Isikut tõendavate dokumentide seaduse ja digitaalallkirja seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Isikut tõendavate dokumentide seaduse ja digitaalallkirja seaduse muutmise seadus
Vastu võetud 12.06.2001
Vabariigi Presidendi 20. juuni 2001. a otsusega nr 1096
§ 1. Isikut tõendavate dokumentide seaduses (RT I 1999, 25, 365; 2000, 25, 148; 26, 150; 40, 254; 86, 550; 2001, 16, 68; 31, 173) tehakse järgmised muudatused:
1) seadust täiendatakse §-ga 191 järgmises sõnastuses:
« § 191. Isikutunnistusele kantavad digitaalsed andmed
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sertifikaatide väljaandmist teostab digitaalallkirja seaduse § 18 lõikes 1 nimetatud sertifitseerimisteenuse osutaja.»;
2) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Isikutunnistusele kantavate digitaalsete andmete kehtivusaja määrab Vabariigi Valitsus määrusega. Digitaalsete andmete kehtivusaeg ei tohi ületada isikutunnistuse kehtivusaega. Digitaalsete andmete kehtivusaja lõppemine ei ole isikutunnistuse kehtivuse lõppemise aluseks.»
§ 2. Digitaalallkirja seaduses (RT I 2000, 26, 150; 92, 597) tehakse järgmised muudatused:
« (3) Sertifikaadi väljaandja kinnitab iga tema poolt väljaantud sertifikaadi.»;
2) paragrahvi 8 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) sertifikaadi taotleja avalik võti või volitus sertifitseerimisteenuse osutajale isikliku ja avaliku võtme moodustamiseks;»;
3) paragrahvi 8 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avalduses sisaldub sertifikaadi taotleja avalik võti, peab sertifikaadi taotleja tõendama, et sellele vastav isiklik võti on tema valduses.»;
4) paragrahvi 18 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 20 lõiget 2 täiendatakse punktiga 111 järgmises sõnastuses:
« 111) väljaantavate sertifikaatide kinnitamise kord;»;
6) paragrahvi 20 lõike 2 punkt 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 13) tegevuskava juhuks, kui on saanud võimalikuks sertifitseerimisteenuse osutaja või tema tegevuse jäljendamine teenuse osutamisel;»;
« (3) Ajatempliteenuse osutaja kinnitab tema poolt väljaantud ajatemplid.»;
8) paragrahvi 27 lõiget 2 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
« 31) väljaantavate ajatemplite kinnitamise kord;»;
9) paragrahvi 27 lõike 2 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 7) tegevuskava juhuks, kui on saanud võimalikuks ajatempliteenuse osutaja või tema tegevuse jäljendamine teenuse osutamisel;»;
10) paragrahvi 33 lõike 1 punktid 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) seadusliku esindaja poolt allkirjastatud isiku või asutuse teenuse osutajana registreerimise avalduse, kuhu on märgitud ka isiku või asutuse avalik võti (avalikud võtmed), mida isik või asutus hakkab sertifitseerimis- või ajatempliteenuse osutamisel kasutama;
2) sama avalduse digitaalsel kujul, mis on kinnitatud väljaantavate sertifikaatide ja ajatemplite kinnitamise korra kohaselt, millele on lisatud tõendus sertifitseerimis- või ajatempliteenuse osutamisel kasutatavate isiklike võtmete valdamise kohta;»;
11) paragrahvi 34 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Registri volitatud töötleja kinnitab registreeritud teenuse osutajate käesoleva seaduse § 33 lõike 1 punktis 1 märgitud avalikud võtmed.»;
12) paragrahvi 44 lõiked 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Sertifitseerimisteenuse osutaja ja ajatempliteenuse osutaja käesoleva seaduse § 33 lõike 1 punktis 1 märgitud avaliku võtme kinnitamiseks kasutatava registri volitatud töötleja avaliku võtme kinnitab ja sellele vastava isikliku võtme kasutusala määrab teede- ja sideminister.
(2) Sertifitseerimisteenuse osutaja ja ajatempliteenuse osutaja poolt sertifitseerimis- ja ajatempliteenuse osutamiseks kasutatava avaliku võtme ja sellele vastava isikliku võtme kasutusala kinnitab registri volitatud töötleja.»


Mootorsõidukijuhi ettevalmistamise tingimused ja kord ning mootorsõidukijuhi ettevalmistamise õppekavad – Riigi Teataja
Mootorsõidukijuhi ettevalmistamise tingimused ja kord ning mootorsõidukijuhi ettevalmistamise õppekavad - sisukord
§ 2 Juhi ettevalmistamise eesmärgid
2 Juhi ettevalmistamise korraldus
§ 3 Juhi ettevalmistamine
§ 4 Liiklusteooriaõppe ja õppesõidu tundide ülesehitus
§ 5 Liiklusteooria õppevorm
§ 6 Õppesõit
§ 7 Liiklusteooriaõppe ja õppesõidu tundide kestus
§ 8 Õpilasele tagasiside andmine
§ 9 Juhi ettevalmistamise koolituskursuse lõpetamise eeldus
2 Juhi esmaõpe
§ 10 Juhi esmaõppe jagunemine
§ 11 Juhi esmaõppe algaste
§ 12 Juhi esmaõppe algastme pimeda aja koolitus
§ 13 Juhi esmaõppe algastme libedasõidu koolitus
§ 14 Juhi esmaõppe algaste üksikkorras ettevalmistamisel
§ 15 Juhi esmaõppe algastme läbimise tõendamine
§ 16 Juhi esmaõppe lõppaste
§ 17 Juhi esmaõppe lõppastme koolitus
§ 18 Lõppastme koolituse libedasõidu riskivältimise koolitus
§ 19 Lõppastme koolituse läbiviimine
§ 20 Lõppastme koolituse läbimise tõendamine
3 Juhi täiendusõpe
§ 21 Juhi täiendusõpe
§ 22 Juhi täiendusõppe läbimise tõendamine
3 Vastuvõtutingimused koolituskursusele
§ 23 Nõuded B-kategooria ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhi õpingute alustamiseks
§ 24 Nõuded A-kategooria, A1- ja A2-alamkategooria mootorsõiduki juhi õpingute alustamiseks
§ 25 Nõuded AM-kategooria mootorsõiduki juhi õpingute alustamiseks
§ 26 Nõuded C-kategooria ja C1-alamkategooria mootorsõiduki juhi õpingute alustamiseks
§ 27 Nõuded D-kategooria ja D1-alamkategooria mootorsõiduki juhi õpingute alustamiseks
§ 28 Nõuded BE-, CE- ja DE-kategooria ning C1E- ja D1E-alamkategooria mootorsõiduki juhi õpingute alustamiseks
§ 281 Koolituskursusele õppima võtmise erijuhud
§ 29 Juhi tervisetõend
4 Õppekavad
1 B-kategooria ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekava
§ 30 Üldsäte
§ 31 Õppekava ülesehitus
§ 32 Juhi koolitaja koostatav õppekava
§ 33 B-kategooria ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise erisused
2 A-, AM-, C-, D-, BE-, CE-, ja DE-kategooria ning A1-, A2-, C1-, D1-, C1E- ja D1E-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekavad
§ 34 Õppekava sisu ja koolituskursuse läbimine
§ 35 Õpilase õpetamise ja hindamise kriteeriumid
§ 36 Turvanõuded A-, AM-kategooria ja A1-, A2-alamkategooria mootorsõiduki õppesõidul
§ 37 A-kategooria ja A1- ning A2-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise erisused
§ 38 C-kategooria ja C1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise erisused
§ 39 D-kategooria ja D1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise erisused
§ 40 BE-, CE-, DE-kategooria ning C1E- ja D1E-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise erisused
5 Juhi järelkoolitus
§ 41 Juhi järelkoolituse eesmärk ja sisu
§ 42 Juhi järelkoolituse korraldaja
§ 43 Juhi järelkoolituse kursuseprogramm
§ 44 Juhi järelkoolituse läbiviimise vorm ja kestus
§ 45 Juhi järelkoolituse läbimine
§ 46 Järelkoolituse tegija
§ 47 Nõuded nõustajale ja järelkoolitajale
6 Õppedokumentatsioon
§ 48 Nõuded õppedokumentatsioonile
§ 49 Nõuded järelkoolituse õppedokumentatsioonile
§ 50 Andmete esitamine Maanteeametile
§ 52 Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine
RT I, 14.11.2017, 6
Vastu võetud 27.06.2011 nr 60
RT I, 28.06.2011, 39
24.04.2013 RT I, 30.04.2013, 3 01.06.2013
06.11.2014 RT I, 11.11.2014, 4 01.12.2014
18.07.2016 RT I, 20.07.2016, 2 23.07.2016
08.11.2017 RT I, 14.11.2017, 1 17.11.2017
Määrus kehtestatakse „Liiklusseaduse” § 100 lõike 6 alusel.
(1) Määrus reguleerib mootorsõidukijuhi (edaspidi juht), välja arvatud traktori- või liikurmasinajuhi, ettevalmistamist ja järelkoolituse läbiviimist ning kehtestab järgmised õppekavad:
1) B-kategooria ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekava;
2) AM-kategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekava;
3) A-kategooria, A1- ja A2-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekava;
4) C-kategooria ja C1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekava;
5) D-kategooria ja D1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekava;
6) BE-, CE- ja DE-kategooria ning D1E- ja D1E-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekava.
(2) Traktori- ja liikurmasinajuhi ettevalmistamise tingimused ja kord ning õppekavad kehtestatakse eraldi määrusega.
(3) Määrus ei reguleeri juhi ametialast ettevalmistamist.
§ 2. Juhi ettevalmistamise eesmärgid
(1) Juhi ettevalmistamine peab õpilasele andma teadmised, oskused ja hoiakud liikluses käitumiseks vastavalt taotletava kategooria mootorsõiduki juhile kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele.
(2) Juhi ettevalmistamise eesmärgiks on luua eeldused:
1) vastutustundliku juhi liikluskäitumise kujunemiseks;
2) juhi ohutu, iseseisva, teisi liiklejaid arvestava ja keskkonda säästva käitumise kujunemisele.
2. peatükk Juhi ettevalmistamise korraldus
§ 3. Juhi ettevalmistamine
(1) Juhi ettevalmistamine toimub esma- ja täiendusõppe korras liiklusteooriaõppe ja õppesõitude vormis.
(2) Esmaõppe korras valmistatakse ette AM-, B- ja BC1-kategooria ning A1-, A2-, ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhti.
[RT I, 11.11.2014, 4 - jõust. 01.12.2014]
(3) Täiendusõppe korras valmistatakse ette auto juhtimise õigust omavat isikut mis tahes teise kategooria või alamkategooria auto või mootorratta juhtimise õiguse saamiseks. Täiendusõppe korras valmistatakse ette ka siduripedaalita auto juhtimise õigust omavat isikut käsikäiguvahetusega auto juhtimise õiguse saamiseks.
(4) Juhi ettevalmistamist viib läbi mootorsõidukijuhi õpetaja (edaspidi õpetaja).
(5) AM-kategooria mootorsõidukijuhi ettevalmistamist võib läbi viia A-, A1- või A2-kategooria mootorsõiduki juhi koolitaja.
§ 4. Liiklusteooriaõppe ja õppesõidu tundide ülesehitus
Liiklusteooriaõppe ja õppesõidu tundide ülesehitus ning vahelduvus peavad tagama õppekavas ettenähtud teadmiste ja oskuste omandamise ning õpilase ettevalmistamise vastavalt juhi liiklusalastele kvalifikatsiooninõuetele.
§ 5. Liiklusteooria õppevorm
(1) Liiklusteooria õppevormiks on auditoorne või elektrooniline õppevorm. Liiklusteooriaõppe läbiviimiseks võib koolitaja lisaks auditoorsele ja elektroonilisele õppevormile kasutada ka praktilise töö tunde (edaspidi praktikum). Koolitaja võib juhi õppel kasutada täiendavalt ka iseseisvat õpet, mida ei arvestata vähimate õppemahtude hulka.
(2) Nõuded elektroonilise õppevormi õppekeskkonnale ja õppeprogrammile on sätestatud „Liiklusseaduse” § 112 lõike 3 alusel kehtestatud määruses.
§ 6. Õppesõit
(1) Algastmeõppes, täiendusõppes ning keskkonda säästva, riske vältiva ja teisi liiklejaid arvestava sõiduviisi õppes võib õppesõidul õpetaja õpetada korraga ainult ühte õpilast.
(2) Õppesõidul peab õpilasel olema kaasas õpilase koolituskursuse õpingukaart (edaspidi ka õpingukaart).
(3) Iga õppesõidu alustamisel märgib õpetaja õpingukaardile õppesõidu läbiviimise kuupäeva, kellaaja ja õppekava kohase teema.
(4) Iga õppesõidu lõpus märgib õpetaja õpingukaardile õppesõidutundide arvu ja hinnangu õpilase oskuste kohta.
(5) Paberkandjal oleva õpingukaardi sissekannete õigsust kinnitavad õppesõidu lõpus õpilane ja õpetaja oma allkirjaga, elektroonilise õpingukaardi puhul toimub sõiduõppe sissekannete õigsuse kinnitamine elektroonilise õpingukaardi keskkonnas, millesse sisenemine nõuab õpetaja ja õpilase autentimist.
§ 7. Liiklusteooriaõppe ja õppesõidu tundide kestus
Liiklusteooriaõppe auditoorse õppevormi ühe õppetunni kestus on 45 minutit ja õppesõidutunni kestus on 45 minutit. Õppesõidu tundide vahel peab olema puhkepaus vähemalt 15 minutit.
§ 8. Õpilasele tagasiside andmine
Õpilase ettevalmistuse taseme mitterahuldavate tulemuste korral peab koolitaja andma õpilasele õppeprotsessi käigus tagasisidet ja konsultatsioone, tagamaks juhile vajalike teadmiste ja oskuste omandamise.
§ 9. Juhi ettevalmistamise koolituskursuse lõpetamise eeldus
[RT I, 30.04.2013, 3 - jõust. 01.06.2013]
Juhi ettevalmistamise koolituskursuse lõpetamise eelduseks on õppekavas sätestatud õpiväljundite saavutamine.
2. jagu Juhi esmaõpe
§ 10. Juhi esmaõppe jagunemine
(1) Juhi esmaõpe jaguneb algastme õppeks ja lõppastme õppeks.
(2) Juhi esmaõpet teostatakse määruse lisas 1 toodud skeemi kohaselt.
(3) AM-kategooria mopeedijuhi esmaõpe toimub algastmes.
(4) B-kategooria auto piiratud juhi esmaõpe toimub algastmes.
§ 11. Juhi esmaõppe algaste
(1) Juhi esmaõppe algastme käigus peab juht omandama sellised teadmised, oskused ja hoiakud, et ta oleks võimeline liikluses käituma vastutustundlikult, ohutult, teisi liiklejaid arvestavalt ja keskkonda säästvalt ning et ta oskaks juhina realistlikult oma sõiduoskust hinnata ja seda iseseisva juhina jätkuvalt edasi arendada.
(2) Juhi esmaõppe algastme sisu ja minimaalsed mahud õppeteemade kaupa on sätestatud asjaomases õppekavas. Õppetöö minimaalne üldmaht mootorsõiduki kategooriate kaupa on toodud lisas 4.
(3) B-kategooria ning A1-, A2- ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhi esmaõppe algastme koolituskursuse pikkus on vähemalt kuus nädalat.
(4) Pärast õpetaja positiivse hinnangu andmist õpilase ettevalmistuse tasemele, mis lubab tal alustada sõiduõpet teeliikluses, teeb koolitaja õpilase õpingukaardile sellekohase märke.
(5) Juhi esmaõppe algastme koolituskursuse käigus peab õpilane läbima „Liiklusseaduse” § 100 lõike 8 kohase esmaabikoolituse.
§ 12. Juhi esmaõppe algastme pimeda aja koolitus
(1) B-kategooria ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhi juhtimisõiguse saamiseks tuleb juhi esmaõppe algastme käigus läbida pimeda aja koolitus.
(2) [Kehtetu – RT I, 30.04.2013, 3 - jõust. 01.06.2013]
(3) Juhi esmaõppe algastme pimeda aja koolitus koosneb ühest teooriatunnist ja ühest sõidutunnist.
(4) Juhi esmaõppe algastme pimeda aja koolituse läbimise kohta teeb koolitaja asjakohase sissekande määruse lisa 3 kohasele koolituskursuse tunnistusele.
§ 13. Juhi esmaõppe algastme libedasõidu koolitus
(1) B-kategooria ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhi juhtimisõiguse saamiseks tuleb juhi esmaõppe algastme käigus läbida libedasõidu koolitus.
(2) Algastme libedasõidu koolituse eesmärk on anda õpilasele kogemus juhtida sõidukit libedal teel ja ülevaade seal valitsevatest ohtudest ning luua eeldused iseseisvaks toimetulekuks libedates teeoludes läbi realistliku arusaama kujundamise isiklikest ja sõiduki peatamisega seotud tugevatest ja nõrkadest külgedest.
(3) Libedasõidu koolitus koosneb kahest teooriatunnist ja ühest sõidutunnist.
(4) Libedasõidu koolituse õppesõidust, välja arvatud õppesõidust, mis viiakse läbi aastaringsel libedasõidu õppeväljakul, peab koolitaja teavitama Maanteeametit kirjalikult vähemalt kaks tööpäeva enne õppesõidu toimumist. Teavitus peab sisaldama õppesõidu toimumise aega ja kohta.
§ 14. Juhi esmaõppe algaste üksikkorras ettevalmistamisel
(1) Üksikkorras võib ette valmistada piiratud juhtimisõiguse taotlejat ning AM- ja B-kategooria ning A1-, A2- ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhtimise õiguse taotlejat juhi esmaõppe algastmel.
(2) Üksikkorras võib juhti ette valmistada ainult koolitaja juhendamisel.
(3) Üksikkorras õppida sooviv isik peab end registreerima koolitaja juures koos õpetajaga. Koolitaja peab neile tutvustama õppekava, õppematerjale ja -metoodikat ning koolitaja poolt läbiviidavate vahekontrollide ja hindamiste sagedust ja nõudeid.
(4) Üksikkorras ettevalmistamisel määrab õppetöö vormi ja õppetöö toimumise koha õpetaja.
§ 15. Juhi esmaõppe algastme läbimise tõendamine
(1) Juhi esmaõppe algastme läbimist tõendab koolituskursuse tunnistus ning koolitaja elektrooniliselt esitatud koolituskursuse tunnistuse andmed liiklusregistris.
(2) Lõikes 1 sätestatut kohaldatakse ka juhi esmaõppe algastme üksikkorras läbimise ja AM-kategooria mootorsõiduki juhi koolituse läbimise tõendamisele.
§ 16. Juhi esmaõppe lõppaste
(1) Juhi esmaõppe lõppaste hõlmab koolitaja juures omandatud sõiduoskuse iseseisvat edasiarendamist ja enesehinnangu väljakujundamist teeliikluse tingimustes. Lõppastme eesmärk on süvendada algastmes saadud teadmisi ja oskusi ning saavutada iseseisva juhina piisav liiklemise vilumus, mis annab valmiduse juhiloa saamiseks.
(2) Juhi esmaõppe lõppaste algab pärast esmase juhiloa saamist. Juhi esmaõppe lõppastme kestus on 23 kuud.
§ 17. Juhi esmaõppe lõppastme koolitus
(1) Juhi esmaõppe lõppastme koolituse (edaspidi lõppastme koolitus) eesmärk on ohutu liiklemise ja riske vältiva sõiduoskuse, teisi liiklejaid arvestava ning säästliku ja keskkonnasõbraliku sõiduviisi süvendamine.
(2) Lõppastme koolituse peab esmaõppe lõppastme raames läbima B-kategooria ja B1-alamkategooria mootorsõiduki esmase juhiloa omanik.
(3) Lõikes 2 nimetatud isik peab lõppastme koolituse läbima enne esmase juhiloa vahetust juhiloa vastu. Lõppastme koolituse läbimiseks peab olema läbitud esmaõppe algastme pimeda aja koolitus.
(4) B-kategooria auto piiratud juhtimisõiguse omaja peab läbima lõppastme koolituse siis, kui ta on vahetanud piiratud juhtimisõiguse juhiloa esmase juhiloa vastu.
(5) Lõppastme koolitus koosneb teooria- ja sõiduõppest ning selle minimaalne maht on toodud lisas 4.
(6) Lõppastme koolituse kaks teooriatundi peavad toimuma auditoorses vormis, millest libedasõidu riskivältimise teooriatund peab toimuma praktikumi vormis.
§ 18. Lõppastme koolituse libedasõidu riskivältimise koolitus
(1) Lõppastme koolituse raames peab läbima libedasõidu riskivältimise koolituse.
(11) Libedasõidu riskivältimise koolituse eesmärk on luua eeldused motivatsiooni suurendamiseks juhtida sõidukit tee- ja ilmastikuoludele vastava sõidukiiruse ja ohutu piki- ja külgvahega.
(2) Lõppastme koolituse libedasõidu riskivältimise koolitus koosneb ühest praktikumist ja ühest sõidutunnist.
(3) Libedasõidu riskivältimise koolituse õppesõidust, välja arvatud õppesõidust, mis viiakse läbi aastaringsel libedasõidu õppeväljakul, peab koolitaja teavitama Maanteeametit kirjalikult vähemalt kaks tööpäeva enne õppesõidu toimumist. Teavitus peab sisaldama õppesõidu toimumise aega ja kohta.
§ 19. Lõppastme koolituse läbiviimine
(1) Lõppastme koolitusel peab lisaks õpingukaardile õpilasel kaasas olema esmane juhiluba või isikut tõendav dokument.
(2) Juhi lõppastme koolitust võib õpilase soovil ja koolitaja nõusolekul läbi viia ka õpilase kasutuses oleva autoga.
§ 20. Lõppastme koolituse läbimise tõendamine
Lõppastme koolituse läbimise kohta teeb koolitaja vastava sissekande koolituskursuse tunnistusele ja edastab asjaomased andmed elektrooniliselt liiklusregistrisse.
3. jagu Juhi täiendusõpe
§ 21. Juhi täiendusõpe
(1) Juhi täiendusõppe sisu ja minimaalsed mahud õppeteemade kaupa on sätestatud asjaomases õppekavas. Õppetöö minimaalne üldmaht mootorsõiduki kategooriate kaupa on toodud lisas 4.
(2) Kui õpilane taotleb viie aasta jooksul eelmise juhtimisõiguse saamisest lisaks olemasolevale mootorsõiduki juhtimise õigusele muu kategooria mootorsõiduki juhi juhtimisõigust, siis on koolitajal õigus vähendada tabelis 3 toodud liiklusteooriaõppe mahtusid osas, mis on ühine nii omandatud kui taotletava mootorsõiduki kategooria juhi õppel.
(3) Koolitaja võib alustada juhi täiendusõpet kuni kuus kuud enne „Liiklusseaduse” § 108 lõigetes 1 ja 2 toodud tähtaegu ja „Liiklusseaduse” §-s 103 kehtestatud vanuse alammäära täitumisel. Nimetatud nõue ei laiene käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud täiendusõppele.
(4) Juhi täiendusõpe C-, D- ja CE-kategooria mootorsõiduki juhtimise õigust taotlevatele kaitseväelasele toimub vastavalt õppekavale ja Kaitseväe kehtestatud erikavale, mis sisaldab Kaitseväe tehnika ja tegevuse eripära käsitlevat teooria- ja sõiduõpet.
[RT I, 20.07.2016, 2 - jõust. 23.07.2016]
(5) „Liiklusseaduse” § 104 lõike 3 kohase ametikoolituse käigus toimunud juhtide ettevalmistamisel on õppetöö minimaalne maht juhtimisõiguse taotlemisel toodud lisas 4.
(6) „Liiklusseaduse” § 99 lõikes 61 toodud Eesti juhiloa taotlemiseks kehtetu välisriigi juhiloa alusel tuleb isikul läbida koolituskursus, mille maht teooriaõppel on vähemalt kolm õppetundi ning sõiduõppel vähemalt kaks sõidutundi. Koolitaja valib koolituskursuse õppeteemad lähtudes B-kategooria õppekava õppeteemadest.
§ 22. Juhi täiendusõppe läbimise tõendamine
Täiendusõppe läbimist tõendab koolituskursuse tunnistus ning koolitaja elektrooniliselt esitatud koolituskursuse tunnistuse andmed liiklusregistris.
3. peatükk Vastuvõtutingimused koolituskursusele
§ 23. Nõuded B-kategooria ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhi õpingute alustamiseks
Koolituskursusele võetakse õppima B-kategooria ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhtimisõigust taotlev isik, kes on õppetöö alustamise ajaks vähemalt 15,5-aastane.
[RT I, 14.11.2017, 1 - jõust. 17.11.2017]
§ 24. Nõuded A-kategooria, A1- ja A2-alamkategooria mootorsõiduki juhi õpingute alustamiseks
Koolituskursusele võetakse õppima A-kategooria, A1- või A2-alamkategooria mootorsõiduki juhtimisõigust taotlev isik, kes:
1) A1-alamkategooria sõiduki juhtimisõiguse taotlemisel on õppetöö alustamisel vähemalt 15,5 aastat vana;
2) [kehtetu – RT I, 28.06.2011, 39 – kehtis kuni 18.01.2013]
3) A2-alamkategooria sõiduki juhtimisõiguse taotlemisel on õppetöö alustamisel vähemalt 17,5 aastat vana;
[RT I, 28.06.2011, 39 - jõust. 19.01.2013]
4) A-kategooria sõiduki juhtimisõiguse taotlemisel omab esmast juhiluba või juhiluba mis tahes kategooria auto juhtimiseks;
5) [kehtetu - RT I, 28.06.2011, 39 – kehtis kuni 18.01.2013]
6) A-kategooria sõiduki juhtimisõiguse taotlemisel on õppetöö alustamisel vähemalt 23,5 aastat vana.
§ 25. Nõuded AM-kategooria mootorsõiduki juhi õpingute alustamiseks
Koolituskursusele võetakse õppima AM-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigust taotlev isik, kes õppetöö alustamisel on vähemalt 14-aastane.
§ 26. Nõuded C-kategooria ja C1-alamkategooria mootorsõiduki juhi õpingute alustamiseks
(1) Koolituskursusele võetakse õppima C-kategooria või C1-alamkategooria auto juhtimisõigust taotlev isik, kes:
1) C-kategooria auto juhtimisõiguse taotlemisel on omanud vähemalt pool aastat B-kategooria või BC1-kategooria auto juhiluba arvestades kursusele taotluse esitamise kuupäevast;
2) C1-alamkategooria auto juhtimisõiguse taotlemisel on õppetöö alustamisel vähemalt 17 aastat vana;
3) C-kategooria auto juhtimisõiguse taotlemisel on õppetöö alustamisel vähemalt 20,5 aastat vana;
4) C-kategooria auto juhtimisõiguse taotlemisel on õppetöö alustamisel vähemalt 17,5 aastat vana, kui isik õpib „Autoveoseadusega” kehtestatud ühendatud ametikoolituse 280-tunnisel kursusel ning on antud kursuse raames läbinud juhi algastme koolituse.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud piirangud ei laiene kaitseväelasele, kes taotleb C-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigust teenistusülesannete täitmiseks kaitseväeteenistuses viibimise ajal.
§ 27. Nõuded D-kategooria ja D1-alamkategooria mootorsõiduki juhi õpingute alustamiseks
(1) Koolituskursusele võetakse õppima D-kategooria või D1-alamkategooria bussi juhtimisõigust taotlev isik, kes:
1) omab vähemalt B-kategooria juhiluba D-kategooria bussi juhtimisõiguse taotlemisel vähemalt poolteist aastat ning D1-alamkategooria bussi juhtimisõiguse taotlemisel vähemalt pool aastat, arvestades kursusele taotluse esitamise kuupäevast;
2) D1-alamkategooria bussi juhtimisõiguse taotlemisel on õppetöö alustamisel vähemalt 20,5 aastat vana;
3) [kehtetu – RT I, 28.06.2011, 39 – kehtis kuni 18.01.2013]
4) D-kategooria bussi juhtimisõiguse taotlemisel on õppetöö alustamisel vähemalt 23,5 aastat vana;
5) D1-alamkategooria bussi või D-kategooria bussi juhtimisõiguse taotlemisel on õppetöö alustamisel vähemalt 17,5 aastat vana, kui isik õpib „Autoveoseadusega” kehtestatud ühendatud ametikoolituse 280-tunnisel kursusel ning on antud kursuse raames läbinud juhi algastme koolituse.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud piirangud ei laiene kaitseväelasele, kes taotleb D-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigust teenistusülesannete täitmiseks kaitseväeteenistuses viibimise ajal.
§ 28. Nõuded BE-, CE- ja DE-kategooria ning C1E- ja D1E-alamkategooria mootorsõiduki juhi õpingute alustamiseks
(1) Koolituskursustele võetakse õppima BE-, CE-, C1E-, DE- või D1E-kategooria autorongi juhtimisõigust taotlev isik.
(2) BE-kategooria autorongi juhi koolituskursusele võib vastu võtta ka isiku, kellel on esmane juhiluba ja B-kategooria auto juhtimisõigus. BE-kategooria autorongi juhtimisõigus antakse isikule mitte varem kui juhiloa taotlemisel.
(3) CE- või DE-kategooria autorongi või C1E- või D1E-alamkategooria autorongi sõiduõpet võib läbi viia juhul, kui isikul on vastavalt C- või D-kategooria või C1- või D1-alamkategooria auto juhtimisõigus.
§ 281. Koolituskursusele õppima võtmise erijuhud
Mootorsõidukijuhi koolituskursusele võib võtta õppima ka isiku, kes vastab käesoleva määruse §-des 23–27 kehtestatud vanuse alammäära ja juhiloa omamise nõuetele, kui koolituskursusel osalemise eesmärk on mootorsõiduki juhtimisõigust taastava isiku teadmiste ja oskuste täiendamine.
§ 29. Juhi tervisetõend
Lisaks §-des 23–28 sätestatud nõuetele peab koolituskursusele vastuvõtmiseks isik omama taotletava kategooria mootorsõiduki juhtimist lubava märkega kehtivat tervisetõendit.
4. peatükk Õppekavad
1. jagu B-kategooria ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekava
§ 30. Üldsäte
Õppekava määrab B-kategooria ja B1-alamakategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamiseks vajalikud õppeained, nende mahud ja õpiväljundid. Õppekava on toodud määruse lisas 5.
§ 31. Õppekava ülesehitus
(1) Õppekava on koostatud juhi ettevalmistamise süsteemi kirjeldava tabelina ja ainekaartidena.
(2) Juhi esmaõppe algaste on ülesehitatud moodulipõhiselt. Moodul on õppekava sisuline liigitus, mis koondab õppeained läbi ainekaartide ühtseks eesmärgistatud õppekogumiks.
(3) Moodulite abil on juhi esmaõppe algastme teooria- ja sõiduõppe õppeained struktureeritud sisu ja valiku järjekorra alusel.
(4) Juhi algastme esmaõpe jaguneb teooriaõppe ja sõiduõppe mooduliteks 1–3.
(5) Juhi algastme esmaõppe läbiviimisel peab iga järgmise mooduli õpetamiseks olema saavutatud eelneva mooduli õpiväljundid.
§ 32. Juhi koolitaja koostatav õppekava
(1) Juhi koolitaja peab võtma käesoleva määrusega kehtestatava õppekava aluseks oma õppekava (edaspidi koolitaja õppekava) koostamisele.
(2) Koolitaja õppekava peab sisaldama järgmist informatsiooni:
1) õpetamise korralduslikud alused;
2) tegevused ja meetodid õpiväljundite saavutamiseks;
3) hindamismeetodid ja nende kirjeldused (õpiväljundite saavutamise kontrollimine);
4) hindamiskriteeriumid ja nende kirjeldused (nõuded õppetulemuste hindamisele);
5) õppeainete läbimise ajaline plaan;
6) õppeaine mahud;
7) iseseisva töö sisu;
8) kohustusliku kirjanduse loetelu;
9) juhendaja roll ja võimalused juhendaja kaasamiseks juhi ettevalmistamisel täiendava sõidupraktika saamiseks.
(3) Koolitaja õppekava eesmärgid ja ainete õpiväljundid peavad olema kooskõlas § 2 lõigetes 1 ja 2 sätestatud juhi ettevalmistamise eesmärkidega.
(4) Õppetöö maht kajastatakse koolitaja õppekavas. Kui koolitaja kasutab õpet, kus auditoorne õppevorm on kombineeritud elektroonilise õppevormiga või need on kombineeritud praktikumiga, siis kajastatakse koolitaja õppekavas kõigi kasutatavate õppevormide mahud.
(5) Kui kasutatakse lõikes 4 nimetatud õpet, siis igas juhi algastme teooriaõppe moodulis peab läbi viima vähemalt kaks auditoorset õppetundi, kus käsitletakse määruse lisas 6 sätestatud temaatikat.
(6) Koolitaja esitab kinnitatud koolitaja õppekava Maanteeametile registreerimiseks kümne tööpäeva jooksul pärast õppekava kinnitamist.
§ 33. B-kategooria ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise erisused
(1) Kui isik omab automaatkäiguvahetusega B-kategooria ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhtimisõigust ja juhiluba ning taotleb käsikäiguvahetusega B-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigust, peab ta läbima koolituse sõiduõppes vähemalt kahe sõidutunni mahus. Selles mahus antavas õppes peavad õppekavast olema hõlmatud õppeained, mis käsitlevad erisusi käsikäiguvahetusega mootorsõiduki juhi koolitamisel võrreldes automaatkäiguvahetusega mootorsõiduki juhi koolitamisega.
(2) Kui isik omab C- või D-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigust ja juhiluba ning taotleb B-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigust, peab ta saama koolituse sõiduõppes vähemalt ühe sõidutunni mahus. Selles mahus antavas õppes peavad õppekavast olema hõlmatud õppeained, mis käsitlevad erisusi B-kategooria ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhi koolitamisel võrreldes C- või D-kategooria mootorsõiduki juhi koolitamisega.
(3) BC1-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigust taotlev isik peab saama koolituse teooriaõppes vähemalt 40 õppetunni ja sõiduõppes 27 sõidutunni mahus, millest vähemalt kolm sõidutundi viiakse läbi C1-alamkategooria autoga. Selles mahus antav õpe peab lisaks õppekava õppeainetele hõlmama neid C1-alamkategooria auto õppekava õppeained, mis käsitlevad erisusi C1-alamkategooria mootorsõiduki juhi koolitamisel võrreldes B-kategooria mootorsõiduki juhi koolitamisega.
(4) Mootorsõiduki juhtimisõigust taastava isiku B-kategooria või B1-alamkategooria mootorsõiduki juhi koolituskursuse mahu ja sisu määrab koolitaja, arvestades juhtimisõigust taastava isiku eelnevat mootorsõiduki juhtimise kogemust.
2. jagu A-, AM-, C-, D-, BE-, CE-, ja DE-kategooria ning A1-, A2-, C1-, D1-, C1E- ja D1E-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekavad
§ 34. Õppekava sisu ja koolituskursuse läbimine
(1) Õppekava määrab juhi ettevalmistamiseks kohustuslikud õppeained ja nende vähimad mahud, vajalikud õppevahendid, metoodika ning juhi nõutavad teadmised, oskused ja käitumise. Õppekavad on kategooriate kaupa toodud määruse lisades 7–12. Kerge neljarattalise AM-kategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamisel peab juhi koolitaja koostama õppekava AM-kategooria ja B-kategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekavade baasil.
(2) Pärast koolituskursuse läbimist peab õpilane:
1) teadma liiklusreegleid;
2) oskama jälgida liiklust;
3) oskama teha optimaalseid otsuseid;
4) oskama valitseda mootorsõidukit või autorongi;
5) oskama näha ja ennetada ohte;
6) oskama tegutseda riske vältides.
§ 35. Õpilase õpetamise ja hindamise kriteeriumid
(1) Õpilase koolitamisel peab arvestama, et koolitatakse suurema ohu allika valdajat liikluses, kes oma võimaliku väära käitumisega võib põhjustada ohuolukordi, millega võivad kaasneda kahjulikud tagajärjed.
(2) Mopeedi- ja mootorrattajuhi ettevalmistamisel peab lisaks lõikes 1 sätestatule arvestama, et koolitatakse inimest, kes hakkab teeliikluses sõidukijuhina osalema vähekaitstud liiklejana.
(3) Õpilase omandatud hoiakud ja suhtumine kaasliiklejatesse ning keskkonda, tema teadmised ja sõiduvilumus peavad kindlustama turvalisuse nii endale kui teistele liiklejatele.
(4) Õpilase koolitamisel tuleb enne järgmist õppeetappi kontrollida tema eelnevalt omandatud teadmisi ja oskusi, mis on vajalikud õppeprotsessi ohutuse tagamiseks ja häireteta kulgemiseks. Vajaduse korral tuleb anda lisakoolitust.
(5) Teoreetiliste teadmiste kontrollimisel tuleb erilist rõhku panna õpilase arusaamisele ohtlike liiklusolukordade tekkemehhanismist ja liiklusreeglite tundmisele ning riskide vältimisele.
(6) Mopeedijuhi teoreetiliste teadmiste kontrollimisel tuleb lisaks rõhku panna liikluskeskkonna ja nende liiklusolude heale tundmisele, kus mopeedijuht sagedamini sõidab.
(7) Bussijuhi teoreetiliste teadmiste kontrollimisel tuleb lisaks rõhku panna:
1) teiste liiklejate suhtes positiivse hoiaku väljakujunemist ja bussijuhi tegevuse psühhofüsioloogiliste aluste tundmist;
2) sõitjateveo kohta käivate nõuete tundmist ja sõitjateveole iseloomulike turvameetmete rakendamist.
(8) Mootorsõiduki ja autorongi ehituse tundmise hindamisel on põhiline õpilase oskus määrata mootorsõiduki või autorongi tehnoseisundi vastavust liiklusohutus- ja keskkonnanõuetele ning oskus võimaluse korral viga kõrvaldada.
(9) Sõiduoskuse hindamisel, eriti enne õppesõidu alustamist liikluses, peab õpetaja veenduma õpilase võimes mootorsõidukit või autorongi laitmatult juhtida. Sõiduoskust hinnatakse asjaomase vahekontrolli teostamisega. Vahekontrollil ei ole harjutuste aeg piiratud.
(10) Bussijuhi sõiduoskuse hindamisel arvestatakse:
1) bussi juhtseadiste käsitsemist;
2) kaitsliku sõiduviisi valdamist ja ohutute sõiduvõtete kasutamist;
3) mitmesugustes liiklusolukordades orienteerumist;
4) lugupidavat suhtumist teistesse liiklejatesse ja sõitjatesse;
5) sõidu sujuvust ja sõitjatele sõidumugavuse tagamist.
§ 36. Turvanõuded A-, AM-kategooria ja A1-, A2-alamkategooria mootorsõiduki õppesõidul
(1) Õppesõidul peab õpilasel seljas olema eredavärviline valgustpeegeldav vest ja turvariietus. Valgustpeegeldava vesti seljaosal peab olema õppesõidu tunnusmärk.
(2) Õpilane peab õppesõidul kasutama nõuetele vastavat sobiva suurusega motokiivrit, motosaapaid või muid kinniseid hüppeliigese kaitsega saapaid, motokindaid ning vähemalt põlve-, õla- ja küünarliigesekaitsmeid.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud turvanõuded ei laiene õppesõidule kinnise kerega kerge neljarattalise AM-kategooria mootorsõidukiga, millele on valmistaja paigaldanud turvavööd ja istmed.
§ 37. A-kategooria ja A1- ning A2-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise erisused
(1) Kui isik omab B-, C- või D-kategooria mootorsõiduki juhtimise õigust ja juhiluba ning taotleb mootorratta juhtimisõigust, peab ta saama mootorratta juhi ettevalmistuse teooriaõppes vähemalt kümne õppetunni ja sõiduõppes kümne sõidutunni mahus. Selles mahus antavas õppes peavad A-kategooria ja A1-, A2-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekavast olema hõlmatud õppeained, mis käsitlevad erisusi mootorratta juhi ettevalmistamisel võrreldes B-, C- või D-kategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamisega.
(2) Mootorsõiduki juhtimisõigust taastava isiku A-kategooria või A1- või A2-alamkategooria mootorsõiduki juhi koolituskursuse mahu ja sisu määrab koolitaja, arvestades juhtimisõigust taastava isiku eelnevat mootorsõiduki juhtimise kogemust.
§ 38. C-kategooria ja C1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise erisused
(1) Kui C-kategooria auto juhtimisõigust taotlev isik omab BC1-kategooria auto juhtimisõigust ja juhiluba, peab isik saama ettevalmistuse teooriaõppes vähemalt 5 õppetunni ja õppesõidus 5 õppesõidutunni mahus. Selles mahus antavas õppes peavad C-kategooria ja C1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekavast olema hõlmatud õppeained, mis käsitlevad erisusi C-kategooria auto juhi ettevalmistamisel võrreldes C1-alamkategooria auto juhi ettevalmistamisega.
(2) Ajateenija, kes taotleb C-kategooria auto juhtimisõigust Kaitseväes teenistusülesannete täitmiseks, peab saama C-kategooria ja C1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekavale lisaks Kaitseväes kehtestatud erikava kohase teooriaõppe vähemalt 10 õppetunni ja sõiduõppe 5 sõidutunni ulatuses.
(3) Mootorsõiduki juhtimisõigust taastava isiku C-kategooria ja C1-alamkategooria mootorsõiduki juhi koolituskursuse mahu ja sisu määrab koolitaja, arvestades juhtimisõigust taastava isiku eelnevat mootorsõiduki juhtimise kogemust.
§ 39. D-kategooria ja D1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise erisused
(1) Ajateenija, kes taotleb D-kategooria või D1-alamkategooria mootorsõiduki juhtimise õigust Kaitseväes teenistusülesannete täitmiseks, peab lisaks D-kategooria ja D1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekavale läbima Kaitseväe kehtestatud erikava kohase väljaõppe.
(2) Kui D-kategooria bussi juhtimisõigust taotlev isik omab D1-alamkategooria bussi juhtimisõigust ja juhiluba, peab isik saama ettevalmistuse teooriaõppes vähemalt viie õppetunni ja sõiduõppes vähemalt viie sõidutunni mahus. Selles mahus antavas õppes peavad D-kategooria ja D1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekavast olema hõlmatud õppeained, mis käsitlevad erisusi D-kategooria bussi juhi ettevalmistamisel võrreldes D1-alamkategooria bussi juhi ettevalmistamisega.
(3) Kui D-kategooria bussi juhtimisõigust taotlev isik omab D-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigust ja „Liiklusseaduse” § 96 lõike 8 ja § 100 lõike 7 alusel kehtestatud nõuete kohase koodiga 103 (troll) juhiluba, peab isik saama ettevalmistuse teooriaõppes vähemalt viie õppetunni ja sõiduõppes vähemalt viie sõidutunni mahus.
(4) Mootorsõiduki juhtimisõigust taastava isiku D-kategooria ja D1-alamkategooria mootorsõiduki juhi koolituskursuse mahu ja sisu määrab koolitaja, arvestades juhtimisõigust taastava isiku eelnevat mootorsõiduki juhtimise kogemust.
§ 40. BE-, CE-, DE-kategooria ning C1E- ja D1E-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise erisused
Ajateenija, kes taotleb CE-kategooria autorongi juhtimisõigust Kaitseväes teenistusülesannete täitmiseks, peab läbima lisaks BE-, CE-, DE-kategooria ning C1E- ja D1E-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekavale Kaitseväe kehtestatud erikava kohase teooriaõppe vähemalt 10 õppetunni ja sõiduõppe vähemalt 5 sõidutunni ulatuses.
5. peatükk Juhi järelkoolitus
§ 41. Juhi järelkoolituse eesmärk ja sisu
(1) Järelkoolituse eesmärk on esmast juhiluba omava juhi seaduskuuleka liikluskäitumise kujundamine läbi nõustamise protsessi kaasliiklejaid arvestava ja ohutu liikluskäitumise taastamiseks.
(2) Järelkoolituse käigus toimub juhi eneseregulatsiooni oskuste arendamine, isiklike riskitegurite hindamine, erinevate konfliktolukordade läbimängimine, liikluses käitumise osas vastutustunde tõstmine ja sellega seotud probleemide tajumise parandamine, joobnuna liikluses osalemise vältimiseks oma käitumise korrigeerimine ja ohutu liiklemise aluseks olevate teadmiste laiendamine ning süvendamine.
(3) Järelkoolitus koosneb:
1) alkoholi- või narkojoobes või alkoholi piirmäära ületavas seisundis juhtimise eest karistatud juhi koolitusest;
2) üldiste riskikäitumise ilmingutega juhtide koolitusest, kelle mootorsõiduki juhtimisõigus on korduvalt ära võetud;
3) üldiste riskikäitumise ilmingutega juhtide koolitusest, kelle mootorsõiduki juhtimisõigus on esmakordselt ära võetud.
§ 42. Juhi järelkoolituse korraldaja
(1) Juhi järelkoolitust korraldab:
1) kõrgkool, mis omab Haridus- ja Teadusministeeriumi koolitusluba mootorsõidukijuhi õpetaja või liiklusohutuse spetsialisti koolitamiseks;
2) mootorsõidukijuhi koolitaja, kes omab Haridus- ja Teadusministeeriumi koolitusluba mootorsõidukijuhi koolitamiseks.
(2) Järelkoolituse läbiviimisest peavad lõike 1 punktis 1 ja 2 nimetatud asutused teavitama Maanteeametit kirjalikult vähemalt üks tööpäev enne järelkoolituse alustamist. Teavitus peab sisaldama järelkoolitusel osalevate isikute ja järelkoolituse tegijate nimesid ning informatsiooni järelkoolituse toimumise koha ja aja kohta.
§ 43. Juhi järelkoolituse kursuseprogramm
(1) Järelkoolituse kursuseprogrammi koostab järelkoolituse korraldaja vastavalt § 41 lõikes 3 sätestatud sihtrühmale ja see peab sisaldama:
1) selgitust, millistele teooriatele ja teaduslikele alustele tuginedes on kursuseprogramm koostatud;
2) kontaktõppe tundide arvu, iseseisva töö sisu ja mahtu;
3) kursuse eesmärki;
4) kursusel kasutatavate õppematerjalide loetelu, mis aitab saavutada seatud eesmärke;
5) koolituse ajakava.
(2) Järelkoolitust võib korraldada Maanteeameti poolt registreeritud kursuseprogrammi alusel.
§ 44. Juhi järelkoolituse läbiviimise vorm ja kestus
(1) Järelkoolitus viiakse läbi grupitöö vormis, kus koolitusgrupi suurus ei tohi olla alla 6 ja ületada 12 isikut. Põhjendatud juhtudel võib järelkoolituse läbi viia ka üksikkorras.
(2) Järelkoolituskursuse kestus on vähemalt 16 akadeemilist tundi. Järelkoolitus koosneb vähemalt neljast loengumoodulist, mille vahe peab olema vähemalt üks nädal.
(3) Järelkoolitus viiakse läbi tervisekaitse nõuetele vastavas õpperuumis.
§ 45. Juhi järelkoolituse läbimine
Kui järelkoolitusel osaleja ei ole kõigist koolituse loengutest osa võtnud või on keeldunud koolitusel antud ülesandeid täitmast, siis loetakse järelkoolitus mitteläbituks.
§ 46. Järelkoolituse tegija
(1) Järelkoolitust viib läbi:
1) psühholoog (edaspidi nõustaja), kes on läbinud § 42 lõike 1 punktis 1 nimetatud kõrgkooli juhendamisel liiklusõigusrikkujate täienduskoolitaja aluskoolituse vähemalt 120 akadeemilise tunni mahus ning kes on saanud Maanteeameti tunnustuse järelkoolituse läbiviimiseks või
2) järelkoolitaja, kes vastab „Liiklusseaduse” §-s 118 õpetajale esitatud nõuetele ning on läbinud käesoleva määruse § 42 lõike 1 punktis 1 toodud kõrgkooli juhendamisel liiklusõigusrikkujate täienduskoolitaja aluskoolituse vähemalt 120 akadeemilise tunni mahus ning kes on saanud Maanteeameti tunnustuse järelkoolituse läbiviimiseks.
(2) Nõustaja võib järelkoolitust läbi viia § 41 lõikes 3 punktides 1–3 nimetatud isikutele.
(3) Järelkoolitaja võib järelkoolitust läbi viia § 41 lõike 3 punktis 3 nimetatud isikutele.
§ 47. Nõuded nõustajale ja järelkoolitajale
(1) Nõustajal peab olema B-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigus.
(2) Nõustaja peab:
1) teadma juhile kehtestatud kvalifikatsiooninõudeid, ohutu ja teisi liiklejaid arvestava ning keskkonnasõbraliku liiklemise põhimõtteid;
2) omama teadmisi, oskusi ja kogemusi juhtide liiklusalase väär- ja riskikäitumise hindamiseks ning korrigeerimiseks, kasutades psühholoogilisi meetodeid;
3) omama teadmisi, oskusi ja kogemusi alkoholi- ja teiste meelemürkide mõju all sõidukit juhtinud isikute käitumise korrigeerimiseks, kasutades selleks psühholoogilisi meetodeid;
4) omama teadmisi ja oskusi arvestada individuaalsete erinevuste mõju liikluskäitumisele, sotsiaalse mõjustamise võtteid, meetodeid liiklusohutusele suunatud hoiakute kujundamisel, riskeeriva käitumise põhjusi ja selle ennetamise võimalusi, psühhoaktiivsete ainete mõju liikluskäitumisele;
5) läbima igal aastal vähemalt ühepäevase oma eriala spetsiifikast tuleneva nõustamisalase täienduskoolituse, mille kohta esitatakse Maanteeametile vastav tunnistus või õiend.
(3) Järelkoolitaja peab:
1) oskama pöörata tähelepanu kursusel osalejate liikluses esinevatele probleemidele eesmärgiga vähendada teadmiste ja oskuste defitsiidist tulenevat riskikäitumist;
2) analüüsida kursusel osalejate liikluses esinevaid probleeme ning õpetamisprotsessi abil suunata neid ohutumale ja teisi liiklejaid arvestavale liikluskäitumisele;
3) teadma ja oskama selgitada grupi mõju liikluskäitumisele, riskeeriva käitumise põhjusi ja selle ennetamise võimalusi;
4) läbima igal aastal vähemalt ühepäevase oma eriala spetsiifikast tuleneva täienduskoolituse, mille kohta esitatakse Maanteeametile vastav tunnistus või õiend.
6. peatükk Õppedokumentatsioon
§ 48. Nõuded õppedokumentatsioonile
(1) Koolitaja peab väljastama õpilasele koolituskursuse õpingukaardi ja koolituskursuse läbimisel koolituskursuse tunnistuse. Koolituskursuse õpingukaardile kantavate andmete loetelu on toodud lisas 2 ja koolituskursuse tunnistusele kantavate andmete loetelu lisas 3.
(2) Koolitajal peab olema õpilaste registreerimisleht juhi esmaõppe, täiendusõppe ja juhi lõppastme koolituse läbiviimiseks. Registreerimisleht peab sisaldama:
1) koolitaja nime ja registrikoodi;
2) õpperühma numbrit;
3) õpitava mootorsõiduki kategooriat;
4) õppetöö alguse ja lõpu aegu;
5) õpetaja(te) ees- ja perekonnanime ning õpetajatunnistuse numbrit;
6) õpilase ees- ja perekonnanime ning isikukoodi;
7) täiendusõppel andmeid õpilase juhiloa kehtivuse kohta, kui see on väljastatud.
(3) Lõikes 2 nimetatud andmete õigsus peab olema koolitaja poolt kinnitatud.
(4) Koolitajal peab olema õppetöö päevik. Õppetöö päevik peab sisaldama:
1) õpperühma numbrit;
2) õpetatava mootorsõiduki kategooriat;
3) õpilaste ees- ja perekonnanimesid;
4) õpetaja(te) ees- ja perekonnanimesid;
5) õppetöö alguse ja lõpu kuupäevi;
6) õppetöö toimumise kuupäevi ja kellaaegu;
7) märkeid liiklusteooriaõppest osavõtu kohta;
8) andmeid õppeteemade läbimise kohta;
9) tundide arvu;
10) õpetaja kinnitust õppetöö päevikus sisalduvate andmete õigsuse kohta.
(5) Koolitajal peab olema mootorsõidukijuhi koolituskursuse tunnistuste väljaandmise register. Register peab sisaldama:
1) tunnistuse seeriat ja numbrit;
2) tunnistuse saaja ees- ja perekonnanime ning isikukoodi;
3) õpitud mootorsõiduki kategooriat;
4) tunnistuse väljaandmise kuupäeva;
5) tunnistuse saaja kinnitust tunnistuse kättesaamise kohta.
(6) Koolitajal peab olema õpingukaartide väljaandmise register. Register peab sisaldama:
1) õpingukaardi seeriat ja numbrit;
2) õpingukaardi saaja ees- ja perekonnanime ja isikukoodi või sünniaega;
4) õpingukaardi väljaandmise kuupäeva;
5) õpingukaardi saaja kinnitust õpingukaardi kättesaamise kohta.
(61) Koolitaja võib õpilase puhul, kes ei osale koolituskursusel eesmärgiga Eestis juhtimisõigust taotleda, käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 5 nimetatud isikukoodi andmed asendada sünniajaga.
(7) Dokumente ja andmeid võib pidada ja säilitada elektrooniliselt või paberkandjal.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud õpingukaarti peab koolitaja säilitama viis aastat. Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 4–6 sätestatud dokumente ja andmeid peab koolitaja säilitama viis aastat. Elektrooniliselt säilitatavad dokumendid peavad olema koolitaja poolt digitaalselt allkirjastatud.
§ 49. Nõuded järelkoolituse õppedokumentatsioonile
(1) Järelkoolituse korraldajal peab olema järelkoolituse koolituskursusel osalejate registreerimisleht. Registreerimisleht peab sisaldama:
1) järelkoolituse tegija nime;
2) järelkoolituse koolituskursusel osalejate ees- ja perekonnanimesid, isikukoode või sünniaegu;
3) koolituskursuse alguse ja lõpu aegu;
4) koolituskursuse toimumise kuupäevi ja kellaaegu;
5) koolituskursuse toimumise asukohta;
6) järelkoolituse koolituskursusel osaleja kinnitust koolituskursuse loengutes osalemise kohta.
(2) Järelkoolituse läbiviijal peab olema järelkoolituse koolituskursuse lõpetamise protokoll. Protokoll peab sisaldama:
2) protokolli numbrit;
3) protokolli vormistamise kuupäeva;
4) järelkoolituse koolituskursusel osalejate ees- ja perekonnanimesid ning isikukoode või sünniaugu;
5) infot kasutatud liikluspsühholoogilise nõustamise metoodika kohta.
(3) Lõikes 2 nimetatud protokoll peab olema kinnitatud järelkoolituse tegija allkirjaga.
(4) Järelkoolituse korraldajal peab olema § 43 kohane järelkoolituse kursuseprogramm.
(5) Lõigetes 1, 2 ja 4 nimetatud dokumente peab järelkoolituse korraldaja säilitama viis aastat. Dokumente ja andmeid võib säilitada elektrooniliselt või paberkandjal. Elektrooniliselt säilitatavad dokumendid peavad olema digitaalselt allkirjastatud.
§ 50. Andmete esitamine Maanteeametile
(1) Käesoleva määruse § 48 lõikes 2 sätestatud registreerimislehele kantavad andmed, välja arvatud andmed õpilasele väljastatud juhiloa kehtivuse kohta, peab koolitaja esitama elektrooniliselt Maanteeametile hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast õppetöö algust. Isiku, kes osaleb koolituskursusel, mille eesmärk ei ole juhtimisõiguse taotlemine Eestis, andmete esitamine Maanteeametile ei ole nõutud.
(2) Koolitaja peab esitama elektrooniliselt andmed mootorsõidukijuhi koolituskursuse lõpetanu kohta koolituskursuse tunnistuse väljaandmise päeval või hiljemalt järgmisel tööpäeval koolitaja Maanteeametile. Juhi esmaõppe lõppastme koolituse läbimise andmed peab esitama mootorsõidukijuhi koolituskursuse tunnistusele asjakohase kande tegemise päeval või hiljemalt järgmisel tööpäeval. Isiku, kes osaleb koolituskursusel, mille eesmärk on mootorsõiduki juhtimisõiguse taastamiseks teadmiste ja oskuste täiendamine, andmete esitamine Maanteeametile ei ole nõutud.
(3) Lõike 2 kohaselt esitatavad andmed peavad sisaldama:
1) koolituskursuse tunnistuse seeriat ja numbrit;
2) koolituskursuse tunnistuse väljaandmise kuupäeva;
3) juhi ettevalmistuse liiki – esmaõpe, esmaõppe lõppaste või täiendusõpe;
4) koolituskursuse tunnistuse saanud isiku ees- ja perekonnanime ning isikukoodi;
5) õpitud mootorsõiduki kategooriat.
(4) Järelkoolituse korraldaja peab esitama andmed järelkoolituse lõpetanute kohta elektrooniliselt Maanteeametile hiljemalt järelkoolituse lõppemisele järgneva kolme tööpäeva jooksul. Andmed peavad sisaldama järelkoolituse lõpetanute ees- ja perekonnanime, isikukoodi ning järelkoolituse koolituskursuse lõpetamise protokolli numbrit.
(1) Enne käesoleva määruse jõustumist kehtinud mootorsõidukijuhi ettevalmistamise õppekava alusel võib koolitaja õpilasi mootorsõidukijuhi esma- ja täiendusõppele registreerida kuni 2011. aasta 31. juulini.
(2) Enne käesoleva määruse jõustumist kehtinud mootorsõidukijuhi ettevalmistamise õppekava alusel võib § 3 lõikes 1 sätestatud mootorsõidukijuhi esma- ja täiendusõpet läbi viia kuni 2011. aasta 30. septembrini.
(3) Kuni 2013. aasta 1. juunini kehtinud mootorsõidukijuhi ettevalmistamise õppekava alusel võib käesoleva määruse § 39 lõikes 2 sätestatud mootorsõidukijuhi täiendusõpet läbi viia kuni 2013. aasta 31. juulini.
(4) Enne 2014. aasta 1. novembrit kehtinud AM- ja A-kategooria ning A1- ja A2-alamkategooria mootorsõidukijuhi ettevalmistamise õppekava alusel võib koolitaja koolitust läbi viia kuni 2015. aasta 1. märtsini.
§ 52. Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine
(1) Paragrahv 13 jõustub 2012. aasta 1. jaanuaril.
(2) Paragrahvi 24 punkt 2 kehtib kuni 2013. aasta 18. jaanuarini.
(3) Paragrahvi 24 punkt 3 jõustub 2013. aasta 19. jaanuaril.
(4) Paragrahvi 24 punkt 5 kehtib kuni 2013. aasta 18. jaanuarini.
(5) Paragrahvi 24 punkt 6 jõustub 2013. aasta 19. jaanuaril.
(6) Paragrahvi 27 lõike 1 punkt 3 kehtib kuni 2013. aasta 18. jaanuarini.
(7) Paragrahvi 27 lõike 1 punkt 4 jõustub 2013. aasta 19. jaanuaril.
Lisa 1 Juhi esmaõppe korraldus
Lisa 2 Koolituskursuse õpingukaart
Lisa 3 Mootorsõidukijuhi koolituskursuse tunnistus
Lisa 4 Õppetöö mahud
Lisa 5 B-kategooria ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekava
Lisa 6 Psühholoogilise nõustamise kallakuga aktiivõpe autojuhikoolituse õppekava mooduli temaatika
Lisa 7 Kaherattalise AM-kategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekava
Lisa 8 A1- ja A2-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise esmaõppe algastme õppekava
Lisa 9 C-kategooria ja C1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekava
Lisa 10 D-kategooria ja D1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekava
Lisa 11 BE-, CE- ja DE-kategooria ning D1E- ja D1E-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise õppekava
Lisa 12 A-kategooria ning A1- ja A2-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamise täiendusõppe õppekava


FIE Inno Tähismaa tasumata maksud – Virgo Kruve veebikodu ja blogi
Posted by Virgo Kruve on 3 veebruar 2017, 12:59 e.l.
Valitsus on uus aga võlad on vanad.
Tegemist on FIE võlgnevusega riigile. Tuletab mulle meelde seda sügist 2009. ja valimisi, kus Irja lubas poliitikasse tulla. Eelmise aasta augustis panid nad kinni oma portaali toptop.ee ja kolisid selle sisu tasuta blogspot.com.ee lehele. Sellega tõmbasid maha kõik oma eelmiste aastate tööd ja võimalikud viited nende lehele. Oskus kirjutada ei too endaga kaasa tulu teenimist, sest maksuvõlg oli alates 2009. aastast.
Eesti on väga andestav juriidiliste isikute võlgadele kui omanikud-juhatuse liikmed jätavad esitamata majandusaasta aruanded. Kulub 2-3 aastat kui riik kustutab firma ja võlad. See mõjub laastavalt kogu ärile, sest firmade põhjalaskjad jäävad igasuguse karistuseta ja tegutsevad uute nimedega edasi.
Vaadates neid andmeid, siis miks oli majandusajakirjanik FIE ja mitte OÜ? Tegelikult ta ikkagi ei tea sellest valdkonnast kui ise jäi võlgu sisuliselt alampalgaga töötava inimese 1 aasta netopalga.
Maksu- ja Tolliameti andmetel on maksukohustuslasel 37004172717 maksude ja maksete võlgu seisuga 03.02.2017 järgmiselt:
Käibemaks 1 949,51 0,00 0,00
Sotsiaalmaks 2 306,70 0,00 0,00
KOKKU: 4 256,21 0,00 0,00
Maksu- ja Tolliameti andmetel on maksukohustuslasel 37004172717 seisuga 03.02.2017 maksusummadelt arvutatud arvestuslik intress 2 674,61 eurot.
Maksukohustuslasel on maksuvõlg alates 20.02.2009.
Maksuvõlgade väljatoomisel on arvesse võetud maksukohustuslaste registris kuni 03.02.2017 00:43:17 kajastatud andmed.
Ettevőtlustulu deklaratsioon vorm E 31.03.2016
maksukohustuslasel 37004172717 maksude ja maksete võlg
Maksu- ja Tolliameti dokumendi kättetoimetamise teade
Avaldamise algus: 24.10.2016
Avaldamise lõpp: 25.01.2017
Maksu- ja Tolliamet avaldab teadaande maksukorralduse seaduse (MKS) § 55 alusel.
Menetlusosalisele INNO TÄHISMAA (isikukood: 37004172717) toimetatakse kätte 20.09.2016 korralduse nr 13-11/51668 maksuvõla tasumiseks summas 128,70 eurot kümne päeva jooksul korralduse kättetoimetamisest arvates.
Tallinn, HARJUMAA, Lõõtsa 8a
Telefon: 1811
Teadaande number 1036207
Täitmisteade
Avaldamise algus: 30.11.2016
Kohtutäitur Andrei Krek avaldab teadaande täitemenetluse seadustiku (TMS) § 10 lõike 2 ja tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 317 lõike 3 alusel.
Kohtutäitur edastab võlgnikule Inno Tähismaa (isikukood: 37004172717) täitmisteate. Sissenõudjaks on Riigi Tugiteenuste Keskus (70007340). Nõude summa suurus on 240,00 eurot. Nõude summale lisandub täitemenetluse alustamise tasu ja kohtutäituri tasu vastavalt kohtutäituri tasu väljamõistmise otsusele.
Kohtutäitur teeb Teile ettepaneku täitedokumendi (Tartu Maakohtu 28.06.2016. a määrus nr 1-14-10974/44) vabatahtlikuks täitmiseks. Vabatahtliku täitmise tähtaeg on 8.02.2017.
Kui täitedokumenti ei ole vabatahtlikuks täitmiseks antud tähtaja jooksul täidetud, kohustub kohtutäitur tarvitusele võtma kõik täitemenetluse seadustikus lubatud abinõud täitedokumendi täitmiseks (eelkõige sissenõude pööramine võlgniku varale) ning nõuab kohtutäituri tasu kohtutäituri seaduses sätestatud täies määras. Täitemenetluse käigus võivad nõudele lisanduda täiendavad täitekulud, sealhulgas kohtutäituri lisatasu täitetoimingute läbiviimise eest. Täitekulud kannab võlgnik.
Kõik sissenõutavad summad (sealhulgas täitekulud) tuleb tasuda Kohtutäitur Andrei Krek ametialasele arvelduskontole EE041010010217933018. Maksekorralduse selgitusse palun märkida: Täiteasi number 066/2016/2048 ja võlgniku nimi, kelle eest tasutakse (kui maksja ja võlgnik on erinevad isikud).
Täitedokumendi täitmisel vabatahtlikuks täitmiseks antud tähtaja jooksul tuleb võlgnikul tasuda koos täitekuludega 300,56 eurot. Vabatahtliku tasumise tähtaja möödumisel on võlgnetava summa suurus koos täitekuludega 341,96 eurot.
Kui võlgnik tasub täitedokumendist tuleneva nõude enne täitmisteate kättetoimetamist otse sissenõudjale, siis tuleb kohtutäiturile esitada tasumist tõendav dokument. Täitedokumendi tasumine otse sissenõudjale ei vabasta võlgnikku täitekulude tasumise kohustusest, kui tasumine toimus pärast sissenõudja avalduse esitamist kohtutäiturile täitemenetluse läbiviimiseks.
Seoses täitedokumendiga on võlgnikul õigus taotleda kohtutäituri vastuvõtule saamist. Selleks tuleb võlgnikul võtta ühendust kohtutäituri bürooga. Büroo avatud: E, T 13:00-17:00 ning K-R 8:00-12:00
Võlgnikul on kohustus teavitada kohtutäiturit esimesel võimalusel tema ülalpidamisel olevatest isikutest ja krediidiasutusest, kus võlgnik soovib kasutada seadusega ettenähtud mittearestitavat sissetulekut või muudest olulistest asjaoludest, mis võivad mõjutada täitemenetluse läbiviimist, eelkõige info mittearestitava sissetuleku kohta. Mittearestitavate sissetulekute loetelu on sätestatud TMS §-s 131. Sissetulekud tuleb kohtutäiturile dokumentaalselt tõendada (otsus toetuse maksmiseks, tõend vastavalt asutuselt, pangakonto väljavõte jne.) Ühekordsed sissetulekud tuleb iga kord eraldi tõendada. Sissetulekut tõendavad dokumendid tuleb saata kohtutäiturile aadressil Puškini 14, 20308 Narva, või e-posti teel i@anm.
Kohtutäituri otsuse või tegevuse peale täitedokumendi täitmisel või täitetoimingu tegemisest keeldumisel või kohtutäituri tasu ebaõige määramise kohta võib esitada kohtutäiturile kaebuse kümne päeva jooksul alates päevast, kui menetlusosaline sai teada või pidi teada saama otsuse või toimingu tegemisest. Kohtutäiturile võib esitada taotluse kaebuse esitamise tähtaja ennistamiseks TsMS-s sätestatud korras. Kui menetlusosaline ei esita tähtaja jooksul kaebust, kaotab ta õiguse hiljem tugineda asjaoludele, mida ta oleks võinud esitada kaebuses. Kohtutäitur teatab menetlusosalistele kaebuse läbivaatamise aja. Menetlusosalise kaebuse läbivaatamisele ilmumata jäämine ei takista kaebuse läbivaatamist (TMS § 217). Kohtutäituri otsuse peale võib kümne päeva jooksul otsuse kättetoimetamisest arvates esitada kaebuse maakohtule, kelle tööpiirkonnas kohtutäituri büroo asub. Kohtutäituri otsuse või tegevuse peale ilma eelnevalt kohtutäiturile kaebust esitamata kohtule kaevata ei saa (TMS § 218).
Täitmisteade loetakse võlgnikule kättetoimetatuks kümne päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest (TMS § 24 lg 5). Võlgnik võib avaldada täitmisteate kättesaamisel talle menetlusdokumentide edastamise viisi ja kontaktandmed, kuhu edastatud dokumendid loetakse kohtutäituri poolt kättetoimetatuks. Kohtutäitur kohustab võlgnikku viivitamatult teatama kohtutäiturile oma kontaktandmed, mille abil on võimalik võlgnikule dokumente kätte toimetada. Kui võlgnik seda ei tee või kui edastatud andmed on ebaõiged, võib kohtutäitur ka need dokumendid, mis tuleb seaduse kohaselt kätte toimetada, edastada võlgnikule enda valitud viisil.
Võlgnikul on õigus esitada sissenõudja vastu hagi sundtäitmise lubamatuks tunnistamiseks, eelkõige põhjusel, et nõue on rahuldatud, ajatatud või tasaarvestatud. Hagi võib esitada täitemenetluse lõpuni. Hagi rahuldamise korral jäävad täitekulud sissenõudja kanda. Vastavalt täitemenetluse seadustiku §-le 10 kohustan teid täitmisteate kättesaamisel teatama kohtutäiturile oma kontaktandmed, mille abil on võimalik võlgnikule dokumente kätte toimetada. Kui võlgnik seda ei tee või kui edastatud andmed on ebaõiged, võib kohtutäitur ka need dokumendid, mis tuleb seaduse kohaselt kätte toimetada, edastada võlgnikule enda valitud viisil. Kui arestimisele mittekuuluv sissetulek laekub Teie arveldusarvele, palun Teid teatada millises pangas soovite elatusmiinimumi kasutada.
Puškini 14, 20308 Narva,
E-post: i
Teadaande number 1054217
Seda võib võtta ka saatuse tagasilöögina nende eelnevate aastate tegude eest. Halvad teod tulid talle tagasi.
Ma võin eksida aga loen Maksuameti teatest välja, et nad küsivad vaid 128,70 eurot ja mitte seda 4 tuhandet.
« Savisaar võeti Keskerakonna armule
Koit ja Laura oli hea Eurovisioni valik »