Juhtumi lõpetamise otsus - AS Limitex / AS Autoklaas
Konkurentsiameti peadirektor alustas 16.08.2000 käskkirjaga nr 17-a juhtumi nr 17/00 menetlemist seoses AS Limitex (esindaja advokaadibüroo Aivar Pilv) 11.08.2000 avaldusega. Avalduses väideti, et AS Autoklaas on kaubaturgu valitseva ettevõtjana kehtestanud AS-ile Limitex mootorsõidukite klaaside müügil raskemad tarnetingimused kui teistele ettevõtjatele, mistõttu tema tegevus on vastuolus konkurentsiseadusega. Juhtumi menetlemise käigus kontrolliti konkurentsiseaduse (RT I 1998, 30, 410, 1999, 89,813; 2000, 53, 343, RT III 2000, 21, 232) (edaspidi: KonkS) § 14 p 1, 3, 7 ning § 33 lg 1 p 1 väidetavat rikkumist AS-i Autoklaas poolt.
Käesoleva juhtumi puhul on menetlemise subjektiks Autover-Autoklaas AS, kelle ärinimi oli juhtumi nr 17/00 menetlemise alustamise hetkel AS Autoklaas (äriregistri kood 10030752).
Avalduse esitas AS Limitex (äriregistri kood 10151800), keda esindas advokaadibüroo Aivar Pilv.
AS Limitex on pidevalt ostnud AS-ilt Autoklaas mootorsõidukite klaase, kusjuures vastavalt AS Autoklaas hinnakirjale ja tavapärastele tarnetingimustele sai AS Limitex autoklaase osta 30% allahindlusega ning samuti sai AS Limitex kasutada kauba eest tasumisel maksetähtaega. 27.07.2000.a saatis AS Autoklaas esindaja AS-ile Limitex faksi, millega teatas, et muudab tarnetingimusi AS-ile Limitex. Tarnetingimuste ühepoolse muutmise põhjuseks toodi asjaolu, et AS Limitex on otsustanud asuda konkureerima Autover grupi ja AS-iga Autoklaas, importides AS Autoklaas konkurentide kaupu teistest riikidest, samuti kasutada hankijatena Eestis asuvaid AS Autoklaas konkurentide esindajaid. 27.07.2000.a faksi kohaselt olid uued tarnetingimused järgmised: allahindlus üldisest hinnakirjast -10%, maksetähtaega ei ole, st. maksmine kauba saamisel (sularaha, pangakaart, ülekande koopia).
Kuna AS Limitex tegeleb ise mootorsõidukite klaaside hulgimüügiga, siis väidetavalt muutsid AS-i Autoklaas uued tarnetingimused autoklaaside ostmise AS-ilt Autoklaas majanduslikult põhjendamatuks.
Avalduses on AS Limitex esindaja väitnud, et AS-ile Autoklaas kuulub mootorsõidukite klaaside kaubaturul üle 40% käibest ning AS Autoklaas esindab AS-i Elvex, kellele kuulub Eesti territooriumil ainuke mootorsõidukite klaase tootev tehas. Seega on AS Autoklaas väidetavalt kaubaturgu valitsev ettevõtja vastavalt KonkS § 13 lg-le 1, kuna temale kuulub vastaval kaubaturul vähemalt 40 % käibest ja tema majanduslik positsioon võimaldab tal antud kaubaturul tegutseda arvestataval määral sõltumatult konkurentidest, varustajatest ja ostjatest. AS Autoklaas on vastavalt avaldusele väidetavalt kuritarvitanud kaubaturgu valitsevat seisundit vastavalt KonkS § 14 p-dele 1, 3 ja 7.
Avalduses on lisaks väidetud, et AS-i Autoklaas poolt on AS-ile Limitex kehtestatud raskemad tarnetingimused võrreldes teiste ettevõtjatega ning võrreldes AS Limitex varasema kohtlemisega. Avalduses on väidetud, et vastavalt AS-i Autoklaas 27.07.2000.a faksile on sellised tingimused kehtestatud seoses asjaoluga, et AS Limitex on asunud konkureerima Autover Grupi ja AS-iga Autoklaas. Avaldaja arvates võib AS-ile Limitex 27.07.2000.a AS-i Autoklaas poolt saadetud faksist teha järelduse, et kui AS Limitex lõpetab konkureeriva tegevuse, siis kohaldatakse AS-i Limitex suhtes uuesti vanu soodsamaid tingimusi. Selle alusel väidab avaldaja, et kohaldatavad tarnetingimused on seatud sõltuvusse asjaolust, kas AS Limitex tellib AS-i Autoklaas konkurentidelt kaupu või mitte. Seega esineb AS-i Autoklaas tegevuses vastavalt avaldusele väidetavalt ka vastuolu KonkS § 33 lg 1 p-i 1 suhtes, mis puudutab kaupade müügi kõlvatut piiramist.
AS-i Limitex 16.05.2001.a ning 04.02.2002.a avaldused
16.05.2001.a ning 04.02.2002.a avaldustes Konkurentsiametile esitas AS Limitex oma arvamuse kaubaturu piiritlemise ning ettevõtjate turuosade arvutamise kohta antud juhtumis.
Eestisse impordivad käesoleval ajal autoklaase 30-40 ettevõtjat, kellest suuremad on AS Autoklaas, Klaasiteeninduse AS, OÜ Windrox, AS Limitex, OÜ Autokem ning OÜ Nelisoc. Juhtumi menetlemise käigus sai Konkurentsiamet nimetatud ettevõtjatelt materjale. Samuti saadi materjale mõnedelt AS-i Autoklaas klientidelt, kelleks olid OÜ […], AS […] ja OÜ […].
Ettevõtjatelt saadud andmete põhjal selgus, et autoklaasidest müüakse Eesti territooriumil peamiselt auto esiklaase. Võttes arvesse suuremate autoklaaside müügiga tegelevate ettevõtjate müügitulemused ilmneb, et need ettevõtjad müüsid esiklaase 1999.a keskmiselt 82% kogu oma autoklaaside müügist. Näiteks moodustas AS-i Autoklaas esiklaaside müük 1999.a […]% kogu tema klaaside müügist. Samuti müüs valdavalt esiklaase AS Limitex, kelle esiklaaside müük 1999.a moodustas […]% kogu tema klaaside müügist.
AS Autoklaas
AS-i Autoklaas aktsiate omanik on ainus Eestis asuv autoklaaside tootja AS Elvex, kelle emaettevõtja on üks Euroopa suuremaid autoklaaside tootjaid Sekurit Saint Gobain. AS Autoklaas kuulub Sekurit Saint Gobainile kuuluvasse autoklaaside jaotusorganisatsiooni Autover Grupp. Vastavalt AS-i Autoklaas 21.12.2001.a kirjale Konkurentsiametile on Autover Grupi hinnanguline turuosa autoklaaside osas Euroopas 28%-30%.
AS-i Autoklaas tegevusalad on autoklaaside jae- ja hulgimüük (s.h. ekspordiks) ning paigaldamine, autoklaaside remont ja lehtklaasi müük ja lõikamine. AS Autoklaas müüb klaase mitmesugustele sõidukitele, kaasa arvatud bussid, veoautod, traktorid ja muud liikurmasinad. AS Autoklaas müüb peamiselt AS-i Elvex ning Sekurit Saint Gobain toodangut.
AS-i Autoklaas 08.09.2000.a kirjast Konkurentsiametile ilmneb, et AS Autoklaas hoiab oma ladudes umbes 7000-8000 autoklaasi, mille hoidmine seob oluliselt käibekapitali. 1999.a oli AS-i Autoklaas realiseerimise netokäive 20 170 940 krooni, millest 18 920 087 krooni moodustas müük Eestisse. 1999.a andis AS Autoklaas tööd keskmiselt 20-le inimesele. 2000.a oli AS-i Autoklaas realiseerimise netokäive 20 761 992 krooni.
Vastavalt AS-i Autoklaas 08.09.2000.a kirjale Konkurentsiametile peab AS Autoklaas oma konkurentideks ettevõtjaid, kelle põhitegevusalaks on autoklaaside müük ja paigaldamine (edaspidi müük), autode varuosasid müüvaid ettevõtjaid, autode remonditöid tegevaid ettevõtjaid ning autofirmade esindusi. Konkurentideks peab AS Autoklaas ka autolammutusi, mis müüvad juba kasutuses olnud autoklaase oluliselt soodsama hinnaga.
AS-i Autoklaas 08.09.2000.a kirjast ning teistest Konkurentsiametile 18.09.2000.a edastatud materjalidest ilmneb, et autoklaaside müümisel võimaldab AS Autoklaas oma klientidele allahindlusi 5% kuni 30% hinnakirjast, kusjuures orienteeruvalt ainult […]% klientidest saavad allahindlust. Klientidele võimaldatakse ka erinevaid maksetingimusi, kohesest maksmisest kuni maksetähtajani 30 päeva arve väljastamisest. Aastal 2000 on AS Autoklaas muutnud tarnetingimusi erinevatel põhjustel 69-le kliendile. Üksikutele klientidele mõnevõrra suurendati, kuid kõigile ülejäänutele vähendati allahindlusprotsenti ning paljudele klientidele lühendati ka maksetähtaega. Näiteks alandati teiste hulgas AS-ile […] ja OÜ-le […] oluliselt allahindlusprotsenti. Nimetatud ettevõtjad ei ole oma kirjades Konkurentsiametile väljendanud rahulolematust AS-i Autoklaas poolt pakutavate müügitingimuste üle. AS […] ja OÜ […] on AS-ilt Autoklaas ostnud autode klaase suusõnalise kokkuleppe alusel. AS-i Autoklaas 15.08.2001.a kirjast Konkurentsiametile ilmneb, et allahindlusprotsentide muutmine klientidele tuleneb tavapäraselt kliendi ettepanekul ja läbirääkimiste käigus tehtud muutustest, kliendi ostude vähenemisest ja kliendi poolt maksedistsipliini eiramisest.
AS-i Autoklaas 25.09.2001.a ja 15.10.2001.a Konkurentsiametile saadetud e-postis toob AS Autoklaas ära ostude summad klientide poolt, kes algselt said 30% allahindlust hinnakirjast, kuid kellele muudeti 2000.a allahindlusprotsenti. Edastatud materjalidest nähtub, et paljudele klientidele, kelle ostud olid suhtelised väikesed või vähenenud, vähendati allahindlusprotsenti.
AS Autoklaas nimetas oma 25.09.2001.a e-postis Konkurentsiametile kliendid […] ja […], kes on saanud AS-i Autoklaas hinnakirjast 30% allahindlust, kuid kellele ei ole muudetud tarnetingimusi, kuigi nad on eiranud maksedistsipliini. […] on Autover Grupi Peterburis asuv ettevõtja, kelle maksetähtajaks AS-ile Autoklaas on 30 päeva ja AS-i Autoklaas raamatupidamise andmetel esineb maksetähtaegade ületamist, kuid selle põhjuseks on kokkulepe, et vastav klient kogub teatud summa, et mitte raisata raha sagedaste väikeste välisülekannete peale. Pärnu firma […] on olnud teine firma, kellel on olnud vahel maksmisega raskusi, samas on nad AS-i Autoklaas alati maksmisega hilinemisest informeerinud. Samuti on vastava kliendi ostud väikesed, mistõttu ei moodusta maksmisega hilinemine suurt riski.
AS Limitex
AS-i Limitex põhitegevus on põhikirja järgi autoklaaside paigaldus, parandus ja müük. 1999.a oli AS-i Limitex realiseerimise netokäive […] krooni ning ettevõtja kandis kahjumit 81 534 krooni. 2000.a oli AS-i Limitex realiseerimise netokäive 3 775 248 krooni ning ettevõtja puhaskasum 130 222 krooni. Kogu kauba ja teenuste müük toimus Eestisse.
AS-i Limitex 18.10.2000.a kirjast Konkurentsiametile ilmneb, et AS Limitex müüs kuni 2000.a esimese poolaastani põhiliselt AS-ilt Autoklaas ostetud autoklaase. AS-i Autoklaas poolt 18.09.2000.a Konkurentsiametile edastatud materjalidest selgus, et juulis 2000.a langes AS-i Limitex ostude maht AS-ilt Autoklaas võrreldes eelmiste kuudega keskmiselt poole võrra. Vastavalt AS-i Limitex 18.10.2000.a kirjale Konkurentsiametile on AS Limitex pärast tarnetingimuste muutmist 27.07.2000.a asunud peamiselt ise autoklaase importima. AS Limitex impordib käesoleval ajal autoklaase Lätist, Leedust, Poolast ning Soomest.
AS-i Autoklaas tarnetingimused AS-ile Limitex
AS-i Autoklaas ning AS-i Limitex vahel kirjalikku autoklaaside ostu-müügi lepingut sõlmitud ei ole. AS-i Autoklaas 08.09.2000.a kirjast Konkurentsiametile selgub, et enne tarnetingimuste muutmist 27.07.2000.a. väljastati autoklaasid AS-ile Limitex saatelehe alusel. Saatelehtede põhjal väljastati arved, mille maksetähtajaks oli 21 päeva arve väljastamise päevast. Autoklaaside uued ostu-müügi tarnetingimused olid üldisest hinnakirjast endise 30% allahindluse asemel 10% allahindlust ja 21 päevase maksetähtaja asemel maksmine kauba kättesaamisel. AS Autoklaas on 18.09.2000.a ja 29.11.2000.a Konkurentsiametile esitatud materjalidega põhjendanud AS-ile Limitex tarnetingimuste muutmist AS-i Limitex poolse ostude mahu vähenemisega ning arvete maksetähtaegadest mittekinnipidamisega. AS-i Autoklaas poolt 18.09.2000.a Konkurentsiametile edastatud materjalidest selgus, et juulis 2000.a langes AS-i Limitex ostude maht AS-ilt Autoklaas võrreldes eelmiste kuudega keskmiselt poole võrra.
Konkurentsiamet on 29.11.2000.a saanud AS-ilt Autoklaas infosüsteemi SAF väljavõtte, millest ilmneb, et kuigi AS-il Limitex puudus seisuga 27.07.2000.a võlgnevus AS-ile Autoklaas, siis oli AS Limitex varem korduvalt hilinenud arvete tähtaegse tasumisega. Infosüsteemi SAF väljavõttest ilmneb, et 1999.a hilines AS Limitex 41-l korral arvete tähtaegse tasumisega AS-ile Autoklaas.
08.09.2000.a kirjas Konkurentsiametile väidab AS Autoklaas, et AS Limitex on otsustanud põhiliselt üle minna odavamate, Leedu tehases Panevezio Stiklas UAB toodetud autoklaaside müügile. Selline tegevus kahjustab AS-i Autoklaas arvates nende ja Sekurit Saint Gobaini nime ja kaubamärki, kui selliseid odavamaid ja väidetavalt vähemkvaliteetseid autoklaase müüakse koos AS-i Autoklaas poolt pakutavate autoklaasidega. AS Limitex väidab oma 04.02.2002.a avalduses Konkurentsiametile, et AS Limitex ei ole ostnud Panevezio Stiklas UAB-lt ega selle tehase edasimüüjatelt ühtegi kaubapartiid. AS Limitex peamised kauba tarnijad on olnud Nordglass tehased Poolas.
AS Limitex leiab oma 04.02.2002.a avalduses, et müügitingimuste muutmise aluseks AS-i Autoklaas poolt tuleb võtta AS-ile Limitex 27.07.2002.a saadetud faksis esitatud põhjused ja mitte hiljem AS-i Autoklaas poolt otsitud süüdistused AS-i Limitex vastu. Konkurentsiamet ei saa ühegi juhtumi menetlemise lõpetamisel lähtuda ainult ühest faktist, vaid lähtub kõikidest juhtumi menetlemise käigus ilmnenud asjaoludest.
AS Limitex väidab oma 04.02.2002.a avalduses, et kooskõlas KonkS sätetega ei ole AS-i Autoklaas tegevus, mille käigus keeldutakse klaasi müümisest juhul, kui ostja ostab osa toodangut kolmandalt tarnijalt. On selgunud, et selline väide on väär, sest AS Autoklaas ei keeldunud autoklaaside müümisest, vaid vähendas allahindlusprotsenti ja muutis maksetingimusi. Kuna AS-i Autoklaas klientidest ainult […]% saavad autoklaaside ostmisel hinnakirjast allahindlust, siis jäi AS Limitex ka pärast tarnetingimuste muutmist soodsamatesse tarnetingimustesse kui enamik teisi AS-i Autoklaas kliente.
AS Limitex väidab oma 04.02.2002.a avalduses, et 2000.a juulis oli AS-i Autoklaas laoseis pidevalt puudulik, mistõttu AS-il Limitex ei olnud võimalik osta vajalikku kaupa. AS Autoklaas väidab oma 18.02.2002.a kirjas, et vastav AS-i Limitex väide on otsitud ning mittetõene. AS Autoklaas hoiab pidevalt oma ladudes 7000 – 8000 klaasi.
14.03.2002 saatis AS Limitex esindaja vandeadvokaat Eerik Entsik Konkurentsiametile AS Limitex töötajate Martin Meltsas ja Katrin Kivivere seletuskirjad AS Autoklaas diskrimineeriva müüügitaktika kohta AS Limitex suhtes. Martin Meltsas´e seletuskirjast selgus, et ta asus tööle AS Limitex müügijuhina alates 01.08.2000, kuid käesolevas juhtumis on vaatluse all AS Autoklaas käitumine enne faksisaatmist AS-ile Limiteks ja seetõttu ei ole võimalik kasutada nimetatud seletuskirja kui tõendit käesoleva juhtumi raames. 07.05.2002 laekus Konkurentsiametile AS Limitex sekretäri Katrin Kivivare täiendatud seletuskiri ja OÜ […] juhataja […] kaaskiri koos lisadega. Kartin Kivivere seletuskirjast selgus, et alates 2000 aasta jaanuarist tekkisid juhtumid kus AS Autoklaas teatas AS-le Limitex, et mingil põhjusel ei saada neile klaase müüa. Näiteks, et see on viimane klaas laos või kui klient oli helistanud mõlemasse firmasse ja küsinud hinda teatati, et ei saada müüa esialgu. Seetõttu palus AS Limitex kliendil klaasid välja osta otse AS-ist Autoklaas ja AS Limitex teostas ainult paigalduse. Samuti väitis Katrin Kivivare, et AS-ile Limitex lõpetati autoklaaside müük üldse. OÜ […] juhataja kaaskirjale on lisatud 2000 aasta jaanuari ja veebruari arvete koopiad, nimetatud autoklaasid ostis OÜ […] AS-ist Autoklaas, kuna AS-il Limitex ei olnud võimalik neid klaase hankida. Klaasid paigaldas AS Limitex.
AS Autoklaas 22.05.2002 vastuses selgitas klaasitüübist viimaste artiklite müügi kohta, et Autoklaasi müügipraktika on selles osas alati olnud kõigi klientide suhtes ühene, kliente on koheldud võrdselt ning ei AS-i Limitex ega ühtegi teist klienti ei ole diskrimineeritud. Nii 2000 aastal kui ka käesoleval ajal kehtib põhimõte, et klaasi saab esimesena tellinu. Autoklaasi vastusest tulenevalt ostis AS Limitex 2000 aasta esimesel poolaastal pidevalt klaase AS-ilt Autoklaas ning viimase ostu sooritas AS Limitex pärast 20.07.2000 uute tingimuste kohaselt. Samas jättis AS Limitex Autoklaasile tasumata kuus viimast arvet. Pärast 2000 aasta juuli lõppu AS Limitex AS-ilt Autoklaas klaase tellinud ei ole. Seega lõpetas AS Limitex ise neile juba tarnitud klaaside eest maksmise ja uute klaaside tellimise, mitte ei keeldunud AS Autoklaas neile klaaside müügist.
KonkS § 3 lg 1 kohaselt rakendatakse konkurentsiseadust kaubaturul osalevate või osaleda soovivate isikute vahelise konkurentsivabaduse kaitseks. Kaubaturg on hinna, kvaliteedi, tehniliste omaduste, realiseerimis- ning kasutustingimuste, tarbimis- ja muude omaduste poolest ostja seisukohalt omavahel asendatavate kaupade käibimise ala kogu Eesti territooriumil või selle osal.
Juhtumi menetlemise käigus ettevõtjatelt saadud andmete põhjal selgus, et autoklaasidest müüakse Eesti territooriumil peamiselt auto esiklaase ning suuremad autoklaaside müügiga tegelevad ettevõtjad müüsid 1999.a esiklaase keskmiselt 82% kogu oma autoklaaside müügist, mis on täiesti piisav maht kaubaturu struktuuri määramiseks. Autode esiklaasid on käesolevas juhtumis sõiduautode, veoautode ning autobusside esiklaasid, kuna autoklaase müüvate ettevõtjate jaoks ei oma tähtsust, milliste autode esiklaase müüakse. Autode esiklaase müüakse erinevates hinna- ja kvaliteedikategooriates ning mõõtudelt erinevaid vastavalt konkreetsetele auto markidele ja mudelitele. Seega on käesoleva juhtumi menetlemisel kaubaks autode esiklaasid.
Autode esiklaaside müük hõlmab tinglikult kahte tasandit. Esimesel tasandil osalejateks võime lugeda autode esiklaaside tootjad, maaletoojad ja kõik teised autode esiklaaside müüjad, kes müüvad autode esiklaase esmaselt, s.t autode esiklaase esimesel tasandil oma ostjatele, kelleks on edasimüüjad ja/või lõpptarbijad. Autode esiklaaside müügi teisel tasandil osalevad autode esiklaaside edasimüüjad, kes müüvad autode esiklaase teist- või enamkordselt, s.t müüvad autode esiklaase teisel tasandil oma ostjatele, kelleks on edasimüüjad ja/või lõpptarbijad. Käesolevas juhtumis on piirdutud autode esiklaaside müügi esimese tasandiga, sest nii väldime ühe kauba mitmekordset arvestamist kaubaturu käibes. Kuna autoesiklaaside ostmisel ei ole olulist erinevust Eesti erinevate osade vahel, siis on autoesiklaaside käibimise alaks kogu Eesti territoorium. Lähtudes eeltoodust piiritleb Konkurentsiamet käesolevas juhtumis kaubaturuks autode esiklaaside esmase müügi Eestis.
Kaubaturgu valitsev ettevõtja on KonkS § 13 lg 1 mõistes ettevõtja, kellele kuulub kaubaturul vähemalt 40 protsenti käibest või kelle majanduslik positsioon võimaldab tal antud kaubaturul tegutseda arvestataval määral sõltumatult konkurentidest, varustajatest ja ostjatest.
AS Limitex viitas oma 04.02.2002.a avalduses OÜ Autokem, OÜ Nelisoc ning AS Limitex poolt Konkurentsiametile esitatud andmetele, millest AS Limitex järeldab kaubaturu mahtu. Samas on antud juhul tegemist ettevõtjate hinnanguga oma turuosale, mida ei saa aluseks võtta kaubaturu mahu arvutamisel. Näiteks OÜ Nelisoc hindas vastavalt Konkurentsiametile esitatud teabele oma turuosaks 5-7%, müües 1999.a 483 autoklaasi (s.o. 1% turuosa = 69 autoklaasi); OÜ Autokem 10%, müües 1999.a 494 autoklaasi (s.o. 1% turuosa = 49,4 autoklaasi); Klaasiteeninduse AS […]%, müües […] autoklaasi (s.o. 1% turuosa = 467,7 autoklaasi); AS Autoklaas […]%, müües 1999.a [...] autoklaasi (s.o. 1% turuosa = 474,1 autoklaasi). Eeltoodud andmetest nähtub, et sellised subjektiivsed hinnangud on üksteisega vastuolus ning kaubaturu mahu arvutamisel saab lähtuda vaid konkreetsetest näitajatest.
Tolliamet Eesti tolliterritooriumile imporditud autoklaaside kohta eraldi arvestust ei pea, kaupade nomenklatuuris kuuluvad autoklaasid kaubagruppi, mis hõlmab kõiki mootorsõidukite klaase, sealhulgas ka lennukite ja laevade klaase. Mootorsõidukite imporditavate klaaside kohta toimub arvestus kilodes, mitte tükkides. Seetõttu ei saanud Konkurentsiamet ettevõtjate turuosade arvutamisel kaubaturul võtta aluseks Eesti tolliterritooriumile imporditud autoklaaside kohta käivaid andmeid.
Turuosade arvutamisel kaubaturul ei ole arvesse võetud esiklaaside käivet, mis kordub erinevate ettevõtjate majandustulemustes ning mille on põhjustanud konkurentide vahelised ostud.
Tulenevalt 18.09.2000.a AS-i Autoklaas poolt Konkurentsiametile esitatud materjalidest ja väidetest vajab Euroopa riikides Autover Grupi kogemustele tuginedes aastas esiklaasi vahetust 5 - 8% autodest. Arvestades teede olukorda, avariilisust ja kriminaalset olukorda, võib eeldada, et see number Eestis on Euroopa keskmisest suurem.
Käesolevas juhtumis on Konkurentsiamet esiklaasi vahetust vajavate autode arvestusel aluseks võtnud konkreetsed kahjujuhtumid Eestis. Tulenevalt AS-ilt Sampo Eesti Varakindlustus 23.04.2001.a ja 24.04.2001.a saadud andmetest ilmnes, et AS Sampo Eesti Varakindlustus registreeris 2000.a autode esiklaasidega seotud kahjujuhtumeid 9,7% ulatuses vabatahtliku kindlustusega autode üldarvust. AS Sampo Eesti Varakindlustus on turuliider kahjukindlustuse osas Eestis.
Autoregistrikeskuse andmetel seisuga 01.01.2001.a oli Eestis keskmiselt autosid (sõiduautod, veoautod, bussid) 552 058 tk. Samas sisaldab see number ka autosid, mis tegelikult liikluses ei osale. Autoregistrikeskuse poolt Konkurentsiametile 23.05.2001.a edastatud andmete põhjal osaleb Eestis reaalselt liikluses umbes 366 000 sõidukit. Autoregistrikeskuse poolt AS-i Limitex esindajale 30.05.2001.a esitatud materjalide põhjal tuletab Autoregistrikeskus reaalselt liikluses osalevate sõidukite arvuks 366 098, kuid võttes arvesse ainult sõiduautod, veoautod ning bussid on see arv 342 684, mis on ka Konkurentsiameti poolt aluseks võetud kaubaturu mahu arvutamisel.
AS Limitex väidab oma 04.02.2002.a avalduses õigesti, et kaubaturul osalevate sõidukite arvu hulka on lisatud uued sõidukid ja ka ilma tehnoülevaatuseta liikluses osalevad sõidukid. Kuid ekslik on AS-i Limitex arvamus, et sellega on saavutatud ülepaisutatud turg. Klaaside vahetust vajavad kõik liikluses osalevad sõidukid, olenemata sõiduki vanusest ja tehnilise ülevaatuse teostamisest. Enamuse uute sõidukite autoklaaside vahetusi teevad autoesinduste remonditöökojad, kes varustavad end ise vajaminevate uute klaasidega, kuid see ei anna alust neid sõidukeid vastavast kaubaturu arvestusest välja jätta. AS Limitex väidab oma 04.02.2002.a avalduses, et turul vahetatavate klaaside protsent 9,7 on viidud kõrgemale igasugusest rahvusvahelisest tunnustatud vastavast näitajast. Juhtumi menetlemisel on aluseks võetud Eesti kindlustusettevõtja andmete põhjal välja arvutatud kahjujuhtumite protsent. Kohalikele andmetele tuginev arvutus peegeldab Eesti halvemaid teeolusid ja suuremat avariilisust. Seega ei ole põhjendatud kasutada autode klaaside vahetatavuse näitajana Euroopa heade teeolude põhjal arvestatud protsenti.
Teades iga ettevõtja poolt 2000.a ning 1999.a Eestis müüdud auto esiklaaside arvu ja aastas auto esiklaasi vahetust vajavate autode arvu, arvutas Konkurentsiamet välja suuremate ettevõtjate turuosad kaubaturul.
Võttes aluseks AS-i Sampo Eesti Varakindlustus kahjujuhtumid autode esiklaaside osas, mille puhul 9,7% reaalselt liikluses osalevatest autodest Eestis (s.t. 33 240 autot) vajab esiklaasi vahetust aastas, on AS-i Autoklaas turuosaks kaubaturul 2000.a […]% (1999.a […]%). Suuruselt järgmise ettevõtja turuosa kaubaturul 2000.a on 12% (1999.a 11%). Teiste ettevõtjate turuosad kaubaturul on alla 10%.
1999.a müüs AS Limitex peamiselt edasi AS-ilt Autoklaas ostetud autoklaase ning importis ise vähesel määral. Seetõttu ei kuulunud AS Limitex kaubaturul suuremate ettevõtjate hulka 1999.a ning ei olnud ka AS-ile Autoklaas arvestatav konkurent. 2000.a oli AS-i Limitex turuosa kaubaturul alla […]%.
AS-i Autoklaas aktsiad kuuluvad AS-ile Elvex, kes on ainus autoklaaside tootja Eestis ning AS Autoklaas kuulub autoklaaside jaotusorganisatsiooni Autover Grupp. Kuna Euroopas on Autover Grupi turuosa 28-30%, siis ei too selline majanduslik positsioon kaasa kaubaturgu valitsevat seisundit. Seda enam, et kõigil autoklaase Eestis müüvatel ettevõtjatel on võimalus eksportida ja importida autoklaase ilma piiranguteta s.t., et Eestis ei ole kehtestatud administratiivseid piiranguid (load, litsentsid jms.), mis takistaksid ettevõtjatel kaubaturule juurdepääsu või sellel tegutsemist. Kaubaturu avatust näitab ka asjaolu, et võrreldes AS-i Limitex 1999.a teise poolaasta ning 2000.a teise poolaasta majandustulemusi, ilmnes, et AS-il Limitex oli võimalus peale tarnetingimuste muutmist 27.07.2000.a AS-i Autoklaas poolt kiiresti üle minna Soome, Läti, Leedu, Poola, kuid ka teiste Eesti ettevõtjate poolt pakutavate autode esiklaaside müügile. Nimelt müüs AS Limitex 1999.a peamiselt AS-ilt Autoklaas ostetud autode esiklaase […] tk., samas müüs AS Limitex 2000.a viimase viie kuuga […] ettevõtja enda poolt imporditud autode esiklaasi, mis tähendab, et AS-i Limitex müük ei vähenenud, vaid pigem kasvas.
Lähtudes eeltoodust ei leidnud tõendamist kaebaja kahtlus, et AS Autoklaas on kuritarvitanud kaubaturgu valitsevat seisundit. AS Autoklaas ei ole kaubaturgu valitsev ettevõtja KonkS § 13 tähenduses, sest AS-ile Autoklaas kuulub vastaval kaubaturul alla 40% käibest ning tal ei ole ka majanduslikku positsiooni, mis võimaldaks tal antud kaubaturul tegutseda arvestataval määral sõltumatult konkurentidest, varustajatest ja ostjatest. Kuna AS Autoklaas ei ole kaubaturgu valitsev ettevõtja KonkS § 13 tähenduses, siis ei saanud AS Autoklaas kuritarvitada kaubaturgu valitsevat seisundit vastavalt KonkS §-le 14.
Kõlvatuks konkurentsiks on KonkS § 28 lg 1 p 5 kohaselt vaba ettevõtlust kahjustavad heade kommete ja tavadega vastuolus olevad teod, sealhulgas kaupade müügi kõlvatu piiramine või soodustamine. Vastavalt KonkS § 33 lg 1 p 1 on kaupade müügi kõlvatu piiramine ostjale müüdavate kaupade koguse või teenuste hulga piiramine või müügi sidumine mingite tingimustega, välja arvatud juhul, kui see on kauba kasutamiseks tingimata vajalik või on seotud sooduspakkumisega või tuleneb õigusaktidest.
AS Autoklaas võimaldab igale oma kliendile allahindlusprotsendi individuaalselt, võttes arvesse ostude mahte, maksetähtaegadest kinnipidamist ja muid tegureid. Sellised kriteeriumid olid aluseks ka allahindlusprotsendi määramisel AS-ile Limitex. AS Autoklaas oli 08.09.2000 seisuga aastal 2000 teinud tarnetingimuste muudatusi kokku 69-le kliendile. Allahindlusprotsentide võimaldamine klientidele on käsitletav sooduspakkumisena.
AS Autoklaas muutis 27.07.2000.a saadetud faksiga tarnetingimusi AS-ile Limitex. Nimetatud faksis tõi AS Autoklaas tarnetingimuste muutmise põhjuseks AS-i Limitex otsuse asuda konkureerima Autover Grupi ja AS-iga Autoklaas, importides viimase otseste konkurentide kaupu teistest riikidest, samuti kasutada hankijatena Eestis asuvaid AS-i Autoklaas konkurentide esindajaid. Müügi sidumine tingimustega, mille muutmisel jälle taastatakse endised tarnetingimused, on AS-i Limitex järeldus AS-i Autoklaas 27.07.2000.a saadetud faksi tekstist. AS-i Autoklaas 27.07.2000.a saadetud faks ei sätesta tingimusi, mille muutmisel taastatakse endised tarnetingimused. Ühekordse tarnetingimuste muutmise põhjusteks AS-i Autoklaas poolt olid AS-i Limitex ostude mahu vähenemine AS-ilt Autoklaas juulis 2000.a ja AS-i Limitex varasemad süstemaatilised arvete tähtaegse tasumisega hilinemised AS-ile Autoklaas. Seega ei ole 27.07.2000.a faksis toodud väide konkureerimise kohta käesolevas juhtumis oluline.
Juhtumi materjalidest nähtub, et AS Autoklaas ei ole keeldunud ja ei keeldu ka käesoleval ajal oma toodete müügist AS-ile Limitex. AS Limitex töötaja Katrin Kivivare seletuskirjades väidetakse, et AS-le Limitex ei müüdud AS Autoklaas poolt viimast klaasi laos, kuna AS Autoklaas väitis, et see on teise ettevõtja poolt juba tellitud. Nimetatud seletuskirjad ei sisaldanud konkreetseid tõendeid eelnimetatud tegevuse kohta, olenemata Konkurentsiameti mitmetest meeldetuletustest (12.04.02 ja 19.03.02). Kuid kui klaas on juba ühe ettevõtja poolt tellitud, ei saa AS Autoklaas seda klaasi müüa teisele ettevõtjale, kuna klaasi saab selle esimesena tellinu. Selline käitumine ei saa olla kaupade kõlvatu piiramine. Seletuskirjade kohaselt hakkasid AS-il Limitex probleemid 2000 aasta alguses ning nad pidid kasutama vahendajaid klaaside ostmisel kuna neile klaase ei müüdud, kuid vastavalt AS Autoklaas väljavõttele ostis AS Limitex ise pidevalt klaase AS-ist Autoklaas 2000 aasta esimesel poolaastal.
Samuti selgub, et AS Autoklaas ei muutnud toodete hindu, vaid muutis allahindlusi üldisest hinnakirjast mitmetele ettevõtjatele. Allahindluste ja maksetingimuste muutmine klientidele objektiivsetel põhjustel (koguste vähenemine, mitteõigeaegselt tasumine jne) ei ole ettevõtja poolt kaupade müügi kõlvatu piiramine.
AS Autoklaas muutis autoklaaside müügi tarnetingimusi AS-ile Limitex, kuid jättis osaliselt allahindluse hinnakirjast alles ja ei piiranud AS-ile Limitex müüdavate kaupade kogust ega ole sidunud kaupade müüki mingite tingimustega. Seega ei kahjusta AS-i Autoklaas tegevus vaba ettevõtlust ja ei ole käsitletav KonkS § 28 lg 1 p-s 5 ja § 33 lg 1 p-s 1 kirjeldatud kõlvatu konkurentsina.
Juhtumi materjalidest nähtub, et kui 1999.a kandis AS Limitex kahjumit 81 534 krooni, siis 2000.a teenis AS Limitex puhaskasumit 130 222 krooni. Seega on paljasõnaline AS-i Limitex 04.02.2002.a avalduses toodud väide, et AS-i Autoklaas tegevus tõi AS-ile Limitex kaasa olulist materiaalset kahju. Kaubaturul tegutsevate ettevõtjate konkureerimise võrdseid tingimusi kinnitab ka asjaolu, et käesoleval ajal on AS-i Limitex poolt müüdavate autode esiklaaside hinnad umbes samal tasemel AS-i Autoklaas poolt müüdavate autode esiklaaside hindadega.
Arvestades eeltoodut ja juhindudes KonkS (RT I 1998, 30, 410, 1999, 89,813; 2000, 53, 343, RT III 2000, 21, 232) § 40 lg 3 p-st 1 ja KonkS (RT I 2001, 56, 332; 93,565) § 87 lg-st 2
Lõpetada juhtumi nr 17/00 menetlus seoses õiguserikkumise mittetuvastamisega.
Käesolevale otsusele võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtusse 30 päeva jooksul otsuse kättesaamisest (Halduskohtumenetluse seadustik § 9)


text:
NOVE esindas edukalt klienti Riigikohtus erakondade rahastamise järelevalvet puudutavas vaidluses - Nove Advokaadibüroo
NOVE vandeadvokaadid Veikko Puolakainen ja Veiko Vaske esindasid Riigikohtus edukalt Erakondade Rahastamise Järelevalve Komisjoni põhimõttelist laadi vaidluses ERJK ettekirjutuse kehtivuse üle.
Ettekirjutuse sisuks oli Tallinna linna munitsipaalajalehe Stolitsa peatoimetaja kohustamine maksta Tallinna linnale tagasi keelatud annetusena saadud rahasumma. Ettekirjutuse kohaselt oli linna infolehes avaldatud Eesti Keskerakonna nimekirjas Riigikokku kandideerinud isiku tegemisi kajastava artikli ilmumine enne valimisi kaebaja kasuks avaldatud poliitiline reklaam, mitte linnavalitsuse tegevust kajastav neutraalne artikkel. Linna infolehte ei saa pidada vabaks sõltumatuks ajakirjanduseks. Kuna reklaami eest tasus kohalik omavalitsus linnaeelarvest, siis on see käsitatav keelatud annetusena erakonnaseaduse tähenduses. ERJK kohustas keelatud annetusena saadud summa tagastama Tallinna linnale.
Ettekirjutuse peale esitatud kaebus jäeti nii haldus- kui ringkonnakohtus rahuldamata. Riigikohus jättis rahuldamata ringkonnakohtu otsuse peale esitatud kassatsioonkaebuse, muutes otsuse põhjendusi. Riigikohus kordas varasemat seisukohta, et annetamisena on käsitatav tegevus, kus juriidiline isik (sh kohalik omavalitsus) tasub erakonna liikme eest kolmandale isikule tehtud reklaamide eest, milles kujutatakse erakonna liiget eesmärgiga mõjutada valijaid (RK otsus nr 3-3-1-50-16). Riigikohus selgitas, et see põhimõte rakendub ka siis, kui isik ei ole erakonna liige, vaid üksnes kandideerib erakonna nimekirjas. Riigikohtu hinnangul olid kohtud õigesti tuvastanud, et linna infoleht Stolitsa oli poliitiliselt tasakaalustamata väljaanne. Linnas ainuvõimu teostava erakonna nimekirjas kandideerivat isikut kajastava artikli ilmumine poliitiliselt tasakaalustamata infolehes viitab, et tegemist on poliitilise reklaamiga. Artiklis tõsteti poliitiliselt konkureerivate seisukohtade asemel esiplaanile hoopis kaebaja kandideerimine, mis ei ole poliitiliselt neutraalne. Samuti kinnitavad artikli ilmumise kontekst, kirjutise sisu, järgnenud valimised ning kaebaja kandideerimise rõhutamine, et artikli tegelik eesmärk oli valijate mõjutamine. Seega oli ajalehes avaldatud teabe puhul tegemist kaebaja kasuks avaldatud poliitilise reklaamiga. Kui reklaami eest tasub juriidiline isik (sh kohalik omavalitsus), on saadav hüve rahaliselt hinnatav. Seega oli põhjendatud pidada artiklit keelatud annetuseks erakonnaseaduse tähenduses. Selliselt saadud annetus tuleb annetajale tagastada ja ERJK ettekirjutus oli igati õiguspärane.
Riigikohus selgitas ka seda, et valimiskampaania ajaline määratlus ei tähenda kattuvust aktiivse valimisagitatsiooni aja mõistega. See mõiste on seotud üksnes poliitilise välireklaami keeluga. Oluline on avaldatava teabe sisuline seos saabuvate valimistega. Riigikohus nõustus ERJK seisukohaga selles, et erakonnaseaduses sisalduva eriregulatsiooni tõttu võivad erakondade juhtimis- ja kontrollorganite liikmed ERJK koosseisus võtta osa otsuste tegemisest. Lahend nr 3-18-1537 täies mahus on leitav siit: https://www.riigikohus.ee/et/lahendid?asjaNr=3-18-1537/47
Riigikohus kujundab õiguspraktikat riigis tervikuna, mistõttu on Riigikohtu seisukohtadel põhimõttelistes õigusküsimustes oluline mõju praktikas nii seaduse rakendamisel ERJK igapäevatöös kui ka teistes sarnastes kohtuasjades.

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus


§ 22 Kaitsepolitseiameti ja Kaitsejõudude Peastaabi pädevus riigisaladuse kaitse korraldamisel
12) teenistusväline füüsiline isik – füüsiline isik, kes ei ole avalik teenistuja;
14) turvaala – konfidentsiaalse, salajase või täiesti salajase taseme riigisaladuse või salastatud välisteabe ja seda sisaldava salastatud teabekandja töötlemiseks kasutatav ala.
5) kaitseväe radariteave ja seiresüsteemidelt kogutud teave. See teave salastatakse salajasel või madalamal tasemel kuni 10 aastaks;
6) riigikaitselisi leiutisi ja uuringuid ning nende tulemusi käsitlev teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse salajasel või madalamal tasemel kuni 15 aastaks;
7) Kaitsejõudude Peastaabi luure ja vastuluurega tegeleva struktuuriüksuse kogutud ja sünteesitud teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse täiesti salajasel või madalamal tasemel kuni 50 aastaks;
8) Kaitsejõudude Peastaabi luure ja vastuluurega tegeleva struktuuriüksuse koosseisu, ülesandeid ja eelarve jaotust käsitlev teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse salajasel või madalamal tasemel kuni 25 aastaks;
9) andmed Kaitsejõudude Peastaabi luure ja vastuluurega tegeleva struktuuriüksuse poolt salajasele koostööle kaasatud isikute või variisikute kohta. See teave salastatakse täiesti salajasel tasemel 75 aastaks. Salastatus kustub, kui isiku surmast on möödunud 20 aastat, kuid mitte varem kui 50 aastat teabe salastamisest arvates;
10) Kaitsejõudude Peastaabi luure ja vastuluurega tegeleva struktuuriüksuse poolt varjatult teabe kogumist kajastav teave, kaasa arvatud kogumiseks kasutatavaid meetodeid, vahendeid ja jälgitavaid objekte käsitlev teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse täiesti salajasel või madalamal tasemel kuni 50 aastaks;
11) kaitseväe luure- ja vastuluurealast rahvusvahelist koostööd käsitlev teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse täiesti salajasel või madalamal tasemel kuni 50 aastaks;
4) Keskkriminaalpolitsei tunnistajakaitse struktuuriüksuse struktuuri, koosseisu ja ülesandeid kajastav teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse salajasel või madalamal tasemel kuni 50 aastaks;
5) Keskkriminaalpolitsei tunnistajakaitse struktuuriüksuse kasutuses olevat vara ja eelarve jaotust kajastav teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse täiesti salajasel või madalamal tasemel kuni 30 aastaks;
9) turvaseaduse tähenduses kõrgendatud ohuga valveobjekte ja nende turvalisuse tagamise erinõudeid kajastav teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse konfidentsiaalsel või madalamal tasemel kuni 20 aastaks;
10) Kaitseministeeriumi ja Siseministeeriumi kriisireguleerimisplaanis hädaolukorra ajal tegutsemist käsitlev teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse konfidentsiaalsel või madalamal tasemel kuni 20 aastaks. Salastatus kustub teabe avalikul kasutamisel hädaolukorras.
10) teave julgeolekuasutuse poolt teeseldud isikute ja organite ning kasutatavate variandmete kohta, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse täiesti salajasel või madalamal tasemel kuni 50 aastaks.
1) Vabariigi Presidendi Kantselei, Riigikantselei, julgeolekuasutuse, Kaitseministeeriumi, kaitseväe, Kaitseliidu, Kaitseressursside Ameti ja Välisministeeriumi, sealhulgas välisesinduste valve-, häire-, side- ja infosüsteeme käsitlev teave, välja arvatud käesoleva paragrahvi punktis 2 nimetatud teave ja teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse konfidentsiaalsel või madalamal tasemel kuni 30 aastaks;
3) kaitseväe luure ja vastuluurega tegeleva struktuuriüksuse kasutuses olevaid hooneid ja rajatisi käsitlev teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse konfidentsiaalsel või madalamal tasemel kuni hoone või rajatise valduse lõppemiseni;
6) teabevaldaja turvaala valve- ja häiresüsteeme käsitlev teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse konfidentsiaalsel või madalamal tasemel kuni 30 aastaks.
(2) Käesoleva seaduse § 7 punktis 6 nimetatud teabe salastamistaseme ja -tähtaja kehtestab kaitseminister iga leiutise ja uuringu puhul eraldi.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetamata riigisaladuse salastamistähtaja pikendamise otsustab Vabariigi Valitsus korraldusega.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teabe loojat ei ole võimalik tuvastada või teabe loojat enam ei ole, kustutab õigusliku aluseta riigisaladusena töödeldava teabe salastatuse või muudab valel tasemel, valel õiguslikul alusel või vale tähtajaga salastatud riigisaladuse taseme, õigusliku aluse või tähtaja siseminister.
(5) Kui teabe õigusliku aluseta riigisaladusena töötlemine või riigisaladuse valel tasemel, valel õiguslikul alusel või vale tähtajaga salastamine on tõendatud jõustunud väärteo- või kohtuotsusega, märgistavad kõik sellist teavet sisaldavate teabekandjate valdajad viivitamata vastavat teavet sisaldavad teabekandjad käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel Vabariigi Valitsuse kehtestatud määrusega ettenähtud korras.
(5) Riigisaladust valdava asutuse, põhiseadusliku institutsiooni ja juriidilise isiku juht või juhtorgan on kohustatud määrama riigisaladuse tasemete kaupa ametikohad, millel töötamise eeltingimuseks on vastava taseme riigisaladusele juurdepääsu õiguse omamine.
(7) Teabevaldaja on kohustatud vähemalt üks kord aastas kontrollima tema valduses olevate salajase ja täiesti salajase taseme riigisaladust sisaldavate teabekandjate olemasolu ja terviklikkust. Kontrolli tulemused vormistatakse kirjalikult.
(8) Riigisaladust valdava asutuse, põhiseadusliku institutsiooni või juriidilise isiku tegevuse lõpetamisel antakse salastatud teabekandja hoiule Kaitsepolitseiametile, Kaitseliidu ja kaitseväe puhul Kaitsejõudude Peastaabile.
§ 22. Kaitsepolitseiameti ja Kaitsejõudude Peastaabi pädevus riigisaladuse kaitse korraldamisel
(1) Riigisaladuse kaitset korraldab ning kontrolli käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktide nõuete täitmise üle teostab Kaitsepolitseiamet, kaitseväes ja Kaitseliidus Kaitsejõudude Peastaap, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 23 nimetatud juhul.
(2) Kaitsepolitseiamet ja Kaitsejõudude Peastaap on kohustatud:
(3) Kaitsepolitseiametil ja Kaitsejõudude Peastaabil on kontrollimise käigus õigus tutvuda kogu vajaliku teabega ning teha teabevaldajale ettekirjutusi käesolevast seadusest või selle alusel antud õigusaktidest tulenevate nõuete rikkumise või rikkumise ohu kõrvaldamiseks.
(4) Kui kontrollimise käigus on välja selgitatud käesoleva seaduse või selle alusel antud õigusaktidega kehtestatud nõuete rikkumine, mis võib kaasa tuua riigisaladuse avalikuks tuleku, on Kaitsepolitseiametil või Kaitsejõudude Peastaabil õigus teha teabevaldajale ettekirjutus riigisaladuse ja seda sisaldavate teabekandjate töötlemise peatamise kohta ning vajaduse korral võtta salastatud teabekandjad hoiule kuni vajalike tingimuste loomiseni.
(5) Kaitsepolitseiametil ja Kaitsejõudude Peastaabil on õigus rakendada käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral asendustäitmist ja sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 50 000 krooni.
2) korraldab ja kontrollib riigisaladuse kaitset välisesindustes ning väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi asuvates kaitseväe üksustes.
8) Eesti Panga presidendil ning Eesti Panga Nõukogu esimehel ja liikmel.
(2) Üksnes piiratud taseme riigisaladusele juurdepääsu õigus on ametikohajärgselt riigi ametiasutuse avalikul teenistujal ja Eesti Panga töötajal, kes on nimetatud, valitud või töölepingu alusel võetud ametikohale, millel töötamise eeltingimuseks on üksnes piiratud taseme riigisaladusele juurdepääsu õiguse omamine.
2) vabastatakse isik riigisaladusele juurdepääsu õigusega ametikohalt avaliku teenistuse seaduses või muus avalikku teenistust reguleerivas eriseaduses ettenähtud korras või lõpetatakse isikuga tööleping Eesti Vabariigi töölepingu seaduses ettenähtud korras.
(5) Teenistusvälisele füüsilisele isikule, välja arvatud Eesti Panga töötajale, õiguse andmise juurdepääsuks üksnes piiratud taseme riigisaladusele otsustab igal konkreetsel juhul eraldi:
(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 10 nimetatud kinnitus ja nõusolek saadetakse isiku suhtes julgeolekukontrolli teostamiseks pädevale asutusele.
(1) Piiratud, konfidentsiaalse või salajase taseme riigisaladusele juurdepääsu õigus on kriminaal-, tsiviil-, haldus- või väärteoasja kohtueelse menetlemise ja kohtumenetluse osalisel ning tema esindajal uurimisasutuse, prokuratuuri või kohtu põhistatud määruse alusel pärast julgeolekukontrolli läbimist, kui juurdepääs on kriminaal-, tsiviil-, haldus- või väärteoasja lahendamiseks vältimatult vajalik.
2) juurdepääsuloa taotlemisel juurdepääsuloa taotleja täidetud ankeet või juurdepääsuloa kehtivuse pikendamisel või juurdepääsuloa taotlemisel aasta jooksul eelmise loa kehtivuse lõppemisest arvates juurdepääsuloa taotleja täidetud ankeedi lisa;
(5) Juurdepääsuloa ja selle kehtivuse pikendamise taotluse, juurdepääsuloa taotleja ankeedi ja ankeedi lisa vormi kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega riigisaladuse ning salastatud välisteabe kaitse korras.
10) kellele varem antud juurdepääsuluba on tühistatud riigisaladuse seaduse (RT I 1999, 16, 271; 2005, 64, 482) või selle alusel antud õigusakti sätete rikkumise tõttu viie aasta jooksul juurdepääsuloa tühistamisest arvates.
5) keda on karistatud tahtlikult toimepandud ametialase süüteo või korruptiivse teo eest, sõltumata sellest, kas need karistusandmed on karistusregistrist kustutatud;
10) kes on julgeolekukontrolli teostavale asutusele esitatud juurdepääsuloa taotleja ankeedis või ankeedi lisas või vestlusel tahtlikult varjanud andmeid, esitanud valeteavet või võltsitud andmeid, mis on olulised juurdepääsuloa andmise otsustamisel;
15) kes on väljendanud sõna või teoga ebaausust, ebalojaalsust, ebausaldusväärsust või ebadiskreetsust, mis viitab isiku ebausaldusväärsusele riigisaladuse hoidmisel.
3) isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood ning töö- või ametikoht;
(6) Juurdepääsuloa kehtetuks tunnistamisest või tühisuse tuvastamisest teatatakse viivitamata juurdepääsuloa toetajale ning asutusele, põhiseaduslikule institutsioonile või juriidilisele isikule, kellega isik on teenistus- või lepingulises suhtes.
(7) Julgeolekukontrolli teostav asutus teavitab viivitamata riigi julgeoleku volitatud esindajat salastatud välisteabe juurdepääsusertifikaati omava isiku juurdepääsuloa kehtivuse lõppemisest käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 3, 4 või 5 alusel.
(1) Riigisiseselt võib teabevaldajale edastatud riigisaladuse edastada üksnes teabe loonud asutuse, põhiseadusliku institutsiooni või avalik-õigusliku juriidilise isiku juhi või juhtorgani või kriminaalmenetlusega seotud riigisaladuse puhul menetlust juhtiva prokuröri või temast kõrgemalseisva prokuröri kirjalikul nõusolekul käesolevas seaduses ja selle alusel antud õigusaktides sätestatud korras. Kui teabe on loonud teenistusväline füüsiline isik või eraõiguslik juriidiline isik, annab edastamiseks kirjaliku nõusoleku juurdepääsu- või töötlemisloa toetaja.
(4) Välisriigile, rahvusvahelisele organisatsioonile või rahvusvahelise kokkuleppega loodud institutsioonile võivad riigisaladust edastada Riigikantselei, Kaitseministeerium, Siseministeerium, Välisministeerium ja julgeolekuasutus käesolevas seaduses ja selle alusel antud õigusaktides sätestatud korras, kui see on vajalik Eesti Vabariigi julgeoleku tagamiseks või suurendamiseks välislepingu alusel ning kui teabe vastuvõtja tagab kaitse edastatava teabe avalikuks tuleku eest.
(5) Välisriigile või rahvusvahelisele organisatsioonile võib riigisaladust edastada Keskkriminaalpolitsei käesolevas seaduses ja selle alusel antud õigusaktides sätestatud korras tunnistajakaitse seaduses sätestatud tingimustel, kui teabe vastuvõtja tagab kaitse edastatava teabe avalikuks tuleku eest.
(6) Riigisaladuse edastamine välisriigile, rahvusvahelisele organisatsioonile või rahvusvahelise kokkuleppega loodud institutsioonile registreeritakse eelnevalt riigi julgeoleku volitatud esindaja juures, välja arvatud juhul, kui teavet edastab käesolevas paragrahvis sätestatud tingimustel julgeolekuasutus või Keskkriminaalpolitsei.
4) välisriigi juriidilisele isikule osalemiseks riigihanke või rahvusvahelise hanke läbirääkimistel või juhul, kui riigisaladust valdaval asutusel on selle isiku riigisaladusele juurdepääsu saamine vajalik seoses asutusele pandud ülesannete täitmisega ning isikul on vajalikud eriteadmised, -oskused või -vahendid nende ülesannete täitmisele kaasaaitamiseks.
3) juriidilisest isikust taotleja puhul käesoleva seaduse § 27 lõike 10 punktides 2 ja 3 nimetatud dokumendid ja töötlemisloa taotleja täidetud ankeet või töötlemisloa kehtivuse pikendamise taotlemisel töötlemisloa taotleja täidetud ankeedi lisa.
(3) Töötlemisloa kehtivuse pikendamiseks esitatakse Kaitsepolitseiametile taotlus koos sellele lisatud dokumentidega hiljemalt kolm kuud enne töötlemisloa kehtivusaja möödumist.
(6) Töötlemisloa ja selle kehtivuse pikendamise taotluse, töötlemisloa taotleja ankeedi ja ankeedi lisa vormi kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega riigisaladuse ning salastatud välisteabe kaitse korras.
5) riigisaladuse liik või liigid, mille töötlemist lubatakse, koos viitega teabe salastamise alusele;
(3) Julgeolekukontrolli teostaval asutusel on õigus käesoleva seaduse §-s 32 ja § 42 lõigetes 2 ja 3 nimetatud asjaolude esinemist kontrollida ka juurdepääsuloa ja juriidilise isiku töötlemisloa kehtivusajal.
(1) Julgeolekukontrolli teostab Kaitsepolitseiamet, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel.
(2) Kaitsejõudude Peastaap teostab julgeolekukontrolli:
1) Kaitseliidus ja kaitseväes, välja arvatud kaitseväe juhataja ning Kaitsejõudude Peastaabi ülema ja tema asetäitja suhtes, ja
2) Kaitseministeeriumis ja selle valitsemisala asutustes lepingulises tegevteenistuses olevate kaitseväelaste, välja arvatud Kaitseministeeriumi kantsleri ja asekantsleri suhtes.
(1) Julgeolekukontrolli teostab Kaitsejõudude Peastaap jälitustegevuse seaduses ning julgeolekuasutused julgeolekuasutuste seaduses sätestatud korras, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.
(2) Julgeolekukontrolli käigus kogutud teabe läbivaatamiseks moodustatakse julgeolekuasutuses asjaomase ministri ja Kaitsejõudude Peastaabis kaitseväe juhataja poolt vastavalt julgeolekukontrolli teostava asutuse või Kaitsejõudude Peastaabi luure ja vastuluurega tegeleva struktuuriüksuse juhi ettepanekul vähemalt kolmeliikmeline komisjon.
2) saada julgeolekuasutustelt ja Kaitsejõudude Peastaabilt nende pädevuse piires ametiabi vastavalt halduskoostöö seadusele;
(3) Riigi julgeoleku volitatud esindaja ei korralda ega kontrolli julgeolekuasutuste ja Keskkriminaalpolitsei teabevahetust, mis toimub käesoleva seaduse § 35 lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimustel, kui välislepingus ei ole sätestatud teisiti.
(2) Teabekandja, mida hoitakse teabevaldaja arhiivis, vaatab teabevaldaja üle teabekandja töötlemise, välja arvatud vahetult hoidmisega seotud toimingud, vajaduse tekkides.
(3) Kõik käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teabekandjad tuleb sõltumata nende töötlemise vajadusest üle vaadata hiljemalt kolme aasta jooksul arvates käesoleva seaduse jõustumisest.
(5) Teabe salastatuse kustutamisel ja teabe salastatuse taseme, õigusliku aluse või tähtaja muutumise hindamisel lähtutakse käesoleva seaduse §-st 15 või § 50 lõikest 4.
(2) Enne käesoleva seaduse jõustumist riigisaladuse seaduse (RT I 1999, 16, 271; 2005, 64, 482) § 23 lõike 3 alusel tähtajatult antud juurdepääsuõigus kehtib aasta jooksul pärast käesoleva seaduse jõustumist, kui isikult ei võeta juurdepääsuõigust varem ära.
(3) Isiku suhtes, kellele on antud juurdepääsuluba, juurdepääsusertifikaat või kellel on juurdepääsuõigus riigisaladuse seaduse (RT I 1999, 16, 271; 2005, 64, 482) § 23 lõike 2 või 3 alusel enne käesoleva seaduse jõustumist, võib teostada julgeolekukontrolli eespool nimetatud seaduses sätestatud tingimustel ja käesolevas seaduses sätestatud korras kuni vastava juurdepääsuõiguse lõppemiseni või juurdepääsuõiguse andmiseni käesoleva seaduse alusel.
§ 59–80. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§ 81. [Välja jäetud – RT I 2007, 44, 316 – jõust. 14.07.2007]
§ 82–93. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Töötajatele makstavad hüvitised ja toetused - Raamatupidaja
20. märts 2018 13:35
Rödl & Partner Advokaadibüroo vandeadvokaat Anne Nurmi
Eraldi hüvitiste grupina võib välja tuua toetused ja hüvitised, mis ei ole tööandjale seadusest tulenevalt kohustuseks ning mille maksmine töötajatele rahas või töötajate eest kulude kandmine põhineb tööandja vabal tahtel ja kokkuleppel töötajatega.
Tavapäraselt on seadusest tulenevaks hüvitisteks tööandja kantud kulud töötajate ohutuse tagamiseks ja väljaõppeks, hüvitised tervise edendamiseks ja kahju korvamiseks. Teatud juhtudel paneb seadus tööandjale kohustuse tasuda töötajale hüvitist üksnes juhul, kui töötaja võtab enda kanda kohustusi ehk teeb tööandja huve arvestades teatud sooritusi. Sellisel juhul teeb tööandja töötajale hüvitiseks väljamaksed rahas.
Tööandja kohustuslikud hüvitised seoses töötaja koolitusega ja tervise edendamisega
Töötaja tervise edendamisega seotud kulutused, mida tööandja peab kandma, on toodud töötervishoiu ja tööohutuse seaduses. Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 12 kohaselt peab tööandja kavandama ja korraldama töötajate töötervishoiu ning tööohutuse alase väljaõppe. Töötervishoidu, -ohutust ja -hügieeni käsitlevate meetmete kavandamine ja rakendamine ei tohi tuua töötajatele kaasa rahalisi kulutusi. Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 13 kohaselt peab tööandja määrama ettevõttes esmaabi andmiseks töötajad, võttes arvesse ettevõtte suurust ja struktuuriüksusteks jagunemist, ning korraldama neile oma kulul väljaõppe. Tööandja peab tutvustama töötajale töötervishoiu ja tööohutuse nõudeid ning kontrollima nende täitmist, korraldama töötajale enne tööleasumist või töö vahetamist töökohale ja ametile vastava tööohutus- ja töötervishoiualase juhendamise ja väljaõppe. Juhendamist või väljaõpet tuleb korrata, kui töövahendeid või tehnoloogiat vahetatakse või uuendatakse.
Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 13 lõike 1 punkti 62 kohaselt peab tööandjakorraldama töötervishoiuteenuste osutamist ja kandma sellega seotud kulud, korraldama tervisekontrolli ja kandma sellega seotud kulud ning kandma tööõnnetuse või kutsehaiguse tagajärjel saadud tervisekahjustuse ravi kulud. Töölepinguseaduse § 14 kohaselt on töötajal õigus saada tööst põhjustatud tervisekahjustuse eest hüvitist võlaõigusseaduses sätestatud ulatuses.
Töölepingu seaduse ja ravikindlustuse seaduse kohaselt maksab tööandja töötajale ajutise töövõimetuse korral haigushüvitist haigestumise või vigastuse neljanda kuni kaheksanda kalendripäeva eest töölepingu seaduse ja ravikindlustuse seadusega sätestatud määras ja korras. Seadus sätestab erijuhud, mil tööandjal ei ole kohustust töötajale haigushüvitist maksta. Tööandja ei pea töötajale hüvitist maksma töötaja haigestumise või vigastuse korral, mille eest haigekassa maksab kindlustatud isikule haigushüvitist ravikindlustuse seaduse alusel. Sellised erijuhud on loetletud töötervishoiu ja tööohutuse seaduse §-s 122.
Hüvitised, mis põhinevad tööandja ja töötaja vahelisel kokkuleppel eeldusel, et töötaja võtab enda kanda teatud kohustused:
varalise vastutuse kokkuleppe hüvitis;
konkurentsipiirangu hüvitis.
Nende hüvitiste tasumise kohustus tekib tööandjal vaid juhul, kui tööandja sõlmib töötajaga varalise vastutuse või konkurentsipiirangu osas kokkuleppe. Tööandja ei saa nõuda nimetatud kohustuste täitmist ilma töötajale hüvitist maksmata.
Varalise vastutuse kokkuleppe hüvitis
Töölepinguseaduse § 75 kohaselt võtab töötaja varalise vastutuse kokkuleppega sõltumata süüst vastutuse temale tööülesannete täitmiseks antud vara säilimise eest. Siiski kehtib varalise vastutuse kokkulepe vaid tingimusel, et tööandja tasub selle eest töötajale mõistlikku hüvitist ja see vastab töölepinguseaduse § 75 ettenähtud tingimustele.
Seega kehtib varalise vastutuse kokkulepe üksnes juhul, kui:
töötajale usaldatud varale on ligipääs ainult sellel töötajal või kindlaksmääratud töötajate ringil;
Konkurentsipiirangu hüvitis
Konkurentsipiirangu kokkuleppe kohustuslikud tingimused on kajastatud töölepingu seaduses. Konkurentsipiirangu kokkuleppega võtab töötaja kohustuse mitte töötada tööandja konkurendi juures ja mitte tegutseda tööandjaga samal majandus- või kutsetegevuse alal. Konkurentsipiirangu kokkuleppe võib sõlmida, kui see on vajalik, et kaitsta tööandja erilist majanduslikku huvi, mille saladuses hoidmiseks on tööandjal õigustatud huvi, eelkõige kui töösuhe võimaldab töötajal tutvuda tööandja klientidega või tootmis- ja ärisaladusega ning nende teadmiste kasutamine võib tööandjat oluliselt kahjustada.
Konkurentsipiirang peab olema ruumiliselt, ajaliselt ja esemeliselt mõistlikult ning töötajale äratuntavalt piiritletud. Kui eeltoodud nõuded ei ole täidetud, on konkurentsipiirangu kokkulepe tühine.
Pärast töölepingu lõppemist kohaldatav konkurentsipiirangu kokkulepe kehtib üksnes juhul, kui:
see on sõlmitud eesmärgiga kaitsta tööandja erilist majanduslikku huvi, mille saladuses hoidmiseks on tööandjal õigustatud huvi, eelkõige kui töösuhe võimaldas töötajal tutvuda tööandja klientidega või tootmis- ja ärisaladusega ning nende teadmiste kasutamine ka pärast töösuhte lõppemist võib tööandjat oluliselt kahjustada;
konkurentsipiirang on ruumiliselt, ajaliselt ja esemeliselt mõistlikult ning töötajale äratuntavalt piiritletud;
töötajale makstakse konkurentsipiirangu kokkuleppest kinnipidamise eest pärast töölepingu lõppemist igakuist mõistlikku hüvitist;
see on sõlmitud kuni üheks aastaks arvates töölepingu lõppemisest.
Siiski ei saa tööandja tugineda eeltoodud nõudeid rikkudes sõlmitud kokkuleppe tühisusele, kui töötaja kokkulepet täidab.
Nii töölepingu kehtivuse ajal kui ka pärast töösuhte lõppemist sõlmitud konkurentsipiirangu kokkuleppe puhul võib:
tööandja konkurentsipiirangu kokkuleppe üles öelda igal ajal, teatades sellest töötajale vähemalt 30 kalendripäeva ette;
töötaja konkurentsipiirangu kokkuleppe üles öelda, teatades sellest tööandjale vähemalt 15 kalendripäeva ette, kui tööandja huvi konkurentsi piiramise vastu ei ole asjaolude muutumise tõttu enam mõistlik;
töötaja konkurentsipiirangu kokkuleppe üles öelda 30 kalendripäeva jooksul arvates sellest, kui ta on tööandjapoolse töölepingu olulise rikkumise tõttu töölepingu üles öelnud, teatades sellest tööandjale vähemalt 15 kalendripäeva ette.
Hüvitised ja toetused, mis ei ole tööandjale kohustuslikud ning mille rakendamist soodustavad seadusandja poolt tehtud ja jõustunud maksumuudatused
Tööandjal on võimalik hüvitada töötajale järgnevad kulud, mis ei kuulu tulumaksuseaduse 1. juulil 2017 jõustunud muudatuste kohaselt maksustamisele:
töötaja tervise edendamiseks tehtavad kulutused;
toetus laste sünni korral;
töötajate majutamisel ja töölepingu alusel töötava töötaja transport elu- ning töökoha vahel;
töötajate parkimiskulude hüvitis;
lisakulutused töötajate koolitamiseks.
Töötaja tervise edendamiseks tehtavad kulutused
Alates 1. jaanuarist 2018 saab tööandja 100 euro ulatuses kvartalis maksuvabalt hüvitada järgmisi kulutusi:
Nimetatud kulutusi ei loeta erisoodustuseks, kuid maksuvabastuse rakendamise tingimuseks on, et tööandja peab võimaldama tervisespordi kulude hüvitamist kõikidele töötajatele. Maksuvabastus on isikuline, mistõttu kui töökollektiivist edendas oma tervist ainult kaks inimest, siis saab maksuvaba piirmäära rakendada üksnes nende kahe konkreetse töötaja suhtes.
Töötajale võib tulumaksuseaduse § 13 lõike 3 punkti 7 alusel maksta lapse sünni korral tulumaksuvabalt toetust viie kuu maksuvaba tulu ulatuses. 2018. aastal on tulumaksuvaba toetuse piirmäär 2500 eurot.
Mitmike sünni korral võib maksuvabastust kohaldada maksuvaba piirmäära ulatuses iga lapse kohta. Näiteks kaksikute sünni korral võib tööandja 2018. aastal maksta tulumaksuvabalt toetust kuni 5000 eurot.
Toetust võib maksta nii isa kui ka ema tööandja. Nimetatud toetus maksustatakse sotsiaalmaksu, töötuskindlustusmakse ja kohustatud isiku korral kohustusliku kogumispensioni maksega.
Muudatused töölepingu alusel töötava töötaja transpordiks elu- ja töökoha vahel maksustamisel
Varem ei loetud kulutusi töötajate transpordiks elu- ja töökoha vahel erisoodustuseks juhul, kui töötajal ei olnud elu- ja töökoha vahelist teekonda võimalik läbida mõistliku aja- või rahakuluga ning ka juhul, kui puudega töötajal ei olnud võimalik kasutada ühissõidukit või selle kasutamine põhjustas talle olulist liikumis- ja töövõime halvenemist.
Töötajate transpordi- ja majutamiskulude hüvitis
Töötajate eluasemekulude osaline- või täielik tasumine tööandja poolt on erisoodustus. Alates 2017. aasta juulist ei loeta tulumaksuseaduse § 48 lg-te 5 ja 6 kohaselt erisoodustuseks tööandja ettevõtlusega seotud kulutusi töölepingu alusel töötava töötaja majutamiseks tingimusel, et töötaja elab vähemalt 50 km kaugusel töökohast ja tema omandis ei ole töökohale lähemal asuvat eluasemena kasutatavat kinnisvara (korterit või elamut). Lisaks peab säilima töötaja põhielukoht, mis ei piira siiski töötaja õigust vahetada põhielukohta, kuid see peab olema jätkuvalt kaugemal kui 50 km töötaja töökohast. Eeltoodud tingimused peavad olema täidetud kogu perioodi jooksul, kui tööandja tema majutuskulusid tasub. Seaduseandja on kehtestanud piirmäära 200 eurot kalendrikuus ühe töötaja majutamiseks Tallinnas või Tartus ja 100 eurot kalendrikuus ühe töötaja kohta töötaja majutamisel muudes piirkondades.
Eeltoodu juures on oluline tähele panna, et kaugust ei arvestata mitte linna või asula piiri arvesse võttes, vaid reaalset kilometraaži töötaja elu- ja töökoha vahel. Töökohana käsitletakse tegelikku töö tegemise kohta.
Töötajate parkimisekulude hüvitis
Tulumaksuseaduse § 13 lõige 3 punkti 23kohaselt võib tööandja alates 1. juulist 2017 hüvitada töötajale parkimistasu seoses tema isikliku sõiduauto kasutamisega tööülesannete täitmisel ja seda ei maksustata tulumaksuga.
Täiendavad hüvitised töötaja koolitamiseks
Töölepinguseaduse § 34 alusel võivad tööandja ja töötaja kokku leppida, et tööandja teeb töötaja koolitamiseks lisakulutusi võrreldes töötaja koolitamiseks tehtud mõistlike kuludega ja töötaja töötab nende kulude hüvitamiseks tööandja juures kokkulepitud aja (siduvusaeg) jooksul. Koolituskulude hüvitamise kokkulepe, mis on sõlmitud alaealisega või tööandja seaduses ettenähtud koolituskohustuse täitmisega seonduvate kulude hüvitamiseks, on tühine.
Sellised kulutused ei hõlma juba seadusega tööandjale pandud kohustuslikke koolituskohustuse täitmisega seonduvaid kulutusi ega ole tööandja kohustuseks. Selleks peab olema sõlmitud tööandja ja töötaja vaheline kokkulepe, mis kehtib üksnes juhul, kui:
kokkulepe on sõlmitud kirjalikult;
kokkuleppes on näidatud koolituse sisu ja kulud;
siduvusaeg ei ole koolituskulusid arvestades ebamõistlikult pikk;
siduvusaeg ei ületa kolme aastat.
Juhul, kui töötaja ütleb töölepingu üles enne siduvusaja möödumist või kui tööandja ütleb töölepingu enne siduvusaja möödumist üles töötajapoolse töölepingu olulise rikkumise tõttu, hüvitab töötaja tööandja tehtud lisakulud proportsionaalselt siduvusaja lõpuni jäänud ajaga. Töötaja ei pea hüvitama tööandja tehtud lisakulusid vaid juhul, kui töölepingu ülesütlemise põhjuseks on töölepingu oluline rikkumine tööandja poolt.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et seadus on pannud tööandjale kohustuse teatud juhtudel maksta töötajatele hüvitisi. Seejuures tuleb tähele panna, et mitte iga tööandja poolt töötajale makstava hüvitise liik ei ole tööandjale kohustuslik, vaid eeldab tööandja ja töötaja vahelist kokkulepet.
Anne Nurmi, Rödl & Partner Advokaadibüroo vandeadvokaat
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2018/03/20/tootajatele-makstavad-huvitised-ja-toetused


text:
3-4-1-13-03 Riigikohus 02.10.2003
RaHS § 59 lg 3
Valimiskaebuse avaliku läbivaatamise nõuet ei riku kaebuse esitaja mitteosalemine kaebuse läbivaatamisel. (p 10)
seaduse mittetundmise vabandamatus
Rahvahääletuse seadus on avaldatud Riigi Teatajas, mis on igaühele nii paberkandjal kui elektrooniliselt kättesaadav. Valimiskomisjonide ülesandeks ei ole iga hääletaja seadusega tutvustamine ega kaebuste esitamise korra selgitamine. Kaebajal oli võimalus rahvahääletust korraldavate õigusaktidega tutvuda. (p 9)
Menetlusseadus ei anna kaebajale võimalust täiendada Riigikohtule esitatud kaebust. Seetõttu jätab Riigikohus kaebuse täienduses esitatud väited ja taotlused tähelepanuta. (p 8) Valimiste jaoskonnakomisjoni tegevusetust korra tagamisel hääletamisruumis saab vaidlustada maakonna valimiskomisjonis. Aktiivset agitatsiooni valimispäeval kui väärtegu menetletakse väärteomenetluse korras, mitte põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses. (p 12)
Kui Riigikohus on Riigikogu otsuse peale esitatud kaebuse tähtaja juba ennistamata jätnud, puudub kohtul võimalus kaebaja samasisulist kaebust teistkordselt läbi vaadata. (p 13)
Aktiivset agitatsiooni valimispäeval kui väärtegu menetletakse väärteomenetluse korras, mitte põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses. (p 12)
3-4-1-11-03 Riigikohus 24.09.2003
RaHS § 58
Rahvahääletusele pandud ning hääletamissedelile kantud seaduseelnõu ja küsimuse sõnastuse vaidlustamisel, mille otsustas Riigikogu, ei vaidlustata sisuliselt mitte Vabariigi Valimiskomisjoni, vaid Riigikogu otsust. (p 6) Valimiste jaoskonnakomisjoni tegevusetust korra tagamisel hääletamisruumis saab vaidlustada maakonna valimiskomisjonis. Aktiivset agitatsiooni valimispäeval kui väärtegu menetletakse väärteomenetluse korras, mitte põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses. (p 7)
Aktiivset agitatsiooni valimispäeval kui väärtegu menetletakse väärteomenetluse korras, mitte põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses. (p 7)

matches:
Riigikohus
§ 59
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 58