Jõustumine: 01.04.202201.07.202001.09.201901.01.201905.11.201801.03.201801.01.201801.07.201701.01.2017
RT I, 13.03.2019, 106
11) lapse eeldatav sünnikuupäev;
(2) Vanemahüvitise arvutamise aluseks on isikustatud sotsiaalmaksu suurus. Vanemahüvitise maksmise kuul arvutatakse vanemahüvitis proportsionaalselt nende kalendripäevade arvuga, mille eest on isik vanemahüvitist taotlenud ning mille eest on tal õigus hüvitist saada.
(41) Kui isiku suhtes on jõustunud kohtuotsus vangistusega karistamise kohta ning vangistus on pööratud täitmisele, peatab Sotsiaalkindlustusamet vanemahüvitise maksmise karistuse kandmise ajaks.
(1) Vanemahüvitise eesmärk on tagada asendussissetulek isikule, kes kasvatab alla kolmeaastast last või lapsendab lapse, ning soodustada töö- ja pereelu ühitamist.
(2) Vanemahüvitist saama õigustatud isikule tagatakse sissetulek vähemalt vanemahüvitise määra ulatuses.
(1) Vanemahüvitise saamise õigus on last Eestis kasvataval vanemal, vanema abikaasal, registreeritud elukaaslasel, lapsendajal, eestkostjal või hoolduspere vanemal, arvestades käesoleva seaduse §-s 4 sätestatud tingimusi.
(2) Mitmike sünni korral on õigus vanemahüvitisele ühel vanemal, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.
(3) Kui üks vanematest on vanemapuhkusel pärast lapse 30 päeva vanuseks saamist, on õigus vanemahüvitisele sellel vanemal.
§ 34. Vanemahüvitise liigid ning vanemahüvitise saamise õiguse tekkimine ja lõppemine
(1) Vanemahüvitise liigid on ema vanemahüvitis, isa vanemahüvitis, jagatav vanemahüvitis ja lapsendaja vanemahüvitis.
(2) Vanemahüvitist on õigus saada õiguse tekkimise päevast alates lapse kolmeaastaseks saamiseni lapse kohta kuni 605 kalendripäeva, mis sisaldab ema vanemahüvitise, isa vanemahüvitise ja jagatava vanemahüvitise kalendripäevi.
(3) Vanemahüvitist on õigus saada samal ajal mõlemal vanemal:
1) ema vanemahüvitise, isa vanemahüvitise või jagatava vanemahüvitise saamise korral kuni 60 kalendripäeva;
2) lapsendaja vanemahüvitise saamise korral kuni 35 kalendripäeva.
(4) Vanemahüvitis loetakse samal ajal makstuks nende kalendripäevade eest, mis mõlema vanema kohta kokku ületavad kalendripäevade arvu selles kalendrikuus. Vanemahüvitise samal ajal maksmise korral vähendatakse käesoleva paragrahvi lõikes 3 või käesoleva seaduse § 38 lõikes 3 sätestatud jagatava vanemahüvitise saamise õiguse perioodi samal ajal kasutatud kalendripäevade võrra.
(5) Kui vanemahüvitise taotleja on lapsendaja, eestkostja, hoolduspere vanem või vanema abikaasa ning sama lapse eest on vanemahüvitist makstud teisele isikule, on uuel taotlejal õigus saada vanemahüvitist nende kalendripäevade võrra vähem, mille eest eelmisele taotlejale vanemahüvitist maksti.
(6) Kolmikute või enamaarvuliste mitmike sünni või enne 34. rasedusnädalat sündinud lapse korral vähendatakse käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud vanemahüvitise saamise perioodi samal ajal kasutatud kalendripäevade võrra, kuid kõige rohkem 30 kalendripäeva võrra.
(7) Kui laps sünnib surnult või sureb 30 kalendripäeva jooksul pärast sündi, lõpeb ema vanemahüvitise ja isa vanemahüvitise saamise õigus ning mõlemal vanemal on õigus saada lapse surmale järgnevast päevast jagatavat vanemahüvitist kuni 30 kalendripäeva.
§ 35. Ema vanemahüvitis
(1) Ema vanemahüvitise saamise õigus on lapse emal.
(2) Ema vanemahüvitist on õigus saada 70 kalendripäeva enne lapse eeldatavat sünnikuupäeva isikul, kelle raseduse on tuvastanud arst või ämmaemand ja kellel on õigus ajutise töövõimetuse hüvitisele ravikindlustuse seaduse alusel.
(3) Ema vanemahüvitist on õigus saada kuni 100 järjestikust kalendripäeva, millest kuni 70 kalendripäeva enne lapse eeldatavat sünnikuupäeva. Ema vanemahüvitise saamise aeg väheneb nende kalendripäevade võrra, mille võrra ema taotleb ema vanemahüvitist või jääb emapuhkusele vähem kui 70 kalendripäeva enne lapse eeldatavat sünnikuupäeva.
(4) Kui ema hakkab ema vanemahüvitise saamise õigust kasutama hiljemalt 31. kalendripäeval enne lapse eeldatavat sünnikuupäeva, liidetakse ema vanemahüvitise saamise õiguse tekkimise päeva ja õiguse kasutama hakkamise päeva vahele jäävad kalendripäevad jagatava vanemahüvitise saamise perioodile.
(5) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isikul sünnib laps varem kui 70 kalendripäeva enne lapse eeldatavat sünnikuupäeva, on tal õigus saada ema vanemahüvitist 100 järjestikust kalendripäeva alates lapse sünnist.
(6) Emal, kelle raseduse on tuvastanud arst või ämmaemand ja kellel ei ole õigust ajutise töövõimetuse hüvitisele ravikindlustuse seaduse alusel, on õigus ema vanemahüvitisele alates lapse sünnist kuni lapse 30 päeva vanuseks saamiseni.
(7) Isikul, kellel on õigus saada emapuhkust, on õigus ema vanemahüvitisele üksnes emapuhkuse kasutamise perioodil, kui emapuhkuse andmed on kantud töötamise registrisse.
§ 36. Isa vanemahüvitis
(1) Isa vanemahüvitise saamise õigus on lapse isal. Kui lapse isa on surnud, ei täida perekonnaseadusest tulenevat kohustust last kasvatada ja tema eest hoolitseda või esitab Sotsiaalkindlustusametile kirjaliku teate isa vanemahüvitisest loobumise kohta, on isa vanemahüvitise saamise õigus ema abikaasal või registreeritud elukaaslasel.
(2) Isal tekib isa vanemahüvitise saamise õigus 30 päeva enne arsti või ämmaemanda määratud lapse eeldatavat sünnikuupäeva. Isa vanemahüvitist on õigus saada 30 kalendripäeva.
(3) Isikul, kellel on õigus saada isapuhkust, on õigus isa vanemahüvitisele üksnes isapuhkuse kasutamise perioodil, kui isapuhkuse andmed on kantud töötamise registrisse.
§ 37. Jagatav vanemahüvitis
(1) Jagatava vanemahüvitise saamise õigus on lapse vanemal. Vanema abikaasal või registreeritud elukaaslasel on õigus jagatavale vanemahüvitisele, kui lapse üks vanem on surnud, ei täida perekonnaseadusest tulenevat kohustust last kasvatada ja tema eest hoolitseda või kui lapse vanem esitab Sotsiaalkindlustusametile kirjaliku teate vanemahüvitise saamise õiguse kasutamisest loobumise kohta. Jagatavat vanemahüvitist on õigus saada 475 kalendripäeva, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.
(2) Isikul, kellel ei ole õigust ema vanemahüvitisele enne lapse sündi, on õigus saada jagatavat vanemahüvitist 515 kalendripäeva.
(3) Emal on jagatava vanemahüvitise saamise õigus pärast ema vanemahüvitise saamise õiguse lõppemist. Isal on jagatava vanemahüvitise saamise õigus pärast isa vanemahüvitise saamise õiguse lõppemist.
(4) Kui lapse vanemad on surnud või ei täida perekonnaseadusest tulenevat kohustust last kasvatada ja tema eest hoolitseda, on jagatava vanemahüvitise saamise õigus lapsendajal, eestkostjal või hoolduspere vanemal. Jagatavat vanemahüvitist on õigus saada alates lapse sünnist 545 kalendripäeva, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.
(5) Isikule, kellel on õigus jagatavale vanemahüvitisele ja kellel tekib see õigus ka seoses teise lapse või teiste laste kasvatamisega, makstakse jagatavat vanemahüvitist ühe lapse kohta isiku valikul järgmiselt:
1) eelmise lapse eest jagatava vanemahüvitise maksmise jätkamise korral väheneb hüvitise maksmise periood järgmise lapse eest nende kalendripäevade võrra, millal isikule makstakse jagatavat vanemahüvitist eelmise lapse eest;
2) järgmise lapse eest jagatava vanemahüvitise maksmise korral lõpeb eelmise lapse eest jagatava vanemahüvitise saamise õigus.
§ 38. Lapsendaja vanemahüvitis
(1) Lapsendaja vanemahüvitise saamise õigus on ühel lapsendajal, kes lapsendab lapse perekonnaseaduse 11. peatükis sätestatud korras, või hoolduspere vanemal, kui ta ei ole selle lapse bioloogilise vanema abikaasa.
(2) Lapsendaja vanemahüvitisele on õigus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikul, kellel on õigus saada ajutise töövõimetuse hüvitist ravikindlustuse seaduse alusel.
(3) Lapsendajal või hoolduspere vanemal on õigus saada lapsendaja vanemahüvitist 70 kalendripäeva kuue kuu jooksul alates lapsendamise kohtuotsuse jõustumise või hoolduspere vanema lepingu sõlmimise päevast.
(4) Kui lapsendajal või hoolduspere vanemal on õigus saada vanemahüvitist rohkem kui 70 kalendripäeva, ei ole tal õigust lapsendaja vanemahüvitisele. Kui lapsendajal on õigus saada vanemahüvitist 70 kalendripäeva või vähem, on tal õigus üksnes lapsendaja vanemahüvitisele.
(5) Isikul, kellel on töölepingu seaduse § 61 alusel õigus saada lapsendajapuhkust, on õigus lapsendaja vanemahüvitisele üksnes lapsendajapuhkuse kasutamise perioodil.
(6) Kui hoolduspere vanem on ühe lapse eest kasutanud õigust lapsendaja vanemahüvitisele, ei ole tal õigust saada sama lapse lapsendamise korral käesolevas paragrahvis sätestatud lapsendaja vanemahüvitist.
2. jagu Vanemahüvitise suuruse arvutamine, vanemahüvitise määr ja vanemahüvitise arvutamise erisused
§ 39. Vanemahüvitise arvutamise alused
(1) Ühe kalendripäeva vanemahüvitise suurus arvutatakse vanemahüvitise taotleja ühe kalendrikuu keskmisest tulust, millelt on tasutud sotsiaalmaks.
(3) Ühe kalendrikuu keskmise isikustatud sotsiaalmaksu suuruse arvutamise periood (edaspidi käesolevas jaos arvestusperiood) on:
1) isikul, kellel on enne lapse sündi õigus ema vanemahüvitisele, lapse eeldatavale sünnikuule eelnenud 21 kalendrikuud, millest on maha arvatud lapse sünnikuule eelnenud üheksa kalendrikuud;
2) teistel vanemahüvitise saamise õigust omavatel isikutel lapse sünnikuule eelnenud 21 kalendrikuud, millest on maha arvatud lapse sünnikuule eelnenud üheksa kalendrikuud.
(4) Lapsendaja vanemahüvitise taotleja ühe kalendrikuu keskmise isikustatud sotsiaalmaksu suuruse arvestusperiood on lapsendaja vanemahüvitise saamise õiguse tekkimise kalendrikuule eelnenud 15 kalendrikuud, millest on maha arvatud selle õiguse tekkimise kuule eelnenud kolm kalendrikuud.
(5) Ühe kalendrikuu keskmise isikustatud sotsiaalmaksu suurus on arvestusperioodi isikustatud sotsiaalmaksu ja selle kalendrikuude arvu jagatis. Isikustatud sotsiaalmaksu hulka ei arvata töötuskindlustuse seaduses sätestatud töötuskindlustushüvitiselt ning tööandja maksejõuetuse hüvitiselt ega sotsiaalmaksuseaduse § 6 alusel, välja arvatud lõike 1 punktide 5 ja 14 alusel, arvestatud sotsiaalmaksu.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud kalendrikuude arv on arvestusperioodi kalendripäevade arvu ja töövõimetuslehe alusel ajutiselt töölt vabastatud päevade arvu vahe jagatuna 30-ga, kuid mitte suurem kui 12. Kalendrikuude arv arvutatakse täpsusega kaks kohta pärast koma. Kui kalendrikuude arv on võrdne nulliga, kuid isik on saanud sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, jagatakse tema tulu arvuga 12.
(7) Ühe kalendripäeva vanemahüvitise suurus on 100 protsenti käesoleva paragrahvi lõigete 1–6 alusel arvutatud ühe kalendrikuu keskmisest tulust jagatuna 30-ga.
§ 40. Vanemahüvitise ülempiir
(1) Ühe kalendrikuu vanemahüvitise ülempiir (edaspidi käesolevas peatükis hüvitise ülempiir) on vanemahüvitisele õiguse tekkimise aastast arvates üle-eelmise kalendriaasta Eesti keskmise sotsiaalmaksuga maksustatava ühe kalendrikuu tulu kolmekordne suurus.
(3) Ühe kalendripäeva hüvitise ülempiiri arvutamiseks jagatakse ühe kalendrikuu hüvitise ülempiir 30-ga.
(4) Sotsiaalkindlustusamet arvutab järgmise kalendriaasta ühe kalendrikuu hüvitise ülempiiri ja avaldab selle oma veebilehel hiljemalt jooksva aasta 1. maiks.
(5) Käesolevat paragrahvi ei kohaldata ema vanemahüvitisele, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 43 sätestatud juhul.
§ 41. Vanemahüvitise määr
(1) Ühe kalendrikuu vanemahüvitise määr (edaspidi käesolevas peatükis hüvitise määr) on eelmise kalendriaasta 1. jaanuaril kehtinud töötasu alammäär. Ühe kalendrikuu hüvitise määr kehtestatakse igaks eelarveaastaks riigieelarvega.
(2) Ühe kalendripäeva hüvitise määra arvutamiseks jagatakse ühe kalendrikuu hüvitise määr 30-ga.
(3) Kui vanemahüvitise taotleja ei saanud arvestusperioodil sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, võrdub ühe kalendripäeva vanemahüvitise suurus ühe kalendripäeva hüvitise määraga.
§ 42. Vanemahüvitise suuruse arvutamise erisused
(1) Kui käesoleva seaduse § 39 lõigete 2–6 alusel arvutatud ühe kalendrikuu keskmine tulu on vanemahüvitise taotlejal väiksem kui Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäär, võrdub ühe kalendripäeva vanemahüvitise suurus töötasu alammäära ja arvu 30 jagatisega.
(2) Kui vanemahüvitise taotleja on arvestusperioodil töötanud teises Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis või Šveitsi Konföderatsioonis ning tal puudub arvestusperioodil Eestis sotsiaalmaksuga maksustatud tulu või tal ei olnud õigust emapuhkusele, võrdub ühe kalendripäeva vanemahüvitise suurus töötasu alammäära alusel arvutatud ühe kalendripäeva vanemahüvitise suurusega.
§ 43. Vanemahüvitise arvutamine laste järjestikuse sünni korral
(1) Kui vanemahüvitise taotlejal, kelle lapse sünni vahe eelmise lapse sünniga on lühem kui kaks aastat ja kuus kuud, on käesoleva seaduse §-de 39–42 alusel arvutatud ühe kalendrikuu keskmine tulu väiksem kui talle eelmisel korral määratud vanemahüvitise arvutamise aluseks olnud tulu või sellega võrdne, arvutatakse vanemahüvitise suurus varasemast tulust.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhul rakendatakse ema vanemahüvitisele hüvitise ülempiiri.
3. jagu Vanemahüvitise ümberarvutamine
§ 44. Vanemahüvitise ümberarvutamine
(1) Kui vanemahüvitise saaja saab vanemahüvitise maksmise kalendrikuul sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, mis on suurem kui pool hüvitise ülempiirist, sealhulgas teisest Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigist või Šveitsi Konföderatsioonist, välja arvatud füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtlustulu, (edaspidi tulu) vähendatakse vanemahüvitist.
(2) Vanemahüvitise vähendamiseks korrutatakse ühe kalendripäeva hüvitise määr nende päevade arvuga, mille eest vanemahüvitis on arvutatud.
(3) Vanemahüvitisest lahutatakse poolt hüvitise ülempiiri ületav tuluosa, mis on jagatud kahega. Saadud tulemus ei või olla väiksem kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud hüvitise määra alusel arvutatud vanemahüvitis.
(4) Kui sotsiaalmaksu maksja süü tõttu makstakse vanemahüvitise maksmise kalendrikuul vanemahüvitise saajale õigel ajal maksmata jäänud sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, on Sotsiaalkindlustusametil õigus vanemahüvitise saaja esitatud tõendite alusel lugeda sotsiaalmaksuga maksustatav tulu väljamakstuks sellel kalendrikuul, millal sotsiaalmaksu maksja oleks pidanud selle tulu tegelikult välja maksma.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud vanemahüvitise vähendamist ei rakendata järgmise tulu suhtes:
1) esimesel vanemahüvitise maksmise kalendrikuul vanemahüvitise saamise õiguse tekkimise kuule eelnenud kalendrikuude eest saadud tulu;
2) pärast vanemahüvitise saamise õiguse lõppemist saadud tulu, kui vanemahüvitise maksmise kalendrikuul on tulu saadud selle perioodi eest, mis järgneb vanemahüvitise saamise õiguse lõppemisele;
4) enne vanemahüvitise saamise õiguse tekkimist saamata jäänud tulu, mis makstakse välja vanemahüvitise maksmise kalendrikuul, kui hilisem maksmine toimus sotsiaalmaksu maksja süül;
(6) Käesolevas paragrahvis sätestatut ei kohaldata ema vanemahüvitise ja isa vanemahüvitise maksmisel.
§ 45. Vanemahüvitise ümberarvutamine kalendriaasta vahetumisel või korduval taotlemisel
(2) Ühe kalendripäeva vanemahüvitist, mille suurus on määratud ühe kalendripäeva hüvitise ülempiiri suuruses või ühe kalendripäeva hüvitise määra suuruses, kalendriaasta vahetumisel ümber ei arvutata.
(3) Kui vanemahüvitist taotleb sama lapse eest korduvalt sama isik, ei arvutata tema ühe kalendripäeva vanemahüvitise suurust ümber, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhul.
4. jagu Vanemahüvitise määramine ja maksmine, isikute teatamiskohustus ning vanemahüvitise tagasinõudmine
§ 46. Vanemahüvitise määramine ja maksmine
(1) Sotsiaalkindlustusamet määrab vanemahüvitise sellele õiguse tekkimise päevast, kui vanemahüvitise taotlemiseks vajalikud andmed on esitatud kuue kuu jooksul vanemahüvitise saamise õiguse tekkimise päevast arvates. Isikule, kellel on õigus samal ajal mitmele vanemahüvitisele, määratakse üks vanemahüvitis isiku valikul.
(2) Käesoleva seaduse § 34 lõikes 7 sätestatud juhul määratakse jagatav vanemahüvitis isiku taotluseta ühe kuu jooksul jagatava vanemahüvitise saamise õiguse tekkimise päevast arvates.
(3) Kui ema taotleb ema vanemahüvitist enne lapse sündi, määratakse ema vanemahüvitis, kui on täidetud järgmised tingimused:
1) sünnituslehe andmed on edastatud sotsiaalkaitse infosüsteemi;
2) emapuhkuse õigust omava isiku emapuhkuse andmed on kantud töötamise registrisse.
(4) Kui isa taotleb isa vanemahüvitist lapse sünnile eelneva perioodi eest, määratakse ja makstakse isa vanemahüvitis viie tööpäeva jooksul pärast lapse sündi, kui on täidetud järgmised tingimused:
1) lapse sünniandmed on edastatud rahvastikuregistrisse;
2) isapuhkuse õigust omava isiku isapuhkuse andmed on kantud töötamise registrisse.
(5) Kui emal ei ole enne lapse sündi õigust ema vanemahüvitisele, määratakse ema vanemahüvitis pärast taotluse esitamist, kui lapse sünniandmed on edastatud rahvastikuregistrisse.
(6) Vanemahüvitis määratakse ja makstakse välja nende päevade eest, mille eest on isik taotluse esitamise kalendrikuus vanemahüvitist taotlenud. Vanemahüvitis makstakse välja üks kord kuus eelmise kalendrikuu eest.
(7) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 1 nimetatud sünnituslehe andmete loetelu, sünnituslehe väljakirjutamise õigust omavad isikud ja sünnituslehe esitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 461. Vanemahüvitise maksmise peatamine ja jätkamine ning vanemahüvitise saaja vahetamine
(1) Vanemahüvitise saaja võib Sotsiaalkindlustusametile esitada teate vanemahüvitise, välja arvatud ema vanemahüvitise, maksmise peatamiseks või jätkamiseks.
(2) Vanemahüvitise maksmise peatamise korral katkeb vanemahüvitise maksmine teate esitamise kuule järgneva kalendrikuu esimesest kuupäevast või isiku nimetatud kalendrikuu esimesest kuupäevast. Vanemahüvitise maksmise jätkamise korral jätkub vanemahüvitise maksmine teate esitamise kuule järgneva kalendrikuu esimesest kuupäevast või isiku nimetatud kalendrikuu esimesest kuupäevast.
(3) Vanemahüvitise maksmise peatamine ja jätkamine määratakse Sotsiaalkindlustusameti toiminguga ning teavitatakse vanemahüvitise saajat nende kalendripäevade arvust, mille eest on vanemahüvitist makstud, ja nende kalendripäevade arvust, mille eest on veel õigus vanemahüvitist saada.
(4) Vanemahüvitise maksmine loetakse peatatuks, kui peatamise kestus on vähemalt üks kalendrikuu.
(5) Vanemahüvitise samale isikule maksmise jätkamisel ühe kalendripäeva vanemahüvitise suurust ümber ei arvutata, välja arvatud käesoleva seaduse § 45 lõikes 1 sätestatud juhul.
(6) Vanemahüvitise saaja vahetamise korral arvutatakse uue taotleja vanemahüvitise suurus käesoleva seaduse §-de 39–42 alusel, välja arvatud juhul, kui vanemahüvitis on määratud § 43 alusel.
(7) Vanemahüvitise saaja vahetamise korral rakendatakse uuele taotlejale tema vanemahüvitise saamise õiguse tekkimise päeval kehtinud hüvitise määra ja hüvitise ülempiiri.
(8) Vanemahüvitise saaja vahetamise korral määratakse vanemahüvitis uuele taotlejale taotluse esitamise päevale järgnevast päevast või isiku nimetatud kuupäevast.
§ 462. Vanemahüvitise saaja teatamiskohustus
(1) Kui jagatava vanemahüvitise või lapsendaja vanemahüvitise saaja saab vanemahüvitise maksmise kalendrikuul sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, mis on suurem kui pool hüvitise ülempiirist, välja arvatud füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtlustulu, on ta kohustatud sellest Sotsiaalkindlustusametile viivitamata teatama.
(2) Kui jagatava vanemahüvitise või lapsendaja vanemahüvitise saaja saab käesoleva seaduse § 44 lõigetes 4 ja 5 nimetatud sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, mis on suurem kui pool hüvitise ülempiirist, esitab ta Sotsiaalkindlustusametile sotsiaalmaksu maksja tõendi tulu saamise kohta, jõustunud kohtuotsuse, kohtumääruse, töövaidluskomisjoni otsuse või muu asjakohase dokumendi.
§ 463. Sotsiaalmaksu maksja teatamiskohustus
(1) Kui jagatava vanemahüvitise või lapsendaja vanemahüvitise saaja tulu on suurem kui pool hüvitise ülempiirist, on sotsiaalmaksu maksja kohustatud Sotsiaalkindlustusametile esitama jagatava vanemahüvitise või lapsendaja vanemahüvitise saaja nõudel tõendi tema sotsiaalmaksuga maksustatava tulu väljamaksmise kohta:
1) esimesel vanemahüvitise maksmise kalendrikuul vanemahüvitise saamise õiguse tekkimise kuule eelnenud kalendrikuude eest saadud tulu kohta;
2) pärast vanemahüvitise saamise õiguse lõppemist saadud tulu kohta, kui vanemahüvitise maksmise kalendrikuul on tulu saadud selle perioodi eest, mis järgneb vanemahüvitise saamise õiguse lõppemisele;
(2) Sotsiaalmaksu maksja tõendi andmekoosseisu kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 464. Vanemahüvitise tasaarvestamine ja tagasinõudmine
(1) Vanemahüvitis tasaarvestatakse või nõutakse tagasi sotsiaalseadustiku üldosa seaduses sätestatud korras, kui ilmneb, et:
1) vanemahüvitise saajale makstud tulu oli väiksem kui vanemahüvitise arvutamise aluseks olnud tulu või tulu pealt makstud sotsiaalmaks;
2) vanemahüvitise saajale on vanemahüvitist makstud rohkem seetõttu, et töötamise registris on emapuhkuse, isapuhkuse või vanemapuhkuse andmeid vanemahüvitise määramise ajaga võrreldes muudetud.
(2) Sotsiaalkindlustusamet kontrollib isikustatud sotsiaalmaksu andmeid vanemahüvitise maksmise kalendrikuude kohta vanemahüvitise maksmise perioodil ja neli kuud pärast vanemahüvitise saamise õiguse lõppemist.
(3) Kui selgub, et vanemahüvitise arvutamise aluseks olevad isikustatud sotsiaalmaksu andmed on muutunud, arvutatakse vanemahüvitis ümber ja enam makstud vanemahüvitis nõutakse vanemahüvitise saajalt tagasi.
(4) Sotsiaalkindlustusamet kontrollib vanemahüvitise arvutamise aluseks olevaid isikustatud sotsiaalmaksu andmeid tagasiulatuvalt kolme aasta jooksul pärast vanemahüvitise saamise õiguse lõppemist.
(5) Sotsiaalkindlustusamet kontrollib töötamise registrist emapuhkuse, isapuhkuse ja vanemapuhkuse andmeid kolme aasta jooksul pärast vanemahüvitise saamise õiguse lõppemist.
(3) Isa vanemahüvitise saamise õigus on üksnes isal, kelle laps sünnib 2020. aasta 1. juulil või hiljem, välja arvatud töölepingu seaduse § 1392 lõigetes 1 ja 5 sätestatud juhtudel.
(4) Isikule, kellel tekkis õigus sünnitushüvitisele ravikindlustuse seaduse alusel enne 2022. aasta 1. aprilli, makstakse sünnitushüvitist ravikindlustuse seaduse kuni 2022. aasta 31. märtsini kehtinud redaktsioonis sätestatud alustel, tingimustel ja korras. Sünnituslehe lõpupäevale järgnevast päevast tekib isikul käesoleva seaduse alusel õigus üksnes jagatavale vanemahüvitisele 435 päevaks.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud sünnitushüvitist saama õigustatud isikule, kellele makstav jagatav vanemahüvitis arvutatakse käesoleva seaduse § 43 lõike 1 alusel, hüvitatakse alates lapse sünnist jagatava vanemahüvitise ja sünnitushüvitise vahe, mis loetakse jagatavaks vanemahüvitiseks.
(6) Kui isikule on vanemahüvitis määratud enne 2022. aasta 1. aprilli, kohaldatakse vanemahüvitise kasutamata kalendripäevadele käesoleva seaduse 2022. aasta 1. aprillil jõustunud redaktsiooni.
(7) Isikul, kellele maksti kuni 2022. aasta 1. aprillini isa täiendavat vanemahüvitist, vähendatakse isa vanemahüvitise saamise õigust nende kalendripäevade võrra, kui ta sai isa täiendavat vanemahüvitist.
(8) Isikule, kellel tekkis õigus lapsendamishüvitisele ravikindlustuse seaduse alusel enne 2022. aasta 1. aprilli, makstakse lapsendamishüvitist ravikindlustuse seaduse kuni 2022. aasta 31. märtsini kehtinud redaktsioonis sätestatud alustel, tingimustel ja korras.


text:
Eesti Laste Abistamisühing Göteborgis (ELA) peakoosolek 2018
Koht ja aeg: ELA suvekodu Kärr-Sämstadis 23. juunil 2018, kell 15.00.
Kohal olid: Aho Rebas, Ell Rebas, Jaan Riisenberg, Evert Köstner, Marje Tui, Alaaddin Erdis, Tiiu Nurk, Hannes Rebas, Martin Rebas, Tiina Rebas, Hain Rebas, Mart Nurk.
#1. Koosoleku rakendamine
Koosoleku juhatajaks valiti Aho Rebas, protokollijaks Tiina Rebas.
#2. Tegevuse aruanne pro 2017
Esimees: Metsa mahavõtmine toimus aasta jooksul. Jüri Helberg tegi puhastutöid. Suurem töö oli maja plekiga katmine, millega tegelesid peamiselt Jüri Helberg, Aho Rebas ja Martin Rebas. Vanad toolid ja madratsid läksid prügimäele. Kraabiti ja värviti aknaid, peamiselt Marje Tui poolt. Jüri parandas mängumaja seina. Juuli keskel toimus Rebaste nädal, hiljem tulid endised kolloelanikud. Jüri ehitas ”lasteparki”, haigetoa trepp sai lammutatud. Kas ehitada uus? Augusts leidis aset traditsiooniline vähjapidu ja septembris seentekorjamise nädalalõpp.
#3. Majandusaruanne pro 2017
Laekur Evert Köstner esitas aruande: väljaminekud 14.125:- sissetulekud 9600:- kassas 16.257:-. Jüri Helbergile on makstud 3000:-
#4. Revisjoni komisjoni aruanne
Ei saanud tehtud kuna revident Jaagup Perem ei saanud kohal olla. Otsustati edasi lükata vähjapeoks. Evert uurib kuidas maksmissüsteemi parandada.
#5. Eelarve pro 2018
Liikmemaks endiselt 200:-, ööbimine100:- öö/päev, lapsed tasuta.
#6. Tegevuskava pro 2018
Rebaste, Blackedalide ja Jüriadode nädalad juulis augustis.
Augusti keskel vähjapidu, septembris seentekorjamine.
Peamaja plekiga katmine jätkub. Uut pliiti on vaja, Aho korraldab.
#7. Valimised
Kõik juhatusliikmed valiti tagasi:
Aho Rebas esimees, Jüri Helberg abiesimees, Tiina Rebas kirjatoimetaja, Evert Köstner kassapidaja, Jaagup Perem revident, Martin Rebas veebimaster, Jaan Riisenberg ja Hannes Rebas ametita liikmed. Nicke aknameister.
#8. Kohal algatatud küsimused
Rohelise maja tualetti tuleb kasutada õigesti, ainult istudes! On juhtunud möödalaskmisi!
#9. Koosolek lõpetati kell 16.00
Aho Rebas, koosoleku juhataja
Tiina Rebas, protokollija
Eesti Laste Abistamisühing Göteborgis (ELA) peakoosolek 2016
Koht ja aeg: 25. juuni 2016 ELA suvekodu, Sämstad, kell 15.15
Kohal olid: Jüri Helberg, Mart Mägi, Evert Köstner, Jaagup Perem, Kaie Perem, Aho Rebas, Martin Rebas, Nicke Riisenberg, Ain Sume, Marje Tui, Helle-Mai Vöörmann ja Paavo Vöörmann
Aho Rebas avas koosoleku ja koosoleku juhatajaks valiti Aho Rebas, protokollijaks Marje Tui.
2. Tegevuse aruanne
Aho esitas tegevuse aruande suuliselt. Vaata lisa 1.
Otsustati Mart Mägi ettepanekul juhatusele avaldada tänu tehtud töö eest.
3. Majanduse aruanne
Evert Köstner esitas majanduse aruande. Vaata lisa 2.
Audiitor Jaagup Perem teatas, et majandus ja arvepidamine oli korras. Majanduse aruanne sai heaks kiidetud.
Otsustati aruanded heaks kiita ja juhatust vabastada vastutsest möödunud tegevusaasta eest.
5. Eelarve ja liikmemaks
Tulud: Liikmemaks jääb endiselt 200:- aastas. Ööbimine 100:- ööpäev, lapsed tasuta. Liikmemaks sisse maksta enne hooaja algust,1. mail. Kulud: Elekter, tenniseklubi 250:-, teemaks 800, remondi-materjal ja Jürile 2000:- reisitoetus. + vana võlg tasuda. Otsustati järgmisel aastal alustada digitaalse raamatupidamisega. Oma abi selleks pakkus Mart Mägi.
Rebaste nädal n.28
Vähjapidu 13.8
Seente korjamine 17.9
Töötegemisele ja suvitamisele on kõik alati teretulnud
7. Valimised
ELA juhatus valiti tagasi:
esimees: Aho Rebas
abiesimees: Jüri Helberg
sekretär: Tiina Rebas
laekur: Evert Köstner
ametita liige: Jaan Riisenberg
veebimeister: Martin Rebas
Revident: Jaagup Perem
8. Kohalalgatatud küsimused
Aho Rebas tõstis üles öörahu kehtestamise küsimuse ja pakkus välja, et peamajas ja mängumajas võiks öörahu ja magamine olla eelistatud peale kella 24.00. Ettepanek äratas elavat arutlust ja otsuseni ei jõutud. Arutati ka noorema põlvkonna osalemist suvekodu hooldamisel ja tegevuse korraldamisel.
Koosolek lõpetati kell 16.25
Koosoleku juhataja Aho Rebas
Sekretär Marje Tui
Eesti Laste Abistamisühing Göteborgis (ELA) peakoosolek 2015
Koht ja aeg: ELA suvekodus Kärr-Sämstadis 20. juunil 2015 kell 15.00.
Kohal olid: Aho Rebas, Evert Köstner, Marje Tui, Jüri Helberg, Hain Rebas, Tiina Rebas, Mart Mägi, Birgitta Mägi.
§ 1. Koosoleku rakendamine
§ 2. Tegevuse aruanne
Sügisel 2013 tôi Jüri Helberg kohale rohelise ”hügieenputka”, mida 2014. aasta jooksul on pôhjalikult korda seatud, värvitud ja sisustatud.
2014 külastasid suvekodu ombes 100 isikut. Rebaste nädalast vôtsid osa 24 isikut. Teised suuremad rahvakogunemised olid ”Akvalangistide laager” 6.-10.8, millest vôttis osa 20 inimest ja Rootsi Eestlaste Liidu suvepäevad 1.-3.8, millest vôtsid osa korraga 13 inimest.
§ 3. Majanduse aruanne
Laekur Evert Köstner esitas aruande. 2014.a. kohta: Väljaminekud 7522:-, sissetulekud 10800:-, postgirol 45000.
§ 4. Revisjoni komisjoni aruanne
Audiitor Jaagup Perem teatas kirjalikult, et arvepidamine ja majandus oli korras. Aruanne kiideti heaks.
Tulud: Liikmemaks jääb endiselt 200:-/aasta, ööbimine 100:-/ööpäev, lapsed tasuta. Kulud: Elekter, tenniseklubi, remondi materjalid, teemaks – kokku ca 15.000:-.
§ 6 Tegevuskava
Juuli keskel toimub Rebaste nädal. Vähjapidu toimub augusti keskpaigas ja kuu hiljem viiakse läbi traditsiooniline seentekorjamine ja hooaja lôpetamine. Kavandati peamaja lôunapoolse välisseina katmist plaatidega – Jüri Helberg ja Aho Rebas uurivad materjale ja plaatide hindasid. Jüri lubas ehitada tellingud. Arutati laulu- ja kunstilaagri korraldamist. Otsustati muretseda uus lipuvarras. Otsustati muretseda uus lipuvarras, kuna vana läks tuulega pooleks. Jüri Helberg uurib.
§ 7. Valimised
ELA juhatus valiti tagasi: Aho Rebas esimees, Jüri Helberg abiesimees, Tiina Rebas sekretär, Evert Köstner laekur, ametita liige Jaan Riisenberg, Martin Rebas veebimaaster, Revidendiks valiti Jaagup Perem.
§ 8. Kohal algatatud küsimused
Tehti ettepanek, et kodulehte https://ela.rebas.se vôiks kasutada rohkem - näiteks panna aktuaalsete fotodega. Otsustati anda Jüri Helbergile 2000:- tema üldiste ELA-ga seotud väljaminekute katteks.
§ 9. Koosolek lôpetati kell 16.30.
Tiina Rebas protokollija.
Eesti Laste Abistamisühing Göteborgis (ELA) peakoosolek 2014
Koht ja aeg: ELA suvekodus Kärr-Sämstadis 22. juunil 2014 kell 15.00.
Kohal olid: Aho Rebas, Evert Köstner, Marje Tui, Jüri Helberg, Hain Rebas, Tiina Rebas.
Koosoleku juhatajaks valiti Aho Rebas protokollijaks Tiina Rebas.
2013-14 külastasid suvekodu 45 isikut. Jüri Helberg on käinud 22 korda! Vähjaôhtut külastasid 11, seenekorjamist 5 isikut. Rebaste nädalast vôtsid osa 24 isikut. 25. oktoobril 2013 tôi Jüri Helberg kohale rohelise ”hügieenputka”, mida aasta jooksul on korda seatud ja sisustatud. Jüri teatas ka, et torm on 6 puud langetanud ja et ta on teinud torustiku- ja elektritööd ning parandanud mängumaja alust, kuhu vihmavesi kogunes.
Kuna Jaagup Perem polnud kohal, esitas Evert Köstner aruande. 2013.a. väljaminekud 7522:- sissetulekud 10800:-, postgirol 45000. Suuremad väljaminekud: elekter ca 4000:-. Liikmemaksud tôid sisse 5000:- , lisaks ööbimised. RELi käest on 2014. aastaks saadud toetust 6000:-.
Audiitor Evert Köstner leidis, et arvepidamine ja majandus oli korras ning see kiideti heaks.
Juuli keskel toimub Rebaste nädal, augusti alul REL:i suvepäevad ja peale seda kasutab suvekodu Viirade seltskond. Vähjapidu toimub augusti keskpaigas ja kuu hiljem seentekorjamine. Otsustati katta peamaja lôunapoolse välisseina plaatidega – Jüri Helberg uurib materjale ja hindasid. Arvati, et tellinguid saaks Oskari käest laenata. Hain Rebas tegi ettepaneku korraldada laulu- ja kunstilaagri. Räägib sellest Jüri Saluga. Otsustati muretseda uus lipuvarras, kuna vana läks tuulega pooleks. Jüri Helberg uurib.
Laekur Jaagup Perem teatas, et tahab aasta lôpus tagasi astuda. Evert Köstner valiti järeltulijaks. Ülejäänud juhatus valiti tagasi: Aho Rebas esimees, Jüri Helberg abiesimees, Tiina Rebas kirjatoimetaja, ametita liige Jaan Riisenberg, Martin Rebas veebimaaster, Revidentideks valiti Jaagup Perem (aastavahetusest 2014/15) ja Lemmi Tui.
Tehti ettepanek, et kodulehte https://ela.rebas.se vôiks kasutada rohkem - näiteks panna aktuaalseid fotosid sisse. Otsustati anda Jüri Helbergile 2000:- üldisteks väljaminekuteks.
ELA peakoosolek 22. Juunil 2013
Kohal: Marje Tui, Evert Köstner, Mart Mägi, Aho Rebas, Hain Rebas, Jaan Riisenberg, Martin Rebas, Tiina Rebas.
#1. Koosolek rakendati. Aho Rebas valiti koosoleku juhatajaks ja Tiina Rebas protokollijaks.
#2. Möödunud aasta protokoll loeti ette ja kinnitati.
#3. Tegevuse aruanne. Umbes 50 isikut on külastanud, Jüri Helberg 26 korda möödunud veebruaristalates! Rebaste, Kikaste perede kokkusaamised. Tavakohased jaanipäev, vähjaöhtu, seentekorjamine sai ära tehtud. Oskar vöttis talve jooksul suure kuuse , männi j.m.maha. Suur järeltöö sai kevadel tehtud peamiselt Jüri H, Aho, Marje, Hainu ja Tiina poolt. Välisseinaga pole veel midagi tehtud, aknaid parandatakse vähe haaval. Kindlasti tuleb elektrit kontrollida. Hain räägib Tiiduga, Marje Oskariga. Jüriga arutada ”värmepumpi” asjus. Talvel töi Jüri H. Suure hulga Olev Ottilt pärandatud raamatuid Sämstadi hoiule
#4. Majanduse aruanne. Evert teatas et kassas on ca 13000 kr. ja selle summa sees on toetus antud välisseina parandusele.
#5. Revisjon leidis et arved on köik korras.
#6. Juhatus vabastati vastutusest.
#7. Eelarve. Liikmemaks endiselt 200kr, ööbimised100 kr öö pealt, lapsed priilt.
#8. Tegevuskava. Samad üritused nagu ikka. Tuleb välisseina parandada. Plekist Paneel? Tiiduga jälle ühendust vötta, ka elektrei kohta. Rannateed ja ujumiskohta tuleks parandada. Oleks vaja ehk ”röjsåg”, Aho uurib. Mis raamatutega juhtub? Hain uurib kuidas saaks Eestisse EÜsile toimetada.
#9. Kohal algatatud küsimused. Aho tegi ettepaneku et ELA astub RELi liikmeks. Otsustati poolt, on vaja liikmete ninmekiri, pöhikiri ja protokoll. Hain tegi ettepaneku et kutsuda nooremaid Eestist tulnud Sämstadi. Suhtuti positiivselt. Kontakt Otsa fondiga?
#10. Koosolek löpetati-
ELA peakoosolek 23. juuni 2012
Kohal: Marje Tui, Aho Rebas, Evert Köstner, Mart Mägi, Kaie Perem, Nicke Riisenberg, Hain Rebas, Tiina Rebas.
#3. Aruanded. Umbes 150 külastust tehti 2011, köige suurem üritus oli jaanipäeva- pühitsemine. Teised suuremad üritused olid vähjapeod, seentekorjamine Rebaste perekonna kokkusaamised. Jüri Helberg on korstent ja torusid parandanud. Ka Nicke ja Aho on kevadel käinud tööd tegemas.. Tiit Kaar käis mödund sügisel löunapoolset välisseina vaatamas, arvas et läheb väga kalliks maksma. Jüri arvab et saab lihtsamini läbi, on ise aknaaluseid parandanud. Nicke on uurinud aknaid ”Återbruketis” aga pole midagi leidnud. Elektriasja pole aetud. Köik saarepuud vöeti Oskari poolt maha talve jooksul. Veebileht on täiendatud. Mägradest pole enam jälge.
#4. Majandusaruanne. Jaagup luges ette. Kassa on kasvanud 13.000. krooni vörra. Sellest on 10.000 toetus ettenähtud seina paranduseks, 3000kr. on ööbimississetulekud. Kulud 15.000, tulud 28.000, ülejääk seega 13.000. Kassa on 42.000.
#5. Revisjon leidis et köik on korras. Vöiks aga raha rohkem kasutada!
#7. Eelarve. Uut külmkappi oleks vaja. Elektriasja tuleb uurida kuna juhtmed on vanad. Tuleb katsuda kätte saada elektrikut kes teeb korraliku läbivaatamise. Köik ettepanekud on teretulnud! Üks vöimalus oleks lasta panna üles ”solcellspanel”, vöi ehk ”värmepump”. Mart Mägi uurib asja. Liikmemaks endiselt 200 kr (parajasti on liikmearv 33). Ööbimised 100 kr. iga öö pealt, lapsed endiselt priilt. Muidu oleks tegevus sama kui siiamaani. Hain tegi ettepaneku korraldada kunstilaager mönel nädalalöpul näiteks Jüri Salu juhatusel.
#8. Valimised. Endised tagasi: Aho Rebas esimees, Jüri Helberg abiesimees, Tiina Rebas kirjatoimetaja, Jaagup Perem kassapidaja, Jaan Riisenberg, Martin Rebas veebimaster. Evert Köstner, Lemmi Tui revisjon.
#9. Kohal algatatud küsimused. Nicke: tuleb koristada metsaalust rämpsust. Üldse peaks igaüks oma jäänuste eest hoolitsema. Oleks vaja paremat pesuruumi – tuleb asja uurida.. Otsustati anda Jüri Helbergile 1000 kr. söidukulude katmiseks
#10. Koosolek löpetati.
ELA peakoosolek 25/6 2011
Kohalolijad: Aho Rebas, Martin Rebas, Hannes Rebas, Hain Rebas, Marje Tui, Kaie Perem, Tiina Rebas, Jüri Helberg, Nicke Riisenberg, Jaagup Perem, Ain Sume.
Esimees Aho Rebas avas koosoleku ja päevakord kinniotati järgmiselt:
2. Möödunud aasta protokolli kinnitamine
3. Tegevusaruanne
4. Majandusaruanne.
5. Juhatuse vastutusest vabastamine.
6. Tegevuskava.
7. Eelarve, liikmemaks.
8. Juhatuse valimine.
9. Kohal algatatud kusimused.
10. Koosoleku löpetamine.
#1. Aho Rebas valiti koosoleku juhatajaks ja Tiina Rebas protokollijaks.
#2. Tiina Rebas luges ette möödunud aasta protokolli mis seejärele kinnitati.
#3. Tegevusaruanne. Suur üritus oli 60. aasta juubel, milest vöttis osa paarkümmend isikut. Seoses sellega tehti seminar, mis lindistati Juri Pärna poolt - kui vöimalik tuleks veebilehele panna. Avaldati ka mitu artiklit Päevalehes seoses juubeliga.
Tavakohaselt viidi ka läbi vähjaöhtu augustis ja seenekorjamine septembris.
Uusi mööbleid on toodud. Pööningul on pörand vastu lipuväljakut tugevdatud, kuhu on paigutatud Eesti raamatuid. Muuseumiks?!
#4. Majandusaruanne esitati Evert Kösteri poolt. Aasta ulejääk on 3.300 :-. Revisjon leidis et köik on korras.
#5. Juhatus vabastati vastutusest.
#6. Tegevuskava: 9. juulil Oskari poolt uheks ööks uuritud.
11– 17. juuli Hain Rebase suurpere.
15 – 17 juuli ”Avatud uksed”
28.- 31 juuli Eesti arstid
12.- 14 augusti vähjapidu.
16 – 18 september seentekorjamine ja hooaja löpetamine.
Paluda Oskarit mägradega midagi peale hakata. Oskar on ka lubanud ülejäänud saarepuud maha vötta.
Veebilehte peks täiendama ja protokollid sisse viia alates aastast 2005. Aho paneb kuulutusi Päevalehte ELA logo all.
#7. Eelarve, liikmemaks. Arutati liikmemaksu suurust – jäi endiselt 200:-. Ööbimised ka endiselt 100:- esimese öö eest , pärast 50:-. Suuremaid väljaminekuid pole ette näha. Aho arvas et maja löunapoolset välisseina tuleks välja vahetada. Hain küsib Tiidu käest kas tal on vöimalik tulla vaatama mis vöiks teha. Nicke uurib kas on leida sobivaid aknaid, kuna möned aknad on väga viletsas korras. Tuleks ka elektrit kontrollida.
#8. Valimised: Aho Rebas esimees, Jüri Hellberg abiesimees, Tiina Rebas kirjatoimetaja, Jaagup Perem kassapidaja, Jaan Riisenberg, Martin Rebas veebimaster. Evert Köstner, Lemmi Tui revisjon.
#9. Kohal algatatud küsimused. Otsustati Jüri Helbergile anda 1000:- kulude katmiseks - käimised vägföreningu koosolekul, vee ärakeeramine- peale panemine, ja üldine hoolitsemine. Arutati kuidas meelitada rohkem noori Sämstadi.
Tiina Rebas, kirjatoimetaja

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9


text:
 Euroopa Komisjon - Euroopa Justiitsvõrgustik - Dokumentide kätteandmine - Hispaania
Euroopa Komisjon > EGV > Dokumentide kätteandmine > Hispaania
Viimati muudetud: 13-06-2006
Dokumentide kätteandmine - Hispaania
5. Mis juhtub, kui erijuhtudel ei ole võimalik saajale menetlusdokumenti kätte toimetada (näiteks seetõttu, et saaja ei viibi oma elukohas)?
7. Mis juhtub, kui midagi läheb valesti ning saaja ei saa menetlusdokumenti kätte või kui kättetoimetamisel rikutakse seadusega sätestatud korda (näiteks kui menetlusdokument toimetatakse kätte kolmandale isikule)? Kas sellele vaatamata on menetlusdokumendi kättetoimetamine kehtiv (nt kas viga saab parandada?) või tuleb menetlusdokument uuesti kätte toimetada?
Õigusliku dokumendi saatmine ei ole sama mis kirja postitamine. Menetlusosalisel võib tekkida vajadus saata erinevaid dokumente poolele, kellega on tekkinud vaidlus, ja saada dokumente kätte. Menetlusdokumentide kättetoimetamine on ainus viis tagada kohane kaitseõigus, kuivõrd menetluse teadvustamine on kaitseõiguse peamine eeldus. Õiguslikult tähendab see menetlusosaliste ja kohtu koostatud menetlusdokumentide ja menetlustoimingute protokollide kättetoimetamist.
Põhimõtteliselt on kohtu esimeseks menetlustoiminguks kohtukutse väljastamine, milles teavitatakse teist poolt menetluse algatamisest. Kohtukutse edastab kohus ise kohtusekretäri juhendamisel kohtu volitatud ametniku kaudu, kes ilmub isiklikult kostja või mõne muu menetlusse kaasatud isiku koju.
Dokumentide kättetoimetamise vajadus ei teki üksnes menetluse alguses, vaid samuti menetluse teistes etappides, puudutades niihästi menetlusosalisi, kes võivad lasta end esindada, kui ka isikuid, kes peavad kohtusse ilmuma (tunnistajad, eksperdid jne). Hispaanias vastutab kohus ise menetlusdokumentide kättetoimetamise, menetlustoimingutest teavitamise ja otsuste teatavakstegemise eest menetlusosalistele ning teistele kaasatud isikutele.
Kui menetlusosalisel on esindaja (tavaliselt esindab menetlusosalist kohtus õigusnõustaja (procurador), kellel on nõuetekohane esindusõigus asja menetlevas kohtus; esindus ei ole kohustuslik suulise menetluse korral, milles vaidlusalune summa ei ületa 900 eurot ning maksekäsu avalduse menetlemisel), võtab esindaja vastu kõik menetlusdokumendid ja annab neile allkirja. Kui menetlusosalisel ei ole esindajat, toimetatakse menetlusdokumendid asjaomase isiku enda kätte.
Hispaanias nagu ka Inglismaal ei tehta vahet prantsuskeelsetel mõistetel "notification" (vorminõue, mille kohaselt dokumendi sisu edastatakse isikule tema teavitamiseks) ja "signification" (mis viitab kättetoimetamiskorrale, mida toimetab kohtutäitur või huissier de justice). Menetlusosaliste dokumendid edastatakse teistele pooltele ning kohtu menetlustoimingute dokumendid toimetatakse kätte, kasutades alati "actos de comunicación judicial” (kohtulikku teabevahetust), kohtusekretäri juhendamisel, kes vastutab nimetatud teenuse korraldamise eest. Asjassepuutuvad dokumendid toimetab kätte kohtusekretär isiklikult või tema määratud ametnik ühel järgnevatest viisidest:
Menetluses esindatud adressaadile toimetatakse dokumendid kätte õigusnõustaja kaudu.
Kättetoimetatavad dokumendid edastatakse posti, telegrammi või muu tehnilise vahendi abil, mis tagab usaldusväärselt dokumendi kättesaamise, kättesaamise kuupäeva ning sisu registreerimise.
Kohtusekretär või viimase määratud ametnik toimetab isiklikult saajale kätte teatavaks tehtava otsuse, temale adresseeritud kohtumääruse või eri liiki kohtukutsete täieliku ärakirja.
Juhul, kui saaja asukohta ei ole võimalik kindlaks määrata (kohustuslik on vajaliku aadressi otsimine erinevatest olemasolevatest avalikest andmekogudest, millest mitmeid saab kohus ise kasutada elektroonilises vormis), riputatakse teade kohtu uksele (hageja nõudmisel võib nimetatud teate avaldada ka ametlikus väljaandes või muudes massiteabevahendites). Erandi moodustavad kohtuotsused, mis tuleb lisaks avaldamisele kohtu teadetetahvlil avaldada autonoomse piirkonna ametlikus väljaandes.
Mitte kõik kohtutoimingud ja menetlusdokumendid ei ole võrdse jõuga ning olenevalt nende eesmärgist tuleb eristada:
Dokumendid, mille eesmärgiks on otsusest, õiguslikust meetmest või menetlusest teavitamine.
Kohtukutsed, mille eesmärgiks on teavitada saajat vajadusest ilmuda osutatud ajavahemiku jooksul toimingute tegemiseks kohtusse.
Kohtukutsed, mis ei teavita ajavahemikust, vaid kohast, kuupäevast ja konkreetsest ajast, mil saaja peab ilmuma toimingute tegemiseks kohtukutses märgitud eesmärgil kohtusse.
Kohtumäärused, mis annavad seadusega sätestatud korras saajale korralduse midagi teha või millegi tegemisest hoiduda.
Korraldused, mis ei ole adresseeritud kodanikele, vaid vara-, äri-, laeva- ja vallasvara järelmaksuga müügi registri pidajatele, notaritele, kommertsmaakleritele ning kohtuametnikele. Asjaomased korraldused sätestavad, et nende saajad peavad väljastama tunnistusi või tõendeid või tegema teisi toiminguid oma pädevuse piires.
Kohtu juhtnöörid, mis on adresseeritud kohtuvälistele asutustele ja ametnikele, välja arvatud eelmises punktis mainitud isikud.
Kohtudokumente käsitlevad spetsiifilised õigusnormid on õigustatud, kuivõrd nende dokumentide puhul ei ole tegemist pelgalt vorminõuete täitmisega, vaid menetlusosalistele ja menetlusse kaasatud isikutele nende seaduslike õiguste ja huvide kaitse tagamise vahenditega, mis tuginevad tulemusliku kohtuliku kaitse põhiõigusele ning põhimõttele, et keegi ei tohi jääda ilma õiguslikust esindusest. Selle õiguse teostamine põhineb eeldusel, et menetlusest ollakse teadlik.
Kõik olulised dokumendid, mis moodustavad osa menetlusest, tuleb edastada kõikidele menetlusosalistele ja samuti neile, kellele viidatud, ning neile, kes on võimelised tekitatud kahju piirama. Järelikult:
Kohtu otsustest ja kohtusekretäri võetud korralduslikest abinõudest tuleb teavitada kõiki menetlusosalisi.
Kohtu korraldusel teavitatakse menetlusest ka neid, keda lähtuvalt kohtuasja toimikust võib langetatav kohtuotsus mõjutada. Asjaomane dokument toimetatakse samamoodi kätte ka siis, kui kohus saab teadlikuks asjaolust, et menetlusosalised kasutavad menetlust pettuse eesmärgil.
Seadusega sätestatud juhtudel teavitatakse ka kolmandaid isikuid.
Kohtudokumente toimetab alati kätte kohus kohtusekretäri juhendamisel, kes vastutab nõuetekohase kättetoimetamise eest. Praktikas toimetab dokumendid kätte kohtusekretär isiklikult või tema määratud ametnik. Tavaliselt toimetavad dokumente kätte ametnikud, keda traditsiooniliselt kutsutakse „agentes judiciales” (kohutametnikeks), kuid keda alates 2004. aastast tuntakse kui „funcionarios del cuerpo de auxilio judicial” (kohtu abiametnikke). Nemad toimetavad kätte teateid, eri liiki kohtukutseid ja kohtumäärusi, järgides tsiviilkohtumenetluse seadustiku korda (Seadus 1/2000).
Dokumentide kättetoimetamine kohtu abiametniku kaudu ei ole ainus viis, kuidas teavitamist korraldada. Võimalik on kasutada ka muid viise, näiteks nagu posti- või telegrammiteenus või kättetoimetamine õigusliku esindaja kaudu.
Seega võib dokumente Hispaanias kätte toimetada järgmiselt:
Õigusnõustaja kaudu, juhul kui dokumendid on adresseeritud isikule, keda menetluses esindab tema õiguslik esindaja. Õigusnõustaja kasutamine on vajalik, välja arvatud suulises menetluses, mille hagihind ei ületa 900 eurot, maksekäsu avalduste menetluses, pankrotimenetluses, kui kohtusse ilmumine piirdub nõuete esitamisega või võlausaldajate koosolekult abi palumisega, menetlusabi otsuste vaidlustamise asjades ja juhul, kui on vaja tarvitusele võtta kiireloomulised meetmed enne kohtuistungit. Kehtiva volituse korral on õigusnõustaja see isik, kes võtab vastu ning annab allkirja eri liiki kohtukutsetele, kohtumäärustele ja kõikidele dokumentidele, kaasa arvatud kohtuotsused, mis puudutavad menetlusosalist kogu menetluse kestel kuni kohtuotsuse jõustumiseni. Nimetatud toimingutel on samasugune jõud nagu toimingutel, mida teinuks isik, kes volitas õiguslikku esindajat tegema toiminguid enda nimel. Siiski ei ole õigusnõustajal õigust nõuda, et kohus peaks temaga kirjavahetust.
Kättetoimetatavad dokumendid edastatakse posti, telegrammi või mõne muu tehnilise vahendi abil, mis tagab usaldusväärse kättesaamise asjaolu, kuupäeva ja dokumendi sisu registreerimise.
Kohtu abiametnik edastab saajale teatavaks tehtava otsuse, temale adresseeritud kohtumääruse või eri liiki kohtukutse täieliku ärakirja. Kohtukutses nimetatakse, milline kohus asjakohase otsuse väljastas ning märgib ära kõnealuse kohtuasja, selle isiku nime ja aadressi, kellele tuleb kohtukutse kätte toimetada, kohtukutse eesmärgi ning koha, kuupäeva ja aja, millal isik peab kohale ilmuma, või ajavahemiku, mille jooksul kohtukutses viidatud toiming tuleb teha. Lisatakse hoiatus tagajärgede kohta, mis kaasnevad igal üksikul juhtumil vastavalt seadusele. Teatele ega kohtukutsele ei märgita asjaomase poole vastust, välja arvatud juhul, kui seda on selgelt nõutud. Kohtumääruste puhul võib asjaomane isik vastata ja see registreeritakse lühidalt dokumendis.
Kui saajat ei ole võimalik kätte saada (sellisel juhul on kohustus otsida aadressi erinevatest olemasolevatest avalikest andmekogudest, kusjuures mitmeid neist saab kohus ise kasutada elektrooniliselt), toimetatakse dokument kätte teate kinnitamisega kohtu uksele (hageja nõudmisel võib nimetatud teate avaldada ka ametlikus väljaandes või muudes meediavahendites). Erandi moodustavad kohtuotsused, mis tuleb lisaks avaldamisele kohtu teadetetahvlile avaldada autonoomse piirkonna ametlikus väljaandes.
(Juhul, kui menetlusdokument tuleb kätte toimetada Euroopa Liidu liikmesriigist või liikmesriiki, kohaldub 29. mai 2000. aasta nõukogu määrus (EÜ) nr 1348/2000. Kui Hispaania inkorporeeris asjaomase määruse oma seadusandlusesse, määras ta dokumente edastavateks asutusteks esimese astme kohtu sekretärid ning vastuvõtjateks kõrgema astme kohtu sekretärid või sekretärid, kes vastutavad üldise teavitamisteenistuse eest. Nende leidmiseks palume tutvuda Hispaania justiitskaardiga . Samuti on võimalik tutvuda Euroopa tsiviilasjade justiitsatlase veebilehega, kus on loetletud kõnealused asutused.)
Isikute puhul, kes on või võivad olla kohtuasjas menetlusosaliseks, sõltub kättetoimetamine menetlusest, dokumendi liigist ja kasutatud kättetoimetamisviisist:
Kui dokument toimetatakse õigusnõustaja kätte (teiste sõnadega, kui menetlusosalisel on kohtus esindaja), on kättetoimetamismenetlus järgmine. Igas kohtuhoones, kus asub tsiviilkohus, on Õigusnõustajate Ühendus (SRCP)) organiseerinud dokumentide vastuvõtmise teenistuse. Menetlusosaliste poolt menetluses esitatud dokumentide ärakirjad toimetatakse teiste menetlusosaliste õigusnõustajate kätte asjaomase teenistuse kaudu enne kõnealuse dokumendi füüsilist esitamist kohtule. Sel juhul võtab asjaomane teenistus dokumendid vastu ja toimetab nende ärakirjad teistele õigusnõustajatele kätte. Niipea kui dokumendid on edastatud, tehakse sellekohane akt, kuhu märgitakse õigusnõustajale edastatud ärakirjade arv ning õigusnõustajate arv. Teenistus edastab seejärel nimetatud akti koos kättetoimetatud dokumendi originaaliga kohtule. Kui aga dokumendi toimetab õigusnõustajatele kätte kohus, esitatakse otsuse või kohtukutse ärakiri kahes eksemplaris, millest ühe ärakirja saab õigusnõustaja, andes teisele eksemplarile allkirja, mis tagastatakse kohtule sama teenistust kasutades. Dokument loetakse kättetoimetatuks kättesaamiskuupäevale järgneval päeval. (Erandi kirjeldatud korrast moodustavad dokumendid, eri liiki kohtukutsed ja kohtumäärused, mis seaduse järgi tuleb hagejale kätte toimetada isiklikult.)
Dokumendid edastatakse menetlusosalise aadressil, kui menetlusosalist ei esinda õigusnõustaja või kui tegemist on kostjale adresseeritud esimese kohtukutsega või kohtusse ilmumise korraldusega.
Hageja aadress on nimetatud hagiavalduses, millega algatatakse menetlus. Hageja märgib kostja aadressiks registrijärgse aadressi ja nimetatud aadressi kasutatakse esimeses kohtukutses. Kui hageja märgib mitu aadressi, peab ta osutama, kuhu tema arvates saab dokumendi tulemuslikult edastada. Samuti on hageja kohustatud ära märkima kõik üksikasjad, mida ta teab kostja kohta ning mis võivad olla kasulikud viimase asupaiga tuvastamisel, näiteks telefoni- ja faksinumbrid ning sarnased üksikasjad.
Niipea, kui kostja on kohtusse ilmunud, võib ta märkida uue aadressi edasiseks teabevahetuseks.
Juhul, kui menetlusosalised muudavad aadressi menetluse käigus, on nad kohustatud sellest kohut viivitamata teavitama. Samuti peavad nad teatama telefoni- ja faksi-numbrite või muude üksikasjade muutumisest, kui kohus kasutab viimaseid suhtlusvahenditena.
Kohtuotsuse või kohtukutse ärakirja toimetab ametnik saajale kätte selle isiku, keda tuleb teavitada või keda kohtusse kutsutakse või kellele tuleb kohtumäärus kätte toimetada, elukohajärgses kohtus või tema aadressil. Kättetoimetamine registreeritakse väljastusteates, millele annavad allkirja kohtusekretär või dokumendi kättetoimetav kohtu abiametnik ning saaja, kelle nimi märgitakse ära (kui saaja keeldub allkirja andmast, märgitakse see asjaolu ära ning juhul, kui ta keeldub dokumenti vastu võtmast, teatatakse talle, et ta saab dokumendi kätte kohtu asukohas ning et dokument loetakse kättetoimetatuks märke tegemisele järgneval päeval).
Avalik teatavaks tegemise ja kohtumääruste teenistus (Servicio Común de Notificaciones y Embargos – SAC) on loodud provintsikeskustesse ja suurematesse linnadesse, tegutsedes vanemkohtunike kantselei all ning toimetades dokumente kätte kõigi kohtute jaoks.
Dokumendid, mis tuleb kätte toimetada tunnistajatele, ekspertidele ja teistele isikutele, kes ei ole menetlusosalised, kuid peavad menetlusest osa võtma, toimetatakse neile kätte, edastades otsuse või kohtukutse tähitud kirja või telegrammi väljastusteatega või muu sarnase vahendi abil, mis tagab usaldusväärse kättesaamise asjaolu, kuupäeva ja dokumendi sisu registreerimise. Kohtusekretär teeb kohtutoimikusse märke dokumendi edastamise ja sisu kohta, lisades asjaomase dokumendi väljastusteate või nimetades viisi, millega dokumendi kättesaamine saaja poolt registreeriti. Dokument edastatakse asjaomase menetlusosalise määratud aadressil. Vajadusel võib dokumendi saaja aadressi, elu- või asukohta kontrollida registritest. Tunnistajad, eksperdid ja muud isikud, kes ei ole menetlusosalised, kuid kes on kohustatud menetlusest osa võtma, peavad teavitama kohut juhul, kui nende aadress menetluse ajal muutub. Viimaseid teavitatakse nimetatud nõudest nende esmakordsel ilmumisel kohtusse.
Hispaania tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Seadus 1/2000) kohaselt võib dokumente kätte toimetada elektrooniliste ja sarnaste vahendite abil tingimusel, et kohus ja menetlusosaline või dokumendi saaja saab kasutada elektroonilist või telemaatilist meediat, elektroonilisi telekommunikatsioonivahendeid või muid sarnaseid vahendeid, mis võimaldavad dokumentide saatmist ja vastuvõtmist selliselt, et oleks võimalik tagada teabeedastuse ja sisu autentsus ning samuti tagada täieliku dokumendi edastamise ja kättesaamise ning edastamise aja usaldusväärne registreerimine. Kui need nõuded on täidetud, võib dokumendi kätte toimetada, kasutades nimetatud sidevahendeid asjakohase väljastusteatega. Sel eesmärgil on menetlusosalised ja menetlusse kaasatud asjatundjad kohustatud kohtule teatama, et neile on kõnealused vahendid kättesaadavad ning nad on kohustatud kohtule edastama oma elektronposti aadressid. Nimetatud seadus sätestab samuti elektroonilise andmekogu loomise justiitsministeeriumi juures, mida on võimalik kasutada nimetatud vahendite abil ning mis sisaldab riigiasutuste aadresse. Kui elektrooniliste või muude sarnaste vahendite abil esitatud või kättetoimetatud otsuste, dokumentide, arvamuste või aruannete autentsust on võimalik tunnustada või kontrollida üksnes vahetu kontrolliga või muul moel, tuleb need edastada või kätte toimetada asjaomastele menetlusosalistele ja isikutele viisil, mis võimaldab nende kontrollimist vajalikul viisil, võttes igal juhtumil arvesse seadusega sätestatud aja ja koha nõudeid.
Kui dokument tuleb kätte toimetada kohas, mis ei jää selle kohtu tööpiirkonda, kes kättetoimetatava dokumendi väljastas, tuleb dokumendi kättetoimetamise korraldamiseks pöörduda kohtu poole, kelle tööpiirkonda nimetatud koht jääb. Seda toimingut nimetatakse kohtutevaheliseks abiks ja nimetatud juhul toimetab kõnealuse dokumendi kätte kohus, kellele eelnevalt esitatakse sellekohane taotlus ettemääratud vormil (kohtutevahelise abi taotlus). Abitaotlusele lisatakse olenevalt kohtuasjast otsuse või vastava kohtukutse ärakiri ning muud dokumendid. Dokumendid tuleb kätte toimetada kahekümne päeva jooksul alates nende saamise kuupäevast.
Põhimõtteliselt, kui menetlusosalisi ei esinda õigusnõustaja ning nad on kohtule nimetanud dokumentide kättetoimetamise aadressi, loetakse igale nimetatud aadressile edastatud dokumendid kättetoimetatuks niipea, kui kättetoimetatava dokumendi nõuetekohane edastamine on registreeritud, isegi juhul, kui ei ole registreeritud, et dokumendi sai kätte saaja.
Kui dokumentide kättetoimetamiseks ei ole aadressi nimetatud (mis on küllalt tavaline dokumentide korral, mille eesmärgiks on kutsuda isik kohtusse või tagada menetlusosaliste isiklik sekkumine menetluse teatud etapis), võib dokumendid põhimõtteliselt kätte toimetada ka muudele isikutele kui saaja tingimusel, et nimetatud isikute ja saaja vahel on seaduses sätestatud lähedane suhe.
Seega, kui aadressiks, millel püütakse dokument kätte toimetada, on koht, kus saaja elab või asub elanikeregistri, maksuregistri või mõne muu ametliku andmekogu või kutseühingu väljaande järgi, või kui selleks kohaks on kostja üüritud elu- või äriruumid ning saajat ei ole kohal, siis võib dokumendi kätte toimetada igale aadressil viibivale töötajale või üle neljateistaastasele pereliikmele või vajadusel maja haldajale, teavitades nimetatud dokumendi vastuvõtjat, et ta on kohustatud kõnealuse otsuse või kohtukutse ärakirja edastama asjaomasele saajale või teavitama teda selle olemasolust juhul, kui dokumendi vastuvõtnud isik on teadlik saaja asukohast.
Kui dokument on adresseeritud saaja alalisse töökohta, toimetatakse dokument saaja äraolekul kätte isikule, kes nendib, et ta saajat tunneb või, kui on olemas osakond, mis vastutab dokumentide või muude saadetiste vastuvõtmise eest, selle juhatajale. Väljastusteatesse märgitakse saaja nimi, samuti kuupäev ja kellaaeg, millal saajat elukohast otsiti, kuid ei leitud, samuti otsuse või kohtukutse ärakirja vastuvõtnud isiku nimi ning tema suhe saajaga. Sellega loetakse dokument kättetoimetatuks.
Kui kedagi ei viibi aadressil, millel dokument püüti kätte toimetada, peab kohtusekretär või tema poolt volitatud ametnik püüdma välja selgitada, kas saaja seal elab. Kui saaja ei ela või ei tööta enam nimetatud aadressil ja üks küsitletud isikutest on teadlik tema viibimiskohast, märgitakse see ära dokumendi väljastusteates. Kui kostja aadressi ei ole võimalik välja selgitada nimetatud viisil ja hageja ei ole märkinud muid võimalikke aadresse, peab kohus üritama kostja aadressi leida avalikest andmekogudest või kasutama aadressi, mis on ilmunud ettevõtjate või juriidiliste isikute või kutseesindajate, kellel lasub kohustus ühineda ühingutega, kutseühingute väljaannetes. Samuti on kohus kohustatud pöörduma kostja alalise kutsetegevuse- või töökoha poole (mõnel juhul on võimalik, et kohus ise võtab kontakti, kasutades elektroonilisi sidevahendeid). Kui nimetatud otsingute tulemusena saadakse teada aadress, elu- või asukoht, toimetatakse dokument kätte vastavalt väljaselgitatule. Kui kirjeldatud otsingud ei anna tulemust, tuleb dokument kätte toimetada teate avaldamise teel, märkides, et eelnimetatud katsed selgitada välja saaja aadressi, elu- või asukohta ei andnud tulemusi. Sel juhul toimetatakse dokument kätte, avaldades otsuse või kohtukutse ärakirja kohtu teadetetahvlil. Erandkorras avaldatakse ühe menetlusosalise nõudmisel ja tema kulul nimetatud teade provintsi või autonoomse piirkonna ametlikus väljaandes või üleriigilises ametlikus väljaandes või üleriigilises või provintsi ajalehes.
Kuna võib juhtuda, et eri kohtud on üritanud leida sama isikut, näeb Hispaania tsiviilkohtumenetluse seadustik (Seadus 1/2000) ette eemalviibijate keskregistri loomise, mis asub justiitsministeeriumi juures, et tagada menetluse sujuvus ning vältida kohtuasutustes põhjendamatuid kordusi saaja aadressi väljaselgitamisel. Kohtud, kes on tulemusteta püüdnud välja selgitada kostja aadressi, elu- või asukohta, võivad nimetatud andmekoguga tutvuda ning edastada sinna kostja nime ja muud neile teadaolevad isikuandmed. Kohus, kellel on tarvis kontrollida kostja aadressi, võib nimetatud andmekoguga tutvuda, et saada teada, kas kõnealuse kostja andmed on selles salvestatud ja kas andmed, mis seal kajastuvad, on samad, mis on esitatud kohtule. Sellisel juhul ei ole edasised otsingud vajalikud, sest need tegi juba esimene kohus, kes püüdis tuvastada kostja viibimiskohta ning kohus võib kohe teha otsuse toimetada dokumendid kätte teate avaldamisega. Ülalmainitud andmekogusse kantud kostjad võivad taotleda kirjete kustutamist, edastades aadressi, millele on võimalik neile kohtudokumente kätte toimetada. Sellisel juhul (kui andmekogusse kantud isiku viibimiskoht on tuvastatud), teavitab andmekogu vastutav töötleja kohtuid, kes arutavad kohtuasja kõnealuse kostja vastu, kostja aadressist, mis esitati dokumentide kättetoimetamiseks. Alates sellest ajast nimetatud aadressile edastatud dokumendid loetakse kättetoimetatuks.
Igal juhtumil on alati olemas kirjalik tõend selle kohta, et dokument on kätte toimetatud. Kättetoimetamine registreeritakse kirjalikus ärakirjas, millele annab allkirja kohtusekretär. Tõendamise kord oleneb sellest, mil viisil otsustati dokument kätte toimetada.
Kui dokumendid toimetatakse kätte kohtus, kasutades õigusnõustajate ühenduse (Solicitors Association (SRCP)) organiseeritud üldist dokumentide vastuvõtmise teenistust, tähistab kättesaamist õigusnõustaja või menetlusosalise allkiri dokumendi või väljastusteate ärakirjal, mis on koostatud selleks otstarbeks ja mille tõendab kohtusekretär.
Kui dokument toimetatakse kätte, edastades otsuse või kohtukutse ärakirja tähitud kirja teel või telegrammina väljastusteatega või mõnel muul sarnasel viisil, teeb kohtusekretär kättetoimetamise ja edastatud dokumendi sisu kohta toimikusse märke, lisades vajadusel väljastusteate või muu dokumendi, millega dokumendi vastuvõtmine registreeriti.
Kui dokumendid toimetatakse kätte üleandmisega saajale, registreeritakse üleandmine ametniku koostatud väljastusteatega, mille allkirjastab saaja, või otsuse ärakirjaga, mille allkirjastab saaja.
Juhul, kui teade tuli avaldada kohtu teadetetahvlil, registreeritakse see kohtusekretäri kinnitatud teates, milles on sedastatud, et teade avaldati teadetetahvlil, märkides, kui kaua teade teadetetahvlil rippus, ning lisameetme kohaldamisel ühtlasi ametliku väljaande koopia, kus kõnealune teade avaldati.
Seaduses sätestatud juhtudel võib menetlusdokumendi kätte toimetada kolmandale isikule (neid juhte kirjeldati eelnevalt), kusjuures dokument loetakse nõuetekohaselt kättetoimetatuks.
Kui menetlusdokumenti ei toimetatud kätte kooskõlas tsiviilkohtumenetluse seadustikuga (Seadus 1/2000), s.t eelmiste küsimuste vastustes kirjeldatud nõudeid ei järgitud, on dokumentide kättetoimetamine kehtetu siis, kui selle tagajärjeks võib olla asjaolu, et asjaomasel isikul ei ole võimalik endale tagada kohast õiguslikku esindust. Selleks, et dokument tunnistataks kehtetuks, on vajalik kohtuotsus, kuigi kohus võib omal algatusel teha taotluse dokument kehtetuks tunnistada. Vaatamata sellele jõustub nimetatud menetlusdokument samamoodi nagu seaduses sätestatud korras kättetoimetatud dokument, kui isik, kellele teade, kohtukutse või määrus oli suunatud, ei eita teavitamise asjaolu ja ei vaidlusta kättetoimetamist oma esimesel kohtusse ilmumisel. Seepärast ei ole asjaomases menetluses vaja nimetatud dokumenti uuesti kätte toimetada.
Oluline on, et menetlusdokumendid toimetataks kätte kehtivalt, sest kui kostja ei astu kohtukutsel või teates märgitud ajal ja kohas nõuetekohaselt menetlusse, loetakse see temapoolseks lugupidamatuseks kohtu suhtes ja menetlus jätkub ilma tema osaluseta. Juhul, kui kostja ei ilmu ka edaspidi kohale, peab ta taotlema menetluse kehtetuks tunnistamist täitemenetluses.
Vaatamata dokumentide nõuetekohasele kättetoimetamisele saab kostja taotleda lõpliku kohtuotsuse tühistamist ja selle ka saavutada, kui kohtuotsus kahjustab tema huve, kuid see on võimalik ainult teatud erijuhtudel ja väga piiratud alustel ning üksnes tingimusel, et nimetatud kohtuotsusest ei teavitatud teda isiklikult. Kohtuotsuse tühistamise taotlus tuleb esitada kohtule kahekümne päeva kuni nelja kuu jooksul. Nõuet saab põhistada ainult järgmiste asjaoludega:
Esines katkematu vääramatu jõu olukord, mis takistas kohtu suhtes lugupidamatust väljendanud isiku õigeaegset kohtusse ilmumist, kuigi ta oli sellest teadlik, sest talle oli nõuetekohaselt esitatud kohtukutse või teade.
Kohtu suhtes lugupidamatust avaldanud isik ei olnud teadlik hagiavaldusest ja kohtuvaidlusest, sest kuigi kohtukutse või teade toimetati kätte, ei jõudnud see tema kätte asjaoludel, mis ei allunud tema kontrollile.
Kohtu suhtes lugupidamatust väljendanud kostja ei olnud teadlik hagiavaldusest ja kohtuvaidlusest, sest ta oli viibinud eemal menetluse toimumise ning kohtukutsete ja teadete avaldamise kohast, samuti ei viibinud ta mujal Hispaanias ega autonoomses piirkonnas, mille ametlikus väljaandes nimetatud teated avaldati.
Vastus sellele küsimusele sõltub dokumendi kättetoimetamise viisist.
Dokumentide kättetoimetamine kohtu poolt on tasuta.
Õigusnõustaja poolt dokumentide kättetoimetamisega kaasnevad tasud ja kulutused (nimetatud skaala on reguleeritud 7. novembri 2003. aasta kuningliku dekreediga). Põhimõtteliselt kannab menetlusega kaasnevaid kulusid menetlusosaline, keda õigusnõustaja esindab, välja arvatud juhul, kui talle antakse menetlusabi. Üldiselt tasub kohtuasja kaotanud pool menetlusega kaasnevad kulud ning nende tasumiseks võidakse poolt kohustada.
Kohtunike üldkogu
« Dokumentide kätteandmine - Üldteave | Hispaania - Üldteave »

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus