Püsiva töövõimetuse, selle tekkimise aja, põhjuse ja kestuse tuvastamise tingimused ja kord ning töövõimetuse põhjuste loetelu – Riigi Teataja
Püsiva töövõimetuse, selle tekkimise aja, põhjuse ja kestuse tuvastamise tingimused ja kord ning töövõimetuse põhjuste loetelu
Püsiva töövõimetuse, selle tekkimise aja, põhjuse ja kestuse tuvastamise tingimused ja kord ning töövõimetuse põhjuste loetelu - sisukord
§ 2 Ekspertiisi tegija
§ 3 Ekspertiisi taotlemine
§ 4 Terviseseisundi kirjeldus
§ 5 Ekspertiisi tegemise tähtaeg
§ 6 Ekspertarsti kaasamine
§ 7 Püsiva töövõimetuse kindlakstegemise päev
§ 8 Püsiva töövõimetuse tekkimise aeg
§ 9 Lapsinvaliidi või alla 18-aastase lapseeast invaliidi invaliidsuse tuvastamine tagasiulatuvalt
§ 10 Püsiva töövõimetuse põhjus
§ 11 Püsiva töövõimetuse kestus ja selle tuvastamise alused
§ 12 Korduvekspertiis
§ 13 Ekspertiisi otsus
§ 14 Ekspertiisi otsusest teatamine
§ 15 Ekspertiisialaste vaidluste lahendamise kord
RT I, 29.12.2012, 72
25.06.2009 RTL 2009, 51, 752 03.07.2009 , osaliselt 1.09.2009
27.12.2012 RT I, 29.12.2012, 59 01.05.2013
(1) Sotsiaalkindlustusamet teeb päringu tervise infosüsteemi terviseseisundi kirjelduse saamiseks viie päeva jooksul arvates ekspertiisiks piisavate andmetega ekspertiisitaotluse saamise päevast. Kui tervise infosüsteemis ekspertiisiks vajalikud andmed puuduvad või on ebapiisavad, edastab Sotsiaalkindlustusamet arstile taotluse terviseseisundi kirjelduse saamiseks.
(2) Arst esitab andmed tervise infosüsteemi, teavitades sellest Sotsiaalkindlustusametit, või täidab seaduse § 16 lõike 11 ning „Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse“ § 22 lõike 1 alusel kehtestatud terviseseisundi kirjelduse vormi, kui isik on käinud arsti vastuvõtul viimase kolme kuu jooksul enne ekspertiisitaotluse esitamist. Arst esitab terviseseisundi kirjelduse vormi koos teiste oluliste terviseseisundit kirjeldavate dokumentide koopiatega. Terviseseisundi kirjelduse vorm ei tohi olla täidetud käsitsi.
(3) Kui isik ei ole viimase kolme kuu jooksul enne ekspertiisitaotluse esitamist arsti vastuvõtul käinud või hoolimata sellest puuduvad arstil patsiendi kohta piisavad meditsiinilised andmed terviseseisundi kirjeldamiseks, teavitab arst sellest Sotsiaalkindlustusametit 15 päeva jooksul arvates vastava taotluse saamisest. Sotsiaalkindlustusamet teavitab isikut arsti vastuvõtul käimise vajadusest ja määrab isikule tähtaja arsti vastuvõtul käimiseks.
(4) [Kehtetu - RT I, 01.06.2012, 7 - jõust. 04.06.2012]
(7) Kui Sotsiaalkindlustusamet on määranud isikule tähtaja arsti vastuvõtul käimiseks, esitab arst terviseseisundi kirjelduse vormi või edastab terviseseisundit kirjeldavad andmed epikriisiga tervise infosüsteemi kümne päeva jooksul arvates terviseseisundi kirjeldamiseks vajalike andmete saamisest ja teavitab sellest Sotsiaalkindlustusametit.
(10) [Kehtetu - RT I, 01.06.2012, 7 - jõust. 04.06.2012]
(11) [Kehtetu - RT I, 01.06.2012, 7 - jõust. 04.06.2012]
(1) Sotsiaalkindlustusamet kaasab ekspertiisi tegemiseks ekspertarsti ja edastab talle ekspertiisitaotluse koos kõigi ekspertiisiks vajalike dokumentidega.
(2) Ekspertarst annab ekspertiisitaotluse ja terviseseisundi kirjelduse põhjal Sotsiaalkindlustusametile arvamuse isiku püsiva töövõimetuse tekkimise aja, põhjuse, kestuse ja töövõime kaotuse protsendi kohta.
(3) Kui isik taotleb korduvekspertiisi § 12 lõigetes 1, 11 ja 3 nimetatud juhtudel, loetakse püsiva töövõimetuse kindlakstegemise päevaks eelmise püsiva töövõimetuse ekspertiisiga määratud püsiva töövõimetuse kestuse viimane päev.
§ 9. Lapsinvaliidi või alla 18-aastase lapseeast invaliidi invaliidsuse tuvastamine tagasiulatuvalt
[RT I, 29.12.2012, 59 - jõust. 01.05.2013]
(1) Kui isik taotleb lapsinvaliidi või alla 18-aastase lapseeast invaliidi invaliidsuse tuvastamist tagasiulatuvalt ning ekspertiisitaotlus ja terviseseisundi kirjeldus sisaldavad lapsinvaliidi või alla 18-aastase lapseeast invaliidi invaliidsuse tagasiulatuvaks tuvastamiseks piisavalt andmeid, tuvastab Sotsiaalkindlustusamet lapsinvaliidi või alla 18-aastase lapseeast invaliidi invaliidsuse tagasiulatuvalt.
(11) Kui isik taotleb töövõimetuspensioni määramist tulenevalt seaduse § 15 lõikes 21 sätestatust, teeb Sotsiaalkindlustusamet kindlaks, kas püsiva töövõimetuse ja lapsinvaliidi invaliidsuse on põhjustanud sama haigus või vigastus.
(2) Lõikes 1 sätestatud lapsinvaliidi või alla 18-aastase lapseeast invaliidi invaliidsuse tuvastamist tagasiulatuvalt võib taotleda isik, tema seaduslik esindaja või teda lapsena vähemalt kaheksa aastat kasvatanud isik tema või tema seadusliku esindaja kirjalikul nõusolekul.
31) kolm aastat
(1) Sotsiaalkindlustusamet teeb isikule ning ekspertiisitaotluses märgitud ja isiku terviseseisundi kirjelduse esitanud arstile ekspertiisi otsuse teatavaks 15 päeva jooksul arvates ekspertiisi otsuse vastuvõtmise päevast.
(2) Kui isik oli ekspertiisitaotluse saatmise või esitamise päeval töövõimetuslehe alusel ajutiselt töövõimetu, teeb Sotsiaalkindlustusamet isikule ning ekspertiisitaotluses märgitud ja isiku terviseseisundi kirjelduse esitanud arstile ekspertiisi otsuse teatavaks kümne päeva jooksul arvates ekspertiisi otsuse vastuvõtmise päevast.
[Kehtetu - RT I, 29.12.2012, 59 - jõust. 01.05.2013]
(3) Isikule, kellele on enne käesoleva määruse jõustumist seaduse § 16 lõike 9 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruse kohaselt määratud korduvekspertiisi tähtaeg hiljemalt püsiva töövõimetuse kestuse viimase kalendrikuu 15. kuupäevaks, kuid kes esitab käesoleva määruse alusel uue ekspertiisitaotluse püsiva töövõimetuse kestuse eelviimase kuu 5. kuupäevast kuni kehtiva otsuse lõpukuupäevani, kohaldatakse käesoleva määruse § 7 lõiget 3.


§ 2 Toetuste valdkonnad
§ 5 Toetuste maksmine
§ 6 Taotlejapoolne aruandlus
§ 7 Toetuse mittemaksmine
RT IV, 03.05.2018, 2
Vastu võetud 18.04.2018 nr 26
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja spordiseaduse § 3 punkti 2alusel.
Käesolev kord reguleerib Mulgi valla eelarves sporditoetusteks (edaspidi toetus) planeeritud rahade taotlemist, kasutamist ja sellega seotud aruandlust.
§ 2. Toetuste valdkonnad
Toetused on ette nähtud:
1) Mulgi valla sporti edendavate üksikisikute ja spordiklubide tegevuse toetamiseks;
2) kasumit mittetaotlevate projektide ja ürituste toetamiseks vallas;
3) väljaspool valda, maakonda või riiki Mulgi valda esindavate juriidiliste või füüsiliste isikute toetamiseks spordi valdkonnas.
1) füüsilised isikud kelle elukoht rahvastikuregistri järgi on Mulgi vald;
2) asutused, mittetulundusühingud, seltsingud mille asukoht mittetulundusühingute ja sihtasutuste registris on Mulgi vald;
3) asutused, mittetulundusühingud, seltsingud mis on Viljandimaa Spordiliidu liikmed või vastava spordiala liidu või -föderatsiooni liikmed.
(2) Taotlus toetuse eraldamiseks spordi valdkonnas esitatakse Mulgi Vallavalitsusele, kes suunab taotluse arvamuse saamiseks vallavolikogu spordikomisjonile (edaspidi komisjon).
(3) Taotlus (määruse Lisa 1) peab sisaldama järgmiseid andmeid:
1) taotleja nimi, aadress, kontakttelefon, arvelduskonto number;
2) projekti lühikirjeldus ja eelarve;
3) ürituse läbiviimise eest vastutav isik, projekti juht;
4) ürituse toimumise aeg ja koht, etapiviisilise ürituse korral iga etapi kohta eraldi;
5) kaasfinantseerijad ja toetuste suurused;
6) taotleja omaosalus projektis.
(4) Juriidiliste või füüsiliste isikute sporditoetuse taotlusi võib esitada aastaringselt. Laekunud taotlused vaadatakse komisjoni poolt läbi kaks korda aastas 1. veebruaril ja 1. juunil.
(1) Ebapiisava informatsiooni korral on komisjonil õigus nõuda lisainformatsiooni ja selle mitteesitamisel jätta taotlus läbi vaatamata.
(2) Komisjon esitab vallavalitsusele ettepaneku toetuse määramise kohta kahekümne tööpäeva jooksul peale taotluse esitamise tähtaega, arvestades eelarves eraldatud vahendite suurust. Komisjonil õigus esitatud taotlus puuduste kõrvaldamiseks tagastada.
(3) Komisjon võib vallavalitsusele teha ettepaneku eraldada vallalt taotletavast summast väiksem summa.
§ 5. Toetuste maksmine
(1) Eelistatud on noortele ja Mulgi valla spordielu edendamisele suunatud tegevused ja projektid.
(2) Toetuse väljamaksmise aluseks on vallavalitsuse korraldus. Üksikisikule või organisatsioonile, millised ei ole moodustanud juriidilist isikut, makstakse toetus välja kuludokumentide alusel, teistele taotlejatele kantakse toetuse taotluses näidatud arvelduskontole.
(3) Toetuse määramisest või toetuse määramata jätmisest teavitab vallavalitsus taotlejat kirjalikult kümne tööpäeva jooksul vallavalitsuse otsuse vastuvõtmisest.
(4) Leping toetuse saajaga sõlmitakse kahe nädala jooksul vallavalitsuse poolt otsuse tegemisest toetuse määramise kohta.
§ 6. Taotlejapoolne aruandlus
(1) Toetuse saaja on kohustatud esitama vallavalitsusele toetuse kasutamise kohta vormikohase aruande (määruse Lisa 2) koos kuludokumentidega hiljemalt toetuse kasutamisele järgneva aasta 15. jaanuariks.
(2) Aruanne peab sisaldama (projekti) kirjeldust, kulutuste loetelu ja kogumaksumust.
(3) Aruandele tuleb lisada rahalisi kulutusi tõendavad dokumendid (ostutšekid, maksekorraldused, sõidupiletid jms).
§ 7. Toetuse mittemaksmine
1) kui eelneva kahe aasta jooksul on toetusteks väljamakstud summasid kasutatud mittesihipäraselt;
2) kui ürituse korraldaja on kahjustanud oma tegevusega valla mainet;
3) kui ei ole esitatud raamatupidamisele kuludokumente;
4) kui tegevustoetuse aruannet eelmise aasta kohta ei ole esitatud;
5) kui taotleja ei vasta taotluse esitamise tingimustele;
6) eelarveliste vahendite lõppemisel.
1) Karksi Vallavolikogu 20.12.2006 määrus nr 28 „Valla eelarvest projektidele ja programmidele toetuste andmise kord“.
Lisa 1 Mulgi valla eelarvest rahalise sporditoetuse taotlus
Lisa 2 Aruanne Mulgi Vallavalitsuse poolt eraldatud rahalise toetuse kasutamine


§ 1. Reguleerimisala (1) Korraga sätestatakse õpilase Valga Jaanikese Kooli vastuvõtmise tingimused ja kord ning õpilase koolist väljaarvamise kord. § 2. Kooli vastuvõtu tingimuste ja korra kehtestamine (1) Kool avalikustab kooli vastuvõtu tingimused ja korra kooli veebilehel. (2) Kooli vastuvõtu tingimusi ja korda ei muudeta 1. märtsist järgmise õppeaasta alguseni, välja arvatud juhul, kui muutmine on vajalik vastuvõtu tingimuste ja korra seadusega või selle alusel antud määrusega kooskõlla viimiseks. § 3. Õpilase kooli vastuvõtmine (1) Kooli vastuvõtmiseks esitab piiratud teovõimega õpilase puhul vanem kooli taotluse, millele lisab: 1) õpilase isikut tõendava dokumendi (selle puudumisel sünnitunnistuse või -tõendi) koopia; 2) vanema isikut tõendava dokumendi koopia; 3) tervisekaardi; 4) nõustamiskomisjoni otsuse 5) õpilase individuaalse arengu jälgimise kaardi; 6) väljavõtte õpilasraamatust; 7) klassitunnistuse koos väljavõttega õppeveerandi kestel saadud hinnetest. Vajadusel esitab lapsevanem taotluse õpilase vastuvõtmise kohta õpilaskodusse. (2) Õpilase diagnoosi muutumisel pärast täiendavaid uuringuid või tervisliku seisundi muutumisel, on vaja uut nõustamiskomisjoni otsust õpilasele sobiva õppekava kohta (3) Vanem ei pea taotlusele lisama enda isikut tõendavat dokumenti digitaalallkirjaga kinnitatud taotluse esitamise korral. (3) Õpilane, kes on õppinud välisriigis, lisab taotlusele lõike 1 punktides 4 ja 5 nimetatud dokumentide asemel välisriigi õppeasutuses omandatud haridust või läbitud õpet tõendava dokumendi või selle ametlikult kinnitatud ärakirja. § 4. Õpilase koolist väljaarvamine (1) Enne kooli lõpetamist õpilase koolist väljaarvamisel väljastab kool õpilasele või piiratud teovõimega õpilase puhul vanemale vastava taotluse alusel: 1) ametlikult kinnitatud väljavõtte õpilasraamatust; 2) väljavõtte õpilase tervisekaardist; 3) direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse jooksva õppeaasta kohta, kui õpilane arvatakse koolist välja pärast õppeperioodi lõppu; 4) kooli direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse ning jooksva õppeveerandi hinnetelehe, kui õpilane arvatakse koolist välja õppeveerandi kestel. (2) Õpilase koolist väljaarvamisel seoses kooli lõpetamisega väljastab kool õpilasele lõputunnistuse ning õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema taotlusel väljavõtte õpilase tervisekaardist. § 5. Õpilase üleminek ühest koolist teise (1) Õpilase ühest koolist teise üleminekuks loetakse õpilase ühe kooli õpilaste nimekirjast väljaarvamist ning teise kooli samale haridustasemele vastuvõtmist. (2) Klassi, kus õpilane õpinguid jätkab, määrab õppenõukogu, arvestades õpilase vanust ja seni omandatud haridust, järgmistel juhtudel: 1) isiku puhul, kes on eelnevalt õppinud põhikooli riikliku õppekava järgi ja soovib õpinguid jätkata lihtsustatud riikliku õppekava järgi; 4) isiku puhul, kes eelnevalt õppis koolis, kus rakendati põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud nominaalsest õppeajast erinevat nominaalset õppeaega. § 6. Välisriigi õppeasutusest tulnud õpilase õpingute jätkamine (1) Välisriigi õppeasutusest tulnud õpilane, kes on enne välisriiki asumist õppinud Eesti koolis ning soovib jätkata põhihariduse omandamist Eestis, asub õppima sama kooli vastavas klassis, kus ta välisriigi õppeasutuses õppimise aega arvestades õpiks juhul, kui ta oleks õpinguid jätkanud Eestis ning oleks iga õppeaasta järel viidud üle järgmisse klassi. Õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema taotlusel võib õpilane vajadusel jätkata õpinguid madalamas klassis. (2) Käesolevas paragrahvis nimetatud õpilasele koostatakse vajadusel individuaalne õppekava. Õpilasele koostatakse individuaalne õppekava lähtudes eelnevast õpikogemusest ja arvestades kooli õppekava. (3) Välisriigis õppinud õpilase klassi otsustab õppenõukogu arvestades õpilase taset, eelnevalt välisriigis läbitud klasse ning vanust. § 7. Õpilaste üle arvestuse pidamine kooli vastuvõtmisel ja koolist väljaarvamisel (1) Kooli õpilaste arvestust peetakse õpilasraamatus ja «Eesti Vabariigi haridusseaduse» § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemis (edaspidi EHIS). (2) Koolikohustusliku õpilase kooli nimekirjast väljaarvamisel märgitakse ta EHIS-es koolist lahkunuks põhjusega «Teise kooli üleminek (ootel)». Kui viie tööpäeva jooksul alates EHIS-es õpilase koolist väljaarvamisest ei ole EHIS-es tehtud märget õpilase õppima asumise kohta, teavitatakse sellest EHISe kaudu õpilase elukohajärgset valla- või linnavalitsust. Valla- või linnavalitsus rakendab abinõusid õpilase mujal õppima asumise väljaselgitamiseks ja vajadusel koolikohustuse täitmise tagamiseks. (3) Käesoleva paragrahvi lõiget 2 ei kohaldata õpilase teise riiki elama ja õppima asumisel. Sellisel juhul arvatakse õpilane kooli õpilaste nimekirjast välja õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema vastava kirjaliku taotluse või välisriigi õppeasutuse, kuhu õpilane õppima asus, kirjaliku teatise alusel ning EHIS-esse tehakse märge «lahkus välismaale».
Kooli vastuvõtmisel vajalikud dokumendid: 1. SA Innove nõustamismeeskonna otsus 2. Lapsevanema avaldus 3. Väljavõte õpilasraamatust 4. Iseloomustus 5. Klassitunnistus 6. Individuaalse arengu jälgimise kaart 7. Tervisekaart jm tervisetõendid lapsevanema nõusolekul 8. Isikut tõendava dokumendi koopia 9. Üks õpilaspileti pilt
§ 1. Reguleerimisala (1) Korraga sätestatakse õpilase Valga Jaanikese Kooli vastuvõtmise tingimused ja kord ning õpilase koolist väljaarvamise kord. § 2. Kooli vastuvõtu tingimuste ja korra kehtestamine (1) Kool avalikustab kooli vastuvõtu tingimused ja korra kooli veebilehel. (2) Kooli vastuvõtu tingimusi ja korda ei muudeta 1. märtsist järgmise õppeaasta alguseni, välja arvatud juhul, kui muutmine on vajalik vastuvõtu tingimuste ja korra seadusega või selle alusel antud määrusega kooskõlla viimiseks. § 3.
Õpilase kooli vastuvõtmine (1) Kooli vastuvõtmiseks esitab piiratud teovõimega õpilase puhul vanem kooli taotluse, millele lisab: 1) õpilase isikut tõendava dokumendi (selle puudumisel sünnitunnistuse või -tõendi) koopia; 2) vanema isikut tõendava dokumendi koopia; 3) tervisekaardi; 4) nõustamiskomisjoni otsuse 5) õpilase individuaalse arengu jälgimise kaardi; 6) väljavõtte õpilasraamatust; 7) klassitunnistuse koos väljavõttega õppeveerandi kestel saadud hinnetest. Vajadusel esitab lapsevanem taotluse õpilase vastuvõtmise kohta õpilaskodusse. (2) Õpilase diagnoosi muutumisel pärast täiendavaid uuringuid või tervisliku seisundi muutumisel, on vaja uut nõustamiskomisjoni otsust õpilasele sobiva õppekava kohta (3) Vanem ei pea taotlusele lisama enda isikut tõendavat dokumenti digitaalallkirjaga kinnitatud taotluse esitamise korral. (3) Õpilane, kes on õppinud välisriigis, lisab taotlusele lõike 1 punktides 4 ja 5 nimetatud dokumentide asemel välisriigi õppeasutuses omandatud haridust või läbitud õpet tõendava dokumendi või selle ametlikult kinnitatud ärakirja. § 4. Õpilase koolist väljaarvamine (1) Enne kooli lõpetamist õpilase koolist väljaarvamisel väljastab kool õpilasele või piiratud teovõimega õpilase puhul vanemale vastava taotluse alusel: 1) ametlikult kinnitatud väljavõtte õpilasraamatust; 2) väljavõtte õpilase tervisekaardist; 3) direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse jooksva õppeaasta kohta, kui õpilane arvatakse koolist välja pärast õppeperioodi lõppu; 4) kooli direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse ning jooksva õppeveerandi hinnetelehe, kui õpilane arvatakse koolist välja õppeveerandi kestel. (2) Õpilase koolist väljaarvamisel seoses kooli lõpetamisega väljastab kool õpilasele lõputunnistuse ning õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema taotlusel väljavõtte õpilase tervisekaardist. § 5. Õpilase üleminek ühest koolist teise (1) Õpilase ühest koolist teise üleminekuks loetakse õpilase ühe kooli õpilaste nimekirjast väljaarvamist ning teise kooli samale haridustasemele vastuvõtmist. (2) Klassi, kus õpilane õpinguid jätkab, määrab õppenõukogu, arvestades õpilase vanust ja seni omandatud haridust, järgmistel juhtudel: 1) isiku puhul, kes on eelnevalt õppinud põhikooli riikliku õppekava järgi ja soovib õpinguid jätkata lihtsustatud riikliku õppekava järgi; 4) isiku puhul, kes eelnevalt õppis koolis, kus rakendati põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud nominaalsest õppeajast erinevat nominaalset õppeaega. § 6. Välisriigi õppeasutusest tulnud õpilase õpingute jätkamine (1) Välisriigi õppeasutusest tulnud õpilane, kes on enne välisriiki asumist õppinud Eesti koolis ning soovib jätkata põhihariduse omandamist Eestis, asub õppima sama kooli vastavas klassis, kus ta välisriigi õppeasutuses õppimise aega arvestades õpiks juhul, kui ta oleks õpinguid jätkanud Eestis ning oleks iga õppeaasta järel viidud üle järgmisse klassi. Õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema taotlusel võib õpilane vajadusel jätkata õpinguid madalamas klassis. (2) Käesolevas paragrahvis nimetatud õpilasele koostatakse vajadusel individuaalne õppekava. Õpilasele koostatakse individuaalne õppekava lähtudes eelnevast õpikogemusest ja arvestades kooli õppekava. (3) Välisriigis õppinud õpilase klassi otsustab õppenõukogu arvestades õpilase taset, eelnevalt välisriigis läbitud klasse ning vanust. § 7. Õpilaste üle arvestuse pidamine kooli vastuvõtmisel ja koolist väljaarvamisel (1) Kooli õpilaste arvestust peetakse õpilasraamatus ja «Eesti Vabariigi haridusseaduse» § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemis (edaspidi EHIS). (2) Koolikohustusliku õpilase kooli nimekirjast väljaarvamisel märgitakse ta EHIS-es koolist lahkunuks põhjusega «Teise kooli üleminek (ootel)». Kui viie tööpäeva jooksul alates EHIS-es õpilase koolist väljaarvamisest ei ole EHIS-es tehtud märget õpilase õppima asumise kohta, teavitatakse sellest EHISe kaudu õpilase elukohajärgset valla- või linnavalitsust. Valla- või linnavalitsus rakendab abinõusid õpilase mujal õppima asumise väljaselgitamiseks ja vajadusel koolikohustuse täitmise tagamiseks. (3) Käesoleva paragrahvi lõiget 2 ei kohaldata õpilase teise riiki elama ja õppima asumisel. Sellisel juhul arvatakse õpilane kooli õpilaste nimekirjast välja õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema vastava kirjaliku taotluse või välisriigi õppeasutuse, kuhu õpilane õppima asus, kirjaliku teatise alusel ning EHIS-esse tehakse märge «lahkus välismaale».


Töötaja õigused ettevõtte ümbeasumisel - juristaitab.ee
Töötaja õigused ettevõtte ümbeasumisel
Liitunud: 24 Nov 2019, 20:12
Sain hiljuti teada, et ettevõte planeerib kolida ca 100km kaugusele (teise linna). Millised on minu kui töötaja õigused töölepingu erakorralisel ülesütlemisel?
Töölepinguseaduses on kirjas, et töölepingus peab olema märgitud koht, kus töö toimub. Minu lepingus see puudub ning on märgitud juriidiline aadress (kuigi inforegistri põhjal on juriidiline ja tegevusaadress samad, ei ole töölepingus eraldi välja toodud, vaid on lihtsalt märgitud aadress Tallinn). Ettevõte ümberasumine tähendab minu jaoks umbes 8 lisatundi nädalas ajalist kulu (töötan esmaspäevast reedeni 8.30-17.00) ning ka rahalist kulu tööle saamiseks (ning tagasi koju).
Re: Töötaja õigused ettevõtte ümbeasumisel
Töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 5 lg 1 p 8 kohaselt peab töölepingu kirjalik dokument sisaldama töö tegemise kohta. TLS § 20 kohaselt lepitakse töötegemise kohana kokku koht, mis on töösuhtega kõige rohkem seotud. Eeldatakse, et töö tegemise koht lepitakse kokku kohaliku omavalitsuse üksuse täpsusega. Kui kokkulepe puudub või tegelik olukord on töölepingus sätestatust erinev, siis vaadeldakse pooltevahelist praktikat. Seega hinnata tuleb, millise perioodi jooksul ning kus Te olete oma tööülesandeid senini täitnud. Töölepingu tingimusi saab muuta üksnes poolte kokkuleppel (TLS § 12). Oluline töölepingu tingimus, mida saab muuta üksnes poolte kokkuleppel on töötamise asukoht. Tööandja võib teha töötajale ettepaneku töötamise asukoha muutmiseks, kuid töötajal puudub kohustus ettepanekuga nõustuda. Kui töötaja keeldub, siis tulen hinnata, kas tegemist on koondamise olukorraga (tööandja koondab töötaja peale teise töö pakkumisest keeldumist) või tööandja ettepanekuga, millest keeldumise järel jätkab tööandja endistel tingimustel töö pakkumist.
TLS § 89 lg 1 kohaselt võib tööandja töölepingu erakorraliselt üles öelda, kui töösuhte jätkamine kokkulepitud tingimustel muutub võimatuks töömahu vähenemise või töö ümberkorraldamise tõttu või muul töö lõppemise juhul (koondamine). TLS § 89 lg 3 kohaselt peab tööandja enne töölepingu ülesütlemist koondamise tõttu pakkuma töötajale võimaluse korral teist tööd. Teise töö pakkumisest võib töötaja keelduda. Sellisel juhul toimub peale teise töö pakkumist koondamine.
Lisame, et tööandja võib lähetada töötaja tööülesannete täitmiseks väljapoole töölepinguga ettenähtud töö tegemise kohta kuni 30 järjestikuseks kalendripäevaks (TLS § 21 lg-d 1-2). Lähetuse puhul hüvitab tööandja lähetusega kaasnevad kulud, üldjuhul sõidu- ja majutuskulud (TLS § 40 lg 2). Töötaja nõusolekut lähetamiseks on tarvis juhul, kui töötaja on rase või kasvatab alla kolmeaastast või puudega last (TLS § 21 lg 3).


Üldine konsooliteema - Page 2
Üldine konsooliteema
ESTGamingChannel :: Üldine temaatika :: Konsoolid/Arvutid
Re: Üldine konsooliteema
UBaseGames on Teis Apr 26, 2011 6:05 pm
Weed kirjutas: Mine küsi mõne Xbox'i või PS kolme gameri(Aameerika) käest, ja saad kohe oma vastuse.
Haha, nende tüüpide käest või kes päevad läbi ainult Call of Dutyt või Halot taovad ja siis ennast hardcore gameriteks tembeldavad? See on ju puhas huumor.
kusjuures just suurem osa hardcore gameritest ongi sellised, osad isegi nii osavad, et pääsevad MLG finaalidesse...
UBaseGames
ESTgamingchanneli uploader
Asukoht : Tallinn/Nõmme
ruut on Teis Apr 26, 2011 6:20 pm
Ma ei kahtlegi selles, et ainult ühte mängu mängides skill kasvab. Siiski, ennast kutsuda hardcore gameriks ainult selle tõttu on pisut liiast, eriti kuna hardcore gamer on selline üpriski tähtsusetu termin, mis ei näita tegelikult mitte midagi. Ühe mängu või žanri puhul heade oskuste näitamine ei anna koheselt mingit eristaatust ega vastava isiku ütlustele stiilis "wii on titeks" rohkem kaalu, eriti kui endal kogemus selles vallas puudub ning toetutakse vaid eelarvamustele.
maku456 on Reede Apr 29, 2011 8:29 pm
PS3 meeldib kõige rohkem, sest seal nii palju eksklusiiv mänge, nt GT5, Killzone, GoW ja UnCharted. Endal kahjuks pole
Raul125 on Laup Apr 30, 2011 12:37 am
Htekel oman ps3 oli xbox aga vahetasin just selle samuse ps3 vastu ära aga nüüd peaks kurat vist ikka xboxi peale tagasi minema kuna paistab et ps3 on bull*hit
Whipz on Püh Mai 01, 2011 10:26 am
Raul125 kirjutas: Htekel oman ps3 oli xbox aga vahetasin just selle samuse ps3 vastu ära aga nüüd peaks kurat vist ikka xboxi peale tagasi minema kuna paistab et ps3 on bull*hit
Miks ta bs on?
Mootorpaat on Püh Mai 01, 2011 7:29 pm
Ta mõtleb kindlasti seda et kaks nädalat on PSN maas olnud ehk siis keegi on selle ära häkkinud ja teisipäevaks lubatakse see taastada
UBaseGames on Esm Mai 02, 2011 8:02 pm
maku456 kirjutas: PS3 meeldib kõige rohkem, sest seal nii palju eksklusiiv mänge, nt GT5, Killzone, GoW ja UnCharted. Endal kahjuks pole
Halo 3, Forza seeria, crackdown, Too Human, DoA 4, dead rising...list goes on, xkast siiski parem.Esiteks pult on mugavam, XBL on turvatud mitte nagu PSN(inimeste krediitkaartide info võib olla häkkerite käes...), konsoolid on turvatumad (PS3e mw2 lobby oli häkkereid täis kui viimati mängisin), kuulsamad kommentaatorid mängivad Xkasti peal...
suht mõnus console war käib muidu
zakk on Kolm Mai 04, 2011 1:27 pm
UBaseGames kirjutas:
Dead risin on PS3'me peal ka vähemasti teine osa. PS3'mel teised head pelad: GT 5, LBP1/2, Uncharted, Motor Storm, Heavy Rain, Yakuza 4 jne
PS3'mele on ka võimalik xkasti pulti ka ühendada.
PSN on tasuta, XBL on tasuline.
Ja kuulsamad komentaatorid on miljonäärid ja raiskavad raha XBL'i peale, kui samal ajal saab odavamalt PSN'is mängida.
UBaseGames on Reede Mai 06, 2011 1:11 pm
zakk kirjutas:
dead rising 1 ei ole ps3 peal...ja inimesed väidavad, et ps3 on parem ainult sellepärast, et psn on tasuta...aga kas psn saad alati mängida, dont think so. ka kas psn on mõtet krediitkaardiga osta?dont think so.xbl saad punkte kaasa kui ostad seda ja selle eest saad filme rentida ja mänge osta jne...
//väike laul kuulamiseks kui respondid https://www.youtube.com/watch?v=dPc4JadvX7E
P.S heavy rain sucks ass
Weed on Reede Mai 06, 2011 1:31 pm
Mind eriti ei huvita see console war, kuid, on ainult 1 põhjus, miks mulle Xbox ei meeldi, nimelt selle kommuun. Enough said.
zakk on Reede Mai 06, 2011 1:45 pm
NO need ekskluvsiiv mängud on jah erinevad, kellele missugused meeldivad.
No tead sa ka mõnda inimest kelle krediitkaarti kasutati häkkerite poolt kui nad PSN'i lahti said?
PS3'mel on parem riistvara, Bluray.
Ei saanud sellest lausest aru "xbl saad punkte kaasa kui ostad seda ja selle eest saad filme rentida ja mänge osta jne... " PSN'is saad ka mänge osta, ka PS1 mänge ja 40 GB mudel loeb ka PS2 mänge. Filme on samuti võimalik osta.
Weed on Laup Mai 07, 2011 12:52 am
Muideks, kui te pole veel ära jaganud, miks PSN maha läks : https://www.youtube.com/watch?v=QVU6v53ow8k&feature=feedu
Põhimõtteliselt, Hotz siis avaldas Youtubessa ja oma weebi lehele, et ta leidis viisi, kuidas PS kolme sisse hackida ja talle Sony toppis siis talle kohtu lood peale. Need programmid said kätte yhed hackerid, kes ähvardasid siis PSN'i maha võtta. Samal ajal Sony teeskles, et kõik on korras ja nad testivad oma "uut Networki", aga hoopis samal ajal yritasid hackereid välja visata. Nagu mina aru sain, antsid hackerid lihtsalt järgi ja lõid käega.
WWEstenerikkasvo on Nelj Juun 02, 2011 5:17 pm
ma vaatan et kõigil on xboxid ja PS 3 med aga mul on PSP
WWEstenerikkasvo
Weed on Nelj Juun 02, 2011 5:58 pm
mul ainult PC
mining531 on Kolm Juun 29, 2011 12:30 pm
Oleks ka soov alustada live kommenteerimisega vms, aga just Xbox360 mängudele. Oman konsooli ja üle 20 originaal mängu hetkel. Küsimus oleks siis selline, et milliste vahenditega ja kuidas oleks võimalik salvestada konsooli gameplayd koos kommentaariga. Võib vastata teemase, aga on oodatud ka PM.
karl on Nelj Juul 21, 2011 2:30 pm
PS3. soovitan!
Beast on Laup Juul 23, 2011 2:00 pm
Weed kirjutas: Ärgem unustagem, et tulemas on ka 720 ja PS4, aga kuupäeva pole antud...
720 ei tule.Microsoft ise ütles seda, 720 nime see ei kanna.
Beast on Laup Juul 23, 2011 2:01 pm
mining531 kirjutas: Tervist,
Osta kas Dazzle, easycap või HD PVR. easycap on nendest kõige odavam aga ka halvima kvaliteediga, aga üldse pole paha
Weed on Laup Juul 23, 2011 3:25 pm
Beast kirjutas:
Või, kui tal on HD wide screen telekas, saab ka sellega, vaja ainult DVD mängijat ja hunnik plaate.
kristjan wtf on Püh Juul 24, 2011 2:36 pm
keegi muidu m66b xboxsi?
kristjan wtf
Weed on Püh Juul 24, 2011 3:21 pm
kristjan wtf kirjutas: keegi muidu m66b xboxsi?
Ma ei soovitaks XBoxi, sinuasemel võtaksin PS kolme ja sinna juurde mingi yli mugava puldi, ei kuumene nii kiiresti yle, võid vabalt 10 tundi nolada ilma muredetta
kristjan wtf on Püh Juul 24, 2011 3:58 pm
Weed kirjutas:
ma just m6tlesin xboxi kinecti p2rast sest ps move on mingi puldiga nagu wii millega viskad telku ekraani sisse
Weed on Püh Juul 24, 2011 9:15 pm
kristjan wtf kirjutas:
Sry, aga kes sul käsib kasutada Move'i?
kristjan wtf on Esm Juul 25, 2011 7:50 am
ah ma ei tea siis peaks ju xbox parem olema nendes asjades
Weed on Esm Juul 25, 2011 9:51 am
No kui sa tahad midagi, mis kiiremini otsad annab, siis lase aga minna, sa võid kindlasti mõelda, et viid parandusse, aga kõik maksab, parandus maksab, kui sa just ise ei paranda, oleneb mis probleem on. Ma jääks kyll PS kolmega


Kultuuri-, spordi- ja noorsootöö toetuste andmise kord – Riigi Teataja
Kultuuri-, spordi- ja noorsootöö toetuste andmise kord
Kultuuri-, spordi- ja noorsootöö toetuste andmise kord - sisukord
§ 2 Toetused
§ 3 Kultuuritoetuse taotlemine
§ 4 Noorsootöö toetuse taotlemine
§ 5 Spordivaldkonna toetuse taotlemine
§ 7 Tingimused toetuste määramiseks
§ 10 Toetuse aruandlus ja järelevalve
RT IV, 07.12.2018, 13
Vastu võetud 30.11.2018 nr 29
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 5, noorsootöö seaduse § 8 p 2, spordiseaduse § 3 p 2 alusel.
(1) Käesolev määrus sätestab Haapsalu Linna eelarvelistest vahenditest kultuuri-, spordi- ning noorsootöö toetuste taotlemise, taotluste läbivaatamise ning toetuste andmise ja toetuste kasutamise üle järelevalve tingimused ja korra (edaspidi kord).
(2) Toetuste andmise eesmärgiks on arendada ja mitmekesistada Haapsalu linnas kultuuri-, noorsootöö- ning spordialast tegevust.
(3) Käesoleva korra alusel antakse toetusi taotlustele, mis on suunatud avalikkusele ning Haapsalu linna elanikele.
§ 2. Toetused
(1) Kultuurivaldkonna toetused on:
1) tegevustoetus kollektiividele, kes tegutsevad Haapsalu linnas, osalevad kohalike ürituste läbiviimisel või esindavad Haapsalu linna mujal Eestis või välismaal;
2) toetus kollektiividele, juriidilistele isikutele ja füüsilistele isikutele kultuuriürituste organiseerimiseks Haapsalu linnas, sh kultuuriüritustest osavõtuks väljaspool Haapsalut;
3) muud juhud (sh ühekordsed toetused trükiste ja turundusmaterjalide ning muud meediates esinevate projektide ettevalmistamiseks, kus populariseeritakse Haapsalut ning mis ei ole kirjeldatud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2, kuid kannavad käesolevas korras väljendatud eesmärki).
(2) Noorsootöö toetused on:
1) tegevustoetus noorteühingutele noorsootööalase organiseeritud tegevuse elluviimiseks Haapsalu linnas;
2) osalus- ja tegevustoetus noorteühingutele noorteprogrammide, noorteprojektide ning Haapsalu Linna noortele suunatud muude projektide kaasfinantseerimiseks;
3) osalemistoetus mittetulundusühingutele, seltsingutele või füüsilistele isikutele noore enesetäiendamise või kollektiivi loomingulise tegevuse toetamiseks ning linnas tegutseva mittetulundusühingu esinduse või linnas alaliselt elava üksikisiku regionaalses, riiklikus või rahvusvahelises noorsooprogrammis või -sündmusel osalemiseks.
(3) Spordivaldkonna toetused on:
1) tegevustoetus spordiklubidele treeningtegevuse korraldamiseks sh spordivõistlustest osavõtmiseks ja spordiklubi inventari ostmiseks;
2) toetus spordiürituste organiseerimiseks Haapsalu linnas.
§ 3. Kultuuritoetuse taotlemine
(1) Tegevustoetuse taotlemiseks peab kollektiiv olema Haapsalu linnas tegutsenud vähemalt 1 (üks) aasta. Toetuse taotlemiseks tuleb Haapsalu Linnavalitsusele (edaspidi linnavalitsus) esitada vormikohane taotlus (Lisa 1) koos hinnapakkumiste ning ülevaatega planeeritavatest tegevustest.
(2) Kultuuriürituste jm projektide organiseerimiseks tuleb linnavalitsusele esitada vormikohane taotlus (Lisa 1), kus on ära toodud projekti sisuline kirjeldus (eesmärk, tegevusplaan/ajakava, vajalikkuse põhjendus), planeeritav eelarve ning muud asjakohased dokumendid.
§ 4. Noorsootöö toetuse taotlemine
(1) Toetust võivad taotleda juriidilised isikud, seltsingud ning täisealised füüsilised isikud.
(2) Toetuse taotlemiseks tuleb linnavalitsusele esitada vormikohane taotlus (Lisa 1).
1) juriidilisest isikust taotleja puhul juriidilise isiku nimi, registrikood, asukoht, aadress, esindusõigusliku esindaja kontaktandmed: nimi, telefon, e-posti aadress;
2) füüsilisest isikust taotleja puhul taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood, telefon, e-posti aadress;
3) noorteühingu, noorteprogrammi, noorteprojekti ning osalus- ja tegevustoetuste kirjeldus – teostajad, tegevused, tähtajad, eesmärk ja vajalikkus, projekti sihtrühm ning projekti eelarve koos hinnapakkumistega kuluartiklite lõikes. Taotlusele võib lisada muid taotleja poolt oluliseks peetavaid dokumente ja lisasid.
(4) Osalustoetuse taotlemisel lisatakse taotlusele järgmised dokumendid:
2) füüsilise isiku puhul põhjendatud taotlus (varasemad saavutused, edasine tegevusplaan, soovitajad ning muu oluline teave);
§ 5. Spordivaldkonna toetuse taotlemine
(1) Kalendriaasta planeeritud spordiürituste korraldamise ja spordivõistlustest osavõtmise ning tegevustoetuse taotlemiseks tuleb linnavalitsusele esitada vormikohane taotlus (Lisa 1) koos lisatud hinnapakkumisega.
(2) Planeerimata spordiürituste ja spordivõistluste osavõtmise toetust jagatakse organisatsioonidele tingimusel, et see on suunatud Haapsalu linna elanikele.
(3) Tegevustoetust võib spordiklubi taotleda alates oma tegevuse teisest aastast.
(4) Tegevustoetuse e smakordsel taotlemisel esitab Spordiklubi vormikohasele avaldusele lisaks ka järgmised dokumendid:
1) treeningtegevusest osavõtjate ja harrastajate vormikohane nimekiri;
2) Spordiklubi põhikiri;
3) treeningupaikade kasutamise graafik.
(5) Tegevustoetuse korduval taotlemisel esitatakse vaid need § 5 lõikes 4 loetletud dokumendid, mis on varem esitatuga võrreldes muutunud.
(1) Tegevustoetuste taotlused tuleb esitada Haapsalu Linnavalitsusele hiljemalt 15. detsembriks.
(2) Muud taotlused tuleb esitada Haapsalu Linnavalitsusele vähemalt 2 (kaks) kuud enne ürituse toimumist või projekti algust, millele toetust taotletakse.
§ 7. Tingimused toetuste määramiseks
Taotluste hindamisel arvestatakse järgmisi hindamiskriteeriume:
1) tegevus, millele toetust taotletakse, toimub Haapsalu linna haldusterritooriumil või esindab Haapsalu linna;
2) tegevused vastavad seatud eesmärkidele;
3) tegevuse eelarve on otstarbekas ja kulutused põhjendatud;
4) tegevuse teostajal on vajalik kompetentsus tegevuse läbiviimiseks;
5) eelnevalt linnaeelarvest saadud toetuse kasutamise aruanded on linnavalitsuse poolt heaks kiidetud, toetuse saajal ei ole võlgnevusi linnavalitsuse ees;
6) oma- ja kaasfinantseeringu ning linnapoolse finantseeringu suhet.
(2) Nõuetele vastavad taotlused edastatakse hindamiseks linnavalitsuse poolt moodustatud komisjonile (edaspidi Komisjon). Komisjon vaatab esitatud taotlused läbi ja teeb valitsusele ettepaneku toetuste andmise kohta.
1) taotleja ei kõrvalda puudusi Haapsalu Linnavalitsuse poolt määratud tähtajaks, lõpetatakse menetlus toetuse saamiseks;
(1) Toetus on sihtotstarbeline ja selle kasutamise tingimused fikseeritakse toetuse saaja ja linnavalitsuse vahel sõlmitava lepinguga (edaspidi Leping).
§ 10. Toetuse aruandlus ja järelevalve
(1) Toetuse saaja kohustub esitama linnavalitsusele vormikohase aruande (Lisa 2) Lepingus sätestatud tähtajaks. Linnavalitsusel on õigus nõuda toetuse kasutamise aruande juurde kuludokumentide koopiad, selgitusi ja vahearuandeid ning viibida toetatava tegevuse läbiviimise juures.
(4) Tegevustoetuse saaja kohustub esitama Haapsalu Linnavalitsusele vormikohase aruande (lisa 2) hiljemalt tegevustoetuse andmise aastale järgneva aasta 15. jaanuariks.
(1) Taotlused tegevustoetuse saamiseks 2019. aastal tuleb erandina esitada käesoleva korra sätteid järgides 15. detsembri asemel 15. jaanuariks 2019. a.
(2) Taotlused, mis on laekunud linnavalitsusele enne käesoleva määruse jõustumist ja vastavad käesolevale korrale, on võrdväärsed käesoleva korra § 6 lõikes 1 nimetatud tähtajaks laekunud taotlustega. Käesolevale korrale mittevastavatele taotlustele kohaldatakse korra § 8 lg 1.
(3) Tunnistada kehtetuks Haapsalu Linnavolikogu:
1) 23.12.2011 määrus nr 49 „Kultuuritoetuste eraldamise kord“;
2) 19.12.2008 määrus nr 72 „Noorsoo ja noorte omaalgatuslike projektide toetamise kord“;
3) 25.01.2008 määrus nr 51 „Spordiklubidele toetuse andmise kord“.


Tööandja minimaalne sotsiaalmaksu kohustus - RMP.ee
» Sotsiaalmaks
» Tööandja minimaalne sotsiaalma ...
Neljapäev, 29. Juuni Tööandja minimaalne sotsiaalmaksu kohustus
(uuendatud 01.01.2015)
Järgnevalt selgitatakse näidete abil tööandja minimaalse sotsiaalmaksu kohustuse arvestamise korda sotsiaalmaksuseaduse (edaspidi SMS) § 2 lõigetes 2-4 sätestatud juhtudel.
1. Õiguslik regulatsioon. SMSi sätted tööandja minimaalse sotsiaalmaksukohustuse kohta
2. Millal tööandjal ei teki sotsiaalmaksu kuumääralt arvestamise kohustust (SMS § 2 lõige 4)
3. Sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse arvestamise korra selgitused näidete põhjal
3.2. Sotsiaalmaksu arvestamine kuumääralt (SMS § 2 lõige 2)
3.3.Sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse summaarne arvestus (SMS § 2 lg 21 ja 22)
3.4.Sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse arvestamine töötatud aja proportsiooni alusel (SMS § 2 lõige 3)
1. Õiguslik regulatsioon SMS sätted tööandja minimaalse sotsiaalmaksukohustuse kohta
3) avalikule teenistujale makstud palgalt ja muudelt tasudelt.
(2) Sotsiaalmaksu makstakse töötajale või teenistujale kuu eest makstud tasult, kuid mitte vähem kui SMS §s 21 nimetatud kuumääralt.
Sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse arvestamise aluseks olev kuumäär (SMS § 21 ja 2015. aasta riigieelarve seaduse § 2 lg 10) on 2015. aastal 355 eurot, seega minimaalne sotsiaalmaks on 117,15 eurot kuus. 2015. aastaks riigieelarve seadusega kehtestatud sotsiaalmaksu kuumäär ei võrdu selleks aastaks vabariigi valitsuse määrusega kehtestatud töötasu alammääraga, mis on 390 eurot kuus.
(21) Mitme tööandjaga töö- või teenistussuhtes oleva isiku eest maksab sotsiaalmaksu vähemalt käesoleva seaduse §s 21 nimetatud kuumääralt tööandja, kes tulumaksu kinnipidamisel arvestab maksuvaba tulu tulumaksuseaduse § 42 lõigete 1 ja 2 järgi.
(3) Sotsiaalmaksu makstakse töötajale või teenistujale kuu eest makstud tasult, kuid mitte vähem kui SMSi §s 21 nimetatud kuumääralt, proportsionaalselt sellel kuul töötatud ajaga, järgmistel juhtudel:
1) töötaja puhul, kes on töölepingu seaduse §s 19 nimetatud alusel keeldunud töö tegemisest, välja arvatud poolte kokkuleppel antava tasustamata puhkuse korral;
21) Riigikogu liikme puhul, kelle volitused on peatunud Riigikogu liikme staatuse seaduse § 6 lõike 1 punktide 1 ja 2 alusel, või
3) töötaja või ametniku puhul, kes kasvatab vanema või eestkostjana alla 3aastast last või kolme või enamat alla 19aastast last;
Seotud märksõnad: sotsiaalmaksuseadus, sotsiaalmaksu arvestamine, tööandja, sotsiaalmaksu miinimum
Riik hakkab senisest enam toetama vähese töökogemusega noorte tööle saamist 12.06.2017
Kantar Emor: Eesti Energia on taas Eesti eelistatuim tööandja 31.05.2017
Maikuus toimuvad üle Eesti tasuta ekskursioonid ettevõtetesse 02.05.2017
Lühendatud tööaeg ja minimaalne sotsiaalmaksukohustus 18.04.2017
Erandjuhud, millal tööandja ei pea täitma minimaalse sotsiaalmaksu kohustust 01.02.2017
Vastavalt sotsiaalmaksuseaduse § 2 lõikele 2 peab tööandja maksma sotsiaalmaksu töötajale kuu eest makstud tasult, kuid mitte vähem kui kuumääralt ehk 2017 aastal 430 eurolt (2016 oli 390 eurolt ja 2015 oli 355 eurolt). Seega on tööandja sotsiaalmaksu minimaalseks kohustuseks 2017 aastal 141.90 eurot (2016 oli 128,70 eurot ja 2015 oli 117,15 eurot) kuus.
SMSi § 2 lõige 4 sätestab erisuse lõikes 2 sätestatud üldreeglist, st loetleb töötajate kategooriad, kelle puhul ei teki tööandjal sotsiaalmaksu kuumääralt tasumise kohustust. Selliste töötajate eest arvestatakse sotsiaalmaksu neile tegelikult makstud töötasult, isegi kui see on kuumäärast väiksem.
Tööandja minimaalne sotsiaalmaks 2017 (abitabel) 06.01.2017
Selleks, et tööandjatel ja raamatupidajatel oleks lihtsam leida vajalikku töötaja eest deklareeritavat minimaalset sotsiaalmaksu, oleme kokku pannud abitabeli 2017. aasta kohta.
Sotsiaalmaksust üldiselt 29.12.2016
Minimaalne sotsiaalmaksu kohustus (2001-2017) 29.12.2016
Sotsiaalmaksumäär on ka aastal 2017 ikka 33% 29.12.2016
Lubatud sotsiaalmaksumäära langus jääb ära.
Seoses valitsuse vahetusega on pikalt räägitud oodatavatest maksumuudatustest, õigemini küll, esmajärjekorras juba kavandatud muudatuste ära jätmisest. Nüüd on aasta lõpu seisu ...


Õpetajale munitsipaaleluruumi üürile andmise kord – Riigi Teataja
Õpetajale munitsipaaleluruumi üürile andmise kord
Õpetajale munitsipaaleluruumi üürile andmise kord - sisukord
§ 2 Toetuse subjekt
§ 4 Munitsipaaleluruumi üürile andmine
RT IV, 09.10.2013, 110
Vastu võetud 25.02.2010 nr 9
RT IV, 28.08.2012, 27
26.09.2013 RT IV, 09.10.2013, 21 12.10.2013
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2 ja § 22 lõike 1 punkti 37 ja elamuseaduse § 8 punkti 2 alusel.
(1) Õpetajale munitsipaaleluruumi üürile andmise kord (edaspidi kord) sätestab heakorrastatud munitsipaaleluruumi üürile andmise tingimused ja korra Kiviõli linna haridusasutustes (edaspidi haridusasutus) täistööajaga töötavale õpetajale, õppealajuhatajale või direktorile.
(2) Õpetajale munitsipaaleluruumi üürile andmise eesmärgiks on tagada õpetajate elama- ja tööleasumise soodustamine Kiviõli linnas.
§ 2. Toetuse subjekt
Toetuse saaja käesoleva korra kohaselt on Kiviõli 1. Keskkoolis, Kiviõli Vene Koolis ja lasteaias Kannike õpetajana, direktorina või õppealajuhatajana tööle asuv füüsiline isik, kes vastab ametikohale esitatavatele kvalifikatsiooninõuetele ning Kiviõli Kunstide Koolis tööle asuv õpetaja, direktor või õppealajuhataja.
[RT IV, 09.10.2013, 21 - jõust. 12.10.2013]
(1) Eluruumi taotleja esitab linnavalitsusele:
1) täidetud taotluse blanketi;
2) linna haridusasutuse juhi kirjaliku ettepaneku;
3) haridust tõendava dokumendi ärakirja.
(2) Linnavalitsusel on vajadusel õigus nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid või dokumente.
§ 4. Munitsipaaleluruumi üürile andmine
(1) Otsuse munitsipaaleluruumi üürile andmise või sellest keeldumise kohta teeb linnavalitsus korterikomisjoni ettepanekul ühe kalendrikuu jooksul arvates taotleja poolt viimase vajaliku dokumendi saamise päevast.
(2) Kui taotlust ei rahuldata, saadetakse taotlejale motiveeritud otsus seitsme tööpäeva jooksul selle tegemisest arvates.
(3) Üürilepingu sõlmib taotlejaga Kiviõli Kinnisvarahoolduse OÜ ühe kuu jooksul arvates otsuse tegemisest.
(1) Munitsipaaleluruumi üürile andmise taotluse vormi ja üürilepingu vormi kinnitab linnavalitsus.
(2) Munitsipaaleluruum antakse üürile §-s 2 nimetatud isikule, kes asub haridusasutuses tööle alates 2009/2010. õppeaastast.
(3) Kiviõli Linnavolikogu 30.08.2007. a määrus nr 25 „Õpetaja toetuse andmise kord” tunnistatakse kehtetuks, välja arvatud § 2 lõike 1 alusel enne käesoleva määruse jõustumist sõlmitud lepingute osas, millega Kiviõli Linnavalitsus on võtnud kohustusi, kuni kohustuste täitmiseni Kiviõli Linnavalitsuse poolt.
Määrus jõustub 1. märtsil 2010. a.


2011. aasta riigieelarve seadus – Riigi Teataja
2011. aasta riigieelarve seadus - sisukord
§ 3 Kohaliku omavalitsuse üksuste eelarvete tasandusfondi jaotamise põhimõtted
§ 5 Kindlustushüvitiste kasutamine
§ 6 Ühistranspordi korraldamise ja sotsiaalhoolekande kulude jaotamine
§ 7 Õppelaenude põhiosa kustutamiseks ja maksudeks erisoodustustelt planeeritud kulude muutmine
§ 8 Riigiasutuste ümberkorraldamisel ja riigiasutuste tegevuse ümberkorraldamisel ning lõpetamisel vabanevate vahendite kasutamine
§ 10 Välisabi sildfinantseerimine
§ 11 Euroopa Liidult, rahvusvaheliselt organisatsioonilt, välisriigilt ja välisriigi valitsusväliselt organisatsioonilt saadavate toetustega seotud kulude tegemine ja muutmine ning toetuste kaasfinantseerimine
§ 12 Mitmeaastaste kohustuste võtmine struktuuritoetuse andmisel
§ 13 Täiendavate vahendite eraldamine aastatel 2007–2013 Euroopa Liidu struktuurivahendite kasutamiseks koostatavate valdkondlike rakenduskavade prioriteetsetes suundades sisalduvate tegevuste elluviimiseks
§ 15 Kaitseministeeriumi valitsemisala kulude muutmine NATO reageerimisjõudude rahvusvahelisele missioonile lähetamise korral
§ 16 Luba kapitalirendi kasutamiseks
§ 17 Tegevuskuludeks ning materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamiseks ja renoveerimiseks planeeritud kulude muutmine
§ 18 Eesti keskmise palgaga seotud ametipalkade maksmise ajutise korralduse seaduse muutmine
§ 19 Kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse muutmine
§ 20 Perekonnaseisutoimingute seaduse täiendamine
§ 21 Riigikogu liikme staatuse seaduse täiendamine
§ 22 Surma põhjuse tuvastamise seaduse muutmine
16.12.2010 otsus nr 789
deeritud
muudest või
laekumistega
seotud eelarve
(arvestuslikud
kulud edaspidi a; ülekantavat kulud edaspidi ü)
muudelt residentidelt laekumistega seotud
deerimata
5 609 205 346
4 569 868 266
40 875 202
995 074 936
3 386 942
94 428 113
5 703 633 459
5 915 452 649
4 876 479 480
40 626 317
3 271 916
6 009 880 762
294 456 294
294 820 205
-248 885
-115 026
-11 791 009
23 050 912
23 026 945
20 191 696
20 167 729
4 363 058
4 212 437
sealhulgas parlamendipensionid (a)
4 210 520
15 828 638
15 804 671
sealhulgas õppelaenude tagasimaksmisega seotud kulud
sealhulgas Riigikogu liikmete töötasu (a)
5 189 695
sealhulgas Riigikogu liikmete sotsiaalmaks (a)
1 717 332
1 701 584
3 789 674
3 762 192
3 743 243
– mittesotsiaalmaksutuludest makstavad pensionid, pensionilisad ja -suurendused (a)
– presidendi ametipension (a)
4 220 830
4 245 705
4 216 356
4 241 231
3 956 682
Osa 4. ÕIGUSKANTSLERI KANTSELEI
2 004 013
– õiguskantsleri ametipension (a)
4 555 999
4 523 979
– kohtunike pensionid (a)
4 071 722
4 069 421
5 609 037 067
4 569 753 737
40 821 452
94 403 238
5 703 440 305
5 877 828 920
4 838 909 501
40 572 567
5 972 232 158
455 895 509
302 827 111
sealhulgas tasandusfond, mis jaotatakse käesoleva seaduse § 3 lõikes 1 sätestatud korras
72 316 030
sealhulgas toetused hariduskuludeks, toimetulekutoetuseks, sotsiaaltoetuste ning -teenuste osutamiseks, sündide ja surmade registreerimise korraldamiseks ning täiendavalt saarvaldadele ja saarelise osaga valdadele, mis jaotatakse käesoleva seaduse § 3 lõikes 2 sätestatud korras
230 511 081
– Euroopa Liidule (a, ü)
153 068 398
11 214 406
8 338 382
9 541 910
5 866 674
5 112 249
sealhulgas Rahvusraamatukogu Euroopa Liidu Infokeskus
5 780 371
5 025 946
sealhulgas haldusala õppelaenude tagasimaksmisega seotud kulud
3 553 488
3 508 659
3 545 352
3 500 523
Sealhulgas haldusala toetuste kaasfinantseerimine
169 448 269
11 895 026
155 417 524
1 212 299
170 660 568
11 956 296
157 303 881
158 516 180
484 661 975
315 463 068
485 874 274
2 875 207
1 782 368
3 701 224
379 948 617
154 138 617
372 458 789
218 928 366
153 530 423
– kõrghariduse riikliku koolitustellimuse 2011. aasta vastuvõtt
6 923 868
– riiklik koolitustellimus era- ja munitsipaal-kutseõppeasutustele
6 367 262
1 913 323
– väikesemahulised toetusprogrammid kõrgkoolidele
– rahvusvahelistes töörühmades ja uuringutes osalemise kulud (PIAAC, TALIS, INES, ICILS)
17 897 548
– õppetoetused ja koolitoit
16 615 423
– riigi teaduspreemiad ja teadustööde riiklike konkursside preemiad
– F.J. Wiedemanni keeleauhind
334 823 458
181 293 035
– rahvusvaheliste kokkulepete täitmine seoses holokausti teemaga
– hariduslike erivajadustega õpilaste õppevahendite hankimine
– haridusliku lõimumise arendamine
2 775 236
– Eesti Füüsika Selts
1 509 721
– haridus-, laste- ja noorteprojektid hasartmängumaksu laekumisest (a)
2 295 544
6 066 046
– riiklik programm Eesti keel ja kultuurimälu 2009–2013
– riiklik programm Eesti keele keeletehnoloogiline tugi
23 046 796
7 183 989
1 869 607
– noorte laulu- ja tantsupeo ettevalmistamine ja läbiviimine
1 214 321
71 648 850
– Tallinna Tehnikaülikooli IT kuritegude uurimise koolituskeskus
1 208 953
8 785 390
8 773 431
122 463 679
29 884 281
92 579 398
69 951 205
60 939 066
1 161 914
– Tartu Ülikooli Kliinikumi Sihtasutus
– MTÜ Eesti Instituut
1 719 543
– avalik-õiguslikud teadus- ja arendusasutused (välja arvatud ülikoolid)
1 094 720
 õpetaja lähtetoetus (ü)
 rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud
6 881 634
sealhulgas valitsemisala õppelaenude tagasimaksmisega seotud kulud
1 611 277
sealhulgas noorsootöö struktuuride toetused
2 292 655
 eesti keele tasemeeksamite sooritamiseks tehtud kulude hüvitamine (ü)
2 262 744
2 256 481
52 103 154
43 067 425
7 899 608
52 350 300
51 297 732
42 351 479
7 889 382
51 544 878
20 005 835
16 975 183
2 722 636
19 993 820
16 963 168
Riigi üldhariduskoolid
22 815 329
22 285 734
22 823 446
22 441 062
21 911 467
22 449 179
1 602 352
1 733 371
1 468 138
1 599 157
Sealhulgas valitsemisala toetuste kaasfinantseerimine
11 379 564
11 211 650
– sealhulgas Tallinna Tehnikaülikooli IT kuritegude uurimise koolituskeskus
Sealhulgas valitsemisala toetuste täiendav riigieelarveline rahastamine
23 848 473
– mitteabikõlbliku käibemaksu katteks
22 570 240
-499 892
– kapitalirendi maksed
26 497 094
21 758 896
3 503 796
1 234 402
4 061 023
30 558 117
18 867 053
15 363 257
15 355 285
3 511 768
5 295 425
6 395 639
99 817 611
95 079 413
103 878 634
10 312 027
12 841 814
3 218 892
3 215 272
sealhulgas riigi poolt tasutav õigusabi ja advokatuuri poolt avalik-õiguslike ülesannete täitmine
2 982 213
7 345 074
7 093 135
9 622 922
sealhulgas kohtupsühhiaatriline ekspertiis ja ravi
1 354 983
9 240 722
– prokuröride eripensionid (a)
8 816 913
4 885 902
7 295 837
2 064 346
8 220 461
7 282 416
8 207 040
26 883 785
26 882 826
25 497 821
25 496 862
38 093 079
37 135 390
– sotsiaaltoetused vanglast vabanenutele ja muud toetused
38 070 710
37 113 021
-6 945 734
-6 950 208
279 742 110
279 729 903
34 484 808
11 567 925
79 285 192
35 529 406
3 794 224
– toetused hukkumise või vigastuse korral (a)
23 472 697
sealhulgas Kaitseliit
21 470 006
sealhulgas Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus
sealhulgas Maanteeamet
sealhulgas põhivara soetamiseks ja renoveerimiseks
Mittesihtotstarbelised eraldised (ü)
7 942 927
43 755 786
sealhulgas kaitseotstarbeline erivarustus (ü)
31 683 791
150 418 963
5 268 858
– ajateenijate eest makstav sotsiaalmaks (a)
– ajateenijate toetus (a)
2 812 592
– toetused vigastuse korral (a)
145 150 105
32 134 218
3 072 148
– asendusteenistuslaste toetused (a)
2 771 751
-203 629
269 459 031
85 542 343
183 260 180
1 340 690
183 267 347
84 201 653
26 510 552
3 195 582
31 290 541
26 400 560
229 425 864
45 509 176
5 275 963
4 688 415
194 414 163
12 146 993
182 267 170
183 811 307
181 438 558
– kasvuhoonegaaside kvootide müügi arvel ja rohelise investeerimisskeemi kohaselt rahastatavad projektid (a, ü)
25 564 659
– kliimamuutuste leevendamisega seotud tegevused arenguriikides perioodil 2010–2012 rahvusvahelise kliimakokkuleppe raames (ü)
156 902 779
155 873 899
10 602 856
9 774 244
7 475 131
7 448 480
70008948. Keskkonnateabe Keskus
2 865 819
2 101 035
9 950 911
9 495 897
13 490 001
9 811 294
22 034 933
35 524 934
9 908 537
9 901 507
3 571 877
25 606 810
151 066 675
138 047 415
9 562 409
173 101 608
7 445 050
7 364 509
21 967 826
29 412 876
106 408 808
104 466 742
1 942 066
103 040 640
101 138 192
1 902 448
102 107 679
sealhulgas Rahvusooper Estonia
7 005 384
sealhulgas Eesti Rahvusraamatukogu
4 781 829
sealhulgas Eesti Rahvusringhääling
22 452 291
sealhulgas Eesti Kultuurkapital hasartmängumaksu ning tubaka- ja alkoholiaktsiiside laekumisest (a)
19 257 858
sealhulgas tegevustoetus valitsussektorisse kuuluvatele sihtasutustele
15 921 585
sealhulgas kultuuri- ja spordiprojektidele hasartmängumaksu laekumisest (a)
2 598 729
6 569 806
3 368 168
3 328 550
sealhulgas hasartmängumaksu nõukogu teenindamiskulud vastavalt hasartmängumaksu laekumisele (a)
2 712 117
2 530 952
1 215 708
1 315 244
7 820 249
5 289 045
2 039 084
13 393 440
10 196 719
2 839 985
10 882 381
6 404 988
4 330 396
3 699 281
3 125 111
-2 224 101
-1 860 190
-1 362 467
-1 314 948
-861 634
-545 242
-67 507
373 288 877
137 679 614
1 980 430
233 309 275
38 079 828
36 249 590
25 775 240
12 304 588
10 474 350
233 628 833
101 580 216
101 430 024
101 293 572
533 950 109
298 340 846
188 908 446
112 741 145
75 964 382
185 653 513
105 231 192
80 326 454
175 947 268
96 658 421
79 288 847
33 125 408
sealhulgas Väinamere Liinid OÜ
13 248 885
123 073 161
43 784 314
sealhulgas Elektriraudtee AS (ü)
17 837 741
sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud (ü)
sealhulgas avalikult kasutatavate kohalike teede hoid
12 654 506
9 706 245
8 572 771
1 037 607
2 147 946
1 790 237
79 882 997
56 996 376
22 209 298
22 321 679
57 561 318
56 883 995
1 131 492
1 105 927
1 314 292
14 722 190
8 982 924
5 490 011
9 232 179
sealhulgas talvine navigatsioon (ü)
35 208 055
31 607 705
32 777 813
31 495 490
32 773 723
2 430 242
2 318 027
70003193. Patendiinfo Keskus
23 128 785
5 014 397
17 667 006
18 279 281
1 360 041
16 919 240
4 849 504
3 654 356
12 516 926
9 299 638
2 756 172
-22 369 077
204 270 016
2 002 676
5 490 458
196 776 882
6 176 399
210 446 415
5 889 013
202 953 281
311 597 951
109 330 611
317 774 350
2 659 311
2 000 542
4 576 021
13 048 342
12 450 065
14 582 222
3 109 299
2 773 763
2 234 990
1 899 454
9 939 043
9 676 302
11 472 923
274 154 798
78 876 326
195 278 472
274 401 497
264 726 610
71 539 487
193 187 123
7 336 839
2 091 349
9 674 887
4 370 806
4 714 651
4 507 978
4 323 912
8 014 724
6 135 602
2 018 752
1 584 153
2 415 004
2 406 699
2 733 982
33 654 208
31 536 578
2 079 762
2 364 731
-5 752 048
8 116 779
4 301 750 376
4 292 348 698
9 282 802
4 248 565 183
444 185 957
1 750 540 053
3 642 964
2 023 353 317
1 299 962 931
704 025 156
19 365 230
26 842 892
43 633 067
42 586 195
1 044 955
216 142 377
206 740 699
5 800 394
5 126 897
13 107 398
12 947 619
12 557 173
– riigisaladustega seotud kulud
25 980 640
18 459 924
7 463 196
11 096 509
4 822 173
sealhulgas rahva ja eluruumide loendus ning registripõhine rahva ja eluruumide loendus (ü)
5 621 660
sealhulgas audiitorkogu – avalik audiitorjärelevalve (ü)
14 884 131
12 185 588
2 641 023
sealhulgas riigikassa arvelduste korraldamise ning riigi finantsvarade ja -kohustuste haldamisega seotud kulud ja reitingukulud (a)
38 282 276
37 792 688
38 246 812
37 757 224
sealhulgas maksumärgid (a)
5 740 950
5 182 852
Valitsemisalavälised kulud
127 230 719
124 482 518
79 595 567
– riigipoolsed kanded kohustusliku kogumispensioni fondi (a)
79 084 274
6 174 888
– kohalikud omavalitsused – õppelaenude tagasimaksmisega seotud kulud (a)
3 706 876
2 352 971
38 712 063
2 405 296
sealhulgas Euroopa Arengufond (EDF) (ü)
1 661 703
36 306 767
2 748 201
Sealhulgas kaasfinantseerimine
324 404 631
-183 820 799
-6 391 165
-177 429 634
12 079 302
-3 853 872
27 664 116
2 285 479
9 879 030
29 918 118
7 874 968
5 589 489
5 577 154
2 297 814
9 958 322
12 212 324
9 830 826
245 691 772
233 447 971
247 945 774
6 914 023
3 312 850
3 601 173
2 141 876
9 055 899
18 688 354
18 686 756
21 785 297
16 623 225
13 452 153
8 860 869
4 591 284
sealhulgas erakondadele
8 333 144
7 762 356
1 611 435
132 379 556
131 760 808
8 982 315
sealhulgas politseinike ja piirivalveametnike pensionid (a)
8 758 561
123 397 241
122 778 493
44 145 955
42 595 957
44 190 974
43 855 465
42 305 467
8 549 378
7 239 166
1 107 883
8 616 485
8 130 366
6 822 391
8 150 191
13 229 209
4 094 551
3 392 813
-665 013
-664 374
SISEMINISTEERIUMI regionaalministri valitsemisala
138 205 876
8 338 744
129 028 292
42 176 931
180 382 807
7 774 513
7 448 264
158 446 194
28 579 062
200 623 125
147 312 982
18 446 885
128 866 097
145 270 621
16 840 406
128 430 215
2 042 361
10 797 575
9 803 300
52 974 506
42 471 716
10 502 790
9 569 911
3 456 377
3 114 737
78 566 408
4 023 199
73 633 122
16 487 651
95 054 059
4 482 773
4 035 858
90 120 773
2 640 880 989
2 563 224 668
2 657 368 640
17 727 851
11 415 388
6 013 037
17 996 280
865 611 681
801 113 376
64 498 305
865 696 044
856 047 786
793 217 851
62 829 935
– eraldised
20 947 458
8 282 949
12 664 509
39 698 047
sealhulgas töötutoetus (a)
11 184 538
sealhulgas erijuhtudel riigi poolt töötute eest makstav sotsiaalmaks (a)
23 193 537
795 101 521
744 936 095
50 165 426
sealhulgas Eesti Haigekassa riikliku ravikindlustuse kulud (a)
711 221 607
sealhulgas hasartmängumaksu laekumisest pere-, meditsiini-, hoolekande-, vanurite ning puuetega inimeste projektidele (a)
sealhulgas hasartmängumaksu laekumisest Eesti Punasele Ristile (a)
30 743 045
1 873 538
28 869 507
9 563 895
7 895 525
1 668 370
9 648 258
2 413 293
2 211 032
2 388 367
1 711 552 346
1 711 341 438
15 211 527
1 726 763 873
1 702 995 113
1 718 206 640
1 687 820 731
1 703 032 258
– sotsiaaltoetused
5 518 470
– riiklik pensionikindlustus (a)
1 265 450 641
– rahvapension ja pensionilisad (a)
20 451 728
272 647 093
272 659 875
49 211 969
57 520 484
2 220 014
– täiendavate lapsepuhkuse päevade, pikendatud põhipuhkuse, lapsinvaliidi vanema igakuulise puhkepäeva ja lapsetoitmise vaheaja tasud (a)
– elatisabi (a)
– toetused represseeritutele (a)
2 486 163
5 959 582
15 122 051
21 081 633
15 163 517
sealhulgas erihoolekanne kohtumääruse alusel
8 557 233
8 346 325
1 756 307
2 355 426
1 555 717
1 826 112
1 550 717
1 388 166
1 821 112
70008799. Terviseamet
30 667 158
29 561 486
1 105 672
30 680 978
26 113 341
26 101 517
4 553 817
4 567 637
8 743 611
6 240 413
9 382 728
3 127 163
2 994 736
5 616 448
3 245 677
2 336 195
6 255 565
7 867 917
5 279 102
5 151 279
3 297 841
1 853 438
1 789 526
49 753 468
49 625 645
7 818 312
41 922 374
41 794 551
4 122 429
5 221 582
32 224 932
32 097 109
(2) Õpetaja lähtetoetuse suurus on 12 782,33 eurot vastavalt põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 77 lõikele 3.
(4) Lapsetoetuse määr on 9,59 eurot kuus ja lapsehooldustasu määr 76,70 eurot kuus vastavalt riiklike peretoetuste seaduse § 4 lõigetele 2 ja 3.
(5) Vanemahüvitise määr on 278,02 eurot kuus vastavalt vanemahüvitise seaduse § 3 lõikele 6.
(6) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määr on 25,57 eurot kuus vastavalt puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 5 lõikele 1.
1) ettevõtluse alustamise toetuse ülemmäär 1278,23 eurot vastavalt seaduse § 19 lõikele 9;
2) tööruumide ja -vahendite kohandamise hüvitise ülemmäär 1917,35 eurot vastavalt seaduse § 20 lõikele 4;
3) tugiisikuga töötamise teenuse osutamise eest makstav tunnitasu määr 2,56 eurot vastavalt seaduse § 23 lõikele 6;
4) töötutoetuse päevamäär 2,11 eurot vastavalt seaduse § 31 lõikele 1;
5) stipendiumi tunnimäär 0,24 eurot vastavalt seaduse § 35 lõikele 6;
6) sõidu- ja majutustoetuse ülemmäär 76,70 eurot kuus vastavalt seaduse § 37 lõikele 5.
(9) Matusetoetuse suurus on 191,74 eurot vastavalt riikliku matusetoetuse seaduse § 6 lõikele 1.
(10) Sotsiaalmaksu maksmise aluseks olev kuumäär on 278,02 eurot vastavalt sotsiaalmaksuseaduse §-le 21.
(11) Olümpiavõitja toetuse määr on 639,12 eurot kuus vastavalt spordiseaduse § 13 lõikele 2.
(12) Riigiteenistujate palgaastmestiku kõrgeima astme palgamäär on 1597,79 eurot vastavalt Riigikogu ja Vabariigi Presidendi poolt nimetatavate riigiametnike ametipalkade seaduse §-le 13.
1) kassareservi suurus 6 391 165 eurot ja riigieelarve tulude laekumist ületavate kulude finantseerimise piirmäär 683 854 639 eurot vastavalt seaduse § 36 lõikele 1;
2) välisabi sildfinantseerimise suurim lubatud maht 383 469 892 eurot vastavalt seaduse § 361 lõikele 1;
3) eelarvelaenu suurim lubatud jääk 1 469 967 917 eurot vastavalt seaduse § 39 lõikele 2;
4) kassalaenu suurim lubatud jääk 447 381 540 eurot vastavalt seaduse § 40 lõikele 2;
5) Vabariigi Valitsuse poolt avalike ülesannete täitmiseks antavate laenude suurim lubatud jääk 447 381 540 eurot vastavalt seaduse § 401 lõikele 1.
(14) Enne kohustuse tekkimist väljamakstavate struktuuritoetuste suurim lubatud määr on 95 867 473 eurot vastavalt perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 23 lõikele 45.
§ 3. Kohaliku omavalitsuse üksuste eelarvete tasandusfondi jaotamise põhimõtted
T = (AK – AT) ∗ k, kus
 tasandusfondi suurus konkreetses kohaliku omavalitsuse üksuses;
 konkreetse kohaliku omavalitsuse üksuse arvestuslik keskmine tegevuskulu;
 konkreetse kohaliku omavalitsuse üksuse arvestuslikud tulud;
 toetustaseme koefitsient;
 konkreetse kohaliku omavalitsuse üksuse laste (06 eluaastat) arv, kooliealiste (718 eluaastat) arv, tööealiste (1964 eluaastat) arv, vanurite (65+ eluaastat) arv rahvastikuregistri andmetel, kohalikest teedest maanteede ja tänavate arvestuslik pikkus (kõvakattega maanteed koefitsiendiga 0,26; tänavad 0,74; mittekõvakattega maanteed 0,047) kilomeetrites riikliku teeregistri andmetel ning hooldatavate ja hooldajateenust saavate puudega isikute kaalutud keskmine arv aastatel 20062008 hooldajatoetuse aruandele vastavalt;
 kohaliku omavalitsuse üksuste arvestuslik keskmine tegevuskulu ühe lapse, kooliealise, tööealise, vanuri, hooldatava ja hooldajateenust saava puudega isiku kohta ning kohalikest teedest maanteede ning tänavate arvestusliku pikkuse ühe kilomeetri kohta eurodes;
 konkreetse kohaliku omavalitsuse üksuse laste arvu, kooliealiste arvu, tööealiste arvu, vanurite arvu, hooldatavate ja hooldajateenust saavate puudega isikute kaalutud keskmise arvu ning kohalikest teedest maanteede ja tänavate arvestuslike koefitsientidega korrigeeritud pikkuse kilomeetrites ja iga vastava näitaja osas ühe ühiku kohta arvutatud arvestusliku keskmise tegevuskulu korrutiste kogusumma eurodes;
 üksikisiku tulumaksu laekumine konkreetses kohaliku omavalitsuse üksuses vastavalt 2008., 2009. ning 2010. aastal korrutatuna 11,4-ga ning jagatuna vastaval aastal kehtinud kohaliku omavalitsuse üksusele arvestatud tulumaksu määraga (sealhulgas 2009. aasta osas on arvestatud tulumaksu määraks 1 kuu 11,9 protsenti, 3 kuud 11,93 protsenti ja 8 kuud 11,4 protsenti);
 arvestuslik maamaks (1,25 protsenti üldise maa ja 0,6 protsenti põllumajandusmaa maksustamise hinnast 2010. aastal) konkreetses kohaliku omavalitsuse üksuses;
 maavarade kaevandamisõiguse tasude ja vee-erikasutustasu laekumine konkreetses kohaliku omavalitsuse üksuses vastavalt 2008., 2009. ning 2010. aastal.
(2) Tasandusfondist kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvesse käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel eraldatava toetuse ning kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvesse eraldatavate hariduskulude, toimetulekutoetuse, sotsiaaltoetuste ja -teenuste osutamise ning sündide ja surmade registreerimise korraldamise toetuse, saarvaldadele ja saarelise osaga valdadele täiendava toetuse ning 2010. aastast 2011. aastal kasutamiseks ülekantud tulubaasi stabiliseerimise toetuse jaotuse kohaliku omavalitsuse üksuste vahel ning jaotamise ulatuse, tingimused ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus.
(4) Kui Vabariigi Valitsus ei ole eelarveaasta alguseks kehtestanud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud vahendite jaotust kohaliku omavalitsuse üksuste vahel, võib kuni nimetatud jaotuse kehtestamiseni eraldada kohaliku omavalitsuse üksustele alanud eelarveaasta igal kuul kuni ühe kaheteistkümnendiku eelmise aasta Vabariigi Valitsuse kinnitatud jaotuse alusel samaks otstarbeks eraldatud summast.
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel (välja arvatud lõikes 1 nimetatud toetus) ja jooksvateks kuludeks eraldatud vahendite eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud jääk kantakse kohaliku omavalitsuse üksuste poolt üle järgmisse eelarveaastasse samaks ettenähtud otstarbeks, kui eraldise andja ei ole kasutamata jäänud vahendite tagastamist riigieelarvesse muudel alustel ette näinud.
(1) Valitsusasutustel ja valitsusasutuste hallatavatel riigiasutustel on õigus kasutada käesoleva seaduse § 1 riigieelarve tulude artikli 35 Toetused ning artiklite 3220–3232 Laekumised majandustegevusest vahendeid vastavalt tegelikule laekumisele tegevuskuludeks, eraldisteks, materiaalse ja immateriaalse vara soetamiseks ja renoveerimiseks ning muudeks kuludeks.
(2) Riigieelarve tulude artiklite 3500.00, 3502.00 ja 352.00 Toetused riigilt ja riigiasutustelt arvel on käesoleva seadusega sätestatud toetuse saajatel õigus kasutada vahendeid ainult vastavalt toetuse andja määratud otstarbele ja 2011. aasta jooksul. Toetuse saajate eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud vahendite arvel tehtavate kulude järgmisse eelarveaastasse ülekandmist võib taotleda ainult toetuse andja. Erand on Euroopa Liidult, rahvusvaheliselt organisatsioonilt, välisriigilt ja välisriigi valitsusväliselt organisatsioonilt saadavate toetustega seotud kulud, mis on järgmisse eelarveaastasse ülekantavad vastavate tulude eelarveaasta lõpuks tegelikult laekunud ja kasutamata summade ulatuses.
§ 5. Kindlustushüvitiste kasutamine
(1) Valitsusasutustel ja valitsusasutuste hallatavatel riigiasutustel on õigus laekunud kindlustushüvitisi kasutada ainult kahjustatud või hävinud vara taastamiseks või uue vara soetamiseks vastavalt kindlustuslepingule.
§ 6. Ühistranspordi korraldamise ja sotsiaalhoolekande kulude jaotamine
(1) Käesoleva seaduse § 1 6. osa 10. jao Siseministeeriumi regionaalministri valitsemisala artikli 4 ühistranspordi korraldamise kulude jaotuse maavalitsuste vahel kinnitab majandus- ja kommunikatsiooniminister pärast 2011. aasta riigieelarve seaduse avaldamist Riigi Teatajas.
(2) Käesoleva seaduse § 1 6. osa 10. jao Siseministeeriumi regionaalministri valitsemisala artikli 4 sotsiaalhoolekande kulude jaotuse maavalitsuste vahel kinnitab sotsiaalminister pärast 2011. aasta riigieelarve seaduse avaldamist Riigi Teatajas.
§ 7. Õppelaenude põhiosa kustutamiseks ja maksudeks erisoodustustelt planeeritud kulude muutmine
Ministeeriumidel oma valitsemisala ja Riigikantseleil oma haldusala piires ning põhiseaduslikel institutsioonidel on õigus teha eelarveaasta jooksul muudatusi käesoleva seadusega õppelaenude kustutamiseks ja maksudeks erisoodustustelt ettenähtud kulude administratiivses jaotuses ning jaotuses kuluartiklite vahel majandusliku sisu järgi, teavitades sellest e-posti teel Rahandusministeeriumi.
§ 8. Riigiasutuste ümberkorraldamisel ja riigiasutuste tegevuse ümberkorraldamisel ning lõpetamisel vabanevate vahendite kasutamine
(1) Vabariigi Valitsusel on õigus riigiasutuste ümberkorraldamisel, nende tegevuse ümberkorraldamisel või lõpetamisel vähendada neile riigieelarves muudest või määramata allikatest ettenähtud vahendeid, suunates vabanevad summad Vabariigi Valitsuse reservi. Nimetatud vahendite arvel on õigus finantseerida moodustatud või ümberkorraldatud riigiasutusi ning muid riigiasutusi ümberkorraldatud tegevuste osas. Vabariigi Valitsuse reservi kaudu ei jaotata ümber asutuse materiaalse ja immateriaalse vara müügist laekunud tulu arvel kavandatavaid kulusid.
(2) Kooskõlas käesoleva paragrahvi lõikega 1 eraldatud vahendeid võib riigieelarve seaduses sätestatud tingimustel ja korras üle kanda järgmisse eelarveaastasse.
(1) Käesoleva seaduse kulude artikli 4 all määratud eraldiste kasutamiseks sõlmitakse riigieelarvelise eraldise kasutamise leping riigiasutuse ning eraldist saava juriidilise isiku (edaspidi eraldise saaja) vahel, kui seaduses või käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kehtestatud rahandusministri määruses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Riigieelarvelise eraldise kasutamise lepingu sõlmimise tingimused ja loetelu eraldise saajatest, kellega lepingu sõlmimine ei ole kohustuslik, kehtestab rahandusminister määrusega.
(3) Kui ilmneb, et eraldise saaja ei ole kasutanud eraldist lepingus sätestatud tingimustel, nõuab riigieelarvelise eraldise kasutamise lepingu sõlminud riigiasutus eraldise saajalt eraldise osaliselt või täielikult tagasi. Eraldise saaja peab eraldise tagasi maksma nõutud summas ja riigiasutuse määratud tähtpäevaks. Kui eraldist tähtpäevaks ei tagastata, maksab eraldise saaja tagasimaksmisele kuuluva eraldise summa jäägilt intressi määraga kuue kuu Euribor + 5 protsenti aastas. Intressiarvestuse baasiks on tegelik päevade arv kuus ja 360-päevane aasta.
(4) Kohaliku omavalitsuse üksusega ei sõlmita eraldise kasutamise lepingut käesoleva seaduse § 3 lõikes 2 nimetatud eraldiste kasutamiseks.
§ 10. Välisabi sildfinantseerimine
(1) Vabariigi Valitsuse korralduse välisabi sildfinantseerimiseks valmistab ette Rahandusministeerium ministeeriumi või Riigikantselei, kelle valitsemis- või haldusalas on välisabi saajaks olev riigiasutus, põhjendatud taotluse ning taotlust toetavate dokumentide alusel. Taotlus peab sisaldama ministeeriumi või Riigikantselei kinnitust, et ministeerium või Riigikantselei on nõus tähtaegselt tagastamata vahendite kinnipidamisega oma eelarvelistest vahenditest.
(2) Kui välisabi saaja ei ole riigiasutus, võib välisabi riigi poolt sildfinantseerida vaid laenu andmise teel riigieelarve seaduse § 401 alusel, tingimustel ja korras.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud Vabariigi Valitsuse korralduses sätestatakse muu hulgas piirmäärad, sildfinantseerimise vahendite tagastamise eest vastutav ministeerium või Riigikantselei, tagastamise tähtajad ning tingimused tähtaegselt tagastamata jäänud vahendite kinnipidamiseks Rahandusministeeriumi poolt vastutava ministeeriumi või Riigikantselei eelarvelistest vahenditest.
§ 11. Euroopa Liidult, rahvusvaheliselt organisatsioonilt, välisriigilt ja välisriigi valitsusväliselt organisatsioonilt saadavate toetustega seotud kulude tegemine ja muutmine ning toetuste kaasfinantseerimine
(1) Kui Euroopa Liidult, rahvusvaheliselt organisatsioonilt, välisriigilt ja välisriigi valitsusväliselt organisatsioonilt toetuse saamine toimub riigiasutuse poolt eelnevalt tehtud kulude hüvitamisena Euroopa Liidu, rahvusvahelise organisatsiooni, välisriigi või välisriigi valitsusvälise organisatsiooni poolt ning eelnevalt tehtud kulude katteks laekub toetus Euroopa Liidult, rahvusvaheliselt organisatsioonilt, välisriigilt või välisriigi valitsusväliselt organisatsioonilt eeldatavasti kulude tegemisest erineval eelarveaastal, tuleb eelnevate kulude tegemiseks riigiasutusel kasutada välisabi sildfinantseerimist. Sildfinantseerimist kasutamata võib Euroopa Liidult, rahvusvaheliselt organisatsioonilt, välisriigilt või välisriigi valitsusväliselt organisatsioonilt riigiasutusele tema poolt 2010. aastal tehtud kulude hüvitamiseks laekunud vahendeid kasutada vastavalt tegelikule laekumisele Rahandusministeeriumi nõusolekul.
(2) Vabariigi Valitsusel on õigus teha eelarveaasta jooksul muudatusi Euroopa Liidult, rahvusvaheliselt organisatsioonilt, välisriigilt või välisriigi valitsusväliselt organisatsioonilt saadavate toetustega seonduvate käesoleva seadusega määratud kulude administratiivses jaotuses ning jaotuses artikligruppide, artiklite ja artiklite alajaotiste vahel ning sees. Struktuurivahendite tehnilise abi meetmete projektide eelarvete muutmine eelarveaasta kestel on lubatud struktuurivahendite rakendusasutuse valitsemisalas samaliigilise meetme piires.
§ 12. Mitmeaastaste kohustuste võtmine struktuuritoetuse andmisel
Struktuuritoetuse andmisel on rakendusasutustel ja riigiasutustest rakendusüksustel õigus võtta kohustusi järgmiste aastate eelarvete arvel tingimusel, et kohustuste ja teostatud väljamaksete summaarne määr ei ületa meetme kogumahtu ja kohustuste võtmisel rakendatakse perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses sätestatud nõudeid.
§ 13. Täiendavate vahendite eraldamine aastatel 2007–2013 Euroopa Liidu struktuurivahendite kasutamiseks koostatavate valdkondlike rakenduskavade prioriteetsetes suundades sisalduvate tegevuste elluviimiseks
1) inimressursi arendamise rakenduskava prioriteetne suund 2 «Teadus- ja arendustegevuse inimressursi arendamine» – 5 658 866 eurot;
2) inimressursi arendamise rakenduskava prioriteetne suund 4 «Teadmised ja oskused uuendusmeelseks ettevõtluseks» – 13 263 547 eurot;
3) elukeskkonna arendamise rakenduskava prioriteetne suund 5 «Hariduse infrastruktuuri arendamine» – 72 788 687 eurot, sealhulgas mitteabikõlbliku käibemaksu hüvitamiseks 36 429 989 eurot;
4) majanduskeskkonna arendamise rakenduskava prioriteetne suund 1 «Ettevõtluse uuendus- ja kasvuvõime» – 60 292 745 eurot;
5) majanduskeskkonna arendamise rakenduskava prioriteetne suund 2 «Eesti T&A konkurentsivõime tugevdamine teadusprogrammide ja kõrgkoolide ning teadusasutuste kaasajastamise kaudu» – 83 942 777 eurot, sealhulgas mitteabikõlbliku käibemaksu hüvitamiseks 65 694 347 eurot;
6) majanduskeskkonna arendamise rakenduskava prioriteetne suund 3 «Strateegilise tähtsusega transpordiinvesteeringud» – 92 717 169 eurot;
7) majanduskeskkonna arendamise rakenduskava prioriteetne suund 4 «Regionaalse tähtsusega transpordi infrastruktuuri arendamine» – 17 812 388 eurot;
8) majanduskeskkonna arendamise rakenduskava prioriteetne suund 5 «Infoühiskonna edendamine» – 11 052 956 eurot.
(2) Eelarveaastaks eraldatavate täiendavate vahendite väljamaksete mahud määratakse vastava aasta riigieelarve seadusega. Täiendavatest vahenditest seni tehtud või kavandatud väljamaksete ja järgmiseks eelarveaastaks eelarvesse planeeritavate vahendite summaarne määr ei tohi ületada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud mahtusid. Täiendavate vahendite eraldamine kajastatakse vastava aasta riigieelarve seaduses eraldiseisvatel eelarveridadel kulude all, mille raames märgitakse samal eelarvereal ka vahendite eraldamise ja kasutamise sihtotstarve.
(3) Kui täiendavad vahendid suunatakse kasutamiseks valitsusasutuste välistele juriidilistele isikutele, kajastatakse neid riigieelarve seaduses riigieelarvelise eraldisena ning nende vahendite kasutamisele kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 9 sätestatut.
Käesoleva seaduse § 1 6. osa Vabariigi Valitsus kulude artikli 452 Eraldised Euroopa Liidule arvel kulude tegemise õigus on Rahandusministeeriumil ning rahandusministri volitusel Maksu- ja Tolliametil.
§ 15. Kaitseministeeriumi valitsemisala kulude muutmine NATO reageerimisjõudude rahvusvahelisele missioonile lähetamise korral
§ 16. Luba kapitalirendi kasutamiseks
Kooskõlas riigieelarve seaduse § 29 lõikega 3 on:
§ 17. Tegevuskuludeks ning materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamiseks ja renoveerimiseks planeeritud kulude muutmine
§ 18. Eesti keskmise palgaga seotud ametipalkade maksmise ajutise korralduse seaduse muutmine
Eesti keskmise palgaga seotud ametipalkade maksmise ajutise korralduse seaduses (RT I 2008, 50, 275; 2009, 34, 228) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Eesti keskmise palgaga seotud ametipalkade maksmine 2009., 2010. ja 2011. aastal;
Kuni 2011. aasta 31. detsembrini on:.
§ 19. Kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse muutmine
Kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduses (RT I 2010, 1, 2; 22, 108) tehakse järgmised muudatused:
Kõrgemate riigiteenijate kõrgeimat palgamäära indekseeritakse alates 2013. aasta 1. aprillist.;
2) paragrahvi 19 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Käesolev seadus jõustub 2012. aasta 1. jaanuaril.
§ 20. Perekonnaseisutoimingute seaduse täiendamine
Perekonnaseisutoimingute seaduse (RT I 2009, 30, 177; 2010, 38, 231) § 3 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
(31) Sünni ja surma registreerimise kui kohaliku omavalitsuse üksuse täidetava riikliku ülesande kulud hüvitatakse valla- ja linnavalitsusele riigieelarvest Vabariigi Valitsuse kehtestatud ulatuses.
§ 21. Riigikogu liikme staatuse seaduse täiendamine
Riigikogu liikme staatuse seadust (RT I 2007, 44, 316; 2010, 1, 2) täiendatakse §-ga 601 järgmises sõnastuses:
§ 601. Riigikogu liikme palga maksmise ajutine korraldus
Kuni 2011. aasta 31. detsembrini on Riigikogu liikme palk Eesti keskmise palga ning käesoleva seaduse §-s 29 sätestatud vastava koefitsiendi korrutis, kuid mitte suurem kui 2009. aasta neljanda kvartali Eesti keskmise palga ning käesoleva seaduse §-s 29 sätestatud vastava koefitsiendi korrutis.
§ 22. Surma põhjuse tuvastamise seaduse muutmine
Surma põhjuse tuvastamise seaduse (RT I 2005, 24, 179; 2010, 22, 108) § 30 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(5) Kui omasteta või avalikus kohas leitud surnu kohta puudub rahvastikuregistris elukoha aadress, siis surnu vedamise kui kohaliku omavalitsuse üksuse täidetava riikliku ülesande kulud hüvitatakse kohalikule omavalitsusele riigieelarvest siseministri poolt kehtestatud korras.
Käesoleva seaduse § 21 jõustub Riigikogu XII koosseisu volituste alguspäeval.


text:
Kokku: 69| Näitan: 1 - 20
TsMS § 637 lg 1 p-s 3 on sätestatud, et kohus ei võta apellatsioonkaebust menetlusse, kui apellatsioonkaebuselt ei ole tasutud riigilõiv. Kui menetlusosaline ei esita kohtule riigilõivu tasumist tõendavat dokumenti või muid riigilõivu tasumise kontrollimist võimaldavaid andmeid, on kohtutel võimalik kontrollida riigilõivu tasumist asjakohasest elektroonilisest süsteemist (vt sarnaste juhtumite kohta nt Riigikohtu 8. oktoobri 2014. a määrus tsiviilasjas 3-2-1-74-14, p 10 ja seal viidatud varasemad lahendid). (p 12)
Kui ringkonnakohus on määruse resolutsiooni ühes punktis jätnud rahuldamata menetlusosalise menetlusabi taotluse riigilõivu tasumiseks ning sama resolutsiooni teises punktis andnud tähtaja riigilõivu tasumiseks, siis ei saa teise punkti peale esitada määruskaebust (TsMS § 340^1 lg 1 ) ja teine punkt ei jõustu enne kui määruse esimene punkt (mille jõustumise sätestab TsMS § 466 lg 3 esimene lause), sest enne seda ei ole lõplikult selge, kas menetlusosalisel tekib riigilõivu tasumise kohustus või mitte. (p 13.2)
3-2-1-60-16 Riigikohus 07.09.2016
TsMS § 176 lg 1
Menetlusosaline võib esitada kohtu määratud viimaseks menetluskulude esitamise tähtpäevaks korraga kõigi menetluses kantud menetluskulude nimekirja ning kohus peab sellega arvestama, olenemata sellest, kas kohus on määranud, et esitada tuleb kõigi või üksnes viimase istungiga seotud menetluskulude nimekiri. (p 14)
TsMS ei sätesta HKMS § 109 lg 1 neljandas lauses sätestatud tagajärge, mille kohaselt kuludokumentide ja menetluskulude nimekirja esitamata jätmise korral menetluskulusid välja ei mõisteta. Sellest tulenevalt ei ole enne kohtuistungit kantud menetluskulude nimekirja seaduses sätestatuga võrreldes hilisema, kuid kohtu määratud viimaseks tähtpäevaks (TsMS § 176 lg 1 teine lause) esitamise tagajärjeks nende välja mõistmata jätmine põhjusel, et nimekiri on esitatud hilinemisega. (p 14)
Kõigi menetluskulude kohta ühtse nimekirja esitamine aitab kaasa menetlusökonoomiale ja asja lahendamisele mõistliku aja jooksul. Ühtse kulunimekirja esitamine ei venita menetlust, sest kohus peab TsMS § 176 lg 1 teise lause järgi nagunii andma pooltele tähtaja viimasel kohtuistungil kantud kulude nimekirja esitamiseks. Pigem võib menetluse venimist põhjustada mitmeastmeline kulunimekirjade esitamine, kui enne kohtuistungit kantud menetluskulude nimekiri esitatakse kohtule hilinemisega ja menetlusosaline taotleb hiljem TsMS § 67 järgi menetlustähtaja ennistamist. Kuna sellest, et kohus enne kohtuistungit kantud, kuid pärast kohtuistungit esitatud menetluskulude nimekirjas märgitud kulusid ei arvesta, saab menetlusosaline üldjuhul teada alles kohtulahendist, siis kaasneb tähtaja ennistamise taotlusega selles menetlusetapis õiguslik ebaselgus menetluskulude kindlaksmääramise kohta juba tehtud lahendi suhtes. Samuti nõuavad tähtaja ennistamise taotluse lahendamisele kuluvad toimingud (TsMS §-d 67-68) täiendavat aega ning tähtaja ennistamata jätmise määruse peale on võimalik esitada määruskaebus (TsMS § 68 lg 4 esimene lause), mis võib menetlust veelgi venitada. (p 13)
TsMS ei reguleeri juhtumit, kus apellant teatab apellatsioonkaebuselt tasutava riigilõivu ringkonnakohtu määratud tähtpäevaks jätmise mõjuvast põhjusest pärast apellatsioonkaebuse menetlusse võtmata jätmise määruse tegemist. TsMS § 8 lg 2 alusel tuleb rakendada apellatsioonimenetluse uuendamise regulatsiooni. (p 19-20)
Apellatsioonkaebuse menetlemisest keeldumiseks on alust ka siis, kui menetlusosalisele on menetlusabi korras antud võimalus tasuda riigilõivu osamaksetena (TsMS § 180 lg 1 p 2) ja ta jätab esimese osamakse tasumata. (p 15)
Kui apellatsioonkaebus on esitatud puudustega, sh on kaebuselt tasumata osaliselt või täielikult riigilõiv, peab ringkonnakohus jätma üldjuhul kaebuse käiguta ja andma TsMS § 3401 lg 1 alusel tähtaja riigilõivu tasumiseks. Alles määratud tähtaja möödudes saab ringkonnakohus keelduda TsMS § 637 lg 1 p 3 alusel apellatsioonkaebust menetlusse võtmast (vt ka RKTKm nr 3-2-1-174-15, p 11; RKTKm nr 3-2-1-108-13, p 9). (p 14)
Riigilõivu maksmiseks kohtu määratud tähtaega ei saa TsMS § 67 lg 1 järgi ennistada (RKTKm nr 3-2-1-130-09, p 8), kuid TsMS § 64 lg 1 alusel saab menetlustähtaega pikendada. Kui apellatsioonkaebuselt tasutava riigilõivu tähtpäevaks maksmata jätmise mõjuvast põhjusest teatatakse pärast apellatsioonkaebuse menetlusse võtmata jätmise määruse tegemist, tuleb rakendada apellatsioonimenetluse uuendamise regulatsiooni. (p 19-20)
Riigilõivu maksmiseks kohtu määratud tähtaega ei saa TsMS § 67 lg 1 järgi ennistada (RKTKm nr 3-2-1-130-09, p 8), kuid TsMS § 64 lg 1 alusel saab menetlustähtaega pikendada. Menetlusosalise avaldust saab käsitada riigilõivu maksmise tähtaja pikendamise taotlusena TsMS § 64 lg 1 järgi, kui riigilõivu esimese osamakse tasumata jätmise mõjuvast põhjusest teatatakse ringkonnakohtule pärast riigilõivu maksmiseks määratud tähtaja möödumist, kuid enne apellatsioonkaebuse menetlusse võtmata jätmise määruse tegemist. (p 17)
Kui apellatsioonkaebus on esitatud puudustega, sh on kaebuselt tasumata osaliselt või täielikult riigilõiv, peab ringkonnakohus jätma üldjuhul kaebuse käiguta ja andma TsMS § 340^1 lg 1 alusel tähtaja riigilõivu tasumiseks. Alles määratud tähtaja möödudes saab ringkonnakohus keelduda TsMS § 637 lg 1 p 3 alusel apellatsioonkaebust menetlusse võtmast (vt ka RKTKm nr 3-2-1-174-15, p 11; RKTKm nr 3-2-1-108-13, p 9). (p 14)
3-2-1-6-16 Riigikohus 23.03.2016
RLS § 56 lg 1
Menetluskulude kindlaksmääramise menetluses ei saa mõista teiselt poolelt välja riigilõivu, mida on tasutud seaduses ettenähtust rohkem (vt RKTKm nr 3-2-1-119-12, p-d 20 ja 21). See kehtib ka olukorras, kus riigilõivu on tasutud põhiseadusvastase sätte alusel. (p 12)
Vt Riigikohtu 11. juuni 2013. a otsus põhiseaduslikkuse järelevalve asjas nr 3-4-1-15-13, Riigikohtu 10. detsembri 2013. a otsus põhiseaduslikkuse järelevalve asjas nr 3-4-1-20-13 ja Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 13. novembri 2013. a määrus asjas nr 3-2-1-115-13, p 21.
Kui ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud RLS § 56 lg 1 koostoimes lisaga 1 on tunnistatud põhiseaduse vastaseks ja hagi on esitatud selles ajavahemikus, tuleb riigilõivu määramisel lähtuda enne 1. jaanuari 2009 kehtinud RLS § 56 lg-s 1 ja lisas 1 sätestatud riigilõivu määrast. (p 13)
Kui nõude suurendamise ajaks on riigilõivumäärad muutunud ja hagilt juba makstud riigilõiv katab hageja suurendatud nõudelt nõutava riigilõivu määra, tuleb ka kostjalt väljamõistetava riigilõivu määramisel lähtuda hagi hinnast enne nõude suurendamist. (p 13)
3-2-1-174-15 Riigikohus 03.02.2016
TsMS § 664
TsMS § 637 lg 1 p 3 koosmõjus § 664 lg-tega 1 ja 2 ei võimalda jätta määruskaebust läbi vaatamata, kui sellelt on riigilõiv seaduses sätestatud suuruses kohtu määratud tähtajal tasutud. Viidatud sätted ei võimalda jätta määruskaebust menetlusse võtmata seetõttu, et maksedokumenti või riigilõivu tasumise kontrollimist võimaldavaid andmeid ei ole kohtule esitatud. Kohtul on võimalik kontrollida riigilõivu tasumist Maksu- ja Tolliameti juures asuva nõuete arvestamise programmi (NAP) kaudu, seega on menetlusosalise kohustus nõuetekohaselt täidetud ka juhul, kui summa hoolimata viitenumbri puudumisest jõudis kohtu näidatud kontole. (p 13-14)
3-2-1-168-13 Riigikohus 18.02.2014
Riigikohus tunnistab, et RLS (RT I 2006, 58, 439; 22.12.2010, 1) § 56 lg-d 1 ja 19 ning lisa 1 olid 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis vastuolus PS § 15 lg-ga 1, § 24 lg-ga 5 ja §-ga 11 osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 3 000 000 krooni kuni 3 500 000 krooni tuli hagiavalduselt ja apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 145 000 krooni. (p 18-26) Riigilõivuseaduse sätete põhiseaduse vastaseks tunnistamise tagajärjel tekkinud lünga saab täita kuni 31. detsembrini 2008 kehtinud riigilõivuseaduse lisa 1 tabelis ettenähtud riigilõivumääradega. (p 28)
3-2-1-27-13 Riigikohus 11.06.2013
PSJKS § 15 lg 1 p 5
Põhiõiguse riiveks tuleb lugeda selle kaitseala igasugust ebasoodsat mõjutamist. Apellatsioonkaebuselt riigilõivu tasumise nõue ja selle määr riivavad PS § 24 lg-s 5 sätestatud põhiõigust. Ülemäärase riigilõivu tõttu võib olla takistatud isiku õiguste väidetava rikkumise kohtulik kontroll. Seda seisukohta ei muuda see, et hageja on saanud menetlusabi andmise tõttu lõivu tasumata kaebeõigust realiseerida, kuna tagantjärele on esialgu tasumata jäänud lõiv temalt ikkagi välja mõistetud. Kohtusse pöördumise ja edasikaebeõiguse riive on olemas ka juhul, kui riigilõiv oli enne põhiseaduse vastasuse väite esitamist juba tasutud. (p 35) Riigikohus on tunnistanud apellatsioonkaebuse puhul põhiseadusvastaseks praegu vaidlustatuga võrreldes oluliselt väiksemad riigilõivumäärad, mis kehtisid 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012, nt riigilõivu 3195 eurot 58 senti, mida tuli tasuda apellatsioonkaebuselt tsiviilasjas hinnaga 28 760 eurot 25 senti kuni 31 955 eurot 82 senti (vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 11. aprilli 2013. a otsus asjas nr 3-4-1-31-12), ning riigilõivud 4473 eurot 81 senti ja 4793 eurot 37 senti (vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 30. oktoobri 2012. a otsus asjas nr 3-4-1-14-12). Ei ole põhjust hinnata praegu asjassepuutuva riigilõivumäära kooskõla põhiseadusega Riigikohtu senisest praktikast erinevalt. Apellatsioonkaebuselt tasuda tulnud riigilõiv ei ole menetlusökonoomia ja õigusemõistmise kulude kandmises osalemise eesmärkide saavutamiseks vajalik abinõu. (p 36) Riigikohus tunnistab PSJKS § 15 lõike 1 p 5 alusel, et 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis riigilõivuseaduse (RT I 2010, 21, 107; RT I, 25.06.2012, 3) § 57 lg-d 1 ja 22 koostoimes lisaga 1 olid PS § 24 lg-ga 5 ja §-ga 11 vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga 287 602 eurot 42 senti kuni 319 558 eurot 24 senti tuli apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 12 782 eurot 32 senti. (p 37)
3-2-1-148-12 Riigikohus 31.10.2012
TsMS § 637 lg 1 p 3 ei võimalda jätta apellatsioonkaebust menetlusse võtmata, kui sellelt on riigilõiv tasutud. Teistsugust järeldust ei tulene ka asjaolust, kui apellant jätab täitmata ringkonnakohtu nõudmise esitada kohtule riigilõivu tasumist tõendav dokument või muud riigilõivu tasumise kontrollimist võimaldavad andmed. Ringkonnakohtul on võimalik kontrollida riigilõivu tasumist elektroonilise riigikassa süsteemist.
3-2-1-119-12 Riigikohus 16.10.2012
Menetluskulude kindlaksmääramise menetluses ei saa mõista teiselt poolelt välja riigilõivu, mida on tasutud seaduses ettenähtust rohkem. Enamtasutud riigilõivu tagastamist saab TsMS § 150 lg1 p 1 ja lg 4 järgi nõuda üksnes menetlusosaline, kes riigilõivu tasus või kelle eest see tasuti.
Vt Riigikohtu 22. märtsi 2011. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-3-11, p 10.
Ainuüksi kohtumenetluse kestus iseenesest ei kinnita tsiviilasja keerukust, mis õigustaks Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 2005. a määruse nr 306 § 2 kohaldamist (vt ka Riigikohtu 18. mai 2010. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-43-10, p 16).
3-2-1-49-12 Riigikohus 16.05.2012
VÕS § 6 lg 1
Riigilõivuseadus § 57 lg 1
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 12. aprilli 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-37-12, p 13.
Vt Riigikohtu 5. novembri 2008 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-89-08, p 13.
Vt Riigikohtu 5. novembri 2008 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-89-08, p 13. Garandil on vastuväite esitamisel keelatud tugineda üksnes nõudegarantii lepingule juhul, kui see tähendaks õiguste kuritarvitamist ning rikuks heas usus käitumise põhimõtet. Hea usu põhimõtte funktsiooniks on tõkestada lepingust või seadusest tulenevate õiguste teostamise kuritarvitamine. See tähendab, et kohus ei kohalda halvas usus käitumise juhul seadusest või lepingust tulenevat. Õiguste kuritarvitamisest tuleneva vastuväite esitamiseks ei pea garant, kelle käest nõutakse hagis garantii täitmist, esitama vastuhagi. Muudel juhtudel saab garant garantiikohustusest vabaks üksnes juhul, kui ta esitab kas garantiilepingust tulenevad põhjendatud vastuväited või hagi VÕS § 1028 jj alusel ning see hagi rahuldatakse. Õiguste kuritarvitamise üle otsustamine tähendab hinnangu andmist, kas garantiiga soodustatud isik kasutab oma õiguslikku positsiooni pahatahtlikult selleks, et saada endale varaline eelis, mis talle ei kuulu. Vältimaks garantii funktsiooni mitteaktsessoorse tagatisena õiguskäibes kahjustamist, peab garantii saaja õiguste kuritarvitamine olema selgelt äratuntav ja kindlaks tehtav. Tõendid, mis nii õiguslikust seisukohast kui ka objektiivsetest asjaoludest tulenevalt jätavad siiski üles kahtluse või nõuavad täiendavat hindamist, ei ole õiguste kuritarvitamise vastuväite esitamiseks sobivad.
3-2-1-37-12 Riigikohus 12.04.2012
Riigikohtu üldkogu 12. aprilli 2011. a otsuse tsiviilasjas nr 3-2-1-62-10 resolutsiooniga on tunnistatud, et RLS § 56 lg-d 1 ja 19 ning lisa 1 viimane lause (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) nende koostoimes olid vastuolus põhiseadusega osas, milles need nägid ette kohustuse tasuda tsiviilasjas hinnaga üle 10 000 000 krooni apellatsioonkaebuselt riigilõivu 3% tsiviilasja hinnast, kuid mitte rohkem kui 1 500 000 krooni. Riigikohus ei tunnistanud regulatsiooni põhiseaduse vastaseks alates Riigikohtu üldkogu otsuse tegemisest 12. aprillil 2011, mistõttu saab hageja, kes on tasunud nimetatud sätete alusel riigilõivu, oma kohtuasjas asjassepuutuva regulatsiooni põhiseaduse vastasusele tugineda (vt ka Riigikohtu üldkogu 10. märtsi 2008. a otsus asjas nr 3-3-2-1-07, p 19). Riigilõivu suuruse määramisel saab lähtuda tsiviilasjast nr 3-2-1-62-10 p 51, kus lõivu määrates lähtuti RLS lisaks 1 oleva tabeli viimasest reast, st tabelijärgsest maksimumlõivust.
3-2-1-16-12 Riigikohus 26.03.2012
Varem ettenähtust suurema riigilõivu maksmine ei vabasta sama isikut samas asjas hiljem tasuda tuleva riigilõivu tasumise kohustusest.
Hagi esitamise ajal kehtinud TsMS § 126 lg 3 kohaselt määrati hagihind nõude tagamise ja selle tagamiseks oleva pandiõiguse üle toimuva vaidlus korral nõude suurusega. Seega oli nõude hind nõusoleku saamiseks hüpoteegi enda nimele kandmiseks hüpoteegiga tagatud nõude suurus.
hagihind sundtäitmise lubamatuks tunnistamise nõuete korral
Sundtäitmise lubamatuks tunnistamise nõude hind tuleb määrata nõude suurusega, mille sundtäitmise lubamatuks tunnistamist hageja taotleb.
3-2-1-67-11 Riigikohus 06.03.2012
Riigilõivuseadus § 4
Riigilõivuseadus § 56 lg 1
Riigikohtu üldkogu tunnistab, et RLS § 56 lõige 1 koostoimes lisaga 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) osas, mis nägid ette, et tsiviilasjas hinnaga 5 000 000 kuni 6 000 000 krooni tuli tasuda riigilõivu 220 000 krooni, olid põhiseadusega vastuolus. 220 000 krooni suurune riigilõiv ei ole vajalik abinõu menetlusökonoomia ega õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu eesmärgi täitmiseks. Abinõu on vajalik, kui eesmärki ei ole võimalik saavutada mõne teise, kuid isikut vähem koormava abinõuga, mis on vähemalt sama efektiivne kui esimene. Ka 117 750 krooni suurune või ka mõnevõrra väiksem riigilõiv võib hoida ära põhjendamatute ja pahatahtlike kaebuste kergekäelist esitamist ning kataks õigusemõistmise kulud ja oleks tõenäoliselt sama efektiivse mõjuga kui 220 000 krooni suurune riigilõiv. Samas koormaks 117 750 krooni suurune või mõnevõrra väiksem riigilõiv isikuid vähem.
RLS § 56 lõike 1 koostoimes lisaga 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) alusel nõudelt hinnaga 5 000 000 kuni 6 000 000 krooni määratud riigilõiv 220 000 krooni on põhiseadusega vastuolus, kuna arvestades Eesti keskmise kuupalga määra ja töötasu alammäära, võib ka kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud 117 750-kroonine või ka mõnevõrra väiksem riigilõiv hoida isikuid põhjendamatult ja pahatahtlikult kohtusse pöördumast ning saavutada sellega sama efektiivselt, kuid isikute õigusi vähem piiravalt menetlusökonoomia eesmärgi. (pp 27.3, 28) 220 000 krooni (14 060 euro 56 sendi) suurune hagilt tasutav riigilõiv ületab ühe tsiviilasja keskmist arvestuslikku kulu maakohtus ca 50 korda. Isegi kui eeldada, et praeguses asjas esitatud hagi menetlemine võib olla keskmisest keerulisem ja kulukam, kataks tõenäoliselt ka oluliselt väiksem riigilõiv õigusemõistmise kulud, kuid oleks kohtusse pöörduda soovivale isikule vähem koormav. (p 27.5)
Riigikohus saab kontrollida riigilõivu suuruse põhiseaduspärasust sõltumata menetlusabi taotluse lahendamisest. (p 18) Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium on pidanud võimalikuks kontrollida riigilõivu suuruse põhiseaduspärasust nii hagi esitamisel (vt 15. detsembri 2009. aasta otsus asjas nr 3-4-1-25-09, eriti punkt 19) kui ka apellatsioonkaebuse esitamisel (vt 14. aprilli 2011. aasta otsus asjas nr 3-4-1-1-11, punkt 6) sõltumata sellest, et vastavalt hagejate ja apellandi menetlusabi taotlused olid enne jäetud rahuldamata. (p 18.4)

matches:
§ 637
kohus
§ 340
§ 466
Riigikohus
§ 176
kohus
kohus
§ 109
§ 176
kohus
§ 176
§ 67
kohus
§ 68
§ 8
§ 180
§ 3401
§ 637
§ 67
§ 64
§ 67
§ 64
§ 64
§ 340
§ 637
Riigikohus
§ 56
§ 56
§ 56
Riigikohus
§ 664
§ 637
§ 664
Riigikohus
Riigikohus
§ 56
§ 15
§ 24
Riigikohus
§ 15
§ 24
Riigikohus
Riigikohus
§ 15
§ 57
§ 24
Riigikohus
§ 637
Riigikohus
§ 150
§ 2
Riigikohus
§ 6
§ 57
kohus
§ 1028
Riigikohus
§ 56
Riigikohus
Riigikohus
§ 126
Riigikohus
§ 4
§ 56
§ 56
§ 56
Riigikohus