Kuusalu valla eelarve koostamise, menetlemise ja täitmise kord – Riigi Teataja
Kuusalu valla eelarve koostamise, menetlemise ja täitmise kord
Kuusalu valla eelarve koostamise, menetlemise ja täitmise kord - sisukord
§ 1 Valla finantsjuhtimine ja eelarve
§ 2 Valla eelarvestrateegia
§ 3 Eelarve koostamine
§ 4 Eelarve eelnõu menetlemine, vastuvõtmine ja jõustumine
§ 5 Lisaeelarve
§ 7 Reservfondi kasutamine
§ 9 Varasemate määruste kehtetuks tunnistamine
RT IV, 12.03.2013, 11
Vastu võetud 27.02.2013 nr 4
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 21 lõigete 1 ja 2 ning Kuusalu valla põhimääruse § 7 alusel.
§ 1. Valla finantsjuhtimine ja eelarve
(1) Valla finantsjuhtimist teostatakse ja valla eelarve koostatakse vastavalt seadustele, valla põhimäärusele ja eelarvestrateegiale.
(2) Valla eelarve (edaspidi eelarve) koosneb eelarveaasta põhitegevuse tuludest, põhitegevuse kuludest, investeerimistegevustest, finantseerimistegevustest ja likviidsete varade muutusest. Eelarve koostamise aluseks on volikogu poolt kehtestatud valla arengukava.
(3) Eelarve koostatakse kassapõhiselt.
§ 2. Valla eelarvestrateegia
2) eelarvestrateegia vastuvõtmisele eelnenud aasta tegelikud, jooksvaks aastaks kavandatud ja eelarvestrateegis perioodiks prognoositavad põhitegevuse tulud ja eeldatavad põhitegevuse kulud vähemalt kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses sätestatud detailsuses, investeerimistegevuste eelarveosa olulisemad tegevused ja investeeringud koos kogumaksumuse prognoosi ja võimalike finantseerimisallikatega, eeldatav finantseerimistegevuste maht ning likviidsete varade muutus;
3) arvnäitajad, mis on vajalikud eelarvestrateegia perioodiks põhitegevuse tulemi ja netovõlakoormuse määra arvutamiseks;
4) muu valla finantsjuhtimise korraldamiseks oluline informatsioon.
(3) Eelarvestrateegia eelnõu koostab vallavalitsus ja esitab selle kinnitamiseks vallavolikogule hiljemalt 15.maiks.
(4) Eelarvestrateegia eelnõu menetlemisel osalevad kõik volikogu komisjonid keskendudes oma tegevusvaldkonnale.
§ 3. Eelarve koostamine
(1) Eelarve eelnõu koostab vallavalitsus.
(2) Valla allasutused ja struktuuriüksused esitavad kindlaksmääratud tähtajaks, kuid mitte hiljem kui eelarveaastale eelneva aasta 15. septembriks, vallavalitsusele taotlused eelarveliste vahendite saamiseks ja kasutamiseks.
(3) Eelarvesse taotluste esitamise tähtaeg avalikustatakse, et toetuse saamiseks saaksid taotlused esitada ka teised asutused, organisatsioonid ja üksikisikud.
(4) Taotlused peavad lähtuma valla arengukavast ja muudest volikogu otsustest ning olema põhjendatud.
(5) Taotluste esitamata jätmisel koostab allasutuse või struktuuriüksuse alaeelarve projekti vallavalitsus eelmiste aastate andmete põhjal.
(6) Allasutuste ja struktuuriüksuste alaeelarvete projektide läbivaatamisel ja eelarve projekti koostamisel kontrollib vallavalitsus eelseisvaks eelarveaastaks kulutuste arvestamise õigsust, nende vastavust kehtivatele seadustele ja normidele; hindab kulude otstarbekust ning vajadusel korrigeerib seda lähtuvalt valla eelarve tulude prognoosist.
(7) Eelarve eelnõu esitab vallavalitsus volikogule hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 01. detsembriks.
(8) Eelarve eelnõule lisatakse seletuskiri, milles esitatakse vähemalt järgmine informatsioon:
2) ülevaade arengukavas ja muudes arengudokumentides kajastatud eelseisva eelarveaasta eesmärkide ning nende täitmiseks kavandatavate tegevuste kohta;
(9) Eelarve peab olema tasakaalus. Vallavalitsus võib eelarve tulude ja kulude tasakaalustamiseks teha volikogule ettepanekuid laenu võtmiseks või valla vara müügiks.
(10) Eelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse 7 tööpäeva jooksul pärast nende volikogule esitamist valla veebilehel. Seletuskiri peab olema veebilehel kättesaadav kuni eelarveaasta lõpuni.
§ 4. Eelarve eelnõu menetlemine, vastuvõtmine ja jõustumine
(1) Vallavolikogu komisjonid ja vallavolikogu liikmed esitavad parandus- ja täiendusettepanekud pärast eelarve lugemist vallavalitsusele volikogu istungi juhataja poolt määratud tähtajaks.
(2) Vallavalitsusel on õigus esitada omapoolseid eelarve eelnõu parandus- ja täiendusettepanekuid.
(3) Eelarve eelnõu muutmise ettepanekule lisab selle algataja põhjendused ja arvestused kavandatavate muudatustega kaasnevate kulude ja nende katteallikate kohta.
(4) Eelarve eelnõu, millesse on vallavalitsuse poolt lisatud muudatusettepanekud, esitatakse vallavolikogule järgmiseks lugemiseks.
(5) Eelarve vastuvõtmiseks peab volikogu läbi viima vähemalt kaks lugemist.
(6) Eelarve ja seletuskiri avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmist valla veebilehel. Veebilehel avaldatakse samuti eelarve menetlemist käsitlevad volikogu istungi ja volikogu komisjonide koosolekute protokollid.
(7) Eelarve jõustub eelarveaasta algusest. Kui eelarve ei ole eelarveaasta alguseks vastu võetud, võib vallavalitsus kuni eelarve vastuvõtmiseni teha kulutusi kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 24 sätestatud suuruses.
1) seadustest, seaduse alusel antud õigusaktist või vallavolikogu õigusaktist;
§ 5. Lisaeelarve
(2) Lisaeelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse analoogiliselt eelarve eelnõu avaldamisega.
(3) Lisaeelarve eelnõu menetletakse volikogus analoogiliselt eelarve eenõu menetlusega.
(5) Kui eelarveaasta jooksul koostatakse lisaeelarve, tuleb selles kavandada käeoleva paragrahvi lõike 4 punktis 4 nimetatud sihtotstarbelised vahendid või annetused ja nende arvel tehtavad väljaminekud.
(1) Eelarve täitmist korraldab vallavalitsus ja vallavalitsuse poolt kinnitatud eelarveliste tegevusalade kulujuhid. Vallavalitsusel ja valla asutustel on keelatud teha kulutusi, mis ei ole eelarves ette nähtud, välja arvatud seadustes nimetatud juhtudel.
(2) Põhitegevuse kulude ja investeerimistegevuse eelarveosade täitmisel võib üht täita samas mahus rohkem, kui teine eelarve osa jääb täitmata, kui see on põhjustatud hangete korraldamise järel selgunud tingimustest, mille tõttu planeeritud tehing klassifitseeritakse eelarve täitmisel tulenevalt põhivara arvelevõtmise reeglitest teisiti, kui oli eelarves ette nähtud.
(3) Eelmise aasta eelarves ettenähtud, kuid tegemata jäänud väljaminekute tegemine kavandatakse vajadusel jooksva aasta eelarvesse.
(4) Eelarves nähakse ette reservfond, mida vallavalitsus kasutab vastavalt käesoleva määruse § 7 sätestatule.
(5) Informatsiooni eelarve täitmise kohta eelarveaasta jooksul esitab vallavalitsus vallavolikogule volikogu nõudmisel.
(6) Hiljemalt iga kuu kalendrikuu 10.kuupäevaks esitab rahandusteenistus kulujuhtidele eelarve täitmise aruande eelneva kalendrikuu lõpu seisuga.
§ 7. Reservfondi kasutamine
(1) Valla reservfond moodustatakse vähemalt 1% ulatuses eelarve põhitegevuse kuludest ning selle täpse suuruse igaks eelarveaastaks määrab vallavolikogu eelarve vastuvõtmisel.
(3) Taotlus reservfondist raha eraldamiseks esitatakse vallavalitsusele kirjalikult ning selles peab olema ära näidatud taotluse põhjendus ja vastav rahaline arvestus.
1) rahuldada taotlus täielikult või osaliselt;
2) tagastada taotlus ja nõuda taotlejalt täiendavaid põhjendusi;
3) jätta taotlus rahuldamata koos põhjuste äranäitamisega.
(5) Raha eraldamine reservfondist vormistatakse vallavalitsuse korraldusega. Reservfondist eraldatud summa ulatuses võib teha kulusid ainult pärast vallavalitsuse vastava korralduse jõustumist.
(6) Vallavalitsus esitab vallavolikogule aruande reservfondi kasutamise kohta koos eelarve täitmise aruandega ning samuti volikogu igakordsel nõudmisel. Reservfondi kasutamise kohta annab vallavalitsus informatsiooni valla eelarve- ja majanduskomisjonile kord kuus.
(1) Eelarve täitmise aruanne on valla majandusaasta aruande koostisosa. Aruande koostab vallavalitsus ja esitab selle volikogule hiljemalt 31.maiks. Aruandele lisatakse volikogu poolt määratud audiitori arvamus.
(2) Raamatupidamise aastaaruande koosseisu kuuluvas eelarve täitmise aruandes esitatakse vähemalt kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 5 lõike 3 kehtestatud detailsuses aruandeaasta esialgse eelarve, lõpliku eelarve ja eelarve täitmise andmed.
(3) Majandusaasta aruande tegevusaruandes antakse ülevaade arengukava täitmisest. Ülevaate arengukava täitmisest koostab vallavanem koos abivallavanematega.
(4) Tegevusaruande jaoks koostavad Kuusalu Vallavalitsuse allasutuste juhid ja vallavalitsuse teenistuste juhid kokkuvõtte eelneva aasta jooksul tehtud olulisematest sündmustest ja esitavad selle rahandusteenistuse juhatajale hiljemalt 20.veebruariks.
(5) Enne majandusaasta aruande kinnitamist annab revisjonikomisjon kirjalikult hinnangu volikogule esitatud majandusaasta aruande kohta, lisaks annab revisjonikomisjon ülevaate oma tegevuste kohta.
(6) Volikogu kinnitab aruande hiljemalt 30.juunil.
(7) Kuusalu Vallavalitsuse majandusaasta aruande allkirjastavad digitaalselt volikogu esimees ja vallavanem.
(8) Aruanne koos audiitori aruande, vallavalitsuse protokollilise otsusega aruande heakskiitmise kohta ning volikogu otsus aruande kinnitamise kohta avaldatakse pärast nende kinnitamist seitsme tööpäeva jooksul valla veebilehel.
(9) Kohaliku omavalitsuse üksuse valitseva ja olulise mõju all olev äriühing, sihtasutus või mittetulundusühing esitavad nelja kuu jooksul majandusaasta lõppemisest arvates vallavalitsusele kinnitatud majandusaasta aruande ja audiitori aruande, kui raamatupidamise aastaaruande kontroll on audiitortegevuse seaduse alusel kohustuslik.
§ 9. Varasemate määruste kehtetuks tunnistamine
(1) Kuusalu Vallavolikogu 16.12.2004 määrus nr 22 „Eelarveaasta jooksul sihtotstarbeliste vahendite eelarvesse suunamise kord” tunnistatakse kehtetuks.
(2) Kuusalu Vallavolikogu 27.10.2010 määrus nr 20 „Kuusalu valla reservfondi käsutamise kord” tunnistatakse kehtetuks.
2013. aastal esitab vallavalitsus eelarvestrateegia vallavolikogule hiljemalt 1. septembriks.


[PS4] The Last of Us Part II :: Hinnavaatluse Foorumid
praegune kellaaeg 20.05.2019 09:36
Raud » Mängukonsoolid ja konsoolimängud » [PS4] The Last of Us Part II märgi kõik teemad loetuks
Ostad?
82% [ 39 ]
Ostetud/tellitud
22.06.2018 18:51 [PS4] The Last of Us Part II
Koduleht: The Last of Us
Arendaja: Naughty Dog
Stiil: Horror / Action-RPG/ Survival
Väljalaske kuupäev: 2018/2019
Uudised ja eelvaade: Gamespot
Arvatavasti selle kümnendi parim mäng.
Cant wait! Esimese osa pärast ostsin PS4.
Ma ostsin esimese osa pärast ps3 tegin läbi ja panin müüki, siis tuli remastered versioon ja siis samuti ostsin ps4 ja remastered versiooni/left behind tegin läbi ja panin müüki, siis tuli ps4 pro mille ostsin küll god of wari pärast aga ega last of us siis ostmata jäänud, nüüd ootan part II
Toredad seiklused sul.
Kommentaarid: 95 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 1 :: 0 :: 88
https://www.dailystar.co.uk/tech/gaming/660177/The-Last-of-Us-2-PS4-Release-date-Game-Trailer-2018-news-updates-Naughty-Dog-october-1
Alles 2019 siis nagu arvata võis..
Ei suuda ära oodata, kõik ootavad RDR2 ma jubedalt seda...
Ma ootan kah seda väga aga kuna release date on alles tulevikus siis ei tasu praegu eriti õhinas olla.
Pakun, et tuleb välja 2020a ja PS5 peale
Arvestades seda, et gameplay video on ammu väljas siis tuleb kindlasti ka PS4 peale see välja.
Ei midagi kardinaalselt uut, aga siiski hea kokkuvõte: https://www.vg247.com/2018/11/02/last-of-us-part-2-release-date-playable-characters-new-gameplay-features-multiplayer-enemies/
Omalgi kindel ost.
Amazonil ja Gamestopil on pre-orderi tellimused juba väljas. Gamestop ütleb release'iks 29/04/2019
Tundub selline näpukas või mingi admebaasi häire.
On mingeid uudiseid ka millal teine osa võiks müügile jõuda?
Ei ole silma jäänud, 2019 ei tundu eriti tõenäoline
Tõenäoliselt tuleb siis kui PS5 välja tuleb. Pakun aasta 2020
Päris kaua on juba nüüdseks nokitsetud mängu kallal. Ehk on lootust, et tuleb käesoleva aasta lõpus.
Raud » Mängukonsoolid ja konsoolimängud » [PS4] The Last of Us Part II


text:
Raamatupidamisseaduse nõuded raamatupidamise algdokumentidele
Home/raamatupidamine/Raamatupidamisseaduse nõuded raamatupidamise algdokumentidele
Raamatupidamise algdokumentidele kehtivad kindlad vorminõuded, mis tulenevad erinevatest seadustest sh raamatupidamisseadusest. Lisaks on praktikas välja kujunenud arvetele tavapäraselt lisatavad andmed.
Artikkel ilmus ajakirja Raamatupidamise Praktik novembrinumbris.
Raamatupidamise algdokument on tõenduseks konkreetse tehingu toimumise kohta. Algdokument näitab, milline oli tehingu sisu, kes olid tehingu osalised ja millal täpselt tehing toimus, kas mingil kuupäeval või perioodil. Audiitor hindab algdokumentide kvaliteeti auditi käigus ja maksurevident hindab algdokumendi alusel, kas see konkreetne kulu on selle ettevõtte jaoks ettevõtlusega seotud või mitte.
Tulumaksuseaduse § 51 lg 2 punkti 3 kohaselt tuleb puuduliku või puuduva algdokumendiga kuludelt tasuda tulumaks. Tulumaksuseadus eraldi algdokumendi nõudeid ei sätesta, vaid viitab raamatupidamisseadusele. Raamatupidamisseadus käsitleb arve kohustuslikke vorminõudeid paragrahvis § 7.
Riigikohtu lahend 3-3-1-46-11 kinnitab, et algdokument võib koosneda ka mitmest osast. Ühte tehingut võib tõendada ja tihti tõendabki tervikliku algdokumendi asemel mitu dokumenti (näiteks ostu-müügileping, kauba saateleht, arve, maksekorraldus, pangakonto väljavõte).
Arve võib viidata näiteks lepingule või lisale, sellisel juhul muutub viidatud dokument algdokumendi osaks. Kui arvel on “reklaamiteenused vastavalt lepingule”, aga lepingut maksuametile ette näidata ei ole, jääb sisu tõendamata.
Algdokumendi vorminõuete hierarhia
1. Sisuliselt kõige olulisemad andmed:
tehingu majanduslik sisu ja periood, millal teenus osutati või kaup müüdi
2. Kohustuslikud formaalsed andmed:
tehingupoolte aadressid (ostja ja müüja)
ostja ettevõtet esindava isiku allkiri, mis kinnitab majandustehingu toimumist
Need andmed on nõutavad selleks, et algdokument sobiks raamatupidamise kuludokumendiks ja tõendaks ettevõtlusega seotust tulumaksuseaduse mõistes. Siiski on tegemist rohkem formaalsete nõuetega, mida saab vajaduse korral täiendada ja parandada.
Kui algdokumentide alusel koostatakse koonddokument, siis aadressid, allkiri ja järjekorranumber võivad olla ainult koonddokumendil (nt majanduskulude aruanded).
3. Käibemaksuseaduse lisanõuded (KMS § 37 lg 7)
Selleks et käibemaksukohustuslasel oleks õigus ostukäibemaksu tagasi küsida, on peale eelnimetatute nõutavad ostuarvel ka alljärgnevad andmed:
müüja käibemaksuregistri number
kauba või teenuse hind ilma käibemaksuta ning allahindlus, kui see pole hinna sisse arvatud
maksustatav summa käibemaksumäärade kaupa koos kohaldatavate käibemaksumääradega või maksuvaba käibe summa
tasumisele kuuluv käibemaksusumma eurodes (v.a seaduses sätestatud juhtudel)
kauba soetaja või teenuse saaja maksukohustuslasena registreerimise number, kui tal on maksukohustus kauba soetamisel või teenuse saamisel
KMS-i § 37 lõige 8 loetleb veel mõned juhtumid, eeskätt sellised, mis on seotud maksuvabastuste ja ühendusesiseste tehingutega, mille korral tuleb arvele lisada täiendavaid andmeid.
Käibemaksuarvestuses on oluline, et müüja oleks arve korrektselt väljastanud ostja nimele (v.a kahel allpool kirjeldatud erandjuhtumil, kui on lubatud väljastada lihtsustatud arve). Probleem on eeskätt selliste käibemaksu sisaldavate kuludega, mida ettevõtja töötajale hüvitab, näiteks kodukontori või mobiiltelefoni kulud. Raamatupidamise algdokumendiks võivad need sobida ja tulumaksuga maksustamise probleemi ei ole, aga käibemaksu neilt tagasi küsida siiski ei saa.
Erand käibemaksunõuetes – lihtsustatud arve
Lihtsustatud arve (KMS § 37 lg 9 ja lg 10) võib väljastada siis, kui arvel olev summa ilma käibemaksuta ei ületa 160 eurot:
reisijateveo teenuse osutamisel
parkimisautomaadi, automaattankla makseterminali ja muude sama laadi aparaatide väljatrükitava arve korral – ehk sellised juhtumid, kui arve väljastajaks on masin ja ostjat tuvastada ei ole võimalik.
Sellisel juhul märgitakse arvele vähemalt järgmised andmed:
arve väljastamise kuupäev
maksukohustuslase nimi, maksukohustuslasena registreerimise number
kauba või teenuse nimetus või kirjeldus
tasumisele kuuluv käibemaksusumma.
Ostja, kellele on väljastatud lihtsustatud arve, on kohustatud sellele arvele märkima oma nime ja maksukohustuslasena registreerimisnumbri.
4. Muudest seadustest tulenevad nõuded
Äriseadustiku § 15 ütleb, et kõigile äridokumentidele tuleb lisada äriregistri kood. Äriregistri koodi puudumine arvelt ei muuda arvet siiski maksuseaduste mõistes ebasobivaks, samuti ei sätesta seda sellisel kujul raamatupidamisseadus. Praktikas on äriregistri kood tõepoolest ka arve jaluses kirjas, sest seda on tihti vaja ostjale tarnijate registri jaoks. Äriregistri koodi läheb vaja ka KMD INF-i koostamiseks.
5. Praktikas täiendavalt lisatavad andmed
Võimalike arusaamatuste vältimiseks lisatakse arvele peale seaduses ette nähtud andmete tavaliselt praktikas väljakujunenud ulatuses järgmist kasulikku infot:
makseinfo – arvelt peaks saama üheselt ja selgelt aru, kas arve on tasutud ettemaksuga, kuulub maksmisele ülekandega tulevikus või on makstud kohapeal sularahas
kui arve makstakse ülekandega, siis tuleks arvele lisada maksetähtaeg
kontaktandmed – üldiselt lisatakse arvele ka telefoninumber ja meiliaadress, et ostja (või ostja raamatupidaja) saaks müüjaga kontakteeruda.
Algdokumentide parandamine
Riigikohus on korduvalt oma lahendites rõhutanud, et maksumaksjal tuleb võimaldada vajaduse korral algdokumenti parandada.
Ainuüksi vorminõude rikkumine ei tähenda, et tegemist pole raamatupidamisarvestuse algdokumendiga. Tõendiks ei saa lugeda vormiveaga raamatupidamisarvestuse algdokumenti siis, kui maksumaksja ei kõrvalda sellest veast tekkinud mõistlikku kahtlust, et tegemist on pettusega (Riigikohtu lahend 3-3-1-15-02).
Parandatava vormiveaga kuludokumendi puhul peab maksuhaldur tegema maksumaksjale ettepaneku esitada määratud tähtpäevaks puuduvad andmed. Nõustuda ei saa väitega, et raha liikumist kajastavat dokumenti ei tohi täiendada. Parandada ei tohi küll arvnäitajaid, kuid näiteks ostja nime või aadressi hilisem lisamine müügitšekile pole keelatud (Riigikohtu lahend 3-3-1-26-02). Arvnäitajate parandamise keeld tulenes tollal kehtinud raamatupidamisseadusest, kus see oli sõnaselgelt kirjas. Praegune raamatupidamisseadus tegelikult sellist keeldu ei sisalda.
Paranduste tegemisel peab järgima maksukorralduse seaduse § 57 lõike 5 nõuet – maksuarvestuse dokumente ei tohi muuta viisil, mis ei võimalda nende esialgse sisu, samuti muudatuse tegemise aja kindlakstegemist, ning raamatupidamisseaduse § 10, mille kohaselt tuleb paranduse kohta koostada õiend, kui parandus omakorda ei toetu teisele algdokumendile.
Algdokumentide nõuete jälgimine on raamatupidajatele küllalt tüütu osa tööst, mille väärtust keegi peale maksuametnike ja audiitorite ei hinda. Sellegipoolest on raamatupidamisseaduse, tulumaksuseaduse, käibemaksuseaduse ning teiste oluliste regulatsioonide tundmine ja järgimine kindlasti oluline osa raamatupidaja tööst.
By Krista Teearu|2019-09-24T10:10:50+03:0030. detsember 2014|raamatupidamine|2 kommentaari
Katrin 30. detsember 2014 at 20:52 - Reply
Annan teemaväliselt teada, et WordPressi aastaraporti andmetel on pilvebyroo.ee minu PilveKatrini blogi viie “top referring site” hulgas. Aitäh viitamast, motiveerimast, julgustamast ja olemas olemast! Õnnistatud aastavahetust Sulle ja Sinu klientidele ning koostööpartneritele 🙂
Krista Teearu 31. detsember 2014 at 07:23 - Reply
Katrin, sa oled nii tubli olnud sel aastal!
Jõudu ja jaksu edaspidiseks, ilusat aastavahetust ja head uut aastat!

matches:
§ 51
§ 7
§ 37
§ 37
§ 37
§ 15
Riigikohus
§ 57
§ 10


Konsoolifoorum • Vaata teemat - PS Network maas
PS Network maas
Esimene lugemata postitus • 293 postitust • 17. leht 18-st • 1 ... 14, 15, 16, 17, 18
Re: PS Network maas
Postitas EdragonXX » 29 Juul 2012, 16:16
[quote="Lehov"]
PSN ei ole koguaeg maas ju mida te xboxi pooldajad ajate Eelmine kord kui psn maas oli said inimesed tasuta mänge alla laadida Igati heastati sellega Ja xboxi ka nüüd ostma ei läheks!!
Mis jutt see nüüd on? Viimane kord kui PSN maas oli, oli miski paar nädalat tagasi. Ei tea et keegi oleks saanud sellepeale mänge tasuta alla laadida.
Postitas Ar7ur » 29 Juul 2012, 16:59
Mul paar nädalat tagasi kõik töötas
Postitas Lehov » 29 Juul 2012, 17:45
Vb see ei olnud siis viimane kord aga kui kunagi pikemalt maas oli siis sai Ja sa usu vähem neid feike jutte psn maas olekust osta ps3 ja siis näed kui palju see maas on ma ütleks et pole eriti aru saanud et see palju maas oleks Koguaeg on mingi jutt et psn maas kuigi seda pole
Postitas Ar7ur » 29 Juul 2012, 18:05
Kas sa vihkad X360 ?
Postitas Lehov » 29 Juul 2012, 20:00
Ei lihtsalt see hakkab närvi ajama et mingid tüübid koguaeg räägivad et psn maas kuigi ei ole suht naljakas on isegi vahepeal lugeda neid feike jutte konsoolidel mängivad inimesed peaksid just kokku hoidma mitte erinevaid konsoole maha tegema
Postitas EdragonXX » 02 Aug 2012, 16:55
Fake jutte et PSN on maas? Oot kas sa nimetad Sony Official PlaySatation lehekülge ja pressiteateid Sony'lt fake'ks?
Postitas Ar7ur » 02 Aug 2012, 17:30
Nagu näed
Postitas Ra1n » 02 Aug 2012, 18:11
See ei pruugi üldse meie regioon olla,mis maas on.kaldun arvama,et pigem see põhja-ameerika.
[img width=500 height=114]http://mypsn.eu.playstation.com/psn/profile/Rain_EST.png[/img]
Liitunud: 12 Nov 2009, 14:58
Asukoht: Saarlane
Postitas Lehov » 02 Aug 2012, 19:35
Mõni läks ikka eriti kikki ära siin kui ma väidan tema jutule vastupididst
Postitas EdragonXX » 05 Aug 2012, 19:35
[quote="Ra1n"]
Nu EU regioon on ka üsna tihti maas, nagu Sony pressikatest näha.
Et siis täpsustan kui ma viitasin Sony pressikatele ja Playstation lehele, siis pidasin silmas EU oma.
Nu aga sa scrolli üles tagasi ja vaata kes siin leili läks. Hakkasid rääkima midagi et viimati kui maas oli, sai rahvas tasuta mänge. No tee mis tahad ei tule mulle mitte meelde et keegi oleks kuu aega tagasi mingeid mänge saanud. Ja siis jätkasid teemaga et Sony pressikad on FAKE! No tule taevas appi ütleks Ansip sellepeale.
Viimati muutis EdragonXX, 05 Aug 2012, 19:38, muudetud 1 kord kokku.
Postitas Lehov » 06 Aug 2012, 13:32
Ja vaata ise üles kas ma rääkisin kuu tagasi sai keegi tasuta mänge Ja sa mees oled siin nüüd nii leilis et ei suuda rahuneda jah ma eksisin sry kuid mind häirib see et koguaeg mingi teema sellest et see maas kuigi ise pelan rahulikult samal ajal aga ehk olen neid jutte kuskilt mujalt lugenud Suured vabandused master EdragonXX !!
Postitas EdragonXX » 01 Sept 2012, 21:37
Ja vaata ise üles kas ma rääkisin kuu tagasi sai keegi tasuta mänge
Vaatasin, äkki vaatad ise ka mida kirjutasid --->
Postitas Hundikutsu » 02 Sept 2012, 00:01
Huvitav tähelepanek:Iga kord kui PS3 Networkiga on mingi jama on üks ja seesama isik platsis ja kisab, et PSN on jälle maas.Huvitav. kas sellega soovitakse näidata, et Sony on saast ja XBox360 on see ainus ja õige konsool, mis on taeva kingitus ja vigadest vaba? Võin olla ülekohtune aga sellest ei pea küll pidevalt hõiskama, et on jälle mõned tunnid PSN maas, iga PS3 kasutaja saab seda ise omal nahal teada, kas on või ei ole maas, selleks ei ole vaja teatud XBoxi fännil vaja pidevalt sõna võtta . Loodan,et isik keda kriitiliselt puudutan suudab kriitikat taluda ja pikka viha ei pea
http://www.youtube.com/user/RunningOtacon
Postitas Lehov » 02 Sept 2012, 00:45
[quote="Hundikutsu"]
[/quote]LIKE
Postitas gordon » 12 Sept 2012, 14:46
Tõesti võiks selle teema ära lõpetada. Mul pole kordagi peale seda suuremat psn maas olemist mingeid probleeme olnud. Alati saan mängida kui selleks soov tekib. Väiksemad maasolekud, mis mõningate andmete sõnul on aset võtnud, ei peaks kedagi häirima.
Xboxi omanikud ei peaks üldse oma nina siia toppima, las see psn olla maas siis, te tegelege oma xboxiga.
Ja eelmise postitusega nõustun ka. LIKE
Postitas EdragonXX » 03 Okt 2012, 13:38
Mul on rohkem seadmeid kui ainult üks. Ning kui hundikutsu hoolikalt vaatab, siis ta ka näeb et kõik teated on eelnevate kuupäevadega! Ehk siis informatiivsed teated et sel ja sel nädalavahetusel on PSN maas! Et teaksid end ette valmistada järgmiseks PSN vabaks nädalavahetuseks.
Aga nagu näha siis tõsised PS3 fännid võtavad absoluutselt iga asja rünnakuna nende kullakalli PS3 suhtes! Samas PSP omanikud ei tunne end kunagi puudutatuna! Veider kas pole, räägib vist enda eest paljutki see fakt.
Postitas GameTrigger » 14 Okt 2012, 19:13
http://www.joystiq.com/2012/10/13/psa-p ... ctober-15/
Oi-oi, ai-ai
Käige pe*sse oma *// olgem Eesti sõbralikud //* jutuga!
SNES / GC / GB / GBC / GBA Micro / GBA SP / N3DS / X360 / PSP / PS1 / PS One / PS2 / PS3 / PS Vita
293 postitust • 17. leht 18-st • 1 ... 14, 15, 16, 17, 18


Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses Haridusministeeriumi ümbernimetamisega Haridus- ja Teadusministeeriumiks – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses Haridusministeeriumi ümbernimetamisega Haridus- ja Teadusministeeriumiks
RT I 2002, 99, 585
Vastu võetud 03.12.2002 nr 368
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 53, 305; 59, 358; 94, 578; 100, 646; 102, 677; 2002, 57, 354; 87, 505; 90, 520) § 43 lõike 3, «Vangistusseaduse» (RT I 2000, 58, 376; 2002, 84, 492) § 116 lõike 7, § 142 lõike 6 ja § 146 ning «Vabariigi Valitsuse seaduse muutmise seaduse» (RT I 2002, 90, 520) § 2 lõike 1 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 8. oktoobri 1996. a määrusega nr 244 kinnitatud «Valitsusasutuste hallatavate riigiasutuste moodustamise ja ümberkorraldamise ning nende tegevuse lõpetamise korra» (RT I 1996, 73, 1300; 1998, 118/120, 1898; 1999, 57, 603; 92, 828; 2002, 91, 525) punktis 2 asendatakse sõna «haridusministri» sõnadega «haridus- ja teadusministri».
§ 2. Vabariigi Valitsuse 21. novembri 2000. a määruses nr 370 «Vanglaametniku ettevalmistusteenistusse võtmise ja ettevalmistusteenistuse läbiviimise korra kehtestamiseks volituse andmine» (RT I 2000, 87, 564; 2001, 95, 593) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 2 sõnastatakse järgmiselt:
« § 2. Vanglaametniku ettevalmistusteenistusse võtmise ja ettevalmistusteenistuse läbiviimise korra Tallinna Pedagoogilises Seminaris kehtestab haridus- ja teadusminister kooskõlastatult justiitsministriga.»;
2) paragrahv 3 sõnastatakse järgmiselt:
« § 3. Vanglaametniku ettevalmistusteenistusse võtmise ja ettevalmistusteenistuse läbiviimise korra Tartu Kutsehariduskeskuses kehtestab haridus- ja teadusminister kooskõlastatult justiitsministriga.»
§ 3. Vabariigi Valitsuse 21. novembri 2000. a määruse nr 371 ««Vangistusseaduse» §-s 142 sätestatud toetuste ja hüvitiste arvutamise ning maksmise kord» (RT I 2000, 87, 565) § 15 lõikes 3 asendatakse sõna «Haridusministeeriumi» sõnadega «Haridus- ja Teadusministeeriumi».
§ 4. Vabariigi Valitsuse 30. novembri 2000. a määruses nr 384 «Vanglaametniku, vangla sotsiaaltöötaja ja vanglaametnikukandidaadi terviseuuringute tegemise tingimused, perioodilisus ja kord» (RT I 2000, 90, 584) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõikes 3 asendatakse sõna «Haridusministeerium» sõnadega «Haridus- ja Teadusministeerium»;
2) paragrahvi 8 lõikes 3 asendatakse sõna «haridusministri» sõnadega «haridus- ja teadusministri».
§ 5. Määrus jõustub 1. jaanuaril 2003. a.
Justiitsminister Märt RASK


Meediatehnoloogia erialade riiklik õppekava – Riigi Teataja
Meediatehnoloogia erialade riiklik õppekava
Meediatehnoloogia erialade riiklik õppekava - sisukord
2 Trükitehnoloogia eriala õppekava üldosa
§ 4 Trükitehnoloogia eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
21 Kujundaja eriala õppekava üldosa
§ 71 Kujundaja eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
§ 72 Nõuded õpingute alustamiseks ja lõpetamiseks
§ 73 Õppekava õppemaht ja põhiõpingute moodulite loetelu ja õppemaht
§ 74 Õpingute läbimisel omandatavad kutsed
§ 8 Kooli õppekavade määrusega vastavusse viimine
RT I, 25.10.2018, 16
Vastu võetud 18.07.2014 nr 55
RT I, 25.07.2014, 1
jõustumine 28.07.2014
(1) Meediatehnoloogia erialade riiklik õppekava (edaspidi riiklik õppekava) määrab kindlaks audiovisuaalsete tehnikate ja meedia tootmise õppekavarühma kuuluvate erialade kutsekeskhariduse õppekavade eesmärgid, saavutatavad õpiväljundid ja seosed Eesti kvalifikatsiooniraamistikuga (edaspidi EKR), õpingute alustamise ja lõpetamise nõuded, õppekava moodulid ning nende õppemahu Eesti kutsehariduse arvestuspunktides (edaspidi EKAP) koos õpiväljundite ja hindamiskriteeriumitega, moodulite valiku võimalused ja tingimused ning spetsialiseerumisvõimalused.
1) trükitehnoloogia (inglise keeles Printing technology), EKRi tase 4, õppemaht 180 EKAPd, spetsialiseerumistega trükiettevalmistaja (inglise keeles Graphic Prepress operator) ja ofsettrükkal (inglise keeles Printing machine operator);
2) kujundaja (inglise keeles designer), EKRi tase 4, õppemaht 210 EKAPd.
(1) Riiklik õppekava koosneb eriala õppekava üldosast ja lisadest. Lisades esitatakse eriala õppesisu moodulitena.
(4) Trükitehnoloogia eriala põhiõpingute ja trükiettevalmistaja ning ofsettrükkali spetsialiseerumise moodulite loend, õppemaht, õpiväljundid ja hindamiskriteeriumid lävendi tasemel on esitatud määruse lisas 2.
(5) Kujundaja eriala põhiõpingute moodulite loend, õppemaht, õpiväljundid ja hindamiskriteeriumid lävendi tasemel on esitatud määruse lisas 3.
Kool koostab riikliku õppekava alusel eriala kutsekeskhariduse õppekava, võttes aluseks riiklikus õppekavas esitatud kohustuslikud eriala- ja põhiõpingute moodulid ning lisades üldõpingute ja valikõpingute moodulid.
2. peatükk Trükitehnoloogia eriala õppekava üldosa
§ 4. Trükitehnoloogia eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
(1) Õpetusega taotletakse, et õpilane omandab teadmised, oskused ja hoiakud, mis on vajalikud tööks trükiste tootmise valdkonnas ning luuakse eeldused õpingute jätkamiseks ja elukestvaks õppeks.
1) mõistab trükiste tootmise põhimõtteid ning kasutab töö tegemisel omandatava kutse taseme piires erialast oskussõnavara, meetodeid ja töövahendeid;
2) täidab iseseisvalt tootmisprotsessi nõudeid, järgides tööohutuse reegleid, materjali-, keskkonna- ja energiasäästliku tootmise põhimõtteid, tööriistade ja seadmete õigeid kasutusvõtteid ning töötades trükkalina, trükiste kujundaja ja trükiettevalmistajana lähtub äri- ning kutse-eetika nõuetest ning õigusnormidest;
3) mõistab loetud tekste ning väljendab ennast õppekeeles selgelt ja arusaadavalt nii suuliselt kui ka kirjalikult;
4) suhtleb õpitavas võõrkeeles iseseisva keelekasutajana;
5) kasutab oma matemaatikateadmisi nii erialaselt kui elus edukalt toimetulekuks;
6) mõistab loodusteaduslikku maailmapilti, väärtustab ja järgib jätkusuutliku arengu põhimõtteid;
7) mõistab ühiskonna arengu põhjuslikke seoseid ja lähtub ühiskonnas kehtivatest väärtustest;
8) kasutab kunstialaseid teadmisi ja kogemusi oma elukvaliteedi tõstmiseks ja isiksuse arendamiseks;
9) omab valmisolekut asuda tööle õpitud kutsealal.
(3) Trükiettevalmistaja spetsialiseerumise moodulite läbimisel õpilane oskab trükiseid kujundada ja trükiks ette valmistada või veebis avaldada, arvestades tootmisprotsessi nõudeid ning kujundusgraafika põhimõtteid.
(4) Ofsettrükkali spetsialiseerumise moodulite läbimisel õpilane oskab trükkida ofsettrükimasinal ning tunneb ka teiste trükitehnoloogiate ja trükiste järeltöötluse põhimõtteid.
(2) Õpingud loetakse lõpetatuks, kui õpilane on omandanud trükitehnoloogia eriala õppekava õpiväljundid vähemalt lävendi tasemel.
(1) Trükitehnoloogia eriala õppekava õppemaht on 180 EKAPd, mis jaguneb järgmiselt:
2) ühised põhiõpingud 70 EKAPd, sealhulgas lõimitud võtmepädevuste õpe 21 EKAPd ja praktika vähemalt 12 EKAPd;
3) trükiettevalmistaja spetsialiseerumise põhiõpingud 53 EKAPd, sealhulgas lõimitud võtmepädevuste õpe 9 EKAPd ja praktika vähemalt 19,5 EKAPd;
4) ofsettrükkali spetsialiseerumise põhiõpingud 53 EKAPd, sealhulgas lõimitud võtmepädevuste õpe 9 EKAPd ja praktika vähemalt 19,5 EKAPd;
5) valikõpingud 27 EKAPd.
1) karjääri planeerimine ja ettevõtluse alused 6 EKAPd;
2) trükiste tootmine 31 EKAPd;
3) trükikvaliteedi juhtimine 21 EKAPd;
4) digitaaltrükk 12 EKAPd.
(3) Trükiettevalmistaja spetsialiseerumise põhiõpingute moodulid ja õppemaht on järgmine:
1) trükiettevalmistus 26 EKAPd;
2) trükiste kujundamine 18 EKAPd;
3) multimeedium 9 EKAPd.
(4) Ofsettrükkali spetsialiseerumise põhiõpingute moodulid ja õppemaht on järgmine:
1) trükimasinad 21 EKAPd;
2) trükkimine 32 EKAPd.
(5) Spetsialiseerumine trükiettevalmistajaks või ofsettrükkaliks õpingute käigus, mis sätestatakse kooli õppekavas järgnevalt:
1) spetsialiseerumisel trükiettevalmistajaks on vajalik omandada moodulite 1–7 õpiväljundid;
2) spetsialiseerumisel ofsettrükkaliks on vajalik omandada moodulite 1–4 ja 8–9 õpiväljundid.
(1) Õppekava moodulite 1–7 õpiväljundite saavutamisel omandatakse kutsele „Trükiettevalmistaja, tase 4” vastavad kompetentsid.
(2) Õppekava moodulite 1–4 ja 8–9 õpiväljundite saavutamisel omandatakse kutsele „Ofsettrükkal, tase 4” vastavad kompetentsid.
21. peatükk Kujundaja eriala õppekava üldosa
§ 71. Kujundaja eriala kutsekeskharidusõppe eesmärk ja õpiväljundid
(1) Õpetusega taotletakse, et õpilane omandab kompetentsid, mis võimaldavad töötada kujundajana nii iseseisvalt kui meeskonnaliikmena loomemajanduses ning luuakse eeldused õpingute jätkamiseks ja elukestvaks õppeks.
1) väärtustab valitud eriala ja kutset, on kursis eriala arengusuundadega ning on teadlik erinevatest tööturu suundumustest loomemajanduses;
2) kujundab keskkonda ja objekte, esitades teavet esteetiliselt, korrastatud ja mõtestatud moel, kasutades erialast tarkvara, tehnoloogiat, töövõtteid ja -vahendeid;
3) täidab iseseisvalt tööülesandeid, juhindudes tellijaga kooskõlastatud lähteülesandest, planeeritud tööprotsessist ja koostööpartnerite tagasisidest, vastutab tööülesannete õigeaegse täitmise ja lõpptulemuse eest;
4) töötab ergonoomiliselt ning järgib tööohutuse, materjalide ohutu, säästliku ja keskkonnateadliku kasutamise ning käitlemise põhimõtteid;
5) kasutab loovalt uusi ideid, kavandab ja teostab kujunduslahendusi, tuginedes ettevõtluse printsiipidele;
6) töötab meeskonnas erinevates rollides, on avatud koostööle ning käitub vastastikust suhtlemist toetaval viisil;
7) mõistab loetud tekste ning väljendab ennast õppekeeles selgelt ja arusaadavalt nii suuliselt kui ka kirjalikult;
8) suhtleb õpitavas võõrkeeles iseseisva keelekasutajana;
9) kasutab oma matemaatikateadmisi nii erialaselt kui elus edukalt toimetulekuks;
10) mõistab loodusteaduslikku maailmapilti, väärtustab ja järgib jätkusuutliku arengu põhimõtteid;
11) mõistab ühiskonna arengu põhjuslikke seoseid ja lähtub ühiskonnas kehtivatest väärtustest;
12) kasutab kunstialaseid teadmisi ja kogemusi oma elukvaliteedi tõstmiseks ja isiksuse arendamiseks;
13) mõistab infotehnoloogia rolli, võimalusi ja potentsiaalseid ohte, hangib, kasutab, töötleb, edastab ja säilitab tööalast infot, kasutades infotehnoloogilisi vahendeid ja erinevaid andmebaase;
14) koostab juhendamisel endale lühi- ja pikaajalise karjääriplaani, on algatusvõimeline ja leiab iseseisvalt võimalusi erialaseks täiendamiseks ning tööturul rakendumiseks;
15) väärtustab tervislikke eluviise, oskab hoida ja vajaduse korral taastada oma vaimset ja füüsilist vormi.
§ 72. Nõuded õpingute alustamiseks ja lõpetamiseks
(2) Õpingud loetakse lõpetatuks, kui õpilane on omandanud kujundaja eriala õppekava õpiväljundid vähemalt lävendi tasemel.
§ 73. Õppekava õppemaht ja põhiõpingute moodulite loetelu ja õppemaht
(1) Kujundaja eriala õppekava õppemaht on 210 EKAPd, mis jaguneb järgmiselt:
2) põhiõpingud 148 EKAPd, sealhulgas lõimitud võtmepädevuste õpe 30 EKAPd ja praktika vähemalt 24 EKAPd;
3) valikõpingud 32 EKAPd.
1) sissejuhatus kutseõpingutesse 2 EKAPd;
2) karjääri planeerimine ja ettevõtluse alused 6 EKAPd;
3) kultuuri- ja kunstilugu 15 EKAPd;
4) kujutava kunsti ja kujundamise alused 37 EKAPd;
5) kujunduse idee loomine ja kavandamine 8 EKAPd;
6) kujundamise tööprotsessi alused 6 EKAPd;
7) praktika 24 EKAPd;
8) kujundusgraafika loomine 50 EKAPd;
9) liikuva graafika loomine 50 EKAPd;
10) interaktiivse graafika loomine 50 EKAPd;
11) dekoreerimine 50 EKAPd;
12) stiliseerimine 50 EKAPd;
13) 3D-modelleerimine 50 EKAPd;
14) 3D-animeerimine 50 EKAPd;
15) tekstuuri ja faktuuri loomine 50 EKAPd;
16) 3D-kujunduse loomine 50 EKAPd;
17) digitaalsete miniatuuride loomine 50 EKAPd;
18) illustreerimine 50 EKAPd.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 8–18 nimetatud moodulid on spetsialiseerumise moodulid, millest õpingute käigus valitakse vähemalt üks. Valiku tingimused ja võimalused sätestatakse kooli õppekavas.
§ 74. Õpingute läbimisel omandatavad kutsed
Eriala põhiõpingute moodulite 1–7 ning spetsialiseerumise moodulitest 8–18 vähemalt ühe õpiväljundite saavutamisel omandatakse kutsele „Kujundaja, tase 4” vastavad kompetentsid alljärgnevalt:
1) eriala põhiõpingute moodulite 1–7 ja spetsialiseerumise mooduli 8 õpiväljundite saavutamisel spetsialiseerumine „Kujundusgraafik, tase 4”;
2) eriala põhiõpingute moodulite 1–7 ja spetsialiseerumise mooduli 9 õpiväljundite saavutamisel spetsialiseerumine „Liikuva graafika kujundamine, tase 4”;
3) eriala põhiõpingute moodulite 1–7 ja spetsialiseerumise mooduli 10 õpiväljundite saavutamisel spetsialiseerumine „Interaktiivse graafika kujundaja, tase 4”;
4) eriala põhiõpingute moodulite 1–7 ja spetsialiseerumise mooduli 11 õpiväljundite saavutamisel spetsialiseerumine „Dekoraator, tase 4”;
5) eriala põhiõpingute moodulite 1–7 ja spetsialiseerumise mooduli 12 õpiväljundite saavutamisel spetsialiseerumine „Stilist, tase 4”;
6) eriala põhiõpingute moodulite 1–7 ja spetsialiseerumise mooduli 13 õpiväljundite saavutamisel spetsialiseerumine „3D-modelleerija, tase 4”;
7) eriala põhiõpingute moodulite 1–7 ja spetsialiseerumise mooduli 14 õpiväljundite saavutamisel spetsialiseerumine „3D-animaator, tase 4”;
8) eriala põhiõpingute moodulite 1–7 ja spetsialiseerumise mooduli 15 õpiväljundite saavutamisel spetsialiseerumine „3D-tekstuurija, tase 4”;
9) eriala põhiõpingute moodulite 1–7 ja spetsialiseerumise mooduli 16 õpiväljundite saavutamisel spetsialiseerumine „3D-kunstnik-kujundaja, tase 4”;
10) eriala põhiõpingute moodulite 1–7 ja spetsialiseerumise mooduli 17 õpiväljundite saavutamisel spetsialiseerumine „Digiskulptor, tase 4”;
11) eriala põhiõpingute moodulite 1–7 ja spetsialiseerumise mooduli 18 õpiväljundite saavutamisel spetsialiseerumine „Illustraator, tase 4”.
§ 8. Kooli õppekavade määrusega vastavusse viimine
Veaparandus - Taastatud ekslikult puudunud moodulite kirjeldused Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
Lisa 2 Trükitehnoloogia eriala põhiõpingute moodulid
Lisa 3 Kujundaja eriala põhiõpingute moodulid


text:
2-16-13034/108 Riigikohtu tsiviilkolleegium 15.05.2019
AÕS § 294 lg 1
AÕS § 314 lg 2
VÕVS § 8 lg 2
VÕVS § 28 lg 3
VÕVS § 17 lg 2 p 1
VÕVS § 17 lg 2 p 7
Võlgnikule ei saa ette heita ainuüksi aegunud nõude täitmist. Nõude rahuldamine ei ole võlausaldaja huve kahjustav ainuüksi põhjusel, et see on aegunud. (p 15.1)
Hinnang võlausaldajate huvide kahjustamisele tuleb igal üksikjuhul anda eraldi, arvestades kogumis ka teisi asjaolusid.
Kui avaldaja on teinud tehingu lähikondsega, võib see viidata kogumis teiste asjaoludega võlausaldajate huvide kahjustamisele VÕVS § 17 lg 2 p 7 mõttes.
Lisaks võib võlausaldajate huvide kahjustamisele koostoimes teiste asjaoludega viidata see, kui avaldaja võõrandab pandiesemeks olnud äriühingu osa pandipidajale väljaspool avalikku enampakkumist erinevalt AÕS § 294 lg-st 1 koostoimes § 314 lg-ga 2. Pandieseme müük väljaspool avalikku enampakkumist pärast müügiõiguse tekkimist vastavalt pantija ja pandipidaja kokkuleppele AÕS § 294 lg 4 mõttes on põhjendatud ainult juhul, kui avaldaja varanduslik seisund sellest ei halvene. (p 15.3)
3-2-1-70-15 Riigikohus 17.06.2015
VÕVS § 2
TMS § 190 lg 1 p 3
TMS § 187 lg 1
Kui võlgade ümberkujundamise menetluses on määratud nõustaja, kelle ülesandeks on teha kindlaks nõuete rahuldamise võimalikud määrad pankrotimenetluses võrreldes ümberkujundamismenetlusega, siis peab kohus määruses põhjendama, miks ta jõuab nõuete rahuldamise määrade osas teistsugusele tulemusele kui nõustaja. Kui kohus seda ei tee, siis on ta rikkunud põhjendamiskohustust. Põhjendamiskohustuse rikkumine on menetlusõiguse normi oluline rikkumine ja kui see võis mõjutada asja tulemust, tuleb alama astme lahend tühistada. (p 20)
Kui võlgade ümberkujundamise menetluses on määratud nõustaja, kelle ülesandeks on teha kindlaks nõuete rahuldamise võimalikud määrad pankrotimenetluses võrreldes ümberkujundamismenetlusega, siis peab kohus määruses põhjendama, miks ta jõuab nõuete rahuldamise määrade osas teistsugusele tulemusele kui nõustaja. Kui kohus seda ei tee, siis on ta rikkunud põhjendamiskohustust. Põhjendamiskohustuse rikkumine on menetlusõiguse normi oluline rikkumine ja kui see võis mõjutada asja tulemust, tuleb alama astme lahend tühistada. (p 20) Võlgade ümberkujundamise menetluse mõte on olla eelkõige alternatiiviks pankrotimenetlusele ja menetluse üldpõhimõtte kohaselt ei tohiks makseraskustesse sattunud isiku võlausaldajad võlgade ümberkujundamise menetluses sattuda oluliselt halvemasse olukorda võrreldes sellega, milles nad oleksid, kui võlgniku olemasolev vara võõrandataks pankrotimenetluses. (p 18) Võlgade ümberkujundamise menetluses on võimalik ümber kujundada ka võlgnikult väljamõistetud riigilõivu nõuet ja kohtutäituri tasunõuet. (p 25)
Võlgade ümberkujundamise menetluse mõte on olla eelkõige alternatiiviks pankrotimenetlusele ja menetluse üldpõhimõtte kohaselt ei tohiks makseraskustesse sattunud isiku võlausaldajad võlgade ümberkujundamise menetluses sattuda oluliselt halvemasse olukorda võrreldes sellega, milles nad oleksid, kui võlgniku olemasolev vara võõrandataks pankrotimenetluses. Kui kohus põhjendab ümberkujundamiskava kinnitamata jätmist sellega, et võlausaldajaid on ebavõrdselt koheldud, siis peab lahendi põhjendustest olema võimalik aru saada, kui palju saaks üks või teine võlausaldaja pankrotimenetluses rohkem võrreldes sellega, mida ta saab ümberkujundamismenetluses. (p 18)
Esmalt peab kohus pankrotihinnangu andmisel arvesse võtma seda, kui palju saab hüpoteegiga tagatud nõude võlausaldaja pandieseme müügist, arvestades seda, et kõigepealt rahuldatakse tulemi arvel eespool asuvatel järjekohtadel olevate õigustega võlausaldajate nõuded. Lisaks tuleb arvestada ka pankrotimenetluse erisätteid pandiga tagatud nõuete kohta, sealhulgas ka erisusi menetluskulude kandmisel (PankrS § 153 lg 2) ja võimalusi pandiga tagamata nõude osa rahuldamiseks muu pankrotivara arvel (PankrS § 153 lg 4). Arvestada tuleb ka pankrotimenetluse kuludega. VÕVS § 24 lg 4 kolmanda ja neljanda lause järgi arvestatakse nõuete rahuldamise määrade võrdlemisel ka füüsilisest isikust võlgniku võlgadest vabastamise võimalust lähtuvalt võlgniku sissetulekust ümberkujundamismenetluse ajal ja see tuleb ära tuua ka ümberkujundamiskava kinnitamise kohta tehtava määruse põhjendavas osas. See tähendab, et võlgnikul tekib üldjuhul kolme kuni seitsme aasta möödumisel vastava avalduse esitamisest pankrotimenetluses võimalus võlgadest vabaneda (PankrS § 175 lg-d 1, 11 ja 51). Eelnev tähendab, et kohus peab lisaks sellele, kui palju on võlausaldajal võimalik saada tagatise realiseerimisest, hindama ka seda, kui palju saaks võlausaldaja keskmiselt viie aasta pikkuse perioodi jooksul füüsilisest isikust võlgnikult lisaks, arvestades tema eelduslikku sissetulekut. (p 22) Kohus otsustab kava kinnitamise või kinnitamata jätmise võlgniku ja võlausaldajate huve kaaludes, kusjuures avaldaja kui raskustesse sattunud isiku huvid on üldjuhul võlausaldaja huvidega võrreldes mõnevõrra esiplaanil. Ei ole õige kohtute seisukoht, et olukorras, kus avaldajal on mitu kohustust, millest üks on kinnistusraamatus eespool asuval järjekohal oleva hüpoteegiga tagatud eluasemelaenu maksete tasumise kohustus ja teine äriühingu kohustuse käendamisest tulenev kohustus, ei ole põhjust eelistada eluasemelaenu võlausaldajat. Eeltoodud olukorras on vähemalt üldjuhul põhjendatud võimaldada makseraskustesse sattunud füüsilisele isikule ümberkujundamismenetluse kaudu (eeldusel, et kava kinnitamise muud eeldused on täidetud ja ta suudab kava täita) säilitada eluasemelaenu tagatiseks olev elamu. (p 23) VÕVS § 25 lg 2 järgi täiendava tähtaja määramine ümberkujundamiskava muutmiseks või uue ümberkujundamiskava esitamiseks on kohtu õigus, mitte kohustus. (p 26)
võlgade ümberkujundamise sisu
Võlgade ümberkujundamise menetluse mõte on olla eelkõige alternatiiviks pankrotimenetlusele ja menetluse üldpõhimõtte kohaselt ei tohiks makseraskustesse sattunud isiku võlausaldajad võlgade ümberkujundamise menetluses sattuda oluliselt halvemasse olukorda võrreldes sellega, milles nad oleksid, kui võlgniku olemasolev vara võõrandataks pankrotimenetluses. (p 18) Võlgade ümberkujundamise menetluses on võimalik ümber kujundada ka võlgnikult väljamõistetud riigilõivu nõuet ja kohtutäituri tasunõuet. (p 25)
ümberkujundamiskava kinnitamine
3-2-1-28-13 Riigikohus 10.04.2013
VÕVS § 24
AÕS § 280
VÕVS § 2 lg 1
Kohtul tuleb võlgade ümberkujundamise menetluses kontrollida, kas võla ümberkujundamisele vastu vaielnud võlausaldajale tagatakse ümberkujundamiskava täitmisel nõuete rahuldamine oluliselt mitte väiksemas ulatuses sellest, mida tal oleks tõenäoliselt võimalik saavutada pankrotimenetluses. Võlgade ümberkujundamise menetluses saab pandiga tagatud nõuet pandipidaja nõusolekuta vähendada vähemalt ulatuses, milles pandiese tegelikult nõuet ei taga, st mille võrra pandieseme väärtus (koos võimalike pandipidaja kanda jäävate menetluskuludega) tagatavat nõuet ei kata (vt ka Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 9. mai 2011. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-25-11, p 61). Tulenevalt VÕVS § 24 lg-st 6 on pandiga tagatud nõude ümberkujundamine võimalik eelkõige ulatuses, milles pandieseme väärtus nõuet ei taga. VÕVS § 24 lg 6 teise lause eesmärgiks on lihtsustada pandieseme võõrandamisest allesjääva jääknõude käsitlemist. See ei tähenda aga, et kohus ei saaks võlgade ümberkujundamise menetluses hinnata, kas ja millises ulatuses pandieseme väärtus nõuet tegelikult tagab. Selleks peab kohus tegema kindlaks pandieseme väärtuse ja sellel lasuvate muude kohustuste suuruse ning arvestama ka panga kasuks seatud kohtulikust hüpoteegist kinnistusraamatus eespool asetsevaid hüpoteeke ja nendega tagatud kohustusi. Iseenesest võib võlausaldaja pandiga tagatud nõude väga suures ulatuses vähendamine olla võlausaldaja huve kahjustav. Kui aga võlausaldaja nõue on sisuliselt tagamata, siis võib ka nõude suures ulatuses vähendamine olla põhjendatud. Kohus otsustab kava kinnitamise või kinnitamata jätmise võlgniku ja võlausaldajate huve kaaludes. Seejuures on avaldaja kui raskustesse sattunud isiku huvid võlausaldaja huvidega võrreldes mõnevõrra esiplaanil ja seda tuleb kava kinnitamise otsustamisel arvestada. Eeltoodu õigustab mõningal määral võlausaldajate õiguste tahaplaanile jätmist. Oluline on aga see, et võlausaldajaid ei seataks võlgade ümberkujundamisel oluliselt halvemasse olukorda, kui nad tõenäoliselt oleksid võlgniku pankrotimenetluse korral.
Kohtul tuleb võlgade ümberkujundamise menetluses kontrollida, kas võla ümberkujundamisele vastu vaielnud võlausaldajale tagatakse ümberkujundamiskava täitmisel nõuete rahuldamine oluliselt mitte väiksemas ulatuses sellest, mida tal oleks tõenäoliselt võimalik saavutada pankrotimenetluses. Võlgade ümberkujundamise menetluses saab pandiga tagatud nõuet pandipidaja nõusolekuta vähendada vähemalt ulatuses, milles pandiese tegelikult nõuet ei taga, st mille võrra pandieseme väärtus (koos võimalike pandipidaja kanda jäävate menetluskuludega) tagatavat nõuet ei kata (vt ka Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 9. mai 2011. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-25-11, p 61). Tulenevalt VÕVS § 6 lg-st 6 on pandiga tagatud nõude ümberkujundamine võimalik eelkõige ulatuses, milles pandieseme väärtus nõuet ei taga. VÕVS § 24 lg 6 teise lause eesmärgiks on lihtsustada pandieseme võõrandamisest allesjääva jääknõude käsitlemist. See ei tähenda aga, et kohus ei saaks võlgade ümberkujundamise menetluses hinnata, kas ja millises ulatuses pandieseme väärtus nõuet tegelikult tagab. Selleks peab kohus tegema kindlaks pandieseme väärtuse ja sellel lasuvate muude kohustuste suuruse ning arvestama ka panga kasuks seatud kohtulikust hüpoteegist kinnistusraamatus eespool asetsevaid hüpoteeke ja nendega tagatud kohustusi. Iseenesest võib võlausaldaja pandiga tagatud nõude väga suures ulatuses vähendamine olla võlausaldaja huve kahjustav. Kui aga võlausaldaja nõue on sisuliselt tagamata, siis võib ka nõude suures ulatuses vähendamine olla põhjendatud.
Kohus otsustab kava kinnitamise või kinnitamata jätmise võlgniku ja võlausaldajate huve kaaludes. Seejuures on avaldaja kui raskustesse sattunud isiku huvid võlausaldaja huvidega võrreldes mõnevõrra esiplaanil ja seda tuleb kava kinnitamise otsustamisel arvestada. Eeltoodu õigustab mõningal määral võlausaldajate õiguste tahaplaanile jätmist. Oluline on aga see, et võlausaldajaid ei seataks võlgade ümberkujundamisel oluliselt halvemasse olukorda, kui nad tõenäoliselt oleksid võlgniku pankrotimenetluse korral.

matches:
§ 294
§ 314
§ 8
§ 28
§ 17
§ 17
§ 17
§ 294
§ 314
§ 294
Riigikohus
§ 2
§ 190
§ 187
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 153
§ 153
§ 24
§ 175
kohus
Kohus
§ 25
Riigikohus
§ 24
§ 280
§ 2
§ 24
§ 24
kohus
kohus
Kohus
§ 6
§ 24
kohus
kohus
Kohus


Võistluse reeglid | Eesti Harjutuskohtu Selts
EESTI HARJUTUSKOHTU REEGLISTIK
Reeglistik on kinnitatud
13.oktoobri 2000.a. liikmete erakorralisel koosolekul.
Reeglistiku muudatused on kinnitatud
25. aprilli 2003.a. liikmete erakorralisel koosolekul,
15. detsembri 2004. a liikmete korralisel koosolekul,
18. novembri 2005. a liikmete korralisel koosolekul,
27. novembri 2015. a liikmete korralisel koosolekul ja
20. septembri 2016. a. liikmete korralisel koosolekul.
Űldsätted
§1 Võistluse olemus ja eesmärk
Harjutuskohtu võistluse olemus seisneb hüpoteetilise kaasuse lahendamises üliõpilaste poolt ning valitud lahenduskäigu ettekandmises selleks otstarbeks moodustatud ekspertidest koosneva kohtu ees. Võistluse eesmärkideks on arendada üliõpilastes juriidilise analüüsi ja kollektiivse töö oskusi, pakkuda võimalust demonstreerida praktilisi teadmisi ning väidelda aktuaalsetel juriidilistel teemadel Eesti õiguskorra tulevikuperspektiive silmas pidades.
§2 Korraldamine
Võistluse korraldab igal aastal Eesti Harjutuskohtu Seltsi (edaspidi ‘EHKS’) juhatus, mille pädevus, valimise ja tagasikutsumise kord on sätestatud EHKS-i põhikirjas. Juhatuse pädevust ja konkreetseid ülesandeid seoses võistluse korraldamisega reguleerib lisaks põhikirjale Eesti Harjutuskohtu reeglistik (edaspidi ‘Reeglistik’).
Juhatuse ülesanne on iga-aastaste organisatsiooniliste ja tehniliste probleemide lahendamine, lähtudes Reeglistikust ja esilekerkivatest vajadustest. Juhatus koostab ajakava iga-aastaseks võistluseks, lahendab Reeglistiku kohaldamisel tekkinud probleeme ning vajadusel teeb võistluse lõppemisel EHKS üldkoosolekule ettepaneku muuta Reeglistikku. Kõik küsitavused seoses kaasuse või Reeglistikuga lahendab juhatus, konsulteerides omal äranägemisel kaasuse ettevalmistaja, EHKS liikmete ning õigusekspertidega.
§3 Võistluse struktuur
Võistlus koosneb kahest etapist:
kirjalik voor – võistkonnad esitavad hüpoteetilisest kaasusest ja selle võimalikest lahenduskäikudest menetluspoolte esindajatena oma kirjalikud argumendid, mida hindab kirjaliku vooru kohus;
suuline voor – kirjaliku vooru parimad võistkonnad kaitsevad suulise vooru kohtu ees suuliselt oma argumente menetluspoolte esindajatena; suulisesse vooru pääsenud võistkondade arvu otsustab juhatus iga-aastaselt, lähtudes võistkondade üldisest tasemest ja osavõtjate arvust.
§4 Kaasus
Hüpoteetiline probleem koostatakse kõrgema juriidilise haridusega pädeva isiku poolt.
Kaasuse puhul on keskseteks Eesti õiguskorras aktuaalsed probleemid, pidades silmas Eesti õiguskorra tulevikuperspektiive ja õiguse üldprintsiipe.
§5 Kohus
Kirjaliku vooru kohtukoosseis moodustatakse lähtudes harjutuskohtu võistluse tavadest Eesti Vabariigi kohtunikest ja tunnustatud õigusspetsialistidest.
Suulise vooru kohtukoosseis moodustatakse õigusekspertidest, kelleks käesoleva reeglistiku tähenduses on kõrgkooli õigusteaduskonna õppejõud, advokaat, kohtunik või muu kõrgema juriidilise haridusega pädev isik.
Kohtukoosseisud komplekteerib ja kohtusekretäri määrab EHKS juhatus.
§6 Kohtupidamise reeglid
Niivõrd, kuivõrd see ei ole vastuolus harjutuskohtu olemuse ja reeglistikuga, rakendatakse kohtupidamisel Eestis kehtivaid menetlusnorme.
§7 Osavõtukriteeriumid
Osaleda võivad kõik registreerimistaotluse esitamise hetkel Eesti kõrgkoolide õigusteaduse õppekavadele immatrikuleeritud üliõpilased, kes on alla 30 aasta vanad, tingimustel, et nad ei ole oma õppeastmes varem osalenud Eesti harjutuskohtu suulises voorus ega ole omandanud bakalaureuse kraadi õigusteaduses 4+2 haridussüsteemi kohaselt või omandanud magistrikraadi õigusteaduses 3+2 haridussüsteemi kohaselt.
§8 Võistkond
Ühes võistkonnas on 4 liiget – 2 ühe menetluspoole ning 2 teise menetluspoole esindajat. Suulisesse vooru lubatakse ka 3-liikmelisi võistkondi, kuid võistkonna üks liige ei tohi suulise vooru käigus olla ettekandja mõlemal poolel.
Menetluspoolte esindajate jagunemisest võistkonnas teavitab võistkond EHKS juhatust juhatuse määratud tähtpäevaks. Hilisem võistkonnasisene liikmete esinduste ümberjagamine on keelatud ning keeldu eiranud võistkond diskvalifitseeritakse.
Kui esialgseid registreerimistaotlusi laekub liiga vähe, et suuliseks vooruks moodustada paarisarv võistkondi, võib juhatus jagada võistkonnad kaheks (1 ühe menetluspoole ja 1 teise menetluspoole esindaja). Võistlus peetakse sel juhul kaheliikmeliste võistkondadega, järgides võimalikult täpselt Reeglistiku sätteid.
Võistkonnad võivad olla komplekteeritud erinevate kõrgkoolide üliõpilastest.
§9 Anonüümsus
Anonüümsuse ja erapooletuse tagamiseks saab iga võistkond pärast registreerimistaotluse esitamist koos kaasuse teksti ja Reeglistikuga tunnusnumbri/märksõna kirjaliku vooru jaoks.
Tunnusnumber/märksõna kantakse võistkonna registreerimistaotlusele. Juhatus on kohustatud säilitama võistluses osalejate anonüümsuse.
Kuni suulise vooru toimumiseni on võistkonna liikmel keelatud avalikustada oma võistkonnale määratud tunnusnumbrit/märksõna. Suulises voorus esineb võistkonna liige talle juhatuse poolt määratud tunnusnumbri/märksõna all.
§10 Osalemistasu
Organisatsiooniliste kulutuste hüvitamiseks võib EHKS juhatus vajadusel määrata osalemistasu.
§11 Abi väljastpoolt
Võistlejatel on keelatud kasutada kaasuse lahendamisel õiguseksperdi abi. Keeldu eiranud võistkond diskvalifitseeritakse.
§12 Registreeritmistaotlus
Võistluses osalemise eelduseks on registreerimistaotluse täitmine. Kui võistkonna registreerimistaotlus on esitatud tähtaegselt ja selles esitatud andmed vastavad nõuetele, võimaldatakse võistkonnal tutvuda kaasuse tekstiga vastavalt juhatuse määratud ajakavale.
Kirjalik voor
§13 Kirjalikud argumendid
Iga võistkond valmistab juhatuse määratud tähtajaks ette menetluspoolte esindajate argumendid, järgides Reeglistikus ja selle Lisas 1 esitatud nõudeid.
Lahenduskäigu esitamisel on võistlejad seotud selle poole kaasuses esitatud väidetega, keda nad esindavad, ja kohustuvad lähtuma ainult kaasuses sisalduvatest faktidest.
Kirjaliku töö koostamisel ja vormistamisel tuleb lugeda esmaseks Reeglistiku ja selle Lisa 1 sätted. Juhatusel on vastavalt kaasuse keerukuse astmele õigus kõrvale kalduda Reeglistikus sätestatust ning muuta kirjaliku töö koosseisu ja määrata töö maksimaalne pikkus. Sellest teavitatakse võistkondi hiljemalt koos kaasuse tekstiga saadetavates juhistes.
Kirjalikud tööd peavad laekuma juhatuse määratud formaadis ja tähtajaks.
§14 Materjal
Lahenduskäikude leidmisel ja formuleerimisel tuleb lähtuda eelkõige Eestis kehtivast õigusest, rahvusvahelise avaliku- ja -eraõiguse allikatest ning Euroopa Liidu õigusest.
Harjutuskohtus loetakse siduvaks Eesti Vabariigi Riigikohtu, Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendeid.
§15 Keel
Kirjalik töö peab olema eestikeelne.
§16 Kirjaliku töö hindamine
Iga kirjaliku töö sisu hindab Lisas 1 toodud kriteeriumide alusel vähemalt 2 (kaks) Eesti Vabariigi kohtunikku, kellega juhatus saavutab igal aastal eraldi kokkuleppe tööde hindamise suhtes. Kirjalike tööde vormilist poolt hindavad juhatuse määratud isikud. Hinnangud fikseeritakse kirjaliku vooru hindamislehel.
Hindajad, samuti hinnatavad kirjalikud tööd jäävad anonüümseteks.
Iga võistkonda teavitatakse tema suulisesse vooru pääsemisest e-maili kaudu.
§161 Sanktsioonid kirjaliku vooru reeglite rikkumisel
Harjutuskohtu võistluse kirjaliku vooru reeglite rikkumisel on sanktsioonideks võistkonna diskvalifitseerimine või punktide mahavõtmine kirjalikus voorus kogutud punktidest. Kirjalikus voorus karistamise otsustab juhatus või kirjaliku vooru kohus.
Võistkonna diskvalifitseerimine kirjalikus voorus tähendab seda, et võistkonna kirjalik töö tagastatakse läbivaatamatult, seda ei hinnata ning võistkond ei osale võistluse edasises käigus.
Sanktsioonid Reeglistiku või selle Lisa 1 rikkumiste eest kirjalikus voorus on järgmised:
Valede isikuandmete esitamine – võistkonna diskvalifikatsioon;
Vanusepiirangu või muu osaluskriteeriumi eiramine –diskvalifikatsioon;
Õiguseksperdi abi kasutamine – diskvalifikatsioon;
Kirjaliku töö pikkus ületab kehtestatud limiiti 5 või enama lehekülje võrra – diskvalifikatsioon;
Kirjaliku töö pikkus ületab kehtestatud limiiti alla 5 lehekülje – 5 punkti maha iga limiiti ületava lehe pealt;
Vorminõuete eiramine – punktide mahavõtmine:
kui puudub mõni Lisas 1 loetletud kirjaliku töö osa, siis arvestatakse maha 5 punkti iga puuduva komponendi pealt;
võistkonna tööde vormistamisel pole järgitud ühtset vormistustehnikat (viited, tsiteerimine jne, vt Tööle esitatavad nõuded, p.f) – 1-5 punkti;
võistkond ei esita kahte terviklikku tööd menetluspoolte esindajatena- 10 punkti;
faktide väljamõtlemine – kuni 10 punkti;
Muud rikkumised – Eesti Harjutuskohtu Seltsi juhatuse otsustusõiguse korras kas punktide mahavõtmine või diskvalifitseerimine.
Suuline voor
§17 Suulisesse vooru valimine
Lähtuvalt osavõtjate arvust ja tasemest pääseb kirjaliku vooru paremustulemuste põhjal suulisesse vooru juhatuse poolt määratud arv võistkondi.
§18 Istungi kord
Suulise vooru läbiviimise täpsem kord on sätestatud Reeglistiku Lisas 2.
Suulise vooru istungite oponendid määratakse juhatuse poolt loosiga. Loosimise tulemused kajastuvad istungitesaalide ustel olevatel siltidel.
Istungil viibib kogu võistkond, sõltumata sellest, kumba poolt konkreetsel istungil võistkond loosiga esindama määrati.
Ühel võistkonnal tuleb suulise vooru algetapil viibida kohtusaalis kaks korda, üks kord ühe ja teine kord teise menetluspoole esindajana.
Istungil istub kohtuasja algatanud pool kohtu poolt vaadatuna paremal ja vastaspool vasemal pool.
Kohtu ning vastaspoole vastu on võistlejad lugupidavad ja aupaklikud.
Harjutuskohtu istungil ei saa võistlejad taotleda kohtuniku taandamist ega istungi edasilükkamist ning nõuda toiminguid, mille teostamist ei ole harjutuskohtu olemust silmas pidades võimalik läbi viia.
§19 Menetlusetapid
Suuline voor koosneb järgmistest menetlusetappidest:
1) vastaspoole argumentide memorandumiga tutvumine;
2) menetluspoolte esindajate poolt argumentide ning vastuväidete esitamine;
3) vastaspoole küsitlemine;
4) repliigid.
§20 Vastaspoole argumentide memorandumiga tutvumine
Pooltel on õigus tutvuda vastaspoole argumentidega 20 minuti jooksul enne istungi algust.
§21 Menetluspoolte esindajate poolt argumentide ning vastuväidete esitamine
Peale Reeglistiku §-s 20 nimetatud menetlusetappi esitavad ühe menetluspoole esindajad 16 minuti jooksul ning seejärel teise menetluspoole esindajad 16 minuti jooksul omapoolsed argumendid ning vastuväited vastaspoole argumentide memorandumile.
§22 Vastaspoole küsitlemine
Peale Reeglistiku §-s 21 nimetatud menetlusetappi küsitlevad menetluspoolte esindajad vastaspoolt vaheldumisi, kumbki pool kokku 6 minuti jooksul. Ühe küsija küsimustele vastab korraga ainult üks konkreetne vastaspoole esindaja. Küsimusi ei või esitada faktide kohta, mis ei sisaldu kaasuses, küsimuste asjakohasuse üle otsustab kohus.
§23 Repliik
Peale Reeglistiku §-s 22 nimetatud menetlusetappi on alguses 3 minuti (finaalis 5 minuti) jooksul ühel menetluspoole esindajal, seejärel 3 minuti (finaalis 5 minuti) jooksul vastaspoole esindajal õigus repliigile.
§24 Ajajaotus
Iga võistkonna liige peab suulises voorus esinema Reeglistikuga piiratud aja jooksul vähemalt kolm korda. Esinemiskorraks loetakse nii argumentide esitamist, vastaspoole küsitlemist, vastaspoole küsimustele vastamist kui ka repliigi esitamist. Võistkonna sisemine rollide jaotus on vaba ning võistkonnasiseselt võib istungil üksteist nõuandega toetada. Üksteise nõustamiseks kulunud aeg arvatakse võistkonnale antud aja hulka.
Kohtu esimees võib vajadusel määrata lisaaega kestusega mitte üle 5 minuti. Kohus ning kohtusekretär kontrollivad menetluse ajalimiidis püsimist.
§25 Kohtunike küsimused
Kohtunikud võivad võistkonna esinemise ajal esitada küsimusi. Kohtunike küsimustele tuleb koheselt vastata.
Küsimuste esitamiseks kulunud aega ei arvata võistkonnale antud aja hulka, kuid vastamiseks kulunud aeg läheb võistkonnale antud aja sisse.
[Kehtetu alates 27.11.2015.]
§26 Ajavõtmine
Kohtusekretär on vastutav ajalimiidi järgimise eest ja on kohustatud pooli ja kohtunikke aja kulumisest teavitama.
Kohtusekretär annab kohtu vastaval taotlusel kohtule ja/või võistlejatele teavet menetluslikes küsimustes lähtudes käesolevast reeglistikust ja selle lisadest.
Kohtusekretär teavitab protsessiosalisi ning kohut aja kulgemisest numbrisiltide abil ning kasutab ajavõtmiseks stopperit.
Kohtusekretär teatab, kui võistlejale on jäänud veel viis (5) minutit, kolm (3) minutit ja üks (1) minut rääkimiseks ning kui võistlejale ettenähtud aeg on läbi.
Aega mõõdetakse iga võistkonna esindaja suhtes eraldi.
§27 Abimaterjalid
Kohtuvaidluse ajal on lubatud kasutada abimaterjale.
§28 Tulemused
Tulemused avaldatakse pärast suulise vooru lõppu. Hindamislehtede põhjal selgitatakse välja parim võistkond kirjalikus voorus ja parim võistkond suulises voorus.
Parima oraatori valivad kohtunikud kõigi suulises voorus osalenud võistlejate hulgast.
Suulises voorus rakendavad karistussätteid kohtunikud.
Võistlejad saavad soovi korral tutvuda oma võistkonna kirjaliku ja suulise vooru hindamislehtede ja kohtunike kommentaaridega peale vastava taotluse esitamist EHKS juhatusele võistlusdokumentide asukohas juhatusele sobival ajal. Soovi korral võivad võistlejad teha oma võistkonna hindamislehtedest ja/või kohtunike kommentaaridest omal kulul koopiaid.
§29 Sanktsioonid suulise vooru reeglite rikkumisel
Harjutuskohtu võistluse suulise vooru reeglite rikkumisel on sanktsioonideks võistkonna diskvalifitseerimine või punktide mahavõtmine. Karistamise otsustab juhatus või kohus.
Võistkonna diskvalifitseerimine suulises voorus tähendab seda, et võistkond kõrvaldatakse pöördumatult konkurentsist.
Punktide mahavõtmine tähendab seda, et rikkumise avastamise hetkeks kogutud punktisummalt võetakse maha kindlaksmääratud arv punkte.
Sanktsioonid käesoleva reeglistiku või selle Lisa 2 rikkumise eest on alljärgnevad:
Ebaväärikas käitumine – diskvalifikatsioon;
Menetlusreeglite oluline eiramine – diskvalifikatsioon.
Põhjendamatute taotluste esitamine – kuni 20 punkti;
Lugupidamatus kohtu või vastaspoole suhtes – kuni 20 punkti;
Väljamõeldud faktide esitamine – kuni 20 punkti.
§30 Sanktsioonid
[Kehtetu alates 27.11.2015]
§31 Auhinnad
Eesti harjutuskohtu võistluste võitjavõistkond saab enda valdusesse rändauhinna, mis tuleb juhatusele tagastada hiljemalt võistlustele järgneva aasta 1.veebruariks.
Auhinnalaud komplekteeritakse igal aastal vastavalt võimalustele ja vahenditele.
Eripreemiad saavad parim oraator, kirjalikus voorus enim punkte saanud võistkond, suulises voorus enim punkte saanud võistkond ning sponsorite poolehoiu pälvinud isik(ud).
Juhatusel on õigus määrata ka muid materiaalseid preemiaid ja avaldada moraalset tunnustust silmapaistvatele võistlejatele.
LISA 1 KIRJALIKU VOORU ERISÄTTED
Iga võistkond esitab mõlema menetluspoole kirjalikud argumendid. Mõlema menetluspoole kirjalikud argumendid peavad olema vormistatud ühtses vormistamistehnikas.
Kirjalikud argumendid peavad olema esitatud lähtuvalt esindatava poole huvidest ning peavad sisaldama esindaja argumenteeritud seisukohti. Argumentide koostamisel tuleb lähtuda üksnes kaasuses olemasolevatest faktidest.
Kirjalike argumentide struktuur jääb esindaja otsustada ning ei ole jäigalt seotud kehtiva õiguse poolt aktsepteeritud menetlusdokumentide vormiga.
Kohtule on keelatud esitada taotlusi, mida ei ole võistluse olemust arvestades kohtul või vastaspoolel võimalik täita.
Poolel on õigus esitada juhatusele kahe nädala jooksul peale kaasuse kättejagamist küsimusi kaasuse ning menetlusreeglite kohta, millele juhatus vastab mõistliku aja jooksul.
Kirjalike argumentide pikkus ei tohi ületada määra, mille fikseerib igal aastal juhatus, arvestades kaasuse raskusastet ning muid tegureid.
Osalejad peavad kirjalike argumentide vormistamisel lähtuma Tartu Ülikooli õigusteaduskonna juhendist „Üliõpilastöö kirjutamine ja vormistamine“.
Kirjalikud argumendid peavad sisaldama järgmisi osasid, millest igaüks peab olema vormistatud eraldi lehel:
lühendite loetelu;
argumentide memorandum;
argumendid koos põhjendatud seisukohtadega;
viited kasutatud materjalidele;
selgelt väljendatud taotlus.
Võistkond märgib tiitellehele ainult talle antud tunnusnumbri. Võistkondadel ei ole lubatud viidata tiitellehel ega muude kirjalike argumentide osadel võistkonna muudele andmetele.
Kirjalike argumentide puhul hinnatakse järgmisi aspekte:
11.1. argumentatsioon – loogiline esitus, argumentide arusaadavus, asjakohasus, tõesus, järelduste asjakohasus ja korrektsus, tähtsamatele probleemidele tähelepanu juhtimine, oskus analüüsida põhiprobleeme ebaolulistele detailidele keskendumata;
11.2. analüüsi veenvus – argumentide ja järelduste põhjendatus ja usutavus;
11.3. asjakohaste printsiipide ja normide rakendamine – allikate oskuslik kasutamine ja tõlgendamine, õiguslike printsiipide ja õigusnormide rakendamine faktilistele asjaoludele;
11.4. semantiline ja süntaktiline korrektsus – korrektne grammatika, juriidiline terminoloogia ja lauseehitus;
11.5. originaalsus – väidete illustreerimine mõistlike ja huvitavate näidetega, oskus tuua esile uudseid aspekte;
11.6. struktuur – analüüsi loogiline ja sidus struktuur;
11.7. materjalide ulatuslikkus ja hulk – allikate hulk, läbitöötatud materjalide oskuslik kasutamine, orienteerumine allikates.
LISA 2 SUULISE VOORU ERISÄTTED
Anonüümsuse tagamiseks tähistatakse võistkonnad kirjatähtedega ning erinevate menetluspoolte esindajad vastavalt numbritega 1 ja 2. Nimesildid tähistega saavad võistlejad kätte võistluse toimumise päeval enne istungite algust.
Ühel võistkonnal tuleb suulise vooru algetapil viibida kohtusaalis kaks korda, üks kord ühe menetluspoole ja teine kord teise menetluspoole esindajana.
Istungi pooled määratakse enne istungite algust loosiga.
Istungite ajakavaga (täpne istungite toimumise aeg, koht ja pooled) saavad võistkonnad tutvuda enne istungite algust.
Ühes kohtukoosseisus on vähemalt kolm liiget. Finaalvoorus koosneb kohus kuni üheksast liikmest.
Menetlusvoor toimub alljärgnevalt:
6.1. kohtusekretär jagab istungipooltele kätte vastaspoole argumentide memorandumi ja võimaldab sellega 20 minuti jooksul tutvuda. Võistkondadel on keelatud mõjuva põhjuseta lahkuda istungisaalist;
6.2. kohus tuleb saali ning avab istungi;
6.3. ühe menetluspoole (poole, kes algatas kohtuvaidluse) esindajad (2 inimest) esitavad 16 minuti jooksul vastaspoole argumentide memorandumile omapoolsed argumendid ning vastuväited, kumbki esindaja räägib 8 minutit;
6.4. teise menetluspoole esindajad (2 inimest) esitavad vastaspoole argumentide memorandumile oma argumendid ja vastuväited samas korras;
6.5. kohtuasja algatanud menetluspoole ühel esindajal (omal valikul) on õigus küsitleda vastaspoole esindajaid kuni 3 minuti jooksul;
6.6. teisel menetluspoole ühel esindajal (omal valikul) on õigus küsitleda vastaspoole esindajaid kuni 3 minuti jooksul;
6.7. kohtuasja algatanud menetluspoole teisel esindajal on õigus küsitleda vastaspoole esindajaid kuni 3 minuti jooksul;
6.8. teise menetluspoole teisel esindajal on õigus küsitleda vastaspoole esindajaid kuni 3 minuti jooksul;
6.9. 3 minuti jooksul esitab kohtuasja algatanud menetluspoole üks esindaja (omal valikul) repliigi vastaspoole seisukohtadele;
6.10. 3 minuti jooksul esitab teise menetluspoole üks esindaja (omal valikul) repliigi kohtuasja algatanud menetluspoole seisukohtadele.
Kohtunikud võivad esitada küsimusi vastavalt oma äranägemisele, sealhulgas küsimustega sekkuda esineja kõnesse. Kohtunike küsimustele tuleb vastata viivitamatult. Küsimuste esitamiseks kulunud aega ei arvestata võistkonnale antud aja hulka, kuid vastamiseks kulunud aeg läheb võistkonna aja sisse.
Vastuväidete esitamisel on pool seotud teise poole argumentidega.
Finaalvoorus on vastamisi suulise vooru kaks parimat võistkonda.
Finaalvoorus on kummalgi poolel repliigi esitamiseks aega kuni 5 minutit.
Suulises voorus hinnatakse eelkõige järgmisi aspekte:
12.1. vastuväited – vastaspoole väidete ümberlükkamine oma argumentidega, vastaspoole argumentide ja vastuväidete võimalike puuduste esiletoomine ja oskuslik ärakasutamine oma poole huvides;
12.2. küsimuste esitamine ja küsimustele vastamine – reageerimise kiirus, ladusus, küsitluse juhtimine ja valitsemine, vastuse asjakohasus ja arukus;
12.3. retoorilised oskused – veenev esitus, oraatorlikud võimed, väitlusoskus, ilmekas kõnelemine;
12.4. materjalide tundmine – orienteerumine kasutatud allikates, oskuslik viitamine, põhjalik allikate tundmine;
12.5. semantiline ja süntaktiline korrektsus – korrektne grammatika, juriidiline terminoloogia ja lauseehitus.
12.6. Finaalvoorus kehtivad kõrgendatud nõudmised.
LISA 3 KIRJALIKU VOORU HINDAMISLEHT (võistlejatel tutvuda ei võimaldata)
LISA 4 SUULISE VOORU HINDAMISLEHT (võistlejatel tutvuda ei võimaldata)
LISA 5 FINAALVOORU HINDAMISLEHT (võistlejatel tutvuda ei võimaldata)
LISA 6 VÕISTKONNA REGISTREERIMISBLANKETT


Tallinna Spordi- ja Noorsooameti juhataja teenistusest vabastamine ja ameti juhataja ülesannete täitmine
Tallinna Linnavalitsus 06.12.2017 korraldus number 1915
1915-k
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 50 lg 1 p 7, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 5 lg 7, avaliku teenistuse seaduse § 56, § 57 lg 1 p 2 ja lg 5, § 87 lg 1, töölepingu seaduse § 71, Tallinna põhimääruse § 54 lg 9 p 3, lg-te 10 ja 11 ja Tallinna Linnavolikogu 24. jaanuari 2002 määrusega nr 6 kinnitatud „Tallinna linna reservfondist raha eraldamise ja kasutamise korra” punkti 4.1.2 alusel, kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 12. juuni 2014 määruse nr 18 "Tallinna linna ametiasutuste palgajuhend" § 24 lg-ga 4 ja lisaga ning tulenevalt Rein Ilvese avaldusest ja linnapea ettepanekust
1. Vabastada Tallinna Spordi- ja Noorsooameti juhataja Rein Ilves teenistusest 7. detsembril 2017 avaliku teenistuse seaduse § 87 lg 1 alusel ametniku soovil.
2. Tallinna Spordi- ja Noorsooametil hüvitada Rein Ilvesele kasutamata jäänud puhkus ühe kalendripäeva ulatuses.
3. Maksta Rein Ilvesele Tallinna põhimääruse § 54 lg 9 p 3 alusel hüvitist nelja kuu põhipalga ulatuses summas 15 120 eurot.
4. Eraldada linnavalitsuse reservfondist Tallinna Spordi- ja Noorsooametile käesoleva korralduse punktis 3 sätestatud hüvitise maksmiseks 20 231 eurot, sellest hüvitis 15 120 eurot, sotsiaalmaks 4 990 eurot ja töötuskindlustusmakse 121 eurot.
5. Määrata Tallinna Spordi- ja Noorsooameti juhataja asetäitja Ain Kivi ameti juhataja ülesannete täitjaks alates 7. detsembrist 2017 kuni ameti juhataja ametisse nimetamiseni.
6. Vabastada Ain Kivi ameti juhataja ülesannete täitmise ajal ameti juhataja asetäitja teenistuskohustuste täitmisest.
7. Määrata Ain Kivi põhipalgaks ameti juhataja ülesannete täitmise ajal 3 000 eurot kuus.
8. Rein Ilvesel anda asjaajamine üle Ain Kivile ning esitada üleandmise-vastuvõtmise akt kinnitamiseks linnapeale.
9. Tallinna Linnakantseleil teha korraldus teatavaks Rein Ilvesele, Ain Kivile ja Tallinna Spordi- ja Noorsooametile.


Vabariigi Valitsuse 8. veebruari 2000. a korralduse nr 94-k „Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekiri” muutmine ning nimekirja mittekantavate mittetulundusühingute ja sihtasutuste loetelu – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 8. veebruari 2000. a korralduse nr 94-k „Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekiri” muutmine ning nimekirja mittekantavate mittetulundusühingute ja sihtasutuste loetelu
RT III, 21.12.2013, 13
Vastu võetud 19.12.2013 nr 567
1. Teha Vabariigi Valitsuse 8. veebruari 2000. a korraldusega nr 94-k kinnitatud „Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirjas” (edaspidi nimekiri) järgmised muudatused:
1.1. kanda nimekirja ossa „I. Mittetulundusühingud ja sihtasutused” (edaspidi I osa) punktidesse 1–3, 5, 6, 8, 9 ja 11–17 vastavalt tähestiku järjekorrale järgmised mittetulundusühingud ja sihtasutused:
80224759“;
1.2. kustutada nimekirjast järgmised mittetulundusühingud, sihtasutused ja usulised ühendused:
1.2.1. I osa punktist 1 „Tallinn” EESTI ONKOLOOGIAÕDEDE ÜHING (registrikood 80091554) tulumaksuseaduse (edaspidi TuMS) § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti 31. oktoobri 2013. a teate nr 12.2-6/313-1 kohaselt;
1.2.2. I osa punktist 1 „Tallinn” Eesti Raudteekultuuri Sihtasutus (registrikood 90009513) TuMS § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti 22. mai 2013. a teate nr 12.2-6/205-1 kohaselt;
1.2.3. I osa punktist 1 „Tallinn” Eesti Tehnilise Ortopeedia Ühing (registrikood 80132782) TuMS § 11 lõike 2 punktile 4 mittevastavuse tõttu, lõike 4 punkti 1 ning lõike 7 punktide 1 ja 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 9. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/195-1 kohaselt;
1.2.4. I osa punktist 1 „Tallinn” FC VELLDORIS (registrikood 80199688) TuMS § 11 lõike 4 punkti 6 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 11. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/150-1 kohaselt;
1.2.5. I osa punktist 1 „Tallinn” Kriisinõustamise ja Eneseleidmise Keskus Mahena (registrikood 80226882) TuMS § 11 lõike 2 punktile 4 mittevastavuse tõttu, lõike 4 punkti 6 ning lõike 7 punktide 1 ja 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 12. septembri 2013. a otsuse nr 12.2-6/184-1 kohaselt;
1.2.6. I osa punktist 1 „Tallinn” Mittetulundusühing Ansambel-7 (registrikood 80263305) TuMS § 11 lõike 4 punkti 6 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 11. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/170-1 kohaselt;
1.2.7. I osa punktist 1 „Tallinn” Mittetulundusühing Jenny Kruse (registrikood 80261772) TuMS § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti 7. augusti 2013. a teate nr 12.2-6/215-2 kohaselt;
1.2.8. I osa punktist 1 „Tallinn” Mittetulundusühing LAULUTEATER „PEREKRJOSTOK” (registrikood 80106633) TuMS § 11 lõike 4 punkti 6 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 11. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/151-1 kohaselt;
1.2.9. I osa punktist 1 „Tallinn” Mittetulundusühing Naerulinnud (registrikood 80230317) TuMS § 11 lõike 4 punkti 6 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 11. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/153-1 kohaselt;
1.2.10. I osa punktist 1 „Tallinn” Mittetulundusühing Vana Tammiku (registrikood 80277655) TuMS § 11 lõike 4 punkti 6 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 11. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/177-1 kohaselt;
1.2.11. I osa punktist 1 „Tallinn” Pensionäride Klubi „VETERAN” (registrikood 80211356) TuMS § 11 lõike 2 punktile 4 mittevastavuse tõttu, lõike 4 punkti 6 ning lõike 7 punktide 1 ja 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 10. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/145-1 kohaselt;
1.2.12. I osa punktist 1 „Tallinn” Sihtasutus Niguliste Pastoraat (registrikood 90006785) TuMS § 11 lõike 4 punkti 1 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 11. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/199-1 kohaselt;
1.2.13. I osa punktist 1 „Tallinn” Sihtasutus Säästva Eesti Instituut, Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskus (registrikood 90000966) TuMS § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti 10. juuni 2013. a teate nr 12.2-6/206-2 kohaselt;
1.2.14. I osa punktist 1 „Tallinn” Spordiklubi „Südalinn” (registrikood 80261306) TuMS § 11 lõike 4 punkti 7 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 7. augusti 2013. a otsuse nr 12.2-6/156-1 kohaselt;
1.2.15. I osa punktist 2 „Harju maakond” Harju Kehalise Kasvatuse Õpetajate Ühendus (registrikood 80085111) TuMS § 11 lõike 2 punktidele 1 ja 2 mittevastavuse tõttu, lõike 4 punktide 4 ja 6 ning lõike 7 punktide 1 ja 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 3. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/139-1 kohaselt;
1.2.16. I osa punktist 2 „Harju maakond” MTÜ Noorte Segakoor Vox Populi (registrikood 80239943) TuMS § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti 29. oktoobri 2013. a teate nr 12.2-6/148-3 kohaselt;
1.2.17. I osa punktist 2 „Harju maakond” MÄE RATTURITE KLUBI (registrikood 80071959) TuMS § 11 lõike 4 punkti 1 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 13. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/183-1 kohaselt;
1.2.18. I osa punktist 2 „Harju maakond” Vähiühing KAEV (registrikood 80251584) TuMS § 11 lõike 4 punkti 6 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 13. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/171-1 kohaselt;
1.2.19. I osa punktist 4 „Narva” Narva paljulasteliste perede ühing REREKOLLE (registrikood 80236923) TuMS § 11 lõike 4 punkti 6 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 11. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/152-1 kohaselt;
1.2.20. I osa punktist 5 „Ida-Viru maakond” JALGPALLIKLUBI SILLAMÄE (registrikood 80008837) TuMS § 11 lõike 4 punkti 6 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 11. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/147-1 kohaselt;
1.2.21. I osa punktist 6 „Jõgeva maakond” Torma Huvikojad (registrikood 80263050) TuMS § 11 lõike 4 punktide 1 ja 6 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 9. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/161-1 kohaselt;
1.2.22. I osa punktist 7 „Järva maakond” Mittetulundusühing Viktor Metsa Jalgpallikool (registrikood 80341749) TuMS § 11 lõike 4 punkti 7 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 7. novembri 2013. a teate nr 12.2-6/314 kohaselt;
1.2.23. I osa punktist 8 „Lääne maakond” Mittetulundusühing SinuAbi (registrikood 80276905) TuMS § 11 lõike 4 punkti 6 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 11. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/167-1 kohaselt;
1.2.24. I osa punktist 9 „Lääne-Viru maakond” LIIVAKÜLA KÜLA SELTS (registrikood 80218180) TuMS § 11 lõike 4 punkti 6 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 11. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/169-1 kohaselt;
1.2.25. I osa punktist 9 „Lääne-Viru maakond” Mittetulundusühing Rallistar (registrikood 80250716) TuMS § 11 lõike 4 punkti 6 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 9. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/162-1 kohaselt;
1.2.26. I osa punktist 11 „Pärnu maakond” Rahvatantsuselts Simuna (registrikood 80073255) TuMS § 11 lõike 4 punkti 7 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 30. oktoobri 2013. a teate nr 12.2-6/311 kohaselt;
1.2.27. I osa punktist 12 „Rapla maakond” Rapla Noorte Nõukoda (registrikood 80123975) TuMS § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti 30. juuli 2013. a teate nr 12.2-6/214-3 kohaselt;
1.2.28. I osa punktist 14 „Tartu maakond” BRUNO O’YA nimelise Eesti Noorte Näitlejate Abistamise Sihtasutus (registrikood 90007750) TuMS § 11 lõike 4 punkti 6 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 11. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/174-1 kohaselt;
1.2.29. I osa punktist 14 „Tartu maakond” Mittetulundusühing Kompass (registrikood 80139769) TuMS § 11 lõike 2 punktile 2 mittevastavuse tõttu, lõike 4 punktide 1 ja 6 ning lõike 7 punktide 1 ja 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 9. septembri 2013. a otsuse nr 12.2-6/203-1 kohaselt;
1.2.30. I osa punktist 14 „Tartu maakond” Eesti Mikrobioloogide Ühendus (registrikood 80084809) TuMS § 11 lõike 2 punktidele 1, 2 ja 3 mittevastavuse tõttu, lõike 4 punktide 4 ja 6 ning lõike 7 punktide 1 ja 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 3. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/181-1 kohaselt;
1.2.31. I osa punktist 14 „Tartu maakond” Eesti Perinatoloogia Selts (registrikood 80101270) TuMS § 11 lõike 2 punktidele 1, 2 ja 4 mittevastavuse tõttu, lõike 4 punktide 4 ja 6 ning lõike 7 punktide 1 ja 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 4. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/204-1 kohaselt;
1.2.32. I osa punktist 14 „Tartu maakond” mittetulundusühing Tartu Klaveriõpetuse Arenduskeskus (registrikood 80081573) TuMS § 11 lõike 4 punktide 1 ja 6 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 13. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/185-1 kohaselt;
1.2.33. I osa punktist 14 „Tartu maakond” Sihtasutus Luke Mõis (registrikood 90008100) TuMS § 11 lõike 2 punktile 2 mittevastavuse tõttu ning lõike 7 punkti 1 alusel Maksu- ja Tolliameti 16. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/201-1 ja Rahandusministeeriumi 13. detsembri 2013. a kirja nr 5-1/14043 kohaselt;
1.2.34. I osa punktist 14 „Tartu maakond” SIHTASUTUS R-arhiiv (registrikood 90001782) TuMS § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti 14. juuni 2013. a teate nr 12.2-6/191-3 kohaselt;
1.2.35. I osa punktist 14 „Tartu maakond” TARTU LIONS KLUBI (registrikood 80072456) TuMS § 11 lõike 4 punkti 6 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 11. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/168-1 kohaselt;
1.2.36. I osa punktist 14 „Tartu maakond” Tartu Tarbijakaitseühing (registrikood 80062506) TuMS § 11 lõike 4 punkti 6 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 9. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/165-1 kohaselt;
1.2.37. I osa punktist 14 „Tartu maakond” Õppekeskus Tõru (registrikood 80041183) TuMS § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti 5. juuni 2013. a teate nr 12.2-6/173-3 kohaselt;
1.2.38. I osa punktist 15 „Valga maakond” VALGA TURNIIRIBRIDŽI ja MÄLUMÄNGU KLUBI (registrikood 80055087) TuMS § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti 14. novembri 2013. a teate nr 12.2-6/318-1 kohaselt;
1.2.39. I osa punktist 16 „Viljandi maakond” Mittetulundusühing OMA Stuudio (registrikood 80179349) TuMS § 11 lõike 7 punkti 4 alusel Maksu- ja Tolliameti 11. juuni 2013. a teate nr 12.2-6/186-2 kohaselt;
1.2.40. II osast Jõhvi Kristlik Kogudus Vabadus (registrikood 80218279) TuMS § 11 lõike 4 punkti 7 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 7. novembri 2013. a teate nr 12.2-6/315 kohaselt;
1.2.41. II osast Kadrina Evangeelne Kogudus (registrikood 80205064) TuMS § 11 lõike 4 punkti 7 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 7. novembri 2013. a teate nr 12.2-6/316 kohaselt;
1.2.42. II osast Rakvere Elu Sõna Kogudus (registrikood 80200925) TuMS § 11 lõike 4 punkti 7 ning lõike 7 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 14. augusti 2013. a teate nr 12.2-6/166-1 kohaselt.
2.1. JCG Sihtasutus (registrikood 90010597) TuMS § 11 lõike 2 punktile 4 mittevastavuse tõttu ning lõike 4 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 9. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/239-1 kohaselt;
2.2. Mittetulundusühing Epp Mäe Toetusgrupp (registrikood 80350145) TuMS § 11 lõike 2 punktile 2 mittevastavuse tõttu ning lõike 4 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 9. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/172-1 kohaselt;
2.3. Mittetulundusühing Variato (registrikood 80353445) TuMS § 11 lõike 2 punktile 2 mittevastavuse tõttu ning lõike 4 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 4. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/229-1 kohaselt;
2.4. Sihtasutus Eesti Metsanduse Arengufond (registrikood 90012455) TuMS § 11 lõike 2 punktile 2 mittevastavuse tõttu ning lõike 4 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 16. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/296-1 kohaselt;
2.5. Sihtasutus Noor Ehe (registrikood 90011102) TuMS § 11 lõike 2 punktile 4 mittevastavuse tõttu ning lõike 4 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 10. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/221-1 kohaselt;
2.6. Tallinna taipoksi klubi (registrikood 80234893) TuMS § 11 lõike 2 punktile 4 mittevastavuse tõttu ning lõike 4 punktide 2 ja 6 alusel Maksu- ja Tolliameti 6. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/287-1 kohaselt;
2.7. Paldiski Spordikool (registrikood 80354077) TuMS § 11 lõike 2 punktile 3 mittevastavuse tõttu ning lõike 4 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 9. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/230-1 kohaselt;
2.8. Mittetulundusühing Kristlik Misjon Koit Idas (registrikood 80329441) TuMS § 11 lõike 2 punktile 4 mittevastavuse tõttu ning lõike 4 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 6. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/200-1 kohaselt;
2.9. Mittetulundusühing Eivere Park (registrikood 80354157) TuMS § 11 lõike 2 punktile 2 mittevastavuse tõttu ning lõike 4 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 6. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/251-1 kohaselt;
2.10. Jalgpalliklubi Welco (registrikood 80287033) TuMS § 11 lõike 2 punktile 4 mittevastavuse tõttu ning lõike 4 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 16. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/233-1 kohaselt;
2.11. Mittetulundusühing Sport & Music Plus (registrikood 80353439) TuMS § 11 lõike 4 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 5. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/237-2 kohaselt;
2.12. Noorte Meediaklubi (registrikood 80190368) TuMS § 11 lõike 2 punktile 4 mittevastavuse tõttu ning lõike 4 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 9. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/284-1 kohaselt;
2.13. Mittetulundusühing Valgamaa Palliklubi (registrikood 80324113) TuMS § 11 lõike 2 punktile 4 mittevastavuse tõttu ning lõike 4 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 9. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/278-1 kohaselt;
2.14. Mittetulundusühing Toomapere (registrikood 80351794) TuMS § 11 lõike 2 punktile 4 mittevastavuse tõttu ning lõike 4 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 9. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/298-1 kohaselt;
2.15. Mittetulundusühing Kagu-Eesti Metsaomanike Selts (registrikood 80195006) TuMS § 11 lõike 2 punktile 4 mittevastavuse tõttu ning lõike 4 punktide 2 ja 6 alusel Maksu- ja Tolliameti 16. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/288-1 kohaselt;
2.16. Mittetulundusühing Tule Maale (registrikood 80347189) TuMS § 11 lõike 4 punkti 2 alusel Maksu- ja Tolliameti 9. septembri 2013. a teate nr 12.2-6/280-1 kohaselt.
3. Avaldada korraldus Riigi Teatajas ning Maksu- ja Tolliametil teha korraldus ja seletuskiri koos nimekirjast kustutamise ja nimekirja mittekandmise aluseks oleva Maksu- ja Tolliameti otsusega teatavaks korralduse punktides 1.2 ja 2 nimetatud mittetulundusühingule, sihtasutusele või usulisele ühendusele.
4. Korralduse jõustumine
4.1. Korraldus jõustub 1. jaanuaril 2014. a.
4.2. Tallinna Toomkooli Sihtasutus (registrikood 90010671) ja Mittetulundusühing Kinoteater (registrikood 80336056) kanda nimekirja 1. juulist 2012. a.
4.3. Püha Johannese Kooli Sihtasutus (registrikood 90010947) kanda nimekirja 1. juulist 2013. a.


Vabariigi Presidendi 11. märtsi 1999. a otsusega nr 569
(1) Õiguskantsler esitab kord aastas Riigikogu sügisistungjärgu täiskogu kolmandal töönädalal Riigikogule ülevaate seadusandliku ja täidesaatva riigivõimu ning kohalike omavalitsuste õigustloovate aktide kooskõlast põhiseaduse ja seadustega. Õiguskantsleri ülevaade avaldatakse Riigi Teataja Lisas.
(2) Õiguskantsler esitab Riigikogu istungjärgul ülevaate oma tegevusest kontrolli teostamisel põhiseaduslike õiguste ja vabaduste tagamisel. Trükitud ülevaade eelmise kalendriaasta kohta avaldatakse eraldi väljaandena hiljemalt 1. oktoobriks ja esitatakse Riigikogule.
ÕIGUSKANTSLERI STAATUS
3) tema kestva võimetuse korral üle kuue kuu järjest täita oma ametiülesandeid -- Riigikohtu üldkogu otsuse jõustumise päevast;
JÄRELEVALVE ÕIGUSTLOOVATE AKTIDE PÕHISEADUSLIKKUSE JA SEADUSLIKKUSE ÜLE
Õiguskantslerile saadetakse kõigi seadusandliku ja täidesaatva riigivõimu ning kohaliku omavalitsuse õigustloovate aktide, jõustumata välislepingute ning kõigi Riigikohtu põhiseaduslikke vaidlusi käsitlevate jõustunud kohtuotsuste ärakirjad kümne päeva jooksul vastavalt nende väljakuulutamisest, vastuvõtmisest, allakirjutamisest või jõustumisest arvates.
KONTROLL RIIGIASUTUSTE TEGEVUSE ÜLE PÕHISEADUSLIKE ÕIGUSTE JA VABADUSTE TAGAMISEL
§ 19. Õigus pöörduda õiguskantsleri poole isikute põhiseaduslike õiguste ja vabaduste tagamise kontrollimiseks
Igaühel on õigus pöörduda õiguskantsleri poole riigiasutuste tegevuse, sealhulgas isikute põhiseaduslike õiguste ja vabaduste tagamise kontrollimiseks.
§ 20. Kontrolli teostamine
(1) Õiguskantsler teostab seaduse alusel kontrolli riigiasutuste tegevuse üle, sealhulgas põhiseaduslike õiguste ja vabaduste tagamise üle.
(2) Õiguskantsler võtab talle esitatud avalduste ja ettepanekute alusel tarvitusele abinõud, mis on vajalikud nende õiglase ja võimalikult kiire lahendamise huvides, kasutades vajaduse korral ka põhiseaduse §-s 46 sätestatud märgukirjade ja avaldustega riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja nende ametiisikute poole pöördumise õigust.
§ 21. Menetluse alustamine
Õiguskantsler alustab menetlust talle esitatud avalduste alusel või omal algatusel eelnevalt laekunud teabe alusel.
§ 22. Avalduse esitamine
(1) Igaühel on õigus esitada õiguskantslerile isiklikult või oma esindaja kaudu oma põhiseaduslike õiguste ja vabaduste rikkumise korral avaldus käesoleva seaduse §-s 20 osundatud asutuste tegevuse peale.
(2) Avaldusaluses asjas ei tohi olla jõustunud kohtuotsust ega samaaegselt toimuda kohtueelset kaebemenetlust või kohtumenetlust.
(3) Avaldus peab sisaldama:
1) avaldaja nime või nimetust, postiaadressi ja sidevahendite numbreid;
2) asutuse nime, kelle tegevus on avaldaja arvates rikkunud tema põhiõigusi;
3) avalduse sisuks oleva tegevuse kirjeldust.
(4) Avalduse vormi kinnitab õiguskantsler ja teeb vormi üldsusele kättesaadavaks.
(5) Suuline avaldus vormistatakse õiguskantsleri nõuniku kaasabil.
(6) Statistilistel eesmärkidel võib õiguskantsler küsida avalduse esitajalt andmeid, mille esitamine on vabatahtlik.
§ 23. Avalduse edastamine
(1) Kinnipeetava, ajateenija, samuti psühhiaatriahaiglas, erihooldekodus, üldhooldekodus, lastekodus või noortekodus viibiva isiku poolt õiguskantslerile saadetava avalduse ja õiguskantsleri vastuse sisu ei kuulu kontrollimisele ning see edastatakse adressaadile viivitamata.
(2) Avalduse edasisaatmise kulud kannab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud vastav asutus.
§ 24. Avalduse tagasilükkamine
(1) Õiguskantsler lükkab avalduse tagasi, kui:
1) avaldus ei vasta käesolevas seaduses sätestatud nõuetele;
2) avaldus on ilmselgelt põhjendamata.
(2) Kui avaldus on esitatud pärast ühe aasta möödumist ajast, mil isik sai või pidi saama teada oma õiguste rikkumisest, võib õiguskantsler avalduse tagasi lükata.
(3) Avalduse tagasilükkamisest teatab õiguskantsler avaldajale kirjalikult koos põhjuste äratoomisega.
(4) Kui avaldus lükati tagasi põhjusel, et avalduse lahendamine ei kuulu õiguskantsleri pädevusse, selgitab õiguskantsler avaldajale, kelle pädevusse avalduse lahendamine kuulub, ja edastab avalduse vastavalt pädevusele.
§ 25. Menetlusteade
(1) Õiguskantsler teatab avalduse esitajale ühe kuu jooksul, milliseid toiminguid ta seoses avalduse või kaebusega on teinud või peab vajalikuks teha.
(2) Kui õiguskantsler alustab menetlust omal algatusel, teatab ta vastavale asutusele menetluse alustamise põhjuse ja eesmärgi.
§ 26. Menetlustoimingud
(1) Menetlustoimingud on:
2) käesoleva seaduse §-s 20 osundatud asutuselt seletuse võtmine;
3) suulise ütluse võtmine;
4) vaba juurdepääsu kasutamine;
5) eksperdi kasutamine.
(2) Õiguskantsler võib panna käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1--4 sätestatud menetlustoimingute teostamise õiguskantsleri asetäitja-nõunikule või nõunikule, kes viivad neid läbi õiguskantsleri järelevalve all.
§ 27. Teabe nõudmine
(1) Õiguskantsleril on õigus nõuda oma ülesannete täitmiseks vajalikku teavet. Kõik käesoleva seaduse §-s 20 osundatud asutused on kohustatud õiguskantslerile tema poolt määratud tähtaja jooksul väljastama vajaliku teabe.
(2) Riigisaladust sisaldavat teavet on õiguskantsleril õigus saada seadusega ettenähtud alustel ja korras.
§ 28. Seletuse võtmine
Õiguskantsler võib nõuda käesoleva seaduse §-s 20 osundatud asutustelt kirjaliku seletuse andmist avalduse asjas. Vastav asutus peab nõude täitma õiguskantsleri poolt määratud tähtaja jooksul.
§ 29. Suulise ütluse võtmine
(1) Õiguskantsler võib menetluse käigus võtta suulisi ütlusi kõigilt isikutelt, kelle kohta on andmeid, et nad teavad asjas tähtsust omavaid fakte ning on võimelised nende kohta andma õigeid ütlusi.
(2) Suulise ütluse andmisele kutsutud isik on kohustatud ilmuma õiguskantsleri kutse peale.
§ 30. Vaba juurdepääs
Õiguskantsleril on menetluse käigus vaba juurdepääs käesoleva seaduse §-s 20 osundatud asutuste valduses olevatele dokumentidele, materjalidele ja paikadele. Vastavad asutused peavad võimaldama õiguskantslerile tingimusteta ja viivitamatu juurdepääsu kõigile oma valduses olevatele dokumentidele, materjalidele ja paikadele.
§ 31. Õiguskantsleri tegevuse takistamine
1) õiguskantsleri eest tema ülesannete täitmiseks vajaliku teabe varjamine, selle andmisest keeldumine või kõrvale hoidmine;
2) seletuse andmisest keeldumine või selle andmisest kõrvale hoidmine;
3) ütluse andmisest keeldumine või sellest kõrvale hoidmine;
(2) Õiguskantsleri tegevuse takistamise korral võib õiguskantsler tegutseda vastavalt käesoleva seaduse § 33 lõigetele 3 ja 4.
§ 32. Avaldaja teavitamine avalduse lahendamisest
Õiguskantsler teavitab avaldajat põhiseadusega ettenähtud õiguste ja vabaduste rikkumise kohta tehtud avalduse kontrollimise käigus avastatud puudustest ja nende kõrvaldamiseks esitatud ettepanekutest ja abinõudest ning puuduste kõrvaldamise tulemustest.
§ 33. Õiguskantsleri ettepaneku täitmise tagamine
(1) Asutus, kellele õiguskantsleri ettepanek on adresseeritud, peab teatama õiguskantslerile, kuidas on ettepanekut täidetud.
(2) Õiguskantsleril on õigus esitada järelepärimisi oma ettepanekute täitmise kohta. Asutus, kellele järelepärimine esitati, on kohustatud vastama viivitamata, kuid mitte hiljem kui kümne päeva jooksul järelepärimise saamisest.
(3) Kui õiguskantsleri ettepanekut ei täideta või järelepärimisele ei vastata, võib õiguskantsler esitada ettekande vastava asutuse üle järelevalvet teostavale asutusele, Vabariigi Valitsusele või Riigikogule. Õiguskantsleril on samuti õigus taotleda selle ametiisiku distsiplinaarkorras vastutusele võtmist, kes takistab õiguskantsleri või tema nõunike tegevust, ei esita vajalikku teavet või ei anna seletusi või ütlusi või esitab need kujul, mille järgi pole kontrolli teostamine võimalik.
(4) Kui õiguskantsler peab seda vajalikuks, esineb ta avalikkusele teadaandega, milles toob ära oma ettepanekud.
§ 34. Seaduserikkumisest teatamine
Kui õiguskantsler leiab, et ametiisik on rikkunud põhiseadust või seadust, teatab ta sellest kirjalikult kas uurimisorganile või muule pädevale organile ning edastab vajaduse korral neile kõik tema käsutuses olevad andmed ja dokumendid.
§ 35. Õiguskantsleri asetäitja-nõuniku või nõuniku taandamine
Õiguskantsleri asetäitja-nõunik või nõunik taandab ennast menetluse läbiviimisest, kui ta kahtleb enda erapooletuses.
ÕIGUSKANTSLERI AMETKOND
§ 36. Õiguskantsleri ametkond
(1) Õiguskantsleri ametkonna koosseisus on õiguskantsleri asetäitjad-nõunikud, nõunikud ja kantselei töötajad.
(2) Õiguskantsleril on oma ametkonna juhtimisel samad õigused, mis on seadusega antud ministrile ministeeriumi juhtimisel.
§ 42. Õiguskantsleri kantselei
(1) Õiguskantsleri asjaajamist korraldab kantselei, mille koosseisu ja asjaajamise korra kinnitab õiguskantsler.
(2) Õiguskantsleri ja käesoleva seaduse § 38 lõigetes 5 ja 6 nimetatud nõunike vastuvõtuajad teatatakse üleriigilise levikuga ajalehtedes.
(3) Õiguskantsleri kantselei eelarves nähakse ette vahendid konsultatsioonide, tõlkimise ja ekspertiisi eest tasustamiseks kuni 20 protsendi ulatuses aasta palgafondist, mille väljamaksmise korra ja määra kehtestab Vabariigi Valitsus.
Riigikogu ja Vabariigi Presidendi poolt nimetatavate riigiametnike ametipalkade seaduse (RT I 1996, 81, 1448) § 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 6. Õiguskantsleri ametipalga koefitsient on 1,8.»