Joogivee kvaliteedi- ja kontrollinõuded ning analüüsimeetodid – Riigi Teataja
Joogivee kvaliteedi- ja kontrollinõuded ning analüüsimeetodid - sisukord
§ 1 Üldnõuded
§ 2 Joogivee käitleja
2 JOOGIVEE KVALITEEDINÕUDED
§ 3 Joogivee kvaliteet
§ 4 Mikrobioloogilised kvaliteedinäitajad
§ 5 Keemilised kvaliteedinäitajad
§ 6 Indikaatorid
§ 61 Radioloogilised kvaliteedinäitajad
§ 62 Indikatiivdoosi seire
3 JOOGIVEE KVALITEEDI KONTROLLINÕUDED
§ 7 Joogivee kvaliteedi kontrollimiseks proovi võtmine
§ 8 Joogivee kontroll
§ 9 Joogivee kontrolli kavandamine
§ 91 Riskihindamine
§ 10 Kvaliteedinõuetele mittevastava joogivee kasutamine
4 ANALÜÜSIMEETODID
§ 11 Analüüsimeetodid
§ 13 Määruse rakendamine
RT I, 16.04.2019, 11
Joogivee kvaliteedi- ja kontrollinõuded ning analüüsimeetodid1
RT I 2001, 100, 1369
28.06.2002 RTL 2002, 84, 1299 02.08.2002
16.06.2005 RTL 2005, 69, 971 01.07.2005
17.01.2007 RTL 2007, 8, 131 29.01.2007
15.01.2009 RTL 2009, 10, 124 01.02.2009
15.06.2009 RTL 2009, 48, 697 25.06.2009
04.01.2013 RT I, 11.01.2013, 1 14.01.2013
18.11.2015 RT I, 24.11.2015, 3 28.11.2015
20.09.2017 RT I, 27.09.2017, 1 27.10.2017
09.04.2019 RT I, 16.04.2019, 9 19.04.2019
Määrus on kehtestatud «Veeseaduse» paragrahvi 13 lõike 2 alusel.
§ 1. Üldnõuded
(1) Määrus kehtestab joogivee kvaliteedi- ja kontrollinõuded ning joogivee proovide analüüsimeetodid eesmärgiga kaitsta inimese tervist joogivee saastumise kahjulike mõjude eest.
(2) Määruse nõuded ei laiene:
1) looduslikule mineraalveele;
2) veele, mis on ravim «Ravimiseaduse» mõistes;
[RTL 2009, 48, 697 - jõust. 25.06.2009]
3) isiklikule veevärgile, kust võetakse vett alla 10 m3 ööpäevas või mida kasutab vähem kui 50 inimest, välja arvatud juhul, kui joogiveega varustamine on osa ettevõtja majandustegevusest või avalik-õiguslikust tegevusest;
4) joogiveele, mis on ette nähtud üksnes tehniliseks vajaduseks, nagu autopesuvesi, seadmete jahutusvesi, tuletõrjevesi, ja muuks otstarbeks, mille puhul joogivee kvaliteet asjassepuutuvate tarbijate tervist mingil viisil otseselt ega kaudselt ei mõjuta.
(3) Terviseamet teavitab käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud veevarustuse omanikke määruse nõuete kohaldamata jätmisest. Samuti teavitab Terviseamet viivitamata ja nõustab tasuta käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud veevarustuse omanikke, kui vee kvaliteedi tõttu tekib võimalik ettenähtav oht inimeste tervisele, ning annab nõu meetmete kohta, mida on võimalik võtta tervise kaitseks vee saastamisest tingitud kahjuliku mõju eest. Sõit objektile ja tagasi, objekti külastamine, joogiveeproovide võtmine ja veeproovide analüüsimine toimub rahvatervise seaduse § 21 lõike 5 alusel kehtestatud hinnakirja kohaselt.
[RT I, 16.04.2019, 9 - jõust. 19.04.2019]
(4) Joogivee käitlemisel ei tohi rakendada meetmeid, mis otseselt või kaudselt võivad halvendada joogivee olemasolevat kvaliteeti või vett täiendavalt saastata.
(5) Joogivee käitlemisel joogiveega kokkupuutuvad veevarustussüsteemi seadmed, vahendid ja materjalid ei tohi halvendada joogivee kvaliteeti ega ohustada inimese tervist otseselt ega kaudselt ning peavad olema kooskõlas ehitusseadustiku § 11 ja selle alusel kehtestatud nõuetega ning kiirgusseaduse §-ga 22.
[RT I, 27.09.2017, 1 - jõust. 27.10.2017]
§ 2. Joogivee käitleja
(1) Joogivee käitleja on ettevõtja «Veeseaduse» § 132 lõike 1 tähenduses.
(2) Joogivee käitleja peab tagama joogivee vastavuse kvaliteedinõuetele ning esitama teavet käideldava joogivee kvaliteedi kohta tarbijale ja järelevalveametnikule viimase nõudmisel.
(3) Ühisveevärgi kaudu kinnistuid joogiveega varustav joogivee käitleja tagab joogivee nõuetekohase kvaliteedi kohani, kus joogivesi saab kättesaadavaks teisele käitlejale või tarbijale, välja arvatud juhul, kui joogivee käitleja ja kinnistu omanik või tarbija ei ole kokku leppinud teisiti. Joogivee käitleja on täitnud oma kohustused kvaliteedinõuete tagamisel, kui ta tõendab, et joogivee mittevastavus kvaliteedinõuetele on põhjustatud kinnistu veevärgist.
[RTL 2002, 84, 1299 - jõust. 02.08.2002]
2. peatükk JOOGIVEE KVALITEEDINÕUDED
§ 3. Joogivee kvaliteet
(1) Joogivett loetakse tervislikuks ja puhtaks, kui see ei sisalda mikroorganisme, parasiite ega mis tahes aineid sellisel arvul ega sellises koguses, mis kujutab potentsiaalset ohtu inimeste tervisele ning kui mikrobioloogilised ja keemilised kvaliteedinäitajad ei ületa §-des 4 ja 5 esitatud piirsisaldusi.
(2) Joogivee mikrobioloogilised kvaliteedinäitajad, keemilised kvaliteedinäitajad ja indikaatorid (organoleptilisi omadusi mõjutavad ja üldist reostust iseloomustavad näitajad) ei tohi ületada §-des 4–6 sätestatud piirsisaldusi ja §-s 61 sätestatud parameetri kontrollväärtusi, välja arvatud § 3 lõikes 4 sätestatud tingimustel.
[RT I, 24.11.2015, 3 - jõust. 28.11.2015]
(3) [Kehtetu – RTL 2002, 84, 1299 - jõust. 02.08.2002]
(4) Joogiveele esitatud piirsisalduste või parameetri kontrollväärtuste ületamisel korraldab Terviseamet terviseriski hindamise, vajaduse korral koostöös ekspertidega, ja inimese tervise kaitsmise vajaduse korral abinõude programmi väljatöötamise, mille kulud katab joogivee käitleja. Kui lubatust kõrgemate näitajate puhul ei kaasne ohtu inimese tervisele, võib seda vett kasutada joogivee otstarbeks.
(5) Parameetri kontrollväärtus käesoleva määruse mõistes on radioloogilise näitaja väärtus, mille ületamise korral hinnatakse, kas joogivees sisalduvad radioaktiivsed ained kujutavad inimese tervisele sellist ohtu, mis nõuab tegutsemist, ning vajaduse korral võetakse parandusmeetmeid vee kvaliteedi viimiseks tasemele, mis vastab kiirguskaitse seisukohast inimeste tervise kaitsmise nõuetele.
§ 4. Mikrobioloogilised kvaliteedinäitajad
(1) Mikrobioloogilised kvaliteedinäitajad ühisveevärgi, mahutite ja tsisternide kaudu edastatavas joogivees on järgmised:
Piirsisaldus
PMÜ/100 ml
(2) Mikrobioloogilised kvaliteedinäitajad pudelitesse või kanistritesse villitavas joogivees on järgmised:
PMÜ /250 ml
Kolooniate arv 22 0C
PMÜ /ml
Kolooniate arv 37 0C
§ 5. Keemilised kvaliteedinäitajad
Keemilised kvaliteedinäitajad joogivees on järgmised:
Akrüülamiid
Benso(a)püreen
Märkus 2
1,2-dikloroetaan
Epikloorhüdriin
Kaadmium
Märkus 9
Pestitsiidid
Märkused 4 ja 5
Pestitsiidide summa
Märkused 4 ja 6
Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (PAH)
Määratakse ühendite summaarne sisaldus; Märkus 7
Tetrakloroeteen ja trikloroeteen
Määratakse ühendite summaarne sisaldus;
Trihalometaanide summa
Määratakse ühendite
summaarne sisaldus;
Märkused 2 ja 8
Tsüaniid
Vinüülkloriid
Piirsisaldus näitab monomeeride jääksisaldust vees, arvutatuna lähtudes maksimaalse eraldumise spetsifikatsioonidest vastava polümeeri kokkupuutel veega.
Võimaluse korral, desinfitseerimist kahjustamata, peaksid joogivee käitlejad püüdlema väiksema väärtuse poole.
Nitraadi ja nitriti proportsioonid joogivees peavad olema:
(NO3) / 50 + (NO2) / 3 ≤ 1
(NO3) ja (NO2) tähistavad nitraadi ja nitriti kontsentratsioone mg/l. Veetöötlusseadmetest väljumisel on nitriti piirsisaldus 0,10 mg/l.
Märkus 4
Pestitsiidide all mõistetakse järgmisi orgaaniliste ühendite gruppe: insektitsiidid, herbitsiidid, fungitsiidid, nematotsiidid, akaritsiidid, algitsiidid, rodentitsiidid, slimitsiidid, pestitsiididega seotud tooted (sealhulgas kasvuregulaatorid) ning kõigi nende ühendite metaboliidid, lagunemis- ja reaktsioonisaadused.
Järelevalvet kohaldatakse üksnes nende pestitsiidide suhtes, mida võib asjaomases veevarustuses leiduda.
Märkus 5
Piirsisaldus kehtib iga üksiku pestitsiidi kohta. Aldriini, dieldriini, heptakloori ja heptakloorepoksiidi puhul on piirsisaldus 0,030 μg/l.
Pestitsiidide summa tähendab koguseliselt määratud pestitsiidide sisalduse summat.
Märkus 7
Uuritavad ühendid on: benso(b)fluorantreen, benso(k)fluorantreen, benso(ghi)perüleen ja indeno(1,2,3-cd)püreen.
Märkus 8
Trihalometaanid on järgmised ühendid: kloroform, bromoform, dibromoklorometaan ja bromodiklorometaan. Trihalometaanide summa tähendab koguseliselt määratud trihalometaanide sisalduse summat.
Proov tuleb võtta nõuetekohase metoodika järgi, tarbija kraani juures. Proov arvutatakse nädala keskmise väärtusena.
§ 6. Indikaatorid
Indikaatorid joogivees on järgmised:
µS cm-1 20 ºC juures
Jääkkloor
≥0,2 ja ≤0,5
Jääkosoon
Kloriid
Oksüdeeritavus
mg/l O2
Orgaanilise süsiniku sisaldus (TOC)
Ebaloomulike muutusteta
Vesinikioonide kontsentratsioon
≥6,5 ja ≤9,5
pH ühik
Märkused 1 ja 2
Tarbijale vastuvõetav, ebaloomulike muutusteta
Clostridium perfringens (koos eostega)
Kolooniate arv 22 ºC
Coli-laadsed bakterid
Vesi ei tohi olla agressiivne, st ei tohi põhjustada joogiveega kokkupuutuvate seadmete ja materjalide korrosiooni.
Anumatesse villitava gaseerimata joogivee pH väärtus võib olla tabelis esitatust väiksem, kuid mitte alla 4,5.
Näitajat ei ole vaja määrata, kui on määratud orgaanilise süsiniku sisaldus.
Näitajat ei uurita, kui ühisveevärki suunatava vee kogus ööpäevas on alla 10 000 m³.
Kui joogivett võetakse pinnaveekogust, on hägususe piirväärtus pärast veetöötlust 1,0 nefelomeetrilise hägususe ühikut.
Näitajat tuleb uurida pärast joogivee ühisveevärki suunatava vee kloorimist. Jääkkloori all mõistetakse aktiivset kloori sisaldavaid ühendeid, mis on jäänud vette pärast 0,5-tunnilist kontakti kloorimiseks kasutatud klooriühenditega.
Näitaja määramine on vajalik, kui joogivesi on pärit või mõjutatud pinnaveest. Clostridium perfringens’i esinemisel tuleb korraldada täiendav veeallika uuring teiste patogeensete mikroorganismide suhtes.
Anumatesse villitava vee puhul on ühikuks PMÜ arv / 250 ml.
§ 61. Radioloogilised kvaliteedinäitajad
(1) Indikatiivdoos käesoleva määruse mõistes on aastasest sissevõtust tulenev oodatav efektiivdoos, mis saadakse kõigist joogivees avastatud tehislikest ja looduslikest radionukliididest, välja arvatud triitium, kaalium-40, radoon ja radooni lühikese poolestusajaga lagunemissaadused.
(2) Indikatiivdoosi hindab Keskkonnaamet või ekspert kiirgusseaduse mõistes.
(3) Joogivee radioloogilised kvaliteedinäitajad on järgmised:
Radioloogiline näitaja
Parameetri kontrollväärtus
Triitium
Indikatiivdoos
Märkused 2 ja 3
Triitiumit tuleb joogivees määrata juhul, kui joogiveeks kasutatava vee valgalal on tehislikke radionukliide emiteerida võiv rajatis.
Indikatiivdoosi seire toimub määruse lisas kehtestatud korra kohaselt.
Efektiivdoosi hindamine toimub kiirgusseaduse alusel kehtestatud korras.
Radooni tuleb joogivees määrata juhul, kui uute teadusuuringute andmete või muu usaldusväärse teabe alusel on Terviseametil põhjust eeldada, et kontrollväärtus võib olla ületatud.
§ 62. Indikatiivdoosi seire
Indikatiivdoosi seirel kasutatakse järgmist strateegiat:
1) Kambriumi-vendi, ordoviitsiumi-kambriumi või ordoviitsiumi veekihist pärineva joogivee ja nende kihtide veega segatud muust veekihist pärineva joogivee korral määrab joogivee käitleja joogivees raadiumi isotoopide Ra-226 ja Ra-228 kontsentratsiooni;
2) käesoleva paragrahvi punktis 1 nimetamata veekihtidest ja pinnaveest pärineva joogivee korral indikatiivdoosi ei seirata;
3) kui uute teadusuuringute andmete või muu usaldusväärse teabe alusel on Terviseametil põhjust eeldada, et indikatiivdoosi kujunemisel võivad olulist osa etendada ka punktis 1 nimetamata veekihtidest pärinev joogivesi või täiendavad radionukliidid, on joogivee käitlejal kohustus Terviseameti nõudmisel vastavate radionukliidide kontsentratsioonid joogivees määrata.
3. peatükk JOOGIVEE KVALITEEDI KONTROLLINÕUDED
§ 7. Joogivee kvaliteedi kontrollimiseks proovi võtmine
(1) Joogivee kvaliteedi vastavust nõuetele kontrollitakse järgmistes proovi võtmise kohtades:
1) jaotusvõrgu kaudu antava vee puhul ruumi või rajatise selles paigas, kus see väljub üldjuhul inimtarbimiseks kasutatavatest kraanidest. Kui joogivesi ei vasta nõuetele rakendatakse § 2 lõiget 3;
2) mahutite ja tsisternide kasutamisel – mahutist või tsisternist väljumise kohas;
3) pudelitesse, kanistritesse või muudesse õhukindlatesse anumatesse villimisel – enne pudelitesse villimist (villimiskohas);
4) toiduaineid käitlevas ettevõttes – toidu käitlemise kohas;
5) teenuse pakkumisel – teenuse osutamise kohas;.
(11) Joogivee kvaliteedi vastavust nõuetele nende näitajate puhul, mis jaotusvõrgus ebasoodsas suunas ei muutu, võib kontrollida veetöötlusjaamas või veevärgis.
(12) Vase, plii ja nikli vastavust nõuetele kontrollitakse tarbija kraanist, kusjuures vett ei lasta enne joosta. Päevasel ajal võetakse juhuslik proov, mille maht on üks liiter.
(13) Mikrobioloogiliste näitajate vastavusproove võetakse ja neid käideldakse vastavalt standardis EVS-EN ISO 19458 osutatud proovivõtueesmärgile B.
(14) Proovivõtt jaotusvõrgus, välja arvatud proovivõtt tarbija kraanist, peab vastama standardile ISO 5667-5. Mikrobioloogiliste näitajate puhul peab jaotusvõrgus proovide võtmine ja käitlemine vastama standardis EVS-EN ISO 19458 osutatud proovivõtueesmärgile A.
(2) Proove võivad võtta atesteeritud proovivõtjad.
(3) Joogivett tuleb uurida akrediteeritud laboris, kus vastavuse tõendamiseks kasutatavad analüüsimeetodid on valideeritud ja dokumenteeritud kooskõlas standardiga EVS-EN ISO/IEC 17025 või muu samaväärse rahvusvaheliselt tunnustatud standardiga.
(4) Lõikes 3 nimetatud laborid ja nende alltöövõtjad kohaldavad kvaliteedijuhtimise süsteemi tavasid kooskõlas standardiga EVS-EN ISO/IEC 17025 või muu samaväärse rahvusvaheliselt tunnustatud standardiga.
§ 8. Joogivee kontroll
(1) Joogivee käitleja peab tagama oma veevarustussüsteemis oleva ning sellest väljuva joogivee tava- ja süvakontrolli vastavalt käesoleva määruse paragrahvi 9 nõuetele.
(2) Joogivee tavakontrolli eesmärk on saada teavet joogivee kvaliteedist ja joogivee töötlemise (eriti desinfektsiooni) tõhususest.
(3) Tavakontrolli käigus tuleb joogivees uurida järgmisi näitajaid:
Uurimise nõuded
Näitajat tuleb uurida, kui alumiiniumi või selle ühendeid kasutatakse veepuhastuskemikaalidena. Muudel juhtudel uuritakse näitajat süvakontrolli käigus.
Näitajat tuleb uurida, kui kasutatakse kloorimist. Muudel juhtudel uuritakse näitajat süvakontrolli käigus.
Vesinikioonide kontsentratsioon pH
Näitajat tuleb uurida, kui rauda või tema ühendeid kasutatakse veepuhastuskemikaalidena. Muudel juhtudel uuritakse näitajat süvakontrolli käigus.
Näitajat tuleb uurida anumatesse villitud joogiveest.
Kolooniate arv 22 ºC juures
Näitajat tuleb uurida joogivee kloorimisel.
(31) Tavakontrolli käigus määratakse täiendavad näitajad, kui see tuleneb § 91 lõike 1 alusel koostatud riskihinnangust.
(4) Süvakontrolli eesmärk on saada teavet joogivee vastavusest kõikidele käesoleva määruse §-des 4–6 sätestatud kvaliteedinäitajatele.
(41) Joogivee käitleja peab joogivee tarbimisest saadava indikatiivdoosi määrama iga kümne aasta tagant, välja arvatud § 62 punktis 3 esitatud tingimusel.
(42) Kui konkreetses proovis on parameetri kontrollväärtus ületatud, teavitab joogivee käitleja sellest Terviseametit, kes otsustab proovivõtusageduse suurendamise vajaduse üle, et tagada aasta keskmise kontrollväärtuse representatiivsus.
(5) Tava- ja süvakontrolli käigus ühisveevärgi, mahutite, tsisternide, kanistrite või pudelite kaudu edastatava ning toidu käitlemisel kasutatava joogivee kvaliteedinäitajate, välja arvatud radioloogilised näitajad, määramiseks võetavate proovide minimaalne arv on järgmine:
Ühisveevärgi, mahutite, tsisternide, kanistrite ja pudelite kaudu edastatava joogivee hulk m³/ööpäevas
(vt märkus 1)
Tavakontrolli minimaalne proovide arv aastas
(vt märkus 2)
Süvakontrolli minimaalne proovide arv aastas
1 kümne aasta jooksul
101 kuni 1000
1001 kuni 10 000
+ 3 iga täiendava 1000 m³/ööpäevas ja ülejäänud osa kohta kogumahust
+ 1 iga täiendava 4500 m³/ööpäevas ja ülejäänud osa kohta kogumahust
10 001 kuni 100 000
+ 1 iga täiendava 10 000 m³/ööpäevas ja ülejäänud osa kohta kogumahust
üle 100 000
+ 1 iga täiendava 25 000 m³/ööpäevas ja ülejäänud osa kohta kogumahust
Märkus 1. Vee kogus arvutatakse kalendriaasta keskmise väärtusena. Miinimumsageduse kindlaksmääramiseks võib vee hulga asemel kasutada veevarustussüsteemi elanike arvu, eeldades inimese ööpäevaseks veetarbimiseks 200 l.
Märkus 2. Osutatud sagedus arvutatakse järgmiselt: nt 4300 m³/ööpäevas = 16 proovi (neli proovi esimese 1000 m³/ööpäevas kohta + 12 proovi ülejäänud 3300 m³/ööpäevas kohta).
(6) [Kehtetu - RT I, 27.09.2017, 1 - jõust. 27.10.2017]
(7) [Kehtetu - RT I, 27.09.2017, 1 - jõust. 27.10.2017]
(8) Juhul, kui joogivett edastatakse tarbijale lühiperioodi jooksul mahutites, määrab kontrollitavate proovide arvu Terviseamet.
(9) Proovide arv peab jagunema aja ja koha lõikes võrdselt niipalju kui võimalik.
(10) [Kehtetu - RTL 2005, 69, 971 - jõust. 01.07.2005]
(11) [Kehtetu - RT I, 27.09.2017, 1 - jõust. 27.10.2017]
§ 9. Joogivee kontrolli kavandamine
(1) Joogivee käitleja peab koostama ja Terviseametiga kooskõlastama joogivee kontrolli kava. Joogivee kontrolli kava ajakohastatakse vähemalt iga viie aasta tagant ja kooskõlastatakse Terviseametiga.
(11) Joogivee kontrolli kavaga tuleb tagada, et inimese tervisele avalduvate riskide juhtimiseks kehtivad meetmed toimivad tõhusalt kogu veevarustusahelas alates valgalast kuni veevõtu, vee puhastamise ja säilitamise kaudu jaotuseni ning et nõuetele vastavuse kohas on vesi tervislik ja puhas.
(12) Kvaliteedinäitajate valimisel joogivee kontrolli kavasse tuleb iga veevarustussüsteemi puhul arvesse võtta kohalikke tingimusi.
(2) Kontrolli kavas peab olema esitatud:
1) ühe ööpäeva jooksul käideldava vee kogus;
2) uuritavate kvaliteedinäitajate loetelu proovi võtmise kohtade viisi;
3) proovi võtmise kohtade arv ja nende asukohad, arvestades eraldi proovide võtmise vajadust juhul, kui veekvaliteeti veevarustussüsteemis ei saa käsitleda umbes ühetaolisena;
4) iga kvaliteedinäitaja proovide arv lõikes 1 nimetatud ajavahemiku jooksul.
(3) Kontrolli kava võib sisaldada järgmist:
1) seadmete funktsionaalsust ja korrasolekut käsitlevate kannete kontroll;
2) valgala, veevõtu-, töötlemis-, säilitamis- ja jaotustaristu kontroll.
(4) [Kehtetu - RT I, 27.09.2017, 1 - jõust. 27.10.2017]
(5) [Kehtetu - RT I, 27.09.2017, 1 - jõust. 27.10.2017]
(6) Joogivee kontrolli kava võib põhineda § 91 lõikes 1 nimetatud riskihinnangul.
§ 91. Riskihindamine
(1) Joogivee käitleja võib teha erandeid §-s 8 esitatud tava- ja süvakontrolli näitajatest ja proovivõtusagedustest, kui ta on koostanud käesoleva paragrahvi kohase riskihinnangu, mis kooskõlastatakse Terviseametiga.
(2) Lõikes 1 nimetatud riskihinnang peab põhinema riskihindamise üldpõhimõtetel, mis on sätestatud selliste rahvusvaheliste standarditega seoses nagu EVS-EN 15975-2 „Joogiveega varustamise turvalisus. Riski- ja kriisijuhtimise juhised”.
(3) Lõikes 1 nimetatud joogivee kvaliteeti käsitlev riskihinnang peab koosnema vähemalt järgmistest osadest:
1) joogivee veevarustussüsteemi kirjeldus;
2) joogivee veevarustussüsteemi võimalike ohtude ja ohtlike sündmuste kindlakstegemine;
3) joogivee veevarustussüsteemi riskide hindamine;
4) joogivee veevarustussüsteemi riskide ohjamine;
5) riskide haldamise tõendamine;
6) joogivee kvaliteedinäitajate määramise või määramata jätmise alused ja põhjendused.
(4) Riskihindamisel tuleb selliste veekogumite puhul, mida kasutatakse joogivee võtmiseks ja mis annavad ööpäevas keskmiselt üle 100 m³ vett, võtta arvesse veeseaduse § 37 lõike 2 kohaste veeseireprogrammide tulemusi.
(5) Riskihindamise tulemuste põhjal tuleb § 8 lõigetes 3 ja 4 esitatud näitajate loetelu täiendada ja sama paragrahvi lõikes 5 esitatud proovivõtusagedust suurendada järgmistel juhtudel:
1) paragrahvis 8 loetletud näitajad või sagedused ei ole piisavad, et täita veeseaduse § 132 lõikes 2 esitatud kohustusi;
2) rahvatervise seaduse § 131 lõike 1 punkti 11 kohaldamise tulemusel on leitud aineid või mikroorganisme, mis kujutavad potentsiaalset ohtu inimese tervisele;
3) on vaja tagada § 9 lõikes 11 sätestatud nõuded.
(6) Riskihindamise tulemuste põhjal võib § 8 lõigetes 3 ja 4 esitatud näitajate loetelu lühendada ja sama paragrahvi lõikes 5 esitatud proovivõtusagedust vähendada, kui on arvestatud järgmisi tingimusi:
1) määratakse proovi võtmise koht ja sagedus vastavalt näitaja päritolule, samuti selle kontsentratsiooni muutumine ja pikaajalised suundumused, võttes arvesse § 2 lõiget 3, § 7 lõiget 1 ja § 10 lõiget 1 ning rahvatervise seaduse § 131 lõike 1 punkti 5;
2) paragrahvi 8 lõike 5 kohase proovivõtu miinimumsageduse vähendamiseks peavad kogu veevarustussüsteemi esindavatest proovi võtmise kohtadest vähemalt kolme aasta jooksul korrapäraste ajavahemike järel kogutud proovide tulemused olema alla 60% näitaja väärtusest;
3) näitaja väljajätmiseks § 8 lõigete 3 ja 4 kohasest seirega hõlmatud loetelust peavad kogu veevarustussüsteemi esindavatest proovi võtmise kohtadest vähemalt kolme aasta jooksul korrapäraste ajavahemike järel kogutud proovide tulemused olema alla 30% näitaja väärtusest;
4) paragrahvi 8 lõigete 3 ja 4 kohasest seirega hõlmatud näitajate loetelust konkreetse näitaja väljajätmine põhineb riskihindamise tulemustel, milles on arvesse võetud joogiveeallikate seire tulemusi ja mis kinnitavad, et inimeste tervis on kaitstud joogivee mistahes saastatusest tuleneva kahjulik mõju eest, nagu on sätestatud § 1 lõikes 1;
5) proovivõtusagedust võib vähendada või näitaja loetelust välja jätta vastavalt käesoleva lõike punktidele 2 ja 3 üksnes juhul, kui riskihindamine kinnitab, et ei ole ühtegi tegurit, mille puhul oleks põhjust eeldada, et see võib põhjustada joogivee kvaliteedi halvenemise.
(7) Lõiget 6 ei kohaldata Escherichia coli suhtes, mille proovivõtusagedus ei tohi olla väiksem kui § 8 lõikes 5 esitatud sagedus.
(8) Riskihinnangu koostamisel võetakse arvesse asjakohased ja usaldusväärsed uuringud, mis on riskihinnangu täiendamise aluseks.
(9) Joogivee käitleja teeb teabe riskihindamise läbiviimise kohta ja riskihindamise tulemused avalikkusele kättesaadavaks.
(10) Riskihinnang tuleb ajakohastada juhul, kui uute teadusuuringute andmete või muu usaldusväärse teabe alusel on Terviseametil põhjust eeldada, et riskihinnang ei kajasta enam tegelikku olukorda.
§ 10. Kvaliteedinõuetele mittevastava joogivee kasutamine
(1) Kui joogivesi ei vasta käesoleva määruse §-des 4–6 sätestatud nõuetele, peab joogivee käitleja kohe:
1) uurima kvaliteedi mittevastavuse põhjusi;
2) teavitama asjaomast elanikkonda võimalikust ohust tervisele ning andma elanikkonnale asjakohast nõu täiendavate ettevaatusabinõude kohta, mida võtta tervise kaitseks;
3) rakendama vajalikke abinõusid parameetrite mittevastavuse vähendamiseks, nagu asjakohased puhastusmeetodid, et muuta vee omadusi enne selle jaotusvõrku suunamist, vähendades või likvideerides seeläbi riski, et vesi pärast jaotusvõrgu läbimist parameetrite väärtustele ei vasta, ning teavitama sellest tarbijaid ja Terviseametit.
(11) Kui joogivesi ei vasta käesoleva määruse §-s 61 sätestatud nõuetele, peab joogivee käitleja:
1) kohe uurima kvaliteedi mittevastavuse põhjusi;
2) paragrahvi 3 lõikes 4 sätestatud riskihindamise tulemustest sõltuvalt võtma vajaduse korral parandusmeetmeid vee kvaliteedi viimiseks tasemele, mis vastab inimese tervise kaitsmise nõuetele, teavitama asjaomast elanikkonda võimalikust ohust tervisele ja andma elanikkonnale asjakohast nõu täiendavate ettevaatusabinõude kohta, mida võtta tervise kaitseks.
(2) Kui rakendatud abinõud ei anna tulemusi ning veega varustamine ei ole võimalik muul viisil, siis otsustab Terviseamet sellise vee edasise kasutamise vastavalt veeseadusele ja selle alusel kehtestatud sotsiaalministri määruse nõuetele ning teavitab sellest veekäitlejaid ning tarbijaid.
(21) [Kehtetu - RT I, 24.11.2015, 3 - jõust. 28.11.2015]
4. peatükk ANALÜÜSIMEETODID
§ 11. Analüüsimeetodid
(1) Mikrobioloogiliste kvaliteedinäitajate määramiseks peab kasutama alljärgnevaid analüüsimeetodeid:
Mikrobioloogilised kvaliteedinäitajad
Escherichia coli (E. coli) ja coli-laadsed bakterid
EVS-EN ISO 9308-1 või EVS-EN ISO 9308-2
EVS-EN ISO 7899-2
EVS-EN ISO 16266
kultiveeritavate mikroorganismide loendamine – kolooniate loendamine 22 ºC juures
EVS-EN ISO 6222
kultiveeritavate mikroorganismide loendamine – kolooniate loendamine 36 ºC juures
Clostridium perfringens (kaasa arvatud eosed)
EVS-EN ISO 14189
(2) Joogivee keemilised ja indikaatornäitajad, mille jaoks nähakse ette tulemuslikkuse kriteeriumid, on esitatud käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 6.
(3) Täpsuse miinimumnäitaja „mõõtemääramatus”:
Mõõtemääramatus (vt märkus 1)
Parameetri väärtuse % (v.a pH puhul)
vt märkus 5
vt märkus 6
Vesinikuioonide kontsentratsioon pH (pH ühikutes)
vt märkus 7
vt märkus 8
vt märkus 9
vt märkus 10
Tetrakloroeteen
vt märkus 11
Trikloroeteen
Trihalometaanid kokku
Orgaanilise süsiniku kogusisaldus
vt märkus 12
vt märkus 13
Akrüülamiid-, epikloorhüdriin ja vinüülkloriid
Sisaldust reguleeritakse vastavalt toote spetsifikatsioonile.
(4) Lõikes 3 esitatud näitajate puhul tähendavad ettenähtud täpsusnäitajad, et kasutatav analüüsimeetod peab vähemalt võimaldama mõõta näitaja väärtusele vastavaid kontsentratsioone, selle määramispiir peab olema 30% või vähem asjaomasest näitaja väärtusest ja mõõtemääramatus peab vastama lõikes 3 esitatule. Tulemus tuleb esitada vähemalt sama tüvenumbrite arvuga kui §-de 5 ja 6 kohased näitaja piirväärtused.
(5) Lõikes 3 sätestatud mõõtemääramatust ei tohi kasutada kui §-des 4–6 sätestatud näitajate piirsisalduste lisahälvet.
(6) Täpsuse miinimumnäitajad „tõesus”, „täpsus” ja „avastamispiir”:
Tõesus
(vt märkus 2) näitaja piirväärtuse % (v.a pH puhul)
(vt märkus 3) näitaja piirväärtuse % (v.a pH puhul)
Avastamispiir
(vt märkus 4) näitaja piirväärtuse % (v.a pH puhul)
Fluoriidid
Vesinikioonide kontsentratsioon pH (pH ühikutes)
Akrüülamiid, epikloorhüdriin ja vinüülkloriid
sisaldust reguleeritakse vastavalt toote spetsifikatsioonile
(7) Lõigete 3 ja 6 märkused on järgmised:
Mõõtemääramatus on mittenegatiivne parameeter, mis iseloomustab kasutatud teabe põhjal mõõtesuurusele omistatud väärtuste hajuvust. Mõõtemääramatuse täpsusnäitaja (k = 2) on lõikes 3 märgitud protsent näitaja väärtusest või parem. Kui ei ole ette nähtud teisiti, hinnatakse mõõtemääramatust näitaja väärtuse tasemel.
Tõesus on süstemaatilise vea suurus, st erinevus suure hulga korratud mõõtmiste keskmise tulemuse ja tegeliku väärtuse vahel. Täiendavad üksikasjad on esitatud standardisarjas EVS-ISO 5725.
Täpsus on juhusliku vea suurus ning seda väljendatakse üldjuhul tulemuste keskmise standardhälbena (partii piires ja partiide vahel). Aktsepteeritav täpsus on kahekordne suhteline standardhälve. Seda mõistet on täiendavalt selgitatud standardisarjas EVS-ISO 5725.
Avastamispiir on parameetrit väikeses koguses sisaldava loodusliku proovi partii kolmekordne standardhälve või võrdlusproovi partii viiekordne suhteline standardhälve.
Kui mõõtemääramatuse väärtust ei ole võimalik järgida, tuleks valida parim võimalik tehnika (kuni 60%).
Meetod peab võimaldama tuvastada mis tahes vormis tsüaniidi üldkogust.
Tõesuse, täpsuse ja mõõtemääramatuse väärtused esitatakse pH ühikutes.
Võrdlusmeetod: EVS-EN ISO 8467
Üksikute pestitsiidide täpsusnäitajad on indikatiivsed. Mitme pestitsiidi puhul on võimalik saavutada mõõtemääramatus 30%, paljude pestitsiidide puhul võib lubada suuremat mõõtemääramatust (kuni 80%).
Märkus 10
Täpsusnäitajad kehtivad üksikute ainete kohta ning on määratud 25% tasemel § 5 kohasest näitaja väärtusest.
Märkus 11
Täpsusnäitajad kehtivad üksikute ainete kohta ning on määratud 50% tasemel § 5 kohasest näitaja väärtusest.
Märkus 12
Mõõtemääramatust tuleks hinnata orgaanilise süsiniku üldsisalduse 3 mg/l juures. Tuleb kasutada Euroopa Standardikomitee suuniseid orgaanilise ja lahustunud süsiniku üldsisalduse määramise kohta (EVS-EN 1484).
Märkus 13
Mõõtemääramatust tuleks hinnata 1,0 NTU (nefelomeetriline hägususühik) puhul vastavalt standardile EVS-EN ISO 7027-1.
(8) Kui lõigetes 3 ja 6 esitatud tulemuslikkuse kriteeriumidele vastav analüütiline meetod puudub, tuleb tagada, et seire tegemisel kasutatakse parimat võimalikku tehnikat, millega ei kaasne ülemäära kulusid.
(1) Järelevalvet vee terviseohutuse üle teostab Terviseamet vastavalt «Rahvatervise seadusele» ja «Toiduseadusele» ning Veterinaar- ja Toiduamet vastavalt «Toiduseadusele».
(2) [Kehtetu - RT I, 24.11.2015, 3 - jõust. 28.11.2015]
(1) Käesoleva määruse nõudeid rakendatakse kõigile joogivee käitlejatele.
(2) Määrus jõustub 1. juunil 2002. a.
(3) [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(4) [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(5) Määruse paragrahvis 5 toodud nõue boori ja fluoriidi piirsisalduse kohta jõustub 31. detsembril 2003. a.
(6) [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(7) [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(8) Määruse paragrahvis 5 toodud nõue trihalometaanide piirsisalduse kohta kehtib kuni 1. jaanuarini 2009. a. Alates 1. jaanuarist 2009. a on trihalometaanide piirsisaldus 100 µg/l.
(9) Määruse § 7 lõikes 2 sätestatud nõue jõustub 1. juulil 2003. a.
(10) [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(11) Määruse § 8 lõikes 11 sätestatud nõudeid rakendatakse tegutsevatele veekäitlejatele alates 30. juulist 2008. a.
[RTL 2005, 69, 971 - jõust. 01.07.2005]
(12) Määruse § 11 lõikes 3 osutatud mõõtemääramatuse ja lõikes 4 osutatud määramispiiri asemel võib kasutada lõike 6 kohast tõesust, täpsust ja avastamispiiri kuni 31. detsembrini 2019. a.
1Nõukogu direktiiv 98/83/ EÜ olmevee kvaliteedi kohta (EÜT L 330, 05.12.1998, lk 32–54); Euroopa Komisjoni direktiiv (EL) 2015/1787, millega muudetakse nõukogu direktiivi 98/83/EÜ (olmevee kvaliteedi kohta) II ja III lisa (ELT L 260, 07.10.2015, lk 6–17).
Lisa Indikatiivdoosi arvutamine ja analüüside tulemuslikkuse kriteeriumid


§ 53 Riigi jäätmekava ja maakonna jäätmekava kinnitamine
§ 54 Riigi jäätmekava ja maakonna jäätmekava avaldamine
4 Jäätmeluba prügila käitamiseks
§ 1201 Jäätmete käitlemine jäätmeloata või loa nõudeid rikkudes
§ 1205 Rahvusvaheliselt kontrollitavate jäätmete vedu üle riigipiiri vastava loata või loa nõudeid rikkudes
§ 121 Jäätmekäitluskoha rajamise, kasutamise ja sulgemise korra rikkumine
§ 122 Keelatud toote valmistamine, sisse- ja väljavedamine ning müük
§ 123 Ohtlike ja riikidevaheliselt kontrollitavate muude jäätmete vedu üle riigipiiri vastava loata
7) maavarade uuringute, kaevandamise, töötlemise ja ladustamise tulemusena tekkivad jäätmed ning karjääride tootmisjäägid;
(4) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi. Käesoleva seaduse § 73 lõike 2 punktides 1–6 nimetatud tegevusloa ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmise ja muutmise ning jäätmekavade koostamise ja muutmise menetlusele kohaldatakse avatud menetluse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
3) H3A – väga tuleohtlikud vedelad ained ja valmistised, mille leektäpp on alla 21 oC (kaasa arvatud eriti kergesti süttivad vedelikud), ning ained ja valmistised, mis võivad normaaltemperatuuril iseenesest kuumeneda ja õhuga kokkupuutel lõpuks süttida lisaenergiat vajamata, ning tahked ained või valmistised, mis võivad kergesti süttida pärast lühiajalist kokkupuudet mingi põleva allikaga ja mis põlevad või hõõguvad edasi, kui see allikas on kõrvaldatud, ning gaasilises olekus ained või valmistised, mis põlevad õhu käes normaalrõhul, ning ained ja valmistised, mis kokkupuutel niiske õhu või veega võivad eraldada ohtlikul hulgal kergestisüttivaid gaase;
4) H3B – tuleohtlikud vedelad ained ja valmistised, mille leektäpp on võrdne või üle 21 oC ja võrdne või alla 55 oC;
(7) Jäätmete taaskasutamistoimingute nimistu kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega .
(2) [Kehtetu – RT I 2007, 19, 94 - jõust. 11.03.2007]
(2) Jäätmete kõrvaldamistoimingute nimistu kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega .
(4) Kui jäätmekäitluseks on vajalik jäätmeluba või registreerimine, võib jäätmeid taaskasutada või kõrvaldada ainult jäätmeloa või registreerimisega määratud kohas.
(1) Tootja käesoleva seaduse tähenduses on isik, kes:
1) valmistab ja müüb tooteid oma kaubamärgi või -nimetuse all, sõltumata müügiviisist, kaasa arvatud posti- ja elektrooniline müük;
2) tegeleb teiste poolt valmistatud toodete edasimüügiga, sõltumata müügiviisist, kaasa arvatud posti- ja elektrooniline müük;
3) veab sisse tooteid Eestisse nende turustamise või edasimüümise eesmärgil.
(2) Isikut, kes üksnes rahastab rahastamislepingu alusel (näiteks pank), ei loeta tootjaks, kui ta ei tegutse tootjana käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt.
2) kohustused lepinguga üle andnud või tootjate ühendusega liitunud tootjalt tasu kogumise võrdsetel tingimustel ja teenuste pakkumise neile, lähtudes üksnes nende turuosast seda tüüpi seadmete turul;
2) PCB-d – polüklooritud bifenüülid, polüklooritud terfenüülid, monometüültetraklorodifenüülmetaan, monometüüldiklorodifenüülmetaan, monometüüldibromodifenüülmetaan ja muu valmistis või segu, mis sisaldab mis tahes eelnevalt nimetatud ainet kokku üle 0,005 massiprotsendi;
(1) Tootja on kohustatud tagama tema valmistatud, edasimüüdud või sisseveetud probleemtootest tekkivate jäätmete kokkukogumise ja nende taaskasutamise või nende kõrvaldamise ja omama selle kohustuse täitmiseks piisavat tagatist. Tootja võib valida, kas ta täidab kohustused individuaalselt, annab need kirjaliku lepinguga üle tootjate ühendusele või ühineb tootjate ühendusega.
(11) Isikule, kes võtab tarbijalt vastu probleemtootest tekkinud jäätmed, kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud kohustused.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud jäätmete jäätmehoolduse kulud kannab tootja või tootjate ühendus. Käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud isik kannab tarbijalt vastuvõetud probleemtoodetest tekkinud jäätmete käitlemise kulud.
(43) Mootorsõidukeid ja mootorsõiduki haagiseid turule toov tootja peab mootorsõidukite ja mootorsõiduki haagise rehvide osas pidama eraldi arvestust rehvide koguse ja massi üle ning korraldama kasutuselt kõrvaldatud vanarehvide kogumise ja taaskasutamise. Kasutuselt kõrvaldatud vanarehvide kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus või tema volitusel keskkonnaminister.
(5) Enne probleemtoote suhtes kohalduvate tootja kohustuste tekkimist turule lastud probleemtoodetest tekkinud jäätmete (endisaegsed jäätmed) jäätmehoolduse tagamise ning selle finantseerimise kohustused lasuvad tootjatel, kes vastavate probleemtoodete jäätmeteks muutmise ajal turul tegutsevad, proportsionaalselt nende osaga seda tüüpi seadmete turul.
(6) [Kehtetu – RT I 2007, 19, 94 - jõust. 11.03.2007]
(9) Käesoleva seadusega sätestatud kohustused kirjaliku lepinguga tootjate ühendusele üle andnud tootja, kes on täitnud oma kohustused tootjate ühenduse ees, ei ole vastutav probleemtoodetest tekkinud jäätmete kogumise ja taaskasutamise sihtarvude täitmise ning probleemtooteregistrile andmete edastamise eest.
(õ) 15.07.2009 13:45
(2) Probleemtooteregistri asutab ja selle põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus avaliku teabe seaduses sätestatud korras .
(3) Probleemtooteregistrisse kantavad andmed, nende esitamise kord, registrikaardi vormid ja rahvusvahelistest kohustustest tulenev andmete edastamise kord kehtestatakse probleemtooteregistri põhimääruses.
1) probleemtooted, mis sisaldavad keelustatud tööstuskemikaale Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu määruse 304/2003/EÜ ohtlike kemikaalide eksportimise ja importimise kohta (ELT L 063, 06.03.2003, lk 1–26) tähenduses;
3) ohtlikke aineid sisaldavad mootorsõidukid ja nende osad;
4) ohtlikke aineid sisaldavad elektri- ja elektroonikaseadmed ja nende osad.
(2) Probleemtoodetes keelatud ohtlike ainete täpsustav loetelu kehtestatakse Vabariigi Valitsuse või tema volitatud ministri määrusega .
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud tooteid võib turule lasta, kui need ei sisalda käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel antud määruses nimetatud ohtlikke aineid.
(2) Jäätmeid üleandev isik peab olema, arvestades asjaolusid, veendunud, et vastuvõtjal on jäätmeluba või saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seaduse alusel antud keskkonnakompleksluba (edaspidi kompleksluba), mis annab õiguse üleantud jäätmete käitlemiseks.
(1) Jäätmehoolduses rakendatavad menetlused ja meetodid ei tohi ohustada tervist, vara ega keskkonda.
1) vanaõlile ;
2) polüklooritud bifenüüle ja polüklooritud terfenüüle sisaldavatele jäätmetele ;
3) asbesti sisaldavatele jäätmetele ;
6) elektri- ja elektroonikaseadmete romudele (elektroonikaromudele) ;
7) romusõidukitele ;
8) kasutatud patareidele ja akudele ;
16) reoveesettele ;
17) püsivaid orgaanilisi saasteaineid sisaldavatele jäätmetele.
1) prügila rajamise, kasutamise ja sulgemise nõuded ;
2) jäätmepõletustehase rajamise, kasutamise ja sulgemise nõuded ;
3) koospõletustehase rajamise, kasutamise ja sulgemise nõuded .
§ 41. [Kehtetu – RT I 2007, 19, 94 - jõust. 11.03.2007]
(4) [Kehtetu – RT I 2007, 19, 94 - jõust. 11.03.2007]
§ 53. Riigi jäätmekava ja maakonna jäätmekava kinnitamine
§ 54. Riigi jäätmekava ja maakonna jäätmekava avaldamine
(2) [Kehtetu – RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009]
(3) Ohtlike jäätmete ja nende pakendite märgistamise kord kehtestatakse keskkonnaministri määrusega .
(1) Ohtlike jäätmete saatekiri (edaspidi saatekiri) on dokument, mis sisaldab andmeid jäätmekäitlejale üleantavate jäätmete tekitaja, jäätmed vedamiseks üleandnud isiku, jäätmevedaja ja jäätmete vastuvõtja ning ohtlike jäätmete liigi, koostise, koguse ja põhiomaduste kohta.
(2) Jäätmete üleandja esitab vedajale ja vastuvõtjale saatekirja koos ohtlike jäätmete saadetisega.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatut ei kohaldata füüsilise isiku suhtes kodumajapidamises tekkivate ja päästeasutuse poolt tuletõrje- ja päästetöödel kokkukogutud ohtlike jäätmete üleandmisel jäätmekäitlejale.
(4) Saatekirja koostab jäätmekäitleja paber- või digitaaldokumendina, allkirjastades digitaaldokumendi digitaalallkirja seaduses sätestatud korras, ning edastab selles sisalduvad andmed keskkonnaministri määratud veebipõhisesse andmebaasi. Alates 2008. aasta 1. oktoobrist koostatakse saatekiri ainult digitaaldokumendina, arvestades eelmises lauses sätestatud nõudeid.
[RT I 2007, 44, 315 - jõust. 14.07.2007]
(5) Ohtlike jäätmete saatekirja vorm ning saatekirja koostamise, edastamise ja registreerimise kord kehtestatakse keskkonnaministri määrusega .
(1) Korraldatud jäätmevedu on olmejäätmete kogumine ja vedamine määratud piirkonnast määratud jäätmekäitluskohta või -kohtadesse kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatud konkursi korras valitud ettevõtja poolt.
(11) Jäätmeveo võib korraldada selliselt, et konkursi alusel valitud ettevõtja ainsaks kliendiks ja temale tasu maksjaks on kohaliku omavalitsuse üksus või viimase poolt volitatud mittetulundusühing. Sellisel juhul lasub jäätmevaldajate üle arvestuse pidamise ning nendega arveldamise kohustus kohaliku omavalitsuse üksusel või viimase volitatud mittetulundusühingul.
(2) Kohaliku omavalitsus organ korraldab oma haldusterritooriumil olmejäätmete kogumise ja veo. Korraldatud jäätmevedu võib hõlmata ka muid jäätmeid, kui seda tingib oluline avalik huvi.
(4) Jäätmeliigid, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, veopiirkonnad, vedamise sagedus ja aeg ning jäätmeveo teenustasu piirmäär ja jäätmeveo teenustasu suuruse määramise kord kehtestatakse valla või linna volikogu määrusega.
(5) Jäätmeveo teenustasu peab olema piisav, et katta jäätmekäitluskoha rajamis-, kasutamis-, sulgemis- ja järelhoolduskulud ning jäätmete veokulud.
(7) Vähemalt 40 000 elanikuga kohaliku omavalitsuse üksuses olmejäätmete veo eri- ja ainuõigust omav ettevõte on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 9 punktis 4 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.
(5) –(6) [Kehetetud – RT I 2007, 19, 94 – jõust. 1.01.2008]
(3) Kohaliku omavalitsuse üksus asutab määrusega jäätmevaldajate registri ning kehtestab registri pidamise korra.
(4) Valla- või linnavalitsus võib erandkorras teatud tähtajaks jäätmevaldaja lugeda korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks tema põhjendatud avalduse alusel, kui ta korraldab jäätmekäitluse ise.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud jäätmevaldaja esitab üks kord aastas valla- või linnavalitsusele viimase määratud tähtajal kirjaliku selgituse oma jäätmete käitlemise kohta.
(6) Kohalikul omavalitsusel on õigus saada tasuta teavet jäätmeveo piirkonnas tegutsevalt jäätmevedajalt käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud registri andmete kohta.
1) jäätmekäitluse ja jäätmete hoidmise korralduse ning sellega seotud tehnilised nõuded, nagu kogumismahutite tüüp, materjal, suurus, konteinerite alus ja paiknemine;
2) jäätmetest tervisele ja keskkonnale tuleneda võiva ohu vältimise või kui see pole võimalik, siis vähendamise meetmed, sealhulgas olmejäätmete regulaarne äravedu tiheasustusalalt vähemalt üks kord kuu jooksul;
11) jäätmete liigiti kogumise ja sortimise arendamise nõuded koos tähtaegadega jäätmeliikide kaupa.
4) teiste isikute tekitatud ja üleantud metallijäätmete kogumiseks või veoks, välja arvatud pakendiaktsiisi seaduse alusel maksustatava metallist joogipakendi kogumiseks või veoks, jäätmete edasise kaubandusvahendamise või taaskasutamise eesmärgil;
7) jäätmete tekitamiseks käesoleva seaduse §-s 75 sätestatud juhtudel.
2) päästeasutuselt tuletõrje- ja päästetööde käigus jäätmete kogumisel ja veol.
(5) Keskkonnaministril on õigus määrusega kehtestada teatud liiki ja koguses tavajäätmete taaskasutamise või tekkekohas kõrvaldamise nõuded, millele vastava käitlemise korral pole jäätmeloa omamine kohustuslik .
(11) [Kehtetu – RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009]
(21) [Kehtetu – RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009]
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud teate ja registreerimistõendi vorm kehtestatakse keskkonnaministri määrusega .
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevusvaldkondade tegevuste täpsustatud loetelu, tootmismahud ja jäätmekogused, mille puhul jäätmeluba ei nõuta, kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega .
(1) Jäätmeloa taotlus esitatakse loa andjale kolmes eksemplaris.
(2) Jäätmeloa taotluse ühe eksemplari esitab loa andja pärast selle nõuetele vastavuse kindlakstegemist jäätmeloa taotleja (edaspidi taotleja) tegevuskohajärgsele linna- või vallavalitsusele või, kui taotlejal puudub püsiv tegevuskoht, siis taotleja asukohajärgsele linna- või vallavalitsusele.
(3) Jäätmeloa taotluse võib esitada digitaaldokumendina, mis allkirjastatakse digitaalallkirja seaduses sätestatud korras.
(5) Jäätmeluba vormistatakse kahes eksemplaris, millest üks jääb loa andjale ja teine taotlejale. Jäätmeluba väljastatakse väljakutsutud loa taotlejale allkirja vastu.
5) jäätmetekke vältimiseks võetud meetmete, sealhulgas parima võimaliku tehnika rakendamise tulemusena on jäätmete kogused vähenenud.
4) juriidilisest isikust loa omaja on lõpetatud;
Jäätmeloa andmise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise menetluse käigus läbiviidavate menetlustoimingute tähtajad, jäätmeloa taotlemiseks vajalike andmete täpsustatud loetelu, jäätmeloa taotluse vorm ja jäätmeloa vorm kehtestatakse keskkonnaministri määrusega .
4. jagu Jäätmeluba prügila käitamiseks
Lisaks käesoleva seaduse §-s 78 nimetatud andmetele esitab prügila käitamiseks jäätmeloa (edaspidi prügilaloa) taotleja loa andjale:
1) andmed ladestatavate jäätmete koguse kohta jäätmekoodide ja jäätmeliikide kaupa;
5) taotleja kirjaliku selgituse kindlustuslepingu või rahalise tagatise olemasolu kohta, mis tagavad käitaja suutlikkust täita oma ülesandeid nii prügila kasutamise, sulgemise kui järelhoolduse ajal;
2) prügilasse ladestatavate jäätmete kogus jäätmekategooriate ja liikide kaupa;
(5) Nõuded vastutava isiku asjakohasele koolitusele ja pädevusele kehtestab keskkonnaminister määrusega .
02.10.2013 09:25
4) ilmnevad muud vastuolud õigusaktidega;
5) [Kehtetu – RT I 2007, 44, 315 - jõust. 14.07.2007]
Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise kord ja menetluse käigus läbiviidavate menetlustoimingute tähtajad, litsentsi taotlemiseks vajalike andmete loetelu ja litsentsi vorm kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega .
Metallijäätmed on oma põhikoostiselt ehedatest mustmetallidest või värvilistest metallidest või nende sulamitest koosnevad jäätmed. Metallijäätmete täpsustatud nimistu kehtestatakse keskkonnaministri määrusega vastavuses käesoleva seaduse § 2 lõike 4 alusel koostatud jäätmenimistuga .
§ 109. [Kehtetu – RT I 2007, 19, 94 - jõust. 12.07.2007]
§ 112. [Kehtetu – RT I 2007, 19, 94 - jõust. 12.07.2007]
(2) Jäätmete, mille riikidevaheline vedu toimub veoloa alusel, kombineeritud nomenklatuuri kaubakoodid kehtestab keskkonnaminister määrusega .
(1) [Kehtetu – RT I 2007, 19, 94 - jõust. 11.03.2007]
(1) Käesoleva seaduse § 116 lõikes 2 nimetatud isik, välja arvatud ohtlike jäätmete tekitaja, kelle tegutsemiseks jäätmeluba või kompleksluba pole nõutav, esitab vähemalt üks kord aastas Keskkonnaametile oma jäätmealase tegevuse aruande keskkonnaregistrisse kandmiseks. Aruande vorm, esitatavate andmete ulatus ja aruande esitamise kord kehtestatakse keskkonnaministri määrusega .
(4) Jäätmestatistilisi vaatlusi korraldatakse riikliku statistika seaduses sätestatud korras.
(1) Järelevalve käesoleva seaduse nõuete täitmise üle toimub keskkonnajärelevalve seaduses sätestatud korras.
(2) Registreeritud jäätmekäitleja ja ohtlike jäätmete tekitaja jäätmealase tegevuse üle teostatakse järelevalvet regulaarselt. Järelevalvet ei teostata ohtlike jäätmete tekkimise üle kodumajapidamistes.
(3) Keskkonnainspektsioon on kohustatud kontrollima jäätmeloaga määratud jäätmekäitlustingimuste täitmist vähemalt üks kord aastas. Valla- või linnavalitsus teostab pidevat järelevalvet jäätmehoolduseeskirja täitmise üle kohaliku omavalitsuse üksuse haldusterritooriumil.
(4) Järelevalvet käesoleva seaduse § 27 nõuete järgimise üle teostab lisaks Keskkonnainspektsioonile Tehnilise Järelevalve Amet.
§ 1201. Jäätmete käitlemine jäätmeloata või loa nõudeid rikkudes
(1) Jäätmete käitlemise eest jäätmeloata, kui luba on nõutav, või loa nõudeid rikkudes –
§ 1205. Rahvusvaheliselt kontrollitavate jäätmete vedu üle riigipiiri vastava loata või loa nõudeid rikkudes
(1) Ohtlike ja muude rahvusvaheliselt kontrollitavate jäätmete üle riigipiiri veo eest vastava loata või loa nõudeid rikkudes –
karistatakse rahatrahviga kuni 30 000 krooni.
§ 121. Jäätmekäitluskoha rajamise, kasutamise ja sulgemise korra rikkumine
(1) Jäätmekäitluskoha rajamise, kasutamise ja sulgemise korra rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 122. Keelatud toote valmistamine, sisse- ja väljavedamine ning müük
(1) Keelatud toote valmistamise, sisse- või väljaveo või müügi eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 123. Ohtlike ja riikidevaheliselt kontrollitavate muude jäätmete vedu üle riigipiiri vastava loata
(1) Ohtlike ja riikidevaheliselt kontrollitavate muude jäätmete veo eest üle riigipiiri vastava loata, kui luba on nõutav, – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(1) Jäätmete käitlemiseks üleandmise eest jäätmeloata isikule, kui luba on nõutav, – karistatakse rahatrahviga kuni 250 trahviühikut.
(1) Töötlemata jäätmete, sealhulgas segunenud olmejäätmete, mille suhtes ei ole läbi viidud käesoleva seaduse nõuetele vastavat sortimist, prügilasse vastuvõtmise ja ladestamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(1) Käesoleva seaduse §-des 120–126 nimetatud väärtegude menetlemisel kohaldatakse karistusseadustiku ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 120–126 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on:
(3) Käesoleva seaduse §-des 122 ja 123 nimetatud väärteo kohtuväline menetleja on Maksu- ja Tolliamet.
(3) Vajaduse korral teeb käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud kohustuse täitmiseks ettekirjutuse keskkonnajärelevalve asutus või kohaliku omavalitsuse üksus või kohaliku omavalitsuse asutus. Kui saastaja ettekirjutust ei täida, võib ettekirjutuse teinud keskkonnajärelevalve asutus või kohaliku omavalitsuse üksus või kohaliku omavalitsuse asutus ettekirjutuse täitmise tagamiseks rakendada sunnivahendeid asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(4) Kui saastajat ei ole kindlaks tehtud ühe aasta jooksul jäätmete keskkonda viimise asjas süüteomenetluse alustamisest arvates, samuti juhul, kui jäätmete ja saastuse likvideerimisega ei ole võimalik keskkonnakaitselistest kaalutlustest lähtuvalt viivitada, korraldab jäätmete käitlemise ja saastuse likvideerimise keskkonnajärelevalve asutuse või kohaliku omavalitsuse üksuse või kohaliku omavalitsuse asutuse ettekirjutuse alusel maa omanik, kellele kuuluval maal jäätmed või saastus asub. Ettekirjutuse täitmise tagamiseks võib ettekirjutuse teinud isik rakendada sunnivahendeid asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(6) Kui kohaliku omavalitsuse üksus ei ole korraldanud oma haldusterritooriumil korraldatud jäätmevedu, kuigi tal oli vastav kohustus, ja sellest tulenevalt on tekkinud keskkonnasaastus, kannab jäätmete ning nendest põhjustatud saastuse likvideerimise kuludest poole kohaliku omavalitsuse üksus.
(7) Käesolevas paragrahvis nimetatud juhtudel on sunniraha rakendamise ülemmääraks 75 000 krooni.
(2) Kui kohustatud isik jätab keskkonnaohutuse seisukohalt muu olulise teo tegemata, võib keskkonnajärelevalve asutus või kohaliku omavalitsuse üksus või kohaliku omavalitsuse asutus teha sellekohase ettekirjutuse ning selle täitmata jätmise korral rakendada sunnivahendit asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(3) Käesolevas paragrahvis nimetatud juhtudel on sunniraha rakendamise ülemmääraks 25 000 krooni.
§ 130. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
[Kehtetud – RT I 2007, 19, 94 - jõust. 11.03.2007]
(3) Jäätmevaldajaks käesoleva seaduse §-de 66–69 tähenduses loetakse ka suvila, elu- või äriruumina kasutatava ehitise või korteri kui vallasasja omanik.
§ 137–139. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Keskkonnaseadustiku üldosa seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 25.05.2017, 1
18.05.2017 otsus nr 96
1)  seadust täiendatakse §-ga 401 järgmises sõnastuses:
”§ 401. Keskkonnaotsuste infosüsteem
(1) Keskkonnaotsuste infosüsteem on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, mille eesmärk on lihtsustada keskkonnakomplekslubade taotlemist ja menetlemist, loaga seotud seire-, aruandlus- ja muude kohustuste täitmist ning kogutud andmete säilitamist, kasutamist ja kättesaadavust.
(2) Keskkonnaotsuste infosüsteemi asutab ja selle põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
2)  paragrahvi 42 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(4) Riigilõivu tasumise kohustuse olemasolul peab keskkonnaloa taotleja enne taotluse esitamist tasuma riigilõivu.”;
3)  paragrahvi 46 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
”(11) Keskkonnaloa andja võib jätta kavandatud tegevuse asukoha kinnisasjaga piirneva kinnisasja omaniku käesoleva paragrahvi lõikes 1 viidatud viisil teavitamata, kui kavandataval tegevusel on väheoluline mõju.”;
4)  paragrahvi 46 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
”(31) Dokumendi postiga kättetoimetamise korral saadetakse dokument menetlusosalisele lihtkirjaga.”;
5)  paragrahvi 47 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teade avaldatakse väljaandes Ametlikud Teadaanded ja kohalikus või maakondlikus ajalehes. Teate võib jätta kohalikus või maakondlikus ajalehes avaldamata, kui kavandatud tegevusega kaasnev keskkonnahäiring või keskkonnarisk on nii väike, et selle vastu puudub piisav avalik huvi. Teade avaldatakse vähemalt ühes üleriigilise levikuga ajalehes, kui keskkonnaloaga lubatud tegevusega võib kaasneda oluline regionaalne või üleriigiline keskkonnahäiring. Vajaduse korral võib teate avaldada üleriigilise levikuga ajalehes ka muudel juhtudel.”;
6)  paragrahvi 47 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
7)  paragrahvi 47 lõike 4 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”Valla- või linnavalitsus avaldab seitsme päeva jooksul keskkonnaloa taotluse saamisest arvates valla- või linnavalitsuse veebilehel lihtsalt juurdepääsetava teate keskkonnaloa taotluse saamise kohta, milles märgitakse vähemalt käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 ja 5 nimetatud andmed.”;
8)  paragrahvi 47 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(6) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teates ei avaldatud keskkonnaloa taotluse ja selle kohta antava haldusakti eelnõu väljapaneku aega ja kohta või seisukoha ning küsimuste esitamise tähtaega ja adressaati, avaldatakse nende andmetega teade vastavalt käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 21 sätestatud nõuetele viivitamata pärast haldusakti eelnõu valmimist.”;
9)  paragrahvi 58 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(3) Keskkonnaluba tehakse teatavaks teate avaldamisega väljaandes Ametlikud Teadaanded ja kohalikus või maakondlikus ajalehes. Teate võib jätta kohalikus või maakondlikus ajalehes avaldamata, kui keskkonnaloa taotluse menetlusele ei kohaldatud avatud menetluse sätteid või kavandatud tegevusega kaasnev keskkonnahäiring või keskkonnarisk on väike ja selle vastu puudub piisav avalik huvi. Teade avaldatakse vähemalt ühes üleriigilise levikuga ajalehes, kui loaga lubatud tegevusega võib kaasneda oluline regionaalne või üleriigiline keskkonnahäiring. Vajaduse korral võib teate avaldada üleriigilise levikuga ajalehes ka muudel juhtudel.”;
10)  paragrahvi 58 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
”(31) Ajalehes avaldamise kulud tasub keskkonnaloa taotleja.”;
11)  paragrahvi 58 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(5) Keskkonnaluba või keskkonnaloa andmisest keeldumise otsus avalikustatakse loa andja veebilehel.”;
12)  seaduse 6. peatükki täiendatakse §-ga 629 järgmises sõnastuses:
”§ 629. Andmete üleviimine keskkonnaotsuste infosüsteemi
(1) Kuni keskkonnaotsuste infosüsteemi asutamiseni hoitakse käesoleva seaduse § 401 lõikes 1 nimetatud lubade ja lubadega seotud kohustuste täitmisega seotud andmeid keskkonnaregistris või muus Keskkonnaministeeriumi haldusala infosüsteemis.
(2) Andmete keskkonnaotsuste infosüsteemi üleviimise tähtajad sätestatakse andmekogu põhimääruses.”.
§ 2. Keskkonnaseire seaduse muutmine
Keskkonnaseire seaduse § 1 lõikest 4 jäetakse välja sõnad ”ja keskkonnakompleksloas”.
1)  paragrahvi 9 lõike 3 punktis 3 asendatakse sõna ”kristalliinne” sõnaga ”aluskorra”;
2)  paragrahvi 16 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”4) osakesi;”;
3)  paragrahvi 18 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
4)  paragrahvi 19 lõike 1 punktist 3 jäetakse välja sõna ”tahked”;
5)  paragrahvi 21 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(1) Saastetasumäärad jäätmetonni kohta jäätmete kõrvaldamisel on järgmised:
1) ohtlikud ja tavajäätmed, välja arvatud käesoleva lõike punktides 2–4 nimetatud jäätmed – 29,84 eurot;
2) asbesti sisaldavad ehitusmaterjalide jäätmed – 0,63 eurot;
3) põlevkivi lend- ja koldetuhk, põlevkivi poolkoks ning tsemendi tootmisel tekkivad ohtlikke aineid sisaldavad või aluselised tahked gaasipuhastusjäätmed – 2,98 eurot;
4) põlevkivi aheraine, sealhulgas rikastusjäätmed – 1,31 eurot.”;
6)  paragrahvi 21 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
7)  paragrahvi 25 sissejuhatav lauseosa ja punkt 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
”Jäätmete kõrvaldamisel keskkonnaloas lubatust suuremas koguses kõrgendatakse käesoleva seaduse § 21 lõikes 1 sätestatud saastetasumäärasid:
1) viis korda käesoleva seaduse § 21 lõike 1 punktides 1, 3 ja 4 nimetatud jäätmete puhul;”;
8)  paragrahvi 25 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
9)  paragrahvi 25 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”3) 500 korda käesoleva seaduse § 21 lõike 1 punktis 2 nimetatud jäätmete puhul;”;
10)  paragrahvi 26 lõike 3 sissejuhatav lauseosa ja punkt 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
”Jäätmete kõrvaldamisel ilma keskkonnaloata, sealhulgas kõrvaldatud jäätmeliigi puudumisel keskkonnaloalt, kõrgendatakse käesoleva seaduse § 21 lõikes 1 sätestatud saastetasumäärasid:
1) 10 korda käesoleva seaduse § 21 lõike 1 punktides 1, 3 ja 4 nimetatud jäätmete puhul;”;
11)  paragrahvi 26 lõike 3 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
12)  paragrahvi 26 lõike 3 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”3) 1000 korda käesoleva seaduse § 21 lõike 1 punktis 2 nimetatud jäätmete puhul;”;
13)  paragrahvi 31 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(1) Keskkonnatasu arvutamise kohustus on isikul, kellel käesoleva seaduse § 5 kohaselt on keskkonnatasu maksmise kohustus, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 ning käesoleva seaduse § 341 lõikes 1 sätestatud juhtudel.”;
14)  paragrahvi 341 lõike 1 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
15)  paragrahvi 56 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”2) vee erikasutusõiguse tasudest ja maapõueseaduse § 11 lõikes 1 nimetatud maavarade, välja arvatud põlevkivi kaevandamisõiguse tasudest riigieelarvesse laekunud raha – 50 protsendi ulatuses 2009. aastal kehtinud keskkonnatasu määradest.”;
16)  paragrahvi 681 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
”(8) Käesoleva seaduse § 56 lõike 1 punkti 2 rakendatakse käesoleva lõike jõustumisel kehtivas sõnastuses tagasiulatuvalt alates 2017. aasta 1. jaanuarist.”.
1)  paragrahvi 28 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(1) Kompleksloa taotlus esitatakse loa andjale keskkonnaotsuste infosüsteemi kaudu ja see kinnitatakse digitaalallkirjaga.”;
2)  paragrahvi 28 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(6) Kompleksloa taotluse ja selle lisade andmekoosseisu ning täpsustavad nõuded taotluse vormistuse ja esitamise kohta kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
3)  paragrahvi 38 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(4) Kompleksluba ja selle andmise otsus vormistatakse elektrooniliselt digitaalselt allkirjastatuna. Taotleja soovil võib kompleksloa ja selle andmise otsuse vormistada ka paberil.”;
4)  paragrahvi 41 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”3) käitise tegevusvaldkonna ja käesoleva seaduse § 19 lõike 3 alusel kehtestatud põhilise alltegevusvaldkonna nimetus, käitise tööaeg, aastane tootmismaht ja ülesseatud tootmisvõimsus;”;
5)  paragrahvi 41 lõikes 5 asendatakse sõna ”vormi” sõnaga ”andmekoosseisu”;
6)  paragrahvi 60 lõikes 2 asendatakse sõna ”keskkonnalubade” sõnaga ”keskkonnaotsuste”.
(1) Käesoleva seaduse § 3 punktid 5–12 ning § 4 punktid 1 ja 2 jõustuvad 2017. aasta 1. juulil.
(2) Käesoleva seaduse § 3 punktid 13 ja 14 jõustuvad 2018. aasta 1. jaanuaril.


Tallinna põhimääruse uue redaktsiooni kinnitamine (Tallinna põhimäärus) – Riigi Teataja
RT IV, 28.04.2017, 52
Vastu võetud 10.10.1996 nr 27
jõustumine 07.11.1996
21.03.2013 RT IV, 29.03.2013, 2 01.04.2013, osaliselt 21.10.2013
12.06.2014 RT IV, 27.06.2014, 1 30.06.2014, osaliselt 01.07.2014
28.01.2016 RT IV, 09.02.2016, 20 12.02.2016
20.04.2017 RT IV, 28.04.2017, 7 16.10.2017
Lähtudes Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 p.9, Tallinna Linnavolikogu määrab:
§ 101 Tallinna linna päev
102 Tallinna vapipäev
§ 122 Tallinna Linnavolikogu liikme ja linnavolikogu esimehe ametimärk
§ 131 Linnapea ametikett
§ 281 Hääletamise läbiviimise ja hääletamistulemuste kindlakstegemise kord isikuvalimistel linnavolikogus
§ 301 Linnavolikogu aseesimehe (aseesimeeste) valimise kord
§ 302 Linnavolikogu esimehe ja aseesimehe ning linnavolikogu komisjoni esimehe, komisjoni aseesimehe ja revisjonikomisjoni liikme volituste lõppemine
§ 313 Linnavolikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe valimine
§ 32 Linnavolikogu revisjonikomisjoni moodustamine
§ 321 Linnavolikogu revisjonikomisjon
(21) Käesoleva põhimääruse § 41 lõikes 2 sätestatud alusel kokkukutsutava linnavolikogu istungi kutsub kokku valimiskomisjoni esimees hiljemalt seitsmendal päeval pärast asendusliikme määramist.
(12) Linnavolikogu uue koosseisu esimest istungit juhatab kuni linnavolikogu esimehe valimiseni valimiskomisjoni esimees või aseesimees. Esimese istungi päevakorras on linnavolikogu esimehe valimine, aseesimeeste arvu määramine ning aseesimehe või aseesimeeste valimine ja linnavalitsuse lahkumispalve ärakuulamine. Sama kord kehtib ka käesoleva põhimääruse § 41 lõike 2 alusel kokkukutsutud uue linnavolikogu esimese istungi päevakorra suhtes, välja arvatud linnavalitsuse lahkumispalve ärakuulamine. Linnavolikogu esimehe valimised korraldab valimiskomisjon ning valimistulemused tehakse kindlaks valimiskomisjoni otsusega. Sama kord kehtib ka linnavolikogu järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud linnavolikogu esimees valituks.
(8) Hääletamine linnavolikogus on avalik, v.a. isikuvalimised. Avalikul hääletusel, paragrahvis 313 ning § 32 lg 121 sätestatud isikuvalimistel ja muul juhul (v.a. § 281 sätestatud juhul), kui linnavolikogu nii otsustab, kasutatakse elektroonilist hääletamissüsteemi. Linnavolikogu liikmel on õigus nõuda koheselt istungil avaliku hääletamise tulemuste lisamist istungi protokollile.
(81) Kui elektroonilist hääletussüsteemi ei ole võimalik kasutada, viiakse põhimääruse § 313 ja § 32 lõikes 121 sätestatud isikuvalimised läbi § 281 sätestatud korras ning muudes küsimustes hääletatakse käetõstmisega. Käetõstmisega hääletamisel võib linnavolikogu liige taotleda nimelist hääletamist, kui tema ettepanekut toetab veel vähemalt kaks linnavolikogu liiget. Nimeline hääletamine viiakse läbi, kui selle poolt hääletab vähemalt 1/4 kohalolevatest linnavolikogu liikmetest. Käetõstmisega või nimeliseks hääletamiseks ettenähtud aja ja muud protseduurireeglid määrab istungi juhataja enne hääletamise algust.
§ 372 Linnavolikogu liikme enesetaandamine
(11) Umbusalduse algatamine toimub linnavolikogu istungil. Umbusaldus algatatakse enne päevakorrapunktide arutelude juurde asumist. Umbusalduse algatajate esindaja esineb ettekandega ja annab umbusaldusavalduse istungi juhatajale üle. Kirjalikule umbusaldusavaldusele peavad olema alla kirjutanud kõik algatajad ja selles peab olema märgitud umbusalduse avaldamise põhjus, ning lisatud vastav linnavolikogu otsuse eelnõu.
§ 381 Tagasiastumine
51) linnasekretäril seaduses ja käesolevas põhimääruses sätestatud alustel ja korras.
[RT IV, 28.04.2017, 77 - jõust. 16.10.2017]
§ 561 Eelarve eelnõu koostamine
§ 592 Eelarve ja lisaeelarve eelnõu, vastuvõetud eelarve ja lisaeelarve, eelarvestrateegia ning majandusaasta aruande avalikustamine
§ 801 Õigusaktide normitehnika
Lisa 1 Tallinna suur vapp, Tallinna suure vapi värvilahutus, Tallinna suure vapi värvilahutus ja Tallinna ühevärviline suur vapp kasutamiseks vähenduses
Lisa 2 Tallinna väike vapp ja Tallinna lipp
Lisa 3 Tallinna täisvapp
Lisa 4 Tallinna teenetemärk
Lisa 5 Tallinna vapimärk
Lisa 5.1 Linnapea ametikett
Veaparandus - Lisatud lisa 5.1, Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
Veaparandus - Lisatud lisa 5.2, Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
Veaparandus - Lisatud lisa 5.3, Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
Veaparandus - Lisatud lisa 5.4, Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
Lisa 6 Tallinna linna piiri kirjeldus ja skeem
Lisa 7 Haabersti linnaosa piiri kirjeldus ja skeem
Lisa 8 Kesklinna linnaosa piiri kirjeldus ja skeem
Lisa 9 Kristiine linnaosa piiri kirjeldus ja skeem
Lisa 10 Lasnamäe linnaosa piiri kirjeldus ja skeem
Lisa 11 Mustamäe linnaosa piiri kirjeldus ja skeem
Lisa 12 Nõmme linnaosa piiri kirjeldus ja skeem
Lisa 13 Pirita linnaosa piiri kirjeldus ja skeem
Lisa 14 Põhja-Tallinna linnaosa piiri kirjeldus ja skeem
Lisa 15 Tallinna raemedali etalonkujutis


Elektrituruseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Elektrituruseaduse muutmise seadus
RT I 2007, 23, 120
Vastu võetud 15.02.2007
Vabariigi Presidendi 5. märtsi 2007. a otsusega nr 125
I. Elektrituruseaduses (RT I 2003, 25, 153; 2006, 58, 439) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 2 lõiget 1 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
« 51) järgmise nelja aasta kohta analüüs, milles käsitletakse elektri ja soojuse tõhusa koostootmise riiklikku potentsiaali, võimalikke takistusi ning kavandatu saavutamiseks rakendatavaid abinõusid;».
1) punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 8) elektrijaam – elektrienergia tootmise ühest või mitmest tootmisseadmest koosnev talitluskogum koos selle juurde kuuluvate abiseadmete ja rajatistega;»;
2) täiendatakse punktiga 261 järgmises sõnastuses:
« 261) tõhus koostootmine – elektrienergia tootmine elektri- ja soojusenergia koostootmise režiimil, lähtuvalt soojusenergia nõudlusest ja tagades energiasäästu vastavalt tõhusa koostootmise nõuetele;».
§ 3. Paragrahvi 4 täiendatakse lõigetega 41 ja 42 järgmises sõnastuses:
« (41) Energiaturu Inspektsioon võib kohustada süsteemihaldurit korraldama konkursi uute tootmisvõimsuste või energiatõhusust edendavate nõudluse juhtimise meetmete loomiseks, kui käesoleva seaduse § 39 lõikes 7 nimetatud aruande põhjal on süsteemi tootmisseadmete võimsuse varu väiksem tarbimisnõudluse rahuldamiseks vajalikust võrgueeskirjas sätestatud varust või kui see on vajalik keskkonnakaitse huvides uute algjärgus tehnoloogiate edendamiseks.
6) pakkumistes sisalduva teabe konfidentsiaalsus peab olema tagatud.»
§ 4. Paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Koostootja on isik, kes toodab elektrienergiat tõhusa koostootmise režiimil. Tõhusa koostootmise nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister, lähtudes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/8/EÜ soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel, millega muudetakse direktiivi 92/42/EMÜ (ELT L 052, 21.02.2004, lk 50–60) lisas 3 esitatud metoodikast.»
§ 5. Paragrahvi 12 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
« (11) Kodutarbija on tarbija, kes kasutab elektrienergiat oma majapidamises eesmärgil, mis ei seondu tema majandus- või kutsetegevusega.
(12) Äritarbija on tarbija, kes ei ole kodutarbija.»
§ 6. Paragrahvi 13 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Alates 2013. aasta 1. jaanuarist on vabatarbija õigused kõigil tarbijatel.»
§ 7. Paragrahvi 14:
1) lõike 2 viimast lauset täiendatakse sõnadega «12 kuu jooksul»;
§ 8. Paragrahvi 17 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Müüja peab vabatarbijatele mõeldud tarnete kohta raamatupidamises eraldi arvestust kuni 2012. aasta 31. detsembrini.»
§ 9. Paragrahvi 18 lõiget 5 täiendatakse sõnadega «, takistamata seejuures emaettevõtja õigust teostada majanduslikku ja juhtimisalast järelevalvet tütarettevõtja üle».
§ 10. Paragrahvi 22 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud tegevuseks ei ole tegevusluba nõutav, kui võrguteenust osutatakse käesoleva seaduse § 15 lõike 6 punkti 1 või 2 kohaselt.»
§ 11. Paragrahvi 29 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Energiaturu Inspektsioon kannab käesoleva seaduse § 32 lõikes 1 nimetatud andmed majandustegevuse registrisse (edaspidi register) asjakohase otsuse tegemisest arvates kolme tööpäeva jooksul. Andmed jaotusvõrgu teeninduspiirkonna paiknemise kohta võib esitada lühikirjeldusena. Andmete avaldamisele kohaldatakse majandustegevuse registri seadust.»
§ 12. Paragrahvi 32 lõike 4 punkte 5–7 täiendatakse pärast sõna «ostukohustust» sõnadega «või toetust».
§ 13. Paragrahvi 39 täiendatakse lõigetega 7 ja 8 järgmises sõnastuses:
« (7) Süsteemihaldur koostab ja esitab Euroopa Komisjonile, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile ning Energiaturu Inspektsioonile aruande, milles käsitletakse:
7) eeldatavat elektrienergia varustuskindluse olukorda ajavahemikuks 5–15 aastat alates aruande esitamise kuupäevast;
1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses (ELT L 176, 15.07.2003, lk 1–10), sätestatud ülekoormuse juhtimise põhimõtteid;
4) piirkondliku, riikliku ja Euroopa tasandi säästva arengu eesmärke, sealhulgas nende projektide puhul, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1229/2003/EÜ üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise ja otsuse nr 1254/96/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 176, 15.07.2003, lk 11–28) lisas 1 sätestatud esmatähtsate projektide osad.»
§ 14. Paragrahvi 44 lõiked 9–11 tunnistatakse kehtetuks.
§ 15. Paragrahv 58 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 58. Tootmine taastuvast energiaallikast ja tõhus koostootmine
(2) Elektrienergia kogus, mille kohta antakse käesoleva seaduse §-s 581 nimetatud päritolutunnistus, samuti tervikuna või osaliselt §-s 59 nimetatud toetust või ostukohustust kasutades müüdava elektrienergia kogus määratakse kindlaks kauglugemisseadmega.
(3) Tootja esitab põhivõrguettevõtjale iga kalendrikuu kolmandaks kuupäevaks tootmisseadmete kaupa andmed selle kohta, kui palju ta eelmise kalendrikuu jooksul elektrienergiat tootis taastuvatest energiaallikatest või tõhusa koostootmise režiimil ning missugune osa sellest müüdi käesoleva seaduse §-s 59 nimetatud toetust või ostukohustust kasutades. Tõhusa koostootmise režiimil toodetud elektrienergia koguse arvutamisel lähtutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/8/EÜ lisas 2 esitatud metoodikast.
(4) Energiaturu Inspektsioonil ja põhivõrguettevõtjal on õigus nõuda tootjalt ja võrguettevõtjalt, kelle võrguga on tootja tootmisseadmed ühendatud, andmeid, mis on vajalikud käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel esitatud teabe kontrollimiseks.
(5) Kui tegevusloa nõuete kohase tootmisseadmega taastuvast energiaallikast või tõhusa koostootmise režiimil tegelikult toodetud elektrienergia kogus on vähemalt kahe järjestikuse kalendrikuu jooksul väiksem käesoleva seaduse §-s 59 nimetatud toetust või ostukohustust kasutades samas ajavahemikus müüdud kogusest, on Energiaturu Inspektsioonil õigus tunnistada tegevusluba kehtetuks või muuta selle tingimusi nii, et §-s 59 nimetatud toetust või ostukohustust kasutades ei või elektrienergiat enam müüa.
(6) Kui elektrienergiat toodetakse kombineeritult nii taastuvast energiaallikast kui ka muust energiaallikast, saab tootja käesoleva seaduse § 59 lõike 1 punkti 1 alusel määratud toetust või hinda üksnes selle koguse elektrienergia eest, mis toodeti taastuvast energiaallikast. Tootja peab energiaallikate kasutamise ja neist toodetud elektrienergia koguste kohta igakuulist arvestust.
(7) Taastuvast energiaallikast toodetava elektrienergia osakaalu määramise tingimused ja korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(8) Põhivõrguettevõtja avaldab oma veebilehel käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud andmed ja nende esitamise korra.»
§ 16. Seadust täiendatakse §-ga 581 järgmises sõnastuses:
« § 581. Päritolutunnistus
(1) Tootja taotluse alusel annab põhivõrguettevõtja temale päritolutunnistuse selle kohta, et ta tootis elektrienergiat taastuvast energiaallikast või tõhusa koostootmise režiimil.
(2) Põhivõrguettevõtja töötab välja ja avaldab oma veebilehel päritolutunnistuse väljaandmise tingimused ja korra.
(3) Põhivõrguettevõtja loob päritolutunnistuste haldamiseks andmebaasi ning avaldab väljastatud päritolutunnistuste kohta teavet oma veebilehel.
(4) Taastuvast energiaallikast toodetud elektrienergia päritolutunnistusel esitatakse:
2) elektrienergia tootmiseks kasutatud energiaallika nimetus ja tootmise asukoht;
3) toodetud elektrienergia kogus megavatt-tundides, tootmise ajavahemik, tootmise aeg tundides ja päritolutunnistuse andmise aeg;
4) elektrienergia kogus megavatt-tundides, mis on müüdud käesoleva lõike punktis 3 nimetatud ajavahemiku jooksul käesoleva seaduse §-s 59 nimetatud toetust või ostukohustust kasutades;
5) tootmisseadmete võimsus, kui elektrienergiat toodetakse hüdroelektrijaamas;
6) muud põhivõrguettevõtja kehtestatud andmed.
(5) Tõhusa koostootmise režiimil toodetud elektrienergia päritolutunnistusel esitatakse:
3) toodetud soojusenergia kasutusviis;
4) toodetud elektrienergia kogus megavatt-tundides, tootmise ajavahemik, tootmise aeg tundides, tootmise asukoht ja päritolutunnistuse andmise aeg;
5) elektrienergia kogus megavatt-tundides, mis on müüdud käesoleva lõike punktis 4 nimetatud ajavahemiku jooksul käesoleva seaduse §-s 59 nimetatud toetust või ostukohustust kasutades;
6) muud põhivõrguettevõtja kehtestatud andmed.»
§ 17. Paragrahv 59 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 59. Toetus ja ostukohustus
(1) Tootjal on õigus müüa elektrienergiat määratud tarnena põhivõrguettevõtja nimetatud müüjale või saada põhivõrguettevõtjalt toetust võrku antud ja müüdud elektrienergia eest, kui see on toodetud:
2) tõhusa koostootmise režiimil, kui energiaallikana kasutatakse jäätmeid jäätmeseaduse tähenduses, turvast või põlevkivitöötlemise uttegaasi;
3) tõhusa koostootmise režiimil koostootmisseadmega, mis rajatakse olemasoleva, tarbijaid soojusega varustava katlamaja asemele ja mille elektriline võimsus ei ületa 10 MW.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tootja, kelle tootmisseadmete võimsus kokku ei ületa 1 MW, võib müüa elektrienergiat lõikes 1 nimetatud müüjale avatud tarnena.
(3) Tootja ei saa toetust elektrienergia eest, mis on müüdud ostukohustust kasutades.
(4) Põhivõrguettevõtja nimetatud müüja peab ostma, kuid mitte rohkem kui määratud tarne, käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tootjalt tema taotluse alusel tegelikult toodetud ja võrku antud elektrienergiat:
1) hinnaga 115 senti kilovatt-tunni eest, kui see on toodetud käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 1 kohaselt;
2) hinnaga 81 senti kilovatt-tunni eest, kui see on toodetud käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 2 või 3 kohaselt, või
3) käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetatud hinnaga või Energiaturu Inspektsiooni kooskõlastatud hinnaga, kui see on toodetud käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt tõhusa koostootmise režiimil.
(5) Põhivõrguettevõtja nimetatud müüjal on õigus põhivõrguettevõtjalt nõuda, et see hüvitaks käesolevas paragrahvis nimetatud ostukohustuse tõttu tekkinud lisakulud. Lisakulude suuruse arvutamise kord, hüvitise maksmiseks vajalikud andmed ning hüvitise tasumise aeg ja kord nähakse ette võrgueeskirjas.
(6) Põhivõrguettevõtja maksab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tootjale tema taotluse alusel toetust võrku antud ja müüdud ühe kilovatt-tunni elektrienergia eest:
1) 84 senti, kui see on toodetud käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 1 kohaselt;
2) 50 senti, kui see on toodetud käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 2 või 3 kohaselt, või
3) käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetatud määras või Energiaturu Inspektsiooni kooskõlastatud määras, kui see on toodetud käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt tõhusa koostootmise režiimil.
(7) Energiaturu Inspektsioon võib kooskõlastada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tootja taotluse alusel lõike 4 punktides 1 ja 2 nimetatud hinnast erineva hinna ja lõike 6 punktides 1 ja 2 nimetatud toetuse määrast erineva määra, kui elektrienergia on toodetud lõike 1 kohaselt tõhusa koostootmise režiimil.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud hinna ja toetuse määra kooskõlastamiseks töötab Energiaturu Inspektsioon välja metoodika, mille koostamisel võetakse arvesse, et elektrienergia kohustusliku ostu hind peab võimaldama tootjal:
1) katta elektrienergia tootmiseks tehtavad põhjendatud kulutused eeldusel, et kulutused kütusele ei ületa selle turuhinda;
(9) Energiaturu Inspektsioon avaldab oma veebilehel käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud taotluses esitatavate andmete loetelu ja nende esitamise korra ning lõikes 8 nimetatud metoodika.
(10) Käesolevas paragrahvis nimetatud hindadele ja toetustele lisandub käibemaks.»
§ 18. Seadust täiendatakse §-dega 591 ja 592 järgmises sõnastuses:
« § 591. Toetuse ja ostukohustuse tingimused
(1) Käesoleva seaduse §-s 59 nimetatud toetuse saamiseks või ostukohustuse kasutamiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused:
(2) Käesoleva seaduse § 59 lõigetes 4 ja 6 nimetatud taotluses esitatakse tootmiseks kasutatud seadmete andmed ning toetuse saamiseks või ostukohustuse kasutamiseks vajalikud muud põhivõrguettevõtja kehtestatud andmed.
(3) Võrguettevõtja, kelle võrguga toetust saava või ostukohustust kasutava tootja tootmisseade on ühendatud, esitab iga kuu viiendaks kuupäevaks põhivõrguettevõtjale mõõtmistulemused selle tootja poolt eelmisel kalendrikuul võrku antud elektrienergia kohta.
(4) Tuult energiaallikana kasutav tootja võib kasutada ostukohustust, kuni kalendriaastas on Eestis kokku tuuleenergiast toodetud 200 GWh elektrienergiat, ja võib saada toetust, kuni kalendriaastas on Eestis kokku tuuleenergiast toodetud 400 GWh elektrienergiat. Arvestust peetakse iga kalendriaasta kohta eraldi.
(5) Põhivõrguettevõtja avaldab oma veebilehel järgmise teabe:
3) käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud elektrienergia koguse saavutamise prognoos jooksva kalendriaasta kohta, võttes aluseks eelnevatel kuudel tuuleenergiast tegelikult toodetud elektrienergia koguse;
4) käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmete loetelu ja nende esitamise kord.
§ 592. Toetuse ja ostukohustuse rahastamine
(1) Käesoleva seaduse §-s 59 nimetatud toetuse ja ostukohustuse rahastamisest tekkiva kulu kannab tarbija vastavalt võrguteenuse tarbimise mahule.
(2) Põhivõrguettevõtja koostab ja avaldab oma veebilehel iga aasta 1. detsembriks hinnangu järgmise kalendriaasta toetuste ja ostukohustuse rahastamiseks kuluva summa ja tarbijatele osutatavate võrguteenuste mahu kohta. Hinnangu alusel määrab põhivõrguettevõtja järgmise kalendriaasta toetuste ja ostukohustuse rahastamise kulu suuruse tarbitud võrguteenuse ühe kilovatt-tunni kohta, võttes arvesse hinnangu koostamisele vahetult eelnenud 12 kuu jooksul toetuste ja ostukohustuse rahastamiseks üle- või alalaekunud summasid.
(3) Võrguettevõtja esitab tarbijale võrguteenuste eest arve, millel on eraldi välja toodud toetuste ja ostukohustuse rahastamise kulu.
(4) Jaotusvõrguettevõtja edastab põhivõrguettevõtjale iga kuu viiendaks kuupäevaks toetuste ja ostukohustuse rahastamiseks ettenähtud summa vastavalt tarbijatele osutatud võrguteenuste kogumahule, sõltumata sellest, kas tarbijad on toetuste ja ostukohustuse rahastamise eest tasunud. Põhivõrguettevõtja nõudmisel esitab jaotusvõrguettevõtja andmed tegelikult osutatud võrguteenuste mahu kohta ja oma hinnangu järgmisel kalendriaastal tema poolt osutatavate võrguteenuste mahu kohta.»
§ 19. Paragrahvi 66:
1) lõiget 1 täiendatakse sõnadega «, ning ühendada võrguga oma teeninduspiirkonnas asuva turuosalise nõuetekohane elektripaigaldis»;
2) lõikes 2 asendatakse sõnad «1. juuniks» sõnadega «15. aprilliks»;
3) lõikes 3 asendatakse sõnad «1. augustiks» sõnadega «15. juuniks».
§ 20. Paragrahvi 68:
1) pealkirjas asendatakse sõna «omavoliline» sõnaga «ebaseaduslik»;
« (1) Elektrienergia ja võrguteenuse kasutamine on ebaseaduslik, kui selleks puudub õiguslik alus või kui rikutakse käesolevast seadusest tulenevaid nõudeid, eelkõige kui:
4) ühendusel võrguettevõtja võrguga puudub võrguettevõtja paigaldatud nõuetekohane mõõteseade.»;
« (11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud juhtumit ei loeta elektrienergia või võrguteenuse ebaseaduslikuks tarbimiseks, kui võrguettevõtja ja müüja esitavad tarbitud võrguteenuse ja elektrienergia eest tarbijale regulaarselt arveid ning tarbija on arved õigeaegselt tasunud või kui tarbija tasub tarbitud võrguteenuse ja elektrienergia eest vähemalt üks kord kvartalis, kui arveid ei ole esitatud.»;
4) lõikes 2 asendatakse sõna «omavoliliselt» sõnaga «ebaseaduslikult» ja sõna «omavolilise» sõnaga «ebaseadusliku» ning lõikes 3 sõna «omavoliliselt» sõnaga «ebaseaduslikult».
§ 21. Paragrahvi 75 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Võrgukadude korvamiseks ja müügiks turuosalisele, kellele laieneb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustus, ostab võrguettevõtja või tema nimetatud müüja elektrienergiat:
1) mille on Eestis kaevandatud põlevkivist tootnud Eestis asuvaid kokku vähemalt 500 MW netovõimsusega tootmisseadmeid valdav tootja;
2) mille on tootnud väiketootja;
3) mis on toodetud taastuvat energiaallikat kasutades;
4) mis on toodetud soojuse ja elektrienergia koostootmise režiimis.»
§ 22. Paragrahvi 76 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Võrguettevõtja müüb kuni 2012. aasta 31. detsembrini tema võrguga ühendatud elektripaigaldist valdavale turuosalisele elektrienergiat käesoleva seaduse §-s 81 ettenähtud hinnaga (müügikohustus), kui turuosalisele laieneb § 75 lõikes 1 sätestatud kohustus või kui turuosaline ei ole § 14 kohaselt avaldanud soovi kasutada talle antud vabatarbija õigusi.»
§ 23. Paragrahvi 80 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Võrguettevõtja või käesoleva seaduse § 77 kohaselt avalikustatud müüja võib äritarbija või teise võrguettevõtjaga kokku leppida temale müügikohustuse täitmiseks müüdava elektrienergia müügitingimused, mis erinevad käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tüüptingimustest.»
§ 24. Paragrahvi 81 lõike 7 viimast lauset täiendatakse pärast sõna «müüja» sõnadega «avaldavad müügikohustuse täitmiseks müüdava elektrienergia hinna oma veebilehel ning».
§ 25. Paragrahvi 82 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Süsteemihaldur edastab Euroopa Komisjonile iga kolme kuu järel andmed kolmandatest riikidest tegelikult süsteemi sisenenud elektrienergia koguste kohta.»
§ 26. Paragrahvi 90 lõike 9 punktis 2 ja § 92 lõike 1 punktis 3 asendatakse sõna «omavoliliselt» sõnaga «ebaseaduslikult».
§ 27. Paragrahvi 94:
« 21) kooskõlastab käesoleva seaduse § 59 lõikes 7 nimetatud hinna ja toetuse määra, lähtudes § 59 lõikes 8 nimetatud metoodikast;»;
2) lõiget 1 täiendatakse punktidega 101 ja 102 järgmises sõnastuses:
« 101) kontrollib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1228/2003 sätestatud tingimuste täitmist;
102) jälgib ja kontrollib käesoleva seaduse § 4 lõikes 41 sätestatud konkursi läbiviimist;»;
3) täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
« (4) Energiaturu Inspektsioon esitab Euroopa Komisjonile aruande, mis käsitleb turgu valitsevaid elektriettevõtjaid ning turu hõivamist ja konkurentsi muul viisil kahjustavat käitumist. Aruandes käsitletakse ka omandisuhete muudatusi ning konkurentsi edendamise meetmeid.
(5) Energiaturu Inspektsioon koostab ja avaldab iga aasta 31. maiks oma veebilehel eelmise kalendriaasta kohta ülevaate, milles kajastatakse:
1) süsteemidevaheliste ühenduste võimsuse jaotamise reegleid;
2) süsteemi ülekoormuse lahendamise reegleid;
3) võrkudevaheliste ühenduste loomisele ja remondile kulutatud aega;
4) võrguettevõtja avaldatavat teavet võrkudevaheliste ühenduste ja võrgu võimsuse jaotamise kohta, arvestades seejuures ärisaladuse hoidmise vajadust;
5) käesoleva seaduse §-s 16 nimetatud tegevusalade eristamist;
6) uutele tootjatele kehtestatud liitumistingimusi;
7) süsteemihalduri ja võrguettevõtjate kohustuste täitmist;
8) konkurentsi olukorda elektriturul.»
§ 28. Seadust täiendatakse §-dega 1012 ja 1013 järgmises sõnastuses:
« § 1012. Elektrienergia müük kooskõlastamata piirhinna ja piirhinda ületava hinnaga
Võrguettevõtjat või tema nimetatud müüjat elektrienergia müügi eest kooskõlastamata piirhinnaga, kui kooskõlastus on nõutav, või piirhinda ületava hinnaga –
§ 1013. Piiriülese elektrikaubanduse reeglite rikkumine
Juriidilise isiku poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1228/2003 sätestatud piiriülese elektrikaubanduse tingimuste täitmata jätmise eest –
§ 29. Paragrahv 102 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 102. Ebaseaduslik võrguteenuse ja elektrienergia kasutamine
(1) Turuosalist võrguteenuse või elektrienergia ebaseadusliku kasutamise eest –
(3) Kohus võib kohaldada käesolevas paragrahvis nimetatud väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud eseme konfiskeerimist karistusseadustiku § 83 alusel.»
§ 30. Paragrahv 106 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 106. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 101–105 nimetatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustikku.
(2) Käesoleva seaduse §-des 101 ja 103–105 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on Energiaturu Inspektsioon.
(3) Käesoleva seaduse §-s 102 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on politseiprefektuur.»
§ 31. Paragrahv 108 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 108. Toetuse ja ostukohustuse kehtivusaeg
(1) Käesoleva seaduse §-s 59 nimetatud toetust või hinda võib maksta tootmise alustamisest alates 12 aasta jooksul. Enne 2002. aasta 1. jaanuari tööd alustanud tootmisseadmega taastuvast energiaallikast toodetud elektrienergia eest võib §-s 59 nimetatud toetust või hinda maksta kuni 2012. aasta 31. detsembrini.
(3) Käesolevas paragrahvis nimetatud tootmise alustamise ajana käsitatakse päeva, millal nõuetekohane tootmisseade esmakordselt annab elektrienergiat võrku vähemalt 80% nimivõimsusest.»
§ 32. Paragrahvi 111 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punktis 51 nimetatud analüüs koostatakse esmakordselt 2007. aastal.»
§ 33. Seadust täiendatakse §-ga 1111 järgmises sõnastuses:
« § 1111. Euroopa Komisjonile esitatavad aruanded
(2) Energiaturu Inspektsioon esitab käesoleva seaduse § 94 lõikes 4 nimetatud aruande iga aasta 31. juuliks. Alates 2010. aastast esitatakse kõnealune aruanne iga kahe aasta järel.»
§ 34. Seaduse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1996/92/EÜ (ELT L 176, 15.07.2003, lk 37–56); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/77/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul (EÜT L 283, 27.10.2001, lk 33–40); nõukogu direktiiv 90/377/EMÜ ühenduse menetluse kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks (EÜT L 185, 17.07.1990, lk 16–24); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/8/EÜ soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel, millega muudetakse direktiivi 92/42/EMÜ (ELT L 052, 21.02.2004, lk 50–60); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/89/EÜ elektrienergia varustuskindluse ja infrastruktuuriinvesteeringute kohta (ELT L 033, 04.02.2006, lk 22–27).»
II. § 35. Seaduse jõustumine
(1) Käesolev seadus jõustub 2007. aasta 1. mail.
(2) Käesoleva seaduse §-s 17 sätestatud § 59 lõike 4 punkt 3, lõike 6 punkt 3, lõiked 7–9 ja §-s 27 sätestatud § 94 lõike 1 punkt 21 jõustuvad 2010. aasta 1. jaanuaril.
(3) Käesoleva seaduse §-s 18 sätestatud § 591 lõige 4 jõustub 2009. aasta 1. jaanuaril.


Mis on Teie jaoks kõige tähtsamad näitajad konditsioneeri valimisel?
Hind - 37.1%
Tootja - 11.4%
Kasutegur - 45.7%
Välimus / Disain - 5.7%
The voting for this poll has ended on: 16 Mär 2015 - 00:00
Eesti Kliima OÜ on laia profiiliga kliimaseadmete turustamisega tegelev firma, mis osutab erinevaid teenuseid kliimatehnika müügi, paigaldamise ja hooldamise alal.
Konditsioneeride ja soojuspumpade teenindus (tehniline hooldus):
Et pikendada konditsioneersüsteemide ekspluatatsiooniaega, soovitab meie firma hooldusosakond teha paigaldatud seadmetele regulaarset profülaktilist hooldust. See on seotud nii konditsioneeride konstkuktsioonide eripärasuse kui ka nende ekspluatatsiooni tingimustega. Konditsioneeri välisplokk kannab suurt koormust, mis on tingitud sademete, temperatuuri kõikumiste, tolmu, õietolmu mõjust. Sisemisele plokile mõjub olmetolm, lemmikloomade karv, valmistava toidu aur ja tubakasuits.
Kõik need saastetegurid põhjustavad teie konditsioneeri järkjärgulist vajaliku võimsuse kaotamist, ummistades soojusvaheti, tekitades korrosiooni ja konditsioneeri sisedetailide kulumist, rikkudes strateegilist ja dünaamilist tasakaalu. Kuuludes keerulise tehnika kategooriasse vajab konditsioneer kvaliteetset hooldust ja regulaarset hooajalist profülaktilist hooldust. Antud teenus kujutab endast tervet kompleksset tööd, mis on suunatud ettenähtud tehniliste parameetrite toetamiseks.
Split-süsteemi paigaldus sisaldab:
1. Trass, on arvestatud 7 meetri pikkuseks ühenduseks (toru, soojusisolatsioon, kondensatsiooni voolik, plokkidevaheline signaalkaabel)
2. Kronstein (komplekt)
3. Toiteallika sisselülitus (pistiku või elektrikilbi juurde)
4. Konditsioneeri kohaletoimetamine objektile.
Lisatööd:
Üle 7meetri pikkune trass – 6,5EUR iga lisa meetri eest.
Sõiduauto kliimaseadmete teenindus:
Sõiduauto kliimaseadme diagnostika – 20EUR
Sõiduauto kliimaseadme täitmine – alates 20eur kuni 40eur
Tarbijal on õigus pretensiooni esitada kauba või osutatud teenuse kohta, kui see ei vasta lepingutingimustele, kahe (2) aasta jooksul alates ostu kuupäevast.
Pretensiooni esitajal peab olema ostetud toote või teenuse kohta ostu tõendav dokument (tšekk, kviitung, arve) mille alusel ostja tõestab ostu sooritamise kuupäeva. Tarbija peab teatama asja lepingutingimustele mittevastavusest kauplejale kahe kuu jooksul pärast seda, kui ta sai mittevastavusest teada.
Lepingutingimustele mittevastavuse tuvastab kas tootja või kaupleja. Lepingutingimustele mittevastava toote tagastamisel kauplejale tuleb tagastada ostetud kauba kõik osad.
Kui kauba või teenuse ostmisest, mille kohta tarbija on esitanud lepingutingimustele mittevastavusest pretensiooni, on möödunud kuni kuus (6) kuud, kohustub Kaupleja tõestama lepingutingimustele mittevastavuse olemasolu. Pärast 6 kuu möödumist on aga tarbija kohustatud tõendama, et varjatud puudus või muu lepingutingimustele mittevastavus oli olemas juba kauba või teenuse ostmisel. Kaupleja ei vastuta müüdud asjal esinevate puuduste eest, millest ostja oli lepingu sõlmimisel teadlik või puuduste eest, mis on tingitud ebaõigest kasutamisest või hooldamisest (võlaõigusseaduse § 218 lg 2, § 218 lg 4, § 220 lg 1 ja § 222 lg 1, § 641 lg 1, § 642 lg 2, § 644 lg 1, § 646 lg 1, § 647).
Kõik pretensioonid lahendatakse vastavuses Eesti Vabariigis kehtivatele õigusaktidele.
Sobiva lahenduse mitteleidmisel on tarbijal alati õigus pöörduda Tarbijakaitseameti poole (Rahukohtu tn 2 Tallinn 10103, telefon 6201700, See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.">See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. ).
Alpic-Air
AnionLight
Aknakonditsioneerid
Sein/Lagi
Filtrite hinnakiri
Halogeensoojuskiirgurid
Infrapunasoojuskiirgurid
Viimistluskarbikud
Veeionisaatorid
Vee ioniseerimine
Ultraheli puhastid
SPA Bidee
Ventilatsiooni filtrid
Powered by E-mail: info@estkliima.ee


Riigikogu 11.02.1998 seadus; jõustumiskuupäev 01.07.1998
redaktsioon 01.07.2020 [RT I, 28.02.2020, 13]
15.01.2003 RT I 2003, 13, 66 20.02.2003, osaliselt 01.05.2004
11.06.2014 RT I, 21.06.2014, 8 01.01.2015, osaliselt 01.07.2014 ja 03.02.2015
13.02.2019 RT I, 04.03.2019, 1 01.07.2020 ‒ jõustub nõukogu määruse (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.09.2015, lk 9‒29), artikli 4 lõike 3 või artikli 9 lõike 3 kohase Euroopa Komisjoni otsuse tegemise aastale järgneva aasta 1. jaanuaril. Kui Euroopa Komisjon teeb otsuse pärast kalendriaasta 1. oktoobrit, jõustub Euroopa Komisjoni otsuse tegemise aastale ülejärgneva aasta 1. jaanuaril; jõustumisaeg osaliselt muudetud [RT I, 28.02.2020, 2]
§ 4< <!- END 4 -!> sup>1. Volitatud esindaja registritoimingutes
§ 16 <!- END 15 -!> . Laevapilet
(2) Laeva nimes ei tohi kasutada sõna "Eesti" ega selle võõrkeelseid vasteid. Laeva nimi peab olema kirjutatud eesti-ladina tähestikus.
§ 34 <!- END 33 -!> . Esimene ja teine laevapereta prahitud laevade register
§ 41 <!- END 40 -!> . Siseveelaeva kinnistamine
§ 54 <!- END 53 -!> . Laevakinnistusraamatusse kantud andmete parandamine
(1) Laevaregistri laevakinnistusregistriosa esimesse jakku "Laeva andmed" kantakse:
Laevaregistri laevakinnistusregistriosa teisse jakku "Laeva omanik" kantakse:
(1) Laevaregistri laevakinnistusregistriosa kolmandasse jakku "Laeva koormatised ja kitsendused" kantakse:
(1) Ehitatavate laevade registri laevakinnistusregistriosa esimesse jakku "Ehitatav laev" kantakse:
Ehitatavate laevade registri laevakinnistusregistriosa teise jakku "Ehitatava laeva omanik" kantakse:
Ehitatavate laevade registri laevakinnistusregistriosa kolmandasse jakku "Laeva koormatised ja kitsendused" kantakse samad andmed mis laevaregistri kolmandasse jakku.
§ 74 <!- END 73 -!> . Laevakinnistuspäevik
<!- START 91b1 -!>
<!- END 91b1 -!>
<!- START 92b4 -!>
<!- END 92b4 -!>
<!- START 92b5 -!>
<!- END 92b5 -!>
§ 95 <!- END 94 -!> . Teatamiskohustus
<!- END 97b2 -!>
<!- START 97b3 -!>
<!- END 97b3 -!>
<!- START 97b4 -!>
<!- END 97b4 -!>
<!- START 100b3 -!>
<!- END 100b3 -!>
<!- START 100b4 -!>
<!- END 100b4 -!>
<!- START 100b5 -!>
<!- END 100b5 -!>
<!- START 100b6 -!>
<!- END 100b6 -!>
<!- START 100b7 -!>
<!- END 100b7 -!>
<!- START 100b8 -!>
<!- END 100b8 -!>
<!- START 100b9 -!>
<!- END 100b9 -!>
<!- START 100b10 -!>
<!- END 100b10 -!>