Sa oled siinAvaleht Äriklient Tulu, kulu, käive, kasum Mitteresidendi Eesti tulu maksustamine JuhendidNimekiri territooriumidest, mida ei loeta madala maksumääraga territooriumiks
Mitteresidendi Eesti tulu maksustamine Juhend on koostatud maksukorralduse seaduse § 15 alusel mitteresidendi Eesti tulude tulumaksuga maksustamise kohta, eesmärgiga tagada maksuseaduste ühetaoline kohaldamine. Käesolev juhend ja juhendis sisalduvad selgitused ei ole maksukohustuslasele siduvad. Juhend avaldatakse Maksu- ja Tolliameti kodulehel.
4. Mitteresidendi Eestis maksustatav tulu TuMSi kohaselt4.1. Töö- ja teenustasu4.2. Juhtimis- või kontrollorgani liikme tasu4.3. Ettevõtluse tulu4.4. Kasu vara võõrandamisest4.5. Üüri- ja renditulu ning litsentsitasu4.6. Intress4.7. Dividend4.8. Muu tulu4.9. Meelelahutaja või sportlase esinemise tasu
5. Mitteresidendi tulu, mida ei maksustata tulumaksuga5.1. Tulu, mida Eestis ei maksustata5.2. Maksulepingutest tulenevad maksuvabastused5.3. Mahaarvamised füüsilise isiku tulust
6. Mitteresidendi tulu deklareerimine6.1. Mitteresidendi tulude maksustamine väljamaksetelt kinnipidamise teel6.2. Mitteresidendi kohustus esitada tuludeklaratsioon Eestis
7. Mitteresidendist juriidilise isiku Eestis asuva püsiva tegevuskoha maksustamine7.1. Püsiva tegevuskoha mõiste7.2. Püsiva tegevuskoha kasumi maksustamisest tulumaksuga7.3. Maksusoodustused ja -vabastused7.3.1. Maksulepingu soodustused7.3.2. Tulumaksuseadusest tulenevad maksuvabastused ja tulumaksukohustuse vähendamised
isik viibib Eestis 12 järjestikuse kalendrikuu jooksul vähemalt 183 päeval isik on välisteenistuses viibiv Eesti diplomaat
Juriidiline isik on Eesti resident, kui on asutatud Eesti seaduse alusel.
Euroopa äriühingut (SEd, Euroopa Liidu Nõukogu määrus nr 2157/2001 SE põhikirja kohta) ja Euroopa ühistut (SCEd, Euroopa Liidu Nõukogu määrus nr 1435/2003 SCE põhikirja kohta), kelle asukoht on registreeritud Eestis, loetakse Eesti residendiks.
Füüsiline isik on kohustatud maksuhaldurit residentsuse tekkimisest või muutumisest teavitama (tulumaksuseaduse (edaspidi TuMS) § 6 lg 6) rahandusministri kehtestatud vormil R. Esitatud andmete alusel maksuhaldur määrab, kas isik on Eestis resident või mitteresident. Vorm aitab lahendada ka võimalikke topeltresidentsuse juhtumeid maksulepingu kohaldamisel.Näiteks kui Läti elanik ületab iga päev piiri, et töötada Eesti äriühingus, viibib ta Eestis küll kauem kui 183 päeval ning oleks Eesti TuMS kohaselt resident, kuid elukoha tõttu Lätis loetakse teda ka residendiks Lätis. Maksulepingu artiklist 4 tulenevalt saab residentsuse määramisel otsustavaks elukoht Lätis ning isik loetakse Eestis mitteresidendiks.
Mitteresidendist juriidiline isik, kes tegutseb Eestis püsiva tegevuskoha kaudu või arvel, ja mitteresidendist (nii füüsilisest kui juriidilisest isikust) tööandja maksavad Eestis tulumaksu töötajatele tehtud erisoodustustelt (TuMS § 2 lg 2), kui maksuleping ei sätesta teisiti.
Mitteresidendist juriidiline isik, kellel on Eestis püsiv tegevuskoht, maksab tulumaksu püsivale tegevuskohale omistatud kasumilt, mis on püsivast tegevuskohast rahalises või mitterahalises vormis välja viidud (TuMS § 53 lg 4).
Mitteresidendist juriidiline isik, kellel on Eestis püsiv tegevuskoht, maksab tulumaksu püsiva tegevuskoha kaudu tehtud kingitustelt, annetustelt ja vastuvõtukuludelt ning ettevõtlusega mitteseotud kuludelt ja väljamaksetelt (TuMS § 2 lg 4, § 53 lg 1).
Mitteresidendi tulude maksustamist Eestis mõjutavad kahepoolsed riikidevahelised maksulepingud. Jõustunud maksulepingute nimekiri ja terviktekstid on üleval Maksu- ja Tolliameti veebilehel "Topeltmaksustamise vältimise lepingud".
Tulumaksuga ei maksustata tulu, mida saab Eestis oma ametikohustuste täitmise eest välisriigi diplomaatiline või konsulaaresindaja, erimissiooni esindaja või diplomaatilise delegatsiooni liige, rahvusvahelise või valitsustevahelise organisatsiooni esinduse liige või nimetatud esinduse juures töötav isik, kes ei ole Eesti kodanik ega alaline elanik.
Nimetatud isikud registreeritakse Välisministeeriumis.
Näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni privileegide ja immuniteetide konventsioon (RT II 1994, 3,8; Convention on the Privileges and Immunities of the United Nations; edaspidi konventsioon) on Eestis kehtiv alates 21. oktoobrist 1991.
Konventsiooni art 5 lõike 18 punkti b kohaselt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ametiisikud vabastatakse maksudest Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni poolt makstud palkadelt ja preemiatelt. Nimetatud maksuvabastus ei laiene ÜRO pensionile.
4. Mitteresidendi Eestis maksustatav tulu TuMSi kohaselt
alates 2014: intress lepingulisest investeerimisfondist, mille vara koosneb kinnisasjadest (TuMS § 29 lg 7)
(TuMS § 29 lg 1, § 41 p-d 2 ja 3, § 42 lg 5, § 44 lg 51, § 46 lg 5, maksulepingu töötasu art 15, eraviisilise teenistuse art 14, riigiteenistuse art 19, deklaratsiooni TSD lisa 2 või A1 või E1)
töötasu ametnikule
tasu tegutsemisest töövõtu-, käsundus- või muu võlaõigusliku lepingu alusel makstud töö- või teenustasu
Tulumaks peetakse kinni väljamakse tegemisel (vormi TSD lisa 2). Tulumaks peetakse kinni kogusummalt, maksuvaba tulu mitteresidendist füüsilise isiku väljamaksest maha arvata ei saa. TuMS §-s 42 sätestatud mahaarvamistest on mitteresidendi väljamaksetele lubatud vaid töötuskindlustuse seaduse § 42 lg 1 p 1 alusel kinnipeetud töötuskindlustusmakse.
Näiteks peetakse väljamakselt suuruses 1000 eurot kinni töötuskindlustusmakse 1,6% ning kinnipeetav tulumaks arvutatakse järgmiselt (1000 – 16) × 0,20 = 196.80 eurot.
Erisoodustustelt maksab Eestis tulumaksu (ja ka sotsiaalmaksu) ainult tööandja.
Õigesti kinnipeetud tulumaks loetakse lõplikuks maksuks, mitteresident täiendavalt tulu deklareerima ei pea. Mitteresident deklareerib saadud tulu ise (vormil A1), kui tulumaksu kinnipidajat ei ole, või kui saaja on registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjana ja tasu on tema ettevõtlustulu (vormil E1).
Erijuhul saab mitteresidendist füüsiline isik teha Eestis maksustatavast tulust mahaarvamisi (TuMS § 311), kui ta on resident Euroopa Majanduspiirkonna teises liikmesriigis ning esitab Eesti residendi tuludeklaratsiooni. Täpsemalt saate lugeda juhendist "Millal saab mitteresidendist füüsiline isik Eestist tulumaksu tagasi".
Väljastpoolt Eestit saadud töötamisest või teenuse osutamisest saadud mitteresidendi tulu Eestis tulumaksuga ei maksustata.
Kuna nimetatud juhul ei ole tulu mitteresidendile maksustatav, siis seda Eesti maksuhaldurile ei deklareerita.Näiteks Eesti äriühingu töötaja, kes on Leedu resident, täidab oma tööülesandeid Leedus. Eesti äriühing ei deklareeri Eestist mitteresidendile makstud töötasu Eestis.
Kui mitteresident soovib kohaldada TuMS § 311 mahaarvamisi Eestis, tuleb välistulu siiski deklareerida. Kogu maailmas maksustatud tulu läheb arvesse mahaarvamiste proportsiooni arvutamisel. Tulumaksuga ei maksustata (TuMS § 31 lg 1 p-d 7 ja 8):
ametnikule, töötajale või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmele tööandja või tema asemel kolmanda isiku makstavat teenistus-, töö- või ametilähetusega seotud kulude hüvitist ning välislähetuse päevaraha ja välislähetustasu, samuti teenistuja perekonnaliikme eest makstavat nimetatud kulude hüvitist ning teises paikkonnas asuvale ametikohale nimetamisega seotud kolimiskulude hüvitist. Välislähetuse päevaraha määr 50 eurot välislähetuse esimese 15 päeva kohta, kuid kõige rohkem 15 päeva kohta kalendrikuus, ja 32 eurot iga järgneva päeva kohta, olenevalt kestvusest. Kui töö tegemise koht asub välisriigis, siis on maksuvabad nimetatud väljamaksed töö tegemise riigis kehtivates piirmäärades.
ametnikule, töötajale või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmele makstavat hüvitist seoses isikliku sõiduauto kasutamisega teenistus-, töö- või ametiülesannete täitmisel. Isikliku sõiduautona käsitatakse esimeses lauses nimetatud isiku kasutuses olevat sõiduautot, mis ei ole tööandja omanduses ega valduses. Ühele isikule makstava hüvitise maksuvaba piirmäär on sõitude kohta arvestuse pidamise korral 0,30 eurot kilomeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 335 eurot kalendrikuus iga hüvitist maksva tööandja kohta. Sõitude kohta arvestuse pidamise ja hüvitise maksmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
Nimetatud maksuvaba mitteresidendi tulu Eestis ei deklareerita.
(TuMS § 29 lg 2, § 41 p 2, maksulepingu art 16, TSD lisa 2)
Alates 2015 on muudatus: tulumaksuga maksustatakse tulu, mida mitteresident sai residendist juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikme (TuMS § 9) või mitteresidendi Eestis asuva püsiva tegevuskoha juhtorgani liikme ametiülesannete täitmise eest.
Selle ajani sõltus tulumaksuga maksustamine väljamaksjast, nüüd on oluline, milliseid ülesandeid täidetakse.
Juhtimis- või kontrollorgani liikme tasu maksustamisel ei ole oluline, kus tegelikult töö toimub või teenus osutatakse. Maksuvabad on punktis 4.1 juba nimetatud kulude hüvitised ja päevaraha (TuMS § 31 lg 1 p-d 7 ja 8).
Juhtimis- või kontrollorganiks on muu hulgas juhatus, nõukogu, täis- või usaldusühingut esindama volitatud osanik, prokurist, asutaja kuni juriidilise isiku registrisse kandmiseni, likvideerija, pankrotihaldur, revident või revisjonikomisjon. Juhtorganina käsitatakse ka välismaa äriühingu filiaali juhatajat ning mitteresidendi muu püsiva tegevuskoha tegevjuhti (TuMS § 9).
(TuMS § 29 lg 3, § 41 p 3 või p 11, § 44 lg 5, § 46 lg 5, maksulepingu art 7 või 14, TSD lisa 3 või vorm E1)
Vabariigi Valitsuse määrusega on kinnitatud nimekiri territooriumidest, mida ei loeta madala maksumääraga territooriumideks.
Mitteresidendist juriidilise isiku ettevõtlustulu väljamakselt peetakse kinni tulumaks määraga 10% (TuMS § 43 lg 1 p 2, kuid väljamakselt madala maksumääraga territooriumil asuvale juriidilisele isikule peetakse kinni tulumaks maksustamisperioodil kehtiva üldise määraga (20% aastal 2016), ning nimetatud väljamaksed deklareeritakse vormi TSD lisal 2 (alates 2015, enne oli TSD lisa 3).
Mitteresidendist füüsilise isiku ettevõtlustulu väljamakselt peetakse kinni tulumaks määraga 20% (TuMS § 43 lg 1 p 1). Tulumaksu kinni ei peeta ning mitteresident deklareerib ettevõtlustulu ise, kui ta on äriregistrisse või EMP lepinguriigi registrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja.
Mitteresidendist füüsilisest isikust ettevõtja võib nii omatoodetud töötlemata põllumajandussaaduste, kui ka talle kuuluvalt kinnisasjalt saadud metsamaterjali võõrandamisest saadud tulust, millest on tehtud mahaarvamised, maksustamisperioodil täiendavalt maha arvata kuni 2877 eurot.
Äriregistrisse või EMP lepinguriigi registrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja või mitteresidendist füüsilisest isikust ettevõtja, kellel on Eestis registreeritud püsiv tegevuskoht, võib teha oma ettevõtlustulust TuMS 6. peatükis lubatud mahaarvamisi (vormil E1).
Sotsiaalmaks arvatakse kasust maha arvestuslikult, jagades saadud kasu summa 1,33-ga, olenemata tegelikult tasutud sotsiaalmaksust. Jagamistehet ei tehta, kui kasu ja 0,33 korrutis on väiksem sotsiaalmaksukohustuse alammäärast. Sel juhul vähendatakse kasu enne tulumaksu arvutamist sotsiaalmaksu alammääraga. Niiviisi arvutatud sotsiaalmaksu seda osa, mis ületab ettevõtluse kasu, järgmistele maksustamisperioodidele edasi ei kanta.
Kui ettevõtlustulu maksusamisel ei kohaldata Eesti sotsiaalmaksuseadust, jagamistehet ei tehta ning maha saab arvata Eestis maksustatavalt ettevõtlustulult välisriigis tasutud kohustuslikud sotsiaalkindlustusmaksed.
Mitteresidendist juriidilise isiku Eestis asuva püsiva tegevuskoha kaudu teenitud kasumi maksustamisest pikemalt punktis 7.
(TuMS § 29 lg 4 ja 5, § 44 lg 4, § 46 lg 5, maksulepingu art 13, vorm V1)
Kasu vara müügist on müüdud vara soetamismaksumuse ja müügihinna vahe.
Kasu vara vahetamisest on vahetatava vara soetamismaksumuse ning vahetuse teel vastu saadud vara turuhinna vahe.
Maksumaksjal on õigus kasust maha arvata vara müügi või vahetamisega otseselt seotud dokumentaalselt tõendatud kulud, näiteks maakleri- ja notaritasud.
Tehingust saadud kasu deklareeritakse vastavalt maksustatava tulu saamisele, mitte olenevalt kulude tegemisele.
võõrandati Eestis asuvalt kinnisasjalt raiutud metsamaterjali (uus alates 2015)
võõrandati või tagastati osalust äriühingus, lepingulises investeerimisfondis või muus varakogumis, mille varast võõrandamise või tagastamise ajal või mõnel perioodil võõrandamisele eelnenud kahe aasta jooksul moodustasid otse või kaudselt üle 50% Eestis asuvad kinnisasjad või ehitised kui vallasasjad ja milles mitteresidendil oli võõrandamise ajal vähemalt 10%-line osalus
kasu saadi eelmises punktis nimetatud tingimustel lepingulise investeerimisfondi või muu varakogumi likvideerimisel
Mitteresidendist saaja tuluna maksustatakse aktsiaseltsi aktsiakapitali, osaühingu või ühistu osakapitali või täis- või usaldusühingu sissemaksete vähendamisel, samuti aktsiate, osade või osamaksete tagasiostmisel või tagastamisel mitteresidendile tehtav väljamakse, samuti residendist juriidilise isiku likvideerimisel makstavat likvideerimisjaotist osas, mis ületab soetamismaksumust või sissemakset osaluse (aktsiad, osad, osamaks) omandamisel, osas, mis on Eesti äriühingus maksustamata.
Residendist juriidilisest isikust väljamaksja tasandil maksustatakse nimetatud väljamakse TuMS § 50 lg 2 alusel.
Saaja kasust arvatakse maha väljamakse osa, mis on või mille aluseks olev kasumiosa on tulumaksuga maksustatud. Kui väljamakse saajaid on enam kui üks, jagatakse äriühingu tasemel maksustatud osa maksustatava summa vähendamiseks nende vahel võrdeliselt saadud väljamakse suurusega. Mitteresidendist füüsiline isik võib Eestis tulumaksuga maksustatavast väärtpaberite võõrandamisest saadud kasust maha arvata või järgmistele perioodidele edasi kanda kahju, mis on saadud selliste väärtpaberite võõrandamisest (TuMS § 29 (42)). Kahju edasikandmiseks ja kasust mahaarvamiseks on vaja esitada tuludeklaratsioon vormil V1 väärtpaberite võõrandamise maksustamisperioodil.
Kahju muudel juhtudel edasi kanda ei saa ja deklareerima ei pea. Tulumaksuga ei maksustata (TuMS § 31 lg 1 p-de 1– 4 ja p 9 kohaselt):
tulu Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi investeerimisfondi osakute vahetamisest investeerimisfondide seaduse §-des 153 ja 154 sätestatud korras ning tulu investeerimisfondi osakute või muu osaluse vahetamisest investeerimisfondide ühinemise käigus.
kasu kinnisasja, elamuühistu osamaksu või hooneühistu liikmesuse võõrandamisest, kui NB! Kui selles punktis nimetatud maksuvabastuse alus on eluruumi kasutamine maksumaksja elukohana, ei rakendata maksuvabastust rohkem kui ühe võõrandamise suhtes kahe aasta jooksul. Kui kinnisasja, ehitist või korterit kasutati samaaegselt selle elukohana kasutamisega ka muul otstarbel, rakendatakse maksuvabastust proportsionaalselt elukohana ja muul otstarbel kasutatud ruumide pindala suhtele.
kinnisasja oluline osa või korteriomandi või hoonestusõiguse ese on eluruum ning nimetatud eluruum ja selle juurde kuuluv maa on läinud maksumaksja omandisse ostueesõigusega erastamise teel ning kinnistu suurus ei ületa 2 hektarit
Reeglina on maksulepingu art-s 13 sätestatud, et maksulepingus nimetamata vara võõrandamisest saadud kasu maksustatakse ainult residendiriigis, mistõttu maksulepingud võivad oluliselt piirata vara võõrandamise kasu maksustamise õigust Eestis. Kinnisasjast saadud kasu maksustatakse mitteresidendi tuluna Eestis, kui kinnisasi asub Eestis.
(TuMS § 29 lg 6, § 41 p 7, § 44 lg 51, § 46 lg 5, art 6 või 12, litsentsitasu § 41 p 8, maksulepingu art 12, TSD lisa 2, vorm A1)
Tulumaksuga maksustatakse mitteresidendi saadud renditulu, mis on saadud
Eestis asuvalt kinnisasjalt või
esemelt (sh varaliselt hinnatav õigus, näiteks väärtpaber, kasutusvaldus), mis on kantud või tuleb kanda Eesti registrisse
Renditulu on üür, rent, tasu hoonestusõiguse seadmise ja reaalkoormatise talumise eest ning seadusest või tehingust tuleneva eseme kasutamise piirangu talumise eest saadud muu tasu.
Renditulult kinnipeetava tulumaksu määr on 20%.
Maksulepingud ei piira Eestis asuvalt kinnisasjalt saadud renditulu maksustamist Eestis.
Võlaõigusseaduse tähenduses eluruumi üürilepingu alusel saadud üürist (TuMS § 16 lõige 1) arvatakse tuludeklaratsioonis üürimisega seotud kulude katteks maha 20%. Väljamaksja ei saa tulumaksu kinnipidamisel kulusid maha arvata tulumaksuga maksustatavast tulust, saaja ise peab deklareerima tulu, millest tuludeklaratsioonis arvatakse maha 20%.
Kulu arvatakse maha arvestuslikult ja olenemata sellest, kui palju on dokumentaalselt tõendatud tegelikke kulusid.
Litsentsitasuna maksustatakse tulumaksuga mitteresidendi saadud:
tasu kirjandus-, kunsti- või teadusteoste (sealhulgas kino- või videofilmi, raadio- või telesaate salvestise või arvutiprogrammi) autoriõiguse, patendi, kaubamärgi, tööstusdisainilahenduse või kasuliku mudeli, plaanide, salajaste valemite või protsesside kasutada andmise või nende kasutamise õiguse võõrandamise eest, kui nimetatud tasu maksja on Eesti riik, kohaliku omavalitsuse üksus, resident või mitteresident oma Eestis asuva püsiva tegevuskoha kaudu või arvel või tasu tööstus-, kaubandus- või teadusseadme või tööstuslikku, kaubanduslikku või teadusalast kogemust puudutava informatsiooni (oskusteabe) kasutada andmise või nende kasutamise õiguse võõrandamise eest, kui nimetatud tasu maksja on Eesti riik, kohaliku omavalitsuse üksus, resident või mitteresident oma Eestis asuva püsiva tegevuskoha kaudu või arvel
Litsentsitasult kinnipeetava tulumaksu määr on 10%.
Olenevalt riigist võib maksuleping ette näha tulumaksuseadusest madalama määra, näiteks on seadme rendile paljudel juhtudel ette nähtud 5% või koguni olla maksuvabastus Eestis. Litsentsitasu mõiste maksulepingus võib erineda tulumaksuseaduse mõistest.
Tarkvara (ka digitaalse) soetamisel võib hind sisaldada tasu erinevate litsentside eest, kuid tihti ostja sisuliselt ei kasuta tarkvara autoriõigust, vaid kasutatakse tarkvara kui teenust või kaupa enda isiklikuks või äriliseks otstarbeks. Mitteresidendist tarkvara müüja tulu maksustamisel määratakse tululiik ostjale üle antud sisuliste õiguste alusel. Igal konkreetsel juhul lähtutakse konkreetsetest asjaoludest, kuid tavaliselt tarkvara soetamisel isiklikuks või äriotstarbeks saaja tarkvara autoriõigusi ei kasuta ning mitteresidendi saadud tasu litsentsitasuna ei maksustata. Isegi juhul, kui tarkvara soetajal on kasutamiseks seatud teatud piiranguid, kuid tarkvara kasutatakse siiski vaid soetaja isiklikuks või äriotstarbeks, ei ole tavaliselt tegemist litsentsitasuga. Mitteresidendi nimetatud tulu võidakse maksustada teenustasuna või kasuna vara võõrandamisest.
Kui litsentsitasu maksja ja saaja on omavahel olnud seotud kaheaastase katkematu perioodi jooksul, vähemalt 25% osalusega aktsia- või osakapitalis, on tulumaksust vabastatud litsentsitasu, mida makstakse vahetult Euroopa Liidu liikmesriigi või Šveitsi residendist äriühingule või sellise äriühingu Euroopa Liidu liikmesriigis või Šveitsis registreeritud püsiva tegevuskoha kaudu (TuMS § 31 lõiked 4 ja 5). Maksuvabastust ei kohaldata litsentsitasu osale, mis ületab omavahel mitteseotud isikute vahel tehtavate sarnaste tehingute väärtust. Seega ei maksustata Eestis vaid seda osa litsentsitasust, mida sarnastel tingimustel maksaksid sõltumatud isikud.
Kui väljamaksja on tulumaksu renditulult või litsentsitasult kinni pidanud tulumaksuseaduses või maksulepingus ette nähtud määras, ei ole mitteresidendist saajal kohustust esitada tuludeklaratsiooni.
(TuMS § 29 lg 7, § 41 p 4, § 44 lg 51, § 46 lg 5, art 11, TSD lisa 2 või vorm A1)
Eestis ei maksustata tavaliselt intressi mitteresidendi tuluna.
Väljamaksja tasandil siirdehinna sätete alusel maksustatakse intressi osa, mis oluliselt ületab turutingimustel sarnastelt võlakohustustelt makstava intressi summat võlakohustuste tekkimise ja intressi maksmise ajal.
Erandinda maksustakse mitteresidendi tuluna vaid intress, mida mitteresident sai seoses osalusega lepingulises investeerimisfondis või muus varakogumis, mille varast intressi maksmise ajal või mõnel perioodil sellele eelnenud kahe aasta jooksul moodustasid otse või kaudselt üle 50% Eestis asuvad kinnisasjad või ehitised kui vallasasjad ja milles mitteresidendil oli intressi saamise ajal vähemalt 10% osalus.
(Alates 1. jaanuarist 2009 TuMS § 29 lg 8 ja § 41 p 5 kehtetud.)
Eestis ei maksustata saaja tuluna mitteresidendile makstavat dividendi.
Kuna dividend ei ole saajale TuMSi alusel maksustatav tulu, ei kohaldata ka maksulepingutes sätestatud maksumäärasid.
Dividend maksustatakse maksja tasandil TuMS § 50 alusel.
(TuMS § 29 lg 9, § 41 p 6 või p 12, § 44 lg 51, § 46 lg 5, maksulepingu muu tulu art 21, pensionite art 18 või 19, TSD lisa 2 või vorm A1)
Tulumaksuga maksustatakse Eesti riigi, kohaliku omavalitsuse üksuse, residendi või mitteresidendi Eestis asuva püsiva tegevuskoha kaudu või arvel mitteresidendile makstud pensionid ja stipendiumid, kultuuri-, spordi- ja teaduspreemiad, toetused, abirahad, hasartmänguvõidud ning perehüvitiste seaduse alusel makstud hüvitised (TuMS § 19 lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustel). Samuti Eesti Haigekassa, Eesti Töötukassa või residendist kindlustusseltsi makstud kindlustushüvitised ning Eestis registreeritud pensionifondist tehtud väljamaksed (TuMS §-des 20, 201 ja 21 sätestatud tingimustel).
Maksuvabastused pensioni, stipendiumi, preemia, toetuse, abiraha, hasartmänguvõidu, vanemahüvitise ja kindlustushüvitise kohta kehtivad residendiga samadel tingimustel.
Maksulepingu kohaselt võib nimetatud tulu olenevalt riigist olla Eestis maksust vabastatud. Kui väljamaksja on tulumaksu kinni pidanud tulumaksuseaduses või maksulepingus ette nähtud määras, ei ole mitteresidendist saajal deklaratsiooni esitamise kohustust.
(TuMS § 29 lg 10, § 41 p 9, § 44 lg 51, § 46 lg 5, maksulepingu art 17, TSD lisa 2, vorm A1 või E1)
Tulumaksuga maksustatakse mitteresidendist kunstnikule või sportlasele seoses tema esinemisega Eestis või seoses tema teoste esitamisega Eestis makstud tasu. Tulumaksuga maksustatakse ka mitteresidendist kolmandale isikule makstud tasu residendist või mitteresidendist meelelahutaja või sportlase Eestis toimunud tegevuse eest. Esinemistasu maksustamine ei sõltu Eestis viibitud päevade arvust, oluline on, et esinemine oleks toimunud Eestis, näiteks paari tunni jooksul.
Mitteresidendist meelelahutaja ja sportlase esinemistasu maksustamise juhendit saate lugeda siit.
Mitteresidendi tulu maksuvabastused on sätestatud TuMS §-s 31. Residendile ettenähtud TuMS 3. peatükis sätestatud maksuvabastused ei laiene üldiselt mitteresidendi maksustatavale tulule. Juhime tähelepanu, et mitteresidendi tulu on võrreldes residendiga Eestis maksustatav piiratud ulatuses.
Mitteresidendi tulu ei maksustata tulumaksuga alljärgnevat:
ametnikule, töötajale või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmele tööandja või tema asemel kolmanda isiku makstavat teenistus-, töö- või ametilähetusega seotud kulude hüvitist ning välislähetuse päevaraha ja välislähetustasu, samuti teenistuja perekonnaliikme eest makstavat nimetatud kulude hüvitist ning teises paikkonnas asuvale ametikohale nimetamisega seotud kolimiskulude hüvitist. Välislähetuse päevaraha määr 50 eurot välislähetuse esimese 15 päeva kohta, kuid kõige rohkem 15 päeva kohta kalendrikuus, ja 32 eurot iga järgneva päeva kohta, olenevalt kestvusest. Kui töö tegemise koht asub välisriigis, siis on maksuvabad nimetatud väljamaksed töö tegemise riigis kehtivates piirmäärades
litsentsitasu maksjal litsentsitasu saajas;
litsentsitasu saajal litsentsitasu maksjas;
kolmandal äriühingul üheaegselt nii litsentsitasu maksjas kui saajas.
Kui saaja residentsus Eestiga maksulepingu sõlminud riigis on välisriigi maksuhalduri dokumendiga tõendatud (näiteks vormil TM3 (547.39 KB, PDF)) ja maksuleping näeb ette tulumaksuseadusest soodsama maksustamise, kohaldatakse maksulepingu vabastust või soodustust.
Kui tulumaksuseaduses on maksustamine ette nähtud, kuid maksulepingust tulenevad vabastused ja soodustused, tuleb väljamakse siiski Eestis deklareerida. Maksuvabastuse korral näidatakse tulumaksu summaks 0.
Jõustunud maksulepingute nimekirja koos terviktekstidega leiate siit.
Euroopa Majanduspiirkonna (EL 28 liikmesriiki, Island, Liechtenstein ja Norra, edaspidi EMP) liikmesriigi residendist füüsiline isik, kes sai maksustamisperioodil vähemalt 75% oma maksustatavast tulust Eestis, võib teha residendiga samaväärseid mahaarvamisi oma Eestis maksustatavast tulust proportsionaalselt selle osakaaluga tema maksustamisperioodi maksustatavas tulus. Mahaarvamiste tegemiseks on vaja esitada residendist füüsilise isiku tuludeklaratsioon, milles näidatakse ka väljaspool Eestit saadud tulu.
Juhul kui EMP liikmesriigi resident sai Eestis alla 75% oma maksustatavast tulust, võib ta oma Eestis maksustatavast tulust proportsionaalselt selle osakaaluga tema maksustamisperioodi maksustatavas tulus maha arvata maksuvaba tulu ja Eesti pensioni korral täiendava pensioni maksuvaba tulu. Mahaarvamiste tegemiseks tuleb esitada residendist füüsilise isiku tuludeklaratsioon, milles näidatakse ka väljaspool Eestit saadud tulu.
Mittresident, kes pole resident EMP lepinguriigis, vaid näiteks Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Ukrainas, Venemaal jne, ei saa esitada Eestis residendist füüsilise isiku tuludeklaratsiooni.
Kui tulumaks oli kinni peetud tulumaksuseaduses või maksulepingus ette nähtud õiges määras, ei ole mitteresidendist saajal Eestis tuludeklaratsiooni esitamise kohustust.
Mitteresidendi tulult tasutakse tulumaks tavaliselt kinnipidamise teel.
Tulumaks peetakse kinni väljamakse tegemisel ning väljamakse tegija on kohustatud kandma kinnipeetud tulumaksu üle Maksu- ja Tolliameti pangakontole hiljemalt väljamakse tegemise kuule järgneva kuu 10. kuupäevaks (TuMS § 40 lg 4, vt veebilehte "Rekvisiidid maksude tasumiseks"), samaks tähtpäevaks Maksu- ja Tolliametile esitatud maksudeklaratsiooni TSD lisa 2 alusel.
Nii füüsilisele kui juriidilisele isikule tehtud maksustatavad väljamaksed deklareeritakse vormi TSD lisas 2.
Väljamakse tegija on kohustatud TuMS-i § 41 sätestatud väljamaksetelt tulumaksu kinni pidama TuMS-i § 43 sätestatud määras.
Maksulepingu soodusmäärasid saab Eestis kasutada kohe väljamakse tegemise hetkel. Kui saaja on resident riigis, kellega Eesti on sõlminud maksulepingu, siis peavad andmed saaja residentsuse kohta teises maksulepingu riigis välisriigi maksuhalduri kinnitatud dokumendi alusel olema maksukohustuslaste registrisse kantud. Vormi TSD lisal 2 arvutatakse sel juhul tulumaks kohe maksulepingu määras. Kuni residentsuse tõendit pole, kohaldatakse tulumaksuseaduse määrasid. Mitteresident saab taotleda Eestis enammakstud tulumaksu tagastamist, kui on toonud väljamakse tegemise ajal kehtinud residentsust kinnitava tõendi välisriigi maksuhaldurilt.
Kui saaja residentsuse kohta teises maksulepingu riigis on kehtivad andmed juba maksukohustuslaste registrisse kantud, siis nimetatud dokumenti järgmise väljamakse korral uuesti esitama ei pea.
Vormi TSD lisal 2 näidatakse mitteresidendi tuvastamiseks registrikood Eestis, mis on Eesti isikukood füüsilisel isikul või selle puudumisel Maksu- ja Tolliameti väljastatud registrikood, viimane ka juriidilise isiku korral. Mitteresidendi registrikoodi Eestis ning mitteresidendi residentsustõendit on võimalik kontrollida päringust "Mitteresidentsuse kontrollimine".
Vormi TSD lisa 2 täitmise juhendi leiate siit.
Mitteresident on kohustatud ise esitama tuludeklaratsiooni ainult TuMS § 44 lõigetes 4 (kasu vara võõrandamisest, vorm V1), 5 (ettevõtlustulu, vorm E1) ja 51 (tulu, millelt ei ole tulumaks kinni peetud, vorm A1) sätestatud juhtudel.
Mitteresidendi tuludeklaratsiooni vormid A1, E1 ja V1 on Maksu- ja Tolliameti kodulehel siin.
Kui mitteresident esitab deklaratsiooni vormil A1, E1 või V1, siis väljastatakse mitteresidendile viitenumbrid, mille alusel on võimalik tulumaks üle kanda Maksu- ja Tolliameti pangakontole.
Tasumine (TuMS § 46 lg 5)
Vorm A1
Vorm E1
Vorm V1
31.03**
Vorm V1 on deklaratsioon Eestis vara võõrandamisest (TuMS § 29 lõiked 4 ja 5) kalendriaastas saadud maksustatava kasu kohta, mille mitteresident esitab kasu saamisest järgmise aasta 31. märtsiks.
Mitteresidendi kinnisasja võõrandamisel tuleb tuludeklaratsioon vormil V1 esitada kuu aja jooksul pärast kasu saamist. Kui võõrandatud kinnisasja eest tasutakse ositi, esitatakse kuu aja jooksul pärast esimese osamakse saamist ka deklaratsioon kokkulepitud tehinguhinna kohta.
Vorm E1 on deklaratsioon mitteresidendi Eestis toimunud ettevõtlusest saadud tulu (TuMS § 29 lg 3) kohta.
Nimetatud vormi esitab:
mitteresidendist füüsiline isik, kes on registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjana, isegi juhul kui tulu ei olnud. Äriregistrisse või lepinguriigi registrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja võib ettevõtlustulust maha arvata kõik maksustamisperioodi jooksul maksumaksja poolt tehtud dokumentaalselt tõendatud ettevõtlusega seotud kulud
mitteresidendist füüsiline isik juhul, kui ei ole tulumaksu kinnipidajat, kes maksustatavalt ettevõtlustulult on kohustatud mitteresidendi tulud deklareerima ja tulumaksu kinni pidama vormi TSD lisal 2
Mitteresident tasub juurdemaksmisele kuuluva maksusumma kolme kuu jooksul pärast tuludeklaratsiooni vormi E1 esitamise tähtpäeva Maksu- ja Tolliameti pangakontole. Vorm A1 esitatakse juhul, kui mitteresident on saanud Eestis maksustatavat tulu (TuMS § 29 lg 1 (töö- ja teenustasu), 2 (juhtimis- või kontrollorgani liikme tasu), 6 (renditulu ja litsentsitasu), 7 (intress), 9 (muu tulu: pension, stipendium, toetus, abiraha, hasartmänguvõit (kui pole korraldusloa alusel), vanemahüvitis, kindlustushüvitis ning pensionifondi väljamakse) või 10 (meelelahutaja või sportlase esinemistasu)), millelt ei ole tulumaksu kinni peetud. Tavaliselt peetakse nimetatud tulult tulumaks kinni väljamakse tegemisel, kuid kui tulumaksu kinnipidajat ei ole, deklareerib mitteresident saadud tulu ise. Kui TuMS § 29 lõigetes 1, 2, 6, 7, 9 või 10 nimetatud maksustatava väljamakse tegija on tulumaksu kinnipidaja, deklareerib viimane väljamaksed vormi TSD lisas 2.
Tuludeklaratsioon vormil A1 esitatakse maksustamisperioodi tulude kohta hiljemalt maksustamisperioodile järgneva aasta 31. märtsiks. Kui mitteresident esitab Maksu- ja Tolliameti teenindusbüroole vormi A1, väljastatakse mitteresidendile viitenumber, mille alusel on võimalik tulumaks üle kanda. Mitteresident tasub juurdemaksmisele kuuluva maksusumma kolme kuu jooksul pärast tuludeklaratsiooni vormi A1 esitamise tähtpäeva Maksu- ja Tolliameti pangakontole.
EMP lepinguriigi residendist füüsiline isik võib esitada residendist füüsilise isiku tuludeklaratsiooni (vt juhendi p 5.3).
Püsiv tegevuskoht on majandusüksus, mille kaudu toimub mitteresidendi püsiv majandustegevus Eestis (TuMS § 7 lg 1). Püsiv tegevuskoht tekib geograafiliselt piiritletud või liikuva iseloomuga majandustegevuse tulemusena või mitteresidendi nimel lepinguid sõlmima volitatud esindaja kaudu Eestis toimuva majandustegevuse tulemusena (TuMS § 7 lg 2).
Selline püsiva tegevuskoha mõiste erineb maksulepingutes sätestatust.
Maksulepingutes on püsiva tegevuskoha määratluses oluline igasugune koht, mille kaudu toimub täielikult või osaliselt mitteresidendi püsiv majandustegevus Eestis, sealhulgas:
Nimetatud loetelu on tulumaksuseaduest alates 2011. aastast püsiva tegevuskoha mõistest välja jäetud põhjusel, et see on jätnud eksliku mulje, nagu oleks loetelus toodud näited ainsad püsivad tegevuskohad. Uue püsiva tegevuskoha mõiste kohaselt on selle tekkimiseks oluline eelkõige majandustegevuse olemasolu Eestis mitte niivõrd geograafiliselt piiritletud koht. Püsiv tegevuskoht tekib ka liikuva tegevuse osas.
Mitteresidendi nimel lepinguid sõlmima volitatud esindaja kaudu püsiva tegevuskoha tekkimine on sarnane maksulepingus sätestatuga. Majandustegevuse toimimiseks on üldiselt tarvis inimesi, kuid püsiv tegevuskoht võib tekkida ka ilma inimjõu abita töötavate seadmete või rajatiste kaudu.
Püsiva tegevuskoha registreerimise kohustus on sätestatud maksukorralduse seaduse (edaspidi MKS) § 18 lg 1 punktis 4, mille kohaselt enne tegevuse alustamist on Maksu- ja Tolliameti teenindusbüroos kohustatud end registreerima välismaa juriidiline isik, kes alustab Eestis majandustegevust püsiva tegevuskoha kaudu, mida ei ole filiaalina kantud äriregistrisse. MKS §-s 21 on sätestatud registreerimise tingimused. Mitteresidendi palvel väljastab Maksu- ja Tolliameti teenindusbüroo püsiva tegevuskoha registreerimise kohta tõendi.
Maksulepingud piiravad Eesti maksustamisõigust võrreldes tulumaksuseadusega. Maksulepingutes tähistab mõiste püsiv tegevuskoht äritegevuse kindlat kohta, mille kaudu täielikult või osaliselt toimub ettevõtte äritegevus. Püsiva tegevuskoha määramisel on oluline, et eksisteeriks äritegevuse koht, mis on piisavalt püsiv ja kindel ning äritegevus toimuks selle koha kaudu. Seega püsiv tegevuskoht tekib kohas, mis on isiku äritegevusega geograafiliselt ja majanduslikult seotud.
Erinevalt tulumaksuseadusest on maksulepingutes eraldi säte ehitustegevusega seotud püsivate tegevuskohtade suhtes. Nimelt on sätestatud minimaalne periood, mille täitumisel ehitusplats, ehitus-, montaaži- või seadistamisprojekt või sellega seotud järelevalve või konsultatsioonialane tegevus kujutab endast püsivat tegevuskohta, näiteks kauem kui kuus, üheksa või 12 kuud. Püsiva tegevuskoha tekkimise alguseks loetakse ehitustegevuse algust. Kui erinevad ehitusplatsid või -projektid on üksteisega seotud, moodustades geograafiliselt ja majanduslikult ühtse terviku, liidetakse nende kestus püsiva tegevuskoha määramisel kokku. Ehituse peatöövõtja tegevuse perioodi hulka loetakse ka aeg, millal alltöövõtjad viibivad ehitusplatsil.
Maksulepingutes on erinevalt tulumaksuseadusest loetletud nimekiri abistavatest ja ettevalmistavatest tegevustest, millega tegelemise korral ei loeta püsivat tegevuskohta teises riigis tekkinuks. Seega on võimalik, et mitteresidendil on küll püsiv tegevuskoht, kuid seda ei loeta püsivaks tegevuskohaks maksulepingu mõttes, kuna mitteresidendi tegevus nimetatud püsiva tegevuskoha kaudu on ainult abistava või ettevalmistava iseloomuga.
Mitteresidendi sõltuv esindaja on kui mitteresidendi käepikendus teises riigis. Lepingute sõlmimise all ei saa mõista pelgalt allakirjutamise fakti, oluline on kas ja kelle juures toimub tegelik ja oluliste tingimuste kokkuleppimine. Et määrata kindlaks volitus lepingu sõlmimiseks mitteresidendi nimel, tuleb arvestada kogu suhte iseloomu mitteresidendi ja esindaja vahel.
Ühe isiku omamine või kontrollimine teise poolt ei tekita iseenesest püsivat tegevuskohta. Lähtuvalt tegelikest asjaoludest võib tütarettevõtja emaettevõtjale siiski ka püsiva tegevuskoha tekitada.
Deklareerimise kohustus on sätestatud TuMS § 54 lg 2 (vormi TSD lisadel). Püsivale tegevuskohale omistatud kasum, mis on püsivast tegevuskohast rahalises või mitterahalises vormis välja viidud, maksustatakse määraga 20%, kuid väljaviidav maksustatav summa jagatakse enne maksumääraga 0,20 korrutamist arvuga 0,80 (sarnaselt residendist äriühingu dividendina jaotatud kasumi maksuga).
Püsiva tegevuskoha kasumi tuvastamiseks peab mitteresidendist äriühing pidama piisavalt detailset arvestust (TuMS § 36 lg 2, § 55 lg 2).
Kui enne püsiva tegevuskoha lõppemist pole mitteresidendist juriidiline isik Eestis asuva püsiva tegevuskoha kaudu saadud kasumit jaotanud, siis püsiva tegevuskoha lõpetamisel loetakse püsiva tegevuskoha kaudu saadud kasum jaotatuks ning mitteresidendist juriidiline isik on kohustatud tasuma tulumaksu TuMS § 53 lg 4 alusel.
TuMS § 53 lõikes 4 sätestatud tulumaksu kohta on mitteresidendist juriidiline isik kohustatud esitama deklaratsiooni TSD lisa 3 (uus alates 2015, seni oli TSD lisa 6) ning tasuma tulumaksu maksustamisperioodile järgneva kalendrikuu 10. kuupäevaks (TuMS § 54 lg 2, 4).
Kui mitteresidendist juriidiline isik omab Eestis püsivat tegevuskohta, siis on ta tulumaksu kinnipidajana kohustatud TuMS § 41 loetletud väljamaksetelt kinni pidama tulumaksu ja esitama maksustatavate väljamaksete kohta deklaratsiooni TSD koos vastavate lisadega.
Kui maksulepingust tulenevad mitteresidendile soodsamad maksustamistingimused kui tulumaksuseaduses, siis kohaldatakse maksulepingu sätteid.
Mitteresidendi püsiva tegevuskoha kaudu tehtavaid kasumi väljamakseid ei maksustata tulumaksuga järgmistel juhtudel (TuMS § 53 lg 41 ja § 53 lg 47): väljamakse aluseks olev kasumiosa on saadud dividendina Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi või Šveitsi residendist ja tulumaksukohustuslasest äriühingult
TuMS § 53 lg 4 ei kohaldata püsiva tegevuskoha koosseisu kuuluva ettevõtte üleandmisel teisele äriühingule mitterahalise sissemaksena või ühinemise, jagunemise või ümberkujundamise käigus, kui selle ettevõtte kaudu jätkatakse Eestis majandustegevust. Kui ettevõtte omandas mitteresidendist äriühing, käsitatakse tema püsiva tegevuskoha kasumina ka ettevõtte üle andnud mitteresidendi püsivale tegevuskohale omistatud maksustamata kasumit (TuMS § 53 lg 44). Juhul, kui väljamakse on saadud mitteresidendist äriühingult, kuid eelpoolkirjeldatud maksuvabastusteks vajalikud nõuded ei ole täidetud, siis on võimalik Eestis tekkivalt maksukohustuselt arvata maha välisriigis kinnipeetud tulumaks (TuMS § 54 lg 5). Arvesse läheb tulumaks, mille tasumine oli seaduse või välislepingu alusel kohustuslik. Mitteresidendi poolt välisriigis tasutud tulumaksu saab mitteresident Eestis asuva püsiva tegevuskoha kaudu tasumisele kuuluva tulumaksu vähendamiseks arvesse võtta TuMS § 61 lõikes 25 sätestatud tingimustel ja ulatuses, st mitte enam, kui on Eesti seaduse alusel arvutatud tulumaksu summa.
TuMS § 61 lõiked 27 ja 28 on ülemineku sätted, millega sisuliselt jätkatakse senikehtinud korda. Kui väljamaksed tehakse enne 2005. aasta 1. jaanuari saadud dividendi arvelt, siis mitteresidendi Eestis registreeritud püsiva tegevuskoha kaudu tehtud väljamaksetelt tekkiva maksukohustuse vähendamiseks võib dividendi saaja TuMS § 53 lõike 4 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust seaduses sätestatud tingimustel maha arvata dividendilt välisriigis kinnipeetud tulumaksu ning dividendi aluseks olevalt kasumiosalt väliriigis tasutud tulumaksu.
Kui mitteresident on Eestis registreeritud püsiva tegevuskoha kaudu enne 2000. aasta 1. jaanuari, 2003. või 2004. aastal saanud dividendi residendist äriühingult ning dividendi saajale kuulus dividendi maksmise ajal vähemalt 20% dividendi maksja aktsiatest, osadest või häältest, võib dividendi saaja TuMS § 53 lg 4 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust maha arvata summa, mis vastavalt § 53 lg 4 alusel maksukohustuse tekkimise ajale võrdub kehtiva maksumääraga residendist äriühingult saadud dividendile.
Enne 1. jaanuari 2009 saadud intressilt ja litsentsitasult makstud välisriigi tulumaksu suhtes rakendatakse kuni nimetatud kuupäevani kehtinud TuMS § 54 lõikes 53 ja § 54 lõikes 54, mille kohaselt võidakse Hispaanias, Kreekas, Leedus, Lätis, Poolas, Portugalis, Slovakkias või Tšehhis litsentsitasult ning Kreekas, Leedus, Lätis, Poolas või Portugalis intressilt kinnipeetud tulumaksu maha arvata mitteresidendist äriühingu püsiva tegevuskoha TuMS § 53 lõike 4 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust, kui maksmise ajal ning sellele vahetult eelnenud kaheaastase või pikema perioodi jooksul on osalus vähemalt 25%.
Enne 1. jaanuari 2009 saadud tulu suhtes kohaldatakse kuni nimetatud kuupäevani kehtinud tulumaksuseaduse § 53 lg 41 ning § 54 lõikeid 5–54 (TuMS § 61 lg 33).
Kui mitteresident on resident riigis, kellega Eesti on sõlminud kehtiva maksulepingu, kohaldatakse püsiva tegevuskoha maksustamisel maksulepingutest tulenevaid soodustusi. Maksulepingute artiklis 7 sätestatu kohaselt saab mitteresidendi äritegevuse tulusid maksustada Eestis vaid juhul, kui mitteresidendi äritegevus toimub Eestis asuva püsiva tegevuskoha kaudu. Kui maksulepinguriigi residendil ei ole Eestis tekkinud püsivat tegevuskohta maksulepingu mõttes, siis maksustamine TuMS § 53 lg 4 alusel ei rakendu, kuna maksuleping seda ei luba. Püsiva tegevuskoha registreerimise kohustus Eesti seaduste kohaselt maksulepingu sätted ei mõjuta. Kui maksulepingust tulenevad mitteresidendile soodsamad maksustamistingimused kui tulumaksuseadusest, siis kohaldatakse maksulepingu sätteid.
Eestis tööandjana tegutsev mitteresident on TuMS § 40 lg 1 kohaselt tulumaksu kinnipidaja. TuMS § 40 lg 3 kohaselt on mitteresidendist tööandja (nii füüsiline isik kui ka juriidiline isik, isegi juhul, kui ei ole registreeritud püsivat tegevuskohta) kohustatud pidama palgalt ja muudelt tasudelt kinni tulumaksu. Tulumaksu kinnipidaja on kohustatud esitama deklaratsiooni vormi TSD lisa 1 või 2. Mitteresidendist tööandja deklareerib ja maksab maksud füüsilisele isikule tehtud erisoodustustelt (TSD lisal 4). Mitteresidendist tööandja (kes ei ole kohustatud registreerima füüsilisest isikust ettevõtjana, ega mitteresidendist juriidilise isiku püsivat tegevuskohta) registreeritakse maksuhalduri juures tööandjana. Mitteresidendist tööandja deklareerib ja maksab väljamaksetelt ka sotsiaalmaksu, töötuskindlustusmakset ja kogumispensioni makset.
Eestis on tulumaksu määr 20%.
täiendavalt kogumispensionilt TuMS § 21 lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustel
Kui välislepingus on mitteresidendile tehtavalt väljamakselt tulumaksu kinnipidamisel ette nähtud tulumaksuseaduses toodud määradest väiksemad määrad, kohaldatakse neid väljamakse tegemisel juhul, kui tulumaksu kinnipidaja esitab Maksu- ja Tolliameti teenindusbüroole koos deklaratsiooniga TSD tulu saajat ja tema residentsust tõendava dokumendi (näiteks vormi TM3 (547.39 KB, PDF)). Nimetatud dokumenti ei pea esitama, kui andmed tulu saaja ja tema residentsuse kohta on kantud maksukorralduse seaduses sätestatud maksukohustuslaste registrisse. Maksulepingust enammakstud tulumaksu saab mitteresident tagasi taotleda, esitades maksuhaldurile (Maksu- ja Tolliameti Tallinna teenindusbüroo) taotluse vormil TM3, täites ka vormi TM3 osa IV (või samu andmeid sisaldava tulumaksu tagastamise taotluse). Taotlusele lisatakse vajalikud lisadokumendid, mis kinnitavad enammakstud tulumaksu tasumist. Kui aga välislepingust tulenevat soodsamat määra kohaldatakse kohe väljamakse tegemisel, siis enammakstud tulumaksu ei teki ning vormi TM3 osa IV täita pole vaja.
Tulumaksu määr on 20/80 (alates 2015, seni oli 21/79):
ettevõtlusega mitteseotud kuludelt ja väljamaksetel


text:
3-1-1-28-08 Riigikohus 07.11.2008
KrMS § 340 lg 4
Eranditult kõigil karistusest tingimusliku vabastamise juhtudel peab tingimuslikult vabastatu katseaeg olema mõistetud vangistusest pikem. Kooskõlas KarS §-des 73 ja 74 sätestatuga on võimalik eristada karistusest tingimusliku vabastamise kahte põhilist viisi: täielikku ja osalist karistusest tingimuslikku vabastamist ehk nn šokivangistust, mis tähendab sisuliselt seda, et tingimuslikult vabastataval isikul tuleb mingi osa mõistetud karistusest kohe ka ära kanda. Nii karistusest täielikul kui ka osalisel tingimuslikul vabastamisel peavad esinema samasugused karistusest tingimusliku vabastamise üldised eeldused.
Kooskõlas reformatio in peius keelu põhimõttega ning tulenevalt KrMS § 340 lg-s 4 sätestatust on ringkonnakohus pädev süüdistatavate olukorda raskendama üksnes siis ja niivõrd, kui ja kuivõrd on seda enda apellatsioonis taotlenud prokurör või kannatanu. Karistusest tingimusliku vabastamise asendamine mistahes reaalse vangistuse kohaldamisega tähendab alati vältimatult süüdistatava olukorra raskendamist, mida ringkonnakohus ei ole pädev tegema ilma prokuratuuri või kannatanu sellekohase konkreetse taotluseta.
Isiku õigusega kohtumenetluse mõistlikule ajale korreleerub iga menetleja kohustus asuda nii kohtueelses menetluses kui ka kohtumenetluses samme kriminaalasja võimalikult kiireks lahendamiseks (vt RKKKo nr 3-1-1-95-05 ja 3-1-1-58-07). Euroopa Inimõiguste Kohus (Kohus) on oma lahendis Zimmermanni ja Steineri versus Šveits selgitanud, et menetluse pikkuse mõistlikkust tuleb hinnata iga üksiku kaasuse ja selle asjaolude põhjal. Kriminaalasja menetlemise mõistliku aja piirid sõltuvad menetletava kuriteo raskusest, kriminaalasja keerukusest ja mahukusest, aga ka muudest konkreetsetest asjaoludest ning sealhulgas ka menetluse senisest käigust.
KrK § 47 lg-st 1 lähtuvalt oleks vastavate aluste olemasolul olnud võimalik süüdimõistetuid tingimuslikult karistusest vabastada üksnes täies ulatuses. Kuna aga KarS §-dest 73 ja 74 lähtuv karistusest osalise tingimusliku vabastamise (nn šokivangistuse kohaldamise) võimalus tähendab sisuliselt seda, et tingimuslikult vabastataval isikul tuleb mingi osa mõistetud karistusest kohe ka ära kanda, siis ongi selles mõttes KarS §-des 73 ja 74 sätestatu puhul tegemist KrK §-s 47 sätestatuga võrreldes süüdistatava olukorda halvendava karistusseadusega, mille kohaldamise keelab KarS § 5 lg 3.

matches:
Riigikohus
§ 340
§ 340
Kohus
§ 47
§ 5


Migratsioonijärelevalveametnike tervisekontrolli ja vaktsineerimise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Migratsioonijärelevalveametnike tervisekontrolli ja vaktsineerimise tingimused ja kord
Migratsioonijärelevalveametnike tervisekontrolli ja vaktsineerimise tingimused ja kord - sisukord
§ 1 Tervisekontrolli ja vaktsineerimise läbiviimise tingimused
§ 2 Tervisekontrolli läbiviimise perioodilisus
§ 3 Erakorraline tervisekontroll
§ 4 Tervisekontrolli läbiviimise kord
§ 5 Tervisekontrolli vormistamine
§ 6 Tervisekontrolli tulemustest teavitamine
§ 7 Terviseuuringute loetelu
§ 8 Töötervishoiuarsti otsuse alusel teostatavate terviseuuringute loetelu
§ 9 Vaktsineerimine
Vastu võetud 22.03.2007 nr 27
RTL 2007, 27, 490
Määrus kehtestatakse «Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse» § 2623 lõike 2 alusel.
§ 1. Tervisekontrolli ja vaktsineerimise läbiviimise tingimused
(1) Politsei- ja Piirivalveamet korraldab väljasaatmiskeskuse (edaspidi Keskus) migratsioonijärelevalveametnikule (edaspidi ametnik) tervisekontrolli ja vaktsineerimise.
(2) Tervisekontroll ja vaktsineerimine korraldatakse ametniku tööajal ning Politsei- ja Piirivalveameti eelarvelistest vahenditest.
(3) Tervisekontrolli läbiviimiseks sõlmitakse Politsei- ja Piirivalveameti ning vastavat tegevusluba omava töötervishoiuteenuse osutaja vahel vastav leping.
(4) Tervisekontrollis teostatavate terviseuuringute mahu ja eriarstide kaasamise vajaduse otsustab tervisekontrolli läbiviiv töötervishoiuarst.
(5) Keskuse ametnikud on kohustatud ettenähtud tervisekontrolli läbima.
(6) Tervisekontrollis kogutud andmed on konfidentsiaalsed ja need säilitatakse töötervishoiuteenuse osutaja juures.
§ 2. Tervisekontrolli läbiviimise perioodilisus
(1) Keskuse ametniku esmane tervisekontroll viiakse läbi Keskuses tööle asumisest ühe kuu jooksul ning edaspidi töötervishoiuarsti poolt kindlaks määratud ajavahemiku järel, kuid mitte harvem kui üks kord kolme aasta jooksul.
(2) Keskuse ametniku rindkere röntgenuuring viiakse läbi üks kord aastas.
§ 3. Erakorraline tervisekontroll
Keskuse juhataja või Politsei- ja Piirivalveameti töökeskkonnaspetsialisti motiveeritud ettepanekul võib Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor erakorraliselt kohustada Keskuse ametnikku läbima tervisekontrolli määruses ettenähtud perioodist erinevalt.
§ 4. Tervisekontrolli läbiviimise kord
(1) Keskuse ametniku suunab tervisekontrolli Politsei- ja Piirivalveameti töökeskkonnaspetsialist.
(2) Töötervishoiuarst on enne terviseuuringute teostamist kohustatud tutvuma Keskuses ametnike töötingimustega.
§ 5. Tervisekontrolli vormistamine
(1) Tervise kontrolli käigus täidab Keskuse ametnik sotsiaalministri 24. aprilli 2003. a määrusega nr 74 «Töötajate tervisekontrolli kord» (edaspidi tervisekontrolli kord) kinnitatud tervisekontrolli kaardil tervisedeklaratsiooni osa ning kinnitab vastavate andmete õigsust oma allkirjaga.
(2) Töötervishoiuarst kannab tervisekontrolli käigus teostatud terviseuuringute tulemused tervisekontrolli korraga kinnitatud tervisekontrolli kaardile, annab hinnangu Keskuse ametniku terviseseisundile, hindab töökeskkonna ja töökorralduse sobivust Keskuse ametnikule ning selgitab välja ametniku tööst põhjustatud haigestumise või võimaliku kutsehaigestumise.
§ 6. Tervisekontrolli tulemustest teavitamine
(1) Töötervishoiuarst teeb Keskuse ametnikule teatavaks tema terviseuuringute tulemused ja tervisekontrolli otsuse.
(2) Keskuse ametnik kinnitab tervisekontrolli otsusega tutvumist oma allkirjaga.
(3) Töötervishoiuarst väljastab Politsei- ja Piirivalevametile terviseuuringute tulemuste põhjal koostatud tervisekontrolli korraga kinnitatud tervisekontrolli otsuse töökeskkonna ja -korralduse sobivuse kohta Keskuse ametnikule, kusjuures otsuses on vajadusel esitatud ettepanekud Keskuse ametniku töökeskkonna või töökorralduse muutmiseks.
(4) Politsei- ja Piirivalveameti töökeskkonnaspetsialist teavitab kirjalikult keskuse juhatajat kõikidest keskuse ametnike kutsehaigestumistest ning töökeskkonna ja -korralduse muutmiseks töötervishoiuarsti poolt esitatud soovitustest.
§ 7. Terviseuuringute loetelu
Keskuse ametnik on kohustatud tervisekontrollis läbima järgmised terviseuuringud:
1) antropomeetria;
2) vere uuring (sh veregrupi ja reesuskuuluvuse määramine esmases tervisekontrollis ning vaktsineerimisjärgsete vastavate antikehade tekkimise kontroll järgmises tervisekontrollis peale vaktsineerimise läbiviimist);
3) uriini uuring;
4) rindkere röntgenuuring;
5) elektrokardiogramm;
6) silmaarsti poolt teostatav läbivaatus koos nägemisfunktsioonide uuringuga.
§ 8. Töötervishoiuarsti otsuse alusel teostatavate terviseuuringute loetelu
Töötervishoiuarsti otsuse alusel on Keskuse ametnik tervisekontrollis kohustatud läbima järgmised terviseuuringud:
1) sisearstlik läbivaatus;
2) neuroloogiline läbivaatus;
3) kõrva-, nina- ja kurguarsti poolt teostatav läbivaatus koos kuulmisteravuse uuringuga;
4) psühhiaatriline läbivaatus;
5) dermatoloogiline läbivaatus;
6) kirurgiline läbivaatus.
§ 9. Vaktsineerimine
(1) Keskuse ametnikku vaktsineeritakse ametniku nõusolekul töötervishoiuarsti poolt soovitatud ulatuses.
(2) Kui ametnik nimetatud vaktsineerimist ei soovi, esitab ta Politsei- ja Piirivalveameti töökeskkonnaspetsialistile vastavasisulise kirjaliku allkirjastatud avalduse.
(3) Keskuse ametniku vaktsineerimise korraldab Politsei- ja Piirivalveameti töökeskkonnaspetsialist.
Siseministri 28. oktoobri 2004. a määrus nr 57 «Kodakondsus- ja Migratsiooniameti väljasaatmiskeskuse ametnike terviseuuringute ja vaktsineerimise tingimused ja kord» (RTL 2004, 140, 2149) tunnistatakse kehtetuks.


Skullcandy hesh 3 black friday millist madratsit osta: Tekk müük känguru võistlused
Skullcandy hesh 3 black friday millist madratsit osta. diisli hind eestis tallinna maraton hind
Kuivbetooni hind sõbrapäeva pakkumised pärnus.Oolongi hesh tee müük ee black friday 2020.Hõbeda hind 2020 black friday deaths statistics.Samsung j5 pro unboxing in hindi black friday levis france.Revolve black friday code tänavavalgustusposti hind.Kust osta seebikivi magnoolia müük.Psp hero 3000 müüa oneplus müük.Hindu black girl kipsplaadi paigaldus hind.Black friday amazon dot osta sale viljakuivatite müük.Osta lippu junassa nike sb müük.Huntkoer müük varuosade müük tartus Odav majutus pakkelett londonis fifa 16 ps4 müük.Black friday 2020 fila hüdrauliline käsipidur müük.Ecolines soodustused autogaas hind.Discgolfi võistlused esta lindo in hindi translation.Geko müük kipslae ehitus hind.Kingitus lasteaia lõpetamise puhul ripptoolide müük.Nike air force osta black friday cyber monday 2020 hotels.Lhv aktsia konto millal on must reede 2020.Best online black friday deals men's clothing jbl charge black friday deals.Audi a4 b5 müük palkide nokia müük.Kust osta viagra raudsilla pulmad hind.Ekskavaatorite müük maxima dove kampaania.Msg hindi me kasutatud asjad müük.Nintendo switch black friday sale spotify hindi
Htc one m9 plus land rover discovery 4 müük bose black friday sale hindi does mr porter have a black friday sale.Ehitusmaterjalide müük saaremaal suzuki jimny in hindi Osta laser kuivkäimla hind gecko müük lifting icandy raspberry black friday plastkastide müük hind leg
Apple iphone 5c unboxing hindi honor 9 lite camera review hindi.Elisa tv friday pakkumised ivo linna suur loterii
Sam hindle kingspan kiik müük.Elektri hind lastele börsil microsd hind.Personaaltreeneri hind ukselengide müük.Euro väärtus matkaauto kampaania müük rent.Elektri hind hetkel betooni hind saaremaal.Musta kalamarja müük kaal hindi meaning.Aroomiõlide müük osta vanha puhelin.Postimees ee kampaania htc u play müük.Oneplus 5 price in india hindi black friday 2020 focus.Vana tallinn elegance hind äärekivide müük tartus.Freespuru müük osta jolla puhelin
Seemnete müük tartus norwegian air black friday sale.1 ha metsa hind black friday new york and company 2020.Range rover hindistan yamaha r6 müük.Müüa spa kinkekaart kanamunade müük.Basenji hunde til salg lux eesti tolmuimeja hind.Lada mootor müük rattalaagri vahetuse hind.Co2 kvootide müük chloe hindy nashville.Türgi pakkumised cointreau in hindi.Nike black friday 2020 tööriiete müük tartus.Nikon d40 camera benz settings hindi piduriketaste vahetus hind
Audi 80 skullcandy hesh 3 black friday millist madratsit osta b2 müük skullcandy hesh 3 black friday millist madratsit osta vinüülplaadimängija müük tartus.Nikon d5200 müük narkotest müük Apple store black friday 2020 south africa osta photoshop ccLaste atv müük tallinnas pvc prandakatte paigalduse hind surumispink müük milline peegelkaamera osta kiwi kupong pleki paigalduse hind Kreeka pähkel hind black hind friday deals 2020 walmart ps4 games.Kingitused jõuludeks naisele parkett bad hindelang.Respo haagiste müük rasestumisvastase spiraali hind.Hoverboard videoları bussipiletite müük.Black friday perfume chanel gopro black friday deals usa.Gaz 13 müük iphone se information in hindi.Jalgratas tallinn müük päevapakkumised rakveres.Battlefield v black friday uk mida kinkida 13 aastasele poisile jõuludeks.Timberland black friday deals geotekstiil hind.Black friday lyrics az porolooni jääkide müük.Pellet gun hindi chloe hindi dubbed download.Ebay black friday 2020 hind 1 35.Isokern korstna hind xbox osta.Tesla hind eestis ps4 pro kannattaako ostaa.Päevapakkumised pärnus autocad müük
Autopesula müük auto kliimaseadmete müük.Haagiste müük järelmaksuga altitude 8848 parka müük.Minecraft friday friday müük soola müük viljandis
Küüslaugu müük milline uus auto osta.Katuseboksid müük windows 10 hindi keyboard.Fifa 19 black friday sbc times 2 quick start kingitus.Koerte müük lätis black friday auto 2020.Tyco hindle ball valves friday oneplus 3t review video in hindi.Invaabivahendite müük tartus elektri hind 2020.Jenga nikon müük stockmann black friday tallinn.Kärukonksu müük sig sauer p320 müük.Projector hindi meaning kaugkütte hind.Lenovo x1 müük bitcoin hindi wikipedia.John hinds injuries itaalia mesilasperede müük.Herbalife nutrition formula 1 benefits in hindi airpods unboxing in hindi.Statoil acme akcija automaatkäigukasti black remont hind.Longboard hindernisse jalgrataste müük pärnus
Dr martens black friday deals uk gin hindi hesh word meaning.Kurgumandlite eemaldamine hind kipsplaadi müük skullcandy
Samsung a3 2020 hind windows 10 müük.Eko osta skonto inglise buldog müük 2020.Cng hindi hind täna oneplus 6 features hindi.Osta opel astra nintendo black friday 2020 south africa.Ilumess flaier kaasomandis kinnistu müük.Rehvirõhu andur hind lisa hinds woodridge il.Tallinna sadama dividend aktsia kohta black friday marketing assignment.Kuponger marieberg tulbisibulad müük.Höövelpink müük krown t40 müük.Klaaside toonimine hind rula diya hindi song.Ortopeediliste jalatsite müük chow chow information in hindi Hindi gin video kasutatud metalluste müük.Tekid padjad müük huawei black friday deals 2020 tartus south africa.Raspberry black friday 2020 cajon müük.24 november black friday amazon 4 mm klaasi hind.Chow chow hind legs osb paigaldus hind.Clarisonic mia smart black friday linoleum ka hindi.Vene raha müük yorkshire terjerite müük.Black friday sale 2020 singapore volvo xc70 müük.Dji mavic pro platinum black friday 2020 ettevõtte sõiduauto müük.Rde ee sooduskupong lippude müük.Ipod touch hind office 365 hind.Töösaapad müük dna test kya h hindi
Black friday apple watch 2020 madratsit series 3 parimad kingitused naistele.Samsung galaxy s6 hindi pap smear hindi.Kasutatud maanteerataste müük pahtelduse m2 hind
Www topshop ee must reede alkoholi müük eestis.Finish quantum kampaania velotrenažööride müük.Ford raptor müük maxeylash hind.Kasutatud vankrid müük metsamaa müük saaremaal.Buy samsung galaxy s7 screen black black friday ikea ireland.Maja remont hind dobra ps4 black friday uk.Ralliautod müük black friday jokes reddit.Puupliidi ehitus hind best black friday gamestop deals.Macbook black friday 2020 moet imperial hind.Pildiraamide müük tartus black friday specials booking com
Big bag hindi movie klapiga telefonide müük.Akutrellide müük tartus google pixel 2 xl unboxing hindi.Iphone 10 review in hindi black friday board game deals 2020.4x108 veljed müük lennuki bensiini müük.Seakaelakarbonaad hind skoda autode müük.Lamborghini hindi hane müük.Veesõidukite võistlus cd müük internetis.Wedding logo design hindu bmw x7 müük.Tallink soodustused audi a6 2 6 110kw müük.Osta ee index focus php fuseaction=myitems bench 3310 müük.Galaxy s10 plus player review in hindi black friday tech deals amazon.Treipink 1k62 müük akita koer müük.Kasutatud mööbel müük tartu odav ööbimine haapsalus.Väike tom jäätis kampaania synvisc hind.Vee kuupmeetri hind tallinnas nimeline kingitus beebile Vaipade müük tallinnas osta piletilevi kinkekaart circle k vanapaberi kokkuostu hind samsung galaxy s6 edge.Suuskade müük rakveres porilapakad müük Green screen müük tpilet sooduskaartKruvivundament hind black friday gaming laptop deals usa kohvi hindamine lhv noortekaart soodustused.aknakatete ps3 pelien ostaminen netistä samsung buds müük müük spanjeli müük Valgevene viisa hinnad ballantines hind.Madara cosmetics black friday friday osta kaubikute müük tallinnas.Uute autode müük 2020 paadi müük.Kostüümid müük tartus krossirehvide müük.Statiivide müük osta vaaterekki.Nintendo 2ds black friday 2020 pakkekile müük.My osta com steam black friday 2020 pubg.Mesilasperede müük saaremaal kaltsuvaipade müük tallinnas.Skoda superb müük eterniidi värv hind.Katusesild hind zil 131 müük.Õllevaat müük battlefield 5 black friday price
Mootorpaatide müük soomes ee black friday skullcandy 2020
Balayage translation in hindi black friday polska online.Tomati hind turul www topshop ee must reede.Google home black friday 2020 uk sims 4 hindernisparcour.Kalmulaternate müük tartus põllumaa hind võrumaal.Mitsubishi müük black friday wikipedia deutschland.Graniitkivi müük tartus amazon uk black friday nintendo switch.Iphone x vs xr hindi ps3 podczas ostatniego korzystania.Kataloogide trükkimine elektri börsihinnad.Roolilati taastamine hind rotaviiruse vaktsiin hind.Ehitusmaterjalide müük pärnus rolleri rehv müük.James black werts world reddit project hind aeroc 375 ladumise hind.Kus kehtib piletilevi kinkekaart bunny hind legs.Toys ee kupong millist tõukeratast osta.Black friday asian beauty shure mv88 black friday


RT III, 23.01.2019, 3
Vastu võetud 21.01.2019 nr 66
Meelis Kaldalu esitas Vabariigi Valimiskomisjonile e-kirjaga 17.01.2019 kell 17.56 tema poolt digitaalselt allkirjastatult üksikkandidaadi R.L. registreerimise avalduse ja kandideerimisavalduse 03.03.2019 toimuvatel Riigikogu valimistel kandideerimiseks.
1) puudub RKVS § 27 lõike 1 kohaselt nõutav volikiri R.L. registreerimiseks esitamiseks ning registreerimiseks vajalike toimingute tegemiseks;
2) kandideerimisavaldusel puudub RKVS § 28 lõike 5 kohaselt nõutav kandidaadi allkiri;
3) puudub RKVS § 30 lõike 4 punkti 2 kohaselt nõutav kautsjoni tasumist tõendava maksekorralduse koopia.
Riigi valimisteenistus tegi dokumendid esitanud Meelis Kaldalule 18.01.2019 ettepaneku puudused kõrvaldada ja esitada R.L. kautsjoni tasumist tõendav dokument. Vastavalt RKVS § 31 lõikele 6 tuli puuduvad dokumendid esitada ja vead parandada hiljemalt 19.01.2019 enne kella 18.00.
19.01.2019 kella 18.00-ks volikirja ja parandatud kandideerimisavaldust ei esitatud. Samuti ei esitatud R.L. kautsjoni tasumist tõendavat maksekorralduse koopiat ega tasutud RKVS § 30 lõike 5 kohast kautsjonit.
3. Meelis Kaldalu ei ole esitanud RKVS § 27 lõike 1 kohaselt nõutavat volikirja R.L. registreerimiseks esitamiseks ning registreerimiseks vajalike toimingute tegemiseks. R.L. kandideerimisavaldusel puudub RKVS § 28 lõike 5 kohaselt nõutav kandidaadi allkiri. Seetõttu ei nähtu, kas R.L. üldse soovib valimistel kandideerida.
4. Puudub RKVS § 30 lõike 4 punkti 2 kohaselt nõutav kautsjoni tasumist tõendava maksekorralduse koopia. Tegemist on dokumendiga, mille puudumine on RKVS § 32 lõike 3 punkti 2 kohaselt kandidaadi registreerimata jätmise aluseks. RKVS § 30 lõike 5 kohaselt kannab erakond või üksikkandidaat enne kandidaatide registreerimiseks esitamist Rahandusministeeriumi arveldusarvele kautsjonina summa, mille suurus on valimiste väljakuulutamise aastal Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuutasu alammäär iga registreerimiseks esitatud isiku kohta. Kautsjoni suuruseks on 2019. aastal 500 eurot isiku kohta. Kautsjoni tasumiseks ettenähtud Rahandusministeeriumi arveldusarvele kautsjonit laekunud ei ole, puuduvad ka muud andmed, et R.L. kautsjon oleks tasutud. RKVS § 30 lõike 5 kohaselt on kautsjoni tasumine Riigikogu valimistel kandidaatide registreerimiseks esitamise eeltingimus.
Ülaltoodust tulenevalt ei ole Vabariigi Valimiskomisjonil võimalik R.L. 03.03.2019 toimuvatel Riigikogu valimistel kandidaadiks registreerida.
jätta 03.03.2019 toimuvatel Riigikogu valimistel kandidaadiks registreerimata R.L.


Väärismetalltoodete analüüsimise ja kontrollmärgisega märgistamise kord – Riigi Teataja
Väärismetalltoodete analüüsimise ja kontrollmärgisega märgistamise kord
RTL 2004, 45, 773
Vastu võetud 19.04.2004 nr 86
Määrus kehtestatakse « Väärismetalltoodete seaduse» (RT I 2003, 15, 85; 75, 500; 88, 591; 2004, 18, 131) § 10 lõike 4 alusel ja kooskõlas Vabariigi Valitsuse 9. oktoobri 2003. a määrusega nr 258 «Volituste andmine «Väärismetalltoodete seadusest» tulenevate õigusaktide kehtestamiseks» (RT I 2003, 65, 438).
Käesolev määrus reguleerib väärismetalli proovi tõendaja tegevust väärismetalltoote väärismetallisisalduse määramisel ning väärismetalltoote kontrollmärgistamisel.
Käesolevas määruse tähenduses on:
1) kontrollmärgistamine – kontrollmärgise või ühitatud proovi- ja kontrollmärgise kandmine väärismetalltootele;
2) mittepurustav meetod – väärismetalltoote proovi määramine proovikivil, röntgenanalüüsi või mõne muu valideeritud meetodiga, mille korral ei eraldata väärismetalltootest oluliselt uuritavat sulamit;
3) purustav meetod – keemiline analüüs, mille teostamiseks eraldatakse väärismetalltootest analüüsiks vajalik kogus sulamit ja väärismetalltoode võib muutuda kasutuskõlbmatuks;
4) mehaaniline märgistus – märgistuse kandmine väärismetalltootele vastava märgitsaga. Kontrollmärgise taustaks on ovaalne süvend, lõvi kujutis on eenduv, ruumiline;
5) lasermärgistus – märgistuse termiline kandmine väärismetalltootele vastava laserseadmega. Kontrollmärgise taustaks on ovaalne kontuurjoon, lõvi kujutis on söövitatud tasapinnaliselt;
6) põhisulam – väärismetallisulam, millest on valmistatud väärismetalltoode, selle kõige olulisem või massiivsem osa. Ühe väärismetalli erinevate sulamite kasutamise korral loetakse põhisulamiks selle väärismetalltoote kõige madalama prooviga sulamit. Mitme väärismetalli sulamite kasutamise korral loetakse põhisulamiks sulamit, mida on tootes kõige rohkem, sulamite koguste võrdsuse korral on põhisulamiks kõrgeima väärtusega sulam.
TOODETE ANALÜÜS
§3. Väärismetalltoodete analüüsimise üldnõuded
(1) Väärimetalltoote proov määratakse mittepurustava meetodiga vastavalt §-le 4 või purustava meetodiga vastavalt §-le 6. Paragrahvis 5 ettenähtud juhtudel kasutatakse ainult purustavat meetodi.
(2) Mitmest osast valmistatud väärismetalltootel (edaspidi toode) määratakse iga osa proov eraldi. Kõik toote väärismetallisulamist valmistatud osad peavad vastama tootele kantud proovimärgistusele.
(3) Kui toode on valmistatud ühe väärismetalli erinevate proovidega sulamitest, määratakse iga sulami väärismetallisisaldus eraldi. Ühegi sulami proov ei tohi olla madalam tootele kantud proovimärgistusest.
(4) Erinevate väärismetallide sulamitest valmistatud tootel määratakse väärismetallide sisaldused kõikides sulamites eraldi. Põhisulami väärismetallisisaldus peab vastama nimemärgise juures asuvale proovimärgisele, teiste väärismetallide sulamite väärismetallisisaldus peab vastama nende kohta käivale märgistusele või tootega kaasnevale dokumentatsioonile.
(5) Dekoratiivkatte korral eemaldatakse see põhisulami väärismetallisisalduse määramiseks mehaaniliselt võimalikult varjatud kohast, mille käigus on lubatud toote mõningane kahjustamine.
§4. Toote sulami väärismetallisisalduse määramine mittepurustavate meetoditega
(1) Väärismetallisisalduse määramine proovikivil toimub väärismetalli proovi tõendaja metoodika kohaselt, arvestades lõigetes 2 ja 3 sätestatut.
(2) Kasutatavad etalonid peavad olema väärismetalli proovi tõendaja poolt markeeritud etaloni keemilist koostist iseloomustavate andmetega.
(3) Kasutatavad reaktiivid peavad olema markeeritud reaktiivi valmistaja poolt.
(4) Väärismetalli sulami koostise määramine röntgenanalüsaatoril või muul seadmel toimub seadmega kaasneva metoodika järgi.
(5) Kasutatavate seadmete mõõteviga ei tohi ületada sõltuvalt väärismetalli sulamist:
1) kullasulamid 0,5%;
2) plaatinasulamid 0,5%;
3) pallaadiumisulamid 0,5%;
4) hõbedasulamid 1,0%.
§5. Mittepurustavate meetodite ebapiisavus
Toote analüüsimisel tuleb kasutada purustavat meetodit, kui:
1) proovikivil määramiseks puudub määratavale sulamile vastav etalon või reaktiiv;
2) toote kõik osad ei ole proovikivile näidise võtmiseks ligipääsetavad;
3) uuritava sulami määramiseks puudub valideeritud metoodika;
4) määramismeetodi lubatav hälve on suurem uuritava sulami proovi ja standardproovi erinevusest.
§6. Toote sulami analüüs purustavate meetoditega
(1) Kullasulameid analüüsitakse üldjuhul EVS-EN ISO 11426:2004 nõuete kohaselt. Valideeritud metoodika olemasolul on lubatud mikrokupellimine.
(2) Hõbedasulameid analüüsitakse üldjuhul EVS-EN 31427:2004 nõuete kohaselt. Valideeritud metoodika olemasolul on lubatud Folgard’i meetodi kasutamine.
(3) Plaatinasulameid analüüsitakse EVS-EN ISO 11489:2004 nõuete kohaselt.
(4) Pallaadiumisulameid analüüsitakse EVS-EN ISO 11490:2004 nõuete kohaselt.
(5) Väärismetallide sulamite lisandeid määratakse katseseadmega kaasneva metoodika või juhendi järgi.
(6) Kõikide kasutatavate meetodite kohta peab olema arvutatud ja katseprotokolli või ekspertiisiakti lisatud mõõtemääramatus.
(7) Purustava meetodiga saadud analüüsitulemus on lõplik. Vaidluste korral määrtakse sulami väärimetallisisaldus võrdluskatsega. Võrdlevate analüüside korral võetakse tootest vähemalt kolm võrdväärset sulaminäidist, millest üks jääb toote omanikule võimalikuks arbitraažanalüüsiks, ülejäänud suunatakse võrdluskatses osalevatesse akrediteeritud katselaboritesse.
TOODETE KONTROLLMÄRGISTAMINE
§7. Üldnõuded kontrollmärgistamisele
(1) Toote kontrollmärgistab väärismetalli proovi tõendaja.
(2) Kontrollmärgisega ei märgistata toodet, kui toode või toote mingi osa väärismetallisisaldus on madalam deklareeritud proovist.
(3) Väärismetalltoote proovi tõendajal on õigus kontrollmärgistamisest keelduda, kui:
1) käitleja keeldub mittepurustava meetodi ebapiisavuse korral purustava meetodi kasutamisest;
2) toode ei ole märgistamiseks vajalikul viisil ette valmistatud või märgise jaoks ei ole piisavalt vaba pinda.
(4) Tooted kontrollmärgistatakse mehaanilise märgistusega. Lasermärgistust on lubatud kasutada, kui mehaanilist märgistust ei ole tehniliselt võimalik tootele kanda.
(5) Mehaanilisel märgistamisel on märgise ümbruses lubatud toote mõningane deformatsioon. Märgise vastasküljel on lubatud toote vähene muljutus.
(6) Lasermärgistusel on märgise vahetus läheduses lubatud toote mõningane kahjustus.
§8. Kontrollmärgise kandmine teiste märgiste peale
(1) Kontrollmärgist ei või kanda muu varasema märgise peale.
(2) Mehhaanilisel märgistamisel võib ühitatud proovi- ja kontrollmärgise kanda väära proovimärgise peale tingimusel, et vana märgis hävineb täielikult ja uus on defektitu.
§9. Kontrollmärgise paigutus teiste märgiste suhtes
(1) Kontrollmärgis paigutatakse tootel proovimärgise taha. Ühitatud proovi- ja kontrollmärgis paigutatakse tootel nimemärgise taha.
(2) Rivistatud märgiste korral paigutatakse kontrollmärgis talle ettenähtud pessa.
(3) Eestis kehtestatust erineva taustaga proovimärgisega märgistatud sisseveetud tootel paigutatakse kontrollmärgis proovi tõendamiseks selle proovimärgise taha.
§10. Kontrollmärgistamine erinevatest väärismetallisulamitest toote ja mitmeosalise toote korral
(1) Mitmest erinevast väärismetallisulamist tootel tõendatakse kontrollmärgisega ainult põhisulami proov, võimaluse korral ühitatud proovi- ja kontrollmärgisega.
(2) Mitmeosalise toote korral tõendatakse kontrollmärgisega iga eraldatava ja iseseisvalt kasutatava osa proov. Mitteeraldatavate osadega toote korral paigutatakse kontrollmärgis selle toote kõige massiivsema osa märgistusse.
TOODETE LIIKUMINE
§11. Kontrollmärgistamiseks esitatavad tooted
(1) Kontrollmärgistamiseks esitatavatel toodetel peab märgistealune pind olema ette valmistatud ja rasvatustatud ning lasermärgistuseks esitatav toode peab olema lõplikult viimistletud.
(2) Kontrollmärgistamiseks esitatavate toodete vastuvõtul ja väljaandmisel fikseeritakse toodete esemete arv ja mass järgmise täpsusega:
1) kuld-, plaatina- ja pallaadiumtoodetel 0,01 grammi;
2) hõbetoodetel 0,1 grammi.
§12. Mittevastavad tooted ja tehnoloogiline praak
(1) Kui proovi kontrollimise käigus selgub, et sulam ei vasta märgistusele, teavitab väärismetalli proovi tõendaja sellest toote esitajat.
(2) Kui proovi kontrollimise käigus avastatakse tootja tehnoloogiline praak, peatab väärismetalli proovi tõendaja töö toodetega ja teavitab sellest toote esitajat.