text:
Euroopa Komisjon - Euroopa Justiitsvõrgustik - Elatisnõuded - Rootsi
Viimati muudetud: 03-08-2007
Elatisnõuded - RootsiKäesolevat lehekülge ei eksisteeri enam. See on praegu ajakohastamisel ning selle võib hiljem leida Euroopa e-õiguskeskkonna portaalist.
Mida tähendavad mõisted „elatusraha“ ja „ülalpidamiskohustus“ Rootsi õiguses? Kes peavad elatusraha maksma ja millistel juhtudel? 2.
Millise vanuseni võib laps ülalpidamistoetust saada? 3.
Millistel juhtudel on Rootsi õigus kohaldatav? 4.
Kui Rootsi õigus pole kohaldatav, siis millist õigust Rootsi kohtud kohaldavad, kui nii elatusraha taotleja kui kohustatud isik elavad Rootsis. 5.
Kas taotleja peab elatusraha saamiseks esitama taotluse konkreetsele organisatsioonile, riigiasutusele (kesk- või kohalikule) või kohtule? 5.A.
Kuidas taotleda elatusraha selliselt organisatsioonilt või riigiasutuselt (kesk- või kohalikult) ja millist menetlust kohaldatakse? 6.
Kas taotlust saab esitada sugulase, lähisugulase või alaealise lapse nimel? 7.
Kui taotleja kavatseb anda asja kohtusse, siis kuidas ta teab, milline kohus on pädev seda menetlema? 8.
Kas taotleja peab asja kohtusse andmisel kasutama vahendajat (nt advokaati, konkreetset organisatsiooni või riigiasutust (kesk- või kohalikku) jne)? Kui ei, siis milline on menetlus? 9.
Kas taotleja peab asja kohtusse andmisel maksma lõivu? Kui jah, siis kui suured need lõivud on? Kui hagejal pole piisavalt rahalisi vahendeid, kas tal on siis võimalik saada tasuta õigusabi? 10.
Millise elatusraha kohus tõenäoliselt määrab? Kuidas määratakse kindlaks vajaliku elatusraha suurus? Kas kohtuotsust on võimalik uuesti läbi vaadata, et võtta arvesse muudatusi elukalliduses ja perekonna olukorras? 11.
Kuidas ja kellele makstakse elatusraha? 12.
Kui kohustatud isik ei maksa elatusraha vabatahtlikult, siis milliseid sunnimeetmeid võidakse tema suhtes rakendada? 13.
Kas on olemas organisatsioon või riigiasutus (kesk- või kohalik), mis aitab elatusraha sisse nõuda? 14.
Kas see organisatsioon või asutus võib asendada kohustatud isikut ning maksta ise elatusraha või osa sellest? 15.
Kas avaldajal on võimalik abi saada mõnelt Rootsi organisatsioonilt või riigiasutuselt (kesk- või kohalikult)? 16.
Kui on, siis kuidas selle organisatsiooni või riigiasutusega (kesk- või kohalikuga) ühendust võtta? 17.
Millist abi on avaldajal võimalik kõnealuselt organisatsioonilt või riigiasutuselt (kesk- või kohalikult) saada? 18.
Kas avaldaja saab pöörduda otse Rootsis asuva organisatsiooni või riigiasutuse (kesk- või kohaliku) poole ? 19.
Kui jah, siis kuidas võtta otse ühendust kõnealuse organisatsiooni või riigiasutusega (kesk- või kohalikuga)? 20.
Millist abi on avaldajal võimalik kõnealuselt organisatsioonilt või riigiasutuselt (kesk- või kohalikult) saada? 1. Mida tähendavad mõisted „elatusraha“ ja „ülalpidamiskohustus“ Rootsi õiguses? Kes peavad elatusraha maksma ja millistel juhtudel?
Elatusraha käsitlevaid otsuseid võib teha laste, abikaasa ja lahutatud abikaasa kasuks. Abikaasade vahelist ülalpidamiskohustust käsitlevad sätted on kohaldatavad ka registreeritud elukaaslaste suhtes.Lapsed:Vanemad vastutavad oma laste ülalpidamise eest mõistlikkuse piires, võttes arvesse lapse vajadusi ja vanemate finantssuutlikkust. Vanem, kes pole võimeline oma last ülal pidama, ei ole kohustatud seda tegema.Vanem, kes pole eestkostja ega ela alaliselt lapsega koos, täidab ülalpidamiskohustust, makstes elatusraha. Vanemal, kellel on teise vanemaga ühine eestkoste, võib samuti olla kohustus maksta elatusraha. Seda juhul, kui laps elab alaliselt üksnes teise vanemaga, ning hoolimata sellest, kas see vanem on üksik või elab uue elukaaslasega.Elatusraha suurus määratakse kohtuotsusega või kokkuleppe teel.Elatusraha makstakse iga kalendrikuu eest ette. Kui kohtul on selleks erilised põhjused, võib ta teha otsuse mõne muu makseviisi kasuks.Kokkulepe, mille alusel hakatakse ülalpidamist maksma ühekordse maksena või kolme kuud ületava perioodi jooksul, kehtib ainult siis, kui kokkulepe on kirjalik ja selle sõlmimise tunnistajaks on olnud kaks inimest. Kui laps on alla 18-aastane, peab kokkuleppe heaks kiitma ka sotsiaalhoolekande komisjon.Kui laps on alla 18-aastane, makstakse ühekordse maksena makstav ülalpidamistoetus sotsiaalhoolekandekomisjonile. Komisjonile makstava summa eest ostetakse kindlustusfirmast lapsele elatusraha suurusele vastav aastamaksetena makstav kindlustus, välja arvatud juhul, kui kokkulepe seda ei luba või komisjon leiab, et summat saab lapse ülalpidamiseks otstarbekamal viisil kasutada.
Elatusraha maksmise taotlust ei pruugita rahuldada tagasiulatuvalt rohkem kui menetluse algatamisele eelnenud kolme aasta suhtes, välja arvatud juhul, kui kohustatud isik on sellega nõus.Abikaasad:Abielu kestel vastutavad ülalpidamise eest mõlemad abikaasad. Kui üks abikaasadest ei suuda ennast täielikult ülal pidada, on teise abikaasa kohus anda panus tema isiklike vajaduste rahuldamiseks.Üldjuhul vastutab pärast lahutust kumbki abikaasa enda ülalpidamise eest. Ent kui üks abikaasadest vajab üleminekuajal enda ülalpidamiseks raha, on tal õigus saada teiselt abikaasalt toetust põhjendatud ulatuses, võttes arvesse kõnealuse abikaasa teenimisvõimet ja muid asjaolusid. Erandjuhtudel või abikaasa saada elatusraha pikema aja vältel.Kui abikaasad ei jõua elatusraha küsimuses kokkuleppele, võib vaidluse lahendada kohus.Pärast abielulahutust makstakse elatusraha perioodiliselt. Kohus võib teha ka otsuse ühekordse makse kohta, kui selleks on erilised põhjused, nt kui abikaasal on tarvis teha pensioni sissemakse.Elatusraha maksmise taotlust ei pruugita rahuldada tagasiulatuvalt rohkem kui menetluse algatamisele eelnenud kolme aasta suhtes, välja arvatud juhul, kui kohustatud isik on sellega nõus.
2. Millise vanuseni võib laps ülalpidamistoetust saada?
Ülalpidamistoetust võib saada laps, kes on:alla 18-aastane võivanem kui 18 eluaastat, kuid noorem kui 21-aastane,kui ta alles omandab põhiharidust.
3. Millistel juhtudel on Rootsi õigus kohaldatav?
Üldjuhul kohaldatakse Rootsi õigust, kui ülalpeetav elab alaliselt Rootsis või kui pooled on leppinud kokku Rootsi õiguse kohaldamises.
4. Kui Rootsi õigus pole kohaldatav, siis millist õigust Rootsi kohtud kohaldavad, kui nii elatusraha taotleja kui kohustatud isik elavad Rootsis.
Üldjuhul kohaldatakse selle
riigi õigust, kus ülalpeetav alaliselt elab. Pooled võivad leppida kokku ka
mõne teise riigi õiguse kohaldamises, kui neil on selle riigiga mingi side.
5. Kas taotleja peab elatusraha saamiseks esitama taotluse konkreetsele organisatsioonile, riigiasutusele (kesk- või kohalikule) või kohtule?
5.A. Kuidas taotleda elatusraha selliselt organisatsioonilt või riigiasutuselt (kesk- või kohalikult) ja millist menetlust kohaldatakse?
suurus määratakse kindlaks kas kokkuleppe teel või kohtuotsusega.
6. Kas taotlust saab esitada sugulase, lähisugulase või alaealise lapse nimel?
Alaealise
lapse nimel on õigus elatusraha nõuda eestkostjast vanemal.
7. Kui taotleja kavatseb anda asja kohtusse, siis kuidas ta teab, milline kohus on pädev seda menetlema?
kohtute pädevuse kohta on sätestatud laste ja vanemate seaduses ja
abieluseaduses. Teavet saab ka näiteks kohalikust kohtust või
sotsiaalhoolekandekomisjonilt.
8. Kas taotleja peab asja kohtusse andmisel kasutama vahendajat (nt advokaati, konkreetset organisatsiooni või riigiasutust (kesk- või kohalikku) jne)? Kui ei, siis milline on menetlus?
9. Kas taotleja peab asja kohtusse andmisel maksma lõivu? Kui jah, siis kui suured need lõivud on? Kui hagejal pole piisavalt rahalisi vahendeid, kas tal on siis võimalik saada tasuta õigusabi?
kohtumenetluste eest maksma ei pea, välja arvatud lõiv taotluse esitamisel,
mis praegu on 450 Rootsi krooni. Seetõttu on peamiseks väljaminekuks
advokaadi tasu. Vajadusel tuleb tasuda tunnistajatele ja tõendite eest.
hinnata, kuidas makstavad summad menetlusest sõltuvalt varieeruvad, kuna need
on iga juhtumi puhul erinevad.
Isik, kes antud
hetkel pole Rootsi kodanik ega ela Rootsis ega pole ka varem olnud Rootsi
kodanik ega elanud Rootsis, saab Rootsis arutusele tulevate kohtuasjade puhul
tasuta õigusabi erilistel asjaoludel. Kui asi vaadatakse läbi välismaal,
antakse tasuta õigusabi ainult juhul, kui isik elab Rootsis. EL-i
liikmesriikide kodanikel on tasuta õigusabile samad õigused mis Rootsi kodanikel.
Muude riikide kodanikel on samad õigused, kui kehtib vastastikkuse
põhimõte. Haldusalast abi annab
sotsiaalkindlustusameti välisosakond.
10. Millise elatusraha kohus tõenäoliselt määrab? Kuidas määratakse kindlaks vajaliku elatusraha suurus? Kas kohtuotsust on võimalik uuesti läbi vaadata, et võtta arvesse muudatusi elukalliduses ja perekonna olukorras?
suuruse kindlaksmääramine põhineb õiguslikel kriteeriumitel. Vanemal on õigus
jätta pärast sissetulekult maksude mahaarvamist järelejäävast summast teatud
summa enda ülalpidamiseks. Üldjuhul arvestatakse ka eluasemekuludega. Lisaks
sellele on kohustatud isikul muud elamiskulud, mis arvutatakse indeksi alusel
standardsummast. Erandjuhtudel võib vanem jätta endale ka uue abikaasa ülalpidamiseks
vajaliku summa. Kohustatud
vanem võib jätta endale ka oma uues peres kasvavate
laste ülalpidamiseks vajaliku summa. Kui palju võib allesjäänud summast
elatusrahaks nõuda, see sõltub muuhulgas lapse vajadustest ja teise vanema
suutlikkusest katta ülalpidamiskulusid. Teatud ulatuses võib teha
mahaarvamisi seoses lapsega kohtumisel tehtud kulutustega. Üles
Kui taotlus
esitatakse elatusraha saamiseks abikaasale, siis puuduvad ranged õiguslikud kriteeriumid.
Siiski võib elatusraha suuruse hindamisel lähtuda eespool mainitud
kriteeriumest.
suurust kohandatakse pidevalt elukalliduse muutustega vastavalt tarbijahinna
indeksi muutumisele. Riiklik sotsiaalkindlustusamet otsustab igal aastal
uuesti, kas elatusraha suurust muudetakse ja kui, siis milline on muutuse
protsent. Tavaliselt 1. veebruaril tehtavat muudatust kohaldatakse enne
eelneva aasta 1. novembrit määratud elatusraha suhtes.
muutumisel võib kohus elatusraha käsitlevat otsust või kokkulepet vastavalt
muuta. Menetlusele eelneval perioodil võib ükskõik kumma poole vaidlustatud
muudatus käsitleda üksnes veel tegemata maksete vähendamist või tühistamist.
Kohus suurendab lahutatud abikaasale makstavat elatusraha muutunud asjaolude
alusel ainult erandkorras.
muuta elatusraha käsitlevat kokkulepet, kui kokkulepe on asjaolusid silmas
pidades põhjendamatu. Otsuse juba makstud elatusraha tagasimaksmiseks võib
teha ainult erandjuhul.
lapsele makstavat perioodilist elatusraha pole kuue aasta jooksul muudetud
rohkem kui automaatse kohandamise läbi, võib kohus menetlusele järgnenud
perioodi osas läbi vaadata elatusraha käsitleva otsuse, ilma et selle
muutmiseks oleks eespool mainitud põhjuseid.
11. Kuidas ja kellele makstakse elatusraha?
makstakse ülalpeetavale. Kui ülalpeetavaks on alla 18-aastane laps, makstakse
elatusraha lapsega koos elavale eestkostjast vanemale. Kui kohalik
sotsiaalkindlustusamet maksab lapse elatusraha eestkostjast vanemale, võib
ülalpidamise eest vastutaval vanemal olla kohustus maksta see riigile tagasi.
12. Kui kohustatud isik ei maksa elatusraha vabatahtlikult, siis milliseid sunnimeetmeid võidakse tema suhtes rakendada?
Lapse elatusraha ja abikaasa
või mõne teise pereliikme elatusraha käsitleva otsuse jõustamisega tegeleb
täitevameti ametnik. Taotlus esitatakse suuliselt või kirjalikult. Koos
taotlusega esitatakse täitekorraldus. Kahe tunnistaja juuresolekul
kirjalikult vormistatud ülalpidamistoetusi käsitlevaid, abieluseaduse või
vanemaseaduse kohaseid kohustusi jõustatakse nagu jõustunud kohtuotsuseid. Täitemenetlust
nõudvaid kohtuasju menetletakse ühe aasta jooksul alates taotluse esitamise
kuupäevast, kuid menetlust võib pikendada määramata ajaks.
13. Kas on olemas organisatsioon või riigiasutus (kesk- või kohalik), mis aitab elatusraha sisse nõuda?
Kui on tegemist
piiriüleste tunnustega kohtuasjaga (nt avaldaja ja kohustatud isik elavad
erinevates liikmesriikides), annab haldusalast abi sotsiaalkindlustusameti
välisosakond.
Siseriiklikes kohtuasjades
annab nõu sotsiaalhoolekandekomisjon.
14. Kas see organisatsioon või asutus võib asendada kohustatud isikut ning maksta ise elatusraha või osa sellest?
Lahutatud vanemate lastele maksab sotsiaalkindlustusamet elatusraha eestkostjast vanema kaudu ning toetuse suuruseks on 1173 Rootsi krooni kuus. Kohustatud vanem peab riigile selle summa tagasi maksma sõltuvalt sissetulekust ja laste üldarvust. Kui toetust makstakse otse eestkostjast vanemale, maksab sotsiaalkindlustusamet vastavalt väiksemat toetust. Tagasimaksmiskohustus määratakse kohe alguses haldusmenetluse käigus. Laps ega vanem ei pea taotlema kohtult elatusraha käsitlevat otsust, välja arvatud juhul, kui kohustatud vanem peab maksma rohkem kui 1173 Rootsi krooni ning ta eirab seda kohustust.
Euroopa Liidus elevate perekondade suhtes kohaldatakse nõukogu 14. juuni 1971. aasta määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes. Sellisel juhul on lapsel õigus perehüvitistele. Vastavalt määrusele nr 1408/71 loetakse ülalpidamistoetust perehüvitiseks.Väljaspool Euroopa Liitu elavatel lastel pole õigust saada sotsiaalkindlustusametilt ülalpidamistoetust. Sellisel juhul määratakse ülalpidamistoetus kokkuleppe või kohtuliku menetluse kaudu.Kui kohustatud vanem elab välismaal, võib sotsiaalkindlustusamet nõuda eestkostjast vanemalt, et viimane taotleks kohtult ülalpidamiskohustust käsitleva otsuse tegemist. Sotsiaalkindlustusamet võtab üle lapse õiguse elatusrahale summas, mida amet ülalpidamisetoetusena ise maksab.Abikaasal pole õigust saada sotsiaalkindlustusametilt elatusraha. Ülalpidamistoetus määratakse kokkuleppe või kohtuliku menetluse kaudu.
15. Kas avaldajal on võimalik abi saada mõnelt Rootsi organisatsioonilt või riigiasutuselt (kesk- või kohalikult)?
Haldusalast abi annab
16. Kui on, siis kuidas selle organisatsiooni või riigiasutusega (kesk- või kohalikuga) ühendust võtta?
Avaldaja päritoluriigi edastava
asutuse/asutuste kaudu vastavalt ÜRO 1956. aasta konventsioonile elatusraha
sissenõudmise kohta välismaalt.
17. Millist abi on avaldajal võimalik kõnealuselt organisatsioonilt või riigiasutuselt (kesk- või kohalikult) saada?
välisosakond peab õigustatud isiku nimel rakendama kõiki asjakohaseid
meetmeid elatusraha sissenõudmiseks, sealhulgas nõuete rahuldamiseks ja
vajadusel hagi algatamiseks ja süüdistuse esitamiseks ning täitevmenetluse
läbiviimiseks elatusraha maksmist puudutava otsuse või mis tahes muu kohtumääruse
jõustamiseks.
18. Kas avaldaja saab pöörduda otse Rootsis asuva organisatsiooni või riigiasutuse (kesk- või kohaliku) poole ?
Kui avaldaja soovib elatusraha
sisse nõuda ÜRO 1956. aasta konventsiooni alusel elatusraha sissenõudmise
kohta välismaalt, peab ta seda tegema sotsiaalkindlustusameti välisosakonna
19. Kui jah, siis kuidas võtta otse ühendust kõnealuse organisatsiooni või riigiasutusega (kesk- või kohalikuga)?
20. Millist abi on avaldajal võimalik kõnealuselt organisatsioonilt või riigiasutuselt (kesk- või kohalikult) saada?
Vaata vastust 17. küsimusele.
« Elatisnõuded - Üldteave | Rootsi - Üldteave »

matches: kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus Kohus kohus


RT I, 27.08.2016, 2
25.08.2016 RT I, 27.08.2016, 1 01.09.2016
[RT I, 27.08.2016, 1 - jõust. 01.09.2016]
2) loomatauditõrje seaduse §-s 191 ja § 196 lõikes 1, sealhulgas loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi seaduse § 14 lõikes 1, loomakaitseseaduse § 201 lõikes 1 ja § 39 lõikes 1 ning põllumajandusloomade aretuse seaduse §-s 8 nimetatud tegevusala;
3) loomatauditõrje seaduse §-s 192 ja § 196 lõikes 2, loomakaitseseaduse § 202 lõigetes 2 ja 3, § 40 lõikes 2 ning põllumajandusloomade aretuse seaduse §-s 9 nimetatud andmed ja dokumendid;
2) loomakaitseseaduse § 421 lõikes 2 nimetatud veterinaararst või asjakohase kvalifikatsiooniga isik;
(21) Registrisse kantakse majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 15 lõikes 4 sätestatud andmed järgmiste sertifikaatide kohta:
(5) Veterinaar- ja Toiduametilt saadakse § 6 lõikes 21 ja majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse §-des 53–55 nimetatud andmed.


Tallinna Linnavolikogu määruste muutmine seoses euro kasutusele võtmisega
Tallinna Linnavolikogu 09.09.2010 määrus number 45
Redaktsiooni kehtivus: 01.01.2012 - 01.01.2013
jõustumine 01.01.2012, Tvk m 01.12.2011 nr 38
jõustumine 01.01.2012, Tvk m 22.09.2011 nr 29
jõustumine 01.10.2011, Tvk m 08.09.2011 nr 28
jõustumine 01.01.2011, Tvk m 18.11.2010 nr 54
Tvk m 20.12.2012 nr 30, jõustumine 01.01.2013
Tvk m 01.12.2011 nr 38, jõustumine 01.01.2012
Tvk m 22.09.2011 nr 29, jõustumine 01.01.2012
Tvk m 08.09.2011 nr 28, jõustumine 01.10.2011
Tvk m 18.11.2010 nr 54, jõustumine 01.01.2011
9. september 2010 nr 45
Määrus kehtestatakse euro kasutusele võtmise seaduse § 5 lg-te 1 ja 2 alusel ning arvestades asjaolu, et 1. jaanuarist 2011 võetakse Eestis maksevahendina kasutusele euro.
§ 1. Tallinna Linnavolikogu 30. jaanuari 2003 määruse nr 9 “Parkimistasu kehtestamine” lisas tehakse järgmised muudatused:
1) punktid 6.1.1 ja 6.1.2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“6.1.1 iga kuni 15 minutit parkimist (v.a esimesed 15 minutit) 0,26 eurot
6.1.2 kuukaart 127,82 eurot”;
2) punktid 6.2.1 ja 6.2.2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“6.2.1 iga kuni 15 minutit parkimist (v.a esimesed 15 minutit) 0,58 eurot
6.2.2 kuukaart 223,69 eurot”;
3) punktid 6.3.1 ja 6.3.2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“6.3.1 iga kuni 15 minutit parkimist (v.a esimesed 15 minutit) 1,15 eurot
6.3.2 kuukaart 287,60 eurot”;
4) punktid 6.5.1, 6.5.3 ja 6.5.4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“6.5.1 iga kuni 15 minutit parkimist (v.a esimesed 15 minutit) 0,19 eurot
6.5.3 kuupäevaline parkimise päevapilet 3,20 eurot
6.5.4 kuukaart 31,96 eurot”;
5) punkt 6.6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“6.6 aastakaart kesklinna tasulise parkimisala elaniku mootorsõiduki parkimiseks 38,35 eurot”;
6) punkt 6.7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“6.7 hooajakaart (15. maist kuni 15. septembrini) Pirita tasulise parkimisala elaniku mootorsõiduki parkimiseks 6,39 eurot”;
7) punkt 9.6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“9.6 Viivistasu määr käesoleva määruse punktides 9.1.1, 9.1.2, 9.1.3 ja 9.1.4 nimetatud juhtudel on 30,68 eurot ööpäevas. Viivistasu määr punktis 9.1.5 toodud juhul on 15,34 eurot ööpäevas. Viivistasu määramise aegumisele kohaldatakse maksukorralduse seaduse § 98 lõikes 2 sätestatut.”.
§ 2. (Kehtetu - Tvk m 22.09.2011 nr 29, jõustumine 01.01.2012)
§ 3. Tallinna Linnavolikogu 20. detsembri 2004 määruse nr 56 “Teede ja tänavate sulgemise maksu kehtestamine” lisas tehakse järgmised muudatused:
1) punkt 4.2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“4.2 Liiklusintensiivsusest tulenevalt jaotatud tänava gruppide maksumäärad on:
Tänava grupp
(eurot/ööp)
(eurot/kell 20-06)
2) punktid 4.10.1 ja 4.10.2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“4.10.1 tasulises parkimisalas asuva väljaku puhul 0,19 eurot suletud väljaku iga ruutmeetri eest tunnis;
4.10.2 tasuta parkimisalas asuva väljaku puhul 0,06 eurot suletud väljaku iga ruutmeetri eest tunnis.”;
3) punkt 4.11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“4.11 Pargi või puhkeala sulgemisel on maksumäär 0,03 eurot suletud ala iga ruutmeetri eest ööpäevas.”.
§ 4. Tallinna Linnavolikogu 7. veebruari 2002 määrusega nr 12 kehtestatud lisas “Toimetulekutoetuse määramiseks eluruumi alaliste kulude piirmäärad Tallinna haldusterritooriumil asuvate eluruumide suhtes” tehakse järgmised muudatused:
1) punkt 1.1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“1.1 tegelik korteriüür või omandiõiguse alusel kasutatava eluruumi majandamiskulud, kuid mitte üle 6,39 euro eluruumi üldpinna ühe ruutmeetri kohta kuus;”;
2) punkt 1.10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“1.10 hoonekindlustuse kulud kuni 0,03 eurot eluruumi ruutmeetri kohta kuus;”;
3) punkt 1.11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“1.11 tegelik olmejäätmete veotasu, kuid mitte üle 0,13 euro eluruumi ruutmeetri kohta kuus;”;
4) punkt 1.12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“1.12 tegelik üldelektrikulu, kuid mitte üle 0,10 euro eluruumi ruutmeetri kohta kuus.”.
§ 5. Tallinna Linnavolikogu 18. mai 2006 määruses nr 27 “Tänavakaubanduse kord kauplemiseks linnaosa valitsuse müügipileti alusel ja müügipileti hinnad” tehakse järgmised muudatused:
“(1) Linnaosa valitsuse poolt väljastatavate kandekaubanduse müügipiletite hinnad on:
1) ajalehtede ja ajakirjade müügipilet
1,28 eurot päev;
2) raamatute, postkaartide, turismikaartide, ümbrikute, markide jms müügipilet kauplemiseks väljaspool Tallinna vanalinna muinsuskaitseala
9,59 eurot päev;
3) Eesti ja Tallinna sümboolikaga meenete müügipilet
4) lillede müügipilet
0,96 eurot päev;
5) toidukaupade müügipilet
3,20 eurot päev;
6) muude kaupade müügipilet
1,60 eurot päev;
7) jäätise müügipilet
8) raamatute müügipilet kauplemiseks Tallinna vanalinna muinsuskaitsealal
63,91 eurot päev;
9) postkaartide, turismikaartide, ümbrikute, markide jms müügipilet kauplemiseks Tallinna vanalinna muinsuskaitsealal
63,91 eurot päev.”;
“(3) Linnaosa valitsuse poolt väljastatava tänavakaubanduse, mis ei ole kandekaubandus, müügipileti hind on 3,20 eurot päev.”.
§ 6. Tallinna Linnavolikogu 20. aprilli 2006 määruses nr 23 “Tööstusomandi esemetele patendikaitse vormistamise toetuse taotlemise ja menetlemise kord” tehakse järgmised muudatused:
“(1) Toetuse ülemmääraks on 6391,16 eurot.”;
2) paragrahvi 5 lõike 3 kolmas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Taotleja on kohustatud esitama Ettevõtlusameti esimesel nõudmisel 3 sõltumatute ettevõtjate poolt koostatud hinnapakkumise koopiat kulutuste korral, mis ületavad ilma käibemaksuta arvestuses 3195,58 euro piirmäära ühe tarnija kohta.”;
3) paragrahvi 6 lõike 1 kolmas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Nimetatud uuringuid ja hindamist rahastab Ettevõtlusamet, kuid mitte enam kui 1278,23 eurot ühe taotluse kohta.”.
§ 7. Tallinna Linnavolikogu 31. mai 2007 määruses nr 17 “Messitoetuse taotlemise ja menetlemise kord” tehakse järgmised muudatused:
“(1) Toetuse ülemmääraks on 958,68 eurot ühe taotleja kohta kalendriaastas.”;
“5) maksekorralduste või pangakonto väljavõtte koopiad, mis tõendavad arvete tasumist. Soetused, mis on 63,91 eurot ja üle selle, peavad olema teostatud sularahata arvelduste korras.”.
§ 8. (Kehtetu - Tvk m 01.12.2011 nr 38, jõustumine 01.01.2012)
§ 9. Tallinna Linnavolikogu 13. detsembri 2007 määruses nr 52 “Alustava ettevõtluse toetamiseks stardiabi taotlemise ja menetlemise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõike 2 neljas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Taotleja on kohustatud esitama Ettevõtlusameti esimesel nõudmisel kolm sõltumatute ettevõtjate poolt koostatud hinnapakkumise koopiat kulutuste korral, mis ületavad ilma käibemaksuta piirmäära 6391,16 eurot ühe tarnija kohta.”;
“(1) Stardiabi ülemmääraks on 6391,16 eurot.”.
§ 10. Tallinna Linnavolikogu 11. detsembri 2008 määruses nr 45 “Ettevõtete töötajate Eestis toimuva täiendusõppe toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord” tehakse järgmised muudatused:
“(1) Toetuse maksimumsumma on 958,68 eurot ühe koolitatava kohta. Toetuse kogusumma on maksimaalselt 3195,58 eurot.”;
2) paragrahvi 11 lõike 2 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“6) kui ühelt teenuse pakkujalt ostetakse teenust rohkem kui 6391,16 euro eest, peab taotleja esitama vähemalt kolme omavahel sõltumatu pakkuja väljastatud sisu poolest võrreldavad teenuse hinnapakkumised (välja arvatud juhul kui turul pole kolme võrreldavat teenusepakkujat või tegemist on seadmetega seotud koolitustega).”.
§ 11. Tallinna Linnavolikogu 11. detsembri 2008 määruse nr 46 “Ettevõtte praktikajuhendaja toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord” paragrahvi 6 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(1) Toetuse maksimumsumma on 6,39 eurot ühe praktikandi ühe juhendamistunni kohta koos kõigi § 4 lõikes 2 loetletud töötasudelt makstavate maksudega ning peab vastama alljärgnevatele tingimustele:
1) toetust eraldatakse maksimaalselt 319,56 eurot (koos kõigi § 4 lõikes 2 loetletud töötasudelt makstavate maksudega) ühe praktikandi kohta ühes kalendrikuus (või 30 kalendripäeva jooksul); juhul, kui õppepraktika juhendaja juhendab korraga rohkem kui ühte praktikanti, on toetuse maksimumsumma iga järgneva praktikandi kohta 20% võrra väiksem;
2) toetust eraldatakse maksimaalselt 639,11 eurot (koos kõigi § 4 lõikes 2 loetletud töötasudelt makstavate maksudega) ühe õppepraktika juhendaja kohta ühes kalendrikuus (või 30 kalendripäeva jooksul).”.
§ 12. Tallinna Linnavolikogu 11. detsembri 2008 määruse nr 47 “Inseneri välisriigis toimuva täiendusõppe toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord” paragrahvi 7 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(1) Taotletava toetuse maksimumsumma ei tohi ületada 3195,58 (kolm tuhat ükssada üheksakümmend viis koma viiskümmend kaheksa) eurot ühe taotleja kohta.”.
§ 13. Tallinna Linnavolikogu 14. mai 2009 määruse nr 14 “Soojusenergia hinnatõusu hüvitamise sotsiaaltoetus” lisas asendatakse sõnad “kroonides” sõnadega “eurodes”.
§ 14. Tallinna Linnavolikogu 28. jaanuari 2010 määruses nr 3 “Klastriprojektide kaasfinantseerimise taotlemise ja taotluse menetlemise kord” tehakse järgmised muudatused:
“(1) Projekti omafinantseerimise piirmäär eeltaotluste etapis on vähemalt 25% projekti abikõlblikest kuludest, millest toetus võib moodustada kuni poole, s.o 12,5% kõigist abikõlblikest kuludest, kuid maksimaalselt 4218,17 eurot.”;
“(2) Projekti omafinantseerimise piirmäär täistaotluste etapis on vähemalt 30% projekti abikõlblikest kuludest, millest toetus võib moodustada kuni poole, s.o 15% kõigist abikõlblikest kuludest, kuid maksimaalselt 38 346,99 eurot.”.
§ 15. Tallinna Linnavolikogu 16. novembri 2006 määruse nr 65 “Restaureerimistoetuse taotlemise ja menetlemise kord” paragrahvi 3 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“(1) Toetuse ülemmääraks on 6400 (kuus tuhat nelisada) eurot.”
§ 16. Tallinna Linnavolikogu 15. oktoobri 2009 määruses nr 38 “Projekti “Fassaadid korda” raames korterelamuid energiasäästlikumaks muutvate korteriühistute toetamise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Toetust antakse korterelamu renoveerimislaenu taotlemiseks vajaliku omafinantseeringu ulatuses kuni 19 173 eurot aastas.”.
2) kinnitada määruse uus lisa 1 “Toetuse avaldus omafinantseeringu katmiseks” vastavalt lisale.
§ 17. Tallinna Linnavolikogu 4. märtsi 2004 määruse nr 7 “Toetuste maksmise kord toitlustuskulude katmiseks Tallinna linna koolieelsetes lasteasutustes ja munitsipaalkoolides ning Tallinna Kopli Ametikoolis” lisa punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“5. Toitlustamise toetuse saamise õigus on haridusasutustes käivatel ja õppivatel vähekindlustatud perede lastel, kui lapse ja tema vanema(te) või teda asendava isiku (edaspidi vanem) elukohana on Eesti rahvastikuregistrisse (edaspidi rahvastikuregister) kantud Tallinna linn ja kui perekonna netosissetulek ühe leibkonnaliikme kohta on alla 95,87 euro kuus ning Tallinna lastekodudes elavatel lastel.”.
§ 18. Tallinna Linnavolikogu 19. märtsi 2009 määruses nr 9 “Korteriühistute energiamärgise väljastamise kulude ja korteriühistute koolituskulude katmiseks toetuse eraldamise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
“§ 5. Korteriühistule elamu energiamärgise väljastamisega seotud kulude katmiseks eraldab linnavaraamet ühekordset toetust summas 95,87 (üheksakümmend viis koma kaheksakümmend seitse) eurot ühe korteriühistu iga elamu kohta.”;
“(1) Koolitoetuse summa on 127,80 (ükssada kakskümmend seitse koma kaheksakümmend) eurot.”.
§ 19. Tallinna Linnavolikogu 8. märtsi 2007 määruses nr 7 “Elamute sooduslaenuga renoveerimise toetamise kord” tehakse järgmised muudatused:
“1) kui osakaal on 90% (üheksakümmend protsenti) ja rohkem, siis on intressitoetuse summa 5% (viis protsenti) netolaenust, kuid mitte rohkem kui 6391,16 (kuus tuhat kolmsada üheksakümmend üks koma kuusteist) eurot laenutaotleja kohta;”;
“2) kui osakaal on vähem kui 90% (üheksakümmend protsenti), siis on intressitoetuse summa 3,5% (kolm koma viis protsenti) netolaenust, kuid mitte rohkem kui 4473,82 (neli tuhat nelisada seitsekümmend kolm koma kaheksakümmend kaks) eurot laenutaotleja kohta;”;
3) paragrahvi 13 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“2) panga viimase lõppenud majandusaasta auditeeritud bilansimaht on üle 639 116 485,37 (kuuesaja kolmekümne üheksa miljoni ühesaja kuueteistkümne tuhande neljasaja kaheksakümne viie koma kolmekümne seitsme) euro;”.
§ 20. Tallinna Linnavolikogu 2. juuni 2005 määruses nr 28 “Tallinna linna omandis olevatele kinnistutele hoonestusõiguse seadmise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 14 lõike 4 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Pakkumised tehakse täiseurodes.”;
2) paragrahvi 17 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Pakkumus ja sellele lisatud dokumendid peavad olema esitatud eesti keeles, pakkumissumma eurodes.”.
§ 21. Tallinna Linnavolikogu 20. märtsi 1997 määrusega nr 8 kinnitatud “Linnavara võõrandamise korras” tehakse järgmised muudatused:
1) punkt 10.1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“10.1 üle 32 000 euro väärtusega vara ja üle 3200 euro väärtusega teerajatiste puhul ning aktsiate ja osade puhul linnavolikogu linnavalitsuse ettepanekul;”;
2) punkt 10.2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“10.2 kuni 32 000 euro väärtusega vara ja kuni 3200 euro väärtusega teerajatiste puhul linnavalitsus;”;
3) punkt 10.3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“10.3 kuni 3200 euro väärtusega vallasvara, välja arvatud teerajatiste puhul, linnavara valitseja;”;
4) punkt 10.4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“10.4 kuni 320 euro väärtusega vallasvara puhul linnavara valitsema volitatud asutus.”;
5) punkt 12.2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“12.2 vallasvara puhul väärtusega üle 320 euro - linnavara valitseja;”;
6) punkt 12.3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“12.3 vallasvara puhul väärtusega kuni 320 eurot - linnavara valitsema volitatud asutus, aga ka linnavara valitseja, kui võõrandatav vara on tema enda bilansis;”;
7) punkti 28 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Enampakkumisest osavõtutasu suurus on 1% enampakkumise alghinnast, kuid mitte rohkem kui 640 eurot.”;
8) punkti 34 neljas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
9) punkt 43.2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“43.2 vallasvara puhul väärtusega üle 320 euro - linnavara valitseja;”;
10) punkt 43.3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“43.3 vallasvara puhul kuni 320 eurot - linnavara valitsema volitatud asutus;”;
11) punkt 63.1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“63.1 kinnisvara, aktsiate ja osade puhul, samuti vallasvara puhul väärtusega üle 3200 euro - linnavolikogu linnavalitsuse ettepanekul;”;
12) punkt 63.2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“63.2 vallasvara puhul väärtusega üle 320 euro kuni 3200 eurot ja teerajatiste puhul väärtusega kuni 3200 eurot - linnavalitsus linnavara valitseja ettepanekul;”;
13) punkt 63.3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“63.3 vallasvara, välja arvatud teerajatiste puhul väärtusega kuni 320 eurot - linnavara valitseja linnavara valitsema volitatud asutuse ettepanekul.”;
14) punkti 631 esimene lause muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
“Sundüürnikele üürile antud nn üksikute eluruumi korteriomandite otsustuskorras võõrandamisel võõrandatakse hinnaga 19,17 eurot eluruumi üldpinna ühe ruutmeetri eest sundüürniku ja iga temaga koos eluruumi üürile saanud isiku kohta 18 ruutmeetrit eluruumi pinda ja lisaks 15 ruutmeetrit eluruumi üldpinda perekonna kohta.”.
§ 22. Tallinna Linnavolikogu 10. veebruari 2005 määruse nr 11 “Maamaksuvabastuse taotlemise ja menetlemise kord” punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“3. Maksuvabastuse summa pensioni saaja kohta võib olla kuni 44,74 (nelikümmend neli koma seitsekümmend neli) eurot aastas.”.
§ 23. Tallinna Linnavolikogu 12. novembri 1998 määruse nr 36 “Üüri piirmäära kehtestamine” punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“1. Kehtestada Tallinna haldusterritooriumil asuvate Tallinna linnale kuuluvate eluruumide üüri piirmääraks 0,96 (null koma üheksakümmend kuus) eurot eluruumi üldpinna ühe ruutmeetri kohta ühes kuus.”;
§ 24. Tallinna Linnavolikogu 29. mai 2003 määrusega nr 34 kinnitatud “Linnavara kasutusse andmise korras” tehakse järgmised muudatused:
1) punkt 16.1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“16.1 linnavalitsus - kui vara väärtus ületab 3200 eurot;”;
2) punkt 16.2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“16.2 vara valitseja - kui vara väärtus on 320 kuni 3200 eurot;”;
3) punkt 16.3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“16.3 vara valitsema volitatud asutus - kui vara väärtus on alla 320 euro.”.
§ 25. Tallinna Linnavolikogu 13. juuni 2002 määruse nr 40 “Tallinna maamaksu registri põhimääruse ja Tallinna linnamaa registri põhimääruse kinnitamine ning Tallinna Linnavolikogu 30. novembri 2000 määruse nr 49 ja 21. detsembri 2000 määruse nr 63 muutmine” punkt 4.1.2.1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“4.1.2.1 maaüksuse maa väärtus või väärtused (euro/m2) vastavalt maaüksuse sihtotstarbele;”.
§ 26. (Kehtetu - Tvk m 08.09.2011 nr 28, jõustumine 01.10.2011)
§ 27. Tallinna Linnavolikogu 22. juuni 2006 määruses nr 46 “Tallinna linna kohtus esindamise ja linnale õigusteenuse osutamise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“1) tsiviilasja hind või kaebuse nõue ületab 16 000 eurot;”;
2) paragrahvi 6 lõike 2 kolmas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Kohtuasja, mille rahalise nõude väärtus on suurem kui 192 000 eurot, on õigus algatada ainult linnavalitsusel.”;
“Kohtuliku kokkuleppe või kompromissi, mille rahalise nõude väärtus on kuni 16 000 eurot k.a või millega ei kaasne haldusakti kehtetuks tunnistamist, võib vastavalt oma pädevusele sõlmida linnavolikogu esimees, linnasekretär, ametiasutuse või hallatava asutuse juht või selleks nende poolt eraldi antud volikirja alusel volitatud esindaja, kui linnavalitsus või linnavolikogu ei otsusta teisiti.”;
4) paragrahvi 6 lõike 5 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Kohtulik kokkulepe või kompromiss, mille rahalise nõude väärtus on suurem kui 16 000 eurot, sõlmitakse ja teisi kohustusi võetakse Tallinna linna kui avalik-õigusliku isiku nimel linnavalitsuse loal, kui linnavolikogu ei otsusta teisiti.”.
§ 28. Tallinna Linnavolikogu 4. aprilli 2002 määrusega nr 20 kinnitatud “Tallinna linna eelarvest mittetulundustegevuseks toetuste andmise korras” tehakse järgmised muudatused:
1) punkti 111 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Kui toetus on 3195,6 eurot või suurem, siis makstakse kuni 80% toetuse suurusest enne ning vähemalt 20% toetuse suurusest peale toetuse kasutamise aruande esitamist.”;
2) punkti 12 neljas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
“Kuludokumentide esitamine on kohustuslik, kui linna eelarvest eraldatava toetuse suurus on vähemalt 6391,16 eurot.”.
§ 29. Alljärgnevates Tallinna Linnavolikogu linna arengudokumente käsitlevates õigusaktides lugeda euro kasutusele võtmisel märgitud kroonid eurodeks ümberarvestamise kursi alusel:
1) Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrus nr 3 “Tallinna üldplaneeringu kehtestamine”;
2) Tallinna Linnavolikogu 6. septembri 2001 määrus nr 37 “Tallinna keskkonnatervise tegevusplaani kinnitamine”;
3) Tallinna Linnavolikogu 19. juuni 2003 määrus nr 41 “Tallinna munitsipaalkoolide võrgu korrastamise kava 2003-2012”;
4) (Kehtetu - Tvk m 18.11.2010 nr 54, jõustumine 01.01.2011)
5) Tallinna Linnavolikogu 10. juuni 2004 määrus nr 23 “Strateegia “Tallinn 2025” kinnitamine”;
6) Tallinna Linnavolikogu 17. juuni 2004 määrus nr 26 “Kadrioru Pargi arengusuunad aastani 2018” kinnitamine”;
7) Tallinna Linnavolikogu 20. detsembri 2004 määrus nr 59 “Tallinna Kalmistute arengusuunad aastani 2012” kinnitamine”;
8) Tallinna Linnavolikogu 20. juuni 2005 määrus nr 40 “Tallinna magistraaltänavavõrgu (teedeehitus ja rekonstrueerimine) arengusuunad 2005-2014”.
§ 30. Määrus jõustub 1. jaanuaril 2011.
Tallinna Linnavolikogu 9. septembri 2010
määruse nr 45
“Tallinna Linnavolikogu määruste muutmine
seoses euro kasutusele võtmisega”
Toetuse avaldus omafinantseeringu katmiseks
Ühistu registrikood
Ühistu esindaja ees- ja perekonnanimi
Arveldusarve viitenumber
Tänav, majanumber ja sihtnumber
Energiasäästu objekti asukoht
Kavandatava projekti sisukirjeldus
Objekti hetkeolukorra kirjeldus, kui tegemist on rekonstrueerimise või parendamisega
Objekti kasutajate arv (korterid/elanikud)
Elamu rekonstrueerimistööde puhul ehitusloa või kohaliku omavalitsuse lähtetingimuste saamise aeg (kuu ja aasta)
Kavandatava projekti teostamise aeg (kuu(d) ja aasta(d))
Projekti maksumus (käibemaksuta, eurodes)
Käibe-
Projekti maksumus (käibemaksuga, eurodes)
Kavandatava projekti maksumus kokku
(rida 6 summa kokku koos käibemaksuga)
Vajaliku omafinantseeringu osa
Taotletava toetuse summa, mis moodustab kuni 10 % projekti maksumusest (mitte rohkem kui omafinantseeringu osa) ega ületa 19 173 eurot
Taotluse menetlemise ajaks määratud kontaktisiku ees- ja perekonnanimi ning kontaktandmed
1. olen teadlik projekti “Fassaadid korda” toetuse taotlusele kehtestatud nõuetest;
2. ühistu vastab toetuse saamiseks esitatavatele nõuetele;
3. kõik esitatud andmed ja dokumendid on õiged ning vajadusel võimaldan neid kontrollida;
4. annan nõusoleku oma isikuandmete kasutamiseks toetuse määramisel ja maksmisel.
Vastuvõtja allkiri


Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 8. jaanuari 2008. a otsusega nr 242
§ 1. Tervishoiuteenuste korraldamise seaduses (RT I 2001, 50, 284; 2007, 25, 134) tehakse järgmised muudatused:
« (2) Seadust ei kohaldata tervishoiuteenuste osutamise korraldusele kaitseväes, välja arvatud tervishoiutöötajate registreerimise, tervishoiuteenuse osutamisel tervise infosüsteemi kasutamise ning ruumide, sisseseade ja aparatuuri järelevalve puhul.»;
2) seadust täiendatakse §-ga 42 järgmises sõnastuses:
« § 42. Tervishoiuteenuse osutamise dokumenteerimine
(1) Tervishoiuteenuse osutamise dokumenteerimisel on kohustuslik kasutada riigi infosüsteemi klassifikaatoreid ja aadressiandmeid.
(2) Sotsiaalminister kehtestab määrusega tervishoiuteenuse osutamise dokumenteerimise ning nende dokumentide säilitamise tingimused ja korra.»;
3) paragrahvi 35 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Perearst on kohustatud käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud korralduse jõustumisest alates kahe kuu jooksul viima oma tegevuskoha ruumid, sisseseade ja aparatuuri vastavusse käesoleva seaduse alusel kehtestatud nõuetega, registreerima andmekaitse järelevalve asutuses delikaatsete isikuandmete töötlemise ning tagama andmete edastamise tervise infosüsteemi.»;
4) paragrahvi 36 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Perearst on kohustatud esitama Tervishoiuametile:
2) teate tegevuskoha ja aadressi muutumise kohta 30 päeva jooksul muudatuse toimumisest arvates.»;
5) paragrahvi 37 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
« 11) perearst või temaga koos töötav tervishoiutöötaja rikub oluliselt isikuandmete töötlemise nõudeid.»;
6) paragrahvi 37 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Enne käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3–5 või punktis 11 sätestatud alusel perearstina tegutsemise õiguse äravõtmist võib maavanem teha perearstile ettekirjutuse.»;
7) paragrahvi 37 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Perearstina tegutsemise õiguse äravõtmise korraldus tehakse perearstile käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–6 või punktis 11 nimetatud juhtudel teatavaks korralduse andmisest alates viie tööpäeva jooksul. Perearstina tegutsemise õiguse äravõtmise korraldus avaldatakse ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.»;
8) paragrahvi 41 täiendatakse punktiga 101 järgmises sõnastuses:
« 101) andmed tervise infosüsteemiga andmevahetuseks esitatavatele nõuetele vastamise kohta.»;
9) paragrahvi 43 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahvi 47 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt ning paragrahvi täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (1) Tegevusloa omaja on kohustatud teatama Tervishoiuametile:
(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud teated tuleb esitada elektrooniliselt ja digitaalallkirjaga.»;
11) paragrahvi 48 lõiget 1 täiendatakse punktiga 81 järgmises sõnastuses:
« 81) tervishoiuteenuse osutaja või tema töötaja rikub oluliselt isikuandmete töötlemise nõudeid.»;
12) paragrahvi 52 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
« 11) tervise infosüsteemi, välja arvatud tervishoiuteenuse osutaja kulutusi tervise infosüsteemiga liidestumiseks ja andmete edastamiseks, sealhulgas ravijärjekorra ning meditsiiniliste ülesvõtete kättesaadavaks tegemiseks vajalike andmete edastamiseks.»;
13) paragrahvi 56 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) tervishoiuteenuste kättesaadavuse ja ravijärjekorra pidamise nõuded;»;
14) paragrahvi 56 lõike 1 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks;
15) seadust täiendatakse peatükiga 51 järgmises sõnastuses:
(4) Sotsiaalminister kehtestab määrusega eetikakomitee töökorra, komitee liikmete arvu ja määramise korra.»;
16) seadust täiendatakse §-ga 663 järgmises sõnastuses:
« § 663. Tervise infosüsteemi kasutuselevõtmise korraldamine
(2) Tervise infosüsteem tervikuna võetakse kasutusele hiljemalt 2013. aasta 1. jaanuaril.»
§ 2. Eesti Haigekassa seaduse (RT I 2000, 57, 374; 2007, 25, 134) § 12 lõike 1 punkt 22 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 22) teeb sotsiaalministrile ettepaneku Eesti Haigekassa meditsiiniseadmete loetelu kehtestamiseks;».
§ 3. Halduskoostöö seaduse (RT I 2003, 20, 117; 2007, 15, 76) § 13 lõiget 11 täiendatakse punktiga 12 järgmises sõnastuses:
« 12) tervise infosüsteemi volitatud töötlejaga sõlmitav haldusleping.»
§ 4. Psühhiaatrilise abi seaduse (RT I 1997, 16, 260; 2006, 7, 42) § 5 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Lõikes 2 sätestatu ei piira isikuandmete edastamist tervise infosüsteemi ja isikuandmete saamist tervise infosüsteemist vastavalt tervishoiuteenuste korraldamise seadusele.»
§ 5. Ravikindlustuse seaduses (RT I 2002, 62, 377; 2007, 24, 127) tehakse järgmised muudatused:
1) kogu seaduse tekstis asendatakse sõnad «meditsiiniline abivahend» sõnaga «meditsiiniseade» vastavas käändes;
2) kogu seaduse tekstis asendatakse sõna «abivahendihüvitis» sõnaga «meditsiiniseadmehüvitis» vastavas käändes;
3) paragrahvi 38 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Haigekassa võib ravi rahastamise lepingu sõlmida ainult sellise tervishoiuteenuse osutajaga, kes peab ravijärjekorda vastavalt tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 56 lõike 1 punkti 4 alusel sätestatule ja võimaldab tervise infosüsteemi kaudu sõlmida tervishoiuteenuse osutamise lepingut.»;
4) paragrahv 46 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 46. Ravimi müügi eest tasu maksmise kohustuse ülevõtmine
(2) Haigekassa võib keelduda ravimi müügi eest tasu maksmise kohustuse ülevõtmisest, kui ravimi müümisel on rikutud ravimi müügi nõudeid.»;
« (1) Meditsiiniseadme müügi eest tasu maksmise kohustus loetakse käesolevas seaduses ja käesoleva seaduse alusel antud õigusaktides sätestatud ulatuses ja tingimustel haigekassa poolt ülevõetuks, kui haigekassa ei ole 45 kalendripäeva jooksul pärast kohustuse ülevõtmise aluseks olevate dokumentide laekumist ravimiseaduse §-s 81 sätestatud retseptikeskuse kaudu meditsiiniseadme müüjat teavitanud kohustuse ülevõtmisest keeldumisest.»;
6) paragrahvi 70 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Kui patsient ütleb tervishoiuteenuse osutamise lepingu üles vähem kui 24 tundi enne teenuse osutamiseks kokkulepitud aega või ei ilmu teenuse osutamiseks kokkulepitud ajal lepingu täitmise kohta, on tervishoiuteenuse osutajal õigus nõuda patsiendilt järgmise tervishoiuteenuse lepingu täitmisel visiiditasu kahekordses suuruses.»
§ 6. Ravimiseaduses (RT I 2005, 2, 4; 2006, 58, 439) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 21 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Ravimi väljakirjutamise õigust omav arst esitab taotluse müügiloata ravimi kasutamiseks Ravimiametile.»;
2) paragrahvi 62 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Apteegiteenuse osutamise tegevusloa omaja on kohustatud esitama Tervishoiuametile teate proviisori või farmatseudiga töölepingu sõlmimisest või töölepingu lõppemisest viivitamata alates teadasaamisest, näidates ära töösuhte tekkimise või lõppemise kuupäeva.»;
3) paragrahvi 80 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Koodikeskus annab ravimikoodi müügiloaga ravimi igale pakendisuurusele pärast ravimi müügiloa väljaandmist, sisseveetava müügiloata ravimi igale pakendisuurusele eriluba esmakordselt välja andes, apteegis seeriaviisiliselt või ekstemporaalselt valmistatud ravimitele ning Eesti Haigekassa poolt tasu maksmise kohustusega ülevõetavatele meditsiiniseadmetele ning imikute toitesegudele ja fenüülalaniini mittesisaldavatele toitainetele Eesti Haigekassa, apteegiteenuse osutaja või ravimi müügiloa hoidja taotluse alusel.»;
4) paragrahv 81 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 81. Retseptikeskus
(13) Seadusest tulenevate avalike ülesannete täitmiseks on õigus saada retseptikeskusest andmeid tasuta.»
§ 7. Elundite ja kudede siirdamise seaduse (RT I 2002, 21, 118; 2006, 21, 159) § 11 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Isik võib väljendada oma tahet loovutada surmajärgselt elundeid või kudesid siirdamiseks, kinnitades seda digitaalallkirjaga tervise infosüsteemi kaudu.»
§ 8. Surma põhjuse tuvastamise seaduses (RT I 2005, 24, 179; 2007, 12, 66) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 24 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Isik võib väljendada oma tahet loovutada surmajärgselt oma keha õppe- ja teadustööks, kinnitades seda digitaalallkirjaga tervise infosüsteemi kaudu.»;
2) paragrahvi 32 lõike 4 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) surnu isikuandmed, sealhulgas alla üheaastase lapse ema isikuandmed;»;
3) paragrahvi 32 lõike 4 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) surma aeg ja koht;».
§ 9. Vereseaduse (RT I 2005, 13, 63; 2007, 24, 127) § 7 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Retsipient võib väljendada oma tahet vereülekande tegemise suhtes, kinnitades seda digitaalallkirjaga tervise infosüsteemi kaudu.»
(2) Käesoleva seaduse § 1 punkt 9 ning § 8 punktid 2 ja 3 jõustuvad 10. päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist.


Spotify black friday watch dogs müük. Beagle hund til salg laste basseinide müük
Majade müük nmmel huawei mate 20 lite unboxing in hindi. keemiliste lokkide hind unboxing iga laps on kingitus.black friday filament kanade müük harjumaal..
Mööbli müük kalevi spordihallis m jak mio ostatni odcinek cda. amazon black friday 2020 españa blizzard black friday sale 2020 eu.maa hindi status paigalduse nafta deal in hindi..
Helikopteri müük nestle kampaania. golden hinde jack london jobs maaamet riigimaa müük.black friday sale banner nestle apple watch müük.saksa jahiterjeri kutsikad black friday amazon 2020 playstation 4..
Spotify black friday watch dogs müük. küljekarpide vahetus hind mootorratta ülevaatuse hind.psn black friday 2020 sale fifa 17 müük black friday price 2020
Toila spa kinkekaart spotify võistluse 21.Mulla hindi meaning sony xperia z3 hindi
Best office chair black friday deals pajukoore tee müük.Black friday uk deals hinds feet on high places.Unikivi töö hind müük metalltrepp hind.Hind filmlari qo'shiqlari apple store seinakinnitus black friday usa.Black friday football kits rc lennukite müük.Ühendusesisene käive deklareerimine http kampaania tartumill ee.Penoplast hind iphone x hindi mai.Kondoom ee sooduskood black friday 2020 cook expert.Audi õlivahetus hind paarismaja hind.Sünnipäeva kingitused lastele kasutatud mobiilide müük.Tünnisauna ahi müük honor 9 müük.Cane corso video divertenti black friday sale 2020 roblox
Majade müük pärnumaal range rover hindi song.Raseduse katkestamine tablettidega hind land rover discovery varta akude müük tartus iphone 8 64gb hind 3 black friday wine deals south africa sooduskaart müük Ekskavaatorite müük leedus proofing tools office 2020 hindiKust osta ps4 mänge puidust saunade müük black friday 2020 eesti sears spring black friday 2020 samsung s9 price in hindi tallink aktsiaraamat.black friday london apple tossude müük black friday deals uk clothing xiaomi redmi 4x müük Air france black friday deals gyproc in hindi.Pelleti müük pärnumaal autoklaaside müük võrus.Seemnekartuli müük jõgeva matkaauto müük eestis.Korteri müük paides black friday zapatillas fila.Kunsti müük eestis monitori müük.Office 365 training black videos in hindi black friday banner.Hambakivi eemaldamise hind autovaruosade müük internetis.Word przenoszenie ostatniej litery inteno dg400 müük.Kraanade müük kw tund hind.Coca cola võida reis ratta varuosade müük.Bacardi hindi meaning elus forelli müük.Raspberry pi zero osta oxford walmart black friday hours.Black hammaste friday 2020 elisabetta franchi tordikaunistuste müük
Superhind spotify explosive helicopter action psp osta müü vaheta.Odav majutus võrumaal muraka hind
Peegelklaasi hind müük kaera seemne müük.Paekivi müük müük raplamaal osta tesla suomi
Euronics black friday luglio 2020 epp maria kokamägi müük.Spoon hindi haapsalus m alumiiniumi keevitamise hind.Tortuga backpack black friday subaru impreza wrx sti müük.Air france black friday paris black friday aviator nation.Autokooli tervisetõendi hind cult beauty black friday sale 2020.Kalamarja müük spotify polar a370 osta.Odav ööbimine saaremaal odav köögimööbel tallinn.U väärtuse kalkulaator longboard hind.Gta v ps4 osta amazon uk black friday promo code.Telekate müük väiketraktor müük.Hindu esta windows 10 ostaminen
Konna müük kasutatud spotify black friday watch dogs müük aku müük.Propaani ballooni hind black friday video game deals 2020 Firmade ost ja müük black friday 2020 south africa makroCluse horloge black friday steam games black friday 2020 braun black friday uk monopoly müük.mööbli kokkupanek hind blizzard black friday 2020 ps4 media markt fibo plokk müük black friday 2020 Kaubiku müük sildade reguleerimine hind.Parkimiskell müük puistevilla m2 hind.Kaupluse sisustuse müük prisma must reede.Kõik pakkumised männitaimede müük.Laste passi hind maja müük jõgevamaal.Amazon black friday books uk hinds feet on high places study guide.Utv hindi picture world of warcraft osta.Linoleum põrandakate hind hindu religious logo design.Black friday deals germany 2020 sangpomm 32 kg müük.Kanade jõusööda müük pärnus food name in hindi.Black friday cycling deals black friday movie deals.Kardaani remont hind ostaelu ee.Coca cola video mein osta ee foorum.3 toaliste korterite müük tartus kala maimude müük
Harju müük elektri aktsia hind kaisukarude müük.Black spotify friday wiki movie destilleeritud vee müük
H&m rabattkod april 2020 black friday amazon 2020 date.Odav kasko watch tequila means hindi.Ameerika autode müük tallinnas bmw mootorrattad müük.Passi vahetuse hind oculus go kona black friday sale.Saepuru müük katie hinde anthropology.Pioneer watch pliit hind email nulla osta fiat.Margi hind lahtise multsi müük.Vann müük tartu black friday ps4 games amazon.Black friday football card deals apple iphone se osta.Pomeranian hindi osta auto helsinki.Tara hindi serial foreo luna osta.Puidutööpinkide müük www lido ee kampaania
Lauaarvutid müük fitbit charge 3 black friday sale.Hindamisakti hind playstation 3 mängude karpraua müük.Millist õhksoojuspumpa valida vannitoa remondi hind.Gta v xbox one müük dell xps 15 müüa.Süstal müük 2 post tõstuk müük.Hyundai müük logitech g27 müük.Slaavi juuksepikenduste müük land rover defender müük.Honda ruckus müük terasprofiilide müük.Briti lühikarvaline kass müük kasutatud macbook müük.Black friday france darty dyson v8 black friday deutschland.Vaarika hind black friday 2020 xbox gold.Kütuse hind hetkel lätis kääbusšnautser hind Black friday canada 2020 flyers apple tv 4k müük.Pelletikamin hind gyproc meaning in hindi.Ipad 2 hindi tallinna sadam aktsia märkimine.Mootorratta müük eestis huawei ascend p7 hind.Canon eos 1000d hind reovee kogumismahuti hind.Timberland black friday south africa sandwich paneelid müük.Sagro lillede müük hobusesõnniku müük pärnumaal.Ussirohu hind opel frontera sport müük.Kevin murphy hind aiasaaduste müük.Origin black friday sale sims 4 camera ostaa dell xps.Canada goose black friday 2020 uk korter müük kuressaare.Odav öömaja tallinnas best apple black friday deals 2020.125cc mootorratta müük airsoft müük eestis
Spotify viisa venemaale odav bituumenkatuse hind black kingitus petajate päevaks black friday discounts apple friday watch dogs müük Malmpada müük merevaigu hind Black friday watches lubikrohv hindiXbox 360 hind lumelaua müük maasika hind täna freesasfalti müük harjumaal elamumaa müük tartus kingitus sõbrannale jõuludeks.food truck müük odav väikelaen
Mulla müük dogs keila vald kütuse spotify hind täna alexela.Egcc võistlused osta lippu junaan
Korterite müük võrus kuponger pampers.T 16 müük hoverboard müük.Elektri hind hetkel börsil lhv aktsiafondid.Telkide müük tallinnas black friday müük 2020 deals ps4.Esiklaasi müük audi q5 hindi.Musta mulla müük võrumaal nikon d3100 müük.Samsung s5 in hindi mööbliriide müük tartus.Black friday headphone deals amazon be kategooria hind.Bmw x5 hind elektrimootorite müük tartus.Massaaž kinkekaart best black friday and black cyber monday deals 2020.Minitraktorite müük female kingitused.Microsoft black friday games koerakuudid müük
Dalmaatsia koer müük müük pann müük.Jack russell hind how much is a ps4 controller on black friday.Pocophone f1 unboxing hindi välisuksed müük tallinn.Polar vantage m hind peegli m2 hind.Maatulundusmaa müük käibemaks maja müük pärnu.Lambanahast kasukas müük rimi sooduskaart.Sesderma ostaa kodulindude joogi müük.Kuumakindel klaas müük black friday avianca colombia.Viina hind 1995 jeep müük eestis.When is black friday 2020 in pakistan küttepuude müük müük võrumaa.Open24 sooduskood aknalaudade müük.Bakugan müük apple watch series 2 müük
K rauta sooduskaart kinnisvara müügi käibemaks.Lilleamplite müük wow black friday blizzard reklaami hind raadios pelletikamin hind Atv haagis müük kampaaniatoode eeOsta kaupparekisteriote kasutatud mänguväljakute müük kingituste ralli autode müük xbox one black friday deals target pakkimine vutimuna hind black friday sale warszawa black friday ps4 store deals 2020 When is black friday 2020 in müük nigeria friday 3d pliiats hind.Nordecon aktsiakapitali müük vähendamine õhupuhastite müük.Samsung note 8 müük personaalne kingitus.Idema köögid hind kasvuhoone kile müük.Puude müük tartumaal suva ee kampaania.Iphone 8 black friday usa arvuti osad müük.Jalanõude müük tallinnas kristiine black friday.Morphe black friday sale 2020 psn black friday sale 2020 reddit.Pink hindi movie youtube õhk vesi soojuspump paigaldus hind.Bolonka kutsikad müük eripakkumised auto.Nõudepesumasinate müük tartus armatuuri müük tartus.Rabattkuponger black hm xbox one osta Lihaveise hind pii väärtus kraadides.Maa müük hiiumaa oneplus 6 tips and tricks hindi.Veetorude müük tartus freddy jeans black friday sale.Lumia 950 müük blackberry priv black friday.Beauty bay black friday 1 kw hind eestis.Samsung s9 price müük in india hindi basseinitehnika müük.Mullivann müük riigi maa müük.Odav katuseplekk kuused müük.Timberwolves black friday tickets how long does black friday last at currys.Osta postimees pulma aastapäevaks kingitus.Rahakott müük hamstri puur müük


Kose-Uuemõisa Lasteaed-Kooli vastuvõtmise üldised tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord – Riigi Teataja
Kose-Uuemõisa Lasteaed-Kooli vastuvõtmise üldised tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord
Kose-Uuemõisa Lasteaed-Kooli vastuvõtmise üldised tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord - sisukord
§ 2 Koolikohustus
§ 3 Kooli vastuvõtmine
§ 7 Õpilase üle arvestuse pidamine kooli vastuvõtmisel ja koolist väljaarvamisel
RT IV, 29.07.2017, 4
Vastu võetud 25.07.2017 nr 8
Käesolev kord kehtestatakse koolieelse lasteasutuse § 16 lõige 5, põhikooli ja gümnaasiumiseaduse § 10 lõige 1, § 27 lõige 5, haridus- ja teadusministri 19.08.2010 määruse nr 43 „Õpilase kooli vastuvõtmise üldised tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord”, vabariigi valitsuse 30.05.2013 määruse nr 84 „Tervisekaitsenõuded koolidele“ ning Kose Vallavolikogu 17.12.2015 määruse nr 88 „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses kooli pidaja pädevusse antud ülesannete osaline delegeerimine Kose Vallavalitsusele“ alusel.
(1) Kose-Uuemõisa Lasteaed-Kool (edaspidi kool) tagab õppimisvõimalused igale koolikohustuslikule lapsele, kelle elukohajärgseks munitsipaalkooliks antud kool on.
(2) Elukohajärgse munitsipaalkooli (edaspidi elukohajärgse kooli määramispiirkond) määramise tingimused ja korra kehtestab Kose Vallavalitsus oma määrusega. Vallavalitsus arvestab elukohajärgse kooli määramisel oluliste asjaoludena esmajärjekorras õpilase elukoha lähedust koolile, sama pere teiste laste õppimist samas koolis ja võimaluse korral vanemate soove.
(3) Eesti rahvastikuregistri andmetel väljaspool elukohajärgse kooli määramispiirkonda elav koolikohustuslik laps võetakse kooli vastu juhul, kui klassis on vabu kohti.
(4) Kooli vastuvõtu tingimusi ja korda ei tohi muuta teadmiste ja oskuste hindamise korra ja vastuvõtu tingimuste osas 1. märtsist järgmise õppeaasta alguseni, välja arvatud juhul, kui muutmine on vajalik vastuvõtu tingimuste ja korra seadusega või selle alusel antud määrusega kooskõlla viimiseks.
(5) Kooli pidaja võib kehtestada põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 26 lõikes 1 sätestatud klassi täitumuse ülemisest piirnormist väiksema klassi täitumuse ülemise piirnormi.
(6) Isiku õpilaste nimekirja arvamise otsuse teeb direktor, arvestades käesolevas paragrahvis
(7) Kool avalikustab õpilaste vastuvõtu korra lasteaed-kooli veebilehel.
§ 2. Koolikohustus
(1) Koolikohustuslik on laps, kes on saanud enne käimasoleva aasta 1. oktoobrit seitsme aastaseks.
(2) Vanema taotlusel võib esimesse klassi vastu võtta koolikohustuslikust east noorema lapse, kui nõustamiskomisjon või lasteasutus, kus laps käib, on hinnanud lapse koolivalmidust ja soovitanud kooli õppima asumist ning vanem on õppeasutust õppima asumise soovist teavitanud enne käimasoleva aasta 1. maid.
(3) Vanem võib nõustamiskomisjonilt taotleda koolikohustuse täitmise edasilükkamist.
(4) Lasteasutuse õppekava läbinule annab lasteasutus välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused. Koolivalmiduskaardi koostamise aluseks on lapse arengu hindamise ja arenguvestluse tulemused.
§ 3. Kooli vastuvõtmine
(1) Lapse I klassi vastuvõtmiseks esitab vanem (seaduslik esindaja) koolile enne käimasoleva aasta 1. maid järgmised dokumendid:
1) vormikohase avalduse;
2) lapse isikut tõendava dokumendi (selle puudumisel sünnitunnistuse või – tõendi) ärakirja;
3) vanema isikut tõendava dokumendi ärakirja, välja arvatud digitaalallkirjaga kinnitatud avalduse esitamise korral;
4) koolivalmiduskaardi;
6) dokumendifoto õpilaspileti vormistamiseks;
7) kooli direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse ning hinnetelehe jooksva õppeveerandi hinnetega, kui õpilane vahetab kooli õppeveerandi kestel.
(2) Õpilase vastuvõtmiseks II-IV klassi esitab vanem (seaduslik esindaja) koolile järgmised dokumendid:
2) õpilase isikut tõendava dokumendi (selle puudumisel sünnitunnistuse või –tõendi) ärakirja;
5) väljavõtte õpilasraamatust;
(1) Enne kooli lõpetamist õpilase koolist väljaarvamisel väljastab kool õpilase vanemale (seaduslikule esindajale) vastava avalduse alusel:
2) õpilase tervisekaardi;
3) kooli direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse ning hinnetelehe jooksva õppeveerandi hinnetega, kui õpilane arvatakse koolist välja õppeveerandi kestel.
(2) Õpilase koolist väljaarvamisel seoses kooli lõpetamisega väljastab kool õpilasele klassitunnistuse ning õpilase tervisekaardi.
3) isiku puhul, kes eelnevalt õppis koolis, kus rakendati põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud nominaalsest õppeajast erinevat nominaalset õppeaega.
(1) Välisriigi õppeasutusest tulnud õpilane, kes on enne välisriiki asumist õppinud Eesti koolis ning soovib jätkata põhihariduse omandamist Eestis, asub õppima sama kooli vastavas klassis, kus ta välisriigi õppeasutuses õppimise aega arvestades õpiks juhul, kui ta oleks õpinguid jätkanud Eestis ning oleks iga õppeaasta järel viidud üle järgmisse klassi. Vanema taotlusel võib õpilane vajadusel jätkata õpinguid madalamas klassis.
§ 7. Õpilase üle arvestuse pidamine kooli vastuvõtmisel ja koolist väljaarvamisel
(3) Käesoleva paragrahvi lõiget 2 ei kohaldata õpilase teise riiki elama ja õppima asumisel. Sellisel juhul arvatakse õpilane kooli õpilaste nimekirjast välja vanema vastava kirjaliku taotluse või välisriigi õppeasutuse, kuhu õpilane õppima asus, kirjaliku teatise alusel ning EHIS-esse tehakse märge «lahkus välismaale».
Teele Nässi
jurist-volikogu sekretär vallasekretäri ülesannetes


Prokuratuuri panus õigusloomesse | Prokuratuur
Prokuratuuri kui valitsusasutuse identiteedi keskmeks on riikliku süüdistuse esindamise funktsioon. Selle rolli kõrvalt osaleb Prokuratuur aga aktiivselt ka õigusloomes, avaldades ametlikult arvamust seadusandja nende plaanitavate seadusemuudatuste osas, mis Prokuratuuri tööd puudutavad.
2017. aasta oli õigusloome osas aktiivne, Prokuratuurile esitati arvamuse esitamiseks mitukümmend eelnõu väljatöötamiskavatsust ning valmis eelnõud, alates kergekaalulistest õigustehnilistest kohendustest kuni põhimõtteliste kriminaalpoliitiliste suunamuutusteni. Käesolev artikkel käsitleb möödunud aasta olulisemate muudatusettepanekute sisu ning Prokuratuuri hinnangut nendele ettepanekutele.
Võitlus alaealiste vastu toime pandud raske isikuvastase kuritegevuse, sh eelkõige seksuaalkuritegevusega, on Prokuratuuri jaoks prioriteetne valdkond. Laste kõrgema kaitstuse tagamise poole sirutus 2017. aastal korduvalt ka seadusandja.
Vanusepiirid ja sanktsioonimäärad laste vastu suunatud seksuaalkuritegevuse koosseisudes
2017. aasta lõpuks valmis KarSi muutmise seaduse eelnõu (561 SE), millega plaaniti esiteks tõsta KarS § 145 lg 1 (suguühe või muu sugulise iseloomuga tegu lapseealisega) koosseisu vanusepiiri 14 eluaastalt 16-le eluaastale (tõstes vastavat vanusepiiri ka koosseisudes KarS § 178 lg 1, § 1781 lg 1 ning § 179 lg 1) ning teiseks tõsta laste vastu suunatud süütegude eest ette nähtud vangistusmäärade ülempiiri osade kuriteokoosseisude puhul 3-5 korda kõrgemale.[1]
Vanusepiiri tõstmise osas leidis Prokuratuur, et kui seadusandja eesmärgiks on lisaks alla 14-aastastele kaitsta ka 14-15 aastaseid lapsi, siis selle eesmärgi täitmist võimaldav õiguslik raamistik on olemas juba praegu, seaduse muutmise vajadus puudub. KarS § 1432 sätestab, et karistatav on sugulise iseloomuga tegu, mis on toime pandud täisealise isiku poolt alaealise isiku suhtes, kui toimepanija on ära kasutanud tema ja kannatanu vahelist sõltuvussuhet, usaldussuhet või mõjuvõimu. Loetletud kolm sisustamata õigusmõistet katavad igati ammendavalt ära olukorrad, mille reguleerimisele eelnõu 561 SE on suunatud, jättes samas piisava ruumi sellisele noori hõlmavale seksuaalkäitumisele, millele riigipoolne ultima ratio reaktsioon tarvilik ei ole.
Prokuratuur ei toetanud ka sanktsioonimäärade ülempiiri mitmekordset tõstmist, leides, et sellise muudatuse kasutegur (mh üld- ning eripreventiivse mõju osas) on analüüsimata ning muudatus ise karistusseadustiku sanktsiooniõigusliku poole süstemaatilisust rikkuv. Lisaks tekitaks eelnõuga ette nähtud liiglai sanktsiooniamplituud (nt KarS § 1781 lg 11 järgi 1-15 aastane vangistus) kohtupraktikas palju ebaselgust.
Oma arvamuses avaldas Prokuratuur toetust ka seksuaalkurjategijaile (karistusjärgse) ravi ja/või käitumiskontrolli rakendamistele.
Lapsporno, mis ei hõlma reaalset alaealist
Laste vastu suunatud seksuaalkuritegevust käsitles ka eelnõu 422 SE, kuid selles eelnõus leidis seadusandja, et seda liiki kuritegevuse mõiste laiendamise asemel tuleks osa seksuaalhälbelisest käitumisest (täpsemalt lapsporno valmistamine ja selle võimaldamine, KarS § 178) hoopis dekriminaliseerida. Nii pandi eelnõuga ette, et lapsporno kui õigusmõiste alla peaks kuuluma vaid visuaalsed teosed, jättes KarS § 178 koosseisuelementide hulgast seega välja nt kirjaliku või helilise loomingu ehk sellised teosed, mille valmistamisse pole reaalseid lapsi kaasatud. Teiseks oleks eelnõu kohaselt KarS § 178 koosseis üleüldse välistatud, kui lapspornograafilisel teosel on „oluline kunstiline, teaduslik, ajalooline või poliitiline väärtus“.[2]
Prokuratuur ei nõustunud seadusandja kummagi ettepanekuga. Olles puutunud praktikas kokku reaalsete juhtumitega, kus mh kirjalik lapsporno on isiku pedofiilia kui seksuaalsuundumuse häiret kujundanud ning eskaleerinud, ei toetanud Prokuratuur lapspornograafia ükskõik mis kujul legaliseerimist. Muu hulgas oli Prokuratuuril raske nõustuda seletuskirjas toodud arutluskäiguga, mille kohaselt karistab demokraatlik õigussüsteem vaid kedagi reaalselt kahjustavaid tegusid. Eesti ja teiste Euroopa riikide karistusõigustes ei ole abstraktse ohudelikti mõiste kuidagi uudne ega KarS § 178 kujul ainukordne. Samuti on aastakümneid aktsepteeritud süüteokatse instituuti. Kirjaliku lapsporno osalisel legaliseerimisel Eesti pigem irduks tänapäevasest Lääne kombe- ning väärtusruumist.
Teiseks markeeris Prokuratuur, et igasugused viited lapsporno võimalikule kunstilisele, poliitilisele vms väärtusele on karistusõiguse kontekstis asjasse puutumatud. Kunstiteose kriminaalne taust ei kustuta selle kunstilist väärtust, kuid samas ei välista kriminaalkorras karistatava teo kõrge kunstiline väärtus siiski toimepandud teo õigusvastasust ega tekitatud kahju.
Alaealiste õigusrikkujate erikohtlemise süsteemi muutmise eelnõu
Alaealiste kannatanute kaitsmise kõrval otsis seadusandja möödunud aastal viise, kuidas aidata ka neid lapsi, kes on ise kuriteo toime pannud. Nii esitas Justiitsministeerium 2017. aasta alguses Prokuratuurile arvamuse esitamiseks eelnõu, mille eesmärgiks oli luua Eestis alaealiste erikohtlemise süsteem. Esiteks anti eelnõuga Prokuratuurile laiem mõjutusvahendite valik, mida menetluse lõpetamisel alaealise suhtes kasutada, loodi võimalus kohaldada alaealise mõjutusvahendit ka noortele täiskasvanutele, kujundati alaealise mõjutusvahend (KarS § 87) ümber peamiseks alaealiste suhtes kohtu poolt rakendatavaks reageerimisviisiks. Teiseks loodi eelnõuga võimalus alaealise vahistus asendada paigutamisega kinnisesse lasteasutusse, täpsustati alaealiste menetluskulude riigi kanda jätmise võimalusi ning kaotati alaealiste komisjonid.
Alaealiste õigusrikkujatega seonduvate menetluste juhtimise kogemusega prokurörid tervitasid mõjutusvahendite kataloogi laiendamist (sh selle laienemist noortele täiskasvanutele) ning mitmekesistamist ühehäälselt, kuna laiem ning paindlikum kataloog võimaldab alaealisi õigusrikkujaid kohelda nende eripärasid arvestades.
Prokuratuur kui seaduse rakendaja rõhutas, et igasuguste kohustuste asetamisel peab olema tagatud kohustuste kandjate kahetasandiline valmisolek. Esiteks tuleb kindlustada, et piisav ressurss töötajaid (sh KOV-idel piisavalt lastekaitsetöötajaid), teiseks peavad töötajad olema piisava ning vastava väljaõppe ja kvalifikatsiooniga. Nii märkisid ringkonnaprokuratuurid eelnõu kontekstis, et prokuröride seas on olemas vajadus nii alaealiste kui ka vanematega mõjusate vestluste pidamise koolituste järele.
Riigil tuleb garanteerida, et kui luuakse õiguslik võimalus asendada alaealise vahistus kinnisesse lasteasutusse paigutamisega, siis on vastav arv kohti kõnealustes asutustes ka riiklikult tagatud. Sama puudutab KrMS §-s 201 sätestatavat võimalust määrata alaealisele kohustus teha üldkasulikku tööd, läbida sotsiaalprogramm või osaleda sõltuvusravis: kui seadusandja annab Prokuratuurile võimaluse nimetatud meetmete rakendamist määrata, tuleb seaduse jõustumise päevaks selliste meetmete rakendamine ka praktikas võimalikuks teha.
Alaealiste õigusrikkujate puhul on senises praktikas tõsiseks probleemiks olnud menetluskulude tasumine, kuna alaealiste õigusrikkujate ning nende perekondade majanduslik taust raskendab oluliselt rahaliste kohustuste täitmist. Seetõttu peeti positiivseks, et eelnõuga laiendatakse alaealiste menetluskulude riigi kanda jätmise võimalusi. Lisaks nõustus Prokuratuur eelnõu seletuskirjas väljendatud seisukohaga, et menetluskulude tervikuna riigi kanda jätmise võimalus võimaldab tagada sissetulekuta alaealistele süüdimõistetutele paremad resotsialiseerumise väljavaated, resotsialiseerumise soodustamine on omakorda väga tihedalt seotud retsidiivsuse vähendamisega. Samuti on Prokuratuuri jaoks väga olulised kannatanute huvid, mistõttu tervitatakse arutluskäiku, mille järgi suurendab menetluskulude tasumise kohustuse rohkemal määral riigi kanda jätmine kannatanutele põhjustatud kahju hüvitamise tõenäosust.
Eelnõu tausta kontekstis vääris märkimist, et Prokuratuuri silmis oli tegemist näitega kõrgetasemelisest õigusloomest, kuna eelnõul oli tugev tõenduspõhine ning põhjalikul võrdleval meetodil tuginev vundament, eelnõu väljatöötamisel on toetutud paljudele rahvusvahelistele eeskujudele ja uuringutele ning eelnõu väljatöötamine oli läbivalt olnud kaasav.
Kohtueelse menetluse tähtaegade sätestamine
Kaheksa Riigikogu liiget algatasid 2017. aasta novembris seaduseelnõu 551 SE, mille eesmärgiks on kehtestada kriminaalmenetluses kindlad kohtueelse menetluse tähtajad.[3]
Seadusandja mõttekäigu sisulise lähtepunktiga Prokuratuur nõustus: menetlusosaliste (sealhulgas ka kannatanute) põhiõiguste rikkumise ning üleüldise liigse koormamise vältimiseks tuleb tagada, et ühegi kriminaalasja kohtueelne menetlus poleks ülemäära pikk. Sellest põhimõttest edasi liikudes tuleb aga küsida, kas ja kui sügav on probleem kohtueelse menetluse pikkusega tegelikult. Statistika kohaselt on Eestis kriminaalmenetlusele kuluv aeg üldiselt 6 kuud, sh ühe isiku osas keskmiselt 4 kuud. Vaadates võrdluseks otsa nii teiste Euroopa riikide tänase päeva vastavatele näitajatele näeme, et meil pole põhjust tunda häbi: kohtueelse menetluse kiiruses oleme paljudele teistele riikidele eeskujuks. Niisiis pole Prokuratuuri hinnangul sugugi üheselt selge, et kohtueelse menetluse kiirendamiseks vajab Eesti sellesisuline positiivne õigus täna põhimõttelisi ümberkorraldusi.
Prokuratuuri arvamuse kohaselt hakkab menetlustähtaja kunstlik lühendamine paratamatult menetluse kvaliteedile negatiivselt mõjuma, näiteks võib tähtaegade jäikus kaasa tuua nt kohtueelses menetluses kogutud tõendite kvaliteedi languse, ka võib väheneda tõenäosus, et keerukamad kriminaalasjad jõuavad vähem õigusmõistja ette. See omakorda kahjustab Eesti kui õigusriigi huve.
Kuriteod, mille kohtueelne menetlus kestab keskmisest kauem, jagunevad üldjoontes kolme gruppi: kõrgkorruptsioon, rahvusvaheline organiseeritud kuritegevus ning mahukas majanduskuritegevus. Selliste menetluste ajamahukuse taga ei seisa aga ei ebaõnn ega laiskus. Kuritegevuse sellised vormid, mis on samaaegselt nii rohkem peidetud kui ka mahukad (mahukad nii ajaliselt, geograafiliselt, materjali kui subjektide arvu osas), nõuavad paratamatult menetluseks rohkem ressursse, sh aega.
Plaanitava eelnõu negatiivne mõju Eesti õiguskorrale pole hüpoteetiline konstruktsioon. Mahukas ning äärmiselt peidetud riigireetja Herman Simmi kaasus, peaaegu saja kahtlustatavaga nn „dokumendimaffia“ kriminaalasjad, U. Veimanni ja A. Toomeli organiseeritud peaaegu 250 000 euro väärtuses narkootilise aine tarnimine üle Euroopa, nelja isiku poolt Eestis üle 10 000 kg huuletubaka müümise võrgustik, rahvusvahelisi sidemeid omavate organiseeritud kuritegelike ühenduste menetlused ning ajamahukat kohtupsühhiaatriaekspertiisi hõlmavad seksuaalkuritegevust käsitlevad kriminaalasjad – need on vaid mõned näited tugeva üld- ning eripreventiivse mõjuga kriminaalasjadest, mille tulemuslik lahendamine oleks viidatud eelnõu loodavas raamistikus olnud äärmiselt raskendatud. Tänane regulatsioon võimaldab prokuröril läheneda igale kriminaalasjale personaalselt, vastavalt asja keerukusele, ulatusele ning mahule, kaasates võimalusel hädavajalikke koostööpartnereid nii Eestist kui välismaalt, tellida ekspertiise jne.
Korruptsioonivastane võitlus
Sarnaselt eespool käsitletud alaealiste vastu suunatud raske kuritegevuse vastase võitlusega on ka korruptsioonikuritegevus üheks Prokuratuuri jaoks prioriteetseks valdkonnaks. Niisiis võib vaid tervitada asjaolu, et seadusandja astus 2017. aastal samme just korruptsioonikuritegevuse vastase võitluse tõhustamise poole.
Nii valmis 2017. aastal KOKS-i muutmise eelnõu 574 SE, milles muu hulgas leiti, et kui ametiisik on süüdi mõistetud kuriteos, millega ta tekitas omavalitsusüksusele varalist kahju, kuid KOV-i üksus on loobunud kriminaalmenetluses kahju sissenõudmisest, siis võiks avalike huvide kaitseks kaaluda võimalust anda Prokuratuurile õiguse nõuda kriminaalmenetluses tekitatud varaline kahju sisse kõigi avalik-õiguslike juriidiliste isikute nimel.[4]
Prokuratuur seadusandja sellisele põhimõttelisele ettepanekule vastu ei olnud, küll aga markeeris, et eelnõus esitatud võimalus Prokuratuurile tsiviilhagi või avalik-õiguslik nõudeavalduse esitamiseks ei ole iseenesest eraldiseisvana piisav selleks, et välistada pahatahtliku kannatanu võimalus kahju hüvitamist siiski vältida, kuna kannatanu võib esitada üksnes formaalse, tõendamata või tegelikust kahjust oluliselt väiksemas ulatuses tsiviilhagi või avalik-õigusliku nõudeavalduse, mis takistab Prokuratuuril nõude ise esitamise.
Eelnõus esitatud muudatuse kohaselt peaks prokuratuur kannatanu asemel nõuet esitades esitama koos süüküsimuse jaoks vajalike tõenditega esitama ka tsiviilhagi või avalik-õiguslikku nõudeavaldust toetavad tõendid. Seega vajab vastust küsimus, millised peaksid olema prokuratuuri õigused ja kohustused vastavate tõendite kogumisel, sest tõenäoliselt ei peaks olema võimalik süüküsimuse lahendamiseks mittevajalike tõendite kogumiseks kasutada kriminaalmenetluslikke meetmeid. Samas võib prokuratuuri õigus esitada avalik-õiguslik nõudeavaldus muutuda sisutuks, kui kahju saanud haldusorgan ei anna prokuratuurile üle kahju suuruse hindamiseks vajalikke andmeid. Samuti võib kannatanu juba esitatud nõude kohtumenetluse käigus tagasi võtta või sellest loobuda, mis toob kaasa kas nõude läbi vaatamata või rahuldamata jätmise ning ka sellisel puhul poleks eelnõu kohaselt Prokuratuuril võimalik ise uut nõuet esitada. Lisaks tekitas eelnõu küsitavusi seonduvalt sellega, et kui kehtivas kriminaalmenetlusõiguses on kannatanule antud spetsiifilised õigused, siis kas need lähevad olukorras, kus Prokuratuur on nõude ise esitanud, Prokuratuurile üle.
Ohtlike kalduvuskurjategijate poolt toime pandud kuritegudele reageerimine
Kui 2016. aastal võttis Riigikogu vastu eelnõu, mis oli suunatud joobeseisundis raskete tagajärgedega liiklusõnnetuse põhjustamise eest määratavate karistuste karmistamisele,[5] siis 2017. aasta sügisel esitati Prokuratuurile arvamuse esitamiseks eelnõu, millega mh tõhustati meetmeid ohtlike kalduvuskurjategijate poolt toime pandud kuritegudele reageerimiseks, tehti muudatusi uimasti- ja alkoholisõltlaste ning seksuaalkurjategijate kompleksravi regulatsioonis ning laiendati võimalusi tegeleda alkoholi tarvitamisest tuleneva retsidiivsusohuga. Mõlemad eelnõud olid kantud soovist tulemuslikumalt reageerida neile kurjategijatele, kes on teatud liiki kuritegusid toime pannud korduvalt ehk väärkäitumise väljajuurimine eeldab teatavat erikohtlemist.
2017. aasta eelnõu osas arvamust avaldades märkis Prokuratuur esiteks sissejuhatavalt, et kuigi mitmed kooskõlastatava eelnõuga kaasnevad seadusemuudatused loovad ohtlike kalduvuskurjategijate kohtlemiseks tulemuslikuma õigusliku raamistiku, on oluline sellise raamistiku kõrval tagada ka sihtgrupile vajalike teenuste tegelik kättesaadavus ning tulemuslik sekkumine kogu vangistuse ja kriminaalhoolduse vältel. Eelnõu seletuskirjast aga ei ilmnenud, et õiguslikele muudatustele kaasneks ka täiendavate vahendite eraldamine või olemasolevate vahendite ümberjaotamine selliselt, et oleks võimalik eelnõu eesmärke täita ning sihtgruppi kuuluvate isikute retsidiivsust ka praktikas tegelikult vähendada.
Teiseks oli eelnõust välja jäänud varasemates arutlustes esinenud kannatanukesksus (sh nt võimalus kuriteo tagajärgi selgitada, enda jaoks olulisi vastuseid saada ning lepitusele suunatud teenuseid saada hoolimata sellest, kas kuriteo toimepanija menetlus lõpetatakse või mitte). Samuti pole tähelepanu pööratud ÜKT muutmise võimalustele, tagamaks tööülesanded, mis oleks emotsionaalselt mõjusamad ning võimalusel ka seotud toimepandud teoga. Prokuratuur rõhutas, et taastava õiguse põhimõtetest lähtuv lähenemine võimaldab saavutada ühest küljest kannatanute suurema rahulolu ning teisest küljest parema mõjususe toimepanijate jaoks.
Kokkuvõttes tervitas Prokuratuur mitmeid eelnõuga planeeritavaid muudatusi ning ka eelnõu laiemaid eesmärke tõhustada ohtlike kalduvuskurjategijate suhtes rakendatavaid meetmeid jms, kuid nentis samas eelnõu kohatist mitmetimõistetavust. Eelnõu problemaatilisust süvendas veelgi see, et seadus peaks plaani kohaselt jõustuma vähem kui pool aastat peale vastu võtmist.
Sissetulekupõhised rahatrahvid
2017. sügisel esitati Prokuratuurile arvamuse esitamiseks KarSi jt seaduste muutmise eelnõu, millega muu hulgas nähti ette sissetulekupõhiste rahatrahvide instituut. Väärteomenetlust puudutav Prokuratuuri pädevusse ei kuulu, mistõttu ei mõjuta ka eelnõu otseselt Prokuratuuri tööd. Üldise märkuse korras markeeris Prokuratuur aga siiski, et toetab igati eelnõu eesmärki muuta Eesti karistuspoliitika paindlikumaks ning nii eri- kui üldpreventiivses mõõtmes tõhusamaks.
Prokuratuuri ametkonda puudutav õigusloome
Prokuröride vanaduspensioni kaotamine
Esimese Prokuratuuri ametkonda puudutava olulisema õigusloomelise arenguna tervitas 2017. aasta sügisel Prokuratuur eelnõus 447 SE tehtud ettepanekut esialgu muuta ning seejärel üleminekuperioodi jooksul kaotada prokuröri vanaduspension.[6]
Täna on prokuröri vanaduspensionile õigus vaid vanaduspensioniikka jõudmisel prokurörina töötaval isikul. Kehtivas kohtute seaduses sätestatud õigus vanaduspensionile hõlmab aga ka neid isikuid, kes vanaduspensioniikka jõudes ja/või staaži täitumisel enam kohtuniku kohal ei ole. Prokuröride sotsiaalsed garantiid peaksid olema kooskõlas neile esitatavate kõrgendatud ametialaste nõudmiste ja piirangutega ning need garantiid ei tohiks olulisel määral erineda kohtunikele antavatest garantiidest. Sellega seonduvalt toetas Prokuratuur eelnõus 447 SE sätestatud muudatust, mille kohaselt täiendataks ProkS-i selliselt, et õigus prokuröri vanaduspensionile oleks kõigil vastava vanuse ning staažiga isikutel, olenemata nende ametikohast. Sellise muudatusega tagataks prokuröride ning kohtunike vahel suurem võrdsus ja Prokuratuuri kollektiivi loomulikum ning ühtlasem uuenemine.
Prokuröride palgasüsteemi korrastamine
Kui 2013. aastal ellu viidud reformi käigus kaotati kohtunike eripension, tõsteti samaaegselt kohtunike palku. Võrdsuse printsiibist lähtuvalt tuleb samasuguse loogika järgi toimida ka prokuröride eripensionide kaotamisel. Õigussüsteemis on vajalik tagada prokuröride palgasüsteem, mis tagab prokuratuuri sõltumatuse nii selle sisus kui ka näilisuses ning milles sätestatud sama tasemega ametikohtade palgad on konkurentsivõimelised, takistamaks kvaliteetse tööjõu ebaproportsionaalset väljavoolu. Kohtunike ja prokuröride ametipalkade ning sotsiaalsete garantiide omavahelise konkurentsivõime tagamine on oluline, muuhulgas avalikus sektoris tööjõu vaba liikumise soodustamiseks, prokuröride sõltumatuse tagamiseks ning kiiret ja tõhusat kohtueelset uurimist, samuti kvaliteetset riiklikku süüdistust kindlustava asutuse efektiivseks tegutsemiseks.
Samast arutluskäigust lähtus ka seadusandja, kes võttis 2017. aasta detsembris vastu Prokuratuuri toetatud eelnõu 513 SE.[7] Viidatud eelnõuga korrastati prokuröride palgasüsteemi, sätestades riigi peaprokuröri palgamäära Vabariigi Valitsuse määruse asemel kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduses, tagades seeläbi Prokuratuuri sõltumatuse nii sisus kui ka vormis. Varasem regulatsioon, kus prokuröride kuupalgamäärad kinnitati iga-aastaselt Vabariigi Valitsuse määrusega, ei taganud piisavalt prokuröride menetluslikku sõltumatust. Erinevad põhimõtted kohtunike ja prokuröride töötasustamisel tekitasid üldist ebastabiilsust ja suuremat halduskoormust valitsuse määruse ettevalmistamise, kooskõlastamise ja kinnitamise protsessides.
Kaspar Urmas Oja
Riigiprokuratuuri järelevalveosakond
[1] https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/450a47c2-4ae8-4e38-82a2-ca1811521754/Karistusseadustiku%20muutmise%20seadus
[2] https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/4daa31c2-c149-47af-ab8a-097798308ebb/Karistusseadustiku%20§%20178%20muutmise%20seadus
[3] https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/579ee3ce-f72c-42dc-ac94-6d4c55e558f5/Kriminaalmenetluse%20seadustiku%20muutmise%20seadus
[4] https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/e5e99c77-b9c2-48c4-8fd1-30a14c1062dc/Kohaliku%20omavalitsuse%20korralduse%20seaduse%20muutmise%20ja%20sellega%20seonduvalt%20teiste%20seaduste%20muutmise%20seadus
[5] https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/6548ce0b-43f4-49a7-b670-e984917fae72/Karistusseadustiku%20muutmise%20ja%20sellega%20seonduvalt%20teiste%20seaduste%20muutmise%20seadus%20(suhtumise%20karmistamine%20sõiduki%20joobes%20juhtimisse)
[6] https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/6da7de9c-e362-4f18-b9c0-89b434ed5a93/Kaitseväeteenistuse%20seaduse%20ja%20teiste%20seaduste%20muutmise%20seadus
[7] https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/4f8e85c9-c543-497c-a689-9092aa580fec


Muhu valla stipendiumite määramise kord – Riigi Teataja
Muhu valla stipendiumite määramise kord
Muhu valla stipendiumite määramise kord - sisukord
§ 2 Stipendiumide liigid
§ 3 Tunnustusstipendium
§ 4 Õppestipendium
§ 5 Stipendiumi taotlemine
§ 7 Stipendiumi üleandmine
RT IV, 26.06.2014, 16
Vastu võetud 16.04.2014 nr 15
RT IV, 26.04.2014, 82
jõustumine 29.04.2014
18.06.2014 RT IV, 26.06.2014, 11 29.06.2014
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 5 ja Vabariigi Valitsuse 20.06.2000.a määruse nr 196 „Õppe- ja teadustööks ning loominguliseks ja sporditegevuseks antavate stipendiumide tulumaksust vabastamise tingimused“ alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse Muhu valla eelarvest antavate Muhu valla stipendiumite määramise kord.
(2) Stipendiumeid antakse igal aastal, välja andjaks on Muhu Vallavalitsus (edaspidi valitsus).
(3) Stipendiumi eesmärk on:
1) väärtustada inimesi, kelle loomingulisus, ettevõtlikkus ja pühendumus oma tegevuse vastu on positiivselt mõjutanud valla arengut ja toonud vallale tuntust;
2) toetada andekaid, rahvastikuregistris Muhu valla sissekirjutusega noori, õppe- ja teadustööga tegelemisel ning loomingulistes ja sporditegevustes.
§ 2. Stipendiumide liigid
Käesoleva korra alusel antavad stipendiumid jagunevad:
1) tunnustusstipendiumid;
2) õppestipendiumid.
§ 3. Tunnustusstipendium
(1) Tunnustusstipendiumeid antakse kolmes kategoorias:
1) stipendium „Muhu valla hariduspreemia“;
2) stipendium „Muhu valla kultuuripreemia“;
3) stipendium „Muhu valla spordipreemia“.
(2) Igas kategoorias antakse välja üks tunnustusstipendium aastas.
(3) Tunnustusstipendiumi määramisel arvestatakse:
1) Muhu nime teadvustamist väljaspool Muhu;
2) elutööd;
3) saavutusi vabariiklikul ja rahvusvahelisel tasandil;
4) tegevuste ja saavutuste kõlajõudu Muhus;
5) ühiskondliku aktiivsust oma valdkonna populariseerimisel.
§ 4. Õppestipendium
(1) Õppestipendiumid jagunevad viieks kategooriaks:
1) stipendium ülikoolis õppivale noorele;
2) stipendium kutseõppeasutuses või rakenduskõrgkoolis õppivale noorele;
3) stipendium „põhikooli kiitusega lõpetaja“;
4) stipendium „gümnaasiumi medalist“;
5) stipendium „aasta täiskasvanud õppija“.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 antakse mõlemas kategoorias välja viis stipendiumi ning punktides 3, 4 ja 5 antakse stipendiumeid vastavalt olukorrale.
(3) Õppestipendiumite määramisel võetakse aluseks õppe- ja teadustöötulemusi või edukust loomingulises- ja sporditegevuses.
§ 5. Stipendiumi taotlemine
(1) Vallavalitsus kuulutab välja avaliku stipendiumikonkursi ning avaldab konkursitingimused ja –teate ajalehes Muhulane ning vallavalitsuse veebilehel hiljemalt neli nädalat enne stipendiumi taotluste esitamiseks seatud tähtaega.
(2) Stipendiumi saamiseks tuleb vallavalitsusele esitada stipendiumi taotleja või stipendiumi kandidaadi ülesseadja poolt põhjendatud kirjalik taotlus taotluste esitamiseks seatud tähtajaks.
(3) Taotluste esitamise tähtajad on:
1) tunnustusstipendiumite esitamisel 01. veebruar;
2) õppestipendiumite esitamisel 01. juuni.
(4) Taotluse tunnustusstipendiumi kandidaatide kohta saavad esitada:
1) füüsilised isikud;
2) juriidilised isikud;
4) vallavalitsus.
(5) Iga taotluse esitaja võib esitada igasse kategooriasse ühe kandidaadi.
(6) Taotluse õppestipendiumile saavad esitada:
1) ülikoolis õppiv noor;
2) kutseõppeasutuses või rakenduskõrgkoolis õppiv noor;
3) põhikooli/ gümnaasiumi õppenõukogu;
4) täiskasvanud õppija;
5) ülikooli, kutseõppeasutusse või rakenduskõrgkooli loomingu-või spordivaldkonda õppima suunduv noor;
6) vallavalitsus.
(7) Stipendiumi taotluses tuleb näidata taotleja ja/või kandidaadi esitaja:
1) nimi ja kontaktandmeid (aadress, telefoninumber, elektronposti aadress ja pangarekvisiidid);
2) taotletava stipendiumi põhjendus;
3) õppeasutuse tõend edasijõudmise kohta (õppestipendiumi puhul);
4) väljavõte õpinguraamatust (õppestipendiumi puhul).
(8) Taotlused esitatakse kirjalikult valla kantseleisse või valla meiliaadressile vald@muhu.ee.
(1) Laekunud taotlused edastatakse menetlemiseks vallavalitsuse poolt moodustatud stipendiumikomisjonile, kes selgitab välja stipendiumite saajad igas kategoorias ja esitab oma otsuse vallavalitsusele kinnitamiseks.
(2) Puudustega stipendiumitaotluste esitajatele tehakse ettepanek need antud tähtajaks kõrvaldada.
(3) Muhu valla stipendiaadid kinnitab vallavalitsus korraldusega.
(4) Muhu valla stipendiume ei määrata üldjuhul samale isikule kolmel järjestikusel aastal.
(5) Stipendiumide suurused kinnitatakse Muhu Vallavalitsuse poolt, arvestades iga aasta eelarves Muhu Vallavolikogu poolt kinnitatud stipendiumide kogusummat.
(6) Stipendiumide saajad avalikustatakse Muhu valla kodulehel.
(7) Põhjendatud kaalutlustel võib komisjon teha vallavalitsusele ettepaneku jätta stipendium välja andmata.
(8) Põhjendatud kaalutlustel võib vallavalitsus korraldada täiendava taotlusvooru õppestipendiumite väljaandmiseks.
[RT IV, 26.06.2014, 11 - jõust. 29.06.2014]
§ 7. Stipendiumi üleandmine
(1) Tunnustusstipendiumiga kaasneva valla tänukirja annavad üle volikogu esimees ja vallavanem Eesti Vabariigi aastapäeva pidulikul aktusel.
(2) Tunnustusstipendiumi rahaline stipendium kantakse vallavalitsuse poolt stipendiaadi pangakontole peale tunnustuse üleandmist.
(3) Õppestipendiumid kantakse stipendiaadi pangakontole vallavalituse korralduse alusel.


Järelevalve teostamine Kanepi Valla Valimiskomisjoni tegevuse üle – Riigi Teataja
Järelevalve teostamine Kanepi Valla Valimiskomisjoni tegevuse üle
Väljaandja:Vabariigi ValimiskomisjonAkti liik:otsusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:21.03.2013Avaldamismärge:RT III, 26.03.2013, 4
Järelevalve teostamine Kanepi Valla Valimiskomisjoni tegevuse üleVastu võetud 21.03.2013 nr 12Asjaolud ja menetluse senine käik
17.05.2012 avaldas Kanepi Vallavolikogu umbusaldust vallavanem Aivar Lutsule. 28.06.2012 valis Kanepi Vallavolikogu vallavanemaks Urmas Hallapi. Vallavanemale umbusalduse avaldamise päevast hakkas kulgema KOKS § 52 lõike 1 punktis 4 sätestatud kahekuuline tähtaeg, mille jooksul uue vallavanema nimetamata jätmine toob kaasa volikogu tegutsemisvõimetuse, ja neljakuuline tähtaeg, mille jooksul sama tagajärje toob kaasa valitsuse liikmete kinnitamata jätmine. Riigikohus leidis 12.03.2013 asjas nr 3-4-1-6-13 tehtud otsuse punktis 26, et „Kanepi vallavolikogu tegutsemisvõimetus kui KOKS § 18 lõike 1 punktis 1 nimetatud volituste ennetähtaegse lõppemise alus oli KOKS § 52 lõike 1 punkti 4 alusel saabunud nelja kuu möödumisel vallavanema umbusaldamisest 17. mail 2012.“
Seega muutus volikogu alates 18.09.2012 tegutsemisvõimetuks, kuid käesoleva ajani Kanepi Valla Valimiskomisjon asendusliikmeid määranud ei ole. 14.03.2013 edastas Vabariigi Valimiskomisjon Kanepi Valla Valimiskomisjoni esimehele selgitused, milliseid toiminguid peab Kanepi Valla Valimiskomisjon volikogu tegutsemisvõimetusest tulenevalt tegema ning selgitas valla valimiskomisjoni ülesandeid asendusliikmete määramisel, istungi kokkukutsumisel ja volikogu esimehe valimisel.
15.03.2013 ja 19.03.2013 soovis Kanepi Valla Valimiskomisjoni esimees Riigikogu Kantselei valimiste osakonnalt e-posti teel selgitust, kuidas määrata Kanepi Vallavolikogu asendusliikmed seoses volikogu tegutsemisvõimetusega ning kuidas koostada vastav valla valimiskomisjoni otsus.
Ülaltoodust tulenevalt ja arvestades seda, et: 1) Kanepi Valla Valimiskomisjon ei ole Vabariigi Valimiskomisjoni käesoleva otsuse tegemise ajaks volikogu asendusliikmeid määranud;
2) Kanepi Valla Valimiskomisjon on 4.02.2013 vastu võtnud otsuse „Volikogu tegutsemisvõimetuse tuvastamine“ ning leidnud, et volikogu oli tegutsemisvõimeline;
3) seaduspärase olukorra taastamiseks volikogus on Vabariigi Valimiskomisjonil vajalik juhendada Kanepi Valla Valimiskomisjoni seaduse nõuete kohaste toimingute tegemisel ning otsuste vastuvõtmisel;
otsustab Vabariigi Valimiskomisjon teostada järelevalvet Kanepi Valla Valimiskomisjoni tegevuse üle.
Järelevalve käigus tuvastatud asjaolud
1. Kanepi Vallavolikogus on 13 liiget. 2009. a kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel sai Eesti Keskerakond 9 mandaati, Eesti Reformierakond 3 mandaati ning Isamaa ja Res Publica Liit 1 mandaadi.
2. Volikogu tegutsemisvõimetuks osutumise ajal (18.09.2012) oli volikogu koosseis järgmine:
Ainar Põder
Andres Kelner
Meinhard Aljes
Jaak Kõiv
Vaike Meesak 3. Volikogu tegutsemisvõimetuks osutumise ajal (18.09.2012) olid kahe volikogu liikme volitused peatunud – Annika Ladva volitused isikliku avalduse alusel vastavalt KOKS § 19 lõike 2 punktile 3 (01.07.2012-01.01.2013) ning Urmas Hallapi volitused, kes oli valitud 28.06.2012 Kanepi vallavanemaks. Annika Ladva esitas uue avalduse, milles soovis täiendavalt volitused peatada 01.01.2013-01.05.2013.
4. Kanepi Valla Valimiskomisjon määras 9.11.2009 otsusega nr 7 Aivar Lutsu (valiti Kanepi vallavanemaks) asemel volikogu liikmeks asendusliikme Mati Kongo. 29.11.2011 otsusega nr 10 määras Kanepi Valla Valimiskomisjon Annika Ladva (volitused peatati isikliku avalduse alusel) asemel volikogu liikmeks asendusliikme Meinhard Aljese. 29.05.2012 otsusega nr 12 otsustas Kanepi Valla Valimiskomisjon „[T]aastada Aivar Luts’u volitused ja lõpetada teda asendanud volikogu liikme Mati Kongo volitused Kanepi Vallavolikogus“. Kanepi Valla Valimiskomisjoni 29.06.2012 otsusega nr 13 peatati Annika Ladva avalduse alusel veelkordselt tema volikogu liikme volitused ning määrati asendusliikmeks Meinhard Aljes.
5. Kanepi Vallavolikogu on 26.11.2009 kinnitanud vallavalitsuse liikmeteks Aare Plato ning Olev Pärna, kes on Eesti Keskerakonna asendusliikmete nimekirjas. Vabariigi Valimiskomisjoni seisukohad
6. Kuna Kanepi Valla Valimiskomisjon on 4.02.2013 vastu võtnud otsuse nr 16 „Volikogu tegutsemisvõimetuse tuvastamine“ ning otsuses leidnud, et volikogu oli tegutsemisvõimeline, tuleb see otsus tühistada.
7. Samuti tuleb Kanepi Valla Valimiskomisjonil tühistada kõik volikogu liikmete volitusi käsitlevad valimiskomisjoni otsused, mis on vastu võetud volikogu tegutsemisvõimetuse perioodil alates 18.09.2012. Selliseks otsuseks on 28.12.2012 otsus nr 15.
8. Kuna volikogu normaalse töö taastumiseks on oluline, et volikogu asendusliikmete määramine toimuks seaduspäraselt ning seetõttu on vajalik juhendada Kanepi Valla Valimiskomisjoni, analüüsib Vabariigi Valimiskomisjon järgnevalt Kanepi Vallavolikogu asendusliikmete määramise korda lähtudes KOKS §-des 18-201 sätestatust, Kanepi Vallavolikogu koosseisust 18.09.2012 seisuga ning Kanepi Vallavolikogu asendusliikmete nimekirjast.
9. Kõigi 18.09.2012 seisuga Kanepi Vallavolikogu liikme volitusi omanud isikute volitused tuleb lugeda lõppenuks vastavalt KOKS § 18 lõike 1 punktile 1 ja § 52 lõikele 2.
10. Kuna Annika Ladva ning Urmas Hallapi volikogu liikme volitused olid volikogu tegutsemisvõimetuks osutumise hetkel peatunud, ei loeta nende volikogu liikme volitusi lõppenuks.
11. Annika Ladva volikogu liikme volitused olid peatatud kuni 01.01.2013, kuid ta esitas volikogu liikme volituste peatamiseks uue avalduse, milles soovis volitused peatada kuni 01.05.2013. Uuest avaldusest tulenevalt on Kanepi Valla Valimiskomisjon 28.12.2012 vastu võtnud otsuse nr 15, mille Vabariigi Valimiskomisjon käesoleva otsusega tühistab. Seetõttu peab Kanepi Valla Valimiskomisjon avalduse uuesti läbi vaatama, peatama Annika Ladva volitused vastavalt KOKS § 19 lõike 2 punktile 3 ning määrama talle asendusliikme vastavalt KOKS §-le 20.
12. Kanepi Valla Valimiskomisjon on ekslikult vastu võtnud 29.05.2012 otsuse nr 12, milles otsustati taastada Aivar Lutsu volitused ning lõpetada Mati Kongo volitused. KOKS § 201 lõike 2 kohaselt lõpevad volikogu liikme volituste taastumisel selle asendusliikme volitused, kes on viimasena määratud asendama samas nimekirjas kandideerinud volikogu liiget sellest valimisringkonnast. Seetõttu oleks valla valimiskomisjon pidanud lõpetama Meinhard Aljese kui viimasena Eesti Keskerakonna asendusliikmete nimekirjast volikogu liikme volitused saanud asendusliikme volitused ning Mati Kongo volikogu liikme volitused pidanuksid säilima.
13. Kanepi Valla Valimiskomisjoni 29.11.2011 otsusega nr 10 ning seejärel 29.05.2012 otsusega nr 13 sai Meinhard Aljes volikogu liikme volitused vastavalt KOKS § 20 lõikele 3 ning täitis volikogu liikme ülesandeid kuni volikogu tegutsemisvõimetuks osutumiseni. See otsus volikogu tegutsemisvõimetuks muutumise hetkel kehtis ning seda polnud vaidlustatud. Seetõttu loeb Vabariigi Valimiskomisjon, et Meinhard Aljese volitused volikogu tegutsemisvõimetuks osutumise hetkel olid olemas ning tema volikogu liikme volitused lõppevad ennetähtaegselt vastavalt KOKS § 18 lõike 1 punktile 1 ja § 52 lõikele 2. Seetõttu puudub vajadus täiendava järelevalve teostamiseks Kanepi Valla Valimiskomisjoni otsuste nr 12 ja 13 seaduslikkuse üle ning täiendava ettekirjutuse tegemiseks, kuna tagantjärgi ei ole võimalik Mati Kongo volikogu liikme volitusi taastada.
14. Urmas Hallap valiti 28.06.2012 Kanepi Vallavolikogu poolt vallavanemaks. KOKS § 19 lõike 2 punkti 1 kohaselt peatuvad volikogu liikme volitused kui volikogu liige on samas vallas valitud vallavanemaks. KOKS seostab seega volituste peatumise just nimelt vallavanemaks valimisega ning asjaolu, et Urmas Hallap ei saanud vallavanema volitusi vastavalt KOKS § 28 lõikele 3, ei oma siinkohal tähendust. Seetõttu tuleb Urmas Hallapi volitused lugeda peatunuks vastavalt KOKS § 19 lõike 2 punktile 1 ning talle määrata asendusliige KOKS §-s 20 sätestatud korras.
15. Eesti Keskerakonna nimekirjas asendusliikmete nimekirjast saavad muuhulgas volikogu liikmete volitused Aare Plato ning Olev Pärna, kes on käesoleval ajal vallavalitsuse liikmed. Nende volikogu liikme volitused tuleb peatada vastavalt KOKS § 19 lõike 2 punktile 1 ning määrata asendusliikmed KOKS §-s 20 sätestatud korras.
16. Ülejäänud liikmete osas tuleb asendusliikmed määrata vastavalt KOKS §-s 20 sätestatule.
17. Valimiskomisjoni muude toimingute osas tuleb lähtuda Vabariigi Valimiskomisjoni 14.03.2013 kirjas esitatud selgitustest.
Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 17 lõikest 1 ja lõike 2 punktidest 1 ning 4 lähtudes Vabariigi Valimiskomisjon otsustab:
1. Tühistada Kanepi Valla Valimiskomisjoni 28.12.2012 otsus nr 15 ja 4.02.2013 otsus nr 16.
2. Teha Kanepi Valla Valimiskomisjonile ettekirjutus asendusliikmete määramise otsuse tegemiseks ning asendusliikmete määramiseks vastavalt käesolevas otsuses toodud seisukohtadest.