RT I, 29.03.2018, 38
jõustumine 16.05.2015
03.05.2016 RT I, 10.05.2016, 2 13.05.2016
13.04.2017 RT I, 19.04.2017, 1 22.04.2017, määruse tekstis asendatakse sõna „metsapuutaimed” sõnaga „metsataimed” vastavas käändes
26.03.2018 RT I, 29.03.2018, 37 01.04.2018
1) metsaühistu metsaseaduse § 10 lõike 5 tähenduses asustusüksuse, milleks on küla, alev või alevik või arengukava peatükis 8.1 nimetatud kuni 4000 elanikuga linn, territooriumil (edaspidi koos maapiirkond) paikneva tema omandis või tema liikme omandis oleva metsaseaduse § 3 lõike 2 tähenduses metsamaa (edaspidi metsamaa) kohta kinnisasja omaniku antud õiguse alusel;
[RT I, 29.03.2018, 37 - jõust. 01.04.2018]
7) taotleja on varem riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest saadud ja tagasimaksmisele kuulunud summa tagasi maksnud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral on tagasimaksed tasunud ettenähtud summas, sealhulgas täitnud komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 artikli 1 lõikes 5 nimetatud Euroopa Komisjoni otsuse ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud riigiabi tagasimaksmise kohta;
8) kui taotleja on § 3 punktis 2 nimetatud eraõiguslik juriidiline isik, peab tema taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta aruanne olema taotluse esitamise hetkeks äriregistrist kättesaadav.
[RT I, 10.05.2016, 2 - jõust. 13.05.2016]
(3) [Kehtetu - RT I, 10.05.2016, 2 - jõust. 13.05.2016]
(4) Paragrahvi 7 lõikes 2 nimetatud metsatulekahju ennetamise tegevuste puhul ning § 6 lõikes 4 nimetatud metsamajandamise seadmete ja tarvikute soetamiseks võib toetust taotleda üksnes metsaühistu.
2) metsataimede istutamiseks vajaliku maapinna ettevalmistamine, metsataimede soetamine ja istutamine (edaspidi uue metsakultuuri rajamine);
4) kuni kolme aasta vanuse metsakultuuri ja kuni kolme aasta vanuste metsakasvukohatüübile sobivate looduslikult uuenenud metsataimede hooldamine (edaspidi koos metsauuenduse hooldamine).
2) kahjustuste kõrvaldamise, uue metsakultuuri rajamise või maapinna mineraliseerimise korral on mitte varem kui taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaastal toimunud loodusõnnetuse või tulekahju kohta tehtud metsaseaduse § 40 alusel ja korras metsakaitseekspertiis (edaspidi metsakaitseekspertiis) või raiet lubava märkega metsateatis, millelt nähtub metsa hukkumise põhjus;
[RT I, 19.04.2017, 1 - jõust. 22.04.2017]
4) istutatakse keskkonnaministri 1. juuli 2016. a määruse nr 20 „Metsa uuendamisel kasutada lubatud kultiveerimismaterjali algmaterjali päritolu, kultiveerimismaterjali tarnimise ja turustamise nõuded” (edaspidi kultiveerimismaterjali määrus) lisas 1 nimetatud puuliikide metsataimi ning hariliku männi ja kuuse kultiveerimisel arvestatakse kultiveerimismaterjali määruse § 3 lõigetes 2–4 sätestatud nõudeid;
5) istutatavad metsataimed vastavad kultiveerimismaterjali määruses sätestatud kvaliteedinõuetele ja on varustatud kultiveerimismaterjali põhitunnistuse või kultiveerimismaterjali sertifitseerimist tõendava dokumendiga;
6) istutatavad metsataimed on ostetud isikult, kes on esitanud majandustegevusteate metsakultiveerimismaterjali tarnijana. Kui taotleja või metsaühistu puhul tema liige on esitanud majandustegevusteate metsakultiveerimismaterjali tarnijana, võib ta istutada enda kasvatatud metsataimi;
7) metsataimed istutatakse mitte väiksema kui keskkonnaministri 27. detsembri 2006. a määruse nr 88 „Metsa majandamise eeskiri” § 14 lõikes 3 sätestatud algtihedusega;
9) metsauuenduse hooldamise korral eemaldatakse kuni kolme aasta vanuse metsakasvukohatüübile sobivate metsataimede kasvu segavad rohttaimed ja kiirekasvulised väheväärtuslikud puuliigid.
(3) Loodusõnnetuseks loetakse metsamaal tormi või trombi põhjustatud tuuleheide või -murd või vaalimine.
2) [kehtetu - RT I, 10.05.2016, 2 - jõust. 13.05.2016]
4) metsataimede istutusvahend;
5) [kehtetu - RT I, 10.05.2016, 2 - jõust. 13.05.2016]
6) [kehtetu - RT I, 10.05.2016, 2 - jõust. 13.05.2016]
1) [kehtetu - RT I, 29.03.2018, 37 - jõust. 01.04.2018]
3) veevõtukohale juurdepääsutee tagab vahetu juurdepääsu tuletõrje veevõtukohale, selle laius on vähemalt 3,5 meetrit ja see on eratee, mis ei ole ehitusseadustiku § 94 tähenduses määratud avalikuks kasutamiseks;
(1) Kahjustuste kõrvaldamise, uue metsakultuuri rajamise, maapinna mineraliseerimise, metsauuenduse hooldamise, hooldusraie, kasvavate puude laasimise, repellendi soetamise ja kasutamise ning taimekahjustuse ennetamise tõrjevahendi soetamise ja kasutamise korral võetakse abikõlbliku kulu maksumuse määramisel aluseks §-s 11 sätestatud ühikuhinnad.
(2) Tüvekaitsmete ja ladvakaitsmete soetamise ja paigaldamise, metsamajandamise seadmete ja tarvikute soetamise ning § 7 lõikes 2 nimetatud metsatulekahju ennetamise tegevuste abikõlbliku kulu maksumuse moodustab väljavalitud hinnapakkumuses esitatud tegevuse käibemaksuta maksumus ja Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 84 kohaseks tähistamiseks tehtavate kulude käibemaksuta maksumus.
(3) [Kehtetu - RT I, 19.04.2017, 1 - jõust. 22.04.2017]
(1) Kui tüvekaitsmete ja ladvakaitsmete soetamise ja paigaldamise, metsamajandamise seadmete ja tarvikute soetamise ning § 7 lõikes 2 nimetatud metsatulekahju ennetamise tegevuste käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, peab taotleja olema saanud tegevuse või investeeringu kohta vähemalt kolmelt asjakohast teenust osutavalt isikult võrreldavad hinnapakkumused koos tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile (edaspidi hinnapakkumus).
(2) Kui tüvekaitsmete ja ladvakaitsmete soetamise ja paigaldamise, metsamajandamise seadmete ja tarvikute soetamise ning § 7 lõikes 2 nimetatud metsatulekahju ennetamise tegevuste käibemaksuta maksumus ei ületa 5000 eurot, peab taotleja olema tegevuse või investeeringu kohta saanud vähemalt ühe hinnapakkumuse.
(1) Kahjustuste kõrvaldamise korral on toetuse määr 30 protsenti tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest ja toetuse maksimaalne suurus on 1050 eurot hektari kohta.
1) uue metsakultuuri rajamise korral 731 eurot hektari kohta;
2) maapinna mineraliseerimise korral 146 eurot hektari kohta;
3) metsauuenduse hooldamise korral 149 eurot hektari kohta;
4) taimekahjustuste ennetamise tõrjevahendi soetamise ja kasutamise korral 95 eurot hektari kohta.
1) hooldusraie korral 159 eurot hektari kohta;
2) kasvavate puude laasimise korral 102 eurot hektari kohta;
3) repellendi soetamise ja kasutamise korral 70 eurot hektari kohta.
4) [kehtetu - RT I, 10.05.2016, 2 - jõust. 13.05.2016]
(4) Metsamajandamise seadmete ja tarvikute soetamise korral on toetuse määr 30 protsenti abikõlbliku seadme või tarviku maksumusest ning toetuse suurus on ühe metsaühistu kohta kuni 60 000 eurot kalendriaastas ja mitte rohkem kui 300 000 eurot programmiperioodil kokku.
(8) Programmiperioodil võib toetust saada:
1) kahjustuste kõrvaldamise, uue metsakultuuri rajamise ja maapinna mineraliseerimise korral sama metsamaa osa kohta tehtud sama metsakaitseekspertiisi alusel või sama raiet lubava märkega metsateatise alusel, millelt nähtub metsa hukkumise põhjus, üks kord;
3) hooldusraie, kasvavate puude laasimise ja § 6 lõike 3 punktides 2–4 nimetatud tüvekaitsmete ja ladvakaitsmete soetamise ning paigaldamise korral sama metsamaa osa kohta üks kord;
(1) Toetuse saamiseks esitab taotleja PRIA e-teenuse keskkonna kaudu selleks ettenähtud tähtajal Sihtasutusele Erametsakeskus (edaspidi EMK) avalduse ja selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi koos taotlus).
(11) [Kehtetu - RT I, 29.03.2018, 37 - jõust. 01.04.2018]
7) andmed taotletava toetuse suuruse kohta, lähtudes §-s 11 sätestatud toetuse määrast ja suurusest;
8) teave mikroettevõtjale esitatud nõuetele vastavuse kohta, kui mikroettevõtjal ei ole majandusaasta aruande esitamise kohustust.
(5) [Kehtetu - RT I, 10.05.2016, 2 - jõust. 13.05.2016]
(3) EMK võib Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 77 lõike 4 kohaselt hinnata taotlusi enne nõuetele vastavuse kindlakstegemist, kui taotletava toetuse summa § 16 lõigetes 1 ja 11 nimetatud tegevuste grupi kohta, mida hindamiskriteeriumite alusel tuleb hinnata, ületab 20 protsendi ulatuses meetme eelarve.
(1) EMK hindab §-s 5 sätestatud kahjustatud metsa taastamise tegevuste kohta ning §-s 7 sätestatud metsapuude taimehaiguste ja -kahjustuste ning metsatulekahju ennetamise tegevuste kohta esitatud nõuetele vastavaid taotlusi järgmiste tegevuste gruppide kaupa:
2) metsapuude taimehaiguse ja -kahjustuse tõrjevahendi soetamine ning kasutamine;
3) tuletõkestusriba või -vööndi rajamine ja korrashoidmine ning tuletõrje veevõtukoha ja veevõtukohale juurdepääsutee korrashoidmine;
4) lõkke- ja õppepuhkekoha rajamine ning tähistamine.
(11) EMK hindab §-s 6 sätestatud metsamajandamisvõtete rakendamise tegevuste kohta esitatud nõuetele vastavaid taotlusi järgmiste tegevuste gruppide kaupa:
1) hooldusraie;
2) ulukikahjustuste ennetamine;
3) kasvavate puude laasimine;
4) seadmete ja tarvikute soetamine.
(2) EMK hindab taotlusi tegevuste gruppide kaupa eraldi lõigetes 1 ja 11 esitatud järjestuses, arvestades, et järjestuses tagapool olevasse tegevuste gruppi kuuluvaid taotlusi hinnatakse alles siis, kui eelnevasse gruppi kuuluvate taotluste rahuldamise järel jääb toetuseks ettenähtud vahendeid üle.
(3) EMK teeb taotluste rahuldamise otsused eraldi § 16 lõigetes 1 ja 11 nimetatud tegevuste gruppide kaupa samades lõigetes esitatud järjestuses.
(5) Taotluse rahuldamiseks hindamiskriteeriumite miinimumnõuded § 16 lõigetes 1 ja 11 nimetatud tegevuste gruppide kaupa on järgmised:
8) metsaühistu, kes taotleb toetust mitte vähem kui kolme § 6 lõikes 4 nimetatud seadme või tarviku soetamiseks.
(1) Toetuse saaja peab vastama § 4 lõike 1 punktis 4 sätestatud nõudele vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest (edaspidi sihipärase kasutamise periood).
1) viia tegevus ellu ühe aasta jooksul arvates EMK poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kui toetuse saaja on erametsaomanik;
2) viia tegevus ellu 18 kuu jooksul arvates EMK poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kui toetuse saaja on metsaühistu;
3) tagada tegevuse kestus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 71 sätestatud tingimustel, sealhulgas säilitada ja sihipäraselt kasutada toetuse abil uue metsakultuuri rajamisel istutatud metsataimi, ulukikahjustuse ennetamiseks paigaldatud aeda, tüvekaitsmeid ja ladvakaitsmeid, ostetud seadet või tarvikut ning § 7 lõikes 2 nimetatud metsatulekahju ennetamise objekti kuni sihipärase kasutamise perioodi lõpuni;
4) säilitada seda metsamaad, mille kohta on toetust saadud, metsamaana vähemalt viie aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
5) tagada toetuse väljamaksmise aluseks olevate dokumentide nõuetekohasus ja kulude abikõlblikkus.
(3) Toetuse saaja muud kohustused, mida toetuse saaja peab täitma sihipärase kasutamise perioodi lõpuni, on:
1) võimaldada teostada toetuse sihipärase ja tähtaegse kasutamise üle järelevalvet ja teha muid toetuse saamisega seotud kontrolle ning osutada selleks igakülgset abi, sealhulgas võimaldada viibida toetuse saaja kinnisasjal, ehitises ja ruumis ning läbi vaadata dokumente ja toetuse abil soetatud vara kohapeal;
2) esitada järelevalve teostamiseks või muu kontrolli tegemiseks vajalikud andmed ja dokumendid määratud tähtaja jooksul;
3) eristada selgelt oma raamatupidamises toetuse kasutamisega seotud kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest;
4) esitada toetuse kasutamisega seotud seireks vajalikku teavet;
5) teavitada viivitamata EMK-d taotluses esitatud või toetatava tegevusega seotud andmete muutumisest või tegevuse elluviimist takistavast asjaolust.
(4) Toetuse saaja peab kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni täitma § 4 lõike 1 punktides 1, 3 ja 5 sätestatud nõudeid.
(5) Lisaks lõigetes 3 ja 4 sätestatule on toetuse saaja kohustus:
1) esitada tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid kuni kahes osas ühe taotluse kohta ühe aasta jooksul arvates EMK poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kui toetuse saaja on erametsaomanik;
2) esitada tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid kuni neljas osas ühe taotluse kohta 18 kuu jooksul arvates EMK poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kui toetuse saaja on metsaühistu.
(6) Kui toetuse saaja ei täida lõikes 2 sätestatud kohustusi toetuse saaja tahtest sõltumatu asjaolu tõttu, loetakse tegevuse elluviimiseks kasutatud toetus sihipäraselt kasutatuks üksnes juhul, kui toetuse saaja on vääramatu jõu või erandlike asjaolude ilmnemisest teavitanud EMK-d viivitamata, kuid mitte rohkem kui 15 tööpäeva jooksul arvates päevast, mil see on võimalik, ja esitanud EMK-le vääramatu jõu või erakordsete asjaolude esinemise kohta asjakohased tõendid.
(7) Repellendi ja taimekahjustuse ennetamise tõrjevahendi kasutamise korral pritsitakse või määritakse repellendiga või tõrjevahendiga kõik metsataimed või selle osad, kusjuures taotleja või toetuse saaja teatab vähemalt neli tööpäeva enne tööde tegemise alustamist töö tegemise kuupäeva, koha ja kasutatava repellendi või tõrjevahendi nimetuse elektrooniliselt EMK-le.
(1) Kahjustuste kõrvaldamise, maapinna mineraliseerimise, metsauuenduse hooldamise, hooldusraie, kasvavate puude laasimise ning § 6 lõike 3 punktis 1 nimetatud ulukikahjustuse ennetamiseks repellendi soetamise ja kasutamise ning taimekahjustuse ennetamise tõrjevahendi soetamise ja kasutamise korral esitab toetuse saaja toetuse väljamaksmiseks EMK-le pärast tegevuse täielikku või osalist elluviimist maksetaotluse (edaspidi maksetaotlus).
(2) Tüvekaitsmete ja ladvakaitsmete soetamise ja paigaldamise, metsamajandamise seadmete ja tarvikute soetamise ning metsatulekahju ennetamise tegevuste korral esitab toetuse saaja toetuse väljamaksmiseks EMK-le pärast tegevuse täielikku või osalist elluviimist või investeeringu täielikku või osalist tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist maksetaotluse koos järgmiste dokumentidega:
1) istutatud metsataimede kultiveerimismaterjali põhitunnistuse või kultiveerimismaterjali sertifitseerimist tõendava dokumendi ärakiri;
2) [kehtetu - RT I, 19.04.2017, 1 - jõust. 22.04.2017]
3) paragrahvi 5 lõike 2 punktides 4–6 nimetatud metsataimede soetamise korral käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud dokumendid, kui toetuse saaja ei ole istutatud metsataimi ise kasvatanud.
(1) Kuni 30. juunini 2015 esitab taotleja § 13 lõike 1 punktis 3 sätestatud kohaliku omavalitsuse üksuse kinnituse selle kohta, et tuletõrje veevõtukohale juurdepääsutee on eratee teeseaduse § 52 tähenduses.
(2) 2016. aasta taotluse esitamise tähtajal võib metsaühistu esitada § 12 lõikes 2 nimetatud dokumendid kirjalikult paberil, elektrooniliselt või PRIA e-teenuse keskkonna kaudu selleks ettenähtud tähtajal EMK-le.
(3) Metsaühistu, kelle suhtes on taotluse rahuldamise otsus tehtud 2015. aastal, võib esitada tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid kuni neljas osas ühe taotluse kohta 18 kuu jooksul arvates EMK poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
(4) Ulukikahjustuse ennetamiseks aia soetamise ja paigaldamise korral esitab toetuse saaja, kelle suhtes on taotluse rahuldamise otsus tehtud 2015. aastal, toetuse väljamaksmiseks EMK-le maksetaotluse § 20 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt.
(5) Alates 2017. aastast ei saa toetust taotleda tegevuse elluviimiseks, mida tehakse metsamaal, mis Harju, Rapla ja Pärnu maakonnas algatatud maakonnaplaneeringu kohaselt määratakse Rail Balticu raudtee trassi koridori asukohaks.
[Kehtetu - RT I, 29.03.2018, 37 - jõust. 01.04.2018]


text:
Pärnu linna hoolekandeasutuste töötajate palgajuhend – Riigi Teataja
Pärnu linna hoolekandeasutuste töötajate palgajuhend
Pärnu linna hoolekandeasutuste töötajate palgajuhend - sisukord
§ 2 Hoolekandeasutuste juhtide ja juhi asetäitjate töötasu
§ 3 Hoolekandeasustuste töötajate töötasu
§ 4 Lisatasude, preemiate ja toetuste määramine
§ 5 Varasema määruse kehtetuks tunnistamine
RT IV, 23.12.2016, 45
Vastu võetud 17.12.2015 nr 37
RT IV, 29.12.2015, 67
15.12.2016 RT IV, 23.12.2016, 25 01.01.2017
Käesoleva määrusega kehtestatakse Pärnu Linnavalitsuse hallatavate Eakate Avahoolduskeskuse, Tammiste Hooldekodu, Erivajadustega Inimeste Rehabilitatsioonikeskuse ja Pärnu Lasteküla (edaspidi hoolekandeasutused) juhtide ja töötajate töötasustamise alused.
§ 2. Hoolekandeasutuste juhtide ja juhi asetäitjate töötasu
(1) Hoolekandeasutuse juhi töötasu alammäär on 1040 eurot.
(2) Hoolekandeasutuse juhi asetäitja töötasu alammäära arvestatakse käesoleva määruse § 3 lõike 1 alusel.
(3) Katseajal võib hoolekandeasutuse juhile määrata 10% väiksema töötasu.
(4) Linnapeal on õigus hoolekandeasutuse juhile hoolekandeasutuse eelarves personalikuludeks ettenähtud vahendite piires määrata:
1) lisatasu täiendavate tööülesannete täitmise eest;
2) ühekordseid preemiaid.
§ 3. Hoolekandeasustuste töötajate töötasu
(1) Kõrgharidusega erialaspetsialisti töötasu alammäär on 690 eurot.
(2) Keskeriharidusega erialaspetsialisti ning ööpäevaringse hoolekandeasutuse hooldaja töötasu alammäär 590 eurot.
(3) Keskastme spetsialisti, keskharidusega spetsialisti, kantseleitöötaja, teenindustöötaja ja oskustöölise erialatöödel töötasu alammäär on 530 eurot.
(4) Abipersonali töötasu alammäär on Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud töötasu alammäär.
(5) Katseajal võib käesoleva paragrahvi lõigetes 1 kuni 3 loetletud töötajale määrata alammäärast kuni 10% madalama töötasu.
[RT IV, 23.12.2016, 25 - jõust. 01.01.2017]
§ 4. Lisatasude, preemiate ja toetuste määramine
Hoolekandeasutuse juhil on õigus asutuse eelarves töötasudeks ettenähtud vahendite piires määrata:
1) lisatasusid täiendavate tööülesannete täitmise eest tööajas kuni 50% tegelikust töötasust lisaülesannete täitmise perioodil. Täiendavaks tööülesandeks loetakse töölepingus ja/või ametijuhendis fikseerimata ülesannet, mis oluliselt suurendab töötaja töömahtu. Lisatasu maksmise aluseks olevas dokumendis näidatakse ära täiendavate tööülesannete sisu ja periood, mille eest lisatasu makstakse, ning lisatasu suurus kuus. Lisatasu maksmise aluseks olev dokument tuleb võimalusel vormistada enne täiendavate tööülesannete andmist;
2) lisatasusid ajutiselt puuduva töötaja asendamise eest tööajas kuni 50% asendatava või asendaja tegelikust töötasust asendusperioodil. Lisatasu maksmise aluseks olevas dokumendis näidatakse ära asendatava nimi ja asendusaeg, mille eest lisatasu makstakse. Töölepingust ja/või ametijuhendist tuleneva asendamise eest lisatasu ei maksta;
3) ühekordseid preemiaid ja toetusi.
§ 5. Varasema määruse kehtetuks tunnistamine
Määrus jõustub 1. jaanuaril 2016.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 2
§ 3
§ 3
§ 4
§ 5


Riigikogu õiguskomisjon pidas XII koosseisu kevad- ja sügisistungijärgul (04.04.2011-16.06.2011; 12.09.2011-15.12.2011) kokku 33 istungit. Nendest 3 erakorralist istungit ning 4 ühisistungit.
Nimetatud perioodil menetles õiguskomisjon 10 seaduse-eelnõud ja 1 otsuse-eelnõu, millest 5 võeti Riigikogu täiskogu poolt ka seadusena vastu:
(140 SE) Vabariigi Valitsuse algatatud karistusseadustiku ja sellega seonduvate seaduste muutmise seaduse eelnõu
(130 OE) Riigikogu otsus “Riikliku VEB Fondi sertifikaatidega tagatud nõuete hüvitamine”
(123 SE) Kriminaalmenetluse seadustiku ja teiste seaduste muutmise seaduse muutmise seadus (RT I, 22.12.2011, 3)
(116 SE) Politsei ja piirivalve seaduse, päästeseaduse ja päästeteenistuse seaduse muutmise ning asutuste ümberkorraldamisest tulenevalt teiste seaduste muutmise seadus ( RT I, 29.12.2011, 1
(79 SE) Vanema kohustuste kindlaksmääramise ja laste kaitse abinõude rakendamise pädevuse, kohaldatava õiguse, abinõude tunnustamise, rakendamise ja koostöö konventsiooniga ühinemise seaduse muutmise seadus (RT II, 14.11.2011, 1)
(75 SE) Äriseadustiku ja sellega seonduvate teiste seaduste muutmise seadus (RT I, 02.11.2011, 1)
(73 SE) Kriminaalmenetluse seadustiku muutmise seadus
(63 SE) Kriminaalmenetluse seadustiku muutmise seadus
(48 SE) Töötajate üleühenduselise kaasamise seaduse muutmise seadus (RT I, 04.07.2011, 1)
(32 SE) Karistusseadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku muutmise seadus
(9 SE) Äriseadustiku ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus
Andis 15 korral arvamuse alljärgneva Vabariigi Valitsuse seisukoha suhtes:
8. Eesti seisukohad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu suhtes, millega kehtestatakse reeglid tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikuseks tunnustamiseks.
12. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu, millega luuakse Euroopa pangakonto arestimise määrus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades.
Andis Riigikohtu palvel 9 korral arvamuse allpool toodud sätete põhiseaduspärasuse kohta:
2. HKMS § 30 lg 2 p 2 ning 471 koostoimes MKS § 1361 lõikega 1 (01.01.09-31.12.10 kehtinud redaktsioon) põhiseaduspärasuse kohta viie erineva kohtumääruse alusel.(29.08.2011)
3. TsMS §182 lg 2 p 3 põhiseaduspärasuse kohta. (29.08.2011)
4. HKMS § 601, 741 lg 1 ja 742 ning TSMS § 695 tuleneva edasikaebeõiguse piirangu põhiseaduspärasuse kohta. (29.08.2011)
5. HKMS § 30 lg 2 p 2 ning § 47´lg 1 koostoimes MKS § 136 lg 1 põhiseaduspärasuse kohta. (19.09.2011)
1. Euroopa Liidu asjade komisjoni, põhiseaduskomisjoni ja õiguskomisjoni ühisistung arvamuse kujundamiseks Euroopa Komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule, mis käsitleb menetlusi, millega Euroopa Parlament kontrollib koostöös liikmesriikide parlamentidega Europoli tegevust (02.05.2011)
2. Ühisistung koos põhiseaduskomisjoniga, teemaks õiguskantsleri ettepanek nr 12 Jälitustoimingust teavitamise ja selle kontrolli kohta. (30.05.2011)
3. Põhiseaduskomisjoni, õiguskomisjoni ja julgeolekuasutuste järelvalve erikomisjoni ühisistung, kus õiguskantsler andis ülevaate-analüüsi isiku põhiõiguste järgimisest jälitustegevuses (rõhuasetusega teabevahetuse varjatud jälgimisele ja pealtkuulamisele).(09.06.2011)
4. Õiguskomisjoni ja põhiseaduskomisjoni ühisistung. Kohtumine õiguskantsler Indrek Teder`ga. Teema: Õiguskantsleri tegevuse ülevaade (26.09.2011)
Komisjonis toimunud aruteludele oli kaasatud järgnevate organisatsioonide esindajad:
• Eesti Advokatuur
• Justiitsministeerium
• Kaubandus-Tööstuskoda
• Maakohus
• Päästeamet
• Riigikogu riigikaitsekomisjon
• Riigikogu õigus- ja analüüsiosakond
• SA VEB
• Siseministeerium
• Tööandjate Keskliit
• vandeadvokaat Indrek Leppik
Lisaks kohtuti veel siseministri ning justiitsministriga, kes andsid ülevaate eelseisvatest plaanidest ning vastasid õiguskomisjoni liikmete küsimustele.
Toimusid ka arutelud teemadel maksude laekumine vs omandiõiguse riive (19.09.2011) ning teemal kaitsja osalemine kriminaalkohtumenetluses (10.10.2011).
Lisaks andis õiguskomisjon Riigikogu keskkonnakomisjoni palvel arvamuse kallasraja kasutamise kitsendamisega seotud küsimuses. (12.09.2011)
• Päästeameti Häirekeskus (18.04.2011)


text:
Erikohtud - Küpros
eesti keel ----- bulgaaria keel hispaania keel tšehhi keel taani keel saksa keel inglise keel prantsuse keel läti keel leedu keel ungari keel malta keel hollandi keel poola keel portugali keel rumeenia keel slovaki keel sloveeni keel soome keel rootsi keel
Võite saada sisu masintõlgitud versiooni. Võtke arvesse, et see võimaldab ainult teksti ligikaudset mõistmist. Lehekülje omanik ei vastuta masintõlgitud teksti kvaliteedi eest. eesti keel ----- bulgaaria keel hispaania keel tšehhi keel taani keel saksa keel inglise keel prantsuse keel läti keel leedu keel ungari keel malta keel hollandi keel poola keel portugali keel rumeenia keel slovaki keel sloveeni keel soome keel rootsi keel
Küprose Vabariigis tegutsevad järgmised erikohtud (Κυπριακή Δημοκρατία):
Perekonnakohus (Οικογενειακά Δικαστήρια)
Töövaidluste kohus (Δικαστήριο Εργατικών Διαφορών)
Üürilepingute kohus (Δικαστήριο Ελέγχου Ενοικιάσεων) ja sõjaväekohus (Στρατιωτικό Δικαστήριο).
Perekonnakohus
Perekonnakohtu ainupädevusse kuuluvad kohtuasjad, mis on seotud abielulahutuse, laste eestkoste, hooldusõiguse ja omandivaidlustega abikaasade vahel, kes on kreeka õigeusu kiriku liikmed.
Kui pooled kuuluvad mõnda muude Küprose usurühmitusse (armeenlased, maroniidid, roomakatoliku kiriku liikmed), on eespool nimetatud küsimustes pädev usurühmituste perekonnakohus.
Küproses on kolm perekonnakohut: üks Nikosia ja Kyrenia piirkonna jaoks, üks Limassoli ja Paphose piirkonna jaoks ja üks Larnaca ja Famagusta piirkonna jaoks. Samuti on üks usurühmituste perekonnakohus, mille tööpiirkond hõlmab kogu Küprost ja mis asub Nikosias.
Perekonnakohtus menetleb kohtuasju üks kohtunik, välja arvatud lahutusavalduse korral, mida menetleb kolmest kohtunikust koosnev kolleegium.
Töövaidluste kohus
Töövaidluste kohtu ainupädevusse kuuluvad kõik töövaidlused, mis on seotud töösuhte lõpetamisega, nagu hüvitise maksmine ebaõiglase vallandamise korral (välja arvatud juhul, kui taotletud summa ületab kahe aasta palga – sellisel juhul on pädev kohus piirkonnakohus), kompensatsioon töölt etteteatamata vabastamise eest, koondamistasu ja töölepingust tulenevad nõuded, nagu viitlaekumised, puhkusega seotud nõuded, 13. kuupalk või preemiad. Samuti on töövaidluste kohus pädev lahendama tsiviilasju, mis on seotud emade kaitse seadusega (Ο περί Προστασίας της Μητρότητας Νόμος), ebavõrdse kohtlemise ja seksuaalse ahistamisega töökohal ning vaidlustega kindlustuskassade (Ταμεία Πρόνοιας) ja nende liikmete vahel.
Töövaidluste kohus koosneb esimehest või kohtunikust, kes on vabariigi kohtutalituse liige (Δικαστική Υπηρεσία της Δημοκρατίας), ja kahest kaasistujast, kes nimetatakse tööandjate ja töövõtjate liitude soovitusel. Kaasisitujatel on ainult nõuandev roll.
Küproses tegutseb praegu kolm töövaidluste kohut, mis asuvad Nikosias, Limassolis ja Larnacas.
Üürilepingute kohus
Üürilepingute kohus on pädev lahendama vaidlusi seoses üürile antud kinnisvara omandiõiguse taastamise ja õiglase üüri kindlaksmääramisega ning muid võimalikke asjaomaseid vaidlusi.
Iga üürilepingute kohus (praegu on neid kolm) koosneb esimehest, kes on kohtunikkonna liige, ja kahest kaasistujast, kelle nimetavad ametisse üürnike ja omanike ühingud. Kaasistujatel on ainult nõuandev roll.
Sõjaväekohus
Sõjaväekohus on pädev menetlema süütegusid, mille on toime pannud sõjaväelased rikkudes sõjaväe kriminaalseadustikku (Στρατιωτικός Ποινικός Κώδικας), rahvuskaardi seadust (Ο περί Εθνικής Φρουράς Νόμος), kriminaalseadustikku (Ποινικός Κώδικας) või mõnda muud seadust, sõltumata ettenähtud karistusest. Samuti võib sõjaväekohus menetleda kaebusi eraisikute vastu, kui see on ette nähtud sõjaväe kriminaalseadustiku või mõne muu seadusega.
Kui süüdistataval on vähemalt koloneli auaste, moodustatakse sõjaväekohus samal põhimõttel kui vandekohus.
Kohtu esimees on kohtunik, kes on vabariigi kohtutalituse liige. Kohtu koosseisu kuuluvad ka kaks sõjaväelast, kelle nimetab kõrgem kohtunõukogu (Ανώτατο Δικαστικό Συμβούλιο), kuid neil on on ainult nõuandev roll.
Haldusakti tühistamise avaldus tuleb esimeses astmes esitada ühele ülemkohtu kohtunikule ning edasikaebus viiest kohtunikust koosnevale kolleegiumile.
Kohtute andmebaasid
Ametlik kohtute andmebaas puudub. Olemas on mitmeid eraveebisaite, millest osa saab kasutada tasu eest ja osadele on juurdepääs tasuta.
Andmebaasid sisaldavad teavet kohtuotsuste ja esmase õiguse aktide kohta.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


text:
URANTIA RAAMAT, 123. Kiri. Jeesuse varane lapseiga
URANTIA RAAMAT - 123. Kiri. Jeesuse varane lapseiga
123. Kiri. Jeesuse varane lapseiga
§ 1. Tagasi Naatsaretis
§ 2. Viies eluaasta (2. a eKr)
§ 3. Kuuenda eluaasta sündmused (1. a eKr)
§ 4. Seitsmes eluaasta (1. a pKr)
§ 5. Koolipäevad Naatsaretis
§ 6. Tema kaheksas eluaasta (2. a pKr)
123:0.1 (1355.1) ET PETLEMMAS viibimine tekitas kindlusetus- ja ärevustunnet, võõrutas Maarja lapse alles siis, kui nad olid turvaliselt Aleksandriasse jõudnud ja perekond sai taas tavalist igapäevaelu elada. Nad elasid sugulaste juures ja Joosep suutis oma peret ise ülal pidada, sest leidis peagi pärast saabumist tööd. Ta töötas mitu kuud puusepana, kuni edutati suure ühiskondliku hoone ehitusel töötava töölisterühma meistriks. See uus kogemus andis talle mõtte hakata Naatsaretti naastes ehitusettevõtjaks.
123:0.2 (1355.2) Neil Jeesuse abitu lapseea varajastel aastatel valvas Maarja pidevalt ja hoolikalt, et lapsega ei juhtuks midagi, mis võiks ta heaolu ohustada või tema tulevase missiooni täitmist takistada: ükski ema pole kunagi olnud rohkem oma lapsele pühendunud. Kodus, kuhu Jeesus kasvama sattus, oli veel kaks temaealist ja lähematel naabritel veel kuus peaaegu temavanust last, kes olid talle sobivad mängukaaslased. Algul soovis Maarja Jeesust rohkem enda läheduses hoida. Ta kartis, et poisiga võib midagi juhtuda, kui tal lastakse aias teiste lastega mängida, aga Joosep suutis sugulaste abiga ema veenda, et nii jääks Jeesus ilma kasulikust võimalusest õppida omavanuste lastega kohanemist. Ja mõistes, et ülearune hoolitsus ja tavatu kaitse võib Jeesuse iseteadlikuks ja enesekeskseks muuta, oli Maarja lõpuks nõus laskma tõotatud lapsel kasvada samamoodi, nagu kasvasid kõik teised lapsed; ja kuigi ta sellest otsusest kinni pidas, oli ta alati valvel, kui lapsed majas või aias mängisid. Ainult armastav ema teab, missugust koormat Maarja südames kandis, muretsedes kõigi nende varase lapseea aastate jooksul oma poja turvalisuse eest.
123:0.3 (1355.3) Kahel Aleksandrias viibitud aastal oli Jeesuse tervis hea ja ta kasvas normaalselt. Sellest, et Jeesus on „tõotatud laps”, kõneldi ainult vähestele tuttavatele ja sugulastele. Üks Joosepi sugulastest avaldas selle saladuse mõnedele oma tuttavatele Memphises, kaugetel aegadel elanud Ehnatoni järeltulijatele, ja need kogunesid enne Joosepi pere tagasipöördumist Palestiinasse koos Aleksandria usklike väikese rühmaga Joosepi sugulasest heategija paleetaolisse majja, et naatsaretlaste perele õnne kaasa soovida ja lapsele austust avaldada. Kokkutulnud kinkisid Jeesusele täieliku kogu heebrea pühakirjade kreekakeelseid tõlkeid. Ent see anti Joosepi kätte alles siis, kui nad Maarjaga olid lõplikult tagasi lükanud oma Memphise ja Aleksandria tuttavate kutse Egiptusesse jääda. Need uskujad olid seisukohal, et tõotatud laps saaks Aleksandrias elades maailmale tunduvalt suuremat mõju avaldada kui üheski Palestiina paigas. Nende veenmiste tõttu viibis lahkumine Palestiinasse mõnda aega pärast seda, kui nad olid kuulnud Herodese surmast.
123:0.4 (1356.1) Lõpuks lahkusid Joosep ja Maarja Aleksandriast oma tuttava Ezraeoni laeval, mis suundus Joppasse ja jõudis sellesse sadamasse augusti lõpus 4. a eKr. Nad läksid otse Petlemma, kus arutasid kogu septembrikuu jooksul oma tuttavate ja sugulastega, kas sinna jääda või Naatsaretti naasta.
123:0.5 (1356.2) Maarja polnud kunagi päriselt loobunud mõttest, et Jeesus peaks kasvama üles Taaveti linnas Petlemmas. Joosep aga ei uskunudki tõeliselt, et nende pojast saab Iisraeli kuninglik vabastaja. Pealegi teadis ta, et ei põlvne tegelikult Taavetist; et ta oli arvatud Taaveti järeltulijate hulka vaid seepärast, et üks tema esivanematest oli Taaveti põlvnemisliini lapsendatud. Maarja pidas Taaveti linna muidugi kõige sobivamaks kohaks, kus uut Taaveti trooni taotlejat kasvatada, kuid Joosep eelistas riskida pigem Herodes Antipasega kui tema venna Arhelaosega. Ta kartis, et lapsel pole Petlemmas ega üheski teises Juudamaa linnas turvaline, ning oletas, et Arhelaos jätkab oma isa Herodese ähvardavat poliitikat tõenäolisemalt kui Antipas Galileas. Lisaks kõigile neile põhjustele pidas Joosep Galilead lapse kasvatamiseks ja talle hariduse andmiseks igati paremaks kohaks, kuid tal kulus Maarja vastuväidete kummutamiseks kolm nädalat.
123:0.6 (1356.3) Esimeseks oktoobriks oli Joosep Maarjat ja kõiki nende tuttavaid veennud, et neil on kõige õigem Naatsaretti minna. Nii lahkusidki nad oktoobri algul 4. a eKr Petlemmast ja rändasid Lüdda ja Skythopolise kaudu Naatsaretti. Nad alustasid teed ühel pühapäeva varahommikul, Maarja koos lapsega uue veolooma seljas, Joosep koos viie neid saatva sugulasega jalgsi, sest Joosepi sugulased ei lubanud neil üksi Naatsaretti reisida. Nad kartsid minna Galileasse Jeruusalemma ja Jordani oru kaudu ning ükski läänepoolne tee ei olnud päris ohutu kahele üksikule reisijale, kellel oli kaasas väike laps.
1. Tagasi Naatsaretis
123:1.1 (1356.4) Reisi neljandal päeval jõudis reisiseltskond ohutult sihtkohta. Nad saabusid ette teatamata oma koju Naatsaretis, kus oli enam kui kolm aastat elanud üks Joosepi abielus vend, kes oli neid nähes tõesti üllatunud: nad olid oma asju nii vaikselt ajanud, et ei Joosepi ega Maarja perekond teadnud, et nad on üldse Aleksandriast lahkunud. Järgmisel päeval kolis Joosepi venna perekond majast välja ja Maarja seadis end esimest korda pärast Jeesuse sündi oma väikse perega sisse, et tunda rõõmu elust omaenese kodus. Vähem kui nädala pärast sai Joosep puusepana tööd ja nad olid ülimalt õnnelikud.
123:1.2 (1356.5) Nende Naatsaretti tagasi jõudes oli Jeesus umbes kolm aastat ja kaks kuud vana. Ta oli kõigil rännakutel hästi vastu pidanud, tal oli suurepärane tervis ja ta oli täis lapselikku põnevust ja rõõmu oma kodust, kus ringi joosta ja ennast mõnusalt tunda. Samas tundis ta suurt puudust oma Aleksandriasse jäänud mängukaaslastest.
123:1.3 (1356.6) Teel Naatsaretti oli Joosep Maarjat veennud, et poleks tark levitada nende Galilea tuttavate ja sugulaste seas juttu Jeesusest kui tõotatud lapsest. Nad leppisid kokku, et hoiduvad seda kellelegi mainimast. Nad pidasid mõlemad truult oma lubadust.
123:1.4 (1357.1) Jeesuse kogu neljandat eluaastat iseloomustasid normaalne füüsiline areng ning ebatavaline vaimne aktiivsus. Ta sai väga lähedaseks peaaegu omavanuse naabripoisiga, kelle nimi oli Jaakob. Jeesus ja Jaakob mängisid alati rõõmsalt koos ja suureks kasvades said neist head sõbrad ning ustavad kaaslased.
123:1.5 (1357.2) Järgmine tähtis sündmus selles Naatsareti peres oli teise lapse Jaakobuse sünd 2. aprilli varajasel hommikutunnil 3. a eKr. Mõte väikevenna olemasolust tekitas Jeesuses elevust ja ta võis tundide kaupa seista ning imiku väikelapsetoiminguid jälgida.
123:1.6 (1357.3) Sama aasta kesksuvel ehitas Joosep küla allika ja karavanide peatuspaiga lähedale väikese töökoja. Pärast seda tegi ta igapäevast puusepatööd juba väga vähe. Tema juures töötasid ta kaks venda ja veel mitu meistrimeest, keda ta saatis tööle, jäädes ise töökotta kaelkooke ja atru ning muud puutööd tegema. Ta töötas ka naha, köite ja lõuendiga. Kasvuaastatel veetis Jeesus pärast kooli töökojas isa tööd vaadates ja neljast maailmanurgast tulnud karavanijuhtide ja reisijate vestlusi ning kuulujutte kuulates umbes sama palju aega kui ema kodustes töödes abistades.
123:1.7 (1357.4) Sama aasta juulis kuu aega enne Jeesuse nelja-aastaseks saamist, levis kõikjal Naatsaretis karavanireisijate toodud raske kõhuhaigus. Maarja kartis nii väga Jeesuse haigestumist, et pakkis laste asjad kokku ja põgenes maale oma venna juurde, kes elas mitu kilomeetrit Naatsaretist lõuna pool Saridi lähedal Megiddosse viiva tee ääres. Nad olid Naatsaretist ära üle kahe kuu; Jeesusele meeldis seal väga, see oli tema esimene taluelukogemus.
2. Viies eluaasta (2. a eKr)
123:2.1 (1357.5) Veidi enam kui aasta pärast Naatsaretti naasmist jõudis väike Jeesus ikka, mil tal tuli teha oma esimene täiesti isiklik ja siiras kõlbeline otsus; siis asus temasse elama Mõttekohandaja, Paradiisi-Isa jumalik kingitus, kes oli enne teeninud Machiventa Melkisedekit ja omandanud sel moel kogemuse tegutsemisest koos surelikuülese olendiga, kes on kehastunud ja elab surelikus ihus. See sündmus toimus 11. veebruaril 2. a eKr. Jeesus ei olnud jumaliku Järelevaataja saabumisest rohkem teadlik kui miljonid teised lapsed, kelle sisimasse on enne ja pärast seda päeva asunud samamoodi Mõttekohandaja, et täita nende meel vaimsusega ja töötada nende arenemisjärgus surelike hingede igavese ellujäämise nimel.
123:2.2 (1357.6) Sel veebruaripäeval lõppes Universumi Valitsejate otsene isiklik järelevalve lapseks kehastunud Miikaeli puutumatuse üle. Sellest ajast pidi Jeesuse kehastumise kulg ja kaitse jääma tema sisimas elava Kohandaja ja kaitseseeravite hooleks. Aeg-ajalt lisandus neile ka keskteeliste hoolitsus, kellele selle planeedi juhid olid kindlad ülesanded andnud.
123:2.3 (1357.7) Selle aasta augustis sai Jeesus viieaastaseks ja me nimetame seda aastat seepärast tema elu viiendaks (kalendri)aastaks. Sellel aastal, 11. juuli öösel 2. a eKr, veidi enam kui kuu aega enne tema viiendat sünnipäeva, valmistas Jeesusele suurt rõõmu õde Mirjami sünd. Järgmisel õhtul oli Jeesusel pikk jutuajamine oma isaga sellest, mil viisil erinevad elusolendiliigid üksikolenditena maailma sünnivad. Jeesuse varaseima hariduse kõige väärtuslikum osa pärines tema vanematelt, kes vastasid tema arukatele ja uurivatele küsimustele. Joosep püüdis alati korralikult oma kohust täita ja võttis poisi arvukatele küsimustele vastamist tõsiselt ning varus selleks piisavalt aega. Viiendast kümnenda eluaastani oli Jeesus üksainus suur küsimärk. Joosep ja Maarja ei osanud küll alati lapse küsimustele vastata, kuid arutasid need iga kord põhjalikult läbi ja püüdsid teda kõikvõimalikel muudel viisidel aidata tema püüdlustes leida rahuldav lahendus ta erksas meeles tekkinud probleemile.
123:2.4 (1358.1) Pärast Naatsaretti tagasipöördumist oli nende perel olnud palju tegemist ja Joosepil uue töökoja ehitamisega ning ettevõtte taaskäivitamisega tavalisest rohkem tööd. Ta oli sellega nii seotud olnud, et polnud leidnud aega Jaakobusele hälligi meisterdada, kuid ammu enne Mirjami sündi oli asi paranenud, nii et tüdruk sai väga mugava hälli, milles ta tundis end mõnusalt nagu pesas, kui kogu pere teda imetles. Lapsena osales Jeesus innukalt kõigis harilikes igapäevastes kodustes ettevõtmistes. Ta tundis oma väikevennast ja -õest suurt rõõmu ning oli Maarjale nende eest hoolitsemisel suureks abiks.
123:2.5 (1358.2) Tol ajal oli paganlikus maailmas vähe kodusid, mis suutsid anda lapsele parema intellektuaalse, kõlbelise ja usulise koolituse kui Galilea juutide kodud. Juutidel oli oma laste kasvatamiseks ja neile hariduse andmiseks süstemaatiline programm. Nad jagasid lapse elu seitsmesse etappi:
123:2.6 (1358.3) 1. vastsündinu, esimesest kaheksanda elupäevani;
123:2.7 (1358.4) 2. rinnalaps;
123:2.8 (1358.5) 3. võõrutatud laps;
123:2.9 (1358.6) 4. emast sõltuvuse periood viienda eluaasta lõpuni;
123:2.10 (1358.7) 5. lapse iseseisvuse algus, poja puhul siirdub vastutus tema hariduse eest isale;
123:2.11 (1358.8) 6. nooruk või neiu;
123:2.12 (1358.9) 7. noor mees või naine.
123:2.13 (1358.10) Galilea juutide tava järgi vastutas viienda sünnipäevani lapse koolituse eest ema, kui oli tegemist poisslapsega, hakkas poisi hariduse eest sealtmaalt vastutama isa. Seega jõudis Jeesus sel aastal Galilea juudi perekonna lapse elujärgu viiendasse etappi ja 21. augustil 2. a eKr andis Maarja tema edasise õpetamise ametlikult Joosepile üle.
123:2.14 (1358.11) Kuigi Jeesuse intellektuaalse ja usulise hariduse eest oli nüüd otseselt vastutav Joosep, oli ema poja kodusest õppetööst ikkagi huvitatud. Ta õpetas teda tundma koduaeda igast küljest ümbritsevatel müüridel kasvavaid viinamarju ja muid taimi ning nende eest hoolitsema. Ta pani maja katusele (suvisesse magamistuppa) madalad liivakastid, millesse Jeesus joonistas maakaarte ja kus harjutas esimesi aramea, kreeka ja hiljem heebrea tekste kirjutama, sest ta õppis aja jooksul kõigis neis keeltes lugema, kirjutama ja soravalt rääkima.
123:2.15 (1358.12) Jeesus paistis olevat füüsiliselt peaaegu täiuslik ja ka emotsionaalselt normaalselt arenev laps. Elu viienda (kalendri)aasta teisel poolel olid tal kerged seedehäired, mis oli tema esimene suurem haigus.
123:2.16 (1359.1) Joosep ja Maarja rääkisid sageli oma vanima lapse tulevikust, aga kui te oleksite seal ise viibinud, oleksite näinud vaid tavalise terve ja muretu, kuid oma aja ning koha kohta erakordselt uudishimuliku lapse üleskasvamist.
3. Kuuenda eluaasta sündmused (1. a eKr)
123:3.1 (1359.2) Jeesus oli omandanud oma ema abiga juba aramea keele galilea murde, nüüd hakkas isa talle kreeka keelt õpetama. Maarja oskas kreeka keelt vähe, kuid Joosep rääkis soravalt nii aramea kui ka kreeka keelt. Kreeka keele õpikuna kasutasid nad heebrea pühakirja — seaduste ja prohvetite raamatute, samuti laulude täielikku kogu, mis neile Egiptusest lahkumisel oli kingitud. Kogu Naatsaretis oli ainult kaks pühakirja täielikku kreekakeelset koopiat ja see, et üks neist oli puusepa perekonnas, tegi Joosepi kodust paljukülastatud koha ning võimaldas Jeesusel kasvades kohata peaaegu lõputu vooluna saabuvaid tõsiseid õppureid ja siiraid tõeotsijaid. Enne selle aasta lõppu oli Jeesus hindamatu käsikirja oma valdusesse võtnud, sest talle oli tema kuuendal sünnipäeval öeldud, et selle püha raamatu on talle kinkinud tema tuttavad ja sugulased Aleksandriast. Üsna pea oskas ta seda juba vabalt lugeda.
123:3.2 (1359.3) Jeesuse noorusea esimene vapustus saabus siis, kui ta polnud veel kuueaastanegi. Talle oli tundunud, et ta isa — või vähemalt emaga koos — teab kõike. Seega võite kujutleda uudishimuliku lapse üllatust, kui ta küsis oma isalt äsjatoimunud kerge maavärina põhjust ja kuulis Joosepit ütlemas: „Mu poeg, ma tõesti ei tea.” Jeesuse avastusest, et tema maised vanemad ei ole ülitargad ega kõiketeadvad, sai alguse kauakestev ja häiriv pettumus.
123:3.3 (1359.4) Joosep mõtles algul Jeesusele öelda, et maavärina tekitas Jumal, aga hetke järele mõelnud, sai ta aru, et niisugune vastus võib esile kutsuda uusi ja veelgi enam kimbatust valmistavaid küsimusi. Isegi Jeesuse varases lapseeas oli tema küsimustele füüsiliste ja sotsiaalsete nähtuste kohta väga raske mõtlematult vastata, et need on kas Jumalast või kuradist. Jeesus oli pikka aega nõus pidama õpetust headest ja kurjadest vaimudest, mida juudi rahvas valdavalt uskus, intellektuaalsete ja vaimsete nähtuste võimalikuks seletuseks, kuid hakkas üsna varakult kahtlema, kas need nähtamatud mõjud põhjustavad maailmas ka füüsilisi loodusnähtusi.
123:3.4 (1359.5) Enne Jeesuse kuueaastaseks saamist, varasuvel 1. a eKr, tulid Naatsareti perekonda külastama Sakarias ja Eliisabet oma poja Johannesega. Jeesusele ja Johannesele oli see nende mäletamist mööda esimene külaskäik õnnelikuks ajaks. Kuigi külalised said jääda vaid mõneks päevaks, rääkisid vanemad omavahel paljudest asjadest, kaasa arvatud poegade tulevikku puudutavatest plaanidest. Sel ajal mängisid poisid ise maja katusel liiva sees klotsidega ja veetsid lõbusalt aega nagu poisid ikka.
123:3.5 (1359.6) Kohtunud Johannesega, kes pärines Jeruusalemma lähedalt, hakkas Jeesus tundma ebatavaliselt suurt huvi Iisraeli ajaloo vastu ja uurima üksikasjalikult hingamispäevariituste, sünagoogide jutluste ning ikka ja jälle toimuvate mälestuspühade tähendust. Ta isa seletas talle kõigi nende pühade tähtsust. Esimene neist oli kesktalvine pidulik valgustepüha, mis kestis kaheksa päeva, kusjuures alustati ühe küünla süütamisest ja igal õhtul lisati uus küünal. Sellega mälestati templi pühitsemist pärast seda, kui Juudas Makkabi taastas templis Moosese seaduste järgi toimunud teenistused. Järgmine oli juutide varakevadine rõõmupüha puurim, Estri ja tema kaudu Iisraeli vabanemise püha. Sellele järgnes pidulik paasapüha, mida täiskasvanud pühitsesid võimaluse korral alati Jeruusalemmas, lapsed aga pidasid kodus meeles, et kogu nädala ei tohi süüa hapendatud leiba. Edasi tuli uudseviljapüha; ja viimane, kõige pühalikum, oli uusaastapäev, lepituspüha. Kuigi Jeesuse noorel meelel oli neist pühadest ja kommetest kohati raske aru saada, mõtles ta nende üle tõsiselt ja osales siis innukalt lehtmajadepüha pidustustes, mis oli kogu juudi rahvale iga-aastane puhkuseaeg, mil nad elasid väljas lehtonnides ja andusid rõõmudele ning naudingutele.
123:3.6 (1360.1) Joosepile ja Maarjale valmistasid sel aastal muret Jeesuse palved. Poiss soovis rääkida oma taevase Isaga peaaegu samamoodi nagu oma maise isa Joosepiga. See kõrvalekaldumine pühalikumast ja aupaklikumast suhtlemisest Jumalusega ajas tema vanemaid, eriti ema veidi segadusse, kuid nad ei suutnud poissi veenda ennast muutma; ta palvetas nii, nagu talle oli õpetatud, ja pärast seda soovis „lihtsalt oma taevase Isaga veidi vestelda”.
123:3.7 (1360.2) Sama aasta juunis andis Joosep oma töökoja Naatsaretis vendadele üle ja alustas ametlikult tegevust ehitusettevõtjana. Enne aasta lõppu oli pere sissetulek enam kui kolmekordistunud. Naatsareti peret ei pitsitanud kuni Joosepi surmani enam kunagi vaesus. Pere kasvas üha suuremaks ja kulutas palju raha lisaharidusele ning reisidele, kuid Joosepi suurenevad sissetulekud pidasid kasvavate kulutustega alati sammu.
123:3.8 (1360.3) Paaril järgmisel aastal tegi Joosep üsna palju tööd Kaanas, (Galilea) Petlemmas, Magdalas, Nainis, Sepphorises, Kapernaumas ja Een-Dooris ning ehitas üsna palju ka Naatsaretis ja selle ümbruses. Kui Jaakobus oli juba piisavalt suur, et ema kodus aidata ja nooremate laste eest hoolitseda, rändas Jeesus sageli koos isaga neisse ümbruskonna linnadesse ja küladesse. Jeesus oli väga tähelepanelik ja sai neilt reisidelt palju praktilisi teadmisi, talletades usinalt mällu tähelepanekuid inimese ja tema maapealse eluviisi kohta.
123:3.9 (1360.4) Sel aastal suutis Jeesus oma tugevaid tundeid ja impulsse paremini kohandada perekondliku koostöö ja koduse distsipliini vajadustega. Maarja oli armastav ema, kuid nõudis üsna ranget distsipliini. Joosepil oli Jeesuse üle suurem mõjuvõim, ta tavatses poisiga istet võtta ja selgitada talle põhjalikult, miks kogu pere heaolu ja rahu nimel on vaja isiklikke soove distsipliiniga ohjeldada. Kui Jeesusele oli olukorda selgitatud, oli ta alati arukalt nõus koostööd tegema ning vanemate soove ja perekonnas kehtivaid reegleid austama.
123:3.10 (1360.5) Oma vaba aja — kui polnud vaja majapidamises ema aidata — veetis ta päeval lilli ja muid taimi ning öösiti tähti uurides. Vanemaid tegi ärevaks tema kalduvus lamada selili ja vaadata imetledes tähistaevast veel kaua pärast selle kordaarmastava Naatsareti pere tavalist magamaminekuaega.
4. Seitsmes eluaasta (1. a pKr)
123:4.1 (1361.1) See oli Jeesuse elus tõesti sündmusterikas aasta. Jaanuari algul oli Galileas tugev lumetorm. Mahasadanud lumekiht oli üle poole meetri paks ja see oli suurim lumesadu, mida Jeesus oma elu jooksul üldse nägi, ning üks paksemaid lumikatteid Naatsaretis saja aasta jooksul.
123:4.2 (1361.2) Juudi laste mängud olid Jeesuse ajal üsna piiratud, lapsed matkisid oma mängudes liigagi sageli täiskasvanute tõsisemaid tegemisi. Nad mängisid palju pulmi ja matuseid, sageli nähtud vaatemängulisi tseremooniaid. Nad tantsisid ja laulsid, kuid neil oli vähe organiseeritud mänge, mida on mänginud hilisemate aegade lapsed.
123:4.3 (1361.3) Jeesus mängis koos ühe naabripoisiga ja hiljem vend Jaakobusega meeleldi puusepatöökoja taganurgas, kus oli nende jaoks palju laaste ja puuklotse. Jeesusel oli raske aru saada, miks osa mänge on sabati ajal keelatud, kuid ta täitis alati oma vanemate soovi. Tal oli oma ajastu ja põlvkonna tingimustes vähe võimalusi oma tugevat nalja- ja mängusoont välja elada, kuid neljateistkümnenda eluaastani oli ta enamasti rõõmsameelne ja muretu.
123:4.4 (1361.4) Maarjal oli maja kõrval asuva lauda peal tuvila ja tuvide müügist teenitud kasumi annetasid nad erilisse Jeesuse hallatud heategevusfondi, kui olid rahast maha arvanud kümnise ja maksnud selle sünagoogi ametnikule.
123:4.5 (1361.5) Ainus tõeline õnnetus, mis Jeesusega selle ajani oli juhtunud, oli allakukkumine tagaõue kivitrepist, mis viis lõuendist katusega magamistuppa. See juhtus juulikuus, ootamatult idast saabunud liivatormi ajal. Peent liiva tuiskavad kuumad tuuled puhusid tavaliselt vihmahooajal, eriti märtsis ja aprillis. Juulis oli niisugune torm erakordne sündmus. Tormi puhkedes mängis Jeesus nagu ikka katusel, sest see oli kuival aastaajal tema tavaline mängukoht. Kui ta hakkas trepist alla minema, pimestas liiv teda ja ta kukkus. Pärast seda õnnetusjuhtumit ehitas Joosep trepile mõlemale poole käsipuu.
123:4.6 (1361.6) Seda õnnetust polnud kuidagi võimalik ära hoida. Hooletuses ei saanud süüdistada keskteelistest ajalikke kaitsjaid, poisi juurde valvama määratud üht esmast ja üht teisest keskteelist, süüdi polnud ka kaitseseeravid. Seda lihtsalt ei saanud vältida. Kuid see kerge õnnetus, mis juhtus Joosepi Een-Dooris viibimise ajal, tekitas Maarjas nii suurt ärevust, et ta püüdis Jeesust mitu kuud endale väga lähedal hoida, kuigi see polnud eriti tark tegu.
123:4.7 (1361.7) Taevased isiksused ei sekku omavoliliselt ainelistesse õnnetustesse, igapäevastesse füüsilise iseloomuga juhtumistesse. Tavalises olukorras saavad tõotatud mees- ja naisisikute kaitsmiseks sekkuda ainelistesse tingimustesse ainult keskteelised ja ka need olendid võivad seda teha ainult erandkorras kõrgemalt saadud konkreetse korralduse põhjal.
123:4.8 (1361.8) See oli aga vaid üks mitmest väiksemast õnnetusest, mis selle uudishimuliku ja seiklushimulise noormehega juhtus. Kui kujutlete ühe tavalise aktiivse poisi lapsepõlve ja noorusiga, oskate üsna hästi arvata, kui palju muret ta oma vanematele, eriti emale tekitas.
123:4.9 (1362.1) Naatsareti pere neljas liige Joosep sündis kolmapäeva, 16. märtsi hommikul 1. a pKr.
5. Koolipäevad Naatsaretis
123:5.1 (1362.2) Jeesus oli nüüd seitsmeaastane ja selles vanuses pidid juudi lapsed hakkama sünagoogikoolides ametlikult haridust omandama. Selle aasta augustis algaski Jeesusel Naatsaretis sündmusrikas kooliaeg. Poiss luges, kirjutas ja rääkis juba soravalt kaht keelt, aramea ja kreeka keelt. Nüüd tuli tal õppida lugema, kirjutama ja rääkima heebrea keelt. Ta ootas eesseisvat koolielu tõesti innukalt.
123:5.2 (1362.3) Jeesus käis kolm aastat — kuni kümneaastaseks saamiseni — Naatsareti sünagoogi algkoolis. Nende kolme aasta jooksul uuris ta heebrea keeles kirja pandud Seadusteraamatu põhialuseid. Järgmised kolm aastat veetis ta edasijõudnute koolis ja õppis valjusti korrates pähe pühade seaduste sügavamaid õpetusi. Ta lõpetas sünagoogikooli oma kolmeteistkümnendal eluaastal, mil sünagoogi juhid andsid ta tema vanematele üle haritud ja „käsuseadusi tundva pojana”, kes oli nüüdsest Iisraeli riigi vastutusvõimeline kodanik, millega kaasnes õigus osaleda Jeruusalemmas paasapüha pidustustel. Tol aastal käiski Jeesus koos oma isa ja emaga esmakordselt paasapühal.
123:5.3 (1362.4) Õpilased istusid Naatsareti koolis poolkaares põrandal; õpetaja, hazan, sünagoogi ametnik istus aga nende vastas. Nad alustasid Kolmandast Moosese raamatust, seejärel õppisid teisi seaduseraamatuid ja uurisid prohvetite raamatuid ning psalme. Naatsareti sünagoogil oli pühakirjade täielik heebreakeelne kogu. Kuni kaheteistkümnenda eluaastani ei õpitud midagi muud kui pühakirju. Suvekuudel olid koolipäevad palju lühemad.
123:5.4 (1362.5) Jeesusest sai õige kiiresti meisterlik heebrea keele tundja ja kui Naatsaretis ei viibinud parajasti mõnda tähtsat külalist, paluti tal tema nooruses sageli sabatiteenistusele kogunenud usklikele heebreakeelset pühakirja ette lugeda.
123:5.5 (1362.6) Neil sünagoogikoolidel polnud muidugi mingeid õpikuid. Õpetamine toimus nii, et hazan ütles lause ja õpilased kordasid seda kooris. Kui õpilane sai kasutada kirjalikke seaduseraamatuid, õppis ta neist valjusti lugedes ja pidevalt korrates.
123:5.6 (1362.7) Lisaks ametlikule koolitarkusele hakkas Jeesus aimu saama ka maailma igast nurgast saabuvate inimeste loomusest, sest tema isa töökojas käis inimesi paljudest maadest. Vanemaks saades vestles ta vabalt karavanireisijatega, kes allika ääres puhkasid ja einestasid. Hea kreeka keele oskajana polnud tal karavanireisijate ja -juhtidega suhtlemisel peaaegu üldse raskusi.
123:5.7 (1362.8) Naatsaret oli karavanitee vahejaam ja reisiteede ristumispunkt, selle elanikkond oli suures osas paganlik; samal ajal tunti seda laialt kui juudi traditsiooniliste seaduste liberaalse tõlgendamise keskust. Galileas suhtlesid juudid paganatega vabamalt, kui Juudamaal tavaks oli. Naatsareti juudid tõlgendasid aga sotsiaalseid piiranguid, mis põhinesid kartusel end paganatega kokku puutudes rüvetada, liberaalsemalt kui üheski teises Galilea linnas. Ning neis tingimustes levis Jeruusalemmas ütlus: „Mis võib küll Naatsaretist head tulla?”
123:5.8 (1363.1) Oma moraalsed tõekspidamised ja vaimukultuuri omandas Jeesus põhiliselt kodus. Hazanilt sai ta suure osa intellektuaalsest ja teoloogilisest haridusest. Kuid oma tõelise hariduse — meele ja südame valmisoleku raskete eluprobleemidega silmitsiseismiseks — sai ta kaasinimestega suhtlemisest. Just see lähedane suhe teiste inimestega, nii noorte kui vanade, nii juutide kui paganatega andis talle võimaluse inimkonda tundma õppida. Jeesus oli omandanud oskuse inimesi täielikult mõista ja ustavalt armastada.
123:5.9 (1363.2) Oma sünagoogiaastatel oli ta hiilgav õpilane, tema suureks eeliseks oli kolme keele valdamine. Kui Jeesus koolis kursuse lõpetas, märkis Naatsareti hazan Joosepile, et ilmselt õppis tema Jeesuse uurivatest küsimustest rohkem, kui suutis ise poisile õpetada.
123:5.10 (1363.3) Jeesus õppis oma kooliaastatel palju uut ja sai suurt innustust sünagoogis toimunud sabatijutlustest. Tavaliselt paluti sabatiks Naatsaretti saabunud tähtsaid külalisi sünagoogis esineda. Kasvades kuulis Jeesus paljusid suuri mõtlejaid kogu juudi maailmast oma seisukohti esitamas, sealhulgas paljusid sugugi mitte ortodoksseid juute, sest Naatsareti sünagoog oli eesrindlik ja liberaalne heebrea mõtte ning kultuuri keskus.
123:5.11 (1363.4) Kui lapsed seitsmeaastaselt kooli astusid (juudid olid just kehtestanud kohustusliku hariduse seaduse), oli tavaks, et nad valisid endale „sünnipäevateksti”, omamoodi kuldreegli, millest õpingute ajal juhinduti ja mis sai kolmeteistkümneaastaselt kooli lõpetades sageli lahti räägitud. Jeesus oli valinud teksti prohvet Jesajalt: „Issanda Jumala Vaim on minu peal, sest Issand on mind võidnud; ta on mind läkitanud viima rõõmusõnumit alandlikele, parandama neid, kel murtud süda, kuulutama vabastust vangidele ja avama vaimupimedate silmi.”
123:5.12 (1363.5) Naatsaret oli üks heebrea rahva kahekümne neljast preestrite keskusest. Ent Galilea preesterkond tõlgendas traditsioonilisi seadusi liberaalsemalt kui Juuda kirjatargad ja rabid. Naatsaretis oldi ka sabati pidamisel vabameelsemad. Seepärast tavatses Joosep viia Jeesuse sabati pärastlõunal jalutama ja üks nende lemmikretki oli ronimine kõrgele mäele nende kodu lähedal, sest sealt avanes panoraamne vaade kogu Galileale. Loodes nägid nad selgetel päevadel pikka järveni ulatuvat Karmeli mäe ahelikku ja Jeesus kuulis korduvalt oma isa jutustamas lugu Eelijast, ühest esimesest heebrea prohvetite pikas reas, kes tegi etteheiteid Ahabile ja paljastas Baali preestreid. Põhja pool kõrgus majesteetlikus hiilguses Hermoni mäe lumine tipp, mis hõivas kogu silmapiiri: ülemised nõlvad särasid peaaegu kilomeetri ulatuses igilumes. Kaugel idas võisid nad eristada Jordani orgu ja taamal Moabi kaljumägesid. Lõunas ja idas võisid nad näha ka Kreeka-Rooma Dekapolise linnu sealsete amfiteatrite ja uhkeldavate templitega, kui päike nende marmormüüridele paistis. Jäänud sinna päikeseloojanguni, eristas nende silm kaugel Vahemerel seilavaid laevu.
123:5.13 (1364.1) Jeesus nägi neljast suunast karavane looklemas Naatsaretti ja linnast välja ning lõuna pool Esdraeloni avarat ja viljakat tasandikku, mis laius Gilboa mäe ja Samaaria poole.
123:5.14 (1364.2) Kui nad ei roninud kõrgemale kauget maastikku vaatama, siis jalutasid nad, jälgides, kuidas loodus aastaaegade vaheldudes oma ilmet muudab. Jeesuse varaseim väljaspool kodu saadud õpetus kätkes aupaklikku ja osavõtlikku suhtumist loodusesse.
123:5.15 (1364.3) Enne kaheksa-aastaseks saamist tundsid Jeesust kõik Naatsareti emad ja noored naised, kes olid teda kohanud ja temaga vestelnud allikal, mis jäi tema kodu lähedusse ning oli üks linna suhtlemis- ja kuulujutukeskusi. Jeesus õppis sel aastal lüpsma pere lehma ja hoolitsema teiste loomade eest. Selle ja järgmise aasta jooksul õppis ta ka juustu valmistama ja kangast kuduma. Kui ta kümneaastaseks sai, oli ta juba oskuslik kuduja. Umbes sel ajal said Jeesus ja naabripoiss Jaakob suurteks sõpradeks pottsepaga, kes voolava allika lähedal tööd tegi. Vaadates Naatani osavaid sõrmi kedral savi voolimas, tegid mõlemad mitmel korral otsuse hakata suurena pottsepaks. Naatan armastas poisse väga ja andis neile sageli mängimiseks savi; ta püüdis nende loovat kujutlusvõimet ergutada, pannes neid mitmesuguste esemete ja loomade voolimises omavahel võistlema.
6. Tema kaheksas eluaasta (2. a pKr)
123:6.1 (1364.4) See oli koolis huvitav aasta. Kuigi Jeesus polnud mingi erakordne õpilane, oli ta usin ja kuulus klassi parima kolmandiku hulka, tehes oma tööd nii hästi, et võis iga kuu üheks nädalaks koju jääda. Ta veetis selle nädala tavaliselt kas oma kalurist onuga Galilea järve kallastel Magdala lähedal või teise onu (ema venna) talus kaheksa kilomeetrit Naatsaretist lõunas.
123:6.2 (1364.5) Kuigi ema oli Jeesuse tervise ja turvalisuse pärast liigset ärevust tundma hakanud, leppis ta järk-järgult nende kodust eemal viibimistega. Kõik Jeesuse onud ja tädid armastasid teda väga, mis põhjustas nendevahelise elava konkurentsi, kes saab neil igakuistel külastustel sel ja vahetult järgnevatel aastatel tema seltsis viibida. Esimene nädalane külaskäik onu talusse (pärast seal väikesena viibimist) toimus selle aasta jaanuaris, esimese nädalase kalastamiskogemuse sai Jeesus Galilea järvel maikuus.
123:6.3 (1364.6) Umbes sel ajal kohtas Jeesus ka Damaskusest pärit matemaatikaõpetajat, ja õppinud temalt mõned uued arvutusmeetodid, tegeles ta mitu aastat üsna palju matemaatikaga. Tal arenes välja hea numbrite, kauguste ja proportsioonide taju.
123:6.4 (1364.7) Jeesus kiindus väga oma venda Jaakobusse ja hakkas selle aasta lõpupoole talle tähestikku õpetama.
123:6.5 (1364.8) Sel aastal jõudis Jeesus harfiõpetajaga kokkuleppele ja hakkas piimatoodete eest tunde võtma. Tal tekkis erakordne huvi kõige muusikaga seonduva vastu. Hiljem äratas ta ka oma noortes kaaslastes vokaalmuusika vastu huvi. Üheteistkümneaastaselt oli ta juba meisterlik harfimängija ja talle meeldis väga pereliikmetele ning tuttavatele oma erakordseid tõlgendusi ja andekaid improvisatsioone esitada.
123:6.6 (1365.1) Kuigi Jeesus jõudis koolis endiselt kadestamisväärselt edasi, ei läinud tema vanematel ja õpetajatel kõik alati ladusalt. Poiss esitas järjekindlalt nii teaduse kui ka religiooni, eriti geograafia ja astronoomia, kohta palju kimbatust tekitavaid küsimusi. Iseäranis huvitas teda, miks Palestiinas vahelduvad kuiv ja vihmane aastaaeg. Ta otsis korduvalt seletust Naatsareti ja Jordani oru suurtele temperatuurivahedele. Ta küsis neid arukaid, kuid kimbatust tekitavaid küsimusi lausa lakkamatult.
123:6.7 (1365.2) Tema kolmas vend Siimon sündis sel aastal, 2. a pKr reede, 14. aprilli õhtul.
123:6.8 (1365.3) Veebruaris tuli Naahor, üks Jeruusalemma rabide akadeemia õpetajaid Naatsaretti Jeesust vaatama, olles enne käinud sama ülesandega Sakariase kodus Jeruusalemma lähedal. Ta saabus Naatsaretti Johannese isa soovitusel. Jeesuse aval ja ebatraditsiooniline suhtumine usuküsimustesse šokeeris teda algul mõnevõrra, kuid ta pidas selle põhjuseks Galilea kaugust heebrea haridus- ja kultuurikeskustest ning soovitas Joosepil ja Maarjal lubada Jeesusel temaga Jeruusalemma tulla, kus ta võiks juudi kultuuri keskuse haridus- ja koolitusvõimalusi kasutada. Maarja oli juba pooleldi nõus, olles veendunud, et ta vanimast pojast saab messias, juutide vabastaja. Joosep aga kõhkles; ta oli küll niisama kindel, et Jeesusest saab ettemääratud saatusega inimene, kuid tal polnud kindlat veendumust, missugune see ettemääratus on. Ta ei kahelnud aga kunagi päriselt selles, et ta pojal on maa peal mingi suur missioon täita. Mida enam ta Naahori soovituse peale mõtles, seda enam kahtles ta, kas Jeesuse Jeruusalemma minek oleks tark tegu.
123:6.9 (1365.4) Et Joosep ja Maarja jäid selles küsimuses lahkarvamusele, küsis Naahor neilt luba anda asi Jeesuse enda otsustada. Jeesus kuulas tähelepanelikult, rääkis Joosepi, Maarja ja müürsepast naabri Jaakobiga, kelle poeg oli tema lemmik-mängukaaslane, ning teatas siis kahe päeva pärast, et kuna ta vanemate ja nõuandjate arvamused lahknevad ja et ta ei söanda nii tähtsa otsuse eest vastutust enda peale võtta, eelistamata kindlalt ei üht ega teist varianti, oli ta teinud olukorda tervikuna arvesse võttes lõpuks otsuse „rääkida oma taevase Isaga”. Kuna ta polnud vastuses täiesti kindel, tundis ta, et peab jääma pigem koju „oma ema ja isa juurde”, lisades, et „nad armastavad mind nii väga ja suudavad kindlasti teha minu heaks rohkem ning suunata mind turvalisemalt kui võõrad, kes võivad ainult vaadata mu keha ja jälgida minu meelt, kuid vaevalt mind tõeliselt tunda.” Kõik imestasid tema sõnu ja Naahor läks oma teed, Jeruusalemma tagasi. Uuesti tuli Jeesuse kodust lahkumine kaalumisele alles palju aastaid hiljem.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6