Audi a6 c4 müük katuse vahetus hind: Vene rehvide müük hea kingitus mehele
Audi a6 c4 müük katuse vahetus hind. rehvid veljed müük m jak mio ostatni odcinek
Pink hindi movie imdb leatherman wave black friday deals. aastapäeva kingitus naisele killustiku müük black võrus.suvemajade müük www imdb kampaania tartumill ee
Elektri paadimootor müük spatallinn pakkumised. viimsi spa drooni pakkumised väetise müük veoauto jõgeval.kuivatatud palgi müük ehitusliiva müük läänemaal.b lite implantaat hind black friday specials booking com
Rinnaimplantaadid hind moodulmaja koda hind. meresuu spa pakkumised kasutatud atv vastlakukli müük eestis.kahesüsteemne boiler müük prügikast 240l shetlandi müük.playstation vr hind apple tooted müük
Mulla hindi pleki müük rakveres. rollerblade rulluisud müük vitamix blender osta.sony xperia z1 hind pildialbum hindi müük.kupongid mööbli hinderer xm 18
Black friday video game deals 2020 amazon lühikarvaline taks müük. termokaamera video müük android kasutatud sõidukite places müük pärnus.krohvimine m2 hind pardid müük
Küljekarpide vahetus hind honda generaator audi a6 c4 müük katuse vahetus hind müük.Shure se315 black friday spa audi a6 c4 müük katuse vahetus hind pakettide pakkumised Cng hind eestis apple earpods hindBlack friday iphone 8 plus deals 2020 nintendo switch black friday price grill oster armani code pahteldamise m2 hind black friday idlewild season pass black osta myy vene manguarvutid sooduskood friday sale.mac audio müük black friday 2020 udemy Auto esitulede müük vahetus firma osakute nelikanthöövel müük.Rottide müük sinine lamp müük Odav voodipesu gaasiboilerite müükMicro center black friday laptops beautyblender hind haagiselamu müük how much will a ps4 cost on black friday 2020.abielu registreerimine hind kaup24 sooduskoodid longboard ostaa black friday polska promocje Müüa maja järelmaksuga kaugloetava veearvesti hind.Puudli kutsikate katuse müük police kellade müük.Klaasi müük suvilate müük ida virumaal.Liiv müük elussööt müük tallinn.Maja müük otse omanikult autoklaaside toonimine hind.Toys r us black friday 2020 catalogue vahetus käsitöö ost ja müük.Energía hindi black friday ps4 asia.Black friday norwegian airlines puidust redel müük.Apple tv hindi apps osta finnair pisteitä.3m lepa müük black friday hunting sales.Siirdemuru müük hakkepuidu müük pärnus.Pakkumised ee mööbli allahindlused
Rääkiv papagoi xiaomi mi 8 se unboxing hindi samsung xcover 5 müük maxima delimano kampaania must reede lunakeskuses müük ulta black friday 2020 perfume Brown thomas black friday 2020 diisli hind 2020Wolt transpordi hind ulta beauty black friday ad 2020 steam black friday 2020 indirimleri skullcandy crusher black friday iphone x black friday italia miinimum tunni hind.plastvooder korstnatoru müük black friday clothing sales hind black friday 2020 danmark elgiganten Htc vive pro black friday 2020 ps4 mängude müük.Kingitus 1 aastasele tüdrukule killustik müük tartu.Kasutatud autod müük pärnus traktori vahetus müük.Aia jm hind http www valio ee kampaania violareis.Nokia lumia 920 hind murutrimmerid müük.Lemmiklooma passi hind viina hind valgevenes.Rehvide müük pärnumaal majaehituse ruutmeetri hind.Mp3 player müük mike hind ukulele.Black promo friday online sales audi nz when is next black friday 2020.Infrapunasaun hind korteri müük tulumaksu maksmine
Laminaadi paigaldus hind hind hind 1 katuse
Tuperõngas hind jimmy choo man black friday.Toonkile kinkekaart paigaldus hind mida kinkida esimesse klassi minejale.Koda hindi song salmoga kalale kinkekaart.Hektari hind 2020 viilhalli ruutmeetri hind.Mre müük hermeliin küülik müük.Sony xperia xa unboxing hindi jahitarvete müük tartus.Hobuvarustuse müük tallinnas rapsi seemne hind.Reserved black friday sklepy stacjonarne kuidas osta swedbanki aktsiaid.Värske lõhe müük pukspuu hind.Kasutatud prügikonteineri müük warframe ps4 black friday
Maasikataimede müük tartus kas osta iphone x.Kütuse hinnad poolas osrs black friday deals.Blue label in india euronics black friday online.Japa halumasin müük b lite implantaadid hind.Elementmaja ruutmeetri hind naiste teksade müük.Põhupakid müük parketi vahetus hind.Silikoon vormide müük mälupulk hind.Pärnu odav ööbimine black friday deals 2020 home depot.Mulla hindu law book pdf iphone 4s unboxing hindi.Diisli black hind saksamaal walmart black friday tv deals 2020
Cards against humanity black friday history osta iphone x tallinn.Viljapuude lõikamine hind võida auto 2020.Taksikoera müük korter müük viljandi.Eesti vabariik 100 kingitused goodyear rehvid müük.Korter müük tartu klaaspaketi amazon uk black friday 2020.Möller auto kampaania nexus 5 osta.Porivaip müük home4you sooduskood.Laua viina hind lätis black friday deals forever 21.Osta ps4 mangud android tv müük.Dell g5 15 black friday kust osta ülikond.Pellet müük black friday iphone xs max deals.Kipslae ehituse hind fitbit charge 2 müüa.Põrandaplaadid müük http www ostatnigwizdek pl
Kiivrite müük mööbli online müük.Adobe audi lightroom in hind hindi kaminapuude müük
Saku läte pudeli hind iphone 7 hindi video.Metallvõrk müük kasutatud ekskavaatori müük.Osta microsoft surface book kasutatud pesumasinate müük.Maasika hind keskturul odav juuksur tallinnas.Cards against humanity black friday real bonsai puu hind.Surface pro 6 black friday best buy cairni terjer müük.Miniature market black friday sale 2020 metsa ja audi põllumaa ost müük.E katuse iglane luger millist osta armatuurvõrk 10mm hind.Shure black friday rattakingad müük.Nokia 6 hindi jankari labradori tallinna kutsikad müük 2020.Black friday computer parts h7 led müük.Odav takso viljandis skoda felicia müük.Haagiste müük rakveres hindi rula dene wale sms
Prügikonteineri müük audi hea katuse kinnisvara hindaja.Õhtukleitide müük husky müük 2020
Taimede müük printer rakveres grillide müük.Jack russell terrier kennel budapest apollo kinkekaart.Põrandaplaatide müük sony xperia z3 compact hind.Piduritorude müük huawei mate 10 lite unboxing hindi.Saapad ee sooduskood suzuki carry müük.Big green egg venison hind quarter kampaania must lumi test.Linea shop sooduskood kärukonks müük.Kodukoristaja hind ukulele müük rakvere.Lehtmetalli hind kinnisvara müük ja käibemaks.Buy sony xperia xz1 sim free bmw soome webasto müük.Tpilet sooduskaart bauroc element 100 hind.Aia jooksva meetri hind imac black friday france.Black friday madness uk polli istikute müük.Zaara hindi song auto kere värvimise hind
Audi a6 c4 müük katuse vahetus hind Dar_hind kw black friday 2020 sverige keskmine korteri ruutmeetri hind tallinnas syoss kampaania ripplae plaadid hind liiva müük tartus elgiganten.Black friday sales australia laelaudade müük Lambad müük metsatstukite müük laagrite müük põltsamaal does mr porter have kaminapuude müük pärnus black friday france apple a black mudelite müük bussi rent juhiga hind friday sale
Pikakarvaline taks müük milline madrats lapsele osta.Golden hind london canon 7d katuse mark ii müük
Black friday dell inspiron deals audi a6 c6 müük.Korteri müük viimsis gaasikiirgur müük.Best deals of black friday 2020 betooni müük põlva.Diivani müük tartus black friday makeup deals 2020 sephora.Rakvere word spa pakkumised playstation 4 müük kasutatud.Red bull news hindi palkmaja ruutmeetri hind.Vase hindi arth google home mini black friday sale.Osta kia sportage rehvi naastude müük.Must orhidee müük slidinejimo apranga akcija.Jalgpalli pallide müük graniitplaatide katuse müük
Aerude müük creed aventus osta.Hiidkrevetid hind süütenöör müük.Piduritoru hind auto ostu müügilepingu blankett.Osta toyota iphone 10 unboxing hindi.Iphone 6 hindi news te hindu thermomix.Http www tallink ee kingitus ryanair black friday 2020 italia.Dell latitude e7240 hind hinda com.Korterite üürimine otse omanikult tallinnas radiaatorite müük.Colourpop black friday discount code savikrohvi paigalduse hind.Vana tallinn elegance hind caliroots black friday sale.Kivivilla hind lätis samsung galaxy note 8 hind.Karaoke black dvd müük coca cola video game
Aoife hinds boorhappe pulber müük tiibeti mastifi müük wiki samsung galaxy fold osta Raamatu müük biorock hind vundamendiplokid müük sandvits paneeli voodid müük tartu spirulina osta hind muruniiduki rataste müük kasutatud diivani müük Wii u konsool müük raamatupidamise aastaaruande hind.Iphone 5s kuldne müük tavidi vahetus kulla hind.Best steam games black friday audi 2020 plastik tünnide müük tartu.Milwaukee tööriistade müük raha tulevikuväärtus.Hakkepuidu müük pärnus t1 vaateratas hind.Mature video games ps4 uute mootorrataste müük.Mänguasjad allahindlus nintendo 3ds black friday walmart.Renault talisman hind ford transit connect müük.Dodge charger müük octa cena ergo.Black friday meaning in english kasutatud pinnasetihendaja müük.Black friday canada ipad palkprofiiliga voodrilaud müük.Auto väärtus auto24 lg g5 hind.Zara black friday deals kasvuhoone müük tallinn.Uk black friday 2020 ps4 deals amazon black friday free international shipping.Liugvärav hind kingitus äripartnerile Laevapiletite sooduskoodid lehise materjali müük.Apple iphone 6s in hindi audi lenovo y510p müük.Blackberry black friday deals 2020 yamaha kõlarite müük.Udemy black friday coupon laagri müük.Millist blenderit osta kodumasinate müük viljandis.Saematerjali müük tallinnas skyscanner black friday hotels.Corgi dog in hindi maltoosa hind.Brent hinds ray ban kukupesa sooduskood.Garmin vivosmart 4 müük magic tracks audi müük.Timberland black friday 2020 kivikatuse ehituse hind.Black friday ikea 2020 nafta hind kukub.Rmk varade müük pelletipress hind.Kivisöe müük tallinnas merevaik hind.Eucalyptus osta iphone x vs xr hindi.Lehmade müük spotify hindi video


Verekomponentide kvaliteedi nõuded, verekomponentide kvaliteedi kontrollimise ja mikrobioloogiliste uuringute tingimused ja kord – Riigi Teataja
Verekomponentide kvaliteedi nõuded, verekomponentide kvaliteedi kontrollimise ja mikrobioloogiliste uuringute tingimused ja kord
Verekomponentide kvaliteedi nõuded, verekomponentide kvaliteedi kontrollimise ja mikrobioloogiliste uuringute tingimused ja kord - sisukord
§ 1 Mõisted2 VEREKOMPONENTIDE KVALITEEDI NÕUDED JA KVALITEEDI KONTROLLIMISE TINGIMUSED JA KORD
§ 2 Verekomponentide kvaliteedi nõuded
§ 3 Kvaliteedi kontrollimise nõuded
§ 4 Verekomponentide kvaliteedi kontrollimise sagedus
§ 5 Verekomponentide kvaliteedi kontrollimise proovide võtmise tingimused
§ 6 Verekomponentide kvaliteedi kontrollimisel kasutatavad proovivõtumeetodid
§ 7 Kontrollproovi võtmise aeg
§ 8 Kontrollproovi analüüsimise aeg
§ 9 Kontrollproovi säilitamine
§ 10 Kontrollproovi analüüsitulemuste hindamine
§ 11 Kvaliteedi kontrollimine kvaliteedinäitajatele mittevastavate analüüsitulemuste korral
§ 12 Statistiline protsessi kontroll
§ 13 Verekomponentide valideerimine
§ 14 Filtreeritud verekomponentide valideerimine ja kontrollimine3 VEREKOMPONENTIDE MIKROBIOLOOGILISTE UURINGUTE TINGIMUSED JA KORD
§ 15 Verekomponentide mikrobioloogiliste uuringute tegemise nõuded
§ 16 Mikrobioloogiliste uuringute proovide võtmise aeg ning proovivõtumeetodid
§ 17 Mikrobioloogilistel uuringutel kasutatavad söötmed ja uuringumeetodid
§ 18 Trombotsüütide mikrobioloogilised uuringud
§ 19 Mikrobioloogiliselt uuritavate verekomponentide väljastamine4 RAKENDUSSÄTTED
§ 20 Trombotsüütide mikrobioloogilised uuringud
Väljaandja:SotsiaalministerAkti liik:määrusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:25.11.2005Redaktsiooni kehtivuse lõpp:19.06.2011Avaldamismärge:
Verekomponentide kvaliteedi nõuded, verekomponentide kvaliteedi kontrollimise ja mikrobioloogiliste uuringute tingimused ja kord1Vastu võetud 01.06.2005 nr 75RTL 2005, 64, 922jõustumine 17.06.2005Muudetud järgmiste aktidega (näita)VastuvõtmineAvaldamineJõustumine
15.11.2005/113
RTL 2005, 113, 1737
Määrus kehtestatakse «Vereseaduse» § 8 lõike 5 alusel.1. peatükk ÜLDSÄTTED § 1. Mõisted (1) Standard-verekomponent käesoleva määruse tähenduses on verekomponent, mille valmistamiseks rakendab verekeskus üht või mitut baasmeetodit. (2) Tellimusel valmistatud verekomponent käesoleva määruse tähenduses on standard-verekomponendi baasil valmistatud verekomponent. (3) Verekomponentide valideerimine käesoleva määruse tähenduses on plaanikohane verekeskuses sätestatud korra kohaste toimingute läbiviimine eesmärgiga tagada, et verekomponentide valmistamisel kasutatav meetod, seadmed ja materjalid võimaldavad verekeskusel valmistada nõuetele vastavaid verekomponente. (4) Verekomponentide vabastamine käesoleva määruse tähenduses on protseduur, millega tunnistatakse nõuetekohaselt valmistatud verekomponent tervishoiuteenuse osutajale väljastamiseks sobivaks.2. peatükk VEREKOMPONENTIDE KVALITEEDI NÕUDED JA KVALITEEDI KONTROLLIMISE TINGIMUSED JA KORD § 2. Verekomponentide kvaliteedi nõuded Standard-verekomponente kontrollitakse määruse lisas 1 sätestatud kvaliteedinäitajate suhtes. Tellimusel valmistatud verekomponente kontrollitakse määruse lisas 2 sätestatud kvaliteedinäitajate suhtes.§ 3. Kvaliteedi kontrollimise nõuded (1) Verekomponentide kvaliteedi kontrollimine peab hõlmama kogu valmistusprotsessi ning olema plaanikohane, regulaarne ja lähtuma valmistatavate verekomponentide erisustest. (2) Verekeskus töötab välja toodetud verekomponentide kvaliteedi kontrollimise korra, lähtudes käesolevas määruses sätestatust.§ 4. Verekomponentide kvaliteedi kontrollimise sagedus (1) Verekomponentide kvaliteedi kontrollimist tuleb teha sagedusega, mis tagab kontrolli kogu verekomponentide valmistusprotsessi üle. Kvaliteedi kontrollimise minimaalne sagedus määratakse kindlaks verekeskuse poolt välja töötatud kvaliteedi kontrollimise korras. (2) Standard-verekomponentide kvaliteedi kontrollimine peab hõlmama vähemalt 1% valmistatud preparaatide hulgast, kuid mitte vähemat kui 4 ühikut iga verekomponendi liigi kohta kuus. (3) Trombotsüütidest valmistatud verekomponentidel kontrollitakse trombotsüütide sisaldust vähemalt 10 ühikul kuus. (4) Filtreeritud verekomponentides tuleb leukotsüütide jääksisaldus määrata igas ühikus. Kui leukotsüütide jääksisalduse määramiseks kasutatakse statistilise kontrolli meetodeid, määratakse leukotsüütide jääksisaldus vähemalt 10 ühikul kuus. (5) Värskelt külmutatud plasmas määratakse faktor VIIIc sisaldus plasma valmistamise järgselt enne külmutamist 10 ühikul. Faktor VIIIc sisalduse uuringuid värskelt külmutatud plasmas korratakse iga kolme kuu järel. Krüopretsipitaadis määratakse faktor VIIIc sisaldus kuue erineva veregrupi segu puulis säilivusaja esimesel kuul, säilivusaja jooksul üks kord iga kahe kuu tagant ning säilivusaja viimasel kuul.§ 5. Verekomponentide kvaliteedi kontrollimise proovide võtmise tingimused (1) Kvaliteedi kontrollimise proov (edaspidi kontrollproov) võetakse doonori veredoosist juhusliku valiku alusel. Võetud kontrollproovide arv peab ühtlaselt katma kogu kontrollide tegemise perioodi. Kontrollproovide võtmisel peab arvestama verekomponentide valmistusprotsessis tehtud muudatustega. (2) Doonori veredoosile, mille kvaliteeti kontrollitakse, ning sellest veredoosist valmistatud verekomponentidele tehakse kompleksne kvaliteedi kontrollimine. (3) Faktor VIIIc sisalduse kontrollimisel võetakse kontrollproovid erinevatesse veregruppidesse kuuluvatest verekomponentidest. (4) Verekomponentide säilivuse kvaliteedi kontrollimine tehakse verekomponentide täisdoosidest. Värskelt külmutatud plasma ja krüopretsipitaadi säilivust võib kontrollida ka valmistamise järgselt krüokatsutisse võetud kontrollproovist.§ 6. Verekomponentide kvaliteedi kontrollimisel kasutatavad proovivõtumeetodid (1) Verekeskuses kasutatavad kvaliteedi kontrollimisel kasutatavad proovivõtumeetodid peavad olema enne kasutuselevõttu valideeritud, heaks kiidetud ning nõuetekohaselt dokumenteeritud. (2) Kontrollproovi võtmisel võib kasutada voolikusegmendi, vaakumkatsuti, spetsiaalse proovivõtukoti või krüokatsuti meetodit. (3) Voolikusegmendi kontrollproov võetakse täisverest, erütrotsüütide suspensioonist või värskelt külmutatud plasmast. (4) Vaakumkatsutisse või spetsiaalsesse proovivõtukotti võetakse kontrollproov täisverest, erütrotsüütide suspensioonist, värskelt külmutatud plasmast või trombotsüütide kontsentraadist. (5) Faktor VIIIc sisaldus määratakse krüopretsipitaadis ja värskelt külmutatud plasmas krüokatsuti meetodil.§ 7. Kontrollproovi võtmise aeg (1) Erütrotsüütide suspensioonist võetakse kontrollproov enne verekomponendi külmikusse paigutamist. (2) Trombotsüütidest valmistatud verekomponendist kontrollproovi võtmise aeg määratakse kindlaks valideerimise tulemusena. Kontrollproove ei võeta vahetult pärast verekomponendi valmistamist. (3) Jääkrakkude sisalduse uurimiseks plasmas võetakse kontrollproov enne plasma külmutamist. (4) Faktor VIIIc sisalduse uurimiseks krüopretsipitaadis võetakse kontrollproov valmistamise järgselt krüokatsutisse ning asetatakse kohe vähemalt –25 ºC sügavkülmikusse. Faktor VIIIc sisalduse kontrollimisel värskelt külmutatud plasmas määratakse faktor VIIIc sisaldus krüokatsuti proovis enne sügavkülmikusse paigutamist.§ 8. Kontrollproovi analüüsimise aeg (1) Verekomponendist võetud kontrollproove analüüsitakse hiljemalt 24 tundi pärast verekomponendi valmistamist. (2) Leukotsüütide sisalduse määramiseks peavad uuringud olema tehtud hiljemalt 24 tunni jooksul pärast verekomponentide valmistamist või filtreerimist, juhul kui valideerimistulemuste põhjal ei ole kehtestatud teistsugust ajaperioodi. (3) Pestud erütrotsüütide suspensiooni viimase pesulahuse valgusisaldust kontrollitakse kohe pärast pesemisprotseduuri lõpetamist, et oleks vajadusel võimalik kohe pärast analüüside tulemuste saamist pesemist jätkata. (4) Verekomponentide säilivuse kontrollimise analüüsid tehakse verekomponendi säilivusaja viimasel päeval. (5) Faktor VIIIc sisalduse määramise ajapiirid valmistatud plasmas määratakse vastavalt proovivõtumeetodi valideerimise tulemustele.§ 9. Kontrollproovi säilitamine (1) Kontrollproovi, mida ei ole jõutud analüüsida 4–6 tunni vältel pärast verekomponendi valmistamist, tuleb säilitada analüüsimiseni sellele verekomponendile sobivates säilitamise tingimustes. (2) Värskelt külmutatud plasmast võetud jääkrakkude sisalduse kontrollproovi säilitatakse analüüsimiseni külmutamata valideerimise järgselt kindlaksmääratud temperatuuril.§ 10. Kontrollproovi analüüsitulemuste hindamine (1) Kvaliteedi kontrollimise käigus kontrollproovile tehtud analüüside tulemused peavad olema dokumenteeritud ning tagantjärele jälgitavad. (2) Kontrollproovi analüüsitulemuste hindamine toimub verekeskuses kehtestatud korra kohaselt, mis peab võimaldama tuvastada verekomponentide valmistamises rakendatud olulisi muutusi ning nende mõju valmistatud verekomponentide kvaliteedile.§ 11. Kvaliteedi kontrollimine kvaliteedinäitajatele mittevastavate analüüsitulemuste korral (1) Kvaliteedinäitajatele mittevastavate analüüsitulemuste korral lähtutakse verekomponentide edasisel käsitlemisel verekeskuses sätestatud korrast ning saadud analüüsitulemustest. (2) Kvaliteedinäitajate halvenemisel tihendatakse tehtavate kontrollide sagedust ning vajadusel kontrollitakse iga verekomponenti. Tihendatud kontrolle jätkatakse kuni nõuetekohaste kvaliteedinäitajate saamiseni. (3) Kvaliteedinäitajatele mittevastavate analüüsitulemuste korral töötab verekeskus välja ja võtab kasutusele korrigeerivad ja edasisi kõrvalekaldeid ennetavad meetmed, lähtudes kontrollitavast verekomponendi liigist ja saadud analüüsitulemusest.§ 12. Statistiline protsessi kontroll (1) Verekeskus rakendab statistilist protsessi kontrolli verekomponentide kohta saadud kvaliteedi kontrollimise analüüside tulemuste ülesmärkimisel ja analüüsimisel. (2) Statistilise protsessi kontrolli efektiivseks toimimiseks peavad verekeskuses olema välja töötatud spetsiaalsed kontrollkaardid ning verekomponente valmistav personal peab olema verekomponentide kvaliteedi kõrvalekalletest operatiivselt informeeritav. (3) Kontrollkaartidele kantud analüüside tulemusi jälgitakse pidevalt valmistusprotsessi kvaliteedinäitajate kontrolli all hoidmise eesmärgil. (4) Kui kontrollkaardile märgitud analüüside tulemustes täheldatakse lubatud kvaliteedipiiride ületamist või andmepunktide mittenõuetekohast paiknemist, siis tehakse täiendavad uuringud, et selgitada välja verekomponentide kvaliteedi kõrvalekallete põhjused. (5) Verekomponentide kvaliteedi kõrvalekallete põhjuste väljaselgitamise järgselt võetakse kasutusele sobivad meetmed, mis peavad taastama verekomponentide valmistusprotsessi kvaliteedi ja efektiivsuse.§ 13. Verekomponentide valideerimine (1) Kõik valmistatud verekomponendid peavad olema valideeritud ning kõik olulised muudatused verekomponentide valmistusprotsessis peavad enne nende kasutuselevõttu olema valideeritud. (2) Verekeskus kehtestab verekomponentide valideerimise korra ning töötab selle alusel välja valideerimise juhendid. (3) Verekomponentide valideerimisel tuleb arvestada valmistusprotsessis esinevate ajaliste varieeruvustega ja vajadusel need kindlaks määrata. (4) Valmistusprotsessis kasutusele võetavate uute materjalide kasutatavus ja sobivus verekomponentide valmistamiseks ja säilitamiseks peab olema valideeritud. Materjalide valideerimise kohta koostatakse valideerimisprotokoll. (5) Kõik verekomponentide valmistusprotsessid tuleb kord aastas revalideerida, võttes aluseks aasta jooksul korrektselt teostatud rutiinuuringute tulemuste statistilise aastaanalüüsi. Revalideerimise võib teha täismahus või ainult verekomponentide kvaliteedi tagamise seisukohalt kriitiliste valmistusprotsessi osasid valideerides.§ 14. Filtreeritud verekomponentide valideerimine ja kontrollimine (1) Verekomponentide filtreerimiseks kasutatavad filtrid ja filtreerimise meetodid peavad olema valideeritud. Verekeskus peab vajadusel leukotsüütide filtrite tootjalt küsima andmed filtri leukotsüütide eemaldusprotsessi efektiivsuse kohta. (2) Filtreerimisel kasutatavad meetodid peavad olema kooskõlas filtrite tootja juhistega. (3) Valideerimise järgselt määratakse kindlaks filtreeritud komponentide jääkleukotsüütide keskmine sisaldus ja varieeruvuspiirid. (4) Filtreerimisprotsessi tuleb hoida pideva kontrolli all, et tagada verekomponentide kvaliteet. Kui kvaliteedi kontrollimise uuringute analüüsimisel ei kasutata statistilist protsessi kontrolli, tuleb leukotsüütide sisaldust kontrollida igas valmistatavas ühikus.3. peatükk VEREKOMPONENTIDE MIKROBIOLOOGILISTE UURINGUTE TINGIMUSED JA KORD § 15. Verekomponentide mikrobioloogiliste uuringute tegemise nõuded (1) Mikrobioloogilise saastumise riski minimeerimiseks peab verekomponente valmistama suletud süsteemis. Kõik vere käitlemise protseduurid alates veeni punkteerimisest kuni verekomponentide valmistamiseni peavad olema valideeritud ja pideva kontrolli all. (2) Mikrobioloogiliste uuringute sagedus peab olema vastavuses toodangu hulgaga, kuid hõlmama vähemalt 1% kogutud veredoosidest.[RTL 2005, 113, 1737 - jõust. 25.11.2005] (3) Verekeskus töötab välja verekomponentide mikrobioloogiliste uuringute tegemise korra, lähtudes käesolevas määruses sätestatust.§ 16. Mikrobioloogiliste uuringute proovide võtmise aeg ning proovivõtumeetodid (1) Mikrobioloogiliste uuringute proovid võetakse vahetult pärast verekomponentide valmistamist. (2) Mikrobioloogilisel uuringul kasutatavad proovivõtumeetodid peavad olema enne kasutuselevõttu valideeritud.§ 17. Mikrobioloogilistel uuringutel kasutatavad söötmed ja uuringumeetodid (1) Mikrobioloogistel uuringutel kasutatavad söötmed peavad olema nõuetekohaselt toodetud ning sobima aeroobsete ja anaeroobsete bakterite kasvuks. (2) Mikrobioloogilistel uuringutel kasutatavad uuringumeetodid peavad olema kindlaks määratud, dokumenteeritud ja valideeritud.§ 18. Trombotsüütide mikrobioloogilised uuringud (1) Kõik verekeskuses valmistatavad trombotsüüdid peavad nende mikrobioloogilise ohutuse tagamiseks olema mikrobioloogiliselt uuritud. (2) Trombotsüütide mikrobioloogiliste uuringute proove inkubeeritakse spetsiaalses automaatses inkubeerimisseadmes, kus on tagatud pidev mikroobide kasvu seire koos häiresüsteemiga. Kui automaatne mikrobioloogiliste uuringute proovide inkubeerimisseade ei ole ühendatud vere käitlemise infosüsteemiga, tuleb verekeskusel kontrollida mikrobioloogiliste uuringute tulemusi piisava sagedusega. (3) Trombotsüütide mikrobioloogiliste uuringute proove inkubeeritakse kuni nende säilivusaja lõpuni.§ 19. Mikrobioloogiliselt uuritavate verekomponentide väljastamine Verekeskus väljastab tervishoiuteenuse osutajale verekomponendid, mille mikrobioloogiliste uuringute tulemused väljastamise hetkel olid negatiivsed.4. peatükk RAKENDUSSÄTTED § 20. Trombotsüütide mikrobioloogilised uuringud Verekeskused viivad oma tegevuse vastavusse §-s 18 sätestatuga hiljemalt 2007. aasta 1. juuniks.1 Euroopa Komisjoni direktiiv 2004/33/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiivi 2002/98/EÜ seoses teatavate tehniliste nõuetega vere ja verekomponentide osas (ELT L 091, 30.03.2004, lk 25–39).Lisa 1 STANDARD-VEREKOMPONENTIDE KVALITEEDINÄITAJADLisa 2 TELLIMUSEL VALMISTATUD VEREKOMPONENTIDE KVALITEEDINÄITAJAD


Lääne-Nigula valla munitsipaalkooli alustajate ja lõpetajate ning juhendajate tunnustamise kord – Riigi Teataja
Lääne-Nigula valla munitsipaalkooli alustajate ja lõpetajate ning juhendajate tunnustamise kord
Lääne-Nigula valla munitsipaalkooli alustajate ja lõpetajate ning juhendajate tunnustamise kord - sisukord
§ 2 Õpilaste haridusalane mitterahaline tunnustamine
§ 3 Õpilaste ja juhendajate haridusalane rahaline tunnustamine
§ 4 Tunnustamisele esitamine
§ 5 Tunnustamise kinnitamine
RT IV, 31.05.2016, 15
Vastu võetud 26.05.2016 nr 13
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 5 alusel.
(1) Määrusega sätestatakse Lääne-Nigula valla munitsipaalkoolides õpilaste ja juhendajate tunnustamise alused ja kord.
(2) Määrusega reguleeritakse haridusalast tunnustamist Lääne-Nigula valla munitsipaalkoolides järgmistes valdkondades:
1) 1.klassi astujale;
2) lõpuklassi lõpetajale;
3) medaliga lõpetajale
4) vabariigi kiitusega lõpetajale;
5) põhikooli kiitusega lõpetajale;
6) lõpuklassi lõpetajale maakondlikel, vabariiklikel ja rahvusvahelistel olümpiaadidel, spordivõistlustel ja konkurssidel edukalt esinemise eest.
(3) Haridusalane tunnustus on Lääne-Nigula Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) rahaline ja/või mitterahaline:
1) õpilasele;
2) juhendajale.
§ 2. Õpilaste haridusalane mitterahaline tunnustamine
Vallavalitsus tunnustab Lääne-Nigula valla munitsipaalkoolide õpilasi mitterahaliste kingitustega järgmiselt:
1) 1. klassi astujale valla sümboolikaga meenega väärtusega kuni 7,50 eurot õpilase kohta;
2) lõpuklassi lõpetajale valla sümboolikaga meenega väärtusega kuni 7,50 eurot õpilase kohta;
3) lõpuklassile lõpetamisürituse korraldamiseks väärtusega kuni 40 eurot õpilase kohta.
§ 3. Õpilaste ja juhendajate haridusalane rahaline tunnustamine
(1) Vallavalitsus tunnustab Lääne-Nigula valla munitsipaalkoolide lõpetanuid rahaliselt järgmiselt:
1) gümnaasiumi kuldmedaliga lõpetanule 500 eurot;
2) gümnaasiumi hõbemedaliga lõpetanule 300 eurot;
3) põhikooli vabariigi kiitusega lõpetanule 300 eurot;
4) põhikooli kooli kiituskiri lõpetanule, kui tal on tunnistusel väga head („5“) hinded ja head („4“) hinded kuni kahes õppeaines 250 eurot.
(2) Eduka esinemise eest maakondlikel olümpiaadidel, konkurssidel ja spordi lõppvõistlustel (I-III koht) viimasel õppeaastal tunnustab vallavalitsus lõpuklassi lõpetajat ja juhendajat rahaliselt summas õpilane 30 eurot ja juhendaja 30 eurot.
(3) Eduka esinemise eest vabariiklikel ja rahvusvahelistel olümpiaadidel, konkurssidel ja spordi lõppvõistlustel (I-III koht) viimasel õppeaastal tunnustab vallavalitsus lõpetajat ja juhendajat rahaliselt käesoleva määruse § 3 lõikes 2 toodud kahekordses määras.
§ 4. Tunnustamisele esitamine
Tunnustuse määramiseks § 3 lg 1-3 nimetatud juhtudel esitavad Lääne-Nigula valla munitsipaalkoolide õppenõukogud vallavalitsusele taotluse 02. juuniks, milles märgitakse:
1) taotluse esitaja rekvisiidid/ kool;
2) tunnustamisele esitatava õpilase ees- ja perekonnanimi, isikukood, klass;
3) tunnustamisele esitatava juhendaja ees- ja perekonnanimi, isikukood, ametikoht;
4) millist käesoleva määruse §-s 3 nimetatud tunnustamist taotletakse;
5) põhjendus, mille eest õpilane tunnustamisele esitatakse koos viitega kooli õppenõukogu otsusele.
§ 5. Tunnustamise kinnitamine
(1) Vallavalitsus selgitab määruses sätestatud alustel esitatud taotluse põhjendatust ning otsustab tunnustuse andmise või mitteandmise enne õppeaasta lõppu, teavitades sellest ka taotluse esitajat.
(2) Rahaline tunnustamine kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega.
(1) Käesoleva määruse § 3 lõike 1 punkte 1-2 rakendatakse rahvastikuregistri andmetel Lääne-Nigula vallas elavatele õpilastele, kelle eest esitab taotluse antud määruse § 4 kohaselt Lääne-Nigula valla haridusnõunik.


text:
esitatud 27. septembril 2018(1)
Kohtuasi C‑581/17
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Baden-Württemberg (Baden-Württembergi maksukohus, Saksamaa))
Eelotsusetaotlus – Maksustamine – Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kokkulepe isikute vaba liikumise kohta – Maksuresidentsuse üleviimine Šveitsi – Liikmesriigi õigusnormid, mis näevad sellisel juhul ette äriühingu osaluselt saadud realiseerimata kapitalikasumi maksustamise
1. Käesolev eelotsusetaotlus käsitleb seda, kuidas tõlgendada Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kokkulepet isikute vaba liikumise kohta, mis allkirjastati Luxembourgis 21. juunil 1999(2) (edaspidi „EÜ-Šveitsi kokkulepe“) ja mis jõustus 1. juunil 2002.
2. Taotlus on esitatud Martin Wächtleri ja Finanzamt Konstanzi (Konstanzi maksuamet, Saksamaa, edaspidi „maksuhaldur“) vahelises kohtuvaidluses seoses viimati nimetatu otsusega maksustada seetõttu, et M. Wächtler viis oma elukoha Saksamaalt üle Šveitsi, temale Šveitsi õiguse alusel asutatud äriühingus, mille juht ta muu hulgas on, kuuluva osalusega seotud realiseerimata kapitalikasum.
A. EÜ-Šveitsi kokkulepe
3. EÜ-Šveitsi kokkuleppe preambuli kohaselt on kokkuleppeosalised otsustanud „oma territooriumide vahel sisse seada isikute vaba liikumise [liidus] kohaldatavate eeskirjade alusel“.
4. EÜ-Šveitsi kokkuleppe artiklis 1 on sätestatud:
„Käesoleva kokkuleppe eesmärk on:
a) anda Euroopa [Liidu] ja Šveitsi kodanikele õigus siseneda kokkuleppeosaliste territooriumidele, seal elada, saada palgatööd või tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana ning jääda kokkuleppeosaliste territooriumile;
5. EÜ-Šveitsi kokkuleppe artiklis 4 „Elamis- ja majandustegevuses osalemise õigus“ on märgitud, et elamis- ja majandustegevuses osalemise õigus tagatakse vastavalt I lisa sätetele.
6. EÜ-Šveitsi kokkuleppe artiklis 16 „Viide [liidu] õigusele“ on sätestatud:
„1. Käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks võtavad kokkuleppeosalised kõik meetmed, et tagada nendevahelistes suhetes samaväärsete õiguste ja kohustuste kohaldamine kui nendes [liidu] õigusaktides, millele viidatakse.
2. Niivõrd kui käesoleva kokkuleppe kohaldamine on seotud [liidu] õiguse põhimõtetega, tuleb arvestada asjaomast Euroopa [Liidu] Kohtu pretsedendiõigust enne käesoleva kokkuleppe allkirjastamist. Pärast seda kuupäeva kehtestatud pretsedendiõigusest antakse Šveitsile teada. Kokkuleppe nõuetekohase toimimise tagamiseks määrab ühiskomitee ühe kokkuleppeosalise taotlusel kindlaks kõnealuse pretsedendiõiguse mõjud.“
7. EÜ-Šveitsi kokkuleppe artikli 21 „Seos topeltmaksustamist käsitlevate kahepoolsete kokkulepetega“ lõigetes 2 ja 3 on sätestatud:
„2. Käesoleva kokkuleppe sätteid ei tohi tõlgendada nii, nagu takistaksid need kokkuleppeosalisi eristamast oma asjakohaste maksusätete kohaldamisel maksumaksjaid, kelle olukord ei ole võrreldav eeskätt elukoha poolest.
3. Ükski käesoleva kokkuleppe säte ei takista kokkuleppeosalisi vastu võtmast või kohaldamast meetmeid, mis tagavad maksude kehtestamise, tasumise ja tõhusa sissenõudmise või takistavad maksudest kõrvalehoidumist kokkuleppeosaliste riiklike maksuseaduste või Šveitsi ja ühe või mitme Euroopa Ühenduse liikmesriigi vahel topeltmaksustamise vältimiseks sõlmitud kokkulepete või mis tahes muude maksukokkulepete kohaselt.“
8. EÜ-Šveitsi kokkuleppe I lisa on pühendatud isikute vabale liikumisele.
9. EÜ-Šveitsi kokkuleppe I lisa artiklis 2 „Riigis elamine ja majandustegevus“ on ette nähtud:
„1. Ilma et see piiraks käesoleva kokkuleppe artikli 10 ja käesoleva lisa VII peatüki sätete kohaldamist üleminekuperioodil, on kokkuleppeosaliste kodanikel õigus elada ja osaleda majandustegevuses teise kokkuleppeosalise territooriumil II–IV peatükis ette nähtud korra kohaselt. […]“
10. EÜ-Šveitsi kokkuleppe I lisa artikli 9 „Võrdne kohtlemine“ lõikes 2 on sätestatud:
„Töötajal ja tema […] pereliikmetel on samad maksu- ja sotsiaalsoodustused kui vastuvõtjariigi kodanikest töötajatel ja nende pereliikmetel.“
11. EÜ-Šveitsi kokkuleppe I lisa III peatükk, mis käsitleb füüsilisest isikust ettevõtjaid, sisaldab I lisa artikleid 12–16. Nimetatud lisa artikkel 12 „Riigis elamist käsitlevad eeskirjad“ on sõnastatud järgmiselt:
„1. Kokkuleppeosalise kodanik, kes soovib siirduda teise kokkuleppeosalise territooriumile eesmärgiga alustada seal tegevust füüsilisest isikust ettevõtjana (edaspidi „füüsilisest isikust ettevõtja“), saab elamisloa, mis kehtib vähemalt viis aastat alates väljaandmise kuupäevast, tingimusel et ta esitab riigi pädevatele võimuorganitele tõendi selle kohta, et ta on tegevust alustanud või alustamas.
12. EÜ-Šveitsi kokkuleppe I lisa artiklis 15 „Võrdne kohtlemine“ on ette nähtud:
„1. Füüsilisest isikust ettevõtjaks saamise ja sellena tegutsemise puhul tuleb füüsilisest isikust ettevõtjale tagada vähemalt sama soodsad tingimused kui vastuvõtjariigi kodanikele.
2. Käesoleva lisa artiklit 9 kohaldatakse mutatis mutandis käesolevas peatükis nimetatud füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes.“
B. Šveitsi Konföderatsiooni ja Saksamaa Liitvabariigi vahel sõlmitud leping tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimiseks
13. Šveitsi Konföderatsioon ja Saksamaa Liitvabariik sõlmisid 11. augustil 1971 lepingu tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimiseks (edaspidi „Saksamaa-Šveitsi topeltmaksustamise vältimise leping“)(3).
14. Saksamaa-Šveitsi topeltmaksustamise vältimise lepingu artiklis 4 on sätestatud:
„1. Käesolevas lepingus tähistab mõiste „lepingu osalisriigi resident“ isikut, kellel on selles riigis vastavalt kehtivatele õigusnormidele täieulatuslik maksukohustus.
15. Saksamaa-Šveitsi topeltmaksustamise vältimise lepingu artiklis 13 on sätestatud:
„1. Artikli 6 lõikes 2 määratletud kinnisasjade võõrandamisest saadud tulu maksustatakse selles lepingu osalisriigis, kus need varad asuvad.
2. Vallasasi, mis kuulub lepingu osalisriigi ettevõtja teises lepingu osalisriigis asuva püsiva tegevuskoha vara hulka, või vallasasi, mis kuulub kindla asukoha juurde, mida ühe lepingu osalisriigi resident omab vaba elukutsega tegelemiseks teises lepingu osalisriigis, võõrandamisest saadud tulu, sealhulgas tulu, mis on saadud kogu püsiva tegevuskoha (kas eraldi või koos ettevõtjaga tervikuna) või kindla asukoha võõrandamisest, on teises liikmesriigis maksustatav. […]
3. Tulu iga muu vara võõrandamisel, mida ei ole käsitletud lõigetes 1 ja 2, maksustatakse ainult selles lepinguosalises riigis, kus võõrandaja on resident.
4. Olenemata lõikes 3 sätestatust, maksustatakse äriühingus oleva olulise osaluse täielikul või osalisel võõrandamisel saadud tulu selles lepinguosalises riigis, kus äriühing asub, kui võõrandaja on teise lepinguosalise riigi residendist füüsiline isik,
a. kes on võõrandamisele eelnenud viie aasta jooksul olnud esimese lepinguosalise riigi resident artikli 4 tähenduses ja
b. kellel ei ole teises riigis kapitalikasumi maksu kohustust.
Oluline osalus on võõrandajal juhul, kui tema osalus on otseselt või kaudselt suurem kui veerand äriühingu kapitalist.
5. Kui lepinguosaline riik maksustab riigi residendist füüsilise isiku lahkumisel kapitalikasumi, mis on pärit selle riigi residendist äriühingus omatavast olulisest osalusest, võtab teine riik osaluse hilisemast võõrandamisest saadud tulu maksustamisel kooskõlas artikliga 3 asjaomase kapitalikasumi kindlaksmääramisel soetamiskuludena aluseks summa, mida esimene liikmesriik arvestas lahkumise hetkel tuluna.“
16. Saksamaa-Šveitsi topeltmaksustamise vältimise lepingu artiklis 27 on sätestatud:
„1. Lepinguosaliste riikide pädevad asutused vahetavad käesoleva lepingu sätete rakendamiseks või haldamiseks või lepinguosaliste riikide või nende liidumaade, kantonite, piirkondade, ringkondade, valdade või valdade ühenduste nimel sisse nõutavaid mis tahes olemuse või nimetusega makse käsitlevate siseriiklike õigusaktide rakendamiseks tõenäoliselt asjakohast teavet, tingimusel, et nendes sätestatud maksude kohaldamine ei ole lepinguga vastuolus. Teabe vahetamist ei piira artiklid 1 ja 2.
3. Lõigete 1 ja 2 sätteid ei tohi mingil juhul tõlgendada nii, et need kohustavad lepinguosalist riiki
a. võtma haldusmeetmeid, mis kalduvad kõrvale tema või teise lepinguosalise riigi õigusaktidest ja haldustavast;
b. esitama teavet, mida ei ole võimalik saada tema või teise lepinguosalise riigi õigusaktide või käibiva haldustava alusel;
c. esitama teavet, mis avalikustaks äri-, tööstus- või kutsesaladuse või turustusprotsessi või teabe, mille edastamine oleks vastuolus avaliku korraga.
4. Kui üks lepinguosaline riik palub käesoleva artikli alusel teavet, kasutab teine lepinguosaline riik soovitud teabe saamiseks oma volitusi, isegi kui tal ei ole seda teavet oma maksualastel eesmärkidel vaja. Eelmises lauses sätestatud kohustusele kehtivad lõikes 3 ette nähtud piirangud, välja arvatud juhul, kui need piirangud võivad takistada lepinguosalist riiki teavet edastamast ainult seetõttu, et need ei paku talle siseriiklikus raamistikus huvi.
5. Mingil juhul ei tohi lõiget 3 tõlgendada nii, et see lubab lepinguosalisel riigil teabe edastamisest keelduda üksnes sel põhjusel, et see on panga, muu finantsasutuse, esindaja või agendi või usaldusisikuna tegutseva isiku valduses või et see teave on seotud juriidilise isiku omandiõigusega. Käesolevas lõikes nimetatud teabe saamiseks, olenemata lõikest 3 või mis tahes muust siseriikliku õiguse vastupidisest sättest, on lepinguosalise riigi maksuhalduritel käesolevas lõikes sätestatud kohustuste täitmiseks vajalikus ulatuses menetlemisõigused, mis võimaldavad neil saada käesolevas lõikes osutatud teavet.“
17. Tulumaksuseaduse (Einkommensteuergesetz, BGBl. 2009 I, lk 3366 ja 3862, edaspidi „EStG“) § 1 lõike 1 kohaselt on füüsilistel isikutel, kelle alaline või peamine elukoht on selles riigis, täieulatuslik tulumaksukohustus.
18. EStG § 17 lõigete 1 ja 2 kohaselt:
„1. Kutsealasest tegevusest saadavaks tuluks loetakse ka kapitaliühingu osaluse võõrandamisest saadud kasum, kui võõrandaja on viimase viie aasta jooksul osakapitalis kas otseselt või kaudselt omanud vähemalt 1% suurust osalust. […]
2. Kasumiks lõike 1 tähenduses loetakse müügihinna ja soetamismaksumuse vahet pärast võõrandamiskulude mahaarvamist. […]“
19. Välismaal tehtavate tehingute maksustamise seaduse (Außensteuergesetz, edaspidi „AStG“) §‑s 6 on sätestatud:
„1. Sellise füüsilise isiku puhul, kellele rakendati [EStG] § 1 lõike 1 alusel täieulatuslikku maksukohustust vähemalt kokku kümne aasta jooksul ja kelle täieulatuslik maksukohustus lõppeb alalise või peamise elukoha üleviimisega, tuleb [EStG] § 17 lõike 1 esimeses lauses viidatud osaluse suhtes rakendada täieulatusliku maksukohustuse lõppemise hetkel [EStG] §‑i 17, kaasa arvatud juhul, kui võõrandamist ei toimu, kui selle sätte osalust käsitlevad tingimused on selleks kuupäevaks muus osas täidetud.
4. Kui [AStG § 6] lõike 1 kohaselt maksmisele kuuluva tulumaksu kohese sissenõudmisega kaasneksid maksumaksjale märkimisväärsed raskused ja kui [AStG § 6] lõikest 5 ei tulene teisiti, tuleb seda nõudmisel tasuda korrapäraste osamaksetena mitte rohkem kui viis aastat alates esimesest osamaksest, kusjuures eeltingimuseks on tagatise esitamine. Ajatamine tühistatakse, kui ajatamisperioodi jooksul osalus võõrandatakse või makstakse äriühingusse varjatult sisse [EStG] § 17 lõike 1 tähenduses või kui tekib üks [EStG] § 17 lõikes 4 kirjeldatud olukordadest. […]
5. Kui [AStG § 6] lõike 1 esimeses lauses osutatud olukorras olev maksumaksja on Euroopa Liidu liikmesriigi või sellise muu riigi kodanik, mille suhtes kohaldatakse […] Euroopa Majanduspiirkonna lepingut […], ja kui talle kohaldatakse pärast täieulatusliku maksukohustuse lõppemist ühes neist riikidest (vastuvõttev riik) Saksamaa tulumaksukohustusega sarnast maksukohustust, ajatatakse [AStG § 6] lõike 1 kohaselt maksmisele kuuluvad maksud ilma intressi ja tagatise andmise kohustuseta. Selle meetme eeltingimuseks on, et Saksamaa Liitvabariigi ja selle riigi vahel on tagatud maksude sissenõudmise alane haldusabi ja vastastikune abi. […]
Ajatamine tühistatakse järgmistel juhtudel:
1) kui maksumaksja või tema õigusjärglane kolmanda lause punkti 1 tähenduses võõrandavad osaluse või maksavad selle äriühingusse varjatult sisse [EStG] § 17 lõike 1 esimese lause tähenduses või kui tekib üks [EStG] § 17 lõikes 4 viidatud olukordadest;
2) kui osalus antakse üle isikule, kelle suhtes ei kohaldata täieulatuslikku maksukohustust ja kelle suhtes ei kohaldata Saksamaa üldise tulumaksukohustusega võrreldavat maksukohustust Euroopa Liidu liikmesriigis või EMP lepingu osalisriigis;
3) kui osalusega tehakse ostu- või muu tehing, mis vastavalt siseriiklikule õigusele toob kaasa ühiku väärtuse või sisemise väärtuse arvesse võtmise;
4) kui maksumaksjale või tema järglasele kolmanda lause punkti 1 tähenduses ei kohaldata enam maksukohustust esimese lause tähenduses seetõttu, et ta on mujale üle viinud oma alalise või peamise elukoha.“
20. M. Wächtler on Saksamaa Liitvabariigi kodanik, kes töötab koos äripartneriga IT-nõustamise valdkonnas. Alates 2008. aasta 1. veebruarist on ta Šveitsi õiguse alusel asutatud ja Šveitsis asuva äriühingu MWK-Consulting GmbH juht, milles talle kuulub alates selle asutamisest 2007. aasta juulis 50% osalus.
21. M. Wächtler elas piirilinnas Konstanzis (Saksamaa), kuid viis oma elukoha 1. märtsil 2011 üle Šveitsi, et mitte iga päev tööle minnes riigipiiri ületada. Kooskõlas AStG §‑ga 6 ja EStG §‑ga 17 maksustati elukoha üleviimise tõttu Šveitsi tema osalusega äriühingus MWK-Consulting seotud realiseerimata kapitalikasum tulumaksuga, ehkki nende varade võõrandamist ei ole toimunud.
22. Maksuhalduri juures toimunud kohtueelse menetluse raames väitis M. Wächtler, et selline maksustamine ei ole kooskõlas EÜ-Šveitsi kokkuleppega, mis tagab füüsilistele isikutele asutamisvabaduse liidu ja Šveitsi vahel. M. Wächtler leiab, et realiseerimata kapitalikasumi maksustamine veenab füüsilist isikut mitte oma elukohta Šveitsi üle viima, seda enam, et kuna puudub temale äriühingus MWK-Consulting kuuluva osaluse tegeliku võõrandamise korral sissetulev rahavoog, puuduvad maksu maksta võimaldavad vahendid. Peale selle väitis ta, et kapitalikasumi maksustamine sel viisil ja ilma AStG § 6 lõikes 5 viidatud ajatamise õiguseta läheks maksustamise vältimise ärahoidmise eesmärgi täitmiseks vajalikust kaugemale.
23. Maksuhalduri sõnul peaks kapitalikasumi maksustamine olema sama, olenemata, kas maksumaksja viib oma elukoha üle mõnda liidu liikmesriiki või riiki, mille suhtes kehtib EMP leping. Sellega seoses on AStG § 6 lõikes 5 ette nähtud kapitalikasumi maksu tasumise ajatamine ilma intressita ja tagatise esitamise kohustuseta varade tegeliku võõrandamiseni, tingimusel, et uus elukohariik pakub maksude sissenõudmise alast abi ja tuge. Kuid maksuhalduri sõnul puudub Šveitsiga maksude sissenõudmise alane toetamise kokkulepe, mis õigustab sellesse riiki oma maksuresidentsuse üle viivate maksumaksjate ebasoodsat kohtlemist. Viimaks hindab maksuhaldur, et ei esine majanduslikku topeltmaksustamist, kuna Šveits ei maksusta kapitalikasumit.
24. M. Wächtler pöördus kaebusega Finanzgericht Baden-Württembergi (Baden-Württembergi maksukohus, Saksamaa) poole, kes kahtleb, kas asjaomased riigisisesed õigusaktid on kooskõlas ELTL artikli 21 lõikega 1, artikliga 45 ja artikliga 49 ning EÜ-Šveitsi kokkuleppe artiklitega 1, 2, 4, 6, 7, 16 ja 21 ning I lisa artikliga 9.
25. Neil asjaoludel otsustas Finanzgericht Baden-Württemberg (Baden-Württembergi maksukohus, Saksamaa) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas [EÜ-Šveitsi kokkulepet], eelkõige selle preambulit ning artikleid 1, 2, 4, 6, 7, 16 ja 21 ning I lisa artiklit 9 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt maksustatakse selleks, et maksustamise materiaalne alus ei läheks kaotsi, äriühingus olevalt osaluselt saadud realiseerimata kapitalikasum (ilma ajatamiseta) juhul, kui selle liikmesriigi kodanik, kellel oli kõigepealt selles riigis täieulatuslik maksukohustus, viib oma elukoha sellest riigist üle Šveitsi ja mitte Euroopa Liidu liikmesriiki või riiki, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut?“
26. Käesolev eelotsusetaotlus saabus Euroopa Kohtusse 4. oktoobril 2017. Kirjalikke märkusi esitasid M. Wächtler, Saksamaa, Hispaania ja Austria valitsus ning komisjon.
27. 31. mail 2018 palus Euroopa Kohus komisjonil esitada enne 15. juunit 2018 kõik EÜ-Šveitsi kokkuleppe ettevalmistamise dokumendid ja kõik muud läbirääkimiste elemendid, mis võimaldavad tõendada tähendust, mida kokkuleppe pooled on soovinud anda selle artikli 1 punktis a kasutatud mõistele „tegutsema“, eriti pärast selle artiklis 10 sätestatud üleminekuperioodi möödumist. Komisjon täitis selle palve Euroopa Kohtu määratud tähtaja jooksul.
28. 2. juulil 2018 peeti kohtuistung, millel esitasid oma suulised seisukohad M. Wächtler, Saksamaa ja Hispaania valitsus ning komisjon.
29. Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib oma eelotsuse küsimusega teada, kas EÜ-Šveitsi kokkuleppe artikleid 1, 2, 4, 6, 7, 16 ja 21 ning I lisa artiklit 9 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt maksustatakse äriühingus olevalt osaluselt saadud realiseerimata kapitalikasum (ilma ajatamiseta) juhul, kui selle liikmesriigi kodanik, kellel oli kõigepealt selles riigis täieulatuslik maksukohustus, viib oma elukoha sellest riigist üle Šveitsi, kui elukoha üleviimisel teise liidu liikmesriiki või riiki, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, ajatatakse sarnase kapitalimaksu maksmine ilma intressita ja tagatise andmise kohustuseta tingimusel, et Saksamaa ja selle riigi vahel on tagatud maksude sissenõudmise alane vastastikune abi ja toetus.
A. Poolte seisukohtade kokkuvõte
30. M. Wächtler on seisukohal, et EÜ-Šveitsi kokkuleppega antakse talle asutamisvabadus, mis on võrreldav liidus ELTL artikliga 49 tagatavaga. Seda silmas pidades väidab ta, et realiseerimata kapitalikasumi maksustamine ilma ajatamise võimaluseta on vastuolus Euroopa Kohtu praktikaga kõnealuses küsimuses.
31. Samal seisukohal olev komisjon väidab, et M. Wächtler on füüsilisest isikust ettevõtja EÜ-Šveitsi kokkuleppe I lisa artikli 12 tähenduses ja järelikult kujutab tema suhtes kehtestatud maksukohustus ebaproportsionaalset takistust asutamisvabadusele, mis on talle selle sättega tagatud.
32. Saksamaa valitsus on aga seisukohal, millega nõustuvad Hispaania ja Austria valitsus, et EÜ-Šveitsi kokkulepe laiendab EL toimimise lepinguga kehtestatud asutamisvabadust liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelistele suhetele üksnes osaliselt ning EÜ-Šveitsi kokkuleppe eritingimustega piiratud ulatuses.
33. Ta on sellega seoses arvamusel, et Šveitsi äriühingu loomine ja juhtimine M. Wächtleri poolt ei kuulu EÜ-Šveitsi kokkuleppe kohaldamisalasse, kuna see tegevus ei ole tegevus füüsilisest isikust ettevõtjana EÜ-Šveitsi kokkuleppe I lisa artikli 12 tähenduses.
34. Peale selle ei rikuks Saksamaa valitsuse hinnangul põhikohtuasjas kõne all olev maksustamine ka õiguseid, mida EÜ-Šveitsi kokkulepe annab M. Wächtlerile kui palgatöötajale.
B. EÜ-Šveitsi kokkuleppe isikuline kohaldamisala: kas M. Wächtler on palgatöötaja või füüsilisest isikust ettevõtja?
35. EÜ-Šveitsi kokkuleppe artikli 1 punktis a antakse liidu ja Šveitsi kodanikele õigus siseneda kokkuleppeosaliste territooriumidele, seal elada, saada palgatööd või tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana ning jääda kokkuleppeosaliste territooriumile.
36. Seega tuleb kontrollida, kas M. Wächtler kuulub EÜ-Šveitsi kokkuleppe isikulisse kohaldamisalasse kui palgatöötaja või kui füüsilisest isikust ettevõtja(4).
37. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu arvates tuleks M. Wächtleri ametialast tegevust lugeda palgatööks, kuna äriühingu juhina saab ta tasu.
38. Ma ei nõustu selle eeldusega. Vastupidi, ma leian, nagu ka Austria valitsus ja komisjon, et hoolimata juhtimisteenuste eest tasu saamisest ei ole M. Wächtler alluvussuhtes, mis iseloomustab palgalist töösuhet(5).
39. Nagu nähtub eelotsusetaotlusest, on M. Wächtler IT-nõustamise valdkonna iseseisev ettevõtja. Asjaolu, et ta on otsustanud oma majandustegevuse struktureerida äriühingu loomise kaudu ja maksta selle äriühingu juhtimisteenuste eest endale tasu, ei mõjuta kuidagi seda, et ta omab selles äriühingus 50% osalust ega ole sellega alluvussuhtes(6).
40. Peale selle ei puuduta põhikohtuasjas kõne all olevad Saksa õigusnormid, mille alusel Saksa maksuhaldur maksustas tema äriühingus oleva osalusega seotud realiseerimata kapitalikasumi, teda mitte kui palgatöötajat, vaid kui selle äriühingu osanikku.
41. Saksamaa valitsus, kellega nõustuvad Hispaania ja Austria valitsus, on siiski seisukohal, et ettevõtja osaluste haldamine ei kuulu EÜ-Šveitsi kokkuleppe I lisa artikli 12 lõike 1 tähenduses mõiste „tegevus füüsilisest isikust ettevõtjana“ alla.
42. Asjaomane valitsus toetub selles küsimuses kohtujurist Mengozzi ettepaneku punktidele 67–71 kohtuasjas Picart (C‑355/16, EU:C:2017:610), kelle arvates, nagu tuleneb ELTL artikli 49 teisest lõigust, kuna ettevõtjate asutamine ja juhtimine on erinev füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest, ei saa EÜ-Šveitsi kokkuleppe kontekstist ega eesmärgist vähimalgi määral järeldada, et kokkuleppeosalised oleksid soovinud anda mõistele „füüsilisest isikust ettevõtja“ teistsuguse tähenduse kui see, mida sellele tavaliselt omistatakse(7).
43. Minu arvates ei saa selle väitega nõustuda, kuna M. Wächtleri tegevus Šveitsis ei ole osaluste haldamine nagu C. Picarti puhul. Vastupidi viimati nimetatule ei ole M. Wächtler mitte investor või lihtsalt passiivne osanik, vaid sõltumatu ettevõtja, kelle majandustegevus seisneb äriühingu kaudu IT‑nõustamise teenuste osutamises.
44. Seda hinnangut kinnitab EÜ-Šveitsi kokkuleppe tõlgendamine kooskõlas rahvusvaheline tavaõiguse reegliga, mis kajastub lepingute õiguse Viini konventsiooni(8) artiklis 31, mis on liidu institutsioonidele siduv ja mis kuulub liidu õiguskorda(9). Selle reegli kohaselt tõlgendatakse rahvusvahelist lepingut heas usus, andes lepingus kasutatud mõistetele konteksti arvestades tavatähenduse ning lähtudes lepingu mõttest ja eesmärgist(10). Lisaks tuleb selle sätte kohaselt mõista terminit eritähenduses, kui on tõendatud, et selline oli osapoolte kavatsus(11).
45. Kui EÜ-Šveitsi kokkuleppe I lisa artikli 12 lõikes 1 käsitatakse füüsilisest isikust ettevõtjana „[k]okkuleppeosalise [kodanikku], kes soovib siirduda teise kokkuleppeosalise territooriumile eesmärgiga alustada seal tegevust füüsilisest isikust ettevõtjana“, siis EÜ-Šveitsi kokkuleppe preambulist ning artikli 1 punktist a ja artikli 16 lõikest 2 tuleneb, et „selle kokkuleppe eesmärk [on] sisse seada liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanikele vaba liikumine kokkuleppeosaliste territooriumidel liidus kehtivate sätete alusel, milles toodud mõisteid tuleb tõlgendada kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga“(12).
46. Seoses ELTL artikliga 49 ja enne EÜ-Šveitsi kokkuleppe allkirjastamist otsustas Euroopa Kohus, et mõistet „füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine“ tuleks käsitada selliselt, et see hõlmab sellise füüsilise isiku tegevust, kes tegutseb äriühingu juhina, mille ainus osanik ta on, või äriühingu juhina, mille osasid ta ei oma(13). Ma ei näe mingit põhjust sellest mõistest kõrvale kaldumiseks M. Wächtleri tegevuse puhul, kes on äriühingu MWK-Consulting juht ja omab selles 50% suurust osalust.
47. Samas, vastupidine tõlgendus, mis jätaks M. Wächtleri välja „füüsilisest isikust ettevõtja“ mõiste alt ja järelikult EÜ-Šveitsi kokkuleppe kohaldamisalast, ei oleks kooskõlas ei nimetatud kokkuleppe eseme ja eesmärgiga ega oleks heauskne, kuna jätaks ta ilma selle kasulikust mõjust.
48. EÜ-Šveitsi kokkulepe püüab ühelt poolt töötajaid(14), füüsilisest isikust ettevõtjaid(15), teenuseid osutavad isikuid(16) ja majandustegevuses mitteosalevaid isikuid(17) eristades ning teiselt poolt isikuid nendesse suurtesse kategooriatesse jagades(18) hõlmata kõiki füüsilisi isikuid, kelle suhtes liidu õiguses kehtib isikute vaba liikumine ja asutamisvabadus. Kui M. Wächtlerit ei loetaks „füüsilisest isikust ettevõtjaks“, jäetaks ta välja EÜ-Šveitsi kokkuleppes osutatud neljast isikute kategooriast.
49. EÜ-Šveitsi kokkuleppe üle peetud läbirääkimiste dokumendid, mille komisjon esitas Euroopa Kohtu palvel, kinnitavad seda tõlgendust.
50. Šveitsi Konföderatsiooni poolt nähtub tema 21. aprilli 1995. aasta kokkuleppe projektist, et seda kohaldataks kõikidele tulutoovatele tegevustele ja sellega antaks kokkuleppeosaliste kodanikele õigus tegeleda samasuguse tegevusega teise kokkuleppeosalise territooriumil. Tulutoovad tegevused jagati üksnes töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate tegevuseks, ehkki läbirääkimiste alguses oli Šveitsi lähenemine veelgi üksikasjalikum, tehes vahet hooajatöötajatel, piirialatöötajatel, muudel töötajatel, füüsilisest isikust ettevõtjatel, teenusepakkujatel ja mitteaktiivsetel isikutel, kusjuures liit aktsepteeris sellist jaotust üksnes „arutelukohana“(19).
51. Liidu ja tema liikmesriikide jaoks võttis nõukogu 31. oktoobril 1994 vastu läbirääkimisvolitused kahepoolse kokkuleppe sõlmimiseks Šveitsiga isikute vaba liikumise kohta, millest nähtub, et selle kokkuleppega pidi ette nähtama kogu acquis communautaire’i kohaldamine asjaomases valdkonnas, sealhulgas eelkõige töötajate vaba liikumise ja asutamisvabaduse valdkonnas.
52. Mõistagi asendati termin „tulutoov tegevus“ järk-järgult terminitega „palgatöö ja füüsilisest isikust ettevõtja“(20), enne kui jõuti valitud terminiteni „palgatöö“ ja „õigus tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana“, mida kasutati EÜ-Šveitsi kokkuleppe artikli 1 punktis a.
53. Peale selle asendati füüsilisest isikust ettevõtja esialgne määratlus „kokkuleppeosalise kodanik, kes soovib siirduda teise kokkuleppeosalise territooriumile eesmärgiga alustada seal sõltumatut tegevust“(21) määratlusega „kokkuleppeosalise kodanik, kes soovib siirduda teise kokkuleppeosalise territooriumile eesmärgiga alustada seal tegevust füüsilisest isikust ettevõtjana“(22), mille juurde lõpuks EÜ-Šveitsi kokkuleppe I lisa artikli 12 lõikes 1 jäädi.
54. Minu arvates näitavad need asjaolud, et füüsilisest isikust ettevõtjate tegevust mittepalgalise tegevusena määratledes oli osapoolte ühine tahe hõlmata peale teenuste osutamise kogu sellise füüsilise isiku majandus- või tulutoovat tegevust, kes ei kuulu mõiste „töötaja“ alla, mistõttu väljend „sõltumatu tegevus“ asendati väljendiga „füüsilisest isikust ettevõtja“. Selles mõttes on isegi investor hõlmatud EÜ-Šveitsi kokkuleppe kohaldamisalaga kui mittepalgalise tegevusega tegelev isik.
55. Seetõttu ei ole üllatav, et EÜ-Šveitsi kokkulepet Šveitsi Föderaalsele Assambleele heakskiitmiseks esitades kirjeldas Šveitsi Liidunõukogu selle lepingu sisu seoses füüsilisest isikust ettevõtjatega liidu õigusele viidates järgmiselt:
„Isikute vaba liikumise põhimõtted – nagu neid juba [liidus] kohaldatakse – hakkavad üleminekuperioodi möödumisel kehtima põhimõtteliselt ka Šveitsi suhtes […].
Isikute vaba liikumine, mis on juba määratletud EMÜ [asutamislepingu] artiklis 48 [jj], hõlmab nii palgatöötajaid kui ka füüsilisest isikust ettevõtjaid; teiste sõnadega võivad kõik EÜ kodanikud liidus vabalt valida oma töö- ja elukohta ning neil on kodanikega võrdsed õigused. Elamisõiguse tingimuseks on siiski tulutoov tegevus palgatöölisena või füüsilisest isikust ettevõtjana […].
Acquis communautaire’is on füüsilisest isikust ettevõtjatel, kes tegutsevad mõnes liikmesriigis või osutavad piiriüleseid teenuseid, ka liikumisvabadus. Asutamisvabadus hõlmab õigust alustada ja jätkata tulutoovat tegevust füüsilisest isikust ettevõtjana ning luua ja juhtida ettevõtjaid asutamisriigi õigusaktides asjaomase riigi kodanike jaoks sätestatud tingimustel. Füüsilisest isikust ettevõtjatel on, nagu ka töötajatel, perekonna taasühinemise õigus.
56. Viimaseks, kui kokkuleppeosalised oleksid soovinud EÜ-Šveitsi kokkuleppe kohaldamisalast välja jätta teatud füüsilisest isikust ettevõtjad sõltuvalt nende tegevusest või korraldusest, leian, et arvestades nende väga laiahaardelist käsitlust läbirääkimiste alguses, oleks komisjoni esitatud dokumentidest nähtunud teatud hetkest piiravam lähenemine. Sellist jälge aga esitatud dokumentides ei leidu.
57. Järelikult leian, et M. Wächtler kuulub EÜ-Šveitsi kokkuleppe kohaldamisalasse kui füüsilisest isikust ettevõtja.
C. EÜ-Šveitsi kokkuleppega füüsilisest isikust ettevõtjatele tagatava asutamisõiguse piirangu olemasolu
58. EÜ-Šveitsi kokkuleppe artikli 1 punkti a kohaselt on üks selle eesmärkidest anda liidu liikmesriikide ja Šveitsi kodanikele asutamisõigus füüsilisest isikust ettevõtjana. EÜ-Šveitsi kokkuleppe artiklis 4 on ette nähtud, et selle kasutamise kord sätestatakse kokkuleppe I lisas.
59. EÜ-Šveitsi kokkuleppe I lisa artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus antakse kokkuleppeosaliste kodanikele õigus elada ja osaleda majandustegevuses teise kokkuleppeosalise territooriumil kokkuleppe III peatükis füüsilisest isikust ettevõtjate puhul ette nähtud korra kohaselt.
60. EÜ-Šveitsi kokkuleppe I lisa artiklis 15 on sätestatud, et füüsilisest isikust ettevõtjat tuleb vastuvõtjariigis füüsilisest isikust ettevõtjaks saamise ja sellena tegutsemise puhul kohelda vähemalt kodanikega võrdselt ning et asjaomase lisa töötajaid käsitlevat artiklit 9 kohaldatakse mutatis mutandis füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes. Nimetatud artikli lõike 2 kohaselt on füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevatel isikutel vastuvõtvas riigis õigus samadele maksusoodustustele kui selles riigis tegutsevatel ja elavatel füüsilisest isikust ettevõtjatel(24).
61. Küsimus seisneb niisiis selles, kas EÜ-Šveitsi kokkulepe keelab põhimõtteliselt mis tahes piirangute kehtestamist füüsilisest isikust ettevõtjate asutamisvabadusele, sealhulgas päritoluriigi kehtestatud piirangud, hoolimata sellest, et nendes materiaalõiguse sätetes, sealhulgas eelkõige I lisa artikli 9 lõikes 2 ja kõnealuse lisa artikli 15 lõikes 1, viidatakse sõnaselgelt üksnes vastuvõtjariigile.
62. Tuleb kohe algusest peale märkida, nagu Euroopa Kohus on seda esile tõstnud, et nagu nähtub EÜ-Šveitsi kokkuleppe preambulist, artikli 1 punktist a ja artikli 16 lõikest 2, „on selle kokkuleppe eesmärk sisse seada liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanikele vaba liikumine kokkuleppeosaliste territooriumidel liidus kehtivate sätete alusel, milles toodud mõisteid tuleb tõlgendada kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga“(25).
63. Kuigi liidu siseturgu käsitlevatele liidu õiguse sätetele antud tõlgendust ei saa automaatselt üle kanda EÜ-Šveitsi kokkuleppe tõlgendusele, siis selle kokkuleppe endaga selleks eesmärgiks ette nähtud sõnaselgete sätete kohaselt(26), millega on tegemist artikli 16 lõike 2 näol, tuleb EÜ-Šveitsi kokkuleppe artikli 1 punktis a osutatud mõistet „asutamisvabadus“ tõlgendada selle kokkuleppe allkirjastamise hetkeks olemasoleva Euroopa Kohtu praktika kohaselt.
64. Kuid juba 1988. aastal oli Euroopa Kohus otsustanud asutamisvabadust tagavate EMÜ asutamislepingu sätete kohta, et „[e]hkki nende sätete eesmärk on nende sõnastuse kohaselt eelkõige tagada kodanikega võrdset kohtlemist vastuvõtvas liikmesriigis, on nendega vastuolus ka see, kui päritoluriik piirab oma kodanikul asutamist teises liikmesriigis […]“(27).
65. Andes EÜ-Šveitsi kokkuleppele muu hulgas eesmärgi tagada füüsilisest isikust ettevõtjana asutamise õiguse, teadsid kokkuleppeosalised väga hästi, et see õigus annab õigusi nii vastuvõtjariigi kui ka päritoluriigi suhtes ning et selle kokkuleppega antavad õigused ei ole selgelt piiratud vastuvõtjariigiga.
66. Nõnda viib EÜ-Šveitsi kokkuleppe tõlgendamine kooskõlas lepingute õiguse Viini konventsiooni artikliga 31, see on heas usus tõlgendamine, mille puhul ei võeta arvesse mitte üksnes mõistetele nende kontekstis antavat tavatähendust, vaid ka kokkuleppe mõtet ja eesmärki, järelduseni, et päritoluriik ei tohi võtta piiravaid meetmeid, mis mõjutavad asutamisõigust mitte kasutama. Sellised meetmed oleksid selgelt vastuolus EÜ-Šveitsi kokkuleppe „enese olemusega“(28).
67. „[EÜ-Šveitsi kokkuleppes sätestatud isikute vaba liikumist] riivaks see, kui ühe kokkuleppeosalise kodanik satuks oma päritoluriigis halvemasse olukorda üksnes põhjusel, et ta on kasutanud oma õigust liikuda“(29). Kui see kehtib isiku suhtes, kes pöördub pärast selle õiguse kasutamist tagasi oma päritoluriiki, kehtib see seda enam sellise isiku suhtes, kes kavatseb seda kasutada, et asuda elama teise liikmesriiki, kuid keda selles takistab tema päritoluriik.
68. Järelikult saab ühe kokkuleppeosalise kodanikust füüsilisest isikust ettevõtja tugineda mitmes EÜ-Šveitsi kokkuleppe sättes, kaasa arvatud eelkõige kokkuleppe I lisa artikli 9 lõikes 2, millele on viidatud selle lisa artikli 15 lõikes 2, sätestatud võrdse kohtlemise põhimõttele ka suhetes enda päritoluriigiga(30).
69. Seetõttu tuleks analüüsida, kas teostades oma füüsilisest isikust ettevõtjana asutamise õigust Šveitsis, sattus M. Wächtler maksualaselt ebasoodsamasse olukorda võrreldes teiste Saksamaa residentidest kodanikega, kes on füüsilisest isikust ettevõtjad ja omavad Šveitsi äriühingutes osalust, kuid kes vastupidi temale ei ole viinud oma elukohta üle väljapoole Saksamaa territooriumi või on viinud selle üle teise liidu liikmesriiki või riiki, mille suhtes kehtib EMP leping.
70. Euroopa Kohtu otsused, mis käsitlevad realiseerimata kapitalikasumi maksustamist maksumaksja elukoha üleviimise korral väljapoole tema elukohariiki, on tehtud pärast EÜ-Šveitsi kokkuleppe allkirjastamise kuupäeva(31).
71. Mis puudutab neid Euroopa Kohtu hilisemaid otsuseid, siis EÜ-Šveitsi kokkuleppe artikli 16 lõikes 2 sätestatakse, et neist antakse Šveitsile teada ja ühiskomitee määrab kindlaks nende mõjud. Nimetatud komitee ei ole aga selle kohtupraktika osas teinud ühtegi algatust.
72. Sarnaselt komisjoniga leian, et sel määral, kui EÜ-Šveitsi kokkuleppes viidatakse liidu õiguse mõistetele, tuleb arvesse võtta selle kokkuleppe allkirjastamisest hilisemat Euroopa Kohtu asjaomast kohtupraktikat, kui see ei kaldu kõrvale põhimõtetest, mis on juba sõnastatud EÜ-Šveitsi kokkuleppe kuupäeval olemasolevas kohtupraktikas.
73. Minu arvates täidab 11. märtsi 2004. aasta kohtuotsus de Lasteyrie du Saillant (C‑9/02, EU:C:2004:138) selle tingimuse.
74. Sellest kohtuotsusest ei nähtu kuidagi Euroopa Kohtu praktika ümberpööramist, vastupidi, nagu väidab komisjon oma kirjalike seisukohtade punktis 40, põhineb asjaomane kohtuotsus Euroopa Kohtu 1999. aastale eelnenud praktikas välja töötatud põhimõtetel. Muide, Prantsuse Vabariik, kes oli põhikohtuasja vastustaja, ei vaidlustanud ei asutamisvabaduse kohaldamist päritoluriigi suhtes ega isegi piirangu olemasolu, vaid keskendus oma analüüsis selle õiguse piirangute võimalikele õigustustele(32). Peale selle usaldati kohtuasi kolmest kohtunikust koosnevale kojale, mis näitab, et see ei tekitanud niivõrd laiaulatuslikku probleemi, mis oleks väärinud suurema koosseisu tähelepanu. Lõpuks jõudis kohtujurist Mischo oma ettepanekus(33) sama tulemuseni kui Euroopa Kohus, mis samuti viitab sellele, et Euroopa Kohtu lahendus ei olnud üllatav.
75. Kui ka hilisem realiseerimata kapitalikasumi maksustamist käsitlev Euroopa Kohtu praktika(34) oli põhjendamisel avatum, ei ole see vaba liikumise põhivabaduse piirangu olemasolu tunnistamise osas muutunud.
76. Praegusel juhul esineb kaks erinevat kohtlemist Šveitsi äriühingutes osalust omavate Saksa maksumaksjate suhtes, kes viivad oma elukoha üle Šveitsi, see on üks Saksa maksumaksjate suhtes, kes omavad sarnast osalust, kuid jäävad elama Saksamaale, ja teine Saksa maksumaksjate suhtes, kes samuti omavad sarnast osalust, kuid viivad oma elukoha üle teise liikmesriiki või riiki, mille suhtes kehtib EMP leping.
77. Esimesel juhul on kapitalikasum maksustatav selle realiseerimise hetkel, see tähendab varade võõrandamisel(35). Kuid sellist erinevat kohtlemist ei ole käsitletud eelotsusetaotluse esitanud kohtu eelotsuse küsimuses, mis vastupidi on suunatud teisele juhtumile, kus kapitalikasumi maksu maksmine on ajatatud varade võõrandamiseni ilma intressita ja tagatise andmise kohustuseta, tingimusel et maksumaksjale kohaldatakse vastuvõtvas riigis Saksamaa tulumaksukohustusega sarnast maksukohustust ning et Saksamaa Liitvabariigi ja selle riigi vahel on tagatud maksude sissenõudmise alane haldusabi ja vastastikune abi(36), samas kui sellist ajatamist ei kohaldata elukoha üleviimisel muusse kui AStG § 6 lõikes 5 osutatud riiki, mis loob vähemalt rahavoogude osas ebasoodsama olukorra(37).
78. Seda silmas pidades on liikmesriigi õigusnormil, nagu põhikohtuasjas kõne all olev Saksa õigusnorm, mis näeb ette maksumaksja elukoha üleviimise korral veel realiseerimata kapitalikasumi kohese maksustamise, heidutav mõju maksumaksjatele, kes soovivad asuda elama Šveitsi, ja see kujutab seetõttu endast neile EÜ-Šveitsi kokkuleppega antud asutamisvabaduse piirangut(38).
D. EÜ-Šveitsi kokkuleppega füüsilisest isikust ettevõtjatele antud asutamisvabaduse piirangu õigustatus
1. Maksumaksjate objektiivsete olukordade sarnasus nende elukoha alusel
79. EÜ-Šveitsi kokkuleppe artikli 21 lõikes 2 on sätestatud, et ühtegi selle sätet ei tohi tõlgendada nii, nagu takistaksid need kokkuleppeosalisi eristamast oma asjakohaste maksusätete kohaldamisel maksumaksjaid, kelle olukord ei ole sarnane eeskätt elukoha poolest(39).
80. Mis puudutab realiseerimata kapitalikasumi maksustamist, siis Euroopa Kohus on siiani käsitlenud üksnes küsimust, kas sellise maksumaksja olukord, kes viib oma elukoha ühest liikmesriigist teise, ja sellise maksumaksja olukord, kelle elukoht jääb esimesse liikmesriiki, on sarnased ning seda seoses enne elukoha üleviimist esimesena nimetatud liikmesriigis saadud kapitalikasumi maksustamisega.
81. Nimelt, vastavalt Euroopa Kohtu seisukohale „sellise liikmesriigi õigusnormide osas, kes kavatseb maksustada tema territooriumil saadud kapitalikasumit, on selle [maksumaksja] olukord, kes viib oma [elukoha] teise liikmesriiki, sarnane [maksumaksja] olukorrale, […] kelle [elukoht] jääb nimetatud liikmesriiki, kui kõne all on enne [elukoha] üleviimist esimesena nimetatud liikmesriigis varalt saadud kapitalikasumi maksustamine“(40).
82. Seega tuleb kontrollida, kas sama kehtib ka nende maksumaksjate kohta, kes viivad oma elukoha mõnest liikmesriigist üle Šveitsi, kuid enne elukoha üleviimist Šveitsi territooriumil saadud kapitalikasumi puhul,(41) ja sealjuures mitte võrreldes maksumaksjaga, kelle elukoht jääb maksustavasse liikmesriiki, vaid maksumaksjaga, kes viib oma elukoha üle teise liidu liikmesriiki või riiki, mille suhtes kehtib EMP leping.
83. Minu arvates ei ole põhikohtuasjas kõne all olevate õigusnormide puhul tekkiv probleem seotud mitte kapitalikasumi saamise koha, vaid ajahetkega.
84. Nimelt ei ole asjaomase realiseerimata kapitalikasumi maksustamine seotud mitte asjaoluga, et see on saadud Saksamaa Liitvabariigi territooriumil (millega ei ole tegemist), vaid ajahetkega, mil need on saadud, kuna M. Wächtleril kui Saksamaal elaval isikul oli selles riigis täieulatuslik maksukohustus, see on kõikide tema tulude suhtes, hoolimata nende päritolust.
85. See tuleneb Saksamaa-Šveitsi topeltmaksustamise vältimise lepingu artikli 13 lõike 3(42) ning AStG § 6 lõike 1 esimese lause koostoimes lugemisest.
86. Nimelt annab riigile, kelle resident võõrandaja on, käesoleval juhul Saksamaale, õiguse maksustada äriühingus olevalt osaluselt saadud realiseerimata kapitalikasum Saksamaa-Šveitsi topeltmaksustamise vältimise lepingu artikli 13 lõige 3, kuna hetk, mis AStG § 6 lõike 1 esimese lause kohaselt on oluline kapitalikasumi maksustamiseks, on Saksamaa elukohast loobumine(43). Sel hetkel lõpeb täieulatuslik maksukohustus Saksamaal.
87. Järelikult nendel kahel juhul, see on Šveitsi äriühingu osalust omava Saksa maksumaksja puhul, kes viib oma elukoha üle Saksamaalt Šveitsi, ja Saksa maksumaksja puhul, kes omab sarnast osalust, kuid kes viib oma elukoha üle Saksamaalt teise liidu liikmesriiki või riiki, mille suhtes kehtib EMP leping, kasutab Saksamaa Liitvabariik oma maksustamispädevust samal alusel, nimelt AStG § 6 lõike 1 esimese lause alusel, ja maksustab samad kapitalikasumid sama maksuga, mida arvutatakse samal viisil.
88. Leian seetõttu, et nendel tingimustel on nende kahe maksumaksja juhtumid omavahel objektiivselt sarnased ja seda sõltumata kohast, kus kapitalikasum tekib(44).
2. Üldise huviga seotud ülekaalukad põhjused
89. EÜ-Šveitsi kokkuleppe artikli 21 lõikes 3 on sätestatud, et selle sätted ei takista vastu võtmast või kohaldamast meetmeid, mis tagavad maksude kehtestamise, tasumise ja tõhusa sissenõudmise või takistavad maksudest kõrvalehoidumist kokkuleppeosaliste riiklike maksuseaduste või Šveitsi Konföderatsiooni ja liikmesriikide vahel topeltmaksustamise vältimiseks sõlmitud kokkulepete või muude maksukokkulepete kohaselt.
90. See säte annab kokkuleppeosalistele õiguse kehtestada asutamisvabadusele piiranguid, millega tagatakse maksude kehtestamine, tasumine ja tõhus sissenõudmine või takistatakse maksudest kõrvalehoidumist. Siiski on selline piirang lubatud üksnes siis, kui see suudab tagada asjaomase eesmärgi saavutamise ega lähe selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale(45).
91. Sellega seoses väidavad Hispaania ja Austria valitsus, et asjaomast piirangut võib õigustada vajadus säilitada maksustamispädevuse tasakaalustatud jaotus riikide vahel. Saksamaa valitsus leiab omaltpoolt, et seda piirangut võib õigustada vajadus tagada maksude tõhus sissenõudmine.
a) Vajadus säilitada maksustamispädevuse tasakaalustatud jaotus
92. Mis puudutab seda põhjendust ja sõltumata sellest, kas selle põhjenduse kasutamine oleks kooskõlas EÜ-Šveitsi kokkuleppe artikli 16 lõikega 2(46), siis ei takista miski Saksamaa Liitvabariiki kasutamast oma maksustamispädevust Šveitsi õiguse alusel asutatud äriühingus oleva osalusega seotud realiseerimata kapitalikasumi suhtes, mis on saadud ajal, kui sellest kapitalikasumist tulusaaja oli Saksamaa resident ja kui talle kohaldati seal täieulatuslikku maksukohustust.
93. Lisaks põhjendaks maksustamispädevuse tasakaalustatud jaotus erinevat kohtlemist kapitalikasumi maksustamisel tõenäoliselt üksnes nende maksumaksjate, kes viivad oma elukoha üle teise riiki, ja teiste vahel, kelle elukoht jääb maksustavasse riiki.
94. Euroopa Kohus on nimelt otsustanud, et kapitalikasumi maksustamine elukoha üleviimise hetkel on sobiv tagama liikmesriikidevahelist maksustamispädevuse tasakaalustatud jaotust, kuna selle eesmärk on maksustada päritoluliikmesriigi tulumaksuga realiseerimata kapitalikasum, mis on tekkinud selle liikmesriigi maksustamispädevuse kohaldamisalas enne mainitud elukoha üleviimist, samas kui pärast elukoha üleviimist tekkinud kapitalikasum on maksustatav üksnes vastuvõtvas liikmesriigis(47).
95. Käesoleval juhul esineb kohtlemise erinevus kapitalikasumi maksustamisel maksumaksjate puhul, kes viivad oma elukoha üle Saksamaalt välismaale, vastavalt sihtriigile, mis võib olla kas ühelt poolt liikmesriik või riik, mille suhtes kehtib EMP leping, või teiselt poolt kolmas riik.
b) Vajadus tagada maksude tõhus sissenõudmine
96. See põhjendus, mis on sätestatud EÜ-Šveitsi artikli 21 lõikes 3, on ainus põhjendus, mille Saksamaa valitsus on toonud.
97. Sellega seoses on Euroopa Kohus otsustanud, et alates hetkest, kui kapitalikasumi maks on maksumaksja elukoha välismaale üleviimisel lõplikult kindlaks määratud, ei puuduta abi, mida maksustav riik vajab vastuvõtvalt liikmesriigilt, mitte maksu õiget kindlaksmääramist, vaid üksnes selle sissenõudmist(48).
98. Liikmesriikide vahel oli see abi põhikohtuasjas kõne all olevate asjaolude toimumise hetkel tagatud 26. mai 2008. aasta nõukogu direktiiviga 2008/55/EÜ vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel(49), mis hiljem tühistati ja asendati 16. märtsi 2010. aasta nõukogu direktiiviga 2010/24/EL vastastikuse abi kohta maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel(50).
99. Selle liikmesriikidevahelise abi olemasolu põhjal seoses kapitalikasumi maksu sissenõudmisega on Euroopa Kohus järeldanud, et „[k]õnealune liikmesriik võib [selle maksu sissenõudmata jäämise] ohtu arvesse võtta oma õigusnormides, mis on kohaldatavad maksu ajatatud tasumisele, nähes ette meetmed nagu pangagarantii nõudmine“(51).
100. Siinkohal juhib Saksamaa valitsus õigesti tähelepanu Saksamaa ja Šveitsi vahelise maksude sissenõudmise alase vastastikuse abi mehhanismi puudumisele.
101. Ühelt poolt ei kohaldata direktiive 2008/55 ja 2010/24 Saksamaa ja Šveitsi vahelistele suhetele ning teiselt poolt nähakse Saksamaa-Šveitsi topeltmaksustamise vältimise lepingu artiklis 27 ette vastastikune abi üksnes teabe vahetamise alal, mis välistab maksude sissenõudmise.
102. Lisaks, ehkki pärast vaidlusaluste asjaolude toimumist on Saksamaa ja Šveits ratifitseerinud 25. jaanuaril 1988 Strasbourgis allkirjastatud konventsiooni vastastikuse haldusabi kohta maksuküsimustes(52), siis need riigid on ratifitseerimiskirjas sisalduva reservatsiooniga välistanud selle konventsiooni maksude sissenõudmise alast abi käsitlevate artiklite 11–16 kohaldamise.
103. Kui ka põhikohtuasjas kõne all olevad riigisisesed õigusnormid võivad saavutada maksu tõhusa sissenõudmise tagamise eesmärgi, siis mulle tundub siiski, et see läheb kaugemale selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust.
104. Põhikohtuasjas kõne all olev kohtlemise erinevus tuleneb sellest, et keeldutakse kapitalikasumi maksu maksmise ajatamisest nendega seotud vara võõrandamiseni, mida võimaldatakse nendele Saksa maksumaksjatele, kes viivad oma elukoha üle Saksamaalt teise liikmesriiki või riiki, mille suhtes kehtib EMP leping.
105. Kui on vaja tagada maksu tõhus sissenõudmine, ei takistaks miski Saksamaad nõudmast tema ja vastuvõtjariigi vahel sellealase vastastikuse abi mehhanismi puudumise korral maksumaksjalt pangagarantii esitamist, mis Euroopa Kohtu hinnangul on meede, mis võib vähendada maksu sissenõudmata jäämise ohtu(53).
106. Kapitalikasumi maksu kohene maksmine võib maksumaksjale kaasa tuua tõsiseid raskusi likviidsuse mõttes ja kohustada teda asjaomast osalust müüma, kuigi maksustava riigi territooriumilt lahkudes ei olnud tal selleks mingit kavatsust ja ükski muu majanduslik kaalutlus selleks ei sundinud.
107. Märgin muuseas, et AStG § 6 lõikes 4 on sätestatud, et juhul, kui kapitalikasumi maksu kohene sissenõudmine toob maksumaksjale kaasa märkimisväärseid raskusi, võib maksu tasuda korrapäraste osamaksetena mitte rohkem kui viis aastat alates esimesest osamaksest. See võimalus sõltub maksumaksja poolt tagatise andmisest.
108. Kuid see säte ei vasta järgmistel põhjustel tõelisele automaatsele ajatamisele (ilma intressi ja garantiita), nagu on ette nähtud AStG § 6 lõikes 5. Esiteks on see kohaldatav üksnes juhul, kui maksu maksmine tooks maksumaksjale kaasa märkimisväärseid raskusi, samas kui AStG § 6 lõikes 5 ette nähtud ajatamine on automaatne ega sõltu maksumaksja majanduslikust olukorrast. Teiseks peab maksumaksja andma tagatise, samas kui AStG § 6 lõikes 5 ette nähtud juhul ta seda tegema ei pea. Kolmandaks ja viimaseks, maksu maksmine korrapäraste osamaksetena(54) algab viivitamatult ja maks peab olema tasutud kuni viie aasta jooksul ning seda isegi juhul, kui selle ajavahemiku jooksul ei toimu võõrandamist, samas kui AStG § 6 lõikes 5 nähakse ette ajatamine kuni võõrandamiseni.
109. Seda silmas pidades oleneb see, kas põhikohtuasjas kõne all olevad Saksa õigusnormid järgivad proportsionaalsuse põhimõtet, peamiselt faktilisest hindamisest, milleks tuleb analüüsida, kas, arvestades M. Wächtlerilt nõutava kapitalikasumi maksu summat, ei võiks asjakohase tagatise andmine tagada maksu maksmise talle äriühingus MWK-Consulting kuuluva osaluse võõrandamise hetkel.
110. Minu arvates peab sellise hinnangu andma eelotsusetaotluse esitanud kohus.
111. Esitatud põhjendustest lähtudes teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Finanzgericht Baden-Württembergi (Baden-Württembergi maksukohus, Saksamaa) esitatud eelotsuse küsimusele järgmiselt:
Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kokkuleppe isikute vaba liikumise kohta artikli 1 punkti a ning selle I lisa artikleid 12 ja 15 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt maksustatakse äriühingus olevalt osaluselt saadud realiseerimata kapitalikasum ilma ajatamiseta juhul, kui selle liikmesriigi kodanik, kellel oli kõigepealt selles riigis täieulatuslik maksukohustus, viib oma elukoha sellest riigist üle Šveitsi.
2 EÜT 2002, L 114, lk 6; ELT eriväljaanne 11/41, lk 89.
3 Šveitsi Konföderatsiooni ja Saksamaa Liitvabariigi vahel 11. augustil 1971 sõlmitud leping tulu‑ ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimiseks (BGBl. 1972 II, lk 1022) 27. oktoobri 2010. aasta protokolli redaktsioonis (BGBl. 2011 I, lk 1092).
4 M. Wächtler ei ole selgelt isik, kellel puudub majandustegevus, ega teenuseid osutav isik EÜ-Šveitsi kokkuleppe artikli 5 tähenduses. IT-nõustamine, millega ta äriühingu MWK-Consulting kaudu tegeleb, ületab EÜ-Šveitsi kokkuleppe artikli 5 lõikes 1 sätestatud piirmäära 90 päeva tegelikku tööd kalendriaastas. Vt 12. novembri 2009. aasta kohtuotsus Grimme (C‑351/08, EU:C:2009:697, punkt 44).
5 Vt 27. juuni 1996. aasta kohtuotsus Asscher (C‑107/94, EU:C:1996:251, punkt 25); 20. novembri 2001. aasta kohtuotsus Jany jt (C‑268/99, EU:C:2001:616, punktid 34, 37 ja 38) ning 28. veebruari 2013. aasta kohtuotsus Petersen ja Petersen (C‑544/11, EU:C:2013:124, punkt 32).
6 Vt selle kohta 27. juuni 1996. aasta kohtuotsus Asscher (C‑107/94, EU:C:1996:251, punktid 10, 11, 26 ja 27), milles Euroopa Kohus otsustas, et äriühingu juht ei ole mitte palgatööline, vaid füüsilisest isikust ettevõtja ELTL artikli 49 tähenduses ja seda isegi juhul, kui tal ei ole asjaomases äriühingus osalust, nagu P. H. Asscher Belgia õiguse alusel asutatud äriühingu Vereudia puhul.
7 Euroopa Kohus ei pidanud oma otsuses vajalikuks otsustada, kas osaluste haldamine on füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine. Vt 15. märtsi 2018. aasta kohtuotsus Picart (C‑355/16, EU:C:2018:184, punkt 21).
8 Rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioon sõlmiti Viinis 23. mail 1969 (United Nations Treaty Collection, 1155. kd, lk 331).
9 Vt 27. veebruari 2018. aasta kohtuotsus Western Sahara Campaign UK (C‑266/16, EU:C:2018:118, punkt 58).
10 Vt 15. juuli 2010. aasta kohtuotsus Hengartner ja Gasser (C‑70/09, EU:C:2010:430, punkt 36 ja seal viidatud kohtupraktika).
11 Vt 27. veebruari 2018. aasta kohtuotsus Western Sahara Campaign UK (C‑266/16, EU:C:2018:118, punkt 70).
12 19. novembri 2015. aasta kohtuotsus Bukovansky (C‑241/14, EU:C:2015:766, punkt 40). Vt selle kohta ka 15. juuli 2010. aasta kohtuotsus Hengartner ja Gasser (C‑70/09, EU:C:2010:430, punkt 37); 27. veebruari 2014. aasta kohtuotsus Ühendkuningriik vs. nõukogu (C‑656/11, EU:C:2014:97, punkt 55) ning 21. septembri 2016. aasta kohtuotsus Radgen (C‑478/15, EU:C:2016:705, punkt 36).
13 Vt 27. juuni 1996. aasta kohtuotsus Asscher (C‑107/94, EU:C:1996:251, punktid 10, 11, 26 ja 27).
14 Vt EÜ-Šveitsi kokkuleppe I lisa artiklid 6–11.
15 Vt EÜ-Šveitsi kokkuleppe I lisa artiklid 12–16.
16 Vt EÜ-Šveitsi kokkuleppe I lisa artiklid 17–23.
17 Vt EÜ-Šveitsi kokkuleppe I lisa artikkel 24.
18 Vt 12. novembri 2009. aasta kohtuotsus Grimme (C‑351/08, EU:C:2009:697, punkt 34).
19 Vt 15. veebruaril 1995 toimunud EÜ-Šveitsi isikute vaba liikumist käsitleva kohtumise kokkuvõte.
20 Vt 11. aprilli 1997. aasta kokkuleppe projekti artikkel 1 (kuhu on sisse viidud liidu esitatud muudatusettepanekud).
21 Vt isikute vaba liikumist käsitleva EÜ-Šveitsi kokkuleppe projekti I lisa artikli 13 lõige 1, 11. juulil 1996 Šveitsi delegatsiooni ja 7. oktoobril 1996 liidu delegatsiooni läbi vaadatud versioonis. Kohtujuristi kursiiv.
22 Vt 11. aprilli 1997. aasta EÜ-Šveitsi kokkuleppe projekti I lisa artikli 12 lõige 1. Kohtujuristi kursiiv.
23 Liidunõukogu 23. juuni 1999. aasta teadaanne Šveitsi ja Euroopa Ühenduse vaheliste valdkondlike kokkulepete heakskiitmise kohta (FF 1999 5440), lk 5617 ja 5618. Kohtujuristi kursiiv.
24 Vt 28. veebruari 2013. aasta kohtuotsus Ettwein (C‑425/11, EU:C:2013:121, punkt 43).
25 19. novembri 2015. aasta kohtuotsus Bukovansky (C‑241/14, EU:C:2015:766, punkt 40, kohtujuristi kursiiv). Vt selle kohta ka 21. septembri 2016. aasta kohtuotsus Radgen (C‑478/15, EU:C:2016:705, punkt 36).
26 Vt 15. märtsi 2018. aasta kohtuotsus Picart (C‑355/16, EU:C:2018:184, punkt 29 ja seal viidatud kohtupraktika).
27 Vt 27. septembri 1988. aasta kohtuotsus Daily Mail ja General Trust (81/87, EU:C:1988:456, punkt 16). Vt selle kohta ka 16. juuli 1998. aasta kohtuotsus ICI (C‑264/96, EU:C:1998:370, punkt 21).
28 Tarvitan siinkohal väidet, mida kasutas Rahvusvaheline Kohus, hinnates oma 27. juuni 1986. aasta kohtuotsuses sõjalise ja poolsõjalise tegevuse kohta Nicaraguas ja Nicaragua vastu (Nicaragua vs. Ameerika Ühendriigid) (CIJ Recueil 1986, lk 14) Ameerika Ühendriikide tegevust Nicaraguas seoses Managuas 21. jaanuaril 1956 allkirjastatud Ameerika Ühendriikide ja Nicaragua Vabariigi vahelise sõprus-, kaubandus- ja merenduslepinguga (United Nations Treaty Collection, 367. kd, lk 3). Osutamata selle lepingu konkreetsele sättele, mida Ameerika Ühendriikide käitumine oleks rikkunud, leidis Rahvusvaheline Kohus, et „teatud Ühendriikide tegevus on selline, mis on vastuolus kahepoolse lepingu enese olemusega, millega püütakse soodustada sõprust nende kahe lepinguosalise riigi vahel“ (punkt 275; kohtujuristi kursiiv). Pärast asjaomaste tegevuste loetlemist lisas ta, et on raske kujutleda selle lepingu eesmärgi, nagu seda on kirjeldatud selle preambulis, saavutamiseks vähem sobivat käitumist (vt punkt 275).
29 Vt 15. detsembri 2011. aasta kohtuotsus Bergström (C‑257/10, EU:C:2011:839, punkt 28).
30 Vt 19. novembri 2015. aasta kohtuotsus Bukovansky (C‑241/14, EU:C:2015:766, punkt 36) ja 21. septembri 2016. aasta kohtuotsus Radgen (C‑478/15, EU:C:2016:705, punkt 40).
31 EÜ-Šveitsi kokkulepe allkirjastati 21. juunil 1999. Euroopa Kohus tegi sellel teemal esimese otsuse peaaegu viis aastat hiljem (vt 11. märtsi 2004. aasta kohtuotsus de Lasteyrie du Saillant, C‑9/02, EU:C:2004:138).
32 Vt 11. märtsi 2004. aasta kohtuotsus de Lasteyrie du Saillant (C‑9/02, EU:C:2004:138, punkt 24).
33 Vt kohtujurist Mischo ettepanek kohtuasjas de Lasteyrie du Saillant (C‑9/02, EU:C:2003:159).
34 Vt eelkõige 7. septembri 2006. aasta kohtuotsus N (C‑470/04, EU:C:2006:525, punktid 35–39); 29. novembri 2011. aasta kohtuotsus National Grid Indus (C‑371/10, EU:C:2011:785); 23. jaanuari 2014. aasta kohtuotsus DMC (C‑164/12, EU:C:2014:20); 21. detsembri 2016. aasta kohtuotsus komisjon vs. Portugal (C‑503/14, EU:C:2016:979, punktid 43–47) ja 14. septembri 2017. aasta kohtuotsus Trustees of the P Panayi Accumulation & Maintenance Settlements (C‑646/15, EU:C:2017:682).
35 Vt EStG § 17.
36 Vt AStG § 6 lõige 5.
37 Rahavoogude osas ebasoodsam olukord võib kaasa tuua raskemaid tagajärgi. Vt käesoleva ettepaneku punkt 106.
38 Vt seoses füüsiliste isikutega 11. märtsi 2004. aasta kohtuotsus de Lasteyrie du Saillant (C‑9/02, EU:C:2004:138, punktid 45–48); 7. septembri 2006. aasta kohtuotsus N (C‑470/04, EU:C:2006:525, punktid 35–39) ja 21. detsembri 2016. aasta kohtuotsus komisjon vs. Portugal (C‑503/14, EU:C:2016:979, punktid 43–47).
39 Vt selle kohta 28. veebruari 2013. aasta kohtuotsus Ettwein (C‑425/11, EU:C:2013:121, punkt 45).
40 29. novembri 2011. aasta kohtuotsus National Grid Indus (C‑371/10, EU:C:2011:785, punkt 38). Kohtujuristi kursiiv. Vt selle kohta ka 14. septembri 2017. aasta kohtuotsus Trustees of the P Panayi Accumulation & Maintenance Settlements (C‑646/15, EU:C:2017:682, punkt 49).
41 Kapitalikasum, mis on Šveitsi territooriumil saadud pärast elukoha üleviimist Šveitsi, ei saa takistada isiku asutamist Šveitsis, kuna maksustamist kohaldatakse alles pärast elukoha üleviimist sellesse riiki ja viisil, mis ei ole selle üleviimisega seotud.
42 Minu arvates on Saksamaa valitsus kohtuistungil põhikohtuasjas kõne all oleva kapitalikasumi maksustamise õigusliku alusena määranud Saksamaa-Šveitsi topeltmaksustamise vältimise lepingu artikli 13 lõike 5 ekslikult, kuna see säte lubab Saksamaa Liitvabariigil maksustada äriühingus olevalt oluliselt osaluselt saadud kapitalikasumit Saksamaa residendi lahkumise korral ainult siis, kui asjaomane äriühing on samuti Saksamaa resident. Käesoleval juhul on kõnealune äriühing aga Šveitsi resident. Vt selle kohta ka 11. augusti 1971. aasta kirjavahetuse punkt 2, mis moodustab Saksamaa-Šveitsi topeltmaksustamise vältimise lepingu lahutamatu osa ja mille kohaselt „lepingu artikli 13 lõikes 5 ette nähtud lahendus lähtub põhimõttest, et kapitalikasumi maksustamine on piiratud olulise osalusega sellistes äriühingutes, mis on maksustava riigi residendid“ (kohtujuristi kursiiv).
43 „Sellise füüsilise isiku puhul, kellele rakendati [EStG] § 1 lõike 1 alusel täieulatuslikku maksukohustust vähemalt kokku kümne aasta jooksul ja kelle täieulatuslik maksukohustus lõppeb alalise või peamise elukoha üleviimisega, tuleb [EStG] § 17 lõike 1 esimeses lauses viidatud osaluse suhtes rakendada täieulatusliku maksukohustuse lõppemise hetkel [EStG] § 17, kaasa arvatud juhul, kui võõrandamist ei toimu, kui selle sätte osalust käsitlevad tingimused on selleks kuupäevaks muus osas täidetud“. Kohtujuristi kursiiv.
44 Vt analoogia alusel 12. detsembri 2006. aasta kohtuotsus Test Claimants in Class IV of the ACT Group Litigation (C‑374/04, EU:C:2006:773, punkt 68); 14. detsembri 2006. aasta kohtuotsus Denkavit Internationaal ja Denkavit France (C‑170/05, EU:C:2006:783, punkt 35); 8. novembri 2007. aasta kohtuotsus Amurta (C‑379/05, EU:C:2007:655, punkt 38) ning 20. mai 2008. aasta kohtuotsus Orange European Smallcap Fund (C‑194/06, EU:C:2008:289, punktid 78 ja 79).
45 Vt 14. veebruari 1995. aasta kohtuotsus Schumacker (C‑279/93, EU:C:1995:31, punkt 26 ja seal viidatud kohtupraktika).
46 Euroopa Kohus tunnustas seda esimest korda alles pärast EÜ-Šveitsi kokkuleppe allkirjastamise kuupäeva oma 13. detsembri 2005. aasta kohtuotsuses Marks & Spencer (C‑446/03, EU:C:2005:763, punkt 45). Lisaks ei tundu mulle, et sellest kohtuotsusest oleks Šveitsi teavitatud ja et asjaomane EÜ-Šveitsi kokkuleppe ühiskomitee oleks teinud kindlaks selle mõjud.
47 Vt 29. novembri 2011. aasta kohtuotsus National Grid Indus (C‑371/10, EU:C:2011:785, punktid 47 ja 48) ning 21. detsembri 2016. aasta kohtuotsus komisjon vs. Portugal (C‑503/14, EU:C:2016:979, punkt 57).
48 29. novembri 2011. aasta kohtuotsus National Grid Indus (C‑371/10, EU:C:2011:785, punkt 78).
49 ELT 2008, L 150, lk 28. Vt selle kohta ka 29. novembri 2011. aasta kohtuotsus National Grid Indus (C‑371/10, EU:C:2011:785, punkt 78).
50 ELT 2010, L 84, lk 1.
51 29. novembri 2011. aasta kohtuotsus National Grid Indus (C‑371/10, EU:C:2011:785, punkt 74).
52 European Treaty Series, nr 127.
53 Vt 29. novembri 2011. aasta kohtuotsus National Grid Indus (C‑371/10, EU:C:2011:785, punkt 74) ja 21. detsembri 2016. aasta kohtuotsus komisjon vs. Portugal (C‑503/14, EU:C:2016:979, punkt 59). Märgin, et hoolimata algsest vastuseisust kiitis Euroopa Kohus vähemalt põhimõtteliselt heaks idee, et kapitalikasumi maksu ajatatud tasumisele seatakse tingimuseks tagatise andmine. Tuleb võrrelda 11. märtsi 2004. aasta kohtuotsust de Lasteyrie du Saillant (C‑9/02, EU:C:2004:138, punkt 47) 29. novembri 2011. aasta kohtuotsusega National Grid Indus (C‑371/10, EU:C:2011:785, punkt 74).
54 Ei ole selge, kas need osamaksed sisaldavad intressi. AStG § 6 lõike 4 sõnastus ei välista sellist võimalust.

matches:
§ 1
§ 17
§ 1
§ 17
§ 6
§ 6
§ 17
§ 17
§ 6
§ 6
§ 17
§ 17
§ 6
§ 6
Kohus
kohus
Kohus
Kohus
§ 6
Kohus
§ 6
§ 6
§ 6
Kohus
Kohus
Kohus
§ 6
§ 6
§ 6
§ 6
§ 6
Kohus
Kohus
Kohus
§ 17
§ 6
§ 1
§ 17
§ 17
Kohus
Kohus
§ 6


Julgeolekuasutuste seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Julgeolekuasutuste seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus
RT I, 05.05.2017, 1
28.04.2017 otsus nr 91
Vastu võetud 20.04.2017
§ 1. Julgeolekuasutuste seaduse muutmine
Julgeolekuasutuste seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) seaduse tekstis asendatakse läbivalt sõna „Teabeamet” sõnaga „Välisluureamet” vastavas käändes;
„§ 23. Variandmed ja konspiratsioonivõtted
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevusega seotud toimingute dokumenteerimise korra kehtestab julgeolekuasutuse juht käskkirjaga.”;
3) seadust täiendatakse §-dega 231 ja 232 järgmises sõnastuses:
„§ 231. Eraõigusliku juriidilise isiku kasutamine
(4) Salajase koosseisulise julgeolekuasutuse ametniku või töötaja tegevusega seotud toimingute dokumenteerimise korra kehtestab julgeolekuasutuse juht käskkirjaga.”;
4) seadust täiendatakse §-dega 241 ja 242 järgmises sõnastuses:
„§ 241. Isiku kaasamine salajasele koostööle
2) Välisluureameti ametniku madalaim põhipalk, kui lepingu isiku kaasamiseks salajasele koostööle on sõlminud Välisluureamet.”;
5) paragrahvi 27 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:
„(21) Edasilükkamatul juhul, kui esineb oht riigi julgeolekule või kui on olemas piisavad andmed ettevalmistatava või toimepandava kuriteo kohta ning käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud toiming on vajalik kuriteo tõkestamiseks ja ei ole võimalik taotleda käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud luba, võib toimingu teha halduskohtu loal, mis on antud taasesitamist võimaldaval viisil. Julgeolekuasutuse juht esitab loa aluseks oleva põhjendatud ja taasesitamist võimaldava taotluse halduskohtu esimehele või tema määratud halduskohtunikule esimesel võimalusel, kuid hiljemalt toimingu alustamisele järgneval päeval. Taotluses märgitakse nimetatud õiguse piiramise viis ja kestus. Halduskohtu esimees või tema määratud halduskohtunik otsustab toimingu jätkamise käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud loaga.
5) loa tähtaeg.”;
6) paragrahvi 35 lõike 1 punktis 2 asendatakse sõna „kurjategija” sõnaga „isiku”.
§ 2. Kaitseväe korralduse seaduse muutmine
Kaitseväe korralduse seaduse § 39 lõigetes 1 ja 3 asendatakse sõna „Teabeamet” sõnaga „Välisluureamet” vastavas käändes.
§ 3. Politsei ja piirivalve seaduse muutmine
Politsei ja piirivalve seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 750 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Isikut teavitatakse tema suhtes käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud jälitustoimingu tegemisest pärast otsuse tegemist ning talle tutvustatakse jälitustoiminguga kogutud andmeid tema soovil. Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud päringuga kogutud andmeid tutvustatakse isikule tema soovil.”;
2) paragrahvi 756 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 756 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Politseiametnikust variisikul on kõik politseiametniku kohustused niivõrd, kuivõrd see ei too kaasa muudetud identiteedi paljastamist.”.
§ 4. Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse muutmine
1) seaduse tekstis asendatakse sõna „Teabeamet” sõnaga „Välisluureamet” vastavas käändes;
2) paragrahvi 9 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„7) andmed julgeolekuasutuse poolt salajasele koostööle kaasatud isiku ja salajase koosseisulise julgeolekuasutuse ametniku või töötaja kohta, välja arvatud käesoleva seaduse § 8 punktis 2 nimetatud teave. See teave salastatakse täiesti salajasel tasemel 75 aastaks. Salastatus kustub, kui isiku surmast on möödunud 20 aastat, kuid kõige varem 50 aastat teabe salastamisest arvates;”.
§ 5. Tolliseaduse muutmine
Tolliseaduse § 181 lõikes 4 asendatakse sõna „Teabeametil” sõnaga „Välisluureametil”.
Tulumaksuseaduse § 19 lõike 3 punkti 12 täiendatakse pärast tekstiosa „politsei ja piirivalve seaduse § 753” tekstiosaga „, julgeolekuasutuste seaduse § 242”.
Vabariigi Valitsuse seaduse § 60 lõikes 2 asendatakse sõna „Teabeamet” sõnaga „Välisluureamet”.


text:
Kanepitalu pidanud meeste pikad vangistused jäid jõusse | Kanepitemp
Kanepitalu pidanud meeste pikad vangistused jäid jõusse
Posted by mageveekala under kanep, kanepikasvatus, narkokaubandus, narkokuriteod | Sildid: Hanila vald, Läänemaa, marihuaana, riigikohus |
ERR, 27.03.2013
Läänemaal Hanila vallas kanepitalu pidanud meeste pikad vangistused jäid jõusse, sest riigikohus ei võtnud täna nende advokaatide ja prokuröri kaebusi arutusele.
Kuna riigikohus kriminaalasja arutusele ei võtnud, siis jäi jõusse Ain Juhansoni (52) ja Vambo Riiu (47) süüdimõistmine kanepi kasvatamises ja suures koguses narkoainete käitlemises ning Riiu süüdimõistmine helisummuti, tulirelva ja laskemoona ebaseaduslikus käitlemises. Ühtlasi jäi jõusse Juhansonile ja riiule mõistetud üheksa-aastane vanglakaristus.
Koos eelmistega oli kohtu all Roman Konontšuk (26), kes sai narkokuriteo eest nelja-aastase vangistuse, millest kuus kuud ja kolm päeva oli ta juba ära kandnud ning karistuse ülejäänud osa mõistis kohus talle tingimisi kolmeaastase katseajaga.
Kohus mõistis narkokuriteos süüdistatud Eda Lukksepa (49) ja Rainer Haljasmetsa (33) õigeks.
Algselt oli koos teistega kohtu all ka Siim (26), kuid tema osas lõpetas kohus mullu 13. juunil prokuröri taotlusel menetluse otstarbekuse kaalutlustel. Siimule pandi kriminaalasja lõpetamisel kohustus tasuda 645 eurot menetluskulusid ning teha 80 tundi üldkasulikku tööd.
Süüdistuse järgi kasvatasid Juhanson ja Riiu Läänemaal Hanila vallas asuvas talus kanepit ning valmistasid marihuaanat.
Mehi süüdistati ka selles, et nad andsid kuivatatud kanepilehti ja marihuaanat edasi ning hoidsid talus kuni 2011. aasta 21. novembril toimunud läbiotsimiseni. Lisaks suurele kogusele narkootikumidele leidis politsei talust ka registreerimata poolautomaatse püstoli Bersa, helisummuti ja padrunid.
Süüdistuse kohaselt tegelesid Haljasmets ja Lukksepp Juhansoni ja Riiu korraldusel narkootikumide pakendamisega. Süüdistuse järgi omandas Konontšuk 2011. aastal Tallinna eri paigus Juhansoni käest üle 700 grammi marihuaanat. Osa narkootikumidest andis ta edasi ja osa hoidis koos Siimuga nende ühises elukohas Tallinnas, kuni politsei selle ära võttis.
28. märts 2013 at 07:04
Sildid: Hanila vald, Läänemaa, marihuaana, riigikohus

matches: riigikohus riigikohus riigikohus kohus Kohus kohus