Maareformi läbiviimisel ehitise kaasomanike kasuks hoonestusõiguse seadmise kord – Riigi Teataja
Maareformi läbiviimisel ehitise kaasomanike kasuks hoonestusõiguse seadmise kord
Maareformi läbiviimisel ehitise kaasomanike kasuks hoonestusõiguse seadmise kord - sisukord
§ 2 Maa ostueesõigusega erastamine
§ 21 Kaasomandis oleva ehitise teenindamiseks vajaliku maa omandamine
§ 3 Valla- või linnavalitsuse toimingud
§ 4 Hoonestusõiguse seadmine
§ 5 Hoonestusõiguse tähtaeg
§ 6 Maa erastamise ja müügilepingu tingimused
RT I, 09.01.2014, 9
Vastu võetud 21.05.2004 nr 198
RT I 2004, 45, 323
Määrus kehtestatakse maareformi seaduse § 15 lõike 1, § 23 lõike 6, § 25 lõike 6 ja § 29 ning Eesti Vabariigi maareformi seaduse ja maareformiga seonduvate õigusaktide muutmise seaduse muutmise seaduse § 14 lõike 23 alusel.
Määrus reguleerib ehitise alusele ja selle teenindamiseks vajalikule maale (edaspidi ehitise teenindamiseks vajalik maa) hoonestusõiguse seadmist kõigi ehitise kaasomanike kasuks, kui mõni ehitise kaasomanik ei soovi ehitise juurde maareformi käigus maad omandada ja teine kaasomanik taotleb ehitise teenindamiseks vajaliku maa omandamist.
§ 2. Maa ostueesõigusega erastamine
§ 21. Kaasomandis oleva ehitise teenindamiseks vajaliku maa omandamine
Maad omandada soovivale kaasomanikule ehitise teenindamiseks vajaliku maa ostueesõigusega erastamine, tagastamine, munitsipaalomandisse andmine või riigi omandisse jätmine viiakse läbi maareformi seaduse alusel ja kooskõlas Vabariigi Valitsuse kehtestatud vastava menetluskorraga.
§ 3. Valla- või linnavalitsuse toimingud
(1) Valla- või linnavalitsus kontrollib, kas kõik ehitise kaasomanikud on esitanud maa omandamise või hoonestusõiguse seadmise avalduse. Maa ostueesõigusega erastamise korral kontrollitakse, kas avaldus on esitatud tähtaegselt.
(2) Kui mõni ehitise kaasomanik ei ole esitanud maa omandamise avaldust, teavitab valla- või linnavalitsus avalduse esitamata jätnud kaasomanikku võimalusest esitada maareformi menetluse eeltoimingute ajal avaldus maa omandamiseks ning määrab avalduse esitamiseks ühekuulise tähtaja. Ühtlasi selgitab valla- või linnavalitsus, et avalduse esitamata jätmise korral on õigus ehitise teenindamiseks vajalikku maad omandada teisel ehitise kaasomanikul, kes taotleb ehitise teenindamiseks vajaliku maa erastamist, tagastamist, munitsipaalomandisse andmist või riigi omandisse jätmist, ning kõigi ehitise kaasomanike kasuks seatakse hoonestusõigus.
(3) Kui ehitise kaasomanik ei esita valla- või linnavalitsuse määratud tähtaja jooksul avaldust maa omandamiseks, on teistel kaasomanikel õigus taotleda tema kaasomandi osale vastava ehitise teenindamiseks vajaliku maa osa omandamist võrdeliselt neile kuuluvate mõtteliste osadega ehitises, kui maa omandamist taotlevad kaasomanikud ei lepi kokku teisiti. Kokkuleppe sõlmimiseks annab valla- või linnavalitsus kaasomanikele vähemalt ühekuulise tähtaja.
§ 4. Hoonestusõiguse seadmine
(1) Kui ehitise kaasomanik soovib omandada ka teise kaasomaniku ehitise osale vastavat osa maast, siis peab maa omandisse andmise otsus sisaldama andmeid ehitise kõikide omanike ja kaasomandi osade suuruse kohta, teavet maa omandisse andmise menetluses tehtud toimingute kohta ja muid olulisi asjaolusid.
(2) Maa omandaja ja kaasomanik, kes ei ole avaldanud soovi maad omandada, võivad kuni maa kinnistusraamatusse kandmiseni sõlmida notariaalselt tõestatud kokkuleppe maale hoonestusõiguse seadmiseks. Kokkulepe peab sisaldama maa omandaja kohustust seada maa omandamisel hoonestusõigus kõigi ehitise kaasomanike kasuks. Kõigi kaasomanike kokkulepe peab sisaldama hoonestusõiguse olulisi tingimusi, kaasa arvatud hoonestusõiguse tasu ja tähtaeg.
(3) Erastamise korraldaja teavitab ehitise kaasomanikke maa kinnistusraamatusse kandmisest kohe pärast kinnistamisotsuse ärakirja saamist. Maa tagastamise või munitsipaalomandisse andmise korral saadab teavituse valla- või linnavalitsus.
(4) Pärast maa kinnistusraamatusse kandmist võivad ehitise kaasomanikud sõlmida hoonestusõiguse seadmise lepingu ja asjaõiguslepingu. Kui lepingut ei sõlmita, on ehitise kaasomanikul, kes ei avaldanud soovi maad omandada, õigus nõuda ehitise teenindamiseks vajalikule maale hoonestusõiguse seadmist kõigi ehitise kaasomanike kasuks ühe aasta jooksul maa kinnistusraamatusse kandmisest arvates.
(5) Kui mõni ehitise kaasomanik ei ole avaldanud soovi maad omandada ja teised ehitise kaasomanikud ei soovi tema ehitise osale vastavat osa maast omandada, jäetakse vastav osa maast riigi omandisse ja hoonestusõiguse seadmise menetlus viiakse läbi maareformi seaduse § 351 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruse kohaselt. Sellisel juhul määrab hoonestusõiguse tingimused maavanem, andes kõigile ehitise kaasomanikele võimaluse hoonestusõiguse tingimuste kohta vastuväidete esitamiseks. Samuti määrab maavanem hoonestusõiguse tingimused juhul, kui vähemalt ühe ehitise kaasomaniku osale vastavat osa maast ei soovi omandada teised ehitise kaasomanikud.
§ 5. Hoonestusõiguse tähtaeg
Hoonestusõiguse tähtaeg määratakse asjaõigusseaduse rakendamise seaduse § 15 lõike 4 alusel.
§ 6. Maa erastamise ja müügilepingu tingimused
(1) [Kehtetu - RT I, 09.01.2014, 1 - jõust. 12.01.2014]
(2) Maa müügileping peab sisaldama:
1) kokkulepet hoonestusõiguse seadmise tagamiseks kinnistusraamatusse eelmärke kandmise kohta;
2) ostuhinna järelmaksuga tasumise korral erastaja eesõigust hoonestusõiguse kandmiseks esimesele järjekohale. Eelmärge erastaja eesõiguse kohta kantakse kinnistusraamatusse.
Pärast maa kinnistusraamatusse kandmist peab maavanem või valla- või linnavalitsus, kes tegi maa omandisse andmise otsuse, teavitama ehitise kaasomanikku, kes ei ole avaldanud soovi maad omandada, et tal on õigus nõuda ehitise teenindamiseks vajalikule maale hoonestusõiguse seadmist kõigi ehitise kaasomanike kasuks ühe aasta jooksul maa kinnistusraamatusse kandmisest arvates. Teavitus peab sisaldama ka selgitust asjaõigusseaduse rakendamise seaduse § 15 sisu kohta.


Viimased seisukohad | Eesti Vabariigi Õiguskantsler
Viimase 12 kuu seisukohad
Juuni (13)Mai (12)Aprill (12)Märts (12)Veebruar (12)Jaanuar (16)Detsember (19)November (29)Oktoober (16)September (21)August (21)Juuli (18)Viimased 12 kuud kokku (201) Viimased seisukohad
05.06.2013 Arvamus Riigikohtule: kuni 31.12.2010 kehtinud riigilõivuseaduse § 56 lg 1 ja lisa 1 (asi nr 3-4-1-21-13) 05.06.2013 Arvamus Riigikohtule: kuni 31.12.2010 kehtinud riigilõivuseaduse §56 lõiked 1 ja 19 ning lisa 1 (asi nr 3-4-1-19-13) 03.06.2013 Märgukiri: Väljasaatmiskeskuse kinnipidamistingimuste regulatsioon 30.05.2013 Kontrollkäik: Tartu Linnavalitsus 29.05.2013 Soovitus: Toidunormid väljasaatmiskeskuses 28.05.2013 Arvamus Riigikohtule: Täitemenetluse seadustiku § 179 lg 2 koosmõjus §-dega 183 ja 26 prim (asi nr 3-2-1-4-13) 21.05.2013 Arvamus Riigikohtule: riigilõivuseaduse RLS § 56 lg 1 ja lisa 1 (kehtivus 01.01.2009 kuni 31.12.2010) 21.05.2013 Arvamus Riigikohtule: riigilõivuseaduse § 56 lg 1 ja lisa 1 ja riigilõivuseaduse § 56 lg 1 ja 19 ning lisa 1 20.05.2013 Õigusrikkumise puudumine: Maksu- ja Tolliameti praktika muutus tulumaksuseaduse sätete kohaldamisel välismaal töötavatele kaugsõiduautojuhtidele 16.05.2013 Vastuolu puudumine: kalalaeva püügivõimaluste piiramine ja ajalooline püügiõigus Lehed« esimene
Vaata kõiki Kiirviited


Põllumajandustoodetele ja mittepuidulistele metsasaadustele lisandväärtuse andmise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord – Riigi Teataja
Põllumajandustoodetele ja mittepuidulistele metsasaadustele lisandväärtuse andmise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord
Põllumajandustoodetele ja mittepuidulistele metsasaadustele lisandväärtuse andmise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord - sisukord
§ 6 Nõuded investeeringuobjekti hinnapakkumuse kohta
§ 171 Tegevuse rahastamine enne kulutuste tegemist
RT I, 13.04.2012, 13
Vastu võetud 27.07.2010 nr 85
RT I 2010, 53, 347
jõustumine 06.08.2010
01.11.2010 RT I, 04.11.2010, 5 07.11.2010
22.12.2010 RT I, 29.12.2010, 38 01.01.2011
08.06.2011 RT I, 10.06.2011, 13 13.06.2011
10.04.2012 RT I, 13.04.2012, 3 16.04.2012
Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 58 lõike 5, § 59 lõike 5, § 60 lõike 4 ja § 621 lõike 2 alusel.
[RT I, 13.04.2012, 3 - jõust. 16.04.2012]
Määrusega kehtestatakse põllumajandustoodetele ja mittepuidulistele metsasaadustele lisandväärtuse andmise investeeringutoetuse (edaspidi toetus) saamise täpsemad nõuded taotleja, kavandatava tegevuse ja taotluse kohta, abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, toetuse määr ja suurus, sealhulgas toetuse maksimaalne suurus, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, taotluse vorm, taotluse hindamise kriteeriumid ja taotluse hindamise kord, nõuded toetuse saajale, toetuse väljamaksmise kord ning taotluse rahuldamise otsuse muutmise ja kehtetuks tunnistamise kord ning enne töö, teenuse või vara soetamise eest tasumist toetatava tegevuse elluviimise riigieelarvelistest vahenditest rahastamise taotlemise ja taotluse menetlemise kord, taotluse vorm kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFARD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikli 18 lõike 4 alusel heaks kiidetud „Eesti maaelu arengukavaga 2007–2013”.
(1) Toetust võib taotleda komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008, EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (ELT L 214, 09.08.2008, lk 3–47), artikli 2 punkti 7 tähenduses mikro-, väikese või keskmise suurusega ettevõtja või suurettevõtja, kellel oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal vähem kui 750 töötajat ja kelle müügitulu nimetatud majandusaastal oli väiksem kui 200 miljonit eurot.
[RT I, 10.06.2011, 13 - jõust. 13.06.2011]
(3) Lõikes 1 nimetatud isik (edaspidi taotleja) peab vastama järgmistele nõuetele:
11) taotleja töötleb ja turustab Euroopa Liidu toimimise lepingu lisas 1 nimetatud tooteid ja mittepuidulisi metsasaadusi ning nimetatud toodete ja saadustega seotud tooteid, on nimetatud toodete ja saaduste töötleja ja turustajana tegutsenud vähemalt taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud ühe majandusaasta ning nimetatud oma töödeldud toodete ja saaduste turustamisest saadud müügitulu kas koos või eraldi moodustas taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal üle 50% taotleja kogu müügitulust;
8) [Kehtetu - RT I, 10.06.2011, 13 - jõust. 13.06.2011]
9) taotleja suhtes ei toimu likvideerimismenetlust ega ole tehtud pankrotiotsust.
(4) Lõike 3 punktis 2 sätestatud võlakordaja võib olla suurem kui 2 taimekasvatussaaduste töötlemisega tegeleva taotleja puhul, kelle võlakordaja suurus on tingitud tavapäraselt suurtest lühiajalistest kohustustest, mis moodustavad üle 50% taotleja kohustustest ja tulenevad tema tegevuseks vajaliku tooraine hooajalisest kokkuostmisest.
(5) Lõikes 4 sätestatud lühiajalised kohustused on taotleja puhul tavapäraselt suured, kui seda kinnitavad taotleja taotluse esitamise majandusaastale vahetult eelnenud kolme järjestikuse majandusaasta aruanded.
(6) Lõike 3 punktides 2 ja 3 sätestatud näitajate arvutamisel ümardatakse näitaja väärtus täpsuseni kaks kohta pärast koma.
1) toiduainete ja sööda töötlemiseks vajaliku seadme ja tehnoloogia ostmine, paigaldamine ja rakendamine;
2) toiduainete ja sööda töötlemiseks vajaliku lao- või tootmishoone laiendamine ja rekonstrueerimine „Ehitusseaduses” sätestatud tingimustel ja korras;
3) toiduainete ja sööda töötlemiseks vajaliku lao- või tootmishoone ning selle juurde kuuluva rajatise püstitamine „Ehitusseaduses” sätestatud tingimustel ja korras;
5) toiduainete ja sööda või toiduks ja söödaks mittekasutatavate põllumajandustoodete töötlemiseks vajaliku puhastusseadme osaks oleva seadme ostmine, paigaldamine ja rakendamine ning puhastusseadme osaks oleva rajatise püstitamine, laiendamine ja rekonstrueerimine „Ehitusseaduses” sätestatud tingimustel ja korras;
6) toiduks või söödaks mittekasutatavate põllumajandustoodete ja mittepuiduliste metsasaaduste töötlemiseks vajaliku seadme ja tehnoloogia ostmine, paigaldamine ja rakendamine.
7) [Kehtetu - RT I, 10.06.2011, 13 - jõust. 13.06.2011]
(2) Lõikes 1 nimetatud tegevusi ei toetata tubakatoodete töötlemise korral.
(5) Suurettevõtja võib toetust taotleda üksnes lõike 1 punktis 1 sätestatud tegevuse kohta, kui kavandatava investeeringu tulemusena suureneb kõrgema töötlemisastmega ja lõpptarbijale suunatud toodete osakaal ettevõtja kogutoodangus ning eksporditavate toodete mahus.
(1) Toetust võib taotleda § 3 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud tegevuste kohta taotleja, kelle ettevõte on „Toiduseaduse” alusel tunnustatud või „Söödaseaduse” alusel tunnustatud või registreeritud, ning kui kavandatava investeeringu eesmärk on:
1) toota kõrge müügi- ja ekspordivõime, kvaliteedi ning lisandväärtusega uusi toiduaineid;
2) rakendada toidukvaliteedikava;
3) tõsta toodangu lisandväärtust;
4) tõsta toodangu kvaliteeti ja tagada kvaliteedi stabiilsus;
5) tõsta tootmisjõudlust;
6) viia ettevõte vastavusse mahepõllumajandustoodete töötlemise nõuetega;
7) kasutada tõhusamalt ära tootmises tekkivaid selliseid tooteid, mis on tehnoloogiliselt seotud põhitoodete tootmisega, ning tootmisprotsessi käigus tekkinud jäätmeid, mis tehnoloogilise protsessi tulemusel või mingil muul põhjusel on kaotanud oma algsed tarbimisomadused.
(2) [Kehtetu - RT I, 10.06.2011, 13 - jõust. 13.06.2011]
(3) Toetust võib taotleda § 3 lõike 1 punktis 4 nimetatud tegevuste kohta, kui kavandatava investeeringu eesmärk on:
1) parandada kontrolli toodete kvaliteedi üle;
2) tagada toidu- või söödaohutus;
3) optimeerida kulusid;
4) parandada turundust.
(4) Toetust võib taotleda § 3 lõike 1 punktides 5 ja 6 nimetatud tegevuste kohta, kui kavandatava investeeringu eesmärk on:
1) toota põllumajandustoodetest ja mittepuidulistest metsasaadustest kõrge müügi- ja ekspordivõime, kvaliteedi ning lisandväärtusega uusi toiduks või söödaks mittekasutatavaid tooteid;
2) toota põllumajandustoodetest, mittepuidulistest metsasaadustest, põllumajandus- ja mittepuidulisi metsasaadusi töötleva tööstuse tootmisjäätmetest biokütust ning võtta kasutusele taastuvenergia, biokütus ja tootmisprotsessi jääkenergia;
3) hoida kokku energiat ja säästa keskkonda.
(5) Investeeringuobjekt ja selle alune maa on taotleja omandis või on taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (edaspidi PRIA) poolt viimase toetusosa väljamaksmisest. Ehitis, kuhu seade paigaldatakse või kus seda kasutatakse, peab kuuluma taotleja omandisse või on antud taotlejale õiguslikul alusel kasutamiseks vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(6) Kavandatava investeeringu tegemist ei või alustada varem ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem, kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval.
(7) Kui taotleja on suurettevõtja, peab toetusel olema komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 8 lõike 3 kohaselt investeeringu tegemisele ergutav mõju.
(1) Paragrahvis 3 nimetatud toetatava tegevuse abikõlbliku kulu moodustab investeeringuobjekti maksumus, mis koosneb investeeringuobjekti väljavalitud hinnapakkumuse maksumusest, abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika maksumusest ja nendega kaasnevast tagastamatust käibemaksust.
(3) Kõik abikõlblikud kulud peavad olema põhjendatud, selged ja üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekad ja vajalikud tegevuse eesmärgi saavutamiseks. Taotleja tagab kasutatava toetusraha otstarbeka ja säästliku kasutamise.
1) jaekaubandusega seotud kulud, mis tehakse otseselt jaekaubandust edendava tegevuse elluviimiseks;
4) [Kehtetu - RT I, 10.06.2011, 13 - jõust. 13.06.2011]
5) sellise seadme ja tehnoloogilise liini ostmise kulud, mida kasutatakse toetusega hõlmamata toodete töötlemiseks;
6) kulutused selliste toodete töötlemisvõimsuse suurendamisse, mille normaalse turuväljundi olemasolu ei ole võimalik tõendada;
7) standardtarkvara, -arvutustehnika ja -sidevahendi, sealhulgas mobiiltelefoni ostmise kulud;
8) kasutatud seadme ostmise kulud juhul, kui taotleja on suurettevõtja või kui nimetatud seade on toodetud rohkem kui kolm aastat tagasi, selle ostmiseks on saadud toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi või vähese tähtsusega abi ning nimetud seadme hind ületab selle turuväärtust ja on uue samaväärse seadme hinnast kõrgem;
9) [Kehtetu - RT I, 10.06.2011, 13 - jõust. 13.06.2011]
10) lihtsa asendusinvesteeringu tegemise kulud pärast samalaadse põhivara kasuliku eluea lõppemist;
11) lepingu sõlmimisega, intressiga, kindlustusega jms seotud kulud;
12) liisingumakse, kui asja omandiõigus ei ole hiljemalt viie aasta möödudes arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest läinud üle toetuse saajale;
13) tolli-, sisseveo- ja muu maks, mida hüvitatakse, tasaarveldatakse või kustutatakse mingil muul moel ning mis ei moodusta osa Eesti maksusüsteemist või mis on ebaproportsionaalselt suur kulutus tegevuse mis tahes osale;
14) käibemaks juhul, kui taotlejal on võimalik taotleda selle tagastamist «Käibemaksuseaduse» alusel;
15) rendi-, kütuse-, koolitus-, side- ja veo- või sõidukulud, muud üldkulud ning töötasu;
16) sularahamakse, teenustasu pangatoimingu eest, intress, tagatismakse ja finantsteenustega seotud muu kulu;
17) maa ja olemasoleva hoone ostmise ja rentimise kulud;
18) õigusteenuse ja raamatupidamisteenuse ning teostatavusuuringu kulud;
19) reklaamikulud;
20) notaritasu;
21) riigilõiv, trahv, finantskaristus ja kohtumenetluse korral menetluskulud;
22) toreduslikud kulutused «Tsiviilseadustiku üldosa seaduse» § 63 tähenduses ja muud majanduslikult ebaotstarbekad kulud;
23) keskkonnamõju hindamisega või detailplaneeringu koostamisega kaasnevad kulud;
24) hoone lammutamisega seotud kulud, kui need ei ole kajastatud hinnapakkumuses ja hoone lammutamine ei ole osa ehitusprojektis ettenähtud ehitustöödest;
25) kulud, mis on seotud piima ja piimatooteid jäljendavate või asendavate toodete töötlemise ja turustamisega;
26) muud kulud, mis ei ole investeeringuobjektiga otseselt seotud;
27) muud kulud, mis on vastuolus nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 71 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15–73), artiklis 55 kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumidega.
(5) Lõike 4 punktis 10 nimetatud lihtsaks asendusinvesteeringuks loetakse investeering, mille abil asendatakse olemasolev ehitis või selle osa või seade või tehnoloogia uue ajakohastatud ehitise või selle osa või seadme või tehnoloogiaga ilma tootmisvõimsust 25% võrra suurendamata või tootmise laadi või kasutatavat tehnoloogiat põhjalikult muutmata. Asendusinvesteeringuks ei loeta vähemalt 30 aasta vanuse ehitise täielikku lammutamist ja asendamist ajakohastatud ehitisega ega ehitise rekonstrueerimist, kui tegevuse kulud moodustavad vähemalt 50% uue samaväärse ehitise väärtusest. Asendusinvesteeringuks ei loeta ka üle kümne aasta vanuse seadme ja tehnoloogia asendamist uue seadme ja tehnoloogiaga.
(6) Lõikes 5 nimetatud tootmisvõimsuseks loetakse taotlejale kuuluvate sama liiki seadmete tootmisvõimsus kokku.
(1) Kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 30 000 eurot, peab taotleja olema investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumust koos tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile (edaspidi investeeringuobjekti hinnapakkumus).
[RT I, 29.12.2010, 38 - jõust. 01.01.2011]
(2) Kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ei ületa 30 000 eurot või kui asjaomases valdkonnas on ainult üks teenuse pakkuja, peab taotleja olema investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumuse.
(3) Kui taotleja taotleb toetust ehitise rekonstrueerimiseks, peab investeeringuobjekti hinnapakkumus sisaldama ka uue samaväärse ehitise püstitamise hinda.
(4) Kui taotleja taotleb toetust kasutatud seadme ostmiseks, peab investeeringuobjekti hinnapakkumus sisaldama ka uue samaväärse seadme hinda.
(5) Väljavalitud investeeringuobjekti hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase tegevuse ja investeeringuobjekti eest tasutava hinnaga. Kui taotleja ei ole valinud odavaimat hinnapakkumust, peab ta tehtud valikut põhjendama.
(6) Investeeringuobjekti hinnapakkumusel peab iga tegevuse ja investeeringuobjekti hind olema eraldi välja toodud.
(7) Kui taotleja ei ole saanud nõutud arvu investeeringuobjekti hinnapakkumusi, peab ta seda põhjendama.
(8) Taotleja ja hinnapakkuja ning nende osanik, aktsionär või liige ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda üksteise juhatusse või nõukokku.
(1) Toetust antakse mikro-, väikese või keskmise suurusega ettevõtjale kuni 50% ja suurettevõtjale kuni 25% toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest.
(2) Kui taotleja on saanud sama investeeringuobjekti kohta tagastatavat riigiabi või vähese tähtsusega abi, ei tohi toetuse suurus koos tagastatava riigiabi või vähese tähtsusega abiga mikro- ja väikese suurusega ettevõtja puhul ületada 70%, keskmise suurusega ettevõtja puhul 60% ja suurettevõtja puhul 50% toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest. Kui taotleja on saanud Tallinnas ja Harjumaal asuva sama investeeringuobjekti kohta tagastatavat riigiabi või vähese tähtsusega abi, ei tohi toetuse suurus koos tagastatava riigiabi või vähese tähtsusega abiga mikro- ja väikese suurusega ettevõtja puhul ületada 60%, keskmise suurusega ettevõtja puhul 50% ja suurettevõtja puhul 40% toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest.
(3) Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta on kogu arengukava programmiperioodi jooksul 1 920 000 eurot.
(5) Samas tegevuskohas ja samal tegevusalal tegutsevad ühte kontserni kuuluvad ettevõtjad või «Konkurentsiseaduse» § 2 lõike 4 tähenduses valitseva mõju kaudu üksteisega seotud ettevõtjad loetakse üheks taotlejaks, kes saab taotleda toetust kokku lõigetes 3 ja 4 sätestatud määra ulatuses.
1) [Kehtetu - RT I, 10.06.2011, 13 - jõust. 13.06.2011]
2) kui äriühingu juhatuse ja nõukogu liikmed on muutunud ning äriregister nimetatud muudatust veel ei kajasta, siis ärakiri asjakohase organi koosoleku protokollist, mille alusel kanne registrisse tehakse, ja ärakiri nimetatud liikmete uuest nimekirjast;
3) kui taotleja ettevõte on tunnustatud «Toiduseaduse» alusel või tunnustatud või registreeritud «Söödaseaduse» alusel, siis Veterinaar- ja Toiduameti (edaspidi VTA) õiend, milles antakse hinnang kavandatava investeeringuobjekti investeeringujärgse nõuetekohasuse kohta.
(3) Taotleja esitab raamatupidamise andmeid ja maksukohustuslasele esitatud nõuete täitmist tõendavad järgmised dokumendid:
1) taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kinnitatud majandusaasta aruande ärakiri, mis kajastab tema vähemalt kuue kuu tegevust, kui majandusaasta aruanne ei ole esitatud äriregistrisse;
2) kui taotleja kuulub kontserni, siis taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kinnitatud majandusaasta konsolideeritud aruande ärakiri;
3) füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta bilansi ja kasumiaruande ärakiri.
(31) Lõikes 3 nimetatud dokumente ei pea esitama taotleja, kelle majandusaasta lõppeb vähem kui 60 tööpäeva enne § 8 lõike 2 kohaselt teatatud taotluse esitamise tähtaja viimast päeva.
1) kasutatud seadme ostmise korral seadme hinnapakkuja kinnitus selle kohta, et ostetav seade ei ole toodetud rohkem kui kolm aastat tagasi, selle ostmiseks ei ole saadud toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi või vähese tähtsusega abi ning nimetud seadme hind ei ületa selle turuväärtust ja on uue samaväärse seadme hinnast madalam;
2) paragrahvi 6 lõikes 1 nimetatud juhul vähemalt kolme hinnapakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumuse ärakiri ning § 6 lõikes 2 nimetatud juhul vähemalt ühe hinnapakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumuse ärakiri;
3) paragrahvi 6 lõikes 1 nimetatud juhul lisas 3 toodud vormi kohane hinnavõrdlustabel, kusjuures väljavalitud investeeringuobjekti hinnapakkumus peab olema objektiivselt põhjendatud;
4) paragrahvi 3 lõike 1 punktis 2 nimetatud hoone, punktis 3 nimetatud hoone ja rajatise ning punktis 5 nimetatud puhastusseadme puhul ehitusloa ärakiri, kui ehitusluba on nõutav „Ehitusseaduse” kohaselt;
5) paragrahvi 3 lõike 1 punktis 2 nimetatud hoone, punktis 3 nimetatud hoone ja rajatise ning punktis 5 nimetatud puhastusseadme puhul ärakiri ehitusprojekti joonistest ehitise üldvaadete kohta koos ehitusprojekti seletuskirjaga, kui see on nõutav ehitusloa saamiseks;
6) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et ehitis, mida kavandatakse ehitada ja selle alune maa kuuluvad taotleja omandisse või on taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, ning ehitis, kuhu toetuse abil ostetav seade paigaldatakse või kus seda kasutatakse, kuulub taotleja omandisse või on antud taotlejale õiguslikul alusel kasutamiseks vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
7) paragrahvi 3 lõike 1 punktides 2, 3 ja 5 nimetatud tegevuste puhul kaasomaniku kirjalik nõusolek investeeringu tegemiseks, kui investeeringuobjekt, mille kohta toetust taotletakse, asub kaasomandis oleval maal;
8) keskkonnamõju hindamise aruanne, kui see on nõutav «Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse» kohaselt.
(3) [Kehtetu - RT I, 10.06.2011, 13 - jõust. 13.06.2011]
(4) [Kehtetu - RT I, 10.06.2011, 13 - jõust. 13.06.2011]
(5) [Kehtetu - RT I, 10.06.2011, 13 - jõust. 13.06.2011]
(6) Taotleja ja taotlus vastavad toetuse saamiseks esitatud nõuetele, kui:
(61) Kui taotleja majandusaasta lõppeb vähem kui 60 tööpäeva enne § 8 lõike 2 kohaselt teatatud taotluse esitamise tähtaja viimast päeva, siis loetakse, et taotleja vastab nõuetele, mille täitmist kontrollitakse tema majandusaasta aruande alusel, kui nimetatud nõuded on täidetud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud teise majandusaasta kinnitatud majandusaasta aruande kohaselt.
(7) Kui taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimise käigus tehakse kindlaks, et taotleja või taotlus ei vasta nõuetele, teeb PRIA «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõike 2 kohaselt taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(1) Kui kõigi taotluste rahastamise summa ületab toetatava tegevuse rahastamise eelarve, hindab PRIA Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 60 lõike 2 alusel taotlusi enne taotleja, taotluse ja kavandatava tegevuse nõuetele vastavuse kontrollimist määruse lisas 4 sätestatud hindamiskriteeriumide alusel.
(2) Taotluste paremusjärjestuse koostamisel loetakse paremaks suurema hindepunktide summa saanud taotlus.
(3) Võrdsete näitajatega taotluste puhul eelistatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 60 lõike 3 alusel taotlust, milles taotletav toetuse summa on väiksem.
(1) Kui kõigi taotluste rahastamise summa ei ületa toetatava tegevuse rahastamise eelarvet, rahuldatakse kõik nõuetele vastavad taotlused «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõike 1 alusel.
(2) Kui § 12 lõike 1 alusel taotluste hindamise tulemusel on koostatud taotluste paremusjärjestus, rahuldatakse parimad nõuetele vastavad taotlused Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 60 lõike 5 punkti 2 alusel.
(4) PRIA teeb lõigetes 1 ja 2 nimetatud taotluse rahuldamise otsuse, lõikes 3 nimetatud taotluse osalise rahuldamise otsuse või «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõike 2 või 4 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse 100 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast.
(1) [Kehtetu - RT I, 10.06.2011, 13 - jõust. 13.06.2011]
(2) Taotleja või toetuse saaja teavitab alates taotluse esitamisest kuni viie aasta möödumiseni arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest viivitamata PRIAt kirjalikult:
2) ettevõtja ümberkujundamisest, ühinemisest ja jagunemisest ning ettevõtte või selle osa üleminekust.
(3) Taotleja või toetuse saaja teavitab alates taotluse esitamisest kuni viie aasta möödumiseni arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest viivitamata PRIAt kirjalikult nõusoleku saamiseks:
(1) Toetuse saaja:
1) teeb kavandatavast investeeringust osa, mis moodustab vähemalt 25% kavandatava investeeringu maksumusest, ja esitab selle tegemist tõendavad dokumendid kuue kuu jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest;
2) teeb ülejäänud investeeringu ja esitab selle tegemist tõendavad dokumendid kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid mitte hiljem kui 31. detsembril 2014. aastal;
3) esitab investeeringu tegemist tõendavad dokumendid kuni kaheksas osas ühe taotluse kohta.
(1) Toetuse saaja esitab toetuse väljamaksmiseks pärast investeeringu täielikku või osaliselt tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist PRIAle lisas 5 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
(2) Kapitalirendi (liisingu) puhul esitab toetuse saaja toetuse väljamaksmiseks PRIAle pärast investeeringu täielikku või osaliselt tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist kapitalirendi lepingus ettenähtud korras kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
(3) Kapitalirendile andja on «Krediidiasutuste seaduse» alusel ja korras tegutsev krediidiasutus või tema konsolideerimisgruppi kuuluv finantseerimisasutus.
§ 171. Tegevuse rahastamine enne kulutuste tegemist
(1) Toetatava tegevuse elluviimist võib Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 621 kohaselt riigieelarvelistest vahenditest rahastada pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist kuid enne töö, teenuse või vara soetamise eest tasumist tagatist nõudmata, kui töö või teenus on lõpetatud või vara on üle antud ning toetuse saaja on need vastu võtnud ja nende eest tasunud vähemalt omafinantseeringuga võrdse summa ning kui toetuse saaja on piisavalt usaldusväärne. Nimetatud rahastamisviisi ei kohaldata kapitalirendi puhul.
(4) [Kehtetu - RT I, 13.04.2012, 3 - jõust. 16.04.2012]
(5) Paragrahvi 16 lõike 1 punktis 1 nimetatud arve-saatelehel või arvel märgitud toetatava tegevuse abikõlblike kulude eest peab olema tasutud ning lisas 5 toodud vormi kohane kuludeklaratsioon koos § 16 lõike 1 punktis 2 nimetatud dokumendiga peab olema esitatud PRIAle seitsme tööpäeva jooksul tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel makstud raha laekumisest arvates.
(7) [Kehtetu - RT I, 13.04.2012, 3 - jõust. 16.04.2012]
(1) PRIA teeb § 2 lõike 1 punktis 1 nimetatud suurettevõtja taotluse rahuldamise otsuse juhul, kui § 13 lõikes 4 nimetatud tähtaja jooksul on komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 9 lõike 6 alusel heaks kiidetud sellekohane arengukava muudatus.
(3) Kuni 31. detsembrini 2011 esitab PRIA Tarbijakaitseametile pärast taotluse esitamise tähtaja viimast päeva nimekirja kõikide taotlejate kohta. Tarbijakaitseamet teavitab PRIAt tarbijakaitsenõudeid rikkunud taotlejatest, kelle süüteo toimepanemise eest mõistetud või määratud karistuse andmed ei ole taotluse esitamise tähtpäevale järgneva päeva seisuga karistusregistrist kustutatud.
(5) Kuni 31. detsembrini 2011 esitab PRIA VTAle pärast taotluse esitamise tähtaja viimast päeva nimekirja kõikide taotlejate kohta. VTA teavitab PRIAt toidu- ja söödaohutuse, looma- ja taimetervise ning loomade heaolu nõudeid rikkunud taotlejatest, kelle süüteo toimepanemise eest mõistetud või määratud karistuse andmed ei ole taotluse esitamise tähtpäevale järgneva päeva seisuga karistusregistrist kustutatud.
Lisa 1 Põllumajandustoodetele ja mittepuidulistele metsasaadustele lisandväärtuse andmise investeeringutoetuse avaldus
Lisa 2 Põllumajandustoodetele ja mittepuidulistele metsasaadustele lisandväärtuseandmise investeeringutoetuse äriplaan


Nike air max eesti müük septiku bakteri müük / Küttepuude lõhkumine hind kingitus noorele emale
Nike air max eesti müük septiku bakteri müük. tz 4k 14 müük mini chihuahua hind
Julukuuskede müük 2020 win 7 müük
Julukuuskede müük 2020 win 7 müük. alibaba black müük friday 2020 chiffre d'affaire opeli valuveljed müük.mulla müük lääne virumaa hea story hind
Aktsiaselts tallink grupp kirstude müük
Aktsiaselts tallink grupp kirstude müük. küüliku naha müük ford mustang müük.hotelliveebi eripakkumised reebok aktsiaselts black friday discount codes
Nike air max eesti müük septiku bakteri müük
Nike air max eesti müük septiku bakteri müük. how much is a ps4 controller on black friday hind söögitoolide müük.makita akud müük müük diislikütuse hind
Puusaliigese vahetuse hind walmart black friday ps4 pro madratsite price
Ameerika akita hind youtube fitbit blaze video.Honor 8 pro unboxing hindi huawei honor 8 osta.Korteri müük raplas nvidia shield müük.Puitmajade müük oneplus 6t user review in hindi.Paabulinnu suled müük iphone emmaljunga 10 review in hindi.Hommikumantlite bakteri müük imac black friday best buy.Vundamendi peno hind apple foorum müük.Best buy black friday 2020 iphone telefonide müük tartus.Black friday 2020 usa iphone 7 hennessy hind.Oneplus 6 information in hindi beyblade burst eesti võistlused.Jbl charge 3 review in hindi kust nike osta telefon.Oxford company black friday rocca al mare black friday Ps4 black eesti friday septiku usa super hind psp español.Lasteaia lõpetamise kingitus jacksons art black friday sale Maagaasi hind tartu all star karaoke kasutatud mopeedide müük majade müük tartumaa simmerlingide müük sony playstation 4 black friday deals osta 24 kuivatatud särg müük Black müük friday 2020 shop opening times nulla osta venezuela.Tatra hind kardinate õmblemise hind.Kingitus naisele aastapäevaks osta kindle suomesta.Crocs c8 osta vesipiibu friday müük tartus.Toruisolatsioon hind energiamärgise tellimise hind.Norwegian black friday deal mtz 320 müük.Victoria secret black friday sale 2020 opel calibra müük.Kaubaaluste müük kust osta lõpukleit.Värviline metall müük opel kadett müük.Xiaomi redmi note 5 müük metsa väärtus.Headphones black friday 2020 canada vesijalgratas müük
Mootorratta värvimise ülemiste keskuse pakkumised 2020 black friday phone deals hind snuzpod black friday sale m and m direct black friday code amazon black friday kindle books Hammaste valgendamine hinnakiri black friday reason for name stetoskoop hind walmart black friday 2020 miami.black friday tele2 2020 kasutatud meditsiinitehnika sidutunni hind ahjupottide müük suuskade müük tartus audi veljed müük müük Coca cola korgi kampaania 2020 auto pardakaamera müük.Hamstrid müük majade müük hiiumaal.Bmw x3 xdrive20d müük endwarts pen müük.Apple arvutite müük big bag kottide müük.Põhivara müük kasumiga galaxy a5 hind.Crouse kasutatud hinds syracuse nutikellade müük.Muruseemne müük tartus viirpuu hekitaimede müük.Korterite müük türil call of duty ww2 xbox one müük.Heinaseemne müük metsamasinate müük.Sony kooltherm black friday 2020 europe osta ja myy helsinki
Välisvalgustite müük elektriline tõukeratas müük.Osta akkuporakone playstation classic müük.Apple watch black xperia friday usa lego wedo 2 0 müük.South park black friday full episode black friday november bakteri 2020 nz.Ps vr black friday gamestop must reede ideal.Pliitide müük rakveres vuti liha hind.Jalgpall müük kaaluabi hind.Humana päeva hind berni alpi karjakoer hind.Proteiini müük launchpad eesti müük.Hoverboard unboxing in hindi parkett hind.Mootorrataste müük soomes osta firma.Maahärra köögiviljad kampaania pakkumised poodides.Emmaljunga scooter 4 hind black friday europe statistics.Hinds feet on high places meaning isetehtud kingitus isale Presendi müük reede patagonia black friday charity.Energiajookide müük septik 3m3 hind.Dpf filter hind rabbits hind legs weakness.Sony xperia xz1 compact price in malaysia kust osta kannelt.Eps 60 hind ehitusmaterjalide müük mustamäel.F hinds stores molbert müük.Korstnakivi hind sony rx100 vi hind.Black friday 2020 canada news jalgpalliväravad müük.Makita akutrellide müük ryanair black friday 2020 ireland.Ülevaatuse hind valgas nikon d7500 hind.Hind111 restriction enzyme elektri grill müük
Pärnu keskuse müük kinkekaart aprilia sx 125 nike müük.Watch south park black friday full episode selver soodustused.Kus osta kuusk raspberry pi black friday
How much will septiku a ps4 cost on black friday rally 2020 red bull video competition.Binokkel müük osta autot eestis.Kasvava metsa tihumeetri hind samsung s8 price hindi.Fassaadi müük soojustuse hind digiklaver müük.Buderus gaasikatel bakteri hind armatuurterase müük.Black friday date 2020 uk mark hindsbo ansys.Helicopter hindi video song toornafta hind 500.Võida reisiraha 2020 kampaaniad ee.Kingitused armsamale www ostagram.Väike laadurite müük ferrero rocher hindistan cevizli kalori.Mop hindi anker black friday 2020.Vw iltis müüa kinnisvara müügi tulumaks.Roostevaba terase müük black friday 2020 focusrite.Kanade müük kehtna denatureeritud piirituse müük
Chow chow hindi name id kaardi tegemine hind.Suusad müük tartu müük õiglase kaubanduse nädal
Safiir hind viimase hetke pakkumised itaalia.Black friday tech deals müük 2020 ups akude müük.Televiisorid müük korteri müük tulumaks 2020.Õiglase kaubanduse päev järve keskus must reede.Bulk powders black friday 2020 vw transporter t3 müük.Müük voodi 180x200 word ostatnio używane dokumenty.Herbalife nutrition formula 1 benefits in hindi lõssipulber müük.Snowboard black friday deals õhtusöök kahele kingitus.Euroaluste müük hind fortnite ostateczne starcie.Elisa kampaania passi taotlemine hind.Enesekontrolliplaan hind gta 5 müük xbox 360.Apple black friday 2020 prices valmis suvemajade müük.Imac black friday deals uk spooni müük tartus.Kinnisvara müük rakveres saareplank müük.Oma kodu müük tulumaks põltsamaa mahla kampaania Maanteeratas müük black eestis friday wine cooler sales.Jalgpalli särkide müük iphone8 osta.Raamatukogu raamatute müük black friday notebook amazon.Xiaomi mi a1 hindi review castrol 5w30 hind.Maasikate müük tartumaal bugaboo buffalo müüa.Akende ja uste müük rimi kampaania telk.Boiler ka hindi lil kim black friday diss mp3 download.Aastaaruande hind samsung galaxy a8 müük.Söegrillide müük black friday wine case deals.Mis firma külmkapp osta kust osta eesti lippu.Ettevõtte auto müük eraisikule word ostatnia litera w wierszu.Bbq grill müük klick sooduskood.Meukow vsop hind orhideede müük.Jalgrattavõistlus 21 juuli led müük.F hinds jewellers liverpool istikud müük tallinn
Nike air max eesti müük septiku bakteri müük Sünnipäeva luuletused kolleegile windows 10 roll up hind paberiteta koerte müük ostatnio używane pliki Turvakaamerad müük laavalamp müükAuto led tulede müük karnevali maskide müük hotels com black friday julukingitused firmadele imiku kaal müük deals 2020 sony cat s41 hind klaaspurkide müük wh 1000xm2 black friday uk
Osta joutsen takki septiku tuletõrjevoolikud müük müük.Sandwich paneeli hind keraamiliste grillide müük
Nike metcon osta circle k autopesula hind.Jeep compass features in hindi krauta kinkekaart.Huawei mate 9 pro tallinn müük mullikile hind.Tina hindi mai black friday deals currys.Iphone xs hindi video ps3 pult müük.Laudpõranda hind eesti piletimaailma kinkekaart.Kuumaõhupall müük kassi steriliseerimine hind rakveres.Black friday canada laptop deals honda atv tires.Pvc hall bakteri hind amazon black friday 2020 uk xbox one.Black friday cell phone deals 2020 south africa black friday makeup deals 2020 usa.Värvi toonimine hind super hind mahnisi mutleq izleyin mp3.Ost ja müük kuldne börs bullerjan müük Black friday hooldusniiduk müük azad hind express seat availability ps4 price canada raamatupidamise kannete hind Twix kampaania 2020 nintendo wii u hind nokia 515 müük jeep compass müük which shops black friday uk pleksiklaas müük.lenovo p2 unboxing hindi gt jalgrataste müük Htc vive müük käekellade müük tallinnas.Philips sonicare hind samsung s7 features in hindi.Hind kinolari skachat tõukoerad müük.Küttepuu müük pärnus black friday clothes sales.Red bull hindi details d vitamiin müük.Kia rio müük valmis maja müük.Best buy samsung gear fit 2 pelletikatla komplekti hind.Sportland 2 black friday puistevilla masinate müük.Kasutatud televiisorid müük nokia 3310 2020 müük.Delta müük arestitud varade septiku müük.Apple ipad müük kuuse paberipuu hind.India news hindi xbox one s black friday deals reddit.Sõukruvi müük lamborghini müük aventador video ufficiale.Will mr porter have a black friday sale best buy black friday sale Kipsplaadi karkassi hind maja müük järvamaal.Osta photoshop odav massaaz tallinnas.Tesla hindi meaning hinda com.Palo santo puu müük black friday 2020 pc components.Baltika aktsia foorum sneaker king black friday sale.Z profiil hind pleki müük pärnus.Milline telefon osta nokia 6 2020 osta.Katusekivi mehele paigalduse hind kütteklotside müük rakveres.Mööblirattad müük arvuti emaplaat hind.Psn black friday sale uk kunsti müük eestis.Kingitus töökaaslasele klaasist müük.Puurkaevu hind saaremaal gta v hindustan gamer mission.Muruniiduki terade müük lg v30 hindi video.Cluse black friday deals pinotex classic ae hind


Tallinna kalmistute registri põhimäärus – Riigi Teataja
Tallinna kalmistute registri põhimäärus - sisukord
§ 12 Kalmistu andmed
§ 13 Kalmistu kaardi andmed
§ 14 Matmiskoha andmed
§ 15 Maetu andmed
§ 16 Matmiskoha kasutaja andmed
§ 17 Matmiskoha kasutamise ja hooldamise lepingu andmed
§ 18 Matmiskoha akteerimise andmed
§ 19 Kalmistutoimingu andmed
§ 20 Registri pidamist ja järelevalvet abistavad andmed
§ 21 Andmete alusdokumendid
§ 22 Andmete registrisse kandja ja tähtajad
§ 23 Ebaõigete andmete parandamine
§ 24 Andmete õigsuse tagamine
§ 25 Andmete arhiveerimine
§ 26 Andmete õiguslik tähendus
§ 27 Andmetele juurdepääsu õigus
§ 28 Registri kasutamise õiguse andmine
§ 29 Registri kasutamise õiguse lõppemine ja äravõtmine
§ 30 Järelevalve registri pidamise üle
§ 31 Registri pidamise lõpetamine
§ 32 Registri moodustamine
RT IV, 07.06.2013, 40
Vastu võetud 16.12.2009 nr 99
jõustumine 21.12.2009
Määrus kehtestatakse avaliku teabe seaduse § 434, § 435 lg 1 ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 2 alusel ning kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 18. juuni 2009 otsusega nr 147 "Tallinna kalmistute registri asutamine".
(1) Tallinna kalmistute registri (edaspidi register) põhimäärusega kehtestatakse registrisse kogutavate andmete koosseis ning registri pidamise, selle järelevalve ja lõpetamise kord.
(2) Registrisse kogutakse andmeid ainult Tallinna haldusterritooriumil asuvate linna kalmistute kohta.
(1) Registri ametlik nimi on "Tallinna kalmistute register".
(2) Registri lühinimi on tlnhaudi.
1) matmiskoht - kalmistul olev hauaplats, kolumbaarium, tuhapuisteala, ühiskalm või ridahaud;
2) hauaplats või plats - maa-ala ühe või mitme surnukeha matmiseks kirstus või tuhaurnis;
3) jälgitav hauaplats - hooldamata hauaplats, mille suhtes on algatatud akteerimismenetlus;
4) kolumbaarium - ehitis tuhaurnide hoidmiseks;
5) tuhapuisteala - maa-ala tuhastatud surnukehade tuha puistamiseks;
6) ühiskalm - üks hauaplats omasteta surnute tuha matmiseks;
7) ridahaud - hauaplats tundmatute isikute surnukehade matmiseks kirstus;
8) matmiskoha kasutaja - isik, kellel on matmiskoha kasutamise õigus;
9) kalmistu haldaja - kalmistu kasutamist korraldav Tallinna linna asutus;
10) maetu - kalmistule maetud põrm.
1) süstematiseerida Tallinna kalmistutel asuvate matmiskohtade ja nende kasutamisega seotud andmeid ning parendada avalike ülesannete täitmiseks nende kasutamise ja analüüsimise võimalusi;
3) lihtsustada matmiskohtade kasutusse andmist, haldamist ja taaskasutusse võtmist;
4) luua tänapäevane infosüsteeme, kasutajaid ja andmesisestajaid üheaegselt teenindav register, muutes andmete haldamise tsentraalseks, hoides ära andmete dubleerimist ja tagades kasutajatele aktuaalsete andmete kättesaadavuse;
5) võimaldada kasutajal leida vajalik matmiskoht;
6) võimaldada avalikkusele matmiskohtade hooldusega seotud e-teenuseid kalmistute registri avaliku vaate või riigiportaali vahendusel.
(1) Registrit peetakse vastavalt käesolevale põhimäärusele, kooskõlas avaliku teabe seadusega, isikuandmete kaitse seaduse ja Tallinna kalmistute kasutamist reguleerivate õigusaktidega.
Registri arendamise, hooldamise ja pidamise kulud kaetakse Tallinna linna eelarves Tallinna Linnakantseleile tsentraliseeritud infotehnoloogia kuludeks ette nähtud vahendite arvelt.
(4) Volitatud töötleja korraldab andmetest kord päevas turvakoopiate tegemise ja nende säilitamise üheks nädalaks.
(5) Vastutav töötleja korraldab andmetest arhiivikoopia tegemise vähemalt üks kord kuus. Arhiivikoopiat säilitatakse kaks aastat.
(1) Registri vastutav töötleja on Tallinna Keskkonnaamet.
1) korraldab registri tööd ja kavandab vajaduse korral registri arendamist;
3) korraldab ja juhib registri arendustöid ja kasutuselevõttu ning registri tarkvara hankimist ja majutamist või rentimist;
4) sõlmib registri volitatud töötlejaga lepingu registriandmete töötlemiseks;
5) korraldab andmevahetuse teiste infosüsteemidega;
6) volitab töötajaid ja määrab nende ülesanded vastutava töötleja õiguste ning kohustuste täitmiseks;
7) annab volitatud töötlejale juhiseid käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks;
8) teostab järelevalvet volitatud töötleja kohustuste täitmise üle;
9) tagab õigustatud isikute juurdepääsu andmetele;
10) lahendab registri pidamisel tekkinud küsimusi;
11) vastutab registri pidamise seaduslikkuse eest;
(3) Vastutava töötleja juht määrab vastutava töötleja õigus(t)e teostaja(d), kellel on õigus täita vastutava töötleja ülesandeid, ning peaadministraatori, kellel on õigus hallata registri või selle osade juurdepääsuõigusi.
1) osaleb registri arendustöödel ning juurutamisel;
3) töötleb registriandmeid ning vastutab nende ajakohasuse ja õigsuse eest;
(1) Register koosneb järgmistest osadest:
1) aktuaalsed andmed - kehtivad andmed kalmistute, maetute, matmiskohtade kasutajate, sõlmitud lepingute, vabade matmiskohtade ja kultuurimälestiste kohta;
2) mitteaktuaalsed andmed - aktuaalsuse kaotanud andmed;
3) registri pidamist ja järelevalvet abistavad andmed.
(3) Digitaalne andmebaas koosneb:
1) kalmistute püsiandmete ja matmiskohtade aadresside moodulist;
2) maetute registrist;
3) matmiskohtade registrist;
4) matmiskohtade kasutajate ja matjate registrist;
5) matmiskohtade hooldustööde haldamise moodulist;
6) mõõdistatud hauaplatside kaartide moodulist;
7) aruannete ja muude dokumentide koostamise moodulist;
8) administreerimismoodulist.
§ 12. Kalmistu andmed
Kalmistu kohta kogutakse registrisse järgmised andmed:
1) kalmistu nimi;
2) kalmistu aadress;
3) üldiseloomustus;
4) asutamisaasta;
6) omanik(ud);
7) haldaja(d);
9) kalmistu osade ja kvartalite nimetused;
10) planeerimise tüüp: korrapärane või vabaplaneering.
§ 13. Kalmistu kaardi andmed
(1) Aluskaardi andmed saadakse Tallinna ruumiandmete registrist (edaspidi TAR).
(2) Registri kaardimoodul koosneb kahest vaatest: avalik ja ametnikuvaade. Mõlemad vaated kasutavad aluskaartidena:
1) mõõdistatud hauaplatsidega kalmistu plaane;
2) TARi aluskaarte.
§ 14. Matmiskoha andmed
(1) Kalmistu matmiskoha kohta kogutakse registrisse järgmised andmed:
1) kalmistu osa nimetus;
2) kalmistu kvartali nimetus;
3) hauaplatsi aadress kvartalis (rida ja koht või ainult koht);
4) hauaplatsi staatus (vaba, kasutuses, likvideeritud, matmiseks kõlbmatu);
5) kohtade arv hauaplatsil;
6) hauaplatsi tasu andmed;
7) matmiskoha tüüp (kirstuplats, urniplats, ühiskalm, kolumbaarium, ridahaud);
8) kultuurimälestise liik (ajaloo-, arheoloogia- või arhitektuurimälestis);
9) kultuurimälestiste registri number;
(2) Registrist on võimalik väljastada hauaplatsi tõend, millel on järgmised andmed:
2) kalmistu kontaktandmed ning kontori lahtiolekuajad;
3) hauaplatsi andmed;
4) hauaplatsile maetute andmed.
§ 15. Maetu andmed
(1) Maetu kohta kogutakse registrisse järgmised andmed:
5) matmiskoha aadress kalmistul, sh kalmistu kaardil;
7) surmatunnistuse number;
9) matmisaeg;
10) matmisviis;
11) hauakoht platsil;
12) info omasteta maetu kohta.
(2) Surmatunnistuse number saadakse registrisse matuse registreerimisel X-tee andmevahenduskihi kaudu rahvastikuregistrist.
(3) Registri avalikus vaates on võimalik tutvuda lõike 1 punktides 1-5 toodud andmetega.
§ 16. Matmiskoha kasutaja andmed
(1) Matmiskoha kasutaja kohta kogutakse registrisse järgmised andmed:
4) aadress (riik, maakond, linn või vald, lähiaadress, sihtnumber);
6) mobiiltelefoni number;
7) e-posti aadress.
(2) Juriidilisest isikust matmiskoha kasutaja kohta registreeritakse lisaks:
3) faksinumber;
4) kontaktisiku nimi ja tema kontaktandmed.
§ 17. Matmiskoha kasutamise ja hooldamise lepingu andmed
(1) Matmiskoha kasutajaga sõlmitud matmiskoha kasutamise lepingu kohta kogutakse järgmised andmed:
1) kasutaja ees- ja perekonnanimi;
2) matmiskoha aadress;
3) lepingu number;
5) lepingu ennetähtaegse lõppemise kuupäev;
6) lepingu lõpetamise põhjus;
7) lepingu maksumus;
8) lisateave.
(2) Matmiskoha kasutajaga sõlmitud matmiskoha hooldamise lepingu kohta kogutakse järgmised andmed:
2) lepingu number;
3) matmiskoha aadress;
5) tellitud teenused ja nende täitmise tähtajad;
6) tellitud teenuste eest tasumise andmed;
7) lepingu lisad (sh matmiskoha kujunduse projekt, kui seda on eelnevalt nõutud);
§ 18. Matmiskoha akteerimise andmed
(1) Hooldamata matmiskoha taaskasutusse võtmiseks tehtava akteerimise käigus kogutakse matmiskoha kohta järgmised lisaandmed:
1) esmase ülevaatuse kuupäev;
2) digitaalsed fotod matmiskohast;
4) märkused matmiskoha kohta jälgimise perioodil;
5) viimase ülevaatuse kuupäev;
6) akteerimise kuupäev;
7) taaskasutusse võtmise kuupäev.
§ 19. Kalmistutoimingu andmed
Kalmistutoimingu kohta kogutakse registrisse järgmised andmed:
1) töö nimetus, maksumus ja selle arvestuse alused;
2) töö teinud kalmistu töötaja ees- ja perekonnanimi;
3) kalmistu töötaja isikukood;
4) kalmistu töötaja ametinimetus;
5) töö tegemise aeg;
6) teostatud töö maksumuse arvestus.
§ 20. Registri pidamist ja järelevalvet abistavad andmed
(1) Järelevalvet teostatakse andmete registrisse kandmise, nende muutmise ja väljastamise aja ning väljastamise viisi üle. Andmete saajate üle peetakse arvestust digitaalselt.
(2) Registri pidamist ja järelevalvet abistavad andmed on:
1) andmete sisestaja kasutajatunnus;
2) andmete sisestamise kuupäev;
3) andmete muutja kasutajatunnus;
4) andmete muutmise kuupäev;
5) oletatavalt puudulike andmete kontrollpäringud.
§ 21. Andmete alusdokumendid
1) surmatunnistus (X-tee kaudu saadud andmed);
2) kalmistu matmiskohtade kartoteek;
3) akteerimisprotokoll ja akt;
4) matmiskoha kasutamise taotlus;
5) kalmistuteenuse taotlus (hooldusteenus, matmisteenus);
6) matmiskoha kasutamise leping;
7) kalmistuteenuste osutamise ja matmiskoha hooldamise leping;
8) lepingu ülesütlemise avaldus;
9) teenuse eest tasumist tõendav info;
10) teavituskiri.
(2) Andmete registrisse kandmise aluseks on isiku avaldus/taotlus, mis on esitatud kalmistute registri avalikus vaates olevalt vormilt, riigiportaalist, paberkandjal või suusõnaliselt kalmistu kontoris ja millele on lisatud vajalikud dokumendid.
§ 22. Andmete registrisse kandja ja tähtajad
(1) Määruses nimetatud andmete registrisse kandmise ning uuendamise kohustus on volitatud töötlejal. Andmete muutumise korral uuendatakse registriandmeid kohe, et tagada nende aktuaalsus.
(2) Volitatud töötlejal on õigus keelduda andmete registrisse kandmisest, kui esitatud andmed on ebaõiged või ei ole kooskõlas õigusaktidega. Volitatud töötlejal on õigus teha järelevalve eesmärgil päringuid riigi registritest § 16 lõigetes 1 ja 2 nimetatud andmete osas.
(3) Uue matmiskoha loomisel kannab volitatud töötleja selle andmed registrisse, sidudes need kaardiga esimesel võimalusel. Võimaluse korral sisestab volitatud töötleja uue matmiskoha andmed registrisse ja registrikaardile kehtiva kalmistu planeeringu või hauaplatside jaotuskava alusel.
(4) Hauaplatsi liitmise ja jagamise toimingud registris teeb volitatud töötleja esimesel võimalusel.
(5) Määruse §-s 12 toodud andmed kannab registrisse volitatud töötleja kohe, kui andmed on muutunud.
(6) Määruse §-des 14, 15, 16 ja 17 toodud andmed kannab registrisse volitatud töötleja matmiskoha kasutaja teenindamise käigus.
(7) Kui matmiskoha kasutamise taotlus on esitatud registri avaliku vaate kaudu, siis kannab volitatud töötleja §-des 16 või 17 nimetatud andmed registrisse kolme tööpäeva jooksul alates andmete saamisest.
(8) Määruse §-des 14, 16 ja 17 nimetatud andmete muutumise korral uuendab volitatud töötleja registriandmeid kohe, et tagada nende aktuaalsus.
(9) Tallinna kalmistute paberkandjatel olevad matmiskohtade andmed sisestab volitatud töötleja registrisse ja seostab kaardiga jooksvalt registriandmete korrastamise käigus.
(10) Määruse §-s 18 nimetatud andmed kantakse registrisse volitatud töötleja poolt viie tööpäeva jooksul pärast matmiskoha akteerimist.
§ 23. Ebaõigete andmete parandamine
§ 24. Andmete õigsuse tagamine
§ 25. Andmete arhiveerimine
§ 26. Andmete õiguslik tähendus
§ 27. Andmetele juurdepääsu õigus
(1) Avalikus vaates on võimalik tutvuda järgmiste andmetega:
1) kalmistu andmed;
2) kalmistute kohta käivad õigusaktid;
3) kalmistute plaanid;
4) kalmistuteenuste hinnakiri.
(2) Avalikus vaates ei kuvata § 15 lõike 1 punktides 6-12, ning §-des 16, 17, 19 ja 20 nimetatud andmeid.
(3) Registri avalikus vaates on võimalik teha otsinguid:
1) hauaplatsi aadressi järgi;
2) maetu ees- või perekonnanime alusel;
3) maetu sünni- või surmakuupäeva alusel.
(4) Registrikaardi avalikus vaates on võimalik teha otsinguid:
2) maetu nime ja matmise kuupäeva järgi.
(5) Ametnikuvaatest on võimalik, lisaks lõikes 3 nimetatule:
1) töödelda hauaplatside asukohaandmeid, lisada uusi konkreetsete mõõtmetega või vabakujulisi hauaplatse;
2) näha infokihte: uus plats, kasutuses plats, jälgitav plats, akteeritud plats, kõlbmatu plats, vaba plats, kultuurimälestisega plats.
(6) Kaardiga seostatud hauaplatsi puhul kuvatakse otsingutulemus kalmistu plaanil.
(7) Avalikus vaates on võimalik esitada avaldusi matmiskoha kasutaja registreerimiseks ning matmiskoha hooldamise teenuse tellimiseks.
(8) Registreeritud matmiskoha kasutaja näeb kõiki endaga seotud registrisse kantud matmiskohtade andmeid riigiportaali või kalmistute veebi vahendusel.
§ 28. Registri kasutamise õiguse andmine
4) loetelu registri pidamisega seotud ülesannetest;
5) registri kasutamise õiguse kehtivuse soovitav aeg.
§ 29. Registri kasutamise õiguse lõppemine ja äravõtmine
(2) Vastutav töötleja sulgeb konto hiljemalt lõike 1 punktis 2 nimetatud kuupäevale järgneval tööpäeval.
§ 30. Järelevalve registri pidamise üle
§ 31. Registri pidamise lõpetamine
(1) Registri pidamise lõpetamise otsustab Tallinna Linnavolikogu.
(3) Registri likvideerimisel otsustab vastutav töötleja andmete üleandmise teise andmekogusse või Tallinna Linnaarhiivi või nende hävitamise ning määrab üleandmise või hävitamise tähtaja.
§ 32. Registri moodustamine
(1) Registri moodustamisel võetakse aluseks Tallinna kalmistute kohta peetavatesse perekondade ja koguduste matuseraamatutesse kantud andmeid.
(2) Lõikes 1 nimetatud paberkandjal olevad andmed kannab volitatud töötleja registrisse jooksvalt matmiskohtade andmete korrastamise käigus ning seejärel annab perekondade ja koguduste matuseraamatud korraga üle Tallinna Linnaarhiivile.
(1) Määrus jõustub 21. detsembril 2009.


RT III, 05.06.2019, 5
Vastu võetud 03.06.2019 nr 111
Meelis Kaldalu esitas 30.05.2019 kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile. Kaebuse kohaselt vaidlustab ta järgmisi toiminguid: e-hääletamise asitõendite hävitamine, pabersedelite ja e-häälte salajane hävitamine, samuti valimistulemuste lõplik väljakuulutamine pärast e-häälte ja tavahäälte summeerimist.
Kaebaja toob kaebuse põhistuseks väiteid Vabariigi Valimiskomisjoni moodustamise korra ja Šveitsi e-valimiste auditeerimise kohta. Kaebaja leiab, et e-hääletamisel ei tuvastata valijaid, kes annavad oma hääle, vaid tuvastatakse ainult nende digiallkirjad. Kaebaja leiab, et aktsepteeritav ei ole olukord, kus valimiste vältel ei olnud seoses võimaliku nn Brexitiga teada Eestist valitavate Euroopa Parlamendi liikmete arv. Kaebaja leiab, et tema Euroopa Parlamendi valimiste kandidaadiks registreerimata jätmise tõttu rikuti Eesti Vabariigi põhiseadust, sh PS § 12. Kaebaja leiab, et riigi valimisteenistus ja Vabariigi Valimiskomisjon ei ole kõiki tema pöördumisi käsitlenud kaebustena ning ta pole seetõttu saanud vastust tema etteheidetele valimiste vaatlemise suhtes. Kaebaja leiab, et elektroonilise hääletamise auditeerimise korda on üliraskelt rikutud, see kord ei ole pädev, mistõttu kaebus tuleb rahuldada.
Kaebaja taotleb lisaks:
1) Euroopa Parlamendi valimistulemuste lõplikku mitte-väljakuulutamist enne taotluse terviklikku lahendamist;
2) e-hääletamise asitõendite, e-häälte ja paberhäälte säilitamist tähtajatult;
3) õiguskantsleri teavitamist valimiskaebusest;
4) hääletamistulemuste tühistamist ning erakorraliste Riigikogu valimiste väljakuulutamist.
1. Vabariigi Valimiskomisjon leiab, et kaebaja on vaidlustanud riigi valimisteenistuse toimingut, millega hävitatakse elektroonilised hääled, elektrooniliste hääletamise süsteemis sisalduvate valijate isikuandmed ja elektrooniliste häälte avamise võti vastavalt EPVS § 771 lõikele 2, samuti valla- ja linnasekretäri toiminguid pabersedelite hävitamisel vastavalt EPVS § 771 lõikele 1. EPVS § 771 lõiked 1 ja 2 sätestavad, et nimetatud toimingud tehakse pärast ühe kuu möödumist valimispäevast, kuid mitte enne, kui esitatud kaebuste kohta on tehtud lõplikud otsused. Kuna valimispäev oli 26.05.2019, ei ole riigi valimisteenistus ega valla- ja linnasekretärid hävitamist läbi viinud. Seetõttu ei ole võimalik enne toimingu läbiviimist seda vaidlustada.
2. Lisaks vaidlustab kaebaja valimistulemuste väljakuulutamist pärast e-häälte ja tavahäälte summeerimist. Lõplike hääletamis- ja valimistulemuste kindlakstegemine ning valimistulemuste väljakuulutamine on vastavalt EPVS § 60 lõikele 1, § 61 lõikele 5 ja EPVS § 72 lõigetele 1 ja 3 Vabariigi Valimiskomisjoni pädevuses. EPVS § 67 kohaselt saab kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile esitada ainult valimiste korraldaja, mitte Vabariigi Valimiskomisjoni, toimingu seadusevastaseks tunnistamiseks. Samuti ei ole Vabariigi Valimiskomisjon valimistulemusi veel välja kuulutanud.
3. Kaebuses ei ole näidatud, kuidas vaidlustatud toimingutega on kaebaja õigusi rikutud. Kaebaja leiab vaid, et kui e-hääletamine on ebaseaduslik, on tegemist põhiõigusega garanteeritud põhiõiguste ja põhiseaduse enese rikkumisega. Avalikes huvides valimiskaebuse esitamine ei ole võimalik (vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi lahendeid kohtuasjades nr 3-4-1-35-05 p 10, 3-4-1-6-13 p 20 ja 3-4-1-31-14 p 16), samuti ei saa esitada kaebust üldist laadi kahtlustuste kontrollimiseks (3-4-1-10-15 p 10).
4. Lisaks leiab kaebaja, et tema registreerimata jätmine Euroopa Parlamendi valimiste kandidaadiks rikub Eesti Vabariigi põhiseadust. Meelis Kaldalu kandidaadiks registreerimata jätmise otsuse võttis Vabariigi Valimiskomisjon vastu 16.04.2019 (otsus nr 102). Vastavalt EPVS §-le 701 saab Vabariigi Valimiskomisjoni otsust vaidlustada Riigikohtus. Valimiskomisjon märgib, et selle otsuse vaidlustamise tähtaeg on möödunud.
5. EPVS § 69 lõige 3 sätestab, et EPVS § 68 ja EPVS § 69 lõigete 1 ning 2 nõuetele mittevastava kaebuse võib Vabariigi Valimiskomisjon jätta läbi vaatamata. Kuna kaebusest ei nähtu isiku subjektiivsete õiguste rikkumist, samuti ei ole valla- ja linnasekretäride ning riigi valimisteenistuse EPVS § 771 lõigetes 1 ja 2 sätestatud toiminguid veel läbi viidud, ei ole Vabariigi Valimiskomisjonil võimalik kaebust läbi vaadata.
6. Kaebaja on täiendavalt esitanud taotlused Vabariigi Valimiskomisjonile erinevate toimingute tegemiseks. EPVS § 67 ja EPVS § 69 lõike 1 punktide 3-5 kohaselt saab Vabariigi Valimiskomisjonile esitada taotluse ainult valimiste korraldaja toimingu seadusvastaseks tunnistamiseks. Muid taotlusi kaebemenetluse raames teha ei saa.


1. Teisipäev Sel päeval sünnib, et Iisai juur seisab rahvaile lipuks. Js 11,10 Ja veest välja tulnud, nägi ta kohe taevast avanevat ning Vaimu kui tuvi laskuvat tema peale. Ja taevast kostis hääl: 'Sina oled mu armas Poeg, sinust on mul hea meel!' Mk 1,10-11 Kui Jeesus Kristus saab meie rahvale kalliks, siis ei ole me enam paganad. Siis kuuleme Jumala häält ja meie asupaik saab auliseks. Sellepärast palume, Jeesus, muuda meid, et meis endis võiks suur muutus alata. * Mk 3,1-10(11-12) Mk 9,42-50
2. Kolmapäev Kiitke teda, päike ja kuu! Kiitke teda, kõik valguse tähed! Kiitku nad Issanda nime, sest kui tema käskis, siis nad loodi! Ps 148,3.5 Sina, meie Issand ja Jumal, oled väärt võtma au ja austust ja väge, sest sina oled loonud kõik, kõik olev on loodud sinu tahtmise läbi! Ilm 4,11 Kes on Issand, maailma aluste Looja, Sinu sarnane. Anna mu hinge tõeline kiitus ja tänu Sulle, nõnda, et see saaks tunnistuseks teistelegi, kes on mu ümber ja kellega kohtun. * Ap 9,31-35; Mk 10,1-12
3. Neljapäev Mure mehe südames painutab teda, aga hea sõna teeb temale rõõmu. Õp 12,25 Olge lahked üksteise vastu, südamlikud, andke andeks üksteisele, nõnda nagu ka Jumal Kristuses teile on andeks andnud. Ef 4,32 Armas Jeesus, Sina tahad meile meie süüd andeks anda, aga anna kõigepealt andeks, et meie ise pole andeksandmise peale mõtelnud. Sellepärast palume, tee meid alandlikuks, et oleksime ise valmis andeks andma, siis saad Sa hakata meilegi näitama, kuidas oma võlgu korraldada. * Jk 5,13-16; Mk 10,13-16
4. Reede Issand õnnistagu sind ja hoidku sind! 4Ms 6,24 Jah, meie kõik oleme võtnud tema täiusest, ja armu armu peale. Jh 1,16 Me täname Sind, armas Issand, et ka täna, nagu iga teinegi päev, tohime Sinult vastu võtta, mida vajame. Me austame Sind, et Sa erilisel viisil meid õnnistad ja hoiad. Anna meile see arusaamine ja lase saada meis sisemiseks veendumuseks, et me oleme Sulle tähtsad. * Mt 12,15-21; Mk 10,17-27
5. Laupäev Sest sa oled kindluseks viletsale ja pelgupaigaks vaesele ta kitsikuses, ulualuseks raju eest, varjuks palavuse eest. Js 25,4 Nõnda ütleb Esimene ja Viimne, kes oli surnud ning on jälle elavaks saanud: Ma tean su viletsust ja vaesust. Ilm 2,8-9 Sellisena, nagu olen, võin kippuda Su varju alla ja Sa ei lükka mind välja, armas Jeesus. Palun võta minult ära kartus nende ees, kes mind ähvardavad ja rahutuks teevad. Ma olen ju rikas, sest Sina oled mu aitaja ja kaitse. * Js 57,15-19; Mk 10,28-31
13. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kristus ütleb: Mida te iganes olete teinud kellele tahes mu kõige pisematest vendadest, seda te olete teinud mulle. Mt 25,40 Lk 10,25-37; 1Jh 4,7-12; Ps 120 Jutlus: Ap 6,1-7
6. Pühapäev Issand hoiab sind kõige kurja eest, tema hoiab sinu hinge. Ps 121,7 Aga rahu Jumal ise pühitsegu teid täielikult ja kogu teie vaim ja hing ja ihu säiligu laitmatuina meie Issanda Jeesuse Kristuse tulekuks. 1Ts 5,23 Issand Jeesus, tulen Su juurde. Selle maailma võitlustes ilma Sinuta ei tule ma toime. Kui aga Sina oled minuga, siis ma ei karda. *
7. Esmaspäev Sinu silmad on lahti inimlaste kõigi teede kohal. Jr 32,19 Me oleme oma lootuse pannud elava Jumala peale, kes on kõigi inimeste, iseäranis usklike Päästja. 1Tm 4,10 "Kas Sa tunned minu teed ja kas Sinu silmad vaatavad minu peale?" "Jah, armas laps, looda minu peale," ütled Sina. "Kas ma kuulsin õigesti?" "Kuulsid, kuulsid." "Nüüd lähen edasi ja ei enam värise." * Mt 12,1-8; 2Kr 1,1-11
8. Teisipäev Te saate tunda, et mina olen Issand, kui ma teiega nõnda talitan oma nime pärast, aga mitte teie halbade eluviiside ja hukatuslike tegude kohaselt. Hs 20,44 Tema on lahke ka tänamatute ja kurjade vastu. Lk 6,35 Sina, Issand, oled imeline, Sa oled kannatlik olnud minuga ka siis kui ma Sinust ei hoolinud ja võõras olin Sulle. Õpeta mind kannatlik ja halastav olema nende suhtes, kes mind ei mõista ja on minu vastu hoolimatud. Keegi peab ju selles maailmas edasi andma arusaamist Sinu olemusest. * Am 5,4-15; 2Kr 1,12-24
9. Kolmapäev Astugu nad ometi ette ja päästku sind, taevatundjad, kes kuulutavad iga noorkuu ajal, mis sulle juhtub. Vaata, need on otsekui kõrred, tuli põletab need. Js 47,13-14 Ärge laske endid õigelt teelt eksitada igasugustel võõrastel õpetustel. On hea, kui süda kinnitatakse armu läbi. Hb 13,9 Anna mulle andeks, armas Jumal, et olen tahtnud end soojendada tühja jutu puhujate külma leegi paistel. Ära lase mind eksida Sinu juurde viivalt teelt. * 5Ms 24,(10-13)17-22; 2Kr 2,1-11
10. Neljapäev Jumal ütleb: Ma panen pilvedesse oma vikerkaare ja see on lepingu tähiseks minu ja maa vahel. 1Ms 9,13 Nii peame saama vägevat julgustust meie, kes oleme usaldanud kinni haarata eelolevast lootusest. Hb 6,18 Lootust Sinule, Issand Jeesus, jaga mulle, vajan kindlat sidet Sinuga. Noa sai lepingu märgiks vikerkaare, pane oma vikerkaar, hoolimata sellest, et keegi on selle varastanud, minugi hinges särama, selle kinnituseks, et Sina meid endast eemale ei lükka ega hülga. * Ap 4,32-37; 2Kr 2,12-17
11. Reede Issand, kuule mu palvet ja pane tähele mu kisendamist! Ära vaiki mu silmavee puhul. Ps 39,13 Aga naine tuli, heitis ta ette ja ütles: 'Issand, aita mind!' Mt 15,25 Issand, ma ei häbene pisaraid Sulle näidata ega kisendada Su poole senikaua kuni Sa pöördud ja ma sisemiselt tunnen, et Sa vaatad minule ning aitad. Luba, et minagi saaksin kuulda midagi sellist, mida sa ütlesid Kaanani naisele. * Jk 2,5-13; 2Kr 3,1-11
12. Laupäev Issanda päralt on ilmamaa ja selle täius, maailm ja kõik, kes seal elavad. Ps 24,1 Vaadake siis hoolega, kuidas te elate: mitte nagu arutud, vaid nagu targad. Ef 5,15 Ma palun Issand, Sinult arukust ja mõistmist. Ava mu silmad nägema, mida Sina oled teinud ja ikka teed selleks, et ma inimesena võiksin siin maailmas elada. Hoia mind rumaluse ja arutuse eest. * Jd 1,1.2.20-25; 2Kr 3,12-18
14. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kiida, mu hing, Issandat, ja ära unusta ainsatki tema heategu. Ps 103,2 Lk 17,11-19; Rm 8,(12-13)14-17; Ps 146 Jutlus: 1Ts 5,14-24
13. Pühapäev Oh Issand Jumal! Vaata, sina oled teinud taeva ja maa oma suure rammu ja väljasirutatud käsivarrega: ükski asi ei ole võimatu sinul. Jr 32,17 Jeesus ütleb: Minule on antud kõik meelevald taevas ja maa peal. Minge siis, tehke jüngriteks kõik rahvad, ristides neid Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimesse ja õpetades neid pidama kõike, mida mina olen teil käskinud. Mt 28,18-20 Mõnikord ütled Sa mulle ühe korraga liiga palju, nagu täna. Siis palun Sind, manitse mind, et võtaksin aega kõige selle üle üksikasjalikult järele mõtelda. Siis ei jää mulle märkamata, et sa oled lubanud iga päev minu juures olla. *
14. Esmaspäev Sina ise ilutsed Issanda tõttu, kiitled Iisraeli Püha tõttu. Js 41,16 Me kiitleme ka Jumalast meie Issanda Jeesuse Kristuse läbi, kelle kaudu me oleme nüüd saanud lepituse. Rm 5,11 Mõnikord küll tuuletõmbus kipub kõik head mõtted minust eemale puhuma, kuid täna ei lase ma seda juhtuda. Ma rõõmustan, et Sina Jeesus Kristus oled oma kannatamise ja surma kaudu mind Jumalaga lepitanud ja mina pole Sulle võõras, vaid olen oma. * 5Ms 26,1-11; 2Kr 4,1-6
15. Teisipäev Ja Aabram läks, nagu Issand teda käskis. 1Ms 12,4 Need, kes on usust, on Aabrahami lapsed. Gl 3,7 See on küll üllatav, et oleme Jumala valitud rahva liikmed, aga seda ei ole me pärimise vaid usu kaudu. Millise au on Jeesus Kristus mulle andnud, aga sulle ka, kes sa usud. * Gl 5,22-26; 2Kr 4,7-18
16. Kolmapäev Austa Issandat oma varandusega. Õp 3,9 Laenake ilma midagi tagasi lootmata, ja teie palk on suur ja te olete Kõigekõrgema lapsed. Lk 6,35 Jumal, imetlen Sinu suuremeelsust, kuidas Sa nii imeliselt oled kõik loonud ja teinud inimeste jaoks. Sa ei keela sellest osasaamist ka neile, kes on hoolimatud Sinu suhtes. Võta minult sallimatus inimeste suhtes, kes mulle ei meeldi. Tahaksin olla natukegi Sinu sarnane. * Fm 1,1-16(17-22) 2Kr 5,1-10
17. Neljapäev Sest mina olen Issand, su Jumal, kes kinnitab su paremat kätt, kes sulle ütleb: 'Ära karda, mina aitan sind!' Js 41,13 Aga tuult nähes lõi Peetrus kartma ja hüüdis uppuma hakates: 'Issand, päästa mind!' Jeesus sirutas kohe oma käe ja haaras temast kinni. Mt 14,30-31 Jeesus, palun võta minult hirm ja kui ma siiski vajuma hakkan, siis ära lase mind põhja minna. Ma ei taha kahelda. Palun tee mu nõder usk tugevaks, ma tahan kogu olemusega Su käest kinni hoida. * 1Aj 29,9-18; 2Kr 5,11-21
18. Reede Mina, Issand, armastan õiglust, vihkan röövimist ja nurjatust. Js 61,8 Et ükski ei oleks üleastuja ega petaks oma venda asjaajamises, sest Issand maksab kõige säärase eest kätte. 1Ts 4,6 Sina, Issand, oled õiglane. Palun aita ka mind olla õiglane ja aus. * Jh 13,31-35; 2Kr 6,1-10
19. Laupäev Ta on südamelt tark ja jõult tugev, kes võiks teda trotsida ja ise pääseda? Ii 9,4 Ärge mõtelge kõrgilt, vaid laske end tõmmata madalate hulka. Ärge olge endi meelest targad. Rm 12,16 Sina, Jeesus, olid alandlik. Sinu eeskuju järgides saame ka meie olla üksmeelsed. Palun, õpeta meile kokkuhoidmise tarkust. * 2Ts 2,13-17; 2Kr 6,11-7,4
15. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Heitke kõik oma mure tema peale, sest tema peab hoolt teie eest. 1Pt 5,7 Mt 6,25-34; 1Pt 5,5b-11; Ps 127 Jutlus: 1Ms 2,4b-9(10-14)15
20. Pühapäev Sa pead oma isa ja ema austama. 2Ms 20,12 Seepärast võtke vastu üksteist, nõnda nagu ka Kristus on meid vastu võtnud Jumala kirkuseks. Rm 15,7 Armas Jeesus, palun õpeta meile vastastikkuse lugupidamise tarkust, sest mitte ainult isa ja ema kalliks pidamine, vaid ka laste armastamine liidab pere tervikuks. Sellisel perel on jõudu tulevikule vastu minna. *
21. Esmaspäev Ma olen kinni ega pääse välja. Mu silmad on otsa jäänud mu viletsuse pärast; sind, Issand, ma hüüan appi kogu päeva. Ps 88,9-10 Jeesus palub: Ma ei palu, et sa võtaksid nad ära maailmast, vaid et sa hoiaksid neid kurja eest. Jh 17,15 Sina, Jumal, tead, et kurjus on inimeste lahutaja ja jõuetuks tegija. Sellepärast palun võta minust kurjus, kõik riid ja kadedus, et tohiksin viletsusest välja astuda ja saaksin tagasi jõu, elada Sinu väe toel kõik päevad, mida oled mulle elada andnud. * Fl 4,8-14; 2Kr 7,5-16
22. Teisipäev Kui kaua sa, Issand, unustad mind hoopis, kui kaua sa peidad oma palet mu eest? Ps 13,2 Maailmas ahistatakse teid, aga olge julged: mina olen maailma ära võitnud. Jh 16,33 Kui sul on mõnel korral tunne, nagu oleks Issand sinu unustanud, siis on see tunnuseks, et oled sügavuti kaevunud selle maailma võitlustandrile. Sul on tõsiselt tarvis palvetada, et taastuks sinu side sinu Issandaga, sest Tema on on ütelnud, et Ta on maailma ära võitnud ja sul on tarvis seda uskuda. * 1Tm 6,(3-5)6-11a; 2Kr 8,1-9
23. Kolmapäev Ta neelab surma ära igaveseks ajaks. Js 25,8 Meiegi, kes elame selles telgis, ohkame olles koorma all, sellepärast et me ei taha kattest vabaneda, vaid kaetud olla, et elu neelaks ära selle, mis on surelik. 2Kr 5,4 Igatseme pisarate kuivatamist, aga see saab sündida ainult siis kui usume, et Jeesus Kristus on surma võitnud. Meie sisemine võitlus ongi selles, et uskuda Kristuse võitu. * Kg 4,(4-7)8-12; 2Kr 8,10-24
24. Neljapäev Sest pisemast suuremani ahnitseb igaüks neist omakasu, ja prohvetist preestrini petavad kõik. Ja mu rahva vigastust ravivad nad pinnapealselt, öeldes: 'Rahu, rahu!', kuigi rahu ei ole. Jr 6,13-14 Iga puu tuntakse ära ju tema viljast, sest ei korjata viigimarju kibuvitstelt ega koguta ohakailt viinamarjakobaraid. Hea inimene toob välja head oma südame heast tagavarast. Lk 6,44-45 Palugem, et meie sõnad ja elu sisu ei erineks teineteisest. * Lk 10,38-42; 2Kr 9,1-9
25. Reede Sinu Seaduse armastajail on suur rahu ja nad ei komista. Ps 119,165 Kristuse sõna elagu rikkalikult teie seas, kõiges tarkuses õpetage ja manitsege üksteist. Kl 3,16 Kui need sõnad, mida Jeesus Kristus sulle ütleb, hakkavad elama sinus, siis tuleb sinusse rahu ja tunnistused ning laulud sinust kuuldavaks saades julgustavad teisigi Jumalat tänama ning austama. * 1Kr 7,17-24; 2Kr 9,10-15
26. Laupäev Mina olen sinuga, ütleb Issand, et sind päästa. Jr 30,11 Paulus kirjutab: Kui ma esimest korda kohtus enese eest kostsin, siis ei seisnud keegi mu kõrval, vaid kõik jätsid mu maha. Ärgu pandagu seda neile süüks! Aga Issand seisis minu kõrval ja tegi mu vägevaks. 2Tm 4,16-17 Ärgu keegi arvaku, kui meile osaks saavad katsumused ja inimesed meid hülgavad, et siis on Jumal meid maha jätnud. Järelemõtlemiseks võib meile küll katsumusi tulla, kuid maha ei jäta Ta kedagi. Ta seisab kindlalt ka sinu kõrval, usalda Teda, siis saad tunda Tema abi. * Mk 12,41-44; 2Kr 10,1-11
16. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kristus Jeesus on kõrvaldanud surma ning on evangeeliumi kaudu toonud valge ette elu ja kadumatuse. 2Tm 1,10 Jh 11,1(2)3.17-27(41-45); 2Tm 1,7-10; Ps 125 Jutlus: Hb 10,35-36(37-38)39
27. Pühapäev Issand on andnud teada oma pääste, tema on ilmutanud oma õigust paganate silme ees. Ps 98,2 Kui Barnabas ja Paulus olid Antiookiasse saabunud, kogusid nad koguduse kokku ja kuulutasid, mis suuri asju Jumal oli teinud, olles nendega, ja et ta oli avanud paganaile usu ukse. Ap 14,27 Kui oled tundnud, et Issand Jumal on su palveid kuulnud, siis ära jäta Teda tänamata ja sellest tunnistamata. *
28. Esmaspäev Mõtle oma Loojale oma nooruspäevil, enne kui tulevad kurjad päevad ja jõuavad kätte need aastad, mille kohta sa ütled: Need ei meeldi mulle. Kg 12,1 Filippus leidis Naatanaeli ja ütles talle: 'Me oleme leidnud tema, kellest on kirjutanud Mooses Seaduses ja Prohvetid: Jeesuse, Joosepi poja Naatsaretist.' Ja Naatanael ütles talle: 'Mis võib küll Naatsaretist head tulla?' Filippus ütles talle: 'Tule ja vaata!' Jh 1,45-46 Inimeste tarkus jääb jõuetuks Jumala tegude seletamisel. Tule ja vaata Jeesuse Kristuse palgesse. Ta ilmutab ennast sulle. Sa ju palud ja usud. Ilma Temasse uskumata ei saa keegi läheneda Jeesusele Kristusele. Usu annab Tema sulle, kui sa seda palud kogu olemusega. * Rm 6,18-23; 2Kr 10,12-18
MIHKLIPÄEV Issanda ingel on leerina nende ümber, kes teda kardavad. Ps 34,8 Lk 10,17-20; Ilm 12,7-12; 2Kr 11,1-15 Jutlus: Hb 1,7.13-14
29. Teisipäev Armastage tõtt ja rahu! Sk 8,19 Teie tunnetate tõe, ja tõde teeb teid vabaks. Jh 8,32 Paastumine on hea ja teinekord vajalik, aga see ei saa asendada vaevanägemist tõe otsimisel. Kui tahame vabaks saada, siis tuleb otsida Jeesust Kristust, kes ütleb: mina olen tee, tõde ja elu. Tema annab ennast leida olenemata sellest, kas paastume või ei paastu. *
30. Kolmapäev Mina usun, seepärast ma räägin. Ma olin suures vaevas. Ps 116,10 Õnnis on mees, kes peab vastu kiusatuses, sest kui ta on läbi katsutud, siis ta saab pärjaks elu, mille Issand on tõotanud neile, kes teda armastavad. Jk 1,12 Tohin sulle kinnitada, et kannatustest on suur kasu, kui oled kannatustes koos Jeesusega. Üksi ei jaksagi sa kõike kanda, kuid Tema, sinu kõrval ja sind kandes, annab sulle jõu, Ta on seal, kus oled sina. Sageli hakkad seda mõistma aga alles tagantjärele. Imetle siis ja täna Teda ja ära unusta seda tunnistada, mida Ta on sulle teinud. Siis oled õnnis. * 1Ms 16,6b-14; 2Kr 11,16-33


text:
EL õiguse tõlgendamine
Euroopa Liidu Kohtu tõlgendused
5-19-29/18 Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium 24.10.2019
Riigikohtu pädevus
Riigikohus ei saa praegusel juhul kontrollida põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses vahetult riigisisese normi kooskõla EL-i õigusega. PSJKS eelotsuse küsimise korda ei reguleeri. Siiski ei ole eelotsuse küsimine ka põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse raames välistatud. Kui Euroopa Kohus asub direktiivi tõlgendades seisukohale, et sellega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis sätestavad, et kuulmise nõrgenemine alla nõutud normi on absoluutne vastunäidustus teenimisele vanglateenistuses, ja mis ei võimalda kasutada kuulmisnõuete täidetuse hindamisel korrigeerivaid abivahendeid, siis on käesolevas põhiseaduslikkuse järelevalve asjas vaidluse all olevad Vabariigi Valitsuse 22.01.2013. a määruse nr 12 „Vanglateenistuse ametniku tervisenõuded ja tervisekontrolli kord ning tervisetõendi sisu ja vormi nõuded“ normid EL-i õigusega vastuolus. Sel juhul oleks ringkonnakohus pidanud jätma need normid EL-i õiguse ülimuslikkuse põhimõttest tulenevalt haldusasja lahendamisel kohaldamata ning põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse algatamata (RKPJK määrus kohtuasjas nr 3-4-1-5-08, p 32). Järelikult peaks kolleegium jätma taotluse läbi vaatamata, sest vaidlustatud normid ei oleks haldusasja lahendamisel asjassepuutuvad PSJKS § 9 lg 1 ja § 14 lg 2 esimese lause tähenduses. Juhul, kui vaidlusalune määrus osutub olema direktiiviga kooskõlas, ei saa sellest iseenesest järeldada, et samad sätted on kooskõlas põhiseadusega (RKÜK otsus kohtuasjas nr 3-2-1-71-14, p 81), ning kolleegium saab jätkata nende põhiseaduspärasuse kontrollimist. (p 46)
Praeguse põhiseaduslikkuse järelevalve asja lahendamiseks vajalik Euroopa Kohtu seisukoht küsimuses, kas direktiivi 2000/78/EÜ art 2 lg-t 2 koostoimes sama direktiivi art 4 lg-ga 1 tuleb tõlgendada nii, et direktiiviga on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid, mis sätestavad, et kuulmise nõrgenemine alla nõutud normi on absoluutne vastunäidustus teenimisele vanglateenistuses, ja mis ei võimalda kasutada kuulmisnõuete täidetuse hindamisel korrigeerivaid abivahendeid. Direktiivi tekstist ega Euroopa Kohtu senisest praktikast direktiivi 2000/78/EÜ art 4 lg 1 sisustamisel ei saa kolleegiumi hinnangul teha üheseid järeldusi käesoleva kohtuasja jaoks. Samuti ei ole Euroopa Kohtu menetluses nimetatud küsimust puudutavaid eelotsusetaotlusi. Seega ei ole tegemist acte clair või acte éclairé olukorraga. (p 45)
võrdsuspõhiõigus (§ 12)
üldine võrdsuspõhiõigus (§ 12 lg 1)
võrdväärsus
Põhiseaduse kõrval tuleneb avaliku võimu kohustus kohelda puudega isikuid muude sarnases olukorras olevate isikutega võrdselt ja neid mitte diskrimineerida ka EL-i õigusest. EL-i lepingu art 2 kohaselt rajaneb EL võrdsuse põhimõttel. EL-i põhiõiguste harta artikli 21 p 1 kohaselt on muu hulgas keelatud igasugune diskrimineerimine puude tõttu. Direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, eesmärk on art-st 1 tulenevalt kehtestada raamistik muu hulgas puude alusel diskrimineerimise vastu võitlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel. Sama direktiivi art 3 lg 1 kohaselt kohaldatakse direktiivi kõikide isikute suhtes nii avalikus kui ka erasektoris, sealhulgas avalik-õiguslike isikute suhtes, kui kõne all on muu hulgas töö tingimused, kaasa arvatud töölt vabastamine (p c). Direktiivi art 2 lg 2 p-i a kohaselt loetakse otseseks diskrimineerimiseks seda, kui puudest tuleneval põhjusel koheldakse ühte inimest halvemini, kui on koheldud, koheldakse või võidakse kohelda teist inimest samalaadses olukorras. Ehkki direktiivi art 4 lg 1 kohaselt võivad liikmesriigid olenemata direktiivi art 2 lg-test 1 ja 2 ette näha, et erinevat kohtlemist ükskõik millise art-s 1 nimetatud põhjusega seotud omaduse alusel ei peeta diskrimineerimiseks, kui see omadus on kutsetegevuse laadi või sellega liituvate tingimuste tõttu oluline ja määrav kutsenõue, on sellise erandi tegemine lubatav üksnes tingimusel, et sellel on õigustatud eesmärk ning nõue on eesmärgiga proportsionaalne. Ka direktiivi art 2 lg 5 kohaselt ei piira direktiiv riigisisese õigusega sätestatud meetmeid, mis on demokraatlikus ühiskonnas vajalikud avaliku julgeoleku ja korra tagamiseks, kuritegude ennetamiseks, tervise ning teiste inimeste õiguste ja vabaduste kaitseks. Direktiivi põhjendus 18 selgitab, et direktiiviga ei nõuta, et relvajõud, politsei, vangla- või päästetalitused võtaksid tööle või hoiaksid tööl isikuid, kellel ei ole nõuetekohaseid võimeid, et täita ülesandeid, mida neilt võidakse nõuda õigustatud eesmärgiga säilitada nende talituste toimevõime. Ka Euroopa Kohus on järeldanud, et soov tagada nimetatud teenistuste toimevõime ja nõuetekohane toimimine on direktiivi 2000/78/EÜ art 4 lg 1 mõttes isikute erineva kohtlemise õigustatud eesmärk. Siiski on oluline välja selgitada, kas põhikohtuasjas kõne all olevas riigisiseses õigusnormis sellise piirangu kehtestamisega seati proportsionaalne nõue ehk kas see piirang on sobiv, et saavutada taotletud eesmärk, ning kas see ei lähe kaugemale, kui on selle eesmärgi saavutamiseks vaja (nt EIK otsus nr C-416/13, Vital Perez, p-d 43–45). (p 44)
Põhiseaduse kõrval tuleneb avaliku võimu kohustus kohelda puudega isikuid muude sarnases olukorras olevate isikutega võrdselt ja neid mitte diskrimineerida ka EL-i õigusest. EL-i lepingu art 2 kohaselt rajaneb EL võrdsuse põhimõttel. EL-i põhiõiguste harta artikli 21 p 1 kohaselt on muu hulgas keelatud igasugune diskrimineerimine puude tõttu. (p 44)
vanglateenistus
Justiitsministeerium kinnitab, et kuuldeaparaadi kasutamine ei ole vangla territooriumil iseenesest keelatud. Justiitsministeerium ja Tartu Vangla põhjendavad Vabariigi Valitsuse 22.01.2013. a määruse nr 12 „Vanglateenistuse ametniku tervisenõuded ja tervisekontrolli kord ning tervisetõendi sisu ja vormi nõuded“ kuulmisele kehtestatud nõudeid ja piirangut, et kuulmisnõuete täitmisel ei või kasutada abivahendeid, julgeoleku ja avaliku korra tagamise vajadusega: tulenevalt piiratud ressursist peab kaebaja olema võimeline täitma kõiki vanglateenistuse ametniku ülesandeid, milleks tal on väljaõpe, ja vajaduse korral osutama ka ametiabi politseile. Vanglateenistuse ametniku loomulik kuulmine peab seetõttu olema tasemel, mis ka ilma abivahendita (nt kui kuuldeaparaadi patarei on tühi või aparaat tuleb ründe korral ära) tagab igas olukorras tema enda ja teiste teenistujate ohutuse ning täisväärtusliku kommunikatsiooni. (p 42)
Euroopa Liidu õigusega seotud sätte kontroll
Tagamaks EL-i õiguse täiemahuline toime, tuleb vajaduse korral jätta kohaldamata sellega vastuolus olevad riigisisesed sätted ning puudub vajadus oodata sätete kõrvaldamist põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse kaudu (nt Euroopa Kohtu otsus nr C-378/17, An Garda Síochána, p 50; RKPJK otsus kohtuasjas nr 3-4-1-5-08, p 31). (p 43)
Arvestades eeltoodut ja Euroopa Kohtu praktika puudumist vaidlusaluses küsimuses, peab kolleegium vajalikuks EL-i toimimise lepingu art 267 lg 1 p-le b ja sama art lg-le 3 tuginedes küsida Euroopa Kohtult eelotsust. (p 47)
Õigustloovate aktide põhiseaduslikkuse järelevalve
põhiseaduslikkuse järelevalve kohtuotsuse või -määruse alusel
kohtuasja lahendamisel kohaldamata jätmine ja põhiseadusega vastuolus olevaks tunnistamine
asja lahendamise piirid
3-3-1-49-07 Riigikohus 13.11.2007
teabe nõudmine kolmandatelt isikutelt
Tsiviilõiguslike lepingutega laopidaja ja omaniku vahel on laopidajal samuti võimalik kauba turule viimisega kasumit teenida. Üleliigse loavaru tasu seadus teabe kogumise võimalusi peale omanikult/käitlejalt deklaratsiooni nõudmise ette ei näe. Seetõttu tuleb kasutada teisi ja teistes seadustes ettenähtud võimalusi ja vahendeid, nt toote kohta maksuhalduri enda poolt tollipiiril kogutud informatsiooni kasutamine. Kuivõrd üleliigse laovaru tasu on vaadeldav riikliku maksuna vastavalt MKS §-s 2 toodud maksu mõistele, siis võib üleliigse laovaru tasu kindlakstegemisel kasutada maksukorralduse seaduses tõendite kogumiseks ette nähtud vahendeid, nt MKS §-s 61 sätestatud teabe nõudmist kolmandatelt isikutelt.
Euroopa Kohus on 15. jaanuari 2002. a otsuses kohtuasjas nr C-179/00: Weidacher leidnud, et üleliigse loavaru hoidja/valdaja on isik, kes omab õiguslikku võimu viia ladustatud kaup turule ja teenida seeläbi kasumit. Ka Euroopa Komisjoni määrustes nr 1972/2003/EÜ ja nr 60/2004/EÜ tuleb üleliigse laovaru hoidjat/valdajat (eesti keeles ka omanikku) mõista Euroopa Kohtu tõlgenduse kohaselt.
Käitleja mõistet tuleb üleliigse laovaru tasu seaduses mõista läbivalt ühtmoodi. Käitleja saab ka ÜLTS § 8 lg 1 mõttes, st deklaratsiooni esitamise kohustuse mõttes olla vaid selline isik, kellel on õigus ladustatud kaup (põllumajandustoode) turule tuua ja sel teel kasu saada. Isikul, kellel nimetatud õigus puudub, ei saa sellist laovaru tekkida ja tal ei saa tekkida ka laovaru deklareerimise kohustust.
Koostoimes Euroopa Komisjoni määrustega nr 1972/2003/EÜ ja nr 60/2004/EÜ on käitleja ÜLTS § 5 lg 1 mõistes isik, kellel on õigus tuua ladustatud kaup (põllumajandustoode) turule ja saada sel teel kasu. Sellist tõlgendamist toetavad ka ÜLTS § 10 lg 2 ja ÜLTS § 12. Laopidaja suhtes nende sätete kohaldamine ei ole üldjuhul võimalik, sest laopidaja ei ole põllumajandustooteid ise soetanud, tootnud ega ümbertöötlemisel kasutanud. Samuti ei ole tal võimalik neid müüa ega turult kõrvaldada, kui sellega rikutakse kauba omaniku omandiõigust ja konkreetseid hoiusuhetest tulenevaid kohustusi.
vt p 10.
3-3-1-74-05 Riigikohus 25.04.2006
HKMS § 22 lg 2 p 4 ei saa mõista selliselt, et Eesti seadusandja oleks ette näinud ja et tal oleks üldse pädevus ette näha, et põhiseaduslikkuse järelevalve asja lahendamine tähendab ka EL-i teisese õiguse EÜ asutamislepingule vastavuse kontrolli, mille teostamise õigus on Euroopa Kohtul. EL-i teiseste õigusaktide Euroopa Liidu esmasele õigusele vastavuse järelevalve EL-i tasandil ei ole võrdsustatav peamiselt Riigikohtus toimuva siseriikliku õiguse põhiseaduslikkuse järelevalve menetlusega. Seetõttu ei ole sellises asjas HKMS § 22 lg 2 p 4 kohaldatav.
Euroopa Kohtus või Euroopa Ühenduste esimese astme kohtus läbivaatamisel olevat asja on võimalik mõista HKMS § 22 lg 1 p-s 3 märgitud "teise kohtuasjana" ja menetluse peatamise korral on sobivam toetuda HKMS § 22 lg 1 p-le 3.
Siseriiklikus õiguses puudub alus menetluse peatamiseks juhul, kui Eesti kohus soovib taotleda või peab taotlema Euroopa Kohtult eelotsust. Eesti menetlusõiguses menetluse peatamist võimaldava täpse sätte puudumine ei takista aga Eesti kohtu õigust või kohustust küsida Euroopa Kohtult eelotsust EL-i õiguse tõlgendamises või kehtivuses. EÜ asutamislepingus sätestab eelotsuse küsimise alused art 234, millele Eesti kohus saab menetlust peatades tugineda.
EL-i määruse tõlgendamiseks Euroopa Kohtult eelotsuse küsimine aitab Eesti kohtul otsustada, kas EL-i määrust rakendav Eesti õigus vastab EL-i määrusele.
Vt p 13.
vt p 9.
Kui Eesti kohtul tekib kahtlus Euroopa Liidu teisese õiguse kehtivuses ning ka juhul, kui kahtlus tekib EL-i õigusakti suhtes, millel põhineb siseriiklik meede, peatab kohus asja menetluse ja küsib Euroopa Kohtult asjassepuutuva EL-i õigusakti või selle sätte kehtivuse väljaselgitamiseks eelotsust. Kui samas küsimuses on juba Euroopa Kohtule eelotsus esitatud või samas küsimuses on käimas EL-i õigusakti kehtivust selgitav menetlus, tuleb Eesti kohtul otsustada, kas menetlus peatada, ja vajadusel ka ise Euroopa Kohtult eelotsust taotleda.
EL-i määruse ülevõtmine selle sätete siseriiklikusse õigusesse ümber kirjutamise abil on vastuolus Euroopa Kohtu seisukohtadega (vt Euroopa Kohtu 07.02.1973 otsus 39/72 ja 02.02 1977. otsus 50/76). Mõnel juhul võib siiski olla vajalik määruse rakendamiseks võtta vastu siseriiklikke õigusakte, et määrata kindlaks EL-i õigust kohaldavad liikmesriigi institutsioonid, liikmesriigi õigusega sobivad sanktsioonid EL-i määrusest tulenevate kohustuste täitmata jätmise eest jms. Kuid ka seejuures ei tohi EL-i määrust rakendav liikmesriigi õigus olla vastuolus EL-i õigusega ja siseriikliku õigusakti sisu peab vastama EL-i määruses sätestatud volitusnormi ulatusele.
Eesti õiguse vastavus EL õigusele
Kui Eesti kohtul tekib kahtlus, kas Euroopa Liidu teisene õigusakt on vastavuses EÜ asutamislepinguga või EL ülejäänud esmase õigusega, siis ei saa kohus jätta ise EL-i õigusakti kohaldamata ega seda kehtetuks tunnistada. EL-i õigusakti kehtetuks tunnistamise õigus on üksnes Euroopa Kohtul (Euroopa Ühenduste esimese astme kohtul). EL-i õigusaktide kehtivuse üle ei saa Eesti kohtud järelevalvet teostada.

matches:
Riigikohus
Kohus
§ 9
§ 14
Kohus
Riigikohus
Kohus
§ 8
§ 5
§ 10
§ 12
Riigikohus
§ 22
§ 22
§ 22
§ 22
kohus
kohus
kohus
kohus