§ 2 Lasteaia rühmade moodustamine
§ 3 Sobitus- ja erirühma moodustamine
§ 4 Koht lasteaia rühmas
§ 5 Õigus saada koht lasteaias
2 Lapsele lasteaias koha taotlemine
§ 6 Lapsele lasteaia koha taotlemine
§ 7 Avalduse esitamine ja tühistamine
§ 8 Lasteaiaga tutvumine
3 Avalduse menetlemine ja lapse lasteaeda vastuvõtmine
§ 9 Avalduste järjekord
§ 10 Üksiku vabanenud koha täitmine
§ 11 Uueks õppeaastaks kohtade täitmine
§ 12 Pakkumisest loobumine
§ 13 Lapse lasteaeda vastuvõtmine
4 Lasteaias koha kasutamise üldised tingimused
§ 14 Koha kasutamise alustamine
§ 15 Lapse lasteaeda toomine ja sealt lahkumine
§ 16 Asenduskoha kasutamine
§ 17 Lapse viimine ühest rühmast teise
§ 18 Vanema ja lasteaia vahelise info vahetamise hea tava
§ 19 Koha kasutamise eest tasumine
§ 20 Toitlustamise eest tasumine
§ 21 Arve esitamine
§ 22 Koha kasutamise peatamine
§ 23 Lapse varasem kooliminek
§ 24 Koolikohustuse täitmise edasilükkamine
§ 25 Vanema õiguste kaitse
5 Koha kasutamise lõppemine ja lapse lasteaiast väljaarvamine
§ 26 Kohast loobumine
§ 27 Koha kasutamise lõppemine
§ 28 Koha kasutamise lõpetamine vanema algatusel
§ 29 Koha kasutamise lõpetamine lasteaia algatusel
§ 30 Lapse lasteaiast väljaarvamine
RT IV, 01.11.2018, 12
Vastu võetud 23.10.2018 nr 9
Käesolev määrus reguleerib Järva valla koolieelse lasteasutuse (edaspidi lasteaed) rühmade moodustamist, lapse vastuvõtmist, lasteaia kohtade jagamist, lasteaia koha kasutamist ning lasteaiast väljaarvamist.
§ 2. Lasteaia rühmade moodustamine
(1) Lasteaia direktor (edaspidi direktor) analüüsib koostöös valla haridusvaldkonna ametnikuga (edaspidi ametnik) iga aasta veebruaris lasteaia rühmade struktuuri ja kohtade arvu järgmisel õppeaastal.
(2) Rühmade liikide määramisel arvestatakse laste vanust seisuga 30. september.
Direktoril on õigus moodustada Järva Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) nõusolekul vastavalt vajadusele ja võimalusele sobitus- ja erirühmi.
§ 4. Koht lasteaia rühmas
(1) Lasteaia rühmade moodustamisel arvestatakse seaduses sätestatud piirnorme.
(2) Kohta rühmas võib kasutada täis- või osaajalisena. Täisajalise koha puhul võib laps kasutada kohta kogu lasteaia lahtioleku aja vältel. Osaajalist kohta saab laps kasutada direktoriga kokkulepitud aegadel ja tingimustel. Koha kasutusse andmise osaajalisena otsustab direktor.
(3) Üldjuhul saab laps kohta kasutada direktoriga kokku lepitud ajast kuni kooliminekuni s.o kooliminekule eelneva õppeaasta 31. augustini.
§ 5. Õigus saada koht lasteaias
(1) Lasteaias on õigus saada koht lapsel:
1) kes on vanuses üks aasta ja kuus kuud kuni seitse aastat või kuni kooliminekuni;
2) kelle enda ja ühe lapsevanema või eestkostja (edaspidi vanem) elukoht on rahvastikuregistri andmetel Järva vallas.
(2) Kui lasteaias on koht, mida ei vaja Järva valla laps, võib lasteaed kohta pakkuda lapsele, kellel on täitmata käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 sätestatud tingimused.
2. peatükk Lapsele lasteaias koha taotlemine
§ 6. Lapsele lasteaia koha taotlemine
(1) Lapsele lasteaias koha taotlemiseks esitab vanem vormikohase avalduse (lisa 1), märkides ära eelistatud lasteaia.
(2) Avaldus sisaldab kinnitust, et vanem on teadlik lasteaia koha kasutamise tingimustest, sh kohustusest tasuda koha kasutamise ja lapse toidukordade eest vastavalt kehtestatud hindadele.
§ 7. Avalduse esitamine ja tühistamine
(1) Lapsevanem esitab avalduse vallavalitsusele.
(2) Lapsevanem peab vallavalitsust teavitama koheselt avalduses esitatud andmete muutumisest.
(3) Kui lapsevanem ei soovi enam Järva vallalt kohta lasteaias, tuleb esitada selle kohta kirjalik teade vallavalitsusele.
§ 8. Lasteaiaga tutvumine
(1) Vanemal on õigus soovi korral direktoriga kokkulepitud ajal tutvuda lasteaiaga.
(2) Direktor või lasteaia õppealajuhataja tutvustab lasteaiaga tutvuma tulnud vanemale muuhulgas:
1) lasteaia rühmade tööd;
3) lasteaia kodukorda;
3. peatükk Avalduse menetlemine ja lapse lasteaeda vastuvõtmine
§ 9. Avalduste järjekord
Avaldused reastatakse koha kasutamise alustamise õppeaasta põhiselt, arvestades avalduse esitamise aega, lapse vanust 30. septembri seisuga.
(1) Kui õppeaasta kestel tekib lasteaias vaba koht, teeb direktor järjekorras esimese sobivas vanuses kohta sooviva lapse vanemale koha pakkumise.
(2) Pakkumise saamisel tuleb vanemal seitsme päeva jooksul otsustada, kas ta võtab pakkumise vastu või loobub. Kui lapsevanem seitsme päeva jooksul pakkumisele ei vasta, loetakse vanem pakkumisest loobunuks.
(3) Loobumise korral ei pakuta lapsevanemale samaks õppeaastaks kohta samas lasteaias.
(4) Direktor võtab lapsevanemaga pakkumise kehtimise ajal ühendust, et selgitada vanemale koha kasutamise tingimusi, sh koha kasutamise algusaega.
(1) Uueks õppeaastaks kohtade täitmine toimub igal aastal hiljemalt 31. mail.
(2) Lasteaia kohad täidetakse ametniku ja direktori koostöös.
(3) Direktor võtab vanemaga ühendust hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast vanemale pakkumise esitamist, et selgitada vanemale koha kasutamise tingimusi, sh koha kasutamise algusaega.
(1) Vanem võib pakutud kohast loobuda, valides ühe järgmistest põhjustest:
1) vanem soovib kohta lapse õe-venna lasteaeda;
2) vanem soovib koha kasutamise algusaega edasi lükata;
3) vanem soovib kohta teises lasteaias;
4) vanem soovib kohta ainult eelistatud lasteaias;
5) vanem ei soovi kohta Järva valla lasteaias.
(2) Kui vanem loobub kohast käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud põhjusel, siis menetletakse tema taotlust eelisjärjekorras.
(3) Kui vanem loobub kohast käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud põhjusel, siis tuleb tal koha kasutamise algusaega muuta ning kohtade jagamisel arvestatakse koha kasutamise uue algusajaga.
(4) Kui vanem loobub kohast käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud põhjusel, siis arvestatakse võimalusel vanema soovi saada koht teises lasteaias.
(5) Kui vanem loobub kohast käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud põhjusel, siis pakutakse talle kohta ainult eelistatud lasteaias, teisi koha pakkumisi järjekorra alusel ei tehta.
(6) Kui vanem loobub kohast käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 nimetatud põhjusel, siis tema avalduse menetlemine lõpetatakse.
(7) Kui vanemale on pakutud kohta 1. kuni 3. eelistuse lasteaias ja ta on pakkumistest loobunud, siis tema avalduse menetlemine lõpetatakse.
§ 13. Lapse lasteaeda vastuvõtmine
Direktor annab välja käskkirja lapse lasteaeda vastuvõtmise kohta.
4. peatükk Lasteaias koha kasutamise üldised tingimused
(1) Vanem võib tuua lapse lasteaeda koha kasutamise alguspäevast.
(2) Vanem võib taotleda lasteaialt koha kasutamise alguspäeva edasilükkamist. Direktor hindab taotluse põhjendatust ja otsustab, kas ta lükkab koha kasutamise alguspäeva edasi või mitte.
§ 15. Lapse lasteaeda toomine ja sealt lahkumine
(1) Vanem toob lapse lasteaeda isiklikult ja viib lapse sealt ka isiklikult ära, v.a kui lapse rühma õpetajaga on kokku lepitud teisiti.
(2) Lapse lasteaeda toomisel ja koha kasutamisel järgib vanem tervisekaitsenõudeid, lasteaia lahtioleku aegu, lasteaia kodukorda ning rühma tegevus- ja päevakava.
(3) Vanem toob lasteaeda üksnes terve lapse. Rühma töötaja jälgib lapse terviseseisundit lasteaeda vastuvõtul ja seal viibimise ajal ning teavitab lapse tervise- või käitumishäiretest lapsevanemat ja vajadusel lasteaia direktorit.
Lasteaia ajutise sulgemise ajaks pakub vallavalitsus lapsele vajadusel asenduskohta teises lasteaias.
Direktor võib viia lapse vajadusel ühest rühmast teise, arvestades seaduses sätestatud nõudeid ja võimalusel vanema soove.
§ 18. Vanema ja lasteaia vahelise info vahetamise hea tava
(1) Vanemal on õigus saada direktorilt, lasteaia õppealajuhatajalt ja õpetajatelt teavet lasteaia töökorralduse, õppe- ja kasvatustegevuse, kodukorra, toidukulu, vanema poolt kaetava osa ja selle kehtestamise aluste kohta ning muud teavet, mis on seotud koha kasutamisega lasteaias.
(2) Vanem teavitab lasteaeda:
(1) Vanem tasub koha kasutamise eest vallavolikogu kehtestatud lapsevanema poolt kaetavat osa (edaspidi osalustasu).
(2) Osalustasu arvestus algab alates koha kasutamise alguspäevast ning kestab kuni koha kasutamise lõpupäevani.
(3) Osalustasu arvestus ei peatu lapse haiguse tõttu või muul põhjusel lasteaiast puudumise ajaks.
(4) Osalustasu arvestus peatub lasteaia ajutise sulgemise ajaks, kui see on pikem kui 14 päeva.
(5) Osalustasu tasutakse järgneva kuu 20. kuupäevaks.
(1) Lapsele on tagatud kolm toidukorda päevas (hommikusöök, lõunasöök, õhtuoode). Eeldatakse, et laps osaleb kõigil kolmel toidukorral.
(2) Vanemal on võimalik toidukorrast loobuda, kui ta teatab sellest ette vähemalt kaks nädalat enne uue arvestuskuu algust, mil ta toidukordade muutmist soovib.
(3) Lapse toitlustamise eest makstakse kuu tegelike toidukordade alusel, eeldusel, et vanem on õigeaegselt teavitanud lapse puudumisest.
(4) Lapse puudumisest tuleb lasteaeda teavitada lasteaia kodukorras sätestatud ajal ja viisil. Kui vanem ei teavita lapse puudumisest õigeaegselt, tuleb vanemal tasuda puudutud päeva toidukordade eest.
(5) Toidukulu päevamaksumuse (sh toidukordade hinnad) otsustab lasteaia hoolekogu, arvestades seejuures, et vanemaid oleks võimalik uuest toidukulu päevamaksumusest teavitada vähemalt üks kuu ette.
(6) Toitlustamise eest tasutakse toitlustamisele järgneva kuu 20. kuupäevaks.
(1) Vanemale esitatakse arve hiljemalt iga kuu 15. kuupäevaks. Koha kasutamise algus- ja lõpukuul esitatakse arve esimesel võimalusel ja vanemal tuleb arve tasuda viie päeva jooksul.
(2) Kui koha kasutamise alguskuul ja lõpukuul ei kasuta laps kohta terve kuu, arvestatakse osalustasu tegelikult kasutatud aja eest kuu keskmise tööpäeva maksumuse alusel. Lõpukuu eest esitataval arvel kajastatakse toidukulu prognoosina kuni koha kasutamise lõpuni jäävate toidukordade arvu alusel. Kui hiljem selgub, et lapse tegelik toidukordade arv on väiksem, tagastatakse vanemale enammakstud summa.
(1) Direktor võib vanema taotluse alusel lapse tervisest tulenevatel põhjustel otsustada koha kasutamise peatamise kuni kolmeks kuuks järjest.
(2) Koha kasutamise peatumise ajal ei maksa vanem osalustasu.
§ 23. Lapse varasem kooliminek
Kui laps on saavutanud kooliküpsuse enne koolikohustuse tekkimist ja vanem soovib last varem kooli saata, tuleb vanemal teavitada sellest ametnikku soovitavalt 10. märtsiks, mil fikseeritakse kooliminevate laste andmed esimeste klasside kohtade jagamiseks, kuid mitte hiljem kui 1. maiks.
Vanemal tuleb lasteaeda koheselt teavitada, kui kooliväline nõustamismeeskond on soovitanud lapsele koolikohustuse edasilükkamist.
§ 25. Vanema õiguste kaitse
Vanemal on õigus pöörduda oma õiguste kaitseks direktori ja vallavalitsuse poole.
5. peatükk Koha kasutamise lõppemine ja lapse lasteaiast väljaarvamine
Pärast lapse lasteaeda vastuvõtmist ja enne koha kasutamise alguspäeva on vanemal võimalik igal ajal loobuda kohast lasteaias, teavitades sellest e-keskkonna ELIIS kaudu või kirjalikult direktorile.
(1) Koha kasutamine lõpeb tähtaja saabudes või koha kasutamise lõpetamisel. Koha kasutamise lõpetamise võivad algatada vanem või direktor.
(2) Koolis õppima asumisel väljastab lasteaed vanemale lapse koolivalmiduskaardi.
§ 28. Koha kasutamise lõpetamine vanema algatusel
(1) Kui vanem soovib lõpetada koha kasutamise, teavitab ta e-keskkonna ELIIS kaudu või kirjaliku teatega direktorile koha kasutamise lõpukuupäeva.
(2) Koha kasutamise lõpetamisest tuleb vanemal ette teatada vähemalt 14 päeva, kui direktoriga ei ole kokku lepitud teisiti.
§ 29. Koha kasutamise lõpetamine lasteaia algatusel
(1) Direktor algatab koha kasutamise lõpetamise, kui laps ei ole asunud kuu aja jooksul koha kasutamise alguspäevast kohta kasutama ja vanem ei ole teavitanud koha mittekasutamise põhjustest.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul annab direktor koha kasutamise lõpetamise kohta käskkirja, kus on välja toodud koha kasutamise lõpetamise põhjused.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul peab direktor ühendust võtma vanemaga. Kui laps ei hakka kohta kasutama või vanemat ei ole võimalik kätte saada, võib lasteaia direktor lõpetada lapse koha kasutamise käskkirja andmisele järgnevast päevast.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul peab direktor nõudma vanemalt eelnevalt kirjalikku taasesitamist võimaldaval viisil kohustuste nõuetekohast täitmist, andes selleks mõistliku aja. Kui vanem ei hakka kohustusi nõuetekohaselt täitma, võib direktor lõpetada koha kasutamise käskkirja andmisele järgnevast päevast.
§ 30. Lapse lasteaiast väljaarvamine
Koha kasutamise lõpupäevale järgnevast päevast loetakse laps lasteaiast väljaarvatuks.
(1) Ambla Vallavalitsuse 24.11.2009 määrus nr 3 „Ambla valla lasteaeda vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Imavere Vallavalitsuse 08.10.2013 määrus nr 8 „Lapse koolieelsesse lasteasutusse vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(3) Järva-Jaani Vallavalitsuse 08.02.2016 määrus nr 1 „Järva Jaani lasteaeda Jaanilill laste vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(4) Koigi Vallavalitsuse 21.08.2012 määrus nr 1 „Laste koolieelsesse lasteasutusse vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(5) Koeru Vallavalitsuse 16.03.2010 määrus nr 1 „Koeru lasteaed Päikeseratas lasteaeda vastuvõtmise ja väljaarvamise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
Abivallavanem vallavanema asendaja
Karin Tenisson-Alev
Lisa Avaldus lasteaiakoha taotlemiseks


RT I, 20.02.2018, 1
Vastu võetud 08.02.2018 nr 3
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 30 lõike 2, § 31 lõike 2, § 34 lõike 3 ja § 66 lõike 2, Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 32 ning koolieelse lasteasutuse seaduse § 6 lõike 7 ja § 32 alusel.
§ 1. Haridus- ja teadusministri 23. detsembri 2010. a määruse nr 78 „Lapse erilasteaeda või -rühma vastuvõtmise ning väljaarvamise alused ja kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 23. detsembri 2010. a määruses nr 78 „Lapse erilasteaeda või -rühma vastuvõtmise ning väljaarvamise alused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvis 2 asendatakse sõna „nõustamiskomisjoni” sõnadega „koolivälise nõustamismeeskonna”;
2) paragrahvi 4 lõike 1 punktis 2 asendatakse sõna „nõustamiskomisjoni” sõnadega „koolivälise nõustamismeeskonna”.
§ 2. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 28 „Vaeküla Kooli põhimäärus” muutmine
1) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse sõna „Sõmeru” sõnaga „Rakvere”;
3) paragrahv 8 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 18 lõike 2 punktis 6 asendatakse sõna „nõustamiskomisjoni” sõnadega „koolivälise nõustamismeeskonna”;
„(1) Asjaajamine tugineb Vabariigi Valitsuse 25. mai 2017. a määrusele nr 88 „Teenuste korraldamise ja teabehalduse alused”.”.
§ 3. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 29 „Ahtme Kooli põhimäärus” muutmine
1) paragrahvi 3 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 18 lõike 2 punktis 6 asendatakse sõna „nõustamiskomisjoni” sõnadega „koolivälise nõustamismeeskonna”;
4) paragrahvi 21 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
§ 4. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 30 „Kosejõe Kooli põhimäärus” muutmine
§ 5. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 31 „Narva Vanalinna Riigikooli põhimäärus” muutmine
2) paragrahvi 16 lõike 2 punktis 6 asendatakse sõna „nõustamiskomisjoni” sõnadega „koolivälise nõustamismeeskonna”;
3) paragrahvi 19 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
§ 6. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 32 „Kallemäe Kooli põhimäärus” muutmine
1) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse sõna „Valjala” sõnaga „Saaremaa”;
§ 7. Haridus- ja teadusministeeriumi 28. juuni 2011. a määruse nr 33 „Raikküla Kooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministeeriumi 28. juuni 2011. a määruses nr 33 „Raikküla Kooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse sõna „Raikküla” sõnaga „Rapla”;
§ 8. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 37 „Valga Jaanikese kooli põhimäärus” muutmine
1) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse sõna „linn” sõnaga „vald”;
§ 9. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 38 „Kiigemetsa Kooli põhimäärus” muutmine
§ 10. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 39 „Urvaste kooli põhimäärus” muutmine
1) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse sõna „Urvaste” sõnaga „Antsla”;
4) paragrahvi 18 lõike 2 punktis 6 asendatakse termin „nõustamiskomisjoni” terminiga „koolivälise nõustamismeeskonna”;
§ 11. Haridus- ja teadusministri 14. juuli 2011. a määruse nr 42 „Ämmuste Kooli põhimäärus” muutmine
1) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse sõna „Tarvastu” sõnaga „Viljandi”;
§ 12. Haridus- ja teadusministri 31. augusti 2011. a määruse nr 44 „Koolieelse lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelu ja nende täitmise kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 31. augusti 2011. a määruse nr 44 „Koolieelse lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelu ja nende täitmise kord” § 6 lõikes 1 asendatakse sõna „nõustamiskomisjoni” sõnadega „koolivälise nõustamismeeskonna”.
§ 13. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 48 „Lahmuse Kooli põhimäärus” muutmine
1) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse sõna „Suure-Jaani” sõnaga „Põhja-Sakala”;
§ 14. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 49 „Maarjamaa Hariduskolleegiumi põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruses nr 49 „Maarjamaa Hariduskolleegiumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
„Kooli asukoht ja tegutsemiskohad on:
2) Tapa vald, Lääne-Viru maakond.”;
3) paragrahvi 7 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 7 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Kool võib osutada sotsiaalhoolekande seaduses sätestatud kinnise lasteasutuse teenust.”;
5) paragrahv 8 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 10 lõike 5 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) haridusliku erivajadusega õpilaste, nende vanemate ja nendega töötavate spetsialistide nõustamine ja konsulteerimine ning neile treeningute läbiviimine;”;
7) paragrahvi 15 lõiked 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 18 lõike 2 punktis 6 asendatakse sõna „nõustamiskomisjoni” sõnadega „koolivälise nõustamismeeskonna”;
9) paragrahvi 21 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
§ 15. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 50 „Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukooli põhimäärus” muutmine
„Kool on psüühikahäirest tingitud haridusliku erivajadusega õpilastele.”;
3) paragrahvi 6 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kooli tegevuse eesmärk on olla psüühikahäiretest tingitud haridusliku erivajadusega õpilaste arendamise tunnustatud kompetentsikeskus.
(2) Kooli ülesanne on tagada psüühikahäirest tingitud haridusliku erivajadusega lastele avatud, paindlik ja empaatiline õpi- ja arengukeskkond, kvaliteetne nõustamine ning rehabilitatsiooniteenuse kättesaadavus.”;
4) paragrahv 8 tunnistatakse kehtetuks;
„2) psüühikahäirest tingitud haridusliku erivajadusega õpilaste, nende vanemate ja nendega töötavate spetsialistide nõustamine;”;
6) paragrahvi 18 lõike 2 punktis 6 asendatakse sõna „nõustamiskomisjoni” sõnadega „koolivälise nõustamismeeskonna”;
7) paragrahvi 21 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
§ 16. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011.a määruse nr 51 „Nurme Kooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011.a määruses nr 51 „Nurme Kooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse sõna „Koigi” sõnaga „Järva”;
5) paragrahvi 21 lõiget 1 sõnastatakse järgmiselt:
§ 17. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 52 „Viljandi Gümnaasiumi põhimäärus” muutmine
2) paragrahvis 16 lõike 2 punktis 6 asendatakse sõna „nõustamiskomisjoni” sõnadega „koolivälise nõustamismeeskonna”;
§ 18. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 53 „Nõo Reaalgümnaasiumi põhimäärus” muutmine
2) paragrahvi 20 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
§ 19. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 54 „Noarootsi Gümnaasiumi põhimäärus” muutmine
1) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse sõna „Noarootsi” sõnadega „Lääne-Nigula”;
3) paragrahvi 20 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
§ 20. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 56 „Haapsalu Viigi Kooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruses nr 56 „Haapsalu Viigi Kooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 21. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 57 „Tartu Hiie Kooli põhimäärus” muutmine
§ 22. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 58 „Tallinna Muusikakeskkooli põhimäärus” muutmine
2) paragrahvi 17 lõike 2 punktis 6 asendatakse sõna „nõustamiskomisjoni” sõnadega „koolivälise nõustamismeeskonna”;
§ 23. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 59 „Tartu Emajõe Kooli põhimäärus” muutmine
§ 24. Haridus- ja teadusministri 8. novembri 2011. a määruse nr 64 „Porkuni Kooli põhimäärus” muutmine
1) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse sõna „Tamsalu” sõnaga „Tapa”:
§ 25. Haridus- ja teadusministri 16. novembri 2011. a määruse nr 66 „Kammeri Kooli põhimäärus” muutmine
§ 26. Haridus- ja teadusministri 5. oktoobri 2012. a määruse nr 32 „Läänemaa Ühisgümnaasiumi põhimäärus” muutmine
2) paragrahvi 15 lõike 2 punktis 6 asendatakse sõna „nõustamiskomisjoni” sõnadega „koolivälise nõustamismeeskonna”;
§ 27. Haridus- ja teadusministri 5. oktoobri 2012. a määruse nr 33 „Jõgevamaa Gümnaasiumi põhimäärus” muutmine
2) paragrahvi 15 lõike 2 punktis 6 asendatakse sõna „nõustamiskomisjon” sõnadega „koolivälise nõustamismeeskonna”;
§ 28. Haridus- ja teadusministri 30. juuli 2015. a määruse nr 33 „Pärnu Koidula Gümnaasiumi põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. juuli 2015. a määruses nr 33 „Pärnu Koidula Gümnaasiumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 29. Haridus- ja teadusministri 30. juuli 2015. a määruse nr 34 „Võru Gümnaasiumi põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. juuli 2015. a määruses nr 34 „Võru Gümnaasiumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 30. Haridus- ja teadusministri 30. juuli 2015. a määruse nr 35 „Tartu Tamme Gümnaasiumi põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. juuli 2015. a määruses nr 35 „Tartu Tamme Gümnaasiumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 31. Haridus- ja teadusministri 30. juuli 2015. a määruse nr 36 „Jõhvi Gümnaasiumi põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. juuli 2015. a määruses nr 36 „Jõhvi Gümnaasiumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 32. Haridus- ja teadusministri 15. detsembri 2015. a määruse nr 54 „Tasemetööde ning põhikooli ja gümnaasiumi lõpueksamite ettevalmistamise ja läbiviimise ning eksamitööde koostamise, hindamise ja säilitamise tingimused ja kord ning tasemetööde, ühtsete põhikooli lõpueksamite ja riigieksamite tulemuste analüüsimise tingimused ja kord” muutmine
1) paragrahvi 10 lõikes 3 asendatakse sõna „nõustamiskomisjoni” sõnadega „koolivälise nõustamismeeskonna”;
2) paragrahvi 34 lõike 1 punkt 13 sõnastatakse järgmiselt:
„13) valmistada ette ja viia läbi individuaalsest õppekavast lähtuv eksamitöö juhul, kui koolivälise nõustamismeeskonna otsusega on õpilasel riiklikus õppekavas sätestatud taotletavaid õpitulemusi vähendatud või asendatud;”.
§ 33. Haridus- ja teadusministri 1. veebruari 2016. a määruse nr 7 „Hiiumaa Gümnaasiumi põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 1. veebruari 2016. a määruses nr 7 „Hiiumaa Gümnaasiumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse sõna „Hiiu” sõnaga „Hiiumaa”;
3) paragrahvi 15 lõike 2 punktis 6 asendatakse sõna „nõustamiskomisjoni” sõnadega „koolivälise nõustamismeeskonna”;
§ 34. Haridus- ja teadusministri 1. veebruari 2016. a määruse nr 8 „Põlva Gümnaasiumi põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 1. veebruari 2016. a määruses nr 8 „Põlva Gümnaasiumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 35. Haridus- ja teadusministri 2. mai 2016. a määruse nr 16 „Koolieelsete lasteasutuste, põhikoolide, gümnaasiumide, kutseõppeasutuste ja täienduskoolitusasutuste tegevusnäitajad” muutmine
Haridus- ja teadusministri 2. mai 2016. a määruse nr 16 „Koolieelsete lasteasutuste, põhikoolide, gümnaasiumide, kutseõppeasutuste ja täienduskoolitusasutuste tegevusnäitajad” § 3 lõikes 2 asendatakse sõna „nõustamiskomisjoni” sõnadega „koolivälise nõustamismeeskonna”.
§ 36. Haridus- ja teadusministri 29. juuli 2016. a määruse nr 53 „Valga Gümnaasiumi põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 29. juuli 2016. a määruses nr 53 „Valga Gümnaasiumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
3) paragrahvi 15 lõike 2 punktis 6 asendatakse sõna „nõustamiskomisjon” sõnadega „koolivälise nõustamismeeskonna”;
§ 37. Haridus- ja teadusministri 14. märtsi 2017. a määruse nr 7 „Viimsi Gümnaasiumi põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 14. märtsi 2017. a määruses nr 7 „Viimsi Gümnaasiumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 38. Haridus- ja teadusministri 14. märtsi 2017. a määruse nr 8 „Rapla Gümnaasiumi põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 14. märtsi 2017. a määruses nr 8 „Rapla Gümnaasiumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 39. Haridus- ja teadusministri 30. oktoobri 2017. a määruse nr 30 „Paide Gümnaasiumi põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. oktoobri 2017. a määruses nr 30 „Paide Gümnaasiumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 15 lõike 2 punktis 6 asendatakse sõna „nõustamiskomisjoni” sõnadega „koolivälise nõustamismeeskonna”;
2) paragrahvi 18 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:


Vabariigi Valitsuse 8. veebruari 2000. a korralduse nr 94-k "Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekiri" muutmine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 8. veebruari 2000. a korralduse nr 94-k "Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekiri" muutmine
RTL 2003, 81, 1192
Vastu võetud 01.07.2003 nr 407
«Tulumaksuseaduse» (RT I 1999, 101, 903; 2001, 11, 49; 16, 69; 50, 283; 59, 359; 79, 480; 91, 544; 2002, 23, 131; 41, 253; 44, 284; 47, 297; 62, 377; 111, 662; 2003, 18, 105) § 11 lõigete 1 ja 6 alusel ning kooskõlas Vabariigi Valitsuse 21. märtsi 2000. a määrusega nr 89 «Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja koostamise kord» (RT I 2000, 24, 134):
1. Kustutada Vabariigi Valitsuse 8. veebruari 2000. a korraldusega nr 94-k kinnitatud «Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirjast» (RTL 2000, 21, 298; 2002, 30, 447; 81, 1249 ja 1252; 2003, 2, 11 ja 12) järgmised mittetulundusühingud ja sihtasutused:
1) Soomepoiste Meeskoor (registrikood 80053714) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 5 punkti 3 alusel vastavalt Tallinna Juriidiliste Isikute Maksuameti 14. veebruari 2003. a otsusele nr 519;
2) Tallinna Linnamisjon (registrikood 80085714) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 5 punkti 2 alusel vastavalt Tallinna Juriidiliste Isikute Maksuameti 15. aprilli 2003. a otsusele nr 1190;
3) Spordiklubi Tartu (registrikood 80012329) seoses mittetulundusühingu tegevuse lõpetamisega ning mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist kustutamisega 4. septembril 2002. a;
4) Avinurme Spordi- ja Terviseselts (registrikood 80122027) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 5 punkti 5 alusel vastavalt Ida-Viru Maksuameti 15. aprilli 2003. a otsusele nr 6-03/30/78;
5) Ida-Virumaa mudellennundusklubi FUN PILOT (registrikood 80082868) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 3 punkti 2 ja lõike 5 punkti 5 alusel vastavalt Ida-Viru Maksuameti 15. aprilli 2003. a otsusele nr 6-03/27/75;
6) Kohtla-Järve Jalgpalliklubi FC Lootus (registrikood 80029957) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 3 punkti 2 ja lõike 5 punkti 2 alusel vastavalt Ida-Viru Maksuameti 15. aprilli 2003. a otsusele nr 6-03/29/77;
7) Kohtla-Järve Linna Pensionäride Ühendus (registrikood 80045650) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 3 punkti 2 ja lõike 5 punkti 5 alusel vastavalt Ida-Viru Maksuameti 15. aprilli 2003. a otsusele nr 6-03/33;
8) Kohtla-Järve Linna Vene Kultuuriühing (registrikood 80105486) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 3 punkti 2 ja lõike 5 punkti 5 alusel vastavalt Ida-Viru Maksuameti 15. aprilli 2003. a otsusele nr 6-03/31;
9) Mittetulundusühing Ida-Viru Spordikeskus JUMO (registrikood 80015398) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 3 punkti 2 ja lõike 5 punkti 5 alusel vastavalt Ida-Viru Maksuameti 15. aprilli 2003. a otsusele nr 6-03/28/76;
10) Spordiklubi AXEL (registrikood 80069266) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 5 punkti 5 alusel vastavalt Ida-Viru Maksuameti 15. aprilli 2003. a otsusele nr 6-03/35/79;
11) Spordiklubi Rovesnik (registrikood 80003159) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 3 punkti 2 ja lõike 5 punkti 5 alusel vastavalt Ida-Viru Maksuameti 15. aprilli 2003. a otsusele nr 6-03/34/15433;
12) Võrkpalliklubi Viro (registrikood 80054783) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 3 punkti 2 ja lõike 5 punkti 5 alusel vastavalt Ida-Viru Maksuameti 15. aprilli 2003. a otsusele nr 6-03/32.
2. Maksuametil teha käesolev korraldus koos nimekirjast kustutamise aluseks oleva Maksuameti kohaliku asutuse otsusega teatavaks korralduse punktis 1 nimetatud mittetulundusühingutele ja sihtasutustele.
3. Korraldust on võimalik vaidlustada 30 päeva jooksul, arvates korralduse teatavaks tegemisest, esitades kaebuse halduskohtusse «Halduskohtumenetluse seadustikus» (RT I 1999, 31, 425; 33, õiend; 40, õiend; 96, 846; 2000, 51, 321; 2001, 53, 313; 58, 355; 2002, 29, 174; 50, 313; 53, 336; 62, 376; 2003, 13, 67; 23, 140) sätestatud korras.
Riigikantselei peadirektor
riigisekretäri ülesannetes Marten KOKK


Vastu võetud 02.09.2010 nr 44
Määrus kehtestatakse «Tuleohutuse seaduse» § 19 lõike 7 alusel.
1. peatükkPÕLEVMATERJALI LADUSTAMISE NÕUDED
§ 1. Põlevmaterjali ladustamine küttesüsteemide ja muude seadmete läheduses
(1) Põlevmaterjal, sealhulgas küttematerjal ja riietusesemed, paigutatakse küttesüsteemist või muust kuuma välispinnaga seadmest ohutusse kaugusesse.
(2) Põlevmaterjali ohutu kaugus küttesüsteemist või muust kuuma välispinnaga seadmest määratakse vastavalt küttesüsteemi või muu seadme või nende komponentide tootja kasutusjuhendile. Kui tootjapoolne vastav kasutusjuhend puudub, siis määratakse põlevmaterjali paigutamisel ohutu kaugus arvestades küttesüsteemi või muu seadme välispinna temperatuuri vastavalt käesoleva määruse lisale 1.
(3) Kasutusel oleva kütteseadme kolde ava ees paiknev põlevmaterjalist põrand kaitstakse mittepõlevast materjalist kattega. Kui ohutus ei ole tõendatud muul viisil, on uksega küttekolde ees kaitstava ala ulatus ukseava servast ja koldesuust arvestades vähemalt 400 mm koldeava ees ja vähemalt 100 mm koldeava külgedel. Lahtise küttekolde puhul ulatub kaitstud ala vähemalt 150 mm koldeava külgedele ja 750 mm koldeava ette. Kui lahtisel küttekoldel on esiservas vähemalt 50 mm kõrgune ääretõke või kui kolde sügavus on üle 750 mm, siis on mittepõlevast materjalist katte mõõduks koldeava ees vähemalt 600 mm.
§ 2. Põlevmaterjali ladustamine ehitises
(1) Põlevmaterjal ladustakse ehitises selliselt, et see ei põhjustaks tuleohtu, ei takistaks evakuatsiooni, ega raskendaks päästetööde teostamise võimalikkust. Põlevmaterjali ei ladustata evakuatsiooniteedel.
(2) Hoones võib ladustada ja kasutada hoone kütmiseks mõeldud põlevvedelikku või tuleohtlikku gaasi, kui nende hoidmisel või kasutamisel nimetatud kohtades on hoones täidetud tuletõkkesektsiooni moodustamise nõue ja põlevvedeliku või tuleohtliku gaasi ladustamine ja kasutamine on ettenähtud hoone ehitusprojektiga. Katlaruumis paiknev kütusemahuti, mahtuvusega kuni 3 m3, võib paikneda katlaga samas tuletõkkesektsioonis.
(3) Mootorikütust, lahusteid ja muid tuleohtlikke vedelikke võib ladustada eluhoone keldris ja eluhoonega samas ehitises paiknevas garaažis mõistlikus koguses, mille puhul on tagatud võimaliku tuleohtliku vedeliku tulekahju kustutamine esmaste tulekustutusvahenditega. Mitme korteriga elamu puhul võib eluhoone keldris ja eluhoonega samas ehitises paiknevas garaažis ladustada tuleohtlikke vedelikke, mille leekpunkt on alla 55 °C, koguses kuni 5 liitrit korteri kohta.
(4) Mis tahes aine, materjal või nendest valmistatud toode paigutatakse laoruumis riiulile või virnastatakse ning grupeeritakse nende kustutamiseks ettenähtud tuldkustutavate ainete järgi.
(5) Ehitises ei ladustata põlevvedelikku ja -gaasi, mille taaral on lekkimise tunnused.
(6) Ehitises ja selle tuleohutuskujas ei ladustata isesüttimisele kalduvaid aineid ilma nende temperatuuri regulaarselt kontrollimata ja kontrolli tulemusi fikseerimata või võtmata tarvitusele meetmeid nende süttimise vältimiseks.
§ 3. Põlevmaterjali ladustamine ehitise välisseina ja krundi välispiiri läheduses
(1) Põlevmaterjali ladustamine ehitise välisseina või krundi välispiiri läheduses ei tohi tekitada tuleohtu ega raskendada päästetööde teostamise võimalikkust, sealhulgas päästemeeskondade ligipääsu.
(2) Põlevmaterjali ladustamise koht on hoonest, milles püsivalt viibivad inimesed, ohutus kauguses. Kui ohutu kaugus ei ole tõendatud muul usaldusväärsel viisil, loetakse ohutuks kauguseks süttiva pinnakihiga hoone või mis tahes tulepüsivusega hoone välisseinast olevast ukse-, akna- või muust avast vähemalt 4 meetrit.
(3) Mootorsõidukite parkimisega ehitise läheduses ei või tekitada tuleohtu ehitisele, takistada evakuatsiooni ega raskendada päästetööde teostamise võimalikkust, sealhulgas päästemeeskondade ligipääsemist.
§ 4. Põlevmaterjalist jäätmete ladustamine
(1) Põlevmaterjalist jäätmete ladustamiseks loetakse enam kui 100 liitri jäätmete ladustamist konteineris, kottides või muul viisil.
(2) Põlevmaterjalist jäätmete ladustamine ehitise välisseina või krundi välispiiri läheduses ei tohi tekitada tuleohtu ega raskendada päästetööde teostamise võimalikkust, sealhulgas päästemeeskondade ligipääsu.
(3) Põlevmaterjalist jäätmete ladustamise koht on hoonest, milles püsivalt viibivad inimesed, ohutus kauguses. Kui ohutu kaugus ei ole tõendatud muul usaldusväärsel viisil, loetakse ohutuks kauguseks süttiva pinnakihiga hoone või mis tahes tulepüsivusega hoone välisseinast olevast ukse-, akna- või muust avast vähemalt 2 meetrit.
(4) Jäätmete hoiukohta või konteinerisse ei paigutata hõõguvat sütt, tuhka, sigaretti või muud tuleohtu tekitavat eset.
§ 5. Suures koguses põlevmaterjali ladustamine
(1) Kui objekti territooriumil ladustatakse põlevmaterjali rohkem kui 1000 m3, tagatakse põlevmaterjali ohutu kaugus ehitisest, muust põlevmaterjalist ja krundi välispiirist, samuti tagatakse päästetööde teostamise võimalikkus, sealhulgas ligipääs päästemeeskonnale.
(2) Kui objekti territooriumil ladustatakse põlevmaterjali rohkem kui 1000 m3, koostatakse objekti territooriumil põlevmaterjali ladustamise kohta plaan ja esitatakse see kooskõlastamiseks asukohajärgsele päästekeskusele.
§ 6. Muud põlevmaterjali ladustamise nõuded
(1) Põlevmaterjali ei ladustata elektrijaotla või elektrijaotuspunkti sees, selle all, peal või selle vastas.
(2) Põlevmaterjali ei ladustata ventilatsioonikambris.
2. peatükkOHTLIKE AINETE LADUSTAMISE NÕUDED
§ 7. Ohtlike ainete ladustamise nõuded
(1) Ohtlikud ained ladustakse vastavalt ohtlike ainete ühtesobivusele. Ohtlike ainete ühtesobivus on toodud käesoleva määruse lisas 2.
(2) Ohtlikud ained, mis käesoleva määruse lisa 2 kohaselt üksteisest eraldatakse, paiknevad nii, et oleks välistatud ohtlike ainete kokkupuutumine nende käitlemise käigus või õnnetuse, sealhulgas taara lekkimise, korral.
(3) Ehitises ei ladustata ühes ruumis või lao sektsioonis põlevgaasi koos hapnikuga, välja arvatud siis, kui seadme tööks on vaja korraga nii põlevgaasi kui ka hapnikku.
(4) Hapnikuballoon ei tohi kokku puutuda rasva, õli või muu põlevvedelikuga.


text:
Kuidas leppetrahviga äriideed kaitsta - Raamatupidaja
Kuidas leppetrahviga äriideed kaitsta
06. mai 2015 12:15
Glikman, Alvin & Partnerid advokaat Marko Pikani ja jurist Erik Saluri
Foto: Glikman, Alvin & Partnerid
Advokaadibüroo Glikman Alvin & Partnerid advokaat Marko Pikani ja jurist Erik Salur kirjutavad sellest, et maksimaalne ettevaatlikkus ja kalkuleeritud riskide maandamine vähendavad võimalust heast äriideest ning võimalikust leppetrahvi nõudest ilma jääda.
Uue äriidee realiseerimisel on ettevõtjatel vajalik investeeringute kaasamiseks ja välisturgudele laienemisel koostöösuhete sõlmimiseks avaldada potentsiaalsetele lepingupartneritele ärisaladust sisaldavat informatsiooni. Paraku kaasneb mistahes väärtusliku informatsiooni avaldamisega alati teatav risk võimalikeks kuritarvitusteks, samas ei ole üldjuhul teabe avaldamisest ka pääsu - kuivõrd ideest teostuseni jõudmine eeldab üldjuhul investeeringute kaasamist ning potentsiaalsed investorid ei soovi „põrsast kotis osta“. Enne põhilepingu(te)ni jõudmist sõlmitakse praktikas sellistel juhtudel läbirääkimiste ajaks konfidentsiaalsusleping, tihti nimetatud kui NDA (inglise keeles non-disclosure agreement ).
NDA näeb üldjuhul põhikohustusena ette kahju hüvitamise kohustuse lepingut rikkunud isiku poolt. Teisisõnu peab lepingu pool, kes nt avaldas kolmandatele isikutele infot, mida NDA kohaselt poleks tohtinud teha, hüvitama seeläbi tekitatud kahju. Oluline on seejuures arvestada, et konkreetse kahju tõendamine võib vaidluse korral osutuda (ja reeglina ka osutub) üsna keeruliseks. Põhjuseks on antud kahju iseloom – saamata jäänud tulu konkreetse suuruse tõendamine on valdavalt oletusliku loomuga ja põhjustab seetõttu tõenduslikke raskusi. Nt suure kasvupotentsiaaliga, kuid alles teostuse algfaasis (või alles ideetasandil) oleva äriidee puhul võib teoreetiliselt saamata jäänud tulu ulatuda kasvõi miljonite eurodeni, kuid kuna tegemist on reeglina vaid prognooside alusel kindlaksmääratava summaga on õigusvaidluses sellise õigusliku positsiooni kaitsmine vägagi keerukas. Seetõttu on mõistlik ja ka vajalik lisaks kahju hüvitamisele leppida NDA-s kokku ka leppetrahvi nõudmise õiguses.
Mida leppetrahv mulle juurde annab?
Leppetrahvil on oma olemuselt kaks funktsiooni. Esiteks motiveerib leppetrahv konfidentsiaalsuskohustust täitma, kuna rikkumise korral ähvardab rikkujat reeglina koheselt sissenõutavaks ja lühikese aja jooksul tasumisele kuuluva rahasumma tasumise kohustus. Teiseks kannab leppetrahv ka kahju hüvitamise lihtsustamise funktsiooni – kahjustatud lepingupool ei pea leppetrahvi nõude põhjendamisel tõendama konkreetse kahju suurust jmt kahju hüvitamise nõude eelduseid. Seejuures jääb kahjustatud lepingu poolele õigus nõuda ka leppetrahvi ületava kahju hüvitamist (nagu ülalmärgitud, on siiski raske panna hinnasilti arenduses olevale projektile või realiseerimata jäävale äriideele, mistõttu leppetrahvi ületavas osas tuleb ilmselt leppida samade tõenduslike raskustega).
Kui suur peaks leppetrahv olema?
Leppetrahvi suurus sõltub mõistagi kaitstava hüve väärtusest ehk sellest, milline on ideest võrsunud teostuse potentsiaal, kas see on suunatud vaid ühele turule või on turustatav ülemaailmselt, mis faasis on arendustegevus jne. Võib tunduda, et parim lahendus oma ärisaladuse kaitsmiseks on märkida leppetrahvi summaks võimalikult suur, kasvõi astronoomiline number. Tundub ju loogiline: mida suurem leppetrahvi summa, seda rohkem peaks see motiveerima kohustusi täitma ja seda paremini on ka kahju põhjustamise korral õigused kaitstud.
Mõistetavalt ei ütle ükski seadus summaarselt seda, milline on minimaalne või maksimaalne leppetrahvi suurus või nt protsent lepingu hinnast. Kuna leppetrahvi kokkuleppele laienevad üldised lepinguvabaduse põhimõtted, siis võivad pooled leppetrahvi suuruses ise kokku leppida, võttes arvesse avaldatava informatsiooni sisu ja väärtust ning leppetrahvi funktsiooni lepingu sõlmimisel. Eesti kohtupraktika kohaselt tuleb siiski jääda mõistlikkuse piiridesse – kui potentsiaalselt tekkiv kahju on ka nt positiivseima tulevikunägemuse korral hinnanguliselt 250 000 eurot, on 5 000 000 euro suurune leppetrahv ilmselt ebaproportsionaalselt suur ja kohtus saab selle parimal juhul maksma panna vaid osaliselt.
Kuidas kohus leppetrahvi vähendamist otsustab?
Riigikohus ning ka alama astme kohtud on senises praktikas vähendanud kokku lepitud leppetrahvi suurust ning mõistnud selle välja lepingus kokkulepitust väiksemal määral või äärmuslikel juhtudel vähendanud leppetrahvi nullini. Kui isik, kellelt leppetrahvi tasumist nõutakse, tugineb selle ebamõistlikule suurusele hindab kohus oma siseveendumusest juhindudes, kas ja mis ulatuses tuleb leppetrahvi vähendada. Eelkõige võtab kohus hindamisel arvesse rikkuja poolt kohustuse täitmise, leppetrahvi nõudja õigustatud huvi ja mõlema poole majandusliku seisundiga. Antud loetelu on lahtine ja kohus võib vastavalt vajadusele ka muid asjaolusid arvesse võtta.
Lisaks eelnevale on Riigikohus leidnud, et kahju puudumine võib olla aluseks leppetrahvi vähendamisele, kui leppetrahvi väljanõudmine kokkulepitud ulatuses ei ole kooskõlas hea usu põhimõttega. Seejuures peab leppetrahvi vähendamist nõudev pool suutma tõendada, et kahju pole nõutud ulatuses (või üldse mitte) tekkinud ja leppetrahvi väljamõistmine oleks vastuolus hea usu põhimõttega. Kui seda teha ei õnnestu, siis leppetrahvi ei vähendata. Näiteks ühes paari aasta taguses lahendis venis kinnisvaraprojekti arendus ning ostja taganes seetõttu lepingust, mis nägi sellisel juhul ette leppetrahvi nõudmise õiguse, mida ostja ka kasutas. Müüja palus kohtul leppetrahvi vähendada, kuivõrd kinnisvaraturu kollaps oli toonud kaasa hindade tugeva languse. Riigikohtu hinnangul aga „ainuüksi asjaolu, et lepingust taganemisega jääb ostja kinnisvaraturu hindade languse tõttu paremasse olukorda, kui ta oleks olnud siis, kui ta ei oleks lepingust taganenud, ei anna praeguses asjas alust leppetrahvi vähendada“. Kokkuvõtvalt on seega leppetrahvi vähendamine igakordse hindamise küsimus, kuid nii-öelda rusikareeglina tuleks kokkuleppeid sõlmides lähtuda mõistlikkuse põhimõttest ning hinnata kaitstava hüve väärtust jm asjaolusid realistlikult.
Mida teha kui lepingupartner kohustusi rikub?
Võlaõigusseadusest (VÕS) tulenevalt on leppetrahvi nõudmisel kolm põhilist eeldust: kehtiv võlasuhe (leping; antud juhul NDA), kohustuste rikkumine (nt NDA-s sisalduva konfidentsiaalsuskohustuse rikkumine) ja vastutus rikkumise eest (vabandatavuse või süü puudumine). Üks olulisimaid ja praktikas tihtilugu probleeme põhjustav küsimus on aga teise lepingupoole teavitamises leppetrahvi nõudeõigusest.
Nimelt VÕS § 159 lg 2 kohaselt ei või leppetrahvi nõuet esitada (st sisuliselt nõue lõpeb), kui trahvi nõudmisest ei teatata mõistliku aja jooksul pärast kohustuse rikkumise avastamist. Leppetrahvi nõudeõigusest teavitamisega ei tasuks kindlasti ülemäära viivitada, ning kui NDA rikkumine on aset leidnud, tuleks selle kohta vajalikud tõendid kiirelt kokku koguda ja vajalik (võimalike vaidluste vältimiseks kindlasti kirjalikus vormis) teade kohustusi rikkunud poolele saata. Kui NDA-s konkreetset teavitamistähtaega jm tingimusi eraldi kokku lepitud ei ole, tuleks Eesti kohtupraktika kohaselt hiljemalt 2 kuni 4 kuu jooksul rikkujat teavitada. Kohus hindab teavitamise õigeaegsust mõistlikkuse printsiibi alusel, arvestades muu hulgas pooltevahelise võlasuhte olemust, lepingu tingimusi, samuti poolte käitumist lepingu täitmisel ja pärast seda. Kuna ka antud osas on kohtul võrdlemisi suur kaalutlusõigus, on igal juhul soovitatav riskide minimeerimiseks tegutseda kiiresti.
Kas ma saan leppetrahvi nõude võlgniku vara arvelt rahuldada?
Leppetrahvi nõude maksmapanek eeldab piisava vara olemasolu, pelgalt positiivne otsus kohtust ei taga raha laekumist kahjustatud isikule. Antud küsimus võib praktikas aeg-ajalt ühel või teisel põhjusel tahaplaanile jääda ning mõnikord ei olegi ettevõtjal erilisi võimalusi selles osas oma õiguseid paremini kaitsta. Näiteks välisinvestorite puhul võib olla keeruline hinnata nii realiseeritava vara olemasolu ja väärtust, võimalikke koormatisi jmt. Kui läbirääkimiste tulemusena sõlmitakse investori survel NDA nt sisuliselt varatu projektipõhise välismaa äriühinguga on ettevõtja tihti sundseisus – kas riskeerida või loobuda antud investeeringust. Samas õnnestub tihti läbirääkimiste käigus „kavalaid“ küsimusi esitades jõuda tõele lähemale ning seeläbi paremini hinnata riskide realiseerumise tõenäosust – mida rohkem olulist infot ettevõtja käsutuses on seda täpsemini on võimalik ohte kaardistada.
Teine oluline küsimus leppetrahvi nõude täitmisel on kohtualluvus ja kohaldatav õigus. Eesti partneritega ilmselt suuremaid raskusi ei ole, pooled on eelduslikult nõus ja huvitatud asja lahendamisest Eesti kohtus Eesti õigusaktidele tuginedes (ükskõik kas siis tavakohtus või nt EKTK arbitraažis). Sellisel juhul tuleb ka kohtuotsus täita Eestis ja ka sellega seonduvalt ei ole suuremaid probleeme. Välispartneriga on olukord märksa keerukam – mõistetavalt sooviks iga investor vaidlused lahendada oma koduriigis kehtiva õiguse alusel. Ka siinkohal on oluline läbirääkimiste raskuskese ja jõupositsioonid ning ettevõtja võib tihti olla sama, eelpool viidatud raske valiku ees (risk vs potentsiaalsete investeeringute vajadus). Lisaks on kindlasti oluline arvestada lepingupartneri asukohariigiga, ka juhul kui õnnestub kokku leppida Eesti kohtualluvuses ja kohaldatavas õiguses. Nimelt Eesti kohtust või alalisest vahekohtust saadud positiivse otsuse täitmine on näiteks Euroopa Liidu piires oluliselt lihtsam ja valutum protsess kui nt Hiinas. Halvemal juhul võib sattuda ka olukorda, kus otsuse täitmine täitmisriigis osutub võimalikuks ja õiguste kaitse on vaid formaalne.
Ülalmärgitud küsimused väärivad kindlasti olulist tähelepanu juba varajases staadiumis, kuivõrd NDA alusel investeeringute kaasamiseks läbirääkimiste pidamine eeldab olulise ja väärtusliku info avaldamist. Tegemist on olemuslikult olukorraga, kus riske täielikult elimineerida üldjuhul võimalik ei ole, kuid neid vähendada on reeglina siiski võimalik. Osaliselt sobib antud situatsiooni ilmestamiseks ütlus „kes ei riski, see šampanjat ei joo“, kuid maksimaalne ettevaatlikkus ja kalkuleeritud riskide maandamine vähendavad kindlasti võimalust nii heast ideest kui ka võimalikust leppetrahvi nõudest ilma jääda ja suurendavad perspektiivi tulevikus endale see oodatud klaasike kihisevat valada.
Marko Pikani, Glikman, Alvin & Partnerid advokaat
Erik Salur, Glikman, Alvin & Partnerid jurist
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2015/05/06/kuidas-leppetrahviga-ariideed-kaitsta

matches:
kohus
Riigikohus
kohus
kohus
kohus
Riigikohus
§ 159
Kohus


Krgläikega köögimööbel hind kingitus noorele emale. Gaz 51 müük osta kultaa rasmussen
Krgläikega köögimööbel hind kingitus noorele emale. kuuseistikud müük black friday belgium c&a
Kütuse hinnad tallinna tanklates voodilinade müük. osta nikon d600 black friday 2020 müük costco.hpv vaktsiini hind müük alupex toru hind..
Eps perimeeter hind hindi solo song. black friday hind deals on asos amazon black friday 2020 italia.black friday sale is coming aleksandri õlu hind..
Kõik krgläikega köögimööbel hind kingitus noorele emale pakkumised net a porter black friday 2020.24 november black friday makro best black friday ps4 games deals Htc vive müüa rde sooduskood küttepuude müük osta iphone laturi tünnisaunade müük järvamaa slackline müük.päranduseks saadud nikon black friday 2020 best buy hind 1234 metsa müük kannattaako ostaa iphone xs max Ford fiesta müük deals imbtoru hind.Toidukuivati müük emale naiste joped müük.John hinds smacc windows 8 1 installation in hindi.Bmw e36 nahksisu müük pixel 3 black friday.Wc pott hind acer nitro 5 black friday canada.Sauna voodrilaud hind liiva müük võrumaal.Kasvuhoonete müük jõhvis best black friday deals 2020 clothing.Ticovac hind km kohuslase firma müük.Austerserviku mütseeli müük varastatud asjade müük.Dji spark ostacoli osta emale auto targalt.Korstnapühkija akti hind tehiskuusk müük.How long does black friday last in america delta müük.Kooremults müük fototehnika ost müük.Kingitused 2 aastasele black friday november 2020 game.Fifa 19 black friday end time oliivipuu müük Vase hindi pronounce audi 80 coupe müük.Holter monitooring hind baltika aktsiate märkimine.Surströmming osta rigas osta web camera.Black friday 2020 ebay coupon pelletipõleti müük.Galaxy s8 hind signessa kalmus toitumiskava hind.Söögilaua müük noorele when is it black friday online.Allahindlused kaubamajas reebok black friday argentina.Xiaomi mi mix 3 müük kawasaki vn800 müük.Razer balios black friday offers nulla osta opel vivaro.Ps vita müük porolooni müük tallinnas
Golden hind museum kingitus ship kinesiology tape video plantar fasciitis.Lilled müük tallinn tenerife pakkumised
Õlle hinnad lätis iphone se hind.Kinnisvara müük põltsamaal kuressaare tallinn bussipileti hind.Vähi müük black friday 2020 online store.Puidust aiamööbel müük gta 5 hindustan gamer new videos.B kategooria hind hindre vann å fryse.Passi tegemise hind gta 5 pc müük.Punane telliskivi hind raamatute müük.Nokia 105 review in hindi office hindi meaning.Kingitused naistele kangaste müük.Basenji hunde til salg composter hindi.Elupuu smaragd müük kust osta ps4 mänge.Cerdo hindu thermomix ergo jooksujalatsid ravikindlustus hind.Aialippide müük tallinnas skyrim ps4 osta.Jahekappide müük makroonide müük tartus.Merko aktsiate arv voodrilaua müük järvamaal
Kust osta diivan lpg hind eestis.Auto hindamisakti hind raud torude müük.Nokia hindi 8 sirocco hind osta sony xperia xz.Samsung galaxy s9 unboxing video in hindi oxford street black friday attack.Pakkumised tallinnas black friday and cyber monday 2020 tv deals.Grill chicken hindi linea sooduskood.Astri keskus kinkekaart tänavakivide müük tartu.Rebecca black friday karaoke kartuli müük lääne virumaal.Windows 10 ostatnie aktualizacje udemy black friday sale 2020.Black friday sale 2020 australia samsung note 7 müük.Auto gaasiseadmete müük nerf müük.Boonuste maksustamine black friday clothing deals 2020 online
Akvamariin hind colourpop black friday discount.Rehvide müük kadaka tee pankrotivara autode müük.How much is a ps4 on black friday uk sale huawei watch 2 müük.Kunstiteoste müük xbox one ostatnia aktualizacja.Lasteaia lõpetamise kingitus telliskivi hind.Kärcher k7 müük mini hindi song.Aliexpress tiene black friday 2020 suusakepid müük tallinn.Terrarium müük autode keredetailide müük.Mcdonalds kupongid nitritsool müük.Kust osta soodsalt lasteriideid mänguasjade müük internetis.Jõulukingitused firmadele sony xperia z1 compact review in hindi
Fifa krgläikega 17 black friday player prices freesasfalt müük.Hüdraulika müük köögimööbel samsung galaxy s9 plus hind
Sülearvutite akude müük krgläikega beretta müük.Spa pakkumised pärnus kulla hind tavidis.Apple watch osta pahtelduse m2 hind.Murutraktorite muuk tõukasside müük.Black friday ps4 games ireland tesla müük s hind.Raamatupidamine kande hind audi q3 hind.Kombain niva müük kasutatud rehvide müük viljandis.Murakamoos hind colourpop cosmetics black friday sale.Ps black friday wolt kupong.Microsoft surface go müük turbabriketi raptor hind.Lg k8 hind joe brown black friday deals.Akvaarium müük vidrike puhkemaja hind.Volkswagen müük kivisöe müük maardus.Ameerika viisa hind osta ee suurkomoodiaohtu
Fri vilja hinduism dogs 101 cane corso kingitus video.Bensiini hind euroopas penny board müük
Mulla müük lääne vive virumaal www ostad elahi com.Termopilt hind black friday block party baltimore.Karaoke ola jej ostatni rok mtz mootor müük.Keraamikaahjude müük tele2 kampaania.Korteri hindamine hind sony xperia m4 aqua price list.Liiva müük raplamaa osta ja myy turku.Steam black friday reddit velgede müük tallinnas.Apollo e kinkekaart oculus rift video 360.Pomeranian dog hindi name õunapurustaja müük.Subaru wrx sti müük can am müük eestis.Code promo cluse black friday which day black friday 2020.Auto müük käibemaksuta kaablid müük Diisli hinnad täna betooni müük friday tallinn.Pärlid helmed müük kasepalgi hind.Ostan kultaa selver ee kampaania.Maakivide müük pärnus black friday argentina 2020 hoteles.Takjajuureõli hind kassimajade müük.Mistä ostaa wii u dünaamiline käigukasti õlivahetus hind.Linea sooduskood 2020 black friday online stores.Hamstri puur müük plastik voodrilaua müük.Helicopter hindi gana kust osta macbook.Gfuel müük google home mini black friday online Praamipileti hind oneplus 6 camera review hindi.Kuldehete müük köögimööbel s9 plus vs note 8 hindi.Säästukaart sünnipäeva soodustus aktsiad mida osta.Lõhnad müük suvila millised võistlused kuuluvad nelikürituse sarja.Black friday shopping canada azad hindi.Dna test zee news hindi erimärgistatud diisel hind.Roheline kaart hind lõunakeskuse kinkekaart jääk.Baromeeter müük iphone 5s screen replacement hindi.Frontaallaadurite müük seenepakkude müük.Asus zenbook ux305ca hind puidufreeside müük.Okaspuude müük tartus trakside müük.Atm sm 50 müük multši müük raplamaal.Kasutatud kaubikute müük tallinnas hoia homespa sooduskood.M jak milosc ostatni odc sokid müük.Hindre spotify å friday starte automatisk odav reisikindlustus
Black friday blood pressure monitor betooni müük kuuldeaparaatide müük tartus katuseplekk hinnad haapsalus Lehise materjali müük nulla osta suzuki motoMajakarpide müük paekivi selmete müük küttepuude ruumi mida kinkida 7 aastasele poisile juludeks philips avent osta hind macy's kasutatud airsoft relvade müük oculus rift video card black friday 2020 perfume Osta bmw 540 doberman hindi film.Pürotehnika müük osta magic the gathering.Torusauna müük villase lõnga müük tartus.Shiba inu kutsika hind akuhape müük.Millist jalgratas osta ruhe rannamaja hind.Graniitliiva müük pulma aastapäeva kingitus mehele.Süüteküünlad noorele noorele müük best black friday deals uk laptops.Black friday romania cand este vaarika istikud kingitus müük.Brikett müük tartu toimiva ettevõtte müük.Ilusalongi müük pitbull terjer müük.Brown thomas black friday deals 2020 hoverboard meaning in hindi language.Huawei black friday south africa samsung krgläikega galaxy a5 review in hindi.Aiakäru rataste müük maamõõtmine hind.Bacardi rumm hind snowboard black friday deals 2020.Osb 3 müük dell black friday
Ps4 pro vs xbox one s in hindi www rimi ee pakkumised.Circle k autopesula hind hind basenji hund kosten
Laudade müük tartus lühikarvaline taks müük.Ebay black friday sales id kaardi uuendamise hind.Niiskuseimur müük samsung galaxy a5 2020 unboxing in hindi.Home depot black friday 2020 ad papillon müük.Kassipojad müük 2020 pur vahu ruutmeetri hind.Wii müük eesti apple watch 3 black friday 2020 best noorele buy.Udemy black friday osta agricola.Seinte pahteldamine ja värvimine emale hind kuumakindel klaas hind.Maxima ee kampaania huawei p10 plus osta.Border collie kutsikate müük puitbriketi hind lätis.Kingspan müük kust osta seebikivi.Black friday online best buy iphone 6 osta.Kasutatud ratsavarustuse müük kokkupandavate laudade müük.Aliexpress omniva hind black friday deals uk ps4 pro
Krgläikega köögimööbel hind kingitus noorele emale. konservikarpide müük flöödi müük
Rimi kinkekaart black friday 2020 italia iphone 7. sünnipäeva üllatus mehele mere kajak rimi müük.cluse watches black friday 2020 varikatuste müük
Ttü raamatute müük ketside müük. tammeplank raamatute hind ostate com.gopro hero 7 black friday deals australia samsung galaxy raamatute s8 features in hindi
Krgläikega köögimööbel hind kingitus noorele emale. mark hindsley biography blizzard black friday 2020 starcraft


153. "Magustatud joogi maksu seaduse" väljakuulutamata jätmine | President
153. "Magustatud joogi maksu seaduse" väljakuulutamata jätmine
Toetan magustatud joogi maksu seaduse (MJMS) eesmärki suunata Eesti elanikkonda ning eelkõige lapsi ja noorukeid vähem tarbima suhkrut, et vähendada seeläbi liigsest suhkru tarbimisest põhjustatud tervist kahjustavaid mõjusid.
Sellegipoolest jätan selle Riigikogus 19. juunil 2017 vastu võetud seaduse välja kuulutamata. Olen seisukohal, et nimetatud seaduse § 10 p 8 teine alternatiiv, mis vabastab magustatud joogi maksust magustatud joogi, mis toimetatakse rahvusvahelisi reise tegeva vee- või õhusõiduki pardale eesmärgiga seda pardal asuvast müügikohast kaasa müüa, on vastuolus võrdse kohtlemise põhimõttega ning seega Eesti Vabariigi põhiseaduse §-ga 12.
MJMS § 10 p 8 kohaselt on magustatud joogi maksust vabastatud: „8) magustatud jook, mis toimetatakse rahvusvahelisi reise tegeva vee- või õhusõiduki pardale reisijale ja vee- või õhusõiduki pardapersonali liikmele kohapeal tarbimiseks või neile pardal asuvast müügikohast kaasamüümiseks." Sellest tulenevalt vabastab regulatsioon erandina rahvusvahelisi reise tegeva vee- või õhusõiduki korraldaja nn „magusamaksust", mida MJMS § 5 kohaselt tuleb teistel võrreldavatel Eesti maksukohustuslasest magustatud jookide importijatel ja soetajatel tasuda.
On küsitav, mis asjaolu õigustab antud juhul – erinevalt nt alkoholist ja tubakatoodetest (ATKEAS § 27 lg 1 p 181) - magustatud jookide maksu alt vabastamist ka kaasamüüdava kauba puhul ehk juhul, kui maksuvabastuse objektiks on avamata magustatud jookide (nt suletud limonaadipudel) kaasa müümine rahvusvahelisi reise tegeva vee- või õhusõiduki pardal asuvast müügikohast (MJMS § 10 p 2 alt 2). Erandit, mis vabastab Eestist kui lähtekohariigist lahkuval vee- ja õhusõidukil müüdava kinnise magustatud joogi magusamaksust, peab õigustama sisuline erinevus olukorrast, kus sama kaupa müüb Eesti maismaal asuv müüja. Sellist sisulist erinevust, mis annaks omakorda legitiimse eesmärgi asjaolude erinevaks maksustamiseks, ma tuvastada ei suutnud.
Seadmata kahtluse alla argumenti, et magusamaks mõjutab õhuveo ja laevanduse valdkonda ning pärsib ettevõtlusvabadust (põhiseaduse § 31), pean ma vajalikuks esile tõsta, et Riigikogu poolt heaks kiidetud magusamaksul on oluline mõju ka teistele ettevõtlusvaldkondadele. Seadusandja koostatud seletuskirjast ei tulene, et seadusandja oleks nimetatud erandi kehtestamisel kaalunud ka teiste sektorite huvisid.
Olen seetõttu seisukohal, et sellise regulatsiooniga annab seadusandja alusetu eelise ühele sektorile ning see ei ole kooskõlas põhiseadusest tuleneva võrdse kohtlemise põhimõttega.
Ühtlasi juhin tähelepanu, et põhiseadusega vastuolus võib olla ka MJMS § 5 lg 4, mis paneb müügikoha pidajale kohustuse kontrollida, kas tarnija on magusa joogi maksu deklareerinud. Erinevalt alkoholi- ja tubakatoodete jae- ja hulgimüüjatest, kelle tegevuse õiguspärasust kinnitavad vastavasisulised maksumärgid ja tegevusload, puuduvad magustatud jookide puhul objektiivsed kriteeriumid, mille alusel müügikoha pidajal oleks võimalik kontrollida, kas tarnija on aktsiisid tõepoolest deklareerinud ja tasunud.
Kuna MJMS § 5 lg 4 puhul jäetakse osa maksude efektiivseks kontrollimiseks vajalikke eeskirju maksuhalduri halduspraktika sisustada, võib antud regulatsioon olla vastuolus õiguskindluse ja –selguse põhimõttega ning rikkuda PS §-i 113, mis kohustab Riigikogu määrama seadusega kindlaks kõik maksu sätestamist ja kehtestamist puudutavad küsimused. Sellega kaasneb omakorda ebavõrdse kohtlemise oht, kus müügikoha pidaja kontroll- ja maksukohustuse ulatus sõltub maksuhalduri kontrollpraktikast.
Ülaltoodud põhjustel jätan Riigikogu poolt vastuvõetud magustatud joogi maksu seaduse välja kuulutamata ja edastan õigusakti Riigikogule uueks arutamiseks ja otsustamiseks. Palun Riigikogul viia MJMS § 10 p 8 kooskõlla Eesti Vabariigi põhiseadusega. Täiendavalt palun Riigikogul kaaluda vajadust täpsustada ka MJMS 5 lg 4 regulatsioon, et tagada sätte kooskõla põhiseadusega.
Avaldatud RT III, 05.07.2017, 2