text:
Rahvaraamatukogu kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Rahvaraamatukogu kasutamise eeskiri
Rahvaraamatukogu kasutamise eeskiri - sisukord
§ 4 Andmete kasutamine
§ 5 Teavikute laenutamine, kasutamine ja tagatised
§ 6 Arvuti kasutamine
§ 7 Lugeja ja kasutaja õigused, kohustused ning vastutus
RT IV, 01.03.2014, 20
Vastu võetud 19.02.2014 nr 8
Käesolev määrusega sätestatakse Kehtna valla rahvaraamatukogude (Eidapere rahvaraamatukogu, Lelle rahvaraamatukogu, Kehtna rahvaraamatukogu, Keava rahvaraamatukogu, Valtu rahvaraamatukogu, Ingliste rahvaraamatukogu) (edaspidi raamatukogu) teeninduse korraldus, lugejate ja kasutajate õigused, kohustused ning vastutus. Käesoleva eeskirja rikkumisel on raamatukogu direktoril õigus nõuda kasutajalt või lugejalt korrarikkumise lõpetamist või raamatukogu ruumidest lahkumist.
(1) Raamatukogu põhiteenused on teavikute (raamatud, ajakirjad, ajalehed, auvised, elektroonilised teavikud) kohapealne kasutamine ja kojulaenutamine ning avalikule teabele üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu juurdepääsu võimaldamine. Raamatukogu põhiteenused on tasuta.
(2) Raamatukogu eriteenused on tasulised. Eriteenuste loetelu ja nende hinnakirja kinnitab Kehtna Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus). Koopiate valmistamist raamatukogus reguleerib autoriõiguse seadus.
(3) Avaliku interneti kasutamine raamatukogus on tasuta, kasutamist reguleerib „Avaliku internetipunkti eeskiri“.
(1) Registreerimisel tehakse käesolev eeskiri lugejale teatavaks ja lugeja kinnitab allkirjaga, et nõustub täitma raamatukogu kasutamise eeskirja ning on nõus oma isikuandmete kasutamisega eeskirjas sätestatud ulatuses.
(2) Raamatukogu lugejaks registreeritakse isikut tõendava dokumendi alusel.
(3) Lugejaks registreerimisel kantakse raamatukogu andmebaasi järgmised andmed:
(4) Eelkooliealise lapse registreerib lugejaks tema vanem (eestkostja). Kooliealistele, kuni kuueteistaastastele lastele ja noortele, annab teavikute kojulaenutamise õiguse lapsevanema (või eestkostja) kirjalik nõusolek. Vanema kirjaliku nõusolekuta võivad nad raamatukogu teavikuid kasutada vaid kohapeal.
(5) Registreerimisel saab lugeja valida oma lugejaks olekut tõendavaks dokumendiks lugejapileti või ID-kaardi. Soovi korral väljastatakse lugejale kasutajanimi ja parool, millega saab külastada internetilehekülge www.lugeja.ee või www.kehtna.lib.ee.
(6) Igal aastal toimub lugejate ümberregistreerimine ja isikuandmete kontroll.
§ 4. Andmete kasutamine
(1) Lugejate andmed kantakse raamatukogude haldussüsteemi “URRAM” või “RIKS” andmebaasi.
(2) Isikuandmeid kasutatakse lugejate tuvastamiseks raamatukoguteenuste osutamisel, meeldetuletuste ja teadete saatmiseks ning statistilisel eesmärgil.
(3) Raamatukogu tagab isikuandmete kaitse ega väljasta lugejate andmeid kolmandatele isikutele, välja arvatud seadusega ette nähtud juhtudel.
§ 5. Teavikute laenutamine, kasutamine ja tagatised
(1) Teavikuid laenutatakse koju üldjuhul 28 kalendripäevaks (Eidapere, Keava, Valtu, Ingliste, Kehtna rahvaraamatukogud) või 31 kalendripäevaks (Lelle rahvaraamatukogu), perioodikat 7 kalendripäevaks või 3 kalendripäevaks (Kehtna rahvaraamatukogu). Suurema nõudlusega või erilise väärtusega teavikutele on raamatukogul õigus määrata lühem tagastamistähtaeg. Ajalehti laenutatakse välja teisel tööpäeval peale ilmumist ja ajakirju peale ajakirja järgmise numbri ilmumist. Elektrooniliste teavikute ja auviste (helisalvestised, videod) laenutamine toimub vastavalt autoriõiguse seadusele ja neid laenutatakse koju 7 kalendripäevaks.
(2) Teatmeteosed ja erilise väärtusega teavikud on kohapeal kasutamiseks.
(3) Lugeja kasutuses võib teadmis- ja teatmekirjandusest olla korraga kuni 6 teavikut, ilukirjanduse osas piiranguid ei ole.
(4) Kojulaenutatud teavikute tagastamise tähtaega võib lugeja pikendada telefoni või e-posti teel kuni 2 korda kui teaviku saamiseks ei ole teised lugejad soovi avaldanud.
(5) Lugejat, kes ei ole teaviku tagastamistähtaega pikendanud ega tagastanud teavikuid kuue kalendrikuu jooksul, loetakse pikaajaliseks võlglaseks.
(6) Pikaajalistele võlglastele ei laenutata teavikuid enne võlgnevuse likvideerimist.
(7) Raamatukogus puuduvad teavikud tellitakse lugeja soovil ja kulul teistest raamatukogudest.
(8) Raamatukogu võib lugejalt nõuda teaviku kojulaenutamisel tagatist vastavalt vallavalitsuse kehtestatud korrale.
§ 6. Arvuti kasutamine
(1) Raamatukogus lugejate tarbeks olevat arvutit võivad kasutada kõik raamatukogus registreeritud lugejad ja külastajad (edaspidi kasutajad). Eeltingimuseks on arvuti kasutamise oskus ja vanus alates 7 aastat.
(2) Arvuti kasutamiseks tuleb eelnevalt registreerida kohapeal või raamatukogu telefonil. Kasutamisaeg ühele kasutajale on kuni 1 tund päevas. Kui teisi isikuid arvuti kasutamiseks registreerunud ei ole, saab arvutit kasutada kauem.
(3) Eelregistreeritud kasutaja hilinemise korral üle 10 minuti läheb kasutusaeg üle järgmisele soovijale.
(4) Arvutit kasutab korraga ainult üks kasutaja.
(5) Kasutaja sulgeb kõik enda käivitatud programmid ja kustutab enda loodud failid.
(6) Arvutist väljatrüki tegemine on raamatukoguhoidja nõusolekul ja tasuline.
(7) Arvuti kasutajal on keelatud:
1) arvuti sisse- ja väljalülitamine;
2) muudatuste tegemine arvuti seadistustes;
3) programmide installeerimine;
5) ebasündsate ja tasuliste internetilehekülgede külastamine.
§ 7. Lugeja ja kasutaja õigused, kohustused ning vastutus
(1) Lugeja ja kasutaja õigused on:
1) kasutada raamatukogu teenuseid;
2) kasutada arvutit vastavalt käesolevas eeskirjas sätestatule;
3) saada raamatukoguhoidjalt teavet ja abi andmebaaside kasutamisel, teemaotsingul, fakti- ja bibliograafiliste andmete leidmisel ja täpsustamisel;
4) soovi korral panna ennast teaviku saamiseks järjekorda;
(2) Lugeja ja kasutaja kohustused on:
1) tagastada teavik laenutustähtaja jooksul, tähtajaks tagastamata teaviku eest võib raamatukogu nõuda viivitatud aja eest tasu 0,10 eurot iga viivitatud päeva eest ühe teaviku kohta;
2) teavitada raamatukogu esitatud andmete muutumisest ja esitada raamatukogule uued andmed;
3) mitte häirida oma käitumisega teisi lugejaid ega kahjustada raamatukogu vara;
4) täita raamatukoguhoidja korraldusi, mis tulenevad käesoleva eeskirja täitmisest või ühiskonnas aktsepteeritud hea käitumise normidest;
5) vastutada materiaalselt laenutatud teavikute säilimise ja heaperemeheliku kasutamise eest, rikutud teavikust teatada koheselt raamatukoguhoidjat;
6) teaviku rikkumise või tagastamata jätmise korral asendada või tasuda selle hind kuni kümnekordses suuruses, vöötkoodi rikkumise korral välja maksma vöötkoodi kümnekordse hinna.
7) maksata tagatist vastavalt vallavalitsuse kehtestatud korrale;
8) teatada koheselt raamatukoguhoidjale tekkinud tõrgetest arvuti töös;
9) vastutada täielikult autoriõiguse seaduses sätestatu eest;
10) hüvitada raamatukogule tekitatud materiaalne kahju, lapse tekitatud kahju hüvitab lapsevanem või eestkostja.
Tunnistatakse kehtetuks Kehtna Vallavolikogu 15.12.2009 määrus nr 3 „Rahvaraamatukogude kasutamise eeskirja kinnitamine“.

matches:
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


Eesti Vabariigi President 1992-2001 - Ametlikud teated - Otsused
Otsing otsustest:
2001. aasta otsused:
1140. Lepingute ja lepinguväliste kohustuste seadus
1139. M. Pärnoja ametist vabastamine
1138. A. Rüütlile riikliku autasu andmine
1136. Kogumispensionide seadus
1137. Seaduse "2001. aasta riigieelarve" muutmise seadus
1135. Riiklike autasude andmine
1133. M. Maasika nimetamine
1134. J. Kahni tagasikutsumine
1132. Eesti Vabariigi haridusseaduse, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse, erakooliseaduse ning koolieelse lasteasutuse seaduse muutmise seadus
1130. K. Jaani nimetamine
1131. Suursaadikute tagasikutsumine
1129. Süüdimõistetute armuandmispalvete läbivaatamine
1128. M. F. Wells'ile riikliku autasu andmine
1127. A. Tomasbergi nimetamine
1126. M. Rooste kohtuniku ametist vabastamine
1125. Vabariigi Presidendi 23. juuli 2001 otsuse nr. 1124 täiendamine
1124. Riiklike autasude andmine
1123. Raul Mälgu tagasikutsumine ja Kaja Taela nimetamine
1122. Kohtunike nimetamine
1121. ''Politseiteenistuse seaduse ja politseiseaduse muutmise seaduse'' väljakuulutamata jätmine
1113. Postiseadus
1114. Käibemaksuseadus
1115. Kutseõppeasutuse seaduse, rakenduskõrgkooli seaduse, Eesti Vabariigi haridusseaduse ja keeleseaduse muutmise seadus
1116. Riigivapi seadus
1117. Relvaseadus
1118. Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni (NR 182) ''Lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamine'' ratifitseerimise seadus
1119. Hariduses, teaduses ja muus kultuurivaldkonnas kasutatavate esemete sisseveo kokkuleppe ja selle protokolliga ühinemise seadus
1120. Kriminaalmenetluse koodeksi, Eesti Vabariigi seaduse ''''Eesti NSV kriminaalkoodeksi'' uue redaktsiooni - kriminaalkoodeksi kehtestamise kohta'', kriminaalkoodeksi, haldusõiguserikkumiste seadustiku ja maksukorralduse seaduse muutmise seadus
1112. ''Kirikute ja koguduste seaduse'' väljakuulutamata jätmine
1111. K. Hella kohtuniku ametist vabstamine
1099. Karistusseadustik
1100. Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse muutmise seadus
1101. Julgeolekukontrolli läbiviimisega seonduv kohtuniku staatuse seaduse, Eesti Panga seaduse, jälitustegevuse seaduse, kaitseväeteenistuse seaduse ja õiguskantsleri seaduse muutmise seadus
1102. Haldusmenetluse seadus
1103. Halduskohtumenetluse seadustiku muutmise seadus
1104. Haldusõiguserikkumiste seadustiku muutmise seadus
1105. Korruptsioonivastase seaduse ja kriminaalkoodeksi muutmise seadus
1106. Vabariigi Valitsuse seaduse ja Eesti Panga seaduse muutmise seadus
1107. Töötuskindlustuse seadus
1108. Maksukorralduse seaduse täiendamise seadus
1109. Vara merepääste 1989. aasta konventsiooniga ühinemise seadus
1110. ''Sotsiaalhoolekande seaduse muutmise seaduse'' väljakuulutamata jätmine
1088. Konkurentsiseadus
1089.Kriminaalmenetluse koodeksi ja haldusõiguserikkumiste seadustiku muutmise seadus
1090. Intellektuaalset omandit rikkuva kauba sisse- ja väljaveo tõkestamise seadus
1091. Intellektuaalset omandit rikkuva kauba sisse- ja väljaveo tõkestamise seadusega seonduvate seaduste muutmise seadus
1092. Äriseadustiku, pankrotiseaduse ja nendega seotud seaduste muutmise seadus
1093. Keskkonnajärelevalve seadus
1094. Keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni ratifitseerimise seadus
1095. Ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste kolmanda konverentsi otsuse III/1 "Baseli konventsiooni muutmine" ratifitseerimise seadus
1096. Isikut tõendavate dokumentide seaduse ja digitaalallkirja seaduse muutmise seadus
1097. Haldusõiguserikkumiste seadustiku muutmise seadus
1098. Jäätmeseaduse muutmise seadus
1075. Vabariigi Valitsuse seaduse § 67 täiendamise seadus
1076. Kriminaalmenetluse koodeksi, apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku ning kriminaalkoodeksi muutmise seadus
1077. Perekonnaseaduse muutmise seadus
1078. Ravimiseaduse muutmise seadus
1079. Kohtueskpertiisiseadus
1080. Kaabelleviseadus
1081. Eesti Vabariigi töölepingu seaduse muutmise seadus
1082. Haldusõiguserikkumiste seadustiku muutmise seadus
1083. Kriminaalmenetluse koodeksi, kriminaalkoodeksi, haldusõiguserikkumiste seadustiku, apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku, tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja halduskohtumenetluse seadustiku muutmise seadus
1084. Haldusõiguserikkumiste seadustiku muutmise seadus
1085. Prokuratuuriseaduse muutmise seadus
1086. Süüdimõistetute armuandmispalvete läbivaatamine
1087. Vabariigi Presidendi 2. veebruari 2001 otsuse nr. 985 täiendamine
1064. Metsaseaduse muutmise seadus
1965. Asendustäitmise ja sunniraha seadus
1066. Tervishoiuteenuste korraldamise seadus
1067. Sotsiaalmaksuseaduse muutmise seadus
1068. Kaitstavate loodusobjektide seaduse muutmise seadus
1069. Palgaseaduse muutmise seadus
1070. Alaealise mõjutusvahendiste seaduse ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seadus
1071. Autoriõiguse seaduse, Eesti Vabariigi rendiseaduse ja tarbijakaitseseaduse muutmise seadus
1072. Ranna ja kalda kaitse seaduse muutmise seadus
1073. Eesti Vabariigi valitsuse, Soome Vabariigi valitsuse ja Rootsi Kuningriigi valitsuse kokkuleppe merealapiiride kokkupuutepunkti kohta Läänemeres ratifitseerimise seadus
1074. Testamendiregistri loomise konventsiooni ratifitseerimise seadus
1058. Kohtute seaduse täiendamise seadus
1059. Erastamisseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus
1060. Maksukorralduse seaduse § 11 muutmise seadus
1061. Riigivastutuse seadus
1062. Finantsinspektsiooni seadus
1063. Finantsinspektsiooni seaduse rakendamisega seotud seaduste muutmise seadus
1057. Riiklike autasude andmine
1050. Liikluskindlustuse seadus
1051. Energiaseaduse, riigilõivuseaduse ja jäätmeseaduse muutmise seadus
1052. Vabariigi Presidendi töökorra seadus
1053. Teeseaduse muutmise seadus
1054. Eesti Vabariigi ja Euroopa Nõukogu Arengupanga vahel sõlmitud laenuraamlepingu ratifitseerimise seadus
1055. Tubakaaktsiisi seaduse ja selle rakendamisega seotud õigusaktide muutmise seadus
1056. Eesti Vabariigi valitsuse ja Tai Kuningriigi valitsuse vahelise kokkuleppe kurjategijate üleandmisest ja koostööst kriminaalkaristuste täideviimisel ratifitseerimise seadus
1043. Õiguskantsleri seaduse §-de 6 ja 44 muutmise seaduse väljakuulutamata jätmine
1044. Puhkuseseadus
1045. Asjaõigusseaduse rakendamise seaduse, veeseaduse ning planeerimis- ja ehitusseaduse muutmise seadus
1046. Mahepõllumajanduse seadus
1047. Haldusõiguserikkumiste seadustiku muutmise seadus
1048. Euroopa Ühenduste Komisjoni, kes esindab Euroopa Ühendust, ja Eesti Vabariigi vahel sõlmitud Eesti Vabariigis põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelse programmi mitmeaastase rahastuslepingu ratifitseerimise seadus
1049. Riiklike autasude andmine
1041. Vedelkütuse miinimumvaru seadus
1040. Advokatuuriseadus
1042. Rahvusvahelise mereotsingute ja -pääste 1979. aasta konventsiooni ja selle muudatustega ühinemise seadus
1038. I. Tarandi nimetamine
1039. Süüdimõistetute armuandmispalvete läbivaatamine
1031. Asjaõigusseaduse ja äriseadustiku muutmise seaduse talu mõiste määratlemiseks
1032. Rahvusvahelise laevade arestimise konventsiooni ratifitseerimise seadus
1033. Rahvusvahelise laevade arestimise konventsiooni rakendamiseks laeva asjaõigusseaduse ja tsiviilkohtumentluse seadustiku muutmise seadus
1034. Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse ning Eesti Teaduste Akadeemia seaduse muutmise seadus
1035. Riigilõivuseaduse muutmise seadus
1036. Riigihangete seaduse muutmise seadus
1037. Kaitseväeteenistuse seaduse § 224 muutmise seadus
1025. Raudteeseaduse muutmise seadus
1026. Kolmanda maareformiga seonduvate õigusaktide muutmise seadus
1027. Maa hindamise seaduse muutmise seadus
1028. Isikut tõendavate dokumentide seaduse ja rahvastikuregistri seaduse muutmise seadus
1029. Haldusõiguserikkumiste seadustiku ja kriminaalkoodeksi muutmise seadus
1030. A. Jürimäe kohtuniku ametist vabastamine
1024. Vabariigi Presidendi 12. märtsi 2001 otsuse nr. 1013 osaline muutmine
1015. Advokatuuriseaduse väljakuulutamata jätmine
1016. Riigireservi seaduse §10 1 muutmise seadus
1017. Haldusasjadega seotud dokumentide välisriikides üleandmise Euroopa konventsiooni ratifitseerimise seadus
1018. Antarktika lepinguga ühinemise seadus
1019. Lapseröövi suhtes tsiviilõiguse kohaldamise rahvusvahelise konventsiooniga ühinemise seadus
1020. Kohtuotsuse rahvusvahelise kehtivuse Euroopa konventsiooni ratifitseerimise seadus
1021. Patendivoliniku seadus
1022. Käibemaksuseaduse §-de 10, 15 ja 18 muutmise seadus
1023. Erastamisseaduse § 29 täiendamise seadus
1013. P. A. Oinonenile riikliku autasu andmine
1014. R. Lausma Luige nimetamine
1003. Telekommunikatsiooniseaduse muutmise seadus
1004. Riigipiiri seaduse ja konsulaarseaduse muutmise seadus
1005. Reklaamiseaduse muutmise seadus
1006. Laste hooldusõiguse ja laste hooldusõiguse taastamist käsitlevate otsuste tunnustamise ja täitmise Euroopa konventsiooni ratifitseerimise seadus
1007. Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi vahelise riigipiiri taastamise lepingu lisaprotokolli ratifitseerimise seadus
1008. Euroopa mitteregulaarse lennuliikluse ärilisi õigusi käsitleva mitmepoolse lepinguga ühinemise seadus
1009. Rahvatervise seaduse § 8 muutmise seadus
1010. Käibemaksuseaduse § 18 muutmise seadus
1011. Geneetliselt muundatud organismide keskkonda viimise seaduse täiendamise seadus
1012. A. Jõksi kohtuniku ametist vabastamine
997. Kohtutäituri seaduse rakendamiseks täitemenetluse seadustiku, tsiviikohtumenetluse seadustiku, kinnistusraamatuseaduse ja kohtute seaduse muutmise seadus
998. Mereteenistuse seadus
999. Kriminalkoodeksi ja haldusõiguserikkumiste seadustiku muutmise seadus
1000. Haldusõiguserikkumiste seadustiku ja kriminaalkoodeksi muutmise seadus
1001. Eesti Vabariigi seaduse "Riigikogu liikmete ametipalga, pensioni ja muude sotsiaalsete garantiide kohta" muutmise seadus
1002. Kohtunike ametist vabastamine
992. M. Altnurme kohtunikuks nimetamine
993. Ühistranspordiseaduse muutmise seadus
994. Kutseõppeasutuse seaduse § 33 lõike 3 kehtetuks tunnistamine
995. Haldusõiguserikkumiste seadustiku ja alkoholiseaduse muutmise seadus
996. Kalapüügiseaduse muutmise seadus
991. Riiklike autasude andmine
986. Eesti Vabariigi ja Ungari Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu ratifitseerimise seadus
987. Haldusõiguserikkumiste seadustiku ja maksukorralduse seaduse muutmise seadus
988. Riigi Teataja seaduse ja andmekogude seaduse muutmise seadus
989. Töö- ja puhkeaja seadus
990. A. Orava nimetamine
985. Riiklike autasude andmine
977. J. Kerdi nimetamine
978. Käibemaksuseaduse muutmise seadus
979. Välismaalaste seaduse, pagulaste seaduse, väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse ning isikut tõendavate dokumentide seaduse muutmise seadus
980. Kohtutäituri seadus
981. Vandetõlgi seadus
982. Ülikooliseaduse ja Tartu Ülikooli seaduse muutmise seadus
983. Jäätmeseaduse ja riigilõivuseaduse täiendamise seadus
984. Süüdimõistetute armuandmispalvete läbivaatamine
973. Vabariigi Valitsuse seaduse § 60 muutmise seadus
974. Julgeolekuasutuste seadus
975. Avaliku teenistuse seaduse muutmise seadus
976. Veeseaduse muutmise seadus
964. Loomakaitseseadus
965. Haldusõiguserikkumiste seadustiku muutmise seadus
966. Liiklusseadus
967. Kutseseadus
968. Kuriteoohvritele riikliku hüvitise maksmise seaduse muutmise seadus
969. Kriminaalmenetluse koodeksi ja jälitustegevuse seaduse muutmise seadus
970. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuse seaduse muutmise seadus
971. Riigilõivuseaduse muutmise seadus
972. Seadus 2001. aasta riigieelarve
2001 (178) 2000 (248) 1999 (236) 1998 (206)
tagasi | otsuste arhiiv | avalehele


text:
Otsuse jõustamise menetlused - Ungari
Täitmine on kohtuväline tsiviilmenetlus, mille kaudu riik viib sunnimeetmeid kohaldades täide kohtulahendites, notariaalaktides ja muudes seaduses ettenähtud dokumentides sätestatud kohustuste täitmise.
Täitmise määrab ja teostab kohus, notar või muu asutus või isik, eelkõige:
a) sõltumatu kohtutäitur,
b) piirkondlik kohtutäitur,
c) sõltumatu asekohtutäitur,
d) piirkondlik asekohtutäitur,
e) kohtutäituri kandidaat.
Kohtutäituri menetlus kui kohtuväline tsiviilmenetlus on kohtu omaga identne.
Täitekorralduse võib anda, kui täitmisele pööratav otsus sisaldab kohustust (karistust), on lõplik või kui on ette nähtud selle ajutine täitmine ja täitmise tähtaeg on möödunud. Kohtuliku kokkuleppe alusel võib täitekorralduse anda isegi juhul, kui heakskiitmismäärus on edasi kaevatud. See norm kehtib ka notariaalsete kokkulepete suhtes, millel on samasugused tagajärjed nagu kohtuliku kokkuleppe puhul. Täitekorralduse võib anda ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2007, millega luuakse Euroopa väiksemate nõuete menetlus, kohases menetluses tehtud kohtuotsuse alusel, isegi kui see kohtuotsus on edasi kaevatud. Täitekorraldust ei või anda maksekäsu alusel, kui seda lõplikuks muutvas klauslis on sätestatud, et asjaomasele nõude esemele ei ole sissenõude pööramine lubatud.
Elatise sissenõudmise suhtes kohaldatakse erinormi, mille kohaselt võib sissenõuet pöörata üle kuue kuu tasumata summadele, kui sissenõudja peab tõenäoliseks, et elatisvõla põhjuseks on võlgniku pahauskne käitumine, või kui nõude õigsuse kontrollimata jätmist mõjuvalt põhjendatakse. Välisriigis tehtud otsuste täitmise puhul uurib kohus ka seda, kas täitmist lubab seadus, rahvusvaheline leping, vastastikkus või ELi õigusnorm.
Täitmine võidakse määrata täitekorraldusega. Teatavatel juhtudel ei ole see ametlik otsus (vaid hoopis täiteleht või täiteklausel), kuid muudel juhtudel on see määrus. Kohus või notar annab täitekorralduse sissenõudja avalduse alusel. Täitmisavaldus tuleb esitada vajalikus arvus eksemplarides, kasutades täitekorralduse vormi. Maksekäsu menetlustes võib avalduse esitada ka elektrooniliselt. Avaldus tuleb üldjuhul esitada esimese astme kohtule või notarile. Teatavateks juhtudeks on 1994. aasta seaduses LIII kohtuliku täitmise kohta (edaspidi „kohtuliku täitmise seadus“) ette nähtud ka muud kohtualluvuse eeskirjad, nt välisriigis tehtud otsuse täitmise võib määrata võlgniku elukoha või peamise tegevuskoha või nende puudumisel täitmise esemeks oleva vara asukoha järgse pädeva piirkondliku kohtu asukoha järgne kohalik kohus. Budapestis on selleks Buda piirkonnakohus (Budai Központi Kerületi Bíróság).
Täitmisavaldus peab sisaldama teavet poolte, täidetava otsuse ja täidetava nõude kohta ning võimalikult palju teavet võlgniku sellise vara kohta, millele saab sissenõude pöörata.
Kohus või notar kontrollib avaldust viivitamata – hiljemalt 15 päeva jooksul pärast selle saamist – et kindlaks teha, kas asi tuleks edasi suunata, seda sisuliselt läbi vaatamata tagasi lükata või (v.a õigusesindajatega poolte puhul) puuduva teabe esitamise nõudega tagastada, ning võtab seejärel vajalikud meetmed. Otsus tehakse 15 päeva jooksul pärast avalduse saamist või – puuduva teabe nõudmise korral – 15 päeva jooksul pärast teabe esitamist. Kui avaldus on õigustatud, antakse täitekorraldus, ning kui ei ole, siis keeldutakse täitmisest.
Vt punkt 2.
Sunnimeetmed piiravad võlgniku rahalisi ja isiklikke õigusi. Varavastaseid meetmeid saavad kohaldada kohus ja kohtutäitur ning isikuvastaseid meetmeid saab kohaldada politsei kohtu või kohtutäituri korralduse alusel. Kõige olulisemad varavastased sunnimeetmed on järgmised:
töötasu ja muude tulude arestimine,
vallasasjade arestimine ja müük,
finantsasutuse hallatavate rahaliste vahendite arestimine ja pangakontode blokeerimine,
võlgniku kolmandate isikute vastu olevate nõuete arestimine,
kinnisasjade arestimine ja müük,
karistuste ja trahvide määramine.
Sissenõude saab pöörata järgmisele:
võlgniku töötasu, pension või muud tulud (kuigi nende suhtes kehtivad teatavad erandid);
finantsasutuse hallatavad rahalised vahendid (seaduses on füüsiliste isikute puhul ette nähtud arestimisest vabastamine teatava summa ulatuses);
vallasasjad (seaduse kohaselt arestimisest vabastatud esmatarbevahendeid, nt olulisi riietusesemeid, võlgniku leibkonnaliikmete arvule vastavaid mööbliesemeid, võlgniku haiguse raviks vajalikke ravimeid jne ei saa siiski arestida);
võlgniku nõuded kolmandate isikute vastu või võlgniku osalused äriühingutes;
kinnisasjad olenemata nende liigist ja kasutusest, nendega seotud õigustest või koormatistest ning kinnistusraamatusse kantud asjaoludest (arestimisest on siiski vabastatud kinnisasjad, mida ei saa likvideerimismenetluse käigus pidada võlgniku vara osaks).
Täitemeetmed piiravad põhimõtteliselt võlgniku õigust oma vara käsutada.
Kui sissenõue pööratakse vallasasjadele või pangakontole, siis võlgniku õigus vara käsutada lõppeb. Kui arestitud vallasasi konfiskeeritakse, võetakse see ka võlgniku valdusest ära. Kinnisasja arestimise korral võib võlgnik seda käsutada ja müüa, kuigi see jääb täiteõigusega koormatuks.
Kui võlgnik või mõni muu juures viibiv isik osutab täitetoimingute käigus füüsilist vastupanu, pöördub kohtutäitur politsei poole, kes võib vastupanu lõpetamiseks isiku suhtes sunnimeetmeid rakendada.
Igaüht, kes (jõuga) takistab kohtutäituri toiminguid, saab kriminaalvastutusele võtta. Kuriteoks peetakse ka arestitud eseme täitmisest kõrvaldamist, täitetoimingute käigus paigaldatud pitseri eemaldamist või arestitud, lukustatud või konfiskeeritud eseme hoidmiseks kasutatavasse lukustatud ruumi sissemurdmist (pitseri lahtimurdmise kuritegu).
Kohus määrab võlgnikule või täitemenetluses osalema kohustatud isikule või organisatsioonile trahvi, kui nad ei täida täitmisest tulenevaid seaduses sätestatud kohustusi või kui nende tegevus takistab täitemeetmete kohaldamist.
Meetmed kehtivad täitemenetluse õnnestumiseni või kuni kohtutäitur, kohus või seadus meetmete võtmise lõpetab. Täitemeetmete aegumistähtaeg on ette nähtud tsiviilõiguses (üldiselt viis aastat) ja hakkab kulgema lõpliku kohtulahendi tegemisest. Täitmist ei või määrata, kui avaldus on esitatud pärast aegumistähtaja möödumist, ja varasemat täitmismenetlust ei või uuesti alustada. Nii nagu nõude esitamiseks algatatud kohtumenetluse puhul katkestab aegumistähtaja mistahes täitetoiming, pärast mida hakkab aegumistähtaeg uuesti kulgema.
a. Täitelehe tagasivõtmine ja täiteklausli tühistamine. Kui täitmiseks anti korraldus täitelehe või täiteklausliga, võib lehe õiguskaitsevahendina tagasi võtta ja klausli tühistada, kui täitekorraldust ei oleks tohtinud anda. Võlgnik või sissenõudja võib taotleda täitelehe tagasivõtmist või täiteklausli tühistamist ja kohus võib selleks ka ex officio korralduse anda. Taotlus tuleb esitada täitmise määranud kohtule või notarile. Taotluse esitamiseks ei ole kehtestatud tähtaega: selle võib esitada mis tahes ajal. Kui taotlus rahuldatakse, tehakse täitelehe tagasivõtmise või täiteklausli tühistamise määrus, mille peale saab edasi kaevata.
b. Täitmismääruse peale edasikaebamine. Ametliku täitmismääruse peale võib määruskaebuse esitada võlgnik või sissenõudja. Määruskaebus tuleb esitada täitmismääruse teinud kohtule, kuid adresseerida apellatsioonikohtule. Määruskaebust on pädev hindama apellatsioonikohus. Kui täitmismäärus on sisuliselt õige, jätab apellatsioonikohus määruse muutmata, ja vastasel korral muudab seda. Menetlusnormi rikkumise tuvastamisel tühistab apellatsioonikohus määruse ja saadab asja tagasi täitmismääruse teinud kohtusse uue otsuse tegemiseks.
c. Täitekorralduse andmist keelava määruse peale edasikaebamine. Sissenõudja võib esitada täitekorralduse andmist keelava määruse peale kaebuse. Määruskaebus tuleb esitada täitmise määranud kohtule või notarile, kuid adresseerida apellatsioonikohtule. Määruskaebust on pädev hindama apellatsioonikohus. Kui täitmise kohta tehtud kohtumäärus on sisuliselt õige, jätab apellatsioonikohus määruse muutmata, ja vastasel korral muudab seda. Menetlusnormi rikkumise tuvastamisel tühistab apellatsioonikohus määruse ja saadab asja tagasi täitmise määranud kohtule või notarile uue otsuse tegemiseks.
d. Kohtutäitur võtab pärast täitekorralduse andmist omal algatusel sundtäitmismeetmeid ja kohtu luba ei ole vaja. Kohtutäituri meetmete suhtes saab kohaldada eraldi õiguskaitsevahendit – vastuväidet täitmisele. Vastuväite täitmisele võib esitada võlgnik, sissenõudja või muu huvitatud isik. Kui kohus rahuldab vastuväite, siis ta tühistab kohtutäituri ebaseaduslikud meetmed või kohtutäituri tegevusetuse korral kohustab teda tegutsema. Vastasel korral jätab kohus vastuväite rahuldamata. Vastuväide tuleb esitada kohtutäiturile.
e. Lisaks eespool nimetatud õiguskaitsevõimalustele saab täitmise ka lõpetada. Kohus teeb täitmise lõpetamise määruse sissenõudja avalduse alusel, kui lõpetamine ei riku muude isikute õigusi või kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti. Täitmine lõpetatakse näiteks ka juhul, kui võlgnik täidab kohustuse. Kohus teeb täitmise lõpetamise määruse ka juhul, kui ta on avalike dokumentide põhjal tuvastanud, et täitmisele kuuluv otsus on lõpliku otsusega tühistatud.
f. Täitemenetluses on võimalik ka see, et kolmas isik, kellel on täitmise käigus arestitud varale varalistest õigusest või muudest täitemenetluse käigus müüki takistavatest õigustest tulenev nõue, algatab vara vabastamise tagamiseks sissenõudja vastu nõudemenetluse. Kui kohus rahuldab hagiavalduse, vabastab ta asjaomase vara aresti alt.
Täitmise peatamine
Täitmise määranud kohus võib täitmise erandjuhtudel võlgniku taotlusel peatada, kui võlgnik tõendab peatamist õigustavate õiguspäraste asjaolude olemasolu ja kui võlgnikku ei ole täitemenetluse käigus eelnevalt trahvitud.
Kui see on peatamise kohta otsuse tegemisel vajalik, võib kohus pooled ära kuulata.
Kohus peab peatamist õigustavateks õiguspärasteks asjaoludeks eelkõige järgmist: nende isikute hulk, keda võlgnik on kohustatud toetama, ja tema poolt tegelikult toetatavate isikute hulk, võlgniku või tema ülalpeetavate pikaajaline või raske haigus ning täitemenetluse ajal aset leidnud ja võlgnikku mõjutanud loodusõnnetused.
Kui sissenõue pööratakse kinnisasjale, võib menetluse võlgniku taotlusel peatada ühel korral ja mitte rohkem kui kuueks kuuks.
Tasumine osamaksetena
Kohtutäitur võib, välja arvatud maksuvõlgade ja maksudega sarnaselt täidetavate avalik-õiguslike võlanõuete puhul, füüsilisest isikust võlgniku taotlusel kindlaks määrata võla osamaksetena tasumise tingimused, kui kohtutäitur on võtnud meetmeid võlgniku vara kindlakstegemiseks ja arestimiseks ning võlgnik on osa täidetavast nõudest juba tasunud. Kohtutäitur teavitab osamaksetena tasumise võimalustest ja tingimustest ka sellist võlgnikku, kellel ei ole vara, millele sissenõuet pöörata.
Kohtutäitur koostab aruande osamaksetena tasumise kava sõlmimise ja sisu kohta ja esitab selle pooltele. Sissenõudja võib 15 päeva jooksul pärast aruande kättesaamist kohtutäiturit kirjalikult teavitada, kui ta ei ole osamaksetena tasumise kava sisuga nõus, anda kava sisu ja osamaksete suuruse kohta soovitusi ja taotleda, et võlgnik annaks täitmise tagatise. Kohtutäitur võib osamaksetena tasumise kava tingimusi sissenõudja esildise põhjal järgmiselt muuta:
a) kohtutäitur võtab osamaksetena tasumise kava tagasi, kui sissenõudja ei ole elatise, töötasu või sarnaste nõuete suhtes ette nähtud osamaksetega nõus, kui eraisikust sissenõudja märgib, et osamaksetena tasumise kava seab ohtu tema elatusvahendid, või kui äriühingust sissenõudja vastu on algatatud pankroti-, likvideerimis- või täitemenetlus;
b) punktis a nimetamata juhtudel võib osamaksetena tasumise kava kehtestada kuni üheks aastaks, kui sissenõudjaks on juriidiline isik ja juriidilise isiku staatuseta ühing, ning kuni kuueks kuuks, kui sissenõudjaks on füüsiline isik;
c) kohtutäitur võib nõuda, et lisaks osamaksetena tasumise kavale tehtaks nõude suurusega proportsionaalsed osamaksed, kui sissenõudja seda oma esildises taotles.
Kohtutäitur koostab võlgnikule kuni kuuekuuse võrdsete kuumaksetega maksekava, kui võlgniku finantsasutuses hoitavate rahaliste vahendite, töötasu ja vallasasjade suhtes on võetud täitemeetmeid, kuid kogu võlga ei ole veel tagasi saadud, ning
a) varem ei ole osamaksetena tasumise kava koostatud,
b) võlgniku vastu on täitmisele pööratud rahaline nõue, mis ei ületa 500 000 forintit, või rahaline nõue, mis ei ületa 1 000 000 forintit, kuid lisaks on kinnistusraamatusse muu nõude tagatisena kantud pandiõigus võlgniku eluasemele, ning
c) nõude tasumiseks tuleks enampakkumisele panna võlgniku eluase.
Sissenõudja ei pea osamaksetena tasumise kava jaoks nõusolekut andma, kuid aruanne osamaksetena tasumise kava sõlmimise kohta tuleb edastada ka sissenõudjale.
Võlgnikult arestimise teel maha arvatud summad tuleb lisada võlgniku tasutud summa arvestusse.
Eluaseme hinnangulise väärtuse ja esimese enampakkumisele panemise saab määrata ainult juhul, kui võlgnik on jätnud osamaksed tasumata (kohtuliku täitmise seaduse § 52A ja 52B).
Täitmisõiguse aegumistähtaeg
Täitmisõiguse aegumistähtaeg lõppeb samal ajal kui täitmisele kuuluva nõude oma. Üldiselt võetakse täitmisõiguse aegumistähtaega arvesse taotluse korral, kuid seda võidakse arvestada ex officio, kui selle aluseks olnud nõude aegumistähtaega peab samuti arvesse võtma ex officio. Kui täitmisõiguse aegumistähtaega tuleb eeltoodu põhjal arvesse võtta, ei või pärast aegumistähtaja lõppu esitatud avalduse alusel täitekorraldust anda ja juba algatatud täitemenetlust ei või jätkata. Mis tahes täitmistoiming katkestab täitmisõiguse aegumistähtaja.
Täitemenetluse raames töötasust mahaarvamise aluseks olev summa on summa, mis jääb alles pärast maksude (kinnipeetavad maksud), terviskindlustus- ja pensionimaksete, erapensionifondi liikmetasude ja muude maksete mahaarvamist eraldi õigusaktide kohaselt. Üldjuhul ei tohi maha arvata rohkem kui 33 % või erandjuhtudel 50 % sellest summast.
Arestimisest on vabastatud kuupalga see osa, mis vastab vanaduspensioni alammäärale. Seda vabastust ei kohaldata siiski lapse elatise ja sünnituskulude sissenõudmisel.
Tööandja poolt töösuhte alusel makstud töötasust võib maha arvata kuni 33 %.
Mahaarvatavat osa võib suurendada kuni 50 %-ni töötaja töötasust, kui nõue on seotud järgmisega:
a) elatis;
b) töötaja töötasunõue võlgniku vastu;
c) töötaja töötasu ja sotsiaalkindlustusteenused, mis on saadud ebaseaduslikult (kohtuliku täitmise seaduse § 65 lõige 2).
Võlgniku sotsiaalkindlustuspensioni hüvitistest, ennetähtaegselt pensionile jäämise hüvitistest, tööstaažihüvitistest, balletiartistide väljateenitud aastate pensioni hüvitistest ja kaevandustöötajate üleminekutoetustest (edaspidi koos „pensionihüvitised“) võib maha arvata kuni 33 % (kohtuliku täitmise seaduse § 67 lõige 1).
Mahaarvatavat osa võib suurendada kuni 50 %-ni pensionihüvitistest, kui nõue on seotud järgmisega:
a) lapse elatis,
b) ebaseaduslikult saadud pensionihüvitis (kohtuliku täitmise seaduse § 67 lõige 2).
Tööotsijate hüvitistest (töötushüvitised, pensionieelsed töötushüvitised, tegevuskompensatsioonid) võib maha arvata kuni 33 %, kui nõuded on seotud järgmisega:
a) elatis,
b) ebaseaduslikult saadud töötushüvitis,
c) ebaseaduslikult saadud tööealise elanikkonna hüvitiste osana saadud rahalised hüvitised.
Arestimisest on vabastatud:
– riiklik hooldustoetus, sõjaohvrite rahalised hüvitised ning poliitilistel põhjustel ebaseaduslikult hukatud või vangistatud isikutele hüvitise maksmise seaduse kohane eluaegne annuiteet;
– kohaliku omavalitsuse toetus, kohaliku omavalitsuse erakorraline toetus, tööealise elanikkonna hüvitiste osana saadud rahalised hüvitised, vanaduspensionihüvitised, töötute sissetulekuhüvitised ja hooldustoetus;
– rasedus- ja sünnitushüvitised;
– indvaliidsusannuiteedid ja pimedatele makstavad isiklikud annuiteedid;
– tervisekahjustustega seotud palgalisa, ajutine palgalisa, sissetulekutoetus, ajutine sissetulekutoetus ning kaevandustöötajate tervisekahjustustega seotud annuiteet;
– seaduses kindlaksmääratud elatis, sh kohtu poolt lapsele määratud elatis, ning lastekaitse- ja laste eestkoste seadusel põhinevad lapse kaitseks ettenähtud rahalised hüvitised;
– õppetasu, eritoetus ja peretoetus, mida makstakse kasuvanematele ja mille eesmärk on toetada ajutiselt või alaliselt hoolekande alla võetud lapsi või hoolekande alt lahkunud noori;
– stipendiumid, v.a teadusalaseks täiendushariduseks mõeldud töötasulaadsed stipendiumid;
– hüvitatud posti-, välisriikides tarbitud teenuste ja töölesõidukulud;
– erikulutuste katteks mõeldud summad;
– puudetoetused (kohtuliku täitmise seaduse § 74).
Makseteenuse osutaja hallatavate rahaliste vahendite puhul, mis võlgnetakse füüsilisele isikule, võib piiranguteta arestida summat, mis ületab vanaduspensioni neljakordset alammäära, kuid sellest piirmäärast väiksema summa puhul võib arestida 50 % vanaduspensioni alammäära ja vanaduspensioni neljakordse alammäära vahest (kohtuliku täitmise seaduse § 79A lõige 2).
Seaduse kohaselt arestimisest vabastatud vara ei tohi arestida isegi võlgniku nõusolekul.
Arestimisest on vabastatud järgmised vallasasjad:
– võlgniku tööks hädavajalik vara, eelkõige hädavajalikud töövahendid, instrumendid, tehnilised, militaar- ja muud seadmed, vormiriietus, enesekaitserelvad ning transpordivahendid (v.a sõidukid);
– korrapärasteks õpinguteks hädavajalikud vahendid, eelkõige õpikud, koolitarbed ja muusikariistad;
– hädavajalikud riietusesemed: kolmed ülerõivad, üks talvemantel, üks õhem mantel, kolm paari jalatseid;
– hädavajalik voodipesu: üks kahe linaga komplekt inimese kohta;
– mööbel vastavalt võlgniku leibkonnaliikmete arvule: mitte rohkem kui kolm lauda ja kolm riidekappi vms mööblieset, üks voodi vms mööbliese ja üks tool vms mööbliese inimese kohta;
– hädavajalikud kütte- ja valgustusseadmed;
– võlgniku leibkonnale hädavajalikud köögi- ja kodutarbed ning üks külmik ja üks pesumasin,
– võlgnikule antud autasud (aurahad, medalid, aumärgid, teenetemärgid), mille kohta on olemas tõendavad dokumendid;
– võlgniku haiguse või füüsilise puude tõttu vajalikud ravimid ning meditsiini- ja tehnilised seadmed ning piiratud liikumisvõimega isiku sõiduk;
– võlgniku leibkonda kuuluvate alaealiste kasutatavad lasteasjad;
– võlgnikule ja tema leibkonnale vajalik ühe kuu toit ja kolme kuu kütus;
– kasvavad põllukultuurid, koristamata põllukultuurid ja puuviljad;
– esemed, mida ei saa likvideerimismenetluses pidada võlgniku vara osaks;
– laenatud kultuurivarade erikaitse seaduses sätestatud tunnistuses loetletud kultuurivarad erikaitse kehtivuse ajal (kohtuliku täitmise seaduse § 90 lõige 1).
Füüsilisest isikust võlgniku tööks vajaliku sõiduki arestimisel – v.a sõiduki konfiskeerimisel – piisab sõiduki registreerimistunnistuse arestimisest ja see saadetakse koos arestimisaruande ärakirjaga pädevale transpordiasutusele või kui seda asutust ei suudeta kindlaks teha, siis sõiduki registreerinud asutusele. Kui sõiduk ei ole konfiskeeritud, võib võlgnik seda kuni selle müümiseni kasutada.
Kui sõiduki hinnanguline väärtus on väiksem summast, mis on täpsustatud määruses, mille on teinud justiitsminister kokkuleppel maksupoliitika eest vastutava ministriga, on sõiduk arestimisest vabastatud.
Täitelehe tagasivõtmine ja täiteklausli tühistamine
Kui kohus rikkus täitelehe väljastamisel seadust, tuleb täiteleht tagasi võtta.
Kui kohus rikkus korraldusele täiteklausli lisamisel seadust, tuleb klausel tühistada.
Kohus võtab täitelehe tagasi või tühistab täiteklausli, kui ta leiab võlgniku taotlusel, et on täidetud tingimused:
a) täitmisest keeldumiseks määruse (EÜ) nr 805/2004 artikli 21 alusel,
b) täitmiseks keeldumiseks määruse (EÜ) nr 1896/2006 artikli 22 lõike 1 või määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 22 lõike 1 alusel või
c) täitmisest keeldumiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 4/2009 artikli 21 lõike 2 teise lõigu või määruse (EL) nr 1215/2012 artikli 46 alusel.
Täitmismääruse peale edasikaebamine
Kui kohus on teinud täitmismääruse või täitmismääruse ja avalduse erinevuse korral seda erinevust käsitleva määruse, võivad pooled esitada selle peale kaebuse. Määruskaebus ei peata täitmismääruse täitmist. Kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti, ei saa siiski astuda samme arestitud vara müügiks ja täitmise käigus saadud summat ei või sissenõudjale välja maksta.
Vastuväide täitmisele
Pooled või muud huvitatud isikud võivad esitada täitmist teostavale kohtule vastuväite kohtutäituri sellise tegevuse või tegevusetuse peale, mis rikub oluliselt täitemenetluse eeskirju või täitmisele vastuväite esitaja õigusi või seaduslikke huve. Täitemenetluse eeskirjade oluline rikkumine tähendab rikkumist, millel oli oluline mõju täitemenetluse tulemusele (kohtuliku täitmise seaduse § 217 lõige 1).
Kui vaidlustatud meede vastab õigusnõuetele või ei kujuta endast olulist rikkumist, jätab kohus vaidlustatud meetme muutmata ja vastuväite rahuldamata. Kui vaidlustatud meede kujutab endast olulist rikkumist, tühistab kohus vaidlustatud meetme tervikuna või osaliselt või – kui seadus seda lubab ja otsuse tegemiseks vajalikke asjaolusid saab tõendada – muudab täitemeedet tervikuna või osaliselt. Kui vastuväide oli seotud tegevusetusega, kohustab kohus kohtutäiturit võtmata jäetud meedet rakendama (kohtuliku täitmise seaduse § 217A lõige 5).

matches:
kohus
Kohus
Kohus
kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
§ 52
§ 65
§ 67
§ 67
§ 74
§ 79
§ 90
kohus
kohus
Kohus
kohus
§ 217
kohus
kohus
kohus
§ 217


Regulatsioon - atr
Küsimuse ja ülesande otsing
Alajaotuste nimekiri
Moodulite nimekiri
Kutseeksami kord ja muu asjakohane regulatsioon
Kutseeksami kord, vastu võetud 15.07.2011 nr 39
Kutseeksami programm, vastu võetud 07.07.2011 nr 36
Audiitortegevuse seadus, viimase redaktsiooni jõustumine 01.09.2017
Tegevusjuhendid ja õppematerjalid
Tegevusjuhend vandeaudiitori kutse taotlejale
Tegevusjuhend audiitorettevõtja tegevusloa taotlejale
Tegevusjuhend avaliku sektori ühingu siseaudiitori kutsetaseme taotlejale 2014
Tegevusjuhend avaliku sektori üksuse siseaudiitori kutsetaseme taotlejale 2014
Atesteeritud siseaudiitori kutse taotleja tegevusjuhend 2018
Siseaudiitori tegevusaruande esitamise juhend 2014
Kutsetunnistuse taotleja käsiraamat 2014
Tegevusjuhend IIA kutsetunnistuse taotleja käsiraamatu juurde
CGAP eksami õppematerjal 4. trükk
Eksami harjutusküsimused - CGAP
SA kutsetegevuse standardite moodul
Eksamiküsimuste ja ülesannete näited
Vandeaudiitori kutse taotlemiseks vajamineva kutseeksami avalduse esitamine ning eksami moodulitele registreerimine
Tulenevalt Audiitortegevuse seaduse §-st 24 peab vandeaudiitori kutse taotleja sooritama kutseeksami vandeaudiitori eriosa ning raamatupidamise eriosa. Nii vandeaudiitori eriosa kui raamatupidamise eriosa jagunevad alamosadeks ning viimased omakorda 8 erinevaks kutseeksami mooduliks. Kutseeksami sooritused võetakse eksamikorralduslikult vastu mooduli tasemel. Eksamimoodulite sooritamiseks esitab vandeaudiitori kutse taotleja audiitortegevuse portaali vahendusel kutseeksami avalduse, mille vastuvõtmise tulemusena on eksamineeritaval õigus registreeruda erinevatele eksami moodulitele. Üksikasjalisemad juhendid kutseeksami avalduse esitamiseks ning eksamitele registreerimiseks läbi audiitortegevuse portaali on toodud käesolevas juhendis.
VKS-testi mooduli toimumise aja ja koha ning muude andmete kinnitamine
Audiitortegevuse järelevalve nõukogu (AJN), tuginedes audiitortegevuse seaduse § 14 lõikele 2 ja § 171 lõikele 5, kutseeksami korra § 1 lõikele 1 ja § 18 lõikele 3, kinnitas 28. märtsil 2012. aastal oma otsusega nr 52 VKS-testi mooduli toimumise aja ja koha, elementide loendi, küsimuste arvu, küsimuste maksimaalse punktisumma, elementide summaarse ajalise kestuse ning sooritamisel kasutada lubatud abivahendite ja -materjalide loetelu ja kasutamise tingimused (vt lisa 1).
AJN otsusega nr 52 kinnitatavad VKS-testi mooduli toimumise aeg ja koht ning muud andmed avaldada alates 2012. aasta 28. märtsist audiitortegevuse portaalis üldkasutatavas arvutivõrgus.
Vande- või siseaudiitori eriosa ühe alamosana tuleb eksaminandil kirjutada essee. Teema valib eksamineeritav eksami sooritamise kohas juhuvaliku alusel ühe järgnevast:
1. Vandeaudiitori sõltumatus – koht kutsetegevuses ja selle minetamine;
2. Piiratud versus põhjendatud kindlustunne vandeaudiitori kutsetegevuses;
3. Vandeaudiitori kutsetegevus ja avalik huvi.
Essee alusel hinnatakse eksamineeritava isiksuseomaduste sobivust vande- või siseaudiitori kutsetegevuseks.
Essee kirjutamise ajaline kestus on 60 minutit.
Essee kirjutamisel peab eksamineeritav teksti sisestama MS Word vormingus faili, mis tuleb registri infosüsteemi väljale „Vastuse fail” ülesse laadida. Eksamineeritav saab vastusena salvestada 1 faili.
Arvestusala eksperdi kutseeksami eksamikomisjon sätestas alused, millest lähtutakse esseid hinnates. Esseed hinnatakse järgnevates lõigetes:
- struktuur ja loogilisus (max 5 punkti / 40-st, st 12,5%)
- stiil, keeleline korrektsus (max 5 punkti / 40-st, st 12,5 %)
- teoreetiline käsitlus (max 10 punkti / 40-st, st 25%)
- arutlemise ja näidete toomise oskus (tuua 2 näidet) (max 10 punkti / 40-st, st 25%)
- analüüs, põhjendused, järeldused (max 10 punkti / 40-st, st 25%).
IK-essee mooduli toimumise aja ja koha ning muude andmete kinnitamine
Audiitortegevuse järelevalve nõukogu (AJN), tuginedes audiitortegevuse seaduse § 14 lõikele 2, kutseeksami korra § 1 lõikele 1 ja § 4 lõikele 3, kinnitas 12. oktoobril 2011. aastal oma otsusega nr 42 IK-essee mooduli toimumise aja ja koha, elementide loendi, essee teema, elementide summaarse ajalise kestuse, sooritamisel kasutada lubatud abivahendite ja -materjalide loetelu ja kasutamise tingimused, sooritamiseks dokumentide esitamise tähtaja ning kutseeksamitasu suuruse (vt lisa 1).
AJN otsusega nr 42 kinnitatavad IK-testi mooduli toimumise aeg ja koht ning muud andmed avaldada alates 2011. aasta 12. oktoobrist audiitortegevuse portaalis üldkasutatavas arvutivõrgus.
Audiitortegevuse järelevalve nõukogu (AJN), tuginedes audiitortegevuse seaduse § 14 lõikele 2, kutseeksami korra § 1 lõikele 1 ja § 18 lõikele 3, kinnitas 2. augustil 2011. aastal oma otsusega nr 36 VKS-testi mooduli toimumise aja ja koha, elementide loendi, küsimuste arvu, küsimuste maksimaalse punktisumma, elementide summaarse ajalise kestuse ning sooritamisel kasutada lubatud abivahendite ja -materjalide loetelu ja kasutamise tingimused (vt lisa 1).
AJN otsusega nr 36 kinnitatavad VKS-testi mooduli toimumise aeg ja koht ning muud andmed avaldada alates 2011. aasta 2. augustist audiitortegevuse portaalis üldkasutatavas arvutivõrgus.
Kutseeksami alustamine, sooritamine ja lõpetamine
Käesolev juhend on koostatud, et anda eksamineeritavatele üksikasjalised juhtnöörid arvestusala eksperdi kutseeksami (edaspidi kutseeksam) alustamiseks, sooritamiseks ja lõpetamiseks audiitortegevuse portaali kutseeksami moodulis. Käesolevas juhendis toodu eiramine võib põhjustada eksami soorituse ebaõnnestumise tehnilistel põhjustel. Kutseeksami soorituste reaalajas jälgimiseks ja salvestamiseks kasutatakse tehnilisi vahendeid.
Kutseeksami sooritamiseks ettevalmistatud arvutisse sisselogimiseks on vajalik kasutajanime ja salasõna teadmine. Audiitortegevuse portaali sisselogimiseks on vajalik kehtivate sertifikaatidega isikutunnistuse (st ID-kaart) olemasolu ja PIN 1 teadmine.
Tehniliselt edukaks kutseeksami sooritamiseks on vajalik:
a) logida sisse kutseeksami sooritamiseks ettevalmistatud arvutisse;
b) logida sisse audiitortegevuse portaali;
c) alustada õigeaegselt kutseeksamit;
d) kutseeksami lõppedes logida välja audiitortegevuse portaalist ja arvutist.
Registreerumine vandeaudiitori eriosa VKS-testile
Audiitortegevuse portaali sisselogimiseks ja registreerumiseks on vajalik kehtivate sertifikaatidega isikutunnistus (st ID-kaart) ning PIN 1 ja PIN 2 teadmine. VKS-testile on võimalik registreeruda audiitortegevuse portaali kutseeksami moodulis.
Registreerumiseks on vajalik:
a) vormistada vastav avaldus;
b) valida VKS-testi mooduli sooritamiseks aeg ja koht.
Registreerumise hõlbustamiseks leiad üksikasjalikud juhtnöörid tegevusjuhendist.
Vorm avalduse esitamiseks on leitav eksamimooduli menüüpunktist TAB Minu asjad Kutseeksam/ Kutseeksami avaldus. VKS-testi tegemiseks esitatava avalduse alajaotusesse Nõutavad tõendavad dokumendid (vastavalt audiitortegevuse seadusele) on vajalik ülesse laadida fail:
a) milles kinnitatakse, et VKS-testi tegemiseks esitatakse avaldus esimest või teist korda, mistõttu toimub VKS-testi vastuvõtmine tasuta;
b) maksekorralduse koopiaga, kui avaldus VKS-testi tegemiseks esitatakse kolmandat või enamat korda.
Avaldusega koos esitatav fail, mis on vajalik avalduse juurde ülesse laadida, kui VKS-testi vastuvõtmine toimub tasuta, on allalaadimiseks kättesaadav siit või siit. Üldjuhul vaadatakse avaldused läbi ja võetakse vastu 24 tunni jooksul arvates avalduse esitamisest (kinnitamisest).
VKS-testi mooduli sooritamiseks on aeg ja koht võimalik pärast avalduse esitamist ja vastuvõtmist valida järgmisest eksamimooduli menüüpunktist TAB Minu asjad Kutseeksam/ Eksamile registreerumine.
Kutseeksami mooduli registreeringu tühistamine
Olukorras, kui vandeaudiitor on registreerunud kutseeksami moodulile, kuid ta ei saa töövõimetuse tõttu osaleda eksami sooritamisel sellel ajal ja kohas, kuhu ta registreerus, on vajalik esitada taotlus registreeringu tühistamiseks. Registreeringu tühistamiseks tuleb taotlus esitada eksamikomisjonile hiljemalt 2 päeva enne selle kutseeksami mooduli algusaega, millele registreerumist soovitakse tühistada. Digitaalselt allkirjastatud taotlus registreeringu tühistamiseks tuleb esitada e-kirjaga aadressile eksamikomisjon@fin.ee. Taotluses tuleb ära näidata registreeringu tühistamise aluseks olev asjaolu. Taotluse juurde tuleb lisada koopia töövõimetuslehest.
Muudel asjaoludel esitatud taotlused vaatab eksamikomisjon läbi ja teeb otsuse vastavalt kutseeksami korras ja muudes õigusaktides sätestatule.
Vandeaudiitor, kes on registreerunud kutseeksami moodulile, kuid kes ei osale kutseeksami mooduli sooritamisel sellel ajal ja kohas, kuhu ta registreerus ja kes ei ole registreeringu tühistamiseks esitanud taotlust eksamikomisjonile hiljemalt 2 päeva enne kutseeksami mooduli algusaega, kantakse eksamikomisjoni poolt eksamiprotokolli koos mitteosalemisest johtuva tulemuse (0 punkti) äranäitamisega.
Kutseeksami korra § 15 lõike 2 kohaselt hõlmab kutseeksami vastuvõtmine muu hulgas kutseeksami tehnilist korraldust, eksamineeritavate isikusamasuse tuvastamist, mooduli sooritamise juures viibimist, kutseeksamil kehtiva regulatsiooni täitmise jälgimist, kutseeksami soorituste hindamist ja hinnangute kandmist registri infosüsteemi, kutseeksami korra § 9 lõikes 8 nimetatud kommentaaride menetlemist, eksamikomisjoni pädevusse jäävate küsimuste otsustamist ning kutseeksami protokolli vormistamist ja kinnitamist.
Lähtudes eespool toodust, arvatakse muu hulgas eksamikomisjoni poolt eksamiprotokolli kantud mitteosalemisest johtuv tulemus (0 punkti) VKS-testi vastuvõtmiseks.
Kutseeksami küsimused ja näidisvastused
Audiitortegevuse järelevalve nõukogu (AJN) kinnitas 27. juulil 2011. aastal oma otsusega nr 35 AudS § 115 lõige 3 punkti 10 kohaselt Audiitorkogu juhatuse poolt järelevalvenõukogule esitatud kutseeksami küsimused ja näidisvastused.
AJN otsusega nr 35 kinnitatud kutseeksami küsimused ja näidisvastused avaldatakse alates 2011. aasta 27. juulist audiitortegevuse portaalis üldkasutatavas arvutivõrgus.
AJNi 27. juuli 2011. aasta otsuse nr 35 lisa 1
Vandeaudiitori eriosa vandeaudiitori kutsetegevuse standardite alamosa kutseeksami ja VKS-testi küsimused ja näidisvastused. Käesolevas lisas on 538 küsimust ning 269 vastust, mis on avalikkusele kättesaadavad ja 269 vastust, mis ei ole avalikkusele kättesaadavad. Käesolevas lisas on küsimused ja vastused järgmise 44 allika kohta: Eetikakoodeks (EE), ISQC (EE) 1, ISA (EE) 200, ISA (EE) 210, ISA (EE) 220, ISA (EE) 230, ISA (EE) 240, ISA (EE) 250, ISA (EE) 260, ISA (EE) 265, ISA (EE) 300, ISA (EE) 315, ISA (EE) 320, ISA (EE) 330, ISA (EE) 402, ISA (EE) 450, ISA (EE) 500, ISA (EE) 501, ISA (EE) 505, ISA (EE) 510, ISA (EE) 520, ISA (EE) 530, ISA (EE) 540, ISA (EE) 550, ISA (EE) 560, ISA (EE) 570, ISA (EE) 580, ISA (EE) 600, ISA (EE) 610, ISA (EE) 620, ISA (EE) 700, ISA (EE) 705, ISA (EE) 706, ISA (EE) 710, ISA (EE) 720, ISA (EE) 800, ISA (EE) 805, ISA (EE) 810, ISRE (EE) 2400, ISRE (EE) 2410, ISAE (EE) 3000, ISAE (EE) 3400, ISRS (EE) 4400, ISRS (EE) 4410.


text:
Eelotsusetaotlus – Ühine käibemaksusüsteem – Direktiiv 2006/112/EÜ – Artiklid 90 ja 273 – Võlgniku poolt sellise summa täielikult või osaliselt tasumata jätmine, mis maksukohustuslasele võlgnetakse käibemaksuga maksustatava tehingu eest – Maksustatav summa – Vähendamine – Neutraalse maksustamise ja proportsionaalsuse põhimõte
Kohtuasjas C‑127/18,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Nejvyšší správní soudi (Tšehhi Vabariigi kõrgeim halduskohus) 18. jaanuari 2018. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 16. veebruaril 2018, menetluses
A‑PACK CZ s. r. o.
koosseisus: koja president J.‑C. Bonichot (ettekandja), kohtunikud C. Toader, A. Rosas, L. Bay Larsen ja M. Safjan,
kohtusekretär: osakonna juhataja M. Aleksejev,
arvestades kirjalikku menetlust ja 9. jaanuari 2019. aasta kohtuistungil esitatut,
– A‑PACK CZ s. r. o., esindajad: advokát R. Cholenský ja advokát F. Hejl,
– Odvolací finanční ředitelství, esindaja: T. Rozehnal,
– Tšehhi valitsus, esindajad: M. Smolek, J. Vláčil ja O. Serdula,
– Poola valitsus, esindajad: B. Majczyna ja A. Kramarczyk‑Szaładzińska,
– Euroopa Komisjon, esindajad: M. Salyková, J. Jokubauskaitė ja R. Lyal,
1 Eelotsusetaotluses palutakse tõlgendada neutraalse maksustamise ja proportsionaalsuse põhimõtet ning nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (ELT 2006, L 347, lk 1) artiklit 90.
2 Taotlus on esitatud A‑PACK CZ s. r. o. ja Odvolací finanční ředitelství (maksuvaidluste komisjon, Tšehhi Vabariik) vahelises kohtuvaidluses seoses viimase keeldumisega korrigeerida A‑PACK CZ s.r.o. käibemaksusummat, mis tuleb tasuda rahuldamata nõuetelt, mis võlgniku maksejõuetuse tõttu loetakse lootusetuks.
3 Direktiivi 2006/112 artiklis 73 on sätestatud:
„Artiklites 74–77 nimetamata kaubatarnete ja teenuste osutamise puhul on maksustatavaks väärtuseks kõik tasuna käsitatav, mille tarnija või teenuse osutaja soetajalt, teenuse saajalt või kolmandalt isikult nimetatud tehingute eest on saanud või saab, kaasa arvatud nimetatud tehingute hinnaga otseselt seotud toetused.“
4 Selle direktiivi artikkel 90 on sõnastatud järgmiselt:
„1. Tühistamise, taganemise, ülesütlemise või osalise või täieliku mittetasumise korral või juhul, kui hinda alandatakse pärast tarne toimumist, vähendatakse maksustatavat väärtust sellele vastavalt ning liikmesriikide poolt kindlaksmääratud tingimustel.
2. Täieliku või osalise mittetasumise korral võivad liikmesriigid lõikest 1 erandi teha.“
5 Selle direktiivi artiklis 273 on ette nähtud:
„ Liikmesriigid võivad maksukohustuslaste riigisiseste ja liikmesriikidevaheliste tehingute võrdse kohtlemise põhimõtet järgides kehtestada käibemaksu nõuetekohaseks kogumiseks ning maksudest kõrvalehoidumise ärahoidmiseks vajalikuks peetavaid muid kohustusi, tingimusel et sellised kohustused ei too liikmesriikidevahelises kaubanduses kaasa formaalsusi piiriületamisel.
Esimeses lõigus sisalduvat võimalust ei või kasutada selleks, et kehtestada täiendavaid arvetega seotud kohustusi lisaks 3. peatükis sätestatud kohustustele.“
6 Nõuete puhul võlgnike vastu, kelle suhtes toimub maksejõuetusmenetlus, viidi maksusumma korrigeerimise õigus käibemaksuseadusesse nr 235/2004 sisse seadusega nr 47/2011 (edaspidi „käibemaksuseadus“), mille seletuskirjas on märgitud:
„Tegemist on uue võimaluse loomisega parandada käibemaksusummat nõuete puhul selliste võlgnike (ostjate) vastu, kelle suhtes toimub maksejõuetusmenetlus, ning see on tingitud majandusliku olukorra negatiivsest arengust. Käesolev ettepanek reageerib aktiivselt praegusele majanduslikule olukorrale ning kujutab endast kriisi vastu võitlemise vahendit, mille eesmärk on aidata ettevõtjaid, kelle rahavoog on vähenenud lootusetute nõuete tõttu maksejõuetute ettevõtjate vastu.
Ülemaailmse finantskriisi tagajärjel on üha rohkem ettevõtjaid, kes kelle suhtes toimub maksejõuetusmenetlus ning kes ei suuda täita kohustusi võlausaldajate (tarnijate) ees. Palju tarnijaid (võlausaldajaid) ei suuda enam sisse nõuda kõiki nõudeid, mis neil on omandajate (võlgnike) vastu. See asjaolu mõjutab negatiivselt ende ettevõtjate majanduslikku olukorda, kes seni olid „elujõulised“.
Selle sätte alusel saab võlausaldaja (tarnija) seega õiguse korrigeerida käibemaksusummat, kui ostja (võlgnik) ei ole talle tasunud tarnitud kauba või osutatud teenuse eest ning kui maksejõuetuskohus algatab ostja suhtes maksejõuetusmenetluse. […]
Säte on täielikult kooskõlas [direktiivi 2006/112] artiklitega 90 ja 185. Sarnane regulatsioon kehtib vähemalt Euroopa Liidu 12 liikmesriigis. Seda korda kohaldatakse erineval kujul järgmistes liikmesriikides: Belgia, Luksemburg, Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Portugal, Iirimaa, Austria, Itaalia, Kreeka, Läti ja Ühendkuningriik.“
7 Käibemaksuseaduse § 44 lõikes 3, mis puudutab käibemaksusumma korrigeerimist seoses nõuetega võlgnike vastu, kelle suhtes toimub maksejõuetusmenetlus, on sätestatud:
„Võlausaldaja võib korrigeerida käibemaksusummat kõige varem sellel maksuaastal, mil on lõikes 1 kindlaks määratud tingimused täidetud. Ta ei või summat korrigeerida […] juhul, kui võlgnik on lakanud olemast maksukohustuslane.“
8 A‑PACK CZ on Tšehhi äriühingust käibemaksukohustuslane, kelle kliendiks oleva äriühingu Delpharmea Nutraceuticals, a.s‑i suhtes algatati 27. mail 2009 maksejõuetusmenetlus.
9 2011. aasta maksuaasta neljanda kvartali maksudeklaratsioonis taotles A‑PACK CZ 539 822 Tšehhi krooni (CZK) (ligikaudu 21 000 eurot) suuruse summa tagastamist, korrigeerides nimelt käibemaksusummat selle äriühingu rahuldamata nõuete tõttu, mis olid tekkinud ajavahemikus alates 30. oktoobrist 2008 kuni 2. veebruarini 2009 tarnitud kauba ja osutatud teenuste eest.
10 Finanční úřad pro Prahu 9 (Praha 9. maksukeskus, Tšehhi Vabariik) 17. aprilli 2012. aasta otsusega vähendati A‑PACK CZ nõutud summat 41 211 kroonini (ligikaudu 1600 eurot) põhjusel, et käibemaksuseaduse § 44 lõike 3 kohaselt ei ole võimalik korrigeerida maksusummat, kui võlgnik lakkab olemast maksukohustuslane, nagu see juhtus Delpharmea Nutraceuticalsi puhul alates 3. novembrist 2011.
11 A‑PACK CZ esitas selle otsuse peale halduskaebuse maksuvaidluste komisjonile, kes jättis kaebuse rahuldamata.
12 A‑Pack CZ palus Městský soud v Prazel (Praha linnakohus, Tšehhi Vabariik) kaebuse rahuldamata jätmise otsus tühistada, kuid kohus jättis nõude rahuldamata.
13 Neil asjaoludel pöördus A‑Pack CZ eelotsusetaotluse esitanud kohtusse, mis on Nejvyšší správní soud (Tšehhi Vabariigi kõrgeim halduskohus), kassatsioonkaebusega viimati nimetatud rahuldamata jätmise otsuse peale. Ta väidab, et käibemaksuseaduse § 44 lõikes 3 ette nähtud tingimus võlgnikust maksukohustuslase seisundi kohta ei ole vastuolus mitte üksnes direktiivi 2006/112 artikliga 90, vaid kujutab endast ka keelatud riigiabi.
14 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et A‑Pack CZ argumentidega riigiabi esinemise kohta ei saa nõustuda. Seevastu on käibemaksuseaduse § 44 lõikes 3 sätestatud tingimus, mis puudutab võlgnikust maksukohustuslase seisundi säilitamist, kohtu arvates vastuolus direktiivi 2006/112 artikliga 90, kuna see võib muuta võlausaldajast maksukohustuslase maksustatava summa korrigeerimise võimatuks, ilma et see oleks põhjendatud ebakindlusega selles suhtes, kas tasu jäetakse lõplikult maksmata.
15 Neil asjaoludel otsustas Nejvyšší správní soud (kõrgeim halduskohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas [direktiivi 2006/112] artikli 90 lõiget 2 saab neutraalse maksustamise põhimõtet ja proportsionaalsuse põhimõtet arvestades tõlgendada nii, et see võimaldab liikmesriikidel kehtestada erandtingimusi, millega teatavatel juhtudel välistatakse maksustatava summa vähendamine juhul, kui hind jääb täielikult või osaliselt tasumata?
2. Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav: kas liikmesriigi õigusnorm on vastuolus [direktiivi 2006/112] artikli 90 eesmärgiga, kui see ei võimalda käibemaksukohustuslasel käibemaksusummat korrigeerida, kui tal tekkis kohustus deklareerida maks, kuna ta tarnis maksustatava kauba või osutas maksustatava teenuse teisele maksukohustuslasele, kes selle eest ei tasunud või tasus vaid osaliselt ning hiljem lakkas olemast maksukohustuslane?“
16 Oma kahe küsimusega, mida tuleb analüüsida koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2006/112 artiklit 90 koostoimes neutraalse maksustamise ja proportsionaalsuse põhimõttega tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugune liikmesriigi õigusnorm, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja milles on ette nähtud, et maksukohustuslane ei või käibemaksuga maksustatavat summat korrigeerida juhul, kui võlgnik jätab maksustatava tehingu eest võlgnetava summa täielikult või osaliselt tasumata ning lakkab hiljem olemast käibemaksukohustuslane.
17 Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast selgub, et direktiivi 2006/112 artikli 90 lõige 1, mis käsitleb tühistamise, taganemise, ülesütlemise, täieliku või osalise mittetasumise või hinna alandamise juhtumeid pärast tehingu toimumist, kohustab liikmesriike vähendama maksustatavat summat ja seega ka maksukohustuslastel tasumisele kuuluvat käibemaksusummat iga kord, kui pärast tehingu tegemist ei ole maksukohustuslane selle eest osaliselt või täielikult tasu saanud. See säte on direktiivi 2006/112 aluspõhimõtte väljendus, mille kohaselt koosneb maksustatav summa tegelikult saadud tasust ning millest tuleneb, et maksuhaldur ei saa käibemaksuna koguda suuremat summat, kui maksukohustuslane sai (vt eelkõige 6. detsembri 2018. aasta kohtuotsus Tratave, C‑672/17, EU:C:2018:989, punkt 29 ja seal viidatud kohtupraktika).
18 Mõistagi on liikmesriigil selle direktiivi artikli 90 lõike 2 alusel võimalik teha erand sellest normist, kui tasu tehingu eest jäetakse täielikult või osaliselt maksmata.
19 Siiski, nagu Euroopa Kohus on juba tõdenud, on kõnealune võimalus erandi tegemiseks, kui tasu jäetakse täielikult või osaliselt maksmata, rajatud ideele, et tasu mittemaksmist võib teatavatel asjaoludel ja tulenevalt asjaomases liikmesriigis kehtivast õiguslikust olukorrast olla keeruline kindlaks teha või see võib olla üksnes ajutine (vt selle kohta 3. juuli 1997. aasta kohtuotsus Goldsmiths, C‑330/95, EU:C:1997:339, punkt 18; 23. novembri 2017. aasta kohtuotsus Di Maura, C‑246/16, EU:C:2017:887, punkt 17, ja 22. veebruari 2018. aasta kohtuotsus T‑2, C‑396/16, EU:C:2018:109, punkt 37).
20 Seega peab erandi tegemise võimaluse kasutamine olema põhjendatud, et liikmesriikide rakendusmeetmed ei nurjaks maksude ühtlustamise eesmärki, mida direktiiviga 2006/112 taotletakse (vt selle kohta 3. juuli 1997. aasta kohtuotsus Goldsmiths, C‑330/95, EU:C:1997:339, punkt 18; 23. novembri 2017. aasta kohtuotsus Di Maura, C‑246/16, EU:C:2017:887, punkt 18, ja 22. veebruari 2018. aasta kohtuotsus T‑2, C‑396/16, EU:C:2018:109, punkt 38), ning et selle direktiiviga ei saa lubada liikmesriikidel lihtsalt välistada käibemaksuga maksustatava summa vähendamist, kui tasu on jäetud maksmata (vt selle kohta 23. novembri 2017. aasta kohtuotsus Di Maura, C‑246/16, EU:C:2017:887, punktid 20 ja 21).
21 Seda järeldust kinnitab direktiivi 2006/112 artikli 90 lõike 2 teleoloogiline tõlgendus. Nimelt, kuigi on oluline, et liikmesriigid saaksid tõrjuda ebakindlust selles suhtes, kas tasu jäetakse maksmata või kas maksmata jätmine on lõplik, ei saa erandi tegemise võimalus minna sellest ebakindlusest kaugemale ja seda eelkõige küsimuses, kas maksustatava summa vähendamist võib tasu maksmata jätmise korral mitte toimuda (23. novembri 2017. aasta kohtuotsus Di Maura, C‑246/16, EU:C:2017:887, punkt 22, ja 22. veebruari 2018. aasta kohtuotsus T‑2, C‑396/16, EU:C:2018:109, punkt 40).
22 Lisaks, kui möönda, et liikmesriikidel on võimalik käibemaksuga maksustatava summa vähendamist täielikult välistada, siis läheb see vastuollu neutraalse käibemaksu põhimõttega, millest tuleneb eelkõige, et ettevõtja riigi maksukogujana peab olema kogu tema majandustegevuse raames tasumisele kuuluva või tasutud käibemaksu koormast täielikult vabastatud, kui tegevus ise on käibemaksuga maksustatav (vt selle kohta 23. novembri 2017. aasta kohtuotsus Di Maura, C‑246/16, EU:C:2017:887, punkt 23).
23 Käesoleval juhul ei saa selline nõue, nagu on põhikohtuasjas kõne all oleva riigisisese õigusaktiga ette nähtud ja millega seatakse käibemaksuga maksustatava summa korrigeerimine sõltuvusse asjaolust, et võlgnik ei ole lakanud olemast käibemaksukohustuslane, olla põhjendatud vajadusega arvesse võtta ebakindlust selles suhtes, kas tasu jäetakse lõplikult maksmata.
24 Nagu lisaks Euroopa Komisjon sisuliselt oma kirjalikes seisukohtades märgib, kujutab asjaolu, et võlgnik lakkab maksejõuetusmenetluses olemast maksukohustuslane, pigem vastupidi endast asjaolu, mis kinnitab, et tasu jäetakse lõplikult maksmata.
25 Mis puudutab küsimust, kas – nagu kinnitab Tšehhi valitsus oma kirjalikes seisukohtades, viidates muu hulgas 26. jaanuari 2012. aasta kohtuotsuse Kraft Foods Polska (C‑588/10, EU:C:2012:40) punktile 33 – sellist nõuet võib siiski lugeda kokkusobivaks direktiivi 2006/112 artikli 90 lõikega 2, kuna nõudega järgitakse eesmärke tagada käibemaksu nõuetekohane kogumine ning vältida maksukahju saamise ohtu, siis tuleb märkida, et sedalaadi eesmärgid ei võimalda minna vastuollu kõnealuse sätte eesmärgi ja ülesehitusega ega põhjendada selle direktiivi artikli 90 lõikest 1 kõrvalekaldumist muudel põhjustel kui need, mis puudutavad ebakindlust selles suhtes, kas tasu jäetakse maksmata või kas maksmata jätmine on lõplik.
26 Lisaks, kuigi direktiivi 2006/112 artikliga 273, millele samuti viitab Tšehhi Vabariik oma tõlgenduse põhjendamisel, võimaldatakse liikmesriikidel ette näha kohustused, mida nad peavad vajalikuks käibemaksu nõuetekohase kogumise tagamiseks ning maksupettuste ärahoidmiseks, siis selgub Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast, et sedalaadi meetmed võivad üldjuhul kalduda maksustatavat summat reguleerivate normide järgimisest kõrvale üksnes piirides, mis on rangelt vajalikud selle konkreetse eesmärgi saavutamiseks, kuna need meetmed peavad võimalikult vähe mõjutama direktiivis 2006/112 sätestatud eesmärke ja põhimõtteid ning nende meetmete kasutamine ei tohi seada kahtluse alla käibemaksu neutraalsust (vt selle kohta 6. detsembri 2018. aasta kohtuotsus Tratave, C‑672/17, EU:C:2018:989, punkt 33 ja seal viidatud kohtupraktika), mis on üks liidu õigusega vastavas valdkonnas kehtestatud ühtse käibemaksusüsteemi aluspõhimõtteid.
27 Käesoleval juhul ei selgu Euroopa Kohtule esitatud toimikumaterjalidest, et see, kui niisugune maksukohustuslasest võlausaldaja nagu A‑Pack CZ võib vähendada käibemaksuga maksustatavat summat, kui ta on sattunud olukorda, kus maksejõuetu võlgnik ei tasu oma võlgnevust ning on vahepeal lakanud olemast maksukohustuslane, kujutab endast maksupettuse või maksude tasumisest kõrvalehoidumise erilist ohtu. Lisaks väljub asjaolu, kui välistatakse mis tahes võimalus sel juhul vähendada kõnealust maksustatavat summat ning pannakse niisugusele maksukohustuslasest võlausaldajale käibemaksukoormus summas, mida ta ei kogunud oma majandustegevuse käigus, igal juhul piiridest, mis on direktiivi 2006/112 artiklis 273 nimetatud eesmärkide saavutamiseks rangelt vajalik.
28 Eespool toodut arvesse võttes tuleb esitatud küsimustele vastata, et direktiivi 2006/112 artiklit 90 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus selline liikmesriigi õigusnorm, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja milles on ette nähtud, et maksukohustuslane ei või käibemaksuga maksustatavat summat korrigeerida juhul, kui võlgnik jätab maksustatava tehingu eest võlgnetava summa täielikult või osaliselt tasumata ning lakkab hiljem olemast käibemaksukohustuslane.
Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artiklit 90 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus selline liikmesriigi õigusnorm, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja milles on ette nähtud, et maksukohustuslane ei või käibemaksuga maksustatavat summat korrigeerida juhul, kui võlgnik jätab maksustatava tehingu eest võlgnetava summa täielikult või osaliselt tasumata ning lakkab hiljem olemast käibemaksukohustuslane.

matches:
§ 44
§ 44
kohus
§ 44
kohus
§ 44
kohus
Kohus


Toimepidevuse riskianalüüsi koostamise juhend – Riigi Teataja
Toimepidevuse riskianalüüsi koostamise juhend
Toimepidevuse riskianalüüsi koostamise juhend - sisukord
§ 3 Riskianalüüsi koostamise korraldus
§ 4 Riskianalüüsi koostamine
§ 5 Elutähtsa teenuse kirjeldamine
§ 6 Elutähtsa teenuse osutamise kriitiliste tegevuste väljaselgitamine
§ 7 Kriitiliste tegevuste ressursside määratlemine
§ 8 Kriitiliste tegevuste katkestuste tagajärgede hindamine
§ 9 Kriitiliste tegevuste katkestusi põhjustavate ohtude kirjeldamine
§ 10 Katkestuste esinemise tõenäosuse hindamine
§ 11 Riskimaatriksi koostamine
§ 12 Riskianalüüsi järelhindamine
§ 13 Määruse paragrahvi 3 lõike 2 rakendussätted
RT I 2010, 33, 179
Vastu võetud 08.06.2010 nr 16
Määrus kehtestatakse «Hädaolukorra seaduse» § 38 lõike 5 alusel.
Käesolev määrus reguleerib elutähtsa teenuse osutaja poolt osutatava elutähtsa teenuse toimepidevuse riskianalüüsi (edaspidi riskianalüüs) koostamise korraldust.
1) elutähtis teenus – teenus, mis on hädavajalik eluliselt tähtsate ühiskondlike toimingute, tervishoiu, turvalisuse, julgeoleku ning inimeste majandusliku ja sotsiaalse heaolu korraldamiseks;
2) elutähtsa teenuse osutamise kriitilised tegevused – tegevused, mille katkestused ohustavad tõsiselt asutuse või ettevõtte võimekust osutada elutähtsat teenust ning takistab asutuse või ettevõtte sõnastatud eesmärkide saavutamist teenuse osutamisel;
3) katkestus – negatiivne kõrvalekalle teenuse eesmärgi- ning plaanipärasel osutamisel, mis on põhjustatud kas prognoositavast (nt streik) või ootamatust (elektrikatkestus, torm) sündmusest;
4) oht – sündmus või asjaolu, mis võib põhjustada katkestust;
5) risk – hinnang asjaoludele, mis võivad takistada asutuse või ettevõtte võimekust osutada elutähtsat teenust tähtajaliselt, ettenähtud kvaliteediga või planeeritud mahus;
6) riskianalüüsi juhend – rahvusvaheliselt tunnustust leidnud soovitused või standard, mille alusel saab läbi viia ettevõtte või asutuse teenuse osutamise riskide analüüsi;
7) riskimaatriks – maatriks elutähtsa teenuse kriitilise tegevuse katkemise tagajärgedest ning tõenäosusest, mille alusel määratakse riskiklass;
8) riskiklass – elutähtsa teenuse katkestuse tähtsuse sõnaline kirjeldus, mis sõltub katkestuse tõenäosusest ja selle raskusastmest ning mille abil järjestatakse riskid;
9) maksimaalne katkestuse lubatud kestus – kriitilise tegevuse katkemise periood, mille möödumisel pole juriidiline isik või asutus võimeline osutama elutähtsat teenust seadustes või nende alusel kehtestatud õigusaktides või lepingutes sätestatud tingimustel;
10) nõutav taasteaeg – teenuse osutaja poolt määratud aeg kriitilise tegevuse jätkamiseks ja taastamiseks.
§ 3. Riskianalüüsi koostamise korraldus
(1) Elutähtsa teenuse osutaja koostab riskianalüüsi tema poolt osutatavate elutähtsate teenuste toimepidevuse kohta, mis on nimetatud «Hädaolukorra seaduse» § 34 lõigetes 2–9.
(2) Riskianalüüsi koostanud asutus või isik esitab riskianalüüsi elutähtsa teenuse toimepidevust korraldavale asutusele või elutähtsat teenust korraldava asutuse määratud allasutusele iga aasta 1. detsembriks. Kui riskianalüüsis pole aasta jooksul muudatusi toimunud, siis teavitab asutus või isik elutähtsa teenuse toimepidevust korraldavat asutust muudatuste puudumisest.
§ 4. Riskianalüüsi koostamine
(1) Riskianalüüs koosneb järgmistest osadest:
1) sisukorrast ja riskianalüüsi koostanud isikute loetelust;
2) analüütilisest osast;
3) analüüsi tegemiseks koostatud vajalikest tabelitest ja joonistest;
4) riskimaatriksist;
5) riskianalüüsi kokkuvõttest.
(2) Riskianalüüsi koostamise etapid on:
1) elutähtsa teenuse kirjeldamine;
2) elutähtsa teenuse osutamise kriitiliste tegevuste väljaselgitamine;
3) kriitiliste tegevuste ressursside määratlemine;
4) kriitiliste tegevuste katkestuste tagajärgede hindamine;
5) kriitilisi tegevuste katkestusi põhjustavate ohtude kirjeldamine;
6) kriitilisi tegevuste katkestuste esinemise tõenäosuse hindamine;
7) riskimaatriksi koostamine.
(3) Elutähtsa teenuse osutaja võib kooskõlastatult elutähtsa teenuse korraldajaga sõltuvalt teenuse osutamise eripäradest kasutada riskianalüüsi koostamise etappide läbimiseks käesolevast juhendist erinevat rahvusvaheliselt kasutusel olevat riskianalüüsi koostamise juhendit.
§ 5. Elutähtsa teenuse kirjeldamine
(1) Elutähtsa teenuse osutaja sõnastab elutähtsa teenuse osutamise eesmärgi ja toob välja seadustes ja nende alusel kehtestatud õigusaktides ning lepingutes sätestatud kohustused teenuse osutamisel.
(2) Elutähtsa teenuse osutaja hindab elutähtsa teenuse kirjeldamisel, kui suur osa tema poolt osutatavast elutähtsa teenuse mahust osutatakse teiste elutähtsate teenuste osutajate poolt ja kui suur osa partnerite poolt, kes ei ole elutähtsa teenuse osutajad.
§ 6. Elutähtsa teenuse osutamise kriitiliste tegevuste väljaselgitamine
(1) Elutähtsa teenuse osutaja selgitab välja need kriitilised tegevused, mis on vajalikud elutähtsa teenuse toimepidevuseks.
(2) Elutähtsa teenuse osutaja annab kõigile kriitilistele tegevustele hinnangu elutähtsa teenuse katkestuseni kuluva aja alusel vastavalt käesoleva määruse lisas 1 toodud tabelile 1 ja elutähtsa teenuse katkemise ulatuse alusel vastavalt käesoleva määruse lisas 1 toodud tabelile 2.
(3) Elutähtsa teenuse osutaja hindab elutähtsa teenuse osutamise kriitilisi tegevusi vastavalt käesoleva määruse lisas 1 toodud tabelile 3.
(4) Iga kriitilise tegevuse suhtes määratakse võimalike katkestuste maksimaalne lubatud kestus.
(5) Iga kriitilise tegevuse katkemise suhtes määratakse nõutav taasteaeg, mille jooksul tuleb katkestus kõrvaldada.
§ 7. Kriitiliste tegevuste ressursside määratlemine
(1) Elutähtsa teenuse osutaja määratleb ressursid, mis on vajalikud kriitiliste tegevuste toimimiseks.
(2) Kriitiliste tegevuste toimimiseks vajalikud ressursid on:
2) territoorium ja seal paiknevad hooned;
3) infotehnoloogilised süsteemid (määratlemisel lähtuda määruse lisast 5);
4) elutähtsa teenuse osutamiseks vajalik informatsioon;
5) finantsvahendid, mis on vajalikud elutähtsa teenuse osutamiseks;
6) varustajad ning partnerid, kellest sõltub elutähtsa teenuse osutamine;
7) muud teenuse osutamise seisukohast olulised ressursid.
(3) Elutähtsa teenuse osutaja lähtub ressursside määratlemisel käesoleva määruse lisas 2 toodud küsimustest.
§ 8. Kriitiliste tegevuste katkestuste tagajärgede hindamine
(1) Elutähtsa teenuse osutaja hindab kriitiliste tegevuste katkestuste tagajärgi vastavalt käesoleva määruse lisas 3 toodud raskusastmele.
(2) Katkestuste tagajärgi analüüsitakse sõltuvalt sellest, kas katkestusest tingitud kahju on tekitatud:
1) inimeste elule või tervisele;
2) looduskeskkonnale;
3) elutähtsa teenuse osutaja mainele;
4) elutähtsa teenuse osutaja majanduslikule olukorrale;
5) elutähtsa teenuse osutamise kvaliteedile, kuna ei ole võimalik täita seadustest ja lepingutest tulenevaid nõudeid;
6) muudele valdkondadele.
(3) Elutähtsa teenuse osutaja hindab, millises valdkonnas on osalise või täieliku katkestuse tagajärjed kõige raskemad.
(4) Katkestuste tagajärgede määratlemise tulemusena antakse tagajärgedele koondhinnang raskeima tagajärje järgi.
(5) Katkestuste raskusastme kirjeldus on võimalusel kvantitatiivselt määratletav.
(6) Riskianalüüsis põhjendatakse tagajärgedele antud raskusastet.
(7) Kriitiliste tegevuste kohta täidetakse katkestuste tagajärgede hindamise tabel vastavalt käesoleva määruse lisale 4.
§ 9. Kriitiliste tegevuste katkestusi põhjustavate ohtude kirjeldamine
(1) Elutähtsa teenuse osutaja selgitab ning kirjeldab teenuse kriitiliste tegevuste katkestusi põhjustavaid ohtusid vastavalt statistikale, uuringutele ja eksperthinnangutele.
(2) Ohtude väljaselgitamiseks juhindutakse määruse lisas 8 toodud ohtude nimekirjast ja «Hädaolukorra seaduse» alusel kehtestatud hädaolukordade nimekirjast ning muudest teenuse osutamise eripäradest tulenevatest ohtudest.
(3) Elutähtsa teenuse osutaja võib jätta kirjeldamata ohud, mille väljatoomine riskianalüüsis ei ole nende väikese tõenäosuse tõttu otstarbekas.
§ 10. Katkestuste esinemise tõenäosuse hindamine
(1) Enne katkestuste esinemise tõenäosusele hinnangu andmist loetleb elutähtsa teenuse osutaja juba olemasolevad katkestusi ennetavad meetmed.
(2) Katkestuste esinemise tõenäosusele antakse hinnang vastavalt lisale 6
§ 11. Riskimaatriksi koostamine
(1) Katkestuste tagajärgede ja esinemise tõenäosuse hinnangute alusel määratakse katkestuste riskiklass vastavalt käesoleva määruse lisale 7.
(2) Elutähtsa teenuse osutaja nimetab katkestusi ennetavad ja nende tagajärgi leevendavad meetmed koos ligikaudse maksumusega ning meetmete rakendamise eest vastutajad.
§ 12. Riskianalüüsi järelhindamine
(1) Elutähtsa teenuse osutaja jälgib süstemaatiliselt elutähtsa teenuse kriitilisi tegevusi, kasutatavaid ressursse, katkestusi põhjustavaid ohtusid ja tegevuskeskkonda ning oluliste muutuste ilmnemisel täiendab vastavalt riskianalüüsi.
(2) Elutähtsa teenuse osutaja esitab täiendatud riskianalüüsi viivitamatult elutähtsat teenust korraldavale asutusele.
§ 13. Määruse paragrahvi 3 lõike 2 rakendussätted
(1) Käesoleva määruse § 3 lõikes 2 nimetatud asutus või isik ei esita riskianalüüsi elutähtsa teenuse toimepidevust korraldavale asutusele või elutähtsat teenust korraldava asutuse määratud allasutusele 2010. aasta 1. detsembriks.
(2) Käesoleva määruse § 3 lõikes 2 nimetatud asutus või isik esitab riskianalüüsi 2011. aastal elutähtsa teenuse toimepidevust korraldavale asutusele või elutähtsat teenust korraldava asutuse määratud allasutusele 1. jaanuariks.


Muudatused sotsiaalmaksu maksmise korras erijuhtudel - Raamatupidaja
Unimed Grupp otsib VANEMRAAMATUPIDAJAT
Muudatused sotsiaalmaksu maksmise korras erijuhtudel
Ette on valmistatud eelnõu, mis muudab sotsiaalmaksu maksmist erijuhtudel
Rahandusministeerium on valmistanud ette ja saatnud kooskõlastamisele eelnõu, mis määrab ära selle, mille alusel ja kuidas hakkab riik maksma sotsiaalmaksu Eestis elava mittetöötava rahvusvahelise kaitse saaja eest.
Eelnõuga täpsustatakse isik, kellel on kohustus maksta sotsiaalmaksu Eestis elava mittetöötava rahvusvahelise kaitse saaja eest ning sotsiaalmaksu deklareerimise põhimõtted..
Peamised muudatused
Eelnõu §-s 1 tehakse muudatused rahandusministri 31. detsembri 2003. a määruses nr 113 “Sotsiaalmaksu maksmise kord erijuhtudel”, mis reguleerib SMS § 6 alusel sotsiaalmaksu maksmist riigi-, valla- või linnaasutuse poolt. Eelnõu § 1 punktis 1 täpsustatakse, kes peab sotsiaalmaksu arvestust ja täidab vormi ESD Eestis elava mittetöötava rahvusvahelise kaitse saaja eest. Punktis sätestatu kohaselt on selleks Sotsiaalkindlustusamet.
Eelnõu § 1 punktis 2 tehakse muudatused määruse § 2 lõigetes 3–4, mis kehtestavad sotsiaalmaksu maksmise täpsemad põhimõtted juhuks, kui SMS §-s 6 nimetatud isik vastab samaaegselt mitme punkti tingimustele. Kõnealuste sätete kohaselt makstakse sotsiaalmaksu üldjuhul ühekordselt kuumääralt ja esmajärjekorras nende punktide 2 alusel, mille puhul arvutatakse sotsiaalmaks kindlustatavale tehtud väljamakse (toetuse, hüvitise) summalt, mitte kuumääralt. Seejärel nende punktide alusel, mille puhul on maksu maksmise kohustus Sotsiaalkindlustusametil. Kirjeldatud reegli täpsustamiseks muudetakse määruse § 2 lõigetes 3–4 toodud viiteid SMS vastavatele sätetele. Eelnõu §-s 2 tehakse muudatus rahandusministri 29. novembri 2010. a määruses nr 60 „Tulumaksuseadusest, sotsiaalmaksuseadusest, kogumispensionide seadusest ja töötuskindlustuse seadusest tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine ning nende täitmise ja esitamise korrad“. Eelnõuga muudetakse nimetatud määrusega kinnitatud vormi ESD. Vormil ESD täpsustakse tunnus, mille märgib Sotsiaalkindlustusamet Eestis elava mittetöötava rahvusvahelise kaitse saaja eest sotsiaalmaksu maksmisel. Eelnõu §-s 3 sätestatakse määruse rakendamise tähtaeg. Määrust rakendatakse samaaegselt SMS-s tehtavate muudatuste jõustumisega s.o alates 2016. aasta 1. maist.
Määruse jõustumine Määrust rakendatakse samaaegselt SMS-s tehtavate muudatuste jõustumisega s.o alates 2016. aasta 1. maist. Lähtuvalt asjaolust, et deklaratsioon esitatakse ning sotsiaalmaks tasutakse maksustamisperioodile järgneva kuu 10. kuupäevaks, deklareeritakse Eestis elava mittetöötava rahvusvahelise kaitse saaja eest sotsiaalmaks esmakordselt 2016. aasta 10. juuniks esitataval vormil ESD.
Eelnõu saadetakse kooskõlastamisele Sotsiaalministeeriumisse.
Allikas: Eelnõude infosüsteem
Raamatupidaja.ee tuuli@raamatupidaja.ee
maksudsotsiaalmaks
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2016/05/18/muudatused-sotsiaalmaksu-maksmise-korras-erijuhtudel
27. juuni 09:00
Spordi mõiste käibemaksudirektiivi tähenduses KMS § 16 lg 1 p 3 alusel on käibemaksuvaba teenus, mida mittetulundusühing tasuta või liikmemaksu eest osutab oma liikmetele, ning spordirajatise või spordivahendite kasutamise teenus, mida...
27. juuni 08:30
Uue ID-kaardi tarkvara olulised muudatused
Peamise uuendusena kaasneb rakendus, mis võimaldab võltsimiste ennetamiseks üle tembeldada kõik DDOC formaadis digitaalselt allkirjastatud dokumendid.
26. juuni 14:43
Ettevõtjate võrkude liitumise programm algas
Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) alustas ettevõtjate võrkudega liitumise programmi taotluste vastuvõtmist, millega antakse toetust ettevõtjatele, kes soovivad liituda elektri-, side ning vee-...
26. juuni 12:46
(Content marketing) Kuidas nurjata järgmise terroristi kaubiku rentimise plaani?
Ajal, mil regulatsioone on palju ning uued regulatsioonid valmivad tihtipeale enne, kui vanu on jõutud rakendada, on ka rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valdkonnas järjekordsed...
Reisiteenuste käibemaksuga maksustamise erikord Tõnis Elling, Leinonen OÜ nõustamisüksuse juht Elektrooniliselt osutatavate teenuste erikord
Tõnis Elling, Leinonen OÜ nõustamisüksuse juht Kulukad vead käibedeklaratsiooni täitmisel
Toomas Villems, vandeaudiitor
Uue majandusaasta aruande vorm ja sisu
Vaata kõiki > Raamatupidamise Praktik
13. juuni 10:30
(Tasuline artikkel) Pakendiaruande sujuv koostamine ja auditeerimine 16. juuni 10:00
(Tasuline artikkel) Uued tuuled dokumendihalduses
(Tasuline artikkel) Kuidas tõendada ühendusesisese käibe toimumist? 15. juuni 09:45
(Tasuline artikkel) Ülevaade tööandjatele mõeldud töötukassa toetustest 12. juuni 09:45
(Tasuline artikkel) Korrektne keelekasutus
09. juuni 10:00
19. juuni 12:33
Juulist ei pea taotlema alaealise töölevõtmiseks Tööinspektsiooni luba
1. juulist jõustuvad töölepingu seaduse muudatused ning Tööinspektsioonilt ei pea enam taotlema eraldi luba alla 15aastase töölevõtmiseks. Tööandja peab küsima lapsevanema nõusolekut ning sisestama...
21. juuni 11:44
Kas tööandja peab vastutama töötaja võlgnevuse eest
Kaubanduskoda on vastu justiitsministeeriumi plaanile panna tööandjatele kohustus tasuda kohtutäiturile töötaja võlgnevuse eest, kui kohtutäituri hinnangul on töötaja töötasu suurem kui ametlikult...
Alates 1. juulist 2017 hakkab haigekassa ravikindlustatud täiskasvanutele hüvitama hambaravi kuni 30 eurot aastas.
Töötasude arvutamist ja maksustamist puudutava seadusandluse igaaastane muutumine ja uute peensuste jätkuv lisandumine on palgaarvestusest teinud ühe komplitseerituma valdkonna finantsarvestuses. Vaata kõiki >
19. juuni 10:30
Tulude kasutamise deklaratsiooni tähtaeg läheneb
Maksu- ja tolliamet tuletab meelde, et 2016. aasta tulude kasutamise deklaratsioon tuleb tulumaksusoodustusega ühingutel esitada 1. juuliks. Milline vorm tuleb täita ja kuidas seda teha?
12. juuni 09:40
Töötajate maksuvaba transport tööle
Tõnis Elling kirjutab oma maksukolumnis sellest, kuidas tööandja saaks plaanide kohaselt ilma erisoodustusega kaasneva maksukohustuseta hüvitada töötajale transpordi kulud elu- ja töökoha vahel.
16. juuni 10:30
Riigikogus läbis teise lugemise uue ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise seaduse eelnõu, mis peaks Rahandusministeeriumi selgituste kohaselt soodustama mikroettevõtlust ja parandama...
28. mai 13:00
(Tasuline artikkel) Iga teine töötaja teeb ületunde
CV Keskus.ee oktoobrikuus korraldatud küsitlus näitas, et peaaegu pooled (45,1%) Eesti töötajatest teevad ületunde ja neist omakorda umbes pooled (42,5%) ei saa tehtud ületundide eest lisatasu.
28. mai 13:15
(Tasuline artikkel) Kas ärisaladuse hoidmine on töötaja kohustus?
Järjest konkurentsitihedamaks muutuvas maailmas peab ettevõtja leidma võimalusi, kuidas kaitsta oma tootmisprotsesse ja ärisaladusi.
28. mai 13:45
(Tasuline artikkel) Müügiesindaja maksustamine välisriigis
Tavapäraseks on muutunud, et Eesti ettevõtted leiavad endale müügiesindajad teistesse riikidesse.
28. mai 14:30
(Tasuline artikkel) Vabad töökohad ja palgad Balti riikides ning Põhjamaades
Eesti finantssektori keskmine palk suurenes teises kvartalis võrreldes eelmise aasta sama ajaga rohkem kui saja euro võrra ning ka tööpakkumiste ja vabade töökohtade arv on aastaga suurenenud.
27. juuni 10:45
Lehelaste väärteomenetlus on lõppenud
Tööinspektsioon lõpetas Ekspress Meedia AS suhtes seoses lehelastega alustatud väärteomenetluse karistust määramata ehk oportuniteedi põhimõttel.
28. mai 15:30
(Tasuline artikkel) Küsimused ja vastused
Lugejate küsimustele vastab Rohtla Law Office tööõiguse jurist Thea Rohtla.
(Tasuline artikkel) Ülevaade tööandjatele mõeldud töötukassa toetustest (Tasuline artikkel) Kuidas tõendada ühendusesisese käibe toimumist? Vaata kõiki >
18. jaanuar 2017 09:36
Kuidas teha nõuetekohast inventuuri
(Sisuturundus) Kas viie aasta pärast asendab raamatupidajat robot?
(Sisuturundus) Julgelt ja kiirelt Põhjamaade turule
Unimed Grupp OÜ
02. juuli 2017
28. mai 15:45
(Tasuline artikkel) 42% töötajatest ei ole rahul pakutavate soodustustega
27. juuni 10:15
(Tasuline artikkel) Asendamine puhkuste ajal
29. mai 15:45
(Tasuline artikkel) Kodus töötamisega kaasnevad varjatud ohud
(Tasuline artikkel) Miks on oluline olla atraktiivne tööandja?
26. juuni 10:00
Sotsiaalmaksumäära langetamise ärajätmise vaidlus
29. mai 15:15
(Tasuline artikkel) Ettevõtjad jätkavad uute töökohtade loomist
29. mai 15:00
(Tasuline artikkel) Tööandja teise töö pakkumise kohustus ei ole vaid formaalsus
22. juuni 12:03
Kaart: põhjalik ülevaade jaanituledest üle Eesti
Ettevõtjad paluvad presidendil magusamaksule veto panna 21. juuni 09:45
(Tasuline artikkel) Olla või mitte olla ehk kas esitada avaldus?
20. juuni 10:31
Võidupühale eelnev tööpäev on kolme tunni võrra lühem
20. juuni 10:02
Pangamaksed jaanipühade ajal
1. juulil 2017 suletakse kohtulike registrite kantseleide vastuvõtupunktid
26. juuni 09:15
(Tasuline artikkel) Kokkuvõte seadusemuudatustest
19. juuni 13:38
Maksukobar võeti vastu
15. juuni 10:11
Raamatupidajale olulised seadused ja maksupakett
13. juuni 18:05
Unimed Grupp otsib vanem- raamatupidajat
Uue tolliseadusega muudetakse mitut määrust
(Tasuline artikkel) Pakendiaruande sujuv koostamine ja auditeerimine 13. juuni 10:30
Autode seadusemuudatuste kokkuvõte 13. juuni 12:00
Kui kaua peab säilitama riskianalüüsi
12. juuni 13:19
Varimajanduse ja ümbrikupalga varjud püsivad
12. juuni 13:07
Uueks rahandusministriks sai Toomas Tõniste
12. juuni 13:30
Töötukassa toetab noorte värbamist
12. juuni 09:28
Juulist hakkab riik maksma lasterikka pere toetust
16. juuni 10:00
09. juuni 11:30
Juhatuse liikme töötuskindlustushüvitise tingimused 14. juuni 09:30
(Tasuline artikkel) Ülevaade tööandjatele mõeldud töötukassa toetustest Tööriistad
Spordi mõiste käibemaksudirektiivi tähenduses 08:30
Eesistumise prioriteedid tolli valdkonnas
Spordi mõiste käibemaksudirektiivi tähenduses Kuidas nurjata järgmise terroristi kaubiku rentimise plaani?
Ettevõtjad paluvad presidendil magusamaksule veto panna Sotsiaalmaksumäära langetamise ärajätmise vaidlus
Küsitlus	Kas sinu ettevõte on e-arvele üleminekuks valmis?


Välismaiseid massiteabevahendeid esindavate ajakirjanike akrediteerimise kord | Välisministeerium
Search this site: Esileht > Press ja info > Ajakirjanikule > Akrediteerimine > Välismaiseid massiteabevahendeid esindavate ajakirjanike akrediteerimise kord
03.01.2007 Välismaiseid massiteabevahendeid esindavate ajakirjanike akrediteerimise tingimused ja kord
Vastu võetud välisministri 13. novembri 2006. a määrusega nr 4 (RTL 2006, 82, 1516), jõustunud 1.01.2007
8.03.2010 nr 3 (RTL 2010, 12, 232) 22.03.2010
Määrus kehtestatakse «Välissuhtlemisseaduse» § 9 lõike 12 alusel.
(1) Välismaist massiteabevahendit esindava ajakirjaniku (edaspidi ajakirjanik) akrediteerimisega tunnistab Välisministeerium ajakirjaniku vastavust määruses kehtestatud nõuetele.
(2) Akrediteerimine on vabatahtlik ja seda võib taotleda iga ajakirjanik.
§ 2. Akrediteerimiskomisjon
(1) Ajakirjanike akrediteerimistaotlusi vaatab läbi ning akrediteerimismenetlusi toimetab akrediteerimiskomisjon (edaspidi komisjon), kuhu kuuluvad ametikoha järgi Välisministeeriumi avaliku diplomaatia osakonna (edaspidi ADO): 1) pressikeskuse direktor;
2) meediabüroo direktor;
3) akrediteerimise eest vastutav pressikeskuse ametnik.
(2) Komisjonil on õigus oma tegevusse kaasata eksperte.
(4) Komisjoni kutsub kokku ja selle tööd juhib Välisministeeriumi pressikeskuse direktor.
[RTL 2010, 12, 232 – jõust. 22.03.2010]
§ 3. Akrediteerimiseks esitatavad dokumendid
(1) Ajakirjanik esitab Välisministeeriumi pressikeskusesse paberkandjal või elektroonselt järgmised dokumendid:
1) ajakirjaniku akrediteerimise taotlus, millele on märgitud ajakirjaniku ja massiteabevahendi koostöö põhinäitajad ning mille on allkirjastanud massiteabevahendi peatoimetaja;
2) massiteabevahendi väljastatud kutselise ajakirjaniku tunnistuse või pressikaardi koopia või kui ajakirjanik on riigist, kus sellist tunnistust või pressikaarti ei väljastata, dokument, millega tõendatakse tema vähemalt kaheaastast töökogemust ajakirjanikuna;
3) vormikohane akrediteerimisankeet (lisa 1 või lisa 2), mille täidab ajakirjanik. Asjakohased ankeedid ja täitmise juhised on saadaval Välisministeeriumi kodulehel, Välisministeeriumi pressikeskuses ja Eesti välisesinduses;
4) kolm fotot (40 mm × 50 mm). [RTL 2010, 12, 232 - jõust. 22.03.2010]
(2) Komisjonil on õigus lisaks lõikes 1 loetletud dokumentidele nõuda:
1) selle väljaande eksemplare, kes taotleb ajakirjaniku akrediteerimist;
2) ajakirjaniku varem avaldatud artikleid;
3) [Kehtetu – RTL 2010, 12, 232 – jõust. 22.03.2010]
4) muid asjakohaseid olulise tähendusega tõendeid ja andmeid.
(3) Komisjon võib vajaduse korral kutsuda ajakirjaniku vestlusele.
(4) Kui ajakirjanik on jätnud mõned dokumendid esitamata või esitanud puudulikud andmed, määrab pressikeskuse direktor esimesel võimalusel enne komisjoni kokku kutsumist ajakirjanikule puuduste kõrvaldamise tähtaja, mis ei tohi olla lühem kui seitse kalendripäeva. Puuduste tähtajaks kõrvaldamata jätmisel on komisjonil õigus jätta taotlus läbi vaatamata.
§ 4. Akrediteerimismenetluse tähtaeg
(1) Akrediteerimismenetluse tähtaeg on kuni 30 kalendripäeva.
(2) Kui on vaja saada lisainformatsiooni, võib komisjon akrediteerimismenetluse tähtaega pikendada. Sellisel juhul informeerib Välisministeeriumi pressikeskus viivitamata ajakirjanikku ja teeb teatavaks tõenäolise aja, mille võrra menetlusaeg pikeneb, näidates ära tähtajast kinnipidamata jätmise põhjuse.
§ 5. Akrediteerimismenetlus ja akrediteerimisotsus
(1) Komisjon hindab ajakirjaniku esitatud dokumente ning teeb nende ja muude oluliste asjaolude põhjal ADO peadirektorile ühe järgmistest ettepanekutest:
1) akrediteerida ajakirjanik;
2) keelduda ajakirjaniku akrediteerimisest;
3) tunnistada kehtetuks akrediteerimisotsus;
4) lõpetada ennetähtaegselt akrediteering ja tunnistada pressikaart kehtetuks.
(2) ADO peadirektor teeb lõikes 1 nimetatud ettepaneku alusel otsuse Välisministeeriumi nimel kaalutlusõiguse alusel või saadab komisjoni tehtud ettepaneku komisjonile uuesti läbivaatamiseks.
(3) Ajakirjanik akrediteeritakse Välisministeeriumi juurde üldjuhul kuni kaheks aastaks, korduval akrediteerimisel kuni kolmeks aastaks. Akrediteeringu tähtaeg lõpeb tähtpäeva saabumise, akrediteerimisotsuse kehtetuks tunnistamise või akrediteeringu ennetähtaegse lõpetamise ja pressikaardi kehtetuks tunnistamise otsusega.
§ 6. Akrediteerimisotsusest teavitamine
Välisministeeriumi pressikeskus teeb akrediteerimismenetluse käigus tehtud otsuse ajakirjanikule teatavaks otsuse tegemisest alates 5 tööpäeva jooksul, kasutades akrediteerimisankeedis esitatud kontaktandmeid.
§ 7. Akrediteerimisest keeldumise, akrediteerimisotsuse kehtetuks tunnistamise või akrediteeringu ennetähtaegse lõpetamise ja pressikaardi kehtetuks tunnistamise alused
(1) ADO peadirektor võib akrediteerimisest keelduda, akrediteerimisotsuse kehtetuks tunnistada või akrediteeringu enne tähtaega lõpetada ja pressikaardi kehtetuks tunnistada, kui:
[RTL 2010, 12, 232 - jõust. 22.03.2010]
1) akrediteerimise taotlemisel on esitatud valeandmeid või kasutatud võltsitud dokumente;
3) ajakirjanik ei järgi või ei ole järginud Eesti Vabariigi põhiseaduslikku korda ega täida Eesti õigusakte;
7) pressikaarti on kasutatud mittesihipäraselt;
8) ilmnevad muud akrediteerimist välistavad faktilised asjaolud.
(2) Kui akrediteerimisotsus on kehtetuks tunnistatud, võib edaspidi ajakirjaniku akrediteerimisest keelduda.
PRESSIKAART
§ 8. Pressikaart
(1) Akrediteeritud ajakirjanikule väljastab Välisministeeriumi pressikeskus vormikohase pressikaardi (lisa 3), mis on ajakirjaniku Välisministeeriumi juurde akrediteerimist tõendav dokument.
(2) Pressikaart väljastatakse ajakirjanikule isiklikuks kasutamiseks ja seda on keelatud edasi anda teisele isikule.
(3) Pressikaardi saanud ajakirjanikule edastatakse Välisministeeriumi infomaterjale.
(4) [Kehtetu – RTL 2010, 12, 232 – jõust. 22.03.2010]
(5) Pressikaart võib olla üks alusdokumente Eesti Vabariigis õiguslikul alusel viibimise taotlemiseks.
(6) Kui pressikaart on antud kasutada teisele isikule, võib selle kasutajalt ära võtta. Ära võetud pressikaart antakse üle ADO-le.
§ 9. Pressikaardi vorm ja tehniline kirjeldus
(1) Pressikaart on kahepoolne, ümarate nurkadega plastikkaart, mille mõõtmed on 54 mm × 85 mm. Pressikaart on helesinist ja valget värvi, lõimedega, musta trükiga.
(2) Pressikaardi vorm on kehtestatud määruse lisaga 3.
(3) Pressikaardi esiküljel on üleval keskel Välisministeeriumi logo kujutis.
(4) Pressikaardi esikülje keskel asub must-valge või värvifoto mõõtmetega 40 mm x 50 mm, kus isik on otsevaates ja ilma peakatteta. Foto peab vastama õigusaktides ettenähtud nõuetele.
(5) Pressikaardi esiküljel on andmeväljad tekstiga:
3) Nr;
4) nimi / name;
5) meedia / media;
6) kehtiv kuni / valid until.
(6) Pressikaardi tagaküljel on andmeväljad tekstiga:
1) VÄLISMINISTEERIUM / ESTONIAN MINISTRY OF FOREIGN AFFAIRS
Tel +372 6317 630
Fax +372 6317 099
4 ) www.mfa.ee
5) Kaart on välisministeeriumi omand, leidmisel palume see tagastada ülalnimetatud aadressil. Kaardi ebaseaduslik kasutamine on süütegu / This card remains the property of MFA and if found, please return it to the address shown above. Misuse is a criminal offence. [RTL 2010, 12, 232 - jõust. 22.03.2010]
§ 10. Pressikaardile kantavad andmed
(1) Pressikaardi esiküljele kantakse lisaks vormikohaselt trükitud tekstile järgmised andmed:
1) pressikaardi number;
3) ajakirjaniku esindatava massiteabevahendi nimi;
4) pressikaardi kehtivuse viimane kuupäev.
§ 11. Pressikaardi kehtivus
(1) Pressikaart väljastatakse akrediteerimisotsuse kehtivuse ajaks.
(2) Pressikaart kaotab kehtivuse sellele märgitud kehtivusaja lõppemise järel või akrediteeringu ennetähtaegse lõpetamise ja pressikaardi kehtetuks tunnistamise otsuse või akrediteerimisotsuse kehtetuks tunnistamise otsuse korral selle otsuse jõustumisest.
(3) Pressikaardi kehtivuse lõppemise järel on pressikaardi kasutamine keelatud ja akrediteerimisotsuse kehtetuks tunnistamise järel tuleb pressikaart tagastada ADO-le.
(4) Ajakirjanik võib akrediteeringu kehtivuse lõppemisel taotleda uuesti akrediteerimist, mille järel vormistatakse uus pressikaart.
§ 12. Väljaantud pressikaartide arvestus ja kehtivus
(1) Akrediteerimismenetluses tehtud otsuste ja väljastatud pressikaartide arvestuse ja asjakohase aruandluse eest vastutab Välisministeeriumi pressikeskus.
(2) Enne 1. jaanuari 2007. a välja antud pressikaardid kehtivad kuni nendel märgitud kehtivusaja lõpuni.


Justiitsministri kaasallkirjastatud Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses õigusaktide revisjoniga – Riigi Teataja
Justiitsministri kaasallkirjastatud Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses õigusaktide revisjoniga
RT I, 03.12.2010, 1
Vastu võetud 26.11.2010 nr 163
Määrus kehtestatakse „Avaliku teenistuse seaduse” § 93 lõike 3, „Haldusmenetluse seaduse” § 39 lõike 5, „Kohtuekspertiisiseaduse” § 8 lõike 3 ja „Tsiviilkohtumenetluse seadustiku” § 175 lõike 4 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 19. novembri 1996. a määruse nr 293 „Ametikohtade põhigruppide atesteerimisnõuete kinnitamine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 19. novembri 1996. a määruse nr 293 „Ametikohtade põhigruppide atesteerimisnõuete kinnitamine” (RT I 1996, 82, 1461; 2008, 26, 176) preambul muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Määrus kehtestatakse „Avaliku teenistuse seaduse” § 93 lõike 3 alusel.”
§ 2. Vabariigi Valitsuse 27. novembri 2001. a määruse nr 359 „Riiklike ekspertiisiasutuste nimekiri” muutmine
Vabariigi Valitsuse 27. novembri 2001. a määruse nr 359 „Riiklike ekspertiisiasutuste nimekiri” (RT I 2001, 93, 567; 2009, 62, 405) preambul muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Määrus kehtestatakse „Kohtuekspertiisiseaduse” § 8 lõike 3 alusel.”
§ 3. Vabariigi Valitsuse 27. novembri 2001. a määruse nr 362 „Tunnistajale või eksperdile raha väljamaksmise kord ja väljaspool oma elukohta haldusmenetluses osalevale eksperdile või tunnistajale makstava sõidu-, korteri- ja päevaraha suurus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 27. novembri 2001. a määruse nr 362 „Tunnistajale või eksperdile raha väljamaksmise kord ja väljaspool oma elukohta haldusmenetluses osalevale eksperdile või tunnistajale makstava sõidu-, korteri- ja päevaraha suurus” (RT I 2001, 93, 570) §-s 8 asendatakse lauseosa „Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2000. a määrusega nr 453 „Töölähetuse kulude hüvitiste ja päevaraha määrad ning nende maksmise tingimused ja kord” (RT I 2000, 102, 680; 2001, 33, 179) kehtestatud määrades, tingimustel ja korras” lauseosaga „vastavalt „Tulumaksuseaduse” § 13 lõike 3 punkti 1 alusel kehtestatud korrale”.
§ 4. Vabariigi Valitsuse 4. septembri 2008. a määruse nr 137 „Lepingulise esindaja ja nõustaja kulude teistelt menetlusosalistelt sissenõudmise piirmäärad” muutmine
Vabariigi Valitsuse 4. septembri 2008. a määruses nr 137 „Lepingulise esindaja ja nõustaja kulude teistelt menetlusosalistelt sissenõudmise piirmäärad” (RT I 2008, 40, 235) tehakse järgmised muudatused:
„Määrus kehtestatakse „Tsiviilkohtumenetluse seadustiku” § 175 lõike 4 alusel.”;
2) pealkirjast ja määruse §-dest 1–3 jäetakse välja sõnad „ja nõustaja”.