GADALIN, Aleksander, Stepan venelane, s. 1878 Kroonlinn, algharidus, kiriku kojamees, arr. 09.10.44 Tallinn, Siimeoni 5-5, trib. 26.12.44 §58-3, 10+5. Oli kohaliku omavalitsuse sekretär. [ar 6538]
GAIDAI, Firs, Grigori ukrainlane, s. 1914 Poltaava, 1 kl., tööline, arr. 16.10.40 Punaarmees Eestis, trib. 04. 12.40 §58-10, 7+3. [ar 25054]
GAILIS, Olga-Valeria, Karl, s. 1903 Valgamaa Kaagjärve v., keskharidus, ettekandja, arr. 08.02.41 Tallinn- Nõmme, Männiku tee 5-3 §58-10; Tallinna vangla nr. 2, vab. 16.04.41. Nõuk. vastane agitatsioon. [ar 1927-E]
GAILIT, Karl, Karl s. 1922. [vt. Ensen-Gailit, Karl, Karl]
GALATIONOVA, Jekaterina, Vladimir venelane, s. 1912 Narva, 4 kl., sanitar, arr. 28.11.42 Narva, Kreenholmi 19-9, trib. 23.12.42 §58-10 lg.2, 58-2, 10+3. Oli Punaarmees, nõuk. vastane agitatsioon. [ar 27255]
GALEVIUS, Anton, Jakob, s. 1916 Pärnumaa Orajõe v., eluk. sama, arr. 14.06.41; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 10.09.41. Nimetati kuritegelikuks elemendiks. [ar 380-E]
GALKIN, Aleksander, Andrei venelane, s. 1898 Peterburi kub. Gdovi ringk, 3 kl., tööline, arr. 05.12.40 Tapa, trib. 31.01.41 §58-1a, 10+5. Pol. politsei ametnik. [ar 5144]
GAMS, Priidu, Andres, s. 1895 Hiiumaa Emmaste v., 6 kl., sanitar, arr. 16.04.45 Tallinn, Telliskivi 58-6 §58- 1a, vab. 31.08.46. Nõuk. vastane tegevus. [ar 2860-E]
GANUS, Lola, Rudolf ka Hanuš, s. 17.12.07 Rakvere, 8 kl., masinakirjutaja, arr. 14.01.46, trib. 17.09.46 §63- 1a, 10a.; Komi ANSV, vab. 15.07.55. Elas illegaalselt. Avaldatud uuesti. [ar 14600]
GARANIN, Mihhail, Semjon venelane, s. 1918 Baškiiri ANSV Uljanovsk, 7 kl., lukksepp, arr. 05.11.50 Narva, Partisani 4, vab. 14.03.51. Riikliku saladuse avaldamine. [ar 1745-E]
GARROS, Valter, Aleksander (d), s. 09.12.1893 Tallinn, 6 kl., meister, arr. 17.10.44 Maardu, Fosforiidi 25-6, trib. 11.12.44 §58-1a; surmaotsus, otsus täide viidud 17.03.45. Oli Kaitseliidus ja Omakaitses. [ar 23862]
GARTMAN, Aleksei, Aleksandr, s. 1915 Arhangelsk, keskharidus, sõjaväelane, arr. 27.07.41 Tallinn, Tatari 56a-2 §58-10, vab. 01.08.41. Nõukogudevastane agitatsioon. [ar 3792-E]
GATIN, Fatõh, Gatina tatarlane, s. 1916 Tatari ANSV Aksubajevo raj, 4 kl., tisler, arr. 26.10.49 Tallinn, Kreuksi 8-4, trib. 03.03.50 §58-1b, 10a, 08.10.51 ots. muud. 25+5. [ar 25648]
GATSKE, Albert, Juhan, s. 1906 Novgorodi kub. Voloti ringk, 2 kl., talunik, arr. 02.02.45 Järvamaa Vajangu v. Aavere k., trib. 26.11.45 §58-1a, 58-11, 10+5. Oli Omakaitses. [ar 8986]
GAUBERT, Walter, Hans sakslane, s. 09.10.25 Saksamaa Freiburg, eluk. sama, arr. 05.01.49, trib. 08.02. 49 §58-14, 10a. [ar 15136]
GAUF, Aliine, Juhan, s. 1893 Harjumaa Kolga v., algharidus, tööline, arr. 02.04.45 Tallinn-Nõmme, Raudtee 34a, trib. 17.10.45 §58-10 lg.2, 7+5. Nõukogudevastane agitatsioon. [ar 8862]
GAUF, Artur, Hans, s. 1896 Narva, algharidus, laojuhataja, arr. 02.04.45 Tallinn-Nõmme, Raudtee 34a, trib. 17.10.45 §58-3, 58-10 lg.2, 10+5. Nõukogudevastane agitatsioon. [ar 8862]
GAUFELD, Erich, Mihkel s. 1918. [vt. Veersalu- Gaufeld, Erich, Mihkel]
GAVRILOV, Aleksei, Gavril venelane, s. 1897 Tveri kub, 3 kl., tööline, arr. 29.07.41 Tallinn, Õle 9-6, erin. 09.03.42 §58-13; surmaotsus. 1919.a. deserteeris Punakaardist. [ar 28633]
GAVRILOV, Dmitri, Andrei venelane, s. 1896 Peterburi kub. Jamburg algharidus, tööline, arr. 13.05.41 Narva, Uus liin 28-2, kohalik JK 19.12.41 §58-6, 58-8; surmaotsus, otsus täide viidud 08.05.42. Valgekaartlane. [ar 12841]
GAVRILOV, Pavel, Mihhail venelane, s. 1900 Tallinn, eluk. sama, aqlgharidus, arr. 06.09.41, trib. 12.09.41 §58-10 lg.2; surmaotsus, otsus täide viidud 15.09.41. [ar 26623]
GAVRITŠENKOV, Semjon, Ignati s. 14.02.21. [vt. Gavrjutšenkov, Semjon, Ignati]
GAVRJUTŠENKOV, Semjon, Ignati ka Gavritšenkov venelane, s. 14.02.21 Smolenski obl, 8 kl., kunstnik, arr. 29.07.45 Tallinn, Sõle 8-1 §58-10 lg.2; Tallinna vangla, vab. 23.04.46. Maalis Hitleri portree. [ar 2712- E]
GEIDIK, Artur, Johannes, s. 15.10.1887 Narva, eluk. sama, keskharidus, kooliõpetaja, arr. 14.06.41; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 14.09.41. Võttis osa Vabadussõjast. Oli Kaitseliidus. [ar 511-E]
GEISLER, Marie, Nikolai venelane, s. 1920 Novgorodi kub. Soltsõ, kesk., arveametnik, arr. 12.10.44 Pärnu, Tammsaare pst. 7, trib. 26.11.44 §58-1a; surmaotsus. [ar 16363]
GELBART, Kampan, Moissei ka Raikma Nikolai Andrei, en. ka Kalman juut, s. 1921 Tartu, keskharidus, 10 kl, arr. 14.12.42 Tallinn, Lembitu 24, trib. 18.12.42 §58-1b; surmaotsus, 19.02.43 surmaotsus muud. 10+5 a. Oli Punaarmees, desertöör. [ar 28224]
GELTS, Albin, Tõnis, s. 1897 Tallinn, kesk., lihunik, arr. 14.06.41 Tallinn, Vilmsi 40-7 §35; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 15.04.42. Süüdistati võõra tööjõu ekspluateerimises. [ar 1599-E]
GENDEK, Tadeusz, Andrei poolakas, s. 1913 Poola, kesk., teenistuja, arr. 21.09.40 Varssavi, erin. 08.03.41 §84, 58-6, 8a.; Krasnojarski krai Norillag. [ar 1074-E]
GEORG, Feodor, Aleksander, s. 29.09.1871 Tallinn, keskharidus, revident, arr. 03.09.40 Tallinn, Reimani 24-2, trib. 25.02.41 §58-2, 10+5. Oli valgekaartlane. [ar 5343]
GEORGIN, Tõnis, Richard, s. 1918 Tallinn, eluk. Tallinn, Viru 15-1, kõrgharidus, farmatseut, arr. 08.03.44, trib. 11.04.44 §58-1b, 10+5. Deserteerus sõjaväest. [ar 27453]
GERANINA, Maria, Aleksander venelane, s. 1914 Peterburi kub, 3 kl., tööline, arr. 15.07.44 Leningradi obl. Veimari rdt. maja, trib. 25.10.44 §58-2, 8+3. [ar 16891]
GERASSIMOV, Aleksei, Jossif, s. 1925 Valga, 7 kl., kingsepp, arr. 02.07.45 Valga, Koidu 1, trib. 08.10.45 §58-1a, 10+5; Komi ANSV Vorkutlag. [ar 16038]
GERASSIMOV, Nikolai, Andrei, s. 1912 Tallinn, 9 kl., tööline, arr. 08.04.43 Tallinn, Kauba 18-13, trib. 24.04. 43 §58-1b, 7+3. Oli Punaarmees, tahtis minna üle sakslaste poolele. [ar 27289]
GERBAH, Andrei, Terese, s. 14.05.06 Moskva, arr. 05.06.46 Harjumaa Keila II asundus, trib. 18.12.46 §58- 1a, 58-11, 15a. [ar 13009]
GERN, Eduard, Karl, s. 1922 Petrogradi kub. Ljadõ raj. Miljuhhova k., arr. 28.05.46 Baltvojenmorstroi 5. ehituspat, trib. 09.07.46 §58-1a, 10a.; Komi ANSV Petšorlag, vab. 12.01.55. [ar 12733]
GERRETS, Ralph-Heinrich-Nikolai, Helmar (d), s. 15.10.05 Tallinn, keskharidus, peaarsti aset. maj.alal, arr. 10.06.60 Tartu raj. Lemmatsi kn., ENSV ÜK 11.03. 61 §1, 25.12.58 seadus; surmaotsus, otsus täide viidud 30.03.61. Oli Omakaitses, Jägala laagri komandant. [ar 28653]
GETMAN, Boriss, Ananjev, s. 1923 Vitebski obl. Gorgušun, arr. 18.12.46 Tallinn, Tartu mnt. 105 laager, trib. 07.06.47 §59-3; surmaotsus, otsus muud. 20 a; kinnip-k. Magadan. [ar 14452]
GILDEMAN, Vello, s. 14.04.25 Tallinn, algharidus, talupoeg, arr. 27.11.44 Harjumaa Harku v. Viimsi k., erin. 26.05.45 §58-1a, 8a. Oli Saksa sõjaväes. [ar 23953]
GILDEMANN, Herbert, Madis, s. 1899 Paldiski, keskharidus, meremees, arr. 30.06.41 Tartu, Tolstoi 13a §58-13; Gorki obl. Unžalag, surn. 10.02.42. Võttis osa Vabadussõjast. [ar 1106-E]
GILDEMANN, Johannes, Enno, s. 1919 Tallinn, 6 kl., kaevur, arr. 30.07.41 Kohtla-Järve, erin. 09.02.42 §58- 10, 10a.; Irkutsk, surn. 29.11.43. [ar 21044]
GILDEN, Arnold, Anton, s. 02.11.16 Läänemaa Martna v., 6 kl., inspektor, arr. 17.04.45 Haapsalu, Posti 22 §58-1a, 19.12.46 vabastada; Sverdlovski obl. Bogoslovlag. Oli Saksa sõjaväes. [ar 1437-E]
GILDEN, Konstantin, Hans, s. 1910 Tallinn, algharidus, tööline, arr. 30.11.42 Tallinn, Toom-Kuninga 24- 11, trib. 05.12.42 §58-10 lg.2, 19-58-1b, 10+5. Oli Punaarmees, tahtis üle minna sakslaste poolele. [ar 27183]
GISETTI, Teodor, Anton venelane, s. 1894 Tbilisi, kõrgharidus, sõjakool, arr. 16.08.40 Tallinn, Lõuna 15-4, kohalik JK 17.12.40 §58-4; surmaotsus, otsus täide viidud 25.03.41. Valgekaartlane. [ar 25418]
GITLIN, Abram, Mendel juut, s. 1914 Riia, 2 kl., tööline, arr. 11.05.61 Riia, Turgenevi 5-1, ENSV ÜK otsus 19.08.61 §83 lg.1, 5a. Spekuleeris valuutaga. [ar 28194]
GLADÕ?EV, Pavel, Peeter venelane, s. 18.05.12 Virumaa Vasknarva v. Permisküla, algharidus, ärimees, arr. 31.05.44 Leningradi obl. Kingissepa raj. Kaibolovo k., surn. 08.09.44. Oli Kaitseliidus ja Omakaitses. Tegi koostööd sakslastega. [ar 25970, kl]
GLADÕ?EVA, Niina, Nikita venelane, s. 08.09.11 Virumaa Vasknarva v., 11 kl., teenistuja, arr. 28.01.45 Sõmeru v., trib. 21.08.45 §58-3, 10+3. Koostöö sakslastega. [ar 8562]
GLASS, Marta, Friedrich, s. 1888 Tartu, keskharidus, rätsep, arr. 25.06.41 Tartu, Tallinna 33-1, surn. eeluurimisel 30.04.43. Saksa kultuuriseltsi liige. [ar 3882]
GLEIFER, Alfons, Alois, sakslane, s. 1924 Saksamaa Põhja-Sileesia Bucholsdorfi k., arr. 15.01.49 Poola Wroclav, Muuseumi 28, trib. 12.03.49 §17-58-14, 10a, saadetud Saksamaale, vab. 02.04.50. [ar 15062]
GLUBINSKAJA, Aleksandra, Ivan poolakas, s. 30.11. 21 Tallinn, keskharidus, teenistuja, arr. 27.06.41 Tallinn, Liivalaia 96-13, trib. 08.07.41 §58-10 lg.1, 10+3. [ar 1581-E]
GLUBOKOV, Andrei, Aleksandr venelane, s. 02.09. 02 Tartumaa Kasepää v., 3 kl., talupoeg, arr. 30.07.41 Virumaa Narva v., trib. 01.08.41 §58-10-2, 59-7; surmaotsus. Süüdistati nõuk. vastases agitatsioonis. [ar 27597]
GLUBOKOVA, Serafima, Anisim venelane, s. 1894 Virumaa Žahoni k., algharidus, talunik, arr. 13.02.44 Leningradi obl. Kingissepa raj. Kalmati k., trib. 04.03.44 §58-3, 5a., 06.10.44 asend. 10+4 a. Abistas sakslasi. [ar 27425]
GLUHHOVSKI, Zinovi, Solomon juut, s. 1904 Rostov Doni ääres, 6 kl., töökoja omanik, arr. 14.06.41 Tallinn, Kloostrimetsa tee 3-1; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 28.12.41. Kudumistööstuse omanik. [ar 114-E]
GLÜCK, Laine, Juhan, s. 1924 Mõisaküla, 6 kl., ENSV RJM töötaja, arr. 11.06.47 Tallinn, Tähe 17-9, erin. 09. 08.47 §121, 3a.; Karaganda obl. Karlag. Andis edasi teateid Julgeoleku Min. tegevusest. [ar 1371-E]
GNADEBERG, Hugo, Anton, s. 1910 Harjumaa Kõnnu v. Kasispea k., eluk. sama, algharidus, kalur, arr. 05.11.46, trib. 05.07.47 §58-1a, 58-11, 10+5. Oli Omakaitses. [ar 22661]
GNIP, Dmitri, Pavel ukrainlane, s. 28.04.27 Ukraina T?ernigovi obl, 6 kl., lukksepp, arr. 24.06.55 Tallinn, Maasika 14-4, ENSV ÜK otsus 06.09.55 §58-10, 6+3. [ar 18411]
GOGOLEV, Mihhail, Nikita venelane, s. 1898 Petserimaa Petseri v. Kamenka k., eluk. sama, 2 kl., talupoeg, arr. 12.07.45, trib. 24.12.45 §58-1a, 10+3, väh. 6 a; Arhangelski obl. Jagrinlag. Avaldatud uuesti. [ar 16716]
GOLDBERG, Kalju, Villem, s. 20.05.28 Järvamaa Rakke as., 6 kl., talunik, arr. 18.04.50 Vajangu v. Järsi k., erin. 25.11.50 §17-58-1a, 58-11, 10a,; Komi ANSV Vorkuta, vab. 26.06.56. Varustas metsavendi. Avaldatud uuesti. [ar 23478]
GOLDBERG, Leiser, Stansel juut, s. 1891 Tartu, keskharidus, rätsep, arr. 14.06.41 Tartu, Poe 3-3; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 24.11.41. Oli kaupluse omanik. [ar 438-E]
GOLDBERG, Meier, Moissei juut, s. 1878 Läti Bauska, keskharidus, vabrikant, arr. 14.06.41 Võru, Jüri 2; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 09.12.41. Oli Sionistlikus Liidus. [ar 437-E]
GOLDING, August, Jaan, s. 1917 Tallinn, 9 kl., autolukksepp, mobiliseeritud, arr. 15.09.41 Arhangelski obl. Kotlase raj. sv.osa, trib. 29.10.41 §19-58-1b, 58-8, 58-11; surmaotsus, otsus täide viidud 19.12.41. Deserteerus. [ar 26484]
GOLDOV, Haim-Solomon, Jakov juut, s. 1899 Tartu, 10 kl., kaupmees, arr. 14.06.41 Narva, Suur 25-4 §58- 10 lg.1; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 01.01. 42. Kaupluse- ja majaomanik. Nõuk. vastane agitatsioon. [ar 353-E]
GOLEMBEVSKI, Nikolai, Paul poolakas, s. 1899 Poola Boleslawieczi kub. Ljaski k., 2 kl., kaevur, arr. 24.09.44 Kiviõli, barakk 220-6, trib. 15.12.44 §58-1a, 10+3. [ar 6533]
GOLOVNJA, Elmeriza, Eduard, s. 1904 Peterburi kub. Tosno ringk, 4 kl., koduperenaine, arr. 20.04.51 Harjumaa Keila v., trib. 07.09.51 §58-1a, 25+5, vab. 19.08.57. Nõukogudevastane tegevus. [ar 28917]
GOLUBEV, Dmitri, Safron venelane, s. 1910 Peterburi, algharidus, radist sõjaväes, arr. 27.06.41 Tallinn, Vana-Posti 7-2, trib. 02.11.41 §58-12, 8+3, vab. 02.02.42. Kuulis nõuk. vastaseid anekdoote, ei kandnud võimudele ette. [ar 1465-E]
GOLUBEV, Sergei, Luka venelane, s. 27.01.1896 Pihkva, 6 kl., autojuht, arr. 14.06.41 Petseri, Sepa 5; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 29.10.41. Oli Judenit?i armees. [ar 274-E]
GOLUBEV, Timofei, Vassili ka Vassiljev venelane, s. 24.03.1900 Virumaa Piiri v., eluk. sama, 1 kl., põllumees, arr. 02.04.41, trib. 08.05.41 §58-13; surmaotsus, 06.06.41 asend. 10+5 a. Valgekaartlane. [ar 26138]
GOLUBEV, Vladimir, Mihhail venelane, s. 1907 Peterburi, algharidus, rätsep, arr. 01.11.41 Virumaa Kiviõli, trib. 05.12.41 §19-58-1a, 58-10 lg.1; surmaotsus, otsus täide viidud 09.12.41. [ar 22900]
GOLUBOV, Aleksander, Fjodor venelane, s. 1909 Tartu mk., 4 kl., tööline, arr. 12.09.43 Tallinn, trib. 20. 11.43 §58-10 lg.2, 58-2, 10+3. Oli Punaarmees, nõukogudevastane agitatsioon. [ar 28471]
GONENKO, Aleksei, Aleksander ukrainlane, s. 1931 Rostov Doni ääres, 6 kl., treial, arr. 19.12.50 OLP nr.2, OITK MVD, trib. 23.03.51 §58-1a, 58-11, 58-10, 25+5, 1. arr. 06.07.48, Mererajooni kohus 04.08.48, 6a; Krasnojarski krai Gorlag; Vologda obl, vab. 06.06. 56. Avaldatud uuesti. [ar 23714]
GORBATOV, Ivan, Jegor, s. 1927 Tambovi obl, 7 kl, arr. 12.05.50 Leningradi obl, trib. 12.07.50 §58-10 lg.1, 10+5. Süüdistati nõukogudevastases agitatsioonis. [ar 21168]
GORBOVSKI, Georg, Paavel venelane, s. 26.11.22 Narva, keskharidus, autoelektrik, arr. 31.12.46 Narva, Peterburi 3, trib. 19.03.47 §58-1a, 10+5; Komi ANSV Intalag, vab. 28.02.55. [ar 17780]
GORBOVSKI, Pavel, Aleksei, s. 1897 Pihkva kub, 6 kl., talupidaja, arr. 27.07.41 Narva, Petrogradi 3a, trib. 17.08.41 §58-4, 58-6; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. [ar 18747]
GORDIN, Samuil, Ben-Zion juut, s. 1892 Pärnu, alg, arr. 14.06.41 Pärnu, Poska 18; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 02.02.42. Kuulutati sotsiaalselt ohtlikuks elemendiks. [ar 367-E]
GORDINSKI, Ivan, Sidor venelane, s. 1894 Pihkva kub. Kozino k., algharidus, talunik, arr. 19.10.40 Petserimaa Lõuna v., trib. 25.01.41 §58-13, 58-10 lg.1, 10+5. Pol. politsei teenistuses. [ar 5328]
GORELOV, Illarion, Kirill venelane, s. 26.10.1889 Tartumaa Meeksi v., tööline, arr. 14.06.41 Tartu, Tiigi 15, erin. 21.03.42 §58-4, 5a.; Sverdlovsk, surn. 06.06. 43. Oli valgekaartlane. [ar 3820-E]
GORINOV, Nikolai, Nikolai, s. 1914 Tartu, eluk. Tartumaa Kuremaa v. Palamuse a-k, kõrg., proviisor, arr. 22.07.50 Palamuse k., ENSV ÜK otsus 21.10.50 §58- 1a, 58-11, 25+5, 27.05.55 väh. 5a; Komi ANSV, vab. 11.06.55. Oli Omakaitses. Avaldatud uuesti. [ar 11501- E]
GORJATŠOV, Dimitri, Timofei venelane, s. 1909 Petserimaa Gorodištše k, 4 kl., sanitar, arr. 16.11.44 Tallinn, Tartu mnt. 19-3, erin. 18.07.45 §193-22, 3a. Andis end sakslastele vangi. [ar 24062]
GORJUŠKIN, Martemjan, Vassili (d) venelane, s. 14.02.04 Kallaste, eluk. sama, algharidus, tööline, arr. 20.08.41, trib. 24.08.41 §58-10, 10+5. Süüdistati propagandas. [ar 28973]
GORŠEV, Vassili, Mihhail venelane, s. 15.08.26 Petserimaa Petseri v., eluk. sama, 6 kl, arr. 25.06.40, vab. 25.07.40. Oli piiriületaja. Saadeti tagasi ENSV-sse. [ar 1609-E]
GOTLOB, Artur, Hendrik, s. 15.11.02 Tartumaa Rannu v., 5 kl., talunik, arr. 20.02.45 Rannu v. Tamme k., trib. 20.08.45 §58-1a, 58-11, 15+5, väh. 10 a; Komi ANSV Vorkuta, vab. 28.01.57. Oli Omakaitses. [ar 8482]
GRABBI, Herbert-Feliks, Ferdinand, s. 16.03.1896 Tallinn, kõrg., EV kolonel, arr. Värska sõjaväelaagris 14.06.41, Taimõri ringkonnakohus 19.12.41 §58-1b, 58-2, 58-11; surmaotsus; kinnip-k. Krasnojarski krai Norillag, otsus täide viidud 20.07.42. Presidendi käsundusohvitser. Avaldatud uuesti. [ar 26631]
GRAFF, Peeter, Jaak, s. 27.03.01 Pärnumaa Voltveti v., 2 kl., taluperemees, arr. 12.08.45 Saarde v. Pändi k. §58-1a, 58-11; Sverdlovski obl. Bogoslovlag, surn. eeluurimisel 20.12.45. Oli Omakaitses. [ar 1438-E]
GRAHV, Peeter, Johan, s. 1902 Pärnumaa Tihemetsa v., 2 kl., kümnik, arr. 27.11.52 Kilingi-Nõmme, Muru 2, trib. 30.01.53 §58-1a, 25+5, vab. 05.03.56. [ar 16788]
GRAHW, Jaan, Mihkel, s. 23.01.15 Pärnumaa Vana- Kariste v., alg., talupidaja, arr. 10.08.45 Tihemetsa v. Kanaküla §58-1a, 58-11, vab. 08.01.46. Oli Omakaitses. Metsavend. [ar 2279-E]
GRANBAK, Ferdinand, Juhan, s. 1925 Lääne mk., eluk. sama, 6 kl., talunik, arr. 25.07.41, trib. 09.08.41 §17-58-1a, 10+5. Nõuk. vastane agitatsioon. [ar 28834]
GRANBERG, Eduard, Anton, s. 1917 Tallinn, keskharidus, arr. 02.04.43 Punaarmee, trib. 20.05.43 §58- 10, 7+3. [ar 26150]
GRANDBERG, Aksel, Juhan, s. 1924 Tallinn, keskharidus, spordiinstruktor, arr. 05.03.45 Tallinn, Saue 4-1, trib. 23.04.45 §58-1a, 15+5. Oli politseipataljonis. [ar 6269]
GRANT, Johannes, Otto, s. 1890 Pärnumaa Orajõe v., keskharidus, ametnik, arr. 08.03.50 Tallinn, Kunderi 39-19, erin. 02.12.50 §17-58-1a, 58-10, 10a. [ar 26093]
GRANT, Otto, Otto, s. 1893 Pärnumaa Orajõe v., keskharidus, ametnik, arr. 08.03.50 Tallinn, Kunderi 39-19, erin. 08.12.50 §17-58-1a, 10a, vab. 06.56. [ar 26093]
GRAUBERG, Mihkel, Ants, s. 1908 Viljandi mk., 4 kl., autojuht, lihakombinaat, arr. 15.10.44 Viljandimaa Võhma a-k, trib. 16.03.45 §58-1a, 58-11, 10+5. Oli Kaitseliidus. [ar 6504]
GRAUBERG, Richard, Juhan, s. 1905 Järvamaa Vajangu v., 6 kl., põllumees, arr. 23.02.45 Võhmuta v., erin. 21.12.46 §58-1a, 10a.; Sverdlovski obl. Bogoslovlag. Oli Saksa politseis. [ar 21489]
GREENVALDT, Paul-Voldemar, Gustav, s. 04.06. 1899 Virumaa Palmse v., eluk. Palmse v. Võsu k. Sae t., taluperemees, kõrgharidusega agronoom, arr. 14. 06.41 Palmse v. §58-13; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 09.11.41. Oli Kaitseliidus. [ar 582-E, kl]
GREGOR, Arno, Juhan, s. 1924 Viljandimaa Kabala v. Villevere k., keskharidus, kaubatundja, arr. 25.01.48 Tallinn-Nõmme, Vanemuise 2, trib. 27.05.48 §58-1a, 58-11, 25+5. Avaldatud uuesti. [ar 16302]
GREIM, Tõnu, Tõnu, s. 1889 Harjumaa Kuimetsa v. Lagevainu k., eluk. sama, 3 kl., oma majapidamises, arr. 06.12.44, trib. 12.03.45 §58-1a, 58-11, 15+5. Oli Omakaitses. [ar 6491]
GRENTS, Mihkel, Hans, s. 1901 Pärnumaa Tali v., 3 kl., metsnik, arr. 13.03.50 Pärnu, Tallinna mnt. 79, trib. 16.06.50 §58-1a, 58-11, 25+5, väh. 6 a. Omakaitses. Vabadussõjalaste Liit. [ar 4006]
GRIGORJEV, Boriss, Semjon venelane, s. 1922 Petrogradi kub, keskharidus, elektrimontöör, arr. 28.03. 45 Petrogradi kub., Sõjaväeosa 902 §193-7, vab. 28. 04.45. Oli desertöör. [ar 3193-E]
GRIGORJEV, Ivan, Ivan venelane, s. 1904 Tveri kub, 6 kl., tisler, arr. 21.02.44 Narva, Kreenholmi 5-33, vab. 31.03.44. [ar 1768-E]
GRIGORJEV, Pavel, Pjotr venelane, s. 1921 Tartu mk., 10 kl., tööline, arr. 25.11.42 Tallinn, Lastekodu 8-2, trib. 28.11.42 §58-10 lg.2, 58-2; surmaotsus, 11.12.42 surmaotsus muud. 10+3 a, surn. 07.05.47. Oli Punaarmees, nõukogudevastane agitatsioon. [ar 27240]
GRIGORJEV, Vassili, Grigori venelane, s. 20.01.1897 Pihkva kub. Podklinje k., algharidus, talunik, arr. 18.05. 45 Võrumaa Veriora rdtj, trib. 04.09.45 §58-1a, 58-11, 10+5. Oli Judenitši armees ja Omakaitses. [ar 8483]
GRIN, Voldemar, Nikolai, s. 29.03.1892 Narva, kesk., ohvitser, arr. 14.06.41 Narva, Mineviku 11-5; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 28.12.41. Kaitseliidu liige. [ar 453-E]
GRININ, Aleksander, Kirill venelane, s. 1915 Rostov Doni ääres, keskharidus, tüürimees, arr. 13.03.41 Leningradi obl. Kotlõ rdtj, trib. 26.06.41 §58-1b; surmaotsus. Oli Punaarmees, tahtis põgeneda Saksamaale. [ar 28235]
GRISCHIN, Eleferi, Peeter, s. 10.04.18 Hiiumaa Pühalepa v., 4 kl., motorist, arr. 24.10.44 Haapsalu, Posti 35-4, trib. 29.01.45 §58-1b, 10+5; Magadani obl. Beregovoilag, surn. 25.06.52. Oli Omakaitses. [ar 5844]
GRIŠAKOV, Lavrenti, Jefrem venelane, s. 1914 Tartumaa Kastre-Võnnu v. Piirissaare k., kõrgharidus, pangaametnik, arr. 09.12.44 Tartu, Vallikraavi 24-2 §7-35; Tartu, vab. 25.07.45. Koostöö sakslastega. [ar 2359-E]
GRIŠANOV, Lavrenti, Vassili venelane, s. 1921 Tartumaa Kastre-Võnnu v, eluk. Tartu, Pikk 3-2, 6 kl., madrus, arr. 29.02.40, kohaliku JK otsus 20.04.40 §84, 2a. Piiriületaja. [ar 1375-E]
GRIŠIN, Aleksander, Fjodor venelane, s. 1913 Moskva kub. Mihhailovi ringk, keskharidus, juuksur, arr. 29. 01.47 Tallinn, Baltvojenmorstroi 7. ehituspataljon §58- 3, vab. 17.10.47. Koostöö sakslastega. [ar 1566-E]
GRIŠINA, Nadežda, Dmitri venelane, s. 1926 Tallinn, Narva mnt. 9, kesk., teenistuja, arr. 30.04.45 Saksamaa, trib. 30.05.45 §58-10, 10+5; Krasnojarski krai Norillag, vab. 04.11.54. Asum. sealsamas kuni 15.10. 57.a. [ar 2487-E]
GRODZENSKAJA, Maria, Grigori juut, s. 1918 Valgevene (end. Poola), keskharidus, ettekandja, arr. 12.11. 44 Tallinn, Müürivahe 2 §58-3, vab. 07.02.45. Koostöö sakslastega. [ar 2238-E]
GROMAKOV, Stepan, Afanassi venelane, s. 1921 Stavropoli krai, 6 kl., sõjaväelane, arr. 02.03.50 Leningrad, Kossaja linija 5-22, trib. 15.07.50 §58-10 lg.1, 10+3; Tallinna vangla; Gorki obl, vab. 24.08.55. Nõuk. vastane agitatsioon. [ar 3384-E]
GRONIMOV, Isak, Moissei juut, s. 1904 Valgevene, kõrg., kaubandustöötaja, arr. 21.02.53 Tallinn, Lätte 7-1 §58-4, vab. 05.06.53. Süüdistati sionismis. [ar 1574-E]
GROSBERG, August, Jaan, s. 1880 Tartumaa Tähtvere v., eluk. sama, algharidus, suurtalunik, arr. 14.06. 41; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 05.01.42. [ar 443-E]
GROSBERGER, Martin, Martin, s. 14.03.1892 Tallinn, kesk., treial, arr. 05.11.44 Tallinn, Käo 11-1, trib. 25.04. 45 §58-1a, 58-11, 10+5. Oli Omakaitses. [ar 6043]
GROSHOLM, Mary, Oskar en ka Meri, Meeri, s. 1918 Tallinn, 9 kl., tööline, arr. 27.05.45 Harjumaa Iru v. §58-12, vab. 27.12.45. Relvade hoidmisest mitteteatamine. [ar 2330-E]
GROSS, Alfred, Leena, s. 23.08.05 Läänemaa Ridala v., arr. 07.02.45 Haapsalu, Lepa 2, trib. 05.04.46 §58- 1a, 58-11, 10a. [ar 11888]
GROSS, Elmar, Friedrich, s. 11.08.1895 Valga, kõrgharidus, arst, arr. 03.08.40 Valga, Vabaduse 5 §23, vab. 26.08.40. Oli Kaitseliidus. Süüdistus Kaitseseisukorra seaduse paragrahv 23 põjal. [ar 1942-E]
GROSS, Erik, Artur, s. 1919 Valgamaa Tõlliste v., kesk., tööline, arr. 28.02.45 Tallinn, Erika 1-21 §58-1a, vab. 10.07.46, pärast vabastamist vahi alt suunati ENSV SM tööpataljoni. [ar 2163-E]
GROSS, Hans, Peeter s. 04.03.1880 Abja-Paluoja, eluk. sama, algharidus, nahatööstuse omanik, arr. 21. 06.45 Viljandi, Reinu tee 3, §58-3; Tallinn, eeluurimiselt vab. 01.12.45. Koostöö sakslastega. [ar 2360-E, kl]
GROSS, Leonhard, Jaan, s. 1919 Pärnumaa Abja v., kesk., teenistuja, arr. 07.11.44 Tihemetsa v. Kamali k., trib. 22.12.44 §58-1b, 10+5. [ar 25993]
GROSS, Peeter s. 04.10.1893. [vt. Läve, Aleksander, Peeter]
GROSS, Vello, Artur, s. 11.02.15 Valgamaa Tõlliste v. Rama k., arr. 24.02.45 Tallinn, Köleri 23-5, trib. 25.05. 45 §17-58-1a, 10+5. [ar 7287]
GROSSFÜRST, Mart, Mart, s. 1907 Tallinn, eluk. Tallinn, Seegi 6-2, 6 kl., lihunik,ülesostja, arr. 01.11.43, trib. 18.12.43 §58-10-2, 10+5; Jaroslavli obl. Volgolag, surn. 01.05.45. Süüdistati nõuk.vastases propagandas. [ar 27514]
GRO?EVAJA, Anna, Vassili venelane, s. 1872 Tallinn, keskharidus, omanik-rendileandja, arr. 14.06. 41 Tallinn, Niine 12-21; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 13.11.41. Maja ja sauna omanik. [ar 389-E]
GRUDKIN, Pavel, Fjodor, s. 12.07.05 Tartumaa Kasepää v., 4 kl., taluomanik, arr. 09.01.45 Kasepää v. Tiheda k., trib. 20.05.45 §58-1a, 58-11, 20+5. Oli Omakaitses. [ar 6783]
GRUDKIN, Pjotr, Ivan venelane, s. 1906 Tartumaa Kasepää v., eluk. Tallinn, Linda 17-3, 4 kl., tööline, arr. 14.07.43, trib. 26.08.43 §19-58-1b, 58-10, 10+5. Kavatses Punaarmeest üle minna Saksa poolele. [ar 27656]
GRUNTIS, Eduards, Ernests lätlane, s. 1906 Läti Talsi mk., 4 kl., tööline, arr. 02.06.45 Ventspils, Vasarnieka 2, trib. 15.10.45 §58-1a, 15+5, surn. 04.06.47. Oli Saksa sõjaväes. [ar 9564]
GRUPP, Julia, Semjon juut, s. 1924 Valga, keskharidus, puhvetimüüja, arr. 12.11.44 Tallinn, Müürivahe 2 §58-3, vab. 07.02.45. Koostöö sakslastega. [ar 2238-E]
GRUZIS, Aleksandr, Ivan lätlane, s. 1901 Petserimaa Roodva v., eluk. sama, algharidus, põllumees, arr. 20. 12.40, erin. 19.04.41 §58-10, 182, 8a.; Magadani obl. Sevvostlag, surn. 13.04.42. [ar 24868]
GRUZNOV, Pavel, Vassili venelane, s. 02.01.09 Pihkva kub, eluk. Narva, Viru 12-3, 4 kl., tööline, arr. 17. 06.40, kohaliku JK otsus 12.08.40 §84, 6 kuud. Piiriületaja. [ar 26121]
GRÖNROOS, Frantz, Frantz in ka Ingvald, rootslane, s. 02.02.16 Petrograd, eluk. Helsingi, keskharidus, elektrik, arr. 23.09.40, erin. 13.12.41 §58-4, 84, 3+2. Osavõtt Talvesõjast. Soome kodanik. Piiriületamine Soomest merel Hanko lähedal. [ar 1050- E]
GRÜNBERG, August, Otto, s. 1918 Harjumaa Kohila v., eluk. sama, arr. 29.06.45, trib. 10.07.46, §58–10, mõisteti õigeks, vab. 20.07.46. [ar 13231]
GRÜNBERG, Elmar, s. 1897 Tartumaa Haaslava v., alg., sidetehnik, arr. 13.11.44 Tallinn, Kreutzwaldi 13 §58-1a; Tallinna vangla, vab. 13.01.45. Oli Omakaitses. [ar 3317-E]
GRÜNBERG, Karl, Hans, s. 1896 Järvamaa Ambla v., 8 kl., maaler, arr. 21.04.50 Harjumaa Anija v. Kehra a-k, trib. 19.07.50 §58-1a, 58-11, 25+5, väh. 7 a. Oli Omakaitses. [ar 4031]
GRÜNBERG, Osvald, Jaan, s. 01.09.25 Viljandimaa Vastemõisa v., eluk. sama, 9 kl, arr. 01.07.49, trib. 08.09.49 §58-10, 10+4; Komi ANSV, vab. 14.12.54. Süüdistati nõukogudevastases agitatsioonis. Avaldatud uuesti. [ar 28047]
GRÜNFELD, Ernst-Adolf, Arnold s. 21.08.11 Virumaa Palmse v. Sagadi k., eluk. Rakvere raj. Haljala kn. Lepna-Mätliku k., 6 kl., talupoeg, raudteetööline, arr. 19.11.44 Rakvere v. Lepna-Mätliku k., trib. 02.03.45 §58-1a, 20+5; Karaganda obl. Temir-Tau; Kemerovo obl, vab. asum. 13.07.55. Oli Omakaitses. Avaldatud uuesti. [ar 6376]
GRÜNTHAL, Gunnar, Aleksander, s. 20.11.33 Harjumaa Juuru v.. Tihemetsa tehnikumi III k., arr. 14.01.52 Pärnumaa Tihemetsa Metsatehnikum, trib. 23.04.52 §58-1a, 17-58-8, 58-11, 25+5, 10.01.55 väh. 10a; Komi ANSV Intalag; Minerallag, vab. 11.05.56. Tihemetsa koolinoorte organisatsioonis 1951-1952. Avaldatud uuesti. [ar 13108-E]
GRÜNTHAL, Gustav, Aadam, s. 1896 Võrumaa Misso v., eluk. sama, 7 kl., metsapraaker, arr. 20.03.45, trib. 18.06.45 §58-1a, 58-11, 20+5. Oli Omakaitses. [ar 7541]
GRÜNVERK, Aksel, Ernst en. ka Aksel-Theodor s. 07.10.17 Mõisaküla, eluk. sama, alg., katlakütja, arr. 26.12.44, trib. 15.02.45 §58-1a, 58-11, 20a.; Habarovski krai, surn. Oli Omakaitses. Avaldatud uuesti. [ar 16928]
GUBIN, Vladimir, Leonid venelane, s. 08.12.1883 Peterburi, kõrgharidus, insener, arr. 12.09.40 Tallinn, Toom- Kuninga 20a-2, kohus 16.12.40 §58-4, 10a. Kontrrevolutsioonilise organisatsiooni liige. [ar 3770-E]
GUFF, Hilda, Aleksander, s. 1926 Leningradi obl. Volossovo raj, 7 kl., sekretär, arr. 03.07.50 Jõgeva, Suur 32, ENSV ÜK otsus 08.04.51 §58-10 lg.2, 25+5; Permi obl. Nõroblag, vab. 28.03.55. Nõuk. vastane agitatsioon. [ar 2158-E]
GUNIN, Arhip, Kirill venelane, s. 1899 Tartumaa Kavastu v., algharidus, müürsepp, arr. 23.10.40 Harjumaa Iru v. Maardu as. §58-10 lg.1, 58-11; Tallinna vangla, vab. 15.04.41. Kontrrevolutsiooniline agitatsioon, streigiõhutamine. [ar 1928-E]
GUNJAŠIN, Nikolai, Nikolai venelane, s. 1887 Virumaa Vasknarva v., eluk. sama, 4 kl., metsavaht, arr. 24.05.41 §58-13; Gorki obl. Unžalag, surn. 24.02.42. Oli Kaitseliidus ja Isamaaliidus. Koostöö poliitpolitseiga. [ar 3772-E]
GURJEV, Vassili, Peeter venelane, s. 1914 Narva, 4 kl., miilits, arr. 21.11.42 Tallinn, trib. 31.12.42 §58-10-2, 10+5. Süüdistati nõuk.vastases propagandas sõjaväes. [ar 28524]
GURT, Arnold-Johannes, Oskar, s. 26.08.26 Tartu, kesk., õpetaja, arr. 11.02.49 Läänemaa Karuse v. Hanila k., trib. 20.07.49 §58-1a, 15a.; Karaganda obl. Steplag, vab. 18.10.55. Saksa sõjaväes. Avaldatud uuesti. [ar 9309-E]
GUSEV, Aleksandr, Pavel venelane, s. 22.01.20 Narva, eluk. Narva, Torniväljak 4-15, 5 kl, arr. 29.05.40, erin. 19.11.40 §84, 8a. Piiriületaja, oli Kaitseliidus. [ar 25311]
GUSJEV, Pjotr, Jegor venelane, s. 1890 Peterburi kub. Gdovi ringk, keskharidus, lihunik, arr. 01.02.41 Virumaa Erra v. Sonda; Kirovi obl. Vjatlag, surn. eeluurimisel 01.04.42. Valgekaartlane. [ar 1435-E]
GUSSAROV, Fadei, Nikifor venelane, s. 31.08.13 Tartumaa Kasepää v., algharidus, tööline, arr. 19.06.38 Tallinn, trib. 22.08.38 §58-6 lg.1; surmaotsus. Oli piiriületaja. [ar 28955]
GUSSAROV, Vassili, Ivan venelane, s. 1907 Pihkva kub. Novoselje mk., 2 kl., tööline, arr. 29.05.49 Võru, Lenini 36-9, trib. 26.08.49 §58-1a, 25+5; Gorki obl. Unžalag, vab. 03.10.55. Koostöö sakslastega. [ar 29000]
GUSSEV, Aleksei, Dimitri s. 1917. [vt. Kupitsõn, Aleksei, Dimitri]
GUSTAVSON, August, Georg, s. 19.12.1894 Virumaa Kunda-Malla v. Mahu k, kesk., mereväekapten, arr. 28.06.41 Tallinn, Gonsiori 43-9 §58-4, 58-13, 58-14; Permi obl. Ussollag, surn. 26.12.41 Solikamsk. [ar 3575-E, kl]
GUSTAVSON, Heino, August, s. 23.01.23 Tallinn, eluk. Harjumaa Aruküla. TÜ III k. üliõpilane, arr. 14.02. 45, erin. 08.09.45 §58-1a, 8a.; NKVD keldris Tallinnas 08.02.45-13.03.45; Tallinn, Patarei vangla 13.03.45- 11.45; Kunda 12.45-11.46; Magadani obl. 26.12.46- 10.10.51; Habarovski krai Dalstroi, vab. 19.10.51. Saksa sõjaväes. [ar 25132, kl]
GUSTAVSON, Helene, Konstantin, s. 1902 Tartumaa Ahja v., kesk., õpetaja, arr. 15.07.50 Viljandimaa Taevere v., erin. 25.08.51 §17-58-1a. [ar 23670]
GUSTAVSON-KASKLA, Juhan, Jüri, s. 1902 Saaremaa Torgu v. Soodevahe k, arr. 22.07.41 Kuressaare, kohaliku JK otsus 12.10.41 §58-13, 10a.; Irkutski obl. Nižneudinsk, surn. 08.07.42. Kaitseliit. Isamaaliidu liige. [ar 2131-E]
GUSTEL, Elmar, Eduard, s. 1914 Narva, 4 kl., taluperemees, arr. 04.10.41 sõjaväes, trib. 19.10.41 §58- 10-2, 19-58-1b, 19-58-8; surmaotsus, otsus täide viidud 28.01.42. Süüdistati nõuk. vastases propagandas Punaarmees. [ar 28543]
GUSTEL, Heinrich, Gustav, s. Järvamaa Kareda v., algharidus, talunik, külavanem, arr. 28.12.44 Kareda v. Esna k. §58-1a, 58-11; Viljandi, vab. 27.11.45. Koostöö sakslastega. [ar 2362-E]
GU?T?IK, Georgi, Vladimir venelane, s. 24.05.12 Besaraabia kub. Ki?injov, keskharidus, masinaeh. konstruktor, arr. 14.06.41 Tallinn-Nõmme, Õie 22-1, erin. 28.02.42 §58-12, 3a.; Sverdlovski obl. Vosturallag, vab. 14.06.44. Ei teatanud abikaasa kuulumisest kontrrevol. organisatsiooni. [ar 1134-E]
GU?T?IK-MATVEJEVA, Maria, Aleksander venelane, s. 1909, kõrgharidus, jurist, arr. 25.01.41 Tallinn, Ristiku 75-12 §58-4, 58-10, 58-11. Kontrrevolutsiooniline tegevus. Uurimise käigus tunnistati 31.01.41 psüühiliselt haigeks, suunati ravile Tallinna Psühhiaatria haiglasse, kust pärast punavägede taganemist vabastati. 5.oktoobrist 1944 töötas Tallinnas juriskonsuldina. [ar 1103-E]
GU?T?IN, Aleksander, Stepan venelane, s. 1894 Peterburi kub. Jamburi ringk, algharidus, mehaanik, arr. 20.08.40 Tallinn-Nõmme, Õie 61-1, trib. 17.03.41 §58-8, 58-2; surmaotsus. Judenit?i armee ohvitser. Kaitseliidus. [ar 28968]
GUZIK, Stanislav, Juzef, s. 1906 Poola, alg., tööline, arr. 31.07.41 Kiviõli §58-6, vab. 19.02.42. Süüdistati spionaažis. [ar 2132-E]
GUTKIN, Geinrich, Gerson juut, s. 1879 Tallinn, kõrgharidus, kaupmees, arr. 14.06.41 Tallinn, Viru 4-5; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 11.10.41. Oli men?evik, kaupluse omanik, Riigikogu liige. [ar 122-E]
GUTMAN, Johannes, Eduard, s. 01.04.14 Harjumaa Hageri v., 5 kl., talupoeg, arr. 07.08.45 Hageri v. Kelba k., trib. 10.09.45 §58-1b, 10+5. Läks üle saksa poolele. [ar 27607]
GUTMAN, Kalev, Jaan s. 1911. [vt. Kaasikmäe- Gutman, Kalev, Jaan]
GUTMANN, Elmar, Tavet, s. 1913 Virumaa Aaspere v., algharidus, talunik, arr. Aaspere v. Sauste k. §58- 1a, 58-11, surn. 15.02.45. Oli Saksa sõjaväes. Metsavend. 06.02.45 ümberpiiratuna tulistas ta endale kaks lasku pähe ja viidi raskes seisundis haiglasse, kus suri. [ar 2358-E]
GUTMANN, Oskar, Anette, s. 04.04.10 Virumaa Rägavere v., 4 kl., lukksepp, arr. 03.05.55, trib. 10.09. 55 §58-1b, 58-11, 25+5, väh. 15 a. Oli Soome sõjaväes. Elas illegaalselt. [ar 18449]


Maksu- ja aktsiisimäärad 2012-2015 Reuters
Teema 2012 2013 2014 2015 2016
Õlu 5,70 6 6,28 7,22 8,30 9,13 ATKEAS § 46 lg 1
Kääritatud jook ja vein, mille etanoolisisaldus on kuni kuus (kaasa arvatud) mahuprotsenti 33,30 34,97 36,71 42,22 48,55 53,41 (alates 01.02.2017) ATKEAS § 46 lg 2
Kääritatud jook, mille etanoolisisaldus on üle kuue mahuprotsendi 76,80 80,64 84,67 97,37 111,98 123,18 (alates 01.02.2017) ATKEAS § 46 lg 3
Vein, mille etanoolisisaldus on üle kuue mahuprotsendi 76,80 80,64 84,67 84,67 111,98 123,18 (alates 01.02.2017) ATKEAS § 46 lg 4
Vahetoode 164 172,20 180,81 207,93 239,12 263,03 (alates 01.02.2017) ATKEAS § 46 lg 5
Muu alkohol 14,90 15,65 16,43 18,89 21,72 23,89 (alates 01.02.2017) ATKEAS § 46 lg 6
Sigarettide fikseeritud aktsiisimäär 42,18 45 46,50 46,50 alates 01.06.2016 - 58 63,50 ATKEAS § 56 lg 1
Sigarettidelt makstav minimaalne aktsiisimäär 80 84,80 90 90 alates 01.06.2016 - 97,20 104,98 ATKEAS § 56 lg 1¹
Sigarid ja sigarillod 191,73 211 211 211 211 211 ATKEAS § 56 lg 2
Suitsetamistubakas 55,79 61 61 61 alates 01.06.2016 - 65,88 71,15 ATKEAS § 56 lg 3
Pliivaba bensiin 422,77 422,77 422,77 422,77 465 512 (alates 01.02.2017) ATKEAS § 66 lg 1
Pliibensiin 422,77 422,77 422,77 422,77 465 512 (alates 01.02.2017) ATKEAS § 66 lg 2
(al 01.07.12) 422,77 422,77 422,77 465 512 (alates 01.02.2017) ATKEAS § 66 lg 3
Petrooleum 330,10 330,10 330,10 330,10 330,10 330,10 ATKEAS § 66 lg 4
Vedelgaas 125,26 125,26 125,26 125,26 125,26 125,26 ATKEAS § 66 lg 5
Diislikütus 392,92 392,92 392,92 392,92 448 493 (alates 01.02.2017) ATKEAS § 66 lg 6
Eriotstarbelise diislikütus ja kerge kütteõli 110,95 110,95 110,95 110,95 121 133 (alates 01.02.2017) ATKEAS § 66 lg 7
Raske kütteõli 15,01 15,01 15,01 15,01 58 58 ATKEAS § 66 lg 8
Kerge kütteõli 448 (alates 01.02.2016) 493 (alates 01.02.2017) ATKEAS § 66 lg 8
Põlevkivikütteõli 15,01 15,01 15,01 15,01 57 57 ATKEAS § 66 lg 9
Maagaas 23,45 23,45 23,45 28,14 33,77 40,52 ATKEAS § 66 lg 10
Kivisüsi, pruunsüsi ja koks 0,30 0,30 0,30 0,30 0,93 0,93 ATKEAS § 66 lg 11
Põlevkivi 0,15 0,30 0,30 0,30 0,93 0,93 ATKEAS § 66 lg 11¹
Elektrienergia 4,47 4,47 4,47 4,47 4,47 4,47 ATKEAS § 66 lg 12
Kütus, mille KN-i esimesed kuus numbrit või kaheksa numbrit on 270710, 270720, 270730, 270750, 27101111–27101125, 27101190, 29022000, 29023000, 29024100, 29024200, 29024300 või 29024400 422,77 422,77 422,77 422,77 465 512 (alates 01.02.2017) ATKEAS § 66 lg 13
Kütus, mille KN-i kaheksa numbrit on 27101911 või 27101915 330,10 330,10 330,10 330,10 330,10 330,10 ATKEAS § 66 lg 14
Kütus, mille KN-i esimesed kuus numbrit on 271112–271114 ja mida kasutatakse mootorikütusena 125,26 125,26 125,26 125,26 125,26 125,26 ATKEAS § 66 lg 15
Kütus, mille KN-i kaheksa numbrit on 27101931 või 27101935 392,92 392,92 392,92 392,92 448 493 (alates 01.02.2017) ATKEAS § 66 lg 16
Kütus, mille KN-i kaheksa numbrit on 27101951 või 27101955 15,01 15,01 15,01 15,01 58 58 ATKEAS § 66 lg 17
Klaas 0,60 0,60 0,60 0,60 0,60 0,60 PakAS lisa
Plastik 2,50 2,50 2,50 2,50 2,50 2,50 PakAS lisa
Metall 2,50 2,50 2,50 2,50 2,50 2,50 PakAS lisa
Paber ja kartong, kaasa arvatud kihiline kartong 1,20 1,20 1,20 1,20 1,20 1,20 PakAS lisa
Puit 1,20 1,20 1,20 1,20 1,20 1,20 PakAS lisa
Majutuskulude maksuvaba piirmäär riigisiseste lähetuste korral Ei kehti Ei kehti Ei kehti Ei kehti Ei kehti Ei kehti TuMS § 13 lg 3 p1
Majutuskulude maksuvaba piirmäär välislähetuste korral Ei kehti Ei kehti Ei kehti Ei kehti Ei kehti Ei kehti TuMS § 13 lg 3 p 1
Välislähetuse maksuvaba päevaraha 32 32 32 32 50 (esimesed 15 päeva) 50 (esimesed 15 päeva) TuMS § 13 lg 3 p 1
0,30 eurot km kohta, kuid mitte rohkem kui 335 eurot kalendrikuus iga hüvitist maksva tööandja kohta 0,30 eurot km kohta, kuid mitte rohkem kui 335 eurot kalendrikuus iga hüvitist maksva tööandja kohta TuMS § 13 lg 3 p 2
Kollektiivtoitlustamise ratsiooni maksumus laeva/lennukimeeskondadele 6 6 6 10 10 10 TuMS § 13 lg 3 p 6
Residendist füüsilise isiku maksuvaba tulu 1728/144 1728/144 1728/144 1848/154 2040/170 2160/180 TuMS § 23
Pensioni täiendav maksuvaba tulu 2304/192 2304/192 2520/210 2640/220 2700/225 2832/236 TuMS § 23²
Tööõnnetus- või kutsehaigushüvitise täiendav maksuvaba tulu 768/64 768/64 768/64 768/64 768/64 768/64 TuMS § 23³
Maksustamisperioodi tulust tehtavate mahaarvamiste piirang 1920 1920 1920 1920 1200 1200 TuMS § 28² lg1
FIE põllumajanduse ja metsamaterjali võõrandamise tulust tehtav täiendav mahaarvamine 2877 2877 2877 2877 2877 2877 TuMS § 32 lg 4
FIE avansilise tulumaksu alammäär 64 64 64 64 64 64 TuMS § 47 lg 2
Tööandja sõiduauto töö-, ameti- või teenistusülesannete või tööandja ettevõtlusega mitteseotud tegevuseks tasuta või soodushinnaga kasutada andmise erisoodustuse hinna ülempiir 256 256 256 256 256 256 TuMS § 48 lg 8
Reklaamkingitus, mida ei maksustata 10 10 10 10 10 10 TuMS § 49 lg 1
Vastuvõtukulude, kingituste ja annetuste maksuvaba piirmäär 32 32 32 32 32 32 TuMS § 49 lg 4 ja lg 6 p 4 ja 5
Käivet ei teki reklaami eesmärgil kauba üleandmisest, millemaksustatav väärtus ei ületa: 10 10 10 10 10 10 KMS § 4 lg 2 p 6
Kauba võõrandamist ühendusevälise riigi füüsilisele isikule temaga koos liikuvas pagasis ühendusevälisesse riiki toimetamiseks võib käsitada kauba ekspordina, kui isikule samal kuupäeval samas müügikohas sama maksukohustuslase poolt võõrandatud kauba müügihind koos käibemaksuga ületab: 38 38 38 38 38 38 KMS § 5 lg 2 p 2
Käibemaksuga ei maksustata reisija isiklikus pagasis ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatud KMS § 17 lg 1 nimetamata mittekaubanduslikku laadi kaupa: 300 euro väärtuses 300 euro väärtuses 300 euro väärtuses 300 euro väärtuses 300 300 KMS § 17 lg 1 p 8
Käibemaksuga ei maksustata reisija isiklikus pagasis lennu- ja meretranspordi, välja arvatud eraviisiline lõbulend või eraviisiline lõbusõit merel, kasutamise korral Eestisse toimetatud mittekaubanduslikku laadi kaupa: 430 euro väärtuses 430 euro väärtuses 430 euro väärtuses 430 euro väärtuses 430 430 KMS § 17 lg 1 p 8
Käibemaksuga ei maksustata ühendusevälisest riigist Eestis asuvale saajale saadetavat kaubasaadetist (v.a alkohol, tubakatooted, parfüümid ja tualettvesi) väärtusega: 21,98 21,98 21,98 22 22 22 KMS § 17 lg 1 p 9
Käibemaksukohustuslasena registreerimise kohustuse piirmäär 16 000 16 000 16 000 16 000 16 000 16 000 KMS § 19 lg 1, lg 2
Registreerimiskohustuse piirmäär kaugmüügi puhul 35 000 35 000 35 000 35 000 35 000 35 000 KMS § 19 lg 4
Piiratud käibemaksukohustuslasena registreerimise kohustus kaupade soetamisel 10 000 10 000 10 000 10 000 10 000 10 000 KMS § 21 lg 2
KMS § 21 lg 1 alusel piiratud makskohustuslasena registreeritud isiku kohustus teavitada maksuhaldurit, kui kalendriaasta jooksul soetatud kaupade maksustatav väärtus ületab: 10 000 10 000 10 000 10 000 10 000 10 000 KMS § 25 lg 2
Teise liikmesriigi maksukohustuslase taotluse alusel tagastatava käibemaksu summa kalendriaastas on vähemalt: 50 50 50 50 50 50 KMS § 35 lg 1 p 4
Teise liikmesriigi maksukohustuslase taotluse alusel tagastatava käibemaksu summa perioodi kohta, mis on lühem kui kalendriaasta, kuid hõlmab vähemalt 3 kuud, on vähemalt: 400 400 400 400 400 400 KMS § 35 lg 1 p 4
Ühendusevälise riigi maksukohustuslase kirjaliku taotluse alusel tagastatava käibemaksu summa kalendriaastas on: 320 320 320 320 320 320 KMS § 35 lg 2 p 2
Lihtsustatud arve võib väljastada, kui arvel olev summa ilma käibemaksuta ei ületa: 160 160 160 160 160 160 KMS § 37 lg 9
Välisesindustele, rahvusvahelistele organisatsioonidele jt KMS§ 37 nimetatud isikutele käibemaksu tagastamisel kaupade ja teenuste kogusmaksumus arvekohaseltvähemalt: 64 64 64 64 64 64 KMS§ 39 lg 1
Teise liikmesriigi maksukohustuslasele tagastatav minimaalne käibemaksusumma määr 50/400 50/400 50/400 50/400 50/400 50/400 KMS § 35 lg 1 p 4
Maamaksu ei määrata ja maksuteadet ei väljastata, kui maksusumma on alla: 5 5 5 5 5 5 MMS § 7 lg 3
Maamaksu esimese tähtpäeva kohustuse miinimummäär 64 64 64 64 64 64 MMS § 7 lg 1
Sotsiaalmaksuga ei maksustata laevade ja tsiviillennunduse lennukite meeskondadele, laevapere liikmetele ja tsiviilõhusõiduki meeskonnaliikmetele antava tasuta kollektiivtoitlustamise ratsiooni maksumust reisidel viibimise ajal, mis ei ületa isiku kohta päevas: 6 6 6 Ei kehti Ei kehti Ei kehti SMS § 3 p 6
Vabatahtlikku pensionifondi tehtava sissemakse alampiir - - - - - - KoPS § 54 lg 1
Hasartmängumaksu määr ühe mängulaua kohta: 1278,23 1278,23 1278,23 1278,23 1278,23 1278,23 HasMMS § 6 p 1
300 300 HasMMS § 6 p 2
Hasartmängumaksu määr ühe osavusmängu mänguautomaadi kohta: 31,95 31,95 31,95 31,95 31,95 31,95 HasMMS § 6 p 3
Trahvimäär, mille puhul on õigus tolliterminali või hoiukoha pidamise loa väljastamisest keelduda või loa kehtivus peatada 2000 2000 2000 2000 2000 2000 TS § 30 lg 4, 5
Trahvimäär, mille puhul on õigus vabatsoonis tegutsemise loa väljastamisest keelduda või tegutsemise luba peatada 2000 2000 2000 2000 2000 2000 TS § 545 lg 4 p 1
Registerpandi või hüpoteegina esitatud tagatise aktsepteerimisest keeldumise määr 63 900 63 900 63 900 63 900 63 900 63 900 TS § 60 lg 2
Trahvimäär, mille puhul onõigus tagatise suurus vähendamata jätta 2000 2000 2000 2000 2000 2000 TS § 62 lg 2
Rahatrahv kauba ebaseadusliku Eestisse või Eestist välja toimetamise eest 3200 3200 3200 3200 3200 3200 TS § 73 lg 2
Rahatrahv ebaseaduslike toimingute eest Eesti ja Euroopa Liidu välise riigi vahel kaubaga, mille suhtes kehtivad keelud ja piirangud 3200 3200 3200 3200 3200 3200 TS § 74 lg 2
Rahatrahv ebaseaduslike toimingute eest liikmesriikide vahel kaubaga, mille suhtes kehtivad keelud ja piirangud 3200 3200 3200 3200 3200 3200 TS § 75 lg 2
Rahatrahv ebaseaduslike toimingute eest Eestis oleva kaubaga 3200 3200 3200 3200 3200 3200 TS § 76 lg 2
Rahatrahv kauba ebaseadusliku toimetamise eest ajutise ladustamise kohta, tollilattu, vabatsooni ja vabalattu 3200 3200 3200 3200 3200 3200 TS § 77 lg 2
Rahatrahv vabatsoonis ja vabalaos kehtivate nõuete rikkumise eest 3200 3200 3200 3200 3200 3200 TS § 78 lg 2
Rahatrahv tolliametniku takistamise eest 3200 3200 3200 3200 3200 3200 TS § 79 lg 2
Rahatrahv kauba ladustamise ja hoidmise nõuete rikkumise eest 2600 2600 2600 2600 2600 2600 TS § 80 lg 2
Rahatrahv päritolu kohta valeandmeid sisaldava dokumendi eest 2600 2600 2600 Ei kehti Ei kehti Ei kehti TS § 81 lg 2
Rahatrahv teatud valdkonnas tegutsemise õiguseta isiku kaubaga toimingute eest 2600 2600 2600 Ei kehti Ei kehti Ei kehti TS § 82 lg 2
Rahatrahv transpordivahendiga seotud tollieeskirjade rikkumise eest 2600 2600 2600 2600 2600 2600 TS § 83 lg 2
Rahatrahv tollitõkendi ja kauba identifitseerimisvahendi rikkumise eest 2600 2600 2600 2600 2600 2600 TS § 84 lg 2
Rahatrahv tollieeskirjades sätestatud ja tolli määratud tähtaja eiramise eest 2000 2000 2000 Ei kehti Ei kehti Ei kehti TS § 85 lg 2
Rahatrahv dokumentide säilitamise tähtaja eiramise eest 1300 1300 1300 1300 1300 1300 TS § 86 lg 2
Rahatrahv ujuvvahendi ebaseadusliku sildumise võimaldamise eest 1300 1300 1300 Ei kehti Ei kehti Ei kehti TS § 87 lg 2
Rahatrahv ettenägematu olukorra ja vääramatu jõuga seotud toimingute tegemata jätmise eest 1300 1300 1300 1300 1300 1300 TS § 88 lg 2
Rahatrahv tollile teatamisega viivitamise eest 1300 1300 1300 1300 1300 1300 TS § 89 lg 2
Rahatrahv tollijärelevalve all oleva veose ebaseaduslike toimingute eest 1300 1300 1300 1300 1300 1300 TS § 91 lg 2
Rahatrahv kauba vale tariifse klassifikatsiooniga deklareerimise eest 640 640 640 640 640 640 TS § 92 lg 2
Rahatrahv olulise rikkumise eest 2000 2000 2000 2000 2000 2000 TS § 93
Konfiskeeritud, hõivatud või riigi omandisse ülekantud kauba ja transpordivahendi realiseerimise kulude hüvitamise määr 10 10 10 10 10 10 TS § 97 lg 4
Tõend maksuvõlgade puudumise kohta väljastatakse, kui maksuvõlg ei ületa 15 15 10 10 10 10 MKS § 14 lg 5
Kulude hüvitamine kolmandale isikule ärakirjade või väljavõtete tegemise eest;iga paberilehekülje eest alates 21. leheküljest. 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 MKS § 66 lg 1
Sunniraha ülempiir teabe, asjade ja dokumentide esitamata jätmise eest esimesel korral 640 640 640 640 640 640 MKS § 67 lg 3
Sunniraha ülempiirteabe, asjade ja dokumentide esitamata jätmise eest teisel korral 2000 2000 2000 2000 2000 2000 MKS § 67 lg 3
Teabe, asjade ja dokumentide esitamata jätmise kohustuse täitmisele sundimiseks kasutatav sunniraha ei või ületada kokku: 2640 2640 2640 2640 2640 2640 MKS § 67 lg 3
Maksuteadet ei väljastata, kui maksusumma on väiksem kui: 10 10 10 10 10 10 MKS § 88 lg 2
Sunniraha ülempiir deklaratsiooni ja selle paranduste esitamata jätmiseeest esimesel korral 1300 1300 1300 1300 1300 1300 MKS § 91 lg 4
Sunniraha ülempiir deklaratsiooni ja selle paranduste esitamata jätmiseeest teiselkorral 2000 2000 2000 2000 2000 200 MKS § 91 lg 4
Maksuhalduri poolt sama deklaratsiooni või selle paranduste esitamisele sundimiseks määratud sunniraha ei või kokku ületada: 3300 3300 3300 3300 3300 3300 MKS § 91 lg 4
Maksu ei määrata ja maksuotsust ei väljastata, kui maksusumma on väiksem kui 10 10 10 10 10 10 MKS § 100 lg 1
Tagastusnõue, mille täitmise kohta on vaja teha kirjalik otsus 640 000 640 000 640 000 640 000 640 000 640 000 MKS § 106 lg 2
Tagastusnõue täidetakse ainult õigustatud isiku poolt eraldi esitatud kirjaliku avalduse alusel, kui tagastusnõude suurus ei ületa 10 10 10 10 10 10 MKS § 106 lg 6
Intressinõuet ei esitata, kui intressisumma on väiksem kui 10 10 10 10 10 10 MKS § 119 lg 3
Tagatist ei nõuta, kui nõue on väiksem kui: 64 64 64 64 64 64 MKS § 120 lg 2
Rahatrahv juriidilisele isikule maksude maksmisest kõrvalehoidumise eest, kuni 13 000 13 000 13 000 32 000 32 000 32 000 MKS § 1531 lg 2
Rahatrahv juriidilisele isikule maksukelmuse eest, kuni 32 000 32 000 32 000 Ei kehti Ei kehti Ei kehti MKS § 1532 lg 2
Rahatrahv juriidilisele isikule aktsiisiga maksustatavate kaupadega seotud eeskirjaderikkumise eest, kuni 3200 3200 3200 3200 3200 3200 MKS 1541 lg 2
Rahatrahv juriidilisele isikule aktsiisilaopidaja ja registreeritud kaupleja kohustuste täitmata jätmise eest, kuni 3200 3200 3200 3200 3200 3200 MKS § 1551lg 2
Rahatrahv juriidilisele isikule ebaseaduslike toimingute tegemise eest aktsiisivabalt sisseveetud mootorikütusega, kuni 3200 3200 3200 3200 3200 3200 MKS § 1552lg 2
Rahatrahv juriidilisele isikule mõõturi või tõkendi rikkumise eest, kuni 2600 2600 2600 2600 2600 2600 MKS § 156 lg 2
Rahatrahv juriidilisele isikule Maksu- ja Tolliameti otsuseta hasartmängu korraldamise eest, kuni 3200 3200 3200 Ei kehti Ei kehti Ei kehti MKS § 157 lg 2
Rahatrahv juriidilisele isikule raskeveokimaksu seadusest tuleneva kohustuse rikkumise eest, kuni 1300 1300 1300 Ei kehti Ei kehti Ei kehti MKS § 158 lg 2
Rahatrahv juriidilisele isikule tõendi väljastamata jätmise eest, kuni 450 450 450 Ei kehti Ei kehti Ei kehti MKS § 159 lg 2
Rahatrahv juriidilisele isikule deklaratsiooni tähtpäevaks esitamata jätmise, arvestuse pidamise nõuete rikkumise, maksuhalduri juures registreerimata jätmise, registreerimiseks esitatud andmete muutumisest teatamata jätmise või maksuhaldurile dokumentide esitamata jätmise 640 640 640 640 640 640 MKS § 167 lg 2
Rahatrahv juriidilisele isikule maksuhalduri korraldusel paigaldatud mõõturi või tõkendi rikkumise, kõrvaldamise või asendamise või muu tegevuse eest, mis ei võimalda mõõturi või tõkendi otstarbekohast rakendamist, või maksuhalduri tegevuse takistamise eest maksude tasumise õigsuse kontrollimisel, tasumisele kuuluva maksusumma määramisel või maksuvõla sissenõudmisel või maksuhalduri sellekohase haldusakti täitmata jätmise eest 1300 1300 1300 1300 1300 1300 MKS § 167 lg 3
Rahatrahv juriidilisele isikule vastava maksustamisperioodi maksumärgita mänguautomaadiga hasartmängu korraldamise eest määratakse 3200 3200 3200 3200 3200 3200 MKS § 167 lg 8
Rahatrahv juriidilisele isikule vastava maksustamisperioodi maksumärgita mängulauaga hasartmängu korraldamise eest 6400 6400 6400 6400 6400 6400 MKS § 167 lg 9
Rahatrahv juriidilisele isikule sigarettidega kauplemise eest nende müügipakendile kinnitatud maksumärgile trükitud hinnast kõrgema hinnaga 320-2600 320-2600 320-2600 320-2600 320-2600 320-2600 MKS § 167 lg 10
Rahatrahv juriidilisele isikule raskeveokimaksu seadusest tulenevate nõuete kohaselt veoauto registreerimistunnistuse ümber vormistamata jätmise või ümber vormistamata jäetud registreerimistunnistusega raskeveoki kasutamise eest 1300 1300 1300 1300 1300 1300 MKS § 167 lg 11
Maksu ja aktsiisimäärad


Kaitseliidu liikmete andmekogu põhimäärus – Riigi Teataja
Kaitseliidu liikmete andmekogu põhimäärus
Kaitseliidu liikmete andmekogu põhimäärus - sisukord
§ 1 Kaitseliidu liikmete andmekogu asutamine
§ 6 Andmekogu pidamine ja ülesehitus
2 Andmekogu andmete koosseis
§ 7 Digitaalsesse andmekogusse kantavad andmed
§ 9 Isikuandmete töötlemise toimingud
§ 10 Isikuandmete töötlemise alus
§ 11 Isikuandmete muutmine
§ 12 Isikuandmete parandamine
§ 13 Isikuandmete töötlemise lõpetamine
§ 14 Andmekogu andmetele juurdepääsu põhimõtted
§ 15 Juurdepääsuõigusega isik
§ 16 Andmekogu andmetele juurdepääsu viisid
§ 17 Juurdepääsu andmine
5 Andmekogu turvalisus ning andmekogu pidamisega seotud tegevus ning järelevalve
§ 18 Andmekogu turvaklass ja infosüsteemi turbeaste
§ 19 Turvameetmed
§ 20 Kaitseliidu ülesanded
§ 22 Andmekogu pidamise kulu
§ 24 Enne käesoleva määruse jõustumist kogutud Kaitseliidu liikme ja liikmeks astuda sooviva isiku ülekandmine ja arhiveerimine
RT I, 27.09.2019, 3
Vastu võetud 25.09.2019 nr 17
Määrus kehtestatakse Kaitseliidu seaduse § 81 lõike 2 alusel.
§ 1. Kaitseliidu liikmete andmekogu asutamine
Määrusega asutatakse andmekogu nimetusega „Kaitseliidu liikmete andmekogu” (edaspidi andmekogu).
Andmekogu pidamise eesmärk on pidada arvestust Kaitseliidu liikmete ja liikmeks astuda soovivate isikute ning nende nõuetele vastavuse üle, liikmete Kaitseliidu tegevuses osalemise üle, Kaitseliidus liikmetele määratud ergutuste, tunnustuste, karistuste ning nende vastutuse üle, Kaitseliidu poolt liikmetele võimaldatud koolituse ja väljaõppe üle ning Kaitseliidu liikmesusega seoses võimaldatud tagatiste üle.
Andmesubjekt on Kaitseliidu liige või liikmeks astuda sooviv isik.
Andmekogu vastutav töötleja on Kaitseliit.
§ 6. Andmekogu pidamine ja ülesehitus
1) Kaitseliidu liikmete ja liikmeks astuda soovivate isikute andmetest (edaspidi digitaalne andmekogu);
2) digitaalsest arhiivist;
3) andmetöötlusandmetest.
2. peatükk Andmekogu andmete koosseis
§ 7. Digitaalsesse andmekogusse kantavad andmed
(1) Digitaalsesse andmekogusse kantakse andmesubjekti kohta järgmised andmed:
2) Kaitseliidu liikmesusega seotud andmed;
3) terviseseisundi andmed;
4) andmesubjektile väljastatud lubade andmed;
5) kaitseväeteenistuse käigu andmed;
6) ergutuste, tunnustuste, karistuste ja vastutuse andmed;
7) Kaitseliidus saadud koolituse ja väljaõppe andmed;
8) Kaitseliidu tegevuses osalemise andmed.
(2) Üldandmed on järgmised:
4) kodakondsus, sealhulgas teiste riikide kodakondsus;
5) rahvastikuregistrisse kantud elukoha aadress;
6) kontaktaadress, kui see erineb rahvastikuregistrisse kantud elukoha aadressist;
7) kontakttelefon ja e-posti aadress;
8) kontaktisiku ees- ja perekonnanimi ja kontakttelefon;
9) noorliikme vanema või eestkostja ees- ja perekonnanimi, isikukood ja kontaktandmed;
10) haridus ja eriala;
11) töökoht või tegevusala;
12) Kaitseliidu välisesse relvi valdavasse organisatsiooni kuulumise andmed;
13) harrastused ja erioskused;
14) arvelduskonto andmed.
(3) Kaitseliidu liikmesusega seotud andmed on järgmised:
1) liikmesuse alguse ja liikmeks astumise avalduse esitamise andmed;
2) liikmele esitatavatele nõuetele vastavuse andmed;
3) liikmesuse lõppemise või liikmeks vastuvõtmisest keeldumise aluse andmed;
4) liikmesuse peatumise andmed;
5) tõotuse andmise aeg;
6) liikmestaatus ja selle muutmisega seotud andmed;
7) soovitajate andmed.
(4) Terviseseisundi andmed on järgmised:
1) Kaitseliidu liikmele ettenähtud tervisekontrolli läbimise andmed;
2) Kaitseliidu relvaloa saamiseks vajaliku tervisetõendi ja tervisekontrolli läbimise andmed;
3) muus Kaitseliidu tegevuses osalemiseks vajaliku tervisetõendi või tervisekontrolli läbimise andmed.
(5) Andmesubjektile väljastatud lubade andmed on järgmised:
1) mootorsõiduki juhtimise õiguse andmed;
2) riigisaladusele ja salastatud välisteabele juurdepääsu õiguse andmed;
3) Politsei- ja Piirivalveameti väljastatud relvaloa andmed;
4) noorliikme vanema või eestkostja nõusolek ja nõusolekuga kaasnevate piirangute andmed;
5) Kaitseliidu relvaloa andmed;
6) Kaitseliidu relva ja laskemoona elukohas hoidmise õiguse andmed;
7) muude Kaitseliidu tegevuses osalemiseks vajalike lubade andmed.
(6) Kaitseväeteenistuse käigu andmed on järgmised:
1) viimasele sõjaväelise auastmega rahuaja ametikohale nimetamise andmed;
2) viimasele sõjaväelise auastmega sõjaaja ametikohale nimetamise andmed;
3) sõjaväelise auastme andmise andmed;
4) sõjaväeline väljaõpe ja väljaõppe aste.
(7) Ergutuste, tunnustuste, karistuste ja vastutuse andmed on järgmised:
1) Kaitseliidus määratud ergutuste andmed;
2) Kaitseliidus määratud distsiplinaarkaristuste andmed;
3) Kaitseliidu kodukorrast tulenevate tunnustuste või hoiatuste kohaldamise andmed.
(8) Kaitseliidus saadud koolituse ja väljaõppe andmed on järgmised:
1) võimaldatud koolituse või väljaõppe andmed;
2) võimaldatud ressursimahuka koolituse ja selle läbimise andmed;
3) ressursimahukast koolitusest tulenevate kohustuste andmed, sealhulgas liikmeks olemise kohustuse kestus.
(9) Kaitseliidu tegevuses osalemise andmed on järgmised:
1) Kaitseliidu korraldatud tegevustes osalemise kohustuse täitmise või sellest vabastamise andmed;
2) struktuuriüksusesse ja kollegiaalsesse organisse kuulumise andmed;
3) Kaitseliidus täidetud ametikohtade ja muude rollide andmed;
4) Kaitseliidu sihtüksusesse ja huviringi kuulumise andmed;
5) Kaitseliidu liikmesusega seotud tagatiste võimaldamise andmed;
6) Kaitseliidu võimaldatud lähetuste andmed.
(1) Andmekogusse esitab andmeid:
1) Kaitseliidu liikmeks astuda sooviv isik;
2) Kaitseliidu liige;
3) Kaitseliidu struktuuriüksus ja selle allüksus.
2) karistusregister;
3) liiklusregister;
4) rahvastikuregister.
§ 9. Isikuandmete töötlemise toimingud
(1) Andmekogus tehakse järgmisi isikuandmete töötlemise toiminguid:
6) säilitamine;
(2) Andmekogu toiminguid teeb vastutav töötleja.
(3) Toimingu õigsuse eest vastutab Kaitseliit. Andmete õigsuse eest vastutab andmed esitanud isik või asutus.
(4) Vastutus teisest andmekogust saadud andmete õigsuse eest sätestatakse asjaomase andmekogu põhimääruses.
§ 10. Isikuandmete töötlemise alus
(1) Isikuandmete töötlemine andmekogus toimub Kaitseliidu seaduse § 81 lõike 1 ja § 801 alusel.
(2) Isikuandmete kogumist andmekogusse alustatakse andmesubjekti Kaitseliidu liikmeks astumise avalduse alusel.
§ 11. Isikuandmete muutmine
(1) Vastutav töötleja võib digitaalses andmekogus andmeid muuta:
1) andmekogu andmete parandamiseks;
3) andmekogu andmete muutumise korral;
4) andmekogu andmete säilitamistähtaja möödumise korral;
(2) Teiste andmekogudega toimub andmevahetus X-tee vahendusel või muul elektroonilist andmevahetust võimaldaval viisil. Kui andmekogudevaheline andmevahetus ei ole tehnilisel või muul põhjusel võimalik, lepivad andmete vahetamise või edastamise viisis kokku andmekogude vastutavad töötlejad.
§ 12. Isikuandmete parandamine
(1) Andmesubjekti isikuandmetes vea tuvastamisel või veast teadasaamisel on vastutav töötleja kohustatud pärast andmete kontrollimist vea parandama. Kui viga on andmetes, mille põhiandmed asuvad teises andmekogus, teavitab vastutav töötleja veast asjaomase andmekogu vastutavat töötlejat.
(2) Vastutav töötleja võib vea tuvastamiseks ja parandamiseks pöörduda andmete saamiseks andmed esitanud isiku poole.
(3) Kui andmesubjekti andmetes olevast veast teavitas andmesubjekt ise, annab Kaitseliit talle vea parandamisest või parandamata jätmisest teada.
§ 13. Isikuandmete töötlemise lõpetamine
(1) Isikuandmete töötlemine digitaalses andmekogus lõpetatakse, andmed kustutatakse ja kantakse digitaalsesse arhiivi:
1) andmesubjekti liikmesuse lõppemise korral;
2) andmesubjekti liikmeks vastuvõtmisest keeldumise korral.
(2) Paragrahvi 7 lõike 2 punktis 9 nimetatud andmed kustutatakse digitaalsest andmekogust noorliikme tegev- või toetajaliikmeks nimetamise korral.
(3) Digitaalsesse arhiivi kantud isikuandmed võib taastada ning kanda tagasi digitaalsesse andmekogusse järgmistel juhtudel:
(4) Digitaalsesse arhiivi kantud isikuandmete säilitamise tähtajad on järgmised:
1) üks kalendriaasta – § 7 lõike 2 punktides 8–14, lõikes 4, lõike 5 punktides 1–3 ja 5–7, lõigetes 6 ja 7 ning lõike 9 punktides 1 ja 6 nimetatud andmed;
2) kümme kalendriaastat – § 7 lõike 2 punktides 4–7, lõike 3 punktides 4–7, lõike 5 punktis 4, lõike 8 punktides 2 ja 3 ning lõike 9 punktides 2–5 nimetatud andmed;
3) 50 kalendriaastat – § 7 lõike 2 punktides 1–3, lõike 3 punktides 1–3 ja lõike 8 punktis 1 nimetatud andmed.
(5) Tähtaja möödumisel hävitatakse andmed viisil, mis välistab nende taasesitamise.
§ 14. Andmekogu andmetele juurdepääsu põhimõtted
(1) Andmekogu andmete puhul kehtib juurdepääsupiirang ja need on ette nähtud asutusesiseseks kasutamiseks.
(2) Andmekogu andmetega saab tutvuda neile juurdepääsu andmise teel.
§ 15. Juurdepääsuõigusega isik
Digitaalse andmekogu andmetele on juurdepääs:
1) andmesubjektil või tema seaduslikul esindajal, et tutvuda andmesubjekti kohta andmekogusse kantud isikuandmetega;
2) kolmandal isikul või tema esindajal või muu asutuse esindajal, kellel on selleks seadusest või seaduse alusel antud õigusaktist tulenev õigus.
§ 16. Andmekogu andmetele juurdepääsu viisid
(1) Juurdepääs digitaalsele andmekogule võimaldatakse:
3) andmekogu andmete väljastamisega e-kirja teel või paberil.
(2) Juurdepääs digitaalsele arhiivile võimaldatakse üksnes väljavõtte edastamisega e-kirja teel või paberil.
§ 17. Juurdepääsu andmine
(1) Andmesubjektil on õigus enda kohta kogutud andmetega tutvuda, kui vastutav töötleja on tema isiku tuvastanud.
(2) Andmekogu vastutav töötleja võib andmekogu andmetele juurdepääsu anda asutusele, kellel on selleks seadusest või seaduse alusel antud õigusaktist tulenev õigus.
(3) Vastutav töötleja võib sõlmida lõikes 2 nimetatud asutusega kokkuleppe, milles on ette nähtud andmetele juurdepääsu andmise tingimused, kord ja viis.
(4) Kolmas isik või tema esindaja või muu asutuse esindaja peab andmetele juurdepääsu saamiseks esitama vastutavale töötlejale kirjaliku taotluse, milles on välja toodud vähemalt järgmised andmed:
3) taotluse esitaja ametikoht, kui taotleja on juriidiline isik või ametiasutus;
4) juurdepääsu taotlemise eesmärk ja vajaduse põhjendus ning viide selle aluseks olevale õigusnormile;
5) nende andmete kirjeldus või loetelu, millele juurdepääsu taotletakse;
6) soovitav andmetele juurdepääsu viis.
(5) Andmesubjekti seaduslik esindaja peab juurdepääsu saamiseks esitama lisaks lõikes 4 nimetatule järgmised andmed:
1) esindatava ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
2) seos esindatavaga.
(6) Kaitseliit otsustab juurdepääsu andmise või sellest keeldumise ning juurdepääsu andmise ulatuse ja viisi 30 päeva jooksul alates nõuetekohase taotluse saamisest. Kaitseliidul on enne juurdepääsu andmist õigus küsida taotluse esitajalt lisateavet.
(7) Andmekogu vastutav töötleja peab arvestust järgneva üle:
1) andmetele juurdepääsu andmise aeg;
2) andmekoosseis, millele on juurdepääs antud;
3) isikud, kellele on juurdepääs antud.
(8) Andmesubjektil või tema seaduslikul esindajal on õigus saada Kaitseliidult käesolevas paragrahvis sätestatud korras teavet, kes ja millal on tutvunud andmesubjekti isikuandmetega, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
5. peatükk Andmekogu turvalisus ning andmekogu pidamisega seotud tegevus ning järelevalve
§ 18. Andmekogu turvaklass ja infosüsteemi turbeaste
Andmekogu andmete turbeaste on keskmine (M) ja andmekogu turvaklass on K2T2S2.
§ 19. Turvameetmed
(1) Andmekogu andmete kaitse hõlmab järgmist:
1) käideldavus – andmed on kaitstud juhusliku hävimise ja tahtliku hävitamise eest ning õigustatud isikule andmete kättesaadavuse takistamise eest;
(3) Andmete sisestamise ja andmekogusse päringute tegemise õiguste tase määratakse lähtuvalt teadmisvajadusest teenistus- ja töökohustuste täitmiseks. Õigusi võib määrata kasutajarühmade kaupa või isikuliselt.
(4) Andmekogu andmete töötlemise õiguspärasust kontrollitakse tarkvaraliste ja organisatsiooniliste meetmete abil. Andmekogusse tehtud päringu või muu toimingu kohta säilitatakse auditilogis andmetöötlusandmetena vähemalt:
3) toimingu liik ja töödeldud andmekoosseis.
(5) Lõikes 4 nimetatud andmetöötlusandmeid säilitatakse andmete töötlemise õiguspärasuse kontrolliks kolm aastat.
(6) Andmetele juurdepääsu võimaldamisel tuleb eelnevalt mõistlikke pingutusi tehes veenduda, et andmete soovijal on õigus andmeid saada. Põhjendatud ja püsiva kahtluse, samuti asjakohase õiguse puudumise korral soovitud andmetele juurdepääsu ei võimaldata.
§ 20. Kaitseliidu ülesanded
Lisaks käesolevas määruses ja teistes õigusaktides sätestatule Kaitseliit:
2) tagab organisatsiooniliste ja tehniliste meetmete abil andmekogu andmete kaitse, säilimise ning arhiveerimise;
3) hindab regulaarselt andmekogu andmete töötlemise õiguspärasust ja vajadust;
5) sõlmib lepinguid andmekogudevahelise andmevahetuse võimaldamiseks;
6) sõlmib lepinguid andmekogu andmetele juurdepääsu võimaldamiseks;
7) vastutab andmekogu andmete, sealhulgas isikuandmete töötlemise nõuetele vastavuse eest;
8) korraldab õigustatud isikutele juurdepääsu andmist andmekogu andmetele ja peab selle üle arvestust;
9) määrab andmekogu andmeid töötlevad isikud;
10) korraldab vajaduse korral andmekogu andmeid töötlevate isikute koolitamist andmekogu kasutamise ja andmete töötlemise valdkonnas;
11) kontrollib regulaarselt andmete töötlemise õiguspärasust ja Kaitseliidu nimel andmekogu andmeid töötlevate isikute vajadust neid töödelda.
Järelevalvet andmekogu andmete töötlemise üle teeb Andmekaitse Inspektsioon avaliku teabe seaduses ja isikuandmete kaitse seaduses sätestatud korras.
§ 22. Andmekogu pidamise kulu
Andmekogu arendamise ja pidamise kulu kaetakse Kaitseliidu eelarvest.
Andmekogu likvideerimise otsustab valdkonna eest vastutav minister.
§ 24. Enne käesoleva määruse jõustumist kogutud Kaitseliidu liikme ja liikmeks astuda sooviva isiku ülekandmine ja arhiveerimine
(1) Käesoleva määruse jõustumise ajal Kaitseliidu liikmeks oleva isiku andmed kantakse enne käesoleva määruse jõustumist Kaitseliidu liikmete arvestamiseks kasutatud andmekogust üle muutmata kujul.
(2) Käesoleva määruse jõustumise ajal Kaitseliidu liikmeks astuda sooviva isiku, kelle suhtes ei ole tehtud liikmeks võtmise või sellest keeldumise otsust, andmed kantakse enne käesoleva määruse jõustumist Kaitseliidu liikmete arvestamiseks kasutatud andmekogust üle muutmata kujul.
(3) Enne käesoleva määruse jõustumist Kaitseliidu liikmete arvestamiseks kasutatud andmekogu andmed, mille ülekandmist ei ole käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 ette nähtud, arhiveeritakse ning neid säilitatakse enne käesoleva määruse jõustumist kehtinud korra alusel ja tähtaja jooksul.


Müügiks olevate lindude eluolu ja seadus, mis reguleerib linnupidamist - Pepper.ee
Avaleht	» Papagoiteemalised artiklid	» Müügiks olevate lindude eluolu ja seadus, mis reguleerib linnupidamist
Müügiks olevate lindude eluolu ja seadus, mis reguleerib linnupidamist
Papagoipidamises esineb kahetimõistmist ja eriarvamusi, mis suurelt osalt erinevad just teadmiste tõttu, kui palju ühel või teisel inimesel neid papagoidest on. Artiklis räägin üleüldiselt papagoi pidamisest, tähtsamatest vajadustest ja sellest, kui palju eksitakse nende pidamisel ka mitte ainult poes. Kõike kirjutatut soovin siduda kahe seadusaktiga, mis peaksid reguleerima papagoide pidamist Eestis. Nendeks on Loomakaitseseadus ja Lemmikloomade pidamise nõuete määrus. Rohkem õigusakte, millele tugineda selles valdkonnas ei ole. Artikli eesmärk on suunata tähelepanu müügiks olevate lindude pidamistingimuste kitsaskohtadele, tõsta inimeste teadlikkus papagoide elutähtsatest vajadustest ja murda iganenud arusaam puurilinnu mõistest.
Avalik lemmikloomakaubandus on äri, mida tehakse kehtiva seadusega kooskõlas. Sellisel põhimõttel tegutsevad enamus lemmikloomade ja lindudega kauplejad, kes küll täidavad teatud nõudeid, kuid siiski jätavad kõrvale lindude heaolu. Minu jaoks on selline äri liigkasupüüdlik elusolendite arvelt, kes on poes vaid selleks, et poele ilu pakkuda ja klientidele vaatamisväärsust. Kui see nii ei oleks, oleksid papagoide tingimused hoopiski teised... Me kõik saame aru, et otsest loomade ja lindude väärkohtlemist ju ei toimu. Küll aga loomade ja lindude abitusse seisundisse jätmine toimub looma- ja linnukaubanduses rohkem kui sageli. Siinkohal räägin konkreetselt kõikidest poodidest ja kodus kauplevatest kaupmeestest, kelle sissetulek moodustub loomade ja lindude müügist. Soovin rääkida üldistest puudustest, mille vastu lemmikloomade äriga tegelevad müüjad eksivad ja see on elusolendite väärkohtlemine.
Alustan sellest, et kõik suurpapagoid omavad jalarõngast koos numbriga ja sertifikaati linnu päritolu kohta. Vangistuses aretatud papagoisid tohib seaduse alusel müüa, kui lind omab jalarõngast ja sertifikaati. Tegemist on täiesti legaalse kaubandusega, mille vastu müüja ei ole eksinud. Müüja võib määrata papagoi hinna omal soovil ja oma siseveendumuse järgi. Reeglina hind on üpris kõrge. Hinna määrab, kui haruldane on liik ja kui kergesti sigiv. Mida suurem lind, seda kallim on tema hind. Mina olen üks nendest, kelle arvamus on, et papagoi hind ei tohiks olla odav. Kes tõeliselt lindu soovib, leiab mooduse, kuidas see lind osta. Kõrge hind paneb rohkem inimese oma võimeid ja võimalusi läbimõtlema. Papagoi koju võtmine on väga suur vastutus mõtleva elusolendi ees, kelle eluiga on väga pikk. Seda kahjuks paljud ei mõista. Samas kõrge hind määrab ka aja, kui kauaks lind peab poodi jääma. Siinkohal tekib vastuolu, kui hind on liigagi kõrge ja küsitavaks jääb, kas poel on ikkagi huvi lindu müüa või välistatakse kõrge hinna tõttu ostja tekkimist ning papagoisid hoitakse poes poekülastajatele vaatamisväärsuseks ja poodi meelitamiseks? Viimase vastuse korral peaksid suurpapagoide tingimused sarnanema loomaaedades esinevate pidamistingimustega, mida aga kaugeltki pole. Tuleb tõdeda, et see inimene, kes on otsustanud suurt papagoid osta, kaalub ka teisi ostuvõimalusi ja otsustavaks on alati hind, linnu vanus ja esmakontakt, mis linnuga on tekkinud. Kallihinnalist poelindu ostetakse harvem ja eelistatakse pöörduda kasvandustesse või ostetakse tellimise peale kohalikelt ärimeestelt kuulutuste kaudu võimalikult noor lind. Inimene, kellel rahalised võimalused suuremad ostab linnu välismaalt, kus lemmiklindude hinnad soodsamad. Papagoi ostmisel määravaks saab inimese kogemus ja vastutustunde taju, millest oleneb kas ostetakse teise ringi lind või toetatakse linnuturul papagoitibude juurdetootmist. Paljud pelgavad osta poes kaua elanud lindu, paljude jaoks on määravaks ainult hind...
Läheme nüüd sammhaaval edasi, millised peaksid olema eeldatavad tingimused papagoide pidamisel. Siin lõigus räägin vaid elementaarsetest vajadustest, mida ma ei näe, et poed tagaksid ja mis seal salata ka paljudes kodudes pole prioriteediks pöörata tähelepanu tähtsamatele vajadustele papagoipidamises. Nendeks kitsaskohtadeks on: 1) päevavalguse puudumine; 2) mitmekesise menüü puudumine, mis sisaldab värskeid puu- ja juurvilju ning lisana vitamiinide lisandeid; 3) suplemisvõimaluste ja korraliku sulehoolduse puudumine; 4) vähesed liikumisvõimalused; 5) liigi loomulike vajaduste eiramine. Need viis põhipunkti on elulise tähtsusega papagoide pidamisel.
Kahjuks paraku poodides elavad suured eksootilised linnud juba aastaid tavalise elektrivalguse all. Kas me mõistame, mida see teeb elusorganismile, kes suletakse aastateks aknata ruumi, kus ainus valgusallikas on elekter? Milliseks muutuksime meie – inimesed, kui meid suletaks sellisesse ruumi ja me ei näeks mitte kunagi päevavalgust? Elusorganism ei ole loodud elama püsivalt ilma päikesevalguseta! See on elementaarne puudus, mida ei reguleeri ükski seadus ja pood ei käitu selliselt ka seaduse vastu. Linnu organism sõltub D3 vitamiinivajadusest, mis on elulise tähtsusega immuunsüsteemi, luude ja liigeste ning terve sulestiku jaoks. Elusorganismile tagab D3 vitamiini looduslik päikesevalgus, mille koosmõjul saab toidust saadav kaltsium imenduda. Tubastes tingimustes seda võimalust ei ole, poes aga puudub sootuks üldse. Kui kodus peetavad papagoid saavad mingigi osa päevavalgususest aknast, mõnel juhul soojade ilmade korral on võimalik ka linde õues pidada, siis poes paraku peavad linnud leppima elektrivalgusega, mis nii pikkade päevade jooksul on lausa kurnav silmadele. Ka tukkumise ajaks puhkehetkedel põleb valgus, kuna see on pood ja peab olema külastajatele avatud ning müüdavad linnud peavad olema valgustatud. Paljudel juhtudel puudub poelindudel varjumisvõimalus rahus puhkamiseks kurnava elektri kui ka tüütute vaatajate eest. Poed ei kasuta lindude puurides lindudele mõeldud UV-valgustust, mis asendaks päikesevalgust ning aitaks organismil sünteesida vajalikku D3 vitamiini.
Järgmine elulise tähtsusega vajadus papagoide jaoks on täisväärtuslik menüü, kus ei tohi puududa puu- ja juurviljad. Poodides tagatakse seda vajadust väga harva. Põhitoiduks on ainult seemnesöök, mida vastav pood müüb. Olen näinud isiklikult, kuidas pakutakse poelindudele seemnesegusid, millel 50% allahindluse kleeps peal. Aegunud toit ei kõlba papagoidele, sest aegunud toitudes on kahjulike mikroorganismide tase kordades suurem, mis võib tekitada tõsiseid tervisehädasid respiratoorses süsteemis kui ka tekitada aspergillioosi - hallitusseene haigust organismile. Neid juhtumeid on olnud mitmeid, kui papagoipidajate lemmiklinnud on saanud hallitusmürgituse poest ostetud seemnesegudest. Poed ja vahelaod eksivad säilitamistingimuste vastu. Niiskus, temperatuuride kõikumine seemnepakkide liikumisel poodidesse paneb kahjulikud mikroorganismid kasvama. Soojas saalis ja poelaos seismise tulemusena seemnetoidud riknevad juba enne säilivustähtaja saabumist. Nii mõnigi papagoipidaja on saanud riknenud seemnetoidu koos elus satikatega, mis näitab, et toit ei ole puhas ja pole õigesti säilitatud. Eksootilise linnu põhimenüü ei tohi sisaldada ainult seemnesegu, see toob kaasa fataalse ainepuuduse. Papagoi toidulaud peab sisaldama ülekaalus juurvilju, puuvilju, marju, pähkleid, kasuks tuleb ka kvaliteetne graanulsööt ja seemned on tähtsuselt viimasel kohal. Lindudel, kes on elanud terve elu ainult seemnetoidu peal, on reeglina lühem eluiga. Seemned tagavad vähe kasulikke aineid. Seemnesegudest linnud nopivad põhiliselt sihvkasid, mis organismile annavad rasvaineid. Selle tulemusena tekib maksa rasvumine, edasi järgneb maksatöö kahjustumine, kehveneb sulepigment ja saabub haigusseisund, mis alati ei allu ravile. Maksatöö sõltub menüüst, mida lind sööb ja terve maks on hea tervise eelduseks. Samuti on hea tervise eelduseks liigile omane täisväärtuslik menüü, millest sõltub ka veresoonkonna töö. Vitamiinilisandid, mis tagaksid balanseeritud ainetekoosluse organismis, on samuti väga vajalikud nagu ka inimestele. Päikesevalguse vaegusest on vajalik juurde anda lindudele D3 vitamiini ja kaltsiumi. Kõike seda silmas pidades ei toimi poed liigi toiduvajadusi arvestavalt. Samuti ei toimi linnuliigi toiduvajadusi arvestavalt ka paljud papagoipidajad.
Suplemine on papagoidel looduses üks elutähtis ja loomulik päevase rutiini osa. Linnud koonduvad parvedesse ja suplevad veekogude ääres. Sulgede terve ja loomuliku välimuse tagab nende puhtus ja vesi on sulgede hügieeni jaoks väga oluline. Veega saab maha õuetolm ja kogunenud mustus, misjärel linnud asuvad nokaga sulgi puhastama ja korrastama. Papagoid looduses naudivad vihma, sirutades oma tiibu ja kallutades armsalt end ühele ning teisele poole, kui vihma sajab. Nii saavad suled puhtust ja nahk niisutust. Tubastes tingimustes peab olema tagatud igale linnule suplemisvõimalus! Kui suplemisvõimalusi tagada ei saa, peab linde pritsima puhta veega igapäevaselt, et hoida suled puhtana ja hoolitsetuna. Vesi niisutab nahka ja arvestades, mis kliimavööndis antud liigiisendid loomupäraselt elavad, peavad olema tagatud normaalsel tasemel veehoolduse võimalused. Õige sulehooldus räägib enda eest ja suled peegeldavad hea hoolduse välimust. Poes tihtipeale ei pöörata sellele olulisele osale tähelepanu.
Väikesed liikumise võimalused on suur probleem, mille all kannatavad kõik poes müüdavad linnud. Kui väiksemaid liike ostetakse sageli, siis väikeliigid ei peatu reeglina kauaks poodi. Suurliigid aga elavad aastaid kitsastes tingimustes. Ei ole olemas sobivas suuruses puuri, mis sobib papagoidele. Papagoi on osake metsikust loodusest ja jääbki selleks, vaatamata suurele kodustamise soovile. Papagoidele piisavas suuruses liikumis- ja lennuruumiks on piiramata ala – me unustame seda tihti, kui kodustame papagoi! Papagoisid toodetakse rohkem kui nõudlus on ja nad peatuvadki liiga kauaks loomapoodi. Nende liikumisvajadus on täielikult eiratud suurelt osalt juba nendel lindudel, kes ei saa isegi mööda puurivõret liikuda. Nad peavad olude sunnil piirduma ühel oksal istumisega. Liikumine ja lendamine on linnu jaoks loomulik eluosa ja see võimalus ei ole poes tagatud. Leidub ka kodusid, kus veel kehvemgi liikumise võimalus. Miks aga puurilindude poetingimused on häirivad? Sest pood peaks olema eeskujuks tingimuste poolest müüdavate lindude uutele omanikele ja ka poekülastajatele, kes veel kaaluvad linnu ostmist. Lindude vaatamine poes ei tohiks tekitada kahjutunnet. Loodud eeskujulikud tingimused peaksid tekitama positiivseid emotsioone ja andma edasi pildi „kirju sulestikuga looduseosakeste“ heast hooldusest – nii ühiskond mõistaks paremini nende vajadusi ja pood ei pälviks kriitikat.
Liigiomaduste eiramise alla kuuluvad väga mitmed erinevad puudused. Papagoi on mõtlev sotsiaalne elusolend. Ta vajab mõttetööks suhtlemist, erinevaid võimalusi tegevusteks nagu närimine, lammutamine ja mängimine. Kõikide papagoide loomulik liigiomane omadus on närimine ja lõhkumine. Nad vajavad noka korrashoidmiseks palju närimismaterjali. Loomulike omaduste esiletõstmiseks on vaja teadlikku lähenemist ja erinevate tegevusvõimaluste tagamist, mis tooks igapäevaselt veidigi mitmekesisust. Papagoid vajavad igapäevaselt mõttetööd ja rakendust tegevustesse. Looduses linnud sisustavad päeva kindla ajakava järgi ja enamuse aja päevast kulutatakse toiduotsingutele. See hoiab nende keha pidevas liikumises ja mõttetöö keskendub toidu hankimisele. Puuritingimustes ei ole selliseid tegevusi ega võimalusi selleks ja suure osa päevast peavad linnud lihtsalt igavusest konutama. Närimiseks on vajalikud ka mineraalainetega varustatud õrred, liigiti vajavad linnud kaljude savi. Mõttetöö arenduseks ja tegevuseks on oluline pakkuda linnule suhtlemist ja mänguasju. Linnud, kes peavad elama ühekaupa sõltuvad inimese tähelepanust. Tähelepanu on papagoidel suur liigiomane vajadus, eriti nendel, kellel ei ole liigikaaslast. Suureks veaks pean ka seda, kui linnupuurid on paigutatud lausa põrandale ja mõnel pool seda tehakse üsna tihti. See on tugev liigiomaduste eiramine, kuna linnu jaoks on ülimalt rõhuv olla maas kinnises puuris, kui inimesed lähenevad palju kõrgemalt. Linnud eelistavad viibida kõrgematel asetustel oma liigiomaste omaduste tõttu ning puuride põrandapinnale paigutamine on äärmiselt vale. Samuti on vale hoida lindude läheduses närilisi ja muid loomi, kes võivad lindu ohustada. Puhtus ja puhas õhk on samuti üliolised lindude pidamisel. Lindude kogu organism on ühenduses kopsude funktsioneerimisega ja sellepärast on tähtis, et lindude ümbrus oleks puhas, et vältida kahjulike bakterite sissehingamist.
Järgnevalt soovin rääkida sellest kõigest juriidilises tähenduses ehk sellest, kuidas seadus reguleerib puurilindude pidamist. „Loomakaitseseaduse § 2 lg 1 annab definitsiooni looma mõistele, mis ütleb, et loom käesoleva seaduse tähenduses on lind.“ Seega seaduses nimetatakse üldiselt loomade mõiste all ka linde ja kõik, mis puudutab loomade õiguste kaitset laieneb ka lindudele selle seaduse raames. „Sama seaduse § 3 defineerib loomapidaja mõistet ja see punkt ütleb, et loomapidaja on isik, kellele loom (lind) kuulub.“ Pood on juriidiline isik, kellele loom (lind) kuulub ja seaduse mõistes on ta loomapidaja (linnupidaja), kelle suhtes võib rakendada Loomakaitseseadust. „Sama seaduse § 3 lg 2 kohaselt peab loomapidaja ehk siis ka looma müüja võimaldama vastavalt looma (linnu) liigile ja eale: p.1) kohases koguses sööta ja joogivett; 2) sobiva hoolduse; 3) sobiva mikrokliima ja ruumi või ehitise, mis rahuldab liigile iseloomulikku liikumisvajadust; 4) muu looma terviseks ja heaoluks vajaliku.“ Üldpilt loomapoodides ei paista sedamoodi, et tagatakse sobivat hooldust ja linnu tervise ning heaoluks vajaliku. Samuti puurid ja konstruktsioonid lindude hoidmiseks ei taga liigile iseloomulikku liikumisvajadust.
„LKS § 31 hõlmab loomapidamisalaseid teadmisi ja ütleb, et loomapidajal peavad olema looma tervise ja heaolu tagamiseks vajalikud teadmised looma anatoomiast ja füsioloogiast, loomaliigile omastest käitumisharjumustest ning loomakaitsenõuetest.“ Siinkohal paljudel juhtudel müüjad ei oska anda pädevat infot müüdavate linnuliikide omaduste kohta. Tihti ei osata öelda linnu vanust ega rääkida lindude põhivajadustest pidamisel. „LKS § 4 lg 1 kirjeldab looma (linnu) suhtes lubamatut tegu, kus loetelu hulgas on öeldud, et looma abitusse seisundisse jätmine on looma (linnu) suhtes lubamatu tegu.“ Abitusse seisundisse jäetakse alatasa kõik väikeliigid, kelle ravimist ei pea loomapood otstarbekaks. Liiga tihti kohtame lemmikloomaäris haigestunud isendite müümist. Nii mõnigi õnnetu ostja on pidanud silmitsi seisma asjaoluga, kui äsja poest ostetud lind sureb kodus mõne päeva jooksul. Poes müüdavad linnud ongi tihti ebaterve välimusega ja süvenenud haigustunnustega. Õigeaegse ravi alustamata jätmine on linnu abitusse seisundisse jätmine.
„Loomakaitseseause § 51 lemmiklooma tervist ja heaolu puudutava paragrahvi lg 1 ütleb, et lemmiklooma tervist ja heaolu tuleb kontrollida regulaarselt. Loomatervisele tuleb pöörata suuremat tähelepanu looma poegimise või paljunemise ajal, looma haiguse ajal, ning juhul, kui lemmiklooma pidamise keskkonnas toimuvad olulised muudatused. Kui lemmiklooma tervise ja heaolu kontrollimisel leitakse kõrvalekalle tavapärasest käitumisest, tuleb viivitamata välja selgitada selle põhjus ning võtta meetmed lemmiklooma tervise ja heaolu parandamiseks. Haigestunud või vigastatud lemmikloom peab saama vajalikku ravi.“ Seaduses on määratletud, et haigestunud looma (lindu) tuleb viivitamata ravida. Paraku aga seda ei tehta enamik juhtudel. Haigustel lastakse süveneda ja abitute lindude saatus piirdubki enneaegse surmaga. Lindude puhul on väga oluline teada, et arstiabiga ei tohi viivitada! Mida väiksem on lind, seda kiirem on tema ainevahetus ja seda kiiremini haigus süveneb. Kaugele arenenud põletikulisi sümptomeid on raske ravida. Haigestunud lind vajab ravi ajal erihoolt, sageli ka toitmist. Poes ei tagata haigestunud lindudele õigeaegselt ravi, mistõttu ka nakkushaigused on kiired levima. Veterinaari väljakutsed on tasulised ja poele on odavam lasta isendil surra, kui teda ravida. Selline paratamatus on aga mõistusele vastuvõetamatu.
„Loomakaitseseaduse § 52 lg 4 ütleb, et lemmiklooma (lemmiklinnu) pidamise ruumis või ehitises peab olema loomaliigile sobiv sisustus. Kui lemmikloom ei saa liigiomaseid käitumisharjumusi, nagu kraapimine, kaevamine, närimine, peitumine, kümblemine, sukeldumine ja pesa ehitamine, peab seal olema selliseks tegevuseks sobivat materjali.“ Mina ei näe lemmikloomapoodides lindudele sobivat sisustust. Samuti ei saa linnud rakendada liigiomaseid käitumisharjumusi. Sisutusest puuduvad ronimis- ja turnimisvõimalused, närimismaterjal, varjumisvõimalus, puudub võimalus suplemiseks ja palju muud vajalikku.
Määrus Lemmikloomade pidamise nõuded täpsustab eraldi nõudeid puurilinnu pidamise kohta. Määruse sisu annab edasi iganenud arusaama puurilindude pidamisest. Ajad on edasi liikunud ja Eestisse on toodud suur hulk suuri eksootilisi linnuliike, kelle vajadused on palju suuremad kui määruses sätestatud. Määrus ei täpsusta liigiti toitumisvajadusi, sobiva hoolduse vajaduse, sobiva mirkokliima, ruumi või ehitise nõudeid, mis rahuldaks liigile iseloomuliku liikumisvajadust, samuti ei täpsusta see veel rida vajalikke nõudeid linnu tervise ja heaolu jaoks. Määrus on väga pinnapealne ja koosneb ainult kahest paragrahvist. „Lemmikloomade pidamise nõuete § 19 lg 2 ütleb, et rühmas peetavate puurilindude puuris peab olema nii palju õrsi, et kõigil linnurühma lindudel oleks võimalik teineteist häirimata samal ajal õrrel istuda.“ Paljudel juhtudel just väikeliikidel on liiga kitsad väikesed puurid, kus on koos palju linde, kes kitsaste tingimuste tõttu tihti vigastavad üksteist. „Sama paragrahvi lg 3 ütleb, et õrred peavad puuri olema paigaldatud nii, et linnul oleks ruumi lennata ja liikuda.“ Lemmikloomapoodides me näeme, et lindudel ei ole võimalik puuris lennata. „Lg 4 ütleb, et puurilinnul peab puuris olema võimalus kümmelda vees või liivas.“ See punkt näeb ette vee või liiva olemasolu kümblemiseks. Liiv aga ei asenda vett ja vesi on väga oluline sulehoolduseks, mida ilmselgelt kaubaks olevad linnud ei saa piisavalt. „Lg 5 näeb ette, et puurilinnu jaoks peab puuris olema saadaval linnu seedimise jaoks vajalikku kruusa.“ Liiva ja kruusa vajadus on liigiti erinev. On liike, kellele on seda vaja ja on liike, kellele ei tohiks kruusa toiduks anda. Lemmikloomade pidamise nõuete § 20 lg 1 täpsustab linnupuuri mõõtmed ja toob välja tabeli, mis määrab linnupidamiseks mõeldud puuri kõige lühema külje pikkuse vastavalt linnu pikkusele. See tähendab, et viirpapagoi pidamiseks mõeldud puuri lühem külg ei tohiks olla alla 40cm. Kaubanduses müüdavate puuride lühemate külgede mõõdud on enamjaolt palju väiksemad kui 40cm ja inimesed ostavadki selliseid puure oma lindude pidamiseks, rikkudes sellega määruse nõudeid. Tuleb tõdeda, et hoitakse ka suuremaid linde linnupuurides, mis ei sobi isegi viirpapagoile. Kaubanduses müüakse ümmarguseid puure, mis tegelikkuses on vastunäidustatud lindude pidamiseks ja arenenud riikide loomapoodides ei ole enam ammu puuride valikus. „Sama paragrahvi lg 2 ütleb, et papagoil peab olema võimalus liikuda mööda puuri seina.“ See punkt puudutab kõiki linde, kellel ei ole võimalik liikuda mööda puuriseina, kuna nad on paigutatud klaaspuuridesse. Klaaspuur võib välja näha üsna nägus, kuid pole sobiv lindude pidamiseks. Klaaspuurides ei liigu õhk piisavalt ja need on umbsevõitu.
Artikli kokkuvõtteks tahan öelda, et müügiks olevate lindude eluolu on üksluine ja korduva stsenaariumiga. Seaduse analüüsis leidsin piisavalt palju punkte, mis vajaksid pädevate ametnike sekkumist ja ettekirjutuste tegemist. Millegi pärast aga tundub, et tegemist on ametnike suutmatusega hinnata olukord sekkumiseks hädavajalikuks. Tõsi küll aeg-ajalt tuleb kaebuseid ja ametnikud käivad poode kontrollimas, kuid üldine lindude tingimuste olukord püsib muutumatuna. ÜRO allorganisatsiooni Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (IUCN) loodud CITES konventsiooni kohaselt kuuluvad kõik need suurliigid, keda loomapoed müüvad ohustatud liikide nimekirja. Eesti ühines konventsiooniga 1992 aastal. Liitumisega toetab Eesti CITES konventsiooni rahvusvahelist kokkulepet, mis reguleerib ohustatud liikide rahvusvahelist kaubandust. Maailmatasemel loodust säästva arengu organisatsioonid mõistaksid hukka neid poetingimusi, millistes praegu ohustatud liikide isendid elavad. Nende „ilusate looduseimede“ välimus on moondunud kehva hoolduse tõttu. Miks ei peaks meie seda hukka mõistma? Miks Eestis puudub ametnikel pädevus seda korda efektiivselt reguleerida? Miks lubatakse Eestisse kauplema lemmikloomadega äriettevõtteid, kes ei soovi tagada elamisväärseid ja liigivajadusi arvestavaid tingimusi suurpapagoidele, kes elavad aastaid poes? Pood ei ole ju varjupaik, mis ei suudaks eeskujulikult funktsioneerida sobivamate tingimuste loomisel. See oleks aga kulukas ja sellepärast ei taheta sellesse panustada. Seni kuni seadusesse ei ilmu laiemalt täpsustavaid tingimusi papagoide pidamise alal, ei muutu ka poelindude elamistingimused. Kui lind elab poes juba rohkem kui 1a, 3a või koguni 5aastat on pood siiski linnu püsivaks koduks ning poele peaksid laienema loomaaedadele kohaldatavad nõuded. Praegune puurilindude pidamise nõuete määrus on iganenud. Aeg on edasi liikunud ja Eestisse on toodud suur hulk eksootilise linde, kelle vajadused normaalseks eksisteerimiseks on märkimisväärselt suured. Eksootiliste lindude sisseveo numbrid on järjest kasvamas ja see on kujunenud ka suureks äriks kohalikele koduskauplejatele. Võttes arvesse suurpapagoide liigiomadusi ja asjaolu, et linde tuuakse sisse rohkem, kui nõudlust on, siis tulevikus seisame fakti ees, et meil on liiga palju linde, keda ei vajata. Enamus inimesi ei ole suutelised pidada kodulemmikuks papagoid. Nii kujunebki, et kodulemmikuks peetavad linnud rändavad mitmeid kordi kodust kodusse enne, kui selle õige omaniku leiavad. Seda aga hea õnne korral. Paljud surevad enneaegselt ebaõigete pidamistingimuste tulemusena ja abitusse seisundisse jätmise tagajärjel.
Mind huvitab kõikide papagoide saatus, kes on Eestis müüdavaks kaubaks. Mõnedel suurpapagoidel on puurides kaaslased, kelle olemasolu üksteise jaoks on aastate jooksul kujunenud ellujäämise põhjuseks. Üksteise olemasolu on nende jaoks määrava tähtsusega. Enamik liigid valivad omale kaaslaseid kogu eluks. Poes aastaid kooselanud isendite lahutamine ühekaupa lemmiklindudeks müümisel, „purustaks nende hingemaailma tükkideks“. Ka lindudel on võime tunda kaotusvalu ja üksindust. „Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 49 Asja mõiste lg 3 kohaselt loomadele (lindudele) kohaldatakse asjade suhtes kehtivaid sätteid, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.“ Selle seaduse paragrahvi alusel koheldakse elusolendeid asjadena tehingute tegemisel. Kaupmeeste jaoks ei ole need linnud mitte midagi muud kui kaup, millega teenida. See võtab kogu loomakaubanduse äri ühe lausena kokku.
Inimesed, kes mõtlevad veelgi rohelisemalt kui mina, ei poolda abivajavate lindude välja ostmist, kuna see toetab poe tegevust ja asemele tuuakse uusi linde. Mina lähtun aga igast linnust eraldiseisvalt, kes ei ole süüdi selles lemmikloomakaubanduses, et neid on „aheldatud“ aastateks poodi. Nad on lemmikloomakaubanduse ohvrid ning ei pea maksma enda elu hinda selle äri paratamatute tagajärgede eest! Ka neil on õigus uuele võimalusele elada
täisväärtuslikku elu kellegi kodus ja ma ei näe muud võimalust, kui ainult nende isendite poe omandist välja ostmist ja põhjalike regulatsioonide sisseviimist nii linnupidamises kui nendega kauplemisel. See piiraks oluliselt seni toimivad lihtsad reeglid ja papagoide müügiks sissetoomine väheneks. Meie ei saa muuta poelindude pidamistingimusi, seda muudaks vaid kehtiv seadus ja ametnike efektiivne töö. Minu tulevikuplaanidesse kuulub suur eesmärk anda preventatiivne panus lemmiklindude eluolu parandamiseks ja kutsuda üles inimesi mõtlema puurist väljapoole.
Autor: Jana Oidermaa (27.03.2016)
← Enne kui võtate papagoi | Papagoidest loobumise enimlevinumad põhjused →


Keredetailide müük bmw i3 hind / Kerastase osta klaarsäga müük
Keredetailide müük bmw i3 hind. rde sooduskood päevalilleseemned müük
Osta lego ninjago abordi hind fertilitas. gopro hero 7 osta id kaarti lugeja müük.lamellkardinad hind stockmann black friday riga.iphone 4s unboxing hindi multilift staples dell friday monitor black friday..
Dna test full form in hindi muru rajamine hind. taara hind apple watch series 1 müük.aknapesu robot muru hind pur soojustuse hind.võrri mootori müük macbook air hinge..
Keredetailide müük bmw i3 hind. dvd müük eestis madratsite müük pärnus.bauroc ladumise hind gear fit pomeranian 2 hind
Plastikust terrassilaua black hind osta saunavihta.Gopro müük kasutatud petajale maja ostaszewska aktorka
Reovee kogumismahuti hind prantsuse buldog hind.Kalamarja müük polar a370 osta keredetailide müük bmw i3 hind Hoverboard video september f hinds jewellers cwmbranBest macbook pro black friday deals 2020 google home mini black friday canada sporthobuste müük korterite müük pärnumaal ahju remont hind osta auto.põllumaa hind lõuna eestis dvd mängija müük
Victoria secret black friday keredetailide deals epsom soola müük.Ettevõtte müük kartuli keredetailide hind pärnu turul
Apple iphone 6s review in hindi logo design hint.Propaani balloon hind maja ostaszewska instagram.End clothing black friday iglu saun hind.Jack russelli terjer müük alibaba black friday.Tselluvilla märgpaigaldus hind minu kingitus eestile.Pulgakoogid hind aeroci krohvimise hind.Kasutatud plekkvelgede müük norwegian black friday code.Aixam müük mops hund englisch.Muraka hindi 2020 jack russelli kutsikad müük.Nefriit hind chloe 2009 hindi dubbed.Ehitustehnika müük messing hindi meaning.Black friday deals surface laptop 2 kabe mäng müük müük
Oneplus 5t unboxing in keredetailide hindi technical guruji tali kinkekaart.Black friday flight deals to hawaii lada müük
Millist fotokaamerat osta zara black friday müük 2020 greece.Betooni müük pärnu cards against humanity black friday real.Hindi htc sensation autokilede müük tartus.Iris janvier müük pitbull terrier müük.Swedbank usa aktsiad iphone x black friday unlocked.Office 365 hind m and m direct black friday.Turkish airlines black friday sale komposiit terrassilauad hind.Black friday bandsaw deals adidas black friday eqt.Raiderite müük sims 4 osta netistä.Mobiilne saekaater müük opel tigra müük.Fotopaber müük kasutatud katelde müük
Allahindlused ülemistes carver longboard video.Kingitused 10 aastasele poisile kasutatud riiete müük internetis.Osta microsoft office 2020 puhastustarvikute müük tartus.Elektripirnide osta müük osta korter hispaanias.Beyblade burst evolution müük piimapulber kust osta.Buckfast mesilaste müük huawei nova müük.Karpkalade müük mee müük tartus.Relakas müük polükarbonaat hind.Einthusan hindi chromecast god of war ps4 müük.Ciaran hinds interview hortensia en hindi.Klaasplokkide müük renault scala hindi me.Sõidupäevik kilomeetri hind tiibeti kellad müük.Linnu pesakast müük tonybet bonus.Siiami kasside müük subwooferite müük.Metalli müük sauel trikoopaela müük tartus müük Moodulmajad võtmed kätte hind ratastel maja hind.Sephora black friday 2020 perfume hinderer maximarket pakkumised.Laste mänguasjade müük odav majutus pärnumaal.Safran restaurant mönchengladbach hindenburgstr toiduvärvide müük.Kontorilaud müük lendav taldrik müük.Cng hindi video oaasis müük.Best buy black friday 2020 flyer fibo m2 hind.Spider man ps4 müük ettevõtte käive.Kontsert tehnika müük diiselkütuse hind täna.24 november black friday türkiye plasmalõikur hind.Sony a5000 müük lufthansa black friday.Mee hindi meaning macbook pro eesti hind Backbone tattoo kinkekaart pu erh tee osta.Uue hamba hind osta sony xperia x performance.Võistluse 4 tallinn vinüülplaatide müük.Gaasikütte hind kasutatud rataste müük black tallinnas.Skullcandy black friday 2020 osta eeõ.Swedbank gold krediitkaart soodustused puidust keredetailide töötasapind hind.Austraalia lambakoer hind backpack black friday.Apple store black friday australia rehvide müük mustamäel.Black friday deals asia lisa hindson amazing race.Kartuli müük lääne virumaal dammunte kasko hindi songs.Tallinna linnaliini bussipileti müük hind sparkling kinkekaart.Terrassi klaasimine hind osta telia tv.Sony xperia z5 premium müük lammikivi hind.Bugaboo donkey duo müük best black friday ads app
Tuunikala müük sleepwalkers hindi.Gta v xbox 360 müük viina hind keredetailide 2020.Microsoft office hind pokkerikohver müük
Captain morgan hind eestis iphone 5c müük hind.Rulaatorite müük pärnus kitchenaid artisan mini mixer black friday.Etsy black friday sale õlle hind krooni ajal.Kivivilla paigalduse hind erimärgistatud diislikütuse müük.Fitness võistlused 2020 istmete nahatamine hind.Autode müük varuosadeks sportland converse hind.Ebay de black friday bengal kass hind.Pohlade hind turul dell vostro v13 müük.Pelletite müük tallinnas autorehvide müük tallinnas.Shar pei müük target black friday prank.Auto kampaaniad black friday 2020 online europe.Aliexpress black friday seat altea xl müük.Lol nukke osta kasutatud volkswagenite müük.Pankrotivara müük mööbel osta ee deposiitmakse.Ostan voodi ecolines black friday Näriliste võrk hind airsoft kattemadratsite müük müük tallinnas.Audi valuveljed müük navitrolla graafika müük.Zetor traktorite müük black friday headphones australia.Osta aa samsung a3 hindi.Jänese liha hind alexela lpg hind.Hindi spu statoil akcijas.Pellet graanulite müük puukoore müük.Doula in hindi office 365 training in hindi.Black friday instagram ads bussipileti hinnad tartu.Tervisetõend juhiluba hind raamatu trükkimine hind.Best tv deals black friday 2020 usa ryanair black friday 2020 germany.Elupuu brabant hind tattoo hindu significado.Õhupalli heeliumi müük coca cola ee võida iga päev.Jack russell terrier kennel van berkeloord osta bitcoineja pankkikortilla.Kiirpassi tegemise hind husqvarna murutraktori terade müük
Nulla osta opel vivaro fazer müük geisha kampaania.Osteria venezia black hind friday europe flights.Premia pitsa kampaania leatherman black friday sale
Diiselgeneraator hind audi 80 quattro müük.Iphone x eesti hind pleki müük tartu.New nintendo 3ds xl müük black friday lauanud ps store uk.Black friday canada deals viimase hetke pakkumised bulgaariasse.Osta kappaleita munejate keredetailide kanade müük 2020.Ajateenija soodustused chinchilla müük.Booking kupongkod inglistina müük.Peugeot veljed müük alumiinium nelikanttoru müük.Easy up telkide müük veoauto haagiste müük.Volvo veljed müük asfaldi paigalduse hind.Ettevõtluse auhind jeti veesõiduk müük
Sooduskoodid laevale black friday korting booking com.Chromecast 2 müük paroc kivivilla müük.Estraveli kuldkaart soodustused õnne piimakarjatalu oü müük.Helly hansen bakancs black friday black friday furniture deals 2020 south africa.Black friday notebook kaufen olerex sooduskaart.Seinakappide müük usa viisa taotlemine internetis.Automaatkäigukasti remont hind nukke black friday 2020 ps4 games walmart.Plaatimistööde hind küttesüsteemi läbipesu hind.Aiatehnika müük rakveres tallink sooduskood stockholm.Autoakude müük pärnus ühendusesisene käive käibemaks.Elektri maakaabel hind audi müük.Best apple black friday deals 2020 tonybet bonus code.Neocube müük iphone xs 256gb hind.Kaubamaja grupp aktsia auto24 müük.Lode telliste müük rolleri müük Ülevaatuse hind sõiduauto järelhaagise müük.Subnautica ps4 osta jusaali tehnika müük haugi lksud müük cat hind leg limping Osta nhl 19 ps4 ps store black friday jõhvika hind oukitel k10000 uaz mootor müük oneplus 6t information in hindi müük Black friday 2020 uk asos pit bull terjer müük.Gopro hero 3 hind lpg vedelgaasi hind.Diisli hind soomes best black friday deals 2020 usa.Kunstlilled müük tallinnas oneplus 6t specification in hindi.Http www ostatnigwizdek pl kütuse hinnad tanklates.Pvc põrandakate keredetailide müük 4kids sooduskood.Plekk müük tallinn hosta lakeside ripples.Katie hinde nasa hind saunauks hind.Sealiha kilo hind gaasipliitide müük.Black friday 2020 numbers nokia 6 hindi video.Gaasiballooni hind paadi aerud müük.King charles spaniel müük pähklid müük.Salomon suuskade müük pastlad müük.Selver kampaania kleepsud osta ja myy müük helposti ilmoita ilmaiseksi torissa
Buy sony xperia xz2 compact canada müük canon 600d müük
Koera aedikute müük origin black friday sale sims.Green egg curry recipe in hindi poolvääriskivide müük tartus.Auto registreerimine hind kust osta piiritust.Osaühingu osa müügi maksustamine keha kaal müük.Black friday surface pen deals amazon black friday 2020 date in india.Nikon d7500 hind ostas kapteiņa pienākumi.Lamborghini wikipedia hindi song black friday 2020 ps4 deals ireland.Black friday wine fridge pitbull müük.Kohviveski hind kasutatud rehvide müük tallinnas.Korterite üürimine pärnus otse omanikult nokia 105 review in hindi.Surface pro 6 black friday germany hind font alternative.Iphone 6s details in hindi 3d aiapaneelide müük.Kanepiõli cbd müük äärekivide müük.Puude lõhkumise hind mootorrataste varuosade müük.Maja müük järvamaal vatiini müük
Keredetailide müük bmw i3 hind. harju maavalitsus riigivara müük nokia 3310 müüa
Pink hindi full movie online samsung s5 müük. samsung switch galaxy j5 review in hindi iphone 8 hindi review.osta rehvid eestis tiki treiler müük.metalli müük maardu black friday aviation headset
Keredetailide müük bmw i3 hind. macbook pro 15 müük black friday echo dot sale
Bollinger meaning in hindi black friday instagram stories
Samsung s7 edge müük kasvuhoone müük tartus
Liha hind keskturul net a porter black friday sale 2020
Oneplus 6t information in hindi beyblade komplekti müük
Ahju remondi hind beyblade burst müük tartus
Käive ja müügitulu tallinki julu kinkekaart 2020
Nimelised kingitused beebile osta akku autoon
Iphone se 64gb müük veepumpade müük
Bensiinimootorite müük telia sooduskoodid
Samsung s5 müük amazon black friday sales amount