Viisaregistri põhimäärus – Riigi Teataja
Viisaregistri põhimäärus
Viisaregistri põhimäärus - sisukord
§ 6 Kohaldamisala
§ 7 Andmekogu pidamise viis ja koosseis
§ 9 Viisataotluse andmed
§ 10 Viibimisaja pikendamise andmed
§ 11 Viisa tühistamise, kehtetuks tunnistamise või viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise andmed
§ 12 Piiripunktis erandina viisa andmise andmed
§ 13 Viisa andmisest keeldumise, viisa tühistamise, viisa kehtetuks tunnistamise, viibimisaja pikendamisest keeldumise ja viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise otsuse vaidlustamise avalduse andmed
§ 15 Andmekogudevaheline andmevahetus
§ 16 Andmete andmekogusse kandmise alusdokumendid
§ 17 Andmete kandmine andmekogusse
§ 20 Juurdepääs andmekogu andmetele
§ 21 Andmekogust andmete väljastamine
§ 22 Andmekogust Euroopa Liidu ühtsesse viisainfosüsteemi automaatselt edastatavad andmed
§ 23 Andmekogu andmete säilitamine
RT I, 16.12.2015, 3
Vastu võetud 10.12.2015 nr 71
Määrus kehtestatakse välismaalaste seaduse § 102 lõike 1 alusel.
Andmekogu ametlik nimetus on viisaregister (edaspidi andmekogu).
(1) Andmekogu pidamise eesmärk on tagada avalik kord ja riigi julgeolek välismaalaste Eestis ajutise viibimise seaduslike aluste ja tingimuste andmete töötlemise kaudu.
(2) Andmekogu pidamise eesmärgi täitmiseks töödeldakse viisataotluste, viibimisaja pikendamise taotluste, viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise, viisade tühistamise, viisade kehtetuks tunnistamise ja viisade kooskõlastamise käigus saadud andmeid ning vastavate menetluste käigus antud haldusaktide ja sooritatud toimingute andmeid.
(1) Andmekogu vastutav töötleja on Siseministeerium (edaspidi vastutav töötleja).
(2) Andmekogu volitatud töötlejad on Politsei- ja Piirivalveamet, Kaitsepolitseiamet, Välisministeerium ning Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskus (edaspidi volitatud töötleja).
3) otsustab ja tagab õigustatud isikutele juurdepääsu andmekogule;
5) tagab organisatsiooniliste ja tehniliste meetmete abil andmekogu andmete tervikluse, andmekogu andmete kaitse ja säilimise;
6) vastutab isikuandmete töötlemise nõuete täitmise eest;
(2) Politsei- ja Piirivalveamet, Kaitsepolitseiamet ja Välisministeerium:
1) vastutavad andmekogu toimingute õiguspärasuse eest;
2) tagavad andmekogu pidamise õigusaktides sätestatud nõuete järgi;
3) vastutavad andmekogu andmete nõuetekohase väljastamise eest;
4) tagavad organisatsiooniliste ja tehniliste meetmete abil andmekogu andmete tervikluse, andmekogu andmete kaitse ja säilimise;
5) vastutavad isikuandmete töötlemise nõuete täitmise eest;
6) teevad andmekogu vastutavale töötlejale ettepanekuid andmekogu arendamiseks.
2) tagab Politsei- ja Piirivalveametile, Kaitsepolitseiametile ja Välisministeeriumile andmekogu andmete nõuetekohase väljastamise;
3) tagab koos Politsei- ja Piirivalveameti, Kaitsepolitseiameti ja Välisministeeriumiga organisatsiooniliste ja tehniliste meetmete abil andmekogu andmete tervikluse, andmekogu andmete kaitse ja säilimise;
4) vastutab koos Politsei- ja Piirivalveameti, Kaitsepolitseiameti ja Välisministeeriumiga isikuandmete töötlemise nõuete täitmise eest;
5) teeb andmekogu vastutavale töötlejale ettepanekuid andmekogu arendamiseks;
6) tagab andmekogu majutamiseks vajaliku infotehnoloogilise keskkonna ja selle tehnilise valmisoleku.
§ 6. Kohaldamisala
§ 7. Andmekogu pidamise viis ja koosseis
(3) Menetlustoimik koosneb käesoleva määruse §-s 16 nimetatud alusdokumentidest ning teistest haldusmenetluse käigus kogutud ning toimingu sooritamise aluseks olevatest dokumentidest ja tõenditest.
(2) Andmekogus töödeldavate andmete turvaklass on K2S2T2. Andmekogus töödeldavate andmete turbeaste on keskmine (M).
§ 9. Viisataotluse andmed
(1) Viisa taotleja kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
12) elukutse, kellena taotleja töötab;
13) tööandja nimi, aadress ja telefoninumber, üliõpilase ja õpilase puhul õppeasutuse nimi ja aadress;
14) kodune aadress, telefoninumber ja e-posti aadress;
15) seadusliku esindaja andmed, sealhulgas eesnimi või -nimed, perekonnanimi või -nimed, aadress, kui see erineb taotleja omast ja kodakondsus või kodakondsused;
16) foto;
17) sõrmejäljekujutised ja nende hõivamise kuupäev.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmetele kantakse viisa taotlemisel andmekogusse järgmised andmed:
1) reisi sihtliikmesriik või -riigid;
2) viisa liik;
4) kavandatava viibimise või transiidi kestus päevades;
6) Schengeni viisa taotlemisega seoses varasema daktüloskopeerimise kuupäev, kui see on asjakohane;
7) loa olemasolu tagasipöördumiseks elukohariiki, kui taotleja elab muus riigis kui kodakondsusjärgses riigis, ning loa number ja kehtivusaeg;
8) sissesõiduloa olemasolu sihtriiki, kui taotleja on läbisõidul, ning loa väljaandja nimi ja kehtivusaeg;
9) varasemad viibimised Eestis või teistes Schengeni konventsiooni liikmesriikides;
10) reisi peamine eesmärk või peamised eesmärgid;
11) kavandatav Eestisse saabumise kuupäev ja Eestist lahkumise kuupäev;
12) esimese sisenemise liikmesriik;
13) selle isiku nimi, kes kannab reisi- ja elamiskulud;
14) vahendid reisikulude katmiseks;
15) hotelli või ajutise majutuskoha, kus taotleja peatub, nimi või nimed ning aadress, telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress;
16) Eestis või muus Schengeni konventsiooni liikmesriigis elava külastatava eraisiku või ettevõtte ja sealse kontaktisiku eesnimi või -nimed ja perekonnanimi või -nimed ning aadress, telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress.
(3) Viisa taotleja Euroopa Liidu, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni kodanikust perekonnaliikme kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
(4) Viisataotluse kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) registreerimise number ja kuupäev;
2) taotluse registreerinud ametniku eesnimi või -nimed, perekonnanimi või -nimed ja ametinimetus;
3) taotluse esitamise koht linna täpsusega ja kuupäev;
4) tasutud riigilõivu andmed või andmed riigilõivu vähendamise või selle tasumisest vabastamise kohta;
5) väljastatud viisa liik, viisakleebise number, viisa kehtivuse algus- ja lõppkuupäev, kordsus ning viisaga lubatud viibimisaeg päevades;
6) viisa väljastanud ametniku eesnimi või -nimed, perekonnanimi või -nimed ja ametinimetus;
7) viisa andmisest keeldumise õiguslik alus ja selle andmisest keeldumise otsuse teinud ametniku eesnimi või -nimed, perekonnanimi või -nimed ja ametinimetus.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 12 ja 13 ning lõike 2 punktides 9–14 loetletud andmed Euroopa Liidu, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide või Šveitsi Konföderatsiooni kodanike perekonnaliikmete kohta kantakse andmekogusse nende olemasolul.
§ 10. Viibimisaja pikendamise andmed
(1) Viibimisaja pikendamise taotleja kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
11) seadusliku esindaja andmed, sealhulgas eesnimi või -nimed, perekonnanimi või -nimed ja kodakondsus või kodakondsused;
13) sõrmejäljekujutised ja nende hõivamise kuupäev.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmetele kantakse viibimisaja pikendamisel andmekogusse järgmised andmed:
1) Eestis viibimise alus ja selle number, kehtivuse algus- ja lõppkuupäev, kordsus, lubatud viibimisaeg päevades, väljastamise kuupäev ja koht;
3) viibimisaja pikendamise põhjus ja olemasolul Eestis elava külastatava eraisiku nimi või ettevõtte ja sealse kontaktisiku nimi;
4) taotleja tervisekindlustuslepingu poliisi väljaandja ja number, poliisi väljaandmise kuupäev, kehtivusaeg ning vastutuskindlustuse suurus.
(3) Viibimisaja pikendamise taotleja esindaja kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
8) isikut tõendava dokumendi liik, number ja selle väljaandnud riik;
9) elukoha aadress Eestis ja telefoninumber.
(4) Viibimisaja pikendamise taotluse kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
2) taotluse registreerinud ametniku eesnimi või -nimed ja perekonnanimi või -nimed;
3) tasutud riigilõivu andmed või andmed riigilõivu vähendamise või selle tasumisest vabastamise kohta;
4) viibimisaja pikendamise kleebise number, kehtivuse algus- ja lõppkuupäev, lubatud viibimisaeg päevades;
5) viibimisaja pikendamise õiguslik alus ja otsuse teinud ametniku eesnimi või -nimed ja perekonnanimi või -nimed;
6) viibimisaja pikendamisest keeldumise õiguslik alus ja selle pikendamisest keeldumise otsuse teinud ametniku eesnimi või -nimed ja perekonnanimi või -nimed.
§ 11. Viisa tühistamise, kehtetuks tunnistamise või viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise andmed
Viisa tühistamisel, kehtetuks tunnistamisel või viibimisaja ennetähtaegsel lõpetamisel kantakse andmekogusse järgmised andmed:
2) selle asutuse ja struktuuriüksuse nimetus, kelle ametnik otsuse tegi, arvestades riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses sätestatut;
3) otsuse teinud ametniku eesnimi või -nimed, perekonnanimi või -nimed ja ametinimetus, arvestades riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses sätestatut;
5) viisa saanud isiku eesnimi või -nimed, perekonnanimi või -nimed, sünniaeg ja reisidokumendi number;
6) tühistatud või kehtetuks tunnistatud viisakleebise number, kehtivusaeg, kordsus, viibimisaeg päevades, viisa väljastanud asutus, väljastamise kuupäev ja viisa liik;
8) viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise puhul märge viisavabaduse kohta.
§ 12. Piiripunktis erandina viisa andmise andmed
Piiripunktis erandina viisa andmise kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
2) viisa andmise otsuse teinud ametniku eesnimi või -nimed, perekonnanimi või -nimed ja ametinimetus;
3) viisa saaja eesnimi või -nimed, perekonnanimi või -nimed, sünniaeg, sugu ja kodakondsus;
4) viisa saaja foto, sõrmejäljekujutised ja sõrmejäljekujutiste hõivamise kuupäev;
5) viisa saaja reisidokumendi liik ja number, väljaandja riik ja asutus, väljaandmise kuupäev ja kehtivuse lõppkuupäev;
6) viisa saaja reisi eesmärk või eesmärgid;
7) viisa saaja aadress ja telefoninumber Eestis või Schengeni konventsiooni liikmesriigis viibimise ajal;
8) väljastatud viisa liik, viisakleebise number, viisa kehtivuse algus- ja lõppkuupäev ning viisaga lubatud viibimisaeg päevades;
9) viisa andmise õiguslik alus ja viisa väljastanud ametniku eesnimi või -nimed, perekonnanimi või -nimed ja ametinimetus;
11) viisa väljastamisest keeldumise õiguslik alus ja keeldumise otsuse teinud ametniku eesnimi või -nimed, perekonnanimi või -nimed ja ametinimetus.
§ 13. Viisa andmisest keeldumise, viisa tühistamise, viisa kehtetuks tunnistamise, viibimisaja pikendamisest keeldumise ja viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise otsuse vaidlustamise avalduse andmed
(1) Viisa andmisest keeldumise, viisa tühistamise, viisa kehtetuks tunnistamise, viibimisaja pikendamisest keeldumise ja viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise otsuse (edaspidi käesolevas paragrahvis otsus) vaidlustaja kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
(3) Otsuse vaidlustaja esindaja kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
(4) Avalduse kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
2) selle asutuse ja struktuuriüksuse nimi, kelle ametnik avalduse registreeris, arvestades riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses sätestatut;
3) avalduse registreerinud ametniku eesnimi või -nimed, perekonnanimi või -nimed;
4) avalduse kohta tehtud otsus ja otsuse tegemise kuupäev;
5) otsuse teinud ametniku eesnimi või -nimed, perekonnanimi või -nimed ja ametinimetus, arvestades riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses sätestatut;
6) tasutud riigilõivu andmed, sealhulgas riigilõivu summa, riigilõivu laekumise kuupäev, riigilõivu tasunud isiku ees- ja perekonnanimi või -nimed või juriidilise isiku nimi.
1) viisataotluse, viibimisaja pikendamise taotluse või käesoleva määruse §-s 13 nimetatud avalduse esitanud välismaalane;
2) Politsei- ja Piirivalveamet, Kaitsepolitseiamet ja Välisministeerium neile seadusega või seaduse alusel kehtestatud õigusaktiga pandud ülesannete piires.
§ 15. Andmekogudevaheline andmevahetus
Andmekogu vastutaval töötlejal ning Politsei- ja Piirivalveametil, Kaitsepolitseiametil ja Välisministeeriumil on lubatud seadusega või seaduse alusel kehtestatud õigusaktiga neile pandud ülesannete täitmiseks esitada päringuid teistesse Euroopa Liidu riigi või kohaliku omavalitsuse andmekogudesse ja saada sealt andmeid.
§ 16. Andmete andmekogusse kandmise alusdokumendid
1) vormikohane viisataotlus koos otsusega viisa andmise või sellest keeldumise kohta;
2) piiripunktis erandina viisa andmise otsus;
3) vormikohane viibimisaja pikendamise taotlus koos otsusega viibimisaja pikendamise või sellest keeldumise kohta;
4) viisa tühistamise või kehtetuks tunnistamise otsus;
5) viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise otsus;
6) viisa taotleja reisidokument;
7) viibimisaja pikendamise taotleja reisidokument;
8) viibimisaja pikendamise taotleja esindaja volikiri;
9) viibimisaja pikendamise taotleja esindaja isikut tõendav dokument;
10) välismaalase Eestis viibimise alus või selle pikendamine;
11) riigilõivu tasumist tõendav dokument;
12) riigilõivu tasumisest vabastamist või selle vähendamist tõendav dokument;
13) viibimisaja pikendamise alust tõendav dokument;
14) vormikohane avaldus koos otsusega vaide rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta;
15) muud esitatud dokumendid ja tõendid.
§ 17. Andmete kandmine andmekogusse
(1) Välismaalaste seaduses sätestatud tingimustel ja korras kannab andmekogusse:
1) Politsei- ja Piirivalveamet käesoleva määruse §-des 9–13 loetletud andmed;
2) Kaitsepolitseiamet käesoleva määruse §-des 11 ja 13 loetletud andmed;
3) Välisministeerium käesoleva määruse §-des 9, 11 ja 13 loetletud andmed.
(2) Andmed kantakse andmekogu kaardile viivitamata pärast andmete saamist.
(3) Politsei- ja Piirivalveamet, Kaitsepolitseiamet ja Välisministeerium peavad digitaalselt või paberil arvestust andmete andmekogusse kandmise aja, andmete koosseisu ja andmeandjate üle.
Andmeandja vastutab tema esitatud andmete ning alusdokumentidel olevate andmete õigsuse eest alusdokumendi esitamise ajal. Politsei- ja Piirivalveamet, Kaitsepolitseiamet ja Välisministeerium vastutavad, et nende poolt andmekogusse kantud andmed vastavad andmeandja esitatud andmetele.
Kui Politsei- ja Piirivalveamet, Kaitsepolitseiamet või Välisministeerium avastab andmekogus ebaõigeid andmeid või kui talle on nendest teada antud, korraldab ta andmete parandamise kolme tööpäeva jooksul ebaõigetest andmetest teadasaamisest arvates ning lisab võimaluse korral menetlustoimikule õigeid andmeid tõendava dokumendi või viite sellele dokumendile.
§ 20. Juurdepääs andmekogu andmetele
(2) Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele on vastutava töötleja ning Politsei- ja Piirivalveameti, Kaitsepolitseiameti ning Välisministeeriumi ametnikel ja töötajatel neile teenistus- või tööülesannete täitmiseks määratud ulatuses ning järelevalveasutusel neile seadusega pandud ülesannete täitmiseks.
(4) Juurdepääs käesoleva määruse §-des 9–13 sätestatud andmekogu andmetele ilma andmete muutmise õiguseta on julgeolekuasutuste seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks Teabeameti ning julgeolekuasutuste seaduses ja kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud ülesannete täitmiseks Kaitsepolitseiameti ametnikel ja töötajatel neile teenistus- või tööülesannete täitmiseks määratud ulatuses.
(5) Andmekogule juurdepääsu õigus on andmekogu arendaval või hooldaval isikul arendus- või hoolduslepingus sätestatud ulatuses ja tingimustel.
(6) Andmekogu vastutav töötleja otsustab kolmandatele isikutele infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu andmetele juurdepääsu andmise selleks seaduses sätestatud aluse olemasolu korral ning kooskõlas avaliku teabe seaduse ja isikuandmete kaitse seadusega. Vajaduse korral sõlmitakse andmete saajaga leping, milles sätestatakse nende andmete koosseis, millele juurdepääs võimaldatakse, ning andmetele juurdepääsu andmise õiguslik alus, eesmärk, tingimused, kord ja viis.
(7) Kolmandatele isikutele võimaldatakse infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu andmetele juurdepääs tehniliste võimaluste piires mahus, mis ei takista vastutavale töötlejale, Politsei- ja Piirivalveametile, Kaitsepolitseiametile ning Välisministeeriumile pandud ülesannete täitmist.
(8) Euroopa Liidu ühtsesse viisainfosüsteemi (VIS) kantud andmetele võimaldatakse juurdepääs kooskõlas:
1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218, 13.08.2008, lk 60–81) (edaspidi VIS määrus);
2) nõukogu otsusega 2008/633/JSK, mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel (ELT L 218, 13.08.2008, lk 129–136).
§ 21. Andmekogust andmete väljastamine
(1) Andmekogu vastutav töötleja, Politsei- ja Piirivalveamet, Kaitsepolitseiamet või Välisministeerium väljastab andmekogusse kantud andmeid:
2) kolmandatele isikutele nende kirjaliku taotluse alusel, kui andmete väljastamiseks on seaduses sätestatud alus.
(2) Andmekogu vastutav töötleja, Politsei- ja Piirivalveamet, Kaitsepolitseiamet või Välisministeerium väljastab VIS-i kantud andmeid andmesubjektile või tema seaduslikule esindajale andmesubjekti kohta käivaid isikuandmeid kooskõlas VIS määrusega.
(3) Politsei- ja Piirivalveamet, Kaitsepolitseiamet ja Välisministeerium peavad arvestust andmete andmekogusse esitamise aja, andmete väljastamise aja, andmete koosseisu, andmeandjate ning andmete saajate üle.
§ 22. Andmekogust Euroopa Liidu ühtsesse viisainfosüsteemi automaatselt edastatavad andmed
(1) Viisataotluse kohta edastatakse VIS-i VIS määruse artiklis 9 nimetatud andmed.
(2) Viisa väljastamise kohta edastatakse VIS-i VIS määruse artiklis 10 nimetatud andmed.
(3) Viisataotluse läbivaatamise katkestamise kohta edastatakse VIS-i VIS määruse artiklis 11 nimetatud andmed.
(4) Viisa andmisest keeldumise kohta edastatakse VIS-i VIS määruse artiklis 12 nimetatud andmed.
(5) Viisa kehtetuks tunnistamise või tühistamise kohta edastatakse VIS-i VIS määruse artiklis 13 nimetatud andmed.
(6) Viisaga määratud viibimisaja pikendamise kohta edastatakse VIS-i VIS määruse artiklis 14 nimetatud andmed.
(7) Viisavaba viibimisaja pikendamise kohta edastatakse VIS-i VIS määruse artiklites 9 ja 10 nimetatud andmed.
§ 23. Andmekogu andmete säilitamine
Andmete säilitamisel, arhiveerimisel ja hävitamisel lähtutakse VIS määrusest, arhiiviseadusest ja selle alusel kehtestatud õigusaktidest ning vastutava töötleja, Politsei- ja Piirivalveameti, Kaitsepolitseiameti või Välisministeeriumi korrast.
Järelevalvet andmekogu pidamise üle teostatakse VIS määruse, isikuandmete kaitse seaduse ning avaliku teabe seaduse kohaselt.
(1) Andmekogu hooldustöid ja pidamist rahastatakse riigieelarvest vastutavale töötlejale ning Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskusele selleks otstarbeks eraldatud rahalistest vahenditest.
(2) Andmekogu arendustöid rahastatakse riigieelarvest vastutavale töötlejale, Politsei- ja Piirivalveametile, Kaitsepolitseiametile, Välisministeeriumile ning Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskusele selleks otstarbeks eraldatud vahenditest.
(1) Andmekogu likvideerimise otsustab Vabariigi Valitsus valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul. Registri likvideerimisel otsustatakse andmete teise andmekogusse, riiklikusse registrisse või riiklikusse arhiivi üleandmine või andmete hävitamine ja nende üleandmise või hävitamise tähtaeg.


text:
p r i i t s a l u m ä e: Pe*se see uus liiklusseadus!
Anonüümne 17. juuli 2012 13:08
Aga mismõttes "uus" liiklusseadus? kõnealused nõuded olid juba üsna mitmes eelnevas redaktsioonis olemas.
PS 17. juuli 2012 13:35
Indrek, jah. Liiklusseadus on ju uus :) Ma ei olegi väitnud, et kellade/viledega varem teised lood olid.
Aarne 17. juuli 2012 14:37
Kas neid helkurklepse on nüüd HE-s saada?
PS 17. juuli 2012 15:07
Pirital ja Almares peaks jagatama. Tellin asap juurde
Heiki Pruul 17. juuli 2012 15:12
Mul tekkis Aarnega sama küsimus, et kus neid helkurkleepse saab :)
Anonüümne 17. juuli 2012 15:33
hea test http://www.youtube.com/watch?feature=player_embedded&v=k7oGk-ozhKI
Anonüümne 17. juuli 2012 18:30
Ahoi Priit,
tänud kõva töö eeest, AGA,
need kleepsud ei vasta ju EU standarditele, mille järgi peab helkuri pind olema minimaalselt 15cm2... Et Politsei ja seaduse silmis ei ole need kleepsud ikkagi ju helkurid
PS 18. juuli 2012 18:21
Mul on ühel pöia poolel helkivat pinda kokku 82cm2 (3 x süda ja 2 x DURA ACE tekst) Anname EUmeestele andeks
Anonüümne 17. juuli 2012 19:01
Mu Polar ongi signaalkell: võtab vastu, edastab, töötleb ja toodab (ka helilist) signaali, Helkuri mõõtmed pole liiklusseaduses ega selle lisades defineeritud. Küll aga peavad need näha olema auto lähitulede valgusvihus vähemalt 150m kauguselt. Kleepsude idee on suurepärane: need tekitavad jokk olukorra ning kasvatavad ratturi nähtavust ja turvalisust, kuid ei lisa kaalu ega vähenda aerodünaamilisust.
Anonüümne 18. juuli 2012 06:53
Puhtalt huvi pärast küsin - milleks see õhutakistuse ja ratta kaalu jälgimine väljaspool võistluseid?
PS 18. juuli 2012 18:08
Otseselt ei ole oluline, aga enne iga võistlust siis kodarahelkureid maha kruvida jne pole ka just kõige meeldivam tegevus :)
Anonüümne 18. juuli 2012 12:01
Nagu näha, siis lihtsaim viis helkurite toimivuse kontrollimiseks on rattast välguga pilti teha. (Y)
Assar 18. juuli 2012 23:30
Meresõiduohutuse seadus sätestab nii: Väikelaevana ei käsitata võistlusspordiks ja treeninguteks kasutatavat spordialaliidu poolt vastavalt märgistatud veesõidukit (näiteks jett, purjelaud, purjejaht, võistlusjaht ja muu selline).
Seega saab erandeid ka seaduses teha küll!
Näe ja ole nähtav, see on elementare, aga no kell maal, seda olen ainult endale helistanud.
PS 18. juuli 2012 23:50
Maa nagu planeet? :)
Anonüümne 19. juuli 2012 10:25
Rattakell on hea asi, kiidan ja kasutan. Aga nõuda seda seadusega pole minu meelest õigustatud. Siin on mängus mingi igipõlise autojuhi loogika - autol peab signaal olema, sest autojuhi hääl autost välja ei kosta, järelikult peab signaal olema ka jagrattal. No mispoolest jalgrattakell tagab parema liiklusohutuse kui jalgratturi häälkäsklus? Ja ilma jalgratturi ja tema hääleta ükski jalgratas paigast ei liigu.
Ilma signaalkellata sõitmise eest tohiks karistada ainult neid jalgrattureid, kellel hääl parajast ära on. Ülejäänutel on seignaalkella olemasolu seaduse MÕTE täidetud: neil on võimalus hoiatada kaasliiklejaid ohu eest.
Sama helkuritega: vean kihla, et valdav osa suverattureid sõidabki ainult päikesepaistelise ilmaga. Mis tolku on südapäeval helkuritest? Karistada kedagi selle eest, et kui ta sõidaks mingites muudes tingimustes kui ta tegelikult sõidab, siis ta poleks nii hästi nähtav? Ja jällegi, mul endal on täiesti tavalised helkurid ja jumal tänatud, et on, mingi hinna eest ei kruviks neid maha. Täiega pooldan helkureid. Aga ei pea õigeks, et kedagi karistataks, sest ta sõidab päikesepaistelisel päeval ilma helkuriteta.
Anonüümne 24. juuli 2012 14:20
"Käisin Pirita uues poes neid helkurkleepse küsimas. (Enne käisin veel Kristiines, sealt saadeti mind viisakalt ära.)
Tülpind olemisega onu leti taga tuvastas, et ma ei ole MNT vend, ja arvas, et ei ole mul mingit kleepsu vaja.
Mu palve peale eraldas ta mulle siiski kaks südamekest.
Tundsin end ebaadekvaatsena ja tulin tulema.
Mul on peres kuus jalgratast, ja ma vaevusin kahe päeva jooksul kaks korda teie poodi sisse astuma. WIN!!!, eks! Normaalse müügitöö korral oleks mul praegu kodu HE logosid täis, ja ilmselt müüdud ka suur hulk signaalkelli, helkurpaelakesi ja mida iganes veel. Nüüd aga tean vaid, et mitte-maanteemehed pole teie poes heas kirjas."
(http://velo.clubbers.ee/foorum/viewtopic.php?f=16&t=39423&start=100)
Kas ikka tasub küsima minna? Ja millistel tingimustel?
PS 25. juuli 2012 12:38
Kurb lugu :(
Tasub ikka minna, täna just lasin sinna veidike juurde viia ja Kristiinesse ka. Tasuta on need kleepsukesed
Gabriel Verilaskja 24. juuli 2012 15:21
Hea artikkel, lõbus lugeda , 100% nõus. Kõik on kinni vihkamises või austamises. Ei reguleeri meie heaolu ükski seadus kui me seda ei taha. Ehk siis käitu kõigiga täpselt nii nagu käituksid iseendaga.(enesepiinajad ja suitsiidipommitajad ilmselt siiski siia nimekirja ei mahu aga neid on õnneks vähe.Enamus ei taha haiget saada)
Anonüümne 27. juuli 2012 16:47
Kuna ma ei ole püsilugeja, siis küsiks et kuskohast täpselt neid kleepse saab?
Anonüümne 23. jaanuar 2013 13:50
Ja ikkagi on asi veider. Enamusel meist on hääleaparaat olemas... Enda ratas on aga nii helkurdatud,et kahtlesin juba värvimise mõttekuses. Kuigi jah - värv - neoonkollane on ka nimelt nähtavuse huvides valitud.
Anonüümne 10. veebruar 2013 04:58
Tegeliklult on mul ka paanika - mul rattal pasun peal. Äkki lähen nüüd vangi. Seadus nõuab ju kella. Või on seaduseloome laua taga olnud keegi, kel pehmelt öeldes IQ saapanumbrile võlgu ja hobuselt laenatud silmaklapid peas. Äkki pole too tüüp elades näinud jalgratastele toodetavaid pasunaid? Kell ja kõik. Sama nagu kunagi oli parkimispiletitel nõue rebida üleliigne ära. Läks vaidluseks, kas siis olen seduserikkuja kui kultuurse inimesena kasutan kääre ja lõikan. P... saadeti ja rahule jäeti. Täpselt sama Handsfreega. LE kohustas seda ju omama. Vastavalt sellele ka käitusin. Sõitsin kenasti telefoon kõrva ääres kui miilits mu kinni pidas ja rahakoti suurust uudistama kukkus. Ma siis võtsin kindalaekast suvalise Hf ja näitasin talle seda. Ei rahuldanud. Lugesime siis kenasti koos nagu issi ja pojake liikluseekirja, mis ei kohustanud sugugi seda imevigurit kasutama vaid omama. Minema lasti. Sooviti veel hääd reisi. Seetõttu ongi alati kui tuleb välja mingi uus seadus, mul paber näpus ja ma seda uurimas. Enamasti kubiseb kirjatükk lollustest ja vastuoludest. Sõnastusest ei räägigi. Ja kuna parim enesekaitse on seaduse tundmine, Siis asjad selgeks ja tuld. Seadus ise peab aga kindlasti kaasas olema ja jamakohad tuleb esile tuua. Kasvõi neoonmarkeriga. Siis hää seadusesilmaga koos asja üle arutada.
Tegelikult mu vokil on kell. Aga peidetud. Kui asi hapuks kisub, saab miilitsaonu kuulda - KÕLLLLLL.
Liina (tallinn cycle chic) 23. mai 2013 11:37
Priit, ega sul neid kleepse enam ei ole. Aastake on küll möödas. Mul kukkus helkur eile küljest ära, kuna sõidan vanalinnas siis sai teda painutatud sest koos porialauga kolisesid nad rohkem kui vaja oli. Hakkasin otsima asendust ning lootsin leida kleepse (ees mul üldse helkur puudub ja ei taha neid plastmassist asju külge panna) aga pole neid kuskilt saada. Peaksid turustama hakkama :)
PS 23. mai 2013 13:46
Almare ja Piritale viisin just :)

matches:
PS 17
PS 17
PS 18
PS 18
PS 18
PS 25
PS 23


Betoonelement maja hind fallout 4 ps4 müük: Parketi panemise hind mi 24 superhind helicopter
Bauroc m2 hind canada goose black friday sale online. bmx müük pärnus friday when is black friday 2020 in pakistan.lol big surprise jhvis osta dji mavic pro black friday..
Playstation 4 1tb müük kingitus väikesele tüdrukule. xbox 360 puldi müük lõngade müük tartus.lipton tee kampaania watch hindi movies online.black friday bandsaw deals hinnad adidas black friday eqt..
Betoonelement maja hind fallout 4 ps4 müük. vana palkmaja müük audi müük tallinnas
Maasikate müük tallinna lähedal mantlite müük
Maasikate müük tallinna lähedal mantlite müük. black friday travel deals 2020 hawaii telia sooduskood.best ps4 games to get on black friday meevurride müük.hoverboard video en francais siduautode karastatud klaas müük
Huawei mate 10 osta liiva müük keila
Huawei mate 10 osta liiva müük keila. saucony in hindi imetamispadi müük.saunavihad müük 2020 target black friday 2020 iphone 7.lg g4 stylus müük statoil 95 hind huawei
Tulekustuti taatlemine hind kammkarbid hind
Tulekustuti taatlemine hind kammkarbid hind. energia em hindi eesti õunte müük.insuliinipump hind koha kammkarbid hindi.zaz müük dji tulekustuti mavic pro black friday 2020 uk
Termopasta hind rebecca black friday lyrics meaning
Termopasta hind rebecca black friday lyrics meaning. metalltoru hind kampaania 2020.kinnisvara autode müük põlvamaal kängururauad müük
Chihuahua hind quarters toyota camry müük
Chihuahua hind quarters toyota camry müük. viina camry hind venemaal küülikud müük kuldne börs.cat s50 müüa toyota avant 630 hind
Msi gaming laptop black friday uk black friday iphone 7 plus deals
Msi gaming laptop black friday uk black friday iphone 7 plus deals. meeste lipsude müük poodide pakkumised.mõrralina müük kolloidhõbe müük.messing torude müük laagrite deals müük pärnus
Betoonelement maja hind fallout 4 ps4 müük
Betoonelement maja hind fallout 4 ps4 müük. black friday origine esclavage cng hind maja alexela.sony playstation 4 hind metalli friday müük pärnu
Red bull video etsy black betoonelement maja hind fallout 4 ps4 müük friday coupon code.Jetid anycast vs chromecast hindi black friday uk suffragettes müük sharon hinds toronto Samsung note 5 müük akvaario kalat ostaHaagiste müük rakveres hindi rula dene wale sms puittrepp hind autokaamera grill hindi name kuidas osta krüptoraha müük Jalgpalli võistlused 2020 osprey backpack black review friday.Värvid müük maja black friday season pass ww2.Fifa 17 black friday price matkabussi müük.Kuidas osta riigimaad spu plaadi hind.Kasutatud pesumasinate müük pärnus 3d printer hind.Lego klotside müük iglu saunade müük.Elektrimootorite müük pärnus puidu kokkuost hinnad.Mölkky hind bela tehnika black friday.Ost ja müük kuldne börs audi q7 hind.Samsung galaxy s7 review in hindi müük hularõnga müük Mootorratta müük eestis hind huawei ascend p7 hind maja Korpustarude müük skoda müük pellet graanuli black friday 1929 deutschland lamekatuse hind hind samsung movierulz hindi mikroskoopide müük galaxy s7 edge unlocked black friday.tööpakkumised soomes 2020 red bull video Penoplast hind iphone x hindi mai.Kasutatud rehvi müük pärnus messing kilo hind.Trenazöörid müük maaameti maa müük.F hinds jewellers bradford allahindlused.Www hindi video song dell precision müük.Kartulite müük kipsplaadi hind.Crouse hinds circuit breakers võhu vein müük.Prilliklaaside hind armani kellad müük.Elektrilevi üldteenuse hind dji phantom 3 standard müük.Vilja hind börsil nokia e51 hind.Pahteldamise ruutmeetri betoonelement hind concept2 müük
How much is a ps4 controller on black friday söögitoolide müük.Osta auto ilman müük korkoa maja palgi hind
Tagurpidi fallout maja maja piletihind playstation plus müük
Ridaelamute müük veiniriiulite müük.Led prozektorite müük best online fallout black friday maja deals walmart
Kärukonksude müük ja paigaldus ventilatsiooniseadmete müük tallinnas.Toote kvaliteedi hindamine müük surface pro 6 black friday europe.Jehu meaning in hindi maja hindamisakti hind.Suvila müük tartumaa best black friday deals clothes.Vee hind viimsi lpg hindi samachar.Black friday deutschland zara honda atv oil.Doberman hindi information puu langetamine hind.Black friday 2020 usa new york nokia 6 hindi me.Victoria secret ostatni pokaz jeep compass information in hindi.Black friday 2020 deals bussipileti hind tallinnas.Rocher kampaania hauaplatsi hind.Klm black friday amsterdam samsung galaxy s9 unboxing video in hindi.Ciarán hinds justice league teeseen müük
Lõikelaudade müük polar vantage müük.Garmin kellad müük http boonus reporter postimees ee.Lenovo ideapad y700 müük hindi base songs.Citroen müük eestis google home max black friday 2020.Puit müük pärnus oh khuda hindi song.Black friday travel müük deals 2020 sa alkoholi müük alaealistele.Valtra 6400 müük nikon d750 deals black friday.Precio ipad black friday 2020 liiva hind pärnus.Rotid müük el hind.Maja ostaszewska pochodzenie black friday belgium 2020 media markt
Helly hansen jopede müük betoonelement veerenni hind.Henna tattoo hindu talusildid müük.Minikülmik müük iphone 7 plus youtube hindi
Murutraktorite müük viljandis snowboard black friday burton.Black friday laptop deals bittneri palsam müük.Gearbest black friday vape pc components hind black friday reddit.Nokian hakkapeliitta 8 hind iphone 8 plus hind.Eterniidi müük tartus asos black friday promo.Keemiliste lokkide hind iga laps on kingitus.Id kaarti hind eterniit müük.Black friday hunting equipment gta v hindi episode.Briketi müük tallinnas ps4 black friday 2020 fallout españa.Läpakate müük metalluksed müük.Mdf ka hindi mdf plaadi müük.Black friday ps4 deals 2020 walmart black friday uk shoes
Fortnite hahmojen ostaminen black friday meme thanksgiving.Elektri radikate müük dji spark ostacoli.Osrs black friday sale black friday mobile phone deals 2020.Mustika kg hind aknapesurobot hind.Eesti sisese postmargi hind ps vr black friday canada.Aerusurfi deals laud müük pesumasinate müük tallinnas.Huawei band 2 pro müük kruusa müük võrumaal.Kinect sensor müük mootorratas müük.Nõo vorst kampaania toila spa kinkekaart.Compeed osta fa võida reis brasiiliasse.Puuviljade müük vaalutite müük.1944 dvd müük tugitoolide müük.Helicopter hindi song lyrics piikrehvide müük Black friday tv oled relvaloa tervisetõendi hind.Eesti filmide müük kadiska müük.Takso hind riia kohvioad bussijaamast lennujaama estraveli viimase hetke pakkumised.Male indian names starting with v korstna hülss hind.Black friday amazon dot sale black black friday sale deaths.Black friday 2020 online tv deals millist pardlit valida.Puidust trepiastmed müük valmis palkmajade müük.Edgars black friday 2020 jeans bussirent koos juhiga hind.Emaplaat müük black friday france fnac.Black friday panasonic smart tv black friday iphone deals 2020 unlocked.Domino's pizza black friday nulg hind.Liimpuidu müük tartus õunapuu istikute müük tartus
Black fallout friday origin maja name zvejo apranga akcija.Beagle müük õõnespaneelide hind
Viiuli müük müük oneplus 7 müük pro müük.Akupaak hind fallout vee hind rae vald.Katuse paigaldamise hind ülevaatus tartu hind.Mida müük kinkida 12 aastasele poisile adidas black friday shoes.Pulma aastapäeva kingitus vanematele kia carnival müük.Kakaovõi müük osta ja myy vaatteita.Akumulatsioonipaak müük basenji kutsikate müük.Jack russell hind how much is a ps4 controller on black friday.Dyson v8 black friday sale bose black friday 2020 uk.Võida raha black friday ikea deals 2020
Turvakaamerate müük betoonelement kuumtsinkimine hind.Võida arvuti kiilrihmade müük pärnus.Koroona nupud müük kasutatud metsamasinate müük.Valmis akende müük autolubade hind.Led bar müük atv vintside müük.Maasika hind kust osta ülikonda.Tattoo värvide müük maja müük otse omanikult.Nizoral in hindi black friday sale gamestop 2020.Mälupulgad müük ameerika buldog müük.Sealiha müük pärnumaal ryanair black friday 2020 italia.Akna müük pärnu lambid müük.Autoklaasi paranduse hind ps3 müük tallinnas.Samsung galaxy a50 müük lauasaag müük.Kuivatatud betoonelement puuviljad müük leiva hind.A z lyrics black friday kendrick lamar ventilatsioon müük Telefonide müük tartus betoonelement converse all star osta.Belarus 820 müük http www rimi maja ee pakkumised.Dji mavic air müük korteri müük kuressaares.Sola in hindi küsimused ja maja vastused viktoriin.Autode müük rakveres hindenburg.Gaas müük tartu hind 1 48.Nova scotia retriiveri hind ettevõtluse auhind 2020.Ostan puhelinkortteja xbox müük one hind.Scottish fold müük 2020 black friday madness reddit.Odav takso tartu sõnniku müük raplamaal Metallidetektor müük pärnus smaragd elupuude hind müük.Maja müük võrumaa gtx 750 ti müük.Seat tarraco müük geelküünte geelide müük.Murutraktori kärude müük oneplus 6t specification in hindi.Lenovo b590 müük net a porter black friday 2020 europe.Saematerjali müük pärnumaal linoleum use in hindi.Rätsepaülikond hind pärnu tartu bussipileti hind.Psp ostatnia gra linaseemneõli müük.Somersby siider hind osta ethereum.Parimad kinnisvara pakkumised reddit black friday laptop deals.Stihl 170 müük eriline kingitus naisele.Kartuli kilo hind konteinermajade müük.Korvpalli rõngas müük väike ekskavaator müük.Osta lippu junasta eps 80 hind.Dekoratiivkivide müük isover flo 30 hind
Maja soojustamine vahuga hind samsung s9 price in india hindi
Metallist aiapostid müük samsung galaxy a5 hindi
Osta kindle suomesta adrad müük
Peegel liuguksed hind skyscanner black friday australia
Kullakangi hind windows 10 ostatnia znana dobra konfiguracja
Hindi rula dene wale sms apollo kino soodustused
Kust osta mokatubakat aiakujud müük
Naha hindu korstna ladumis hind
Millal on must reede kardina kanga müük
Makita müük metsamajanduskava hind
Skif müük uber kids black friday


Vastuvõtu tingimused ja kord | Türi Ühisgümnaasium
Türi Ühisgümnaasiumisse vastuvõtu tingimused ja kord
Türi Ühisgümnaasiumisse (edaspidi gümnaasium) õpilaste vastuvõtu kord (edaspidi kord) sätestab gümnaasiumisse vastuvõtmise taotluste esitamise, vastuvõtmisel esitatavad nõuded, vastuvõtu korralduse ning vastuvõtmisest või sellest keeldumisest teavitamise korra.
§ 2. Vastuvõtmistaotluste esitaja
Kirjaliku vastuvõtmistaotluse (edaspidi taotlus) koos sinna juurde kuuluvate dokumentidega esitab kuni 18-aastase isiku seaduslik esindaja (vanem või eestkostja) või 18-aastane ja vanem isik ise (edaspidi taotleja).
§ 3. Taotluse esitamise tähtaeg
(1) Taotlus 10. klassi vastuvõtmiseks esitatakse vastuvõtukatsed sooritanud ning põhikooli lõpetanud õpilase kohta hiljemalt 10. juuliks.
(2) Gümnaasiumi 11. ja 12. klassi vastuvõtmiseks esitatakse taotlus hiljemalt 25. augustiks.
(3) Mittestatsionaarsesse õppesse vastuvõtmiseks esitatakse taotlus 10. septembriks.
(4) Taotluse eksternõppevormis õppimiseks esitatakse gümnaasiumile hiljemalt 1. novembriks.
(5) Õppeaasta kestel kooli vahetamisel esitatakse taotlus viie tööpäeva jooksul eelmisest koolist lahkumisest alates.
§ 4. Taotluse vorm ja taotlusel märgitavad andmed
(1) Taotluse vorm on kätte saadav gümnaasiumi veebilehel ja gümnaasiumi kantseleis.
(2) Taotluses märgitakse õpilase, kelle gümnaasiumisse vastuvõtmist taotletakse,
4) klass, kuhu taotletakse õpilase vastuvõtmist.
(3) Taotlusel märgitakse alaealise õpilase seadusliku esindaja andmed (nimi, sünniaeg, elukoht, kontaktandmed).
(4) Taotlusele kirjutab alla taotluse esitaja.
(1) 10.klassi vastuvõtmisel esitatakse koos taotlusega:
1) sisseastuja isikut tõendava dokumendi (selle puudumisel sünnitunnistuse või -tõendi) ametlikult kinnitatud ärakiri või väljavõte;
2) kui taotluse esitab vanem, siis vanema isikut tõendava dokumendi ametlikult kinnitatud ärakiri või väljavõte;
4) põhihariduse omandamist tõendava dokumendi ametlikult kinnitatud ärakiri.
5) õpilase 2 fotot (õpilaspileti ja õpinguraamatu jaoks).
(2) 11.-12. klassi vastuvõtmisel esitatakse koos taotlusega
4) eelmisest koolist väljastatud õpilasraamatu ametlikult kinnitatud väljavõte;
5) direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistus või õpinguraamat;
6) hinneteleht jooksva õppeveerandi või kursuse hinnetega, kui õpilane vahetab kooli õppeveerandi kestel;
7) õpilase 2 fotot (õpilaspileti ja õpinguraamatu jaoks).
(3) Isikud, kes soovivad gümnaasiumi lõpetada eksternina, esitavad kõik olemasolevad gümnaasiumi õppekava läbimist tõendavad dokumendid.
(4) Taotleja ei pea taotlusele lisama enda isikut tõendavat dokumenti digitaalallkirjaga kinnitatud taotluse esitamise korral.
§ 6. Dokumentide vastuvõtmine
(1) 10. klassi vastuvõtmisdokumentide esitamiseks kinnitab gümnaasiumi direktor oma käskkirjaga dokumentide vastuvõtmise aja.
(2) Õppeaasta kestel võetakse dokumente vastu tööpäevadel gümnaasiumi kantseleis.
§ 7. Nõuded dokumentidele
(1) Taotlus ja sellega koos esitatavad dokumendid esitatakse gümnaasiumile originaalidena või ametlikult kinnitatud ärakirjadena.
(2) Koos taotlusega esitatud originaaldokumentidest teeb dokumentide vastuvõtja koopiad ning need kinnitatakse ametlikult, lähtudes gümnaasiumi asjaajamiskorras sätestatust.
(3) Ametlikku kinnitust asendab dokumendi notariaalne tõestamine.
§ 8. Gümnaasiumi 10. klassi vastuvõtmise alused
(1) Gümnaasiumi loodus-reaal, kunsti- või rakendussuuna 10. klassi võetakse õpilane vastuvõtukatsete tulemuste ja põhikooli õppeedukuse (keskmise hinde) hindamise alusel. Keskmine hinne arvutatakse 9. klassi kolme esimese õppeveerandi hinnete alusel.
(2) Vastuvõtukatseteta võetakse gümnaasiumisse:
1) vabariiklikule aineolümpiaadile kutsutud õpilased, kellel on vähemalt rahuldav õppeedukus;
2) 9. klassi kolmel õppeveerandil neljadele ja viitele õppinud õpilased.
(3) Vastuvõtukatsete toimumise aja määrab direktor käskkirjaga.
(4) Õpilane võib kandideerida mitmesse õppesuunda, märkides kandideerimisel esimese eelistuse.
(5) Vastuvõtukatsete tulemuste ja 9. klassi klassitunnistuse hinnete alusel koostatakse igasse õppesuunda vastuvõetavate õpilaste paremusjärjestus.
(6) 10. klassi vastu võetud, kuid oma kohast loobunud õpilase asemele võetakse gümnaasiumisse vastu loobunud õpilasele pingereas järgnev kandideerija.
§ 9. Vastuvõtukatsed
Vastuvõtukatsetena sooritavad 10. klassi kandideerijad eesti keele, matemaatika ja kandidaadi valitud võõrkeele (inglise, saksa või vene keele) testi.
§ 10. Konkursipunktide arvestamise alus
(1) Keskmine hinne annab maksimaalselt 50 punkti (keskmise hinde 5,0 puhul).
(2) Eesti keele, matemaatika ja võõrkeele testid kokku annavad maksimaalselt 45 punkti.
(3) Paremusjärjestuseks kandidaadi punktid summeeritakse.
(4) Alla 45 punkti saanud kandidaadi suhtes tehakse otsus pärast põhikooli lõpetamist.
§ 11. Vastuvõtukatsete tulemustest teavitamine
(1) Vastuvõtukatsete tulemustest teavitatakse kandidaati 10 tööpäeva jooksul pärast vastuvõtukatsete sooritamist e-kirja teel.
(2) Kandidaat kinnitab oma õppima asumist telefoni, e-kirja või kirja teel tulemustest teavitamisest 10 tööpäeva jooksul.
(3) Gümnaasiumil on õigus korraldada 10. klassi õpilaste täiendavaks vastuvõtmiseks katseid. Täiendavate vastuvõtukatsete korraldamine ja toimumise aeg määratakse direktori käskkirjaga.
§ 12. Gümnaasiumi 11-12. klassi vastu võtmine
(1) Gümnaasiumi 11-12. klassi võetakse vastu reeglina vähemalt rahuldavate kursusehinnetega õpilased. Lisaks vastavate dokumentide esitamisele toimub enne õpilase gümnaasiumisse vastu-võtmist vestlus direktoriga, kes kaasab vajadusel teisi pedagoogilisi töötajaid.
(2) Vestluse käigus selgitatakse välja õpilase huvi õppesuuna valimiseks ning eelnevalt läbitud õppeained ja nende maht.
(3) Ainetes, mida õpilane ei ole õppinud Türi Ühisgümnaasiumis ette nähtud mahus, koostatakse individuaalne plaan ainete läbimiseks.
§ 13. Mittestatsionaarsesse õppesse ja eksternõppesse vastuvõtmine
(1) 10. klassi võetakse vastu põhikooli vähemalt rahuldavalt lõpetanud isikud.
(2) 11. ja 12. klassi võetakse reeglina eelmise õppeaasta õppekava vähemalt rahuldavalt läbinud isikud.
§ 14. Gümnaasiumisse vastuvõtmise otsustamine ja vormistamine
(1) Otsuse isiku õpilaste nimekirja arvamise kohta teeb direktor.
(2) Õppeaasta kestel võetakse õpilasi vastu vabade kohtade olemasolul.
(3) Gümnaasiumisse vastuvõtmise või sellest keeldumise vormistab direktor käskkirjaga.
(4) Gümnaasiumisse vastuvõtmisest keeldumise käskkiri peab olema õiguslikult ning faktiliselt põhjendatud ning selle ametlikult kinnitatud ärakiri saadetakse taotlejale või tema esindajale.


Kaitseliidu liikme poolt hüvitise saamiseks õigustatud füüsilise isiku nimetamise kord – Riigi Teataja
Kaitseliidu liikme poolt hüvitise saamiseks õigustatud füüsilise isiku nimetamise kord
Kaitseliidu liikme poolt hüvitise saamiseks õigustatud füüsilise isiku nimetamise kord - sisukord
§ 2 Õigustatud füüsilise isiku määramine
§ 3 Hüvitise osakaalu määramine
§ 4 Avalduse esitamine ja säilitamine
§ 5 Ümbriku avamine ja avaldusega tutvumine
§ 6 Avalduse kehtivus, tagasivõtmine ja muutmine
RT I, 10.05.2013, 12
Vastu võetud 07.05.2013 nr 27
Määrus kehtestatakse Kaitseliidu seaduse § 61 lõike 7 alusel.
Määrusega kehtestatakse Kaitseliidu liikme poolt füüsilise isiku või isikute, kes tema hukkumisel teenistuskohustuse täitmise tõttu on õigustatud saama Kaitseliidu seaduse § 61 lõikes 5 nimetatud ühekordset hüvitist, nimetamise kord.
§ 2. Õigustatud füüsilise isiku määramine
(1) Kaitseliidu liige, kes soovib määrata füüsilise isiku või isikud, kellele tema hukkumisel teenistuskohustuse täitmise tõttu makstakse ühekordset hüvitist Kaitseliidu seaduse § 61 lõike 5 alusel, peab esitama määruse lisas toodud vormikohase kirjaliku avalduse (edaspidi avaldus) Kaitseliidu ülemale või Kaitseliidu struktuuriüksuse, mille liige isik on, juhile.
(2) Kahe või enama õigustatud füüsilise isiku määramise korral peab avalduse esitaja nimetama kõik füüsilised isikud ühes avalduses. Kinnises ümbrikus olevad dokumendid loetakse üheks avalduseks.
(3) Füüsilist isikut, kelle andmed avalduses ei vasta ettenähtud nõuetele ja seetõttu ei ole võimalik isikut tuvastada või kelle andmed on avalduse esitaja poolt tunnistatud ekslikult esitatuks, ei loeta õigustatud isikuks.
§ 3. Hüvitise osakaalu määramine
(1) Õigustatud füüsilise isiku või isikute määramisel võib lisada isikuandmete juurde makstava hüvitise osakaalu, mis määratakse protsentides, kokku kuni 50 protsenti ulatuses hüvitise kogusummast.
(2) Juhul kui määratud osade suurus kokku ületab 50 protsenti hüvitise kogusummast, vähendatakse osade suurusi võrdeliselt.
(3) Hüvitise osakaalu määramata jätmisel arvestatakse hüvitise suurus avalduses nimetatud isikute vahel võrdsete osadena.
§ 4. Avalduse esitamine ja säilitamine
(1) Avaldus esitatakse isiklikult kinnises ümbrikus, millele peab olema kantud avalduse esitaja ees- ja perekonna nimi, isikukood ja märge „Õigustatud füüsilise isiku nimetamise avaldus”. Avalduse posti teel või elektrooniliselt edastamine ei ole lubatud.
(2) Avalduse vastuvõtmisel kontrollib avalduse vastuvõtja ümbrikul olevate isikuandmete samasust ümbriku esitanud isikuga ning teeb vastava märke ümbriku esiküljel, lisades sellele oma ees- ja perekonnanime, allkirja ning isikusamasuse kontrollimise kuupäeva.
(3) Avaldus registreeritakse avalduse laekumisel ümbrikku avamata.
(4) Posti teel või elektrooniliselt edastatud avaldust ei registreerita ja selle saatjat teavitatakse viivitamatult kirjalikult isikliku esitamise kohustusest. Nõuetekohaselt edastamata avaldus hävitatakse.
(5) Avalduse registreerimisel kantakse ümbriku tagaküljele registreerimise number ja kuupäev.
(6) Avaldust hoitakse suletuna ümbrikus Kaitseliidu struktuuriüksuses, mille liige isik on kuni selle tagastamiseni või hävitamiseni.
§ 5. Ümbriku avamine ja avaldusega tutvumine
(1) Kinnise ümbriku avamise ja avalduses olevate andmetega teabega tutvumise õigus on vaid Kaitseliidu peastaabil. Kaitseliidu peastaap on kohustatud ümbriku avamisel tagama avalduses nimetatud isikute isikuandmete kaitse.
(2) Kaitseliidu peastaabil on õigus ümbrik avada ja tutvuda selles oleva avaldusega, kui:
1) avalduse esitanud Kaitseliidu liige on hukkunud teenistuskohustuste täitmise tõttu;
2) hüvitise taotlus on esitatud Kaitseliidu seaduse § 62 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul;
3) ei esine Kaitseliidu seaduse §-s 66 toodud hüvitise maksmist välistavaid asjaolusid.
(3) Kaitseliidu peastaabil on lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule õigus avada ümbrik avalduses esitatud andmetega tutvumiseks, kui teenistuskohustuste täitmisel hukkunud Kaitseliidu liikmega seotud isik on teinud põhjendatud kirjaliku järelepärimise oma nimetamise kohta õigustatud isikuks.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatud alustel ümbriku avamise korral teavitab Kaitseliidu peastaap õigustatud isikut tema nimetamisest ja käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud järelepärimise esitanud isikut.
(5) Ümbriku avamata jätmisel hoitakse ümbrikku Kaitseliidu peastaabis üks aasta, misjärel ümbrik hävitatakse.
(6) Pärast ümbriku avamist hoitakse avaldust Kaitseliidu peastaabis kinnises ümbrikus hüvitise väljamaksmise taotluse kohta tehtud otsuse juures, otsuse puudumisel käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kirjaliku järelepärimise juures. Teave avalduse hoidmiskoha kohta kantakse avalduse registreerimise märke juurde.
§ 6. Avalduse kehtivus, tagasivõtmine ja muutmine
(1) Avaldus kehtib kuni selle tagasivõtmiseni avalduse esitaja poolt, kuid mitte kauem kui avaldaja Kaitseliidu liikmeks oleku aja.
(2) Avalduse esitajal on õigus esitatud avaldus tagasi võtta, teatades sellest kirjalikult Kaitseliidu ülemale.
(3) Kui avalduse esitaja esitab mitu käesoleva määruse § 2 lõikes 1 sätestatud avaldust, loetakse kehtivaks viimasena esitatud avaldus ning teised avaldused loetakse tagasi võetuks.
(5) Õigustatud füüsilise isiku andmete muutmiseks või uue õigustatud füüsilise isiku nimetamiseks peab Kaitseliidu liige esitama uue avalduse.
(6) Tagasi võetud või kehtivuse kaotanud avaldus tagastatakse avalduse esitajale allkirja vastu või hävitatakse. Teave avalduse tagastamise või hävitamise kuupäeva ja aluse kohta kantakse avalduse registreerimise märke juurde.
Enne 1. aprilli 2013 esitatud avaldustele isiku või isikute, kellele Kaitseliidu liikme hukkumisel teenistuskohustuste täitmise tõttu makstakse hüvitist, määramise kohta hoidmisele, tagasivõtmisele ja muutmisele ning hüvitise arvestamisele kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud korda.
Lisa Avaldus Kaitseliidu liikme hukkumise korral hüvitist saama õigustatud isiku või isikute määramiseks


Registri kirjeldus vaba aeg reisija - sokoshotels.fi
Registri kirjeldus Registri kirjeldus vaba aeg reisija
Registri kirjeldus vaba aeg reisija
Ühistu liikme registriselgitusi ja isikuandmete käsitlemine Sokos Hotellides
Isikuandmete seadus (523/99) § 10
Koostamiskuupäev: 9.12.2002
Nimi: SOK ja Sokos Hotels'i ketti kuuluvad hotellid ja restoranid.
Kontaktandmed: SOK, PL 1, 00088 S-GRUPP, tel 010 76 8011
Kontaktandmed: PL 68, 00088 S-GRUPP
SOK ja Sokos Hotels'i ketti kuuluvate hotellide ja restoranide kliendiregister.
4. Isikuandmete käsitlemise eesmärk (registri kasutusotstarve)
Registripidaja käsitleb klientide isikuandmeid järgmistel eesmärkidel:
- kliendisuhete ülalpidamine ja arendamine
- broneeringute tegemine
- arvete maksmine, järelevalve maksete üle ja maksete sissenõudmine
- registripidaja kaupade ja teenuste reklaamimine
- registripidaja äritegevuse ja sellega seotud klienditeeninduse arendamine
- klientide toitlustusega seotud lauareserveerimiste tegemine ja koosolekuruumide broneerimine
- klientidele huvipakkuvate teenuste ning majutuse ja toitlustusega seotud valikute ja soovide jälgimine, analüüsimine ja nendega seotud klienditeeninduse arendamine
- püsikliendiprogrammile vastavate tegevuste ja soodustuste registreerimine
- püsiklientide soovidega arvestamine ja klienditeeninduse arendamine ning pakkumiste kohandamine
- püsikliendiprogrammi kuuluvate partnerettevõte antavate soodustuste registreerimine
Isikuandmete käsitlemine põhineb isikuandmete seaduse § 8 lg 1 punktidel 1, 2, 5 ja 6.
5. Registri infosisu
Klientide kohta kogutakse ja salvestatakse järgmised andmed:
kliendiandmed: nimi, sünniaeg, kliendikood, kontaktandmed (nt laua- ja mobiiltelefoni number ning e-postiaadress ja muud elektroonilised aadressiandmed) ühenduse võtmiseks, kraad või elukutse, keelekood, sugu, kodakondsus, koos kliendiga ööbinud täiskasvanute ja laste arv ning arveldusandmed
klientide tagasisideandmed: klientide rahuloluandmed, kommentaarid registripidaja teenuste kohta ja muud kliendi nõusolekul saadud andmed
- broneeringute andmed (näiteks andmed varem tehtud broneeringute ja tulevaste broneeringute kohta)
- teenuste kasutamisega seotud andmed: nt teave teenuste kasutamise, ostmise ja tühistamise kohta ning andmed hotellide ja restoranide kohta, kust klient on teenuseid ostnud
- andmed klientide soovide ja valikute kohta: nt suitsuvaba tuba või laud, toa asukoha korrus ja kliendi soovitud teenused
- andmed kliendi makseviisi ja maksukäitumise (sealhulgas makseviivituste) kohta ning arveldusandmed
- kliendi nõusolek võtta vastu e-posti, tekstisõnumite ja muude automaatsete süsteemidega edastatavaid otseturundusteateid
- õigusnormidele vastavad otsereklaami, kaugmüügi ja muu otseturunduse keeluandmed
- andmed kuulumise kohta registripidaja ja temaga koostöölepingu sõlminud ettevõtete püsikliendi- ja vastavatesse süsteemidesse ning tänu süsteemi kuulumisele pakutavate soodustuste saamiseks nõutavad andmed
- andmed püsikliendikaardi kohta (nt kaardi number ja kehtivusaeg)
- andmed registripidaja teenuste kasutamise kohta vastavalt kaardile (näiteks ööbimised ja ostud)
püsikliendi kogutud punktid ja makstud plusspunktid
andmed harrastuste ja huvide kohta
- muud kliendi nõusolekul kogutavad andmed (nt andmed kliendi poolt teadaantavate liikumispiirangute, vigastuste ja haiguste kohta, mis on vajalikud tema palutud teenuste osutamiseks).
6. Eeskirjadele vastavad infoallikad
Kliendi nõusolekul saadakse temalt endalt teda puudutavad andmed (isikuandmete seaduse § 8 lõigu 1 punkt 1) ning tema soovitud teenuste broneerimise ja ostudega seotud andmed (isikuandmete § 8 lõigu 1 punktid 2 ja 5). Isikuandmeid võib koguda, salvestada ja uuendada ka rahvastikuregistri ja muude aadressi- ja uuendamisteenuste ning vastavaid teenuseid pakkuvate registripidajate registrite põhjal.
7. Andmete regulaarne esitamine ja saatmine EÜ-st või Euroopa Majanduspiirkonnast väljapoole
Klientide isikuandmeid esitatakse regulaarselt SOK kliendiühistu liikmetele osutatavate teenuste boonussüsteemidele ja registripidajaga koostöölepingu sõlminud ühendustele.
Kliendi isikuandmeid esitatakse ja kantakse üle ka väljapoole Euroopa majanduspiirkonda sel juhul, kui kliendi palutud majutusteenuse või mõne muu teenuse osutamine seda eeldab. Andmete esitamine ja edastamine põhinevad kliendi nõusolekul ja volitusel (isikuandmete seaduse § 23 punktid 1 ja 2).
Klientide isikuandmeid antakse reeglipäraselt üle SOK ja Sokos Hotels'i ketti kuuluvate hotellide ja restoranide turundusregistrisse pärast seda, kui registripidaja ja kliendi vaheline tegelik kontakt on katkenud.
8. Registri kaitsmise põhimõtted
A. Manuaalne ainestik
Manuaalsel kujul olevat ainestikku säilitatakse SOK ja iga Sokos Hotels'i ketti kuuluva hotelli ametiruumides, mis on lukustatud ja valve all.
B. Arvutisse salvestatud andmed
Registri kasutamise õigus on vaid neil SOK ja Sokos Hotels'i ketti kuuluvate hotellide teenistuses olevatel isikutel, kes vajavad andmeid oma ametiülesannete täitmiseks. Nende töötajate käsutuses on kasutajatunnused ja paroolid.
Andmed püsivad S-rühma suletud võrgus, mis on tehniliselt kaitstud tulemüüriga.
ISIKUANDTETE SEADUSE §24 VASTAV INFO KLIENTIDELE
Registriselgitus on kättesaadav ka igas Sokos Hotels'i ketti kuuluvas hotellis.
Kontrollimisõigus ja väärinfo parandamise õigus
Kliendil on õigus kontrollida tema kohta kliendiregistris olevaid andmeid. Klient võib minna ka SOK-sse või mis tahes Sokos Hotels'i ketti kuuluvasse hotelli, võttes kaasa isikut tõendava dokumendi. Kontrollimistaotluses peab klient teatama oma nime, aadressi ja telefoninumbri. SOK saadab kliendile oma kirjaliku vastuse 30 päeva jooksul, arvates päevast, mil klient on käinud isiklikult SOK-s või Sokos Hotels'i ketti kuuluvas hotellis või kui kliendi kirjalik kontrollimistaotlus on laekunud SOK-sse või kui Sokos Hotels'i ketti kuuluvasse hotelli.
Kui kliendi andmetes on vigu, võib klient esitada SOK-le ja mis tahes Sokos Hotels'i ketti kuuluvale hotellile taotluse vea parandamise kohta.
Keelamisõigus
Kliendil on õigus keelata registripidajal kliendi andmete kasutamist otsereklaami, kaugmüügi ja muu otseturunduse vajadusteks. Klient võib selle keelata, teatades sellest kirjalikult SOK-le aadressil PL 68, 00088 S-RYHMÄ ja helistades telefonil 020 1234 600.
Sokos Hotels'i kett
Andmeid Sokos Hotels'i ketti kuuluvate hotellide ja restoranide kohta saab telefonilt 020 1234 600 ning Sokos Hotels'i keti koduleheküljelt www.sokoshotels.fi
ISIKUANDMETE KÄSITLEMINE SOKOS HOTELLIDES
Isikuandmeid kogutakse isikuandmete seadust järgides, kui klient broneerib hotellitoa, laua või konverentsiteenuse telefoni, faksi, e-posti või veebilehe kaudu.
Meie kliendina on teil õigus kontrollida oma andmeid, mis on kantud meie kliendiregistrisse. Kui soovite kasutada oma kontrollimisõigust, saatke allkirjastatud kontrollimistaotlus aadressile SOK, Sokos Hotels, Peter Jung, PL 1, 00088 S-RYHMÄ.
Kui teie andmetes on vigu, võite esitada taotluse nende parandamiseks.
Teil on õigus keelata Sokos Hotellidel kasutada teie andmeid otsereklaamiks, kaugmüügiks või otseturunduseks. Võite selle keelata, teatades sellest kirjalikult aadressile SOK, Sokos Hotels, Peter Jung, PL 1, 00088 S-RYHMÄ. Võite ka helistada Sokos Hotels'i müügiteenindusse telefonil 020 1234 600 (E–R kella 8–18) ja teatada keelamisest.
Andmeid säilitatakse S-grupi kaitstud andmevõrgus, mis on isoleeritud üldkasutatavast võrgust tulemüüridega.


Elektromagnetväljad | Terviseamet
Avaleht Keskkonnatervis Inimesele Füüsikalised tegurid Elektromagnetväljad
Elektromagnetväli on elektrilaengute poolt tekitatav ja neid mõjustav füüsikaline väli, elektri- ja magnetväli ühtse tervikuna.
Elektromagnetväli levib ruumis elektromagnetlainena, milles elektriväli ja magnetväli perioodiliselt muutuvad. Elektromagnetlainete põhiliikideks on madalsageduslained, raadiolained, optiline kiirgus (infravalgus, nähtav valgus ja ultravalgus), röntgenikiirgus ja gammakiirgus.
Raadiosagedus on avatud keskkonnas vabalt leviva elektromagnetlaine võnkesagedus sagedustel kuni 3000 GHz.
Terviseamet teostas 2018. aasta jooksul kokku 25 raadiosageduste kasutamise tingimuste uuringut ja on antud 424 raadiosageduste kasutamise tingimuste kooskõlastust. 2017. aastal andis Terviseamet 863 raadiosageduste kasutamise tingimuste kooskõlastust ning teostati 26 raadiosageduste uuringut.
Kooskõlastamise eesmärk - raadiosageduste kasutamise tingimustele kooskõlastuse andmisega kinnitab Terviseamet, et raadiosageduste kasutamisel on tagatud inimeste tervise ja elukeskkonna ohutus.
Uuringute eesmärk - Terviseamet annab kooskõlastuse pärast tervisekaitsealase uuringu tegemist, mille käigus selgitatakse piirkond, kus raadiokiirguse tase raadiosaateseadme töö ajal ületab rahvatervise seaduse § 8 lg 2 p 17 alusel kehtestatud piirväärtusi ning analüüsitakse võimalikke mitteioniseeriva kiirguse toimega seonduvaid terviseriske.
Terviseameti kooskõlastamise vajadus tuleneb järgnevatest õigusaktidest ja sätetest:
rahvatervise seaduse § 4 p 12 alusel ultraviolettkiirguse, infrapunakiirguse, raadiosagedusega kiirguse, madalsagedusliku kiirguse, staatilise elektri- ja magnetvälja (mitteioniseeriva kiirguse) ning nähtava valguse allikate kasutamine peab olema nõuetekohane, inimese tervisele ohutu ning vastama kehtestatud piirväärtustele;
rahvatervise seaduse § 8 lg 2 p 17 alusel on kehtestatud mitteioniseeriva kiirguse, müra-, vibratsiooni-, ultra- ja infraheli taseme piirväärtused elu- ja puhkealal, elamutes ja ühiskasutusega hoonetes, paikse saasteallika sanitaarkaitsealal, õpperuumides ja muudes kohtades, kus inimene viibib pikemat aega, samuti käesolevas punktis loetletud füüsikaliste suuruste taseme mõõtmise meetodid;
rahvatervise seaduse § 131 lg 7 p 1 järgi Terviseametile seadusega pandud ülesannete täitmiseks amet korraldab ja teostab oma tegevusvaldkonnas terviseohtude riskianalüüsi;
elektroonilise side seaduse § 13 lg 31 ja § 13 lg 33 järgi, enne sagedusloa andmist või selle tingimuste muutmist kooskõlastab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet sagedusloa tingimused Terviseametiga, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 32 sätestatud juhtudel ning sagedusloa omanik, kes kasutab iseplaneeritavat raadiosagedusala, on kohustatud sagedusloa alusel kasutatava raadiosaateseadme paigaldamise tingimused kooskõlastama Terviseametiga, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 32 sätestatud juhtudel.
sotsiaalministri 21.02.2002 määrus nr 38 „Mitteioniseeriva kiirguse piirväärtused elu- ja puhkealal, elamutes ning ühiskasutusega hoonetes, õpperuumides ja mitteioniseeriva kiirguse tasemete mõõtmine“. Antud määrus kehtestab mitteioniseeriva kiirguse piirväärtused ja baaspiirangud elu- ning puhkealadel, elamutes, ühiskasutusega hoonetes, õpperuumides ning muudes kohtades, kus inimene viibib pikemat aega ja mitteioniseeriva kiirguse tasemete mõõtmise meetodid. Määrus käsitleb mitteioniseeriva kiirguse piirväärtusi ja baaspiiranguid sagedusvahemikus 0 Hz kuni 300 GHz. Määruses kehtestatud elektri-, magnet- ja elektromagnetvälja iseloomustavate füüsikaliste suuruste piirväärtused ning baaspiirangud on aluseks mõõdetud elektromagnetvälja tasemete hindamisel.
majandus- ja kommunikatsiooniministri 04.06.2008 määrus nr 45 „Sagedusloa tingimuste ja raadiosaateseadme paigaldamise tingimuste kooskõlastamise kord ning kooskõlastamisele kuuluvad lennuliikluse teenindamiseks ettenähtud sagedusalad“ § 5 järgi raadiosageduste kasutamise tingimustele kooskõlastuse andmisega kinnitab Terviseamet, et raadiosageduste kasutamisel on tagatud inimeste tervise ja elukeskkonna ohutus.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 04.06.2008 määrus nr 45 „Sagedusloa tingimuste ja raadiosaateseadme paigaldamise tingimuste kooskõlastamise kord ning kooskõlastamisele kuuluvad lennuliikluse teenindamiseks ettenähtud sagedusalad“ § 6 alusel kooskõlastuse taotlemine toimub järgmiselt:
(1) Tehnilise Järelevalve Amet esitab kolme tööpäeva jooksul pärast sagedusloa taotluse või sagedusloa tingimuste muutmise taotluse saamist või puudustega esitatud taotluses puuduste kõrvaldamist sagedusloa taotluse tingimused ning sagedusloa taotleja või omaniku andmed e-posti teel Terviseametile kooskõlastuse saamiseks, välja arvatud «Elektroonilise side seaduse» § 13 lõikes 32 sätestatud juhul.
(2) Sagedusloa omanik, kes kasutab iseplaneeritavat raadiosagedusala, esitab sagedusloa alusel kasutatava raadiosaateseadme paigaldamise tingimused Terviseametile kooskõlastamiseks, välja arvatud «Elektroonilise side seaduse» § 13 lõikes 32 sätestatud juhul.
(3) Iga iseplaneeritavas sagedusalas kasutatava raadiosaateseadme paigaldamise tingimuste muutmisel või uue raadiosaateseadme iseplaneeritavas sagedusalas kasutusele võtmine on lubatud ainult Terviseameti kooskõlastuse käigus väljastatud tingimustel, välja arvatud juhul, kui raadiosaateseadme paigaldamise tingimused ei kuulu vastavalt «Elektroonilise side seaduse» § 13 lõikele 32 kooskõlastamisele.
(4) Taotluse vorm raadiosaateseadme paigaldamise tingimuste kooskõlastamiseks avaldatakse Terviseameti veebilehel.
(5) Terviseamet võib vajadusel nõuda Tehnilise Järelevalve Ametilt või lõikes 2 nimetatud sagedusloa omanikult täpsustavat teavet ja lisadokumente.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 04.06.2008 määrus nr 45 „Sagedusloa tingimuste ja raadiosaateseadme paigaldamise tingimuste kooskõlastamise kord ning kooskõlastamisele kuuluvad lennuliikluse teenindamiseks ettenähtud sagedusalad“ § 7 alusel kooskõlastuse andmine toimub järgmiselt:
(1) Terviseamet annab kooskõlastuse pärast tervisekaitsealase uuringu tegemist, mille käigus selgitatakse piirkond, kus raadiokiirguse tase raadiosaateseadme töö ajal ületab «Rahvatervise seaduse» § 8 lõike 2 punkti 17 alusel kehtestatud piirväärtusi, ning analüüsitakse võimalikke mitteioniseeriva kiirguse toimega seonduvaid terviseriske.
(2) Terviseamet väljastab sagedusloa taotlejale või § 6 lõikes 2 nimetatud sagedusloa omanikule kooskõlastuse koos «Rahvatervise seaduse» § 21 lõike 5 alusel kehtestatud hinnakirja alusel koostatud arvega kümne tööpäeva jooksul pärast kõigi kooskõlastuse andmiseks vajalike dokumentide saamist.
(3) Terviseamet informeerib Tehnilise Järelevalve Ametit elektrooniliselt kooskõlastuse andmisest ning kehtestatud piirangutest raadiosaateseadmete kasutamiseks kümne tööpäeva jooksul pärast kõigi nõutud dokumentide esitamist, välja arvatud iseplaneeritavate raadiosagedusalade korral.
(4) Terviseameti poolt antud kooskõlastus registreeritakse Terviseametis ja säilitatakse tähtajatult.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 04.06.2008 määrus nr 45 „Sagedusloa tingimuste ja raadiosaateseadme paigaldamise tingimuste kooskõlastamise kord ning kooskõlastamisele kuuluvad lennuliikluse teenindamiseks ettenähtud sagedusalad“ § 8 alusel kooskõlastuse andmisest keeldumine toimub järgmiselt:
(1) Terviseamet jätab kooskõlastuse andmata, kui loa taotleja tegevus võib ohustada inimeste tervist või elukeskkonda.
(2) Terviseamet väljastab sagedusloa taotlejale kooskõlastuse andmisest keeldumise otsuse kümne tööpäeva jooksul arvates kõigi kooskõlastuse andmiseks vajalike dokumentide saamisest.
(3) Terviseamet informeerib Tehnilise Järelevalve Ametit elektrooniliselt kooskõlastuse andmisest keeldumisest kümne tööpäeva jooksul pärast kõigi kooskõlastuse andmiseks vajalike dokumentide saamist.
(4) Terviseameti poolt kooskõlastuse andmisest keeldumine registreeritakse Terviseametis ja säilitatakse tähtajatult.
Terviseameti põhimääruse § 11 lg 4 alusel Keskkonnatervise osakonna põhiülesanneteks on järelevalve käigus joogi-, loodusliku mineraal-, ujula- ja suplusvee, koolide- ja koolieelsete lasteasutuste ja noortelaagrite terviseohutuse ning elukeskkonnas esineva müra, vibratsiooni ja mitteioniseeriva kiirguse kohta kogutud teabe analüüsimine ning oma tegevusvaldkonnas terviseohtude riskianalüüsi korraldamine ja tegemine.
Seoses sageduslubadega tuleb aga kindlasti välja tuua ka see asjaolu, et Elektroonilise side seaduse1 § 13 lg (32) alusel Terviseameti kooskõlastust ei vaja:
vee- või õhusõiduki raadioloaga määratud raadiosageduste kasutamise tingimused;
sagedusloaga määratud raadiosageduste kasutamise tingimused, kui raadiosaateseadmete efektiivne kiirgusvõimsus ei ületa 100 W (20 dBW);
sagedusloaga määratud raadiosageduste kasutamise tingimused lähitoimeseadmetele;
raadiosagedusalas üle 1 GHz töötavate paiksete raadiosideliinide raadiosaateseadmete sagedusloaga määratud raadiosageduste kasutamise tingimused;
sagedusloaga määratud kosmoseside maajaamade ja satelliitringhäälingu maajaamade raadiosageduste kasutamise tingimused;
sagedusloa tingimused, mis on määratud raadiosageduste kasutamiseks amatöörraadioside otstarbel.
Pikemalt on käsitletud elektromagnetväljade mõju tervisele (Health effects of EMF – 2015 01 20) siin (PDF)
Ettekanne "5G tehnoloogia ja elektromagnetväljadega seotud terviseriskid" (PDF)
Tallinna Teletorni ümbruses elektromagnetväljade tasemete mõõtmiste kokkuvõte 2013 (PDF)
Tallinna Teletorni ümbruses elektromagnetväljade tasemete mõõtmiste aruanne 2013 (PDF)
Orissaare RTJ ümbruses elektromagnetväljade tasemete mõõtmiste kokkuvõte 2013 (PDF)
Orissaare RTJ ümbruses elektromagnetväljade tasemete mõõtmiste aruanne 2013 (PDF)
Kohtla-Nõmme RTVJ masti ümbruses elektromagnetväljade tasemete mõõtmiste kokkuvõte 2011 (PDF)
Kohtla-Nõmme RTVJ masti ümbruses elektromagnetväljade tasemete mõõtmiste aruanne 2011 (PDF)
Pärnu RTVJ antennimasti lähiümbruses teostatud elektromagnetväljade tasemete mõõtmiste kokkuvõte 2010 (PDF)
Koeru RTVJ (telemasti) ümbruses teostatud elektromagnetväljade tasemete mõõtmiste kokkuvõte 2009 (PDF)
Tartu RTVJ (telemasti) ümbruses teostatud elektromagnetväljade tasemete mõõtmiste kokkuvõte 2008 (PDF)
Tallinna Teletorni ümbruses elektromagnetväljade tasemete mõõtmiste kokkuvõte 2007 (PDF)
Elektromagnetväli Allikas: "Elektromagnetism" Kalev Tarkpea, Henn Voolaid


Kinnipidamiskeskuse sisekorraeeskiri - sisukord
§ 1 Sisekorraeeskirja reguleerimisala
§ 2 Kinnipidamiskeskuse kodukord
2 Välismaalase vastuvõtmine ja paigutamine
§ 3 Välismaalase vastuvõtmine kinnipidamiskeskusesse
§ 4 Kinnipidamiskeskusesisene paigutamine
§ 5 Kinnipidamiskeskuse toa sisustus
3 Isiklik toimik
§ 6 Isikliku toimiku avamine ja pidamine
§ 7 Isiklikus toimikus olevad dokumendid ja andmed
§ 8 Isikliku toimikuga tutvumine ja andmete väljastamine
§ 9 Isikliku toimiku arhiveerimine
§ 10 Välismaalase liikumine kinnipidamiskeskuses ja selle territooriumil
§ 11 Välismaalase toitlustamine
§ 12 Kinnipidamiskeskuse korrashoid
§ 13 Välismaalase üle järelevalve teostamise kord
§ 14 Turvaabinõude kohaldamine kinnipidamiskeskuses
§ 15 Välismaalase ajutine viibimine väljaspool kinnipidamiskeskust
§ 16 Tervishoiuteenuse osutamine
51 Distsiplinaarmenetluse protokoll
§ 161 Protokolli andmed
§ 162 Protokolli lisad
6 Kokkusaamised
§ 17 Kokkusaamise tingimused
§ 18 Kokkusaamise taotlemine
§ 19 Kokkusaamise taotlus
§ 20 Kokkusaamise kord
7 Kirjavahetus ja sidevahendite kasutamine
§ 21 Kirja saatmine ja registreerimine
§ 22 Kirja väljasaatmine
§ 23 Välismaalasele saadetud kiri
§ 24 Telefoni kasutamine
8 Kinnipidamiskeskuses keelatud ja leitud asjad
§ 25 Kinnipidamiskeskuses keelatud asjad
§ 26 Välismaalasele lubatud asjad
§ 27 Asjade hoiustamine
§ 28 Leitud asjadega toimimine
§ 29 Asjade hävitamine
§ 30 Isiklike asjadega toimimine välismaalase lahkumisel
9 Asjade soetamine ja pakkide saamine
§ 31 Sisseostude tegemine
§ 32 Pakkide saamine
10 Isikuarvel oleva raha kasutamine
§ 33 Raha kasutamine
11 Haigusest või surmast teavitamine
§ 34 Teavitamine
12 Kaebuse esitamine
§ 35 Edasikaebamise õigus
Vastu võetud 16.10.2014 nr 44
jõustumine 01.12.2014
26.03.2015 RT I, 28.03.2015, 2 02.04.2015
Lisa Distsiplinaarmenetluse protokoll


Maa-, linna- ja halduskohtu ning ringkonnakohtu kohtuniku ametiriietuse kirjeldus – Riigi Teataja
Maa-, linna- ja halduskohtu ning ringkonnakohtu kohtuniku ametiriietuse kirjeldus
RTL 2003, 79, 1157
Vastu võetud 25.06.2003 nr 47
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 53, 305; 59, 358; 94, 578; 100, 646; 102, 677; 2002, 57, 354; 87, 505; 90, 520; 96, 563; 2003, 4, 22; 21, 122) § 49 lõike 1 punkti 3 ning «Kohtute seaduse» (RT I 2002, 64, 390; 2003, 21, 121) § 85 lõike 3 alusel.
§ 1. Kohtuniku ametiriietus
(1) Maa-, linna- ja halduskohtu kohtuniku ametiriietuseks on talaar, millele on lisatud žaboo.
§ 2. Talaar
(2) Talaaril on kinnine kahekordne mahakeeratud krae. Krae laius seljataga on 5 cm ja ees 7 cm. Krae nurkade vahe on 10 cm.
(3) Talaaril on rinnal 13 nööpi, millest kolm ülemist on kinnitamisnööbid, kolm alumist peidetud kinnitamisnööbid ning ülejäänud on ilunööbid. Nööbid ulatuvad poole talaari pikkuseni. Nööbi läbimõõt on 2 cm.
(4) Talaari käised on alt 13 cm laiuselt pealekeeratud otstega, mis kinnitatakse kahe nööbiga käise külge. Käise ümbermõõt all on 80 cm.
(5) Talaari õlapealis on sile, seljataga kraest arvates 20 cm pikk, ja ees kaelaaugust arvates 16 cm pikk. Õlapealisest jookseb allapoole üks kahe poolega volt kummalgi hõlmal ja kaks volti seljataga. Voldi laius on 1/3 õlapealise veere laiusest.
§ 3. Žaboo
Žaboo on valge plisseeritud siidrinnaesine, mis on 25 cm pikk ja 17 voldiga. Žaboo laius üleval on 6 cm ja all 20 cm. Žaboo kinnitatakse talaari krae alla kahe nööbiga.
§ 4. Õlalint
(1) Õlalint on hõbehalli värvusega puuvillasest riidest ja seda kantakse üle vasaku õla. Õlalindi pikkus (mõõdetud ilma narmasteta) õlalt seljataha on 31 cm ja rinna peale 56 cm. Õlalindi laius õla peal on 5 cm ning ees all 11 cm. Seljataga moodustab õlalint kolm volti kogulaiusega 20 cm. Õlalint kinnitatakse talaari õlapealise külge takjakinnisega.
(2) Keset õlga on õlalindil 4 cm läbimõõduga nööp (rosett). Õlalindi otstes on 7 cm pikkused kuldnarmad. Õlalindi ees õlalt 24 cm allpool on suure riigivapi kujutis lindi laiuses.
§ 5. Ametiriietuse kandmise nõuded
(1) Kohtunik kannab kohtuistungil ainult käesoleva määrusega ettenähtud ametiriietust.
(2) Keelatud on koos ametiriietusega kanda nähtavale jäävaid riietusesemeid, mis ei kuulu kohtuniku ametiriietuse hulka.
(3) Kohtuniku ametiriietust hoitakse väljaspool tööaega kohtus.
(4) Kohtunikule antakse ametiriietus Justiitsministeeriumi kantsleri käskkirjaga kehtestatud varustusnormi ja esemete kandmise kestust arvestades.


Toila Vallavalitsuse hallatava asutuse põhimääruse, struktuuri ja koosseisu kinnitamise ning muutmise kord – Riigi Teataja
Toila Vallavalitsuse hallatava asutuse põhimääruse, struktuuri ja koosseisu kinnitamise ning muutmise kord
Toila Vallavalitsuse hallatava asutuse põhimääruse, struktuuri ja koosseisu kinnitamise ning muutmise kord - sisukord
§ 2 Asutuse põhimääruse kehtestamine ja muutmine
§ 3 Asutuse struktuuri kinnitamine ning muutmine
§ 4 Asutuse koosseisu kinnitamine ning muutmine
RT IV, 04.09.2012, 17
Vastu võetud 23.03.2011 nr 20
(1) Määrusega kehtestatakse Toila Vallavalitsuse hallatava asutuse põhimääruse, struktuuri ja koosseisu kinnitamise ning muutmise kord. Asutuse struktuur käesoleva määruse mõistes on ametikohtade alluvussuhete skeem ning koosseis ametikohtade loetelu koos ametikohtade arvuga.
(2) Toila Vallavalitsuse hallatavad asutused on: Toila Gümnaasium, Toila Muusika- ja Kunstikool, Toila Rahvaraamatukogu, Toila valla Spordi- ja Kultuurikeskus, Voka Lasteaed Naksitrallid ja Voka Rahvaraamatukogu (kõik koos asutus).
(3) Asutused on registreeritud riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
§ 2. Asutuse põhimääruse kehtestamine ja muutmine
(1) Asutuse põhimääruse ja selle muudatused kehtestab volikogu.
(2) Asutus koostab põhimääruse või selle muutmise projekti (edaspidi PM projekt) ning esitab vallavalitsusele. Haridusasutused esitavad nimetatud PM projekti koos hoolekogu, õppenõukogu ja õpilasesinduse arvamusega. Vallavalitsus vaatab PM projekti läbi 14 päeva jooksul, tehes vajadusel põhjendatud PM projekti muutmisettepanekud või annab kooskõlastuse. Muutmisettepanekud arutatakse läbi ja viiakse PM projekti sisse läbirääkimiste korras asutuse juhiga.
(3) Vallavalitsuse poolt kooskõlastatud PM projekt esitatakse kooskõlastamiseks volikogu vastavale komisjonile (edaspidi komisjon). (lasteaed, gümnaasium, huvikool - haridus- ja sotsiaalkomisjonile; raamatukogud ning spordi- ja kultuurikeskus – kultuuri- ja spordikomisjonile).
(4) Komisjonil on õigus teha esitatud projekti parandus- ja/või täiendusettepanekuid, esitades need PM projekti esitanud asutusele ja vallavalitsusele kirjalikult 14 päeva jooksul alates PM projekti esitamisest komisjonile. Asutus esitab nädala jooksul seisukohad komisjoni ettepanekute suhtes ettepanekud teinud komisjonile ja vallavalitsusele. PM projekti muutmisettepanekud arutatakse ja viiakse sisse vastavasse eelnõusse asutuse juhiga läbi läbirääkimiste korras.
(5) Kui vallavalitsus ja komisjon ei esita ettepanekuid projekti kohta ettenähtud aja jooksul, loetakse esitatud põhimääruse kehtestamise või muutmise projekt nende poolt kooskõlastatuks.
(6) Otsuse eelnõu põhimääruse kehtestamiseks või muutmiseks valmistab ette ja esitab volikogule vallavalitsus.
§ 3. Asutuse struktuuri kinnitamine ning muutmine
(1) Asutuse struktuuri kinnitab vallavalitsus asutuse juhi ettepanekul.
(2) Struktuuriüksuse loomine või likvideerimine vormistatakse põhimääruse muudatusena käesoleva määrusega kehtestatud korras.
(3) Asutuse struktuuri muutmine toimub samas korras kinnitamisega.
§ 4. Asutuse koosseisu kinnitamine ning muutmine
(1) Asutuse koosseisu kinnitab vallavalitsus, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud asutuse osas.
(2) Voka Lasteaia Naksitrallid koosseisu määrab ja muudab direktor vastavalt Koolieelse lasteasutuse seaduse § 20 lõikele 1. Koosseisu määramise või muutmise käskkirja ärakiri esitatakse vallavalitsusele hiljemalt 14 päeva jooksul.
(3) Asutuse juhi ettepaneku koosseisu kinnitamiseks vaatab vallavalitsus läbi 14 päeva jooksul.
(4) Koosseisu muutmise ettepanekus esitatakse valitsusele ka põhjendused koosseisu vähendamiseks või suurendamiseks ning muudatused vallaeelarve personalikulude osas.
(5) Koosseisu suurendamisel eelarveaasta jooksul esitab asutuse juht koos taotlusega seletuskirja, milles näitab ära vahendid, millest kaetakse täiendava koosseisu personalikulu.
(1) Määruse jõustumisest 14 päeva jooksul esitab asutuse juht vallavalitsusele ettepaneku asutuse
struktuuri kinnitamiseks ja ärakirja viimasest asutuse koosseisu kinnitamise ja muutmise dokumendist, mille alusel vallavalitsus kinnitab asutuse struktuuri ja koosseisu.
Vallavalitsuse poolt ei kinnitata käesoleva määruse § 4 lõikes 2 nimetatud asutuse koosseisu.
(2) Määruse jõustumisel tunnistada kehtetuks Toila Vallavolikogu 21. detsembri 2005.a. määrus nr 6 “Toila Vallavalitsuse hallatava asutuse põhimääruse, struktuuri ja koosseisu kinnitamise ning muutmise kord”.
(3) Määrus jõustub 28.märtsil 2011.a.


§ 6 Surnud loom
RT IV, 10.03.2015, 1
Vastu võetud 26.02.2015 nr 50
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 362, loomakaitseseaduse § 5 lõike 4, loomatauditõrje seaduse § 10 lõike 2, § 11 lõike 1 ja § 431 lõike 2, veterinaarkorralduse seaduse § 2 lõigete 1 ja 3, Veterinaar- ja Toiduameti peadirektori 02.01.2012 käskkirja „Euroopa Parlamendi ja Euroopa Nõukogu määrus nr 1069/2009, 21.10.2009, erandite rakendamine Eestis“ ning põllumajandusministri 20.11.2000 määruse nr 67 „Marutaudi tõrje eeskiri“ § 7 lõike 1 alusel.
(1) Viljandi linna koerte ja kasside pidamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab koerte ja kasside pidamise korra Viljandi linna haldusterritooriumil.
(2) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile koera- ja/või kassipidajatele (edaspidi loomapidaja).
(3) Lisaks käesolevale eeskirjale tuleb koerte ja /või kasside (edaspidi loom) pidamisel järgida loomakaitseseaduses, loomatauditõrje seaduses, Vabariigi Valitsuse 16.04.2002 määruses nr 130 „Hulkuvate loomade püüdmise, pidamise ja nende omaniku kindlakstegemise ning hulkuvate loomade hukkamise kord“, põllumajandusministri 24.07.2008 määruses nr 76 „Lemmikloomade pidamise nõuded“ sätestatud nõudeid.
(1) Loom käesoleva määruse mõistes on inimese isikliku meelelahutuse või seltsi eesmärgil peetav koer ja/või kass ja vaegnägija juhtkoer ning teenistusülesannet täitev erikoolituse saanud teenistuskoer.
(2) Loomapidaja käesoleva määruse mõistes on füüsiline või juriidiline isik, kelle omandis või valduses on loom või kes peab looma kokkuleppel omanikuga rendi-või muu lepingulise suhte alusel.
(3) Avalik koht on määratlemata isikute ringile kasutamiseks antud või määratlemata isikute ringi kasutuses olev maa-ala või ehitis.
(4) Hulkuv loom on:
1) märgistamata loom, kelle loomapidajat ei ole võimalik tuvastada;
2) loomapidaja juurest lahti pääsenud loom, kes viibib loomapidaja juuresolekuta väljaspool loomapidajale kuuluvat või tema kasutuses olevat territooriumi.
(5) Looma märgistamine on tema varustamine eristamist võimaldava püsiva ning kordumatu kunstliku tunnusega, milleks Viljandi linnas peetavatel loomadel on mikrokiip.
(6) Ennetav vaktsineerimine on looma vaktsineerimine marutaudi vastu.
(1) Loomi on lubatud pidada hoones ja kinnisel territooriumil, kusjuures territoorium peab olema piiratud nii, et loom sealt omal tahtel välja ei pääseks ja oleks välistatud kaaselanikele ning teistele loomadele kallaletungimise võimalus.
(2) Looma suhtes on lubamatu tema vigastamine, loomapidaja poolt hülgamine, abitusse seisundisse jätmine, piinamine jms.
(3) Loomapidaja peab tagama, et tema loom ei häiriks ega ohustaks inimesi ja teisi loomi.
(4) Juriidilisest isikust loomapidaja on kohustatud määrama looma eest vastutava isiku.
(5) Loomapidaja on kohustatud paigaldama temale kuuluva või tema valduses oleva territooriumi sissepääsule ja kõigile tänavaga külgnevatele piirdeaedadele koera olemasolust teatava hoiatussildi.
(6) Loomad peavad omama mikrokiipi kolmekuuseks saamisest alates.
(7) Mikrokiibi võib paigaldada ainult tegevusluba omav veterinaararst.
(8) Loomapidaja on kohustatud mikrokiibil oleva koodi kandma viie päeva jooksul pärast mikrokiibi paigaldamist Riigi Infosüsteemis olevasse portaali www.eesti.ee „Lemmikloomaandmed ja registreerimine LLR“.
(9) Loomapidaja on kohustatud loomale teostama ennetava vaktsineerimise vastavuses marutaudi tõrje eeskirjas sätestatule.
(1) Looma tohib viia avalikku kohta jalutusrihma otsas või kandevahendis, mis ei ohusta tema tervist ja millest ta omal tahtel välja ei pääse. Avalikus kohas loomaga liikudes tuleb tagada inimeste ja teiste loomade ohutus. Looma võib avalikus kohas jalutusrihma otsast vabastada või kandevahendist välja lasta juhul, kui läheduses ei viibi inimesi ja teisi loomi.
(2) Loomapidaja on kohustatud välistama kaasinimestele ning loomadele kallaletungimise võimaluse.
(3) Ühissõidukis peab loom olema jalutusrihma otsas või kandevahendis. Jalutusrihma otsas olev koer peab kandma suukorvi (va vaegnägija juhtkoer ja teenistusülesannet täitev erikoolituse saanud teenistuskoer).
(4) Loomapidaja on kohustatud järgima sanitaar-ja hügieeninõudeid, sh koristama oma looma väljaheited.
1) viia loom avalikku kohta, kuhu on paigaldatud sellekohased keelavad sildid (va vaegnägija juhtkoer ja teenistusülesannet täitva erikoolituse saanud teenistuskoer);
2) ujutada looma Viljandi järve supelrannas, Paala paisjärve supelrannas, Uueveski basseinides, Huntaugu rannaalal ning purskkaevudes.
(1) Viljandi Linnavalitsuse majandusamet korraldab hulkuvate loomade püüdmise avalikest kohtadest koostöölepingu alusel loomade varjupaiga teenust osutava ettevõttega.
(2) Püütud hulkuvaid loomi hoitakse varjupaigas vähemalt 14 päeva arvates kuulutuse avaldamisest loomade varjupaiga teenust osutava ettevõtte veebilehel. Nimetatud aja jooksul võib loomapidaja looma tagasi nõuda, kui ta tasub looma püüdmis-ja ülalpidamiskulud. Pärast eelnimetatud aja möödumist võib looma anda uuele loomapidajale või hukata.
§ 6. Surnud loom
(1) Loomapidaja peab surnud looma matma, tuhastama või andma looma üle loomsete jäätmete käitlejale.
(2) Looma võib matta loomapidajale kuuluvale kinnistule kõigi kinnistu kaasomanike nõusolekul ja juhul, kui loomal ei olnud ohtlikke nakkushaigusi (marutaud, koertekatk vms).
(3) Linna haljasaladele või muudele avalikele aladele on looma matmine keelatud.
(4) Riigi Infosüsteemi registris "Lemmikloomaandmed ja registreerimine LLR" registreeritud looma andmed peab loomapidaja kustutama hiljemalt 30 päeva jooksul.
(1) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostab Viljandi Linnavalitsuse majandusamet.
Tunnistada kehtetuks Viljandi Linnavolikogu 27.09.2002 määrus nr 124 „Koerte ja kasside pidamise eeskiri Viljandi linnas“.
(1) Paragrahv 3 lõige 6 jõustub 01.01.2016.


Kandidaatide registreerimiseks esitamise ja registreerimise kord Riigikogu valimistel – Riigi Teataja
Kandidaatide registreerimiseks esitamise ja registreerimise kord Riigikogu valimistel
RTL 2006, 83, 1524
Vastu võetud 08.11.2006 nr 15
Määrus kehtestatakse Riigikogu valimise seaduse (edaspidi seadus) § 15 lõike 4 punkti 2 alusel.
§ 1. Kandideerimisõigus
(1) Kandideerimisõigus on Eesti kodanikul
1) kes on kandidaatide registreerimise viimaseks päevaks saanud 21-aastaseks;
2) keda ei ole valimisõiguse osas teovõimetuks tunnistatud.
(2) Riigikogu liikmeks ei või kandideerida isik, kes on kohtu poolt süüdi mõistetud kuriteos ja kannab vanglakaristust.
§ 2. Vabariigi Valimiskomisjoni asukoht ja tööaeg
Vabariigi Valimiskomisjon avaldab hiljemalt mandaatide jaotamise päeval valimiskomisjoni asukoha ja tööaja. Ajavahemikus kandidaatide registreerimiseks esitamise algusest kuni kandidaatide registreerimiseni töötab valimiskomisjon igal tööpäeval ja valimiskomisjoni otsusel ka puhkepäevadel.
KANDIDAATIDE REGISTREERIMISEKS ESITAMINE
§ 3. Kandidaatide registreerimiseks esitamise õigus
(1) Kandidaatide nimekirja võib registreerimiseks esitada erakond.
(2) Üksikkandidaadina võib end registreerimiseks esitada iga kandideerimisõiguslik isik. Teise isiku võib üksikkandidaadina registreerimiseks esitada ning registreerimiseks vajalikke toiminguid teha sellekohase volikirja alusel isik, kellel on hääletamisõigus seaduse § 4 lõigete 1–3 kohaselt.
§ 4. Erakond
(1) Riigikogu valimistel võib osaleda erakond, kes on kantud mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse hiljemalt kandidaatide registreerimiseks esitamise viimasel päeval.
(2) Kandidaate saab registreerimiseks esitada erakond, kes on kantud seaduse § 26 lõike 2 alusel nimekirja, mille justiitsminister saadab Vabariigi Valimiskomisjonile või kes esitab kandidaatide registreerimiseks esitamisel Vabariigi Valimiskomisjonile tõendi, et ta on kantud mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse.
(3) Erakond osaleb Riigikogu valimistel oma nime all.
(4) Erakond esitab kandidaatide registreerimiseks esitamisel Vabariigi Valimiskomisjonile kirjaliku teatise, milles on erakonna volitatud esindajate nimed, isikukoodid, aadressid ja sidevahendite numbrid. Teatisele kirjutab alla mittetulundusühingute seaduse või erakonna põhikirja kohaselt erakonda esindama õigustatud isik.
(5) Erakond võib volitada ennast esindama kuni kaks isikut.
§ 5. Kandideerimine
(1) Isik võib kandideerida ainult ühes valimisringkonnas. Kandideerimine ei ole seotud isiku elukohajärgse valimisringkonnaga.
(2) Isik võib kandideerida ainult ühe erakonna kandidaatide nimekirjas.
(3) Erakonna kandidaatide nimekirjas ei või kandideerida üksikkandidaadina registreerimiseks esitatud isik.
(4) Erakonna kandidaatide nimekirjas ei või kandideerida isik, kes on teise erakonna liige.
§ 6. Kandideerimisdokumendid
(1) Kandideerimisdokumendid on:
1) kandideerimisavaldus;
2) kandidaadi ankeet, mis sisaldab käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 loetletud andmeid.
(2) Kandidaadi ankeedis tuleb märkida järgmised isikuandmed:
3) erakondlik kuuluvus;
5) sidevahendite numbrid.
(3) Kandidaadi ankeedis võib märkida järgmisi isikuandmeid:
1) sünnikoht;
2) haridus ja eriala ning õppeasutuse nimetus ja lõpetamise aeg;
3) teaduskraad;
4) töökoht;
5) amet.
(4) Vabariigi Valimiskomisjon ei avalda kandidaadi isikukoodi, elukoha aadressi ega sidevahendite numbreid.
(5) Kandidaat kasutab kandideerimisel oma nimena üksnes Eesti rahvastikuregistrisse kantud ees- ja perekonnanime.
(6) Kandidaat allkirjastab kandideerimisavalduse ja kandidaadi ankeedi.
§ 7. Kandidaatide nimekiri
(1) Erakond koostab:
1) kandidaatide ringkonnanimekirjad;
2) kandidaatide üleriigilise nimekirja.
(2) Registreerimiseks esitatud kandidaadid peavad olema käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud mõlemas nimekirjas.
(3) Kandidaatide arv ringkonnanimekirjas võib ületada mandaatide arvu ringkonnas kuni kahe kandidaadi võrra.
(4) Kandidaatide järjestuse nimekirjas määrab erakond.
(5) Erakond võib ühes valimisringkonnas registreerimiseks esitada ainult ühe kandidaatide ringkonnanimekirja.
(6) Kandidaatide ringkonnanimekirjale ja kandidaatide üleriigilisele nimekirjale kirjutavad alla erakonna kõik volitatud esindajad.
§ 8. Kandidaatide registreerimiseks esitamine
(1) Kandidaadid esitatakse registreerimiseks Vabariigi Valimiskomisjonile. Kandidaatide registreerimiseks esitamine algab mandaatide jaotamisele järgneval tööpäeval ja lõpeb 45. päeval enne valimispäeva kell 18.00. Erakond võib esitada oma kandidaadid pärast käesoleva määruse § 4 lõikes 4 nimetatud teatise esitamist.
(2) Kandidaadid esitatakse registreerimiseks valimisringkondade kaupa erakonna nimekirjas või üksikkandidaadina.
(3) Erakond või üksikkandidaat kannab enne kandidaatide registreerimiseks esitamist Vabariigi Valimiskomisjoni arvele kautsjonina summa, mille suurus on valimiste väljakuulutamise aastal Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga kaks alammäära iga registreerimiseks esitatud isiku kohta
§ 9. Erakonna kandidaatide registreerimiseks esitamine
(1) Kandidaatide registreerimiseks esitab erakond Vabariigi Valimiskomisjonile:
1) kandidaatide registreerimise avalduse;
2) kandidaatide ringkonnanimekirjad;
3) kandidaatide üleriigilise nimekirja;
4) kautsjoni tasumist tõendava maksekorralduse koopia;
5) iga kandidaadi kandideerimisdokumendid (§ 6 lõige 1)
(2) Kandidaatide registreerimise dokumendid annab üle erakonna volitatud esindaja.
§ 10. Üksikkandidaadi registreerimiseks esitamine
(1) Üksikkandidaadi registreerimiseks esitab kandidaadi esitaja Vabariigi Valimiskomisjonile:
1) kandidaadi registreerimise avalduse;
2) kautsjoni tasumist tõendava maksekorralduse koopia;
3) kandideerimisdokumendid (§ 6 lõige 1).
(2) Üksikkandidaadi registreerimise dokumendid annab üle üksikkandidaat või tema volitatud esindaja.
§ 11. Dokumentide vastuvõtmine või tagastamine
(1) Vabariigi Valimiskomisjon peab kandidaatide registreerimiseks esitamise kohta arvestust.
(2) Kui Vabariigi Valimiskomisjonile ei ole esitatud kõiki nõutavaid dokumente, dokumentides on vigu, neis on andmeid puudu või nad ei ole Vabariigi Valimiskomisjoni kehtestatud vormi kohased, teeb dokumentide vastuvõtja dokumentide esitajale ettepaneku esitada nõutavad dokumendid või andmed või vormikohased dokumendid või parandada vead. Kõik esitatud dokumendid tagastatakse. Dokumentide uuesti esitamisel loetakse dokumendid esmakordselt esitatuks.
(3) Kui erakond või üksikkandidaat soovib kandidaatide registreerimise dokumentides teha muudatusi, tagastab Vabariigi Valimiskomisjon kõik esitatud dokumendid ning nende uuesti esitamisel loetakse dokumendid esmakordselt esitatuks.
(4) Kui kandidaat kustutatakse registreerimiseks esitatud kandidaatide nimekirjast isikliku avalduse alusel, tagastab Vabariigi Valimiskomisjon talle kandideerimisdokumendid ja teavitab sellest erakonna või üksikkandidaadi volitatud esindajat. Sellisel juhul erakond kandidaatide registreerimise dokumente uuesti esitama ei pea.
(5) Kui erakond või üksikkandidaat esitab dokumendid valimispäevale eelneval 45. päeval enne kella 18.00 ning selgub, et ei ole esitatud kõiki nõutavaid dokumente, et dokumentides on andmeid puudu või et nad ei ole Vabariigi Valimiskomisjoni kehtestatud vormi kohased või esitatud dokumentides on vigu, mida ei ole võimalik kohe parandada, võetakse dokumendid vastu. Dokumentide vastuvõtja teeb dokumentide esitajale ettepaneku esitada puuduvad dokumendid või andmed või Vabariigi Valimiskomisjoni kehtestatud vormi kohased dokumendid või parandada vead. Sellisel juhul peab erakond või üksikkandidaat nõutava toimingu tegema hiljemalt valimispäevale eelneval 43. päeval enne kella 18.00.
KANDIDAATIDE REGISTREERIMINE
§ 12. Kandidaatide registreerimine
(1) Vabariigi Valimiskomisjon registreerib kõik nõuetekohaselt registreerimiseks esitatud isikud pärast kandidaatide registreerimiseks esitamise tähtaja lõppemist hiljemalt 40. päeval enne valimispäeva.
(2) Kandidaadid registreeritakse nende registreerimiseks esitamise järjekorras.
§ 13. Kandidaatide registreerimata jätmine
(1) Vabariigi Valimiskomisjon jätab registreerimata isiku, kes ei vasta seaduse § 4 lõigetes 4–6 või § 29 lõikes 5 sätestatud nõuetele.
(2) Kui käesoleva määruse § 11 lõikes 5 nimetatud tähtaja jooksul ei ole erakond või üksikkandidaat teinud Vabariigi Valimiskomisjoni nõutud toiminguid, jätab Vabariigi Valimiskomisjon registreerimata:
1) kõik erakonna poolt registreerimiseks esitatud kandidaadid, kui puuduvad käesoleva määruse § 9 lõike 1 punktides 1, 2, 3 või 4 nimetatud dokumendid, neis on vigu või need ei ole vormikohased;
2) kandidaadi, kelle dokumente või andmeid on puudu, kelle dokumentides on vigu või kelle dokumendid ei ole vormikohased.
(3) Kandidaadi registreerimata jätmise kohta võtab Vabariigi Valimiskomisjon vastu põhistatud otsuse.
§ 14. Liisuheitmise aeg ja koht
(1) Registreeritud kandidaatidele antakse registreerimisnumbrid, mille andmise järjekord selgitatakse liisu heitmisega.
(2) Vabariigi Valimiskomisjon teavitab liisuheitmise ajast ja kohast üksikkandidaate ning erakondade ja üksikkandidaatide volitatud esindajaid. Üksikkandidaadil ja volitatud esindajal on õigus viibida liisuheitmise juures.
(3) Liisuheitmise juures peab viibima vähemalt pool Vabariigi Valimiskomisjoni koosseisust, sealhulgas komisjoni esimees või aseesimees.
§ 15. Liisuheitmise läbiviimine
(1) Enne liisuheitmist tutvustab Vabariigi Valimiskomisjoni esimees liisuheitmise korda.
(2) Liisuheitmiseks kantakse erakondade nimed või üksikkandidaatide nimed sedelitele. Sedelid asetatakse eraldi ümbrikutesse, millel ei tohi olla märkeid ning mida ei ole võimalik väliselt eristada. Sedelitega ümbrikud segatakse.
(3) Vabariigi Valimiskomisjon määrab komisjoni liikmete seast liisutõmbaja, kes lahkub sedelitega ümbrike ettevalmistamise ja segamise ajaks ruumist. Liisutõmbajaks ei või olla komisjoni esimees.
(4) Kõigepealt heidetakse liisku erakondade nimekirjade vahel, seejärel üksikkandidaatide vahel.
(5) Liisutõmbaja võtab ümbrike hulgast üksteise järel ümbrikud, mis kohe avatakse ja milles olevale sedelile kantud erakonna nimi või üksikkandidaadi nimi loetakse ette. Sedelit näidatakse kohalviibijatele.
(6) Liisuheitmise tulemus kantakse Vabariigi Valimiskomisjoni koosoleku protokolli.
§ 16. Kandidaatidele registreerimisnumbrite andmine
(1) Registreerimisnumbrid algavad 101-st ja need antakse kandidaatidele erakondade ringkonnanimekirjade kaupa ning seejärel üksikkandidaatidele.
(2) Registreerimisnumbrid antakse kandidaatidele erakondade vahelise liisuheitmise tulemusena selgunud järjekorras. Esimesena saab registreerimisnumbrid erakonna nimekiri, kellele liisk esimesena langes.
(3) Üksikkandidaatidele antakse registreerimisnumbrid liisuheitmise tulemusena selgunud järjekorras pärast erakondade kandidaatidele numbrite andmist. Esimene üksikkandidaat saab numbri, mis järgneb erakonna kandidaatidele viimasena antud registreerimisnumbrile.
(4) Kandidaadi registreerimisnumber märgitakse kandidaatide registreerimise otsuses.
§ 17. Kandidaatide registreerimise otsuse muutmine
(1) Vabariigi Valimiskomisjon tühistab kandidaadi registreerimise otsuse, kui:
1) kandidaat loobub kandideerimast kirjaliku avalduse alusel, mille ta võib esitada kolme päeva jooksul pärast registreerimist;
2) kandidaat sureb;
3) tõendatakse, et kandidaat ei vasta seaduse § 4 lõigetes 4–6 sätestatud nõuetele;
4) tõendatakse, et erakonna poolt registreerimiseks esitatud kandidaat on teise erakonna liige.
(2) Vabariigi Valimiskomisjon registreerib varem registreerimata jäetud isiku pärast käesoleva määruse § 12 lõikes 1 nimetatud tähtaega, kui:
1) isik vastab seaduse § 4 lõigetes 4–6 ettenähtud nõuetele;
2) Riigikohtu otsusega on tunnistatud kehtetuks otsus, millega kandidaat jäeti registreerimata;
3) isik vastab seaduse § 29 lõike 5 nõuetele.
(3) Registreerimisotsuse võib tühistada ja registreerimata jäetud kandidaadi registreerida hiljemalt eelhääletamise algusele eelneval päeval.
KANDIDAATIDE NIMEKIRJAD
§ 18. Valimisringkonna kandidaatide koondnimekiri
(1) Vabariigi Valimiskomisjon koostab pärast kandidaatide registreerimist valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja.
(2) Valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja kantakse kandidaadid erakondade ringkonnanimekirjade kaupa registreerimisnumbrite järjekorras. Ringkonnanimekirja ette märgitakse selle esitanud erakonna nimi. Üksikkandidaadid kantakse valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja pärast erakondade ringkonnanimekirju registreerimisnumbrite järjekorras.
(3) Valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja märgitakse iga kandidaadi kohta tema registreerimisnumber ja nimi. Kui ühes valimisringkonnas kandideerib mitu samanimelist kandidaati, märgitakse koondnimekirja ka nende sünniaeg.
§ 19. Kandidaatide nimekirjade edastamine
(1) Vabariigi Valimiskomisjon edastab valimisringkonna kandidaatide koondnimekirjad ja erakonna kandidaatide üleriigilised nimekirjad:
1) jaoskonnakomisjonidele maakonna valimiskomisjonide kaudu,
2) hääletamist korraldavatele välisesindustele (edaspidi välisesindus) Välisministeeriumi kaudu,
3) rahvusvahelistes või välisriigi vetes asuval Eesti riigilippu kandval laeval (edaspidi laev) hääletamist korraldavale kaptenile.
(2) Kandidaatide nimekirjad antakse üle:
1) jaoskonnakomisjonile hiljemalt eelhääletamise algusele eelneval päeval,
2) välisesindusele hiljemalt 30. päeval enne valimispäeva,
3) laeva kaptenile pärast laeval hääletamise kirjaliku taotluse esitamist.
(3) Kandidaatide nimekirjad kantakse elektroonilise hääletamise infosüsteemi.
§. 20. Kandidaatide nimekirjade avalikustamine
Kandidaatide nimekirjad avaldatakse Vabariigi Valimiskomisjoni veebilehel.
§ 21. Kandidaatide nimekirjade vormistamine
(1) Kandidaatide nimekirja iga lehekülje paremasse alanurka lüüakse maakonna valimiskomisjoni pitsati jäljend. Käesoleva määruse § 19 lõike 1 punktis 2 märgitud nimekirjadele lüüakse välisesinduse pitsati jäljend ja § 19 lõike 1 punktis 3 märgitud nimekirjadele Vabariigi Valimiskomisjoni pitsati jäljend.
(2) Kandidaatide nimekirjade leheküljed nummerdatakse.
§ 22. Kandidaatide nimekirjade parandamine ja muutmine
(1) Vabariigi Valimiskomisjon teavitab kõigist valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja ja erakonna üleriigilise nimekirja parandustest ja muudatustest valimiskomisjone, välisriigis hääletamist korraldavaid välisesindusi ja laevade kapteneid.
(2) Kõik parandused ja muudatused registreeritud kandidaatide kohta kantakse viivitamatult vastavasse kandidaatide koondnimekirja ja erakonna üleriigilisse nimekirja. Nimekiri trükitakse uuesti ja saadetakse kõigile vastava valimisringkonna jaoskonnakomisjonidele. Eelmine nimekiri hävitatakse.
(3) Kui kandidaatide nimekiri on jaoskonnakomisjonile, välisesindusele või laeva kaptenile üle antud ja uut nimekirja ei ole võimalik saata, teeb muudatuse või paranduse nimekirja jaoskonnakomisjoni liige või laeval või välisesinduses hääletamist korraldav isik.
(4) Paranduse või muudatuse juurde kirjutatakse märke tegemise kuupäev ja jaoskonnakomisjoni liikme või hääletamist korraldava isiku allkiri. Jaoskonnakomisjoni liige kinnitab paranduse või muudatuse jaoskonnakomisjoni pitsati jäljendiga, välisesinduses hääletamist korraldav isik välisesinduse pitsati jäljendiga.
(5) Kandidaatide nimekirju ei muudeta pärast eelhääletamise algust.
Vabariigi Valimiskomisjoni 18. novembri 2002. a määrus nr 18 «Kandidaatide registreerimiseks esitamise ja registreerimise kord Riigikogu valimistel» tunnistatakse kehtetuks.
Vabariigi Valimiskomisjoni esimees Heiki SIBUL


Tervishoiutöötaja registreerimistõendi vorm – Riigi Teataja
Tervishoiutöötaja registreerimistõendi vorm
Jõustumine: 01.03.201601.01.201001.06.2002
Määrus kehtestatakse «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 31 lõike 3 alusel.
§ 1. Käesoleva määrusega kehtestatakse tervishoiutöötaja registreerimistõendi vorm, mille näidis on toodud lisas.
§ 2. Tervishoiutöötaja registreerimistõend on Terviseameti haldusdokument, mis on valmistatud ja trükitud turvaelementide ning taustmustriga plangil formaadis A4, mille rekvisiitide nõuded on järgmised:
1) plangi kirjapeaväljas on trükitud keskele suurte tähtedega «TERVISEAMET», selle kohale väikese riigivapi kujutis;
2) haldusdokumendi nimetus «REGISTREERIMISTÕEND» ja tõendi number trükitakse suurte tähtedega üksteise alla keskele;
3) plangil trükitava teksti paigutus ja trükikirja suurus peab olema selline, et kogu tekst mahub ühele leheküljele;
4) registreerimistõendi vormistamisel peab andmed kandma plangile kas arvutil või kirjutusmasinal Terviseameti kehtestatud kirja suuruse ja šriftiga.
§ 3. Terviseamet väljastab tervishoiutöötajale registreerimistõendi näidises toodud kõigi rekvisiitide vormistamise järgselt, mille allkirjastab ning paneb numbri ja kuupäeva Terviseametis peetava tervishoiutöötajate riikliku registri pädev ametnik.
§ 4. Terviseamet kehtestab registreerimistõendi plangi nõuetekohase kujundamise, paberi ja selle turvaelementide, taustmustri valiku ning korraldab valmistamise.
§ 5. Terviseamet vastutab trükitud plankidel rekvisiitide püsiva paigutuse, plangi paberi säilivuskindluse ja turvaelementide samasuse eest tagamaks registreerimistõendi võltsimiskindluse.
RT I, 26.01.2016, 11