Haridusvaldkonna tunnustamise kord – Riigi Teataja
Haridusvaldkonna tunnustamise kord
Haridusvaldkonna tunnustamise kord - sisukord
§ 2 Õpetajate tunnustusena antavad aunimetused
§ 3 Õpilaste ja nende juhendajate tunnustamine
§ 4 Ettepanekute esitamine tunnustamiseks
§ 5 Õpetajate aunimetuse omistamine
RT IV, 24.04.2020, 17
Vastu võetud 16.04.2019 nr 5
RT IV, 27.04.2019, 2
jõustumine 30.04.2019
21.04.2020 RT IV, 24.04.2020, 11 27.04.2020
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 2 ja Võru Vallavolikogu 16.01.2019. a määruse “Võru vallavolikogu ja vallavalitsuse tunnustuste ja tunnustusürituste kord” § 21 lg 1 alusel.
(1) Käesolev määrus sätestab Võru Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatavate üldhariduskoolide, koolieelsete lasteasutuste ja huvikoolide (edaspidi koos nimetatud haridusasutused) õpetajate ja teiste pedagoogiliste töötajate (edaspidi koos nimetatud õpetajad) ning haridusasutuste õpilaste tunnustamise alused ja korra.
(2) Õpetajate tunnustamise eesmärk on väärtustada ja esile tõsta õpetaja töö olulisust, tunnustada õpetajaid, kelle töö ja isiklik eeskuju on oluliselt kaasa aidanud laste ja noorte kujunemisele mitmekülgselt arenenud isiksusteks, kelle tegevus on positiivselt mõjutanud haridusasutuste ja Võru valla arengut, kes on pälvinud oma õpilaste, lastevanemate, kolleegide ja üldsuse lugupidamise ja kelle õpilased on saavutanud häid tulemusi õppetöös, esinenud hästi konkurssidel, ülevaatustel, olümpiaadidel.
(3) Õpilaste tunnustamise eesmärk on motiveerida haridusasutuste õpilasi saavutama parimaid individuaalseid õpitulemusi ning tunnustada neid aineolümpiaadidel eduka esinemise eest.
§ 2. Õpetajate tunnustusena antavad aunimetused
Tunnustusena antavad aunimetused on:
1) aunimetus aasta kooliõpetaja. Tunnustus antakse õpetajale, kes on silmapaistvalt kaasa aidanud õpilaste igakülgsele arengule.
2) aunimetus aasta klassijuhataja. Tunnustus antakse õpetajale, kes on silmapaistvalt kaasa aidanud oma klassi õpilaste ühtekuuluvustunde ja turvalise keskkonna loomisele.
3) aunimetus aasta lasteaiaõpetaja. Tunnustus antakse õpetajale, kes on silmapaistvalt kaasa aidanud laste arengule koolieelses lasteasutuses.
4) aunimetus aasta noorõpetaja. Tunnustus antakse õpetajale, kes on noor, inspireeriv ja uuendusmeelne ning on töötanud Võru vallas õpetajana kuni kolm aastat.
5) aunimetus aasta huvihariduse õpetaja. Tunnustatakse õpetajat (sh huvijuhti) või huviringi juhendajat, kes on loonud eeldusi noore mitmekülgseks arenguks ja toetanud seeläbi noore kujunemist hästi toimetulevaks ühiskonnaliikmeks.
§ 3. Õpilaste ja nende juhendajate tunnustamine
(1) Vallavanem tunnustab haridusasutuste õpilasi järgmiselt:
1) I ja II kooliastme edukate õpilaste tunnustusüritus või preemiareis. Koolid esitavad vallavalitsusele tunnustatavad arvestusega, et igast klassist on esindatud kuni 2 õpilast;
2) III kooliastme ja gümnaasiumiõpilaste tunnustamine väga heade õpitulemuste eest vallavanema tänukirja ja meenega.
[RT IV, 24.04.2020, 11 - jõust. 27.04.2020]
(2) Eduka esinemise eest maakondlikel või piirkondlikel olümpiaadidel ja konkurssidel (1.‑3. koht) tunnustab vallavanem haridusasutuste õpilasi alates 7. klassist k.a. ja huvialakooli õpilasi ning nende juhendajaid tänukirja ja meenega.
(3) Eduka esinemise eest vabariiklikel olümpiaadidel ja konkurssidel (1.-3. koht) tunnustab vallavanem haridusasutuste õpilasi alates 7. klassist k.a ja huvialakooli õpilasi ning nende juhendajaid tänukirja ja meenega.
(4) Eduka esinemise eest rahvusvahelistel olümpiaadidel ja konkurssidel (1.- 3. koht) tunnustab vallavanem haridusasutuste õpilasi alates 7. klassist k.a ja huvialakooli õpilasi ning nende juhendajaid tänukirja ja meenega.
(5) Aunimetus õpilaste aasta haridustegu. Tunnustus antakse õpilasele või kooliõpilaste grupile omaalgatuslikule haridusalase projekti või ürituse korraldamise eest.
(6) Koolid esitavad tunnustatavate nimekirja vallavalitsusele kokkulepitud tähtpäevaks kord aastas.
§ 4. Ettepanekute esitamine tunnustamiseks
(1) Ettepaneku õpetajate tunnustamiseks võib esitada igaüks.
(2) Ettepanekus märgitakse järgmised andmed:
1) kandidaadi ees- ja perekonnanimi ja kontaktandmed (telefon, elektronposti aadress);
2) kandidaadi amet;
3) kandidaadi professionaalne tegevus haridusasutuse tasandil;
4) kandidaadi tegevus Võru valla, Võru maakonna, riiklikul ja/või rahvusvahelisel tasandil;
5) ettepaneku esitaja ees- ja perekonnanimi ja kontaktandmed (telefon, elektronposti aadress).
§ 5. Õpetajate aunimetuse omistamine
(1) Ettepanekud aunimetuste andmiseks esitatakse vallavalitsusele hiljemalt 15. septembriks k.a.
(2) Otsuse aunimetuse ja preemia andmise ning preemia suuruse kohta teeb vallavalitsus.
(3) Kandidaatide puudumisel võib vallavalitsus jätta aunimetuse ja/või preemia andmata.
(4) Aunimetuse võib ühele õpetajale anda mitmel erineval aastal.
(5) Tunnustusena antavad aunimetused antakse üle üks kord aastas Võru valla õpetajate päeva tähistamisel.


text:
Dokumentide kättetoimetamine tähendab praktikas tõendite ja dokumentide üleandmist menetluse poolteks olevatele füüsilistele ja juriidilistele isikutele ning nende kätte- või kohaletoimetamist kirjeldavate ja kinnitavate dokumentide vormistamist. Ühelt poolt tähendab see, et adressaadile antakse teada kohtu või poole menetlustoimingutest, ja teiselt poolt saab kohus usaldusväärse kinnituse selle kohta, et pooled on dokumendid kätte saanud. Kinnitus selle kohta, et dokumendid on tegelikult ja korrektselt kätte toimetatud, on üks menetluse tavapärase läbiviimise tingimus ning samuti tagab dokumentide korrektne kättetoimetamine pooltele võistlevuse põhimõtte (audi alteram partem) järgimise. Seega on dokumentide kättetoimetamine kohtu menetlustoiming, mille eesmärk on teavitada pooli menetlusest ning vastaspoole ja kohtu menetlustoimingutest, tagades samal ajal poolele õiguse vastata.
Erinormid dokumentide kättetoimetamise kohta on vajalikud mitmesuguste tsiviilkohtumenetluse põhimõtete järgimiseks ning selleks, et ilma põhjendamatu viivituseta oleks tagatud tõhus kohtulik kaitse, sest dokumentide kättetoimetamisega tagatakse, et kõiki osalisi teavitatakse kohtu ja/või poolte menetlustoimingutest. Dokumentide kättetoimetamise erinormid hõlmavad ka kaitset dokumentide ebaõige kättetoimetamise eest.
Pooltele või osalistele toimetatakse kätte kõik kohtudokumendid. Tsiviilkohtumenetluse seaduse (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne (Uradni list RS) nr 73/07 – ametlik konsolideeritud tekst, 45/08 – ZArbit, 45/08, 111/08 – konstitutsioonikohtu otsus, 57/09 – konstitutsioonikohtu otsus, 12/10 – konstitutsioonikohtu otsus, 50/10 – konstitutsioonikohtu otsus, 107/10 – konstitutsioonikohtu otsus, 75/12 – konstitutsioonikohtu otsus, 40/13 – konstitutsioonikohtu otsus, 92/13 – konstitutsioonikohtu otsus, 10/14 – konstitutsioonikohtu otsus, 48/15 – konstitutsioonikohtu otsus, 6/17 – konstitutsioonikohtu otsus ja 10/17) artiklis 142 on sätestatud, et pooltele või osalistele toimetatakse isiklikult kätte hagid ja kohtuotsused, mille suhtes on lubatud edasikaebamine, erakorralised õiguskaitsevahendid ja maksekäsud kohtukulude tasumiseks hagide, vastuhagide, vastastikusel kokkuleppel abielu lahutamise avalduste, maksekäsu väljastamise ettepanekut sisaldavate hagiavalduste, kohtuasja uuesti avamise taotluste, enne tsiviilmenetluse algatamist tõendite tagamise taotluste, lepituskatse taotluste, apellatsioonkaebusest teavitamise avalduste, apellatsioonkaebuste ja läbivaatamise võimaldamise taotluste esitamise ning läbivaatamiste eest, samuti kutsed pooltele osaleda kokkuleppearutelul või esimesel kohtuistungil, kui kokkuleppearutelu ei ole kavandatud. Nii dokumentide kättetoimetamist paberil kui ka turvalisi elektroonilisi vahendeid kasutades loetakse tsiviilkohtumenetluse seaduse järgi isiklikuks kättetoimetamiseks. Muud dokumendid toimetatakse isiklikult kätte vaid juhul, kui see on seadusega ette nähtud või kui kohtu arvates on originaaldokumendile lisatud dokumentide tõttu või muudel põhjustel vajalik suurem ettevaatus.
Dokumendid toimetatakse kätte postiga, kohtutäituri poolt, turvalist e-posti aadressi kasutades, antakse üle kohtus või muul seadusega ette nähtud viisil. Vastaspoole ettepanekul võib kohus määrata, et dokumendid toimetab kätte poole nimetatud detektiiv või kohtutäitur, kusjuures sellisel juhul tasub kättetoimetamise eest seda taotlenud isik (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 132). Pooled võivad kohtule soovi avaldada, et dokumendid toimetataks kätte turvalisi elektroonilisi vahendeid kasutades kohtute infosüsteemis registreeritud ja avalduses märgitud turvalisse postkasti või e-posti aadressile. Esitatud turvaline e-posti aadress on samaväärne poole alalise elukoha või registrijärgse asukoha aadressiga. Kui pool esitab dokumendid elektrooniliselt, siis eeldatakse, et ta soovib, et dokumendid toimetatakse talle kätte samuti elektroonilisi vahendeid kasutades, välja arvatud juhul, kui ta on väljendanud teistsugust soovi. Kohus võib poolele dokumendid kätte toimetada turvalisi elektroonilisi vahendeid kasutades ka muus menetluses, kui poole kohta kohtu käsutuses olevale teabele tuginedes on võimalik usaldusväärselt kindlaks teha, et asjaomasel poolel on juba registreeritud turvaline postkast või e-posti aadress ja kui poolele on isiklikult kätte toimetatud kirjalik teade, et kõnealuse menetluse käigus toimetatakse talle edasised dokumendid kätte turvalisi elektroonilisi vahendeid kasutades, välja arvatud juhul, kui ta on väljendanud teistsugust soovi. Kui kohus leiab, et dokumente ei ole elektrooniliselt võimalik turvaliselt kätte toimetada, toimetab ta dokumendid kätte paberil ja teatab sellise kättetoimetamise põhjuse. Riigiasutusele, advokaadile, notarile, kohtutäiturile, pankrotihaldurile ja teistele seaduses nimetatud isikutele toimetatakse dokumendid alati kätte turvalisi elektroonilisi vahendeid kasutades. Need asutused ja isikud peavad oma turvalise e-postkasti või e-posti aadressi registreerima kohtute infosüsteemis.
Riigiasutusele, kohaliku omavalitsuse asutusele, juriidilisele isikule, füüsilisest isikust ettevõtjale, advokaadile ja notarile toimetatakse dokumendid kätte, andes need üle isikule, kes on volitatud vastu võtma posti, või ettevõtte kontoris, äriruumides või registrijärgses asukohas olevale töötajale või seaduslikule esindajale või prokuristile (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 133). Sõjaväelastele ja politseinikele võib dokumendid kätte toimetada ka nende komandöri või otsese ülemuse kaudu. Vajaduse korral võib neile sel viisil kätte toimetada ka teisi dokumente (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 134). Vangistuses olevale isikule toimetatakse dokumendid kätte selle vangla või muu asutuse juhtkonna kaudu, kus ta kannab karistust või vabadusekaotust (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 136).
Kui poolel on seaduslik esindaja või volikirja alusel määratud esindaja, toimetatakse dokumendid asjaomase seadusliku või volikirja alusel määratud esindaja kätte, välja arvatud juhul, kui tsiviilkohtumenetluse seaduses on sätestatud teisiti (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 137).
Liikmesriikides toimub dokumentide kättetoimetamine kooskõlas riigisiseste normidega. Tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 143 lõikes 3 on sätestatud kohtu kohustus hankida teavet selle kohta, kas aadress, kuhu tehti katse dokument kätte toimetada, on elukoha registreerimist puudutava seaduse alusel registreeritud aadressiga sama aadress. See tähendab, et kui dokumendi kättetoimetamine esitatud aadressil ei õnnestu (mis tahes põhjusel), peab kohus kontrollima adressaadi aadressi kesksest rahvastikuregistrist (Centralni register prebivalstva) või adressaadi tööandja aadressi tervisekindlustusameti (Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije) registrist. Kui dokumendi kättetoimetamist ei ole teostatud, toimetab kohus dokumendi keskses rahvastikuregistris olevale aadressile või adressaadi tööandja aadressile. Kui selline kättetoimetamine ei ole võimalik või ei õnnestu, palub kohus vastaspoolel teatada kindlaksmääratud tähtaja jooksul adressaadi elukoha uus aadress, tingimusel et vastaspool teab seda aadressi. Samal ajal teeb kohus ettepaneku algatada tegeliku elukoha kindlaksmääramise menetlus kooskõlas alalise ja ajutise elukoha registreerimise ja registrist kustutamise seadusega või küsitleda sugulasi, pereliikmeid, naabreid või majahoidjat viimasel teadaoleval aadressil, sotsiaalteenuste osutajat, viimast tööandjat või üürileandjat, politseid või haiglaid. Kirjeldatud menetlust ei kohaldata aga juhul, kui dokument tuleb kätte toimetada riigiasutusele, kohaliku omavalitsuse asutusele, juriidilisele isikule, füüsilisest isikust ettevõtjale, advokaadile või notarile.
Kohus tegutseb ülalkirjeldatud viisil nii juhul, kui menetlus viiakse läbi Sloveenias, kui ka juhul, kui dokumentide kättetoimetamine toimub mõne teise liikmesriigi kohtu palvel (liikmesriigi menetlusautonoomia põhimõte).
Neil ei ole juurdepääsu asjaomasele teabele; isikuandmete kaitse tõttu on selline juurdepääs rangelt piiratud. Kui välisriigi asutus soovib saada haldusüksuselt teavet üksikisiku elukoha kohta, tuleb taotlus esitada sloveeni keeles (selle teenuse eest ei võeta lõive ega muid tasusid) ning seejärel otsustab haldusasutus riigisiseste õigusnormide alusel, kas taotlust on võimalik rahuldada. Kui teavet soovib saada füüsiline isik, on päringut veelgi raskem teha. Haldusüksuste teatel ei väljasta nad pooltele sellist teavet. Lisaks on võimalus esitada päring diplomaatiliste kanalite kaudu.
Nagu eespool märgitud, kontrollib ja hangib Sloveenia pädev kohus välisriigi kohtu palvel ainult teavet isiku aadressi kohta.
Kui kohus on saanud tõendite esitamise palve, teeb kohus päringud üksikisiku elukohta kohta (vt küsimusele 4.1 antud vastus).
Üldjuhul toimetatakse dokumendid kätte posti teel, kuid need võib kätte toimetada ka turvalisi elektroonilisi vahendeid kasutades. Samuti võib need kätte toimetada kohtuametnik, need võib üle anda kohtus või muul seaduses ette nähtud viisil, aga need võib kätte toimetada ka poole nimetatud detektiiv või kohtutäitur.
Jah. Dokumentide kättetoimetamine toimub kasutaja turvalisele e-posti aadressile e-õiguskeskkonna (e-Sodstvo) veebisaidi kaudu, mida haldab Sloveenia Vabariigi Ülemkohus (Vrhovno sodišče RS).
Elektrooniline dokumentide kättetoimetamine on lubatud tsiviilmenetluses ja muudes tsiviilkohtumenetlustes, mille raames kohaldatakse dokumentide elektroonilise kättetoimetamise suhtes tsiviilkohtumenetluse seadust, nt menetlustes, mis on seotud kaubandusvaidlustega, töö- ja sotsiaalküsimustega, mitte-tsiviilkorras lahendatavate asjadega, pärandiga (elektroonilist kättetoimetamist ei kasutata veel kõikides kõnealustes menetlustes), ning kinnistusraamatu menetlustes, samuti maksejõuetusega seotud menetlustes ja täitemenetluses (elektroonilist kättetoimetamist kasutakse juba kõikides kõnealustes menetlustes).
Kasutajatele kehtivad piirangud sõltuvad sellest, millisesse rühma kasutaja kuulub. Esmalt on kasutajad jaotatud järgmistesse üldistesse rühmadesse:
kasutajad, kes ei pea e-õiguskeskkonna süsteemi kasutamiseks isikusamasust tõestama (tavalised kasutajad);
kasutajad, kes sisenevad e-õiguskeskkonna süsteemi kasutajanime ja salasõnaga (registreeritud kasutajad), ja
kasutajad, kes sisenevad e-õiguskeskkonna süsteemi kasutajanime, salasõna ja nõuetekohase digitaalse sertifikaadiga (kvalifitseeritud kasutajad).
Kvalifitseeritud kasutajad hõlmavad järgmisi kasutajaid:
majasisesed kvalifitseeritud kasutajad (kohtunikud ja kohtuametnikud, kellel on õigus täita teatavat liiki tsiviilkohtumenetlustes e-ülesandeid) ja
majavälised kvalifitseeritud kasutajad (notarid, advokaadid, kohtutäiturid, pankrotihaldurid, riigi õigusnõunikud, riigiprokuratuur, kinnisvaraettevõtted ning kohalike omavalitsuste õigusnõunikud, s.o üksused, kes osalevad tsiviilkohtumenetluses esindaja või kohtuasutusena, ning kasutajad/pooled, s.o juriidilised isikud, füüsilised isikud, riigi või kohaliku omavalitsuse asutused, kes osalevad tsiviilkohtumenetluses poolena).
Kohtudokumentide kättetoimetamise juures tuleb vahet teha tavalises korras kättetoimetamise ja isikliku kättetoimetamise vahel.
Tavalises korras kättetoimetamise korral tuleb esmalt püüda teostada asenduskättetoimetamine. See tähendab, et kui isikut, kellele tuleb dokumendid kätte toimetada, ei leita tema elukohast, antakse dokumendid üle täiskasvanud leibkonnaliikmele, kes on kohustatud need vastu võtma (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 140 lõige 1). Kui dokument toimetatakse kätte adressaadi töökohas, kuid adressaat ei ole kohal või ta on kohas, millele kohtutäituril puudub juurdepääs, antakse dokument üle posti vastu võtma volitatud isikule või mõnele teisele selleks nõusoleku andnud isikule. Kui adressaat elab majutusasutuses (nt üliõpilaste ühiselamu, üksi elavate inimeste ühiselamu, haigla) ja tal ei ole ka isiklikku postkasti, annab kohtutäitur dokumendi üle selles asutuses elanike eest posti vastu võtma volitatud isikule. Ainult juhul, kui selline üleandmine ei ole võimalik, võib füüsilisele isikule dokumendid kätte toimetada nii, et kohtutäitur paneb need elukoha aadressil olevasse postkasti. Sellisel juhul loetakse dokument kättetoimetatuks dokumendi postkasti jätmise kuupäeval. Seejuures tuleb teha dokumendile adressaadi jaoks selle kohta spetsiaalne märge.
Juhul kui adressaadil ei ole postkasti või see ei ole kasutuskõlblik, toimetatakse dokumendid kohtule, kes kättetoimetamise teenuse tellis, ning juhul kui dokument saadeti postiga, adressaadi elukohajärgsesse postkontorisse, ning adressaadi uksele jäetakse dokumentide kättetoimetamise kohta teade, milles on märgitud dokumentide kättesaamise koht (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 141 lõiked 1 ja 2). Dokument loetakse kättetoimetatuks kuupäeval, mil teade kättetoimetamise kohta kinnitati adressaadi uksele. Seejuures tuleb teha teatele adressaadi jaoks selle kohta spetsiaalne märge. Postkontoris hoitakse dokumente 30 päeva. Kui adressaat ei tule dokumentidele selle aja jooksul järele, tagastatakse dokumendid kohtule. Riigiasutusele, kohaliku omavalitsuse asutusele, juriidilisele isikule, füüsilisest isikust ettevõtjale, advokaadile ja notarile toimetatakse dokumendid kätte samal viisil, kui kohtutäitur ei saa neid registris nimetatud aadressil üle anda.
Isiklik kättetoimetamine tähendab, et dokumendid antakse poolele üle isiklikult. Kooskõlas tsiviilkohtumenetluse seaduse artikliga 142 loetakse kohtudokumentideks järgmisi dokumente: hagiavaldused; kohtuotsused, mille peale on lubatud edasi kaevata; erakorralised õiguskaitsevahendid ja maksekäsud taotluste esitamisega seotud kohtukulude tasumiseks kooskõlas tsiviilkohtumenetluse seaduse artikliga 105 (hagid, vastuhagid, abielu lahutamine vastastikusel kokkuleppel jms) ning kutsed pooltele osaleda kokkuleppearutelul või esimesel kohtuistungil, kui kokkuleppearutelu ei ole kavandatud. Muud dokumendid toimetatakse isiklikult kätte vaid juhul, kui see on seadusega ette nähtud või kui kohtu arvates on originaaldokumendile lisatud dokumentide tõttu või muudel põhjustel vajalik suurem ettevaatus. Isiklikuks kättetoimetamiseks loetakse ka dokumentide kättetoimetamist elektroonilises vormis (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 141a), kui dokumendi kinnitatud koopia toimetatakse kätte paberil või turvalisi elektroonilisi vahendeid kasutades. Viimasel juhul toimetatakse dokumendid kätte kohtute infosüsteemi kaudu otse kättetoimetamiseks registreeritud aadressile või turvalisse e-postkasti. Seda teevad juriidilised või füüsilised isikud, kes tegelevad turvalisi elektroonilisi vahendeid kasutades dokumentide kättetoimetamise kui registreeritud äritegevusega justiitsministeeriumilt saadud eriloa alusel.
Juhul kui adressaadile ei ole võimalik dokumente otse üle anda, teostab dokumentide isikliku kättetoimetamise füüsilisele isikule kohtutäitur, kes viib dokumendid kohtule, kes kättetoimetamise teenuse tellis, ning juhul kui dokumendid saadeti postiga, adressaadi elukohajärgsesse postkontorisse, ning jätab adressaadi postkasti või korteriuksele dokumentide kättetoimetamise kohta teate, milles on märgitud dokumentide kättesaamise koht ning 15-päevane tähtaeg, mille jooksul tuleb adressaadil dokumentidele järele minna. Kui elektrooniline kättetoimetamine ei ole võimalik, saadetakse dokumendid kohtute infosüsteemis registreeritud kättetoimetamisaadressile või turvalisse e-postkasti. Seejuures tuleb teha dokumendile adressaadi jaoks selle kohta spetsiaalne märge.
Juhul kui pooled või nende seaduslikud esindajad muudavad oma aadressi enne, kui neile toimetatakse kätte teises astmes tehtud otsus, millega menetlus lõpeb, peavad nad sellest muudatusest kohtule viivitamata teatama. Kui nad jätavad selle tegemata, teeb kohus korralduse, et edaspidi toimetatakse menetlusega seotud dokumendid asjaomasele poolele kätte nii, et need pannakse üles kohtu teadetetahvlile. Dokumendid loetakse kättetoimetatuks kaheksa päeva pärast seda, kui need pandi üles kohtu teadetetahvlile (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 145).
Dokumentide tavalises korras kättetoimetamise korral loetakse dokument kättetoimetatuks dokumendi postkasti jätmise kuupäeval. Seejuures tuleb teha dokumendile adressaadi jaoks selle kohta spetsiaalne märge. Juhul kui adressaadil ei ole postkasti, loetakse dokument kättetoimetatuks kuupäeval, mil uksele kinnitati teade dokumendi kättetoimetamise kohta.
Dokumentide isikliku kättetoimetamise korral loetakse dokumendid kättetoimetatuks kuupäeval, mil adressaat läheb dokumentidele järele. Kui adressaat jätab dokumentidele 15 päeva jooksul järele minemata, loetakse dokumendid pärast selle tähtaja möödumist kättetoimetatuks. Pärast selle tähtaja möödumist paneb kohtutäitur dokumendid adressaadi postkasti. Kui adressaadil ei ole postkasti või kui see ei ole kasutuskõlblik, tagastatakse dokumendid kohtule.
Dokumentide tavalises korras kättetoimetamise korral, kui dokumendid pannakse postkasti, teatab kohtutäitur adressaadile dokumentide õiguslikest tagajärgedest ning märgib kättetoimetamisteatisele ja dokumentidele endile dokumentide postkasti jätmise põhjuse ja kuupäeva koos oma allkirjaga. Kui adressaadil postkast puudub ja dokumendid viiakse kohtule/postkontorisse, jätab kohtutäitur elukoha ukse külge teate dokumentide kättetoimetamise kohta, märkides sellel ära dokumentide kättesaamise koha ja selle, millal need loetakse kättetoimetatuks.
Dokumentide isikliku kättetoimetamise korral jätab kohtutäitur postkasti teate, milles täpsustab dokumentide hoiule jätmise koha, dokumentidele järele minemise tähtaja ning tagajärjed, kui adressaat jätab dokumentidele selle tähtaja jooksul järele minemata. Kohtutäitur märgib nii teatele kui ka kättetoimetatavatele dokumentidele nende hoiule jätmise põhjuse ja kuupäeva koos oma allkirjaga.
Juhul kui isik, kellele dokumendid on adresseeritud, või isik, kes on kohustatud dokumentidele järele minema, ei soovi ilma seadusest tuleneva põhjuseta dokumente vastu võtta, jätab kohtutäitur need isiku elu- või töökohta või postkasti. Kui postkast puudub, kinnitab kohtutäitur dokumendid elukoha ukse külge. Kohtutäitur märgib kättetoimetamisteatisele kättetoimetamisest keeldumise kuupäeva, kellaaja ja põhjuse ning koha, kuhu dokumendid jäeti. Seejärel loetakse dokumendid kättetoimetatuks (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 144).
Postiteenuste seaduses (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne (Uradni list RS) nr 51/09, 77/10 ja 40/14 – ZIN-B) on sätestatud, et tähitud ja kindlustatud postisaadetised toimetatakse adressaatidele isiklikult kätte nende aadressile. Kui see ei ole võimalik, antakse tähitud ja kindlustatud postisaadetis ühele täiskasvanud leibkonnaliikmetest või posti vastu võtma volitatud isikule (postiteenuste seaduse artikkel 41). Täiskasvanud leibkonnaliikmeks loetakse isikut, kes on vanem kui 15 aastat ja kellel on adressaadiga ühine majapidamine (universaalse postiteenuse osutamise üldtingimused, 1. september 2014).
Kui eespool viidatud isikutele (adressaadile isiklikult / täiskasvanud leibkonnaliikmele või dokumente vastu võtma volitatud isikule) ei ole võimalik tähitud posti kätte toimetada nende puudumise tõttu, jätab kohtutäitur postkasti teate, milles märgib postisaadetise kättesaamise koha ja tähtaja. Juhul kui adressaat jätab saadetisele postiteates märgitud tähtaja jooksul järele minemata, saadetakse saadetis saatjale tagasi. Juhul kui adressaat ei soovi tähitud ja kindlustatud postisaadetist vastu võtta, märgib kohtutäitur saadetisele või kättetoimetamisteatisele saadetise vastuvõtmisest keeldumise kuupäeva ja põhjuse ning tagastab saadetise saatjale.
Saadetisele võib postkontorisse järele minna 15 päeva jooksul alates kuupäevast, mil adressaadile teatati selle saabumisest. Erandiks on välismaalt saadetud pakid, millele saatja on paki saatmisel määranud tähtaja, mis on lühem kui 15 päeva. Postisaadetisele järele minemise tähtaeg määratakse kindlaks kalendripäevade alusel ja see algab järgmisel päeval pärast seda, kui adressaat sai kätte teate kättetoimetamise kohta. Nõudmiseni postisaadetisele ja nimekasti kasutajale saadetud postisaadetisele järele minemise tähtaeg määratakse kindlaks kalendripäevade alusel ning see algab järgmisel päeval pärast seda, kui saadetis saabus postkontorisse (universaalse postiteenuse osutamise üldtingimuste artikkel 27).
Adressaadi postkasti jäetakse teade, millel on märgitud postisaadetise kättesaamise koht ja tähtaeg, mille lõpuni on võimalik saadetisele järele minna.
Kättetoimetamisteatis on tõend dokumendi kättetoimetamise kohta. Kättetoimetamisteatise allkirjastavad vastuvõtja ja kohtutäitur, kusjuures vastuvõtja kirjutab kättetoimetamisteatisele isiklikult ja sõnadega vastuvõtmise kuupäeva. Juhul kui vastuvõtja ei oska kirjutada või ei ole suuteline allkirja andma, kirjutab kohtutäitur tema täieliku nime ja vastuvõtmise kuupäeva sõnadega ning lisab märke põhjuse kohta, miks vastuvõtja ei andnud allkirja.
Juhul kui vastuvõtja ei soovi kättetoimetamisteatist allkirjastada, märgib kohtutäitur selle asjaolu kättetoimetamisteatisele ning kirjutab sõnadega kättetoimetamise kuupäeva; seejärel loetakse dokumendid kättetoimetatuks. Kui dokumentide kättetoimetamine toimub tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 142 lõike 3 kohaselt (asenduskättetoimetamine ehk nn fiktiivne kättetoimetamine; vt ka punktid 8.2 ja 7.3), märgitakse kättetoimetamisteatisele kuupäev, mil teade jäeti adressaadi juurde, ning kuupäev, mil dokumendid viidi kohtule või postkontorisse.
Kui tsiviilkohtumenetluse seaduse kohaselt antakse dokumendid üle isikule, kes ei ole see isik, kellele dokumendid tuleb kätte toimetada, märgib kohtutäitur nende isikute vahelise seose kättetoimetamisteatisele (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 149 lõige 5).
Kättetoimetamisteatis sisaldab kõiki avaliku dokumendi elemente ja selles kinnitatavate asjaolude tõele vastavus on seega tõendatud. Ometi on võimalik tõendada, et selles märgitud asjaolud ei vasta tõele.
Juhul kui adressaat ei saa dokumente kätte või kui kättetoimetamine oli väidetavalt ebakorrektne, on võimalik teatavad puudujäägid või vead dokumentide kättetoimetamisel kõrvaldada. Seetõttu ei tohi adressaadid viidata ebakorrektsele kättetoimetamisele, kui nende käitumisest on üheselt selge, et hoolimata ebakorrektsest kättetoimetamisest said nad dokumentide sisust teada muul viisil. Sama kehtib ka juhul, kui adressaat saab dokumendid tegelikult kätte (nt kui adressaat võtab dokumendid välja pärast nendele järele minemise tähtaja möödumist). Sama on sätestatud ka tsiviilkohtumenetluse seaduses, milles on märgitud, et kättetoimetamise eeskirjade rikkumisele ei või viidata juhul, kui adressaat võtab dokumendid välja rikkumisest hoolimata. Sel juhul loetakse dokumendid kättetoimetatuks hetkel, mil adressaat need tegelikult välja võtab (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 139 lõige 5).
Dokumentide kättetoimetamise vigu võib kõrvaldada või parandada ka endise olukorra ennistamise (restitutio ad integrum) teel, kusjuures endise olukorra ennistamine on võimalik juhul, kui viivitus teatava menetlustoimingu kõrvaldamisel on tingitud sündmusest, mida pool – vaatamata piisavale nõuetekohasele hoolsusele – ei ole võimeline ette nägema või ära hoidma. Kui pool jääb ilma võimalusest osaleda kohtuistungil või kui möödub mõne õigustoimingu tähtaeg ja pool kaotab seetõttu õiguse asjaomast toimingut teha, lubab kohus poole ettepanekul tal seda hiljem teha, kui kohus tunnustab, et pool ei saanud õigustatud põhjusel osaleda kohtuistungil või pidada kinni tähtajast. Kui endise olukorra ennistamine on lubatud, siis ennistatakse menetluse seis enne viivitust ning kõik otsused, mille kohus tegi viivituse tõttu, tühistatakse (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 116).
Ettepanek tuleb esitada 15 päeva jooksul alates kuupäevast, mil langes ära põhjus, mis takistas poolt kohtuistungil osalemast või tähtaega järgimast, ja kui pool kuulis viivitusest hiljem, siis alates kuupäevast, mil ta sai sellest teada. Endise olukorra ennistamist ei saa taotleda, kui viivituse kuupäevast on möödunud rohkem kui kuus kuud (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 117). Nii subjektiivsed kui ka objektiivsed tähtajad on õiguslikult välistavad tähtajad ja neid ei saa pikendada.
Dokumentide kättetoimetamine posti teel kui üldiselt aktsepteeritud meetod kohtudokumentide kättetoimetamiseks ei põhjusta pooltele lisakulu. Dokumentide kättetoimetamine mõnel muul viisil (nt eraldi teenusepakkuja poolt, kes toimetab dokumente kätte oma registreeritud äritegevusena) tähendab lisakulusid ja seetõttu võib kohus sellist teenust tellida ainult poole ettepanekul. Sel juhul peab pool tegema piisava suurusega ettemakse selle kulu katmiseks. Kriminaal- ja tsiviilmenetluse dokumente kätte toimetavate isikute tegevust reguleerivad erinormid ja nende järgi on kohtutäituril õigus kuluhüvitisele kohtuga sõlmitud lepingu alusel. Hüvitise suuruse määrab kohus.

matches: kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Rahandusministri määruste muutmine seonduvalt Maksu- ja Tolliameti maksu- ja tollikeskuste moodustamisega – Riigi Teataja
Rahandusministri määruste muutmine seonduvalt Maksu- ja Tolliameti maksu- ja tollikeskuste moodustamisega
RTL 2005, 80, 1135
Vastu võetud 06.07.2005 nr 52
Määrus kehtestatakse «Maamaksuseaduse» § 5 lõike 5 ja § 13 lõike 2, «Tulumaksuseaduse» § 14 lõike 8, § 22 lõike 6, § 26 lõike 4, § 40 lõigete 5–7, § 43 lõike 3, § 44 lõike 7, § 48 lõike 4 punkti 6, § 48 lõigete 7 ja 8, § 50 lõike 6, § 54 lõike 3, § 56 lõike 2 1 ning § 571 lõike 6, «Sotsiaalmaksuseaduse» § 9 lõigete 7 ja 8, «Töötuskindlustuse seaduse» § 42 lõigete 2 ja 7, «Maksukorralduse seaduse § 111 lõike 6, «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse» § 542 lõike 3, § 45 3 lõike 3, § 53 lõike 5, § 581 lõike 5, § 72 lõike 4, § 77 lõike 4 ja § 791 lõike 4, «Vedelkütuse seaduse» § 7 lõike 2, «Käibemaksuseaduse» § 20 lõike 12, § 21 lõike 6, § 26 lõike 4 ja § 35 lõigete 10–12, «Tolliseaduse» § 5 lõike 5, § 30 lõike 9, § 37 lõike 7, § 52 lõike 4, § 54 lõike 9, § 60 lõike 3 ja § 65 lõike 3 ning «Kogumispensionide seaduse» § 11 lõike 1 punktide 4 ja 5 alusel ning kooskõlas «Riigilõivuseaduse» § 7 lõikega 1 1 ja «Maksukorralduse seaduse» § 120 lõikega 11 .
§ 1. Rahandusministri 29. detsembri 1999. a määruse nr 120 ««Tulumaksuseadusest» tulenevate õigusaktide kinnitamine» muutmine
Rahandusministri 29. detsembri 1999. a määrusega nr 120 ««Tulumaksuseadusest» tulenevate õigusaktide kinnitamine» (RTL 2000, 1, 2; 2005, 4, 29) kinnitatud «Koolituskulude ja õppelaenu intresside tulust mahaarvamise korra» § 2 lõikes 1 ja § 3 lõikes 1 asendatakse sõnad «piirkondlikule maksukeskusele» sõnadega «maksu- ja tollikeskusele».
§ 2. Rahandusministri 21. detsembri 2000. a määruse nr 112 «Kohalike omavalitsuste poolt maksuametile esitatavate andmete loetelu ning nende esitamise kord» muutmine
Rahandusministri 21. detsembri 2000. a määruses nr 112 «Kohalike omavalitsuste poolt maksuametile esitatavate andmete loetelu ning nende esitamise kord» (RTL 2000, 139, 2206) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse pealkirjas asendatakse sõna «maksuametile» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti maksu- ja tollikeskusele»;
2) paragrahvi 1 esimeses lauses asendatakse sõnad «Maksuameti kohalikule asutusele (edaspidi maksuamet)» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti maksu- ja tollikeskusele»;
3) paragrahvi 1 teises lauses ning §-des 2, 3, 5 ja 7 asendatakse sõnad «maksuamet» vastavas käändes sõnadega «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes.
§ 3. Rahandusministri 17. jaanuari 2001. a määruse nr 10 «Maamaksuseaduse rakendamise kord» muutmine
Rahandusministri 17. jaanuari 2001. a määruse nr 10 «Maamaksuseaduse rakendamise kord» (RTL 2001, 11, 154; 2004, 7, 101) §-s 9 asendatakse sõnad «piirkondlik maksukeskus» sõnadega «maksu- ja tollikeskus».
§ 4. Rahandusministri 3. jaanuari 2003. a määruse nr 1 «Sotsiaalmaksu arvestuse kord Maksu- ja Tolliametis» muutmine
Rahandusministri 3. jaanuari 2003. a määruse nr 1 «Sotsiaalmaksu arvestuse kord Maksu- ja Tolliametis» (RTL 2003, 7, 59; 2004, 7, 101) §-s 6 asendatakse sõnad «piirkondlikule maksukeskusele» sõnadega «maksu- ja tollikeskusele».
§ 5. Rahandusministri 19. veebruari 2003. a määruse nr 24 «Kütuse aktsiisivabastuse loa vorm ja selle täitmise kord» muutmine
Rahandusministri 19. veebruari 2003. a määruses nr 24 «Kütuse aktsiisivabastuse loa vorm ja selle täitmise kord» (RTL 2003, 30, 444; 2005, 9, 77) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse § 2 lõigetes 1, 2, 8, 9 ja 10 ning § 3 lõikes 1 asendatakse sõna «tolliinspektuur» vastavas käändes sõnadega «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes;
2) määrusega kinnitatud lisas «Kütuse aktsiisivabastuse loa vorm» asendatakse sõna «tolliinspektuuri» sõnadega «maksu- ja tollikeskuse».
§ 6. Rahandusministri 19. veebruari 2003. a määruse nr 25 «Kemikaalikäitleja aktsiisivabastuse loa vorm ja selle täitmise kord» muutmine
Rahandusministri 19. veebruari 2003. a määruses nr 25 «Kemikaalikäitleja aktsiisivabastuse loa vorm ja selle täitmise kord» (RTL 2003, 30, 445; 2005, 9, 77) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse § 2 lõigetes 1, 2, 6, 9 ja 10 ning § 3 lõikes 1 asendatakse sõna «tolliinspektuur» vastavas käändes sõnadega «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes;
2) määrusega kinnitatud lisas «Kemikaalikäitleja aktsiisivabastuse loa vorm» asendatakse sõna «tolliinspektuuri» sõnadega «maksu- ja tollikeskuse».
§ 7. Rahandusministri 19. veebruari 2003. a määruse nr 29 «Alkoholi aktsiisivabastuse loa vorm ja selle täitmise kord» muutmine
Rahandusministri 19. veebruari 2003. a määruses nr 29 «Alkoholi aktsiisivabastuse loa vorm ja selle täitmise kord» (RTL 2003, 31, 462; 2004, 44, 747) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse § 2 lõigetes 1, 2, 7 ja 8 ning § 3 lõikes 1 asendatakse sõna «tolliinspektuur» vastavas käändes sõnadega «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes;
2) määrusega kinnitatud lisas «Alkoholi aktsiisivabastuse loa vorm» asendatakse sõna «tolliinspektuuri» sõnadega «maksu- ja tollikeskuse».
§ 8. Rahandusministri 27. mai 2003. a määruse nr 69 «Kütuse käitlemise aruande vorm, selle täitmise ja esitamise kord» muutmine
Rahandusministri 27. mai 2003. a määruses nr 69 «Kütuse käitlemise aruande vorm, selle täitmise ja esitamise kord» (RTL 2003, 69, 998; 103, 1578) tehakse järgmised muudatused:
«Määrus kehtestatakse «Vedelkütuse seaduse» § 7 lõike 3 alusel.»;
2) määruse § 3 lõikes 5 asendatakse sõna «tolliinspektuur» vastavas käändes sõnadega «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes;
3) määrusega kinnitatud lisas 1 «Kütuse käitlemise aruandest», lisas 2 «Erimärgistatud kütuse soetamise aruanne» ja lisas 3 «Erimärgistatud kütuse müümise aruanne» asendatakse sõna «tolliinspektuur» sõnadega «maksu- ja tollikeskus».
§ 9. Rahandusministri 16. oktoobri 2003. a määruse nr 94 «Julgeolekuasutuse teenistujate tulumaksu, sotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmakse arvestamise kord» muutmine
Rahandusministri 16. oktoobri 2003. a määruse nr 94 «Julgeolekuasutuse teenistujate tulumaksu, sotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmakse arvestamise kord» (RTL 2003, 111, 1765; 2004, 7, 101) § 2 punktis 3 asendatakse sõnad «piirkondlikus maksukeskuses» sõnadega «maksu- ja tollikeskuses».
§ 10. Rahandusministri 24. detsembri 2003. a määruse nr 107 «Tulumaksuseadusest», «Sotsiaalmaksuseadusest», «Kogumispensionide seadusest» ja «Töötuskindlustuse seadusest» tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine» muutmine
Rahandusministri 24. detsembri 2003. a määruse nr 107 ««Tulumaksuseadusest», «Sotsiaalmaksuseadusest», «Kogumispensionide seadusest» ja «Töötuskindlustuse seadusest» tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine» (RTL 2004, 4, 45; 2005, 32, 450) lisades 1 ja 2 ning 11–23 asendatakse sõnad «piirkondlik maksukeskus» vastavas käändes sõnadega «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes.
§ 11. Rahandusministri 19. jaanuari 2004. a määruse nr 11 «Mitteresidendi tulu deklareerimine» muutmine
Rahandusministri 19. jaanuari 2004. a määruse nr 11 «Mitteresidendi tulu deklareerimine» (RTL 2004, 13, 182; 2005, 20, 248) lisades 1–3 asendatakse sõnad «piirkondlik maksukeskus» vastavas käändes sõnadega «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes.
§ 12. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 51 «Tubakatoodete aktsiisivabastuse loa vorm ja selle täitmise kord» muutmine
Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruses nr 51 «Tubakatoodete aktsiisivabastuse loa vorm ja selle täitmise kord» (RTL 2004, 44, 734) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse § 2 lõigetes 1, 2, 8 ja 9 asendatakse sõna «tolliinspektuur» vastavas käändes sõnadega «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes;
2) määrusega kinnitatud lisas «Tubakatoodete aktsiisivabastuse loa vorm» asendatakse sõna «tolliinspektuuri» sõnadega «maksu- ja tollikeskuse».
§ 13. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 56 «Välisriigi diplomaatilise esinduse ja konsulaarasutuse, Välisministeeriumi poolt tunnustatud rahvusvahelise organisatsiooni esinduse või esindaja, Eestisse akrediteeritud välisriigi diplomaatilise esindaja, konsulaarametniku, välja arvatud aukonsul, ja erimissiooni esindaja poolt ametialaseks kasutamiseks ostetud aktsiisiga maksustatud alkoholilt ja kütuselt aktsiisi tagastamise kord» muutmine
Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 56 «Välisriigi diplomaatilise esinduse ja konsulaarasutuse, Välisministeeriumi poolt tunnustatud rahvusvahelise organisatsiooni esinduse või esindaja, Eestisse akrediteeritud välisriigi diplomaatilise esindaja, konsulaarametniku, välja arvatud aukonsul, ja erimissiooni esindaja poolt ametialaseks kasutamiseks ostetud aktsiisiga maksustatud alkoholilt ja kütuselt aktsiisi tagastamise kord» (RTL 2004, 44, 739; 2005, 9, 77) § 2 lõikes 1 asendatakse sõnad «Põhja maksukeskusele» sõnadega «Põhja maksu- ja tollikeskusele».
§ 14. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 57 «Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmesriigi, välja arvatud Eesti, relvajõududele, EÜNi otsuse 90/640/EMÜ artiklis 1 nimetatud relvajõududele ja teiste riikide relvajõududele ja tsiviilkooseisule ning rahvusvahelisele sõjalisele peakorterile ja sõjalisele õppeasutusele, kui see on ette nähtud Riigikogu poolt ratifitseeritud välislepingus, nende enda või nendega kaasas oleva tsiviilkoosseisu kasutuseks ja nende sööklate varustamiseks ostetud aktsiisiga maksustatud aktsiisikaubalt aktsiisi tagastamise kord» muutmine
Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 57 «Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmesriigi, välja arvatud Eesti, relvajõududele, EÜNi otsuse 90/640/EMÜ artiklis 1 nimetatud relvajõududele ja teiste riikide relvajõududele ja tsiviilkooseisule ning rahvusvahelisele sõjalisele peakorterile ja sõjalisele õppeasutusele, kui see on ette nähtud Riigikogu poolt ratifitseeritud välislepingus, nende enda või nendega kaasas oleva tsiviilkoosseisu kasutuseks ja nende sööklate varustamiseks ostetud aktsiisiga maksustatud aktsiisikaubalt aktsiisi tagastamise kord» (RTL 2004, 44, 740; 2005, 9, 77) § 2 lõikes 1 asendatakse sõnad «Põhja maksukeskusele» sõnadega «Põhja maksu- ja tollikeskusele».
§ 15. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 68 «Välisriigi maksukohustuslasele käibemaksu tagastamise kord ja käibemaksu tagastamiseks esitatava taotluse vorm ning humanitaarabi korras kaupa eksportivale isikule käibemaksu tagastamise kord» muutmine
Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruses nr 68 «Välisriigi maksukohustuslasele käibemaksu tagastamise kord ja käibemaksu tagastamiseks esitatava taotluse vorm ning humanitaarabi korras kaupa eksportivale isikule käibemaksu tagastamise kord» (RTL 2004, 44, 751) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõikes 1 asendatakse sõnad «Põhja maksukeskusele» sõnadega «Põhja maksu- ja tollikeskusele»;
2) määruse lisas asendatakse sõnad «Põhja maksukeskus» sõnadega «Põhja maksu- ja tollikeskus» ning sõnad «Northern Regional Tax Center» sõnadega «Northern Regional Tax and Customs Centre».
§ 16. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 71 «Ühe maksukohustuslasena registreerimise kord, registreerimisavalduse vorm, registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm ning maksukohustuslaste taotlusel nende ühe maksukohustuslasena registreerimise otsuse kehtetuks tunnistamise kord» muutmine
Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 71 «Ühe maksukohustuslasena registreerimise kord, registreerimisavalduse vorm, registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm ning maksukohustuslaste taotlusel nende ühe maksukohustuslasena registreerimise otsuse kehtetuks tunnistamise kord» (RTL 2004, 44, 754) § 1 lõikes 2, §-s 2, § 4 lõigetes 1 ja 3 ning lisades 1 ja 2 asendatakse sõnad «piirkondlik maksukeskus» ja «maksukeskus» vastavas käändes sõnadega «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes.
§ 17. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 75 «Uue transpordivahendi soetamisel tasutud käibemaksu erijuhul tagastamise kord» muutmine
Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 75 «Uue transpordivahendi soetamisel tasutud käibemaksu erijuhul tagastamise kord» (RTL 2004, 44, 758) §-s 2 asendatakse sõnad «piirkondlikule maksukeskusele» sõnadega «maksu- ja tollikeskusele».
§ 18. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 76 «Isiku maksukohustuslasena registreerimise avalduse vorm ja maksukohustuslase registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm» muutmine
Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 76 «Isiku maksukohustuslasena registreerimise avalduse vorm ja maksukohustuslase registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm» (RTL 2004, 44, 759) lisades 1 ja 2 asendatakse sõnad «piirkondlik maksukeskus» ja «maksukeskus» vastavas käändes sõnadega «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes.
§ 19. Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 77 «Piiratud maksukohustuslasena registreerimise avalduse vorm ja registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm» muutmine
Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 77 «Piiratud maksukohustuslasena registreerimise avalduse vorm ja registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm» (RTL 2004, 44, 760) lisades 1 ja 2 asendatakse sõnad «piirkondlik maksukeskus» ja «maksukeskus» vastavas käändes sõnadega «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes.
§ 20. Rahandusministri 23. aprilli 2004. a määruse nr 89 «Tolliagentuuri tegevusloa ja tolliagendi tunnistuse väljastamise ja kehtetuks tunnistamise ning tolliagentuuri tegevuse kord» muutmine
Rahandusministri 23. aprilli 2004. a määruse nr 89 «Tolliagentuuri tegevusloa ja tolliagendi tunnistuse väljastamise ja kehtetuks tunnistamise ning tolliagentuuri tegevuse kord» (RTL 2004, 50, 869) § 1 lõikes 1 ja §-s 9 asendatakse sõna «tolliinspektuur» vastavas käändes sõnadega «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes.
§ 21. Rahandusministri 23. aprilli 2004. a määruse nr 92 «Täiendavad juhised vabatsoonis ja vabalaos tegutsemiseks ning tegutsemisloa väljastamise, loa kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise kord» muutmine
Rahandusministri 23. aprilli 2004. a määruse nr 92 «Täiendavad juhised vabatsoonis ja vabalaos tegutsemiseks ning tegutsemisloa väljastamise, loa kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise kord» (RTL 2004, 50, 872; 2005, 14, 135) § 3 lõikes 1 ja § 8 lõikes 3 asendatakse sõna «tolliinspektuur» vastavas käändes sõnadega «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes.
§ 22. Rahandusministri 23. aprilli 2004. a määruse nr 94 «Tagatise esitamise, kasutamise ja vabastamise kord ning tagatise suuruse määramise ja arvutamise alused» muutmine
Rahandusministri 23. aprilli 2004. a määruse nr 94 «Tagatise esitamise, kasutamise ja vabastamise kord ning tagatise suuruse määramise ja arvutamise alused» (RTL 2004, 50, 874; 160, 2408) § 4 lõikes 2 ja § 9 lõikes 3 asendatakse sõna «tolliinspektuur» vastavas käändes sõnadega «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes.
§ 23. Rahandusministri 26. aprilli 2004. a määruse nr 98 «Deklareeritud kauba impordi- ja eksporditollimaksude summa arvestusse kandmise, teatamise ja tasumise kord» muutmine
Rahandusministri 26. aprilli 2004. a määruse nr 98 «Deklareeritud kauba impordi- ja eksporditollimaksude summa arvestusse kandmise, teatamise ja tasumise kord» (RTL 2004, 50, 878) § 11 punktis 1, § 12 pealkirjas ning lõigetes 1 ja 2, § 15 lõikes 1, § 18 lõigetes 1 ja 2, § 22 lõikes 1, § 26 lõikes 4, § 30 lõikes 1 ning § 35 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõna «tolliinspektuur» vastavas käändes sõnadega «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes.
§ 24. Rahandusministri 27. aprilli 2004. a määruse nr 99 «Täiendavad juhised kirjaliku tollideklaratsiooni täitmiseks, esitamiseks ja aktsepteerimiseks ning lihtsustatud tollideklaratsiooni esitamiseks» muutmine
Rahandusministri 27. aprilli 2004. a määruse nr 99 «Täiendavad juhised kirjaliku tollideklaratsiooni täitmiseks, esitamiseks ja aktsepteerimiseks ning lihtsustatud tollideklaratsiooni esitamiseks» (RTL 2004, 54, 918; 2005, 9, 81) § 4 lahtri 37 täitmist puudutavas osas, § 17 lõikes 1 ja § 20 lõikes 1 asendatakse sõna «tolliinspektuur» vastavas käändes sõnadega «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes.
§ 25. Rahandusministri 27. aprilli 2004. a määruse nr 100 «Nõuded tollilaole, tolliterminalile ja hoiukohale, tollilao, tolliterminali ja hoiukoha pidamise loa väljastamise, loa kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise ning kauba hoidmise kord» muutmine
Rahandusministri 27. aprilli 2004. a määruses nr 100 «Nõuded tollilaole, tolliterminalile ja hoiukohale, tollilao, tolliterminali ja hoiukoha pidamise loa väljastamise, loa kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise ning kauba hoidmise kord» (RTL 2004, 54, 919; 2005, 12, 103) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse § 2 lõikes 1, § 6 lõigetes 2 ja 3, § 9 lõikes 3 ning § 12 lõikes 1 asendatakse sõna «tolliinspektuur» vastavas käändes sõnadega «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes;
2) määruse § 8 lõike 1 punktis 6 asendatakse sõna «inspektuuri» sõnadega «maksu- ja tollikeskuse».
§ 26. Rahandusministri 18. juuni 2004. a määruse nr 120 «Residentsuse ja tulu saaja tõendamine välislepingu rakendamiseks» muutmine
Rahandusministri 18. juuni 2004. a määruse nr 120 «Residentsuse ja tulu saaja tõendamine välislepingu rakendamiseks» (RTL 2004, 86, 1356) § 2 lõikes 8 asendatakse sõnad «piirkondlikule maksukeskusele» sõnadega «maksu- ja tollikeskusele».
§ 27. Rahandusministri 30. augusti 2004. a määruse nr 134 «Residendist füüsilise isiku tulu deklareerimine» muutmine
Rahandusministri 30. augusti 2004. a määruse nr 134 «Residendist füüsilise isiku tulu deklareerimine» (RTL 2004, 120, 1887) lisades 1 ja 3–5 asendatakse sõnad «piirkondlik maksukeskus» vastavas käändes sõnadega «maksu- ja tollikeskus» vastavas käändes.
Käesolevat määrust rakendatakse 2005. aasta 1. juulist.


Sotsiaalteenuste osutamise kord – Riigi Teataja
Sotsiaalteenuste osutamise kord
Sotsiaalteenuste osutamise kord - sisukord
§ 2 Teenuste liigid
2 Menetlused ja rahastamine
§ 4 Abivajaduse hindamine ja otsuse tegemine
§ 5 Tasu teenuse eest
3 Teenuste kirjeldused
§ 6 Koduteenus
§ 7 Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
§ 8 Tugiisikuteenus
§ 9 Täisealise isiku hooldus
§ 10 Isikliku abistaja teenus
§ 11 Varjupaigateenus
§ 12 Turvakoduteenus
§ 13 Sotsiaaltransporditeenus
§ 14 Võlanõustamisteenus
§ 15 Lapsehoiuteenus
§ 16 Asendushooldusteenus
§ 17 Järelhooldusteenus
§ 18 Viipekeele tõlketeenus
§ 19 Täisealise erivajadusega isiku päevahoiuteenus
§ 20 Toimetulekule suunatud sotsiaalõppeteenus
§ 21 Vältimatu sotsiaalabi
4 Järelevalve ja arvestuse pidamine
§ 22 Järelevalve ja arvestuse pidamine
§ 23 Teenuse tulemuslikkuse hindamine
§ 24 Määruste kehtetuks tunnistamine ja muutmine
§ 25 Jõustumine
RT IV, 29.05.2018, 40
(1) Määrusega sätestatakse Pärnu Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) poolt rahvastikuregistri andmetel Pärnu linnas elavatele inimestele korraldatavate sotsiaalteenuste (edaspidi ka teenus) osutamise tingimused ja kord.
(2) Eluruumi tagamise teenuse tingimused ja kord kehtestatakse täiendavalt eraldi määrusega.
(3) Võimalusel rakendatakse teenuse osutamisel abivajajale kõige lähemal oleva tasandi (esmatasandi) ressursse.
(4) Linnavalitsus võib osutada sotsiaalteenust enda poolt hallatava asutuse kaudu või volitada sotsiaalteenuse osutamise halduslepinguga eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
(5) Määrusega reguleerimata osas teenuste korraldamise põhimõtetes lähtutakse haldusmenetluse seadusest, sotsiaalseadustiku üldosa seadusest ja sotsiaalhoolekande seadusest.
§ 2. Teenuste liigid
(1) Linnavalitsuse poolt korraldatavad sotsiaalteenused on:
9) võlanõustamisteenus;
10) lapsehoiuteenus;
11) asendushooldusteenus;
12) järelhooldusteenus;
13) viipekeele tõlketeenus;
14) täisealise erivajadusega isiku päevahoiuteenus;
15) toimetulekule suunatud sotsiaalõppeteenus;
16) vältimatu sotsiaalabi.
(2) Põhjendatud vajadusel korraldatakse abivajajale eelpool kirjeldamata muud teenust, mis toetab isiku ja tema perekonna arengut ja toimetulekut. Teenuse täpsem sisu ja osutamise tingimused tulenevad hinnatud teenusevajadusest ja lepitakse kokku juhtumipõhiselt.
2. peatükk Menetlused ja rahastamine
(1) Teenuse saamiseks esitab isik või tema esindaja linnavalitsusele avalduse ning muud tõendid ja dokumendid, mis on vajalikud teenuse saamise õiguse väljaselgitamiseks.
(2) Isiku abivajadusest teada saamisel teisiti kui isikult endalt võib linnavalitsus algatada teenuse vajaduse hindamise isiku teavitamisega ja jätkata menetlust isiku nõusolekul.
(3) Linnavalitsusel on vajaduse korral õigus nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid ja dokumente.
§ 4. Abivajaduse hindamine ja otsuse tegemine
(1) Linnavalitsuse sotsiaalosakond (edaspidi sotsiaalosakond) selgitab sotsiaalteenuste vajaduse hindamise käigus välja isiku abivajaduse, lähtudes terviklikust lähenemisest isiku abivajadusele ning võttes arvesse tema toimetulekut ja ühiskonnaelus osalemist mõjutavaid tegureid, sh isiku personaalse tegevusvõimega ning füüsilise ja sotsiaalse elukeskkonnaga seonduvaid asjaolusid.
(2) Teenuse osutamise või sellest keeldumise otsustab:
1) sotsiaalosakond koduteenuse, väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse, tugiisikuteenuse, täisealise isiku hoolduse, isikliku abistaja teenuse, lapsehoiuteenuse, asendushooldusteenuse ja täisealise erivajadusega isiku päevahoiuteenuse korral;
2) ametnik varjupaigateenuse, turvakoduteenuse, sotsiaaltransporditeenuse, võlanõustamisteenuse, järelhooldusteenuse, viipekeele tõlketeenuse, vältimatu abi ja toimetulekule suunatud sotsiaalõppeteenuse korral.
(3) Lapse heaolu ohtu sattumisel võib teenuse määrata lapse seadusliku esindaja nõusolekuta, kui teenuse osutamine on põhjendatud abinõuks ohu ärahoidmisel ja lapse huvide kaitsel.
(4) Teenuse osutamisest võib keelduda juhul, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
1) teenuse vajadus puudub või on seda võimalik või otstarbekas katta muude teenuste või muu abiga;
2) linnavalitsusele ei ole esitatud kõiki teadaolevaid tõeseid ja täielikke andmeid, dokumente ja muid tõendeid, mis on vajalikud teenuse määramise otsuse tegemiseks;
3) taotleja ei võimalda teenuse vajadust kontrollida;
4) taotletav teenus ei kata isiku tegelikku abivajadust;
5) teenuse saaja käitumine (agressiivsus, ebaviisakas käitumine, alkoholi või narkootiliste ainete kuritarvitamine vms) või teenuse saaja isikust tulenev muu objektiivne põhjus (nt tervislik seisund) muudab teenuse osutamise võimatuks.
(5) Teenuse osutamise võib lõpetada, kui abitaotleja:
1) on esitanud valeandmeid;
2) on rikkunud teenuse saamiseks kehtestatud nõudeid (nt sisekord, leping vm);
3) ei ole mõistliku aja jooksul teavitanud linnavalitsust teenuse saamise õigust ja teenuse määramist mõjutavatest asjaoludest ja/või nende muutumisest;
4) ei ole kasutanud määratud abi sihipäraselt;
5) ei ole enam sotsiaalselt abitus olukorras;
6) on asunud elama teise omavalitsusüksusesse;
7) on asunud teisele teenusele, mis katab tema abivajaduse;
8) ei soovi enam teenust.
(6) Teenuse osutamiseks sõlmitud leping lõpeb teenuse saaja surma korral.
§ 5. Tasu teenuse eest
(1) Teenuse osutamise eest võib võtta tasu.
(2) Teenuse hinna ja teenuse saaja omaosaluse määra kehtestab linnavalitsus. Omaosaluse suurus oleneb muuhulgas teenuse mahust, teenuse maksumusest ning teenust saava isiku ja tema perekonna majanduslikust olukorrast.
(3) Põhjendatud juhtudel võib teenuse saaja taotleda teenuse eest tasumisest vabastamist või selle vähendamist. Tasu maksmisest vabastamise või vähendamise otsustab Pärnu Linnavalitsuse hoolekandekomisjon.
3. peatükk Teenuste kirjeldused
§ 6. Koduteenus
(1) Koduteenus on teenus, mida osutatakse kõrvalist abi vajavatele täisealistele isikutele kodustes tingimustes aitamaks neil harjumuspärases keskkonnas toime tulla. Koduteenus jaguneb koduabiteenuseks ja isikuabiteenuseks.
(2) Koduabiteenuse eesmärk on isiku abistamine kodu ja isikliku eluga seotud igapäevaeluks vajalike toimingute sooritamisel ja asjaajamisel, et aidata kaasa elukvaliteedi säilitamisele ja parandamisele harjumuspärases keskkonnas ja väljaspool kodu, va füüsilist kontakti vajavates tegevustes.
(3) Koduabiteenuse tegevused koosnevad koduhooldustöötaja poolt teenuse saaja kodus või väljaspool kodu tehtavatest koduabi toimingutest, eelkõige:
1) toiduainete, ravimite ja esmatarbekaupade toomine lähimast poest ja apteegist;
2) abistamine toidu valmistamisel, toidunõude pesemine;
4) invaabivahendite ja –toodete muretsemine;
6) kommunaal- ja muude maksete tasumine;
7) keskkütte puudumisel puudega varustamise korraldamine, kütte eluruumi toomine ja tuha välja viimine eluruumist;
8) veevärgi puudumisel vee tuppa toomine ja heitvete väljaviimine eluruumist;
9) asjaajamine erinevates ametiasutustes;
10) teenuse saaja toa ja köögi esmane koristamine kaks korda kuus;
11) prügi välja viimine;
12) voodipesu vahetamine.
(4) Isikuabiteenuse eesmärk on isiku, kellel on terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevalt hooldusvajadus, abistamine igapäevaeluks vajalike tegevuste elluviimisel tema koduses keskkonnas, mille käigus abistatakse teenuse saajat päevasel ajal tema toimetulekuks vajalikes hooldustoimingutes, mis on seotud isiku abistamisel füüsilise kontakti loomisega.
(5) Isikuabiteenuse tegevused koosnevad koduhooldustöötaja poolt teenuse saaja kodus või väljaspool kodu tehtavates hooldustoimingutest, eelkõige:
1) pesemine, abistamine riietumisel;
2) valmistoidu soojendamine ja toitmine;
3) hügieenitoimingud ja mähkmete vahetamine, potitooli tühjendamine ja pesemine.
(6) Koduteenuse saajale vajalikud teenuse tegevused ja nende osutamise maht määratakse kindlaks enne teenuse osutamise alustamist ning nimetatakse koduteenuse osutaja ja koduteenuse saaja vahel sõlmitavas lepingus. Koduteenuse sisu täpsel sõnastamisel ja mahu määramisel lähtutakse koduteenuse vajaduse hindamise tulemustest ja iga konkreetse juhtumi eripärast.
(7) Koduteenus on tasuline teenus.
(8) Koduteenust osutatakse soodushinnaga isikutele, kellel puuduvad piisavad rahalised vahendid ja kellel ei ole perekonnaseadusest tuleneva ülalpidamiskohustusega lähedasi või kelle perekonnaseadusest tuleneva ülalpidamiskohustusega lähedastel ei ole mõjuvatel tervislikel, majanduslikel või muudel põhjustel võimalik täita neile perekonnaseadusega pandud ülalpidamiskohustust.
(9) Koduteenust osutatakse täishinnaga isikutele, kellel on perekonnaseadusest tuleneva ülalpidamiskohustusega lähedased või kellel on piisavalt rahalisi vahendeid või kelle omandis on kinnis- või vallasvara, mida on võimalik kasutada teenuse eest tasumiseks.
(10) Koduteenuse eest tasu määramisel loetakse piisavateks rahalisteks vahenditeks sissetulekut, mis on ühes kuus leibkonna liikme kohta suurem kui Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud töötasu alammäär.
(11) Isikutele, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel ei ole Pärnu linn, ning isikutele, kellele on linnavalitsuse poolt määratud hooldaja, kes saab hooldajatoetust, osutatakse koduteenust täishinnaga.
§ 7. Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
(1) Väljaspool kodu osutatavat üldhooldusteenust osutatakse isikutele, kellel on terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevalt ööpäevaringne hooldusvajadus igapäevaeluks vajalike tegevuste elluviimisel ning kelle iseseisev toimetulek igapäevastes kodustes tingimustes ei ole enam võimalik ning kelle toimetulekut ei ole võimalik tagada teiste sotsiaalteenuste või muu abi osutamisega.
(2) Isikutele, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel ei ole Pärnu linn, osutatakse Pärnu linna poolt korraldatavat teenust vaba ja sobiva koha olemasolul.
(3) Teenuse saajale tagatakse hoolekandeasutuses teenus, mille tegevuste hulka kuuluvad lisaks hooldustoimingutele ka majutus, toitlustamine, sotsiaalnõustamine, huvidel ja hobidel põhinevad tegevused, abivahenditega seonduv nõustamine ning muud teenuse osutaja poolt osutatavad toetavad ja toimetulekut tagavad toimingud ja teenused.
(4) Teenuse saaja individuaalsetest vajadustest lähtuvad erisused määratakse teenuse osutamise lepingus ja teenuse osutaja poolt koostatavas hooldusplaanis.
(5) Teenuse osutamise aluseks on teenuse saaja või tema seadusliku esindaja või hoolduskohustusega isiku ja teenuse osutaja vahel sõlmitud leping. Vajadusel on üheks lepingu osapooleks teenuse saaja elukohajärgne valla- või linnavalitsus.
(6) Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus on tasuline teenus. Teenuse saaja omaosalus on kaheksakümmend viis kuni sada protsenti (85% kuni 100%) tema pensionist ja muudest talle Eesti Vabariigi ja/või mõne teise riigi poolt makstavatest sissetulekutest ning sada protsenti (100%) temale makstavast puuetega inimeste sotsiaaltoetusest, muudest sissetulekutest või tema omandis olevatest rahalistest vahenditest, kuid mitte rohkem kui teenuse eest tasumiseks vajalik.
(7) Kui teenuse saaja omaosalus ei kata teenuse maksumust, tasuvad puuduoleva osa seadusjärgsed ülalpidajad, hoolduskohustusega isikud, nende puudumisel teenuse saaja elukohajärgne kohalik omavalitsus.
(8) Kui teenuse saaja kasutuses või omandis on rahalisi vahendeid, vallas- või kinnisasju, mis võimaldavad teenuse eest tasuda, tasub ta hooldusteenuse eest täies ulatuses. Juhul, kui isiku vallas- või kinnisasjade realiseerimisest saadud rahalised vahendid on lõppenud, kaetakse hooldusteenuse maksumus osaliselt linnaeelarvelistest vahenditest.
(9) Pärnu linna poolt korraldatava üldhooldusteenuse vabade või sobivate kohtade puudumisel on isikul õigustaotleda hooldustoetust hoolduskulude osaliseks kompenseerimiseks teises hoolekandeasutuses vastavalt Pärnu Linnavolikogu kehtestatud korrale ja/või jääda teenuse koha ootele.
§ 8. Tugiisikuteenus
(2) Tugiisikuteenuse õigustatud saajateks on:
1) psüühikahäiretega ja vaimupuudega täisealised inimesed, kes vajavad kõrvalabi igapäevase eluga toimetulekul ja suhtlemisel ümbritseva keskkonnaga;
2) lastega pered, kes vajavad kõrvalabi perekonna toimetulekuvõime tõstmiseks ja igapäevase eluga toimetulekuks;
3) lastega pered, kus vanematel puuduvad teadmised ja oskused lapse eest hoolitsemiseks ja lapse arengu toetamiseks;
4) puudega last kasvatavad hooldusõiguslikud isikud, et soodustada puudega lapse ja tema perekonna toimetulekut ja hooldusõigusliku isiku töötamist ning vähendada perekonna hoolduskoormust.
(3) Lastega pere on õigustatud tugiisikuteenust saama, kuni nende alaealine laps, kes ei õpi, saab 18-aastaseks, või põhikoolis, gümnaasiumis või kutseõppe tasemeõppes õppiv keskhariduseta laps saab 19-aastaseks. Lapse 19-aastaseks saamisel on pere õigustatud tugiisikuteenust saama kuni jooksva õppeaasta lõpuni. Puudega lapse 18-aastaseks saamisel on hooldusõiguslik isik õigustatud tugiisikuteenust saama kuni jooksva kalendriaasta lõpuni.
(4) Tugiisikuteenuse saajale vajalikud teenuse tegevused ja nende osutamise maht määratakse kindlaks enne tugiisikuteenuse osutamise alustamist ning nimetatakse tugiisikuteenuse osutaja ja tugiisikuteenuse saaja vahel sõlmitavas lepingus. Tugiisikuteenuse sisu täpsel sõnastamisel ja mahu määramisel lähtutakse tugiisikuteenuse vajaduse hindamise tulemustest ja iga konkreetse juhtumi eripärast.
(5) Tugiisikuteenust osutatakse üldjuhul Pärnu linna territooriumil tugiisikuteenuse saaja igapäevases elukeskkonnas, vajadusel koos tugiisikuteenuse saajaga ka erinevates ametiasutustes väljaspool tema tavapärast elukeskkonda.
(6) Tugiisikuks ei saa olla tugiisikuteenuse saaja pereliige või isik, kellel on tugiisikuteenuse saaja suhtes perekonnaseadusest tulenev ülalpidamiskohustus.
(7) Tugiisikuteenus on selle saajale tasuta. Tugiisikuteenuse osutamise kulud kaetakse tugiisikuteenuse osutajale linna eelarvest selleks ettenähtud vahenditest vastavalt tugiisikuteenuse osutamise lepingus sätestatud tingimustele ja mahus.
§ 9. Täisealise isiku hooldus
(1) Hooldus seatakse hooldusvajadusega täisealisele isikule (edaspidi hooldatav), kes vajab oma vaimse või kehalise puude tõttu kõrvalabi, juhendamist ja järelevalvet.
(2) Hooldust ei seata hooldatavale, kellel on olemas perekonnaseaduse alusel ülalpidamise kohustusega isikud (abikaasa, vanem, täisealine laps, vanavanem, lapselaps, täisealine võõras- või kasulaps) või kui abi vajava isiku toimetulekut on võimalik tagada teiste sotsiaalteenuste osutamise, sotsiaaltoetuste maksmise, vältimatu sotsiaalabi või muu abi osutamise teel.
(3) Erandkorras seatakse hooldus hooldatavale, kellel on olemas perekonnaseaduse alusel ülalpidamise kohustusega isikud, kuid nimetatud isikud ei suuda täita hooldust vajava isiku suhtes ülalpidamiskohustust.
(4) Hinnatud hooldusvajadusest lähtuvalt seatakse hooldatava üle hooldus ja määratakse talle hooldaja 30 päeva jooksul alates taotluse esitamisest.
(5) Hooldajaks võib määrata teovõimelist isikut, kelle alaline elukoht on Pärnu linnas või Pärnuga piirnevas kohalikus omavalitsusüksuses.
(6) Hooldajaks ei määrata isikut, kellele on määratud raske või sügav puue.
(7) Hooldus seatakse ja hooldaja määratakse kuni:
(8) Hooldajaks määratud isik on kohustatud:
1) tagama piisava kõrvalabi ja juhendamise hooldatavale, kes ei tule iseseisvalt toime söömise, hügieenitoimingute, riietumise, liikumise ja suhtlemisega;
2) tagama hooldatava ohutuse, kui hooldatav oma tegevuse või tegevusetusega võib tekitada kahju iseenda või teiste inimeste elule, tervisele või varale;
3) teavitama sotsiaalosakonda hooldusega seoses tekkinud probleemidest;
4) teavitama sotsiaalosakonda hooldusvajaduse lõppemisest või edasist hooldust võimatuks muutvatest asjaoludest kümne päeva jooksul asjaolude tekkimisest.
§ 10. Isikliku abistaja teenus
(1) Isikliku abistaja teenuse eesmärk on suurendada puude tõttu füüsilist kõrvalabi vajava täisealise isiku iseseisvat toimetulekut ja osalemist kõigis eluvaldkondades, vähendades teenust saava isiku seadusjärgsete hooldajate hoolduskoormust.
(2) Teenuse saaja peab olema võimeline vastu võtma oma elukorraldust puudutavaid otsuseid ning selgelt ja arusaadavalt oma vajadustest lähtuvalt isiklikku abistajat juhendama, välja õpetama ja andma tööjuhiseid.
(3) Esmajärjekorras on õigustatud teenuse saajateks koolis ja tööl käivad puudega inimesed ning võimalusel kõik teised isikud, kellel on käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt õigusteenusele.
(4) Isikliku abistaja teenuse sisuks on eelkõige täisealise puudega inimese abistamine nendes igapäevaelu tegevustes, milles inimene vajab tulenevalt oma puudest füüsilist kõrvalabi. Isiklik abistaja aitab isikut tema igapäevaelu tegevustes, nagu liikumisel, söömisel, toidu valmistamisel, riietumisel, hügieenitoimingutes, majapidamistöödes ja muudes toimingutes, milles isik vajab kõrvalabi.
(5) Isikliku abistaja konkreetsed tööülesanded, teenuse sisu ja teenuse osutamise aja määrab teenuse saaja koostöös teenuse osutajaga ning need fikseeritakse isikliku abistaja, teenuse saaja ja teenuse osutaja vahelises lepingus. Isikliku abistaja väljaõppe eest vastutab teenuse saaja. Isikliku abistaja teenuse sisu täpsel sõnastamisel ja teenuse mahu määramisel lähtutakse teenuse vajaduse hindamise tulemustest ja iga teenuse saaja erivajadusest.
(6) Isikliku abistaja teenuse saaja leiab omale ise teenust vahetult osutava isiku, vajadusel abistab sotsiaalosakond teenust vahetult osutava isiku leidmisel.
(7) Isikliku abistaja teenust ei tohi vahetult osutada isik:
(8) Isikliku abistaja teenust osutatakse üldjuhul Pärnu linna territooriumil nii teenuse saaja igapäevases elukeskkonnas kui ka väljaspool teenuse saaja tavapärast elukeskkonda. Väljaspool Pärnu linna on teenuse osutamisel prioriteediks tegevused, mis on seotud eelkõige töö või õppetegevusega.
(9) Isikutele, kes rahvastikuregistri andmetel ei ela Pärnu linnas, kuid asuvad linna territooriumil, osutatakse isikliku abistaja teenust kooskõlastatult abivajaja rahvastikuregistrisse kantud elukohajärgse kohaliku omavalitsuse üksusega vastava lepingu alusel.
(10) Isikliku abistaja teenust ei osutata nakkushaigusi põdevatele isikutele, lamajatele haigetele ega isikutele, kes viibivad ööpäevaringsel hooldusteenusel või kellele on määratud hooldaja.
(11) Isikliku abistaja teenus on teenuse saajale tasuline. Isikliku abistaja teenuse kasutamise omaosaluse ja hinna kehtestab linnavalitsus.
§ 11. Varjupaigateenus
(1) Varjupaigateenust osutatakse täisealistele abitaotlejatele, kes asuvad Pärnu linnas ning kellel on puudus kindlast või regulaarsest ööbimiskohast.
(2) Varjupaigateenusega kindlustatakse abivajavatele isikutele minimaalsetele tingimustele vastav ööbimis- ja pesemisevõimalus, turvaline keskkond ja koht päevaseks viibimiseks (päevakeskus). Turvaline keskkond tagatakse teenuse vahetus osutamiskohas tegutseva personali poolt.
(3) Varjupaigateenus sisaldab abivajajate vastuvõttu ja läbivaatust varjupaigas, ööbimisvõimalust, päevakeskuse kasutamise võimalust (vajadusel), abistamist asjaajamisel ning vajadusel meditsiinilise abi ja muu vältimatu sotsiaalabi osutamist.
(4) Varjupaigateenuse saaja saab kasutada selleks ettenähtud hoiuruumi oma isiklike asjade hoidmiseks.
(5) Varjupaigateenuse saajatele, kes jäävad päevaseks ajaks varjupaiga ruumidesse, võimaldatakse päevast tegevust eraldi ruumis, mida ei kasutata ööbimiseks.
(6) Kergema meditsiinilise kõrvalabi vajadusega varjupaigateenuse saajatel võimaldatakse ööpäevaringselt kasutada põetuseks ettenähtud ruume.
(7) Ilmselgete joobetunnustega, määrdunud ja enda pesemisega mittenõustuvad abitaotlejad majutatakse teistest abivajajatest eraldi ning neile tagatakse täiendav järelevalve.
(8) Kui varjupaigateenuse soovijal selgub esmakordselt vajadus kasutada varjupaiga teenust väljaspool sotsiaalosakonna tööaega ning teenust ei ole võimalik taotleda käesoleva määruse § 3 sätestatud viisil, pöördub teenuse soovija otse varjupaigateenuse osutaja poole. Varjupaigateenuse osutaja hindab teenust sooviva inimese olukorda ning vajadusel võimaldab talle teenuse saamise.
(9) Varjupaigateenuse saajate õigused ja kohustused ning muud teenusega seonduvad nõuded sätestatakse varjupaiga sisekorda reguleerivas dokumendis. Varjupaiga sisekorda rikkuvatele isikute lõpetatakse varjupaigateenuse osutamine.
(10) Varjupaigateenus on selle saajatele tasuta.
§ 12. Turvakoduteenus
(1) Turvakoduteenuse eesmärk on ajutise eluaseme, turvalise keskkonna ja esmase abi tagamine:
1) Pärnu linnas viibivale kuni 18-aastasele abivajavale või hädaohus olevale lapsele ja koos temaga abi vajavale täisealisele pereliikmele;
(2) Turvakoduteenust osutatakse perioodi jooksul, mis on vajalik isiku turvalisuse tagamiseks ja tema edasise elu korraldamiseks järgmiste tegevuste kaudu:
1) ööbimis- ja pesemisvõimaluse ning toitlustamise tagamine;
2) vajadusel esmase kriisiabi osutamine ning teistest abisaamise võimalustest teavitamine;
3) east ja vajadustest lähtuv hooldamine ja arendamine;
4) meditsiinilise abi osutamise korraldamine.
(3) Lapse ja/või täisealise isiku turvakoduteenuse osutaja juurde toonud isik on kohustatud andma teenuseosutajale talle teadaolevat teavet, mis on vajalik teenuse osutamiseks.
(4) Lastekaitsespetsialisti suunamiseta ja ilma vanemata turvakodusse saabunud lapse puhul hinnatakse lapse heaolu viie tööpäeva jooksul ning planeeritakse edasised tegevused lapse heaolu tagamiseks.
(5) Turvakoduteenust osutatakse vastavalt juhtumit korraldavalt lastekaitsespetsialistilt saadud suunistele.
(6) Turvakoduteenuse saajate õigused ja kohustused sätestatakse turvakoduteenuse osutaja poolt kehtestatud ja linnavalitsusega kooskõlastatud turvakodu sisekorda reguleerivas dokumendis.
(7) Turvakoduteenus on Pärnu linna elanikele tasuta. Teenuse kulud kaetakse linna eelarvest selleks ettenähtud vahenditest. Teiste omavalitsusüksuste elanikele osutatakse turvakoduteenust vältimatu abi korras ning teenuse eest esitatakse omavalitsusüksusele arve vastavalt teenuse osutaja hinnakirjale.
§ 13. Sotsiaaltransporditeenus
(1) Sotsiaaltranporditeenusega tagatakse puudega isikutele, kes funktsioonihäirest tingituna ei saa kasutada ühistransporditeenust või isiklikku sõiduautot, kohandatud sõiduki kasutamise võimalus eelkõige tööl ja koolis käimiseks, avalike teenuste kasutamiseks või muudeks igapäevaeluks vajalike toimingute teostamiseks.
(2) Sotsiaaltransporditeenuse õigustatud saajateks on Sotsiaalkindlustusameti otsusega määratud puudega isikud, kelle funktsioonihäire üheks kompenseerimise aluseks on liikumisabivahendite kasutamine või kõrvalise abi vajadus liikumisel ja transpordivahendi kasutamisel.
(3) Sotsiaaltransporditeenuse käigustagatakse sotsiaaltransporditeenuse saajatele nende kõrvalabi vajadusest lähtuvalt sõiduki või kohandatud invabussi kasutamise võimalus tööle või kooli jõudmiseks ning teiste avalike teenuste kasutamiseks ja igapäevaeluks vajalike toimingute teostamiseks esmaspäevast pühapäevani reeglina ajavahemikus 08.00-20.00. Puudega lastele (sh ratastooli või muid abivahendeid kasutavad lapsed) tagatakse transport erikoolidesse õppeperioodil, reeglina jaanuar-mai ning september-detsember igal nädalavahetusel (esmaspäeval kooli ja reedel koju).
(4) Sotsiaaltransporditeenusega kaasneb sõidukijuhi poolt sotsiaaltransporditeenuse saaja abistamine tema kodu välisukselt sõidukisse sisenemisel, vajadusel turvavööde kinnitamisel ning lähtekohta jõudmisel sõidukist väljumisel kuni lähtekoha välisukseni saatmine.
(5) Sotsiaaltransporditeenus on selle saajale tasuline. Sotsiaaltransporditeenuse kasutamise piirmäärad ja hinna kehtestab linnavalitsus.
§ 14. Võlanõustamisteenus
(1) Võlanõustamisteenuse eesmärk on isiku abistamine tema varalise olukorra kindlakstegemisel, võlausaldajaga läbirääkimiste pidamisel ja nõuete rahuldamisel, uute võlgnevuste tekkimise vältimisel toimetulekuvõime parandamise kaudu ning muude võlgnevusega seotud probleemide lahendamisel.
(3) Võlanõustamisteenus on selle saajale tasuta. Võlanõustamisteenuse osutamise kulud kaetakse vajadusel otse võlanõustamisteenuse osutajale linna eelarvest selleks ettenähtud vahenditest vastavalt võlanõustamisteenuse saaja, võlanõustamisteenuse osutaja ja võlanõustamisteenusele suunava ametniku vahel fikseeritud võlanõustamisteenuse osutamise kokkuleppele.
§ 15. Lapsehoiuteenus
(2) Lapsehoiuteenuse võimaldamiseks koolieelse lasteasutuse seaduse §10 lõike 1 alusel menetletakse linnavalitsusele esitatud taotlust haridusosakonna vastava ametniku poolt.
(3) Raske ja sügava puudega lapse puhul hindab linnavalitsuse lastekaitsespetsialist lapsehoiuteenuse vajadust koostöös teenust saava isikuga ning isiku soovi korral nõustab teda lapsehoiuteenuse osutaja valikul.
(4) Hindamise tulemustest lähtuvad toimingud lapsehoiuteenuse osutamisel, selle osutamise aeg, koht, maht ja rahastamine lepitakse kokku teenuse saaja ning teenuse osutaja vahel ja sätestatakse teenuse osutamise halduslepingus.
(5) Raske ja sügava puudega lapse puhul tagatakse lapsehoiuteenuse osutamine kuni selle kalendriaasta lõpuni, millal laps saab 18-aastaseks.
(6) Lapsehoiuteenus, va lõikes 2 nimetatud juhul, on teenuse saajale tasuta. Teenuse osutamise kulud kaetakse lapsehoiuteenuse osutajale linna eelarvest selleks ettenähtud vahenditest.
§ 16. Asendushooldusteenus
(2) Asendushooldusteenus tagatakse lapsele kuni tema 18-aastaseks saamiseni, kui lapse eestkostjaks või eestkostja ülesannete täitjaks on määratud Pärnu linn.
(3) Asendushooldusteenuse võib tagada abivajavale lapsele tema hooldusõigusliku vanema või füüsilisest isikust eestkostja nõusolekul lühiajaliselt:
1) katkematult kuni 90 päeva või
2) periooditi, miinimumperiood 5 päeva.
(4) Asendushoolduse teenuse osutaja on:
1) hoolduspere, kus teenust vahetult osutav isik on hoolduspere vanem või perekonnas hooldaja;
2) perekodu, kus teenust vahetult osutav isik on perevanem;
3) asenduskodu, kus teenust vahetult osutav isik on kasvataja.
(5) Asendushooldusteenuse kulud kaetakse linna eelarvest ja:
1) käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhul lapse sissetulekutest või
2) käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud juhul lapse ülapidamiskohustusliku isiku vahenditest.
(6) Asendushooldusteenuse osutamise aluseks on leping, milles sätestatakse lapsele osutatava teenuse sisu, maht, kestvus, teenuse hind ühes kuus ja selle tasumise allikad, ning osapoolte õigused ja kohustused. Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isikule koostatud juhtumiplaan on teenuse osutamise lepingu lisa.
(7) Hooldusperele, hoolduspere vanemale ja asendushooldusteenusel viibivale isikule makstakse toetust Pärnu Linnavolikogu poolt kehtestatud sotsiaaltoetuste korrale.
§ 17. Järelhooldusteenus
(1) Järelhooldusteenuse eesmärk on asendushoolduselt ja eestkostelt lahkuva isiku iseseisva toimetuleku ja õpingute jätkamise toetamine eluaseme tagamise ning vajaduspõhiste tugiteenuste ja toetuste kaudu.
(2) Järelhooldusteenus tagatakse kuni 25-aastasele isikule, kes peale asendushooldusteenuselt lahkumist jätkab õpinguid järgmisel õppeaastal.
(3) Järelhooldusteenuse võib tagada:
1) kuni 25-aastasele isikule, kes peale eestkostelt lahkumist jätkab õpinguid järgmisel õppeaastal;
2) kuni 21-aastasele isikule, kes peale asendushoolduselt või eestkostelt lahkumist õpinguid ei jätka.
(4) Järelhooldusteenust osutatakse isikule juhtumiplaani alusel, milles on ära toodud hinnang isiku abivajadusele ja rakendatavad abimeetmed.
(5) Järelhooldusteenusel viibivale isikule tagatakse eluase käesoleva määruse § 1 lõikes 2 nimetatud regulatsiooni alusel.
(6) Järelhooldusteenuse osutamise kulud kaetakse linna eelarvest ja teenusel viibiva isiku sissetulekutest.
(7) Järelhooldusteenusel viibivale isikule makstakse toetust Pärnu Linnavolikogu poolt kehtestatud sotsiaaltoetuste korrale.
§ 18. Viipekeele tõlketeenus
(1) Viipekeele tõlketeenus on avahoolduse üks osa, mis seisneb kuulmispuudega inimeste ja pimekurtide abistamises igapäevasel suhtlemisel. Teenuse eesmärgiks on võimaldada puudega inimesel osaleda ühiskonnas võrdväärselt teistega ja elada täisväärtuslikku elu.
(2) Viipekeele tõlketeenust on õigust saada pimekurtidel ja kuulmispuudega inimestel, kes vajavad suhtlemisel ja asjaajamisel viipekeele tõlki.
(3) Viipekeele tõlk tagab kliendile viipekeele tõlke isiklikus ja tööalases asjaajamises, tervishoiu- ja hoolekandeteenuse kasutamisel, teenuste kasutamisel, asjaajamises ametiasutustega, koolitustel ja kultuuriüritustel, perekondlikel sündmustel.
(4) Kliendile vajalikud teenused ja nende osutamise maht määratakse kindlaks enne teenuse osutamise alustamist. Viipekeele tõlketeenust osutatakse teenuse saajale tema kodus või vajalikes ameti- ja teenindusasutustes.
(5) Viipekeele tõlketeenus on selle saajatele tasuta.
§ 19. Täisealise erivajadusega isiku päevahoiuteenus
(1) Päevahoiuteenuse eesmärk on turvalise keskkonna, võimetekohase loova tegevuse ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundist ja tegevusvõimest tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes iseseisvalt toime tulla, samuti teenuse saaja lähedastele (vanemale/hooldajale/eeskostjale) võimaluse andmine tööturul püsimiseks või ajutiseks puhkuseks.
(2) Päevahoiuteenust on õigus saada erivajadusega täisealisel isikul, kes elab koos pere ja/või lähedastega ning kellel on tuvastatud puuduv töövõime ja raske või sügav vaimu- või liitpuue.
(3) Teenus sisaldab:
1) juhendamist ja abistamist igapäevaelus vajalike toimingute sooritamisel ning vajalike hooldusprotseduuride teostamisel;
2) abistamist söömisel;
3) aktiviseerivatesse tegevustesse kaasamist;
4) ohutuse ja järelevalve kindlustamist teenuse saajale enesele ja teistele.
(4) Teenuse osutaja lähtub teenuse osutamisel teenuse saaja hinnatud hooldusvajaduse ja muude dokumentide põhjal koostatud individuaalsest hooldusplaanist.
(5) Päevahoiuteenuse osutamise aluseks on päevahoiuteenuse osutaja ja päevahoiuteenuse saaja vahel sõlmitav leping, millega määratakse ära teenuse saajale osutatava teenuse periood, maht ja teenuse sisu. Päevahoiuteenuse sisu täpsel sõnastamisel ja mahu määramisel lähtutakse päevahoiuteenuse vajaduse hindamise tulemustest ja iga konkreetse juhtumi eripärast. Sõlmitava lepingu lisaks on päevahoiuteenuse saaja individuaalne hooldusplaan, mille koostab päevahoiuteenuse osutaja.
(6) Isikutele, kes rahvastikuregistri andmetel ei ela Pärnu linnas ning kelle tegelik elukoht on mõnes teises omavalitsusüksuses, osutatakse päevahoiuteenust vabade kohtade olemasolul ja kooskõlastatult teenuse taotleja rahvastikuregistrijärgse omavalitsusüksusega vastava lepingu olemasolul.
(7) Päevahoiuteenust ei osutata statsionaarset ravi vajava psüühikahäirega või somaatilisest haigusest tuleneva põetusvajadusega isikutele, nakkushaigusi põdevatele isikutele nakkusohtlikus perioodis ja isikutele, kelle agressiivne käitumine on ohtlik teistele teenuse saajatele ja teenuse osutajale.
(8) Päevahoiuteenus on teenuse saajale tasuline. Päevahoiuteenuse kasutamise omaosaluse ja hinna kehtestab linnavalitsus.
§ 20. Toimetulekule suunatud sotsiaalõppeteenus
(1) Toimetulekule suunatud sotsiaalõppe teenuse osutamise eesmärgiks on tööharjumuse taastamine inimestes, kes on pikemat aega olnud ilma tööta või kelle konkurentsivõime tööturul on vähenenud, töövõimeliste inimeste aktiviseerimine, abistamine töö leidmisel, info kogumine abivajaja tööalaste ja sotsiaalsete oskuste kohta ning saadud teabe kasutamine edasise tegevuse planeerimisel.
(2) Toimetulekule suunatud sotsiaalõppe teenuse sisuks on abivajaja tööalaste ja sotsiaalsete oskuste ning tööharjumuse arendamine tasemeni, kus abivajaja on võimeline endale töö leidma ja säilitama.
(3) Toimetulekule suunatud sotsiaalõpe toimub reeglina (igapäevases) töökeskkonnas, individuaalselt või väiksemas grupis, kus sotsiaalõppe teenusel osalejatele luuakse võimalus tegeleda lihtsamate, erialast kvalifikatsiooni mitte nõudvate töiste tegevustega, vajadusel õpetatakse neile õigeid töövõtteid, kontrollitakse tegevuse kulgu ja resultaati. Võimekamatele abivajajatele luuakse tingimused ka keerukamate, enam oskusi nõudvate töiste toimingute tegemiseks.
(4) Toimetulekule suunatud sotsiaalõppe teenust osutatakse Pärnu linnas teenuse osutajale kuuluvates või tema poolt kasutatavates ruumides või välitingimustes igal tööpäeval vastavalt linnavalitsuse poolt määratud aegadele.
(5) Toimetulekule suunatud sotsiaalõppe teenuse saamise aluseks on sotsiaaltöötaja poolt väljastatud abi saamise õigust kinnitav dokument (suunamiskiri), teenuse saamiseks peab taotleja vastava dokumendi edastama teenuse pakkujale.
(6) Toimetulekule suunatud sotsiaalõppe teenus on selle saajatele tasuta.
§ 21. Vältimatu sotsiaalabi
(1) Vältimatut sotsiaalabi osutatakse abitaotlejale, kes asub Pärnu linna halduspiirkonnas ja on piisavate elatusvahenditeta, st et kellel puudub mitteformaalne tugivõrgustik ning ressursid endale riietuse ja toidu tagamiseks.
(2) Vältimatu sotsiaalabi andmise vormid on:
1) supiköögiteenus, millega tagatakse vältimatu abina üks toidukord päevas toimetulekuraskustes inimestele, kellel puuduvad vahendid toidu ostmiseks. Supiköök on avatud vähemalt tööpäeviti linnavalitsuse poolt määratud aegadel, toidu jagamine toimub järjekorra alusel;
2) toiduabi, mis väljastatakse toidupakina ja mis sisaldab vähemalt üheks söögikorraks piisava koguse toiduaineid. Toidupakis sisalduv toit on täisväärtuslik, vajadusel komplekteeritakse toidupakk toiduainetest, mis on tarbitavad ilma täiendava töötluseta;
3) riideabi, millega tagatakse abivajajale aastaajale vastavad, terved, puhtad ja abivajaja kehamõõtmetega sobivad riided (sh ülerõivad ja pesu) ja jalatsid.
(3) Vältimatu sotsiaalabi osutamine toimub Pärnu linnas teenuse osutajale kuuluvates või tema poolt kasutatavates ruumides.
(4) Vältimatu sotsiaalabi saamise aluseks on sotsiaaltöötaja poolt väljastatud abi saamise õigust kinnitav dokument (suunamiskiri v supitalong), vältimatu sotsiaalabi saamiseks peab taotleja vastava dokumendi edastama vältimatu sotsiaalabi pakkujale.
(5) Vältimatut sotsiaalabi osutatakse seni, kuni abitaotleja ei ole enam sotsiaalselt abitus olukorras.
(6) Vältimatu sotsiaalabi andmist korraldatakse sotsiaalosakonna kaudu ja see on abi saajatele tasuta.
4. peatükk Järelevalve ja arvestuse pidamine
§ 22. Järelevalve ja arvestuse pidamine
(1) Järelevalvet teenuste osutamise üle teostab linnavalitsus.
(2) Teenuste korraldamise ja teenuse osutamise üle arvestuse pidamise eest vastutab sotsiaalosakond.
§ 23. Teenuse tulemuslikkuse hindamine
Teenuse tulemuslikkust hindab sotsiaalosakond teenuse saaja, teenuse osutaja ja teenuse korraldaja poolt antava tagasiside põhjal, tehes vajadusel ettepaneku linnavalitsusele teenuse korralduse muutmiseks.
§ 24. Määruste kehtetuks tunnistamine ja muutmine
1) Pärnu Linnavolikogu 18.12.2003 määrus nr 52 „Pärnu linnas viipekeele tõlketeenuse osutamise kord“;
2) Pärnu Linnavolikogu 19.02.2004 määrus nr 7 „Pärnu linnas vältimatu sotsiaalabi teenuse osutamise kord“;
3) Pärnu Linnavolikogu 19.02.2004 määrus nr 8 „Toimetulekule suunatud sotsiaalõppe teenuse osutamise kord“;
4) Pärnu Linnavolikogu 19.02.2004 määrus nr 9 „Pärnu linnas täiskasvanute varjupaiga teenuse osutamise kord“;
5) Pärnu Linnavolikogu 18.11.2004 määrus nr 29 „Lastele päevakeskuse teenuse osutamise kord“;
6) Pärnu Linnavolikogu 20.04.2006 määrus nr 21 „Noortele psühholoogilise nõustamise teenuse osutamise kord“;
7) Pärnu Linnavolikogu 20.05.2010 määrus nr 18 „Pärnu linnas supiköögiteenuse osutamise kord“;
8) Pärnu Linnavolikogu 17.06.2010 määrus nr 21 „Täisealisele isikule hoolduse seadmise ja hooldaja määramise kord“;
9) Pärnu Linnavolikogu 17.11.2011 määrus nr 23 „Laste ööpäevaringse hooldamise kord turvakodus“;
10) Pärnu Linnavolikogu 19.04.2012 määrus nr 8 „Ööpäevaringse hooldusteenuse osutamise kord“;
11) Pärnu Linnavolikogu 21.02.2013 määrus nr 7 „Invatransporditeenuse osutamise kord“;
12) Pärnu Linnavolikogu 16.03.2017 määrus nr 5 „Raske ja sügava puudega lastele tugiisikuteenuse osutamise kord“;
13) Pärnu Linnavolikogu 16.03.2017 määrus nr 6 „Lastega peredele tugiisikuteenuse osutamise kord“;
14) Pärnu Linnavolikogu 15.06.2017 määrus nr 13 „Koduteenuse osutamise kord“;
15) Pärnu Linnavolikogu 15.06.2017 määrus nr 14 „Isikliku abistaja teenuse osutamise kord“;
16) Pärnu Linnavolikogu 15.06.2017 määrus nr 15 „Täisealistele erivajadustega inimestele päevahoiuteenuse osutamise kord“;
17) Audru Vallavolikogu 10.03.2016 määrus nr 8 „Audru valla sotsiaalteenuste kord“;
18) Paikuse Vallavolikogu 19.02.2007 määrus nr 9 „Koduteenuse osutamise tingimused ja kord“;
19) Paikuse Vallavolikogu 15.10.2007 määrus nr 16 „Isikliku abistaja teenuse osutamise kord“;
20) Paikuse Vallavolikogu 15.06.2009 määrus nr 9 „Tugiisiku teenuse osutamise kord“.
(2) Audru Vallavolikogu 03.05.2007 määruse nr 10 „Jõõpre Vanurite Kodu põhimääruse kinnitamine“ § 3 tunnistatakse kehtetuks.
(3) Paikuse Vallavolikogu 21.03.2016 määruse nr 6 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord“ §-d 18-334 tunnistatakse kehtetuks.
(4) Tõstamaa Vallavolikogu 18.03.2016 määruse nr 33 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord“ §-d 19-33 tunnistatakse kehtetuks.
§ 25. Jõustumine


text:
3-2-1-28-09 Riigikohus 15.04.2009
EES § 21 8
TsMS § 429 lg 1 teise lause kohaselt võtab kohus hagist loobumise vastu määrusega, millega ühtlasi lõpetab asja menetluse. Maakohus ega ringkonnakohus ei ole hagist loobumist määrusega vastu võtnud.
Elamuühistu osamaks (osak) kuulus elamuühistu liikmele, mitte elamuühistule. Pärandiks ei ole pärandaja õigused ja kohustused, mis seadusest tulenevalt või oma olemuselt on lahutamatult seotud pärandaja isikuga. Elamuühistu osamaksu omandiõigus ei ole lahutamatult seotud pärandaja isikuga. PärS § 130 lg 1 järgi läksid pärandi vastuvõtmisega pärijale üle kõik pärandaja õigused ja kohustused, välja arvatud need, mis oma olemuselt olid lahutamatult seotud pärandaja isikuga või mis seadusest tulenevalt ei saanud ühelt isikult teisele üle minna. Olukorras, kus elamuühistu osamaks on abikaasade ühisomandis, on võimalik, et ühe abikaasa surma korral läheb osamaks tema pärija ja üleelanud abikaasa kaasomandisse.
Olukorras, kus puudub ühistuliikmest korterivaldaja, kes võiks saada korteriomandi omanikuks EES § 21^8 lg 2 järgi, kuid on olemas elamuühistu osamaksu omanik, kes ei ole elamuühistu liige, kuid kes elamuühistu liikmeks astumisel saaks kasutusõiguse sellele korterile, peaks elamuühistu erastatud maa korteriomanditena kinnistamisel saama korteriomandi omanikuks see elamuühistu osamaksu omanik.

matches:
Riigikohus
§ 21
§ 429
kohus
§ 130
§ 21


Lemmikloomade pidamise nõuded – Riigi Teataja
RTL 2008, 66, 938
Vastu võetud 24.07.2008 nr 76
Määrus kehtestatakse «Loomakaitseseaduse» § 3 lõike 5 ja Vabariigi Valitsuse 8. mai 2001. a määruse nr 161 «Volituste andmine «Loomatauditõrje seadusest» ja «Loomakaitseseadusest» tulenevate õigusaktide kehtestamiseks» punkti 41 alusel.
NÕUDED LEMMIKLOOMA PIDAMISE RUUMI VÕI EHITISE KOHTA
§ 2. Lemmiklooma pidamise ruum või ehitis
§ 3. Lemmiklooma pidamise ruumi või ehitise põrand või põhi
§ 4. Lemmiklooma pidamise ruumi või ehitise mikrokliima
§ 5. Lemmiklooma pidamiseks kasutatav väliaedik
(3) Väliaediku tara peab olema valmistatud loomaliigile sobivast materjalist. Võrgust valmistatud tara võrgusilma suurus peab olema selline, et oleks välistatud looma kinnijäämine ja vigastumine.
NÕUDED LEMMIKLOOMA PIDAMISE KOHTA
§ 6. Lemmiklooma söötmine ja jootmine
§ 7. Lemmiklooma pidamine rühmas
§ 8. Lemmiklooma poegade võõrutamine
§ 13. Koera pidamise puur
(1) Kui koera peetakse puuris või muus selletaolises ruumis, peab ruumi pindala olenevalt looma suurusest olema vähemalt järgmine:
Koerte arv
Koera (koerte) keskmine kaal
Kuni 5 kg kuni 10 kg kuni 20 kg kuni 30 kg kuni 40 kg kuni 50 kg
1 2,0 2,0 2,5 3 3 4
2 2,0 2,5 3,5 4 5 6
3 2,0 3,5 4,5 5 6 7
(2) Püütud hulkuva koera karantiiniaja vältel varjupaigas pidamise korral või koera ravi eesmärgil lühiajalise hoidmise korral võib puuri pindala olla lõikes 1 sätestatud pindalast kuni 50% väiksem.
(3) Koera pidamise puuri või muu selletaolise ruumi kõrgus peab olema vähemalt võrdne selles peetava koera kahekordse pikkusega rinnakust kuni sabajuureni. Kui samas puuris peetakse mitut koera, määratakse puuri kõrgus suurima koera järgi. Puuri põrand peab olema jäik.
(4) Kui koera peetakse puuris või muus selletaolises ruumis, tuleb teda viia jalutama vähemalt kaks korda päevas.
§ 14. Paaritamine ja poegimine
(1) Emasel koeral peab olema võimalus rahulikult poegida selleks sobivas kohas, mis on loomale tuttav või millega ta on saanud tutvuda varakult enne poegimist. Poegimiseks valmistuvale või kutsikaid imetavale emasele koerale peab olema tagatud rahulik keskkond. Poeginud koeral peab olema võimalus kutsikate juurest ilma takistuseta ära käia.
(2) Aretuseks kasutatavat emast koera ei tohi liiga sageli paaritada. Paarituse sageduse määramisel tuleb tagada koera tervis ja heaolu, arvestades koera vanust, tõugu, tervislikku seisundit ja eelmise pesakonna seisukorda. Vajaduse korral konsulteeritakse paaritamiseks sobivaima aja määramiseks veterinaararstiga.
(3) Kui võõrutatud 8–16 nädala vanuseid kutsikaid peetakse puuris või muus selletaolises ruumis, peab ruumi pindala olenevalt kutsika suurusest olema vähemalt järgmine:
Kutsikate kaal kokku (kg) Pindala (m2)
kuni 10 2,0
kuni 20 2,5
kuni 30 3,5
kuni 40 4,0
kuni 50 5,0
kuni 60 5,5
kuni 70 6,0
NÕUDED KASSI PIDAMISE KOHTA
NÕUDED NÄRILISE JA KÜÜLIKU PIDAMISE KOHTA
§ 16. Närilise ja küüliku pidamine
(1) Närilise ja küüliku pidamise ruumis või ehitises peab olema pesakast, kuut või muu selletaoline pesaruum.
(2) Liivahiire, tšintšilja ja deegu pidamise ruumis või ehitises peab loomal olema võimalus supelda liivas või muus sobivas materjalis.
(3) Tšintšilja ja deegu pidamise ruumis või ehitises peab olema lamamisase või muu sobiv koht, millel loom saab olla teistest loomadest eraldi.
(4) Närilise ja küüliku pidamise ruumis või ehitises peab looma jaoks olema saadaval sööt või närimismaterjal hammaste kulutamiseks.
(5) Küülik, merisiga, tšintšilja ja deegu peavad saama sobivat kõrrelist toitu.
(6) Öise eluviisiga loomal peab olema võimalus päeval rahulikus keskkonnas magada ja puhata.
§ 17. Närilise ja küüliku pidamise puur
(1) Närilise pidamise puuri pindala peab olenevalt looma suurusest olema vähemalt järgmine:
Loomaliik Pindala (m2) Pindala rühmas peetava
looma kohta (m2) Kõrgus (m)
Merisiga 0,3 0,15 0,25
Kuldhamster 0,12 – 0,2
Kääbushamster 0,09 0,045 0,2
Tšintšilja 0,4 0,2 0,7
Deegu 0,3 0,15 0,4
Rott 0,18 0,06 0,3
Liivahiir 0,12 0,06 0,3
Hiir 0,09 0,18 0,2
(2) Küüliku pidamise puuri pindala peab olenevalt looma suurusest olema vähemalt järgmine:
Küüliku kaal Pindala (m2) Pindala rühmas peetava looma kohta (m2) Lühema külje pikkus (m) Kõrgus (m)
Alla 1,8 kg 0,25 0,12 0,3 0,3
1,8–3,0 kg 0,5 0,25 0,4 0,4
3,0–5,0 kg 0,7 0,35 0,5 0,5
Üle 5,0 kg 0,9 0,45 0,6 0,6
NÕUDED PUURITUHKRU PIDAMISE KOHTA
§ 18. Puurituhkru pidamine
(1) Puurituhkru pidamise ruumis või ehitises peab olema pesakast, kuut või muu selletaoline pesaruum.
(2) Kui samas ruumis või ehitises peetakse mitut puurituhkrut, peab pesakast, kuut või muu selletaoline pesaruum olema nii suur, et kõik loomad mahuksid korraga sinna sisse, ilma et selle pärast tekiks võitlus.
(3) Puurituhkru pidamise ruumis või ehitises peab olema liivakast väljaheidete jaoks.
(4) Puurituhkru pidamise ruumi või ehitise pindala peab olema vähemalt 1 m2 ja kõrgus vähemalt 0,6 m.
(5) Kui samas ruumis või ehitises peetakse mitut puurituhkrut, peab ruumi või ehitise pindala ühe looma kohta olema vähemalt 0,35 m2.
NÕUDED PUURILINNU PIDAMISE KOHTA
NÕUDED ROOMAJA JA KAHEPAIKSE PIDAMISE KOHTA
§ 21. Roomaja ja kahepaikse pidamine
(1) Roomajat ja kahepaikset peetakse terraariumis, mida looma põgenemise vältimiseks peab olema võimalik sulgeda luku või muu sobiva vahendiga.
(2) Terraarium, kus peetakse mürgist või inimesele muul moel ohtlikku roomajat või kahepaikset, peab olema varustatud hoiatusega seal elava looma ohtlikkuse kohta.
(3) Troopilise roomaja või kahepaikse lemmikloomana pidamise korral tuleb loomale tagada tema päritolumaa kliimatingimustele võimalikult sarnased tingimused.
(4) Terraariumi kujundamisel tuleb arvesse võtta seal peetavate loomade aktiivsust, suurust, vanust, sugu ja arvu.
(5) Terraariumis peab olema loomale sobiv peitumiskoht. Kui samas terraariumis peetakse mitut looma, peab neil olema võimalik peituda samal ajal.
(6) Terraariumi õhuniiskus, veetemperatuur ja vee kogus peavad sobima seal peetavale loomaliigile. Vett puhastatakse ja vahetatakse vajaduse kohaselt.
(7) Terraariumi valgustuse liik ja tugevus, samuti valgustamise aja kestus peavad sobima seal peetavale loomaliigile. Vajaduse korral kasutatakse terraariumis roomajale ja kahepaiksele sobivat valgustus- ja soojendusvahendit või -seadet. Valgustus- ja soojendusvahend ning -seade peavad olema paigaldatud nii, et loomal ei oleks võimalik ennast vigastada.
§ 22. Puudel elava roomaja ja kahepaikse pidamise terraarium
§ 23. Ujuva ja vees elava roomaja ja kahepaikse pidamise terraarium
(1) Ujuva ja vees elava roomaja ja kahepaikse pidamise terraariumis peab olema sobiva suurusega veenõu. Veenõu suurus ja vee kogus peavad olema vastavuses looma suuruse ja vajadustega. Kuivalt pinnalt vette peab loomal olema võimalik pääseda võimalikult lihtsalt ja ohutult.
(2) Kui samas terraariumis peetakse mitut roomajat või kahepaikset, peavad kõik loomad ühel ajal mahtuma nii vette kui ka kuivale pinnale.
§ 24. Roomaja ja kahepaikse söötmine ja jootmine
(1) Kui samas terraariumis peetakse mitut roomajat või kahepaikset, ei tohi loomadel olla võimalik söötmise ja jootmise ajal teineteist vigastada. Ühes terraariumis peetavad maod eraldatakse söötmise ajaks teineteisest.
(2) Joomiseks veetilku kasutava roomaja ja kahepaikse terraariumis peab olema tilkuv vesi või pihustatakse päeva jooksul terraariumi vett vajaduse kohaselt.
NÕUDED AKVAARIUMIKALA PIDAMISE KOHTA
§ 25. Akvaariumikala pidamine
(1) Akvaarium peab olema varustatud kaane või kattega, et kalal ei oleks võimalik sealt välja hüpata.
(2) Kui akvaariumitaimed ja muu akvaariumivarustus ei paku kalale piisavalt varju, peab akvaariumis olema kalale varjumiskoht.
(3) Akvaariumi vee kogus, kvaliteet, temperatuur ja sügavus peavad olema sobivad seal peetava kala liigile, suurusele ja arvule. Akvaariumis tuleb vett vahetada või puhastada piisavalt tihti.
(4) Surnud kala eemaldatakse akvaariumist kohe pärast tema avastamist.
(5) Akvaariumi sisustus ja põhjamaterjal peavad olema sobivad seal peetava kala liigile.
(6) Kalarühmade, -parvede ja -liikide liitmise või kalarühma uue kala toomise korral tuleb arvestada kalaliikide omavahelise sobivuse ja eri liiki kalade loomulike käitumisharjumustega.
NÕUDED SELGROOTU PIDAMISE KOHTA
§ 26. Selgrootu pidamine
(1) Selgrootut peetakse terraariumis, mida looma põgenemise vältimiseks peab olema võimalik sulgeda luku või muu sobiva vahendiga.
(2) Terraarium, kus peetakse mürgist või inimesele muul moel ohtlikku selgrootut, peab olema varustatud hoiatusega seal elava looma ohtlikkuse kohta.
(3) Terraariumis peab selgrootul olema võimalus vajaduse korral peituda.
(4) Roniva selgrootu pidamise terraariumis peab olema vajalik ronimisvarustus.
(5) Terraariumi valgustus, soojus ja keskkonnatingimused peavad olema selgrootu liigile sobivad. Vajaduse korral peab terraariumis olema soojendusseade.