Eurovoc: 24 RAHANDUS → 2431 kindlustus → kindlustus → kindlustusleping
Eurovoc: 24 RAHANDUS → 2431 kindlustus → kindlustus → kohustuslik kindlustus
Eurovoc: 24 RAHANDUS → 2431 kindlustus → kindlustus → transpordikindlustus → liikluskindlustus
Eurovoc: 48 TRANSPORT → 4806 transpordipoliitika → transpordipoliitika → transpordi ohutus → liiklusõnnetus
Liikluskindlustuse seadus (lühend - LKindlS)
§ 3 Kindlustuskohustus
§ 4 Kindlustuskohustusega hõlmatud sõiduk
§ 5 Kindlustuskohustusest vabastatud sõiduk
§ 6 Kindlustuskohustuse erisus
§ 7 Kindlustuskohustusega isik
§ 8 Kindlustusjuhtum ja kindlustusjuhtumile kohaldatav õigus
§ 9 Sõiduki põhiasukoht
§ 10 Liikluskindlustuse fond
§ 11 Kindlustuskohustuse täitmise kontrollimine
§ 12 Leping
§ 13 Lepingu sõlmimine
§ 14 Lepingu sõlmimise piirangud
§ 15 Kindlustuskaitse territoriaalne kehtivus
§ 16 Lepingutingimuste piirangud
§ 17 Poliis
§ 18 Roheline kaart
§ 19 Kindlustusmakse tasumine ja tasumisega hilinemine
§ 20 Lepingu pikenemine
§ 21 Lepingu lõppemise alused ja lepingu üleminek
§ 22 Lepingu erakorraline ülesütlemine
3 Hüvitatav kahju
§ 23 Kahju hüvitamise õiguslikud alused
§ 24 Hüvitatava kahju ulatus
§ 25 Kindlustussumma
§ 26 Asja kahjustamisest või hävimisest põhjustatud kahju
§ 27 Ülalpidamishüvitise maksmise põhimõtted
§ 28 Töövõimetushüvitise maksmise põhimõtted
§ 29 Ülalpidamishüvitise ja töövõimetushüvitise arvutamine
§ 30 Ülalpidamishüvitise ja töövõimetushüvitise muutmine
§ 31 Ülalpidamishüvitise ja töövõimetushüvitise maksmise lõpetamine
§ 32 Mittevaralise kahju hüvitamine tervise kahjustamise ja kehavigastuse tekitamise korral
§ 33 Kahju, mis ei kuulu hüvitamisele
4 Kahju hüvitamine
1 Üldised alused
§ 34 Kahjustatud isiku nõudeõigus
§ 35 Hüvitamiseks kohustatud kindlustusandja ja fondi hüvitamiskohustus
§ 36 Kahju hüvitamise kohustuse kestus
§ 37 Kindlustusjuhtumist teatamine
§ 38 Kahjustatud asja ettenäitamine ja täiendava kahju ärahoidmine
§ 39 Kindlustusandja kahju hüvitamise kohustus kindlustusjuhtumi toimumisel
§ 40 Nõude rahuldamata jätmisest teavitamine
§ 41 Nõudeõigus kahjustatud isiku kindlustusandja vastu
§ 42 Kahjustatud isiku kindlustusandja teavitamiskohustus
§ 43 Nõudeõigus fondi vastu
2 Kahju hüvitamise erijuhud
§ 44 Kindlustusjuhtumi põhjustanud sõidukijuhi ravikulude hüvitamine
§ 45 Kindlustamata sõidukiga põhjustatud kindlustusjuhtum
§ 46 Tuvastamata jäänud sõidukiga põhjustatud kindlustusjuhtum
§ 47 Haagisega põhjustatud kindlustusjuhtum
§ 48 Välisriigis toimunud kindlustusjuhtum
§ 49 Välisriigis toimunud kindlustusjuhtum, mille põhjustanud sõidukit või kahju põhjustaja kindlustusandjat ei ole võimalik tuvastada
§ 50 Välisriigis kindlustatud sõidukiga Eestis põhjustatud kindlustusjuhtum
§ 51 Eesti kindlustusandja piiriüleste nõuete lahendajad
3 Tagasinõuded
§ 52 Tagasinõude ulatus
§ 53 Tagasinõue kindlustusjuhtumi põhjustanud sõidukijuhi vastu
§ 54 Tagasinõue kindlustusjuhtumi põhjustanud sõidukijuhi tööandja vastu
§ 55 Tagasinõue kindlustuskohustuse täitmise eest vastutava isiku vastu
§ 56 Tagasinõue kindlustusvõtja vastu kindlustusmakse tasumisega hilinemise korral
§ 57 Fondi tagasinõuded
§ 58 Tagasinõue kahju põhjustaja kindlustusandja vastu
§ 59 Tagasinõude esitamise tingimused
5 Automaatne liikluskindlustus
§ 60 Automaatne liikluskindlustus
§ 61 Automaatse liikluskindlustuse kindlustusjuhtum ja fondi kahju hüvitamise kohustus
§ 62 Automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse
§ 63 Automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse määrad
§ 64 Omavastutuse kohaldamine
§ 65 Makseteatis automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse ja omavastutuse summa tasumiseks
§ 66 Automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse ja omavastutuse summa makseteatise kättetoimetamine
§ 67 Vaide esitamise tähtaeg automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse ja omavastutuse summa makseteatise peale
§ 68 Automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse ja omavastutuse summa sundtäitmine
6 Liikluskindlustuse fond
§ 69 Haldusleping
§ 70 Fondi liikmesus
§ 71 Kindlustustegevust puudutavate nõuete kohaldamine fondile
7 Liikluskindlustuse register ja andmevahetus
§ 72 Liikluskindlustuse register
§ 73 Registri põhiandmed
§ 74 Kindlustusandja kohustus esitada andmeid
§ 75 Teised registripidajad andmeandjatena
§ 76 Andmete väljastamine kahjustatud isikule ja kindlustusvõtjale
§ 77 Kindlustusandja ja teiste isikute ligipääs registriandmetele
8 Riiklik järelevalve ja vastutus
§ 78 Riikliku järelevalve teostajad
§ 79 Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 80 Riikliku järelevalve erisused
§ 81 Liikluskindlustuseta sõiduki juhtimine
§ 82 Menetlus
§ 83 Kindlustusjuhtumile kohaldatav seadus
§ 84 Lepingule kohaldatav seadus
§ 85 Kindlustuse vaidluskomisjonile esitatud kaebuste lahendamise erisus
§ 95 Seaduse jõustumine
RT I, 12.07.2014, 66
Vastu võetud 26.03.2014
RT I, 11.04.2014, 1
jõustumine 01.10.2014
(2) Kohustuslikule liikluskindlustusele kohaldatakse võlaõigusseaduse ja automaatsele liikluskindlustusele haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
Kindlustusvõtja, kindlustatud isiku või kahjustatud isiku kahjuks käesolevast seadusest või võlaõigusseadusest kõrvalekalduv kokkulepe on tühine, välja arvatud juhul, kui kõrvalekalduva kokkuleppe lubatavus on seaduses sätestatud.
§ 5. Kindlustuskohustusest vabastatud sõiduk
Käesoleva seaduse alusel ei ole kohustuslik kindlustada Kaitseväe, Kaitsepolitseiameti, Kaitseliidu ning Politsei- ja Piirivalveameti valduses olevat sõidukit, mille omanik või vastutav kasutaja on eelnimetatud asutus. Kui nimetatud sõidukiga sõidetakse Eestist välja, tuleb sõidukiga kahju tekitamisest tulenev vastutus käesolevas seaduses sätestatud korras kindlustada.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kindlustuskohustuse erisust ei kohaldata käesoleva seaduse § 4 punktides 3–5 nimetatud sõidukite suhtes.
§ 7. Kindlustuskohustusega isik
(1) Kindlustuskohustus on sõiduki omanikuna liiklusregistrisse kantud isikul.
(2) Kui liiklusregistris registreeritud sõidukil on vastutav kasutaja, on kindlustuskohustus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isiku asemel vastutava kasutajana liiklusregistrisse kantud isikul.
(3) Muudel juhtudel vastutab kindlustuskohustuse täitmise eest sõiduki omanik omandiõiguse tekkimisest arvates.
(3) Kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 864/2007 lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (ELT L 199, 11.07.2007, lk 40–49) ei tulene teisiti, kohaldatakse õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamisele selle riigi õigust, kus kindlustusjuhtum aset leidis.
§ 9. Sõiduki põhiasukoht
(1) Sõiduki põhiasukoht on riigis, mille liiklusregistrisse sõiduk ajutiselt või alaliselt on kantud. Kui registreerimist ei nõuta, on sõiduki põhiasukohaks sõiduki valdaja elu- või asukohariik.
(2) Kui kindlustusjuhtum põhjustatakse sõidukiga, millele ei ole kinnitatud registreerimismärki või millele on kinnitatud sellele sõidukile mittekuuluv registreerimismärk, loetakse sõiduki põhiasukohaks kindlustusjuhtumi toimumiskoha riik.
§ 10. Liikluskindlustuse fond
(1) Liikluskindlustuse fond (edaspidi fond) on mittetulundusühing, kes täidab ülesandeid, mis tulenevad käesolevast seadusest ja valdkonna eest vastutava ministriga sõlmitud halduslepingust.
(2) Fond on Rohelise Kaardi Büroode Nõukogu (inglise keeles Council of Bureaux’) liige ja rohelise kaardi büroo Eestis.
§ 11. Kindlustuskohustuse täitmise kontrollimine
(1) Fond kontrollib pidevalt ja süsteemselt kindlustuskohustuse täitmist liiklusregistri ja liikluskindlustuse registri andmete võrdlemise teel käesoleva seaduse 5. peatükis sätestatud automaatse liikluskindlustuse rakendamiseks.
(2) Liikluses osalevate sõidukite, sealhulgas riigipiiri või ajutist kontrolljoont ületavate sõidukite puhul kontrollib kindlustuskohustuse täitmist politseiametnik ja abipolitseinik.
(3) Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis või Šveitsi Konföderatsioonis (edaspidi lepinguriik) põhiasukohta omava sõiduki puhul loetakse kindlustuskohustus täidetuks, kui selle ulatus vastab sõiduki põhiasukoha lepinguriigi nõuetele.
(3) Käesoleva seaduse § 4 punktis 5 nimetatud sõiduki suhtes võib lepingu sõlmida fond või temaga kokkulepet omav kindlustusandja.
(4) Käesoleva seaduse § 4 punktis 5 nimetatud sõiduki puhul võimaldab fond lepingu sõlmimist vähemalt valdkonna eest vastutava ministriga sõlmitud halduslepingus nimetatud piiripunktides.
§ 14. Lepingu sõlmimise piirangud
(1) Sõiduki suhtes ei ole lubatud sõlmida mitut kattuva kindlustusperioodiga lepingut. Kui on sõlmitud mitu kattuva kindlustusperioodiga lepingut, on hiljem sõlmitud leping tühine ulatuses, milles see kattub varem sõlmitud lepinguga.
(2) Kindlustusandjal on õigus keelduda lepingu sõlmimisest, kui sõidukit ei ole registreeritud ettenähtud korras.
(3) Kindlustusandjal ei ole õigust keelduda kuni 30-päevase kindlustusperioodiga lepingu sõlmimisest sõiduki suhtes, mille registrikanne on liiklusseaduse § 77 lõikes 81 sätestatud korras peatatud. Lepingujärgne kindlustuskaitse kindlustatu suhtes kehtib tingimusel, et enne tehnonõuetele vastavuse kontrolli läbimist kasutatakse sõidukit üksnes erandkorras, järgides liiklusseaduse § 73 lõike 5 nõudeid.
(4) Kindlustusandja võib sõlmida lepingu lepinguriigis omandatud ja Eestisse toimetatava sõiduki suhtes enne selle liiklusregistris registreerimist tingimusel, et sõiduki Eestisse toimetamise algusest ei ole möödunud rohkem kui 30 kalendripäeva. Sõiduki Eestisse toimetamise algust arvestatakse sõidukile transiitmärgi väljastamisest. Kui sõidukile transiitmärki ei väljastata, arvestatakse sõiduki Eestisse toimetamise algust ajast, mil sõiduk anti omandajale üle.
§ 15. Kindlustuskaitse territoriaalne kehtivus
(1) Lepingu alusel antav kindlustuskaitse kehtib kõigis lepinguriikides, ilma et pooled peaksid selles eraldi kokku leppima. Kolmandas riigis kehtib kindlustuskaitse siis, kui see riik on ära märgitud lepingu sõlmimist kinnitaval poliisil või rohelisel kaardil.
(2) Kindlustusandja ei võta lisakindlustusmakset ega muud tasu teises lepinguriigis kehtiva kindlustuskaitse eest. Kindlustusandjal on õigus võtta lisakindlustusmakset või muud tasu kolmandas riigis kehtiva kindlustuskaitse eest.
(2) Kokkulepe, mis näeb ette omavastutuse kohaldamise tarbijast kindlustusvõtjale, on tühine, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(3) Kokkulepe, mille kohaselt lepingu kehtivusajal ei ole teatud ajavahemikul kindlustusandjal kahju hüvitamise kohustust ja kindlustusvõtjal kindlustusmakse tasumise kohustust, on tühine.
(4) Kokkulepe kindlustuskaitse tagasiulatuva alguse või lõppemise kohta on tühine.
(5) Lepingule ei kohaldata võlaõigusseaduse §-s 432 teavitamise kohustuse rikkumise tagajärgede kohta sätestatut.
(6) Lepingule ei kohaldata võlaõigusseaduse §-s 445 kindlustusriski võimalikkuse suurendamise tagajärgede kohta sätestatut.
(7) Lepingule ei kohaldata võlaõigusseaduse §-s 493 sätestatut.
§ 17. Poliis
(1) Kindlustusandja väljastab kindlustusvõtjale poliisi kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Sõidukit kasutava kindlustatud isiku taotlusel väljastab kindlustusandja poliisi ärakirja kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis ka talle.
§ 19. Kindlustusmakse tasumine ja tasumisega hilinemine
(1) Kindlustusmakse tasumisele kohaldatakse võlaõigusseaduse §-des 457 ja 458 sätestatut käesolevast paragrahvist tulenevate erisustega.
(2) Võlaõigusseaduse § 457 lõikes 2 nimetatud kindlustusandja kohustuse täitmisest vabanemist ei kohaldata juhul, kui kindlustusvõtja ei tasunud esimest kindlustusmakset ja kindlustusjuhtum toimus 14 kalendripäeva jooksul lepingu sõlmimisest arvates.
(3) Kindlustusmakse tasumisele ei kohaldata võlaõigusseaduse § 458 lõikes 4 sätestatut.
§ 21. Lepingu lõppemise alused ja lepingu üleminek
3) arvates transiitmärgi kehtivuse lõppemisest, kui leping oli sõlmitud käesoleva seaduse § 4 punktis 4 nimetatud sõidukiga kahju tekitamisest tuleneva vastutuse kindlustamiseks;
(3) Kui kindlustusjuhtum toimub enne lepingu ülesütlemist või lepingust taganemist, peab kindlustusandja täitma oma lepingust tuleneva kahju hüvitamise kohustuse.
(4) Liiklusregistris registreeritud sõidukite puhul lähevad lepingust tulenevad kindlustusvõtja õigused ja kohustused üle kindlustuskohustusega isikule liiklusregistris kindlustuskohustusega isiku kohta kande tegemisest arvates. Vastavalt kohaldatakse võlaõigusseaduse §-des 495–498 ja §-s 524 sätestatut.
§ 22. Lepingu erakorraline ülesütlemine
(1) Kindlustusvõtjal on õigus leping mõjuval põhjusel üles öelda. Erakorraline ülesütlemine on lubatud muu hulgas järgmistel juhtudel:
1) sõiduk on väljunud kindlustatud isiku või kindlustusvõtja valdusest tema tahte vastaselt;
2) sõiduk on hävinud või seda ei saa tehnilistel põhjustel kasutada enam kui üks kuu;
3) lõpeb leping, mille alusel kindlustusvõtja sõidukit kasutas.
(2) Kokkulepe lepingu mõjuval põhjusel ülesütlemise õiguse välistamise või piiramise kohta on tühine.
3. peatükk Hüvitatav kahju
§ 23. Kahju hüvitamise õiguslikud alused
(2) Matusekulud kandnud isik võib kindlustusandja vastu esitada nõude võlaõigusseaduse § 129 alusel.
§ 24. Hüvitatava kahju ulatus
Kindlustusandja hüvitab kindlustatud isiku asemel kahjustatud isikule kindlustusjuhtumi tagajärjel tekitatud kahju üksnes käesolevas seaduses sätestatud alustel ja ulatuses. Käesolevas peatükis sätestatu ei piira kahjustatud isiku õigust esitada nõue kahju põhjustaja vastu teises seaduses sätestatud alusel.
§ 25. Kindlustussumma
§ 26. Asja kahjustamisest või hävimisest põhjustatud kahju
(2) Sõiduki kahjustamise korral on kahjustatud isikul õigus valida talle sobiv sõiduki taastusremonti teostav remondiettevõtja. Sellisel juhul peab kahjustatud isik esitama kindlustusandjale täitmise kohustuse ulatuse kindlakstegemiseks taastusremondi teostaja koostatud kalkulatsiooni. Kindlustusandja hüvitamiskohustus piirdub mõistlike kulutustega kindlustusjuhtumieelse olukorra taastamiseks. Kahjustatud isiku nõudmisel väljastab kindlustusandja taastusremondi teostajale garantiikirja taastusremondi maksumuse tasumise kohta kahjustatud isiku eest garantiikirjas sätestatud ulatuses ja tingimustel.
(3) Kahjustatud isiku nõudmisel on kindlustusandja kohustatud abistama sõiduki taastusremondi korraldamisel.
(5) Kui kindlustusandja selgitab välja, et kahjustatud isikul on õigus oma maksustatavalt käibelt arvestatud käibemaksust maha arvestada kahjustatud asja taastamise või asendamise maksumusele lisanduv käibemaks, on tal õigus kahju hüvitamisel seda arvestada.
(6) Kui kahjustatud isik, kellel on õigus sisendkäibemaks osaliselt või täielikult oma maksustatavalt käibelt arvestatud käibemaksust maha arvata, esitab kindlustusandjale taotluse kahju hüvitamiseks koos käibemaksuga, peab kindlustusandja kahju hüvitama koos käibemaksu osaga.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud juhul tekib kindlustusandjal tagasinõudeõigus hüvitise selles osas, mille kahjustatud isik sai või oleks saanud oma maksustatavalt käibelt arvestatud käibemaksust tagasi või tasaarvestatud.
(8) Kui kindlustusandja on kahjustatud isikule täies ulatuses hüvitanud asja kindlustusjuhtumieelse väärtuse, läheb asja omandiõigus üle kindlustusandjale. Kui kahjustatud isik asja valdust kindlustusandjale üle ei anna, on kindlustusandjal õigus vähendada väljamakstavat kindlustushüvitist hüvitatud asja kindlustusjuhtumijärgse väärtuse võrra.
(9) Sõiduki väärtuse vähenemisest tekkinud kahju hüvitatakse juhul, kui sõiduk sai kindlustusjuhtumis raskelt kahjustada ja kahjustatud isik nõuab sõiduki taastamise mõistlike kulutuste hüvitamist. Sõiduk on raskelt kahjustatud, kui selle taastamise kulud ületavad 50 protsenti sõiduki turuhinnast ja taastusremont hõlmab kandevkere või raami kuju taastamist olulises ulatuses.
§ 27. Ülalpidamishüvitise maksmise põhimõtted
(1) Kahjustatud isiku surma korral maksab kindlustusandja võlaõigusseaduse § 129 lõigetes 3–6 nimetatud isikutele hüvitist (edaspidi ülalpidamishüvitis) käesolevas seaduses sätestatud ulatuses.
(2) Ülalpidamishüvitise arvutamisel lähtub kindlustusandja järgmisest:
1) käesoleva seaduse § 29 alusel arvutatud kahjustatud isiku netotulust arvatakse maha kahe viiendiku suurune osa, mida kahjustatud isik eeldatavalt kasutas oma tarbeks;
2) käesoleva seaduse § 29 alusel arvutatud kahjustatud isiku netotulust kolme viiendiku suurune osa jaotatakse hüvitise saamiseks õigustatud isikute vahel võrdseteks osadeks.
(3) Õigustatud isikul on õigus saada ülalpidamishüvitist käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud põhimõtetest erinevalt, kui ta tõendab, et kahjustatud isik oleks andnud talle ülalpidamist teistsuguses ulatuses või ülalpidamishüvitis tuleks õigustatud isikute vahel jaotada teisiti.
(4) Kindlustusandjal on õigus maksta õigustatud isikule ülalpidamishüvitist käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud põhimõtetest erinevalt, kui ta tõendab, et kahjustatud isik oleks andnud õigustatud isikule ülalpidamist teistsuguses ulatuses.
(5) Kui õigustatud isikute arv ülalpidamishüvitise maksmise perioodil suureneb, arvutatakse ülalpidamishüvitis käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 sätestatut arvestades ümber.
(6) Kui õigustatud isikute arv ülalpidamishüvitise maksmise perioodil väheneb, siis käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 sätestatut ei arvestata ja ülalpidamishüvitist ümber ei arvutata.
§ 28. Töövõimetushüvitise maksmise põhimõtted
(2) Kui kahjustatud isik sai kindlustusjuhtumi ajal sotsiaalmaksuga maksustatud tulu, võetakse netotulu arvutamisel aluseks kindlustusjuhtumile eelnenud ajavahemik, mille jooksul kahjustatud isik sai katkematult sotsiaalmaksuga maksustatud tulu, kuid mitte rohkem kui 12 kalendrikuud.
(3) Kui kahjustatud isik ei saanud kindlustusjuhtumi ajal sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, võetakse netotulu arvutamisel aluseks kindlustusjuhtumile vahetult eelnenud 12 kalendrikuu jooksul sotsiaalmaksuga maksustatud tulu.
(4) Kui kahjustatud isik tegutses kindlustusjuhtumi ajal füüsilisest isikust ettevõtjana, võetakse netotulu arvutamisel aluseks kindlustusjuhtumile vahetult eelnenud kahe kalendriaasta tuludeklaratsioonis deklareeritud tulu.
(5) Kui kahjustatud isik teenis kindlustusjuhtumile vahetult eelnenud 12 kalendrikuu jooksul tulu välismaal, võetakse netotulu arvutamisel aluseks välismaal teenitud tulu selline osa, mis Eestis teenituna kuuluks Eestis sotsiaalmaksuga maksustamisele.
(6) Kui kahjustatud isik oli kindlustusjuhtumi toimumise ajal ajateenistuses, võetakse netotulu arvutamisel aluseks kahjustatud isiku ajateenistuse algusele vahetult eelnenud 12 kalendrikuu jooksul sotsiaalmaksuga maksustatud tulu.
(7) Kui kahjustatud isik oli kindlustusjuhtumi toimumise ajal lapsehoolduspuhkusel, võetakse netotulu arvutamisel aluseks kahjustatud isiku lapsehoolduspuhkuse algusele vahetult eelnenud 12 kalendrikuu jooksul sotsiaalmaksuga maksustatud tulu.
(8) Kui käesoleva paragrahvi lõigete 1–7 alusel arvutatud netotulu on väiksem kui Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäära ja arvu 30 jagatis, loetakse kahjustatud isiku sotsiaalmaksuga maksustatavaks tuluks Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäära ja arvu 30 jagatis.
(9) Hüvitise arvutamisel kahjustatud isiku netotulu indekseeritakse. Indekseerimisel korrutatakse netotulu Statistikaameti viimase avaldatud tarbijahinnaindeksi ja kindlustusjuhtumi toimumise kalendrikuule järgnenud kalendrikuul avaldatud tarbijahinnaindeksi jagatisega.
(10) Ühe kalendrikuu hüvitis on käesoleva paragrahvi lõike 9 kohaselt indekseeritud kalendripäeva netotulu ja arvu 30 korrutis, millest arvestatakse maha kahjustatud isikule muu kohustusliku kindlustuse või seaduse alusel määratud hüvitise või kompensatsiooni summa kalendrikuu kohta.
(11) Hüvitise arvutamisel arvestatakse kindlustusandja vastutuse ulatust.
(12) Töövõimetushüvitise puhul arvestatakse kahjustatud isiku sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu perioodil, mille kohta töövõimetushüvitis on arvestatud.
§ 30. Ülalpidamishüvitise ja töövõimetushüvitise muutmine
(1) Kindlustusandjal on õigus kahjustatud isiku töövõime osalise taastumise korral töövõimetushüvitist vastavalt vähendada. Kui kahjustatud isiku töövõime pärast hüvitise vähendamist taas väheneb ning selle põhjustas kindlustusjuhtumi toimumine, suurendab kindlustusandja vastavalt töövõimetushüvitist.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud asjaolude kindlakstegemiseks on kahjustatud isik kohustatud kindlustusandja nõudel läbima arstliku läbivaatuse. Kui kahjustatud isiku töövõime vähenes pärast töövõimetushüvitise vähendamist, on tal õigus nõuda enda arstlikule läbivaatusele saatmist. Arstliku läbivaatuse kulud kannab kindlustusandja.
(3) Kindlustusandja arvutab töövõimetushüvitise ümber, kui on muutunud kahjustatud isiku sotsiaalmaksuga maksustatav tulu või kahjustatud isikule makstav muu kohustusliku kindlustuse või seaduse alusel määratud hüvitise või kompensatsiooni summa.
(4) Kindlustusandjal ei ole kohustust muuta ülalpidamishüvitise ega töövõimetushüvitise suurust tagasiulatuvalt.
(5) Hüvitis arvutatakse ümber, kui kahjustatud isikul tekib või oleks tekkinud õigus vanaduspensionile. Hüvitise ümberarvutamisel võetakse kahjustatud isiku netotulust enne kindlustusjuhtumit arvesse 60 protsenti.
§ 31. Ülalpidamishüvitise ja töövõimetushüvitise maksmise lõpetamine
(1) Kindlustusandja lõpetab ülalpidamishüvitise maksmise ajal, millal lõpeks kahjustatud isiku kohustus hüvitise saamiseks õigustatud isikut ülal pidada.
(2) Kindlustusandja lõpetab ülalpidamishüvitise ja töövõimetushüvitise maksmise kindlustushüvitise saamiseks õigustatud isiku surma korral.
(3) Kindlustusandja lõpetab töövõimetushüvitise maksmise, kui kahjustatud isiku töövõime taastub kindlustusjuhtumile eelnenud ulatuses.
(4) Kindlustusandja lõpetab töövõimetushüvitise maksmise, kui kahjustatud isiku sotsiaalmaksuga maksustatav tulu suureneb vähemalt kindlustusjuhtumi eelse tasemeni. Kindlustusandja võtab seejuures arvesse Statistikaameti avaldatud tarbijahinnaindeksi muutust.
(5) Kindlustusandja lõpetab ülalpidamishüvitise või töövõimetushüvitise maksmise, kui selleks esineb seadusest tulenev alus.
(2) Isikule kehavigastuse tekitamisest või tema tervise kahjustamisest tekkinud mittevaralise kahju hüvitamisel võetakse arvesse muu hulgas tervisekahjustuse ja kehavigastuse raskusastet, tekkinud funktsioonihäire sügavust ning ravi ja töövõime kaotuse kestust.
(3) Isikule tervise kahjustamisest või talle kehavigastuse tekitamisest tuleneva mittevaralise kahju nõude korral eeldatakse, et mittevaralise kahju suurus on:
§ 33. Kahju, mis ei kuulu hüvitamisele
1) käesoleva seaduse §-s 25 sätestatud kindlustussummat ületavat kahju;
3) raha, väärtpaberite, kunstiväärtuste ja väärismetallist esemete, välja arvatud isiklikud tarbeesemed, kahjustamisest või hävimisest tulenevat kahju;
4) keskkonnakvaliteedi halvenemisest tulenevat kahju, välja arvatud esmaste päästetoimingutega seotud mõistlikud kulutused esmase kahju likvideerimiseks ja kahju suurenemise ärahoidmiseks;
5) saamata jäänud tulu, välja arvatud surma põhjustamise, tervise kahjustamise või kehavigastuse põhjustamise tõttu saamata jäänud tulu käesolevas seaduses sätestatud ulatuses;
6) võlaõigusseaduse § 132 lõikes 4 nimetatud kahju;
7) iseendale tekitatud kahju, välja arvatud käesoleva seaduse § 44 lõikes 1 sätestatud kindlustusjuhtumi põhjustanud sõidukijuhi ravikulud;
8) sõiduki valdaja juhitud sõiduki omanikule tekitatud käesoleva seaduse §-s 26 nimetatud kahju;
10) edasiste majanduslike võimaluste halvenemisest tekkinud kahju, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 28 sätestatud töövõimetushüvitis püsiva töövõimetuse korral;
11) kahjustatud asja väärtuse vähenemisest tekkinud kahju, välja arvatud käesoleva seaduse § 26 lõikes 9 nimetatud juhul;
12) kahju, mille ärahoidmine ei ole liiklusreeglite täitmise eesmärgiks, näiteks kahju, mis tuleneb sellest, et kahjustatud isikul jääb kindlustusjuhtumi tagajärjel täitmata kindlustusjuhtumis mitteosalenud isikuga sõlmitud leping.
4. peatükk Kahju hüvitamine
1. jagu Üldised alused
§ 34. Kahjustatud isiku nõudeõigus
(1) Kui kahjustatud isikul on sama kindlustusjuhtumi korral õigus kahju hüvitamisele nii käesoleva seaduse kui ka vabatahtliku kindlustuslepingu alusel, on tal õigus valida, kummal alusel kahju hüvitamist nõuda, välja arvatud juhul, kui vabatahtlikus kindlustuslepingus ei ole kokku lepitud teisiti.
(2) Käesolevas jaos sätestatu ei piira kahjustatud isiku õigust esitada kahju hüvitamise nõue kahju põhjustaja kui solidaarvõlgniku vastu.
§ 35. Hüvitamiseks kohustatud kindlustusandja ja fondi hüvitamiskohustus
(1) Kahjustatud isikul on võimalik kahju hüvitamist nõuda:
1) kindlustusandjalt, kes on kindlustanud sõidukiga, millega kindlustusjuhtum põhjustati, kahju tekitamisest tuleneva vastutuse (käesolevas peatükis edaspidi kahju põhjustaja kindlustusandja) või
2) kindlustusandjalt, kes on kindlustanud kahjustatud isiku sõidukiga kahju tekitamisest tuleneva vastutuse (käesolevas peatükis edaspidi kahjustatud isiku kindlustusandja).
(2) Kahjustatud isiku kindlustusandja vastu on kahjustatud isikul õigus esitada kahju hüvitamise nõue 30 kalendripäeva jooksul kindlustusjuhtumi toimumisest arvates.
(3) Kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti, on kahjustatud isiku kindlustusandjal kindlustusjuhtumiga seotud asjaolude väljaselgitamisel suhetes kahjustatud isiku, kindlustusvõtja ja kindlustatud isikuga samad õigused ja kohustused, nagu on kahju põhjustaja kindlustusandjal.
(4) Käesolevas seaduses sätestatud juhtudel hüvitab kahjustatud isikule tekitatud kahju fond. Kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti, hüvitab fond kahju samas ulatuses ja korras kui kahju põhjustaja kindlustusandja.
§ 36. Kahju hüvitamise kohustuse kestus
(1) Kahju põhjustaja kindlustusandja või kahjustatud isiku kindlustusandja peab kindlustatud isiku eest kahjustatud isikule kahju hüvitama, kui kindlustusjuhtum leidis aset lepingu kehtivuse ajal.
(2) Kaheteistkümne kalendrikuu jooksul pärast lepingu lõppemist peab kahju põhjustaja viimase lepingu järgne kindlustusandja või kahjustatud isiku kindlustusandja kahjustatud isikule kahju hüvitama, kui kahju põhjustaja ei pidanud kinni käesoleva seaduse § 3 lõikes 2 sätestatud sõidukiga liikluses osalemise keelust ja sõidukiga põhjustati kahju.
(3) Kindlustusandjal ei ole käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kahju hüvitamise kohustust, kui:
1) tegemist on käesoleva seaduse § 4 punktides 3–5 nimetatud sõidukiga;
2) kindlustusjuhtumi toimumise ajaks oli sõiduk liiklusregistrist kustutatud, sealhulgas ajutiselt kustutatud, või sõiduki registrikanne oli peatatud.
(3) Kahjustatud asja suhtes võib teha muudatusi, kui see on vajalik kahju vähendamise eesmärgil või avalikes huvides.
(4) Võlaõigusseaduse §-s 488 sätestatud kahju ärahoidmise ja vähendamise ning kahju kindlakstegemise võimalikkuse tagamise kohustust kohaldatakse sõiduki omaniku, sõiduki vastutava kasutaja, kindlustusvõtja, sõiduki juhi ja kahjustatud isiku suhtes.
(2) Kui kindlustusandjal ei ole mõjuval ja temast mitteoleneval põhjusel võimalik kõiki vajalikke toiminguid teha käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtajaks, peab ta sellest kahjustatud isikut eelnevalt teavitama ja selgitama, milles mõjuv põhjus seisneb, ning näitama ära vajalike toimingute lõpetamise eeldatava tähtaja.
(3) Kindlustusandja peab kahju hüvitama või teavitama kahjustatud isikut kahju hüvitamisest keeldumisest viivitamata pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud toimingute lõpetamist.
(4) Kui kindlustusjuhtumi kohta on algatatud tsiviilkohtu-, kriminaal-, väärteo- või lepitusmenetlus ja menetluses tuvastatavatel asjaoludel on oluline tähtsus kahju hüvitamise kohustuse olemasolu või ulatuse seisukohalt, pikeneb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud toimingute tegemise tähtaeg nende asjaolude selgitamise aja võrra. Eeldatakse, et menetluses tuvastatavatel asjaoludel ei ole kahju hüvitamise kohustuse olemasolu ega ulatuse seisukohalt olulist tähtsust.
§ 40. Nõude rahuldamata jätmisest teavitamine
(1) Kindlustusandja teavitab kahjustatud isikut kahju hüvitamise täielikust või osalisest keeldumisest kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(2) Kui kindlustusandja tugineb kahju hüvitamisel käesoleva seaduse § 39 lõikes 4 nimetatud menetluse algatamisele, peab ta kahjustatud isikule kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis ja käesoleva seaduse § 39 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul põhjendama, miks on menetluses selgitatavatel asjaoludel kahju hüvitamise kohustuse olemasolu või ulatuse seisukohalt oluline tähtsus, ja näitama ära kahju hüvitamise eeldatava tähtaja.
1) kindlustushüvitise summa ületab eeldatavalt 10 000 eurot;
2) kindlustusjuhtumi asjaolud ei ole selged, muu hulgas juhul, kui kahjustatud isik, kindlustusvõtja, kindlustatud isik või kindlustusandjad ei saavuta kokkulepet selles, kes vastutab kahju põhjustamise eest.
§ 42. Kahjustatud isiku kindlustusandja teavitamiskohustus
(1) Kui kahjustatud isiku kindlustusandja leiab, et tal ei ole käesoleva seaduse § 41 lõike 3 kohaselt kahju hüvitamise kohustust, teavitab ta kahjustatud isikut sellest viivitamata, kuid kõige hiljem 14. kalendripäeval kahju hüvitamise nõude esitamisest arvates. Pärast nimetatud tähtaja möödumist ei või kindlustusandja käesoleva seaduse § 41 lõikes 3 sätestatud kahju hüvitamisest keeldumise alustele tugineda.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 esimeses lauses sätestatud juhul võib kahjustatud isik esitada kahju hüvitamise nõude kahju põhjustaja kindlustusandja vastu.
§ 43. Nõudeõigus fondi vastu
Kahjustatud isik võib nõuda kahju hüvitamist käesolevas seaduses sätestatud ulatuses fondilt, kui:
1) kindlustusjuhtum toimus Eesti territooriumil, kahjustatud isiku nõue hüvitamisele kuuluva kahju osas on selge ning vaidlus on üksnes selle üle, millisel Eestis tegutseval kindlustusandjal lasub kahju hüvitamise kohustus;
2) kindlustusjuhtum põhjustati sõidukiga, mille kohta on Eestis tegutseva kindlustusandja ja fondi vahel vaidlus sõiduki tuvastamise, kindlustuslepingu kehtivuse või kindlustusandja kahju hüvitamise kohustuse kehtivuse üle.
2. jagu Kahju hüvitamise erijuhud
§ 44. Kindlustusjuhtumi põhjustanud sõidukijuhi ravikulude hüvitamine
(1) Kahju põhjustaja kindlustusandja hüvitab Eestis toimunud kindlustusjuhtumi põhjustanud sõidukijuhi ravikulud raviasutusele, välja arvatud juhul, kui kindlustuskaitse andnud kindlustusandja asukohariigi seaduse või kindlustuslepingu tingimuste kohaselt selliseid kulusid ei hüvitata.
(2) Kindlustusandja ei hüvita kindlustusjuhtumi põhjustanud sõidukijuhi ravikulusid, kui sõidukijuht põhjustas kindlustusjuhtumi tahtlikult või kui sõidukijuht oli kindlustusjuhtumi toimumise ajal joobeseisundis või liiklusseaduse § 69 lõikes 3 nimetatud seisundis.
§ 45. Kindlustamata sõidukiga põhjustatud kindlustusjuhtum
(2) Kui kindlustusjuhtum põhjustati käesoleva seaduse §-s 5 nimetatud kindlustamata sõidukiga, hüvitab kahju fond.
§ 47. Haagisega põhjustatud kindlustusjuhtum
(1) Kui sõiduki juht põhjustab kindlustusjuhtumi sõidukiga, mis on kindlustusjuhtumi toimumise hetkel jäiga ühenduslüliga haakes teise sõiduki või haagisega, loetakse, et kahju põhjustas veduk. Samuti loetakse kahju põhjustatuks vedukiga, kui kindlustusjuhtumi põhjustas haakeseadme katkemine või muul viisil vedukist eraldumine.
(2) Kui kindlustusjuhtumi põhjustab ilma vedukita iseeneslikult liikuma hakanud, vedukita pargitud, peatatud või muul põhjusel seismajäetud haagis, loetakse, et kahju põhjustati haagisega.
(3) Kui veduk jääb tuvastamata, hüvitatakse kahju haagise suhtes sõlmitud lepingu alusel.
§ 48. Välisriigis toimunud kindlustusjuhtum
(1) Kui lepinguriigis põhiasukohta omava ja seal kindlustatud sõidukiga põhjustati kindlustusjuhtum lepinguriigi või rahvusvahelise rohelise kaardi süsteemiga ühinenud riigi territooriumil ning kindlustusandja on teada, on kahjustatud isikul, kelle elu- või asukoht on Eestis, õigus esitada kahju hüvitamise nõue kindlustusandja vastu tema Eesti esindaja kaudu.
(2) Nõude saanud esindaja peab välja selgitama kindlustusandja täitmise kohustuse olemasolu ja selle ulatuse ning tegema otsuse kahju hüvitamise või sellest keeldumise kohta. Otsus tuleb teha kohe, kui selleks on olemas vajalik teave, kuid kõige hiljem kolme kuu jooksul nõude kättesaamisest arvates.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kindlustusjuhtumi toimumise korral võib kahjustatud isik esitada kahju hüvitamise nõude fondile, kui:
1) kindlustusandjal ei ole Eestis esindajat;
2) kolme kalendrikuu möödudes arvates nõude esitamisest kindlustusandjale või tema Eesti esindajale ei ole kahju hüvitatud ega selle täielikust või osalisest hüvitamisest keeldumist põhjendatud.
(4) Kahjustatud isikul puudub käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud nõude esitamise õigus, kui ta on esitanud kahju põhjustaja kindlustusandja vastu kohtusse sama nõudega hagi.
(5) Fond teavitab käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud nõude saamisest viivitamata kahju põhjustajat ja tema kindlustusandjat või kindlustusandja Eestisse nimetatud esindajat, samuti asutust, mis vastutab kindlustusandjale tegevusloa väljastanud lepinguriigis käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kindlustusjuhtumi tagajärjel põhjustatud kahju hüvitamise eest. Kui kindlustusjuhtum põhjustati sõidukiga, mille põhiasukoht ei ole kindlustusjuhtumi toimumise riigis, teavitab fond ka selle riigi pädevat asutust, kus kindlustusjuhtum toimus.
(6) Kui kahju põhjustaja kindlustusandja või tema Eestisse nimetatud esindaja ei tee kahe kalendrikuu jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud nõude esitamisest arvates kahju hüvitamise või sellest keeldumise kohta põhjendatud otsust, on fondil kohustus teha kindlustusjuhtumi toimumise asjaolude ja nõude täitmise ulatuse kindlaksmääramiseks vajalikud toimingud ning põhjendatud otsus kahju hüvitamise või sellest keeldumise kohta.
(7) Käesolevas paragrahvis sätestatud fondi kohustuste suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta kodifitseeritud versiooni (ELT L 263, 07.10.2009, lk 11–31) artikli 24 lõike 3 punkti a alusel 2002. aasta 29. aprillil lepinguriikide fondi ülesandeid täitvate asutuste vahel sõlmitud lepingut.
§ 49. Välisriigis toimunud kindlustusjuhtum, mille põhjustanud sõidukit või kahju põhjustaja kindlustusandjat ei ole võimalik tuvastada
(1) Kui kindlustusjuhtum toimus teise lepinguriigi territooriumil ning kindlustusjuhtumi põhjustanud sõidukit või kahju põhjustaja kindlustusandjat ei ole tuvastatud kahe kalendrikuu jooksul kindlustusjuhtumi toimumisest arvates, on kahjustatud isikul, kelle elu- või asukoht on Eestis, õigus esitada kahju hüvitamise nõue fondi vastu.
(2) Fond on käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud nõude saamisest arvates kahe kalendrikuu jooksul kohustatud kahju hüvitama või põhjendama kahju hüvitamisest keeldumist.
§ 50. Välisriigis kindlustatud sõidukiga Eestis põhjustatud kindlustusjuhtum
(1) Kui Eestis toimunud kindlustusjuhtum põhjustati sõidukiga, millest tuleneva vastutuse on kindlustanud välisriigi kindlustusandja, hüvitab kahjustatud isikule kahju kindlustusandja nimel tema esindaja Eestis (edaspidi korrespondent).
(2) Kui välisriigi kindlustusandjal ei ole korrespondenti, hüvitab kahju fond.
(3) Kui Eestis toimunud kindlustusjuhtum põhjustati teises lepinguriigis põhiasukohta omava sõidukiga, hüvitatakse kahju sõiduki põhiasukohariigi õiguses sätestatud kindlustussumma ulatuses, kui see ületab käesoleva seadusega sätestatud kindlustussummat.
(4) Korrespondentide nimekirja ja nende kontaktandmed avaldab fond oma veebilehel.
§ 51. Eesti kindlustusandja piiriüleste nõuete lahendajad
(1) Kindlustusandja määrab igasse lepinguriikipiiriüleste nõuete lahendaja, kelle ülesanne on vastavas riigis elu- või asukohta omavale kahjustatud isikule kindlustusjuhtumi tagajärjel tekitatud kahju hüvitamine, kui kahju on tekitatud lepinguriigis ja see riik ei ole kahjustatud isiku elu- või asukohariik.
(2) Kindlustusandja teavitab fondi viivitamata käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isiku määramisest. Kindlustusandja teavitab fondi viivitamata piiriüleste nõuete lahendaja isiku või tema kontaktandmete muutumisest.
3. jagu Tagasinõuded
§ 52. Tagasinõude ulatus
Kindlustusandjal või fondil on õigus välja nõuda kindlustusjuhtumi toimumise tõttu hüvitatud kahju üksnes käesolevas jaos sätestatud alustel ja tingimustel. Fondil on õigus välja nõuda ka kindlustusjuhtumi asjaolude väljaselgitamiseks tehtud mõistlikud kulutused, välja arvatud käesoleva seaduse § 57 punktides 2–5 sätestatud juhtudel. Käesolevas jaos sätestatu ei piira kindlustusandja ja fondi õigust esitada tagasinõue käesolevas jaos nimetamata isiku vastu mõnel muul seadusest tuleneval alusel.
§ 53. Tagasinõue kindlustusjuhtumi põhjustanud sõidukijuhi vastu
(4) Kindlustusandjal on õigus esitada tagasinõue sõidukijuhi vastu 30 protsendi ulatuses väljamakstavast kindlustushüvitisest, kuid mitte enam kui 640 eurot, kui sõidukijuht ei esitanud sõidukit kindlustusandja nõudel ülevaatamiseks või ei andnud kindlustusjuhtumi asjaolude kohta selgitusi.
§ 54. Tagasinõue kindlustusjuhtumi põhjustanud sõidukijuhi tööandja vastu
Kindlustusandjal on õigus esitada tagasinõue kindlustusjuhtumi põhjustanud sõidukijuhi tööandja vastu, kui kindlustusjuhtum põhjustati seetõttu, et sõidukijuht rikkus seaduses sätestatud töö- ja puhkeaja nõudeid. Eeldatakse, et kindlustusjuhtum põhjustati töö- ja puhkeaja nõuete rikkumise tõttu, kui sõidukijuht ületas kindlustusjuhtumile eelnenud nädala arvestuses iganädalast maksimaalset sõiduaega või maksimaalset igapäevast sõiduaega kindlustusjuhtumile eelnenud 24-tunnise ajavahemiku kohta vähemalt 25 protsendi võrra.
§ 55. Tagasinõue kindlustuskohustuse täitmise eest vastutava isiku vastu
Kindlustusandjal on õigus esitada tagasinõue isiku vastu, kes käesoleva seaduse alusel vastutab kindlustuskohustuse täitmise eest, kui kindlustusjuhtum toimus 12 kalendrikuu jooksul pärast lepingu lõppemist ning ei peetud kinni käesoleva seaduse § 3 lõikes 2 sätestatud sõidukiga liikluses osalemise keelust.
§ 56. Tagasinõue kindlustusvõtja vastu kindlustusmakse tasumisega hilinemise korral
Kui kindlustusvõtja ei täida kindlustusmakse tasumise kohustust ja kindlustusandja vabaneb võlaõigusseaduse § 457 või 458 alusel kahju hüvitamise kohustusest kindlustusvõtja ees, on kindlustusandjal võlaõigusseaduse § 521 lõike 2 alusel õigus esitada tagasinõue kindlustusvõtja vastu 30 protsendi ulatuses väljamakstavast kindlustushüvitisest, kuid mitte enam kui 640 eurot.
§ 57. Fondi tagasinõuded
Fondil on õigus esitada tagasinõue:
1) kindlustuskohustusega isiku või sõiduki valdaja vastu, kui kindlustusjuhtum põhjustati sõidukiga, mille suhtes kindlustuskohustus oli täitmata, välja arvatud juhul, kui kindlustusjuhtum põhjustati automaatse liikluskindlustusega sõidukiga;
2) kindlustusjuhtumi põhjustanud sõidukijuhi vastu, kui kindlustusjuhtum põhjustati automaatse liikluskindlustusega sõidukiga käesoleva seaduse § 53 lõigetes 1 ja 2 sätestatud alustel;
3) kindlustusjuhtumi põhjustanud sõidukijuhi vastu 30 protsendi ulatuses väljamakstavast kindlustushüvitisest, kuid mitte enam kui 640 eurot, kui kindlustusjuhtum põhjustati automaatse liikluskindlustusega sõidukiga ja sõidukijuht ei esitanud sõidukit fondi nõudel ülevaatamiseks või ei andnud kindlustusjuhtumi asjaolude kohta selgitusi;
4) kindlustusjuhtumi põhjustanud sõidukijuhi tööandja vastu, kui kindlustusjuhtum põhjustati automaatse liikluskindlustusega sõidukiga käesoleva seaduse §-s 54 sätestatud alusel;
5) kindlustusandja vastu, kui fond hüvitas kahju kindlustusandja eest;
6) teise lepinguriigi fondi ülesandeid täitva asutuse vastu, kui kindlustusjuhtum põhjustati Eesti liiklusregistris registreeritud sõidukiga ajal, millal sõidukit toimetati Eestist lepinguriiki, tingimusel, et sõidukile transiitmärgi väljastamisest või sõiduki omandajale üleandmisest ei olnud kindlustusjuhtumi toimumise ajaks möödunud rohkem kui 30 kalendripäeva;
7) vastavalt Kaitseväe, Kaitsepolitseiameti, Kaitseliidu või Politsei- ja Piirivalveameti vastu, kui kindlustusjuhtum põhjustati sõidukiga, mille omanikuks või vastutavaks kasutajaks oli eelnimetatud asutus ja sõidukiga kahju tekitamisest tulenev vastutus ei olnud kindlustatud.
§ 58. Tagasinõue kahju põhjustaja kindlustusandja vastu
(1) Kui kahju hüvitamise nõue esitatakse kahjustatud isiku kindlustusandja vastu, teavitab viimane nõude esitamisest viivitamata kahju põhjustaja kindlustusandjat.
(2) Kahju põhjustaja kindlustusandja on kohustatud hüvitama kahjustatud isiku kindlustusandjale välja makstud kindlustushüvitise ning kindlustusjuhtumi asjaolude väljaselgitamiseks ja hüvitise väljamaksmiseks tehtud mõistlikud kulutused.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud kohustus tuleb täita viivitamata, kuid hiljemalt 30. kalendripäeval vastava nõude esitamisest arvates, välja arvatud juhul, kui kindlustusandjad on kokku leppinud teisiti.
(4) Kahjustatud isiku kindlustusandja esitab kahju põhjustaja kindlustusandjale koos kindlustushüvitise hüvitamise nõudega kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis kogu temal olemasoleva teabe kindlustusjuhtumi kohta, välja arvatud juhul, kui kindlustusandjad on kokku leppinud teisiti.
§ 59. Tagasinõude esitamise tingimused
(1) Kui kindlustusandjal või fondil on käesoleva jao kohaselt tagasinõudeõigus mitme isiku vastu, vastutavad need isikud kindlustusandja või fondi ees solidaarselt.
(2) Kui kindlustushüvitise on kahjustatud isikule välja maksnud kahjustatud isiku kindlustusandja, esitab käesolevas jaos sätestatud tagasinõude kahju põhjustaja kindlustusandja pärast käesoleva seaduse § 58 lõikes 2 sätestatud kohustuse täitmist kahjustatud isiku kindlustusandja ees.
(3) Käesolevas jaos sätestatud tagasinõudeõiguse aegumistähtaeg on kolm aastat kahju hüvitamisest arvates.
5. peatükk Automaatne liikluskindlustus
§ 60. Automaatne liikluskindlustus
(1) Automaatne liikluskindlustus on sundkindlustuse liik, mille eesmärk on:
1) anda liiklusregistris registreeritud lepinguta sõidukile, välja arvatud vanasõiduk ja võistlusauto, automaatne kindlustuskaitse;
2) vähendada lepinguta sõidukite osakaalu liikluses;
3) koguda rahalisi vahendeid lepinguta sõidukitega ja automaatse kindlustuskaitsega sõidukitega tekitatud kahjude hüvitamiseks.
(2) Automaatse liikluskindlustuse kindlustussuhe tekib fondi ja kindlustuskohustusega isiku vahel, kui liiklusregistris registreeritud sõiduki puhul, välja arvatud vanasõiduki ja võistlusauto, on kindlustuskohustus täitmata.
(3) Sõiduki automaatne kindlustuskaitse lõpeb, kui:
1) jõustub sõiduki suhtes sõlmitud leping;
2) sõiduk kustutatakse liiklusregistrist või sõiduk loetakse registreerimata sõidukiks.
(4) Automaatsele liikluskindlustusele kohaldatakse kohustusliku liikluskindlustuse kohta sätestatut, kui käesolevast peatükist ei tulene teisiti.
§ 61. Automaatse liikluskindlustuse kindlustusjuhtum ja fondi kahju hüvitamise kohustus
(1) Automaatse liikluskindlustuse kindlustusjuhtumi korral hüvitab fond automaatse kindlustuskaitsega sõidukiga kolmandale isikule põhjustatud kahju käesolevas seaduses sätestatud ulatuses.
(2) Automaatse liikluskindlustuse kindlustusjuhtumi korral on fondil, kindlustuskohustusega isikul, kindlustatud isikul ning kahjustatud isikul samad õigused ja kohustused, mis neil oleks kohustusliku liikluskindlustuse kindlustusjuhtumi korral, kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti.
(3) Automaatse liikluskindlustuse kindlustusjuhtumist tuleneva fondi kahju hüvitamise kohustuse olemasolu ja selle ulatuse väljaselgitamiseks tehtavatele toimingutele ning automaatse liikluskindlustuse kindlustusjuhtumit puudutavate otsuste tegemisele ei kohaldata haldusmenetluse seadust.
(4) Vaidlused, mis puudutavad automaatse liikluskindlustuse kindlustusjuhtumist tulenevat fondi kahju hüvitamise kohustust ja selle ulatust ning fondi tagasinõudeid, lahendatakse tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud korras.
§ 62. Automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse
(1) Automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse on sundkindlustusmakse kindlustamata sõidukitega ja automaatse kindlustuskaitsega sõidukitega tekitatud kahjude hüvitamiseks.
(2) Kindlustuskohustusega isik on kohustatud maksma fondile automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakset ajavahemiku eest, mil sõidukil on automaatne kindlustuskaitse.
§ 63. Automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse määrad
(1) Automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse arvutamise aluseks olevad kindlustusmakse määrad kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(2) Automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse määrad arvutatakse kindlustusmatemaatika tunnustatud reeglite järgi, arvestades liikluskindlustuse statistikat, sealhulgas kindlustamata ja automaatse kindlustuskaitsega sõidukite põhjustatud kahjusid, ning muid kindlustusmakse määra suurust mõjutavaid tegureid. Automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse määrad peavad olema piisavad automaatse liikluskindlustuse kindlustusjuhtumite ja nende asjaolude väljaselgitamiseks tehtavate mõistlike kulutuste hüvitamiseks ning sundkindlustusega seotud fondi tegevuskulude katteks.
§ 64. Omavastutuse kohaldamine
(1) Automaatse liikluskindlustuse kindlustusjuhtumi korral rakendatakse kindlustuskohustusega isikule omavastutust 640 eurot ühe kindlustusjuhtumi kohta.
(2) Automaatse liikluskindlustuse kindlustusjuhtumi korral hüvitab fond kolmandale isikule kogu hüvitamisele kuuluva kahju. Kindlustuskohustusega isik on kohustatud tasuma omavastutuse summa fondile.
§ 65. Makseteatis automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse ja omavastutuse summa tasumiseks
(1) Fond esitab kindlustuskohustusega isikule makseteatise tasumisele kuuluva automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse või omavastutuse summa kohta.
(2) Esimese automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse makseteatise esitab fond kindlustusperioodi eest, mille kestus on 30 kalendripäeva alates automaatse kindlustuskaitse algusest.
(3) Teise või järgneva automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse makseteatise esitab fond kindlustusperioodi eest, mille kestus on 90 kalendripäeva.
(4) Kui automaatne kindlustuskaitse lõpeb kindlustusperioodi jooksul, on fondil õigus automaatse liikluskindlustuse kindlustusmaksele üksnes kalendripäevade eest, millal sõidukil oli automaatne kindlustuskaitse.
(5) Makseteatisel näidatakse:
1) makseteatise koostanud isiku ees- ja perekonnanimi ning ametikoht;
2) makseteatise koostamise kuupäev;
3) maksja nimi ja aadress;
4) sõiduki mark, mudel ja registreerimismärk;
5) tasumisele kuuluv automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse või omavastutuse summa, eelmisest kindlustusperioodist tuleneva võlgnevuse korral koos tasumata automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse või omavastutuse summa ja viivisega;
6) makseteatise õiguslik alus ja automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse makseteatise korral viide käesoleva seaduse § 63 lõikes 1 sätestatud valdkonna eest vastutava ministri määrusele;
7) fondi arvelduskonto number;
8) maksetähtpäev;
9) hoiatus viivise maksmise kohustuse ja sundtäitmise rakendamise kohta automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse või omavastutuse summa tähtaegselt tasumata jätmise korral;
10) makseteatise vaidlustamise võimalus, tähtaeg ja kord;
11) makseteatise koostanud isiku allkiri, millega loetakse võrdseks mehhaanilisel teel jäljendatud allkiri.
(6) Makseteatise kohaselt tasumisele kuuluv summa tasutakse maksetähtpäevaks fondi arvelduskontole. Maksetähtaeg peab olema vähemalt 30 kalendripäeva makseteatise kättetoimetamisest arvates.
(7) Makseteatise kohaselt tasumisele kuuluva summa maksetähtpäevaks tasumata jätmise korral on õigus nõuda tasumata summalt viivist 0,019 protsenti kalendripäeva eest. Viivise kogusumma ei tohi ületada makseteatises märgitud automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse või omavastutuse summat.
(8) Automaatse liikluskindlustuse kindlustusmaksed ning omavastutuse summad laekuvad fondi arvelduskontole ja seda käsitatakse fondi tuluna.
§ 66. Automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse ja omavastutuse summa makseteatise kättetoimetamine
(1) Automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse ja omavastutuse summa makseteatise kättetoimetamisele kohaldatakse haldusmenetluse seaduses sätestatud korda käesolevast paragrahvist tulenevate erisustega.
(2) Juriidilisele isikule või asutusele võib automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse ja omavastutuse summa makseteatise saata ka:
1) registrisse kantud aadressil lihtkirjaga;
2) registrisse kantud elektronposti aadressil.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 1 nimetatud viisil kätte toimetatud automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse ja omavastutuse summa makseteatis loetakse kättetoimetatuks, kui on möödunud viis kalendripäeva nende saatmisest Eesti piires või 30 kalendripäeva välismaale saatmisest.
§ 67. Vaide esitamise tähtaeg automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse ja omavastutuse summa makseteatise peale
Vaie automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse ja omavastutuse summa makseteatise peale tuleb esitada 30 kalendripäeva jooksul arvates päevast, millal kindlustuskohustusega isik vaidlustatavast automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse ja omavastutuse summa makseteatisest teada sai või oleks pidanud teada saama.
§ 68. Automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse ja omavastutuse summa sundtäitmine
Automaatse liikluskindlustuse kindlustusmakse ja omavastutuse summa makseteatis on haldusaktid avalik-õigusliku rahalise kohustuse täitmiseks täitemenetluse seadustiku § 2 lõike 1 punkti 21 tähenduses.
6. peatükk Liikluskindlustuse fond
§ 69. Haldusleping
(1) Valdkonna eest vastutav minister sõlmib Eesti Vabariigi nimel fondiga halduslepingu, milles lepitakse kokku poolte õigused ja kohustused järgmiste käesolevas seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks:
1) käesoleva seaduse § 11 lõikes 1 sätestatud kindlustuskohustuse täitmise kontrollimine ja 5. peatükis sätestatud automaatse liikluskindlustuse rakendamine;
2) Rohelise Kaardi Büroode Nõukogu liikme ja rohelise kaardi Eesti büroo kohustuste täitmine, sealhulgas käesoleva seaduse § 13 lõikes 3 nimetatud lepingu sõlmimise võimaluse tagamine;
3) käesoleva seaduse §-des 45 ja 46 sätestatud juhtudel ja korras kahjustatud isikule kahju hüvitamise kohustuse täitmine;
4) käesoleva seaduse §-des 48–50 sätestatud juhtudel kahjustatud isikute ees kahju hüvitamisega seotud ülesannete täitmine;
5) käesoleva seaduse §-s 57 sätestatud tagasinõudeõiguste rakendamine;
6) käesoleva seaduse 7. peatükis sätestatud liikluskindlustuse registriga seotud ülesannete täitmine;
7) kohustusliku liikluskindlustuse alaste vaidluste kohtueelse lahendamise tagamine;
8) muude ülesannete täitmine, mis tagab käesolevas seaduses sätestatud kohustusliku liikluskindlustuse süsteemi toimimise.
(2) Haldusleping sõlmitakse tähtajaga kuni 20 aastat.
(3) Halduslepingu lõppemise või ennetähtaegse lõpetamise korral otsustab valdkonna eest vastutav minister lepingu pikendamise, fondi kohustuste uue täitja määramise või nende kohustuste täitmise korraldamise muul viisil.
§ 70. Fondi liikmesus
(1) Fondi liikmeks on iga kindlustusandja, kellel on õigus tegutseda Eestis kohustusliku liikluskindlustuse kindlustusandjana.
(2) Käesolevas seaduses sätestatud kahjustatud isiku kindlustusandja vastu esitatud nõuete käsitlemise ja täitmise käigus tekkivad fondi liikmete omavahelised õigused ja kohustused ning koostöö põhimõtted ja vaidluste lahendamise kord nähakse ette fondi põhikirja või üldkoosoleku otsusega.
(3) Fond võtab pankrotistunud liikme kohustusliku liikluskindlustuse lepingutest tulenevad kohustused üle, välja arvatud juhul, kui see halvendab oluliselt fondi või fondi liikme finantsseisundit. Fond omandab nõudeõiguse pankrotistunud liikme vastu ülevõetud kohustuse suuruse järgi, millest on lahutatud kohustuste täitmiseks üle antud vara väärtus.
§ 71. Kindlustustegevust puudutavate nõuete kohaldamine fondile
(1) Fondile kohaldatakse kindlustustegevuse seaduse §-des 142, 473, 67, 68, 75, 752, 77, 78, 79, 80, 85 ja 86 sätestatut.
(2) Fondil peavad käesolevast seadusest tulenevate kohustuste täitmiseks olema pidevalt piisavad omavahendid. Fondi omavahendite miinimum on kümme protsenti fondi liikmete kohustusliku liikluskindlustuse tehniliste eraldiste summast koos edasikindlustusandja osaga.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatu üle teostab järelevalvet Finantsinspektsioon kindlustustegevuse seaduse 11. peatükis sätestatud ulatuses ja korras.
(4) Fondi juhatuse liikmele kohaldatakse kindlustustegevuse seaduse § 48 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõudeid.
(5) Fondi raamatupidamise aruande koostamisel kasutatav arvestuspõhimõte ja informatsiooni esitusviis peavad olema kooskõlas raamatupidamise seaduse § 17 lõike 1 punktis 2 nimetatud rahvusvahelise finantsaruandluse standarditega.
7. peatükk Liikluskindlustuse register ja andmevahetus
(1) Liikluskindlustuse register (edaspidi käesolevas peatükis register) on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, milles töödeldakse andmeid järgmistel eesmärkidel:
1) lepingute sõlmimine ja nende täitmise tagamine, sealhulgas kindlustusjuhtumite lahendamine;
2) kindlustusjuhtumite tõttu kahjustatud isikute õiguste tagamine;
3) liikluskindlustuse süsteemi toimimise ja kindlustuskohustuse täitmise tagamine;
4) kindlustuskohustuse täitmise kontrollimine;
(2) Registri asutab ja selle pidamise põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Registri vastutav töötleja on fond.
(4) Eeldatakse, et registrisse kantud kindlustuskaitset kajastavad andmed on õiged.
§ 73. Registri põhiandmed
(1) Registri põhiandmed avaliku teabe seaduse § 436 lõike 1 tähenduses on andmed:
1) käesoleva seaduse alusel sõlmitud lepingute kohta;
2) Eestis toimunud kindlustusjuhtumite kohta;
3) välisriigis toimunud kindlustusjuhtumite kohta, mis on põhjustatud Eestis põhiasukohta omava sõidukiga.
(2) Registris olevate andmete andmekoosseisud, andmekogust andmete saajad, andmete esitamise, väljastamise ja säilitamise tingimused ning kord sätestatakse registri pidamise põhimääruses.
§ 74. Kindlustusandja kohustus esitada andmeid
(1) Kindlustusandja on kohustatud esitama registrisse andmed:
1) sõlmitud lepingu ja selle kinnituseks väljastatud poliisi kohta;
2) lepingust taganemise, lepingu ülesütlemise või lepingu muutmise kohta;
3) kindlustusandja poolt kindlustusjuhtumi teate vastuvõtmise ja kindlustusjuhtumi registreerimise kohta;
4) kindlustusandja kahju hüvitamise või hüvitamisest keeldumise otsuse kohta;
5) kindlustusandja esitatud tagasinõude kohta;
6) kindlustusjuhtumi tõttu hävinud sõiduki kohta.
(2) Korrespondent on kohustatud esitama registrisse andmed Eestis toimunud kindlustusjuhtumite kohta, millest tulenev kahju hüvitamise kohustus on tema esindataval kindlustusandjal.
(3) Välisriigi kindlustusandja esindaja on kohustatud esitama registrisse andmed välisriigis toimunud kindlustusjuhtumite kohta, millest tuleneva kahju väljaselgitamise ja hüvitamisega ta oma esindatava nimel Eestis tegeleb.
(4) Käesoleva paragrahvi alusel registrisse esitatavate andmete andmekoosseisud ning andmete esitamise tingimused ja kord sätestatakse registri pidamise põhimääruses.
(5) Registri ja käesolevas paragrahvis sätestatud andmeandjate vahelist andmevahetust ei korraldata riigi infosüsteemi andmevahetuskihi kaudu.
§ 75. Teised registripidajad andmeandjatena
(1) Liiklusregistri volitatud töötleja esitab registrisse liiklusseaduse § 174 lõike 1 punktides 1 ja 3 nimetatud liiklusregistri andmebaasides olevad andmed.
(2) Politsei infosüsteemi volitatud töötleja esitab registrisse andmed liikluses osalenud kindlustamata sõidukite, tagaotsitavate sõidukite ja politsei registreeritud liiklusõnnetuste ning liiklusõnnetuste teadete kohta.
(3) Eesti rahvastikuregistri volitatud töötleja esitab registrisse kindlustusvõtjate, sõidukiomanike, vastutavate kasutajate, kahjustatud isikute ja kindlustusjuhtumi põhjustanud sõidukijuhtide rahvastikuregistri seaduse § 21 lõike 1 punktides 1–4, 6, 61, 9, 91 ja 14 nimetatudandmed.
(4) Kaitseväe ja Kaitseliidu sõidukite registri volitatud töötleja esitab registrisse andmed liiklusseaduse § 185 lõike 2 alusel kehtestatud korra kohaselt.
(5) Äriregistri ning mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri volitatud töötlejad esitavad registrisse üldandmed äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud juriidilise isiku kohta.
(6) Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri pidaja esitab registrisse asutuse nime, registrikoodi ja asukoha.
(7) Tervishoiuteenuse osutaja esitab registrisse registri vastutava töötleja kehtestatud korras andmed tema registreeritud liiklusõnnetuse kohta.
(8) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3, 5 ja 6 sätestatud registrite volitatud töötlejad ja registri pidaja esitavad registrisse andmed avaliku teabe seaduse § 439 lõike 1 punkti 5 alusel kehtestatud infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu.
(9) Käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel registrisse esitatavate andmete andmekoosseisud ning andmete esitamise tingimused ja kord sätestatakse registri pidamise põhimääruses.
§ 76. Andmete väljastamine kahjustatud isikule ja kindlustusvõtjale
(1) Registri vastutav töötleja peab seitsme aasta jooksul kindlustusjuhtumi toimumisest arvates väljastama kahjustatud isikule viimase taotlusel järgmised registriandmed:
1) kahju põhjustaja kindlustusandja nimi;
2) kahju põhjustaja kindlustusandja sõlmitud lepingu kinnituseks väljastatud poliisi number ja kindlustuskaitse kehtivuse aeg;
3) kindlustusandja piiriüleste nõuete lahendaja nimi ja aadress, kelle ta on nimetanud kahjustatud isiku elu- või asukohariiki;
4) käesoleva seaduse §-s 5 nimetatud sõiduki tekitatud kahju korral hüvitise maksmise eest vastutava asutuse või isiku nimi, kui sõidukiga kahju tekitamisest tulenev vastutus ei olnud kindlustatud.
(2) Peale käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete peab registri vastutav töötleja seitsme aasta jooksul kindlustusjuhtumi toimumisest arvates väljastama kahjustatud isikule või muule kindlustusjuhtumis osalenud isikule tema taotlusel ja õigustatud huvi olemasolul registris olemasolevad andmed kindlustusjuhtumi põhjustanud sõiduki omanikuna või vastutava kasutajana registrisse kantud isiku kohta.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud juhtudel väljastab registri vastutav töötleja kahjustatud isikule või muule kindlustusjuhtumis osalenud isikule teabe viivitamata.
(4) Kindlustusvõtja taotlusel väljastab registri vastutav töötleja talle kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis tõendi tema põhjustatud või temaga seotud sõidukiga põhjustatud kindlustusjuhtumite või nende puudumise kohta. Tõendil kajastatav kindlustusjuhtumi andmete koosseis sätestatakse registri pidamise põhimääruses.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud tõend peab kajastama andmeid vähemalt taotluse esitamisele eelnenud viie aasta kohta.
(6) Registri vastutav töötleja väljastab käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud tõendi seitsme kalendripäeva jooksul taotluse saamisest arvates.
§ 77. Kindlustusandja ja teiste isikute ligipääs registriandmetele
(1) Registri vastutav töötleja peab tagama kindlustusandjale juurdepääsu andmetele, mis on vajalikud kindlustusriski hindamiseks, lepingu sõlmimiseks, lepingu täitmiseks ja selle täitmise tagamiseks ning kahju hüvitamise kohustuse olemasolu ja ulatuse, muu hulgas kindlustuskelmuse kindlakstegemiseks. Sellisteks andmeteks on muu hulgas:
1) andmed lepingute ja nende kinnituseks väljastatud poliiside kohta;
2) andmed kindlustusjuhtumite ja esitatud kahjunõuete kohta;
3) andmed, mis on esitatud registrisse käesoleva seaduse § 75 alusel;
4) andmed, mille abil tuvastatakse kahjustatud isiku ja kindlustatud isiku omavahelist seotust läbi kolmandate isikute ning nendega seotud kindlustusjuhtumite, sõidukite ja sõidukite suhtes sõlmitud lepingute.
(2) Kindlustusandja on kohustatud tagama, et kõiki andmeid, millele tal on ligipääs, töödeldakse üksnes käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud eesmärgil.
(3) Registri vastutav töötleja tagab oma veebilehel võimaluse teha avalik päring, mille kaudu saab sõiduki registreerimismärgi või tehasetähise alusel kontrollida registrist andmeid:
1) sõiduki suhtes sõlmitud lepingu ja selle kinnituseks väljastatud poliisi olemasolu kohta;
2) sõidukiga toimunud kindlustusjuhtumi kohta.
8. peatükk Riiklik järelevalve ja vastutus
§ 78. Riikliku järelevalve teostajad
Käesolevas seaduses sätestatud kindlustuskohustuse täitmise üle teostavad riiklikku järelevalvet politseiametnik ja abipolitseinik ning fond.
§ 79. Riikliku järelevalve erimeetmed
Käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks võivad politseiametnik ja abipolitseinik ning fond kohaldada korrakaitseseaduse §-s 30 sätestatud riikliku järelevalve erimeedet korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
§ 80. Riikliku järelevalve erisused
(1) Politseiametnik või abipolitseinik kontrollib välispiiri ületamisel kindlustuskohustuse täitmist üksnes nende Eestisse sisenevate sõidukite puhul, mille põhiasukoht ei ole lepinguriigis.
(2) Politseiametnik või abipolitseinik ei luba Eestisse siseneda sõidukiga, mille puhul ei ole kindlustuskohustus käesolevas seaduses sätestatud korras täidetud.
(3) Lepinguriigis põhiasukohta omava, samuti lepinguriigi kaudu Eestisse siseneva või Eestist lepinguriiki väljuva kolmanda riigi sõiduki kontrollimine üksnes kindlustuskohustuse täitmise kindlakstegemise eesmärgil ei ole lubatud.
§ 81. Liikluskindlustuseta sõiduki juhtimine
Liikluskindlustuseta sõiduki juhtimise eest või välisriigis põhiasukohta omava sõiduki juhi poolt riiklikku järelevalvet teostavale politseiametnikule või abipolitseinikule liikluskindlustuse olemasolu tõendava dokumendi esitamata jätmise eest –
§ 82. Menetlus
(2) Käesoleva seaduse §-s 81 nimetatud väärteo menetleja on Politsei- ja Piirivalveamet.
§ 83. Kindlustusjuhtumile kohaldatav seadus
Enne käesoleva seaduse jõustumist toimunud kindlustusjuhtumile kohaldatakse enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud liikluskindlustuse seadust.
§ 84. Lepingule kohaldatav seadus
(1) Enne käesoleva seaduse jõustumist sõlmitud lepingud kehtivad kuni lepingu kinnituseks väljastatud poliisil märgitud poliisi kehtivuse lõpuni.
(2) Lepingud, mille alusel ei ole väljastatud kehtivat poliisi, lõpevad käesoleva seaduse jõustumisel. Kindlustusjuhtumi põhjustamise korral 12 kalendrikuu jooksul pärast käesoleva seaduse jõustumist on viimase lepingu kindlustusandja kohustatud kindlustusvõtja eest kahjustatud isikule kahju hüvitama.
(3) Enne käesoleva seaduse jõustumist liiklusregistrist ajutiselt kustutatud sõidukite suhtes sõlmitud lepingud ei lõpe käesoleva seaduse § 21 lõike 1 punktis 1 sätestatud alusel.
(4) Enne käesoleva seaduse jõustumist sõlmitud lepingut on pärast käesoleva seaduse jõustumist võimalik lõpetada ja muuta üksnes käesolevas seaduses ette nähtud korras.
§ 85. Kindlustuse vaidluskomisjonile esitatud kaebuste lahendamise erisus
Kindlustuse vaidluskomisjonile esitatud kaebused, mis esitati enne käesoleva seaduse jõustumist, vaatab komisjon läbi, lähtudes enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud liikluskindlustuse seaduses sätestatud vaidluste lahendamise korrast.
§ 86. – § 94. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(1) Käesolev seadus jõustub 2014. aasta 1. oktoobril.
(2) Käesoleva seaduse § 35 lõike 1 punkt 2, § 35 lõiked 2 ja 3 ning §-d 41, 42 ja 58 jõustuvad 2015. aasta 1. jaanuaril.
(3) Käesoleva seaduse § 88 jõustub 2014. aasta 1. juulil.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta kodifitseeritud versioon (ELT L 263, 07.10.2009, lk 11–31).
Lisa Tervisekahjustuste ja kehavigastuste liigitus raskusastmete kaupa


text:
3-3-1-41-07 Riigikohus 03.10.2007
Kui haldusorgani poolt läbi viidava personalivaliku ja selleks korraldatava konkursi tulemustest sõltub isiku võimalus realiseerida põhiseaduse §-st 29 tulenevat õigust vabalt valida tegevusala, elukutset ja töökohta, peab tal olema selle õiguse riivamise korral võimalus kohtulikuks kaitseks (vt Riigikohtu 30.05.2000 otsust haldusasjas nr 3-3-1-20-00). Konkursil osalemine ja vabale ametikohale kandideerimiseks avalduse esitamine ei tekita isiku jaoks õigust saada sellele ametikohale nimetatud. Samas on isikul subjektiivne õigus sellele, et läbiviidav konkurss ja valik kandidaatide vahel toimuks õiguspäraselt ning kandidaatidele oleks tagatud võrdsed võimalused ja ühetaoline kohtlemine. Avaliku teenistuse ametikohale soovijate vahel valiku tegemisel läbiviidav otsustusprotsess ja selle tulemused peavad olema kohtulikult kontrollitavad.
Kui haldusorgani poolt läbi viidava personalivaliku ja selleks korraldatava konkursi tulemustest sõltub isiku võimalus realiseerida põhiseaduse §-st 29 tulenevat õigust vabalt valida tegevusala, elukutset ja töökohta, peab tal olema selle õiguse riivamise korral võimalus kohtulikuks kaitseks (vt Riigikohtu 30.05.2000 otsust haldusasjas nr 3-3-1-20-00). Avaliku teenistuse ametikohale soovijate vahel valiku tegemisel läbiviidav otsustusprotsess ja selle tulemused peavad olema kohtulikult kontrollitavad.
Avaliku teenistuse seaduse koosseisuväliseid ametnikke puudutavast regulatsioonist ei tulene, et koosseisuvälise ametniku teenistussuhte kestus ei tohiks mingil juhul olla kuupäevaliselt kindlaks määratud. Ei saa välistada olukorda, et ülesande täitmise ajaks ametniku teenistusse võtmisel määratakse ka kuupäevaliselt kindlaks teenistustähtaeg. Samuti on võimalik, et ei leita ametnikku kogu ülesande täitmise ajaks ning isik võetakse teenistusse täitma ajutise iseloomuga teenistusülesannet, kuid teenistussuhe ei lõpe mitte ülesande täitmisega, vaid teenistusse võtmisel kindlaksmääratud tähtaja möödudes. Koosseisuvälise ametniku kuupäevaliselt kindlaksmääratud ajaks teenistusse võtmise õiguspärasuse hindamisel on oluline tähelepanu pöörata ka ametniku enda käitumisele ja tahtele teenistussuhte vormistamisel. Juhul kui ametnik on teenistusse võtmisel selgelt ja korduvalt väljendanud tahet ja nõusolekut teenistussuhte vormistamiseks kuupäevaliselt kindlaksmääratud tähtajaks, siis ta pidi mõistma, et teenistussuhe on ajutise iseloomuga.
Käskkirja vormistamata jätmine täiendavate teenistusülesannete andmise ja lisatasu maksmise kohta ei ole põhjuseks, et jätta saamata jäänud lisatasu välja mõistmata. Lisatasu väljamõistmisel on oluline välja selgitada täiendavate teenistusülesannete reaalne täitmine. Vangistusseaduse § 136² on erinorm ATS § 37 lg 2 suhtes. ATS § 37 lg 2 alusel makstava lisatasu asendamisel VangS § 136² alusel makstava väljateenitud aastate tasuga oli ametniku õiguspärane ootus kaitstud VangS § 167¹ lg-ga 2, mis näeb ette, et kui VangS § 136¹ alusel arvutatav palk on väiksem senisest palgast, säilitatakse ametnikule tema senise palga suurus.
ATS § 16 punkt 2 ei laiene linnapea või vallavanema valimisele. Omavalitsusteenistust reguleerib KOKS § 54 lg 1 kohaselt avalikku teenistust käsitlev seadus ja Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus. Avaliku teenistuse seaduse sätted on valdavalt mõeldud reguleerima apoliitiliste ametnike teenistussuhteid, linnapea või vallavanema ametikoht on aga poliitiline ametikoht. Selleks, et kitsendada rahva poolt valitud esindusorgani poliitilist valikut sellise ametikoha täitmisel, peavad olema kaalukamad põhjused kui tavapärasel ametnike teenistusse võtmisel. Konkreetse kandidaadi kõrvaldamine linnapea või vallavanema kandidaatide ringist on tugev sekkumine poliitilisse protsessi ning võib oluliselt pärssida rahvalt mandaadi saanud poliitilise jõu programmiliste seisukohtade realiseerumise võimalusi. Volikogu poolt ametisse nimetamisel ja valimisel, sh linnapea ja vallavanema ametikoha täitmisel on usaldusväärse isiku väljaselgitamiseks Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses ette nähtud poliitiliste meetmete kasutamise võimalus. Linnapea või vallavanema teenistussuhte iseärasuste tõttu ei teki endisel linnapeal või vallavanemal subjektiivset õigust naasta ametisse, kui kohus on leidnud, et tema ametisse valimise otsus oli õiguspärane.
3-3-1-27-01 Riigikohus 08.05.2001
Ametniku katseaega käsitleva regulatsiooni olemasolu Avaliku teenistuse seaduses väljendab seadusandja tahet vältida ametikohtade täitmist selleks mittesobivate isikutega. Katseaja ebarahuldavate tulemuste tõttu teenistusest vabastamise korral pole seaduses sätestatud etteteatamist ega hüvituse maksmist. Ametnik, kelle suhtes on teenistusse nimetamisel kohaldatud katseaega, peab arvestama, et tema teenistussuhe on seadusega vähem kaitstud võrreldes määramata ajaks ametisse nimetatud isikute teenistussuhtega. ATS § 22 lg. 2 annab administratsioonile õiguse hinnata ametniku töötulemusi ja vastavust ametikohal esitatavatele nõuetele. Seadus ei seo hindajat kohustusega tuua välja objektiivsed asjaolud, millel põhineb asutusepoolne hinnang, kuid katseaja tulemuste ebarahuldavateks lugemist peab motiveerima. Motiveerimine võib seisneda nii viitamises faktilistele asjaoludele kui ka hinnangulistes väidetes töötulemuste ja ametikohale vastavuse kohta. Katseaja tulemuste osas seisukoha võtmine ei seisne mitte ainult töötulemuste, vaid ka ametniku ametikohale esitatavatele nõuetele vastavuse hindamises. Viimane hõlmab ka suhtlemisoskust, sobivust organisatsiooni ja muid sarnaseid näitajaid.
Ametijuhendi puudumine või selle regulatsiooni ebapiisavus ei õigusta iseenesest ametniku poolt teenistuskohustuste täitmatajätmist või mittenõuetekohast täitmist. Ametnik peab täitma ka neid ülesandeid, mis tulenevad muudest õigusaktidest, aga ka teenistuskoha olemusest ja teenistussuhte laadist, samuti ametiasutuse juhi või vahetu ülemuse korraldustest.
Ametiasutuse juht on kohustatud tagama asutuse tõhusa toimimise avaliku võimu teostamisel, mille üheks teguriks on tulemuslikult töötavad ning asja-tundlikud ametnikud. Seetõttu on põhjendatud ametisse nimetamise õigust omava isiku poolt diskretsiooni teostamine ametniku ametikohale sobivuse väljaselgitamisel. Avalikus teenistuses ametniku teenistusülesannetega toimetuleku üle otsustamisel on administratsioonil ulatuslik hindamisruum. Kohus saab kontrollida, kas ametiasutus on ametniku töötulemuste ja ametikohale vastavuse hindamisel järginud kehtestatud menetlusreegleid ja kriteeriume ning kas kaalutlusõigust on kasutatud kooskõlas selleks volituse andnud normi eesmärgiga.

matches:
Riigikohus
§ 136
§ 37
§ 37
§ 136
§ 167
§ 136
§ 16
§ 54
kohus
Riigikohus
§ 22
Kohus


text: Olukorras, kus kohus on esmalt paigutanud isiku kinnisesse asutusse esialgse õiguskaitse korras TsMS § 534 alusel ning selle tähtaja möödumiseks ei ole kinnisesse asutusse paigutamise tingimused ära langenud, saab kohus paigutada isiku TsMS § 533 alusel kinnisesse asutusse TsMS § 538 lg 2 järgi kuni üheks aastaks arvates ajast, mil kohus tegi esialgse õiguskaitse kohaldamise määruse. See kehtib ka juhul, kui kohus on menetlenud esialgse õiguskaitse kohaldamist ja isiku kinnisesse asutusse paigutamist erinevate tsiviilasjadena (võimalust lahendada esialgse õiguskaitse rakendamist ja kinnisesse asutusse paigutamist erinevate tsiviilasjadena mööndud nt määruses nr 3-2-1-5-15). (p 13) Juhul, kui isiku kinnisesse asutusse paigutamine piirdub üksnes esialgse õiguskaitse rakendamisega ja vahetult pärast TsMS § 534 lg-s 5 nimetatud tähtaja möödumist ei ole alust paigutada isikut kinnisese asutusse TsMS § 533 alusel, kuid see vajadus tekib hiljem, tuleb isiku kinnisesse asutusse paigutamise tähtaega hakata TsMS § 538 lg 2 mõtte järgi lugema alates uuest esialgse õiguskaitse kohaldamise määrusest. Kui esialgset õiguskaitset ei ole kohaldatud, arvutatakse kinnisesse asutusse paigutamise tähtaega alates kinnisesse asutusse paigutamise määruse tegemisest. (p 13)

matches:
kohus
§ 534
kohus
§ 533
§ 538
kohus
kohus
§ 534
§ 533
§ 538


Mulgi valla noortevolikogu põhimäärus – Riigi Teataja
Mulgi valla noortevolikogu põhimäärus
Mulgi valla noortevolikogu põhimäärus - sisukord
§ 2 Eesmärgid ja tegevused
§ 6 Õigused ja kohustused
§ 7 Tegevuse lõpetamine
RT IV, 12.02.2019, 4
Vastu võetud 30.01.2019 nr 78
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37 ja noorsootöö seaduse § 9 lõige 3 alusel.
(1) Mulgi valla noortevolikogu (edasipidi noortevolikogu) on Mulgi Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) juurde moodustatud valla noorte esinduskogu.
(2) Noortevolikogu juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadusandlusest, Mulgi valla õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
(3) Noortevolikogu asukoht on Abja Noortekeskus, Kooli 2, Abja-Paluoja ja tema tegevuspiirkonnaks on Mulgi vald.
(5) Noortevolikogu tegevus rajaneb demokraatia põhimõttel, liikmete omaalgatusel ja ühistegevusel.
§ 2. Eesmärgid ja tegevused
(1) Noortevolikogu eesmärk on kaitsta ja esindada Mulgi valla noorte huvisid, rääkida kaasa valla noorsootöö korralduslikes küsimustes, julgustada noorte kodanikualgatusi ning kaasata noori vallaelu korraldamist puudutavatesse otsustusprotsessidesse.
(2) Korraldada ülevallalisi sündmusi ning viia ellu omaalgatuslikke projekte. Teha koostööd teiste vallas tegutsevate noorteorganisatsioonidega.
(3) Osaleda vallavolikogu istungitel.
(1) Noortevolikogu liikmeks võivad kandideerida noored vanuses 13–26 eluaastat, kes elavad ja/või õpivad Mulgi vallas. Hääletamisõigus on Mulgi valla noortel 13–26 eluaastat, kes elavad ja/või õpivad Mulgi vallas.
(2) Noortevolikogu liikmed valitakse kaheks aastaks.
(3) Noortevolikogu koosseis on minimaalselt viie liikmeline.
(4) Valimised toimuvad veebruarikuu eelviimasel täisnädalal esmaspäevast pühapäevani.
(5) Valimiste läbiviimiseks moodustatakse valimisjaoskonnad Mulgi valla koolides ja noorsootöö asutustes. Hääletada saab paberkandjal valimisjaoskonnas või edastada hääl digitaalselt valimiskomisjonile.
(6) Valimistel on igal hääletusõiguslikul noorel üks hääl.
(7) Valimiskomisjoni kuuluvad Mulgi valla nelja piirkonna noorsootöötajad ja koolide õpilasesinduste esindajad.
(8) Esimees valitakse liikmete seast ja valituks osutub kandidaat, kes saab enim hääli.
(9) Aseesimehe kohta kehtib sama valimiskord.
(1) Noortevolikogu tegevust juhib noortevolikogu esimees, kes valitakse salajasel hääletamisel kaheks aastaks.
(2) Esimehe äraolekul asendab teda aseesimees, kes valitakse salajasel hääletamisel kaheks aastaks.
(1) Noortevolikogu töövormiks on koosolekud, mis toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvemini kui kord kuus, koosoleku kutsub kokku esimees või aseesimees.
(2) Koosoleku päevakorra valmistab ette noortevolikogu esimees. Koosoleku ettevalmistamisel ja läbiviimisel tehakse koostööd valla poolt määratud esindajaga, kelle tööülesandeks on noortevolikogu töö toetamine ja koosolekutel osalemine, sealhulgas puudub tal hääleõigus.
(3) Esimees esitab teistele liikmetele koosoleku päevakorra koos teiste vajalike materjalidega viis päeva enne koosoleku toimumist.
(4) Noortevolikogu koosolekud on avalikud, välja arvatud juhul kui 2/3 noortevolikogu liikmetest ei otsusta teisiti.
(5) Noortevolikogu on tähtsate punktide puhul otsustusvõimeline kui koosolekust võtab osa vähemalt 50% + 1 liiget.
(6) Koosolekut juhatab esimees, aseesimees või nende poolt ametisse volitatud noortevolikogu liige. Noortevolikogu uue koosseisu esimest koosolekut juhatab kuni uue esimehe valimiseni eelmise noortevolikogu aseesimees või tema poolt volitatud isik.
(7) Noortevolikogu esimehe kohustused:
1) juhtida noortevolikogu tööd;
2) kutsuda kokku ja juhatada koosolekuid ning korraldada nende ettevalmistamist;
3) esindada noortevolikogu;
4) kirjutada alla noortevolikogu dokumentatsioonile.
(8) Noortevolikogu esimehe äraolekul, samuti ka juhtudel, kui tal ei ole võimalik talle pandud ülesandeid täita, täidab tema kohuseid aseesimees.
(9) Erakorralise koosoleku kutsub kokku esimees, aseesimees või 1/3 noortevolikogu liikmetest.
(10) Noortevolikogu koosolek protokollitakse. Sekretär säilitab koosoleku protokollid 5 aastat.
(11) Noortevolikogu otsuste täitmise kontrolli teostab esimees või aseesimees.
(12) Noortevolikogu liikmele umbusalduse avaldamiseks tuleb esitada umbusaldust põhjendav avaldus, mille on allkirjastanud vähemalt 50% liikmetest.
(13) Umbusalduse avaldus võetakse järgmise koosoleku päevakorda.
(14) Kui umbusaldamise avaldamine leidis noortevolikogu toetuse, siis umbusaldatud liige peab oma senistest põhimäärusest tulenevatest kohustustest ja õigustest loobuma. Tema asemel valitakse järgmisel koosolekul uus liige, kellele kanduvad edasi varasema ametis olnud liikme õigused ja kohustused.
(15) Kui umbusalduse avaldamine ei leidnud noortevolikogu koosolekul toetust, siis ei saa samale isikule kolme kuu jooksul samal põhjusel algatada uut umbusalduse avaldamist.
(16) Liige on umbusaldatud juhul, kui kohal olnud liikmete häälteenamus on 50% + 1 liige.
(17) Noortevolikogu liikme volitused lõppevad, kui ta on puudunud kolmelt järjestikuselt üldkoosolekult.
§ 6. Õigused ja kohustused
(1) Noortevolikogu liikmetel on õigus:
1) osaleda noortevolikogu sündmustel;
2) osaleda hääleõiguslikena koosolekute töös;
3) saada informatsiooni noortevolikogu tegevusest;
4) umbusaldada noortevolikogu ametisse valituid inimesi, kui nad ei täida talle määratud põhikimäärusest tulenevaid kohustusi;
5) osaleda vallavolikogu koosolekutel ja avaldada arvamust päevakorda puudutavates küsimustes vastavalt põhimääruses toodud eesmärgile;
6) teha ettepanek noortevolikogu liikme väljaarvamiseks, kui liige on puudunud mõjuva põhjuseta üldkoosolekutelt kolm korda järjest või kui isik on rikkunud noortevolikogu põhimäärust;
7) teha ettepanekuid noortevolikogu paremaks toimimiseks;
8) noortevolikogust välja astuda kirjalikul avaldusel;
9) konsulteerida vallavalitsuse teenistujatega, saada koolitust.
(2) Noortevolikogu liikmed on kohustatud:
1) järgima noortevolikogu põhimäärust;
2) osalema regulaarselt noortevolikogu koosolekutel;
3) osalema aktiivselt noortevolikogu arendamises;
4) arvestama valla noorte soovide ja ettepanekutega;
5) kasutama heaperemehelikult ning säästvalt noortevolikogule kasutamiseks antud vara;
6) vajadusel esindama noortevolikogu ja oma esindamisest juhatusele aru andma;
7) noortevolikogust välja astumiseks esitama noortevolikogu juhatusele kirjaliku avalduse koos põhjendusega;
8) pärast projekti lõppu esitama oma tegemistest kirjaliku aruande juhatusele.
§ 7. Tegevuse lõpetamine
(1) Noortevolikogu tegevuse lõpetab vallavolikogu noortevolikogu ettepanekul.
(2) Noortevolikogu tegevus loetakse lõppenuks käesoleva põhimääruse kehtetuks tunnistamisega.
(1) Tunnistada kehtetuks Abja Vallavolikogu 24.01.2013 määrus nr 96 „Abja valla Noortevolikogu põhikiri“.


Üldkoosoleku otsust ja sellega kinnitatud majandusaasta aruannet ei ole võimalik vaadelda eraldi, sest üldkoosoleku otsusel, millega kinnitatakse aastaaruanne, saab sisu olla üksnes selle otsuse lahutamatuks osaks oleva aastaaruande kaudu. Eelnevast tulenevalt ei saa väita, et majandusaasta aruande kinnitamise otsuse kehtivus ei sõltu üldse aruande võimalikest vigadest. (p 11)
Raamatupidamise aastaaruande koostamist reguleerivad sätted on muu hulgas võlausaldajate kaitseks kehtestatud normid (vt RKTKo 3-2-1-69-15, p 19). RPS näeb ette mitmeid sätteid, millest nähtub, et need peavad muu hulgas kaitsma ka ühingu võlausaldajaid ja avalikku huvi, nt RPS § 16 p 4 ja 7. Kui majandusaasta aruandes esinevad sellised vastuolud RPS sätetega, mille tulemusel kajastab majandusaasta aruanne olulisel määral valesti äriühingu majandusseisu, siis on rikutud võlausaldajate ning avalikkuse kaitseks kehtestatud seaduse sätteid ja aktsionäride üldkoosoleku otsus, millega selline majandusaasta aruanne kinnitatakse, on ÄS § 301^1 lg 1 p 1 alusel tühine. (p 12)
Otsuse kehtetuks tunnistamise nõuet ei saa lugeda aegunuks, kui hageja on seaduses sätestatud aegumistähtaja jooksul esitanud otsuse tühisuse tuvastamise nõude ja täiendab seda pärast otsuse vastuvõtmist kulgema hakanud kolmekuulise tähtaja möödumist otsuse kehtetuks tunnistamise nõudega, tingimusel et asjaolud, millele hageja tugineb (hagi alus), on samad (p 32).
Olukorras, kus hageja on alguses esitanud otsuse puudumise või tühisuse tuvastamise nõude ja soovib hiljem samadele rikkumistele tuginedes esitada ka otsuse kehtetuks tunnistamise nõude (või ka vastupidi), tuleb tema haginõuet käsitada ühtse, puudustega otsusest vabanemisele suunatud nõudena ja selliselt ka menetleda. Sama kehtib nõuete hilisema asendamise korral. Ka äriseadustikus sisalduvad sätted, mis viitavad mõlema nõude menetlemise sarnasustele (ÄS § 301^1 lg 5 ja § 302 lg-d 5 ja 6) (p 31).
Sarnaselt muude tehingutega saab otsusest kui tehingust TsÜS § 67 lg 1 järgi rääkida, kui selles sisalduvad otsuse vastuvõtmiseks õigustatud isikute vastavasisulised tahteavaldused (p 21).
Olukorras, mil otsuse poolt on andnud hääled iseenesest õiged isikud otsuse vastuvõtmiseks vajalikus ulatuses, kuid mõni otsuse poolt hääletanu ei omanud nt seadusest või põhikirjast tulenevalt hääletamise õigust, või on tema hääle andmine kui tahteavaldus tühine või tühistatud või kui nt aktsionäri esindajal puudus selleks volikiri, on tegu otsuse õiguslike puudustega, mis võivad TsÜS § 33 lg-test 2 ja 3 tulenevalt (aktsiaseltsi puhul ka ÄS § 302 lg 1 järgi) olla aluseks otsuse kehtetuks tunnistamisele. Lisaks võib otsus olla seaduses sätestatud juhul tühine, kusjuures tühisuse alused näevad ette TsÜS § 38 lg 2 ja ÄS § 301^1 lg 1 (p 22).
Kui vaidlusaluse üldkoosoleku otsuse poolt anti hääli tulenevalt aktsiatest, millega seaduse kohaselt hääletada ei võinud, saab otsuse ÄS § 302 lg 1 esimese lause järgi kehtetuks tunnistada (p 34).
Juriidilise isiku organi otsuse tühisuse tuvastamist võivad hageda vähemalt samad isikud, kes võivad nõuda seaduse kohaselt otsuse kehtetuks tunnistamist (vt Riigikohtu 8. oktoobri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-65-08, p 16) (p 26).
Aktsionär, kes leiab, et tema õigusi on tema märkimisõiguse välistamisega ning vahetusvõlakirjade või aktsiate suundemissiooniga ühele või mõnele aktsionärile rikutud, võib ÄS § 302 lg 1 alusel esitada kohtusse aktsiaseltsi vastu otsus(t)e kehtetuks tunnistamise hagi, tuginedes ÄS § 272 rikkumisele (p 41).
Aktsiaraamatusse aktsionärina kantud esindajakonto omajal on õigus teostada aktsionäriõigusi, mh vaidlustada vajadusel üldkoosoleku otsuseid (p 18). Sarnaselt muude tehingutega saab otsusest kui tehingust TsÜS § 67 lg 1 järgi rääkida, kui selles sisalduvad otsuse vastuvõtmiseks õigustatud isikute vastavasisulised tahteavaldused. Olukorras, kus otsusena esitatu ei sisalda nõutavas ulatuses otsuse vastuvõtmiseks õigustatud isikute tahteavaldusi, otsusest üldjuhul rääkida ei saa. Selline on olukord eelkõige siis, kui aktsionäride üldkoosoleku otsust ei ole vastu võtnud aktsionärid või nõukogu otsust nõukogu liikmed või kui otsuse vastuvõtmist ei ole nõuetekohaselt kindlaks tehtud (dokumenteeritud). Sel juhul on tegu otsuse faktiliste puudustega, mis peaks vaidlustes otsuse kehtivuse üle olema pigem erandlik (p 21). Otsuse puudumisest tuleb eristada olukorda, mil otsuse poolt on andnud hääled iseenesest õiged isikud otsuse vastuvõtmiseks vajalikus ulatuses, kuid mõni otsuse poolt hääletanu ei omanud nt seadusest või põhikirjast tulenevalt hääletamise õigust, või on tema hääle andmine kui tahteavaldus tühine või tühistatud või kui nt aktsionäri esindajal puudus selleks volikiri. Sel juhul on tegu otsuse õiguslike puudustega, mis võivad TsÜS § 33 lg-test 2 ja 3 tulenevalt (aktsiaseltsi puhul ka ÄS § 302 lg 1 järgi) olla aluseks otsuse kehtetuks tunnistamisele. Lisaks võib otsus olla seaduses sätestatud juhul tühine, kusjuures tühisuse alused näevad ette TsÜS § 38 lg 2 ja ÄS § 301^1 lg 1 (p 22). Otsust saab vaidlustada põhjendusega, et aktsionäride üldkoosolekul on hääled antud ÄS § 303 lg-s 1 sätestatud hääleõiguse piirangut rikkudes, üksnes otsuse kehtetuks tunnistamise kaudu ÄS § 302 lg 1 alusel. Ka olukorras, kus suure aktsionäride arvuga aktsiaseltsi puhul välistatakse otsusega aktsionäride märkimise eesõigus vastuolus ÄS §-st 272 tuleneva aktsionäride võrdse kohtlemise põhimõttega, saab kolleegiumi arvates otsuse rikkumise tõttu üksnes kehtetuks tunnistada (p 23). Kui vaidlusaluse üldkoosoleku otsuse poolt anti hääli tulenevalt aktsiatest, millega seaduse kohaselt hääletada ei võinud, saab otsuse ÄS § 302 lg 1 esimese lause järgi kehtetuks tunnistada. (p 34) Juriidilise isiku organi otsuse tühisuse tuvastamist võivad hageda vähemalt samad isikud, kes võivad nõuda seaduse kohaselt otsuse kehtetuks tunnistamist (vt Riigikohtu 8. oktoobri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-65-08, p 16) (p 26). Otsuse kehtetuks tunnistamise nõuet ei saa lugeda aegunuks, kui hageja on seaduses sätestatud aegumistähtaja jooksul esitanud otsuse tühisuse tuvastamise nõude ja täiendab seda pärast otsuse vastuvõtmist kulgema hakanud kolmekuulise tähtaja möödumist otsuse kehtetuks tunnistamise nõudega, tingimusel et asjaolud, millele hageja tugineb (hagi alus), on samad (p 32). Aktsionär, kes leiab, et tema õigusi on tema märkimisõiguse välistamisega ning vahetusvõlakirjade või aktsiate suundemissiooniga ühele või mõnele aktsionärile rikutud, võib ÄS § 302 lg 1 alusel esitada kohtusse aktsiaseltsi vastu otsus(t)e kehtetuks tunnistamise hagi, tuginedes ÄS § 272 rikkumisele (p 41).
TsÜS § 33 lg 1 järgi on hääle andmine juriidilise isiku organi otsuse tegemisel tahteavaldus ja hääle andmisele kohaldatakse seaduses tehingu kohta sätestatut. Selliselt on juriidilise isiku organi otsus mitmepoolne tehing TsÜS § 67 lg 2 mõttes. Seega kujuneb aktsiaseltsi üldkoosoleku otsus organi liikmete ehk aktsionäride erinevate tahteavalduste kogumist, mis on suunatud kindla õigusliku tagajärje saavutamisele (p 20). Sarnaselt muude tehingutega saab otsusest kui tehingust TsÜS § 67 lg 1 järgi rääkida, kui selles sisalduvad otsuse vastuvõtmiseks õigustatud isikute vastavasisulised tahteavaldused. Olukorras, kus otsusena esitatu ei sisalda nõutavas ulatuses otsuse vastuvõtmiseks õigustatud isikute tahteavaldusi, otsusest üldjuhul rääkida ei saa. Selline on olukord eelkõige siis, kui aktsionäride üldkoosoleku otsust ei ole vastu võtnud aktsionärid või nõukogu otsust nõukogu liikmed või kui otsuse vastuvõtmist ei ole nõuetekohaselt kindlaks tehtud (dokumenteeritud). Sel juhul on tegu otsuse faktiliste puudustega, mis peaks vaidlustes otsuse kehtivuse üle olema pigem erandlik (p 21). Otsuse puudumisest tuleb eristada olukorda, mil otsuse poolt on andnud hääled iseenesest õiged isikud otsuse vastuvõtmiseks vajalikus ulatuses, kuid mõni otsuse poolt hääletanu ei omanud nt seadusest või põhikirjast tulenevalt hääletamise õigust, või on tema hääle andmine kui tahteavaldus tühine või tühistatud või kui nt aktsionäri esindajal puudus selleks volikiri. Sel juhul on tegu otsuse õiguslike puudustega, mis võivad TsÜS § 33 lg-test 2 ja 3 tulenevalt (aktsiaseltsi puhul ka ÄS § 302 lg 1 järgi) olla aluseks otsuse kehtetuks tunnistamisele. Lisaks võib otsus olla seaduses sätestatud juhul tühine, kusjuures tühisuse alused näevad ette TsÜS § 38 lg 2 ja ÄS § 301^1 lg 1 (p 22).


text:
Protokoll Tohver Judra pärijate vöörmündri Karl Ju
Tuli tuli s sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti kui kui konj eesti Tohver Tohver s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti päriate eesti vöörmünder vöörmünder s sg.nom. eesti ja ja konj eesti kaebas kaebama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti kohto kohus s sg.gen. eesti ees ees adp eesti , kirjavahemärk et et konj eesti nimetud nimetu adj pl.nom. eesti päriate eesti varandus varandus s sg.nom. eesti teise teine pron sg.gen. eesti vöörmündri vöörmünder s sg.gen. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Peksu Peks s_nimi sg.gen. eesti läbi läbi adv eesti vähandud eesti olla olema v inf. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti nimelt nimelt adv eesti olla olema v inf. eesti sest sest konj eesti varandusest varandus s sg.el. eesti ära ärama v eesti müitud eesti : kirjavahemärk lina lina s sg.gen. eesti seemet seeme s sg.part. eesti 11 11 number rubla rubla s sg.gen. eesti eest eest adp eesti
elajaid elajas s pl.part. eesti müitud eesti 42 42 number rubla rubla s sg.gen. eesti eest eest adp eesti
1 1 number hobuse hobune s sg.gen. eesti eest eest adp eesti 4 4 number rubla rubla s sg.part. eesti 90 90 number kop kop lüh. eesti
1 1 number siga siga s sg.nom. eesti eest eest adp eesti 15 15 number rubla rubla s sg.part. eesti
Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti olla olema v inf. eesti ise ise pron sg.nom. eesti maksnud maksma v nud. eesti sula sula s sg.gen. eesti raha raha s sg.gen. eesti 42 42 number rubla rubla s sg.gen. eesti 37 37 number kop kop lüh. eesti
Summa summa s sg.nom. eesti 115 115 number rubla rubla s sg.gen. eesti 27 27 number kop kop lüh. eesti
ja ja konj eesti selle see pron sg.gen. eesti üle üle adp eesti kohto kohus s sg.gen. eesti seletust seletus s sg.part. eesti ja ja konj eesti otsust otsus s sg.part. eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti . kirjavahemärk
Selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsutud kutsuma v tud. eesti , kirjavahemärk teine teine pron sg.nom. eesti Tohver Tohver s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti päriate eesti vöörmünder vöörmünder s sg.nom. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Peks Peks s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti kaebtuse eesti peale peale adv eesti tema tema pron sg.gen. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti neist see pron pl.el. eesti asjust asi s pl.el. eesti midagid miski pron sg.part. eesti ei ei modadv eesti teadvad teadev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti läbi läbi adv eesti päriate eesti varandust varandus s sg.part. eesti müitud eesti saanud saama v nud. eesti , kirjavahemärk olnud olema v nud. eesti tema tema pron sg.gen. eesti omal oma pron sg.ad. eesti aial aed s sg.ad. eesti rehnungi rehnung s sg.gen. eesti ära ära v eesti annud andma v nud.neg. eesti . kirjavahemärk
Sel sel lüh. eesti 12. 12. num eesti aprillil aprill s sg.ad. eesti s.a s.a lüh. eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti tellimise tellimine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tulnud tulema v nud. eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Peks Peks s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti Tohver Tohver s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti lesk lesk s sg.nom. eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti E. E. lüh. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti küsimise küsimine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti küll küll adv eesti lina lina s sg.gen. eesti seemned seeme s pl.nom. eesti , kirjavahemärk mõni mõni pron sg.nom. eesti elajas elajas s sg.nom. eesti , kirjavahemärk 1 1 number hobune hobune s sg.nom. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti 4 4 number rubla rubla s sg.part. eesti 90 90 number kop kop lüh. eesti maksnud maksma v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti üks üks pron sg.nom. eesti siga siga s sg.nom. eesti 15 15 number rubla rubla s sg.gen. eesti eest eest adp eesti , kirjavahemärk maia maja s sg.gen. eesti virtsahvti eesti ja ja konj eesti muu muu pron sg.gen. eesti maia maja s sg.gen. eesti üles üles adv eesti pidamise pidamine s sg.gen. eesti tarvis tarvis adp eesti ära ära v eesti müinud müüma v nud.neg. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti see see pron sg.nom. eesti Silgi Silgi s_nimi sg.nom. eesti maia maja s sg.part. eesti ka ka adv eesti tema tema pron sg.gen. eesti käes käsi s sg.in. eesti pruukimiseks pruukimine s sg.tr. eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk sest sest konj eesti rahast raha s sg.el. eesti aga aga konj eesti midagi miski pron sg.part. eesti ei ei modadv eesti teadvad teadev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti ütleb ütlema v pers.ind.pr.sg.3. eesti maksnud maksma v nud. eesti olevad olev adj pl.nom. eesti . kirjavahemärk
Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Peks Peks s_nimi sg.nom. eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti pääle pea s sg.all. eesti 1873. 1873. num eesti a a lüh. eesti . kirjavahemärk rehnungi rehnung s sg.gen. eesti siia siia adv eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk kelle kes pron sg.gen. eesti järele järele adp eesti tema tema pron sg.gen. eesti sisse sisse adp eesti vaatmine eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk 2 2 number vaka vakk s sg.gen. eesti lina lina s sg.gen. eesti seemete eesti eest eest adp eesti 5 5 number rubla rubla s sg.part. eesti 50 50 number kop kop lüh. eesti
linade lina s pl.gen. eesti eest eest adp eesti 145 145 number rubla rubla s sg.part. eesti 15 15 number kop kop lüh. eesti
Summa summa s sg.nom. eesti 150 150 number rubla rubla s sg.gen. eesti 65 65 number kop kop lüh. eesti
Sellest see pron sg.el. eesti olla olema v inf. eesti tema tema pron sg.gen. eesti välja välja adv eesti maksnud maksma v nud. eesti : kirjavahemärk 1/2 1/2 num eesti pütti pütt s sg.part. eesti räime räim s sg.gen. eesti Silgi Silgi s_nimi sg.nom. eesti talusse talu s sg.ill. eesti 7 7 number rubla rubla s sg.gen. eesti
1/2 1/2 num eesti pütti pütt s sg.ill. eesti soola sool s sg.part. eesti 1 1 number rubla rubla s sg.part. eesti 87 87 number kop kop lüh. eesti
6 6 number taldrikud taldrik s pl.nom. eesti 33 33 number kop kop lüh. eesti
värmi eesti eest eest adp eesti 20 20 number kop kop lüh. eesti
aktide akt s pl.gen. eesti ja ja konj eesti ära ära v eesti kirja kiri s sg.gen. eesti eest eest adp eesti 3 3 number rubla rubla s sg.part. eesti 20 20 number kop kop lüh. eesti
advokaadil advokaat s sg.ad. eesti 6 6 number rubla rubla s sg.part. eesti 20 20 number kop kop lüh. eesti
pere pere s sg.gen. eesti palgas palk s sg.in. eesti ja ja konj eesti rendis rent s sg.in. eesti 131 131 number rubla rubla s sg.gen. eesti
Summa summa s sg.nom. eesti 149 149 number rubla rubla s sg.gen. eesti 80 80 number kop kop lüh. eesti
Selle see pron sg.gen. eesti järele järele adp eesti jääb jääma v pers.ind.pr.sg.3. eesti üle üle adp eesti 85 85 number kop kop lüh. eesti
Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti nimetas nimetama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti pääle pea s sg.all. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti seda see pron sg.part. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti kulo eesti vasto vastu adp eesti ei ei modadv eesti voivad eesti võtta võtma v inf. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti seda see pron sg.part. eesti ilma ilm s sg.part. eesti asjata asjata adv eesti aetud ajama v tud. eesti olla olema v inf. eesti . kirjavahemärk
Kohto kohus s sg.gen. eesti nõudmise nõudmine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti ei ei modadv eesti olnud olema v nud.neg. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiatel käija s pl.ad. eesti enam enam adv eesti midagi miski pron sg.part. eesti selle see pron sg.gen. eesti asja asi s sg.gen. eesti seletuse seletus s sg.gen. eesti pääle pea s sg.all. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tuua tooma v inf. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti lasti laskma v eesti neid tema pron pl.part. eesti siit siit adv eesti välja välja adv eesti minna minema v inf. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti ühendasid ühendama v pers.ind.ipf.pl.3. eesti endid ise pron pl.part. eesti keik kõik pron pl.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti koos koos adv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti liikmed liige s pl.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti otsuse otsus s sg.gen. eesti andmisele andmine s sg.all. eesti : kirjavahemärk """" kirjavahemärk et et konj eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti nõudmise nõudmine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti siis siis adv eesti aga aga konj eesti need see pron pl.nom. eesti nõuetavad nõue_tava s pl.nom. eesti asjad asi s pl.nom. eesti , kirjavahemärk Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti päranduse pärandus s sg.gen. eesti osast osa s sg.el. eesti aro eesti järele järele adv eesti maha maha adv eesti arvata arvama v inf. eesti oleks olema v pers.knd.pr. eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti see see pron sg.nom. eesti üles üles adv eesti voetud voe=tu adj pl.nom. eesti T. T. lüh. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti pärandus pärandus s sg.nom. eesti seda see pron sg.part. eesti takseerimise takseeri=mine s sg.gen. eesti summad summa s pl.nom. eesti välja välja adv eesti ei ei modadv eesti anna andma v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti , kirjavahemärk selle see pron sg.gen. eesti nimetud nimetu adj pl.nom. eesti 42 42 number rubla rubla s sg.part. eesti 37 37 number kop kop lüh. eesti nõudmine nõudmine s sg.nom. eesti aga aga konj eesti , kirjavahemärk kelle kes pron sg.gen. eesti üle üle adp eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Judral Judral s_nimi sg.nom. eesti tunnistus tunnistus s sg.nom. eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti , kirjavahemärk kuni kuni konj eesti tõeks tõsi s sg.tr. eesti tegemiseni tegemine s sg.ter. eesti tühjaks tühi adj sg.tr. eesti ja ja konj eesti need see pron pl.nom. eesti eel eel adp eesti üles üles adv eesti antud andma v tud. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käimise käimine s sg.gen. eesti kulud kulu s pl.nom. eesti , kirjavahemärk Tohver Tohver s_nimi sg.nom. eesti Judra Judra s_nimi sg.nom. eesti päriate eesti kahjuks kahju s sg.tr. eesti arvata arvama v inf. eesti oleks olema v pers.knd.pr. eesti ".""" kirjavahemärk
See see pron sg.nom. eesti otsus otsus s sg.nom. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiatel käija s pl.ad. eesti kohe kohe adv eesti kuulutud kuuluma v tud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti selle see pron sg.gen. eesti otsusega otsus s sg.kom. eesti rahul rahul adv eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti ja ja konj eesti suuremad suurem adj pl.nom. eesti kohut kohus s sg.part. eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti käia käima v inf. eesti . kirjavahemärk
Sai saa s_nimi pers.ind.ipf.sg.3. eesti mõistetud mõistma v tud. eesti , kirjavahemärk Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Judral Judral s_nimi sg.nom. eesti appelatsiooni apellatsioon s sg.part. eesti anda andma v inf. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti eel eel adp eesti seisvad seisev adj pl.nom. eesti asju asi s pl.part. eesti nenda nõnda adv eesti kui kui konj eesti sündinud sündima v nud. eesti kirja kiri s sg.ill. eesti panna panema v inf. eesti . kirjavahemärk

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus