§ 101 Asutajate ja juhatuse liikmete vastutus mittetulundusühingu asutamisel
§ 201 Üldkoosoleku päevakord
§ 221 Otsuse vastuvõtmine üldkoosolekut kokku kutsumata
§ 281 Juhatuse liikme tasustamine
§ 48 Nõuete esitamine ja rahuldamine
§ 581 Ühinemisotsuse vaidlustamine
§ 63 Kande õiguslik toime ja ühinemisega tekitatud kahju hüvitamine
§ 671 Jagunemisotsuse vaidlustamine
§ 84 Registrikaart
§ 991 Juhatuse liikmete määramine ja tagasikutsumine
§ 992 Liikmeks astumine
§ 1112 Majandusaasta perioodi registrisse kandmine
§ 1113 Pabertoimikute tagastamine
§ 1114 Paberdokumentide hävitamine
§ 1115 Majandusaasta aruande esitamine 2020. aastal
§ 1116 Juhatuse liikme ametiaja pikendamine 2020. aastal
§ 1117 Häälteenamuse nõue otsuse vastuvõtmisel koosolekut kokku kutsumata
RT I, 23.05.2020, 6
17.02.1999 RT I 1999, 23, 355 19.03.1999, osaliselt 01.03.1999
29.01.2009 RT I 2009, 13, 78 01.07.2009, osaliselt 01.01.2010
10.12.2015 RT I, 30.12.2015, 4 01.02.2016
21.02.2017 RT I, 10.03.2017, 1 20.03.2017, osaliselt 30.09.2017
20.02.2019 RT I, 19.03.2019, 2 29.03.2019
[Kehtetu - RT I, 20.04.2017, 1 - jõust. 15.01.2018]
81) juhatuse liikmete arv või nende ülem- ja alammäär;
(1) Mittetulundusühingu kandmiseks registrisse esitab mittetulundusühingu juhatus avalduse, milles näidatakse käesoleva seaduse §-s 10 nimetatud andmed, ja sellele kirjutavad alla kõik juhatuse liikmed. Avaldusele lisatakse:
11) juhatuse asukoha aadress, kui see asub välisriigis;
2) [kehtetu - RT I 1998, 59, 941 - jõust. 10.07.1998]
3) [kehtetu - RT I 2009, 13, 78 - jõust. 01.07.2009]
(11) Mittetulundusühing teatab registrile avalduse esitamisel kavandatud põhitegevusala, samuti teatab tegevusalade muutumisest. Tegevusalast registrile teatamisel või majandusaasta aruandes selle näitamisel kasutatakse Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatorit. Kavandatud põhitegevusalast ei pea registrile teatama usulised ühendused, erakonnad ja korteriühistud.
[RT I, 18.12.2012, 3 - jõust. 19.12.2012]
(2) Registrile esitatavale muule avaldusele kirjutab alla juhatuse liige. Uue juhatuse liikme registrisse kandmise avaldusele kirjutab alla uus juhatuse liige, kes peab avalduses kinnitama, et tal on seaduse kohaselt õigus olla juhatuse liige. Kui juhatuse liikmed on õigustatud esindama mittetulundusühingut ainult ühiselt, peavad registrile esitatavale avaldusele alla kirjutama kõik mittetulundusühingut ühiselt esindama õigustatud juhatuse liikmed.
(3) Mittetulundusühingut ei kanta registrisse, kui avaldus registrisse kandmiseks esitatakse pärast ühe aasta möödumist asutamislepingu sõlmimisest.
(4) Notariaalselt kinnitatud avaldus esitatakse koos kande tegemiseks vajalike dokumentidega registripidajale avalduse kinnitanud notari vahendusel notarite elektroonilise infosüsteemi kaudu. Mõjuval põhjusel võib avalduse ja kande tegemiseks vajalikud dokumendid esitada teise notari vahendusel. Notar selgitab isikule, millised dokumendid tuleb avaldusele lisada ja millised nõuded neile kehtivad.
21) juhatuse asukoha aadress, kui see asub välisriigis;
31) majandusaasta algus ja lõpp;
51) äriseadustiku §-s 631 nimetatud kontaktisiku nimi või ärinimi, isiku- või registrikood ning mittetulundusühingule suunatud tahteavalduste ja mittetulundusühingu menetlusdokumentide kättetoimetamise Eesti aadress;
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud avaldusele tuleb lisada muutmise otsustanud üldkoosoleku või muu organi koosoleku protokoll. Muu organi koosoleku protokolli sisule kohaldatakse käesoleva seaduse § 21 lõiget 6.
(4) Organi koosoleku protokolli asemel võib registripidajale esitada väljavõtte protokollist, millesse on kantud ainult registriandmete aluseks olev otsus. Väljavõttele ei pea lisama otsuse suhtes eriarvamusele jäänud isiku eriarvamust, kirjalikke ettepanekuid ja avaldusi. Protokolli väljavõte peab olema notariaalselt tõestatud, kui sama koosoleku kohta koostatud protokoll on notariaalselt tõestatud. Muus osas kohaldatakse protokolli väljavõtte sisule, allkirjastamisele ja väljavõttele lisatavatele dokumentidele vastava organi koosoleku protokolli kohta sätestatut.
§ 101. Asutajate ja juhatuse liikmete vastutus mittetulundusühingu asutamisel
(1) Mittetulundusühingu asutajad ja juhatuse liikmed vastutavad solidaarselt mittetulundusühingu asutamisel valeandmete või puudulike andmete esitamisega või muude kohustuste rikkumisega mittetulundusühingule tekkinud kahju eest, kui asutaja või juhatuse liige ei tõenda, et ta kahju tekitanud asjaolu ei teadnud ega pidanudki teadma.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud alusel vastutavad lisaks mittetulundusühingu liikmetele ka isikud, kelle arvel mittetulundusühing asutati. Isik ei vabane vastutusest, sõltumata sellest, kas ta asjaoludest teadis või mitte, kui asjaolusid teadis või pidi teadma tema arvel tegutsenud liige.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatust erinev kokkulepe kehtib mittetulundusühingu võlausaldajate kohta üksnes juhul, kui kokkulepe sõlmiti mittetulundusühingu pankrotimenetluses.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuded aeguvad viie aasta möödumisel mittetulundusühingu registrisse kandmisest.
(4) Kui mittetulundusühingu varast ei jätku ühingu võlausaldaja nõude rahuldamiseks, vastutavad asutajad mittetulundusühingu võlausaldaja ees isiklikult ja solidaarselt ühingu kohustuste eest ulatuses, milles ühingu vara vähenes enne ühingu registrisse kandmist ühingule võetud kohustuste tõttu. Nimetatud nõude aegumistähtaeg on viis aastat ühingu registrisse kandmisest.
(5) Alaealise mittetulundusühingu asutajaks olemise ja liikmeks astumise korral ei kohaldata perekonnaseaduse § 188 lõike 1 punkti 5.
(6) Kui vähemalt 15-aastane alaealine astub sellise noorteühingu liikmeks, mis vastab noorsootöö seaduses sätestatule, ei pea eestkostja nõusolekut mittetulundusühingule esitama, kui mittetulundusühingu põhikirjas ei ole sätestatud teisiti.
(1) Mittetulundusühingu kõrgeimaks organiks on selle liikmete üldkoosolek. Üldkoosolekul võivad osaleda kõik mittetulundusühingu liikmed, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(1) Üldkoosoleku pädevusse kuulub:
2) juhatuse liikmete määramine ja tagasikutsumine;
3) volinike valimine ja tagasikutsumine;
4) juhatuse või muu põhikirjaga ettenähtud organi (§ 31) liikmega tehingu tegemise otsustamine, tehingu tingimuste määramine, õigusvaidluse pidamise otsustamine ning selles tehingus või vaidluses mittetulundusühingu esindaja määramine;
5) majandusaasta aruande kinnitamine;
6) mittetulundusühingu lõpetamise, ühinemise ja jagunemise otsustamine;
7) muude põhikirjaga ettenähtud organite liikmete valimine, kui põhikirjas ei ole ette nähtud teisiti;
8) muude küsimuste otsustamine, mida ei ole seaduse või põhikirjaga antud teiste organite pädevusse.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–6 nimetatud küsimuste otsustamist ei tohi põhikirjaga anda juhatuse või muu organi pädevusse.
(6) Üldkoosoleku kokkukutsumise teates tuleb märkida üldkoosoleku toimumise aeg ja koht ning üldkoosoleku päevakord. Põhikirjaga võib ette näha täpsema korra üldkoosoleku kokkukutsumise teate saatmiseks.
(7) Kui pärast üldkoosoleku kokkukutsumise teate saatmist päevakorda liikmete nõudel muudetakse, tuleb päevakorra muutmisest teatada enne üldkoosoleku toimumist samas korras ja sama tähtaja jooksul nagu üldkoosoleku kokkukutsumise teate saatmisel.
§ 201. Üldkoosoleku päevakord
(1) Üldkoosoleku päevakorra määrab juhatus, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti. Kui üldkoosoleku kutsuvad kokku mittetulundusühingu liikmed, määravad nemad üldkoosoleku päevakorra.
(2) Vähemalt 1/5 mittetulundusühingu liikmetest või vähemalt kuus mittetulundusühingu liiget, kui mittetulundusühingul on alla 30 liikme, võivad nõuda täiendavate küsimuste võtmist päevakorda. Iga täiendava küsimuse kohta tuleb esitada põhjendus.
(3) Liikmed võivad käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud õigust enne üldkoosolekut kasutada mitte hiljem kui kolm päeva pärast üldkoosoleku kokkukutsumisest teatamist. Põhikirjaga võib ette näha pikema tähtaja.
(4) Liikmed ei või käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud õigust enne üldkoosolekut kasutada, kui sama koosoleku päevakorda on käesoleva paragrahvi lõikest 2 tulenevalt juba üks kord muudetud ja päevakorra muutmisest on liikmetele käesoleva seaduse § 20 lõike 7 kohaselt teatatud.
(5) Küsimuse, mida ei olnud eelnevalt üldkoosoleku päevakorda võetud, võib päevakorda võtta, kui üldkoosolekul osalevad kõik mittetulundusühingu liikmed, või vähemalt 9/10 üldkoosolekul osalevate liikmete nõusolekul, kui üldkoosolekul osaleb üle poole mittetulundusühingu liikmetest ja põhikirjaga ei ole ette nähtud suuremat osalusnõuet.
(6) Eelnevalt päevakorda võtmata võib üldkoosolek otsustada järgmise üldkoosoleku kokkukutsumise ja lahendada avaldused, mis puudutavad päevakorraga seotud korraldusküsimusi ja üldkoosoleku pidamise korda, samuti võib üldkoosolekul ilma otsust tegemata arutada muid küsimusi.
(2) [Kehtetu - RT I 1998, 59, 941 - jõust. 10.07.1998]
(3) Kui üldkoosoleku kokkukutsumisel on rikutud seaduse või põhikirja nõudeid, ei ole üldkoosolek õigustatud otsuseid vastu võtma, välja arvatud siis, kui üldkoosolekul osalevad kõik mittetulundusühingu liikmed.
(31) Üldkoosolekul koostatakse seal osalevate liikmete nimekiri, millesse kantakse üldkoosolekul osalevate liikmete nimed, häälte arv, osalemise viis, samuti liikme esindaja nimi. Nimekirjale kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija, samuti iga üldkoosolekul füüsiliselt kohal olev liige või liikme esindaja.
(4) [Kehtetu - RT I 2009, 13, 78 - jõust. 01.07.2009]
(5) Üldkoosolekul võib osaleda ja hääletada mittetulundusühingu liige. Mittetulundusühingu liikme esindaja võib üldkoosolekul osaleda ja hääletada, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti. Esindajale peab olema antud kirjalik volikiri. Esindajate volikirjad või nende ärakirjad lisatakse üldkoosoleku protokollile.
(6) Üldkoosolek protokollitakse. Protokolli kantakse üldkoosoleku toimumise aeg ja koht, liikmete arv, üldkoosoleku päevakord, hääletustulemused ja vastuvõetud otsused ning muud üldkoosolekul tähtsust omavad asjaolud. Protokolli kantakse ka üldkoosoleku otsuse suhtes eriarvamusele jäänud liikme nõudel tema eriarvamuse sisu. Protokollile kirjutavad alla üldkoosoleku juhataja ja protokollija. Eriarvamusele kirjutab alla selle esitanud isik. Protokolli lahutamatuks lisaks on ärakirjad üldkoosolekust osavõtnute nimekirjast, eriarvamustest ning üldkoosolekule esitatud kirjalikest ettepanekutest ja avaldustest.
(7) Pärast 14 päeva möödumist üldkoosoleku lõppemisest peab protokoll olema liikmetele kättesaadav. Liikmel on õigus saada üldkoosoleku protokolli või selle osa ärakirja.
(8) Juhatuse, vähemalt 1/5 mittetulundusühingu liikmete või vähemalt kuue mittetulundusühingu liikme nõudel, kui mittetulundusühingul on alla 30 liikme, peab üldkoosoleku protokoll olema notariaalselt tõestatud. Mittetulundusühingu liikmete vastav kirjalik nõue peab olema juhatusele esitatud kolme päeva jooksul üldkoosoleku kokkukutsumisest teatamisest arvates, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud pikemat tähtaega. Üldkoosoleku protokolli notariaalse tõestamise kulud võib jätta üldkoosoleku otsusega, mille poolt on antud vähemalt 2/3 üldkoosolekul esindatud häältest, protokolli notariaalset tõestamist taotlenud liikmete kanda.
(9) Üldkoosoleku korraldamise kulud kannab mittetulundusühing. Kui üldkoosolek kutsutakse kokku liikmete nõudel või nad kutsuvad selle ise kokku, võib üldkoosoleku otsusega, mille poolt on antud vähemalt 2/3 üldkoosolekul esindatud häältest, jätta kulud üldkoosoleku kokkukutsumist taotlenud või kokku kutsunud liikmete kanda.
(11) Isiku valimisel loetakse üldkoosolekul valituks kandidaat, kes sai teistest enam hääli, kui põhikirjas ei ole kehtestatud kõrgemat häältenõuet. Häälte võrdsel jagunemisel heidetakse liisku, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti.
(3) Kui üldkoosoleku otsus tehakse käesoleva seaduse §-s 221 sätestatud korras, on otsus vastu võetud, kui selle poolt on üle poole antud häältest, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet.
(4) Igal mittetulundusühingu liikmel on üks hääl. Liige ei või hääletada, kui otsustatakse tema vabastamist kohustusest või vastutusest, liikme ja mittetulundusühingu vahel tehingu tegemist või liikmega õigusvaidluse pidamist ning selles tehingus või õigusvaidluses mittetulundusühingu esindaja määramist või küsimusi, mis puudutavad liikme või tema esindaja juhatuse või muu organi liikmena tegutsemise kontrollimist või hindamist. Esindatuse määramisel selle liikme hääli ei arvestata.
(6) [Kehtetu - RT I 2009, 13, 78 - jõust. 01.07.2009]
§ 221. Otsuse vastuvõtmine üldkoosolekut kokku kutsumata
(1) Liikmetel on õigus vastu võtta otsuseid üldkoosolekut kokku kutsumata, kui mittetulundusühingu põhikiri ei näe ette teisiti.
(2) Juhatus saadab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse eelnõu kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis kõigile liikmetele, määrates tähtaja, mille jooksul liige peab esitama selle kohta oma seisukoha kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Liikmetele seisukoha andmiseks antav tähtaeg peab olema vähemalt seitse päeva, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud pikemat tähtaega. Kui mittetulundusühingu põhikirjas on ette nähtud häälte arv, mis on vajalik, et üldkoosolek oleks otsustusvõimeline, kohaldatakse seda ka otsuse tegemisele koosolekut kokku kutsumata.
(3) Hääletustulemuste kohta koostab juhatus hääletusprotokolli ja saadab selle viivitamata liikmetele. Hääletusprotokolli kantakse:
1) mittetulundusühingu nimi ja asukoht;
3) vastuvõetud otsused koos hääletustulemustega, sealhulgas otsuse poolt hääletanud liikmed nimeliselt;
4) otsuse suhtes eriarvamusele jäänud liikme nõudel tema eriarvamuse sisu;
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud liikmete seisukohtade ärakirjad on hääletusprotokolli lahutamatu lisa.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2–4 sätestatut ei kohaldata, kui mittetulundusühingu kõik liikmed otsusega nõustuvad ja selle allkirjastavad.
(1) Põhikirja muutmise otsus on vastu võetud, kui selle poolt on hääletanud üle 2/3 üldkoosolekul osalenud liikmetest või nende esindajatest ja põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet.
(1) Üldkoosoleku otsus on tühine, kui otsuse teinud üldkoosoleku protokoll ei ole seaduses sätestatud juhul notariaalselt tõestatud või kui otsuse vastuvõtmisel rikuti üldkoosoleku kokkukutsumise korda, otsus rikub mittetulundusühingu võlausaldajate kaitseks või muu avaliku huvi tõttu kehtestatud seaduse sätet või ei vasta headele kommetele. Otsus on tühine ka seaduses sätestatud muul juhul.
(2) Volinike koosolekule kohaldatakse käesolevas seaduses üldkoosoleku kohta sätestatut, kui seaduses või põhikirjas ei ole ette nähtud teisiti.
(4) Volinike koosolekul ei ole õigust muuta põhikirja selles osas, mis reguleerib üldkoosoleku ja volinike koosoleku vahelist pädevuse jaotust. Volinike koosoleku ettenägemine ei välista ega piira üldkoosoleku kokkukutsumist mittetulundusühingu liikmete poolt.
(1) Mittetulundusühingul peab olema juhatus, mis seda juhib ja esindab. Juhatusel võib olla üks liige (juhataja) või mitu liiget.
(21) Juhatuse liikmeks ei või olla isik, kelle suhtes kohus on vastavalt karistusseadustiku §-le 49 või 491 kohaldanud juhatuse liikmena tegutsemise keeldu või ettevõtluskeeldu, samuti isik, kellel on keelatud tegutseda samal tegevusalal, millel tegutseb mittetulundusühing, või kellel on keelatud olla juhatuse liige seaduse või kohtulahendi alusel.
(3) [Kehtetu - RT I, 20.04.2017, 1 - jõust. 15.01.2018]
(1) Juhatuse igal liikmel on õigus esindada mittetulundusühingut kõikide tehingute tegemisel, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(3) Juhatuse liikmed on mittetulundusühingu nimel tehingute tegemisel kohustatud mittetulundusühingu suhtes järgima põhikirjas ettenähtud või üldkoosoleku või juhatuse kehtestatud piiranguid. Esindusõiguse piiramine ei kehti kolmandate isikute kohta.
(5) Mittetulundusühingu ja juhatuse liikme vahel tehtud tehing on tühine, kui tehinguga ei nõustunud üldkoosolek. See ei kehti tehingu kohta, mis tehakse mittetulundusühingu igapäevases majandustegevuses kauba või teenuse turuhinna alusel.
(6) Juhatuse liikmel ei ole õigust esindada mittetulundusühingut tehingute tegemisel, mille puhul vastavalt seadusele otsustab esindaja määramise eraldi üldkoosolek.
(1) Juhatuse liikmeks määramiseks on vajalik tema nõusolek.
(11) Juhatuse liige valitakse tähtajaliselt kuni kolmeks aastaks, kui põhikirjas ei ole ette nähtud muud tähtaega. Põhikirjaga ei või ette näha, et juhatuse liikme ametiaeg on pikem kui viis aastat. Juhatuse liikme ametiaja pikendamist ei või otsustada varem kui üks aasta enne ametiaja kavandatavat möödumist ja pikemaks ajaks kui seaduses või põhikirjas ettenähtud ametiaja ülemmäär. Registrisse kantud juhatuse liikme ametiaja pikendamise otsus tuleb esitada viivitamata registripidajale.
(2) Juhatuse liikme võib üldkoosoleku otsusega igal ajal, sõltumata põhjusest, tagasi kutsuda. Temaga sõlmitud lepingust tulenevad õigused ja kohustused lõpevad vastavalt lepingule.
[RT I 2009, 13, 78 - jõust. 01.01.2010]
(31) Juhatuse liige võib juhatusest tagasi astuda sõltumata põhjusest, teatades sellest enda määranud organile. Juhatuse liikmega sõlmitud lepingust tulenevad õigused ja kohustused lõpevad vastavalt lepingule. Juhatuse liikme lepingu ülesütlemisele kohaldatakse võlaõigusseaduses käsunduslepingu ülesütlemise kohta sätestatut. Eelmist lauset kohaldatakse ka juhatuse liikme tagasikutsumisele.
(32) Kui juhatuse liikme kohta registrisse tehtud kanne muutub juhatuse liikme tagasikutsumise või tagasiastumise tõttu ebaõigeks, kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 82 sätestatut.
§ 281. Juhatuse liikme tasustamine
(1) Kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti, võib juhatuse liikmele maksta tasu. Juhatuse liikmele makstava tasu suurus ja maksmise kord määratakse üldkoosoleku otsusega.
(2) Üldkoosolek peab juhatuse liikme tasustamise korra ning tasude ja muude hüvede suuruse määramisel ning juhatuse liikmega lepingu sõlmimisel tagama, et juhatuse liikmele mittetulundusühingu poolt tehtavate maksete kogusumma oleks mõistlikus vastavuses juhatuse liikme ülesannete ja mittetulundusühingu majandusliku olukorraga.
(3) Kui mittetulundusühingu majanduslik olukord halveneb oluliselt ja juhatuse liikmele määratud või temaga kokku lepitud tasude edasimaksmine või muude hüvede jätkuv võimaldamine oleks mittetulundusühingu suhtes äärmiselt ebaõiglane, võib ühing nõuda tasude ja muude hüvede vähendamist.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud vähendamine ei puuduta juhatuse liikmega sõlmitud lepingu muid tingimusi. Juhatuse liikmel on tasude või muude hüvede vähendamise nõude esitamise korral õigus temaga sõlmitud leping ühekuulise etteteatamisega erakorraliselt üles öelda.
(5) Kui välja kuulutatakse mittetulundusühingu pankrot ja juhatuse liikme leping lõpeb, võib juhatuse liige pankrotimenetluses nõuda lepingu lõppemisest tekkinud kahju hüvitamist lepingu lõppemisest alates kuni ühe aasta eest.
(1) Põhikirjaga võib ette näha, et teatud tehingute tegemiseks määratakse lisaks juhatusele muu organ, mille pädevus ja moodustamise kord nähakse ette põhikirjas.
(2) [Kehtetu - RT I 2009, 13, 78 - jõust. 01.07.2009]
(1) Juhatuse liige peab oma kohustusi täitma juhatuse liikmelt tavaliselt oodatava hoolsusega.
(2) Juhatuse liikmed, kes on oma kohustuste rikkumisega tekitanud mittetulundusühingule kahju, vastutavad tekitatud kahju hüvitamise eest solidaarselt. Juhatuse liige vabaneb vastutusest, kui ta tõendab, et on oma kohustusi täitnud juhatuse liikmelt tavaliselt oodatava hoolsusega.
(3) Juhatuse liikme vastu esitatava nõude aegumistähtaeg on viis aastat, kui mittetulundusühingu põhikirjas või kokkuleppel juhatuse liikmega ei ole ette nähtud muud aegumistähtaega.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kahju hüvitamist mittetulundusühingule võib nõuda ka mittetulundusühingu võlausaldaja, kui ta ei saa oma nõudeid rahuldada mittetulundusühingu vara arvel. Mittetulundusühingu pankroti väljakuulutamise korral võib nõude mittetulundusühingu nimel esitada üksnes pankrotihaldur.
(5) Võlausaldajal või pankrotihalduril on õigus käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud nõue esitada ka juhul, kui mittetulundusühing on nõudest juhatuse liikme vastu loobunud või sõlminud temaga kompromissilepingu või nõuet või selle esitamist kokkuleppel juhatuse liikmega muul viisil piiranud või aegumistähtaega lühendanud.
(6) Muu organi liikme vastutuse suhtes kohaldatakse samuti käesolevat paragrahvi.
(2) Osakonna organid ja nende pädevus nähakse ette mittetulundusühingu põhikirjas. Kui osakonnal on oma üldkoosolek ja juhatus, kohaldatakse nendele käesoleva seaduse §-des 18–22, 24–26, 28–30 ja 32 sätestatut.
(1) Pärast majandusaasta lõppu koostab juhatus majandusaasta aruande raamatupidamise seaduses sätestatud korras. Majandusaasta aruanne kiidetakse heaks ja vormistatakse vastavalt raamatupidamise seaduse §-s 25 sätestatule.
[RT I, 30.12.2015, 4 - jõust. 01.02.2016]
(2) Juhatus esitab heakskiidetud aruande üldkoosolekule. Kui mittetulundusühingul on audiitor või revisjonikomisjon, peab aruandele lisama vandeaudiitori aruande või revisjonikomisjoni arvamuse.
(3) Majandusaasta aruande kinnitamise otsustab üldkoosolek. Vähemalt 1/5 mittetulundusühingu liikmetest võivad mittetulundusühingult nõuda, et vandeaudiitori aruande andnud audiitor või arvamuse andnud revident peab osalema majandusaasta aruande kinnitamise otsustamise juures ja andma vandeaudiitori aruande või arvamuse kohta selgitusi, kui liikmed on esitanud sellekohase kirjaliku nõude vähemalt viis päeva enne üldkoosoleku toimumist.
(4) [Kehtetu - RT I, 30.12.2015, 4 - jõust. 01.02.2016]
(5) Juhatus esitab registrile kinnitatud majandusaasta aruande koos andmetega aruandeaasta põhitegevusala kohta äriseadustiku § 4 lõike 6 alusel kehtestatud Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori kohaselt kuue kuu jooksul arvates majandusaasta lõppemisest. Andmete esitamisel aruandeaasta põhitegevusala kohta lähtutakse tegevusalast, millele on aruandeaastal kulutatud kõige rohkem töötunde või muid ressursse.
(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hoiatust ei allkirjastata digitaalselt, vaid sellele lisatakse Tartu Maakohtu registriosakonna digitaalne tempel.
1) mittetulundusühingu liikmete arvu vähenemisel alla kahe või muu seaduses või põhikirjas sätestatud suuruse;
2) muudel tsiviilseadustiku üldosa seaduse §-s 39 sätestatud alustel.
Mittetulundusühingu lõpetamise võib alati otsustada üldkoosoleku otsusega. Otsus on vastu võetud, kui selle poolt on hääletanud üle 2/3 üldkoosolekul osalenud või esindatud liikmetest ja põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet.
Kui mittetulundusühing on maksejõuetu ning maksejõuetus ei ole tema majanduslikust olukorrast tulenevalt ajutine, peab juhatus viivitamata, hiljemalt 20 päeva möödumisel maksejõuetuse ilmnemisest esitama kohtule mittetulundusühingu pankrotiavalduse. Pärast maksejõuetuse ilmnemist ei või juhatuse liikmed teha mittetulundusühingu eest makseid, välja arvatud maksed, mille tegemine maksejõuetuse olukorras on kooskõlas juhatuse liikmelt tavaliselt oodatava hoolsusega. Juhatuse liikmed on solidaarselt kohustatud mittetulundusühingule hüvitama pärast maksejõuetuse ilmnemist mittetulundusühingu poolt tehtud maksed, mille tegemine vaadeldavas olukorras ei olnud kooskõlas juhatuse liikmelt tavaliselt oodatava hoolsusega. Juhatuse liikmete vastutusele kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 32 sätestatut.
(1) Mittetulundusühing lõpetatakse kohtumäärusega valdkonna eest vastutava ministri või muu huvitatud isiku nõudel:
1) kui mittetulundusühingu tegevus ei vasta tema põhikirjalistele eesmärkidele;
2) kui mittetulundusühingu põhitegevuseks saab majandustegevus;
3) muudel tsiviilseadustiku üldosa seaduse §-s 40 sätestatud alustel.
(1) Mittetulundusühingu lõpetamisel peab juhatus esitama avalduse lõpetamise kandmiseks registrisse.
(2) Kui lõpetamise aluseks on üldkoosoleku otsus, lisatakse avaldusele üldkoosoleku otsus ja üldkoosoleku protokoll.
(3) Kui mittetulundusühing lõpetatakse kohtumääruse alusel, saadab kohus määruse registripidajale kande tegemiseks.
(4) Mittetulundusühing loetakse lõpetatuks alates lõpetamise kande tegemisest registrisse. Sundlõpetamine jõustub kohtumääruse jõustumisega.
(2) Likvideerijaks ei või olla füüsiline isik, kes ei või olla juhatuse liikmeks.
(4) Juhatuse liikmest või üldkoosoleku otsusega määratud või põhikirjast tuleneva likvideerija võib üldkoosolek igal ajal otsusega tagasi kutsuda. Otsuse tegemiseks on vajalik sama häälteenamus nagu likvideerija määramiseks.
(5) Kohus võib enda nimetatud likvideerija tagasi kutsuda ja määrata uue likvideerija. Vähemalt 1/10 mittetulundusühingu liikmete nõudel võib kohus mõjuval põhjusel tagasi kutsuda ka juhatuse liikmest või üldkoosoleku nimetatud või põhikirjast tuleneva likvideerija ja nimetada uue likvideerija.
(6) Likvideerija võib tagasi astuda samal põhjusel ja samas korras nagu juhatuse liige.
(1) Esimeste likvideerijate registrisse kandmiseks esitab avalduse juhatus. Likvideerijate vahetamise ja nende esindusõiguse muutmise registrisse kandmise avalduse esitavad likvideerijad. Avaldusele lisatakse likvideerija vahetamise või esindusõiguse muutmise aluseks olev protokoll. Kõik likvideerijad esitavad registripidajale kirjaliku kinnituse, et neil on seaduse kohaselt õigus olla likvideerija.
(2) Kui likvideerija määratakse kohtumäärusega, saadab kohus määruse registripidajale kande tegemiseks.
(1) Likvideerijatel on juhatuse õigused ja kohustused, mis ei ole vastuolus likvideerimise olemusega. Likvideerimine ei mõjuta liikmete omavahelisi õigussuhteid ega liikmete suhteid mittetulundusühinguga, kui seadusest ja likvideerimise olemusest ei tulene teisiti.
Likvideerijatest juhatuse liikmete esindusõigus likvideerimise puhul ei muutu, kui põhikirjaga, üldkoosoleku otsuse või kohtumäärusega ei nähta ette esindusõiguse muutumist ühiseks esinduseks või ainuesinduseks. Üldkoosoleku otsuse või kohtumäärusega nimetatud likvideerijad võivad mittetulundusühingut esindada üksnes ühiselt, kui üldkoosoleku otsuse või kohtumäärusega ei ole ette nähtud, et likvideerijad või osa neist võivad esindada mittetulundusühingut üksinda või mitmekesi. Seaduses sätestatust erinev esindusõiguse jaotus kehtib kolmandate isikute kohta üksnes juhul, kui see on kantud registrisse.
§ 48. Nõuete esitamine ja rahuldamine
(1) Võlausaldajad peavad teatama likvideerijatele kahe kuu jooksul likvideerimisteate avaldamisest arvates kõigist oma nõuetest mittetulundusühingu vastu. Teates märgitakse nõude sisu, alus ja suurus ning sellele lisatakse nõuet tõendavad dokumendid. Nõudest õigeaegselt teatamata jätmine ei mõjuta nõude kehtivust ega piira võlausaldaja õigust likvideerimisel olevat mittetulundusühingut kohtus hageda.
(2) Likvideerijad rahuldavad mittetulundusühingule teada olevad võlausaldajate nõuded sõltumata nõuetest teatamisest.
(3) Kui mittetulundusühingule teada olev võlausaldaja ei ole nõuet esitanud ja nõuet ei ole mittetulundusühingust sõltumatutel põhjustel võimalik rahuldada, hoiustatakse hoiustamistingimuste olemasolul võlausaldajale kuuluv raha.
(4) Kui kohustust ei ole likvideerimise ajal võimalik täita või kui nõue on vaieldav, ei või mittetulundusühingu vara õigustatud isikute vahel jagada, kui vaidlusalust rahasummat ei ole hoiustatud või võlausaldajale ei ole antud piisavat tagatist.
(1) Pärast võlausaldajate kõigi nõuete rahuldamist või tagamist ja raha hoiustamist jaotatakse allesjäänud vara põhikirja järgi selleks õigustatud isikute vahel.
(4) Kui vara ei saa jaotada käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 ettenähtud alustel, läheb vara üle riigile, kes peab seda kasutama võimalikult mittetulundusühingu eesmärkidele vastavalt.
(6) Vara ei või õigustatud isikute vahel välja jagada enne kuue kuu möödumist mittetulundusühingu lõpetamise registrisse kandmisest ja likvideerimisteate avaldamisest.
(1) Likvideerijad annavad mittetulundusühingu dokumendid hoiule likvideerijale, arhiivipidajale või muule usaldusväärsele isikule. Kui likvideerijad dokumentide hoidjat määranud ei ole, määrab selle vajaduse korral kohus. Dokumente hoitakse Eestis.
(2) Dokumentide hoidja nimi, elu- või asukoht ja isiku- või registrikood kantakse registrisse likvideerijate avalduse alusel, kohtu määratud hoidja puhul kohtumääruse alusel. Dokumentide hoidja vahetatakse ja uus hoidja kantakse registrisse kohtumääruse alusel.
(3) Dokumentide hoidja vastutab hoiule antud dokumentide säilimise eest seadusega ettenähtud tähtaja jooksul.
(4) Hoiule antud dokumentidega võivad tutvuda liikmed ja nende õigusjärglased. Mittetulundusühingu võlausaldajad ning isikud, kellel on selleks õigustatud huvi, võivad dokumentidega tutvuda kohtu loal.
§ 55. [Kehtetu - RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002]
11) kokkulepe ühendatava mittetulundusühingu vara tervikuna üleandmise kohta ühendavale mittetulundusühingule ühendava mittetulundusühingu liikmesuse üleandmise vastu;
(2) Ühinemisotsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletas üle 2/3 üldkoosolekul osalenud või esindatud liikmetest ja põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet.
§ 581. Ühinemisotsuse vaidlustamine
Kohus võib mittetulundusühingu liikme või juhatuse liikme nõudel seadusega, asutamislepinguga või põhikirjaga vastuolus oleva ühinemisotsuse kehtetuks tunnistada, kui nõue on esitatud ühe kuu jooksul otsuse tegemisest arvates.
(1) Ühendav mittetulundusühing avaldab viivitamata pärast ühinemise kandmist ühendava mittetulundusühingu registrikaardile väljaandes Ametlikud Teadaanded ühinemise kohta teate ühinenud mittetulundusühingute võlausaldajale ja teatab võimalusest esitada ühendavale mittetulundusühingule oma nõuded tagatise saamiseks kuue kuu jooksul teate avaldamisest arvates.
(2) Ühendav mittetulundusühing peab kuue kuu jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teate avaldamisest arvates tagama ühinevate mittetulundusühingute võlausaldajate esitatud nõuded, kui võlausaldajad ei saa nõuda nõude rahuldamist ja põhistavad, et ühinemine võib ohustada nende nõuete täitmist.
(1) Ühineva mittetulundusühingu juhatus esitab ühe kuu möödudes ühinemislepingu heakskiitmisest avalduse ühinemise kandmiseks registrisse. Avaldusele lisatakse:
3) ühinemisluba, kui see on nõutav.
4) [kehtetu - RT I 2009, 13, 78 - jõust. 01.07.2009]
(2) Avalduses peavad juhatuse liikmed kinnitama, et ühinemisotsust ei ole vaidlustatud või vaidlustamise avaldus on jäetud rahuldamata.
(3) Ühendava mittetulundusühingu juhatus võib esitada avalduse ka ühendatava mittetulundusühingu ühinemise registrisse kandmiseks.
(1) Ühinemine kantakse ühendava mittetulundusühingu registrikaardile, kui kanne on tehtud kõigi ühendatavate mittetulundusühingute registrikaartidele. Ühendatava mittetulundusühingu registrikaardi kandes märgitakse, et ühinemine loetakse toimunuks selle kandmisega ühendava mittetulundusühingu registrikaardile.
(2) Ühinemisega seotud avaldused liidetakse ühte menetlusse.
§ 63. Kande õiguslik toime ja ühinemisega tekitatud kahju hüvitamine
(1) Ühinemise kandmisega ühendava mittetulundusühingu registrikaardile läheb ühendatava mittetulundusühingu vara (õigused ja kohustused) üle ühendavale mittetulundusühingule. Pärast ühinemise kandmist ühendava mittetulundusühingu registrikaardile tehakse vara ülemineku kanded kinnistusraamatus ja vallasvara registrites ühendava mittetulundusühingu avalduse põhjal.
(2) Ühendatav mittetulundusühing loetakse lõppenuks ühinemise kandmisega ühendava mittetulundusühingu registrikaardile. Registripidaja kustutab ühendatava mittetulundusühingu registrist.
(3) Ühinemise kandmisega ühendava mittetulundusühingu registrikaardile saavad ühendatava mittetulundusühingu liikmed ühendava mittetulundusühingu liikmeteks.
(4) Ühinemist ei saa vaidlustada pärast selle kandmist ühendava mittetulundusühingu registrikaardile.
(5) Ühineva mittetulundusühingu juhatuse liikmed vastutavad solidaarselt ühinemisega mittetulundusühingule, selle liikmetele või mittetulundusühingu võlausaldajatele süüliselt tekitatud kahju eest.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud nõude aegumistähtaeg on viis aastat ühinemise kandmisest ühendava mittetulundusühingu registrikaardile.
(1) Ühinemisele uue mittetulundusühingu asutamisega kohaldatakse käesoleva seaduse §-d 56–63 koos seadusega ettenähtud täiendustega.
(5) Ühineva mittetulundusühingu juhatus esitab avalduse ühinemise kandmiseks registrisse.
(6) Ühinevate mittetulundusühingute juhatused esitavad ühise avalduse uue mittetulundusühingu kandmiseks registrisse.
(2) Jagunemisotsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletas üle 2/3 üldkoosolekul osalenud liikmetest ja põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet.
§ 671. Jagunemisotsuse vaidlustamine
Kohus võib mittetulundusühingu liikme või juhatuse liikme nõudel seadusega, asutamislepinguga või põhikirjaga vastuolus oleva jagunemisotsuse kehtetuks tunnistada, kui nõue on esitatud ühe kuu jooksul otsuse tegemisest arvates.
§ 68. [Kehtetu - RT I 2009, 13, 78 - jõust. 01.07.2009]
(1) Jagunemises osaleva mittetulundusühingu juhatus esitab ühe kuu möödudes jagunemislepingu heakskiitmisest avalduse jagunemise kandmiseks registrisse. Avaldusele lisatakse:
3) jagunemise luba, kui see on nõutav.
(2) Avalduses peavad juhatuse liikmed kinnitama, et jagunemisotsust ei ole vaidlustatud või vaidlustamise avaldus on jäetud rahuldamata.
(1) Jagunemine kantakse jaguneva mittetulundusühingu registrikaardile, kui kanne on tehtud kõigi omandavate mittetulundusühingute registrikaartidele. Omandavate mittetulundusühingute registrikaartide kannetes märgitakse, et jagunemine loetakse toimunuks selle kandmisega jaguneva mittetulundusühingu registrikaardile.
(2) Jagunemisega seotud avaldused liidetakse ühte menetlusse.
(1) Jagunemise kandmisega jaguneva mittetulundusühingu registrikaardile läheb jaguneva mittetulundusühingu kogu vara, eraldumise korral eraldatud vara vastavalt jagunemislepingus ettenähtud jaotusele, üle omandavatele mittetulundusühingutele. Pärast jagunemise kandmist jaguneva mittetulundusühingu registrikaardile tehakse vara ülemineku kanded kinnistusraamatusse ja vallasvara registritesse omandava mittetulundusühingu avaldusel.
(2) Jagunemisel lõpeb jagunev mittetulundusühing jagunemise kandmisega jaguneva mittetulundusühingu registrikaardile. Registripidaja kustutab jaguneva mittetulundusühingu registrist.
(3) Jagunemise kandmisega jaguneva mittetulundusühingu registrikaardile saavad jaguneva mittetulundusühingu liikmed vastavalt jagunemislepingule omandavate mittetulundusühingute liikmeks.
(5) Jagunemist ei saa vaidlustada pärast selle kandmist jaguneva ühingu registrikaardile.
(1) Enne jagunemise kandmist jaguneva mittetulundusühingu registrikaardile tekkinud jaguneva mittetulundusühingu kohustuste eest vastutavad jagunemises osalevad mittetulundusühingud solidaarselt. Solidaarvõlgnike omavahelises suhtes on kohustatud isikuks ainult see, kellele kohustused määrati jagunemislepinguga.
(2) Jagunemises osalev mittetulundusühing, kellele kohustust jagunemislepingus ei määratud, vastutab jaguneva mittetulundusühingu kohustuse eest, kui selle täitmise tähtpäev saabub viie aasta jooksul pärast jagunemise kandmist jaguneva mittetulundusühingu registrikaardile.
(3) Jagunemisel osalev mittetulundusühing avaldab viivitamata pärast jagunemise kandmist jaguneva mittetulundusühingu registrikaardile. väljaandes Ametlikud Teadaanded teate jagunemise kohta jagunemisel osalevate mittetulundusühingute võlausaldajale ja teatab võimalusest esitada oma nõuded tagatise saamiseks kuue kuu jooksul teate avaldamisest arvates.
(4) Jagunemisel osalev mittetulundusühing peab kuue kuu jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud teate avaldamisest arvates tagama võlausaldajate esitatud nõuded, kui võlausaldajad ei saa nõuda nõuete rahuldamist ja põhistavad, et jagunemine võib ohustada nende nõuete täitmist.
(5) Jagunemisel osaleva mittetulundusühingu juhatuse liikmed vastutavad solidaarselt jagunemisega mittetulundusühingule, selle liikmetele või ühingu võlausaldajatele süüliselt tekitatud kahju eest.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud nõude aegumistähtaeg on viis aastat alates jagunemise kandmisest jaguneva ühingu registrikaardile.
(1) Jagunemisele uue mittetulundusühingu asutamisega kohaldatakse käesoleva seaduse §-des 65–73 sätestatut koos seaduses ettenähtud täiendustega.
(5) Jaguneva mittetulundusühingu juhatus esitab avalduse uute mittetulundusühingute ning jagunemise kandmiseks registrisse.
(6) Registripidaja kannab iga uue mittetulundusühingu registrisse, seejärel kannab registripidaja jagunemise registrisse ja teeb iga uue mittetulundusühingu juurde märke, millal jagunemine registrisse kanti.
(1) Mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri vastutav töötleja on Justiitsministeerium ja volitatud töötlejad on Tartu Maakohtu registriosakond ning Registrite ja Infosüsteemide Keskus.
(2) Mittetulundusühingute ja sihtasutuste register on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, mille pidamise eesmärk on koguda, säilitada ja avalikustada teavet Eestis asuvate mittetulundusühingute ja sihtasutuste kohta. Mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrit peab Tartu Maakohtu registriosakond (edaspidi registripidaja).
Registrile kohaldatakse äriseadustiku § 22 lõikeid 4 ja 6, §-e 26, 27, 32 ja 321, § 33 lõikeid 11, 12, 4–10, 13 ja 14, §-e 43–46, 50 ja 52, § 53 lõikeid 1–3, §-e 55, 56, 58, § 59 lõikeid 5–7, §-e 63, 631, 66–71 ja 5111 ning § 541 lõikeid 11 ja 4.
[RT I, 19.03.2019, 2 - jõust. 29.03.2019]
(1) Registri kanded on avalikud. Igaühel on õigus tutvuda avaliku toimikuga ning saada registrikaardist ja avalikus toimikus olevast dokumendist ärakirju.
(2) Isiku nõudel annab notar tõendi, et kannet ei ole muudetud või et teatud kannet registris ei ole.
(3) Registriandmete ja toimikutega on võimalik tutvuda notaribüroos või vastava veebilehe kaudu. Registri kinnitatud väljatrükke on võimalik saada notaribüroost.
(4) Registritoimikuga võib tutvuda isik, kellel notar on tuvastanud selleks õigustatud huvi. Tutvumisest keeldumisele kohaldatakse notariaadiseaduse § 41.
(21) Posti teel esitatud dokumendid skaneeritakse, salvestatakse elektroonilisse toimikusse ning tagastatakse avaldaja soovil lihtpostiga mittetulundusühingu aadressil. Dokumendid, mille tagastamist ei nõuta, hävitatakse pärast ühe kuu möödumist nende esitamisest.
(3) Majandusaasta aruanne ja sellega koos esitatavad dokumendid esitatakse registrile elektrooniliselt äriseadustiku § 67 lõike 4 punkti 1 alusel valdkonna eest vastutava ministri määrusega kehtestatud korras.
(1) Kui seadus nõuab registripidajale esitatavas dokumendis isikukoodi näitamist, esitatakse registripidajale Eesti isikukood, selle puudumise korral välismaine isikukood ning selle puudumise korral sünnipäev, -kuu ja -aasta ning muu isikukoodi asendav tunnus, kui see on olemas. Eesti isikukoodi puudumise korral kantakse registrisse isiku välismaine isikukood. Välismaise isikukoodi puudumise korral kantakse registrisse sünnipäev, -kuu ja -aasta ning muu isikukoodi asendav tunnus, kui see on olemas. Välismaise isikukoodi või isikukoodi asendava tunnuse registrisse kandmiseks peab taotleja avalduses olema märgitud isikukoodi või seda asendava tunnuse andnud riik.
(5) Isiku aadressina esitatakse registripidajale isiku elu- või asukohaks oleva aadressiobjekti aadressiandmete süsteemi infosüsteemis registreeritud koha-aadress (hoone ja hooneosa number, liikluspinna või väikekoha nimi, maaüksuse nimi, asula, selle olemasolu korral linnaosa nimi, kohaliku omavalitsuse üksuse ja maakonna nimi) ning sihtnumber. Kui isik on rahvastikuregistri objekt, kantakse registrisse isiku rahvastikuregistrisse kantud elukoha andmed.
[RT I, 10.03.2017, 1 - jõust. 30.09.2017]
(6) Mittetulundusühingu juhatuse liige ja likvideerija ning sihtasutuse juhatuse ja nõukogu liige ning likvideerija, kes ei ole Eesti rahvastikuregistri andmesubjektiks, esitab registripidajale ka oma aadressi ning teatab viivitamata selle muudatustest.
(2) Kanne kehtib kolmanda isiku suhtes õigena, välja arvatud juhul, kui kolmas isik teadis või pidi teadma, et kanne ei ole õige. Kannet ei loeta kehtivaks tehingute suhtes, mis tehakse 15 päeva jooksul pärast kande tegemist, kui kolmas isik tõendab, et ta kande sisu ei teadnud ega pidanudki teadma.
(4) [Kehtetu - RT I 2008, 59, 330 - jõust. 01.01.2009]
§ 84. Registrikaart
(2) [Kehtetu - RT I, 18.12.2012, 3 - jõust. 19.12.2012]
(3) Registripidajale esitatakse dokumendi originaal või notariaalselt või ametlikult kinnitatud ärakiri. Ametlikult kinnitatud ärakiri võib olla elektrooniline. Sellisel juhul asendab kinnituse andnud isiku nime ja allkirja ning asutuse pitserit isiku digitaalallkiri või asutuse digitaalne tempel.
[Kehtetu - RT I, 09.05.2017, 1 - jõust. 01.07.2017]
41) äriseadustiku §-s 631 nimetatud kontaktisiku nimi või ärinimi, isiku- või registrikood ning mittetulundusühingule suunatud tahteavalduste ja mittetulundusühingu menetlusdokumentide kättetoimetamise aadress;
8) põhikirja kinnitamise aeg;
81) majandusaasta algus ja lõpp;
15) kande kuupäev;
[Kehtetu - RT I, 18.12.2012, 3 - jõust. 19.12.2012]
(2) Enne 1996. aasta 1. oktoobrit asutatud mittetulundusühingutele ja nende liitudele, samuti muudele mittetulunduslikele ühendustele kohaldatakse nende mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kandmiseni mittetulundusühingute seaduse §-s 1, § 2 lõike 1 esimeses lauses, §-s 3, § 4 lõigetes 2 j 3, §-s 5, § 12 lõikes 1, lõike 2 esimeses lauses, lõigetes 3 ja 4, §-des 13–22, § 23 lõigetes 1 ja 11, §-des 24–26, § 27 lõikes 1, lõike 2 esimeses lauses, lõikes 3, lõike 4 esimeses lauses, §-des 28–45, § 46 lõike 1 esimeses lauses ja lõikes 2 ning §-des 47–55 sätestatut. Kui mittetulundusühingu, ühingute liidu või muu mittetulundusliku ühenduse põhikiri on vastuolus käesoleva seadusega, kohaldatakse seaduses sätestatut.
(15) Valdkonna eest vastutav minister võib oma määrusega kehtestada täpsema korra käesolevas paragrahvis nimetatud sundlõpetamise teostamiseks ning likvideerijate tasustamise korra ja piirmäärad.
§ 97. [Kehtetu - RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002]
§ 991. Juhatuse liikmete määramine ja tagasikutsumine
Kuni 2010. aasta 1. jaanuarini võib põhikirjaga ette näha, et käesoleva seaduse § 19 lõike 1 punktis 2 nimetatud juhatuse liikmete määramise ja tagasikutsumise õigus on muul organil.
§ 992. Liikmeks astumine
Enne käesoleva seaduse § 12 lõike 5 jõustumist eestkostja poolt kohtu eelneva nõusolekuta või heakskiiduta astumine mittetulundusühingu liikmeks alaealise eestkostetava nimel või liikmeks astumiseks antud nõusolek või selle heakskiitmine kehtib.
§ 100. – § 110. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(2) [Kehtetu - RT I, 21.06.2014, 8 - jõust. 01.01.2015]
§ 1112. Majandusaasta perioodi registrisse kandmine
Registris olevate mittetulundusühingute majandusaasta alguse ja lõpu kannab registripidaja registrisse põhikirja järgi ilma kandeavalduse ja kandemääruseta. Kandele ei kohaldata käesoleva seaduse § 82 ega tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 599 teist lauset ning selle eest ei võeta riigilõivu.
[RT I, 21.03.2014, 3 - jõust. 31.03.2014]
§ 1113. Pabertoimikute tagastamine
Enne 2014. aasta 1. aprilli esitatud paberdokumendid tagastatakse registriosakonnas kuni 2016. aasta 1. jaanuarini.
[RT I, 21.03.2014, 3 - jõust. 01.04.2014]
§ 1114. Paberdokumentide hävitamine
(1) Paberil avalikud ja registritoimikud hävitatakse, kui need on nõuetekohaselt digiteeritud ja möödunud on dokumentide tagastamiseks käesoleva seaduse §-s 1113 ettenähtud tähtaeg.
(2) Pabertoimikute digiteerimise, tagastamise ja hävitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 1115. Majandusaasta aruande esitamine 2020. aastal
Mittetulundusühing, kellel on kohustus esitada majandusaasta aruanne registripidajale ajavahemikul 2020. aasta 12. märtsist 31. augustini, peab esitama aruande hiljemalt 2020. aasta 31. oktoobril.
§ 1116. Juhatuse liikme ametiaja pikendamine 2020. aastal
Kui mittetulundusühingu juhatuse liikme ametiaeg lõpeb ajavahemikul 2020. aasta 12. märtsist 31. augustini, loetakse tema volitused pikenenuks kuni uue juhatuse liikme valimiseni, aga mitte kauem kui 2020. aasta 31. oktoobrini.
§ 1117. Häälteenamuse nõue otsuse vastuvõtmisel koosolekut kokku kutsumata
Kui mittetulundusühingu põhikirjas on ette nähtud otsuse vastuvõtmiseks koosolekut kokku kutsumata kõikide liikmete nõusolek, võivad mittetulundusühingu liikmed kuni 2020. aasta 31. oktoobrini sellisel viisil otsuseid teha, kohaldades käesoleva seaduse § 22 lõikes 3 sätestatud häälteenamuse nõuet.


Tervisekaitsenõuded koolieelses lasteasutuses tervise edendamisele ja päevakavale – Riigi Teataja
Tervisekaitsenõuded koolieelses lasteasutuses tervise edendamisele ja päevakavale - sisukord
2 TERVISE EDENDAMISE NÕUDED
§ 4 Koostöö lapsevanematega
§ 5 Tervise edendamise kavandamine ja riskianalüüs
§ 6 Lasteasutuse personali teadmised ja oskused
§ 7 Lapse vastuvõtt lasteasutusse, lapse tervise jälgimine ja arengu toetamine
§ 8 Füüsilise ja psühhosotsiaalse keskkonna kujundamine
§ 9 Vigastuste ennetamine ja turvalisuse edendamine
§ 10 Laste liikumise ja kehalise tegevuse edendamine
§ 11 Laste toitlustamine ja tervislike harjumuste kujundamine
§ 12 Isikuhügieeni edendamine
§ 13 Lapse haigestumine
3 PÄEVAKAVA KOOSTAMINE
§ 14 Päevakava koostamine
§ 15 Teiste määruste muutmine
RT I 2010, 69, 526
Vastu võetud 24.09.2010 nr 61
Määrus kehtestatakse «Rahvatervise seaduse» § 8 lõike 2 punkti 6 ja «Koolieelse lasteasutuse seaduse» § 23 lõike 1 punktide 1 ja 2 alusel ning kooskõlas «Erakooliseaduse» § 5 lõike 5 punktiga 7.
(1) Määrusega kehtestatakse nõuded koolieelse lasteasutuse (edaspidi lasteasutus) tervise edendamisele ja päevakava koostamisele olenemata lasteasutuse õiguslikust vormist.
(2) Määrust kohaldatakse ka ühe asutusena tegutseva koolieelse lasteasutuse ja põhikooli puhul lasteasutuse osale.
Määruse eesmärk on lasteasutuses tervisliku eluviisi kujundamine, lapse tervise hoidmine ja tugevdamine, haigestumise vähendamine ning igale lapsele võimetekohaseks arenguks vajalike tingimuste loomine.
Määruses kasutatakse «Koolieelse lasteasutuse seaduses» ja «Rahvatervise seaduses» sätestatud mõisteid.
2. peatükk TERVISE EDENDAMISE NÕUDED
§ 4. Koostöö lapsevanematega
(1) Lasteasutuse töötajad (edaspidi personal) teevad laste tervise hoidmise ja tugevdamise ning laste ja personali heaolu suurendamiseks koostööd lapsevanematega või neid asendavate isikutega (edaspidi vanemad).
(2) Lasteasutuse juhtkond kaasab tervise edendamise korraldamisse lapsed, personali, vanemad, hoolekogu või eralasteaia nõukogu, pedagoogilise nõukogu, lasteasutuse pidaja ning kohaliku omavalitsuse ja teised vajalikud esindajad.
Veaparandus - Parandatud täheviga sõnas "omavalitsuse". Alus: Riigi Teataja seaduse § 10 lõige 3 ja Sotsiaalministeeriumi 7.06.2013 taotlus nr 1.1-10/3102.
(3) Vanematega koostöö korraldamisel lähtub personal lasteasutuse õppekavas määratletud põhimõtetest ja korraldusest ning lasteasutuse kehtestatud reeglitest, mida on vanematele tutvustatud.
§ 5. Tervise edendamise kavandamine ja riskianalüüs
(1) Lasteasutuse arengukavas ja tegevuskavas määratakse kindlaks tervise edendamise eesmärgid ja tegevused, lähtudes lasteasutuse keskkonna riskianalüüsi ja sisehindamise tulemustest ning õppekavast. Riskianalüüs võib olla sisehindamise osa.
(2) Lasteasutuse direktor korraldab lasteasutuses laste haigestumise ja vigastuste ennetamiseks ja keskkonna ohutuse hindamiseks riskianalüüsi.
(3) Riskianalüüsi tegemisel võetakse aluseks Terviseameti veebilehel avaldatud lasteasutuse keskkonna hindamiskriteeriumid ning lasteasutuse koostatud ja lasteasutuse hoolekoguga või eralasteasutuse nõukoguga kooskõlastatud riskianalüüsi juhend. Riskihindamisel võetakse arvesse ka rühmaruumides tehtud uuringute tulemusi.
(4) Lasteasutuse direktor teatab riskianalüüsi tulemustest personalile, hoolekogule või eralasteaia nõukogule ja lasteasutuse pidajale. Riskianalüüsi tulemustest lähtuvalt kavandatakse lasteasutuse keskkonna parendamiseks vajalikud tegevused.
(5) Lasteasutuse direktor esitab riskianalüüsi tulemused ja ülevaate kavandatud ning läbiviidud tegevustest nõudmisel riikliku järelevalve tegijale.
§ 6. Lasteasutuse personali teadmised ja oskused
(1) Lasteasutuse personalil peavad olema teadmised tervise edendamisest ja oskused selle rakendamiseks lasteasutuses.
(2) Personal peab tundma ja täitma «Koolieelse lasteasutuse seaduse» § 16 lõike 2 alusel Vabariigi Valitsuse poolt koolieelse lasteasutuse riiklikus õppekavas kindlaks määratud nõudeid, käesoleva määruse nõudeid ning pidevalt täiendama teadmisi laste tervisekaitse ja tervise edendamise alal.
(3) Lasteasutuse pedagoogidel ja õpetajaid abistavatel töötajatel peavad olema oskused anda lastele esmast abi.
§ 7. Lapse vastuvõtt lasteasutusse, lapse tervise jälgimine ja arengu toetamine
(1) Lasteasutuse pidaja kehtestab lasteasutusse vastuvõtu ja sealt lahkumise korra, arvestades seejuures lasteasutuse direktori ettepanekuid.
(2) Vanem informeerib lasteasutuse direktorit kirjalikult lapse terviseseisundist tulenevatest eritingimustest, mille alusel personal kohandab võimaluse korral päevakava, kasvukeskkonda ning õppe- ja kasvatustegevuse korraldust.
(3) Lasteasutuse rühma õpetaja jälgib laste terviseseisundit lasteasutusse vastuvõtul ja seal viibimise ajal, teavitab lapse tervise- või käitumishäiretest ning kehalise koormuse taluvusest lapse vanemat ja vajadusel lasteasutuse tervishoiutöötajat.
(4) Lasteasutuses antakse lastele baasteadmised tervisest ja tervislikust eluviisist, kujundatakse hoiakuid ja oskusi tervise hoidmiseks ning tugevdamiseks ja toetatakse laste emotsionaalset, kõlbelist ja sotsiaalset arengut.
§ 8. Füüsilise ja psühhosotsiaalse keskkonna kujundamine
(1) Lasteasutuse personal loob lasteasutuses füüsilise ja psühhosotsiaalse keskkonna, mis on ohutu, turvaline ja pakub lastele erinevaid mängu-, õpi- ja loovtegevuse ning kehalise aktiivsuse edendamise võimalusi.
(2) Lasteasutuse personal kujundab erivajadustega lastele koostöös lasteasutuse pidaja ja kohaliku omavalitsusega laste arengut soodustava ja võimalustele vastava keskkonna.
§ 9. Vigastuste ennetamine ja turvalisuse edendamine
(1) Lasteasutuses kasutatakse mängu- ja võimlemisvahendeid, mille konstruktsioon, mõõtmed ja pindade viimistlus vastavad lapse eale ja kasvule ning tagavad ohutu kasutuse. Ronimisredeleid, spordi- ja mänguväljaku ning võimlemisvahendeid kontrollitakse tootja juhendite kohaselt.
(2) Mööbel peab olema paigutatud nii, et oleks välditud vigastuste tekkimine ja lastel oleks võimalikult palju ruumi mängimiseks.
(3) Laste väljapääs lasteasutuse ruumidest ja territooriumilt lasteasutuse töötaja teadmata ning võõraste omavoliline pääs lasteasutuse ruumidesse peab olema välditud.
(4) Uksed ja aknad peavad olema lastele ohutud. Ruumide tuulutamisel laste ruumis viibimise ajal ei tohi tuulutuspilu kaudu tekitada tuuletõmmet ega tuule puhumist otse lapsele.
(5) Uste sulgemisel tuleb välistada laste sõrmede ukse vahele jäämise ja vigastamise võimalus.
(6) Trepp ei tohi olla libe. Vajadusel tuleb trepiastmete servadele kleepida libisemisvastane riba.
(7) Lapsi hoitakse eemal piirkonnast, kus on mürarikas või ohtlik ettevõte, suure liiklustihedusega või tolmav maantee või muu lapse elu või tervist ohustav saasteallikas «Välisõhu kaitse seaduse» tähenduses.
(8) Lastel on soovitatav kanda lasteasutuses libisemiskindla tallaga ja kindlalt jalas püsivaid jalanõusid, et vähendada komistamis- ja kukkumisohtu. Last tuleb hoiatada ja suunata ettevaatlikkusele märjal ja libedal põrandal, libiseval vaibal, ülespoole keerdunud otstega porivaibal ning muudes ohtlikes kohtades.
(9) Jalgrattaga, tõukerattaga või rulluiskudega sõidul peavad lapsed kandma kiivrit ja soovitavalt ka põlve-, küünarnuki- ja randmekaitsmeid.
§ 10. Laste liikumise ja kehalise tegevuse edendamine
(1) Laste liikumisõpetaja või muu lasteasutuse pedagoog viib läbi liikumistegevusi, lähtudes lasteasutuse õppekavast ja arvestades «Koolieelse lasteasutuse seaduse» § 16 lõike 2 alusel Vabariigi Valitsuse poolt koolieelse lasteasutuse riiklikus õppekavas kindlaks määratud nõudeid valdkonnale «Liikumine».
(2) Soodsate ilmastikutingimuste korral peab võimalikult palju laste tegevusi toimuma õues.
(3) Laste ujulasse, basseini, veekeskusesse või veekogu avalikku supluskohta suplema viimisel peab vähemalt iga seitsme lapse kohta olema pedagoog, treener või täiskasvanu, kes jälgib pidevalt lapsi ja juhendab vees toimuvaid tegevusi ning osutab vajaduse korral abi.
(4) Supluskoht peab vastama Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 2008. a määrusega nr 74 «Nõuded suplusveele ja supelrannale» kehtestatud nõuetele ja olema kantud Terviseameti avalike supluskohtade nimekirja.
(5) Lasteasutuses ujumise ja suplemisega seonduvate teenuste osutamisel peab järgima Vabariigi Valitsuse 15. märtsi 2007. a määrusega nr 80 «Tervisekaitsenõuded ujulatele, basseinidele ja veekeskustele» kehtestatud nõudeid, sh väikelaste basseinivee temperatuurile ja sügavusele esitatud nõudeid.
§ 11. Laste toitlustamine ja tervislike harjumuste kujundamine
(1) Lasteasutuses pakutakse toitu, mis on tervislik, tasakaalustatud ja mitmekesine ning vastab «Rahvatervise seaduse» § 8 lõike 2 punkti 4 alusel sotsiaalministri määrusega koolieelse lasteasutuse toitlustamisele kehtestatud nõuetele.
(2) Lastele antakse algteadmisi tervislikust toitumisest ja õpetatakse lauakombeid.
(3) Lasteasutuse ruumides ja teenuse osutamise alal, sealhulgas õue mängualal ei ole lubatud suitsetada, tarvitada alkohoolseid jooke ega narkootilisi aineid.
§ 12. Isikuhügieeni edendamine
(1) Lapsi õpetatakse hoolitsema puhtuse eest, hoidma korras soengut, korrastama voodit, puhastama rõivaid ja jalatseid, kasutama taskurätti, loputama suud pärast sööki ja hoidma korras oma tegevuspaika.
(2) Lapsel peavad olema lasteasutuses vajalikud isiklikud hügieenivahendid ning võimalus hügieeniliselt pesta käsi ja jalgu voolava sooja vee ja seebiga ning kuivatada. Voodipesu ja käterätikuid vahetatakse regulaarselt vastavalt määrdumisele, kuid mitte harvem kui üks kord iga kümne päeva järel.
(3) Rühma pedagoog korraldab laste kätepesu pärast lasteaeda saabumist, enne sööki ja iga kord, kui käed määrduvad, sealhulgas alati pärast tualeti kasutamist ja õuest tulekut.
(4) Last õpetatakse tualetti hügieeniliselt kasutama.
(5) Lastega vahetult kokkupuutuval lasteasutuse töötajal peab olema nakkushaiguste suhtes tervisekontrolli läbimise kohta kirjalik tervisetõend «Nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse» §-s 13 sätestatud nõuete kohaselt.
3. peatükk PÄEVAKAVA KOOSTAMINE
§ 14. Päevakava koostamine
(1) Lasteasutuse direktor kinnitab käskkirjaga päevakava, lähtudes lasteasutuse õppekavast ja arvestades käesoleva määruse nõudeid, lasteasutuse lahtioleku aega, laste ealisi ja individuaalseid arenguvajadusi.
(2) Pedagoog jälgib päevakava koostamisel, et lastel oleks piisavalt aega ja võimalusi aktiivseteks ja vaikseteks tegevusteks ning et õppe- ja kasvatustegevused, igapäevatoimingud ja vabategevused vahelduks sujuvalt ja moodustaks laste jaoks tasakaalustatud terviku.
(3) Päevakavas arvestatakse lastele soovitatud värskes õhus viibimise aega ja tervisliku toitumise soovitusi.
(4) Päevakava kohaselt võimaldatakse ühe kuni kolme aasta vanusele lapsele vähemalt üks kord päevane uneaeg. Vanematele lastele peab olema tagatud päevas vähemalt üks tund puhkeaega valikuvõimalusega une ja muu vaikse tegevuse vahel.
(5) Erivajadustega lapsele võimaldatakse uneaeg lapse tervisest ja arengulisest eripärast lähtudes.
(6) Päevakavas nähakse ette laste lasteasutusse toomise ja kojuviimise aeg, arvestades õppe- ja kasvatustegevuse korraldust ja hoolekogu soovitusi. Lapse lasteasutusse toomine ja kojuviimine ei tohi üldjuhul segada une- ja söögiaega ning planeeritud õppe- ja kasvatustegevust.
(7) Laps peab viibima iga päev sõltuvalt ilmastikutingimustest 1–2 korda õues. Lapse õues viibimise aeg sõltub välisõhu temperatuurist ja tuule kiirusest ehk tegelikult toimivast välisõhu temperatuurist (tuule-külma indeksist).
(8) Kui lasteasutuses puudub varikatus, ei viida alla kolme aasta vanuseid lapsi vihmasaju ja lumetuisu korral õue.
(9) Madalama kui miinus 20 °C tegelikult toimiva välisõhu temperatuuri ja madalama kui miinus 15 °C välisõhu temperatuuri korral ei viida lapsi õue või lühendatakse õues viibimise aega 20 minutini. Tegelikult toimivat välisõhu temperatuuri hinnatakse Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi veebilehel www.emhi.ee avaldatud igapäevaste ilmavaatluste andmete alusel.
§ 15. Teiste määruste muutmine
(1) Sotsiaalministri 25. oktoobri 1999. a määruse nr 64 «Koolieelse lasteasutuse tervisekaitse, tervise edendamise ja päevakava koostamise nõuded» (RTL 1999, 152, 2149; 2010, 26, 458) preambul muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Määrus kehtestatakse «Koolieelse lasteasutuse seaduse» § 11 lõike 2 punkti 2 alusel ning kooskõlas «Rahvatervise seaduse» §-ga 23 ja «Erakooliseaduse» § 5 lõike 5 punktiga 7.»
(2) Sotsiaalministri 25. oktoobri 1999. a määrusega nr 64 (RTL 1999, 152, 2149; 2010, 26, 458) kinnitatud lisa «Koolieelse lasteasutuse tervisekaitse, tervise edendamise ja päevakava koostamise nõuded» peatükid III ja IV ning punktid 11.8 ja 11.14 tunnistatakse kehtetuks.
(3) Sotsiaalministri 9. jaanuari 2001. a määruse nr 4 «Laste hoolekandeasutuse tervisekaitsenõuded» (RTL 2001, 8, 119; 2009, 96, 1437) §-st 11 jäetakse välja sõnad «sotsiaalministri 25. oktoobri 1999. a määruse nr 64 «Koolieelse lasteasutuse tervisekaitse-, tervise edendamise, päevakava koostamise ja toitlustamise nõuete kinnitamine» ning».
(4) Sotsiaalministri 15. jaanuari 2008. a määruse nr 8 «Tervisekaitsenõuded toitlustamisele koolieelses lasteasutuses ja koolis» (RTL 2008, 7, 81; 2009, 96, 1432) § 1 lõikes 5 asendatakse sõnad «noorte- ja projektlaagrites» sõnadega «noorte püsilaagrites ja noorte projektilaagrites».
(1) Käesoleva määruse § 5 lõigetes 1–5 sätestatud riskianalüüs tuleb läbi viia hiljemalt 2011. aasta 31. detsembriks.
(2) Lasteasutuse pedagoogid ja õpetajaid abistavad töötajad peavad end käesoleva määruse § 6 lõikes 3 esitatud nõuetega vastavusse viima hiljemalt 2012. aasta 1. septembriks.


text:
Kokku: 64| Näitan: 1 - 20
2-19-11532/18 Riigikohtu tsiviilkolleegium 30.01.2020
TsMS § 390 lg 1 esimesest lausest tuleneb, et hagi tagamise tühistamise korral saab maakohtu või ringkonnakohtu määruse peale määruskaebuse esitada üksnes siis, kui maakohus või ringkonnakohus tühistas hagi tagamise TsMS § 386 lg-tes 2, 4 või 5 sätestatud alusel. TsMS § 390 lg 1 teises lauses on sätestatud, et lisaks peab ringkonnakohtu määruse peale Riigikohtule määruskaebuse esitamiseks olema täidetud eeldus, et tagatava hagi hind ületab 100 000 eurot või tagamisabinõuna on kohaldatud isiku aresti või elukohast lahkumise keeldu. Nt ei ole hagejal TsMS § 390 lg 1 esimese lause kohaselt õigust esitada ringkonnakohtu määruse peale määruskaebust, kui ringkonnakohus tühistas hagi tagamise, kuna ei pidanud hagi õiguslikult perspektiivikaks, ning leidis lisaks, et juhul, kui lugeda hageja nõue ka osaliselt perspektiivikaks, ei ole hagi tagamine poolte huve kaaludes siiski põhjendatud. (p 9)
3-2-1-12-17 Riigikohus 05.04.2017
TsMS § 212
TsMS § 372 lg 5
TsMS § 212 lg-test 1 ega 2 ei tulene iseseisva nõudega kolmanda isiku õigust vaidlustada tema samasse menetlusse astumisest keeldumise kohta tehtud maakohtu määrust ega esitada Riigikohtule määruskaebust ringkonnakohtu määruse peale, millega jäeti muutmata maakohtu määrus iseseisva nõudega kolmanda isiku samasse menetlusse astumisest keeldumise kohta. Samuti ei tulene sellises olukorras kaebeõigust TsMS § 212 lg 2 koostoimest TsMS § 372 lg-ga 5. Hagi esitanud iseseisva nõudega kolmandal isikul on õigus esitada määruskaebus tema hagiavalduse menetlusse võtmisest keeldumise määruse peale (TsMS § 372 lg 5). (p 17-18)
Arvestades TsMS §-s 4842 ja § 4891 lg-s 5 sätestatut, ei saa maksekäsu kiirmenetluses maakohtu maksekäsu määruse peale esitatud määruskaebuse kohta tehtud ringkonnakohtu määruse peale Riigikohtule edasi kaevata, sh ka osas, mis puudutab menetluskulude kindlaksmääramist. (p 12)
Maksekäsu peale esitatud määruse lahendamise menetluses tuleb erinevalt maakohtu menetlusest kontrollida ka nõude põhjendatust. Esmalt tuleb ringkonnakohtul kontrollida (kui määruskaebuses viidatakse nõude põhjendatuse kontrollimise vajadusele (TsMS § 489^1 lg 2 p 3) maksekäsu kiirmenetluses esitatud nõude õiguslikku põhjendatust, mille korral on võimalik lähtuda sarnasest kontrollist, nagu seda tehakse hagi kontrollimisel tagaseljaotsuse korral TsMS § 407 lg 1 esimese lause kohaselt (vt nt RKTKm nr 3-2-1-162-14, p 14 ja seal viidatud varasem praktika). Küll ei saa määruskaebust lahendades analoogia alusel lähtuda sellest, et kostja (võlgnik) on omaks võtnud hageja (avaldaja) faktilised väited (TsMS § 407 lg 1 teine lause). (p 14.4.)
3-2-1-51-16 Riigikohus 15.06.2016
Kui tegemist on olukorraga, kus lihtmenetluse asjas on maakohus otsuses kindlaks määranud menetluskulude rahalise suuruse, menetlusosaline vaidlustab apellatsioonkaebuses ka menetluskulude rahalist suurust ning on täidetud TsMS § 178 lg-s 2 sätestatud eeldused, ei saa ringkonnakohus keelduda TsMS § 637 lg-le 2^1 tuginedes apellatsioonkaebuse menetlusse võtmisest. Vastasel juhul oleks menetluskulude kindlaksmääramise vaidlustamise võimalused lihtmenetluse asjas isiku jaoks erinevad sõltuvalt sellest, kas menetluskulude rahaline suurus määratakse kindlaks kohtuotsuses (TsMS § 177 lg 1 p 1) või eraldi määrusega pärast tsiviilasja sisulise lahendamise kohta tehtud lahendi jõustumist. (p 11)
Kui vaidlustatakse menetluskulude rahalise suuruse kindlaksmääramise kohta tehtud eraldi määrust, on menetlusosalisel õigus vaidlustada TsMS § 178 lg-st 2 tulenevalt menetluskulude rahalise suuruse kindlaksmääramine ning ringkonnakohus kohustuks lahendama määruskaebuse TsMS § 667 lg-st 1 tulenevalt põhjendatud määrusega. (p 11)
TsMS § 637 lg-s 2^1 sätestatu rikkumine kujutab endast menetlusõiguse normi olulist rikkumist TsMS § 669 lg 2 mõttes. (p 11)
Menetlusosalist või tema seaduslikku esindajat, kes ei ilmu mõjuva põhjuseta isiklikult kohtuistungile vaatamata sellele, et kohus on teda selleks kohustanud, võib trahvida, kui see toob kaasa asja menetlemise venimise. Kohtul ei ole alust menetlusosalist või tema seaduslikku esindajat trahvida, kui menetlusosaline saadab istungile esindaja, kes on võimeline selgitama faktilisi asjaolusid ja on volitatud tegema nõutavaid avaldusi. (p 12)
Kohus võib määrata advokaadile rahatrahvi dokumentide edastamise või sellest kohtu teavitamise kohustuse rikkumise eest sõltumata sellest, kas dokumentide edastamata jätmise või kohtu teavitamata jätmise tõttu menetlus viibis või oli muul viisil takistatud. (p 13)
Trahvi määramise eelduseks on TsMS sättes sisalduv kohtule antud õigus isikut trahvida (RKTKm nr 3-2-1-118-09, p 12). Olukorras, kus kohtul on õigus isikut TsMS kohaselt trahvida, peab kohus trahvi suurust määrates arvestama trahvitava isiku varalise seisundi ja muude asjaoludega (TsMS § 46 lg ). (p 14)
Olukorras, kus kaebus võib olla esitatud hageja menetlusosalise nimel ekslikult, tuleb kooskõlas TsMS § 3401 lg-s 1 sätestatuga juhtida kaebuse allkirjastanud menetlusosalise lepingulise esindaja tähelepanu sellele, kes on kaebuse esitajaks märgitud, ning paluma selgitada, kelle nimel on lepinguline esindaja esitanud kaebuse. Alles siis, kui esindaja ei puudust ei kõrvalda, on kohtul õigus jätta kaebus läbi vaatamata (TsMS § 3401 lg 2). (p 11)
TsMS § 337 ei vabasta advokaati dokumentide edastamise kohustusest ega näe ette advokaadi õigust edastada vastaspoole advokaadile taotlus pärast seda, kui kohus on selle lahendanud. Kohtule esitatavad taotlused ja muud dokumendid tuleb edastada vastaspoole advokaadile ja sellest kohut teavitada dokumendi kohtule esitamisega samal ajal või viivitamatult pärast seda. (p 13)
3-2-1-11-16 Riigikohus 23.03.2016
TsMS § 178 lg 3
Vt Riigikohtu määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-97-15 (p-d 11-12).
3-2-1-10-16 Riigikohus 16.03.2016
Kui TsMS § 178 lg 3 on tunnistatud põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks, tuleb selle asemel määruse põhjendamise kohustuse osas kohaldada TsMS § 667 lg 1 esimest lauset, mille kohaselt lahendatakse määruskaebus põhjendatud määrusega. (p 10)
Kui TsMS § 178 lg 3 on tunnistatud põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks, tuleneb kaebeõigus ringkonnakohtu põhjendava osata tehtud määruse peale (200 eurot ületava summa korral) TsMS § 691 lg 1 teisest lausest. (p 9)
Kui ringkonnakohus ei ole TsMS § 178 lg-t 3 kohaldades lahendanud maakohtu määruse peale esitatud määruskaebust põhjendatud määrusega, ei lahenda ka Riigikohus ringkonnakohtu määruse peale esitatud määruskaebust sisuliselt. (p 10)
3-2-1-186-15 Riigikohus 02.03.2016
TsMS § 751 lg 2 p 2
Kui maakohus tühistab vahekohtu otsuse, saab selle määruse peale TsMS § 756 lg 4 esimese lause kohaselt kaevata ringkonnakohtule ning ringkonnakohtu maakohtu lahendit tühistava ning vahekohtu otsust tunnustava määruse peale saab TsMS § 696 lg 1 teise lause järgi kaevata Riigikohtule. (p 11)
TsMS § 751 lg 2 p 2 hõlmab lisaks vahekohtu otsuse erandlikele, kuid olemuslikele materiaalõiguslikele probleemidele (nt otsus, millega mõistetakse välja karistuslik kahjuhüvitis vms) mh ka need olulised menetlusreeglite rikkumised, mida ei ole kirjeldatud TsMS § 751 lg-s 1. (p 12)
TsMS § 751 lg 2 p 2 tähenduses oleks heade kommete ja Eesti avaliku korraga (public policy, ordre public) vastuolus, kui vahekohtu otsuse langetaks vahekohtunik, kes samal ajal esindab ühe vahekohtumenetluse poole huve. (p 12)
Vahekohtu otsuse tühistamise aluse olemasolu peab tühistamise või tunnustamise menetluse iseloomu arvestades (vahekohtu otsuse tühistamise võimalused on erandlikud) tõendama isik, kellele vahekohtu otsuse tühistamine kasuks tuleks. (p 13)
Vahekohtu otsuse tühistamine või selle tunnustamisest keeldumine vahekohtuniku erapoolikuse tõttu on võimalik, kui poolel ei olnud võimalik asjakohast vastuväidet varem maksma panna (nt TsMS § 726 ja § 727 alusel). (p 14)
3-2-1-97-15 Riigikohus 10.02.2016
Kui TsMS § 178 lg 3 on tunnistatud põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks, tuleneb ringkonnakohtule maakohtu menetluskulude kindlaksmääramise määruse peale esitatud määruskaebuse lahendamisel määruse põhjendamise kohustus TsMS § 667 lg 1 esimesest lausest. Ringkonnakohtu määruse peale Riigikohtule edasikaebamise õigus tuleneb sel juhul TsMS § 696 lg 1 teisest lausest. (p 11-12)
3-2-1-75-14 Riigikohus 21.04.2015
TsMS § 489 2 lg 1
TsÜS § 137 lõike 1 kohaselt möödub tähtaeg tähtpäeva saabumisel kell 24.00. Ka TsMS § 62 lõike 2 esimese lause kohaselt võib üldjuhul menetlustoimingut teha tähtaja viimasel päeval kuni kella 24.00-ni. Nendest sätetest tulenevalt peab menetlusdokument jõudma kohtusse kohtu määratud tähtpäeva jooksul, st kuni kella 24.00-ni (vt Riigikohtu 16. mai 2011. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-40-11, p 12). Menetlusdokumenti ei saa lugeda tähtajal esitatuks, kui see on sideasutusele edastatud kohtu määratud tähtaja jooksul. (p 56)
TsMS § 667 lg 1 teine lause sätestab ringkonnakohtule kaalutlusõiguse, võimaldades asjaoludest tulenevalt valida määruse tegemiseks kõige mõistlikum ja tõhusam võimalus. Sellise võimaluse kasutamine on õigustatud eelkõige olukorras, kus maakohtu määrus on nõuetekohaselt motiveeritud ja ringkonnakohus nõustub täielikult maakohtu põhjendustega. Vastasel korral (kui maakohtu põhjendused ei ole piisavad või arusaadavad vms) tuleks ringkonnakohtul eelistada määruse tegemist tavapärasel viisil koos kirjeldava ja põhjendava osaga (Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 26. mai 2014. a määrus kohtuasjas nr 3-2-1-48-14, p 14). (p 70)
Maksekäsu avalduse saab maakohus rahuldada üksnes juhul, kui on täidetud maksekäsu menetluse kohaldamise eeldused (nt TsMS §-s 481 sätestatud eeldused, avaldus vastab TsMS §-s 482 sätestatud nõuetele, ei ilmne menetluse peatumise aluseid (TsMS § 483 lõige 2 punkt 4). Maakohus peab maksekäsu avalduse lahendamisel muu hulgas hindama, kas TsMS § 70 järgi on vaidluse lahendamine Eesti kohtute pädevuses. TsMS § 75 lõike 1 kohaselt kontrollib avalduse saanud kohus, kas rahvusvahelise kohtualluvuse sätete järgi võib avalduse esitada Eesti kohtule. (p 65)
Maakohus peab maksekäsu avalduse lahendamisel muu hulgas hindama, kas TsMS § 70 järgi on vaidluse lahendamine Eesti kohtute pädevuses. TsMS § 75 lõike 1 kohaselt kontrollib avalduse saanud kohus, kas rahvusvahelise kohtualluvuse sätete järgi võib avalduse esitada Eesti kohtule. (p 65)
TsÜS § 137 lõikest 1 ja TsMS § 62 lõike 2 esimesest lausest tulenevalt peab menetlusdokument jõudma kohtusse kohtu määratud tähtpäeva jooksul, st kuni kella 24.00-ni (vt Riigikohtu 16. mai 2011. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-40-11, p 12). Menetlusdokumenti ei saa lugeda tähtajal esitatuks, kui see on sideasutusele edastatud kohtu määratud tähtaja jooksul. (p 56)
PS § 15 lõike 1 esimene lause annab igaühele õiguse pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse. See on põhiõigus, mis peab tagama õiguste lünkadeta kohtuliku kaitse. Koostoimes PS §-ga 14, mis kohustab seadusandlikku, täidesaatvat ja kohtuvõimu ning kohalikke omavalitsusi tagama õigusi ja vabadusi, tuleneb PS § 15 lõike 1 esimesest lausest üldine põhiõigus kohtulikule kaitsele. Üldine põhiõigus kohtulikule kaitsele tagab nii õiguse pöörduda oma õiguste kaitseks kohtusse kui ka õiguse tõhusale õiguskaitsele ja ausale õigusemõistmisele (p 58). PS § 15 lõike 1 esimeses lauses tagatud üldise kaebepõhiõiguse kaitsealas on olukord, kus kohus ei ole isiku õiguste üle otsustanud. PS § 24 lõikes 5 tagatud edasikaebeõiguse kaitsealasse kuulub aga olukord, kus on olemas isiku õigusi ja vabadusi puudutav kohtu otsustus. (60) PS §-s 14, § 15 lõike 1 esimeses lauses ja § 24 lõikes 5 on tagatud menetluslikud põhiõigused, mille eesmärk on avada tee isiku materiaalsete põhiõiguste teostamiseks (vt Riigikohtu üldkogu 22. märtsi 2011. a otsus kohtuasjas nr 3-3-1-85-09, p 75). Seetõttu tuleb edasikaebeõiguse riive põhiseaduspärasuse hindamisel arvestada ka seda, milliste põhiõiguste kaitseks soovib isik kaebeõigust kasutada. (p 59) PS § 15 lõike 1 teise lause kohaselt võib igaüks oma kohtuasja läbivaatamisel nõuda mis tahes asjassepuutuva seaduse, muu õigusakti või toimingu põhiseadusvastaseks tunnistamist. PS § 15 lõike 1 teisest lausest tulenevalt saab isik taotleda konkreetse normikontrolli algatamist kohtumenetlust reguleeriva sätte, sh kohtusse pöördumise piirangu, põhiseaduspärasuse hindamiseks selles samas kohtumenetluses, mille käigus vaidlusalust sätet tuleks kohaldada. PS § 15 lõike 2 kohaselt järgib kohus põhiseadust ja tunnistab põhiseadusvastaseks mis tahes seaduse, muu õigusakti või toimingu, mis rikub põhiseaduses sätestatud õigusi ja vabadusi või on muul viisil põhiseadusega vastuolus (p 44). Säte, mille põhiseaduspärasust Riigikohus põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluses hindab, peab olema vaidluse lahendamisel asjassepuutuv. Menetlusnormide asjassepuutuvuse hindamisel tuleb lähtuda sellest, kas konkreetses menetluses pidi rakendatama neid menetlusnorme kohtuotsuseni jõudmiseks. (p 45)
PS §-s 14, § 15 lõike 1 esimeses lauses ja § 24 lõikes 5 on tagatud menetluslikud põhiõigused, mille eesmärk on avada tee isiku materiaalsete põhiõiguste teostamiseks (vt Riigikohtu üldkogu 22. märtsi 2011. a otsus kohtuasjas nr 3-3-1-85-09, p 75). (p 59) PS § 24 lg 5 kaitseala hõlmab nii õigust kaevata esimese astme kohtu lahendi peale edasi ringkonnakohtusse kui ka õigust kaevata ringkonnakohtu lahendi peale edasi Riigikohtusse. PS § 24 lõike 5 selline tõlgendus ei tähenda samas seda, et kõiki kohtulahendeid peab olema võimalik vaidlustada kahes kohtuastmes. (p 62) TsMS § 4891 lg 5 riivab PS § 24 lg 5 tagatud edasikaebeõigust. (p 64) Edasikaebeõiguse piirang ei ole sedavõrd intensiivne, et kaaluks üles riive eesmärgiks olevad väärtused. (p 68)

matches:
§ 390
§ 386
§ 390
§ 390
Riigikohus
§ 212
§ 372
§ 212
§ 212
§ 372
§ 372
§ 4891
§ 489
§ 407
§ 407
Riigikohus
§ 178
§ 637
§ 177
§ 178
§ 667
§ 637
§ 669
kohus
Kohus
kohus
§ 46
§ 3401
§ 3401
§ 337
kohus
Riigikohus
§ 178
Riigikohus
§ 178
§ 667
§ 178
§ 691
§ 178
Riigikohus
Riigikohus
§ 751
§ 756
§ 696
§ 751
§ 751
§ 751
§ 726
§ 727
Riigikohus
§ 178
§ 667
§ 696
Riigikohus
§ 489
§ 137
§ 62
§ 667
§ 483
§ 70
§ 75
§ 70
§ 75
§ 137
§ 62
§ 15
§ 15
§ 15
kohus
§ 24
§ 15
§ 24
§ 15
§ 15
§ 15
kohus
Riigikohus
§ 15
§ 24
§ 24
§ 24
§ 4891
§ 24


Riigikogu 11.06.1997 seadus; jõustumiskuupäev 01.11.1997
redaktsioon 01.02.2020 [RT I, 08.01.2020, 12]
13.04.2005 RT I 2005, 24, 180 20.05.2005, osaliselt 18.08.2005
27.03.2013 RT I, 17.04.2013, 2 27.04.2013, osaliselt 01.07.2013 ja 02.07.2013
§ 9. <!- END 8 -!> Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete ja uute psühhoaktiivsete ainete lõplik identifitseerimine
§ 13 <!- END 13 -!> 1. Vaide esitamine
§ 14 <!- END 13b1 -!> . Juriidilise isiku haldusvastutus
§ 15 <!- END 14 -!> . Käesoleva seaduse §-s 14 nimetatud õiguserikkumise asja menetlus
§ 15 <!- END 15 -!> 1. Narkootilise või psühhotroopse aine ebaseaduslik käitlemine väikeses koguses
§ 15 <!- END 15b2 -!> 3. Menetlus
§ 18 <!- END 18b1 -!> 2. Käesoleva seaduse § 111 rakendamise erisus


RT I 2006, 60, 445
Vabariigi Presidendi 21. detsembri 2006. a otsusega nr 55
§ 1. Ohvriabi seaduses (RT I 2004, 2, 3; 2006, 26, 191) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Käesolev seadus sätestab riikliku ohvriabi korralduse alused ning ohvriabiteenuse osutamise raames makstava psühholoogilise abi kulu hüvitise ja kuriteoohvritele riikliku hüvitise maksmise korra.
(2) Käesolev seadus määrab kindlaks isikud, kellel on õigus saada ohvriabiteenust, psühholoogilise abi kulu hüvitist ja riiklikku hüvitist, ning nimetatud hüvitiste taotlemise, määramise ja maksmise tingimused ning korra.»;
« (4) Ohvriabiteenust osutatakse igas Eesti maakonnas ja vältimatu abi korras telefoniteenusena üleriigilisel lühinumbril. Teave ohvriabiteenuse kasutamise võimaluste kohta on kättesaadav kohaliku omavalitsuse, politsei-, pääste-, tervishoiu- ja hoolekande- ning muudes asjaomastes asutustes.»;
« (1) Sotsiaalkindlustusamet võib ohvriabiteenuse osutamise halduslepinguga osaliselt või tervikuna täitmiseks üle anda juriidilisele isikule või kohaliku omavalitsuse üksusele (edaspidi ohvriabiteenuse osutaja).
(5) Riiklikku järelevalvet ohvriabiteenuse osutaja üle teostab Sotsiaalkindlustusamet.»;
« (1) Ohvriabi vabatahtlik (edaspidi vabatahtlik) on isik, kes oma vabast ajast ja tasu saamata osaleb ohvriabiteenuse osutamises Sotsiaalkindlustusameti ohvriabiteenust osutava ametniku või käesoleva seaduse § 5 lõikes 3 nimetatud isiku juhendamisel.
4) teda ei ole kriminaalkorras karistatud;
(6) Vabatahtlikule hüvitatakse ohvri abistamisega seotud sõidu- ja sidekulud sotsiaalministri määrusega kehtestatud korras ning piirsumma ulatuses.»;
6) seadust täiendatakse peatükiga 21 järgmises sõnastuses:
PSÜHHOLOOGILISE ABI KULU HÜVITIS
§ 61. Psühholoogilise abi kulu hüvitise maksmise tingimused (õ) 16.01.2007 12:00
§ 62. Psühholoogilise abi kulu hüvitamise kord (õ) 16.01.2007 12:00
(5) Isikul, kellele psühholoogilise abi kulu hüvitamisest keeldutakse, on õigus esitada vaie Sotsiaalkindlustusameti juures tegutsevale riikliku pensionikindlustuse seaduse § 40 lõike 2 alusel moodustatud vaidluskomisjonile või halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras kaebus halduskohtusse.»;
7) paragrahvi 7 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Välismaal toimepandud vägivallakuriteo ohvrile, kes on Eesti alaline elanik või Eesti kodanik, kes ei ela alaliselt Eestis, makstakse hüvitist juhul, kui tema välismaal viibimine oli tingitud õppimisest, töö- või teenistusülesannete täitmisest või muust mõjuvast põhjusest ning ohvril ei ole õigust saada samasugust hüvitist kuriteo toimepanemise asukohamaa seaduse alusel.»;
« (3) Hüvitise suurus on 80 protsenti käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–4 nimetatud varalisest kahjust. Summat alla 50 sendi ei arvestata ning 50 senti ja üle selle ümardatakse kroonini.»;
«Vägivallakuriteo ohvri matusteks tehtud kulutused hüvitatakse need kandnud isikule summas 7 000 krooni, millest arvatakse maha saadud riiklik matusetoetus.»;
10) paragrahvi 15 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Käesoleva seaduse alusel makstav hüvitis ühele ohvrile ja kõigile ülalpeetavatele kokku ei või olla suurem kui 150 000 krooni.»;
11) seaduse § 17 lõikes 6, § 19 lõikes 6, § 26 lõikes 1, § 27 lõikes 3, § 30 lõikes 2 ja § 31 lõikes 3 asendatakse sõna «pensioniamet» sõnaga «Sotsiaalkindlustusamet» vastavas käändes;
12) seaduse §-s 18, § 19 lõikes 7, § 20 lõigetes 1 ja 2, § 21 lõigetes 1 ja 4; § 22 lõikes 1, §-des 23 ja 24 asendatakse sõnad «pensioniameti peadirektor» või «pensioniameti direktor» sõnaga «Sotsiaalkindlustusamet» vastavas käändes;
13) seaduse § 19 lõikes 1 asendatakse sõna «elukohajärgsele» sõnadega «Sotsiaalkindlustusameti piirkondlikule»;
14) seaduse 3. peatükki täiendatakse 4. ja 5. jaoga järgmises sõnastuses:
Hüvitise maksmine piiriülesel juhtumil Euroopa Liidus
Hüvitise maksmine vägivallakuritegude ohvritele hüvitise maksmise Euroopa konventsiooniga ühinenud riigi kodanikule
(3) Sotsiaalkindlustusamet maksab käeoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikule määratud hüvitise välja § 311 lõikes 5 sätestatud korras.»;
15) seaduse § 34 tunnistatakse kehtetuks;
16) seadust täiendatakse §-dega 341 ja 342 järgmises sõnastuses:
« § 341. Hüvitise määrad
Käesoleva seaduse 3. peatüki 4. jaos sätestatud korda kohaldatakse taotlejate suhtes, kes on langenud kuriteo ohvriks pärast 2005. aasta 30. juunit. Ajavahemikus 2005. aasta 1. juulist kuni 2006. aasta 1. jaanuarini kuriteo ohvriks langenud taotlejad võivad esitada taotluse 2007. aasta jooksul.»
«1 EL Nõukogu direktiiv 2004/80/EÜ, mis käsitleb kuriteoohvritele hüvitise maksmist (ELT L 261, 6.08.2004, lk 15–18)».
§ 2. Käesolev seadus jõustub 2007. aasta 1. jaanuaril.


text:
Riigikohus jättis Baltic Wind Energy kinnistud Natura 2000 nimekirja | Tuuleenergia
Riigikohus jättis Baltic Wind Energy kinnistud Natura 2000 nimekirja
Eesti uudised, Tuuleenergia - eteap november 27, 2012
BNS, 27.11.2012
Riigikohus jättis rahuldamata Saaremaa tuuleenergiaettevõtte OÜ Baltic Wind Energy kaebuse varasematele kohtuotsustele, milles ettevõte taotles valitsuse 2009. aasta 23. aprilli korralduse tühistamist osas, millega arvati Natura 2000 alade nimekirja ettevõttele kuuluvad kinnistud.
Riigikohus jättis esmaspäeval tehtud otsusega ettevõtte kassatsioonkaebuse rahuldamata ning Tallinna halduskohtu 2011. aasta 30. detsembri ja Tallinna ringkonnakohtu tänavu 4. juuli otsuse muutmata.
Ettevõtte märkis oma kaebuses Tallinna halduskohtule, et korralduse andmisel oleks tulnud läbi viia looduskaitseseaduse kohane loodusobjekti kaitse alla võtmise menetlus, et selgitada välja alal asuvad loodusobjektid ning et korraldusest ei selgu, millised kaitset vajavad loodusobjektid kaebaja kinnistuil asuvad. Seega on korraldus põhjendamata ja selle õiguspärasust pole võimalik kontrollida, märkis ettevõte.
Tallinna halduskohus jättis kaebuse rahuldamata, kuna leidis, et korraldus on üldkorraldus, kuna sellega määratakse kindlaks loodus- ja linnualade piirid konkreetseil kinnistuil. Kohus märgib, et asjaolu, et kinnistuid ei arvatud nimekirja juba 2004. aastal, ei andnud alust eeldada, et seda hiljem ei tehta.
Kohus leidis, et kaebaja piirdus kaebuses korralduse vormivigade ja selle andmisel rikutud menetlusnõuete nimetamisega, esitamata lähemaid selgitusi selle kohta, et tema kinnistuil loodusväärtusi ei esineks ning nende Natura 2000 võrgustikku arvamisel on eksitud. “Menetlus- ja vorminõuete rikkumine ei too alati kaasa haldusakti tühistamist,” märkis kohus.
Kohus märkis toona, et ettevõte sai võimaluse väite ümberlükkamiseks, et tema kinnistutel asuvad kaitsmist väärivad loodusväärtused, kuid seda ettevõte ei kasutanud. Lisaks osutas kohus, et ettevõttele kuuluvad kinnistud on Euroopa Komisjoni 2008. aasta 12. detsembri otusega kinnitatud ühenduse tähtsusega alade nimekirja ja seetõttu ei saavuta ettevõtte valitsuse korralduse tühistamisekaebusega oma eesmärki.
Baltic Wind Energy märkis oma apellatsioonkaebuses Tallinna halduskohtu otsusele, et kinnistu loodusväärtuste olemasolu tõendamise kohustus on valitsusel. Lisaks märkis ettevõte, et halduskohtu seisukoht kaebuse eesmärgi saavutamise võimatuse osas ei põhine seadusel ja on põhjendamata. Kuna Euroopa Komisjoni otsust ettevõte vaidlustada ei saa, siis on tema ainsaks võimaluseks Natura eelvalikuala otsuse vaidlustamine.
Ringkonnakohus nõustus oma otsuses halduskohtuga, et korraldus on haldusakt, mis on vastu võetud oluliste menetlus- ja vormipuudustega, kuid see ei too kaasa kaebuse rahuldamist, kuna see ei oleks ettevõtte jaoks tulemuslik.
Oma kassatsioonkaebuses riigikohtule märkis Baltic Wind Energy, et ringkonnakohus ei viidanud õiguslikule alusele, millest saaks järeldada, et Euroopa Komisjoni otsus ei võimalda kaebust rahuldada.
Riigikohus märgib resolutsioonis, et ei nõustu kohtute seisukohaga, et korralduse tühistamiskaebus on eesmärgipäratu, kuna selle rahuldamine võiks kaasa tuua kinnistute eelvalikualaks määramise sisulise põhjendatuse uue kontrollimise valitsuse poolt. Kaitseväärtuse puudumise korral oleks siis valitsusel võimalik pöörduda Euroopa Komisjoni poole Natura võrgustiku piiride muutmise ettepanekuga.
Samas nõustub riigikohus eelnevate kohtuastmete otsusega, et valitsuse korraldus on üldkorraldus, mille puhul seadus ei näe ette loodusobjekti kaitse alla võtmise menetluse läbiviimist. Küll aga peab haldusorgan enne korralduse andmist andma menetlusosalistele võimaluse esitada asja kohta oma vastuväited.
Kohus märgib, et kinnistute tolleagsele omanikule oli teada, et kuigi kinnistuid 2004. aastal eelvalikualade nimekirja ei arvatud, siis menetlust jätkatakse ning pole välistatud kinnistute hilisem lisamine Natura eelvalikualade hulka. Ja kuigi kinnistute omanikku ei teavitatud nõuetekohaselt korralduse vastuvõtmisest, on korralduses endas ära toodud selle õiguslik alus ehk linnualade ja loodusalade nimkiri koos liikide ja elupaigatüüpide loeteluga, mida alal kaitstakse.
Riigikohus nõustus seetõttu halduskohtu arvamusega, et Baltic Wind Energy pole kohtumenetluses esitanud väiteid või asjaolusid, mis viitaksid sellele, et valitsuse esitatud materjalid ei ole korralduse sisulise õiguspärasuse hindamisel asjakohased.

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus Kohus Kohus Kohus Riigikohus riigikohus Kohus Riigikohus


Tugiisikuteenuse määramise ja osutamise kord – Riigi Teataja
Tugiisikuteenuse määramise ja osutamise kord
Tugiisikuteenuse määramise ja osutamise kord - sisukord
§ 4 Teenuse osutajale esitatavad nõuded
§ 7 Teenuse osutamise lepingu sõlmimine, muutmine ja lõpetamine
RT IV, 08.12.2018, 9
Vastu võetud 28.11.2018 nr 55
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 14, § 23 lõigete 1-3 alusel.
Määrus reguleerib tugiisikuteenuse osutamist isikutele, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Viljandi vald ja kes tegelikult elavad Viljandi valla haldusterritooriumil.
(1) Tugiisikuteenus on kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatav sotsiaalteenus (edaspidi teenus), mille eesmärk on iseseisva toimetuleku toetamine olukordades, kus isik vajab sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral kõrvalabi. Kõrvalabi seisneb juhendamises, motiveerimises ning isiku suurema iseseisvuse ja omavastutuse võime arendamises.
(2) Last kasvatavale isikule teenuse osutamisel on täiendav eesmärk lapse hooldamise ning turvalise ja toetava kasvukeskkonna tagamine. Last kasvatavaks isikuks ei loeta isikut, kes kasvatab ja hooldab last oma töökohustustest tulenevalt.
(3) Lapsele teenuse osutamise eesmärk on koostöös last kasvatava isikuga lapse arengu toetamine, sealhulgas vajaduse korral puudega lapse puhul hooldustoimingute sooritamine. Tugiisik abistab last arendavates tegevustes, juhendab ja motiveerib igapäevaelus toime tulema, abistab suhtlemisel perekonnaliikmetega või väljaspool kodu.
2) toetamine suhtlemisel pereliikmetega ja tugivõrgustikuga, sealhulgas toetamine suhete loomisel ja säilitamisel;
7) vajadusel koos vanemaga lapse saatmine spetsialistide vastuvõttudel või muudel kohtumistel ja üritustel;
11) Viljandi Vallavalituse haridus-, kultuuri-, noorsootöö-, spordi- ja sotsiaalvaldkonna ametniku (edaspidi spetsialist) teavitamine lapsega toimuvatest muudatustest.
5) vajadusel isiku saatmine teiste spetsialistide vastuvõttudel või muudel kohtumistel ja üritustel;
10) abistamine ja juhendamine haridusasutuses arendus- ja õpiprotsessis osalemisel;
11) spetsialisti teavitamine isikuga toimuvatest muudatustest.
(6) Tugiisikul on õigus keelduda isiku või pereliikmetega suhtlemisest ja ajutiselt teenuse osutamisest kui isik või pereliikmed on alkoholi- või narkojoobes, samuti kui isik või pereliikmed on agressiivsed või muul viisil ohtlikud.
(1) Teenus määratakse:
1) lapsele kodus või haridusasutuses toimetuleku tagamiseks (sh raske ja sügava puudega lapsed);
2) lapsele või teda kasvatavale isikule, kes vajavad abi puude, haiguse, sotsiaalse mahajäämuse või raske olukorra tõttu, mis oluliselt raskendab nende igapäevast toimetulekut;
3) täisealisele isikule (sh puudega isikule) igapäevaseks toimetuleku tagamiseks.
(2) Alaealisele teenuse saajale osutatakse teenust tema seadusliku esindaja nõusolekul, arvestades võimalusel lapse soovi.
§ 4. Teenuse osutajale esitatavad nõuded
4) peab sobima isikuomadustelt teenuse saajaga.
(3) Tugiisikuks võib olla teenuse saaja eestkostja, kuid mitte teenuse saaja perekonnaliige, kelle suhtes tal on perekonnaseadusest tulenev ülalpidamiskohustus.
(4) Erandkorras võib teenust osutada teenuse saaja leibkonna- või pereliige, kui abistatava tervisliku seisundi tõttu ei leita sobivat oskuste ja teadmistega teenuse osutajat väljastpoolt leibkonda või pereringi. Sellisel juhul viib Viljandi Vallavalitsuse ametiasutuse (edaspidi vallavalitsus) vastutav spetsialist läbi juhtumipõhise hindamise teenuse määramiseks.
2) kes on teenuse saaja esimese või teise astme üleneja või alaneja sugulane (v.a paragrahvi 4 lõikes 4 kirjeldatud juhtudel);
(1) Teenuse saamiseks esitab teenuse soovija (taotleja) vallavalitsusele vastavasisulise taotluse koos teenuse vajadust tõendavate dokumentidega. Teenuse taotlusele tuleb lisada:
(2) Ettepaneku teenuse osutamiseks võib esitada ka muu sotsiaal- või haridusvaldkonna spetsialist.
(3) Teenus määratakse Viljandi Vallavalitsuse alatise sotsiaalkomisjoni (edaspidi sotsiaalkomisjon) otsusega. Sotsiaalkomisjon hindab kaalutlusõiguse alusel taotluse põhjendatust ja taotlusele lisatud dokumente ning otsustab haldusaktiga teenuse määramise (sh tugiisikuteenuse osutamise lepingu sõlmimise) 10 tööpäeva jooksul pärast kõigi nõutud dokumentide esitamist.
(4) Juhul, kui otsuse tegemiseks on vajalik pikem tähtaeg, informeerib spetsialist sellest taotlejat kirjalikult.
(5) Teenuse sisu, osutamise sagedus ja kestus on isiku vajadustest sõltuvalt erinev. Vajalikud teenused või tegevused, nende osutamise maht ja kestvus määratakse kindlaks enne teenuse osutamise alustamist sõlmitavas lepingus tugiisiku ja vallavalitsuse vahel.
(6) Teenust osutatakse vastavalt vajadusele teenuse saaja juures kodus ja/või väljaspool kodu. Teenuse osutamise koht lepitakse kokku sõlmitavas lepingus, teenuse osapoolte vahel.
(7) Teenuse saajal on õigus enne teenuse saamist kohtuda omavahelise sobivuse hindamiseks tugiisikuga, kes teenust osutama hakkab.
(8) Teenuse saamiseks esitatud taotlust ei rahuldata, kui teenuse osutamine ei ole põhjendatud. Võimalusel soovitab spetsialist isiku toetamiseks teisi sotsiaalteenuseid.
(9) Otsus teenuse määramisest keeldumise kohta tehakse teenuse taotlejale teatavaks kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis viie tööpäeva jooksul, arvates sotsiaalkomisjoni otsuse tegemise päevast.
(10) Teenuse saajat ja tema pereliikmeid puudutavaid andmeid ning muud teenuse osutamisega seotud informatsiooni kasutatakse ainult teenuse eesmärkidest lähtuvalt ja osapoolte huvides.
(1) Teenuse saajale on osutatav teenus üldjuhul tasuta.
(2) Vajadusel võib Viljandi Vallavalitsus (täitevorgan) või teenuse osutaja kehtestada osutatava sotsiaalteenuse eest võetava tasu tingimused ja suuruse.
(3) Teenuse osutamise kulud kaetakse:
2) valla eelarvesse laekuvatest sihtotstarbelistest vahenditest;
3) teenuse saaja või tema seadusjärgse(te) ülalpidaja(te) sissetulekutest.
(4) Teenuse finantseerimiseks võidakse kasutada mitmesuguste fondide, sihtkapitalide, samuti mittetulunduslikust tegevusest, annetustest ja sponsorlusest laekunud vahendeid.
§ 7. Teenuse osutamise lepingu sõlmimine, muutmine ja lõpetamine
(1) Teenuse osutamise aluseks on vallavalitsuse, teenuse saaja või tema seadusliku esindaja ja tugiisiku vahel sõlmitud kahe- või kolmepoolne leping. Vajadusel lisatakse lepingule neljas osapool, kui teenuse pakkumine toimub haridusasutuses. Lepingusse märgitakse teenuse osutamise periood, maht, teenuse sisu, teenuse osutamise koht, teenuse eest tasumise kord ning poolte õigused ja kohustused kooskõlas Eesti Vabariigi seadusandluse ja käesoleva korraga.
(2) Teenuse osutamise leping sõlmitakse tähtajaliselt.
(3) Lepingu sõlmib, muudab või lõpetab vallavalitsuse sotsiaalnõunik või tema asendaja sotsiaalkomisjoni otsuse alusel.
(4) Teenuse osutamine lõpetatakse sotsiaalkomisjoni otsusega:
2) teenuse saaja või tema seadusliku esindaja taotluse alusel;
3) teenuse osutaja ettepanekul kooskõlastatult vallavalitsuse spetsialistiga;
6) kui teenuse saaja või tema seaduslik esindaja on esitanud teenuse saamiseks teadlikult valeandmeid;
7) vallavalitsuse spetsialisti põhjendatud ettepanekul;
8) muudel asjaoludel, mis takistavad teenuse osutamist.
Tugiisik on kohustatud esitama spetsialistile töötundide arvestuse ja sisulise aruande (kirjaliku ülevaate teenuse saaja toimetulekust ning ühiselt saavutatud eesmärgist/tulemustest) iga kuu viimasel tööpäeval.
Tugiisiku tasu suuruse ja/või teenuse osutamisega seonduvate dokumentide vormid kinnitab Viljandi Vallavalitsus (täitevorgan).
1) Kolga-Jaani Vallavolikogu 26.01.2017 määruse nr 1 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord“ § 42;
2) Tarvastu Vallavolikogu 30.03.2016 määrus nr 8 „Tugiisiku teenuse osutamise kord“;
3) Viljandi Vallavolikogu 20.04.2016 määrus nr 113 „Tugiisikuteenuse osutamise kord“;
4) Kolga-Jaani Vallavolikogu 18.06.2015 määrus nr 23 „Lastega peredele tugiisiku teenuse osutamise kord Kolga-Jaani vallas“.


text:
Eesti keskmise palgaga seotud ametipalkade maksmise ajutise korralduse seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Eesti keskmise palgaga seotud ametipalkade maksmise ajutise korralduse seaduse muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 22. juuni 2009. a otsusega nr 507
§ 1. Eesti keskmise palgaga seotud ametipalkade maksmise ajutise korralduse seaduse (RT I 2008, 50, 275; 2009, 15, 93) § 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 1. Eesti keskmise palgaga seotud ametipalkade maksmine 2009. ja 2010. aastal
Kuni 2010. aasta 31. detsembrini on:
2) peaministri, ministri, kaitseväe juhataja, riigikontrolöri, õiguskantsleri, Riigikohtu esimehe, Riigikohtu liikme, ringkonnakohtuniku ning maa- ja halduskohtu kohtuniku ametipalk Eesti keskmise palga ning Riigikogu ja Vabariigi Presidendi poolt nimetatavate riigiametnike ametipalkade seaduses sätestatud vastava koefitsiendi korrutis, kuid mitte suurem kui 2007. aasta Eesti keskmise palga ning nimetatud seaduses sätestatud vastava koefitsiendi ning koefitsiendi 0,92 korrutis;
3) soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku ametipalk on Eesti keskmise palga ja riigiteenistujate ametinimetuste ja palgaastmestiku seaduse § 9 lõikes 6 sätestatud koefitsiendi korrutis, kuid mitte suurem kui 2007. aasta Eesti keskmise palga ja nimetatud seaduse § 9 lõikes 6 sätestatud koefitsiendi ning koefitsiendi 0,92 korrutis.»
§ 2. Käesolev seadus jõustub 2009. aasta 1. juulil.

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
§ 9
§ 9
§ 2