Alameetme «Väikesemahulise teaduse infrastruktuuri kaasajastamine Eesti teadus- ja arendusasutuste teadusteemade sihtfinantseerimise raames» tingimused – Riigi Teataja
Alameetme «Väikesemahulise teaduse infrastruktuuri kaasajastamine Eesti teadus- ja arendusasutuste teadusteemade sihtfinantseerimise raames» tingimused
Alameetme «Väikesemahulise teaduse infrastruktuuri kaasajastamine Eesti teadus- ja arendusasutuste teadusteemade sihtfinantseerimise raames» tingimused - sisukord
§ 4 Taotlejad
§ 5 Meetme rakendusasutus ja -üksus
§ 7 Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud
§ 8 Toetuse piirmäärad ja maksimaalne ulatus
3 TAOTLUSTE ESITAMINE JA MENETLEMINE
§ 10 Taotlusvooru väljakuulutamine
§ 13 Taotluse esitamine
§ 15 Taotluse nõuetele vastavuse kontroll
§ 16 Taotluse hindamine
§ 17 Toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus
§ 19 Taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamine
4 TOETUSE KASUTAMINE
§ 21 Rakendusüksuse õigused ja kohustused
5 VÄLJAMAKSETE TEGEMINE JA TOETUSE KASUTAMISEGA SEOTUD ARUANNETE ESITAMINE
§ 22 Toetuse väljamaksmine
RT I, 19.06.2013, 14
Vastu võetud 17.04.2009 nr 41
RTL 2009, 36, 472
jõustumine 23.04.2009
27.10.2009 RTL 2009, 82, 1191 09.11.2009
02.12.2009 RTL 2009, 93, 1345 20.12.2009
24.08.2010 RT I 2010, 61, 429 04.09.2010
03.12.2010 RT I, 15.12.2010, 1 01.01.2011
19.04.2011 RT I, 26.04.2011, 2 29.04.2011
08.03.2012 RT I, 13.03.2012, 1 16.03.2012, osaliselt rakendatakse tagasiulatuvalt 01.01.2012
22.03.2012 RT I, 30.03.2012, 2 02.04.2012, rakendatakse tagasiulatuvalt 01.01.2012
11.06.2013 RT I, 19.06.2013, 1 22.06.2013
Määrus kehtestatakse «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 10 lõike 2 punkti 3 ning § 12 lõike 4 alusel.
(1) Määrusega sätestatakse «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduse» § 3 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse poolt heaks kiidetud ja Euroopa Komisjoni poolt kinnitatud «Majanduskeskkonna arendamise rakenduskava» CCI2007EE161PO001 prioriteetse suuna «Eesti teadus- ja arendustegevuse konkurentsivõime tugevdamine teadusprogrammide ja kõrgkoolide ning teadusasutuste kaasajastamise kaudu» meetme «Teadusaparatuuri ja -seadmete kaasajastamine» alameetme «Väikesemahulise teaduse infrastruktuuri kaasajastamine Eesti teadus- ja arendusasutuste teadusteemade sihtfinantseerimise raames» (edaspidi alameede) tingimused ning struktuuritoetuse taotluste esitamise ja menetlemise ning struktuuritoetuse kasutamise tingimused ja kord.
(2) Alameetme rakendamisel arvestatakse Riigikogu 7. veebruari 2007. a otsusega heaks kiidetud Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia «Teadmistepõhine Eesti 2007-2013» eesmärkidega.
Käesoleva määruse mõistes:
1) teadus- ja arendusasutus on juriidiline isik või valitsusasutus või valitsusasutuse hallatav riigiasutus, mis vastab «Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse» § 3 lõikes 1 sätestatule;
[RT I 2010, 61, 429 - jõust. 04.09.2010]
2) sihtfinantseerimine on riiklik kvaliteedipõhine teaduse rahastamise instrument, mille raames taotlevad Eesti teadus- ja arendusasutused teadusteemadele toetust «Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse» §-s 15 sätestatud korras;
3) teadusteema on sihipärane ja suunatud teadusuuringute kogum, millele taotletakse sihtfinantseerimist;
4) ühisteema on mitmes teadus- ja arendusasutuses sihtfinantseerimist taotlev ja ühiselt täidetav ulatuslikum interdistsiplinaarne teadusteema;
5) väikesemahuline teaduse infrastruktuur on väikesemahuline teadusaparatuur, instrumendid, seadmed, andmebaasid ja erialaspetsiifiline tarkvara, mis aitavad tõsta sihtfinantseeritavate teadusteemade või institutsionaalse uurimistoetuse uurimisteemade teadustöö kvaliteeti ja täitmise efektiivsust. Ühe teadusaparaadi, instrumendi, seadme või ühe funktsionaalse ühiku maksumus taotluse esitamise hetkel on vähemalt 6300 eurot (ilma käibemaksuta);
[RT I, 13.03.2012, 1 - jõust. 16.03.2012]
6) funktsionaalne ühik on ühist eesmärki täitvate teadusaparaatide, instrumentide või seadmete kogum;
7) toetuse saaja on teadus- ja arendusasutus, mille taotlus toetuse saamiseks on rahuldatud;
8) struktuuritoetus (edaspidi toetus) on rahaline abi, mida antakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 1 nimetatud struktuurifondide vahenditest või Eesti riigi poolt nende vahendite kasutamise kaasrahastamiseks sihtotstarbeliselt eraldatavatest täiendavatest vahenditest;
[RT I, 26.04.2011, 2 - jõust. 29.04.2011]
9) taotlus on rakendusüksusele esitatav vormikohane kirjalik avaldus, mis esitatakse koos sihtfinantseeritava teadusteema või institutsionaalse uurimistoetuse uurimisteema (kas alustav või jätkuteema) taotlusega ning sellele lisatud dokumendid toetuse taotlemiseks;
10) projekt on sihtfinantseeritava teadusteemaga või institutsionaalse uurimistoetuse uurimisteemaga seotud eesmärgi saavutamisele suunatud ajas ja ruumis piiritletud ühekordne tegevus või tegevuste kogum, mille elluviimiseks toetust taotletakse või kasutatakse;
11) teadus- ja arendustegevuse prioriteetsed valdkonnad on biotehnoloogiad, materjalitehnoloogiad, info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad, energeetika, tervishoid, keskkonnakaitse;
12) [Kehtetu - RT I, 26.04.2011, 2 - jõust. 29.04.2011]
13) institutsionaalne uurimistoetus – teadus- ja arendusasutuse kõrgetasemelise teadus- ja arendustegevuse ja sellega kaasnevate tegevuste (uurimisteemade) rahastamiseks, teadus- ja arendusasutuse teadus- ja arendustegevuse järjepidevuse tagamiseks ning selleks vajaliku infrastruktuuri ajakohastamiseks, täiendamiseks ja ülalpidamiseks eraldatav toetus;
14) uurimisteema – teadus- ja arendusasutuse selgelt piiritletud ja teadusliku põhjendusega kirjeldatud teadus- ja arendustegevuse tegevuskava raames läbiviidavad alus- ja rakendusuuringud.
(1) Meetme üldeesmärk on teadus- ja arendusasutuste konkurentsivõime edenemist ja strateegiliste eesmärkide täitmist toetava teadustöö läbiviimisega seotud infrastruktuuri kaasajastamine.
(2) Alameetme eesmärk on teadustöö kvaliteedi ja efektiivsuse tõstmine uurimisgruppide tasandil läbi sihtfinantseeritavatele teadusteemadele või institutsionaalse uurimistoetuse uurimisteemadele vajaliku väikesemahulise teaduse infrastruktuuri ostmise või kaasajastamise.
§ 4. Taotlejad
Alameetme raames on õigus toetust taotleda kõigil Eesti teadus- ja arendusasutustel, kellel on õigus taotleda teadusteemade sihtfinantseerimist.
§ 5. Meetme rakendusasutus ja -üksus
(1) Meetme rakendusasutus on vastavalt Vabariigi Valitsuse 19. aprilli 2007. a määrusele nr 111 «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine» Haridus- ja Teadusministeerium (edaspidi rakendusasutus).
(2) Meetme rakendusüksus on Vabariigi Valitsuse 19. aprilli 2007. a määruse nr 111 «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine» kohaselt sihtasutus Archimedes (edaspidi rakendusüksus).
(1) Alameetme raames toetatavad tegevused on väikesemahulise teadusaparatuuri, instrumentide ja seadmete ning erialaspetsiifilise tarkvara ja andmebaaside ostmine ja kaasajastamine.
(2) Alameetme raames toetatavad tegevused peavad olema seotud otseselt sihtfinantseeritava teadusteemaga või institutsionaalse uurimistoetuse uurimisteemaga, aidates tõsta sihtfinantseeritavate teadusteemade või institutsionaalsete uurimistoetuste uurimisteemade teadustöö kvaliteeti ja täitmise efektiivsust.
§ 7. Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud
(1) Tegevuste elluviimiseks tehtavad kulud on abikõlblikud, kui need vastavad järgmistele tingimustele:
1) kulud on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusega nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.07.2006, lk 1-11);
2) kulud on kooskõlas Euroopa Nõukogu määrusega nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 1260/1999 (ELT L 210, 31.07.2006, lk 25-69);
3) kulud on kooskõlas «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduse» § 21 lõike 2 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määrusega nr 26 «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord»;
4) kulud on kooskõlas meetme määruses, taotluse rahuldamise otsuses ja teistes õigusaktides sätestatud nõuetega;
5) kulud on alameetme raames toetatavate tegevustega otseselt seotud ja nende tegevuste elluviimiseks vajalikud.
(2) Alameetme raames on võimalik taotleda toetust järgmiste kulude katteks:
1) väikesemahulise teadusaparatuuri, instrumentide ja seadmete ostmise või kaasajastamise kulud, sealhulgas väikesemahulise teadusaparatuuri, instrumentide ja seadmete tööks lahutamatu osana vajaliku tehnika (laboriarvutid, digitaalkaamerad jm) ostmise kulud. Ostmise hetkel peab iga väikesemahulise teadusaparaadi, instrumendi, seadme või funktsionaalse ühiku maksumus olema vähemalt 3150 eurot (ilma käibemaksuta);
[RT I, 26.04.2011, 2 - jõust. 29.04.2011 - rakendatakse 25.04.2009]
2) erialaspetsiifilise tarkvara ja andmebaaside kasutamiseks vajalike litsentside ostmise ja olemasolevate litsentside uuendamise kulud;
3) spetsialiseeritud liiklusvahendi, mis on kohandatud teadusliku uurimistöö läbiviimiseks, ostmise kulud;
4) projekti raames ostetava või kaasajastatava väikesemahulise teadusaparatuuri, instrumentide ja seadmete hoolduskulud, mis on vajalikud garantii säilimiseks, 2 aasta jooksul arvestades garantiiperioodi kehtima hakkamise kuupäevast;
5) ostetava või kaasajastatava väikesemahulise teaduse infrastruktuuri paigaldamise ja seadistamisega seotud kulud;
6) ostetava või kaasajastatava väikesemahulise teaduse infrastruktuuri kasutajate koolitamisega seotud kulud;
7) valuutakursi vahest tingitud kulud.
[RT I 2010, 61, 429 – jõust. 4.09.2010] – rakendatakse alates 25.04.2009
(3) Alameetme raames ei ole abikõlblikud järgmised kulud:
1) personalikulud;
[RTL 2009, 93, 1345 - jõust. 20.12.2009]
2) väikesemahulise teadusaparatuuri, instrumentide ja seadmete ostmise kulud, kui ostetava väikesemahulise teadusaparaadi, instrumendi, seadme või funktsionaalse ühiku maksumus on väiksem kui 3150 eurot (ilma käibemaksuta);
[RT I, 26.04.2011, 2 - jõust. 29.04.2011 - rakendatakse alates 25.04.2009]
3) projekteerimis-, renoveerimis- ja ehituskulud;
4) tehnovõrkude väljaehitamise kulud;
5) käibemaks;
6) erisoodustuselt tasutav maks ja erisoodustusena käsitletav kulu;
7) üldkulud;
8) kontori- ja laborimööbli ostmise ja liisimise kulud;
9) kontoritehnika (koopiamasinad, printerid, lauaarvutid, sülearvutid, kontoritarkvara, diktofonid, digikaamerad jm), mis ei ole otseselt seotud ostetava või kaasajastatava väikesemahulise infrastruktuuriga, ostmise ja liisimise kulud;
10) koolituskulud, välja arvatud § 7 lõike 2 punktis 6 toodud koolituste osas;
11) konverentsikulud;
12) kinnisasja ostmise kulud;
13) rendi- ja üürikulud;
14) amortisatsioonikulud;
15) mitterahalised sissemaksed;
16) [Kehtetu - RT I 2010, 61, 429 - jõust. 04.09.2010- rakendatakse alates 25.04.2009]
17) esinduskulud ja kingitused;
18) liiklusvahendite ostmine ja liisimine, välja arvatud spetsialiseeritud liiklusvahendid, mis on kohandatud teadusliku uurimistöö läbiviimiseks;
19) muud Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» §-s 15 sätestatud kulud.
(4) Kasutatud seadmete ostmine on abikõlblik Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruses nr 26 «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» toodud mahus ja tingimustel.
(5) Käesoleva määruse § 7 lõike 2 punktis 6 nimetatud kulud võivad moodustada 10% projekti eelarvest.
§ 8. Toetuse piirmäärad ja maksimaalne ulatus
(1) Toetuse määra arvestatakse protsendina abikõlblike kulude kogumaksumusest. Toetuse maksimaalne määr taotluse kohta on 95% abikõlblike kulude kogumaksumusest.
(2) Taotleja omafinantseeringu miinimummäär on 5% abikõlblike kulude kogumaksumusest.
(3) Ühe projekti kohta taotletav toetus võib olla minimaalselt 6300 ja maksimaalselt 64 000 eurot.
[RT I, 15.12.2010, 1 - jõust. 01.01.2011]
(4) Juhul kui väikesemahulise teaduse infrastruktuuri maksumus suureneb, katab kallinemise osa toetuse saaja. Toetuse summat, mis on fikseeritud toetuse taotluse rahuldamise otsuses, ei suurendata.
(1) Alameetme abikõlblikkuse periood on 1. jaanuar 2010 - 31. detsember 2015.
(2) Taotlusvoorudest toetatavate projektide abikõlblikkuse periood määratakse kindlaks taotlusvooru väljakuulutamisel.
(3) Projekti abikõlblikkuse perioodi algus- ja lõpukuupäev sätestatakse taotluse rahuldamise otsuses ja see on määratud teadusteema sihtfinantseerimise või institutsionaalse uurimistoetuse uurimisteema perioodiga ning ei saa olla hilisem kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud projekti abikõlblikkuse periood.
(4) Enne toetuse taotluse esitamise kuupäeva tehtud kulud, mille hüvitamist taotletakse, peavad olema taotluses eraldi näidatud ning nende tekkimise aeg ei tohi olla varasem kui 1. jaanuar 2010.
(5) Kulusid võib lugeda abikõlblikuks, kui kulude tekkimise aluseks olevad tegevused toimusid projekti abikõlblikkuse perioodil ja kulud on tekkinud projekti abikõlblikkuse perioodil või sellele järgneva 45 kalendripäeva jooksul, aga hiljemalt 31. detsembril 2015.
3. peatükk TAOTLUSTE ESITAMINE JA MENETLEMINE
§ 10. Taotlusvooru väljakuulutamine
(1) Toetuse andmiseks kuulutab rakendusüksus rakendusasutuse ettepanekul välja taotlusvoorud, mis toimuvad samaaegselt sihtfinantseeritavate teadusteemade ja institutsionaalse uurimistoetuse uurimisteemade taotlusvoorudega.
(2) Alameetme ning avatud taotlusvoorude finantseerimise mahu planeerib rakendusasutus.
(3) Teave taotlusvoorude kohta avaldatakse üleriigilise levikuga päevalehes ja rakendusüksuse veebilehel.
(1) Taotleja peab vastama «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduse» § 14 lõike 1 punktides 1-9 esitatud nõuetele ja muudele käesoleva alameetme määruses sätestatud nõuetele.
(2) Taotleja on kohustatud:
1) esitama rakendusüksuse nõudmisel taotleja ja taotluse kohta lisateavet rakendusüksuse sätestatud korras ja tähtajal;
2) võimaldama rakendusüksusel kontrollida taotluse ja taotleja vastavust nõuetele, sealhulgas teha paikvaatlust;
3) viivitamata teavitama rakendusüksust taotluses esitatud andmetes toimunud muudatustest või ilmnenud asjaoludest, mis võivad mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist;
4) tõendama rakendusüksuse nõudmisel taotluses nimetatud projekti teostamiseks vajaliku omafinantseeringu ja dokumentide olemasolu ning nõudmisel need esitama;
5) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi.
2) taotluses sisalduv projekt vastab alameetme eesmärkidele ning on otseselt seotud taotleja sihtfinantseeritava teadusteemaga või institutsionaalse uurimistoetuse uurimisteemaga;
3) toetust taotletakse §-s 6 sätestatud toetatavatele tegevustele ning nimetatud tegevuste tarbeks planeeritud kulud on kooskõlas §-s 7 sätestatud abikõlblikkuse reeglitega;
4) taotletud toetuse suurus ei ületa alameetme tingimustes sätestatud toetuse määra ja maksimaalset suurust;
5) taotluses sisalduv projekt viiakse ellu taotlusvooru väljakuulutamisel kindlaksmääratud abikõlblikkuse perioodil;
6) taotluse eelarves on ette nähtud nõutav omafinantseering, selle maht ja katmise allikad ning mitteabikõlblike kulude esinemisel on kirjeldatud nende sisu ja mahtu;
7) taotlus sisaldab kaasajastatava või soetatava väikesemahulise teadusinfrastruktuuri nimekirja;
71) projekti raames ostetava väikesemahulise teadusaparaadi, instrumendi, seadme või funktsionaalse ühiku maksumus on vähemalt 6300 eurot (ilma käibemaksuta);
8) taotluses esitatud andmed on täielikud ja õiged;
9) taotlus on õigeaegselt ja nõuetele vastavalt rakendusüksusele esitatud.
(2) Rakendusüksus võib taotluse vastavaks tunnistamisel nõuda taotlejalt taotlusega seotud informatsiooni, sealhulgas taotleja raamatupidamisarvestuses kajastatava projekti raamatupidamisarvestuse korraldamise kirjeldust.
§ 13. Taotluse esitamine
(1) Taotlus esitatakse rakendusüksusele elektrooniliselt, rakendusüksuse poolt kinnitatud taotlusvormil.
(2) Ühe sihtfinantseeritava teadusteema või institutsionaalse uurimistoetuse uurimisteema taotluse kohta saab väikesemahulise teaduse infrastruktuuri taotlusvooru esitada ühe väikesemahulise teaduse infrastruktuuri taotluse.
(3) Ühe sihtfinantseeritava teadusteema või institutsionaalse uurimistoetuse uurimisteema kestuse ajal saab esitada kuni kolm välikesemahulise teaduse infrastruktuuri taotlust. Ühe sihtfinantseeritava teadusteema või institutsionaalse uurimistoetuse uurimisteema jaoks võib saada toetust kuni kaks korda.
(4) Järgmise väikesemahulise teaduse infrastruktuuri taotluse saab esitada juhul kui taotleja on eelnevalt esitanud haridusministri 9. aprilli 2002. a määruse nr 31 „Teadus- ja arendusasutuste teadusteemade sihtfinantseerimise tingimused ja kord” § 11 lõikes 1 ja haridus- ja teadusministri 27. detsembri 2011. a määruse nr 73 „Institutsionaalse uurimistoetuse taotlemise, määramise ja selle mahu muutmise tingimused ja kord” § 13 lõikes 1 sätestatud sihtfinantseeritava teadusteema või institutsionaalse uurimistoetuse uurimisteema aruande.
[RT I, 19.06.2013, 1 - jõust. 22.06.2013]
(5) Teadusteema täitmise viimaseks aastaks ei saa väikesemahulise teaduse infrastruktuuri taotlust esitada.
(6) Ühe ühisteema taotluse kohta saab väikesemahulise teaduse infrastruktuuri taotlusvooru esitada ühe väikesemahulise teaduse infrastruktuuri taotluse.
(7) Teadusteemade või uurimisteemade puhul, mille finantseerimist on alustatud enne aparatuuritaotluse esitamise aastat, tuleb enne väikesemahulise teaduse infrastruktuuri taotluse esitamist esitada teadusteema või uurimisteema vahearuanne.
Taotluse menetlemine koosneb selle registreerimisest, taotluse nõuetele vastavuse kontrollist, taotluse hindamisest ja taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemisest.
§ 15. Taotluse nõuetele vastavuse kontroll
(1) Rakendusüksus kontrollib taotleja ja taotluse vastavust käesolevas määruses sätestatud nõuetele ning taotlusvormile.
(2) Kui taotleja või taotlus ei vasta nõuetele, informeerib rakendusüksus sellest viivitamatult taotlejat, andes maksimaalselt 10 tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks.
(3) Kui taotleja ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul puudusi kõrvaldanud, teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse vastavalt käesoleva määruse § 17 lõikes 11 sätestatule.
(4) Kui taotleja ei ole esitanud taotlust tähtpäevaks, jäetakse taotlus läbi vaatamata. Taotluse võib jätta läbi vaatamata, kui taotlus ei vasta olulistele vorminõuetele.
(5) Vajadusel võib rakendusüksus kaasata nõuetele vastavuse kontrollimiseks eksperte.
(6) Taotluse nõuetele vastavuse kontrolli teostab rakendusüksus 10 tööpäeva jooksul alates taotluse registreerimisest rakendusüksuses. Taotluse menetlemise tähtaega võib pikendada puuduste kõrvaldamiseks ettenähtud aja võrra.
§ 16. Taotluse hindamine
(1) Käesoleva määruse §-de 4, 11 ja 12 nõuetele vastavaks tunnistatud taotluste hindamiseks moodustab rakendusüksus Haridus- ja Teadusministeeriumi ettepanekul sihtasutuse Eesti Teadusagentuur hindamisnõukogu liikmetest hindamiskomisjoni. Hindamiskomisjon võib kaasata eksperte. Hindamiskomisjoni liikmed ja kaasatud eksperdid allkirjastavad sõltumatust kinnitava deklaratsiooni.
(2) Rakendusüksuse esindaja osaleb hindamiskomisjonis vaatlejana.
(3) Väikesemahulise teaduse infrastruktuuri taotluste hindamine toimub koos sihtfinantseeritavate teadusteemade või institutsionaalsete uurimistoetuste uurimisteemade taotluste hindamisega. Hindamiskomisjon hindab väikesemahulise teaduse infrastruktuuri taotlusi, võttes aluseks rakendusüksuse kinnitatud hindamisjuhendi, käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud kriteeriumid ning prioriteetse suuna üldised valikukriteeriumid (projekti tegevuste mõju prioriteetse suuna eesmärkide saavutamisele, projekti teostatavus, fokusseeritus ning mõju teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni konkurentsivõime kasvule eelisarendatavates valdkondades, projekt toetab teadus- ja arendustegevuse rahvusvahelistumist, projekti tulemusel parandatakse teadus- ja õppetöös osalevate inimeste töötingimusi ning töökeskkonda).
(4) Taotluste hindamisel lähtutakse järgmistest kriteeriumitest:
1) ostetava või kaasajastatava väikesemahulise teaduse infrastruktuuriga seotud sihtfinantseeritava teadusteema või institutsionaalse uurimistoetuse uurimisteema teaduslik tase ja suunatus prioriteetsetele valdkondadele;
2) ostetava või kaasajastatava väikesemahulise teaduse infrastruktuuri vajalikkuse põhjendatus ja seotus sihtfinantseeritava teadusteemaga või institutsionaalse uurimistoetuse uurimisteemaga;
3) ostetava või kaasajastatava väikesemahulise teaduse infrastruktuuri olulisus kavandatud teadustulemuste saavutamisel;
4) ostetava või kaasajastatava väikesemahulise teaduse infrastruktuuri hinnanguline kasutuskoormus;
5) ostetava või kaasajastatava väikesemahulise teaduse infrastruktuuriga seotud jooksvate kulude katmise allikate olemasolu;
6) projekti olulisus teadus- ja arendustegevuse rahvusvahelistumisel;
7) [Kehtetu - RT I 2010, 61, 429 - jõust. 04.09.2010]
(5) Hindamiskomisjon esitab rakendusüksusele taotluste hindamise tulemusena taotluste pingerea ning iga taotluse kohta motiveeritud ettepaneku, rahuldada taotlus täielikult, osaliselt või jätta taotlus rahuldamata. Hindamiskomisjoni ettepanek peab sisaldama iga hinnatud taotluse kohta ekspertide poolt antud koondhinnanguid ning kaasajastatava või soetatava väikesemahulise teadusaparatuuri nimekirja.
(6) Hindamiskomisjon teeb rakendusüksusele motiveeritud ettepaneku väikesemahulise teaduse infrastruktuuri taotluste osas otsuse tegemiseks hiljemalt 1 kuu pärast haridus- ja teadusministri käskkirjade allkirjastamist teadusteemade sihtfinantseerimise ning uurimisteemade institutsionaalsete uurimistoetuste kinnitamise kohta.
§ 17. Toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus
(1) Hindamiskomisjoni ettepaneku alusel teeb rakendusüksus otsuse:
1) rahuldada taotlus taotletud mahus või
2) rahuldada taotlus osaliselt või
3) jätta taotlus rahuldamata.
(2) Taotluse võib rahuldada osaliselt «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduse» § 17 lõikes 1 toodud alustel.
(3) [Kehtetu - RT I 2010, 61, 429 - jõust. 04.09.2010]
(4) [Kehtetu - RT I 2010, 61, 429 - jõust. 04.09.2010]
(5) [Kehtetu - RT I 2010, 61, 429 - jõust. 04.09.2010]
(6) [Kehtetu - RT I 2010, 61, 429 - jõust. 04.09.2010]
(7) [Kehtetu - RT I 2010, 61, 429 - jõust. 04.09.2010]
(8) Taotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi ja kohustusi ning kehtestatakse tingimusi, sätestades vähemalt:
2) otsuse tegemise põhjenduse ja aluse;
3) toetuse saaja;
4) toetatava projekti nimi;
5) sihtfinantseeritava teema või institutsionaalse uurimistoetuse uurimisteema nimi, millega koos toetatav projekt esitati;
6) hindamiskomisjoni ettepanekus esitatud väikesemahulise teadusinfrastruktuuri nimekiri;
7) toetuse maksimaalse suuruse summana eurodes ja määrana abikõlblikest kuludest;
8) omafinantseeringu minimaalne suurus summana eurodes ja määrana projekti abikõlblikest kuludest;
9) projekti abikõlblikkuse perioodi;
10) projekti rahastamiskava finantseerimisallikate lõikes ja eelarve;
11) väljamakse taotluste esitamise korra ja tähtajad;
12) väljamaksete tegemise tingimused osaliselt tasutud kuludokumentide alusel;
13) toetuse tagasinõudmise alused;
14) aruannete esitamise tähtajad.
(9) Taotluse osalise rahuldamise otsuse koostamisel lähtutakse lõikes 8 sätestatust ning lisaks sätestatakse otsuses taotluse osalise rahuldamise põhjendus ning alus.
(10) Rakendusüksuse juht teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, kui esineb vähemalt üks alljärgnevatest asjaoludest:
1) taotluses on esitatud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid või kui taotleja mõjutab pettuse või ähvardusega või muul viisil õigusvastaselt otsuse tegemist;
2) esinevad asjaolud, mille tõttu taotlejat või taotlust ei saa vastavaks tunnistada;
3) taotleja ei võimalda teostada taotluse nõuetele vastavuse kontrolli;
4) taotleja ei ole käesoleva määruse § 15 lõikes 2 nimetatud puudusi kõrvaldanud tähtaegselt;
5) taotleja loobub toetusest või ei tagasta tähtaegselt;
6) taotlejale on tehtud ettepanek taotluse osaliseks rahuldamiseks ning taotleja lükkab ettepaneku tagasi;
7) hindamiskomisjon teeb rakendusüksusele ettepaneku jätta taotlus rahuldamata.
(11) Taotluse rahuldamata jätmise otsuses märgitakse:
3) otsuse tegemise põhjendus ja alus;
4) taotleja, projekti ja teadusteema nimi.
(12) Taotleja võib otsuse peale esitada rakendusüksusele vaide «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduse» §-s 34 sätestatud alusel. Rakendusasutus vaatab vaide läbi «Haldusmenetluse seaduses» sätestatud korras.
(1) Toetuse saaja teavitab rakendusüksust viivitamatult kirjalikult kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada projekti elluviimist või toetuse saaja kohustuste täitmist vastavalt taotluse rahuldamise otsusele ja taotleb vajadusel taotluse rahuldamise otsuse muutmist.
(2) Toetuse saaja on kohustatud taotlema rakendusüksuselt taotluse rahuldamise otsuse muutmist juhul, kui:
1) muutuvad toetuse saaja juriidilised andmed;
2) toetuse saaja soovib muuta projekti tegevuste algus- või lõppkuupäeva või projekti abikõlblikkuse perioodi;
3) toetuse saaja soovib muuta projekti eelarvet ühe kalendriaasta jooksul rohkem kui 10% eelarveaastaks planeeritud mahust;
4) muutuvad projekti eesmärgi saavutamiseks vajalikud tegevused või saavutatavad tulemused.
(3) Rakendusüksusel on õigus keelduda taotluse rahuldamise otsuse muutmisest juhul, kui taotletav muudatus ei ole kooskõlas projekti sisu ja eesmärkidega. Vajadusel kooskõlastab rakendusüksus toetuse saaja poolt taotletava projekti muudatuse vastavuse projekti sisule ja eesmärkidele rakendusasutusega.
(4) Kui taotluse rahuldamise otsuse muutmise taotluses on puudusi, annab rakendusüksus toetuse saajale kuni 10 tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks.
(5) Rakendusüksus või rakendusasutus algatab taotluse rahuldamise otsuse muutmise kui projekti aruandest või muudest objektiivsetest asjaoludest selgub, et muudatuse tegemine on vajalik projekti edukaks läbiviimiseks või eesmärkide saavutamiseks.
(6) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise teostab rakendusüksus 20 tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise taotluse ja muutmise otsuste tegemiseks vajalike dokumentide esitamist. Tähtaega võib pikendada puuduste kõrvaldamiseks ette nähtud aja võrra.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud toetuse saaja kohustuse rikkumisel võib rakendusüksus teha toetuse tagasinõudmise otsuse vastavalt Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määruse nr 278 «Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord» § 11 lõikele 1.
§ 19. Taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamine
(1) Rakendusüksus võib taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistada «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduse» § 18 lõikes 6 toodud alustel.
(2) Otsus taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamise kohta toimetatakse viivitamatult toetuse saajale kätte.
4. peatükk TOETUSE KASUTAMINE
Toetuse saaja tagab projekti juhtimise ja eduka elluviimise õigusaktides ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tähtaegade ja tingimuste kohaselt, sealhulgas:
1) kasutab toetust vastavuses esitatud taotluse ja taotluse rahuldamise otsusega;
2) tagab omafinantseeringu ettenähtud määras;
3) kasutab toetust ettenähtud tingimustel;
4) tagab, et temal on projekti abikõlblikkuse perioodil projekti elluviimiseks vajalik kvalifikatsioon või õiguslikud eeldused;
5) tagab toetuse väljamaksmise aluseks olevate dokumentide nõuetele vastavuse ning kulude abikõlblikkuse;
6) esitab toetuse saamise ja kasutamise kohta nõutud teabe ning aruanded tähtaegselt, ettenähtud vormil, viisil ja tähtaegadel;
7) teavitab viivitamata kirjalikult rakendusüksust taotluses esitatud või projektiga seotud andmete muutumisest ja projekti elluviimist takistavatest asjaoludest;
8) taotleb eelnevat nõusolekut toetuse kasutamise tingimuste muutmiseks;
9) võimaldab auditi, järelevalve või «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduse» § 7 lõikes 3 või § 8 lõikes 2 nimetatud kontrolli teostamist ning osutab selleks igakülgset abi, sealhulgas võimaldab volitatud isikul esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks viibida toetuse saaja ruumides ja territooriumil, mis on seotud toetuse kasutamisega;
10) annab õigustatud isiku kasutusse tema nõutavad andmed ja dokumendid õigustatud isiku määratud tähtaja jooksul;
11) tagab, et toetuse saaja raamatupidamises on toetuse kasutamisest saadud tulu muust tulust ning toetuse kasutamisega seotud kulud muudest kuludest, samuti kulusid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest selgelt eristatud, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 7 lõikes 4 nimetatud juhtudel;
12) säilitab taotluse, toetuse ja projekti teostamisega seonduva dokumentatsiooni (dokumenteerib kõik projekti elluviimise ja toetuse kasutamisega seotud toimingud) ja muud asjaga seotud materjalid ning tagab nende säilimise vähemalt 2025. aasta 31. detsembrini;
13) juhul kui toetuse saaja on hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, järgib projektiga seotud hangete läbiviimisel „Riigihangete seaduses” sätestatud nõudeid;
131) juhul kui toetuse saaja ei ole hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, järgib „Riigihangete seaduse” §-s 3 sätestatud põhimõtteid ning küsib pakkujate paljususe olemasolul vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui ostetava asja või teenuse maksumus on vähemalt 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud kolme pakkumise küsimise nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;
14) juhul kui toetuse saaja on hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, küsib pakkujate paljususe olemasolul vähemalt kolm võrreldavat pakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Toetuse saaja ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;
141) esitab rakendusüksuse nõudmisel rakendusüksusele kõik hangetega seotud dokumendid;
15) tagab projekti elluviimiseks vajalike, õigusaktides ette nähtud lubade olemasolu ja kooskõlastuste olemasolu;
16) tagab meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtete, keskkonnakaitsenõuete ja konkurentsireeglite järgimise;
17) tagab projekti eesmärgi täitmiseks vajaliku vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise ettenähtud tingimustel ja kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 31.07.2006, lk 25-78) artiklis 57 sätestatuga vähemalt viie aasta jooksul, arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest;
18) näitab toetuse kasutamisel, et tegemist on struktuuritoetusega, kasutades selleks Euroopa Liidu struktuuritoetuse sümboolikat ja vajadusel kooskõlastades sümboolika kasutamise eelnevalt rakendusüksusega, vastavalt Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2007. a määrusele nr 211 «Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning kord»;
19) maksab rakendusüksuse poolt tagasinõutava toetuse tagasi tagasinõudmise otsuses märgitud summas ja tähtpäevaks. Tagastatava summa jäägilt arvestatakse intresse ja viiviseid vastavalt «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduse» §-le 28;
20) täidab Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» §-s 11 sätestatud tulu teenimisega seotud kohustusi;
21) täidab teisi «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduses» ja selle alusel antud õigusaktides, taotluse rahuldamise otsuses ning käesolevas määruses sätestatud kohustusi.
§ 21. Rakendusüksuse õigused ja kohustused
(1) Rakendusüksusel on õigus:
1) kontrollida projekti elluviimist toetuse saaja territooriumil ja ruumides, samuti toetuse saaja raamatupidamist ning toetuse kasutamise tingimuste täitmist, sealhulgas teostada järelevalvet ja paikvaatlust;
2) lõpetada või peatada toetuse väljamaksmine, kui toetuse saaja majanduslik olukord on selliselt halvenenud, et toetuse kasutamine või tegevuskava elluviimine on ohustatud või kui toetuse saaja rikub «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduses», selle alusel antud õigusaktides sätestatud või taotluse rahuldamise otsuses tingimusi;
3) nõuda toetus osaliselt või täielikult tagasi kooskõlas «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduses» ja selle alusel antud õigusaktides sätestatuga;
4) osaleda vaatlejana riigihankekomisjoni töös ja lepingu sõlmimisele eelnevatel läbirääkimistel;
5) tutvuda projekti ettevalmistamise ning tööde teostamise käigus koostatavate dokumentidega;
6) vajadusel algatada taotluse rahuldamise otsuse muutmine, teavitades toetuse saajat sellest eelnevalt kirjalikult;
7) peatada toetuse väljamaksed toetuse saajale tagasimaksetega seotud projekti osas kuni tagasinõutava summa lõpliku tagasimakseni;
8) vähendada väljamakstavate toetuste suurust proportsionaalselt toetuse saaja omafinantseeringu vähenemisel alla taotluse rahuldamise otsuses sätestatud määra;
9) teostada muid «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduses» ja selle alusel antud õigusaktides ning käesolevas määruses sätestatud toiminguid.
(2) Rakendusüksusel on kohustus:
1) sisestada toetuse taotluse, seire ja järelevalve andmed struktuuritoetuse riiklikku registrisse;
2) viia läbi toetuse kasutamise seiret ja teostada järelevalvet ning kontrollida aruandlust;
3) vaadata läbi ning kinnitada toetuse saaja koostatud tegevusaruanded ja lõpparuanne;
4) anda toetuse saajale selgitusi toetuse andmist ja kasutamist puudutavates küsimustes;
5) esitada toetuse andmise ja kasutamise aruandluse jaoks vajalikke andmeid;
6) koostada ja avalikustada toetuse andmise ja kasutamise kohta ülevaateid;
7) teostada struktuuritoetuse järelevalvet, s.h teha ettekirjutusi ning jälgida ettekirjutuste täitmist;
8) teavitada rikkumistest vastavalt Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määruses nr 278 «Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord» sätestatule;
9) menetleda väljamakseid, sh kontrollida kulude abikõlblikkust;
10) säilitada toetuse andmise ja kasutamisega seotud dokumente vähemalt 2025. aasta 31. detsembrini;
11) järgida muid «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduses» ja selle alusel antud õigusaktides ning käesolevas määruses ja halduslepingus sätestatud nõudeid.
5. peatükk VÄLJAMAKSETE TEGEMINE JA TOETUSE KASUTAMISEGA SEOTUD ARUANNETE ESITAMINE
§ 22. Toetuse väljamaksmine
(1) Toetuse väljamaksed tehakse rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruse nr 15 «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord» alusel ja vastavalt taotluse rahuldamise otsuses sätestatule.
(2) Toetuse saaja esitab väljamaksetaotluse rakendusüksusele, rakendusüksuse poolt kehtestatud vormil koos kuludokumentide ja tasumist tõendavate dokumentide koopiatega, mis peavad vastama «Raamatupidamise seaduse» § 7 nõuetele. Rakendusüksusel on õigus nõuda täiendavaid, kulude tõendamiseks vajalikke dokumente.
(3) Väljamaksed osaliselt tasutud kuludokumentide alusel toetuse saajale või töövõtjale ning ettemaksed «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduse» § 23 lõikes 45 sätestatud isikutele on lubatud vastavalt rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruses nr 15 «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord» sätestatule.
[RTL 2009, 82, 1191 - jõust. 09.11.2009]
(4) Kui toetuse saaja esitatud väljamaksetaotlus on puudulik, teavitab rakendusüksus toetuse saajat sellest ning annab toetuse saajale tähtaja puuduste likvideerimiseks.
(5) Esitatud väljamaksetaotluse või ettemakse kuludega kinni katmise aruande ja kuludokumentide kontrolli teostab rakendusüksus 20 tööpäeva jooksul alates dokumendi registreerimisest rakendusüksuses. Juhul kui esitatud dokumentides on puudusi, pikeneb kontrollimistähtaeg toetuse saajale puuduste kõrvaldamiseks ettenähtud aja võrra.
(6) Toetuse väljamaksmise eelduseks on kulude abikõlblikkus, sh kulude aluseks olevate tegevuste abikõlblikkus, ning nende vastavus taotluse rahuldamise otsusele.
(7) Rakendusüksusel on õigus peatada väljamakse taotluse menetlemine või keelduda toetuse väljamaksmisest, kui toetuse saaja on rikkunud «Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduses», selle alusel antud õigusaktides või taotluse rahuldamise otsuses sätestatud toetuse saaja kohustusi.
(8) Rahuldatud taotluse alusel väljamakse tegemiseks vajalikud andmed sisestab rakendusüksus struktuuritoetuse registrisse.
(9) Viimane väljamakse tehakse toetuse saajale pärast lõpparuande heakskiitmist.
(10) Toetuse saaja on kohustatud esitama väljamaksetaotlusi rakendusüksusele taotluse rahuldamise otsuses sätestatud korras ja tähtaegadel.
(1) Projekti aruannete vormid koostab ja kinnitab rakendusüksus, kooskõlastades vormid eelnevalt rakendusasutusega.
(2) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele vormikohased projekti tegevusaruanded ja lõpparuande haridus- ja teadusministri 12. mai 2008. a määruses nr 28 «Struktuuritoetuse kasutamise aruannete esitamise kord» ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud korras.


text:
Kanalisatsioonitoru kate võlgnikele - kuidas see on paigaldatud, kuidas seda ise puhastada - Assamblee 2020
Septikabi paigaldamine käeshoitavale ühendusele - tõestatud skeem
Utilities kasutavad üha rohkem tehnoloogiat võlgnike raha saamiseks. Toite katkestuste juurde lisati blokeeriv kanalisatsioon spetsiaalse pistikuga.
Kuidas määrata, et panete püsti?
Sõltuvalt pistiku konstruktsioonist võib see reovee täielikult blokeerida (näiteks täispuhutavana) või osaliselt. Kui vesi läheb köögis halvasti ja kõik on tualettruumis normaalsed - see on tõenäoliselt lihtsalt ummistus. Kui aga, kui proovite tualetti loputada või dušši võtta, tõuseb veetase kõikjal, kõige tõenäolisemalt pannakse see kork peale.
Sellist tüüpi tihendid, mis blokeerivad kanalisatsioonisüsteemi, plastikust, terasest, täispuhutavast kummist, on palju konstruktsioone. Näiteks selline pistik, nagu selgus, ei ole ilma vigu ja on kergesti eemaldatav üksi.
Sellised kommunaalteenuste "kõrvalekalded" põhjustavad kanalisatsiooniventilude omavolilist eemaldamist. Mis võib viia teiste korterite üleujutuse, naabrite hoolikalt tasuda kommunaalteenused.
Näiteks on GLOT-pistikel eriline võimalus: vastupanu vandalismile. Inimesed, kes ei järgi seadust ja ei tasu õigeaegselt tasu, võivad arvatavasti toru pistiku välja murda. Ligikaudu 100% juhtudest põhjustavad sellised tegevused kogu kanalisatsioonisüsteemi tõkestamist, kuid on ebatõenäoline, et nad hoolivad. Seetõttu leidsid nad välja kõrgetasemelised ja kõrgtehnoloogilised pistikud, mida ei saa korteri kanalisatsiooniava kaudu välja tõmmata ega eemaldada. Nad ei ole võimelised mõjutama väljastpoolt ja tõusevad, lihtsalt langevad.
Tehniliselt ei ole midagi võimatu, võib ükskõik milline kogenud torumees siiski süsteemi üle kanda ja eemaldada korki. Kuid! See on kohtualluvuse küsimus ja on ebatõenäoline, et valvega torumees võtaks entusiastlikult vastata teie taotlusele "liiklusummiku tasumata jätmise" kõrvaldamiseks.
Parim nõu on minna vähemalt kommunaalteenuste eest maksma. Noh, kui te ei saa enne enese eemaldamist mõelda hoolikalt teie all olevate naabrite pärast.
Ausalt öeldes olen täiesti kindlalt "linnaparstlaste" küljes, ma kujutan ette, kuidas istuda ilma tööta, ilma valguse ja veeta ning kanalisatsioon välja lülitada. Inimesed, kellel on kaks last perekonnas, kutsuvad, on neil kogunenud võlad, mis on välja lülitatud. Mida nad saavad soovitada?
16 mõtteid teemal "Stub in kanalisatsiooni maksmata jätmise eest? Mida teha "
Kõige usaldusväärsem ja tõestatud viis - tasuda võlgu fondivalitsejale. Või korraldage osamakseid.
Kuid on ka muid võimalusi)))
Drenaažisüsteemi kanalisatsioonitorustikud on kolme tüüpi: kumm (täispuhutav), polümeer (plastik) ja metall.
Esimene on kõige lihtsam. Sanitaartehnilised tehnilised ja tehnoloogilised põhjused on kõige lihtsam paigaldada. Kuid ka kõige lihtsam on selline kork eemaldada. Tavaliste äärikute puhastamine kõrvaldab reovee piiramise probleemi mõne minuti pärast. Polümeer on raskem. Plastkork kindlalt lukustab korteri äravoolu ja seda ei saa tõsiste pingutusteta eemaldada. Kui on võimalik pistikupesaga ise (tualeti või laotuse eemaldamine kraanikaussist eemaldada), võite kasutada puurit, et puurida polümeeri pistik kanalisatsioonisüsteemi ja lahendada äravoolu probleem.
Samuti võib plastmassist pistikupesa liigutada (ja seega neutraliseerida) kanalisatsioonisüsteemi "redigeerimisega" piisavalt jäiga traadi abil. Metallist pistik kujutab endast suurimat ohtu, kuna puurimist on väga raske (metall ei ole jäigalt fikseeritud, kuna torus on plastikust "mängib") ja konstruktsiooni omaduste tõttu on sellist pistikut palju keerulisem. Raske, kuid mitte võimatu)))
Kate lukustab väljavoolu oma äravoolust ühisesse maja pealispinnale. Sellest lähtuvalt võtaksite külviku, puurige oma äravoolutoru püstja sissepääsu lähedal. Puurimise suund - nurga all, mis on suunatud väljumiseks. Te sisestate aukusse terasest tihvti, puhastate selle vastu katele, koputate hammasratas. Operatsiooni tagajärjel moodustunud ava lisaks - puudutage kraani niidid, pinguta klambriga tihendiga. Kui lähened korrektselt, siis võite eelnevalt käivitada endoskoobi kaameraga, et olukorda visuaalselt hinnata...
Tõsi, on olemas võimalus, et katkestatud pistik sulgeb ühise risti allavoolu - kuid see on juba probleem mitte teie isiklikult, vaid üldine eluaseme osakond...
Loomulikult on siin olemas hemorroidid, kuid sügava moraalse rahulolu tunnetus edukast tulemustest ja mõistmine, et sa võitsid - peaksid katma muid kulusid...
Või see tehnoloogia: sa lihtsalt suruge säde 10 cm võrra, täisnurkseadised haakuvad servale ja tõmbavad selle välja, võite selle lihtsalt üles tõsta üles ja jätta.
Plastik pole eriti vastupidav, lõigatakse jalatsi nuga.
Seejärel lisame samalaadse plasti, kuid tualeti küljest meie tee sisse, et see väljub kollektorist paar sentimeetrit, mis hoiab ära täiendava skoda veevarustuse poolel.
Kindlustamaks võimalikke insinuatsioone, puurige korterist väljapoole äravoolu väljalaskeava alt üles ja allapoole, lõigake niit ja keerake poldid sisse. See ei anna sulle võimalust oma ploomidega läheneda. Ainus asi on see, et neid tuleb aeg-ajalt keerata lahti, kuna kõik pumbatavas prügikastis jäävad püstikasse sisse kleepuva pulgale, näiteks babskia tihendid. Selle tulemusena on püstik ummistunud. Ma vaatasin seda kondensaadi äravoolutoruga, mis oli konditsioneerist välja pandud. Riser kasti, ei saanud aru, miks. Siis tõmbasid nad välja toru - ja kogu muda korgi. mis riputas selle peale - kukkus alla ja kõik oli hea.
Tõmmake läbi revotsiumi luugi või puurige see läbi, ei ole probleem. Seoses torulukksepp ei nõustu, ma eemaldan selle paar tysch kergesti ja proovige kaasata mulle ja tõestada, et see on mina))) Ja millise artikli nad meelitada?)))
Hmm... Jah, kui sa oled Tšeljabinskist, registreeruge kaptenina, ma helistan sulle, nõustun
Kas käitist "on õiguslik reovee ärahoidmisel, kuid reovee piiramine KU võlgnikele?"
Kommunikatsioonide võlgnike maksevõimetustaseme probleem on peaaegu kõigis fondivalitsejates ägedad. Ja kuigi kriminaalkoodeks on enamikul juhtudel ainult esinejad, mitte kommunaalteenuste osutajad, vaid nõudetega seotud töö pidamine võlgnikega jääb nende õlgadele. Kuna RDW nõuab võlgade tagasimaksmist fondivalitsejatelt ja omakorda KU lõpptarbijatelt.
Kuidas teha võlgnike KU eest maksma
Elektri, kuuma või külma vee, aga ka gaasi ja soojuse pakkumise piiramine seadusega ei ole lubatud. Ainus võimalus mõjutada kommunaalteenuste kahjulikke maksjaid on veevarustuse piiramine või peatamine võlgnikele, samuti veevarustus, mis on seadusega ette nähtud 7. detsembri 2011. aasta föderaalseaduse nr 416 "Veemajanduse ja -tervishoiu kohta" artiklis 21.
Nimetatud seaduses sätestatakse otseselt, et kui tarbijal on veevarustuse ja kanalisatsiooniga seotud võlg rohkem kui kahel arvestusperioodil, on võlgnikule lubatud kehtestada veevarustuse ja veevarustuse piiramine või peatamine.
Selline olukord võimaldas fondivalitsejatel, kasutades spetsiaalseid tehnilisi vahendeid, nn "pistikud", et piirata või peatada veekindlust võlgnike korterites. Siiski on mõistlik küsida, kas see meetod KU võlgnike mõjutamiseks mõjutab teiste elanike õigusi ja huve.
Kas "pistikute" paigaldamine on seaduslik ja piirab reovee võlgnikele?
Nagu eespool mainitud, antakse KU mittemaksjatele osalise piiramise või veevõtmise täielik peatamine föderaalseaduse nr 416 artikli 3 osa lõike 8 alusel. Seadus jõustub ainult siis, kui kommunaalettevõtete tarbijal on kogunenud võlg 2 või enamale arvestusperioodile. Seejärel on see tegevus täiesti seaduslik.
Kui aga veevarude võlgnikele piiratakse, on vaja teatud protseduure läbi viia. Veevarustuse piiramise või peatamise päeval peab kriminaalkoodeks teavitama võlgnikku, kohalikke omavalitsusi, föderaalse täitevorgani territoriaalset organit sanitaar-epidemioloogilise seire ja tuleohutuse eest.
Samuti tuleks märkida, et veemajanduse piiramine või peatamine ei tohiks halvendada ülejäänud majapidamisruumide ruumide omanike elamistingimusi või rikkuda kehtestatud nõudeid eluruumide sobivuse kohta elanike alaliseks elamiseks. See on märgitud Vene Föderatsiooni valitsuse dekreedis nr. 354 06.06.2011 heaks kiidetud MKD ruumide omanikele ja kasutajatele pakutavate kommunaalteenuste osutamiseeskirjade punktis 122.
Eeskirja artikli 117 lõige a sätestab, et fondivalitseja võib piirata või peatada kommunaalteenuste osutamist (kanalisatsioon) 30 päeva pärast kirjaliku hoiatuse esitamist, teavitades võlgnikku eelnevalt, kui ta ei maksa või ei tasu oma võlga täielikult.
Kuid eluruumide sanitaar- ja epidemioloogilise turvalisuse nõudeid järgides peavad eluruumid vastavalt elamistingimuste, ehitise elamute, elamute ja elamute tunnustamise sättele 14, mis kuuluvad lammutamis- või rekonstrueerimisse (valitsuse otsus nr 47, 28. jaanuar 2006). Need nõuded on sätestatud ühisettevõttes 30.13330.2012 "Hoonete sisemine veevarustus ja kanalisatsioon" ja SanPiN 2.1.2.2645-10 "Sanitaar- ja epidemioloogilised nõuded elamistingimustele elamutes ja ruumides".
Vee käsutamise piiramise või peatamise teavitamise kord
Me tuletame teile meelde, et veekogude kasutamise piiramist või peatamist võlgniku teavitamata võib kohtus vaidlustada. Samal ajal võib kohus kohustada fondivalitsejat maksma ohvrile mitterahalise kahju hüvitamist. Seepärast on vaja järgida võlgniku teavitamise korda oma korteri vee kõrvaldamise piiramise või peatamise kohta.
Kõigepealt peab kriminaalkoodeks teavitama võlgnikku kirjalikult veemajanduse piiramisest või peatamisest, kui ta ei tasu oma võlga täielikult 30 päeva jooksul alates hoiatusest laekumise kuupäevast. Samal ajal saab teenust kohe peatada, kui seda ei esine, kui vastavaid tehnilisi vahendeid pole.
Teade tuleb võlgnikule kättesaamisest isiklikult kätte toimetada või saata tähitud kirjaga (koos manuste nimekirjaga).
Kui võlgnik ei ole pärast teatise saamist oma võlga kindlaksmääratud aja jooksul tagasi maksnud, siis on kriminaalkoodeksil, kui see on tehniliselt võimalik, piirata vee kõrvaldamist, teavitades teda sellest kolme päeva jooksul. Võlgnikule kirjalik teatis tuleb kätte toimetada isikule isiklikult.
Kui veevarustuse piiramiseks ei ole tehnilist võimalust, võib MC selle avaliku teenuse peatada. Sellisel juhul peate te teavitama tarbijat kirjalikult 3 päeva enne vee kõrvaldamise peatamist. Võlgnikule antakse kirjalik allkirja ka kirjalikult.
Mõnedel juhtudel üritavad defaulters või GZHI kohtul vaidlustada avalike teenuste eest tasumata jätmise või selle tühistamise peatamise. Vaatleme juhtumeid, kus kohus rahuldab või kaebab oma nõuded.
13. jaanuari 2015. aasta vahekohtu otsuses kohtuasjas nr A56-19200 / 2014 otsustas kohtunik GZHI kasuks, kes pärast mitteametlikku inspektsiooni tegi HBC-i korralduse. GZHI retsepti aluseks oli asjaolu, et elamuehituse ühistu loonud projektis mitte ettenähtud lisavarustust, elamuehituse eeskirju ja eeskirju, Vene Föderatsiooni elamiskoodeksit ja eluasemefondi tehnilise käitamise eeskirja ja eeskirja punkti 6.6 (Gosstroo otsus nr 170, 27. september 2003).
HBC püüdis seda kohtuprotsessi vaidlustada, sest paljud MKD elanikud ei maksnud pikka aega kommunaalteenuseid. Selle tulemusena pidi ühistu pankrottide individuaalsete kappide külge kinni panema ja katkestama üksikutest korteritest drenaažisüsteemist. Kuid kohus ei nõustunud HBC nõuete täitmisega, tuginedes oma otsusele asjaolule, et:
ühistu pidid võlgade eraldi arvutama iga CG liigi kohta ja enne piiramist teavitama võlgnikke, nõudes võlgade tasumiseks (RF PP nr 354 punkt 18);
MFB-s asuvate ruumide omanike ühise vara hulka kuuluvad insener-süsteemid peavad vastama sanitaar- ja epidemioloogilise ohutuse nõuetele (SanPiNi punkt 9.2.2.2645-10).
Seega on veekogude tahtlik peatamine, mis on tingitud HBC tehtud tööst, et paigaldada "pistikud" üksikutesse püstikudesse, muudab MKD elamiseks sobimatuks ja ei vasta sanitaar- ja epidemioloogilistele ohutusstandarditele.
Samasuguse proovitüki puhul on kohtuotsus täiesti erinev. Seega tunnistas kohtunik HBC poolt 5. veebruari 2015. aasta kolmeteistkümnenda vahekohtu otsuse (asi nr A56-27564 / 2014) otsusega. Kohus leidis, et võlgniku eelneva teavitamise korral seoses tema erimeetmetega on ühistu õigus piirata või peatada vee kõrvaldamist.
Kohus leidis kohtuekspertiisi keskuse järelduse põhjal, et elamuehituse ühistu tegevus veepuhastusseadme paigaldamiseks "pistikud" paigaldamiseks MFB-i inseneri- süsteemidele ei muuda elamute parameetreid, ei kahjusta võlgniku vara ega rikuta sanitaar- ja epidemioloogilise julgeoleku nõudeid. Seega jäid elamistingimused endiselt sobilikuks ning ühistu tegevuse ei mõjutanud maja ruumide ülejäänud omanikud.
Siinkohal on oluline märkida, et "pistikute" paigaldamist reovee piiramiseks saab teha ainult nende kommunaalettevõtete osades, mis ei kuulu MKD ruumide omanike ühisesse omandisse. Samuti ei tohiks "pistikute" paigaldamine põhjustada võlgniku isikliku vara kahjustamist.
Vaatamata sellele, et drenaaži piiramiseks või peatamiseks on seaduslikkus, järgides samal ajal võlgniku teavitamise nõudeid, on veel palju vastuolulisi küsimusi. Näiteks kui kanalisatsioonisüsteemi lõpetamine muudab ICD elamiskõlbmatuks ja ei vasta sanitaar- ja epidemioloogilistele ohutusstandarditele, siis võib kriminaalkoodeksi meetmeid kanalisatsiooni piiramiseks või peatamiseks pidada ebaseaduslikuks.
Kui kohus tuvastab kriminaalkoodeksi nimetatud toimingute õigusvastasuse, võivad ohvrid nõuda mitterahalist kahju hüvitamist.
Samuti on ebaselge, et "klemmide" paigaldamise ja demonteerimisega seotud kriminaalkoodeksi kulude hüvitamine on jätkuvalt probleem. Seadus ei näe ette, et need kulud kannab võlgnik. Jah, ja on loogiline eeldada, et kui tarbija ei maksa kommunaalteenuste eest, siis loomulikult ei maksa ta fondivalitseja kulutusi "pistikute" paigaldamiseks ja nende lammutamiseks. Ja nende kulude hüvitamine seaduslike ja auväärsete ruumide omanike arvelt on vähemalt ebaõiglane.
Selleks, et vältida kõiki neid vastuolulisi probleeme, soovitame kohtus vaidlustada võlgnike vastu esitatud nõudeid. See säästab teid võimalike riskide eest ning kui rakendate Riigivarade Inspektsiooni või võlgnike kohtusse, näitab see, et teil on õigus. Lisaks sellele aitab see menetlus järgida maja ruumide omanike õigusi ja õigustatud huve.
Järgige seadust ja seadus on teie kõrval! Ksenia Terletskaya
Olukord, kus üürnikud ei tasu kommunaalmaksed, ei ole haruldane. Keegi unustusest, keegi rahaliste vahendite puudumise tõttu. Kuid on pahatahtlikud maksjad, kelle võlg tekkis eluaseme- ja kommunaalteenuste tulude tahtliku ignoreerimise tõttu. Veevarustus ja kanalisatsioon on kohustuslikud teenused, mida tarnitakse igale korterile.
Selleks, et mõjutada üürniku võlgnikku ja tarnijat veevarustuse peatamisega, on vajalik tema korteri viivitamatu juurdepääs. Aga reeglina ei ole praegusel juhul keegi avatud fondivalitseja esindajaid ega lase neil eluasemele lasta. Seejärel leidis kriminaalkoodeks teistsugust väljapääsu ja tegutsemisviisi: paigaldada pank kanalisatsiooni võlgnikele, mis piirab äravoolu äravõtmist.
Vastupidavuse seadistamine
Kehtivad õigusaktid keelavad täielikult tarnitud teenuste, näiteks soojusvarustuse või veevarustuse, lahtiühendamise. Selle põhjal on ainus olemasolev ja seaduslik võimalus maksejõuetuse mõjurite mõjutamiseks elektrivarustuse ja drenaaži väljalülitamine või ajutiselt peatamine.
Meie artiklites räägitakse juriidiliste probleemide lahendamise tüüpilisest viisist, kuid iga juhtum on ainulaadne. Kui soovite teada, kuidas täpselt teie probleemi lahendada - võtke ühendust veebikonsultandi vormiga paremal →
Või helistage meile telefoni teel (ööpäevaringselt).
Kommunikatsiooniteenuste osutajal või fondivalitsejal on õigus kohaldada eespool kirjeldatud toiminguid võlgnikule, kui tal on tasumata kommunaalmaksed üle kuue kuu. Seda saab teha spetsiaalse tehnilise seadmega, mida nimetatakse kanalisatsioonikateteks.
Kuna selline võlgnike karistamise meetod on täiesti seaduslik, kasutavad fondivalitsejad ja teenusepakkujad neid üsna sageli. Selle tulemusena ei peatada kriminaalkoodeks korteri enda ülalpidamist, mõjutades ebaausat käitumist üsna ebameeldivalt, sest suletud kanalisatsioonitorus sunnib kedagi, isegi kõige pahatahtlikumat kükitaja, maksma arveid lõpuks.
Kanalisatsioonitorustik - eriline tehniline varustus, mis piirab reovee ärajuhtimist. Selleks, et tunda ennast selle seadme üürnike tööd, mille suhtes rakendati sarnast meedet kommunaalmaksude tasumata jätmise eest, saab kiiresti.
Keskmiselt toodetakse päevas umbes kolmsada litrit vedelaid jäätmeid ühelt korterilt kolme elaniku kontolt. Selle põhjal võib aru saada, et korterist paigaldatud tõkkest kuni tõusuni tõuseb reovesi väga kiiresti. Selle tulemusena on üürnikud, kuigi seal on vesi, kuid nad ei saa seda kasutada köögis või tualetti, kuna sellel ei ole ruumi äravooluks, on veevarustus blokeeritud.
tahke: suleb täielikult kanalisatsiooni ava ja peatab heitvee eemaldamise;
võre: see vedelik läheb, kuid koguneb tahked jäätmed.
See on paigaldatud nii, et naaberkorterite äravool ei mõjuta, reovee on blokeeritud vaid kindla korpuse jaoks. Ja kuna probleeme teiste avalike teenuste üürnikega ei teki. Võlgnike reoveesüsteemi kate on efektiivne meede, sest te ei saa pikka aega elada ilma reoveeta. Seetõttu makstakse tasumata arved tavaliselt pärast selle paigaldamist võimalikult kiiresti.
Loomulikult paigaldatakse pistik kanalisatsiooni võlgnikele - äärmuslik. Kuid kui hoiatused ega kommunaalteenuste ajutised katkestused ei mõjuta, peavad fondivalitsejad kasutama niivõrd karmi viisi. Enne kriminaalkoodeksi paigaldamist peavad pistikud kontrollima ja täitma mitmeid nõudeid:
tõusujoonel ei peaks olema filiaale;
torude seisundit käsitleva teabe kogumine;
tagada ohutu juurdepääs äravoolutorule;
võlgniku teavitamine eelseisvast käitise käsklusest.
Sulgege kanalisatsioon ilma hoiatuseta. Ühendkuningriik ei ole abikõlblik. Kui fondivalitseja töötajad ei ole üürnikult eelnevalt teavitanud, et nad blokeerivad kanalisatsioonivoolu, on tal õigus vaidlustada kriminaalkoodeksi meetmeid tema suhtes kohtus isegi siis, kui võlgu on. Ja kohus teeb otsuse kasuks üürnikule, kes on kannatanud fondivalitseja tegevuse eest, kohustades maksma talle moraalset hüvitist.
Võlgnikule teatamine saadetakse kirjalikult. Ta teavitab teda kanalisatsiooni kõrvaldamise teenuste piiramisest või peatamisest, kui ta ei tasu võlg 30 päeva jooksul alates teate kättesaamise kuupäevast. Teade saadetakse isiklikult alaealisele tema maalimise või tähitud kirjaga. Kui võlgnikult ei ole vastust, käivitab kriminaalkood käibemaksu paigaldamise protsess.
Kriminaalkoodeksi spetsialist või koolitatud töötaja peab uurima kanalisatsioonisüsteemi ühenduskava vajalikus korteris, et teada saada, kui palju vett see on, ja sellest tulenevalt, kui palju pistikke on vaja. Lõppude lõpuks, kui mitut valamut on olemas, siis üks viis ei muuda olukorda, siis üürnikud kasutavad lihtsalt vaba voolu.
Pärast seda tehakse kindlaks, milline täpselt peab olema ja millises konkreetses kohas see peaks olema installitud. Kõige tavalisem koht vallajate kanalisatsioonipistikule on valida peamine tõusulaator, mis läheb ühisest kanalisatsioonist ja tualetti.
Siis tuleb paigaldamise hetk: käitaja käitatav manipulaator, kaamera või LED-id käivitatakse kaugjuhtimisega kanalisatsioonitorusse. Ta paneb lähtepunkti eelnevalt valitud kohas.
Pärast paigaldamist peatub kanalisatsiooni tühjendamine korterist täielikult või osaliselt sõltuvalt valitud seadme tüübist.
Loomulikult on fondivalitsejad sunnitud seda tegema, sest mõnikord ei ole lihtsalt muud võimalust võlgniku maksmiseks tasuda. Aga te peaksite ka mõistma üürnike endi. Mida nad peaksid tegema, kas ma võin ise korgi kanalisatsiooni eemaldada ja kuidas probleemi lahendada?
Muidugi on kõige lihtsam viis võlgade tasumiseks, siis eemaldatakse seade viivitamatult ja kanalisatsioon oma funktsioone uuesti täidab. Kuid kuna kriminaalkoodeks leidis võimalust üürnike mõjutamiseks, leidsid üürnikud ennast selliste karistuslike meetmete vastu võitlemise meetodeid.
Eemaldage kanalisatsiooni kork kahel viisil:
Mehaaniline: lahutage pistiku asukohast kõrval asuv ala käsitsi eemaldamiseks. Proovige ka oma kleep eemaldada konksuga, mis on selle otsa külge kinnitatud.
Keemiline: valage puhastusvahendeid torude jaoks, näiteks Mole. Nii et saate hakkama ainult metallist korgiga, kuid see võib kesta vähemalt nädal või isegi kuus.
Lihtsaim viis on pöörduda spetsiaalse organisatsiooni poole, millest paljud on Internetis esindatud.
Tuleb märkida, et võõraste volitamata eemaldamine ei ole ebaseaduslik, sest võlgnik ei pea juurdepääsu ühisele püstijaile, teeb ta kõiki oma korterisse toiminguid, mis tähendab, et seadus ei riku.
Ja siiski on parem tasuda arveid õigeaegselt, et mitte tuua olukorra, et võlgnike kanalisatsioonipistiku paigaldamine on ainus viis, kuidas kommunaalteenused mõjutada mittemaksjaga. Lõppude lõpuks on kriminaalkoodeksiga alati võimalik nõustuda võlgade jaotamisega mõlema osapoole jaoks sobiva aja jooksul, kui kolmandate osapoolte teenustest õppida, kui palju kulub pistiku eemaldamine blokeeritud voogust.
Me ehitame käte andmiseks kuivakappi
Riigimaja Teremok tee seda ise

matches: kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus


Nehatu looduskaitseala kaitse-eeskiri – Riigi Teataja
Nehatu looduskaitseala kaitse-eeskiri
Nehatu looduskaitseala kaitse-eeskiri - sisukord
§ 6 Teadusalased välitööd
§ 7 Üksikobjekti kaitse
§ 8 Tegevuse kooskõlastamine
§ 9 Kaitseala piires asuva kinnisasja võõrandamine
§ 10 Sihtkaitsevööndi kirjeldus
§ 13 Metsakaitse sihtkaitsevööndis
§ 14 Piiranguvööndi kirjeldus
§ 17 Kohustuslik tegevus
§ 18 Metsakaitse piiranguvööndis
Nehatu looduskaitseala kaitse-eeskiri1
Vastu võetud 24.01.2001 nr 39
RT I 2001, 13, 61
jõustumine 03.02.2001
22.12.2005 RT I 2005, 71, 556 01.01.2006
Määrus kehtestatakse «Kaitstavate loodusobjektide seaduse» § 5 lõike 4 alusel.
(1) Nehatu looduskaitseala (edaspidi kaitseala) on moodustatud Eesti NSV Ministrite Nõukogu 11. juuli 1957. a määrusega nr 242 «Abinõudest looduskaitse organiseerimiseks Eesti NSV-s» (ENSV Teataja 1957, 14, 125) kaitse alla võetud kaitseala baasil. Kaitseala põhieesmärk on Nehatu soo, praeguste ja endiste merelahtede roostike ning vee- ja rannikulinnustiku kaitse.
(2) Kaitseala maa- ja veeala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele sihtkaitsevööndiks ja piiranguvööndiks.
(3) Kaitseala ja selle vööndite piirid kantakse riiklikusse maakatastrisse.
(1) Nehatu looduskaitseala välispiir (edaspidi piir) kulgeb Lääne maakonnas Hanila vallas endiste Pivarootsi ja Nehatu mõisate vahelisel piiril talumaa A36 loodenurgast mööda nimetatud talumaa kirdepiiriks olevat kiviaeda kagu suunas ja talumaade A40, A39, A3, A2 ja A1 loodepiiri kirde suunas kuni talumaa Sooaluse 3 edelanurgani, sealt mööda nimetatud talumaa edelapiiri, Kaasiku maaüksuse (19502:001:0860) ja Kangruaadu maaüksuse (19502:001:0850) lääne- ja lõunapiiri, Villemi (19502:001:0012) ja Allika (19502:001:0710) maaüksuste läänepiiri ning Allika maaüksuse (19502:001:0362) läänepiiri ja lõunapiiri ning Lemeti maaüksuse (19502:001:0760) lõunapiiri kuni lõikumiseni edelasse suunduva kiviaiaga. Edasi läheb piir mööda nimetatud kiviaeda ~200 m edelasse ja mööda sellega ristuvat kiviaeda lõuna-kagusse kuni Kamsa maaüksuse (19502:001:0870) loodepiirini, sealt läheb piir mööda selle maaüksuse piiri edelasse ja kagusse kuni ida-läänesuunalise kraavini, siis mööda seda kraavi ida suunas kuni sama maaüksuse kagupiirini. Piir jätkub mööda sama maaüksuse kagupiiri kirde suunas ja Möldri maaüksuse (19502:001:0780) lõunapiiri ida suunas ning jätkudes selle maaüksuse kagunurgast mööda kiviaeda kagu ja kirde suunas kuni Hanila–Hõbesalu maanteeni. Edasi kulgeb piir mööda nimetatud maantee teemaa lääneserva ja Jaagomardi maaüksuse (19502:001:0410) põhja-, lääne- ja kagupiiri, jättes selle maaüksuse kaitsealalt välja. Piir jätkub Pärnu maakonnas Varbla vallas mööda Hanila–Hõbesalu maantee lääneserva kuni Kuuendiku kraavini. Sealt kulgeb piir mööda nimetatud kraavi lõuna suunas kuni talumaa Villika 79 põhjapiirini, mööda seda ida suunas kuni põhja-lõunasuunalise kiviaiani, edasi läheb piir mööda seda metsa servas kulgevat kiviaeda lõunasse ja kagusse kuni põhja-lõunasuunalise teeni. Sealt kulgeb piir mööda nimetatud teed ja Sadama maaüksuse edelanurgast mööda tee pikendust kagusse kuni mereni. Edasi jätkub piir mööda roostiku serva kuni talumaa Villika 79 lõunapiiriks oleva kiviaiani, mööda nimetatud talumaa lõuna- ja edelapiiri, talumaade Kiisasauna 81 lääne- ja lõunapiiri, Kiisa 82 lõunapiiri, talu Müriste-Vassa 85 lahusmaatüki kagu-,lõuna- ja läänepiiri, Aadu 83 edela- ja loodepiiri ning talude Mürista-Jaani 86 ja Matsi 89 lahusmaatükkide loodepiiri kuni Rame–Paatsalu teeni. Edasi mööda nimetatud teed läände kuni Lääne ja Pärnu maakonnavaheliseks piiriks oleva teeni, mööda seda teed loodesse ja Lääne maakonnas Hanila vallas oleva Sepa-Otto maaüksuse (19502:001:0480) kagu-, kirde- ja loodepiiri, jättes selle maaüksuse kaitsealalt välja, edasi mööda nimetatud teed kuni talumaa Alt Villemi 93 õuemaa edelanurgani, sealt mööda nimetatud õuemaa loodepiiri ja metsa servas kulgevat kiviaeda põhja ja ida suunas ning mööda nimetatud kiviaia jätkuks olevat metsa servas kulgevat kraavi lõuna ja loode suunas kuni maakonna piirini. Piir jätkub mööda maakonna piiri kirdesse ja uuesti Läänemaal Hanila vallas talumaa Põldsepa A25 kirdenurgas olevat lageda sooala ja metsa piiri kuni nimetatud talumaa ja talumaa A22 vahelise piirini. Edasi kulgeb piir nimetatud talumaade vahelist piiri ida suunas kuni Villemi maaüksuse (19502:001:0026) kagunurgani. Piir jätkub mööda nimetatud maaüksuse ja talumaa Vilguti A6 idapiiril kulgevaid kiviaedu põhja suunas ning Järve maaüksuse (19502:001:0680) kagupiiril kulgevat kiviaeda kirde suunas kuni endiste Pivarootsi ja Nehatu mõisate vaheliseks piiriks oleva kiviaiani ja sealt mööda seda põhja suunas kuni talumaa A36 edelanurgani.
Ühe lahustükina kuulub kaitseala koosseisu Pärnu maakonnas Varbla vallas olev Juurika maaüksuse (19502:001:0770) Paatsalu sadamasse viivast teest ida poole jääv osa.
Teise lahustükina kuulub kaitseala koosseisu Pärnu maakonnas Varbla vallas olev talumaa Lillevälja A76 tervenisti ja talumaa Kahvatu A14 Karuse–Varbla teest lääne poole jääv osa.
(2) Kaitseala ja selle vööndite piiride kirjeldus on koostatud riigiettevõtte Eesti Maauuringud 1992. aasta maakasutuskaardi (mõõtkava 1:10 000) ning talumaade osas Katastri Ameti 1939. aasta skeemkaartide (mõõtkava 1:10 000) ja Maakatastri andmete alusel seisuga september 2000.
§ 3. [Kehtetu - RT I 2005, 71, 556 - jõust. 01.01.2006]
(1) Inimestel on lubatud viibida, korjata marju ja seeni kogu kaitseala maa-alal. Eramaal võib liikuda vastavalt «Asjaõigusseadusele» (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509) ja «Kaitstavate loodusobjektide seadusele».
(2) Telkimine ja lõkke tegemine kaitsealal on lubatud ainult kaitseala valitseja poolt selleks ettevalmistatud ja tähistatud paikades, välja arvatud õuemaal. Telkimine ja lõkke tegemine õuemaal on lubatud omaniku loal.
(3) Kaitsealal on lubatud mootorita ujuvvahendiga sõitmine.
(4) Kaitsealal on lubatud kalapüük 15. maist 1. märtsini vastavalt kalapüügieeskirjale.
(5) Kaitsealal on lubatud jahipidamine mingi, rebase, hundi, metssea, põdra ja kähriku arvukuse reguleerimise eesmärgil 1. septembrist 31. jaanuarini.
(1) Kaitsealal on keelatud puhtpuistute kujundamine ja energiapuistute rajamine.
(2) Kaitsealal on keelatud jalgrattaga sõitmine väljaspool teid ja radu ning mootorsõidukitega liiklemine ja nende parkimine väljaspool selleks ettenähtud teid ja parklaid, välja arvatud järelevalve-, teadus- ja päästetöödel ning käesoleva kaitse-eeskirjaga lubatud metsa- ja põllumajandustöödel ning roo varumise töödel üksnes külmunud pinnasel ja jää pealt. Kaitsealal on keelatud veemootorsõidukiga liiklemine, välja arvatud järelevalve-, teadus- ja päästetöödel ning selleks ettenähtud ja tähistatud liiklusteel.
(3) Kaitsealal on keelatud lennukiga lendamine madalamal kui 1 km, välja arvatud järelevalve-, teadus- ja päästetöödel.
(4) Kaitseala valitseja nõusolekuta on kaitsealal keelatud:
1) maakorralduskava kinnitamine;
2) katastriüksuse kõlvikute piiride ja pindala muutmine;
3) metsamajandamiskava väljastamine;
4) detail- ja üldplaneeringu kehtestamine;
5) projekteerimistingimuste andmine.
§ 6. Teadusalased välitööd
Teadusalaseid välitöid tehakse kaitsealal «Kaitstavate loodusobjektide seaduse» § 25 alusel kehtestatud korra järgi.
§ 7. Üksikobjekti kaitse
Kaitseala piiranguvööndis paikneva kaitstava looduse üksikobjekti kaitset korraldatakse «Kaitstavate loodusobjektide seaduse» § 5 lõike 5 kohase kaitse-eeskirja alusel.
§ 8. Tegevuse kooskõlastamine
(1) Kaitseala valitseja nõusoleku saamiseks käesolevas määruses ettenähtud juhtudel peab vastava loa taotleja või projekti või kava kooskõlastuse taotleja esitama kaitseala valitsejale kirjaliku taotluse.
(2) Kaitseala valitseja vastab taotlusele kirjaliku nõusoleku ja vajaduse korral omapoolsete tingimuste esitamisega või motiveeritud keeldumisega nii taotlejale kui ka vastava loa andjale hiljemalt ühe kuu jooksul pärast taotluse saamist.
(3) Keskkonnamõju hindamise vajaduse korral on kaitseala valitsejal õigus taotlusele vastamist edasi lükata kuni ekspertiisiakti saamiseni, teavitades sellest nii nõusoleku taotlejat kui ka loa andjat.
(4) Kaitseala valitseja vaatab metsaraie taotluse läbi ja tulenevalt metsakoosluse liikide ning vanuselise mitmekesisuse säilitamise eesmärgist annab oma kirjaliku nõusoleku ja vajaduse korral seab omapoolsed tingimused või esitab motiveeritud keeldumise kümne päeva jooksul pärast taotluse saamist.
§ 9. Kaitseala piires asuva kinnisasja võõrandamine
«Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677) § 44 lõike 2 alusel on kaitseala piires asuva kinnisasja võõrandamisel riigi esindajaks ostu eesõiguse teostamisel keskkonnaminister, kellele teatatakse kinnisasja võõrandamisest «Asjaõigusseaduses» sätestatud korras.
§ 10. Sihtkaitsevööndi kirjeldus
(1) Nehatu looduskaitseala sihtkaitsevöönd on kaitseala osa seal väljakujunenud või kujundatavate looduslike ja poollooduslike koosluste säilitamiseks.
(2) Nehatu sihtkaitsevööndisse kuuluvad Varbla vallas talumaa Aadu 83 ja Rame–Paatsalu maanteest lõuna poole jäävad talude Mürista Jaani 86, Matsi 89, Müriste Vassa 85 ja Kõrgemäe 96 kaitsealale jäävad lahusmaatükid ning Kiisa 82 talumaale jääv sooala kuni metsapiirini.
(1) Sihtkaitsevööndis on keelatud majandustegevus ja loodusvarade kasutamine, välja arvatud käesoleva määruse §-des 4, 6 ja 7 sätestatud lubatud tegevus.
(2) Sihtkaitsevööndis on keelatud rahvaürituste korraldamine.
Sihtkaitsevööndis on lisaks käesoleva määruse §-des 4, 6 ja 7 sätestatud lubatud tegevustele kaitseala valitseja nõusolekul lubatud hooldustööd kaitsealuste liikide elutingimuste säilitamiseks.
§ 13. Metsakaitse sihtkaitsevööndis
Sihtkaitsevööndis on metsakaitse eesmärk metsa ökosüsteemi arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina.
§ 14. Piiranguvööndi kirjeldus
(1) Nehatu looduskaitseala piiranguvöönd on kaitseala majanduslikult kasutatav osa, kus majandustegevuses tuleb arvestada «Kaitstavate loodusobjektide seaduse» ning selle alusel käesoleva määrusega kehtestatud tingimusi.
(2) Nehatu piiranguvöönd on kaitseala piires olev maa-ala, mis ei kuulu sihtkaitsevööndisse.
Piiranguvööndis on lubatud rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades üksnes kaitseala valitseja nõusolekul.
(1) Piiranguvööndis on lisaks §-s 5 loetletud tegevustele keelatud:
1) uute maaparandussüsteemide rajamine;
2) veekogude veetaseme muutmine ja nende kallaste kahjustamine, välja arvatud sulgunud vooluteede avamine;
3) maavarade ja maa-ainese kaevandamine, välja arvatud kaitseala valitseja nõusolekul ja temaga kooskõlastatud kohtades kruusa- ja liivavõtt oma tarbeks;
4) väetiste ja mürkkemikaalide kasutamine metsamaal ja looduslikul rohumaal;
5) uuendusraie, välja arvatud turberaie perioodiga vähemalt 40 aastat, kusjuures kaitseala valitsejal on koosluse liikide ja vanuse mitmekesisuse säilitamiseks õigus esitada nõudeid turberaie liigi, raieaja, puidu kokku- ja väljaveo, raielangi puhastamise viiside ning puistu koosseisu ja täiuse kohta;
6) jäätmete ladustamine, välja arvatud kodumajapidamises tekkinud tavajäätmete ladustamine oma kinnisasja piires kaitseala valitsejaga kooskõlastatud kohtades.
(2) Piiranguvööndis on kaitseala valitseja nõusolekuta keelatud:
1) uute ehitiste püstitamine;
2) uute teede, õhuliinide ja muude kommunikatsioonide rajamine;
3) kulu põletamine külmunud pinnasel.
§ 17. Kohustuslik tegevus
Piiranguvööndis on poollooduslike koosluste esinemisaladel kohustuslik nende ilme ja liigilise koosseisu tagamiseks niitmine, karjatamine ning puu- ja põõsarinde harvendamine.
§ 18. Metsakaitse piiranguvööndis
Piiranguvööndis on metsakaitse eesmärk elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.
1Euroopa Ühenduste Nõukogu direktiivid 92/43/EMÜ (EÜT L 206, 21.05.1992) ja 79/409/EMÜ (EÜT L 103, 2.04.1979)


text:
Elatisnõuded - Bulgaaria
Ülalpidamiskohustus on ühe perekonnaliikme kohustus pakkuda teisele perekonnaliikmele elatusvahendeid. Ülalpidamiskohustus tuleneb seadusest, s.t see on pigem üldkohaldatav õigusnormide alusel – tingimusel, et on täidetud teatavad kriteeriumid, – mitte ei tulene pooltevahelisest kokkuleppest. Ülalpidamiskohustus on isikupõhine ja lõpeb ülalpidamist saama õigustatud isiku surmaga.
Isikul on õigus saada elatist ainult juhul, kui ta ei ole töövõimeline ja tal puuduvad vahendid enda ülalpidamiseks.
Elatist võib nõuda selleks õigustatud isik järgmistelt isikutelt ja järgmises järjekorras: abikaasalt või endiselt abikaasalt, lastelt, vanematelt, lastelastelt ja lastelastelastelt, vendadelt ja õdedelt, vanavanematelt ja ülenejatelt sugulastelt. Kui esimesena järjekorras nimetatud isik ei suuda elatist maksta, peab seda tegema järjekorras järgmine isik.
Kui isik peab ülal pidama mitut isikut, makstakse elatist järgmises järjekorras (järjekorras tagapool olevad isikutel on õigus saada elatist üksnes juhul, kui järjekorras eespool nimetatud isikuid ei ole): lapsed, abikaasa või endine abikaasa, vanemad, lastelapsed ja lastelastelapsed, vennad ja õed, vanavanemad ja ülenejad sugulased.
Lahutuse korral on õigus elatist saada ainult sellel abikaasal, kes ei ole abielu lõppemises süüdi.
Vanemad peavad maksma elatist alla 18aastastele alaealistele lastele olenemata sellest, kas lapsed on töövõimelised või kas neil on olemas vahendid enda ülalpidamiseks. Kui laps on üle 18aastane, peavad vanemad maksma elatist juhul, kui laps ei suuda end oma sissetuleku või varaga ise ülal pidada, kui ta käib korrapäraselt keskkoolis (kuni 20. eluaastani) või kui ta õpib kutsekõrgkoolis või ülikoolis (kuni 25. eluaastani), kuid seda ainult juhul, kui elatise maksmine ei tekita vanematele erilisi raskusi.
Endisele abikaasale makstakse elatist maksimaalselt kolme aasta jooksul pärast abielu lõppemist, välja arvatud juhul, kui pooled lepivad kokku pikemas perioodis, ning sellise elatise maksmine lõpetatakse siis, kui elatist saav abikaasa abiellub uuesti.
Elatisnõuded tuleb esitada kohtule olenemata nõuete laadist, elatise summast, elatist nõudvast isikust ja isikust, kellelt elatist nõutakse. Pädev kohus on piirkondlik kohus (pайонен съд). Geograafiline pädevus on hageja või kostja elukohajärgsel kohtul. Hageja võib valida, millist kohut ta eelistab.
Alaealiste elatisnõuded esitab vanema hooldusõigust teostav lapsevanem või eestkostja.
14–18aastaste alaealiste laste elatisnõuded esitab laps ise vanema hooldusõigust teostava lapsevanema või eestkostja teadmisel ja nõusolekul.
Kui elatisnõue esitatakse abieluasja raames, on Bulgaaria kohtud pädevad menetlema elatisnõuet ja abieluvaidlust, kui üks abikaasadest on Bulgaaria kodanik või kui tema alaline elukoht on Bulgaarias. Endise abikaasa ülalpidamisega seotud nõudeid menetlevad kohtud, kes on pädevad menetlema abielu lahutamise avaldusi.
Bulgaaria kohtud on pädevad menetlema kohtuasju, mis käsitlevad vanemate ja laste vahelisi isiklikke ja varalisi suhteid, kui kostja alaline elukoht on Bulgaarias, kui hageja või taotluse esitaja on Bulgaaria kodanik või kui menetlusosaliseks olev laps või vanem on Bulgaaria kodanik või kui tema alaline elukoht on Bulgaarias.
Eespool nimetatud juhul kohaldatakse Bulgaaria õigust, nagu on kirjeldatud küsimustele nr 18, 19 ja 20 antud vastustes.
Elatisnõuded tuleb esitada kohtule olenemata nõuete laadist, elatise summast, elatist nõudvast isikust ja isikust, kellelt elatist nõutakse. Üldine pädevus on piirkondlikul kohtul ning õigusesindaja kasutamine selles kohtus ei ole kohustuslik. Geograafiline pädevus on hageja või kostja elukohajärgsel kohtul. Hageja võib valida, millist kohut ta eelistab.
Elatisasjade puhul on hagejad vabastatud riigilõivu tasumisest. Elatisnõude rahuldamise korral näeb kohus ette, et kostja peab tasuma riigilõivu ja hageja poolt menetluse käigus kantud kulud.
Õigusesindaja kasutamine ei ole elatisasjade puhul vajalik.
Menetluse pooled võivad saada õigusabi sellise abi andmisele kehtestatud tavapärastel tingimustel. Need tingimused on sätestatud õigusabiseaduses (Закон за правната помощ).
Elatise summa määratakse kindlaks ülalpidamist saama õigustatud isiku vajaduste ning ülalpidamiskohustuslase võimaluste alusel. Minimaalne elatise summa, mida vanem peab maksma alaealistele lastele, on võrdne ühe neljandikuga ministrite nõukogu sätestatud miinimumpalgast. Elatise summa määrab kindlaks kohus, lähtudes lapse vajadustest ja vanema võimalustest.
Kohus võib ette näha sätestatud miinimumist väiksema elatissumma, kui last peab ülal riik või kui selleks on muud olulised põhjused. Kohus võib ette näha sätestatud maksimumist suurema elatissumma, kui see on vajalik lapse erakorraliste vajaduste rahuldamiseks ning vanem suudab sellist elatist maksta ilma eriliste raskusteta. Menetlusosalise nõudmisel võidakse elatise määramise otsust muuta või see võidakse tühistada, kui asjaolud on muutunud.
Elatist makstakse igakuiselt. Maksega hilinemise korral tuleb tasuda seadusega ettenähtud viivist. Kohus võib heaks kiita ka elatise tasumise mitterahalisel kujul.
Elatist makstakse personaalselt ülalpidamist saama õigustatud isikule. 14–18aastaste alaealiste puhul makstakse elatist konkreetselt neile, kuid seda tehakse vanema hooldusõigust teostava lapsevanema teadmisel ja nõusolekul.
Alla 14aastastele alaealistele ette nähtud elatis makstakse lapsele vanema hooldusõigust teostava lapsevanema või eestkostja kaudu.
Elatist makstakse igakuiselt. Maksega hilinemise korral tuleb tasuda seadusega ettenähtud viivist.
Jõustunud kohtuotsused kuuluvad täitmisele tsiviilkohtumenetluse seadustikus (Граждански процесуален кодекс) sätestatud tingimustel ja korras.
Elatise määramise otsuse pöörab täitmisele riiklik või eraõiguslik kohtutäitur, kelle valib ülalpidamist saama õigustatud isik.
Riiklikud kohtutäiturid töötavad piirkondliku kohtu (pайонен съд) täitevteenistuse juures ning nende tegevuspiirkond ühtib kohtu geograafilise tööpiirkonnaga.
Eraõiguslikud kohtutäiturid tegutsevad asjaomase ringkonnakohtu (oкръжен съд) geograafilises tööpiirkonnas.
Vt teabelehte kohtuotsuste täitmisele pööramise kohta.
Lastekaitseseaduses (Закон за закрила на детото) on sätestatud mitmed kaitsemeetmed, sealhulgas laste ja vanemate teavitamine nende õigustest ja kohustest, ning riigi poolt õigusabi pakkumise tagamine. Lastekaitseseaduse artikli 15 kohaselt on lastel õigus saada õigusabi ja esitada edasikaebus mis tahes menetluses, mis mõjutab nende õigusi või huve. Õigusabi pakub riiklik õigusabibüroo.
Advokatuuriseaduses (Закон за адвокатурата) on sõnaselgelt sätestatud, et Bulgaaria või ELi advokaat võib pakkuda tasuta õigusalast abi ülalpidamist saama õigustatud isikutele. Sellisel juhul – kui vastaspoolelt mõistetakse välja menetluskulud – saab advokaat nõuda advokaaditasu, mille määrab kindlaks kohus.
Kui ülalpidamiskohustuslane ei maksa ettenähtud elatist, maksab asjaomase ülalpidamiskohustuslase eest elatist riik ministrite nõukogu väljastatud määruses sätestatud tingimustel ja korras. Sotsiaalabi andmist käsitleva korra alusel kannab riik hoolt abivajavate isikute eest, kui keegi ei ole seaduse alusel kohustatud neile elatist maksma või kui keegi ei ole suuteline neil elatist maksma.
Jah, nõukogu määruses (EÜ) nr 4/2009 (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) sätestatud menetluse alusel. Bulgaaria Vabariik on ka mitme vastastikuse õigusabi andmist käsitleva lepingu osaline; muu hulgas on selliseid lepinguid sõlmitud ka ELi mittekuuluvate riikidega. Nende lepingute kohane keskasutus on justiitsministeerium, kes pakub oma volituste piires abi seoses kodanike esitatud taotlustega.
Keskasutus on justiitsministeerium, kellega saab ühendust võtta järgmisel aadressil:
Telefon: (+359 2) 923 7555
Faks: (+359 2) 987 0098
Jah, nõukogu määruses (EÜ) nr 4/2009 (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) sätestatud menetluse alusel. Kui taotluse esitaja asub riigis, millega Bulgaaria Vabariik on sõlminud vastastikuse õigusabi lepingu, võib taotleja paluda abi justiitsministeeriumilt kui selle lepingu kohaselt keskasutuselt.
Nõukogu määruses (EÜ) nr 4/2009 (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) sätestatud menetluse alusel või asjaomastes vastastikuse õigusabi pakkumist käsitlevates lepingutes sätestatud menetluse alusel.
Vt justiitsministeeriumi kui keskasutuse kontaktandmed, mis on esitatud eespool.
Jah, 2007. aasta Haagi protokoll on Bulgaaria Vabariigi suhtes siduv.
Vt eespool antud vastus.
Kohaldatavad eeskirjad on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 4/2009 (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) ning tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklites 627a–627c (jõustus 18. juunil 2011).
Kui otsuse teeb 2007. aasta Haagi protokolliga ühinenud liikmesriik, esitatakse otsuse täitmisele pööramise taotlus nõukogu määruse (EÜ) nr 4/2009 artiklis 20 osutatud dokumentide alusel ülalpidamiskohustuslase alalise elukoha järgsele või kohustuse täitmise asukoha järgsele ringkonnakohtule. Täitmisest keeldumise või täitmise peatamise kohta nõukogu määruse (EÜ) nr 4/2009 artikli 21 tähenduses teeb otsuse ringkonnakohus.
2007. aasta Haagi protokolliga mitteühinenud ELi liikmesriigis tehtud otsuse või mis tahes muu akti täidetavaks tunnistamise taotlus tuleb esitada ülalpidamiskohustuslase alalise elukoha järgsele või kohustuse täitmise asukoha järgsele ringkonnakohtule. Ülalpidamiskohustuslasele kättetoimetamiseks mõeldud taotluse koopiat ei tule esitada. Kohus vaatab taotluse läbi kinnisel istungil. Taotluse rahuldamise määruses näeb kohus ette tähtaja edasikaebuse esitamiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 4/2009 artikli 32 lõike 5 alusel. Taotluse rahuldamise määruse esialgne täitmine ei ole lubatud. Taotluse rahuldamise määruses teeb kohus otsuse ka taotletud esialgse õiguskaitse ja hagi tagamise abinõude kohta. Määrusel on kohtuasjas tehtava otsusega sama õigusjõud. Määruse peale on võimalik esitada edasikaebus seoses faktiliste või õiguslike asjaoludega Sofia apellatsioonikohtule (Софийски апелативен съд) nõukogu määruse (EÜ) nr 4/2009 artiklis 32 sätestatud tingimustel ja korras. Sofia apellatsioonikohtu otsuse peale võib esitada edasikaebuse Kõrgemale Kassatsioonikohtule üksnes seoses õigusküsimustega.
Muudetud on laste rahvusvahelise õiguskaitse ja piiriüleste lapsendamiste direktoraadi (Международна правна закрила на детето и международни осиновявания) personali arvu ja struktuuri. Nimetatud direktoraadi ülesanne on muu hulgas justiitsministeeriumile kui nõukogu määruse (EÜ) nr 4/2009 (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) kohase keskasutuse ülesannete täitmine. Sellele direktoraadile on antud volitused suhelda regionaalarengu ja riiklike tööde ministeeriumi perekonnaseisutoimingute ja haldusteenuste peadirektoraadiga (Главна Дирекция Гражданска Регистрация и Административно Обслужване), maksuametiga ja riikliku õigusabibürooga, kui menetletakse ELi liikmesriikidest saadud taotlusi, mis on seotud nõukogu määruses (EÜ) nr 4/2009 sätestatud ülalpidamiskohustustega.
Viimati uuendatud: 23/12/2015

matches: kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus


Keskkonnamõju hindamise teated | Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet
Avaleht Ettevõttele, organisatsioonile Keskkonnamõju hindamise teated
Keskkonnamõju hindamise aruande avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu teade
Tehnilise Järelevalve Amet (TJA) teatab Riisipere-Turba raudteeliini ehitamise keskkonnamõju hindamise (KMH) aruande avalikustamisest.
TJA algatas kõnealuse KMH oma 15.09.2017 otsusega nr 1-10/17-327.
Projekteeritav uus raudteeliin asub Harju maakonnas Saue valla territooriumil. Taotluse kohaselt soovitakse ehitada uut raudteeliini Riisipere ja Turba vahel. KMH viiakse läbi ehitusprojekti koostamise käigus ning koos ehitusprojektiga koostatakse ka geodeetiliste ja geoloogiliste uuringute ning maaparandusprojekt.
Riisipere-Turba raudteeliini keskkonnamõju hindamise (KMH) eesmärgiks on saada teavet Riisipere-Turba raudteeliini ehitamisega kaasnevatest keskkonnamõjudest ja nende leevendusmeetmetest ehitusprojekti koostamisel, et nimetatuga oleks võimalik arvestada ehitusloa andmisel.
Arendaja on aktsiaselts Eesti Raudtee (registrikood 11575838), aadress Toompuiestee 35, Põhja-Tallinna linnaosa, Tallinn, Harju maakond, 15073, kontaktisik Kai Peet, Kai.Peet@evr.ee , tel 6158663
Otsustaja on Tehnilise Järelevalve Amet (kontaktisik Kristina Fuks-Kuus, e-post info@tja.ee , telefon 6672063)
KMH aruande koostaja on Estonian, Latvian & Lithuanian Environment OÜ (registrikood: 10705517) aadress Tõnismägi tn 3a-15, Kesklinna linnaosa, Tallinn, Harju maakond, 10119 (kontaktisik Katrin Väljataga, katrinv@environment.ee , telefon 6117692)
KMH aruandega on võimalik eelnevalt tutvuda avaliku väljapaneku jooksul 19. märtsist kuni 19. aprillini 2018 elektrooniliselt TJA dokumediregistris: https://adr.mkm.ee/?id=TJA-JVIS-5878 , samuti Saue valla kodulehel (http://sauevald.ee/avalikud-valjapanekud-ja-arutelud ) ning AS Eesti Raudtee kodulehel (http://www.evr.ee/ ). Paberkandjal saab dokumendiga tutvuda TJA-s (asukoht Sõle 23a Tallinn 10614) ja Saue vallavalitsuses (asukoht Harju maakond, Saue linn, Tule tn 7, 76505).
KMH aruande kohta ettepanekuid, vastuväiteid ja küsimusi saab esitada kirjalikult Tehnilise Järelevalve Ametile hiljemalt 20. aprilliks 2018 postiga aadressile Sõle 23a, 10614 Tallinn või e-postiga: info@tja.ee
KMH aruande avalik arutelu toimub 20. aprillil 2018 Turba kultuurimaja saalis kell 15.00 - 18.00 (asukoht Lehetu tee 12, Turba alevik, Saue vald, Harjumaa 76202).
Teadaanne Riisipere-Turba raudteeliini keskkonnamõju hindamise (KMH) programmi avalikustamisest
Tehnilise Järelevalve Amet avaldab teadaande keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (KeHJS) § 16 lõike 2 punkti 1 alusel.
Tehnilise Järelevalve Amet algatas 15.09.2017 otsusega nr 1-10/17-327 KeHJS § 6 lõike 1 punkti 14 alusel Riisipere-Turba raudteeliini keskkonnamõju hindamise menetluse. Taotluse kohaselt soovitakse ehitada uut raudteeliini Riisipere ja Turba vahel. KMH viiakse läbi ehitusprojekti koostamise käigus ning koos ehitusprojektiga koostatakse ka geodeetiliste ja geoloogiliste uuringute ning maaparandusprojekt.
Arendaja: aktsiaselts Eesti Raudtee (registrikood 11575838), aadress Toompuiestee 35, Põhja-Tallinna linnaosa, Tallinn, Harju maakond, 15073 (kontaktisik Kai Peet, Kai.Peet@evr.ee , tel 6158663)
Otsustaja: Tehnilise Järelevalve Amet (kontaktisik Kristina Fuks-Kuus, e-post kristina.fuks-kuus@tja.ee , telefon 6672063)
KMH programmi koostaja: Estonian, Latvian & Lithuanian Environment OÜ (registrikood: 10705517) aadress Tõnismägi tn 3a-15, Kesklinna linnaosa, Tallinn, Harju maakond, 10119 (kontaktisik Katrin Väljataga, katrinv@environment.ee , telefon 6117692)
KMH programmiga on võimalik eelnevalt tutvuda avaliku väljapaneku jooksul 28. novembrist kuni 18. detsembrini 2017 elektrooniliselt TJA (https://www.tja.ee/et/keskkonnamoju-hindamise-teated ) ja Saue valla (http://nissi.kovtp.ee/uldinfo ) kodulehel ning paberkandjal TJA-s (asukoht Sõle 23a Tallinn 10614) ja Nissi Vallavalitsuses (asukoht Nissi tee 53c, Riisipere, 76202, Harju maakond, tel: 6087231)
KMH programmi kohta ettepanekuid, vastuväiteid ja küsimusi saab esitada kirjalikult Tehnilise Järelevalve Ametile hiljemalt 18. detsembriks 2017: Sõle 23a, 10614 Tallinn, e-post: info@tja.ee
KMH programmi avalikud arutelud toimuvad:
13. detsembril 2017 Turba kultuurimaja saalis kell 15.00 - 18.00 (asukoht Lehetu tee 12, Turba alevik, Saue vald, Harjumaa 76202)
21. detsembril 2017 aktsiaselts Eesti Raudtee 7.korruse suures saalis kell 15.00-18.00 (asukoht Toompuiestee 35, Põhja-Tallinna linnaosa, Tallinn)
AS Eesti Raudtee Riisipere-Turba raudtee keskkonnamõjude hindamise programm (4.31 MB, PDF)
Lisad (7.76 MB, ZIP)
Teadaanne keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (KeHJS) § 12 lõike 1 alusel
Tehnilise Järelevalve Amet otsustajana teatab, et on oma 15.09.2017 otsusega nr 1-10/17-327 algatanud Riisipere-Turba raudteeliini keskkonnamõju hindamise menetluse.
Projekti arendaja aktsiaselts Eesti Raudtee (registrikood 11575838, aadress Toompuiestee 35, Põhja-Tallinna linnaosa, Tallinn, Harju maakond, 15073) esitas otsustajale Tehnilise Järelevalve Ametile taotluse Riisipere-Turba raudteeliini keskkonnamõju hindamise (KMH) algatamiseks. Taotluse kohaselt soovitakse koostada KMH lähtudes keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (KeHJS) § 6 lõike 1 punktist 14, milleks on uue raudteeliini ehitamine. KMH viiakse läbi ehitusprojekti koostamise käigus ning koos ehitusprojektiga koostatakse ka geodeetiliste ja geoloogiliste uuringute ning maaparandusprojekt.
KMH algatati tuginedes KeHJS § 3 lõikele 1, § 6 lõike 1 punktile 14, § 11 lõigetes 3, 8 ja 11, § 26 ning Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektori käskkirjale 15.09.2017 nr 1-10/17-327.
Menetluste liitmisi ei ole.
Keskkonnauuringute vajadus selgitatakse KMH programmi koostamise käigus.
Arendaja on aktsiaselts Eesti Raudtee (registrikood 11575838)
Otsustaja on Tehnilise Järelevalve Amet (kontaktisik Kristina Fuks-Kuus, e-post kristina.fuks-kuus@tja.ee , telefon 6672063).
KMH algatamise otsusega on võimalik tutvuda Tehnilise Järelevalve Ameti avalikus dokumendiregistris https://adr.mkm.ee/?a=tja&s=17-327 või Tehnilise Järelevalve Ametis, Sõle 23a, 10614 Tallinn tööpäevadel kell 8.30-16.00.


Töö kõrvalt koolis: kas on õigus saada õppepuhkust? 3.osa | Andras - Eesti täiskasvanute koolitajate assotsiatsioon
Töö kõrvalt koolis: kas on õigus saada õppepuhkust? 3.osa
Toimetuselt: kahes viimases Õpitrepis on haridus- ja teadusministeeriumi jurist Kati Uusmaa selgitanud töö kõrvalt õppijate õigusi. Selles numbris peatub ta pikemalt koolituse eri liikidel ja välismaal õppimisel.
Kati Uusmaa, haridus- ja
teadusministeeriumi jurist
20 õppepuhkuse päeva eest 30-st on töötajal või avalikul teenistujal õigus saada keskmist töötasu, kui tegu on tööalaseks või taseme- koolituseks võetud puhkusega. Seetõttu on oluline eristada neid koolituse liike vabahariduslikust koolitusest.
Tööalasel ja vabahariduslikul koolitusel vahet tehes on ministeerium lähtunud objektiivsest eristamisest. See tähendab, et ei hinnata, kas konkreetse inimese jaoks on koolitus tööks vajalik, vaid tuginetakse sellele, kas õppekava oma sisult on tööalase või vabaharidusliku iseloomuga. Aluse selleks annab täiskasvanute koolituse seaduse (TäKS) § 3 lõikes 3 sisalduv tööalase koolituse mõiste, mis ei lähtu isiku konkreetsel töökohal vajalikest oskustest, vaid sisustab tööalase koolituse mõiste laiemalt.
Tasemeharidust andvate õppeasutuste korraldatud täiskasvanute tööalase koolituse kursused on alati tööalased. See tuleneb ülikoolide puhul ülikooliseaduse § 32 lõikest 1 (täiendusõpe on tööalane koolitus), rakenduskõrgkoolide puhul rakenduskõrgkooli seaduse § 20 lõikest 1 (täiendusõpe on tööalane koolitus) ja kutseõppeasutuste puhul kutseõppeasutuse seaduse § 13.1 punktist 8 (koolis võib toimuda täiskasvanute tööalane koolitus, s.t mitte vabahariduslik koolitus).
Erakoolide puhul on otsustav koolitusluba: kas see on antud koolituse korraldamiseks täiskasvanute tööalase koolituse õppekava alusel või vabaharidusliku koolituse õppekava alusel. See on kõnealusel juhul ainuke võimalus objektiivselt eristada tööalast ja vabahariduslikku koolitust, vastasel korral on keeruline tagada, et tööandjad lubaksid töötajate poolt soovitud koolitust tööalaseks liigitada. Erakoolidele väljastatud koolitusloa liigiga saab tutvuda haridus- ja teadusministeeriumi veebilehel www.hm.ee/index.php?045117.
Tasemekoolitust piiritledes saab lähtuda TäKS-i § 3 lõikest 2, mille järgi võimaldab tasemekoolitus omandada mittestatsionaarses õppes või eksternina põhiharidust ja üldkeskharidust, läbida osakoormusega kutseõpet või kutsekeskharidusõpet ning omandada osakoormusega või eksternina kõrgharidust. Kui definitsiooni kohaselt hõlmab tasemekoolitus ainult mittestatsionaarses, osakoormusega õppes või eksternina õppimist, siis TäKS-i § 8 lõige 5 laiendab õppepuhkuse saamise regulatsiooni ka nendele töötajatele, kes saavad tasemekoolitust päevases või täiskoormusega õppes.
Seega ei ole asjaolu, et õppeasutuses toimub kaug-, tsükli- või mõni muu õpe, õppepuhkuse saamise kontekstis oluline, kuivõrd tegemist ei ole õigusaktides reguleeritud õppevormidega, vaid õppeasutuse sisemise töökorralduse küsimusega. TäKS lubab õppepuhkust võtta kõikides õppevormides õppijail.
Tasemekoolitust tegevad õppeasutused ja nende õppekavad leiab Eesti hariduse infosüsteemist www.ehis.ee.
Välisriigis õppimine
Õppepuhkuse regulatsiooni puhul pole tehtud piirangut, et õppepuhkust võiks saada ainult Eesti õppeasutustes õppides. Oluline on kindlaks teha, kas välisriigi õppeasutuses õppides on võimalik täita õppepuhkuse saamiseks vajalikud tingimused. Eelkõige tuleb tuvastada koolituse liik ja esitada tööandjale koolitusasutuse teatis.
Tasemekoolitusega on kõige lihtsam: üldhariduse, kutsehariduse või kõrghariduse omandamine on üldjuhul tuvastatav ka välisriigi õppeasutuse puhul. Kuna õppepuhkuse saamise õigus on kõikides õppevormides õppijail, ei ole ka välisriigi õppeasutuse õppevormil õppepuhkuse andmise üle otsustamisel määravat tähtsust.
Tööalast ja vabahariduslikku koolitust on aga välisriigi õppeasutuse puhul väga keeruline TäKS-i alusel objektiivselt eristada, seega jääb see töötaja ja tööandja vahelise kokkuleppe teemaks.
Mis puudutab välisriigi ülikooli või instituudi Eestis peetavaid koolitusi, siis siin on oluline tuvastada, mille alusel koolitust läbi viiakse: kas on taotletud koolitusluba? Millise koolituse läbiviimiseks? Põhimõtteliselt saab jällegi esitada tööandjale koolitusasutuse teatise koolituse toimumise kohta ja kui puuduvad objektiivsed alused liigitamaks koolitust tasemekoolituse või tööalase koolituse hulka, on taas kord otsustav töötaja ja tööandja kokkulepe, kas koolitus on töötajale töö jaoks vajalik või mitte.
Loe ka kaht eelmisi artikleid:
Esimene osa SIIT
Teine osa SIIT


Rahandusministri 23. aprilli 2004. a määruse nr 94 "Tagatise esitamise, kasutamise ja vabastamise kord ning tagatise suuruse määramise ja arvutamise alused" muutmine – Riigi Teataja
Rahandusministri 23. aprilli 2004. a määruse nr 94 "Tagatise esitamise, kasutamise ja vabastamise kord ning tagatise suuruse määramise ja arvutamise alused" muutmine
RTL 2004, 160, 2408
Vastu võetud 20.12.2004 nr 146
Määrus kehtestatakse «Tolliseaduse» (RT I 2004, 28, 188) § 60 lõike 3 alusel ja kooskõlas «Riigilõivuseaduse» (RT I 1997, 80, 1344; 2004, 76, 526) § 7 lõikega 11 ning «Maksukorralduse seaduse» (RT I 2002, 26, 150; 57, 358; 63, 387; 99, 581; 110, 660; 111, 662; 2003, 2, 17; 48, 341; 71, 472; 82, 554; 88, 591; 2004, 2, 7; 28, 188 ja 189; 30, 208; 45, 319) § 120 lõikega 11.
Rahandusministri 23. aprilli 2004. a määrust nr 94 «Tagatise esitamise, kasutamise ja vabastamise kord ning tagatise suuruse määramise ja arvutamise alused» (RTL 2004, 50, 874) muudetakse järgmiselt:
1) määruse § 19 lõiget 1 täiendatakse ja lisatakse pärast punkti 5 punktid 51, 52 ja 53 järgmises sõnastuses:
« 51) kauba vabasse ringlusse lubamine imporditollimaksu vähendatud või nullmääraga selle eesmärgipärase kasutuse tõttu;
53) kauba vabasse ringlusse lubamine käibemaksuvabastusega kauba Euroopa Liidu teise liikmesriiki toimetamise tõttu.»;
2) määruse § 25 lõike 1 punkti 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) ühe osa tagatisest moodustab määruse § 19 lõike 1 punktide 1–53 alusel määratud tagatistest suurim;»;
3) määruse § 26 lõikes 5 nimetatud näidis asendatakse määruse lisas oleva näidisega;
4) määrust täiendatakse peatükiga 61 järgmises sõnastuses:
Eesmärgipäraselt kasutatava kauba pideval vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduurile deklareerimisel on üldtagatise limiit summa, mis saadakse viimasel kuuel kalendrikuul vabas ringluses tollijärelevalve all oleva eesmärgipäraselt kasutatava kauba pealt arvutatud importimisel kogutavate maksude summa jagamisel kuuega.
Üld- ja üksiktagatise koefitsient ei tohi olla väiksem kui 0,05.»;
5) määrust täiendatakse peatükiga 62 järgmises sõnastuses:
«62. peatükk
§ 487. Üldtagatise limiidi arvutamine kauba välistöötlemisel standardvahetuse süsteemis eelneva importimisega
§ 488. Üldtagatise limiidi arvutamine kauba pideval välistöötlemisel
6) määrust täiendatakse peatükiga 63 järgmises sõnastuses:
«63. peatükk
Üldtagatise limiit arvutatakse vabasse ringlusse lubatud kauba pealt, millele kohaldatakse käibemaksuvabastust kauba teise liikmesriiki toimetamise tõttu.
Üld- ja üksiktagatise koefitsient ei tohi olla väiksem kui 0,05.»
Rahandusministri 20. detsembri 2004. a määruse nr 146


text:
EML : Uus Riigikohtu lahend maksuasjas – registreerimata FIE tulu maksustamine - Raamatupidaja
EML : Uus Riigikohtu lahend maksuasjas – registreerimata FIE tulu maksustamine
14. jaanuaril avalikustas Riigikohus kohtuotsuse haldusasjas nr 3-3-1-70-08. Vaidlus puudutab füüsilise isiku ettevõtlustulu maksustamist, hindamise teel maksu määramist ja kasutatud kaupade müügi käibemaksu erikorra rakendamist.Füüsiline isik soetas 2005. aastal 44 ja müüs 34 sõiduautot. Maksuhaldur asus seisukohale, et nii suur kogus sõiduautosid ei saa olla isiklikus tarbimises ning tegemist on ettevõtlusega. Sellest lähtuvalt määrati isikule tasumiseks tulumaksu, sotsiaalmaksu, käibemaksu ja kogumispensioni makset. Maksuvabaks tuluks loeti viie sõiduauto võõrandamisest saadud tulu. Kuigi tulumaksuseaduse (TuMS) § 14 lg 5 lubab ettevõtlusega seotud kulusid maha arvata ainult registreeritud ettevõtjal, võttis maksuhaldur selles asjas siiski kulusid arvesse, kuigi maksumaksja ei olnud ennast füüsilisest isikust ettevõtjana registreeritud.
Riigikohus asus seisukohale, et kui ettevõtlustulu saadi kauba müümisest, tuleb vara võõrandamisest saadud kasu arvutada TuMS § 37 lg 1 kohaselt ning vara müügist saadud tulust tuleb maha arvata vara soetamismaksumus ja vara parendamisega seotud kulud. Nende mahaarvamiste tegemisel ei kehti TuMS § 14 lõikes 5 toodud piirang. Kuna selles asjas ei olnud maksumaksjal muid kulusid, mida saaks täiendavalt ettevõtluse kuludena arvesse võtta, siis ei olnud vajadust TuMS § 14 lõiget 5 rakendada. Nii jäi ka vastuseta maksumaksjate liidu poolt korduvalt tõstatatud kahtlus, et TuMS § 14 lg 5 on põhiseadusega vastuolus.
Kuna maksumaksjal ei olnud piisavalt dokumente sõiduautode soetamiskulude tõendamiseks, leidis Riigikohus, et maksuhaldur oleks pidanud vastavalt maksukorralduse seaduse §-le 94 hindamise teel määrama autodele mõistliku soetamismaksumuse ja müügikasumi. Kohus hoiatas aga, et hindamine ei tohi anda sellist tulemust, mis soodustaks maksumaksjaid oma kohustusi rikkuma ja dokumente mitte säilitama. Vajadusel võib maksuhaldur ka maksumaksjat maksuarvestuse nõuete rikkumise eest karistada.
Riigikohus selgitas ka kasutatud kaupade käibemaksuga maksustamise erikorra (käibemaksuseaduse § 41) rakendamist. Kui kaup on soetatud isikult, kes ei ole käibemaksukohustuslane, siis võib kauba edasimüügil maksustada käibemaksuga ainult müügi- ja ostuhinna vahet. Kui ettevõtja kasutas soetatud kaupa enne edasimüüki ka ise, siis erikorda rakendada ei tohi. Riigikohus selgitas, et kauba kasutamise all peetakse silmas kauba kasutamist muul ettevõtlusega seotud otstarbel. Kui füüsiline isik kasutab kaupa isiklikuks tarbimiseks ja seejärel müüb, siis ei ole sellise kauba võõrandamine ettevõtluse tulemusena tekkinud käive ning käivet ei maksustata üldse käibemaksuga.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2009/01/19/eml-uus-riigikohtu-lahend-maksuasjas-registreerimata-fie-tulu-maksustamine

matches:
Riigikohus
§ 14
Riigikohus
§ 37
§ 14
§ 14
§ 14
Kohus
Riigikohus
§ 41
Riigikohus