Näited deklaratsiooni TSD lisa 1 täitmise kohta 2017. aastal | Maksu- ja Tolliamet
Sa oled siinAvaleht Äriklient Tulu, kulu, käive, kasum TSD 2017 Näited deklaratsiooni TSD lisa 1 täitmise kohta 20... Näited deklaratsiooni TSD lisa 1 täitmise kohta 2017. aastal Sisukord
1. 2017. aasta maksumäärad ja maksuvaba tulu suurus. Lisa 1 muudatused võrreldes 2016. aastaga
2. Täistööajaga ja osalise tööajaga töölepingulise töötaja töötasu ning puhkusetasu deklareerimine
Näide 1. Täistööajaga töölepinguline töötaja, töötasu (väljamakse liik 10)
Näide 2. Osalise tööajaga töölepinguline töötaja, töötasu (väljamakse liik 10)
Näide 3. Töötasu on alla sotsiaalmaksu kuumäära ehk alla 430 euro. Töötaja on riikliku pensioni saaja, kuid ei ole vanaduspensionieas (väljamakse liik 10)
Näide 4. Töötasu on alla sotsiaalmaksu kuumäära ehk alla 430 euro (väljamakse liik 10)
Näide 5. Töötaja korraline puhkus, töötasu ületab sotsiaalmaksu kuumäära ehk 430 eurot (väljamakse liik 10)
3. Töötajale tehtud eriliigiliste väljamakse deklareerimine
Näide 6. Töötasu (väljamakse liik 10) ja tööandja haigushüvitis (väljamakse liik 24)
Näide 7. Töötasu (väljamakse liik 10) ja juhatuse liikme tasu (väljamakse liik 21)
Näide 8. Töötasu (väljamakse liik 10) ja puhkusetasu lapsepuhkuse eest (väljamakse liik 16)
Näide 9. Töötasu (väljamakse liik 10) ja toetus töötajale lapse sünni puhul (väljamakse liik 14)
Näide 10. Töötasu (väljamakse liik 10) ja töötaja III sambasse tehtud sissemakse (väljamakse liik 25)
Näide 11. Töötasu (väljamakse liik 10) ja tööõnnetus- või kutsehaigushüvitis (väljamakse liik 32)
Näide 12. Töötasu (väljamakse liik 10) ja hüvitised töölepingu lõpetamisel (väljamakse liik 33)
4. Tasu maksmine seoses töötamisega või lähetusega välisriigis
Näide 13. Eesti tööandja residendist töötaja välislähetuses, tulumaksukohustus ja sotsiaalmaksukohustus Eestis (väljamakse liik 10)
Näide 14. Eesti tööandja residendist töötaja välislähetuses, tulumaksukohustus välisriigis, sotsiaalmaksukohustus Eestis (väljamakse liik 11)
Näide 15. Töötasu Eestis, tulu- ja sotsiaalmaksukohustus Eestis (väljamakse liik 10) ja töötasu välisriigis, tulumaksukohustus välismaal, sotsiaalmaksukohustus Eestis (väljamakse liik 11)
Näide 16. Eesti tööandja residendist töötaja töötab Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis
Näide 17. Eesti tööandja residendist töötaja töötab riigis, kellega Eestil ei ole sõlmitud sotsiaalkindlustuslepingut, tulumaksukohustus välismaal, sotsiaalmaksukohustus Eestis (väljamakse liik 11)
Näide 18. Eesti residendist töötaja töötab kahes ELi liikmesriigis kahe erineva tööandja juures (väljamakse liik 12) 5. Muude tasude deklareerimine
Näide 19. Matusetoetus töötajale (väljamakse liik 10)
Näide 20. Töövõtu-, käsundus- või muu võlaõigusliku lepingu alusel makstud töö- või teenustasu (väljamakse liik 17)
Näide 21. Kolmanda isiku makstud päevaraha osas, mis ületab TuMS § 13 lg 3 p 1 kehtestatud piirmäära (väljamakse liik 51)
Näide 22. Renditulu, v.a eluruumi üüritulu (väljamakse liik 50) ja intressid (väljamakse liik 54)
Näide 23. Muu tulu, k.a stipendium, toetus, kultuuri-, spordi- ja teaduspreemia, hasartmänguvõit (väljamakse liik 55)
Täiendav maksuvaba tulu pensioni korral on 236 eurot kuus, Seda maksuvaba tulu rakendavad ainult I ja II samba pensioni maksjad väljamakse liigile 44.
Täiendav maksuvaba tulu tööõnnetus- või kutsehaigushüvitise korral on 64 eurot kuus, rakendatakse väljamakse liigile 32 (rakendamiseks peab olema väljamakse saaja avaldus).
Täiendav maksuvaba tulu töötaja, avaliku teenistuja või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikme eest tasutud TuMS §-s 28 sätestatud täiendava kogumispensioni kindlustusmaksed ja vabatahtliku pensionifondi osakute soetamiseks (III samba sissemakse) makstud summad, mis ei ületa 15% isiku kalendriaasta jooksul makstud ja tulumaksuga maksustatud väljamaksete summast ega 6000 eurot. Arvestust peetakse summeeritult kalendriaasta algusest. Seda maksuvaba tulu rakendatakse väljamakse liikidele 25, 27, 28, 29 ja 31.
Sotsiaalmaksu määr on 33%. Sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse aluseks olev kuumäär on 430[1] eurot, s.t sotsiaalmaksu minimaalne kohustus on 141,90 eurot kuus.
Töötuskindlustusmakse määrad on töötajale 1,6%, tööandjale 0,8%. Töötaja töötuskindlustusmakse (1,6%) kinnipidamise kohustus lõpeb töötaja vanaduspensioniikka jõudmise või ennetähtaegse vanaduspensioni määramise kuu viimasel kuupäeval. Siinjuures säilib tööandjal kohustus ka edaspidi maksta vanaduspensionieas töötajale või töötajale, kellele on määratud ennetähtaegne vanaduspension, makstud töötasult töötuskindlustusmakset tööandjale kehtestatud 0,8%-lises määras. Näide: Töötaja, kelle isikukood algab numbritega 35312... või 45312…, makse kinnipidamine lõpeb alates 01.01.2017 (vanaduspensioniiga on 63 aastat olenemata soost). Seoses vanaduspensioniea tõstmisega, kui isikukood algab numbritega 35401… või 45401..., makse kinnipidamine lõpeb alates 01.05.2017 (vanaduspensioniiga on 63 aastat 3 kuud olenemata soost). Lugege veel: "Töötuskindlustusmakse" Kogumispensioni makse määr on kas 2% või 3%. Kogumispensioni makse kinnipidamise kohustust ning aastatel 2014–2017 konkreetsele isikule rakenduva maksemäära saab kontrollida isiku isikukoodi järgi või masspäringuga. Samal aadressil tuleb pensioniikka jõudnud töötajate puhul kontrollida kohustusliku kogumispensioni makse kinnipidamise lõpukuupäeva, kuna kohustusliku kogumispensioni makse tasumise kohustus lõpeb II samba pensionifondi osakute esimese tagasivõtmise päeva aasta 31. detsembril. Vanaduspensioni ea piiri ületanud töötajatel, kes jätkavad töötamist ning ei alusta kogumispensioni väljamaksete saamisega, toimub kogumispensioni arvestamine edasi tavapärasel viisil. Kui pensioniikka jõudnud töötajal algasid kogumispensioni väljamaksed 2016. aasta keskel, siis II samba maksed (2%) tuli pidada kinni kuni 2016. aasta 31. detsembrini tehtud väljamaksetelt ja alates 2017. aasta 1. jaanuarist tehtud väljamaksetelt makset enam kinni ei peeta.
2016. aasta detsembrikuu eest töötasudelt ja muudelt tasudelt kinnipeetavate ja arvestatavate maksude ning maksete arvestamisel tuleb meeles pidada maksuarvestuse kassapõhist printsiibi, s.t kui töötasu detsembrikuu eest makstakse välja jaanuaris, siis tuleb maksud ja maksed arvestada 2017. aasta määrades ja deklareerida jaanuarikuu eest esitataval vormil TSD (esitamise tähtaeg 10. veebruar 2017). Kui aga detsembrikuu töötasu maksti välja 2016. aasta detsembris, siis tuleb maksude ja maksete arvestamisel ning kinnipidamisel rakendada 2016. aasta määrasid ja deklareerida maksud ja maksed 2016. aasta detsembrikuu eest esitataval vormil TSD (esitamise tähtaeg 10. jaanuar 2017).
___________________________________[1] Sotsiaalmaksu maksmise aluseks olev kuumäär on kehtestatud sotsiaalmaksuseaduse § 21 kohaselt eelarveaastaks riigieelarvega ning 2017. aasta riigieelarve seaduses on kuumääraks 430 eurot (2016. aastal 390 eurot).
Järgnevalt on toodud näited deklaratsiooni TSD lisa 1 täitmise kohta.
Täiendavad juhised tööandja sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse kohta »
Juhan on täistööajaga (koormus 100%) töölepinguga töötaja, kelle töötasu on 1000 eurot. Töötaja on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga (2017. a maksemäär 2%), samuti on ta esitanud tööandjale avalduse maksuvaba tulu rakendamiseks. Töötaja ei ole vanaduspensionieas.
Maksuarvestus: Sotsiaalmaks: 1000 x 33% = 330 eurot
Kogumispensioni makse: 1000 x 2% = 20 eurot
Töötaja töötuskindlustusmakse: 1000 x 1,6% = 16 eurot
Tööandja töötuskindlustusmakse: 1000 x 0,8% = 8 eurot
Kinnipeetud tulumaks: (1000 – 20 – 16 – 180) x 20% = 156,80 eurot
Deklareerimine vormi TSD lisal 1:
Ia. Väljamaksete ja maksukohustuste deklareerimine
Millisest riigist on väljastatud A1/E101
Sotsiaalmaksuga maksustatav väljamakse
Sotsiaalmaksuga maksustatavalt väljamakselt maha arvatud
Sotsiaalmaksuga maksustatava väljamakse suurendus seoses sotsiaalmaksu miinimum kohustusega
Kinnipeetud kohustusliku kogumispensioni makse
osalise või puuduva töövõimega isiku tasu osa, millelt maksab sotsiaalmaksu töötukassa
tasu osa, millelt on sotsiaalmaks deklareeritud eelmistel kuudel sotsiaalmaksu kuumääralt
Töötuskindlustusmaksega maksustatav väljamakse
Tulumaksu kinnipidamisel maha arvatud maksuvaba tulu
Priit on osalise tööajaga (koormus 50%) töölepinguga töötaja, kelle töötasu on 500 eurot. Töötaja on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga, samuti on ta esitanud tööandjale avalduse maksuvaba tulu rakendamiseks. Töötaja ei ole vanaduspensionieas.
Sotsiaalmaks: 500 x 33% =165 eurot
Kohustusliku kogumispensioni makse: 500 x 2% = 10 eurot
Töötaja töötuskindlustusmakse: 500 x 1,6% = 8 eurot
Tööandja töötuskindlustusmakse: 500 x 0,8% = 4 eurot
Kinnipeetud tulumaks: (500 – 8 – 10 – 180) x 20% = 60,40 eurot
Laura on osalise tööajaga (koormus 40%) töölepinguga töötaja, kelle töötasu on 400 eurot. Töötaja on riikliku pensioni saaja (soodustingimustel pensionär, ei ole veel vanaduspensioniikka jõudnud isik), ta ei ole ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga. Samuti on töötaja esitanud avalduse maksuvaba tulu 180 euro arvestamiseks. Maksuarvestus:
Kuna töötaja on riikliku pensioni saaja, siis ei ole tööandjal minimaalset sotsiaalmaksukohustust 430 eurolt, s.t sotsiaalmaksu arvestatakse tegelikult makstud tasult. Kuna töötaja ei ole jõudnud vanaduspensioniikka, siis tuleb maksta töötuskindlustusmakset (nii 1,6% kui ka 0,8%).
Sotsiaalmaks: 400 x 33% = 132 eurot
Töötaja töötuskindlustusmakse: 400 x 1,6% = 6,40 eurot
Tööandja töötuskindlustusmakse: 400 x 0,8% = 3,20 eurot
Kinnipeetud tulumaks: (400 – 6,40 – 180) x 20% = 42,72 eurot
Anneli on osalise tööajaga (koormus 60%) töölepinguga töötaja, kelle töötasu on 250 eurot. Töötaja on esitanud avalduse maksuvaba tulu 180 euro arvestamiseks. Anneli on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga, ta ei ole vanaduspensionieas.
Kuna väljamakse jääb alla kuumäära, siis on tööandjal kohustus tasuda töötaja eest sotsiaalmaksu kuumääralt ja koodil 1090 näidatakse sotsiaalmaksuga maksustatava väljamakse suurendus 180 eurot (430 – 250).
Sotsiaalmaks: (250 + 180) x 33% = 141,90 eurot
Kohustusliku kogumispensionimakse: 250 x 2% = 5 eurot
Töötaja töötuskindlustusmakse: 250 x 1,6% = 4 eurot
Tööandja töötuskindlustusmakse: 250 x 0,8% = 2 eurot
Kinnipeetud tulumaks: (250 – 4 – 5 – 180) x 20% = 12,20 eurot
Jüri on töölepinguga täistööajaga (koormus 100%) töötaja, kellele tehti maikuus töötasu väljamakse 470 eurot ja puhkusetasu väljamakse 400 eurot. Töötaja on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga ja ta on esitanud avalduse maksuvaba tulu 180 euro arvestamiseks. Töötaja ei ole vanaduspensionieas. Maikuu maksuarvestus:
Sotsiaalmaks: (470 + 400) x 33% = 287,10 eurot
Kohustusliku kogumispensioni makse: 870 x 2% = 17,40 eurot
Töötaja töötuskindlustusmakse: 870 x 1,6% = 13,92 eurot
Tööandja töötuskindlustusmakse; 870 x 0,8% = 6,96 eurot
Kinnipeetud tulumaks: (470 + 400 – 13,92 – 17,40 – 180) x 20% = 131,74 eurot
Juunikuus saab Jüri töötasu 2 päeva eest 45 eurot (ülejäänud perioodil oli ta puhkusel). Juunikuu maksuarvestus:
Sotsiaalmaksu makstakse tegelikult makstud töötasult, kuna töötasu summa on suurem sotsiaalmaksu kuumäärast, mis on arvestatud töötasu teenimise kuul töötatud päevade arvuga (430 ÷ 30 x 2 = 28,67 < 45).
Sotsiaalmaks: 45 x 33% = 14,85 eurot
Kohustusliku kogumispensioni makse: 45 x 2% = 0,90 eurot
Töötaja töötuskindlustusmakse: 45 x 1,6% = 0,72 eurot
Tööandja töötuskindlustusmakse: 45 x 0,8% = 0,36 eurot
Kinnipeetud tulumaks: (45 – 0,72 – 0,90 – 43,38) = 0.
Juunikuus jäi kasutamata maksuvaba tulu 136,62 eurot (180 – 43,38), mida saab tööandja rakendada järgnevatel kuudel.
Juulikuus on Jüri töötasu 470 eurot. Juulikuu maksuarvestus:
Sotsiaalmaks: 470 x 33% = 155,10 eurot
Kohustusliku kogumispensioni makse: 470 x 2% = 9,40 eurot
Töötaja töötuskindlustusmakse: 470 x 1,6% = 7,52 eurot
Tööandja töötuskindlustusmakse: 470 x 0,8% = 3,76 eurot
Kinnipeetud tulumaks: (470 – 7,52 – 9,40 – 136,621 – 180) x 20% = 27,29 eurot
_________________________________________________________________________1 136,62 eurot on juunikuus kasutamata maksuvaba tulu, mida tööandjal on õigus tulumaksu kinnipidamisel rakendada maksuvaba tuluna.
Millisest riigist on väljastatud A1/
Anu on töölepinguga täistööajaga (koormus 100%) töötaja, kes oli 19.–30. märtsil haiguslehel. Tööandja maksis talle 7. aprillil töötasu märtsikuu eest 470 eurot ja haigushüvitist 5 päeva eest 107 eurot. Töötaja on esitanud avalduse maksuvaba tulu 180 euro arvestamiseks ja ta on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga. Töötaja ei ole vanaduspensionieas. Töötasu ja tööandja haigushüvitis deklareeritakse lisal 1 erinevate väljamakse liikidena, s.t et tegemist on eriliigiliste väljamaksetega, mille maksuarvestus toimub eraldi.
Töötasu maksuarvestus:
Tööandja töötuskindlustusmakse: 470 x 0,8% = 3,76 eurot Kinnipeetud tulumaks: (470 – 7,52 – 9,40 – 1801) x 20% = 54,62 eurot
_________________________________________________________________________1 Kuna töötasule rakendati ära kogu maksuvaba tulu 180 eurot, siis tööandja haigushüvitisele ei saa rakendada maksuvaba tulu.
Tööandja haigushüvitise maksuarvestus:
Tööandja haigushüvitist ei maksustata töötaja keskmise töötasu ulatuses sotsiaalmaksuga, töötuskindlustusmaksega ja kogumispensioni maksega.
Tulumaks haigushüvitiselt: 107 x 20% = 21,40 eurot
Kinnipeetud tulumaks töötasult ja tööandja haigushüvitiselt kokku on 76,02 eurot (54,62 + 21,40).
II variant – töötajale tehakse erinevatel kuupäevadel väljamakseid
Tööandja haigushüvitis 107 eurot maksti välja 2. aprillil ja töötasu 470 eurot 7. aprillil, siis on tööandjal õigus rakendada maksuvaba tulu esimesena tehtud väljamaksele, s.t tööandja haigushüvitisele (kuna see on kalendrikuu esimene väljamakse) ja seejärel rakendamata osa töötasule. Tööandja haigushüvitise maksuarvestus:
Kinnipeetud tulumaks: 107 – 107 = 0 eurot
Kinnipeetud tulumaks: (470 – 7,52 – 9,40 – 731) x 20% = 76,02 eurot
_________________________________________________________________________1 Kuna tööandja haigushüvitisele rakendati maksuvaba tulust 107 eurot, siis töötasule saab rakendada maksuvaba tulu kasutamata osa 73 eurot (180 – 107).
Kinnipeetud tulumaks töötasult ja tööandja haigushüvitiselt kokku on 76,02 eurot (0 + 76,02).
Karl on töölepinguga täistööajaga (koormus 100%) töötaja, kellele maksti 10. mail nii töötasu 515 eurot kui ka juhatuse liikme tasu 150 eurot. Karl on esitanud avalduse maksuvaba tulu 180 euro arvestamiseks, ta on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga ja ei ole vanaduspensionieas. Töötasu ja juhatuse liikme tasu deklareeritakse lisal 1 erinevate väljamakse liikidena, s.t et tegemist on eriliigiliste väljamaksetega, mille maksuarvestus toimub eraldi.
Sotsiaalmaks: 515 x 33% = 169,95 eurot
Kohustusliku kogumispensioni makse: 515 x 2% = 10,30 eurot
Töötaja töötuskindlustusmakse: 515 x 1,6% = 8,24 eurot
Tööandja töötuskindlustusmakse: 515 x 0,8% = 4,12 eurot Kinnipeetud tulumaks: (515 – 8,24 – 10,30 – 180) x 20% = 63,29 eurot
Juhatuse liikme tasu maksuarvestus:
Juhatuse liikme tasult töötuskindlustusmakset ei maksta (ei 1,6% ega 0,8%)
Sotsiaalmaks: 150 x 33% = 49,50 eurot
Kohustusliku kogumispensioni makse: 150 x 2% = 3 eurot
Kinnipeetud tulumaks: (150 – 3) x 20% = 29,40 eurot
Karin on töölepinguga osalise tööajaga (koormus 90%) töötaja, kes kasutas maikuus 6 tööpäeva lapsepuhkust1. Tööandja maksis maikuus Karinile töötasu 500 eurot ja lapsepuhkuse tasu 133,202 eurot (6 x 22,20). Karin on esitanud avalduse maksuvaba tulu 180 euro arvestamiseks, ta on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga ja ta ei ole vanaduspensionieas.
Töötasu ja puhkusetasu lapsepuhkuse eest deklareeritakse lisal 1 erinevate väljamakse liikidena, s.t et tegemist on eriliigiliste väljamaksetega, mille maksuarvestus toimub eraldi.
Sotsiaalmaks: 500 x 33% = 165 eurot
Kinnipeetud tulumaks (500 – 8 – 10 – 1803) x 20% = 60,40 eurot
Lapsepuhkuse maksuarvestus
Täiendava lapsepuhkuse hüvitist ei maksustata sotsiaalmaksuga, töötuskindlustusmaksega ega kogumispensioni maksega, kuid maksustatakse tulumaksuga. Väljamakse töötajale, mida maksustatakse ainult tulumaksuga, deklareeritakse väljamakse liigiga 16.
Kinnipeetud tulumaks: 133,20 x 20% = 26,64 eurot
________________________________________________________________________1 Töölepingu seaduse § 63 ja 66, sotsiaalmaksuseaduse § 3 punkt 5.2„Riigieelarvest hüvitatava puhkusetasu ja keskmise töötasu maksmise kord ja hüvitamise taotluse andmete loetelu“3 Kuna töötasule rakendati ära kogu maksuvaba tulu 180 eurot, siis lapsepuhkusetasule maksuvaba tulu rakendada ei saa.
Priit on töölepinguga täistööajaga (koormus 100%) töötaja ja seoses lapse sünniga sai töötaja sünnitoetust 900 eurot. Priit sai sellel kuul ka töötasu 1000 eurot. Ta on esitanud avalduse maksuvaba tulu arvestamiseks ja on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga, ei ole vanaduspensionieas.
Töötasu ja toetus lapse sünni puhul deklareeritakse lisal 1 erinevate väljamakse liikidena, s.t et tegemist on eriliigiliste väljamaksetega, mille maksuarvestus toimub eraldi.
Sotsiaalmaks: 1000 x 33% = 330 eurot
Kohustusliku kogumispensioni makse: 1000 x 2% = 20 eurot
Kinnipeetud tulumaks: (1000 – 16 – 20 – 180) x 20% = 156,80 eurot
Sünnitoetuse maksuarvestus
TuMS § 13 lg 3 p 7 kohaselt ei maksustata tulumaksuga sünnitoetust, mis ei ületa 5/12 residendist füüsilise isiku maksustamisperioodi maksuvabast tulust. 2017. aastal on maksuvaba sünnitoetus 900 eurot (5 ÷ 12 x 2160). Maksuvaba piirmäära ületav sünnitoetus deklareeritakse väljamakse liigiga 10, 11 või 12.
Sünnitoetus maksustatakse sotsiaalmaksuga, töötuskindlustusmaksega ja kohustusliku kogumispensioni maksega.
Sotsiaalmaks: 900 x 33% = 297 eurot
Kohustusliku kogumispensioni makse: 900 x 2% = 18 eurot
Töötuskindlustusmakse: 900 x 1,6% = 14,40 eurot
Tööandja töötuskindlustusmakse: 900 x 0,8% = 7,20 eurot
Karmen on töölepinguga täistööajaga (koormus 100%) töötaja, kellele maksti märtsikuus töötasu on 500 eurot. Lisaks töötasule teeb tööandja ühekordselt Karmeni III samba pensionifondi sissemakseid 300 eurot (brutosumma). Karmen on esitanud avalduse maksuvaba tulu 180 euro arvestamiseks, ta on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga ja ei ole vanaduspensionieas. Töötasu ja III samba sissemakse deklareeritakse lisal 1 erinevate väljamakse liikidena, s.t et tegemist on eriliigiliste väljamaksetega, mille maksuarvestus toimub eraldi.
Töötasu maksuarvestus
Sotsiaalmaks töötasult: 500 x 33% = 165 eurot
Töötaja töötuskindlustusmakse töötasult: 500 x 1,6% = 8 eurot
Tööandja töötuskindlustusmakse töötasult: 500 x 0,8% = 4 eurot
Tulumaks töötasult: (500 – 1801 – 8 – 10) x 20% = 60,40 eurot
_________________________________________________________________________1 Kuna töötasule rakendati ära kogu maksuvaba tulu 180 eurot, siis III samba sissemaksele ei saa rakendada üldist maksuvaba tulu (maksuvaba tulu liik 610).
III samba sissemakse maksuarvestus
Aasta algusest on tööandja teinud Karmenile tulumaksuga maksustatud väljamakseid kokku 1500 eurot. Summeeritud arvestuse kohaselt moodustab 15% sellest 225 eurot, mida tööandja võib III sambasse tulumaksuvabalt sisse maksta.
Sotsiaalmaks: 300 x 33% = 99 eurot
Kohustusliku kogumispensioni makse: 300 x 2% = 6 eurot
Töötaja töötuskindlustusmakse: 300 x 1,6% = 4,80 eurot
Tööandja töötuskindlustusmakse: 300 x 0,8% = 2,40 eurot
III samba maksuvaba osa (kood 640): 1500 x 15% = 225 eurot.
Kinnipeetud tulumaks: (300 – 225 – 4,80 – 6) x 20% = 12,84 eurot
Tööandja maksab isikule töötasu summas 421,60 eurot (500 – 8 – 10 – 60,40) ning
töötaja III samba sissemakseks kannab 276,36 eurot (300 – 4,80 – 6 – 12,84).
Kalju on töölepinguga osalise tööajaga (koormus 80%) töötaja, kelle töötasu on 1000 eurot ja tööõnnetuse hüvitis 51,13 eurot. Töötaja on esitanud avalduse maksuvaba tulu 180 euro ja täiendava maksuvaba tulu tööõnnetuse hüvitise puhul 64 euro arvestamiseks, ta on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga ja ei ole vanaduspensionieas. Töötasu ja tööõnnetus hüvitis deklareeritakse lisal 1 erinevate väljamakse liikidena, s.t et tegemist on eriliigiliste väljamaksetega, mille maksuarvestus toimub eraldi.
Tööõnnetus- ja kutsehaigushüvitise maksuarvestus:
Tööõnnetus- või kutsehaigushüvitist ei maksustata sotsiaalmaksuga, töötuskindlustusmaksega ja kogumispensioni maksega. Kuigi täiendav maksuvaba tulu tööõnnetus- või kutsehaigushüvitise korral on 64 eurot kuus, saab seda rakendada makstud hüvitise ulatuses ehk 51,13 eurot. Täiendavat maksuvaba tulu tööõnnetus- ja kutsehaigushüvitisele saab rakendada ainult väljamakse liigile 32, s.t et teistele väljamaksete liikidele, näiteks töötasule, seda rakendada ei saa. Kinnipeetud tulumaks: 51,13 – 51,13 = 0
Töösuhte lõppemise kuul tegi tööandja töölepinguga täistööajaga (koormus 100%) töötajale Saimale järgmised väljamaksed: viimane töötasu 1000 eurot, kasutamata puhkuse kompensatsioon (töölepingu seaduse § 71) 63,91 eurot, hüvitis töölepingu ülesütlemisel koondamise tõttu (töölepingu seaduse § 100 lg 1) 640 eurot. Töötaja on esitanud avalduse maksuvaba 180 euro rakendamiseks, ta on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga ja ei ole vanaduspensionieas. Töötasu ja koondamisel makstud hüvitis (töölepingu seaduse § 100 lg 1) deklareeritakse lisal 1 erinevate väljamakse liikidena, s.t et tegemist on eriliigiliste väljamaksetega, mille maksuarvestus toimub eraldi.
Töötasu ja puhkuse kompensatsiooni maksuarvestus:
Puhkusetasu kompensatsioon deklareeritakse väljamakse liigiga 10 (töötajale makstud rahaline tasu).
Sotsiaalmaks: (1000 + 63,91) x 33 % = 351,09 eurot
Kohustusliku kogumispensioni makse: (1000 + 63,91) x 2% = 21,28 eurot
Töötaja töötuskindlustusmakse: (1000 + 63,91) x 1,6% = 17,02 eurot
Tööandja töötuskindlustusmakse: (1000 + 63,91) x 0,8% = 8,51 eurot
Kinnipeetud tulumaks: (1000 + 63,91 – 17,02 – 21,28 – 1801) x 20% = 169,12 eurot
Koondamisel makstud hüvitise (töölepingu seaduse § 100 lg 1) maksuarvestus:
Töölepingu seaduse alusel makstud hüvitisi seoses töölepingu lõpetamisega ei maksustata töötuskindlustusmaksega (ei 1,6% ega 0,8%).
Sotsiaalmaks: 640 x 33% = 211,20 eurot
Kohustusliku kogumispensioni makse hüvitiselt: 640 x 2% = 12,80 eurot
Kinnipeetud tulumaks: (640 – 12,80) x 20% = 125,44 eurot
________________________________________________________________________1 Kuna töötasule ja puhkuse kompensatsioonile rakendati ära kogu maksuvaba tulu 180 eurot, siis koondamisel makstud hüvitisele maksuvaba tulu rakendada ei saa.
1063,91
Eesti äriühing lähetab oma töötaja Anu, kelle alaline töökoht on Eestis, 3 kuuks Rootsi. Tööandja maksab lähetuse ajal töölepingulisele täistööajaga töötajale töötasu 1000 eurot kuus. Sotsiaalkindlustusamet on väljastanud lähetatud töötajale vormi A1 selle kohta, et töötaja jääb sotsiaalselt kindlustatuks Eestis. Töötaja on esitanud avalduse maksuvaba tulu 180 euro arvestamiseks, on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga, ei ole vanaduspensioniealine. Maksuarvestus:
Tööandjal ei ole Rootsi maksuhalduri tõendit, et väljamakse saaja on selle tulu osas Rootsis maksukohustuslane, seega töötasu maksustatakse Eestis (TuMS § 41 lg 31).
Tööandja töötuskindlustusmakse töötasult: 1000 x 0,8% = 8 eurot
Tulumaks: (1000 – 16 – 20 – 180) x 20% = 156,80 eurot
Eesti äriühing lähetab oma töölepingulise täistööajaga töötaja Malle, kelle alaline töökoht on Eestis, 12 kuuks Rootsi. Tööandja maksab lähetuse ajal töötajale töötasu 1000 euro kuus. Äriühingul on olemas Rootsi maksuhalduri tõend, et väljamakse saaja on selle tulu osas Rootsis maksukohustuslane. Eesti Sotsiaalkindlustusamet on väljastanud lähetatud töötajale 12 kuuks vormi A1 selle kohta, et töötaja jääb sotsiaalselt kindlustatuks Eestis (vt http://www.ensib.ee/tootamine-euroopa-liidu-liikmesriigis-2/). Töötaja on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga ja ta ei ole vanaduspensioniealine. Maksuarvestus:
Kuna tööandjal on Rootsi maksuhalduri tõend, et väljamakse saaja on selle tulu osas Rootsis maksukohustuslane, siis Eestis sellelt tulult tulumaksu kinni ei peeta (TuMS § 41 lg 31).
Residendist töötajale makstakse töötasu nii Eestis kui ka välismaal töötamise eest.
Eesti äriühing maksis töölepingulisele osalise tööajaga (koormus 70%) töötajale Pillele Eestis teenitud töötasu 1000 eurot ja Soomes teenitud töötasu 640 eurot (osaline tööaeg, koormus 30%). Äriühingul on olemas Soome maksuhalduri tõend, et Soomes teenitud tulu maksustatakse tulumaksuga Soomes. Eesti Sotsiaalkindlustusamet on väljastanud töötajale vormi A1 selle kohta, et töötaja on sotsiaalselt kindlustatud Eestis. Töötaja on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga, ei ole vanaduspensionieas. Soomes teenitud töötasu ei maksustata Eestis tulumaksuga, kuid maksustatakse sotsiaalmaksuga ning töötuskindlustusmaksega ja kogumispensioni maksega (on olemas Eesti SKA A1). Eestis teenitud töötasu maksuarvestus:
Kuna tööandjal on Soome maksuhalduri tõend, et väljamakse saaja on Soomes teenitud tulu osas Soomes maksukohustuslane, siis Eestis sellelt tulult tulumaksu kinni ei peeta ja see kuulub tulumaksuga maksustamisele Soomes.
Tulumaksu osas deklareeritakse üksnes väljamakse see osa, mis kuulub maksustamisele Eestis (1000 eurot) ning sellelt väljamakselt kinnipeetud tulumaks. Tulumaksu kinnipidamisel võib tööandja maha arvata ainult selle osa kinnipeetud töötuskindlustus- ja kohustusliku kogumispensioni maksest, mis on kinnipeetud Eestis tulumaksuga maksustamisele kuuluvalt töötasult (TuMS § 281 lg 4).
Sotsiaalmaks Eestis teenitud töötasult: 1000 x 33% = 330 eurot
Kohustusliku kogumispensioni makse Eestis teenitud töötasult: 1000 x 2% = 20 eurot
Töötaja töötuskindlustusmakse Eestis teenitud töötasult: 1000 x 1,6% = 16 eurot
Tööandja töötuskindlustusmakse Eestis teenitud töötasult: 1000 x 0,8% = 8 eurot
Kinnipeetud tulumaks Eestis teenitud töötasult: (1000 – 16 – 20 – 180) x 20% = 156,80 eurot
Soomes teenitud tulu maksuarvestus:
Kuna Soomes teenitud tulu osas on tulumaksu maksustamise eelisõigus Soomel, siis Eestis sellelt tulult tulumaksu kinni ei peeta.
Kuna töötajale on väljastatud vorm A1 (E101), siis maksustatakse sotsiaalmaksu, kinnipeetud töötuskindlustusmakse ja kohustusliku kogumispensioni maksega nii Eestis teenitud töötasu (1000 eurot) kui ka Soomes teenitud töötasu (640 eurot). Soomes teenitud tulu, mida maksustatakse Eestis ainult sotsiaalmaksuga, töötuskindlustusmaksega ja kohustusliku kogumispensioni maksega, deklareeritakse lisal 1 väljamakse liigiga 11.
Sotsiaalmaks Soomes teenitud töötasult: 640 x 33% = 211,20 eurot
Kohustusliku kogumispensioni makse Soomes teenitud töötasult: 640 x 2% = 12,80 eurot
Töötaja töötuskindlustusmakse Soomes teenitud töötasult: 640 x 1,6 % = 10,24 eurot
Tööandja töötuskindlustusmakse Soomes teenitud töötasult: 640 x 0,8% = 5,12 eurot
Eesti äriühing on sõlminud töölepingu Eesti residendist Reinuga, kelle töö tegemise koht on Soome ja ta on viibinud Soomes töötamise eesmärgil üle 183 päeva 12 kalendrikuu jooksul. Eesti tööandja maksab töötajale töötasu 1000 eurot kuus.
Eesti Sotsiaalkindlustusamet ei ole töötajale väljastanud vormi A1. Kuna töötaja töökoht on Soomes, siis ta allub Soome sotsiaalkindlustussüsteemile ning sotsiaalkindlustusmaksud ja maksed tasutakse Soome.
Soome maksuhaldur on väljastanud tõendi, et väljamakse saaja (töötaja) on Soomes teenitud töötasu osas Soomes maksukohustuslane, s.t et Eesti tööandjal ei ole töötajale tehtud väljamakselt Eestis tulumaksu kinnipidamise kohustust.
Kuna isiku eest ei ole tulumaksu, sotsiaalmaksu, töötuskindlustus- ja kohustusliku kogumispensioni makse tasumise kohustust, siis seda isikut lisal 1 ei deklareerita.
Eesti resident Ain töötab töölepingu alusel täiskoormusega Venemaal Eesti tööandjale, kes maksab töötajale töötasu 1000 eurot kuus. Töötaja on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga, ei ole vanaduspensioniealine. Venemaa maksuhaldur on väljastanud töötajale tõendi, et ta on Venemaal teenitud palga osas Venemaal maksukohustuslane. Maksuarvestus:
Kuna Venemaa maksuhaldur on väljastanud tõendi, et väljamakse saaja (töötaja) on Venemaal teenitud töötasu osas Venemaal maksukohustuslane, siis Eesti tööandjal ei ole töötajale tehtud väljamakselt Eestis tulumaksu kinnipidamise kohustust.
Venemaale ei kohaldu ELi õigus ja Eestil ei ole sõlmitud Venemaaga ka sotsiaalkindlustuslepingut, s.t et sotsiaalmaks ja sotsiaalkindlustusmaksed tasutakse Eestisse ja seda ka juhul, kui töö tegemise koht on Venemaa.
Näide 18. Eesti residendist töötaja töötab kahes ELi liikmesriigis kahe erineva tööandja juures (väljamakse liik 12)
Eesti tööandja on sõlminud Reinuga töölepingu osalise tööajaga töötamiseks, töö tegemise koht on Tallinn. Eesti tööandja maksab talle töötasu 1000 eurot kuus. Rein töötab ka Soomes teise tööandja juures (koormus 80%). Maksuarvestus:
Reinul on kaks tööandjat ning oluline osa tema tegevusest (vähemalt 25%) toimub Soomes, siis on Rein Soome sotsiaalkindlustuse subjekt. Reinule on väljastatud Soome sotsiaalkindlustusameti poolt vorm A1, mis tõendab Eesti pädevatele asutustele (Sotsiaalkindlustusametile, Haigekassale, Töötukassale, Maksu- ja Tolliametile), et Rein allub Soome sotsiaalkindlustussüsteemile. Antud juhul Eestis sotsiaalmaksu maksta ei tule ja Eestis teenitud töötasult (1000 eurot) makstakse sotsiaalkindlustusmaksed Soomes. Eesti tööandjal on kohustus tema poolt väljamakstud tasult kinni pidada ainult tulumaks.
Kinnipeetud tulumaks: 1000 x 20% = 200 eurot
5. Muude tasude deklareerimine
Maimu on töölepinguga täistööajaga töötaja, kelle maksti töötasu 1000 eurot ja seoses ema surmaga maksti talle ka matusetoetust 130 eurot. Töötaja on esitanud avalduse maksuvaba tulu 180 euro arvestamiseks, ta on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga ja ta ei ole vanaduspensionieas. Töötasu ja matusetoetuse maksuarvestus:
Toetus, mida makstakse seoses töösuhtega, deklareeritakse väljamakse liigiga 10 (töötajale makstud rahaline tasu).
Sotsiaalmaks: (1000 + 130) x 33% = 372,90 eurot
Kohustusliku kogumispensioni makse: (1000 + 130) x 2% = 22,60 eurot
Töötaja töötuskindlustusmakse: (1000 + 130) x 1,6% = 18,08 eurot
Tööandja töötuskindlustusmakse: (1000 + 130) x 0,8% = 9,04 eurot
Kinnipeetud tulumaks: (1000 + 130 – 18,08 – 22,60 – 180) x 20% = 181,86 eurot
Juhanile makstakse töövõtulepingu alusel tasu 300 eurot. Juhan on ühinenud kohustusliku kogumispensioni II sambaga, ei ole vanaduspensionieas ja ei ole FIE. Juhan ei ole esitanud avaldust maksuvaba tulu rakendamise kohta.
Töövõtulepingu puhul ei teki sotsiaalmaksu miinimumkohustust isegi siis, kui tasu on alla sotsiaalmaksu kuumäära. Töövõtulepingu puhul arvestatakse sotsiaalmaks tegelikult makstud tasult ning töövõtu-, käsundus- või muu võlaõigusliku lepingu puhul ei täideta koodi 1090 (sotsiaalmaksuga maksustatava väljamakse suurendus seoses sotsiaalmaksu miinimumkohustusega).
Kinnipeetud tulumaks: (300 – 4,80 – 6) x 20% = 57,84 eurot
Loomeliidu poolt loovisikule seoses tema loometööga seotud lähetusega ja spordiseaduse §-s 7 nimetatud isikule seoses spordilähetusega makstav majutuskulude hüvitis ning päevaraha osas, mis ületavad TuMS § 13 lg 3 p 1 kehtestatud piirmäärasid.
Annelile maksab lisaks põhitöökohale töölähetuse päevaraha ka kolmas isik summas 140 eurot, mis ületab TuMS § 13 lg 3 p 1 kehtestatud piirmäära. Maksuarvestus:
Kinnipeetud tulumaks: 140 x 20% = 28 eurot
Näide 22. Renditulu, va eluruumi üüritulu (väljamakse liik 50) ja intressid (väljamakse liik 54)
Äriühing maksab Jaagule vastavalt mitteeluruumi1 rendilepingule renditasu 255 eurot kuus ja vastavalt laenulepingule intresse 76,69 eurot kuus. Jaak ei ole esitanud avaldust maksuvaba tulu rakendamiseks. Jaak ei ole FIE-na registreeritud ja renditasu ei ole tema ettevõtlustuluks. Maksuarvestus:
Renditasu ning intresse ei maksustata sotsiaalmaksuga, töötuskindlustusmaksega ja kogumispensioni maksega.
Kuna tegemist on eriliigiliste väljamaksetega, siis deklareeritakse need väljamaksed eraldi ridadel.
Kinnipeetud tulumaks renditasult: 255 x 20%= 51 eurot
Kinnipeetud tulumaks intressidelt: 76,69 x 20%= 15,34 eurot
_____________________________________________________________________________________1 Eluruumi üüritulu deklareeritakse eraldi, väljamakse liik on 57 (maksuarvestus on sama nagu renditulu puhul).
Äriühing maksab üliõpilasele Pillele stipendiumi 640 eurot. Pille ei ole äriühingu endine, praegune ega tulevane töötaja. Stipendium ei vasta Vabariigi Valitsuse tulumaksuvabastuseks kehtestatud tingimustele. Pille ei ole esitanud avaldust maksuvaba tulu rakendamiseks.
Kuna Pille puhul ei ole tegemist ei endise, praeguse ega tulevase töötajaga, siis stipendiumit maksustatakse ainult tulumaksuga.
Kinnipeetud tulumaks 640 x 20% = 128 eurot


Kabala Lasteaia-Põhikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Kabala Lasteaia-Põhikooli põhimäärus
Kabala Lasteaia-Põhikooli põhimäärus - sisukord
6 LASTE JA ÕPILASTE ÕIGUSED NING KOHUSTUSED
§ 18 Arenguvestlus
§ 20 Esimese õpilasesinduse valimised
7 VANEMATE ÕIGUSED NING KOHUSTUSED
§ 27 Personali õigused
§ 28 Personali kohustused
9 KOOLIELU KORRALDAMINE
§ 31 Pedagoogiline nõukogu
§ 34 Juhtkond
10 MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
§ 38 Järelvalve
§ 39 Kooli ümberkorraldamine, pidamise üleandmine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 12.08.2017, 1
Vastu võetud 02.08.2017 nr 1
Käesolev määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66, koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 Raikküla Vallavolikogu 26.06.2014 määruse nr 14 „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses kooli pidaja pädevusse ja koolieelse lasteasutuse seaduses pidaja pädevusse antud ülesannete osaline delegeerimine“ § 1 alusel.
Asutuse täielik nimetus on Kabala Lasteaed-Põhikool (edaspidi kool).
(1) Kooli asukoht ja tegutsemiskohad on:
1) Eesti Vabariik, Rapla maakond, Raikküla vald, Tamme küla, kus on kolm kooliastet ja kaks lasteaia liitrühma;
2) Rapla maakond, Raikküla vald, Lipa küla, kus on üks lasteaia liitrühm;
3) Rapla maakond, Raikküla vald, Purku küla, kus on üks lasteaia liitrühm.
(2) Kooli postiaadress on Tamme küla, Raikküla vald, Rapla maakond, 78403.
(1) Kooli pidaja on Raikküla vald. Kool on Raikküla Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav munitsipaalõppeasutus.
(4) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi õigusaktidest, Raikküla valla õigus- ja haldusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(2) Kooli pitsat on kooli nimega sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat. Pitsati sõõri ülemisel äärel on kiri „Kabala Lasteaed-Põhikool“ ja sõõri alumisel äärel kiri „Raikküla vald“. Sõõri keskel on Raikküla valla logo.
(3) Kool võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab direktor.
(1) Koolil on arengukava, mille elluviimisega tagatakse kooli järjepidev areng. Arengukava koostatakse koostöös hoolekogu, õpilasesinduse, pedagoogilise nõukogu ja õppenõukoguga.
(2) Arengukava koostamisel lähtutakse valla arengukavast ja sisehindamise tulemustest. Arengukava koostatakse vähemalt kolmeks aastaks ning selles määratakse kooli arengu eesmärgid ja põhisuunad.
(3) Arengukava kinnitab ja muudab Raikküla Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu). Arengukava ja selle muudatused esitatakse enne kinnitamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule ja õppenõukogule.
(4) Arengukava avalikustatakse kooli veebilehel.
11) luua töötajatele tingimused oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste täiendamiseks;
12) teha õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel koostööd vanematega, teiste koolide ja muude organisatsioonidega;
13) tagada lastele ja õpilastele tervisekaitse-eeskirjade ja - normide kohane õppekorraldus;
(1) Kool jaguneb lasteaia osaks, kus direktor moodustab iga õppeaasta algul vastavalt vajadusele ja võimalustele lasteaia- või liitrühmad 1,5–7 aastastele lastele, ja kooliosaks, kus toimub õppetöö kõigil kolmel põhikooli kooliastmel.
(1) Koolis on õpingute alusdokumentideks lasteaia õppekava, mis on koostatud koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava alusel ja kooli õppekava, mis on koostatud põhikooli riikliku õppekava alusel. Õppekava koostamise aluseks on loodushoiu printsiip.
(3) Õppekavad kehtestab kooli direktor. Õppekavad ja nendes tehtavad muudatused esitatakse enne
kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, pedagoogilisele nõukogule ja õppenõukogule.
(1) Lasteaia rühmade aastaringse või hooajalise tegutsemise ning lahtioleku ajad otsustab vallavalitsus hoolekogu ettepanekul.
(2) Haridusliku erivajadusega õpilane õpib kooli tavaklassis.
(3) Hariduslike erivajadustega õpilastele õppe paremaks korraldamiseks moodustatakse koolis vajadusel ka teistsuguseid rühmi ja klasse - õpiabirühmi, liitpuudega õpilaste klasse jm, et luua vajalikud tugiteenused õpilastele, kellele neid ei ole võimalik piisavalt tagada tavaklassis.
(5) Õppeaasta algab 1. septembril ja lõpeb 31. augustil. Õppeaasta põhikoolis koosneb õppe- ja eksamiperioodist ning koolivaheaegadest.
(7) Koolivaheajad ja eksamiperioodid määrab haridus- ja teadusminister määrusega.
(8) Ühes õppenädalas on kuni viis õppepäeva. Põhikooli õpilaste nädala õppekoormus on määratud kooli õppekavas.
(9) Kooli õppetegevuste ning õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste järjestus ja ajaline kestus määratakse kooli päevakavaga. Kooli päevakava kehtestab direktor.
(10) Lasteaia tegevus- ja päevakava kehtestab direktor.
(11) Koolil on oma kodukorrad, mis on lastele, õpilastele, vanematele ning töötajatele täitmiseks kohustuslikud.
(12) Kooli kodukord ja kooli kodukorras tehtavad muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule ja õpilasesindusele. Kooli kodukorra kehtestab direktor.
(13) Lasteaia kodukorra koostab direktor ja esitab selle enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule. Lasteaia kodukorra kehtestab hoolekogu.
(14) Õpilaste hindamine, järgmisse klassi üleviimine, täiendavale õppetööle ning klassikursust kordama jätmise tingimused ja kord sätestatakse kooli õppekavas. Hindamisest teavitamine sätestatakse kooli kodukorras.
(15) Kool võib teha õpilast õpetades muudatusi või kohandusi õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas. Kui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes kooli õppekavaga või riiklikes õppekavades sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine, tuleb õpilasele koostada riiklikes õppekavades sätestatud korras individuaalne õppekava.
(19) Direktor moodustab vajadusel põhikooli õpilastele pikapäevarühma, õpiraskustega õpilastele õpiabirühmi, eripedagoogilise või logopeedilise abi osutamiseks, ja koolieelikutele ettevalmistusrühma.
(2) Kooli õppekirjanduse kogu kasutamist korraldab raamatukoguhoidja vastavalt ametijuhendile ning lähtudes haridus-ja teadusministri määrusega kehtestatud töökorralduse alustest.
(3) Õppekavaväliste tegevuse loetelu, kus toimub kulude katmine õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel ja kaasrahastamise kaudu kaetavate kulude määra õppekavavälise tegevuse lõikes, kehtestab vallavalitsus kooli ettepanekul.
(4) Kool võib osutada vastavalt vajadusele põhitegevusega seotud õppekavavälise tegevuse või teenusena:
1) laste, õpilaste, vanemate ja nendega tegelevate spetsialistide nõustamist ja koolitamist;
5) võistluste, kontsertide, seminaride, laagrite ja ürituste korraldamist;
(5) Teenuste osutamise eest võtab kool tasu teenuste hinnakirja alusel. Teenuste osutamise tingimused ja korra kehtestab direktor ning teenuste hinnakirja kehtestab vallavalitsus.
6. peatükk LASTE JA ÕPILASTE ÕIGUSED NING KOHUSTUSED
2) saada teavet koolikorralduse, karjääriplaneerimise, temale kohalduva päevakava ning õpilaste õiguste ja kohustuste kohta;
3) saada täiendavat pedagoogilist juhendamist väljaspool õppetunde;
5) olla valitud õpilasesindusse ja osaleda koolielu korraldamises;
8) saada teavet õppetrimestri või kursuse jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest;
9) saada teavet ainelise abi ja soodustuste saamise kohta Vabariigi Valitsuse ning elukohajärgse vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
10) pöörduda oma õiguste kaitseks hoolekogu, vallavalitsuse, maavanema, Haridus- ja Teadusministeeriumi või lastekaitsega tegelevate organisatsioonide või isikute poole.
§ 18. Arenguvestlus
§ 20. Esimese õpilasesinduse valimised
(2) Õpilasesinduse põhimääruse eelnõu avalikustatakse kooli veebilehel internetis ning pannakse koolis välja. Kõigil õpilastel on võimalus avalikustamisele järgneva kahe nädala jooksul teha kirjalikke parandusettepanekuid. Parandusettepanekud arutab läbi õpilasesindus ühe nädala jooksul avalikustamise lõppemisest.
7. peatükk VANEMATE ÕIGUSED NING KOHUSTUSED
2) nõuda vajalike tingimuste loomist laste mitmekülgseks arenguks ja kasvamiseks, aidates ise
kaasa nende tingimuste loomisele;
6) saada teavet õppetrimestri või kursuse jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest;
11) osaleda vanemate koosolekul;
12) kasvatamist, õpetamist ja kooli töökorraldust puudutavate vaidluste lahendamiseks pöörduda hoolekogu, direktori või teiste koolielu üle järelevalvet teostavate organite poole.
Vanematel on kohustus:
9) taotleda vajaduse korral koolilt ja õpilase elukohajärgselt valla- või linnavalitsuselt õigusaktides sätestatud koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist;
(2) Kooli personali koosseisu kinnitab direktori ettepanekul vallavalitsus.
§ 27. Personali õigused
6) kasutada kooli eesmärkidest tulenevaks õppekavaväliseks tegevuseks tasuta kooli ruume, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli direktori kehtestatud tingimustel ja korras;
7) teha direktorile ja hoolekogule õppetegevuse ning töökorralduse parendamiseks ettepanekuid;
8) lasteaiaõpetajatel kutseoskuste ja kutsemeisterlikkuse ning nende kvalifikatsioonitaseme üle otsustamiseks taotleda atesteerimist haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud tingimustel ja korras.
§ 28. Personali kohustused
(1) Õpetajad:
1) loovad tingimused laste kasvatamiseks ja õpetamiseks vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel põhinevas koostöös laste ja vanematega;
3) tagavad kehtivate õppekavade, tegevus- ja päevakavade järgimise ja täitmise ning vastutavad oma töö kvaliteedi eest koolis;
4) nõustavad vanemaid pedagoogilistes küsimustes;
5) vastutavad õppevahendite ja muu kooli vara säilimise, sihipärase kasutamise ja korrashoiu eest;
6) kooli ja kodu koostöö koordineerimiseks kutsub lasteaiaõpetaja ja/või klassijuhataja kokku vanemate koosoleku kaks korda õppeaastas.
(4) Lapse koduse ebarahuldava kasvukeskkonna kohta või kui laps on kehalise, emotsionaalse või
seksuaalse väärkohtlemise kahtlusega on personal kohustatud andma teavet direktorile, kes informeerib valla lastekaitsetöötajat või noorsoopolitseid.
(5) Personal on kohustatud lähtuma oma ülesannete täitmisel kooli arengukavas sätestatud põhimõtetest ja väärtustest ning tuginema nii omavahelises suhtluses kui ka suhtluses õpilaste ja nende vanematega vastastikusele lugupidamisele, üksteisemõistmisele ja koostööle.
(6) Personali täpsemad õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks direktori kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi, töölepinguga ja käesoleva põhimäärusega.
9. peatükk KOOLIELU KORRALDAMINE
5) kinnitab personali ametijuhendid ning sõlmib, peatab, muudab ja ütleb üles töölepingud;
6) teeb ettepaneku vallavalitsusele personali koosseisu kinnitamiseks;
9) korraldab kooli valduses oleva vara valdamist, kasutamist ja käsutamist;
§ 31. Pedagoogiline nõukogu
(1) Pedagoogilise nõukogu ülesandeks on õppe- ja kasvatustegevuse planeerimine, analüüsimine ja hindamine ning ettepanekute tegemine direktorile, hoolekogule ja vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks.
(2) Pedagoogilisse nõukogusse kuuluvad lasteaia pedagoogid.
(2) Õppenõukogu liikmeteks on kooli direktor, õpetajad, tugispetsialistid ja teised direktori
nimetatud isikud. Õppenõukogu tegevusse kaasatakse õpilasesinduse esindaja.
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli laste, õpilaste, õpetajate, kooli pidaja, vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
(2) Hoolekogu moodustamise korra ja töökorra kehtestab vallavolikogu. Hoolekogu koosseisu kinnitab vallavalitsus.
(3) Hoolekogu ülesanded on:
(4) Kooli hoolekogusse kuuluvad volikogu esindaja, kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab kooli, teine lasteaiaõpetajaid; igast lasteaiarühmast üks vanemate esindaja ja kolm vanemate esindajat kooli poolt ning õpilasesinduse esindaja. Hoolekogu koosseisu kuulub üks vilistlaste ja üks kooli toetavate organisatsioonide esindaja.
§ 34. Juhtkond
(1) Kooli juhtkonna moodustavad direktor, õpetajate esindaja, lasteaiaõpetajate esindaja, huvijuht ja majandusjuhataja.
10. peatükk MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
(2) Kooli kasutuses olev vara kuulub Raikküla valla munitsipaalomandisse.
(3) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub vastavalt Raikküla valla õigusaktidele.
(1) Koolil on oma eelarve, mille tulud moodustavad eraldised Raikküla valla eelarvest, lastevanematelt ning laekumised sihtfondidest, ettevõtete, asutuste, organisatsioonide ja üksikisikute annetustest ja kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest. Kõik laekumised võetakse arvele valla eelarve tuluna. Sihtotstarbeline laekumine suurendab kooli eelarvet.
(2) Kooli eelarve eelnõu, mis on eelnevalt heaks kiidetud hoolekogu poolt, esitatakse vallavalitsusele. Vallavolikogu võtab vastu Raikküla valla eelarve, mille koosseisus on kooli kulud ja investeeringud.
(3) Kooli raamatupidamist korraldab Raikküla Vallavalitsus.
(4) Koolil on õigus osutada tema kasutuses ja valduses oleva varaga tasulisi teenuseid ning anda vara üürile.
§ 38. Järelvalve
Kooli tegevuse üle teostab teenistuslikku järelevalvet vallavalitsus. Haldusjärelevalvet kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel Rapla maavanem.
§ 39. Kooli ümberkorraldamine, pidamise üleandmine ja tegevuse lõpetamine
(1) Käesoleva määruse jõustumisel lugeda kehtetuks Raikküla Vallavalitsuse 19.05.2015 määrus nr 2 „Kabala Lasteaia-Põhikooli põhimäärus”.
(2) Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval peale avaldamist Riigi Teatajas.
(3) Käesolevat määrust rakendatakse alates 15. augustist 2017.


RT I, 09.03.2012, 2
Vastu võetud 01.03.2012 nr 25
Määrus kehtestatakse „Kalandusturu korraldamise seaduse” § 194 lõike 1 alusel ning kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT L 223, 15.08.2006, lk 1–44) artikli 17 lõike 6 alusel heaks kiidetud „Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskavaga”.
§ 1. Põllumajandusministri 22. veebruari 2008. a määrust nr 14 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 3.4 „Uute turgude arendamine ja reklaamikampaaniad” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” (RT I, 23.11.2010, 11) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 6 punkt 8 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 6 punkt 16 sõnastatakse järgmiselt:
„16) Vabariigi Valitsuse 25. juuni 2009. a määruse nr 110 „Töölähetuse kulude hüvitiste maksmise kord ning välislähetuse päevaraha alammäär, maksmise tingimused ja kord” §-s 7 sätestatud piirmäärasid ületav töölähetuse kulu.”.
§ 2. Põllumajandusministri 24. aprilli 2008. a määruse nr 38 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 4.1 „Kalanduspiirkondade säästev areng” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” (RT I, 15.03.2011, 8) § 5 punkt 5 ja § 7 punkt 12 tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Põllumajandusministri 12. mai 2008. a määruse nr 46 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 2.1 „Vesiviljeluse investeeringutoetus” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” (RT I, 25.02.2011, 12) § 5 punkt 18 tunnistatakse kehtetuks.
§ 4. Põllumajandusministri 17. juuni 2008. a määruse nr 61 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 2.3 „Investeeringud töötlemisse ja turustamisse” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” (RT I, 23.11.2010, 32) § 5 punkt 12 tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Põllumajandusministri 24. juuli 2008. a määruse nr 74 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 3.1 „Ühistegevused” tegevuse „Ühisinvesteeringud” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” (RT I, 05.08.2011, 3) § 5 punkt 15 tunnistatakse kehtetuks.
§ 6. Põllumajandusministri 18. septembri 2008. a määrust nr 93 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 5.1 „Tehnilise abi toetus” raames toetuse andmise ning kasutamise tingimused ja kord” (RT I, 23.11.2010, 6) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 5 lõike 2 punkt 19 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 5 lõiget 2 täiendatakse punktiga 20 järgmises sõnastuses:
„20) järgmise programmiperioodi ettevalmistamisega seotud kulud.”;
3) paragrahvi 11 lõike 2 punkt 15 sõnastatakse järgmiselt:
„15) lähetuse korraldus või käskkiri teenistuja või töötaja lähetamise kohta, kuluaruanne lähetuskulude kohta, sõidudokumendid ja vajaduse korral lähetuse memo;”;
4) paragrahvi 11 lõike 5 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) taotleja esitab novembris ja detsembris tehtavaid kulusid ja väljamakseid tõendavad dokumendid ministeeriumile järgneva aasta 10. jaanuariks;”;
5) lisa 3 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud);
6) lisa 6 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
§ 7. Põllumajandusministri 18. märtsi 2009. a määruse nr 36 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 1.3 „Kalalaevade pardal tehtavad investeeringud ja selektiivsus” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” (RT I, 23.11.2010, 37) § 5 punkt 13 tunnistatakse kehtetuks.
§ 8. Põllumajandusministri 2. aprilli 2009. a määruse nr 42 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 1.4 „Väikesemahuline rannapüük” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” (RT I, 23.11.2010, 46) § 5 punkt 13 tunnistatakse kehtetuks.
§ 9. Põllumajandusministri 27. augusti 2009. a määrust nr 92 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 3.1 „Ühistegevused” tegevuse „Muud ühistegevused” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” (RT I, 23.11.2010, 40) muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 5 punkt 13 tunnistatakse kehtetuks;
„(1) Kui taotleja soovib võlaõigusliku lepingu alusel tellida kolmanda isiku käest projekti elluviimiseks vajaliku töö või teenuse, mille käibemaksuta maksumus ületab 3000 eurot, või soetada projekti elluviimiseks vajalikku vara, mille käibemaksuta maksumus ületab nimetatud summa, teeb taotleja hinnapakkumuse esitamise ettepaneku vähemalt kolmele asjakohast teenust osutavale või vara müüvale isikule.”.
§ 10. Põllumajandusministri 11. novembri 2009. a määrust nr 107 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 3.2 „Veeloomastiku ja -taimestiku kaitse ja arendamine” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” (RT I, 23.11.2010, 42) muudetakse järgmiselt:
§ 11. Põllumajandusministri 7. detsembri 2009. a määrust nr 115 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 2.2 „Sisevete kalanduse toetus” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” (RT I, 23.11.2010, 43) muudetakse järgmiselt:
„(1) Omafinantseeringu minimaalne määr on 40% toetatava tegevuse abikõlblikust maksumusest, kui toetust taotletakse alla 12-meetrise kalalaeva moderniseerimiseks, millel kasutatakse seisvaid püügivahendeid.”;
„(11) Omafinantseeringu minimaalne määr on 60% toetatava tegevuse abikõlblikust maksumusest, kui:
2) toetust taotletakse kalalaeva moderniseerimiseks, millel kasutatakse veetavaid püügivahendeid.”;
3) paragrahvi 3 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
„(12) Omafinantseeringu minimaalne määr on 60% toetatava tegevuse abikõlblikust maksumusest, kui toetust taotletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 25 lõikes 3 nimetatud tegevuste elluviimiseks.”;
4) paragrahvi 4 lõike 3 punktid 16 ja 17 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 5 punkt 13 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 7 punkt 1 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 10 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Pärast moderniseerimistööde lõpetamist esitatakse kalalaev tehniliseks lisaülevaatuseks Veeteede Ametile, välja arvatud juhul, kui soetatakse järgnevaid seadmeid või vahendeid: päästevahendid, tuletõrje- ja avariivarustus, sidevahendid, navigatsiooniseadmed ja selle tarkvara, keskkonnakaitsevahendid ning selektiivsed püügivahendid.”;
8) paragrahvi 12 lõike 1 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) kalalaeva põhiplaani koopia, milles on märgitud moderniseerimise käigus tehtava töö või paigaldatava seadme asukoht, välja arvatud juhul, kui soetatakse või ehitatakse ümber selektiivne püügivahend;”;
9) paragrahvi 12 lõike 1 punkt 9 sõnastatakse järgmiselt:
„9) koopia kehtivast laeva sõidukõlblikkuse tunnistusest või tehnilise ülevaatuse kontrollaktist;”;
10) paragrahvi 12 lõike 1 punkt 11 sõnastatakse järgmiselt:
„11) koopia kalalaeva mõõtekirjast;”;
11) paragrahvi 12 lõike 1 punkt 17 sõnastatakse järgmiselt:
„17) paragrahvi 10 lõikes 1 nimetatud tehniline dokumentatsioon ja Veeteede Ameti arvamus, välja arvatud juhul, kui soetatakse järgnevaid seadmeid või vahendeid: päästevahendid, tuletõrje- ja avariivarustus, sidevahendid, navigatsiooniseadmed ja selle tarkvara, keskkonnakaitsevahendid ning selektiivsed püügivahendid.”;
12) paragrahvi 18 lõikest 1 jäetakse välja teine lause;
13) paragrahvi 18 lõiget 2 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) vajaduse korral § 10 lõikes 3 nimetatud lisaülevaatuse akt.”;
14) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Juhul kui moderniseerimise tulemusena muutuvad kalalaeva tehnilised andmed, tuleb need muuta ka kalalaevade riiklikus registris.”.
§ 12. Põllumajandusministri 25. märtsi 2010. a määrust nr 39 „„Euroopa Kalandusfondi 2007–2013 rakenduskava” meetme 3.5 „Katseprojektid” raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja kord” (RT I, 23.11.2010, 36) muudetakse järgmiselt:
2) paragrahvi 8 lõige1 sõnastatakse järgmiselt:


Eesti keele tasemeeksamite ülesehitus ja läbiviimise kord – Riigi Teataja
Eesti keele tasemeeksamite ülesehitus ja läbiviimise kord
Eesti keele tasemeeksamite ülesehitus ja läbiviimise kord - sisukord
§ 3 Eksami ülesehitus ja tasemed ning avalikkuse teavitamine
§ 4 Eksami ettevalmistus
§ 8 Erivajadustega isiku eksamineerimine
§ 9 Tasemeeksamieelsete konsultatsioonide korraldamine
RT I, 13.09.2012, 5
Vastu võetud 13.06.2011 nr 24
RT I, 16.06.2011, 6
Määrus kehtestatakse „Keeleseaduse” § 24 lõike 3 alusel.
Käesolevas määruses sätestatakse eesti keele tasemeeksamite (edaspidi eksam) ülesehitus ja läbiviimise kord.
[Kehtetu – RT I, 13.09.2012, 1 - jõust. 16.09.2012]
§ 3. Eksami ülesehitus ja tasemed ning avalikkuse teavitamine
3) kirjutamine (kirjutamine);
4) rääkimine (rääkimine).
(2) Keeleoskustaset hinnatakse eesti keele A2-, B1-, B2- ja C1-taseme eksamitel.
(3) Kuuldu ja loetu mõistmist ning kirjutamisoskust kontrollitakse kirjalikult ja rääkimisoskust suuliselt (suuline osa salvestatakse). Eesti keele B2- ja C1-taseme eksami suuline osa sisaldab tööalase tegevusvaldkonnaga seotud teemasid.
(4) Haridus- ja Teadusministeerium või riigi sihtasutus, kes on sõlminud Haridus- ja Teadusministeeriumiga halduslepingu (edaspidi eksameid korraldav asutus), avaldab eksami kirjelduse ja näidisülesanded näidismaterjalina oma veebilehel.
(5) Eksameid korraldav asutus teavitab muudatustest eksami ülesehituses üleriigilise levikuga venekeelses ajalehes ja oma veebilehel vähemalt üks aasta enne muudatuste kehtima hakkamist.
§ 4. Eksami ettevalmistus
(1) Eksameid korraldav asutus korraldab eksamiülesannete koostamise, eeltestimise ja toimetamise.
(2) Eksameid korraldav asutus koostab eksamiülesannete põhjal igaks eksamiks uue eksamitöö versiooni koos vastava hindamisjuhendiga.
(3) Eksameid korraldav asutus tagab ülesannete õigsuse ja keelelise korrektsuse ning vastutab eksami usaldusväärsuse ja kvaliteedi eest.
(4) Eksamitöö koostajad, hindajad, läbiviijad ja teised eksamiga ametialaselt kokkupuutuvad isikud on kohustatud hoidma eksamiülesannete saladust.
(1) Eksamile saab registreeruda kirjalikult või vastava elektroonilise lahenduse kaudu internetis. Registreerumine lõpeb eksamile eelneva kuu 1. kuupäeval.
3) olemasolu korral „Isiku terviseseisundist tulenevalt kodakondsuse või pikaajalise elaniku elamisloa taotleja eesti keele ning kodakondsuse taotleja „Eesti Vabariigi põhiseaduse” ja „Kodakondsuse seaduse” tundmise eksami sooritamise ulatuse ja viisi määramise või nimetatud eksamitest vabastamise ekspertkomisjoni” või § 8 lõikes 2 nimetatud komisjoni otsuse.
(3) Korraga saab registreeruda ühele eksamile. Isik, kes puudub eksamilt mõjuva põhjuseta või kelle eksami tulemus jääb alla 35 protsendipunkti võimalikust punktisummast, saab uuesti eksami sooritada mitte varem kui kuue kuu möödumisel eksami toimumisest.
(4) Isikule, kes tühistab vähemalt 7 päeva enne eksami toimumist eksamile registreerimise, ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud piirangut.
(5) Eksamile registreerunud isikule teatab eksameid korraldav asutus eksami toimumise aja ja koha kirjalikult või e-posti teel hiljemalt 30 päeva enne eksami toimumist.
(2) Eksamirühma suuruseks on kuni 22 inimest, eksameid korraldav asutus võib põhjendatud vajadusel eksamirühma suurust muuta.
(6) Eksam loetakse mittesooritatuks ja eksaminand kõrvaldatakse, kui:
(4) Hindajad vormistavad rääkimis- ja kirjutamisosa tulemused hindamisprotokollis.
(6) Eksamitulemuse teatab eksameid korraldav asutus isikule kirjalikult või e-posti teel 30 päeva jooksul arvates eksami toimumisest. Eksameid korraldav asutus teeb eksami sooritanud isikule tunnistuse kättesaadavaks riigiportaali www.eesti.ee kaudu. Isikule, kellel puudub Eesti Vabariigis väljastatud isikukood, väljastab eksameid korraldav asutus tunnistuse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(7) Eksameid korraldav asutus säilitab eksaminandi täidetud eksamitööd viis aastat.
§ 8. Erivajadustega isiku eksamineerimine
(1) Erivajadustega isikul võimaldatakse vastava taotluse alusel:
1) sooritada eksam teistest erineval ajal ja kohas;
2) saada eksamiülesannete lahendamiseks lisaaega;
3) saada vabastus nende ülesannete lahendamisest, mille sooritamist tema puue ei võimalda.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud erisuste kohaldamise otsustab eksameid korraldava asutuse poolt moodustatud ekspertkomisjon.
§ 9. Tasemeeksamieelsete konsultatsioonide korraldamine
(1) Eesti keele tasemeeksamile registreerinud isikul on õigus saada rühmakonsultatsiooni vormis eksamieelseid tasuta konsultatsioone kuni kuue akadeemilise tunni ulatuses.
(2) Konsultatsioonide eesmärgiks on anda eksamile registreerinud isikule teavet eksami vormi, korra ja eksamil kontrollitavate teadmiste ning oskuste kohta.
(3) Konsultatsioonimaterjalide väljatöötamise, konsultatsioonide rahastamise ning konsultantide metoodilise juhendamise korraldab eksameid korraldav asutus.
(4) Konsultatsioone annavad kõrgharidusega filoloogid, kes on läbinud eksameid korraldava asutuse korraldatud täienduskoolituse.