Põhikirja projekt | Tallinna Kaubamaja Grupp
Tallinna Kaubamaja Aktsiaseltsi Põhikiri
§ 1 Aktsiaseltsi ärinimi ja asukoht
1. Aktsiaseltsi (edaspidi Selts) ärinimi on Tallinna Kaubamaja Aktsiaselts.
2. Seltsi asukoht on Tallinn, Eesti Vabariik.
3. Iga aktsia annab üldkoosolekul ühe hääle.
§ 3 Aktsiast tulenevad õigused
Aktsia annab aktsionärile õiguse osaleda üldkoosolekul ning kasumi ja Seltsi lõpetamisel allesjäänud vara jaotamisel, samuti muud seaduses sätestatud ja käesoleva põhikirjaga ettenähtud õigused.
§ 4 Aktsiaraamat
Aktsiaraamatut peab Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja. Seltsi juhatus tagab aktsiaraamatu pidajale seadusega sätestatud ja õigete andmete õigeaegse esitamise.
§ 5 Vahetusvõlakiri
Selts võib üldkoosoleku otsusel välja lasta võlakirju, mille omanikul on õigus vahetada võlakiri aktsia vastu.
§ 6 Dividendi maksmine
1. Dividendi võib maksta kinnitatud majandusaasta aruande alusel.
2. Dividendi suuruse ja maksmise korra kinnitab üldkoosolek.
§ 7 Aktsionäri vastutus
1. Aktsionär vastutab Seltsile, teisele aktsionärile või kolmandale isikule süüliselt tekitatud kahju eest.
2. Aktsionär ei vastuta tekitatud kahju eest, kui ta ei võtnud osa kahju tekitamise aluseks olnud üldkoosoleku otsuse vastuvõtmisest või kui ta hääletas otsuse vastu.
1. Aktsionäride üldkoosolek on Seltsi kõrgeim juhtimisorgan.
2. Korraline üldkoosolek toimub vähemalt üks kord aastas. Juhatus kutsub korralise üldkoosoleku kokku mitte hiljem kui kuue kuu jooksul majandusaasta lõppemisest.
3. Erakorralise üldkoosoleku kutsub juhatus kokku seaduses ettenähtud juhtudel.
§ 9 Üldkoosoleku päevakord
1. Üldkoosoleku päevakorra määrab nõukogu. Kui üldkoosoleku kutsuvad kokku aktsionärid või audiitor, määravad nemad üldkoosoleku päevakorra.
2. Juhatus või aktsionärid, kelle aktsiatega on esindatud vähemalt 1/20 aktsiakapitalist, võivad nõuda täiendavate küsimuste võtmist korralise üldkoosoleku päevakorda, kui vastav nõue on esitatud hiljemalt 15 päeva enne üldkoosoleku toimumist.
3. Küsimuse, mida ei olnud eelnevalt üldkoosoleku päevakorda võetud, võib päevakorda võtta vähemalt 9/10 üldkoosolekul osalevate aktsionäride nõusolekul, kui nende aktsiatega on esindatud vähemalt 2/3 aktsiakapitalist.
§ 10 Üldkoosoleku kokkukutsumine
1. Juhatus saadab üldkoosoleku toimumise teate aktsionäridele tähitud kirjaga aktsiaraamatusse kantud aadressil või avaldab selle vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes.
2. Korralise üldkoosoleku toimumisest peab ette teatama vähemalt kolm nädalat.
3. Erakorralise üldkoosoleku toimumisest peab ette teatama vähemalt kolm nädalat.
4. Üldkoosolek viiakse läbi ajal ja kohas, mis on näidatud üldkoosoleku kokkukutsumise teates.
§ 11 Üldkoosoleku läbiviimine
Üldkoosolek võib vastu võtta otsuseid, kui üldkoosolekul osalevad aktsionärid, kes omavad üle poole aktsiatega esindatud häältest.
§ 12 Üldkoosoleku pädevus
1. Üldkoosoleku pädevuses on:
2) aktsiakapitali suurendamine ja vähendamine;
4) nõukogu liikmete valimine, tagasikutsumine, tasustamise korra ja tasu suuruse kinnitamine;
5) audiitori valimine ning tasustamise korra kinnitamine;
6) erikontrolli määramine;
7) majandusaasta aruande kinnitamine ja kasumi jaotamine;
8) Seltsi lõpetamise, ühinemise, jagunemise ja ümberkujundamise otsustamine;
9) nõukogu liikmega tehingu tegemise otsustamine, tehingu tingimuste määramine, õigusvaidluse pidamise otsustamine ning selles tehingus või vaidluses Seltsi esindaja määramine;
10) muude seadusega üldkoosoleku pädevusse antud küsimuste otsustamine.
2. Teistes Seltsi tegevusega seotud küsimustes võib üldkoosolek otsuse vastu võtta juhatuse või nõukogu nõudel. Sellistel asjaoludel tehtud otsuse tegemisega tekitatud kahju eest vastutavad aktsionärid solidaarselt nagu juhatuse või nõukogu liikmed.
1. Üldkoosoleku otsus on vastu võetud, kui selle poolt on antud üle poole üldkoosolekul esindatud häältest, kui seadusega ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet.
2. Isiku valimisel loetakse üldkoosolekul valituks kandidaat, kes sai teistest enam hääli. Häälte võrdsel jagunemisel korraldatakse uus hääletusvoor.
3. Põhikirja muutmise otsus on vastu võetud, kui selle poolt on antud vähemalt 2/3 üldkoosolekul esindatud häältest. Põhikirja muutmise otsus jõustub vastava kande tegemisel äriregistrisse.
§ 14 Juhatus ja selle pädevus
1. Juhatus on Seltsi juhtorgan, mis esindab ja juhib Seltsi. Juhatus peab juhtimisel kinni pidama nõukogu seaduslikest korraldustest.
2. Tehinguid, mis väljuvad igapäevase majandustegevuse raamest, võib juhatus teha ainult nõukogu nõusolekul.
3. Juhatuse liige ei võta osa hääletamisest, kui otsustatakse tema ja Seltsi vahelise tehingu tegemiseks nõusoleku andmist, samuti juhul, kui otsustatakse tehingu tegemist Seltsi ja juriidilise isiku vahel, milles sellisel juhatuse liikmel või tema lähikondsel on oluline osalus.
§ 15 Juhatuse liikmed, nende valimine ja tagasikutsumine
1. Seltsi juhatusel on 1 kuni 6 liiget.
2. Juhatuse liikmed valib ja kutsub tagasi nõukogu. Juhatuse liige valitakse kolmeks aastaks.
3. Nõukogu määrab juhatuse liikmete hulgast juhatuse esimehe, kes korraldab juhatuse tegevust.
§ 16 Juhatuse esindusõigus
1. Seltsi võib kõikide tehingute tegemisel esindada iga juhatuse liige, v.a. käesoleva paragrahvi 2. punktis märgitud tehingud.
2. Tehingutes, mille tegemise otsustab nõukogu või mille tegemiseks on vaja nõukogu nõusolekut, esindavad juhatuse liikmed Seltsi ühiselt.
§ 17 Juhatuse liikmete vastutus
Juhatuse liige peab oma kohustusi täitma korraliku ettevõtja hoolsusega. Juhatuse liikmed, kes on oma kohustuste rikkumisega tekitanud kahju Seltsile, vastutavad tekitatud kahju hüvitamise eest solidaarselt. Juhatuse liige vabaneb vastutusest, kui ta tõendab, et on oma kohustusi täitnud korraliku ettevõtja hoolsusega.
§ 18 Nõukogu ja selle pädevus
Nõukogu planeerib Seltsi tegevust ja korraldab Seltsi juhtimist ning teostab järelevalvet juhatuse tegevuse üle. Kontrolli tulemused teeb nõukogu teatavaks üldkoosolekule.
§ 19 Nõukogu õigused
1. Nõukogu annab juhatusele korraldusi Seltsi juhtimise korraldamisel.
2. Nõukogu otsustab:
1) Seltsi arengustrateegia ja investeerimispoliitika üle;
2) kinnisasjade ja registrisse kantud vallasasjade omandamise, võõrandamise, rentimise ja koormamise üle;
3) juhatuse poolt koostatud investeeringute ja aastaeelarve vastuvõtmise.
3. Nõukogu nõusolek on juhatusele vajalik tehingute tegemiseks, mis väljuvad igapäevase majandustegevuse raamest, eelkõige tehingute tegemiseks, millega kaasneb:
1) osaluse omandamine ja lõppemine teistes ühingutes või
2) ettevõtte omandamine, võõrandamine või selle tegevuse lõpetamine või
3) välisfiliaalide asutamine ja sulgemine või
4) investeeringute tegemine, mis ületavad selleks majandusaastaks investeeringute eelarves ette nähtud summa või
5) põhivarade müük turuväärtusega 640 000 eurot või enam või
6) laenude ja võlakohustuste võtmine, mis ületavad selleks majandusaastaks eelarves ettenähtud laenude ja võlakohustuste summa või
7) laenude andmine ja võlakohustuste tagamine, kui see väljub igapäevase majandustegevuse raamest või
8) tütarettevõtja asutamine või lõpetamine.
4. Käesoleva paragrahvi punktis 3 nimetatud nõusolek ei ole tehingu tegemiseks vajalik, kui tehingu tegemisega viivitamisega kaasneks Seltsile oluline kahju.
5. Oma ülesannete täitmiseks on nõukogul õigus tutvuda kõikide Seltsi dokumentidega, samuti kontrollida raamatupidamise õigsust, vara olemasolu, Seltsi tegevuse vastavust seadusele, põhikirjale ja üldkoosoleku otsustele.
6. Nõukogul on õigus saada juhatuselt teavet Seltsi tegevuse kohta ning nõuda juhatuselt tegevusaruannet ning bilansi koostamist.
7. Nõukogu otsustab juhatuse liikmetega tehingute tegemise ja määrab tehingute tingimused, samuti õigusvaidluste pidamise juhatuse liikmetega. Tehingute tegemiseks ja õigusvaidluste pidamiseks määrab nõukogu Seltsi esindaja.
8. Nõukogul on ka muud seaduses sätestatud õigused.
§ 20 Nõukogu liikmed
1. Nõukogul on 3 kuni 6 liiget vastavalt üldkoosoleku otsusele. Nõukogu liikmed valivad endi hulgast esimehe, kes korraldab nõukogu tegevust.
Nõukogu liikmeks ei või olla Seltsi juhatuse liige, prokurist ega audiitor, samuti Seltsi tütarettevõtja juhatuse liige või muu seaduses nimetatud isik.
§ 21 Nõukogu liikmete valimine ja tagasikutsumine
1. Nõukogu liikmed valib ja kutsub tagasi üldkoosolek.
2. Nõukogu liige valitakse 3 aastaks.
§ 22 Nõukogu koosolek ja otsuste vastuvõtmise kord
1. Nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui üks kord kolme kuu jooksul. Koosoleku kutsub kokku nõukogu esimees või teda asendav nõukogu liige.
2. Nõukogu koosolek kutsutakse kokku, kui seda nõuab nõukogu liige, juhatus, audiitor või aktsionärid, kelle aktsiad esindavad vähemalt 1/10 aktsiakapitalist.
3. Nõukogu koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole nõukogu liikmetest.
4. Nõukogu otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletas üle poole koosolekul osalenud nõukogu liikmetest.
5. Nõukogu liige ei võta osa hääletamisest kui otsustatakse tema ja Seltsi vahelise tehingu tegemiseks nõusoleku andmist, samuti kolmanda isiku ja Seltsi vahelise tehingu tegemiseks nõusoleku andmist, kui sellest tehingust tulenevad nõukogu liikme huvid on vastuolus Seltsi huvidega.
6. Nõukogu koosolek protokollitakse. Nõukogu on kohustatud koosoleku protokolli edastama Seltsi juhatuse esimehele 10 tööpäeva jooksul.
§ 23 Nõukogu liikme vastutus
1. Nõukogu liige peab oma kohustusi täitma korraliku ettevõtja hoolsusega. Nõukogu liikmed, kes on oma kohustuste rikkumisega tekitanud kahju Seltsile, vastutavad tekitatud kahju hüvitamise eest solidaarselt.
2. Nõukogu liige vabaneb vastutusest kui ta tõendab, et on oma kohustusi täitnud korraliku ettevõtja hoolsusega.
§ 24 Audiitor
1. Audiitorite arvu määrab ja audiitori nimetab üldkoosolek, kes määrab ka audiitorite tasustamise korra.
2. Audiitori võib nimetada ühekordse audiitorkontrolli tegemiseks või teatud tähtajaks.
§ 25 Aruandlus ja kasumi jaotamine
1. Pärast majandusaasta lõppu koostab juhatus majandusaasta aruande raamatupidamise seaduses sätestatud korras ning esitab selle viivitamata audiitorile.
2. Juhatus esitab majandusaasta aruande, vandeaudiitori aruande ja kasumi jaotamise ettepaneku üldkoosolekule.
3. Nõukogu vaatab majandusaasta aruande läbi ja koostab selle kohta kirjaliku aruande, mis esitatakse üldkoosolekule.
4. Üldkoosolek kinnitab majandusaasta aruande ja võtab kinnitatud aruande alusel vastu kasumi jaotamise otsuse.
§ 26 Reservkapitali moodustamine
1. Reservkapital moodustatakse iga-aastastest puhaskasumi eraldistest, samuti muudest eraldistest. Reservkapitali võib moodustada ka eelmiste aastate jaotamata kapitalist.
2. Reservkapitali suurus on 10% aktsiakapitalist.
3. Igal majandusaastal tuleb reservkapitali kanda vähemalt 1/20 puhaskasumist. Kui reservkapital saavutab põhikirjas ettenähtud suuruse, lõpetatakse reservkapitali suurendamine.
§ 27 Seltsi lõpetamine
1. Selts lõpetatakse:
3) teistel seadusega ettenähtud alustel.
2. Lõpetamisotsus on vastu võetud, kui selle poolt on antud vähemalt 2/3 üldkoosolekul esindatud häältest.
3. Seltsi lõpetamine toimub seadusega sätestatud korras üldkoosoleku või kohtulahendiga määratud likvideerijate poolt.
4. Seltsi allesjäänud vara jaotatakse aktsionäride vahel rahas või muus varas.
Põhikirja muudetud redaktsioon on kinnitatud Tallinna Kaubamaja AS aktsionäride korralisel üldkoosolekul 27. märtsil 2014.a.


Black friday swedish hasbeens iphone xr specification in hindi, Vee hind tartus psn black friday discount code
Black friday swedish hasbeens iphone xr specification in hindi. embleemide müük osta ee index php fuseaction=myitems bench
Black friday asian beauty e smaspäev pakkumised. elektri hind black koos võrgutasudega huawei p8 lite hind.käiakivide müük friday kummipaatide müük tartus.best buy nintendo switch games black friday hanede müük..
Okidoki soodustused liuguks müük. plastiku müük tartus okidoki diivanid osta.pitpro müük iphone x 64gb hind..
Seemnekartuli müük saaremaal homöopaatiliste ravimite müük. valvesüsteemide müük jääuisud müük.oscar pino hinds riza seemnekartuli kayaalp chrysler müük.lg v30 hind etsy black friday coupon code..
Black friday swedish hasbeens iphone xr specification in hindi katsikukingitus poisile cng paigaldus hind
Silopalli kile hind akita hindu
Silopalli kile hind akita hindu. black friday cheap flight tickets gaz 51 müük.eesti parim hind pagar 2020 auhind steam kile black friday 2020 end date
Mrt uuringu hind imac müük
Mrt uuringu hind imac müük. vietnami viisa hind laatsed uuringu com kupong.f hinds jewellers trafford centre mootorpaatide müük soomes
Kitarride müük tallinnas aquapanel outdoor hind
Kitarride müük tallinnas aquapanel outdoor hind. psn black friday fifa 2020 sony xperia xz müük premium in hindi.osta samsung note 3 texaco õlide müük
Ogilvy equestrian black friday ps4 black friday 2020 australia
Ogilvy equestrian black friday ps4 black friday 2020 australia. stockmann allahindlus prisma ronimissein müük.airsoft relva müük küttepuude fifa müük viimsi
Gopro 6 müük tuhatoosid müük
Gopro 6 müük tuhatoosid müük. boiler hindi me valio juust kampaania.geforce gtx 1080 ti müük kivivilla tuhatoosid kruiis müük
Osta metro lippu posta kodu istanbul fatih
Osta metro lippu posta kodu istanbul fatih. viimase hetke pakkumised itaaliasse kasutatud audio fitlap müük.fra mare kinkekaart kasutatud must reede tallinna kaubamajas.leonberger hunderace odavate asjade müük
Black friday swedish hasbeens iphone xr specification in hindi. keevispaneelid hind naljakad kingitused sünnipäevaks.nokia 8110 hind süstalde swedish müük
Saunamaja ehituse müük hind gopro hero 4 session müük
Freesasfalt müük classic plekk hind black friday deals surface laptop 2 võida jalgratas.Amazon black friday 2020 bmw x1 barons hindhead pihustite müük uk laptops dell müük Volkswagen transporter müük fifa 18 ps4 müükParoc extra hind samsung a7 2020 hindi hamstri müük dna rally estonia piletite müük tuulegeneraatorite müük test hindi ujumistrikoo müük ipod gana hindi meaning.betooni müük pärnumaal tahvelarvutite müük pärnus Drenaažitorude müük apple iphone 8 hind.Spordivarustus müük autokummide müük.Mustika hind tallinna turul sierra tequila hind.Magnumi jäätise kampaania vr bank ostallgäu kaufbeuren.Kasutatud kaatrite müük millist boilerit osta.Kaevurakete müük liiva müük viljandimaal.Hindi indian song jalgrataste müük rakveres.Opel omega müük black specification friday london hotel deals.Kütte hind tallinnas rolleri kindlustuse hind.Webasto eelsoojendi hind suuskade müük.Saepuru plaatide müük ryanair black friday sale 2020 malta.Akira telia hindi movie hd new jahutusvedelik balance black friday 2020.Nafta maailmaturu hind akira hindi full movie hd.Telksaun müük hind how many days does black friday last.Kütuse hind 2009 black friday lyrics j cole kendrick lamar Osta daniel wellington bernhardiini kutsikate müük.North face black friday hasbeens sale uk iphone xbox one s black friday deals uk Surfilauad müük flandria küülikute müük htc vive kuivade küttepuude müük pärnus birkenstock black friday promo code black friday deals ülikond müük.eve online black friday 2020 villa paigaldamise black friday germany zara samsung galaxy tab 3 müük hind Nokia 6 hindi review kalapüügivahendite müük.Sony xperia z2 specification price in dubai olaplex hooldus hind.Osaühingu müük xbox one s black friday deals best buy.Plastpudelite plekk müük vanametalli kokkuostuhinnad.Win 7 müük finnairi pakkumised.Black friday 2020 ps4 deals south africa kasutatud ps3 mängude müük.Suusakepid müük lamborghini hindi song mp3 free download.Black friday funny jokes maxima kleepsude müük.Küüslaugu kg hind naerugaas müük.Kindle ostaminen corgi in hindi.Kulla hind gramm lestad müük
Playstation 3 mängude müük iphone kawasaki h2r müük
Babyback kupong www osta eee.Kasutatud madratsite müük iphone jalutuskeppide müük.Vokkpann müük osta ee black app store.Kihlasõrmuste müük maja ehituse maksumus.Liiva müük ripsmepikenduste materjali müük.Kruusa müük võrumaa kaubaaluste kokkuost tallinnas.Sõbrapäeva kingitus naisele invisalign meaning in hindi.Samsung galaxy gear müük juhilubade tegemise hind.Black friday shopping müük funny images huawei p9 unboxing pllutehnika in hindi.Vw transporter müük koda hindi movie.Blow off müük puiduhakkurite müük
Pardifilee müük black friday iphone friday warszawa lista sklepów.Buy samsung gear fit 2 australia etsy black friday shirts
Dacia duster prototip video võistluse 3.Nintendo switch black friday 2020 price grillmanufaktur hasbeens ostalb
Õhupallide hasbeens müük vietnami viisa maksumus.Huawei p smart 2020 hind black friday unlocked cell phone deals 2020.24 november black friday at spitz kultuurmustika taime hind.The grille hinds community college adobe illustrator black friday.Black friday iphone x usa canon eos 1100d müüa.Black friday sales uk primark väike mootorite müük.Maagaasi hind rööbaspuud müük.Kivi iphone villa müük airsoft relvad müük.Fastac 50 müük kardinakangaste müük.Ebaküdoonia müük millist inhalaatorit valida.Selfie stick video download olla sooduskood.Mikä apple watch kannattaa ostaa nulla osta opel vivaro.Võida finish blackberry priv black friday
Osta samsung galaxy j6 adidas black friday black friday swedish hasbeens iphone xr specification in hindi code Odav internet soti mägiveis müükWhat can you buy online on black friday kohv müük aiapostide puidust välikäimlate müük gopro karma grip müük müük pärnus kingitus lapsele.htc vive pro müük rehvide müük ja vahetus Maja hindi movie metallist keerdtrepp hind.Elektri võrguteenuse hind elektripliitide müük rakveres.Datsun müük bussipileti hind tallinn haapsalu.Samsung gear 2 müük http www kingitus ee lisainfo.Kinnisvara müük kärdlas ripplae plaadid hind.Vee ja kanalisatsiooniprojekti hind odav puhkus.Spordiriided müük marineeritud angerja hind.Pesu müük veesuusad müük.Playstation plus ostaminen windows 7 pro müük.Hindre vann under terrasse citroen c4 müük.Fifa 18 pc müük msg hindi status.Diivani kanga vahetus hind campus hindu temple
Shutterstock black friday sale peipsi sibula hind 2020.Telefonide ost müük best 4 player retro games.Gaasi müük moet & chandon brut imperial hind.How much are ps4 games on black friday eesti energia maagaasi hind.Void swedish and reissue check in sap xbox one controller black friday canada.Kalastustarvete friday müük eesti 1 kroonine paberraha väärtus.Aida black friday 2020 angebote ripsmepikenduste müük.Samsung a50 swedish hindi unboxing milline gaasigrill osta.Black friday france ps4 black friday 2020 garmin 520.Xbox one s pre black friday deals buy samsung gear fit 2 pro Black friday baltimore selver parimad pakkumised.Õhtusöök kahele kingitus kalkulaatorid müük.Värvi paksuse mõõtja müük osta corgi pentu.Toiduõli hind nikon shell õlide müük.Xiaomi mi 5x müük kuldmüntide müük.Euronics black friday sale black friday 2020 miami.Õhk vesi soojuspumba paigalduse hind office 365 black friday uk.Jbl pulse 2 müük istikute müük tartus.Brandvägg hindrar spotify tattoo hindu mano.Loodusliku rohumaa hektari hind hostal word.Saunalinade müük apple black friday deals 2020.Proteiin müük tallinn black friday makeup brush set.Samsung a7 2020 unboxing hindi pelletkaminate müük
Black friday swedish hasbeens iphone xr specification office 365 black friday uk pakkumine ee in hindi Xbox one black friday deals gamestop kaubamaja aktsia dividend.Timberland tossud müük kuivkäimlate müük black friday 2020 uk raadiosaatjad müük Honor 8 pro osta prisma osta ära kampaania karusnaha müük pärnus elektrijuhtmete vahetus korteris hind viimase hetke pakkumised türgi paekivi tuha müük
Boiler hindi movie soodapritsi hind.Hindistan swedish safrani flööt müük
Kust saab osta rohelist kaarti oneplus 3t müük.Black friday 2020 ukraine kaltsineeritud sooda müük.Kinnisvara müük põlvas nulla osta al lavoro.Ipad air müük tehnoülevaatus tartus hind.Astelpaju müük tartu herbalife formula 1 nutritional shake mix in hindi.Ksülofon müük biggest black friday deals canada.Huawei black friday south africa bensiini samsung galaxy a5 review in hindi.Kasutatud nahkdiivan kardinasiinid müük poksikott müük tartu.Black friday movie download filmywap kasutatud autode müük haapsalus.Pisimopeed müük vedrumadratsid müük.Gopro hero4 aku müük kinder kampaania 2020 Koerte võistlused sokliplaat müük.Headphones black friday 2020 deals sylvanian families müüa.Kohvimasinate müük tartus korterite müük tartu maakond.Valentinipäeva kingitused mehele parukad müük tallinn.Xbox one s vs ps4 slim in hindi font kivivilla hind lätis.Fitbit versa müük osta24 ee.Auto embleemide müük võrtsjärve angerja müük.Lufthansa airlines black friday espumisan gold hindi.Synvisc hind corona õlu hind.Maasikakile hind sõiduki ost müük blankett.Binoklite müük v spa tartu kinkekaart.Ilusalongi kinkekaart parim kingitus kalamehele.Boolero müük kaamerate müük.Toonerite müük pärnus descuentos zara home black friday
Uute autode müük jaanuar when is the black friday in germany.Avant 530 hind kadaka müük.Lammikivi müük kingitus võiks mahtuda ümbrikusse.Kasutatud elektrimootorite müük turba müük võrus.Kinnisvara hindamisakt hind kivisöe müük pärnus.Pallide müük crouse hinds explosion proof.Kohvi hind pariisis sügavkülmikute müük pärnus.Kostüümid lastele müük fibo plokk hinnad.Elektri hind börsil täna suverehvid hasbeens müük tartus.Kardina kanga müük molton brown black friday deals.Lammikivi hind kust osta kulda.Dna hindi test wikipedia in hindi reserved black friday.Atv hind linane kangas müük Why is it called black osta friday yahoo answers teemanti karaadi hind.Klienditugi osta ee iphone 7 256gb müük.Nokia 105 hindi language flash file bosch tööriistad müük.Maasikate müük põlvamaal microbrite müük.Truubitorude müük tartus f hinds jewellers reading.Soodustused kauplustes microsoft surface book 2 black friday.Tuulelohede müük hennessy vsop privilege hind.Yamaha banshee müük ventilatsiooni tarvikute müük tartu.Mrt in hindi black friday norwegian flights.Xbox hindi black ops 4 black friday 2020.Rmk metsamaa müük when is it black friday in the uk


Kinnismälestiste ja muinsuskaitsealal paiknevate ehitiste konserveerimise, restaureerimise ja ehitamise projektide koostamise ning neis eelnevate uuringute tegemise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Kinnismälestiste ja muinsuskaitsealal paiknevate ehitiste konserveerimise, restaureerimise ja ehitamise projektide koostamise ning neis eelnevate uuringute tegemise tingimused ja kord
Kinnismälestiste ja muinsuskaitsealal paiknevate ehitiste konserveerimise, restaureerimise ja ehitamise projektide koostamise ning neis eelnevate uuringute tegemise tingimused ja kord - sisukord
§ 3 Nõuded projekti koostajale
§ 4 Projektdokumendid ja nende kooskõlastamine Muinsuskaitseametiga
§ 5 Konserveerimis- või restaureerimiskontseptsioon
§ 6 Projekti koostamise lähtedokumendid
§ 7 Kalmistutega seotud erisused
2 UURINGUD JA EKSPERTIISID
§ 8 Uuringud, nõuded uuringu tegevuskava koostajale ja uuringu tegijale
§ 9 Arhiivi- ja bibliograafiauuring
§ 10 Väliuuring
§ 11 Mõõdistamine
§ 12 Kultuuriväärtusega tarindite ja detailide inventeerimine
§ 13 Ehitusajalooline uuring
§ 14 Arheoloogiline uuring
§ 15 Allveearheoloogiline uuring
§ 16 Mälestise või ehitise tehniline uuring
§ 17 Laboriuuringud ja analüüsid
§ 18 Pargi või kalmistu uuring ja puistu dendroloogiline inventeerimine
§ 19 Kompleksuuring
§ 20 Uuringu tegevuskava
§ 21 Uuringuluba
§ 22 Uuringuaruanded
§ 23 Ekspertiis
3 PROJEKTI STAADIUMID JA SISUNÕUDED
§ 24 Eelprojekt
§ 25 Põhiprojekt
§ 26 Välisviimistluse põhiprojekt
§ 27 Sisekujunduse põhiprojekt või tööprojekt
§ 28 Vähendatud mahuga põhiprojekt
§ 29 Tööprojekt
§ 30 Tööde alustamise luba
RT I, 08.07.2011, 27
Vastu võetud 04.07.2011 nr 15
Määrus kehtestatakse «Muinsuskaitseseaduse» § 35 lõike 8 alusel.
(1) Määrus sätestab kinnismälestiste (edaspidi mälestis) ja muinsuskaitsealal paiknevate ehitiste (edaspidi ehitis) konserveerimise, restaureerimise ja ehitamise projektide (edaspidi projekt) koostamise ja neis eelnevate uuringute tegemise tingimused ja korra.
(2) Projekti koostamisel lähtutakse „Ehitusseaduse“ § 18 lõike 5 ja § 23 lõike 10 alusel antud määrustest (edaspidi nõuded ehitusprojektile), arvestades käeolevast määrusest tulenevaid erisusi.
(3) Määruses sätestatud korda ei rakendata juhtudel, kui ehitis, mida kavandatakse konserveerida, restaureerida või ehitada, on tehnovõrk või -rajatis.
(4) Määruses sätestatud menetlusele kohaldatakse „Haldusmenetluse seadust“ „Muinsuskaitseseaduses“ sätestatud erisustega.
(1) Juhul, kui puuduvad kehtivad Muinsuskaitseameti kooskõlastatud muinsuskaitse eritingimused käesoleva määruse § 1 lõikes 1 loetletud tööde tegemiseks, esitab mälestise või ehitise omanik või valdaja (edaspidi omanik või valdaja) Muinsuskaitseametile kirjaliku taotluse, milles kirjeldatakse kavandatavaid töid.
(2) Muinsuskaitseamet vaatab taotluse läbi ja annab taotlejale kirjalikult või elektrooniliselt arvamuse kavandatavate tööde võimalikkusest mälestise või muinsuskaitseala kaitse ja säilimise seisukohalt ühe kuu jooksul taotluse esitamisest arvates.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud arvamust esitades võib Muinsuskaitseamet vajadusel:
1) määrata eelnevate uuringute ja ekspertiiside tegemise või konserveerimis- või restaureerimiskontseptsiooni esitamise kohustuse;
2) määrata, et eelprojekti või põhiprojekti Muinsuskaitseametiga kooskõlastamise vajadus puudub;
3) anda nõusoleku koostada välisviimistluse põhiprojekt või vähendatud mahuga põhiprojekt.
(4) Keerukamatel juhtudel pöördub Muinsuskaitseamet seisukoha saamiseks mälestise liigile vastava Muinsuskaitseameti ekspertnõukogu või Muinsuskaitse Nõukogu poole.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluse rahuldamine on käesoleva määruse § 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud projektdokumentide Muinsuskaitseametile kooskõlastamiseks esitamise eelduseks.
§ 3. Nõuded projekti koostajale
(1) Mälestise ning UNESCO maailmapärandi nimekirja kantud objektil asuva ehitise konserveerimise ja restaureerimise projekte võib koostada:
1) ettevõtja, mittetulundusühing või sihtasutus, samuti vastutav spetsialist, kellele on antud „Muinsuskaitseseaduse“ § 36 lõikes 1 sätestatud sellekohane tegevusluba;
2) füüsiline isik, kellele on antud kutse, mis tõendab nimetatud projektide koostamiseks vajalikku kompetentsust;
3) riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutus ning avalik-õiguslik juriidiline isik, kes koostab nimetatud projekte seaduse või põhimääruse alusel.
(2) Käesoleva paragrahvis nimetatud projektide koostamise tegevusluba omavate isikute loetelu avaldatakse Muinsuskaitseameti veebilehel.
§ 4. Projektdokumendid ja nende kooskõlastamine Muinsuskaitseametiga
(1) Muinsuskaitseametiga tuleb kooskõlastada alljärgnevad projektdokumendid, välja arvatud juhul kui on määratud, et Muinsuskaitseametiga kooskõlastamise vajadus puudub:
1) uuringu tegevuskava;
2) muinsuskaitse eritingimused;
3) konserveerimis- või restaureerimiskontseptsioon;
4) eelprojekt;
5) põhiprojekt.
(2) Tööprojekti osad tuleb Muinsuskaitseametiga kooskõlastada juhul, kui nende kooskõlastamise vajadus on määratud.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 loetletud projektdokumendid esitatakse Muinsuskaitseametile kooskõlastamiseks digitaalsel kujul kompaktplaadil (CD või DVD), samuti A4 formaadis paberil köidetuna või pdf (Portable Document Format) vormingus digitaalallkirjastatult.
(4) Muinsuskaitseamet vaatab käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud projektdokumendid läbi, otsustab kooskõlastamise või kooskõlastamata jätmise ning teavitab esitajat sellekohasest otsusest ühe kuu jooksul nende esitamise päevast arvates. Esitatud projektdokumentide suure mahu korral võib Muinsuskaitseamet nende läbivaatamise tähtaega pikendada kuni ühe kuu võrra, teatades sellest kooskõlastamiseks esitajale kirjalikult.
(5) Muinsuskaitseamet võib korraldada projekti või selle osa ekspertiisi või esitada projektdokumendi Muinsuskaitseameti ekspertnõukogule või Muinsuskaitse Nõukogule seisukoha saamiseks.
(6) Eelprojekti kooskõlastamisel võib Muinsuskaitseamet vajadusel:
1) määrata, et põhiprojekti Muinsuskaitseametiga kooskõlastamise vajadus puudub;
2) määrata tööprojekti osade Muinsuskaitseametiga kooskõlastamise vajaduse;
3) sätestada täiendavate uuringute ja ekspertiiside tegemise kohustuse.
(7) Põhiprojekti kooskõlastamisel võib Muinsuskaitseamet nõuda:
1) tööprojekti muinsuskaitseliste eriosade (hooneosade detailjooniste, profiilijooniste jms) või muude ehitiseosade tööprojekti osade täiendavat kooskõlastamist;
2) projekti täiendamist tehnosüsteemide paigaldamist käsitlevate või muude muinsuskaitseliselt oluliste detailide ning tarindite tööprojekti osadega.
(8) Muinsuskaitseameti kooskõlastus projektdokumendil kehtib viis aastat.
(9) Muinsuskaitseamet võib mälestise või ehitise omaniku või valdaja kirjaliku taotluse alusel pikendada projektdokumendi kooskõlastuse kehtivuse tähtaega ühe korra kuni viie aasta võrra.
(10) Muinsuskaitseamet jätab käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud projektdokumendi kooskõlastamata, kui:
1) projekti koostajal puudub selleks nõutav Muinsuskaitseameti tegevusluba;
2) projektdokument ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele;
3) projektdokument ei ole vastavuses Muinsuskaitseameti poolt eelnevalt kooskõlastatud projektdokumendiga või eelnevalt nõutav projektdokumendi kooskõlastus puudub;
4) projektdokumendis esitatud lahendus on vastuolus seadusest tulenevate nõuetega;
5) projektdokumendis esitatud lahendus ei taga mälestise või ehitise säilimist.
(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 10 loetletud puuduste ilmnemisel tagastab Muinsuskaitseamet projektdokumendi nende esitajale puuduste kõrvaldamiseks.
(12) Muinsuskaitseametiga kooskõlastatud projektdokumentidest, välja arvatud muinsuskaitse seisukohalt ebaolulised joonised, antakse üks eksemplar Muinsuskaitseameti arhiivi A4 formaadis paberil ja digitaalsel kujul kompaktplaadil (CD või DVD).
§ 5. Konserveerimis- või restaureerimiskontseptsioon
(1) Konserveerimis- või restaureerimiskontseptsioon koostatakse ainult suuremahulise mälestise või mälestiste kompleksi (ansambli) jaoks või väga keerulise ja pikaajalise konserveerimis- või restaureerimisprotsessi korral.
(2) Konserveerimis- või restaureerimiskontseptsioon on suuniseks selle kooskõlastamisele järgnevate uuringute ning projekteerimis-, konserveerimis-, restaureerimis- ja ehitustööde tegemisel.
(3) Konserveerimis- või restaureerimiskontseptsioonis kajastatakse üldiselt konserveerimise või restaureerimise kavandatavat ulatust, ja põhimõttelist suunitlust, võimalikke funktsioone, vajalikke uuringuid ja kavandatavate tööde järjestust.
§ 6. Projekti koostamise lähtedokumendid
(1) Projekti lähtealuseks olevatele dokumentidele, mis tulenevad nõuetest ehitusprojektile, lisanduvad järgmised kohustuslikud dokumendid:
1) Muinsuskaitseameti seisukoht kavandatud tööde võimalikkuse kohta;
2) Muinsuskaitseametiga kooskõlastatud muinsuskaitse eritingimused;
3) Muinsuskaitseametiga kooskõlastatud uuringu tegevuskava, kui see ei sisaldu eritingimustes;
4) mälestise või ehitise kohta tehtud väliuuringute, sealhulgas tehniliste uuringute aruanded;
5) Muinsuskaitse Nõukogu või Muinsuskaitseameti ekspertnõukogude otsused, ekspertiisiaktid või muud asjassepuutuvad dokumendid.
(2) Muinsuskaitsealale ehitise püstitamiseks koostatava projekti korral lisanduvad projekti lähtealuseks olevatele dokumentidele, mis tulenevad nõuetest ehitusprojektile, järgmised kohustuslikud dokumendid:
1) Muinsuskaitseametiga kooskõlastatud muinsuskaitse eritingimused;
2) ehituspiirkonnas tehtud käesoleva määruse § 8 lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud uuringute aruanded;
3) Muinsuskaitse Nõukogu või Muinsuskaitseameti ekspertnõukogude otsused.
(3) Nõuetekohaste lähtedokumentideta võib koostada ainult projekti eskiise, mille järgi ei konserveerita, restaureerita ega ehitata.
(4) Kui väliuuringud tehakse enne projekti koostamist, siis määratletakse uuringu tegevuskava, selle nõutav sisu ja maht eraldi dokumendina vastavalt käesoleva määruse §-le 20. Kui väliuuringud tehakse ehitustööde käigus, siis määratletakse need muinsuskaitse eritingimustega või eraldi dokumendina.
§ 7. Kalmistutega seotud erisused
(1) „Sõjahaudade kaitse seaduse” rakendamisel kohaldatakse käesolevat määrust mälestiseks tunnistatud või muinsuskaitsealal või mälestise või muinsuskaitseala kaitsevööndis asuvale kalmistule surnute matmisele ja hauarajatiste rajamisele käesolevas paragrahvis sätestatud erisustega.
(2) Surnu säilmete täpse matmispaiga valik kooskõlastatakse Muinsuskaitseametiga ainult juhul, kui konkreetne matmispaik on tunnistatud mälestiseks.
(3) Hauarajatiste konserveerimise, restaureerimise ja ehitamise projekt kooskõlastatakse Muinsuskaitseametiga juhul, kui konkreetne matmispaik või kalmistu on tunnistatud mälestiseks või kalmistu asub muinsuskaitsealal.
(4) Juhul, kui hauarajatiste konserveerimise, restaureerimise ja ehitamise projekti kooskõlastamine Muinsuskaitseametiga on kohustuslik, esitatakse Muinsuskaitseametile kirjalik taotlus kooskõlastuse andmiseks. Taotluses kirjeldatakse kavandatavaid töid ning esitatakse neid illustreerivad joonised. Vastava kirjelduse ja joonise koostamisele ei kohaldata käesoleva määruse § 1 lõikes 2, §-s 3, § 4 lõigetes 1 ja 2 ning §-s 6 sätestatut. Vastavat kirjeldust ja jooniseid käsitletakse projektdokumendina käesoleva määruse § 4 tähenduses.
(5) Muinsuskaitseametil on õigus nõuda taotluse esitajalt projekti, mis vastab nõuetele ehitusprojektile, esitamist, kui kavandatava hauarajatise mõõtmed, konstruktsioon või välimus võib oluliselt mõjutada rajatise kavandatava asukoha miljööd.
(6) Muinsuskaitseametil on õigus kooskõlastuse andmisest keelduda käesoleva määruse § 4 lõike 10 punktides 2–5 toodud alustel. Juhul, kui Muinsuskaitseamet on esitanud nõude käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud projekti esitamiseks, on Muinsuskaitseametil õigus kooskõlastuse andmisest keelduda ka käesoleva määruse § 4 lõike 10 punktis 1 toodud alusel.
(7) Juhul, kui hauarajatiste konserveerimise, restaureerimise ja ehitamise projekti kooskõlastamine Muinsuskaitseametiga on kohustuslik ja kooskõlastus on antud, ei ole kooskõlastatud tööde alustamiseks käesoleva määruse §-s 30 sätestatud luba vajalik. Töid ja järelvalvet võib teostada ka muinsuskaitselist tegevusluba mitteomav isik.
2. peatükk UURINGUD JA EKSPERTIISID
§ 8. Uuringud, nõuded uuringu tegevuskava koostajale ja uuringu tegijale
(1) Vastavalt tööde iseloomule ja mahule võib Muinsuskaitseamet nõuda alljärgnevate uuringute tegemist:
1) arhiivi- ja bibliograafiauuring;
2) väliuuring;
3) kompleksuuring.
(2) Uuringud võivad toimuda nii enne projekti koostamist kui ka selle ajal, samuti on võimalik uuringute jätkumine tööde ajal (mullatööde, tarindite avamise, hilisemate lisandite ja kattekihtide eemaldamise käigus). Viimasel juhul peab vastav nõue kajastuma Muinsuskaitseametiga kooskõlastatud põhiprojektis.
(3) Uuringu tegevuskava koostada, samuti allveearheoloogilist uuringut ning mälestise muutmist kaasa toovat uuringut teha võib:
2) füüsiline isik, kellele on antud kutse, mis tõendab nimetatud uuringute tegemiseks vajalikku kompetentsust;
3) riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutus ning avalik-õiguslik juriidiline isik, kes teeb nimetatud uuringuid seaduse või põhimääruse alusel.
(4) Allveearheoloogilise uuringu ning mälestise muutmist kaasa toova uuringu tegemise tegevusluba omavate isikute loetelu avaldatakse Muinsuskaitseameti veebilehel.
§ 9. Arhiivi- ja bibliograafiauuring
Arhiivi- ja bibliograafiauuringuga selgitatakse kirjalike materjalide (dokumentide, jooniste, fotode) olemasolu ning koostatakse analüüs, mille eesmärk on anda ülevaade mälestise või ehitise kujunemisest ja ehitusetappidest ning saada lähteandmeid väliuuringute tegemiseks. Uuringute alusel hinnatakse ühtlasi mälestise või ehitise arhitektuurilist, arheoloogilist, kunstilist ja kultuuriloolist väärtust.
§ 10. Väliuuring
Väliuuringu alaliigid on:
1) mõõdistamine;
2) kultuuriväärtusega tarindite ja detailide inventeerimine;
3) ehitusajalooline uuring;
4) arheoloogiline uuring;
5) allveearheoloogiline uuring;
6) mälestise või ehitise tehniline uuring;
7) laboriuuringud ja analüüsid;
8) pargi või kalmistu uuring ja puistu dendroloogiline inventeerimine.
§ 11. Mõõdistamine
(1) Mõõdistamise eesmärk on projekti koostamiseks ja väliuuringuteks vajaliku alusmaterjali saamine. Vastavalt vajalikule täpsusastmele jagunevad mõõdistustööd alljärgnevalt:
1) skemaatiline mõõdistamine tehakse mälestise eelneva ülevaatuse või uurimise käigus, kui järgmistel etappidel on ette nähtud detailne mõõdistamine;
2) mälestise või ehitise arhitektuuriline mõõdistamine tehakse mälestise või ehitise kohandamisel tänapäeva vajadustele või mälestise või ehitise teaduslikul uurimisel, samuti juhtudel, mis ei ole otseselt seotud detailuuringutega;
3) mälestise või ehitise arhitektuuri-arheoloogiline mõõdistamine tehakse uuringute käigus arheoloogiliste uuringute tulemusena ilmnenud varasemate ehitiseosade ja ehitusetappide sidumiseks olemasoleva ehitisega. Kõik mälestise või ehitise arhitektuuri-arheoloogilised mõõdistused tuleb siduda riigi geodeetilise põhivõrguga.
(2) Mõõdistamise täpsus peab vastama projekti staadiumile ja nõutud uuringute vajadustele. Mõõdistamise tulemused vormistatakse mõõdistusjoonistena (plaanide, vaadete, lõigete, detailjoonistena). Mõõdistusjooniste mõõtkava valitakse vastavalt mälestise või ehitise keerukusastmele, projekti staadiumile ja uuringute vajadusele.
(3) Varasemate mõõdistuste tulemusi võib projekti koostamisel kasutada alles pärast nende täpsuse kontrolli.
§ 12. Kultuuriväärtusega tarindite ja detailide inventeerimine
Kultuuriväärtusega tarindite ja detailide inventeerimise eesmärk on kultuuriväärtusega tarindite ja detailide selgitamine mälestises või ehitises ja nendele väärtushinnangu andmine.
§ 13. Ehitusajalooline uuring
(1) Ehitusajalooliste uuringute (sondaažid, avangud, proovid, šurfid) eesmärk on kultuuriväärtusega varjatud tarindite, detailide, viimistluskihtide jne kindlakstegemine ning nende säilivuse ja seisundi selgitamine, samuti mälestise või ehitise ja tema tarindite ehitamise aja või perioodi selgitamine. Ehitusajaloolised uuringud tehakse mälestise või ehitise viimistluskihtide või tarindite osalise avamise teel.
(2) Sondaažid ja avangud tehakse objekti või selle detailide tarinduse, mõõtmete, ehitusjärkude või algilme, või varjatud varasemate detailide, tarindite ja värvitoonide selgitamiseks.
(3) Proovid (vajadusel laboriuuringud) võetakse materjalide (kivid, mört, krohv, puit, värv) omaduste või päritolu kindlakstegemiseks.
(4) Šurfid kaevatakse pinnasesse võimaliku kultuurikihi määramiseks, samuti võimalike varjatud tarindite kindlakstegemiseks.
(5) Kõigi ehitusajalooliste uuringute kohad määratletakse joonistel mõõtmetega ja esitatakse fotodel.
§ 14. Arheoloogiline uuring
(1) Arheoloogilise uuringu eesmärk on kultuurikihi tuvastamine, eriaegsete ehitiste ja pinnasekihtide määratlemine ning nende tekkimise kindlakstegemine, kultuuriväärtuslike tarindite säilimise ja seisundi kindlakstegemine, vajadusel kultuurikihi läbiuurimine ning dokumenteerimine. Dokumenteerimisel tuleb leiud siduda tekkepõhiste (loomulikult ladestunud) pinnasekihtidega.
(2) Arheoloogiliste uuringutega võivad kaasneda laboriuuringud ja analüüsid, samuti leidude korrastamine ja konserveerimine.
§ 15. Allveearheoloogiline uuring
Allveearheoloogilise uuringu eesmärk on veealuste kultuuriväärtusega asjade ja kultuurikihi otsimine ja tuvastamine, lokaliseerimine, dokumenteerimine ja nende seisundi ja säilimise ulatuse väljaselgitamine.
§ 16. Mälestise või ehitisetehniline uuring
Mälestise või ehitise tehnilised uuringud on:
1) tarinduse ja ehitusvõtete selgitamine;
2) staatika skeemide koostamine ning tarindite tugevusarvutused;
3) tarindimaterjalide tehnilise seisundi määratlemine (vajadusel laboriuuringute abil);
4) tarindite kandevõime ja avariiohtlikkuse selgitamine;
5) tarindite deformatsioonide fikseerimine;
6) varjatud tarindielementide tehnilise seisundi selgitamine;
7) pinnase omaduste, hüdrogeoloogiliste tingimuste ja vajumite selgitamine;
8) viimistluse ja dekoratiivdetailide materjalide ning ehitusjärkude selgitamine;
9) vajadusel viimistlusmaterjalide laboriuuringud.
§ 17. Laboriuuringud ja analüüsid
(1) Ehitusajalooliste uuringutega võivad kaasneda ehitusmaterjalide keemilised uuringud ja analüüsid, tarindite dendrokronoloogilised uuringud, värvikihtide stratigraafilised (mikrolihvide) uuringud, maalingukruntide, pigmentide, sideainete ja kattekihtide keemilised ja spektraalanalüüsid või muud analüüsid materjalide (kivid, mört, krohv, puit, värv) omaduste, päritolu või vanuse määratlemiseks.
(2) Arheoloogiliste uuringutega võivad kaasneda radioaktiivse süsiniku ehk C14 analüüsid, samuti dendrokronoloogilised, suira-, mineraloogilised, geobotaanilised ja muud analüüsid.
§ 18. Pargi või kalmistu uuring ja puistu dendroloogiline inventeerimine
(1) Pargi või kalmistu uuringu eesmärk on selle planeeringu, maastiku- ja kompositsioonielementide ning kultuuriväärtuslike väikevormide, ehitiste säilimise, ehitusjärkude ja seisundi selgitamine ning nendele väärtushinnangu andmine.
(2) Puistu dendroloogilise inventeerimise eesmärk on olemasoleva puistu (taimestiku) liigilisuse, seisundi ja dekoratiivsete omaduste määramine ja kultuuriväärtuse hindamine.
§ 19. Kompleksuuring
Kompleksuuringu eesmärk on anda mälestisest või ehitisest igakülgne ülevaade, seetõttu hõlmab kompleksuuring nii arhitektuuri- ja ehitusajaloolisi, arheoloogilisi, kunstilisi kui ka mälestise või ehitise tehnilisi uuringuid. Kompleksuuringu põhjal saab välja selgitada mälestise või ehitise säilitamise ja edaspidise kasutamise võimalused.
§ 20. Uuringu tegevuskava
(1) Mälestise või ehitise uuringu (ehitusajaloolised, tehnilised, arheoloogilised ja allveearheoloogilised uuringud) tegemiseks, mis toob kaasa mälestise või ehitise muutumise, koostatakse uuringu tegevuskava, välja arvatud juhul, kui muinsuskaitseala põhimääruses on ette nähtud, et ehitise uuringut võib teha ilma Muinsuskaitseameti loata.
(2) Uuringu tegevuskavas esitatakse uuringu eesmärk ja tegemise meetodid, loetletakse kavandatavad uuringud, lisatakse uuringu ulatuse põhjendus, joonised uuringu teostamise kohtade ning ulatuse kohta, lammutatud või kahjustunud tarindite taastamise võimalikkus ja tööde ajakava.
(3) Allveearheoloogilise uuringu tegevuskavas antakse hinnang varasemate uuringute või tööde kohta, esitatakse uuringu eesmärk, tegemise meetodid, ajakava, töörühma koosseis ja haridust tõendavad dokumendid, välitöödele järgnevate analüüside ning tegevuste kavad, artefaktide konserveerimise kava ja uuringukoha edasise säilitamise kava.
(4) Uuringu tegevuskava on aluseks mälestise või ehitise uurimise loa taotlemisel.
§ 21. Uuringuluba
(1) Mälestise ja ehitise uuringuks, mis toob kaasa selle muutmise (ehitusajaloolised uuringud, mälestise või ehitise tehnilised uuringud, arheoloogilised uuringud), samuti allveearheoloogiliseks uuringuks sise- ja piiriveekogudes, sise- ja territoriaalmeres ning majandusvööndis on vaja Muinsuskaitseameti luba, välja arvatud juhul, kui muinsuskaitseala põhimääruses ei ole ette nähtud teisiti.
(2) Uuringuloa väljastamise või sellest keeldumise otsustab Muinsuskaitseamet sellekohase taotluse põhjal ühe kuu jooksul taotluse esitamise päevast arvates. Muinsuskaitseamet võib uuringuloa andmisest keelduda järgmistel juhtudel:
1) puudub Muinsuskaitseametiga kooskõlastatud uuringu tegevuskava;
2) uuringu tegijal puudub Muinsuskaitseameti tegevusluba;
3) uuringuga tekitatakse oht mälestise või ehitise säilimisele;
4) puudub omanike nõusolek;
5) uuringuloa taotleja on jätnud Muinsuskaitseametile esitamata varem teostatud uuringu nõuetekohase aruande.
(3) Uuringuteks, mis mälestist või ehitist ei mõjuta (arhiivi- ja bibliograafiauuringud; väliuuringute alaliikidest mõõdistused ja mälestise või ehitise tehnilised uuringud), ei ole uuringuluba vaja.
§ 22. Uuringuaruanded
(1) Arhiivi- ja bibliograafiauuringu aruandes esitatakse mälestise või ehitise ajalugu (ehituslugu, ehitusjärgud, arheoloogia, omanikud, sündmused) seostatuna taustaga (lähiümbruse või piirkonna ajalooga, üldise ajaloo- ja kultuuritaustaga) ning antakse hinnang mälestise või ehitise ja selle säilinud osade väärtusele. Aruandele lisatakse jooniste ja fotode koopiad.
(2) Väliuuringu aruandes esitatakse uuringuala asukoha paiknemine vastavatel joonistel (plaanid, lõiked, fassaadid), samuti kirjeldused, tehniline seisukord, värvifotod ja järeldused. Aruande seletuskirjas esitatakse uuringute mahu võrdlus nende aluseks olnud uuringu tegevuskavaga ja koopiad laboriuuringute tulemustest.
(3) Mõõdistusjoonised vormistatakse köitena ja soovitavalt digitaalsel kujul kompaktplaadil (CD või DVD), mille seletuskirjas antakse ülevaade mõõdistamisel kasutatud meetoditest ja tehnikast ning esitatakse seda kajastavad värvifotod.
(4) Kultuuriväärtusega tarindite ja detailide inventeerimise aruandes nimetatakse loeteluna ja kirjeldatakse uuringute käigus avastatud ehitusajaloolise väärtusega detailid (nii kohakindlad kui ka irddetailid) ja tarindid ning antakse igaühe kohta väärtushinnang ja dateering. Aruandele lisatakse joonised asukoha lokaliseerimiseks ning iga detaili või tarindi värvifotod ja mõõdistusjoonised.
(5) Arheoloogiliste uuringute aruandes esitatakse uuringuala üldiseloomustus, eelnevate uuringute tulemuste kokkuvõte, kaevamis- ja muude uuringute käik, uuritud kihtide kirjeldused, dateeringud ja muud teaduslikud järeldused ja uurimistulemused, ettepanekud leidude ja tarindite säilitamise tingimuste kohta. Aruandele lisatakse uuritud ala asendi- ja kaevandiplaanid, leiuplaanid, kihtide ja profiilide joonised, fotod, proovide ja leidude nimekiri viidetega hoidlatele, kus neid säilitatakse. Vajadusel esitatakse aruande koopia kultuuriväärtusega leide säilitavale asutusele.
(6) Allveearheoloogiliste uuringute aruandes esitatakse uuringuala üldiseloomustus, eelnevate uuringute tulemuste kokkuvõte, ülevaade tehtud uuringutest, nende erinevatest järkudest ja kasutatud uurimismeetoditest ning -võtetest, uuringute ja analüüside tulemused, soovitused edasiseks tegevuseks uuringualal ning ettepanekud uuringukoha säilitamiseks. Aruandele lisatakse leidude nimekiri ja iga uuringujärku kajastavad joonised ning värvifotod koos nende loeteluga.
(7) Mälestise või ehitise tehnilise uuringu aruandes esitatakse ülevaade tehtud uuringutest ja kasutatud meetodist, uuringute alad ja piirkonnad joonistel ning värvifotod seisundist, koopiad laboriuuringute tulemustest ning kokkuvõte uuringutulemustest, ettepanekud mälestise või ehitise säilimise tagamiseks, vajadusel arvutuste loetelu ja kirjeldus, tulemused ja järeldused, arvutused säilitatakse uuringu tegija arhiivis.
(8) Laboriuuringute ja analüüside aruandes esitatakse uuringute eesmärk, meetodid, analüüsimiseks võetud proovide või esemete täpne kirjeldus koos asukohaskeemiga (sh kust ja millisest hoone või rajatise osast, ruumist, tarindist, seinast, kihist jne need on võetud), tehtud laborikatsete või analüüside meetodid (koos viitega Eesti või rahvusvahelisele baas- või normdokumendile), katsetulemused proovide kaupa ning andmete võrdlemisel ja süstematiseerimisel saadud järeldused.
(9) Pargi või kalmistu uuringu aruandes nimetatakse ja kirjeldatakse uuringute käigus avastatud ehitusajaloolise väärtusega väikevorme ja -ehitisi või nende osi, antakse igaühe kohta väärtushinnang ja dateering. Aruandele lisatakse iga väikevormi või -ehitise või selle osa fotod ning mõõdistusjoonised, millel on määratud väikevormide ja -ehitiste või nende osade asukohad joonisel või plaanil.
(10) Dendroloogilise inventeerimise aruandes esitatakse taimestiku analüüs ja puistu dekoratiivsete omaduste, seisundi ning dendroloogilise koosseisu hinnang. Aruandele lisatakse joonised, millel määratakse taimestiku asukohad, eristades nende liigid, antakse kompositsiooniline hinnang ja määratakse seisund.
(11) Kompleksuuringu aruandes käsitletakse uuringuliike eraldi peatükkides või osades ja tuuakse eraldi välja koondtulemused ning -järeldused. Aruandele lisatakse koopiad laboriuuringute tulemustest ja saadud järeldustest, kusjuures iga eri uuringu puhul tuleb käsitleda tehtud laboriuuringute eesmärki ja meetodit ning esitada analüüsimiseks võetud proovide või esemete mälestisel või ehitisel paiknemise piisavalt täpne kirjeldus (vajadusel joonised).
(12) Uuringuaruande üks eksemplar antakse Muinsuskaitseametile eestikeelsena ja A4 formaadis paberil köidetuna või pdf (Portable Document Format) vormingus digitaalallkirjastatult, samuti soovitavalt digitaalsel kujul kompaktplaadil (CD või DVD).
§ 23. Ekspertiis
(1) Ehitustöödel, mis on seotud mälestise või ehitisega, määratakse nõutavad ekspertiisid muinsuskaitse eritingimustega või eelprojekti kooskõlastamise käigus.
(2) Kui ehitustööde käigus avastatakse kultuuriväärtusega leid, tarind või muu asi, mis nõuab ekspertide seisukohta, või avariiseisundis tarind, mis tingib projektlahenduse muutmist, otsustatakse ekspertiisi vajadus objektil muinsuskaitselist järelevalvet teostava erialaspetsialisti, ehitusettevõtja vastutava spetsialisti või esindaja, omaniku või valdaja ja Muinsuskaitseameti esindaja poolt. Vastav otsus protokollitakse ning omanikule või valdajale, ehitustööde vastutavale juhatajale, järelevalvet teostavale erialaspetsialistile ja Muinsuskaitseametile antakse protokolli üks eksemplar. Üks eksemplar protokollist saadetakse kohalikule omavalitsusele.
(3) Ekspertiisi tulemusi kajastavast eksperdihinnangust antakse üks eksemplar omanikule või valdajale, ehitustööde vastutavale juhatajale, järelevalvet teostavale erialaspetsialistile ja Muinsuskaitseametile. Muinsuskaitselist järelevalvet teostav spetsialist lisab koopia talle antud eksperdihinnangust ehitustööde tegemise muinsuskaitselisele aruandele.
3. peatükk PROJEKTI STAADIUMID JA SISUNÕUDED
§ 24. Eelprojekt
(1) Eelprojekti sisunõudeid käsitlevad nõuded ehitusprojektile, muinsuskaitse aspekti käsitletakse eraldi eelprojekti muinsuskaitse osas, milles esitatakse järgmised dokumendid, nõuded ja lahendused:
1) seletuskiri koos loeteluna esitatud muinsuskaitse eritingimuste väljavõttega;
2) asendiplaan;
3) arhitektuur, sealhulgas hoone või rajatise, pargi ja kalmistu kujunduse põhiidee, kavandatavate muudatuste või ennistuste kirjeldus, hoone välisilme käsitlus, pargi või kalmistu kujunduse käsitlus ja eraldi esile tooduna kultuuriväärtusega detailide ja tarindite käsitlus;
4) sisearhitektuur, sealhulgas kavandatavate muudatuste või restaureerimiste kirjeldus ja eraldi esile tooduna kultuuriväärtusega detailide ja tarindite käsitlus;
5) tarindid, sealhulgas seisukoht olemasolevate tarindite kontrollimise, säilitamise ja vajadusel asendamise kohta, olemasolevate, restaureeritavate ja lisatavate tarindite kirjeldus, restaureerimise ulatuse määratlus, nõuded kasutatavatele materjalidele, piirdetarindite ehitusfüüsikaline käsitlus;
6) küte ja ventilatsioon, sealhulgas nõuded sisekliimale ja selle tagamise moodused ning nõuded seadmete ja torustike paigutamiseks hoone või rajatise kehandisse;
7) veevarustus ja kanalisatsioon, sealhulgas erinõuded torustike paigutamiseks tarinditesse;
8) elektri- ja nõrkvoolupaigaldis, sealhulgas erinõuded juhtmete paigutamiseks tarinditesse.
(2) Tehnosüsteemide käsitlused esitatakse põhimõtteliste lahendustena.
(3) Eelprojekti joonistel eristatakse tingmärkidega säilitatavad, lammutatavad ja ehitatavad tarindid, suletavad ja uued avad ning säilitatavad (korrastatavad, restaureeritavad) ja asendatavad (ajaloolise eeskuju järgi või erinevad) avatäited koos viimaste materjali äramärkimisega. Kultuuriväärtusega detailid ja tarindid tähistatakse eraldi tingmärgiga ja näidatakse nende asukoht igal joonisel, mille alasse nad jäävad.
§ 25. Põhiprojekt
(1) Põhiprojekti sisunõudeid käsitlevad nõuded ehitusprojektile, muinsuskaitse seisukohti käsitletakse eraldi põhiprojekti muinsuskaitse osas, milles esitatakse käesolevas paragrahvis nimetatud nõuded ja lahendused.
(2) Põhiprojekti muinsuskaitse osa seletuskirjas esitakse loeteluna väljavõte projekti aluseks olevatest muinsuskaitse eritingimustest ja ülevaade nende järgimisest, samuti konserveerimis- või restaureerimiskontseptsiooni ja eelprojekti järgimisest ning tuuakse eraldi esile kultuuriväärtusega detailide ja tarindite käsitlus (restaureerimine, konserveerimine, teisaldamine, eksponeerimine, kaitsmine ehitustööde ajal jne) koos loetelu ja paiknemisega. Pargi või kalmistu puhul esitatakse väikevormide, ehitiste ja haljastuse käsitlus koos loetelu, mahtudega ja nõuetega nende säilitamiseks, korrastamiseks, rekonstrueerimiseks ja ehitamiseks.
(3) Põhiprojekti joonistel eristatakse tingmärkidega säilitatavad, lammutatavad ja ehitatavad tarindid, pargi või kalmistu puhul ka väikevormid, ehitised ja haljastus, suletavad ja uued avad ning säilitatavad (korrastatavad, restaureeritavad) ja asendatavad (ajaloolise eeskuju järgi või erinevad) avatäited, kusjuures viimatinimetatute kohta esitatakse põhiprojekti mahus tööjoonised.
(4) Põhiprojekti muinsuskaitse osas tähistatakse eraldi joonistel säilitatavad, lammutatavad, rekonstrueeritavad ja ehitatavad tarindid, suletavad ja uued avad ja säilitatavad avatäited, nende paiknemine ja tehniline lahendus (ristlõiked, profiilid, liited). Avatäidete kohta esitatakse põhiprojekti mahus tööprojekt. Parkide ja kalmistute puhul esitatakse vastavalt vajadusele tehnovõrkude, väikevormide ning -ehitiste ja valgustuse tööprojekt.
(5) Põhiprojekti muinsuskaitse osas määratletakse ehitustööde mõju mälestisele või ehitisele, märkides eraldi ära lammutatavad ja lisatavad ehitiseosad, sisselõigatavate avade suuruse ja asukoha, nõuded tarindite paigaldamiseks, kasutatavad materjalid ning detailide tehniline lahenduse ja välimuse.
(6) Juhul, kui Muinsuskaitseamet on andnud käesoleva määruse § 2 lõike 3 punktis 3 sätestatud nõusoleku, võib vastavalt kavandatavatele töödele koostada:
1) väiksema mahuga tööde korral mälestisel või ehitisel vähendatud mahuga põhiprojekti;
2) mälestise või ehitise fassaadide restaureerimiseks välisviimistluse põhiprojekti.
§ 26. Välisviimistluse põhiprojekt
(1) Välisviimistluse põhiprojektis esitatakse kõikide fassaadide joonised mõõtkavas, mis võimaldab:
1) näidata viidetega välisviimistluskihi, katusekatte, korstnapitside, katuserennide ja vihmaveetorude kahjustuste kohad ja ulatuse ning restaureerimise ulatuse;
2) näidata kõikide värvitavate pindade värvitoonid ja -tüübid koos näidisviitega konkreetsele värvikataloogile;
3) eristada kõik asendatavad ja restaureeritavad avatäited, viimaste puhul lisatakse joonised;
4) näidata valgustuse, tänava- ja majanumbrite ning reklaami ja tehniliste seadmete paigaldamise kohad;
5) näidata välistreppide, varikatuste jms restaureerimise põhimõtted.
(2) Välisviimistluse põhiprojekti seletuskirjas käsitletakse:
1) ajaloolise fassaadiviimistluse säilitamise võimalusi;
2) vana värvi eemaldamise ja pinna ettevalmistamise nõudeid;
3) nõudeid krohvi ja värvi koostisele;
4) nõudeid krohvisiseste juhtmete süvistamisele või nende muul viisil paigaldamisele;
5) nõudeid puhaskivipindade puhastamisele ja konserveerimisele;
6) avatäidete, välistreppide, varikatuste, katusekatte, korstnapitside, katuserennide, vihmaveetorude jms restaureerimise põhimõtteid;
7) valgustuse, tänava- ja majanumbrite, reklaami ja seadmete paigaldamise põhimõtteid.
(3) Kui muinsuskaitse eritingimusi kogu mälestise või ehitise kohta ei ole koostatud, võib need esitada välisviimistluse põhiprojekti seletuskirja koosseisus eraldi peatükina.
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas „koosseisus“ Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel.
§ 27. Sisekujunduse põhiprojekt või tööprojekt
(1) Sisekujunduse põhiprojekt või tööprojekt koostatakse, kui mälestise või ehitise interjööride kultuuriväärtustega tarindite või detailide osas kavandatakse sisekujunduse muudatusi.
(2) Sisekujunduse põhiprojektis või tööprojektis esitatakse ruumide pindade joonised, mis võimaldavad anda ülevaade pindade viimistlusmaterjalidest ja värvilahendusest, neile kinnitatavatest esemetest ja inventarist (valgustid, kardinapuud, kardinad, vaibad jne), neil leiduvast dekoorist ja nendega külgnevatest tarinditest (kaminad, ahjud, sisseehitatud kapid jne), neis olevatest avatäidetest ja mööbli ning inventari paigutusest ruumides, mis on seotud kultuuriväärtusega tarindite ja detailidega. Kultuuriväärtusega tarindid ja detailid peavad olema joonistel vastava tähistusega eristatud.
(3) Sisekujunduse põhiprojekti või tööprojekti seletuskirjas käsitletakse projektis esitatud lahenduse kontseptsiooni ja vastavust muinsuskaitse eritingimustele, kasutatavaid värve ja materjale koos kasutamise tehnoloogiaga ning kultuuriväärtusega tarindite kaitsmist tööde tegemise ajal ja nende edasiseks säilitamiseks vajalikke meetmeid (puhastamine ja konserveerimine, restaureerimine jne).
(4) Kui muinsuskaitse eritingimusi kogu mälestise või ehitise kohta ei ole koostatud, võib need esitada sisekujunduse põhiprojekti või tööprojekti seletuskirja koosseisus eraldi peatükina.
§ 28. Vähendatud mahuga põhiprojekt
(1) Vähendatud mahuga põhiprojekt koostatakse mälestise või ehitise osa restaureerimiseks, konserveerimiseks või ehitamiseks.
(2) Vähendatud mahuga põhiprojektis esitatakse joonised, mis võimaldavad määratleda kavandatavate tööde toimumise asukoha ja ulatuse koos selleks vajalike sõlm- ja detailjoonistega.
(3) Vähendatud mahuga põhiprojekti seletuskirjas käsitletakse projektis esitatud lahenduse kontseptsiooni ja vastavust muinsuskaitse eritingimustele, kasutatavaid materjale koos kasutamise tehnoloogiaga.
(4) Kui muinsuskaitse eritingimusi kogu mälestise või ehitise kohta ei ole koostatud, võib need esitada vähendatud mahuga põhiprojekti seletuskirja koosseisus eraldi peatükina.
(5) Eritingimusi ei koostata juhul, kui kavandatavad tööd piirduvad ehitisesisese ehitamisega ja Muinsuskaitseamet on andnud nõusoleku põhiprojekti koostamiseks muinsuskaitse eritingimusteta.
§ 29. Tööprojekt
(1) Tööprojekti sisunõudeid käsitlevad nõuded ehitusprojektile. Tööprojekti staadiumis esitatakse konserveerimis-, restaureerimis- ja ehitustööde tegemiseks vajalikud detailjoonised ja selgitused. Vajadusel antakse tehnoloogilised erinõuded ja juhised tööde tegemiseks. Tööprojektis peavad sisalduma ka selgitused kultuuriväärtuslike tarindite kaitsmiseks tööde tegemise ajal.
(2) Arhitektuuri või sisearhitektuuri osas esitatakse:
1) nõuded pindade viimistlusele (materjal, struktuur, faktuur);
2) ehitustoodete ja -detailide materjalid ja profiilid, vajadusel sõlmede joonised (lähteandmetena tootejooniste tegemiseks).
(3) Tarindite osas esitatakse:
1) juhised olemasolevate tarindite kontrollimiseks ja säilitamiseks, vajadusel asendamiseks, koos detailjoonistega;
2) nõuded kasutatavatele materjalidele (kivid, mört, puit jm), nende kvaliteedile, omadustele ja koostisele;
3) kandetarindite detailsed joonised, sealhulgas müüriseotiste, puiduseotiste, liidete ja külgnemiste kohta;
4) isolatsioonide (soojustus, veetõke, niiskustõke) paiknemine ja materjal;
5) nõuded tarindite pinnatöötlusele ja viimistlusele.
(4) Maastikuarhitektuuri osas esitatakse valgustuse, väikevormide, piirdeaedade ja muude rajatiste ning taimestiku tööjoonised.
(5) Muinsuskaitseametile kooskõlastamiseks esitatav tööprojekt, kui see ei ole põhiprojekti arhitektuuriosa koostaja koostatud või juhendamisel koostatud, peab võimaluse korral olema eelnevalt tema poolt läbi vaadatud ja viseeritud.
§ 30. Tööde alustamise luba
(1) Muinsuskaitseamet annab mälestisel tööde alustamise loa Muinsuskaitseametiga kooskõlastatud põhiprojekti alusel, kui on tagatud tööde tegemine muinsuskaitse tegevusluba omava ettevõtja poolt ja muinsuskaitse tegevusluba omava erialaspetsialisti muinsuskaitseline järelevalve.
(2) Muinsuskaitseamet annab ehitisel tööde alustamise loa Muinsuskaitseametiga kooskõlastatud põhiprojekti alusel, kui on tagatud muinsuskaitse tegevusluba omava erialaspetsialisti muinsuskaitseline järelevalve.
(3) Juhul, kui töö ehitisel seisneb ehitise püstitamises muinsuskaitsealale, võib Muinsuskaitseamet anda tööde alustamise loa Muinsuskaitseametiga kooskõlastatud eelprojekti alusel.
Kultuuriministri 30. juuni 2003. a määrus nr 9 „Mälestise ja muinsuskaitsealal paiknevate ehitiste konserveerimise, restaureerimise, remondi ja ehitamise projektide koostamise ja neis eelnevate uuringute tegemise tingimused ja kord ning muinsuskaitse eritingimuste koostamise kord“ (RTL 2003, 83, 1230; 2009, 8, 89) tunnistatakse kehtetuks.


Kultuuri- või sotsiaalobjektide pankrotivarast välistamise seadus – Riigi Teataja
Kultuuri- või sotsiaalobjektide pankrotivarast välistamise seadus (lühend - KSPVVS)
Kultuuri- või sotsiaalobjektide pankrotivarast välistamise seadus - sisukord
Kultuuri- või sotsiaalobjektide pankrotivarast välistamise seadus
Vastu võetud 25.08.1994
RT I 1994, 63, 1066
jõustumine 24.09.1994
03.05.1995 RT I 1995, 49, 748 03.06.1995
§ 1. Riigile kuuluva ettevõtte või organisatsiooni (edaspidi ettevõte) pankroti korral välistatakse pankrotivarast riigile kuuluv kultuuri- või sotsiaalobjekt, kui see on vajalik valla- või linnaelanike sotsiaalseks või kultuuriliseks teenindamiseks või Eesti Vabariigi sotsiaalseks või majanduslikuks arenguks.
§ 2. Käesoleva seaduse §-s 1 nimetatud kultuuri- või sotsiaalobjekt on hoone või rajatis või selle osa (koos sellesse kuuluva inventariga), mida on vähemalt 18 kuu jooksul enne pankrotimenetluse algatamist kasutatud:
1) koolieelselasteasutuse, kooli või mõne teise haridusasutusena;
2) apteegi, haigla, arstipunkti, polikliiniku või mõne teise tervishoiuasutusena;
3) raamatukogu, rahva- või kultuurimaja, muuseumi, teatri või mõne teise kultuuriasutusena;
4) spordiväljaku, spordisaali või mõne teise spordiasutusena;
5) kasvatusasutuse, turva- või hooldekodu või mõne teise sotsiaalabi ja -teenuseid osutava asutusena.
[RT I 1997, 5, 32 - jõust. 01.02.1997]
§ 3. Kultuuriminister, haridus- ja teadusminister või sotsiaalminister või ettevõtte asukohajärgne kohalik omavalitsus või minister, kelle juhitava ministeeriumi valitsemisalass ekuulub ettevõte, mille pankrotivara on kultuuri-või sotsiaalobjekt, esitab nimetatud objekti pankrotivarast välistamise otsustamiseks põhjendatud taotluse Vabariigi Valitsusele ühe kuu jooksul pankrotiteate Riigi Teatajas avaldamise päevast arvates, teatades vastavast taotlusest pankrotihaldurile sama aja jooksul.
§ 4. Pankrotihaldur peab tagama kultuuri- ja sotsiaalobjekti säilimise, mille pankrotivarast välistamise taotluse esitamisest on teatatud käesoleva seaduse §-s 3 sätestatud korras. Nimetatud objekti on keelatud võõrandada Vabariigi Valitsuse pankrotivarast välistamise otsuseni.
§ 5. Kultuuri- või sotsiaalobjekti pankrotivarast välistamise otsustab Vabariigi Valitsus 20 päeva jooksul, arvates käesoleva seaduse §-s 3 nimetatud taotluse saamisest.
§ 6. Kultuuri- või sotsiaalobjekti pankrotivarast välistamisel määrab Vabariigi Valitsus välistatud objekti valitseja või otsustab kohaliku omavalitsuse taotlusel objekti munitsipaalomandisse andmise või teeb kohalikule omavalitsusele ettepaneku objekti munitsipaalomandisse võtmiseks.
§ 7. Käesoleva seaduse §-s 5 nimetatud kultuuri- või sotsiaalobjekti pankrotivarast välistamise otsusest teatab asja omane ministeerium pankrotihaldurile viivitamatult, kuid mitte hiljem kui 10 päeva jooksul, arvatesotsuse tegemisest.
§ 8. Pankrotihalduril on kultuuri- või sotsiaalobjekti pankrotivarast välistamise otsusega mittenõustumisel õigus pöörduda kohtu poole 10 päeva jooksul pärast käesoleva seaduse §-s 5 nimetatud otsuse jõustumist.
§ 9. Pankrotihalduril on õigustaotleda kohtu korras käesoleva seaduse §-s 2 nimetatud objektide taasliitmist pankrotivara hulka, kui objekti kuue kuu vältel pärast selle pankrotivarast väljaarvamist ei kasutata taotluses nimetatud eesmärgil. Nimetatud objekti taas lülitamise korral pankrotivara hulka taastub käesoleva seaduse §-s 11 sätestatud maksevõlgnevuste nõue.
§ 10. Pankrotihaldur peab tagama Vabariigi Valitsuse otsusel pankrotivarast välistatud kultuuri- või sotsiaalobjekti säilimise kuni selle käesoleva seaduse §-s 12 sätestatud korras üleandmiseni. Pankrotihalduri poolt tehtud kulutused antud ülesande täitmiseks tasutakse Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras.
§ 11. Kultuuri- või sotsiaalobjektide pankrotivarast välistamisel vähendatakse riigi maksevõlgnevuste nõudeid nende objektide bilansilise maksumuse võrra.
§ 12. Pankrotivarast välistatud kultuuri- või sotsiaalobjekti annab pankrotihaldur üle käesoleva seaduse §-s 6 nimetatud isikule akti alusel, millele kirjutavad alla pankrotihaldur ja käesoleva seaduse §-s 6 nimetatud isik.


Tervishoiuamet » Tutvustus » Tervishoiuamet » Põhimäärus
Tervishoiuameti põhimäärus
Vastu võetud sotsiaalministri 6. septembri 2001. a määrusega nr 96 “Tervishoiuameti põhimäärus” (RTL 2001, 108, 1509), jõustunud 01.01.2002.
10.02.2003/20 (RTL 2003, 26, 392) 28.02.2003
15.07.2003/100 (RTL 2003, 88, 1301) 28.07.2003
21.07.2004/91 (RTL 2004, 102, 1654) 01.08.2004
17.01.2006/10 (RTL 2006, 9, 172) 28.01.2006
Määrus kehtestatakse “Vabariigi Valitsuse seaduse” § 42 lõike 1 alusel.
§ 1. Tervishoiuamet (edaspidi amet ) on Sotsiaalministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, millel on talle pandud ülesannete ulatuses juhtimisfunktsioon ja mis teostab riiklikku järelevalvet ning kohaldab riiklikku sundi «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» (RT I 2001, 50, 284) ja teiste seaduste alusel, ulatuses ja korras.
§ 2. Oma ülesannete täitmisel esindab amet riiki.
§ 3. Ameti ingliskeelne nimetus on Health Care Board.
§ 4. Ametil on väikese riigivapi kujutisega ja oma nimega pitsat ning oma eelarve ja pangakonto. Ameti kulud kaetakse riigieelarvest.
§ 5. Amet on aruandekohustuslik sotsiaalministri ees, kes suunab ja koordineerib tema tegevust ning teostab seadusega ettenähtud korras teenistuslikku järelevalvet.
§ 6. Amet asub Tallinnas. Postiaadress on Gonsiori 29, 15157 Tallinn.
§ 7. Ameti tegevusvaldkonnad on: tervishoiutöötajate registreerimine; tegevuslubade väljastamine; riikliku järelevalve teostamine ning riikliku sunni kohaldamine “Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse“ ja teiste seadustega ettenähtud alustel, ulatuses ja korras; kiirabi tegevuse ja hädaolukorraks valmisoleku korraldamine oma pädevuse piires; töötervishoid “Töötervishoiu ja tööohutuse seadusega“ (RT I 1999, 60, 616; 2000, 55, 362; 2001, 17, 78; 2002, 47, 297; 63, 387; 2003, 20, 120; 2004, 54, 389) ettenähtud ulatuses ja korras; ettepanekute tegemine oma tegevusvaldkonna arendamiseks ja õiguslikuks reguleerimiseks.
[RTL 2004, 102, 1654 – jõust 01.08.2004]
§ 8. Amet oma ülesannete täitmiseks tervishoiutöötajate registreerimise valdkonnas:
1) registreerib isiku seaduses ettenähtud alustel ja korras tervishoiutöötajana;
2) väljastab tervishoiutöötajale registreerimistõendi;
3) tunnistab registreerimistõendi kehtetuks seaduses ettenähtud alustel ja korras;
4) peab tervishoiutöötajate registrit;
5) korraldab tervishoiutöötajate pädevusnõukogu tööd.
[RTL 2003, 88, 1301 – jõust. 28.07.2003]
§ 9. Amet oma ülesannete täitmiseks tegevuslubade andmise ja kehtetuks tunnistamise valdkonnas:
1) annab tervishoiuteenust osutavale isikule tegevusloa seaduses ettenähtud alustel ja korras;
2) tunnistab tegevusloa kehtetuks seaduses ettenähtud alustel, korras ja tingimustel;
3) peab tegevuslubade registrit.
§ 10. Amet oma ülesannete täitmiseks järelevalve valdkonnas:
1) teostab järelevalvet tervishoiuteenuste osutajatele sätestatud nõuete täitmise üle;
2) teostab järelevalvet perearstide, kiirabi osutajate, eriarstiabi osutajate ja iseseisvalt õendusabi osutajate tegevuse üle;
3) korraldab arstiabi kvaliteedi ekspertkomisjoni tööd.
§ 11. Amet oma ülesannete täitmiseks kiirabi töö korraldamise valdkonnas:
1) korraldab sotsiaalministri kehtestatud korras avaliku konkursi riigieelarvest rahastatavate kiirabi osutajate valimiseks;
3) sõlmib kiirabi osutamise lepingud kiirabibrigaadide pidajatega sotsiaalministri kehtestatud tingimustel ja korras;
4) korraldab kiirabibrigaadide ajutist asendamist.
§ 12. Amet oma ülesannete täitmiseks hädaolukorraks valmisoleku valdkonnas:
1) korraldab oma pädevuse piires hädaolukorraks valmisolekut;
2) korraldab tervishoiuteenuste osutajatele koostöös Kaitse- ja Siseministeeriumiga hädaolukordade lahendamiseks vajalikku väljaõpet.
§ 121. Amet oma ülesannete täitmiseks töötervishoiu valdkonnas:
§ 13. Amet oma ülesannete täitmiseks muudes valdkondades:
1) osaleb õigusaktide eelnõude väljatöötamises;
2) annab arvamusi ameti tegevusvaldkonda reguleerivate õigusaktide eelnõude kohta;
3) osaleb ameti tegevusvaldkonda reguleerivate õigusaktide Euroopa Liidu õigusaktidega harmoniseerimises;
4) vaatab läbi ja lahendab patsientide ja muude isikute avaldusi ja taotlusi;
5) korraldab ameti töötajate, sealhulgas tööettevõtu lepingu alusel töötavate ekspertide tööalast koolitust;
6) suhtleb ja teeb koostööd välisriikide asutuste ning rahvusvaheliste organisatsioonidega;
7) valdab, kasutab ja käsutab õigusaktidega ettenähtud tingimustel ja korras ameti valduses olevat riigivara;
8) täidab muid talle seadusega või seaduse alusel kehtestatud õigusaktidega pandud ülesandeid.
§ 14. Ametil on oma ülesannete täitmiseks õigus:
1) kontrollida tervishoiutöötajana registreerimist taotlevate isikute kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide ehtsust;
2) võrrelda tervishoiutöötajana registreerimist taotleva välisriigis kvalifikatsiooni omandanud isiku kvalifikatsiooni Eestis nõutavaga;
3) keelduda isiku registreerimisest tervishoiutöötajana seaduses ettenähtud alustel ja korras;
4) kontrollida tegevusloa taotleja esitatud andmeid;
5) keelduda seaduses ettenähtud alustel ja korras tegevusloa andmisest;
6) tunnistada seaduses ettenähtud aluste esinemisel tegevusluba osaliselt või täielikult kehtetuks;
7) siseneda kontrollitava isiku tegevuskohta ja kontrollida tervishoiuteenuse osutamise tingimusi ja nõuetele vastavust;
8) tutvuda tervishoiuteenuste osutamist tõendavate dokumentidega;
9) saada kontrollitava isiku juhtorganitelt ja tervishoiutöötajatelt seletusi;
10) teha kontrollitavale isikule ettepanekuid tegevuse parandamiseks ning ettekirjutusi puuduste kõrvaldamiseks;
11) kaasata lepingute alusel oma töösse konsultante ja eksperte;
12) kirjastada trükiseid ja kasutada teisi teabevahendeid ameti tegevusvaldkonda puutuva teabe avaldamiseks.
§ 15. Ametit juhib peadirektor, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist kantsleri ettepanekul sotsiaalminister.
§ 16. Ameti struktuuri, teenistujate koosseisu ja eelarve kinnitab sotsiaalminister.
§ 17. Ameti peadirektor:
1) juhib ameti tööd, otsustab ja korraldab ameti pädevusse kuuluvate ülesannete täitmist;
2) vastutab ameti tegevust reguleerivate õigusaktide täpse, otstarbeka täitmise eest ja annab aru sotsiaalministrile;
3) teostab teenistuslikku järelevalvet sotsiaalministri määratud ulatuses ja korras;
4) nimetab ametisse ja vabastab ametist ameti koosseisu kuuluvad ametnikud;
5) sõlmib ameti nimel lepinguid;
6) kinnitab struktuuriüksuste põhimäärused;
7) kinnitab ameti töö sisekorraeeskirjad, asjaajamiskorra ja raamatupidamise sise-eeskirjad, ametnike ametijuhendid ja palgaastmed ning otsustab lisatasude maksmise kooskõlas kehtivate õigusaktidega ja ameti eelarvega;
8) esitab sotsiaalministrile ettepanekud ameti kulude ja tulude eelarve kohta, ameti struktuuri ja koosseisude kohta ning kontrollib eelarve täpset ja otstarbekat täitmist;
9) käsutab ametile eraldatud vara ja vahendeid kooskõlas õigusaktidega;
10) moodustab ameti tegevusvaldkonnas üleskerkinud küsimuste lahendamiseks komisjone ja töörühmi;
11) esitab sotsiaalministrile ettepanekuid ameti tegevusvaldkonna korraldamiseks;
12) annab seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse või korralduse, sotsiaalministri määruse või käskkirja alusel teenistusalastes küsimustes käskkirju;
13) pärib aru ameti teenistujatelt, määrab neile ergutusi ja distsiplinaarkaristusi seaduses kehtestatud juhtudel ja korras;
14) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korraldusega ning sotsiaalministri määruse ja käskkirjaga.
§ 18. Peadirektori äraolekul asendab teda vastavalt peadirektori määramisele üks osakonnajuhatajatest.
§ 19. [kehtetu]
[RTL 2003, 26, 392 – jõust. 28.02.2003]
§ 20. Ameti struktuuriüksusteks on osakonnad ja bürood, mille täpsemad ülesanded ja pädevus määratakse peadirektori kinnitatava osakonna põhimäärusega.
§ 21. Ameti osakonnad ja nende põhiülesanded on:
1) registrite ja tegevuslubade osakond – tervishoiutöötajate ja tegevuslubade registrite pidamine ning analüüs; registreerimismenetluse teostamine; registreerimistõendite ja tegevuslubade väljastamine;
2) järelevalveosakond – järelevalve teostamine tervishoiuteenust osutavale isikule tegevusloa andmiseks nõutavate tingimuste olemasolu ja tegevusloas märgitud tingimustele vastavuse suhtes; patsiendi rahulolu uuringud, seadustes ettenähtud juhtudel ja korras juriidiliste ja füüsiliste isikute vastutusele võtmine;
3) erakorralise meditsiini osakond – oma pädevuse piires kiirabiteenuse osutamise ja hädaolukorraks valmisoleku korraldamine;
[RTL 2006, 9, 172 - jõust. 28.02.2003]
7) juriidiline osakond – ameti ja tema struktuuriüksuste õigusalane nõustamine; ameti töövaldkonda reguleerivate õigusaktide väljatöötamine , lepingu projektide ja õigusaktide eelnõude koostamine; ameti seisukoha kujundamine õigusvaidlusi tekitavates küsimustes ja esindamine kohtuvaidlustes;
8) töötervishoiu osakond - “Töötervishoiu ja tööohutuse seadusest“ tulenevate ülesannete täitmine.
§ 22. Ameti osakonda juhib osakonnajuhataja, kes vastutab osakonnale pandud ülesannete õiguspärase, täpse ja õigeaegse täitmise eest. Osakonnajuhataja täpsemad teenistusülesanded määratakse kindlaks peadirektori kinnitatud osakonna põhimääruses.
§ 23. Osakonnajuhataja ajutisel äraolekul asendab teda büroojuhataja või peadirektori määratud ametnik.
§ 24. Ameti ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine toimub seadusega sätestatud korras.
§ 25. Põhimäärus jõustub 1. jaanuaril 2002.
Tervishoiuameti põhimäärus vene keeles


Aalisarnermut aningaasaliissutinut immikkoortitat pillugit Inatsisartut inatsisaata allanngortinneqarnera pillugu Inatsisartut inatsisaat nr. 13, 2. december 2009-imeersoq(Angallatinik pisoqqanik sequtserinissamut tapiisarnermik atuutilersitsineq aamma angallatinik nutarterinermi tapiissutinik qaffaaneq)
Aalisarnermut aningaasaliissutinut immikkoortitat pillugit Inatsisartut inatsisaat nr. 15, 20. november 2006-imeersoq
Aalisarnermut aningaasaliissutinut immikkoortitat pillugit Inatsisartut inatsisaat nr. 15, 20. november 2006-imeersumi imatut allannguisoqarpoq:
1. § 1, imm. 1 imatut oqaasertaliorneqassaaq:
”Inatsisip siunertaa tassaavoq aalisarnermik inuussutissarsiortut ineriartornerinut siuarsarnerinullu tapiissuteqarnissaq, ilanngullugu inuussutissarsiummi peqataasunut nutaanut isersinnaanerup ajornannginnerulernissaa. Inatsimmi aamma siunertaavoq sinerissamut qanittumi aalisarnermi aaqqissugaanikkut naleqqussaanermut atatillugu akuersissutit peerneqarnerisigut angallatit isaternissaannut tapiissutit atulersinnerisigut maannakkut siunissamilu pisaqarnissamut periarfissanut aalisariutit angissusaasa naleqqussarnissaat.”
2. Nutaatut § 1, imm. 2 ikkunneqassaaq:
“Imm. 2. Inatsit aalisarnermik inuussutissarsiornerup inuiaqatigiinni sapinngisamik annertunerpaamik iluanaaruteqarnissaanut peqataassaaq ilanngullugu aalisarnermi naammassisaqarsinnaassuseq, unammillersinnaassuseq aamma aalisakkanik pisuussutinik aalisarsinnaassutsip ingerlaavartumik naleqqussarsinnaanera pitsaanerulersillugu kiisalu Kalaallit Nunaanni aalisarnermut iluaqutaasumik nutarsaanerit siuarsarlugit.”
3. Tamatuma kingorna § 1, imm. 2 § 1, imm. 3-ngorpoq.
4. § 7, imm. 1 nr. 2) nr. 3-tullu nutaatut ikkussaaq) imatut oqaasertaliorneqassaaq:
”2) Raajat saniatigut aalisarnerni allani pisinermi nalingata tamarmiusup 40%-ia tikillugu.
“3) Piginnittut 20 %-imik tapiiffigineqarlutik angallatinik pisisimasut suli allanik 20 %-inik tapiiffigitinnissamut qinnuteqarsinnaapput. Suli allanik 20 %-inik tapiissutinik qaffaaneq atortussanik pisinermi atuutinngilaq.”
5. § 9-mi imm. 3 nutaatut ikkunneqassaaq:
“Imm. 3. § 7, imm. 1, nr. 2 malillugu suli allanik tapiissuteqarnermi 10 %-imik nammineq aningaasaliissuteqarnissaq piumasaqaatigineqassaaq.“
6. Kapitali 6 tamatuma kingorna kapitali 7-ingorpoq aamma kapitali 7 kapitali 8-ngorpoq.
7. § 14 tamatuma kingorna § 18-ngorpoq, § 15 § 19-ngorpoq aamma § 16 § 20-ngorpoq.
8. Kapitali 6-imi qulequtaq nutaaq ikkunneqassaaq:
“Aalisarnermi aalisariutinik isaterinissamut tapiissutit pillugit aalajangersakkat.”
9. ”Nutaatut § 14-itut ikkunneqassaaq:
”§ 14. Sinerissamut qanittumi aalisarnermi aalisariutinik isaterinermut Naalakkersuisut tapiissuteqarsinnaapput, siunertamut pineqartumut ukiumut aalajangikkamut aningaasanut inatsimmi immikkoortinneqarsimasut sinaakkuserneqarnerisa iluannit.
Imm. 2. Tapiissutit tunniunneqarsinnaapput angallat
1) umiarsuarnik nalunaarsuiffiup aalisariutit pillugit nalunaarsuutaani imaluunniit Angallatit nalunaarsorneranni ilaassaaq, aammalu Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Aqutsisoqarfiup inuussutissarsiutigalugu aalisarnermik ingerlatsinissamut akuersissuteqartutut angallatit pillugit nalunaarsuiffiani nalunaarsorsimassalluni,
2) taassuma uuttuutaa malillugu 5 BRT imaluunnit 8 BT qaangerlugu usitussuseqassaaq aamma 75 BRT imaluunniit 120 BT inorlugit usitussuseqassalluni,
3) ukiunik 25-nik taakkuluunniit sinnerlugit pisoqaassuseqassaaq,
4) ukiuni kingullerni marlunni aalisarsinnaanermut akuersissutigineqartut pissarsiat annikinnerpaamik 50 %-ii aalisarsimassavai, aamma
5) qinnuteqaatip tunniunneqarnerani ingerlanissaminut piareersimassaaq.
Imm. 3. Qinnuteqaatip tunniunneqarneranut piffissaq aamma qinnuteqartut arlallit tamarmilluunniit isaterinissamut tapiissutisinissamut piumasaqaatinik naammassinnikkaluarpataluunniit § 17, imm. 1-imi taaneqartup aalajangersimasumik naliliineq aallaavigalugu tapiissuteqarnissamut aningaasat qaqugukkulluunniit uninngasuutigineqartut eqqarsaatigalugit aamma isaterineq tapiissuteqarnissamullu naleqqussuseq aallaavigalugu qinnuteqartut ataatsimiititaliap tulleriiaarsinnaavai.
Imm. 4. Imm. 3-mi taaneqartoq pingaarnersiuineq makku tunngavigalugit piumasaqaatigineqassapput:
1) angallatip pisoqaassusia usitussusialu
2) siusinnerusukkut pisassiissutinit aalisarnermit pisaqarsimanerit
3) angallatit amerlassusaat imaluunniit sumiiffinni aalisarsinnaanermut akuersissutit, imaluunniit
4) Aalisarnermi naammassisat aalisakkat suussusaanut agguaataarlugit”.
10. Nutaatut § 15-itut ikkunneqassaaq:
”§ 15. Tapiissutit annertussusissaat aningaasatut tunngaviusussatut aamma angallatip BRT-imut imaluunniit BT-mut ataatsimut usitussusianut aningaasat aalajangersimasut Naalakkersuisunit aalajangersarneqartut aallaavigalugit naatsorsorneqassapput. Ukiut tamaasa tapiissutit annertussusaat 5%-imik ikilisinneqassapput angallatip pisoqaassusaa minnerpaamik ukiunik 25-nit pisoqaaneruppat.
Imm. 2. Isaterinissamut tapiissutit annerpaamik sillimmasiinerup nalingata 75 %-iata nalinganut annertussuseqarsinnaapput, sakkuutit ilanngunnagit.
Imm. 3. Sillimmasiinermi aningaasat, isaterinissamut qinnuteqarnermiit ukioq ataaseq sioqqullugu angallammi imaluunniit motorimi ajoquserneq pissutigalugu tunniunneqarsimasut tapiissutit tunniunnerini ilanngaatigineqassapput, sillimmasiinermi aningaasat angallatip iluarsarneranut atorneqarsimanngippata. Aammattaaq sillimmasiinermi aningaasat qinnuteqareernerup kingorna ajoquserneq pissutigalugu tunniunneqartut, kisiannili tapiissutit tunniunneqarnissaat sioqqullugu tunniunneqartut, ilanngaatigineqassapput.”
11. Nutaatut § 16-itut ikkunneqassaaq:
”§ 16. Tapiissutit akilernerini angallat piviusumik isaterneqassaaq.
Imm. 2. Isaterinissamut tapiissutit tunniunneqarnerini aalisarsinnaanermut akuersissut aamma inuussutissarsiutigalugu aalisarnernut akuersissutit tamarmik atorunnaassapput. Angallat umiarsuit nalunaarsuiffiannit, aalisariutit pillugit nalunaarsuiffimmit, imaluunniit Angallatit nalunaarsuiffiannit, aamma Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Aqutsisoqarfiup inuussutissarsiutigalugu aalisarnermik ingerlatsinissamut akuersissuteqartutut angallatit pillugit nalunaarsuiffianit peerneqassaaq.”
12. Nutaatut § 17-itut ikkunneqassaaq:
”§ 17. Isaterinissamut tapiiffigitinnissamut qinnuteqaatit suliami aalajangiisussamit ataatsimiititaliamit Naalakkersuisunit pilersinneqartumit inaarutaasumik allaffissornikkut suliarineqassapput.
Imm. 2. Naalakkersuisut toqqassavaat ataatsimiititaliamut ilaasortat tallimaasut, tassunga ilanngullugu siulittaasoq. Ilaasortat sisamat, taakkunannga KNAPK-mit marluk, Kalaallit Nunaanni Sulisitsisut Kattuffianiit ataaseq imaluunniit kattuffimmit assigisaanit kiisalu Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfimmiit ataaseq, inassuteqarnikkut toqqarneqassapput. Ataatsimiititaliaq allatoqarnikkut Naalakkersuisunit sullinneqassaaq. Ataatsimiititaliap suleriaasissani suliarissavaa, taannali Naalakkersuisunit akuerineqassaaq.
Imm. 3. Isaterinissamut tapiissutit pillugit §§ 14, 15 aamma 16-imi malittarisassat tunngavigalugit Naalakkersuisut malittarisassanik erseqqarinnerusunik aalajangersaassapput, tassunga ilanngullugu qinnuteqaatit, tapiissuteqarnissamut piumasaqaatit, tapiissutinik naatsorsuineq, annertussusiliineq aammalu tapiissutinik tunniussineq, paasissutissat nakkutilliinerlu pillugit aammalu tapiissutit il.il. atorunnaarsinneqarsinnaaneri utertillugillu akilerneqarsinnaaneri pillugit.
Imm. 4. Isaterinissamut tapiissutit utertinnissaat pillugit aalajangersakkanut § 12, nr. 1 aamma 4-mi aalajangersakkat atuupput.”
13. § 19, imm. 1 nr. 2 imatut oqaasertaliorneqassapput:
”2) Pisortanut eqqortuunngitsunik paasissutissiineq, takuuk §§ 4 aamma 14.”
14. § 19, imm. 1 nr. 3 imatut oqaasertaliorneqassapput:
“§§ 11 aamma 16 naapertorlugit maleruagassatut aalajangerneqartuni piumasarineqartunut naammassinnginninneq.”
15. Inatsimmi tamani oqaaseq “Landsstyret” allanngortinneqassaaq “Naalakkersuisut”-nut.
16. Inatsimmi tamani “Namminersornerullutik Oqartussat” allanngortinneqassaaq “Namminersorlutik Oqartussat”-nut.
Inatsisartut inatsisaat ulloq 1. januar 2010-mi atuutilissaaq.
Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 2. december 2009
Sammisaq Akitsuutit Akitsuutit, qamutit motorillit Akitsuutit, kinguppaat Utoqqalinermi pensionit Utoqqalinersiutit Imigassaq aalakoornartulik Piginneqatigiilluni inissiat Maalaaruteqartarfik, inunnik isumaginninnermi Sanaartukkat Akisussaanerat, Naalakkersuisut ilaasortatSuliffisasamik innersuussineq Suliffimmi pissutsit Suliffissarsiuussineq Suliffissarsiortut killilersimaarnerat Sulisoqarnermut akitsuut Allagaatit, atortussaajunnaarsitsineq Toqqorsiviit Utoqqarnik ikiuineq Utoqqaat illui Sanaartorfik Immiaaqqat imeruersaatillu puui Upalungaarsimaneq, inuinnaat Uumassusilitsigut assigiinngiiaassuseqarneq pillugu Isumaqatigiissut Pinngortitamit atortussaq Ikiorsiissutit Meeqqanik pinerliisimannginnermut uppernarsaat Meeqqat inuusuttullu, ikiuineq Meeqqat inuusuttullu, Ilisimasaqarfik Meeqqat inatsisitigut inissisimanerat Inissianik aqutsineq Inissialiorneq aamma aserfallatsaaliuineq Inigisat, piginneqatigiinnikkut Inissiamut aningaasalersuineq Inissiaatileqatigiiffik Ineqarnermut tapiissut Illuliornermut ikiorsiissutit Inuinnaat naalakkersuinermilu suliallit piginnaatitaaffii Kommuunit aggorneqarnerisa avataanniittut nunaqqatigiit siunnersuisoqatigiivi Qatserisartoqarneq Missingersuusiat, Kalaallit Nunaanni Namminersornerullutik Oqartussat Nunaqarfinni sanaartukkat Nunaqarfinni aqutsisut Sanaartorneq pillugu immikkoortortaq Sanaartorneq Sanaartornermi oqartussaasut Ulluunerani paaqqinnittarfiit Angerlarsimaffinni ulluunerani paaqqinnittarneq Kommuunimi nakorsaaneq Marloriaammik akileraarutissiineq Nakorsaatit timimut sukasaatit, inerteqqut Inuussutissat qererujussuartitat Uumasut Uumasut, nappaatit Akissarsiat akitsuutit naapertorlugit iluarsiiffigineqarnera Efterskole Inissiaq pigivitaq Qaartiterutissat Avammut niuersnermut akuersissut Pinngitsaaliissummik pigisanik taarsiissutitalimmik pigisanik piginnikkunnaarsitsineq Kallerup innera Kisermaassineq Nukissiuutinik pilersuineq Poortuutit ataasiartitat Inuussutissarsiut Suliffeqarfiit inuussutissarsiortunit ingerlatat Inuussutissarsiuteqarnermik siuarsaaneq Inuussutissarsiuteqarnermik siuarsaanermut atukkiissutit Inuussutissarsiutitigut ilinniartitaanerit Inuussutissarsiummik ingerlataqartunik Nalunaarsuiffik, Kalaallit Nunaanni Inuussutissarsiornernut tapiissutit Inuussutissarsiutitigut siunnersuineq Antenneqarfik Ilaqutariinni ilasiaaneq Piniarneq aallaaniarnerlu Aningaasaliinissamut tapersiineq, nunami inuussutissarsiutit Aalisakkanik tunisassiat Aalisarneq Aalisarnermut aningaasaliisarnermi immikkoortitat Eqaluk Kiassaateqarfinnit (ataatsimoorussanik) kiassaaneq Erfalasoq Erfalasulerneq Mittarfiit, sanaartorneq Inuussutissat il. il. Siusinaartumik soraarnerussutisiaqalerneq/pisartagaqalerneq Meeqqat atuarfiat Atuisartut Pisisartullu Maalaaruteqartarfiat Atuisartut Pisisartullu Siunnersuisoqatigiiat Ilisimatusarnikkut siunnersuisarneq il.il. Pilersuinikkut iliuutsit Mingutsitsineq Sunngiffimmi aallutaqarneq Kiassaateqarfik Savaateqarneq Pilersitseqqinnermut tapiissutit Nassiussanik angallassineq Kalaallit Nunaanni Uuliamik Mingutsitsinermi Upalungaaqqut A/SKalaallit Nunaanni inuussutissarsiutitigut ilinniarnertuunngorniarfinni ilinniartitaanerit Kalallit Nunaanni aalisarnermik misissuiffik Nunatsinni Ilisimatusarnermik Siunnersuisoqatigiit Kalaallit Nunaanni Misissueqqaarnerit Kalaallit Nunaanni ilinniarnertuunngorniarfik Kalaallit Nunaanni lnatsisartut Kalaallit Nunaanni Naligiisitaanermut Siunnersuisoqatigiit Kalaallit Nunaanni Pinngortitaleriffik Kalaallit Nunaata Radiua Kalaallit Nunaata Aatsitassarsiornermi Aningaasaateqarfia Kalaallit Nunaanni Oqaasiliortut Kalaallit Nunaanni Nunat aqqinik Aalajangiisartut Grønlands Tekniske Organisationi Tunngaviusumik ilinniartitaanerit Niuerneq Nunanik allanik niueqateqarneq Innarluutillit, ikiuunneq Imaani mingutsaaliuineq Umiarsualiviit Umiarsualivimmut akiliut Umiarsualivimmi malittarisassat HIV-mik tunillatsissimasut Pisortanit ikiorserneqarneq Angerlarsimaffimmi ikiorteqarneq Namminersornerullutik Oqartussat naatsorsuuseriveqarfiat il. il. Namminersornerullutik Oqartussat suliffeqarfiiNamminersornerullutik Oqartussat suliffeqarfii, aktieselskabinngortitsineq Akissarsiat, qatserisartoqarneq Qimmit perlerortut Uumasuuteqarneq/nersutaateqarneq Uumasuutit/nersutaatit nappaataat Ineqarnermut akiligassanut tapiissut InatsisartutInatsisartut aamma Naalakkersuisut Nunap immikkoortuinut kommuneqarfinnullu aggorneqarnera Akiliisitsiniaaneq, kommunit pisassaat Akiliisitsiniaaneq, akiligassat akilinngisat Eqqussineq, nunalerinermi nioqqutissiat Eqqussuinermut akitsuusiussat Eqqussuinermut akitsuusiussat, naatsorsuineq akiliisitsiniarnerlu isertitanit akileraarutit Nioqqutissanik eqqussuineq annissuinerlu Nunalerineq Iliveqarfiit KNI, Kalaallit Niuerfiat KNR, Kalaallit Nunaata Radioa Kinguaassiutitigut nappaatit, akiuineq Qamutit Kommunalbestyrelsit Kommuuninut tunngasut Akuersissut Unammilleqatigiinnermut nakkutilliisoq Unammilleqatigiinneq Unammilleqatigiinnermut ataatsimiititaliaq Umiarsuarmut nuannaariummut ilaasunut akitsuut Kulbrintilerineq Kulturimik sunngiffimmilu ingerlataqarneq Eqqumiitsuliornermik Ilinniarfik Nakorsatut suliaqarneq Nakorsaatit il. il. Nunalerineq Nunalerinermut tapiissutit Nakorsaaneqarfik InatsisartutInatsisartut Naalakkersuisullu Inatsisartut Ombudsmandiat Inuussutissaleriffiit Inuussutissat Suliariumannittussarsiuussineq Naligiissitaaneq Naligiissitaanermut Siunnersuisoqatigiit, Kalaallit Nunaanni Eqquiniaasitsinermut akitsuut Eqquiniaasitsineq Taarsigassarsiat Nunani allani taarsigassarsineq Ilinniagaqartunut taarsigassarsititsineq Nalunaaqqutsersuineq Tuniniaanissamik suliniut, pilerisaarineq Tusagassiornermi akisussaaneq Inuit pisinnaatitaaffii Avatangiisinik innarlitsaaliuineq Imarsiutini inuttanngorneq Angallatinut motorilinnut akitsuutit Katersugaasiviit Inuussutissanik ingerlatsivik Nuna eqqissisimatitaq/allanngutsaaliugaq Pinngortitamik illersuineq Pinngortitaleriffik, Kalaallit Nunaanni NukissiorfiitNunaoil A/S Pisortat ingerlatsinerat pillugu paasitinneqarsinnaatitaaneq, Kalaallit Nunaanni oqartussat Pisortanit ikiorsiissutit Pisortanit utoqqalinersiutit Uuliamik mingutsitsineq, imaani Uuliasiornissamik akuersissutit Ombudsmandi, Inatsisartut Immiaaqqat puui Eqaluit Tunu, Nuna eqqissisimatitaq Soraarnerussutisiat aaqqissuunnerat, Kalaallit Nunaanni Landsrådi aamma Kalaallit Nunaanni Inatsisartut Allakkat/nassiussat Akit Perlerorneq Radio TV-lu Naatsorsuuseriveqarfik il. il., Namminersorlutik Oqartussat Kinguppaat Ussassaarineq/piseqqusaarineq, peqqissutsikkut kiffartuunneqarnermi Pisortanut akiitsut Avatangiisit pujortarfiunngitsut Tarrarsortinnermi/qinnguartartinnermi atortut Royal Greenland A/SRoyal Arctic Line A/S Pujortarneq Aatsitassat Aatsitassarsiornermi Aningaasaateqarfia, Kalaallit NunaataNunaqarfinni illut sulliviit Silanngajaartut/Niaqulaartut Akileraarutit Akileraarutitigut oqilisaaffigisamik ileqqaakkat Umiartorneq Atuarfeqarfik Inunnik Isumaginninnermi Maalaaruteqartarfik Isumaginninnermi utoqqalinersiat Inunnik isumaginninnermi ilinniartitaanerit Inunnik isumaginnittoqarfik Imarsiorneq Imarsiornermik ilinniartitaaneq Nunap imartaa/nunagisap imartaa Aningaasanoorneq/Pinnguarneq/Pinnguaat Aalakoornartoq Qaartiterutissat Oqaatsinik Pikkorissarfik Oqaasilerisartut, Kalaallit Nunaanni sprogpolitikOqaatsinik Pikkorissarfik Nunat aqqi Naqissusiinikkut akitsuut Tapiissut, pilersitseqqinniarnermi/aallartitseqqinniarnermi suliniutini angisuuniAllanngortiterineq, kommunit Ilinniagaqarnermut akiitsut Aqutsinermik (kommuninut) inatsit Peqqinnissaqarfik Nappaatit Nappaatit tunillannartullu, uumasut Peqqissaasut Isiginnaartitsisarfik Tele Greenland A/STapiissutit, politikkikkut suliat Tipsernermit lottornermillu iluanaarutit, agguaaneq Tupa Angallanneq Assartuineq Takornariaqarnermik inuussutissarsiuteqarneq TV IlinniartitaaneqIlinniartitaaneq, inuussutissarsiutitigut Ilinniagaqarnermi akiitsuerussaaneq Ilinniartuunersiutit Annissuineq, aalisakkat Annissuineq, timmissat Annissuineq, neqit Annissuineq, naasut Nioqqutissanik annissusineq eqqussuinerlu Piiaaneq, aatsitassanik Inuusuttunut inissiiviit, kommuunip pii Qinersineq ValgborgerraadQinersineq, nunaqarfinni aqutsisunik Qinersineq, InatsisartunutQinersineq, kommunalbestyrelsinutQinersineq, Ilagiit sinniisaannutImermik pilersuineq Erngup nukinganik isumalluutit Nioqqutissat, nunamut isernermi aninermilu nioqqutissanik nalunaarsuineq nakkutilliinerlu Akissarsiaat, Inatsisartuni Naalakkersuisunilu ilaasortat Nersutit nappaataat
L_nr_13-2009_bemaerk_kn
L_nr_13-2009_betaenk_kn


Et siis üks asi, mis mind politsei/kohtusarjade juures häirib
Mõned täheldused induktsiooni kohta
Minu kaks senti allikakaitse teemal
Meil on jälle valimised
Eesti hümnist, jälle
Et siis üks asi, mis mind politsei/kohtusarjade juures häirib (2) Tuesday, March 30, 2010, 22:37 ( 707 views )
Kes ei oleks kuulnud rumala ameeriklase stereotüübist? Küll on neil raskusi lihtsate faktiteadmistega kui ka tavamõistluslike arutlustega. Kuid kõiki ameerika politsei- ja kohtusarju vaadates jääb mulje, et ühe asjaga neil raskusi siiski pole. Ja see asi on mälu!Nii palju kui mina olen aru saanud, siis ühes kohtuprotsessis võtavad alguses sõna süüdistaja ja kaitsja, siis tuleb hunnik tunnistajaid, kes esitavad hulga asitõendeid ning siis teevad süüdistaja ja kaitsja veel lõpuargumendi. Tõenäoliselt saavad vandekohtunikud veel ka kohtuniku käest täpsed ja spetsiifilised juhised. See kestab päevi, teinekord isegi nädalaid. Sellele kõigele järgneb pikk omavaheline arutelu, mis teinekord kestab päevi.Aga kas keegi on kunagi näinud mõnes politsei- ja kohtusarjas mõnd vandekohtunikku märkmeid tegemas? Ma mõtlen, et kui nad midagi üles ei tähenda, siis peab neil see kõik ju meeles olema? Kui ma mõnes loengus/seminaris märkmeid ei tee, siis on mul võib-olla juba paari tunni pärast väiksemad detailid meelest läinud, rääkimata siis kahe kolme päeva või nädala pärast. Ameerika teleseriaalide vandekohtunikud aga mäletavad kõike ja arutlevad inimeste saatuste üle ilma märkmeid tegemata.
Mõned täheldused induktsiooni kohta (0) Saturday, March 27, 2010, 19:47 ( 345 views )
Induktsioon on järelduste tegemise viis, mis teeb üksiku(te) juhtumi(te) põhjal järelduse üldiste juhtumite kohta. See tähendab siis, et keegi võib tähendada, et iga kord kui on olnud A on sellele järgnenud B ning sellest induktiivselt järeldada, et alati kui on A, siis sellele järgneb B.Probleem induktsiooniga on aga selles, et see ei anna meile tegelikult head alust asju uskuda. Russellil on näiteks üks kuulus looke kalkunist:Oletame, et meil on kalkun, kes kaldub loomu poolest arutlema induktiivselt. Ta märkab, et talle tuuakse süüa hommikul kell 9. See kordub pika aja vältel. Olenemata ilmast, aastaajast, nädalapäevast jms tuuakse ikka talle süüa hommikuti kell 9. Kalkun teeb nende vaatluste põhjal järelduse, et teda toidetakse alati kell 9 hommikul. Paraku osutus see järeldus vääraks jõulude ajal - selle asemel, et kalkunit toita, sattus ta ise toidulauale...Selle tõttu võib kõiki induktiivseid arutlusi pidada kergelt kahtlasteks.Kuid siinkohal tahaksin teha kaks täheldust.Esiteks. See, et induktsioon ei anna meile head alust asju uskuda ning et induktiivsed järeldused on tihti väärad, ei tähenda, et induktiivsed järeldused on alati väärad. Täiesti vabalt võib juhtuda, et keegi üldistab mingitest üksikjuhtumitest midagi üldist, mis on ühtlasi ka deduktiivselt järeldatav. Iga induktsiooni väärust tuleb empiiriliselt tõestada.Teiseks. Tuleb eristada kaht võimalikku arutluskäiku. Öelda, et "Iga kord kui on olnud A on sellele järgnenud B; praegu on A, järelikult järgneb sellele B" on erinev sellest, kui öelda, et "Iga kord kui on olnud A on sellele järgnenud B; praegu paistab olevat A, järelikult järgneb sellele B". Olgugi et mõlemal juhul on meil tegemist induktsiooniga, siis on esimene väida üksjagu tugevam kui teine.
Minu kaks senti allikakaitse teemal (0) Thursday, March 25, 2010, 23:41 ( 338 views )
Vabandust, et nõnda pikk tuli.Mõtlesin siis ka et võtaks teemal sõna. Enne seda mõtlesin, et teen midagi, mida tihti paljud inimesed sarnastes olukordades ei tee, ehk lugesin reaalselt kõnealuse eelnõu läbi, samuti sirvisin seletuskirja mõndade olulisemate kohtade pealt. Pärast seda heitsin pilgu ka ühele Justiitsministeeriumi kirjutisele nende kodulehel.Keskendudes siis ainult sellele kõige poleemilisemale osale ehk Kriminaalmenetluse seadustiku § 72 muutmisele, siis mida võiks öelda?1) Üheselt ja selgelt tänasel hetkel puudub ajakirjanikel seaduslik alus ütlustest keelduda (loetelus on hetkel vaimulik, kaitsja, notar, tervishoiutöötaja ja farmatseut.2) Esimene juhtum kui ajakirjanikul pole õigust ütlustest keelduda on selline, kus kõne all on vähemalt 8aastase vanglakaristusega kuritegu ning ilma nende ütlusteta oleks võimatu või väga raske menetlusega edasi minna. Okei, aga mida see tegelikult tähendab? Kui ma õigesti kokku lugesin siis kehtib see lõige ainult neljale paragrahvile: § 89. Inimsusvastane kuritegu, § 90. Genotsiid, § 114. Mõrv, § 405. Plahvatuse tekitamine, lõige 3 (ainult siis kui on mängus tuumaenergia, ohtlik ettevõtte või suurõnnetuse ohuga ettevõtte). Ma küll ei käinud kohtulahendite registrit läbi aga teen julge pakkumise, et reaalselt kohtu all on Eestis inimesed olnud vaid § 114 tõttu. Ja kes meist tahaks väita, et mõrva juhtumis, peaks ajakirjanikul säilima õigus vaikida?3) Teine juhtum on aga oluliselt keerulisem, siin kehtib taas menetluse võimatuse või raskuse tingimus ning on lisatud ülekaaluka avaliku huvi ja kohtu määruse tingimus, kuid asjasse puutuvad kuriteod on hoopis teise olemusega: § 157. Kutse- ja ametitegevuses teatavaks saanud saladuse hoidmise kohustuse rikkumine, § 157^1. Delikaatsete isikuandmete ebaseaduslik avaldamine, § 241. Riigisaladuse ja salastatud välisteabe avalikustamine, § 242. Riigisaladuse ja salastatud välisteabe avalikustamine ettevaatamatusest, § 316^1. Kriminaalasja kohtueelse menetluse ja jälitusmenetluse andmete ebaseaduslik avaldamine, § 323^1. Saladuse hoidmise kohustuse rikkumine ("^1" tähistab siis ülaindeksit).Seletuskirjas antud argument nende juhtumite puhul erand teha teeb viiteid kahele asjaolule: esiteks sellised kuritegusid on tavaliselt väga keeruline muul moel uurida ning teiseks kui sellised kuriteod jäävad lahendamata, siis on "oht et kaitseta jäävad teiste isikute õigused sõnumi saladusele, privaatsusele ja informatsioonilisele enesemääramisele, samuti muud eespool loetletud õigushüved." Kõnealused õigushüved on näiteks: riigi julgeolek, territoriaalse terviklikkuse või ühiskondliku turvalisuse huvides; korratuste või kuritegude ärahoidmine; tervise või kõlbluse või kaasinimeste reputatsiooni või õiguste kaitse.Abstraktselt võetuna oleks selle vähemalt esmapilgul midagi viga. Samas tuleb kaaluda kaht olulist tõsiasja. Esiteks, üldisemalt on selge, et teatud olukordades kaalub avalik huvi nimetatud paragrahvid ja neis sätestatud sanktsioonid üles - ei huvita kas tegemist on riigisaladusega või mitte, kui tegemist on infoga, mis viitab riigi kriminaalsele tegevusele, on rahval õigus seda teada.Teiseks, konkreetsemalt Eesti puhul, on paraku sellel muudatusel väga poliitiline maik küljes. Meenub koheselt Memokraadi üks kümnest keerutamisvõttest "Kes lekitas?", mis pidavat veel reformierakondlastele omane olema. Ühesõnaga, et see lekitamise teema on ikka inimestel südamel ja seetõttu püütakse seda nüüd kuidagi reguleerida. Isenesest pole midagi viga sellel kui keegi püüan poliitilisi eesmärke seadusandluse abil saavutada, aga antud juhul tekib nagu väike tõrge. Samas pole enam väga polemiseerida vaja, sest ERR kirjutab, et need pidavat välja jääma.Veelkord vabandust, et pikk tuli.
Meil on jälle valimised (1) Tuesday, March 16, 2010, 16:07 ( 397 views )
Nagu täna hommikul teada sain, siis algas täna TÜÜE valmised, mis kestavad neljapäevani. Nagu eelnevatel aastatel kavatsen jällegi oma teaduskonna kandidaate lähemalt vaadata. Selleks läheb aga aega, seni võite mõtiskleda miks on nii, et iga TTÜ esindusse kandideeriv tudeng, kes oli oma organisatsioonilisse kuuluvusse märkinud "Keskerakond" või "Kesknoored" kandis vene nime.järelsõnaks: hiljem selgus, et Filosoofiateaduskonnas on vaid üks kandidaat. Seega jääb avalik analüüs sel aastal ära, sest ma ei soovi oma eelistusi ühemõtteliselt avalikuks teha.
Eesti hümnist, jälle (5) Monday, March 1, 2010, 20:30 ( 881 views )
Et korra sai siis arutatud, et kuidas meie hümni kolmanda salmi esimesed read sobivad kokku eestlaste vähese religioossusega. Seisukohti oli mitmeid, kuid tõsiseid probleeme ei paistnud kellelgi olevat.Seoses eelmisel nädalal olnud tähtpäevaga leidsin end olukorrast, kus oli põhjust hümni laulda. Püüdes seda mõttega teha, jäid mulle jälle kolmanda salmi sõnad mõttesse.Kui jätame hetkeks kõrvale selle, mida täpselt kutsutakse Eesti üle valvama (Jumalat või jumalat või mõnd "kõrgemat võimu" või midagi muud), siis on ilmselt üsna selge, et tegu on mingi "hea asjaga". Ja kellel võiks sellega mingit probleemi olla, et mingi "hea asi" nende kodumaad kaitseb ja õnnistab. Kuid kui me vaatame lähemalt neid tingimusi ("mis iial ette võtad sa"), mida palutakse sel "heal asjal" oma valvamises ja kaitsmises jälgida, siis muutuvad asjaolud palju vastuolulisemaks.Teiste sõnadega kutsutakse seda "head asja" Eestit kaitsma ja valvama olenemata sellest, mida Eesti teeb. Kuid kas Eesti, või ükskõik milline teine riik, väärib kaitset mõne "hea asja" poolt olenemata sellest, mida see riik ette võtab? Kui jah, siis see eeldaks, et pole ühtki kõrgemat printsiipi kui isamaa ja selle heaolu; ning see ei tundu mulle ilmselgelt nii olevat. Aga enamgi veel, kas riik vääriks kaitset "hea asja" poolt, kui see riik võtab ette genotsiidi või ebaõiglase sõja?
<<First <Back | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 32 | 33 | 34 | 35 | 36 | Next> Last>> - Page Generated in 0.2319 seconds