Väike-Maarja valla üldhariduskoolide hoolekogude moodustamise kord ja töökord – Riigi Teataja
Väike-Maarja valla üldhariduskoolide hoolekogude moodustamise kord ja töökord
Väike-Maarja valla üldhariduskoolide hoolekogude moodustamise kord ja töökord - sisukord
2 Hoolekogu liikmed
§ 3 Lastevanemate esindaja ja kooli toetavate organisatsioonide esindaja valimine
§ 4 Vilistlaste esindaja valimine
§ 5 Õpilaste esindaja nimetamine
§ 6 Õppenõukogu esindaja valimine
§ 7 Vallavolikogu esindaja nimetamine
3 Hoolekogu koosseis
§ 8 Hoolekogu koosseisu kinnitamine ja liikmete volitused
§ 9 Hoolekogu koosseisu muutmine
§ 10 Hoolekogu ülesanded õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel ja juhtimisel
§ 12 Hoolekogu töövorm
§ 13 Hoolekogu korraline koosolek
§ 14 Hoolekogu erakorraline koosolek
5 Hoolekogu otsused
§ 17 Hoolekogu otsustusvõime
§ 18 Otsuste vastuvõtmine ja täitmine
§ 19 Otsuse vastuvõtmine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
RT IV, 23.10.2018, 8
Vastu võetud 15.10.2018 nr 28
Käesoleva määrusega sätestatakse Väike-Maarja valla üldhariduskoolide (edaspidi kool) hoolekogude moodustamine, töökord ja ülesanded.
2. peatükk Hoolekogu liikmed
(1) Põhikooli hoolekogusse kuuluvad volikogu esindaja, õppenõukogu, lastevanemate, vilistlaste ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad ja õpilaste esindaja.
(2) Ühe asutusena tegutseva põhikooli ja lasteasutuse hoolekogu koosseisu kuuluvad volikogu esindaja, vähemalt kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab kooli ja teine lasteasutuse õpetajaid, kooli õpilaste vanemate ja lasteasutuse laste vanemate esindajad, vilistlaste ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad ja õpilaste esindaja.
(3) Ühe asutusena tegutseva põhikooli ja gümnaasiumi hoolekogu koosseisu kuuluvad volikogu esindaja, vähemalt kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab põhikooli ja teine gümnaasiumi õpetajaid, nii põhikooli- kui ka gümnaasiumiõpilaste vanemate esindajad, vilistlaste ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad ja õpilaste esindaja.
(4) Hoolekogu moodustamisel tuleb arvestada, et lastevanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad moodustaksid enamuse hoolekogu koosseisust.
(5) Hoolekogu koosseisu kuuluvate lastevanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad ei tohi kuuluda koolitöötajate hulka.
§ 3. Lastevanemate esindaja ja kooli toetavate organisatsioonide esindaja valimine
(1) Esindaja valimine toimub lastevanemate üldkoosolekul, mille kutsub kokku direktor.
(2) Üldkoosolekut juhatab direktor või tema poolt määratud isik.
(3) Koosolekust võivad hääleõigusega osa võtta kõikide õpilaste vanemad või eestkostjad.
(4) Kandidaadid hoolekogusse seatakse üles koosolekul. Kandidaat peab andma kandideerimiseks nõusoleku.
(5) Juhul, kui koolil ei ole toetavat organisatsiooni valitakse hoolekogusse tema esindaja asemel koosoleku otsusel täiendav lastevanemate või vilistlaste esindaja.
(6) Hoolekogu liikme valimine toimub koosoleku otsusel avalikul või salajasel hääletamisel. Hoolekogusse osutuvad valituks enim hääli saanud kandidaadid.
§ 4. Vilistlaste esindaja valimine
(1) Kooli vilistlased, kes tegutsevad ühinguna, seltsinguna või muul viisil organiseeritult, valivad hoolekogusse oma esindaja.
(2) Ettepaneku vilistlastele oma esindaja valimiseks teeb direktor.
(3) Organiseeritult tegutsevate vilistlaste juht esitab direktorile kirjalikult vilistlaste esindaja andmed.
(4) Juhul, kui vilistlased ei tegutse organiseeritult valitakse vilistlaste esindaja lastevanemate üldkoosolekul § 3 toodud korras.
§ 5. Õpilaste esindaja nimetamine
(1) Õpilasesindus korraldab hoolekogusse õpilaste esindaja nimetamise vastavalt õpilasesinduse põhimäärusele.
(2) Õpilasesinduse juht esitab direktorile kirjalikult teatise õpilaste esindaja nimetamise kohta.
§ 6. Õppenõukogu esindaja valimine
(1) Õppenõukogu esindaja valimine toimub õppenõukogu koosolekul.
(2) Kandidaadid hoolekogusse seatakse üles koosolekul. Kandidaat peab kandideerimiseks andma nõusoleku.
(3) Hoolekogu liikme valimine toimub koosoleku otsusel avalikul või salajasel hääletamisel. Hoolekogusse osutuvad valituks enim hääli saanud kandidaadid.
§ 7. Vallavolikogu esindaja nimetamine
(1) Vallavolikogu nimetab oma esindaja kooli hoolekogusse volikogu uue koosseisu volituste alguses.
(2) Kui esindajaks nimetatud volikogu liikme volitused lõpevad enne volikogu volituste lõppemist, nimetab vallavolikogu uue esindaja. Uus esindaja nimetatakse vajadusel ka volikogu liikme volituste peatumisel.
3. peatükk Hoolekogu koosseis
§ 8. Hoolekogu koosseisu kinnitamine ja liikmete volitused
(1) Direktor esitab vallavalitsusele hoolekogusse valitud ja nimetatud esindajate andmed lähtudes käesolevas korras esitatud põhimõtetest. Volikogu esimees esitab vallavalitsusele hoolekogusse nimetatud volikogu esindaja andmed.
(3) Hoolekogu liikme volitused lõpevad:
1) lastevanemate esindaja laste või lapse väljaarvamisel õpilaste nimekirjast või lasteasutuse laste nimekirjast;
3) õppenõukogu esindaja töösuhte lõppemisel;
4) õpilaste esindaja väljaarvamisel õpilaste nimekirjast;
5) volikogu, lastevanemate, vilistlaste ning kooli toetavate organisatsioonide või õpilaste esindaja tööle asumisel samasse kooli põhikooli-ja gümnaasiumiseaduse § 74 lõikes 1 nimetatud ametikohale;
6) liikme surma korral;
§ 9. Hoolekogu koosseisu muutmine
Liikme volituse lõppemisel teavitab direktor või volikogu esimees sellest vallavalitsust esitades taotluse hoolekogu koosseisu muutmiseks koos uue esindaja andmetega.
§ 10. Hoolekogu ülesanded õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel ja juhtimisel
3) annab arvamuse õppekava kehtestamiseks ja muutmiseks;
4) annab nõusoleku suurendada põhikooli õpilaste arvu klassis;
5) annab arvamuse kooli vastuvõtu tingimuste ja korra kohta;
7) annab arvamuse kodukorra kehtestamiseks ja muutmiseks;
10) annab arvamuse eelarve projekti kohta;
11) annab arvamuse arenguvestluse korraldamise tingimuste ja korra kohta;
12) annab arvamuse sisehindamise korra kohta;
13) annab arvamuse palgakorralduse põhimõtete kohta;
14) kui koolil on õpilaskodu, siis annab arvamuse õpilaskodu kodukorra kohta;
17) täidab teisi seadusega ja seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid;
18) teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(2) Hoolekogu juhib ja hoolekogu tööd korraldab hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees. Sekretäri ülesandeks on koosolekute protokollimine ja protokollide saatmine hoolekogu liikmetele.
(3) Hoolekogu koostab igaks õppeaastaks tööplaani, milles on ülesannete loetelu ja nende täitmise tähtaeg.
§ 12. Hoolekogu töövorm
(3) Koosolekut juhatab hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, koosolekud protokollitakse.
§ 13. Hoolekogu korraline koosolek
(1) Hoolekogu korralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, vastavalt tööplaanile.
§ 14. Hoolekogu erakorraline koosolek
(1) Kiirete ja edasilükkamatute küsimuste otsustamiseks kutsub hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, omal initsiatiivil või vähemalt kolme hoolekogu liikme nõudmisel või direktori või vallavanema ettepanekul kokku erakorralise koosoleku hiljemalt viie tööpäeva jooksul ettepaneku saamisest.
(2) Erakorralise koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra teatab koosoleku kokkukutsuja hoolekogu liikmetele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt viis tööpäeva enne koosoleku toimumist. Koosoleku dokumendid saadetakse hoolekogu liikmetele üldjuhul koos erakorralise koosoleku teatega, kuid mitte hiljem kui üks tööpäev enne koosoleku toimumist.
(4) Hoolekogu koosolekust võtab sõnaõigusega osa direktor. Direktor on hoolekogu ees aruandekohustuslik.
(5) Hoolekogu koosolekust võivad osa võtta vallavalitsuse ametnikud ning kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle järelevalvet teostavad ametiisikud. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe, tema äraolekul aseesimehe kutsel või loal.
7) koosolekul sõnavõtnud isikute nimed ja nende ettepanekud;
(2) Koosoleku protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(3) Protokoll saadetakse hiljemalt viiendal tööpäeval pärast koosoleku toimumist liikmetele.
(4) Koosoleku protokolle koos muude hoolekogu töösse puutuvate materjalidega säilitatakse koolis ühtsetel alustel muude dokumentidega.
(5) Protokollid on avalikult kättesaadavad kooli veebilehel.
5. peatükk Hoolekogu otsused
§ 17. Hoolekogu otsustusvõime
§ 18. Otsuste vastuvõtmine ja täitmine
(2) Hoolekogu otsuste täitmist korraldab direktor koostöös koolitöötajate ja vallavalitsusega.
(3) Hoolekogu otsuste täitmise arvestamist korraldab ja kontrollib hoolekogu esimees, tema äraolekul hoolekogu aseesimees, ning teavitab sellest järgmistel koosolekutel hoolekogu liikmeid.
§ 19. Otsuse vastuvõtmine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
(4) Otsus ja hääletustulemused protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, ja protokollija. Protokoll saadetakse 5 tööpäeva jooksul alates vastamise tähtajast liikmetele.
Hoolekogu otsusega mittenõustumisel, samuti vaidlusküsimuste korral, on huvitatud isikul õigus pöörduda 30 tööpäeva jooksul arvates otsuse vastuvõtmisest kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle järelevalvet teostava asutuse poole otsuse õiguspärasuse kontrollimiseks.
Hoolekogu õppeaasta jooksul tehtud töö kohta koostab hoolekogu esimees kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis aruande 1.oktoobriks ning esitab selle lastevanemate üldkoosolekule ja vallavalitsusele teadmiseks . Aruanne kajastab õppeaasta jooksul tehtud tööd ja plaane uueks õppeaastaks.
Tunnistada kehtetuks Väike-Maarja Vallavolikogu 24.04.2014. määrus nr 8 „Väike-Maarja valla üldhariduskoolide hoolekogude moodustamise kord ja töökord“.


Valga Muuseumi põhimäärus – Riigi Teataja
Valga Muuseumi põhimäärus
Valga Muuseumi põhimäärus - sisukord
§ 2 Tegutsemise vorm, liik ja haldusala
§ 4 Tegevuse eesmärk
§ 5 Tegevuse ülesanded
§ 6 Muuseumikogu
§ 7 Muuseumi õigused ja kohustused
4 Juhtimine ja struktuur
§ 8 Muuseumi juhtimine
§ 9 Muuseumi direktori ülesanded
§ 10 Muuseumi nõukogu
5 Vara, rahastamine, aruandlus ja järelevalve
§ 11 Vara ja rahastamine
§ 13 Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 05.04.2019, 13
Vastu võetud 29.03.2019 nr 79
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 2 ja § 35 lõike 2 alusel.
(1) Muuseumi nimi on Valga Muuseum (edaspidi muuseum).
(2) Muuseumi aadress on Valga maakond, Valga vald, Valga linn, Vabaduse tn 8.
§ 2. Tegutsemise vorm, liik ja haldusala
(1) Muuseum on Valga Valla munitsipaalasutus, mille asutamise, muutmise ja tegevuse lõpetamise otsustab Valga Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
(2) Muuseum juhindub oma tegevuses põhimäärusest ja kehtivatest õigusaktidest.
(3) Muuseum on kultuuriasutus, mille kõrgemalseisev asutus on Valga Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(1) Muuseumil on õigus kasutada Valga valla logoga või vapiga ja oma nimega pitsatit.
(2) Muuseum võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab muuseumi direktor kooskõlastades eelnevalt korra vallavalitsusega.
§ 4. Tegevuse eesmärk
Muuseum kogub, uurib, säilitab ja tutvustab Valga maakonna, Valga valla, Valga linna ning selle ümbruse inimeste ning nende elukeskkonnaga seotud ajaloolis-kultuurilise väärtusega materjale hariduslikel, teaduslikel ja elamuslikel eesmärkidel.
§ 5. Tegevuse ülesanded
Muuseumi ülesanded:
1) kogub Valga linna, valla ja maakonna ajaloo ning tänapäevaga seotud kultuuriväärtuslikku materjali;
2) säilitab kogutud museaale, korraldab nende dokumenteerimist, kirjeldamist muuseumide andmekogus ning konserveerimist ja restaureerimist;
3) korraldab muuseumi fondis olevate museaalide eksponeerimist ja ajaloolis-kultuurilise väärtusega materjalide üldsusele vahendamist ning populariseerimist;
4) esitab ja vahendab kultuuripärandit avalikkusele näituste, haridusprogrammide, trükiste, meedia ning avalike ürituste kaudu;
5) teenindab asutusi, organisatsioone ja uurijaid vastavalt muuseumikogu korralduse põhimõtetele ja teenuste hinnakirjale;
6) teeb oma põhiülesandest lähtuvat uurimistööd, korraldab konverentse ja seminare, kirjastab ja avaldab artikleid, aastaraamatuid, katalooge ning muid muuseumi ainevaldkonnale vastavaid väljaandeid;
7) teeb koostööd teiste muuseumide ja muude institutsioonidega Eestis ja välismaal;
8) võimalusel viib läbi koolitusi ja annab konsultatsioone muuseumi ainevaldkonnale vastava materjali kohta;
9) võimalusel juhendab teisi Valga maakonna muuseume oma ainevaldkonnas;
10) täidab muid ülesandeid, mis on muuseumile pandud seaduse või selle alusel antud õigusaktidega;
11) arvestab oma ülesannete täitmisel muu hulgas laste ja puuetega inimeste vajadusi;
12) tagab aktuaalse informatsiooni valla ja muuseumi veebilehtedel.
§ 6. Muuseumikogu
§ 7. Muuseumi õigused ja kohustused
(1) Muuseumil on õigus:
1) esitada vallavalitsusele muuseumi tegevust puudutavaid õigusaktide eelnõusid;
2) saada muuseumiseaduses ja käesolevas põhimääruses ettenähtud ülesannete täitmiseks vastavatelt asutustelt ja organisatsioonidelt vajalikku informatsiooni.
(2) Muuseum on kohustatud:
1) tagama kehtivate õigusaktidega ja käesoleva põhimäärusega talle pandud ülesannete täitmise kooskõlas muuseumi kinnitatud eelarvega;
2) koostama arengukava, mis hõlmab vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat.
§ 8. Muuseumi juhtimine
(1) Muuseumi tööd juhib direktor, kellega sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem või tema volitatud isik.
(2) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab vallavalitsus. Konkursi võitnud isiku kinnitab ametisse vallavalitsus.
§ 9. Muuseumi direktori ülesanded
3) koostab muuseumi eelarve kavandi ning vastutab kinnitatud eelarve täitmise eest;
4) kinnitab asutuse struktuuri ja töötajate koosseisu informeerides sellest eelnevalt vallavalitsust;
5) määrab töötajate töötasu suuruse eelarves ettenähtud palgafondi piires;
6) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud muuseumi töötajatega, kuulutab vajaduse korral töökoha täitmiseks välja konkursi, kohaldab neile ergutusi ja hoiatusi;
7) kehtestab muusemi sisekorra eeskirja, töökaitsealased juhendid ning töötajate ametijuhendid;
8) korraldab muuseumis tervisekaitse-, tööohutus-, töötervishoiu- ja tuleohutusnõuetest kinnipidamist;
9) esindab oma pädevuse piires muuseumi ja volitab selleks vajadusel teisi isikuid;
10) sõlmib juriidiliste ja füüsiliste isikutega lepinguid ning sooritab muid tehinguid;
11) kasutab ja käsutab muuseumi valduses olevat vallavara vallavolikogu poolt kehtestatud korras;
12) annab muuseumi tegevuse juhtimiseks ja korraldamiseks käskkirju;
13) teeb vallavalitsusele ettepanekuid muuseumi põhitegevusega seotud teenuste eest võetava tasu määrade, muuseumikogu korralduse põhimõtete ning muuseumi kogumispõhimõtete osas, arvestades muuseumiseaduses kehtestatud nõudeid;
14) hoiab muuseumi pitsatit ja kehtestab selle kasutamise korra;
15) täidab muid muuseumi juhtimisega seotud ning vallavolikogu või vallavalitsuse poolt antud ülesandeid.
§ 10. Muuseumi nõukogu
(1) Muuseumi tegevuse põhisuundade kavandamiseks, muuseumi töö paremaks korraldamiseks ja tegevust puudutavate oluliste küsimuste läbiarutamiseks moodustab vallavalitsus maksimaalselt viieliikmelise nõukogu.
(2) Nõukogu koosseisu ja töökorra kinnitab vallavalitsus, nimetades nõukogu esimehe ja neli liiget, kelle hulgas on vallavolikogu esindaja ja muuseumit toetavate organisatsioonide esindaja. Esimees kutsub nõukogu kokku vastavalt vajadusele, kuid mitte vähem kui üks kord aastas.
(3) Nõukogu töövormiks on koosolek. Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt kolm liiget sealhulgas esimees või aseesimees.
5. peatükk Vara, rahastamine, aruandlus ja järelevalve
§ 11. Vara ja rahastamine
(1) Muuseumi valduses olev vara on Valga valla omandis. Vara kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt vallavolikogu poolt kehtestatud korrale.
(2) Muuseumil on Valga valla eelarves iseseisev eelarve.
(3) Eelarve tulud on laekumised riigieelarvest, valla eelarvest, sihtasutustest, teiste juriidiliste ja füüsiliste isikute eraldistest ja annetustest ning põhitegevusega seotud tasuliste teenuste eest laekuvatest maksetest.
(4) Muuseumi raamatupidamist korraldab vallavalitsus vastavalt vallavalitsuse raamatupidamise sisekorra eeskirjadele.
(1) Muuseumile pandud ülesannete täitmist kontrollib vallavalitsus.
(2) Muuseumi finantsmajanduslikku tegevust kontrollib vallavalitsus ja vallavolikogu revisjonikomisjon valla õigusaktidega kehtestatud korras.
(3) Muuseum esitab õigusaktides ettenähtud aruandeid, sealhulgas riigieelarvest finantseeritavate summade kohta esitab aruanded kultuuriministeeriumile.
§ 13. Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Muuseumi ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine toimub vallavolikogu otsusel.
(2) Muuseumi ümberkorraldamine põhimääruse tähenduses seisneb muuseumi ühinemises või jagunemises.
Muuseum ühineb või jaguneb järgmiselt:
1) muuseum ühendatakse teise muuseumiga, kusjuures ühendatavad muuseumid lõpetavad tegevuse ja nende baasil moodustatakse uus muuseum;
2) muuseum liidetakse teise muuseumiga ja liidetav muuseum lõpetab tegevuse;
3) muuseum jaotatakse vähemalt kaheks muuseumiks ja jagunev muuseum lõpetab tegevuse.
(3) Muuseumi tegevus lõpetatakse:
2) kui muuseumi ei ole võimalik finantseerida;
(4) Muuseumi tegevuse lõpetamisel antakse muuseumikogud koos arvestusdokumentatsiooniga üle vallavalitsusele.
Valga Linnavolikogu 03. oktoober 2014 määrus nr 16 „Valga Muuseumi põhimäärus“ tunnistada kehtetuks.
Määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Riigi Teatajas.


PPT - Töölepingu seadus PowerPoint Presentation - ID:168429
Töölepingu seadus PowerPoint Presentation
<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/168429" width="600" height="485" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>
Töölepingu seadus - PowerPoint PPT Presentation
Töölepingu seadus. Riigikogu võttis vastu 17.12.2008, jõustub 01.07.2009, kolm korda muudetud, hetkel muutmise eelnõu (nr. 518 SE) Riigikogus
PowerPoint Slideshow about 'Töölepingu seadus' - liam
Nelli LoometsTöölepinguseadus
Riigikogu võttis vastu 17.12.2008, jõustub 01.07.2009, kolm korda muudetud, hetkel muutmise eelnõu (nr. 518 SE) Riigikogus
Kehtivuse kaotavad puhkuseseadus, palgaseadus, töö- ja puhkeaja seadus, ENSV Töökoodeks, töötajatele ei rakendata enam töötajate distsiplinaarvastutuse seadust
Lähtutakse põhimõttest: tööleping on võlaõiguslik leping
Muutub terminoloogia, tööõigus kodifitseeritud
Väheneb riigi roll (tööinspektori roll)
Kaob isikukaartide ja tööraamatute pidamise ja töösisekorraeeskirja kehtestamise kohustus.
Nelli LoometsLepingu sõlmimine
Leping on sõlmitud, kui T on nõustunud tegema tööd, mille tegemist võib eeldada üksnes tasu eest (§ 4 lg 2).
Lepingu kõik tingimused ei pea olema ühes dokumendis
Seaduslik katseaeg 4 kuud.
Ei pea sõlmima isiklikult.
Lepingus peab olema töötaja ametinimetus ainult siis, kui see toob kaasa õigusliku tagajärje
Eeldatakse, et töö tegemise koht määratud kohaliku omavalitsuse üksuse piiridega
Uued mõisted kaugtöö, renditöö
Nelli LoometsTähtajaline tööleping
Tähtajalisuse põhjused ei ole ammendavad (tulemuse saavutamine, hooajatöö, puuduva töötaja asendamine, töömahu ajutine suurenemine jms.) § 9
Maksimum tähtaeg 5 aastat, järjestikku võib sõlmida 2 korda (kahe lepingu vaheline aeg kuni 2 k)
Uus - pikendada võib ainult 1 kord 5 a jooksul
Kui sõlmitud samalaadse töö tegemiseks järjestikku rohkem kui 2 korda või pikendatud rohkem kui 1 kord viie aasta jooksul, loetakse tähtajatuks lepinguks
Nelli LoometsTöölähetus
Töölähetus- tööülesannete täitmine väljaspool töötamise kohta kuni 30 kalendripäeva, kui ei lepita kokku pikemas ajas (§ 21)
Raseda ja alla 3.a. lapse vanema puhul vaja nõusolek (kehtiv seadus keelab raseda ja alaealise töölähetuse)
Alaealise lähetuse korral vaja alaealise ja seadusliku esindaja eelnev nõusolek
Töötajal õigus nõuda ettemakset ja keelduda lähetusest kui mõistliku aja jooksul ettemakset ei tehta (§ 40)
Päevaraha riigisisese lähetuse korral ei maksta, välislähetuse päevaraha ja majutuskulude piirmäärad ei muutu
Nelli LoometsÄrisaladus
Tööandja määrab, mida käsitletakse tootmis- või ärisaladusena (kokkulepet vaja pole) § 22
Kohustus kehtib automaatselt pärast töölepingu lõppemist ulatuses, mis on vajalik TA õigustatud huvi kaitseks
Ei saa kohaldada T-tele, kellel puudub ligipääs saladustele (VÕS § 625 tuleb hoida seoses käsundi täitmisega teatavaks saanud saladusi)
Eritasu T-le maksta pole vaja
Pooled võivad kokku leppida leppetrahvis
Nelli LoometsKonkurentsikeeld
Võib sõlmida kokkuleppe, kui TA-l erilise majandusliku huvi kaitsmise vajadus ja eelkõige kui T-l ligipääs TA klientidele või ärisaladustele ja nende ärakasutamine võib TA-t oluliselt kahjustada (§ 23)
Kokkulepe peab olema mõistlikult piiritletud:
- ruumiliselt (millisel territooriumil kehtib)
- ajaliselt (kaua kehtib)
- esemeliselt (kes on konkurendid ja mis on konkureerimine)
Piirang peab olema T-le äratuntaval viisil piiritletud (T peab piirangust aru saama)
Nelli LoometsKonkurentsikeeld II
Pärast töölepingu lõppemist kehtib kokkulepe:
1) kui on kirjalik, 2) TA maksab igakuistmõistlikku hüvitist, 3) tähtaeg kuni 1 a. töölepingu lõppemisest
Konkurentsipiirangu kokkulepe ülesütlemine
- TA poolt (igal ajal teatades ette 30 päeva)
- T poolt, kui TA huvi konkurentsi piiramise vastu ei ole enam asjaolude muutumise tõttu mõistlik, etteteatamisaeg 15 päeva
-T poolt 30 päeva jooksul, kui tööleping ülesöeldud TA poolse rikkumise tõttu, etteteatamisaeg 15 kalendripäeva. (Töölepingu ülesütlemine ei lõpeta konkurentsipiirangu kokkulepet.)
Nelli LoometsKeskmise töötasu maksmise kohustus
Kui T viibib tööalasel koolitusel § 28 lg 2 p 5
Kui T on valmis tööd tegema, kuid TA ei anna tööd § 35
Kui T esindab töötajaid (nt. usaldusisik) § 36
Kui T on puhkusel § 36
Kui T ei saa tööd teha T isikust tulenevatel põhjustel, maksab TA mõistliku aja eest keskmist töötasu § 38
- Mis on T isikust tulenev põhjus ja kaua see kestab? Milline on mõistlik aeg?
Nelli LoometsTöötasu vähendamine § 37
TA –l õigus vähendada T töötasu mõistliku ulatuseni, kuid mitte alla töötasu alammäära kuni 3-ks kuuks 12- kuulise ajavahemiku jooksul:
kui ettenägematu, TA-st sõltumatu ja ajutinemajanduslik asjaolu (Kas üldine majanduslangus on ettenägematu majanduslik asjaolu?)
Informeerimise ja konsulteerimise kohustus § 37 lg 4
T-le peab ette teatama vähemalt 14 kalendripäeva
T-l õigus tööst keelduda võrdeliselt vähendatud osaga või tööleping üles öelda 5 päevase ette teatamisega (hüvitusena 1 kuu keskmine töötasu)
Nelli LoometsKoolituskulude hüvitamise kokkulepe
Ei kohaldata, kui T koolitamise kohustus tuleneb seadusest (TLS § 28 lg 1 p 5)
Sõlmitakse koolituskulude kohta, kui TA teeb lisakulutusi võrreldes mõistlike kulutustega ja T töötab kulude hüvitamiseks siduvusaja jooksul (§ 34)
Kokkulepe kehtib ainult juhul, kui:
- kirjalik
- näidatud koolituse sisu ja kulud
- siduvusaeg ei ületa 3 aastat
Kui T ütleb töölepingu üles enne siduvusaja möödumist, hüvitab TA kulud (va. TA poolne lepingu rikkumine)
Nelli LoometsTööaeg
Eeldatakse täistööaega 40 tundi 7 päevase ajavahemiku jooksul (§ 43), kui ei ole kokkulepet lühema tööaja kohta
Eeldatakse, et tööpäeva pikkus on 8 tundi
Pooled võivad kokku leppida, et tööaeg jaguneb 7 päevase perioodi jooksul ebavõrdselt (summeeritud tööaja arvestus). Summeerimise periood 4 k (§ 46), välja arvatud erandid (näiteks tervishoid- ja hoolekanne)
Ületunnitöö- töö mis tehtud üle kokku lepitud aja (vaba aeg või 1,5 kordne tasu).
Nelli LoometsTöö tegemise piirangud
Tööaeg (täistööaeg + ületunnitöö) ei tohi keskmiselt ületada 48 tundi 7 päevase ajavahemiku kohta kuni neljakuulise arvestusperioodi jooksul (§ 46).
- Tervishoiu, hoolekande, põllumajandus- ja turismitöötajatele kuni 12 kuud kollektiivlepingu alusel. Turva- ja päästetöötajatel 6 kuud (eriseadustes)
Kokkuleppel keskmiselt 52 tundi 7 päevase ajavahemiku kohta neljakuulise arvestusperioodi jooksul
- Töötaja võib alati kokkuleppe lõpetada 2 nädalase ette teatamisega
- Tööinspektoril õigus ületunnitöö keelata, TA peab pidama eraldi arvestust ja esitama selle TI-le või T esindajale
Nelli LoometsPuhkeaeg
Igapäevane puhkeaeg - töötajale peab jääma 12 tundi vaba aega 24 tunnise ajavahemiku jooksul (§ 51 lg 4). Seega vahetuse pikkus üle 12 tundi pole lubatud.
Erand - ei kohaldata tervishoiu- ja hoolekandetöötajatele
Iganädalane puhkeaeg - 7 päevase ajavahemiku jooksul peab olema vähemalt 48 tundi järjestikust puhkeaega (summeeritud arvestuse korral 36 tundi)
Eeldatakse, et iganädalased puhkepäevad on laupäev ja pühapäev
Nelli LoometsValveaeg, öötöö
Valveaeg ei ole tööaeg ega ka puhkeaeg (§ 48)
Valveaja kohaldamiseks vaja T ja TA kokkulepe
Valveaja eest tasutakse vähemalt 1/10 töötasust
Valveaja piirnormi seadus ette ei näe (kuni 01.07.2009 piirnorm 30 tundi kuus)
Öötöö 22.00 – 6.00
Öötöötaja - kes töötab vähemalt 3 tundi oma igapäevasest tööajast või 1/3 iga-aastasest tööajast öösel
Öötöö eest 1,25 kordne töötasu (võib sisalduda ka töötasus) või vaba aeg
Öötöö tegemisel piirangud (§ 50), aga erand tervishoiu- ja hoolekandetöötajad
Nelli LoometsPuhkus
Põhipuhkus endiselt 28 kalendripäeva, mille sisse ei arvestata riigipühi § 55. Puhkus kalendriaasta eest.
Kaovad lisapuhkused tervistkahjustavate, eriiseloomuga tööde eest
Üks osa põhipuhkusest peab olema vähemalt 14 kalendripäeva
TA-l õigus keelduda põhipuhkuse jagamisest lühemaks kui 7 päevaseks osaks
Puhkuste ajakava iga aasta esimese kvartali jooksul § 69
Puhkusetasu tuleb maksta eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust kuid hiljemalt puhkusele järgneval esimesel palgapäeval
Nelli LoometsPuhkus II
TA nõudel puhkuse katkestamisel hüvitab TA T-le sellest tekkinud kahju (§ 69 lg 5)
Üleminek tööaasta arvestuselt kalendriaasta arvestusele 2010. aasta jooksul (01.01.2010 – 31.12.2010) - § 138
Põhipuhkus aegub ühe aasta jooksul kalendriaasta lõppemisest, mille eest puhkust arvestatakse (näit 2010. aasta puhkus aegunud alates 01.01.2012)
Enne seaduse jõustumist välja töötatud ja kasutamata puhkused aeguvad 4 aasta jooksul seaduse jõustumisest (§ 137)
Nelli LoometsKahju hüvitamine § 74
Tahtlik rikkumine
T vastutab kogu kahju eest sh saamata jäänud tulu
T vastutuse määramisel arvestatakse: 1) T tööülesandeid 2) süü astet 3) T-le antud juhiseid 4) töötingimusi 5) töö iseloomust tulenevat riski 6) TA juures töötamise aega ja senist käitumist 7) T töötasu 8) TA mõistlikult eeldatavaid võimalusi kahjude vältimiseks või kindlustamiseks.
- Hüvitist vähendatakse TA tegevusega seonduva tüüpilise kahju tekkimise riski tagajärjel tekkinud kahju võrra
Nelli LoometsVaralise vastutuse kokkulepe
Vastutus T-le tööülesannete täitmiseks antud vara säilimise eest sõltumata töötaja süüst § 75
Kokkulepe kehtiv ainult kui:
- kirjalik (mõlema poole poolt allkirjastatud)
- ruumiliselt mõistlikult piiritletud (vara asukoht), ajaliselt mõistlikult piiritletud (aeg millal vastutab), esemeliselt mõistlikult piiritletud (vara mille eest vastutab)
- varale juurdepääs ainult kindlasmääratud T-te ringil
- kokku on lepitud vastutuse rahaline ülempiir
- TA maksab T-le mõistlikku hüvitist
Nelli LoometsTöötasu alandamine
§ 73 Kui T rikkus TA selget, õigeaegset ja mõistlikku juhist (sisuliselt nn praagisäte)
TA-l õigus kasutada alandamist viivitamata pärast mittenõuetekohase töö vastuvõtmist st. järgmisel palgapäeval
Töötasu vähendamisel peab arvestama TäMS § 132, s.o töötasu osa, millele ei saa sissenõuet pöörata
Nelli LoometsTasaarvestus
Tasaarvestada saab samaliigilisi nõudeid (näiteks mõlemad rahalised nõuded)
§ 78 Tasaarvestamiseks vaja vähemalt kirjalikult taasesitatavas vormis T nõusolek
T peab andma nõusoleku vahetultpärast kahju tekkimist v.a. kokkulepitud limiiti ületavad kulud (näiteks bensiin ja mobiil)
T nõusolekut pole vaja väljatöötamata puhkusetasu, makstud avansside kinnipidamiseks
Tasaarvestamisel peab arvestama TäMS § 132
Nelli LoometsLepingu lõppemine
- kokkuleppel (poolte kokkulepe vormivaba)
- tähtaja möödumisel
- töötaja surmaga
- ülesütlemisega
a) korraline ülesütlemine - lepingu lõpetamine ilma põhjuseta
b) erakorraline ülesütlemine – lepingu lõpetamine mõjuva põhjuse olemasolul.
TA saab lepingut üles öelda ainult erakorraliselt
Nelli LoometsÜlesütlemisavaldus
Ülesütlemisavaldus - vähemalt kirjalikult taasesitatavas vormis
Põhjendamata ülesütlemine on kehtiv, kuid kohustust rikkunud pool peab hüvitama teisele poolele sellest tekkinud kahju (§ 95)
Soovitus – esita ülesütlemisavaldus kirjalikult ja põhjenda alati erakorralist ülesütlemist (mõjuvate põhjustega lepingu lõpetamist)
Nelli LoometsTähtajalise lepingu ülesütlemine
Tähtajaline leping lõpeb tähtaja möödumisel
Kui töötaja jätkab pärast tähtaja möödumist töötamist, on TA-l õigus leping üles öelda veel 5 päeva jooksul alates ajast, kui sai teada, et T lepingut täidab
Nelli LoometsTähtajalise lepingu ülesütlemine II
TA saab üles öelda T-st tulenevatel põhjustel (§ 88) või TA-st tulenevatel põhjustel st. koondamine. Koondamisel tuleb maksta töötasu lepingu tähtaja lõpuni v.a. pankrot, vääramatu jõud ja enne 01.07.2009 sõlmitud tähtajaline leping
T saab üles öelda ainult erakorraliselt (§ 91 alusel)
Nelli LoometsLepingu ülesütlemine katseajal
Mõlemal poole ülesütlemisaeg 15 kalendripäeva
Kui ülesütlemisavaldus antakse viimasel katseaja päeval, siis leping lõpeb 15 päeva pärast, hoolimata sellest, et katseaeg möödunud (kehtib nii T-le kui ka TA-le)
Nelli LoometsTöötaja algatusel ülesütlemine
Töötaja poolne korraline ülesütlemine, ette teatada 30 päeva
Töötaja poolne erakorraline ülesütlemine § 91
1) Kui kõiki asjaolusid ja mõlemapoolset huvi arvestades ei või mõistlikult nõuda lepingu jätkamist
2) Tööandja poolne oluline rikkumine, eelkõige kui
- töötajat on ebaväärikalt koheldud või ähvardatud sellega
- oluliselt viivitatud töötasu maksmisega
- töö jätkamine seotud reaalse ohuga elule, tervisele, kõlbelisusele või heale nimele
Nelli LoometsTöötaja algatusel ülesütlemine II
3) Töötaja isikust tulenevad põhjused (terviseseisund, perekondlikud kohustused) mis ei võimalda lepingu jätkamist ja TA-l pole T-le sobivat tööd
Etteteatamisaeg – mõistlik aeg lepingu ülesütlemise põhjustest teada saamisest
Hüvitus 3 kuu keskmine töötasu – ainult juhul kui TA on lepingut oluliselt rikkunud
Nelli LoometsTöötaja algatusel ülesütlemine III
Uus vaidlustamise alus töötajale – lepingu ülesütlemine vastuolu tõttu hea usu põhimõttega § 106
Ülesütlemine kehtiv st. kõik nõuded täidetud
Töötaja ei saa kasutada hea usu põhimõtet kui ise on lepingut rikkunud
Nelli LoometsTööandja algatusel ülesütlemine
Tööandja võib lepingu erakorraliselt üles öelda:
1) töötajast tuleneval põhjusel
2) majanduslikel põhjustel (koondamine)
Nelli LoometsTööandja algatusel ülesütlemine II
Töötaja isikust tulenevad põhjused (lahtine loetelu § -s 88), näiteks:
1) töövõime vähenemine terviseseisundi tõttu (eeldatakse kui neli kuud töövõimetu)
2) töövõime vähenemine (ebapiisav tööoskus, töökohale sobimatus, kohanematus)
3) hoiatusest hoolimata eiranud TA mõistlikke korraldusi või rikkunud töökohustusi
4) hoiatusest hoolimata viibinud tööl joobeseisundis
5) toime pannud teo, mille põhjustanud TA usalduse kaotuse enda vastu (vargus, pettus vm tegu)
Nelli LoometsTööandja algatusel ülesütlemine III
Mis on hoiatus ja kaua see kehtib? Kas hoiatus saab olla töölepingus või TSE-s ?
Hoiatama ei pea, kui rikkumine eriliselt raske.
Etteteatamisaeg - mõistlik aeg pärast seda, kui TA sai teada ülesütlemise põhjusest.
Teise töö pakkumise, täiendusõppe, töötingimuste ja töökoha muutmise kohustus eelkõige töövõime vähenemisel terviseseisundi tõttu ja töövõime vähenemisel.
Nelli LoometsTööandja algatusel ülesütlemine IV
Majanduslikel põhjustel ülesütlemine ehk koondamine § 89
Koondamise põhjuseks töö lõppemine, näiteks tegevuse lõppemine, pankrot, töömahu vähenemine, töö ümberkorraldamine jms.)
Teise töö pakkumise, täiendusõppe, töötingimuste ja töökoha muutmise kohustus.
Tähtajalise lepingu ülesütlemisel koondamise tõttu kohustus tasuda hüvitist saamata jäänud töötasu ulatuses (§ 100 lg 3)
Nelli LoometsTööandja algatusel ülesütlemine V
Tööle jäämise eelisõigus koondamisel töötajate esindajal ja alla 3. a. lapse vanemal
TA peab järgima võrdse kohtlemise põhimõtet
Koondada ei saa rasedat ja isikut, kes kasutab lapsehoolduspuhkust (v.a. tegevuse lõppemine, pankrot)
Töötajad peavad erikaitse saamiseks koondamist välistavatest asjaoludest teatama 14 päeva jooksul ülesütlemisavalduse saamisest § 93 lg 3
Nelli LoometsTööandja algatusel ülesütlemine VI
Etteteatamistähtajad ja hüvitised koondamisel sõltuvalt töötamise ajast:
kuni 1 a – 15 kalendripäeva (TA 1 kuu)
1-5 aastat – 30 kalendripäeva (TA 1 kuu)
5-10 aastat – 60 kalendripäeva (TA 1 kuu + TK 1 kuu)
10 ja rohkem aastat – 90 kalendripäeva (TA 1 kuu + TK 2 kuud)
TLS jõustumise ajaks rohkem kui 20 aastat töötanud isikule (TA 1 kuu + TK 3 kuud) § 139
Avalduse Töötukassale esitab TA 5 päeva jooksul lepingu lõppemisest. Töötukassa vaatab avalduse läbi ja maksab hüvituse T-le.
Eristada Töötukassa poolt makstavat koondamishüvitist ja töötuskindlustushüvitist.
Nelli LoometsÜlesütlemise vaidlustamine
Vaidlustamise tähtaeg 30 kalendripäeva ülesütlemisavalduse saamisest (olenemata sellest kas tööleping lõppenud või mitte) § 105
Endiselt võimalus esitada avaldus kohtusse või TVK
TVK lahendavad nõudeid summas kuni 150 000 krooni
TVK otsuse saab 5 tööpäeva jooksul pärast istungil avalduse arutamist
TVK või kohus lõpetab töölepingu, kui üks pooltest esitab vastava taotluse
Nelli LoometsÜlesütlemise vaidlustamine II
Hüvitis T-le lepingu ebaõige ülesütlemise korral - kuni 3 kuu keskmise töötasu (rasedatele ja töötajate esindajatele kuni 6 kuu töötasu) § 109
TVK või kohus võib hüvitise suurust muuta
“Ennistada” saab ainult siis kui mõlemad töölepingu pooled sellega nõus, välja arvatud rasedad, töötajate esindajad (§ 107 )
Tänud kuulajatele!
Haldusmenetlus. Määrus kui õigusakt. -Haldusmenetlus. määrus kui õigusakt. hms alusel koostanud: anne rähn tallinn, 2014. haldusmenetluse seadus vastu võetud 06.06.2001 rt i 2001, 58, 354 jõustumine 01.01.2002.
Väikelaeva ehitus ja hooldus -. väikelaeva mõiste. meresõiduohutuse
Riiklik omastehoolduse arenguprogramm -. omas tehoolduse arendamine s o omes 2014 – 2020 esitlus 24.8.2013 . yrjö mattila. täiesti uu s. uus omastehooldajate seadus hooldusvajaduse hindamine hooldusviisi
Majandustegevuse seadustiku üldosa seadus -(msüs) – muudatused kauplejale ja kohalikule omavalitsusele 1.juulist 2014 harjumaa omavalitsuste liit 21.05.2014 anne laar kaubandustalituse juhataja. majandustegevuse seadustiku üldosa seadus.
OHVRIABITEENUSED EESTIS -. ene pÄll sotsiaalkindlustusamet ohvriabi osakonna juhataja. 01.01.2005 jõustus ohvriabi seaduse ii ptk, mis reguleerib ohvriabiteenuse korraldamist 01.01.2007 jõustus ohvriabi seaduse muutmise seadus, mis
-Perekonnas hooldamise järelevalve 2012 ja asendushoolduse alusanalüüs. helen jõks sotsiaalministeerium hoolekande osakond. järelevalvet teostati. sotsiaalministeeriumi palvel 15 maakonnas; vähemalt kümne perekonnas hooldamise
ÜLDHARIDUSE RAHASTAMINE -. erkki piisang. kuidas liigub raha haridusse?. kohaliku omavalitsuse korralduse seadus määratleb kohustuse pidaja kohustused. §
Isoprotsessid . -Isoprotsessid. 1) isotermiline protsess. t=const, m=const. boyle-mariotte’i seadus. isoterm. 2) isobaariline protsess. p=const, m=const gay-lyssac’i seadus. isobaar. t=273k, t=0 0 c. absoluutse nulli juures ideaalse gaasi
TARBIJAKAITSESEADUS -. § 1. seaduse reguleerimisala käesolev seadus kehtestatakse tarbija õiguste tagamiseks . § 7. kauba hinna avaldamine (10) majandus- ja kommunikatsiooniminister võib vajaduse korral kehtestada täpsemad nõuded
Arvi Vask -. ravijärjekord, mis see on? tartu, mai 2003. ravijärjekord. regulatsioon praegune olukord ja probleemid inglismaa kogemus patsiendi fookus. definitsioon ja regulatsioon. ravikindlustuse seadus §37,§38 ravi rahastamise
Teavitusest hädaolukorras -. viktor saaremets avalike suhete büroo juhtivspetsialist lääne-eesti päästekeskus. kavas:. avariiolukord sellest lähtudes teavituse õiguslikud alused kov kohustused kriisikommunikatsiooni korraldus.
§ Töötervishoiu ja tööohutuse seadus: Töökeskkond on ümbrus, milles inimene töötab. -§ töötervishoiu ja tööohutuse seadus: töökeskkond on ümbrus, milles inimene töötab. töökeskkonna ohutegurid ei või ohustada töötaja
JALGRATTURI KOOLITUS -. kristel tamm kristiine linnaosa valitsuse tervisedenduse peaspetsialist 2011. seadused. jalgratturi ja mopeedijuhi eksamineerimise ja neile juhilubade väljaandmise eeskiri teede- ja sideministri 22. juuni 2001. a
01.Juulist 2009.a. uus TÖÖLEPINGU SEADUS Meeli Miidla-Vanatalu Tööinspektor-jurist 18.02.2009.a. -01.juulist 2009.a. uus tÖÖlepingu seadus meeli miidla-vanatalu tööinspektor-jurist 18.02.2009.a. jõustuv seadus avaldatud riigi teatajas


text:
maksuhalduri pankrotiavaldus
3-2-1-90-05 Riigikohus 06.10.2005
Kui nõude kohta on jõustunud kohtuotsus või vahekohtu otsus, ei pea võlausaldaja nõude kohta PankrS § 10 lg 5 kohaselt muid tõendeid esitama. Seega peab võlgnik tõendama, et ta on nõude aluseks oleva kohtuotsuse täitnud.
3-2-1-20-05 Riigikohus 22.03.2005
Kui võlgnik vaidleb nõudele põhjendatult vastu, siis PankrS § 31 lg 1 teise lause kohaselt ei saa võlausaldaja pankrotiavalduse alusel kohus võlgniku pankrotti välja kuulutada. Sellisel juhul pole kohtul vaja võlgniku maksejõulisust kontrollida. Kui võlgnik vaidleb põhjendatult nõudele vastu ja kohus asub seisukohale, et vaidlus nõude üle tuleb lahendada väljaspool pankrotimenetlust, siis ei saa kohus võlausaldaja pankrotiavalduse alusel kohtuotsusega võlgniku maksejõuetust välja kuulutada ka juhul, kui võlgnik on maksejõuetu.
3-2-1-166-04 Riigikohus 28.02.2005
PankrS § 4 lg 1 kohaselt on pankrotivõlausaldajaks ka pandipidaja, kellel on AÕS § 276 lg-st 1 tulenev õigus nõuda pandieseme realiseerimist. Seega peab kolmandast isikust pandipidaja oma nõude rahuldamiseks esitama pantija pankrotimenetluses asjaõigusliku pandieseme realiseerimise nõude pankrotiseaduses sätestatud korras.
3-2-1-14-03 Riigikohus 05.02.2003
Singulaarne õigusjärglus materiaalõiguses (võla ülekandmine ja nõude loovutamine) toob kaasa protsessiõigusjärgluse, millest tulenevalt muutub nõudeõiguse loovutamise lepingu alusel nõude omandaja pankrotimenetluses võlausaldajaks.
Nõudeõiguse loovutamise lepingu alusel nõude omandaja muutub pankrotimenetluses võlausaldajaks ning tal on õigus esitada võlausaldajana erikaebus PankrS § 94 lg 9 kohaselt.
3-2-1-8-98 Riigikohus 12.02.1998
Pankrotiavaldust võib uute nõuetega täiendada. PankrS § 9 lg 1 p-st 4 ei tulene, et pankrotiavalduse aluseks oleva iga nõude kohta tuleb esitada pankrotihoiatus.

matches:
Riigikohus
§ 10
Riigikohus
§ 31
kohus
kohus
kohus
Riigikohus
§ 4
§ 276
Riigikohus
§ 94
Riigikohus
§ 9


Puudega lapse hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord – Riigi Teataja
Puudega lapse hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord - sisukord
§ 2 Toetuse määramise tingimused ja toetuse määr
§ 7 Toetuse maksmise lõpetamine
RT IV, 29.03.2016, 336
Vastu võetud 10.08.2010 nr 8
RT IV, 17.01.2014, 27
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja § 22 lg 1 p 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lg 2 alusel alusel.
(1) Puudega lapse hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord (edaspidi kord) sätestab puudega lapse hooldusvajaduse hindamise, hooldajatoetuse taotlemise, määramise, maksmise ja maksmise lõpetamise korra Ülenurme vallas.
(2) Hooldajatoetus on igakuine sotsiaaltoetus 3- kuni 18-aastase õigusaktides sätestatud korras tuvastatud puudega lapse hooldamise eest.
(3) Puudega lapse hooldajatoetust (edaspidi toetus) on õigustaotleda isikul, kelle enda ja puudega lapse elukohana on rahvastikuregistrisse kantud Ülenurme vald ja kelle tegelik elukoht on Ülenurme vallas.
(4) Hooldajaks käesoleva korra tähenduses on lapsevanem, eestkostja või perehoolduslepingu alusel last hooldav isik, kellega on sõlmitud sotsiaalhoolekande seaduse alusel kirjalik perekonnas hooldamise leping.
(5) Hooldusvajadus on Ülenurme Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) poolt kinnitatud hindamismetoodika alusel tuvastatud kõrvalabi, juhendamise või järelevalve vajadus.
§ 2. Toetuse määramise tingimused ja toetuse määr
(1) Toetuse taotleja esitab vallavalitusele vormikohase kirjaliku avalduse.
2) arstliku eksperiisi komisjoni otsus;
(1) Vallavalitsuse sotsiaalametnik selgitab puudega lapse elukohas vastavalt hindamismetoodikale välja hooldusvajaduse ja hooldaja võimalused hoolduse tagamiseks.
(2) Vallavalitsuse sotsiaalametnik koostab arvamuse hooldusvajaduse ja puudega lapsele vajalike teenuste ning hooldajatoetuse taotleja võimaluste kohta tagada puudega lapse hooldamine. Arvamuses kirjeldatakse lapse hooldamise tagatust teiste sotsiaal- ja/või haridusteenustega, täiendavate toetuste või muu abi osutamisega.
(1) Vallavalitsuse sotsiaalametnik teeb kogutud andmete põhjal 30 päeva jooksul kaalutlusotsuse puudega lapse hooldajatoetuse määramise või mittemääramise kohta. Otsus vormistatakse vallavalituse korraldusega ja tehakse teatavaks 10 päeva jooksul korralduse vastuvõtmisest.
(2) Toetus määratakse selleks õigustatud isikule käesoleva korra § 3 lõikes 1 nimetatud tingimuste esinemisel tähtajaliselt:
2) tähtajalise elamisloa kehtivuse lõpptähtajani, kui toetuse taotleja või puudega laps omab tähtajalist elamisluba;
3) vallavalituse sotsiaalametniku otsuses määratud korduhindamise tähtajani.
(3) Toetust ei määrata kui lapse hooldamine on püsivalt tagatud teiste sotsiaal- ja/või haridusteenustega, täiendavate toetuste või muu abi osutamisega.
(1) Toetus makstakse toetuse määramise otsuse tegemisele järgnevast kuust jooksva kuu eest ning see kantakse üle selleks õigustatud isiku pangakontole hiljemal kuu 20. kuupäevaks.
(2) Toetust makstakse vallaeelarvest selleks ettenähtud vahenditest.
§ 7. Toetuse maksmise lõpetamine
Toetuse määramise otsus tunnistatakse kehtetuks ning toetuse maksmine lõpetatakse:
1) kui on ära langenud toetuse määramise alused;
(1) Toetuse saaja on kohustatud teavitama vallavalitsuse sotsiaalametnikku kirjalikult kõikidest asjaoludest, mis toovad kaasa toetuse maksmise lõpetamise ja hooldaja eest sotsiaalmaksu tasumise kohustuse tekkimise või äralangemise, 10 päeva jooksul nende asjaolude ilmnemisest.
(2) Lõikes 1 nimetatud asjaoludest mitteteatamisel on vallavalitsusel õigus enammakstud toetus tagasi nõuda. Enammakstud toetuse tagastamine toimub vabatahtlikult või nõutakse sisse kohtu kaudu.
(1) Õigustatud isikutele, kellele maksti puudega lapse toetust Ülenurme Vallavolikogu 10. märtsi 2009. a määruse nr 04 alusel, jätkatakse toetuse maksmist samade määrade alusel kuni käesoleva korra § 7 lõikes 1 toodud asjaolude saabumiseni.
(2) Määrus jõustub 15. augustil 2010. a.


text:
Üldkohtud - Inglismaa ja Wales
Sellel lehel esitatakse teavet Inglismaa ja Walesi üldkohtute kohta.
Alljärgnevalt kirjeldatakse Inglismaa ja Walesi eri kohtute korraldust. Põhjalikumat teavet võib leida kuningliku kohtuameti (Her Majesty´s Court Service) veebisaidilt, mis haldab ja toetab kõiki kohtuid peale ülemkohtu.
2009. aastal võtab Ühendkuningriigi uus ülemkohus üle ülemkoja apellatsioonikomisjoni pädevuse. Samuti võtab see üle riiginõukogu kohtukomitee (Judicial Committee of the Privy Council, mis on kõrgeim apellatsioonikohus paljudes sõltumatutes Rahvaste Ühenduse riikides, Ühendkuningriigi ülemereterritooriumidel ja Briti Krooni sõltkondades) volitused.
Ülemkohus on Ühendkuningriigis viimase astme apellatsioonikohus nii kriminaal- kui ka tsiviilasjades, ehkki Šotimaa kriminaalasju ülemkohtusse edasi kaevata ei saa. Ülemkohtusse lubatakse edasikaebusi esitada tavaliselt üksnes siis, kui mängus on üldhuvi pakkuvad õiguslikud asjaolud.
Apellatsioonikohus jaguneb kriminaal- ja tsiviilkolleegiumiks ning istungeid peetakse tavaliselt Londonis.
Kriminaalkolleegium, mille eesistujaks on ülemkohtunik (Lord Chief Justice), vaatab läbi kroonikohtus süüdi mõistetud või karistatud isikute edasikaebusi oma süüdimõistmise või karistuse kohta. Apellatsioonikohtu kriminaalkolleegiumil on õigus süüdimõistev otsus tühistada või kinnitada, anda korraldus kohtuasi uuesti läbi vaadata ning karistusajaga seoses esitatud kaebuste puhul muuta karistusaja pikkust (kuid mitte seda pikendada). Kui kohtuasja esitab apellatsioonikohtusse peaprokurör (Attorney General), on kohtul õigus karistusaega pikendada, kui see on tema hinnangul põhjendamatult leebe.
Kohtul on laiem pädevus vaadata läbi ad hoc edasikaebusi, näiteks aruannete esitamise või üldsuse juurdepääsu piiramisega seotud kaebusi, süüdimõistmise vastu olevate otsuste kohta esitatud kaebusi ning mitmesuguseid kuritegelikul teel saadud tulu käsitleva 2002. aasta seaduse (Proceeds of Crime Act 2002) alusel esitatavaid kaebusi. Samuti käsitleb kohus edasikaebusi sõjakohtute otsuste kohta.
Tavaliselt on apellatsioonikohtu kriminaalkolleegiumis kolm kohtunikku, kuid kohus teeb ainult ühe otsuse (enamuse seisukoht).
Apellatsioonikohtu tsiviilkolleegiumi eesistuja on Master of the Rolls. Kohus vaatab läbi peamiselt kõrgema astme kohtu (sealhulgas lordkantsleri kantselei kolleegiumi, kuninganna kohtu kolleegiumi ja perekonnaasjade kolleegiumi) ning Inglismaa ja Walesi maakohtute ja teatavate tribunalide otsuste vastu esitatud edasikaebusi. Tavaliselt võtab istungitest osa kolm ülemkohtunikku, kes moodustavad kvoorumi. Otsuse tegemisel on kohtunikel õigus anda mis tahes korraldusi, mille nende arvates oleks pidanud andma kohus, kust kohtuasi tsiviilkolleegiumile esitati. Mõnel juhul antakse korraldus kohtuasi uuesti läbi vaadata.
Tunnistajaid kuulatakse apellatsioonikohtus harva üle. Otsused põhinevad tavaliselt dokumentidel, eelmiste kohtuistungite protokollidel ning pooli esindavate advokaatide argumentidel.
Kõrgema astme kohus
Kõrgema astme kohus asub Londonis, kuid kohtuasju võidakse läbi vaadata ka Inglismaa ja Walesi muudes piirkondades. Kõrgema astme kohtu pädevuses on peaaegu kõigi tsiviilasjade läbivaatamine, kuigi peamiselt tegeletakse suuremate või keerulisemate kohtuasjadega. Kohus jaguneb kolmeks kolleegiumiks:
kuninganna kohtu kolleegium (Queen’s Bench Division) on kolmest kolleegiumist suurim ning tegeleb mitmesuguste tsiviilküsimustega. Sealhulgas käsitletakse lepingurikkumistest tuleneva kahju, lepinguvälise kahju, laimu ja ärivaidlustega seotud tsiviilhagisid ning admiraliteediküsimustega seotud kohtuasju (admiralty cases – laevadega seotud tsiviilhagid, näiteks kokkupõrge, lasti kahjustamine ja päästmine);
lordkantsleri kantselei kolleegium (Chancery Division) tegeleb peamiselt omandiküsimustega, sealhulgas surnud isikute pärandvara haldamise, testamentide tõlgendamise, patentide ja intellektuaalomandi, maksejõuetuse ning äriühinguid ja partnerlusi käsitlevate vaidlustega;
perekonnaasjade kolleegium (Family Division) tegeleb paljude keerulisemate abielulahutustega ning nendega seotud finantsküsimuste ja abieluasjadega. See kolleegium käsitleb oma kohtupädevuse alusel lapsehooldusega seonduvaid kohtuasju (eelkõige eestkoste, adopteerimine ja lapserööv), kaitsekohtu (Court of Protection) kohtuasju ning laste meditsiinilise raviga seotud kohtuasju.
Halduskohtu töö on mitmekesine ning see hõlmab nii Inglismaa ja Walesi haldusõiguse kohast pädevust kui ka pädevust teostada järelevalvet madalama astme kohtute ja tribunalide töö üle.
Peamiselt kohtuliku kontrolli menetluse teel ellu viidav järelevalvepädevus hõlmab avalik-õiguslikke ülesandeid täitvaid asutusi või üksikisikuid. Kohtuliku kontrolli eesmärk on tagada, et nende asutuste või isikute otsused oleksid tehtud nõuetekohaselt ja seaduslikult ega ületaks parlamendi määratud volituste piire.
Samuti tegeleb halduskohus paljude seadusandlusega seotud edasikaebuste ja hagiavaldustega:
teatavate põhimääruste kohane õigus vaidlustada ministrite, kohalike omavalitsuste ja kohtute otsuseid;
2002. aasta kodakondsuse, sisserände ja varjupaiga seaduse (Nationality, Immigration and Asylum Act 2002) alusel esitatud hagiavaldused;
rahukohtute ja kroonikohtu teatavate otsuste vastu esitatud hagiavaldused;
hagiavaldused isikuvabaduse kaitsmiseks;
kohtu suhtes avaldatud lugupidamatuse eest kinnipidamist käsitlevad hagiavaldused;
vaidluse pahatahtlike pooltega seotud hagiavaldused;
1988. aasta koroneride seaduse (Coroners Act 1988) kohased hagiavaldused;
mitmesugused terrorismi ärahoidmist, kuritegelikul teel saadud tulu, uimastiäri ja kriminaalõigust käsitlevate seaduste alusel esitatud hagiavaldused.
2009. aastal avati Birminghamis, Cardiffis, Leedsis ja Manchesteris halduskohtu piirkondlikud bürood, tänu millele saavad hagejad / nõude esitajad esitada teatavat liiki avaldusi lähemal sellele piirkonnale, millega nad kõige tihedamalt seotud on. 2010. aasta lõpus kavatsetakse avada ka büroo Bristolis.
Kolleegiumite kohtud
Teatavaid madalama astme kohtute otsuste kohta esitatud edasikaebusi vaatavad läbi kõrgema astme kohtu kolleegiumite kohtud (st kohtud, kus on vähemalt kaks kohtunikku).
Maakohtute lordkantsleri kantselei ja kuninganna kohtu kolleegiumite kohtualluvusse kuuluvate otsuste kohta esitatud edasikaebusi vaatavad läbi kolleegiumite asjaomased kohtud.
Kuninganna kohtu kolleegiumi kohtud vaatavad muu hulgas läbi rahukohtute ja kroonikohtu (Crown Court) õiguslike seisukohtade kohta esitatud edasikaebusi (välja arvatud juhul, kui kroonikohus tegeleb süüdistusega).
Perekonnaasjade kolleegiumi kohus vaatab läbi edasikaebusi rahukohtutes perekonnaküsimustes tehtud otsuste vastu.
Maakohtud tegelevad Inglismaal ja Walesis enamiku tsiviilasjadega. Sisuliselt vaatavad maakohtud läbi lihtsamaid kohtuasju, keerulisematega tegeleb kõrgema astme kohus. Suurem osa maakohtutes käsitletavatest kohtuasjadest on seotud võlgade sissenõudmisega. Maakohus vaatab läbi ka küsimusi, mis on seotud omandi tagasivõtmise (nt tasumata hüpoteegimaksete puhul), isikukahju või hooletusega seotud nõuete ja pankrotiküsimustega.
Alla 5000 naelsterlingi suurused võla- või kahjunõuded lahendatakse tavaliselt väikeste nõuete erimenetluse teel. Selle eesmärk on võimaldada vaidlused lahendada odaval ja mitteametlikul viisil ilma advokaadi kaasamise vajaduseta. Sellistel juhtudel võib kohtunik olla uurija rollis ning aidata nii hagejal kui ka kostjal oma seisukohti selgitada. Samuti pakuvad maakohtud kohtusisest väikeste nõuete vahendusteenust, ehkki muude vaidlustatud nõuete puhul on kättesaadav väline vahendamine.
Samuti tegelevad maakohtud perekonnaasjadega, mis hõlmavad abielulahutustega ning lastega, näiteks elukoha ja hoolduse ning adopteerimisega seotud küsimusi. Teatavad perekonnaküsimused on keerulised ning need võidakse läbi vaadata kõrgema astme kohtus. Kesk-Londonis tegeleb kõikide perekonnaküsimustega perekonnaasjade kolleegiumi peakantselei (principal registry of the family division), mitte kohalikud maakohtud. Vahendusteenus on perekonnaküsimustes kättesaadav laste ja perede kohtuliku nõustamise ja abistamise teenistuse kaudu (Children and Family Court Advisory and Support Service – CAFCASS).
Kroonikohus
Kroonikohus on riiklik kohus, mille istungeid peetakse Inglismaa ja Walesi eri keskustes. See tegeleb kõigi rahukohtutest edasi saadetud tõsiste kriminaalasjadega. Kohtuasju vaatavad läbi kohtunik ning 12 avalikkuse esindajast vandekohtunikku.
Mõnikord on vandekohtunike abi vaja ka tsiviilasjades (näiteks laimuga seotud juhtumites), kuid seda ei juhtu sageli. Kui selline olukord siiski tekib, toimub kohtuprotsess kõrgema astme kohtus või maakohtus. Samas tegutseb kroonikohus ka rahukohtus kohtunike läbivaadatud kohtuasjade apellatsioonikohtuna.
Rahukohtud tegelevad peamiselt kriminaalasjadega ning vaatavad läbi suurema osa kuritegudest. Raskemad kuriteod saadetakse menetlemiseks kroonikohtusse. Samuti tegelevad rahukohtud teatavate tsiviilasjadega, sealhulgas perekonnaõiguse küsimuste, teatavat liiki võlgade (näiteks kohaliku kinnisvaramaksu) sissenõudmise, tegevuslubade andmise (näiteks alkoholimüügiload), tegevuslubade või kohtuotsuste rikkumise ning kihlvedude ja hasartmängudega seotud küsimustega.
Suurema osa rahukohtus käsitletavatest kohtuasjadest vaatavad läbi aukohtunikud (keda nimetatakse ka rahukohtunikeks). Aukohtunikel ei ole juriidilist kvalifikatsiooni. Nad peavad oma istungeid tavaliselt kolmekesi ning õigusküsimustes nõustavad neid juriidilise kvalifikatsiooniga ametnikud. Keerulisemaid asju vaatavad rahukohtutes läbi täistööajaga töötavad professionaalsed kohtunikud, keda nimetatakse (rahukohtute) piirkonnakohtunikeks (District Judges). (Rahukohtute) piirkonnaasekohtunikud (Deputy District Judges) töötavad osalise tööajaga.
Rahukohtutel on volitus kuriteos süüdi mõistetud isikuid trahvida ning määrata neile vanglakaristus (piiratud ajaks), seega saadetakse teatavad kohtuasjad otsuse tegemiseks edasi kroonikohtusse.
Teatavaid rahukohtuid nimetatakse noortekohtuteks. Need koosnevad eriväljaõppega kohtunikest ning tegelevad ainult laste ja noorukite vastu esitatud süüdistuste ning nendega seotud hagiavalduste läbivaatamisega. Enamikul juhtudel tegelevad need kohtud ainult alla 18-aastaste isikutega, kellele ei esitata süüdistust koos täiskasvanutega. Noortekohtud peavad istungeid teistest kohtutest eraldi ning need on avalikkusele suletud. Nende koosseisu kuulub kõige rohkem kolm kohtunikku, sealhulgas üks mees ja üks naine, või üks (rahukohtu) piirkonnakohtunik.
Viimati uuendatud: 30/11/2016

matches: kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus


Vaata: FIE sotsiaalmaksu avansilised maksed 2010. aastal - Raamatupidaja
27. jaanuar 2010 11:56
Loe, mida peab FIE teadma ja kuidas tasuma sotsiaalmaksu avansilisi makseid käesoleval aastal.
* FIE maksab sotsiaalmaksu oma ettevõtlusest saadud tulult, millest on tehtud tulumaksuseaduses lubatud ettevõtlusega seotud mahaarvamised, arvestades sotsiaalmaksuseaduses (SMS-is) kehtestatud alam- ja ülempiiri.
* Alates 2007. aastast arvatakse sotsiaalmaks ettevõtlustulust maha tekkepõhiselt, jagades ettevõtlustulu peale kulude mahaarvamist 1,33-ga. Seetõttu ei saa FIE makstud sotsiaalmaksu ega sotsiaalmaksu avansilisi makseid deklareerida tuludeklaratsioonis oma ettevõtluskuludena.
* Aasta kestel on FIE kohustatud maksma sotsiaalmaksu avansilisi makseid. Avansiliste maksete arvestamise aluseks olev sotsiaalmaksu kuumäär (SMS-i § 21) võrdub 2010. aastal kuupalga alammäraga (4350 krooni) ning ei ole võrreldes 2009. aastaga muutunud. Seega on sotsiaalmaksu avansiliste maksete arvutamise reeglid samad mis 2009. aastal.
FIE sotsiaalmaksu avansiliste maksete arvestus käib kvartalite lõikes. Oluline on, et FIE ise jälgiks oma sotsiaalmaksu avansilise makse kohustuse suurust ja tasuks selle õigeaegselt. Tähtpäevaks tasumata sotsiaalmaksu avansiliste maksete summalt tuleb tasuda intressi 0,06 protsenti päevas. Avansiliste maksete summa saab FIE teada e-maksuametist/e-tollist või Maksu- ja Tolliameti piirkondlikust keskusest.
Sotsiaalmaksu avansiliste maksete tasumise korda reguleerib SMS-i § 9 lg 3-51.
2.1 Üldreegel
FIE peab sotsiaalmaksu avansiliste maksetena iga kvartali eest tasuma vähemalt kolmekordselt riigieelarvega kehtestatud kuumääralt (4350 krooni) arvutatud summa ehk 4307 krooni kvartalis (4350 x 3 x 33%).
2.2 Erandid
* riikliku pensioni saajaks saamisele eelnenud kuude arvuga, kui isik on kvartali kestel saanud riikliku pensioni saajaks (SMS-i § 9 lg 5). Isik, kes on kogu kvartali jooksul olnud riikliku pensioni saaja, ei ole kohustatud tasuma selle kvartali eest avansilisi makseid.
2.2.2 Tööandja, riigi või kohaliku omavalitsuse makstud sotsiaalmaksu arvesse võtmine FIE avansilise makse arvutamisel (TSD/ESD)
SMS-ist lähtudes on riikliku pensioni saajaks isik, kes saab pensioni Eesti riigilt või tulenevalt sotsiaalkindlustuslepingust või sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise alasest Euroopa Liidu õigusaktist. Aluseks võetakse Sotsiaalkindlustusameti poolt esitatud andmed või sotsiaalkindlustuslepingu riigi (Ukraina, Kanada, Venemaa (sõjaväepensionärid ja alates 16.10.2007 muud pensionärid)) või Euroopa majanduspiirkonna riigi pensionäri pensionitunnistus, mille alusel kantakse isiku pensionäri staatus maksukohustuslaste registrisse.
* 15. märtsiks — kui sai riikliku pensioni saajaks jaanuaris, siis I kvartalis avansilisi makseid ei ole, kui veebruaris, siis maksab 1436 krooni, kui märtsis, siis maksab 2871 krooni
* 15. juuniks — kui sai riikliku pensioni saajaks aprillis, siis II kvartalis avansilisi makseid ei ole, kui mais, siis maksab 1436 krooni, kui juunis, siis maksab 2871 krooni
* 15. septembriks — kui sai riikliku pensioni saajaks juulis, siis III kvartalis avansilisi makseid ei ole, kui augustis, siis maksab 1436 krooni, kui septembris, siis maksab 2871 krooni
* 15. detsembriks — kui sai riikliku pensioni saajaks oktoobris, siis IV kvartalis avansilisi makseid ei ole, kui novembris, siis maksab 1436 krooni, kui detsembris, siis 2871 krooni
Näide: FIE sai riikliku pensioni saajaks 25. mail 2010.
Nimetatud isik peab sotsiaalmaksu avansilisi makseid maksma järgmiselt:
* 15. märtsiks — I kvartali eest 4307 krooni
* 15. juuniks — II kvartali eest 1436 krooni (proportsionaalselt pensioni staatusele eelnenud kuude arvuga, st ainult aprilli eest)
Pensioni saaja staatuse lõppemisel võetakse arvesse kvartali kuude arv, mis järgnevad pensioni saaja staatuse lõppemise kuule.
FIE, kes alustas ettevõtlust või lõpetas ettevõtluse kvartali jooksul (SMS-i § 9 lg 5 p 1, 2)
Kui FIE alustab ettevõtlust või lõpetab ettevõtluse kvartali kestel, siis arvestatakse sotsiaalmaksu avansilisi makseid proportsionaalselt kuude arvuga, mil ta oli registreeritud äriregistris. Registreerimine enne 15. kuupäeva (15 kaasa arvatud) loetakse täiskuuks. Registrist kustutamine peale 15. kuupäeva (15 kaasa arvatud) loetakse täiskuuks.
Igas kvartalis määratakse äriregistris olemise kuude arv eraldi. Seega iga kvartali sotsiaalmaksu avansiline kohustus on 4350 / 3 x kuude arv x 33%.
Näide: FIE teatas äriregistri pidajale oma ettevõtluse lõpetamisest 7. juunil. Registri pidaja tegi maksukohustuslaste registrisse lõpetamiskande 7. juunil.
* 15. märtsiks — I kvartali eest 4307 krooni (4350 x 3 x 33%)
* 15. juuniks — II kvartali eest 2871 krooni (4350 x 2 x 33%, proportsionaalselt kuude arvuga, mille kestel isik oli registreeritud FIE-na, st aprilli ja mai eest)
Sama kord kehtib sotsiaalmaksu avansiliste maksete määramisel juhul, kui FIE on teatanud äriregistri pidajale ettevõtluse peatamisest või ajutise või hooajalise ettevõtlusega tegelemise algus- ja lõppkuupäeva (SMS-i § 9 lg 51).
FIE, kelle eest maksab sotsiaalmaksu tööandja, riik, linn või vald (SMS-i § 6 alusel)
Kui FIE eest maksab sotsiaalmaksu ka tööandja, riik, linn või vald, võib sotsiaalmaksu avansiliste maksete summa olla kolmekordselt kuumääralt (3 x 4350 = 13 050) arvutatud maksusummast (13 050 x 33% = 4307) väiksem tingimusel, et tööandja, riigi, valla või linna poolt FIE eest makstud sotsiaalmaksu ja FIE poolt makstud sotsiaalmaksu avansiliste maksete summa kvartali jooksul on vähemalt võrdne kolmekordselt kuumääralt arvutatud maksusummaga.
Kvartali sotsiaalmaksu avansiliste maksete summa on 4307 krooni, millest lahutatakse andmed tööandja, riigi, linna või valla poolt antud kvartalis makstud sotsiaalmaksu kohta.
Näide 1: Tööandja maksis FIE eest I kvartalis sotsiaalmaksu järgmiselt:
* 10. jaanuariks 0 krooni
* 10. veebruariks 1000 krooni
* 10. märtsiks 1000 krooni
Seega kokku 2000 krooni.
Kuna tööandja ei ole FIE eest maksnud I kvartalis sotsiaalmaksu vähemalt kolmekordselt kuumääralt, siis peab FIE ise I kvartali eest sotsiaalmaksu avansilisi makseid juurde maksma (4307 - 2000 = 2307 krooni).
Näide 2: Riik (Sotsiaalkindlustusamet) maksis FIE eest II kvartalis sotsiaalmaksu järgmiselt:
* 10. aprilliks 1436 krooni
* 10. maiks 1436 krooni
* 10. juuniks 1436 krooni
Seega kokku 4308 krooni.
Maksuhaldur soovitab kõikidel FIE-del, kelle eest maksab sotsiaalmaksu ka tööandja või riik, sotsiaalmaksu avansilise makse kohustuse olemasolu üle kontrollida iga avansilise makse tasumise tähtpäeva saabumisel.
Oma sotsiaalmaksu avansiliste maksete summasid on FIE-l võimalik teada saada e-maksuametist/e-tollist või Maksu- ja Tolliameti piirkondlikust keskusest.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2010/01/27/vaata-fie-sotsiaalmaksu-avansilised-maksed-2010-aastal


Koolieelse lasteasutuse seadus – Riigi Teataja
Süstemaatiline liigitus: HALDUSÕIGUS → Noorsootöö ja lastekaitse
Koolieelse lasteasutuse seadus (lühend - KELS)
Koolieelse lasteasutuse seadus - sisukord
§ 1 Koolieelse lasteasutuse mõiste
§ 2 Alusharidus
§ 3 Põhiülesanne
§ 4 Õiguslik seisund
§ 5 Lasteasutuse liigid
§ 6 Rühmad
§ 7 Laste arv rühmades
§ 8 Keel
§ 9 Põhimäärus
§ 91 Arengukava
2 ASUTAMINE JA KOOLITUSLUBA
§ 10 Kohaliku omavalitsuse kohustus
§ 11 Asutamise ja tegevuse kohustuslikud tingimused
§ 12 Koolitusluba
§ 13 Koolitusloa kehtetuks tunnistamine
§ 14 Erivajadustega lapsed
§ 15 Teeninduspiirkond
§ 16 Õppekava
§ 161 Õppeaasta
§ 17 Laste õigused
§ 19 Lasteasutuse tööaeg
4 JUHTIMINE JA PERSONAL
§ 20 Personal
§ 21 Juhataja
§ 22 Pedagoogid
§ 23 Tervishoiutöötaja
§ 24 Hoolekogu
§ 241 Lasteasutuse tegevusnäitajad
41 LASTEASUTUSE SISEHINDAMINE JA LASTEASUTUSE NÕUSTAMINE SISEHINDAMISE KÜSIMUSTES
§ 242 Sisehindamine lasteasutuses
§ 243 Lasteasutuse nõustamine sisehindamise küsimustes
5 RAHASTAMINE
§ 25 Vara
§ 26 Eelarve
§ 27 Rahastamine
6 RIIKLIK JÄRELEVALVE JA DOKUMENTIDE HALDUS
§ 28 Lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse üle riikliku järelevalve teostamine
§ 29 Riikliku järelevalve läbiviija ülesanded
§ 30 Riikliku järelevalve läbiviija õigused
§ 31 Riikliku järelevalve tulemused
§ 32 Dokumentide haldus
7 LASTEASUTUSE ÜMBERKORRALDAMINE, ÜMBERKUJUNDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 33 Lasteasutuse ümberkorraldamine ja ümberkujundamine
§ 34 Tegevuse lõpetamine
§ 35 Seaduse jõustumise erisused
§ 36 Tähtajad
Vastu võetud 18.02.1999
RT I 1999, 27, 387
jõustumine 27.03.1999, osaliselt 1.01.2000. a.
14.06.2000 RT I 2000, 54, 349 16.07.2000 , osaliselt 1.09.2000 ja 1.07.2002
28.01.2003 RT I 2003, 18, 99 07.03.2003
12.11.2003 RT I 2003, 75, 496 13.12.2003
15.06.2006 RT I 2006, 32, 246 17.07.2006 , osaliselt 1.09.2006 ja 1.09.2007
11.12.2007 RT I 2007, 71, 434 01.01.2008
21.02.2008 RT I 2008, 13, 86 01.09.2008
10.04.2008 RT I 2008, 18, 125 15.05.2008
20.02.2009 RT I 2009, 15, 93 01.03.2009 , osaliselt 1.04.2009
§ 1. Koolieelse lasteasutuse mõiste
(1) Koolieelne lasteasutus (edaspidi lasteasutus) on koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist võimaldav õppeasutus.
(2) Lasteasutus toetab lapse perekonda, soodustades lapse kasvamist ja arenemist ning tema individuaalsuse arvestamist.
§ 2. Alusharidus
(1) Alusharidus on teadmiste, oskuste, vilumuste ja käitumisnormide kogum, mis loob eeldused edukaks edasijõudmiseks igapäevaelus ja koolis.
(2) Alusharidus omandatakse lasteasutuses või kodus.
§ 3. Põhiülesanne
Lasteasutuse põhiülesanne on lapse ealisi, soolisi, individuaalseid vajadusi ja iseärasusi arvestades:
§ 4. Õiguslik seisund
(1) Lasteasutused jagunevad munitsipaal- ja eralasteasutusteks.
(2) Käesolev seadus reguleerib munitsipaallasteasutuste tegevust.
(3) Käesolevat seadust kohaldatakse eralasteasutustele ja eralasteaed-algkoolidele niivõrd, kuivõrd erakooliseadus ei sätesta teisiti.
§ 5. Lasteasutuse liigid
(1) Lasteasutuse liigid on laste vanust ja erivajadusi arvestades järgmised:
1) lastesõim - kuni kolmeaastastele lastele;
2) lasteaed - kuni seitsmeaastastele lastele;
3) erilasteaed - kuni seitsmeaastastele erivajadustega lastele.
(2) Lasteaiaga võib olla ühendatud algkool (lasteaed-algkool) või põhikool (lasteaed-põhikool).
(3) Lasteaed-algkooli ja lasteaed-põhikooli puhul kohaldatakse lasteaia osale käesolevas seaduses sätestatut ning alg- või põhikooli osale põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatut. Lasteaed-algkooli ja lasteaed-põhikooli ümberkorraldamise, ümberkujundamise, munitsipaal- või eraomandisse andmise, tegevuse lõpetamise ning hoolekogu koosseisu osas kohaldatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatut.
[RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006]
§ 6. Rühmad
(1) Lasteasutuse juhataja (edaspidi juhataja) moodustab käesoleva seaduse alusel vastavalt vajadusele ja võimalusele sõime- ja lasteaiarühmad.
(2) Sõimerühmas on kuni kolmeaastased lapsed.
(3) Lasteaiarühmad jagunevad:
1) noorem rühm - kolme- kuni viieaastased;
2) keskmine rühm - viie- kuni kuueaastased;
3) vanem rühm - kuue- kuni seitsmeaastased;
4) liitrühm - kahe- kuni seitsmeaastased.
(4) Liitrühma moodustamiseks võivad ettepaneku teha lapsevanemad või neid asendavad isikud (edaspidi vanemad).
(5) Valla- või linnavalitsus võib lasteasutuse juhataja ettepanekul moodustada lasteasutuses vastavalt vajadusele sobitusrühmi, kuhu kuuluvad erivajadustega lapsed koos teiste lastega, samuti erirühmi, kuhu kuuluvad erivajadustega lapsed.
(6) Erivajadustega laps võetakse sobitus- või erirühma vastu vanema kirjaliku avalduse ja nõustamiskomisjoni otsuse alusel. Nõustamiskomisjoni moodustamise kord ja selle pädevus sätestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses.
(7) Lapse erilasteaeda või -rühma vastuvõtmise ning sealt väljaarvamise alused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
[RT I 2004, 27, 180 - jõust. 01.05.2004]
§ 7. Laste arv rühmades
(1) Rühma registreeritud laste arv lasteasutuses on järgmine:
(11) Lasteasutuse hoolekogu ettepanekul on valla- või linnavalitsusel õigus lapse arenguks vajalike tingimuste olemasolu korral suurendada laste arvu sõimerühmas kuni kahe lapse võrra, lasteaiarühmas kuni nelja lapse võrra ning liitrühmas kuni kahe lapse võrra.
(2) Laste arv erirühmas on järgmine:
1) kehapuudega laste rühmas kuni 12 last;
2) tasandusrühmas, kus käivad spetsiifiliste arenguhäiretega lapsed, kuni 12 last;
3) arendusrühmas, kus käivad vaimse alaarenguga lapsed, kuni 7 last;
4) meelepuudega laste rühmas kuni 10 last;
5) liitpuudega laste rühmas kuni 4 last;
6) pervasiivsete arenguhäiretega laste rühmas kuni 4 last.
(3) Sobitusrühmas on laste suurim lubatud arv väiksem kui teistes lasteasutuse rühmades, arvestades, et üks erivajadusega laps täidab kolm kohta.
§ 8. Keel
(1) Lasteasutuses toimub õppe- ja kasvatustegevus eesti keeles. Teises keeles võib õppe- ja kasvatustegevus lasteasutuses või lasteasutuse rühmas toimuda kohaliku omavalitsuse volikogu otsusel.
(2) Kohaliku omavalitsuse volikogu tagab kõikidele eesti keelt kõnelevatele lastele võimaluse käia sama valla või linna eestikeelses lasteasutuses või lasteasutuse rühmas, kus õppe- ja kasvatustegevus toimub eesti keeles.
(3) [Kehtetu – RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006]
(4) Lasteasutuses või selle rühmas, kus õppe- ja kasvatustegevus ei toimu eesti keeles, tagatakse eesti keele õpe koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava alusel.
(41) Eesti keele õppe korraldamiseks lasteasutuses või selle rühmas, kus õppe- ja kasvatustegevus ei toimu eesti keeles, eraldatakse kohaliku omavalitsuse üksusele toetust riigieelarvest.
§ 9. Põhimäärus
(1) Lasteasutus juhindub käesolevast seadusest, kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, teistest õigusaktidest ja oma põhimäärusest.
(2) Lasteasutuse põhimääruses märgitakse:
1) lasteasutuse nimetus;
2) lasteasutuse asukoht;
3) lasteasutuse struktuur;
4) hoolekogu ja juhataja pädevus;
5) hoolekogu liikmete valimise kord ja volituste kestus;
6) põhimääruse muutmise kord;
7) lasteasutuse liik;
8) õppe- ja kasvatuskorralduse alused;
9) laste ja vanemate õigused ja kohustused;
10) õpetajate ja teiste töötajate õigused ja kohustused.
(3) Lasteasutuse põhimääruse kinnitamine ja selle muutmine toimub valla- või linnavolikogu sätestatud korras.
[RT I 2001, 75, 454 - jõust. 21.09.2001]
§ 91. Arengukava
(1) Lasteasutuse järjepideva arengu tagamiseks koostab lasteasutus koostöös hoolekogu ja pedagoogilise nõukoguga lasteasutuse arengukava.
(2) Arengukavas määratakse:
1) lasteasutuse arenduse põhisuunad ja -valdkonnad;
2) tegevuskava kolmeks aastaks;
(21) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud arengukava tegevuskava koostamisel arvestatakse käesoleva seaduse § 242 lõikes 3 nimetatud sisehindamise aruandes väljatoodud lasteasutuse tegevuse tugevuste ja parendusvaldkondadega.
(3) Arengukava kinnitamine toimub lasteasutuse pidaja sätestatud korras.
(4) Lasteasutuse pidaja korraldab arengukava avalikustamise avaliku teabe seaduse alusel lasteasutuse tegevuse kajastamiseks peetaval veebilehel (edaspidi lasteasutuse veebileht).
[RT I 2006, 32, 246 - jõust. 17.07.2006; 1.09.2006]
2. peatükk ASUTAMINE JA KOOLITUSLUBA
§ 10. Kohaliku omavalitsuse kohustus
(1) Valla- või linnavalitsus loob kõigile pooleteise- kuni seitsmeaastastele lastele, kelle elukoht on antud valla või linna haldusterritooriumil ning kelle vanemad seda soovivad, võimaluse käia teeninduspiirkonna lasteasutuses.
[RT I 2009, 15, 93 - jõust. 01.04.2009]
(2) Käesolevas seaduses ja selle alusel antud määrustes käsitletakse isiku elukohana rahvastikuregistrisse kantud elukoha aadressi. Kui isikul ei ole registrijärgset elukohta, määratleb isik oma elukoha ise.
§ 11. Asutamise ja tegevuse kohustuslikud tingimused
(1) Lasteasutuse asutab valla- või linnavalitsus kohaliku omavalitsuse volikogu otsusel ja haridus- ja teadusministri antud koolitusloa alusel.
(2) Lasteasutuse asutamiseks ja tegevuseks on vajalikud:
1) pedagoogid, kes vastavad haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud lasteasutuse pedagoogide kvalifikatsiooninõuetele;
2) ruumid (hooned) ja maa-ala, mis on laste arenguks ja mänguks sobiva sisustusega ja vastavad sotsiaalministri kehtestatud tervisekaitse nõuetele ning õigusaktidega kehtestatud tuleohutuse ja päästealade nõuetele ;
3) lasteasutuse õppekava, mis vastab Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud koolieelse lasteasutuse riiklikule õppekavale.
(3) Andmed lasteasutuse kohta kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.
§ 12. Koolitusluba
(1) Koolitusloa vormi kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(2) Koolitusluba on tähtajatu.
(3) Valla- või linnavalitsus esitab haridus- ja teadusministrile taotluse koolitusloa saamiseks vähemalt neli kuud enne õppe- ja kasvatustegevuse algust lasteasutuses.
(4) Koolitusloa taotlusele lisatakse:
1) andmed käesoleva seaduse § 11 lõikes 2 esitatud tingimuste täitmise kohta;
2) lasteasutuse põhimäärus.
(5) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud andmete esitamist on koolitusloa taotluse läbivaatamise tähtaeg Haridus- ja Teadusministeeriumis kaks kuud.
(6) Haridus- ja teadusminister ei anna koolitusluba, kui käesoleva paragrahvi lõikes 4 ettenähtud andmed tingimuste täitmise kohta puuduvad või ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele. Koolitusloa andmise või selle andmisest keeldumise otsus tehakse valla- või linnavalitsusele teatavaks posti teel või elektrooniliselt kümne tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(7) Enne koolitusloa taotluse esitamist tasub valla- või linnavalitsus riigilõivu.
§ 13. Koolitusloa kehtetuks tunnistamine
(1) Haridus- ja teadusminister tunnistab kehtetuks koolitusloa, kui:
1) riikliku järelevalve käigus ilmneb, et lasteasutuse tegevus on vastuolus seadusega, selle alusel väljaantud õigusaktidega või lasteasutuse põhimäärusega;
2) lasteasutus või lasteasutuse pidaja ei ole ettenähtud tähtajaks ja korras täitnud riikliku järelevalve läbiviimisel tehtud ettekirjutust;
3) lasteasutus ei ole ühe aasta jooksul pärast koolitusloa väljaandmist alustanud tegevust, on tegevuse peatanud või lõpetanud;
4) kohaliku omavalitsuse volikogu on teinud otsuse lasteasutuse tegevuse lõpetamise kohta.
(2) Haridus- ja teadusminister teeb koolitusloa kehtetuks tunnistamise otsuse valla- või linnavalitsusele teatavaks posti teel või elektrooniliselt viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(3) Koolitusloa kehtetuks tunnistamise ettepaneku teeb käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel valla- või linnavalitsus või maavanem.
§ 14. Erivajadustega lapsed
(1) Keha-, kõne-, meele- või vaimupuuetega ning eriabi või erihooldust vajavatele lastele (edaspidi erivajadustega lapsed) loob valla- või linnavalitsus võimalused arenemiseks ja kasvamiseks elukohajärgses lasteasutuses.
(2) Erivajadustega lastele luuakse tingimused kasvamiseks sobitusrühmades koos teiste lastega.
(3) Kui elukohajärgses lasteasutuses puuduvad võimalused sobitusrühma moodustamiseks, moodustab valla- või linnavalitsus erirühmad või asutab erilasteaiad.
§ 15. Teeninduspiirkond
(1) Lasteasutuse teeninduspiirkonna kinnitab kohaliku omavalitsuse volikogu.
(2) Vanematele on lapse jaoks lasteasutuse valik vaba, kui soovitud lasteasutuses on vabu kohti.
(3) Pärast teeninduspiirkonnas elavate laste vastuvõttu võetakse vabade kohtade olemasolul lasteasutusse lapsi väljastpoolt teeninduspiirkonda, eelistades esmajärjekorras samas vallas või linnas elavaid lapsi, seejärel teeninduspiirkonnas töötavate vanemate lapsi. Väljaspool teeninduspiirkonda elavate laste vastuvõtul arvestatakse ajaliselt varem esitatud taotlusi.
(4) Laste lasteasutusse vastuvõtu ja sealt väljaarvamise korra kehtestab valla- või linnavalitsus.
§ 16. Õppekava
(1) Lasteasutuse õppe- ja kasvatuskorralduse aluseks on lasteasutuse õppekava, mis vastab koolieelse lasteasutuse riiklikule õppekavale.
(2) Koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega . Nimetatud määrusega kehtestatakse:
1) lasteasutuse õppekava koostamise põhimõtted;
3) kuue- kuni seitsmeaastase lapse eeldatavad üldoskused;
4) valdkondade õppe- ja kasvatustegevuse eesmärgid ja sisu ning kuue- kuni seitsmeaastase lapse arengu eeldatavad tulemused;
5) lapse arengu hindamise põhimõtted.
(3) Lasteasutuse õppekava koostavad ja arendavad lasteasutuse pedagoogid, kaasates vanemaid. Lasteasutuse õppekava kinnitab juhataja pedagoogilise nõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
(4) Lasteasutusel on lasteasutuse tegevus- ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse koolieelse lasteasutuse riiklikku õppekava ning selle paikkonna, kus lasteasutus asub, kultuurilist omapära ja rahvatraditsioone. Lasteasutuse tegevus- ja päevakava kinnitab juhataja.
(5) Lasteasutuse õppekava läbinule annab lasteasutus välja sellekohase õiendi.
§ 161. Õppeaasta
(1) Õppeaasta kestab õppe algusest ühel kalendriaastal uue õppe alguseni järgmisel kalendriaastal.
(2) Õppeaasta algab 1. septembril.
[RT I 2004, 30, 206 - jõust. 07.05.2004]
§ 17. Laste õigused
Lastel on lasteasutuses õigus vaimselt ja füüsiliselt tervislikule keskkonnale ja päevakavale, eneseusaldust ja vaimset erksust toetavale tegevusele ning pedagoogide igakülgsele abile ja toetusele alushariduse omandamisel.
1) tuua last lasteasutusse ja viia sealt ära vanematele sobival ajal lasteasutuse päevakava järgides;
3) tutvuda lasteasutuse õppe- ja päevakavaga;
4) saada teavet lasteasutuse töökorralduse kohta.
1) looma lapsele soodsad tingimused arenemiseks ja alushariduse omandamiseks lasteasutuses;
2) kinni pidama lasteasutuse päevakavast ja laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest.
(3) Kui valla või linna territooriumil on ajutiselt vajadus lasteasutuse koha järele suurem kui olemasolevate lasteasutuste üldkohtade arv, loob valla- või linnavalitsus kõikidele soovijatele võimaluse saada lasteasutuses osaajaline koht.
4. peatükk JUHTIMINE JA PERSONAL
§ 20. Personal
(1) Lasteasutuse töötajad (edaspidi personal) on pedagoogid, tervishoiutöötaja ja lasteasutuse majandamist tagavad ning õpetajaid abistavad töötajad. Lasteasutuse personali miinimumkoosseisu kinnitab haridus- ja teadusminister määrusega, millest lähtuvalt määrab lasteasutuse personali koosseisu lasteasutuse juhataja.
(2) Personalil on keelatud avalikustada lapselt saadud teavet lapse perekonna kohta.
(3) Personal on kohustatud andma teavet valla- või linnavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitseküsimused, kui on selgunud, et lapsekodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
(4) Töölepingud pedagoogidega, tervishoiutöötajaga ja lasteasutuse majandamist tagavate ning õpetajaid abistavate töötajatega sõlmib, muudab ja ütleb üles juhataja.
(5) Lasteasutuse pedagoog, tervishoiutöötaja, lasteasutuse majandamist tagav või õpetajaid abistav töötaja ei tohi olla isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.
§ 21. Juhataja
(1) Juhataja ülesanne on tagada lasteasutuse tulemuslik töö ja juhtida lasteasutuse tegevust koostöös pedagoogilise nõukogu ja hoolekoguga. Juhataja on lasteasutuse seadusjärgne esindaja oma töölepingu kehtivuse ajal.
(2) Juhatajal on käesolevas seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks õigus teha tehinguid lasteasutuse varaga õigusaktidega kehtestatud korras.
(3) Juhataja kannab vastutust lasteasutuse arengu ning rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(4) Juhataja peab kord aastas esitama valla- või linnavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest, samuti teatama kirjalikult lasteasutuse majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelevalveorgani tehtud ettekirjutustest.
(5) Juhataja vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab valla- või linnavalitsus. Konkursi võitnud isiku kinnitab ametisse valla- või linnavalitsus.
[Kehtetu – RT I 2008, 18, 125 - jõust. 15.05.2008]
(7) Töölepingu juhatajaga sõlmib, muudab ja ütleb üles vallavanem või linnapea või tema volitatud ametiisik.
§ 22. Pedagoogid
(1) Käesoleva seaduse raames käsitletakse pedagoogidena õpetajaid, juhatajat, tema asetäitjat õppe- ja kasvatusalal ning teisi õppe- ja kasvatusalal töötavaid isikuid.
(2) Pedagoogid loovad tingimused laste kasvamiseks ja arenemiseks vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel laste ja nende vanematega, samuti hoolitsevad laste elu ja tervise eest lasteasutuses.
(3) Pedagoogid on kohustatud nõustama lasteasutuses käivate laste vanemaid ja teeninduspiirkonnas elavate lasteasutuses mittekäivate laste vanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes.
(4) Õpetajate, juhataja asetäitja õppe- ja kasvatusalal ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vaba ametikoha täitmiseks korraldab lasteasutuse juhataja konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu juhataja ettepanekul.
(41) Kui õpetaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat õpetajat, korraldab juhataja aasta jooksul avaliku konkursi.
(42) Kui pedagoogi vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita § 11 lõike 2 punkti 1 alusel kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele vastavat pedagoogi, võib juhataja sõlmida tähtajalise töölepingu tähtajaga kuni üks aasta isikuga, kellel on vähemalt keskharidus.
(5) Pedagoogide kutseoskuste ja kutsemeisterlikkuse ning nende kvalifikatsioonitaseme üle otsustamiseks korraldatakse atesteerimine. Atesteerimise tingimused ja korra kinnitab haridus- ja teadusminister määrusega.
(6) Pedagoogid kuuluvad lasteasutuse pedagoogilisse nõukogusse, mille ülesanne on lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning juhatajale, hoolekogule ning valla- või linnavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine.
(7) Pedagoogide andmed kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.
§ 23. Tervishoiutöötaja
(1) Lasteasutuse tervishoiutöötaja:
1) jälgib laste tervist, lähtudes sotsiaalministri määrusega kehtestatud laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest ning informeerib lapse tervisehäiretest vanemaid ja lapse arsti;
2) koostab sotsiaalministri määrusega lasteasutuse päevakavale kehtestatud nõuetele vastava lasteasutuse päevakava, mille kinnitab juhataja;
3) kontrollib laste toitlustamise vastavust sotsiaalministri määrusega kehtestatud laste toitlustamise nõuetele;
4) nõustab vanemaid ja pedagooge lapse tervisega seotud küsimustes.
(2) [Kehtetu – RT I 2006, 46, 334 - jõust. 03.11.2006]
§ 24. Hoolekogu
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on jälgida, et õppe- ja kasvatustegevus vastaks laste arengule ja huvidele ning teha sellesuunalist koostööd lasteasutuse personaliga.
(2) Lasteasutuse hoolekogusse kuuluvad õpetajate esindaja, iga rühma vanemate esindaja ja valla või linna esindaja.
[RT I 2008, 13, 86 - jõust. 01.09.2008]
1) kuulab ära juhataja aruande lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevusest ning majandamisest;
2) annab juhatajale ja valla- või linnavalitsusele soovitusi lasteasutuse eelarve koostamisel ja eelarvevahendite otstarbekaks kasutamiseks;
3) teeb juhatajale ja valla- või linnavalitsusele ettepanekuid lastele soodsa arengukeskkonna tagamiseks;
4) osaleb oma esindaja (esindajate) kaudu juhataja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursi komisjoni töös;
6) otsustab teisi käesoleva seaduse või valla- või linnavolikogu otsusega hoolekogu pädevusse antud küsimusi.
(4) Hoolekogul on õigus saada juhatajalt ning valla- või linnavalitsuselt oma tööks vajalikku informatsiooni.
(6) Hoolekogu töövorm on koosolek, mis toimub vähemalt üks kord kvartalis hoolekogu esimehe või juhataja ettepanekul.
§ 241. Lasteasutuse tegevusnäitajad
Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi kaudu luuakse kõigile soovijaile võimalus lasteasutuse tegevusnäitajatega tutvumiseks.
[RT I 2006, 32, 246 - jõust. 01.09.2007]
41. peatükk LASTEASUTUSE SISEHINDAMINE JA LASTEASUTUSE NÕUSTAMINE SISEHINDAMISE KÜSIMUSTES
§ 242. Sisehindamine lasteasutuses
(1) Lasteasutuses viiakse läbi sisehindamist. Sisehindamine on pidev protsess, mille eesmärk on tagada laste arengut toetavad tingimused ja lasteasutuse järjepidev areng, selgitades välja lasteasutuse tugevused ning parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt koostatakse käesoleva seaduse § 91 lõike 2 punktis 2 nimetatud arengukava tegevuskava. Nimetatud eesmärgist lähtuvalt analüüsitakse lasteasutuse sisehindamisel õppe- ja kasvatustegevust ja juhtimist ning hinnatakse nende tulemuslikkust.
(2) Lasteasutuse sisehindamise läbiviimise korra kehtestab lasteasutuse juhataja.
(3) Lasteasutus koostab sisehindamise aruande vähemalt üks kord kolme õppeaasta jooksul . Aruandes tuuakse välja lasteasutuse tegevuse tugevused ja parendusvaldkonnad. Sisehindamise aruanne kooskõlastatakse lasteasutuse hoolekoguga ja lasteasutuse pidajaga ning aruande kinnitab lasteasutuse juhataja.
§ 243. Lasteasutuse nõustamine sisehindamise küsimustes
(1) Lasteasutust nõustatakse sisehindamise küsimustes. Nõustamise eesmärk on anda lasteasutusele soovitusi lasteasutuse sisehindamise kohta, analüüsides, kas sisehindamisel on lähtutud käesoleva seaduse § 242 lõikes 1 sätestatud eesmärgist.
(2) Lasteasutuse nõustamise tingimused ja korra sisehindamise küsimustes kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega .
5. peatükk RAHASTAMINE
§ 25. Vara
Lasteasutuse valduses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub kohaliku omavalitsuse volikogu kehtestatud korras.
§ 26. Eelarve
(1) Lasteasutusel on oma eelarve, mille kinnitab kohaliku omavalitsuse volikogu.
(2) Lasteasutusel võib olla oma pangakonto.
§ 27. Rahastamine
(1) Lasteasutuse rahastamine toimub:
1) riigieelarve ja valla- või linnaeelarve vahenditest;
11) riigieelarve vahenditest täiskasvanute koolituse seaduses sätestatud alustel;
2) vanemate poolt kaetavast osast;
3) annetustest.
(11) Riigieelarves nähakse võimaluse korral ette toetus kohaliku omavalitsuse üksustele lasteasutuste kohtade loomiseks ja renoveerimiseks, lasteasutuste õpikeskkonna arendamiseks ja lasteasutuste õpetajate palgavahenditeks tingimusel, et kohaliku omavalitsuse üksus lisab riigieelarvest eraldatavale toetusele täiendavalt valla- või linnaeelarve vahendid (edaspidi omaosalus).
(12) Käesoleva paragrahvi lõikes 11nimetatud toetuse eraldamise ning kasutamise tingimused ja korra ning toetuse saamise eelduseks oleva omaosaluse suuruse ja nõuded omaosalusele kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega .
[RT I 2007, 71, 434 - jõust. 01.01.2008]
(13) Käesoleva paragrahvi lõikes 12 nimetatud määruses nähakse lasteasutuste kohtade loomise ja renoveerimise toetuse puhul muuhulgas ette toetuse andmise eesmärk ja toetatavad tegevused, abikõlblikud kulud, toetuse maksimaalne suurus ja omafinantseeringu määr või suurus, taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded, taotluse rahuldamise ja rahuldamata jätmise tingimused ja kord, nõuded toetuse eraldamise lepingule, toetuse väljamaksete tegemise kord ning toetuse tagasinõudmise alused.
(14) Lasteasutuste kohtade loomise ja renoveerimise toetuse jaotuskava kinnitab Vabariigi Valitsus. Vabariigi Valitsus võib kinnitada mitme eelseisva eelarveaasta kohta projektide loetelu, mis on aluseks toetuse taotlemisele.
(15) Lasteasutuste kohtade loomise ja renoveerimise toetuse vahenditest nähakse iga-aastases riigieelarves ette vahendid toetuse eraldamise ja kasutamise järelevalvega seotud toiminguteks.
(16) Vabariigi Valitsus võib käesoleva paragrahvi lõikes 12 nimetatud määrusega lubada haridus- ja teadusministril lasteasutuste kohtade loomise ja renoveerimise toetuse eraldamise, kasutamise järelevalve ning tagasinõudmise ülesanded halduslepinguga osaliselt üle anda sihtasutusele, mille asutajaks on riik.
(2) Lapse toidukulu lasteasutuses katab vanem. Lapse toidukulu päevamaksumuse otsustab hoolekogu ja kinnitab juhataja.
(3) Muude kulude (lasteasutuse majandamiskulud, personali töötasu ja sotsiaalmaks ning õppevahendite kulud) katmine toimub valla- või linnaeelarve vahenditest ning valla- või linnavolikogu otsusel osaliselt vanemate poolt. Vanemate poolt kaetav osa ühe lapse kohta ei või ületada 20 protsenti Vabariigi Valitsuse kehtestatud palga alammäärast.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud osaliste kulude katmiseks vanemate poolt kehtestab valla- või linnavolikogu vanemate kaetava osa määra, mis võib olla diferentseeritud sõltuvalt lapse vanusest, lasteasutuse majandamiskuludest või muudest asjaoludest.
(5) Lasteasutuse õpetaja palga alammääras lepivad kokku kohalike omavalitsusüksuste esindajad ja lasteasutuste õpetajate esindajad.
(51) [Kehtetu – RT I 2003, 75, 496 - jõust. 13.12.2003]
(6) Lasteasutuse valla- või linnaeelarvest kaetavate majandamiskulude, personali töötasu ja sotsiaalmaksu ning õppevahendite kulude katmises osalevad täies ulatuses teised vallad või linnad proportsionaalselt nende haldusterritooriumil elavate selles lasteasutuses käivate laste arvuga.
(7) Valla- või linnavalitsus kinnitab igaks eelarveaastaks lasteasutuse majandamiskulude, personali töötasu ja sotsiaalmaksu ning õppevahendite kulu arvestusliku maksumuse ühe lapse kohta.
6. peatükk RIIKLIK JÄRELEVALVE JA DOKUMENTIDE HALDUS
§ 28. Lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse üle riikliku järelevalve teostamine
(1) Riiklikku järelevalvet lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel lasteasutuse asukohajärgne maavanem (edaspidi koos nimetatud järelevalveorgan).
(2) Riikliku järelevalve prioriteedid, temaatilise riikliku järelevalve läbiviimise, selle tulemuste vormistamise ning tulemustest teavitamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega igaks õppeaastaks enne eelmise õppeaasta lõppu.
(3) Järelevalveorgan määrab järelevalve läbiviijad, kaasates vajadusel eksperte.
(4) Kvalifikatsiooninõuded riikliku järelevalve läbiviijatele kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega .
§ 29. Riikliku järelevalve läbiviija ülesanded
Riikliku järelevalve läbiviija ülesanded on järgmised:
2) analüüsida probleeme õppe- ja kasvatustegevust reguleerivate õigusaktide rakendamisel.
§ 30. Riikliku järelevalve läbiviija õigused
Riikliku järelevalve läbiviijal on õigus:
1) külastada õppe- ja kasvatustegevusi, teavitades eelnevalt juhatajat;
2) osaleda hoolekogu, pedagoogilise nõukogu ja lastevanemate koosolekutel;
3) tutvuda lasteasutuse dokumentidega;
4) saada lasteasutuselt informatsiooni õigusaktide rakendamise kohta;
5) teha lasteasutuse juhatajale ja lasteasutuse pidajale ettepanekuid lasteasutuse tegevuse parendamiseks ning täitmiseks kohustuslikke ettekirjutusi õppe- ja kasvatustegevuses esinevate puuduste kõrvaldamiseks;
6) teha lasteasutuse juhatajale, pedagoogilisele nõukogule, hoolekogule ning lasteasutuse pidajale, välja arvatud valla- või linnavalitsusele või valla- või linnavolikogule, täitmiseks kohustuslikke ettekirjutusi nende antud ja seaduse või seaduse alusel antud muu õigusaktiga vastuolus olevate õppe- ja kasvatustegevust reguleerivate üksikaktide kooskõlla viimiseks seaduse või seaduse alusel antud muu õigusaktiga;
7) teha maavanemale ettepanek riikliku järelevalve teostamiseks valla- või linnavalitsuse või valla- või linnavolikogu üksikaktide seaduslikkuse üle vastavalt Vabariigi Valitsuse seadusele;
8) teha lasteasutuse pidajale ettepanek lõpetada tööleping juhatajaga, kes on pannud toime vääritu teo, ametialase süüteo või korruptiivse teo, või teha ettekirjutus lõpetada tööleping juhatajaga, kes ei vasta oma ametikohale.
[RT I 2008, 18, 125 - jõust. 15.05.2008]
§ 31. Riikliku järelevalve tulemused
(1) Riikliku järelevalve tulemused vormistatakse õiendiga.
(2) Õiendis esitatakse lühiandmed lasteasutuse kohta, järelevalve läbiviijate ja kaasatud ekspertide nimed, järelevalve kokkuvõte ning tehtud ettekirjutused ja ettepanekud.
2) õigusrikkumise asjaolude kirjeldus;
3) õigusrikkumise lõpetamiseks vajalike toimingute tegemise kohustus;
4) ettekirjutuse alus;
5) ettekirjutuse tegemise kuupäev;
6) ettekirjutuse täitmise ning täitmisest teavitamise tähtaeg;
7) riikliku järelevalve läbiviijate ja kaasatud ekspertide nimed ja ametikohad;
8) ettekirjutuste vaidlustamise võimalused, tähtaeg ja kord.
(4) Õiendi allkirjastavad järelevalve läbiviimises osalenud ametnikud. Õiendi kinnitab kas haridus- ja teadusminister või maavanem.
(5) Õiend tehakse lasteasutusele ning lasteasutuse pidajale teatavaks 60 kalendripäeva jooksul järelevalve läbiviimise algusest arvates.
(6) Kui lasteasutuse pidaja ei täida ettekirjutust hoiatuses märgitud tähtaja jooksul, siis võib järelevalveorgan rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
§ 32. Dokumentide haldus
Lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelu ja nende täitmise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
7. peatükk LASTEASUTUSE ÜMBERKORRALDAMINE, ÜMBERKUJUNDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 33. Lasteasutuse ümberkorraldamine ja ümberkujundamine
(1) Lasteasutuse korraldab ja kujundab valla- või linnavolikogu otsusel ümber valla- või linnavalitsus. Lasteasutuse ümberkorraldamise või ümberkujundamise otsus tehakse arvestusega, et sellest on võimalik teavitada kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanemat, lasteasutust ja vanemaid (eestkostjaid, hooldajaid) vähemalt neli kuud enne ümberkorraldamise või ümberkujundamise tähtaega.
(2) Lasteasutuse ümberkorraldamine käesoleva seaduse tähenduses seisneb lasteasutuste ühinemises või jagunemises. Lasteasutused ühinevad või jagunevad järgmiselt:
1) lasteasutused ühendatakse üheks lasteasutuseks, kusjuures ühendatavad lasteasutused lõpetavad tegevuse ja nende baasil moodustatakse uus lasteasutus;
2) lasteasutus liidetakse teise lasteasutusega ja liidetav lasteasutus lõpetab tegevuse;
3) lasteasutus jaotatakse vähemalt kaheks lasteasutuseks ja jagunev lasteasutus lõpetab tegevuse;
4) lasteasutus eraldatakse teisest lasteasutusest, selle tulemusena moodustatakse uus lasteasutus ja säilib esialgne lasteasutus.
(3) Lasteasutuse ümberkujundamine käesoleva seaduse tähenduses on käesoleva seaduse § 5 lõikes 1 nimetatud lasteasutuse liigi muutmine.
(4) Lasteasutuse ümberkorraldamise või ümberkujundamise tulemusel moodustatud lasteasutusele taotletakse koolitusluba.
(5) Lasteasutuse liitmisel algkooli või põhikooliga kohaldatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses koolide ühinemise kohta sätestatut.
§ 34. Tegevuse lõpetamine
(1) Valla- või linnavalitsus on kohustatud algatama lasteasutuse tegevuse lõpetamise, kui:
1) lasteasutusel puudub kuue kuu jooksul koolitusluba;
2) kohaliku omavalitsuse volikogu on võtnud vastu otsuse, et lasteasutuseedasine tegevus on muutunud ebaotstarbekaks.
(11) Lasteasutuse tegevuse lõpetamine toimub käesoleva seaduse § 33 lõikes 1 sätestatud korras.
(2) Lasteasutuse tegevuse lõpetamisel tagab valla- või linnavalitsus lastele võimaluse jätkata lasteasutuse teenuse kasutamist teises lasteasutuses.
§ 35. Seaduse jõustumise erisused
(1) Käesoleva seaduse § 10 jõustub 2002. aasta 1 juulil.
(2) Käesoleva seaduse § 27 lõiked 5 ja 6 jõustuvad 2000. aasta 1. jaanuaril.
(3) Käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punkt 11 jõustub 2001. aasta 1. jaanuaril.
§ 36. Tähtajad
(1) Tegutsevate lasteasutuste põhimäärused viiakse käesoleva seadusega vastavusse kuue kuu jooksul käesoleva seaduse jõustumisest arvates.
(2) [Kehtetu – RT I 2004, 30, 206 - jõust. 07.05.2004]
(21) Seaduse jõustumise hetkel tegutsenud lasteasutused, kellel puudub koolitusluba, võrdsustatakse koolitusluba omavate lasteasutustega 2007. aasta 31. augustini. Kuni nimetatud tähtajani võib tegutseva lasteasutuse pidaja koolitusloa väljastamiseks esitatavale taotlusele käesoleva seaduse § 12 lõikes 4 nimetatud dokumentide asemel lisada riikliku järelevalve läbiviimise tulemusi kajastavad kontrollaktid, mis on koostatud kuue aasta jooksul enne taotluse esitamist. Kui tegutsevale lasteasutusele ei ole kuue aasta jooksul enne taotluse esitamist riiklik järelevalveorgan kontrollakti koostanud, tuleb koolitusloa taotlusele lisada § 12 lõikes 4 nimetatud dokumendid.
(22) 2005. aasta 1. mai seisuga kehtinud tähtajalised koolitusload loetakse väljastatuks tähtajatult.
(3) Valla- või linnavolikogu kinnitab käesoleva seaduse § 15 alusel lasteasutuse teeninduspiirkonna kuue kuu jooksul käesoleva seaduse jõustumisest arvates.
(4) Vallavanemal või linnapeal või tema volitatud ametiisikul muuta määramata ajaks sõlmitud töölepingu alusel töötava ja tööd jätkata sooviva lasteasutuse juhatajaga tööleping määratud ajaks sõlmitud töölepinguks kestusega viis aastat 2001. aasta 1. jaanuariks.
(41) Käesoleva seaduse § 21 lõikes 5 nimetatud konkursi alusel enne 2008. aasta 1. augustit ametisse kinnitatud juhataja kehtiv määratud ajaks sõlmitud tööleping muutub tähtaja möödumisel määramata ajaks sõlmitud töölepinguks.
(5) Tegutseva lasteasutuse arengukava kinnitatakse hiljemalt 2002. aasta 1. septembriks.
(6) Lasteasutuse arengukava tegevuskava viiakse käesoleva seaduse § 91 lõikega 21 kooskõlla hiljemalt 2010. aasta 1. septembriks.
(7) Käesoleva seaduse §-s 242 sätestatut rakendatakse alates 2006. aasta 1. septembrist.
(8) Käesoleva seaduse § 242 lõikes 3 nimetatud sisehindamise aruande on lasteasutus kohustatud koostama hiljemalt 2010. aasta 1. septembriks.
(9) Riikliku järelevalve prioriteedid, temaatilise riikliku järelevalve läbiviimise, selle tulemuste vormistamise ning tulemustest teavitamise korra 2006/2007. õppeaastaks kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega 2006. aasta 1. septembriks.
(10) Käesoleva seaduse § 20 lõikes 5 kehtestatud piirangud isiku töölevõtmisel kehtivad pärast sätete jõustumist lastega seotud tööle asuva isiku kohta.
(11) Tegutsevate lasteasutuste õppekavad viiakse käesoleva seaduse §-s 16 sätestatuga vastavusse 2009. aasta 1. märtsiks.
§ 37. [Käesolevast tekstist välja jäetud]