Eestis tegutsenud teiste riikide julgeoleku- ja luureorganite materjalide kogumise, arvelevõtmise, säilitamise ja kasutamise korra seadus – Riigi Teataja
Vastu võetud 10.03.1994. a seadusega (RT I 1994, 23, 386), jõustunud 10.04.1994.
12.06.1996 (RT I 1996, 48, 940) 10.07.1996
§ 1. (1) Käesolev seadus reguleerib Eestis tegutsenud teiste riikide julgeoleku ja luureorganite ning nende tegevusega seotud materjalide kogumist, arvelevõtmist, säilitamist ja kasutamist.
(2) Käesoleva seaduse reguleeriv jõud on kehtiv Eestis tegutsenud teiste riikide julgeoleku ja luureorganite ning nende tegevusega seotud materjalide suhtes, mis on koostatud enne 1992. aasta 1. jaanuari.
§ 2. Käesoleva seaduse objektiks on:
(4) Materjalide vastavuse käesolevas paragrahvis loetletud tingimustele otsustab Rahvusarhiiv. (õ) 2.09.2010.9:30
[RT I 1998, 36/37, 552 - jõust. 1.05.1998]
§ 3. Käesoleva seaduse paragrahv 2 1. ja 2. lõikes tähendatud materjalid on Eesti Vabariigi omand.
§ 4. (1) Käesoleva seaduse paragrahvis 2 tähendatud materjalide kogumise, arvelevõtmise, säilitamise ja kasutamise korraldamine pannakse riigisekretärile.
(2) Käesoleva seaduse paragrahvis 2 tähendatud, seaduslikult või ebaseaduslikult eemaldatud ning seaduslikult või ebaseaduslikult Eestist väljaviidud materjalide kohta kogub, korrastab ja säilitab informatsiooni Rahvusarhiiv. (õ) 2.09.2010 9:30
§ 5. (1) Kõik füüsilised ja juriidilised isikud, kelle valduses on käesoleva seaduse paragrahv 2 1.lõikes tähendatud materjale, on kohustatud kolme kuu jooksul, alates käesoleva seaduse jõustumise päevast, teatama neist kirjalikult Eesti Arhiiviametile ning need Eesti Arhiiviameti poolt määratud arhiivile ja tähtajaks üle andma. Viimane saadab 10 päeva jooksul teatajale kirjaliku kinnituse. Vastavalt materjalide üleandja soovile tagab materjalide vastuvõtja tema isiku anonüümsuse.
(2) Igaüks, kelle valdusse satub käesoleva seaduse paragrahv 2 1.lõikes tähendatud materjale pärast käesoleva paragrahvi 1.lõikes sätestatud tähtaja lõppu, on kohustatud neist viivitamatult teada andma Rahvusarhiivile ja need üle andma viimase poolt määratud arhiivi. (õ) 2.09.2010 9:30
§ 6. Käesoleva seaduse paragrahv 2 2.lõikes tähendatud materjalide Eesti Vabariigile tagastamise küsimused lahendatakse riikidevaheliste läbirääkimiste teel.
§ 7. Kõigi füüsiliste ja juriidiliste isikute omandiõigust käesoleva seaduse paragrahv 2 3.lõikes tähendatud materjalide suhtes tõendatakse ja hüvitatakse Eesti Vabariigi asjaõigusseadusega ning teiste õigusaktidega sätestatud korras. Materjalide omanikud on kohustatud lubama Rahvusarhiivi poolt volitatud isikutel teha nimetatud materjalidest kinnitatud koopiaid ja ärakirju. (õ) 2.09.2010 9:30
§ 8. (1) Käesoleva seaduse paragrahvis 2 tähendatud materjale säilitatakse ja kasutatakse vastavalt arhiivide tegevust reguleerivatele seadustele ja eeskirjadele, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
(3) Kuni paragrahvis 2 tähendatud materjalide üleandmiseni Eesti Arhiiviametile või Riigikantseleile või Rahvusarhiivile vastutab nende säilimise eest füüsiline või juriidiline isik, kelle valduses materjalid on. (õ) 2.09.2010 9:30
§ 9. Igaühel on õigus ise või oma voliniku kaudu tutvuda arhiivides tema kohta käivate andmetega, mis sisalduvad käesoleva seaduse paragrahvis 2 tähendatud materjalides. Kui isik, kelle kohta need andmed käivad, on tunnistatud teovõimetuks või on surnud, on see õigus tema vanematel, abikaasal, õdedel ja vendadel ning alanevatel sugulastel.
§ 10. (1) Käesoleva seaduse paragrahvis 2 tähendatud materjalidest on piiratud kasutusega isikute eraelu puudutavad materjalid.
(2) Materjalide vastavuse käesoleva paragrahvi 1.lõikes esitatud tingimusele otsustab Rahvusarhiiv. (õ) 2.09.2010 9:30
(4) Kui isikule on käesoleva paragrahvi 3.lõikes tähendatud loa andmisest keeldutud, esitatakse talle 10 päeva jooksul pärast vastava taotluse esitamist sellekohane kirjalik motiveeritud tõend. Keeldumise peale võib ta kaevata Rahvusarhiivile. Vastavalt Eesti Vabariigi põhiseaduse paragrahvile 15 on igaühel õigus pöörduda oma õiguste rikkumise korral kohtusse. (õ) 2.09.2010 9:30
§ 11. Käesoleva seaduse paragrahv 10 1. lõikes tähendatud materjalidest võivad arhiivilt ärakirju tellida kehtivate hinnakirjade alusel:
§ 12. Käesoleva seaduse paragrahvis 2 tähendatud materjale või nende koopiaid, kui materjalide originaalid puuduvad, võib Eesti Vabariigi territooriumilt välja viia ainult ajutiselt riigiarhivaari loal. Kui tähendatud materjalideks on kohtutoimikud, on nende väljaviimiseks vaja Riigikohtu selleks volitatud kohtuniku nõusolekut. (õ) 2.09.2010 9:30
§ 13. Käesoleva seaduse sätete rikkumise korral kohaldatakse süüdlase suhtes vastavalt kas distsiplinaar-, haldus- või kriminaalvastutust.
Viidud sisse "Arhiiviseadusest" (RT I 1998, 36/37, 552) tulenevad muudatused.
Alus: "Riigi Teataja seaduse" § 10 lõige 4.


text:
Laenuleping | Juriidiline esmaabi
Arhiiv | Laenuleping RSS feed for this section
Võlgnik ära maga! VAIDLE!
Ei ole mõtet pead liiva alla peita, kui rahakotis tuul ulub. Ja maksa tagaseljaotsuste puhul väljamõistetud ulmesummasid inkassofirmadele, võlausaldajatele ja kohtutäiturile. Järgnev näpunäide ei vabasta Teid üldjuhul 100% võlgadest, aga kahandab ilmselt oluliselt Teilt väljamõistetavaid summasid, kui julgete kohtu kaudu võla sissenõudjale omapoolse vastukäigu anda.
1. Kui kohtult saabub maksekäsumenetluse makseettepanek, esita kättesaamisest 15 päeva jooksul kindlasti vastuväide! Kui Sa seda ei tee, järgneb kohtupoolne maksekäsk kogu sissenõutud summa ulatuses, st kohtumäärus, milles sisalduva summa mittemaksmise korral, läheb see omakorda edasi kohtutäiturile sundtäitmiseks (ja niigi küsitavale summale lisanduvad täituritasud).
Mida vastuväitesse kirja panna? Kindlasti võib kirja panna, et nõue on aegunud. Lisada võiks veel, et nõutav viivis on ülemäära suur. Kui ebamõistlik viivisemäär on lepingus kokku lepitud pisikeses kirjas tüüptingimustes (reeglina see nii on), võiks lisada, et viivise ja muu teenustasu “kokkuleppe” tüüptingimustes on tühine. Kõige selle kirja panemine võtab maksimaalselt aega 3 minutit ja ei nõua mingeid juriidilisi põhjendusi. Isegi kui kõik kirjapandu ei vasta tõele (nt nõue pole veel aegunud) ei maksa vastamine iseenesest midagi ja võib säästa kümneid kui mitte isegi sadu eurosid. Sa võid kirja panna ka lihtsalt – ei nõustu nõutavaga ja sellest juba piisab, aga soovitan siiski veidi pikemalt.
2. Pärast Sinu vastuväidet jätkub asi hagimenetluses. Ära põe, pool tööd on juba ära tehtud!
Asja hagimenetluse korras menetlev kohus kohustab esialgu Sissenõudjat esitama uuesti oma nõude ja põhjendama seda hagiavaldusele ettenähtud vormis (st kõik asjakohased tõendid, täpne viivisearvestus ja muu muusika) 14 päeva jooksul, kui maksekäsu kiirmenetluse avaldus ei vasta hagiavalduse nõuetele. See on jällegi lisakohustus Sissenõudjale, sest maksekäsus piisab üldjuhul summa nimetamisest ja nõude lühikirjeldusest (maksekäsukeskus ei pea nimelt kontrollima nõude põhjendatust, seega on õigluse jaluleseadmine maksekäsumenetluses vastuväitja ülesandeks).
Nüüd antakse Sulle hagi (s.o sissenõudja põhjenduste ja tõenditega nõude) kättetoimetamisel ka tähtaeg hagile vastamiseks. Ära nüüd jälle vastamata jäta! Kirjutada võib põhimõtteliselt sama, mis maksekäsu vastuväites. Tavaliselt annab kohus Sulle ka juhtnööre, mida vastusesse kirja panna. Ära ehmu, kui nõutakse juriidilises keeles maeiteamida. Kirjuta midagigi, st pane kõik kirja, mis pähe tuleb (aegumine, viivis ülemäära suur, palu kohtul viivist vähendada, maini, et lepingus olevad tüüptingimused ülemäära suurte intressimäärade ja teenustasude kohta on tühised, viivise suhtes peaks kehtima VÕS §-s 94 sätestatud määr, viivise arvestus on ebaõige jne) !
Mõned lisakommentaarid:
– viivist ei saa kohus omal algatusel vähendada, seda on vaja eraldi taotleda, seega TAOTLE KOHTULT VIIVISE VÄHENDAMIST!
– aegumist ei saa ka kohus omatahtsi kohaldada, seega ESITA VASTUVÄIDE, et NÕUE ON AEGUNUD!
Nõue aegub 3 aastat alates sissenõutavaks muutumisest. Kui on esitatud palju arveid, siis iga arvet tuleb vaadelda eraldi. Kui nõue muutub sissenõutavaks arve esitamisega, algab nõude aegumistähtaeg selle kalendriaasta lõppemisest, mil õigustatud isik võib arve esitada (TSÜS § 147 lg 3). Nt arve maksetähtpäev oli 15.07.2008, nõude aegumine algas sisuliselt 01.01.2009 (2009, 2010, 2011). Kui hagi või maksekäsk esitati alates 01.01.2012, on tegemist aegunud nõudega. Aga ära sina vaeva esialgu oma pead, ütle lihtsalt, et on aegunud. Selle kohta peab kohus oma seisukoha võtma.
– tüüptingimusi saab kohus ka omal algatusel kontrollida (aga ainult juhul kui nende üle on vaidlus), kuid ikkagi tasub mainida, et lepingus sisalduvad kirbukirjas EBAMÕISTLIKUD TÜÜPTINGIMUSED, mis Sind kui tarbijat kahjustavad ON TÜHISED!
3-2-1-56-08 – “Juhul, kui pooled vaidlevad tüüptingimuste sisu üle, peab kohus kontrollima tüüptingimuste kehtivust ka siis, kui pooled ise ei ole sellele tuginenud. “
3-2-1-120-08 (SOOVITAN LUGEDA RK LAHENDIT!) – “Samas võib olla VÕS § 42 lg 3 p 5 järgi tühine tüüptingimus, millega krediidiandjal on õigus nõuda krediidisaajale ja käendajale saadetud kirjalike teadetega seotud kulutuste hüvitamist krediidiandja hinnakirja järgi.”
Omaette teema on liigkasuvõtlikel tingimustel sõlmitud lepingutega (TsÜS § 86), mis on tühised tervikuna (kui tunned, et see Sind puudutab, esita vastav vastuväide!).
SEADUS: “Tehing on heade kommetega vastuolus muu hulgas, kui pool teab või peab teadma tehingu tegemise ajal, et teine pool teeb tehingu tulenevalt oma erakorralisest vajadusest, sõltuvussuhtest, kogenematusest või muust sellisest asjaolust, ja kui: 1) tehing on tehtud teise poole jaoks äärmiselt ebasoodsatel tingimustel või 2) pooltele tulenevate vastastikuste kohustuste väärtus on heade kommete vastaselt tasakaalust väljas. Kui vastastikuste kohustuste väärtus on heade kommete vastaselt ebamõistlikult tasakaalust väljas, siis eeldatakse, et pool teadis või pidi teadma teise poole erakorralisest vajadusest, sõltuvussuhtest, kogenematusest või muudest sellistest asjaoludest. Tarbijakrediidilepingute (mh SMS laenulepingud, päikese-, puhkuse-, jõulukingi- ja muud laenud) puhul eeldatakse, et pooltele tulenevate vastastikuste kohustuste väärtus on heade kommete vastaselt tasakaalust väljas muu hulgas, kui tarbija poolt tasumisele kuuluva krediidi kulukuse määr ületab krediidi andmise ajal Eesti Panga viimati avaldatud keskmist krediidiasutuste poolt eraisikutele antud tarbimislaenude kulukuse määra enam kui kolm korda. Käesolevas lõikes nimetatud krediidi kulukuse määra igakuise avaldamise korraldab Eesti Pank oma veebilehel!
Riigikohus on lahendites nr 3-2-1-108-14 ja 3-2-1-186-13 selgitanud, et kui krediidi kulukuse määr on erakordselt suur, on võimalik laenulepingu tühisus tuvastada TsÜS § 86 lg 1 alusel. Sellise olukorraga on tegu, kui laenulepingu krediidi kulukuse määr ületab Eesti Panga viimati avaldatud keskmist krediidiasutuste poolt eraisikutele antud tarbimislaenude kulukuse määra enam kui kuus korda.
Riigikohtu lahend 3-2-1-49-11 selgitab TsÜS § 86 olemust. (Mh krediidi kulukuse määr nimetatud lepingus oli 791,61%.!!!)
NB! KUI LAENUVÕLA KOHTA ON JUBA JÕUSTUNUD KOHTULAHEND, SIIS TÄITEMENETLUSE AEGUMISTÄHTAEG ON 10 AASTAT! SEEGA VAIDLE VASTU ÕIGEL AJAL!
Lisalugemissoovitus: “Laenusaaja õiguste kaitse SMS-laenu lepingute puhul” (K. Saare, K. Sein, M-A. Simovart)., Juridica nr I / 2010
Väga hea analüüs: A. Urbanik “Tarbijast laenusaajad liigkasuvõtmise eest kaitsvad sätted ja nende menetluslik kohaldamine” (Tartu, 2014)
Sildid:aegumine, ebamõistlik intress, heade kommete vastasus, inkasso, krediidi kulukuse määr, laenuleping, liigkasuvõtmine, maksekäsu kiirmenetlus, sms-laen, tarbijakrediidileping, tüüptingimused, vastuväide, viivise vähendamine
Kategooriad Laenuleping, Lepinguõigus, PRAKTILISED NÄPUNÄITED, Tarbijakrediidileping, Tsiviilõigus, Võlaõigus
Vana laenu “katmisest” uue laenuga
Nt. kui laenusaaja sai esimest korda laenuandjal laenu 1000 eurot, millele oli enne teise laenulepingu sõlmimist intresse kogunenud 200 eurot ning viiviseid 400 eurot, siis laenu refinantseerimisel (“uue laenu vormistamisel sama laenuandjaga”), oletame, et summas 1600 eurot + lepingu sõlmimise tasu 200, tuleb edaspidi viiviseid arvestada ikkagi üksnes 1000 euro pealt, mitte 1800 pealt nagu laenuandjatel valdavalt senini tavaks oli.
Mõned olulisemad väljaütlemised ülalnimetatud lahendis:
Sildid:intress, laenu refinantseerimine, laenuleping, viivis
Kategooriad Laenuleping, Lepinguõigus, Tarbijakrediidileping, Võlaõigus

matches:
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 147
kohus
kohus
kohus
§ 42
§ 86
Riigikohus
§ 86
§ 86


Liiklusregistri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Liiklusregistri pidamise põhimäärus
Liiklusregistri pidamise põhimäärus - sisukord
1 Registri ülesehitus, registriandmete töötlemine ja registri koosseis
§ 1 Registri ülesehitus
§ 2 Registriandmete töötlemine ja kaitsmine ning registritoimingute üle arvestuse pidamine ja dokumentide säilitamine
§ 3 Sõidukite andmebaasi kantavad andmed
§ 4 Väikelaevade, alla 12-meetrise kogupikkusega laevade ja jettide andmebaasi kantavad andmed
§ 5 Juhilubade ning muude juhtimisõigust tõendavate dokumentide andmebaasi kantavad andmed
§ 6 Väikelaevajuhi ja jetijuhi tunnistuste andmebaasi kantavad andmed
§ 7 Digitaalse sõidumeeriku kaartide andmebaasi kantavad andmed
§ 8 Juhtide ametikoolituse andmebaasi kantavad andmed
§ 9 Registriandmete õiguslik tähendus
3 Andmete kandmine registrisse ja andmete registrist väljastamine
§ 10 Registrisse andmeandjad ja andmete registrisse kandmise aluseks olevad dokumendid
§ 11 Dokumentide õigsuse kinnitamine ja registriandmete täpsustamine ebaõigete andmete parandamiseks
§ 12 Andmevahetus teiste andmekogudega
§ 13 Andmete registrisse esitamise ja registrikande tegemise kord ning tähtajad
§ 14 Registrist andmete väljastamise kord
4 Järelevalve, finantseerimine ja likvideerimine
§ 15 Registri pidamise üle järelevalvet teostama õigustatud isikud
§ 16 Järelevalve teostamine
§ 17 Registri pidamise finantseerimine
§ 18 Registri likvideerimine
§ 19 Varasema õigusakti kehtetuks tunnistamine
RT I, 20.06.2017, 24
Liiklusregistri pidamise põhimäärus1
Vastu võetud 16.06.2011 nr 75
RT I, 21.06.2011, 3
12.04.2014 RT I, 17.04.2014, 2 01.05.2014
16.06.2017 RT I, 20.06.2017, 23 23.06.2017
Määrus kehtestatakse „Liiklusseaduse” § 173 lõike 2 alusel.
1. peatükk Registri ülesehitus, registriandmete töötlemine ja registri koosseis
§ 1. Registri ülesehitus
(1) Liiklusregistrit (edaspidi register) peetakse ühetasandilise infotehnilise andmekoguna.
1) paragrahvides 3–8 nimetatud kehtivatest andmetest;
2) registriandmete arhiivist, mis sisaldab kehtivuse kaotanud andmeid.
(3) Registriandmete muutmise või parandamise korral kantakse registri kehtivate andmete hulka uued andmed ja registriandmete arhiivi registri varasemad andmed. Andmete parandamisel kantakse ebaõiged andmed registriandmete arhiivi koos andmete parandamise põhjustega.
§ 2. Registriandmete töötlemine ja kaitsmine ning registritoimingute üle arvestuse pidamine ja dokumentide säilitamine
(1) Registriandmete töötlemine toimub digitaalselt ning andmed registris on digitaalkujul.
(2) Maanteeamet (edaspidi registripidaja) rakendab organisatsioonilisi ja tehnilisi meetmeid, et kaitsta registrit ja alusdokumentide arhiivi andmete ja dokumentide loata töötlemise ja hävimise eest ning tagab registrisse kantud andmete tervikluse, töötlemise ja salastatuse nõuete täitmise.
(3) Registri töötlemise seadmeid ja andmeid hoitakse vastavalt infoturbe nõuetele turvaliselt lukustatud ruumides, kuhu pääsevad ainult registripidaja määratud isikud.
(4) Registrisse kantavate andmete, kandmise aja, andmete muutmise aja, väljastamise aja, andmete väljastamise viisi ning andmete saajate üle peetakse arvestust digitaalselt.
(5) Registrisse kantud andmete ja registripidajale esitatud dokumentide arhiveerimisel lähtutakse „Arhiiviseadusest” ja selle alusel kehtestatud õigusaktidest ning registripidaja kehtestatud arhiveerimiskorrast.
§ 3. Sõidukite andmebaasi kantavad andmed
Sõidukite andmebaasi kantakse:
1) sõidukile riiklikul registreerimisel antud ja sõiduki riiklikule registreerimismärgile kantud tähtede ja numbrite kombinatsioon ning riikliku registreerimismärgi tüüp;
2) registreerimistunnistuse number, väljastamise kuupäev ja kehtivuse kuupäev ning väljastaja andmed;
3) esmase registreerimise kuupäev;
4) Eestis registreerimise kuupäev;
5) ID-kood;
6) tehnokood;
7) VIN- või TIN-kood (identifitseerimisnumber);
8) tüübikood;
9) turvakood;
10) Euroopa Liidu tüübikinnituse number;
11) sõiduki andmed: kategooria, mark, tüüp, kaubanduslik nimetus, kere tüüp, värvus, mootori tüüp (kütus), mootori töömaht (cm3), mootori võimsus (kW), pikkus (mm), laius (mm), kõrgus (mm), uste arv, istekohti kokku, seisukohti kokku, telgede arv, veotelgede arv, täismass (kg), tühimass (kg), kandevõime (kg), registrimass (kg), ratta rehvi mõõt telgedel, lubatud teljekoormused (kg), registri teljekoormused (kg), piduritega haagise lubatud mass (kg), piduriteta haagise lubatud mass (kg), erivõimsus (kW/kg), lubatud kiirus (km/h), traktori mootori ning traktori käiguosa number, süsinikdioksiidi (CO2) heitkogus (g/km) ja viide EÜ tüübikinnituse keskkonnakategooriale vastavalt nõukogu direktiivile 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 01.06.1999, lk 57–65);
[RT I, 20.06.2017, 23 - jõust. 23.06.2017]
12) päritoluriik (riik, kust sõiduk Eestisse toodi);
13) sõiduki kasutamisele ja käsutamisele seatud piirangud ja muud erimärkused;
14) sõiduki omaniku või omanike isiku- või äriregistrikood, nimi, elu- või asukoht registreerimistunnistuse väljastamise kuupäeval, kontaktandmed (postiaadress, telefoninumber, elektronposti aadress), olek registris;
15) sõiduki omaniku eestkostja isikukood, nimi, elukoht registreerimistunnistuse väljastamise kuupäeval, kontaktandmed (postiaadress, telefoninumber, elektronposti aadress), olek registris;
16) sõiduki vastutava kasutaja isiku- või äriregistrikood, nimi, elu- või asukoht registreerimistunnistuse väljastamise kuupäeval, kontaktandmed (postiaadress, telefoninumber, elektronposti aadress), olek registris;
17) sõiduki kasutaja isiku- või äriregistrikood, nimi, elu- või asukoht registreerimistunnistuse väljastamise kuupäeval, kontaktandmed (postiaadress, telefoninumber, elektronposti aadress), olek registris;
18) liiklusseaduse § 73 lõike 12 alusel kehtestatud mootorsõiduki ja selle haagise tehnonõuetele vastavuse kontrollimise tingimuste määruses sätestatud kontrollkaardile kantavad andmed;
19) sõiduki ümberehituse otsuse number;
20) sõiduki staatus registris (registreerimiseelne tehnonõuetele vastavuse kontroll alustatud või läbitud, registreeritud, võõrandatud, registrist ajutiselt kustutatud, registrist kustutatud);
21) lisamärked.
§ 4. Väikelaevade, alla 12-meetrise kogupikkusega laevade ja jettide andmebaasi kantavad andmed
Väikelaevade, alla 12-meetrise kogupikkusega laevade ja jettide andmebaasi kantakse:
1) väikelaevale, alla 12-meetrise kogupikkusega laevale või jetile riiklikul registreerimisel antud registreerimisnumbri tähtede ja numbrite kombinatsioon;
2) [kehtetu - RT I, 17.04.2014, 2 - jõust. 01.05.2014]
21) esmase registreerimise kuupäev;
[RT I, 17.04.2014, 2 - jõust. 01.05.2014]
3) ehitusaasta;
4) registreerimistunnistuse väljastamise kuupäev, kehtivuse kuupäev ja väljastaja andmed;
5) identifitseerimisnumber – HIN/CIN-kood või valmistaja tähis;
6) meresõiduohutuse seaduse alusel kehtestatud piirangud, kui Veeteede Amet on need määranud;
7) ID-kood;
8) tehnokood;
9) väikelaeva, alla 12-meetrise kogupikkusega laeva ja jeti andmed: kategooria, mark, mudel, tüüp, kere põhimaterjal, kogupikkus (m), pikkus (m), laius (m), süvis (m), lubatud inimeste arv pardal, lubatud sõitjate arv, kandejõud (kg), mahutavus, tühimass (kg), mootori tüüp, maksimaalne lubatud mootori võimsus (kW), mootori võimsus (kW), purjepind (m2), mootori mark, mootori mudel ja mootori seerianumber;
10) [kehtetu - RT I, 17.04.2014, 2 - jõust. 01.05.2014]
11) väikelaeva, alla 12-meetrise kogupikkusega laeva või jeti kasutamisele ja käsutamisele seatud piirangud ja muud erimärkused;
12) väikelaeva, alla 12-meetrise kogupikkusega laeva või jeti omaniku või omanike isiku- või äriregistrikood, nimi või ees- ja perekonnanimi, elu- või asukoht registreerimistunnistuse väljastamise kuupäeval, kontaktandmed (postiaadress, telefoninumber, elektronposti aadress), olek registris;
13) väikelaeva, alla 12-meetrise kogupikkusega laeva või jeti omaniku eestkostja isikukood, ees- ja perekonnanimi, elukoht registreerimistunnistuse väljastamise kuupäeval, kontaktandmed (postiaadress, telefoninumber, elektronposti aadress), olek registris;
14) väikelaeva, alla 12-meetrise kogupikkusega laeva või jeti kasutaja ja vastutava kasutaja isiku- või äriregistrikood, nimi või ees- ja perekonnanimi, elu- või asukoht registreerimistunnistuse väljastamise kuupäeval, kontaktandmed (postiaadress, telefoninumber, elektronposti aadress), olek registris;
15) [kehtetu - RT I, 17.04.2014, 2 - jõust. 01.05.2014]
151) tehnilise ülevaatuse kontrollakti number;
16) väikelaeva, alla 12-meetrise kogupikkusega laeva või jeti staatus registris (registreerimiseelne ülevaatus alustatud või läbitud, registreeritud, võõrandatud, registrist ajutiselt kustutatud, registrist kustutatud);
17) lisamärked.
§ 5. Juhilubade ning muude juhtimisõigust tõendavate dokumentide andmebaasi kantavad andmed
(1) Juhilubade ning muude juhtimisõigust tõendavate dokumentide andmebaasi kantakse:
1) taotluse põhjus (esmase juhiloa taotlemine, ajutise juhiloa taotlemine, juhiloa taotlemine, piiratud õigusega juhiloa taotlemine, rahvusvahelise juhiloa taotlemine);
2) taotluse esitamise kuupäev;
3) taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood, sünniaeg, sünniriik, elukoht dokumendi taotlemise kuupäeval ning kontaktandmed (postiaadress, telefoninumber, elektronposti aadress);
4) tervisetõendi väljastanud asutus ja arst, väljastamise kuupäev, järgmise tervisekontrolli kuupäev, tervisetõendi number;
5) eritingimused (riigisisesed koodid, mootorsõiduki ümberseadistuste koodid, haldusküsimuste koodid ja koodid juhi terviseseisundi kohta);
6) mootorsõidukijuhi koolitaja nimi ja registrikood, õpperühma number, õpperühma liikmete nimekiri, õpitav kategooria, mootorsõidukijuhi õpetaja ees- ja perekonnanimi, koolituse alguse kuupäev, koolituse lõppemise kuupäev, mootorsõidukijuhi koolituskursuse tunnistuse number;
7) eksami tüüp, nimetus, sooritamise kuupäev ja tulemus, eksamineerija kood ja nimi;
8) juhtimisõiguse andmise ja juhtimisõiguse kehtivuse kuupäev kategooriate lõikes;
9) dokumendi tüüp (juhiluba, ajutine juhiluba, esmane juhiluba, piiratud õigusega juhiluba), seerianumber, väljastamise kuupäev ja andmed väljastaja kohta, kehtivuse kuupäev, kätteandmise kuupäev ja kätteandja nimi;
10) taotleja digitaalfoto ja allkirja elektrooniline kujutis;
11) andmed juhiloa oleku kohta: väljastamata, kätte antud (kätteandmise kuupäev), varastatud, kadunud (varastamisest või kadumisest teatamise kuupäev), ära võetud (juhiloa äravõtmise kuupäev), arhiveeritud, hävitatud (arhiveerimise või hävitamise kuupäev), tagastatud (tagastamise kuupäev), kehtetuks tunnistatud (kehtetuks tunnistamise kuupäev), trükkimisel, hoiul, välisriigis kinnipeetud, lisaks kõik andmed, mis kantakse juhiloale;
12) andmed juhtimisõiguse kohta: vastava otsuse teinud ametiasutuse või kohtu nimi, juhtimisõigus antud (juhtimisõiguse andmise otsuse number, andja nimi, andmise kuupäev), juhtimisõigus peatatud (juhtimisõiguse peatamise kuupäev, peatamise otsuse number ja kuupäev), juhtimisõigus peatunud (juhtimisõiguse peatumise kuupäev), juhtimisõigus kehtetuks tunnistatud (juhtimisõiguse kehtetuks tunnistamise kuupäev, kehtetuks tunnistamise otsuse number ja kuupäev), juhtimisõigus ära võetud (juhtimisõiguse äravõtmise otsuse number ja kuupäev, juhtimisõiguse äravõtmise tähtaeg), juhtimisõigus taastatud (juhtimisõiguse taastamise kuupäev) ning juhtimisõigus lõppenud (juhtimisõiguse lõppemise kuupäev);
13) andmed juhtimisõigusega isiku kohta (olek registris, andmed arhiivis, andmed riigilõivu laekumise kohta);
14) andmed jalgratturi juhiloa kohta: juhiloa number, juhiloa omaniku ees- ja perekonnanimi ning isikukood, juhiloa väljaandmise kuupäev, andmed väljastaja kohta.
(2) Vedurijuhilubade kohta kantakse juhilubade ning muude juhtimisõigust tõendavate dokumentide andmebaasi:
1) taotluse põhjus (esmakordne, teise veduriliigi juhtimisõiguse taotlemine, juhtimisõiguse taastamine, kehtivuse pikendamine ja duplikaadi taotlemine);
3) taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood, sünniaeg, sünniriik, elukoht ning kontaktandmed (postiaadress, telefoninumber, elektronposti aadress);
4) veduriliik, mille juhtimisõigust taotletakse või pikendatakse (A, B, C, D, E);
5) andmed eelneva juhtimisõiguse kohta: vedurijuhiloa number ja väljaandmise kuupäev, veduriliik (A, B, C, D, E), eelnevalt antud juhtimisõiguse kuupäevad veduriliigi lõikes;
6) andmed vedurijuhiloa kohta: seerianumber, väljastamise kuupäev ja andmed väljastaja kohta, kehtivuse kuupäev, kätteandmise kuupäev ja kätteandja nimi, lisaks kõik andmed, mis kantakse juhiloale;
7) taotleja digitaalfoto ja allkirja elektrooniline kujutis;
8) andmed vedurijuhiloa oleku kohta: väljastamata, kätte antud (kätteandmise kuupäev), varastatud, kadunud (varastamisest või kadumisest teatamise kuupäev), ära võetud (vedurijuhiloa äravõtmise kuupäev), arhiveeritud, hävitatud (arhiveerimise või hävitamise kuupäev), tagastatud (tagastamise kuupäev), kehtetuks tunnistatud (kehtetuks tunnistamise kuupäev), trükkimisel, hoiul;
9) andmed teooriaeksami kohta: sooritamise kuupäev, tulemus, eksamineerija kood ja nimi;
10) andmed riigilõivu laekumise kohta.
§ 6. Väikelaevajuhi ja jetijuhi tunnistuste andmebaasi kantavad andmed
Väikelaevajuhi ja jetijuhi tunnistuste andmebaasi kantakse:
1) taotluse number ja esitamise kuupäev;
2) taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood, sünniaeg, sünniriik, elukoht dokumendi taotlemise kuupäeval ning kontaktandmed (postiaadress, telefoninumber, elektronposti aadress);
3) tervisetõendi väljastanud asutus ja arst, väljastamise kuupäev ning kehtivuse kuupäev, tervisetõendi number;
4) sõidupiirkond (siseveed, meri ja siseveed);
5) koolitaja nimi ja registrikood;
6) eksami tüüp, nimetus, sooritamise kuupäev ja tulemus, eksamiprotokolli number, väljastamise kuupäev, eksamiprotokolli väljastanud asutuse andmed;
7) juhtimisõiguse andmise ja juhtimisõiguse kehtivuse kuupäev;
8) juhtimisõigust tõendava dokumendi nimetus, seerianumber, väljastamise kuupäev ja andmed väljastaja kohta, kehtivuse kuupäev, kätteandmise kuupäev ja kätteandja nimi;
9) taotleja digitaalfoto ja allkirja elektrooniline kujutis;
10) andmed dokumendi oleku kohta: väljastamata, kätte antud (kätteandmise kuupäev), varastatud, kadunud (varastamisest või kadumisest teatamise kuupäev), ära võetud (juhiloa äravõtmise kuupäev), arhiveeritud, hävitatud (arhiveerimise või hävitamise kuupäev), tagastatud (tagastamise kuupäev), kehtetuks tunnistatud (kehtetuks tunnistamise kuupäev), lisaks kõik andmed, mis kantakse dokumendile;
11) andmed juhtimisõiguse kohta: vastava otsuse teinud ametiasutuse või kohtu nimi, juhtimisõigus peatatud (juhtimisõiguse peatamise kuupäev), juhtimisõigus kehtetuks tunnistatud (kehtetuks tunnistamise kuupäev), juhtimisõigus ära võetud (juhtimisõiguse äravõtmise kohta tehtud otsuse jõustumise kuupäev), juhtimisõigus taastatud (juhtimisõiguse taastamise kuupäev) ning juhtimisõigus lõppenud (juhtimisõiguse lõppemise kuupäev);
12) andmed juhtimisõigusega isiku kohta (olek registris, andmed arhiivis, andmed riigilõivu laekumise kohta).
§ 7. Digitaalse sõidumeeriku kaartide andmebaasi kantavad andmed
Digitaalse sõidumeeriku kaartide andmebaasi kantakse:
1) sõidumeeriku kaardi tüüp (juhi kaart, kontrollija kaart, töökoja kaart, tööandja kaart), number, kehtivuse alguse kuupäev ja lõppemise kuupäev, väljaandja asutuse nimetus, oleku nimetus;
2) sõidumeeriku kaardi taotleja elukoht või asukoht dokumendi väljastamise kuupäeval ja muud kontaktandmed, sõidumeeriku juhi kaardi väljastamise päeval kehtiva juhiloa number;
3) sõidumeeriku kaardi valdaja ees- ja perekonnanimi, isikukood (sünniaeg) või registrikood, digitaalfoto ja allkirja elektrooniline kujutis, elukoht või asukoht ja muud kontaktandmed;
4) kontrollasutuse nimetus ja registrikood;
5) töökoja nimetus ja registrikood ning andmed sertifikaadi kohta;
6) tööandja nimetus ja registrikood;
7) töökoja õiguste liigid;
8) sõidumeeriku kaardi andmed sertifikaadi kohta.
§ 8. Juhtide ametikoolituse andmebaasi kantavad andmed
Juhtide ametikoolituse andmebaasi kantakse:
1) taotluse põhjus (juhi ametikoolituse tunnistuse, ohtlikke veoseid vedava autojuhi ADR-kohase koolituse tunnistuse, ohtlike veoste veo ohutusnõuniku väljaõppe tunnistuse, mootorsõidukijuhi õpetaja tunnistuse või juhendaja tunnistuse taotlemine);
3) taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood, sünniaeg, sünniriik, elukoht dokumendi taotlemise kuupäeval, kontaktandmed;
4) koolitaja nimetus ja koolituse läbimise aeg, tunnistuse number ja väljastamise kuupäev, eksamiprotokolli väljastamise number ja kuupäev, õppekava kood;
5) dokumendi tüüp (juhi ametikoolituse, ohtlikke veoseid vedava autojuhi koolituse, ohtlike veoste veo ohutusnõuniku väljaõppe, mootorsõidukijuhi õpetaja või juhendaja tunnistus), seerianumber, väljastamise kuupäev, andmed dokumendi väljastaja kohta, kehtivuse kuupäev, kätteandmise kuupäev ning kätteandja nimi;
6) juhiloa number ja mootorsõiduki kategooria, mille suhtes juht vastab algettevalmistuse ja perioodilise koolituse nõuetele (juhi ametikoolituse tunnistuse korral);
7) juhiloa number ja õpetatava mootorsõiduki kategooria (mootorsõidukijuhi õpetaja ja juhendaja tunnistuse korral);
8) taotleja digitaalfoto ja allkirja elektrooniline kujutis;
9) andmed dokumendi oleku kohta: väljastamata, kätte antud (kätteandmise kuupäev), varastatud, kadunud (varastamisest või kadumisest teatamise kuupäev), ära võetud (juhiloa äravõtmise kuupäev), arhiveeritud, hävitatud (arhiveerimise või hävitamise kuupäev), tagastatud (tagastamise kuupäev), kehtetuks tunnistatud (kehtetuks tunnistamise kuupäev), lisaks kõik andmed, mis kantakse juhi ametikoolituse tunnistusele.
§ 9. Registriandmete õiguslik tähendus
Registriandmetel ei ole õiguslikku tähendust, kui seadusest ei tulene teisiti.
3. peatükk Andmete kandmine registrisse ja andmete registrist väljastamine
§ 10. Registrisse andmeandjad ja andmete registrisse kandmise aluseks olevad dokumendid
(1) Registrisse esitavad andmeid „Liiklusseaduse” § 175 lõikes 1 nimetatud isikud ja asutused.
(2) Registrisse andmete esitajatel on kohustus esitada tõeseid andmeid õigusaktidega kehtestatud tingimustel ja korras. Kui registripidajal tekib kahtlus andmete esitaja esitatud dokumentide õigsuses, on tal õigus esitatud dokumendid ära võtta ning edastada need kontrollimiseks pädevale riigiasutusele. Registripidajal on õigus pädevale riigiasutusele kontrollimiseks edastada ka elektroonilises vormis dokumente.
(3) Andmete registrisse kandmise aluseks olevateks dokumentideks (edaspidi alusdokumendid) on:
1) sõiduki, väikelaeva, alla 12-meetrise kogupikkusega laeva või jeti omaniku, tema esindaja, juhtimisõiguse, juhiloa või juhtimisõigust tõendava dokumendi taotleja isikut tõendav dokument;
2) sõiduki, väikelaeva, alla 12-meetrise kogupikkusega laeva või jeti seaduslikku omandamist tõendavad dokumendid;
3) isiku avaldus või taotlus;
4) ametiasutuse või kohtu otsus juhtimisõiguse andmise, peatamise, äravõtmise, kehtetuks tunnistamise või taastamise kohta;
5) tunnustatud koolitaja väljastatud tunnistus;
6) kohtumäärus või -otsus, pädeva ametiasutuse või muu käsutamispiiranguid kohaldama õigustatud isiku taotlus;
7) kokkulepe registerpandi seadmise kohta;
8) juhi tervisetõend;
9) õigusaktides sätestatud muud dokumendid.
§ 11. Dokumentide õigsuse kinnitamine ja registriandmete täpsustamine ebaõigete andmete parandamiseks
(1) Alusdokumentide õigsust kinnitab andmete esitaja avaldusel või taotlusel kuupäeva ja allkirjaga, välja arvatud juhul, kui andmed esitatakse §-s 12 sätestatud korras.
(2) Registripidajal on õigus keelduda toimingu tegemisest registris, kui ta avastab esitatud andmetes puudusi või kui andmed on ebaõiged, teavitades sellest andmete esitajat.
(3) Registripidajal on õigus teha registrile esitatud andmete täpsustamiseks järelepärimisi ning saada seaduses sätestatud korras andmeid teistest riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogudest.
(4) Kui registripidajale on esitatud ebaõiged andmed või ta saab muul viisil teada registrisse kantud andmete muutumisest või ebaõigsusest, on tal õigus kanda puuduolevad andmed registrisse või parandada või kustutada ebaõiged andmed lõikes 5 sätestatud korras.
(5) Paragrahvides 3–8 nimetatud andmete registrisse lisamisest, täiendamisest või ebaõigete andmete parandamisest või kustutamisest teavitab registripidaja isikut, keda nimetatud andmed puudutavad, kirjalikult või elektrooniliselt vähemalt kümme tööpäeva enne registrikande tegemist.
§ 12. Andmevahetus teiste andmekogudega
Andmevahetus teiste andmekogudega toimub riigi infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu.
§ 13. Andmete registrisse esitamise ja registrikande tegemise kord ning tähtajad
(1) Registripidaja sisestab andmed registrisse otsuse või toimingu tegemise päeval.
(2) Sõiduk, väikelaev, alla 12-meetrise kogupikkusega laev, jett ja nendega seonduvad isikud loetakse registrisse kantuks pärast andmete registrisse sisestamist.
(3) Juhtimisõiguse, juhiloa või juhtimisõigust tõendava dokumendi taotleja loetakse registrisse kantuks alates taotluse andmete registrisse sisestamisest.
(4) Registrikandeid, mille alusdokumendid sisaldavad riigisaladust, teevad registripidaja need töötajad, kellele on „Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse” alusel väljastatud vastava tasemega riigisaladusele juurdepääsu luba. Registrikande alusdokumente hoitakse registrikannet taotlevas ametiasutuses. Vajaduse korral kasutatakse registrikandes variandmeid.
§ 14. Registrist andmete väljastamise kord
(1) Andmed väljastatakse registrist elektroonilisel kujul kooskõlas majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt „Liiklusseaduse” § 184 lõike 13 alusel kehtestatud määrusega.
(2) Erandina võib mõjuval põhjusel taotleda registrist andmete väljastamist kinnitatud väljavõttena paberkandjal.
(3) Registripidajal on kooskõlas „Isikuandmete kaitse seadusega” lubatud avalike ülesannete täitmiseks edastada registrisse kantud andmeid Euroopa Liidu liikmesriiki, samuti riiki, kelle isikuandmete kaitse taset on Euroopa Komisjon hinnanud piisavaks.
4. peatükk Järelevalve, finantseerimine ja likvideerimine
§ 15. Registri pidamise üle järelevalvet teostama õigustatud isikud
(1) Teenistuslikku järelevalvet registri haldamise üle teostab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.
§ 16. Järelevalve teostamine
1) tutvuda registrisse kantud andmetega ja alusdokumentide või nende koopiatega;
3) saada teavet andmete registrist väljastamise ja kasutamise kohta;
(2) Registri pidamisel tekkinud puuduste ilmnemisel on registripidaja kohustatud likvideerima järelevalve teostaja ettekirjutuses kajastatud puudused järelevalve teostaja määratud tähtajaks.
§ 17. Registri pidamise finantseerimine
Registri pidamist finantseeritakse riigieelarvest sihtotstarbeliste summadena, mis nähakse ette registripidaja eelarvereal.
§ 18. Registri likvideerimine
Registri likvideerimise otsustab Vabariigi Valitsus.
§ 19. Varasema õigusakti kehtetuks tunnistamine
1 Nõukogu direktiiv 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 01.06.1999, lk 57–65), muudetud komisjoni direktiiviga 2003/127/EÜ (ELT L 10, 16.01.2004, lk 29–53), nõukogu direktiividega 2006/103/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 344–351) ja 2013/22/EL (ELT L 158, 10.06.2013, lk 356–361) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/46/EL (ELT L 127, 29.04.2014, lk 129–133).


text:
Kaasomanike õigusi puudutavad otsused - Raamatupidaja
Kaasomanike õigusi puudutavad otsused
06. märts 2012 14:20
Lugeja küsis: Kas korteriühistu saab panna ühele korterile kanda kaasomandi hoolduse ja remondi?Kas korteriühistu saab piirata korteriomandi juurde kuuluvate kommunikatsioonide kasutamist?Kas korteriühistu saab kohustada kütma ühte korteriomanikku ruume, mis ei kuulu korteriomandi reaalosa sisse ja on kaasomandis?
Korteriühistu üldkoosolek otsustas:
Koridoris asuva korter 6 tualeti äravoolutorru on tekitatud ummistus, mis omakorda on läbikülmunud. Äravoolu torus esinevad läbitilkumised reostavad tualettruumi all asuvat majandus/abiruumi. Kogu maja on juba enam kui nädala kannatanud kohutava haisu käes.
Korter number kuue omanikel on kohustus likvideerida ummik, vahetada välja kanalisatsioonitoru mis teenindab ainult nende tualetti kahe meetri ulatuses, likvideerida kanalisatsioonitorustiku läbitilkumisest tekitatud kahjud majandusruumis (koristada ja ventileerida ruumid). Lisaks asendada ka veetoru soojustus, mis on läbitilkuva kanalisatsioonitoru tõttu kahjustatud ja eemaldatud (maksimaalselt 2 meetri ulatuses).
Samas kohustub korter 6 talvekuudel tagama wc elementaarse kütte. Kütteallika toide (elekter) peab olema lahendatud individuaalselt, väljaspool maja üldelektri võrku st. ühendus peab tulema korterist.
Kui probleeme kanalisatsiooniga ei lahendata, siis tellib ühistu esialgu oma kuludega san.tehniku, kes kõrvaldab problemaatilise toruosa ja sulgeb selle suudme ühiskanalisatsiooni.
Küsimusele vastamisel tuleks lisaks kehtivale õigusele pöörata tähelepanu ka Riigikohtu seisukohtadele ja kehtiva õiguse tõlgendamisele. Näiteks on korteriomanike omavahelisi suhteid ja korteriteomanike ühisusest tulenevaid ning korteriühistu otsuseid põhjalikult käsitlenud Riigikohus oma lahendis nr 3-2-1-116-11.
Kuna esitatud küsimus puudutab korteriühistu otsuseid, siis tuleb juhinduda eelkõige korteriühistuseaduses sätestatust, mille kohaselt võetakse korteriühistu liikmete otsused vastu liikmete üldkoosolekul. Vastavalt KÜS § 13 lg 1 sätestatule jõustub korteriühistu üldkoosoleku otsus selle tegemise ajast, kui üldkoosolek ei otsusta teisiti.
Juhul, kui korteriühistu liige soovib korteriühistu üldkoosoleku ebaseadusliku otsuse tühistamist, siis peab ta vastavalt KÜS § 13 lg 3 sätestatu kohaselt pöörduma kohtu poole kolme kuu jooksul otsuse teadasaamise päevast arvates. Korteriühistu otsused elamu majandamiseks ja säilitamiseks vajalike toimingute tegemise ning majandamiskulude (vt KÜS § 151) kandmise kohta on KÜS § 13 lg 4 järgi kõigile korteriühistu liikmetele kohustuslikud. Riigikohus on viidatud sätete alusel korduvalt leidnud, et kui korteriühistu liige ei ole ühistu üldkoosoleku otsust vaidlustanud, on see talle täitmiseks kohustuslik. Korteriühistu liikmete üldkoosoleku otsusest kui tehingust tulenevad õigused ja kohustused on kehtivad ka neile korteriühistu liikmetele, kes otsuse vastuvõtmisel ei osalenud või hääletasid selle vastu.
Eelpool nimetatud lahendi punktis 23 asus Riigikohus seisukohale, et korteriomanike ühisusest tuleneb (olenemata korteriühistu olemasolust) eriline seadusjärgne võlasuhe korteriomanike kui kaasomanike vahel VÕS § 3 p 6 mõttes, millele kohaldub VÕS § 1 lg 1 järgi erisätetega reguleerimata ulatuses ka võlaõigusseaduses võlasuhte, mh võlasuhtest tulenevate kohustuste täitmise ja rikkumise kohta sätestatu. Muu hulgas on selle suhte sisuks kaasomaniku AÕS § 72 lg 5 esimese lause järgne õigus nõuda teistelt kaasomanikelt, et kaasomandis olevat asja vallataks ja kasutataks kõigi kaasomanike huvides. Samuti sisustab seda võlasuhet AÕS § 72 lg 5 teine lause, mille järgi peavad kaasomanikud üksteise suhtes käituma lähtuvalt hea usu põhimõttest, eelkõige hoiduma teiste kaasomanike õiguste kahjustamisest.
Korteriühistu kui juriidilise isiku liikmetele kehtib täiendavalt TsÜS § 32, mille järgi juriidilise isiku liikmed, samuti juriidilise isiku juhtorganite liikmed peavad omavahelistes suhetes järgima hea usu põhimõtet ja arvestama üksteise õigustatud huve.
Viidatud lahendi punktis 24 märgib kolleegium lisaks, et ka nõuetekohaselt vastuvõetud otsuse täitmine võib erandlikel asjaoludel olla täielikult või osaliselt nii korteriühistuga kui ka selleta valitsetavas kortermajas eelkõige otsuse vastu hääletanud korteriomaniku suhtes vastuolus hea usu põhimõttega, mistõttu võib viimane sel põhjusel otsuse täitmisest keelduda. See võib mh tähendada, et otsuse vastu hääletanud korteriomanikult ei saa vähemalt tervikuna nõuda enamuse otsusel tehtud muude kui vajalike kulutuste hüvitamist, kui majanduslikel või muudel põhjustel ei saa temalt kulude kandmist täies ulatuses eeldada, kuna see tooks talle kaasa rasked tagajärjed.
Kuna esitatud küsimustes kirjeldatud otsused piiravad suuremal või vähemal määral kaasomaniku õigusi ning koormavad teada täiendavate kohustustega, siis tuleb igal üksikul juhul kõiki asjaolusid hinnates selgitada välja, kas piirangud ja kohustused on kooskõlas hea usu põhimõttega või mitte.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2012/03/06/kaasomanike-oigusi-puudutavad-otsused

matches:
Riigikohus
§ 13
§ 13
§ 151
§ 13
Riigikohus
Riigikohus
§ 3
§ 1
§ 72
§ 72
§ 32


Kasutajaid : 20483
Viimati registreerus: franciscolh4
Autor Teema: Juuksekarva lõhkiajamine? (Loetud 79079 korda)
« postitatud 10.02.10 22:16 »
Sõber Saarmas vahendas sellise loo, mis hiljuti juhtus Jõksi järve pääl.
"Kohalik mees, Pursui, oli oma tavalisel kalaretkel Jõksil, kui kaks näitsikud tulid tema juurde. KALAINSPEKTORID. Hooajalised, nagu nad ise ütlesid. Pahandust kui palju, sest sõbral oli paar sikutiõnge ja marmõssidega kastis valmis. Seaduserikkumine ja nüüd tal tuleb Põlva keskkonnaametisse vaibale minna. Niisiis, seesama jama nüüd juba üle kogu maa meil levinud, et keegi ametimees ajab näpuga rida ja peedistab just toda ausat kalameest. Sõber lubas trahvi saamise korral hakata ainult röövpüüdjaks edaspidi. KUSJUURES- ta unnnad olla ka lubamatu ehitusega- KETASUNNAD!. St. seesama üldlevinud lipuga und, millel on ju KETAS peal. Tule taevas appi! Me ju maksame läbi maksude selle teenuse eest. Tellime küll röövikutega tegelemisa, saame aga kiusajad omale kraesse. Kas ta ka kala sai, ei rääkinudki, nii tige oli teine"
Minu küsimus nüüd selline, et kas ONGI nii, et kui sul on paadis või kaldal laagripaigas üle kolme rakendusega õnge (tonka ja spinna ja käsikas) või kui lähed jääle ja kastis on üle kolme valmis seotud kirbuõnge või siku (mul tavaliselt on kaasas 6), siis oledki röövpüüdja. Mina sellist tõlgendust oma loogikaga välja ei loe. Mis teised arvavad?
« Vastus #1 postitatud 10.02.10 23:35 »
rahu, ootame enne ära, mis tulemus "vaibalt" tuleb.
esmapilgul näib küll, et tüdrukud pingutasid üle.
« Vastus #2 postitatud 11.02.10 08:07 »
Ma olen kindel, et seal "vaibal" tuleb kena vabandus ametniku poolt, sest tüdrukud on seadust ikka väga meelevaldselt tõlgendanud. Kahjuks selliseid asju tuleb ette.
Endal oli aastaid tagasi juhus, kus läksin suvel autoga poodi. Nagu ikka, ilm lämmi, ainult T-särk ja lühikesed püksid, ei hakanud rahakotti koos autodokumentidega kaasa vedama, võtsin lihtsalt paar rahatähte näppu. Pollar pidas kinni ja kui mul dokumente ette polnud näidata, hakkas inspektor mulle vormistama protokolli lubadeta sõidu eest, kindlustuseta sõidu eest ja ülevaatuseta sõidu eest :D Õnneks tema paarimees pani talle aru pähe ja et neil ka natuke häbi oli oma ebakompetentsuse tõttu, pääsesin üldse karistuseta.
« Vastus #3 postitatud 11.02.10 08:53 »
Sa ei ole kohustatud oma kasti/koti sisu inspektorile üldse avama, seaduses pole kekkonnainspektorile minuteada antud voli läbiotsimiseks. Inspektoril on õigus kontrollida kalapüügi vastavust seadusele, kontrollida dokumente ja püügivahendeid. Kalakast pole püügivahend.
Keeruline pole ka inspektori nina all õnge otsast kirp või siku ära naksata ja õng pole enam töökorras.
Minu kastis on enne plaanitud kalaleminekut tõenäoliselt 10 õnge ja 3 unda. See ei tähenda, et ma püüan lubatust rohkemate vahenditega.
Harrastuslikul kalapüügil on keelatud KASUTADA samaaegselt rohkem kui kolme sama või eri liiki püügivahendit, välja arvatud vedelit, vähinatta ja vähimõrda, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
Samas § 3 lg (3):
Püügikorda seatud püügivahenditega veekogul või selle ranna või kalda piiranguvööndis viibimine võrdsustatakse kalapüügiga.
Kas kirbuõng või und on püügikorras, kui see pole söödastatud? Vaid äärmuslikul tõlgendamisel, kui kirpu loetakse kirplandiks.
Ma olen kindel, et kohtus oleks õigus kohaliku mehe poolt. Kui mees tahaks kohtusse pöörduda. Mõistlikum on ilma hakkama saada.
« Vastus #4 postitatud 11.02.10 13:54 »
Ma arvan ikkagi et on kohustus oma kasti/koti sisu inspektorile ette näitamiseks, sest kuidas ta muidu saaks su kalasaaki üle vaadata/mõõta.
« Vastus #5 postitatud 11.02.10 15:59 »
Tsiteerin: Kroon kirjutas 11.02.10 13:54
Kui mul on ikka kalade jaoks eraldi kott, siis pole tal minu kalakasti või siis vähemalt istumise all olevasse ridvakasti küll asja.
« Vastus #6 postitatud 12.02.10 07:07 »
Omal pole probleemi olnud ei suvel ega talvel, kõik kes mind kontrollinud, on normaalsed inimesed olnud. Mingid aastad tagasi sõber käreveres öösel tonkatas, oma tonkad pani hommikul selja taha kõrkja sisse püsti, püüdis käsikaga, tuli üks ennasttäis mittenormaalne, paukus ja kirjutas, kuigi selge oli asi, et inimlikust seisukohast miskit ei rikutud.
Arvatavasti on mingitel juhtudel vaja pahade jaoks mingit seaduse pügalat, et neid korrale kutsuda. Keeluajal või keelukohas ritvadevärkidega viibimisel peaks ju mingi põhjus/põhjendus olema, mu meelest ei kõlba see põhjendus, et jah siin püüda ei tohi, ma lihtsalt jalutan siin ritvadega.
Konkreetne näide võimalikust konfliktist, kus võib nii ja naapidi asja tõlgendada. Sõidad kevadel paadiga peipsile, jõgi ise keeluala, mina ise teeks seda nii, et kõik tokid oleks ridvakotis ja lante poleks ühelgi spinnal küljes, kes teeks seda nii, et spinnad paadis lahtiselt ja landid küljes, neil ei pruugi asja lahtiseletamine sujuvalt minna.
Mõistlik oleks teha seadusemuudatuse ettepanek, mis reguleeriks ära püügivahendite valmisoleku spinna ja õngemeestele, vastavalt peaks siis oma tagavaratokke ka hoidma.
« Vastus #7 postitatud 12.02.10 08:51 »
Tean juhust Emajões, kus piirivalve tegi trahvi keeluajal Koosa ja Praaga vahel sõitnud kalastajale, kuna paadis oli spinna, lant otsas. Ei aidand jutt, et ta keeluala ainult transiidiks kasutab.
« Vastus #8 postitatud 12.02.10 09:10 »
Tsiteerin: nagel kirjutas 12.02.10 08:51
Kalapüügiseaduse § 3 lg 3: Püügikorda seatud püügivahenditega veekogul või selle ranna või kalda piiranguvööndis viibimine võrdsustatakse kalapüügiga.
Seega inspektorid lähtusid seadusest. Võta spinnalt lant otsast või veel parem - hoia oma ridvad kokkupakitult kas ridvakotis või niisama pooleksvõetuna ja probleemi ei teki. Nagu sepaonu ütles.
« Vastus #9 postitatud 12.02.10 10:47 »
selle seaduseparagrahvi mõte on midagi muud. s.t. inspektor ei pea tõestama hakkama, et sa näiteks keeluajal v. keelukohas spinninguga ringi jalutades rikkuja oled.
samas - ka sõna "püügikord" on mitmetitõlgendatav (Toivov, auu?) - kas kokkukeritud, söödastamata õng on püügikorras, näiteks?
« Vastus #10 postitatud 12.02.10 11:11 »
ma nii trahvi sain harjumaal ,niinemaa käest,et paadis oli kilepakendis tuttuus võrk.Ise ei teadnud ,et see paadininas ,kolasees.Teise mehe paat oli.
« Vastus #11 postitatud 12.02.10 12:06 »
Kõnealuse sääduse § 3 seletab jah, et püügivalmis riist on võrdne kalapüügigea veteveeren olles. Sama sääduse § 11 lg 4.1 keelab SAMAAEGSELT kasutada üle kolme püügivahendi. Seega: kui mul on püügivahend püügikorras, siis olen kalal. See aga tähendab AINULT seda, et ma olen kalal ja seda keegi Jõksil ei eitanudki. Küll, aga ei saa § 3-le viidates öelda, et ma teostedes Kalapüüki, kasutan samaaegselt rohkem kui kolme püügivahendit. Sest ma ei ole ju kolmekordselt kalal kui mul on kolm tonkat sees. Vastavalt seadusele §3 tegelen ma kalastusega ja §11 lg 4.1 alusel lähtun SAMAEGSELT kasutatavate püügivahendite piirangust.
Tuleb teha vahet kalapüügil ja samaaegselt kasutatavatest püügivahenditel. Kui loll ametnik sellest aru ei saa, siis tuleb see talle või tema ülemusele selgeks teha.
« Vastus #12 postitatud 12.02.10 13:17 »
seadus on nii tehtud ,et saaks inspektor punkti kirja.Muidu pole ju näha ,et tööd tehakse.Mis on püügivalmis?Jumalasuva väljend
« Vastus #13 postitatud 12.02.10 16:00 »
JAN, see Saarma sõbra teema on hoopis muu, sellel pole püügivalmis õngega veekogul viibimise võrdsustamisel kalapüügiga midagi pistmist.
« Vastus #14 postitatud 14.02.10 16:37 »
mulle tuli alessi pilt meelde balalaikadest
väidetavalt kannab ta neid 10 tk kaasas ka
kõik lahinguvalmiduses
ehk siis trahv on sellisel juhul kindlustatud


§ 2 Linnavara võõrandamise lubatavus
§ 3 Linnavara võõrandamise viisid
§ 4 Linnavara võõrandamise otsustaja
§ 5 Linnavara väärtuse määramine
§ 6 Linnavara võõrandamise korraldaja
§ 7 Linnavara võõrandamise haldusakt
2 LINNAVARA VÕÕRANDAMINE AVALIKU ENAMPAKKUMISE TEEL
§ 8 Enampakkumise mõiste
§ 9 Enampakkumise liigid
§ 11 Enampakkumise teade ja võõrandatava varaga tutvumine
§ 12 Enampakkumise alghind
§ 13 Enampakkumisel osalemise tasu
§ 14 Enampakkumise tagatisraha ja tagasivõtmatu pangagarantii
§ 15 Enampakkumisel osalemise piirangud
§ 16 Enampakkumisest loobumine
§ 17 Enampakkumise avamine
§ 18 Pakkujate registreerimine
§ 19 Pakkumine
§ 20 Korra tagamine enampakkumise läbiviimisel
§ 21 Enampakkumise lõppemine
§ 22 Pakkumusele esitatavad nõuded
§ 23 Pakkumuste registreerimine ja avamine
§ 24 Enampakkumise tulemused
§ 25 Läbirääkimistega pakkumise läbiviimine
§ 26 Enampakkumise lisatingimused
§ 27 Pakkumusele esitatavad nõuded
§ 28 Pakkumuste kontrollimine, protestide esitamine ja lahendamine ning pakkumuste nõuetele vastavuse kinnitamine
§ 29 Läbirääkimised
§ 30 Lõplike pakkumuste esitamine ja avamine
§ 31 Enampakkumise võitja
§ 32 Enampakkumisel osalemine
§ 33 Pakkumuste avamine
§ 34 Enampakkumise lõppemine
§ 35 Enampakkumise tulemustest teatamine
§ 36 Protesti esitamine ja lahendamine
§ 37 Suulise, kirjaliku ja elektroonilise enampakkumise tulemuste kinnitamine
§ 38 Läbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamine
§ 39 Enampakkumise tulemuste kinnitamata jätmine
§ 40 Enampakkumise nurjunuks tunnistamine
§ 41 Tagasivõtmatu pangagarantii ja tagatisraha tagastamine ning tasaarveldamine
§ 42 Enampakkumise tulemuste tühistamine
3 LINNAVARA VÕÕRANDAMISE LEPINGU SÕLMIMINE
§ 43 Linnavara võõrandamise lepingu sõlmimine
§ 44 Teade linnavara võõrandamise kohta
§ 45 Linnavara võõrandamise lepingu täitmise kontroll
§ 46 Võõrandamisega seotud kulud
§ 47 Arvestus linnavara võõrandamise tehingute üle
RT IV, 19.06.2013, 16
Vastu võetud 13.06.2013 nr 33
(1) Linnavara võõrandamise korraga (edaspidi kord) reguleeritakse Tallinna linna (edaspidi linn) omandis olevate kinnis- ja vallasasjade, s.o asjade ning rahaliselt hinnatavate õiguste ja kohustuste (edaspidi linnavara) võõrandamist.
(2) Võõrandamise all mõistetakse linnavara andmist teise isiku omandisse kas tasu eest või tasuta.
(3) Korras kinnisvara kohta sätestatut kohaldatakse ka ehitistele, nende reaalosadele ja mõttelistele osadele ning pooleliolevatele ehitistele kuni ehitisealuse maa ja ehitise teenindamiseks vajaliku maa kandmiseni kinnistusraamatusse või maa riigi omandisse jätmise jõustumiseni.
(4) Kord ei laiene õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamisele, linnavara erastamisele ning riigi omandisse andmisele, mis toimub Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse, erastamisseaduse, eluruumide erastamise seaduse, maareformi seaduse ja kaasomandis oleva elamu mõttelise osa erastamise seaduse ning nendest tulenevate õigusaktide alusel.
§ 2. Linnavara võõrandamise lubatavus
1) linnavara valitseja on tuvastanud, et linnavara ei ole vajalik avalikuks otstarbeks ega linna ülesannete täitmiseks;
2) linnavara on avaliku kasutamise, linna ülesannete täitmise või tulu saamise otstarbeks kõlbmatu;
3) linnavara on vajalik riigile või muule avalik-õiguslikule isikule seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks;
4) linnavara on vajalik välisriigile diplomaatilise, konsulaar- või kaubandusesinduse tarbeks;
5) võõrandamine on ette nähtud seadusega või linnavolikogu õigusaktiga.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud juhul ei võõrandata linnavara enne, kui on tuvastatud, et see ei ole linnale seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks vajalik.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud juhul ei võõrandata linnavara enne, kui on tuvastatud, et see ei ole avalikuks otstarbeks vajalik.
§ 3. Linnavara võõrandamise viisid
(1) Linnavara võib võõrandada tasu eest või tasuta.
(2) Linnavara tasu eest võõrandamise all mõistetakse käesolevas korras linnavara müüki raha eest.
(3) Linnavara tasu eest võõrandamise viisid:
1) avalik enampakkumine (suuline, kirjalik, läbirääkimistega või elektrooniline);
2) otsustuskorras võõrandamine;
3) linnavolikogu otsusel muul viisil.
(4) Linnavara võib tasuta võõrandada, kui:
1) linnavara on vajalik riigile või muule avalik-õiguslikule isikule seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks;
2) linnavara on vajalik välisriigile diplomaatilise, konsulaar- või kaubandusesinduse tarbeks;
3) võõrandamine on ette nähtud seaduse või linnavolikogu õigusaktiga;
4) planeeringu- ja maakorraldusnõuetest tulenevalt on vaja teerajatiste alune maa määrata ehitise teenindamiseks vajaliku maa koosseisu.
§ 4. Linnavara võõrandamise otsustaja
(1) Linnavara võõrandamise pakkumise teel otsustab:
1) üle 32 000-eurose väärtusega linnavara ning aktsiate ja osade puhul linnavolikogu linnavalitsuse ettepanekul;
2) kuni 32 000-eurose väärtusega linnavara puhul linnavalitsus;
3) kuni 3200-eurose väärtusega vallasvara puhul linnavara valitseja;
4) kuni 320-eurose väärtusega vallasvara puhul linnavara valitsema volitatud asutus.
(2) Linnavara võõrandamise ilma pakkumist korraldamata (otsustuskorras) otsustab:
1) kinnisvara, aktsiate ja osade ning üle 3200-eurose väärtusega vallasvara puhul linnavolikogu linnavalitsuse ettepanekul;
2) 320- kuni 3200-eurose väärtusega vallasvara puhul linnavalitsus linnavara valitseja ettepanekul;
3) kuni 320-eurose väärtusega vallasvara puhul linnavara valitseja linnavara valitsema volitatud asutuse ettepanekul.
(3) Linnavara tasuta võõrandamise otsustab linnavolikogu.
§ 5. Linnavara väärtuse määramine
(1) Linnavara väärtus määratakse asja hariliku väärtuse või võõrandamise otsustaja erilise huvi alusel. Asja harilik väärtus on selle kohalik keskmine turuhind. Asja väärtuseks loetakse selle harilikku väärtust, kui seaduses või tehinguga ei ole sätestatud teisiti.
(2) Alghinna määramisel võõrandamise otsustaja erilise huvi alusel arvestatakse:
1) eksperthinnangut;
2) linnavara erilist seisukorda;
3) asja iseärasusi või asja olulisust võõrandamise otsustajale.
§ 6. Linnavara võõrandamise korraldaja
Linnavara võõrandamise korraldaja on:
1) kinnisvara puhul Tallinna Linnavaraamet;
2) üle 320-eurose väärtusega vallasvara puhul linnavara valitseja;
3) kuni 320-eurose väärtusega vallasvara puhul linnavara valitsema volitatud asutus, aga ka linnavara valitseja, kui võõrandatav linnavara on kajastatud tema bilansis;
4) aktsiate ja osade puhul Tallinna Ettevõtlusamet.
§ 7. Linnavara võõrandamise haldusakt
(1) Haldusakt, millega otsustatakse linnavara võõrandamine, vormistatakse korra §-dest 4 ja 6 lähtudes linnavolikogu otsusega, linnavalitsuse korraldusega, linnaosa vanema korraldusega, linnavara valitseja või linnavara valitsema volitatud asutuse juhi käskkirjaga.
(2) Haldusakt, millega otsustatakse linnavara võõrandamine, peab sisaldama:
1) linnavara nimetust, asukohta ja põhinäitajaid, aktsiate ja osade võõrandamise korral nende arvu;
2) linnavara võõrandamise õiguslikku alust;
3) linnavara võõrandamise viisi;
4) avaliku enampakkumise puhul alghinda ja maksetingimusi;
5) kui aktsiad võõrandatakse börsil, siis väärtpaberivahendaja nime;
6) vajaduse korral võõrandamise lisatingimusi;
7) läbirääkimistega pakkumise korral pakkumise lisatingimusi ja enampakkumise võitja väljaselgitamise aluseid.
2. peatükk LINNAVARA VÕÕRANDAMINE AVALIKU ENAMPAKKUMISE TEEL
§ 8. Enampakkumise mõiste
(1) Enampakkumine käesoleva korra tähenduses on linnavara võõrandamise viis, kus linnavara võõrandamise leping sõlmitakse isikuga, kes on pakkunud kõige kõrgema ostuhinna ja nõustub kehtestatud lisatingimustega.
(2) Läbirääkimistega pakkumine on linnavara võõrandamise viis, mis valitakse juhul, kui lisatingimuste täitmine on sama oluline kui ostuhind.
§ 9. Enampakkumise liigid
(1) Enampakkumise liigid on suuline enampakkumine, kirjalik enampakkumine, läbirääkimistega pakkumine ja elektrooniline enampakkumine.
(2) Riigi poolt tasuta Tallinna linna omandisse antud kinnisasi võõrandatakse enampakkumise korras, kui võõrandamise otsustaja ei otsusta teisiti. See nõue ei kehti riigi poolt üle antud vara suhtes, mis kuulub erastamisele Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse kohaselt, ning Tallinna ja Nõmme linnale kuni 1940. aasta 16. juunini kuulunud vara suhtes.
Enampakkumise ettevalmistamise käigus linnavara võõrandamise korraldaja:
1) määrab enampakkumise liigi;
2) määrab haldusaktiga kindlaks vähemalt kolmeliikmelise pakkumiskomisjoni (edaspidi komisjon), nimetab oma haldusaktiga komisjoni liikmed ja esimehe;
3) kehtestab muud enampakkumise tingimused, mida võõrandamise otsustaja ei ole kindlaks määranud;
4) avaldab vähemalt kümme tööpäeva enne enampakkumise toimumist enampakkumise kohta teate Tallinna veebilehel ning vajaduse korral teatab pakkumisest ka muul viisil.
§ 11. Enampakkumise teade ja võõrandatava varaga tutvumine
(1) Enampakkumise teates tuleb märkida:
1) võõrandatava linnavara nimetus ja asukoht;
3) aktsiate puhul aktsiaseltsi nimi, aadress ja registrikood, võõrandatavate aktsiate arv, liik, nimiväärtus ja protsent aktsiate koguarvust ning ostueesõiguse teostamise tähtaeg, kui selle aktsiaseltsi põhikirjas, mille aktsiaid soovitakse võõrandada, on sätestatud aktsionäride ostueesõigus;
4) osade puhul osaühingu nimi, aadress ja registrikood, osade arv ja suurus, osa suurus ja osakapitali suurus ning ostueesõiguse teostamise tähtaeg, kui selle osaühingu põhikirjas, mille osasid soovitakse võõrandada, on sätestatud osanike ostueesõigus;
5) linnavara mõttelise osa võõrandamisel kaasomaniku õigused;
6) võõrandamise korraldaja;
7) enampakkumise liik;
8) võõrandatava linnavara alghind;
9) suulise ja elektroonilise enampakkumise korral enampakkumise toimumise aeg ja koht;
10) kirjaliku enampakkumise korral pakkumuste esitamise tähtpäev ja kord ning pakkumuste avamise kellaaeg;
11) tagatisraha või tagasivõtmatu pangagarantii (v.a vallasvara võõrandamisel elektroonilise enampakkumise teel, kui võõrandatava vallasvara alghind on alla 2000 euro), suulise enampakkumise korral ka osalustasu suurus, nende tasumise kord, tähtajad ja tasumiseks vajalikud rekvisiidid;
12) läbirääkimistega enampakkumise korral lisatingimused, pakkumuste esitamise tähtpäev ning enampakkumise võitja väljaselgitamise alused;
13) võõrandatava linnavaraga ja võõrandamise tingimustega tutvumise aeg ja koht;
14) ostuhinna tasumise kord ja tähtajad;
15) sanktsioon linnavara võõrandamise lepingu sõlmimata jätmise korral vastavalt korra § 41 lõikes 2 ja § 42 lõikes 1 ja lõikes 3 sätestatule;
16) enampakkumise korraldaja õigus igal ajal enne enampakkumise tulemuste kinnitamist enampakkumisest loobuda.
(2) Pärast enampakkumise teate avaldamist tagab võõrandamise korraldaja teabe kättesaadavuse võõrandatava linnavara ning linnavara võõrandamise lepingu põhitingimuste kohta ning võimaluse tutvuda võõrandatava linnavaraga selle asukohas.
§ 12. Enampakkumise alghind
Enampakkumisel määrab alghinna ja maksetingimused linnavara võõrandamise otsustaja.
§ 13. Enampakkumisel osalemise tasu
Enampakkumisel osalemise tasu suurus on 1% enampakkumise alghinnast, kuid maksimaalselt 640 eurot.
§ 14. Enampakkumise tagatisraha ja tagasivõtmatu pangagarantii
Tagatisraha või tagasivõtmatu pangagarantii suurus on kuni 10% enampakkumise alghinnast.
§ 15. Enampakkumisel osalemise piirangud
Enampakkumisel ei või osaleda isiklikult ega esindaja kaudu:
1) võõrandamise otsustamise, korraldamise ja enampakkumise läbiviimisega seotud isikud;
2) käesoleva paragrahvi punktis 1 nimetatud isikutega seotud isikud korruptsioonivastase seaduse mõttes.
§ 16. Enampakkumisest loobumine
(1) Enampakkumise korraldaja võib igal ajal enne enampakkumise tulemuste kinnitamist enampakkumisest loobuda. Enampakkumisel osalemisega seotud kulusid osalejatele ei hüvitata.
(2) Enampakkumisest loobumisest teatab enampakkumise korraldaja samal viisil nagu avaldati enampakkumise teade ning teavitab pakkujaid enampakkumisest loobumisest kirjalikult.
§ 17. Enampakkumise avamine
Komisjoni esimees kuulutab suulise enampakkumise ettenähtud ajal ja kohas avatuks. Seejärel tutvustab ta komisjoni liikmeid, protokollijat ja enampakkumise läbiviijat ning teeb enampakkumise ruumis viibijatele ettepaneku registreerida end enampakkumisel osalejatena.
§ 18. Pakkujate registreerimine
(1) Suulisel enampakkumisel osaleda soovija või tema esindaja esitab dokumentide ärakirjad, mis tõendavad enampakkumisel osalemise tasu või nõutud pangagarantii olemasolu, ning annab allkirja selle kohta, et on teadlik enampakkumise korrast ja võõrandamise tingimustest.
(2) Suulisel enampakkumisel osaleda soovija esindajal tuleb esitada ka esindusõigust tõendavad dokumendid.
(3) Kui isik või tema seaduslik esindaja ei nõustu andma käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud allkirja või ei tasu enampakkumisel osalemise tasu ja tagatisraha ega esita tõendeid nende tasumise või nõutud pangagarantii olemasolu kohta, ei lubata teda enampakkumisele.
(4) Suulisel enampakkumisel osaleda soovija, kes on täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõuded, registreeritakse enampakkumisel osalejana ja talle väljastatakse registreerimisnumber, mille all ta esineb kuni suulise enampakkumise lõpuni.
(5) Registreeritud osalejate nimed ning elu- või asukohad kantakse osalejate lehele, mis on suulise enampakkumise protokolli lahutamatu osa.
§ 19. Pakkumine
(1) Enne pakkumuste esitamist tutvustab enampakkumise läbiviija enampakkumise protseduurireegleid ja protesti esitamise korda, teatab osalejate arvu ja nende registreerimisnumbrid ning enampakkumise minimaalse ja maksimaalse sammu, kusjuures maksimaalne samm ei või olla suurem kui neljakordne minimaalne samm.
(2) Pärast korra §-des 17 ja 18 nimetatud toiminguid ning enampakkumise läbiviija märguannet alustavad enampakkumisel osalejad pakkumist.
(3) Pakkumist alustatakse alghinnast. Pakkumuse tegemisest annab enampakkumisel osaleja enampakkumise läbiviijale märku registreerimisnumbri tõstmisega ning teatab pakkumuse suuruse pärast seda, kui on saanud enampakkumise läbiviijalt selleks loa.
§ 20. Korra tagamine enampakkumise läbiviimisel
(1) Kõik osalejad ja kohalviibijad on kohustatud enampakkumise ajal alluma enampakkumise läbiviija korraldustele.
(2) Isik, kes rikub enampakkumise korda või ei täida enampakkumise läbiviija korraldusi, kaotab enampakkumisel osalemise õiguse.
§ 21. Enampakkumise lõppemine
(1) Enampakkumise läbiviija kuulutab enampakkumise lõppenuks pärast suurima pakutud ostusumma kolmekordset teatamist.
(2) Enampakkumise võitnud osaleja, kelle pakutud hind osutus kõrgeimaks, annab enne lahkumist enampakkumise protokollis allkirja selle kohta, et juhul, kui enampakkumise tulemus kinnitatakse, maksab ta linnavara eest enda pakutud hinna ning täidab enampakkumise lisatingimused.
(3) Osaleja, kes keeldub täitmast käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kohustust, kaotab linnavara võõrandamise lepingu sõlmimise õiguse ja tema makstud tagatisraha ei tagastata või realiseeritakse tema esitatud pangagarantii. Sellise keeldumise korral loetakse enampakkumise võitjaks suuruselt eelmise pakkumuse teinud osaleja. Kui nimetatud pakkuja samuti keeldub käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud allkirja andmast, korratakse eelkirjeldatud protseduuri ja sanktsioone, kuni selgub pakkuja, kes nõustub andma käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud allkirja.
§ 22. Pakkumusele esitatavad nõuded
Kirjalikul enampakkumisel osalemiseks esitab osaleja enampakkumise teates esitatud tingimuste kohaselt võõrandamise korraldajale kinnise ümbriku, millele on märgitud linnavara, mille kohta ta soovib pakkumuse esitada. Pakkumus peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) andmed pakkuja kohta (füüsilise isiku puhul pakkuja nimi, isikukood või sünniaeg, elukoht; juriidilise isiku puhul juriidilise isiku nimi, registrikood, asukoht);
3) dokument nõutava pangagarantii kohta;
4) sõnade ja numbritega kirjutatud pakkumissumma (pakkumus);
5) pakkumuse tegemise kuupäev, pakkumuse esitaja allkiri ning juriidilise või füüsilise isiku esindaja puhul volikiri;
6) juriidilise isiku puhul äriühingu põhikirja kohase pädeva organi otsus enampakkumisel osalemise ja linnavara omandamise ning pakkumusele alla kirjutanud isikule volituste andmise kohta.
§ 23. Pakkumuste registreerimine ja avamine
(1) Pakkumused registreeritakse saabumise järjekorras ja pitseeritakse.
(2) Komisjon avab enampakkumisele esitatud ümbrikud enampakkumise teates märgitud kuupäeval ja kellaajal. Pakkumuste avamine on avalik ja selle juures võivad viibida kõik pakkumuste esitajad.
(3) Kõik tähtajaks laekunud pakkumused avatakse registreerimise järjekorras ja kantakse enampakkumise protokolli. Protokollile kirjutavad alla komisjoni liikmed ja protokollija.
(4) Pakkumusi, mis ei ole tähtajaks laekunud või ei vasta korra §-s 22 nimetatud nõuetele või enampakkumise teates esitatud tingimustele, ei arvestata.
(5) Tähtajaks esitatud, kuid nõuetele mittevastava pakkumuse kohta tehakse enampakkumise protokolli märge nõuetele mittevastavuse põhjuste kohta.
§ 24. Enampakkumise tulemused
(1) Enampakkumise võidab osaleja, kes teeb kõige kõrgema pakkumuse.
(2) Kui võrdse kõrgeima pakkumuse on teinud kaks või enam pakkujat, korraldatakse nende vahel kümne tööpäeva jooksul enampakkumise lisavoor, mille alghinnaks on esialgsel enampakkumisel tehtud kõrgeim pakkumus. Lisavooru korraldab kirjalikult sama komisjon, kui enampakkumise korraldaja ei otsusta korraldada suulist enampakkumist või muuta komisjoni koosseisu.
§ 25. Läbirääkimistega pakkumise läbiviimine
Läbirääkimistega pakkumise läbiviimisel lähtutakse kirjaliku enampakkumise protseduurist, arvestades läbirääkimistega pakkumise eritingimusi.
§ 26. Enampakkumise lisatingimused
(1) Linnavara võõrandamisel läbirääkimistega pakkumisel võivad olla järgmised lisatingimused:
1) tähtajaline kohustus kasutada vara teataval otstarbel;
3) keskkonnakaitsetingimuste täitmine;
4) muud võõrandamise otsustaja kehtestatud lisatingimused.
(2) Võõrandamise otsustajal või tema volitatud isikul on õigus kehtestada arvuliselt väljendatavatele lisatingimustele piirsuurusi.
§ 27. Pakkumusele esitatavad nõuded
Enampakkumisel osaleda soovija peab tegema pakkumuse nii ostuhinna kui ka kõigi nõutud lisatingimuste kohta ning esitama pakkumuse täitmise tagatised.
§ 28. Pakkumuste kontrollimine, protestide esitamine ja lahendamine ning pakkumuste nõuetele vastavuse kinnitamine
(1) Komisjon kontrollib saabunud pakkumusi ning teeb kõigile enampakkumisel osalejatele kirjalikult teatavaks pakkumuste nõuetele vastavuse või mittevastavuse.
(3) Esitatud protestid lahendatakse korra § 36 lõike 2 kohaselt.
(4) Kümme tööpäeva pärast pakkumuste esitamist kinnitab komisjon tulemused pakkumuste nõuetele vastavuse ja mittevastavuse kohta või jätab need kinnitamata.
§ 29. Läbirääkimised
(1) Komisjon kutsub läbirääkimistele nõuetele vastava pakkumuse teinud osaleja. Nõuetele mittevastava pakkumuse esitanud pakkujat läbirääkimistele ei lubata.
§ 30. Lõplike pakkumuste esitamine ja avamine
(1) Pärast läbirääkimiste lõppu võivad osalejad pakkumise korraldaja määratud tähtajaks esitada kirjalikult oma lõplikud pakkumused nii ostuhinna kui ka kõigi lisatingimuste kohta.
(2) Lõplik pakkumus ei tohi olla pakkumise korraldajale ebasoodsam esialgsest pakkumusest.
(3) Võrdväärsete pakkumuste korral annab komisjon ostja selgitamiseks nendele pakkujatele võimaluse oma lõplikke pakkumusi kümne tööpäeva jooksul täiendada.
(4) Lõplike ja võrdväärsete pakkumuste avamisel lähtutakse korra §-s 23 sätestatud kirjaliku enampakkumise protseduurist.
§ 31. Enampakkumise võitja
Enampakkumise võitja määrab korra §-s 4 nimetatud võõrandamise otsustaja enampakkumise tulemuste kinnitamisel vastavalt korra §-le 38.
§ 32. Enampakkumisel osalemine
(1) Elektroonilisel enampakkumisel teevad osalejad pakkumusi ja suhtlevad võõrandamise korraldajaga üldkasutatava andmesidevõrgu vahendusel. Osalejate kasutajanimed ja tehtud pakkumused on kõigile enampakkumisel osalejatele üldkasutatava andmesidevõrgu vahendusel reaalajas kättesaadavad.
§ 33. Pakkumuste avamine
§ 34. Enampakkumise lõppemine
§ 35. Enampakkumise tulemustest teatamine
(2) Kirjaliku enampakkumise tulemused tehakse kirjalikult teatavaks kõigile enampakkumisel osalejatele enampakkumisele järgneval tööpäeval.
(3) Läbirääkimistega pakkumise lõplikud tulemused (mitu pakkumust esitati ja mitu neist vastavad nõuetele) teeb komisjon kirjalikult teatavaks kõigile lõpliku pakkumuse teinud osalejatele lõplike pakkumuste avamisele järgneval tööpäeval, arvestades korra § 30 lõikes 3 sätestatud erisust.
§ 36. Protesti esitamine ja lahendamine
(1) Kolme tööpäeva jooksul pärast enampakkumise tulemuste teatavaks tegemist on enampakkumisel osalejal õigus esitada komisjonile protest enampakkumise läbiviimise kohta.
(2) Komisjon registreerib saadud protestid ja esitab need koos oma seisukohaga kahe tööpäeva jooksul võõrandamise korraldajale, kes kolme tööpäeva jooksul teeb otsuse protesti rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta.
§ 37. Suulise, kirjaliku ja elektroonilise enampakkumise tulemuste kinnitamine
(1) Kümne tööpäeva jooksul pärast enampakkumise toimumist kinnitab haldusaktiga enampakkumise tulemused või jätab need kinnitamata:
3) kuni 320-eurose väärtusega vallasvara puhul linnavara valitsema volitatud asutus;
§ 38. Läbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamine
(1) Läbirääkimistega pakkumise tulemused kinnitab korra §-s 4 nimetatud võõrandamise otsustaja.
(2) Kahekümne tööpäeva jooksul pärast lõplike pakkumuste saamist vormistab komisjon lõplike pakkumuste protokolli koos põhjendatud arvamusega parima pakkumuse kohta.
(3) Läbirääkimistega pakkumise korraldaja koostab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud protokolli alusel olenevalt võõrandamise otsustajast läbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamise otsuse eelnõu.
§ 39. Enampakkumise tulemuste kinnitamata jätmine
(1) Enampakkumise tulemused jäetakse haldusaktiga kinnitamata, kui:
(2) Haldusaktis, millega jäetakse enampakkumise tulemused kinnitamata, märgitakse enampakkumise tulemuste kinnitamata jätmise põhjused. Enampakkumise protokollile tehakse enampakkumise tulemuste kinnitamata jätmise kohta kirjalik märge viitega selle aluseks olevale haldusaktile.
§ 40. Enampakkumise nurjunuks tunnistamine
Enampakkumise korraldaja tunnistab enampakkumise nurjunuks, kui:
1) enampakkumisele ei ilmunud ühtegi osalejat või kui osalejat (osalejaid) ei lubata pakkumisel osaleda korra § 18 lõikes 3 nimetatud juhul;
2) kõik suulisel enampakkumisel osalejad on kaotanud enampakkumisel osalemise õiguse;
3) ükski osaleja ei nõustu andma korra § 21 lõikes 2 nimetatud allkirja;
4) enampakkumisele ei ole esitatud ühtegi pakkumust;
5) läbirääkimistega pakkumisel ei esitatud ühtegi sobivat pakkumust;
6) korra § 24 lõikes 2 nimetatud lisavoorus ei ole esitatud ühtegi pakkumust.
§ 41. Tagasivõtmatu pangagarantii ja tagatisraha tagastamine ning tasaarveldamine
(1) Enampakkumise võitja makstud tagatisraha võetakse lepingu sõlmimisel arvesse ostuhinna osalise tasumisena. Kui enampakkumise võitja on enampakkumisel osalemiseks esitanud tagasivõtmatu pangagarantii, tagastatakse kehtiv pangagarantii enampakkumise võitjale pärast võõrandamislepingu sõlmimist. Teistele enampakkumisel osalejatele tagastab võõrandamise korraldaja tagasivõtmatu pangagarantii või tagatisraha täies ulatuses kümne tööpäeva jooksul pärast enampakkumise toimumist.
(2) Enampakkumisel osalejale, kes põhjustas enampakkumise nurjumise või enampakkumise tulemuste kinnitamata jätmise, ning enampakkumise võitjale, kes ei sõlmi ühe kuu jooksul arvates enampakkumise tulemuste kinnitamisest linnavara võõrandamise lepingut, tagatisraha ei tagastata või realiseeritakse tema esitatud pangagarantii.
(3) Kui enampakkumise tulemused jäetakse kinnitamata korra § 39 lõike 1 punktis 1 nimetatud põhjustel võõrandamise korraldaja süül, kohustub võõrandamise korraldaja tagastama kõigile enampakkumisel osalejatele nende esitatud pangagarantii või tagatisraha ja osalustasu täies ulatuses.
(4) Enampakkumisest loobumise korral vastavalt korra §-le 16 või enampakkumise tulemuste tühistamise korral enampakkumise korraldaja või otsustaja algatusel vastavalt korra § 42 lõigetele 2 ja 3, tagastab enampakkumise korraldaja pakkujatele nende esitatud pangagarantii või makstud tagatisraha täies ulatuses seitsme tööpäeva jooksul pärast enampakkumisest loobumise otsustamist või enampakkumise tulemuste tühistamist.
(5) Kui võõrandamise korraldaja ei tagasta tagatisraha tähtajaks, maksab ta osalejatele viivist 0,05% päevas tagatisraha summast.
§ 42. Enampakkumise tulemuste tühistamine
(1) Kui suulise, kirjaliku ja elektroonilise enampakkumise korral enampakkumise võitja ei ole ühe kuu jooksul arvates enampakkumise tulemuste kinnitamisest sõlminud linnavara võõrandamise lepingut, on võõrandamise korraldajal õigus tühistada enampakkumise tulemused ja korraldada uus enampakkumine.
(2) Põhjendatud vajaduse korral on suulise, kirjaliku ja elektroonilise enampakkumise korraldajal õigus omal algatusel enampakkumise tulemused tühistada.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud juhul läbirääkimistega pakkumise korral otsustab enampakkumise tulemuste tühistamise võõrandamise otsustaja.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhul enampakkumisel osalemisega seotud kulusid osalejatele ei hüvitata.
3. peatükk LINNAVARA VÕÕRANDAMISE LEPINGU SÕLMIMINE
§ 43. Linnavara võõrandamise lepingu sõlmimine
(1) Linnavara võõrandamise lepingu sõlmimisel tuleb lähtuda riigi ja Tallinna õigusaktides sätestatust.
(2) Võõrandamislepingu sõlmib asutus pakkujaga, kelle pakkumus on korra §-s 37 või §-s 38 sätestatu kohaselt tunnistatud parimaks.
(3) Linnavara võõrandamise leping peab sisaldama:
1) lepingu sõlmimise õiguslikku alust;
2) lepingupoolte andmeid (füüsilise isiku ees- ja perekonnanimi, elukoht ja isikukood; juriidilise isiku nimi, asukoht ja registrinumber) ja volitusi;
3) lepinguobjekti nimetust;
4) ostuhinda, ostuhinna tasumise korda ja tähtaegu, arvelduste vormi;
5) ostjale omandiõiguse ülemineku aega ja vara üleandmise korda;
6) lepingu täitmise tagatisi;
7) muid tingimusi, mida pooled peavad vajalikuks.
§ 44. Teade linnavara võõrandamise kohta
Võõrandamise korraldaja on enne linnavara võõrandamise lepingu sõlmimist kohustatud avaldama Tallinna veebilehel andmed selle kohta, kellele ja millistel tingimustel linnavara võõrandatakse.
§ 45. Linnavara võõrandamise lepingu täitmise kontroll
(1) Võõrandamise lepingu tingimuste täitmist kontrollib lepingu sõlminud asutus. Kontrolli käigus võib teha ülevaatusi, mille kohta koostatakse protokoll.
(2) Kui ostja on lepingut rikkunud, annab ametiasutus talle uue tähtaja lepinguliste kohustuste täitmiseks. Kui ostja ei täida lepingut ka selleks tähtajaks, rakendab ametiasutus lepingus ette nähtud sanktsioone.
§ 46. Võõrandamisega seotud kulud
Võõrandamise korraldamisega otseselt seotud dokumentaalselt tõendatud kulud, mis võõrandamislepingu alusel jäävad võõrandamise korraldaja kanda, katab vara võõrandamise korraldaja võõrandamisest laekunud vahendite arvelt.
§ 47. Arvestus linnavara võõrandamise tehingute üle
(1) Linnavara võõrandamise tehingute kohta peetakse arvestust linnavalitsuse kehtestatud korras.
(2) Korra § 6 punktides 1 ja 4 sätestatud linnavara võõrandamise korraldaja esitab linnavolikogule iga kuu kirjaliku ülevaate linnavara tasu eest võõrandamise seisust (objektid, mille on linnavolikogu otsustanud võõrandada, aga mille võõrandamine ei ole toimunud; nende objektide loetelu, mis on aruandekuul võõrandatud, ning nende alg- ja võõrandamishind, vara võõrandamisel saadud kasum või kahjum).
1) Tallinna Linnavolikogu 20. märtsi 1997 määrus nr 8 „Linnavara võõrandamise kord";
2) Tallinna Linnavolikogu 30. aprilli 2003 määruse nr 27 „Tallinna Elamuvaidluskomisjoni ümberkujundamine Tallinna Üürikomisjoniks" punkt 2.


Metsa majandusliku väärtuse parandamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord - sisukord
§ 8 Taotleja mitterahaline omafinantseering
RT I, 25.02.2013, 4
30.09.2010 RT I 2010, 72, 550 08.10.2010
20.07.2011 RT I, 26.07.2011, 6 29.07.2011
15.09.2011 RT I, 20.09.2011, 4 23.09.2011
02.07.2012 RT I, 11.07.2012, 3 14.07.2012
21.02.2013 RT I, 25.02.2013, 2 28.02.2013
[RT I, 11.07.2012, 3 - jõust. 14.07.2012]
Määrusega kehtestatakse metsa majandusliku väärtuse parandamise investeeringutoetuse (edaspidi toetus) saamise täpsemad nõuded taotleja, kavandatava tegevuse ja taotluse kohta, abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, toetuse määr ja suurus, sealhulgas toetuse maksimaalne suurus, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, taotluse vorm, taotluse hindamise kriteeriumid ja taotluse hindamise kord, sealhulgas taotluse eelistamise võimalused, nõuded toetuse saajale ning toetuse väljamaksmise kord ja taotluse rahuldamise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise kord kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikli 18 lõike 4 alusel heaks kiidetud “Eesti maaelu arengukavaga 2007–2013” (edaspidi arengukava).
[RT I, 26.07.2011, 6 - jõust. 29.07.2011]
4) [kehtetu – RT I, 11.07.2012, 3 - jõust. 14.07.2012]
7) lisa 2 punktides 1.1.4–1.1.13 nimetatud investeeringuobjektide kohta toetuse taotlemise korral on erametsaomanik füüsilisest isikust ettevõtja või eraõiguslik juriidiline isik, välja arvatud metsaühistu, kes tegeles taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kolmest majandusaastast vähemalt ühel majandusaastal metsa majandamisega ja puiduliste metsandussaaduste töötlemisega ning kelle nimetatud tegevuse müügitulu moodustas taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kolme majandusaasta müügitulust vähemalt ühel majandusaastal vähemalt 30% ja oli suurem kui 2400 eurot.
3) metsa uuendamine metsa liigilise koosseisu parandamiseks, mille hulka kuulub maapinna ettevalmistamine, metsapuutaimede soetamine ja istutamine (edaspidi metsa uuendamine);
(1) Toetust võib taotleda metsamaa kohta, mille inventeerimisandmed on kantud metsaressursi arvestuse riiklikkusse registrisse (edaspidi metsaregister).
3) koridori istutatavad metsapuutaimed on kuusk, ebatsuuga, nulg, saar või tamm. Kuuse kultiveerimisel arvestatakse keskkonnaministri 13. detsembri 2006. a määruse nr 75 «Eestis metsa kultiveerimisel kasutada lubatud kultiveerimismaterjali algmaterjali päritolupiirkonnad» § 3 lõikes 5 sätestatud nõudeid;
5) istutatavad metsapuutaimed on ostetud isikult, kellele on taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse § 66 alusel ja korras väljastatud asjaomase liigi kohta kultiveerimismaterjali tootmise tegevusluba, või isikult, kes on taimetervise registrisse kantud kui metsapuude kultiveerimismaterjali turustaja. Kui taotlejal või metsaühistu puhul tema liikmel endal on nimetatud tegevusluba, võib ta istutada enda kasvatatud metsapuutaimi;
(9) Metsapuutaimi kaitsvad metsatarvikud on heinatõke, tüvekrae, tüvetoru, tüvekaitse ja ladvakaitse.
(1) Paragrahvi 3 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud tegevuste ning lisa 2 punktides 2.4 ja 2.5 nimetatud investeeringuobjektide abikõlbliku kulu maksumuse määramiseks kasutatakse ühikuhindasid hektari kohta.
(2) Paragrahvi 3 lõike 1 punktis 4 ja lisa 2 punktides 2.1–2.3 nimetatud investeeringuobjektide abikõlbliku kulu maksumuse moodustavad:
[RT I 2010, 72, 550 - jõust. 08.10.2010]
9) sularahamakse, mis ületab 64 eurot ühe tegevuse või investeeringuobjekti kohta, teenustasu pangatoimingu eest, tagatismakse, intress ja finantsteenusega seotud muu kulu;
10) õigus- ja raamatupidamisteenuse kulud, patendi ja litsentsi ostmise, riigilõivu ning teostatavusuuringu kulud;
161) elektripaigaldise kaitsevööndis ellu viidud tegevuse kulu;
(1) Kui lisa 2 punktides 1.1.1–2.3 nimetatud ühe investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, peab taotleja olema investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumust koos tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile (edaspidi investeeringuobjekti hinnapakkumus).
(2) Kui lisa 2 punktides 1.1.1–2.3 nimetatud ühe investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ei ületa 5000 eurot, peab taotleja olema investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumuse.
4) metsa uuendamise korral 502 eurot koridori hektari kohta;
5) lisa 2 punktides 2.4 ja 2.5 nimetatud investeeringuobjektide puhul 80 eurot hektari kohta.
1) hooldusraie korral ei ole sama metsaeraldise kohta saadud hooldusraieks toetust vahetult toetuse taotlemisele eelnenud kahe aasta jooksul;
[RT I, 20.09.2011, 4 - jõust. 23.09.2011]
(4) Kui metsatehnika soetamise korral omab taotleja suhtes «Konkurentsiseaduse» § 2 lõike 4 tähenduses valitsevat mõju taotlejaga samas tegevuskohas ja samal tegevusalal tegutsev ettevõtja, ei saa taotleja ja tema üle valitsevat mõju omav ettevõtja programmiperioodil toetust kokku rohkem kui 200 000 eurot.
(1) Kahjustuse ennetamise korral lisa 2 punktides 2.1–2.3 nimetatud investeeringuobjektide puhul võib taotleja omafinantseeringu osaks olla komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 54 alusel mitterahaline omafinantseering. Mitterahaliseks omafinantseeringuks on investeeringu tegemiseks vajalik taotleja tehtud vabatahtlik tasustamata töö.
1) lisa 2 punktis 2.1 nimetatud investeeringuobjekti puhul aia või tara soetamise
2) lisa 2 punktis 2.2 nimetatud investeeringuobjekti puhul signalisatsiooniseadme soetamise kulu;
3) lisa 2 punktis 2.3 nimetatud investeeringuobjekti puhul metsapuutaimi kaitsvate tarvikute soetamise kulu.
1) aia või tara paigaldamise korral 3,20 eurot aia või tara meetri kohta;
2) heinatõkke, tüvekrae, tüvetoru, tüvekaitse või ladvakaitse paigaldamise korral 0,03 eurot ühe tarviku paigaldamise kohta.
1) [kehtetu – RT I, 26.07.2011, 6 - jõust. 29.07.2011]
4) [Kehtetu – RT I 2010, 72, 550 - jõust. 08.10.2010]
1) [kehtetu – RT I, 11.07.2012, 3 - jõust. 14.07.2012]
5) lisas 1 toodud vormi kohane kinnituskiri, kui taotleja on metsaühistu. Kinnituskirja ei pea esitama metsatehnika soetamise korral.
(11) Paragrahvi 3 lõike 1 punktis 1 nimetatud kuni 30-aastase puistu ja § 4 lõike 5 punktis 2 nimetatud kuni 30-aastase lehtpuunoorendiku puhul lähtub EMK puistu vanuse kontrollimisel metsaregistri kehtivatest inventeerimisandmetest ning kuni kümneaastase puistu puhul, kui inventeerimisandmed ei vasta tegelikkusele, muudest asjaomastest andmetest ja tõenditest.
[RT I, 25.02.2013, 2 - jõust. 28.02.2013]
(1) Toetuse saaja viib tegevuse ellu ja esitab tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid EMK-le kuni neljas osas ühe taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates EMK poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid hiljemalt 31. detsembril 2014.
(11) Kui toetuse saaja on erametsaomanik, viib ta tegevuse ellu ja esitab tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid EMK-le kuni kahes osas ühe taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates EMK poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemist, kuid hiljemalt 31. detsembril 2014.
(1) Hooldusraie, puude laasimise ja lisa 2 punktides 2.4 ja 2.5 nimetatud investeeringuobjektide puhul esitab toetuse saaja toetuse väljamaksmiseks EMK-le pärast tegevuse täielikku või osadena elluviimist lisas 9 toodud vormi kohase kinnituse tööde tegemise kohta.
(2) Metsatehnika soetamise ja lisa 2 punktides 2.1–2.3 nimetatud investeeringuobjektide puhul esitab toetuse saaja toetuse väljamaksmiseks EMK-le pärast tegevuse täielikku või osadena elluviimist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist lisas 8 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
(3) Lisa 2 punktides 2.1–2.3 nimetatud investeeringuobjektide puhul esitab toetuse saaja toetuse väljamaksmiseks EMK-le pärast tegevuse täielikku või osadena elluviimist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist lisaks lõikes 2 nimetatud dokumentidele järgmised dokumendid:
1) lisas 3 toodud vormi kohane päevik, kui taotleja omafinantseeringu osaks on vabatahtlik tasustamata töö;
2) lisas 9 toodud vormi kohane kinnitus tööde tegemise kohta.
(4) Metsa uuendamise korral esitab toetuse saaja toetuse väljamaksmiseks EMK-le pärast tegevuse täielikku või osadena elluviimist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist järgmised dokumendid:
3) [kehtetu – RT I, 11.07.2012, 3 - jõust. 14.07.2012]
4) paragrahvi 4 lõike 5 punktides 4–6 nimetatud metsapuutaimede soetamise korral lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud dokumendid, kui toetuse saaja ei ole istutatud metsapuutaimi ise kasvatanud;
(5) Kapitalirendi (liising) puhul esitab toetuse saaja toetuse väljamaksmiseks EMK-le pärast tegevuse täielikku või osadena elluviimist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist kapitalirendi lepingus ettenähtud korras kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
(6) Kapitalirendile andja võib olla “Krediidiasutuste seaduse” alusel ja korras tegutsev krediidiasutus või tema konsolideerimisgruppi kuuluv finantseerimisasutus.
(7) Kapitalirendi kasutamine on lubatud lisa 2 punktides 1.1.1–2.3 nimetatud investeeringuobjektide puhul.
(8) Lõike 2 punktis 1 ja lõike 5 punktis 1 nimetatud arve või arve-saatelehe ärakirjal näidatud tehingu sisu peab vastama arve või arve-saatelehe väljastanud isiku hinnapakkumusele.
(2) 2010. aastal taotluse esitamise tähtajal toetuse taotlemise korral ei kohaldata § 6 lõigetes 1 ja 2 sätestatud hinnapakkumuse nõuet. Nimetatud juhul, kui lisas 2 nimetatud ühe investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 10 000 eurot, peab taotleja olema investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumust koos tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile, ning kui lisas 2 nimetatud ühe investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ei ületa 10 000 eurot, peab taotleja olema kavandatava tegevuse kohta saanud vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumuse.
(3) Paragrahvi 3 lõike 1 punktis 3 nimetatud tegevuse kohta enne 2011. aastat esitatud taotluse puhul kohaldatakse toetuse väljamaksmiseks taotluse esitamise ajal toetuse saajale kehtinud nõudeid.
(4) Lisa 2 punktides 2.4 ja 2.5 nimetatud investeeringuobjektide kohta enne 2011. aastat esitatud taotluse puhul kohaldatakse toetuse väljamaksmiseks taotluse esitamise ajal toetuse saajale kehtinud nõudeid, kui taotluses oli kavandatud vabatahtliku tasustamata töö tegemine.
(5) Alates 2012. aastast metsatehnika soetamise kohta toetuse taotlemise korral ei saa toetust taotleda lisa 2 punktides 1.1.4–1.1.13 nimetatud investeeringuobjektide kohta.
(6) Paragrahvi 16 lõikes 11 sätestatud nõudeid ei kohaldata enne 2012. aastat toetust taotlenud toetuse saaja suhtes. Nimetatud juhul viib toetuse saaja tegevuse ellu ja esitab tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid EMK-le kuni neljas osas ühe taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates EMK poolt taotluse rahuldamise otsuste tegemisest, kuid hiljemalt 31. detsembril 2014.
(7) 2012. ja 2013. aastal esitatud taotluste puhul lähtutakse puistu vanuse kontrollimisel § 12 lõikes 11 sätestatust.
Lisa 1 Kinnituskiri
Lisa 2 Investeeringuobjektid
Lisa 4 Investeeringutoetuse taotlus
Lisa 5 Hinnapakkumuste võrdlustabel parima pakkumuse valimiseks
Lisa 6 Hindamiskriteeriumid
Lisa 7 Hindamiskriteeriumid metsatehnika soetamise kohta toetuse taotlemise korral


text:
3-2-1-104-14 Riigikohus 12.11.2014
Olukorras, kus liisinguandja jääb pärast liisingulepingu ülesütlemist liisingueseme omanikuks, kuid liisinguvõtja ei tagasta talle kolmanda isiku valdusesse jäänud liisingueset, ei tule VÕS § 367 lg-s 1 sätestatud hüvitise suuruse määramisel VÕS § 367 lg 3 järgi liisingueseme väärtust arvestada. Sellisel juhul on liisinguandjal õigus nõuda liisinguese välja kolmandalt isikult, kelle ebaseaduslikus valduses see on, ning liisingueseme jääkväärtus tuleb liisinguandjale hüvitatavatest kuludest maha arvata. Samas on liisinguandjal sellises olukorras õigus loovutada liisingueseme väljaandmise nõudeõigus liisinguvõtjale, kellel ei ole õigust keelduda loovutatud õigust vastu võtmast. Kui liisinguvõtja saab liisingueseme oma valdusse ja tagastab liisingueseme liisinguandjale pärast nõudeõiguse loovutamist, tuleb kohaldada VÕS § 367 lg-t 3. (p 14)
3-2-1-14-14 Riigikohus 23.04.2014
Juhul kui liisinguandja on märkinud liisinguesemete omandamise hüvitamata kulud (jääkmaksumuse), mida tuleb VÕS § 367 lg 3 järgi kõrvutada esemete tagastamise aegse väärtusega, ilma käibemaksuta, on käibemaksu juurdearvutamine liisinguesemete väärtuse määramisel liisinguandja suhtes põhjendamatu. Need arvutused peavad vähemalt üldjuhul põhinema sarnastel alustel, st olema kas koos käibemaksuga või ilma selleta (Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 9. detsembri 2008. a otsused tsiviilasjades nr 3-2-1-118-08 ja 3-2-1-124-08, vastavalt p 22 ja 20). (p 11)
3-2-1-173-13 Riigikohus 23.01.2014
VÕS § 367 lg 3 järgi kõrvutatavate summade arvestused peavad vähemalt üldjuhul põhinema sarnastel alustel, st olema kas koos käibemaksuga või ilma selleta (vt Riigikohtu 9. detsembri 2008. a otsused tsiviilasjas nr 3-2-1-118-08 ja 3-2-1-124-08, vastavalt p 22 ja 20). (p 12)
3-2-1-132-13 Riigikohus 06.12.2013
Üldjuhul tuleb liisinguandja nõude suuruse arvutamisel VÕS § 367 lg 3 järgi võtta aluseks nii liisingueseme turuväärtus kui ka liisingueseme omandamise hüvitamata kulud (jääkmaksumus) sarnastel alustel, st need summad peavad olema mõlemad kas koos käibemaksuga või ilma selleta. (p 12)
3-2-1-182-12 Riigikohus 06.02.2013
VÕS 35 lg 2 järgi eeldatakse, et tüüptingimust ei ole eraldi läbi räägitud (vt eeltoodu kohta Riigikohtu 8. mai 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-45-07, p 11; 6. juuni 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-66-12, p 12).
Vt Riigikohtu 29. aprilli 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-33-08, p-d 17 ja 18; 8. oktoobri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-77-08, p 17; 20. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-52-11, p 15; 5. märtsi 2012. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-11-12, p 12.
Tulenevalt VÕS § 196 saab liisingulepingu üles öelda juhul, kui ülesütlemiseks on mõjuv põhjus. Liisingulepingute ülesütlemise kohta ja käendaja võimaluse kohta esitada tõendeid liisinguandjale tagastatud sõiduki väärtuse kohta vt Riigikohtu 17. juuni 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-56-08, p-d 14-15; 8. oktoobri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-77-08, p-d 13-15; 8. detsembri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-124-08, p-d 13-20; 20. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-52-11, p 15; 5. märtsi 2012. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-11-12, p 12. Vt VÕS § 367 lg-d 1, 2 ja 4 alusel muude kulutuse hüvitamise kohta Riigikohtu 17. juuni 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-56-08, p 16; 20. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-52-11, p-d 16 ja 17. Liisingulepingus kokkulepitu vastavuse kohta VÕS §-s 367 sätestatule vt nt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 8. oktoobri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-77-08, p-d 13-15, 17; 8. detsembri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-124-08, p 18; 9. detsembri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-118-08, p-d 18-24; 20. märtsi 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-52-11, p-d 15-20; 5. märtsi 2012. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-11-12, p 11. Nimetatud Riigikohtu praktika ei ole kohaldatav vaidluses, kus vaieldakse selle üle, kas liisingulepingut lõpetavas kokkuleppes võivad pooled kõrvale kalduda VÕS §-s 367 sätestatud.
3-2-1-12-12 Riigikohus 14.03.2012
VÕS § 364
VÕS § 362 lg 3 p 1
VÕS § 401 lg 2
Liisinguandja on krediteerija rollis ega pea üldjuhul kandma liisingulepingu eseme ebakvaliteetsuse riski. Liisinguandja on kohustatud tagama liisingueseme õigeaegse üleandmise liisinguvõtjale ning pärast liisingueseme üleandmist piirduvad liisinguandja kohustused kohustusega mitte takistada liisinguvõtjal liisingueset vallata ja kasutada. Liisingueseme juhusliku hävimise ja kahjustumise riisiko läheb liisinguvõtjale üle talle liisingueseme üleandmisega. Liisingueseme hävimisega on võrdsustatav asja kaotsiminek, st olukord, kus liisinguese läheb liisinguvõtja valdusest välja ning valduse taastamine ei ole tõenäoline, mh selle tõttu, et liisinguese ei kuulunud selle müüjale. Selliseks juhuks võib mh olla liisingueseme väljumine liisinguvõtja valdusest kolmanda isiku õiguse tõttu samale esemele. Liisinguandja ei vastuta selle eest, et liisinguvõtjal ei ole võimalik omandada liisingueset selle tõttu, et see ei kuulunud müüjale, välja arvatud juhul, kui liisingueseme või selle müüja valis liisinguandja. Liisinguvõtja saab esitada oma nimel otse müüja vastu (liisinguandjale kuuluvaid) müügilepingu rikkumisest tekkinud nõudeid (vt ka Riigikohtu 13. mai 2004. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-60-04, p-d 25-27).
Liisinguandja on kohustatud tagama liisingueseme õigeaegse üleandmise liisinguvõtjale ning pärast liisingueseme üleandmist piirduvad liisinguandja kohustused kohustusega mitte takistada liisinguvõtjal liisingueset vallata ja kasutada.
3-2-1-11-12 Riigikohus 05.03.2012
Lubatuks ei saa pidada kokkulepet, mis paneb tagastatud liisingueseme võõrandamise hinnariski ainuüksi liisinguvõtjale, eriti kui viimane ei saa mõjutada müügiprotsessi (vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 29. aprilli 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-33-08, p 18). Sellisel juhul tuleb lähtuda VÕS §-s 367 sätestatust. Liisinguandja peab hinna alandamisest liisinguvõtjat teavitama (vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 8. oktoobri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-77-08, p 16).

matches:
Riigikohus
§ 367
§ 367
§ 367
Riigikohus
§ 367
Riigikohus
§ 367
Riigikohus
§ 367
Riigikohus
§ 196
§ 367
Riigikohus
§ 364
§ 362
§ 401
Riigikohus


text:
Kui jätta kõrvale see, et mulle isiklikult on situatsioon pisut kurnav ja kurvastav, on tegemist ikkagi päris huvitavate saltodega meie õigusmaastikul. Ebaõnnestunud tagurpidisaltodega.. Oleksid need fopaad iseenesest täiesti erinevate situatsioonide kohta, saaks hämada nii, et maa must (nagu ka enamasti juhtunud on). Siin aga aluseks ikka üks ja sama situatsioon ja nii on selgelt näha, mis toimub inimeste peades ja hiljem paberil.
Lõhutakse Eesti Vabariigi õigusmaastiku alustalasid, sisuliselt Põhiseadust. Miks? Sest vaja on.omad joped täiesti puhtaks pesta ja pooltoone see vastik Teppo läbi pole lasknud. Nii-et tõmbame aga täiega ribadeks see usk õiglasesse kohtupidamisse kui ülevalt tulevad ikka vastavad käsud..
Tsiviilasjas 2-15-3686 (muideks, see -15-) tähendab, et olen selle hagi pesumasinas juba 4-s aasta) tuli siis kauaoodatud Ringkonnakohtu otsus. Panen siia üles.
102-169-2-15-3686-agenor-vs-pankr-hald-rngk-otsus-nakku.doc
Vastavalt juurahuvi tasemele on siin igaühele omad nüansid aga sisuliselt tuli suur sõnum ka 2. astme süsteemist - saad meie käest näkku igal juhul, mis siis, et resolutsiooniosas on otsesed vaturääkivused ja paar väljamõeldist ka, ikka saad.
1. astmest ma enam ei räägigi.
Nüansse on kohtu põhjenustesse topitud palju, et asi segasem oleks ja õiglasem näiks aga sisuliselt põhiline, mis juhtus - ühes tsiviilasjas leidis kohus sama vaidlusaluse kantimislepingu kohta, et see on paljudes punktides sedausevastane. Ehk siis leiti, et see leping on tühine. Antud asjas sellest enam aga ei räägitud. Arusaadavalt seepärast, et seda ei põhjendaks ära ka väga libeda jutuga..aga saab teisiti ka - saab maha salata. Ja nii ka tehti. Ometi palusin kohtul ka ise hinnata aegumist. "Pole ullu, teeme mis tahame"...? Nii on küll. Aga rõhutan - taotlesin kohtult ka ise tühisuse tuvastamist, ei jäänud lihtsalt lootma.
Ei aidanud. Aga enam ei saa ette heita, et ei taodelnud, see ON tähtis, pane tähele.
Lugeja, pane nüüd tähele - iga kord pead Sa taotlema kõike, mida saad, järjest. Kui jätad midagi taotlemata, siis pruugitakse kohe sellele rõuhuda, et vat just siin puudus kohtul kohustus asjaolusid hinnata ehkki sul oleks õigus olnud.
Selline loll tsirkus peaks kunagi lõppema. Kohus peaks hindama iseseisvamalt asjaolusid, mitte lollitavaid ja eksitavaid konstruktsioone.
Papkasid, sellised 3-4 sentimeetrised, muideks oli selleks korraks kogunenud 7tükki lauale. Kõik, eriti varganäod, aga näha ka, et kohus, tahaksid ammu juba õigusrahust rääkida. Ja ühelt värdjalt hagejalt kokku tänaseks juba täiendavad 10 000 eurot sisse imeda. Eesti 101.
Kuna minu asi on kõik selgelt välja tuua, siis panen uuesti ka selle teise otsuse.
99-168-kohtuotsus-2-15-8191.bdoc
Vaadake seal kohtu põhjenduste p 25 - kohus vaatas asja raamides, kas mu ettevõte võiks ka kliendilt saadud 4885 (oluline on lisada, et juurde ehitati vaid 7m trassi mu ettevõtte rajatud kilomeetritele...) eurost lubatud osaku saada..ja leidis, et ei saa, sest seal ei saa juba seaduse järgi kasumit olla, see on lihtsalt RAHA. Väga loogiline meie seaduste järgi aga muidu väga jabur ja lausa värdjalik kombinatsioon, ütlen.
Nii pesti tolles asjas külaselts järjekordselt kohustustest ja süüst puhtaks aga tekkis tõend - tehingus on ebaseaduslikud punktid ja seega - NB!!! see halduri sobitatud kantimisleping on tühine.
Labane kui lihtsalt suutsid selts ja Elveso kohtunikku petta - me ei teeni kasumit üldsegi, sellist asja polegi.. halloo!! vaadake Elveso kasumiaruannet, millest me räägime?
Vähe sellest. Mõni aeg tagasi leidis teine kohus ikka samas jamas aga taast järgmise nurga alt, et külaseltsilt ei tuleks pangaväljavõtet välja nõuda, sest saab küll kohaldada 3a aegumist, ja kohus teab kindlalt kostja jutu peale, et mingit dokumentide varjamist pole olnud. Ei tõendite omapoolset kogumist, ei minupoolsete tõendite vaatamist, lampi.
Väga alatu oli ka sellele eelnev pressing.
Maksa 700 eur.
Nüüd maksa veel 2400 eur.
Krt, ära maksid, ma küsin kostja arvamust.
Krt, kostja ei osanud piisavat lolli juttu ajada, oota ma teen ikka laheda otsuse laest..panen kusagilt ajast meelevaldselt aegumise tiksuma, mis siis, et vastuolus senise kohtupraktikaga.
Vaheotsusena selle vormistamine oli samuti meelevaldne aga nii maksan ma edasikaebuselt maksimumi, vajalik samm seega...
102-170-2-18-3401-vaheotsus-aegumine.doc
Raske oli siis neilt ....lt üks panga väljavõte küsida? Muidugi oli - seal palju omastatud raha ehk siis sedasama alusetut rikastumist, samuti lepingupartneri teadlikku petmist ehk Kriminaalseadustiku järgi kelmust jne jne.
Vaatasin kohtunikku FBst. Vist noorem kooliõde. Ma ei ole olnud ei kooliajal ega hiljem vägivaldne ega ründav ega teab mis. Aga äkki talle jäi ikka okas kuidagi kooliajast? Ei võtnud tantsule? Ei, pigem ikka käsk ülevalt.
Korduval lugemisl näen küll, kui osavasti on haldur juba aegsasti seadnud oma "heas tahtmises tehtud sammude" tõendeid. On suur tõenäosus, et need on piisavad, et kohus võiks rahus neid arvesse võtta ja mu ettevõtte õigused prügikasti saata. Ka Ringkonnakohtu otsuses tehakse juttu lisaks sellest, et "aga ettevõtte kustutamine oligi ju plaanis" et siis suhtumine pankrotiprotsessi on meil suhtumine kui hädatappu, mis tuleb kindlasti ikka ära sooritada ja vaene haldur veriste kätega, temast ongi ju kahju seejuures. Mitte välja rabeleda püüdvast nö võlgnikust..see tahab paremat selgitust, ehk aitab tulevikus paljusid.
Eesti kohtusüsteem...
Mul on kahju öelda aga hetkel oleme me riigina ühes sügavas ja halvas kohas
Link postitusele: https://ylarteppo.eu/post/taas-kokkuvote-hetkeseisust-2032019-paev-enne-riigikogu-valimisi

matches: kohus Kohus kohus kohus kohus kohus