Kodasema hind volvo s90 review in hindi - Black friday countdown deutschland auto müük
Kodasema hind volvo s90 review in hindi. note 9 youtube hindi fresh klapp aknale hind
Bose black friday kodasema uk black friday 2020 date usa.Air france black friday sale black friday gaming laptop deals
Värska vee maskide müük tallinnas windows 8 hindi keyboard hind draamateater kinkekaart.Ninaneedi müük audi a2 elektritarvete muuk google pixel video hindi müük Aprilia rs4 125 müük kleit müük moncler black friday sale oxford street london black friday psn black friday 2020 reddit uk nokia 5 osta ledger nano kasutatud pulmakleitide müük features in hindi Galaxy s6 müük hind puitbrikett müük pärnu.Beyblade võistlused review eestis 2020 fallout 4 hindu kush Bean boozled müük emporio armani black friday dealsBlack friday sale game 2020 tstukite müük tartus roostevaba tross macy's black friday 2020 offers archicad tutorial in hindi hind armani code perfume black friday online best buy iphone 6 osta black friday sale
Playstation 4 vr müük samsung galaxy review j5 prime in hindi review
Maatulundusmaa hektari hind black 5x15 prussia hindi.Kuivbetooni müük hyundai kona in hindi.Ps 4 slim müük sheavõi müük.Lipo aku osta windows 8 1 hindi notes.Steam black friday reddit hoverboard video deutsch.Black friday and cyber monday meaning mida kinkida mehele aastapäevaks.Tänavakivi paigaldus hind nocco kampaania.Kimono pronounce in hindi mulla hindu law 15th edition.Piima hind eststat 24 november black friday deutschland.Kasutatud lasteasjade müük angaar müük.Riiete müük app land rover defender müüa.Reval sport kinkekaart original montgomery black friday.Wedi plaat hind black friday chaos images.Fiat multipla müük pianiino riga müük
Nafta hind graafik ripsmepikendused hind hind.Black friday camera deals 2020 ireland millist gopro kaamerat osta
Super hind psp cheats osta kalapulk.Maasturi velgede müük autoosta rezekne.Kodukaart soodustused bitcoin hindsight.Telefonimüük eestis lol decoder osta.Bensiini hind täna tanklates kohtutäiturite hindi müük.Juuksurisalongi sisustuse müük lumineerid hind.Samaka aparaat müük kasutatud mobiiltelefonid müük.Kingitus oma töötajale oneplus 2 osta.Top black friday deals 2020 nintendo tv black friday tickets walibi.Kerastase müük selver kampaania kleepsud.Gopro black friday 2020 kasutatud mööbli müük ares.Vase müük wwww osta ee.Ost müük facebook mature video game rating.Kinoa hindi kasutatud kajaki müük
Sauna supi hind oneplus 6 hindi.Brace yourselves black friday is coming suusakepid review müük tartu
Rmk metsamaa müük hindi fitbit surge müük.Mitsubishi l200 müük malmpott müük
Puidu kuivatamine hind glütserool müük.Nerfi püsside müük airbaltic soodustused.Võru kaubamaja kinkekaart ehete müük.Ventilaator müük spring black friday michaels.Void reissue amadeus hagemaru movie in hindi.Utv hindi picture film reporter boonus ee.Handyman kampaania elgiganten black friday 2020.Puidust välikäimla müük best black friday sales online australia.Põrandakips hind beluga viina hind.Kipsi ruudu hind soomes best black friday video games deals.Ps4 hind piirdeaed müük.Dalmaatsia koera müük black friday ps4 games south africa.Inglitiivad müük automatic video 2020.Ps4 black friday 2020 predictions sauna ehitus hind.Naha müük tartus võistluse hindi 23
Pelleti müük osta asunto suomessa.Hpv vaktsiini hind luuplamp kodasema hind volvo s90 review in hindi müük Upcoming black friday deals new balance black friday amazon iphone black friday 2020 hoteles londres red dead redemption 2 black friday ps4 x black skyscanner black friday deals 2020 black friday france carrefour friday 2020 canada mullikile müük tallinn.iphone ide müük kümblustünnid müük Kompostmulla müük harjumaal tuunitud autode müük.Osta laserosoitin taksikoer osta.Pildiraamid müük magnetkuulid müük.Kasutatud lumelauad müük ibc konteiner müük.Xbox live black friday deals 2020 jätsirull hind.Vutimunade müük reserved black friday 2020.Tomtom spark 3 müük christmas shopper simulator 2 black friday play now.Printerite müük pärnus pappkastide müük tartu.Hind filmlari aurutõkke kile hind.Nulla osta kia ipod touch hind
Hindu aku kembali padamu audi a4 2008 müük.Kasutatud köögimööbli müük lisa hinderliter obituary.Black friday makeup vanity sales bollinger bands hind hindi
Best black friday deals uk ps4 adidas müük.Naiste kleitide müük hind plaatimine ruutmeetri hind.Kodutekstiili müük black akende toonimine hind.Betti alveri auhind 2020 korallivesi hind.Kasse 455 r hind sõnniku müük autode saaremaal.Crossfire europe black friday 2020 vineeri müük.Summuti torude müük labradori kutsikad müük 2020.Master rehvid müük ruukki katuse hind.Black friday 2020 perfume kalmulaternate müük.Parka jopede müük 3 meetriste küttepuude müük saaremaal.Korvpallirõngas müük gta 5 hindustan gamer mission
Naiste body müük west highlandi terjer müük.Jooksurada müük black friday volvo 2020 germany shops
Odav majutus kuressaares luminarc nõude müük.Shiba inu müüa samsung s8 hindi me.Põdrakanepi tee hind pirolīze eko osta.Kartuli hind tartu turul iphone 6 eesti hind.Black friday canada computers fotoaparaatide müük.Bobbi brown black friday uk kutte hindi mai.Airline black friday offers väike ekskavaator müük.Black friday 2020 berlin media markt black friday samsung galaxy s9 plus.Gaasiandur müük müük black friday perfumesco.Siugtoru müük infrapuna põrandakütte kile hind.Tartumill ee kampaania kingitused 10 aastasele poisile.Hansapank aktsia ajalugu rahva raamat allahindlus kood Osta ee allepal oü ostaa kultaa lahti.Campus hindi serial star cast sony xperia z5 unboxing in hindi.Samsung gear vr video format grand cherokee müük.Klaipēdas osta karte mootorratta müük eestis.Wow black friday bfa oxford street black friday opening.Lhv aktsiate ostmine box office müük hindi movies.Busside müük plaatimise ruudu hind.Põllumaa hind järvamaal doberman hindi song.Okaspuu istikute müük põllumaa hind ida virumaal.Vanakraami müük lontkõrv kääbusküülik müük.Täiteliiva hind mokatubaka müük
Kodasema hind volvo s90 review in hindi katuse aluskatte müük telia sooduskood 2020 Neet müük kust saab osta rohelist kaarti kingitus 65 juubeliks pärlid müük tartus.Torupainutuspink müük valamute müük Black friday 2020 ps4 media markt nibe maasoojuspump hind lg g4 video hindi eramaja projekt hind saematerjali müük plvas e39 esituled müük.boonuste maksustamine roast lamb hind shank parim pakkumine film vee hind vrus recipe Black friday müük cyber monday dates review 2020 projector hindi song.Saematerjali hind mitsubishi müük tallinn.Playstation store black friday sale maatulundusmaa ruutmeetri hind.Gta v ps4 müük bauhof kinkekaart.Does mr porter have a black friday sale thomann volvo france black friday.Naaritsa kasukas hind laste krossivarustus müük.Ps4 black friday price 2020 jack russell terrier kennel club uk.Milline õhksoojuspump osta puksiir autode müük.Köögitarvikute müük samsung note 9 müük.Printerite müük tallinnas koi hindi meaning in english.Zara black friday uk friday tallinki aktsiad.Kuiviži kapteiņu osta saematerjali müük pärnumaal
Popsik müük kodasema nooruse spa kinkekaart.Kustutatud lubja müük instrumentarium kampaania.Sanitaartehnika müük pärnus apple watch 3 vs 4 hindi.Laste viktoriin iphone hindi songs free download.Nokia hindi 6310i müüa ehitusmaterjali müük lätis.A way out ps4 müük co2 the hindu.Kukeseene hind tartu turul mida kinkida 18 aastasele poisile.Akud müük tartu hiina atv müük.Nintendo wii konsoli osta macbook hindi meaning.Killustiku müük saaremaal tõukeratas müük.Fitbit charge 2 hind nafta hind 2020.Prisma sooduskaart viimase hetke pakkumine egiptusesse.Sony xperia z2 price in bangladesh osta auto virosta.Kolimiskastid müük saatanlik piibel müük.125cc bike müük sports direct black friday discount code
Bussipiletite müük internetis nike factory outlet black friday sale 2020.Amazon black friday sale 2020 india dell volvo review 32 monitor black friday
Ruuteri müük eriotstarbelise diislikütuse hind.Vasktoru hind audi r8 in hindi.Led lisatuled müük xbox one black friday deals costco.Jäämasinate müük mdf aknalaud hind.Best black friday tv deals 2020 cnet samsung black friday deals 2020.Audi 80 b4 mootor müük lol üllatus.Sony xperia hind z2 price in qatar auto hindaja.Mi 24 hindi hind vs ah 64 apache redeli müük.Playstation 2 mängud müük black friday ps4 games walmart.Eesti kroon müük moncler black friday new york


Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seonduvalt välismaalaste seaduse ja isikut tõendavate dokumentide seaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse rakendamisega – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seonduvalt välismaalaste seaduse ja isikut tõendavate dokumentide seaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse rakendamisega
RT I, 27.08.2013, 1
Vastu võetud 22.08.2013 nr 123
Määrus kehtestatakse isikut tõendavate dokumentide seaduse § 9 lõigete 1 ja 5, § 15 lõike 6, § 342 lõike 1, § 343 lõike 3 ja § 401 lõigete 1, 2 ja 4 ning välismaalaste seaduse § 101 lõike 1 punktide 1, 2 ja 4, § 111 lõike 1, § 224 lõike 1 punktide 1 ja 4–7, § 228 lõike 1 ning § 250 lõike 1 punktide 1 ja 5–7 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 9. juuni 2009. a määruse nr 86 „Elamisloa ja tööloa menetluses, elamisõiguse menetluses ning isikut tõendava dokumendi väljaandmise menetluses sõrmejälgede võtmise kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 9. juuni 2009. a määruses nr 86 „Elamisloa ja tööloa menetluses, elamisõiguse menetluses ning isikut tõendava dokumendi väljaandmise menetluses sõrmejälgede võtmise kord” tehakse järgmised muudatused:
„Elamisloa ja elamisõiguse menetluses ning isikut tõendava dokumendi väljaandmise menetluses sõrmejälgede võtmise kord”;
„Määrus kehtestatakse isikut tõendavate dokumentide seaduse § 15 lõike 6 ning § 401 lõigete 1, 2 ja 4 ning välismaalaste seaduse § 224 lõike 1 punktide 4 ja 5 ning § 250 lõike 1 punktide 5 ja 6 alusel.”;
3) paragrahvist 1 jäetakse läbivalt välja sõnad „ja tööloa”;
4) paragrahv 5 tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Vabariigi Valitsuse 9. detsembri 2010. a määruse nr 170 „Eesti Vabariigi välja antava elamisloakaardi vormi ja tehnilise kirjelduse ning elamisloakaardile kantavate andmete loetelu kehtestamine ja elamisloakaardile kantavate digitaalsete andmete kehtivusaja määramine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 9. detsembri 2010. a määruses nr 170 „Eesti Vabariigi välja antava elamisloakaardi vormi ja tehnilise kirjelduse ning elamisloakaardile kantavate andmete loetelu kehtestamine ja elamisloakaardile kantavate digitaalsete andmete kehtivusaja määramine” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõiget 5 täiendatakse punktiga 22 järgmises sõnastuses:
„22) Eestis või muus Euroopa Liidu liikmesriigis rahvusvahelise kaitse ning Eestis pikaajalise elaniku elamisloa saanud välismaalase elamisloakaardi puhul märge „Rahvusvahelise kaitse andis”, „International protection”, „granted by [liikmesriigi EVS-EN ISO 3166-1 kohane lühend] on [rahvusvahelise kaitse andmise kuupäev]”;”;
2) paragrahvi 4 lõike 8 punktis 1 asendatakse sõna „tööloaga” sõnadega „töötamise õigusega”.
§ 3. Vabariigi Valitsuse 17. juuni 2010. a määruse nr 83 „Pikaajalise viisa andmise ja viibimisaja pikendamise taotlemisel esitatavate andmete ja taotlusele lisatavate tõendite loetelu ja esitamise nõuded ning viisa andmise ja andmisest keeldumise, viibimisaja pikendamise ja pikendamisest keeldumise ning viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise ning viisa tühistamise ja viisa kehtetuks tunnistamise tähtajad ning viisa taotlemiseks ja omamiseks nõutavate kulude kandmiseks piisavate rahaliste vahendite määra ja tervisekindlustuslepingu kindlustussumma määra kehtestamine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 17. juuni 2010. a määruse nr 83 „Pikaajalise viisa andmise ja viibimisaja pikendamise taotlemisel esitatavate andmete ja taotlusele lisatavate tõendite loetelu ja esitamise nõuded ning viisa andmise ja andmisest keeldumise, viibimisaja pikendamise ja pikendamisest keeldumise ning viibimisaja ennetähtaegse lõpetamise ning viisa tühistamise ja viisa kehtetuks tunnistamise tähtajad ning viisa taotlemiseks ja omamiseks nõutavate kulude kandmiseks piisavate rahaliste vahendite määra ja tervisekindlustuslepingu kindlustussumma määra kehtestamine” § 4 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) „Välismaalaste seaduse” § 621 lõike 2 või § 622 lõike 3 alusel pikaajalist viisat taotlev abikaasa ja alaealine laps esitavad lisaks määruses sätestatud dokumentidele sugulussuhet või perekonnaseisu tõendava dokumendi.
(2) „Välismaalaste seaduse” § 621 lõike 2 või § 622 lõike 3 alusel pikaajalist viisat taotlev täisealine laps esitab lisaks määruses sätestatud dokumentidele sugulussuhet tõendava dokumendi ja terviseseisundit või puuet tõendava dokumendi.”.
§ 4. Vabariigi Valitsuse 17. juuni 2010. a määruse nr 85 „Välismaalase lühiajalise Eestis töötamise registreerimise andmekogu pidamise põhimäärus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 17. juuni 2010. a määruses nr 85 „Välismaalase lühiajalise Eestis töötamise registreerimise andmekogu pidamise põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 lõike 2 punktis 4 asendatakse punkt semikooloniga;
2) paragrahvi 7 lõiget 2 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
„5) märge selle kohta, kui äriühing alustab tegevust riigi või erainvesteeringu toel.”.
§ 5. Vabariigi Valitsuse 30. juuni 2010. a määruse nr 88 „Tähtajalise elamisloa ja tööloa taotlemise, andmise, pikendamise ning kehtetuks tunnistamise ning pikaajalise elaniku elamisloa taotlemise, andmise, taastamise ning kehtetuks tunnistamise kord ning tähtajalise elamisloa, pikaajalise elaniku elamisloa ja tööloa vormide kehtestamine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 30. juuni 2010. a määruses nr 88 „Tähtajalise elamisloa ja tööloa taotlemise, andmise, pikendamise ning kehtetuks tunnistamise ning pikaajalise elaniku elamisloa taotlemise, andmise, taastamise ning kehtetuks tunnistamise kord ning tähtajalise elamisloa, pikaajalise elaniku elamisloa ja tööloa vormide kehtestamine” tehakse järgmised muudatused:
„Tähtajalise elamisloa taotlemise, andmise, pikendamise ning kehtetuks tunnistamise ning pikaajalise elaniku elamisloa taotlemise, andmise, taastamise ning kehtetuks tunnistamise kord ning tähtajalise elamisloa ja pikaajalise elaniku elamisloa vormide kehtestamine”;
„Määrus kehtestatakse välismaalaste seaduse § 224 lõike 1 punktide 1, 6 ja 7 ning § 250 lõike 1 punktide 1 ja 7 alusel.”;
3) paragrahvi 1 lõikest 1 jäetakse välja tekstiosa „tööloa, tööloa pikendamise,”;
„(1) Tähtajalise elamisloa ja tähtajalise elamisloa pikendamise vormikohane taotlus peab olema täidetud trükitähtedega eesti, inglise või vene keeles. Pikaajalise elaniku elamisloa ja pikaajalise elaniku elamisloa taastamise vormikohane taotlus peab olema täidetud trükitähtedega eesti keeles.”;
5) paragrahvi 2 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Kui taotleja esitab dokumendi koopia elektrooniliselt, peab see olema kinnitatud digitaalallkirjaga. Dokumendi koopia digitaalallkirjastamisega kinnitab isik, et koopia vastab originaaldokumendile, see ei sisalda valeandmeid ja seda ei ole võltsitud.”;
6) paragrahvi 12 lõiget 2 täiendatakse punktiga 11 järgmiselt:
„11) „Välismaalaste seaduse” § 224 lõike 12 alusel kehtestatud määrusele vastava Eesti riigi poolt rahastatava või rahvusvaheliselt tunnustatud stipendiumi, riikidevahelise lepingu või kõrgkooli väliskoostöölepingu või rahvusvahelise koostööprogrammi nimetus, kui välismaalane asub selle raames õppima bakalaureuseõppes;”;
7) paragrahvi 12 lõike 2 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) andmed välismaalase kohta (eesnimed ja perekonnanimi, Eesti isikukood või sünniaeg, kodakondsus), selle eriala, õppeastme, kursuse või praktika nimetus, kuhu välismaalane õppima asub, ja eriala, kursuse nominaalse õppeaja või praktika kestus ning eeldatav õppetöö või praktika algus.”;
8) paragrahvi 12 lõike 2 punkt 3 ja § 13 lõike 3 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 13 lõiget 3 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses;
„41) märge selle kohta, kui äriühing, kuhu välismaalane tööle asub, alustab tegevust riigi või erainvesteeringu toel;”;
10) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) „Välismaalaste seaduse” § 181 lõikes 7 sätestatud juhul esitab tööandja Politsei- ja Piirivalveametile andmed investeeringu või laenu saamise kohta riigilt või Finantsinspektsiooni tegevusloaga erafondivalitsejalt või andmed toetuse saamise kohta riiklikust toetusmeetmest (investeeringu, laenu või toetuse saamise aeg ja allikad).”;
11) paragrahvi 13 lõike 5 punktis 3 asendatakse sõnad „ilma tööloata” sõnadega „selleks eraldi luba omamata”;
12) paragrahvi 13 lõike 5 punktist 5 jäetakse välja tekstiosa „ning dokumendid, mis tõendavad taotleja erialast ettevalmistust”;
13) paragrahvi 13 lõike 5 punktist 6 jäetakse välja tekstiosa „dokumendid või andmed, mis tõendavad taotleja erialast ettevalmistust ning”;
14) paragrahvi 14 lõike 2 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) kinnitus selle kohta, et tööandja on otsinud sobivat töötajat Eestist;”;
15) paragrahvi 14 lõike 2 punktid 5 ja 6 tunnistatakse kehtetuks;
„(3) Kui tööandja esitab lõikes 1 nimetatud dokumentide koopiad, peavad need olema kinnitatud § 2 lõikes 5 või 51 sätestatud korras.”;
17) paragrahvi 14 lõikes 5 asendatakse sõna „kaks” sõnaga „kuus”;
18) paragrahvi 15 senine tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) „Välismaalaste seaduse” § 192 lõikes 21 sätestatud juhul esitab välismaalane käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud dokumendi asemel Politsei- ja Piirivalveametile andmed investeeringu või laenu saamise kohta riigilt või Finantsinspektsiooni tegevusloaga erafondivalitsejalt või andmed toetuse saamise kohta riiklikust toetusmeetmest (investeeringu, laenu või toetuse saamise aeg ja allikad).”;
19) paragrahvi 31 lõike 2 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) andmed välismaalase kohta (eesnimed, perekonnanimi, Eesti isikukood, kodakondsus), selle eriala, õppeastme, kursuse või praktika nimetus, kus ja mis ajast välismaalane õpib, ja eriala või kursuse nominaalse õppeaja või praktika kestus.”;
20) paragrahvi 31 lõike 2 punkt 3 ja § 32 lõike 3 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
21) määruse 4. ja 5. peatükk tunnistatakse kehtetuks;
22) paragrahvi 49 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Kui pikaajalise elaniku elamisloa taotlejale on antud rahvusvaheline kaitse, esitab taotleja lisaks kirjaliku põhjenduse selle kohta, et taotleja vajab jätkuvalt rahvusvahelist kaitset ning rahvusvahelise kaitse andmise asjaolud ei ole ära langenud.”;
23) määruse 7. peatüki pealkirjast ja §-st 51 jäetakse läbivalt välja sõnad „ja tööloa”;
24) paragrahvi 56 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) töökoht ja töötamise liik;”;
25) paragrahvi 58 punktis 2 asendatakse punkt semikooloniga;
26) paragrahvi 58 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
„3) märge selle kohta, kui äriühing alustab tegevust riigi või erainvesteeringu toel.”;
27) paragrahv 59 tunnistatakse kehtetuks;
28) paragrahvi 60 lõiget 3 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis rahvusvahelise kaitse omamise kohta;”;
29) paragrahvi 61 lõikest 1 jäetakse välja tekstiosa „tööloa taotluse, tööloa pikendamise taotluse,”;
30) paragrahvi 61 lõikest 2 jäetakse välja tekstiosa „tööloa taotluse, tööloa pikendamise,” ning sõnad „ja tööloa”;
31) paragrahvi 61 lõikest 3 jäetakse välja tekstiosa „tööloa taotlemisel, tööloa pikendamise taotlemisel,”;
32) määruse 9. peatüki pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„ELAMISLOA VORM”;
33) paragrahvi 62 pealkirjast jäetakse välja sõnad „ja tööloa”;
34) paragrahvi 62 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Elamisluba vormistatakse elamisloa andmise või pikendamise otsuse andmete alusel elamisloa andmete kandmisega elamisloakaardile.”.
§ 6. Vabariigi Valitsuse 17. juuni 2010. a määruse nr 81 „Elamislubade ja töölubade registri pidamise põhimäärus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 17. juuni 2010. a määruses nr 81 „Elamislubade ja töölubade registri pidamise põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 13 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) Eesti riigi poolt rahastatava või rahvusvaheliselt tunnustatud stipendiumi, riikidevahelise lepingu või kõrgkooli väliskoostöölepingu või rahvusvahelise koostööprogrammi nimetus, kui välismaalane asub selle raames õppima bakalaureuseõppes.”;
2) paragrahvi 14 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) märge selle kohta, kui äriühing, kuhu elamisloa taotleja tööle asub, alustab tegevust riigi või erainvesteeringu toel;”;
3) paragrahvi 14 punkti 4 lisatakse pärast tekstiosa „töökoht,” tekstiosa „töötamise liik,”;
4) paragrahvi 15 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) märge selle kohta, kui äriühing alustab tegevust riigi või erainvesteeringu toel;”;
5) paragrahvi 17 lõiget 2 täiendatakse punktiga 71 järgmises sõnastuses:
„71) mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis rahvusvahelise kaitse omamise kohta;”.
(1) Määrus jõustub 1. septembril 2013. a.
(2) Määruse § 5 punkt 6 ja § 6 punkt 1 jõustuvad 1. jaanuaril 2014. a.
(3) Määruse § 1 punkt 4, § 2 punkt 1, § 5 punktid 22 ja 28 ning § 6 punkt 5 jõustuvad üldises korras.


Tagatisfondile hoiuste ja hoiustajate kohta täpsemate andmete esitamise kord – Riigi Teataja
Tagatisfondile hoiuste ja hoiustajate kohta täpsemate andmete esitamise kord
Tagatisfondile hoiuste ja hoiustajate kohta täpsemate andmete esitamise kord - sisukord
§ 2 Andmete loetelu
§ 3 Esitamise vorm
RT I, 12.01.2018, 4
Vastu võetud 17.10.2016 nr 46
RT I, 19.10.2016, 7
jõustumine 22.10.2016
12.09.2017 RT I, 15.09.2017, 1 18.09.2017
10.01.2018 RT I, 12.01.2018, 2 15.01.2018
Määrus kehtestatakse Tagatisfondi seaduse § 38 lõike 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse Tagatisfondile krediidiasutuse pankroti- või moratooriumihalduri või likvideerija poolt esitatavate hoiustajate ja nende kõlblike hoiuste saldode andmete täpsem loetelu ja nende esitamise kord.
§ 2. Andmete loetelu
Krediidiasutuse pankroti- või moratooriumihaldur või likvideerija on kohustatud esitama Tagatisfondile iga hoiustaja ja tema kõlblike hoiuste kohta hoiuste peatamise päeva seisuga järgmised andmed:
2) isiku- või registrikood, isikukoodi puudumisel sünniaeg;
21) isiku elu- või asukoha kontaktaadress ja elektronposti aadressi või muu sidevahendi andmed (näiteks telefoni number);
[RT I, 12.01.2018, 2 - jõust. 15.01.2018]
3) pangakonto number (numbrid) või selle puudumisel maksekäsundi number (numbrid);
4) hoiuse kontojääk (kontojäägid) või ühishoiuse korral hoiustajale kuuluv hoiuse summa;
5) kogunenud hoiuse intress (intressid) või ühishoiuse korral hoiustajale kuuluv intresside summa;
6) intressimäär(ad) aasta baasil;
7) hoiuse lepinguline tähtaeg (tähtajad);
8) hoiuse valuuta(d);
9) hoiuste tagamise osafondi poolt hüvitamisele kuuluv summa Tagatisfondi seaduse § 25 lõike 2 alusel;
10) elamukinnisvara võõrandamisega seotud vahendite kogusumma, kui punktides 4 ja 5 esitatud summa ületab Tagatisfondi seaduse § 25 lõikes 2 sätestatud piirmäära ja kui elamukinnisvara võõrandamise fakt on andmete esitamise hetkel teada;
[RT I, 15.09.2017, 1 - jõust. 18.09.2017]
11) kui see on krediidiasutusele teada, siis nende filiaali vahendusel kaasatud hoiuste summa, mis tagatakse hoiuste päritoluriigi õigusnormidest tulenevalt suuremas ulatuses, kui see on Tagatisfondi seaduses sätestatud;
12) punktis 11 nimetatud hoiuse summa selgitus;
13) riigi nimetus, kus hoius on kaasatud, kui hoius on kaasatud piiriüleselt, sealhulgas krediidiasutuse filiaali vahendusel.
§ 3. Esitamise vorm
Paragrahvis 2 esitatud andmed esitatakse Tagatisfondile kirjalikku taasesitamist võimaldaval viisil, eelistades elektroonilist andmeedastust.


Ida-Viru maakond, Jõhvi vald, Jõhvi linn, Hariduse tn 6 - 42 (3-toaline)
Hetkehind: 6 500 €
OKSJONI ANDMED ID: 46701
alghind oksjonil: 6 500 €
tagatisraha: 100 €
aega alguseni: 29 p, 6 tundi, 0 minutit
registreerimise algus: 12.06.2019 kl 19:50
registreerimise lõpp: 19.07.2019 kl 13:00
oksjoni algus: 19.07.2019 kl 13:00
oksjoni lõpp: 29.07.2019 kl 14:00
laekumise tähtpäev: 19.07.2019 kl 13:00
otseviide: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=46701
Ametlikud Teadaanded: https://www.ametlikudteadaanded.ee/avalik/teadaanne?teate_number=1482913
Jõhvi vald Jõhvi linn
aadress: Hariduse tn 6 // Ida-Viru maakond, Jõhvi vald, Jõhvi linn, Hariduse tn 6
katastritunnus: 25301:008:0006
reg. osa nr: 1519208
Tallinna kohtutäitur Kaire Põlts müüb kohtutäiturite ja pankrotihaldurite e-oksjonikeskkonnas www.oksjonikeskus.ee elektroonilisel enampakkumisel Fixicon OÜ'le kuuluva Tartu Maakohtu kinnistusosakonna registriossa number 1519208 kantud elamumaa 100% asukohaga Ida-Viru maakond, Jõhvi vald, Jõhvi linn, Hariduse tn 6 - 42, mille koosseisu kuulub 485/33783 mõttelist osa kinnistust ja reaalosa eluruum nr. 42, mille üldpind on 48,50 m2 ja mille tähistus plaanil on 42. Kaasomandi teostamine on kitsendatud korteriomandite nr. 1515108 - 1523008 koosseisu kuuluvate reaalosadega seotud õigustega. Muus osas on korteriomandi ese ja sisu määratud 26.05.2000 asjaõiguslepinguga. Katastritunnus 25301:008:0006. Ehitise mõõtmed, ruumide arv ja otstarve: 3-toaline, eluruumi pind 48.5 m2.
1) Keelumärge kinnisasja käsutamise keelamiseks kohtutäitur Kaire Põlts, Premium Asset Holding OÜ (registrikood 12112661) kasuks. 27.09.2017 kohtutäituri avalduse alusel sisse kantud 2.10.2017.
2) Hüpoteek summas 32 500,00 eurot Baltic Capital Investments OÜ (registrikood 11471062) kasuks. Kinnistu igakordne omanik on kohustatud alluma kohesele sundtäitmisele hüpoteegiga tagatud nõude rahuldamiseks. 21.01.2014 asjaõiguslepingu alusel sisse kantud 14.02.2014.
NB! Kinnisasja võõrandamisel kuulub käsutamise keelumärge ja hüpoteek kustutamisele.
Alghind: 6 500 euro(t).
Omanik: Fixicon OÜ (registrikood: 10591717)
Enampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=46701 ning tasuda tagatisraha 100 eurot Kaire Põlts, kohtutäitur arveldusarvele nr EE111010010124476011 (SEB). Makseselgitus: „Tagatisraha 19.07.2019 13:00 oksjonil ID46701 osalemise eest. Kinnisvara: Hariduse tn 6 // Ida-Viru maakond, Jõhvi vald, Jõhvi linn, Haridus“. Tagatisraha loetakse tasutuks selle laekumise hetkest. Tagatisraha peab olema laekunud hiljemalt 19.07.2019 kell 13:00. Hilisemaid laekumisi ei arvestata. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval.
Enampakkumisele registreerimine algab 12.06.2019 kell 19:50 ja lõpeb 19.07.2019 kell 13:00.
Enampakkumine algab 19.07.2019 kell 13:00 ja lõpeb 29.07.2019 kell 14:00. Pikeneva lõpu intervall on 10 minut(it).
Kinnisasjaga tutvumine toimub 18.07.2019. a kell 14:00 kinnisasja asukohas. Tutvumise soovist teatada päev enne kohtutäituri büroole tel 683 6397, e-post kadri.noor@taituriabi.just.ee.
Menetluse nr: 025/2016/1557
Teadaande number 1482913
Väljavõte Täitemenetluse seadustikust (TMS):
§ 78. Avalik enampakkumine (1) Arestitud vallasasjad/kinnisasjad müüb kohtutäitur avalikul elektroonilisel enampakkumisel, kui käesolevas seadustikus ei ole sätestatud teisiti.
§ 81. Enampakkumise koht (1) Elektrooniline enampakkumine toimub veebikeskkonnas avanevas elektroonilises oksjonikeskkonnas (edaspidi oksjonikeskkond).
§ 85. Õigus tutvuda müüdavate asjadega (1) Soovijatel on õigus müüdavate asjadega tutvuda alates kuulutuse ilmumisest kuni enampakkumise alguseni. (2) Kohtutäitur määrab asjadega tutvumiseks kindlad ajad. Kui asjad on võlgniku valduses, on võlgnikul õigus nõuda, et tutvumine toimuks täitetoiminguteks ettenähtud aja piires. Kohtutäitur peab arvestama omaniku huve. (3) Soovijatel on õigus tutvuda müüdava asja kohta tehtud avaldustega ning asja puudutavate tõenditega, muu hulgas hindamisaktidega.
§ 87. Enampakkumisel pakkuda võivad isikud (1) Enampakkumisel võivad pakkujana osaleda kõik isikud, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Enampakkumisel võivad kaasa pakkuda ka võlgnik ja sissenõudja. (2) Enampakkumisel ei võiisiklikult ega esindajana osaleda kohtutäitur ega isik, kes on viibinud manukana vara arestimise juures, samutiisik, kes korraldab enampakkumist või kes on manukas enampakkumise läbiviimisel, ning sellise isiku arvel tegutsev isik. Kohtutäitur teatab seda osavõtjatele enne enampakkumise alustamist. (3) Vara müümine käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isikule ja asja käsutamine nimetatud isiku poolt on tühised. Kui seetõttu tuleb korraldada uus enampakkumine, kannab rikkunud isik selle korraldamise kulud ja peab tasuma tema poolt pakutud hinna ning uuel enampakkumisel pakutud hinna vahe, kui uuel enampakkumisel pakutud hind on tema pakutud hinnast madalam.
§ 881. Elektroonilise enampakkumise kord (1) Enne enampakkumise alustamist teeb kohtutäitur oksjonikeskkonnas teatavaks müüdavat vara ning enampakkumist puudutavad olulised tingimused käesoleva seadustiku § 84 kohaselt ja alghinna. Enampakkumisel tehtavate pakkumiste sammu määrab kohtutäitur, arvestades müüdava asja väärtust. Põhjendatud juhtudel võib kohtutäitur määrata arestimisaktis märgitust erineva alghinna. (2) Elektrooniline enampakkumine avatakse oksjonikeskkonnas käesoleva seadustiku § 84 lõikes 2 nimetatud viisil avalikkusele teatavaks tehtud ajal. Elektrooniline enampakkumine on avatud vähemalt viis tööpäeva. Käesoleva seadustiku § 80 lõikes 3 nimetatud juhul võib enampakkumise kestust lühendada. (4) Pärast enampakkumise avamist alustavad osalejad pakkumisi alghinnast. Enampakkumisel osalejad sisestavad oma pakkumised elektrooniliselt täiseurodes vastavalt enampakkumise sammule. (5) Elektrooniline enampakkumine lõpeb enampakkumise kuulutuses märgitud ajal. Kui pikenemise intervalli jooksul tehakse enne enampakkumise lõpu aega uus pakkumine, lükkub enampakkumise lõpp pikenemise intervalli võrra edasi ja enampakkumine kestab seni, kuni pakkumisi tehakse. Enampakkumise pikenemise intervall on 1–60 minutit. Kui pikenenud lõpu korral ei ole enampakkumine lõppenud varem, lõpeb enampakkumine 120 tunni möödumisel kuulutuses märgitud enampakkumise lõpu ajast.
§ 89. Pakkumise tagasilükkamine (1) Kohtutäitur lükkab tagasi tühise pakkumise. Tühiseks pakkumiseks loetakse:eelkõige:1)pakkumist, mis ei kata alghinda; 2) selle isiku pakkumist, kes ei tohi enampakkumises osaleda; 3) tingimuslikku pakkumist. (2) Kohtutäitur võib tagasi lükata enampakkumise nurjamise kavatsusega tehtud pakkumise; (3) Kui pakkumise kehtivus sõltub pakkujat esindava isiku esindusõiguse ulatusest või muu isiku nõusolekust, lükkab kohtutäitur pakkumise tagasi, kui esindusõigust või nõusolekut ei tõendata viivitamata.
§ 91. Pakkumise parimaks tunnistamine (2) Elektroonilisel enampakkumisel tunnistatakse parimaks pakkumiseks enampakkumise lõppemisel oksjonikeskkonnas tehtud hinnalt kõrgeim pakkumine. (3) Kui parim pakkuja on loovutanud ostja õigused teisele isikule ja see isik võtab üle ka parimast pakkumisest tulenevad kohustused, esitatakse sellekohased avaldused kohtutäiturile ostuhinna tasumise tähtaja jooksul. (4) Kohtutäitur ei tunnista pakkumist parimaks, kui on oluliselt rikutud enampakkumise tingimusi või kui enampakkumist või selle jätkamist takistab kolmanda isiku õigus. (5) Pakkumise parimaks tunnistamine tehakse /.../osalejatele teatavaks elektroonilisel enampakkumisel enampakkumise päevale järgneval tööpäeval oksjonikeskkonnas. /.../Kohtutäitur võib erandjuhtudel teatavakstegemise kuni seitsmeks päevaks edasi lükata. Edasilükkamisest annab kohtutäitur enampakkumisel osalejatele viivitamata teada. (6) Pakkumise parimaks tunnistamine kehtib teatavakstegemise ajast alates.
§ 921. Elektroonilisel enampakkumisel osalevate isikute vastuväite. Elektroonilisel enampakkumisel osalevad isikud võivad esitada vastuväited enampakkumiste läbiviimise kohta enampakkumise lõppemise päevale järgneva tööpäeva jooksul. Esitatud vastuväidetele ja vastuväidete esitamata jätmise tagajärgedele kohaldatakse käesoleva seadustiku § 92 lõigetes 2 ja 3 sätestatut.
§ 93. Ostuhinna kohese tasumise kohustus (21) Elektroonilise enampakkumise võitja peab tasuma ostuhinna enampakkumise lõppemise päevale järgneval tööpäeval käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud viisil. Kui ostuhind ületab 12 700 eurot, tuleb ostuhinnast üks kümnendik tasuda enampakkumisele järgneval tööpäeval ning ülejäänud hind tuleb tasuda 15 päeva jooksul. Kui ostjaks on võlgnik, tuleb kogu ostuhind tasuda enampakkumisele järgneval tööpäeval. (3) Koheseks tasumiseks käesoleva paragrahvi lõigete 1 ja 2 tähenduses loetakse ostuhinna tasumist sularahas või kohtutäituri määratud kontole. Kui ostuhind tasutakse kohtutäituri määratud kontole, loetakse ostuhind kohtutäiturile tasutuks kohtutäituri konto krediteerimisest ostuhinna ulatuses. Kohtutäitur võib kohese tasumisena aktsepteerida ka vähemalt ostuhinna suuruses antud Eesti või muu Euroopa Liidu liikmesriigi krediidiasutuse tähtajatut, tagasivõtmatut ja tingimusteta maksegarantiid. (51) Kui ostuhind tasutakse oksjonikeskkonnas makseteenuse pakkuja pakutava kohest laekumist võimaldava makseviisi kaudu, loetakse ostuhind kohtutäiturile tasutuks koja tsentraalkonto krediteerimisest ostuhinna ulatuses. Ostja kannab nimetatud viisil tagatisraha tasumisega kaasnevad kulud. (52) Justiitsminister kehtestab määrusega täpsema korra ja nõuded ostuhinna tasumisele oksjonikeskkonnas makseteenuse pakkuja pakutava kohest laekumist võimaldava makseviisi kaudu. (6) Ostja taotlusel pikendab kohtutäitur käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud ostuhinna tasumise tähtaega täiendavalt 15 päeva võrra. Ostuhinna tasumise tähtaja pikendamise vormistab kohtutäitur otsusena. Otsus edastatakse võlgnikule, sissenõudjale, parima pakkumise teinud isikule ja isikutele, kelle õigused müüdavale asjale on kohtutäiturile teada.
§ 95. Enampakkumise tulemi vastuvõtmine (1) Enampakkumise tulem on parimale hinnapakkumisele vastav rahasumma. Enampakkumise tulemi võtab vastu kohtutäitur. Tulemi vastuvõtmise ja sissenõudjale üleandmise korra kehtestab justiitsminister määrusega.
§ 96. Enampakkumise akt (1) Enampakkumise kohta koostab kohtutäitur akti, millele kirjutavad alla kohtutäitur ja manukad. Akti vormi kehtestab justiitsminister määrusega. (2) Enampakkumise aktis märgitakse muu hulgas järgmised andmed: 1) müüdava asja andmed; 2) ostja nimi, isiku- või registrikood; 3) parima pakkumise hind ning tasumise viis ja tähtaeg; 4) asja üleandmise tingimused. (3) Kui asi tuleb registris vormistada ostja nimele, toimub see enampakkumise akti ärakirja alusel. (4) Kohtutäitur toimetab enampakkumise akti kätte sissenõudjale, võlgnikule, parima pakkumise esitanud isikule ning isikutele, kelle õigused müüdavale asjale on kohtutäiturile teada.
§ 97. Enampakkumise lõpetamine enne asjade müümist (11) Kui võlgniku vara müüakse elektroonilisel enampakkumisel, on võlgnikul õigus sissenõudja nõue rahuldada enne elektrooniliselt toimuva enampakkumise lõppemist. Kui võlgnik või kolmas isik tasub kohtutäiturile raha, mis on vajalik sissenõudja nõude rahuldamiseks ja täitekulude katteks, tühistab kohtutäitur viivitamata oksjonikeskkonnas toimuva enampakkumise ning teavitab enampakkumisel osalejaid enampakkumise lõppemisest. Enampakkumisel osalejate makstud tagatisraha tagastatakse hiljemalt järgmisel tööpäeval. (2) Ülejäänud asjade müük enampakkumisel lõpetatakse, kui raha, mis on saadud osa asjade müügist, on küllaldane sissenõudja.
§ 98. Enampakkumise õiguslikud tagajärjed (2) Omandit ei teki, kui arestimine on tühine või kui on rikutud enampakkumise olulisi tingimusi ja kohus on tunnistanud enampakkumise kehtetuks. See kehtib sõltumata sellest, kas enampakkumisel asja ostnud isik teadis eelnimetatud asjaoludest. (3) Omandi tekkimiseks ei pea olema täidetud asjaõigusseaduses sätestatud eeldused, eelkõige ei pea tegelikult olemas olema täitedokumendis kajastatud nõuet, samuti ei pea enampakkumisel müüdud ese kuuluma võlgnikule. See ei välista õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamise nõuete esitamist. (4) Kui omandaja on tasunud enampakkumise hinna ning käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud põhjustel omandit ei tekkinud, võib ta esitada sissenõudja vastu alusetust rikastumisest tuleneva nõude. See ei välista õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamise nõudeid. (5) Enampakkumisel ei saa kasutada ostueesõigust.
§ 158 Püsima jäävad õigused (1) Kinnisasja täitemenetluses müügi korral jäävad püsima sissenõudja nõude või selle tagatiseks oleva õiguse järjekohast eespool ja samal järjekohal olevad kinnistusraamatust nähtuvad õigused. (2) Kui kinnisasi müüakse mitme erineval järjekohal oleva nõude täitmiseks, lähtutakse õiguste püsimajäämisel eespool olevast nõudest. (3) Nõudest järjekohas tagapool olevad õigused lõpevad pakkumise parimaks tunnistamisega. Lõppenuks loetakse ka kinnistusraamatusse kantud, sissenõudjale kuuluv õigus, millest tuleneva nõude rahuldamiseks sissenõue pöörati. (4) Enampakkumisel ei lõpe servituudist tulenevad õigused, kui servituut oli seatud seadusest tuleneva servituudi seadmise õiguse alusel.
§ 1561. Kinnisasja omandamine laenuga (1) Kinnisasja omandamisel laenuga teatab ostja sellest kohtutäiturile käesoleva seadustiku §-931 sätestatud korras. (2) Kui ostja ja krediidiasutus lepivad kokku laenu tagatisena enampakkumisel müüdava kinnisasja koormamises hüpoteegiga ja kohesele sundtäitmisele allumise kokkuleppe kandmises kinnistusraamatusse, teatab ostja sellest samal ajal kui kinnisasja laenuga ostmise kavatsusest. Krediidiasutus teatab kohtutäiturile tehingu tõestamise aja, notari nime ja kontaktandmed. (3) Kui krediidiasutus on andnud kohtutäiturile kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis garantii või kui kohtutäitur on saanud hoiustamiskviitungi ärakirja raha notarikontole kandmise kohta, saadab kohtutäitur viivitamatult notarile digitaalselt allkirjastatud enampakkumise akti, avalduse keelumärke ja täitemenetlusega lõppevate õiguste kustutamiseks ning nõusoleku hüpoteegi sissekandmiseks kinnistusraamatusse, kui ei ole kokku lepitud teisiti. (4) Notar esitab asjaõiguslepingu hüpoteegi seadmiseks, kokkuleppe hüpoteegiga tagatud nõuete ja kohesele sundtäitmisele allumise kohta, kinnistamisavalduse ja käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumendid kinnistusosakonnale. (5) Notar kannab kolme tööpäeva jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud dokumentide kinnistuspäevikus registreerimist notarikontol hoiustatud rahasumma üle kohtutäituri ametialasele kontole. (6) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud kokkuleppeid ei sõlmita 30 päeva jooksul enampakkumise akti koostamisest arvates, tagastab notar kohtutäiturile käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumendid ja krediidiasutusele käesoleva paragrahvi lõike 3 kohaselt notarikontole kantud raha.
§ 159. Kokkuleppe alusel püsima jäävad õigused (1) Kinnistusraamatusse kantud õigus, mis kinnisasja müügiga lõpeks ja tuleks kinnistusraamatust kustutada, jääb püsima, kui õigustatud isik ja ostja selles notariaalselt tõestatud lepinguga kokku lepivad ja esitavad kokkuleppe kohtutäiturile enne avalduse esitamist õiguste kinnistusraamatust kustutamiseks. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul loetakse kokkulepet õigustatud isiku nõude rahuldamiseks kinnisasjast. TMS § 160 (1) Kohtutäitur esitab kinnistusosakonnale enampakkumise akti ärakirja ning lihtkirjalikud avaldused ostja kinnistusraamatusse omanikuna sissekandmiseks ja keelumärke ja lõppevate õiguste kustutamiseks viivitamata pärast kogu ostuhinna tasumist, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti. (11) Omaniku ning hüpoteegi sissekandmise avaldus loetakse käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud juhul ostja ja hüpoteegipidaja esitatud avalduseks. Ostja on kohustatud tasuma riigilõivu riigilõivuseaduses sätestatud ulatuses. (12) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud juhul loetakse omaniku sissekandmise avaldus ostja esitatud avalduseks. Ostja on kohustatud tasuma riigilõivu riigilõivuseaduses sätestatud ulatuses. (2) Õiguste kustutamise kande tegemiseks ei ole vaja kustutatavate õiguste omajate nõusolekut kinnistusraamatuseaduse § 341 mõttes. (3) Kui ostja taotleb enne enda omanikuna kinnistusraamatusse kandmist õiguse sissekandmist enampakutud kinnisasjale või nõustub sellega, ei või sel alusel kannet teha enne ostja omanikuna kinnistusraamatusse kandmist.
§ 161. Üüri- ja rendilepingute ülesütlemine. Ostja võib üüri- või rendilepingu üles öelda võlaõigusseaduse §-323 ettenähtud tingimustel ja tähtaja jooksul. Ostja ei või üüri- või rendilepingut üles öelda, kui kinnistusraamatusse on kantud märge võlaõigusseaduse § 324 kohaselt ja märget ei saa kinnistusraamatust järjekoha tõttu kustutada.
Käibemaksuseadus § 411. Kinnisasja ja metallijäätmete käibemaksuga maksustamise erikord (1) Kui maksukohustuslane võõrandab teisele maksukohustuslasele käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kaupa, tasub kauba soetaja võõrandajale kauba käibemaksuta müügihinna. Kauba soetaja arvestab tehingu kohta väljastatud arvel märgitud käibemaksusumma enda poolt tasumisele kuuluva käibemaksusummana võõrandaja asemel. (2) Käesolevas paragrahvis sätestatud erikorda rakendatakse järgmiste kaupade käibe korral: 1) kinnisasi või selle osa, mille maksustatavale väärtusele käibemaksu lisamisest on maksukohustuslane vastavalt käesoleva seaduse § 16 lõikele 3 kohustatud maksuhaldurit teavitama; 2) metallijäätmed jäätmeseaduse § 104 tähenduses. (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kauba soetamisel kajastab maksustatava tehingu ja tasumisele kuuluva käibemaksusumma kauba soetaja oma käibedeklaratsioonil selle kauba eest arve kättesaamise maksustamisperioodil. (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul arvab ostja sisendkäibemaksu arvestatud käibemaksust maha vastavalt käesolevas seaduses sätestatule samal maksustamisperioodil, kui ta arvestab käibemaksusumma enda tasutava käibemaksuna. (5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tehingu kohta tuleb väljastada eraldi arve, millel peab olema märgitud, et kauba soetaja arvestab käibemaksusumma enda poolt tasumisele kuuluva käibemaksuna.
TREVERK OÜ (ÄRIREGISTRI KOOD 12667577) OSA NIMIVÄÄRTUSEGA 2500.00 EUROT
Alghind: 2 125 €
Sõiduk Skoda Octavia (v.a. 2012)
Alghind: 5 500 €
1/33 suurune kaasomandi osa kinnistust asukohaga Paju tn 26, Audru alevik, Pärnu linn
Alghind: 120 €
1/33 suurune kaasomandi osa kinnistust asukohaga Pihlaka tn 49, Audru alevik, Pärnu linn
Registreerimiseks avatud enampakkumised (387)


text:
Riigihanked- jurist, õigusbüroo ja juriidiline abi
Riigihange on teatud piirmäärast alates asjade ostmine või teenuste tellimine riigiasutuse, kohaliku omavalitsuse asutuse või muu seaduses määratud hankija poolt. Riigihanke eesmärk on tagada hankija rahaliste vahendite läbipaistev, otstarbekas ja säästlik kasutamine ning aus konkurents riigihangetel. Seadus sätestab hangete läbiviimise nõuded, menetluse käigu ja vaidlustamise korra. Riigihankeid reguleerib riigihangete seadus.
Tasuta nõuanded riigihankeõiguses/Jurist vastab:
Küsimus: Mis on riigihanke maksumuse piirmäärade väärtused?
Õigusbüroo juristi vastus (T.Raudmägi): Riigihanke hankemenetluse korraldamise kohustuse eeldatava maksumuse piirmäär on asjade ja teenuste hankelepingu ning ideekonkursi korral 40 000 eurot, ehitustööde hankelepingu ja ehitustööde kontsessiooni korral 250 000 (riigihangete seadus § 15 lg 1).
Vastavalt riigihangete seadus §-le 20 arvutatakse riigihanke maksumus käibemaksuta.
Küsimus: Kuidas on võimalik hankija tegevus riigihangete läbiviimisel vaidlustada?
Õigusbüroo juristi vastus (T.Raudmägi): Riigihangetega seotud vaidlusi (vaidlustusmenetlus) lahendab riigihangete vaidlustuskomisjon. Riigihangete seadus näeb ette kindlad dokumendid ja otsused, mida saab vaidlustada.
Riigihangete seadus § 117 lg 2 kohaselt saab vaidlustuskomisjonile vaidlustuse esitada järgmiste hankija dokumentide või otsuste peale:
1) hanketeade;
2) pakkumuse esitamise ettepanek;
3) kontsessiooni teade;
4) perioodiline eelteade, millega alustatakse hankemenetlust;
5) kvalifitseerimissüsteemi teade, millega alustatakse hankemenetlust;
6) ideekonkursi kutse;
7) hanke-dokumendid;
8) taotleja või pakkuja hankemenetlusest kõrvaldamine;
9) taotleja ja pakkuja kvalifitseerimine ning kvalifitseerimata jätmine;
10) pakkumuse vastavaks tunnistamine;
11) pakkumuse tagasilükkamine või kõigi pakkumuste tagasilükkamine;
12) pakkumuse edukaks tunnistamine;
13) muu käesoleva seaduse alusel tehtud hankija otsus, mis võib rikkuda vaidlustaja õigusi või kahjustada tema huvisid.
Seejuures tuleb arvestada, et vaidlustus peab olema laekunud vaidlustus-komisjonile seitsme (7) tööpäeva jooksul, arvates päevast, mil vaidlustaja sai teada või pidi teada saama oma õiguste rikkumisest või huvide kahjustamisest, kuid mitte pärast hankelepingu sõlmimist (RHS § 121).
Vaidlustus hanke alusdokumendi peale peab olema laekunud sama tähtaja jooksul, kuid mitte hiljem kui kolm (3) tööpäeva enne hankemenetluses osalemise taotluste, pakkumuste, ideekavandite või kontsessioonitaotluste esitamise tähtpäeva.
Eraldi on võimalik teha ka avaldus Rahandusministeeriumile järelevalve algatamiseks konkreetses riigihankes .
Küsimus: Kas hankija saab nõuda, et pakutavad tooted peavad olema toodetud ISO 9001:2000 ja ISO 14001:2004 alusel?
Õigusbüroo juristi vastus (T.Raudmägi): Vastavalt Riigikohtu halduskolleegiumi otsusele kohtuasjas nr. 3-3-1-65-11 (16.11.2011) on kohus leidnud, et selline nõue on põhjendamatu.
Kohus on leidnud, et ulatuslikud nõuded pakkuja tegevusele, mis väljuvad hankelepingu täitmise raamidest, ei ole käsitatavad hangitava asja või teenuse omaduste ega tunnustena. Kuna ISO 9001:2000 ja 14001:2004 standardite reguleerimisese on laiem kui tootmisprotsess, ei anna RHS § 32 lg 3 alust seada nende standardite järgimist hankedokumentides tehnilise kirjelduse tingimuseks.

matches:
§ 15
§ 117
§ 121
kohus
Kohus
§ 32


Kokku: 179| Näitan: 1 - 20
2-15-9421/51 Riigikohtu tsiviilkolleegium 28.02.2018
RHS § 53 lg 1
RHS § 44
Hankijal on RHS § 53 lg 2 alusel õigus nõuda pakkujalt kahju hüvitamist üksnes juhul, kui pakkuja pakkumus oli tunnistatud edukaks, kuid pakkuja võttis pakkumuse hankijast olenematutel põhjustel tagasi (keeldus hankelepingut sõlmimast), mille tagajärjel tunnistas hankija edukaks hinna poolest järgmise pakkumuse ja sõlmis järgmise pakkujaga hankelepingu (vt Riigikohtu 22. mai 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-56-13 p 12; 10. märtsi 2014. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-194-13, p 10). Seega on kahju hüvitamise eeldusteks, et pakkuja pakkumus oli tunnistatud edukaks, kuid pakkuja võttis oma pakkumuse tagasi, keeldudes hankelepingut sõlmimast. (p 11)
Vaidlusaluse riigihankemenetluse ajal kehtinud RHS § 44 lg 2 näeb pakkumuse tagasivõtmise avaldusele ette vorminõude. Sama vorminõue kehtib ka tagasivõtmise avaldustele, mis tehakse pärast pakkumuste esitamise tähtaega, kuid enne pakkumuse parimaks tunnistamist. (p 12.1)
Kui edukaks tunnistatud pakkumuse tagasivõtmise avaldus on vorminõude järgimata jätmise tõttu tühine, siis peab hankija RHS § 53 lg 2 kohaldamise eeldusena pakkumuse edukaks tunnistamise järel tegema edukaks tunnistatud pakkujale ettepaneku sõlmida hankeleping. Kui hankija ei ole edukaks tunnistatud pakkujale lepingu sõlmimise ettepanekut teinud, siis ei ole see pakkuja saanud lepingu sõlmimisest keelduda ning RHS § 53 lg 2 kohaldamise eeldused ei ole täidetud. (p 13)
Et otsustada selle üle, kas müüja on müügilepingut rikkunud, tuleb esmalt tuvastada, millistele tingimustele pidi müügilepingu esemeks olev kinnisasi vastama. Käsitleda tuleb VÕS § 217 kohaldamise eeldusi. (p 12)
VÕS § 217 lg 2 p 3 kohaselt ei vasta asi lepingutingimustele, kui asja kasutamist takistavad õigusakti sätted, mida müüja lepingu sõlmimisel teadis või pidi teadma. Hageja on esitanud kohtule haldusorgani kirjad, milles on kinnitatud, et ostetud kinnistul on õigusakti kohaselt ehitamine võimatu. Tegemist on halduse toimingutega, mis kujutavad endast haldusorgani loamenetlusele eelnevat hinnangut ehitusloa taotluse eduväljavaadete kohta. (vt Riigikohtu halduskolleegiumi 8. juuni 2016. a määrus haldusasjas nr 3-3-1-12-16, p 9). Sellele on kohtul võimalik anda sisuline hinnang. Ei ole õige, nagu saaks vaidluses müügilepingu rikkumise üle üksnes ehitusloa andmisest keeldumise otsusega tõendada, et kinnisasjale ehitamine on võimatu. (p 15.1)
Ainuüksi kinnistusregistriosa esimesse jakku „Kinnistu koosseis“ riigi maakatastri pidaja esitatud andmete alusel kantud kinnistu sihtotstarbest ei saa järeldada, kas kinnistusraamatusse kantud maatükile saab ehitada või mitte. Selle võimaluse üle otsustamisel tuleb mh arvestada avaliku õiguse norme. Maakohus saab tsiviilasja läbivaatamisel täiendavalt kohaldada avaliku õiguse norme (vt Riigikohtu erikogu 20. detsembri 2001. a otsus asjas nr 3-3-1-15-01, p 16). (p 15.2)
Kui kinnisasja müügilepingu kohaselt peab saama sellele ehitada, siis ei vasta kinnisasi lepingutingimustele mitte üksnes siis, kui sellele ehitamine ei ole välistatud, vaid ka siis, kui sellele ehitamine eeldab ostjalt ebamõistlikke pingutusi. Selliseks ebamõistlikuks pingutuseks võib pidada vajadust võtta ette kohtutee selleks, et kinnisasjale ehitamise õigust oleks võimalik faktiliselt teostada. Kui pädev haldusorgan on teavitanud ostjat sellest, et ehitusloa väljastamine ei oleks selle taotlemise korral võimalik, ei saa ostjalt oodata, et ta halduse toimingu kohtus vaidlustaks. Sellisel juhul jääb ehitamise võimalikkuse risk müüja kanda. (p 15.3)
Kui müügilepingu järgi on ostetud asi kinnistu sihtotstarbega 100% elamumaa, saab ostja lähtuda sellest, et ostetud kinnisasi on mõeldud elamiseks (st tegemist ei olnud eritingimustega, milles pooled peavad kokku leppima). Kinnisasja kasutamine elamiseks eeldab, et sellele oleks võimalik rajada eluase. Kui kinnisasjale ei saa rajada eluaset, on tegemist eelduslikult VÕS § 217 lg 2 p-s 2 sätestatud lepingueseme puudusega ning müüja saab oma vastutuse selle eest välistada üldjuhul üksnes siis, kui ta on puuduse enne müügilepingu sõlmimist ostjale avaldanud (vt ka Riigikohtu 19. novembri 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-129-12, p 23 ja 26). (p 15.2)


Teenuse käibe tekkimise koht ja maksustamine (uuendatud jaanuar 2009)
1. Teenuse mõiste
Käibemaksuseaduse kohaselt on kaup kas kinnis- või vallasasi, loom, gaas ning elektri-, soojus- ning jahutusenergia. Teenuste osutamine on mistahes muu tehing, mis ei ole kauba võõrandamine ettevõtluse käigus. Teenus KMS § 2 lg 3 p 3 kohaselt on ettevõtluse korras hüve osutamine või õiguse, sealhulgas väärtpaberi võõrandamine, mis KMS § 2 lg 3 punkti 1 kohaselt ei ole kaup, ning tasu eest majandustegevusest hoidumine, õiguse kasutamisest loobumine või olukorra talumine. Teenus on ka elektrooniliselt edastatav tarkvara ja teave ning vastavalt ostja tellimusele spetsiaalselt koostatud või kohandatud tarkvaraga või teabega andmekandja.
Näiteks tuleb teenusena käsitada teenindamist, ehitust, kaupade rentimist, patente, millegi tegemise kohustust, millegi tegemata jätmise kohustust, samuti kaupade vahendust teise nimel või arvel. Üldjuhul käsitatakse kauba pakkimistöid teenusena ka siis, kui teenuse osutaja valmistab ise vajalikud pakendid. Kaupade rentimine on teenuse müük. Kui rendiese siirdub lepingu kohaselt rendiaja lõppemisel üle rendi võtjale või rendilevõtjal on kohustus ese välja osta, on tegemist juba kauba müügiga.
Teenuse osutamisena käsitatakse ka käibemaksukohustuslase (edaspidi maksukohustuslane) poolt oma töötajale, teenistujale või juhtimis- või kontrollorgani liikmele ning teenuse ja ettevõtluses kasutatava vara hulka kuuluva kauba tasuta kasutamist maksukohustuslase või tema töötaja, teenistuja või juhtimis- või kontrollorgani liikme poolt ettevõtlusega mitteseotud otstarbel. Kauba võõrandamist või kasutamist eelnimetatud juhtudel käsitatakse maksustatava omatarbena juhul, kui maksukohustuslane on selle kauba sisendkäibemaksu oma käibemaksust täielikult või osaliselt maha arvanud (KMS § 2 lg 6).
2. Teenuse käibe tekkimise koht
Teenuse maksustamisel kohaldatava põhireegli kohaselt maksustab iga liikmesriik oma riigis tekkivat käivet. Nimetatu kohaselt maksustatakse Eestis nii kaupade kui teenuste käivet juhul, kui käibe tekkimise kohaks on Eesti. Samas, üksnes see, et teenuse osutajal on püsiv tegevuskoht mõnes liikmesriigis, ei anna veel piisavat alust maksustada kõiki osutatavaid teenuseid selles liikmesriigis. Oluline on ka see, et teenust osutatakse selles riigis asuva asukoha või püsiva tegevuskoha kaudu, st tal on teenuse osutamiseks vajalikud vahendid ja töötajad.
Määramaks teenuse puhul käibe tekkimise kohta, peab teadma, milliste teenustega on tegemist ja kas maksustamisel rakendatakse erireegleid või üldreeglit. Teenuse maksustamise riigi kindlakstegemist võib mõjutada ka see, kas ostja kasutab teenuse saamisel maksukohustuslase numbrit, mis talle on mõnes liikmesriigis antud või mitte. Kui teenuse osutamise koht määratakse kindlaks maksukohustuslase numbri baasil, peab see number kehtima teenuse osutamise ajal.
(Käibemaksukohustuslase numbri kontrollimise kohta vt. teemat "Teiste liikmesriikide käibemaksukohustuslaste registri numbrite kehtivuse kontrollimine").
Lisaks eelnevale mõjutab mõningate teenuste käibe toimumise koha määramist ka asjaolu, kas teenuse saaja on ettevõtja või füüsiline isik.
Kui kompleksteenus sisaldab endas mitme erineva teenuse piirjooni, millede maksustamise riiki määratletakse erinevalt, tuleks teenuse maksustamise koht määratleda suurima osakaaluga teenuse kohaselt. Vajadusel saab abi ka maksuhaldurilt.
3. Teenused, mille puhul käibe tekkimise koht on Eesti
KMS § 10 lg 1 sätestab loetelu, mil teenuse käibe tekkimise kohaks loetakse Eesti juhul, kui:
3) tehakse tööd Eestis asuva vallasasjaga, välja arvatud KMS § 10 lõike 5 punktis 8 nimetatud juhul;
4) Eestis osutatakse kaubaveoteenust, kaasa arvatud kaubaveoga seotud transpordivahendi vedu, või reisijateveo teenust, kaasa arvatud reisijate isikliku pagasi ja isikliku transpordivahendi vedu, või korraldatakse sellist kauba või reisijate vedu.
Sätet ei kohaldata KMS § 10 lõike 1 punktis 5, § 10 lõike 2 punktides 12 ja 13 ning lõike 5 punktis 5 sätestatud juhul;
Seega, Eestis toimuva veo osas tekib käive reeglina Eestis, seda ka rahvusvahelise kaubaveo Eestis toimuva osa puhul. Rahvusvahelise kaubaveo ühendusevälises riigis toimuvas osas ei ole veoteenuse käibe tekkimise koht Eesti (vt KMS § 10 lg 5 p 4). Kauba ühendusesisese veo osas kehtivad erireeglid on sätestatud KMS §10 lõike 1 punktis 5, lõike 2 punktis 12 ja lõike 5 punktis 7. Oluline on märkida, et veoteenuse käibe tekkimise koha korrigeerimine ei toonud kaasa muudatusi veoteenuse maksustamises. Näiteks on eksporditava kauba veo Eestis toimuv osa küll Eesti käive, kuid ka see osa veost maksustatakse nullmääraga erisätte (KMS § 15 lg 4 p 9) alusel.
6) Eestis osutatakse kaubaveoga seotud kõrvalteenust, välja arvatud KMS § 10 lg 1 punktis 5 või lõike 2 punktis 12 või 13 nimetatud kaubaveo kõrvalteenust;
Kui kaubaveo kõrvalteenused osutatakse Eestis ja need ei ole seotud ühendusesisese veoga, siis tekib kõrvalteenuste käive Eestis. Kuigi Eestis osutatava kõrvalteenuse käibe tekkimise koht Eesti, ei maksustata teenust alati 18% maksumääraga, näiteks kauba ekspordi ja impordiga seotud kõrvalteenused maksustatakse nullmääraga (KMS § 15 lg 4 p 9 ja p 10).
Vahendamisteenuse käibe tekkimise koht on see riik, kus tekib vahendatava tehingu või toimingu käive. Kui vahendatava tehingu käibe tekkimise koht on Eesti, siis on ka vahendamisteenuse käibe tekkimise koht Eesti. Põhimõtet rakendatakse ainult juhul, kui teenuse saaja ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreeritud. Juhul kui teenuse saaja on mõnes liikmesriigis maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreeritud, tekib vahendamisteenuse käive vahendamisteenuse saaja registreerimise riigis (KMS §10 lg 2 p 10; § 10 lg 5 p 7).
Eesti maksukohustuslasest isik, kes osutab ülalnimetatud teenuseid Eestis, on kohustatud ka maksu tasuma ja deklareerima Eestis. Juhul, kui teenuse osutajaks on välisriigi isik, kellel Eestis puudub püsiv tegevuskoht, tekib tal teenuse osutamisel Eestis maksustatav käive ning juhul, kui seda maksukohustuslase või piiratud maksukohustuslase poolt teenuse saamisel ei maksustata, tuleb välisriigi isikul ennast registreerida maksukohustuslasena maksustatava käibe tekkimise päevast (KMS § 19 lg 3). Registreerimise kohta loe ka "Käibemaksu maksjad ja maksukohustuslasena registreerimine".
3.1. Kinnisasjaga seotud teenused
Kinnisasjaga seotud teenuste puhul on teenuste käibe maksustamise kohaks riik, kus kinnisasi asub KMS § 10 lg 1 p 1 kohaselt on teenuse käibe tekkimise koht Eesti, kui teenus on seotud Eestis asuva kinnisasjaga, sealhulgas ehitamine, hindamine või hooldamine või kinnisasja võõrandamiseks, ehitamise ettevalmistamiseks või korraldamiseks osutatav teenus ning majutusteenus. Teenuse käibe tekkimise koht ei ole Eesti (KMS § 10 lg 5 p 1), kui maksukohustuslane osutab samaseid, aga välisriigis asuva kinnisasjaga seotud teenuseid. Nimetatud juhul peab Eesti maksukohustuslane registreerima ennast maksukohustuslasena liikmesriigis, kus kinnisasi asub. Juhul, kui maksukohustuslane kasutab teenuse osutamisel oma teises liikmesriigis maksukohustuslasena registreerimise numbrit, kohaldatakse teenusele nullprotsendise käibemaksumäära asemel maksuvabastust (KMS § 15 lg 61). Maksuvabastus antud juhul tähendab seda, et teises liikmesriigis osutatud teenust ei deklareerita Eestis.
Kui teises liikmesriigis ei teki maksukohustuslasena registreerimise kohustust (liikmesriik rakendab maksu tasumisel pöördmaksustamist) ja teenust osutatakse Eesti maksukohustuslase numbri all, deklareeritakse teenused, mille puhul käibe tekkimise koht ei ole Eesti, 0% maksumääraga Eesti käibedeklaratsioonis..
Kinnisvaraga seotud teenusteks on näiteks:
- ehitus- ja paigaldustöö, sealhulgas remondi- ja hooldustöö,
- järelevalveteenus objektil, projekteerimine, projekti planeerimine, ehitus- või muu sellega võrdväärne teenus,
- maa ja pinnase uuringud,
- metsaraie ning taimestiku lõikus,
- puhastamine/koristamine, akende pesu, jäätmekogumine või muu kinnisvarahooldus,
- kinnisvara haldamine (nii tehniline kui finantsiline),
- eksperthinnangute andmine või muu sellega võrdväärne teenus,
- rendi-, üüri või kasutusvaldusse andmine, näit. tubade üürimine hotellinduses jms.,
- statsionaarselt paigaldatud seadme või masina või seifi üürile, rendile või kasutusvaldusesse andmine,
- kinnisasja müügi või rendiga seotud vahendusteenus.
Kui kinnisasi asub Eestis, on kinnisasjaga seotud teenuste puhul käibe tekkimise koht Eesti. Nimetatu kehtib ka siis, kui teenuse osutajaks on välisriigi ettevõtja.
Kinnisasja omanik laseb teostada remonttöid oma Eestis asuva maja juures. Teenus tellitakse välismaiselt ehitusfirmalt, kellel ei ole Eestis püsivat tegevuskohta. Teenuse maksustamise koht on Eesti, kuna kinnisasi asub Eestis. Kui teenuse tellijaks ja kinnisasja omanikuks on näiteks füüsiline isik, kes ei ole maksukohustuslane, on välisriigi isik kohustatud ennast registreerima maksukohustuslasena maksustatava käibe tekkimise päevast alates (KMS §19 lg 3).
Eesti kinnisvaraagent korraldab kinnisvaramüügi mõnes välisriigis. Nii ostja kui müüja elukoht on Eestis. Kuigi vahendusteenus osutatakse sisuliselt Eestis, on käibe toimumise kohaks välisriik, kus asub kinnisasi ja maksustamine toimub selle välisriigi seaduse alusel.
3.2. Kultuuri-, kunsti-, spordi-, haridus-, teadus- või meelelahutusteenuste ja nende korraldamine
Kultuurialase tegevusega seotud teenuste käive loetakse toimunuks selles riigis, kus nimetatud tegevus toimub. Seega on alljärgnevate teenuste käibe tekkimise kohaks ja maksustamise kohaks Eesti, kui neid osutatakse Eestis:
- kultuuriline tegevus, teatrietendused, kontserdid, tsirkuseetendused jms,
- spordivõistluse korraldamine,
- meelelahutusteenused,
- haridus/koolitamine,
- teadusteenused, ja
- teenused, mida osutab ülalmainitud teenuste korraldaja või nimetatud teenuste abiteenused.
Mõiste "abiteenused" all käsitatakse eelkõige abistavaid teenuseid, mis on vajalikud ülaloetletud teenuste osutamiseks. Näitena võib tuua etendusteks vajalikud lavastusteenused, valveteenused jms. Abiteenuste käibe maksustamise kohaks loetakse sama riiki, mis põhiteenuste puhul.
Teenuste osutamiseks vajalike abiteenuste hulka ei loeta teenuste reklaami, sh lehekuulutusi.
Kui Eesti maksukohustuslane osutab KMS § 10 lg 5 p 2 sätestatud kultuurialase tegevusega seotud teenuseid mõnes liikmesriigis, mis ei ole Eesti, tekib tal üldjuhul maksukohustus vastavas liikmesriigis. Juhul, kui maksukohustuslane kasutab teenuse osutamisel oma teises liikmesriigis maksukohustuslasena registreerimise numbrit, kohaldatakse teenusele nullprotsendise käibemaksumäära asemel maksuvabastust (KMS § 15 lg 61). Teenust Eestis sellisel juhul ei deklareerita.
Kui teises liikmesriigis ei teki maksukohustuslasena registreerimise kohustust (liikmesriik rakendab maksu tasumisel pöördmaksustamist) ja teenust osutatakse Eesti maksukohustuslase numbri all, deklareeritakse teenused, mille puhul käibe tekkimise koht ei ole Eesti, 0% maksumääraga Eesti käibedeklaratsioonis.
3.3. Töö vallasasjaga
Teenuse osutamise koha printsiibi kohaselt tekib reeglina vallasasja remontimise-, hindamise jm sarnase teenuse käive riigis, kus teenust reaalselt osutatakse – Eestis osutatav teenus maksustatakse Eestis, Soomes osutatav teenus Soomes jne. Vallasasjaga tehtavate tööde käibe toimumise koht on sätestatud KMS § 10 lg 1 p 3, § 10 lg 2 p 11, § 10 lg 5 p 8.
Käibe toimumise koht on Eesti, kui tehakse tööd Eestis asuva vallasasjaga, välja arvatud KMS § 10 lg 5 p 8 nimetatud juhul (KMS § 10 lg 1 p 3). Kui teenuse osutaja on Eesti maksukohustuslane, lisab ta üldjuhul teenuse hinnale käibemaksu. Kui välisriigi maksukohustuslane tuleb Eestisse kohapeale teenust osutama ning esitab arve Eesti maksukohustuslasele, tekib teenuse saajal pöördmaksukohustus.
Teenuse osutamisel Eesti maksukohustuslase poolt teise liikmesriigi isikule kehtib erisäte – erandina ei ole käibe tekkimise koht Eesti juhul, kui tööd vallasasjaga tehakse küll Eestis, kuid vallasasi toimetatakse pärast teenuse osutamist Eestist välja ning teenus osutatakse (arve esitatakse) teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele (KMS § 10 lg 5 p 8). Nimetatud juhul maksab käibemaksu teenuse saaja oma liikmesriigis ja teenuse osutaja Eestis deklareerib teenuse 0% käibemaksumääraga. Samal erisättel põhineva põhimõtte alusel võib teenus kuuluda maksustamisele Eestis juhul, kui nt Soomes remonditava vallasasja eest esitatakse arve Eesti maksukohustuslasele (KMS § 10 lg 2 p 11).
Näited vallasasjadega teostatavatest töödest:
kokkupanek või paigaldus,
parandus-, teenindus- ja hooldustööd,
töötlemine, modifitseerimine ja värvimine,
täiustamine (kvaliteedi parandamine) ja taastamine,
sulatamine ja valu,
trükitööd,
ülevaatus ja ekspertiis,
hindamine, sealhulgas kindlustusjuhtumiga seoses.
Eestis asuv remonditöökoda parandab Soome ettevõtja poolt toodud ja Soomes registreeritud veokit. Kuna veondusettevõte on teatanud oma Soome maksukohustuslase numbri, loetakse remonditeenuse käibe toimumise kohaks Soome. Eeltingimus nimetatule on see, et veok peab Eestist lahkuma, üldjuhul loetakse see täidetuks välisriigi registrinumbriga sõiduki puhul. Teenuse osutaja näitab arvel ostja Soomes väljastatud maksukohustuslase numbri.
Eesti ettevõte saab Rootsi ettevõttelt tellimuse, et valmistada Eestis ülikondi, mis saadetakse seejärel tagasi Rootsi. Kangas soetatakse Eestist. Eesti ettevõte teostab seega tellimustööd. Nii Eesti kui Rootsi ettevõte on oma riigis maksukohustuslased. Teenus - vallasasjadega teostatav töö - teostatakse Eestis kliendi jaoks, kes teatab oma maksukohustuslase numbri Rootsis. See tähendab, et teenuse käive loetakse toimunuks Rootsis. Eestis deklareeritakse osutatud teenus 0% maksumääraga.
Eesti ettevõte saadab kanga Prantsusmaal asuvale Prantsusmaa ettevõttele. Eesti ja Prantsusmaa ettevõte on oma riigis maksukohustuslasena registreeritud ettevõtjad. Prantsusmaa ettevõte toodab kangast ülikondi, mis saadetakse Eesti ettevõtjale Eestisse. Prantsuse ettevõtja teostab tellimustööd. Eesti ettevõtja on teatanud oma maksukohustuslase numbri. See tähendab, et teenuse käive loetakse toimunuks Eestis ja Eesti ettevõtjal tekib ostetud teenuse osas käibemaksukohustus.
Alates 01.01.2009 maksustatakse Eestis asuva vallasasja remontimise teenust garantiitähtaja jooksul kauba ühendusevälise riigi tootjale või ühendusevälise riigi müüjale tavapäraselt 18% maksumääraga. (RK s 04.12.2008 jõust.01.01.2009 – RT I 2008, 58, 324).
4. Transpordivahendite üürile, rendile või kasutusvaldusse andmine
Teenuse käibe tekkimise koht on Eesti ka siis kui osutatakse KMS § 10 lõigetes 1, 2 ja 5 nimetamata teenuse ning transpordivahendi üürile, rendile või kasutusvaldusesse andmise puhul, kui teenust osutatakse Eestis asuva asukoha või püsiva tegevuskoha kaudu (KMS § 10 lg 4).
Transpordivahendite üürile, rendile või kasutusvaldusse andmine maksustatakse põhireegli kohaselt, st maksu maksab teenuse osutaja selle riigi seaduse alusel, mille maksukohustuslase numbrit ta kasutab teenuse osutamisel.
Transpordivahend käibemaksuseaduse tähenduses on sõiduk, lennuk, laev või muu transpordivahend, mille Euroopa Ühenduste Nõukogu määrusega nr 2658/87 kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri esimesed kaks numbrit (grupp) on 86, 87, 88 või 89 (KMS § 11 lg 6).
Teenuse osutamise koht on Eesti ning teenuse osutajal on käibemaksu tasumise kohustus ka siis, kui ühendusevälise riigi isikule antakse transpordivahendid üürile, rendile või kasutusvaldusesse. KMS § 35 lg 9 kohaselt tagastatakse maksukohustuslasele, kes annab transpordivahendi, välja arvatud sõiduauto, üürile rendile või kasutusvaldusse ühendusevälise riigi isikule, tema taotluse alusel sellelt teenuselt tasutud käibemaks, kui ta tõendab, et transpordivahendit kasutati ühendusevälises riigis ning sellelt teenuselt makstakse käibemaksu ka ühendusevälises riigis.
Kui ühendusevälise riigi isikule osutatakse teenust enne 01.05.2004 sõlmitud transpordivahendi, välja arvatud sõiduauto üürile, rendile või kasutusvaldusse andmise lepingu alusel, kohaldatakse sellisele teenuse osutamisele kuni 01.05.2004 jõustumiseni kehtinud käibemaksuseaduse sätteid tingimusel, et transpordivahend on antud selle lepingujärgse kasutaja valdusse enne käesoleva seaduse jõustumist (KMS § 46 lg 9).
5. Immateriaalsete teenuste maksustamine
Kui maksukohustuslane ostab kaupa või saab teenust välisriigi maksukohustuslaselt ning käibe tekkimise koht on Eesti, arvestab ja maksab käibemaksu kauba või teenuse saaja (KMS § 3 lg 4 p 5). Eestis registreeritud maksukohustuslane või piiratud maksukohustuslane peab arvestama käibemaksu ka juhul, kui talle osutatakse KMS § 10 lg 2 sätestatud nn immateriaalseid teenuseid:
Siin on otseselt mõeldud enda käsutuses oleva tööjõu lepingu alusel kasutada andmist teisele ettevõtjale ja säte ei laiene tööjõu vahendamisega tegelevatele ettevõtetele. Tööjõu vahendamisega tegelevad ettevõtted osutavad enamasti vahendamisteenust ja peavad lähtuma vahendamisteenuse käibemaksuga maksustamise põhimõtetest.
6) vallasasja, välja arvatud transpordivahendi, üürile, rendile või kasutusvaldusse andmine;
8) ringhäälinguteenus kehtetu alates 01.01.2006;
12) kauba ühest liikmesriigist teise veo teenus, kaasa arvatud kauba vedu Eestisse või
Eestist, sellise kaubaveo korraldamise teenus ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenused;
14) maagaasi ja elektrienergia võrguühenduse ligipääsu võimaldamine ning edastamine maagaasi ja elektrienergia võrgu kaudu ning nendega otseselt seotud teenused;
15) tasu eest käesoleva loetelu punktides 1-10, 14 ja 16 nimetatud teenusest hoidumine, õiguse kasutamisest loobumine või olukorra talumine;
Käibedeklaratsioonil deklareerib ostja ülalnimetatud teenuste puhul nii tasumisele kuuluva maksu kui ka sisendkäibemaksu, muidugi juhul, kui tema tegevus on selline, mis õigustab sisendkäibemaksu maha arvamist. Kui on tegemist KMS § 16 lg 21 nimetatud finantsteenustega või kindlustusteenustega, mille puhul on tegemist maksuvaba käibega, siis nende saamisel välisriigi maksukohustuslaselt ei teki deklareerimise ega maksu tasumise kohustust.
Pöördmaksustamist rakendatakse Eestis juhul kui:
1. Soome maksukohustuslane teeb Soomes tõlketöid Eesti maksukohustuslasele;
2. Eesti maksukohustuslane rendib Rootsis olles sealselt maksukohustuslaselt ajutiseks kasutamiseks arvuti;
3. Eesti maksukohustuslane viib oma remonti vajava seadme remontimiseks Lätti sealsele maksukohustuslasele ja toob selle sealt pärast tagasi.
4. Maksukohustuslasena registreeritud kohvikupidaja Narvas rendib tööjõudu Ivangorodist Eestis asuvas kohvikus tööle rakendamiseks;
Kui immateriaalne teenus müüakse mittemaksukohustuslasest ostjale (näiteks füüsiline isik), kes elab Eestis või mõnes muus liikmesriigis, määratakse teenuse käibe tekkimise koht põhireegli kohaselt, st teenuse käibe tekkimise koht on teenuse osutaja asukoht. Teenuse käibe tekkimise koht ei ole Eesti, kui immateriaalseid teenuseid (KMS §10 lg 2 punktides 1-10 nimetatud) osutatakse ühendusevälise riigi ostjale, sealjuures ei oma tähtsust, kas teenust osutatakse maksukohustuslasele või üksikisikule.
Immateriaalseid teenuseid maksustatakse Eestis põhireegli kohaselt juhul kui:
1. Eesti maksukohustuslane osutab advokaaditeenuseid Läti füüsilisele isikule.
2. Eesti maksukohustuslane osutab raamatupidamisteenuseid FIEle Eestis.
Immateriaalseid teenuseid ei maksustata Eestis juhul, kui:
1. Eesti maksukohustuslane osutab reklaamiteenuseid Läti maksukohustuslasele (käibe tekkimise koht ei ole Eesti, KMS § 10 lg 5 p 7, deklareerib teenuse osutamise Eestis 0%);
2. Eesti maksukohustuslane rendib Rootsi ettevõtjale arvuti oma Rootsis registreeritud püsiva tegevuskoha kaudu (ei deklareeri Eestis);
3. Eesti maksukohustuslane osutab konsultatsiooniteenust Venemaa füüsilisele isikule (käibe tekkimise koht ei ole Eesti, KMS § 10 lg 5 p 7, deklareerib teenuse osutamise Eestis 0%);
4. Eesti ettevõtja, kellel on Prantsusmaal püsiv tegevuskoht, osutab Prantsusmaal asuva tegevuskoha kaudu tõlketeenuseid Eesti füüsilisele isikule (ei deklareeri Eestis);
5. Rootsi maksukohustuslane, kellel ei ole Eestis püsivat tegevuskohta, rendib Eestis asuvale füüsilisele isikule arvuti (ei deklareeri Eestis).
Teenuse käibe tekkimise koht on Eesti ka juhul, kui ühendusevälise riigi maksukohustuslane, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena registreeritud, osutab Eesti füüsilisele isikule isiklikuks kasutamiseks elektroonilise side teenust või elektrooniliselt osutatavat teenust.
6. Veoteenused ja selliste vedude korraldamine
6.1. Reisijatevedu
Reisijateveo teenus maksustatakse Eestis, kui teenust osutatakse täies ulatuses Eestis. Reisijateveo teenused, mis täielikult osutatakse välisriigis, maksustatakse 0% maksumääraga. Reisijateveo teenuse maksustamisel 0% maksumääraga ei oma tähtsust, kas veoteenust osutatakse liikmesriikides või ühendusevälises riigis.
Juhul, kui Eestis osutatav reisijateveo teenus on käsitatav rahvusvahelise reisi osana, maksustatakse kogu teenus 0% maksumääraga (KMS §15 lg 4 p 13). Reisijateveo teenuse maksustamisel 0% maksumääraga on oluline see, et reisiveo teenuse lähte- ja sihtkoht asuvad eri riikide territooriumidel.
Isik X on ostnud reisiteenuse (pileti) reisifirmalt Y marsruudil Tartu-Riia. Reisiteenus saab alguse Tartust ja sisaldab ka X sõidu Pärnusse, kus ta samal päeval istub ümber Pärnu-Riia bussile. Temale reisi müünud reisifirma Y oli ostnud reisijateveo teenuse Tartu ja Pärnu vahel reisifirmalt A ja veoteenuse Pärnu-Riia vahel reisifirmalt B. Reisifirma Y poolt müüdud teenus isikule X maksustatakse 0%, kuna ta müüs reisi oma nimel otsereisina ja piletil näidatud reisi lähte- ja sihtkoht on erinevates liikmesriikides. Reisifirmale Y reisifirma A poolt müüdud reis Tartu ja Pärnu vahel on 18% maksustatav siseriiklik käive ja reisifirma B poolt müüdud reisiteenus Pärnu-Riia on vahepeatusteta otsereis ja maksustatav 0%.
Reisijaveo teenuse puhul määratakse lähteriik ja sihtkohariik kindlaks vastavalt piletil näidatule. Kui rahvusvaheline reis katkeb tehnilistel põhjustel, näiteks veoki rike, ei muuda see reisi veel maksustatavaks 18% määraga.
6.2. Kaubaveoteenused ja selliste vedude korraldamine
Kui kaubaveoteenust ja sellise veo korraldamise teenust osutatakse täies ulatuses Eestis, samuti juhul, kui osutatakse kaubaveo teenust Eestist teise liikmesriiki, sellise kaubaveo korraldamise teenust või sellega seotud kõrvalteenuseid osutatakse isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreeritud, on käibe tekkimise koht Eesti ja käive maksustatakse 18% maksumääraga.
Kui kaup tuuakse teisest liikmesriigist Eestisse ning osutatakse kaubaveo teenust, sellega seotud kõrvalteenuseid või sellise veo korraldamise teenust väljaspool Eestit isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreeritud, ei ole käibe tekkimise koht Eesti ja teenuseid maksustatakse 0% maksumääraga.
Eesti füüsiline isik soetab Soomest mööblikomplekti ja tellib kauba veoteenuse Eesti maksukohustuslaselt. Eesti maksukohustuslane esitab arve veo tellijale 0% maksumääraga, maksukohustus võib tekkida lähtuvalt Soome maksuseadustest.
Liikmesriikide vahelised kaubaveoteenused
Liikmesriikide vahelise kaubaveoteenuse all mõeldakse kaubaveoteenust, mis algab ühes liikmesriigis ja lõpeb teises liikmesriigis. Liikmesriikide vahelised kaubaveoteenused maksustatakse põhireegli kohasel riigis, kust algas veoteenus. Samas, kui liikmesriikide vahelise kaubaveoteenuse ostja või sellise kaubaveoteenuse korraldamise teenuse ostja kasutab ostmisel mingis liikmesriigis antud ja momendil kehtivat maksukohustuslase numbrit, tuleb teenuselt käibemaksu maksta selles liikmesriigis, mille maksukohustuslase numbrit ostja kasutas. Näiteks maksustatakse mainitud teenused Eestis, kui ostja kasutab teenuse ostmisel Eestis antud maksukohustuslase numbrit.
Kuna kaubaveoteenuse või sellise veo korraldamist soovivad ostjad võivad kasutada neile eri liikmesriikides antud maksukohustuslase numbrit, võivad ka eriteenused eraldi olla maksustatavad eri liikmesriikides.
Seega näiteks, kui Eestis ja Suurbritannias registreeritud maksukohustuslane tellib kaubaveoteenuse Tallinna-Londoni vahel, võib ta valida, kas ta kasutab teenuse ostmisel Eestis või Inglismaal väljaantud maksukohustuslase numbrit.
Liikmesriikide vahelise kaubaveoteenustega seotud kõrvalteenused ja sellise veo korraldamine
Kaupade laadimine, lossimine, käitlemine ja ladustamine veolepingu raames ja muud vastavad kaubaveoga seotud kõrvalteenused (KMS § 10 lg 7) ja nende korraldamine maksustatakse Eestis, kui teenuse osutamise koht on Eesti.
Kui ostja kasutab liikmesriikide vahelise kaubaveoga seonduvat, ühenduse territooriumil toimuva laadimis-, lossimis- ja muu vastava teenuse ostmisel mõnes liikmesriigis antud ja hetkel kehtivat maksukohustuslase numbrit, on teenuste maksustamise kohaks nimetatud liikmesriik.
Kui osutatav kaubaveoteenus läbib enne lõpppunkti jõudmist mitut liikmesriiki, kus osutatakse kaubaveoteenusega seotud kõrvalteenuseid, võib teenuse ostja kasutada nendes liikmesriikides antud maksukohustuslasena registreerimise numbreid, seega võivad veoga seotud kõrvalteenused olla ka erinevates liikmesriikides maksustatavad. Vastavalt võivad liikmesriikide vahelise kaubaveoteenusega seonduvad kõrvalteenused olla maksustatavad ka mõnes teises liikmesriigis, kui kaubaveoteenus ise või sellise veo korraldamise teenus.
Teenuste müüja on üldjuhul maksukohustuslane liikmesriikide vaheliselt kaubaveoteenuselt, sellega seotud kõrvalteenustelt või nende korraldamiselt. Kui teenuse osutaja ja teenuste saaja on registreeritud maksukohustuslasena erinevates liikmesriikides, rakendatakse teenuste maksustamisel nn pöördmaksustamist. Maksu tasumise kohustus läheb sellisel juhul üle ostjale ja müüja ei pea ennast registreerima maksukohustuslasena teenuse saaja asukoha riigis. Ostjal on õigus ka sisendkäibemaksu mahaarvamiseks, kui saadud teenust kasutatakse ettevõtluse tarbeks.
Nii liikmesriikide vahelise kaubaveoteenuste, kui ka sellega seotud kõrvalteenuste või 1sellise teenuse korraldamisel tekib maksukohustus alljärgnevalt:
1) kui müüja on maksukohustuslane riigis, mille maksukohustuslase numbri all ka ostja soetab teenust, on tegemist siseriikliku käibega ja müüja maksab käibemaksu;
2) kui müüja ei ole selles riigis maksukohustuslane, mille maksukohustuslase numbri all ostja teenust ostab, on ostjal kohustus arvestada ja maksta käibemaksu talle esitatud arve alusel oma riigis, samas tekib tal ka ettevõtluse korral õigus deklareerida summa sisendkäibemaksuna;
3) kui ostja ei ole registreeritud maksukohustuslasena üheski liikmesriigis või ta ei teata ostmisel oma maksukohustuslase numbrit, tekib müüjal maksukohustus liikmesriigis, kust kaup teele saadeti või sellega seotud kõrvalteenuseid osutati. Müüja peab vastavas riigis end maksukohustuslasena registreerima ning vastavat maksustatavat käivet nimetatud riigis/riikides deklareerima ja maksma käibemaksu vastavalt selle riigi maksumääradele.
Eestis maksukohustuslasena registreeritud veofirma transpordib puidutooteid Hamburgist Rootsi. Klient on teenuse ostmisel teatanud oma Eesti maksukohustuslase numbri. Kuna teenuse osutaja on registreeritud maksukohustuslasena samas liikmesriigis (Eestis), mille maksukohustuslase numbrit ka ostja kasutab, maksustatakse kaubaveoteenuse käive Eestis teenuse osutaja poolt. Tegemist on Eesti siseriikliku käibega (KMS § 10 lg 2 p 12), mida maksustatakse 18% määraga.
Seega juhul, kui nii ühendusesisese kaubaveoteenuse osutaja kui ka teenuse ostja teevad omavahelise tehingu oma Eesti maksukohustuslase numbri all, maksustatakse tehingust tekkivat käivet Eestis 18% maksumääraga, olenemata sellest, kuidas kaup liigub, kas Eestist teise liikmesriiki, teisest liikmesriigist Eestisse või väljaspool Eestit ühest liikmesriigist teise.
Eestis maksukohustuslasena registreeritud veoifirma transpordib seadme Tallinnast Helsingisse. Klient on Eesti maksukohustuslane, kellel on ka Soome maksukohustuslase number. Kuna klient on teenuse ostmisel teatanud oma Soome maksukohustuslase numbri ja teenuse osutajal ei ole Soome maksukohustuslase numbrit, ei ole kaubaveoteenuse käibe tekkimise koht Eesti ja käive maksustatakse Eestis 0% maksumääraga (KMS § 15 lg 4 p 1).
Eesti veofirma transpordib suurarvuti Tallinnast Kopenhaagenisse. Kliendiks on Taani kindlustusfirma. Ostja ei ole teatanud mitte mingisugust maksukohustuslase numbrit. Kuna kauba transport algas Eestis, on teenuse käive toimunud Eestis ja maksustatakse Eestis teenuse osutaja poolt (KMS § 10 lg 1 p 5). Kui teenuse osutaja ei ole veel registreeritud Eestis maksukohustuslasena, kuid tal on Eestis püsiv tegevuskoht, peab ta hakkama arvestust pidama maksustatava käibe suuruse kohta Eestis ning käibemaksuseadusega kinnitatud piirmäära ületamisel tekib kohustus ennast registreerida maksukohustuslasena.
Eesti maksukohustuslane on tellinud Soome transpordifirmalt puiduveo teenuse Helsingist Tallinna. Teenuse osutaja ei ole registreerinud ennast Eestis maksukohustuslasena ja seega läheb maksukohustus üle teenuse tellijale, s.o. Eesti maksukohustuslasele, kes deklareerib ja maksab ära saadud teenuse maksustatavalt väärtuselt arvutatud käibemaksu. Kuna ühendusesisene kaubaveoteenus osteti oma ettevõtluse tarbeks, on Eesti maksukohustuslasel samas õigus deklareerida teenuselt arvutatud käibemaksu ka sisendkäibemaksuna.
Ekspordi/impordiga seotud veoteenused
Käibe tekkimise koht ei ole Eesti, kui osutatakse kaubaveoteenust väljaspool Eestit, kaasa arvatud kaubaveoga seotud transpordivahendi veo ja sellise veo korraldamise teenust, ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenuseid. Kui veoteenus osutatakse täielikult välisriigis, deklareeritakse teenused 0% maksumääraga.
Veoteenuse käive tekib riigis, kus vedu toimub. Nt kaubaveo puhul Tallinnast Moskva veo osas kuni Narvani on käibe tekkimise koht Eesti. Samas on tegemist kauba ekspordiga seotud teenusega, seega maksustatakse kogu veoteenus 0% maksumääraga.
Näiteks kui veolepingu raames üks ja sama teenuse osutaja viib kauba Eestis asuvast lähtekohast otse välisriigis asuvasse sihtkohta või siis toob kauba välisriigis asuvast lähtekohast otse Eestisse on kogu teenus maksustatav 0% määraga vaatamata sellele, et osa teenuse puhul on käibe tekkimise koht Eesti. Välisriigina käsitatakse KMS § 2 p 4 kohaselt nii liikmesriike kui ka ühenduseväliseid riike, va. Eesti. Samaselt käsitatakse maksustamisel ka tolli järelevalve all oleva kauba vedu (transiitvedu).
Kui on tegemist kauba ekspordiga, maksustatakse 0% maksumääraga ka sellega seotud kaubaveo korraldamise teenust ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenused. Kauba importimiseks osutatav kaubaveoteenus, kaubaveo korraldamise teenus ning sellise kaubaveoga seotud kõrvalteenused maksustatakse 0% maksumääraga juhul, kui nimetatud teenuste kulu on arvatud imporditava kauba maksustatava väärtuse hulka.
Kauba ekspordiga või impordiga seotud kaubaveoteenusega kaasnevad kõrvalteenused - kaupade laadimine, lossimine, käitlemine ja ladustamine, kaubaga seonduvate dokumentide vormistamine ja hankimine ning tolliformaalsuste teostamine, maksustatakse 0% maksumääraga juhul, kui teenuse müüja tõestab, et tegemist oli vältimatu kõrvalteenusega seoses kaubaveoga.
Nullprotsendise käibemaksumääraga maksustatava teenuse osutamist tõendatakse teenuse osutamise kohta sõlmitud lepinguga, tellimiskirjaga, arvega või teenuse osutamist tõendava muu dokumendiga. Maksuhalduril on õigus nõuda ka teenuse osutamist tõendavaid lisadokumente.
Veel selles kategoorias: « Käibe toimumise aeg (uuendatud 01.01.2009) Paigaldatava ja kokkupandava kauba maksustamine (uuendatud 01.01.2009) »


text:
AVVKHS § 1 lg 1 p 1 loeb kriminaalmenetluse lõpetamise või isiku õigeksmõistmise korral vahistamise alusetuks vabaduse võtmiseks sõltumata sellest, kas vahistamine oli kooskõlas kriminaalmenetluse normidega või mitte.
AVVKHS § 1 lõikeid 1 ja 3 ning § 2 lõiget 2 süstemaatiliselt tõlgendades järeldub, et ka juhul, kui kahju hüvitamine on AVVKHS § 1 lg 3 mõne punkti alusel välistatud, on AVVKHS § 1 lõikes 1 sätestatud juhtudel isikule alusetult vabaduse võtmisega kahju tekkinud. Asjaolu, et kahju ei tule hüvitada, ei tähenda seda, et alusetult vabaduse võtmisega kahju ei tekitatud.
Õigeksmõistvas kohtuotsuses peab olema märgitud vähemalt üks AVVKHS § 2 lõikes 2 nimetatud asjaolu. Juhul kui otsuses on märgitud kahju hüvitamist välistav asjaolu, ei pea vahi all viibitud päevade arvu märkima.
Alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamine on välistatud üksnes juhul, kui õigeksmõistvas otsuses on märgitud kahju hüvitamist välistav asjaolu. Juhul kui kahju hüvitamist välistavat asjaolu õigeksmõistvas otsuses märgitud ei ole, puudub alus kahju hüvitamisest keeldumiseks ning kahju tuleb hüvitada.
Kui õigeksmõistvas otsuses või määruses ei ole näidatud päevade arvu, millal isikult oli alusetult vabadus võetud, siis päevade arvu kindlaksmääramiseks on ainus sobiv menetlusdokument määrus KrMS §-s 145 sätestatud tähenduses. Menetlusõigusliku alusena määruse tegemisel kohaldub KrMS § 431, mille kohaselt lahendab kohtulahendi täitmisel ilmnevad kahtlused ja ebaselgused lahendi teinud kohus või kohtulahendi täitmisele pöörava maakohtu täitmiskohtunik määrusega.
3-3-1-18-06 Riigikohus 08.06.2006
Kuigi sõiduki kasutusõiguse täpse rahalise väärtuse määramine võib olla keerukas, ei tähenda see, et kasutusõiguse realiseerimise takistamine ei ole käsitatav kahju tekitamisena ega kuulukski selline kahju hüvitamisele. Sõiduki kasutusõiguse omamiseks tehtud kulutused on kasutusõiguse väärtuse ja kasutusõiguse rikkumise tõttu tekitatud kahju suuruse määramisel üheks oluliseks arvessevõetavaks kriteeriumiks. Kahjuks saab olla kasutusõiguse väärtus, mida ei saadud kasutada sõiduki registreerimistunnistuse võetuse tõttu ning millest tuleb maha arvata kahjustatud isiku poolt saadud kasu. Vastavalt VÕS § 127 lg-le 6 juhtudel, kui kahju täpset suurust ei saa kindlaks teha, otsustab hüvitise suuruse kohus. Nimetatud säte kuulub kohaldamisele ka halduskohtumenetluses kahjunõuete lahendamisel.
Halduskohtulik kontroll KrMK § 140 lg-s 1 sätestatud nõude järgimise üle on piiratud. Eseme või dokumendi äravõtmiseks puudub alus juhul, kui äravõetud dokumendi või eseme seose puudumine kuriteosündmusega on ilmne ning vastupidise põhjenda¬miseks mõistlikku seletust uurimisasutus ei esitata.

matches:
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1
§ 2
§ 431
kohus
Riigikohus
§ 127
§ 140


Piirkondlik veekaitse toetus – Riigi Teataja
Piirkondlik veekaitse toetus - sisukord
§ 8 Maa rohumaana hoidmisega seotud nõuded
§ 9 Maa talvise taimkatte all hoidmisega seotud nõue
§ 11 Põllumajandusliku majapidamise üleandmine
§ 12 Kohustuse üleandmine ja ülevõtmine
§ 13 Maa rohumaana hoidmise kohustuse suurendamine
§ 14 Maa rohumaana hoidmise kohustuse vähendamine
§ 15 Arengukava alusel antava toetuse kohase kohustuse asendamine maa rohumaana hoidmise kohustusega
§ 17 Taotleja, taotluse ja toetatava tegevuse kontrollimine
§ 19 Taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
§ 20 Toetuse maksmise otsustamine
§ 21 Kohustuste kohandamine
§ 22 Toetuse saaja andmete avalikustamine
RT I, 17.04.2018, 4
Vastu võetud 16.02.2018 nr 9
RT I, 20.02.2018, 45
jõustumine 23.02.2018
Määrusega kehtestatakse „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” (edaspidi arengukava) meetme 10 „Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede” tegevuse liigi „Piirkondlik veekaitse toetus” raames antava piirkondliku veekaitse toetuse (edaspidi toetus) andmise tingimused ning kord.
(1) Toetust antakse piirkondliku veekaitselise tegevuse elluviimise eest määruses sätestatud ajavahemiku jooksul (edaspidi koos kohustus).
(2) Toetust antakse järgmiste tegevuste elluviimise eest:
1) maa järjepidevalt vähemalt viie järjestikuse kalendriaasta jooksul (edaspidi kohustuseperiood) osaliselt talvise taimkatte all hoidmine;
2) kohustuseperioodi esimese kalendriaasta kohustuse aluse maa kohustuseperioodi jooksul rohumaana hoidmine.
(1) Toetuse ühikumäär ühe hektari maa kohta on maa rohumaana hoidmise eest juhul, kui rohumaa moodustab kohustuseperioodi kalendriaastal (edaspidi kohustuseaasta) kogu põllumajandusliku majapidamise põllumajandusmaast kuni 20 protsenti, 130 eurot kalendriaastas.
(2) Toetuse ühikumäär ühe hektari maa kohta on maa rohumaana hoidmise eest juhul, kui rohumaa moodustab kohustuseaastal kogu põllumajandusliku majapidamise põllumajandusmaast üle 20 protsendi, 70 eurot kalendriaastas.
(3) Toetuse ühikumäär ühe hektari maa kohta on maa talvise taimkatte all hoidmise eest seitse eurot kalendriaastas.
(4) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab enne §-s 18 sätestatud toetuse vähendamise otsustamist tegevuse liigile eelarveaastaks määratud eelarve, vähendab Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (edaspidi PRIA) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 3 alusel toetuse ühikumäära sellises ulatuses, mis on vajalik kõigi nõuetele vastavate taotluste rahuldamiseks maksimaalsel võimalikul määral.
(1) Toetust võib taotleda põllumajandusliku tegevusega tegelev füüsilisest isikust ettevõtja või juriidiline isik (edaspidi koos taotleja), kes esimesel kohustuseaastal taotleb ka arengukava alusel antavat keskkonnasõbraliku majandamise toetust.
(2) Toetust maa talvise taimkatte all hoidmise eest ei või taotleda taotleja, kes taotleb arengukava alusel antavat keskkonnasõbraliku majandamise toetust täiendava veekaitse lisategevuse elluviimise eest, mahepõllumajandusele ülemineku toetust või mahepõllumajandusega jätkamise toetust.
(1) Toetust võib taotleda taotleja kasutatava vähemalt 1,00 hektari suuruse maa kohta. Toetust võib taotleda põllu kohta, mille pindala on vähemalt 0,30 hektarit.
(2) Põld lõike 1 tähenduses määratletakse, lähtudes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549–607) artikli 67 lõike 4 punktis a sätestatust.
(3) Toetust maa rohumaana hoidmise eest võib taotleda:
1) põllu kohta, mis asub vähemalt 50 protsendi ulatuses Pandivere ja Adavere-Põltsamaa nitraaditundlikul alal asuval kaitsmata põhjaveega alal või olulisel allika- ja karstialal;
2) punktis 1 nimetatud nitraaditundlikul alal asuva põllu kohta, millel asub allikas või karstilehter;
3) maa kohta, mille kohta ei taotleta toetust maa talvise taimkatte all hoidmise eest ega arengukava alusel antavat muud pindalatoetust, välja arvatud arengukava alusel antav kohalikku sorti taimede kasvatamise toetus.
(4) Toetust maa rohumaana hoidmise eest ei või taotleda maaeluministri 17. aprilli 2015. a määruse nr 32 „Otsetoetuste saamise üldised nõuded, ühtne pindalatoetus, kliima- ja keskkonnatoetus ning noore põllumajandustootja toetus” § 12 lõikes 4 nimetatud keskkonnatundliku püsirohumaa kohta.
(5) Toetust maa talvise taimkatte all hoidmise eest võib taotleda lõike 3 punktis 1 nimetatud nitraaditundlikul alal asuva ning maaeluministri 29. aprilli 2015. a määruse nr 49 „Keskkonnasõbraliku majandamise toetus” § 5 lõike 1 punktides 1 ja 3–5 ning sama paragrahvi lõigetes 2–5 sätestatud toetusõigusliku maa kohta.
(6) Toetust maa talvise taimkatte all hoidmise eest ei või taotleda maa kohta, mille kohta taotletakse:
1) toetust maa rohumaana hoidmise eest;
2) arengukava alusel antavat piirkondlikku mullakaitse toetust.
(7) Toetusõigusliku maa määratlemisel lähtutakse põllumajandusministri 10. märtsi 2015. a määruse nr 22 „Põllumassiivi kaardi koostamise, põllumassiivi piiripunktide määramise, põllumassiivile unikaalse numberkoodi andmise, põllumassiivi toetusõigusliku pindala ning põllumassiivil asetsevate maastikuelementide määramise ja korra ning põllumassiivi kasutamise kohta esitatavad andmed ja nende esitamise kord” §-s 5 sätestatust.
(8) Maa rohumaana hoidmise korral jätkub sellise maa püsirohumaaks muutumise arvestus, mis enne kohustuseperioodi algust ei olnud kasutuses püsirohumaana, pärast kohustuseperioodi lõppu.
(1) Taotleja täidab maa rohumaana hoidmise korral kohustuseperioodi jooksul järgmiseid nõudeid:
1) järgib kogu põllumajandusliku majapidamise põllumajandusmaal ja põllumajanduslikus tegevuses maaeluministri 17. aprilli 2015. a määruse nr 32 „Otsetoetuste saamise üldised nõuded, ühtne pindalatoetus, kliima- ja keskkonnatoetus ning noore põllumajandustootja toetus” §-s 12 sätestatud püsirohumaa säilitamise tava;
2) kannab andmed põllumajandusliku majapidamise põllumajandusmaal tehtud tegevuste kohta veeseaduse alusel peetavasse põlluraamatusse.
(2) Maa talvise taimkatte all hoidmise korral hoiab taotleja vähemalt 30 protsenti maaeluministri 29. aprilli 2015. a määruse nr 49 „Keskkonnasõbraliku majandamise toetus” § 5 lõigetes 1–6 sätestatud toetusõiguslikust maast kohustuseaasta 1. novembrist kuni sellele järgneva kohustuseaasta 31. märtsini põllumajanduskultuurist koosneva talvise taimkatte all.
(3) Põllumajanduskultuur lõike 2 tähenduses määratletakse, lähtudes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608–670), artikli 44 lõikes 4 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, ning muudetakse kõnealuse määruse X lisa (ELT L 181, 20.06.2014, lk 1–47), artikli 40 lõikes 3 sätestatust.
(4) Maa rohumaana hoidmise korral järgib taotleja, kes on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 43 lõikes 11 nimetatud põllumajandustootja, lõike 1 punktis 1 nimetatud püsirohumaa säilitamise tava kogu põllumajandusliku majapidamise põllumajandusmaal, mis ei ole mahepõllumajanduslikus kasutuses.
(5) Kui lõikes 4 nimetatud põllumajandustootja on toetuse taotlemisel võtnud kohustuse järgida lõike 1 punktis 1 nimetatud püsirohumaa säilitamise tava kogu põllumajandusliku majapidamise põllumajandusmaal, peab ta järgima nimetatud tava ka mahepõllumajanduslikus kasutuses oleval maal.
§ 8. Maa rohumaana hoidmisega seotud nõuded
(1) Taotleja hoiab toetusõiguslikku maad, mille kohta ta toetust taotleb, rohukamara all, mis peab olema rajatud hiljemalt esimese kohustuseaasta 15. juuniks.
(2) Taotleja võib rohukamarat uuendada üksnes otsekülvi ja pealekülvi teel.
(3) Maa rohukamara kahjustamine maa ülekarjatamise tõttu on keelatud.
§ 9. Maa talvise taimkatte all hoidmisega seotud nõue
Taotleja hoiab vähemalt 60 protsenti maaeluministri 29. aprilli 2015. a määruse nr 49 „Keskkonnasõbraliku majandamise toetus” § 5 lõigetes 1–6 sätestatud toetusõiguslikust maast kohustuseaasta 1. novembrist kuni sellele järgneva kohustuseaasta 31. märtsini põllumajanduskultuurist koosneva talvise taimkatte all.
(1) Taotleja või tema esindaja, kes tegeleb taotleja põllumajanduslikus majapidamises põllumajandusliku tegevusega, peab teise kohustuseaasta 1. detsembriks olema osalenud Maaeluministeeriumi korraldatud veekaitsekoolitusel.
(2) Lõikes 1 sätestatud nõude täitmisel arvestatakse selle toetuse taotluste esmakordse vastuvõtmise aastast alates toimunud koolitusi.
§ 11. Põllumajandusliku majapidamise üleandmine
§ 12. Kohustuse üleandmine ja ülevõtmine
(1) Kohustuse võib üle anda alates teisest kohustuseaastast. Esimesel kohustuseaastal võib kohustuse üle anda vääramatu jõu või erandlike asjaolude esinemise korral või põllumajandusliku majapidamise üleandmise korral § 11 kohaselt.
(2) Kui kohustuse võtab üle isik, kellel ei ole kohustust, loetakse kohustuseperioodi kestuseks ülevõetud kohustuse kestus.
(3) Maa talvise taimkatte all hoidmise kohustuse võib üle anda üksnes isikule, kellel ei ole maa talvise taimkatte all hoidmise kohustust.
(4) Maa rohumaana hoidmise kohustuse ülevõtmise korral juhul, kui kohustuse võtab üle isik, kellel on sama kohustus, maa rohumaana hoidmise kohustused liidetakse.
(5) Kui kohustuse ülevõtjal ei ole kohustust, peab kohustuse ülevõtja või tema esindaja, kes tegeleb taotleja põllumajanduslikus majapidamises põllumajandusliku tegevusega, olema osalenud § 10 lõikes 1 sätestatud koolitusel kohustuse ülevõtmise aasta 1. detsembriks. Kui kohustus võetakse üle alates kolmandast kohustuseaastast, ei nõuta koolitusel osalemist.
§ 13. Maa rohumaana hoidmise kohustuse suurendamine
(1) Toetuse saaja võib maa rohumaana hoidmise kohustust suurendada kuni 20 protsenti tema maa rohumaana hoidmise esimese kohustuseaasta kohustuse aluse maa pindalast selle maa arvelt, mille kohta ei ole maa rohumaana hoidmise kohustust võetud. Sellisel juhul kohustuseperioodi kestus ei muutu.
(3) Maa rohumaana hoidmise kohustuse suurendamisel peab rohumaa olema rajatud hiljemalt maa rohumaana hoidmise kohustuse suurendamise aasta 15. juuniks.
(4) Ülevõetud maa rohumaana hoidmise kohustust ei saa suurendada.
§ 14. Maa rohumaana hoidmise kohustuse vähendamine
Maa rohumaana hoidmise kohustuse aluse maa pindala võib vähendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487–548) artikli 47 lõigetes 2–4 sätestatuga.
§ 15. Arengukava alusel antava toetuse kohase kohustuse asendamine maa rohumaana hoidmise kohustusega
(1) Kui taotleja asendab arengukava alusel antava keskkonnasõbraliku majandamise toetuse, piirkondliku mullakaitse toetuse, mahepõllumajandusele ülemineku või mahepõllumajandusega jätkamise toetuse kohase kohustuse osaliselt või täielikult selle määruse kohase maa rohumaana hoidmise kohustusega, algab uus maa rohumaana hoidmise kohustus, mille kestus on viis järjestikust kalendriaastat.
(2) Lõikes 1 nimetatud kohustuse asendamisel peab rohumaa olema rajatud hiljemalt kohustuse asendamise aasta 15. juuniks.
1) maaeluministri 17. aprilli 2015. a määruse nr 32 „Otsetoetuste saamise üldised nõuded, ühtne pindalatoetus, kliima- ja keskkonnatoetus ning noore põllumajandustootja toetus” § 151, § 152 lõike 1 punktides 1–6, 12 ja 13, § 152 lõigetes 2 ja 3 ning §-s 153 nimetatud andmed;
2) andmed selle kohta, millise § 2 lõikes 2 nimetatud tegevuse elluviimise eest taotleja toetust taotleb;
3) andmed selle kohta, millise põllu kohta taotleja toetust taotleb;
4) maa talvise taimkatte all hoidmise eest toetuse taotlemise korral andmed selle kohta, millised põllud hoitakse taotluse esitamise aasta 1. novembrist kuni sellele järgneva kohustuseaasta 31. märtsini põllumajanduskultuurist koosneva talvise taimkatte all;
5) andmed selle kohta, kas taotleja võtab kohustuse või jätkab sellega;
6) paragrahvi 15 lõikes 1 nimetatud kohustuse selle määruse kohase kohustusega asendamise korral andmed selle kohta, et taotleja asendab § 15 lõikes 1 nimetatud kohustuse selle määruse kohase kohustusega.
(5) Maa rohumaana hoidmise kohustuse suurendamise ja vähendamise korral esitab toetuse saaja toetuse taotlemiseks lõikes 1 sätestatud ajavahemikul ja viisil PRIAle lõikes 2 nimetatud andmed, arvestades kohustusealuse maa pindala suuruse muutumisega.
(7) Põllumajandusliku majapidamise üleandmise korral esitab põllumajandusliku majapidamise ülevõtja põllumajandusliku majapidamise ülevõtmisest teatamiseks ja toetuse maksmise taotlemiseks § 11 lõikes 2 sätestatud ajavahemikul PRIAle elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu teate, mis sisaldab:
§ 17. Taotleja, taotluse ja toetatava tegevuse kontrollimine
(1) PRIA kontrollib taotluses esitatud andmete õigsust ning taotleja ja toetatava tegevuse toetuse saamise nõuetele vastavust, lähtudes komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artiklites 24–41 sätestatust.
§ 19. Taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
§ 20. Toetuse maksmise otsustamine
§ 21. Kohustuste kohandamine
§ 22. Toetuse saaja andmete avalikustamine
2018. aastal ei saa arengukava alusel antavat mahepõllumajandusele ülemineku või mahepõllumajandusega jätkamise toetuse kohast kohustust maa rohumaana hoidmise kohustusega asendada.