text:
Uusi maksualaseid lahendeid Riigikohtust - Prindivaade - EML - Maksumaksja portaal
Uusi maksualaseid lahendeid Riigikohtust
Kuupäev 03.01.2017 21:25:30 | Rubriik: EML
14.03.2016 otsus kohtuasjas 3-3-1-61-15
24.11.2016 otsus kohtuasjas 3-3-1-35-16
Vaidlused puudutavad MKS § 116 rakendamist. Viidatud sätte kohaselt peab maksuhaldur maksma intressi, kui on õigusvastaselt viivitanud maksutagastusnõude täitmisega.
Otsuse tekste vt siit ja siit
13.04.2016 otsus kohtuasjas 3-3-1-51-15
Riigikohus kordab varasemas otsuses (3-3-1-59-15) toodud seisukohta, et ebaolulised vormivead arvel ei võta arve saajalt ära sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust.
Otsuse teksti vt siit
18.04.2016 otsus kohtuasjas 3-3-1-4-16
Riigikohus asus seisukohale, et pärast füüsilise isiku pankrotimenetlust tasumata jäänud maksuvõla sissenõudmisele kohaldatakse tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 157 lg 3 kohaselt 10-aastast aegumistähtaega.
25.04.2016 otsus kohtuasjas 3-3-1-79-15
Riigikohus selgitas, et kui ettevõtja maksustatav käive ületab registreerimiskohustusliku piirmäära 16 000 eurot aastas, siis ei ole maksuhalduril õigus seda isikut käibemaksukohustuslaste registrist kustutada põhjendusega, et ennetada maksupettuste toimepanemist.
25.04.2016 otsus kohtuasjas 3-3-1-10-16
Riigikohus selgitas, et mittetulundusühingu õiguslik vorm iseenesest ei saa takistada sisendkäibemaksu mahaarvamist kaupadelt ja teenustelt, mis osalevad maksustatava käibe loomisel.
17.05.2016 otsus kohtuasjas 3-3-1-3-16
Riigikohus selgitab, et kui maksukohustuslane nõustub kontrolli tulemustega ning parandab maksudeklaratsioonid maksuhalduri soovitud viisil, siis ei saa maksukohustuslane neid deklaratsioone hiljem uuesti parandada, vaid kohaldub maksukorralduse seaduse § 101 lg 3. Üksikjuhtumi kontrolli lõpetav teade, milles maksuhaldur kontrolli tulemustele toetudes loobub ("keeldub") maksuotsuse tegemisest, on haldusakt, millega on maksukohustuse puudumine siduvalt kindlaks määratud ning ning kontrolli tulemuste muutmine või kehtetuks tunnistamine toimub MKS §‑des 101−103 sätestatud alustel ja korras.
09.06.2016 otsus kohtuasjas 3-3-1-7-16
Riigikohus selgitas, et kaupluse aknal olev kleebis tekstiga „Kodukaubad. Toidukaubad. Tubakas. Alkohol“ kujutab endast majandustegevuse koha liigi tähistamist ja seda ei saa maksustada reklaamimaksuga.
17.10.2016 otsus kohtuasjas 3-3-1-6-16
Riigikohus selgitas, kuidas tuleks vältida topeltmaksustamist, kui maksualases kuriteos süüdimõistetud isikule on tehtud vastutusotsus kuriteo tulemusena maksmata jäänud maksude tasumise kohta ning sama summa on konfiskeeritud kui kuriteo tulemusel saadud tulu.
26.10.2016 otsus kohtuasjas 3-3-1-28-16
Riigikohus selgitas, et äriühingusse omandisse juhatuse liikme isiklikuks tarbeks soetatud korteri soetusmaksumust ei saa maksustada dividendina, sest osanikule ei ole tehtud sellises summas väljamakset.
23.11.2016 otsus kohtuasjas 3-3-1-45-16
Vaidlus puudutab maksuvabalt üle piiri toodavat mootorikütust. Maksuhaldur leidis, et aktsiisivabastus kohaldub üksnes juhul, kui on tõendatud, et kütust tarvitatakse Eestisse saabunud veokis rahvusvahelise veo teostamiseks. Riigikohus leidis, et lisaks juba toimunud piiriületusele ei pea veok selle kütusega rohkem rahvusvahelisi sõite tegema.
http://www.maksumaksjad.ee/modules/news/article.php?storyid=9084

matches:
§ 116
Riigikohus
Riigikohus
§ 157
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 101
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus


Tarbijakaitseseaduse ja võlaõigusseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Vastu võetud 11.10.2007
Vabariigi Presidendi 17. oktoobri 2007. a otsusega nr 182
I. Tarbijakaitseseaduses (RT I 2004, 13, 86; 2005, 71, 547) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 2 punktid 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 3) kaup – kaupleja pakutav, müüdav või muul viisil turustatav asi või õigus;
4) teenus – kaupleja pakutav, müüdav või muul viisil turustatav hüve, mis ei ole kaup;».
§ 2. Paragrahvi 4 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
« (9) Käesoleva seaduse §-des 5–7 sätestatut kohaldatakse vallasasjana pakutavale kaubale.»
§ 3. Paragrahvi 8 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks.
« (2) Kauba ja teenuse ohutuse tagamise nõuded, tootja ja kaupleja sellealased kohustused ning vastutus on sätestatud toote ja teenuse ohutuse seaduses ning teistes õigusaktides.»;
§ 5. Paragrahv 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 10. Kauba ja teenuse garantii
Kauba või teenuse pakkumisel on lubatud kasutada mis tahes vormis või sõnaühendis sõna «garantii» või muud samatähenduslikku sõna vaid siis, kui selle tähendus vastab võlaõigusseaduses müügigarantii või töövõtugarantii kohta või ehitusseaduses ehitise garantii kohta sätestatule.»
§ 6. Paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Käesolevas paragrahvis sätestatut kohaldatakse vallasasjana pakutavale kaubale.»
§ 7. Seaduse 3. peatüki 2. jao pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Kaupleja ja tarbija vahelise tehinguga seotud kauplemisvõte».
« § 12. Kauplemisvõte
3) ettevõtja asutamistingimused, teatud tegevusaladel tegutsemiseks vajalike lubade andmise või registreerimise kord, samuti kutsealadele esitatavad nõuded.»
§ 9. Seadust täiendatakse §-dega 121–125 järgmises sõnastuses:
« § 121. Ebaausa kauplemisvõtte kasutamise keeld
8) tõele mittevastava mulje loomine, et tarbija on juba võitnud, võidab või pärast teatud tegevust võidab auhinna või saab muud samaväärset kasu, kui tegelikult auhind või muu samaväärne kasu puudub või kui auhinna või muu samaväärse kasu kättesaamine eeldab tarbijalt rahamaksmist või muud kulutusega seotud tegevust.»
§ 10. Paragrahvi 17 lõike 2 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 8) nõuda maakohtu kaudu tarbijate kollektiivseid huve ebamõistlikult kahjustavate tüüptingimuste ja ebaausate kauplemisvõtete kasutamise keelamist ning tarbija õigusi rikkuva muu tegevuse lõpetamist.»
§ 11. Paragrahvi 29 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Komisjonil on õigus kaebuse menetlemine lõpetada, kui:
4) tarbija loobub kaebusest.»
§ 12. Paragrahvi 41 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Tarbijakaitseameti peadirektor või tema volitatud isik võib teha ettekirjutuse ja nõuda kauplejalt ebaausa kauplemisvõtte kasutamise lõpetamist, või kui kauplemisvõtet ei ole veel kasutatud, kuid seda kavatsetakse teha, nõuda selle kasutamisest hoidumist.»
§ 13. Paragrahvid 43 ja 44 tunnistatakse kehtetuks.
§ 14. Seadust täiendatakse §-ga 471 järgmises sõnastuses:
« § 471. Ebaausate kauplemisvõtete kasutamise keelu rikkumine
§ 15. Paragrahv 48 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 48. Menetlus
(3) Käesoleva seaduse §-s 471 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tarbijakaitseamet.»
§ 16. Seadust täiendatakse normitehnilise märkusega järgmises sõnastuses:
«1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (ELT L 149, 11.06.2005, lk 22–39).»
II. § 17. Võlaõigusseaduse muutmine
Võlaõigusseaduse (RT I 2001, 81, 487; 2005, 61, 473) § 99 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Tarbija vaikimist või tegevusetust ei loeta tarbija nõustumuseks.»
III. § 18. Seaduse jõustumine
Käesolev seadus jõustub 2007. aasta 12. detsembril.


Kas tööandja võib saata minu töötelefonile sms i ükskõik mis kell ja nõuda minu ilmumist tööülesandeid täitma? - Tööõigus - vastused.ee
Kas tööandja võib saata minu...
Küsimus: Kas tööandja võib saata minu töötelefonile sms i ükskõik mis kell ja nõuda minu ilmumist tööülesandeid täitma?12.09.2017
Tere töötan täistööajaga töölepinguga s.o. 8.30-17.00 ja 40 tundi nädalas
Töölepingus siis niisugune punkt:
Tööandja korraldusel on Töötaja kohustatud töötama ka tööaja väliselt, kui tööülesannete täitmine sellisel ajal ei ole vastuolus töö olemusega ning töö sellisel ajal on vajalik Ettevõtte normaalseks funktsioneerimiseks.
Kas tööandja vastavalt sellele punktile võib saata minu töötelefonile sms i ükskõik mis kell ja nõuda minu ilmumist tööülesandeid täitma,
Kui töötaja töötab arvestuslikult 8 tundi päevas ja 40 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul, siis on tegemist täistööajaga. Kui töötaja töötab 8 tundi päevas 5 päeva nädalas (iga nädal samadel päevadel), siis on tegemist nn tavalise tööajaga. Kui töötaja, kelle tööaeg on E-R kell 8.30-17.00, nn tavaline tööaeg, töötab peale kella 17.00 või nädalavahetustel, siis on ta teinud ületunnitööd. Ületunnitöö saab olla üksnes kokkuleppeline (TLS § 44 lg 1). See tähendab seda, et tööandja saab teha töötajale ettepaneku ületunnitöö tegemiseks, kuid töötajal on õigus ületunnitöö tegemisest keelduda. Ületunnitöö ei saa olla ette planeeritud, st selle tegemises ei saa abstraktselt kokku leppida. Ületunnitöö olemusest tulenevalt on tööandjal ja töötajal vaja ületunnitöö tegemises iga kord eraldi kokkulepe saavutada. Näiteks ei saa töötaja ja tööandja töölepingu sõlmimisel leppida kokku üldises klauslis, mille järgi teeb töötaja ületunnitööd vastavalt vajadusele. Selline kokkulepe on tühine ning eraldi kokkulepe tuleb iga kord siiski eraldi saavutada (ületunnitööst saab täpsemalt lugeda TLS kommenteeritud väljaandest lk 92-95 http://www.sm.ee/sites/default/files/content-editors/eesmargid_ja_tegevused/Too/Toolepingu_seadus/selgitused_toolepingu_seaduse_juurde.pdf).
Kui töötaja peab peale tööaega olema tööandjale kättesaadav ehk töötaja ei ole kohustatud täitma tööülesandeid, kuid on kohustatud olema valmis tööandja korralduse alusel tööülesandeid täitma asuma, siis on tegemist valveajaga (TLS § 48 lg 1). Valveaja kohaldamisel tuleb silmas pidada, et töötajale oleks tagatud igapäevane ja iganädalane puhkeaeg (TLS § 48 lg 2).
TLS § 51 lg 1 kohaselt peab töötajale 24-tunnise ajavahemiku jooksul jääma vähemalt 11 tundi järjestikust puhkeaega. TLS § 52 lg 1 kohaselt peab töötajale seitsmepäevase ajavahemiku jooksul jääma vähemalt 48 tundi järjestikust puhkeaega.
Toome selgitava näite. Töötaja tööaeg on 8 tundi, millele järgneb valveaeg. Arvestades TLS § 48 lg 2 ja TLS § 51 lg 1 piirangut, saab valveaeg antud juhul olla maksimaalselt 5 tundi pikk, millele peab järgnema vähemalt 11-tunnine järjestikune vaba aeg. See tähendab, et tööaeg + valveaeg kokku ei tohi minna vastuollu töö- ja puhkeaja regulatsiooniga.
Kui töötaja peab valveaja katkestama ja asuma täitma tööülesandeid, siis tööülesannete täitmise eest tuleb maksta kokkulepitud töötasu (TLS § 48 lg 3). Näiteks kui töötaja valveaeg on planeeritud kestma 5 tundi, kuid see katkestatakse ja töötaja peab asuma täitma tööülesandeid 2 tunni ulatuses, siis saab ta valveajatasu 3 tunni eest ja töötasu 2 tunni eest.
Lisame, et valveaja puhul on tegemist kokkuleppega, mitte tööandja poolt ühepoolselt määratava kohustusega. Tööandja võib töötajale teha ettepaneku valveaja kohaldamiseks, kuid töötaja võib sellest keelduda. Keeldumisest on soovitav teada anda kirjalikult, et vältida hilisemaid arusaamatusi.
Kui valveajas ei ole kokku lepitud, siis üldjuhul ei pea töötaja tööandjale peale tööaega kättesaadav olema. Ületunnitöö tegemist saab tööandja nõuda üksnes tööandja ettevõtte või tegevusega seotud ettenägematute asjaolude tõttu, eelkõige kahju tekkimise ärahoidmiseks (TLS § 44 lg 4). Muul juhul nõuab ületunnitöö tegemine eelnevat kokkuleppe saavutamist töötaja ja tööandja vahel.