Stenogrammid: 235Ava/Sulge kõik
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Aivar Kokk, palun! Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Austatud ettekandja! Üleeile toimus Eesti-Saksa jalgpallimatš, mis lõppes Eesti jaoks hävitava tulemusega 0 : 8. Kas selle nüüd heakskiidetava eelnõu valguses on selline ühepoolne ja jõuline mängu tulemus kvalifitseeritav jalgpallivägivallana ühe väikeriigi suhtes või mitte? Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Austatud Riigikogu! Läheme edasi varem kinnitatud tänase päevakorraga. Esimene päevakorrapunkt: Vabariigi Valitsuse algatatud jäätmeseaduse, jäätmeseaduse muutmise seaduse ning jäätmeseaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse muutmise seaduse eelnõu 15 kolmas lugemine. Kas on soo... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme edasi! Tänane teine päevakorrapunkt: väliskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Eesti Vabariigi, Leedu Vabariigi ja Läti Vabariigi Parlamentidevahelise Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu 34 esimene lugemine. Palun ettekandjaks väliskomisjoni esimehe Enn Eesmaa. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud ettekandja! Teile küsimusi ei ole. Kas fraktsioonidel on soov avada läbirääkimised? Läbirääkimiste soovi ei ole. Läheme lõpphääletuse juurde.Austatud Riigikogu, panen hääletusele väliskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Eesti Vabariigi, Leedu Vabariigi ja Läti Vabariigi Parlamentide... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Tänane kolmas päevakorrapunkt: Vabariigi Valitsuse algatatud Põhja-Makedoonia Vabariigi ühinemist käsitleva Põhja-Atlandi lepingu protokolli heakskiitmise seaduse eelnõu 26 teine lugemine. Ettekandjaks palun väliskomisjoni esimehe Enn Eesmaa! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud ettekandja! Teile küsimusi ei ole. Kas Riigikogu liikmetel on soov avada läbirääkimisi? Läbirääkimiste soove ei ole. Eelnõu kohta muudatusettepanekuid ei esitatud, me saame minna lõpphääletuse juurde.Austatud Riigikogu, panen hääletusele Vabariigi Valitsuse algatatud Põhja-Makedoonia... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Tänane neljas päevakorrapunkt: Vabariigi Valitsuse algatatud väärtpaberituru seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 28 esimene lugemine. Palun ettekandjaks rahandusminister Martin Helme! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, lugupeetud ettevõtja, teile küsimusi ei ole. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Vabandust, ettekandja! Teile küsimusi ei ole. Palun kaasettekandjaks rahanduskomisjoni liikme Andres Suti! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, lugupeetud ettekandja! Teile on ka küsimusi. Valdo Randpere, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Toomas Kivimägi, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Valdo Randpere, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aivar Kokk, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Rohkem küsimusi ettekandjale ei ole. Kas fraktsioonidel on soov avada läbirääkimised? Läbirääkimiste soovi ei ole. Eelnõu 28 esimene lugemine on lõppenud. Määran muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 27. juuni kell 16. Tänase neljanda päevakorrapunkti arutelu on lõppenud. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme edasi. Viies päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud maksukorralduse seaduse, kohtute seaduse ja vedelkütuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 29 esimene lugemine. Ettekandjaks palun rahandusminister Martin Helme. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Teile on ka küsimusi. Valdo Randpere, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Hanno Pevkur, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aivar Sõerd, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Siim Kallas, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud minister! Teile rohkem küsimusi ei ole. Palun kaasettekande tegemiseks kõnetooli rahanduskomisjoni liikme Riina Sikkuti! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud ettekandja! Teile ei ole küsimusi. Kas fraktsioonidel on soov avada läbirääkimised? Läbirääkimiste soovi ei ole. Eelnõu 29 esimene lugemine on lõppenud. Määran muudatusettepanekute esitamise tähtajaks k.a 27. juuni kell 16. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme edasi! Tänane kuues päevakorrapunkt: Vabariigi Valitsuse algatatud Eesti Vabariigi valitsuse ja Araabia Ühendemiraatide valitsuse vahelise lennuliiklust nende riikide territooriumide vahel ja väljaspool neid käsitleva kokkuleppe ratifitseerimise seaduse eelnõu 27 esimene lugemine. Ma palun et... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud minister! Teile küsimusi ei ole. Palun nüüd ettekandjaks majanduskomisjoni liikme Kai Rimmeli. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Lugupeetud ettekandja, teile on ka küsimusi. Aivar Kokk, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Urmas Espenberg, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud ettekandja! Rohkem küsimusi teile ei ole. Kas fraktsioonidel on soov avada läbirääkimised? Läbirääkimiste soovi ei ole. Eelnõu 27 esimene lugemine on lõppenud. Määran muudatusettepanekute esitamise tähtajaks k.a 27. juuni kell 17.15. Tänane kuues päevakorrapunkt on menetletud.... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme tänase viimase, seitsmenda päevakorrapunkti juurde, milleks on Euroopa Komisjoni liikme kandidaadi ettekanne. Head kolleegid! Kõigepealt on ettekandjal ettekandeks aega kuni 20 minutit, seejärel on kõikidel Riigikogu liikmetel võimalik esitada üks suuline küsimus ja läbirääkimistel saavad osa... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Teile on ka küsimusi. Siim Kallas, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Jürgen Ligi, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Signe Kivi, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Oudekki Loone, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Kaja Kallas, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Anti Poolamets, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Kalvi Kõva, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Selle päevakorrapunkti arutelu ajal on igal Riigikogu liikmel õigus esitada ettekandjale ainult üks küsimus. Läheme edasi. Andres Metsoja, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Heiki Kranich, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Andres Sutt, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Kristina Šmigun-Vähi, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Riina Sikkut, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Henn Põlluaas, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Tarmo Tamm, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Urmas Kruuse, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Austatud ettekandja, rohkem küsimusi teile ei ole. Suur tänu vastamast! Avan läbirääkimised. Keskerakonna fraktsiooni nimel, palun, Anneli Ott! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Kalvi Kõva, palun, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni nimel! Viis minutit. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Kaja Kallas, palun, Reformierakonna fraktsiooni nimel! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Rohkem fraktsioonidel läbirääkimise soovi ei ole. Lõpetan läbirääkimised. See päevakorrapunkt on läbi arutatud. Tänane istung on lõppenud. Aitäh kõigile osalejatele! Kohtume homme! Istungi lõpp kell 17.39 Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Tere hommikust, austatud Riigikogu! Alustame Riigikogu täiskogu I istungjärgu 9. töönädala teisipäevast istungit. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Seoses Riigikogu liikme Mart Nuti volituste lõppemisega asus k.a 4. juunil Riigikogu liikmeks asendusliige Siim Valmar Kiisler. Järgnevalt kuulame ära tema ametivande. Palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Meil on täna võimalus kuulata ära ka kahe Riigikohtu liikme ametivanne. Esmalt palun kõnetooli Riigikohtu liikme Kaupo Paali. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Nüüd palun ametivande andmiseks kõnetooli Riigikohtu liikme Kai Kullerkupu. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Ja nüüd on Riigikogu liikmetel võimalus üle anda eelnõusid ja arupärimisi. Siim Kallas, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Rohkem eelnõude ja arupärimiste üleandmise soove ei ole. Olen juhatuse nimel vastu võtnud ühe eelnõu ja Riigikogu juhatus menetleb seda seaduse alusel. Teated. Täna pärast täiskogu istungi lõppu toimub siin istungisaalis erivajadustega inimeste spordi ja liikumisharrastuse toetusrühma asutamiskoosol... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme tänase päevakorra juurde. Meil on päevakorras kolm punkti. Esimene neist on õiguskantsleri ettepanek väärteomenetluse seadustiku Eesti Vabariigi põhiseadusega kooskõlla viimiseks. Enne, kui me selle juurde läheme, tutvustan lühidalt menetlemise korda. Kõigepealt on õiguskantsler Ülle Madise e... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud ettekandja! Teile on ka küsimusi. Urve Tiidus, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Andrei Korobeinik, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Lugupeetud õiguskantsler! Teile rohkem küsimusi ei ole. Aitäh! Nüüd ma palun ettekandjaks põhiseaduskomisjoni liikme Jaak Madisoni. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud ettekandja! Teile küsimusi ei ole. Palun nüüd ettekandjaks õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Austatud ettekandja, ka teile küsimusi ei ole. Kas Riigikogu liikmetel on soovi avada läbirääkimisi? Läbirääkimiste soovi ei ole, läheme lõpphääletuse juurde.Austatud Riigikogu, panen hääletusele küsimuse, kes on õiguskantsleri ettepaneku poolt. Palun võtta seisukoht ja hääletada!Hääletustule... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme edasi. Tänane teine päevakorrapunkt on rahanduskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Tagatisfondi nõukogu liikmete nimetamine" eelnõu 32 esimene lugemine. Ma palun ettekandjaks rahanduskomisjoni esimehe Aivar Koka. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, lugupeetud ettekandja! Teile küsimusi ei ole. Kas Riigikogu liikmetel on soovi avada läbirääkimisi? Läbirääkimiste soovi ei ole. Saame minna lõpphääletuse juurde.Austatud Riigikogu, panen hääletusele rahanduskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Tagatisfondi nõukogu liikmete nimetamine" eelnõu... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Tänane kolmas päevakorrapunkt: Eesti Keskerakonna fraktsiooni, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni ja Isamaa fraktsiooni algatatud alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõu 30 teine lugemine. Ettekandja on rahanduskomisjoni esimees Aivar Kokk. Palun!... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Teile on ka küsimusi. Taavi Rõivas, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Urve Tiidus, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Taavi Rõivas, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Annely Akkermann, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Jüri Jaanson, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Keit Pentus-Rosimannus, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Helmen Kütt, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Peeter Ernits, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud ettekandja! Teile rohkem küsimusi ei ole. Avan läbirääkimised. Taavi Rõivas, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Aivar Sõerd, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Palun! Kolm minutit lisaaega. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Jürgen Ligi, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Palun, kolm minutit lisaaega! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Jüri Jaanson, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Helmen Kütt, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Viis pluss kolm minutit, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Signe Riisalo, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Kas Jürgen Ligil on protseduuriline küsimus? Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Ei ole läbirääkimistel teie nime nimetatud. Võib-olla teie naaber niisama nimetas, aga kodukorra kohaselt sel juhul sõna ei saa. Heiki Hepner. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Jätkame läbirääkimisi. Andres Sutt, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Tarmo Kruusimäe, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aivar Kokk, kas protseduuriline küsimus või sõnavõtt kohapealt? Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Sõnavõtt kohapealt, palun! Kaks minutit. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Rohkem läbirääkimiste soovi Riigikogu liikmetel ei ole. Me saame minna muudatusettepanekute läbivaatamise juurde. Esimene muudatusettepanek, mille on esitanud Tarmo Kruusimäe, Üllar Saaremäe, Urmas Espenberg, Urmas Reitelmann. Juhtivkomisjoni otsus: jätta arvestamata. Teine muudatusettepanek,... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Me läheme selle muudatusettepaneku hääletamise juurde. Austatud Riigikogu, panen hääletusele seitsmenda muudatusettepaneku, mille on esitanud Eesti Reformierakonna fraktsioon. Juhtivkomisjoni seisukoht: jätta arvestamata. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Hääletustulemused Muudatusettepaneku poolt... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Me läheme selle muudatusettepaneku hääletamise juurde. Austatud Riigikogu, panen hääletusele kaheksanda muudatusettepaneku, mille on esitanud Eesti Reformierakonna fraktsioon. Juhtivkomisjoni seisukoht: jätta arvestamata. Palun võtta seisukoht ja hääletada!HääletustulemusedMuudatusettepaneku ... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Tere päevast, austatud Riigikogu! Alustame Riigikogu täiskogu I istungjärgu 8. töönädala kolmapäevast istungit. Head kolleegid! On võimalus üle anda eelnõusid ja arupärimisi. Jaanus Karilaid, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Rohkem eelnõude ja arupärimiste üleandmise soovi ei ole. Olen Riigikogu juhatuse nimel vastu võtnud ühe eelnõu ja juhatus menetleb seda vastavalt kodu- ja töökorra seadusele. Kohaloleku kontroll, palun! Kohaloleku kontrollKohalolijaks registreerus 87 Riigikogu liiget, puudub 14. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme tänase päevakorra juurde. Täna on meil üks päevakorrapunkt: väliskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu esimene lugemine. Ettekandja väliskomisjoni aseesimees Marko Mihkelson, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Ettekandjale küsimusi ei ole. Kas fraktsioonidel on soov avada läbirääkimised? Läbirääkimiste soovi ei ole. Eelnõule muudatusettepanekuid esitatud ei ole ja me saame minna lõpphääletuse juurde. Panen lõpphääletusele väliskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Euroopa Nõukogu Parlamentaarse As... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Tere hommikust, austatud kolleegid! Alustame Riigikogu täiskogu I istungjärgu 8. töönädala teisipäevast istungit. Alustuseks on võimalik anda üle eelnõusid ja arupärimisi. Eelnõude ja arupärimiste üleandmise soovi Riigikogu liikmetel ei ole. Teeme kohaloleku kontrolli.Kohaloleku kontrollKohalolijaks... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme tänaste päevakorrapunktide menetlemise juurde. Päevakorras on kolm punkti. Esiteks, keskkonnakomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Sihtasutuse Keskkonnainvesteeringute Keskus nõukogu liikmete tagasikutsumine ja uute liikmete nimetamine" eelnõu 23 esimene lugemine. Ma lühidalt tutvustan selle m... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Lugupeetud ettekandja, teile on küsimusi. Kristen Michal, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Rohkem küsimusi teile ei ole. Kas fraktsioonidel on soovi pidada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole, läheme lõpphääletuse juurde.Austatud Riigikogu, lähtudes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 117 lõikest 3, panen lõpphääletusele keskkonnakomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Sihtasutuse Keskk... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme edasi. Tänane teine päevakorrapunkt on ülevaade kohtukorralduse, õigusemõistmise ja seaduste ühetaolise kohaldamise kohta. Ettekandja on Riigikohtu esimees Villu Kõve. Palun! Niipalju Riigikogu liikmetele teadmiseks, et Riigikohtu esimehe Villu Kõve ettekanne kestab kuni 30 minutit ja igal Ri... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud ettekandja! Teile on terve rida küsimusi. Peeter Ernits, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Palun küsimust! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Austatud kolleeg, küsimuse esitamiseks on aega üks minut. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Mihhail Lotman, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Liina Kersna, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Kalle Laanet, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Heiki Hepner, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Signe Riisalo, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Riho Breivel, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Leo Kunnas, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Enn Eesmaa, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud Riigikohtu esimees! Teile rohkem küsimusi ei ole. Suur tänu huvitava ettekande ja põhjalike vastuste eest! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Läheme edasi. Avan läbirääkimised. Hanno Pevkur Reformierakonna fraktsiooni nimel, palun! Viis pluss kolm minutit. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Rohkem kõnesoove ei ole. Aitäh kõigile osalejatele! Oleme ülevaate kohtukorralduse, õigusemõistmise ja seaduste ühetaolise kohaldamise kohta läbi arutanud. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme edasi. Tänane kolmas päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud Põhja-Makedoonia Vabariigi ühinemist käsitleva Põhja-Atlandi lepingu protokolli heakskiimise seaduse eelnõu 26 esimene lugemine. Ma palun ettekandjaks välisminister Urmas Reinsalu. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, lugupeetud minister! Teile küsimusi ei ole. Palun väliskomisjoni ettekandjaks väliskomisjoni esimehe Enn Eesmaa. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, lugupeetud ettekandja! Ka teile küsimusi ei ole. Kas fraktsioonidel on soovi pidada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole. Lähtudes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 98 lõikest 6, on eelnõu 26 esimene lugemine lõpetatud. Määran eelnõu 26 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks k.a 7. juuni ... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Austatud kolleegid, juhataja võetud vaheaeg on lõppenud. Läheme edasi. Järgmine päevakorrapunkt on siseministrile umbusalduse avaldamine. Head kolleegid, ma tutvustan lühidalt selle päevakorrapunkti menetlemist. Kõigepealt on umbusalduse algatajate esindaja sõnavõtt, kuni 20 minutit, seejärel on min... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Peeter Ernits, kas on protseduuriline küsimus? Ei ole. Siis läheme edasi. Nüüd on siseminister Mart Helmel võimalus ja õigus sõna võtta. Palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Teil on aega kuni 20 minutit. See signaal praegu oli ekslik. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Tõepoolest, lugupeetud minister, teile on küsimusi. Kaja Kallas, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Vilja Toomast, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Raimond Kaljulaid, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Erkki Keldo, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Kristen Michal, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Kadri Simson, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Heljo Pikhof, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Eerik-Niiles Kross, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Maris Lauri, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Madis Milling, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Sven Mikser, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Jevgeni Ossinovski, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Praegu on ... Rahu, rahu! (Aplaus saalis.) Austatud Riigikogu! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Lugupeetud minister, üks minut on küsijal aega, te saate veel vastata! Palun, Hanno Pevkur, jätkake! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Saate, saate tagasi. Palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Head kolleegid! Proovime ükshaaval rääkida, kõik saavad kodukorra järgi sõna, kedagi ei jäeta sõnast ilma. Läheme edasi. Kristina Šmigun-Vähi, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Indrek Saar, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Heidy Purga, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Kalle Palling, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Ants Laaneots, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Marina Kaljurand, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Marko Mihkelson, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Katri Raik, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Hele Everaus, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Aeg! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Johannes Kert, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Viktor Vassiljev, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Mihhail Stalnuhhin, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Austatud minister, tundub, et rohkem küsimusi teile ei ole. Avan fraktsioonide esindajate läbirääkimised. Jevgeni Ossinovski Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni nimel, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Kaja Kallas Reformierakonna fraktsiooni nimel. Palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Jaak Madison Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nimel, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Kolm minutit lisaaega. Palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Rohkem kõnesoove ei ole. Lõpetan läbirääkimised ja me läheme hääletuse juurde. Vabandust! Vilja Toomast, kas repliigisoov? Palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Rohkem repliigisoove ei ole, me saame minna hääletuse juurde.Austatud Riigikogu, panen hääletusele umbusalduse avaldamise siseminister Mart Helmele. Palun võtta seisukoht ja hääletada!HääletustulemusedUmbusalduse avaldamise poolt hääletas 46 Riigikogu liiget, vastu oli 53, erapooletuid ei oln... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Head kolleegid, tänane tööpäev ei ole veel lõppenud. Meil kõigil on võimalus osaleda vabas mikrofonis. Kes soovib sõna, siis peale haamrilööki, palun! Vabas mikrofonis sõna soovijaid ei ole. Tänane istung on lõppenud. Kohtumiseni homme! Istungi lõpp kell 20.55. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Tere hommikust, austatud Riigikogu! Alustame Riigikogu täiskogu I istungjärgu 7. töönädala neljapäevast istungit. Kõigepealt on võimalus üle anda arupärimisi ja eelnõusid. Palun, Heljo Pikhof! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme tänase päevakorra juurde. Meil on neli päevakorrapunkti. Esimene on Eesti Keskerakonna fraktsiooni, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni ja Isamaa fraktsiooni esitatud Riigikogu otsuse "Eesti keele õppe arengu probleemkomisjoni moodustamine" eelnõu (3 OE) teine lugemine. Ma palun et... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Austatud ettekandja, teile küsimusi ei ole. Vabandust! On küsimusi. Tõnis Mölder, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Heljo Pikhof, palun! Heljo Pikhof ei viibi saalis, läheme edasi. Hanno Pevkur, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Seda küsimust ilmselt põhiseaduskomisjon ei arutanud. Urmas Kruuse, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud ettekandja! Teile rohkem küsimusi ei ole. Nüüd me võime minna menetlusega edasi. Avan läbirääkimised. Mihhail Stalnuhhin, palun! 5 + 3 minutit. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Riho Breivel, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Kaja Kallas, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Jaak Madison, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Kalle Palling, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: 5 + 3 minutit, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aadu Must, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Maria Jufereva-Skuratovski, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Valdo Randpere, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Kas Taavi Rõivasel on sõnavõtt kohapealt? Aga palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Oudekki Loone, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Rohkem läbirääkimiste soovi ei ole. Lõpetan läbirääkimised. Eelnõu kohta on esitatud ka üks muudatusettepanek. Selle on esitanud põhiseaduskomisjon ja juhtivkomisjoni otsus on arvestada täielikult. Rohkem muudatusettepanekuid ei ole. Saame minna lõpphääletuse juurde. Head kolleegid, panen h... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme edasi. Tänane teine päevakorrapunkt on Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni, Eesti Keskerakonna fraktsiooni ja Isamaa fraktsiooni esitatud Riigikogu otsuse "Rahvastikukriisi lahendamise probleemkomisjoni moodustamine" eelnõu (4 OE) teine lugemine. Ma palun ettekandjaks põhiseaduskom... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud ettekandja! Teile on ka küsimusi. Taavi Rõivas, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Martin Repinski, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Signe Riisalo. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Kaja Kallas, kas teil on protseduuriline küsimus? Ei ole. Kaks küsimust on võimalik esitada. Valdo Randpere, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud ettekandja! Teile rohkem küsimusi ei ole. Kas kolleegidel on soovi pidada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole. Ka selle eelnõu kohta on esitatud ... Vabandust! Jah, Jaak Madison, sõnavõtt kohalt, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Kaja Kallas, kas protseduuriline küsimus? Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Kuna see küsimus on siit mitmel korral läbi käinud, siis ma püüan seda selgitada. Sellist olukorda kodu- ja töökorra seadus täpselt ei reguleeri. See on järelikult juhatuse otsustada. Sel juhul on juhatusel võimalus ja kohustus moodustada komisjon teistel alustel. (Hääled saalis.) Aitäh! Palun, ke... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Meil ei ole mõtet seda vaidlust jätkata, sest oletustele me oma tegevust siin ei raja. Me moodustame selle komisjoni täna ära, siis me näeme, kas fraktsioonid esitavad oma esindajad, ja tuleme selle küsimuse juurde tagasi, kui meil on tegelik pilt selge. Meil ei ole mõtet tegeleda täna siin suures s... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Hanno Pevkur, palun sõnavõtt kohalt! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Ma pean suurele saalile siiski asja selgitama, et ei mindaks kaasa nende eksitustega, mis siin juhtunud on. Praegu me moodustame komisjoni ja seda, kas üks või teine fraktsioon esitab oma konkreetse kandidaadi, me näeme pärast. Siis saab selle juurde tagasi tulla, teistmoodi ei olegi võimalik seda m... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Ei olnud ekslik. Riigikogu juhatus ei tee ühtegi otsust vastuolus Riigikogu kodu- ja töökorra seadusega, ta lähtub ikka kodu- ja töökorra seadusest. Nii et kui seda komisjoni sellises koosseisus ei ole võimalik moodustada, siis on Riigikogul alati võimalik moodustada probleemkomisjoni teistsugusel a... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh küsimuse eest! Ei, sellist vabadust juhatusel ei ole, see saab olla ainult fraktsiooni ettepanek. Toomas Kivimägi, kas sõnavõtt kohalt? Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Protseduuriline küsimus, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Juhatus on üks osa Riigikogust, nii et juhatusel on selle jaoks omad protseduurid. Aga loomulikult moodustab selle komisjoni Riigikogu suur saal. Kristen Michal, kas sõnavõtt kohalt? Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! See ei ole protseduuriline küsimus. Kaja Kallas, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Kuna Kalle Pallingu nime mainiti läbirääkimistel, siis tal on õigus repliik öelda. Kas te soovite sõna? Palun mikrofon Kalle Pallingule! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Tarmo Kruusimäe, kuna teie nime mainiti läbirääkimistel, siis on teil õigus repliik öelda. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, Tarmo Kruusimäe! Oleme siis, kolleegid, nimede väljaütlemisel täpsed. Jürgen Ligi, kas protseduuriline küsimus? Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läbirääkimistel ei nimetatud. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: See oli eelmise eelnõu puhul. (Naer saalis. Aplaus.) Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Kolleegid! Jürgen Ligi, mul on kirjas, kelle nimesid eelmise eelnõu menetlemisel nimetati, ma võin ette lugeda: Jürgen Ligi, Jaak Madison, Signe Kivi, Aadu Must, Heidy Purga ja Kalle Palling. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Rohkem ei nimetatud. Selle eelnõu menetlemisel teie nime ei nimetatud. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, kolleegid! Läheme nüüd eelnõu menetlemisega edasi. Läbirääkimised on lõppenud. Eelnõu kohta on esitatud üks muudatusettepanek. Selle on esitanud põhiseaduskomisjon juhtivkomisjonina ja põhiseaduskomisjoni seisukoht oli täielikult arvestada. Me võime minna eelnõu lõpphääletuse juurde. Head kol... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme edasi. Tänane kolmas päevakorrapunkt on Riigikogu väliskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu (17 OE) esimene lugemine. Ma palun ettekandjaks väliskomisjoni aseesimehe Marko Mihkelsoni. Palun... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, lugupeetud ettekandja! Teile küsimusi ei ole. Kuna eelnõu kohta muudatusettepanekuid ei esitatud, siis me saame minna kohe lõpphääletuse juurde. Head kolleegid, lähtudes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 117 lõikest 3, panen lõpphääletusele väliskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Põhja-... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme tänase viimase päevakorrapunkti juurde, Riigikogu väliskomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni moodustamine" eelnõu (18 OE) esimene lugemine. Ettekandja väliskomisjoni aseesimees Marko Mihkelson, palun!... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Ettekandjale küsimusi ei ole, kõnesoove kolleegidel ei ole, muudatusettepanekuid eelnõu kohta ei esitatud. Võime minna lõpphääletuse juurde. Kas me võime minna hääletuse juurde?Lähtudes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 117 lõikest 3, panen lõpphääletusele väliskomisjoni esitatud Riigikog... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Tere päevast, austatud Riigikogu! Alustame Riigikogu täiskogu I istungjärgu 7. töönädala kolmapäevast istungit. Algatuseks on Riigikogu liikmetel võimalik üle anda eelnõusid ja arupärimisi. Eelnõude ja arupärimiste üleandmise soovi ei ole. Läheme kohe kohaloleku kontrolli juurde. Palun!Kohaloleku ko... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Head kolleegid, läheme tänase päevakorra punktide arutamise juurde. Esimene päevakorrapunkt on julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni algatatud Kaitseväe korralduse seaduse muutmise seaduse uuesti arutamine. Kummalegi ettekandjale on igal Riigikogu liikmel menetluse käigus võimalik esitada üks ... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Kas Riigikogu liikmetel on küsimusi? Mihhail Stalnuhhin, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Andres Metsoja, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Iga Riigikogu liige saab kummalegi ettekandjale esitada ühe küsimuse. Rohkem küsimusi ei ole. Aitäh austatud ettekandjale! Nüüd palun ma riigikaitsekomisjoni ettekandjaks Riigikogu liikme Ants Laaneotsa. Palun! 30 minutit. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud ettekandja! Teile on ka küsimusi. Peeter Ernits, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, lugupeetud ettekandja! Teile rohkem küsimusi ei ole. Nüüd on võimalik minna läbirääkimiste juurde, kui on soovijaid. Hanno Pevkur, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Jaak Madison, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Andres Metsoja, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Tundub, et rohkem kõnesoove ei ole. Sulgen läbirääkimised ja läheme lõpphääletuse juurde.Head kolleegid, lähtudes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 114 lõikest 3, panen hääletusele Vabariigi Presidendi poolt Riigikogule tagasi saadetud Kaitseväe korralduse seaduse muutmise seaduse muutmat... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme edasi. Tänane teine päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud tubakaseaduse ning alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõu 9 esimene lugemine. Ma palun ettekandeks kõnepulti sotsiaalminister Tanel Kiige. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud minister! Teile on küsimusi. Tarmo Kruusimäe, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, lugupeetud minister! Teile rohkem küsimusi ei ole. Juhtivkomisjoni ettekandja on sotsiaalkomisjoni esimees Tõnis Mölder. Palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud ettekandja! Teile küsimusi ei ole. Läheme läbirääkimiste juurde. Fraktsioonide esindajatel on võimalus läbi rääkida. Tarmo Kruusimäe Isamaa fraktsiooni nimel, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Vilja Toomast, palun, Reformierakonna fraktsiooni nimel! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Viis pluss kolm minutit. Palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Tundub, et fraktsioonidel rohkem kõnesoove ei ole. Lõpetame läbirääkimised. Lähtudes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 98 lõikest 6, on eelnõu 9 esimene lugemine lõpetatud. Määran eelnõu 9 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks k.a 12. juuni kell 17. Head kolleegid, tänane istung on lõp... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Tere päevast, austatud Riigikogu! Head kolleegid! Alustame Riigikogu täiskogu I istungjärgu 6. töönädala kolmapäevast istungit. On võimalik anda üle eelnõusid ja arupärimisi. Eelnõude ega arupärimiste üleandmise soovi ei ole. Läheme teadete juurde. Täna pärast täiskogu istungi lõppu toimub siin istu... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Austatud Riigikogu! Alustame Riigikogu täiskogu I istungjärgu 6. töönädala teisipäevast istungit. Kas Riigikogu liikmetel on soovi üle anda eelnõusid ja arupärimisi? Erki Savisaar, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Rohkem eelnõude ja arupärimiste üleandmise soovi ei ole. Olen juhatuse nimel vastu võtnud kaks otsuse eelnõu, Riigikogu juhatus menetleb neid vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seadusele. Head kolleegid, nüüd teated. Täna pärast täiskogu istungi lõppu toimuvad siin istungisaalis järgmiste ... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme tänase päevakorra juurde. Esimene päevakorrapunkt: õiguskantsleri ettepanek anda nõusolek Riigikogu liikmelt Kalev Kallolt saadikupuutumatuse äravõtmiseks ja tema suhtes kohtumenetluse jätkamiseks. Enne, kui me läheme selle punkti menetlemise juurde, ma lühidalt tutvustan menetlemise korda.... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud ettekandja! Riigikogu liikmetel teile küsimusi ei ole. Nüüd on Riigikogu liikmel Kalev Kallol võimalus soovi korral sõna võtta. Palun, viis minutit! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Kas Riigikogu liikmetel on läbirääkimiste soovi? Avan läbirääkimised. Läbirääkimiste soovi ei ole. Siis läheme hääletusprotseduuri juurde.Austatud Riigikogu, panen hääletusele, kas olete õiguskantsleri ettepaneku poolt. Palun võtta seisukoht ja hääletada!HääletustulemusedÕiguskantsleri ettepa... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme edasi! Tänane teine päevakorrapunkt on Riigikohtu esimehe Villu Kõve esitatud Riigikogu otsuse "Kaupo Paali Riigikohtu liikmeks nimetamine" eelnõu 6 esimene lugemine. Ettekandeks palun kõnetooli põhiseaduskomisjoni esimehe Jaak Madisoni! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Selle päevakorrapunkti arutelul on igal Riigikogu liikmel võimalik esitada üks suuline küsimus kummalegi ettekandjale. Aitäh, austatud ettekandja! Teile küsimusi ei ole. Ma palun nüüd kõnetooli Riigikohtu liikme kandidaadi Kaupo Paali! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud ettekandja! Teile on ka küsimusi. Riho Breivel, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Mart Nutt, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud ettekandja! Teile rohkem küsimusi ei ole. Avan läbirääkimised. Kas fraktsioonidel on soov läbi rääkida? Läbirääkimiste soovi ei ole. Läheme lõpphääletamise juurde ja tuletan meelde, et isikuvalimistel on hääletamine salajane.Austatud Riigikogu! Lähtudes Riigikogu kodu- ja töökorra se... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Tere päevast, head kolleegid! Alustame selle Riigikogu koosseisu esimest infotundi. Kõigepealt kohaloleku kontroll, palun!Kohaloleku kontrollKohalolijaks registreeris ennast 53 Riigikogu liiget, puudub 48. Tänases infotunnis osalevad välisminister Urmas Reinsalu peaministri ülesannetes, haridus- ja ... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Esimene küsija on Riigikogu liige Jürgen Ligi, küsimus on esitatud välisminister Urmas Reinsalule peaministri ülesannetes ja teemaks on välispoliitika. Palun, Jürgen Ligi! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Jürgen Ligi, täpsustav küsimus, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Lõpetan selle küsimuse käsitlemise. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme edasi teise küsimuse juurde. Küsijaks on Riigikogu liige Kaja Kallas, küsimus on esitatud sotsiaalminister Tanel Kiigele: valitsuskoalitsiooni väärtustest. Palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Kaja Kallas, täpsustav küsimus, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme edasi kolmanda küsimuse juurde. Küsija on Maris Lauri, küsimus on haridus- ja teadusminister Mailis Repsile hariduspoliitika kohta. Palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Maris Lauri, täpsustav küsimus, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Lõpetan selle küsimuse arutelu. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Neljas küsimus. Küsija on Liina Kersna, vastaja sotsiaalminister Tanel Kiik, teema "Valitsuskoalitsiooni ühtsest sotsiaalpoliitikast". Palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Liina Kersna, täpsustav küsimus, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme edasi. Tänane viies küsimus. Jah, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Ei, viimased küsimused ei saa rohkem aega. Formaat näeb küsijale ette kaks minutit ja vastajale kolm minutit. Aga me algul leppisime kokku ja ma teatasin, et me teeme nii, et on üks täpsustav küsimus registreeritud küsijalt ja üks täiendav küsimus saalist. Kuna formaat on esmakordselt kasutus... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aivar Sõerd, täpsustav küsimus, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Tere päevast, austatud Riigikogu! Alustame täiskogu I istungjärgu 5. töönädala teisipäevast istungit. Nüüd on võimalus anda üle eelnõusid ja arupärimisi. Eelnõude ja arupärimiste üleandmise soovi ei ole. Läheme teadete juurde. Täna peale täiskogu istungi lõppu toimuvad siin istungisaalis järgmiste t... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Läheme tänase päevakorrapunkti käsitlemise juurde. Täna on meil päevakorras üks päevakorrapunkt: Eesti Panga 2018. aasta aruanne. Aga enne, kui me selle menetlemise juurde läheme, tutvustan ma lühidalt menetlemise korda. Kõigepealt on Eesti Panga presidendi Ardo Hanssoni ettekanne, mis kestab kuni... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud ettekandja! Teile on tõepoolest küsimusi. Jürgen Ligi, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Marika Tuus-Laul, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Ruuben Kaalep, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Sven Sester, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Tiit Kala, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Merry Aart, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud ettekandja! Teile rohkem küsimusi ei ole. Ei, siiski on! Helle-Moonika Helme, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Nüüd tõepoolest teile enam küsimusi ei ole. Tänan väga sisuka ettekande ja põhjalike vastuste eest! Avan läbirääkimised. Maris Lauri Reformierakonna nimel, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Kersti Sarapuu Keskerakonna fraktsiooni nimel, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Riina Sikkut Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimel, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Sven Sester Isamaa fraktsiooni nimel, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Kolm minutit lisaaega, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Rohkem läbirääkimiste soovi ei ole, sulgen läbirääkimised. Head kolleegid, aitäh teile kõigile asjaliku arutelu eest! Suur tänu Eesti Panga presidendile Ardo Hanssonile hea koostöö eest Riigikoguga! Soovime sulle järgmistes tegemistes edu! Tänane istung on lõppenud. Istungi lõpp kell 11.59.... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Austatud Riigikogu, tere hommikust! Alustame täiskogu I istungjärgu 4. töönädala teisipäevast istungit. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Seoses uue Vabariigi Valitsuse ametisse nimetamisega asus 25. aprillil Riigikogu liikmeks asendusliige Andrei Korobeinik. Kuulame ära tema ametivande. Palun, Andrei Korobeinik! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Kas Riigikogu liikmetel on soovi anda üle eelnõusid või arupärimisi? Mihhail Stalnuhhin, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Jaak Valge, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Rohkem eelnõude ja arupärimiste üleandmise soovi Riigikogu liikmetel ei ole. Olen juhatuse nimel vastu võtnud kaks otsuse eelnõu. Riigikogu juhatus menetleb neid vastavalt kodu- ja töökorra seadusele. Head kolleegid, nüüd mõned teated. Täna pärast täiskogu istungi lõppu toimub siin istungisaalis Ee... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Jürgen Ligi, protseduuriline küsimus, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Hea poliitilise kultuuri juurde käib see, et küsija ja vastaja austavad teineteist ja lähtuvad teineteisest lugupidamisest. Kodukord ei reguleeri poliitkultuuriga seotud küsimusi. Riigikogu liikmed on vabad oma küsimuste esitamisel ja seda on ka puldis olevad ministrid oma vastuste andmisel. Aga ma ... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Yoko Alender, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Palun küsimus! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Andrus Seeme, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Urmas Reinsalu, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Mart Helme, palun! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud peaministrikandidaat Jüri Ratas! Riigikogu liikmetel teile rohkem küsimusi ei ole. Head kolleegid, enne kui me läheme hääletuse juurde, ma veel kord vastan nendele protseduurilistele küsimustele, mida täna esitati väga rikkalikult. Riigikogu uus koosseis on tööd alustanud ja ma märgi... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Tere päevast, austatud Riigikogu! Tähelepanu! Alustame täiskogu I istungjärgu 3. töönädala teisipäevast istungit. Nüüd on võimalus anda üle eelnõusid ja arupärimisi. Eelnõude ja arupärimiste üleandmise soovi ei ole. Läheme teadete juurde. Täna pärast täiskogu istungi lõppu toimuvad siin istungisaali... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Tere päevast, head kolleegid! Austatud Riigikogu! Alustame täiskogu I istungjärgu 2. töönädala kolmapäevast istungit. Olen juhatuse nimel valmis vastu võtma eelnõusid ja arupärimisi. Tundub, et eelnõusid ega arupärimisi ei ole. Läheme teadete juurde. Täna pärast täiskogu istungi lõppu toimuvad siin ... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Tere päevast, austatud kolleegid! Tähelepanu! Alustame Riigikogu I istungjärgu teist töönädalat. Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Meil on täna au ja võimalus ära kuulata Riigikogu liikme Mihhail Lotmani ametivanne. Palun, Mihhail Lotman! Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Kas Riigikogu liikmetel on soovi anda üle seaduseelnõusid või arupärimisi? Arupärimiste ega eelnõude üleandmise soovi ole. Läheme teadete juurde. Head kolleegid, täna pärast täiskogu istungi lõppu toimuvad siin istungisaalis järgmiste parlamendirühmade asutamiskoosolekud. Esiteks, Eesti-Jaapan, kokk... Loe lähemalt
Aseesimees Helir-Valdor Seeder: Ja nüüd, head kolleegid, vaba mikrofon. Kõigil soovijatel on võimalik pärast haamrilööki registreerida ennast sõnavõtuks. Sõnavõtusoove ei ole. Tänane istung on lõppenud. Istungi lõpp kell 15.06. Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud juhataja! Minu hinnang kohalolekule on veidi teistsugune kui teie hinnang, minu silm haarab praegu 100 liiget, mitte 101 liiget. Me peame siin vist olema täpsed. Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Jah, olen nõus. Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Austatud minister, mul on täpsustav küsimus, mis tuleneb teie ühest vastusest ja puudutab sõudekeskusi. Kas ma sain õigesti aru, et Kultuuriministeeriumi või riigi prioriteet nende keskuste väljaarendamisel on Pärnu keskus, mis asub jõe peal ja mis on oma spetsiifikaga, mitte Aidu? Minu teada... Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Austatud juhataja! Kas me ei võiks paindlikult käituda? Küsimuste järgi on ju tajutav saali meelsus ja soov. Justiitsminister on meie ees ka puldis, me saame mitte ainult kehakeele järgi järeldusi teha, vaid juhataja võiks küsida praegu justiitsministrilt, kas ta on valmis vastama. Sel juhul saaks R... Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Hea ettekandja! Rändepakti avalduse eelnõu algatajad ja ka rändepaktiga ühinemise toetajad meedias on rõhutanud argumenti – ja ka avalduse tekst rõhutab seda argumenti –, et see pakt pole õiguslikult siduv. Minu küsimus teile on selline: kui rändepakt oleks teie mõistes juriidiliselt siduv do... Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Austatud ettekandja, te olete siin korduvalt oma vastustes tsiteerinud õiguskantsleri arvamust, et see rändepakt ei ole õiguslikult siduv. Aga ma ei ole kuulnud, et te oleksite rõhutanud õiguskantsleri seisukohta, mis kõlab nii, et raamistiku alusel võib tekkida tavaõiguse norm, mis võib samu... Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Head kolleegid! Isamaa erakond ei toeta rändepaktiga ühinemist. Miks? Aga sellepärast, et selle paktiga luuakse tulevikus rahvusvahelist tavaõigust ja võetakse poliitilisi kohustusi. Lisaks on pakti ideoloogiliseks sisuks massimigratsiooni soodustamine. Selle koha pealt on Eestil kui väikeriigil val... Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Mul oli sama soov: hääletada, aga ilma vaheajata. Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Ma palun seda muudatusettepanekut hääletada! Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Ma palun seda muudatusettepanekut hääletada! Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Ma palun ka seda muudatusettepanekut hääletada! Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud juhataja! Mul on tõepoolest protseduuriline küsimus. Kuidas te ette teadsite, et näiteks teine ettepanek ei oleks ka sama palju või rohkemgi hääli saanud? Võib-olla parlamendiliikmed oleksid olnud valmis ka seda toetama? Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Austatud ettekandja! Nagu me teame, kehtestatakse riigilõiv alati mingisugustele toimingutele – nii ka siin. Ma loen seletuskirja ja ei saa täpselt aru, kas meil on ka inimesed olnud riigilõivuga maksustatud või inimene iseenesest on olnud riigilõivuga tasustatud. Siin seletuskirjas on lõik, ... Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud juhataja! Ka minul on ettepanek: tõsta neljapäevane teine päevakorrapunkt, eelnõu 654 ehk riigikaitsekomisjoni algatatud relvaseaduse muutmise seaduse eelnõu teine lugemine kolmapäeval viimaseks päevakorrapunktiks, et me saaksime neljapäeval täielikult keskenduda olulise tähtsusega r... Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Kuna Martin Helme ei nimetanud selle eelnõu numbrit ega nime, mida puudutava muudatusega ta nõus ei olnud, siis ei olnud võimalik aru saada, millega ta nõus ei olnud. Ta ütles lihtsalt, et ta täpsustab: ei ole nõus. Aga kas ühega või teisega või mõlemaga, seda ta ei öelnud. Seda te võite sten... Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud kolleegid! Mul on väga hea meel, et see mitme erakonna esindajate eelnõu täna siin arutelul on. Arvan, et selle arutelu sisu ja toon kajastab Riigikogu liikmete ja erakondade ja üldse Eesti poliitilise eliidi valmisolekut selle teemaga tegeleda väga hästi. Ka tän... Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Sest küsimustes kõlasid sõnad "trahv" ja "karistus", karistamise etteheide. Enamik sõnavõtjaid rääkis kogu aeg trahvist. Tegemist on sunnirahaga ja sunniraha ei ole trahv. Sunniraha on väga selgelt motiveeriv abinõu. Kui ettekirjutust, soovitust ei ole täidetud, antakse lisaaeg, määrates sunniraha. ... Loe lähemalt
Helir-Valdor Seeder: Aitäh! Austatud minister! Me arutame siin põllumajandusloomade aretuse seadust ning te rääkisite sigadest ja veistest. Mulle tuli meelde üks Winston Churchilli ütelus, et loomad on imelikud olevused: kass vaatab sulle ülevalt alla, koer vaatab alt üles, ainult siga vaatab sind kui omasugust. Öelge, ... Loe lähemalt


Korduma kippuvad küsimused - Estonian National Security Authority
Ülesanded ja kontaktinfoSeadusandlusJuurdepääsusertifikaadi taotlemineTaotlused ja vormidVõrdlustabelidKorduma kippuvad küsimusedLingidÕppematerjalid	Korduma kippuvad küsimused	Mis on riigisaladus?
Mis on salastatud välisteave ja kuidas seda töödelda?
Millised õigusaktid sätestavad riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse?
Kellel on õigus juurdepääsuks riigisaladusele?
Mis on riigisaladusele juurdepääsuluba?
Mis on julgeolekukontroll?
Kus võib riigisaladust töödelda?
Millised on NATO salastatud teabe tasemed?
Millised on ELi salastatud teabe tasemed?
Kuidas salastatud teavet sisaldavat dokumenti märgistada?
Kuidas toimub salastatud välisteabele juurdepääsusertifikaadi taotlemine?
Mis on karistus salastatud välisteabe avalikustamise eest?
Kui kaua võtab aega riigisaladusele juurdepääsuloa ja sertifikaadi taotlemine? Mis on riigisaladus? Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse paragrahvi 3 p 1 sätestab, et riigisaladus on Eesti Vabariigi julgeoleku või välissuhtlemise tagamise huvides avalikuks tuleku eest kaitset vajav teave üksnes käesolevas seaduses ja selle alusel antud õigusaktides sätestatud tunnustele vastav teave, välja arvatud salastatud välisteave.
Eeltoodud definitsiooninormis sisaldub seega kaks olulist tunnust: (a) teave peab olema riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses sätestatud kui riigisaladus ning (b) see peab vajama Eesti Vabariigi julgeoleku ja välissuhtlemise tagamise huvides avalikuks tuleku eest kaitset. Riigisaladuse liigid on ära toodud riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse § 6-10, alaliigid aga on sätestatud riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse korra (VV 20.12.2007 a. määrus nr 262) paragrahvides 4-8. Nendele kirjeldustele vastav teave on riigisaladus, sõltumata sellest, mil viisil seda parasjagu kasutatakse või millisel kujul ta esineb. Mis on salastatud välisteave ja kuidas seda töödelda? Salastatud välisteave on riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse §-is 3 p 2 defineeritud kui “välisriigi, Euroopa Liidu, NATO või mõne muu rahvusvahelise organisatsiooni või rahvusvahelise kokkuleppega loodud institutsiooni poolt salastatud ja Eestile avaldatud teave ning Eesti Vabariigi poolt välislepingu alusel täitmiseks loodud teave, mis tuleb salastada välislepingu kohaselt. Seega annab seadus välisriigi salastatud teabele esiteks kaks tunnust: (a) teave kuulub algselt mõnele välisriigile, rahvusvahelisele organisatsioonile või rahvusvahelise kokkuleppega loodud institutsioonile, (b) teabe avaldaja on selle salastanud. Eesti vahetab salastatud teavet riikidega, kellega on sõlmitud salastatud teabe kaitse lepingud ning teavet kaitstakse vastavalt lepingus sätestatule. Teiseks ütleb seaduse definitsioon, et salastatud välisteave on Eesti Vabariigi poolt välislepingu alusel täitmiseks loodud teave, mis tuleb salastada välislepingu kohaselt. See tähendab, et ka Eestis saab luua salastatud välisteavet - näiteks NATO programmis osalemise raames koostatud ja esitatud seisukohad, mis on salastatud lähtuvalt NATO salastamisjuhistest ja mitte Eesti riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadusest, on NATO, mitte Eesti salastatud teave. Salastatud välisteabe kaitseks rakendatakse Eesti riigisaladusele kehtestatud nõudeid ja kaitsemeetmeid, lähtudes välisriigi salastatud teabe tasemest ja selle vastavusest Eesti riigisaladuse tasemele ning arvestades salastatud välisteabe töötlemisele Eesti õigusaktides ja välislepingutes kehtestatud erisusi. NATO ja Euroopa Liidu salastatud teabe kaitset reguleerivad täiendavalt nende organisatsioonide poolt välja antud dokumendid. NATOs on sellisteks dokumentideks NATO teabe julgeoleku leping ja seda täiendav Põhja-Atlandi Nõukogu dokument C-M(2002)49, Euroopa Liidus on sarnaseks alusdokumendiks Euroopa Nõukogu 2013. a otsus nr 488, millega sätestatakse nõukogu julgeoleku eeskirjad. Millised õigusaktid sätestavad riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse? Salastatud teabe kaitse üldalused annab riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadus. Seadus sätestab riigisaladuse mõiste, riigisaladuseks oleva teabe tasemed ja liigid, riigisaladusele juurdepääsu, riigisaladuse ja salastatud teabekandjate töötlemise korra alused, samuti salastatud välisteabe kaitse üldalused. Välisriigi salastatud teabe kaitsel arvestatakse lisaks riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadusele ka välislepingutes sätestatut. Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadusest tuleneva volitusnormi alusel on Vabariigi Valitsus kinnitanud riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse korra, milles sätestatakse täpsemalt riigisaladuse alaliigid, salastatud teabekandjate töötlemise kord, nõuded salastatud teavet töötlevatele isikutele ja asutustele ning salastatud välisteabele juurdepääsu sertifikaadi väljastamise kord. Tulenevalt riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse korrast peab iga riigisaladuse valdaja kehtestama asutusesisesed juhised riigisaladuse kaitseks. Kellel on õigus juurdepääsuks riigisaladusele? Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse paragrahvist 26 lähtudes võib juurdepääsõigus riigisaladusele tuleneda mitmel erineval viisil: (a) üldjuhul tekib juurdepääsuõigus “konfidentsiaalse” ja kõrgema tasemega teabele riigisaladusele juurdepääsu loa alusel. (b) juurdepääsõigus riigisaladusele võib tekkida ka ametikohajärgselt. Ametikohajärgne juurdepääs tähendab seda, et juurdepääsuõiguse tekkimiseks piisab sellest, kui inimene töötab vastaval ametikohal ning omab põhjendatud teadmisvajadust salastatud teabele juurdepääsuks. Ametikohad, millel on juurdepääs riigisaladusele, on sätestatud riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse paragrahvis 27. Ametikohajärgne juurdepääsõigus riigisaladusele on Vabariigi Presidendil, Riigikogu liikmel, Vabariigi Valitsuse liikmel, kohtunikel, kaitseväe juhatajal ja ülemjuhatajal, õiguskantsleril ja tema asetäitja-nõunikul, riigikontrolöril ja Eesti Panga presidendil ja Eesti Panga Nõukogu esimehel ja liikmel. Ametikohajärgne juurdepääsõigus kehtib ka “piiratud” tasemega riigisaladusele juurdepääsuks. See tähendab, et isikule, kes soovib juurdepääsu üksnes “piiratud” tasemega riigisaladusele, piisab sellest, kui ta töötab ametikohal, millel töötamise eeltingimuseks on vastava taseme riigisaladusele juurdepääsu õiguse omamine. Selliste ametikohtade loetelu kinnitab asutuse juht. (c) juurdepääsuõigus riigisaladusele võib ilma riigisaladusele juurdepääsu loa ja julgeolekukontrollita tekkida isikul, kelle suhtes kohaldatakse tunnistajakaitse kaitseabinõusid tunnistajakaitse seaduse alusel, ning tema advokaadist esindajal isiku kaitset puudutavale riigisaladusele; (d) seadus näeb ette ka neljanda võimaluse juurdepääsuks riigisaladusele. See õigus võib tekkida kriminaal-, tsiviil-, haldus- või väärteoasja kohtueelse menetlemise ja kohtumenetluse osalisel ning tema esindajal uurimisasutuse, prokuratuuri või kohtu määruse alusel peale julgeolekukontrolli läbimist, kui juurdepääs on kohtuasja lahendamiseks vältimatult vajalik. Mis on riigisaladusele juurdepääsu luba? Riigisaladusele juurdepääsu luba on dokument, mis tõestab Teie juurdepääsuõigust riigisaladusele ning mille julgeolekukontrolli teostav asutus väljastab pärast Teie suhtes julgeolekukontrolli läbiviimist. Mis on julgeolekukontroll? Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse paragrahvi 47 kohaselt peab riigisaladusele juurdepääsu loa saamiseks või selle kehtivuse pikendamiseks (juriidilise isiku puhul töötlemisloa saamiseks ja selle kehtivuse pikendamiseks) seda taotlev isik läbima julgeolekukontrolli. Julgeolekukontrolli eesmärk on selgitada välja isiku vastavus juurdepääsuloa andmise või selle kehtivuse pikendamise tingimustele. Kuigi ”piiratud” tasemega teabele juurdepääsuks ei väljastata riigisaladusele juurdepääsu luba, on seadusest tulenevalt julgeolekukontrolli õigus läbi viia ka isikute suhtes, kellel on juurdepääs “piiratud” tasemega riigisaladusele ametikohajärgselt. Sisuliselt tähendab julgeolekukontroll seda, et julgeolekukontrolli teostav asutus (Kaitsepolitseiamet või Teabeamet) kontrollib riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse ning julgeolekuasutuste seaduse alusel, kas juurdepääsuluba taotlev isik vastab riigisaladusele juurdepääsuks sätestatud tingimustele (need on üksikasjalikult üles loetud riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse paragrahvis 32) või mitte. Seadus annab juurdepääsuloa andmisest või selle kehtivuse pikendamisest keeldumise absoluutsed alused (§ 32 lg 1), mille esinemisel ei või isikule juurdepääsuluba anda. § 32 lõikes 2 on ära toodud isikule juurdepääsloa andmisest või selle kehtivuse pikendamisest keeldumise alused, mille puhul on juurdepääsuloa andjale või selle pikendajale antud kaalutlusõigus. Julgeolekukontrolli nõuet ei rakendata neile riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses loetletud isikutele, kel on ametikohajärgne juurdepääsuõigus riigisaladusele, kuid kui välislepingu kohaselt on julgeolekukontrolli läbiviimine salastatud välisteabele juurdepääsu õiguse andmise kohustuslik eeltingimus, teostatakse julgeolekukontrolli ka nende isikute, välja arvatud Vabariigi Presidendi suhtes. Kus võib riigisaladust ja salastatud välisteavet töödelda? Lähtudes riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse korras sätestatust, võib “konfidentsiaalse” ja kõrgema tasemega teavet töödelda ainult turvaalal. Turvaala on ala, kus on lubatud töödelda salastatud teavet ja mis vastab kehtestatud nõuetele (alale sisenemine peab olema kontrollitav ja tuvastatav, ala peab olema häiresüsteemiga kaitstud, samuti kehtivad piirangud juurdepääsuloata isikute viibimisele turvaalal). “Piiratud” tasemega teavet võib töödelda ka administratiivalal. Selle all mõeldakse asutuse käsutuses olevat ala, kuhu sisenenud isikud ja sõidukid on tuvastatavad. Millised on NATO salastatud teabe tasemed? NATO salastatud teabe tasemed ja nendele vastavad Eesti riigisaladuse tasemed on järgmised: COSMIC TOP SECRET TÄIESTI SALAJANE NATO SECRET SALAJANE NATO CONFIDENTIAL KONFIDENTSIAALNE NATO RESTRICTED PIIRATUD Sageli kasutatakse dokumentidel märgistust NATO UNCLASSIFIED. See ei ole salastatud teave, kuid vajab siiski kaitset avalikustamise eest ja selle levitamine toimub teadmisvajaduse põhimõtet arvestades, sarnaselt Eesti “asutusesiseseks kasutamiseks” mõeldud teabega. Millised on ELi salastatud teabe tasemed? Euroopa Liidu salastatud teabe tasemed ja nendele vastavad riigisaladuse tasemed on järgmised: TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET TÄIESTI SALAJANE SECRET UE /EU SECRET SALAJANE CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL KONFIDENTSIAALNE RESTREINT UE / EU RESTRICTED PIIRATUD Lühemate kui ühe lehekülje pikkuste tekstilõikude salastatuse taseme märkimisel Euroopa Liidu salastatud dokumentides võib kasutada järgmisi standardlühendeid: TS-UE/EU-TS, S-UE/EU-S, C-UE/EU-C, R-UE/EU-R. Sageli kasutatakse ELi dokumentidel märgistust LIMITÉ, mis ei ole salastatud teave, kuid vajab siiski kaitset avalikustamise eest ja selle levitamine toimub teadmisvajaduse põhimõtet arvestades, sarnaselt Eesti “asutusesiseseks kasutamiseks” mõeldud teabega. Kuidas salastatud teavet sisaldavat dokumenti märgistada? Salastatud dokument tuleb märgistada dokumendi koostaja poolt kohe dokumenti koostama asudes salastuse taseme märkega (PIIRATUD, KONFIDENTSIAALNE, SALAJANE või TÄIESTI SALAJANE) dokumendi üla- ja alaservas (suurtähtedes, 16 punktikõrgusega). Juhul, kui salastusmärget pole võimalik tekstitöötlusprogrammis lisada (nt kirjaplangil olevad logod segavad märgistuse trükkimist või pole tegemist paberkandjaga), võib salastusmärgistuse lisada ka pärast dokumendi väljatrükkimist templijäljendiga. Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadus annab ka võimaluse salastada dokument lisatähisega, mis viitab teabekandja suhtes rakendatavale täiendavale turvameetmele või mis määratleb teabekandjale juurdepääsuõigusega isikute ringi. Dokumendi esilehele kantakse lisaks salastatuse taseme märkele ka märge salastamise aluse kohta. Juhul, kui tegemist on Eesti riigisaladust sisaldava dokumendiga, märgitakse salastatuse alusena üks riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse korra paragrahvide 4-8 sätetest. Kui salastamise aluseid on rohkem kui üks, tuleb teabekandjale märkida kõik alused. Veel tuleb märkida dokumendile salastamistähtaeg. Lisaks aastaarvule võib salastamistähtajaks olla ka mõne konkreetse sündmuse toimumine. Salastatud teabekandjale tuleb lisaks märkida teabekandja registreerimise number ja kuupäev. Tekstisiseselt on salastatud dokumenti võimalik märgistada tekstilõikude, illustratsioonide jm kaupa, et tekstiga tutvudes oleks selge, milline osa teabest on millisel tasemel salastatud ja milline osa on näiteks juurdepääsupiiranguta. Sealjuures tuleb aga silmas pidada, et dokumendil tervikuna on tema eri osade kõrgeim riigisaladuse tase. Kui Eesti riigisaladust sisaldav dokument edastatakse mõnele välisriigile või rahvusvahelisele organisatsioonile, peab dokumendile kandma välislepingu nõuetele vastavad salastusmärked ning esilehele paremasse nurka märkima inglisekeelse märke selle kohta, et tegemist on Eesti Vabariigi teabega (“Classified as State Secret of the Republic of Estonia”). Dokumendile, mis sisaldab mõne teise välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni salastatud teavet, kantakse välislepingu kohaselt salastatud välisteabe avaldaja salastatuse taseme märgistus ja sellele vastava riigisaladuse märgistus. Dokumendi esilehele paremasse nurka tuleb teha suurtähtedes märge “SALASTATUD VÄLISTEAVE” ning juurde kirjutatakse salastatud välisteabe avaldaja nimi, salastatuse tase ja tähtaeg, kui see on määratud. Vaata näidist siit. Kuidas toimub salastatud välisteabele juurdepääsusertifikaadi taotlemine? Vaata: Salastatud välisteabele juurdepääsu taotlemise korra ja protseduuride kirjeldus. Mis on karistus salastatud välisteabe avalikustamise eest? Karistused riigisaladusega seotud süütegude toimepanemise eest sätestab karistusseadustik: § 52¹. Riigisaladusele ja salastatud välisteabele juurdepääsu õiguse ning riigisaladuse ja salastatud välisteabe töötlemise õiguse äravõtmine
Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse nõuete rikkumisega seotud väärteo eest võib kohus või kohtuväline menetleja kohaldada süüdlasele lisakaristusena riigisaladusele ja salastatud välisteabele juurdepääsu õiguse või riigisaladuse ja salastatud välisteabe töötlemise õiguse äravõtmist kuni üheks aastaks. Karistused riigisaladusega seotud süütegude toimepanemise eest sätestab karistusseadustik: § 55¹. Juriidilisele isikule süüteo eest lisakaristuse mõistmine
Seaduses sätestatud juhtudel võib kohaldada lisakaristusena:
1) juriidilisest isikust süüdlase suhtes kohtu või kohtuvälise menetleja poolt riigisaladuse ja salastatud välisteabe töötlemise õiguse äravõtmist käesoleva seadustiku §-s 52¹ sätestatud tingimustel; § 241. Riigisaladuse ja salastatud välisteabe avalikustamine
(1) Riigisaladuse või salastatud välisteabe saladuses hoidmiseks kohustatud isiku poolt riigisaladuse või salastatud välisteabe avalikustamise, ebaseadusliku edastamise või sellele ebaseadusliku juurdepääsu võimaldamise eest, kui puudub käesoleva seadustiku §-s 232 või 234 sätestatud süüteokoosseis, –
karistatakse rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistusega. (2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –
karistatakse rahalise karistusega. § 242. Riigisaladuse ja salastatud välisteabe avalikustamine ettevaatamatusest
(1) Riigisaladuse või salastatud välisteabe saladuses hoidmiseks kohustatud isiku poolt riigisaladuse või salastatud välisteabe avalikustamise, ebaseadusliku edastamise või sellele ebaseadusliku juurdepääsu võimaldamise eest, kui tegu on toime pandud ettevaatamatusest, samuti riigisaladust või salastatud välisteavet sisaldava teabekandja kaotamise eest, kui:
1) sellega on tekitatud oluline kahju Eesti Vabariigi, välisriigi, rahvusvahelise organisatsiooni või rahvusvahelise kokkuleppega loodud institutsiooni julgeolekule või
2) süüteo objektiks oli salajase või täiesti salajase taseme riigisaladus või salastatud välisteave, –
karistatakse rahalise karistuse või kuni üheaastase vangistusega. (2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –
karistatakse rahalise karistusega. § 316². Teabe õigusliku aluseta salastamine ning riigisaladuse ja salastatud välisteabe valel õiguslikul alusel, vale salastamistaseme ja -tähtajaga salastamine
karistatakse rahalise karistuse või ühe- kuni viieaastase vangistusega. (2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –
karistatakse rahalise karistusega. (3) Käesolevas paragrahvis sätestatud kuriteo toime pannud isik ei vabane vastutusest, kui pärast sellise kuriteo toimepanemist teabe salastatus kustub või kui riigisaladuse või salastatud välisteabe salastamise õiguslikku alust, salastamistaset või -tähtaega muudetakse. Karistused riigisaladuse kaitse nõuete rikkumise eest sätestab ka riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadus: § 53. Riigisaladuse kaitse nõuete rikkumine
karistatakse rahatrahviga kuni 32 000 eurot § 54. Riigisaladuse avalikustamine ettevaatamatusest ja salastatud teabekandja kaotamine (1) Riigisaladuse saladuses hoidmiseks kohustatud isiku poolt riigisaladuse avalikustamise, ebaseadusliku edastamise või sellele ebaseadusliku juurdepääsu võimaldamise eest, kui tegu on toime pandud ettevaatamatusest, samuti salastatud teabekandja kaotamise eest, –
karistatakse rahatrahviga kuni 32 000 eurot. § 55. Vastutus käesoleva seaduse rikkumise eest (1) Isik ei vabane vastutusest, kui pärast sellise väärteo toimepanemist, mille objektiks oli riigisaladus, teabe salastatus kustub või kui riigisaladuse salastamise õiguslikku alust, salastamistaset või -tähtaega muudetakse, välja arvatud juhul, kui teabe salastamiseks puudus õiguslik alus. Teabe õigusliku aluseta salastamise eest vastutab isik ka pärast teabe salastatuse kustumist. (2) Kui isikult võetakse riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse nõuete rikkumisega seotud väärteo toimepanemise eest ära riigisaladusele ja salastatud välisteabele juurdepääsu õigus või väljaspool riigiasutuse või Eesti Panga valduses olevat kinnis- või vallasasja riigisaladuse ja salastatud välisteabe töötlemisõigus, siis peab isik juurdepääsu- või töötlemisõiguse saamiseks vastavalt juurdepääsuõigust või töötlemisluba uuesti taotlema. Kui kaua võtab aega riigisaladusele juurdepääsu loa ja sertifikaadi taotlemine? Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse paragrahv 33 sätestab riigisaladusele juurdepääsu loa andmise tähtaja. Nimetatud paragrahvi lg 3 ütleb, et juurdepääsuloa andmise või selle kehtivuse pikendamise otsustab julgeolekukontrolli teostanud asutuse juht hiljemalt kolme kuu jooksul arvates nõuetekohase avalduse esitamisest. Samas lg 4 annab võimaluse pikendada seda tähtaega veel 3 kuu võrra. Töötlemisloa andmise või selle kehtivuse pikendamine otsustatakse füüsilise isiku puhul kahe ja juriidilise isiku puhul kuue kuu jooksul arvates nõuetekohase taotluse esitamisest. Riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse kord kehtestab, et dokumendid salastatud välisteabele juurdepääsu võimaldava sertifikaadi taotlemisel tuleb esitada vähemalt 1 kuu enne sertifikaadi soovitavat algusaega ning sertifikaadi kinnituse puhul 1 nädal enne soovitavat algusaega. Selle ajavahemiku sisse kuulub riigi julgeoleku volitatud esindaja poolne laekunud taotluste menetlemine ning sertifikaadi taotleja salastatud teabe kaitse nõudeid tutvustava briifingu läbimine.


Siseministri määruste muutmine seoses jälitustegevuse seaduse kehtetuks tunnistamisega – Riigi Teataja
Siseministri määruste muutmine seoses jälitustegevuse seaduse kehtetuks tunnistamisega
RT I, 07.02.2013, 1
Vastu võetud 31.01.2013 nr 4
Määrus kehtestatakse julgeolekuasutuste seaduse § 28 ja 30, politsei ja piirivalve seaduse § 13 lõike 1, riigipiiri seaduse § 84 lõike 1, tunnistajakaitse seaduse § 19 lõike 2 alusel ning kooskõlas avaliku teabe seaduse § 435 lõikega 1 ning Riigi Teataja seaduse § 4 lõike 1 punktiga 2 ja § 4 lõikega 2.
§ 1. Siseministri 11. augusti 2010. a määruse nr 34 „Piiriületuse ootejärjekorra andmekogu põhimäärus” muutmine
Siseministri 11. augusti 2010. a määruse nr 34 „Piiriületuse ootejärjekorra andmekogu põhimäärus” § 18 lõikes 3 asendatakse sõnad „Jälitustegevuse seaduses” sõnadega „Kriminaalmenetluse seadustikus”.
§ 2. Siseministri 22. detsembri 2009. a määruse nr 92 „Politsei andmekogu pidamise põhimäärus” muutmine
Siseministri 22. detsembri 2009. a määruse nr 92 „Politsei andmekogu pidamise põhimäärus” § 14 lõiked 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Jälitusmenetluse andmestikku kantakse andmed jälitustegevuse käigus kogutud teabe kohta ning teabe kogumisel kasutatud meetodeid, taktikat ja vahendeid käsitlevat teavet.
(2) Tulenevalt avaliku teabe seaduse § 2 lõike 2 punktist 1 ei kohaldata jälitusmenetluse andmestiku suhtes avaliku teabe seadust.”.
§ 3. Siseministri 18. detsembri 2009. a määruse nr 81 „Tunnistajakaitse kaitsetoimiku pidamise ja säilitamise kord” muutmine
Siseministri 18. detsembri 2009. a määruses nr 81 „Tunnistajakaitse kaitsetoimiku pidamise ja säilitamise kord” tehakse järgmised muudatused:
„Määrus kehtestatakse tunnistajakaitse seaduse § 19 lõike 2 alusel ning kooskõlas Riigi Teataja seaduse § 4 lõike 1 punktiga 2 ja § 4 lõikega 2.”;
2) määruse lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisas toodule (salastatud Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2007. a määruse nr 262 „Riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse kord” § 6 lõike 6 punkti 2 alusel).
§ 4. Siseministri 23. jaanuari 2008. a määruse nr 13 „Rahapesu andmebüroo kogutavate andmete registreerimise ja töötlemise kord” muutmine
1) paragrahvi 6 lõige 16 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(16) Kui töötlemisel teate sisuks olnud kahtlust ei välistatud ning olemasolevate andmete põhjal ei ole veel piisavalt alust kuriteoteate koostamiseks, võib rahapesu andmebüroo teha märke politsei andmekogu „Infosüsteemi Polis” jälitusmenetluse andmestikku informatsiooni olemasolu kohta määrates sellele vajaliku juurdepääsukategooria.”;
2) paragrahvi 13 lõikes 2 asendatakse sõna „kriminaalpolitseiosakonna” sõnaga „keskkriminaalpolitsei”.
§ 5. Siseministri 6. juuni 2001. a määruse nr 76 „Kaitsepolitseiameti poolt teabe varjatud kogumisel kasutatavad meetodid ja vahendid ning teabetoimiku pidamise ja säilitamise kord” muutmine
Siseministri 6. juuni 2001. a määruses nr 76 „Kaitsepolitseiameti poolt teabe varjatud kogumisel kasutatavad meetodid ja vahendid ning teabetoimiku pidamise ja säilitamise kord” tehakse järgmised muudatused:
„(1) Kaitsepolitseiametil on õigus kaasata täisealisi isikuid nende nõusolekul salajasele koostööle.”;
(11) Salajasele koostööle kaasatud isik käesoleva määruse tähenduses on isik, kelle koostöö Kaitsepolitseiametiga ei ole kolmandatele isikutele teada.”;
„(2) Kaitsepolitseiameti ja salajasele koostööle kaasatud isiku koostööna käsitletakse teabe kogumist või julgeolekuasutuste seaduses sätestatud alustel toimingute tegemist Kaitsepolitseiameti ülesandel. Kaitsepolitseiameti poolt teostatavate toimingute juures viibimine ei ole salajane koostöö.”;
4) paragrahvi 3 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Salajasele kootööle kaasatud isikul on õigus keelduda toimingute tegemisest oma lähedaste suhtes.”;
5) paragrahvi 3 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt
„(3) Isiku salajasele koostööle kaasamise dokumenteerimisel lähtutakse Kaitsepolitseiameti peadirektori kehtestatud korrast.”.
6) paragrahvi 3 lõige 8 tunnistatakse kehtetuks.
Määrust rakendatakse alates 2013. aasta 1. jaanuarist.


Põhimäärus - Vääna-Jõesuu Kool
Vääna-Jõesuu Kool
Vääna-Jõesuu Kooli põhimääruse kehtestamine
Vastu võetud 31.01.2013 nr 1
jõustumine 01.09.2013
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõike 2 ja Harku Vallavolikogu 28. oktoobri 2010 määruse nr 16 "Harku valla kooli põhimääruse kehtestamise kord" § 3 lõike 2 alusel:
Vääna–Jõesuu Kooli (edaspidi kooli) põhimäärus sätestab:
1) kooli nimetuse;
2) kooli asu- ja tegutsemiskoha;
3) kooli tegutsemise vormi;
5) õppe ja kasvatuse korralduse koolis (sealhulgas koolis omandatava hariduse liik ja tase, õppekeel või õppekeeled, koolis toimuv statsionaarne või mittestatsionaarne õpe või mõlemad ning vajaduse korral koolis tegutsevad hariduslike erivajadustega õpilaste klassid ja rühmad);
6) õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused (sealhulgas esimese õpilasesinduse valimise kord ning õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord);
7) koolitöötajate õigused ja kohustused;
8) majandamise ja asjaajamise alused.
§ 2. Kooli nimetus
Kooli nimetus on Vääna–Jõesuu Kool. Ametlik lühend puudub.
§ 3. Kooli asu- ja tegutsemiskoht
Kooli asu- ja tegutsemiskoht on Vääna-Jõesuu küla, Harku vald, Harjumaa 76909, Eesti Vabariik.
§ 4. Kooli tegutsemise vorm
(1) Kool on Harku Vallavalitsuse hallatav asutus.
(2) Kooli tegutsemise vorm on põhikool.
2. peatükkKOOLI HOOLEKOGU JA DIREKTORI ÜLESANDED
§ 5. Kooli hoolekogu ülesanded
(1) Kooli hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, mille ülesanne on kooli õpilaste, pedagoogide, kooli pidaja, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine. Hoolekogu täidab talle seadustes ja nende alusel pandud ülesandeid ning teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(2) Hoolekogu moodustatakse ja selle töökord kehtestatakse kooli pidaja poolt kehtestatud korras.
(3) Kooli hoolekogusse kuuluvad kooli pidaja esindaja, õppenõukogu esindaja, õpilasesinduse nimetatud esindaja, vanemate, vilistlaste ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad.
(4) Kooli hoolekogu:
1) arutab läbi ja avaldab arvamust kooli õppekava ja selle muudatuste ning õppekorralduse muudatuste kohta;
2) osaleb kooli arengukava väljatöötamisel, arutab läbi ja avaldab arvamust selle muudatuste kohta;
4) arutab läbi ja avaldab arvamust kooli sisehindamise aruande kohta;
5) nimetab oma esindajad komisjonide ja kogude koosseisu õigusaktides ette nähtud juhtudel;
6) arutab läbi õpilaste turvalisusega seotud riskid õppe- ja kasvatustegevuses ning kavandab meetmeid riskide vältimiseks;
7) osaleb vajadusel kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamisel;
8) teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
§ 6. Direktori ülesanded
(3) Direktor kindlustab kooli tulemusliku töö ning kodukorra täitmise, juhib õppe- kasvatustegevust koostöös õppenõukogu, kooli hoolekogu ja õpilasesindusega.
(4) Kooli direktor:
1) esindab kooli;
2) juhatab ja korraldab kooli õppenõukogu tegevust;
3) kutsub kokku vanemate üldkoosoleku vähemalt üks kord õppeaasta jooksul;
4) määrab kindlaks direktori asendamise korra;
5) esitab Harku Vallavalitsusele kooli eelarve projekti;
6) tagab kooli eelarve täitmise;
7) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud koolitöötajatega;
9) esitab kooli tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente Harku Vallavalitsusele;
10) lahendab talle õigusaktide ja töölepinguga pandud teisi küsimusi.
(7) Direktor annab oma pädevuse piires käskkirju.
(8) Direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab välja ja korraldab Harku Vallavalitsus avaliku konkursi.
(9) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kehtestab Harku Vallavalitsus.
(10) Kooli direktoriga sõlmib töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.
§ 7. Kooli õppenõukogu
(1) Koolil on õppenõukogu, mille ülesandeks on oma pädevuse piires õppe ja kasvatuse korraldamine, analüüsimine ja hindamine ning kooli juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
(2) Õppenõukogu liikmeteks on kooli pedagoogid.
3. peatükkÕPPE JA KASVATUSE KORRALDUS
§ 8. Koolis omandatava hariduse liik ja tase
(1) Koolis toimub õppetöö põhikooli I ja II kooliastmes, mis võimaldab omandada põhihariduse I ja II kooliastmes riiklikus õppekavas või lihtsustatud riiklikus õppekavas kehtestatud põhihariduse standardile vastava hariduse.
(2) Koolis õpetatavad valikõppeained määratakse riiklike õppekavade alusel koostatud kooli õppekavas.
§ 9. Kooli õppekeel
§ 10. Õppetöö vorm
§ 11. Õppeaasta
(2) Õppeaasta koosneb neljast õppeveerandist ja koolivaheaegadest. Koolivaheajad määrab haridus- ja teadusminister määrusega.
(3) Õppeveerandites on kokku vähemalt 175 õppepäeva.
§ 12. Klasside ja pikapäevarühmade täituvus
(1) Klassi täitumuse ülemine piirnorm põhikoolis on 24 õpilast.
(2) Pikapäevarühma täitumuse ülemine piirnorm on 24 õpilast. Vallavalitsus võib direktori ettepanekul ning hoolekogu nõusolekul kehtestada suurema rühma täitumuse ülemise piirnormi.
Kooli vastuvõtt toimub põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ja selle alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määruses ning kooli kodukorras sätestatud tingimustel ja korras.
§ 14. Koolist väljaarvamine
Koolist väljaarvamine toimub põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses, selle alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määruses ning kooli kodukorras sätestatud tingimustel ja korras.
§ 15. Nädala õppekoormus, päevakava ja õppetund
(1) Ühes nädalas on kuni viis õppepäeva. Õpilaste nädala õppekoormus õppetundides on määratud kooli õppekavaga ja see ei või ületada seadusega ettenähtud suurimat lubatud koormust.
(2) Kooli päevakava kajastab õppetegevuste ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste, nagu pikapäevarühmas, ringides ja stuudiotes korraldatavate tegevuste järjestust ja ajalist kestust. Kooli päevakava kehtestab direktor.
(3) Õppetunni pikkus on 45 minutit. Vahetunni pikkus on vähemalt 10 minutit.
§ 16. Hindamine
(1) Õpilaste teadmisi, oskusi ja vilumusi hinnatakse viiepallisüsteemis, kus hinne "5" on "väga hea", hinne "4" - "hea", hinne "3" - "rahuldav", hinne "2" - "puudulik" ja hinne "1" - "nõrk".
(2) Kooli I kooliastmel võib õpilase hindamisel kasutada kirjeldavat sõnalist hinnangut, millel puudub numbriline ekvivalent. Kirjeldavate sõnaliste hinnangute kasutamine koolis sätestatakse kooli õppekavas.
(3) Õpilaste käitumist ja hoolsust hinnatakse hindega "eeskujulik", "hea", "rahuldav" või "mitterahuldav".
§ 17. Hariduslike erivajadustega õpilaste rühmad ja klassid
Kooli direktor võib kooli pidaja nõusolekul moodustada erivajadustega õpilaste rühmi ja klasse.
§ 18. Pikapäevarühmad
Koolis on moodustatud pikapäevarühmad põhiharidust omandavatele õpilastele.
§ 19. Õppekavaväline tegevus
(1) Kool võib õppekavaväliselt korraldada:
1) toitlustamist, sealhulgas õpilaste täiendavat toitlustamist lisaks põhikooli poolt tervisekaitsenõuete kohaselt korraldatavale toitlustamisele;
2) huvitegevust erinevates vormides, sealhulgas ringides, stuudiotes, treening-gruppides ja muudes vormides;
3) võistlusi, kontserte ja näitusi;
4) õppematerjalide valmistamist, koostamist ja kirjastamist;
5) ruumide rentimist ja majutust.
(2) Õppekavavälise tegevuse korraldamise alused:
1) koolis võivad töötada huviringid ja stuudiod;
2) pikapäevarühmade, huviringide ja stuudiote juhendajad täidavad vastavalt pikapäevarühma või huviringipäevikut.
(3) Õpilane või vanem osaleb õppekavavälise tegevuse kulude katmises käesoleva põhimääruse § 29 sätestatud tingimustel ja korras.
4. peatükkÕPILASTE NING VANEMATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 20. Õpilaste õigused ning kohustused
(1) Õpilaste õigused ja kohustused on sätestatud seadustes ja seaduste alusel vastu võetud õigusaktides, sealhulgas käesolevas põhimääruses.
(2) Õpilastel on õigus:
1) valida oma huvidele ja võimetele vastavaid õppeaineid koolis õpetatavate valikainete piires või õppida individuaalõppekava järgi;
2) taotleda õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas muudatusi või kohandusi ja osaleda individuaalse õppekava koostamises;
3) saada teavet koolikorralduse ja oma õiguste kohta;
4) osaleda valitud õpilasesindajate kaudu koolielu probleemide lahendamises;
5) kasutada rühma-, klassi- ja koolivälises töös kooli ruume, rajatisi ja vahendeid tasuta;
6) saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras.
(3) Õpilased on kohustatud:
1) osalema õppetöös;
3) õppima vastavalt oma võimetele, täiustama pidevalt oma teadmisi ja oskusi;
4) suhtuma lugupidavalt kaasinimestesse, ilmutama kodanikutunnet;
5) hoidma kooli kasutuses olevat vara ning ümbritsevat loodust;
6) osalema vastavalt eakohastele võimetele kooli heaks tehtavas töös.
§ 21. Õpilaskond ja õpilasesindus
(1) Koolis on lubatud moodustada õpilasesindus.
(2) Õpilaskonna moodustavad kõik kooli direktori poolt käskkirjaga õpilaste nimekirja arvatud õpilased.
(3) Õpilaskonna kõik liikmed võivad esitada kandidaate õpilasesindusse ja osaleda õpilasesinduse liikmete valimistel.
(4) Õpilasesindus valitakse teise kooliastme õpilaste hulgast.
(5) Õpilasesinduse ülesanded ja õpilasesinduse valimiskorra sätestab õpilasesinduse põhimäärus, mille kiidab heaks kooli õpilaskond ning kinnitab direktor.
§ 22. Õpilasesinduse põhimäärus
(1) Õpilasesindusel on põhimäärus, milles sätestatakse:
1) õpilasesinduse moodustamise kord;
2) õpilasesinduse õigused, kohustused ja vastutus;
3) õpilasesinduse töökord.
(2) Põhimäärus kiidetakse heaks õpilaskonna häälteenamusega.
(3) Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks kooli direktorile.
§ 23. Esimese õpilasesinduse valimise kord
(1) Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor, kes õpilaskonnalt laekunud kirjaliku taotluse alusel teavitab õpilasesinduse moodustamise aja ja koha vähemalt kaks nädalat ette kooli infotahvlil ning kooli koduleheküljel.
(2) Esimene õpilasesindus valitakse õpilaskonna üldkoosolekul lihthääletamise korras. Koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa vähemalt pool õpilaskonnast. Üldkoosoleku otsused protokollitakse.
§ 24. Vanemate õigused ja kohustused
1) saada koolist teavet ja selgitusi koolikorralduse ning õpilase õiguste ja kohustuste kohta. Kool on kohustatud võimaldama statsionaarses õppes õppiva õpilase vanemale juurdepääsu kooli valduses olevale teabele selle õpilase kohta. Kool avalikustab kooli vastuvõtu tingimused ja korra ning kooli üle riiklikku järelevalvet teostavate asutuste kontaktandmed oma veebilehel;
2) Vanemale tehakse kooli kodukorras sätestatud korras teatavaks õpilasele kohalduv osa kooli päevakavast;
3) Vanemal on õigus saada teavet õpilase hinnetest;
4) Vanemal on õigus pöörduda selgituste saamiseks või vaidlusküsimuste lahendamiseks kooli hoolekogu, Haridus- ja Teadusministeeriumi, õiguskantsleri, kohtu ja muude asutuste või organisatsioonide poole.
5) kasutama meetmeid, mida talle pakub kool või elukohajärgne kohalik omavalitsus;
7) taotlema vajaduse korral koolilt ja õpilase elukohajärgselt vallavalitsuselt õigusaktides sätestatud koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist.
(3) Kui vanem ei täida käesoleva paragrahvis sätestatud kohustusi, on vallavalitsus kohustatud kasutusele võtma vajalikud meetmed lapse õiguste kaitsmiseks.
5. peatükkKOOLITÖÖTAJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
(2) Koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks kooli põhimääruse, tööandja poolt kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga.
(3) Pedagoogide tegevuse põhieesmärk on kindlustada koolis seaduses ja seaduse alusel kehtestatud nõuetele vastav õppe- ja kasvatustegevus. Nende tegevus tugineb õpilase ja õpetaja vastastikusele lugupidamisele ja üksteisemõistmisele ning koostööle vanematega.
(4) Halduspersonali tegevuse põhieesmärk on kindlustada õppe- ja kasvatustegevuse läbiviimiseks vajalikud tugiteenused.
§ 26. Koolitöötajate õigused ja kohutused
(1) Töötajatel on õigus:
2) võtta vastu oma pädevuse piire ületavaid otsuseid juhtudel, mis nõuavad edasilükkamatut tegutsemist ja lahendamist;
3) saada vajaduse järgi täiendusõpet.
(2) Töötajatel on kohustus:
1) teha töölepingus kokku lepitud ja ametijuhendis fikseeritud tööd ning täita ülesandeid, mis tulenevad töö iseloomust ja kooli direktori või tema volitatud isiku korraldustest;
2) pidada kinni ette nähtud tööajast ja töödistsipliinist;
3) täita töökaitse- ja tuleohutusnõudeid ning nõuda seda ka õpilastelt.
6. peatükkMAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
(1) Kooli valduses olev vara on Harku valla omand.
(2) Kooli valduses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub Harku Vallavolikogu kehtestatud korras.
(3) Koolitöötajate ja õpilaste õigused ja kohustused kooli valduses oleva vara kasutamisel sätestatakse vajadusel kooli kodukorras, ametijuhendites ja töölepingutes.
(1) Koolil on oma eelarve, mis kinnitatakse Harku Vallavolikogu poolt vallaeelarve osana (alaeelarvena).
(2) Kooli eelarve koostamisel, vastuvõtmisel, muutmisel ja täitmisel lähtutakse seadusest ja Harku valla põhimäärusest.
(3) Kooli eelarve tulud moodustavad:
2) eraldised Harku valla eelarvest;
3) laekumised sihtasutustelt;
4) asutuste, organisatsioonide, ettevõtete ja üksikisikute annetused;
5) tulud kooli õppekavavälisest tegevusest.
§ 29. Õppekavavälise tegevuse rahastamine
(1) Üldjuhul toimub õppekavavälise tegevuse rahastamine kooli eelarvest.
(2) Vanem võib osaleda õppekavavälise tegevuse kaasrahastamisel juhul, kui ta peab lapse arengu seisukohalt oluliseks lapse osalemist koolis korraldatavas tegevuses, mis ei ole kooli õppekava osa.
(3) Õppekavavälise tegevuse kaasrahastamise taotluse esitab direktor hoolekogule, kes arutab selle läbi. Andes nõusoleku, määrab hoolekogu ka kaasrahastamise tingimused ning suuruse.
(4) Vanem tasub õppekavavälise tegevuse eest Harku vallavalitsuse raamatupidamise poolt esitatud arve alusel.
(5) Õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisest laekuvad summad kantakse kooli eelarve tuludesse.
§ 30. Asjaajamise alused
(1) Asjaajamine koolis toimub vastavalt asjaajamiskorrale, mille kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
(3) Kooli raamatupidamine on vallavalitsuse tsentraliseeritud raamatupidamises.
§ 31. Pitsat ja sümboolika
(1) Koolil on Harku valla vapi kujutise ja oma nimega pitsat.
(2) Kooli sümboolika ja selle kasutamise kord kehtestatakse kooli direktori käskkirjaga.
§ 32. Aruandlus
Kool esitab oma tegevuse kohta aruandeid rahandusministri, haridus- ja teadusministri ning vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
7. peatükkRAKENDUSSÄTTED
Määrus jõustub 01. septembril 2013.
Tagasiside: e-kiri
Toimetaja: EDDI TOMBAND
Vääna-Jõesuu Kool - Hiie tee 21, Vääna-Jõesuu küla, Harku vald, 76909 Harjumaa,
Tel: 55546185 kontakt@vjk.edu.ee


text:
Ülevaade uuematest kohtulahenditest - Raamatupidaja
Magister iuris, Heli Raidve Tööõigusabi juhataja Heli Raidve
Äripäeva tööõiguse seminaril tegi Heli Raidve ülevaate uuematest tööõigusealastest kohtuvaidlustest. Teeme neist valikkokkuvõtte ning vaatame, mida neist õppida ja meeles pidada.
Riigikohtu 07.03.2018 otsus 2-16-11889/42 – Lepingu tõlgendamise reeglid
Vaidluse asjaolud. Vaidlus puudutas juhatuse liiget ja äriühingut. Isik oli alates 1. märtsist 2004 olnud tööandja juhatuse liige. 8. novembril 2014 sõlmisid äriühing ja juhatuse liige teenistuslepingu. Teenistuslepingu kohaselt kohustus tööandja tasuma töötajale alates lepingu lõppemisest 12 kalendrikuu jooksul iga kuu konkurentsikeelu järgimise eest 25% juhatuse liikme tasust ehk 2000 eurot kuus. 26. augustil 2015 võttis Kaitsepolitseiamet töötaja vahi alla. Samal päeval esitas töötaja tööandjale avalduse, milles palus ennast juhatuse liikme kohalt vabastada. 27. augustil 2015 tegi tööandja nõukogu otsuse, millega rahuldas töötaja tagasiastumisavalduse. Töötaja ei ole enam tööandja juhatuse liige ja teenistusleping on lõppenud.
Töötaja ei ole tööandjale konkurentsi osutanud ja tööandja ei ole kokkulepitud hüvitist maksnud. Töötaja palus tööandjalt välja mõista 22 779 eurot ja 76 senti, mis koosneb 22 000 euro suurusest põhivõlast ning hagi esitamise ajaks sissenõutavaks muutunud 779 euro ja 76 sendi suurusest viivisest.
Lahendi kokkuvõte. Pooled vaidlesid selle üle, millisel õiguslikul alusel lõppesid isiku kui juhatuse liikme ja aktsiaseltsi kui tööandja vaheline ametisuhe ning teenistusleping. Samuti vaidlesid pooled selle üle, kas ja kui jah, siis millisel alusel lõppes nende vahel sõlmitud teenistuslepingus sisalduv konkurentsipiirangu kokkulepe ning kas tööandja pidi maksma töötajale konkurentsipiirangu järgimise eest kokkulepitud hüvitist ametisuhte lõppemisele järgnenud 12 kuu eest.
Maakohus asus otsuses seisukohale, et kuna teenistusleping lõpetati töötaja tahteavalduse alusel, siis ei kohaldu poolte suhetele teenistuslepingu see säte, mis annab õiguse hüvitis maksmata jätta vaid juhul, kui teenistusleping lõpetatakse tööandja algatusel. Ringkonnakohus nõustus maakohtuga ja märkis lisaks, et leping ei reguleeri teenistuslepingus kokku lepitud tööandja kohustust tasuda juhatuse liikmele hüvitist konkurentsikeelu järgimise eest. Tööandjalt mõisteti välja hüvitis.
Jäta meelde. Kui juhatuse liige on mõnda oma kohustust rikkunud, võib see iseenesest olla konkurentsipiirangu kokkuleppe ülesütlemise alus, aga konkurentsipiirangu ülesütlemise materiaalsed eeldused tuleb igal konkreetsel juhul siiski eraldi kindlaks teha. Äriühing võib vaatamata juhatuse liikme kohustuste rikkumisele olla huvitatud sellest, et konkurentsipiirangu kokkulepe jääks kehtima.
Täismahus kohtulahendit saab lugeda SIIN.
Tallinna Ringkonnakohtu 27.04.2018 otsus 2-17-1049/26 – Keskmise töötasu arvutamine
Vaidluse asjaolud. Töötaja töötas tööandja juures autojuhina. Töölepingu kohaselt kohustus tööandja tasuma töötajale iga sõidutunni eest 4,64 eurot, ootetunni eest 1,78 eurot ja lisatasu veovahendi remondi eest 8 eurot tunnis. Tööandja eest maksid töötajale palka erinevad äriühingud ja töötajale ei olnud selge, kelle heaks ta töötab. Töötaja ütles töölepingu erakorraliselt üles, sest tööandja viivitas palga, puhkusetasu ja päevaraha maksmisega ega andnud tööd.
Töötaja esitas töövaidluskomisjonile (TKV) avalduse, milles palus mõista tööandjalt enda kasuks välja saamata töötasu 2802 eurot, puhkusehüvitise ja tööandja rikkumisest tingitud töölepingu ülesütlemise hüvitise.
Töövaidluskomisjon mõistis tööandjalt töötaja kasuks välja töötasu 2802 eurot aja eest, mil tööandja jättis töötaja tööga kindlustamata. Puhkusehüvitisenõude jättis töövaidluskomisjon aegumise tõttu rahuldamata ja töölepingu ülesütlemise hüvitise osas lõpetas menetluse. Tööandja esitas Harju Maakohtule taotluse vaadata töötaja nõuded läbi hagimenetluse korras. Töötaja esitas Harju Maakohtule hagi täpsustuse, milles palus mõista tööandjalt enda kasuks välja töötasu 2802 eurot.
Lahendi kokkuvõte. Töötaja töölepingu erakorraline ülesütlemine oli tühine, kuna avaldus esitati posti teel ja ümbriku peal on märge „tagastatud hoiuaja möödudes“. Sellest järeldub, et töölepingu erakorralise ülesütlemise avaldus ei ole tööandjani jõudnud. See ei takista töötajal nõuda tööandjalt töötasu maksmist tööga kindlustamata aja eest.
Töötaja kinnitusel ei ole temal selliseid andmeid, mille alusel saaks ta keskmist palka arvutada. Kuigi üldjuhul peab töötaja tõendama hagi aluseks olevad asjaolud, ei saa töötajalt seda nõuda olukorras, kus tõendid ei ole tema valduses.
Töötaja TVK-le ja kohtule esitatud pangakonto väljavõttest nähtub, et tööandja ei ole töötajale iga kuu palka maksnud, mistõttu ei ole võimalik arvutada töötaja keskmise töötasu suurust töölepingu seaduse (TLS) § 28 lõike 8 ning Vabariigi Valitsuse 2009. aasta 11. juuni määruse „Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord“ § 2 lõigete 1 ja 2 alusel.
Põhjendatud on arvestada töötaja keskmist töötasu esitatud Statistikaameti andmete alusel. Statistikaameti andmetest nähtub, et 2014. aastal oli mootorsõidukijuhi keskmine brutotöötasu 934 eurot. Seega on töötajal õigus nõuda tööandjalt töötasu 2802 eurot (934 eurot × 3 kuud).
Jäta meelde. Töötaja hagi rahuldamiseks piisab ka sellest, kui töötaja suudab tõendada, milline on sarnase töö eest sarnastel asjaoludel tavaliselt makstav tasu.
Tallinna Ringkonnakohtu 30.05.2018 otsus 2-17-1043/59 – Tööaja tõendamine
Vaidluse asjaolud. Töötaja esitas tööandja vastu hagi töölepingu erakorralise ülesütlemise tühisuse tuvastamiseks ning hüvitise ja saamata jäänud töötasu väljamõistmiseks.
Pooltel oli sõlmitud tööleping töötasuga 760 eurot kuus, mille kohaselt töötaja tööülesanneteks oli muru trimmerdamine tööandja objektidel ning tööandja juhtimisel ja kontrollimisel.
Lahendi kokkuvõte. Erakorralise ülesütlemise aluseks olevate asjaolude tõendamise koormis lasub tööandjal. Töölepingu ülesütlemise teatises puuduvad viited konkreetsetele rikkumistele, mille eest on hoiatatud, samuti ei nähtu teatisest rikkumisi, mis tõid kaasa töölepingu ülesütlemise. Tööandja ei ole TLS § 95 lõike 2 kohaselt põhjendanud erakorralist ülesütlemist osas, mis puudutab heakorratööde täitmata jätmist kalmistul. Seega ei ole võimalik hinnata, kas ühe või teise tööülesande täitmata jätmine kalmistul võis olla aluseks töölepingu erakorralisele ülesütlemisele. Mõistlikuks ei saa pidada töötaja hoiatamist 49 päeva pärast väidetavat rikkumist.
Tööaja arvestuse pidamine on TLS § 28 lõike 2 punkti 4 järgi tööandja kohustus. Seega on tööajaarvestuse tabelite täitmine tööandja kontrolli all ja see jätab vähemalt teoreetiliselt võimaluse selles kajastatud andmeid manipuleerida. Tööandja tööajaarvestuse tabelitest ei nähtu, et neid oleks töötajale tutvustatud. Seega ei saa ainuüksi nende tõendite alusel tuvastada töötaja töötundide arvu, st ettenähtust vähematel tundidel töötamist.
Ringkonnakohtu hinnangul ei ole tööandja esitatud ettekanded töötaja töölt omavolilise töölt eemal viibimise jm kohta tõenditena usutavad ja neid ei saa otsuse tegemisel arvestada. Tõendamata on asjaolu, et tööandja oleks enne töölepingu ülesütlemist mingil viisil juhtinud töötaja tähelepanu puudustele tema töös.
Kohus tuvastas töölepingu erakorralise ülesütlemise tühisuse ning mõistis tööandjalt töötaja kasuks välja saamata jäänud töötasu ja töötaja kasuks hüvitise.
Jäta meelde. Tööaja arvestuse vorminõuet küll pole, aga reaalsuses peab see mingil andmekandjal olemas olema. Tööandja tööarvestuse tabelid ei ole usaldusväärsed, kui neid ei ole töötajale tutvustatud.
Tartu Ringkonnakohtu 07.06.2018 otsus 2-17-268/33 – Hoiatamine
Vaidluse asjaolud. Töötaja esitas tööandja vastu hagi, milles palus tuvastada töölepingu erakorralise ülesütlemise tühisus, lõpetada tööleping alates 30. augustist 2016 ning mõista tööandjalt töötaja kasuks välja töölepingu lõpetamise hüvitis 1200 eurot.
Hagiavalduse kohaselt sõlmisid pooled 1. oktoobril 2014 tähtajatu töölepingu, mille alusel asus töötaja tööle hooldajana. Tööandja ütles 30. augustil 2016 alates samast kuupäevast töölepingu erakorraliselt üles TLS § 88 lõike 1 punkti 3 alusel. Ülesütlemisavalduse kohaselt on tööandjale esitatud töötaja kohta kaebusi, mille järgi on töötaja korduvalt solvanud klienti, riielnud kliendiga ja takistanud kliendil vajutada abikutsungi nuppu, jättes kliendi sellega abitusse seisundisse.
Lahendi kokkuvõte. Kuna tööandja hoiatas töötajat 22. detsembril 2015 sarnaste rikkumiste tõttu, mille eest ta töölepingu 30. augustil 2016 üles ütles, oli tööandja täitnud TLS § 88 lõike 1 punktis 3 ja lõike 3 esimeses lauses sätestatud hoiatamiskohustuse. Kui ka tööandja 2015. aasta 22. detsembri hoiatust mitte pidada hoiatamiskohustuse täitmiseks, sest selle hoiatuse tegemisest oli möödunud ebamõistlikult pikk aeg, vabanes tööandja siiski hoiatamiskohustusest TLS § 88 lõike 3 teise lause alusel. Töötaja töö iseloomu ning rikkumiste laadi ja korduvust arvestades ei saanud ta hea usu põhimõtte järgi oodata, et tööandja teda veelkord hoiatab.
TLS § 88 lõike 1 alapunktid on näitlik ja avatud nimekiri olukordadest, mil võib töölepingu üles öelda.
Töötajale hoiatuse tegemine ei ole iseenesest töölepingu ülesütlemise kohustuslik eeldus (TLS § 88 lõige 3). Kohus peab TLS § 88 lõike 1 kohaldamisel kaaluma mõjuvat põhjust ja arvestama mõlemapoolseid huvisid ehk tegema kaalutlusotsuse.
Lepingu rikkumise ja töölepingu ülesütlemise vahele jääv aeg (alla ühe kuu) ei olnud ebamõistlik. Kuu aja jooksul säilib piisav ajaline side rikkumise ja õiguskaitsevahendi kasutamisega.
Kohus jättis kaebuse rahuldamata.
Jäta meelde: töölepingu seadus ei näe ette hoiatuse kehtivuse aega. Hoiatamiskohustuse täidetuks lugemisel on oluline eelkõige see, milliste rikkumiste tõttu on töötajat hoiatatud, mitte hoiatuse ning uute rikkumiste ja töölepingu ülesütlemise vahele jääv aeg. Samas peab ka see aeg ikkagi mõistlik olema.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2018/12/21/ulevaade-uuematest-kohtulahenditest

matches:
§ 28
§ 2
§ 95
§ 28
Kohus
§ 88
§ 88
§ 88
§ 88
§ 88
Kohus
§ 88
Kohus