§ 2 Ehitusprojekt
§ 3 Ehitusprojekti tellija
§ 7 Üldised nõuded vormistusele
2 EHITUSPROJEKTI STAADIUMID NING SELLELE EELNEV JA JÄRGNEV TEHNILINE DOKUMENTATSIOON
§ 8 Ehitise eskiis
§ 9 Tehnoloogiline projekt
§ 10 Üldised nõuded eelprojektile
§ 11 Üldised nõuded põhiprojektile
§ 12 Üldised nõuded tööprojektile
§ 13 Tootejoonised
§ 14 Ehitustööde organiseerimise kava
§ 15 Ehitusprojekti muutmine
3 NÕUDED EHITUSLOA TAOTLEMISEL ESITATAVALE EHITUSPROJEKTILE
§ 16 Ehitusloa taotlemiseks esitatav ehitusprojekt
§ 17 Ehitusloa taotlemisel esitatava ehitusprojekti osad
§ 18 Asendiplaani osa
§ 19 Arhitektuuriosa
§ 20 Konstruktsiooniosa
§ 21 Kütte- ja ventilatsiooniosa
§ 22 Veevarustus- ja kanalisatsiooniosa
§ 23 Elektri- ja nõrkvoolupaigaldiste osa
§ 24 Gaasivarustuse osa
§ 25 Tuleohutusosa
§ 26 Energiatõhususe osa
4 ERINÕUDED ERINEVATELE EHITUSPROJEKTIDELE
§ 27 Ehitusprojekt ehitise lammutamiseks
RT I, 22.01.2014, 6
Vastu võetud 17.09.2010 nr 67
20.01.2014 RT I, 22.01.2014, 1 25.01.2014
Määrus kehtestatakse «Ehitusseaduse» § 18 lõike 5 ja § 23 lõike 10 alusel.
(1) Käesolev määrus sätestab minimaalsed nõuded ehitusprojekti dokumentide arengujärkudele ehk staadiumitele (edaspidi ehitusprojekti staadium) ja ehitusprojektiga seonduvatele dokumentidele.
(2) Käesoleva määruse reguleerimisalasse ei kuulu «Teeseaduse» ja sellest tulenevate õigusaktide alusel koostatud ehitusprojektid.
§ 2. Ehitusprojekt
(1) Ehitusprojekt on ehitise või selle osa ehitamiseks ja kasutamiseks vajalike dokumentide kogum, mis koosneb seletuskirjast, tehnilistest joonistest, hooldusjuhendist ja muudest asjakohastest dokumentidest (jooniseid selgitavad skeemid, tabelid, graafikud, ekspertiiside ja uuringute aruanded ja muud dokumendid). Lisaks muudele andmetele sisaldab ehitusprojekt kohalikule omavalitsusele kirjaliku nõusoleku, ehitusloa ja kasutusloa taotlemisel esitatavaid tehnilisi andmeid.
(2) Ehitusprojekt peab võimaldama kontrollida ehitise vastavust seadustes ja nende alusel kehtestatud õigusaktides ehitisele kehtestatud nõuetele.
(3) Ehitusprojekt koostatakse lähtudes tellija soovidest, vajadustest, tema poolt antud lähteülesandest ning kooskõlas üldplaneeringuga, detailplaneeringuga või projekteerimistingimustega ning kinnisasja kitsendustega nende olemasolul.
(4) Tellijal ja projekteerijal on võimalik kokku leppida käesolevas määruses sätestatust täpsemas ja täielikumas ehitusprojekti dokumentide mahus ja komplektsuses.
§ 3. Ehitusprojekti tellija
Projekteerimise lähteülesande esitab, töö tellib ja ehitusprojektis esitatud lahenduste vahel teeb valiku ning valitud tehnilise lahenduse põhimõtted kiidab heaks ehitusprojekti tellija või tema esindaja. Ehitusprojekti tellija on ehitise ehitamisest huvitatud isik, kes on ehitise või ehitise aluse maa omanik või kinnisasja omanik või tehnovõrgu- või rajatise omanik.
(1) Tulenevalt ehitise iseloomust sisaldab ehitusprojekt üldjuhul järgmisi osi vastavas täpsusastmes: asendiplaani osa, arhitektuuriosa, tuleohutuse osa, konstruktsiooniosa, kütte- ja ventilatsiooniosa, veevarustuse- ja kanalisatsiooniosa, elektripaigaldiste osa, gaasivarustuse osa ning vastavalt vajadusele muud ehitisega seonduvad olulised osad.
(2) Ehitusprojekti osad koostatakse lähtudes seadustes ja teistes õigusaktides sätestatust ning tehnilistest normidest, standarditest, projekteerimis- või muudest normidest või kirjeldustest, mille kasutamises on kokku lepitud.
(3) Vajadusel võib erinevaid ehitusprojekti osi omavahel ühildada selliselt, et need täiendaksid üksteist, kuid ei raskendaks ehitusprojekti loetavust. Ehitusprojekti erinevate osade omavahelist sobivust kontrollib peaprojekteerija. Peaprojekteerija on isik, kes vastutab ehitusprojekti terviklikkuse ja projektiosade ühilduvuse eest ja kes on lepingulistes suhetes tellijaga.
(1) Ehitusprojekti võib koostada kolmes staadiumis: eelprojekt, põhiprojekt ja tööprojekt.
(2) Valminud ehitusprojekti staadiumis kajastatud tehniliste lahenduste põhimõtted kooskõlastatakse tellijaga kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(3) Eelnevas ehitusprojekti staadiumis olev ehitusprojekt koos võimalike lisatingimustega on siduvaks läheteülesandeks järgneva ehitusprojekti staadiumi koostamiseks.
(1) Ehitusprojekti iga osa koosneb käesoleva määruse § 2 lõikes 1 nimetatud dokumentidest vastavas staadiumis. Vajadusel kajastatakse hooldusjuhend § 12 lõikes 3 nimetatud juhul ja korras. Ehitusprojekti dokumendid täiendavad üksteist.
(2) Vastuolude esinemisel erinevate ehitusprojekti dokumentide vahel lähtutakse kõigepealt seletuskirjast, seejärel joonistest ning seejärel muudest ehitusprojektis sisalduvatest dokumentidest.
(3) Kui tööprojekti staadiumis antakse joonistel kogu vajalik informatsioon viidete ja märkustena, ei ole seletuskirja, tabelite, graafikute ja muude lisaselgitusi andvate dokumentide esitamine kohustuslik. Kui seletuskirja ei esitata, lähtutakse vastuolude esinemisel kõigepealt joonistest ning seejärel muudest ehitusprojektis sisalduvatest dokumentidest.
§ 7. Üldised nõuded vormistusele
(2) Kõik ehitusprojekti osade dokumentide köited tuleb varustada tiitellehega, millel esitatakse:
3) ehitise aadress või aadressid;
4) koostaja ärinimi, kontaktandmed, äriregistri kood ja ehitusalal tegutsemist lubava majandustegevuse registri registreeringu number;
5) peamise töövõtja (selle olemasolul) või peaprojekteerija (selle olemasolul) ärinimi, kontaktandmed, äriregistri kood ja majandustegevuse registri registreeringu number;
6) töö valmimise aeg;
7) valminud lahendusvariandi järjekorra tähis, kui samas staadiumis on välja töötatud erinevad tehnilised lahendused, mille kohta on välja antud mitu lahendusvarianti;
9) kinnistu omaniku nimi ja kontaktandmed;
10) ehitusprojekti staadium või tehnilise dokumentatsiooni nimetus. Kui üks ehitusprojekti staadium koosneb rohkem kui ühest köitest, siis märgitakse igale köitele ehitusprojekti osa nimi, köite number ning köidete arv kokku;
11) ehitusprojekti koostanud või seda kontrollinud projekteerimisettevõtja vastutavate spetsialistide nimed ja allkirjad.
(3) Dokumendi (seletuskiri, joonis, tabel, graafik jms) iga leht tuleb varustada vähemalt järgmiste andmetega:
5) töö väljaandmise aeg;
6) valminud lahendusvariandi järjekorra tähis, kui samas staadiumis on välja töötatud erinevad tehnilised lahendused, mille kohta on välja antud mitu lahendusvarianti;
7) ehitusprojekti staadium või tehnilise dokumentatsiooni nimetus;
8) ehitusprojekti koostanud või seda kontrollinud projekteerimisettevõtja vastutavate spetsialistide nimed ja allkirjad. Mitmel leheküljel koostatud ja nummerdatud seletuskirja, tabeli või graafiku tekstilises osas võib allkirjastada ka ainult vastutavast spetsialistist koostaja või kontrollija nimega varustatud lehe;
9) lehekülje number (seletuskirjal, tabelil ja graafikul) või joonise number. Lehekülgede nummerdamisel märgitakse kõigepealt lehekülje number ja seejärel lehekülgede arv dokumendis (seletuskirjas, tabelis, graafikus).
(4) Ehitusprojekti originaal võib olla välja antud ka digitaalselt ja allkirjastatud digitaalselt. Sellisel juhul lisatakse allkirja kohale kaldkriipsude vahele sõnad /allkirjastatud digitaalselt/.
(5) Ehitusprojekt peab olema varustatud sisukorraga ja jooniste loeteluga.
(6) Ehitusprojekti joonistel esitatakse objekt kahe- või kolmemõõtmelisena. Informatiivsel eesmärgil võib ehitusprojektile lisada virtuaalseid mudeleid või ruumilisi makette.
2. peatükk EHITUSPROJEKTI STAADIUMID NING SELLELE EELNEV JA JÄRGNEV TEHNILINE DOKUMENTATSIOON
§ 8. Ehitise eskiis
(1) Enne ehitusprojekti koostamist võib koostada ehitise eskiisi.
(2) Ehitise eskiis on kavandite ja neid selgitavate dokumentide kogum, mille eesmärgiks on anda tellijale planeeringutega ja ümbritseva ruumiga võimalikult hästi seostatud, erinevaid huve tasakaalustatult arvestav terviklik ruumiline lahendus.
(3) Ehitise eskiisiga esitatakse üks või mitu erinevat lahendusvarianti kavandatavast ehitisest või selle osast. Ehitise eskiis peab väljendama ja võimaldama hinnata kavandatava ehitise visuaalset sobivust, sise- ja välisruumi seoseid, projekteeritava maa-ala kavandatavat kasutamist ning võrrelda ja analüüsida pakutavaid variante omavahel.
(4) Ehitise eskiis ei ole ehitusprojekt «Ehitusseaduse» § 18 tähenduses ja ei pea vastama käesoleva määruse §-s 7 toodud vorminõuetele.
(5) Ehitise eskiisi joonistel esitatakse objekt kahe- või kolmemõõtmelisena. Joonised esitatakse enamlevinud mõõtkavades. Esitatav joonis peab olema loetav ning arusaadav ja üheselt mõistetav. Informatiivsel eesmärgil võib ehitise eskiisile lisada virtuaalseid mudeleid või ruumilisi makette.
(6) Ehitise eskiis töötatakse läbi sellisel tasemel, et selle alusel oleks võimalik esitada ettepanekuid ehitise osade tehnilisele lahendusele ja ehitustehnoloogilisteks lahendusteks. Ehitise eskiis võib olla lähtedokumendiks ehitusprojekti koostamisel.
§ 9. Tehnoloogiline projekt
(1) Enne ehitusprojekti koostamist võib koostada tehnoloogilise projekti.
(2) Tehnoloogiline projekt on kavandite ja neid selgitavate dokumentide kogum, mille eesmärgiks on anda plaaniline ja ruumiline (kõrguslik) lahendus tehnoloogiliste seadmete ja tootmisliinide paigutusele, vertikaal- ja horisontaaltranspordile, materjalide ja toodangu ladustamisele ning ümberlaadimise korraldusele ja muule taolisele koos muude tehnoloogiliste erinõuete ja piirangutega. Tehnoloogiline projekt ei ole projekt «Ehitusseaduse» § 18 tähenduses ja ei pea vastama käesoleva määruse §-s 7 toodud vorminõuetele.
(3) Tehnoloogilise projektiga esitatakse tehnoloogiast lähtuvad koormusest, vibratsioonist, emissioonidest (saaste vms), mürast, erinevate ressursside saamise ja jäätmete utiliseerimise vajadusest tulenevalt erinõuded ja piirangud eelkõige arhitektuurile, konstruktsioonidele, valgustusele, ventilatsioonile, veevarustusele ja kanalisatsioonile.
(4) Tehnoloogilise projekti joonistel esitatakse objekt kahe- või kolmemõõtmelisena. Joonised esitatakse enamlevinud mõõtkavades. Esitatav joonis peab olema loetav ning erialaspetsialistile arusaadav ja üheselt mõistetav. Informatiivsel eesmärgil võib tehnoloogilisele projektile lisada virtuaalseid mudeleid või ruumilisi makette.
(5) Tehnoloogiline projekt koostatakse täpsusastmes, mis on vajalik lähteandmete andmiseks ehitusprojekti vastava staadiumi koostamisele. Tehnoloogiline projekt võib olla üheks lähtedokumendiks ehitusprojekti koostamisel. Tehnoloogilise projekti alusel koostatud ehitusprojekti arhitektuursed ja tehnilised lahendused kooskõlastatakse tehnoloogilise projekti koostajaga ja tellijaga.
(1) Eelprojekti koostamise lähtealuseks on lisaks «Ehitusseaduse» §-s 19 sätestatule tellija poolt esitatav lähteülesanne, geodeetiline alusplaan, geoloogiliste uuringute tulemused ja muude erialaste uuringute (mürauuring, saasteuuring, vibratsiooniuuring vms) andmed ning vajadusel ehitise eskiis või tehnoloogiline projekt või mõlemad.
(2) Eelprojektis esitatakse ehitise kohta need andmed ja ehitusprojekti osad, mis on asjakohased ja mida on otstarbekas ja võimalik määrata.
(3) Eelprojekt peab andma piisavat, selgelt loetavat ja õiget informatsiooni kavandatava ehitise ja selle vastavuse kohta seadustes ja nende alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele. Eelprojekt peab võimaldama määrata orienteeruvat ehitusmaksumust.
(4) Eelprojekti koostamise käigus analüüsitakse tehniliste ja arhitektuursete lahenduste ökonoomsust ja tehniliste lahenduste sobivust. Eelprojekt sisaldab väljundina valitud lahenduse põhjendust ning ehitist teenindavate tehnosüsteemide ja tehnorajatiste olemasolul nende ehitamiseks välja valitud lahendusversiooni. Eelprojekt peab sisaldama ka tehnoloogia ja seadmete suuruse ja paiknemise kirjeldust, nende kasutamisest tulenevaid piiranguid, teeninduskujade ja transpordikoridoride põhimõttelist paiknemist ja mõõtmeid ning muid spetsiifilisi nõudeid.
(5) Eelprojektis määratakse projekteerimise ajal teada olevate andmete põhjal ehitise kavandatav eluiga, milleks on ajavahemik ehitise või selle osa ehitamisest kuni selle lammutamiseni. Eelprojekti staadiumis kehtestatakse nõuded ehitise kvaliteedile ja lahendatakse ehitise ohutu kasutamise küsimused.
(6) Eelprojektis sisalduv kavandatava ehitise arhitektuurne ja asendiplaaniline lahendus esitatakse graafiliselt ja kirjeldusena seletuskirjas, muud lahendused esitatakse vähemalt seletuskirjas. Seletuskirjas tuuakse «Ehitusseaduse» § 3 punkti 9 alusel eraldi peatükina välja liikumis-, nägemise- ja kuulmispuudega inimestele mõeldud üldkasutatavate hoonete ja ehitiste ligipääsetavust ja kasutamist tagavad lahendused.
(1) Põhiprojekti koostamise lähtealuseks on käesoleva määruse § 10 lõikes 1 sätestatu ja eelprojekt selle olemasolul.
(2) Põhiprojektis arendatakse edasi eelprojektis toodud lahendusi ja töötatakse välja ehitise põhilahendused selliselt, et ehitusprojekti osad oleksid omavahelises kooskõlas ja süsteemselt seotud. Põhiprojektis esitatakse arhitektuurilised ja tehnilised lahendused ning kõik olulised tehnilised nõuded ehitustoodetele, ehitisele ja selle osadele. Esitatud lahendused peavad olema kontrollitud ja omavahel kooskõlla viidud.
(3) Põhiprojektis sisaldub tehniline informatsioon ja ehitise kvaliteedi kirjeldus mahus, mis võimaldab määrata eelarvelist ehitusmaksumust, korraldada ehitushanget ja koostada ehitamiseks hinnapakkumist.
(4) Põhiprojektis sisalduv ehitise oluliste arhitektuursete ja tehniliste parameetrite kirjeldus esitatakse jooniste ja tehniliste kirjelduste kogumina sellisel tasemel, mis annab selged ja üheselt mõistetavad tehnilised lahendused. Põhiprojekt sisaldab kasutatavate ehitustoodete ja valitud seadmete tehnilisi näitajaid ja nendele esitatavaid nõudeid. Põhiprojektis ei täpsustata ehitustehnoloogilisi võtteid ning ehituslikke, arhitektuurseid ja ehitustehnilisi sõlmlahendusi. Põhiprojektis esitatakse oluliste sõlmede (sokkel, räästas, nurgad, avaküljed vms) põhimõttelised tüüplahendused. Tootjafirmasid ja nende seadmete ning ehitustoodete nimetusi reeglina ei nimetata.
(6) Eeldatakse, et põhiprojekt vastab nõuetele, kui selle koostamisel on järgitud käesolevas paragrahvis toodud põhimõtteid ning põhiprojekt sisaldab endas vähemalt Eesti standardis EVS 811 hoonete korral ning EVS 907 rajatiste korral põhiprojektilt nõutavat või sellega samaväärset informatsiooni.
(1) Tööprojekti koostamise lähtealuseks on lisaks käesoleva määruse § 10 lõikes 1 sätestatule eelnevalt koostatud ehitusprojekti staadiumid ning olemasolul ehitustööde organiseerimise kava, ehitustoodete tooteinfo, lõplikult täpsustatud tehnoloogilised või esteetilised eelistused ja piirangud.
(2) Tööprojektis täpsustatakse eelprojektis ja põhiprojektis toodud lahendusi selliselt, et pärast ehitustööde organiseerimise kava, tootejooniste ja muude ehitusega seonduvate dokumentide koostamist (juhul, kui nende koostamist peetakse ehitustööde käigus vajalikuks) oleks võimalik ehitis terviklikult valmis ehitada. Tööprojektis esitatud arhitektuurilised ja tehnilised lahendused ning kõik olulised tehnilised nõuded ehitustoodetele, ehitisele ja selle osadele peavad olema kontrollitud ja omavahel kooskõlla viidud. Tööprojektis sisaldub tehniline informatsioon ja ehitise kvaliteedi kirjeldus mahus, mis võimaldab täpsustada ehitusmaksumust, teostada ehitustöid ning monteerida ja seadistada seadmeid.
(3) Kui ehitise osadele või ehitises kasutatavatele ehitustoodete hooldusele on erinõuded, kajastatakse hooldusjuhend tööprojekti seletuskirjas.
(4) Tööprojekt sisaldab põhiprojektis esitatud tehniliste lahenduste teostamiseks vajalikke jooniseid ja juhendeid koos erinõuete äranäitamisega. Tööprojektis koostatakse sellised joonised, sellistes mõõtkavades ja sellistes formaatides, et neid oleks ehitusplatsil võimalikult mugav kasutada ehitustööde läbiviimise alusmaterjalina. Märkused ja lisanõuded esitatakse võimalusel joonistel ja võimalusel selliselt, et mitme joonise ja seletuskirja üheaegne jälgimine ei oleks vajalik.
(5) Tööprojekti koostamisel eeldatakse, et ehitustööde läbiviimisel kasutatakse väljaõppinud ja kogemustega tööjõudu pädeva insenertehnilise personali juhendamisel.
(6) Tööprojektis tehakse lõplik ehitustoodete valik, esitatakse valitud seadmete ja ehitustoodete mark ja tootjafirma ja ning antakse vajadusel juhised nende seadistamiseks. Valitud ehitustooted ja seadmed ning nende paigaldus ja seadistamine kirjeldatakse joonistel, tabelites või toodete loeteludes.
(7) Juhul kui lõplikku sõlmede lahendust ei ole võimalik lähteandmete ebapiisavuse tõttu esitada, esitatakse sõlmede eeldatav tehniline lahendus koos viitega, milliseid näitajaid ja kelle poolt tuleb täpsustada ehitustööde käigus pärast sõlme avamist ja enne ehitustöödega jätkamist.
(8) Tööprojekti koostamisel arvestatakse, et lisaks ehitusprojektile lähtutakse ehitamise käigus olemasolevatest tüüplahendustest (sealhulgas paigaldusjuhenditest, tootekataloogidest ja muust sellisest), mida ehitusprojektis ei pea kajastama. Kui tüüplahendused kohandatakse konkreetsele olukorrale, siis kajastatakse seda tööprojektis.
(9) Asendiplaani, tehnovõrkude ja -rajatiste, teede, platside, logistika, haljastuse ja väikevormide lahendus peab olema esitatud nii plaaniliselt kui ka kõrguslikult ja seotult geodeetilise süsteemiga. Esitatud süsteemide ja rajatiste lahendused ja nende paiknemine peavad olema võrreldud ja omavahel sobima selliselt, et nende väljaehitamine ja funktsioneerimine ei segaks üksteist ja võimaldaks teostada nende hooldust ja remonti.
(10) Eeldatakse, et tööprojekt vastab nõuetele, kui selle koostamisel on järgitud käesolevas paragrahvis toodud põhimõtteid ning tööprojekt sisaldab endas vähemalt Eesti standardis EVS 811 hoonete korral ning EVS 907 rajatiste korral tööprojektilt nõutavat või sellega samaväärset informatsiooni.
§ 13. Tootejoonised
(1) Tootejoonised koostatakse ehitustoodete tehaseliseks tootmiseks juhul, kui ehitustoote tootmisel tuleb arvesse võtta konkreetsele ehitisele esitatavaid nõudeid ja piiranguid. Tootejoonised ei ole ehitusprojekt «Ehitusseaduse» § 18 tähenduses.
(2) Tootejooniste koostamise aluseks on tööprojekt (erandkorras põhiprojekt), lõplikult täpsustatud tehnoloogilised või esteetilised eelistused ja piirangud, ehitustoodet tootva ettevõtte tehnilised ja tehnoloogilised võimalused, lähtematerjalide ja tooraine spetsiifika.
(3) Tootejoonistes esitatakse iga ehitustoote kohta detailsed joonised sellises täpsusastmes, mis annab piisavalt informatsiooni ehitustoote kvaliteetseks valmistamiseks ja tootmisprotsessi läbiviimiseks, arvestades konkreetse tootmisüksuse võimalusi, tehnoloogiat ja toote eripära, sealhulgas tootele esitatavaid kvaliteedinõudeid ja ladustamise, transpordi ja montaaži tingimusi.
(4) Tootejoonised koostab tootja või projekteerija vabalt valitud vormis ja mõõtkavas.
§ 14. Ehitustööde organiseerimise kava
(1) Ehitustööde ettevalmistamise käigus võib ehitusettevõtja enne ehitusplatsil töö alustamist koostada kirjaliku ehitustööde organiseerimise kava. Vajadusel võib ehitusettevõtjalt ehitustööde organiseerimise kava koostamist nõuda tellija. Ehitistööde organiseerimise kava ei ole ehitusprojekt «Ehitusseaduse» § 18 tähenduses.
(2) Ehitustööde organiseerimise kavas antakse juhised ehitusobjekti maa-ala ohutuks, majanduslikult efektiivseks ja säästlikuks kasutamiseks ning ehitustoodete ning seadmete ohutuks ja efektiivseks montaažiks lähtuvalt tegelikest võimalustest ja piirangutest ehitustööde läbiviimisel.
(3) Ehitustööde organiseerimise kava koostamise lähtealuseks on koostatud ehitusprojekt, tootejoonised, tööohutuse alased nõuded, kasutatavate ehitusmasinate ja seadmete tehnilised andmed ja paiknemisest tulenevad eritingimused ning ehitustööde kavandatav ajaline kestus ja ehitusplatsi logistika.
(4) Ehitustööde organiseerimise kavas kirjeldatakse tööohutust, liikluskorraldust, parkimist, ladustamist, hügieeni, toitlustamist, suitsetamist, horisontaal- ja vertikaaltransporti, turvalisust, ajutisi piirdeid, tellinguid, pinnase kuhjamist, tuleohutust, heakorda ja jäätmekäitlust, hüdrantide asukohti ja muud sellist. Kui ehitustegevus mõjutab eeldatavalt liiklemist avalikel tänavatel, siis tuleb kirjeldada liikluse organiseerimist ehitustööde ajal. Kui ehitustöödega kaasnevad teetööd «Teeseaduse» mõistes, tuleb juhinduda majandus- ja kommunikatsiooniministri 16. aprilli 2003. a määrusest nr 69 «Liikluskorralduse nõuded teetöödel».
(5) Ehitustööde organiseerimise kavas antakse vastavalt vajadusele juhised ehitustoodete ja seadmete monteerimiseks nende ehitusplatsile jõudmisest kuni lõpliku ehitises fikseerimiseni. Vajadusel esitatakse ehitustööde organiseerimise kavas montaažiskeemid, valukorrad ja raketise projekt, kraanade paiknemine ja tõsted, ajutine toestus, ehitusaegne nõlvade toestamine, ajutised tehnosüsteemid ja tehnovõrgud, tehnoloogilised võtted, juhised ehitustööde ohutuks teostamiseks ning kava koostaja hinnangul muud vajalikud juhised ehitustööde läbiviimiseks.
(6) Ehitise organiseerimise kava joonistel esitatakse objekt kahe- või kolmemõõtmelisena. Joonised esitatakse enamlevinud mõõtkavades. Poolte kokkuleppel võib objekti esitada virtuaalse mudelina või ruumilise maketina.
(7) Kui «Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse» alusel koostatud tööohutuse kavas on käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 sätestatu kajastatud, ei ole vajalik nende nõuete kirjeldamine ehitustööde organiseerimise kavas.
§ 15. Ehitusprojekti muutmine
(1) Kui ehitustöö käigus tekib vajadus muuta ehitise, ehitise osa või tehnosüsteemi kohta ehitusprojektis toodud tehnilisi lahendusi ja tulenevalt muudatuste ulatusest, iseloomust või mahust ei tule anda uut ehitusluba «Ehitusseaduse» § 23 lõike 81 ja § 28 lõike 1 punkti 6 alusel, vormistatakse selle kohta ehitusprojekti muudatus.
(2) Ehitusprojekti muudatustega töötatakse välja sellised tehnilised lahendused, mis võrreldes esialgse ehitusprojektiga võimaldavad kasutada alternatiivseid ehitustooteid ja lahendusi või parandada ehitusprojekti võimalikke vigu ja ebatäpsusi. Muudatuse aluseks on muudatusest huvitatud osapoole ettepanekud ja põhjendused muudatuse sisseviimiseks.
(3) Ehitusprojekti muudatuse koostab projekteerimisettevõtja. Muudatused kooskõlastatakse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis tellijaga ning juhul, kui muudatuste koostaja ei ole koostanud esialgset ehitusprojekti, siis ka esialgse ehitusprojekti koostajaga. Ehitusprojekti muudatus antakse üle ehitajale ja omanikujärelevalve tegijale. Muudatuse tegija tagab muudatuse sobivuse ehitisega ja muudetava ehitusprojektiga.
(4) Ehitusprojekti muudatus koostatakse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Muudatus peab olema loetav ning erialaspetsialistile arusaadav ja üheselt mõistetav, seotud esialgse ehitusprojektiga ning identifitseeritav muudetava ehitusprojekti joonise, koostaja ja koostamise aja kaudu. Muudatus lisatakse vastava ehitusprojekti osa juurde. Ehitusprojekti muudatuse kohta koostatakse täiendav seletuskiri, milles kajastatakse muudatuse tegemise põhjused, uue lahenduse põhjendused ja selgitused ja muudatuse sisseviimisest tulenevad võimalikud mõjud, kui seda ei kajastata joonisel.
(5) Ehitusprojekti muudatuse vormistamisel lisatakse ehitusprojekti muudatusele käesoleva määruse § 7 lõike 3 punktides 3, 4, 5 ja 8 toodud andmed. Muudatuste tõttu lisandunud dokumentidele lisab projekteerimisettevõtja ka kehtivate jooniste loetelu, kus kajastatakse lisaks algsele jooniste loetelule ka lisandunud, asendatud või kehtivuse kaotanud jooniseid, mis võimaldaks saada adekvaatse ülevaate kehtivatest joonistest.
3. peatükk NÕUDED EHITUSLOA TAOTLEMISEL ESITATAVALE EHITUSPROJEKTILE
§ 16. Ehitusloa taotlemiseks esitatav ehitusprojekt
(1) Ehitusloa taotlemiseks esitab ehitusloa taotleja kohalikule omavalitsusele ehitusprojekti eelprojekti staadiumis või ehitusloa taotleja valikul mõnes järgnevas ehitusprojekti staadiumis. Ehitusprojektile antakse hinnang olenemata esitatud ehitusprojekti staadiumist, lähtudes eelprojekti mahust. Ehitusprojekt esitatakse paberkandjal kahes eksemplaris või digitaalselt. Juhul kui ehitusprojekt esitatakse digitaalselt, peab see olema vaadeldav üldlevinud formaatides, mille käitlemine ei nõua spetsiifilist tasulist tarkavara.
(2) Tervikliku ja planeeringuga kavandatud lahenduste elluviimiseks esitatakse ehitusloa taotlemiseks ehitusprojekt reeglina koos asendiplaani osaga.
§ 17. Ehitusloa taotlemisel esitatava ehitusprojekti osad
(2) Ehitusloa taotlemisel esitatavas ehitusprojektis sisalduvad:
1) asendiplaani osa;
2) arhitektuuriosa;
3) konstruktsiooniosa;
4) kütte- ja ventilatsiooniosa;
5) veevarustuse- ja kanalisatsiooniosa;
6) elektri- ja nõrkvoolupaigaldiste osa;
7) tuleohutuse osa;
8) energiatõhususe osa;
9) muud ehitistega seonduvad olulised osad (näiteks gaasipaigaldise osa vms);
10) ehitusloa väljastaja nõudel uuringute aruannete ärakirjad.
(3) Ehitise rekonstrueerimise korral sisaldab ehitusprojekt vajadusel lisaks lõigetes 1 ja 2 nimetatule olemasoleva ehitise mõõdistusprojekti ja olemasoleva ehitise ekspertiisi andmeid.
§ 18. Asendiplaani osa
Ehitusloa taotlemisel esitatakse asendiplaani osas joonised, mis kajastavad ehitise paiknemist ja krundi heakorda, liiklusskeemi, heakorra-, katendite- ja haljastuse plaani, vertikaalplaneerimise lahendusi, tehnovõrkude ja -rajatiste koondplaani või muud sellist, mis on kohane ja vajalik. Võimalusel võib loetletud joonised ühendada tingimusel, et sellega ei halvendata jooniste loetavust ja selgust.
§ 19. Arhitektuuriosa
(1) Ehitusloa taotlemisel määratletakse arhitektuuriosas vähemalt:
1) ehitise arhitektuurne lahendus;
2) ehitise eluiga;
3) ehitise põhiline konstruktsioonikirjeldus koos põhiliste ehitustoodete äranäitamisega;
4) arhitektuurinõuded välispiiretele ja viimistluse kirjeldus;
5) piirdekonstruktsioonide sooja ja mürapidavused;
6) nõuded ja nende tagamise lahendused liikumis-, nägemis- ja kuulmispuudega inimeste liikumisvõimaluste tagamiseks üldkasutatavates ehitistes;
7) nõuded siseviimistlusele tulenevalt ehitisele seadustes ja nende alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetest ning muudest ehitise kasutusotstarbest tulenevatest erinõuetest.
(2) Ehitusprojekti arhitektuuriosas sisalduvad vähemalt ehitise plaanid, vaated ja lõiked ning seletuskiri.
§ 20. Konstruktsiooniosa
Ehitusloa taotlemisel määratletakse ehitusprojekti konstruktsiooniosas vähemalt:
1) normatiivsed kasuskoormused;
2) ehitiste kande- ja jäigastavate konstruktsioonide kirjeldus, põhielementide paiknemine ja iseloomustavad näitajad;
3) vundamendilahendus.
§ 21. Kütte- ja ventilatsiooniosa
(1) Ehitusloa taotlemisel määratletakse kütte- ja ventilatsiooniosas vähemalt:
1) kütte, jahutuse ja ventilatsiooni üldpõhimõtted ja iseloomustus;
2) hoone ligikaudne energiavajadus;
3) valitud soojusallikas;
4) kütte- ja ventilatsioonisüsteemide põhiliste seadmete, nagu näiteks katlad, ventilatsiooniagregaadi vms toimimise põhimõtted, ligikaudsed võimsused ja paiknemine;
5) tehnoruumide ja šahtide vajadus;
6) olulisemate tehnoruumide vajadus, paiknemine ja suurus.
(2) Asendiplaanil, tehnovõrkude koondplaanil või vajadusel eraldi tehnovõrkude plaanil esitatakse tehnovõrkude ja -rajatiste asukohad.
(3) Ehitusprojekti kütte- ja ventilatsiooniosa juurde lisatakse tehnovõrkude valdajatelt saadud tehnilised tingimused nende olemasolul.
§ 22. Veevarustus- ja kanalisatsiooniosa
(1) Ehitusloa taotlemisel määratletakse veevarustus- ja kanalisatsiooniosas vähemalt:
1) veevarustuse ja kanalisatsiooni põhimõtted, torustike ja olulisemate vett tarbivate või kanaliseerimist vajavate seadmete paiknemine;
2) ühendused tehnovõrkude ja -rajatistega;
4) vee ning reo-ja sademevee puhastamise vajadus;
5) tehnovõrkude ja -rajatiste, puhastusseadmete ja veemõõdusõlme paiknemise kirjeldus;
6) reovee, drenaaži ja sademevee eesvoolud;
7) sademevee hulgad;
8) tehnoloogilise vee vajadus ehitises;
9) tehnoloogilise reovee kogus ja reostustase;
10) ühenduskohad tehnovõrkude ja -rajatistega;
11) tehnoruumide ja šahtide vajadus, paiknemine ja suurus.
(3) Ehitusprojekti veevarustus- ja kanalisatsiooniosa juurde lisatakse tehnovõrkude valdajatelt saadud tehnilised tingimused nende olemasolul.
§ 23. Elektri- ja nõrkvoolupaigaldiste osa
(1) Ehitusloa taotlemisel määratletakse elektripaigaldiste osas vähemalt:
1) elektrisüsteemide (valgustus- ja jõuseadmed, infoedastus- ja turvasüsteemid, sealhulgas telefonside, andmeside, antennisüsteemhelindus, audio-videosüsteemid, tulekahjusignalisatsioon, valvesignalisatsioon, videovalve, läbipääsusüsteem, erisüsteemid vms) olemasolu ja põhimõtted;
3) elektri jõu ja valgustuse osa põhimõttelised lahendused;
4) ehitise automaatika põhimõttelised lahendused;
5) infoedastuse tehnilised üldandmed, süsteemide kirjeldused ja võimsuse vajadused;
6) tehnoruumide, nagu näiteks alajaam, peajaotla ja diiselgeneraatori ruum ning šahtid, paiknemine ja ruumivajadus koos seadmete paigutusega;
7) põhiliste kaabliteede ja kilbiruumide paiknemine.
(3) Ehitusprojekti elektripaigaldiste osa juurde lisatakse tehnovõrkude valdajatelt saadud tehnilised tingimused nende olemasolul.
§ 24. Gaasivarustuse osa
(1) Ehitusloa taotlemisel määratakse gaasivarustuse osas vähemalt:
1) kasutatav gaas, töörõhk;
2) hoone ligikaudne gaasivajadus;
3) gaasipaigaldise iseloomustus ning gaasikatelde ja teiste gaasiseadmete paiknemine;
4) ruumide ventilatsiooni ja suitsuäratõmbe kirjeldus.
(3) Ehitusprojekti gaasivarustuse osa juurde lisatakse tehnovõrkude valdajatelt saadud tehnilised tingimused nende olemasolul.
§ 25. Tuleohutusosa
1) ehitise tuleohutusklass, kasutusviis ja kasutusotstarve;
2) ehitise tuleohutuse tagamise põhimõtted, sealhulgas olulised tuleohutusnõuded;
3) hoone eripärast lähtuvalt tuleohutuspõhimõtted ning neid mõjutavate asjaolude kirjeldus;
4) ehitise jagunemine tuletõkkesektsioonideks ning konstruktsioonide tulepüsivust ja ehitustoodete tuletundlikkust iseloomustavad näitajad;
5) asendiplaan ja situatsiooniskeem koos nii projekteeritavate kui ka tuleohutust mõjutavate olemasolevate ehitiste, üldkasutatavate teede ja tuletõrje veevõtukohtadega äranäitamisega;
6) päästemeeskonna juurdepääs ehitisele;
7) tulemüüride ja tuletõkkesektsioone moodustavate konstruktsioonide, sealhulgas tuletõkkeuste, avatäidete ning läbiviikude asukohad joonistel ja nende tulepüsivusajad;
8) evakuatsioonilahendus, sealhulgas evakueeruvate inimeste arv, evakuatsiooniteede laius ja vajadusel arvutus, trepikodade iseloomustus, evakuatsiooniväljapääsud ja nendel kasutatavad sulused. Evakuatsioonilahenduse kohta näidatakse korruste plaanidel evakuatsioonivõimalused, välja arvatud elamutes ja eluhoonetes, mis ei ole kõrghooned;
9) pääsud keldrisse, pööningule, katusele;
10) ventilatsiooni- ja kütteseadmete tuleohutus;
11) ehitisse ettenähtud tuleohutuspaigaldiste loetelu ning paigaldusviisi lühikirjeldus;
12) ehitise välise tulekustutusvee minimaalne veevooluhulk ja selle tagamise lahendus;
13) muud tuleohutust mõjutavad olulised tegurid;
14) muud tuleohutusabinõud ehitises;
15) hoones viibivate inimeste arvu piirangud evakuatsioonialade kaupa;
16) kasutatud tehniliste normide, standardite või projekteerimis- või muude normide loetelu.
(2) Ehitusprojekti tuleohutuseosa võib koosneda viidetest ehitusprojekti muudele osadele, nagu näiteks joonistele või skeemidele, kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud andmed kajastuvad muudel projekti osadel.
§ 26. Energiatõhususe osa
(1) [Kehtetu - RT I, 22.01.2014, 1 - jõust. 25.01.2014]
(2) Sisekliima tagamisega hoone püstitamisel või olulisel rekonstrueerimisel peab energiatõhususe osas antav informatsioon võimaldama koostada energiaarvutusel põhinevat energiamärgist. Kui energiamärgis on nõutav, koostab või korraldab energiaarvutustel põhineva energiamärgise koostamise peaprojekteerija.
[RT I, 22.01.2014, 1 - jõust. 25.01.2014]
(3) Sisekliima tagamisega hoone püstitamisel või olulisel rekonstrueerimisel esitatakse energiatõhususe osas projekteerimisettevõtja soovitused kasutada suure energiatõhususega tehnosüsteeme (nt soojuspump, taastuvatest energiaallikatest toodetud energial põhinev detsentraliseeritud energiavarustussüsteem, elektri- ja soojusenergia koostootmise süsteem, kaug- ja lokaalkütte- või -jahutussüsteem, eriti kui see põhineb täielikult või osaliselt taastuvatest energiaallikatest toodetud energial), kui see on tehniliselt, funktsionaalselt ja majanduslikult teostatav.
4. peatükk ERINÕUDED ERINEVATELE EHITUSPROJEKTIDELE
§ 27. Ehitusprojekt ehitise lammutamiseks
(1) Ehitise osaliseks või täielikuks lammutamiseks koostatava ehitusprojekti koostamise aluseks võivad olla geodeetiline alusplaan, tellija lähteülesanne, olemasoleva situatsiooni kirjeldus, huvitatud isikute seisukohad. Samuti võivad ehitise lammutamiseks koostatava ehitusprojekti aluseks olla lisaks «Ehitusseaduse» §-s 19 sätestatule võrguvaldajate tehnilised tingimused, projekteerimistingimused või kohaliku omavalitsuse või Tehnilise Järelevalve Ameti korraldused ja ettekirjutused.
(2) Ehitise lammutamiseks koostatava ehitusprojekti eesmärk on anda lammutustööde teostajale teavet lammutatava ehitise või selle osa kohta, juhendeid lammutustööde ohutuks läbiviimiseks ning lammutamisel tekkivate jäätmete taaskasutamiseks ja utiliseerimiseks ning kohalikule omavalitsusele teavet lammutustegevuse ulatuse kohta, mis võimaldab hinnata lammutamisega kaasnevaid mõjusid ja anda ehitusluba ehitise täielikuks või osaliseks lammutamiseks.
(3) Ehitusprojektis ehitise lammutamiseks antakse juhised ja lahendused tööde läbiviimiseks sellises täpsusastmes (staadiumis), et ehitusettevõtja suudab tööd ehitusprojekti järgides ning väljaõppinud ja kogemustega tööjõudu kasutades pädeva insenertehnilise personali juhendamisel ohutult ja keskkonnasäästlikult lõpule viia.
(4) Ehitusloa taotlemisel ehitise lammutamiseks peab ehitusprojekt sisaldama vähemalt järgmist:
1) lammutatava ehitise osade kirjeldus;
2) tööde alasse jäävate tehnovõrkude, hoonete ja rajatiste, haljastuse ning muude säilitatavate elementide kaitsmise nõuded, viisid ja ulatus;
3) lammutustööde tehnoloogiline kirjeldus, lammutamise järjekord ja ohutud võtted tööde läbiviimiseks;
4) tehnovõrkude lahtiühendamise tingimused ja kohad;
5) vajadusel elementide lahtiühendamise viisid ja kohad;
6) vajadusel näidatakse ehitise osade ajutise toestamise viisid;
7) lammutatavas ehitises leiduvate ohtlike materjalide kaardistus, nende eeldatavad liigid, paiknemine, kogused ning nende ohutu ja liikide kaupa kogumise ja käitlemise nõuded;
8) saadud materjalide ja toodete ligikaudsed kogused, võimalikud kohad taaskasutamiseks ja käitlemiseks, jäätmete liikide kaupa kogumine ja käitlemine.
(5) Ehitusprojektis ehitise lammutamiseks määratakse olemasolevate tehnovõrkude kaitsmise, nende lahtiühendamise või likvideerimise meetodid. Tehnovõrkude lahtiühendamise või likvideerimise meetodid kooskõlastatakse vastava tehnovõrgu omanikuga või valdajaga.
(6) Vajadusel koostatakse ehitise lammutamiseks lisaks ehitusprojektile ehitustööde organiseerimise kava.
(7) Ehitusprojekt ehitise lammutamiseks esitatakse enamlevinud mõõtkavades.
(8) Ehitise osalisel lammutamisel võib ehitusprojekt ehitise püstitamiseks sisaldada ka ehitusprojekti ehitise lammutamiseks. Juhul kui lammutustööde läbiviimiseks on vajalik tehnovõrkude ümbertõstmine või mõni muu oluline ehitustöö, koostatakse selle kohta iseseisev ehitusprojekt.
(2) Enne 1. jaanuari 2011. a ehitusloa taotluseks esitatud ehitise ehitusprojekt loetakse nõuetele vastavaks ka siis, kui see vastab koostamise hetkel ehitusloa taotlemisel ehitusprojektile kehtinud nõuetele.
1Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.06.2010, lk 13–35).


Kadrina valla poolt korraldatavate sotsiaalteenuste kord – Riigi Teataja
Kadrina valla poolt korraldatavate sotsiaalteenuste kord
Kadrina valla poolt korraldatavate sotsiaalteenuste kord - sisukord
§ 2 Kadrina valla poolt korraldatavad sotsiaalteenused
§ 4 Sotsiaaltransporditeenus
§ 5 Eluruumi tagamine
§ 6 Väljapool kodu osutatav üldhooldusteenus
§ 8 Võlanõustamisteenus
§ 9 Varjupaigateenus
§ 10 Turvakoduteenus
§ 13 Asendus- ja järelhooldusteenus
§ 16 Sotsiaalteenuste võimaldamise alused
§ 17 Sotsiaalteenuse taotlemine
§ 18 Sotsiaalteenusele suunamine
§ 20 Sotsiaalteenuste finantseerimine, sotsiaalteenuse eest tasumine
§ 21 Järelevalve ja kaebuste lahendamine
RT IV, 06.02.2018, 8
Vastu võetud 31.01.2018 nr 7
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5, ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 2 alusel.
(1) Käesolev kord sätestab Kadrina valla (edaspidi vald) poolt korraldatavad sotsiaalteenused ning nende osutamise tingimused ja korra.
(2) Käesolevas korras kasutatakse mõisteid alljärgnevas tähenduses:
2) puue on inimese anatoomilise, füsioloogilise või psüühilise struktuuri või funktsiooni kaotus või kõrvalekalle, mis koostoimes erinevate suhtumuslike ja keskkondlike takistustega tõkestab ühiskonnaelus osalemist teistega võrdsetel alustel;
3) sotsiaalteenus on isiku või perekonna toimetulekut soodustav mitterahaline toetus;
4) rehabilitatsiooniplaan on rehabilitatsiooniasutuses isiku või tema seadusliku esindaja aktiivsel osalemisel koostatud kirjalik dokument, milles antakse hinnang isiku tegevusvõimele, kõrvalabi, juhendamise või järelvalve vajadusele ning tuuakse ära isiku iseseisvaks toimetulekuks ja sotsiaalseks integreerumiseks vajalikud tegevused;
5) hooldusplaan on isiku või tema seadusliku esindaja osalemisel koostatud kirjalik dokument, milles antakse hinnang isiku tervislikule seisundile ja kõrvalabi vajadusele ning määratakse kindlaks toimingud isiku toimetulekuvõime toetamiseks ja säilitamiseks;
6) tegevuskava on valdkonna spetsialisti poolt ja isiku aktiivsel osalemisel koostatud kirjalik dokument isiku sotsiaalseks rehabiliteerimiseks eesmärgiga parandada isiku toimetulekuvõimet ja resotsialiseerida teda kogukonda.
(3) Sotsiaalteenuste võimaldamise eesmärgiks on aidata kaasa inimeste toimetulekuvõime
toetamisele ning nende elukvaliteedi säilimisele.
(4) Käesolevas korras kirjeldatud sotsiaalteenuste loetelu ei ole ammendav ning taotluste menetlemise kord laieneb üldiselt kõigile sotsiaalhoolekande seaduses või sotsiaalministeeriumi kodulehel või käesolevas määruses kirjeldatud sotsiaalteenustele, mille taotlemise ja osutamisega seonduv ei ole reguleeritud eraldi õigusaktidega.
(5) Käesolevast korrast lähtuvalt kehtestab Kadrina Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) vallavalitsuse poolt osutatavate sotsiaalteenuste hinnad.
(6) Käesoleva korraga vallavalitsusele pandud ülesanded, mis ei sisalda avaliku võimu teostamise elemente, võib vallavalitsus delegeerida muudele sotsiaalteenust osutavatele isikutele või asutustele.
§ 2. Kadrina valla poolt korraldatavad sotsiaalteenused
Kadrina valla poolt korraldatavad sotsiaalteenused on järgnevad:
3) eluruumi tagamine;
4) väljapool kodu osutatav üldhooldusteenus;
5) tugiisikuteenus;
9) isikliku abistaja teenus;
10) täisealise isiku hooldus;
11) asendus- ja järelhooldusteenus;
12) vältimatu sotsiaalabi.
(1) Koduteenuse eesmärk on täisealise isiku iseseisva ja turvalise toimetuleku tagamine kodustes tingimustes, säilitades ja võimalusel parandades elukvaliteeti.
2) abistamine vajadusel toidu valmistamisel ja toidunõude pesemisel;
3) esmase arstiabi korraldamine ja vajadusel saatmine arsti juurde;
4) ravimite ostmine, abistamine esmaabi- ja invaabivahendite soetamisel;
6) kaugkütte puudumisel puudega varustamise korraldamine, kütte eluruumi toomine ja tuha välja viimine eluruumist;
7) veevärgi puudumisel vee tuppa toomine ja heitvete väljaviimine eluruumist;
8) asjaajamine erinevates ametiasutustes;
9) vajaliku teabe edastamine, isiku ära kuulamine;
10) pesupesemise teenuse korraldamine;
11) saunateenuse korraldamine;
12) muude vajalike tugiteenuste korraldamine;
13) vajadusel eluruumi (toa ja köögi) esmane koristamine isikule kuuluvate vahenditega üks kord nädalas või selle korraldamine.
(3) Teenust ei osutata alkoholiprobleemidega isikutele, psüühilist erihooldust vajavatele tööealistele isikutele ja lamajatele haigetele, kes vajavad igapäevast täielikku kõrvalabi ja hooldust.
(4) Vallavalitsus võib halduslepinguga volitada koduteenuse otsustamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule, vallavalitsuse hallatavale asutusele või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
§ 4. Sotsiaaltransporditeenus
(1) Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk on võimaldada puudega isikul, kellel puue takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist, kasutada tema vajadustele vastavat transpordivahendit tööle või õppeasutusse sõitmiseks või avalike teenuste kasutamiseks.
(2) Vallavalitsus võib halduslepinguga volitada sotsiaaltransporditeenuse osutamise otsustamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule, vallavalitsuse hallatavale asutusele või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
(3) Sotsiaaltransporditeenuse eest tasu võtmise kehtestab vallavalitsus.
§ 5. Eluruumi tagamine
(3) Vallale kuuluvate sotsiaaleluruumide kasutusele andmise kord reguleeritakse Kadrina Vallavolikogu määrusega.
§ 6. Väljapool kodu osutatav üldhooldusteenus
(1) Väljapool isiku kodu osutatav üldhooldusteenuse eesmärk on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundi, tegevusvõime languse ja/või elukeskkonna olukorra tõttu ei ole suuteline püsivalt iseseisvalt toime tulema kodustes tingimustes ja kelle toimetulekut ei ole võimalik tagada muul viisil.
(2) Üldhoolekandeteenust vajavat isikut, kes ei ole suuteline teenuse saamist ise korraldama ja kellel puuduvad seadusejärgsed ülalpidamiskohustusega isikud, abistab vallavalitsus teenuse saamiseks.
(3) Üldhooldusteenust ei korralda vallavalitsus, kui teenuse vajaja või tema seadusejärgsed ülalpidamiskohustusega isikud on võimelised hoolekandeasutuses hooldamise korraldama või kui isik suunatakse riigi rahastatavale hoolekandeteenusele (erihoolekandeteenusele).
(4) Valla eelarvest hoolekandeteenuste eest maksmise kord reguleeritakse Kadrina Vallavolikogu määrusega.
(2) Vallavalitsus võib halduslepinguga volitada sotsiaaltransporditeenuse osutamise otsustamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule, valla hallatavale asutusele või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
(3) Tugiisikuteenus määratakse vallavalitsuse korraldusega, lastele rehabilitatsiooniplaani alusel.
§ 8. Võlanõustamisteenus
§ 9. Varjupaigateenus
§ 10. Turvakoduteenus
Turvakoduteenuse eesmärk on tagada lapsele, kes vajab abi tema hooldamises esinevate puuduste tõttu, mis ohustavad tema elu, tervist või arengut ja/või täisealisele isikule, kes vajab turvalist keskkonda, ajutine eluase, turvaline keskkond ja esmane abi. Esmase abi raames tuleb isikule vajaduse korral tagada kriisiabi, mis taastab isiku psüühilise tasakaalu ja tegevusvõime igapäevaelus, ning teavitada isikut teistest abi saamise võimalustest. Tulenevalt isiku east ja vajadusest tagatakse ka tema hooldamine ja arendamine.
(1) Täisealise isiku hoolduse eesmärk on seada isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks, hooldus. Hoolduse seadmisel määratakse kindlaks hooldava isiku ülesanded.
(2) Hooldust teostab vallavalitsuse poolt määratud isik. Hooldus seatakse ja hooldav isik määratakse hooldatava nõusolekul.
§ 13. Asendus- ja järelhooldusteenus
(1) Asendushooldusteenuse eesmärk on pika-või lühiajaliselt lapse heaolu ja õiguste tagamine, lapsele tema põhivajaduste rahuldamiseks peresarnaste elutingimuste võimaldamine, lapsele turvalise ja arenguks soodsa elukeskkonna loomine ning lapse ettevalmistamine võimetekohaseks toimetulekuks täisealisena.
(2) Järelhooldusteenuse eemärk on asendushoolduselt ja eestkostelt lahkuva isiku iseseisva toimetuleku ja õpingute jätkamise toetamine.
(3) Järelhooldamist osutatakse lähtuvalt juhtumiplaanist, mille alusel kohaliku omavalitsuse üksus tagab isikule eluaseme ning vajaduspõhised tugiteenused ja toetused.
(1) Vallavalitsus korraldab võimalusel isikule tema abivajadusest lähtuvalt muid toetavaid sotsiaalteenuseid, mis tulenevad seadusest või isiku tegelikust abivajadusest. Teenuste pakkumisel lähtutakse esmajärjekorras isiku vajadusest.
(2) Omasteta, surnud isiku tuhastamise ja matmise korraldab vallavalitsus.
(3) Muude vajaduspõhiste sotsiaalteenuste osutamine toimub eelarveliste vahendite olemasolul. Teenusele suunatakse isiku taotluse alusel ning sotsiaalala töötaja (edaspidi sotsiaaltöötaja) ettepanekul.
(4) Muude vajaduspõhiste sotsiaalteenuste osutamise kohta koostatakse haldusakt määrates selles muuhulgas kindlaks teenuse kirjelduse, üldised juhised ja finantseerimine.
(5) Muu vajaduspõhise sotsiaalteenuse tasu kinnitab teenuse osutaja.
§ 16. Sotsiaalteenuste võimaldamise alused
(2) Isiku toimetulekuvõime ning abi- või hooldusvajaduse hindamisel kasutatakse selleks üldtunnustatud hindamismetoodikaid ning kaasatakse vajadusel perearsti, eriarsti või teisi spetsialiste. Vajadusel suunatakse isik pädevama ametiasutuse või spetsialisti poole ja tehakse isiku nõusolekul koostööd vajadustele vastava teenuse väljaselgitamiseks ja võimaldamiseks.
§ 17. Sotsiaalteenuse taotlemine
(1) Sotsiaalteenuseid on õigustaotleda isikul, kelle rahvastikuregistri järgne aadress on Kadrina vald ja kelle tegelik elukoht on Kadrina vallas ning kelle igapäevane toimetulekuvõime on häiritud ja ta vajab toimetulemiseks abi. Sotsiaalteenust võib taotleda ka abi vajava isiku pereliige, lähedane või muu isik.
(2) Põhjendatud erakorralistel juhtudel osutatakse teenust isikutele, kes ajutiselt viibivad valla territooriumil.
(3) Sotsiaalteenuste osutamisel järgib vallavalitsus sotsiaalseadustiku üldosa seadusest tulenevat põhimõtet, et abi andmine peab olema korraldatud tervikliku süsteemina, mis põhineb isiku ja tema perekonna omavastutusel, koostööl, isiku vajadusest ja avalikust huvist lähtuval teenuste sihitatud andmisel, õiguskindlusel ja võrdsel kohtlemisel ning avalike vahendite säästlikul ja otstarbekal kasutamisel.
(4) Sotsiaalteenuse saamiseks esitab isik kirjaliku taotluse (lisa 1) vallavalitsusele. Taotluses märgitakse taotleja nimi, isikukood, elukoht, andmed perekonna koosseisu ja sissetulekute kohta ning teenuse taotlemise põhjendus.
(5) Taotlust menetlemisel on sotsiaaltöötajal õigus nõuda täiendavaid dokumente (otsus puude määramise kohta, isiklik rehabilitatsiooniplaan, geriaatrilise hindamise tulemus, sotsiaalkindlustusameti või töötukassa hindamise tulemus, isiku või tema ülalpidamiseks kohustatud pereliikmete sissetulekud jms).
(6) Vajadusel külastab sotsiaaltöötaja sotsiaalteenust vajavat isikut tema kodus või viibimiskohas toimetulekuvõime ning abi-või hooldusvajaduse ulatuse täiendavaks hindamiseks ning sobivaima teenuse väljaselgitamiseks. Sotsiaaltöötaja võib olukorra hindamisele kaasata ka teisi erialaspetsialiste.
§ 18. Sotsiaalteenusele suunamine
(1) Sotsiaaltöötaja selgitab välja teenuse saamiseks pöördunud isiku abivajaduse ja sellele vastava abi.
(3) Teenuse võimaldamisel isikule võetakse arvesse isiku tervislikku seisundit, iseseisva toimetuleku võimet, vajaduspõhise teenuse vajadust konkreetsele isikule ning teisi isiku ja tema juhtumiga seotud asjaolusid.
(4) Teenuse vajaduse ja vajaliku teenuse ulatuse ning teenuse osutamise sageduse üle otsustamisel võib sotsiaaltöötaja kaasata oma töösse teisi erialaspetsialiste või küsida neilt eksperthinnanguid ja arvamusi, samuti võib teenuse vajaduse täpsustamiseks kaasata ka teenuse osutaja.
(6) Sotsiaalteenuse võimaldamisest keeldumine peab olema põhjendatud ning see otsus tehakse isikule, kellele teenust taotleti, teatavaks.
(1) Sotsiaalteenuseid võib isikule osutada vallavalitsus või valla hallatav asutus, eraõiguslik isik. Teistest omavalitsusüksustest pärit isikute korral teavitab Kadrina Vallavalitsus abivajava isiku elukohajärgset kohalikku omavalitsust.
(2) Juhul, kui sotsiaalteenust finantseeritakse osaliselt või täielikult valla eelarvest, on teenuse osutamise aluseks haldusakt.
(3) Haldusaktis sätestatakse isikule osutatava teenuse sisu, teenuse toimingute ulatus ja osutamise sagedus, samuti teenuse eest tasumisega seotud asjaolud, mida ei käsitleta käesolevas korras või muudes õigusaktides.
(4) Erandkorras ja juhtumiga seotud asjaoludest tulenevalt võib sotsiaaltöötaja ettepanekul osutada isikule talle hädavajalikku sotsiaalteenust ilma haldusaktita.
§ 20. Sotsiaalteenuste finantseerimine, sotsiaalteenuse eest tasumine
(2) Vallavalitsuse ja valla hallatavate asutuste osutatava sotsiaalteenuse eest võetava tasu tingimused ja suuruse kehtestab vallavalitsus.
(4) Vallavalitsusel on õigus põhjendatud otsusega vabastada isik täielikult või osaliselt teenuse eest tasumisest, arvestades teenust saava isiku sissetulekuid, seadusjärgsete ülalpidajate olemasolu ja nende sissetulekuid, isikule kuuluvat vara, teenuse kasutamise põhjust ning muid juhtumiga seotud asjaolusid.
§ 21. Järelevalve ja kaebuste lahendamine
(1) Sotsiaalteenuse nõuetele vastavust jälgivad ja sotsiaalteenuseid saavate isikute kaebusi lahendavad vallavalitsuse sotsiaaltöötajad, kaasates vajaduse korral vastava teenuse ala asjatundjaid.
(2) Tõsiste puuduste korral osutatavate teenuste kvaliteedis võib vallavalitsus lõpetada teenuse tellimise sellelt sotsiaalteenuse osutajalt.
(1) Tunnistatakse kehtetuks Kadrina Vallavolikogu 30.03.2016. a määrus „Kadrina valla poolt korraldatavate sotsiaalteenuste kord“.
Lisa Taotlus Kadrina valla eelarvest sotsiaalteenuse taotlemiseks


Kaitseliidu relvaloa andmise ja väljastamise kord ning relvaloa vorm – Riigi Teataja
Kaitseliidu relvaloa andmise ja väljastamise kord ning relvaloa vorm
Kaitseliidu relvaloa andmise ja väljastamise kord ning relvaloa vorm - sisukord
§ 2 Relvaloa taotlemine
§ 3 Relvaloa taotluse menetlustähtaeg ja relvaloa andmine
§ 4 Relvaloa taotluse menetlustähtaja peatumine
§ 5 Relvaloa andmisest teavitamine
§ 6 Relvaloa vahetamine
§ 7 Relvaloa väljastamine
§ 8 Relvaloa vorm
§ 9 Relvaloa vormistamine
§ 10 Relvalubade valmistamine, jaotamine ja arvestuse pidamine
RT I, 16.06.2015, 11
Vastu võetud 12.06.2015 nr 14
Määrus kehtestatakse Kaitseliidu seaduse § 43 lõike 4 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse Kaitseliidu relva kandmise loa (edaspidi relvaluba) andmise ja väljastamise kord ning relvaloa vorm.
(2) Määrusega ei reguleerita valvurile tööülesande täitmiseks sõjaväerelva kandmise loa andmise korda ega relvaloa vormi.
§ 2. Relvaloa taotlemine
(1) Relvaloa kirjalik taotlus esitatakse Kaitseliidu ülemale või malevapealikule ja see peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
1) Kaitseliidu maleva nimetus;
2) relvaloa taotleja ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
3) relvaloa taotleja elukoha aadress, telefoninumber ja e-posti aadress;
4) andmed allüksuse ja oma liikmestaatuse kohta, liikmekaardi number ning liikmeksastumise aeg;
5) relva otstarve;
6) taotluse esitamise kuupäev ja taotleja allkiri.
(2) Koos taotlusega esitatakse ka dokumendifoto suurusega 30 × 40 mm.
(3) Kaitseliidu ülem võib kehtestada relvaloa taotluse vormi.
(4) Peale käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete võib Kaitseliidu ülem või malevapealik või nende volitusel taotlust menetlev isik nõuda lisateavet või selgitust, mida on vaja taotluse menetlemiseks.
§ 3. Relvaloa taotluse menetlustähtaeg ja relvaloa andmine
(1) Relvaluba antakse tegevliikmele, kes vastab Kaitseliidu seaduse § 43 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetele, tema kirjaliku taotluse alusel.
(2) Relvaloa taotlus vaadatakse läbi ja antakse relvaluba või keeldutakse relvaloa andmisest 90 päeva jooksul taotluse registreerimisest arvates.
(3) Relvaloa andmise või selle andmisest keeldumise otsustab Kaitseliidu ülem või malevapealik.
(4) Relvaloa andmise või selle andmisest keeldumise kirjalikus otsuses märgitakse vähemalt järgmine:
1) otsuse number ja kuupäev;
2) taotleja ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
3) relvaloa tähtaeg;
4) otsuse õiguslik alus ja põhjendus;
5) otsuse vaidlustamisviide;
6) otsuse tegija ees- ja perekonnanimi ning ametikoht.
(5) Relvaluba antakse viieks aastaks, kui käesoleva määrusega ei ole sätestatud teisiti.
(6) Relvaloa võib anda lühemaks tähtajaks, kui taotleja seda soovib.
§ 4. Relvaloa taotluse menetlustähtaja peatumine
(1) Relvaloa taotluse menetlemine peatub lisateabe või selgituse esitamise tähtaja võrra.
(2) Kui taotleja ei esita käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtajaks nõutud teavet või selgitust, võib relvaloa taotluse menetlemise lõpetada haldusmenetluse seadusega kehtestatud korras.
§ 5. Relvaloa andmisest teavitamine
Relvaloa andmisest või selle andmisest keeldumisest teatatakse taotlejale kirjalikult kümne päeva jooksul otsuse tegemisest arvates. Teate koos otsusega võib kätte toimetada taotluses märgitud aadressil lihtkirjaga või taotluses märgitud e-posti aadressil.
§ 6. Relvaloa vahetamine
(1) Relvaluba vahetatakse Kaitseliidu tegevliikme kirjaliku taotluse alusel, kui:
1) relvaloa kehtivus lõpeb;
2) relvaluba muutub kasutuskõlbmatuks;
3) tegevliikme isikuandmed muutuvad;
4) fotolt ei ole võimalik ära tunda relvaloa omanikku;
5) relvaloal soovitakse muuta andmeid relvade kohta.
(2) Relvaloa vahetamiseks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1, 3 ja 5 nimetatud juhul esitatakse taotlus käesoleva määruse § 2 lõigetes 1 ja 2 sätestatud andmetega vähemalt 90 päeva enne relvaloa kehtivuse lõppemist. Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 4 nimetatud juhtudel esitatakse taotlus käesoleva määruse § 2 lõigetes 1 ja 2 sätestatud andmetega esimesel võimalusel.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud alustel relvaloa vahetamise menetluses järgitakse käesoleva määruse §-des 3‒5 sätestatud nõudeid ja tähtaegu.
(4) Kui relvaloa vahetamise põhjus on relvaloa kasutuskõlbmatuks muutumine või kui fotolt ei ole võimalik ära tunda relvaloa omanikku, antakse uus relvaluba vahetatava relvaloa tähtaja lõpuni.
(5) Relvaloa vahetamisel peab tegevliige esitama struktuuriüksuse relvastuse eest vastutavale isikule kontrollimiseks relvaloale märgitud relvad.
§ 7. Relvaloa väljastamine
(1) Relvaluba väljastatakse relvaloa taotlejale isiklikult allkirja vastu.
(2) Relvaloa väljastamisel antakse relvaloale unikaalne registreerimisnumber.
(3) Väljastatud relvalubade üle arvestuse pidamiseks kogutakse relvaloa väljastamisel vähemalt järgmisi andmeid:
1) relvaloa number;
2) relvaloa plangi number;
3) relvaloa väljastamise kuupäev;
4) relvaloa omaniku Kaitseliidu liikmekaardi number;
5) relvaloa omaniku nimi.
§ 8. Relvaloa vorm
(1) Relvaluba on ühtse kujundusega, kahepoolne, mõõduga 85 × 54 mm kiletatud dokument. Relvaluba on helerohelist värvi ja Kaitseliidu vappi kujutava turvamustriga.
(2) Relvaloa plangid on nummerdatud. Plangi number on trükitud värviga, mis tekitab musta numbri kujutise ümber punase ringi, mis on nähtav ka trükise teisel küljel.
(3) Relvaloa vorm on toodud käesoleva määruse lisas.
§ 9. Relvaloa vormistamine
(1) Relvaloale kantakse:
2) relvaloa väljastanud maleva nimetus;
3) relvaloa omaniku foto;
4) relvaloa omaniku ees- ja perekonnanimi;
5) relvaloa omaniku isikukood;
6) relvaloa väljastamise kuupäev;
7) relvaloa kehtivuse viimane kuupäev;
8) andmed relva, tulirelva olulise osa ja tulirelva lisaseadme kohta.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 8 sätestatud andmetena märgitakse relva otstarve, liik, mudel, kaliiber, padruni mark ja relva number.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud relva otstarbe tähised on:
1) A – riigikaitse;
2) B – sport;
3) C – tegevliikme relv;
4) D – Kaitseliidu relv.
(4) Relvaloal on keelatud teha parandusi.
§ 10. Relvalubade valmistamine, jaotamine ja arvestuse pidamine
Relvalubade valmistamist, jaotamist ja nende üle arvestuse pidamist korraldab Kaitseliidu ülem.
(1) Enne käesoleva määruse jõustumist väljastatud relvaluba kehtib kuni selle tähtaja lõpuni, kuid mitte kauem kui 1. juulini 2020. a.
(2) Peale käesolevas määruse lisas toodud relvaloa vormi võib kuni 30. juunini 2016. a väljastada kaitseministri 24. aprilli 2000. a määrusega nr 3 „Kaitseliidu tegevliikme relvakandmisloa vorm” kehtestatud vormikohase relvaloa, kui sellele on kantud järgmine teave:
1) relvaloa andnud Kaitseliidu maleva nimetus ja relvaloa number;
2) tegevliikme ees- ja perekonnanimi, isikukood ning foto;
3) relvaloa kehtivuse viimane kuupäev;
4) relvaloa omaniku allkiri;
5) relva liik, mudel, kaliiber ja number;
6) relvaloa väljastanud Kaitseliidu ülema või malevapealiku ees- ja perekonnanimi, allkiri ning pitser;
7) relvaloa väljastamise kuupäev.
Kaitseministri 24. aprilli 2000. a määrus nr 3 „Kaitseliidu tegevliikme relvakandmisloa vorm” tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 1. juulil 2015. aastal.
Lisa Kaitseliidu relvaloa vorm


Asendustäitmise kulude arvutamise kord ja asendustäitmise läbi viinud kolmandale isikule makstava tasu piirmäärad ning tasu maksmise ja tasaarvelduse kord – Riigi Teataja
Asendustäitmise kulude arvutamise kord ja asendustäitmise läbi viinud kolmandale isikule makstava tasu piirmäärad ning tasu maksmise ja tasaarvelduse kord
RT I 2001, 93, 569
Vastu võetud 27.11.2001 nr 361
Määrus kehtestatakse «Asendustäitmise ja sunniraha seaduse» (RT I 2001, 50, 283) § 15 lõigete 2 ja 3 alusel.
Määrus reguleerib:
1) asendustäitmise kulude arvutamise korda;
2) asendustäitmise läbi viinud kolmandale isikule makstava tasu piirmäärasid;
3) hüvitise maksmist isikule, kellele on tekitatud asendustäitmist rakendades õiguspäraselt kahju;
4) asendustäitmise eeldatavate kulude ettemaksuna sissenõudmise ja tasaarvelduse korda.
§ 2. Haldusorgani poolt läbi viidud asendustäitmise kulu
Kui asendustäitmise teostab haldusorgan, loetakse asendustäitmise kulude hulka tegelikult läbi viidud toimingute kulu vastavalt asendustäitmise protokollis fikseeritud asendustäitetoimingute sisule. Arvestusliku kulu suurus peab olema põhjendatud ning vastama tegelikule olukorrale.
§ 3. Kolmanda isiku poolt läbi viidud asendustäitmise kulu ja kolmandale isikule makstava tasu piirmäärad
(1) Kui asendustäitmise teostab kolmas isik, loetakse asendustäitmise kulude hulka tegelikult läbi viidud toimingute kulu vastavalt asendustäitmise protokollis fikseeritud asendustäitetoimingute sisule.
(2) Asendustäitmise läbi viinud kolmas isik peab haldusorgani nõudel lõikes 1 nimetatud kulusid dokumentaalselt tõendama.
(3) Asendustäitmise läbi viinud kolmandale isikule makstava tasu piirmääraks on asendustäitmise toimingute sooritamise eest makstav kohalik keskmine turuhind.
§ 4. Isikule makstava õiguspäraselt tekitatud kahju hüvitis
(1) Asendustäitmise käigus isikule õiguspäraselt tekitatud kahju hüvitatakse sõltumata sellest, kas asendustäitmist viib läbi haldusorgan või selleks volitatud kolmas isik.
(2) Hüvitise suuruse määramine ja maksmine toimub «Riigivastutuse seaduse» (RT I 2001, 47, 260) §-des 16-18 sätestatud korras.
§ 5. Asendustäitmise kogukulu
(1) Asendustäitmise kogukulu on §-des 2 või 3 (sõltuvalt asendustäitmise läbiviijast) sätestatud kulu ja §-s 4 sätestatud hüvitise summa.
(2) Asendustäitmise kogukulu nõuab asendustäitmist rakendanud haldusorgan adressaadilt sisse üldjuhul pärast asendustäitmist.
§ 6. Asendustäitmise kulu eelnev sissenõudmine ja tasaarveldus
(1) Mõjuval põhjusel (sealhulgas, kui asendustäitmise eeldatavad kulud ületavad haldusorgani eelarves selleks ettenähtud vahendeid) võib haldusorgan asendustäitmise eeldatava kulu adressaadilt ettemaksuna sisse nõuda.
(2) Ettemaksuna nõutakse sisse asendustäitmist rakendava haldusorgani poolt võimalikult täpselt hinnatud arvestuslik asendustäitmise kogukulu.
(3) Kui asendustäitmise kogukulu osutub suuremaks sissenõutud ettemaksust, nõutakse pärast asendustäitmise lõppu puudujääv osa sunnivahendi adressaadilt sisse.
(4) Kui asendustäitmise kogukulu osutub väiksemaks sissenõutud ettemaksust, tagastatakse pärast asendustäitmise lõppu ettemaksust ülejäänud osa viivitamata sunnivahendi adressaadile.
§ 7. Asendustäitmise kulude sissenõudmise kord
Asendustäitmise kulud nõutakse «Asendustäitmise ja sunniraha seaduse» § 15 lõike 1 alusel sisse nagu kohtuotsusest tulenev rahaline nõue «Täitemenetluse seadustikus» (RT I 1993, 49, 693; 2001, 29, 156; 43, 238) sätestatud korras.