text:
Daniil Domožilov saadab spam kirju Virgo Kruve nimega | Spami kirjad ja firmad
Spam kirjade saatjaks on praeguseks jäänud kriminaalse taustaga inimesed, kelle töövahendite hulka kuulub võõra nimega kirjade saatmine. Sain teate, et 5. juunil saadeti spam kirju Virgo Kruve nimega. Neis kirjades oli viidatud domeenile eta.ee. Seal oli tekst Daniil Domožilovi kohta, kes kasutas just võõraste inimeste nimesid, et oma pakkumisi edastada, näiteks Arvo Pärt ja Marko Mihkelson.
Maikuu keskel oli tulnud just Daniil Domožilovi kohta käiva teksti kohta ähvardus, et “algab domeeni kustutamise protsess.” Arvestades seda, et spam kirja saatjad lülitatakse internetist välja, siis tõesti juhtus sedasi ka eta.ee lehega.
From: “Anton Ivanov” <eteenused1@yandex.ru>
Kui saite spam kirja, kus saatja on Virgo Kruve, eta.ee või digipost.eu, SIIS kasutage siin toodud kontaktivormi, märkides kindlasti oma e-mail, et saan Teiega ise ühendust võtta ja saada selle kirja näidise.
Võõra inimese nimega esinemine on Karistusseadustikus märgitud karistatud tegevusena ja teen selle kohta kindlasti avalduse politseile.
Spam kirja saatmist ei saa politsei abil lõpetada aga usun, et nad selgitavad välja selle serveri ja inimese(d), kes esinesid minu nimega ja tekitasid ka tegelikku kahju(lehtede kustutamine Zone Media OÜ serverist). Zone Media OÜ ei suutnud aru saada, et Virgo Kruve või eta.ee ei saatnud neid spam kirju. Mõistan, et neil ja teistel on raske tuvastada, kes ja millisel eesmärgil mingile lehele viitas(postitas linke).
Sest tema ähvardas just eta.ee lehe eemaldada(milles kirjutati spam kirjade saatmisest võõra inimese nime kasutades).
Tuli selline teade:
töövõimetuspension, vanemate palk ning kuritegelikul teel saadud tulu. Kinnipeetav tunnistab, et nii varasemad kui ka praegune kuritegu olid toime pandud materiaalse kasu saamise eesmärgil. Isikul on suured raskused tulude ja kulude tasakaalus hoidmisega, olenemata tema sissetuleku suurusest. Tasumata võlanõudeid on 1222,96 eurot.
Vastavalt KarS § 76 lg 5, § 78 p 2 määrata Daniil Domožilovile katseaeg alates käesoleva
kohtumääruse jõustumisest kuni määratud karistusaja lõpuni, s.o 07.06.2018 ning
katseajaks allutada Daniil Domožilov kriminaalhooldaja käitumiskontrollile.
§ 73. Karistusest tingimisi vabastamine
(4) Kui süüdlane paneb katseajal toime uue kuriteo, mille eest teda karistatakse vangistusega, mõistetakse liitkaristus vastavalt käesoleva seadustiku § 65 lõikes 2 sätestatule. Kui uus kuritegu pandi toime ettevaatamatusest, võib kohus uuesti kohaldada liitkaristusest tingimisi vabastamist. Kui uus kuritegu pandi toime tahtlikult, võib kohus uuesti kohaldada liitkaristusest tingimisi vabastamist koos käitumiskontrolliga, allutades süüdlase elektroonilisele valvele käesoleva seadustiku § 75 lõike 2 punktis 9 või 10 sätestatud korras. Vangistuse täitmisele pööramise korral võib kohus asendada selle üldkasuliku tööga käesoleva seadustiku §-s 69 sätestatud korras. [RT I, 07.07.2017, 1 – jõust. 01.11.2017]
(5) Kui süüdlane paneb katseajal toime uue kuriteo, mille eest teda karistatakse rahalise karistusega, mõistetakse liitkaristus vastavalt käesoleva seadustiku § 65 lõikes 2 sätestatule. Sellisel juhul võib kohus jätta eelmise kuriteo eest mõistetud karistuse täitmisele pööramata, määrates, et uue kuriteo eest mõistetud rahaline karistus viiakse täide iseseisvalt.
(1) Kui pärast süüdimõistva kohtuotsuse kuulutamist tuvastatakse, et süüdlane on pannud enne kohtuotsuse kuulutamist toime teise kuriteo, mõistetakse liitkaristus käesoleva seadustiku §-s 64 sätestatud korras. Eelmise kohtuotsuse järgi täielikult või osaliselt ärakantud karistus arvatakse liitkaristusest maha. [RT I, 12.07.2014, 1 – jõust. 01.01.2015]
(2) Kui süüdlane paneb pärast kohtuotsuse kuulutamist, kuid enne karistuse täielikku ärakandmist toime uue kuriteo, suurendatakse uue kuriteo eest mõistetud karistust eelmise kohtuotsuse järgi mõistetud karistuse ärakandmata osa võrra, järgides käesoleva seadustiku § 64 lõigetes 2, 4 ja 5 sätestatut. Sellisel juhul ei tohi liitkaristus ületada karistusliigi ülemmäära. [RT I, 12.07.2014, 1 – jõust. 01.01.2015]
Allikas https://www.riigiteataja.ee/akt/131122016014?leiaKehtiv
From: Heilis Mälk <info@i-tooner.com>
See leht suunas ümber aadressile inktoner.ee/et/, mille omanikelt saame ka teada, kellele ta maksis i-tooner.com kaudu pakkumise edastamise eest.
Minu nime ja minuga seotud domeene sisaldanud spam kiri oli Zone Media klienditoe edastatud spamcop.net lehe andmetel järgmine:
> bounce@i-tooner.com x-pb-unmime: splitpmsg
> digi@digipost.eu
> info@eta.ee
Seda kirja Daniil mulle ei postitanud aga eelmised printeri tindi pakkumised oli ta saatnud minu postkasti, kust leidsingi selle i-tooner.com kirja. Sealt saab ka ajalugu vaadata, et kes ja millal hakkas sinna kirjutama. Mõned päevad hiljem levitas sarnast kirja domeen 1goji.com
Kokkuvõttes on tegemist praegu toimuva sündmusega, mille eesmärk on minu nime kahjustamine. Ma olen kirjutanud spam kirjade saatjatest umbes 10 aastat ning ei hakka ühel päeval neid ise saatma. Küll tuleb tunnistada, et viimastel aastatel on alanud laimu levitamisega ründamine, kus Urmo Mark ja Marek Sauber on teinud minu kohta lehti igasuguste halvustavate sõnadega. Mõlemil oli eesmärk eemaldada infot nende spam kirjade saatmise kohta. Omamoodi väljapressimine, et nimetame sind petturiks, kelmiks ja paadunud valetajaks või eemaldad spam kirja näidised. Kuid neile ei olnud omane päris võõra inimese nimega kirjutada, välja arvatud Urmo Mark ja veebimees.host registreerimine ning spam kirjade laialisaatmine.
Lisatud 8.juuni 2018 kell 17. Mõistlikud inimesed Zone Media OÜst taastasid lõunal majutatud lehe eta.ee ning täiendasin sealseid tekste teavitusega, et linkide saatmine ei olnud tellitud. Probleemi lahenemine algas pärast keskpäeval klienditoele helistamist ja eilse õhtu e-mail sai vastatud umbes poole tunniga.
Juhtumist on õppida järgnevat:
Hoidke kodulehe kontaktiks olevat e-maili mõnes teises serveris (teenusepakkuja juures), sest spam saatmisse suhtutakse kriitiliselt ja teenus võidakse lõpetada juba samal päeval. Kui kõik on ühel kontol, siis kaob nii leht kui e-mailid ja probleemi väljaselgitamine võtab väga palju aega.
Teenusepakkujad võiksid probleemist klienti ka telefoniga teavitada(kui puudub vastus e-mailile), sest e-maili lugemises võib olla mitme päevane paus.
Taolise rünnaku ohus on iga kodulehte omav firma, kellel tuleb hakata tõestama, et tema tegelikult ei tellinud spam kirja saatmist, kuigi seal oli 5 artiklit ja linki tema lehele ning tema nimi koos e-mailidega.
Mõelge läbi varukoopiate tegemine. Kui suletakse konto või server, siis võib vajalik olla kogu sisu mujal avamine.
Kui saate ähvarduse, siis edaspidi informeerige ka serveriteenuse pakkujat. Selgus, et teile viitavad lingid on samuti ohtlikud.
Äriregistri aadressi kuritarvitamise leidmiseks, kasutage igal aastal aruandes uue algusega e-maili. Nii saate teada kui seda hakatakse reklaamideks kasutama ja saate uuesti ära muuta. Näiteks Äripäev saatis käesoleval 2018. aastal reklaami taoliselt muudetud aadressile, mis vahetati välja 2012. aastal. Pole üllatav, et aegunud andmebaas on selle roosa ärilehe müügitöös kasutuses. Nad on raha eest reklaaminud (sisuturundanud) isegi kelmust, millest kirjutan edaspidi vaba aja leidmisel.
Categories teated ja info, Võõra nime kuritarvitaja Daniil Domožilov Tags 1goji.com, cvlab.ee OH Eesti OÜ, Daniil DOMOŽILOV, i-tooner.com 2 Comments Post navigation
2 thoughts on “Daniil Domožilov saadab spam kirju Virgo Kruve nimega”
Pingback: Inktoner OÜ reklaami saatis kelmuse eest karistatud Daniil Domožilov | Eesti spam kirjad
Spämmohver
17. Feb 2019 at 20:11
Spämmib edasi i-tooner!
Taavi Noel
Saatja: reply@i-tooner.com
KASUTAB NIME – TAAVI NOEL!
Libalink all (NB ARTUR)
http://i-tooner.com/atur/link.php
Source: whois.ripe.net IP Address: 85.143.222.27
descr: TrejderSoft
descr: Bolshoy Sampsonievskiy pr., 28
descr: 194156, St.Petersburg, Russia

matches:
§ 76
§ 78
§ 73
§ 65
kohus
kohus
§ 75
kohus
§ 65
kohus
§ 64


§ 5 Loakohustus
§ 54 Tegevusloa taotlemine
§ 55 Tegevusloa kontrolliese
§ 56 Tegevusloa kehtetuks tunnistamise erisused
§ 222 Valla või linna osalemine eraüldhariduskooli tegevuskulude katmises
§ 223 Riigi osalemine eraüldhariduskooli tegevuskulude katmises
§ 23 Riiklik järelevalve
§ 231 Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 44 Toetus eraüldhariduskooli tegevuskulude katmiseks
§ 441 Käesoleva seaduse § 223 alusel makstava tegevuskulutoetuse rakendamine
§ 442 Riigieelarvest toetuse eraldamine tõhustatud toe ja eritoe kulude katmiseks 2018. aastal
§ 45 Toetus hariduslike erivajadustega õpilastele suunatud eraüldhariduskooli tegevuskulude katmiseks
RT I, 13.03.2019, 48
19.06.2008 RT I 2008, 34, 208 01.09.2008, osaliselt 01.01.2011 ja 01.01.2014; jõustumine osaliselt muudetud 01.07.2014 [RT I, 22.12.2013, 1]
23.02.2011 RT I, 25.03.2011, 1 01.01.2014, jõustumisaeg muudetud 01.07.2014 [RT I, 22.12.2013, 1]
15.05.2013 RT I, 01.06.2013, 1 01.07.2013, osaliselt 01.01.2014; jõustumisaeg muudetud 01.07.2014 [RT I, 22.12.2013, 1]
12.06.2013 RT I, 02.07.2013, 1 01.09.2013, osaliselt 01.01.2014; jõustumisaeg muudetud 01.07.2014 [RT I, 22.12.2013, 1]
28.10.2014 RT I, 29.10.2014, 9 28.10.2014 – Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi otsus tunnistab põhiseadusega vastuolus olevaks selliste õigustloovate aktide andmata jätmise, mis sätestaksid kohaliku omavalitsuse üksustele erakooliseaduse §-ga 22² pandud kohustuste rahastamise riigieelarvest.
07.06.2016 RT I, 16.06.2016, 1 26.06.2016, osaliselt 01.01.2017
(2) Füüsilisest isikust ettevõtjatele ja eraõiguslikele juriidilistele isikutele, kes võimaldavad huvihariduse omandamist, kohaldatakse käesolevat seadust, kui nende korraldatav õpe kestab enam kui 120 tundi või kuus kuud aastas.
13) [kehtetu - RT I, 23.03.2015, 5 - jõust. 01.07.2015]
(2) Huvikool loetakse asutatuks alates kooli ja esimese õppekava registreerimisest Eesti Hariduse Infosüsteemis.
(3) Kutseõppeasutus loetakse asutatuks alates valdkonna eest vastutava ministri käskkirjaga kutseõppe läbiviimise õiguse andmisest. Kutseõppeasutuse andmed kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi õppeasutuste alamregistrisse pärast kutseõppeasutusele esimest korda õppe läbiviimise õiguse andmist.
§ 5. Loakohustus
[RT I, 01.06.2013, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]
1) õppetöö läbiviimine käesoleva seaduse § 2 lõikes 2 nimetatud erakoolis;
2) õppe läbiviimiseks Rahvusvahelise Bakalaureuseõppe Organisatsiooni (International Baccalaureate Organization) õppekava, Euroopa koolide põhikirja konventsiooni alusel väljatöötatud õppekava või rahvusvahelise sõjalise peakorteri asutatud kooli õppekava alusel.
(2) Tegevusluba annab ettevõtjale õiguse õppetöö läbiviimiseks tegevusloal märgitud õppekava alusel, haridustaseme piires ja omavalitsusüksuse haldusterritooriumil.
(3) Käesoleva paragrahvi lõiget 2 ei kohaldata õppetöö läbiviimisel huvikoolis.
[RT I, 02.07.2013, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]
(4) Kutseõppe läbiviimise õigus antakse ettevõtjale tähtajalise või tähtajatu tegevusloaga, mille alusel on tal õigus viia läbi tasemeõpet asjaomases õppekavarühmas.
(5) Kõrgharidustaseme õppe läbiviimise ning vastavate akadeemiliste kraadide ja diplomite väljaandmise õigus on ettevõtjal, kellele vastavalt käesoleva seaduse §-le 51 on antud tegevusluba.
(6) Põhikooli ja gümnaasiumi tegevusloa esmakordsel taotlemisel väljastatakse tähtajaline tegevusluba kehtivusega kuni viis õppeaastat. Tähtajalise tegevusloa kehtimise ajal viiakse läbi riiklik järelevalve erakooli õppe- ja kasvatustegevuse üle. Kui riikliku järelevalve käigus ettekirjutusi ei tehta või ettekirjutused on tähtajaks täidetud, ei pea uue tegevusloa taotlusele lisama käesoleva seaduse § 54 lõikes 2 nimetatud andmeid ja dokumente, välja arvatud § 54 lõike 2 punktis 82 nimetatud arvamused, ning uus tegevusluba antakse tähtajatult, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 7 sätestatud juhul.
(7) Kui tähtajalise tegevusloa alusel tegutsev ja uut tegevusluba taotlev erakool on esitanud andmed ja dokumendid, mis tõendavad, et riikliku järelevalve käigus tehtud ettekirjutused on täidetud, kuid ettekirjutuste tegeliku täitmise kontrollimiseks on Haridus- ja Teadusministeeriumi hinnangul vaja läbi viia uus riiklik järelevalve, antakse tähtajaline tegevusluba kehtivusega kuni viis õppeaastat.
(3) Õppekavagrupid, milles erakoolil on õigus õppekavasid avada, ning õppeasutuses antavad akadeemilised kraadid ja diplomid nimetab valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul Vabariigi Valitsus üks kord aastas kõrgharidusstandardi lisas.
(7) Vabariigi Valitsusel on õigus valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul:
(8) Kui valdkonna eest vastutav minister teeb käesoleva paragrahvi lõike 7 punktis 2 nimetatud ettepaneku, määrab ta tähtaja, mille möödumisel viiakse läbi õppekavagrupi kordusekspertiis käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 6 sätestatud korras. Kordusekspertiisi kulud kannab taotleja.
(9) Valdkonna eest vastutav minister kinnitab taotluse rahuldamata jätmise käskkirjaga, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
(10) Vabariigi Valitsusel on õigus valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul tunnistada erakoolile käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel antud õigus kehtetuks kui:
10) valdkonna eest vastutaval ministril tuleks sama õppekavagrupi suhtes teha Vabariigi Valitsusele kolmandat korda ettepanek anda üheks kuni kolmeks aastaks õigus õppekavagrupis õpet läbi viia ning väljastada vastavaid akadeemilisi kraade ja diplomeid.
[Kehtetu - RT I, 02.07.2013, 1 - jõust. 01.07.2014 (jõustumine muudetud - RT I, 22.12.2013, 1)]
§ 54. Tegevusloa taotlemine
(1) Tegevusloa taotluse lahendab Haridus- ja Teadusministeerium.
2) õppekava, mille alusel õpetamiseks tegevusluba taotletakse ning mis vastab õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
3) kutseõppe läbiviimise õiguse taotlemisel õigusaktides kehtestatud nõuetele vastav asjaomasesse õppekavarühma kuuluv õppekava;
4) erakooli arengukava, välja arvatud tegevusloa taotlemisel huvikoolile;
5) kinnitus, et erakooli juht ja erakooli pidaja juhtorganitesse kuuluvad isikud vastavad käesoleva seaduse § 19 lõigetes 2 ja 3 nimetatud nõuetele;
6) kooli pidaja kinnitus kvalifikatsiooninõuetele vastavate direktori, õppealajuhataja ja õpetajate ning kutseõppe läbiviimise õiguse taotlemisel õppe-kasvatusala töötajate olemasolu kohta;
7) andmed erakooli tegevuseks vajalike ruumide, hoonete, sisustuse, maa-ala ja muu vara olemasolu kohta või kasutuse kohta liisingu- või rendilepingu alusel ning nende vastavuse kohta tervisekaitse-, tuleohutus- ja päästenõuetele;
8) koolitervishoiuteenuse osutaja kirjalik nõusolek koolitervishoiuteenuse osutamiseks ning andmed koolitervishoiuteenuse tegevusloa olemasolu kohta põhikoolis, gümnaasiumis ja kutseõppeasutuses;
81) koolieelse lasteasutuse puhul koolieelse lasteasutuse asukohajärgse kohaliku omavalitsuse kirjalik arvamus;
82) põhikooli ja gümnaasiumi puhul erakooli asukohajärgse kohaliku omavalitsuse kirjalik arvamus;
9) kutseõppe läbiviimise õiguse taotlemisel andmed käesoleva seaduse § 21 lõikes 2 või 3 sätestatud kapitalinõuete täitmise kohta;
10) kutseõppe läbiviimise õiguse taotlemisel põhjendused õppe avamise vajaduse kohta, sealhulgas andmed sihtrühma kohta;
11) kutseõppe läbiviimise õiguse taotlemisel õppekavarühmale vastavate sotsiaalpartnerite kirjalikud arvamused.
(3) Tegevusloa õppekava rakendamiseks, mille alusel viiakse läbi laevapere liikmete taseme- ja täiendusõpet, võib anda isikule, kellel on meresõiduohutuse seaduse § 7 punktis 11 nimetatud tegevusluba.
(4) Tegevusloa taotlemisel Rahvusvahelise Bakalaureuseõppe Organisatsiooni õppekava, Euroopa koolide põhikirja konventsiooni alusel väljatöötatud õppekava või rahvusvahelise sõjalise peakorteri asutatud kooli õppekava alusel õppe läbiviimiseks esitatakse tegevusloa taotluses käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1, 4 ja 6 nimetatud andmed ja dokumendid. Rahvusvahelise Bakalaureuseõppe Organisatsiooni õppekava rakendamiseks esitatakse täiendavalt dokument, mis tõendab Rahvusvahelise Bakalaureuseõppe Organisatsiooni luba õppekava rakendada. Euroopa koolide põhikirja konventsiooni alusel väljatöötatud õppekava rakendamiseks esitatakse täiendavalt dokument, mis tõendab, et erakool on täitnud Euroopa koolide põhikirja konventsiooni alusel kehtestatud nõuded selle õppekava alusel õpetamiseks.
(5) Tegevusloa taotlus esitatakse hiljemalt viis kuud enne õppekava rakendamise algust, kutseõppe läbiviimise õiguse taotlemisel hiljemalt kuus kuud enne õppetöö kavandatavat algust.
(6) Haridus- ja Teadusministeerium lahendab tegevusloa taotluse tegevusloa andmise või selle andmisest keeldumisega kahe kuu jooksul ning kutseõppe läbiviimise õiguse taotlemisel nelja kuu jooksul taotluse esitamisest arvates.
(7) Haridus- ja Teadusministeerium teatab tegevusloa andmisest ka valla- või linnavalitsusele, mille haldusterritooriumil erakool tegutseb.
§ 55. Tegevusloa kontrolliese
Tegevusluba antakse isikule, kui ta vastab järgmistele nõuetele:
1) õppekavas õppe eesmärgiks seatud pädevused, oskused ja teadmised on õppekavaga saavutatavad;
2) õppemateriaalne baas võimaldab läbi viia asjaomase taseme õpet ning vastab õppekava vajadustele;
3) arengukavast lähtuvalt on tagatud erakooli jätkusuutlikkus;
4) erakooli direktor vastab lastekaitseseaduse §-s 20 sätestatud nõuetele;
5) erakool on täitnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 04.05.2016, lk 1–88) tulenevad eriliiki isikuandmete töötlemise nõuded;
6) erakooli pidaja ja erakool vastavad käesoleva seadusega erakooli pidamisele kehtestatud nõuetele.
§ 56. Tegevusloa kehtetuks tunnistamise erisused
(1) Haridus- ja Teadusministeerium võib lisaks majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses sätestatud alustele tegevusloa kehtetuks tunnistada ka järgmistel juhtudel:
1) 12 kuu jooksul tegevusloa väljastamisest arvates ei ole õppetööd alustatud või õppetöö on olnud peatatud 12 kuud järjest;
2) kutseõppe läbiviimise õiguse taotlemisel, ekspertiisi käigus või kvaliteedi hindamisel on esitatud valeandmeid.
(2) Haridus- ja Teadusministeerium teatab tegevusloa kehtetuks tunnistamisest ka valla- või linnavalitsusele, mille haldusterritooriumil erakool tegutseb.
7) haridustase või hariduse liik (alus-, põhi-, kesk-, kutse-, kõrg- või huviharidus) ja õppeasutuse liik;
(1) Valdkonna eest vastutava ministri käskkirja alusel tehakse õppekavale, millele koolitusluba taotletakse, õppemateriaalsele baasile või arengukavale ekspertiis ning moodustatakse ekspertiisi teostamiseks ajutine ekspertiisikomisjon, kes hindab, kas õppekavas õppe eesmärgiks seatud vajalikud pädevused, oskused ja teadmised on õppekavaga saavutatavad või kas õppemateriaalne baas võimaldab läbi viia vastava taseme õpet või vastab õppekavast tulenevatele vajadustele või kas arengukavast lähtuvalt on tagatud erakooli jätkusuutlikkus.
(6) Kutseõppe läbiviimise õiguse taotlemine ja andmine ning õppekavarühma ekspertiis toimuvad kutseõppeasutuse seaduse §-des 9–12 kehtestatud ulatuses, tingimustel ja korras.
(7) Kutseõppe kvaliteeti hinnatakse vastavalt kutseõppeasutuse seaduse §-s 141 sätestatule.
(11) [Kehtetu - RT I, 23.03.2015, 5 - jõust. 01.07.2015]
(22) Kutseõppe õppekava kinnitab erakooli pidaja ning õppekava registreeritakse pärast kutseõppe läbiviimise õiguse saamist Eesti Hariduse Infosüsteemis. Kui kutseõppe õppekava avatakse õppekavarühmas, milles erakoolil on kutseõppe läbiviimise õigus, registreeritakse see Eesti Hariduse Infosüsteemis. Registreerimise käigus kontrollitakse õppekava vastavust õigusaktides asjaomasele õppekavale kehtestatud nõuetele. Nõuetele mittevastav õppekava jäetakse valdkonna eest vastutava ministri või tema volitatud isiku otsusega registreerimata. Otsus toimetatakse õppekava registreerimiseks esitanud koolile või kooli pidajale kätte tema soovi kohaselt kas posti teel või elektrooniliselt.
(3) Õpilasel on õppeaasta jooksul vähemalt kaheksa nädalat koolivaheaega, sellest kaks nädalat õppeaasta sees. Käesolevat sätet ei kohaldata huvikoolile ja koolieelsele lasteasutusele.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 3 nimetatud juhul valdkonna eest vastutav minister:
(51) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 2 nimetatud juhul algatab valdkonna eest vastutav minister võimaluse korral õppekavagruppides õppe läbiviimise ja vastavate akadeemiliste kraadide või diplomite väljastamise õiguse andmise mõnele teisele õppeasutusele koos kohustusega tagada õppekavagrupis õppe läbiviimiseks vajalik kvaliteet ja ressursid ning võimalikult paljudele selle õppekavagrupi üliõpilastele võimalus õpinguid jätkata. Sellistel asjaoludel õppekavagrupis õppe läbiviimise õiguse andmise menetlusele ei kohaldata käesoleva seaduse § 51 lõikeid 3–5 ning ekspertiisi kulud kaetakse riigieelarvest.
(3) Erakooli pidaja avalikustab kooli veebilehel õppemaksu suuruse ja sihtrühmad, millesse kuuluvatel õpilastel on eraüldhariduskoolis õppides võimalik saada õppemaksu soodustusi või õppida õppemaksu maksmata.
31) õpilase isikuandmete töötlemise tingimused ja kord;
(4) Nõukogu kohta sätestatut ei kohaldata huvikooli suhtes.
(2) Lähtudes põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse §-des 42 ja 82 munitsipaalkoolile sätestatud alustest ja tingimustest, nähakse põhikoolile ja gümnaasiumile igal aastal riigieelarves ette sihtotstarbelised toetused erakooli õpetajate, direktorite ja õppealajuhatajate tööjõukulude ja täienduskoolituse, õppekirjanduse, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 39 lõikes 6 nimetatud õpilaskodu kohtade ning statsionaarses õppes põhi- ja keskharidust omandavatele õpilastele koolilõuna toetuseks. Õpilaste eest, kes saavad tõhustatud tuge või erituge, määratakse iga-aastase riigieelarve seadusega toetus kooli tegevuskulude katmiseks. Erakooli pidaja ning Haridus- ja Teadusministeerium sõlmivad toetuste kasutamiseks lepingu.
(21) Erakooli õppekulu kutseõppeasutuse seaduse § 47 lõike 8 alusel loodud koolituskohtade ulatuses kaetakse kutseõppeasutuse seaduse § 47 lõikes 11 sätestatud tingimustel erakooli ning Haridus- ja Teadusministeeriumi vahel sõlmitud halduslepingu alusel. Erakooli muud kulud kaetakse kutseõppeasutuse seaduse § 47 lõike 9 alusel kehtestatud korras.
(23) [Kehtetu - RT I, 03.05.2017, 2 - jõust. 01.07.2017]
(3) Kui erakool on tegevustoetust taotlenud ning tegevustoetuse eraldamine on riiklikult vajalik, kaetakse erakooli vastaval õppekaval kõrgharidustaseme õppe ja kutseõppe läbiviimise kulud tegevustoetuse mahus kutseõppeasutustele, riigi rakenduskõrgkoolidele ja avalik-õiguslikele ülikoolidele õigusaktidega kehtestatud alustel, tingimustel ja korras.
(5) Tegevustoetusest saadud rahalisi vahendeid võib kasutada ainult erakooli õppetegevuseks, investeeringuteks ja infrastruktuursete kulude katmiseks.
(6) Õppemaksu suuruse määrab erakooli pidaja ning seda ei muudeta õppeaasta jooksul. Õppemaksu suurust võib tõsta kuni 10 protsenti kahe õppeaasta vahel, kui erakooli pidaja ja õpilase vaheline leping ei sätesta teisiti. Eraüldhariduskooli pidaja võib tõsta õppemaksu suurust üle 10 protsendi kahe õppeaasta vahel, kui eraüldhariduskooli pidaja ja õpilase või tema seadusliku esindaja vaheline leping ei sätesta teisiti.
[RT I, 16.06.2016, 1 - jõust. 01.01.2017]
§ 222. Valla või linna osalemine eraüldhariduskooli tegevuskulude katmises
(1) Vald või linn osaleb eraüldhariduskooli tegevuskulude katmises, kui see on valla või linna otsusel vajalik hariduse kättesaadavuse või mitmekesisuse tagamiseks.
(2) [Kehtetu - RT I, 16.06.2016, 1 - jõust. 01.01.2017]
(3) [Kehtetu - RT I, 16.06.2016, 1 - jõust. 01.01.2017]
§ 223. Riigi osalemine eraüldhariduskooli tegevuskulude katmises
(1) Erakooli pidaja võib esitada Haridus- ja Teadusministeeriumile taotluse, et saada eraüldhariduskooli tegevuskulude katmiseks riigieelarvest toetust (edaspidi tegevuskulutoetus).
(2) Tegevuskulutoetuse saamiseks esitab erakooli pidaja andmed, mis tõendavad käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud nõuete täitmist.
(3) Haridus- ja Teadusministeerium eraldab erakooli pidajale tegevuskulutoetust järgmiste nõuete täitmise korral:
1) eraüldhariduskool, millele tegevuskulutoetust taotletakse, on tegutsenud vähemalt neli aastat ja selle tegutsemiseks on antud tähtajatu tegevusluba vähemalt ühe kooliastme osas;
2) eraüldhariduskoolis ei ole õppemaksu või see ei ole ühegi õpilase jaoks kuus suurem kui 25 protsenti töölepingu seaduse § 29 lõike 5 alusel kehtestatud kuutöötasu alammäärast;
3) erakooli pidaja investeerib kogu eraüldhariduskooli tegevusest saadud kasumi eraüldhariduskooli õppe- ja kasvatustegevusse, sealhulgas õpikeskkonda;
4) erakooli pidaja tagab, et eraüldhariduskooli eelarve ja hariduskulud on avalikud;
5) erakooli pidajal puudub maksuvõlg riigi ees või maksuvõla tasumine on ajatatud;
6) erakooli pidaja taotlusel on kohaliku omavalitsuse üksus, mille haldusterritooriumil eraüldhariduskool tegutseb, andnud Haridus- ja Teadusministeeriumile nõusoleku eraüldhariduskoolile tegevuskulutoetuse eraldamiseks. Nõusoleku põhjendamisel lähtub kohaliku omavalitsuse üksus hariduse kättesaadavuse ja mitmekesisuse tagamisest ning õppekohtade vajalikkusest oma haldusterritooriumil.
(4) Kui kohaliku omavalitsuse üksus, mille haldusterritooriumil eraüldhariduskool tegutseb, ei ole andnud nõusolekut eraüldhariduskoolile tegevuskulutoetuse eraldamiseks, võib Haridus- ja Teadusministeerium erandjuhul tegevuskulutoetuse eraldada juhul, kui muud käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tegevuskulutoetuse eraldamise nõuded on täidetud ja tegevuskulutoetuse eraldamine on vajalik hariduse mitmekesisuse tagamiseks.
(5) Haridus- ja Teadusministeerium ei eralda tegevuskulutoetust, kui on tuvastatud käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud nõuete mittetäitmine või kui erakooli pidaja on esitanud taotluse tegevuskulutoetuse saamise lõpetamiseks.
(6) Haridus- ja Teadusministeerium võib tegevuskulutoetuse eraldamata jätta, kui on tekkinud põhjendatud kahtlus, et eraüldhariduskooli õppekohtade loomisega asendatakse kohaliku omavalitsuse üksusele pandud hariduse kättesaadavuse tagamise kohustuse täitmist.
(7) Õppemaks käesoleva paragrahvi tähenduses on õpilaselt või tema vanemalt nõutav mistahes tasu õpilase eraüldhariduskooli vastuvõtmise või õppekava täitmise, sealhulgas õpikeskkonna loomise eest. Õppemaksu hulka ei arvata õppekavaväliste tegevuste kulusid, sealhulgas huvitegevuse ja pikapäevarühma kulusid ning koolitoidu, majutuse, transpordi ja muude õppimist toetavate teenustega seotud kulusid.
(8) Tegevuskulutoetuse suuruse arvutamise aluseks on tegevuskulutoetuse eraldamisele eelneva kalendriaasta:
1) eraüldhariduskoolis õppivate õpilaste arv 10. novembri seisuga Eesti Hariduse Infosüsteemi alusel ja
2) selle kohaliku omavalitsuse üksuse, mille haldusterritooriumil eraüldhariduskool tegutseb, üldhariduskooli õppekoha keskmine tegevuskulu, kuid mitte rohkem kui põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 83 lõike 7 alusel kehtestatud piirmäär.
(9) Tegevuskulutoetuse eraldamiseks sõlmivad erakooli pidaja ning Haridus- ja Teadusministeerium igal aastal lepingu.
(10) Haridus- ja Teadusministeeriumil on õigus eraldatud tegevuskulutoetus tagasi nõuda, kui tegevuskulutoetus on eraldatud ebaõigete andmete alusel.
§ 23. Riiklik järelevalve
(2) Koolieelse lasteasutuse, põhikooli, gümnaasiumi ja kutseõppeasutuse sisehindamine ja nõustamine toimub vastava riigi- või munitsipaalõppeasutuse tegevust reguleerivate õigusaktidega sätestatud korras.
§ 231. Riikliku järelevalve erimeetmed
Korrakaitseorgan võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 31, 32 ja 50–53 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
1) erakoolil puudub kuue kuu jooksul tegevusluba, kutseõppe läbiviimise õigus või õigus kõrgharidustaseme õpet läbi viia ning vastavaid akadeemilisi kraade ja diplomeid väljastada;
(3) Ülikoolid, kellele on enne 2003. aasta 30. juunit väljastatud koolitusload hariduse andmiseks rohkem kui ühe eriala õpetamiseks vähemalt bakalaureuseõppe astmel, viivad oma õppetegevuse ülikooliseaduse § 4 lõikega 1 vastavusse 2005. aasta 1. septembriks. Kui erakoolis ei toimu pärast nimetatud tähtaja möödumist õpe mitmel õppesuunal bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppes, tunnistab valdkonna eest vastutav minister erakooli koolitusload kehtetuks ja erakooli pidaja on kohustatud algatama erakooli tegevuse lõpetamise.
(4) Kõrgkoolid, kellele on enne 2003. aasta 30. juunit väljastatud koolitusload, viivad oma õppetegevuse rakenduskõrgkooli seaduse § 2 lõikega 1 vastavusse 2005. aasta 1. septembriks. Kui erakoolis ei õpi pärast nimetatud tähtaja möödumist vähemalt kaks kolmandikku õpilastest ja üliõpilastest rakenduskõrgharidusõppe õppekavade järgi, tunnistab valdkonna eest vastutav minister erakooli koolitusload kehtetuks ja erakooli pidaja on kohustatud algatama erakooli tegevuse lõpetamise.
(8) Käesoleva seaduse § 1 lõiget 22 ei kohaldata kuni 2026. aasta 31. detsembrini erakoolile, kes tegutses § 1 lõike 22 jõustumise ajal ning keda pidava eraõigusliku juriidilise isiku üheks asutajaks, osanikuks, aktsionäriks või liikmeks oli nimetatud lõike jõustumise ajal ka eraõiguslik isik.
(4) Kõrghariduse kvaliteediagentuur hindab eksperte kaasates nõuetekohase taotluse, lisatud andmete, kõrgharidusstandardi ja teiste õigusaktide alusel, kas taotlejal on õppe läbiviimiseks vajalik kvaliteet, ressursid ja jätkusuutlikkus, ühisõppekava korral, kas ühisõppekava ja ühisõppekava koostööleping vastavad ülikooliseaduse §-des 221 ja 222 sätestatud nõuetele, ning teeb hindamise tulemusel valdkonna eest vastutavale ministrile ettepaneku:
(6) Õppekavagrupid, milles erakoolil on õigus õpet läbi viia, ning õppe läbimisel antavad akadeemilised kraadid ja diplomid nimetab valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul Vabariigi Valitsus kõrgharidusstandardi lisas üks kord aastas, 2010. ja 2011. aastal kuni kaks korda aastas.
(7) Kui kõrghariduse kvaliteediagentuur teeb valdkonna eest vastutavale ministrile käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 3 nimetatud ettepaneku või kolmandat korda käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 2 nimetatud ettepaneku, ei esita valdkonna eest vastutav minister seda Vabariigi Valitsusele ning kinnitab käskkirjaga otsuse mitte anda erakoolile õigust õppekavagrupis õpet läbi viia ega väljastada vastavaid akadeemilisi kraade ja diplomeid. Erakool lõpetab vastuvõtu ja õppetöö selles õppekavagrupis ning tagab koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumiga üliõpilastele võimaluse jätkata õpinguid samas või teises õppeasutuses samal või lähedasel õppesuunal.
5) valdkonna eest vastutav minister tunnistab koolitusloa kehtetuks käesoleva seaduse § 9 lõigetes 1 ja 2 sätestatud korras.
(3) Valdkonna eest vastutav minister registreerib käskkirjaga ühisõppekava ja see kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi, kui:
(5) Ühisõppekava ja ühisõppekava koostöölepingu vastavuse hindamiseks ülikooliseaduse §-des 221 ja 222 sätestatud nõuetele määrab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga ühisõppekavale ja ühisõppekava koostöölepingule ekspertiisi ning moodustab ekspertiisi teostamiseks ajutise ekspertiisikomisjoni. Enne ekspertiisi teostamist tasub ühisõppekava koostöölepingus kokku lepitud õppeasutus ühe kuu jooksul käesolevas lõikes nimetatud käskkirja andmisest arvates käskkirjas kindlaksmääratud summas tagatisraha, mis ei või olla suurem kui 10 000 krooni ning mis tagastatakse juhul, kui ekspertiisi tulemus on positiivne. Kui ekspertiisi tulemus on negatiivne, kannab ekspertiisi teostamise kulud ühisõppekava koostöölepingus kokku lepitud õppeasutus.
(6) Ühisõppekava registreerimisel otsustab kõrghariduse hindamise nõukogu või alates 2009. aasta 1. jaanuarist kõrghariduse kvaliteediagentuur käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud taotluse alusel ühisõppekava aluseks olevate õppekavade akrediteerimisotsuste laienemise ühisõppekavale, lähtudes ühisõppekava aluseks olevate õppekavade vastavusest õigusaktidele ja standarditele ning nende akrediteerimisotsuste kehtivusaegadest. Aluseks olevate õppekavade akrediteerimisotsuste ühisõppekavale laienemise otsus kehtib vähemalt ühisõppekava nominaalkestuse ulatuses, kuid mitte kauem kui 2012. aasta 1. jaanuarini. Õppekava akrediteerimisotsuse laienemise ühisõppekavale kinnitab kõrghariduse hindamise nõukogu või alates 2009. aasta 1. jaanuarist kõrghariduse kvaliteediagentuuri ettepanekul valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga.
(3) Õppekavarühmadele, mille kohta koolil on 2019. aasta 31. augustiks akrediteering kuueks aastaks, loetakse antuks tähtajatu õppe läbiviimise õigus. Tähtajatu õppe läbiviimise õiguse saanute kutseõppe kvaliteeti hinnatakse vastavalt kutseõppeasutuse seaduse §-s 141 sätestatule.
(4) Õppekavarühmades, milles koolil on 2019. aasta 31. augustiks kehtiv õppe läbiviimise õigus kolmeks aastaks, tehakse õppe läbiviimise õiguse ekspertiis vastavalt kutseõppeasutuse seaduse §-s 11 sätestatule. Ekspertiisi kulud katab Haridus- ja Teadusministeerium.
§ 44. Toetus eraüldhariduskooli tegevuskulude katmiseks
(1) Riigieelarvest eraldatakse toetust eraüldhariduskooli tegevuskulude katmiseks 2019. aasta 31. detsembrini, lähtudes eraüldhariduskoolis õppivate õpilaste arvust ja selle kohaliku omavalitsuse üksuse, mille haldusterritooriumil eraüldhariduskool tegutseb, üldhariduskoolide õppekoha tegevuskulu keskmisest maksumusest.
(2) Eraldatava toetuse suurus on 75 protsenti käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohaliku omavalitsuse üksuse 2016. aasta õppekoha tegevuskulu keskmisest maksumusest Eesti Hariduse Infosüsteemi alusel, kuid mitte rohkem kui põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 83 lõike 7 alusel 2016. aastaks kehtestatud õppekoha tegevuskulu piirmäär.
(3) Toetuse eraldamisel võetakse aluseks eraüldhariduskooli õpilaste arv eelarveaastale eelneva aasta 10. novembri seisuga Eesti Hariduse Infosüsteemi alusel.
(4) Tegevuskulude katmise toetuse eraldamiseks sõlmivad eraüldhariduskooli pidaja ning Haridus- ja Teadusministeerium lepingu.
(5) Tõhustatud tuge ja erituge saavate õpilaste eest ei eraldata käesoleva paragrahvi alusel toetust tegevuskulude katmiseks.
§ 441. Käesoleva seaduse § 223 alusel makstava tegevuskulutoetuse rakendamine
(1) Kui erakooli pidajale eraldatakse tegevuskulutoetust käesoleva seaduse § 223 alusel, ei eraldata talle toetust eraüldhariduskooli tegevuskulude katmiseks käesoleva seaduse § 44 lõigetes 1–4 sätestatud korras.
(2) Käesoleva seaduse §-s 223 sätestatud korras eraldatakse 2018. aastal tegevuskulutoetust erakooli pidaja taotlusel alates 2018. aasta 1. jaanuarist.
(3) Käesoleva seaduse § 223 lõike 3 punktis 1 nimetatud nelja-aastase tegutsemise nõuet ei kohaldata enne 2018. aasta 1. jaanuari tegevusloa saanud eraüldhariduskoolide tegevuskulutoetuse eraldamise tingimusena. Samas punktis nimetatud tähtajatu tegevusloa nõuet kohaldatakse neile eraüldhariduskoolidele tegevuskulutoetuse eraldamise tingimusena alates 2020. aasta 1. jaanuarist.
(4) Käesoleva seaduse § 223 lõike 3 punktis 2 nimetatud õppemaksu suuruse nõuet kohaldatakse tegevuskulutoetuse eraldamise tingimusena alates 2020/2021. õppeaastast.
(5) Kuni 2019/2020. õppeaastani peab eraüldhariduskooli õppemaks käesoleva seaduse §-s 223 nimetatud tegevuskulutoetuse saamiseks olema õpilase jaoks kuus väiksem kui 35 protsenti töölepingu seaduse § 29 lõike 5 alusel kehtestatud kuutöötasu alammäärast ja 2019/2020. õppeaastal väiksem kui 30 protsenti töölepingu seaduse § 29 lõike 5 alusel kehtestatud kuutöötasu alammäärast.
(6) Käesoleva seaduse § 223 lõike 3 punktis 6 nimetatud kohaliku omavalitsuse üksuse nõusoleku olemasolu nõuet kohaldatakse tegevuskulutoetuse eraldamise tingimusena alates 2020. aasta 1. jaanuarist.
§ 442. Riigieelarvest toetuse eraldamine tõhustatud toe ja eritoe kulude katmiseks 2018. aastal
Käesoleva seaduse § 22 lõike 2 alusel eraldatakse riigieelarvest toetust 2018. aastal tõhustatud toe ja eritoe kulude katmiseks alates 2018. aasta 1. jaanuarist.
§ 45. Toetus hariduslike erivajadustega õpilastele suunatud eraüldhariduskooli tegevuskulude katmiseks