Pärnu Linnavolikogu töökord – Riigi Teataja
Pärnu Linnavolikogu töökord
Pärnu Linnavolikogu töökord - sisukord
§ 2 Volikogu istung
§ 21 Kaugosalusega istung
§ 3 Istungi avalikkus
§ 4 Istungist osavõtjad
§ 5 Õigusaktide algatamine
§ 6 Õigusakti eelnõule esitatavad nõuded
§ 7 Eelnõu arutamiseks ettevalmistamine
§ 8 Linnavalitsuse arvamus eelnõu kohta
§ 9 Muudatusettepanekute esitamine
§ 10 Eelnõu menetlemine juhtivkomisjonis
§ 11 Eelnõu tagasivõtmine
§ 12 Volikogu volituste lõppemise ajal menetluses olevate eelnõude väljalangemine
§ 13 Eelnõu menetlemine mitmel lugemisel
§ 14 Volikogu istungi kokkukutsumine
§ 15 Päevakorra koostamine
§ 16 Volikogu istungi tööaeg
§ 17 Volikogu istungi avamine ning avalduste ja ettepanekute ärakuulamine
§ 18 Päevakorraküsimuste arutamine volikogu istungil
§ 19 Muudatusettepanekute hääletamine istungil
§ 20 Vaheaeg
§ 21 Hääletamine volikogu istungil
§ 22 Hääletamine isikuvalimistel
§ 24 Arupärimisele vastamine
§ 25 Infotund
§ 26 Volikogu istungi lõpetamine
RT IV, 14.05.2020, 13
Vastu võetud 30.11.2017 nr 2
RT IV, 13.12.2017, 27
21.12.2017 RT IV, 29.12.2017, 275 01.01.2018
08.05.2020 RT IV, 14.05.2020, 6 17.05.2020
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 44 lg 1 alusel.
(1) Määrus reguleerib Pärnu Linnavolikogu (edaspidi volikogu) ja tema organite töökorraldust.
(2) Volikogu tehnilise teenindamise tagab Pärnu Linnavalitsuse kantselei (edaspidi linnakantselei).
§ 2. Volikogu istung
(3) Volikogu istungid toimuvad vähemalt üks kord kuus. Juulis ja augustis üldreeglina istungeid ei toimu. Volikogu eestseisus kinnitab järgmise aasta istungite kava ja istungite algusaja hiljemalt detsembris. Kui on otstarbekas muuta volikogu istungite kavas kinnitatud istungi toimumise aega, võib eestseisus määrata istungi läbiviimiseks teise päeva või teise algusaja. Nimetatud otsus tehakse teatavaks kõigile volikogu liikmetele ja linnavalitsusele vähemalt üks kuu enne kavandatava istungi toimumise aega.
§ 21. Kaugosalusega istung
(1) Erakorralise seisukorra, hädaolukorra või eriolukorra ajal võib volikogu esimees otsustada kaugosalusega istungi läbiviimise (kaugosalusega istung).
(2) Kaugosalusega istung on volikogu istung, millel saab osaleda elektrooniliste vahendite abil istungil füüsiliselt kohal olemata.
(3) Kaugosalusega istungi võib läbi viia, kui volikogu liikmele on tagatud võimalus eemal viibides istungit jälgida ja teha reaalajas istungi toiminguid (eelnõu esitamine, ettekanded, suulised küsimused, sõnavõtud, protestid, hääletamine ja muud toimingud) ning võimalus anda teada nende tegemise takistusest. Volikogu liikmele tagatakse vajadusel võimalus osaleda kaugosalusega istungil füüsiliselt kohalolekuga.
(4) Kaugosalusega istungi päevakorrapunkti hääletustulemused peavad olema fikseeritud enne järgmise päevakorrapunkti menetlemist.
(5) Kaugosalusega istungi toimumisest teatab volikogu esimees istungi kutses ja linnakantselei tagab volikogu liikmele tingimused, mis on vajalikud kaugosalusega istungi läbiviimiseks.
(6) Kaugosalusega istungil kohaldab istungi juhataja istungi läbiviimist puudutavaid sätteid erisustega, mis on vajalikud kaugosalusega istungi läbiviimiseks ega takista volikogu tema õiguste teostamist.
(7) Kui esinevad takistused, mis ei võimalda volikogu kaugosalusega istungi läbiviimist või voliniku osalemist istungil katkestab istungi juhataja istungi ja määrab mõistliku aja kuni takistuste kõrvaldamiseni.
[RT IV, 14.05.2020, 6 - jõust. 17.05.2020]
§ 3. Istungi avalikkus
(1) Volikogu istungid on üldjuhul avalikud. Volikogu istungeid võib jälgida selleks määratud kohast.
(2) Volikogu võib kuulutada istungi küsimuse arutelu osas kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(3) Volikogu istungist tehakse ülekanne, mis on nähtav ja järelvaadatav Pärnu linna veebilehel. Kinnise küsimuse arutelu ei ole avalik.
(4) Istungi juhataja loal võib istungil toimuvast teha raadio- ja teleülekandeid ning foto-, video- ja fonosalvestusi tingimusel, et see ei sega volikogu istungi läbiviimist ega volikogu liikmete tööd.
§ 4. Istungist osavõtjad
(1) Volikogu istungi ajal võivad istungisaalis viibida volikogu liikmed, Pärnu Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) liikmed, linnavalitsuse struktuuriüksuste juhid, osavallakogu esimehed, volikogu istungiga seotud teenistujad ja volikogu esimehe poolt istungile kutsutud isikud.
(2) Volikogu istungil peavad osalema linnapea, linnavalitsuse liikmed ja linnasekretär. Nimetatud isikutel ja osavallakogu esimehel on volikogu istungil sõnaõigus.
(3) Volikogu istungile kutsutud isikutele sõna andmise otsustab istungi juhataja. Kolmandad isikud peavad soovist sõna võtta teavitama istungi juhatajat vähemalt 1 tund enne istungi algust.
(4) Istungil osalev volikogu liige registreerib oma osalemise istungil ja lahkumise istungilt. Volikogu liikmete kohalolekut võidakse täiendavalt kontrollida istungi käigus, kui mõni volikogu liige seda nõuab.
§ 5. Õigusaktide algatamine
6) osavallakogul seaduses sätestatud alusel ja korras;
7) linnaelanikel seaduses sätestatud alusel ja korras.
§ 6. Õigusakti eelnõule esitatavad nõuded
(3) Volikogu õigusakti eelnõule lisatakse seletuskiri, milles põhjendatakse õigusakti vastuvõtmise vajalikkust, eelnõu põhiseisukohti ja sellest tulenevaid muudatusi ning vajadusel antakse ülevaade õigusakti rakendamisega seotud tegevustest ja mõjust linnaeelarvele. Seletuskirjas märgitakse eelnõu ja seletuskirja koostaja nimi, ametikoht ja kontaktandmed.
(4) Osavalla elanike elulisi huvisid puudutavale eelnõule lisatakse osavallakogu arvamus.
(5) Eelnõule ja seletuskirjale kirjutab alla selle algataja või tema esindaja.
(6) Volikogu liikme, komisjoni, fraktsiooni või linnaelanike algatatud eelnõus keeleliste või normitehniliste puuduste esinemisel kõrvaldab linnakantselei kooskõlastatult eelnõu algatajaga nimetatud puudused enne eelnõu volikogu menetlusse võtmist.
(7) Juhul, kui eelnõu ei vasta käesolevas paragrahvis nimetatud nõuetele, teeb volikogu esimees eelnõu algatajale ettepaneku viia eelnõu nõuetega vastavusse. Kui eelnõu algataja ei kõrvalda puudusi, tagastab volikogu esimees eelnõu selle algatajale.
§ 7. Eelnõu arutamiseks ettevalmistamine
(1) Eelnõu menetlusse võtmise otsustab volikogu esimees kahe tööpäeva jooksul eelnõu volikogule üleandmisest. Eelnõu menetlusse võtmisel määrab volikogu esimees eelnõule, välja arvatud organisatsioonilisi küsimusi käsitlevale eelnõule, volikogu alatiste komisjonide hulgast juhtivkomisjoni. Organisatsioonilisi küsimusi käsitlevad eelnõud loetakse menetlusse võetuks nende avalikustamisest Pärnu linna veebilehel.
(2) Volikogule esitatud õigusaktide eelnõud on alates eelnõu volikogu menetlusse võtmisest kättesaadavad Pärnu linna veebilehel.
(3) Lisaks juhtivkomisjonile võivad eelnõusid arutada ja eelnõude kohta ettepanekuid teha teised volikogu komisjonid.
(4) Kõigis alatistes komisjonides arutatakse linna põhimääruse, eelarve, eelarvestrateegia, arengukava ja üldplaneeringu ning nende muutmise eelnõud.
(5) Volikogu alatiste komisjonide koosolekud toimuvad reeglina üks kord kuus arvestusega, et juhtivkomisjon saaks volikogu istungi päevakorra koostamiseks teha volikogu esimehele ettepaneku eelnõude päevakorda võtmiseks.
(6) Erakorralise seisukorra, hädaolukorra või eriolukorra ajal võib komisjoni esimees otsustada kaugosalusega koosoleku läbiviimise. Kaugosalusega koosoleku läbiviimisel lähtutakse määruse § 21 toodud tingimustest.
§ 8. Linnavalitsuse arvamus eelnõu kohta
(1) Kõik eelnõud (v.a organisatsioonilised küsimused), mis ei ole algatatud linnavalitsuse poolt, saadab volikogu esimees linnavalitsusele tutvumiseks ning arvamuse andmiseks.
(2) Linnavalitsus esitab oma arvamuse kirjalikult juhtivkomisonile hiljemalt 48 tundi enne juhtivkomisjoni koosolekut.
§ 9. Muudatusettepanekute esitamine
(1) Volikogu menetluses olevatele eelnõudele on muudatusettepanekuid õigus esitada:
4) linnavalitsusel.
(2) Muudatusettepanekud tuleb esitada kirjalikult juhtivkomisjonile hiljemalt juhtivkomisjoni koosoleku alguseks, välja arvatud käesoleva määruse § 10 lõikes 6 sätestatud juhul. Juhtivkomisjoni koosoleku aeg tehakse teatavaks eelnõude avalikustamisel Pärnu linna veebilehel. Üldjuhul on muudatusettepanekute esitamiseks aega kuni 48 tundi. Eelnõu suhtes, millele ei ole määratud juhtivkomisjoni, võib muudatusettepanekuid käesolevas paragrahvis sätestatud korras esitada volikogu esimehele hiljemalt volikogu istungi alguseks.
(3) Muudatusettepanek peab sisaldama viidet eelnõu muudetavale osale ja soovitava muudatuse täpset sõnastust, vajadusel majanduslikku ja õiguslikku põhjendust.
(4) Eelnõu lugemise katkestamise või järgmisele lugemisele saatmise korral esitatakse muudatusettepanekud volikogu määratud ajaks eelnõu algatajale.
(5) Muudatusettepanekuks ei loeta:
1) ettepanekut eelnõu lugemine katkestada või saata eelnõu järgmisele lugemisele;
2) ettepanekut parandada eelnõus kirja- või vormiviga või ilmne ebatäpsus.
§ 10. Eelnõu menetlemine juhtivkomisjonis
(1) Juhtivkomisjon peab andma seisukoha eelnõule, muudatusettepanekutele ja vajadusel osavallakogu arvamusele.
(2) Juhtivkomisjon vaatab läbi kõik tähtaegselt eelnõule esitatud muudatusettepanekud. Juhtivkomisjon annab oma seisukoha osavallakogu arvamusele üksnes juhul, kui sellega ei ole eelnõu algataja arvestanud. Juhtivkomisjon peab võimaldama muudatusettepaneku esitajal või osavallakogu esindajal oma ettepanekut või arvamust selgitada ning eelnõu algatajal ettepaneku suhtes arvamust avaldada enne selle kohta seisukoha kujundamist. Juhtivkomisjon võib arutelu tulemusel teha eelnõule ise muudatusettepanekuid.
(3) Juhtivkomisjoni seisukohad eelnõu muudatusettepanekute kohta ning hääletustulemused fikseeritakse juhtivkomisjoni protokollis. Juhtivkomisjon koostab vajadusel muudatusettepanekute loetelu, mis sisaldab kõigi muudatusettepanekute sõnastust, esitajat ning juhtivkomisjoni seisukohta.
(4) Pärast eelnõu, osavallakogu arvamuse ja muudatusettepanekute läbiarutamist otsustab juhtivkomisjon eelnõu heakskiitmise ja ettepaneku tegemise eelnõu volikogu istungi päevakorda võtmiseks.
(5) Kui eelnõu ei saa juhtivkomisjonis poolthäälte enamust, informeerib komisjoni esimees sellest volikogu esimeest ja eelnõu algatajat ning eelnõu langeb volikogu menetlusest välja. Kui sama eelnõu ei saa teistkordselt juhtivkomisjonis poolthäälte enamust, jääb eelnõu volikogu menetlusse ning volikogu esimees kannab eelnõu järgmise volikogu istungi päevakorda. Juhul kui teistkordsel komisjoni koosolekul kvoorumi puudumise tõttu ei ole juhtivkomisjon eelnõu arutanud, otsustab eelnõu istungi päevakorda võtmise volikogu esimees, kuulanud ära eestseisuse arvamuse.
(6) Kui eelnõu on pärast juhtivkomisjoni toimumist arutanud muu volikogu alatine komisjon ja otsustanud esitada eelnõule muudatusettepanekuid, edastab linnakantselei volikogu komisjoni poolt heakskiidetud muudatusettepanekud viivitamatult juhtivkomisjoni esimehele. Juhtivkomisjoni esimees kutsub kokku juhtivkomisjoni koosoleku volikogu komisjoni poolt esitatud muudatusettepanekute kohta arvamuse avaldamiseks, juhtivkomisjoni koosolek võib toimuda elektrooniliselt. Komisjoni koosolek peab toimuma hiljemalt 24 tundi enne volikogu istungit.
[RT IV, 29.12.2017, 275 - jõust. 01.01.2018]
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud juhul elektrooniliselt toimuva juhtivkomisjoni koosoleku puhul saadab komisjoni esimehe otsusel linnakantselei muudatusettepaneku komisjoni kõikidele liikmetele, määrates tähtaja, mille jooksul komisjoni liikmed peavad esitama digitaalselt allkirjastatult oma seisukoha (poolt, vastu, erapooletu) komisjoni esimehele elektronkirjaga, ning need lisatakse koosoleku protokollile. Kui komisjoni liige ei teata nimetatud tähtaja jooksul oma seisukohta, loetakse ta hääletamisel mitteosalenuks.
(8) Kui juhtivkomisjon kvoorumi puudumise tõttu ei võta käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud juhul vastu otsust muu komisjoni poolt eelnõule esitatud muudatusettepaneku kohta, paneb istungi juhataja volikogu komisjoni esitatud muudatusettepaneku volikogus hääletusele vastava eelnõu arutamise juures enne juhtivkomisjoni poolt esitatud muudatusettepanekute loetelu läbivaatamist.
§ 11. Eelnõu tagasivõtmine
(1) Eelnõu algataja võib tema poolt algatatud eelnõu tagasi võtta igal ajal enne selle lõpphääletusele panemist.
§ 12. Volikogu volituste lõppemise ajal menetluses olevate eelnõude väljalangemine
Volikogu volituste lõppemisega langevad menetlusest välja selle koosseisu volituste ajal lõpuni menetlemata jäänud eelnõud, v.a linnaelanike algatusel menetluses olevad eelnõud.
§ 13. Eelnõu menetlemine mitmel lugemisel
1) linna eelarve ja lisaeelarve vastuvõtmine;
2) linna põhimääruse kinnitamine ja muutmine, kui muutmine ei tulene seadusest;
(2) Eelnõu lugemise katkestamise või saatmise järgmisele lugemisele otsustab volikogu poolthäälte enamusega. Eelnõu lugemise katkestamise või järgmisele lugemisele saatmise korral otsustab volikogu muudatusettepanekute esitamise aja, volikogu otsustus kantakse istungi protokolli.
(4) Eelnõud, mille lugemine katkestati, kannab volikogu esimees järgmise istungi päevakorda esimestena.
(5) Eelnõu, mis otsustati saata järgmisele lugemisele, tuleb järgmisele lugemisele esitada hiljemalt kolme kuu jooksul, välja arvatud kuud, mil volikogu istungeid ei toimu. Kui eelnõu algataja ei esita eelnõu järgmisele lugemisele eelmises lauses toodud tähtajal, langeb eelnõu menetlusest välja.
(6) Eelnõu järgmisel lugemisel või eelnõu lugemise katkestamisel võib eelnõu algataja esitada eelnõu parandatud või täiendatud teksti.
§ 14. Volikogu istungi kokkukutsumine
(2) Volikogu istungi kokkukutsumist võib nõuda linnavalitsus või vähemalt üks neljandik volikogu koosseisust nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks. Linnavalitsuse või vähemalt ühe neljandiku volikogu koosseisu ettepanekul kokku kutsutud volikogu istungile esitatakse koos ettepanekuga istungi kokkukutsumiseks ka arutlusele tulevate õigusaktide eelnõud.
(3) Kutse volikogu istungi kokkukutsumise kohta tehakse volikogu liikmetele elektronposti teel teatavaks vähemalt 4 päeva enne volikogu istungit. Volikogu kutses tuleb ära näidata istungi toimumise aeg, koht ja arutlusele tulevad küsimused. Koos kutsega tehakse volikogu liikmetele kättesaadavaks istungi materjalid.
(4) Teade volikogu istungi kokkukutsumise kohta avaldatakse enne volikogu istungi toimumist Pärnu linna veebilehel.
§ 15. Päevakorra koostamine
(1) Volikogu istungi päevakorra koostab volikogu esimees volikogule esitatud ettepanekute ja materjalide alusel, määrates iga päevakorraküsimuse arutamiseks ettekandja ja vajadusel kaasettekandja.
(2) Volikogu päevakorda kantakse:
1) nõutavas korras ettevalmistatud eelnõud, mis on saanud juhtivkomisjoni heakskiidu;
2) nõutavas korras ettevalmistatud eelnõud, mille puhul juhtivkomisjoni heakskiit ei ole vajalik;
3) arupärimisele vastamised, kui arupärimise esitaja soovib suulist vastust volikogu istungil;
4) volikogu komisjonide aruanded;
5) muud küsimused, mis ei vaja õigusakti kehtestamist, aga mida peetakse vajalikuks arutada volikogu istungil.
§ 16. Volikogu istungi tööaeg
(2) Volikogu istungil tehakse reeglina vaheaeg iga kahe tunni töötamise järel. Vaheaja alguse ja kestvuse otsustavad volikogu esimees ja aseesimehed sõltuvalt päevakorra küsimuste arutamise käigust.
§ 17. Volikogu istungi avamine ning avalduste ja ettepanekute ärakuulamine
(1) Volikogu istungit juhatab volikogu esimees või tema äraolekul volikogu aseesimees.
(2) Istungi alguses tehakse teatavaks istungil osalevate volikogu liikmete arv istungile registreerimise andmete alusel ja istungi päevakord.
(3) Pärast päevakorra tutvustamist antakse sõna arupärimise või õigusakti eelnõu üleandmiseks maksimaalselt 1 minuti jooksul ühe arupärimise või eelnõu kohta ning volikogu liikmed ja linnavalitsuse liikmed võivad esineda avalduse või informatsiooniga, mille kestus ei tohi ületada 5 minutit.
§ 18. Päevakorraküsimuste arutamine volikogu istungil
(1) Volikogu arutab istungi kutses märgitud ja nõutavas korras ettevalmistatud küsimusi.
(2) Päevakorraküsimuse arutamine algab eelnõu algataja või tema esindaja ettekandega. Seejärel kuulatakse ära juhtivkomisjoni esindaja või teiste istungile kutsutute kaasettekanded. Soovi korral võib kaasettekandega esineda osavallakogu esimees, osavallakogu esimees peab oma soovist teavitama volikogu esimeest enne istungi algust. Eelnõu algataja või tema esindaja annab seisukoha kõigi tähtajaks laekunud muudatusettepanekute kohta.
(3) Ettekandeks antakse aega 15 minutit ja kaasettekandeks 10 minutit. Ettekandja taotlusel võib istungi juhataja ettekande aega pikendada 10 minuti võrra ja kaasettekandja taotlusel kaasettekande aega 5 minuti võrra. Istungi juhataja annab volikogu liikmete nõusolekul lisaaega.
(4) Kui kõneleja räägib üle aja või kaldub ilmselt antud teemast kõrvale, hoiatab istungi juhataja teda või lõpetab sõnavõtu.
(5) Pärast ettekannet või kaasettekannet võib volikogu liige ühes päevakorrapunktis esitada ettekandjale või kaasettekandjale kuni kaks suulist küsimust eelnõu kohta. Istungi juhatajal on õigus kõrvaldada asjasse mittepuutuvad küsimused. Vastaja võib vajaduse korral vastamise delegeerida mõnele teisele volikogu liikmele, volikogu komisjoni liikmele, linnavalitsuse liikmele, linnasekretärile või volikogu istungile kutsutud isikule.
(6) Pärast küsimuste esitamise lõppemist avatakse läbirääkimised, mille käigus on volikogu liikmel õigus esineda kuni 2 minutise sõnavõtuga kohalt või kuni 5 minutise kõnega kõnepuldist.
(7) Sõnavõtusoovist annavad volikogu liikmed märku käe tõstmisega. Eelisjärjekorras antakse sõna faktimärkusteks ja protseduurilisteks ettepanekuteks.
(8) Pärast läbirääkimiste lõppu on eelnõu algatajal või tema esindajal õigus kuni 3 minutiseks lõppsõnaks.
(9) Päevakorrapunkti, mille kohta ei ole esitatud õigusakti eelnõu, arutamine algab ettekande ja vajadusel kaasettekande ärakuulamisega, sellele järgneb küsimustele vastamine ning läbirääkimised arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud protseduurireegleid.
§ 19. Muudatusettepanekute hääletamine istungil
(1) Pärast läbirääkimiste lõppu viiakse läbi muudatusettepanekute läbivaatamine.
(2) Muudatusettepanekud vaadatakse läbi juhtivkomisjoni poolt esitatud järjekorras.
(3) Muudatusettepanekut, mida juhtivkomisjon ei toetanud, hääletamisele ei panda.
(4) Muudatusettepanek, mida juhtivkomisjon toetas, loetakse arvestatuks ja seda ei hääletata, välja arvatud juhul, kui eelnõu algataja seda nõuab.
(5) Enne muudatusettepaneku hääletust on ettepaneku esitajal, eelnõu algatajal ja juhtivkomisjoni esindajal võimalus muudatusettepanekut kommenteerida ning küsimustele vastata. Küsimuste esitamisel lähtutakse käesoleva määruse §-s 18 sätestatust.
(6) Hääletamisele pandud muudatusettepanek võetakse vastu poolthäälte enamusega.
(7) Eelnõu pannakse tervikuna hääletusele pärast kõigi muudatusettepanekute läbivaatamist.
§ 20. Vaheaeg
(1) Volikogu fraktsioonil on õigus võtta volikogu istungil enne eelnõu lõpphääletamise väljakuulutamist vaheaeg kestusega kuni 5 minutit. Volikogu fraktsioon saab iga eelnõu menetlemise juures võtta ühe vaheaja.
(2) Istungi juhatajal on õigus igal ajal välja kuulutada volikogu istungil täiendav vaheaeg kestusega kuni 30 minutit.
§ 21. Hääletamine volikogu istungil
(2) Volikogu otsustused tehakse poolthäälte enamusega, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(4) Hääletamine on avalik, välja arvatud isikuvalimised.
(5) Avalikul hääletamisel võib volikogu liige taotleda nimelist hääletamist. Nimeline hääletamine viiakse läbi, kui selle poolt hääletab volikogu koosseisu enamus. Nimelisel hääletamisel fikseeritakse volikogu liikme otsustus tema allkirjaga või vastavas infosüsteemis.
(6) Hääletamine toimub käe tõstmisega, isikuvalimistel hääletusedeli täitmisega käesoleva määruse §-s 22 sätestatud korras või kasutatakse vastavat infosüsteemi.
(7) Õigus hääletamise tulemusi vaidlustada on volikogu liikmel kohe pärast antud päevakorrapunkti hääletamist. Kordushääletamine viiakse läbi juhul, kui on tekkinud kahtlus häältelugemise õigsuses käe tõstmisega toimunud hääletamisel. Hilisemaid pretensioone ei arvestata.
(8) Volikogu lõpphääletuse fikseerib istungi juhataja haamrilöögiga.
§ 22. Hääletamine isikuvalimistel
(1) Häälte lugemiseks isikuvalimistel, välja arvatud volikogu esimehe valimistel uue volikogu koosseisu esimesel istungil või järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks, moodustab volikogu avalikul hääletusel poolthäälte enamusega 3-liikmelise häältelugemiskomisjoni, kes protokollib hääletustulemused.
2) volikogu fraktsioonidel.
(3) Ülesseatud kandidaadid peavad andma oma nõusoleku kandideerimiseks kas suuliselt istungil või kirjalikult, kui ülesseatud kandidaat istungil ei viibi. Ülesseatud kandidaadid võivad oma kandidatuuri taandada kuni nimekirja sulgemiseni.
(4) Kandidaatide nimekiri suletakse poolthäälte enamusega.
(5) Pärast nimekirja sulgemist kuulutab istungi juhataja välja vaheaja kandidaatide nimede kandmiseks hääletussedelitele. Hääletussedelitele kantakse kandidaatide nimekirja kantud kandidaadid tähestikulises järjekorras. Kui üles on seatud rohkem kandidaate, kui konkreetsel valimisel on volikogu liikmel hääli, märgitakse hääletussedelile kandidaadi järele lahter „poolt“. Kui üles on seatud sama palju kandidaate, kui konkreetsel valimisel on volikogu liikmel hääli, märgitakse hääletussedelile kandidaadi järele lahtrid „poolt“ ja „vastu“.
(6) Kandidaadile antakse enda tutvustamiseks aega kuni 10 minutit, sõnavõtuks kuni 5 minutit, repliigiks kuni 1 minut. Kandidaatide tutvustamine toimub kandidaatide esitamise järjekorras. Volikogu liige võib esitada kuni 2 küsimust.
(7) Hääletusprotseduuri viib läbi häältelugemiskomisjon, volikogu esimehe valimistel uue volikogu koosseisu esimesel istungil või järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks, Pärnu linna valimiskomisjon. Volikogu esimehe valimistel kohaldatakse Pärnu linna valimiskomisjonile käesolevas paragrahvis häältelugemiskomisjoni kohta sätestatud, arvestades kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest ja kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusest tulenevaid erisusi.
(9) Istungi juhataja kuulutab välja hääletuse.
(10) Hääletussedelite väljaandmise aluseks volikogu liikmete nimekiri. Volikogu liige saab häältelugemiskomisjonilt allkirja vastu volikogu pitsati jäljendiga hääletussedeli.
(14) Häälte lugemine on avalik, see toimub vahetult pärast hääletuse lõppemist.
(15) Kehtetuks tunnistatakse hääletussedel, millel:
1) on märgistatud rohkem „poolt“ lahtreid, kui konkreetsel valimisel on volikogu liikmel hääli või
(16) Kui hääletussedel ei ole täidetud nõuetekohaselt, kuid sellel on arusaadavalt märgitud, kelle poolt volikogu liige hääletas, loetakse hääletussedel või kandidaadile antud hääl kehtivaks. Kahtluse korral otsustab hääletussedeli kehtivuse häältelugemiskomisjon hääletamise teel.
(17) Hääletustulemuste kohta koostatakse protokoll, millele kirjutavad alla kõik häältelugemiskomisjoni liikmed. Häältelugemiskomisjoni protokolli loeb ette häältelugemiskomisjoni esimees ja esitab selle istungi juhatajale.
(18) Volikogu liikmel on õigus esitada kirjalik motiveeritud protest hääletamise korraldamise või hääletustulemuse kindlakstegemise kohta kohe pärast hääletustulemuste teatavaks tegemist. Protesti rahuldamise otsustab volikogu avalikul hääletusel.
(19) Häältelugemiskomisjon hävitab kohe pärast hääletustulemuste kindlakstegemist ja protestide lahendamist hääletussedelid. Hääletussedelid hävitatakse istungisaalis.
(20) Volikogu otsuse hääletamistulemuse kohta kinnitab istungi juhataja haamrilöögiga.
(3) Umbusalduse avaldamise küsimus lülitatakse volikogu järgmise istungi päevakorda. Umbusalduse avaldamise küsimusele juhtivkomisjoni ei määrata.
(7) Pärast lõppsõna ära kuulamist paneb istungi juhataja umbusalduse avaldamise otsuse eelnõu hääletusele. Otsus tehakse avalikul hääletusel volikogu koosseisu häälteenamusega.
§ 24. Arupärimisele vastamine
Arupärimisele vastamine volikogu istungil toimub linna põhimääruses sätestatud korras.
§ 25. Infotund
(1) Pärast päevakorraküsimuste käsitlemist toimub eestseisuse kinnitatud istungite kava kohaselt toimuval istungil infotund kestusega kuni 60 minutit, kus linnavalitsuse liikmed vastavad volikogu liikmete küsimustele ning linnavalitsuse ja volikogu liikmed, osavallakogu esimehed ja teised istungile kutsutud isikud võivad edastada informatsiooni.
(2) Infotunnis osalevad kõik linnavalitsuse liikmed, välja arvatud juhul, kui nad ei saa mõjuval põhjusel infotunnis osaleda.
§ 26. Volikogu istungi lõpetamine
(1) Volikogu istungi lõpetab istungi juhataja ja kinnitab seda haamrilöögiga.
(3) Kui eelnõu lõpphääletuse ajal ei ole täidetud käesoleva määruse § 2 lõikes 2 sätestatud kvooruminõue, lõpetatakse volikogu istung.
(4) Kui volikogu istung lõpetatakse enne päevakorra ammendumist, kannab volikogu esimees arutamata jäänud päevakorrapunktid järgmise istungi päevakorda esimestena.
(1) Volikogu istung protokollitakse. Protokoll vormistatakse kolme tööpäeva jooksul. Protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate ja küsimuste algatajate eriarvamused. Istungi protokollis ei näidata küsimuste arutelu käiku.
(2) Volikogu istungi protokollile lisatakse häältelugemiskomisjoni protokollid isikuvalimiste kohta.
(3) Volikogu istungi protokollile kirjutab alla istungi juhataja.
(4) Volikogu istungite protokollid on kättesaadavad Pärnu linna veebilehel.


Värska valla kohalike teede registri pidamise põhimääruse kinnitamine – Riigi Teataja
Värska valla kohalike teede registri pidamise põhimääruse kinnitamine
Värska Vallavolikogu
KO 2006, 113, 1377
Vastu võetud 24.05.2006 nr 17
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 7 lõige 1 ja § 22 lõike 1 punkti 37, andmekogude seaduse § 44, teeseaduse § 11 alusel. Värska Vallavolikogu määrab:
1. Kinnitada «Värska Valla kohalike teede registri pidamise põhimäärus» vastavalt lisale.
2. Määrus jõustub 01. juunil 2006. a.
Volikogu esimees Vello SAAR
Värska Vallavolikogu 24. mai 2006. a määrusega nr 17
VÄRSKA VALLA KOHALIKE TEEDE REGISTRI PIDAMISE PÕHIMÄÄRUS
§ 1. Valla teeregistri asutamise ja kasutuselevõtmise eesmärk
(1) Valla teeregister (edaspidi register) on Värska valla, kui kohaliku omavalitsuse, register (andmekogu), mille asutamise ja kasutusele võtmise eesmärgiks on usaldusväärsete andmete kogumine ja säilitamine valla haldusterritooriumil asuvate teede, välja arvatud riigile kuuluvate teede kohta.
(2) Register sätestab andmete koosseisu ja kasutusele võtmise, andmete töötlemise, andmetele juurdepääsu ja registri pidamise üle järelevalve teostamise ning tema likvideerimise korra.
§ 2. Registri objekt
Registri objektiks on «Teeseaduse» paragrahvi 4 lõikes 2, paragrahv 5 lõikes 5 ja paragrahvides 6 ja 7 valla- ja eraomandis olev tee koos paragrahvi 2 lõigetes 1 ja 2 sätestatud rajatistega.
§ 3. Registri ametlik nimi
Registri nimi on Värska Valla kohalike teede register.
§ 4. Registri pidamise organisatsiooniline struktuur
(1) Registrit peetakse kooskõlas seaduste ja käesoleva põhimäärusega.
(2) Registri vastutav töötleja on Värska Vallavalitsus.
(3) Registri volitatud töötleja on majandusnõunik.
§ 5. Registri ülesehitus ja registri infotehnoloogiline keskkond
(1) Valla teeregister on andmekogu, mis koosneb maaomanike ja kasutajate registrist (elektrooniline) ja valla geograafilisest infosüsteemist (GIS) registrisse kantavate andmete graafiliseks esitamiseks
(2) Andmekogu peetakse automatiseeritud andmetöötluse teel.
(3) Operatsioonisüsteemiks on Windows XP Pro.
(4) Andmebaasisüsteemideks on Excel, Regio Teederegister.
§ 6. Registrisse kantavad andmed ja nende õiguslik režiim
(1) Registrisse kantakse tee kohta järgmised andmed:
3) omanik või haldaja;
6) mulde laius;
7) teekatte laius;
8) teekatte tüüp;
9) asukoht (küla).
(2) Registrisse kantakse silla kohta järgmised andmed:
1) tee number;
2) tee nimetus;
3) asukoht (küla);
4) ületatav takistus;
5) nimi;
6) number;
7) pikkus;
8) sõidutee laius;
9) normatiivne koormus;
10) kandekonstruktsiooni materjal;
11) sammaste materjal;
12) ehitusaasta.
(3) Registrisse kantakse truubi kohta järgmised andmed:
4) avade läbimõõt;
5) avade arv;
7) päise olemasolu;
8) tehniline seisund.
(4) Registrisse kantakse raudteeülesõidu kohta järgmised andmed:
(5) Registri vastutaval töötlejal on õigus laiendada registriandmete koosseisu.
(6) Registrisse kantavatel andmetel on informatiivne tähendus.
§ 7. Registriandmete esitamine
(1) Tee omanik(ud) või haldaja on kohustatud kohaliku tee asjaomases registris registreerima ning teatama registri volitatud töötlejale kehtestatud tähtaegadel registriandmetes toimunud muudatustest.
(2) Andmed registrisse kandmiseks esitavad juriidilisest või füüsilisest isikust tee omanik või selleks volitatud isik.
(3) Tee omanik või haldaja on kohustatud tagama registrisse kandmiseks esitatud andmete õigsuse.
(4) Ebaõigete andmete avastamisel registris on registri volitatud töötleja kohustatud tegema andmete esitajale järelepärimise ning viivitamatult asendama need õigete andmetega.
§ 8. Andmete registreerimise aluseks olevate dokumentide loetelu
Objekti andmete registreerimise alusdokumentideks on:
1) volikogu kehtestatud õigusakt;
2) ehitatud või remonditud kohaliku või eratee kasutusluba;
3) vastutava töötleja kehtestatud õigusakt.
§ 9. Registriandmete registrisse kandmise tähtaeg
Registriandmete registrisse kandmise tähtajad kehtestab registri vastutav töötleja.
§ 10. Registriandmete väljastamine
(1) Registriandmed väljastatakse elektrooniliselt või paberkandjal.
(2) Registrist väljastatakse andmeid registri vastutavale või volitatud töötlejale esitatud kirjaliku taotluse alusel. Taotluses peab olema märgitud andmete saaja ja tema kontaktandmed, päringu objekt, soovitud andmed ja nende kasutamise eesmärk.
(3) Registriandmete väljastamise aja, andmete saaja ja andmete koosseisu kohta peab andmete väljastaja arvestust.
(4) Registriandmed on kasutamiseks riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustele ning avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele neile seadusega või seaduse alusel antud õigusaktides sätestatud ülesannete täitmiseks ning õigustatud huvi omavatele isikutele teabe saamiseks.
§ 11. Registrist andmete saamise eest tasumise kord
Registriandmete väljastamine on tasuta.
§ 12. Registriandmete avalikkus
Registrist väljastatavad andmed on avalikud.
§ 13. Registri andmete kaitse
(1) Andmed kantakse registrisse «Andmekogude seaduse» § 7 lõikes 4 sätestatud andmekogu kaitsmise abinõusid jälgides.
(2) Juurdepääs registriandmetele on kaitstud parooliga.
(3) Registrist tehakse perioodiliselt turvakoopia, mida uuendatakse ühe kuu möödudes.
(4) Turvakoopia salvestatakse korduvkasutatavale andmekandjale.
§ 14. Ebaõigete andmete parandamine ja sellest informeerimise kord
Registri volitatud töötleja on kohustatud teavitama registri vastutavat töötlejat ebaõigete andmete avastamisest ning teatama ebaõigeid andmeid saanud isikutele õiged andmed.
§ 15. Registri pidamise üle järelevalvet teostama õigustatud isikud ja järelevalve teostamise kord
(1) Järelevalvet registri pidamise üle teostavad registri vastutav töötleja ja andmekaitse järelevalveasutus.
(2) Registri üle järelevalvet teostama volitatud isikul on õigus tutvuda registrisse kantud andmete ja nende alusdokumentidega, saada teavet andmete andmekogust väljastamise ja kasutamise kohta.
§ 16. Registri pidamise finantseerimise kord
Registri pidamist finantseeritakse valla eelarvest.
(1) Registri likvideerimise otsustab volikogu.
(2) Register likvideeritakse «Andmekogude seaduses» sätestatud korras.
(3) Registri likvideerimisel otsustatakse andmete kuulumine hävitamisele või üleandmine teise andmekogusse või riiklikku arhiivi, samuti määratakse üleandmise või hävitamise tähtaeg.
(1) Kuni eratee registreerimiseni registris tee omaniku poolt § 7 sätestatu kohaselt kantakse registri volitatud töötleja poolt registrisse eratee kohta järgmised andmed:
2) pikkus;
3) teekatte tüüp;
4) asukoht (küla);
5) kinnistu nimi;
6) andmete olemasolul truupide asukohad.


2) koondtaotlus – ühe teadus- ja arendusasutuse kõikide uurimisteemade uurimistoetuse taotluste ja uurimistoetuse eraldamise jätkamise taotluste (edaspidi jätkutaotlus) kogum ning sellele lisatud dokumendid;
4) uurimistoetuse taotleja – juriidilisest isikust või riigiasutusest teadus- ja arendusasutus, mille teadus- ja arendustegevus on taotlemise hetkel vähemalt ühes valdkonnas korraliselt positiivselt evalveeritud.
(2) Koondtaotluse välisekspertidele edastatav osa esitatakse inglise keeles.
(3) Uurimisteema uurimistoetuse taotluses (edaspidi uurimistoetuse taotlus) märgitakse:
1) uurimisteema täitmiseks vajalike töökohtade arv ja struktuur ning juhul, kui varem on uurimisteemat rahastatud, andmed varem rahastatud uurimisteemas kasutada olnud töökohtade arvu ja struktuuri kohta;
2) juhul, kui uurimistoetust taotletakse tuumiktaristu tegevuse tagamiseks, selle kasutamise tingimused ja kord, mille täitmisel teised isikud saavad uurimistoetuse taotluses osutatud tuumiktaristut kasutada;
3) taotletav uurimistoetusega finantseeritav periood (kuni 6 aastat);
4) uurimistoetuse põhjendatud rahaline maht (edaspidi uurimistoetuse maht);
5) teiste uurimisteemade või muude „Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse” alusel rahastatavate projektide liitumise, lõppemise või lõpetamise tõttu vabanevad ressursid, mille teadus- ja arendusasutus suunab uurimistoetuse taotluses nimetatud uurimisteemasse;
6) teave uurimisteemaga samades teadus- ja arendustegevuse alamvaldkondades teadus- ja arendusasutuses täidetavate teiste uurimisteemade või muude „Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse” alusel taotletaval perioodil rahastatavate projektide kohta (nimetus, maht, töökohtade arv ja struktuur, täitmiseks planeeritud kulud lähtudes käesoleva määruse §-st 7).
(4) Uurimistoetuse taotlusele lisatakse järgmised andmed:
1) uurimisteema põhjendatus ja olulisus;
2) uurimisteema oodatavad tulemused;
3) uurimisteema juht ja põhitäitjad ning nende kvalifikatsioon;
4) uurimisteema täitmiseks vajaliku taristu olemasolu ja seisund.
(5) Uurimisteema põhjendatuse ja olulisuse kohta esitab taotleja järgmised andmed:
1) kavandatava uurimisteema üldteoreetiline taust ning selle koht teaduses;
2) põhieesmärgid, hüpoteesid ja meetodid ning selgitus, kuidas on tagatud eetikanõuete järgimine ja täitmine kõigi loom- ja inimkatsete puhul;
3) eeldatav tähtsus teadusele ning Eesti ja Euroopa Liidu majandusele ja kultuurile;
4) ülevaade uurimistoetuse taotlusega hõlmatud teadus- ja arendustegevuse alamvaldkondade, nende arenguperspektiivide ning teadus- ja arendusasutusega seotud eesmärkide kohta ning seos strateegiliste arengukavade ning teadus- ja arendusasutuse arengukavaga.
2) kui uurimistoetust taotletakse tuumiktaristule, lugeda põhjendatud juhul uurimisteema juhi nõuetele vastavaks isiku, kes ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõuetele.
1) uurimisteema põhjendatust;
2) uurimisteema olulisust teadusele ja kõrgharidusele ning Eesti ja Euroopa Liidu majandusele ja kultuurile, sealhulgas kooskõla riiklike strateegiliste arengukavadega;
3) oodatavaid tulemusi, sealhulgas valdkondlikku eripära arvestades rahvusvaheliselt aktsepteeritavat ja konkurentsivõimet tagavat tulemuslikkust ja kvaliteeti;
4) uurimisteema juhi ja käesoleva määruse § 6 lõikes 2 nimetatud põhitäitjate kvalifikatsiooni;
5) uurimisteema täitmiseks vajaliku uurimiskeskkonna seisundit ja taristut;
6) uurimisteema mahu põhjendatust ning käesoleva määruse § 4 lõike 3 punktis 5 nimetatud juhul taotleja teiste uurimisteemade või muude „Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse” alusel rahastatavate projektide liitumisest, lõppemisest või lõpetamisest vabanevate ressursside uurimisteemasse suunamise põhjendatust.
(1) Eesti Teadusagentuuri hindamisnõukogu teeb hindamise tulemusi ja taotlejalt saabunud arvamust ning käesoleva määruse § 8 lõikes 7 nimetatud juhul tegevuskava kaaludes põhjendatud ettepaneku:
(2) Eesti Teadusagentuur edastab hindamisnõukogu põhjendatud ja erapooletu ettepaneku haridus- ja teadusministrile.
(3) Haridus- ja teadusministril on õigus oma otsust põhjendades saata Eesti Teadusagentuurile ettepanek uuesti läbivaatamiseks, kui see:
(4) Uurimisteemale, mille juht või käesoleva määruse § 6 lõikes 2 nimetatud põhitäitja on Eesti Teadusagentuuri hindamisnõukogu liige, uurimistoetuse taotlemise ja määramise suhtes ei kohaldata käesoleva määruse §-s 8, käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3, § 11 lõikes 4 ja § 12 lõigetes 1–7 ja 9 sätestatut.
(5) Haridus- ja teadusminister lähtub uurimisteemale, mille juht või käesoleva määruse § 6 lõikes 2 nimetatud põhitäitja on Eesti Teadusagentuuri hindamisnõukogu liige, uurimistoetuse määramisel hindamisnõukogu liikmeks saamisele eelnenud aastal eraldatud uurimistoetuse mahust ning võib seda muuta juhul, kui:
(6) Haridus- ja teadusminister kinnitab institutsionaalsete uurimistoetuste iga-aastase mahu teadus- ja arendusasutuse uurimisteemade lõikes Eesti Teadusagentuuri põhjendatud ettepaneku alusel käskkirjaga ning võib selles vajaduse korral ette näha tingimused, mida teadus- ja arendusasutus on kohustatud uurimistoetuse saamisel täitma.
(2) Jätkutaotlusele ja selle menetlemisele ei kohaldata käesoleva määruse § 4 lõikeid 3–5, § 8 lõiget 5 ning § 9 lõiget 1.
3) tuumiktaristu kasutuse avatust;
5) käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 5 nimetatud juhul vahearuannet, lähtudes käesoleva määruse § 14 lõikest 5.
3) tuumiktaristu kasutamise tingimused ja andmed kasutamise kohta juhul, kui uurimistoetus sisaldab toetust tuumiktaristule ning
4) juhul kui uurimisteemaga on seotud tuumiktaristu, millele on määratud uurimistoetus, siis selle kasutamise tingimused ja andmed kasutamise kohta;
Veaparandus - Parandatud täheviga sõnas "täitmisele" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Haridus- ja Teadusministeeriumi 31.01.2014 taotlust nr 8-4/14/506-2.


Kalavarudele ja veetaimedele tekitatud kahju hüvitamise määrad, arvutamise alused ja metoodika ning tekitatud kahju arvutamise akti vorm – Riigi Teataja
Kalavarudele ja veetaimedele tekitatud kahju hüvitamise määrad, arvutamise alused ja metoodika ning tekitatud kahju arvutamise akti vorm - sisukord
§ 1 Kalavarudele ja veetaimedele tekitatud kahju hüvitamise määrad
§ 2 Kalavarudele ja veetaimedele tekitatud kahju arvutamise alused ja metoodika
§ 3 Kalavarudele ja veetaimedele tekitatud kahju arvutamise akti täitmine
RT I, 26.06.2015, 11
Määrus kehtestatakse kalapüügiseaduse § 73 lõike 3 alusel.
§ 1. Kalavarudele ja veetaimedele tekitatud kahju hüvitamise määrad
Kalavarudele ja veetaimedele tekitatud kahju, välja arvatud kalapüügiseaduse § 73 lõikes 5 nimetatud juhul, hüvitamise määrad on nimetatud lisas 1.
§ 2. Kalavarudele ja veetaimedele tekitatud kahju arvutamise alused ja metoodika
(1) Kalavarudele ja veetaimedele tekitatud kahju suurus arvutatakse kalapüügiseaduse § 73 lõikes 1 nimetatud juhul ja lisas 1 või kalapüügiseaduse § 73 lõikes 5 nimetatud kahju hüvitamise määrade järgi vastavalt isendite arvule, kui isendite arvu on võimalik määrata, või vastavalt kaalule kilogrammides, kui isendite arvu ei ole võimalik või mõistlik määrata.
(2) Kalaliigi või veetaime kahju suuruse arvutamiseks korrutatakse isendite arv või kogus vastava liigi kohta lisas 1 või kalapüügiseaduse § 73 lõikes 5 kehtestatud kahju hüvitamise määraga.
(3) Kalaliigile tekitatud kahju suuruse arvutamiseks kalapüügiseaduse § 73 lõikes 6 nimetatud juhtudel korrutatakse kalaliigile tekitatud kahju suurus kalapüügiseaduse § 73 lõikes 6 toodud vastava määraga.
(4) Kalavarudele ja veetaimedele tekitatud kahju suurus arvutatakse kõikidele liikidele tekitatud kahju summeerimisel.
§ 3. Kalavarudele ja veetaimedele tekitatud kahju arvutamise akti täitmine
(1) Kalavarudele ja veetaimedele tekitatud kahju suuruse kohta koostab kalapüügiseaduse § 63 lõikes 1 nimetatud asutuse pädev ametnik lisas 2 toodud vormi kohase akti.
(2) Akti reale „Kahju tekitamise viis, aeg ja koht” märgitakse, millise tegevusega, kus ja millal kala- või veetaimevarule kahju tekitati.
(3) Kalavarudele ja veetaimedele tekitatud kahju suuruse arvutab kalapüügiseaduse § 63 lõikes 1 nimetatud asutuse pädev ametnik lisa 2 punktis 6 toodud tabeli (edaspidi tabel) kohaselt.
(4) Tabeli lahtrisse „Kahju suurus” märgitakse kalavarudele ja veetaimedele tekitatud kahju suurus liikide kaupa, lahtrisse „Märkused” muud olulised asjaolud ja reale „Kahju kokku” kalavarudele tekitatud kahju suurus summeeritult.
Vabariigi Valitsuse 29. septembri 2011. a määrus nr 122 „Kalavarudele tekitatud kahju hüvitamise määrad, arvutamise alused ja metoodika ning kalavarudele tekitatud kahju arvutamise akti vorm” tunnistatakse kehtetuks.
Lisa 1 Kalavarudele ja veetaimedele tekitatud kahju hüvitamise määrad
Lisa 2 Kalavarudele ja veetaimedele tekitatud kahju arvutamise akt