text:
Elektrit saab tasuta: November 2009
Toetusprogrammid energeetika valdkonnas http://www.mkm.ee/index.php?id=389297
Toetusprogrammid energeetika valdkonnas
Energeetika valdkonnas on käivitatud mitmeid toetusprogramme energiapoliitika eesmärkide saavutamiseks nii Eesti kui ka Euroopa Liidu tasandil. Eesti toetusprogrammidest toetatakse tegevusi, mis on suunatud eelkõige Eesti energiapolitiika rakendamiseks. Euroopa Liidu toetusprogrammidest ergutatakse riikidevahelist koostööd Euroopa Liidu sihtide elluviimiseks.
Posted by elektritsaabtasuta.blogspot.com at 6:51 PM No comments: Links to this post
transpordis kasutatavates kütustest peavad taastuvad energiaallikad moodustama 10%. http://www.mkm.ee/index.php?id=388793∨der=kirjeldus
Tulenevalt Euroopa Liidu taastuvenergia direktiivist 2009/28/EÜ peavad kõik Euroopa Liidu riigid hiljemalt 30. juuniks 2010 esitama Euroopa komisjonile esitama direktiivi nõuetele vastava taastuvenergia tegevuskava. Tulenevalt direktiivist peab Eesti tagama, et taastuvenergia osakaal moodustab energia lõpptarbimisest 25%, sh transpordis kasutatavates kütustest peavad taastuvad energiaallikad moodustama 10%.
Taastuvenergia tegevuskava koostamise dokumendid:
Aeg Pealkiri Kirjeldus Suurus 15.07.09 Taastuvenergia tegevuskava vorm Komisjoni otsusega 2009/548/EC kinnitatud taastuvenergia tegevuskava ühtne vorm (eesti keeles) 84.4 KB
24.09.09 Taastuvenergia tegevuskava koostamise ettepanek Taastuvenergia tegevuskava koostamise ettepanek (heaks kiidetud Vabariigi Valitsuse 24.09.2009 istungil) 66.8 KB
Posted by elektritsaabtasuta.blogspot.com at 6:47 PM No comments: Links to this post
EV Taastuvenergia tegevuskava http://www.mkm.ee/index.php?id=388793
Aeg Pealkiri Kirjeldus Suurus 24.09.09 Taastuvenergia tegevuskava koostamise ettepanek Taastuvenergia tegevuskava koostamise ettepanek (heaks kiidetud Vabariigi Valitsuse 24.09.2009 istungil) 66.8 KB
15.07.09 Taastuvenergia tegevuskava vorm Komisjoni otsusega 2009/548/EC kinnitatud taastuvenergia tegevuskava ühtne vorm (eesti keeles) 84.4 KB
Posted by elektritsaabtasuta.blogspot.com at 6:46 PM No comments: Links to this post
Vabariigi Valitsuse tegevus põhinema Eesti "Taastuvenergia tegevuskaval" http://www.mkm.ee/index.php?id=388786
Taastuvenergia rakendamine aitab energeetikas kaasa varustuskindlusele ja keskkonnamõjude leevendamisele. Tulenevalt Riigikogu poolt kinnitatud "Energiamajanduse riiklikust arengukavast aastani 2020" tuleb Vabariigi Valitsusel ellu viia tegevusi, mis suurendavad taastuvenergia osakaalu Eesti energia lõpptarbimises.
Eestis on taastuvenergia valdkonnas Põllumajandusministeeriumi eestvedamisel välja töötatud "Biomassi ja bioenergia kasutamise edendamise arengukava aastateks 2007-2013". Kava ja selle rakendamise kohta on võimalik saada infot veebileheküljelt www.bioenergybaltic.ee
Tulevikus hakkab taastuvenergia osakaalu suurendamisele suunatud Vabariigi Valitsuse tegevus põhinema Eesti "Taastuvenergia tegevuskaval"
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) http://www.mkm.ee/index.php?id=380880
Seda Eesti lehtedes ei kirjutatud...http://toetustasku.blogspot.com/
Kas sa tead juba...
... kuidas oma ettevõtte arendamiseks eurotoetust taotleda? Terve selle nädala jooksul on erilise tähelepanu all ettevõtlustemaatika ehk käimas on ettevõtlusnädal, mis kestab 5-9. oktoober. Selle raames on oluline päev kolmapäev, 7. oktoober kui toimub toetuste teemaline teabemess. Messil Ettevõtja Eesti 2009 tutvustatakse paljusid erinevaid võimalusi oma ettevõtte arendamiseks toetuse leidmisel. Ürituse toimumiskoht on Tallinna Lauluväljak.
Mess on mõeldud juba tegutsevale väikese või keskmise suurusega ettevõttele, kes soovib ennast arendada ja leida uusi võimalusi turul tegutsemiseks. Võimalusi on palju - olemas on töötoad erinevate teemade lõikes, kuulata saab asjatundjate nõu, selgitavat infot jagavad nii KredExi kui EASi ja samuti MKMi esindajad. Messil osalemiseks on vajalik eelregistreerimine, mis praeguseks on küll lõpetatud. Registreerimiskiiruse alusel võib öelda, et huvi osalemise vastu on olnud väga suur. Homme siis juba on kõik huvilised koha peal olemas!
Mess annab vägagi mitmekesist infot ja praktilist nõu, mida ettevõtluses rakendada. Töötoad ja seminarid on valdkonnapõhised ja pakuvad infot erinevatest toetuse saamise võimalustest. Valdkondadeks on koolitus, eksport, teadus- ja arendustegevus jt. Toetusi neis valdkondades rahastatakse suures osas EL fondidest (ERDF ja ESF). Loodetavalt saavad huvilised messilt ka selgema pildi eurotoetustest!
Viimasel ajal Eesti meedias rõhutakse sallivuse peale.
Kas selle põhjuseks on järgmised lood:
1.Rein Lang on õigustühine ehk kehtetu
ja seetõttu tal ei ole õigust jätkata oma ametikohal ega mistahes riigivõimu esindaval
ametikohal: http://www.postimees.ee/?id=170938
2.Vaktsineerimise kohta:
3.Marek Strandberg: Kuidas Eesti taas rikkaks saab? http://www.delfi.ee/news/paevauudised...
4.Meil on üle 102 tuhande töötu...
Kuidas maksuhaldur vingeid rahalaevu uputada tahtis ja mis sellest välja tuli http://www.raamatupidaja.ee/article/2009/11/27/Kuidas_maksuhaldur_vingei
Selle aasta november on meie maksumaksjatele ja kohtuveskitele üsna tõsine olnud ― Riigikohus tegi 4. novembril kaks üsna tõsiselt Eesti maksundust puudutavad lahendit ja seda kurikuulsa maksukorralduse seaduse § 84 valguses.
Miks ma väidan, et MKS § 84 on kurikuulus ― lihtsalt viimasel ajal tundub, et maksuhaldur on hakanud väga jõuliselt tehingute nn majanduslikku sisu otsima. Paljud katsed on MTA-l aga Riigikohtus aia taha läinud.
Nüüd aga lahendite endi juurde. Kaks esimest lahendit, millel peatun, on nii oma sisult kui ka saatuselt sarnased ― tegemist on 4. novembri 2009. aasta Riigikohtu halduskolleegiumi lahenditega nr 3-3-1-52-09 ning 3-3-1-59-09. Mõlema lahendi puhul on tegemist meedias palju kära tekitanud Hansapanga aktsiate võõrandamise ning maksustamisega.
Nimetatud juhtumite puhul paigutasid füüsilised isikud oma väärpaberid mitterahalise sissemakse tegemise teel endaga seotud juriidilistesse isikutesse enne aktsiate ülevõtmispakkumist FöreningsSparbanken AB (Swedbank) poolt veebruaris 2005. Selline tegevus tõi maksumaksjatele kaasa ka eelise ― tulumaksukohustust aktsiate üleandmisel ei tekkinud. Maksuhaldur ei saanud aga maksumaksjate sellise käitumisega leppida ning leidis, et MKS § 84 alusel on siiski õigus teenitud tulu füüsilise isiku tuluna käsitleda ja sealt ka maksu nõuda, ning määras täiendava tulumaksu.
Mõlema juhtumi saatus on olnud samasugune ― Tallinna Halduskohus andis õiguse maksumaksjatele ning Tallinna Ringkonnakohus otsustas vastupidi ning jättis jõusse maksuhalduri otsuse. Seega ei jäänud maksumaksjatel muud võimalust kui Riigikohtusse pöörduda.
Seega tuli Riigikohtul lahendada 2 põhimõttelist küsimust ― esmalt, kas füüsiliste isikute tehtud mitterahalistel sissemaksetel oli olemas majanduslik sisu, ning teisalt, kas maksukohustuse edasilükkamine klassifitseerub MKS § 84 alusel maksudest kõrvalehoidumiseks.
Maksuhaldur on maksukohustuslase subjektiivsete kaalutluste väljaselgitamiseks võtnud füüsilistelt isikutelt seletused mitterahalise sissemakse tegemise vajalikkuse ja eesmärkide selgitamiseks. Mõlemal juhul oli maksumaksjatel kindel põhjus, miks sissemakse tehti ― ühel puhul siis konkreetne projekt, mille elluviimiseks oli äriühingul lisakapitali vaja, ning teisel juhul negatiivse omakapitali likvideerimise vajadus.
Jah, tegemist on tegelikult ju enam kui aasta taguse lahendiga, kuid põhjus, miks sellest täna kirjutada, on lihtne ― tegemist on samuti Hansapanga aktsiate võõrandamise looga, mis lõpliku lahendi sai selle aastal.
Ütleme inimeste keeles: kui raha jäeti äriühingusse, et seda mingil moel äriühingu tegevuses tegelikult kasutada ja ei seatud kohe selgeid sihte selle isiklikku tarbimisse suunamiseks, ei ole tegemist § 84-ga.
~Olavi Kärsna [27.11.2009, 11:32]
endel siffi lahendist on ju kirjutatud, tema plaaniski saada aktsiate müügist raha enda firmalt järk järgult.
~hpux [27.11.2009, 11:22]
Siia tuleks lisada ka Endel Siffi lahend, mis samuti Hansapanga-kaasus ja lahenes maksuametile positiivselt. Ootan maksumaksjate liidult rohkem objektiivsust ja täpsust, sest taolise artikliga antakse edasi vaid üks pool tegelikkusest ja see ilmselgelt taunitav
~aap [27.11.2009, 11:02]
Ligi: Cityclubi tegevusluba tuleb lõpetada http://www.raamatupidaja.ee/?PublicationId=1b46abd7-a5a8-4ffe-912d-b89ee03b7ba0
lemmi.kannatchararipaev.e
Varad ka juba ammu müügis aga firma tegutseb? Kus kohast nad maksudeks raha leiavad? http://www.varad.ee/et/vallasvara/ou-cityclub-ariuhingu-tervikvarad
~Mõistmatu? [30.11.2009, 23:18]
huvitav, kes võidab- ligi või maksuamet?
~loop [30.11.2009, 23:00]
Maksuameti tükid lõpuks ometi avalehel. Mis toimub. Makse ei maksa, lähen pankrotti ja siis konkureerin.
~Jess [30.11.2009, 18:06]
http://www.atuu.eu/ vastus
~ada [30.11.2009, 17:44]
Jaotusvõrk teeb tuult tarbija rahakotis http://www.tartupostimees.ee/?id=193636
Jaotusvõrk teeb tuult tarbija rahakotis
Nii oli teada, et taatlemata elektriarvestite väljavahetamiseta ja kauglugemissüsteemide projekti ellu viimata ei saa elektri vabaturule minekust juttugi olla.
Elekter on kaup ja müüdava elektrikoguse mõõtmiseks on lubatud kasutada vaid kontrollitud elektriarvesteid. Elektriarvestite näitude järgi toimub ju elektrihinna kujundamine, kadude arvestus, elektrimüüja ja ostja arveldus.
Avatud elektriturul annab kauglugemissüsteem tarbijale võimaluse müüjat valida. Mõõtesüsteemiga seotud tasud on arvestatud elektri ja võrguteenuse hinna sisse ning selle eest ei peaks klient täiendavalt maksma.
Seda on tõdenud ka konkurentsiameti peadirektor Märt Ots ja tarbija huve kaitstes kinnitanud majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts, ent tegelikkuses see nii ei ole.
Jaotusvõrk on ära kasutanud konkurentsiameti leebust ja jätnud aegunud taatlemistähtajaga arvestid välja vahetamata. Samuti on konkurentsiamet kooskõlastanud jaotusvõrgu teenustasude hinnad, mis sisaldavad varjatult mõõtesüsteemi tasusid.
Need ei peaks olema elektrihinna sees, kuid kodukliendi hinnapaketid kodu 3, kodu 4 ja küttepakett sisaldavad ka mõõtesüsteemi tasu 24.66 krooni kuus.
Kui elektriarvestite taatlemisperiood on 16 aastat, siis maksab klient selle aja jooksul arvesti eest jaotusvõrgule 4800 krooni. Praktiliselt on see renditasu, kuigi arvesti hind peaks olema elektrihinna sees.
Näiteks on OÜ Jaotusvõrgu teenustöö kalkulatsiooni põhjal kolmefaasilise arvesti maksumus 599 krooni – seega maksab klient arvesti taatlemisperioodil kaheksakordselt kinni. See on tõesti hea äri, sest loob tingimused vanu arvesteid mitte taadelda ja kui pinda käiakse, siis juba nende asemele uued taadeldud arvestid paigaldada.
Jaotusvõrgul on võimalus pista käsi kliendi rahakotti mitmeti, sest klient ei tea, kas võetud tasud on õiglased või mitte.
Näiteks võetakse liitujalt arvesti paigaldamise eest veel 300 krooni, programmkella paigaldamise ja programmeerimise eest 200 krooni, vana arvesti demontaaži ja lattu viimise eest 500 krooni, mis teeb koos käibemaksuga 1919 krooni.
Praegu on teenuste hinnad kõkjal langenud, kuid jaotusvõrk tõstis alates 1. augustist lisateenuste hinda. Näiteks tuleb kliendil nüüd tasuda tarbimiskoha sisselülitamise eest mõõtepunktis 24 tunni jooksul pärast võla tasumist 2220.67 krooni.
Kuna Eesti Energia on teenustööde hinnad kõrgeks puhunud ja elektriarvestite ning mõõtesüsteemide tasustamisega ebaseaduslikult veel lisa teeninud, siis pole ime, et arveldusarvestite taatlemisega ja liinide remondiga ei olegi vajadust intensiivselt tegelda. Konkurentsiamet peab küll kontrollima jaotusvõrgu tegevust, kuid paistab, et ei ole seda suutnud.
Elektri kui kauba ja teenuste hinna kujundamine on olnud puudulik ja ainult jaotusvõrgu huve arvestav.
Liitumiste ja vanade liinide korrastamise tähtaegu venitatakse nagu kummipaela, sageli ei jõua tarbija lubadusi ära oodata ja loobub oma ettevõtluse arendamisest. Vilets elektrivarustus sunnib nii mõnelgi inimesel maal elamise lõpetama ja linna kolima.
Sageli ühendatakse liituja korras elektripaigaldis tehniliselt nõuetele mittevastava elektriliini toitele. See kehtib eriti nn vanade elektriliinide puhul. Seega saab klient liitumisel järjekordselt petta.
Üüratult kõrged ja segadust tekitavad liitumistasud, kõrged elektriteenuste hinnad ning segased elektritariifid pidurdavad majanduse arengut.
Suur kokkuhoiu hullus on viinud selleni, et elektri tarbimine oli septembris 13 protsenti väiksem kui eelmisel aastal.
See on tekitanud suure tühimiku nii riigi kui ka Eesti Energia rahakotti. Tarbija loodab, et peatselt saabub aeg , kus elektri müüja koputab kliendi uksele ja pakub elektrit kui kaupa soodustingimustel ilma mõõtetasuta ja sundkorras arvele lisatud kalli rohelise elektrita.
http://akseli.tekes.fi/opencms/opencms/OhjelmaPortaali/ohjelmat/ClimBus/fi/Dokumenttiarkisto/Viestinta_ja_aktivointi/Julkaisut/Projektiaineistot/2005/
EU:n tavoitteena on yli kymmenkertaistaa aurinkoenergian käyttö jäsenmaissaan vuoteen 2010 mennessä. Suomessakin uusiutuvien energialähteiden edistämisohjelmassa aurinkoenergian käytön hyödyntämisasteen tavoite on 100 GWh vuodessa vuonna 2010. Määrä on noin 25-kertainen vuoden 2003 tasoon verrattuna. (Savolainen et al. 2003, 117.) Aurinkoenergiaa pidetään yhtenä mahdollisena globaalina energiaratkaisuna öljyn jälkeisessä energiataloudessa. Shell Internationalin ylipitkän aikavälin energiaskenaariossa aurinkoenergia vastaisi noin 30 % maailman energiantuotannosta vuonna 2060. Aurinkoenergia on kehityskaarensa alussa, jolloin teknologialla ja sen kehittämisellä on vielä hyvin suuri merkitys. Yhtä tärkeää on myös sopivien liiketoimintamallien löytäminen. Suomea ajatellen aurinkoenergia on lyhyellä ja keskipitkällä tähtäimellä teknologiaan painottuva vientimahdollisuus. Pienetkin kotimaan markkinat voivat tukea teollisuuden kehittymistä ja sen kilpailukykyä. Vuosisadan lopussa aurinkovety voisi olla perustana kestävälle ja lopulliselle energiaratkaisulle. (Solpros 2001, 5.)
Viime vuosikymmenen aikana maailman aurinkosähkömarkkinat ovat kasvaneet voimakkaasti keskimäärin yli 30 % viimeisten viiden vuoden aikana. Markkinoiden uskotaan kasvavan vuoden 2004 5,7 miljardista eurosta 30 miljardiin euroon vuonna 2010. EU ja Japani ovat merkittävimmät toimijat aurinkokennomarkkinoilla. Eurooppa on saavuttanut viimeisten viiden vuoden aikana hyvän aseman useiden eri aurinkoteknologioiden saralla. Euroopassa on paljon merkittäviä tutkimusinstituutioita ja kriittistä massaa tieteen palveluksessa, erityisesti Saksassa. Kansalliset T & K -ohjelmat ovat kuitenkin liian fragmentoituneita, mikä on EU:n haittapuoli suuriin valtioihin kuten Yhdysvaltoihin ja Japaniin nähden. Eurooppalaisia standardeja ja säännöksiä valmistellaan parhaillaan EU-direktiivien mukaisesti yhteistyössä kansainvälisten ja kansallisten komiteoiden kanssa, jotta aurinkoteknologian markkinoille tuloa saataisiin edistettyä harmonisoimalla standardeja. EU:n tekemien skenaarioiden mukaan aurinkokennojen kustannukset voivat laskea merkittävästi tulevina vuosina. Kun kustannukset vielä vuonna 1990 olivat 15 000 €/kW ja vuonna 2000 6 500 €/kW, niin vuonna 2010 niiden arvioidaan olevan 4 400 €/kW ja vuonna 2030 3 200 €/kW. (European Commission 2005.) Taulukossa 2 on esitetty julkisia aurinkokennoteknologian tutkimus- ja kehitystyön, demonstrointien ja markkinoiden tukemisen budjetteja maittain vuonna 2003. Suomen panostukset ovat olleet hyvin pieniä moniin muihin Euroopan maihin verrattuna.
ENERGIAN TUOTANNON TEKNOLOGIAT JA PALVELUT
Suomen energiajärjestelmä on hyvin monipuolinen, mikä on vahvuus kasvihuonepäästöjen rajoittamispyrkimyksissä. Suomen energiaomavaraisuus on kuitenkin pieni, sillä Suomi on lähes 70-prosenttisesti riippuvainen fossiilisista ja ydinpolttoaineista. Tämän johdosta polttoaineiden saatavuus ja maailmanmarkkinahinnat vaikuttavat eri energiantuotantomuotojen väliseen kilpailuasetelmaan. Nykyisellä energiarakenteella päästöt lisääntyvät energiankulutuksen kasvaessa. Päästömäärät riippuvat myös eri energialähteiden vuosittain vaihtelevista suhteellisista osuuksista kuten hiilivoiman ja vesivoiman osuuksista. (Savolainen et al. 2003, 123.)
Kuvassa 10 on tarkasteltu Suomen energian kokonaiskulutusta ja hiilidioksidipäästöjä. Vuonna 2004 Suomen energiankulutus laski puoli prosenttia eli pysyi lähes edellisvuotisella tasolla. Fossiilisten polttoaineiden ja turpeen polton hiilidioksidipäästöt laskivat viisi prosenttia vuoden 2003 ennätyslukemista. Päästöt olivat Tilastokeskuksen mukaan yhteensä 67 miljoonaa tonnia eli noin 3,5 miljoonaa tonnia pienemmät kuin vuotta aiemmin. Syynä oli keskimääräistä sateisempi vuosi, joka kasvatti vesivoiman tuotantoa jopa 56 % vuonna 2004 vähentäen polttoaineperäinen lauhdevoiman tuotantoa. Vuotta 2004 leimasi myös edellisvuotta lämpimämpi sää, mikä johti lämmitysenergian tarpeen ja kaukolämmön tuotannon vähenemiseen. Uusiutuvan energian käyttö kasvoi vuonna 2004 kaikkiaan noin 10 %. Uusiutuvista energialähteistä kasvoi eniten vesivoiman tuotanto. Myös puupolttoaineiden käyttö energialähteenä kasvoi edellisvuosien tapaan, kaikkiaan viisi prosenttia, mihin vaikutti metsäteollisuuden tuotannon nopea kasvu. Energian loppukäyttö9 kasvoi edellisestä vuodesta kaksi prosenttia vuonna 2004. Fossiilisten polttoaineiden ja turpeen käytön väheneminen johti myös energian käytöstä aiheutuvien hiilidioksidipäästöjen vähenemiseen. Vuoden 2004 kaikki kasvihuonekaasupäästöt ovat arviolta noin 16 % suuremmat kuin vuonna 1990. Energiankulutus on kasvanut voimakkaasti 2000-luvulla vuoden 2004 poikkeusta lukuun ottamatta.
Aurinkopaneelit http://www.biomas.fi/fi/document.cfm?doc=show&doc_id=73
• 700 m2 paneeleita
• Kääntyvät auringon suuntaan
• Paneelien kokonaisinvestoinnin arvo 130 000 €
• Tuottavat 35 000 kWh/v
• Tulo 49 c/kWh, 20 vuoden takuuhinta
• 11,5 vuotta yrittäjä maksaa pankille 1 300 €/kk, tällöin yrittäjälle jää
paneelien tuotoksesta kuukausittain muutamia kymppejä tuloa
• 11,5 vuoden jälkeen yrittäjä saa 8,5 vuotta paneelien tuoton täysin
Jarmo Vähäsilta kirjoitti 14.3. sähkön hinnasta, https://www.blogger.com/comment.g?blogID=3856211862839019746&postID=748135012788122879
Jarmo Vähäsilta kirjoitti 14.3. sähkön hinnasta, Fortumin ahneudesta ja päästöoikeuksista. Viimemainituista tuskin moni kansalainen saa tolkkua. Sen sijaan sähkön hinnan nousua voi seurata, kun pitää sähkölaskut tallessa. Ja se panee miettimään.
Vuonna 2001 sähkön siirron Suomusjärvellä hoiti Elnova hintaan 5,05 senttiä/kWh. Perusmaksu oli 3,20 euroa/kk. Vuonna 2002 Elnova laski siirtohintaansa noin 2 euroa/kk, mikä nyt kuulostaa uskomattomalta. Seuraavana vuonna tällainen häirikkö oli poistettu markkinoilta, tilalle tuli Fortum.
Sähkömme tuottaa Lumituuli Oy:n tuulivoimala, josta saamme osakashintaan 4000 kWh vuodessa. Tarvitessamme lisää Ekosähkö Oy myy meille muuta vihreää sähköä. Vuonna 2001 tuulisähkö maksoi 4,00 senttiä/kWh. Sähkömme hinnaksi siirtoineen ja veroineen tuli 9,05 senttiä/kWh.
Nyt tuulisähkömme hinta on 5,20 senttiä/kWh, mutta Ekosähkö Oy laskuttaa siitä perusmaksuineen 5,58 senttiä/kWh. Fortumin siirtohinta veroineen on 6,91 senttiä/kWh. Sähkömme siirtoineen ja veroineen maksaa nyt 12,49 senttiä/kWh. Hinta on noussut kuudessa vuodessa 3,44 senttiä/kWh eli 38 % . Nousua on 5,5 % joka vuosi. Tällä vauhdilla sähkön hinta kaksinkertaistuu aina 13 vuoden välein.
Mistä sitten sähkölaskumme koostuu? Runsas neljännes on pelkästään Fortumin hiljalleen ylöspäin keplottelemaa perusmaksua. Se on nyt 12 euroa/kk, vuonna 2004 se oli 10 euroa/kk, vuonna 2003 Fortumin aloittaessa 6 euroa/kk ja vuonna 2002 Elnovan aikaan 3 euroa/kk.
Fortum on siis korottanut perusmaksunsa kuudessa vuodessa nelinkertaiseksi eikä tätä korotusta edes vaivauduta perustelemaan. Fortum laskuttaa nyt saman sähkömäärän siirrosta 75 % korkeampaa hintaa kuin Elnova vuonna 2001. Ekosähkö Oy keksi perusmaksun vasta vuonna 2003, jolloin se oli 70 senttiä/kk. Nyt se on 1,20 euroa/kk eli kymmenesosa Fortumin perimästä.
Mitä voisi tehdä? Entäpä jos alkaisi tuottaa itse lämmityssähköä pienellä 2 - 5 kW:n tehoisella tuulivoimalalla? Eikä pelkästään itselle, vaan lähellä oleville naapureillekin peruslämmöksi. Tai miksi ei suuremmalla voimalalla koko kylälle. Lämpöä tulisi silloin kun tuulee ja kuin ei tuule, niin silloin verkosta tai muilla energioilla.
Hiljalleen on oivallettu, että sisämaassakin tuulee aika mukavasti. Perustietoa tuulisuudesta ei Suomessa ole saatu kerättyä. On ollut joidenkin tahojen etu jarruttamalla asiaa vaikeuttaa tuulivoiman rakentamista maassamme. Nyt hallituksen ohjelmaan on vihdoin kirjattu tuuliatlaksen tekeminen. Tuuliatlas antaa mitattua tietoa maan eri osien tuulisuudesta, missä tuulee ja missä ei. Se on tuulivoiman suurempaa rakentamista aikovalle välttämätöntä perustietoa.
Pientä 2 - 5 kW voimalaa suunnitteleva voi luottaa maalaisjärkeensä ja omiin havaintoihinsa tuulisuudesta itselleen vaihtoehtoisissa paikoissa. Parhaat paikat ovat rannikoilla, korkeilla mäillä ja aina tuulen esteiden yläpuolella.
On esitetty uskottavia arvioita, että 3 kW tehoinen tuulivoimala tuottaisi vuodessa rannikoillamme 10.000 kWh ja sisämaassa 5.200 kWh. Tällaisen voimalan hinta säätölaitteineen on luokkaa 7.000 euroa. Takaisinmaksuaika ilman korkoja olisi siis 6 - 12 vuotta, jos verkkosähkön hinta on koko ajan 12 senttiä/kWh. Suuremman 5 kW tehoisen voimalan vastaavat luvut ovat 17.000 tai 8.700 kWh, hinta noin 10.000 euroa, takaisinmaksuajat 5 - 10 vuotta.
Kun verkkosähkön hinta jo nykyvauhdilla kaksinkertaistuu 13 vuodessa, takaisinmaksuajat lyhenevät oleellisesti. Kannattaa pistää Googleen sana "tuulivoima", lukea mitä on tarjolla, tilata esitteitä ja tehdä laskelmia sähkön hinnan jatkuva nousu huomioiden.
Parhaiten oma tuulivoimala lämmittää vesivaraajaa, jollainen on esim. kaikissa yösähkölle suunnitelluissa pientaloissa. Hyvä kohde on myös joissain taloissa oleva yösähköllä lämmitettäväksi rakennettu betonivälipohja vastuskaapeleineen. Tulisijaansa voi sijoittaa sähkövastukset jälkikäteenkin, mutta uutta rakennettaessa paremmin. Sähköpattereihinkin voi tuulisähkön ohjata, mutta tavanomaiset kevyet sähköpatterit eivät pysty varastoimaan lämpöä. Massavaraajia on tarjolla, noin 150 kg painoiseen saa sähköllä ladattua yli 20 kWh lämpöä.
Tuulisähköllä voisi tuottaa myös vetyä ja käyttää sitä lähivuosina markkinoille tulevissa polttokennoautoissa. Sellaisen täysin päästöttömän auton autoverokin olisi vain 4 %. Kuka osaisi laskea, onnistuisiko vedyntuotto pientuulivoimalan avulla, millaista tekniikkaa tarvittaisiin, mitä maksaisi. Entäpä sama asia kylämittakaavassa? Tässä olisi teknisen alan oppilaitoksille ja yrityksille yhteistyön aihetta. Ja kylätoimikunnille aihetta miettiä, olisiko oma tuulivoimala paikallaan edullisen lämmön ja sähkön tuottamiseksi.
Meidän isä tuottaa teidänkin isän sähköt http://www.tekniikkatalous.fi/energia/article346605.ece
Meidän isä tuottaa teidänkin isän sähköt
Suomen uusi tulevaisuus? Pasi Hurri kulkee viiden kilowatin tuulimyllyllään uuden trendin eturintamassa, mutta tänäänkään ei tuule. "Tuulisähkön tuotanto on arvaamatonta ja satunnaista", hän sanoo.
Energiamarkkinoille hiipii uusi trendi. Omakotitalojen, maatilojen ja pienten teollisuuskiinteistöjen omistajien kiinnostus omaan sähkön tuotantoon, lähisähköön, on heräämässä.
Tähän asti sadat suomalaiset ovat ladanneet akkuja purjeveneitä ja mökkejä varten pienten tuulimyllyjen ja aurinkopaneelien avulla.
Uutta on kuluttajien kiinnostus astetta isompiin sähkön ja lämmön mikrolaitoksiin ja niiden liittämiseen sähköverkkoon. Esimerkiksi kolmen–viiden kilowatin tuulimyllyjen kysyntä on kasvussa.
Suomessa mikrotuotannon yleistymistä tutkineen Ina Lehdon mukaan sähköyhtiöt saavat yhä enemmän kyselyjä mikrolaitosten liittämisestä sähköverkkoon.
Verkkoon liitettyjä tuulimyllyjä on kuitenkin vasta parikymmentä ja maatilojen biovoimaloita kymmenkunta. Määrä on vähäinen 3,5 miljoonan sähkön käyttöpaikan joukossa.
”Kun verkkoon liitettyjen laitosten määrä kasvaa muutamaan sataan ja käytännöt tulevat kaikille tutuiksi, voi uusien asennusten määrä kasvaa jyrkästikin”, Lehto arvioi.
Hän uskoo varsinkin tuulivoimaloiden ja myös aurinkopaneelijärjestelmien yleistyvän kotitalouksissa.
Sähkönkäyttäjät haluavat pienentää sähkölaskuaan. Samalla säästää myös sähkön siirtomaksuissa. Ajanhenki puhuu ilmiön yleistymisen puolesta.
Tuuleeko tarpeeksi?
Vuonna 2005 aloittanut Tuulivoimala.com Finland on myynyt mökkikäyttöön tuhatkunta 200 watin – 2 kilowatin tuulimyllyä. Se on yksi Suomen kymmenestä tuulimyllyjen maahantuojista.
”Viime vuoden aikana kiinnostus on kääntynyt isompiin, 5 – 20 kilowatin voimaloihin. Asiakkaat haluavat korvata kallistuvaa sähköä”, tekninen myyntipäällikkö Tomi Räisä kertoo.
Jopa kerrostaloasukkaiden kiinnostus viriää. ”Olemme juuri tehneet tarjouksen kolmeen kerrostalokohteeseen.”
Marraskuun aamu Inkoossa Itämeren äärellä. Pasi Hurrin omakotitalon pihassa jököttävän tuulivoimalan siiven lavat eivät liikahda senttiäkään.
Kiinalaisvalmisteisessa 12,5 metriä korkeassa viiden kilowatin tuulivoimalassa ei ole sinänsä vikaa, mutta olosuhteissa on: Tontilla tuulee harvoin kunnolla. Tänään riittää sumua ja kosteutta, mutta ei tuulta.
Talo sijaitsee vain puolen kilometrin päässä merenrannasta. Siellä luulisi tuulevan. ”Parhaimmillaan tuulta riittää parin hehkulampun verran”, Hurri kuitenkin kertoo.
Hurri on sijoittanut 80 000 euroa vuonna 2007 rakennetun omakotitalonsa energiajärjestelmiin.
Tuulimyllyn lisäksi löytyy aurinkokeräimiä, maalämpöpumppu ja puuta polttava kattila.
”Myönteisin yllätys ovat aurinkokeräimet, jotka tuottavat mukavasti energiaa maaliskuusta lokakuun alkuun. Energiaa syntyy, vaikka itse pitäisinkin päivää varjoisana”, hän kertoo.
Talonsa energiajärjestelmiä Hurri ohjaa ja seuraa läppärin kautta käytettävän mittausjärjestelmän avulla.
Mittausjärjestelmä on Hurrin johtaman yrityksen Basenin uusin aluelaajennus. Kolmen miljoonan euron liikevaihtoa tekevän Basenin suurin asiakasryhmä ovat tietoliikenneoperaattorit.
”Omavaraisuus ja päästöttömyys ovat vahva vaikutin”, Lehto sanoo.
Laitteet myös halpenevat. Kahden–kolmen kilowatin tuulimyllyn, verkkoonliityntälaitteen ja suojaukset saa 10 000-15 000 eurolla. Takaisinmaksuaika on noin kymmenen vuotta. Siihen vaikuttavat tuuliolosuhteet ja sähkön hinta.
Tähän asti sähkön verkkoyhtiöillä ei ole ollut selvää käsitystä, miten toimia kasvavan kiinnostuksen kanssa. Energiateollisuus ry:ssä valmistuu marraskuussa verkostosuositus sähköyhtiöitä varten. Tuulivoimayhdistykseltä valmistuu taas kuluttajille tarkoitettu pientuulivoimalan hankintaopas vuoden loppuun mennessä. Yhdistykset lupaavat oppaistaan yhtenäisiä.
Sähköverkkoon liitettävän mikrovoimalan käyttöönotto vaatii yhteydenottoa omaan verkkoyhtiöön.
”Tärkein asia liittyy turvallisuuteen. Laitteisto täytyy asentaa oikein, eikä mikrovoimalan sähköä saa syöttää verkkoon, kun verkossa tehdään huoltotöitä. Muutoin huoltomiehet ovat hengenvaarassa”, Lehto kertoo.
Ympäristöministeriö selvittää parhaillaan, voisiko mikrovoimalan ostaja saada energia-avustuksia.
Säästöjä jahtaava mikrovoimalan omistajaa kiinnostaa sekin, voisiko kuka tahansa myydä itse tuotettua sähköä sähkömarkkinoille. Energiateollisuus ry:n verkkojärjestelmien asiantuntija Elina Lehtomäki ei näe sille periaatteellista estettä.
”Sähköyhtiön kannalta ostomahdollisuus voisi olla myyntivaltti asiakkaiden saamiseksi”, Lehtomäki sanoo.
”Mikrotuotannon määrän pitäisi ensin kasvaa paljon suuremmaksi. Sitten jokin taho voisi kokeilla, onko ostaminen kannattavaa”, Lehto arvioi. Siihen on kuitenkin vielä matkaa.
Varastointi ongelmana
Lähisähkön lisääntymiselle ei löydy arvostelijoita: se on uusiutuvaa sähköä, siitä ei synny hiilidioksidipäästöjä ja se on paikallista. Voisiko mikrotuotanto korvata myös kiistanalaista ydinvoimaa?
Jos Suomessa miljoona sähkön käyttäjää ottaisi käyttöön 1 kilowatin mikrovoimalan, syntyisi niistä yhteensä tuhannen megawatin tuotanto. Se vastaisi yhtä ydinvoimalaa.
”Niin kauan kun mikrotuotannon varastointia ei ole ratkaistu, ydinvoimalan korvaaminen on käytännössä hankalaa Suomen oloissa”, Lehto muistuttaa.
Tuulivoimalla tuotettua sähköä ei voi myöskään säätää kulutuksen mukaan toisin kuin ydinsähköä.
Lehto arvioi kuitenkin, että ilmiö ruokkii itseään.
Tekniikan kehitys voi nopeutua, kun asiaan ohjataan lisää tutkimus- ja tuotekehitysrahaa. Omaa rumpuansa lyövät pienvoimaloiden kauppiaat.
Tuulimyllykauppias Tomi Räisän mukaan seuraavaksi yleistyvät 500 watin - 8 kilowatin hybridivoimalat. Niissä tuulivoimala yhdistyy aurinkopaneeleihin.
Tuulivoima on Suomen tulevaisuuden energiaratkaisun tärkein osa http://www.ilmasto.org/puheenvuorot/vuoden_2007_puheenvuorot/syyskuu_2007.html
Syyskuun puheenvuoro
Tuulivoima on Suomen tulevaisuuden energiaratkaisun tärkein osa
Otsikon väite on rohkea ja provosoiva. Tässä kirjoituksessa pyrin perustelemaan väitteen kommentoimalla myyttejä joita tuulivoimasta on levitetty.
Väitteen pääperusteena on toisaalta tuulivoiman huikea kehitys viimeisen 15 vuoden aikana ja toisaalta sen vähäiset kasvihuonepäästöt. Tuulivoima on ainoa uusiutuva ja vähäpäästöinen energiantuotantomuoto, jolla pohjoisessa Euroopassa voidaan tuottaa niin suuria määriä energiaa että sekä ydinvoimasta että fossiilisista polttoaineista voidaan luopua kohtuullisilla kustannuksilla.
Muilla uusiutuvan energian tuotantomuodoilla, vaikka tärkeitä ovatkin, on pohjoisessa Euroopassa rasitteenaan joko kokonaisresurssien rajallisuus (bioenergiat, vesivoima), kustannus ja väärä tuotantovuodenaika (aurinkosähkö) tai se että niillä voidaan tuottaa vain lämpöä (lämpöpumput, aurinkolämpö). Lähempänä päiväntasaajaa tulevat toki aurinkopaneeleilla tuotettu sähkö ja terminen aurinkosähkö olemaan paikoitellen tuulivoimaa merkittävämpiä. Tietyillä alueilla geoterminen tulee energia olemaan erittäin merkittävässä roolissa, muuallakin kuin Islannissa. Aaltovoimallakin on suurta paikallista merkitystä, tosin vain muutamille rannikkovaltioille.
Myytti tuulivoiman isoista kasvihuonepäästöistä ja huonosta energiataseesta
Paljonko tuulivoima vähentää kasvihuonepäästöjä? Ilmastonmuutoksen kannalta on tärkeää analysoida mikä on kunkin energiantuotannon päästömäärä ja energeettinen takaisinmaksuaika. Päästöttömiä energiantuotantovaihtoehtojahan ei ole, on vain vähäpäästöisiä ja suuripäästöisiä. Edellä mainittuihin kuuluvat useimmat uusiutuvat, tuulivoima mukaan lukien sekä ydinvoima.
Laskettaessa energiantuotannon päästöjä voidaan laskettavan systeemin rajaukset tehdä eri tavoilla ja samoin voidaan käyttää eri taustaoletuksia. Siten eri tuotantomuotojen päästöjä tulee verrata vain kun laskenta on tehty samalla tavalla. Kun näin toimitaan on tutkimuksissa saatu tulokseksi että tuulivoimalla ja ydinvoimalla molemmilla ovat päästöt noin sadasosa hiililauhdevoiman päästöistä eli luokkaa 10 g(CO2) / kWh. Tarkasteltaessa energeettistä takaisinmaksuaikaa on saatu tulos että tuulivoimala maksaa siihen sijoitetun energian takaisin 30-80 -kertaisesti kun ydinvoimalle arvo on tyypillisesti 10-20.
Tuulivoiman kohdalla muodostuvat päästöt pääsin komponenttien valmistuksesta, kuljetuksesta ja voimalan pystytyksestä. Käytön aikaiset päästöt ovat luokkaa neljännes kokonaispäästöistä. Edellä mainitusta luvuista voi helposti päätellä että kohtuullisen heikollakaan sisämaan tuotantopaikalla ei tuulivoiman päästöt ole edes kolmea prosenttia hiililauhteen päästöistä.
Myytti tuulivoiman rajallisesta määrästä sähkön tuotannossa
Voiko tuulivoimalla tuottaa merkittävän määrän sähköenergiasta sähköjärjestelmissä? Vastaus on yksiselitteisesti kyllä. Eri puolilla maapalloa on jo olemassa muutaman sadan talouden sähköjärjestelmiä, joissa tuuli tuottaa sähköstä 50-70% lopun ollessa tavallisesti dieselgeneraattorien tuottamaa. Keskeistä näissä järjestelmissä on se että tuulivoimateho on ylimitoitettu siten että tuulisena aikana tuulivoimaloiden teho ylittää sähkön tarpeen jopa kaksinkertaisesti. Mitä tällöin tehdään? Ylijäämäsähköstä joko luovutaan säätämällä voimaloiden tehoja alas eli “juoksuttamalla tuulta” tai sitten käyttämällä sähkö johonkin alempiarvoiseen tarkoitukseen kuten lämmön tuotantoon joko suorien sähkövastusten tai lämpöpumppujen avulla. Lisäksi osa sähköstä pyritään varastoimaan.
Se kuinka suuri osa sähköstä voidaan käyttää “priimana”, paljonko on mahdollista hyödyntää “sekundaa” ja mikä on lopulta “juoksutettu” määrä riippuu tuotannon ja kulutuksen ajoittumisesta, varastointimahdollisuuksista sekä niistä eri mahdollisuuksista joita “sekundasähkön” käyttöön on rakennettu.
Huomattavaa on kuitenkin että mitään laajamittaista sähkön varastointia ei tarvita vaikka tuulivoimalla tuotettaisiin erittäin suuri osuus (>50%) sähkön tuotannosta. Varastointi vähentää kuitenkin “juoksutettavan” tuulen määrää ja mahdollistaa suuremman priimasähkön osuuden. Eri varastointimenetelmien soveltaminen riippuu siitä kuinka niitä on saatavilla ja mikä on kustannustehokkainta.
Kaikki pienissä sähköjärjestelmissä jo käyttöönotetut keinot tuulivoiman integroimiseen sähköjärjestelmään ovat sovellettavissa suuriin sähköjärjestelmiin, Suomessakin. Tapauskohtaisesti eri keinoilla on erilainen kustannustehokkuus.
Suomessa pääsemmekin jo noin viiden vuoden päästä käytännössä testaamaan millä eri keinoilla itsenäiseen sähköjärjestelmään voidaan integroida 70% tuulivoimaa. Kyseessä on Ahvenanmaan oma kantaverkko. Ålands Kraftnätin mukaan toteutuksessa ja suunnittelussa olevat projektit nostavat tuulivoiman osuuden 70 prosenttiin Ahvenanmaan sähkönkulutuksesta.
Myytti tuulivoiman pienestä tuotantopotentiaalista Suomessa – suurin myytti
Paljonko sitten meillä Suomessa on mahdollista tuottaa tuulivoimaa, missä ja millä kustannuksella? Tähän kysymykseen ei ole yksiselitteisiä vastauksia. Joidenkin poliitikkojen suosiossa on ollut kartoitukset 1990-luvun puolestavälistä, jotka edelleen pohjautuvat Suomen tuuliatlakseen vuodelta 1991. Kyseisenä ajankohtana määritettiin tuulisuutta rannikolla ja tuntureilla enintään 50 metriä korkeille voimaloille. Kokonaispotentiaaliksi arvioitiin tämän perusteella muutamia satoja megawatteja eli täysin mitätön määrä, jotta tuulivoimaa voisi tarkastella merkittävänä ratkaisuna energiantuotannossa. Tätä ovat yhden ratkaisun poliitikot jaksaneet toistaa vuodesta toiseen.
Nykyiset tuulivoimalat ovat yli sata metriä korkeita ja voivat jo lähivuosina sijoittua rantaviivan
lisäksi useiden kilometrien päähän sisämaahan sekä merelle. Voimalateknologian kehittyessä tulee erityisesti sisämaan sekä ulkomeren sijoituspaikkojen tuotantokustannus laskemaan siten että potentiaalinen kohtuuhintainen tuotantopinta-ala kasvaa monikymmenkertaiseksi.
Paljonko tuulivoima tuottaa ja millaisia maa- ja merialueita tarvitaan? Tuulivoimala tuottaa heikoilla maapaikoilla 500 kilowattituntia (kWh) roottorin pyyhkäisypinta-alaneliömetriä (m2) kohden ja parhailla meripaikoilla jopa 2000 kWh/m2. Ohjesääntö on että voimaloiden etäisyys toisistaan tulisi olla viisi roottorin halkaisijaa (5D). Pienissä, muutaman voimalan tuulipuistoissa tämä voi olla hieman alhaisempi (3,5-4D) ja suurissa satojen yksiköiden merituulipuistoissa huomattavasti suurempi (8-10D). Voimalatiheydestä voidaan laskea tuotoksi maa- tai meripinta-alaa kohden vaihteluväli 10-50 GWh / km2. Jos käytetään varovaisesti arvoa 20 GWh / km2 voidaan todeta että esimerkiksi Suomen sähköntuotanto (100 TWh) vuonna 2020 voidaan tuottaa pinta-alalla, joka on 5000 km2 eli reilun prosentin Suomen yhteenlasketusta maa- ja meripinta-alasta. Koska tuulivoimaloiden vaatimat tiet ja muu infrastruktuuri ovat vain 1-2% pinta-alasta saadaan täysin menetetyksi maa-alaksi 50-100 km2.
Millaisia maa- ja merialueita meillä on?
Merituulivoimalle on tilaa ja isoja alueita. Maakuntakaavoituksessa on kaavoitettu tai kaavoituksen alla tuulivoiman tuotantoon soveltuvia merialueita noin 7000-8000 MW:n edestä. Nämä ovat alueita, jotka on hyödynnettävissä jo seuraavan 10-15 vuoden aikana. Voimalakoon kasvaessa kohti 10 megawattia tulee merialueiden määrä moninkertaistumaan, tasolle 30 000 MW tai enemmän vastaten yli 100 TWh:n vuosituotantoa.
Onko meillä paikkoja maalle rakennettavalle tuulivoimalle? Kyllä on ja erittäin paljon. Suomessa tuulivoiman kokonaispotentiaalia tuotantokustannuksen funktiona ei ole voitu arvioida, koska Suomen tuuliatlasta ei ole haluttu päivittää. Jos kuitenkin sovelletaan karkeasti arvioiden Ruotsista saatuja mittaustietoja ja mallinnustuloksia niin voidaan sanoa että koko rannikko, kymmeniä kilometrejä sisämaahan, on mahdollista tuotantoaluetta, jos käytetään korkeita torneja voimaloille. Tuulivoiman kohtuuhintainen (määritelmänä < 80 € / MWh) kokonaispotentiaali rannikon sisämaassa on jo nykyteknologialla useita tuhansia megawatteja ja tulee kasvamaan kymmeniin tuhansiin megawatteihin seuraavan parin vuosikymmenen aikana.
Tuulivoiman realistinen tuotantopotentiaali Suomessa vuoden 2050 paikkeilla tulee olemaan monikertainen tämänhetkiseen sähköntuotantoon verrattuna. Tuulivoimaa tullaan tämän vuoksi käyttämään priimasähkön tuottamisen lisäksi liikenteen energialähteenä sekä kaukolämmityksen “polttoaineena”. Ilman tuulivoimaa ei Suomella ole mitään realistisia mahdollisuuksia vähentää kestävällä tavalla hiilidioksidipäästöjään 80% vuoteen 2050 mennessä.
Jari Ihonen, TkT
Kirjoittaja toimii järjestötyössä puheenjohtajana Suomen Tuulivoimayhdistyksessä ja on ammatiltaan polttokennotutkija VTT:lla. Kirjoituksen mielipiteet ja visiot ovat hänen omiaan eivätkä liity edellä mainittuihin toimiin.
Posted by elektritsaabtasuta.blogspot.com at 2:09 PM No comments: Links to this post
PV:n potentiaali ja hinta Suomessa http://www.kolumbus.fi/solpros/reports/3rdeport_final.PDF
PV:n potentiaali ja hinta Suomessa
Suomessa löytyy yli 150 km2 aurinkosähkölle soveltuvaa katto- tai
julkisivupintaa. Jos ko. pinta olisi aurinkosähköpaneelia, tuotto olisi 14
TWh/v. Energiajärjestelmän asettamien tehorajoitusten kautta
aurinkosähkön huipputehon ylärajana voidaan pitää 1.500 MWp (1,5
TWh/v). Suuremmat määrät edellyttävät varatehojärjestelyjä ja
pitemmällä tähtäimellä myös tehokkaita energianvarastointiratkaisuja.
Taulukossa 1 on yhteenvetoarvio aurinkosähkön teoreettisesta
potentiaalista Suomessa. Kansallisen aurinkoenergian
toimenpideohjelman tavoitteena on 40 MWp aurinkosähköä vuonna
2010 ja noin 500 MWp vuonna 2025, joka mahtuu hyvin
potentiaaliarvion sisään.
Plusenergiatalo tekee sähköä toisille http://www.tekniikkatalous.fi/energia/energia-lehti/article347686.ece
Plusenergiatalo tekee sähköä toisille
Espoon Otaniemeen valmistuu talven aikana pieni puutalo, jonka nimi on Luukku.
Luukun lattiapinta-ala on 42 neliötä. Talo maksaa yli puoli miljoonaa ja se matkustaa ensi kesänä Espanjaan.
Katolle asennetaan – ihan pian – 70 neliötä aurinkopaneeleja. Runkonsa Luukku on kietonut 35 sentin paksuisiin puukuituvillaeristeisiin.
Pekka Heikkinen esittelee Luukkua.
[Kuva: Jyrki Vesa]
Suomessa Luukku on passiivitalo, mutta Espanjan auringossa se muuttuu aktiiviseksi plusenergiataloksi, joka tuottaa energiaa yli oman tarpeen. Luukun taidot testataan Madridissa energiatehokkaan rakentamisen ja arkkitehtuurin Solar Decathlon Europe 2010 -kilpailussa.
”Luukussa ei ole keksitty mitään aivan uutta, mutta siinä on pyritty yhdistämään jo olemassa olevat ja tehokkaaksi osoittautuneet ratkaisut mahdollisimman hyvin toimivaksi kokonaisuudeksi”, Teknillisen korkeakoulun professori Pekka Heikkinen korostaa.
Sähköä yli oman tarpeen
Luukut auki Eurooppaan
Plusenergiatalot saattavat avata tulevaisuudessa paljon bisnesmahdollisuuksia.
Mutta voisiko maalla, jossa iso keltainen piilottelee talvella monta kuukautta ja jossa melkein tallustelee jääkarhuja, olla tarjottavaa auringossa kylpeville etelä-eurooppalaisille?
”Energiatehokkaasta rakentamisesta olisi ilman muuta myös vientituotteeksi”, professori Pekka Heikkinen pohtii.
”Suomalaisilla on alaan liittyvää tietotaitoa, mitä muilla ei ole. Esimerkiksi Saksassa, jossa on toteutettu muutamia plusenergiataloja, kokemukset ja määräykset talojen eristämisestä ovat paljon vähäisempiä. Suomalaisten vahvuus on myös ennen kaikkea kokonaisuuksien suunnittelu ja hallinta.”
Myös Enston Matti Rae uskoo, että ilmasto-olosuhteiden mukaan räätälöidyille kokonaisratkaisuille on markkinoita. Uusia Nokioita ei ole ihan vielä näkyvissä, mutta ainekset ilmiöön ovat olemassa.
”Solar Decathlon -talo hanke kokoaa erinomaisella tavalla Aalto-yliopiston osaamista yhteen ja tuottaa uutta käytännönläheistä tutkimustietoa.
Ensto toimittaa Luukkuun muun muassa sähkökeskuksen, kostean tilan lattialämmityksen, liiketunnistinvalaistusta sekä sähköauton latauspisteen. Enervent, joka kuuluu nykyään niinikään Enstoon, vastaa talon lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmästä sekä lämmön talteenotosta.
Luukkuun ei tuotu mitään aivan uutta.
”Luukku todistaa, että plusenergiatalo voi olla sähköenergiapainotteinen ja täydentyä auringolla lämmitettävällä käyttövedellä”, Enston teknologiapäällikkö Matti Rae sanoo.
”Talon tuottama sähkö ja myös lämpö ovat päästöttömiä ja kestävää kehitystä parhaimmillaan.”
Matti Rae kertoo, että pyörivään lämmönsiirtimeen perustuva lämmön talteenotto yltää kaikkialla Suomessa yli 70 prosentin vuosihyötysuhteeseen. Sisäänrakennetulla poistoilmalämpöpumpulla varustettu malli nostaa hyötysuhteen yli 80 prosenttiin. Teknologia sopii myös jäähdytykseen.
Espanjassa Luukku syöttää tuottamaansa ylimääräistä sähköä verkkoon. Laskelmat osoittavat, että talo yltää vuositasolla plussan puolelle.
Jyrkän etukenon hanke
Keskeinen ongelma on tietenkin raha. Aurinkopaneeleita hyödyntävä tekniikka on vielä kallista.
Luukku-hankkeen kokonaisbudjetti on 630 000 euroa. Koerakentamista ei kuitenkaan voi verrata normaalirakentamiseen, ja harva talo matkustaa Madridiin ja takaisin.
Aurinkopaneelien takaisinmaksuaika on Suomessa pitkä.
”Aurinkopaneelien takaisinmaksuaika on pitkähkö Suomen olosuhteissa, mutta tilanne paranee etelämmäksi mentäessä”, Matti Rae sanoo. ”Kun yksi kilowatti paneelitehoa tuottaa Suomessa noin yhden kilowattitunnin, niin Espanjassa energiaa saadaan noin puolitoista kilowattituntia.”
Aurinkosähkö on pitkäaikainen investointi. 30 vuoden käyttöajalla ja Luukun kaltaisella asennuksella aurinkosähkön hinta on Keski-Euroopassa on noin 25 senttiä per kilowattitunti.
Hinta alittaa pahimpien hintapiikkien lukemat, mutta verkkosähkön keskihintaan on pitkä matka. Keski-Euroopassa käytössä olevien syöttötariffien ansiosta investoinnin takaisinmaksuaika lyhenee huomattavasti.
Periaatteessa plusenergiatalo voisi hyödyntää myös tuulienergiaa, mutta sen saatavuuteen liittyy enemmän epävarmuustekijöitä kuin aurinkoenergiaan. Jälkimmäisen etuja ovat myös äänettömyys ja vähäinen huollontarve.
Pekka Heikkinen näkee rahoittajiin kuuluvan Sitran tavoin Luukun ”jyrkän etukenon hankkeena”.
”Tällaisia ratkaisuja voidaan soveltaa laajemmin ehkä 10–20 vuoden päästä. Mutta kaikki merkit osoittavat, että kehitys kulkee vääjäämättä kohti matalaenergiataloja, nollaenergiataloja ja plusenergiataloja.”
Posted by elektritsaabtasuta.blogspot.com at 1:54 PM No comments: Links to this post
Ikea lupaa halpoja aurinkopaneeleita http://www.tekniikkatalous.fi/tk/article118442.ece
Ikea lupaa halpoja aurinkopaneeleita
Ruotsalainen huonekalumyymäläketju Ikea kertoi viime viikolla sijoittavansa 50 miljoonaa euroa ympäristöteknologia-alan aloitteleviin yrityksiin, kertoo Cleantech Group verkkosivuillaan.
Rahastoa hallinnoi Ikean uusi tytäryhtiö Ikea Greentech.
Yhtiö keskittyy viiteen alaan, jotka ovat aurinkopaneelit, vaihtoehtoiset valonlähteet, valmistusmateriaalit, energiatehokkuus ja veden säästäminen ja puhdistaminen. Ikean tavoitteena on saada ensimmäiset tuotteet myymälöidensä hyllyille neljän vuoden sisällä.
Ikea Greentechin toimitusjohtaja Johan Stenebon mukaan ensimmäiset investoinnit tehdään tämän vuoden aikana. ”Käymme jo neuvotteluita yritysten kanssa”, Stenebo sanoo.
Ruotsalaisyhtiö etsii varsinkin eurooppalaisia yrityksiä siipiensä suojiin, mutta Stenebon mukaan myös muualta tulevat yritykset ovat tervetulleita.
Ikean kaavalla
Ikean ympäristöteknologiatuotteet noudattavat samaa kaavaa yhtiön muiden tuotteiden kanssa.
”Hyvin alhaiset hinnat ja erittäin korkealaatuisia tuotteita. Ne ovat ainoat asiat joita etsimme”, Stenebo kertoo.
Ikea aikoo seuraavan kahden vuoden aikana työskennellä viiden tai kuuden yrityksen kanssa ja auttaa niitä alentamaan tuotantokustannuksia sekä kehittämään parempia tuotteita.
Ikean suunnitelmissa on investoida korkeintaan kymmeneen yritykseen. Yhtiö pyrkii pitämään portfolionsa mahdollisimman pienenä, jotta se pystyy osallistumaan enemmän siemenyritysten toimintaan. Stenebon mukaan Ikea aikoo osallistua aktiivisesti yritysten johtokunnan kokouksiin.
Siemenyrityksille Ikean jakelukanavalle pääseminen olisi lottovoitto. Ikealla on yli 280 tavarataloa 36 maassa.
Ikea Greentech on huomattavasti pienempi kuin reilusti yli 100 000 henkilöä työllistävä emoyhtiönsä. Etelä-Ruotsissa Lundissa sijaitsevan Ikea Greentechin palkkalistoilla on vain neljä henkilöä. Stenebo kuitenkin uskoo, että työntekijöiden määrä vähintään kaksinkertaistuu kahdessa vuodessa.
Soomes kasutatavatest päikesepaneelidest http://www.napssystems.fi/stc/attachments/1_Naps_NSR_2007_fi.pdf
Kuumas:))) päikeseküllases Soomes kasutatakse päikesepaneele...
Meil Eestis aga...
http://www.ymparisto.fi/download.asp?contentid=95501
Posted by elektritsaabtasuta.blogspot.com at 12:36 PM No comments: Links to this post
Payback Time http://www.housebuildersupdate.co.uk/labels/Renewables.html
http://cgi.ebay.com/Kaneka-60-60W-Thinfilm-Solar-Panel-K60-or-GSA-60-New!_W0QQitemZ260512919422QQcmdZViewItemQQimsxZ20091126?IMSfp=TL091126205002r1182
Kaneka 60 60W Thinfilm Solar Panel K60 or GSA-60 New!
Time left: 2 days 20 hours (Dec 02, 200909:05:40 PST)
Price: US $180.00 Buy It NowBuy It NowBuy It Now
Shipping: $40.00Standard Flat Rate Shipping ServiceSee more services See discounts | See all details
Ehita ise päikesepaneel http://www.articlesnatch.com/Article/Do-it-yourself-Solar-Panels---Converting-Solar-Energy-To-Electricity-At-Home/848953
Do-it-yourself solar panels produce electricity when a phenomenon known as photovoltaic effect takes place. Whenever photons hit the surface of a specially doped semiconductor, a small potential difference occurs across the electrodes. When several of such semiconductors are put together, they can generate a substantial amount of electricity that can be put to use.
As you may have realized by now, the (semiconductor) material used is largely responsible for the efficiency of energy conversion -- from sunlight to electricity. As scientists discover better semiconductors and better production techniques, photovoltaic cells become cheaper to produce. And as the demand for solar panels increase, economies of scale drives the cost of solar cells to the price we know today.
Recently, many hobbyists are getting interested in building for themselves homemade solar panels. This further reduces the cost of introducing a solar power generator into their house. In fact, most of them are able to gather materials from used and broken solar panels to construct fully working (restored) panels at a tenth of the original cost.
However, before you commit to a do-it-yourself solar panel project, you need to consider what you'll be using it for. Beginners often start with smaller panels that they use to power their garage lights or garden sprinklers. Experienced enthusiasts often attempt to substitute grid power using solar panels. This can be done by using several pieces of homemade solar panels installed on rooftops.
If your aspiration is to build a grid-tied or off-grid system for your home, you'll need to determine the size of your solar energy system needed. Then you'll be able to determine the type and quantity of bat
Röövlid Elfaelektroonikas http://www.elfaelektroonika.ee/artnr/24-540-04/paikesepaneeliga-akulaadija-
See päikesepaneel maksab Dublinis c.a 11 eurot aga Elfaelektroonikas 358 krooni...
Päikesepaneeliga akulaadija (12v/1.5w)
Vaata teisi tooteid tootjalt: Velleman
12V / 1,5 W päikesepaneeliga aku tilklaadija. Sobib kasutamiseks 12 Vdc akudega. Sisseehitatud kaitse vastuvoolu vastu. Vaata detailsemat tootekirjeldust
a small turbine should pay off, although it might take five to 10 years — or more. http://www.npr.org/templates/story/story.php?storyId=112298310
Posted by elektritsaabtasuta.blogspot.com at 9:31 AM No comments: Links to this post
Fantastilised tuulikud http://www.abdolian.com/thoughts/?p=2806
Wind Turbine Design - The Most Amazing Windmills in the World | Wind Power
anara-tower-wind-turbine-3
charles_brush-wind-turbine
Charles F. Brush’s 60 foot, 80,000 pound turbine that supplied 12kW of power to 350 incandescent lights, 2 arc lights, and a number of motors at his home for 20 years. It today is believed to be the first automatically operating wind turbine for electricity generation and was built in the winter of 1887 - 1888 in his back yard. Its rotor was 17 meters in diameter. The large rectangular shape to the left of the rotor is the vane, used to move the blades into the wind. The dynamo turned 50 times for every revolution of the blades and charged a dozen batteries each with 34 cells. For scale, note gardener pushing lawnmower underneath and to right of the turbine.
super_windmills
dutch-wind-mills
dutch-wind-mills-2
dutch-wind-mills-4
dutch-wind-mills-5
dutch-wind-mills-3
enercon-e126-002
maglev_wind_turbine
mars-wind-turbine
it whispers in the windows, it howls, it sings, it hums -
space-age-windmills
starck-mill
Wind power going glam. Top designer Starcks’ ingenuity and eye for design has emerged into a unique and stylish home wind turbine like we have never seen before. These so called windmills are part of “Democratic Ecology”, a line that Starck has developed with an Italian Industrial group. “It’s part of what we love so much about his designs - the marriage of beauty, function and responsibility.” “Ecology is not just an urgency of the economy and protection of our world but also creativity and elegance” says Philippe Starck.
lim_face1
Sky Serpent - An Array of Small Rotors
sky-serpent-wind-turbine1
highway-wind-turbine
broadstar-wind-turbine
nanoskin-wind-turbine
helix-wind-turbine-2
dutch-windmill-tree
bahrain-wtc
bahrain-wtc-wind-turbines
The Anara Tower - Dubai
anara-tower-wind-turbine
anara-tower-wind-turbine-2
If it takes 10 years to pay off, you still have 15 years of free energy coming in,” http://firstwebxp.com/2009/10/vertical-axis-wind-turbines-roof-mou
Vertical Axis Wind Turbines: Roof Mounted Power Source.
October 26, 2009 :: Posted by - Emma :: Category - Wind Power
Vertical axis wind turbineThere’s a mighty wind blowing across North America and Jim Rowan is ready to harness it using his low-speed rooftop wind turbine technology. But before he can convert wind currents into currency, he’ll need to convince skeptics who argue that his technology is full of hot air.
“I thought, it’s a shame that no one’s taken advantage of that,” recalls the chief executive officer of Enviro Energies Holdings Inc. based in Grimsby, Ont.
Engineers had long concluded that vertical axis wind turbines, which are typically mounted on roofs and use a propeller-shaped “sail” to produce electricity, would never work. Or, even if they did work, they would never produce enough power to deliver a sound return on investment. That valuable rooftop wind resource, it seemed, would remain untapped instead of offsetting the energy usage of residential or commercial buildings.
But Mr. Rowan, a serial entrepreneur who founded hospitality telecommunications services provider Canopco, wouldn’t take no for an answer.
“I met with my friends and said, ‘This is what we need to overcome,’ ” he recalls.
That seed money and the company’s experiments produced key innovations such as an improved sail and generator system designed to function in low wind conditions by harnessing the turbulent air that typically flows over rooftops.
The roof-mounted sail rotates in the wind, spins a turbine and generates electricity that could be used to power an entire building. Power also could be transmitted back into the provincial/regional grid in exchange for credits to offset the building’s consumption.
“[Ours] is completely different than any other wind turbine that’s ever been built before,” he says of the firm’s low-speed magnetic vertical axis wind turbines, which range in price from $10,000 for a small 2.5-kilowatt model to nearly $50,000 for the largest 10-kilowatt unit.
“We have a low-rotational-speed wind turbine. That’s a big deal. Most people don’t realize how big a deal it is.”
Enviro Energies is also actively licensing manufacturing rights to partners around the world to localize production and minimize shipping costs of the sizable turbines – the 10 kilowatt model, for example, spans eight metres in diameter.
Interest from deep-pocketed investors aside, the burning question is whether the turbines are worth the investment for eco- and budget-conscious business owners and consumers. Mr. Rowan says that each turbine, which has a shelf life of about 25 years, will generate enough electricity in four to 10 years (depending on the turbine’s size, location and availability of wind) to justify its cost.
“If it takes 10 years to pay off, you still have 15 years of free energy coming in,” he says. In theory, a 50-kilowatt vertical-axis wind turbine – which Enviro Energies is currently developing – could power a five-storey office building, Mr. Rowan says.
But skeptics argue that these performance claims are questionable because no standardized tests exist that could confirm the firm’s power output estimates.
“Will [these turbines] produce a lot of electricity? I would say no,” says Paul Gipe, a Bakersfield, Calif.-based renewable-energy industry analyst and author of the book Wind Energy Basics. Mr. Gipe points to a 2009 report by Britain’s Energy Savings Trust, which monitored 38 building-mounted wind turbines for a year and found that they “exhibited generally poor output” due to inadequate wind speeds.
“If you try to put something on a rooftop or on top of a house, you get into areas where there are low winds and the physics dictate there’s only so much energy there,” he says.
In Mr. Weis’s view, horizontal-axis wind turbines, which rely on long, slender blades mounted on tall towers to generate electricity, are a far more efficient means of producing renewable energy. He also points out that in jurisdictions such as Ontario where energy is relatively cheap, and where the feed-in tariff program pays more than five times the amount for solar power than wind energy delivered onto the provincial power grid, the former is a far more cost-effective investment.
These are criticisms that Mr. Rowan has heard time and again, and he says that delays in getting his turbines to market are partly due to time spent responding to each. He counters that Enviro Energies’s technology is designed precisely for low-wind, high-turbulence rooftops and feels that successful third-party testing by Livonia, Mich.-based Roush Enterprises, as well as significant foreign investment, is proof that it works.
“Take our wind turbine and put it in straight-line wind conditions and the other turbines will outperform it. But we’ll outperform them in turbulent wind conditions every time.”
“We’re not there yet,” he says, “but give me another year and I’ll have a solution operational that will do that.”
Special to The Globe and Mail Published on Tuesday, Oct. 20, 2009 12:00AM EDT Last updated on Thursday, Oct. 22, 2009 2:32AM EDT
Posted by elektritsaabtasuta.blogspot.com at 8:31 AM No comments: Links to this post
IEE on EL eelarvest rahastatav programm, mille raa...
Toetusprogrammid energeetika valdkonnas http://www...
transpordis kasutatavates kütustest peavad taastuv...
EV Taastuvenergia tegevuskava http://www.mkm.ee/in...
Vabariigi Valitsuse tegevus põhinema Eesti "Taastu...
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) ...
Seda Eesti lehtedes ei kirjutatud...http://toetust...
Viimasel ajal Eesti meedias rõhutakse sallivuse pe...
Kuidas maksuhaldur vingeid rahalaevu uputada tahti...
Ligi: Cityclubi tegevusluba tuleb lõpetada http://...
Jaotusvõrk teeb tuult tarbija rahakotis http://www...
Aurinkopaneelit http://www.biomas.fi/fi/document.c...
Jarmo Vähäsilta kirjoitti 14.3. sähkön hinnasta, h...
Meidän isä tuottaa teidänkin isän sähköt http://ww...
Tuulivoima on Suomen tulevaisuuden energiaratkaisu...
PV:n potentiaali ja hinta Suomessa http://www.kolu...
Plusenergiatalo tekee sähköä toisille http://www.t...
Ikea lupaa halpoja aurinkopaneeleita http://www.te...
Soomes kasutatavatest päikesepaneelidest http://ww...
Payback Time http://www.housebuildersupdate.co.uk/...
http://cgi.ebay.com/Kaneka-60-60W-Thinfilm-Solar-P...
Ehita ise päikesepaneel http://www.articlesnatch.c...
Röövlid Elfaelektroonikas http://www.elfaelektroon...
a small turbine should pay off, although it might ...
Fantastilised tuulikud http://www.abdolian.com/tho...
If it takes 10 years to pay off, you still have 15...
In the news http://www.swiftwindturbine.com/news.p...
Ultra-Quiet Rooftop Wind Turbine Arrives in United...
Cascade Launches Oh-So-Quiet Rooftop Wind Turbine ...
Arvamus: Maksukoorma tõus on Reformi suurim reform...
Tasuta elekter elektritoolil http://www.ekspress.e...
Renault alustab elektrilise sedaani tootmist juba ...
Aastaga kasvas nii hüdro- kui ka tuuleenergia toot...
PWC: raske aeg puidusektoris toetab bioenergeetika...
Eesti riigivõimud toetavad programmi TASUTA ELEKTE...
EBRD: energiaprobleem Eestile järjest pakilisem.
Oviir: põlevkivielekter läheb Eesti majandusele ka...
www.4energia.ee Paldiski tuulepargi ehitus algab i...
Voolavast õhust saab elektrit lennukitele ja autod...
Rõivase hinnangul tuleb aktsiisitõus imeväike http...
Ilus kommentaar Euro kohta http://www.e24.ee/?id=1...
Ansip: valitsusel puuduvad kavatsused Eesti Energi...
Marek Strandberg mainis põlevkivi raiskamist aga i...
Meie kõrvaltalu toodab tuuliku ja päikesepaneelide...
Miks tuleb aina rõhuda TASUTA ELEKTRILE
small assembly robots http://www.densorobotics.com...
Kodused robotid http://www.robotshop.ca/personal-d...
Päikesepaneelidest present laeb tukkuva auto akusi...
http://www.theoildrum.com/story/2006/10/17/18478/0...
http://www.eoearth.org/article/Energy_return_on_in...
http://www.ruralni.gov.uk/dard_renewable_booklet.p...
http://www.cansia.ca/Default.aspx?pageId=134666
http://www.smallwindenergy.ca/en/Overview/Benefits...
http://www1.dealtime.co.uk/xGS-wind%20power%20gene...
Solar PV Installations For "Non-Profit" Facilities...
http://www.alibaba.com/product-gs/201727861/Wind_T...
http://www.mastec.co.nz/SWS%20Alternative%20Power/...
http://www.ent.ohiou.edu/~kremer/DER_Project/Earth...
http://www.ext.colostate.edu/pubs/consumer/10623.h...
http://www.ecplaza.net/search/0s1nf20sell/wind_inv...
http://www.qsolar.net/content/companyProducts
http://greenlifesmartlife.wordpress.com/2009/02/11...
http://www.sentex.net/~sxing/tractor_faq.htm
http://www.rurdev.usda.gov/or/biz/Sample_Wind_App_...
http://www.greenspec.co.uk/documents/energy/BWEAsm...
http://www.evolvegreen.ca/WindSolarFAQ.html
http://www.evolvegreen.ca/catalog/item/6319999/603...
http://eduhosting.org/windpics/debate.html
Ivo Linna ja «Erisaade» võitlevad eestlaste joomar...
Kõikse odavamalt saab tuuliku mil ise ehitad:http:...
Ehita endale tuulik:materjali kulu vaid $140.62 ht...
Rein Lang on õigustühine ehk kehtetu
Enesetapu mõtted on normaalsed,need ilmuvad igal i...
Janno Reiljan: Eesti Energia börsile viimisega var...
Videolõik mille lõpus on jupike Pakri tuuleparrgis...
Blogi: Kustutatud kommentaarid; kustutatudkommenta...
Ligi: energiafirma rahaline võit on börsil väike h...
Zeitgeist: Addendum http://video.google.com/videop...
Lähituleviku elu võiks näha välja sedasi:
Kui suur on tegelik Eesti Energia aastane kasum?
Organiseeritud kuritegevusest ehk kuidas riigivõim...
Galerii: Pärnus jagati tasuta kallistusi http://ww...
Californias keelatakse liigselt elektrit tarbivate...
Gaasi kallinemine toob kaasa kuni 46% kallima kesk...
Õim: korteri küttekulu kerkib 6000 kroonilt 17 000...
Passiivmajad tungivad peale kogu Euroopas http://k...
EL projekt arendab tuleviku tarbeks tarka elektriv...
Toyota testib Inglismaal Priustega elektritanklaid...
Energia tuulelohedest http://kokkuhoid.energia.ee/...
Roheline elektrijaam http://kokkuhoid.energia.ee/?...
Suniva on saavutanud 20%-lise efektiivsuse polümee...

matches:
Riigikohus
§ 84
§ 84
§ 84
§ 84
§ 84


Invatransporditeenuse osutamise kord – Riigi Teataja
Invatransporditeenuse osutamise kord
Invatransporditeenuse osutamise kord - sisukord
§ 2 Teenuse sisu
§ 8 Teenuse tellimine ja kasutamine
§ 9 Teenuse piirmäärad
§ 10 Teenuse hind
RT IV, 29.03.2016, 269
Vastu võetud 21.02.2013 nr 7
RT IV, 28.02.2013, 24
jõustumine 03.03.2013
Käesolev määrus reguleerib rahvastikuregistri andmetel Pärnu linnas elavatele puuetega inimestele invatransporditeenuse osutamist.
§ 2. Teenuse sisu
(1) Invatransporditeenus on teenus, mille käigustagatakse raske ja sügava puudega isikutele, kes funktsioonihäirest tingituna ei saa kasutada ühistransporditeenust või isiklikku sõiduautot, kohandatud sõiduki kasutamise võimalus tööl ja koolis käimiseks, avalike teenuste kasutamiseks või igapäevaeluks vajalike toimingute teostamiseks.
(2) Teenuse osutamisel lähtutakse teenuse saaja poolt tema erivajaduse kohta edastatud informatsioonist ning transportimisel tagatakse teenuse saaja turvalisus.
(1) Invatransporditeenust osutatakse rahvastikuregistri andmetel Pärnu linnas elavatele isikutele, kellel on sügav või raske nägemis-, liikumis- või vaimupuue ja/või muud liiki sügav või raske puue, mis on isikule määratud Sotsiaalkindlustusameti otsusega.
(2) Teenuse saaja funktsioonihäire üheks kompenseerimise aluseks peab olema liikumisabivahendite kasutamine või kõrvalise abi vajadus liikumisel ja transpordivahendi kasutamisel.
(1) Teenuse käigustagatakse teenuse saajatele nende kõrvalabi vajadusest lähtuvalt sõiduki või kohandatud invabussi kasutamise võimalus tööle või kooli jõudmiseks ning teiste avalike teenuste kasutamiseks ja igapäevaeluks vajalike toimingute teostamiseks esmaspäevast pühapäevani reeglina ajavahemikus 8.00-20.00.
(2) Teenusega kaasneb sõidukijuhi poolt kliendi abistamine tema kodu välisukselt sõidukisse sisenemisel, vajadusel turvavööde kinnitamisel ning lähtekohta jõudmisel sõidukist väljumisel kuni lähtekoha välisukseni saatmine.
Teenust osutab linnavalitsuse hallatav hoolekandeasutus Eakate Avahoolduskeskus (edaspidi EAK).
(1) Teenuse saamiseks esitatakse taotlus sotsiaalosakonna avahooldusspetsialistile. Suulise taotluse vormistab taotluse saaja kirjalikult.
(2) Teenuse taotluse võib esitada isik ise, tema volitatud esindaja või seadusjärgne ülalpidamiskohustusega isik, eestkostja, hooldaja või sotsiaaltöötaja.
(3) Teenuse taotlemisel edastab taotleja avahooldusspetsialistile teenust vajava isiku nime, isikukoodi, andmed Sotsiaalkindlustusameti poolt määratud puude raskusastme ning info abivahendi kasutamise kohta.
(1) Teenuse määramise või teenuse määramisest keeldumise otsuse teeb sotsiaalosakonna avahooldusspetsialist. Otsus teenuse määramise või teenuse määramata jätmise kohta tehakse taotlejale teatavaks viie tööpäeva jooksul, arvates otsuse tegemise päevast.
(2) Isikutele, kellel on liikumisfunktsiooni kahjustus ning kellel on esitatud Sotsiaalkindlustusametile puude raskusastme määramise taotlus, otsustab teenuse kasutamise õiguse kuni Sotsiaalkindlustusameti poolt puude raskusastme määramiseni sotsiaalosakonna juhataja.
(3) Teenuse määramise korral edastab sotsiaalosakonna avahooldusspetsialist teenuse osutamiseks vajalikud andmed teenuse saaja kohta EAK-le.
§ 8. Teenuse tellimine ja kasutamine
(1) Teenuse tellimiseks pöördub teenuse saaja EAK-s asuva invatransporditeenuse dispetšeri poole ning edastab invatranspordi kasutamise kuupäeva ja marsruudi vähemalt üks tööpäev enne sõidu tegemise kuupäeva.
(2) Teenuse kasutamise õigus on teenuse saajal ja tema ühel saatjal.
(3) Teenuse kasutamise õigus on teenuse saajal kuni Sotsiaalkindlustusameti poolt määratud puude raskusastme kehtivuse lõpuni. Puude raskusastme pikendamisel teavitab teenuse saaja EAK-d uuest Sotsiaalkindlustusameti poolt määratud puude kehtivusajast.
§ 9. Teenuse piirmäärad
(1) Teenuse kasutamisel kehtivad järgmised piirmäärad:
1) sügava või raske puudega täiskasvanutele 35 km ühes kuus;
2) sügava või raske puudega lastele 42 km ühes kuus.
(2) Ühes kuus kasutamata teenuse piirmäära võib kasutada jooksva aasta järgmistel kuudel. Kasutamata piirmäära kilomeetrid ei kandu edasi järgmisesse aastasse.
(3) Rahaliste vahendite olemasolu korral ning teenuse saaja põhjendatud taotluse esitamisel võib hoolekandekomisjoni otsuse alusel suurendada teenuse kasutamise piirmäära jooksval aastal, lähtudes isiku taotlusest ning sõitude vajalikkuse põhjendatusest.
(4) Teenuse piirmäärade kasutamise kohta peab arvestust EAK.
§ 10. Teenuse hind
Teenuse kasutajate poolt tasutava teenuse hinna kehtestab linnavalitsus.
Teenuse kasutajad tasuvad teenuse osutajale EAK teenuste hinnakirjas sätestatud teenuse hinna, mille arvestamise aluseks on linnavalitsuse poolt kehtestatud sõidukilomeetri hind ja sõitualustamise tasu.
(1) Käesoleva korra täitmise üle teostavad järelevalvet linnavalitsuse sotsiaalosakonna ametnikud.
(2) Käesolevas korras sätestatud teenuse üle on järelevalve teostamise õigus sotsiaalhoolekande seaduses sätestatud alustel ja korras maavanemal või tema poolt volitatud isikul.


Maksumaksja portaal - Maksuküsimused - Tööandja - Minu küsimus puudutab sotsiaalmaksu arvestamist, kui tasu on alla sotsiaalmaksu alammäära. Töötaja graafik märtsis 2012 on järgmine: Töötab 2 tööpäeva 1-2 märts, seejärel puhkab 17 kalendripäeva 5-21. märts, võtab 3 tööpäeva tasustatavat lapsepuhkust välja 22-26 märts, lisaks palgata puhkus poolte kokkuleppel 27-31 märts. Tasu jääb alla sotsiaalmaksu alammäära. Tasu makstakse töötaja soovil välja aprillis. Kas sotsiaalmaksu võib maksta arvestatud tasult, või peab maksma alammäära järgi või tuleb üldse arvestada proportsiooni? Kui tuleb arvestada proportsiooni, kuidas leida proportsiooni aluseks olev päevade arv?
Minu küsimus puudutab sotsiaalmaksu arvestamist, kui tasu on alla sotsiaalmaksu alammäära. Töötaja graafik märtsis 2012 on järgmine: Töötab 2 tööpäeva 1-2 märts, seejärel puhkab 17 kalendripäeva 5-21. märts, võtab 3 tööpäeva tasustatavat lapsepuhkust välja 22-26 märts, lisaks palgata puhkus poolte kokkuleppel 27-31 märts. Tasu jääb alla sotsiaalmaksu alammäära. Tasu makstakse töötaja soovil välja aprillis. Kas sotsiaalmaksu võib maksta arvestatud tasult, või peab maksma alammäära järgi või tuleb üldse arvestada proportsiooni? Kui tuleb arvestada proportsiooni, kuidas leida proportsiooni aluseks olev päevade arv?
Küsis Maksumaksja ja vastas EML Jurist 27.03.2012 10:07 (2368 korda)
Kui tegemist on töötajaga, kes kasvatab vanema või eestkostjana alla kolmeaastast last või kolme või enamat alla 19-aastast last, siis makstakse igal juhul sotsiaalmaksu tegelikult väljamakselt (SMS § 2 lg 4 p 3). Kui viidatud erand või mõni muu erand ei kohaldu, siis tuleks tõesti leida proportsioon (SMS § 2 lg 3).
SMS § 2 lg 3 p 1 kohaselt makstakse sotsiaalmaksu töötajale või teenistujale kuu eest makstud tasult, kuid mitte vähem kui käesoleva seaduse §-s 2.1 nimetatud kuumääralt proportsionaalselt sellel kuul töötatud ajaga, töötaja puhul, kes on töölepingu seaduse §-s 19 nimetatud alusel keeldunud töö tegemisest, välja arvatud poolte kokkuleppel antava tasustamata puhkuse korral. TLS § 19 sätestab juhud, mil töötajal on õigus töö tegemisest keelduda, punkt 1 annab aluse, kui töötaja puhkab ning punkt 2, annab aluse ajutise töövõimetuse puhuks.
Rakendamise korra leiate siit: https://www.riigiteataja.ee/akt/989669?leiaKehtiv
Rakendamise korra § 7 lg 2 kohaselt: Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud töötatud aja proportsioon arvestatakse «Sotsiaalmaksuseaduse» § 2 lõike 3 punktides 1 ja 2 nimetatud töövabastusele sellel kuul eelnenud ja järgnenud kalendripäevade summa jagamisel 30-ga või sama lõike punktis 3 nimetatud juhul sellel kuul tööle asumisele järgnenud või töölt lahkumisele eelnenud kalendripäevade arvu jagamisel 30-ga.
Kuumäär on 2012. a 278,02 eurot. Töövabastusele eelnenud ja järgnenud päevad (sh palgata puhkus, mille puhul erand ei rakendu) olid 1.-2. märts ning 27.-31. märts ehk 7 päeva, siis proportsioon on 7/30, mis tähendab, et selle kuu eest peab sotsiaalmaksu tasuma vähemalt 64,87 eurolt (st 21,41 eurot).
Tasu maksmise päeva kindlaksmääramise kohta leiate selgituse rakendamise korra §-dest 2-5.


text:
Kohtumenetluse raames dokumentide kättetoimetamine on seadusandja sätestatud meetod poolte ja muude kohtumenetluses osalejate teavitamiseks kirjalikus vormis.
Dokumentide kättetoimetamine võimaldab kohtumenetluses osalejatel piisava aja jooksul ja kooskõlas õigusaktides sätestatuga menetluse käiguga tutvuda, millega tagatakse menetluse õiglane ja võrdne elluviimine.
Kättetoimetamise eesmärk on dokumentide saaja teavitamine menetluse käigust või talle vähemalt sellise teavitamise võimaluse tagamine. Dokumentide kättetoimetamise põhieesmärk on seega saajatele dokumentide sisuga tutvumise võimaldamine; kuivõrd seda võimalust tegelikult kasutatakse, jääb saajate endi otsustada.
Kättetoimetamise oluline osa on selle elluviija poolt kättetoimetamise aja ja meetodi kinnitamine ning saajaks oleva isiku tuvastamine, et õiguskindluse seisukohast oleks tagatud kättetoimetamise nõuetekohasus.
kohtusse ilmumise kutsed, mis toimetatakse kätte menetlusosalistele;
kohtu otsused ja korraldused, mis toimetatakse kätte menetlusosalistele, kohtumenetluse etapis osalevatele kolmandatele pooltele ning mis tahes kolmandatele pooltele, kelle kohus on oma otsuse elluviimisse kaasanud;
poolte taotlused ja apellatsioonid, mis toimetatakse kätte vastulause esitajale;
kohtu ja menetlusosaliste vaheline teabevahetus;
kõik muud dokumendid, kui need on seaduses sätestatu kohaselt nõutud, sh dokumentide kättetoimetamine valitsusasutustele ja -organitele ning füüsilistele ja juriidilistele isikutele.
Teabevahetust, kutseid ja muid dokumente on pädevad kätte toimetama alljärgnevad tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 42 viidatud isikud:
kohtuametnikud: menetlusteabe kättetoimetajad;
postitöötajad: juhul, kui dokumendid toimetatakse kätte tähitud postiga kättesaamiskinnituse vastu;
asjakohaste omavalitsuste juhid, kui kättetoimetamise asukohas puudub kohtuasutus;
eraõiguslikud kohtutäiturid kohtu otsusel ja sõnaselge taotluse alusel poolelt, kes sellisel juhul kannab ka kättetoimetamise kulud.
Kuigi see ei ole õigusaktide alusel selgelt nõutud, proovivad Bulgaaria kohtud tavaliselt saaja aadressi kindlaks määrata, kasutades selleks otsingut äriregistrist ja riiklikust rahvastikuandmebaasist.
Äriregister on avalik. Äriregistris olevale teabele (s.o üksikasjalikele andmetele ettevõtjate kohta) on kõigil õigus tasuta ja vabalt juurde pääseda. Ettevõtja aadressi saab registri otsingut kasutades kindlaks teha tasuta. Seaduses sätestatud tasu eest pakub registrit haldav amet registreeritud juurdepääsu ettevõtja toimikule ja selles sisalduvatele dokumentidele (nt põhikirjale).
Registreerimist haldava ameti kogutavaid seadusega sätestatud tasusid käsitleva dokumendi artikli 16d kohaselt tuleb täielikule äriregistri andmestikule, sh uuendustele juurdepääsu eest tasuda aastast tasu suuruses 100 Bulgaaria leevi.
Äriregistri veebisaidi aadress on http://www.brra.bg
Riiklik rahvastikuandmebaas (NPD) on elektrooniline andmebaas, mis sisaldab kõikide Bulgaaria kodanike isiklikke registreerimiskirjeid. Samuti sisaldab see andmeid välisriikide kodanike kohta, kes on Bulgaaria pikaajalised või alalised residendid ning kellele on Bulgaaria Vabariigis antud pagulase staatus, humanitaarsete põhjustega seotud staatus või varjupaik. Tegemist on Bulgaaria suurima andmebaasiga, mis sisaldab füüsiliste isikute isikuandmeid (nimed, sünnikuupäevad, isikukoodid (EGN) või välisriigi kodanike isikukoodid, sünnikohad, sünni registreerimised, perekonnastaatused ja sugulassidemed, isikut tõendavad dokumendid jne). NPD-d haldab piirkondliku arengu ja avalike tööde ministeeriumi alla kuuluv kodanike registreerimise ja haldusteenustega tegelev peadirektoraat.
Kodanike registreerimist käsitleva seadusega (ZGR) reguleeritakse konkreetselt juhtumeid, mille puhul NPD-s talletatud andmed saab kättesaadavaks teha, ning selles on sätestatud, millistele isikutele kõnealuseid andmeid avaldada tohib.
1. Peamiselt on tegu füüsiliste isikutega (Bulgaaria ja välisriikide kodanikud), kellega asjakohased andmed on seotud, ning kolmandate pooltega (füüsilised isikud), kelle jaoks sellised andmed on olulised oma seadusjärgsete õiguste ja huvide rakendamise, muutmise või tühistamise seisukohast.
2. Valitsusasutustel ja -institutsioonidel on juurdepääsu saamise õigus oma juriidiliste volituste kohaselt, s.o oma pädevuse kohaldamisalas.
3. Juriidilised isikud (Bulgaaria ja välisriikide isikud) võivad samuti saada andmebaasile juurdepääsu, kui see vajadus tuleneb konkreetsest seadusest või muust õigusaktist (kohtuotsusest) või kui selleks on andnud volituse isikuandmete kaitse komisjon.
Kohaldatakse nõukogu 28. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1206/2001 (liikmesriikide kohtute vahelise koostöö kohta tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades) raames tõendite kogumiseks kasutatavat standardmenetlust (GPK artiklid 614–618).
Enamasti toimetavad kohtukutsed ja teabevahetuse kätte asjakohase osakonna kohtuametnikud ja postitöötajad.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 43 on sätestatud alljärgnevad kättetoimetamise meetodid:
kättetoimetamine isiklikult;
kättetoimetamine muu isiku vahendusel;
kättetoimetamine teatise jätmisega saaja alalisele või praegusele aadressile;
kättetoimetamine avaldamisega riigi ametlikus teatajas;
kättetoimetamine tunnistajatele, eksperttunnistajatele või kolmandatele pooltele, kes menetluses ei osale, viiakse ellu teate jätmisega postkasti või asjakohasele aadressile.
Kättetoimetamine isiklikult Dokumendid toimetatakse kätte asjakohase kohtuasja puhul kindlaks määratud aadressil elavale isikule. Kui saajat kindlaks määratud aadressilt ei leita, toimetatakse teabevahetusdokumendid kätte isiku praegusele aadressile või kui see nurjub, siis alalisele aadressile (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 38).
Dokumendid toimetatakse saajale kätte isiklikult, lugedes volitatud esindajale kättetoimetamise tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 45 kohaselt samaväärseks isiklikult kättetoimetamisega.
Kättetoimetamine muu isiku vahendusel Seda võimalust rakendatakse juhul, kui dokumente ei saa saajale isiklikult üle anda ning kõnealune muu isik on neid nõus vastu võtma. Nimetatud muu isik võib olla saaja perekonda kuuluv või samal aadressil elav täisealine isik või samal aadressil olev töötaja või tööandja. Isik, kellele dokumendid kätte toimetatakse, peab allkirjastama kinnituse kättesaamise kohta ning võtma endale kohustuse anda kohtukutse üle saajale.
Kohus välistab dokumente vastu võtta võivate muude isikute hulgast isikud, kellel võivad olla menetluse tulemusega seotud huvid või keda on saajapoolsel kirjalikul avaldusel sõnaselgelt nimetatud.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 46 kohaselt loetakse dokumentide kättetoimetamine nimetatud muule isikule kättetoimetamiseks saajale.
Teabevahetusdokumendid võib saajale kätte toimetada ka saaja määratud elektroonilisele aadressile. Sellisel viisil edastatud teabevahetusdokumendid loetakse kättetoimetatuks hetkest, mil need on kindlaks määratud infosüsteemi poolt vastu võetud (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 42 lõige 4). Kättetoimetamist elektroonilisele aadressile tõendab seotud elektroonilise kirje koopia. Seejuures menetluse liigi või poole teovõime seisukohast piiranguid ei ole. Ainus piirang on nõue, et elektroonilise aadressi peavad olema esitanud pooled ise, misjuhul loetakse antuks nõusolek kõnealuse meetodi kasutamiseks.
Kättetoimetamine teatise jätmisega Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 47 kohaselt jätab kättetoimetaja juhul, kui saajat menetluses kindlaks määratud aadressilt ei leita ja muid dokumentide vastuvõtmisega nõustuvat isikut samuti ei leita, saaja elukoha esiuksele või postkasti või kui need pole ligipääsetavad, siis hoone peasissepääsu juurde või selle lähedusse nähtavale kohale teatise. Teatisel on kirjas, et asjakohastele dokumentidele saab järele tulla kahe nädala jooksul alates teatise jätmise hetkest. Kui saaja ei ilmu õigeks dokumentide kättesaamiseks kohale, teeb kohus hagejale ülesandeks esitada kirje saaja registreeritud aadressi otsingu kohta. Kui esitatud aadress ei ole poole alaline kehtiv aadress, annab kohus korralduse toimetada dokumendid kätte kehtivale või alalisele aadressile alljärgnevalt kirjeldatud viisil. Kui kättetoimetaja teeb kindlaks, et saaja ei ela kättetoimetamiseks määratud aadressil, annab kohus hagejale esitada kirje saaja registreeritud aadressi otsingu kohta olenemata sellest, kas teatis on aadressile jäetud või mitte.
Teabevahetusdokumendid loetakse õigel ajal kättetoimetatuks nende vastuvõtmiseks ette nähtud ajaperioodi lõppemisel. Kui kohtunik teeb kindlaks, et teabevahetusdokumendid on nõuetekohaselt kätte toimetatud, annab ta korralduse nende lisamiseks menetluse toimikusse ning määrab hageja kulul saaja eriesindaja.
Teatise jätmine on meetod, mida rakendatakse ka teabevahetusdokumentide kättetoimetamiseks abistavatele pooltele.
Kättetoimetamine tunnistajatele, eksperttunnistajatele või kolmandatele pooltele, kes menetluses ei osale, viiakse ellu teate jätmisega postkasti või kui see ei ole ligipääsetav, siis asjakohasele aadressile.
Kättetoimetamine avaldamise teel Kättetoimetamist avaldamise teel reguleeritakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikliga 48.
Kui menetluse algatamisel ei ole saajal registreeritud aadressi ega kehtivat aadressi, võib hageja rakendada kättetoimetamist avaldamise teel riigi ametliku teataja mitteametlikus osas vähemalt üks kuu enne kohtuistungit. Sellisel viisil kättetoimetamine on lubatud üksnes juhul, kui hageja kinnitab kirjete otsingu tõendamisega, et saajal ei ole registreeritud aadressi ning hageja kinnitab deklaratsiooniga, et ta ei ole saaja välisriigi aadressist teadlik. Kui vaatamata avaldamisele ei ilmu saaja menetluse jaoks kohtuistungile, määrab kohus hageja kulul saaja eriesindaja.
Kui kättetoimetamine viiakse ellu teatise jätmise teel, loetakse teabevahetusdokumendid õigel ajal kättetoimetatuks nende vastuvõtmiseks ette nähtud ajaperioodi lõppemisel.
Kui kättetoimetamine viiakse ellu teatise jätmise teel, peab nimetatud teatisele olema märgitud, et dokumentidele saab järele tulla kahe nädala jooksul alates teatise jätmise kuupäevast.
Dokumendid loetakse nõuetekohaselt kättetoimetatuks, kui kinni on peetud teatise jätmise viisi kehtestatud nõuetest ning dokumentidele järele tulemise ajaperiood on lõppenud. Dokumentide kättetoimetamisest loobumist ei peeta õigusjärgseks või mitteõigusjärgseks, otsustav tegur ei ole poole esitatud vastuvõtmise või sellest keeldumise põhjendused, vaid pigem menetluskorra järgimine. Kui pool ei ilmu dokumentide vastuvõtmiseks sätestatud aja jooksul ja kohtunik teeb kindlaks, et teabevahetusdokumendid on nõuetekohaselt kätte toimetatud, annab ta korralduse nende lisamiseks menetluse toimikusse ning määrab hageja kulul saaja eriesindaja.
Postisaadetiste ja -pakkide kohaletoimetamise tingimuste üldiste eeskirjade (vastu võetud teabevahetuse reguleerimise komisjoni 27. mai 2010. aasta otsusega nr 581) artikli 5 lõike 1 kohaselt on tähitud postiga saadetavate saadetiste vastuvõtmisel nõutav saaja allkiri. Tähitud postiga saadetavad saadetised tohib üle anda isikule, kes on sama leibkonna liige, on vähemalt 18 aastat vana ning elab kättetoimetamiseks määratud aadressil. Saadetise üleandmisel tuleb anda allkiri ja esitada isikut tõendav dokument. Saadetise vastu võtnud isiku eesnimi, isanimi ja perekonnanimi lisatakse ametlikule kirjele.
Kui postisaadetist ei saa asjakohasele aadressile minekuga kohale toimetada saaja või muu saadetist vastu võtta võiva isiku puudumise tõttu, jäetakse postkasti ametlik kirjalik teatis, milles nõutakse saaja ilmumist postkontorisse ja saadetise vastuvõtmist postiteenuse osutaja määratud ajavahemiku jooksul, mis ei tohi olla vähem kui 20 päeva ega rohkem kui 30 päeva alates kuupäevast, mil saadetis saabus kättetoimetamiseks postkontorisse. Ametlike teatiste arv ja vastuvõtmise tähtaeg on sätestatud postiteenuse osutajate ja kasutajate vahelise lepingu üldtingimustes; igal juhul tuleb saata vähemalt kaks ametlikku teatist.
Vt vastus punktile 8.2.
Kui kättetoimetamine on lõpule viidud, peab asjakohane töötaja täitma selle kohta kättesaamiskinnituse. Seda kasutatakse teavitamise tõendina, Kättesaamiskinnitus peab sisaldama kõiki alljärgnevaid nõutud üksikasju, mis tõendavad, et kättetoimetamine on korrakohaselt ellu viidud:
– isiku nimi, kellele dokumendid kätte tuleb toimetada;
– isiku nimi, kellele dokumendid tegelikult kätte toimetatakse;
– isiku nimi, kes kätte toimetab: kohtuametnik, postitöötaja või kuller, omavalitsusjuht või eraõiguslik kohtutäitur.
Kui dokumendid toimetatakse kätte saajast erinevale isikule, on seejuures alati sätestatud, et kõnealune muu isik on kohustatud dokumendid saajale üle andma.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 44 on sätestatud, et kättetoimetamise lõpuleviimist saab kinnitada järgmiste meetoditega:
– kättetoimetaja kinnitab oma allkirjaga kättetoimetamise kuupäeva ja meetodi ning selle isiku identiteedi, kellele dokumendid kätte toimetati;
– kättetoimetamisest keeldumise kohta tuleb esitada teave kättesaamiskinnitusel ning see tuleb kinnitada kättetoimetaja allkirjaga; seejuures loetakse kättetoimetamine siiski nõuetekohaselt elluviiduks;
– kättetoimetamist telefoni või faksi teel kinnitab kättetoimetaja kirjalikult;
– kättetoimetamist telegrammi teel kinnitab kohaletoimetamise teatis;
– kättetoimetamist teleksi teel kinnitab saadetud teavet käsitlev kirjalik kinnitus;
– kättetoimetamist posti teel kinnitab kättesaamiskinnitus;
– kättetoimetamist elektroonilisele aadressile tõendab elektroonilise teenuse kirje koopia.
Kättetoimetamise elluviimist käsitlev kinnitus tuleb menetluse toimikule lisada kohe pärast kinnituse koostamist.
Kui saaja ei saa teabevahetusdokumente kätte või kui neid ei toimetata talle kätte seaduses sätestatud viisil, ei ole sellisel kättetoimetamisel mingisuguseid õiguslikke tagajärgi. Kui menetlusse kaasatud pool ei ole korrakohaselt kohtuistungile kutsutud, tuleb tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 46 alusel kohtuistung edasi lükata ning kätte toimetada uus kohtukutse. Seejuures võib pool aga ilmuda isiklikult kohtusse ja suuliselt või kirjalikult paluda kohtu ette ilmumise luba, viidates sellele, et talle on kohtuistungist teada antud ning ta soovib, et istung toimuks. Sellisel juhul loetakse kohtukutse korrakohaselt kättetoimetatuks.
Kui pooltele on korrakohaselt kohtukutsed saadetud, kuid menetlust lükatakse edasi tõenditega seotud põhjustel, ei ole uute kohtukutsete saatmine vajalik.
Bulgaaria Vabariigi kohtute kogutavad seadusega sätestatud tasud kohtuasja uurimise eest katavad kõik kohtukutsetega seotud kulud, kui kutsed on kohale toimetanud kohtuametnik, postitöötaja või asjakohase omavalitsuse juht.
Kui pool taotleb dokumentide kohaletoimetamist eraõigusliku kohtutäituri poolt, on tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 42 lõikes 2 sätestatud, et kulud kannab asjakohane pool.
Viimati uuendatud: 04/11/2016

matches: kohus Kohus kohus kohus kohus kohus


§ 22 Töölepingu regulatsioon
§ 24 Töötaja puhkuse regulatsioon
§ 25 Töö tasustamine, palk
§ 26 Töökaitse
§ 27 Töötajale pensionitega seotud sotsiaalsed tagatised
§ 67 Töölepingu regulatsioon
§ 69 Töötaja puhkuse regulatsioon
§ 70 Töö tasustamine, palk
§ 71 Töökaitse
§ 72 Töötaja pensioniga seotud sotsiaalsed tagatised
§ 751 Piiratud liikumisvõimega inimese teenindamine
§ 1181 Täienduskoolituse õppeained ja mahud
§ 121 Töölepingu regulatsioon
§ 123 Töötaja puhkuse regulatsioon
§ 124 Töö tasustamine, palk
§ 125 Töökaitse
§ 126 Töötaja pensioniga seotud sotsiaalsed tagatised
§ 1291 Piiratud liikumisvõimega inimese teenindamine
07.07.2006 RTL 2006, 55, 1002 01.01.2007 , osaliselt 1.04.2008
27.05.2008 RTL 2008, 45, 622 08.06.2008 , osaliselt 1.09.2008
(12) Määruse nõudeid ei kohaldata sõiduki juhile, kes juhib sõidukit, mille juhtimiseks on ettenähtud siseriiklik juhtimisõiguse kategooria (D-troll või T-kategooria traktor või R-kategooria traktor).
[RTL 2006, 55, 1002– 1.01.2007]
(2) Autojuhi ametikoolitus toimub riikliku õppekava alusel koostatud koolitusasutuse õppekava järgi. Koolitusasutuse õppekava peab olema registreeritud Eesti Riikliku Autoregistrikeskuse andmebaasis (edaspidi ARK), kui «Kutseõppeasutuste seadusest» ei tulene teisiti.
[RTL 2008, 45, 622 - jõust. 01.09.2008]
(5) ARK hindab enne koolitusasutuse õppekava kinnitamisele esitamist koolitusasutuse vastavust sõidukijuhi ametiõppe läbiviimiseks. Hinnatakse alusõppe ja vastava kategooria sõiduki juhtimisõiguse saamisega ühendatud koolituse ning töökeskkonda ja liiklusohutust käsitlevat valikainete läbiviimise võimaluste vastavust koolituse eesmärkidele ja õppekavale. ARK annab enne õppetöö algust hinnangu koolitusasutuse poolt koostatud õppekava vastavuse kohta käesolevale määrusele ja teede- ja sideministri 20. aprilli 2001. a määrusele nr 42 «Mootorsõidukijuhi ettevalmistamise eeskiri ja mootorsõidukijuhi juhendaja tunnistuse vorm ning väljaandmise kord».
2) isikut tõendava dokumendi või juhiloa, seal hulgas esmase juhiloa, kui see on isikule väljastatud;
3) nõuetekohase tervisetõendi, kui isik taotleb esmakordselt juhtimisõigust.
(6) Koolitusasutus peab ARK-le esitama hiljemalt üks päev pärast õppetöö algust:
2) koolituse tunniplaani.
(10) Koolitusasutuse ja ARK vaheline lõigetes 6 ja 8 nimetatud andmevahetus võib toimuda elektroonselt. Dokumendid peavad seejuures olema allkirjastatud «Digitaalallkirja seaduse» § 2 kohaselt või peab dokumentide saatja olema autenditud veebikeskkonnas.
(1) Paragrahvi 13 lõikes 7 nimetatud eksami sooritanud isik esitab ametikoolituse tunnistuse taotlemisel ARK-le juhiloa või esmase juhiloa ja nõuetekohase tervisetõendi, samuti andmed või maksedokumendi koopia riigilõivu tasumise kohta.
(2) Pärast andmete kontrollimist väljastab ARK edukalt eksami sooritanud veoautojuhile ja bussijuhile lisa 1 kohase ametikoolituse tunnistuse, taksojuhile lisa 2 kohase tunnistuse ning kannab nõutavad andmed liiklusregistrisse. Paragrahvi 91 lõikes 1 nimetatud alusõppega ühendatud ametikoolituse kursuse korral peavad isiku juhtimisõiguse saamiseks sooritatud liiklusteooria ja sõidueksamite andmed olema liiklusregistris.
7) «Liiklusseaduse» § 34 lõikes 1 nimetatud mootorsõidukijuhi koolitamise luba.
(2) Õppedokumentatsiooni tuleb säilitada viis aastat. Õppedokumentatsiooni võib säilitada elektroonilises andmebaasis, kui dokumendid, mis peavad olema allkirjastatud, on allkirjastatud «Digitaalallkirja seaduse» § 2 kohaselt.
(1) Ametikoolituse õppekava täitmist kontrollib ja hindab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning ARK.
Töölepingu sõlmimise kohustuslikkus sõltuma ta tööandja ettevõtlusvormist. Tööandja ja töövõtja vastastikused kohustused töölepingu sõlmimisel. Töörežiimi, palgatingimuste ja töökoha (liigi) määratlemine. Töölepingu lõpetamise tingimused ja põhjused. Kompensatsioonide arvutamise ja väljamaksmise kord töölepingu lõpetamisel. Tööettevõtuleping kui tsiviilõiguslik leping. Tööettevõtulepingu sõlmimise tingimused.
(2) [ Kehtetu – RTL 2008, 45, 622 - jõust. 08.06.2008]
§ 751. Piiratud liikumisvõimega inimese teenindamine
(2) Bussijuhi kohustused ja võimalused nende teenindamisel.
(2) Taksojuhi täienduskoolituse õppekava alusel toimuva kursuse kestus on vähemalt neli päeva.
§ 1291. Piiratud liikumisvõimega inimese teenindamine
(2) Taksojuhi kohustused ja võimalused nende teenindamisel.
Taksotunnused:
(2) Isik, kes taotleb või kellele on antud C-, D-kategooria auto või CE-kategooria autorongi juhtimisõigus seoses teenistusülesannete täitmisega kaitsejõududes või kes omab nende kategooriate sõidukite juhtimisõigust alla kahe aasta, võib ametikoolituse tunnistuse saada kiirendatud ametikoolituse õppekava edukal läbimisel määruses kehtestatud korras.
(2) Kehtiva tunnistuse omanikul on õigus avalduse alusel vana vormi kohane tunnistus ümber vahetada ARK-s, esitades selleks vana tunnistuse ja väljavõtte koolitaja eksami protokollist.
[Kehtetu RTL 2006, 55, 1002 - jõust. 01.01.2007]


Restaureerimistoetuse andmise kord – Riigi Teataja
Restaureerimistoetuse andmise kord - sisukord
2 TOETATAV TEGEVUS JA TOETUSE TAOTLEMINE
§ 6 Toetuse andmise tingimused
§ 8 Restaureerimistoetuse komisjon
§ 9 Taotluste hindamine
§ 11 Restaureerimise tunnustamine
4 TOETUSE MAKSMINE JA KONTROLL
§ 14 Restaureerimistoetuse andmise korra lisad
RT IV, 16.02.2018, 4
2. peatükk TOETATAV TEGEVUS JA TOETUSE TAOTLEMINE
§ 9. Taotluste hindamine
1) kuni 5 hindepunkti lähtuvalt kavandatavate tööde vastavusest objekti säilimise tagamisele: 1 - kavandatavad tööd ei mõjuta eriti objekti säilimist (näiteks akende vahetamine); 5 - kavandatavad tööd on objekti säilimise tagamiseks esmatähtsad (näiteks katusetööd, tugikonstruktsiooni tugevdamine, vihmaveesüsteemid);
2) kuni 5 hindepunkti lähtuvalt objekti väärtusest ning olulisusest (objekti ajaloolise, arhitektuurse või muu väärtuse ning olulisuse koosmõju, vaadeldavus avalikus ruumis): 1 - ulatuslike ümberehitustega või muul moel on objekti eelnimetatud väärtused märkimisväärselt vähenenud, restaureeritav detail pole avalikult vaadeldav; 5 - haruldane, ajastutruult säilinud objekt, mille säilimist on väga oluline toetada, restaureeritav detail on avalikult vaadeldav;
3) kuni 5 hindepunkti lähtuvalt originaalmaterjali säilimisest: 1 - originaaldetail asendatakse uue detailiga; 5 - halvas seisukorras originaaldetail restaureeritakse;
4) kuni 5 hindepunkti lähtuvalt omaniku panusest ehitise või kultuurimälestise säilimise tagamisse: 1 - omanik ei ole varem panustanud aega ega raha endale kuuluva ehitise või kultuurimälestise säilimise tagamisse; 5 - omanik on panustanud piisavalt aega või raha endale kuuluva ehitise või kultuurimälestise säilimise tagamisse ning tööd on tehtud hea restaureerimistava kohaselt;
§ 11. Restaureerimise tunnustamine
4. peatükk TOETUSE MAKSMINE JA KONTROLL
§ 14. Restaureerimistoetuse andmise korra lisad
Tallinna Linnavolikogu 29. mai 2014 määrus nr 14 Restaureerimistoetuse andmise kord" tunnistatakse kehtetuks.


Kohus peab selgituskohustusest tulenevalt mh välja selgitama hageja seisukoha alternatiivsete alusnormide kohta juhul, kui materiaalõiguse järgi on võimalik sama nõuet esitada sama elulise juhtumi korral erinevatel õiguslikel alustel, kui üks nõude alus ei välistaks teist ning kui hageja ei ole selgelt väljendanud oma seisukohta, missugusele nõude alusele ta tahab. Sealhulgas peab kohus välja selgitama, kas hageja järjestab võimalikud alternatiivsed nõude alused või jätab ta kohtu valida, missugusel õiguslikul alusel on hagi võimalik hageja esitatud ja tõendatud asjaolude alusel rahuldada . Asja lahendamisel ei pea kohus võtma seisukohta nõude aluse kohta, millele hageja ei soovi tugineda. Juhul, kui hageja on selgelt väljendanud, et ta ei soovi tugineda mõnele võimalikule alternatiivsele nõude alusele, ei saa kohus seda nõude alust hinnata. (p 17)
Juhul kui hageja ei loobu ühestki võimalikust alternatiivsest nõude alusest ega järjesta neid, peab kohus hindama kõiki alternatiivseid nõude aluse võimalusi, mida hagis esitatud asjaolude pinnalt nähtuvad. Kui hagi võimalikud alternatiivsed nõuded pole selged, peab kohus nõudma hagejalt selgitust, andes talle vajadusel hagi selgitamiseks tähtaja TsMS § 3401 lg 1 järgi. (p 18)
Lähtudes VÕS § 1056 lg-st 1 vastutab suurema ohu allikat valitsenud isik mh kannatanu surma põhjustamise või talle kehavigastuse või tervisekahjustuse tekitamise eest. Seda ei mõjuta iseenesest asjaolu, et isik (mh sõidukijuht) sai vigastada või hukkus mitme sõiduki kokkupõrkes, st mitme suurema ohu allika koostoimes.
Lähtudes VÕS § 1056 lg-st 3 on riskivastutusega kaetud juhtumite puhul võimalik paralleelselt ka süül põhinev deliktiline vastutus (VÕS § 1043 järgi). Kuid ühe isiku vastutus ei välista iseenesest teise isiku vastutust. Kui kahju tekitavad mitu isikut, peavad nad selle VÕS § 137 lg 1 kohaselt solidaarselt hüvitama.
Kui isiku, kelle surm põhjustati, lähedasel tekib seetõttu tervisekahjustus, võib selline kahju kuuluda hüvitamisele VÕS § 130 lg 2 järgi, kui täidetud on kahju hüvitamise kohustuse üldised eeldused. Tervisekahjustuseks ei saa nimetatud sätte tähenduses lugeda ainuüksi raske psüühilise seisundi tekkimist.
VÕS § 130 lg 2 järgne mittevaralise kahju rahalise hüvitamise nõue tekib ka isikul endal, kellele tekitati õigusvastaselt kehavigastus või tervisekahjustus, kuid kes suri seetõttu alles hiljem. Selline nõue on VÕS § 166 lg 1 tingimustel loovutatav ja ka pärandatav, st selle nõude võivad esitada ka surnu pärijad.
VÕS § 130 lg 2 puhul hüvitise kui valuraha suuruse määramisel tuleb arvestada erineva isikukahju (nt erineva tervisekahjustuse) tekkimisel selle tagajärgi kannatanule, st tema eeldatavat "valu suurust".
Seaduse järgi on erinevad mittevaralise kahju hüvitamise juhtumid "reastatud", lähtudes mittevaralise kahju tekkimise eeldatavast tõenäosusest ja kahju hüvitamise aluseks oleva rikkumise intensiivsusest. Olulisimaks mittevaralise kahju hüvitamise juhtumiks on võlaõigusseaduse kohaselt VÕS § 130 lg 2, mille kohaselt tuleb mittevaralise kahju hüvitamiseks maksta kannatanule alati välja mõistlik rahaline hüvitis, kui kannatanule tekitati kehavigastus või kahjustati tema tervist ning deliktiõiguse järgi (või ka nt lepingu rikkumise tõttu) vastutab kostja tekitatud kahju eest. Muudel juhtudel näeb VÕS § 134 ette, et mittevaraline kahju hüvitatakse täiendavaid kriteeriumeid arvestades. Selline õigushüvede "gradatsioon" väljendab mh erinevate õigushüvede erinevat hindamist ka rahalises mõttes, st juhtudel, kui mittevaralise kahju hüvitamine on ette nähtud piiranguteta (st isikukahju tekitamise juhud), peaks ka väljamõistetavad hüvitised olema üldjuhul suuremad kui juhtudel, kui mittevaralise kahju hüvitamine on piiratud. Küll tuleb VÕS § 130 lg 2 puhul hüvitise kui valuraha suuruse määramisel arvestada erineva isikukahju (nt erineva tervisekahjustuse) tekkimisel selle tagajärgi kannatanule, st tema eeldatavat "valu suurust". Nõudeõigus kahju hüvitamiseks on lähedastel VÕS § 134 lg 3 järgi üksnes erandlike asjaolude esinemisel, mis õigustavad hüvitise maksmist. See on põhjendatud esmajoones kahju tekitajale mõistlikus ulatuses oma teo ettenähtavuse tagamiseks, aga ka kahju tekitajate määratlemata hulga nõuetega koormamisega maksejõuetuks muutmise vältimiseks. Seaduses ei ole piiritletud "lähedaste" ringi. See on jäetud kohtu määratleda. Seejuures tuleb hinnata igat üksikjuhtu eraldi, lähtudes mh isikute sugulusest, perekondlikest sidemetest, senisest elukorraldusest ja muudest asjaoludest. Lähedaste hulka kuulub üldjuhul surnud isikuga koos elanud abikaasa.
Võlaõigusseaduse § 134 lg 3 mõttes ei saa "erandlikuks asjaoluks" olla surma või raske tervisekahjustuse põhjustamine kui selline, vaid sellega peab kaasnema ka täiendavaid asjaolusid, mis õigustavad mittevaralise kahju rahalise hüvitise väljamõistmist. Erandlikuks asjaoluks ei ole lähedase inimese kaotus abstraktselt ning ainuüksi lein ja kaotusvalu kui selline, mis väiksemas või suuremas ulatuses paratamatult kaasneb iga lähedase isiku surmaga. Lähedase kahju hüvitamise nõuet VÕS § 134 lg 3 kohaselt õigustaks esmajoones lähedase isiku ruumiline lähedus hukkunu või raskelt kannatanuga kahju tekitamise ajal, nt autoõnnetuse ajal samas autos viibimine või õnnetuse või selle tagajärgede vahetu pealtnägemine (n-ö samas ohutsoonis viibimine), samuti nt hukkunud või raskelt vigastatud lähedase inimese vigastuste või kannatuste nägemisest saadud hilisemad üleelamised. Need peavad aga olema isiklikud ja vahetud, mitte aga nt kolmandate isikute vahendatud. Erandlikud asjaolud, mis võivad anda alust kolmandatele isikutele neile tekitatud mittevaralise kahju hüvitamiseks, võivad seonduda ka kahju tekitamise asjaoludega. Nii võib mittevaralise kahju hüvitamist lähedastele õigustada nt see, et tegelikult soovitigi rünnata või mõjutada kannatanu lähedasi, samuti kahju tekitamise erilised asjaolud, nt kannatanule kahju tekitamise tahtluse olemasolu kahju tekitajal koostoimes lähedaste hilisemate üleelamistega.
Mittevaralise kahjuna ei saa nõuda kahju hüvitamist, mis võis isikul tekkida sellest, et tema surmasaanud abikaasa osales hageja alaealise lapse ülalpidamises. Kuigi isiku abikaasal ei olnud asja materjalide järgi seadusest tulenevat kohustust last ülal pidada, võiks laps VÕS § 129 lg 6 tingimuste esinemise korral esitada ise hagi talle ülalpidamise äralangemisest tingitud varalise kahju hüvitamiseks.
Kanalisatsiooniteenuse osutaja vastutab kanalisatsiooniteenuse osutamise lepingu rikkumisega isikule kahju tekitamise eest üksnes siis, kui isik oli selle lepinguga kaitstud kolmandaks isikuks VÕS § 81 järgi ning isikule tekitatud kahju oli hõlmatud rikutud lepingulise kohustuse kaitse-eesmärgiga (VÕS § 127 lg 2). Muul juhul võib kanalisatsiooniteenuse osutaja vastutada isikule kahju tekitamise eest süül põhineva deliktilise vastutuse alusel. Kanalisatsiooniteenuse osutaja poolseks lepingurikkumiseks on olukord, kus heitvesi tungib üldises trassis toimunud ummistuse tõttu kinnisasja kanalisatsioonisüsteemi kaudu kanalisatsiooniteenuse saaja hoonesse.
VÕS § 127 lg 6 kohaldamiseks peab olema võimatu tõendada kahju täpset suurust.