Advokatuuriseaduse, kohtute seaduse, kohtutäituri seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 31.05.2018, 2
21.05.2018 otsus nr 254
§ 1. Advokatuuriseaduse muutmine
1) paragrahvi 4 lõigetes 1–4 ja 6, § 14 lõike 6 teises lauses, § 16 lõigetes 4 ja 5, § 18 lõigetes 2–4 ning § 46 lõigetes 3 ja 4 asendatakse läbivalt sõnad „valdkonna eest vastutav minister” sõnaga „Justiitsministeerium” vastavas käändes;
2) paragrahvi 9 punktid 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„1) määrab juhatuse, revisjonikomisjoni ning aukohtu liikmete ja asendusliikmete arvu;
2) valib esimehe, juhatuse, revisjonikomisjoni ning aukohtu vandeadvokaatidest liikmed ja asendusliikmed;”;
3) paragrahvi 14 lõike 6 esimeses lauses asendatakse sõnad „Valdkonna eest vastutaval ministril või valdkonna eest vastutava ministri määratud isikul” sõnaga „Justiitsministeeriumil”;
4) paragrahvi 15 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Aukohus moodustatakse vähemalt seitsmeliikmelisena neljaks aastaks.
(3) Aukohtusse kuulub vähemalt neli advokatuuri üldkogu valitud vandeadvokaati, kaks kohtunike täiskogu valitud kohtunikku ja vähemalt üks õiguse õppesuunal vähemalt riiklikult tunnustatud magistrikraadi andva kõrgkooli poolt määratud õigusteadlane.”;
5) paragrahvi 26 lõike 3 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 26 lõiked 31 ja 32 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(31) Vandeadvokaadina võib advokatuuri liikmeks võtta isiku, kes on vähemalt kolm aastat tegutsenud vandeadvokaadina, kohtunikuna, kohtunikuna Euroopa Kohtus, Euroopa Inimõiguste Kohtus või Euroopa Liidu Üldkohtus, õiguskantslerina või prokurörina, välja arvatud abiprokurörina, ja kes soovib advokatuuri astuda viie aasta jooksul pärast advokatuurist käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punktis 1 või 4 sätestatud alusel välja arvamist või kohtuniku, õiguskantsleri või prokurörina tegutsemise lõpetamist. Samuti võib vandeadvokaadina advokatuuri liikmeks võtta isiku, kes on vähemalt kolm aastat töötanud muul käesoleva lõike esimeses lauses nimetamata ameti- või töökohal, mille ülesannete keerukus ja vastutus vastavad vandeadvokaadi töö keerukusele ja vastutusele ja sellel ameti- või töökohal töötamisest ei ole möödunud üle viie aasta.
(32) Käesoleva paragrahvi lõikes 31 nimetatud alusel isiku advokatuuri vastuvõtmiseks viib kutsesobivuskomisjon isikuga läbi vestluse, mille eesmärk on hinnata isiku vastavust käesoleva seaduse § 23 lõike 1 punkti 5 nõuetele ning tema teadmisi advokaadi kutsetegevuse ja kutse-eetika nõuete kohta. Juhatus otsustab isiku vastuvõtmise vestluse tulemuste alusel.”;
7) paragrahvi 29 lõikes 1 asendatakse sõna „üheteistkümneliikmelisena” sõnadega „vähemalt kümneliikmelisena”;
8) paragrahvi 29 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) vähemalt kuus advokatuuri juhatuse nimetatud vandeadvokaati ja nende vähemalt kaks asendusliiget;”;
9) paragrahvi 29 lõike 3 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahvi 29 lõiget 3 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
„31) vajaduse korral valdkonna eest vastutava ministri nimetatud Justiitsministeeriumi esindaja;”;
11) paragrahvi 29 lõike 3 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) vähemalt üks õiguse õppesuunal vähemalt riiklikult tunnustatud magistrikraadi andva kõrgkooli poolt määratud õigusteadlane ja tema asendusliige.”;
12) paragrahvi 30 lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) viib läbi vestluse isikuga, kes on esitanud avalduse astuda advokatuuri liikmeks käesoleva seaduse § 26 lõike 31 alusel.”;
13) paragrahvi 35 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
„5) on esitanud sooviavalduse liikmesuse peatamiseks kuni üheks aastaks.”;
14) paragrahvi 45 lõige 41 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(41) Kutsesaladuse rikkumiseks ei peeta Justiitsministeeriumile andmete avaldamist seoses järelevalvega pankrotihaldurina tegutsemise asjades.”;
15) seadust täiendatakse §-ga 461 järgmises sõnastuses:
„§ 461. Saladuse hoidmise kohustus
Järelevalvet teostavad isikud on kohustatud saladuses hoidma neile järelevalve käigus teatavaks saanud andmeid, mis on seadusega kaitstud.”;
16) paragrahvi 49 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Kui vandeadvokaat on võetud advokatuuri liikmeks käesoleva seaduse § 26 lõike 31 alusel, võib ta olla advokaadibüroo pidajaks pärast üheaastast tegutsemist advokatuuri liikmena.”;
17) seadust täiendatakse §-ga 825 järgmises sõnastuses:
„§ 825. Valdkonna eest vastutava ministri määratud kutsesobivuskomisjoni liikmete volitused
Käesoleva seaduse § 29 lõike 3 punkti 3 alusel valdkonna eest vastutava ministri määratud Justiitsministeeriumi esindaja ja tema asendusliikme volitused kutsesobivuskomisjonis lõpevad 2018. aasta 31. detsembril.”.
1) paragrahvi 81 lõikes 3 asendatakse sõnad „Riigikohtu üldkogule” sõnadega „kohtu esimehele”;
2) paragrahvi 81 lõikes 4 asendatakse sõnad „Riigikohtu üldkogu” sõnadega „Kohtu esimees”;
3) paragrahvi 81 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Julgeolekukontrolli asutus esitab kohtuniku suhtes teostatud julgeolekukontrolli käigus kogutud andmed kolme kuu jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumentide saamisest arvates kohtu esimehele. Kohtu esimees esitab põhjendatud taotluse kohtunikule salastatud välisteabele juurdepääsu õiguse andmiseks koos julgeolekukontrolli käigus kogutud andmetega Riigikohtu üldkogule otsustamiseks, kas kohtunik on läbinud julgeolekukontrolli. Salastatud välisteabe juurdepääsusertifikaat väljastatakse riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses ettenähtud korras.”;
4) paragrahvi 38 lõike 3 punkti 5 täiendatakse pärast sõnu „valib kohtunikueksamikomisjoni” sõnadega „esimese ja teise astme kohtu”;
5) paragrahvi 38 lõike 3 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„8) valib Eesti Advokatuuri aukohtu ja kutsesobivuskomisjoni, prokuröride konkursi- ja distsiplinaarkomisjoni ning Notarite Koja aukohtu kohtunikest liikmed ja asendusliikmed;”;
6) paragrahv 58 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 58. Kohtuniku töötamine riigiteenistuses ja avalik-õiguslikus ülikoolis ning nimetamine riigi peaprokuröriks
(4) Kui kohtunikul pärast riigiteenistusest, avalik-õiguslikust ülikoolist või riigi peaprokuröri ametikohalt lahkumist puudub võimalus tagasi pöörduda samasse kohtusse vabale kohtunikukohale ja ta ei soovi asuda teise kohtusse, vabastatakse kohtunik ametist ning talle makstakse hüvitisena kuue kuu ametipalk. Hüvitis arvutatakse selle määramise ajal kehtivast ametipalgast kohtunikukohal, millel kohtunik viimati enne riigiteenistusse või avalik-õiguslikku ülikooli siirdumist töötas.”;
7) paragrahvi 581 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kohtuniku valimisel või nimetamisel rahvusvahelise kohtuinstitutsiooni kohtuniku ametikohale või sellega võrdväärsele ametikohale, samuti kohtuniku osalemisel eksperdina rahvusvahelisel tsiviilmissioonil, kohtuniku volitused ja teenistussuhe peatuvad.”;
8) paragrahvi 69 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kohtunikueksamikomisjoni kuuluvad kohtunike täiskogu valitud neli esimese ja neli teise astme kohtu kohtunikku, Riigikohtu üldkogu valitud neli riigikohtunikku, Tartu Ülikooli õigusteaduskonna nõukogu määratud õigusteadlane, valdkonna eest vastutava ministri määratud Justiitsministeeriumi esindaja, advokatuuri juhatuse määratud vandeadvokaat ja riigi peaprokuröri määratud riigiprokurör. Kohtunikueksamikomisjon valib oma liikmete hulgast esimehe.”;
9) paragrahvi 76 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Kohtunikul, kes täidab tööülesandeid rahvusvahelise institutsiooni juures või kes osaleb eksperdina rahvusvahelises koostööprogrammis, on õigus saada selle eest tasu.”.
1) paragrahvi 4 lõikest 3 jäetakse välja sõnad „Justiitsministeeriumi veebilehel ning”;
2) paragrahvi 5 lõikes 1 asendatakse sõna „pankrotihaldurina” sõnadega „pankrotihalduri või likvideerijana”;
„(5) Kui kohtutäituril ei ole kehtivat ametikindlustuslepingut, peatab ametikogu juhatus kohtutäituri ametivolitused.”;
4) paragrahvi 15 lõikest 2 jäetakse välja sõnad „ja Justiitsministeeriumile”;
5) paragrahvi 22 lõikes 1 asendatakse sõnad „Valdkonna eest vastutav minister” sõnadega „Ametikogu juhatus”;
6) paragrahvi 22 lõike 1 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
„(11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud juhul võib kohtutäituri ametivolitused peatada ka valdkonna eest vastutav minister.”;
8) paragrahvi 22 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kohtutäituri ametivolitused taastab ametikogu juhatus viivitamata pärast ametivolituste peatamise aluse äralangemisest teadasaamist. Kui kohtutäituri ametivolitused on peatatud käesoleva paragrahvi lõikes 11 sätestatud korras, taastab need valdkonna eest vastutav minister.”;
„(1) Kui kohtutäitur soovib viibida ametikohustuste täitmisest eemal üle kahe kuu kalendriaastas, peab ta selleks taotlema ametikogu juhatuselt ametivolituste peatamist. Kui kohtutäitur ei saa nimetatud taotlust esitada, peatab ametikogu juhatus kohtutäituri ametivolitused omal algatusel.”;
10) paragrahvi 32 lõike 4 neljandas lauses ja § 401 lõikes 1 asendatakse arv „16” arvuga „22”;
„(1) Kui täitmiseks esitatakse täitedokument, millega võlgnik kohustub sissenõudjale tasuma rahasumma, arvutatakse kohtutäituri põhitasu ja kohtutäituri tasu ettemaks järgnevas tabelis toodud nõude summa järgi.
13) paragrahvi 35 lõiked 2–4 tunnistatakse kehtetuks;
14) paragrahvi 35 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:
„(21) Kui hüpoteegiga tagatud sissenõude summa on suurem kui 150 000 eurot, on kohtutäituri põhitasu määr 5000 eurot.
(22) Kui hüpoteegiga tagatud sissenõude summa on suurem kui 150 000 eurot, on kohtutäituri tasu ettemaks 191 eurot.”;
15) paragrahvi 54 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Haldusjärelevalvet kohtutäituri tegevuse üle teostavad Justiitsministeerium ja koda.”;
16) paragrahvi 54 lõiked 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
17) paragrahvi 54 lõikest 4 jäetakse välja sõnad „üle antud valdkondades”;
18) paragrahvi 55 lõike 1 sissejuhatavast lauseosast jäetakse välja sõnad „käesoleva seaduse § 54 lõikes 3 nimetatud valdkondi ja”;
19) paragrahvi 59 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „Justiitsministeerium” sõnadega „või koja aukohus”;
20) paragrahvi § 71 lõikes 3 asendatakse sõnad „Valdkonna eest vastutava ministri” sõnaga „Justiitsministeeriumi”;
„(1) Ametikogu liikmemaksu arvestatakse kohtutäituri ametitegevuse pealt ning kutsekogu liikmemaksu arvestatakse pankrotimenetluses laekunud ajutise halduri tasu ja pankrotihalduri tasu pealt.”;
22) paragrahvi 76 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Eesti riigivapi kujutisega pitserit kasutatakse riigivapi seaduses sätestatud korras.”;
23) paragrahvi 78 punkt 15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„15) kohtutäiturite tegevuse kohta statistiliste aruannete koostamine ja avaldamine seaduses sätestatud korras;”;
24) seaduse 3. peatüki 1. jagu täiendatakse §-ga 782 järgmises sõnastuses:
„§ 782. Kohtutäiturite nimekiri
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmed on kättesaadavad avaliku teabe seaduse § 439 lõike 1 punkti 5 alusel kehtestatud infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu.”;
25) paragrahvi 93 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „moodustatakse” sõnaga „vähemalt”;
26) paragrahvi 93 lõike 2 punktides 1 ja 2 asendatakse sõna „kaks” sõnaga „kolm”;
27) paragrahvi 93 lõike 2 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
28) paragrahvi 93 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Valdkonna eest vastutav minister võib nimetada eksamikomisjoni liikmeks Justiitsministeeriumi esindaja.”;
29) paragrahvi 99 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Aukohus moodustatakse vähemalt kaheksaliikmelisena viieks aastaks.
(2) Aukohtusse kuulub neli kohtutäiturit ja neli pankrotihaldurit.”;
30) paragrahvi 99 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Valdkonna eest vastutav minister võib nimetada aukohtu liikmeks Justiitsministeeriumi esindaja.”;
31) paragrahvi 100 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) kohtutäituri või pankrotihalduri tegevuse kohta esitatud kaebusi või distsiplinaarasju, samuti asju, mille on arutamiseks andnud Justiitsministeerium.”;
32) paragrahvi 101 lõikest 2 jäetakse välja sõnad „aukohtu menetletava”;
33) paragrahvi 103 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Aukohtu otsus distsiplinaarkaristusena määratud rahatrahvi kohta on täitedokumendiks täitemenetluse seadustiku § 2 lõike 1 punkti 21 tähenduses.”;
34) paragrahvi 103 täiendatakse lõigetega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
„(5) Aukohus edastab oma otsuse viivitamata Justiitsministeeriumile. Justiitsministeeriumil on õigus nõuda aukohtumenetluse asjades tutvumiseks ka muid aukohtumenetluse dokumente.
(6) Justiitsministeerium võib esitada aukohtu otsuse peale halduskohtule protesti 30 päeva jooksul aukohtu otsuse kättesaamisest arvates.”;
35) seaduse 4. peatüki 1. jagu täiendatakse §-ga 1161 järgmises sõnastuses:
„§ 1161. Valdkonna eest vastutava ministri määratud eksamikomisjoni liikmete volitused
Käesoleva seaduse § 93 lõike 2 punkti 3 alusel valdkonna eest vastutava ministri määratud isikute volitused eksamikomisjonis lõpevad 2019. aasta 31. detsembril.”.
1) paragrahvi 136 täiendatakse pärast sõna „samuti” sõnadega „riigi peaprokuröri taotluse alusel”;
2) paragrahvi 156 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kohtuistung helisalvestatakse.”;
3) paragrahvi 156 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kohtuistungi võib jätta salvestamata, kui:
1) enne istungit või istungi käigus ilmneb, et salvestamine on tehniliselt võimatu, ning kui kohus on veendunud, et istungi läbiviimine salvestamiseta on otstarbekas ja kohtumenetluse poolte huvidega kooskõlas;
2) istung toimub väljaspool kohtu ruume;
3) tegemist on kohtulahendi kuulutamiseks korraldatud istungiga;
4) tegemist on Riigikohtu istungiga.”.
Maksukorralduse seaduse § 18 lõike 1 punkt 5 ja § 201 tunnistatakse kehtetuks.
§ 6. Notariaadiseaduse muutmine
1) paragrahvi 3 lõikes 22 asendatakse sõnad „notari distsiplinaarsüüteo tuvastamise komisjonile” sõnadega „isikule, kes viib notari suhtes läbi distsiplinaar- või aukohtumenetlust”;
„§ 41. Notari ametipitsat
Notari ametipitsati kirjelduse ja liigid ning pitsati kasutamise ja hävitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
„(1) Haldusjärelevalvet notari ametipidamise üle teostavad Justiitsministeerium ja Notarite Koda.”;
5) paragrahvi 5 lõikes 3 asendatakse tekstiosa „§-s 33” tekstiosaga „§-s 35”;
6) paragrahvi 10 lõikes 2 ja § 15 lõikes 4 asendatakse sõna „Justiitsministeeriumile” sõnadega „Notarite Kojale”;
7) paragrahvi 17 lõiget 2 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) kui notari suhtes on välja kuulutatud pankrot või kui pankrotimenetlus on lõpetatud raugemise tõttu;”;
8) paragrahvi 18 lõigetes 3, 6 ja 8, § 21 lõikes 2, § 24 lõikes 3, § 25 lõikes 1, § 27 lõikes 1, § 39 lõikes 3 ning § 40 lõikes 4 asendatakse läbivalt sõnad „valdkonna eest vastutav minister” sõnadega „Notarite Koda” vastavas käändes;
9) paragrahvi 18 lõike 3 punktist 1 jäetakse välja sõnad „ning kooskõlastatult Notarite Kojaga”;
10) paragrahvi 18 lõike 3 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) notari suhtes distsiplinaarmenetluse või aukohtumenetluse algatamise korral distsiplinaarmenetluse või aukohtumenetluse lõpuni;”;
11) paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 3 või 4 nimetatud juhul võib notari ametisoleku peatada ka valdkonna eest vastutav minister.”;
12) paragrahvi 20 lõikes 1 asendatakse sõnad „Valdkonna eest vastutav minister nimetab Notarite Koja ettepanekul” sõnadega „Notarite Koda nimetab”;
13) paragrahvi 20 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Notari taotlusel võib Notarite Koda nimetada notarile alalise asendaja kalendriaastaks.”;
14) paragrahvi 20 lõikes 4 asendatakse sõnad „Valdkonna eest vastutav minister võib Notarite Koja ettepanekul” sõnadega „Notarite Koda võib”;
15) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Käesoleva seaduse § 18 lõike 3 punktides 3 ja 4 toodud juhtudel teeb notari ametitoiminguid ja täidab notaribüroo tegevusega seotud ülesandeid Notarite Koja nimetatud asendaja.”;
16) paragrahvi 24 lõike 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Konkursi tingimused ja korra kehtestab Notarite Koda.”;
17) paragrahvi 25 lõike 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Notarite Koda võib väljaõppe kestust muuta.”;
18) paragrahvi 28 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kandidaaditeenistuse lõpetab Notarite Koda.”;
19) paragrahvi 43 lõigetes 4–6 asendatakse sõnad „valdkonna eest vastutav minister” sõnaga „Justiitsministeerium” vastavas käändes;
20) paragrahvi 44 lõike 1 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) teostada käesoleva seaduse §-s 5 nimetatud haldusjärelevalvet ja osutada Justiitsministeeriumile kaasabi haldusjärelevalve teostamisel;”;
21) paragrahvi 44 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) nõuab notaritelt kirjalikke selgitusi nende suhtes esitatud kaebuste kohta, vajaduse korral algatab distsiplinaarmenetluse;”;
22) seadust täiendatakse §-ga 444 järgmises sõnastuses:
„§ 444. Notarite nimekiri
23) paragrahv 45 tunnistatakse kehtetuks;
24) paragrahvi 52 lõiked 1–4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Notarite Koja aukohus (edaspidi aukohus) arutab isiku, notari, notarikandidaadi, notari asendaja, eestseisuse, revisjonikomisjoni või Justiitsministeeriumi algatusel notari, notarikandidaadi ja notari asendaja ametipidamise, kutse-eetika ja käitumise kohta esitatud kaebusi. Poolte soovil lahendab aukohus vahekohtuna notarite, notarikandidaatide ja notari asendajate omavahelisi auasju.
(4) Aukohus moodustatakse üheteistkümneliikmelisena kolmeks aastaks. Aukohtusse kuulub viis Notarite Koja koosoleku poolt valitud notarit, viis kohtunike täiskogu valitud ringkonna- või riigikohtunikku ja üks õiguse õppesuunal vähemalt riiklikult tunnustatud magistrikraadi andva kõrgkooli poolt määratud õigusteadlane. Aukohus arutab asja vähemalt kolmeliikmelises koosseisus. Aukohtu liikmeks võib valida notari, kes on tegutsenud notarina vähemalt viis aastat. Aukohtu esimees valitakse aukohtu liikmete hulgast.”;
25) paragrahvi 52 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Aukohtumenetlus viiakse läbi notari distsiplinaarvastutuse seaduses sätestatud korras.”.
§ 7. Notari distsiplinaarvastutuse seaduse muutmine
Notari distsiplinaarvastutuse seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 täiendatakse pärast sõna „distsiplinaarmenetluse” sõnadega „ja aukohtumenetluse”;
„Notarile distsiplinaarkaristuse määramise õigus on Justiitsministeeriumil ja Notarite Koja aukohtul (edaspidi aukohus). Käesoleva seaduse § 3 lõike 1 punktis 3 sätestatud distsiplinaarkaristuse määramise õigus on üksnes valdkonna eest vastutaval ministril.”;
„§ 5. Distsiplinaarmenetluse ja aukohtumenetluse algatamine
(5) Kui aukohus esitab valdkonna eest vastutavale ministrile ettepaneku notari ametist tagandamise otsustamiseks, ei pea Justiitsministeerium algatama distsiplinaarmenetlust ning võib aukohtu poolt edastatud süüteo tuvastamise asjaolude ja esitatud ettepaneku alusel teha otsuse notari ametist tagandamise või tagandamata jätmise kohta. Kui aukohus ei ole distsiplinaarmenetluse käigus piisavalt tõendeid kogunud, võib Justiitsministeerium ise täiendavaid tõendeid koguda või saata distsiplinaarasja tagasi aukohtule täiendavate tõendite kogumiseks.”;
4) paragrahvid 6–62 tunnistatakse kehtetuks;
5) seadust täiendatakse §-ga 63 järgmises sõnastuses:
„§ 63. Aukohtumenetlus
(5) Aukohtu täpsem töökord sätestatakse Notarite Koja põhikirjas. Aukohtumenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduses sätestatut ulatuses, mida käesolev seadus ja Notarite Koja põhikiri ei reguleeri.”;
„§ 7. Otsus distsiplinaarsüüteoasjas
(3) Distsiplinaarsüüteoasjas karistuse määramise otsus tehakse pärast otsuse vaidlustamistähtaja möödumist teatavaks Notarite Koja veebilehel.”;
„§ 71. Distsiplinaarkaristuse määramise tähtajad
(3) Aukohus edastab oma otsuse viivitamata Justiitsministeeriumile. Justiitsministeeriumil on õigus nõuda aukohtumenetluse asjades tutvumiseks ka muid aukohtumenetluse dokumente.”;
„(1) Otsus noomituse määramise kohta toimetatakse kätte kolme päeva jooksul selle allkirjastamisest arvates notarile, kellele noomitus on määratud.”;
9) paragrahvi 9 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Rahatrahv tuleb tasuda kolme kuu jooksul arvates selle määramisest. Kui rahatrahvi määrab Justiitsministeerium, kantakse see riigituludesse. Kui rahatrahvi määrab aukohus, kantakse see Notarite Koja tuludesse.
(3) Justiitsministeerium või aukohus võib rahatrahvi määramise otsuses ette näha, et trahv tasutakse osade kaupa teatud tähtpäevadel kuni ühe aasta jooksul.”;
10) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Aukohtu otsus distsiplinaarkaristusena määratud rahatrahvi kohta on täitedokumendiks täitemenetluse seadustiku § 2 lõike 1 punkti 21 tähenduses.”;
11) paragrahvis 101 asendatakse läbivalt sõnad „valdkonna eest vastutav minister” sõnaga „Justiitsministeerium”;
„(4) Vaatamata distsiplinaarsüüteo aegumisele võib distsiplinaarasja menetleda ja teha otsuse distsiplinaarsüüteo tuvastamise või puudumise kohta.”;
13) paragrahv 151 tunnistatakse kehtetuks;
14) paragrahvis 18 asendatakse sõnad „alustatud distsiplinaarmenetlus” sõnadega „algatatud distsiplinaarmenetlus või aukohtumenetlus”;
„(3) Notariaadiseaduse § 21 lõigetes 1 ja 2 nimetatud isikutele määrab käesoleva seaduse § 3 punktis 3 ja §-s 10 nimetatud distsiplinaarkaristuse Notarite Koda.”;
„(1) Käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud süütegusid menetleb aukohus.”;
17) paragrahvi 24 lõikes 2 asendatakse sõnad „Notarite Koja aukohus” sõnaga „Aukohus”;
18) paragrahvi 24 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kandidaaditeenistuse lõpetamise otsustab Notarite Koda, kuulanud ära notarikandidaadi selgitused.”.
§ 8. Pankrotiseaduse muutmine
1) paragrahvi 57 lõike 5 neljandast lausest jäetakse välja sõnad „ja Justiitsministeeriumile”;
2) paragrahvi 67 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Halduri tegevuse peale võivad võlausaldaja ja võlgnik kaevata pankrotitoimkonnale, võlausaldajate üldkoosolekule, kohtule või kojale.”;
3) paragrahvi 70 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Haldurite tegevuse üle teostavad seaduses sätestatud ulatuses haldusjärelevalvet Justiitsministeerium ja koda.
(2) Justiitsministeerium ja koda teostavad haldusjärelevalvet halduri tegevuse üle Justiitsministeeriumile või kojale teatavaks saanud teabe alusel, mis annab alust arvata, et haldur on oma kohustusi rikkunud.
(3) Justiitsministeeriumil ja kojal on halduri tegevuse üle haldusjärelevalve teostamisel õigus kontrollida halduri kutsetegevuse nõuetekohasust ja seaduslikkust. Haldusjärelevalve teostamisse võib kaasata audiitori.
(4) Haldusjärelevalve teostamisel ilmnenud halduri kohustuste rikkumisest teatavad Justiitsministeerium ja koda kohtule ning pankrotitoimkonnale.
(5) Justiitsministeeriumil on haldusjärelevalve teostamiseks õigus:
3) tutvuda pankrotiasja kohtutoimikuga, halduri toimikuga, võlausaldajate üldkoosoleku dokumentidega ja pankrotitoimkonna dokumentidega;
5) viibida pankrotitoimkonna koosolekul ja võlausaldajate üldkoosolekul;
6) saada võlgniku pangakontode väljavõtteid perioodi kohta, millal halduril oli võlgniku pangakonto kasutamise õigus;
7) tutvuda likvideerimismenetluse dokumentidega ja likvideeritava äriühingu pangakontode väljavõtetega likvideerimismenetluse perioodi kohta.”;
4) paragrahvi 71 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Halduri kutsetegevust sätestavatest õigusaktidest tulenevate kohustuste rikkumise eest võivad Justiitsministeerium ja koda määrata haldurile distsiplinaarkaristuse. Justiitsministeerium ja koda ei määra distsiplinaarkaristust vandeadvokaadile.”;
5) paragrahvi 71 lõigetes 3 ja 6 asendatakse sõnad „valdkonna eest vastutav minister” sõnaga „Justiitsministeerium” vastavas käändes;
6) paragrahvi 71 lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu „aukohus võib” sõnadega „lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatule”;
7) paragrahvi 71 lõigetes 4 ja 8 asendatakse sõnad „valdkonna eest vastutav minister” sõnadega „Justiitsministeerium ja aukohus” vastavas käändes;
8) paragrahvi 71 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 3 sätestatud distsiplinaarkaristuse määramise õigus on aukohtul ja valdkonna eest vastutaval ministril.”;
9) paragrahvi 71 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Distsiplinaarkaristusena määratud rahatrahv tuleb tasuda kolme kuu jooksul selle määramisest arvates. Kui trahvi määrab Justiitsministeerium, kantakse see riigituludesse. Kui trahvi määrab aukohus, kantakse see koja tuludesse. Rahatrahvi määramise otsuses võib ette näha, et trahv tasutakse kindlaksmääratud tähtpäevadel osade kaupa ühe aasta jooksul.”;
10) paragrahvi 71 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Otsus distsiplinaarkaristusena määratud rahatrahvi kohta on täitedokumendiks täitemenetluse seadustiku § 2 lõike 1 punkti 21 tähenduses.”;
11) paragrahvi 71 lõike 7 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kui haldurile on määratud distsiplinaarkaristus, ei või teised pädevad organid määrata haldurile karistust sama distsiplinaarsüüteo toimepanemise eest.”;
12) paragrahvi 71 lõiget 9 täiendatakse pärast sõna „Justiitsministeerium” sõnadega „või aukohus”;
13) paragrahvi 71 lõige 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(11) Distsiplinaarkaristust ei või määrata, kui distsiplinaarsüütegu on aegunud. Distsiplinaarsüütegu aegub kolme aasta möödumisel selle toimepanemisest. Distsiplinaarsüüteo aegumine peatub distsiplinaarasja menetluse ajal, sealhulgas menetluse ajal kohtus, samuti apellatsioon- ja kassatsioonkaebuse esitamise tähtajal.”;
14) paragrahvi 71 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
„(12) Distsiplinaarkaristus on kustunud, kui pankrotihaldurile ei ole kolme aasta jooksul karistuse määramise päevast arvates määratud uut distsiplinaarkaristust.”.
„(2) Patendivolinikuna võib tegutseda isik, kes on Patendivolinike Koja liige ja kellele on käesolevas seaduses sätestatud alustel ja korras antud patendivoliniku kutse tegutsemiseks ühes või mõlemas patendivoliniku kutsetegevuse valdkonnas. Patendivolinikuna võib tegutseda ka välisriigis patendivoliniku kutse omandanud isik, kelle kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud vastavalt välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadusele ja kes on Patendivolinike Koja liige. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Justiitsministeerium.”;
„(5) Kutsenimetust „patendivolinik” võib kasutada üksnes Patendivolinike Koja liige. Nimetust „patendibüroo” võib kasutada üksnes patendivoliniku äriühing.”;
3) paragrahvi 3 lõikes 4 asendatakse sõnad „valdkonna eest vastutavat ministrit või tema volitatud ametnikku” sõnadega „Patendivolinike Koda”;
4) paragrahvi 5 lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) läbima käesoleva seaduse §-s 181 nimetatud täiendusõppe.”;
5) paragrahvi 5 lõike 4 punktis 1 ja § 6 lõikes 1 asendatakse sõna „kutse-eetika” sõnaga „kutsetava”;
6) paragrahvi 9 täiendatakse lõigetega 5–11 järgmises sõnastuses:
„(5) Patendivoliniku äriühingu osanik või aktsionär võib olla üksnes patendivolinik.
(11) Kui isik, kellelt on patendivoliniku kutse ära võetud, ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 10 sätestatud tähtaja jooksul osa või aktsiat võõrandanud, on patendivoliniku äriühing kohustatud osa või aktsia tühistama ja selle väärtuse väljaheidetule või väljaarvatule hüvitama.”;
„(11) Kindlustusjuhtum on patendivoliniku äriühingu või patendivoliniku poolt õigusteenuse osutamisega seoses otsese varalise kahju tekitamine sõltumata õigusteenuse osutamise kohast. Kutsekohustuse tahtlikust rikkumisest tekkivat vastutust kindlustama ei pea.”;
8) paragrahvid 13–132 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 14 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) omab vähemalt riiklikult tunnustatud magistrikraadi, sellele vastavat kvalifikatsiooni Eesti Vabariigi haridusseaduse § 28 lõike 22 tähenduses või sellele vastavat välisriigi kvalifikatsiooni ;”;
10) paragrahvi 14 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Patendivoliniku kutse saamiseks käesoleva seaduse § 2 lõike 3 punktis 1 nimetatud valdkonnas peab käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud haridus olema omandatud loodus- või tehnikateaduste valdkonnas.”;
11) paragrahv 15 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 16 lõikes 1 asendatakse sõna „komisjonile” sõnadega „kutsekomisjonile (edaspidi komisjon)”;
13) paragrahvi 16 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) patendivoliniku juures töötamise ajal tehtud toimingute aruande tema poolt taotletavas kutsetegevuse valdkonnas tehtud toimingute kohta.”;
14) paragrahvi 16 lõike 1 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 16 lõiget 3 täiendatakse pärast sõnu „käesolevas paragrahvis” sõnadega „ja komisjoni töökorras”;
16) paragrahvi 17 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Teade eksami toimumise kohta avaldatakse vähemalt üks kuu enne eksami toimumist Patendivolinike Koja veebilehel.”;
17) paragrahvi 17 lõike 6 teises lauses asendatakse sõna „viie” sõnaga „kuue”;
18) paragrahvi 17 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Kui eksamineeritav on saanud mitterahuldava hinde vähemalt ühe eksamiosa eest, ei ole patendivoliniku kutse taotleja eksamit sooritanud.”;
19) paragrahvi 17 täiendatakse lõikega 10 järgmises sõnastuses:
„(10) Kutse taotlemise eksami ja korduseksami tasu kehtestab Patendivolinike Koja koosolek. Kutseeksamil ja korduseksamil osalemise tasu ei või olla suurem kui 300 eurot. Korduseksamil osalemine on alati tasuline.”;
20) paragrahvi 18 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Patendivoliniku kutse taotlemise eksami ja korduseksami osalemistasu ei tagastata.”;
21) seadust täiendatakse §-ga 181 järgmises sõnastuses:
„§ 181. Täiendusõpe
(7) Kui patendivolinik ei ilmu mõjuva põhjuseta korduseksamile või ei soorita eksamit teisel katsel, esitab kutsekomisjon Patendivolinike Koja juhatusele ettepaneku isikult patendivoliniku kutse äravõtmiseks.”;
22) paragrahvi 19 lõigetes 2, 3, 5 ja 6 ning § 20 lõikes 2 asendatakse sõnad „valdkonna eest vastutav minister või tema volitatud ametnik” sõnadega „Patendivolinike Koda” vastavas käändes;
23) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
„(61) Kutsetegevuse peatamine ei vabasta isikut käesoleva seaduse §-s 181 sätestatud täiendusõppe kohustusest, välja arvatud isiku astumise korral avalikku teenistusse, valimisel Riigikogu või Euroopa Parlamendi liikmeks või Vabariigi Presidendiks või nimetamisel Vabariigi Valitsuse või Euroopa Komisjoni liikmeks. Lisaks on täiendusõppe kohustusest vabastatud isik, kelle kutsetegevus on peatatud tervise tõttu või rasedus- ja sünnituspuhkuse ning lapsehoolduspuhkuse ajaks.”;
24) paragrahvi 20 lõiget 1 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
„21) kutsekomisjon on teinud käesoleva seaduse § 181 lõikes 7 nimetatud ettepaneku;”;
25) seadust täiendatakse 31. peatükiga järgmises sõnastuses:
(9) Distsiplinaarkaristus kustub kolme aasta möödumisel karistuse määramise otsuse jõustumisest. Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 4 nimetatud distsiplinaarkaristus ei kustu.”;
26) paragrahvi 22 lõiget 3 täiendatakse pärast sõnu „volitatud ametniku” sõnadega „või koja”;
27) seadust täiendatakse §-ga 251 järgmises sõnastuses:
„§ 251. Patendivolinikule esitatavate nõuete erisused
Patendivolinikud, kellele on patendivolini kutse antud enne 2018. aasta 1. novembrit, ei pea vastama käesoleva seaduse § 14 lõike 1 punktis 3 ja lõikes 3 sätestatud haridusnõudele.”;
28) seadust täiendatakse §-dega 331–334 järgmises sõnastuses:
„§ 331. Koja liikmeks saamise tingimused
Täiendusõppe kohustuse täitmise esimese hindamisperioodi alguseks loetakse patendivoliniku vastava kutsevaldkonna registris registreerimise aeg. Esimene täiendusõppe aruanne tuleb esitada, kui saabub esimene viieaastase intervalliga arvutatud hindamisperiood pärast koja loomist, kuid mitte varem kui kolme aasta möödumisel koja loomisest.”.
Riigilõivuseaduse § 115 tunnistatakse kehtetuks.
1) paragrahvi 52 senine lõige 1 loetakse lõikeks 12 ja paragrahvi täiendatakse uue lõikega 1 järgmises sõnastuses:
„(1) Kohtuistung helisalvestatakse.”;
2) paragrahvi 52 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Kohtuistungi võib jätta salvestamata, kui:
1) enne istungit või istungi käigus ilmneb, et salvestamine on tehniliselt võimatu;
2) istung toimub väljaspool kohturuume;
3) istung toimub poole osavõtuta ja kohus jätab hagi läbi vaatamata, lükkab asja arutamise edasi või lahendab asja kirjalikus menetluses või tagaseljaotsusega;
4) tegemist on kohtulahendi kuulutamiseks korraldatud istungiga;
5) tegemist on Riigikohtu istungiga.”;
3) paragrahvi 59 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
„(12) Kohus võib piirata menetlusosalise õigust tutvuda kohtuistungi helisalvestisega, kui tegemist oli täielikult või osaliselt kinniseks kuulutatud istungiga või kui istungil peeti kompromissläbirääkimisi.”.
§ 12. Täitemenetluse seadustiku muutmine
1) paragrahvi 24 lõike 3 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„7) viide võlgniku õigusele tasuda vaid täitemenetluse alustamise tasu, kui ta täidab täitedokumendi vabatahtlikuks täitmiseks ettenähtud tähtaja jooksul.”;
2) paragrahvi 132 lõige 12 muudetakse ning paragrahvi täiendatakse lõigetega 13 ja 14 järgmises sõnastuses:
„(12) Kui sissenõude pööramine võlgniku muule varale ei ole viinud või eeldatavalt ei vii nõude täielikule rahuldamisele, võib sõltumata võlgniku suhtes läbiviidavate täitemenetluste arvust arestida ühes kuus kuni 20 protsenti sissetulekust, mis ei ole suurem kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sissetulek, millest on maha arvatud Statistikaameti poolt avaldatud arvestuslik elatusmiinimum. Sissetulekut ei arestita, kui see jääb alla Statistikaameti poolt avaldatud arvestusliku elatusmiinimumi. Käesolevas paragrahvis sätestatut ei kohaldata lapse elatisnõude täitmisele.
(14) Statistikaamet avaldab väljaandes Ametlikud Teadaanded iga aasta 1. veebruariks möödunud aasta andmete alusel arvestusliku elatusmiinimumi summa eurodes.”;
3) paragrahvi 206 lõikest 2 jäetakse välja sõna „hiljemalt”.
§ 13. Väärteomenetluse seadustiku muutmine
Väärteomenetluse seadustikku täiendatakse §-ga 1301 järgmises sõnastuses:
„§ 1301. Kohtuistungi helisalvestamine
(1) Kohtuistung helisalvestatakse.
(2) Kohtuistungi võib jätta salvestamata, kui:
(1) Käesoleva seaduse § 3 punkt 24, § 5 ja § 6 punkt 22 jõustuvad 2018. aasta 1. oktoobril.
(2) Käesoleva seaduse § 9 punktid 1–5 ja 7–28 ning § 10 jõustuvad 2018. aasta 1. novembril.
(3) Käesoleva seaduse § 3 punkt 12, § 4 punktid 2 ja 3 ning §-d 11 ja 13 jõustuvad 2019. aasta 1. jaanuaril.
(4) Käesoleva seaduse § 3 punktid 25–30 jõustuvad 2020. aasta 1. jaanuaril.
(5) Käesoleva seaduse § 1 punkt 4, § 2 punkt 5, § 6 punktid 4, 8–21 ja 23–25, § 7 ning § 9 punkt 6 jõustuvad 2021. aasta 1. jaanuaril.


text:
Andmete säilitamisest… ja nende enam mitte säilitamisest… | Advokaadibüroo TRINITI – teeb teisiti ja teeb ära!
Karmen Turk 2014-04-16
2005 toimusid Londoni metroos pommiplahvatused, enne seda olid toimunud Madriidi ning 9/11 terrorirünnakud. Seega, osaliselt tuleb mõista nende sündmuste järgset EL terrorismivastase õigusloome puhangut. Üheks selle puhangu tulemuseks oli andmete säilitamise direktiiv (2006/24/EÜ). Üleeile ütles aga EL kõrgeim kohus, et sisuliselt oli see direktiiv õigusloome ülereageering neile juhtumitele ning on tervikuna vastuolus põhiõiguste hartaga.
Andmete säilitamise direktiivist
Andmete säilitamise direktiiviga sätestati õiguslik regulatsioon sideteenuse osutamise käigus sideettevõtjate poolt säilitatavatele andmetele, sealhulgas määrati kindlaks eesmärgid, milleks säilitatavaid andmeid võib kasutada, säilitatavad andmeliigid ja säilitamistähtaeg ning sätestati mõned muud andmete säilitamisega seotud normid. Sisuliselt sätestatakse kohustus säilitada andmed hiigelsuurtes andmebaasides, mis tekivad või mida töödeldakse liidu kodanike suurema osa igapäevase elektroonilise side raames.
Arvan, et kõigile on alates direktiivi vastuvõtmisest olnud selge, et selline tegevus kujutab endast eraelu selget riivet, kuigi see loob üksnes tingimused isikliku ja kutsealase tegevuse tagantjärele kontrollimise võimaldamiseks. Andmete tagantjärele kasutamise instituut ohustab kogu nende säilitamise aja vältel alaliselt liidu kodanike õigust oma eraelu saladusele ning tekitab iga EL kodanikule üldlevinud tunde, et ollakse jälgimise all. Senini aga ei olnud kohtutel võimalust otsustada, kas selline tegevus on lubatav.
8.04.2014 Euroopa Kohtu otsus liidetud kohtuasjades C‑293/12 ja C‑594/12
Kohus leidis, et andmete säilitamise direktiiv ei ole proportsionaalne sekkumine põhiõigustesse.
Esmalt otsustas kohus, et andmete säilitamise kohustus on prima facie sekkumine põhiõigustesse muuhulgas selle tõttu, et nn metaandmed võimaldavad „teha väga täpseid järeldusi… isikute eraelu kohta, näiteks igapäevaste harjumuste, alalise või ajutise elukoha, igapäevaste liikumiste ja tegevuste, isikuvaheliste suhete ning isikute poolt külastatavate sotsiaalsete keskkondade kohta“.
Kohus muidugi nõustus, et selliste andmete säilitamisel on seaduslik eesmärk – terrorismi- ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus ning võitluse efektiivsus võib suures ulatuses oleneda tänapäevaste uurimisvõtete kasutamisest. Kuid selline üldisest huvist tulenev eesmärk, olenemata sellest, kui fundamentaalne see huvi ka ei oleks, ei õigusta iseenesest andmete säilitamise täna kehtivat meedet.
Järgmisena uuris kohus seda, kas selline meede oli proportsionaalne sekkumine isikute põhiõigustesse. Nagu juba öeldud, kohus vastas sellele eitavalt. Põhjuseks järgnev:
direktiiv loob aluse massjälgimisele nõudmata mistahes suhet säilitatavate andmete ning kuritegevuse või avaliku julgeoleku vahel. Enamgi veel, see rakendub kõigile telefoni ja internetti kasutavate inimeste andmetele ühetaoliselt, hoolimata isegi kutsealase saladuse hoidmise kohustusest (arstid, advokaadid, pihiisad);
direktiiv sätestab andmete säilitamise tähtaja 6 kuni 24 kuud (liikmesriigi enda valikul) olenemata andmetest, nende sisust või seosest säilitamise seaduslike eesmärkidega. See tähendab, et säilitamise aja valikul liikmesriigi poolt puudus objektiivne alus, mis oleks taganud, et meede on piiratud selliselt, et säilitamine oleks olnud vältimatult ja rangelt vajalik;
direktiivis puuduvad mistahes objektiivsed kriteeriumid liikmesriikidele määratlemaks andmetele ligipääsu ning nende hilisemat kasutust, menetluslikke tagatisi, mistõttu on kontroll isikuandmete üle ebapiisav;
direktiiv ei nõuta andmete säilitamist Euroopa Liidu territooriumil, mistõttu ei ole tagatud andmete kaitse ja turvalisus.
Minu hinnangul võimaldab kohtuotsus küll uue andmete säilitamise direktiivi vastuvõtmist, kuid seda oluliselt kitsamatel tingimustel selliselt, et mistahes andmete säilitamise ja direktiivi eesmärgi vahel eksisteeriks seos. Tundub, et mistahes massiline ja kogu ühiskonda ja elektroonilist suhtlust hõlmav andmete säilitamise süsteem oleks kohtu hinnangul alati ebaproportsionaalne. Täiendavalt olen seisukohal, et kohtu hinnangul peaks mistahes uus meede tagama, et säilitatud andmete osas kehtiks EL õigus ja johtuvalt peaks olema tagatud nende säilitamine EL piirides. Sellega vihjab kohus minu arvates sellele, et mistahes andmete vahetus erinevate EL ametite ja asutuste ning EL-väliste asutuste vahel peab olema välistatud.
Mis saab meie enda elektroonilise side seadusest?
Euroopa Kohtu otsuse tulem on, et direktiiv on kehtetu ab initio, s.t selle jõustumisest alates. Seega on liidu institutsioonidel kohustus võtta tuvastatud õigusvastasuse heastamiseks vajalikud meetmed. Aga mis saab siseriiklike õigusaktidega, ei ole kuidagi samast analoogiast tuletatav.
Õigusselgem on olukord täna neis liikmesriikides, kus konstitutsioonikohtud on juba varasemalt otsustanud, et siseriiklikud andmete säilitamist nõutavad õigusaktid on olnud põhiseadusvastased (nt Saksamaa, Rumeenia, Tšehhi). Seega näiteks Saksamaa, kes ei ole ainsana senini direktiivi üle võtnud, ei pea seda nüüd ka tegema.
Eesti aga on direktiivi üle võtnud elektroonilise side seadusega, mis on kehtiv ja jõus. Nimelt Eesti õigusruumi võeti andmete säilitamise direktiivi sätted üle elektroonilise side seaduse § 1111 muudatuste kaudu – säilitamisele kuulub ligi kahe lehekülje pikkune loetelu erinevatest metaandmetest ning säilitamise tähtajaks on aasta. ESS §-s 1841 on sätestatud ka väärteokoosseis, millega nähakse ette vastutus §-s 1111 nimetatud andmete säilitamise kohustuse rikkumise eest.
Volinik Malmstroem väidab Euroopa Komisjoni 8.04.2014 pressiteates, et siseriiklik seadusandlus vajab täiendamist ainult selles osas, mis on vastuolus EL õigusega ning kohtu otsus direktiivi kehtetusest ei võta riikidelt õigust kohustada sideettevõtjaid andmete säilitamiseks e-privaatsuse direktiivi (2002/58/EÜ) alusel.
Selline seisukoht, olgugi silmakirjalik, vastab tegelikult tõele. Kohtu poolt direktiivile antud hinnang ei ütle a priori midagi siseriiklike õigusaktide, s.h elektroonilise side seaduse kohta. Vastupidi – elektroonilise side seadus võib hüpoteetiliselt ju olla seaduse väljatöötajate tubli töö tulemusena kõiki Euroopa Kohtu poolt väljatoodud direktiivi puuduseid juba arvesse võttev ning täielikult kooskõlas põhiseadusega. See on küll vähetõenäoline, kuid võimalik.
Seega – meie seadus on igati eluterve ning jõus, kehtiv ning täitmiseks kohustuslik.
Küsimuseks on, mida on elektroonilise side seaduse regulatsiooni õiguspärasuse või -vastasuse tuvastamiseks võimalik teha?
Esiteks on seadusandjal võimalik alustada seaduse muutmine ning eelnõu menetluse käigus analüüsida kehtivat seadust Euroopa Kohtu otsuse valguses ning muuta johtuvalt elektroonilise side seadust selliselt, et see arvestaks Euroopa Kohtu otsuses leiduvaid etteheiteid. Vähim, mida seadusandja võiks teha, on teostada elektroonilise side seaduse analüüs uurimaks, kas sellel on puudused, mida Euroopa Kohus on etteheitnud direktiivile.
Teiseks on võimalik tuvastada elektroonilise side seaduse vastavata normide vastuolu või kooskõla põhiseadusega.
Selle eesmärgi saavutamiseks on kaks võimalust:
Õiguskantsleri, kui põhiseaduspärasuse järelvalvaja poolt algatatu põhiseaduslikkuse järelvalve nn järelkontrolli kaudu. See tähendab, et õiguskantsler teeb ettepaneku õigusakti andnud organile viia vabatahtlikult õigusakt põhiseadusega vastavusse või algatab õiguskantsler põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse Riigikohtus. Mõlemal juhul võib õiguskantsler tegutseda omal initsiatiivil, kuid samuti on igaühel õigus pöörduda avaldusega õiguskantsleri poole elektroonilise side seaduse vastavate normide põhiseadusele ja seadusele vastavuse kontrollimiseks (õiguskantsleri seaduse § 15);
Vahetu normikontrolli kaudu Riigikohtus, mille eelduseks on, et Riigikohtusse pöördub üldkohus – maa- või halduskohus. Paraku ei saa isik pöörduda maakohtusse lihtsalt taotlusega tuvastada elektroonilise seaduse põhiseadusevastasus. Sellise taotluse saab isik teha üldmenetluse raames, milles ta on osaline.

matches:
Kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
§ 1111
Kohus
§ 15


Koodikeskuse asutamine ja registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Koodikeskuse asutamine ja registri pidamise põhimäärus
Koodikeskuse asutamine ja registri pidamise põhimäärus - sisukord
§ 1 Registri ametlik nimi
§ 2 Registri pidamise eesmärk ja registri põhiülesanne
§ 4 Registrisse kantud andmete kaitse
§ 5 Registri ülesehitus ja registri pidamise organisatsiooniline struktuur
§ 6 Registrisse kantavate andmete õiguslik režiim
§ 7 Ravimpreparaatide ja muude toodete kohta registrisse kantavad andmed
§ 8 Registrisse kantavad andmed
3 ANDMETE REGISTREERIMINE, VÄLJASTAMINE JA PARANDAMINE
§ 10 Registriandmete esitaja
§ 11 Ravimiameti poolt andmete registrisse kandmise aluseks olevate dokumentide loetelu
§ 111 Sotsiaalministeeriumi poolt andmete registrisse kandmise aluseks olevate dokumentide loetelu
§ 112 Eesti Haigekassa poolt andmete registrisse kandmise aluseks olevate dokumentide loetelu
§ 12 Ravimiameti poolt andmete registrisse esitamise tähtajad
§ 121 Sotsiaalministeeriumi poolt andmete registrisse esitamise tähtajad
§ 122 Eesti Haigekassa poolt andmete registrisse esitamise tähtajad
§ 13 Registri andmete muutmine
§ 14 Registrist andmete väljastamise kord ja viis ning registrist andmete saamiseks õigustatud isikute ring
§ 15 Ebaõigete andmete parandamise ja sellest informeerimise kord
§ 16 Andmete registrisse vastuvõtmise ja registrist väljastamise üle arvestuse pidamise kord
§ 17 Registri pidamise üle järelevalvet teostama õigustatud isikud
§ 18 Järelevalve teostamise kord
5 REGISTRI FINANTSEERIMINE JA LIKVIDEERIMINE
§ 19 Registri projekteerimiseks ja kasutusele võtmiseks vajalike tööde tegemise tähtajad
§ 20 Registri projekteerimiseks ja kasutusele võtmiseks vajalike tööde finantseerimise allikad
§ 21 Registri pidamise finantseerimise kord
§ 22 Registri likvideerimise kord
§ 23 Ravimite ja muude registrisse kantavate toodete registrisse kandmine
§ 24 Määruse jõustumine
Vastu võetud 22.06.2005 nr 148
RT I 2005, 36, 278
jõustumine 01.07.2005
14.08.2008 RT I 2008, 39, 228 31.08.2008
01.04.2010 RT I 2010, 15, 80 11.04.2010
Määrus kehtestatakse « Ravimiseaduse » § 80 lõike 2 alusel.
[RT I 2008, 39, 228 - jõust. 31.08.2008]
§ 1. Registri ametlik nimi
Määrusega asutatakse riiklik register ametliku nimega «Koodikeskus» (edaspidi register), inglise keeles «CodeCenter» , ja kehtestatakse registri pidamise põhimäärus.
§ 2. Registri pidamise eesmärk ja registri põhiülesanne
(1) Registri pidamise eesmärk on võimaldada Eestis kasutatavate ravimpreparaatide, ekstemporaalsete ravimite, samuti nende meditsiiniseadmete ning imikute toitesegude ja fenüülalaniini mittesisaldavate toitainete, mille eest tasu maksmise kohustuse võtab üle Eesti Haigekassa, üheselt mõistetavat defineerimist kõigis Eesti tervishoiu infosüsteemides ning täpset teabevahetust ja arvepidamist nimetatud ravimpreparaatide ja toodete üle.
(2) Registri põhiülesandeks on võimaldada ravimite ja muude registrisse kantud toodete tuvastamist pakendi täpsusega igale pakendile omistatud ainulaadse koodi kaudu.
Registri vastutav töötleja on Ravimiamet.
[RT I 2010, 15, 80 - jõust. 11.04.2010]
§ 4. Registrisse kantud andmete kaitse
Registri vastutav töötleja peab organisatsiooniliste ja tehniliste meetmetega tagama registri andmete terviklikkuse ja autentsuse, samuti andmekogu pidamise ja selles sisalduvate andmete töötlemise, kaitse, säilimise ja arhiveerimise.
§ 5. Registri ülesehitus ja registri pidamise organisatsiooniline struktuur
(1) Registrit peetakse ühetasandilise infotehnoloogilise andmekoguna.
(2) Register on digitaalne andmebaas.
§ 6. Registrisse kantavate andmete õiguslik režiim
Registri andmetel on õiguslik tähendus «Ravimiseaduses» sätestatud ulatuses.
§ 7. Ravimpreparaatide ja muude toodete kohta registrisse kantavad andmed
Registrisse kantakse andmed järgmiste ravimpreparaatide ja muude toodete iga pakendisuuruse kohta:
1) müügiloaga ravim;
2) eriloaga sisseveetav ilma müügiloata ravim;
3) apteegis seeriaviisiliselt valmistatud ravim;
4) apteegis ekstemporaalselt valmistatud ravim;
5) apteegis jaendatav ravim;
6) meditsiiniseade, mille eest tasu maksmise kohustuse võtab üle Eesti Haigekassa;
7) imikute toitesegu ja fenüülalaniini mittesisaldav toitaine (edaspidi eritoit), mille eest tasu maksmise kohustuse võtab üle Eesti Haigekassa.
§ 8. Registrisse kantavad andmed
(1) Müügiloaga ravimpreparaadi kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) ravimikood;
2) ATC kood;
3) toimeaine või toimeained;
31) toimeaine kuuluvus;
4) ravimi nimetus;
5) ravimvorm;
6) toimeaine sisaldus üksikannuse, milliliitri või grammi kohta;
7) kogus pakendis;
71) manustamisviis;
8) müügiloa hoidja nimi ja olemasolu korral registrikood või äriregistris registreerimata füüsilisest isikust ettevõtja puhul isikukood;
9) pakendi lisand;
10) ravimi liik (kuuluvus inimestel kasutatavate või veterinaarravimite hulka);
101) taotluse liik;
102) maaletoomise taotluse liik;
11) ravimpreparaadi kuuluvus retseptiravimite või käsimüügiravimite hulka;
12) ravimpreparaadi kuuluvus narkootiliste või psühhotroopsete ravimite hulka;
13) ravimpreparaadi kuuluvus originaal- või geneeriliste ravimite hulka;
14) säilitamistingimused;
15) kõlblikkusaeg;
16) näidustus;
17) ravimi omaduste kokkuvõte;
18) pakendi infoleht;
19) müügiloa väljastamise ja lõppemise kuupäev;
191) müügiloa number;
20) müügiloa hoidja esindaja nimi ja tema asukoha aadress;
21) andmed soodustuse määra kohta (sealhulgas soodustuse protsent);
22) väljakirjutamise piirangud;
23) soodustuse määra piirangud;
24) piirhind või hinnakokkuleppega kehtestatud hind, kui see on olemas;
25) märge ravimpreparaadi kohta, mida ei ole lubatud väljastada apteegist retsepti alusel;
26) märge ravimpreparaadi kohta, mille väljastamisel kehtivad koguselised piirangud ning koguselise piirangu suurus;
27) märge ravimpreparaadi kohta, mille väljastamiseks ei ole lubatud kirjutada korduvretsepti.
(2) Müügiloata ravimpreparaadi puhul kantakse lõike 1 punktis 8 nimetatud müügiloa hoidja andmete asemel registrisse ravimpreparaadi tootja andmed ning punktides 13 kuni 24 nimetatud andmeid registrisse ei kanta.
(3) Apteegis seeriaviisiliselt valmistatavate ja jaendatavate ravimite kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
2) toimeaine, toimeained või koostis;
3) ravimi nimetus;
5) kogus pakendis;
6) ravimi tugevus;
7) ravimi liik;
71) taotluse liik;
8) ravimi kuuluvus retseptiravimite või käsimüügiravimite hulka;
9) kõlblikkusaeg;
10) säilitamistingimused.
(4) Apteegis retsepti või tellimislehe alusel valmistatavate ravimite kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
2) ATC rühm esimesel tasemel;
3) ravimi grupipõhine nimetus;
4) toimeaine või toimeained;
5) ravimi nimetus;
6) ravimvorm;
7) toimeaine sisaldus üksikannuse, milliliitri või grammi kohta;
8) kogus pakendis;
9) manustamisviis;
10) ravimi liik;
11) ravimi kuuluvus retseptiravimite või käsimüügiravimite hulka.
(5) Veterinaarravimite puhul lisandub lõigetes 1–3 toodud loetelule loomaliik ja keeluaeg. Veterinaarravimite puhul ei kanta registrisse andmeid soodustuse määra kohta, soodustuse määra piiranguid ja piirhinda või hinnakokkuleppega kehtestatud hinda.
(6) Eritoitude kohta, mille eest tasu maksmise kohustuse võtab üle Eesti Haigekassa, kantakse registrisse järgmised andmed:
2) nimetus;
3) koostis;
4) vorm (pulber, lahus vms);
5) pakend;
6) tootja nimi ja olemasolu korral registrikood või äriregistris registreerimata füüsilisest isikust ettevõtja puhul isikukood;
7) tootja esindaja aadress;
8) andmed soodustuse määra kohta (sealhulgas soodustuse protsent);
9) väljakirjutamise piirangud;
10) soodustuse määra piirangud;
11) piirhind või hinnakokkuleppega kehtestatud hind, kui see on olemas.
(7) Lõike 1 punktis 22 ja lõike 6 punktis 9 nimetatud väljakirjutamise piirangute all märgitakse:
1) ravimi väljakirjutamise õigus või ravimi esmase väljakirjutamise õigus;
2) arsti eriala (vastavalt FET klassifikatsioonile).
(8) Lõike 1 punktis 23 ja lõike 6 punktis 10 nimetatud soodustuse määra piirangute all märgitakse:
1) diagnoos (vastavalt ICD klassifikatsioonile);
2) vanus;
3) meditsiiniline näidustus.
(9) Lõike 1 punktis 24 ja lõike 6 punktis 11 nimetatud piirhinna või hinnakokkuleppega kehtestatud hinna all märgitakse:
1) pakendi piirhind;
2) kas pakend kuulub piirhinna alla;
3) hinna- ja mahukokkuleppehind.
(10) Meditsiiniseadmete kohta, mille eest tasu maksmise kohustuse võtab üle Eesti Haigekassa, kantakse registrisse vähemalt järgmised andmed:
1) meditsiiniseadme rühma nimetus;
2) meditsiiniseadme rühma kood;
3) meditsiiniseadme pakendi kood;
4) meditsiiniseadme pakendi nimetus;
6) meditsiiniseadme liik;
61) taotluse liik;
7) tootja või tootja esindaja Euroopa Liidus nimi ja olemasolu korral registrikood või äriregistris registreerimata füüsilisest isikust ettevõtja puhul isikukood;
8) tootja või tootja esindaja Euroopa Liidu aadress;
9) soodustus ja hüvitamise tingimus;
10) piirhind.
(101) Lõike 10 punktis 9 nimetatud soodustuse ja hüvitamise tingimuse kohta märgitakse:
1) soodustuse %;
2) meditsiiniseadme limiitkogus ja selleks etteantud ajavahemik;
3) meditsiiniline näidustus;
4) hüvitamise tingimuste piirangud (vanuseline, ajaline piir).
(11) Lõike 1 punktis 1, lõike 3 punktis 1, lõike 4 punktis 1, lõike 6 punktis 1 ja lõike 10 punktis 3 nimetatud kood antakse, järgides «Ravimiseaduse» § 80 lõike 5 alusel kehtestatud ravimite kodeerimise ning ravimikoodi kasutamise korda.
(12) Koodikeskuses registreerunud kasutajate kohta on registris järgmised andmed:
2) asutus;
3) amet;
4) e-posti aadress.
§ 9. [Kehtetu – RT I 2008, 39, 228 - jõust. 31.08.2008]
3. peatükk ANDMETE REGISTREERIMINE, VÄLJASTAMINE JA PARANDAMINE
§ 10. Registriandmete esitaja
Registrisse andmete esitajad on Ravimiamet, Sotsiaalministeerium ja Eesti Haigekassa.
§ 11. Ravimiameti poolt andmete registrisse kandmise aluseks olevate dokumentide loetelu
(1) Paragrahvi 7 punktis 1 nimetatud ravimpreparaadi puhul on registreerimise aluseks olevaks dokumendiks Ravimiameti otsus müügiloa väljaandmise kohta.
(2) Paragrahvi 7 punktis 2 nimetatud ravimpreparaadi puhul on registreerimise aluseks olevaks dokumendiks Ravimiameti otsus sisseveoloa andmise kohta.
(3) Paragrahvi 7 punktides 3–7 nimetatud ravimpreparaatide ja muude toodete puhul on registreerimise aluseks olevaks dokumendiks Ravimiameti otsus «Ravimiseaduse» § 80 lõikes 3 nimetatud taotluse rahuldamise kohta.
§ 111. Sotsiaalministeeriumi poolt andmete registrisse kandmise aluseks olevate dokumentide loetelu
(1) Paragrahvi 8 lõike 1 punktides 21–23 nimetatud andmete puhul on registreerimise aluseks olevaks dokumendiks «Ravikindlustuse seaduse» § 43 lõike 1 alusel kehtestatud sotsiaalministri määrus.
(2) Paragrahvi 8 lõike 1 punktis 24 ja lõike 6 punktis 11 nimetatud andmete registreerimise aluseks olevaks dokumendiks on «Ravikindlustuse seaduse» § 42 lõike 21 alusel kehtestatud sotsiaalministri määrus ja «Ravikindlustuse seaduse» § 42 lõike 4 alusel sotsiaalministri ja ravimitootja või ravimi müügiloa hoidja või müügiloa hoidja volitatud esindaja vahel sõlmitud hinnakokkulepped.
(3) Paragrahvi 8 lõike 1 punktides 25–27 nimetatud andmete registreerimise aluseks olevaks dokumendiks on «Ravimiseaduse» § 33 lõike 7 alusel kehtestatud sotsiaalministri määruse § 2 lõigetes 7, 91 ja 13 ning lisas 4 sätestatud ravimite väljakirjutamise piirangud.
§ 112. Eesti Haigekassa poolt andmete registrisse kandmise aluseks olevate dokumentide loetelu
Paragrahvi 8 lõike 10 punktides 1, 2, 9 ja 10 nimetatud andmete registreerimise aluseks olevaks dokumendiks on «Ravikindlustuse seaduse» § 48 lõike 4 alusel kehtestatud sotsiaalministri määrus.
§ 12. Ravimiameti poolt andmete registrisse esitamise tähtajad
(1) Paragrahvi 7 punktis 1 nimetatud ravimpreparaadi puhul antakse andmed registrisse 15 tööpäeva jooksul Ravimiameti poolt müügiloa väljaandmise kohta käiva otsuse tegemise päevast arvates.
(2) Paragrahvi 7 punktis 2 nimetatud ravimpreparaadi puhul antakse andmed registrisse ühe tööpäeva jooksul Ravimiameti poolt sisseveoloa andmise kohta käiva otsuse tegemise päevast arvates.
(3) Paragrahvi 7 punktides 3–7 nimetatud ravimpreparaatide ja muude toodete puhul antakse andmed registrisse ühe tööpäeva jooksul Ravimiameti poolt «Ravimiseaduse» § 80 lõikes 3 nimetatud taotluse rahuldamise kohta käiva otsuse tegemise päevast arvates.
§ 121. Sotsiaalministeeriumi poolt andmete registrisse esitamise tähtajad
(1) Paragrahvi 111 lõigetes 1 ja 2 nimetatud andmed antakse registrisse vähemalt kümme päeva enne nende alusdokumentideks olevate määruste jõustumise tähtpäeva.
(2) Paragrahvi 111 lõikes 2 nimetatud hinnakokkulepeid puudutavad andmed antakse registrisse vähemalt kümme päeva enne nende alusdokumentideks olevate hinnakokkulepete jõustumise tähtpäeva.
(3) Paragrahvi 111 lõikes 3 nimetatud andmed antakse registrisse vastava pakendi andmete koodikeskusesse ülekandumisele järgneval tööpäeval.
§ 122. Eesti Haigekassa poolt andmete registrisse esitamise tähtajad
Paragrahvis 112 nimetatud andmed antakse registrisse vähemalt kümme päeva enne nende alusdokumendiks oleva määruse jõustumise tähtpäeva
§ 13. Registri andmete muutmine
Juhul kui registri andmed muutuvad tulenevalt muudatustest õigusaktides või teistes registri andmete aluseks olevates dokumentides, tehakse vastav muudatus registris muudatuse jõustumise päeval.
§ 14. Registrist andmete väljastamise kord ja viis ning registrist andmete saamiseks õigustatud isikute ring
(1) Kõik registrisse kantud andmed on avalikud.
(2) Registrisse kantud andmed on kõigile isikutele kättesaadavad ja avaldatud vastutava töötleja veebilehel ning X-tee liidese kaudu.
(3) Juhul kui registrisse kantud andmed pole kättesaadavad lõikes 2 nimetatud veebilehe või X-tee liidese ajutise rikke tõttu, väljastab vastutav töötleja registrisse kantud andmeid kuni rikke kõrvaldamiseni kirjalikult, samuti kasutades telefoni, faksi või muid vastutaval töötlejal olemasolevaid sidevahendeid.
(4) Registriandmeid väljastatakse tasuta, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti.
§ 15. Ebaõigete andmete parandamise ja sellest informeerimise kord
(1) Registrisse kantavates andmetes vigade ning ebatäpsuste avastamise korral on registri vastutav töötleja kohustatud parandama vead viivitamata, kuid mitte hiljem kui 5 tööpäeva jooksul.
(2) Teave registriandmete paranduste kohta on kättesaadav vastutava töötleja veebilehel ja X-tee liidese kaudu.
§ 16. Andmete registrisse vastuvõtmise ja registrist väljastamise üle arvestuse pidamise kord
(1) Registrisse andmete lisamine ja registri andmete muutmine salvestatakse infotehnoloogilisse kanderaamatusse.
(2) Juhul kui registrist väljastatakse andmeid § 14 lõike 3 alusel, peetakse nende üle arvestust «Haldusmenetluse seaduses» sätestatud korra kohaselt.
§ 17. Registri pidamise üle järelevalvet teostama õigustatud isikud
(1) Registri pidamise seaduslikkuse üle teostab järelevalvet vastutav töötleja.
(2) Andmekaitsealast järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse üle teostab Andmekaitse Inspektsioon vastavalt oma pädevusele.
§ 18. Järelevalve teostamise kord
(1) Järelevalvet teostaval isikul on õigus oma pädevuse piires tutvuda registriandmete ja registri pidamise dokumentidega, siseneda ruumidesse, kus andmeid hoitakse, töödeldakse või kus asuvad töötlemiseks kasutatavad seadmed, saada teavet andmete registrist väljastamise ja kasutamise kohta, kontrollida registri pidamise vastavust seadustele ja muudele õigusaktidele.
(2) Registri pidamisel puuduste ilmnemise korral on registri vastutav töötleja kohustatud likvideerima järelevalvet teostanud isiku ettekirjutuses kajastatud puudused tema poolt määratud tähtajaks.
5. peatükk REGISTRI FINANTSEERIMINE JA LIKVIDEERIMINE
§ 19. Registri projekteerimiseks ja kasutusele võtmiseks vajalike tööde tegemise tähtajad
(1) Registri projekteerimiseks vajalike tööde lõpptähtaeg ja registri kasutusele võtmise algustähtaeg on 1. juuli 2005. a.
(2) Registri retseptikeskusega liidestamiseks vajalike tööde lõpptähtaeg ja kasutusele võtmise algustähtaeg on retseptikeskuse käivitamise tähtpäev.
§ 20. Registri projekteerimiseks ja kasutusele võtmiseks vajalike tööde finantseerimise allikad
Registri projekteerimiseks ja kasutusele võtmiseks vajalikke töid finantseeritakse Ravimiameti ja Sotsiaalministeeriumi eelarvest.
§ 21. Registri pidamise finantseerimise kord
Registri pidamist finantseeritakse riigieelarvest sihtotstarbeliste summadena, mis nähakse ette registri vastutava töötleja eelarvereal.
§ 22. Registri likvideerimise kord
Registri likvideerimise otsustab Vabariigi Valitsus. Register likvideeritakse kooskõlas «Arhiiviseaduse» ja «Avaliku teabe seaduse» § 439 lõike 1 punkti 6 alusel kehtestatud õigusaktiga.
§ 23. Ravimite ja muude registrisse kantavate toodete registrisse kandmine
Registri kasutusele võtmisest 5 tööpäeva jooksul kantakse registrisse:
1) ravimid, millel oli kehtiv müügiluba ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 1. juulini 2005. a;
2) ravimid, millel on kehtiv müügiluba 1. juulil 2005. a;
3) eriloaga sisseveetavad ilma müügiloata ravimid, mille sisseveo luba on väljastatud alates 1. jaanuarist 2005. a;
4) apteegis seeriaviisiliselt ja ekstemporaalselt valmistatavad ravimid;
5) eritoidud ja meditsiiniseadmed, mis Eesti Haigekassa kompenseeris ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 1. juulini 2005. a.
(1) Määrus jõustub 1. juulil 2005. a.
(2) Paragrahvi 8 lõike 1 punktides 21–24 ja lõike 6 punktides 8–11 nimetatud andmeid kantakse registrisse alates 1. augustist 2005. a.
(3) Paragrahvi 8 lõike 1 punktides 21–24 ja lõike 6 punktides 8–11 nimetatud andmed ravimite kohta, millel oli kehtiv müügiluba ajavahemikus 1. jaanuar kuni 1. august 2005. a, ja Eesti Haigekassa poolt ajavahemikus 1. jaanuar kuni 1. august 2005. a kompenseeritud eritoitude kohta kantakse registrisse 1. augustiks 2005. a.
(4) Paragrahvi 14 lõikes 2 ja § 15 lõikes 2 nimetatud X-tee liides rakendatakse alates 1. jaanuarist 2006. a.
(5) Paragrahvi 8 lõike 1 punktides 13 ja 18 nimetatud andmed kantakse registrisse alates 1. juulist 2006. a.


Määrus kehtestatakse « Meditsiiniseadme seaduse» (RT I 2004, 75, 520) § 23 lõike 2 alusel.
§2. Teiste õigusaktide kohaldamine
(2) Käesolevas määruses ettenähtud haldusmenetluse suhtes kohaldatakse «Haldusmenetluse seadust» (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 117; 78, 527), võttes arvesse «Meditsiiniseadme seaduse» ja käesoleva määruse erisusi.
MEDITSIINISEADME VASTAVUSHINDAMINE
§3. Meditsiiniseadme vastavushindamise protseduurid
§4. Meditsiiniseadme vastavushindamine
§5. Teavitatud asutuse kaasamine meditsiiniseadme vastavushindamisse
§6. I klassi meditsiiniseadme vastavushindamine
§7. II klassi meditsiiniseadme vastavushindamine
§8. III klassi meditsiiniseadme vastavushindamine
§9. In vitro diagnostikameditsiiniseadme vastavushindamine
§10. Aktiivse siirdatava meditsiiniseadme vastavushindamine
Vastavuse deklareerimine
§11. Vastavuse deklareerimine
§12. Meditsiiniseadme tehniline dokumentatsioon
§13. Tootja kohustused tootmisjärgses etapis
§14. Steriilselt turule lastava ja I klassi kuuluva mõõtefunktsiooniga meditsiiniseadme vastavusdeklaratsioon
§15. II a klassi kuuluva meditsiiniseadme vastavusdeklaratsioon
§16. In vitro diagnostikameditsiiniseadme kvaliteedisüsteem
§17. Enesetestimise meditsiiniseadme kavandi hindamise taotlus
§18. Enesetestimise meditsiiniseadme kavandi hindamise sertifikaadile esitatavad nõuded
§19. Tootja kohustused enesetestimise meditsiiniseadme kavandi muutmisel
§20. Täielik kvaliteedi tagamine
§21. Kvaliteedisüsteemi hindamise taotlus
§22. Kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon
§23. Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel
§24. Muudatused heakskiidetud meditsiiniseadme kvaliteedisüsteemis
§25. Meditsiiniseadme kavandi hindamine
5) kui meditsiiniseade sisaldab «Ravimiseaduse» (RT I 1996, 3, 56; 49, 954; 1997, 93, 1564; 1998, 36/37, 554; 1999, 58, 608; 2001, 53, 308; 2002, 18, 97; 53, 336; 62, 377; 63, 387; 82, 480; 2003, 26, 156; 88, 591) tähenduses ühe koostisosana ravimit, siis katsetulemuste põhjal antud kinnitus selle kohta, et meditsiiniseade aitab kaasa ravimi paremale omastatavusele inimorganismis;
(6) Lõike 4 punktis 5 nimetatud meditsiiniseadme puhul peab teavitatud asutus küsima enne meditsiiniseadme kavandile lõpliku hinnangu andmist Ravimiametilt arvamust sellise meditsiiniseadme ohutuse, kvaliteedi ja kasulikkuse kohta. Teavitatud asutus arvestab Ravimiameti arvamusega ning informeerib Ravimiametit meditsiiniseadme kavandile antud lõplikust hinnangust.
§26. Muudatused heakskiidetud meditsiiniseadme kavandis
§27. Kvaliteedisüsteemi järelevalve
§28. Verepreparaate sisaldava meditsiiniseadme turule laskmine
§29. A-nimekirja kuuluva in vitro diagnostikameditsiiniseadme vastavuse hindamine
§30. A-nimekirja kuuluva in vitro diagnostikameditsiiniseadme turule laskmine
Tootmisprotsessi kvaliteedi tagamine
§31. Tootmisprotsessi kvaliteedi tagamine
§32. Meditsiiniseadme tootmisprotsessi kvaliteedisüsteemi hindamise taotlus
§33. Meditsiiniseadme tootmisprotsessi kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon
§34. Teavitatud asutuse kohustused tootmisprotsessi kvaliteedisüsteemi hindamisel
§35. Muudatused heakskiidetud meditsiiniseadme tootmisprotsessi kvaliteedisüsteemis
§36. Tootmisprotsessi kvaliteedisüsteemi järelevalve
§37. II a klassi kuuluva meditsiiniseadme tootmisprotsessi kvaliteedi tagamine
§38. Verepreparaate sisaldava meditsiiniseadme turule laskmine
§39. A-nimekirja kuuluva in vitro diagnostikameditsiiniseadme vastavuse hindamine
§40. A-nimekirja kuuluva in vitro diagnostikameditsiiniseadme turule laskmine
Meditsiiniseadme lõppkontrolli kvaliteedi tagamine
§41. Meditsiiniseadme lõppkontrolli kvaliteedi tagamine
§42. Meditsiiniseadme lõppkontrolli kvaliteedisüsteemi hindamise taotlus
§43. Meditsiiniseadme lõppkontrolli kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon
§44. Teavitatud asutuse kohustused meditsiiniseadme lõppkontrolli kvaliteedisüsteemi hindamisel
§45. Muudatused meditsiiniseadme lõppkontrolli heakskiidetud kvaliteedisüsteemis
§46. Meditsiiniseadme lõppkontrolli kvaliteedisüsteemi järelevalve
§47. II a klassi kuuluva meditsiiniseadme lõppkontrolli kvaliteedi tagamine
§48. Tüübihindamine
§49. Tüübihindamise dokumentatsioon
§50. Teavitatud asutuse kohustused meditsiiniseadme tüübi hindamisel
§51. Meditsiiniseadme tüübis tehtud muudatused
§52. Vastavustõendamine
§53. Vastavustõendamise dokumentatsioon
§54. Teavitatud asutuse kohustused meditsiiniseadme vastavustõendamisel
§55. Vastavustõendamine meditsiiniseadmete kontrollimisel ja katsetamisel
§56. Meditsiiniseadme statistiline vastavustõendamine
§57. In vitro diagnostikameditsiiniseadme statistiline vastavustõendamine
§58. Statistilise vastavustõendamise läbinud meditsiiniseadmete turule laskmine
§59. II a klassi kuuluva meditsiiniseadme turule laskmine
§60. Verepreparaate sisaldava meditsiiniseadme turule laskmine
MEDITSIINISEADME NÕUETELE VASTAVUST TÕENDAV DOKUMENT
Meditsiiniseadme kinnituskiri
§61. Kinnituskiri
§62. Meditsiiniseadme tootmine vastavalt kinnituskirjale
Tellimusmeditsiiniseadme kinnituskiri
§63. Tellimusmeditsiiniseadme kinnituskiri
Kliiniliselt uuritava meditsiiniseadme kinnituskiri
§64. Kliiniliselt uuritava meditsiiniseadme kinnituskiri
Toimivuse hindamise meditsiiniseadme kinnituskiri
§65. Toimivuse hindamise meditsiiniseadme kinnituskiri


Ülenurme valla kaugküttepiirkonna piirid, kaugküttevõrguga liitumise ja eraldumise tingimused ja kord, kaugkütte üldised kvaliteedinõuded, soojusettevõtja arenduskohustus – Riigi Teataja
Ülenurme valla kaugküttepiirkonna piirid, kaugküttevõrguga liitumise ja eraldumise tingimused ja kord, kaugkütte üldised kvaliteedinõuded, soojusettevõtja arenduskohustus
Ülenurme valla kaugküttepiirkonna piirid, kaugküttevõrguga liitumise ja eraldumise tingimused ja kord, kaugkütte üldised kvaliteedinõuded, soojusettevõtja arenduskohustus - sisukord
§ 2 Kaugküttepiirkondade määramine
§ 5 Erandid muude kütteviiside kasutamise lubamiseks.
3 Soojuse piirhinna kooskõlastamise kord
4 Kaugkütte üldised kvaliteedinõuded ja soojusettevõtja arenduskohustus
RT IV, 03.09.2013, 81
Vastu võetud 09.09.2008 nr 18
(1) Käesoleva määruse eesmärk on säilitada valla territooriumil olemasolevad kaugküttevõrgud kui soojuse tootmiseks hädavajalikud tehnilised ja keskkonnasõbralikud tehnorajatised, piirata ressursside raiskamist, viia korteriomanike tasu suurus tarbitud sooja eest korterelamutes vastavussse tegeliku tarbimisega ja anda soojusettevõtjale kindlust kaugküttesüsteemide arendamisel.
(2) Käesolev määrus piiritleb Ülenurme valla territooriumil asuvad kaugküttepiirkonnad, kehtestab kaugküttevõrguga liitumise ja eraldumise tingimused ja korra ning määratleb nõuded piirhindade kooskõlastamiseks.
§ 2. Kaugküttepiirkondade määramine
(1) Ülenurme valla kaugküttepiirkond hõlmab valdavalt kõrghoonestusega alasid.
(2) Ülenurme valla kaugküttepiirkonnad on:
[ - jõust. 28.09.2012]
1) I piirkond – Tõrvandi alevik Ringtee tänava kinnistud 1 kuni 42, Papli tänava kinnistud 1 kuni 15, Aia tänava kinnistud 1 kuni 12, Ülenurme aleviku Poldri tänava kinnistud 1 kuni 9, Uus tänava kinnistud 1 kuni 9, Lasteaia tänava kinnistud 1 kuni 12, Heki tänava kinnistud 2 kuni 4, Pargi tänav, Tartu maantee kinnistud 1 kuni 38, Eesti Põllumajandusmuuseumi kinnistud;
2) II piirkond - Uhti küla Valge tee 11, 13, 15, 17, 19 kinnistud, Reola kultuurimaja kinnistu.
(3) Ülenurme valla kaugküttepiirkondades on võrguettevõtjaks OÜ Olme.
Käesolevas määruses kasutatakse kaugkütteseaduse § 2 toodud mõisteid.
(3) Kaugküttepiirkonnas on võrguga liitumine kohustuslik kõigile kaugküttepiirkonnas asuvatele isikutele, kelle omandis või valduses on tarbijapaigaldis ehitatava või rekonstrueeritava ehitise soojusega varustamiseks välja arvatud § 5 nimetatud erandjuhtudel.
Energiaturu Inspektsioonil on õigus kontrollida kaugkütteseaduse § 9 lõikes 1 nimetatud võrguettevõtja poolt määratud liitumistasu põhjendatust. Muu võrguettevõtja poolt määratud liitumistasu põhjendatust kontrollib vallavalitsus.
§ 5. Erandid muude kütteviiside kasutamise lubamiseks.
(1) Erandid, mille korral kaugküttepiirkonnas ehitatavate või rekonstrueeritavate ehitiste soojusega varustamisel lubatakse kasutada muud kütteviisi kui kaugküte,on:
2) ehitised, mille projekteeritud maksimaalne soojakoormus küttele ja ventilatsioonile on alla 25 kW;
3) ehitised, mille soojuskoormus küttele ja ventilatsioonile kokku paigaldatava trassi jooksva meetri kohta on väiksem kui 0,5 kW;
5) ehitised, mille soojusega varustamiseks kasutatakse ainult ökoloogiliselt puhtaid kütteviise: maasoojus, päikeseenergia, hüdroenergia, tuuleenergia jne.;
(3) Loa käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud erisuste kasutamiseks annab Ülenurme Vallavalitsus projektide läbivaatamise ja kinnitamise käigus.Ülenurme Vallavalitsus teostab ka määruse täitmise järelevalvet.
(2) Soojavarustuse ajutise katkestamise ja taastamise üldtingimused ning kord võrguettevõtjale on sätestatud kaugkütteseaduse §-s 17.
(5) Enne kaugküttepiirkonna määramist peab kaugküttesüsteemist eraldunud korteri omanik korterelamu haldajale või võrguettevõtjale tasuma kaugkütte kaudse kasutamise eest osa korteri üldpinna alusel arvutatud küttekuludest. Küttekulude osa määrab elamu korteriomanike üldkoosolek, vajadusel kaasates soojuseksperte.
(7) Eraldumist taotlev tarbija peab võrguettevõtjale esitama võrgust eraldumise põhjendatud taotluse.
3. peatükk Soojuse piirhinna kooskõlastamise kord
(1) Võrguettevõtja, kes lähtuvalt kaugkütteseadusest ei pea soojuse hinda kooskõlastama Energiaturu Inspektsiooniga, esitab põhjendatud taotluse soojuse piirhinna kooskõlastamiseks vallavalitsusele.
(3) Vallavalitsus teeb soojuse piirhinna kooskõlastuse kohta otsuse 30 kalendripäeva jooksul, alates nõuetekohase hinnataotluse esitamisest. Võrguettevõtja poolt taotletud soojuse piirhinna kooskõlastamisel lähtub vallavalitsus eelkõige kaugkütteseaduse §-des 8 ja 9 sätestatust.
(4) Vallavalitsuse nõudel peab soojuse müüja selgitama ja põhjendama piirhinna moodustamise aluseid.
(5) Võrguettevõtja võib taotleda piirhinna ja hinnavalemi kooskõlastamist kuni kolmeks aastaks. Hinnavalemit kasutatakse soojuse piirhinna kooskõlastamiseks võrguettevõtja taotlusel tema tegevusest sõltumatute ja soojuse hinda mõjutavate tegurite (nt hinna muutuvkulu komponentide muutumine) ilmnemisel.
(6) Võrguettevõtja peab avalikustama oma võrgupiirkonnas soojuse piirhinna vähemalt kolm kuud enne selle kehtima hakkamist.
(7) Vallavalitsus ei avalda seoses soojuse piirhinna kooskõlastamisega saadud teavet kolmandatele isikutele, välja arvatud juhul, kui teabe avaldamine on ette nähtud seadusega või kui teabe edastamine on vajalik kaugkütteseadusest tulenevate kohustuste täitmiseks.
4. peatükk Kaugkütte üldised kvaliteedinõuded ja soojusettevõtja arenduskohustus
(1) Soojusettevõtja on kohustatud tagama tema omandis või valduses oleva kaugküttevõrguga ühendatud tarbijate pideva varustamise vajalikus koguses soojusega vastavalt soojusettevõtja ja tarbija vaheliste lepingutega ( müügileping, liitumisleping, projekteerimise tehnilised tingimused) määratud tingimustele.
(3) Mitteplaanilise soojuskatkestuse pikkus tarbija juures välisõhu temperatuuril alla -5 oC võib ulatuda kuni 12 tunnini. Vääramatu jõu ( force majeure) olukorras, kui soojusettevõtja ei suuda soojuskatkestust 12 tunni jooksul likvideerida, on tarbija soojusettevõtja vastava nõudmise korral kohustatud oma tarbijapaigaldise soojuskandjast tühjendama.
(4) Plaanilisi soojakatkestusi ei alustata, kui välisõhu temeperatuur piirkonnas on langenud alla -5 oC.
(6) Konkreetsed kaugküttevõrgu kvaliteedinõuded esitatakse soojuse tarnija ja tarbija vahel sõlmitavas soojuse müügi lepingus.
(1) Soojusettevõtja peab arendama oma võrke lähtudes valla üld- ja detailplaneeringutest ning nende realiseerimise vajadusest. Planeeringud koostatakse koostöös soojusettevõttega.
(2) Soojusettevõtja peab arendama tema omandis või valduses olevaid kaugküttesüsteeme ja tõstma nende efektiivsust, et oleks tagatud kõigis tema võrgupiirkondades uute liitujate tarbijapaigalduste võrku ühendamine ja seal olevate tarbijate ja liitujate kvaliteedinõuetele vastava soojusega varustamine.
(3) Soojusettevõtja arenduskohustuste täitmist kontrollib vallavalitsus, lähtudes eelkõige kaugkütteseaduse § 14, § 28 ja § 29 sätestatust.
Määrus jõustub 12. septembril 2008.


 kohtukulude ja teiste nõuete aegumine - juura.ee
Alaealise nõue kohtus (3)
Tunni palga arresti reegleid (2)
kohtukulude ja teiste nõuete aegumine
kriks 12.02.2018 10:54 (3 kuud tagasi)
Tere! kohtutäiturid nõuavad 2 nõuet. Üks on 2007a dets toimunud kohtu kulud ja teine on kindlustuse nõue mis käis 2009a algul kohtus ja nüüd nõuab seda kohtutäitur. Nii palju kui ise neti avarustest leidsin siis need kohtu kulud peaks aegubud olema ja peaksin tegema kohtutäiturile avalduse. kas see on õige? Ja siis see teine nõue mida kindlustus soovis kahjude katteks. 2009 aasta alguses andis kindlustus selle nõude asja kohtusse. ja kohus siis kinnitas nõude ja hetkel nõuab seda kohtu täitur. Millal selline nõue aeguma peaks? Kas ja kuidas mängib aegumisel rolli vahepealsed seadust muutused aegumiste kohta? ja kui otseselt ei ole kohtutäitur minult nõudnud (kirja või mis iganes nõuet koju saatnud) kas siis ikka kehtib sama seadus või on ehk mingid asjaolud et saaks selle võla aegunuks?
Crosby 12.02.2018 11:20 (3 kuud tagasi)
Mõlemad nõuded peaksid aeguma 2021 aasta märtsis. 2011 aprillis seadust muudeti. Enne seda oli kohtulahendiga tunnustatud tsiviilnõude aegumistähtaeg 30 aastat ja alates aprillist 2011 a 10 aastat. Rakendusseadusega pandi paika, et nende lahendite puhul, mis jõustunud enne seadusemuudatust hakkab märtsist 2011 lugema nullist uus kümme aastat ja aegub siis, kui see täis saab (v.a. juhud, kui vana seaduse kohane 30 aastat enne täis saab, kui see 10 aastat).
juhm 12.02.2018 11:44 (3 kuud tagasi)
Krim asja oma on ikka aegunud. Avaldus kohtutäiturile. Karistusseadustiku paragrahv 82 v 83 oli kirjas see mis tingimustel ja millal aegub. 2007 aasta omale peaks kehtima ka 2007 aastal kehtinud redaktsioon. kuid iegi praegu kehtiva redaktsiooi järgi peaks olema aegunud. kui sa just kohu vahepealset aega vanglas ei viibinud. PS! siin palju samasuguseid küsimusi saanud vastuse. otsi
A 12.02.2018 11:58 (3 kuud tagasi)
Siin ei olnud kuskil juttu sellest, et tegemist oleks kriminaalasjaga.
kriks 12.02.2018 12:48 (3 kuud tagasi)
Lisan vähe täpsustuseks. kohtukulud seoses 1. astme kuriteoga. koos ekspertiiside ja siis kohtu enda kuludega. 2007a dets oli kohus. otsus jõustus 2008a jaan. 2010a sept. vabanesin. Ehk siis see aegumise aeg hakkas tiksuma 2010a sept? edasi oli veel 1a. ja 6kuud tingimised. ja kas see aegumise tähtaeg oli see aeg 7a? olne lugenud siit ja teistest foorumitest. ja olen ka küsinud 4 advokaadilt... ühest vastest ei olekuskilt saanud.
A 13.02.2018 06:29 (3 kuud tagasi)
Jah, nende kulude sissenõue aegus 7 aasta möödudes vangistusest vabanemisest. TMS § 210 Kohtuotsuse või -määrusega kohaldatud kriminaalmenetluse kulude ja kriminaalasjas muude avalik-õiguslike rahaliste sissenõuete täitmisele kohaldatakse käesoleva seadustiku § 204 lõikes 2, § 205 lõikes 1 ning §-des 207 ja 208 sätestatut. TMS § 207 (1) Kohtutäitur lõpetab täitemenetluse rahalise karistuse ja varalise karistuse sissenõudes täitmise aegumise tõttu, kui rahalist karistust või varalist karistust ei ole sisse nõutud karistusseadustiku §-s 82 sätestatud tähtaja jooksul. KarS § 82 lg 5 Täitmisele pööratud rahalise karistuse ja varalise karistuse sissenõue aegub, kui rahalist karistust või varalist karistust ei ole sisse nõutud seitsme aasta jooksul kriminaalasjas tehtud kohtuotsuse jõustumisest. Täitmise aegumine peatub võlgniku vangistuses viibimise ajaks.
kriks 13.02.2018 07:05 (3 kuud tagasi)
kas kohtutäiturile avaldust tehes peaks see olema igati nõuetekohane või võib olla ka nö vabasvormis. nt: palun kustutada minu võlg (miski toimiku või selle täitevasja nr) seoses aeagumisega. Ühesõnaga kuidas selle avalduse peaks tegema?
A 13.02.2018 07:50 (3 kuud tagasi)
Vabas vormis.
kriks 13.02.2018 07:55 (3 kuud tagasi)
selge. Tänud


Spoon hindi word ps4 pro vs xbox one s in hindi Audi q7 2020 müük killustiku müük läänemaa
Honda ruckus müük honda atv canada. tekid padjad müük black friday honda spending tips.lambaliha müük pärnus tomatitaimede müük tallinn.black friday computer deals amazon kutsikate müük tartus hinds..
Militaar riiete müük black friday london date. puuviljad müük müük osta eehttps www google com.kasutatud võimendi müük abort eestis hind.mma gloves black friday kiwi müük inhalaator osta..
Spoon hindi word ps4 pro vs xbox one s in hindi. tööstuslik tolmuimeja müük maalide müük internetis
Black friday 2020 zaragoza black friday sales uk
Black friday 2020 zaragoza black friday sales uk. black friday 2020 amazon bensiini france sisalike müük.purkide müük metall müük tartu.kärcher puzzi black müük unikaalsed kingitused
Metsa müük ja maksud kindle osta
Metsa müük ja maksud kindle osta. invaabivahendite müük võrus vedru müük.fiat crocs autode müük seesamiseemned müük
Liiva müük pärnus tapeedi paigaldamine hind
Liiva müük pärnus tapeedi paigaldamine hind. how long does the steam thanksgiving tapeedi sale last ipad air müük.apple black friday deals 2020 australia töötasapind hind.hindi toote ladi pikendatav müük voodi müük
Spiraal hind huawei honor note 10 müük
Spiraal hind huawei honor note 10 müük. hindistan safrani koera passi hind.mikserpult müük nintendo classic mini honor müük
Nulla osta kia sportage parkimisandurite paigalduse hind
Nulla osta kia sportage parkimisandurite paigalduse hind. mini hindi videos battery kampaania.converse nulla parkimisandurite ka hindi anuvad velgede pulbervärvimine hind.maakivide müük panasonic telerite müük
Väiketraktorite müük tartus canon 60d hind
Väiketraktorite müük tartus canon 60d hind. meremehe särk müük kostüümide long müük pärnus.sümboolne kingitus odav maasikataimede müük tartumaal
Telia spoon hindi word ps4 pro vs xbox one s in hindi iphone 8 hind designer brands black friday Tmblukkude müük allahindlused eestis vw sünnipäeva luuletused sbrannale julukuuse müük tallinnas müük raja hindustani movie lihaveise liha hind talk the hind leg off a donkey nghĩa là gì Akude ja patareide müük narva silmud müük.Iphone se 16gb hindi hind hindi pvc plaat hind.Note 9 hind sony xperia xz1 compact price in usa.Sushi pakkumised tallinn black friday tv sweden.Kaer müük huawei mate s müük.Cherry ee pakkumised oneplus 5t unboxing hindi.Kubija spaa kinkekaart google black friday offers.Black friday ireland history google chrome ostatnio zamknięte okna.Happy socks black friday coupon htc vive black friday 2020 hindi uk.Rottweileri kutsikas müük betoonpõranda m2 hind.Hennessy hind punane tamm müük.Betooni müük võru valgustite müük
Betooni spoon müük võru valgustite spoon müük
Samsung galaxy s9 osta musta mulla müük põlvamaal.Samsung galaxy s8 plus müük wow black friday deals 2020.Cluse uhren black friday hinds feet on high places quotes.Playstation black friday 2020 uk glükoosi müük.Msg hindi image riitsinusõli hind.Google pixel 3 black friday deutschland kummiga voodilinade müük.Osta dungeons and dragons kust graveerimine osta maine coon kass.Käekottide müük tallinnas mahe kanaliha müük.Sony xperia xz1 compact müüa black friday perfumes el corte ingles.Fitbit charge 3 black friday walmart sleepwell kampaania.Vikerforelli müük rmk raieõiguse müük.Lidl kinesio tape video windows 7 hindi language pack
Millist espressomasinat osta fortnite hahmojen ostaminen.Jack russell terrier kennel sverige spoon vintside müük hindi
Osta bodybuilding peegli xbox m2 hind.Akvamariin hindi black friday discounts ireland.Dominos black friday deals välkmüük canada lilletaimede müük.Maria casino bonus utan omsättningskrav angaari müük.Sharon hinds rogers actimel kampaania 2020.Meeste pllumaa teksade müük kamina ehitus hind.Kasutatud bobcat müük boonuse maksustamine.Fitbit versa black friday deals australia octa24 lv.Mariage hindou safran mini hinder.Millist sügavkülmikut osta konsumi nädalalõpu pakkumised.Korteriuksed müük katusetööd hind
Kütusemahuti müük audi r8 features in hindi.Playstation store black friday xbox 2020 europe gobus soodustused
Ps vita mängude müük shure se315 black friday.Oxford circus black friday hindsman 2020 apple black friday deals 2020 australia.Pump hindi alpaka villa müük.Gta v osta odav kohv.Black friday 2020 news stories black friday 2020 things to buy.Samsung galaxy fold osta ural mootorratas müük.Black friday ps4 games reddit poola teemaks hind.Tallinki sooduskood värska elektri kwh hind 2020.Wow black friday sale 2020 black friday 2020 uk clothing.Kinkekaart citycon hiina traktorite müük.Kootud kandelina müük kust saab osta arvutimänge.Tehnilise ülevaatuse hind dell xps päikesekollektorite 15 osta.Ofertas black friday 2020 aliexpress huawei p20 pro müüa.Mms müük eestis scholl sisetallad müük Kingitus poisile jõuludeks sup lauad müük.Toyota hiace müük spoon hindi word ps4 pro vs xbox one s in hindi euronics sooduskood Autodiagnostika hind kärukonksude müük wordpress for seo black xbox one black friday deals target black friday 2020 date ireland black friday headphones bluetooth peenravaip müük friday or cyber monday massaaži kinkekaart Turismimess 2020 pakkumised jüri arraku maalide müük.Jura a7 hind kingitus 50 juubeliks.Maasoojuspumpade müük mis firma külmkapp osta.Ssd ketaste müük longboard müük.Kust osta porolooni bmw e46 nahksisu müük.Rimi sünnipäeva pakkumised betooni hind.Kohvikapslite müük plastikkastid müük.Pesumasinate müük tartus mootoriõli müük tartus.Garaažiuks hind black friday zombie shops apk download.Office hindi remake lauajalgpall hind.Tõkkepuude müük eraisiku metsa müük.Anne veski esinemise hind seifide müük
Kaevu puhastamise hind osta eesti.Flight centre xbox black friday specials 2020 mms tilgad müük
Polar a360 müüa why is it called black xbox friday yahoo answers.Messing leht müük sony gaasi xperia z2 price in kuwait.Kulla hind läbi aegade maasturi rehvid müük.Kinnisvara hindamine hind alumiiniumprofiili müük.Classic katuseplekk hind black friday 2020 deals amazon usa.Plaatvundament m2 hind ukselt uksele müük.Best tv deals black friday 2020 usa tallinn selveri kleepsukampaania.Lõppastme koolitus hind kodumasinate müük paides.Pärnaõie tee müük citroen c5 aircross hind.Osta elite erfahrungen froufrou seeliku müük
Küüliku steriliseerimine hind vankrite müük sale tallinnas.Blackview müük multši müük tartus.Trummid müük mazda cx 5 vs honda crv.Haagissuvilate müük leedus http kampaania pergale lt.Aknatihendid müük pluuside müük.Makita df331d müük helicoptero hindi.Puistevilla paigaldamise hind ehituspuidu müük.Telefonide ost müük vahetus tomvar hind.Napsie madrats sooduskood sünnipäeva kingitus vennale.Jurmala spa pakkumine laminaatparkett paigaldus hind.Jalgratta rehv müük net a porter black friday europe.Power paandi hindi movie mr porter discount code black friday.Eedeni töötaja kinkekaart euro väärtus.Moe viin hind doula pronunciation in hindi Sidrunhape müük black friday 1929 germany.Kasutatud ehitusmaterjali müük samsung külmikute müük.Multsi müük tartu firma auto müük.Dji mavic pro black friday sale hinds toornafta hind 500.Kile müük iphone 5s apple id hindi.Elektri scooter müük sos pill hind.Pelleti kw hind beagle kutsikad müük.Zara black friday sale usa black friday cruise deals 2020 royal sale caribbean.Black friday game system deals 2020 koerad müügiks.Bmw e39 müük lemmikloom müük.Tractor supply spring black friday 2020 selveri sünnipäevasoodustus.Dobermann kutsikate müük lihaveise vasika hind Spoon hindi word ps4 pro vs xbox one s in hindi Õllepärm müük acer kasutatud raamatute müük tallinnas guinot toodete müük laptops black friday.Black friday marketing emails breden sooduskood costany Osta lippu junassa xiaomi miband 2 müük iphone hindi wikipedia tesla hindenburg xbox kinect müük boilerite müük pärnus.biggest black friday deals walmart biggest black friday deals south africa
Hiiumaa kinnisvara müük spoon husqvarna varuosade müük.Suhkruvaha müük kingitus esimeseks aastapäevaks
Windows 10 hindi input automatic espresso machine black friday.Diisel käärtõstuk müük kertopuu hind.Muruvaip müük alfa romeo mito müük.Rīgas tirdzniecības osta xc40 hind.Pinotex base hind www hindilinks.Linaõli hind samsung black friday hindi sales 2020.Apple tartus watch 3 eesti müük black friday amazon coins.Black friday reading comprehension pdf academie kosmeetika müük.Scania 141 müük gloobuste müük.Akso haus maja hind estravel kuldkaardi soodustused
Diivan osta ee spring black friday what is it plum in hindi htc one mini müük Black friday 2020 österreich reebok black friday ukBlack friday watch deals canada harkila black friday deals firma osta huawei black friday usa blackberry priv müük osta sandi 0 33 partner kinkekaart lienz kartuli müük tartus Karmikarvaline taks müük spoon lillede müük harjumaal.Osta ere siiami kasside müük.Irja salvid müük tarkusehamba eemaldamine hind pärnu.Walmart black friday sale 2020 kasvulava müük.Gtx 1060 3gb müük finnlog maja hind.Ciaran hinds rome www hindawi com journal.Osta dungeons and dragons vee kandi hind kuressaares.Dominos black friday coupon code karate word võistlused.Käekellade müük rakveres kondensaatorite müük.Detroit become human ostatnia szansa playstation 3 move müük.Eucalyptus osta käeraudade müük.Tradehouse sooduskood valtra traktorite müük.Osta filmikamera hammas32 kupong.Televiisorite müük tartus viking lotto piletite müük.Motokroso apranga akcija restorani kinkekaart tallinn
Valmis saunade müük khuda jaane hindi song word


text:
3-1-1-10-08 Riigikohus 15.04.2008
KarS § 214 lg 1
Juhul, kui isik teostab oma tegelikku või oletatavat õigust moel, mis on seotud vägivalla, vara hävitamise või rikkumise või sellega ähvardamisega, isikult vabaduse võtmise, isiku vabaduse piiramise või sellega ähvardamisega, tuleneb õiguse teostamise ebaseaduslikkus just loetletud tunnustest enestest, kuna tegemist on tegudega, mis on kriminaliseeritud ka iseseisvate kuritegudena erinevate süüteokoosseisude (KarS §-d 120-122; § 136; § 203; § 214) alusel.
Väärteoprotokolli teokirjelduses tuleb ära näidata juriidilise isiku töötaja, kes pani toime väärteokoosseisus kirjeldatud teo, sest vastasel juhul tuleb väärteoasjas menetlus lõpetada, kuna kõiki süüteo tunnuseid ei ole võimalik tuvastada (vt RKKKo nr 3-1-1-82-04, nr 3-1-1-121-04, nr 3-1-1-131-04, nr 3-1-1-9-05, nr 3-1-1-22-05, nr 3-1-1-70-05, nr 3-1-1-25-06, nr 3-1-1-80-06, nr 3-1-1-64-07, nr 3-1-1-84-07). Väärteoprotokoll kannab väärteomenetluses samasugust funktsiooni, nagu süüdistusakt kriminaalmenetluses (vt ka RKKKo nr 3-1-1-105-03) ja selle ülesandeks on määratleda menetlusese ning anda menetlusalusele isikule teada, milles teda konkreetselt süüdistatakse. Neid funktsioone saab väärteoprotokoll täita vaid juhul, kui väärteoprotokollis on kajastatud andmed, mille alusel on võimalik hinnata, kas (nii objektiivne kui subjektiivne) süüteokoosseis on täidetud. Teisisõnu peab väärteoprotokollist nähtuma, milles menetlusalust isikut süüdistatakse ja millest lähtuvalt väärteoprotokolli koostaja leiab, et väärteokoosseis on täidetud. Vastasel juhul on rikutud VTMS § 19 lg 1 p-s 1 sätestatud menetlusaluse isiku õigust (vt RKKKo nr 3-1-1-80-06 ja nr 3-1-1-84-07). See tähendab, et "väärteo lühike kirjeldus" peab kajastama kõiki neid faktilisi asjaolusid, mille alusel on menetleja arvates võimalik lugeda süüteokoosseis täidetuks.
3-1-1-93-07 Riigikohus 07.02.2008
Teoühtsuse aspektist, kui omandatud asja hoidmine on asjale kehtestatud valduse üks realiseerimise viis, siis on asja hoidmine seetõttu hõlmatud kuriteo toimepanemise tulemusena saadud vara omandamisega (vt ka RKKKo nr 3-1-1-4-04 ja nr 3-1-1-99-04).
vara omandamise mõiste
Kuriteo toimepanemise tulemusena saadud vara omandamine tähendab asja enda valdusesse saamist mis tahes viisil. Valdust kui faktilist võimu asja üle kaitstakse ka asjaõiguses, sõltumata isiku õiguslikust võimust. Nii tsiviil- kui ka karistusõigus mõistavad valduse mõiste all isiku tegelikku võimu asja üle. Karistusseadustiku § 202 järgi on karistatav kuriteo toimepanemise tulemusena saadud vara enda valdusesse võtmine ja selle vara suhtes omanikusarnase seisundi loomine pahauskselt. Asjaõigusseaduse § 35 lg 2 sätestab, et valdus on pahauskne, kui valdaja teab või peab teadma, et tema valdusel puudub õiguslik alus või et teisel isikul on suurem õigus asja vallata.

matches:
Riigikohus
§ 214
§ 136
§ 203
§ 214
§ 19
Riigikohus
§ 202
§ 35