» Kaupade sisseveol toimuvate järelevalvetoimingute riigilõivuga maksustamise korrast
Kaupade sisseveol toimuvate järelevalvetoimingute riigilõivuga maksustamise korrast
1. juulil k.a. jõustub "Riigilõivuseaduse" redaktsioon, millega muutub veterinaar-
ja toidujärelevalvele alluvate kaupade sisseveol toimuvate järelevalvetoimingute riigilõivuga maksustamise kord.
Riigilõivu eelnimetatud kaupade sisseveol teostatavate järelevalvetoimingute eest tasutakse tollieeskirjadega impordi- ja ekspordimaksude tasumiseks sätestatud
Seaduse kohaselt määrab Eesti kaupade nomenklatuuri kaubapositsioonid, millesse kuuluvate kaupade järelevalvetoimingute eest tasutakse riigilõivu, põllumajan-
dusminister. Nimetatud kaubapositsioonid on määratud põllumajandusministri
28. juuni 2000. aasta määrusega nr 47 "Veterinaar- ja toidujärelevalve teosta-
mise kord kaupade sisse- ja väljaveol".
Tallinn	28. juuni 2000 nr 47
Veterinaar- ja toidujärelevalve teostamise kord kaupade sisse- ja väljaveol
Määrus kehtestatakse "Toiduseaduse" (RT I 1999, 30, 415; 58, 608) § 44 lõike 6,
"Loomatauditõrje seaduse" (RT I 1999, 57, 598; 97, 861) § 21 lõike 5 ning § 24 lõike 4, "Riigilõivuseaduse" (RT I 1997, 80, 1344; 2000, 5, 32; 10, 58; 19, 117; 26, 150; 29, 168 ja 169; 39, 237; 49, 300) § 885 ja "Tolliseaduse" (RT I 1998, 3, 54; 36 ja 37, 552; 51, 756; 1999, 10, 156) § 25 lõike 4 alusel ning Vabariigi Valitsuse 25. juuni 1999. a määrusega nr 202 (RT I 1999, 57, 601; 87, 794) kinnitatud «Kaupade, mille sisse- ja väljaveol on nõutav eriluba, ning ministrite, kes kehtestavad nende kaupade nomenklatuurid ning sisse- ja väljaveo korrad, loetelu» punktist 3 lähtudes.
§ 1. Veterinaar- ja toidujärelevalve korraldamine ja kontrollitavate kaupade loetelu
(1) Veterinaar- ja toidujärelevalvele (edaspidi järelevalve) alluvate ning sealhulgas impordiluba (edaspidi eriluba) nõudvate kaupade loetelu ja Eesti kaupade nomenklatuuri kaubapositsioonid, millesse kuuluvate kaupade järelevalvetoimingute eest tasutakse riigilõivu, on:
1) "Riigilõivuseaduse" § 881 lõike 2 punktis 1 nimetatud põllumajandusloomad:
Grupp 01	kaubad rubriigist 0101 kuni 0104**
2) "Riigilõivuseaduse" § 881 lõike 2 punktis 2 nimetatud linnud:
Grupp 01	kaubad rubriigist 0105**
3) "Riigilõivuseaduse" § 881 lõike 2 punktis 2 nimetatud karusloomad, lemmikloomad, eksootilised loomad, laboratooriumides kasutatavad katseloomad, roomajad, kahepaiksed, mesilased:
Grupp 01	kaubad rubriigist 0106**
Grupp 95	rubriiki 9508 kuuluvad loomad**
4) "Riigilõivuseaduse" § 881 lõike 2 punktis 2 nimetatud kalad:
Grupp 03	kaubad rubriigist 0301**
5) "Riigilõivuseaduse" § 881 lõike 2 punktis 2 nimetatud haudemunad:
Grupp 04	kaubapositsioonid 0407 00 1100, 0407 00 1904, 0407 00 1905**
6) "Riigilõivuseaduse" § 881 lõike 2 punktis 2 nimetatud seemne- ja munarakud ning embrüod:
Grupp 05	kaubapositsioonid 0511 10 0000 ja 0511 99 5000**
7) "Riigilõivuseaduse" § 881 lõikes 1 nimetatud toidutoore ja toit:
Grupp 02	kõik grupis nimetatud kaubad**
Grupp 03	kõik grupis nimetatud kaubad**, välja arvatud kaubad rubriigist 0301
Grupp 04	kõik grupis nimetatud kaubad**, sealjuures kaubad rubriigist 0406 ja 0409*, välja arvatud kaubapositsioonid 0407 00 1100, 0407 00 1904, 0407 00 1905, 0408 11 2000, 0408 19 2000, 0408 91 2000 ja 0408 99 2000
Grupp 05	rubriigis 0504 nimetatud kaubad** Grupp 07	kõik grupis nimetatud kaubad, välja arvatud kaubapositsioonid 0701 10 0000, 0703 10 1100, 0709 60 9100, 0709 60 9500, 0712 90 1100, 0713 10 1000, 0713 33 1000 ja 0713 90 1000
Grupp 08	kõik grupis nimetatud kaubad
Grupp 09	kõik grupis nimetatud kaubad
Grupp 10	kõik grupis nimetatud kaubad, sealjuures kaubad grupist 1001, 1002, 1003, 1004 ja 1005** ja välja arvatud kaubapositsioonid 1001 90 1000, 1001 90 9100, 1003 00 1000, 1006 10 1000, 1007 00 1000 ja kaubad alamrubriigist 1005 10
Grupp 11	kõik grupis nimetatud kaubad
Grupp 12	kõik grupis nimetatud kaubad*, välja arvatud kaubapositsioon 1201 00 1000, 1202 10 1000, 1204 00 1000, 1205 00 1000, 1206 00 1000, 1207 10 1000, 1207 20 1000, 1207 30 1000, 1207 40 1000, 1207 50 1000, 1207 60 1000, 1207 91 1000, 1207 92 1000, 1207 99 1000 ning rubriigis 1209, 1211, 1213 ja 1214 nimetatud kaubad
Grupp 15	kõik grupis nimetatud kaubad, sealjuures rubriigis 1501, 1502, 1504, 1506, 1516 ja 1517 nimetatud loomse päritoluga tooret sisaldavad kaubad* ja välja arvatud kaubapositsioonid 1507 10 1000, 1507 90 1000, 1508 10 1000, 1508 90 1000, 1509 10 1000, 1511 10 1000, 1511 90 9100, 1512 11 1000, 1512 19 1000, 1512 21 1000, 1512 29 1000, 1513 11 1000, 1513 19 3000, 1513 29 3000, 1514 10 1000, 1514 90 1000, 1515 19 1000, 1515 21 1000, 1515 29 1000, 1515 50 1100, 1515 50 9100, 1516 20 1000, 1516 20 9100, 1516 20 9500, 1520 00 0000 ning kaubad alamrubriigist 1513 21, 1515 30, 1515 40, 1515 60, 1515 90, 1518 00, 1521 10 ja 1522 00
Grupp 16	kõik grupis nimetatud kaubad* Grupp 17	kõik grupis nimetatud kaubad Grupp 18	kõik grupis nimetatud kaubad
Grupp 19	kõik grupis nimetatud kaubad, sealjuures kaubad alamrubriigist 1902 11 ja 1902 20*
Grupp 20	kõik grupis nimetatud kaubad
Grupp 21	kõik grupis nimetatud kaubad, sealjuures kaubad rubriigist 2105*
Grupp 22	rubriigis 2201 ja 2202 nimetatud kaubad
Grupp 25	kaubapositsioon 2501 00 9100 8) "Riigilõivuseaduse" § 881 lõikes 3 nimetatud toidutoormeks ja toiduks mitteolevad muud loomsed saadused või tooted:
Grupp 04	kaubapositsioonid 0408 11 2000, 0408 19 2000, 0408 91 2000, 0408 99 2000**
Grupp 05	rubriigis 0505, 0506, 0507 ja 0511 nimetatud kaubad**, välja arvatud kaubad alamrubriigist 0505 10 ning kaubapositsioonid 0511 10 0000 ja 0511 99 5000
Grupp 23	rubriigis 2301 ja 2309 nimetatud kaubad*
Grupp 31	rubriigis 3101 nimetatud kaubad*
Grupp 41	rubriigis 4101, 4102 ja 4103 nimetatud kaubad**
Grupp 51	rubriigis 5101 ja 5102 nimetatud kaubad*
(2) Järelevalvele alluvad ning eriluba nõuavad Eesti kaupade nomenklatuuri kaubapositsiooni grupi 12 rubriigis 1213 ja 1214 nimetatud kaubad* ja grupi 23 rubriikides 2302, 2303, 2304, 2305, 2306 ja 2308 nimetatud kaubad*, mille üle teostatavaid järelevalvetoiminguid ei maksustata riigilõivuga.
(3) Ainult impordil vabaks ringluseks (edaspidi import) eriluba nõudvad kaubad on märgitud ühe tärniga (*) ning kõikidel sisseveo tolliprotseduuridel eriluba vajavad kaubad kahe tärniga (**). (4) Veterinaar- ja toidujärelevalvet teostab Veterinaar- ja Toiduamet.
§ 2. Eriluba
(1) Sisseveoks eriluba nõudev kaup peab pärinema riigist või piirkonnast, kus ei esine inimese ja looma tervisele ohtlikke nakkushaigusi. Nõude kohaldamisel arvestatakse nakkushaiguste kaubaga edasikandumise riske. (2) Eriluba nõudva kauba kavandatava sisseveo korral peab importija, tema poolt volitatud isik või kauba transiitveo korraldamise eest vastutav isik (edaspidi taotleja) esitama taotluse eriloa saamiseks Veterinaar- ja Toiduametile, kus see vaadatakse läbi 10 tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates. (3) Kauba, välja arvatud loomade, sisseveoks esitatavale taotlusele märgitakse järgmised andmed:
1) taotleja nimi, aadress, isiku- või registrikood ja sidevahendite numbrid;
2) toidutoorme või toidu importimise korral toidutoorme või toidu importija tegevusloa number;
3) kauba nimetus ja kaubapositsioon vastavalt Eesti kaupade nomenklatuurile;
4) kauba päritoluriik;
5) planeeritav kogus, pakendite arv;
6) eriluba nõudvat kaupa tootva ettevõtte tunnustamise number, nimi ja aadress;
7) kauba saabumise arvatav ajavahemik;
8) kauba säilitustingimused;
9) Eesti Vabariigi piiripunkt, mille kaudu kaup saabub;
10) andmed transpordivahendi kohta;
11) kauba sisseveo eesmärk.
(4) Eriloa taotlusele loomade sisseveoks märgitakse järgmised andmed:
1) taotleja nimi, aadress, isiku- või registrikood ja sidevahendite numbrid; 2) tõuaretuses kasutatavate põllumajandusloomade ja nende paljundusmaterjali (edaspidi tõumaterjal) impordil Tõuaretusinspektsiooni antud loa number;
3) loomade päritoluriik, loomaliik, arv, sugu, vanus;
4) Eesti Vabariigi piiripunkt, mille kaudu loomad saabuvad;
5) andmed transpordivahendi kohta;
6) loomade saabumise arvatav ajavahemik;
7) loomade sisseveo eesmärk;
8) loomade, välja arvatud lihakäitlemisettevõttesse toodavad loomad ja reisijaga kaasas olevad lemmikloomad, profülaktilise karantiini läbiviimise koht, mille on kooskõlastanud Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse selleks volitatud järelevalveametnik.
(5) Kui eriluba taotletakse loomade sisseveoks eesmärgiga neile mitte kohaldada tolliprotseduuri "import vabaks ringluseks", esitatakse § 2 lõike 4 punktides 1, 3, 4, 5 ja 6 nimetatud andmed ning andmed riikide kohta, mille kaudu loomad Eesti Vabariiki tuuakse, kauaks nad jäävad Eesti Vabariigi territooriumile, andmed loomade majutamise kohta ja millise piiripunkti kaudu nad viiakse Eestist välja.
(6) Kui eriluba taotletakse kauba, välja arvatud loomade, sisseveoks eesmärgiga sellele mitte kohaldada tolliprotseduuri "import vabaks ringluseks", esitatakse § 2 lõike 3 punktides 1, 3, 4, 5, 7, 8, 9 ja 10 nimetatud andmed ning andmed riikide kohta, mille kaudu kaup Eesti Vabariiki tuuakse, kauaks see jääb Eesti Vabariigi territooriumile, andmed tollilao kohta, kus seda kavatsetakse ladustada ning millise piirpunkti kaudu kaup viiakse Eestist välja.
(7) Väljastatavale eriloale märgib volitatud järelevalveametnik taotleja isikut ja kaupa puudutava teabe ning eriloa kehtivusaja.
(8) Eriluba ei ole vajalik reisijaga kaasas oleva lemmiklooma sisseveoks.
(9) Tõumaterjali impordil või ajutisel sisseveol on vajalik Tõuaretusinspektsiooni luba. (10) Veterinaar- ja Toiduamet tunnistab eriloa kehtetuks ja teavitab sellest loa saanud isikut kirjalikult, kui päritoluriigi või- piirkonna loomatervishoiu alane olukord ei vasta enam kehtestatud nõuetele või isik, kellele luba on väljastatud, rikub veterinaar- ja toiduohutuse nõudeid. § 3. Järelevalve kord sisseveol
(1) Kontrolli tulemusena nõuetele vastavaks tunnistatud kauba kohta väljastab veterinaarjärelevalve ametnik (edaspidi järelevalveametnik) sellega kaasasoleva sertifikaadi või dokumendi alusel vastava tõendi, teeb eeldatavalt kohaldatavale tolliprotseduurile vastava templiga tollidokumentidele järelevalve läbimist tõendava märke ja kinnitab oma allkirja sellel isikliku nummerdatud pitseriga. Imporditava kauba sertifikaadi või dokumendi originaal jääb piiripunkti.
(2) Lõikes 1 nimetatud tõendile märgib järelevalveametnik kaubaga kaasas olnud sertifikaadi andmed ning teabe kauba importija, tema poolt volitatud isiku või kauba transiitveo korraldamise eest vastutava isiku, järelevalve käigus võetud proovide, kaubale lubatud edasise käitlemise ja loomade profülaktilise karantiini läbiviimise, kauba ladustamise või töötlemise koha kohta. (3) Tõuaretusinspektsiooni poolt välja antud loale tehakse märge tõumaterjali piiripunkti saabumise kohta ja tagastatakse see kauba importijale või tema poolt volitatud isikule.
(4) Loomade, välja arvatud lihakäitlemisettevõttesse toodavad loomad ja reisijaga kaasas olevad lemmikloomad, importimisel on importija või tema poolt volitatud isik kohustatud paigutama need peale järelevalve läbimist profülaktilisse karantiini.
(5) Eriluba vajava kauba tollitransiit on lubatud ainult juhul, kui selle korraldamise eest vastutav isik on teavitanud Veterinaar- ja Toiduametit sihtkohariigi pädeva järelevalveasutuse nõusolekust selle kauba sisseveoks. Nõue ei kehti sisetransiidi korral.
(6) Veterinaar- ja Toiduamet kooskõlastab tolliprotseduuridele vastava järelevalve läbimist tõendavate templijäljendite näidised Tolliametiga.
§ 4. Nõuetele mittevastav kaup
(1) Teostatud kontrolli tulemusena nõuetele mittevastavaks tunnistatud kauba, välja arvatud loomade, osas otsustab järelevalveametnik:
1) kauba tagasisaatmise 10 päeva jooksul, tehes vastava märke saatedokumentidele;
2) toidutoorme või toidu ümbertöötlemise muuks otstarbeks, kui on tuvastatud, et kaup ei ole nakkusohtlik ning tagatud selle mittekasutamine toiduks;
3) kauba hävitamise selleks ettenähtud kohas, kui tagasisaatmine või ümbertöötlemine ei ole võimalik.
(2) Teostatud kontrolli tulemusena tuvastatud loomade veterinaarnõuetele mittevastavusel või loomakaitse nõuetest lähtuvalt otsustab järelevalveametnik:
1) loomade majutamise, söötmise, jootmise ja vajadusel ravi;
2) loomade isoleerimise;
3) loomade tagasisaatmise sama veovahendiga, teavitades sellest lähtekoha järelevalveasutust;
4) loomade suunamise tapmiseks lihakäitlemisettevõttesse, määrates täpsed tingimused loomsete saaduste edasiseks kasutamiseks.
(3) Sisse- või väljaveo keelamisel koostab järelevalveametnik akti ja teeb vastava templiga tollidokumentidele märke ning kinnitab sellel oma allkirja isikliku nummerdatud pitseriga.
(4) Aktis tuleb esitada koostaja andmed, näidata, milliseid nõudeid on rikutud ja anda otsus kauba edasise käitlemise kohta. Importija, tema poolt selleks volitatud isik või kauba transiitveo korraldamise eest vastutav isik kinnitab oma allkirjaga, et on aktiga tutvunud.
(5) Kauba kinnipidamine, tagasisaatmine, ümbertöötlemine või hävitamine ja loomade tagasisaatmine ja hoidmine piiripunktis ning profülaktilise karantiini läbiviimine toimub importija või kauba transiitveo korraldamise eest vastutava isiku kulul. (6) Kauba hävitamise ja loomade tapmisele suunamise korraldab järelevalveametnik koos tolliametnikuga.
(7) Veterinaar- ja Toiduamet teavitab tagasisaadetud kaupadest kõiki piiripunkte. Teavet teistes piiripunktides kinni peetud, tagasi saadetud või hävitatud kauba kohta säilitatakse piiripunktis.
§ 5. Sertifikaat ja toidutoorme või toidu nõuetekohasust tõendav dokument
(1) Eriluba vajava kauba sisseveol peab kauba importija, tema poolt volitatud isik või transiitveo korraldamise eest vastutav isik esitama piiripunkti järelevalveametnikule päritoluriigi pädeva järelevalveasutuse väljastatud loomatervist või kauba kvaliteeti ja ohutust tõendava, allkirja ja pitseriga kinnitatud sertifikaadi originaaleksemplari. Sertifikaat peab tõendama sisseveetava kauba vastavust õigusaktide nõuetele. Loomade kohta väljastatud sertifikaat peab olema varustatud märkega loomade lõppsihtkoha kohta ning kehtib kuni kümme päeva, arvates sertifikaadi väljastamisest.
(2) Sertifikaat peab olema originaaldokument, välja antud sellele kaubale, kooskõlas teiste saatedokumentidega, koostatud ühtsena, parandusteta (välja arvatud muudatused, mis on pädeva järelevalveasutuse ametniku poolt allkirja ja pitseriga kinnitatud), alla kirjutatud pädeva järelevalveasutuse ametniku poolt, millele on lisatud loetavas kirjas tema nimi ja ametikoht, kinnitatud pitseriga, mille värv on dokumendi trükivärvist erinev, ning koostatud ühele kauba saajale laadimise päeval. Sertifikaadil peab kogu teave olema esitatud ka eesti või vene või inglise keeles.
(3) Kui eriluba vajav kaup on osaks eelnevalt teise riiki imporditud kaubast, peab kaubaga kaasas olema teise riigi volitatud järelvalveasutuse dokumendi originaal, mis tõendab kauba nõuetekohast käitlemist ja päritoluriigi sertifikaadi koopia. (4) Eriluba mittevajava kauba impordil peab importija või tema poolt volitatud isik esitama dokumendi, mis tõendab kauba ohutust või käitlemisettevõtte allumist järelevalvele. Dokumentidel olev kaupa kirjeldav teave peab olema loetav ja arusaadav ning vajadusel tõlgitud eesti keelde.
(5) Sertifikaati ega muud nõuetekohasust tõendavat dokumenti ei nõuta reisijaga kaasas olevale, isiklikuks tarbimiseks ettenähtud toidule või toidutoormele kogukaaluga kuni 10 kg ja postipakkides saadetavale toidutoormele või toidule kogukaaluga kuni 5 kg, välja arvatud loomse päritoluga toore ja termiliselt töötlemata loomse päritoluga toit.
§ 6. Kauba sissevedu vabatsooni või tollilattu, selle ladustamine, väljavedu vabatsoonist või tollilaost või import vabaks ringluseks
(1) Vabatsooni või tollilattu toodav eriluba vajav, välja arvatud lõikes 2 nimetatud kaup, peab vastama imporditavale kaubale esitatavatele nõuetele.
(2) Vabatsooni lubatakse eriluba vajavat, Eesti Vabariigi nõuetele mittevastavat kaupa toimetada või tollilattu deklareerida, kui see vastab § 2 lõikes 1 sätestatud nõudele.
(3) Laod peavad olema tunnustatud Veterinaar- ja Toiduameti poolt sellise kauba ladustamiseks. Tunnustatud laohooned peavad asuma kontrollitava sisse- ja väljapääsuga suletud territooriumil, alluma pidevale tollikontrollile ja olema sobivad sellise kauba ladustamiseks. Neis peab olema korraldatud sissetoodava ja väljaviidava kauba arvestus, kus registreeritakse kauba liik, kogus, kaupa ladustava isiku nimi ja aadress. Nimetatud arvestusdokumente peab säilitama vähemalt kolm aastat. Laohoonetes peavad olema seal säilitatavale kaubale vastavad ladustamisruumid või külmlaod, mis võimaldavad veterinaarnõuetele mittevastava kauba eraldi ladustamist, samuti ruumid järelevalveametnikele kaupade inspekteerimiseks.
(4) Nõuetele mittevastavat kaupa peab ladustama nõuetelevastavast kaubast eraldi.
(5) Lõikes 2 nimetatud kauba mistahes ümbertöötlemine, -pakendamine, -märgistamine või muul viisil muutmine on keelatud.
(6) Kaupa ladustav isik peab kauba laost väljaveost teavitama vabatsooni või tolliladu teenindavat järelevalveametnikku.
(7) Lõikes 2 nimetatud kauba võib vabatsoonist või tollilaost välja viia ainult teise riiki või hävitamiseks. Vedu peab toimuma ainult lekkimiskindlate veovahenditega kinnistes konteinerites, mis on järelevalveametniku juuresolekul tolliametniku poolt plommitud.
(8) Loa vabatsoonist või tollilaost nõuetelevastava kauba importimiseks annab vabatsooni või tolliladu teenindav järelevalveametnik tema poolt teostatud kontrolli tulemusena järgides § 3 lõikes 1 kirjeldatud protseduuri.
§ 7. Väljaveo kord
(1) Käesoleva määruse mõistes eriluba vajava kauba väljaveol peab kaubaga kaasas olema importiva maa nõudmistele vastav volitatud järelevalveametniku poolt väljastatud sertifikaat ja järelevalveametnik on kohustatud eelnevalt kauba üle vaatama. Juhul, kui tolliametnik paneb kaubale kohapeal tollitõkendi, teeb järelevalveametnik templiga tollidokumentidele väljavedu lubava
märke ning kinnitab oma allkirja sellel isikliku nummerdatud pitseriga. Loomade ja kaupade korral, mida tollivormistamiskohas ei plommita, teeb piiripunkti järelevalveametnik pärast tollikontrolli tsoonis kauba üle vaatamist templiga tollidokumentidele väljavedu lubava märke ja kinnitab oma allkirja sellel isikliku nummerdatud pitseriga. (2) Laevades, lennukites ja reisirongides toitlustamiseks kasutatavatele toidutoorme ja toidu kohta võib pädev järelevalveasutus väljastada pidevalt sellist teenust osutavale isikule sertifikaadi kuni üheks kuuks.
(3) Käesoleva määruse mõistes eriluba mittevajav kaup väljaveol piiripunktis järelevalve alla ei kuulu.
§ 8. Kauba, välja arvatud loomade, vastavuse kontrolli tingimused ja kord
(1) Eriluba vajava kauba sisse- ja väljaveol kontrollib piiripunkti järelevalveametnik kauba dokumente, selle vastavust saatedokumentidele ja vajadusel teostab lõikes 5 loetletud kontrolli. (2) Sisseveol eriluba mittevajava kauba kontroll võib toimuda vastavalt Veterinaar- ja Toiduameti töökorraldusele vahetult enne tolliprotseduuri "import vabaks ringluseks" rakendamist tollilaos või tolliterminaalis.
(3) Järelevalveametnik peab kontrollima kaubaga kaasasoleva sertifikaadi või dokumendi nõuetekohasust, selle registreerima ja sisseveol väljastama sertifikaadi või dokumendi alusel § 3 lõikes 1 nimetatud tõendi. (4) Järelevalveametnik peab kontrollima kauba vastavust saatedokumentidele, pakendi seisukorda ja märgistust, värske liha rümpade, pool- ja veerandrümpade märgistuse vastavust saatedokumentidele ja nende üldist seisukorda. (5) Lõikes 1 sätestatud kontrolli käigus peab järelevalveametnik organoleptiliselt hindama kauba seisukorda ning pakendi sobivust antud kauba transportimiseks, veovahendi vastavust kaubaliigile ja säilitustingimustest kinnipidamist; kaaluma vajadusel kogu kauba ning võrdlema kauba tegelikku kaalu ja saatedokumentides näidatud kaalu; võtma vajadusel proove kauba nõuetekohasuse hindamiseks. (6) Proovide võtmist ja laboratoorset uuringut teostatakse:
1) kauba esmakordsel saabumisel tootjalt, importijalt või päritoluriigist;
2) kauba saabumisel tootjalt või importijalt, kelle suhtes on varem tuvastatud kauba mittevastavust toidu käitlemist reguleerivate seaduste ja muude õigusaktide nõuetele; 3) vastavuskontrolli põhjal;
4) kauba saabumisel piirkonnast, kus see võis saastuda rahvusvaheliselt määratletud eriti ohtlike nakkushaiguste tekitajatega;
5) kauba pisteliseks kontrollimiseks.
(7) Järelevalveametnik peab lõikes 6 käsitletud juhtudel võtma proove ühest protsendist pakenditest kaubapartii pakendite koguarvust, kuid mitte vähem kui kahest ja mitte rohkem kui kümnest pakendist.
(8) Järelevalveametnikul on õigus peatada kauba edasiliikumine kuni uurimistulemuste selgumiseni, kui kaup võib olla ohtlik inimeste ja loomade tervisele. Kindla temperatuurinõudega kaup paigutatakse vastavasse lattu või külmutusveok paigutatakse elektrivarustusega parklasse.
(9) Järelevalveametnik võib nõuda kogu kauba mahalaadimist, kui osalise mahalaadimise korral on kõiki erinevaid veovahendis olevaid kaupu võimatu kontrollida. (10) Pärast lõikes 5 nimetatud kontrolli lõppu sulgeb ja pitseerib järelevalveametnik kõik proovivõtuks avatud pakendid. § 9. Loomade veterinaarnõuetele vastavuse kontrolli tingimused ja kord
(1) Loomade sisse- ja väljaveol kontrollib piiripunkti järelevalveametnik saatedokumente, loomade vastavust saatedokumentidele ja nende tervislikku seisukorda.
(2) Piiripunkti järelevalveametnik peab kontrollima sertifikaadi nõuetekohasust, registreerima selle ja sisseveol väljastama sertifikaadi alusel § 3 lõikes 1 nimetatud tõendi. Hobuste sisse- ja väljavedu võib toimuda ka hobuse passi alusel. Sellisel juhul ei ole eraldi sertifikaat nõutav ja nimetatud tõendit ei väljastata. Tõendit ei väljastata ka reisijaga kaasas olevale lemmikloomale.
(3) Piiripunkti järelevalveametnik peab kontrollima loomade veoks kasutatava transpordivahendi liigi ja numbri vastavust saatedokumentides märgitule, loomade arvu, liiki (tõugu), vanust (vanuserühma) ja sugu ning nende märgistuse vastavust saatedokumentides märgitule.
(4) Loomade puhul, keda identifitseeritakse karjana, peab piiripunkti järelevalveametnik kontrollima transpordipakendite või konteinerite arvu ja märgistust ning visuaalselt loomade vastavust dokumentides kirjeldatud liigile.
(5) Loomad laaditakse maha piiripunkti järelevalveametniku juuresolekul. Loomade individuaalne kliiniline läbivaatus ja sellega kaasnevad menetlused viiakse läbi selleks ettenähtud ruumides. (6) Piiripunkti järelevalveametnik peab hindama loomade veotingimusi, sealhulgas jootmise, söötmise ja puhkamise korraldamist ning kontrollima andmeid loomade veoks kulunud aja kohta lähtekohast piiripunktini ja jõudmiseni sihtkohta ning tegema otsuse veo jätkamise võimalikkuse kohta.
(7) Kui loomade kliinilise läbivaatuse käigus avastatakse kõrvalekaldeid, võetakse loomadelt proove laboratoorseks uurimiseks. Proovid tuleb võtta vähemalt kümnelt protsendilt loomadest, kuid mitte vähem kui neljalt loomalt ning aretusloomade puhul vähemalt kümnelt loomalt. Kui kaubasaadetises on vähem, kui kümme looma, võetakse proovid kõigilt loomadelt. (8) Taudikahtluse korral tuleb loomi pidada piiripunktis isoleerituna kuni lõpliku diagnoosi selgumiseni.
(9) Kui tervisliku seisundi ja käitumise vaatlusel ei ole avastatud kõrvalekaldeid, ei tehta individuaalset kliinilist läbivaatust ja ei võeta proove: 1) karusloomadelt, jäneselistelt ja närilistelt;
2) kodulindudelt, lindudelt;
3) akvakultuursetelt loomadelt;
4) roomajatelt ja kahepaiksetelt;
5) mesilastelt ja muudelt putukatelt;
6) muudelt selgrootutelt;
7) ohtlikelt loomaaia ja tsirkuse loomadelt, sh sõralised ja kabjalised. (10) Eluskalade, koorikloomade ja molluskite ning teaduslikuks uurimistööks mõeldud loomade puhul, kes asuvad pitseeritud konteinerites, teostatakse kliinilist läbivaatust ja proovide võtmist nõuetele mittevastavuse kahtluse korral. (11) Kui Eesti Vabariigiga piirnevast riigist pärinevate, imporditavate, või ükskõik millisest riigist pärinevate, läbival transiidil olevate põllumajandusloomade ülevaatuse käigus leitakse haigeid või hukkunud loomi, saadetakse selline kaup tagasi, teavitades sellest lähtekoha pädevat järelevalveasutust. (12) Kui muudest riikidest pärinevate, imporditavate põllumajandusloomade järelevalve käigus leitakse haigeid või hukkunud loomi, peatatakse loomade sissevedu kuni lõpliku diagnoosi selgumiseni. Piiripunkti järelevalveametnik selgitab välja loomade hukkumise põhjused. Otsuse loomade edasise liikumise kohta teeb Veterinaar- ja Toiduamet.
§ 10. Reisijaga kaasas olevate lemmikloomade nõuetelevastavuse kontrolli tingimused ja kord
(1) Mittekaubanduslikul eesmärgil reisijaga kaasas olevate lemmikloomade sisseveol peab reisija esitama looma tervist tõendava sertifikaadi või dokumendi, mis tõendab, et loom on terve ja talle on tehtud nõuetekohased uuringud ja vaktsineerimised. (2) Mittekaubanduslikul eesmärgil reisijaga kaasasolevate lemmikloomade kontrollimisel lähtub piiripunkti järelevalveametnik § 4 lõike 2 punktides 1- 3 ja 5 ning § 9 lõigetes 1, 4, 8, 9 ja 10 sätestatust.
(3) Mittekaubanduslikul eemärgil reisijaga kaasas olevate lemmikloomade tagasisaatmine või isoleerimine toimub reisija kulul.
§ 11. Järelevalvealane dokumentatsioon
(1) Veterinaar- ja toidujärelevalvele alluva kauba sisse- ja väljavedu reguleerivate õigusaktide koopiaid ning muud vajalikku dokumentatsiooni säilitatakse piiripunktis kuni uuega asendamiseni või vastavalt käesolevale korrale. Järelevalve aluseks olevad õigusaktid peavad olema piiripunktis kättesaadavad. (2) Veterinaar- ja Toiduameti kinnitatud eriluba vajavaid kaupu eksportivate riikide ja piirkondade ning tunnustatud ettevõtete nimekirju säilitatakse piiripunktis kuni uutega asendamiseni. (3) Nimekirja piiripunktis laboratoorseteks uuringuteks võetud proovidest koos uurimistulemustega säilitatakse piiripunktis üks aasta.
(4) Teavet sertifikaatide ja dokumentide registreerimise ning tõendite väljastamise kohta, samuti sertifikaatide ja dokumentide originaaleksemplare ning väljastatud tõendite koopiaid säilitatakse piiripunktis kolm aastat.
(5) Nimekirja kaupadest, mis on järelevalveametniku otsusega tagasi saadetud, hävitatud või ümbertöötlemisele suunatud, samuti nende kohta koostatud aktide koopiaid ning teavet avastatud rikkumistest säilitatakse üks aasta.
Tunnistan kehtetuks põllumajandusministri 10. septembri 1999. a määruse nr 23 "Veterinaarse kontrolli alla kuuluvate, sealhulgas eriluba nõudvate kaupade loetelu, sisse- ja väljaveo ning veterinaarse kontrolli teostamise korra kehtestamine" (RTL 1999, 133, 1862; 2000 ,4, 23).
Minister Ivari Padar Kantsle Ants Noot


Taatlusmärgiste kirjeldus, nende valmistamise, kasutamise ja hoidmise kord ning taatlustunnistuse ja nõuetele mittevastavuse tõendi kohustuslike kirjete loetelu – Riigi Teataja
Taatlusmärgiste kirjeldus, nende valmistamise, kasutamise ja hoidmise kord ning taatlustunnistuse ja nõuetele mittevastavuse tõendi kohustuslike kirjete loetelu
Taatlusmärgiste kirjeldus, nende valmistamise, kasutamise ja hoidmise kord ning taatlustunnistuse ja nõuetele mittevastavuse tõendi kohustuslike kirjete loetelu - sisukord
§ 3 Taatluskleebiste ja taatlustemplite valmistamine ja tellimine
§ 4 Taatlusmärgistele esitatavad nõuded
§ 5 Taatlusmärgiste kasutamine
§ 6 Taatluskleebiste ja taatlustemplite hoidmine
§ 7 Taatluskleebiste ja taatlustemplite hävitamine nende kasutusaja lõppemisel
§ 8 Taatluskleebiste ja taatlustemplite kasutamise ja hoidmise kontroll
§ 9 Taatlustunnistuse kohustuslikud kirjed
§ 10 Mõõtevahendi nõuetele mittevastavuse tõendi kohustuslikud kirjed
RT I, 28.09.2011, 2
Vastu võetud 21.06.2006 nr 56
RTL 2006, 51, 940
jõustumine 30.10.2006
23.09.2011 RT I, 28.09.2011, 1 01.10.2011
Määrus kehtestatakse «Mõõteseaduse» § 13 lõike 7 alusel.
Määruse sätteid kohaldatakse mõõtevahendite siseriikliku esmataatluse, kordustaatluse või erakorralise taatluse tulemuste vormistamisele.
(1) Käesoleva määruse tähenduses vaadeldakse taatlusmärgisena taatluskleebist, taatlusplommi või taatlustempli jäljendit, samuti metallist matriitse taatlusplommi märgistamiseks ja metallist templit mõõtevahendite märgistamiseks (edaspidi taatlustemplid).
(2) Taatluskleebised käesoleva määruse tähenduses on:
1) infokleebis – kohustuslik taatluskleebis, mis on ette nähtud taatluse läbiviijast ja toimunud taatlemise ajast informeerimiseks;
2) sulgemiskleebis – taatluskleebis mõõtevahendi koostude või alakoostude vahetamise takistamiseks ja mõõtevahendi justeerimiselementidele juurdepääsu sulgemiseks.
§ 3. Taatluskleebiste ja taatlustemplite valmistamine ja tellimine
(1) Isikule taatluskleebiste ja taatlustemplite valmistamise õiguse andmine toimub «Konkurentsiseaduse» § 14 lõike 2 alusel kehtestatud korras.
(2) Avaliku konkursi taatluskleebiste või taatlustemplite valmistamiseks korraldab, selle tulemuse alusel annab ainuõiguse ja ainuõiguse saanud isikuga (edaspidi valmistaja) sõlmib taatluskleebiste või taatlustemplite valmistamiseks lepingu Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektor. Leping sõlmitakse viieks aastaks.
(3) Lõikes 2 nimetatud lepingus sätestatakse:
1) taatluskleebiste mõõtmed ja kujundus;
2) taatluskleebiste turvaelemendid ja nende asukoht;
3) taatlusmärgiste tellimise õigust omavate juriidiliste isikute (edaspidi taatluslaborid) nimekiri.
(4) Lõike 3 punktis 3 nimetatud taatluslaborite nimekirja ajakohastamise ja toimunud muudatustest teavitamise tagab Tehnilise Järelevalve Amet.
(5) Taatluslabor tellib taatluskleebised ja taatlustemplid otse nende valmistajalt ja saadab kord aastas nende kättesaamisest alates kolme tööpäeva jooksul ühe saadud info- ja sulgemiskleebise näidise ning kõigi taatlustemplite jäljendite koopiad Tehnilise Järelevalve Ametile. Iga uue kleebiste partii korral teatab taatluslabor kolme tööpäeva jooksul selle seerianumbrid Tehnilise Järelevalve Ametile.
(6) Taatluskleebiste ja taatlustemplite valmistamise kulud kannab need tellinud taatluslabor.
§ 4. Taatlusmärgistele esitatavad nõuded
(1) Taatlusmärgisteks on:
1) turvaelementidega infokleebis;
[RT I, 28.09.2011, 1 - jõust. 01.10.2011]
2) turvaelementidega sulgemiskleebis;
3) metallist taatlustempli jäljend läbimõõduga 6 mm ja 8 mm;
4) plommitempli jäljend läbimõõduga 8 mm;
5) «Mõõteseaduse» § 8 lõikes 2 nimetatud mõõtevahendite puhul temale kantud identifitseerimisnumber koos sellele vastava taatlustunnistusega.
(2) Infokleebiselt peavad olema kergesti tuvastatavad järgmised andmed:
1) Eesti Vabariigi rahvusvaheline tähis EE;
2) taatlemise aeg – kuu järjekorranumber ning aastaarv või selle kaks viimast numbrit;
3) taatluslabori tunnusnumber;
4) sõna «TAADELDUD»;
5) kleebise järjekorranumber.
(3) Sulgemiskleebiselt peavad olema kergesti tuvastatavad järgmised andmed:
2) taatlemise aastaarv või selle kaks viimast numbrit;
3) taatluslabori tunnusnumber.
(4) Tehnilise Järelevalve Ametile „Mõõteseaduse” § 10 lõikes 4 sätestatud otstarbeks kasutatavatel taatluskleebistel kasutatakse taatluslabori tunnusnumbri asemel tähekombinatsiooni „TJA”.
(5) [Kehtetu – RT I, 28.09.2011, 1 - jõust. 01.10.2011]
(6) Taatluskleebiste materjal peab olema:
1) niiskus- ja kulumiskindel;
2) vastupidav ultraviolettkiirgusele;
3) eemaldamisel purunev;
4) püsivalt liimitav klaasile, plastmassile ja metallile.
(7) Taatlustemplid tuleb valmistada nii, et nende abil paigaldatud taatlusmärgis on selgesti loetav ja tempel ei deformeeru kehtestatud kasutusaja jooksul.
(8) Mõõtevahendil, millele ei saa kinnitada infokleebist, peab taatlustempli jäljendilt olema tuvastatav toimunud taatluse kvartali järjekorranumber.
(9) Metallist mõõtevahenditele, millele ei saa kinnitada taatluskleebist (näiteks vihid, mõõdulindid, baari-mõõdunõud), kantud taatlusmärgis kustutatakse selle kehtivuse lõppemisel metalltempliga jäljendi läbimõõduga 6 mm ja kirjega «X» (edaspidi kustutustempel).
(10) Taatlustemplite ja kustutustempli jäljendite kuju ja kirjete näidised on toodud käesoleva määruse lisas.
(11) Taatluskleebiste kuju ja kirjete näidised avaldatakse Tehnilise Järelevalve Ameti veebilehel.
§ 5. Taatlusmärgiste kasutamine
(1) Taatlusmärgised peavad olema paigaldatud nii, et vähemalt ühte neist rikkumata ei saa mõõtevahendit justeerida või mõõtevahendi alakoostusid ja koostusid vahetada ning igalt taatlusmärgiselt on võimalik pingutuseta tuvastada taatluslabor ja taatlemise aeg.
(2) Mõõtevahendi alakoostude ja koostude vahetamise takistamiseks ja mõõtevahendi justeerimiselementidele juurdepääsu sulgemiseks kasutatakse taatlusplomme, sulgemiskleebist või infokleebist. Taatlusplomme ja sulgemiskleebist tuleb kasutada alati koos infokleebisega.
(3) Taatlemise aega tähistavad märked tuleb taatluskleebisele kanda nii, et taatlemise aeg oleks üheselt määratav, kusjuures märge ei tohi oma mõõtmetelt ületada poolt taatluse toimumise aastat ega kuud tähistava järjekorranumbri kirjest.
(4) Taatlusmärgis tuleb paigaldada nii, et see oleks mõõtevahendi kasutajale nähtav.
§ 6. Taatluskleebiste ja taatlustemplite hoidmine
(1) Taatluskleebiseid ja taatlustempleid tuleb hoida nii, et oleks välditud nende rikkumine ja takistatud nende sattumine kõrvaliste isikute kätte.
(2) Taatluskleebiste või taatlustemplite kaotsiminekust või kasutuskõlbmatuks muutumisest on taatleja kohustatud viivitamatult teatama taatluslabori taatlustegevuse juhile ja Tehnilise Järelevalve Ametile. Iga taatlusmärgise kaotamise juhu kohta korraldatakse taatluslabori sisene juurdlus, mille tulemustest informeeritakse Tehnilise Järelevalve Ametit, kuritahtlikkuse kahtlusel ka politseid.
§ 7. Taatluskleebiste ja taatlustemplite hävitamine nende kasutusaja lõppemisel
(1) Kasutusaja lõppedes tuleb taatluskleebised, plommitemplite aastaarvu tähisega osa ja metallist taatlustemplite kirjeid kandev osa ühe kuu jooksul hävitada.
(2) Taatluskleebiste ja taatlustemplite hävitamise korraldab taatluslaboris moodustatav komisjon, mis enne taatlustempli hävitamist võtab sellelt jäljendi.
(3) Taatluskleebiste ja taatlustemplite kasutamise ja hävitamise kohta koostatakse akt, mille üks eksemplar esitatakse Tehnilise Järelevalve Ametile.
(4) Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus nõuda täiendavat informatsiooni taatluskleebiste ja taatlustemplite hävitamise kohta.
§ 8. Taatluskleebiste ja taatlustemplite kasutamise ja hoidmise kontroll
(1) Taatluskleebiste ja taatlustemplite tellimise, arvestuse ja taatlejatele väljastamise eest vastutab taatluslabori taatlustegevuse juht, kes kontrollib nende nõuetekohast kasutamist laboris.
(2) Taatluskleebiste ja taatlustemplite kasutamise ja hoidmise üle teeb riiklikku järelevalvet Tehnilise Järelevalve Amet.
§ 9. Taatlustunnistuse kohustuslikud kirjed
(1) Taatlustunnistuses peavad olema toodud järgmised andmed:
1) taatluslabori nimi ja tunnusnumber;
2) taatlustunnistuse number;
3) taatlemise kuupäev;
4) mõõtevahendi või mõõtevahendite komplekti identifitseerimiseks vajalikud numbrid või tähised;
5) mõõtevahendile paigaldatud taatlusmärgiste arv ja liik, nende paigalduskoha lühiiseloomustus;
6) hinnang mõõtevahendi õigusakti, asjakohase standardi või muu nõudeid kehtestava dokumendi nõuetele vastavuse kohta;
7) mõõtevahendi lubatud veapiirid või täpsusklass;
8) taatleja nimi ja allkiri.
(2) Taatlustunnistus ei tohi sisaldada taatlustulemuste arvulisi väärtusi.
§ 10. Mõõtevahendi nõuetele mittevastavuse tõendi kohustuslikud kirjed
Mõõtevahendi nõuetele mittevastavuse tõendis peavad olema toodud järgmised andmed:
2) tõendi number ja kuupäev;
3) mõõtevahendi või mõõtevahendite komplekti identifitseerimiseks vajalikud numbrid või tähised;
4) mõõtevahendi õigusakti, asjakohase standardi või muu nõudeid kehtestava dokumendi nõuetele mittevastavuse põhjused;
5) taatleja nimi ja allkiri.
(1) Enne käesoleva määruse jõustumist valmistatud taatlusmärgiseid võib kasutada kuni nendel märgitud viimase aastaarvu lõpuni.
(2) Enne käesoleva määruse jõustumist § 3 lõikes 2 nimetatud avaliku konkursi korraldamisel ja ainuõiguse saanud isikuga lepingu sõlmimisel tuleb arvestada käesoleva määruse nõudeid.
Määrus jõustub 2006. aasta 30. oktoobril, välja arvatud § 3 lõiked 1–3 ja § 12 lõige 2, mis jõustuvad kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist.
Lisa TAATLUS- JA KUSTUTUSTEMPLITE JÄLJENDITE KUJU JA KIRJETE NÄIDISED


Kehtetuks tunnistamine: 02.05.2015
Redaktsiooni kehtivus: 03.05.2010 - 22.12.2010
jõustumine 05.12.2011, Tlv m 30.11.2011 nr 125
jõustumine 27.12.2010, Tlv m 22.12.2010 nr 107
jõustumine 03.05.2010, Tlv m 28.04.2010 nr 40
jõustumine 08.03.2010, Tlv m 03.03.2010 nr 21
Tlv m 28.04.2010 nr 40, jõustumine 03.05.2010
Tlv m 03.03.2010 nr 21, jõustumine 08.03.2010
(3) Lasteasutuse hoolekogu ettepanekul on Tallinna Haridusameti (edaspidi haridusamet) juhatajal õigus suurendada laste arvu sõimerühmas kuni 2 lapse võrra, lasteaiarühmas kuni 4 lapse võrra ning liitrühmas kuni 2 lapse võrra.
(4) Kui linnas on vajadus lasteasutuse koha järele suurem kui olemasoleva lasteasutuse üldkohtade arv, luuakse soovijatele võimalus saada lasteasutuses osaajaline koht, laste arvu suurendatakse rühmades 2 lapse võrra osaajalise koha arvelt.
(5) Laste arv erirühmas on järgmine:
(6) Sobitusrühmas on laste suurim lubatud arv väiksem kui teistes lasteasutuse rühmades, arvestades, et üks erivajadusega laps täidab kolm kohta.
(8) Eri-ja sobitusrühmade ning ööpäevase tööajaga rühmade avamise ja sulgemise vajaduse otsustab haridusameti juhataja.
Arvestust laste lasteasutusse vastuvõtmise taotlemise, vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kohta peetakse haridusameti Koolieelsete lasteasutuste laste vastuvõtu taotluste ja lasteasutustes käivate laste infosüsteemis (edaspidi infosüsteem).
Lapse vanem, eestkostja või hooldaja (edaspidi vanem) saab lasteasutusest, haridusametist, haridusameti veebilehelt ja infosüsteemi portaalist (edaspidi portaal) informatsiooni vabade kohtade olemasolu kohta lasteasutustes.
§ 6. Lapse lasteasutusse vastuvõtmise taotlemine ja andmete infosüsteemi kandmine
(4) Juhataja sisestab vastuvõtu taotluse alusel andmed infosüsteemi ning väljastab vanemale infosüsteemi kandmisest väljatrüki.
(5) Vanem saab lõikes neli toodud toimingut teostada portaalis iseseisvalt.
(1) Lasteasutusse võetakse vastu 1-7aastasi lapsi, nooremaid lapsi nende arenguks vajalike tingimuste olemasolul, kui lapse ja tema vanema(te) elukohana on Eesti rahvastikuregistrisse (edaspidi rahvastikuregister) kantud Tallinna linn.
(2) Kui infosüsteemi andmetel ei ole lasteasutusse kohta soovivaid rahvastikuregistri andmetel Tallinna linnas elavaid lapsi, võib lasteasutusse vastu võtta lapsi väljastpoolt linna haldusterritooriumi lapse elukohajärgse valla- või linnavalitsuse ja haridusameti vahel sõlmitud lepingu alusel.
2) vanema ja lapse elukoht ei ole rahvastikuregistri andmetel linn;
3) vanemal on võlgnevus mõnes linna munitsipaallasteasutuses.
(2) Lapse lasteasutusse vastuvõtmisel tutvustab juhataja vanemale lasteasutusse vastuvõtu ja sealt väljaarvamise korda, lasteasutuse kodukorda ning informeerib vanemat kuludest, mis hõlmavad vanema poolt kaetava osa määra.
(3) Kui vanem ei nõustu lasteasutuse juhataja otsusega lapse lasteasutusse mittevastuvõtmise või sealt väljaarvamise kohta, on tal õigus pöörduda haridusameti poole.
(1) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2007.
(2) Määruse § 3, § 4, § 6 lõiked 5 ja 6, § 8 lõiked 3, 4, 5 ja 9, § 9 lõike 1 punkt 1, § 11 lõige 1 ja § 13 lõige 2 jõustuvad portaali osas § 3 nimetatud infosüsteemile üleminekul. Infosüsteemile üleminekuni toimub laste arvestuse pidamine vastavalt Tallinna Haridusameti juhataja 18. oktoobri 2002 käskkirjaga nr 380-p kinnitatud Tallinna linna eelkooliealiste laste ja koolikohustuslike laste andmekogu kasutamise korrale.
Lasteasutustes (v.a Tallinna Padriku Lasteaias, Tallinna Rännaku Lasteaias, Tallinna Lasteaias Kaseke, Tallinna Lauliku Lasteaias ja Tallinna Kelmiküla Lasteaias) peatatakse rühmade komplekteerimine kuni sotsiaalministri 25. oktoobri 1999 määrusega nr 64 „Koolieelse lasteasutuse tervisekaitse, tervise edendamise ja päevakava koostamise nõuded“ kehtestatud tervisekaitse nõuete täitmiseni.


(õ) 5. 12. 2008 16:30
Vabariigi Presidendi 31. mai 1993. a.
otsusega nr. 104
(1) Eesti Pank on Eesti Vabariigi keskpank. Eesti Pank on 1919. aastal Eesti Vabariigi keskpangana asutatud Eesti Panga õigusjärglane.
(3) Eesti Pank tugineb oma ülesannete täitmisel Eesti Vabariigi põhiseadusele, käesolevale seadusele ja oma põhikirjale.
(4) Käesoleva seadusega vastuolus olevad õigusaktid Eesti Panga suhtes ei kehti.
(5) Eesti Panga ülesannete täitmiseks annavad Eesti Panga Nõukogu ja Eesti Panga president seaduste alusel ja täitmiseks välja õigusakte.
§ 2. Eesti Panga ülesanded
(1) Eesti Pank korraldab raharinglust nii siseriigis kui välisriikidega ja seisab hea riigi vääringu stabiilsuse eest.
(5) Eesti Pank teostab järelevalvet kõigi Eesti territooriumil tegutsevate krediidiasutuste üle, kontrollib nende tegevuse seaduslikkust, vastavust kohustuslikele usaldatavusnormatiividele ja eeskirjadele ning rakendab oma pädevuse ulatuses abinõusid nende range järgimise tagamiseks.
(6) Eesti Pank teeb koostööd rahvusvaheliste raha-, pangandus- ja krediidiorganisatsioonidega ning peab sidet teiste riikide keskpankadega.
(8) Eesti Pank koostab Eesti maksebilansi.
(1) Eesti Pank osaleb riigi majanduspoliitikas iseseisva raha-, krediidi- ja panganduspoliitika teostamise kaudu.
(2) Eesti Pank annab Vabariigi Valitsusele nõu raha-, krediidi- ja panganduspoliitika küsimustes. Valitsus ei langeta olulisi majanduspoliitilisi otsuseid ilma Eesti Panga seisukoha ärakuulamiseta.
(3) Eesti Pank esindab Eesti Vabariiki Vabariigi Valitsuse volitusel rahvusvahelistes raha-, krediidi- ja pangandusorganisatsioonides, kus Eesti Vabariik on liikmeks.
(4) Eesti Pank toetab oma volituste piires Vabariigi Valitsuse majanduspoliitikat, kui see ei ole vastuolus ülesandega seista hea riigi vääringu stabiilsuse eest ja teiste Eesti Pangale käesoleva seadusega pandud ülesannetega ega takista neid täitmast.
EESTI PANGA JUHTIMISORGANID JA NENDE PÄDEVUS
Eesti Panga kõrgeim organ on Eesti Panga Nõukogu, mis koosneb esimehest ja kaheksast liikmest.
(2) Eesti Panga Nõukogu esimees peab olema Eesti kodanik ja omama majandus- või õigusalast kõrgharidust. Eesti Panga Nõukogu esimeheks ei nimetata Eesti Panga presidenti ega rahandusministrit.
(1) Eesti Panga Nõukogu liikmed nimetab Riigikogu Eesti Panga Nõukogu esimehe ettepanekul. Eesti Panga president ja rahandusminister loetakse Eesti Panga Nõukogu liikmeks nimetatuks nende ametisse astumisel.
(2) Eesti Panga Nõukogu valitavad liikmed peavad olema Eesti kodanikud ja omama kõrgharidust.
(3) Eesti Panga Nõukogu liikmete hulka ei tohi kuuluda teisi Vabariigi Valitsuse liikmeid peale rahandusministri ja teisi Eesti Panga töötajaid peale Eesti Panga presidendi.
(4) Eesti Panga Nõukogu liige ei tohi olla mis tahes krediidiasutuse, kindlustusasutuse või börsi teenistuses ega kuuluda nende juhtimisorganitesse.
(5) Eesti Panga Nõukogu liikmed nimetatakse viieks aastaks, välja arvatud Eesti Panga president ja rahandusminister, kelle liikmevolitused lõpevad nende vabastamisel vastavalt kas Eesti Panga presidendi või rahandusministri ametikohalt.
(6) Eesti Panga Nõukogu liikme volitused lõpevad tema volituste tähtaja lõppemisel, tagasiastumisel, tagandamisel käesoleva seaduse paragrahvis 12 ettenähtud korras ja surma korral.
1) rahapoliitika kujundamine ja selle teostamise abinõude, sealhulgas krediidiasutuste usaldatavusnormatiivide määramine;
3) Eesti Panga juhatuse liikmete ametisse nimetamine ja vallandamine Eesti Panga presidendi ettepanekul;
4) Eesti Panga asepresidentide, pearaamatupidaja ja Pangainspektsiooni juhataja, samuti teiste Eesti Panga iseseisvate allasutuste ja esinduste juhtide ametissenimetamine ja vallandamine Eesti Panga presidendi ettepanekul;
5) Eesti Panga põhikirja ning Pangainspektsiooni ja teiste Eesti Panga iseseisvate allasutuste ja esinduste põhikirjade kinnitamine;
6) Eesti Panga eelarve kinnitamine ning täitmise järelevalve;
7) Eesti Panga tegevuse sisekontrolli määramine ja kontrolli tulemuste alusel otsuste tegemine ning ettepaneku tegemine Riigikogule audiitorite määramiseks;
8) Eesti Panga aastaaruande läbivaatamine ja esitamine Riigikogule;
9) otsuste tegemine uute rahatähtede ja müntide käibelelaskmise, nende nimiväärtuse ja kujunduse kohta;
(3) Eesti Panga tegevust ja Eesti panganduspoliitikat käsitlevate küsimuste lahendused vormistatakse Eesti Panga Nõukogu otsusena.
(4) Eesti Panga Nõukogu istungid toimuvad vastavalt vajadusele, ent mitte harvem kui üks kord kuus.
(5) Eesti Panga Nõukogu istungid on kinnised.
(8) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktides 2, 5 ja 6 nimetatud küsimustes saab otsuseid vastu võtta ainult nõukogu koosseisu häälteenamusega. Muud otsused võetakse vastu istungist osavõtvate nõukogu liikmete häälteenamusega. Häälte võrdse jaotumise korral on otsustav nõukogu esimehe hääl.
§ 10. Eesti Panga president
(1) Eesti Panga presidendi nimetab viieks aastaks ametisse Vabariigi President Eesti Panga Nõukogu ettepanekul.
(2) Eesti Panga president peab olema Eesti kodanik ja omama majandus- või õigusalast kõrgharidust.
1) Eesti Panga tegevuse üldjuhtimine, kõigi sellega seotud küsimuste lõplik lahendamine;
3) panganduse korraldamine kõigis küsimustes, mis Eesti Panga Nõukogu on andnud tema pädevusse või milles Eesti Panga Nõukogu ei ole oma seisukohta avaldanud;
6) Eesti Panga Nõukogule ettepanekute tegemine Eesti Panga asepresidentide, pearaamatupidaja ja Pangainspektsiooni ning teiste iseseisvate allasutuste juhtide ametissenimetamiseks ja vallandamiseks.
(5) Eesti Panga president annab käskkirju ja korraldusi.
(6) Eesti Panga presidendi käskkirjad, mis on välja antud seaduste, Eesti Panga Nõukogu otsuste ja muude õigusaktide alusel ning omavad normatiivset iseloomu, avaldatakse Riigi Teatajas.
Eesti Panga Nõukogu esimees, Eesti Panga president ja Eesti Panga Nõukogu liige tagandatakse süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisel.
(1) Eesti Panga tegevust juhib Eesti Panga juhatus, kelle esimeheks on oma ametikoha järgi Eesti Panga president.
(2) Eesti Panga juhatuse struktuuri, tööjaotuse ja töökorralduse alused sätestab Eesti Panga põhikiri.
3) rahaturgu reguleerivate eeskirjade kehtestamine;
4) kohustuslike reservide ja muude normatiivide kehtestamine Eestis tegutsevatele krediidiasutustele;
5) laenude andmine krediidiasutustele;
6) Eesti Panga intressimäärade kehtestamine;
(4) Eesti Pank annab krediidiasutustele välisvaluutatehingute litsentse ja tühistab neid, kui krediidiasutused ei vasta neile kehtestatud normatiividele või rikuvad seadusi või nende tegevuse korraldamise kohta Eesti Panga poolt kehtestatud nõudeid.
§ 16. Vabariigi Valitsuse ja omavalitsuste krediteerimise keeld
Eesti Pangal on keelatud otseselt või kaudselt krediteerida riigieelarvet ja kohalikke eelarveid ning osta täidesaatva võimu organite poolt emiteeritud väärtpabereid.
KREDIIDIASUTUSTE TÖÖ JÄRELEVALVE
§ 17. Pangajärelevalve üldised alused
(1) Eesti Pank teostab järelevalvet kõigi Eesti territooriumil asuvate ja tegutsevate krediidiasutuste üle Pangainspektsiooni ja oma osakondade kaudu.
(2) Pangainspektsioon töötab põhikirja alusel, mille kinnitab Eesti Panga Nõukogu.
(3) Eesti Pank võib teha krediidiasutustes nii üld- kui valikkontrolli.
(4) Eesti Pangal on õigus kohustada krediidiasutust tellima oma tegevuse kontrollimiseks sõltumatu väliskontrolli ja tutvuda selle tulemustega.
(5) Eesti Pangal on õigus nõuda krediidiasutustelt kõiki nende tegevuse kontrollimiseks vajalikke andmeid, dokumente, aruandeid ja lepinguid ning saada vajaduse korral nende juurde selgitusi.
§ 18. Litsentside andmine ja tühistamine
(1) Eesti Pank annab krediidiasutustele tegevuslitsentse ja tühistab neid, kui krediidiasutused ei vasta neile kehtestatud normatiividele, rikuvad seadusi või nende tegevuse korraldamise kohta Eesti Panga poolt kehtestatud nõudeid.
(2) Krediidiasutuste litsentseerimise ja litsentside tühistamise tingimused kehtestab Eesti Pank.
§ 20. Usaldatavusnormatiivid ja likviidsusnõuded
Eesti Pank reguleerib krediidiasutuste tegevust kohustuslike usaldatavusnormatiivide ja likviidsusnõuete täitmise tagamise ning käesoleva seaduse paragrahvis 14 loetletud vahendite rakendamise teel.
(2) Pangasaladusteks on andmed mis tahes pankade ja muude krediidiasutuste klientide, hoiuste, tehingute ja turvasüsteemide kohta.
(3) Pangasaladusena ei käsitata andmeid pankade ja muude krediidiasutuste omanike, asutajate ja aktsionäride nimekirjade, eri aktsionäride osa suuruse kohta panga aktsiakapitalis, põhi- ja reservkapitali suuruste, andmete, aruannete esitamise tähtaegadest kinnipidamise, aruannete kvaliteedi ja usaldatavusnormatiivide arvväärtuste kohta, samuti andmeid pankade või nende töötajate poolt sooritatud seaduserikkumiste kohta.
(5) Eesti Pank annab välja perioodiliselt, vähemalt kord kvartalis ilmuvat bülletääni ja üks kord aastas ilmuvat Eesti Panga Aastaraamatut.
§ 22. Sanktsioonid
(1) Kreeditoride huvide kaitse eesmärgil võib Eesti Pank kehtestada krediidiasutustele tehingute sooritamisel järgmisi piiranguid:
1) krediitide andmise täielik või osaline peatamine kuni kolmeks kuuks;
2) välisarvelduste peatamine kuni kolmeks kuuks;
3) välislaenude võtmise piirangute kehtestamine;
4) kreeditoride ja hoiustajate huve kaitsvate muude piirangute kehtestamine, mis ei ole vastuolus seadusega.
(2) Piirangute kehtestamine ja nende kestus tehakse krediidiasutustele teatavaks Eesti Panga presidendi käskkirjaga.
(3) Krediidiasutuse kontrollimisel avastatud puudustest või õiguserikkumistest, millel võivad olla kuriteo tunnused, on Eesti Pank kohustatud ühe kuu jooksul teatama kirjalikult õiguskaitseorganitele.
§ 23. Ettekirjutused puuduste kõrvaldamiseks
(1) Krediidiasutuse kontrollimise tulemuste alusel võib Eesti Pank esitada kas soovitusi töö parandamiseks või teha kohustusliku ettekirjutuse:
1) suurendada reservkapitali või fonde;
2) katkestada laenude andmine;
3) kõrvaldada ametist juhtkonna liikmed, keda Eesti Pank loeb usalduse kaotanuks;
4) piirata väljamakseid kasumist.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes mainitud ettekirjutuse ja selle täitmise tähtaja teeb krediidiasutusele teatavaks Pangainspektsioon kirjalikult.
(3) Kontrollimise tulemuste põhjal võib Eesti Pank anda krediidiasutusele soovitusi. Soovitused võivad puudutada põhikapitali suurendamist, pangaosakondade ja -filiaalide sulgemist, krediteerimise lõpetamist ja muid valdkondi.
§ 24. Moratoorium, litsentsi tühistmine ja sundlikvideerimine
(1) Eesti Pangal on õigus kehtestada krediidiasutusele kas tähtajaline või määramata tähtajaga moratoorium. Kui tähtaega ei ole määratud, võib moratoorium kesta kuni kuus kuud. Moratoorium kehtestatakse krediidiasutusele, kes ei suuda täita oma kohustusi kreeditoride ees.
(2) Sõltumata sellest, kas moratoorium kestab määratud tähtaja lõpuni või lõpetatakse see enne tähtaega, võib Eesti Pank lubada krediidiasutusel tööd jätkata, kui tema maksevõime on moratooriumi aja jooksul täielikult taastatud.
(3) Kui moratooriumi aja jooksul krediidiasutuse maksevõimet pole taastada suudetud, võib Eesti Pank mis tahes ajal kas tühistada krediidiasutusele antud litsentsi ja lubada tal ise ennast vastavalt oma põhikirjale ja Eesti Panga poolt määratud tähtajaks likvideerida, algatada pankrotimenetluse või määrata ta sundlikvideerimisele.
EESTI PANGA KAPITALID, TULUD, KULUD JA ARUANDLUS
(1) Eesti Panga vara on riigi vara.
(2) Eesti Pank valdab, kasutab ja käsutab temale eraldatud riigi vara iseseisvalt selleks mis tahes lisavolitusi vajamata.
(2) Reservkapitali võrdsustumisel põhikapitaliga otsutab Riigikogu, kas selle suurendamist jätkata või mitte.
Eesti Panga majandusaasta (finantsaasta) algab 1. jaanuarist ja lõpeb 31. detsembriga.
(4) Pärast käesoleva paragrahvi 2. ja 3. lõikes nimetatud eraldiste tegemist võidakse osa kasumist suunata Eesti Panga Nõukogu otsusel Eesti Panga põhikirjas ette nähtud sihtkapitalide ja -fondide moodustamiseks ja täiendamiseks.
(5) Käesoleva paragrahvi 2. , 3. ja 4. lõikes märgitud eraldiste tegemisest ülejääv kasum kantakse riigieelarvesse.
(1) Igaks majandusaastaks nimetab Riigikogu sõltumatud audiitorid, kelle ülesandeks on kontrollida Eesti Panga tegevust majandusaasta jooksul ning kinnitada Eesti Panga poolt koostatud aastaaruande õigsust. Riigikogu otsusel võidakse Eesti Panga tegevust kontrollida täiendavalt.
(2) Eesti Panga aastaaruanne koosneb bilansist, tulude- kulude aruandest, seletuskirjast ja lisadest.
(3) Aastaaruande ja audiitorkontrolli akti vaatab läbi Eesti Panga Nõukogu, kes teeb otsuse majandusaasta tulemuste kohta ning esitab need Riigikogule kinnitamiseks.
(2) Eesti Panga töötajatel ja nõukogu liikmetel on keelatud võtta laenu mis tahes teistest krediidiasutustest peale Eesti Panga.
(3) Eesti Pangal on õigus anda oma töötajatele ja nõukogu liikmetele Eesti Panga Nõukogu poolt kinnitatud tingimustel laenu. Teistelt pankadelt võetud laenud tuleb Eesti Panga töötajatel ja nõukogu liikmetel ühe kuu jooksul pärast Eesti Panka tööle asumist või nõukogu liikmeks nimetamist üle kanda Eesti Panka või tasuda.
§ 34. Maksebilansi koostamine
Eesti Pangal on õigus saada tasuta kõigilt riigi- ja omavalitsusorganitelt ning Eesti territooriumil asuvatelt välismajandustehinguid sooritavatelt juriidilistelt isikutelt Eesti maksebilansi koostamiseks vajalikke andmeid.
1) Eesti Vabariigi pangaseaduse (ENSV Teataja 1989, nr. 41, art. 647; RT 1990, nr. 2 art. 36; 1991, nr. 16, art. 222; 1992, nr. 31, art. 411) § 1 4. lõige, §-d 7-11, 23, 36, § 49 2. lõige ja § 56;
2) Eesti NSV Ülemnõukogu 1990. aasta 15. märtsi otsus "Eesti Panga tegevuse küsimuste kohta" (ENSV Teataja 1990, nr. 9, art. 146; RT 1990, nr. 2, art. 37; 1992, nr. 9, art. 122).


2 Välireklaami paigaldamine
§ 3 Välireklaami paigaldamise õigus
§ 6 Välireklaami tellija kohustused ja õigused
RT IV, 23.10.2012, 6
Vastu võetud 28.06.2011 nr 31
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 ja reklaamiseaduse § 13 lõike 1 alusel.
Käesoleva määrusega sätestatakse välireklaami paigaldamisele esitatavad nõuded.
1) paigaldusluba – vallavalitsuse poolt antud luba välireklaami paigaldamiseks ja mahavõtmiseks Sõmeru valla haldusterritooriumil;
2) reklaamipind – tasapinnaline või ruumiline objekt, mis paigaldatakse Sõmeru valla haldusterritooriumile avalikkusele suunatud välireklaami eksponeerimise eesmärgil. Reklaamipind määratakse tasapinnalise reklaami puhul avalikkusele suunatud tervikliku välireklaami pindalaga ja ruumilise reklaami puhul avalikkusele suunatud vaadete arvutuslike pindaladega;
(2) Lisaks § 2 lõikes 1 toodud mõistetele kasutataks käesolevas määruses ka Reklaamiseaduse § 2 tähenduses toodud mõisteid.
2. peatükk Välireklaami paigaldamine
§ 3. Välireklaami paigaldamise õigus
(1) Välireklaami paigaldamise õiguslikuks aluseks on Sõmeru Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) poolt väljastatav välireklaami paigaldusluba (edaspidi paigaldusluba).
(2) Paigaldusluba ei pea taotlema kui reklaamipind ei ole suurem kui 210 mm x 297 mm (A4 formaat).
(3) Kui järelevalve teostaja leiab, et § 3 lõige 2 alusel paigaldatud välireklaam vastab mõnele § 5 lõige 3 punktis 1, 2, 3, 5 ja 7 toodule, siis rakendatakse antud välireklaamile käesoleva paragrahvi lõige 1 nõudeid.
(1) Paigaldusloa saamiseks esitab välireklaami tellija vallavalitsusele vormikohase taotluse (lisa 1) millele on lisatud järgmised dokumendid:
1) välireklaami kavand koos mõõtudega;
2) välireklaami kande- või kinnituskonstruktsiooni projekt;
4) välireklaami paigalduskoha territooriumi, hoone ja rajatise omaniku või valdaja kirjalik nõusolek, kaasomanike puhul kõigi kaasomanike kooskõlastus;
5) Muinsuskaitseameti kirjalik kooskõlastus muinsuskaitsealale, selle kaitsevööndisse ja kinnismälestisele, välireklaami paigaldamiseks;
(2) Paigaldusloa taotlemise kohustus on välireklaami tellijal.
(1) Vallavalitsus väljastab paigaldusloa hiljemalt 10 tööpäeva jooksul arvates nõuetekohaste lisadega esitatud paigaldusloa taotluse registreerimisest. Puuduste korral esitatud dokumentides teatab vallavalitsus sellest välireklaami tellijale hiljemalt 5 tööpäeva jooksul, määrates tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.
(2) Paigaldusluba antakse välireklaami eksponeerimise ajaks. Paigaldusloa kehtivuse aeg märgitakse paigaldusloale.
1) kavandatud reklaam ei vasta Eesti Vaabariigi õigusaktides toodud nõuetele;
2) välireklaami tellija on esitanud tegelikkusele mittevastavaid andmeid;
3) kavandatud välireklaam ei sobi vallaruumi ilme, hoone arhitektuurse stiili ja värvilahendusega või on proportsionaalselt sobimatu hoone ja ümbritseva keskkonnaga või reklaamialune pind (hoone fassaad, välisseinad vms) on korrastamata;
5) varasemalt on teine välireklaami tellija esitanud taotluse samale asukohale välireklaami paigaldamiseks;
6) eelneva välireklaamiloa kehtivuse ajal välireklaami tellija ei täitnud tähtaegselt vallavalitsuse poolt tehtud ettekirjutusi;
(4) paragrahvi 5 lõige 3 punktis 3 toodud välireklaami sobivust hindab vallavalitsuse ehitusjärelevalve insener.
§ 6. Välireklaami tellija kohustused ja õigused
(1) Välireklaami tellija on kohustatud:
1) paigaldama reklaami vastavalt paigaldusloas sätestatud tingimustele ja teiste õigusaktide nõuetele;
3) välireklaami muutmisel paigaldusloa tähtaja jooksul esitama vallavalitsusele kooskõlastamiseks uue välireklaami kavandi;
4) purunenud välireklaami ja kinnituskonstruktsiooni korrastama või maha võtma viie tööpäeva jooksul;
5) maha võtma välireklaami ja korrastama kasutuses olnud maa-ala või pinna paigaldusloas sätestatud tähtaja möödumisele järgneval tööpäeval või taotlema 10 tööpäeva enne tähtaja möödumist uue paigaldusloa käesoleva määruse §-s 4 sätestatud korras;
6) hüvitama ebakvaliteetselt paigaldatud välireklaamiga (purunemise, allakukkumise jms tagajärjel) isikutele ja nende varale tekitatud kahju.
(2) Välireklaami tellijal on õigus:
1) igal ajal loobuda välireklaami avalikustamisest, teatades sellest vallavalitsusele, kui välireklaami avalikustamise aeg jääb lühemaks kui paigaldusloal märgitud;
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud tähtajaks mahavõtmata välireklaam kuulub eemaldamisele välireklaami tellija kulul.
Vallavalitsusel on õigus paigaldusluba kehtetuks tunnistada, kui välireklaami tellija:
1) ei ole paigaldanud välireklaami vastavalt taotluses esitatud andmetele;
3) ei ole paigaldanud välireklaami ühe kuu jooksul alates paigaldusoa kehtivusajast
(1) Järelevalvet välireklaami paigaldamise üle teostab vallavalitsuse ehitusjärelevalve insener.
(2) Omavoliliselt paigaldatud välireklaam (va § 2 lõige 2) või välireklaam, mille paigaldamise luba ei ole pikendatud, kuulub mahavõtmisele välireklaami tellija kulul. Välireklaami mahavõtmiseks teeb ehitusjärelevalve insener välireklaami tellijale vastavalt Reklaamiseaduse § 32 ettekirjutuse.
(3) Ettekirjutuse täitmata jätmisel või mittenõuetekohasel täitmisel korraldab välireklaami mahavõtmise vallavalitsus välireklaami tellija kulul.
(4) Kui välireklaami tellija ei ole teada, tehakse ettekirjutus reklaami avalikustajale või hoone, rajatise, reklaamikandja või territooriumi omanikule, millele välireklaam on paigaldatud.
(1) Enne käesoleva määruse jõustumist paigaldatud reklaamile tuleb taotleda paigaldusluba ja määrusega kooskõlla viia 01. augustiks 2011.
(2) Määrus jõustub 04. juulil 2011.a.


text:
08.07.10 16:23
Seadus lubab võlausaldajal nõuda võlgnikult kohustusega viivitamise korral viivist. Viivist võib nõuda kohustuse sissenõutavaks muutumisest kuni kohase täitmiseni. Näiteks võib teenusepakkuja arvestada viivist kuni arve maksmiseni, kui tellija ei maksa ettenähtud tähtajaks oma arvet ära. Lepingupooled võivad viivise suuruse kokkuleppida lepingus, kuid kui kokkulepe puudub kohaldatakse seadusest tulenevat viivisemäära. Seadusest tulenev viivisemäär on 7% aastas ning sellele lisandub Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatav intressimäär, mille suurust saab vaadata Ametlikest Teadaannetest ja Eesti Panga kodulehelt. Viimasel poolaastal oli selle suuruseks 1% ehk seadusest tulenevaks intressimääraks on hetkel 8% aastas, mis teeb 0,02% päevas.
Tihti on kokkulepitud ja seadusest tuleneva viivisemäära vahe mitmekordne. Praktikas esineb juhtumeid, kus lepingupoolel puuduvad tõendid kokkulepitud viivisemäära osas või seda on raske tõendada. Näiteks on lepingud sõlmitud suuliselt või puudub kokkulepe viivise suuruse kohta sootuks. Sellisel juhul on levinud käitumisviisiks, et arvele lisatakse ikkagi viivis ja arve esitanu arvab, et kokkulepe on olemas ning toetub sellele, kuid kohtute hinnangul lepingupoolte vahel kokkulepe puudub. Mõnikord kajastatakse alles kordusarvel viivist, kui võlgnik arvete tasumisega viivitab. Eeldatakse, et kui lepingupool arvele vastu ei vaidle või allkirjastab arve, siis ta nõustub selle suurusega, kuid selline arusaam on ekslik! Riigikohus lükkas sellise loogika ümber oma lahendis 3-2-1-144-09. Nimetatud kohtuasjas töövõtja saatis tellijale arve, millel ta kajastas viivist, mis väidetavalt oli suuliselt kokkulepitud ja tavapärane selliste lepingute puhul. Tellija kinnitas allkirjaga arve kättesaamist. Riigikohus arvel kajastatud viivist õigustatuks ei pea, põhjendades seda oma otsuse punktis 11 järgnevalt: „Allkiri on antud arve vastuvõtmise kohta. Seda ei saa aga Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 68 lg 2 või 3 alusel lugeda otseseks või kaudseks tahteavalduseks, millest nähtuks soov tuua kaasa õiguslik tagajärg, st nõustumine arvel märgitud viivise ja selle määraga. /…/ Kolleegium möönab, et majanduskäibes võib praeguses asjas esitatud arvele sarnaste arvete esitamine olla tavapärane käitumine ka neil juhtudel, mil lepingus ei ole viivises kokku lepitud. Siiski ei tähenda sellise arve vastuvõtmine ja/või allkirjastamine üldjuhul seda, et arve vastuvõtja nõustub arvel esitatud tingimustega, milles varem kokkulepitud ei ole.“ Põhimõtteliselt polegi võlgnikul muud valikut, kui arve vastu võtta ja allkiri anda, kuid tegemist pole vabalt kujunenud tahtega. Seega ei saa võlgnikku viivisega nõustunuks lugeda.
Üheks võimaluseks on selgelt viidata kokkuleppele uute tingimuste kohta, mis poolte vahelist lepingut muudaks. Samas teeb Riigikohus ka siin teatavad mööndused: „Kolleegium on seisukohal, et arve vastuvõtmine kas allkirjastamisega või ilma selleta ei tähenda arvele märgitud uute tingimustega nõustumist (ka siis, kui arvel on selgelt välja toodud soov saavutada kokkulepe lisatingimustes) juhul, kui arve saajal on kohustus arve vastu võtta või sellele alla kirjutada. See kehtib nt juhul, mil tegemist on nn arve-saatelehega, mille alusel antakse tellitud kaup üle, ning ilma arvet vastu võtmata ja/või seda allkirjastamata kaupa üle ei antaks.“ Järelikult pole ka sellisele kokkuleppele viitamine eriti tõhus moodus viivisemäära hilisemas kokkuleppimises.
Riigikohus toob oma lahendis välja ka viisi kuidas võlgnikku siduda viivisega, mis algselt lepingust puudus. Nimelt juhul, kui võlgnik oma varasema käitumisega näitab, et ta aktsepteerib arvel näidatud tingimusi. Ühe näitena sellest toob Riigikohus välja olukorra, kus võlgnik maksab mõnel varasemal arvel näidatud viivise. Praktikas esineb selliseid olukordi vähe, kus võlgnik maksaks vabatahtlikult rohkem viivist kui lepingus kokkulepitud. Seega järelikult üksnes selgesõnaline kokkulepe tagab võlgnikult suurema, kui seadusjärgse viivise saamise.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 68
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus