Riigikogu 16.06.1999 seadus; jõustumiskuupäev 26.07.1999
redaktsioon 15.03.2019 [RT I, 13.03.2019, 177]
(1) Töövahend on masin, seade, paigaldis, transpordivahend, tööriist või muu tööks kasutatav vahend. Töövahendi kasutamine - sellega töötamine, selle käivitamine, seiskamine, transport, teisaldamine, paigaldamine, parandamine, seadistamine, hooldus ja puhastamine - ei tohi ohustada töövahendi kasutaja ega teiste isikute tervist ning töö- ja elukeskkonda.
(4) Töökoha sisekliima - õhutemperatuur ja -niiskus ning õhu liikumise kiirus - peab olema tööülesande täitmiseks sobiv, tagada tuleb töökohtade varustatus värske õhuga. Sobiva sisekliima määramisel tuleb arvestada töötajate arvu ruumis, töötajate vaimset ja füüsilist koormust, tööruumi suurust, kasutatavate töövahendite spetsiifikat ning tehnoloogilise protsessi laadi.
(8) Keskmise töötasu riigieelarvest hüvitamisel lähtutakse töölepingu seaduse § 66 lõigetes 4-8 sätestatust.
1) töötaja haigestumise või vigastuse korral, mille eest Haigekassa maksab kindlustatud isikule haigushüvitist ravikindlustuse seaduse § 54 lõike 1 punktide 6-8 ning § 56 lõigete 12, 13 ja 14 alusel;
§ 20 <!- END 20 -!> 1. Terviseameti ülesanded töötervishoiu valdkonnas
(2) Arstiõppe läbinud isik tuvastab terviseseisundit arvesse võttes isikul töövõime kaotuse protsentides skaalal 10-100 ja eraldi tööõnnetusest või kutsehaigusest tingitud töövõime kaotuse protsentides skaalal 10-100.
2) 10-90 protsenti, kui Eesti Töötukassas töövõime hindamise tulemusena on isikul tuvastatud osaline töövõime.
<!- START 24b4 -!>
<!- END 24b4 -!>
<!- START 24b5 -!>
<!- END 24b5 -!>
(2) Töötervishoiuteenuse osutaja ja tema majandustegevuse vastavuse üle käesoleva seaduse §-des 19-192 sätestatud nõuetele teostab riiklikku järelevalvet Terviseamet tervishoiuteenuste korraldamise seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
§ 26 <!- END 26b1 -!> 2. Ettekirjutuse vaidemenetlus
<!- START 26b2 -!>
§ 27 <!- END 26b2 -!> . Vaidluste lahendamine
§ 27 <!- END 27 -!> 1. Töökohale kehtestatud töötervishoiu ja tööohutuse nõuete rikkumine
(1) Käesoleva seaduse § 4 lõigetega 2, 3 ja 41-44 ning lõigete 31, 4, 45 ja 5 alusel töökohale kehtestatud töötervishoiu ja tööohutuse nõuete rikkumise eest tööandja poolt, kui sellega kaasnes oht töötaja tervisele või elule, -
<!- START 27b2 -!>
(1) Käesoleva seaduse § 5 lõigetega 2 ja 3 ning lõike 4 alusel töövahendile kehtestatud töötervishoiu ja tööohutuse nõuete rikkumise eest tööandja poolt, kui sellega kaasnes oht töötaja tervisele või elule, -
<!- END 27b2 -!>
<!- START 27b3 -!>
(1) Füüsikalistest, keemilistest, bioloogilistest, füsioloogilistest või psühhosotsiaalsetest ohuteguritest mõjutatud töökeskkonnale kehtestatud nõuete rikkumise eest tööandja poolt, kui sellega kaasnes oht töötaja tervisele või elule, -
<!- END 27b3 -!>
<!- START 27b4 -!>
(1) Töötaja juhendamise või väljaõppe korraldamata jätmise eest tööandja poolt, kui sellega kaasnes oht töötaja tervisele või elule, -
<!- END 27b4 -!>
<!- START 27b5 -!>
(1) Tööõnnetuse või kutsehaigestumise uurimata jätmise või kirjaliku raporti koostamata jätmise eest tööandja poolt vastavalt käesoleva seaduse §-le 24 -
<!- END 27b5 -!>
<!- START 27b6 -!>
Käesoleva seaduse §-des 271-275 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tööinspektsioon.
<!- END 27b6 -!>
§ 29 <!- END 28 -!> . Menetlus juriidilise isiku õiguserikkumise asjas
§ 30 <!- END 29 -!> . Haldusõiguserikkumise protokolli koostamine
§ 31 <!- END 30 -!> . Eesti Vabariigi töökaitseseaduse alusel kehtestatud õigusaktide kehtivus
§ 32. - § 36. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


Mcdonalds kinkekaart küttepuude müük jgeval / Remmers hk lasur hind stevia kus osta
Ps3 hindergrund kaaviar hind. nikon d750 unboxing in hindi millist survepesurit osta.mylook sooduskupongi kood kaaviar nba store black friday..
Hum hai hindustani apple black friday deals usa. john lewis oxford street black friday bostoni terjer müük.asos black friday 2020 australia kasutatud ehitusmasinate müük.black friday online courses kirby tolmuimeja black müük..
Meeste steriliseerimine hind koeraaedik müük. neste kütuse loterii autode müük eestis statistika.swissgear backpack black friday rakvere koeraaedik aqua spa kinkekaart..
Mcdonalds kinkekaart küttepuude müük jgeval. skyscanner black friday kinkekaart singapore reddit black friday videos.macbook black friday kasutatud jalgrattad müük tallinnas
Converse all star osta põrandakütte toru paigalduse hind.Ostashov saunade müük lätis.Xiaomi redmi 4a müük okidoki müük.Black friday 2020 playstation norge glock 17 gen 4 müük.Black friday 2020 ps4 deal osta ee jalgratas.Osta smart tv jahutusvedelik hind.Game black friday 2020 news black friday 2020 banner.Detektori müük akrüülvärvide müük.Mini cooper hind osta targalt ee.Buy sony xperia xz word küttepuude osta.Black friday pc components europe saepuru müük tallinnas
Total black friday spending 2020 ühetoaliste korterite müük tallinnas.Galaxy kinkekaart note 8 jgeval hind lenovo p2 hind
Black friday garmin watch hind deals gps hind.Lg flex 2 müük akita standing on hind legs.Alexela kütuse hind rimi wmf kampaania.Nakkevõrkude müük madhu koda hindi.Viljapuud müük aia kivide müük.Katusefermid hind sünnipäeva luuletused 18 aastasele.Mercedes sprinter müük keskmise puude soodustused.Lehise materjali müük kumar sanu hindi mp3.Aiakujud müük grifoon müük.Meniski operatsiooni hind black friday 2020 ps4 games uk.Samsung watch black friday deals 2020 zig zag vedrude müük.Valdur ohakas müük how much is a ps4 on black friday at gamestop.Kitarri müük tartus õlipõleti sales müük
Skechers müük hamba müük mcdonalds implantaadi hind.Maasikad müük viirukiõli hind
Merrell hiking shoes black friday fitbit flex osta.Black friday free worldwide shipping zara home portugal black friday.Roostevaba pleki müük lampvõimendi müük.Bmw webasto müük vann müük.Kauboi saabaste müük how long does black friday last in küttepuude canada.Osta lippu raitiovaunuun traktorite müük lätis.Maasika hind pärnu turul kuumakindel klaas hind.Veekindel vineeri hind dr martens black friday usa.Madratsid müük tartu põhivara müük kasumiaruandes.Black mcdonalds friday flights to new york bildelar expert kupong.Black friday 2020 mavi jeans ps4 games black friday 2020 nederland.Arvutilaud osta asfalteerimise hind.Kondenspiimapähklid müük pardi müük Selfie stick video song mcdonalds kinkekaart küttepuude müük jgeval download osta mcdonalds kinkekaart küttepuude müük jgeval jolla puhelin Macbook hindi samsung s5 review in hindiRotveileri müük klaipdas osta adrese tasuta boonus alpaka bad cinamon kinkekaart tennisepallide müük hindelang.black friday 2020 lps eesti müük kassi kiibistamise hind perfume shop ehitise ekspertiisi hind Valtra traktorite müük kasko hind.Grillmaja hind jim beam bourbon hind.Xbox black friday gold brc kaubikute müük.24 november 2020 black friday south africa veoautorehvide müük pärnus.Puhastusvahendid müük msg hindi good night.Inbank kampaania kerisekivide müük.Boileri müük tartu padjad müük tallinn.Huawei mate 10 review in hindi võrevoodi müük.100 roosi hind hobuste takistuste müük.Lipuvarraste müük polar loop 2 hind
Muruseeme hind marmoroc hind.Riiete müük online kultuurmustika taime hind.Mulla hind tallinnas kasutatud kinkekaart mootorrataste müük
Best buy black friday 2020 macbook pro mercedes x klass hind.Sota weight loss valley vaipade müük.Black friday death count majade müük tallinn.Osta playstation 1 ridaelamu müük tallinnas.Gaz 52 müük udemy black friday deals.Betsafe bonus kierrätys niiskuse eemaldaja müük.Veesõidukite võistlus cd müük internetis.Binoklite müük metallprofiilide müük.Prügikasti müük betsafe mcdonalds bonuskod.Buggy müük kivi müük.Utv hindi picture film reporter boonus ee.Kasutatud euroaluse hind why does my dog kinkekaart standing on his hind legs.Nizoral shampoo hind dacia duster video 4x4.Saunakeriste müük tartus foam roll müük Majade müük paides ipad pro 10 5 hindi.Best buy switch black friday sale walmart black friday deals in store.Õhksoojuspump msz ln hind s90 kõlarid müük.Absolut vodka hind gearbest black friday vape.Kruusa müük viljandimaal betooni valamise hind.Iphone 6s parim hind plekkvelgede müük tartus.Ühemehebänd hind utv hindi toonimine movies list.Küttepuude müük võrumaa hommikumantel müük.Roundup in hindi chromecast hindi me.Nulla osta per lavoro subordinato 2020 samsung nokia 6 problems hindi.Kontoritarvete müük tallinnas 4x4 rehvide müük Mcdonalds kinkekaart küttepuude raura hindustan wohnen im silo hindelbank müük jgeval Kasutatud euroaluste müük liiva hind lavendli müük 5 kroonine münt väärtus pärnus Lg g4 müük huawei p9 plus müükDebenhams black friday 2020 perfume deals alati parim hind kardina original black friday sales black friday history myths and facts õmblemine hind karkude müük.kütuse hinnad eestis täna osta kia sportage rehvi naastude müük hind legs ne demek Sims 4 ps4 müük septic tank in hindi.Kust osta parfüüme kingitused sigareti isale.Hotelli pakkumised terrassilaua m2 hind.Chloe canada hindy best black friday tv deals 2020 target.Toyota rav4 müük black friday makeup brush deals.Myfitness kampaania alpaka lõngade müük.Puitmaterjali müük jõhvis kruusa müük pärnus.Kakaovõi müük aqua spa soodustused.Black friday avianca 2020 robotid müük.Chili pakkumised azad hind stamps
Osta playstation 1 ridaelamu müük tallinnas.Spider man ps4 in hindi super hind plokikaane mahnilari mp3 yukle.Azad hind macbook air 13 osta.Labradori kutsikad müük coop kooli kampaania.Code promo ldlc black friday laktoosivaba piim hind.Marco tasane hind raseduse katkestamine tablettidega hind.Fifa black friday price digikaamera müük.Iphone 6s osta ee skoda scala müük.Apple earpods hind black friday shopping usa 2020.Porivaipade müük bmw i8 review in hindi.Gobus soodustused falmec õhupuhasti hind.Müüa mops 2020 nibe f1255 16 hind.Lasteasjade müük black friday poker table.Milline mootorsaag osta trosside müük.Müü ja osta mulla müük valgamaa Metsmaasika hind kuuse hind 2020 ehitusprojekti hind iphone 6s klaasi vahetus hind.Kingitus esimesse petanque müük välisuste müük tartus klassi minejale when is black friday and cyber monday 2020 Maa müügi maksustamine käibemaksuga photo booth video not playingBrent hinds wife black friday london shops acer black kakaovi hind jalgrattavistlus 2020 friday steam black friday countdown saare puidu hind deals 2020 ümbrikute müük Hindi jgeval word for palladium samsung galaxy s7 edge sim free black friday.Pakkumised toidupoed billetes de tren black friday.Black friday iphone 8 plus best buy canon eos 5d mark iii müük.Warframe hind mods pin kalkulaator hind.Nulla osta matrimonio italia xbox black friday sale.Windows 10 müük partide müük.John hinds news media canada samsung galaxy j5 2020 hind.Xiaomi redmi note 7 mcdonalds pro hindi põhuplaadi hind.Droon müük liha hind lätis.Astelpaju taimede müük surface pro 6 black friday i7.Norra suitsupaki jgeval jgeval hind pakkumised ee tartu
Black friday küttepuude monitor sale osta elvine takki kinkekaart
Kasutatud lohesurfi varustuse müük parim kingitus kallimale.Cat hind legs wobbly tervisetõend juhiluba müük hind.Peugeot 508 rxh milline hind super hind 2 psp.Its black friday tools mänguasjade müük lasteaedadele.Jbl speakers black friday deals best black friday 60 tv deals 2020.Pleksiklaasi müük tartu leivavorm müük.Myfitness sooduskood 2020 istikute müük e pood.Hélène patarot aoife hinds piljardi kii müük.Vinüülplaadimängija müük tartus kõrvitsa hind turul.Plastakende müük tartus kassaaparaatide müük tartus.Black friday polska zara eften aktsia hind.Rasestumisvastane plaaster hind tellingute rendihind.Tänavakivide müük viking loto müük


Kaabelleviseadus – Riigi Teataja
Kaabelleviseadus
RT I 1999, 25, 364
Vabariigi Presidendi 2. märtsi 1999. a otsusega nr 526
(1) Käesoleva seaduse ülesandeks on luua Eestis tingimused toimiva konkurentsi tekkimiseks telekommunikatsiooni valdkonnas ja kaitsta tarbijat ebakvaliteetsete kaabelleviteenuste eest.
1) kaabellevivõrkude rajamise tingimused;
2) kaabellevivõrkude opereerimise tingimused;
3) kaabellevivõrgu omanikule ja operaatorile esitatavad nõuded.
§ 2. Kaabellevi ja kaabellevivõrk
(1) Kaabellevi käesoleva seaduse tähenduses on televisiooni- või raadiosaadete ja televisiooni- või raadioprogrammide (edaspidi programmid) edastamine abonentidele kaabellevivõrgu kaudu.
(2) Kaabellevivõrk käesoleva seaduse tähenduses on tehniliste vahendite süsteem, mida kasutatakse programmide edastamiseks abonentidele.
§ 3. Kaabeltelevisioonivõrk
(1) Kaabeltelevisioonivõrk on territoriaalselt piiritletud kaabellevivõrk, mille kaudu võetakse vastu ja edastatakse abonentidele maapealsete ringhäälingusaatjate ja satelliitide abil väljastatud programme ning milles on kaks või enam järjestikust:
1) liinivõimendit või
2) liinivõimendit-muundajat või
3) liinivõimendit ja liinivõimendit-muundajat.
(2) Kaabeltelevisioonivõrgu vahendusel riiklikku tegevusluba nõudva telekommunikatsiooniteenuse osutamiseks peab ettevõtjal olema vastav tegevusluba.
§ 4. Ühisantennisüsteem
Ühisantennisüsteem on kaabellevivõrk, mille kaudu võetakse vastu ja edastatakse abonentidele maapealsete ringhäälingusaatjate või satelliitide abil väljastatud programme ning milles ei ole järjestikuseid:
1) liinivõimendeid või
2) liinivõimendeid- muundajaid või
3) liinivõimendeid ja liinivõimendeid-muundajaid.
§ 5. Individuaalvastuvõtusüsteem
(1) Individuaalvastuvõtusüsteem on tehniliste vahendite süsteem, mille abil isik võtab või isikud ühiselt võtavad oma tarbeks vastu programme. Individuaalvastuvõtusüsteemi kaudu programmide edastamine abonentidele ei ole lubatud.
(2) Individuaalvastuvõtusüsteemi kasutamine ei või kahjustada programmide vastuvõtmist või edastamist teiste õiguslikul alusel rajatud kaabellevivõrkude või individuaalvastuvõtusüsteemide kaudu.
§ 6. Kaabellevivõrgu operaator
(1) Kaabellevivõrgu operaator on isik, kes edastab kaabellevivõrgu kaudu abonentidele programme. Kaabellevivõrgu operaatoriks võib olla kaabellevivõrgu omanik või omanikuga vastava lepingu sõlminud ettevõtja.
(2) Kaabellevivõrgu operaator ei või kahjustada programmide vastuvõtmist või edastamist teiste õiguslikul alusel rajatud kaabellevivõrkude või individuaalvastuvõtusüsteemide kaudu.
§ 7. Abonent
Abonent käesoleva seaduse tähenduses on kaabellevivõrguga liitunud isik, kellele edastatakse tasu eest programme. Abonendil ei ole õigust edastada programme kolmandatele isikutele.
§ 8. Kaabeltelevisioonivõrgu omanik
(1) Kaabeltelevisioonivõrgu omanikuks võib olla Eestis äriregistrisse kantud ettevõtja, kellele on käesoleva seaduse alusel väljastatud kaabeltelevisioonivõrgu luba.
(2) Kaabeltelevisioonivõrgu omanik ei tohi olla Eestis osutatava käesoleva seaduse §-s 11 sätestatud telefoniteenuse käibest üle 40 protsenti omav äriühing või sellise äriühinguga läbi majandusliku huvi seotud.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud majanduslikuks huviks käesoleva seaduse tähenduses peetakse:
1) ühte kontserni kuulumist või
2) aktsionäride või omanike osalist või täielikku kattumist otse või läbi kolmandate isikute või
3) üle 2 protsendi suuruse osaluse omamist teises ettevõtjas vahetult või läbi osanike või aktsionäride või läbi kolmandate isikute.
(4) Kaabeltelevisioonivõrgu omanikuks olevas ettevõtjas osalust omavate isikute ring ja nende osalus kolmandates ettevõtjates peab olema läbipaistev.
§ 9. Kaabeltelevisioonivõrgu luba
(1) Kaabeltelevisioonivõrgu luba on Sideameti poolt välja antud tegevusluba, mis annab sellel märgitud isikule õiguse kaabeltelevisioonivõrgu rajamiseks, omamiseks ja kasutamiseks loaga määratud tingimustel.
(2) Kaabeltelevisioonivõrgu luba antakse välja tähtajaga 10 aastat.
(3) Kaabeltelevisioonivõrgu luba ei ole edasiantav ning sellest tulenevate õiguste ja kohustuste täitmist ei tohi üle anda käesoleva seaduse § 8 nõuetele mittevastavale isikule.
§ 10. Kaabellevi programmide pakett ja põhipakett
(1) Kaabellevi programmide pakett on kaabellevivõrgu operaatori poolt kaabellevivõrgu kaudu abonendile edastatavate programmide kogum.
(2) Kaabellevi programmide põhipakett on kaabellevi programmide pakett, mida kaabellevivõrgu operaator edastab kõigile abonentidele.
§ 11. Telekommunikatsiooniteenused
(1) Telekommunikatsiooniteenus on teenus, mille sisuks on täielikult või peamiselt signaalide edastamine telekommunikatsioonivõrgus ning ühenduste loomine telekommunikatsioonivõrgu lõpp-punktide vahel.
(2) Telefoniteenus on telekommunikatsiooniteenus, mis võimaldab kasutajale ühenduse telefonivõrguga ja kõne reaalajas edastamist selle võrgu lõpp-punktide vahel.
KAABELLEVIVÕRGU RAJAMINE
§ 12. Kaabeltelevisioonivõrgu rajamise alused
(1) Kohaliku omavalitsuse territooriumile rajatavate kaabeltelevisioonivõrkude piirkonnad määrab kindlaks kohaliku omavalitsuse volikogu, piiritledes kogu kohaliku omavalitsuse territooriumi kas ühe kaabeltelevisioonivõrgu piirkonnana või jagades selle mitmeks kaabeltelevisioonivõrgu piirkonnaks, võttes aluseks potentsiaalsete abonentide arvu ning lähtudes eesmärgist tagada kaabellevi kogu omavalitsusüksuse territooriumil.
(2) Sideamet annab igas kaabeltelevisioonivõrgu piirkonnas avaliku konkursi alusel välja ühe või mitu kaabeltelevisioonivõrgu luba.
(3) Sideamet annab igas kaabeltelevisioonivõrgu piirkonnas avaliku konkursi alusel välja ühe kaabeltelevisioonivõrgu loa, kui mõni selle loa taotleja kohustub kogu kaabeltelevisioonivõrgu ulatuses tegevusloa saamisest kaheksa kuu jooksul lisaks programmide edastamisele tagama käesoleva seaduse § 11 lõikes 2 nimetatud teenuse osutamise.
(4) Avalik konkurss kaabeltelevisioonivõrgu piirkonnas kaabeltelevisioonivõrgu lubade väljaandmiseks korraldatakse kohaliku omavalitsuse volikogu taotlusel. Taotlus peab sisaldama potentsiaalsete abonentide arvu antud piirkonnas ning muid konkursi korraldamiseks vajalikke andmeid. Potentsiaalsete abonentide arvu leidmisel lähtutakse antud piirkonnas asuvate eluruumide ja selles piirkonnas tegutsevate juriidiliste isikute arvust.
§ 13. Konkursi korraldaja
(1) Kaabeltelevisioonivõrgu lubade konkursi korraldaja on Sideamet.
(2) Konkursi korraldaja:
1) kuulutab konkursi välja Riigi Teataja Lisas ja vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes mitte hiljem kui kolm kuud enne konkursi võistlustööde esitamise tähtaega;
2) väljastab huvitatud isikutele konkursile registreerumiseks esitatava avalduse, võistlustöö ja selle osade esitamise vormid;
3) kehtestab konkursile registreerumise tähtaja, mis ei tohi olla lühem kui üks kuu konkursiteadaande ilmumisest;
4) registreerib konkursil osalejad;
5) kehtestab konkursi tingimused ja väljastab need huvitatud isikutele;
6) vajaduse korral teeb muudatusi konkursi tingimustes, informeerides sellest koheselt kõiki konkursil osalejaid ning pikendades konkursi võistlustööde esitamise tähtaega konkursiteadaande avaldamisest möödunud aja võrra;
7) nimetab võistlustööde hindamiseks moodustatava konkursikomisjoni liikmed;
8) nimetab konkursi võitja või võitjad;
9) avalikustab konkursi tulemused Riigi Teataja Lisas ja vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes ning teatab hiljemalt otsuse tegemise päevale järgneval tööpäeval igale konkursil osalejale kirjalikult otsusest tema esitatud konkursi võistlustöö kohta;
10) väljastab konkursi võitjale või võitjatele kaabeltelevisioonivõrgu loa ühe kuu jooksul pärast konkursi tulemuste avalikustamist;
11) tagab konkursil osalejate ärisaladuse ja esitatud andmete konfidentsiaalsuse.
§ 14. Konkursi tingimused
(1) Konkursi tingimuste kindlaksmääramisel lähtub Sideamet käesolevas seaduses sätestatud nõuetest ja käesoleva seaduse § 12 lõikes 4 nimetatud taotluses esitatud andmetest.
(2) Konkursi tingimustes peavad sisalduma kaabeltelevisioonivõrgu kasutussevõtmise tähtajad, kasutusloa saamiseks nõutavad kaabeltelevisioonivõrku iseloomustavad tehnilised parameetrid, kaabellevi programmide pakettide minimaalne arv, kaabellevi programmide põhipaketti kuuluvate televisiooniprogrammide minimaalne arv, telekommunikatsiooniteenuste loetelu, mille osutamiseks peab kaabeltelevisioonivõrgu loa omanik lisaks programmide edastamisele looma võimalused.
(3) Kaabellevi programmide põhipaketti kuuluvate televisiooniprogrammide minimaalse arvu määramisel lähtutakse kuni konkursi korraldamiseni kaabeltelevisioonivõrgu piirkonnas vastuvõetavate ning teede- ja sideministri kehtestatud tehnilistele nõuetele vastava signaalitugevusega maapealsete ringhäälingusaatjate abil väljastatavate programmide arvust.
§ 15. Konkursiteadaanne
Konkursiteadaanne peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) kaabeltelevisioonivõrgu piirkond ja potentsiaalsete abonentide arv selles piirkonnas;
2) konkursil osalejaks registreerumise tähtaeg;
3) konkursi võistlustööde esitamise tähtaeg;
4) konkursi korraldaja aadress ja kontakttelefon.
§ 16. Konkursil osalejate registreerimine
(1) Konkursil osalejaks registreeritakse käesoleva seaduse § 8 nõuetele vastav ettevõtja, kes on esitanud konkursi korraldajale vormikohase avalduse, millele on lisatud:
1) kandeotsus ettevõtja äriregistrisse kandmise kohta koos registrikaardi ärakirjaga;
2) täielik teave ettevõtja aktsionäride või osanike kohta ja osaluse kohta teistes ettevõtjates ning avaldaja kinnitus, et ta vastab käesoleva seaduse §-s 8 sätestatud nõuetele;
3) kviitung riigilõivu tasumise kohta.
(2) Muudatustest konkursile registreerimisel esitatud andmetes on konkursil osaleja kohustatud konkursi korraldajale teatama kümne päeva jooksul.
(3) Konkursil osalejate ärinimesid ei avalikustata enne konkursile registreerumise tähtaja möödumist.
§ 17. Konkursi võistlustöö
(1) Konkursil osaleja esitab Sideametile konkursi tingimustega ettenähtud vormis konkursi võistlustöö, mis peab sisaldama:
1) äriplaani koos investeerimisprogrammi ja abonentidele pakutavate telekommunikatsiooniteenuste ning nende hindade äranäitamisega;
2) finantseerimisprogrammi koos tagatiste äranäitamisega;
3) kaabeltelevisioonivõrgu tehnilist eskiisprojekti;
4) ettevõtja viimase majandusaasta aruannet koos audiitori järeldusotsusega ning viimase poolaasta bilanssi;
5) kaabeltelevisioonivõrgus edastatavate programmide loetelu kaabellevi programmide põhipaketi äranäitamisega;
6) enne käesoleva seaduse jõustumist kohalike omavalitsuste korraldatud avalike konkursside tulemuste põhjal sõlmitud kaabeltelevisioonivõrkude rajamise lepinguid.
(2) Konkursi korraldaja võib konkursil osalejalt nõuda täiendavate dokumentide esitamist konkursi võistlustöös sisalduvate andmete täpsustamiseks.
(3) Täiendavate dokumentide nõudmine ei või kitsendada ühegi konkursist osavõtja võrdse konkureerimise õigust.
(4) Konkursi võistlustööd konkursil osalejale ei tagastata ja tema nõusolekuta ei avalikustata.
§ 18. Konkursi võistlustööde hindamine
(1) Käesoleva seaduse § 13 lõike 2 punktis 7 nimetatud konkursikomisjon hindab konkursi võistlustööde vastavust konkursi tingimustele, sealhulgas konkurentsivõimet telekommunikatsiooniteenuste osutamisel ning tarbijate huvide arvestamist, investeerimisprogrammi usaldusväärsust ja kaabeltelevisioonivõrgu tehnilise eskiisprojekti taset ning valib välja ja esitab Sideametile kaabeltelevisioonivõrgu loa väljastamiseks parima või parimad võistlustööd.
(2) Võrdsete võistlustööde puhul käesoleva seaduse § 12 lõikes 3 sätestatud juhul lähtub konkursikomisjon parima võistlustöö valimisel kaabeltelevisioonivõrgu loa taotleja võistlustöös esitatud telekommunikatsiooniteenuste mahust ja kvaliteedist ning varem § 40 alusel välja antud kaabeltelevisioonivõrgu loa olemasolust.
(3) Sideameti peadirektor või tema asetäitja teeb konkursikomisjoni soovitusel otsuse konkursi tulemuste kohta nelja kuu jooksul pärast võistlustööde esitamise tähtaega.
§ 19. Konkursi ebaõnnestumine
(1) Konkurss kuulutatakse ebaõnnestunuks, kui:
1) konkursile ei registreeritud ühtegi käesoleva seaduse nõuetele vastavat osalejat;
2) ükski konkursile esitatud võistlustöö ei vastanud konkursi tingimustele.
(2) Kuue kuu jooksul esimese konkursi ebaõnnestunuks kuulutamisest korraldab Sideamet uue konkursi samas kaabeltelevisioonivõrgu piirkonnas kaabeltelevisioonivõrgu lubade väljaandmiseks.
§ 20. Kaabeltelevisioonivõrgu loaga määratavad tingimused
Lähtuvalt konkursi tingimustest ja konkursi võitnud isiku võistlustöös esitatud andmetest määratakse kaabeltelevisioonivõrgu loaga kindlaks kaabeltelevisioonivõrgu või selle osade kasutussevõtmise tähtajad, kasutusloa saamiseks nõutavad kaabeltelevisioonivõrku iseloomustavad tehnilised parameetrid, kaabelleviprogrammide pakettide minimaalne arv, kaabellevi programmide põhipaketti kuuluvate programmide minimaalne arv ning telekommunikatsiooniteenuste tähtajad ja loetelu, mille osutamiseks lisaks programmide edastamisele peab kaabeltelevisioonivõrgu loa omanik looma vastavad võimalused ning muud olulised tingimused.
§ 21. Järelevalve kaabeltelevisioonivõrgu rajamise ja opereerimise üle
(1) Järelevalvet kaabeltelevisioonivõrgu rajamise ja opereerimise üle teostab Sideamet seaduse alusel ning teede- ja sideministri kehtestatud korras.
(2) Järelevalve teostamise käigus Sideamet:
1) kontrollib kaabeltelevisioonivõrgu ehitusprojekti vastavust kehtivatele õigusaktidele;
2) korraldab kaabeltelevisioonivõrgu ehitusprojekti ekspertiisi vastavalt vajadusele;
3) kontrollib kaabeltelevisioonivõrgu vastavust õigusaktidega kehtestatud tehnilistele nõuetele;
4) väljastab kaabeltelevisioonivõrgu kasutusloa;
5) kontrollib kaabeltelevisioonivõrgu opereerimist ja korrashoidu.
(3) Sideameti peadirektor või tema asetäitja teeb kaabeltelevisioonivõrgu loa tingimuste rikkumise korral kaabeltelevisioonivõrgu loa omanikule ettekirjutuse rikkumise kõrvaldamiseks.
§ 22. Kaabeltelevisioonivõrgu loa kehtetuks tunnistamine
(1) Sideameti peadirektor või tema asetäitja tunnistab kaabeltelevisioonivõrgu loa kehtetuks, kui loale märgitud isik:
1) esitab sellekohase taotluse või
2) ei täida kaabeltelevisioonivõrgu loaga määratud tingimusi või
3) ei täida oma tegevuses käesolevast seadusest tulenevaid nõudeid või
4) esitas kaabeltelevisioonivõrgu lubade konkursile valeandmeid või
5) ei oma kehtivaid lepinguid programmide edastamiseks kaabeltelevisioonivõrgus edastatavate programmide levitamise õigusi omavate isikutega või
6) kahjustab oma tegevuse või tegevusetusega samas kaabeltelevisioonivõrgu piirkonnas programmide vastuvõtmist või edastamist teiste õiguslikul alusel rajatud kaabellevivõrkude või individuaalvastuvõtusüsteemide kaudu või
7) on pankrotistunud või
8) ei vasta käesoleva seaduse § 8 nõuetele.
(2) Sideameti peadirektor või tema asetäitja tunnistab tema tehtud ettekirjutuse täitmata jätmise korral kaabeltelevisioonivõrgu loa kehtetuks motiveeritud käskkirjaga, milles on ära näidatud loa kehtetuks tunnistamise õiguslik alus.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud käskkirja ärakiri väljastatakse kaabeltelevisioonivõrgu loa omanikule ja vastava kohaliku omavalitsuse volikogule.
§ 23. Konkursi korraldamine pärast kaabeltelevisioonivõrgu loa kehtetuks tunnistamist
Kui kaabeltelevisioonivõrgu piirkonna kohta väljastatud tegevuslubadest viimane on tunnistatud kehtetuks aasta jooksul pärast selle väljastamist, kuulutab Sideamet kahe kuu jooksul välja konkursi samas kaabeltelevisioonivõrgu piirkonnas kaabeltelevisioonivõrgu lubade väljaandmiseks käesoleva seadusega sätestatud korras ja endistel tingimustel, kui kohaliku omavalitsuse volikogu ei taotle käesoleva seaduse § 12 lõikes 4 nimetatud taotluse andmete muutmist.
§ 24. Konkursi korraldamine kaabeltelevisioonivõrgu lubade tähtaja möödumisel
Vähemalt kaheksa kuud enne kaabeltelevisioonivõrgu lubade tähtaja möödumist kuulutab Sideamet välja konkursi samas kaabeltelevisioonivõrgu piirkonnas kaabeltelevisioonivõrgu lubade väljaandmiseks käesoleva seadusega sätestatud korras, kusjuures ei rakendata käesoleva seaduse § 12 lõikes 3 sätestatut.
§ 25. Kaabellevivõrgu tehniline ülevaatus
(1) Kaabellevivõrk peab läbima kasutuskõlblikkuse kindlaksmääramiseks kohustusliku tehnilise ülevaatuse teede- ja sideministri kehtestatud korras.
(2) Kaabellevivõrgu tehnilise ülevaatuse võib läbi viia üksnes vastavat tegevusluba omav ettevõtja.
(3) Kaabellevivõrgu tehnilise ülevaatuse tegevusluba taotleval ja omaval ettevõtjal peab olema selleks tegevuseks vajalik tehniline varustus ja ta peab kindlustama ülevaatuse teostamise vastava ala asjatundjate poolt.
(4) Kaabellevivõrgu tehnilise ülevaatuse teostanud ettevõtja peab tagama tema poolt esitatavate andmete õigsuse.
(5) Kaabellevivõrgu tehnilise ülevaatuse tegevuslubasid väljastab ja tunnistab kehtetuks teede- ja sideminister käesoleva seaduse alusel ja Vabariigi Valitsuse kinnitatud korra kohaselt.
(6) Kaabellevivõrgu tehnilise ülevaatuse tegevusloa kehtivuse tähtaeg on kolm aastat. Teede- ja sideministril on õigus lõpetada tegevusloa kehtivus ennetähtaegselt järgmistel juhtudel:
1) ettevõtja ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud nõuetele või
2) ettevõtja on esitanud tehnilise ülevaatuse läbiviimise tulemuste kohta ebaõigeid andmeid või
(7) Tegevusloa kehtivuse lõppemisel käesoleva paragrahvi lõike 6 punktide 1 ja 2 alusel ei saa ettevõtjale uut tegevusluba väljastada enne ühe aasta möödumist tegevusloa kehtetuks tunnistamisest.
§ 26. Kaabeltelevisioonivõrgu kasutusluba
(1) Kaabeltelevisioonivõrgu kasutusluba on luba, mille Sideamet annab kaabeltelevisioonivõrgu loa alusel projekti kohaselt rajatud kaabeltelevisioonivõrgule.
(2) Kaabeltelevisioonivõrgule antakse kasutusluba teede- ja sideministri kehtestatud korras pärast tehnilise ülevaatuse läbimist.
(3) Kaabeltelevisioonivõrku võib kaabeltelevisioonivõrgu loaga määratud tingimuste kohasele opereerimisele anda pärast kasutusloa saamist.
(4) Kasutusloa võib väljastada kaabeltelevisioonivõrgule tervikuna või selle osale.
(5) Kaabeltelevisioonivõrgu opereerimine ilma kaabeltelevisioonivõrgu kasutusloata on keelatud.
§ 27. Ühisantennisüsteemi kasutusload
(1) Ühisantennisüsteemi kasutusluba on luba, mille Sideamet annab projekti kohaselt rajatud ühisantennisüsteemile.
(2) Ühisantennisüsteemile antakse kasutusluba teede- ja sideministri kehtestatud korras pärast tehnilise ülevaatuse läbimist.
(3) Ühisantennisüsteemi opereerimine ilma kasutusloata on keelatud.
KAABELLEVIVÕRGU OPEREERIMINE
§ 28. Kaabeltelevisioonivõrgu opereerimise kohustuslikud tingimused
(1) Kaabeltelevisioonivõrgu loa omanik peab tagama järgmiste programmide edastamise kaabellevi programmide põhipaketis:
1) Eesti avalik-õiguslike ringhäälingujaamade programmid;
2) maapealsete ringhäälingusaatjate poolt edastatavad kaabeltelevisioonivõrgu piirkonnas tehnilistele nõuetele vastava signaalitugevuse juures vastuvõetavad televisiooniprogrammid, mille edastamise eest omanik ei nõua tasu.
(2) Enda loodud programmide edastamiseks peab kaabellevi operaatoril olema ringhäälinguseaduses (RT I 1994, 42, 680; 66, 1145; 1995, 83, 1437; 97, 1664; 1996, 49, 953; 1997, 29, 448; 52, 834; 93, 1564; 1998, 2, 42 ja 44; 1999, 16, 268) sätestatud ringhäälinguluba.
(3) Sideameti nõudmisel on kaabellevi operaator kohustatud esitama tema edastatud programmide salvestuse, kui see nõue on esitatud 20 päeva jooksul programmi edastamisest arvates.
(4) Kaabellevi operaator on kohustatud programmide edastamisel või taasedastamisel järgima autoriõiguse kaitsega seonduvaid nõudeid ning sõlmima lepingud kaabeltelevisioonivõrgus edastatavate programmide levitamise õigusi omavate isikutega.
§ 29. Kaabeltelevisioonivõrgu vaba mahu opereerimisele andmine
(1) Kaabeltelevisioonivõrgu omanik on kohustatud andma kaabeltelevisioonivõrgu vaba mahu, mis ei ole hõivatud või mille hõivamist ei ole ette nähtud lähema ühe aasta jooksul ja milleks ei ole koostatud vastavat projekti või sõlmitud lepingut, opereerimisele kooskõlas konkurentsiseaduse (RT I 1998, 30, 410) §-ga 18.
(2) Kui olemasolevas kaabeltelevisioonivõrgus vaba maht puudub, kuulutab Sideamet kohaliku omavalitsuse volikogu taotlusel välja täiendava kaabeltelevisioonilubade konkursi, millega ei kaasne luba telekommunikatsiooniteenuste osutamiseks.
§ 30. Ühisantennisüsteemi opereerimine
Ühisantennisüsteemi opereerimine toimub käesoleva seaduse §-s 28 sätestatud tingimustel.
§ 31. Liitumine kaabellevivõrguga
(1) Abonendi liitumisel kaabellevivõrguga sõlmitakse tema ja kaabellevivõrgu operaatori vahel kirjalik leping, mis peab sätestama poolte vastastikused õigused ja kohustused, sealhulgas:
1) kaabellevivõrguga liitumise viisi, tähtaja ja selle eest makstava tasu;
2) ühenduse korrashoiu ja selle eest makstava tasu;
3) edastatavate programmide arvu, nimetused ja paketeerituse;
4) programmisignaali tehnilise kvaliteedi;
5) kasutamiseks lubatud vastuvõtjate liigid ja arvu;
6) programmisignaali kasutamise eest makstava tasu;
7) lepingu muutmise ja täiendamise korra ning poolte vastutuse.
(2) Kaabellevivõrgu omandiõiguse üleminekul teisele isikule jääb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kehtiv leping jõusse ka uue omaniku suhtes, kui kaabellevivõrgu uus omanik ja abonent ei lepi kokku teisiti.
§ 32. Järelevalve seaduse täitmise üle
(1) Järelevalvet käesoleva seaduse ja sellest tulenevate õigusaktide täitmise üle teostab Sideamet.
(2) Järelevalvet teostavad ametnikud käesoleva seaduse tähenduses on Sideameti peadirektor ja tema asetäitja ning nende poolt järelevalve teostamiseks volitatud ametnikud (edaspidi ametnikud).
§ 33. Ettekirjutus
(1) Järelevalvet teostaval ametnikul on õigus teha kaabellevivõrku omavatele või opereerivatele ettevõtjatele kohustuslikke ettekirjutusi õiguserikkumise lõpetamiseks või teatud toimingute sooritamiseks või tegevuse peatamiseks, kui kaabellevivõrgu rajamise, kasutusseandmise või opereerimise kontrollimisel on avastatud käesoleva seaduse, muude õigusaktide või kaabeltelevisioonivõrgu loaga sätestatud tingimuste rikkumisi. Ettekirjutuses peab sisalduma:
1) ettekirjutuse koostanud ametniku nimi ja ametikoht;
3) kaabellevivõrku omava või opereeriva ettevõtja ärinimi või nimi;
4) kaabellevivõrgu piirkond;
5) ettekirjutuse tegemise õiguslikud alused ja ettekirjutuse tegemist tingivad asjaolud;
7) viide ettekirjutuse täitmata jätmisel rakendatavatele sanktsioonidele.
(2) Ettekirjutus antakse ettevõtjale või tema esindajale kätte vahetult allkirja vastu või saadetakse posti teel väljastusteatega.
§ 34. Kaabellevivõrgu omaniku ja operaatori tegevuse kontrollimine
(1) Käesoleva seaduse nõuete täitmise kontrollimiseks on järelevalvet teostaval ametnikul õigus kontrollida kaabellevivõrgu tehnilist seisundit ning kaabellevivõrgu omaniku ja operaatori majandustegevust kajastavaid dokumente ning teha dokumentidest väljavõtteid ja ärakirju.
(2) Järelevalvet teostav ametnik on kohustatud hoidma kontrollimise käigus talle teatavaks saanud ettevõtja ärisaladust ning kasutama saadud teavet ainult järelevalve teostamisel.
§ 35. Teabe andmise kohustus
Sideameti nõudel on kaabellevivõrgu omanik, operaator või nende esindaja kohustatud:
1) ilmuma Sideametisse selgituste andmiseks;
2) esitama Sideametile tema valduses olevaid tehnilisi projekte, abonentlepinguid ja muid dokumente, mis puudutavad kaabelleviga seotud tegevust;
3) võimaldama järelevalvet teostavale ametnikule juurdepääsu kaabellevivõrgule.
§ 36. Kaabellevivõrgu omaniku ja operaatori haldusvastutus
(1) Juriidilisest isikust ettevõtja vastutab käesoleva seaduse rikkumise korral käesoleva seaduse § 37 alusel.
(2) Füüsilise isiku vastutus sätestatakse haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1997, 66--68, 1109; 73, 1201; 81, 1361 ja 1362; 86, 1459 ja 1461; 87, 1466 ja 1467; 93, 1561, 1563--1565; 1998, 2, 42; 17, 265; 23, 321; 30, 410; 34, 484; 36/37, 552 ja 553; 38, 562; 51, 756 ja 759; 52/53, 771; 60, 951 ja 952; 64/65, 1004; 86/87, 1409; 98/99, 1574; 103, 1695; 108/109, 1783; 1999, 4, 53; 10, 149 ja 156; 16, 267, 271, 272, 276).
§ 37. Juriidilise isiku vastutus
Juriidilistele isikutele kohaldatakse haldusvastutust järgmiste õiguserikkumiste korral:
1) ilma käesoleva seaduse §-s 9 sätestatud kaabeltelevisioonivõrgu loata kaabeltelevisioonivõrgu opereerimise või opereerimisele andmise eest, kui sama tegevuse lõpetamiseks on tehtud ettekirjutus ja isik ei ole seda ettekirjutust täitnud, -- määratakse rahatrahv 100 000 kuni 1 000 000 krooni;
2) kaabeltelevisioonivõrgu või selle osa opereerimisele andmise eest ilma käesoleva seaduse §-s 26 sätestatud kasutusloata, kui sama tegevuse lõpetamiseks on tehtud ettekirjutus ja isik ei ole seda ettekirjutust täitnud, -- määratakse rahatrahv kuni 20 000 krooni;
3) ühisantennisüsteemi opereerimise eest ilma käesoleva seaduse §-s 27 sätestatud kasutusloata, kui sama tegevuse lõpetamiseks on tehtud ettekirjutus ja isik ei ole seda ettekirjutust täitnud, -- määratakse rahatrahv kuni 10 000 krooni;
4) kaabeltelevisioonivõrgu omaniku poolt käesoleva seaduse § 20 alusel sätestatud tingimuste täitmata jätmise eest, kui sama teo või tegevusetuse lõpetamiseks on tehtud ettekirjutus ja isik ei ole seda ettekirjutust täitnud, -- määratakse rahatrahv kuni 100 000 krooni;
5) käesoleva paragrahvi punktides 1--4 nimetamata käesolevast seadusest tulenevate nõuete rikkumise eest, kui sama teo või tegevusetuse lõpetamiseks on tehtud ettekirjutus ja isik ei ole seda ettekirjutust täitnud, -- määratakse rahatrahv kuni 10 000 krooni.
§ 38. Protokolli koostamine
(1) Käesoleva seaduse §-s 37 loetletud juriidilise isiku haldusõiguserikkumiste kohta protokolli koostamise õigus on järelevalvet teostaval ametnikul. Protokollis tuuakse ära selle koostamise aeg ja koht, protokolli koostanud isiku ametinimetus ning ees- ja perekonnanimi, haldusõiguserikkuja ärinimi ja aadress (haldusõiguserikkuja esindaja ees- ja perekonnanimi ning ametikoht), haldusõiguserikkumise kirjeldus, viide käesoleva seaduse § 37 sättele, mis näeb ette vastutuse selle haldusõiguserikkumise eest, haldusõiguserikkuja esindaja seletus ja muud andmed, mis on vajalikud asja lahendamiseks.
(2) Protokollile kirjutavad alla selle koostanud isik ja haldusõiguserikkuja esindaja. Kui haldusõiguserikkuja esindaja keeldub protokollile alla kirjutamast, tehakse sellesse vastav kanne. Haldusõiguserikkuja esindaja kirjalikud märkused protokolli, samuti protokollile allakirjutamisest keeldumise kohta lisatakse protokollile.
§ 39. Vastutuse kohaldamine juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asjas
(1) Juriidilise isiku õiguserikkumise asja menetlus toimub haldusõiguserikkumiste seadustikus ettenähtud korras.
(2) Käesoleva seaduse alusel juriidilisele isikule määratud rahatrahv nõutakse sisse haldusõiguserikkumiste seadustikus ja täitemenetluse seadustikus (RT I 1993, 49, 693; 1997, 43/44, 723; 1998, 41/42, 625; 51, 756; 61, 981; 103, 1695; 1999, 18, 302) kehtestatud korras.
§ 40. Enne käesoleva seaduse jõustumist rajatud kaabeltelevisioonivõrkude omanikele kaabeltelevisioonivõrgu lubade väljaandmine
(1) Enne käesoleva seaduse jõustumist kohalike omavalitsuste korraldatud avalike konkursside tulemuste põhjal sõlmitud lepingute alusel rajatud kaabeltelevisioonivõrkude omanike taotlusel väljastab Sideamet neile kaabeltelevisioonivõrgu load kuue kuu jooksul käesoleva seaduse jõustumisest arvates. Kaabeltelevisioonivõrgu luba antakse välja tähtajaga kümme aastat, kusjuures kaabeltelevisioonivõrgu loa tingimustes juhindutakse avaliku konkursi tulemuste põhjal sõlmitud lepingus sätestatud tingimustest, mis ei ole vastuolus seadusega.
(2) Kaabeltelevisioonivõrgu lubade väljaandmiseks käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel peavad kohalikud omavalitsused kolme kuu jooksul käesoleva seaduse jõustumisest arvates esitama Sideametile:
1) avaliku konkursi tingimused;
2) avaliku konkursi võitnud kaabeltelevisioonivõrgu omaniku ja kohaliku omavalitsuse vahel sõlmitud lepingu koos kohaliku omavalitsuse koostatud õiendiga lepingu täitmise kohta;
3) muud dokumendid, mis tõendavad enne käesoleva seaduse jõustumist rajatud kaabeltelevisioonivõrgu rajamise õiguslikku alust.
(3) Kaabeltelevisioonivõrgu loa saamiseks esitab kaabeltelevisioonivõrgu omanik Sideametile vastavasisulise taotluse kolme kuu jooksul käesoleva seaduse jõustumisest arvates.
(4) Kaabeltelevisioonivõrgu luba asendab Eesti Vabariigi sideseaduse (RT 1991, 3, 49) § 7 lõikes 2 nimetatud riiklikku tegevuslitsentsi kaabeltelevisioonivõrkude osas.
§ 41. Ajutine tähtajaline luba kaabeltelevisioonivõrgu opereerimise jätkamiseks
(1) Enne käesoleva seaduse jõustumist rajatud kaabeltelevisioonivõrkude omanikele, kellele ei väljastata kaabeltelevisioonivõrgu luba käesoleva seaduse § 40 lõike 1 alusel, väljastatakse nende soovil ajutine tähtajaline luba kaabeltelevisioonivõrgu opereerimise jätkamiseks kuni konkursi võitja poolt rajatava kaabeltelevisioonivõrgu opereerimisele andmiseni.
(2) Ajutise tähtajalise loa saamiseks esitab kaabeltelevisioonivõrgu omanik kolme kuu jooksul käesoleva seaduse jõustumisest arvates Sideametile vastavasisulise taotluse, millele lisatakse andmed abonentidega sõlmitud kehtivate lepingute kohta ja programmide edastamise õigust tõendavad dokumendid.
(3) Sideametil on õigus abonentide huvidest lähtuvalt väljastada ajutine tähtajaline luba kaabeltelevisioonivõrgu omanikule, kelle tegevusluba on tunnistatud kehtetuks käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktide 2, 3, 4 ja 8 alusel. Ajutine tähtajaline luba annab õiguse kaabeltelevisioonivõrgu opereerimise jätkamiseks kuni konkursi võitja poolt rajatava kaabeltelevisioonivõrgu opereerimisele andmiseni.
(4) Kui konkursi korraldaja pikendab konkursi võistlustööde esitamise tähtaega käesoleva seaduse § 13 lõike 2 punkti 6 alusel ning konkursi võitjale väljastatakse kaabeltelevisioonivõrgu luba pärast selles kaabeltelevisioonivõrgu piirkonnas kaabeltelevisioonivõrgu loa tähtaja möödumist, väljastab Sideamet kaabeltelevisioonivõrgu omaniku soovil ajutise tähtajalise loa kaabeltelevisioonivõrgu opereerimise jätkamiseks kuni konkursi võitja poolt rajatava kaabeltelevisioonivõrgu opereerimisele andmiseni.
§ 42. Enne käesoleva seaduse jõustumist rajatud ühisantennisüsteemidele kasutuslubade väljaandmine
(1) Enne käesoleva seaduse jõustumist rajatud ühisantennisüsteeme võib opereerida ilma kasutusloata kuni Sideamet väljastab ühisantennisüsteemide omanike taotlusel kasutusload käesoleva seaduse § 27 lõikes 2 sätestatud korras.
(2) Kasutusloa saamiseks esitab ühisantennisüsteemi omanik hiljemalt 2000. aasta 1. jaanuariks Sideametile vastavasisulise taotluse ja ühisantennisüsteemi projekti.
§ 43. Enne käesoleva seaduse jõustumist rajatud kaabeltelevisioonivõrkude rajamiseks tehtud kulutuste kompenseerimine
Kaabeltelevisioonivõrgu loa konkursil osaleja ja konkursi võitja või kaabeltelevisioonivõrgu omanik, kellele väljastatakse kaabeltelevisioonivõrgu luba käesoleva seaduse §-s 40 sätestatud korras, on kohustatud samas kaabeltelevisioonivõrgu piirkonnas enne käesoleva seaduse jõustumist õiguslikul alusel rajatud kaabeltelevisioonivõrkude omaniku soovil ostma temalt kaabeltelevisioonivõrgu kokkuleppehinnaga. Kui kokkulepet ei saavutata, määrab hinna suuruse kohus, lähtudes ostu-müügi objekti harilikust väärtusest.
§ 44. Seadustes tehtavad muudatused ja täiendused
(1) Riigilõivuseaduses (RT I 1997, 80, 1344; 86, 1461; 87, 1466 ja 1467; 93, 1563; 1998, 2, 47; 4, 63; 23, 321; 36/37, 552 ja 553; 52/53, 771; 57, 859; 59, 941; 60, 951; 61, 979 ja 985; 64/65, 1004, 1005 ja 1008; 86/87, 1408; 97, 1519; 103, 1701; 108/109, 1783; 111, 1829; 1999, 16, 275) tehakse järgmised täiendused:
1) paragrahvi 183 täiendatakse lõigetega 34 kuni 37 järgmises sõnastuses:
«(34) Kaabeltelevisioonivõrgu loa väljastamise eest tasutakse riigilõivu 1000 krooni + 10 krooni iga kaabeltelevisioonivõrgu piirkonna potentsiaalse abonendi kohta, kuid mitte üle 150 000 krooni.
(35) Kaabeltelevisiooni kasutusloa väljastamise eest tasutakse riigilõivu 10 000 krooni.
(36) Ühisantennisüsteemi kasutusloa väljastamise eest tasutakse riigilõivu 1000 krooni.
(37) Kaabeltelevisioonivõrgu loa pikendamise eest tasutakse riigilõivu pool esialgse loa riigilõivu määrast.»;
2) seadust täiendatakse paragrahviga 1973 järgmises sõnastuses:
«§ 1973. Kaabeltelevisioonivõrgu loa väljaandmiseks korraldatavale konkursile osalejaks registreerimine
Kaabeltelevisioonivõrgu loa väljaandmiseks korraldatavale konkursile osalejaks registreerimise eest tasutakse riigilõivu 1000 krooni + 10 krooni iga kaabeltelevisioonivõrgu piirkonnas asuva potentsiaalse abonendi kohta, kuid mitte üle 50 000 krooni.»
(2) Ringhäälinguseaduses (RT I 1994, 42, 680; 66, 1145; 1995, 83, 1437; 97, 1664; 1996, 49, 953; 1997, 29, 448; 52, 834; 93, 1564; 1998, 2, 42 ja 44; 1999, 16, 268) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
1) paragrahvi 2 lõikes 1 asendatakse sõnad «(saatjate ja saatjate võrkudega)» sõnadega «(saatjate, saatjate võrkude ja kaabellevivõrkudega)»;
2) paragrahvi 37 lõikes 3 asendatakse sõna «viit» sõnaga «kuut» ja lõiget täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
«6) ringhäälinguluba -- kaabeltelevisioonivõrgus.»
(1) Käesoleva seaduse § 12 lõikes 3 sätestatud tähtaega rakendatakse 2001. aasta 1. jaanuarist.
(2) Käesolev seadus jõustub 1999. aasta 1. juunil.


Kuressaare linna koerte ja kasside pidamise eeskiri – Riigi Teataja
Kuressaare linna koerte ja kasside pidamise eeskiri
Kuressaare linna koerte ja kasside pidamise eeskiri - sisukord
RT IV, 01.12.2012, 15
Vastu võetud 26.08.2010 nr 16
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 2 ja § 22 lg 1 p 36² loomakaitseseaduse § 5 lg 3, loomatauditõrje seaduse § 11 lg 1 ja § 12 lg 3 alusel kooskõlas Vabariigi Valitsuse 16. aprilli 2002 määrusega nr 130 „Hulkuvate loomade püüdmise, pidamise ja nende omaniku kindlakstegemise ning hulkuvate loomade hukkamise kord” ja Põllumajandusministri 24.07.2008 määrusega nr 76 „Lemmikloomade pidamise nõuded”.
(1) Eeskiri sätestab koerte ja kasside (edaspidi loom) pidamise nõuded Kuressaare linna haldusterritooriumil.
(2) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle omandis või valduses on loom (edaspidi loomaomanik) või kes tegeleb koera või kassi pidamisega ning vastutab looma eest rendi või muu õigussuhte alusel looma omanikuga (edaspidi loomapidaja).
1) hulkuv loom on märgistamata loom, kelle omanikku ei ole võimalik tuvastada või loomapidaja juurest lahti pääsenud loom, kes viibib omaniku või looma eest vastutava isiku juuresolekuta väljaspool loomapidajale kuuluvat või tema kasutuses olevat territooriumi;
2) lemmikloom on inimese isiklikuks meelelahutuseks või seltsiks peetav või sellel eesmärgil pidamiseks mõeldud loom;
4) ohustamine on vara, kaaskodanike elu või tervist ohtu asetav tegevus;
5) üldkasutatav koht on vabaks liikumiseks ja kasutamiseks avatud territoorium, ehitis või selle osa, samuti ühissõiduk;
6) avalik koht on üldkasutatav koht või vabaks liikumiseks ja kasutamiseks piiratud territoorium, ehitis või selle osa;
9) registripidajad on Kuressaare linna lemmikloomade registri vastutav töötleja Kuressaare Linnavalitsus ja registri volitatud töötleja õigustega veterinaararstid.
(3) Avalikku kohta pääsemise võimalusega territooriumil võib pidada üksnes vaktsineeritud, nõuetekohaselt märgistatud ja registreeritud ning steriliseeritud/kastreeritud kassi.
(4) Looma pidamine ei tohi häirida avalikku korda ega teisi loomi. Loomapidaja vastutab looma poolt tekitatud kahju eest, välja arvatud juhul, kui looma kasutatakse õigusvastase tegevuse takistamiseks.
(5) Looma on keelatud hüljata, vigastada, abitusse seisundisse jätta, tekitada valu ja välditavaid füüsilisi ja vaimseid kannatusi, põhjustada looma hukkumist või panna toime muud looma suhtes lubamatut tegu.
(8) Loomaomanik peab välistama looma poolt kaaskodanike või teiste loomade häirimise või ohustamise või neile kahju tekitamise
1) tagama loomale liigikohased pidamistingimused ja piisavas koguses vett ja toitu;
2) järgima veterinaar-, sanitaar- ja hügieeninõudeid, sealhulgas koheselt koristama looma poolt tekitatud reostuse avalikus kohas, kaasa arvatud korterelamu trepikojas;
3) võtma tarvitusele meetmed välistamaks looma ärajooksmine ja inimestele või teistele loomadele kallaletungimise võimalus;
6) inimest või teist looma hammustanud loomast koheselt teatama veterinaarasutusse;
7) laskma marutaudi vastu vaktsineerida kolme kuu vanuse looma ja hilisemad vaktsineerimised tegema veterinaararsti poolt määratud tähtajal. Loomapidaja on kohustatud pädeva ametiisiku nõudmisel esitama talle vaktsineerimist kinnitava tõendi.
2) viia looma üldkasutatava asutuse ruumi või territooriumile, kuhu on paigaldatud vastavad keelumärgid;
3) viibida loomaga rahvakogunemistel ja avalikel üritustel, va selleks ettenähtud kohtades;
4) ujutada ja pesta looma avalikes supluskohtades ja purskkaevudes.
(2) Loom peab olema registreeritud Kuressaare linna lemmikloomade registris. Looma registreerimisel väljastatakse loomapidajale Kuressaare linna lemmikloomade registri registreerimistunnistus.
(3) Omandatud märgistamata ja registreerimata täiskasvanud loom tuleb märgistada ja registreerida viie päeva jooksul arvates omandamise päevast. Kui loom on eelnevalt lemmikloomade registris registreeritud, siis kohustub uus omanik teavitama registripidajat looma omaniku vahetumisest ja uue omaniku andmetest viie päeva jooksul omandamise päevast.
(4) Loomapidaja on looma registreerimisel kohustatud esitama registripidajale looma vaktsineerimistõendi. Kui loom ei ole vaktsineeritud, siis on loomapidaja kohustatud laskma looma enne registrisse kandmist veterinaararstil vaktsineerida.
(5) Looma märgistamisel ja registreerimisel esitab omanik järgmised andmed:
(6) Looma registreering kehtib 20 aastat, mille järel registrikanne kustutatakse.
(7) Looma surmast peab omanik teavitama lemmikloomaregistri registripidajat.
(8) Kuressaare Linnavalitsus avaldab lemmikloomade registriandmete sisestamiseks ja töötlemiseks volitatud veterinaar-arstide (registri volitatud töötlejate) nimekirja linna veebilehel www.kuressaare.ee .
(3) Hulkuva looma püüdmise ja varjupaika toimetamise kulud tasub loomapidaja varjupaiga pidajalt või Kuressaare linnavalitsuselt vastava nõude saamisel.
(4) Hulkuva looma pikemaajalist (kestusega üle 1 kuu) söötmist ja jootmist ning samaaegselt alalise võimaluse loomist looma viibimiseks oma elu- või abiruumides või õuealal, aga ka korterelamu üldkasutatavates ruumides käsitletakse loomapidamisena ja sellega tegelevale isikule laienevad loomakaitseseadusega ja käesoleva määrusega loomapidajale pandud kohustused. Nimetatud kohustusi ei teki kui isik on linnavalitsust hulkuvast loomast teavitanud.
(2) Kui hulkuv loom ei ole identifitseeritav, tuleb omaniku kindlakstegemist alustada viivitamatult peale looma varjupaika toomist. Looma omaniku leidmiseks avaldatakse looma välimuse kirjeldus, leidmise koht ja aeg, soovitavalt ka looma pilt kohalikus ajalehes ja varju-paiga ning Kuressaare linnavalitsuse veebilehel.
(4) Omanikuga looma varjupaigas pidamise, sealhulgas veterinaarülevaatuse kulud tasub loomapidaja. Loomapidaja väljendatud tahteavaldus loomast loobuda ei vabasta loomapidajat kulude kandmise kohustusest.
(1) Alates 1. juunist 2011 peavad loomad kandma märgistusena tegevusluba omava veterinaararsti poolt paigaldatud mikrokiipi, mis kannab kordumatut registreerimisnumbrit.
(2) Käesoleva eeskirja rikkumise eest on kehtestatud vastutus vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 66.3, loomakaitseseadusele ja loomatauditõrje seadusele.
(3) Eeskirja nõuete täitmise üle teostavad kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 66.4 lg 2 alusel järelevalvet ja rikkumisega seotud väärtegude kohtuvälised menetlejad on Kuressaare Linnavalitsus ja Kuressaare politseijaoskond volitatud isikute kaudu.
(4) Tunnistada kehtetuks Kuressaare Linnavolikogu 28. märtsi 2002.a. määrusega nr 11 (muudetud 10. oktoobri 2002.a. määrusega nr 26) kinnitatud “Koerte ja kasside pidamise eeskiri Kuressaare linnas” punkt 1.
(5) Määrus jõustub 06. septembril 2010.a.


RTL 2004, 14, 191
Vastu võetud 27.01.2004 nr 22
Teede- ja sideministri 21. juuni 2000. a määrust nr 53 «Tehnilise loa väljastamise kord» (RTL 2000, 81, 1189; 2002, 120, 1753; 2003, 48, 696) muudetakse ja täiendatakse 6. peatükiga järgmises sõnastuses:
§ 29. Avaliku konkursi korraldaja
(1) Kolmanda põlvkonna mobiiltelefonivõrgu (Universal Mobile Telecommunication System – UMTS) tehnilise loa avaliku konkursi (edaspidi avalik konkurss) korraldaja on Sideamet.
§ 30. Väljastatavad load
(2) Kolmanda põlvkonna mobiiltelefonivõrgu tehniline luba vormistatakse turvapõhjaga dokumendiplangil «Telekommunikatsiooniseaduse» § 108 1 lõike 5 alusel kehtestatud määruse lisas toodud vormi kohaselt.
§ 31. Avaliku konkursi väljakuulutamine
§ 32. Kolmanda põlvkonna mobiiltelefonivõrgu tehnilise loa alghind, tagatisraha ja pakkumise minimaalne tõstmise suurus ning loa eest tasumise kord
§ 33. Avaliku konkursi kutse dokument
§ 34. Avalikul konkursil osalemise taotlus ja kvalifitseerimise tingimused
(2) Avalikul konkursil osalemise taotlus (edaspidi taotlus) peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid ja dokumente:
§ 35. Avalikule konkursile kvalifitseerimine
§ 36. Pakkumisringide korraldamine
§ 37. Pakkumiste avamine ja tulemuste teatamine
§ 38. Avaliku konkursi lõppemine
(12) Kui ei esitata ühtegi taotlust või kui avalikule konkursile ei esitata ühtegi pakkumist, kuulutab Sideameti peadirektor avaliku konkursi lõppenuks. Vastav teade avaldatakse ametlikus väljaandes «Ametlikud Teadaanded».»


Nõuded ehitustööde riigihangete tunnustatud pakkujate ametlikku nimekirja kantavatele isikutele, nimekirja koostamise nõuded ja kord ning nimekirjast teavitamise kord – Riigi Teataja
Nõuded ehitustööde riigihangete tunnustatud pakkujate ametlikku nimekirja kantavatele isikutele, nimekirja koostamise nõuded ja kord ning nimekirjast teavitamise kord
RT I 2004, 70, 497
Vastu võetud 06.10.2004 nr 305
Määrus kehtestatakse «Riigihangete seaduse» (RT I 2000, 84, 534; 2001, 34, 189; 50, 284; 2002, 23, 131; 47, 297; 61, 375; 63, 387; 87, 505; 99, 577; 2003, 25, 153; 78, 521; 88, 591; 2004, 56, 402) § 361 lõike 1 alusel.
Määrus sätestab nõuded ehitustööde riigihangete tunnustatud pakkujate ametlikku nimekirja (edaspidi nimekiri) kantavatele isikutele, nimekirja koostamise nõuded ja korra ning nimekirjast teavitamise korra.
§2. Informatsiooni edastamine
Nimekirja pidaja poolt isikule edastatav informatsioon, sealhulgas dokumendid esitatakse kas posti või elektroonilise posti teel. Kui isikule on eelnevalt teatatud teda huvitava informatsiooni avalikustamisest nimekirja kohta käival veebilehel (edaspidi veebileht), siis ei pea nimekirja pidaja edastama isikule sellist informatsiooni posti teel.
§3. Nimekirja pidaja vastutus
Nimekirja koostamisele ja teavitamisele kehtestatud nõuete rikkumisega tekitatud kahjude hüvitamise eest vastutab nimekirja pidaja vastavalt «Riigihangete seaduse» § 361 lõikele 4.
§4. Töökeel
(1) Nimekirja pidamise töökeel on eesti keel. Dokumendid, mis ei ole eesti keeles, esitatakse nimekirja pidajale koos eestikeelse tõlkega. Tõlke peab kinnitama vannutatud tõlk või mõni muu selleks volitatud isik.
(2) Menetlus toimub eesti keeles. Kui isik või tema esindaja ei valda eesti keelt, kaasatakse isiku taotlusel menetlusse tõlk. Tõlgi kaasamise kulud katab tõlgi kaasamist taotlenud isik.
EHITUSTÖÖDE RIIGIHANGETE TUNNUSTATUD PAKKUJATE AMETLIKU NIMEKIRJA KOOSTAMISE NÕUDED JA KORD
§5. Nimekirja pidamise üldpõhimõtted
(1) Nimekirja pidaja säilitab taotlusdokumendid, tõendid, protokollid, andmed kutsete saatmise ja dokumentide kättetoimetamise kohta ning muud esitatud asjas tähtsust omavad dokumendid iga taotleja kohta koostatavas toimikus. Toimikus säilitatakse ka nimekirja pidaja ja §-s 7 nimetatud komisjoni märkused tähtsust omavate asjaolude kohta, mida toimikus olevatest dokumentidest ei nähtu.
(2) Nimekirja pidaja säilitab esitatud dokumendid «Arhiiviseaduses» (RT I 1998, 36/37, 552; 1999, 16, 271; 2000, 92, 597; 2001, 88, 531; 93, 565; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 82, 480; 2004, 28, 188) sätestatud korras arhiivi üleandmiseni.
(3) Nimekirja pidaja on kohustatud välja selgitama menetletavas asjas (edaspidi asi) olulise tähendusega asjaolud ja vajaduse korral koguma selleks tõendeid omal algatusel.
(4) Isikud kvalifitseeritakse tegevusala, töövõtumeetodite, kvaliteeditagamise meetmete, personali ja eelnevalt teostatud referentsiobjektide alusel klassidesse järgmiselt:
1) klass A – isiku poolt ehitustööde teostamiseks sõlmitava lepingu maksumus võib ulatuda kuni 100 miljoni kroonini;
2) klass B – isiku poolt ehitustööde teostamiseks sõlmitava lepingu maksumus võib ulatuda kuni 50 miljoni kroonini;
3) klass C – isiku poolt ehitustööde teostamiseks sõlmitava lepingu maksumus võib ulatuda kuni 25 miljoni kroonini;
4) klass D – isiku poolt ehitustööde teostamiseks sõlmitava lepingu maksumus võib ulatuda kuni 7 miljoni kroonini;
5) klass E – isiku poolt ehitustööde teostamiseks sõlmitava lepingu maksumus võib ulatuda kuni 2 miljoni kroonini.
(5) Isiku kvalifitseerimine suurema maksumusega klassis sisaldab isiku kvalifitseerimist ka väiksema maksumusega klassis.
(6) Lepingute suhtes, mille maksumus on suurem kui 100 miljonit krooni, isikute kvalifitseerimist ei toimu.
§6. Nimekirja kande andmed
Nimekirja kantakse isiku järgmised andmed:
2) juriidiline vorm ja asutamisaasta;
4) tegutsemisõigust tõendavate registreeringute, tegevuslubade ja muude dokumentide andmed;
5) kuuluvus erialaliitudesse;
6) klassifitseerimise andmed;
7) aadress ja muud kontaktandmed (telefon, telefaks, e-post);
8) kontaktisiku nimi ja ametikoht;
9) kontaktisiku kontaktandmed (telefon, telefaks, e-post).
§7. Komisjoni moodustamine ja koosseis
(1) Nimekirja kandmise ja nimekirja kande kustutamise otsused teeb nimekirja pidaja enda moodustatud pädeva komisjoni kaudu.
(2) Komisjoni koosseis peab olema vähemalt viie- ja maksimaalselt kahekümneliikmeline. Komisjoni liikmed peavad olema kõrge tasemega erialateadmistega finants- ja ehitusvaldkonna spetsialistid.
(3) Komisjoni esimehe ja aseesimehe valivad komisjoni liikmed.
(4) Kui komisjoni esimees ei saa ise ülesandeid täita, täidab tema ülesandeid komisjoni aseesimees.
(5) Komisjoni töötingimused, sealhulgas tööruumid ja tehnilise teenindamise tagab nimekirja pidaja.
(6) Nimekirja pidaja sõlmib komisjoni liikmetega konfidentsiaalsuse lepingu, mille kohaselt ei või komisjoni liige avalikustada talle komisjoni liikme ülesannete täitmisel teatavaks saanud informatsiooni komisjoni liikmeks oleku ajal ja kolme aasta jooksul, arvates päevast, mil isik enam ei ole komisjoni liige.
§8. Komisjoni liikme õigused ja kohustused
(1) Komisjoni liikmed peavad olema oma tegevuses erapooletud, juhinduma õigusaktides ja halduslepingus sätestatud tingimustest ning tagama kõikide nimekirja kandmist taotlevate isikute (edaspidi taotleja ) ja nimekirja kantud isikute (edaspidi pakkuja) võrdse kohtlemise.
(2) Komisjoni liige on kohustatud välja selgitama asjas olulist tähtsust omavad asjaolud ja vajaduse korral koguma selleks tõendeid omal algatusel.
§9. Taotlusdokumendid
(1) Nimekirja kandmiseks peab taotleja esitama:
1) taotluse lisas 1 toodud vormis;
2) tõendi registreerimise kohta äriregistris või erialases registris asukohamaa seaduste kohaselt;
3) tõendi taotluse allkirjastanud isiku esindusõiguse kohta;
4) tõendi olemasolevate ja asjakohaste registreeringute, tegevuslubade, sertifikaatide ja muude asjasse puutuvate tegevusõigust ja pädevust käsitlevate asjaolude kohta;
5) Maksu- ja Tolliameti või muu õiguspädeva institutsiooni õiendi riiklike ja kohalike maksude tasumise kohta;
6) Maksu- ja Tolliameti või muu õiguspädeva institutsiooni õiendi sotsiaalmaksu või asukohamaa sotsiaalkindlustusmaksu tasumise kohta viimase kolme aasta jooksul;
7) seadusliku või volitatud esindaja kirjaliku nõusoleku järelepärimise tegemiseks Maksu- ja Tolliametile riiklike maksude tasumise ja sotsiaalmaksu suuruse või muule õiguspädevale institutsioonile asukohamaa riiklike maksude tasumise ja sotsiaalkindlustusmaksu suuruse kohta;
8) viimase viie majandusaasta auditeeritud aruande või auditeeritud bilansid ja kasumiaruanded või audiitori poolt kinnitatud aastaaruannete väljavõtted, kusjuures viimase majandusaasta auditeeritud aruande puudumise korral võib selle asendada audiitori poolt kinnitatud väljavõttega majandusaasta finantsnäitajatest;
9) kinnituse selle kohta, et taotleja vara ei ole sekvestreeritud;
10) kinnituse, et tema suhtes ei ole algatatud likvideerimismenetlust ega tehtud pankrotiotsust;
11) kinnituse, et viimase kolme aasta jooksul on isik täitnud nõuetekohaselt kõik riigihangete teostamiseks sõlmitud hankelepingud;
12) viimase viie aasta jooksul teostatud vähemalt kolme sarnase ehitustöö referentsiobjekti andmed vastavalt lisas 2 toodud vormile koos teostatud ehitustööde täitmist kinnitava vastuvõtuakti koopiaga või selle puudumise korral muu asjakohase dokumendiga, kusjuures juhul, kui soovitakse taotleda nimekirja kandmist rohkem kui ühel tegevusalal, peab taotleja esitama referentsiobjektide andmed vastavalt kõikidele soovitud tegevusaladele;
13) vastutavate spetsialistide andmed vastavalt lisas 3 toodud vormile;
14) andmed töötajate kohta;
15) kinnituse, et ta teatab maksuvõlgadest kirjalikult omal algatusel nimekirja pidajale viie tööpäeva jooksul maksuvõlglaseks saamise päevast arvates.
(2) Taotlusele lisatakse esitatud dokumentide loetelu.
(3) Kõik esitatavad taotlusdokumendid peavad olema allkirjastatud taotluse esitanud isiku või tema esindaja poolt.
(4) Taotleja esitab taotlusdokumendid kas isiklikult või kasutades postiteenust, sealhulgas kullerteenust.
§10. Taotluse registreerimine
(1) Taotlusdokumentidele teeb nimekirja pidaja nende saabumisel pealdise, milles sisaldub dokumentide saabumise päev ja järjekorranumber.
(2) Nimekirja pidaja kontrollib 15 päeva jooksul taotlusdokumentide saabumise päevast arvates, kas:
1) taotlus on esitatud ettenähtud vormi kohaselt;
2) taotlus koos kõikide lisadega on täielikult täidetud;
3) taotlusdokumendid on allkirjastatud;
4) taotlusdokumentide tõlked on esitatud.
(3) Kui taotlusdokumentide läbivaatamisel ilmneb, et need ei ole komplekssed ja/või nendes ilmnevad vastuolud ning ebakorrektsused, saadab nimekirja pidaja taotlejale teate dokumentide täiendamise tähtaja kohta. Nimekirja pidaja poolt määratud taotlusdokumentide täiendamise aeg ei tohi olla lühem kui 15 päeva.
(4) Kui nimekirja pidaja leiab, et taotlusdokumendid vastavad vorminõuetele, otsustab ta taotluse menetlusse võtmise ja see vormistatakse otsusena. Otsusesse kantakse andmed esitatud taotlusdokumentide kohta ja otsuse tegemise kuupäeva kohta ning nimekirja pidaja esindaja allkiri.
(5) Taotluse menetlusse võtmisest teatatakse viivitamata taotlejale. Teade taotluse menetlusse võtmise kohta avaldatakse veebilehel.
§11. Taotluse tagasivõtmine ja tagasilükkamine
(1) Taotleja võib taotluse tagasi võtta, esitades sellekohase kirjaliku avalduse. Taotlus loetakse tagasivõetuks vastava avalduse nimekirja pidajale saabumise päevast arvates.
(2) Taotlus lükatakse tagasi, kui taotleja jätab § 10 lõikes 3 sätestatud tähtaja jooksul taotlusdokumendid täiendamata või ei ole kõrvaldanud taotluses esinenud puudusi. Otsuse ärakiri edastatakse viivitamata taotlejale.
§12. Eelmenetlus
(1) Komisjoni esimees määrab viie päeva jooksul taotluse menetlusse võtmise päevast arvates pädeva komisjoni liikme eelmenetluse läbiviijaks (edaspidi eelmenetleja), kelle ülesanne on anda komisjonile ülevaade taotluse faktilistest ja õiguslikest asjaoludest ning vajadusel taotleja seisukohtadest.
(2) Taotlusdokumentide läbivaatamisel võib eelmenetleja kasutada ekspertide abi.
(3) Ekspertidega peab nimekirja pidaja sõlmima konfidentsiaalsuse kokkuleppe, mille kohaselt ei või ekspert avalikustada talle eksperdi ülesannete täitmisel teatavaks saanud informatsiooni eksperdiks oleku ajal ja kolme aasta jooksul, arvates päevast, mil isik enam ei ole eksperdi ülesannetega seotud.
(4) Eelmenetleja koostab asja kohta kirjaliku ülevaate.
§13. Lõppmenetlus
(1) Lõppmenetluses menetleb komisjon taotlust vähemalt kolmeliikmelises koosseisus, kellest üks on vastava taotluse eelmenetleja vastavalt § 12 lõikele 1. Komisjoni kolmeliikmelise koosseisu määrab komisjoni esimees.
(2) Lõppmenetluse komisjoni koosseisust ning istungi ajast ja kohast teatatakse viivitamata taotlejale.
(3) Istung toimub mitte varem kui viie päeva ja mitte hiljem kui 30 päeva möödudes taotluse menetlusse võtmise päevast arvates. Teade istungi toimumise kohta avaldatakse veebilehel.
(4) Komisjon võib istungi edasi lükata, kui taotleja esitab põhjendatud avalduse või kui taotlejalt on vaja nõuda lisadokumente.
(5) Kui istung lükatakse edasi, teatatakse taotlejale istungi toimumise uus aeg ja koht ning selle kohta avaldatakse teade veebilehel.
§14. Istung
(1) Komisjoni istungit juhib esimees või aseesimees või mõni muu esimehe poolt määratud asja menetleva komisjoni koosseisu kuuluv komisjoni liige (edaspidi eesistuja). Istung protokollitakse.
(2) Istungil kontrollitakse kohalolijate volitusi, esitatakse ja lahendatakse komisjoni liikmete kohta käivaid taandusavaldusi ja muid avaldusi, esitatakse eelmenetleja poolt koostatud ülevaade asjast, samuti esitatakse olemasolu korral taotleja seisukohad ning esitatakse asjakohaseid küsimusi ja arvamusi.
(3) Taotleja või tema esindaja istungile ilmumata jäämine ei takista asja menetlemist, kui taotlejat on teavitatud istungi toimumise ajast ja kohast ning komisjoni koosseisust ja taotleja ei ole teatanud istungil osalemist takistavatest olulistest asjaoludest.
(4) Kui taotleja või tema esindaja esitab istungil lisatõendeid, põhjendades nende varasema esitamise võimatust, ja komisjoni liikmete arvates on vaja lisatõendeid arvestada, siis võib komisjon istungi selles asjas peatada ning määrata istungi jätkamise uue aja ja koha.
(5) Istungi protokollis fikseeritakse komisjoni koosseis, komisjoni liikmete hääletamise tulemused ja komisjoni liikmete eriarvamused ning muud asjas olulised andmed, kuid ei fikseerita komisjoni otsuse tegemise käiku.
§15. Komisjoni liikme taandamine
(1) Komisjoni liige peab ennast menetlusest taandama, kui ta on:
1) asjas taotleja;
2) asjas taotleja esindaja;
3) asjas taotleja või taotleja esindaja sugulane, abikaasa, hõimlane või perekonnaliige;
4) taotlejast või selle esindajast tööalases, teenistuslikus või muus sõltuvuses;
5) muul viisil isiklikult huvitatud asja lahendist või kui muud asjaolud tekitavad kahtlust tema erapooletuses.
(2) Taotleja võib esitada komisjoni liikme kohta põhjendatud taandamisavalduse. Taandamisele kohaldatakse «Haldusmenetluse seaduse» (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 117; 78, 527) §-s 10 sätestatut.
(3) Taandamisavaldus tuleb esitada kolme päeva jooksul komisjoni koosseisu teatavaks tegemise päevast arvates, kuid mitte pärast taotluse sisulise arutamise algust.
(4) Taandamisavalduse vaatab läbi taotlust menetlev komisjoni koosseis. Kui taandamisavaldus rahuldatakse, arvatakse taandatud komisjoni liige taotlust menetleva komisjoni koosseisust välja ja asendatakse komisjoni teise liikmega. Kui liikme asendamine istungil ei ole võimalik, lükatakse istung edasi ja määratakse istungi toimumise uus aeg ja koht.
§16. Komisjoni otsus
(1) Komisjoni otsuse tegemise juures taotlejad ei viibi.
(2) Komisjoni otsus tehakse häälteenamusega. Hääletamisest keeldumine ei ole lubatud. Kui hääled jagunevad võrdselt, siis otsustab eesistuja hääl.
(3) Komisjoni otsus vormistatakse kirjalikult ja sellele kirjutavad alla kõik taotlust menetlenud komisjoni koosseisu liikmed. Otsus peab olema põhjendatud ning tuginema menetluse käigus kindlakstehtud asjaoludele.
(4) Komisjoni otsuses peab sisalduma:
1) komisjoni nimetus;
2) taotlust menetlenud komisjoni liikmete nimed;
3) taotluse sisu;
4) esitatud tõendite ja põhjenduste kokkuvõte;
5) viide otsuse tegemisel kohaldatud õigusaktidele;
6) otsus ja selle põhjendus;
7) selgitused otsuse vaidlustamise korra ja tähtaja kohta;
8) otsuse tegemise aeg ja koht.
(5) Komisjoni sekretär otsuse tegemises ega hääletamises ei osale.
§17. Komisjoni otsuse sisu
(1) Komisjon jätab oma otsusega taotluse rahuldamata või rahuldab selle täies ulatuses või osaliselt.
(2) Taotluse rahuldamata jätmise või osalise rahuldamise otsuse võib teha kas ühel või mitmel järgmisel põhjusel:
1) taotlus on puudulik või ei vasta nõutud tingimustele muul viisil;
2) taotleja ei vasta temale esitatud nõuetele;
3) taotleja ei vasta taotluses esitatud tegevusala kvalifitseerimise tingimustele;
4) taotleja ei ole eelnevalt järginud head ehitustava;
5) taotleja ei ole eelnevalt järginud ärieetikat.
§18. Komisjoni otsuse teatavaks tegemine
(1) Komisjoni otsus tehakse taotlejale teatavaks kirjalikult posti teel viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(2) Taotluse rahuldamata jätmise otsuse ja taotluse osalise rahuldamise otsuse ärakiri edastatakse taotlejale viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates isiklikult või posti teel.
(3) Komisjoni otsused koos teabega nende jõustumise kohta avaldatakse veebilehel viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(4) Komisjonil on õigus pärast kirjaliku otsuse tegemist kahe kuu jooksul kas omal algatusel või taotleja avalduse alusel parandada otsuses ilmnenud aritmeetilised, keelelised või tehnilist laadi vead, muutmata seejuures otsuse sisu.
§19. Komisjonile esitatud tõendid
Komisjonile esitatavatele tõenditele kohaldatakse «Haldusmenetluse seaduse» §-s 38 sätestatut.
§20. Registreerimistunnistus
(1) Komisjoni otsuse alusel kannab nimekirja pidaja taotleja pakkujana nimekirja ja annab registreerimistunnistuse välja hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul, arvates otsuse tegemise päevast. Pakkuja kohta käivad andmed avalikustatakse veebilehel.
(2) Registreerimistunnistusele kantakse:
1) andmed pakkuja kohta, sealhulgas nimi ja registrikood;
2) isiku klassifitseerimise andmed, sealhulgas tegevusala iseloomustavad ühtse riigihangete objektide klassifikatsiooni andmed, töövõtumeetodid, kvaliteeditagamise meetmete andmed ja vastutava tehnilise personali andmed;
3) registreerimistunnistuse väljaandja andmed, sealhulgas nimetus, nimekirja pidaja esindaja ametinimetus, nimi ja allkiri;
4) registreerimistunnistuse väljaandmise aeg;
5) andmed registreerimistunnistuse kehtivuse kohta.
(3) Registreerimistunnistusele kirjutab alla nimekirja pidaja esindaja. Registreerimistunnistusel on nimekirja pidaja pitsati jäljend.
(4) Registreerimistunnistus edastatakse pakkujale hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates kas isiklikult või posti teel.
§21. Järelevalve nimekirja kande õigsuse üle
(1) Nimekirja pidajal on õigus igal ajal kontrollida pakkuja vastavust nõuetele.
(2) Pakkuja peab informeerima nimekirja pidajat nimekirja kandmise aluseks olnud andmetes toimunud olulistest muudatustest viie tööpäeva jooksul selliste muudatuste toimumise päevast arvates.
(3) Pakkuja peab esitama nimekirja pidajale igal aastal 15. aprilliks enda nõuetele vastavust tõendavad §-s 9 nimetatud andmed ja dokumendid, kusjuures eelnevalt nimekirja pidajale esitatud andmeid ja dokumente ei pea pakkuja uuesti esitama.
§22. Nimekirja kande peatamine
(1) Nimekirja pidaja peatab pakkuja kohta käiva nimekirja kande, kui selguvad pakkuja nimekirjast kustutamist põhjustada võivad asjaolud vastavalt lõigetele 3 ja 4 ning § 23 lõikele 2.
(2) Nimekirja kande peatamine toimub komisjoni poolt nimekirja kande kustutamise või kande taastamise otsuse tegemiseni.
(3) Maksuvõlgnevuse korral peatatakse nimekirja kanne kuni võlgnevuse likvideerimiseni, kuid mitte kauemaks kui kolmeks kuuks, mille järel toimub isiku kohta käiva nimekirja kande kustutamine.
(4) Paragrahvi 21 lõikes 3 nimetatud andmete ja dokumentide esitamata jätmisel 15. aprilliks peatatakse nimekirja kanne kuni dokumentide esitamiseni, kuid mitte kauemaks kui kolmeks kuuks, mille järel toimub isiku kohta käiva nimekirja kande kustutamine.
(5) Nimekirja kande peatamise korral teavitab nimekirja pidaja komisjoni esimeest nimekirja kande peatamise asjaoludest. Komisjoni esimees kutsub kokku istungi.
§23. Nimekirja kande kustutamine ja taastamine
(1) Komisjon teeb otsuse nimekirja kande kustutamise või taastamise kohta, arvestades nimekirja kandmise menetluse ja otsuse kohta käivaid sätteid.
(2) Komisjon otsustab kustutada pakkuja nimekirjast, kui:
1) pakkuja ei vasta temale esitatud nõuetele;
2) pakkuja ei vasta kvalifitseerimise tingimustele;
3) pakkuja ei ole järginud head ehitustava;
4) pakkuja ei ole järginud ärieetikat;
5) pakkuja ei ole täitnud temale käesolevas määruses esitatud nõudeid.
(3) Komisjon otsustab taastada nimekirja kande, kui puuduvad lõikes 2 nimetatud asjaolud.
§24. Vaide esitamine
Kui taotlejal või pakkujal on tekkinud pretensioonid seoses nimekirja pidaja otsuste või toimingutega, võib ta esitada nimekirja pidajale vaide, mida menetletakse vastavalt «Haldusmenetluse seadusele».
NÕUDED EHITUSTÖÖDE RIIGIHANGETE TUNNUSTATUD PAKKUJATE AMETLIKKU NIMEKIRJA KANTAVATELE ISIKUTELE
§25. Taotlejale esitatavad üldised nõuded
1) peab olema ettevõtja «Äriseadustiku» (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185; 56, 332 ja 336; 89, 532; 93, 565; 2002, 3, 6; 35, 214; 53, 336; 61, 375; 63, 387 ja 388; 96, 564; 102, 600; 110, 657; 2003, 4, 19; 13, 64; 18, 100; 78, 523; 88, 591) tähenduses;
2) peab omama tegutsemisõigust vastavas valdkonnas (majandustegevuse registri registreeringut, tegevusluba või muud õigusaktidega kehtestatud tegutsemisõigust tõendavat dokumenti);
3) peab olema maksevõimeline;
4) vara ei tohi olla sekvestreeritud;
5) suhtes ei tohi olla algatatud likvideerimismenetlust;
6) suhtes ei tohi olla tehtud pankrotiotsust;
7) peab olema täitnud oma kohustused riiklike ja kohalike maksude osas;
8) peab olema viimase kolme aasta jooksul täitnud nõuetekohaselt kõik riigihangete teostamiseks sõlmitud hankelepingud;
9) majanduslik seisund ja tehniline kompetentsus peavad vastama õigusaktides esitatud nõuetele;
10) peab täitma käesolevas määruses esitatud nõuded.
§26. Taotlejale esitatavad finantsnõuded
(1) Taotleja majanduslikku olukorda hinnatakse omakapitali ja lühiajaliste kohustuste kattekordaja alusel, kusjuures lühiajaliste kohustuste kattekordaja saadakse käibevarade (koos varudega) jagamisel lühiajaliste kohustustega.
(2) Lõikes 1 toodud omakapital peab taotleja viimasel majandusaastal vastama järgmistele tingimustele:
1) klassi E korral vastama õigusaktides sätestatud nõuetele;
2) klassi D korral vastama summale 1 miljon krooni;
3) klassi C korral vastama summale 5 miljonit krooni;
4) klassi B korral vastama summale 7 miljonit krooni;
5) klassi A korral vastama summale 10 miljonit krooni.
(3) Lõikes 1 toodud lühiajaliste kohustuste kattekordaja peab olema suurem või võrdne arvväärtusega 1.
(4) Taotlejal peab olema keskmine sotsiaalmaksuga maksustatav brutopalk töötaja kohta vähemalt 80% Eesti keskmisest avaldatud statistilisest brutopalgast selles valdkonnas eelmisel kalendriaastal.
§27. Taotlejale esitatavad tehnilise kompetentsuse nõuded
(1) Taotleja peab ennast klassifitseerima ühes või enamas tegevusalas töövõtumeetodi ja kvaliteeditagamise meetme alusel. Tegevusala määratakse vastavalt ühtses riigihangete objektide klassifikatsioonis määratud riigihanke objektide koodidele vahemikus 45000000-8 kuni 45520000-8.
(2) Lõikes 1 nimetatud töövõtumeetodid jagunevad järgmiselt:
1) peatöövõtt (lühend PTV) – taotleja peab tõendama, et ta on viimase viie aasta jooksul asjakohasel tegevusalal peatöövõtu korras edukalt teostanud töid vähemalt kolmel referentsiobjektil, kusjuures taotlejal on tegutsemisõigus vastaval tegevusalal;
2) ehitusjuhtimistöövõtt (lühend EJTV) – taotleja peab tõendama, et ta on viimase viie aasta jooksul asjakohasel tegevusalal ehitusjuhtimistöövõtu korras edukalt teostanud töid vähemalt kolmel referentsiobjektil, kusjuures taotlejal on tegutsemisõigus vastaval tegevusalal;
3) projekteerimis-ehitustöövõtt (lühend PETV) – taotleja või pakkuja peab tõendama, et ta on viimase viie aasta jooksul asjakohasel tegevusalal projekteerimis-ehitustöövõtu korras edukalt teostanud töid vähemalt kolmel referentsiobjektil, kusjuures taotlejal on tegutsemisõigus vastaval tegevusalal;
4) ehitustöövõtt (lühend ETV) – taotleja või pakkuja peab tõendama, et ta on viimase viie aasta jooksul asjakohasel tegevusalal ehitustöövõtu korras edukalt teostanud töid vähemalt kolmel referentsiobjektil, kusjuures taotlejal on tegutsemisõigus vastaval tegevusalal.
(3) Lõikes 1 nimetatud tegevusalade puhul eeldatakse, et laiem tegevusala hõlmab spetsiifilisema (kitsama) tegevusala.
(4) Lõikes 1 nimetatud kvaliteeditagamise meetmeteks on:
1) akrediteeritud sertifitseerimisasutuse poolt tõendatud sertifitseeritud kvaliteedisüsteemi olemasolu;
2) taotlejast sõltumatu isiku poolt tõendatud kvaliteedisüsteemi olemasolu;
3) kvaliteedikäsiraamatu kaudu tõendatud taotleja ettevõttesisese kvaliteedisüsteemi olemasolu;
4) ehitusplatsi kvaliteediplaani kaudu tõendatud kvaliteeditagamine ehitusplatsil.
(5) Lõikes 1 nimetatud kvaliteeditagamise meetmete puhul eeldatakse, et kõrgema kvaliteeditagamise meetme rakendamine hõlmab madalama kvaliteeditagamise meetme täitmist.
§28. Taotleja poolt sõlmitud lepingutega seotud nõuded
(1) Taotleja peab ennast klassifitseerima enda poolt sõlmitud lepingute maksumusi arvestades järgmiste asjaolude alusel:
1) viimase kolme majandusaasta keskmine aastane ehituskäive käibemaksuta, kusjuures juhul, kui taotleja on tegutsenud vähem kui kolm aastat, arvutatakse keskmine ehituskäive tegutsetud aja käibe keskmisena;
2) viimase viie aasta jooksul taotlejaga sõlmitud lepingu alusel ja tema poolt edukalt teostatud kolme referentsiobjekti kogumaksumus käibemaksuta;
3) viimasel viiel aastal taotlejaga vastavasisulises õigussuhtes olevate vastutavate spetsialistide keskmine arv;
4) taotlejaga vastavasisulises õigussuhtes olevate töötajate minimaalne arv.
(2) Lõikes 1 nimetatud alustel klassifitseeritakse taotlejad järgmiselt:
1) klass E – viimase kolme majandusaasta keskmine aastane ehituskäive käibemaksuta on 2 kuni 7 miljonit krooni, viimase viie aasta jooksul taotlejaga sõlmitud lepingu alusel ja tema poolt edukalt teostatud kolme referentsiobjekti kogumaksumus käibemaksuta on 2 miljonit krooni, viimasel viiel aastal taotlejaga vastavasisulises õigussuhtes olevate vastutavate spetsialistide keskmine arv on 1 ja taotlejaga vastavasisulises õigussuhtes olevate töötajate minimaalne arv on 1;
2) klass D – viimase kolme majandusaasta keskmine aastane ehituskäive käibemaksuta on 7 kuni 25 miljonit krooni, viimase viie aasta jooksul taotlejaga sõlmitud lepingu alusel ja tema poolt edukalt teostatud kolme referentsiobjekti kogumaksumus käibemaksuta on 7 miljonit krooni, viimasel viiel aastal taotlejaga vastavasisulises õigussuhtes olevate vastutavate spetsialiste keskmine arv on 3 ja taotlejaga vastavasisulises õigussuhtes olevate töötajate minimaalne arv on 5;
3) klass C – viimase kolme majandusaasta keskmine aastane ehituskäive käibemaksuta on 25 kuni 50 miljonit krooni, viimase viie aasta jooksul taotlejaga sõlmitud lepingu alusel ja tema poolt edukalt teostatud kolme referentsiobjekti kogumaksumus käibemaksuta on 25 miljonit krooni, viimasel viiel aastal taotlejaga vastavasisulises õigussuhtes olevate vastutavate spetsialistide keskmine arv on 5 ja taotlejaga vastavasisulises õigussuhtes olevate töötajate minimaalne arv on 15;
4) klass B – viimase kolme majandusaasta keskmine aastane ehituskäive käibemaksuta on 50 kuni 75 miljonit krooni, viimase viie aasta jooksul taotlejaga sõlmitud lepingu alusel ja tema poolt edukalt teostatud kolme referentsiobjekti kogumaksumus käibemaksuta on 50 miljonit krooni, viimasel viiel aastal taotlejaga vastavasisulises õigussuhtes olevate vastutavate spetsialiste keskmine arv on 7 ja taotlejaga vastavasisulises õigussuhtes olevate töötajate minimaalne arv on 20;
5) klass A – viimase kolme majandusaasta keskmine aastane ehituskäive käibemaksuta on suurem kui 75 miljonit krooni, viimase viie aasta jooksul taotlejaga sõlmitud lepingu alusel ja tema poolt edukalt teostatud kolme referentsiobjekti kogumaksumus käibemaksuta on 75 miljonit krooni, viimasel viiel aastal taotlejaga vastavasisulises õigussuhtes olevate vastutavate spetsialistide keskmine arv on 8 ja taotlejaga vastavasisulises õigussuhtes olevate töötajate minimaalne arv on 30.
§29. Pakkujale esitatavad nõuded
Pakkujale kohaldatakse §-des 25–28 sätestatud nõudeid.
EHITUSTÖÖDE RIIGIHANGETE TUNNUSTATUD PAKKUJATE AMETLIKUST NIMEKIRJAST TEAVITAMISE KORD
§30. Juurdepääs nimekirjale
(1) Nimekirja kanded on avalikud, välja arvatud seaduses sätestatud juhtudel.
(2) Nimekirjale tagatakse ööpäevaringne juurdepääs veebilehel.
§31. Nimekirjast teavitamine
Nimekirja pidaja peab teavitama vastava sooviavalduse esitanud isikut nimekirja kannete muudatustest elektrooniliselt (e-posti teel) hiljemalt kahe tööpäeva jooksul nimekirja kande muudatuse tegemise päevast arvates.
§32. Nimekirja pidamine
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium korraldab nimekirja pidamise hiljemalt 1. detsembriks 2004. a.
Vabariigi Valitsuse 6. oktoobri 2004. a määruse nr 305 «Nõuded ehitustööde riigihangete tunnustatud pakkujate ametlikku nimekirja kantavatele isikutele, nimekirja koostamise nõuded ja kord ning nimekirjast teavitamise kord»
TAOTLUS EHITUSTÖÖDE RIIGIHANGETE TUNNUSTATUD PAKKUJATE AMETLIKKU NIMEKIRJA KANDMISEKS
Taotleja veebilehe aadress (täidetakse olemasolu korral)
Emaettevõte (täidetakse olemasolu korral)
Tütarettevõte/-ettevõtted (täidetakse olemasolu korral)
Erialaliitudesse kuulumine (täidetakse liitudesse kuulumise korral)
Juhatuse liikmete nimed ja kontaktandmed
Vastutavate spetsialistide arv
2. Andmed majandustegevuse kohta (miljonites kroonides)
Bilansi kuupäev
Käive (ilma käibemaksuta)
Makstud palgad kokku
Lühiajaliste kohustuste kattekordaja:
[käibevarad jagatud ettevõtte lühiajaliste kohustustega]
Lühiajaliste kohustuste kattekordaja: [käibevarad jagatud ettevõtte lühiajaliste kohustustega]
3. Kvaliteeditagamise meetmed
1. Sertifitseeritud kvaliteedisüsteem (akrediteeritud sertifitseerimisasutuse tunnistus lisatud)
2. Taotlejast sõltumatu isiku tõendatud kvaliteeditagamine (auditiaruanne või tunnustuskiri lisatud)
3. Ettevõttesisene kvaliteedisüsteem (kvaliteedikäsiraamat lisatud)
4. Kvaliteeditagamine ehitusplatsil (ehitusplatsikohane kvaliteediplaan lisatud)
4. Taotletav klass ja vastavad referentsid
Jrk nr Tegevusala Esitatud referentside numbrid (lisa 2 vormidel)
Töövõtumeetod Kvaliteeditagamise meede Lepingu maksumus
Taotluse ja referentside andmed esitas Nimi ja ametikoht Kuupäev
Taotleja kontaktisik Nimi ja ametikoht Telefon:
Taotluses esitatud andmete õigsust tõendav allkirjaõigusega isik Nimi ja ametikoht Kuupäev
EHITUSTÖÖDE RIIGIHANGETE TUNNUSTATUD PAKKUJATE AMETLIKKU NIMEKIRJA KANDMISE TAOTLUSE LISA – REFERENTSIOBJEKTIDE ANDMED
Referents nr
Aadress ja ehitisregistrikood
Töövõtja kontaktisik, ametikoht ja kontaktandmed
Ehitise omanik/tellija
Omaniku/tellija kontaktisik, ametikoht ja kontaktandmed
Referentsiobjekti andmed
(andmed esitatakse vaid taotleja tegevusala ulatuses)
Töövõtumeetod (tabel 1)
Alltöövõtu osakaal (%)
Töö kestus (kuud) ja üleandmise aeg (aasta)
Töövõtu sisu kirjeldus
(taotletav tegevusala, näidates ära vastavate tööde osakaalu kogumaksumuses)
Taotletud pädevus
Omanikujärelevalve Omanikujärelevalve kontaktisik, ametikoht ja kontaktandmed
Tööde teostamise aktsepteerimine
Vastuvõtuakt (koopia lisatakse):
tellija kinnitus tööde nõuetekohase teostamise kohta
Tellija kontaktisik, ametikoht ja kontaktandmed
Tellija esindaja nimi
Andmete esitaja nimi, ametikoht ja kontaktandmed
EHITUSTÖÖDE RIIGIHANGETE TUNNUSTATUD PAKKUJATE AMETLIKKU NIMEKIRJA KANDMISE TAOTLUSE LISA – VASTUTAVATE SPETSIALISTIDE ANDMED
Jrk nr Nimi, isikukood, ametikoht ja kontaktandmed Andmed kõrghariduse või kutsekvalifikatsiooni kohta (tunnistuse väljaandja nimi ja asukoht, väljaandmise kuupäev ja number) Tähtsamad projektid
asukoht/aadress
(viimase 5 aasta jooksul) Vastutusvaldkond (näidata tegevusala, mille eest vastutab)


Saku valla jäätmevaldajate registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Saku valla jäätmevaldajate registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus
Saku valla jäätmevaldajate registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus - sisukord
§ 3 Registrisse kantavad andmed ja nende õiguslik reziim
§ 5 Registrisse andmete kandmise aluseks olevad alusdokumendid ja andmete registrisse kandmise kord
§ 6 Registrisse kantud ebaõigete andmete parandamine ja sellest informeerimine
§ 7 Andmete registrist väljastamise kord
§ 8 Registrisse andmete esitamise ja väljastamise üle arvestuse pidamise kord
§ 9 Andmetele juurdepääsu sulgemise tingimused ja kord
§ 10 Registri pidamise üle järelevalvet teostama õigustatud isikud ja järelevalve teostamise kord
§ 11 Registri pidamise finantseerimise kord
§ 12 Registri likvideerimise kord
RT IV, 21.11.2011, 16
Vastu võetud 13.12.2007 nr 12
jõustumine 20.12.2007
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja lõike 3 punkti 1, jäätmeseaduse § 69 lõike 3 ja lõike 6, ning andmekogude seaduse § 4, § 43 ja § 44 alusel.
(1) Saku valla jäätmevaldajate register (edaspidi register) on kohaliku omavalitsuse register, mille asutamise ja kasutuselevõtmise eesmärgiks on tagada arvestus Saku vallas korraldatud olmejäätmete veoga liitunud ja mitteliitunud jäätmevaldajate, nende poolt tekitatud jäätmekoguste, jäätmete käitlusviiside, tekkekohtade ja jäätmemahutite üle.
(2) Registri ametlik nimi on Saku valla jäätmevaldajate register.
(3) Registri omanik on Saku vald (edaspidi vald).
(1) Registrit peetakse andmebaasina ja andmeid töödeldakse registri pidamiseks välja töötatud tarkvaraga.
(2) Registri vastutav töötleja on Saku Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(3) Registri volitatud töötleja (edaspidi volitatud töötleja) on vallavalitsuse keskkonnakaitse inspektor. Volitatud töötleja korraldab registri pidamist, töötleb, sisestab ja väljastab andmeid, rakendab meetmeid andmekaitse, andmetele juurdepääsu ja nende säilimise tagamiseks.
§ 3. Registrisse kantavad andmed ja nende õiguslik reziim
(1) Registrisse kantakse jäätmevaldaja (s.h. korraldatud jäätmeveoga mitteliitunud jäätmevaldaja) kohta järgmised andmed:
2) identifitseerimiskood;
4) kontaktandmed (aadress, telefon);
5) jäätmekäitluslepingu andmed;
6) korraldatud jäätmeveoga mitteliitumise ajavahemik ja mitteliitunuks lugemise põhjendus.
3) tüüp (eramu, korrusmaja, suvila jms);
4) andmed kogumisvahendite kohta;
5) käitlemiseks üleantud jäätmete kogused jäätmeliikide kaupa.
(3) Registri graafilisse ossa kantakse järgmised andmed:
1) jäätmeveo piirkonna piir;
2) jäätmetekkekohad;
3) maaüksused.
(4) Registrisse kantakse järgmised registri pidamist ja järelevalve teostamist abistavad andmed:
(5) Vallavalitsusel on õigus registreerida täiendavaid registri pidamist ja järelevalve teostamist abistavaid andmeid.
(6) Registri andmetel ja väljavõtetel ei ole õiguslikku tähendust.
(1) Registrile esitavad andmeid jäätmevedajad, jäätmevaldajad ja teised asjaomased isikud tasuta.
(2) Registri graafilise osa, kinnistute ja kinnistuomanike andmed ning aadressandmed koostatakse olemasolevate valla ja riigi registrite ja digitaalkaartide põhjal.
(4) Jäätmevaldajate lepingute andmed ning andmed jäätmemahutite ja jäätmekoguste kohta edastab vallavalitsusele jäätmevedaja üks kord kvartalis.
(5) Andmete esitajad peavad tagama enda poolt esitatavate andmete aktuaalsuse.
§ 5. Registrisse andmete kandmise aluseks olevad alusdokumendid ja andmete registrisse kandmise kord
(1) Registrisse kantavate andmete alusdokumentideks on vallavalitsuse korraldus, Saku Vallavolikogu määrus või otsus, maakatastri õiend, kinnistamisotsus või kinnistusraamatu väljavõte, kinnistusraamatu ja maakatastri muu informatsioon, isiku kirjalik avaldus, jäätmevedajate aruanded.
(2) Volitatud töötleja kannab andmed registrisse 5 tööpäeva jooksul kande aluseks oleva dokumendi saamist.
(3) Volitatud töötleja säilitab ning arhiveerib registri kannete tegemise aluseks olevad dokumendid ja andmed.
§ 6. Registrisse kantud ebaõigete andmete parandamine ja sellest informeerimine
(1) Ebaõigete andmete avastamisel registris on volitatud töötleja kohustatud need viivitamatult parandama. Vajadusel teeb volitatud töötleja järelepärimise andmete esitajale, kes on kohustatud 7 tööpäeva jooksul esitama õiged andmed ja andmete õigsust tõendavad dokumendid.
(2) Volitatud töötleja teavitab vajadusel vallavalitsust ebaõigete andmete avastamisest ning teatab ebaõigeid andmeid saanud isikutele õiged andmed.
§ 7. Andmete registrist väljastamise kord
(2) Registrist andmete saamiseks esitatakse vallavalitsusele kirjalik avaldus, kuhu on märgitud taotleja nimi, kontaktandmed, soovitud andmed ja nende kasutamise otstarve.
(3) Soovitud andmed väljastatakse põhjendatud taotluse alusel 5 tööpäeva jooksul arvates avalduse esitamisest. Andmed väljastatakse registrist elektroonilisel andmekandjal, e-posti teel või paberkandjal.
(6) Piiratud juurdepääsuga andmed on maaüksuse omaniku ja jäätmevaldaja postiaadress, samuti andmed, mis käsitlevad andmekaitset ja andmete tehnilist töötlemist. Piiratud juurdepääsuga andmeid väljastatakse ning nendega tutvumine on võimalik vastavalt andmekogude seadusele, avaliku teabe seadusele ja isikuandmete kaitse seadusele.
§ 8. Registrisse andmete esitamise ja väljastamise üle arvestuse pidamise kord
Registrisse andmete esitamise ja väljastamise üle arvepidamine toimub tarkvara abil, registri pidamist ja järelevalve teostamist abistavate andmete registreerimisega ja nende regulaarse läbivaatamisega volitatud töötleja poolt.
§ 9. Andmetele juurdepääsu sulgemise tingimused ja kord
(2) Vallavalitsus sulgeb registri või selle osa juurdepääsu, kui:
3) ilmneb oluline registri pidamist reguleeriva seaduses või käesolevas määruses sätestatud normi rikkumine;
4) registrisse kantud andmed on ebaõiged;
5) juurdepääsu omaja on võimaldanud oma juurdepääsu kasutada teisel isikul või kasutanud andmeid mittesihipäraselt.
§ 10. Registri pidamise üle järelevalvet teostama õigustatud isikud ja järelevalve teostamise kord
(1) Järelevalvet registri pidamise üle teostavad vastavalt oma pädevusele vallavalitsus ja Andmekaitse Inspektsioon.
§ 11. Registri pidamise finantseerimise kord
Registri asutamist ja pidamist finantseeritakse vallaeelarvest.
§ 12. Registri likvideerimise kord
(1) Registri likvideerimise otsustab Saku Vallavolikogu.


Räpina Ühisgümnaasiumi õpilaste vastuvõtmise kord – Riigi Teataja
Räpina Ühisgümnaasiumi õpilaste vastuvõtmise kord
Räpina Ühisgümnaasiumi õpilaste vastuvõtmise kord - sisukord
§ 4 Vastuvõtt vabadele kohtadele 2.-9. klassini
§ 6 Õpilaste vastuvõtmine gümnaasiumiastmesse
§ 7 Õpilase vastuvõtmine teisest koolist
§ 8 Välisriigi õppeasutusest tulnud õpilase õpingute jätkamine
§ 9 Õpilaste üle arvestuse pidamine
§ 10 Õpilaste vastuvõtmise korra avalikustamine
RT IV, 05.02.2013, 14
Vastu võetud 26.01.2011 nr 1
RT IV, 17.01.2013, 43
23.01.2013 RT IV, 05.02.2013, 8 08.02.2013
Määrus kehtestatakse „Põhikooli ja gümnaasiumiseaduse“ § 27 lõike 5, haridus- ja teadusministri 19. augusti 2010. a määruse nr 43 „Õpilase kooli vastuvõtmise üldised tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord“ § 2 lõike 1, „Perekonnaseaduse“ § 120, 122 ja 171, Räpina Ühisgümnaasiumi direktori ettepaneku ning kooli hoolekogu arvamuse alusel.
Määrusega sätestatakse õpilaste Räpina Ühisgümnaasiumi (edaspidi RÜG) vastuvõtmise tingimused ja kord.
(1) RÜG tagab õppimisvõimalused igale koolikohustuslikule õpilasele, kelle jaoks RÜG on elukohajärgne kool.
(2) Vanema jaoks on koolikohustuslikule isikule kooli valik vaba, kui koolis on vabu õppekohti.
(3) RÜG-sse vastuvõtmiseks esitab vanem kirjaliku vormikohase avalduse.
(5) Teisest koolist tulnud õpilane võetakse RÜG-s vastu samale haridustasemele. Õpilane jätkab RÜG-s õpinguid klassis, kus ta eelmises koolis väljaarvamise hetkel õppis või kuhu ta on üle viidud.
(6) Isiku õpilaste nimekirja arvamise otsuse teeb RÜG direktor.
(7) Käesolevas määruses kasutatakse mõistet „vanem“ „lapse seadusliku esindaja“ tähenduses.
(2) Vanema taotlusel võimaldatakse koolikohustuslikust east nooremale lapsele õppimisvõimalus, kui nõustamiskomisjon või lasteasutus, kus laps käib, on hinnanud lapse koolivalmidust ja soovitanud kooli õppima asumist ning vanem on Räpina Vallavalitsust (edaspidi vallavalitsus) õppima asumise soovist teavitanud enne käimasoleva aasta 1. maid. Kui vanem teavitab vallavalitsust õppima asumise soovist pärast käimasoleva aasta 1. maid, võib elukohajärgne kool võtta selle lapse õpilaseks vastu vaba õppekoha olemasolul koolis.
(3) Koolikohustuslik isik, kes terviseseisundist tulenevalt ei ole koolikohustuslikku ikka jõudes saavutanud õpingute alustamiseks vajalikku koolivalmidust, võib nõustamiskomisjoni soovitusel asuda koolikohustust täitma ühe õppeaasta võrra hiljem. Koolikohustuse täitmise alustamise edasilükkamise taotluse esitab vanem nõustamiskomisjonile.
(4) RÜG 1. klassi vastuvõtmiseks esitab vanem kirjaliku vormikohase avalduse (vorm 1) 25. maiks kooli kantseleisse Kooli 5, Räpina, millele lisab:
2) vanema isikut tõendava dokumendi ametlikult kinnitatud ärakirja või väljavõtte;
3) vanem ei pea taotlusele lisama enda isikut tõendavat dokumenti digitaalallkirjaga kinnitatud taotluse esitamise korral;
4) profülaktiliste kaitsesüstimiste kaardi, sisseastuja tervisekaardi selle olemasolul;
(5) Vastuvõtmisest teavitatakse vanemat ning vastuvõetud õpilaste nimekiri avaldatakse RÜG veebilehel (http://www.yg.rapina.ee) käimasoleva aasta 15. juuniks.
[RT IV, 05.02.2013, 8 - jõust. 08.02.2013]
(6) Käimasoleva aasta juuni alguses korraldatakse 1. klassi astuda soovijatele tutvumispäev „Täna mängime kooli“. Vanemale tutvustatakse lapse õppimisvõimalusi koolis ning lapsed kohtuvad esimese õpetajaga.
§ 4. Vastuvõtt vabadele kohtadele 2.-9. klassini
(1) Vabadele õpilaskohtadele 2.-9. klassini võetakse vastu koolikohustuslikke õpilasi, kelle jaoks RÜG on elukohajärgne kool, õpilase seadusliku esindaja kirjaliku vormikohase avalduse alusel.
(2) Kooli vastuvõtmiseks esitab õpilase seaduslik esindaja:
3) vanema isikut tõendava dokumendi ametlikult kinnitatud ärakirja või väljavõtte;
4) vanem ei pea taotlusele lisama enda isikut tõendavat dokumenti digitaalallkirjaga kinnitatud taotluse esitamise korral;
8) profülaktiliste kaitsesüstimiste kaardi, väljavõtte sisseastuja tervisekaardist;
9) ühe sisseastuja foto 3 x 4 cm.
(3) Vabade kohtade olemasolul võetakse vastu õpilasi, kelle elukohajärgseks kooliks ei ole RÜG.
(1) Gümnaasiumiastmesse vastuvõtmist võib taotleda põhihariduse või sellele vastava välisriigi haridustaseme omandanud isik.
(2) Õpilaskandidaadi RÜG 10. klassi vastuvõtmisel arvestatakse õpilaskandidaadi põhikooli lõputunnistust ja 9. klassi klassitunnistust.
(3) Kõik õpilaskandidaadid kutsutakse koos vanemaga vestlusele, kus selgitatakse välja õpilaskandidaadi ootused, eesmärgid ja valikained.
(4) [Kehtetu - RT IV, 05.02.2013, 8 - jõust. 08.02.2013]
(5) RÜG 10. klassi ei võeta õpilasi, kellel on põhikooli lõputunnistusel «nõrk» või «puudulik» lõpueksamihinne või õppeaine viimane aastahinne või kelle käitumine on hinnatud aastahindega «mitterahuldav».
§ 6. Õpilaste vastuvõtmine gümnaasiumiastmesse
(1) [Kehtetu - RT IV, 05.02.2013, 8 - jõust. 08.02.2013]
(2) RÜG 10. klassi vastuvõtmiseks esitab sisseastuja või piiratud teovõimega sisseastuja puhul vanem vormikohase taotluse (vorm 1), millele lisab:
2) kui taotluse esitab vanem, siis vanema isikut tõendava dokumendi ametlikult kinnitatud ärakirja või väljavõtte, v.a digitaalallkirjaga kinnitatud taotluse esitamise korral;
3) profülaktiliste kaitsesüstimiste kaardi, ametlikult kinnitatud väljavõtte õpilase tervisekaardist selle olemasolul;
4) põhiharidust või sellele vastava välisriigi haridustaseme omandamist tõendava dokumendi ametlikult kinnitatud ärakirja;
5) 9. klassi klassitunnistuse;
6) iseloomustuse;
7) kaks sisseastuja fotot 3 x 4 cm.
(3) Gümnaasiumiõpilase ühest koolist teise üleminekul esitab ta lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud dokumentidele:
2) koolidirektori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse või õpinguraamatu;
3) koolidirektori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud hinnetelehe jooksva õppeveerandi või kursuse hinnetega, kui õpilane astub kooli õppeveerandi, -perioodi kestel.
(4) Dokumentide vastuvõtu ja vestlused korraldab gümnaasiumiastme õppealajuhataja.
(5) Dokumentide vastuvõtmise ja vestluste toimumise ajad avalikustatakse kooli veebilehel hiljemalt käimasoleva aasta 15. mail.
(6) Igal õppeaastal IV õppeveerandi algul korraldatakse 10. klassi astuda soovijatele lahtiste uste päev. Lahtiste uste päeval tutvustatakse õppimisvõimalusi RÜG-s.
(7) RÜG 10. klasside komplekteerimine toimub käimasoleva aasta 19.-30. juunini. 10. klassi vastuvõetud õpilaste nimekiri avalikustatakse klasside kaupa tähestikulises järjekorras hiljemalt 30. juuniks kooli veebilehel.
(8) Täiendavalt on võimalik taotleda kooli vastuvõtmist kuni 25. augustini ning vastuvõetud õpilaste nimekirjade lõplik kinnitamine toimub 30. augustil.
§ 7. Õpilase vastuvõtmine teisest koolist
§ 8. Välisriigi õppeasutusest tulnud õpilase õpingute jätkamine
(2) Kui õpilane on lahkunud välisriiki gümnaasiumiastmel õppides, siis on tal välisriigist tagasipöördumisel õigus jätkata õpinguid samas koolis. Kui õpilane on lahkunud välisriiki I-III kooliastmel õppides ja ta soovib välisriigist tagasipöördumisel jätkata õpinguid gümnaasiumiastmel, siis toimub õpilase vastuvõtt gümnaasiumi käesoleva korra § 5-7 sätestatud tingimustel.
RÜG-s õppivate õpilaste üle arvestuse pidamine toimub õpilasraamatus ja Eesti Hariduse Infosüsteemis.
§ 10. Õpilaste vastuvõtmise korra avalikustamine
RÜG õpilaste vastuvõtmise kord avalikustatakse RÜG veebilehel.
Määrus jõustub 1. veebruaril 2011. aastal.
Lisa 2 Võrdlustabel