text:
Avaldatud: Reede, 07 November 2014 15:01
1. artikkel. KÕLBLUSSEADUS
2. artikkel. ARM JA ÕIGEKSMÕISTMINE
I. Õigeksmõistmine
1987. Püha Vaimu armul on vägi meid õigeks mõista, see tähendab kinkida ristimise kaudu (vrd Rm 6:3-4) „Jumala õigust, mis tuleb Jeesusesse Kristusesse uskumise kaudu kõigile, kes usuvad“ (Rm 3:22): /734/
„Kui me oleme aga surnud koos Kristusega, siis usume, et me ka elame koos temaga, teades, et Kristus, olles üles äratatud surnuist, enam kunagi ei sure; surm ei valitse teda enam, sest mis ta suri, seda ta suri patule üks kord ja alatiseks, aga mis ta elab, seda ta elab Jumalale. Nõnda arvestage ka teie endid olevat surnud patule, aga elavat Jumalale Kristuses Jeesuses“ (Rm 6:8-11).
1988. Püha Vaimu väe kaudu osaleme Kristuse kannatuses, surres patule, ja Tema ülestõusmises, sündides uuele elule. Sest me oleme Tema Ihu, Kiriku (vrd 1 Kr 12) liikmed ja viinapuu oksad, mis on poogitud viinapuu külge, kes on Tema ise (vrd Jh 15:1-4). /654/
„Vaimu kaudu osaleme me Jumalas… Seeläbi et me Vaimus osaleme, saame osa Jumala loomusest… Seepärast on need, kelles elab Vaim, jumalikustatud“ (p. Athanasius, Epistulae ad Serapionem, 1,24: PG 26,585B). /460/
1989. Jumala armu esmaseks teoks on meeleparandus, mis toob kaasa õigeksmõistmise, vastavalt sellele, mida Jeesus Evangeeliumi alguses kuulutab: „Parandage meelt, sest taevariik on lähedal“ (Mt 4:17). Arm ergutab inimest Jumala poole liikuma ja patust ära pöörduma. Sel moel võtab ta ülevalt vastu andestuse ja õigluse. Selles seisneb „õigeksmõistmine… mis ei ole ainult pattude andeksandmine, vaid ka seesmise inimese pühitsemine ja uuendamine“ (Tridenti Kirikukogu: DS 1528). /1427/
1990. Õigeksmõistmine vabastab inimese patust, mis on vastuolus armastusega Jumala vastu, ning puhastab tema südame. Õigeksmõistmine tuleneb Jumala halastavast algatusest, mis pakub andestust. Ta lepitab inimese Jumalaga, vabastab patuorjusest ja tervendab. /1446, 1733/
1991. Õigeksmõistmine seisneb samas ka Jumala õigluse vastuvõtmises usu läbi Jeesusesse Kristusesse. “Õiglus” tähendab siinkohal Jumala armastuse sirgjoonelisust. Õigeksmõistmise puhul valatakse südamesse usku, lootust ja armastust ning kingitakse võime kuuletuda Jumala tahtele. /1812/
1992. Õigeksmõistmine teeniti ära Kristuse kannatuse läbi, kes ohverdas ennast ristil elava, püha ja Jumalale meelepärase ohvriannina ning kelle verest sai kõikide inimeste pattude lepitamise tööriist. Õigeksmõistmine antakse meile ristimises, usu sakramendis. Ta lubab meil vormilt samastuda Jumala õiglusega, mis teeb meid Tema halastuse väel seesmiselt õigeks. Õigemõistmise eesmärgiks on Jumala ja Kristuse ülistamine ning igavese elu and. /617, 1266, 294/
„Nüüd aga on ilma Seaduseta saanud avalikuks Jumala õigus, millest tunnistavad Moosese Seadus ja Prohvetid, see Jumala õigus, mis tuleb Jeesusesse Kristusesse uskumise kaudu kõigile, kes usuvad. Siin ei ole erinevust, sest kõik on pattu teinud ja ilma jäänud Jumala auhiilgusest ning mõistetakse õigeks tema armust päris muidu, lunastuse kaudu, mis on Kristuses Jeesuses, kelle Jumal on seadnud tema veres lepitusohvriks usu kaudu, et näidata üles oma õigust sellega, et ta kustutas varem tehtud patud oma jumalikus sallivuses, et näidata üles oma õigust praegusel ajal, et tema ise on õige ja teeb õigeks igaühe, kes usub Jeesusesse“ (Rm 3:21-26). /2543/
1993. Õigeksmõistmine loob aluse koostööle Jumala armu ja inimese vabaduse vahel. Selle väljenduseks inimese poolt on nõustumine usus Jumala sõnaga, mis kutsub teda meeleparandusele, ja armastuses toimiv koostöö Püha Vaimu sisendustega, mis ennetavad meie nõustumist ning seda toetavad. /2008/
„Kui Jumal Püha Vaimu valgustamise kaudu inimese südant puudutab, ei jää inimene ühelt poolt päris tegevusetuks, sest ta võtab ju selle sisenduse vastu, mille ta ka tagasi lükata võib; teiselt poolt ei suuda ta aga omaenese vabast tahtest ilma Jumala armuta jõuda õigluseni Tema ees“ (Tridenti Kirikukogu: DS 1525). /2068/
1994. Õigeksmõistmine onJeesuse Kristuse ilmutatud ning Püha Vaimu kingitud Jumala armastuse ülevaim tegu. Püha Augustinus on arvamusel, et „jumalatu õigeksmõistmine on suurem tegu kui taeva ja maa loomine“, sest „taevas ja maa kaovad, aga valitute õndsus ja õigeksmõistmine jäävad püsima igavesti“ (p. Augustinus, In Evangelium Ioannis tractatus, 72,3). Ta arvab isegi, et patuste õigeksmõistmine ületab isegi inglite loomise õigluses, kuna see annab tunnistust veelgi suuremast halastusest. /312, 412/
1995. Püha Vaim on sisemine õpetaja. Õigeksmõistmine võimaldab sündida “sisemisel inimesel” (Rm 3:22; Ef 3:16) ja toob endaga kaasa terve inimliku olemuse pühitsemise: /741/
„Sest nii nagu te oma liikmed andsite orjaks rüvedusele ja ülekohtule, et teha ülekohut, nõnda andke nüüd oma liikmed õiguse teenritena pühitsuse jaoks… Nüüd aga, kui te olete vabastatud patust ja saanud Jumala teenriteks, te kannate vilja pühitsuseks. Ja selle tulemus on igavene elu“ (Rm 6:19.22).
II. Arm
1996. Me võlgneme oma õigeksmõistmise Jumala armule. Arm on heatahtlikkus, teenimatu abi, mille Jumal meile kingib, et me suudaksime Tema kutsele vastata. Sest meie kutsumuseks on saada Jumala lasteks (vrd Jh 1:12-18), tema lapsendatud poegadeks (vrd Rm 8:14-17), osa saada Jumala loomusest (vrd 2 Pt 1:3-4) ja igavesest elust (vrd Jh 17:3). /153/
1997. Arm on osasaamine Jumala elust; ta viib meid Kolmainujumala elu sisemusse: ristimise kaudu osaleb kristlane Kristuse, oma Ihu pea, armus. “Lapsendatud pojana” tohib ta nüüd ühenduses ainusündinud Pojaga nimetada Jumalat Isaks. Ta võtab vastu Vaimu elu, mis temasse armastust sisse puhub ja Kirikut üles ehitab. /375, 260/
1998. See kutse igavesele elule on üleloomulik, sest see on võimalik ainult tänu teenimatule Jumala algatusele, kuna üksnes Tema saab ennast ilmutada ja kinkida. See ületab inimese ning igasuguse olendi mõistuse ja tahtejõu võimalused (vrd 1 Kr 2:7-9). /1719/
1999. Kristuse arm on Jumala pälvimatu kingitus, millega Ta valab meie hinge Püha Vaimu läbi oma elu, et seda patust ravida ja pühitseda. See on pühitsev või jumalikustav arm, mille me ristimisel saime. Ta on meie jaoks “õndsustöö” alus (vrd Jh 4:14; 7:38-39). /1966/
„Niisiis, kui keegi on Kristuses, siis ta on uus loodu, vana on möödunud, vaata, uus on sündinud. See kõik on Jumalast, kes meid on enesega Kristuse läbi lepitanud ja andnud meile lepitusameti “ (2 Kr 5:17-18).
2000. Pühitsev arm on jääv kingitus, püsiv üleloomulik kalduvus, mis täiustab hinge, muutmaks seda võimeliseks elama Jumalaga ja tegutsema Tema armastuse väel. Eristatakse püsiarmu ehk habituaalset armu, see tähendab püsivat hoiakut elada ning tegutseda kooskõlas Jumala kutsega, ja abistavaid ehk aktuaalseid arme, see tähendab Jumala sekkumist pöördumise alguses ja õndsustöö vältel.
2001. Juba inimese ettevalmistamine armu vastuvõtmiseks on armu töö. See on hädavajalik, et esile kutsuda ja toetada meie kaastööd õigeksmõistmises usu läbi ja pühitsemises armastuse kaudu. Jumal viib meis täiusele selle, mida Ta on alustanud, „sest Ta alustab, kui põhjustab oma tegutsemisega, et me tahame; ja Ta viib selle lõpule, kui teeb koostööd meie juba pöördunud tahtega“ (p. Augustinus, De gratia et libero arbitrio, 17: PL 44,901). /490/
„Küll töötame ka meie, kuid me töötame üksnes koos Jumalaga, kes töötab. Tema halastus on meid ennetanud, et me terveneksime, ning ta järgneb meile, et me kord tervenenutena ikka elus püsiksime. See ennetab meid, et meid kutsutaks, ja järgneb meile, et meid kirgastataks. See ennetab meid, et me vagalt elaksime, ja järgneb meile, et me elaksime igavesti koos Jumalaga, sest ilma Temata ei suuda me midagi“ (p. Augustinus, De natura et gratia, 31: PL 44,264).
2002. Jumala vaba tegutsemine nõuab inimese vaba vastust, sest Jumal on loonud inimese oma näo järgi ning andnud talle koos vabadusega ka võime Teda tunnetada ja armastada. Hing saab armastuse osadusse siseneda ainult vabatahtlikult. Jumal puudutab inimese südant vahetult ja liigutab seda otse. Ta on inimesse paigutanud igatsuse tõe ja hea järele, mida üksnes Tema täita suudab. “Igavese elu” tõotused vastavad sellele seesmisele igatsusele igasugust lootust ületades. /1742/
„Nagu meile ütleb Sinu Raamatu sõna, et Sa pärast oma ülihäid tegusid seitsmendal päeval puhkasid, kuigi olid puhkeseisundis ka nende loomise ajal, annab see teada, et ka meie pärast oma tegusid, mis on ülihead sellepärast, et Sina nad meile oled andnud, puhkame igavese elu hingamispäeval Sinus“ (p. Augustinus, Confessiones, XIII,36,51). /2550/
2003. Arm on esmajoones ja eelkõige Püha Vaimu and, mis meid õigeks mõistab ja pühitseb. Armu juurde kuuluvad aga ka annid, mida Vaim meile jagab, et me saaksime osaleda Tema tegudes ja muutuksime võimeliseks kaasa töötama ligimeste õndsuseks ning Kristuse Ihu, Kiriku kasvamiseks. Nende andide hulka kuuluvad sakramentaalsed armud, see tähendab armud, mis on eriomased mitmesugustele sakramentidele. Nende hulka kuuluvad aga ka erilised armud, mida nimetatakse karismadeks, vastavalt püha Pauluse kasutatud kreeka sõnale, mis tähendab heatahtlikkust, tasuta andi, heategu (vrd LG 12). On olemas mitmesuguseid karismasid, vahel erakorralisi nagu ime- või keelteand. Nad kõik on suunatud pühitsevale armule ning nende eesmärgiks on Kiriku ühine hüve. Nad on armastuse teenistuses, mis Kirikut üles ehitab (vrd 1 Kr 12). /1108, 1127, 799-801/
2004. Eriliste armude seas tuleb mainida seisusearmusid, mis kaasnevad kristliku elu kohustuste ning kirikusiseste teenistuste täitmisega.
„Aga meil on meile antud armu järgi erinevaid armuande: olgu prohvetliku kuulutamise and, mida kasutatagu usu mõõtu mööda; olgu teenimine, mis toimugu teenimisametis; olgu keegi õpetaja, siis toimigu ta õpetajaametis; olgu keegi hingehoidja, siis toimigu ta hingehoidjaametis; kes teistele jagab, andku siira südamega; kes teist juhatab, olgu innukas; kes on hoolekandja, olgu oma ametis sõbralik“ (Rm 17:6-8).
2005. Kuivõrd arm on üleloomulik, jääb ta väljapoole meie kogemuse piire ning on äratuntav ainult usus. Seega ei saa me end usaldada oma tunnete ja tegude hoolde, nende alusel järeldamaks, et me oleme õigeks mõistetud ja päästetud (vrd Tridenti Kirikukogu: DS 1533-1534). Kuid Jumala sõna kohaselt: „Küllap te tunnete nad ära nende viljast!“ (Mt 7:20), võime me juhul, kui mõtleme Jumala heategudele meie endi ning pühakute elus, näha tagatist, et arm on meis tegev. See julgustab meid tugevamalt uskuma, usaldusliku vaesuse hoiakuga. /1768/
Seda hoiakut ilmestab eriti selgelt püha Jeanne d´Arci vastus kiriklike kohtunike salakavalale küsimusele: „Kui talt küsiti, kas ta peab end olevat Jumala armus, vastas ta: „Juhul, kui ma selles ei ole, tahtku Jumal mind sellesse asetada; juhul, kui ma aga olen, siis hoidku Jumal mind selles“ (Jeanne d´Arc, Actes du procès).
III. Teene
„Pühakute hulgas särab Sinu auhiilgus, sest nende teeneid kroonides kroonid Sa oma armu kinke“ (MR, pühakute prefatsioon, mille aluseks on “armu õpetaja” püha Augustinuse Enarratio in Psalmos, 102,7).
2006. Mõiste “teene” seondub üldjuhul tasuga, mida kogukond või ühiskond ühele oma liikmele tema teo eest võlgneb, olgu see siis hea või kuri tegu, midagi, mille eest tuleb tasuda või karistada. Teenete eest tasuda on õigluse vooruse asi, vastavalt seda juhtivale võrdsuse põhimõttele. /1723, 1807/
2007. Jumala suhtes puudub inimesepoolne teene selle sõna täpses tähenduses. Tema ja meie vahel on mõõtmatu ebavõrdsus, kuna me oleme kõik saanud Temalt, oma Loojalt. /42/
2008. Kristlikus elus on inimesel vaid seepärast Jumala ees teene, et Jumal on vabas otsusega tahtnud lasta inimesel teha koostööd oma armuga. Selle koostöö lähtepunktiks on alati Jumala isalik tegutsemine, mis annab tõuke inimese vabatahtlikule tegutsemisele sel moel, et teened heade tegude eest pannakse esmajoones Jumala armu arvele ning alles siis kristlase arvele. Inimese teene kuulub põhimõtteliselt Jumalale, kuna tema head teod lähtuvad Kristusest läbi Püha Vaimu sisenduste ja abistava armu. /306, 155, 970/
2009. Vastuvõtmine Jumala lapse seisusesse teeb meid armu läbi osalisteks jumalikus loomuses ja võib sellepärast Jumala teenimatu õigluse tagajärjena teha meid võimelisteks omandama tõeliseid teeneid. See on armust antud õigus, armastuse täiuslik õigus, mis teeb meid Kristuse “kaaspärijateks”, kes on väärt „seatud ajal saavutama igavese elu“ (Tridenti Kirikukogu: DS 1546). Meie heade tegude teened on Jumala headuse kingid (vrd Tridenti Kirikukogu: DS 1548). „Arm on meid ennetanud; nüüd tasume seda, mis me võlgneme… Teened on Jumala kingid“ (p. Augustinus, Sermones, 298,4-5: PL 38,1367). /604/
2010. Kuna armu korras kuulub algatus alati Jumalale, ei saa keegi ära teenida esmast armu, mis on pöördumise, andestamise ja õigeksmõistmise alguseks. Alles Pühast Vaimust ja armastusest ärgitatuna suudame me hiljem iseendale ja teistele ära teenida arme, mis aitavad kaasa meie pühitsemisele, armu ja armastuse kasvamisele ning igavese elu saavutamisele. Vastavalt Jumala tarkusele suudame me ise ära teenida ajalikke hüvesid nagu tervis ja sõprus. Need armud ja hüved on kristliku palve sisuks. Palve kannab hoolt armu saavutamise pärast, mis on meie teenekate tegude jaoks hädavajalik. /1998/
2011. Kristuse armastus on meis kõikide meie teenete allikas Jumala ees. Jumala arm ühendab meid tegusas armastuses Kristusega ja tagab meie tegudele üleloomuliku iseloomu ning sellest tulenevalt teenekuse Jumala ja inimeste ees. Pühakud olid alati elavalt teadlikud sellest, et nende teened on puhas arm: /492/
„Pärast maist pagendust loodan ma Sinust taevases kodus rõõmu tunda; kuid ma ei taha koguda teeneid taeva tarvis, vaid üksnes Sinu armastuse heaks töötada… Sel eluõhtul ilmun ma Sinu ette tühjade kätega, sest ma ei palu Sinult, Issand, oma tegude loendamist. Kogu meie õigus on Sinu silmis täis vigasid. Mina tahan aga olla rõivastatud üksnes Sinu enda õiglusesse ja Sinu armastuse kingina Sind ennast igaveseks omanduseks saada“ (P. Jeesuslapse-Thérèse, Halastavale armastusele pühendumise akt). /1460/
IV. Kristlik pühadus
2012. „Ent me teame, et neile, kes Jumalat armastavad, laseb Jumal kõik tulla heaks – neile, kes on tema kavatsuse kohaselt kutsutud. Sest need, keda ta on ette ära tundnud, need ta on ka ette määranud saama tema Poja näo sarnaseks, et tema oleks esmasündinu paljude vendade seas. Aga keda ta on ette määranud, neid on ta ka kutsunud; ja keda ta on kutsunud, need on ta ka õigeks teinud, aga keda ta on õigeks teinud, neid on ta ka kirgastanud“ (Rm 8:28-30). /459/
2013. „Kõik kristlased igast seisusest või ametist on kutsutud kristliku elu täiusele ja armastuse täiuslikkusele“ (LG 40). Kõik on kutsutud pühadusele: „Teie olge siis täiuslikud, nõnda nagu teie taevane Isa on täiuslik“ (Mt 5:48). /915, 2545, 825/
„Selle täiuslikkuse saavutamiseks peavad kristlased rakendama kõik oma jõud, mis nad Kristuselt oma anni mõõtu mööda on saanud …, kuuletudes kõiges Isa tahtele, andudes kogu südamest Jumala armastusele ja kaasinimese teenimisele. Nõnda kasvatab Jumala rahva pühadus ülirohkeid vilju, nagu seda Kiriku ajalugu nii paljude pühakute elu läbi hiilgavalt on näidanud“ (LG 40).
2014. Vaimulik edenemine pürgib üha sügavama ühinemise poole Kristusega. Seda ühinemist nimetakse “müstiliseks”, kuna see annab sakramentide ehk “pühade müsteeriumide” läbi osalemise Kristuse müsteeriumides, ning Kristuse läbi, pühima Kolmainsuse müsteeriumis. Jumal kutsub meid kõiki sellele seesmisele ühinemisele Temaga, isegi kui erilisi arme või sedalaadi müstilise elu erakordseid märke kingitakse vaid üksikutele, et teha ilmsiks kõigile antud armu tasuta kingi iseloom. /774/
2015. Tee täiuslikkusele läheb risti kaudu. Ei ole olemas pühadust ilma enesesalgamise ja vaimuliku võitluseta (vrd 2 Tm 4). Vaimulik edu nõuab askeesi ja suretamist, mis viivad samm-sammult ülespoole, eluni rahus ja õndsakskiitmiste rõõmus. /407, 2725, 1438/
„Kes sammub ülespoole, ei lakka eales lõputute alguste kaudu alguselt algusele sammumast. Kes sammub ülespoole, ei lakka eales igatsemast seda, mida ta juba tunneb“ (p. Gregorius Nyssast, Homiliae in Canticum, 8: PG 44,941C).
2016. Meie Ema, püha Kiriku lapsed loodavad kuni lõpuni vastupidamise armu ja autasu Jumalalt, nende Isalt, nende heade tegude eest, mida nad on tänu Tema armule ühenduses Jeesuse Kristusega teoks teinud (vrd Tridenti Kirikukogu: DS 1576). Kuna nad peavad kinni ühest ja samast elureeglist, jagavad kristlased “õndsat lootust” koos nendega, keda Jumala halastus on kokku kogunud “pühasse linna”, “uude Jeruusalemma”, mis „taevast Jumala juurest alla tuleb, valmistatud otsekui oma mehele ehitud mõrsja“(Ilm 21:2). /162, 1821, 1274/
2017. Püha Vaimu arm kingib meile Jumala õigluse. Vaim ühendab meid usu ja ristimise läbi Kristuse kannatuste ning ülestõusmisega ja lubab meil Tema elus osaleda.
2018. Õigeksmõistmisel nagu ka meeleparandamisel on kaks külge. Armust ajendatud inimene pöördub Jumala poole ja patust eemale; sel moel võtab ta vastu andestuse ja õigluse ülevalt.
2019. Õigeksmõistmine seisneb pattude andeksandmises, pühitsemises ja seesmise inimese uuenemises.
2020. Õigeksmõistmise on meile välja teeninud Kristus oma kannatuste läbi ning see antakse meile ristimise kaudu. Ta lubab meil vormiliselt samastuda Jumala õiglusega, mis meid õigeks muudab. Tema eesmärgiks on Jumala ja Kristuse au ning igavese elu and. See on Jumala halastuse ülevaim kingitus.
2021. Arm on abi, mille Jumal meile annab, et me suudaksime vastata oma kutsumusele saada Tema lapsendatud lasteks. Arm juhatab meid Kolmainsuse sisemisse ellu.
2022. Armu töös ennetab Jumala tegevus inimese vabatahtlikku vastust, valmistab seda ette ja kutsub selle esile. Arm vastab inimliku vabaduse sügavatele igatsustele, kutsub ta üles koostööle temaga ja täiustab teda.
2023. Pühitsev arm on pälvimatu and, mille läbi Jumal meile oma elu kingib, valades ta Püha Vaimu läbi meie hinge, et tervendada teda patust ja pühitseda.
2024. Pühitsev arm muudab meid “Jumalale meelepäraseks”. Püha Vaimu erilised annid, karismad, on suunatud pühitsevale armule ja nende eesmärgiks on Kiriku ühine hüve. Jumal tegutseb ka mitmesuguste abistavate ehk aktuaalsete armude kaudu, mida eristatakse meis püsivalt kohalolevast püsi- ehk habituaalsest armust.
2025. Teened Jumala ees on meie jaoks võimalikud ainult Jumala vaba otsuse tagajärjel, millega Ta võimaldab inimesel osaleda oma armu töös. Teene kuulub esmajoones Jumalale, teises plaanis inimese kaastööle. Inimese teene kuulub seega Jumalale.
2026. Jumala lapseks vastuvõtmise alusel ning tänu Jumala pälvimatule õiglusele saab Püha Vaimu arm meile tõelisi teeneid võimaldada. Armastus on meis põhiliseks allikaks teenetele Jumala ees.
2027. Keegi ei saa meeleparandamist põhjustavat esmast armu endale ära teenida. Püha Vaimu ajel võime me nii eneste kui ka kaasinimeste jaoks ära teenida arme, mis aitavad meid igavese elu saavutamisel, kuid annavad ka hädavajalikke maiseid hüvesid.
2028. „Kõik kristlased igast seisusest või ametist on kutsutud kristliku elu täiusele ja armastuse täiuslikkusele“ (LG 40). „Kristlikul täiuslikkusel on vaid üks mõõt: see, et ta on mõõtmatu“ (p. Gregorius Nyssast, De vita Moysis, PG 44,300D).
2029. „Kui keegi tahab käia minu järel, siis ta salaku oma mina ja võtku oma rist ja järgnegu mulle!“ (Mt 16:24).
3. artikkel. KIRIK – EMA JA ÕPETAJA
2030. Ristitu täidab oma kutsumust Kirikus, kõikide ristitute kogukonnas. Kirikult võtab ta vastu Jumala sõna, mis sisaldab “Kristuse seaduse” (Gl 6:2) õpetusi. Kirikult võtab ta vastu sakramentide armu, mis teda tema teekonnal kinnitab. Kirik annab talle pühaduse eeskuju. Pühas Neitsis Maarjas tunneb ta ära pühaduse eeskuju ning allika; ta tunneb selle ära nende ehtsas tunnistuses, kes pühalt elavad; ta avastab selle vaimulikus pärimuses ning pikas pühakute ajaloos – pühakute, kes tema eel käisid ja kelle mälestuspäevi liturgias pühitsetakse. /828, 970, 1172/
2031. Kõlbeline elu on vaimne jumalateenistus. Kristuse Ihus, kes me oleme, ja ühenduses euharistilise ohverdamisega toome me iseennast „Jumalale elavaks, pühaks ja meelepäraseks ohvriks“ (Rm 12:1). Liturgias ja eriliselt sakramentide pühitsemises ühinevad palve ning õpetamine Kristuse armuga, et valgustada ja tugevdada kristlikku tegutsemist. Nagu kogu kristlik elu, leiab ka kõlbeline elu oma allika ning kõrgpunkti euharistilises ohvris. /1368/
I. Kõlbeline elu ning Kiriku Õpetusamet /85-87, 888-892/
2032. Kirik on „tõe sammas ja alustugi“ (1 Tm 3:15). „Kristuse piduliku ülesande kuulutada õndsustõde on Kirik saanud apostlitelt“ (LG 17). „Kirikule kuulub õigus alati ja igal pool kuulutada kõlbluse põhimõtteid ka ühiskondlikku korda puutuvates küsimustes ning väljendada hinnanguid kõikide inimlike asjade kohta sedavõrd, kuivõrd seda nõuavad inimese põhiõigused või tema hingeõndsus“ (CIC, can 747 § 2). /2246, 2420/
2033. Kiriku karjaste õpetusametit kõlbluse valdkonnas teostatakse tavaliselt katehheesis ja jutlustes teoloogide ning vaimulike kirjanike teoste abil. Karjaste juhtimisel ning järelvalvel on kristliku moraali pärandit põlvest põlve edasi antud. Need seisnevad muutumatute reeglite, käskude ja vooruste kogumis, mis järelduvad usust Kristusesse ja mida elustab armastus. Sedalaadi katehheesi alusteks on iidse tava kohaselt usutunnistuse kõrval Meie Isa palve ja Dekaloog, mis väljendab kõigile inimestele siduvaid kõlbelise elu põhimõtteid. /84/
2034. Paavst ja piiskopid „on autentsed, see tähendab Kristuse meelevallaga varustatud õpetajad, kes kuulutavad nende hoolde usaldatud rahvale usku, mida tuleb uskuda ja ellu rakendada“ (LG 25). Paavsti ja temaga ühenduses olevate piiskoppide universaalne ja korraline Õpetusamet õpetab kristlastele uskumiseks kohustuslikku tõde, armastust, mida neil tuleb praktiseerida, ja õndsust, mida nad võivad loota.
2035. Kristuse meelevallas osalemise kõrgeim aste on tagatud on ilmeksimatuse karisma kaudu. See hõlmab tervet Jumala Ilmutuse pärandit (vrd LG 25) ja kõiki õpetuse, kaasa arvatud kõlblusõpetuse elemente, ilma milleta ei ole võimalik hoida, õpetada ja järgida õndsusttoovaid usutõdesid.
2036. Õpetusameti meelevald hõlmab ka loomuseaduse üksikuid käske, sest õndsuseks on hädavajalik nende täitmine sel viisil, nagu Looja seda nõuab. Kui Kiriku Õpetusamet tuletab meelde loomuseaduse käske, teostab ta oma prohvetliku ülesande olulist osa, mis seisneb inimestele selle kuulutamises, kes nad tegelikult on, ja meeldetuletamises, millised nad Jumala ees peaksid olema (vrd DH 14). /1960/
2037. Kirikule usaldatud Jumala seadust õpetatakse kristlastele kui elu ja tõe teed. Kristlastel on õigus (vrd CIC, can 213) sellele, et neile õpetataks Jumala õndsakstegevaid käske, mis puhastavad eristamisvõimet ning armu abil tervendavad haavatud inimmõistust. Neil on kohustus armastuses järgida Kiriku õiguspärase võimu väljastatud korraldusi ja eeskirju isegi juhul, kui nad on distsiplinaarset laadi. /2041/
2038. Oma ülesande täitmisel õpetada ja rakendada kristlikku kõlblusõpetust, vajab Kirik hingehoidjate agarust, teoloogide teadmisi ning kõigi kristlaste ja hea tahtega inimeste osalust. Usk ja evangeeliumikohane elu kingivad igaühele elukogemuse “Kristuses”, mis neid valgustab ja teeb võimeliseks otsustama jumaliku ning inimliku tegevuse üle Jumala Vaimule vastavalt (vrd 1 Kr 2:10-15). Sel moel võib Püha Vaim oma teenistusse võtta ka tavalise alandliku inimese, et valgustada õpetlasi ja kõrgeimate ametite kandjaid. /2442/
2039. Kiriklikke ameteid tuleb täita vennaliku teenimise vaimus ja andumuses Kirikule Issanda nimel (vrd Rm 12:8.11). See, kes seisab Kiriku teenistuses, peab omaenda tegevuse moraalsuse üle otsustamisel hoiduma tuginemast vaid isiklikule vaatele. Tal peab võimaluse piires olema silme ees kõikide hüve, mis leiab väljenduse loomupärases ja jumalikus kõlblusseaduses ning sellest järelduvalt Kiriku seadustes ja Õpetusameti kõlbelisi küsimusi puudutavas autoritatiivses õpetuses. Isiklikku südametunnistust ja mõistust pole õige vastandada kõlblusseadusele või Kiriku Õpetusametile. /1783/
2040. Sel moel saab kristlaste seas süveneda tõeliselt lapsemeelne armastus Kiriku vastu. Selline on ristimise armu loomulik areng, mis on meid Kiriku rüpes eostanud ja Kristuse Ihu liikmeks teinud. Emaliku hoolega vahendab Kirik Jumala halastust, mis võidutseb kõikide pattude üle ning on eriti mõjus meeleparanduse sakramendis. Hoolitseva emana annab ta meile ka oma liturgias päev-päevalt Issanda sõna ja Euharistia toitu. /167/
II. Kiriku käsud
2041. Kiriku käsud seisavad kõlbelise elu teenistuses, mis on seotud liturgilise eluga ning mis sellest toituvad. Nende Kiriku karjaste poolt antud positiivsete seaduste kohustava iseloomu eesmärgiks on seada kristlastele hädavajalik miinimum palveelus ning kõlbelises pürgimises, et kindlustada Jumala- ja ligimesearmastuse kasvu.
2042. Esimene Kiriku käsk („Sa pead pühapäevadel ja kohustuslikel pühadel pühal Missal osalema ja hoiduma raskest tööst“) nõuab kristlastelt, et nad pühitseksid päeva, mil mälestatakse Issanda ülestõusmist (vrd CIC, can 1246-1248; CCEO, can 881, § 1. § 2. § 4) ja samuti tähtsamaid liturgilisi pühasid, mil me austame Kristuse, Pühima Neitsi Maarja ja pühakute müsteeriume, eelkõige oma osalemise läbi euharistilisel pühitsemisel. Hoiduda tuleb ka kõikidest asjatoimetustest ja töödest, mis oma loomu poolest takistavad pühade pühitsemist (vrd CIC, can 1246-1248; CCEO, can 880, § 3; 881 § 1. § 2. § 4). /1389, 2180/
Teine Kiriku käsk („Sa pead oma patte vähemalt üks kord aastas pihtima“) kindlustab vajaliku ettevalmistuse Euharistiaks meeleparanduse sakramendi vastuvõtmise kaudu, mis on ristimises toimunud meeleparanduse ja saadud andestuse jätkuks (vrd CIC, can 989; CCEO, can 719). /1457/
Kolmas Kiriku käsk („Sa pead vähemalt üks kord aastas ülestõusmisajal ning ka surmaohus püha Armulauda vastu võtma“) seab Issanda Ihu ja Vere vastuvõtmise miinimumi, väärtustades eriliselt selle sidet Ülestõusmispühadega, kristliku liturgia allika ja keskmega (vrd CIC, can 920; CCEO, can 708, 881, § 3). /1389/
2043. Neljas Kiriku käsk („Sa pead pidama Kiriku seatud paastu- ja lihast loobumise päevi“) seab loobumise ja patukahetsuse päevade pidamise, mis valmistavad meid ette liturgilisteks pühadeks ja aitavad meil saavutada ka oma himude valitsemist ning südame vabadust (vrd CIC, can 1249-1251; CCEO, can 882). /1387, 1438/
Viies Kiriku käsk („Toetada jõukohaselt Kirikut tema vajadustes“) ütleb, et kristlased on kohustatud oma võimalustele vastavalt toetama Kirikut tema materiaalsetes vajadustes (vrd CIC, can 222; CCEO, can 25). /1351/
Piiskoppide konverentsid võivad oma territooriumi jaoks peale eelpoolnimetatute seada veel teisigi Kiriku käske (vrd CIC, can 455).
III. Kõlbeline elu ja misjonärlik tunnistus
2044. Ristitute ustavus on otsustav eeltingimus Evangeeliumi kuulutamisele ning Kiriku läkituse täitmisele maailmas. Selleks et õndsussõnum saaks inimestele oma tõe- ja toimeväge näidata, peab ta saama kinnituse kristlaste elu läbi. „Kristliku elu eeskujul endal ja üleloomulikus vaimus tehtud headel tegudel on vägi juhatada inimesi usu ning Jumala juurde“ (AA 6). /852, 905/
2045. Ühe Ihu liikmetena, kelle Peaks on Kristus (vrd Ef 1:22), aitavad kristlased oma veendumuste ning kõlbeliste hoiakute kindlameelsusega kaasa Kiriku ülesehitamisele. Kirik kasvab, tugevneb ja areneb oma liikmete pühaduse läbi (vrd LG 39), „kuni meie kõik jõuame usu ja Jumala Poja tundmise ühtsusesse, saades täismeheks Kristuse täisea mõõtu mööda“ (Ef 4:13). /753, 828/
2046. Kristuse eeskujust vormitud elu kaudu kiirendavad kristlased Jumala Riigi, „õigluse, armastuse ning rahu“ (MR, Kristus Kuninga suurpüha prefatsioon) riigi tulemist. Nad ei jäta seetõttu hooletusse oma maiseid kohustusi; ustavatena oma Õpetajale täidavad nad neid ausalt, kannatlikult ja armastusega. /671, 2819/
2047. Kõlbeline elu on vaimulik jumalateenistus. Kristlik tegutsemine saab toitu liturgiast ja eelkõige sakramentide pühitsemisest.
2048. Kiriku käsud käsitlevad kristlikku kõlbelist elu seoses liturgiaga ja sellest toitumisega.
2049. Kiriku karjased teostavad oma Õpetusametit kõlbluse valdkonnas tavaliselt katehheesi ning jutluse kaudu. Selle aluseks on Dekaloog, mis annab iga inimese jaoks kehtivad kõlbelise elu põhimõtted.
2050. Paavst ja piiskopid jutlustavad volitatud õpetajatena Jumala rahvale usutõdesid, mida tal tuleb uskuda ja kõlbelises elus rakendada. Nende ülesandeks on avaldada seisukohti nendes kõlbelistes küsimustes, mis kuuluvad loomuseaduse ja mõistuse valdkonda.
2051. Kiriku Õpetusameti eksimatus hõlmab kõiki neid õpetuse, kaasa arvatud kõlblusõpetuse elemente, ilma milleta ei ole võimalik õndsusttoovaid usutõdesid hoida, õpetada ja järgida.

matches:
§ 2
§ 1
§ 2
§ 4
§ 3
§ 1
§ 2
§ 4
§ 3


Vastu võetud 21.06.2004 nr 77
RTL 2004, 90, 1409
03.03.2005 nr 13 (RTL 2005, 30, 415) 18.03.2005
Määrus kehtestatakse «Metsaseaduse» (RT I 1998, 113/114, 1872; 1999, 54, 583; 82, 750; 95, 843; 2000, 51, 319; 102, 670; 2001, 50, 282; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 88, 594; 2004, 9, 53; 38, 258) § 381 lõike 3 alusel.
§ 1. Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus
Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus (edaspidi keskus) on valitsusasutus keskkonnaministri valitsemisalas.
§ 3. Keskuse pitsat ja eelarve
(1) Keskusel on väikese riigivapi kujutise ja oma nimega pitsat ning oma eelarve ja pangakontod.
(2) Keskuse kulud kaetakse riigieelarvest.
Keskus on aruandekohustuslik keskkonnaministri ees, kes suunab ja koordineerib keskuse tegevust ja teostab tema üle teenistuslikku järelevalvet.
§ 5. Keskuse asukoht
Keskuse postiaadress on Rõõmu tee 2, 51013 Tartu.
1) kontrollida metsa uuendamisel kasutatava seemne ja taimse paljundusmaterjali kvaliteeti;
2) korraldada metsapuude seemnete ja taimse paljundusmaterjali sertifitseerimist;
3) teostada järelevalvet sertifitseeritud metsapuude seemnete ja taimse paljundusmaterjali pakendite sulgemise ja markeerimise üle;
4) teostada järelevalvet metsapuude seemnete ja taimse paljundusmaterjali sisse- ja väljaveo üle;
5) anda metsapuude seemnete ja taimse paljundusmaterjali turustamisotstarbeliseks tootmiseks või pakendamiseks tegevuslube;
6) anda metsapuude seemnete ja taimse paljundusmaterjali sisseveolube;
7) hinnata metsapuude seemnekandvust ja metsa uuenemist ning plusspuude, valikseemnepuistute, seemlate-klooniarhiivide ja geenireservimetsade seisundit;
8) hinnata metsade rekreatiivset koormustaluvust;
9) jälgida metsa seisundit ja teha vaatlusi metsaseire aladel;
10) teostada suurepinnalistel ja komplitseeritud kahjustuspõhjusega aladel metsakaitsealast üld- ja detailekspertiisi;
11) kavandada meetmeid ulatuslike ja eriti ohtlike metsakahjustuste vältimiseks või piiramiseks;
12) inventeerida metsi statistilisel valikmeetodil;
13) korraldada metsakorraldajatele katsetöid ja eksameid ning metsakorraldustööde tegevusloa andmiseks vajalike tehniliste vahendite kontrollimist;
14) anda ja tunnistada kehtetuks metsakorraldustööde tegevuslube;
15) korraldada metsakorraldustöid ja kontrollida metsakorraldustööde kvaliteeti;
16) kehtestada koostatud ning kehtestamiseks esitatud metsamajandamiskavasid;
17) korraldada metsakorraldustööde otstarbeks aeropildistamist ning aerofotode arhiivi pidamist;
18) korraldada metsamaade ja kasvava metsa hindamist erastamise otstarbeks;
19) pidada metsaressursi riiklikku keskregistrit ja sellele tuginevaid andmekogusid ja kaardikihte, arendada nii kesk- kui maakonnaregistrit, väljastada registriandmeid;
20) korraldada ja viia läbi jahimaade korraldustöid ja koostada jahimaakorralduskavu;
21) korraldada ulukikahjustuste seiret ja ekspertiisi ning ulukiasurkondade seiret, suunamist ja kaitset;
22) koguda, analüüsida ja avalikustada metsandus- ja jahindusstatistika alast informatsiooni;
23) korraldada metsanduse, jahinduse ja ulukiseire alaseid rakendusuuringuid ja katsetegevust;
24) teostada riiklikku järelevalvet seadustega sätestatud ulatuses ja korras;
25) teha keskkonnaministrile ettepanekuid metsandust, jahindust ja looduskaitset reguleerivate õigusaktide muutmiseks ja uute vastuvõtmiseks;
26) täita muid ülesandeid, mis on talle pandud seadusega või seaduse alusel antud muude õigusaktidega.
[RTL 2005, 30, 415 - jõust. 18.03.2005]
KESKUSE ÕIGUSED
§ 7. Keskuse õigused
(1) Keskusel on oma ülesannete täitmiseks õigus:
1) saada valitsusasutustelt ja teistelt riigiasutustelt, kohaliku omavalitsuse täitevorganitelt, äriühingutelt, vabaühingutelt ja füüsilistelt isikutelt ülesannete täitmiseks vajaminevat teavet;
2) soetada ning kasutada keskuse valduses olevat riigivara ning võõrandada seda õigusaktidega sätestatud korras;
3) sõlmida riigi nimel keskuse tegevuseks vajalikke lepinguid;
4) omada arvelduskontosid pankades;
5) teha keskkonnaministrile ettepanekuid metsandust, jahindust ja looduskaitset reguleerivate õigusaktide muutmiseks ja uute vastuvõtmiseks.
(2) Keskuse ametnike volitused riikliku järelevalve teostamisel sätestatakse seadusega.
§ 8. Keskuse direktor
(1) Keskust juhib direktor, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist kantsleri ettepanekul keskkonnaminister.
(2) Direktor annab oma tegevusest aru keskkonnaministrile ja keskkonnaministri volitatud isikule.
(3) Keskuse direktor annab keskuse tegevuse korraldamiseks käskkirju ja korraldusi.
§ 9. Keskuse direktori ülesanded
1) juhib keskust ja tagab keskuse pädevusse kuuluvate ülesannete täitmise;
2) esindab keskust ja annab volitusi keskuse esindamiseks;
3) sõlmib ja vajadusel muudab riigi nimel keskuse valduses oleva riigivara omandamise, kasutusse andmise, tasuta üleandmise, tasu eest võõrandamise ja muid lepinguid;
4) nimetab ametisse ja vabastab ametist keskuse koosseisu kuuluvad ametnikud, sõlmib ja lõpetab töölepingud keskuse abiteenistujatega;
5) kohaldab keskuse töötajatele ergutusi ja määrab distsiplinaarkaristusi;
6) saadab keskuse töötajaid teenistuslähetusse;
7) korraldab keskuse valduses oleva riigivara kasutamist ja käsutab seda vastavalt õigusaktidele;
8) korraldab keskuse aastaeelarve eelnõu ja aastaeelarve täitmise aruande koostamise ja keskkonnaministrile esitamise;
12) esitab keskkonnaministrile kinnitamiseks keskuse koosseisu;
13) kinnitab keskuse sisekorraeeskirja, asjaajamisjuhendi, struktuuriüksuste põhimäärused, töötajate ametijuhendid ja atesteerimisnõuded ning raamatupidamise sise-eeskirja ja muud korrad ning vajadusel muudab neid;
14) vastutab sisekontrolli korraldamise eest ja teostab järelevalvet keskuse töötajate tööülesannete täitmise üle;
15) teeb keskkonnaministrile ettepanekuid keskuse tegevusvaldkonna korraldamiseks;
16) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud seaduse, Vabariigi Valitsuse määruste ja korralduste ning keskkonnaministri määruste ja käskkirjade alusel.
§ 10. Keskuse direktori asendamine
Keskuse direktoril on asetäitja, kes asendab direktorit tema äraolekul.
KESKUSE STRUKTUUR
§ 11. Keskuse struktuur
(1) Keskuse struktuuri moodustavad osakonnad ja bürood.
(2) Keskuse struktuuri kuuluvad metsauuendusosakond, metsakaitseosakond, metsandusstatistika osakond, metsakorraldusosakond, jahimaakorraldusosakond, ulukiseireosakond, statistilise metsainventeerimise osakond ja metsaregistri osakond ning raamatupidamise- ja personalibüroo, informaatikabüroo ja info- ja arhiivibüroo.
(3) Osakonda juhib osakonnajuhataja, kelle ülesanded, õigused ja kohustused sätestatakse osakonna põhimäärusega.
(4) Bürood juhib büroojuhataja. Osakonna koosseisu kuuluvate büroode ülesanded, õigused ja kohustused sätestatakse osakonna põhimääruses ning administratsiooni koosseisu kuuluvate büroode ülesanded, õigused ja kohustused sätestatakse büroo põhimääruses.
§ 12. Metsauuendusosakond
Metsauuendusosakond korraldab turustatava kultiveerimismaterjali kvaliteedi kontrollimise ja metsapuude riikliku seemnevaru moodustamist, väljastab lube kultiveerimismaterjali tootmiseks, pakendamiseks ja sisseveoks, korraldab metsakultiveerimismaterjali tootjate ja pakendajate järelevalvet, hindab metsapuude seemnekandvust ja uuenemist ning valikseemnepuistute, seemlate-klooniarhiivide ja geenireservimetsade seisundit.
§ 13. Metsakaitseosakond
Metsakaitseosakond jälgib metsa seisundit ja teeb vaatlusi metsaseire aladel, teeb metsakaitsealaseid ekspertiise ja uuringuid, kavandab meetmeid metsakahjustuste vältimiseks või piiramiseks. Osakond koosneb metsaseire- ja metsakaitsebüroost.
§ 14. Metsandusstatistika osakond
Metsandusstatistika osakond kogub, analüüsib ja avalikustab metsandusstatistika-alast informatsiooni, korraldab metsandusväljaannete kirjastamist, korraldab projektipõhiseid metsandusalaseid rakendusuuringuid ja arendustegevust, kogub rahvusvaheliste lepete täitmiseks ja asjakohaste raportite koostamiseks vajalikku informatsiooni.
§ 15. Metsakorraldusosakond
Metsakorraldusosakond koordineerib metsakorraldustöid ja aeropildistamist, korraldab metsakorraldaja tunnistuste ja metsakorraldustööde tegevuslubade andmist, kontrollib metsakorraldustööde kvaliteeti, kehtestab metsamajandamiskavu ning hindab erastatavat metsamaad ja kasvavat metsa.
§ 16. Jahimaakorraldusosakond
Jahimaakorraldusosakond inventeerib ja hindab jahimaid ning jahiulukivaru seisundit, koostab jahikorralduskavad, nõustab jahimaa kasutajat. Osakond hindab jahimaa kasutamist, jahiulukite hooldusvõtete sobivust ning jahindusalaste õigusaktide toimimist. Osakonnas peetakse ulukite elupaikade ja jahipiirkondade andmebaase.
Statistilise metsainventeerimise osakond valmistab ette ja korraldab metsa statistilist inventeerimist ning inventeerimistööde metoodika täpsustamist ja andmetöötlust.
Metsaregistriosakond peab metsaressursi arvestuse riiklikku registrit ja sellele tuginevaid andmekogusid, korraldab registri ja vastavate andmekogude arendustegevust, töötleb ja kontrollib registris ja andmekogudes sisalduvaid andmeid ning korraldab nende sisestamist, väljastamist ja säilitamist, koolitab ning toetab registri ja sellel põhinevate andmekogude kasutajaid.
§ 19. Raamatupidamise- ja personalibüroo
Raamatupidamise- ja personalibüroo korraldab raamatupidamist, riigivara arvestust, personaliarvestust ja lahendab töötajate koolitusega seotud küsimusi.
§ 20. Informaatikabüroo
Informaatikabüroo koordineerib keskuse informaatika-alast tegevust ning korraldab keskuse infotehnoloogilist teenindamist Tartus.
§ 21. Info- ja arhiivibüroo
Info- ja arhiivibüroo peab kaardi- ja aerofotoarhiivi, paljundab aerofotosid ning väljastab neid, korraldab keskuse infotehnoloogilist teenindamist ning projektipõhiseid metsandusalaseid rakendusuuringuid Tallinnas.
§ 211. Ulukiseireosakond
Ulukiseireosakond korraldab ja teostab ulukiasurkondade seiret ja uuringuid, peab jahiulukivaru ja jahindusstatistika alast andmekogu ja andmebaase, kavandab meetmeid ja nõustab ulukiasurkondade kasutamise, kaitse, kahjustuste vältimise ja piiramise küsimustes, teostab ulukikahjustuste seiret ja ekspertiisi, kogub, analüüsib ja edastab asjakohaste rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks ja raportite koostamiseks vajalikku informatsiooni.
KESKUSE SÜMBOOLIKA
§ 22. Keskuse sümboolika
(1) Keskusel on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis. Sõõri ülemist äärt mööda on sõnad «EESTI METSAKAITSE- JA METSAUUENDUSKESKUS».
(2) Keskuse kirjaplangil, üldplangil ja käskkirja plangil kasutatakse väikese riigivapi kujutist. Üldplanki kasutab oma pädevuse piires direktor ja direktori asetäitja. Kirjaplangi kasutamine sätestatakse asjaajamiskorras. Keskuse haldusdokumendid vormistatakse vastavalt seadusele ja valitsusasutuste asjaajamiskorrale.
Keskkonnaministri 20. märtsi 2003. a määrus nr 23 «Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskuse põhimäärus» (RTL 2003, 41, 597) tunnistatakse kehtetuks.


MÄRTS MÄRTS / paastukuu
Andeksandmise, piimast loobumise pp.
Vgmr. Eudokia †160; mr. Antoniina †IV s.
4. v. HE Lk 24:1-12;
Rm 13:11-14:4; Mt 6:14-21
Suure paastu algus
Pskmr. Teodooti †326; vg. Agaton †257
Js 1:1-20;
Ms 1:1-13; Õp 1:1-20
Mr-d Eutroopi, Kleonik ja Vasilisk †308
Js 1:19-2:3;
Ms 1:14-23; Õp 1:20-33
Jordani vg. Gerassim †475
Js 2:3-11;
Ms 1:24-2:3; Õp 2:1-22
Vgmr. Koonon †I s.
Js 2:11-21;
1Ms 2:4-19; Õp 3:1-18
Amorea 42 mr-t: Aeti, Teofil jkk. †845
Js 3:1-14;
1Ms 2:20-3:20; Õp 3:19-34
Smr. Teodor Sõjamehe mälestus
Hersoni pskmr-d Efremi, Eugeni jkk. †IV s.
Hb 1:1-12; Mk 2:23-3:5
SP 1., õigeusu pp.
Nikomeedia psk. Teofilakt †842
5. v. HE Lk 24:12-35.
Hb 11:24-26,32-12:2; Jh 1:43-51
Sevastia 40 mr-t: Kirion, Domn, Eunoik jkk. †320
Js 4:2-5:7;
1Ms 3:21-4:7; Õp 3:34-4:22
Mr. Kodrat †258; mr. Galiina †258
Js 5:7-16;
1Ms 4:8-15; Õp 5:1-15
Jeruusalemma patr. Sofrooni †644
Js 5:16-25;
1Ms 4:16-26; Õp 5:15-6:3
Korjusepäev
Rooma pst. Grigoori Kahekõneleja †604; vg. tunn. Teofan †818
Js 6:1-12;
1Ms 5:1-24; Õp 6:3-20
Konst. üpsk. Nikifor †846; Pärsia mr. Kristiina †IV s.
Js 7:1-14;
1Ms 5:32-6:8; Õp 6:20-7:1
Nursia vg. Benedikt †543
Hb 3:12-16; Mk 1:35-44
SP 2., ppsk. Grigoori pp.
Mr-d Agaapi, Timolai jkk. †303
6. v. HE Lk 24:36-53.
Hb 1:10-2:3; Mk 2:1-12 (pp.);
Hb 7:26-8:2; Jh 10:9-16 (ppsk.)
Mr. Savin †287; prmr. Trofim †300
Js 8:13-9:7;
1Ms 6:9-22; Õp 8:1-21
Vg. Aleksei Jumalamees †411;
vg. Gertrud †649
Js 9:9-10:4;
1Ms 7:1-5; Õp 8:32-9:11
Jeruusalemma üpsk. Kirill †386
Js 10:12-20;
1Ms 7:6-9; Õp 9:12-18
Mr-d Krisant ja Daria †283
Js 11:10-12:2;
1Ms 7:11-8:3; Õp 10:1-22
Kevade algus kl. 5.50
Savva kloostri vgmr-d †796;
mr. Fotiina jkk. †I s.; mr. Anatolia †66
Js 13:2-13;
1Ms 8:4-21; Õp 10:31-11:12
Kataania psk. tunn. Jaakob †VII-IX s.
Hb 10:32-38; Mk 2:14-17
SP 3., ristikummardamise pp.
Anküra pskmr. Vassiili †362; mr. Drosida †II s.
7.v. HE Jh 20:1-10.
Hb 4:14-5:6; Mk 8:34-9:1
Vgmr. Niikon jkk. †251; mr. Liidia †125
Js 14:24-32;
1Ms 8:21-9:7; Õp 11:19-12:6
EP. Seleukia psk. Artemon †I s.
Js 25:1-9;
1Ms 9:8-17; Õp 12:8-22
Küüditamisohvrite mälestuspäev
JUMALAEMA RÕÕMUKUULUTAMISE PÜHA
Hb 2:11-18; Lk 1:24-38
PL. Peaingel Kaabrieli mäl.; mr-d Vatuusi, Verk, Alla jkk. †375
Js 28:14-22;
1Ms 10:32-11:9; Õp 13:20-14:6
Mr. Matroona †III s.
Js 29:13-23;
1Ms 12:1-7; Õp 14:15-26
Vg. Hilarion Uus †754; Oudova vg. Hilarion †1476
Hb 6:9-12; Mk 7:31-37
Üleminek suveajale
SP 4., vg. Johannes Redelikirjutaja pp.
Petseri vg-d Mark, Joona ja Vassa †XV s.; Aretusa pskmr. Markus †364
8. v. HE Jh 20:11-18.
Hb 6:13-20; Mk 9:17-31 (pp.).
Ef 5:9-19; Mt 4:25-5:12 (vg.).
Vg. Johannes Redelikirjutaja †649; p. Euvula †304
Js 37:33-38:6;
1Ms 13:12-18; Õp 14:27-15:4
31. Teisipäev
Gangra psk. imet. Ipaati †326
Js 40:18-31;
1Ms 15:1-15; Õp 15:7-19
1. märts Sellest ajast peale hakkas Jeesus oma jüngritele selgitama, et Ta peab minema Jeruusalemma ja palju kannatama vanemate ja ülempreestrite ja kirjatundjate poolt ning tapetama ja kolmandal päeval üles äratatama. Mt 16:21
Paastuaja 1. pühapäev Invocavit Jeesus - kiusatuste võitja Selleks ongi Jumala Poeg saanud avalikuks, et Ta tühistaks kuradi teod. 1Jh 3:8b KLPR 316 Ps 91:1-4,11-12,15;1Ms 4:3-10 või 1Ms 3:1-7(8-19);Jk 1:12-15;Mt 16:21-23 Kõigeväeline Issand, meie tugevuse allikas. Hea ja kurja võitlus käib nii meie sees kui meie ümber. Hoia meid kindlalt oma sõnas, julgusta meid võitlema kurja vastu ning kui me langeme, siis tõsta meid jälle üles ja tee meie hing terveks Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Õhtul: Ps 18:47-51;2Ts 3:1-5;Ps 18:47-51;5Ms 8:11-18a
07.17 - 17.50
2. märts Ta hüüab mind appi ja ma vastan Temale; mina olen Ta juures, kui Ta on kitsikuses, ma vabastan Tema ning teen Ta auliseks. Ps 91:15 Ps 15;1Jh 3:7-12;Jh 8:37-47
3. märts Õnnis on mees, kes peab vastu kiusatuses, sest kui ta on läbi katsutud, siis ta saab pärjaks elu, mille Issand on tõotanud neile, kes teda armastavad. Jk 1:12 Ps 38:2-5,10,16-23;Ii 1:1-22;Mk 14:17-31
4. märts Ärgu kiusatav öelgu: "Jumal kiusab mind!" Sest Jumalat ei saa kiusata kurjaga, Tema ise ei kiusa kedagi. Jk 1:13 Ps 94:3-15;1Kr 10:7-13;1Sm 18:6-16
5. märts Inimene ei ela üksnes leivast, vaid inimene elab kõigest, mis lähtub Issanda suust. 5Ms 8:3 Ps 141:1-5,8;Jk 4:1-10;1Ts 3:1-13
6. märts Issand annab oma inglitele sinu pärast käsu sind hoida kõigil su teedel. Kätel nad kannavad sind, et sa oma jalga ei lööks vastu kivi. Ps. 91:11-12 Ps 31:10-18a;Jr 2:1-13;Rm 6:12-19
07.03 - 18.03
7. märts Oma tiivasulgedega kaitseb Ta sind ja Tema tiibade all sa leiad varju; Tema tõde on kilp ja kaitsevall. Ps 91:4 Ps 42:7-12;Ilm 20:1-6;
8. märts Jeesus ütleb: "Kõik on võimalik sellele, kes usub." Mk 9:23
Paastuaja 2. pühapäev Reminiscere Palve ja usk Jumal teeb nähtavaks oma armastuse meie vastu sellega, et Kristus suri meie eest, kui me olime alles patused. Rm 5:8 KLPR 327 Ps 25:1-10;2Kn 20:1-7;1Kr 10:12-13;Mk 9:17-29 Kõigeväeline ja igavene Jumal, Sa oled andnud meile suured ja kallid tõotused, millesse uskuda. Kingi meile täiuslikku usku, mis ületab kõik kahtlused. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Õhtul: Ps 18:47-51;1Ms 37:3-4,12-14,23-36;Ps 18:47-51;1Sm 4:1-11
9. märts Tuleta meelde, Issand, oma halastust ja heldust, sest need on maailma ajastu algusest! Ps 25:6 Ps 15;Jr 14:19-22 või Srk 2:7-11;Mk 8:22-26
10. märts Issand, anna mulle teada oma teed, õpeta mulle oma teeradu! Ps 25:4 Ps 38:2-5,10,16-23;Ii 2:1-10 või Brk 2:16-18;Mk 14:32-42
11. märts Niisiis, kes enese arvab seisvat, vaadaku, et ta ei langeks! 1Kr 10:12 Ps 94:3-15;Mt 9:27-31;Rm 5:1-5
06.49 - 18.15
12. märts Kes jõuab ära rääkida Issanda vägevaid tegusid ja kuulutada kõike Tema kiitust? Ps 106:2 Ps 141:1-5,8;1Kn 19:1-8;Mt 8:1-4
06.46 - 18.17
13. märts Ei jää ju häbisse ükski neist, kes Sind ootavad; häbisse jäävad need, kes kerglaselt Sinust loobuvad. Ps 25:3 Ps 31:10-18a;Lk 9:43b-48;2Kr 13:3-9
06.43 - 18.20
14. märts Jumal on ustav, kes ei luba teid kiusata rohkem, kui te suudate taluda, vaid koos kiusatusega valmistab ka väljapääsu, nii et te suudate taluda. 1Kr 10:13 Ps 42:7-12;Ap 28:7-9;
06.40 - 18.22
15. märts Keda iganes mina armastan, neid kõiki ma noomin ja karistan. Ole siis innukas ja paranda meelt! Ilm 3:19 või Siiski uskus ka palju ülemaid Temasse, kuid nad ei tunnistanud seda variseride pärast, et neid ei heidetaks kogudusest välja, sest nad eelistasid inimeste tunnustust Jumala tunnustusele. Jh 12:42-43
Paastuaja 3. pühapäev Oculi Jeesus - kurjuse võimu võitja Ükski, kes on pannud käe adra külge ja siis vaatab tagasi, ei kõlba Jumala riigile! Lk 9:62 KLPR 162 Ps 25:11-20;Jr 26:12-16;Ilm 3:14-19;Jh 12:37-43 Kõigeväeline Jumal, Sa kuulutad meile oma Poja kannatuse ja surma läbi pääsemist ja õndsust. Kingi meile avatud süda, et me Kristuse armastust ja kuulekust mõistaksime ja järgiksime Teda, kes Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Ps 18:47-51;Js 59:9-15;Ps 18:47-51;Rm 16:17-20
06.37 - 18.24
16. märts Mu silmad on alati Issanda poole, sest Tema tõmbab mu jalad võrgust välja. Ps 25:15 Ps 15;Mk 1:21-28;1Ts 2:13-20
06.34 - 18.27
17. märts Parandage oma eluviise ja tegusid ja kuulake Issanda, oma Jumala häält. Jr 26:13 Ps 38:2-5,10,16-23;Ii 7:11-21;1Kr 10:14-22
18. märts "Ma tean su tegusid, et sa ei ole külm ega kuum. Oh oleksid sa ometi külm või kuum!" Ilm 3:15 Ps 94:3-15;Mk 9:38-50;Lk 10:17-20
06.28 - 18.32
19. märts Meie silmad vaatavad Issanda, meie Jumala peale, kuni Tema meile armu annab. Ps 123:2 Ps 141:1-5,8;Ap 19:11-20;Ap 9:19b-28
20. märts Oma nime pärast, Issand, anna andeks mu süütegu, sest see on suur! Ps 25:11 Ps 31:10-18a;Gl 6:11-18;Jh 10:17-21
kevad 05.50
21. märts Kes iganes kardab Issandat, seda Ta õpetab teele, mis tuleb valida. Ps 25:12 Ps 42:7-12;Lk 13:10-17;
06.19 - 18.39
22. märts Jeesus ütleb: "Mina olen eluleib. Kes minu juurde tuleb, see ei nälgi iialgi, ja kes minusse usub, see ei janune enam iialgi." Jh 6:35
Paastuaja 4. pühapäev Laetare Eluleib Kui nisuiva ei lange maasse ega sure, siis see jääb üksi, aga kui see sureb, siis see kannab palju vilja! Jh 12:24 KLPR 224 Ps 84:6-10,13;Am 8:11-12 või 2Ms 16:11-19,31,35;1Pt 2:1-3;Jh 6:24-35 Kõigeväeline Jumal ja Isa, Sina toitsid oma rahvast kõrbes taevaleivaga ja läkitasid oma ainsa Poja kõigi inimeste Eluleivaks. Aita meil loobuda sellest, mis ei toida meie hinge, ja elada Sinu sõnast, mis juhatab meid igavesse ellu. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Õhtul: Ps 18:47-51;2Kn 4:42-44;Ps 18:47-51;Js 58:9b-11
23. märts Rõõmustage koos Jeruusalemmaga kõik, kes Teda armastate! Js 66:10 Ps 15;5Ms 8:2-10;1Ms 21:14-20
06.13 - 18.44
24. märts "Vaata, päevad tulevad," ütleb Issand Jumal, "mil ma saadan maale nälja: nälja mitte leiva ja janu mitte vee järele, vaid Issanda sõnade kuulmise järele." Am 8:11 Ps 38:2-5,10,16-23;4Ms 20:1-13;Js 41:17-20
25. märts Maarja tuli Sakariase kotta ning teretas Eliisabetti. Ja sündis, kui Eliisabet kuulis Maarja tervitust, et laps hüppas ta ihus. Ja Eliisabet sai täis Püha Vaimu. Lk 1:40-41
Issanda kuulutamise püha ehk paastumaarjapäev Issanda teenija Kui aeg sai täis, läkitas Jumal oma Poja, kes sündis naisest, sündis Seaduse alla. Gl 4:4 KLPR 84 Ps 113:1–8;1Ms 3:8–15;Gl 4:3–7;Lk 1:39–45 Kõigeväeline Jumal, Sina valisid Neitsi Maarja meie Päästja emaks. Täida meid oma armuga, et meiegi järgiksime meelsasti Sinu tahet. Kingi meie südamesse rõõmu sellest, et Sinu Poeg Jeesus Kristus on sündinud inimeseks ja päästnud meid surma ja patu meelevallast. Sinule olgu kiitus ja au nüüd ja igavesti.
Õhtul: Ps 45:1-5,7-8,10,17-18;Jr 33:14-16;Ps 45:1-5,7-8,10,17-18;Js 11:1-5
26. märts Kõikide silmad ootavad Sind ja Sina annad neile nende roa omal ajal; Sina avad oma käe ja täidad kõik, mis elab, hea meelega. Ps 145:15-16 Ps 141:1-5,8;5Ms 24:19-22;Ps 104:27-30
06.04 - 18.51
27. märts Õnnis on inimene, kelle tugevus on Sinus, kelle mõttes on pühad teekonnad. Ps 84:6 Ps 31:10-18a;Jh 12:24;Ps 107:1-9
06.01 - 18.53
28. märts Jeesus ütleb: "Ärge nõutage rooga, mis hävib, vaid rooga, mis püsib igaveseks eluks. Seda annab teile Inimese Poeg, sest Teda on Jumal Isa pitseriga kinnitanud." Jh 6:27 Ps 42:7-12;Ne 9:15-21;
05.58 - 18.55
29. märts Jeruusalemm, Jeruusalemm, kes sa tapad prohveteid ja viskad kividega surnuks neid, kes su juurde on läkitatud! Kui palju kordi olen ma tahtnud koguda su lapsi, otsekui kana kogub oma poegi tiibade alla, aga teie ei ole tahtnud! Lk 13:34
Paastuaja 5. pühapäev Judica Kannatuse pühapäev Inimese Poeg ei ole tulnud, et lasta ennast teenida, vaid et ise teenida ja anda oma elu lunaks paljude eest! Mt 20:28 KLPR 75 Ps 43:1-5;Js 65:1-3;Ef 2:12-16;Lk 13:31-35 Püha Jumal, Sa lasid oma Pojal meie pärast kannatada ja lubasid Ta patuste inimeste kohtus surma mõista, et Ta meie võlakirja oma surmaga jäädavalt risti külge naelutaks. Aita meil Sinu suure armastuse ees vaikseks jääda, usus Kristuse ristist kinni haarata ning end Sinu omaks anda. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Õhtul: Ps 86:12-17;Ap 3:17-20;Ps 86:12-17;Mt 20:17-19
30. märts Mõista mulle õigust, oh Jumal, ja aja mu asja halastamatu rahva vastu! Ps 43:1 Ps 120;Hb 5:1-6;Rm 3:23-26
31. märts Ma olen olnud kättesaadav neile, kes mind ei ole nõudnud; ma olen olnud leitav neile, kes mind ei ole otsinud. Js 65:1 Ps 109:1-5,21-31;3Ms 4:13-21;Hb 9:15-22
1. Pühapäev Mt 4:1-11; 1Ms 3:1-13; Ps 51:12-17; Rm 5:12-19 Andestamine
Narva-Jõesuu EKB Kogudus Taassünd (2)
2. Esmaspäev Ho 11:1-11 Andestamine
3. Teisipäev Ps 32:1-11 Andestamine
4. Kolmapäev Ef 2:1-10 Andestamine
5. Neljapäev 1Tm 1:12-17 Andestamine
6. Reede Js 49:8-20 Andestamine
7. Laupäev 2Ms 34:1-9 Andestamine
8. Pühapäev Mt 17:1-9; 1Ms 12:1-4; Ps 33:18-22; 2Tm 1:8-10 Jumal kutsub nimepidi
9. Esmaspäev 2Ms 3:1-14 Jumal kutsub nimepidi
10. Teisipäev 1Sm 3:1-21 Jumal kutsub nimepidi
11. Kolmapäev Jr 1:1-19 Jumal kutsub nimepidi
12. Neljapäev Js 43:1-7 Jumal kutsub nimepidi
13. Reede Jh 1:35-42 Jumal kutsub nimepidi
14. Laupäev Mt 9:9-13 Jumal kutsub nimepidi
15. Pühapäev Jh 4:5-42; 2Ms 17:3-7; Ps 95:1-9; Rm 5:1-8 Uus loodu
Valga EKB Kogudus Lootus
16. Esmaspäev Am 9:11-15 Uus loodu
17. Teisipäev Ps 51:1-21 Uus loodu
18. Kolmapäev Rm 4:1-12 Uus loodu
19. Neljapäev Gl 2:11-21 Uus loodu
20. Reede Kevade algus 5.49 Jr 31:31-40
KUSi ülistuskonverents, 2.-21.3, Tartu
21. Laupäev Rm 8:1-17 Uus loodu
22. Pühapäev Jh 9:1-11; 1Sm 16:6-13; Ps 23:1-6; Ef 5:8-14 Uussünd
Pärnu Immaanueli Baptistikogudus
23. Esmaspäev Jos 1:1-18 Uussünd
24. Teisipäev Ps 31:15-25 Uussünd
25. Kolmapäev Hs 37:1-14 Uussünd
26. Neljapäev Ef 4:17-32 Uussünd
27. Reede 1Ts 1:1-10 Uussünd
28. Laupäev 1Kr 15:39-58 Uussünd
29. Pühapäev Jh 11:32-44; Hs 37:12-14; Ps 130:1-8; Rm 8:8-11 Jeesus kannatas meie eest
Seminari pühapäev Liidu kogudustes
30. Esmaspäev Js 53:1-12 Jeesus kannatas meie eest
31. Teisipäev Jh 12:1-11 Jeesus kannatas meie eest
1. märts PAASTUAJA 1. PÜHAPÄEV 1Ms 2:7-9; 3:1-7a; Ps 51:3-4,5-6a,12-13,14+17; Rm 5:12-19; Mt 4:1-11 R: Ole meile armuline, Jumal, sest me oleme pattu teinud.
2. märts 1. paastuesmaspäev 3Ms 19:1-2,11-18; Ps 19:8-9,10+15; Mt 25:31-46 R: Issanda sõnad on vaim ja elu.
3. märts 1. paastuteisipäev Js 55:10-11; Ps 34:4-5,6-7,16-17,18-19; Mt 6:7-15 R: Õiged Issand tõmbab välja kõigist nende kitsikustest.
4. märts 1. paastukolmapäev Jn 3:1-10; Ps 51:3-4,12-13,18-19; Lk 11:29-32 R: Jumal ei põlga murtud ja purukslöödud südant. või kollekt: p. Kasimir
5. märts 1. paastuneljapäev Erl 3:10a,10c-12,17-19; Ps 138:1b[c]d-2a,2b+3,7e-8; Mt 7:7-12 R: Sel päeval, mil ma appi hüüdsin, vastasid Sa mulle.
6. märts 1. paastureede Hs 18:21-28; Ps 130:1bc-2,3-4,5-6ab+7a,7bc-8; Mt 5:20-26 R: Kui sina, Issand, peaksid meeles kõik pahateod, kes siis püsiks?
7. märts 1. paastulaupäev 5Ms 26:16-19; Ps 119:1-2,4-5,7-8; Mt 5:43-48 R: Õndsad on need, kelle elutee on laitmatu. või kollekt: p-d Perpetua ja Felicitas, märtrid
8. märts PAASTUAJA 2. PÜHAPÄEV 1Ms 12:1-4a; Ps 33:4-5,18-19,20+22; 2Tm 1:8-10; Mt 17:1-9 R: Sinu heldus, Issand, olgu meiega.
9. märts 2. paastuesmaspäev Tn 9:4b-10; Ps 79:8,9,11+13; Lk 6:36-38 R: Issand, ära tee meile meie pattu mööda. või kollekt: Rooma p. Francisca, orduõde
10. märts 2. paastuteisipäev Js 1:10,16-20; Ps 50:8-9,16bcd-17,21+23; Mt 23:1-12 R: Õigetele ma annan näha Jumala päästet.
11. märts 2. paastukolmapäev Jr 18:18-20; Ps 31:5-6,14,15-16; Mt 20:17-28 R: Issand, päästa mind oma helduses.
12. märts 2. paastuneljapäev Jr 17:5-10; Ps 1:1-2,3,4+6; Lk 16:19-31 R: Õnnistatud on mees, kes loodab Issanda peale.
13. märts 2. paastureede 1Ms 37:3-4,12-13a,17b-28; Ps 105:16-17,18-19,20-21; Mt 21:33-43,45-46 R: Meenutage Issanda tehtud imetegusid.
14. märts 2. paastulaupäev Mi 7:14-15,18-20; Ps 103:1bc-2,3-4,9-10,11-12; Lk 15:1-3,11-32 R: Halastaja ja armuline on Issand.
15. märts PAASTUAJA 3. PÜHAPÄEV 2Ms 17:3-7; Ps 95:1-2,6-7,8-9; Rm 5:1-2,5-8; Jh 4:5-42 või Jh 4:5-15,19b-26,39a,40-42 R: Kuulake ometi täna Tema häält – ärge tehke kõvaks oma südant.
16. märts 3. paastuesmaspäev 2Kn 5:1-15a; Ps 42:2,3.43:3,4; Lk 4:24-30 R: Mu hing januneb Jumala järele, millal ma näen Tema palet.
17. märts 3. paastuteisipäev Trl 3:25,34-43; Ps 25:4-5ab,6-7bc,8-9; Mt 18:21-35 R: Tuleta meelde, Issand, oma halastust. või kollekt: p. Patrick, piiskop
18. märts 3. paastukolmapäev 5Ms 4:1,5-9; Ps 147:12-13,15-16,19-20; Mt 5:17-19 R: Ülista, Jeruusalemm, Issandat. või kollekt: Jeruusalemma p. Kyrillos, piiskop ja Kiriku doktor
19. märts PÜHA JOOSEPI, PÜHIMA NEITSI MAARJA ABIKAASA, SUURPÜHA 2Sm 7:4-5a,12-14a,16; Ps 89:2-3,4-5,27+29; Rm 4:13,16-18,22; Mt 1:16,18-21,24a või Lk 2:41-51a R: Tema sugu püsib igavesti.
20. märts 3. paastureede Ho 14:2-10; Ps 81:6c-8ab,8cd-9,10-11ab,14+17; Mk 12:28b-34 R: Mina olen Issand, su Jumal; kuule, Minu rahvas, Mina hoiatan sind.
21. märts 3. paastulaupäev Ho 6:1-6; Ps 51:3-4,18-19,20-21ab; Lk 18:9-14 R: Ustavus on see, mida Mina tahan, mitte ohver.
22. märts PAASTUAJA 4. PÜHAPÄEV 1Sm 16:1b,6-7,10-13a; Ps 23:1-3a,3b-4,5,6; Ef 5:8-14; Jh 9:1-41 või Jh 9:1,6-9,13-17,34-38 R: Issand on mu karjane, mul pole millestki puudust.
23. märts 4. paastuesmaspäev Js 65:17-21; Ps 30:2+4,5-6,11-12ab+13cd; Jh 4:43-54 R: Sind, Issand, ma ülistan, sest Sina oled mind toonud välja hädast. või kollekt: p. Toribio de Mogrovejo, piiskop
24. märts 4. paastuteisipäev Hs 47:1-9,12; Ps 46:2-3,5-6,8-9; Jh 5:1-16 R: Vägede Issand on meile kindlaks kaitseks. või kollekt: Rootsi p. Katariina
26. märts 4. paastuneljapäev 2Ms 32:7-14; Ps 106:19-20,21-22,23; Jh 5:31-47 R: Andesta, Issand, oma rahvale.
27. märts 4. paastureede Trk 2:1a,12-22; Ps 34:17-18,19-20,21+23;Jh 7:1-2,10,25-30 R: Issand on ligi neile, kes on murtud südamelt.
28. märts 4. paastulaupäev Jr 11:18-20; Ps 7:2-3,9bc-10,11-12; Jh 7:40-53 R: Issand, mu Jumal, Sinu juures ma otsin pelgupaika.
29. märts PAASTUAJA 5. PÜHAPÄEV Hs 37:12b-14; Ps 130:1-2,3-4ab,4c-6,7-8; Rm 8:8-11; Jh 11:1-45 või Jh 11:3-7,17,20-27,33b-45 R: Issandal on heldust, rohkesti on Temal lunastust.
30. märts 5. paastuesmaspäev Trl 1:1-9,15-17,19-30,33-62, või 1:41c-62; Ps 23:1bc-3a,3b-4,5,6; Jh 8:1-11 R: Ei karda ma kurja, sest Sina oled minuga.
31. märts 5. paastuteisipäev 4Ms 21:4-9; Ps 102:2-3,16-18,19-21; Jh 8:21-30 R: Issand, kuule mu hüüdu.


töö vastuvõtmise kohustus
asja juhuslik hävimine või kahjustamine
töövõtja lepingust taganemise ja lepingu ülesütlemise õigus
tellija viivitus ja muu rikkumine
töövõtja pandiõigus
Nõuete tasaarvestamiseks ei pea isik esitama vastuhagi ning tasaarvestuse avalduse võib esitada ka kohtumenetluse ajal (vt Riigikohtu 26. mai 2016. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-30-16, p 12 ja seal viidatud kohtupraktika).
Olukorras, kus poolte nõuded on kattuvas osas tasaarvestatud, on hagi rahuldamata jätmise põhjus see, et hageja nõue on tasaarvestusega lõppenud (VÕS § 186 p 2), mitte see, et kostjal on õigus kohustuse täitmisest keelduda. (p 15)
Kui tellija soovis kasutada platsi mingil kindlal viisil, mis ei vasta sellise platsi tavapärasele kasutusotstarbele, pidi ta sellest töövõtjale enne lepingu sõlmimist teatama. Kui tellija seda ei teinud, ei ole tal eeldatavasti õigust tugineda töö lepingutingimustele mittevastavusele põhjusel, et töö ei sobi sellel otstarbel kasutamiseks. (p 19.1)
Samas võib töövõtja vastutada VÕS § 641 lg 2 p 2 järgi töö sobimatuse eest tellija soovitud spetsiifiliseks kasutusotstarbeks juhul, kui töövõtja pidi sellest otstarbest lepingu sõlmimise ajal teadma vaatamata sellele, et tellija seda ei avaldanud. Hindamisel, kas töövõtja pidi lepingu sõlmimise ajal teadma, milliseks otstarbeks tellija platsi vajas, tuleb mh arvestada poolte kohustusi lepingueelsete läbirääkimiste käigus. (p 19.2)
Kui töövõtjal pidi asjaoludest tulenevalt, sh tellijalt saadud teabe või objektiga tutvumise põhjal, tekkima kahtlus, et tellija võib vajada platsi kasutusotstarbeks, mis ei ole käsitatav sellise platsi tavapärase kasutusotstarbena, võib VÕS § 14 lg-test 1 ja 2 tuleneda majandus- või kutsetegevuses tegutsevale töövõtjale kohustus küsida tellijalt töö soovitava kasutusotstarbe kohta lisateavet. See on nii eelkõige juhul, kui töö kasutusotstarbest võivad sõltuda nõuded, millele tehtav töö peab vastama, samuti võimalikud riskid, millest võib sõltuda töö vastavus ettenähtud eesmärkidele ja tellija vajadustele, ning millest tellija informeerimist saab töövõtjalt tema erialaseid oskusi ja teadmisi arvestades mõistlikult oodata (vt VÕS § 14 lg 2 teine lause, § 641 lg 2 p 2). Nende asjaolude vastu on tellijal lepingu eesmärki arvestades äratuntav oluline huvi VÕS § 14 lg 2 esimese lause tähenduses. Kui töövõtja jätab töö spetsiifilise kasutusotstarbe välja selgitamata olukorras, kus seda võis temalt mõistlikult oodata, saab lugeda, et ta pidi VÕS § 641 lg 2 p 2 tähenduses teadma, et tellija vajab tööd selleks otstarbeks. (p 19.4)
Töövõtja tasu saamise nõude rahuldamine tehtud töö eest ei muuda õiguslikult võimatuks tellija kahju hüvitamise nõude rahuldamist tulenevalt töö lepingutingimustele mittevastavusest.
Kuna hagis ja vastuhagis esitatud nõuded ei välista teineteist, siis ei saa TsMS § 137 lg 2 teise lause kohaselt lähtuda kaebuse esitamisel tsiviilasja hinna arvutamisel suurema hinnaga hagist (vt ka Riigikohtu 23. novembri 2016. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-112-16, p 25). (p 24)
2-16-8246/51 Riigikohtu tsiviilkolleegium 04.04.2018
Töövõtja lepingujärgsest kohustusest aknad üle mõõta ning korrektiive teha ei saa järeldada tema õigust omal äranägemisel ja tellijaga kooskõlastamata otsustada tööde tegemise üle uute mõõtude alusel ja paigaldada hoonele kitsamad aknad. Eelduslikult saab ülemõõtmise kohustuse eesmärk olla vältida sobimatute akende tellimist, see ei anna aga töövõtjale õigust otsustada selle üle, millise laiusega aknad hoonele paigaldada. Akende laius mõjutab mh hoone välisilmet, mille säilimise vastu võib tellijal olla põhjendatud huvi. (p 10)
3-2-1-93-15 Riigikohus 14.10.2015
VÕS § 637
VÕS § 76 lg 1
Kahju (VÕS § 115 lg 1) või kulutuste hüvitamise (VÕS § 646 lg 5) nõude tasaarvestamiseks ei pea tellija esitama vastuhagi, vaid ta võib esitada tasaarvestuse avalduse ka kohtumenetluse ajal (vt Riigikohtu 2. märtsi 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-145-14, p 29; 28. novembri 2006. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-111-06, p 16; 27. aprilli 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-23-11, p 11; 5. juuni 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-42-12, p 10. ( p 13)
Kuna töövõtja peab VÕS § 638 teise lause järgi tõendama, et tellija keeldus tööd vastu võtmast alusetult, peab ta tõendama ka selle, et vastuvõtmiseks esitatud töö on lepingukohane (vt Riigikohtu 2. märtsi 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-145-14, p 19; 28. oktoobri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-80-08, p 22) Tööde vastuvõtmine või vastuvõetuks lugemine ei mõjuta iseenesest tellija õigust tugineda lepingurikkumisele ja kasutada sellest tulenevaid õiguskaitsevahendeid. Sellisel juhul peab tellija suutma tõendada tehtud tööde lepingutingimustele mittevastavust ja töövõtja nõuet välistava õiguskaitsevahendi kasutamist. (p 11)
Tellija võib lepingutingimustele mittevastava töö üleandmise korral vähendada selle eest töövõtjale makstavat tasu (tasu vähendamise piirangud sätestab VÕS § 648) (p 13).
Tööde vastuvõtmine või vastuvõetuks lugemine ei mõjuta iseenesest tellija õigust tugineda lepingurikkumisele ja kasutada sellest tulenevaid õiguskaitsevahendeid. Sellisel juhul peab tellija suutma tõendada tehtud tööde lepingutingimustele mittevastavust ja töövõtja nõuet välistava õiguskaitsevahendi kasutamist. (p 11)
3-2-1-59-14 Riigikohus 17.06.2014
TsÜS § 72
Arvestades põhiseaduse § 24 lg-s 5 sätestatud isiku põhiõigust kaevata tema kohta tehtud kohtu otsuse peale, tuleb TsMS § 637 lg-t 21 tõlgendada kitsendavalt, st nii, et see säte annab ringkonnakohtule õiguse keelduda asja väikest hinda arvestades apellatsioonkaebuse menetlemisest üksnes juhul, kui asja lahendus maakohtus on tõenäoliselt õige ja täiendav asja menetlemine apellatsioonimenetluses põhjustaks üksnes tarbetut kulu nii ajaliselt kui ka rahaliselt. Viidatud sätet ei tohiks kasutada asjades, kus tuleb lahendada seni kohtupraktikas ühtse seisukohata materiaalõiguslik küsimus või kus tõendite hindamine võib apellatsioonkaebuse väidetest tulenevalt olla väär. (p 10)
Töö vastavust lepingutingimustele tuleb hinnata VÕS § 641 lg 2 järgi. Kui pooled ei ole selgelt kokku leppinud töö omadustes, tuleb lähtuda VÕS § 641 lg 2 p-st 2, mille kohaselt töö ei vasta lepingutingimustele, kui see ei sobi otstarbeks, milleks tellija seda vajab ja mida töövõtja lepingu sõlmimise ajal teadis või pidi teadma, kui tellija võis mõistlikult tugineda töövõtja erialastele oskustele või teadmistele, muul juhul aga otstarbeks, milleks seda liiki tööd tavaliselt kasutatakse. Arvestada tuleb ka VÕS § 77 lg-ga 1, mille kohaselt tuleb kohustus täita lepingule või seadusele vastava kvaliteediga, selle puudumisel aga vähemalt keskmise kvaliteediga. (p 15)
3-2-1-32-12 Riigikohus 12.04.2012
VÕS § 115 alusel tuleb tellijale hüvitada eelkõige puuduse kõrvaldamise kulud ja töö puudustest tingitud asja väärtuse vähenemine (puudusteta ja puudustega lepingueseme väärtuste vahe).
VÕS § 641 lg 3 järgi tuleb töövõtjal, kes tegi oma tööd varem tehtud tööde jätkuna, kontrollida, kas eeltööd sobivad selleks, et ta saaks teha enda töid lepingu nõuetekohaseks täitmiseks, või on eeltöödel puudusi, mis ohustavad ka tema tehtud tööde vastavust lepingutingimustele. Selliste puuduste esinemisel tuleb tellijat neist informeerida. Vastutusest vabanemiseks tuleb töövõtjal tõendada, et ta on tehtud eeltööde sobivust enda tööde tegemiseks piisavalt kontrollinud ning tellijat mittesobivusest informeerinud.
VÕS § 641 lg 3 järgi tuleb töövõtjal, kes tegi oma tööd varem tehtud tööde jätkuna, kontrollida, kas eeltööd sobivad selleks, et ta saaks teha enda töid lepingu nõuetekohaseks täitmiseks, või on eeltöödel puudusi, mis ohustavad ka tema tehtud tööde vastavust lepingutingimustele. Selliste puuduste esinemisel tuleb tellijat neist informeerida. Vastutusest vabanemiseks tuleb töövõtjal tõendada, et ta on tehtud eeltööde sobivust enda tööde tegemiseks piisavalt kontrollinud ning tellijat mittesobivusest informeerinud. Tellija võib lepingutingimustele mittevastava töö üleandmise korral vähendada selle eest töövõtjale makstavat tasu (nõue VÕS § 112 lg 3 alusel ülemäära makstu tagastamiseks). Tasu vähendamise piirangud sätestab VÕS § 648.
3-2-1-14-12 Riigikohus 28.03.2012
Ringkonnakohtu otsuse resolutsioon kahjuhüvitamise osas ei ole selge. Ringkonnakohus on otsuse resolutsioonis nimetanud puudused, mille kostja peab kõrvaldama, ning leidnud, et kui kostja ei kõrvalda nimetatud puudusi kuue kuu jooksul, tuleb temalt hageja kasuks välja mõista kahjuhüvitis. Samas ei nähtu ringkonnakohtu otsuse resolutsioonist, mis osas vabaneb kostja kahjuhüvitise maksmise kohustuse täitmisest, kui kõrvaldab vaid osa puudustest. Ringkonnakohtu otsuse resolutsiooni on märgitud ka kohustus kõrvaldada puudus 1.10 (üle anda elamu elektriprojekt), kuid pole märgitud seda, missuguses ulatuses vabaneb kostja kahjuhüvitise maksmise kohustusest, kui kostja selle puuduse kõrvaldab. Ringkonnakohus oleks pidanud otsuses märkima iga kõrvaldatava puuduse juurde rahasumma, mille hüvitamisest kostja vabaneb, kui konkreetse puuduse kõrvaldab.
Töövõtja ei saa võimalikku ebakvaliteetset tööd õigustada tellija puuduliku omanikujärelevalvega (vt ka Riigikohtu 28. oktoobri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-80-08, p 27).
3-2-1-177-11 Riigikohus 28.02.2012
Ehitusseadus § 4 lg 1
Garantii sisuks on ehitusettevõtja kohustus kõrvaldada omal kulul ehitise garantii kestuse ajal ilmsiks tulnud ehitusvead, tellijale antakse täiendavad õigused töö lepingutingimustele mittevastavuse korral. Garantiilepingu alusel tekib võlasuhe, mille sisuks on kohustus tagada kokkulepitud omadustega ja puudusteta töö. Sellise garantiikohustuse andmine ja kehtivus ei sõltu töövõtulepingust (vt Riigikohtu 6. oktoobri 2010. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-73-10, p 34). Garantiilepingust tuleneva nõude puhul on tegemist lepingujärgse täitmise nõudega. Garantiiga ei ole hõlmatud need tellija nõuded, mis ei ole otseselt seotud lepingujärgse täitmise nõudega, nt ei saa garantii esemeks olla taganemine või hinna alandamine, samuti need kahju hüvitamise nõuded, kus nõude sisuks ei ole kahjunõue täitmise asemel. Töövõtja kohustuse rikkumise eest vastutusest vabanemise võimalused võivad olla kokku lepitud lepingus erinevalt seadusest. Garantiivastutuse puhul saab töövõtja tugineda VÕS § 641 lg-s 3 toodud vastutusest vabanemise alusele siis, kui selles on lepingus kokkulepitud. Töövõtja ei saa vastutusest vabanemiseks tugineda tellija juhistele siis, kui ta rikkus neid täites ehitamist käsitlevaid õigusakte. Töövõtja ei saa vabaneda vastutusest ega võimalikku ebakvaliteetset tööd õigustada võimaliku ebapiisava omanikujärelevalvega (EhS § 30 lg 1, vt Riigikohtu 28. oktoobri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-80-08, p 27). Ehitusgarantiist tulenevaid nõudeid, mis ei ole seotud täitmise või kahju hüvitamise nõudega täitmise asemel, saab esitada täiendavalt VÕS § 641 jj alusel.
Töövõtja kohustuse rikkumise eest vastutusest vabanemise võimalused võivad olla kokku lepitud lepingus erinevalt seadusest. Töövõtja ei saa vastutusest vabanemiseks tugineda tellija juhistele siis, kui ta rikkus neid täites ehitamist käsitlevaid õigusakte. Töövõtja ei saa vabaneda vastutusest ega võimalikku ebakvaliteetset tööd õigustada võimaliku ebapiisava omanikujärelevalvega (EhS § 30 lg 1, vt Riigikohtu 28. oktoobri 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-80-08, p 27). Garantiivastutuse puhul saab töövõtja tugineda VÕS § 641 lg-s 3 toodud vastutusest vabanemise alusele siis, kui selles on lepingus kokkulepitud. Ehitusgarantiist tulenevaid nõudeid, mis ei ole seotud täitmise või kahju hüvitamise nõudega täitmise asemel, saab esitada täiendavalt VÕS § 641 jj alusel.
3-2-1-180-10 Riigikohus 28.03.2011
VÕS § 635 lg 1 kohaselt kohustub töövõtja töövõtulepinguga saavutama kokkulepitud tulemuse. See kohustus on töövõtja põhikohustus. Lisaks töövõtulepingu põhikohustusele on pooltel ka mitmeid kõrvalkohustusi, mille rikkumine võib samuti kaasa tuua kahju hüvitamise kohustuse VÕS § 101 lg 1 p 3 ja § 115 järgi. Eelkõige on lepingupoolte kohustuseks hea usu põhimõttest (VÕS § 6 lg 1) tulenev kohustus mitte kahjustada oma lepingulist põhikohustust täites teise poole õigushüvesid (nn lepingulised kaitsekohustused). Töövõtulepingu olemusest tulenevalt on töövõtjal lisaks põhikohustusele ning muudele kõrvalkohustustele tellija informeerimise kohustus tehtud tööga kaasneda võivatest riskidest. Töövõtja peab tellijat eelkõige informeerima sellest, kas kokkuleppele vastavalt tehtud töö vastab selle ettenähtud eesmärgile ning tellija vajadustele. Kui pool on lepingulise põhikohustuse täitnud nõuetekohaselt, kuid kahju on tekkinud lepingu kõrvalkohustuste rikkumisest, puudub teavitamise kohustus VÕS § 644 lg 3 järgi.
Kui pool on lepingulise põhikohustuse täitnud nõuetekohaselt, kuid kahju on tekkinud lepingu kõrvalkohustuste rikkumisest, puudub teavitamise kohustus VÕS § 644 lg 3 järgi.
VÕS § 641 lg-t 3 tuleb kohaldada juhul, kui tehtud töö ei vasta lepingutingimustele.
3-2-1-67-09 Riigikohus 25.06.2009
VÕS § 637 lg 3
VÕS § 655
VÕS § 111 lg 3 järgi ei või kohustuse täitmisest keelduda, kui see ei oleks asjaolusid arvestades mõistlik või ei vastaks hea usu põhimõttele, eelkõige kui teine lepingupool on oma kohustuse suuremas osas või oluliste puudusteta täitnud.
VÕS § 116 lg 3 kohaldamisel on oluline arvestada, et kahjustatud lepingupool saab taganeda lepingust üksnes selle kohustuse või kohustuse osa suhtes, mida oluliselt rikuti. Kahjustatud lepingupool saab kogu lepingust taganeda üksnes siis, kui tal ei ole õigustatult kohustuse osalise täitmise vastu enam huvi või kui rikkumine on oluline lepingu kui terviku suhtes. VÕS § 118 sätestab juhtumid, millal taganemiseks õigustatud lepingupool kaotab õiguse lepingust taganeda.
Nii lepingust taganemise kui ka lepingu ülesütlemise korral vabanevad mõlemad lepingupooled nende lepinguliste kohustuste täitmisest, kuid kuni lepingust taganemiseni või lepingu ülesütlemiseni tekkinud õigused ja kohustused jäävad kehtima (vastavalt VÕS § 188 lg 2 ja VÕS § 195 lg 2).
VÕS § 196 lg 2 sätestab, et kui teine lepingupool rikub lepingulist kohustust, võib lepingu üles öelda alles pärast kohustuse rikkumise lõpetamiseks määratud mõistliku tähtaja tulemusteta lõppemist. Tähtaja määramine ei ole vajalik VÕS § 116 lg 2 p-des 2-4 sätestatud juhtudel. Samuti kehtestab VÕS § 196 lg 3 nõude, et lepingu võib üles öelda üksnes mõistliku aja jooksul pärast seda, kui ülesütlemise aluseks olnud asjaoludest teada saadi.
VÕS § 119 lg 1 reguleerib olukorda, kus võlgniku kohustuse täitmine on takistatud võlausaldajast sõltuvate asjaolude tõttu, ning esitab loetelu vastuvõtuviivituse eeldustest. Selline loetelu asjaoludest, mis võivad kaasa tuua võlausaldaja sattumise vastuvõtuviivitusse, ei ole ammendav. Samuti ei ole nõutav, et võlausaldaja vastuvõtuviivituseks peaks esinema ühel ajal mitu loetelus märgitud asjaolu.
VÕS §637 lg-te 3 ja 4 järgi on töövõtjal õigus nõuda tasu töö valmimisel või kokkuleppe kohaselt töö vastuvõtmisel. Töövõtja õigus nõuda tasu ei sõltu sellest, kas töö tegemisel rikuti lepingutähtaega või mitte.
VÕS § 655 ei sätesta tasu saamist juba tehtud töö eest. VÕS § 655 lg 1 sätestab töövõtja õiguse saada kokkulepitud tasu juhul, kui tellija ütleb lepingu üles: töövõtjale tuleb sel juhul maksta kokkulepitud tasu, millest tuleb maha arvata töövõtja poolt ülesütlemise tõttu säästetud kulutused. Ka tuleneb VÕS § 655 lg-st 2, et eeltoodut ei kohaldata, kui tellija on lepingu üles öelnud seetõttu, et töövõtja rikkus lepingut.
Ainuüksi töö ositi üleandmisest ei saa teha järeldust, et ka maksmises oli kokku lepitud ositi. Nii tuleneb VÕS § 637 lg 4 teisest lausest, et iga osa eest tuleb tasuda vastava tööosa vastuvõtmisel vaid juhul, kui pooltel on kokkulepe nii töö ositi üleandmise kui ka hinna ositi määramise kohta.
Töö lepingutingimustele mittevastavust ei saa samastada töö tähtajaks tegemata jätmisega. Tulenevalt VÕS § 641 lg-st 2 ei vasta töö lepingutingimustele eelkõige siis, kui tööl ei ole kokkulepitud omadusi (osaline või ebakvaliteetne lepingu täitmine).
Ainuüksi sellest, et VÕS § 655 sätestab tellija ülesütlemisõiguse, ei saa teha järeldust, et töövõtuleping on kestvusleping.
3-2-1-80-08 Riigikohus 28.10.2008
Töövõtulepingu järgi tehtud töö vastuvõtmise esmaseks tähenduseks on töövõtja tasunõude sissenõutavaks muutumine VÕS § 637 lg 4 esimese lause järgi. Samas ei muuda töö vastuvõtmine VÕS § 76 lg-s 1 sätestatud põhimõtet, et kohustus tuleb täita vastavalt lepingule või seadusele, ning sama paragrahvi 3. lõikes sätestatut, et kohustus loetakse kohaselt täidetuks, kui see on täidetud täitmise vastuvõtmiseks õigustatud isikule õigel ajal, õiges kohas ja õigel viisil. Töö vastuvõtmine ei võta tellijalt iseenesest õigust tugineda tehtud töös ilmnevatele puudustele. Kuid see omab olulist tähendust pooltevahelise tõendamiskoormise jaotusele. Kui võlausaldaja on talle kohustuse täitmisena pakutu vastu võtnud, eeldatakse VÕS § 76 lg 4 kohaselt, et täitmine oli täielik, täitmisena pakutu oli võlgnetav ja kohustus täideti kohaselt. Seega eeldatakse töö vastuvõtmise korral, et vastuvõetud töö oli ka lepingukohane ja täielik ning vastupidist peab tõendama tellija.
Tellija on kohustatud töö vastu võtma üksnes juhul, kui see vastab lepingutingimustele VÕS §-de 77 ja 641 mõttes, mh peab töö olema sihtotstarbeliselt kasutatav ja tehtud üldjuhul vähemalt keskmise kvaliteediga. Selleks, et tellija saaks kasutada töövõtja suhtes puudustega tööle tuginedes õiguskaitsevahendeid, mh keelduda töö vastuvõtmisest, peab töövõtja puuduste eest ka vastutama. See tähendab, et kui töö ei vasta lepingutingimustele, peab tellija selle siiski vastu võtma, kui töövõtja ei vastuta seaduse või lepingu kohaselt puuduse eest (nt kui puudus tulenes tellija juhisest VÕS § 641 lg 3 kohaselt). Seejuures on töövõtulepingu eriregulatsioon (esmajoones VÕS § 642) töövõtja vastutuse osas ammendav.
Hea usu põhimõttega oleks aga vastuolus, kui tellija keelduks töö vastuvõtmisest ainuüksi ebaoluliste puuduste tõttu. Samuti võib hea usu põhimõttega olla vastuolus tellija keeldumine töö tervikuna vastuvõtmisest, kui töö on osadeks jaotatav ja oluliste puudusteta töö osa vastuvõtmine ei kahjustaks tellija õigusi.
Võlaõigusseadusest ei tulene, et ehitise kasutuselevõtuga tuleks iseenesest lugeda töö vastuvõetuks. Töö vastuvõetuks lugemise jaoks on oluline üksnes see, kas tellija rikkus töö vastuvõtmise kohustust vastuvõtmiseks antud mõistliku tähtaja jooksul. Töö vastuvõtmisest põhjendamatu keeldumise korral rikub tellija ka oma lepingulist kohustust, mis võib olla mh aluseks tema vastu kahju hüvitamise nõude esitamisele VÕS § 115 lg 1 alusel, samuti kaasneb sellega tellija kui võlausaldaja vastuvõtuviivitus, mille kestel on töövõtja vastutus VÕS § 119 lg 2 kohaselt alandatud.
Vaatlusprotokolli mõte on anda edasi esmajoones kohtu enda poolt vahetult tajutut.
Vastastikuse lepingu täitmata jätmise vastuväide on olemuselt ajutine, st sellele saab tugineda üksnes seni, kuni teine pool on oma kohustuse täitnud, täitmist pakkunud või kui täitmine on tagatud või kindel. Selle põhiliseks tagajärjeks on lepingupoole enda täitmise edasilükkamine, mitte aga sellest lõplik keeldumine. Seeläbi tagab VÕS § 111 lg 1 esmajoones lepingupoole jaoks vastusoorituse saamist.
VÕS § 635 lg 4 järgi loetakse tarbijatöövõtulepinguks üksnes selline töövõtuleping, mille esemeks on teenuse osutamine tarbija vallasasja suhtes, samuti tarbijale vallasasja valmistamine või tootmine. Ehituse töövõtulepingu esemeks on teenuse osutamine tellija kinnisasja suhtes, olgu selleks siis maatükile ehitise rajamine või selle remontimine, st ehitise töövõtuleping ei saa olla tarbijatöövõtulepinguks VÕS § 635 lg 4 mõttes.
Vastastikuse lepingu täitmata jätmise vastuväide on olemuselt ajutine, st sellele saab tugineda üksnes seni, kuni teine pool on oma kohustuse täitnud, täitmist pakkunud või kui täitmine on tagatud või kindel. Selle põhiliseks tagajärjeks on lepingupoole enda täitmise edasilükkamine, mitte aga sellest lõplik keeldumine. Seeläbi tagab VÕS § 111 lg 1 esmajoones lepingupoole jaoks vastusoorituse saamist. Et tellija võiks VÕS § 111 lg-le 1 tuginedes keelduda lepingujärgset tasu maksmast, peab ta ühtlasi tuginema mingile nõudele töövõtja vastu, mille täitmist ta nõuab. Samas tulenevalt VÕS § 111 lg-st 3 ei saa tellija keelduda kogu kokkulepitud tasu maksmisest nt üksnes põhjusel, et tehtud töös on puudusi, kuid need on kogu maksmisele kuuluvat tasu arvestades ebaolulised. VÕS § 111 lg 3 õigustab sellisel juhul tasu maksmisest keelduma üksnes ulatuses, mis tõenäoliselt võiks kuluda puuduste kõrvaldamiseks ja sellega seotud kulutuste ja muu kahju hüvitamiseks.


Töövõtulepingust taganemine. Tuvastushagi - Pluss
http://www.riigikohus.ee/?id=11&tekst=RK/3-2-1-79-16
Riigikohtu 20.10.2016 lahend nr3-2-1-79-16
AS X (hageja) esitas maakohtusse hagi OÜ X (kostja) vastu, milles palus välja mõista põhivõlgnevuse summas 108 089 eurot 97 senti ja viivise. Hageja esitas ka kolm alternatiivset nõuet:
1) tuvastada kostja kohustus esitada AS-le Y tahteavaldus garantiikirja alusel väljamaksete taotlemisest täielikult loobumise kohta ja asendada eelnimetatud tahteavaldus asjas tehtava kohtulahendiga või alternatiivselt:
2) kohustada kostjat esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui seitsme kalendripäeva jooksul pärast kohtuotsuse jõustumist tegema tahteavaldused, millega tagatakse, et AS Y ei teosta kostjale garantiikirja alusel väljamakseid, ning kohustuse täitmata jätmise juhuks mõista kostjalt hageja kasuks välja kahjuhüvitis 60 000 eurot koos viivisega või alternatiivselt:
3) tuvastada kostjal AS Y väljastatud garantiikirja alusel väljamaksete saamise õiguse puudumine.
Maakohus luges tuvastatuks, et pooled sõlmisid töövõtulepingu. Kohus kvalifitseeris kostja ülesütlemisavalduse ja täiendava leppetrahvinõude lepingurikkumise tõttu lepingust taganemiseks. Ringkonnakohus jättis kostja apellatsioonkaebuse rahuldamata. Kostja esitas kassatsioonkaebuse.
1. Töövõtulepingust on võimalik taganeda või see üles öelda. Varasemas praktikas on kolleegium korduvalt viidanud, et taganemise kõrval tuleneb tellijale Võlaõigusseaduse (VÕS) § 655 lg-st 1 võimalus töövõtuleping igal ajal üles öelda, sõltumata sellest, kas töövõtja on lepingut rikkunud. Kolleegium jääb selle seisukoha juurde.
2. Kolleegium on varem korduvalt rõhutanud, et töövõtulepingust taganemisel teise poole olulise lepingurikkumise tõttu ja selle ülesütlemisel VÕS-i § 655 lg 1 kohaselt on erinevad õiguslikud tagajärjed. Kui tellija on aga töövõtulepingu VÕS-i § 655 lg 1 alusel üles öelnud, on töövõtjal jätkuvalt õigus nõuda kokkulepitud tasu, millest on küll maha arvatud see, mille ta lepingu ülesütlemise tõttu kokku hoidis või mille ta oma tööjõu teistsuguse kasutamisega omandas või oleks võinud mõistlikult omandada.
3. Pooltel on töövõtulepingust taganemise korral võimalik nõuda üleantu tagastamist või üleantu väärtuse hüvitamist, kuid ülesütlemisel seevastu kokkulepitud tasu, millest on vajadusel tehtud mahaarvamised. VÕS-i § 159 lg-s 2 sätestatud mõistliku aja sees ei saa arvestada hea usu põhimõtet, kuna mõistlik tähtaeg ei saa iseenesest olla vastuolus hea usu põhimõttega.
5. Isikul on TsMS-i § 368 lg 1 mõttes õiguslik huvi esitada selline tuvastushagi, mille eesmärgiks on takistada teisel poolel garantiid realiseerimast, ainult siis, kui hageja toetub asjaolule, et kostja rikuks garantii realiseerimisega pooltevahelist lepingut.


Vallaelanike küsitluslehe vormi kinnitamine ning küsitluslehe hoidmise, hävitamise, täitmise ja elektroonilise hääletamise kord – Riigi Teataja
Vallaelanike küsitluslehe vormi kinnitamine ning küsitluslehe hoidmise, hävitamise, täitmise ja elektroonilise hääletamise kord
Vallaelanike küsitluslehe vormi kinnitamine ning küsitluslehe hoidmise, hävitamise, täitmise ja elektroonilise hääletamise kord - sisukord
§ 1 Vallaelanike küsitlusel kasutatava küsitluslehe vorm
§ 2 Küsitluslehe hoidmine ja hävitamine
§ 3 Küsitluslehe täitmine
RT IV, 30.09.2015, 35
Vastu võetud 24.09.2015 nr 5
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 2 ja Audru Vallavolikogu 10.09.2015 määruse nr 16 „Vallaelanike küsitluse korraldamise kord" § 4 lõike 1 alusel
§ 1. Vallaelanike küsitlusel kasutatava küsitluslehe vorm
(1) Vallaelanike küsitlusel (edaspidi küsitlus) kasutatav küsitlusleht on trükitud paberile, mille mõõtmed on 21 × 14,8 cm (A5) või koostatud elektrooniliselt.
(2) Kokkumurtud paberkandjal küsitluslehel on neli lehekülge, millest:
1) esimesel leheküljel on küsitluse pealkiri ja toimumise aeg;
2) teisel ja kolmandal leheküljele küsimus ja võimalikud vastusevariandid või koht vabatekstina kirjutamiseks;
3) neljas lehekülg on tühi.
(3) Küsitluslehe tekst on musta värvi ja taust on valge.
(4) Küsitluspunktis murtakse küsitluslehed kokku ja lisatakse teisele leheküljele pitsati jäljend.
§ 2. Küsitluslehe hoidmine ja hävitamine
(1) Küsitluslehtede trükkimise korraldab Audru Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) ning edastab need vallavalitsuse poolt moodustatud küsitluse korraldamise komisjonile (edaspidi komisjon). Komisjon jagab küsitluslehed laiali küsitluspunktidesse ning koostab küsitluslehtede koguarvu ja küsitluspunktidesse jaotamise kohta akti.
(2) Küsitluspunktis korraldab küsitluslehtede hoidmise ja tagab nende säilimise komisjoni poolt määratud vastutav isik või isikud, kes võivad olla ka komisjoniliikmed.
(3) Pärast küsitluse läbiviimise tähtaja lõppemist pakitakse kehtivad küsitluslehed hääletustulemuste kaupa. Eraldi pakkidesse pannakse kehtetud, rikutud ja välja andmata jäänud küsitluslehed. Pakile märgitakse, milline küsitluspunkt ning millised ja kui palju küsitluslehti pakis on. Märkele kirjutab alla vastutav isik.
(4) Küsitluslehed edastatakse vallavalitsusele, kes säilitab neid kolm kuud küsitluse tulemuste kinnitamisest vallavalitsuse poolt. Pärast säilitamistähtaja möödumist hävitab vallavalitsus küsitluslehed. Vallavalitsus koostab selle kohta akti, mille allkirjastab vallasekretär.
§ 3. Küsitluslehe täitmine
(1) Kehtiva isikut tõendava dokumendi esitamisel antakse küsitluses osalejale küsitlusleht, mille saamise kohta annab isik allkirja. Kui küsitluses osaleja on vastutavale isikule teada, ei ole isikut tõendava dokumendi esitamine nõutav. Küsitluses osaleda võivate vallaelanike nimekiri koostatakse rahvastiku registri andmetel küsitluse toimumise kuu 1. kuupäeva seisuga.
(2) Küsitluses osaleja täidab küsitluslehe küsitluspunktis ja edastab vastutavale isikule, kes paneb selle esimesele leheküljele pitsati jäljendi. Seejärel laseb küsitluses osaleja küsitluslehe hääletamiskasti.
(3) Kui küsitlusleht rikutakse enne selle hääletamiskasti laskmist, on küsitluses osalejal õigus rikutud küsitluslehe tagastamise korral saada uus küsitlusleht.
(4) Küsitlusleht on rikutud või kehtetu juhul, kui:
1) ühtegi lahtrisse ei ole märget tehtud või on neid tehtud lubatust rohkem;
2) märke sisu on ebaselge, ei ole loetav või asub vales kohas;
3) küsitluslehel puuduvad pitsati jäljendid;
4) rikutud on muid küsitluslehe täitmise reegleid, mistõttu ei ole võimalik selgelt ja üheselt hinnata küsitluses osaleja tahet.
(5) Kahtluse korral otsustab küsitluslehe kehtivuse komisjon hääletamise teel.
(1) Vallaelanik, kellel on kehtiv digitaalallkirja sertifikaat, võib küsitluse päevadel hääletada elektrooniliselt asjaomasel veebilehel. Vallaelanik hääletab ise.
(2) Küsitluses osaleja tõendab oma isikut digitaalset tuvastamist võimaldava sertifikaadiga, mis on välja antud isikut tõendavate dokumentide seaduse alusel. Kui küsitluses osaleja ei ole hääleõiguslik Audru valla elanik, teavitatakse teda sellest veebilehel.
(3) Küsitluses osaleja teeb märke vastusevariandi lahtrisse, seejärel elektrooniliseks hääletamiseks kasutatav rakendus salastab hääle ja küsitluses osaleja kinnitab oma otsuse vajutades nuppu „saada“
(4) Veebilehel kuvatakse teade hääle arvesse võtmise kohta. Elektroonilise hääletamise korral on võimalik varasemat hääletusotsust muuta. Küsitlustulemuste kindlakstegemisel arvestatakse sel juhul küsitluses osaleja viimasena antud häält.
(5) Kui küsitluses osaleja on küsitlusele vastanud nii elektrooniliselt kui ka küsitluspunktis, arvestatakse küsitluspunktis antud häält ja elektrooniliselt antud hääled tühistatakse.
(6) Elektrooniline küsitlus on ööpäevaringne. See algab esimesel küsitluspäeval kell 10.00, küsitluspunktide avamisega samal ajal, ja lõpeb küsitluse viimasel päeval kell 18.00.
(7) Elektroonilise hääletamise tulemused ei avaldata enne küsitluse tulemuste kinnitamist.


Kaebuste esitamise ja vaidluste lahendamise kord | EEL
EsilehtKaebuste esitamise ja vaidluste lahendamise kord
1. MTÜ Eesti Esitajate Liit (edaspidi „EEL“) kaebuste esitamise ja vaidluste lahendamise korda rakendatakse kaebuste ja vaidluste puhul, mille on EEL-ile esitanud õiguste omaja või teine kollektiivse esindamise organisatsioon, kelle õigusi EEL teostab esinduslepingu alusel, ning kui pöördumine on seotud õiguste teostamise volituse, liikmelisuse tingimuste, õiguste omajate saadaolevate summade kogumise, mahaarvamiste ning jaotamisega. EEL kaebuste esitamise ja vaidluste lahendamise korda rakendatakse teoses esituse ja fonogrammi kasutajate osas, kui kasutaja poolt kasutatava õiguse teostamine on kohustuslik kollektiivse esindamise organisatsiooni kaudu.
2. Õiguste teostamine kollektiivse esindamise organisatsiooni kaudu on kohustuslik autoriõigusega kaasneva õiguse objekti taasedastamisel kaabellevivõrgus, tasu kogumisel audiovisuaalse teose ja teose helisalvestise kasutamise eest isiklikeks vajadusteks (AutÕS § 27) , teose esitaja õigus täiendavale tasule teostamisel (AutÕS § 671) ning kui teose esitaja on üle andnud (loovutanud) õiguse või andnud loa fonogrammi, audiovisuaalse teose originaali või koopiat rentida (AutÕS § 68 lõige 4).
3. Kollektiivse esindamise organisatsiooni kaudu teostatavate õiguste teostamisel on kollektiivse esindamise organisatsioon ja kasutaja kohustatud astuma läbirääkimistesse ja pidama läbirääkimisi heas usus. Pooled ei tohi vältida läbirääkimistesse astumist ega tohi läbirääkimisi takistada ilma mõjuva põhjuseta.
4. Õiguste omajate saadaolevate summade kogumise, mahaarvamiste ning jaotamisega seotud kaebuse ja vaidluse lahendamisel juhindutakse käesolevast korrast ja Eesti Esitajate Liidu tasude kogumise ja jaotamise reeglitest. Ebaselgetel juhtudel, samuti siis, kui on tekkinud vajadus lahendada ükskõik millist Eesti Esitajate Liidu tasude kogumise ja jaotamise reeglitest seotud küsimust, hinnata õigusi tasude jaotumisel, reegleid täiendada või koostada nende kohaldamise juhiseid, võib EEL-i juhatus kutsuda kokku neid ülesandeid täitva tasude jaotamise komisjoni.
5. Kaebuse tuleb esitada EEL posti või e-posti aadressile kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Kaebuses sisust peab olema üheselt mõistetav, kes on kaebuse esitaja ja kaebuse sisust peab olema üheselt arusaadav, et tegemist on kaebusega, mitte teabe päringu või muu informatsiooni edastamisega. Kaebaja peab oma kaebuses tooma välja konkreetsed asjaolud, mille suhtes on kaebus esitatud ja lisama omapoolse nõude või olukorra kirjelduse, mida ta soovib kaebuse menetlemise käigus saavutada.
6. EEL vastab isiku kaebusele kirjalikult esimesel võimalusel. Kaebuse tagasilükkamise korral esitab EEL omapoolsed põhjendused.
7. Vaidlused lahendatakse läbirääkimiste teel heas usus. Pooled ei tohi vältida läbirääkimistesse astumist ega tohi läbirääkimisi takistada ilma mõjuva põhjuseta.
8. Kui pooled ei saavuta läbirääkimiste abil kokkulepet, siis on ühel või mõlemal poolel õigus pöörduda vaidluse lahendamiseks lepitaja poole. Lepitajaks võib olla poolte valitud üks või mitu isikut, kes vastavad lepitusseaduse §-s 3 nimetatud tingimustele. Isikul on õigus oma õiguste kaitsmiseks pöörduda kohtusse, vaidluse pooled võivad kokku leppida ka vaidluse lahendamises vahekohtumenetluses.
9. Loovisikute ja loomeliitude seaduse alusel esitatud kaebus (vaie) tuleb esitada 30 päeva jooksul vaide aluseks oleva otsuse teatavakstegemise päevast arvates. Vaide esitamiseks võib kaebusega pöörduda koheselt halduskohtusse. Kirjaliku kaebuse võib toimetada ükskõik millisesse Eesti haldus- või maakohtu kohtumajja (halduskohtumenetluse seadustiku § 7 ja § 40).
10. Kaebetähtaeg haldusakti tühistamiseks on 30 päeva haldusakti teatavakstegemisest arvates. Kohustamiskaebuse võib esitada 30 päeva jooksul haldusakti andmisest või toimingu tegemisest keeldumise teatavakstegemisest arvates (halduskohtumenetluse seadustiku § 46).