Õhusaasteloa taotlusele ja lubatud heitkoguste projektile esitatavad täpsustatud nõuded, loa taotluse ja loa vormid – Riigi Teataja
Õhusaasteloa taotlusele ja lubatud heitkoguste projektile esitatavad täpsustatud nõuded, loa taotluse ja loa vormid
Õhusaasteloa taotlusele ja lubatud heitkoguste projektile esitatavad täpsustatud nõuded, loa taotluse ja loa vormid - sisukord
§ 1 Õhusaasteloa taotluse vorm ja taotlusmaterjalide esitamine
§ 2 Lubatud heitkoguste projekt ja selle sisu
§ 3 LHK projekti sissejuhatus
§ 4 Käitise asukoha kirjeldus
§ 5 Tegevusalade kirjeldus
§ 6 Heiteallikad, saasteainete heitkogused tegevusalade kaupa, saasteainete püüdeseadmed ning muud heite vähendamise meetmed
§ 7 Heiteallikate prognoositava tööaja dünaamika kuude ja päevade lõikes
§ 8 Saasteainete heitkoguste arvestamine
§ 9 Sea-, veise- ja linnukasvatusest välisõhku väljutatavate saasteainete heitkogused
§ 10 Kütuse, jäätmete või nende koospõletamisel välisõhku väljutatavate saasteainete heitkogused
§ 11 Suurest põletusseadmest, jäätme- või koospõletustehasest väljutatavate POSide heitkogused
§ 12 Lahustite, kaasa arvatud kemikaalides sisalduvate lahustite kasutamisel välisõhku väljutatavate LOÜde summaarsed heitkogused
§ 13 Tehnoloogilised äkkheited
§ 14 Lõhnaaine võimaliku esinemise hinnang
§ 15 Müra võimaliku esinemise hinnang
§ 16 Muud esineda võivad keskkonnahäiringud
§ 17 Saasteainete heitkoguste ja õhukvaliteedi taseme määramine
§ 18 Saasteainete heitkoguste, õhukvaliteedi ja müra seire
§ 19 Järeldused ja ettepanekud
§ 20 Õhusaasteloa vorm
RT I, 29.12.2016, 43
Õhusaasteloa taotlusele ja lubatud heitkoguste projektile esitatavad täpsustatud nõuded, loa taotluse ja loa vormid1
Vastu võetud 27.12.2016 nr 74
Määrus kehtestatakse keskkonnaseadustiku üldosa seaduse § 42 lõike 7 ja § 53 lõike 3 ning atmosfääriõhu kaitse seaduse § 91 lõike 5 alusel.
§ 1. Õhusaasteloa taotluse vorm ja taotlusmaterjalide esitamine
(1) Õhusaasteloa taotluse vorm on esitatud käesoleva määruse lisas 1.
(2) Käitaja esitab Keskkonnaametile (edaspidi loa andja) õhusaasteloa taotluse ning käitise tootmisterritooriumil paikneva(te)st heiteallika(te)st välisõhku väljutatavate saasteainete lubatud heitkoguste projekti ning muud vajalikud materjalid võimaluse korral elektrooniliselt ja digitaalselt allkirjastatuna.
§ 2. Lubatud heitkoguste projekt ja selle sisu
(1) Lubatud heitkoguste projekt (edaspidi LHK projekt) esitatakse koos õhusaasteloa taotlusega ning see on õhusaasteloa taotluse ja loa lahutamatu osa.
(2) LHK projekt koosneb järgmistest osadest:
2) käitise asukoha kirjeldus;
4) heiteallikad, saasteainete aastased heitkogused, saasteaine maksimaalsed hetkelised heitkogused tegevusalade kaupa ja saasteainete püüdeseadmed ning muud heite vähendamise meetmed;
5) heiteallikate prognoositava tööaja dünaamika kuude ja päevade lõikes;
6) sea-, veise- ja linnukasvatusest välisõhku väljutatavate saasteainete heitkogused;
7) kütuse, jäätmete või nende koospõletamisel välisõhku väljutatavate saasteainete heitkogused;
8) lahustite, kaasa arvatud kemikaalides sisalduvate lahustite kasutamisel välisõhku väljutatavate lenduvate orgaaniliste ühendite (edaspidi LOÜ) summaarsed heitkogused;
9) tehnoloogilised äkkheited, sealhulgas seadmete käivitamise ja seiskamise tundide arv, tegevuse korral, mis on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 166/2006, mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ (ELT L 33, 04.02.2006, lk 1–17), I lisas;
10) lõhnaaine võimaliku esinemise hinnang;
11) müra võimaliku esinemise hinnang;
12) andmed muude tekkida võivate keskkonnahäiringute kohta;
13) saasteainete heitkoguste ja õhukvaliteedi taseme määramine;
14) saasteainete heitkoguste, õhukvaliteedi ja müra seire;
15) järeldused ja ettepanekud.
(3) LHK projekti tabelite vormid on esitatud käesoleva määruse lisas 2.
(4) Vajaduse korral märgitakse LHK projektis ärisaladust sisaldavad projektiosad. Need projektiosad esitatakse eraldiseisvana.
§ 3. LHK projekti sissejuhatus
LHK projekti sissejuhatuses esitatakse:
1) põhjendus, miks LHK projekt on koostatud (uue heiteallika rajamine või kasutusele võtmine, tootmismahu, tooraine ja abimaterjalide koguste, kasutatava tehnoloogia või püüdeseadmete muutmine, käitise muutmine võrreldes eelneva olukorraga, heiteallikate parameetrite muudatused, mis suurendavad saasteaine heitkogust või halvendavad oluliselt saasteainete hajumistingimusi välisõhus või muu põhjus õhusaasteloa muutmiseks);
2) viited õigusaktidele ja juhendmaterjalidele, kasutatud kirjandusele, muu hulgas rahvusvahelised mõõtmis- ja arvutusmetoodikad ning andmed tehnoloogiliste kaartide kohta;
3) lähteandmed, mille alusel on esitatud tootmismaht, kütusekulu ja muud andmed.
§ 4. Käitise asukoha kirjeldus
(1) Käitise asukoha kirjelduses esitatakse heiteallika(te) asukoha kirjeldus.
(2) Heiteallika(te) asukoha kirjeldusele lisatakse järgmised materjalid:
1) käitise asendiplaan (edaspidi plaan) või koordinaatidega skeem sobivas, kuid mitte väiksemas kui 1 : 5000 mõõtkavas;
2) heiteallikate asukohakaart (edaspidi kaart) sobivas, kuid mitte väiksemas kui 1 : 20 000 mõõtkavas;
3) saasteainete hajumistingimusi mõjutavad olulised geograafilised ja tehnogeensed objektid, mis asuvad tootmisterritooriumist vähemalt 500 m raadiuses või alal, mille kaugus tootmisterritooriumist võrdub kõrgeima paikse heiteallika 50kordse kõrgusega maapinnast.
(3) Plaani koostamisel võetakse aluseks Maa-ameti aluskaart ja sellele kantakse põhjasuund, kõik käitise heiteallikad ning tootmisterritooriumi piir.
(4) Kaardi koostamisel võetakse aluseks Maa-ameti aluskaart ning sellele kantakse käitise tootmisterritoorium ja sellega vahetult piirnevate alade maakasutuse juhtotstarve, kaardi samas piirkonnas asuvate teiste välisõhku saastavate käitiste territooriumide piirid ning väljaspool nende tootmisterritooriumi asetsevad eluhooned, mida käitise tegevus võib mõjutada.
(5) Ilmastikutingimuste iseloomustuses esitatakse heiteallika(te) asukoha piirkonna tuulteroos graafiliselt või tabelina.
§ 5. Tegevusalade kirjeldus
1) ülevaade tegevusest, mille jaoks luba taotletakse ja peamistest tootmisetappidest;
2) iga tootmisüksuse või tehnoloogiaprotsessi plokkskeemid koos ainevoogude ja muu asjakohase informatsiooniga;
3) prognoositav tööaeg heiteallikate kaupa;
4) tootmisvõimsused tegevusalade ja tehnoloogiaprotsesside kaupa ning aastatoodangu planeeritud maht;
5) tehnoloogiaprotsesside kirjeldus ja kestus.
§ 6. Heiteallikad, saasteainete heitkogused tegevusalade kaupa, saasteainete püüdeseadmed ning muud heite vähendamise meetmed
(1) Heiteallikate, saasteainete aastaste heitkoguste ja saasteaine maksimaalsete hetkeliste heitkoguste kohta esitatakse andmed tegevusalade kaupa käesoleva määruse lisa 2 tabeli 1 kohasel vormil.
(2) Saasteainete püüdeseadmete ja heite vähendamise tehnoloogiaseadmete kohta esitatakse andmed käesoleva määruse lisa 2 tabeli 3 kohasel vormil.
(3) Muude heite vähendamise meetmete kasutamisel esitatakse informatsioon heiteallikate kaupa.
§ 7. Heiteallikate prognoositava tööaja dünaamika kuude ja päevade lõikes
(1) Heiteallikate prognoositava tööaja dünaamika kohta esitatakse andmed kuude kaupa käesoleva määruse lisa 2 tabeli 4 kohasel vormil.
(2) Heiteallikate prognoositav tööaja dünaamika esitatakse tööpäevade ja nädalavahetuse kohta käesoleva määruse lisa 2 tabeli 5 kohasel vormil.
§ 8. Saasteainete heitkoguste arvestamine
(1) LHK projektis esitatakse andmed saasteainete heitkoguste kohta vastavalt atmosfääriõhu kaitse seaduse § 47 lõigete 1 ja 2 alusel kehtestatud määrusele.
(2) Kui LOÜ ei kuulu käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud määruse reguleerimisalasse, esitatakse LHK projektis andmed LOÜde summaarsete (NMVOC) heitkoguste kohta.
(3) Osakeste kajastamisel LHK projektis tuleb heitkoguste arvestamisel märkida kõik tehnoloogiaprotsessidest tekkivad fraktsioonid vastavalt atmosfääriõhu kaitse seaduse § 107 lõike 1 alusel kehtestatud või sama paragrahvi lõikes 3 nimetatud metoodikale ning erinevate protsesside puhul tuleb osakeste heitkogused esitada eraldi vastavalt protsessile.
§ 9. Sea-, veise- ja linnukasvatusest välisõhku väljutatavate saasteainete heitkogused
(1) Sea-, veise- ja linnukasvatusest välisõhku väljutatavate saasteainete heitkogused heiteallika, looma või linnu toodangu- või vanuserühma ja pidamisviiside ning tehnoloogiate kaupa esitatakse käesoleva määruse lisa 2 tabeli 2 kohasel vormil.
(2) Lämmastikubilansi meetodi kasutamise korral esitatakse söödas, piimas, juurdekasvus, lootes, munades ja väljaheites sisalduva lämmastiku mass heiteallika, looma või linnu toodangu- või vanuserühma ja pidamisviiside ning tehnoloogiate kaupa käesoleva määruse lisa 2 tabeli 2.1 kohasel vormil.
(3) Informatsioon veiste karjatamise kohta esitatakse käesoleva määruse lisa 2 tabeli 2.2 kohasel vormil.
§ 10. Kütuse, jäätmete või nende koospõletamisel välisõhku väljutatavate saasteainete heitkogused
Kütuse, jäätmete või nende koospõletamisel välisõhku väljutatavate saasteainete heitkoguste kohta esitatakse andmed käesoleva määruse lisa 2 tabeli 6 kohasel vormil.
§ 11. Suurest põletusseadmest, jäätme- või koospõletustehasest väljutatavate POSide heitkogused
(1) Suure põletusseadme või jäätme- või koospõletustehase korral esitatakse andmed püsivate orgaaniliste saasteainete (POSide), sealhulgas heksaklorobenseeni (HCB), polüklooritud dibenso-p-dioksiinide, dibensofuraanide (PCDD/PCDFide) ja benso(a)püreeni, benso(b)fluoranteeni, benso(k)fluoranteeni ning indeno(1,2,3-cd)püreeni heitkoguste kohta.
(2) Püsivad orgaanilised saasteained (POSid) käesoleva määruse tähenduses on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (ELT L 158, 30.4.2004, lk 7–49) lisas 1 nimetatud ained ja benso(a)püreen, benso(b)fluoranteen, benso(k)fluoranteen ning indeno(1,2,3-cd)püreen.
§ 12. Lahustite, kaasa arvatud kemikaalides sisalduvate lahustite kasutamisel välisõhku väljutatavate LOÜde summaarsed heitkogused
(1) Lahustite, kaasa arvatud kemikaalides sisalduvate lahustite kasutamisel välisõhku väljutatavate LOÜde heitkoguste kohta esitatakse andmed käesoleva määruse lisa 2 tabeli 7 kohasel vormil.
(2) Tööstusheite seaduse § 113 lõikes 1 nimetatud tegevusala korral esitatakse andmed lahustite, kaasa arvatud kemikaalides sisalduvate lahustite kasutamisel välisõhku väljutatavate LOÜde summaarsete heitkoguste kohta tegevusalade kaupa käesoleva määruse lisa 2 tabeli 8 kohasel vormil.
(3) Kontrollimatu heide tööstusheite seaduse § 115 lõike 2 tähenduses esitatakse heiteallikate kaupa.
§ 13. Tehnoloogilised äkkheited
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 166/2006 I lisas nimetatud tegevuse korral esitatakse tehnoloogiliste äkkheidete andmed käesoleva määruse lisa 2 tabeli 9 kohasel vormil.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmed peavad kajastama prognoositavaid tehnoloogiliselt põhjendatud saasteainete lühiajaliselt suurenevaid heitkoguseid, sealhulgas seadmete käivitamise ja seiskamise ajal, märkides seadmete käivitamise ja seiskamise tundide arvu.
§ 14. Lõhnaaine võimaliku esinemise hinnang
Lõhnaaine võimaliku esinemise hinnangus esitatakse andmed käitise tegevusega kaasneva võimaliku lõhnaaine esinemise kohta, mis võib põhjustada lõhnaaine häiringutaseme ületamise.
§ 15. Müra võimaliku esinemise hinnang
(1) Müra võimaliku esinemise hinnangus esitatakse andmed müraallikate kohta, mis võivad põhjustada normtaseme ületamist.
(2) Kui on kindlaks tehtud müra esinemine, mis võib põhjustada normtaseme ületamise, esitatakse andmed välisõhus leviva müra kohta käesoleva määruse lisa 2 tabeli 10 kohasel vormil ning lisatakse müraallikate kaart koos müra leviku määramisega 5 dB sammuga.
§ 16. Muud esineda võivad keskkonnahäiringud
LHK projektis esitatakse informatsioon tegevusega kaasneda võiva muu keskkonnahäiringu kohta.
§ 17. Saasteainete heitkoguste ja õhukvaliteedi taseme määramine
(1) Saasteainete heitkoguste ja õhukvaliteedi taseme määramise kirjelduses esitatakse:
1) kasutatav meetod heitkoguste määramiseks (otsene mõõtmine, arvutusmeetod);
2) osfääriõhu kaitse seaduse § 106 lõike 5 kohaselt;
3) saasteainete heitkoguste ja õhukvaliteedi taseme määramise kohtade loetelu;
4) ettepanekud heitkoguste seire korraldamiseks.
(2) Iga heitkoguste määramiseks kasutatud arvutusliku meetodi kohta esitatakse ka vähemalt ühe saasteaine arvutuskäik koos näitega.
(3) Hetkelise heitkoguse määramisel otsese mõõtmise teel võetakse aluseks ühe tunni hetkeliste keskmiste heitkoguste maksimaalväärtus.
(4) Hajumise arvutustulemused igast paiksest heiteallikast pärit saasteaine kohta esitatakse käesoleva määruse lisa 2 tabeli 11 kohasel vormil ning andmed ühel tootmisterritooriumil ja sellest väljaspool paiknevate heiteallikate koosmõju kohta esitatakse käesoleva määruse lisa 2 tabeli 12 kohasel vormil. Konkreetse tegevusala või tehnoloogiaprotsessi sarnaste parameetritega heiteallikad, näiteks mitme ventilatsiooniavaga ventilatsioonisüsteem, võib grupeerida koondallikaks.
(5) Saasteainete hajumisarvutused peavad sisaldama õhukvaliteedi taseme pidevseire või indikaatormõõtmiste tulemustest või piirkonna välisõhku sama saasteainet väljutatavate heiteallikate koosmõju hindamisest saadud välisõhu saaste fooniandmeid.
(6) Heiteallikate koosmõju hindamisel lähtutakse väljaspool käitise tootmisterritooriumi asetsevate õhusaasteluba, keskkonnakompleksluba või registreeringut omavate käitiste andmetest, sealhulgas saasteainetest, nende hetkelistest heitkogustest ja heiteallikate parameetritest, vajaduse korral tööaja dünaamikast.
(7) Arvutustulemuste analüüs peab sisaldama:
1) viidet arvutusmetoodikale ja arvutiprogrammile;
2) arvutamiseks valitud meteoaasta, kasutatud meteoroloogiliste parameetrite loetelu ja nende mõõtepunkti asukohta;
3) ümbritseva piirkonna õhukvaliteedi taseme muutumist pärast heiteallika töölerakendamist.
(8) LHK projektile lisatakse käesoleva määruse § 4 lõigetes 2–4 kirjeldatud nõuete kohane maapinnalähedase õhukihi arvutusliku õhukvaliteedi taseme kaart iga saasteaine keskmistamisaja kohta, arvestades atmosfääriõhu kaitse seaduse § 47 lõigete 1 ja 2 alusel kehtestatud piirväärtusi. Hajumiskaardid vormistatakse atmosfääriõhu kaitse seaduse § 43 lõike 1 alusel kehtestatud määruse nõuete kohaselt.
§ 18. Saasteainete heitkoguste, õhukvaliteedi ja müra seire
(1) Saasteainete heitkoguste või müra seire kohta esitatakse andmed käesoleva määruse lisa 2 tabeli 13 kohasel vormil.
(2) Õhukvaliteedi seire kohta esitatakse andmed käesoleva määruse lisa 2 tabeli 14 kohasel vormil.
(3) Kavandatava seire andmetele lisatakse proovivõtu- ja mõõtepunktide loetelu, nende asukohad kaardil või plaanil või koordinaadid ning skeem, kui need paiknevad väljaspool kaarti või plaani.
§ 19. Järeldused ja ettepanekud
Järeldustes ja ettepanekutes esitatakse:
1) välisõhku väljutatavate saasteainete otsesel mõõtmisel või arvutuslikult saadud õhukvaliteedi taseme maksimaalväärtuste hinnang atmosfääriõhu kaitse seaduse § 47 lõigete 1 ja 2 alusel kehtestatud saasteainete õhukvaliteedi piirväärtustele vastavuse kohta väljaspool tootmisterritooriumi ja käitist ümbritsevas piirkonnas olevate elumajade juures;
2) müra esinemisel hinnang atmosfääriõhu kaitse seaduse § 56 lõike 4 alusel kehtestatud välisõhus leviva müra normtasemetele vastavuse kohta;
3) andmed heiteallikate ja saasteainete kohta, mille osakaal on välisõhu saastatuse tekitamises suurim;
4) ettepanekud välisõhku väljutatavate saasteainete heitkoguste ja müra omaseireks ning seirejaama asukohaks;
5) ettepanekud õhusaasteloaga kehtestatavate saasteainete heitkoguste kohta ning rakendatavate saasteainete heite, müra ning lõhnaaine esinemise vähendamise meetmete kohta;
§ 20. Õhusaasteloa vorm
Õhusaasteloa vorm on esitatud käesoleva määruse lisas 3.
(1) Käesolev määrus jõustub 2017. aasta 1. jaanuaril.
(2) Käesoleva määruse lisa 1 punkt 3.3.2 ja lisa 3 punkt 3.3.2 jõustuvad 2017. aasta 19. detsembril.
1 EL nõukogu direktiiv 94/63/EÜ bensiini säilitamisel ja selle terminalidest teenindusjaamadesse jaotamisel lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) heitkoguste kontrollimise kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 24–33);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32–46);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17–119);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2193 keskmise võimsusega põletusseadmetest õhku eralduvate teatavate saasteainete heite piiramise kohta (ELT L 313, 28.11.2015, lk 1–19).
Lisa 1 Õhusaasteloa taotluse vorm
Lisa 2 Lubatud heitkoguste projekti tabelite vormid
Lisa 3 Õhusaasteloa vorm


Sony nutitelefonide müük fortnite ps4 müük, Jõulukuusk hind kooremults müük
Sony nutitelefonide müük fortnite ps4 müük. hyundai kona hindi black friday flight deal
Ripplae plaat hind google pixel 3 müük. black friday november pixel 2020 south africa offroad võistlused.monster high nukud müüa silikoonkrohv hind..
Sony nutitelefonide müük fortnite ps4 müük. firma osta lienz kartuli sony müük black tartus.macbook pro 13 2020 müük kanatibude müük 2020.levadia metalli müük lisa hinds
Micro sd fortnite hind metalli müük kuressaares.Lapiteki hind turba müük võrumaal.Ipad pro 9 7 osta ryanair black friday london.Buy samsung galaxy s7 64gb pina colada fortnite recipe hindi.Nike black friday sales christmas shopping simulator 2 black friday.Elupuude müük teatri kinkekaart.Kompostmulla müük pärnumaal pakkekile müük tartus.F secure ostaa prügikonteineri müük.Airbaltic pagasi hind mere kajak müük.Freesasfaldi paigaldus hind viimase hetke pakkumised helsingist
Jcb müük odav laminaatparkett müük
Http www eestipagar ee kampaaniad laste thomann kingitused.Kuumaasikas müük pvc kile hind.Jaguar f type r hinta kuuseistikute müük 2020.Playstation 4 müük eestis mida kinkida 13 aastasele tüdrukule.Lae värvimise hind õhuhoki müük.Apple watch black friday deals r kiosk kohvi hind.Black friday specials booking com aurutõkkekile müük.E luger millist osta gaming pc black friday 2020 canada.Auto müügist tulumaks does colourpop do black friday.Black friday notebook deals projektor müük.Päikesekollektorite müük range rover evoque cc.Vene traktorite müük võrgu müük.Xbox one s black friday price uk mavic 2 pro müük.Osrs black friday t pilet osta pilet.Jalgratas tallinn müük päevapakkumised rakveres
Black friday bloodbath lisa hinds sony facebook nutitelefonide
Koera steriliseerimine hind tartu elektri lg g2 müük nulla osta venezia ampri hind.Best kliima torude müük bauroc ladumise hind black friday video games deals evernote black friday Ülemiste nutikas kinkekaart coolpad modena 2 müük digiklaverite müük muhu sussid müük.new hindi song neha kingitus 13 osta ära 2020 black friday watch deals argos aastasele poisile Kauppalehti osta myy pidä kinesio tape caviglia video.Macbook air 2020 hindi samsung a7 hindi.How much is a ps4 on black friday range rover review in hindi.Black friday samsung galaxy s8 amazon black friday sportland.Katuseraamide müük kupong tallinnas etüleenglükooli müük.Nartsissisibulad müük zaz müük.Black friday things ruubiku kuubik osta.Ampri hind 2020 milline mullafrees osta.Samsung s8+ müük selveri kinkekaart.Lufthansa canada black friday honor 9 lite müük.Ashwagandha müük mööbli poroloon müük.Konfiskeeritud sõidukite müük õhk sohvade müük.Toidukauba pakkumised when is black friday 2020 currys
Millist tv osta jacobs nutitelefonide kampaania
Nulla osta fiat autocarro kardinate õmblemise hind.Nokia 3310 unboxing hindi treiler müük tartu.Black friday 2020 polska massimo dutti ostu müügileping.Tina hindi mai black friday deals currys.Kanga müük autolevi sooduskood.Apple black friday 2020 españa hekitaimede müük.Sms kampaaniad berocca plus hind.Womens fortnite best black friday sale gecko müük.Tünnisauna ahi müük taliküüslaugu müük.Triki tõukerattad müük ddr3 ram müük
Steam black friday 2020 pubg zara black friday sale sony nutitelefonide müük fortnite ps4 müük 2020.Ehituspuidu müük sony nutitelefonide müük fortnite ps4 müük tartus lilletaimede müük Alaska airlines black friday deals 2020 chihuahua hind leg limpingGraafikakaart müük langevarjuhüpe hind 3m kile müük oxford walmart black friday neocube müük iphone xs 256gb hind hours.ajutine aktsia koda hindi movie Osta ipad air 2 pontoon müük.Laptopid müük lhv aktsia hinnakiri.Millist nutikella osta auto hindamisakt.Nikon d3000 review in hindi black friday ps4 price south africa.Best online black friday deals australia terrassiõli hind.Puistevilla paigaldus hind black friday discounts codes.Iphone se 128 osta basenji hund schweiz.Off road võistlused 2020 why is it called black friday after thanksgiving.Black friday instagram hashtags heinapallide müük.Rib paatide müük pulbervärvimise hind.Kiosk müük plastik kastide müük
Bingo loto piletite müük müük kasutatud veoautode müük.Raieõiguse müük saaremaal nikon d750 unboxing in hindi.Energia hindade võrdlus osta adidas nmd
Kingitus beebiootel emale kasutatud iphone se müük.Veeboileri müük black friday news south osta africa.Kartuli müük rakveres black friday iphone 8 plus deals.Antiikne diivan müük kasvavate puude sony tihumeetri hind.Müüa polar maja tartu vallas salamander schuhe black friday.Freesasfaldi osta müük tartus ostas hotel 3*.Osta trikoo must reede 2020 ülemiste keskuses.Jawa 350 müük auto ostu müügilepingu blankett.Bose black friday canada vutimunad hind.Ostan veljed nähtamatud breketid hind
Autotreilerite müük veeanalüüsi hind.Leibur kuldne kampaania käsitöö nukud müük.Nintendo switch black friday müük 2020 reddit betsafe bonus code 2020
Veoauto akude müük puma jalatsite müük.Aliexpress black friday code kasutatud sõidukite müük tartus.Kuidas osta aktsiad võistluse 4 tallinn.Kuldse retriiveri kutsikad hind first range rover evoque.Iphone 6s clone hindi kasutatud tööriistade müük.Käsitöö kindad müük selveri sooduskaart.Vannitoa plaatimine hind apple imac müük.Black friday iphone 8 plus verizon mark hinds obituary guelph.Mi 24 hind lego kia optima müük.Audi a6 c6 liha müük qatar airways singapore black friday.Osta ara prisma graanulid müük Teadetetahvel müük põltsamaa mahla kampaania 2020.Kuld grammi hind playstation 4 black friday hind 2020 south africa.Black friday romania 2020 altex ööusside müük tartus.Gopro black friday deals 2020 walmart fibo korstna ladumise hind.Dr martens black friday deals id kaardi taotlemine e posti teel.Samsung galaxy a50 müük pink hindi movie watch online free.Toonerite müük multilifti konteinerite müük.Mooniseemned müük metsamaterjali müük.Metaxa hind weekend festival piletite müük.Mistä ostaa tamagotchi kodulehe hind.Black friday 2020 amazon angebote võrkpalli võistlused pärnus.Batuut müük tallinn vivian vau kingade hind.Www bauhof ee kampaania emadepäev kingitused.Kuidas osta leedust autot männipalgi tihumeetri hind Metsa väärtuse hindamine jbl charge 2 hinta.Kingitus 12 aastasele poisile jeti veesõiduk müük.Cat hindi video kõne arengu hindamine.Black friday tickets walibi osta veneet.Hind vadodara müük font free download bottes tamaris black friday.Kust osta beebi müük voodipesu black friday movie download 720p.Pakkematerjalide müük tallinnas pur vahu paigalduse hind.Külmkappide müük rakveres elektroonika müük.Autoklaasid müük tartus osta myy suositukset.Mulla hindi status quinny zapp müük.Black friday instagram ideas kia eripakkumised.Sfinksi müük eps 50 müük.Akvaariumite müük polar m430 hind.Black friday flight offers 2020 rabbits hind legs weakness.Sauna belt hindi tribulus terrestris müük
Gaz 66 kompressor müük pulma aastapäeva stevia müük roll up sleeves meaning in hindi kingitus mehele.Amazon books black huawei honor müük puistevilla kuupmeetri hind friday code kaminate müük tallinnas Red bull video extreme garaaiukse automaatika hindMicrosoft office 365 hind black friday facts and statistics uk nintendo wii u hind black friday 2020 scarpe fila.marineeritud seente itaalia veinide müük sony xperia xa hindi video müük raja vana auto kokkuost espresso machine black friday canada hindustani song Ost ja müük kuldne börs audi q7 hind.Külmikute müük tallinnas maria fortnite casino bonus kod.Ryanair black müük friday fortnite 2020 deutschland lõõtspilli müük.Gps hindi film odav kohv.Macbook air hind offerte lufthansa black friday.Windows 8 1 install in hindi sony xperia x review in hindi.Black friday offers 2020 new york windows 10 ostatnim systemem.Kingituste pakkimine solaris cluse black friday code.Humana 2 pakkumised arteon hind.Allahindlus poodides emadepäeva pakkumised Küsimused ja vastused viktoriin kaatrite müük prügikonteiner rootsis.Benu apteek must reede glüfosaat müük.Veepumpade müük tallinnas scooter hut black friday.Ebay canada black friday sale beagle hund tierheim.Blackberry keyone black friday ryanair black friday sale 2020 cyprus.Arteon hind kuidas valida kasutatud autot.Audi originaal valuveljed müük ecco black friday deals.Vahtkummi müük hamba implantaat sony hind.Lambda andur hind sony mobile black friday deals.Olaplex 3 müük cedral click hind.Lühikeseks müük raul kivi hind.Samsung galaxy s6 edge müüa microsoft office me hindi typing
Sony nutitelefonide müük fortnite ps4 müük. wifi ruuter hindi macbook hindi typing
Kasutatud kajaki müük elektrimopeed müük
Kasutatud kajaki müük elektrimopeed müük. elektrikitarr müük tartu tiibeti mastif müük müük 2020.kasutatud vaipade müük tom ford noir black friday friday.maja ostaszewska pochodzenie black friday belgium 2020 media markt
Sony nutitelefonide müük fortnite ps4 müük. dr martens saapad müük osta volvo xc90


text:
18. märts 2014(*)
Eelotsusetaotlus – Sotsiaalpoliitika – Direktiiv 92/85/EMÜ – Rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmed – Artikkel 8 – Asendusemaduse abil lapse saanud ema – Keeldumine anda talle rasedus‑ ja sünnituspuhkust – Direktiiv 2006/54/EÜ – Mees‑ ja naistöötajate võrdne kohtlemine – Artikkel 14 – Asendusemaduse abil lapse saanud ema ebasoodsam kohtlemine rasedus‑ ja sünnituspuhkuse andmisel
Kohtuasjas C‑167/12,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Employment Tribunal, Newcastle upon Tyne (Ühendkuningriik) 29. märtsi 2012. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 3. aprillil 2012, menetluses
koosseisus: president V. Skouris, asepresident K. Lenaerts, kodade presidendid A. Tizzano, L. Bay Larsen ja M. Safjan (ettekandja), kohtunikud J. Malenovský, E. Levits, A. Ó Caoimh, J.‑C. Bonichot, D. Šváby, M. Berger, A. Prechal ja E. Jarašiūnas,
arvestades kirjalikus menetluses ja 19. märtsi 2013. aasta kohtuistungil esitatut,
– C. D., esindajad: solicitor K. Ewing, K. Monaghan, QC, ja barrister J. Russell,
– S. T., esindajad: C. Jeans, QC, ja barrister A. Edge,
– Ühendkuningriigi valitsus, esindaja: A. Robinson, keda abistas barrister E. Dixon,
– Iirimaa, esindaja: E. Creedon, keda abistas G. Durcan, SC, ja C. Smith, BL,
– Kreeka valitsus, esindajad: E.‑M. Mamouna ja D. Tsagkaraki,
olles 26. septembri 2013. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (kümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 348, lk 1; ELT eriväljaanne 05/02, lk 110) artikli 1 lõiget 1 ja artikli 2 punkti c, artikli 8 lõiget 1 ja artikli 11 lõike 2 punkti b ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (ELT L 204, lk 23) artikli 2 lõike 1 punkte a ja b, lõike 2 punkti c ja artiklit 14.
2 See taotlus esitati vaidluses D, asendusemaduse abil lapse saanud ema, ja tema tööandja S. T. – National Health Service’i (riikliku tervishoiuteenistuse) allasutuse vahel seoses keeldumisega anda D‑le kõnesoleva lapse sünni järel tasustatud puhkust.
3 Direktiivi 92/85 põhjendused 1, 8, 9, 14 ja 17 on sõnastatud järgmiselt:
„[EÜ artiklis 118a] on sätestatud, et nõukogu võtab direktiividega vastu miinimumnõuded eelkõige töökeskkonna parandamiseks, selleks et kaitsta töötajate ohutust ja tervist;
rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate vastuvõtlikkus tingib vajaduse anda neile õigus saada vähemalt 14 nädala pikkune katkematu rasedus‑ ja sünnituspuhkus enne ja/või pärast sünnitust ning vähemalt kahenädalane kohustuslik rasedus‑ ja sünnituspuhkus enne ja/või pärast sünnitust;
lisaks sellele ei täida ka rasedus‑ ja sünnituspuhkust käsitlevad sätted eesmärki, kui nendega ei kaasne töölepingust tulenevate õiguste säilimine ja/või õigus piisavale toetusele.”
„Käesoleva direktiivi, mis on kümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses, eesmärk on rakendada meetmeid, soodustamaks rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamist.”
5 Direktiivi artiklis 2 sisalduvad järgmised mõistete määratlused:
c) rinnaga toitev töötaja – rinnaga toitev töötaja siseriiklike õigusaktide ja/või siseriiklike tavade tähenduses, kes kooskõlas kõnealuste õigusaktide ja/või tavadega teatab tööandjale oma olukorrast.”
6 Sama direktiivi artikkel 8 „Rasedus‑ ja sünnituspuhkus” näeb ette:
7 Direktiivi 92/85 artikkel 10 „Vallandamise keelamine” sätestab:
8 Kõnealuse direktiivi artiklis 11 „Tööalased õigused” on sätestatud:
2) artiklis 8 nimetatud juhul peab olema tagatud järgmine:
9 Direktiivi 2006/54 artiklis 1 on sätestatud:
10 Selle direktiivi artiklis 2 on sätestatud:
c) naise halvem kohtlemine seoses [raseduse või] rasedus‑ [ja] sünnituspuhkusega direktiivi 92/85/EMÜ tähenduses.” [täpsustatud tõlge]
11 Kõnealuse direktiivi artikli 14 lõike 1 punkt c on sõnastatud järgmiselt:
c) töö saamise ja töö tingimused, kaasa arvatud töölt vabastami[se tingimused] ja töötasu [ELTL artikli 157] kohaselt”. [täpsustatud tõlge]
12 2008. aasta seadus inimeste viljastamise ja embrüoloogia kohta (Human Fertilisation and Embryology Act 2008) sätestab artiklis 54, et kohus võib selleks, et last peetaks õiguslikus mõttes avaldajate lapseks, anda kahe isiku ühise avalduse alusel määruse, millega neile isikutele antakse vanema hooldusõigus selle lapse üle (parental order), kui:
– last on kandnud naine, kes ei ole üks avaldajatest ja kes kandis last selle tõttu, et talle on siirdatud embrüo või seemnerakud ja munarakk või talle on tehtud kunstlik viljastamine;
– embrüo tekitamiseks on kasutatud vähemalt ühe taotleja sugurakku; ja
– täidetud on teatavad muud tingimused, sh on taotlejad mees ja naine, kes on omavahel abielus või sellega sarnases suhtes.”
13 1996. aasta seadus töötajate õiguste kohta (Employment Rights Act 1996) sätestab artiklis 47 C, et tööandjal on keelatud oma tegevuse või tahtliku tegevusetusega kohelda töötajat ebasoodsamalt mõnel sätestatud põhjusel. Sätestatud põhjused kehtestab Secretary of State oma määrusega ja need on eelkõige seotud raseduse, sünnituse või emadusega; tavalise, kohustusliku või täiendava rasedus‑ ja sünnituspuhkusega; tavalise või täiendava lapsendamispuhkusega.
14 Vastavalt 1999. aasta määrusele rasedus‑ ja sünnituspuhkuse ja vanemapuhkuse jm kohta (The Maternity and Parental Leave etc. Regulations 1999), on töötajal õigus tavalisele rasedus‑ ja sünnituspuhkusele ning täiendavale rasedus‑ ja sünnituspuhkusele, juhul kui on täidetud teatavad tingimused, ning töölepingu kaitsele rasedus‑ ja sünnituspuhkuse ajal. Määruses on töötajale lisaks ette nähtud õigus asuda pärast rasedus‑ ja sünnituspuhkust uuesti tööle ning kaitse töölepingu ebaseadusliku lõpetamise eest.
15 Vastavalt selle määruse artiklile 19 on naissoost töötajal 1996. aasta seaduse töötajate õiguste kohta artikli 47 C alusel õigus sellele, et tööandja ei kahjustaks teda oma tegevuse või tahtliku tegevusetusega eeskätt põhjusel, et naissoost töötaja kasutas või soovis kasutada tavalist või täiendavat rasedus‑ ja sünnituspuhkust.
16 2010. aasta võrdõiguslikkuse seadus (Equality Act 2010) sätestab, et naist diskrimineeritakse, kui teda koheldakse teistest inimestest ebasoodsamalt tema soo, raseduse või rasedus‑ ja sünnituspuhkuse tõttu.
17 Eelotsusetaotlusest nähtub, et D. töötab alates 7. juulist 2001 S. T. heaks ühes viimasele kuuluvas haiglas.
18 D. sõlmis – kooskõlas 2008. aasta seadusega inimeste viljastamise ja embrüoloogia kohta – asendusemaduslepingu, et saada laps. Spermadoonoriks oli D. elukaaslane, aga munarakk ei olnud D. oma. D. ise ei olnud kordagi rase.
19 S. T. kehtestas rasedus‑ ja sünnituspuhkuse, lapsendamispuhkuse ja nende tasustamise suhtes korra, mis on võrdväärne õigusnormides tasustatud puhkuse suhtes ettenähtuga. Selle korra raames ei ole võimalik saada tasustatud puhkust naistel, kes saavad emaks asendusemaduse abil. S. T. kehtestas ka eripuhkuste korra, mis ei käsitle asendusemaduse abil lapse saamist. S. T. personalidirektor täpsustas 15. oktoobril 2009, vastusena ametiühingu küsimusele, mis puudutas asendusemaduse abil lapse saavate emade suhtes kohaldatavat õiguslikku režiimi, et „kui konkreetsel juhtumil vastav vajadus üles kerkib, siis lahendatakse küsimus rasedus‑ ja sünnituspuhkuse või lapsendaja puhkuse tingimusi kohaldades”.
20 D. esitas tööandjale avalduse tasustatud puhkuse saamiseks vastavalt lapsendamise suhtes kohaldatavale korrale, mille tööandja oli kehtestanud. S. T. teavitas D‑d 14. märtsi 2011. aasta kirjas, et viimase sõlmitud asendusemadusleping ei vastanud selle korra tingimustele, kuna D. ei saanud esitada lapsendamisagentuuri tõendit, mis kinnitaks lapsendajast tulevase lapsevanema ja lapsendatava lapse omavahelist seotust (matching certificate).
21 Pärast nimetatud kirja kättesaamist esitas D. samal päeval S. T‑le ametliku avalduse asendusemaduse alusel puhkuse saamiseks, mis on tema arvates samaväärne lapsendamispuhkusega – üksnes selle erandiga, et ta ei saa esitada lapsendajast lapsevanema ja lapse omavahelist seotust tõendavat dokumenti, sest ta ei osale lapsendamismenetluses. S. T. vastas 11. aprillil 2011, et kui D. taotleks lapsendamist, siis annaks see talle õiguse tasustatud puhkusele, kuid „asendusemaduse puhul ei ole tasustatud puhkuse saamiseks õiguslikku alust”.
22 D. esitas Employment Tribunal, Newcastle upon Tyne’ile 7. juunil 2011 hagiavalduse, väites, et vastavalt 2010. aasta võrdõiguslikkuse seadusele diskrimineeriti teda sooliselt ja/või raseduse ja sünnituse tõttu. Samuti väitis ta, et rikuti 1996. aasta seadust töötajate õiguste kohta ja 1999. aasta määrust rasedus‑ ja sünnituspuhkuse ning vanemapuhkuse jm kohta. Veel väitis ta, et teda kahjustati raseduse ja sünnituse tõttu ning selle tõttu, et ta on taotlenud tavalise või täiendava rasedus‑ ja sünnituspuhkuse kohaldamist. Lisaks väitis D, et rikutud on 4. novembril 1950. aastal Roomas alla kirjutatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikleid 8 ja 14.
23 D. uue taotluse peale vastas S. T. 10. juunil 2011, et tal on tasustatud puhkuse taotluste läbivaatamisel „kaalutlusõigus” ning et ta otsustas lubada, et D. suhtes kohaldatakse lapsendamispuhkuse korra tingimusi, mille kohaselt tuleb muu hulgas esitada teatavad dokumendid. Seega sai D. vastavalt nimetatud korrale tasustatud puhkust 29. juuni 2011. aasta kirjas määratletud tingimustel.
24 8. juulil 2011 väitis S. T. Employment Tribunal, Newcastle upon Tyne’is, et D‑l ei ole õigust rasedus‑ ja sünnituspuhkusetasule, sest seda on õigus saada lapse bioloogilisel emal.
25 Laps sündis 26. augustil 2011. D. kavatses sünnitusel kohal viibida, aga laps sündis ootamatult. D. asus lapse eest hoolitsema ning teda rinnaga toitma tund pärast sünnitust. Ta toitis last rinnaga kolme kuu jooksul.
26 D. ja tema elukaaslane esitasid pädevale kohtule avalduse, et see kohus teeks määruse, millega neile antaks vanema hooldusõigus selle lapse üle vastavalt 2008. aasta seaduse inimeste viljastamise ja embrüoloogia kohta artiklile 54. See kohus andis D‑le ja tema elukaaslasele 19. detsembri 2001. aasta määrusega alaliselt ja täies mahus vanema hooldusõiguse lapse üle. D‑d ja tema elukaaslast käsitatakse sellest alates õiguslikus mõttes kõnealuse lapse vanematena.
27 Neil asjaoludel otsustas Employment Tribunal, Newcastle upon Tyne menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„Esitatud küsimustes kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
– „asendusemaduse abil lapse saa[nud] ema” – asjaomane ema on töötaja ja ei ole asjaomasel ajavahemikul olnud rase ega ole sünnitanud kõnealust last;
– asendusema – naine, kes on olnud rase ja sünnitanud lapse asendusemaduse abil lapse saanud ema eest.
1. Kas direktiivi 92/85[…] artikli 1 lõige 1 ja/või artikli 2 punkt c ja/või artikli 8 lõige 1 ja/või artikli 11 lõike 2 punkt b sätestavad õiguse rasedus‑ ja sünnituspuhkusele asendusemaduse abil lapse saa[nud] emale?
2. Kas direktiivi 92/85[…] näeb ette õiguse rasedus‑ ja sünnituspuhkusele asendusemaduse abil lapse saa[nud] emale, juhul kui:
3. Kas direktiivi 2006/54[…] artiklit 14 koosmõjus artikli 2 lõike 1 punktiga a ja/või punktiga b ja/või artikli 2 lõike 2 punktiga c rikutakse siis, kui tööandja keeldub võimaldamast rasedus‑ ja sünnituspuhkust asendusemaduse abil lapse saa[nud] emale?
4. Kas keeldumine asendusemaduse abil lapse saa[nud] emale rasedus‑ ja sünnituspuhkuse andmisest selle tõttu, et töötaja ja lapse asendusema vahel on seos, rikub direktiivi 2006/54[…] artiklit 14 koosmõjus artikli 2 lõike 1 punktiga a ja/või punktiga b ja /või artikli 2 lõike 2 punktiga c?
5. Kas asendusemaduse abil lapse saa[nud] ema halvemini kohtlemine seose tõttu tema ja lapse asendusema vahel võib rikkuda direktiivi 2006/54 artiklit 14 koosmõjus artikli 2 lõike 1 punktiga a ja/või punktiga b ja /või artikli 2 lõike 2 punktiga c?
6. Kas 4. küsimusele jaatava vastuse andmise korral piisab asendusemaduse abil lapse saa[nud] ema staatusest selleks, et sellisel emal oleks õigus rasedus‑ ja sünnituspuhkusele seose tõttu tema ja lapse asendusema vahel?
7. Kui vastus ühele neljast esimest küsimusest on jaatav, siis kas:
a) direktiivil 92/85[…] on asjassepuutuvas osas vahetu õigusmõju; ja
b) direktiivil 2006/54[…] on asjassepuutuvas osas vahetu õigusmõju?”
28 Esimese ja teise küsimusega, mida tuleb käsitleda koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 92/85 tuleb tõlgendada nii, et asendusemaduse abil lapse saanud emal on õigus saada selle direktiivi artiklis 8 ette nähtud rasedus‑ ja sünnituspuhkust, kui tal on võimalik ise oma last sünnijärgselt rinnaga toita või ta toidab last sünnijärgselt rinnaga.
29 Sissejuhatavalt olgu öeldud, et ELTL artiklile 153 vastava EÜ artikli 118a alusel vastu võetud direktiivi 92/85 eesmärk on rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamine (11. oktoobri 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑460/06: Paquay, EKL 2007, lk I‑8511, punkt 27, ja 11. novembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑232/09: Danosa, EKL 2010, lk I‑11405, punkt 58).
30 Sellega seoses on direktiivi põhjenduses 8 märgitud, et rasedaid, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvaid töötajaid tuleb mitmel põhjusel käsitleda omaette riskigruppidena ning võtta meetmed nende ohutuse ja tervise suhtes.
31 Direktiivi 92/85 artikli 8 lõikes 1 on selle kohta sätestatud, et liikmesriigid võtavad tarvitusele vajalikud meetmed tagamaks, et sellistel töötajatel oleks õigus saada vähemalt 14 nädala pikkune katkestamatu rasedus‑ ja sünnituspuhkus enne ja/või pärast sünnitust vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavadele.
32 Vastavalt Euroopa Kohtu kohtupraktikale tuleb töötavatele rasedatele võimaldatavat rasedus‑ ja sünnituspuhkust pidada eriti tähtsa sotsiaalõiguse kaitsmise vahendiks. Nõnda on liidu seadusandja leidnud, et olulised muutused puudutatud isikute elamistingimustes vähemalt 14‑nädalase ajavahemiku jooksul enne ja pärast sünnitust on kaalukas põhjus nende kutsetegevuse peatamiseks, ilma et ametiasutused või tööandjad saaks selle põhjuse seaduslikkust mis tahes viisil kahtluse alla seada (vt 20. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑116/06: Kiiski, EKL 2007, lk I‑7643, punkt 49, ja 19. septembri 2013. aasta otsus kohtuasjas C‑5/12: Betriu Montull, punkt 48).
33 Nagu liidu seadusandja on direktiivi 92/85 põhjenduses 14 märkinud, on rase, sünnitanud või rinnaga toitev naistöötaja nimelt eriomases haavatavas olukorras, mis toob kaasa vajaduse anda talle õigus rasedus‑ ja sünnituspuhkusele, kuid mida eriti selle puhkuse ajal ei saa samastada mehe olukorraga ega haiguspuhkusel oleva naise olukorraga (vt 27. oktoobri 1998. aasta otsus kohtuasjas C‑411/96: Boyle jt, EKL 1998, lk I‑6401, punkt 40, ja eespool viidatud kohtuotsus Betriu Montull, punkt 49).
34 Töötaja rasedus‑ ja sünnituspuhkusega püütakse ühelt poolt kaitsta naise bioloogilist seisundit raseduse ajal ning selle järgselt, ning teiselt poolt naise ja tema lapse vahelist erilist suhet rasedusele ja sünnitusele järgneval perioodil, kaitstes seda suhet samal ajal töötamise jätkamisest tuleneva koormuse eest (vt eelkõige 12. juuli 1984. aasta otsus kohtuasjas 184/83: Hofmann, EKL 1984, lk 3047, punkt 25, eespool viidatud kohtuotsus Kiiski, punkt 46, ja eespool viidatud kohtuotsus Betriu Montull, punkt 50).
35 Seega tuleneb nii direktiivi 92/85 eesmärgist kui selle direktiivi artikli 8 sõnastusest, kus on otsesõnu mainitud sünnitamist, ning käesoleva kohtuotsuse punktides 32–34 viidatud Euroopa Kohtu praktikast, et direktiivi artiklis 8 ette nähtud rasedus‑ ja sünnituspuhkuse eesmärk on kaitsta ema ja lapse tervist naise rasedusele järgnevas eriomases haavatavas olukorras.
36 Sellega seoses olgu samuti lisatud, et Euroopa Kohus on küll otsustanud, et rasedus‑ ja sünnituspuhkuse eesmärk on kaitsta naise ja tema lapse vahelist erilist suhet, ent see eesmärk puudutab siiski üksnes „rasedusele ja sünnitusele” järgnevat perioodi, nagu nähtub käesoleva kohtuotsuse punktist 34.
37 Eeltoodust tuleneb, et direktiivi 92/85 artikli 8 alusel rasedus‑ ja sünnituspuhkuse andmine eeldab, et seda puhkust saav naistöötaja oli rase ja sünnitas lapse.
38 Niisugust järeldust kinnitab vastus, mille Euroopa Kohus andis 26. veebruari 2008. aasta otsuses kohtuasjas C‑506/06: Mayr (EKL 2008, lk I‑1017) seoses raseda töötaja vallandamise keeluga direktiivi 92/85 artikli 10 punktis 1. Euroopa Kohus otsustas selle kohtuotsuse punktis 37, et nii direktiivi 92/85 artikli 10 sõnastusest kui ka selle sätte peamisest eesmärgist – mida on mainitud käesoleva otsuse punktis 29 – nähtub, et selle artikliga tagatud kaitseks vallandamise eest peab asjaomane rasedus olema juba alanud.
39 Käesoleval juhul nähtub eelotsusetaotlusest, et D. ei olnud kordagi ise seda last oodates rase.
40 Neil asjaoludel ei laiene direktiivi 92/85 artikli 8 kohaldamisala asendusemaduse abil lapse saanud ema staatuses naistöötajale, sh ka juhul, kui tal on võimalik ise oma last sünnijärgselt rinnaga toita või kui ta toidab last sünnijärgselt rinnaga. Järelikult ei ole liikmesriigid kohustatud andma selle artikli alusel niisugusele naistöötajale õigust rasedus‑ ja sünnituspuhkusele.
41 Olgu siiski lisatud, et nagu tuleneb eeskätt direktiivi 92/85 esimesest põhjendusest, on selle direktiivi eesmärk kehtestada teatavad miinimumnõuded rasedate, hiljuti sünnitanud või rinnaga toitvate töötajate kaitseks töö kontekstis.
42 Seega ei välista kõnesolev direktiiv üldse liikmesriikide võimalust kohaldada või kehtestada asendusemaduse abil lapse saanud ema ohutuse ja tervise kaitse suhtes soodsamaid õigus‑ ja haldusnorme, mis võimaldaksid neil naistel saada lapse sünni alusel rasedus‑ ja sünnituspuhkust.
43 Eelnevaid kaalutlusi arvestades tuleb vastata esimesele ja teisele küsimusele, et direktiivi 92/85 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigid ei ole kohustatud andma asendusemaduse abil lapse saanud emale direktiivi artikli 8 alusel rasedus‑ ja sünnituspuhkust, sh ka juhul, kui tal on võimalik ise oma last sünnijärgselt rinnaga toita või kui ta toidab last sünnijärgselt rinnaga.
44 Kolmanda kuni viienda küsimusega, mida tuleb käsitleda koos, palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas direktiivi 2006/54 artiklit 14 koosmõjus selle direktiivi artikli 2 lõike 1 punktidega a ja b ning lõike 2 punktiga c tuleb tõlgendada nii, et see, kui tööandja keeldub andmast asendusemaduse abil lapse saanud emale rasedus‑ ja sünnituspuhkust, kujutab endast soolist diskrimineerimist.
45 Direktiivi 2006/54 artikli 14 lõikes 1 on sätestatud, et ei avalikus ega erasektoris, sealhulgas avalik-õiguslikes asutustes, ei tohi esineda otsest ega kaudset soolist diskrimineerimist eelkõige seoses töö saamise ja töö tingimustega, kaasa arvatud töölt vabastami[se tingimused] ja töötasu.
46 Mis puudutab kõnealuse direktiivi artikli 2 lõike 1 punktides a ja b reguleeritud diskrimineerimist, siis keeldumine anda rasedus‑ ja sünnituspuhkust siseriikliku kohtu kirjeldatud olukorras kujutab endast otsest soolist diskrimineerimist nimetatud sätte punkti a mõttes, kui selle keeldumise peamine põhjus puudutab üksnes ühest soost töötajaid (vt selle kohta 8. novembri 1990. aasta otsus kohtuasjas C‑177/88: Dekker, EKL 1990, lk I‑3941, punkt 10; 5. mai 1994. aasta otsus kohtuasjas C‑421/92: Habermann-Beltermann, EKL 1994, lk I‑1657, punkt 14, ja eespool viidatud kohtuotsus Mayr, punkt 50).
47 Vastavalt siseriiklikele õigusnormidele, mis on kohaldatavad niisuguse olukorra suhtes, nagu on kõne all põhikohtuasjas, koheldakse asendusemaduse abil lapse saanud isa samamoodi nagu sarnases olukorras olevat asendusemaduse abil lapse saanud ema, st ka isal ei ole õigust saada rasedus‑ ja sünnituspuhkusele vastavat tasustatud puhkust. Sellest tuleneb, et D. suhtes vastu võetud keelduv otsus ei põhine üksnes ühest soost töötajate suhtes kohaldataval alusel.
48 Lisaks nähtub Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikast, et kaudse soolise diskrimineerimisega on tegemist juhul, kui siseriikliku meetme kohaldamine – ehkki meede ise on sõnastatud neutraalselt – seab tegelikkuses ebasoodsasse olukorda palju suuremal hulgal ühe soo esindajatest töötajaid, võrreldes teise soo esindajatega (vt selle kohta 2. oktoobri 1997. aasta otsus kohtuasjas C‑1/95: Gerster, EKL 1997, lk I‑5253, punkt 30; 20. oktoobri 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑123/10: Brachner, EKL 2011, lk I‑10003, punkt 56, ja 20. juuni 2013. aasta otsus kohtuasjas C‑7/12: Riežniece, punkt 39).
49 Mis puudutab direktiivi 2006/54 artikli 2 lõike 1 punktis b selliselt reguleeritud kaudset diskrimineerimist, siis olgu tõdetud, et ükski toimiku element ei võimalda tuvastada, et kõnealuse puhkuse andmisest keeldumine seadis konkreetselt naissoost töötajaid meessoost töötajatega võrreldes ebasoodsamasse olukorda.
50 Seega ei kujuta keeldumine anda asendusemaduse abil lapse saanud emale (nagu D. seda on) rasedus‑ ja sünnituspuhkust, endast otsest ega kaudset soolist diskrimineerimist direktiivi 2006/54 artikli 2 lõike 1 punktide a ja b mõttes.
51 Lisaks on nimetatud direktiivi artikli 2 lõike 2 punktis c sätestatud, et naise halvem kohtlemine seoses raseduse või rasedus‑ ja sünnituspuhkusega direktiivi 92/85 tähenduses on direktiivi 2006/54 mõttes diskrimineerimine.
52 Kuivõrd asendusemaduse abil lapse saanud ema saabki selle lapse just tänu asendusema kasutamisele, ei ole võimalik kohelda teda rasedusega seoses ebasoodsamalt, sest ta ei ole seda last oodates rase olnud.
53 Teisalt tuleneb kahele esimesele küsimusele antud vastusest, et direktiiv 92/85 ei kohusta liikmesriike andma rasedus‑ ja sünnituspuhkust asendusemaduse abil lapse saanud emale. Seega ei kohelda seda ema ebasoodsamalt seoses rasedus‑ ja sünnituspuhkuse võtmisega direktiivi 92/85 mõttes.
54 Järelikult ei saa kõnealust ema, kes saab lapse asendusemaduse abil, käsitada direktiivi 2006/54 artikli 2 lõike 2 punkti c mõttes sooliselt diskrimineerituna.
55 Eelnevaid tähelepanekuid arvestades tuleb kolmandale kuni viiendale küsimusele vastata nii, et direktiivi 2006/54 artiklit 14 koosmõjus selle direktiivi artikli 2 lõike 1 punktidega a ja b ning lõike 2 punktiga c tuleb tõlgendada nii, et see, kui tööandja keeldub andmast asendusemaduse abil lapse saanud emale rasedus‑ ja sünnituspuhkust, ei kujuta endast soolist diskrimineerimist.
56 Võttes arvesse esimesele kuni viiendale küsimusele antud vastuseid, ei ole kuuendale ja seitsmendale küsimusele vaja vastata.
57 Et põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
1. Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (kümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigid ei ole kohustatud andma asendusemaduse abil lapse saanud emale direktiivi artikli 8 alusel rasedus‑ ja sünnituspuhkust, sh ka juhul, kui tal on võimalik ise oma last sünnijärgselt rinnaga toita või kui ta toidab last sünnijärgselt rinnaga.
2. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes artiklit 14 koostoimes artikli 2 lõike 1 punktidega a ja b ja lõike 2 punktiga c tuleb tõlgendada nii, et see, kui tööandja keeldub andmast asendusemaduse abil lapse saanud emale rasedus‑ ja sünnituspuhkust, ei kujuta endast soolist diskrimineerimist.

matches: kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus


Riigihangete läbiviimise kord – Riigi Teataja
Riigihangete läbiviimise kord - sisukord
§ 2 Riigihangete korraldamise keskkond
§ 4 Riigihanke eest vastutav isik
§ 5 Huvide konflikti ennetamine riigihanke läbiviimisel
2 Riigihanke piirmäära ületavad hanked
§ 6 Riigihanke piirmäära ületavate hangete korraldamine
§ 7 Hankekomisjon
§ 8 Hankemenetluse läbiviimine
3 Lihthangete korraldamine
§ 9 Lihthankemenetluse korraldamine, sotsiaal- ja eriteenuste tellimine
4 Alla lihthanke piirmäära jäävate hangete korraldamine
§ 10 Ostumenetlus
§ 11 Kirjaliku hankelepingu sõlmimine
§ 12 Korra rakendamine
RT IV, 27.04.2018, 39
Vastu võetud 19.04.2018 nr 15
Määrus kehtestatakse riigihangete seaduse § 9 lõigete 1 ja 4 ja Kambja Vallavolikogu 3. aprilli 2018. a määruse nr 25 „Vallavara valitsemise kord“ § 7 lõike 1 alusel.
(1) Riigihangete läbiviimise kord (edaspidi kord) reguleerib Kambja Vallavalitsuses (edaspidi vallavalitsus) ja vallavalitsuse hallatavates asutustes (edaspidi asutus) korraldatavate riigihangete läbiviimise korda ja sellega seotud toimingute teostamist.
(2) Määrust rakendatakse koostoimes riigihangete seaduse, selle alusel kehtestatud õigusaktide ja Kambja valla vallavara valitsemise korraga.
(3) Kui hankega võetakse kohustusi, millega kaasnevad väljaminekud tulevastel eelarveaastatel ja sellega ei ole arvestatud Kambja valla eelarvestrateegias, siis peab hanke väljakuulutamisele eelnema Kambja Vallavolikogu (edaspidi volikogu) vastav nõusolek.
§ 2. Riigihangete korraldamise keskkond
(1) Riigihanked, mille eeldatav maksumus ületab lihthanke piirmäära riigihangete seaduse tähenduses, korraldatakse riigihangete registris elektroonilise menetlusena. Riigihangete registris koostatud dokumente ei registreerita ega reeglina dubleerita vallavalitsuse või asutuse dokumendiregistris.
(2) Kui riigihanget ei korraldata riigihangete registris elektroonilise menetlusena, registreeritakse riigihankega seotud dokumendid vallavalitsuse või asutuse dokumendiregistrisse.
(1) Hangete korraldamine asjade ostmiseks ja teenuste tellimiseks maksumusega alates 30 000 eurost ning ehitustööde korral alates 60 000 eurost sätestatakse iga-aastases vallavalitsuse hankeplaanis, mis kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega hiljemalt ühe kuu jooksul arvates vallaeelarve vastuvõtmisest volikogus. Hankeplaani võib mõjuvatel põhjustel aasta jooksul muuta või täiendada.
(2) Hankeplaani ja selle muudatuste koostamise korraldab Kambja Vallavalitsuse hankespetsialist (edaspidi hankespetsialist), arvestades vallaeelarvet ning kulujuhtide ettepanekuid.
1) ostetava asja, tellitava teenuse või ehitustöö nimetus;
3) riigihanke väljakuulutamise aeg kahe kalendrikuu täpsusega;
4) hankelepingu täitmise tähtaeg;
(4) Hankeplaani on õigus lisada hankeid, mille hankelepingu eeldatav maksumus jääb alla käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud piirmäärasid.
§ 4. Riigihanke eest vastutav isik
(1) Riigihanke eest vastutav isik on üldjuhul hankespetsialist või valdkonna, mille tegevuseks vajalikku asja ostetakse või teenust tellitakse, eest vastutav ametiisik.
(2) Riigihanke eest vastutav ametiisik:
2) teostab hanke väljakuulutamiseks ja andmete riigihangete registrisse kandmiseks vajalikud toimingud;
3) annab selgitusi riigihanke alusdokumentide sisu kohta hankemenetluses osalejatele ja huvitatud isikutele;
4) korraldab pakkujatelt asjakohaste selgituste või selgitamist võimaldavate dokumentide nõudmise;
5) määrab hankekomisjoni koosolekute toimumise aja ja valmistab ette vajalikud materjalid;
6) teavitab pakkujaid hankija otsustest;
7) korraldab hankemenetluse käigus loodud ja saadud dokumentatsiooni süstematiseerimise ja säilitamise;
8) jälgib hankelepingu korrektset täitmist.
§ 5. Huvide konflikti ennetamine riigihanke läbiviimisel
(1) Hankekomisjoni liikmed ja hanke läbiviimise eest vastutav isik on hanke läbiviimisel ametiisikud korruptsioonivastase seaduse mõistes.
(3) Ametiisiku kohustused korruptsiooni vältimisel tulenevad korruptsioonivastasest seadusest ning Kambja Vallavalitsuse poolt kehtestatavatest täiendavatest õigusaktidest.
2. peatükk Riigihanke piirmäära ületavad hanked
§ 6. Riigihanke piirmäära ületavate hangete korraldamine
(1) Hangete puhul, mille eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on võrdne või suurem kui riigihanke piirmäär, lähtutakse lisaks riigihangete seadusele käesolevas peatükis sätestatud korrast.
(2) Hange kuulutatakse välja vallavalitsuse korraldusega, mis sisaldab vähemalt järgmist:
2) erandliku hankemenetluse liigi (kõik muu peale avatud menetluse) valiku puhul põhjendus, miks valiti see hankemenetluse liik;
3) hanke läbiviimise eest vastutav isik;
5) hanke tulemusel sõlmitava hankelepingu eeldatav tähtaeg ehk hanke periood;
6) hankelepingu täitmise eest vastutav isik;
(3) Riigihanke eest vastutav isik ja riigihanke komisjoni liige on kohustatud informeerima vallavalitsust asjaoludest, mis võivad tema osalemisel riigihanke korraldamises põhjustada huvide konflikti, taandama ennast riigihanke korraldamisega seotud toimingutest ja hoiduma edasisest tegevusest seoses riigihankega.
§ 7. Hankekomisjon
Hankekomisjoni pädevusse kuulub riigihanke läbiviimisel järgmiste toimingute tegemine:
1) hankedokumentide kooskõlastamine;
2) pakkujate ja taotlejatega läbirääkimiste pidamine riigihangete seaduses lubatud juhtudel ja hankedokumentides sätestatud tingimustel;
3) pakkumuste avamine, nõutud dokumentide olemasolu kontrollimine ja pakkumuste avamise protokolli allkirjastamine;
4) pakkujate ja taotlejate kvalifikatsiooni kontrollimine;
5) kvalifitseeritud pakkujate poolt esitatud pakkumuste vastavuse kontrollimine hanketeates ja hankedokumentides esitatud tingimustele;
6) vastuvõetud pakkumuste võrdlemine ja hindamine;
7) eduka pakkumuse väljaselgitamine ning vallavalitsusele kinnitamiseks esitamine;
8) kõikide pakkumuste tagasilükkamise või hankemenetluse kehtetuks tunnistamise otsustamine.
§ 8. Hankemenetluse läbiviimine
Hankekomisjoni ettepanekul otsustab vallavalitsus korraldusega:
3. peatükk Lihthangete korraldamine
§ 9. Lihthankemenetluse korraldamine, sotsiaal- ja eriteenuste tellimine
(1) Lihthankemenetlus korraldatakse asjade ostmisel ja teenuste tellimisel, mille eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 30 000 - 59 999,99 eurot, ehitustööde tellimisel, mille eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 60 000 - 149 999,99 eurot, ning teenuste kontsessiooni korral, mille eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 60 000 - 299 999,99 eurot. Lihthankemenetluse läbiviimisel lähtutakse riigihangete seaduse §-s 125 ja käesolevas korras sätestatust.
(2) Sotsiaal- või eriteenuste lepingu sõlmimisel lähtutakse riigihangete seaduse §-des 126 - 127 sätestatust, kui eeldatav eriteenuste maksumus ilma käibemaksuta on 60 000 eurot või enam ja sotsiaalteenuste eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 300 000 eurot või enam.
(3) Sotsiaal- või eriteenuste tellimisel järgitakse riigihangete seaduse §-s 3 sätestatud riigihanke korraldamise üldpõhimõtteid, võttes arvesse sotsiaal- ja eriteenuste eripärasid.
(4) Sotsiaal- või eriteenuste tellimisel, kui maksumus ilma käibemaksuta on vähemalt 20 000 eurot aga väiksem käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud maksumustest koostab riigihanke eest vastutav isik kirjaliku kutse, mis edastatakse e-posti teel võimaluse korral vähemalt kolmele pakkujale, kontrollides enne nende vastavust õigusaktides sätestatud erinõuetele, kui seda eeldab sotsiaal- või eriteenuste iseloomust lähtuv tegevus.
(5) Kui sotsiaal- või eriteenuste maksumus ületab käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud piirmäära, esitab riigihanke eest vastutav isik vallavalitsusele põhjendatud õiendi sotsiaal- või eriteenuste erimenetluse tulemuste kohta. Õiend peab sisaldama kokkuvõtet esitatud või võetud pakkumustest, sh eduka pakkumuse valiku kriteeriumi, ja vajaduse korral põhjendust, miks ei olnud võimalik võtta kolme pakkumust. Põhjendust ei pea lisama, kui kirjalik kutse edastati vähemalt kolmele pakkujale, kuid pakkumuse esitas ainult üks või kaks pakkujat. Õiend peab sisaldama ka ettepanekut vallavalitsuse juhile sõlmida õiendile lisatud leping või kinnitada õiendile lisatud kuludokument.
(6) Riigihanke eest vastutav isik tagab kirjaliku kutse ja esitatud pakkumuste säilitamise dokumendihaldussüsteemis, sh tagab kuludokumendi kinnitamise kehtiva korra kohaselt.
4. peatükk Alla lihthanke piirmäära jäävate hangete korraldamine
§ 10. Ostumenetlus
(1) Ostumenetlus korraldatakse asjade ostmisel ja teenuste tellimisel, mille eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 10 000 - 29 999,99 eurot ning ehitustööde tellimisel, mille eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 20 000 - 59 999,99 eurot, kohaldatakse järgnevat korda:
1) ostumenetluse korraldamise eest vastutab hankespetsialist, asutuse juht või tema määratud isik;
2) ostumenetluse läbiviimiseks koostab vastutav isik hinnapakkumuse lähteülesande, milles märgitakse ostumenetluse nimetus, kirjeldus ja maht, teostamise tähtaeg, maksetingimused ning pakkumuse esitamise tähtaeg;
3) vajadusel avaldatakse ostumenetlus koos hinnapakkumise lähteülesandega valla veebilehel;
4) asjade ostmiseks, teenuste või ehitustööde tellimiseks võetakse võimalusel vähemalt kolm võrdlevat hinnapakkumist;
5) kui pakkumuse esitab vähem kui kolm pakkujat ja ostumenetlust ei ole avaldatud valla veebilehel, siis põhjendab vastutav isik väiksemat pakkumuste arvu pakkumuse edukaks tunnistamise protokollis, lisades protokollile põhjendatud lisadokumendid (pakkujate poolt saadetud pakkumuse esitamisest loobumise kirjad vms);
6) ostumenetluse tulemused kinnitatakse pakkumuse edukaks tunnistamise protokolliga, mille allkirjastab vastutav isik.
(2) Asjade ostmise ja teenuse tellimise, mille eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 0,01 - 9 999,99 eurot või ehitustööde tellimise, mille eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 0,01 - 19 999,99 eurot, otsustab asjade ostmise, teenuste või ehitustööde tellimise hankespetsialist või asutuse juht arvestades vallaeelarve kõige otstarbekama kasutamise põhimõtet.
(3) Otsuse tegemisel võib aluseks võtta potentsiaalsete pakkujate muud müügikanalid (e-poed, tavapoed jms). Muude müügikanalite kasutamisel peab riigihanke eest vastutav isik võtma võrreldavad pakkumused vähemalt kolmelt potentsiaalselt pakkujalt. Muude müügikanalite pakkumused peavad olema võetud vormis, mis võimaldab kontrollida ostumenetluse vastavust määruses kehtestatud nõuetele.
§ 11. Kirjaliku hankelepingu sõlmimine
(2) Alla 10 000 eurose maksumusega hanke korral, kui hankelepingut ei sõlmita, on asja ostmise, teenuse tellimise või ehitustöö tegemise aluseks pakkumus ning hankespetsialisti koostatud pakkumuse edukaks tunnistamise protokoll või tellimuse kinnitus.
§ 12. Korra rakendamine
(1) Ülenurme Vallavalitsuse 28. veebruari 2012 määrus nr 2 „Riigihangete läbiviimise kord“ tunnistatakse kehtetuks.


§ 4 Nõuded investeeringuobjekti hinnapakkumuse kohta
RT I, 03.07.2012, 14
Vastu võetud 22.12.2010 nr 119
RT I, 29.12.2010, 90
25.06.2012 RT I, 03.07.2012, 12 06.07.2012
Määrus kehtestatakse „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 58 lõike 5, § 59 lõike 5, § 60 lõike 4 ja § 621 lõike 2 alusel.
[RT I, 03.07.2012, 12 - jõust. 06.07.2012]
Määrusega kehtestatakse mittepõllumajandusliku tegevuse toetamiseks põllumajandusega tegeleva ettevõtja majandustegevuse mitmekesistamise ja mikroettevõtete arendamise, sealhulgas „Eesti maaelu arengukava 2007–2013” (edaspidi arengukava) 5. peatüki meetme 3.1 „Majandustegevuse mitmekesistamine maapiirkonnas” alameetmetes 3.1.1 „Mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas” ja 3.1.2 „Mikroettevõtete arendamise toetus” nimetatud suurte projektide (edaspidi suurprojekt) elluviimise eesmärgil antava maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetuse (edaspidi toetus) saamise täpsemad nõuded taotleja, kavandatava tegevuse ja taotluse kohta, abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, toetuse määr ja suurus, sealhulgas toetuse minimaalne ja maksimaalne suurus, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, taotluse vorm, taotluse hindamise kriteeriumid ja taotluse hindamise kord, sealhulgas taotluse eelistamise võimalused, nõuded toetuse saajale ja toetuse väljamaksmise kord, taotluse rahuldamise otsuse muutmise ja kehtetuks tunnistamise kord ning enne töö, teenuse või vara soetamise eest tasumist toetatava tegevuse elluviimise riigieelarvelistest vahenditest rahastamise taotlemise ja taotluse menetlemise kord ning taotluse vorm kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikli 18 lõike 4 alusel heaks kiidetud arengukavaga.
2) [kehtetu - RT I, 03.07.2012, 12 - jõust. 06.07.2012]
3) muu mikroettevõtja, välja arvatud kalandustoodete tootja või töötleja „Kalandusturu korraldamise seaduse” mõistes.
2) taotleja taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulu oli suurem kui 2400 eurot. Suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral oli taotleja taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulu suurem kui 31 955 eurot;
6) taotleja ei ole saanud ega taotle samal ajal sama investeeringuobjekti kohta või sellega seotud toetatava tegevuse osaks oleva tegevuse kohta toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi;
10) [kehtetu - RT I, 03.07.2012, 12 - jõust. 06.07.2012]
1) taotleja kolme aasta müügitulu kokku investeeringu tegemisele järgneva kolmanda majandusaasta lõpuks on tegevusvaldkonnas, mille kohta ta toetust sai, suurenenud vähemalt 20% taotletud toetuse summast;
3) taotleja võlakordaja ei ole investeeringu tegemisele järgneva kolmanda majandusaasta majandustegevuse põhjal suurem kui 0,7;
4) taotleja maksevõime näitaja on investeeringu tegemisele järgneva kolmanda majandusaasta majandustegevuse põhjal suurem kui 1.
(5) Toetust võib taotleda füüsilisest isikust mikroettevõtja, kes ei ole tegutsenud vahetult enne taotluse esitamise aastat vähemalt ühte kalendriaastat, kuid on omandanud oma vanemast või vanavanemast füüsilisest isikust põllumajandustootjale kuulunud kogu põllumajandusettevõtte ning kui vanemast või vanavanemast füüsilisest isikust põllumajandustootja on tegutsenud vähemalt taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kaks kalendriaastat ja tema eelnev majandustegevus vastab põllumajandustootjast toetuse taotlejale esitatud nõuetele.
(6) Toetust võib taotleda äriühingust mikroettevõtja, kes ei ole tegutsenud vahetult enne taotluse esitamise aastat vähemalt ühte kalendriaastat, kuid kes on omandanud oma füüsilisest isikust osaniku, aktsionäri või liikme vanemast või vanavanemast füüsilisest isikust põllumajandustootjale kuulunud kogu põllumajandusettevõtte ning kui vanemast või vanavanemast füüsilisest isikust põllumajandustootja on tegutsenud vähemalt taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kaks kalendriaastat ning tema eelnev majandustegevus vastab põllumajandustootjast toetuse taotlejale esitatud nõuetele.
(1) Taotleja võib toetust taotleda majandustegevuse mitmekesistamiseks vajalike järgmiste tegevuste kohta, kui investeeringuobjekt asub valla, välja arvatud suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral Tallinnaga piirneva valla, või vallasisese linna, mille elanike arv jääb alla 4000 (arengukava tabel 3), või kuni 4000 elanikuga (arengukava tabel 2) väikelinna territooriumil (edaspidi väikelinn) ning tema tegevus vastab riigiabi nõuetele komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 mõistes:
1) hoone ja rajatise (edaspidi ehitis) ehitamine, välja arvatud lammutamine, „Ehitusseaduses” sätestatud tingimustel ja korras ning hoone parendamine;
2) majutusteenuse osutamiseks uue voodikoha rajamine ning hoone parendamine „Turismiseaduse” § 19 alusel sätestatud nõuete kohaselt. Uue voodikoha rajamisena käsitatakse hoone püstitamist, laiendamist või rekonstrueerimist „Ehitusseaduses” sätestatud nõuete kohaselt;
3) majutusteenuse osutamiseks uue majutusruumi sisustamine vajaliku materiaalse põhivaraga punktis 2 nimetatud uue voodikoha rajamise korral „Turismiseaduse” § 19 alusel sätestatud nõuete kohaselt;
(2) Toetust ei saa taotleda lõikes 1 nimetatud tegevuste kohta, kui investeeringuobjekt on seotud justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” lisas 16 „Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatoris (EMTAK)” (edaspidi EMTAK 2008) nimetatud järgmiste tegevusvaldkondadega:
2) metsamajandus ja metsavarumine (EMTAK 2008, jagu A, alajagu 02), välja arvatud halumasina ostmine taotleja poolt, kes ei ole puidulisi metsandussaadusi töötlev ja turustav mikroettevõtja arengukava 5. peatükis meetme 1.5 „Metsade majandusliku väärtuse parandamine ja metsandussaadustele lisandväärtuse andmine” mõistes;
6) puidu saagimine ja hööveldamine (EMTAK 2008, jagu C, alajagu 1610), katusesindlite ja laastude tootmine (EMTAK 2008, jagu C, alajagu 16239, alategevus „Katusesindlite ja laastude tootmine”), puittaara tootmine (EMTAK 2008, jagu C, alajagu 1624) ning pakkude, pelletite, brikettide või graanulite tootmine aglomeeritud saepurust või puidujäätmetest (EMTAK 2008, jagu C, alajagu 16291, alategevus „Pakkude, pelletite, brikettide või graanulite tootmine aglomeeritud saepurust ja puidujäätmetest”), kui taotleja on punktis 2 nimetatud metsandussaadusi töötlev ja turustav ettevõtja, välja arvatud masina või seadme ostmine hööveldatud või lihvitud puidu valmistamiseks;
7) elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine (EMTAK 2008, jagu D, alajagu 35);
10) veondus ja laondus (EMTAK 2008, jagu H), välja arvatud mahetoodete ladustamise korraldamiseks turustuskeskuse loomine;
15) haldus- ja abitegevused (EMTAK 2008, jagu N), välja arvatud taimede, puude ja põõsaste istutamine, parkide, aedade ja haljasalade hooldus ja korrashoid (EMTAK 2008, jagu N, alajagu 813, alategevus „Taimede, puude ja põõsaste istutamine, parkide, aedade ja haljasalade hooldus ja korrashoid”), puude lõikamine, hekkide piiramine, puude ümberistutamine (EMTAK 2008, jagu N, alajagu 813, alategevus „Puude lõikamine, hekkide piiramine, puude ümberistutamine”). Taimede, puude ja põõsaste istutamise, parkide, aedade ja haljasalade hoolduse ja korrashoiu ning puude lõikamise, hekkide piiramise ja puude ümberistutamise korral ei tohi taotleja olla põllumajandustootja;
(3) Lisaks lõikes 2 loetletud tegevusvaldkondadele ei saa toetust taotleda järgmiste tegevuste kohta:
1) Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud toodete ja nimetatud toodetega seotud toodete töötlemine, kui taotleja on põllumajandustootja või ettevõtja, kelle põhitegevus on Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud toodete või mittepuiduliste metsasaaduste ning nimetatud toodete ja saadustega seotud toodete töötlemine ja turustamine arengukava 5. peatüki meetme 1.6 „Põllumajandustoodetele ja mittepuidulistele metsasaadustele lisandväärtuse andmine” mõistes;
2) majutusteenuse osutamiseks uue voodikoha rajamine, hoone parendamine ja majutusruumi sisustamine materiaalse põhivaraga, kui majutusettevõttes on üle 30 voodikoha, välja arvatud puhkeküla ja -laagri puhul;
3) majutusteenuse osutamiseks koos majutusettevõttes olemasolevate voodikohtadega kokku üle 30 voodikoha rajamine;
4) puhkeküla ja -laagri puhul üle 30 uue voodikoha rajamine;
5) „Turismiseaduse” § 18 lõigetes 8, 9 ja 11 nimetatud majutusettevõttes majutusteenuse osutamiseks uue voodikoha rajamine, hoone parendamine ja majutusruumi sisustamine materiaalse põhivaraga;
6) biomassist biokütuse, bioelektri ja biosoojuse tootmine.
1) kavandatava investeeringuobjekti kohta turu-uuringu tegemine, välja arvatud suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral;
2) kavandatava investeeringuobjektiga seotud infokandja ja jaotusmaterjali koostamine, veebilehe loomine ning riigisisesel messil osalemine (edaspidi turundustegevus);
3) lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevuse puhul kavandatava ehitustöö üle „Ehitusseaduse” alusel kehtestatud korras omanikujärelevalve (edaspidi omanikujärelevalve) tegemine;
4) kavandatava investeeringuobjektiga kaasneva litsentsi, patendi või kasuliku mudeli ostmine;
5) lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevuse puhul tee ja selle koosseisu kuuluva parkla ehitamine (edaspidi tee ja parkla ehitamine), kui see tee on eratee „Teeseaduse” § 52 tähenduses ja on ehitusprojekti alusel juurdepääsuks kavandatavale ehitisele, mille ehitamise või parendamise kohta taotletakse toetust selle määruse alusel, ning kui nimetatud tee ja parkla ehitamise kulude osakaal ehitise ehitamise ja parendamise abikõlblikes kuludes ei ületa 30%.
(5) Lõikes 1 ning lõike 4 punktides 3–5 nimetatud tegevuse elluviimiseks antav toetus on regionaalabi komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 13 mõistes.
(6) Lõike 4 punktis 1 nimetatud turu-uuringu tegemiseks ning punktis 2 nimetatud infokandja ja jaotusmaterjali koostamiseks ning veebilehe loomiseks antav toetus on väikese ja keskmise suurusega ettevõttele nõustamiseks antav abi komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 26 mõistes.
(7) Lõike 4 punktis 2 nimetatud riigisisesel messil osalemiseks antav toetus on väikese ja keskmise suurusega ettevõttele messil osalemiseks antav abi komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 artikli 27 mõistes.
(8) Ehitis, mida ehitatakse, välja arvatud uus püstitatav hoone, või kuhu seade paigaldatakse, või hoone, mida parendatakse või mille majutusruumi sisustatakse materiaalse põhivaraga, on taotleja omandis või on antud talle õiguslikul alusel kasutamiseks vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(9) Uue hoone püstitamise korral on kavandatava hoone alune maa taotleja omandis või on taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(10) Patent või kasulik mudel ostetakse selle omanikult turutingimustel. Litsents ostetakse patendi või kasuliku mudeli omanikult turutingimustel.
(11) Kavandatava investeeringu tegemist ei või alustada varem ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval.
§ 4. Nõuded investeeringuobjekti hinnapakkumuse kohta
(1) Kui investeeringuobjekti, turu-uuringu, turundustegevuse, välja arvatud messil osalemine, omanikujärelevalve või tee ja parkla ehitamise käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, peab taotleja olema investeeringuobjekti, turu-uuringu, turundustegevuse, omanikujärelevalve või tee ja parkla ehitamise kohta saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumust koos pakkumuse tehniliste tingimuste loeteluga (edaspidi investeeringuobjekti hinnapakkumus).
(2) Kui investeeringuobjekti, turu-uuringu, turundustegevuse, välja arvatud messil osalemine, omanikujärelevalve või tee ja parkla ehitamise käibemaksuta maksumus ei ületa 5000 eurot või kui asjaomases valdkonnas on ainult üks teenuse pakkuja, peab taotleja olema saanud vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumuse.
(3) Väljavalitud investeeringuobjekti hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase tegevuse ja investeeringuobjekti eest tasutava hinnaga. Kui taotleja ei ole valinud odavaimat investeeringuobjekti hinnapakkumust, peab ta tehtud valikut põhjendama.
(4) Investeeringuobjekti hinnapakkumusel peab iga tegevuse ja investeeringuobjekti hind olema eraldi välja toodud.
(5) Taotleja ja hinnapakkuja ning nende osanik või aktsionär ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda üksteise juhatusse ega nõukokku.
5) omanikujärelevalve maksumus kuni 3% punktis 1 või 2 nimetatud maksumusest.
(2) Hoone parendamise maksumus ei või olla väiksem kui 3195 eurot ja suurem kui 12 783 eurot.
(3) Investeeringuobjekti maksumus peab olema põhjendatud, selge, üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekas ja vajalik tegevuse eesmärgi saavutamiseks. Taotleja tagab toetusraha otstarbeka ja säästliku kasutamise.
6) ehitise lammutamise kulud, kui seda ei kajastata hinnapakkumuses ja see ei moodusta osa ehitusprojektis ettenähtud ehitustöödest;
8) rendi, kütuse-, koolitus-, side- ja veokulud, töötasu ning muud üldkulud;
10) õigus- ja raamatupidamisteenuse ning teostatavusuuringu kulud, välja arvatud kulud kavandatava investeeringuobjekti kohta tehtud turu-uuringule;
13) kavandatava investeeringuga seotud turundustegevuse kulud, välja arvatud infokandja ja jaotusmaterjali koostamise, veebilehe loomise ning messil esmakordse osalemise kulud;
14) olmeelektroonika soetamise kulud, välja arvatud juhul, kui olmeelektroonika on otseselt seotud kavandatava investeeringuga;
17) keskkonnamõju hindamisega ja detailplaneeringu koostamisega kaasnevad kulud;
18) kulud, mis on vastuolus Euroopa Liidu õigusaktidega, sealhulgas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 71 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15–73), artikliga 55 kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumidega;
19) sellise ehitise ehitamise, hoone parendamise, majutusruumi sisustamiseks materiaalse põhivara ning masina ja seadme ostmise kulud, mis ei ole vajalikud taotleja majandustegevuse mitmekesistamiseks asjaomasel tegevusalal, sealhulgas kontorihoone ehitamise kulud.
(1) Toetust antakse kuni 30% investeeringuobjekti maksumusest, kui tegevuse elluviimise koht asub Harju maakonna vallas, mis piirneb Tallinnaga. Suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral antakse toetust kuni 30% investeeringuobjekti maksumusest, kui tegevuse elluviimise koht asub Harju maakonna vallas või väikelinnas, mis ei piirne Tallinnaga.
(2) Toetust antakse kuni 40% investeeringuobjekti maksumusest, kui tegevuse elluviimise koht asub vallas või väikelinnas, mis piirneb asustusüksusega (linn, vald, vallasisene linn), kus paikneb maavalitsus (edaspidi maakonnakeskus), mis ei asu Harju maakonnas, või kui tegevuse elluviimise koht asub Harju maakonna vallas või väikelinnas, mis ei piirne Tallinnaga. Traktori ostmise korral antakse toetust kuni 35% investeeringuobjekti maksumusest. Suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral antakse toetust kuni 40% investeeringuobjekti maksumusest, kui tegevuse elluviimise koht asub vallas või väikelinnas, mis piirneb maakonnakeskusega ega asu Harju maakonnas.
(3) Toetust antakse kuni 50% investeeringuobjekti maksumusest, kui tegevuse elluviimise koht asub vallas või väikelinnas, mis ei piirne maakonnakeskusega ega asu Harju maakonnas. Traktori ostmise korral antakse toetust kuni 35% investeeringuobjekti maksumusest.
(5) Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta arengukava programmiperioodi jooksul (edaspidi programmiperiood) on 100 000 eurot. Suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral on toetuse minimaalne suurus ühe taotleja kohta programmiperioodil 100 000 eurot ning toetuse maksimaalne suurus 300 000 eurot koos muu selle määruse alusel antava toetusega.
(6) Toetuse maksimaalne suurus kontserni kuuluva taotleja puhul programmiperioodil on 100 000 eurot kontserni kohta ning suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral kuni 300 000 eurot kontserni kohta.
(7) Kui ettevõtja suhtes omab „Konkurentsiseaduse” § 2 lõike 4 mõistes valitsevat mõju taotlejaga samas maakonnas tegutsev ettevõtja, saavad nimetatud ettevõtjad programmiperioodil taotleda toetust kuni 100 000 eurot ning suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral kuni 300 000 eurot.
(8) Suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral ning § 3 lõike 4 punktis 2 nimetatud riigisisesel messil osalemiseks antakse toetust üks kord programmiperioodil.
(9) Kui taotleja on saanud sama investeeringuobjekti kohta või sellega seotud omanikujärelevalve, litsentsi, patendi või kasuliku mudeli ostmise ning tee ja parkla ehitamise kohta tagastatavat riigiabi või vähese tähtsusega abi, ei tohi mikro- ja väikese suurusega ettevõtja puhul toetuse suurus koos tagastatava riigiabi või vähese tähtsusega abiga ületada 70% investeeringuobjekti maksumusest ning keskmise suurusega ettevõtja puhul 60% investeeringuobjekti maksumusest, välja arvatud Harjumaal asuva investeeringuobjekti puhul, mille kohta mikro- ja väikese suurusega ettevõtjale antakse toetust koos tagastatava riigiabi või vähese tähtsusega abiga kuni 60% investeeringuobjekti maksumusest ning keskmise suurusega ettevõtjale kuni 50% investeeringuobjekti maksumusest.
(10) Kui taotleja on saanud investeeringuobjektiga seotud turu-uuringu ja turundustegevuse kohta tagastatavat riigiabi või vähese tähtsusega abi, ei tohi toetuse suurus koos tagastatava riigiabi või vähese tähtsusega abiga ületada 50% investeeringuobjekti maksumusest.
(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIAle lisas 1 toodud vormi kohase avalduse ja lisas 2 toodud vormi kohase äriplaani ning neis esitatud andmeid tõendavad dokumendid, mis on loetletud lõigetes 2, 21, 3 ja 5. Suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral esitab taotleja PRIAle lisas 3 toodud vormi kohase avalduse ja lisas 4 toodud vormi kohase äriplaani ning neis esitatud andmeid tõendavad dokumendid, mis on loetletud lõigetes 2 ja 3.
(2) Kui taotleja on füüsilisest isikust ettevõtja, esitab ta raamatupidamise andmeid ja maksukohustuslasele esitatud nõuete täitmist tõendavad järgmised dokumendid:
1) „Raamatupidamise seaduse” kohaselt tekkepõhist raamatupidamise arvestust pidava taotleja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta bilansi ja kasumiaruande ärakiri, mis kajastab ettevõtja tegevust vähemalt 12 kuu jooksul, ning „Raamatupidamise seaduse” kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava taotleja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaasta kohta Maksu- ja Tolliametile esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vormi E kinnitatud ärakiri, mis kajastab ettevõtja tegevust vähemalt 12 kuu jooksul;
2) „Raamatupidamise seaduse” kohaselt tekkepõhist raamatupidamise arvestust pidava taotleja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud teise ja kolmanda majandusaasta bilansi ja kasumiaruande ärakiri § 2 lõike 2 punktides 12 ja 13 ning lõikes 3 sätestatud juhtudel ning „Raamatupidamise seaduse” kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava taotleja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud teise ja kolmanda kalendriaasta kohta Maksu- ja Tolliametile esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vormi E kinnitatud ärakiri § 2 lõike 2 punktides 12 ja 13 sätestatud juhtudel;
3) „Raamatupidamise seaduse” kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava taotleja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaasta kohta pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste loetelu ning § 2 lõikes 3 sätestatud juhtudel taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud teise ja kolmanda kalendriaasta kohta pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste loetelu. Loetelus näidatakse ära kreeditori nimi ja kohustuse saldo ning kreeditori kinnitus loetelus märgitud kohustuse kohta eelnimetatud kalendriaasta viimase kuupäeva seisuga. Kreeditoride kinnitus ei ole vajalik „Põllumajandusreformi seadusest” tulenevate ühistatud vara ja tööosakute kompenseerimise kohustuste kohta.
(21) Paragrahvi 2 lõigetes 5 ja 6 nimetatud taotleja esitab lõikes 2 nimetatud dokumendid omandatud põllumajandusettevõtte kohta.
1) paragrahvi 4 lõikes 1 nimetatud juhul vähemalt kolme pakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumuse ärakirjad, § 4 lõikes 2 nimetatud juhul vähemalt ühe pakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumuse ärakiri;
2) paragrahvi 4 lõikes 1 nimetatud juhul lisas 5 toodud vormi kohane hinnapakkumuste võrdlustabel. Väljavalitud hinnapakkumus peab olema objektiivselt põhjendatud ega tohi olla põhjendamatult kõrge;
3) ehitise puhul ehitusloa või kohaliku omavalitsusüksuse kirjaliku nõusoleku ärakiri, kui see on nõutav „Ehitusseaduse” kohaselt;
5) toiduainete töötlemise, kaupluse, rändkaupluse ning sõidukile monteeritava külmutus- ja jahutusseadme puhul „Toiduseaduses” sätestatud pädevuse kohaselt Veterinaar- ja Toiduameti hinnang kavandatava investeeringuobjekti investeeringujärgse nõuetekohasuse kohta;
6) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et kavandatav ehitis, mida ehitatakse või kuhu seade paigaldatakse, või hoone, mida parendatakse või mille majutusruumi sisustatakse põhivaraga, kuulub taotleja omandisse või on antud taotlejale õiguslikul alusel kasutamiseks vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, ning uue hoone püstitamise korral kuulub selle alune maa taotleja omandisse või on sellele taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
7) lisa 6 punkti 4 puhul kohaliku omavalitsusüksuse tõend selle kohta, et hoone on olnud täies ulatuses kasutusest väljas taotluse esitamise kuule eelnenud 12 kuu jooksul;
8) lisa 6 punkti 5 puhul kultuurimälestiste riiklikusse registrisse kandmata hoone puhul väljavõte dokumendist, mis tõendab, et investeeringuobjekt kajastub kultuuriväärtusliku objektina või miljööväärtusliku hoonestusalana kohaliku omavalitsusüksuse õigusaktis, piirkondlikus arengukavas või planeeringus;
9) lisa 6 punkti 6 puhul mittetulundusühingu Eesti Puuetega Inimeste Koda või piirkondliku Puuetega Inimeste Koja antud asjakohane kinnitus, kui investeeringul on positiivne mõju puuetega inimestele;
10) lisa 6 punkti 6 puhul mitte varasema kui taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päeva seisuga nimekiri kõikide osanike või aktsionäride kohta koos nende osaluse protsendiga ja isikukoodidega, kui taotleja on äriühing ning kui investeeringul on positiivne mõju noorte ettevõtlusele või naisettevõtlusele;
11) lisa 6 punkti 7 puhul ettevõtte vähemalt ühe osaniku, aktsionäri või liikme investeeringu tegemise valdkonnale vastavat haridust, asjakohase kutse omandamist või sama tegevusala või ettevõtte juhtimist käsitleva koolituse läbimist tõendava dokumendi ärakiri;
12) lisa 6 punkti 9 puhul ning suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral nimekiri olemasolevate töökohtade ja töötajate tööülesannete ning kavandatavate uute töökohtade ja tööülesannete kohta;
13) lisa 6 punktide 10.1 ja 10.2 puhul Veterinaar- ja Toiduameti hinnang kavandatava investeeringuobjekti investeeringujärgse vastavuse kohta mahepõllumajanduslikult märgistatud saaduse ja toote valmistamise nõuetele, kui toetatav tegevus on seotud toiduks kasutatava mahepõllumajanduslikult märgistatud toote valmistamisega;
14) lisa 6 punktide 10.1 ja 10.2 puhul taotluse esitamise aastale järgneva aasta kohta rahvusvahelise mahepõllumajandusliku organisatsiooni IFOAM (International Federation of Organic Agriculture Movements) või muu pädeva organisatsiooni väljastatud tarnija asjakohane sertifikaat, kui toetatav tegevus on seotud toiduks mitte kasutatava mahepõllumajanduslikult märgistatud toote valmistamisega;
15) lisa 7 punkti 2 puhul turu-uuringut korraldava ettevõtja või muu organisatsiooni tehtud turu-uuring investeeringu kohta, kui taotleja on tellinud selle ettevõtjalt või mõnelt muult organisatsioonilt investeeringu turuinfo ja kvaliteedi tõendamiseks;
16) lisa 7 punkti 4 puhul investeeringu tegijate ja rakendajate nimekiri (eesnimi, perekonnanimi, amet, asutus, seotus investeeringuga), elulookirjeldus, erialast pädevust ning juhtimis- või töökogemust tõendava dokumendi ärakiri ning taotlejaga lepingulist suhet tõendava dokumendi ärakiri;
(4) Taotleja võib esitada ettenähtud tähtajal ühe taotluse.
(5) Paragrahvi 2 lõikes 5 nimetatud taotleja esitab ärakirja enda või oma vanema sünnitunnistusest ja lõikes 6 nimetatud taotleja esitab ärakirja füüsilisest isikust osaniku, aktsionäri või liikme või tema vanema sünnitunnistusest.
(11) Paragrahvi 11 lõikes 1 nimetatud juhul kontrollib PRIA taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja, kavandatava tegevuse ja investeeringuobjekti vastavust määruses sätestatud nõuetele pärast taotluste hindamist. Nõuetele vastavust kontrollitakse üksnes nende taotluste puhul, mis kuuluksid rahuldamisele hindamistulemuste alusel koostatud taotluste paremusjärjestuse kohaselt.
(4) PRIAl on õigus äriplaanis esitatud kavandatavate majandusaastate kohta käivate prognooside täitmise võimalikkuse hindamisse kaasata ekspert.
(1) Kui kõigi taotluste rahastamise summa ületab toetatava tegevuse rahastamise eelarve, hindab PRIA Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 60 lõike 2 alusel taotlusi enne taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimist lisades 6 ja 7 sätestatud hindamiskriteeriumide alusel.
(2) PRIA hindab põllumajandustootjate esitatud taotlusi lisa 6 punktides 1–9, 10.1 ja 11–13 sätestatud hindamiskriteeriumide alusel, andes taotlusele hindepunkte lisa 6 punktide 1–9, 10.1 ja 11–13 kohaselt. Muude taotlejate esitatud taotlusi hindab PRIA lisa 6 punktides 1–9, 10.2, 11 ja 12 sätestatud hindamiskriteeriumide alusel, andes taotlusele hindepunkte lisa 6 punktide 1–9, 10.2, 11 ja 12 kohaselt.
(3) Suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral hindab PRIA taotlusi lisas 7 sätestatud hindamiskriteeriumide alusel, andes taotlusele hindepunkte lisa 7 kohaselt.
(4) Põllumajandustootjate ja muude taotlejate kohta koostatakse hindamistulemuste alusel eraldi taotluste paremusjärjestus.
(5) Suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral kõigi taotluste hindamiseks ja taotluste paremusjärjestuse koostamiseks moodustab PRIA peadirektor hindamiskomisjoni.
(6) Taotluste paremusjärjestuse koostamisel loetakse paremaks suurema hindepunktide summa saanud taotlus.
(7) Võrdsete näitajatega taotluste puhul eelistatakse „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 60 lõike 3 alusel taotlust, milles taotletav toetuse summa on väiksem. Suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral eelistatakse võrdsete näitajatega taotluste puhul taotlust, mille lisa 4 tabelis 11 esitatud investeeringuplaani eest saadud hindepunkt on suurem. Juhul kui investeeringuplaani eest saadud hindepunktid on mitme taotluse puhul võrdsed, siis eelistatakse taotlust, milles on näidatud suurem omafinantseeringu määr, arvestades § 6 lõigetes 1–3 sätestatud toetuse määrasid.
(2) Kui kõigi taotluste rahastamise summa ületab toetatava tegevuse rahastamise eelarve, rahuldatakse taotluste hindamise tulemusel koostatud taotluste paremusjärjestuste alusel parimad nõuetele vastavad taotlused Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 60 lõike 5 punkti 2 alusel.
(3) Suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral rahuldatakse taotluste hindamise tulemustel koostatud taotluste paremusjärjestuste alusel parimad nõuetele vastavad taotlused või kõik nõuetele vastavad taotlused, mis on saanud vähemalt 20 hindepunkti, „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 60 lõike 5 punkti 2 või 3 alusel.
(5) PRIA teeb lõigetes 1–3 nimetatud juhul taotluse rahuldamise otsuse, lõikes 4 nimetatud juhul taotluse osalise rahuldamise otsuse või „Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 62 lõike 2 või 4 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse 95 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast.
(6) Kui turu-uuring ei vasta § 3 lõike 4 punktis 1 ja lõikes 6, § 4 lõigetes 1 ja 2 ning § 5 lõike 1 punktis 3 sätestatud nõuetele, jäetakse taotlus rahuldamata turu-uuringu osas.
(7) Kui turundustegevus ei vasta § 3 lõike 4 punktis 2 ja lõigetes 6 ja 7, § 4 lõigetes 1 ja 2 ning § 5 lõike 1 punktis 4 sätestatud nõuetele, jäetakse taotlus rahuldamata turundustegevuse osas.
(8) Kui omanikujärelevalve ei vasta § 3 lõike 4 punktis 3 ja lõikes 5, § 4 lõigetes 1 ja 2 ning § 5 lõike 1 punktis 5 sätestatud nõuetele, jäetakse taotlus rahuldamata omanikujärelevalve osas.
(9) Kui litsentsi, patendi või kasuliku mudeli ostmine ei vasta § 3 lõike 4 punktis 4 ning lõigetes 5 ja 10 sätestatud nõuetele, jäetakse taotlus rahuldamata kavandatava investeeringuobjektiga kaasneva litsentsi, patendi või kasuliku mudeli ostmise osas.
(10) Kui tee ja parkla ehitamine ei vasta § 3 lõike 4 punktis 5 ja lõikes 5 ning § 4 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele, jäetakse taotlus rahuldamata tee ja parkla ehitamise osas.
1) tegevuse või investeeringuobjektiga seotud muudatusest, välja arvatud § 14 lõigetes 6 ja 7 sätestatud juhul;
(3) Kui toetuse saaja on investeeringu tegemist alustanud, kuid lõikes 2 nimetatud mahus investeeringu tegemist takistab toetuse saaja tahtest sõltumatu asjaolu, millest on PRIAt viivitamata teavitatud, võib toetuse saajal säilida õigus toetuse saamiseks, kui ta esitab lõikes 2 nimetatud tähtajal koos investeeringu tegemist tõendavate dokumentidega tõendid toetuse saaja tahtest sõltumatu asjaolu esinemise ja lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul kogu investeeringu tegemise võimalikkuse kohta.
4) esitama suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral § 2 lõikes 4 sätestatud nõuete täitmise kontrollimiseks PRIAle investeeringu tegemise aastale järgneva neljanda kalendriaasta teisel kvartalil investeeringu tegemise aastale järgneva kolme kalendriaasta kohta esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vormide E Maksu- ja Tolliameti kinnitatud ärakirjad, kui taotleja on füüsilisest isikust ettevõtja, kes peab raamatupidamise seaduse kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust, ning investeeringu tegemise aastale järgneva kolme majandusaasta bilansid ja kasumiaruanded, kui taotleja on füüsilisest isikust ettevõtja, kes peab raamatupidamise seaduse kohaselt tekkepõhist raamatupidamise arvestust;
5) eristama selgelt oma raamatupidamises toetuse kasutamisega seotud kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest. Lisaks eristab toetuse saaja suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral investeeringu tegemisele järgneva kolmanda majandusaasta lõpuks selgelt oma raamatupidamises toetuse kasutamise tulemusena saadud tulud ning neid kajastavad tulu- ja maksedokumendid muudest tulu- ja maksedokumentidest.
(6) Toetuse saaja võib põhjendatud juhul § 3 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevuste puhul taotluses märgitud ehitus- ja parendustööde asemel teha teisi ehitus- ja parendustöid, mis vastavad §-des 3 ja 5 sätestatud nõuetele, kui need tegevused on tingitud projekteerimise või ehitamise ja parendamise käigus täpsustunud ja tööprojektis kajastatud ehitus- ja parendustööde tegelikust vajadusest ega mõjuta taotluses nimetatud ehitise kasutamise eesmärki ja sihtotstarvet.
(7) Toetuse saaja võib põhjendatud juhul § 3 lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud tegevuste puhul taotluses nimetatud investeeringuobjekti asemel soetada samaliigilise investeeringuobjekti, mis vastab §-des 3 ja 5 sätestatud nõuetele ning taotluses kirjeldatud investeeringu eesmärgile.
(1) Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist PRIAle lisas 8 toodud vormi kohase kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
3) osutatud teenuse, tehtud töö või müüdud kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendava dokumendi ärakiri, kui toetatav tegevus on ehitamine või parendamine.
(2) Kapitalirendi (liising) puhul toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja PRIAle pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt kapitalirendi lepingus ettenähtud korras tasumist lõikes 1 nimetatud kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
(3) Kapitalirendile andja võib olla „Krediidiasutuste seaduse” alusel ja korras tegutsev krediidiasutus või tema konsolideerimisgruppi kuuluv finantseerimisasutus.
(5) Toetuse saaja esitab pärast investeeringu täielikku tegemist koos lõikes 1 nimetatud dokumentidega lisas 9 toodud vormi kohase seirearuande.
(6) Litsentsi ostmise korral esitab toetuse saaja lisaks lõikes 1 nimetatud dokumentidele litsentsilepingu ärakirja, kui ta esitas toetuse taotlemisel § 8 lõike 3 punktis 17 nimetatud eellepingu.
(7) Patendi või kasuliku mudeli ostmise korral esitab toetuse saaja lisaks lõikes 1 nimetatud dokumentidele ärakirja patendi või kasuliku mudeli üleminekut tõendavast dokumendist, kui ta esitas toetuse taotlemisel § 8 lõike 3 punktis 18 nimetatud eellepingu.
(8) Juhul kui sama investeeringuobjekti kohta või investeeringuobjektiga seotud § 3 lõikes 4 nimetatud tegevuse kohta on saadud tagastatavat riigiabi või vähese tähtsusega abi, esitab toetuse saaja riigiabi andja väljastatud tõendi, millel on näidatud investeeringuobjekti nimetus ja tagastatava riigiabi või vähese tähtsusega abi suurus eurodes.
(9) Paragrahvi 14 lõikes 6 sätestatud juhul esitab toetuse saaja koos lõikes 1 nimetatud dokumentidega PRIAle lisas 10 toodud vormi kohase muudatuste ülevaate.
(10) Paragrahvi 14 lõikes 7 sätestatud juhul esitab toetuse saaja koos lõigetes 1 ja 2 nimetatud dokumentidega PRIAle:
2) paragrahvis 4 sätestatud nõuetele vastava ühe pakkuja hinnapakkumuse ärakirja või kolme pakkuja hinnapakkumuste ärakirjad;
3) kolme hinnapakkumise puhul lisas 5 toodud vormi kohase hinnapakkumuste võrdlustabeli, milles väljavalitud hinnapakkumus on objektiivselt põhjendatud ega ole põhjendamatult kõrge.
(11) Paragrahvi 14 lõigete 6 ja 7 kohaselt asendatud investeeringuobjekti või ehitus- ja parendustööde osas makstakse toetust §-s 6 sätestatud määral ja suuruses, kuid mitte rohkem kui taotluse rahuldamise otsuses määratud ulatuses.
(4) [Kehtetu – RT I, 03.07.2012, 12 - jõust. 06.07.2012]
(5) Paragrahvi 15 lõike 1 punktis 1 nimetatud arvel või arve-saatelehel märgitud toetatava tegevuse abikõlblike kulude eest peab olema tasutud ning lisas 8 toodud vormi kohane kuludeklaratsioon koos § 15 lõike 1 punktis 2 nimetatud dokumendiga peab olema esitatud PRIAle seitsme tööpäeva jooksul tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel makstud raha laekumisest arvates.
(7) [Kehtetu – RT I, 03.07.2012, 12 - jõust. 06.07.2012]
(1) 2011. aastal § 7 lõike 2 alusel PRIA määratud taotluse esitamise tähtajal ei saa taotleda toetust suurprojekti kohta.
(2) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2011. aastal.
(4) 2012. aastal § 7 lõike 2 alusel PRIA määratud taotluse esitamise tähtajal ei saa taotleda toetust suurprojekti kohta.
(5) Paragrahvi 14 lõikeid 2–4 ei kohaldata enne 2012. aastat toetust taotlenud toetuse saaja suhtes.
(6) Lõikes 5 nimetatud toetuse saaja, kelle kavandatavast investeeringust on tehtud osa, mille maksumus moodustab vähemalt 50% kogu investeeringu abikõlblikust maksumusest, võib üks kord ühe taotluse kohta taotleda § 14 lõikes 1 sätestatud investeeringu tegemise kaheaastase tähtaja pikendamist kuni kuue kuu võrra, kuid mitte rohkem kui 31. detsembrini 2014. aastal, kui investeeringu tähtaegset tegemist takistab toetuse saaja tahtest sõltumatu asjaolu, millest on PRIAt viivitamata teavitatud, ning investeeringu tegemiseks ettenähtud tähtaja pikendamine ei kahjusta investeeringu eesmärki ega investeeringuobjekti sihipärast kasutusele võtmist.
(7) Lõikes 6 nimetatud tähtaja pikendamiseks esitab toetuse saaja PRIAle avalduse, milles märgib investeeringu tegemiseks ettenähtud tähtaja pikendamist tingiva asjaolu ning põhjendab investeeringu tegemise tähtaja pikendamise vajalikkust.
(8) PRIA otsustab investeeringu tegemise tähtaja pikendamiseks nõusoleku andmise 20 tööpäeva jooksul avalduse esitamise päevast arvates. Põhjendatud juhul võib PRIA nõustuda tähtaja pikendamisega, kui investeeringust on tehtud osa, mille maksumus moodustab vähem kui 50% kogu investeeringu abikõlblikust maksumusest.
Lisa 3 Investeeringutoetuse avaldus suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral
Lisa 4 Investeeringutoetuse äriplaan suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral
Lisa 6 Taotluse hindamise kriteeriumid põllumajandustootjale ja muule mikroettevõtjale
Lisa 7 Taotluse hindamise kriteeriumid põllumajandustootjale ja muule mikroettevõtjale suurprojekti kohta toetuse taotlemise korral
Lisa 9 Investeeringutoetuse seirearuanne
Lisa 10 Ehitise ehitus- ja parendustööde muudatuste ülevaade