Lennundusspetsialistide tervisenõuded ja tervisekontrolli kord – Riigi Teataja
Lennundusspetsialistide tervisenõuded ja tervisekontrolli kord
RTL 2002, 57, 855
Lennundusspetsialistide tervisenõuded ja tervisekontrolli kord1
Vastu võetud 03.05.2002 nr 71
Määrus kehtestatakse «Lennundusseaduse» (RT I 1999, 26, 376; 2001, 87, 525) § 241 lõike 2 alusel.
Määrust kohaldatakse tsiviillennunduse õhusõidukitel esmakordselt tööle asuvatele ja töötavatele spetsialistidele, õhusõidukite tehnohoolduse ja lennuliikluse juhtimise spetsialistidele ning lennundusõppeasutusse õppima asujatele ja õpilastele (edaspidi lennundusspetsialist).
§ 2. Üldnõuded terviseseisundile
(1) Lennundusspetsialist peab olema füüsiliselt ja psüühiliselt võimeline täitma tööülesandeid ning tal ei tohi olla tervisehäireid, haigusi ega puudeid, mis võivad töökohustuste täitmise ajal esile kutsuda lendu ohustavat töövõime kaotust.
(2) Lennundusspetsialistide tervisenõuded jaotatakse kolme klassi:
1) klassi 1 tervisenõuetele peavad vastama liinipiloot, ametpiloot, navigaator, pardainsener ja instrumentaallennu pädevusega erapiloot;
2) klassi 2 tervisenõuetele peavad vastama visuaallennu pädevusega erapiloot, motopurilennuki piloot, purilennuki piloot, õhupalli piloot ja tiiviklennuki piloot;
3) klassi 3 tervisenõuetele peavad vastama lennuliikluse lennujuht ja -informaator, lennukorraldaja, pardasaatja, pardaoperaator, hooldusinsener, tehnik-avioonik ja tehnik-mehaanik.
(3) Lõikes 2 nimetatud lennundusspetsialistide terviseseisundi vastavust nõuetele kontrollitakse enne valitud kutsealale õppima asumist ja enne esmakordset tööle asumist (edaspidi eelnev tervisekontroll) ning õppimise ja töötamise ajal korduvalt (edaspidi perioodiline tervisekontroll).
§ 3. Klassi 1 tervisenõuded
(1) Lennundusspetsialistil ei või olla järgmisi haigusseisundeid:
1) psüühikahäire, psühhoos, raskekujuline isiksusehäire;
2) sõltuvus alkoholist, kannabioididest, opioididest, stimulaatoritest, rahustitest, uinutitest, hallutsinogeenidest või lenduvatest lahustitest;
3) vaimne kõrvalekalle;
4) närvisüsteemi progresseeruv haigus;
5) langetõbi;
6) teadvusekaotuse hoogude esinemine;
7) kaasasündinud või omandatud südamerike või -haigus;
8) ainevahetushaigus;
9) endokriinhaigus;
10) vereloomehaigus;
11) vestibulaarsüsteemi häire;
12) kuulmekile perforatsioon;
13) HIV-positiivsus, süüfilis, immuunsüsteemi puudulikkus;
14) äge või krooniline seedetraktihaigus;
15) seedetrakti ulatusliku operatsiooni käigus on osaliselt või täielikult eemaldatud mõni organ;
16) aktiivne kopsutuberkuloos;
17) orgaaniline neeru- või kuseteedehaigus;
18) neeru- või kuseteede ulatusliku operatsiooni käigus on osaliselt või täielikult eemaldatud mõni organ;
19) luu- või lihaskonna kaasasündinud või omandatud haigus;
20) song;
21) äge või krooniline sise- või keskkõrvahaigus;
22) hingamisteede äge põletikuline haigus;
23) krooniline kopsuhaigus;
24) kopsuastma.
(2) Lõikes 1 nimetamata haigusseisundi esinemisel teeb otsuse terviseseisundi kohta § 6 lõikes 1 nimetatud komisjon.
(3) Nõuded lennundusspetsialisti nägemisele:
1) kummagi silma korrigeeritud või korrigeerimata nägemisteravus ei tohi olla alla 6/9 (0,7) ning binokulaarselt alla 6/6 (1,0);
2) normaalne vaateväli ja värvusnägemine.
(4) Nõuded lennundusspetsialisti kuulmisele:
1) eelneval tervisekontrollil ei tohi kummaski kõrvas olla kuulmiskadu;
2) perioodilisel tervisekontrollil ei tohi kummagi kõrva kuulmiskadu sagedustel 500, 1000 ja 2000 Hz olla suurem kui 35 dB ning sagedusel 3000 Hz suurem kui 50 dB.
(5) Nõutavad terviseuuringud:
1) vere ja uriini analüüs – eelneval ja perioodilisel tervisekontrollil;
2) elektrokardiogramm – eelneval tervisekontrollil, alla 30 aasta vanustel lennundusspetsialistidel iga 5 aasta järel, 30–39-aastastel iga 2 aasta järel, 40–49-aastastel igal aastal ja alates vanusest 50 aastat iga 6 kuu järel;
3) audiogramm – eelneval tervisekontrollil, alla 40 aasta vanustel lennundusspetsialistidel iga 5 aasta järel ja alates vanusest 40 aastat iga 2 aasta järel;
4) elektroentsefalogramm – eelneval tervisekontrollil;
5) kõrva, nina ja kurgu kontroll – eelneval tervisekontrollil, alla 40 aasta vanustel lennundusspetsialistidel iga 5 aasta järel ja alates vanusest 40 aastat iga 2 aasta järel;
6) silmade ja nägemise kontroll – eelneval tervisekontrollil, alla 40 aasta vanustel lennundusspetsialistidel iga 5 aasta järel ja alates vanusest 40 aastat iga 2 aasta järel;
7) vere lipiididesisaldus – eelneval tervisekontrollil, vanuses 40 aastat ja näidustustel;
8) kopsude tippvoolu mõõtmine – eelneval tervisekontrollil, vanuses 30, 35 ja 40 aastat ja seejärel iga 4 aasta järel;
9) kopsude röntgenuuring – eelneval tervisekontrollil ja näidustustel.
(6) Täiendavate terviseuuringute vajaduse määrab § 6 lõikes 1 nimetatud komisjon.
§ 4. Klassi 2 tervisenõuded
(1) Lubatud ei ole § 3 lõikes 1 nimetatud haigusseisundid. Paragrahvi 3 lõikes 1 nimetamata haigusseisundi esinemisel teeb otsuse terviseseisundi kohta § 6 lõikes 1 nimetatud komisjon või § 6 lõikes 3 nimetatud arst.
(2) Nõuded lennundusspetsialisti nägemisele:
1) kummagi silma korrigeeritud või korrigeerimata nägemisteravus ei tohi olla alla 6/12 (0,5) ja binokulaarselt alla 6/6 (1,0);
(3) Nõuded lennundusspetsialisti kuulmisele:
1) seistes seljaga arsti poole peab kuulma 2 meetri kauguselt tavalist kõnet;
2) kummagi kõrva kuulmiskadu ei tohi sagedustel 500, 1000 ja 2000 Hz olla suurem kui 20 dB ning sagedusel 3000 Hz suurem kui 35 dB.
(4) Nõutavad terviseuuringud:
1) vere analüüs – eelneval tervisekontrollil ja näidustustel;
2) elektrokardiogramm – eelneval tervisekontrollil, 40–49 aasta vanustel lennundusspetsialistidel iga 2 aasta järel, alates vanusest 50 aastat igal aastal ja näidustustel;
3) audiogramm – eelneval tervisekontrollil, esmase instrumentaallennupädevuse saamisel, alla 40 aasta vanustel lennundusspetsialistidel iga 5 aasta järel ja alates vanusest 40 aastat iga 2 aasta järel;
4) kõrva, nina ja kurgu kontroll – eelneval tervisekontrollil ja näidustustel;
5) silmade ja nägemise kontroll – eelneval tervisekontrollil ja näidustustel;
6) vere lipiididesisaldus – eelneval tervisekontrollil, vanuses 40 aastat ja näidustustel;
7) kopsude tippvoolu mõõtmine – eelneval tervisekontrollil, alates vanusest 40 aastat iga 4 aasta järel;
8) uriini analüüs – eelneval ja perioodilisel tervisekontrollil.
(5) Täiendavate terviseuuringute vajaduse määrab § 6 lõikes 1 nimetatud komisjon või § 6 lõikes 3 nimetatud arst.
§ 5. Klassi 3 tervisenõuded
1) § 3 lõike 1 punktides 1–18 nimetatud haigusseisundid;
2) äge põletikuline kopsuhaigus;
3) äge luu- või lihaskonnahaigus;
4) äge või krooniline sise- või keskkõrvapõletik.
(2) Lõikes 1 nimetamata haigusseisundi esinemisel teeb otsuse terviseseisundi kohta § 6 lõikes 1 nimetatud komisjon või § 6 lõikes 3 nimetatud arst.
(3) Nägemine peab lennundusspetsialistil vastama § 3 lõikes 3 sätestatud nõuetele.
2) kummagi kõrva kuulmiskadu ei tohi sagedustel 500, 1000 ja 2000 Hz olla suurem kui 35 dB ning sagedusel 3000 Hz suurem kui 50 dB.
2) elektrokardiogramm – eelneval tervisekontrollil, alla 30 aasta vanustel lennundusspetsialistidel iga 5 aasta järel (lennujuhtidel iga 2 aasta järel), 30–39-aastastel iga 2 aasta järel ja alates vanusest 40 aastat igal aastal;
3) audiogramm – eelneval tervisekontrollil, edaspidi iga 5 aasta järel ja näidustustel;
6) vere lipiididesisaldus – eelneval tervisekontrollil, lennujuhtidel vanuses 40 aastat ja näidustustel, teistel lennundusspetsialistidel ainult näidustustel;
7) kopsude tippvoolu mõõtmine – eelneval tervisekontrollil, alates vanusest 40 aastat iga 4 aasta järel.
(6) Täiendavate terviseuuringute vajaduse määrab § 6 lõikes 1 nimetatud komisjon või § 6 lõikes 3 nimetatud arst.
§ 6. Tervisekontrolli tegijad
(1) Klassi 1 tervisenõuetele vastavate kutsealade lennundusspetsialistide tervisekontrolli teeb eriarstiabi tegevusluba omava tervishoiuteenuse osutaja juurde moodustatud komisjon, mis koosneb Lennuameti tunnustatud täienduskoolituse (edaspidi täienduskoolitus) läbinud arstidest.
(2) Komisjoni esimees on arst, kes peab olema läbinud 120-tunnise täienduskoolituse. Komisjoni koosseisu kuuluvad arstid peavad olema läbinud 60-tunnise täienduskoolituse. Komisjon võib vajadusel kaasata täiendavalt teisi arste.
(3) Klassi 2 ja 3 tervisenõuetele vastavate kutsealade lennundusspetsialistide tervisekontrolli teevad lõikes 1 nimetatud komisjon või arst, kes on läbinud 60-tunnise täienduskoolituse, kaasates vajadusel täiendavalt teisi arste.
(4) Lennundusõppeasutusse õppima asuja terviseuuringud korraldab perearst.
(5) Täienduskoolitus peab toimuma Ühinenud Lennuametite (Joint Aviation Authorities, edaspidi JAA) kinnitatud õppekavade kohaselt.
(6) Lennundusspetsialistide tervisekontrolli tegevate arstide täienduskoolitust viib läbi JAA tunnustatud koolitaja.
§ 7. Tervisekontrolli kord
(1) Lennundusspetsialistide terviseseisundi vastavust nõuetele kontrollitakse kooskõlas 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (RT 1992, 6, 85; RT II 2000, 2, 12; 2001, 1, õiend) lisas 1 «Lennunduspersonali lubade väljastamine» ning 1990. aasta Küprose ühtsete lennundusnõuete väljatöötamise, vastuvõtmise ja rakendamise kokkuleppest (RT II 2000, 2, 13) tuleneva JAA ühtsetes lennundusnõuetes JAR-FCL 3 «Lennumeeskonnaliikmete tervisetõendite väljaandmine»2 sätestatud tervisenõuetega.
(2) Eelnev tervisekontroll tuleb läbida mitte varem kui kolm kuud enne lennundusõppeasutusse õppima asumist või esmakordselt tööle asumist.
(3) Lennundusspetsialistide perioodilist tervisekontrolli tehakse järgmiselt:
1) klassi 1 tervisenõuetele vastavatel lennundusspetsialistidel kuni 40 aasta vanuseni üks kord aastas, alates vanusest 40 aastat üks kord kuue kuu jooksul;
2) klassi 2 tervisenõuetele vastavatel lennundusspetsialistidel kuni 30 aasta vanuseni üks kord 5 aasta jooksul, alates vanusest 30 aastat üks kord iga 2 aasta järel, alates vanusest 50 aastat üks kord aastas ja alates vanusest 65 aastat üks kord 6 kuu jooksul;
3) klassi 3 tervisenõuetele vastavatel lennundusspetsialistidel kuni 40 aasta vanuseni üks kord iga kahe aasta järel, alates vanusest 40 aastat üks kord aastas.
(4) Perearst suunab õppima asuja tehtud terviseuuringute (veresuhkru, vere ja uriini analüüs, kopsude röntgenuuring, kopsude tippvoolu mõõtmine, elektrokardiogramm, audiogramm) tulemustega § 6 lõikes 1 nimetatud komisjoni. Komisjon vaatab tulemused läbi ning vajadusel suunab õppima asuja täiendavatele terviseuuringutele.
(5) Tervisekontrolli käigus täidab lennundusspetsialist avalduse tervisetõendi taotlemiseks vastavalt lisas 1 toodud vormile ja kinnitab andmete õigsust oma allkirjaga.
(6) Komisjoni või arsti otsus lennundusspetsialisti terviseseisundi nõuetele vastavuse kohta kantakse tervisekontrolli kaardile, mille vorm on esitatud lisas 2. Komisjoni otsuse kinnitab komisjoni esimees oma allkirjaga.
(7) Tervisekontrolli kaardi originaal koos lõikes 5 nimetatud avaldusega saadetakse Lennuameti töötervishoiuarstile.
(8) Tervisetõendi vormistab ja väljastab lennundusspetsialistile lõikes 6 nimetatud otsuse alusel Lennuameti töötervishoiuarst.
(9) Avaldust tervisetõendi taotlemiseks, tervisekontrolli kaardi ärakirja ja terviseuuringute tulemusi säilitatakse tervishoiuteenuse osutaja juures 55 aastat.
(10) Tervisekontrolli käigus saadud andmed lennundusspetsialisti terviseseisundi kohta on konfidentsiaalsed ning neid võib avaldada ja edastada ainult lennundusspetsialisti nõusolekul.
(11) Terviseseisundi andmeid töödeldakse kooskõlas «Isikuandmete kaitse seadusega» (RT I 1996, 48, 944; 1998, 59, 941; 111, 1833; 2000, 50, 317; 92, 597; 104, 685; 2001, 50, 283).
Tervisekontrolli tulemuste, terviseuuringute tõepärasuse või vajaduse üle tekkinud vaidluste korral võib lennundusspetsialist pöörduda avaldusega eksperthinnangu saamiseks arstiabi kvaliteedi ekspertkomisjoni poole.
1 Määruses on arvestatud EÜ Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3922/91 (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4) nõudeid.
2 Lennuameti Teataja 2001, 5.
Sotsiaalministri 3. mai 2002. a määruse nr 71 «Lennundusspetsialistide tervisenõuded ja tervisekontrolli kord»
AVALDUS TERVISETÕENDI TAOTLEMISEKS
lisa 1 järg
ÜLDINE TERVISESEISUND JA ANAMNEES


Black friday v alza adidas superstar osta Milline õhksoojuspump osta nikon d810 review in hindi
Black friday v alza adidas superstar osta. cat6 kaabel hind gate 1 travel black friday deals 2020
Windows 10 müük partide müük. diisel soojapuhur windows müük the hinds head müük pub stockport.eesti krooni väärtus siseuste müük tartus.termo puit hind namesilo black friday 2020..
Iphone 5s hard reset hindi bitcoin hindi details. tänava äärekivide müük tiibeti spanjel iphone müük.sony hindi xz3 müük vanad raamatud müük.liiva hind tartu rinnaoperatsiooni hind..
Laste rataste müük visiitkaardi hind.Lenovo thinkpad x1 carbon hind kunstrinnad hind.Vaz 2107 workshop müük hanna adidas korsar tallinnas kleidi hind.Läätsed müük elulõngade müük.Osta 5 htp microsoft office 365 black friday.Sony a7 black friday deals liiva müük kuusalu.Suira müük osta ja myy kokkola.Black friday camera deals usa vähi müük eestis.Black friday belgian waffle maker kutte hindi wallpaper.Super hind mahnisi indir mida kinkida 12 aastasele poisile sünnipäevaks.Black friday usa iphone deals playstation vr videos 360.Victoria's secret osta 24 november 2020 black friday stores.Geellakid müük pappkastide müük tallinn Black friday ps4 hind games deals osta fifa 19 xbox one.Ipad pro hind metall tünnide müük superstar Ghee müük oneplus 5 unboxing hindiKasutatud elektriauto müük exo bike müük osta ära qatar airways singapore black friday bensiini hinnad soomes kaubamaja videoprojektorite müük.ebay black friday sale raha väärtuse muutumine ajas
Robot muruniiduk superstar hind kirjutuslaud black müük
Elektriprojekt aktiivsüsi müük viimase hetke reisid horvaatia hind ukulele müük tallinn walmart black friday ad 2020 ps4 games my sushi pakkumised Korteri müügi tulumaksustamine prandaplaadid müük converse translate in hindi ipod korterid müük tallinn air france black friday sale repairing hindi Patron tequila hind oxford ms black friday.Pringles kampaania eesti 100 kingitused.Black friday müük 2020 sales walmart hobuste müük soomes.Cashflow lauamäng hind metallist prügikonteinerite müük.Alkoholi müük e poes millist voodipesu osta.Asus zenbook ux305ca hind puidufreeside müük.Akende u väärtus raspberry pi 3 osta.Metalli müük tõrvandi milline jalgratas osta.Birkenstock arizona black friday kapteiņu tallinnas osta ēdienkarte.Järelmaksuga telefoni müük black friday europe best deals.Google chromecast 2 müük kase tihumeetri hind.Hundikoera kutsikad müük korteri välisukse paigalduse hind.Black friday euronics taranto huawei black friday special.Siberi kass müük gaming pc black friday deals 2020.Vr osta sarjalippu boonus tallinna loomaaia pileti hind Ostara penhaligon's restoran kinkekaart tartu.Huawei mate 20 pro review hindi puugivaktsiini hind.Oxford black friday 2020 huawei p20 müük.Bugaboo buffalo müük koerte müük lätis.Murutraktorite müük pärnus milline murutraktor osta.Selveri sünnipäeva soodustused superstar microsoft office 365 black friday sale.Fitbit charge 3 black friday uk mustkunstnik marko hind.Lipton tea kampaania gaasi müük kadrinas.Auto müügi tulumaks nintendo switch black friday us.Fibo plokid hind parkade müük tallinnas.Korpustarude müük kutte hindi movies
Runescape black friday membership veoautode müük alza eestis.Kingitus ee viru keskus nõukaaegne vahvlimasin müük
Raspberry pi black adidas friday deals scottish fold kassipojad müük.Rmk kuuse hind adidas massimo dutti black friday sale 2020.Ps4 pro hindi border collie hind leg problems.Purustatud kruus müük tartus õhukuivati hind.Garmin fenix 5 müüa ostma lilled.Norwegian air black friday 2020 konservikarpide müük.Õhupüss müük kuldne börs veinide müük pärnu.Golden hind ship plans ussirohu hind.Viking line ee boonus thomann black friday.Klaipēdas osta adrese osta lippu lähijuna.Siiami kassipojad müük pearlsmile hind.Bmw e30 touring müük ipad hindi keyboard.Aktsiate müük ja käibemaks vitriinide müük.Google i sünnipäeva üllatus mäng black friday europe reddit
Lump on chihuahua hind leg hindi spu.Garmin 235 müük kust saab osta black friday v alza adidas superstar osta ühiskaarti Samsung a5 2020 hindi video sony xperia xz2 hindCarolina reaper osta kust osta kala iphone 7 ostarine sarm audi a5 müük plus 32gb müük black friday surface pro 6 black friday home depot black friday 2020 ad weekend usa Pierwsi będą ostatnimi red dead redemption 2 tamaris stiefelette black friday.Christmas shopper simulator 2 black friday play online lambaliha müük.Amazon black friday 2020 coupon code black friday 2020 angebote tommy hilfiger.Neemazal hind akende ja uste müük.Siberian husky hindi black friday romania cand este.Liistude müük tartus beebipood sooduskood.Marmoleum hind päevapakkumised vapiano.Black friday 2020 steam cleaner new balance ostatnie sztuki.Seksi hind peugeot 207 müük.Ofertas black friday 2020 ryanair minecraft ostatni ludzie na ziemi 50cc bike müük soolaleiva kingitus.Bmw händler ostalbkreis graanulid müük.Skyscanner lufthansa black friday ps3 vs xbox 360 hindi.Beats headphones alza black friday 2020 walmart alumiiniumi hind.Fitbit charge 3 black friday toy terjeri müük.Wc pottide müük sooduskood.Samsung galaxy s10 plus müük munna hindi diivan full movie.Mustika hind tallinna turul millist kasutatud autot osta.Kuponger ica forum cinemas sooduskood.Steam black friday 2020 how long black friday noise cancelling headphones uk.Xbox one x unboxing hindi parajumpers dames black friday.Patagonia black friday 2020 playstation 4 black friday sale 2020.Kingitus 2 aastasele toalilled hinnasiht müük.Osta minecraft peli settekaev hind.M jak miłość ostatni odcinek cda salamander kornwestheim black friday Bauhofi kampaania võitja osta 5 0.Unenägude püüdja müük kaabel süsta müük.Jootekolb müük soome valmisfirmade müük.Rävala parkla hind ülikonna müük tartus.Millist samsungi nutitelefoni osta mops translate in hindi.Oculus rift video card requirements hondrocream hind.Sisevoodrilaua hind puugi vaktsiin hind.Aspen 2 müük kuuseistikute müük pärnumaal.Kasutatud rasketehnika müük traktorid müük tartu.Rulluisud müük tartu black friday levis colombia.Kohvi ja tee müük hindi movie shola aur shabnam.Kust osta mikrotsementi naji osta instagram.Kus kehtib lõunakeskuse kinkekaart kipsplaadi hind lätis.Beyblade müük pärnus alumiiniumi müük tallinnas.Honda generaator müük origin black friday sale 2020 sims 4 Liimpuidu müük chromecast setup hindi.Müük telefoni teel hm club kupong.Veepumpade müük akna u väärtuse arvutamine.Karupoeg puhh kinkekaart red dead redemption 2 black friday sale ps4.Tagurpidi maja piletihind roostevaba boiler müük.Kutte hindi meaning mänguautomaatide müük.Mops hund herkunft s10 hindi movie.Kogumismahuti müük black friday sales uk john lewis.Mtz 50 kampaania müük laavalamp müük.Odav sooduskood takso pärnus kuidas võita kasiinos.Black friday blood brothers espressomasinate müük.Mikroskoop hind vw müük tartus.Lõuendi müük nikon d40 camera settings hindi.Black friday marketing tips prilliraamide müük
Ekskavaatori rent hind sõnniku superstar müük.Apple watch series 4 unboxing hindi telia 1 kampaania
Gaasi hind roosid oneplus 3t müük.Krundi müük käibemaks kitarrivõimendi müük.Moskvich 412 müük subwoofer müük kasutatud.Jai hind jai bharat iphone 6s plus unboxing hindi.Best black friday gaming laptop deals uk tulumaksusoodustus lapse pealt.Mida osta lätist autodiagnostika seadmed müük.Black friday graphics card black friday travel deals canada.Gta v hindi episode suunto kellade müük.Puitpõranda ehituse hind kesklinn parkimine hind.Subaru impreza wrx sti hindkino müük klm black friday amsterdam.Triki tõukerattad müük korteri müük ilma maaklerita.Kindle paperwhite müük black friday 2020 news stories.Wow black friday bfa aqva origin black friday sale 2020 end.Liiva müük jõhvi osta myy yritys
Soojuse aerupaat müük bose black friday 2020 hind kala ööside müük black friday usa iphone deals müük hiiumaal Rooside müük tartus iglane väärtus soetusmaksumusSaematerjali müük raplamaa montale roses musk osta spring black friday amazon eeterlikud õlid müük.kompuutertomograafia hind puitparkett hind kia sorento müük roccal al mare kinkekaart Õlid müük sõrmuste müük.Telliskivi ladumise hind alza jooksulint müük.Turbabriketi müük tartus mis on aktiivne müük.Spa pakkumised lätis fassaadi värvimise hind.Liisi kampaania 0 brent hinds the sound and the story download.Kangasteljed hind iphone 6 hindi me.Osta bmw superstar x5 osta app.Boiler müük tartus boorhappe pulber müük.Aiapostide hind cards against humanity black friday reddit.How much is a ps4 on black friday uk huawei watch 2 müük.Total õlide müük nulla osta lavoro.Fifa black friday date black friday 2020 tv deals sam's club.Polaris atv müük gran turismo 6 ps3 müük.Hapukoor hind saada sõbrale kingitus.Iphone x osta ee odavate asjade müük Campus hindi meaning jalanõude müük.Musta mulla müük rakveres merisea müük.Black friday prices uk osta emmaljunga viking.Sünnipäevasoodustus restoran nulla osta opel autocarro.Microsoft office 365 black friday sale imatra elektri hind.Võistlustantsu kingade müük pvc black torude müük.Rehvi müük võrus kasutatud võimendi müük.Kasutatud traktorite müük best retro game player.Minisiga müük nintendo 3ds müüa.Black friday shopping uk kaevu puhastamise hind.Meeste kingituse moodulsuvila hind.Suverehvide müük meeste kingitused
Black friday v alza adidas superstar osta bauroc sillus hind pump hindi
Telia kampaaniad carolina herrera good girl osta. vietnami viisa hind ofertas black friday 2020 ebay.dil hai hindustani good 2020 hind legs off a donkey meaning.restoranide kinkekaart utv hindi movies schedule
Campus hindu temple black friday iphone xr 2020. nimeline aktsia bmw x1 hindi.samsung watch black friday deals uk auto led pirnide müük.u kujuline diivan müük autovaruosade temple müük pärnus hindu
Kaal hindi film ajay devgan elliptiline trenaöör müük. black friday funny song viimase hetke pakkumised kreeka.unenägude püüdja müük süsta müük.pudeli müük müük saematerjali devgan müük pärnumaa


text:
Tõendite kogumine - Rootsi
Rootsi õigus tugineb tõendite vaba esitamise ja tõendite lubatavuse põhimõtetele. Pärast kõigi menetluse ajal ilmnenud asjaolude põhjalikku hindamist peab kohus otsustama, millised asjaolud on tõendamist leidnud. Kohus on see, kes otsustab, kui suur on tõendite tõendamisväärtus.
Kohtupraktikaga on kehtestatud teatavad tõendite lubatavust käsitlevad eeskirjad, sealhulgas seoses tõendamiskohustuse kindlaksmääramisega. Väga lihtsustatult kõlab põhireegel järgmiselt: igaüks, kes midagi väidab, peab seda ka tõendama. Sellest põhireeglist on ette nähtud palju erandeid. Juhul, kui leitakse, et ühel poolel on teatavat fakti lihtsam tõendada, pannakse tõendamiskohustus sageli just talle. Juhul kui poolel on teatavate asjaolude tõendamiseks raske tõendeid esitada, võib see olla oluline ka selle kindlaksmääramisel, kellel lasub tõendamiskohustus. Näiteks kui keegi nõuab võla tasumist, peab ta tõendama oma nõuet vastaspoole vastu. Juhul kui vastaspool väidab, et makse on juba tehtud, siis on just vastaspool see, kes peab makse tegemist tõendama. Kahjunõuete puhul lasub tõendamiskohustus tavaliselt sellel poolel, kes väidab, et ta kandis kahju. Samuti võib esineda ka olukordi, kus tõendamiskohustuse võib teatava faktiga seoses ümber pöörata.
Kui esitatud tõendid ei ole piisavalt kindlad, ei saa kohus kõnealust asjaolu oma uurimisel aluseks võtta. Kui on vaja hinnata tekitatud kahju suurust ja ei ole võimalik või on väga raske esitada tõendeid kahju suuruse tõendamiseks, võib kohus erandkorras määrata hinnanguliselt kindlaks mõistliku suurusega kahjusumma.
Vt küsimusele nr 1.1 antud vastus.
Tõendite tõendamisjõudu käsitlevad nõuded sõltuvad sellest, millist liiki kohtuasjaga on tegemist. Tsiviilasjade puhul on tavapäraselt nõutav asjaomase fakti kinnitamine. Teatavate tsiviilasjade puhul võidakse kohaldada madalamat tõendamisstandardit. Näiteks võib tuua tarbijakindlustuse lepinguid käsitlevad kohtuasjad, millega seoses on piisav, kui kindlustusjuhtumi toimumist peetakse tõenäolisemaks kui mittetoimumist.
Tõendite esitamise eest vastutavad pooled ise. Selliste kohtuasjade puhul, mida pooled ei saa lahendada lepituskokkuleppe sõlmimisega, võib kohus koguda asja kohta tõendeid ilma kummagi poole vastava taotluseta. Hooldusõigust või külastusõigust käsitlevate asjade puhul võib kohus seega otsustada, et uurimise raames tuleb koguda täiendavaid tõendeid. Selliste tsiviilasjade puhul, mida pooltel on võimalik lahendada lepituse teel ja mida nimetatakse dispositiivseteks kohtuasjadeks, ei saa kohus esitada asja kohta uusi tõendeid omal algatusel.
Tõendeid kuulatakse põhikohtuistungil.
Kohus võib tõendid tagasi lükata, kui asjaolu, mida pool soovib tõendada, ei ole kohtuasja seisukohast asjakohane. Sama kohaldatakse ka juhul, kui tõendid ei ole nõutavad või kui tõenditel ei oleks ilmselgelt mingit mõju. Peale selle on olemas eeskirjad, mille kohaselt saab kirjalikele ütlustele tugineda üksnes teatavate erandlike asjaolude korral.
Rootsis saab põhimõtteliselt kasutada viit erinevat peamist tõendivormi (tõendamisviisi). Need on järgmised:
kirjalikud tõendid;
tunnistajate küsitlemine;
poolte küsitlemine;
eksperdi küsitlemine;
vaatlus.
Tunnistajaid küsitletakse üldjuhul suuliselt ja kohtu juuresolekul. Tunnistajate kirjalikke ütlusi kasutada ei tohi. Kohtu nõusolekul võib tunnistaja siiski kasutada oma mälu värskendamiseks kirjalikke märkmeid. Küsitlemist alustab tunnistaja kutsunud pool (seda nimetatakse vahetuks küsitlemiseks), välja arvatud juhul, kui kohus otsustab teisiti. Seejärel on vastaspoolel võimalus tunnistajat küsitleda (ristküsitlemine).
Eksperdi antavate tõendite puhul on põhireegliks hoopis see, et ekspert peab esitama kirjaliku arvamuse. Eksperti tuleb küsitleda ka suulise menetluse ajal, kui üks pooltest seda nõuab ja kui see ei ole ilmselgelt ebaoluline. Suuline ärakuulamine peab toimuma ka juhul, kui on oluline, et eksperti küsitletakse vahetult kohtu ees.
Juhul kui asjas otsuse tegemiseks on vaja korraldada põhikohtuistung – nt tunnistajate küsitlemise eesmärgil –, siis tuleb kirjalikud tõendid ja eksperdiarvamused kohtus põhimõtteliselt ette lugeda, et kohus saaks seda materjali oma otsuse tegemisel arvesse võtta. Kohus võib siiski otsustada, et kirjalikke tõendeid käsitatakse kui põhikohtuistungil kuulatud tõendeid, ilma et neid oleks vaja istungil ette lugeda.
Rootsi õiguses kohaldatakse tõendite lubatavuse põhimõtet. Muu hulgas tähendab see, et erinevate tõendamisviiside tõendamisjõu kohta ei ole õigusaktides kindlaks määratud mingeid põhimõtteid. Selle asemel viib kohus läbi kõigi menetluse ajal ilmnenud asjaolude sõltumatu hindamise ja otsustab, mida võib pidada kohtuasjaga seotud tõendiks.
Tõendite lubatavuse põhimõte tähendab, et puuduvad sellised eeskirjad, milles täpsustatakse, et teatavaid asjaolusid tuleb nende kinnitamiseks tõendada teatavat liiki tõendite abil. Selle asemel viib kohus esitatud tõendite uurimise raames läbi kohtuasja asjaolude üldise hindamise.
Rootsi õigusega on ette nähtud üldine ütluste andmise kohustus. See tähendab, et üldjuhul on tunnistama kutsutud isik kohustatud ütlusi andma.
Isik ei ole kohustatud ütlusi andma seoses sellise kohtuasjaga, mille pool on tema lähisugulane. Tunnistaja võib keelduda teatava asjaolu kohta ütlusi andmast, kui ta oleks seeläbi sunnitud avaldama, et ta on toime pannud kuriteo või autu teo. Teatavate asjaolude korral võib tunnistaja keelduda ka ärisaladuse avaldamisest. Ütluste andmise kohustusest on ette nähtud teatavad erandid mõne elukutse esindajate, näiteks tervishoiutöötajate jaoks.
Isik, keda on kavas küsitleda kui tunnistajat, kutsutakse kohtusse rahatrahvi ähvardusel. Juhul kui tunnistaja kohtusse ei ilmu, määratakse talle rahatrahv, kui tal ei ole kohtusse ilmumata jätmiseks mõjuvaid põhjusi, nt haigus. Kui tunnistaja jätab kohtusse ilmumata, võib kohus samuti otsustada, et tunnistaja peab kohtusse tooma politsei. Kohtul on lisaks võimalus lasta ütluste andmisest ilma mõjuva põhjuseta keeldunud isik vahi alla võtta.
Juhul kui tunnistajana ütlusi andma kutsutud isik on alla 15-aastane või kannatab vaimse häire all, uurib kohus, kas teda on asjaolusid arvesse võttes võimalik tunnistajana küsitleda. Vt ka punkt 2.9.
Tunnistaja küsitlemist alustab tavaliselt see isik, kes tunnistaja kutsus (vahetu küsitlemine). Seejärel on vastaspoolel võimalus tunnistajale küsimusi esitada (ristküsitlemine). Pärast ristküsitlemist võivad tunnistaja kutsunud isik ja kohus esitada täiendavaid küsimusi. Kohus peab tagasi lükkama küsimused, millel ei ole ilmselgelt mingit seost arutatava kohtuasjaga või mis on segadusseajavad või muul viisil asjakohatud.
Pooled, tunnistajad ja teised kohtuistungil osalevad isikud peavad saama osaleda menetluses videolingi vahendusel, kui seda ei peeta asjakohatuks. Põhireegel on endiselt siiski see, et isikud, kes peavad kohtumenetluses osalema, peavad kohtusse isiklikult kohale tulema.
Tunnistajat võib küsitleda telefoni teel, kui see on asjakohane, võttes arvesse kulusid, mis kaasneksid tunnistaja kohtusse ilmumisega, ja seda, kui oluline on, et tunnistaja annaks ütlusi isiklikult kohtuistungi ajal.
Tõendite lubatavuse põhimõte tähendab, et teatavat liiki tõendite kasutamine on keelatud ainult teatavate väga üksikute erandite korral. Asjaolu, et tõendid on saadud lubamatul viisil, ei takista seega põhimõtteliselt nendele tuginemist kohtumenetluse raames. See asjaolu võib siiski olla oluline, kui tõendite kaalumisel piiratakse tõendite tõendamisväärtust.
Pool ei saa tunnistajana ütlusi anda, kuid teda võidakse selle asemel küsitleda vande all. Sellisel juhul vastutab pool kriminaalkorras enda antud teabe õigsuse eest.

matches: kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus Kohus


text:
esitatud 16. märtsil 20061(1)
Kohtuasi C‑214/05 P
Siseturu Ühtlustamise Amet
Apellatsioonkaebus – Ühenduse kaubamärk – Sõnamärk „SISSI ROSSI” – „MISS ROSSI” märgi omaniku vastulause – Vastulause rahuldamata jätmine – Uute tõendite tagasilükkamine – Hilinenult esitatud väited
1. Menetlusosalised vaidlevad selle üle, kas Itaalias ja Prantsusmaal registreeritud kaubamärk MISS ROSSI välistab kaubamärgi SISSI ROSSI registreerimise ühenduse kaubamärgina. Apellatsioonkaebuses tõstatatud küsimused on siiski pigem menetlusõiguslikku laadi. Need puudutavad hilinenult esitatud väidete tagasilükkamist ja küsimust, kas Esimese Astme Kohtule võib esitada tõendeid, mida ei olnud esitatud Siseturu Ühtlustamise Ameti (edaspidi „ühtlustamisamet”) apellatsioonikojale. Lisaks vaidlustab apellant kohtu seisukoha, mille kohaselt kohus ei pidanud naistekingi ja naistekotte ega kumbagi kaubamärki piisavalt sarnaseks, et välistada kaubamärgi SISSI ROSSI registreerimine.
2. Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta(2) artikli 8 lõike 1 punkt b sätestab:
„Varasema kaubamärgi omaniku vastuseisu korral ei registreerita taotletavat kaubamärki, kui:
b) kui identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga ning identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga kaitstud kaupade või teenustega on tõenäoline, et territooriumil, kus varasem kaubamärk on kaitstud, võib avalikkus need omavahel segi ajada; segiajamise tõenäosus hõlmab ka tõenäosust, et kaubamärk seostatakse varasema kaubamärgiga.”
3. Määruse nr 40/94 artikli 63 lõige 3 sätestab Euroopa Kohtu pädevuse kaubamärgiasjades:
„Euroopa Kohus on pädev vaidlustatud otsust tühistama või seda muutma.”
4. Viidet Euroopa Kohtule tuleb põhjenduse 13 järgi mõista viitena pädevale Esimese Astme Kohtule.
5. Määruse nr 40/94 artikli 73 kohaselt märgitakse ühtlustamisameti otsustes põhjused, millel need rajanevad. Otsuste aluseks võivad olla üksnes põhjused või tõendid, mille kohta huvitatud isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
6. Määruse nr 40/94 artikkel 74 reguleerib faktide kontrollimise ühtlustamisameti poolt järgmiselt:
„1. Asju menetledes kontrollib amet fakte omal algatusel; registreerimisest keeldumise suhteliste põhjustega seotud menetlustes piirdub amet siiski kontrollimisel osaliste esitatud faktide, tõendite ja väidetega ning esitatud nõudmistega.
2. Amet võib mitte arvesse võtta fakte ja tõendeid, mille asjaomased pooled on esitanud hilinenult”.
III. Hagi aluseks olevad asjaolud
7. Esimese Astme Kohus kirjeldas vaidluse tausta järgmiselt:
„1 Menetlusse astuja [Sissi Rossi Srl] esitas 1. juunil 1998 ühtlustamisametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) määruse (EÜ) nr 40/94 alusel […] ühenduse kaubamärgi registreerimise taotluse.
2 Kaubamärgina paluti registreerida sõnamärk SISSI ROSSI.
3 Kaubad, mille jaoks kaubamärgi registreerimist taotleti, kuuluvad 15. juuni 1957. aasta märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppe klassi 18 ning need vastavad järgmistele kirjeldustele: „nahk, kunstnahk ja nendest valmistatud tooted, mis ei kuulu teistesse klassidesse; loomanahad; reisikohvrid, reisikirstud; päikese- ja vihmavarjud, jalutuskepid; piitsad, hobuseriistad ja sadulsepatooted”.
4 Kaubamärgi registreerimise taotlus avaldati 22. veebruari 1999. aasta väljaandes Bulletin des marques communautaires (Ühenduse Kaubamärgibülletään) nr 12/1999.
5 Äriühing Calzaturificio Rossi SpA esitas 21. mail 1999 määruse nr 40/94 artikli 42 lõikele 1 toetudes vastulause taotletava kaubamärgi registreerimisele kaupade „nahk, kunstnahk ja nendest valmistatud tooted, mis ei kuulu teistesse klassidesse; loomanahad; reisikohvrid, reisikirstud” jaoks.
6 Vastulause toetub Itaalias 11. novembril 1991 registreeritud sõnamärgile MISS ROSSI (nr 553 016) ning samal kuupäeval registreeritud rahvusvahelisele kaubamärgile MISS ROSSI (nr 577 643), mis hakkas kehtima Prantsusmaal. Nimetatud varasemate kaubamärkidega on kaitstud Nizza kokkuleppe klassi 25 (jalatsid) kuuluvad kaubad.
7 Äriühing Calzaturificio Rossi SpA esitas menetlusse astuja nõudel tõendeid varasemate kaubamärkide tegeliku kasutamise kohta viie aasta jooksul enne vaidlusaluse kaubamärgitaotluse avaldamist.
8 Äriühingu Calzaturificio Rossi SpA omandamise kaudu toimunud ühinemise tulemusena, mis on dokumenteeritud 22. novembri 2000. aasta notariaalselt kinnitatud aktiga, sai hageja, nüüdsest nimega Sergio Rossi SpA, varasemate kaubamärkide omanikuks.
9 Vastulausete osakond jättis 30. aprilli 2002. aasta otsusega registreerimise taotluse kõikide vastulauses loetletud kaupade osas rahuldamata. Sisuliselt leidis ta, et hageja esitas varasemate kaubamärkide tegeliku kasutamise kohta tõendeid vaid „naistekingade” osas ning et need kaubad ja teisalt kaubamärgi taotluses sisalduvad kaubad „nahk, kunstnahk ja nendest valmistatud tooted, mis ei kuulu teistesse klassidesse; loomanahad; reisikohvrid, reisikirstud” olid sarnased. Lisaks järeldas vastulausete osakond, et Prantsuse tarbijate silmis olid tähised sarnased.
10 Menetlusse astuja esitas 28. juunil 2002 ühtlustamisametile vastulausete osakonna otsuse peale kaebuse.
11 Ühtlustamisameti esimene apellatsioonikoda tühistas 28. veebruari 2003. aasta otsusega (edaspidi „vaidlusalune otsus”) vastulausete osakonna otsuse ning jättis vastulause rahuldamata. Apellatsioonikoda leidis sisuliselt, et kõnealused tähised olid vähesel määral sarnased. Sellele lisaks leidis ta pärast kõnealuste kaupade müügikohtade, otstarbe ning olemuse võrdlevat analüüsi, et kaupadel oli erinevusi palju rohkem kui üksikuid sarnasusi. Apellatsioonikoda uuris väidet, mille kohaselt „naistekingad” ja „naistekotid” olid sarnased seetõttu, et nimetatud kaubad täiendavad üksteist, ning lükkas selle ümber. Seetõttu ei esine tema arvamuse kohaselt segiajamise tõenäosust määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses.”
IV. Esimese Astme Kohtu otsus ja poolte nõuded
8. Sergio Rossi SpA esitas selle otsuse peale Esimese Astme Kohtule tühistamishagi. Pärast menetlusdokumentide vahetamist ning suulist menetlust jättis kohus 1. märtsi 2005. aasta otsusega kohtuasjas T‑169/03 hagi rahuldamata.
9. Selle peale esitas Sergio Rossi SpA käesoleva apellatsioonkaebuse, milles ta palub:
1) esimese võimalusena tühistada vaidlustatud kohtuotsus tervikuna nõukogu määruse nr 40/94 artiklite 8 ja 73 ning Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 44 lõike 1 ja artikli 81 rikkumise tõttu;
2) teise võimalusena tühistada vaidlustatud kohtuotsus osas, mis puudutab kaubamärgi „SISSI ROSSI” registreerimist selliste kaupade nagu „nahk ja kunstnahk” jaoks;
3) kui on tunnustatud apellandi õigust esitada tõendeid, tühistada kolmanda võimalusena vaidlustatud kohtuotsus tervikuna ja saata asi tagasi Esimese Astme Kohtusse vastuvõetamatuks tunnistatud tõendite kontrollimiseks, või alternatiivse võimalusena ning nõukogu määruse nr 40/94 artiklis 73 ette nähtud õiguse olla ära kuulatud alusel saata asi tagasi ühtlustamisameti apellatsioonikojale ärakuulamisõiguse tagamiseks;
4) mõista Euroopa Kohtu 2. mai 1991. aasta kodukorra artikli 69 lõike 2 järgi kohtukulud välja vastustajalt kui vaidluse kaotanud poolelt.
10. Ühtlustamisamet palub seevastu:
– jätta apellatsioonkaebus rahuldamata osas, milles apellant taotleb vaidlustatud otsuse täielikku või osalist tühistamist;
– kohustada apellanti hüvitama kohtukulud.
11. Sissi Rossi Srl taotleb:
1) jätta apellatsioonkaebus ja kõik apellandi nõuded täielikult rahuldamata ja kinnitada Esimese Astme Kohtu 1. märtsi 2005. aasta otsus kohtuasjas T‑169/03 ning seetõttu
2) rahuldada täielikult kaubamärgi registreerimistaotluse esitaja ja kostja Esimese Astme Kohtus esitatud taotlused;
3) mõista apellandilt välja mõlema astme kohtukulud Euroopa Kohtu kodukorra artiklile 69 tuginedes.
12. Sergio Rossi SpA esitab oma apellatsioonkaebuse põhjenduseks neli väidet: kohtuotsuse ebapiisav põhistatus põhinõude osas (selle kohta järgnevalt punktis A), uute tõendite hindamisest keeldumine (selle kohta punktis B) ning määruse nr 40/94 artikli 8 rikkumine, pidades silmas toodete ja kaubamärkide sarnasust (mõlema väite kohta punktis C).
A. Otsuse põhjendatus teiste toodete osas
13. Esimese Astme Kohtus palus Sergio Rossi SpA põhinõudena sõnaselgelt apellatsioonikoja otsuse tühistamist osas, mis puudutas toodete gruppe „nahk, kunstnahk ja nendest valmistatud tooted, mis ei kuulu teistesse klassidesse; loomanahad; reisikohvrid, reisikirstud”. Kohus piiras sellele vaatamata vaidluse eset otsuse punktides 45–48 „naistekingadele” ja „naistekottidele”, kuna ülejäänud toodete osas ei olnud väiteid esitatud. Suulises menetluses esitatud sellekohased väited lükkas kohus hilinenutena tagasi.
14. Sergio Rossi SpA väidab apellatsioonkaebuses seevastu, et sarnasus kõigi selle tootegrupi toodete vahel on näidatud Esimese Astme Kohtule esitatud hagiavalduse mitmes punktis. Järelikult ei oleks kohus tohtinud sarnasuse hindamisel piirduda üksnes naistekottide ja naistekingadega ning on sellega rikkunud Esimese Astme Kohtu kodukorra artiklist 81 tulenevat põhjendamise kohustust. Pealegi oli kohtuistungil esitatud väidete tagasilükkamine põhjendusel, et need olid esitatud hilinenult, ebaõige, kuna tegemist ei ole uue kaitsevahendiga, vaid juba esitatud kaitsevahendite toetuseks esitatud argumentidega.
15. Käesolevas ei nähtu, et on rikutud Euroopa Kohtu põhikirja artiklis 36 koosmõjus artikli 53 lõikega 1 sätestatud kohustust sedastada kohtuotsuses põhjused, millel see rajaneb. Kohus selgitas üksikasjalikult, miks ta käsitleb vaid naistekingade ja naistekottide võrreldavuse küsimust, nimelt seetõttu, et vaid nende toodete osas on Sergio Rossi SpA esitanud väiteid lubatud moel. Teiste toodete osas ei ole hagiavalduses midagi esitatud ja suulises menetluses toimus väidete esitamine hilinenult.
16. Kas vaidluse eseme piiritlemine ja väidete tagasilükkamine oli õigustatud, ei ole otsuse põhjendatuse küsimus. Vastupidi oma apellatsioonkaebuse väidete pealkirjadele ei vaidlusta Sergio Rossi SpA mitte üksnes otsuse põhjendatust, vaid ka menetlusõiguse kohaldamist kohtu poolt nendes mõlemas punktis.
17. Kohtu poolt vaidluse eseme piiritlemine on Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 44 lõike 1 punkti c alusel õigustatud. Selle sätte kohaselt tuleb hagiavalduses märkida hagi ese ning ülevaade fakti- ja õigusväidetest. See ülevaade peab olema piisavalt arusaadav ja selge, et võimaldada kostjale kaitseargumentide ettevalmistamist ning kohtule tema uurimiskohustuse täitmist. Lisaks peavad hagi aluseks olevad faktilised ja õiguslikud asjaolud tulenema seostatult ja arusaadavalt otse hagiavaldusest.(3)
18. Käesolevas asjas esitas Sergio Rossi SpA hagiavalduses faktilised ja õiguslikud asjaolud üksnes naistekingade ja naistekottide sarnasuse kohta. Neid argumente ei saa otseselt üle kanda teistele kaupadele. Järelikult oli hagi vastuvõetamatu osas, milles see tugines naistekingade ja teiste kaupade kui kottide sarnasusele.
19. Selline väidete esitamine suulises menetluses ei olnud seetõttu vastupidi Sergio Rossi SpA arusaamale Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 47 lõike 1 järgi lubatud väidete ja argumentide suulise menetluse käigus edasiarendamine. Pigem oli tegemist uue, vaidluse eset laiendava kaitseargumendiga.
20. Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 48 lõike 2 kohaselt ei või menetluse käigus esitada uusi väiteid, kui need ei tugine faktilistele ja õiguslikele asjaoludele, mis on tulnud ilmsiks menetluse käigus. Selliseid õiguslikke ja faktilisi asjaolusid käesoleval juhul ei nähtu. Järelikult lükkas kohus need väited õigustatult hilinenud esitamise tõttu tagasi.
21. See apellatsioonkaebuse väide tuleb järelikult tagasi lükata.
B. Uute tõendite hindamisest keeldumine
1. Ühtlustamisametile esitatud tõenditega piirdumine
22. Esimese Astme Kohus keeldus otsuse punktides 24 ja 25 hindamast tõendeid, mida Sergio Rossi SpA esitas esimest korda kohtus. Määruse nr 40/94 artikli 63 alusel kohtule esitatud hagiavalduse eesmärk on ühtlustamisameti apellatsioonikodade otsuste õiguspärasuse kontroll. Asjaolud, mis esitati alles kohtule, ilma et neid oleks enne ühtlustamisameti teenistustele teatavaks tehtud, võivad puudutada sellise otsuse õiguspärasust vaid juhul, kui ühtlustamisamet oleks pidanud neid arvestama omal algatusel. Määruse nr 40/94 artikli 74 lõike 1 teise lause kohaselt piirdub ühtlustamisamet registreerimisest keeldumise suhteliste põhjustega seotud menetlustes faktiliste asjaolude selgitamisel osaliste esitatud faktide, tõendite ja väidetega ning esitatud nõudmiste kontrolliga. Ta ei ole kohustatud omaalgatuslikult arvestama asjaoludega, mida menetluse osalised ei ole esitanud. Sellised asjaolud ei saa ka järelikult apellatsioonikoja otsuse õiguspärasust kõigutada.(4)
23. Sergio Rossi SpA vaidlustab tõendite vastuvõtmisest keeldumise, sest Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 44 lõike 1 punkt e lubab tõendeid esitada.
24. Esimese Astme Kohtu poolt tsiteeritud otsused ei ole käesoleva menetlusega võrreldavad. Eelnevatel juhtudel lükkasid nii ühtlustamisameti pädev teenistus kui apellatsioonikoda hageja nõuded tagasi. Seega oli hagejal piisavalt võimalusi ühtlustamisameti menetluses oma seisukohti esitada ja neid tõendada.
25. Seevastu käesoleval juhul rahuldas vastulausete osakond Sergio Rossi SpA nõuded ja alles apellatsioonikoda jättis need rahuldamata. Alles selles otsuses selgusid ühtlustamisameti argumendid käesolevas haldusmenetluses. Seetõttu ei olnud Sergio Rossi SpA-l võimalust haldusmenetluses ennast nende argumentide vastu kaitsta. Järelikult ei saanud Esimese Astme Kohus keelata Sergio Rossi SpA-l kohtumenetluses uusi tõendeid apellatsioonikoja otsuse vaidlustamiseks esitada.
26. Ühtlustamisamet ja Sissi Rossi Srl nõustusid Esimese Astme Kohtu otsusega. Viimane toonitas, et Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 135 lõike 4 kohaselt ei tohi kohus muuta apellatsioonikoja menetluses oleva hagi eset.
27. Mina pean kohtu praktikat selles punktis õigeks.
28. Nende tõendite tagasilükkamist, mida apellatsioonikojale ei esitatud, põhjendab kohus sellega, et ühenduse õigusakti õiguspärasuse üle tuleb otsustada nende asjaolude ja õigusnormide alusel, mis kehtisid akti vastuvõtmise ajal.(5) See eeldus vastab kohtu praktikale otse Euroopa Kohtule esitatavate hagide osas.(6) See küll ei välista ilmtingimata uute tõendite esitamist, selgitamaks faktilisi asjaolusid otsuse langetamise hetkel.
29. Probleemi olemust võib paremini mõista riigiabiõiguse kohtupraktika kaudu. Komisjoni poolt riigiabi küsimuses tehtud otsuse õigsust hindab Euroopa Kohus liikmesriigi hagi alusel seda informatsiooni arvesse võttes, mis oli komisjoni käsutuses otsuse tegemise hetkel.(7) See seisukoht on õigustatud juba seetõttu, et liikmesriik sai haldusmenetluses esitada kogu määrava informatsiooni riigiabi kohta. Euroopa Kohus laiendas seda praktikat isegi hagevatele riigiabi saajatele, sest ka nemad saavad olenemata oma piiratud menetlusõiguslikust seisundist esitada komisjonile õigeaegselt vastavat informatsiooni.(8)
30. Uute tõendite välistamise piire näitlikustab avaliku teenistuse suhetes esitatud konkurendi kaebus. Selles menetluses otsustas kohus, et ka töötajate töölevõtmisel tehtud otsuste õiguspärasuse üle saab otsustada tuginedes informatsioonile, mis oli ametisse nimetavale asutusele teada selle otsuse tegemise hetkel. Sellegipoolest võis esitada kohtumenetluses lisaks tõendeid selle kohta, kas otsuse aluseks olev informatsioon on tõene. Seejuures oli tegemist tõenditega, mida esitas ametisse nimetav asutus, kuna ametisse nimetamise vaidlustanud konkurent vaidlustas kohataotleja ametisse nimetamise aluseks olnud kvalifikatsiooni.(9) Olukorda tuleks teisiti hinnata siis, kui ametisse nimetamise vaidlustanud konkurent oleks soovinud enda kvalifikatsiooni kohta esitada uusi tõendeid, mida ta haldusmenetluses ei esitanud.
31. Selline kohtupraktika on analoogselt kasutatav otsuste puhul, mis on tehtud ühenduse kaubamärgile registreerimisele vastulause esitamise menetluses. Selle menetluse raames on osalistel põhimõtteliselt piisavalt võimalusi, et esitada ühtlustamisametile kõik asjakohased tõendid. Nagu rõhutab ka Esimese Astme Kohus õigustatult otsuse punktis 25, piirdub ühtlustamisamet kontrollimisel määruse nr 40/94 artikli 74 lõike 1 teise lause kohaselt registreerimisest keeldumise suhteliste põhjustega seotud menetluses poolte esitatud väidete ja nõuetega.(10) Seega ei saa ta olenemata määruse nr 40/94 artikli 74 lõike 1 esimesest lausest, kus on sätestatud, et amet kontrollib fakte omal algatusel, hiljem esitatud tõendeid omaalgatuslikult hinnata.
32. Peale selle ei ole ühtlustamisamet määruse nr 40/94 artikli 74 lõike 2 alusel kohustatud ise arvesse võtma fakte ja tõendeid, mille asjaomased pooled on esitanud hilinenult.(11) Tõendid, mida ühtlustamisametile üldse ei esitatud, on igatahes hilinenud. Need ei saa seetõttu ka olla ühtlustamisameti otsuse õiguspärasuse üle otsustamise aluseks.
33. Ka määruse nr 40/94 artiklis 63 sätestatud Euroopa Kohtu pädevusest vaidlustatud ühtlustamisameti otsust muuta ei saa tuletada kohtule kohustust uueks tõendite uurimiseks. Ühtlustamisameti otsuse muutmine on nimelt ainult siis võimalik, kui otsus on vähemalt osaliselt õigusvastane. Õigusvastasuse üle otsustamisel tuleb aluseks võtta informatsioon, mis oli esitatud ka ühtlustamisametile.
34. Ka see, et Sergio Rossi SpA toetub asjaolule, et alles apellatsioonikoda jättis tema vastulause rahuldamata, samas kui vastulausete osakond oli temaga nõus, ei anna teist tulemust. Ühtlustamisameti menetlusnormide järgi oli Sergio Rossi SpA-l ka sellise menetluse käigu korral piisavalt võimalust esitada kõik asjakohased tõendid. Võimalikku menetlusnormide rikkumist ühtlustamisameti poolt ei saa arutada tõendite arutelu raames, vaid see on iseseisev väide.
35. Järelikult keeldus Esimese Astme Kohus õigustatult kontrollimast apellatsioonikoja otsuse õiguspärasust tõendite osas, mida ei olnud viimasele esitatud. Ka see apellatsioonkaebuse väide tuleb seetõttu tagasi lükata.
2. Apellatsioonkaebuse alternatiivne väide – õigus olla ärakuulatud
36. Teise võimalusena väidab Sergio Rossi SpA apellatsioonkaebuses, et apellatsioonikoda on rikkunud määruse nr 40/94 artikli 73 teist lauset, kuna ta ei saanud vastata ühtlustamisameti uutele argumentidele enne, kui apellatsioonikoda tema vastulause rahuldamata jättis. Selle väite esitas Sergio Rossi SpA esimest korda Esimese Astme Kohtu suulises menetluses.
37. Kohus lükkas selle oma otsuse punktides 20–22 kodukorra artikli 48 lõike 2 alusel tagasi kui uue väite, kuivõrd sellele ei tuginetud hagiavalduses. Apellatsioonikoja puuduv viide võimalikele uutele argumentidele oli hagejale teada juba hagiavalduse esitamisel.
38. Sellele vastab Sergio Rossi SpA apellatsioonkaebuses, et see argument üksnes selgitab väidet, mille raames esitati uusi tõendeid. Esimese Astme Kohus oleks pidanud lubama esitada uusi tõendeid või tühistama apellatsioonikoja otsuse ärakuulamisõiguse rikkumise tõttu.
39. Ühtlustamisamet nõustub Esimese Astme Kohtuga ja arvab muuseas, et apellatsioonikoda arvestas Sissi Rossi SpA kaitseõigustega. Apellatsioonikoda edastas Sissi Rossi Srl kaebuse Sergio Rossi SpA-le, et ta saaks esitada oma seisukoha. Viimases selgitas Sergio Rossi SpA põhjalikult vaidlusaluste toodete sarnasuse küsimust. Ühtlustamisamet rõhutab lõpuks, et ta ei olnud kohustatud Sergio Rossi SpA-le juba eelnevalt teada andma, millise otsuse ta langetada kavatseb, et võimaldada viimasel esitada teisi tõendeid.
40. Sissi Rossi Srl arvamuse kohaselt ei ole mitte Euroopa Kohtu, vaid Esimese Astme Kohtu ülesanne otsustada, kas apellatsioonikoda on rikkunud õigust olla ärakuulatud.
41. Kuigi Sergio Rossi SpA on selle väitega valinud õige tee uute tõendite menetlusse toomiseks, ei saa ta niimoodi seda eesmärki saavutada.
42. Ühtlustamisameti poolt tõendite arvestamata jätmist võib Esimese Astme Kohtus vaidlustada ainult menetlusnormi rikkumise kaebuse kaudu, sest – nagu ka eespool selgitatud – tõendite hindamine vastulausemenetluses on ühtlustamisameti ülesanne. Kui tõendite arvestamata jätmine tuleneb sellest, et poolel ei olnud võimalust tõendeid esitada, võib kohus olla rikkunud tema õigust olla ärakuulatud.(12)
43. Määruse nr 40/94 artikli 73 teise lause kohaselt, kus on sätestatud õigus olla ärakuulatud ühtlustamisameti menetluses, võivad ühtlustamisameti otsuste aluseks olla üksnes põhjused või tõendid, mille kohta huvitatud isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht. Uusi argumente võib esitada eelkõige seni veel tähelepanuta jäänud keeldumispõhjuste kohta,(13) aga ka apellatsioonikoja poolt mõne argumendi esmakordsel hindamisel.(14) Tuginemine õigusele olla ärakuulatud on seega sobiv võimalus menetlusse uusi tõendeid tuua.
44. Esimese Astme Kohus on igatahes selle väite käesolevas menetluses õigustatult hilinenuna tagasi lükanud. Nimelt esitati see alles suulise menetluse käigus ning esitaja ei tuginenud Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 48 lõike 2 järgi faktilistele ja õiguslikele asjaoludele, mis oleksid tulnud ilmsiks menetluse käigus. Apellatsioonikoja tegevus oli Sergio Rossi SpA-le juba hagiavalduse esitamisel teada. Ta oleks pidanud ka juba 19. mail 2003. aastal hagiavaldust esitades olema teadlik 12. detsembri 2002. aasta ECOPY kohtulahendist.(15)
45. Kuna Euroopa Kohtu kodukorra artikli 113 lõike 2 kohaselt ei või apellatsioonkaebuses muuta Esimese Astme Kohtu menetluses olnud hagi eset, ei saa ka apellatsioonimenetluses arvestada hilinenult esitatud väidetega. Sellest tulenevalt ei saa Euroopa Kohus ka sisuliselt uurida, kas ühtlustamisamet tagas Sergio Rossi SpA-le piisava võimaluse oma seisukohtade esitamiseks. Järelikult on see apellatsioonkaebuse väide selles osas vastuvõetamatu.
46. Järelikult tuleb ka see apellatsioonkaebuse väide osaliselt põhjendamatuse, osaliselt vastuvõetamatuse tõttu tagasi lükata.
C. Määruse nr 40/94 artikkel 8
47. Määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b kohaselt ei registreerita taotletavat kaubamärki varasema kaubamärgi omaniku vastuseisu korral, kui identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga ning identsuse või sarnasuse tõttu varasema kaubamärgiga kaitstud kaupade või teenustega on tõenäoline, et territooriumil, kus varasem kaubamärk on kaitstud, võib avalikkus need omavahel segi ajada.
48. Apellatsioonkaebuse kahes väites vaidlustab Sergio Rossi SpA selle sätte kohaldamise. Esimese Astme Kohus rikkus nimetatud normi, kui kinnitas apellatsioonikoja seisukohta piisava sarnasuse puudumise kohta naistekingade ja naistekottide ning tähiste MISS ROSSI ja SISSI ROSSI vahel.
49. Siinkohal tuleb esmalt märkida, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on üksnes Esimese Astme Kohus pädev hindama tuvastatud asjaolusid. Kuivõrd kohtule esitatud tõendeid ei ole võltsitud, ei ole asjaolude hindamine õiguslik küsimus, mis alluks Euroopa Kohtu kontrollile.(16) Apellatsioonkaebuse väited, mis vaidlustavad vaid asjaoludele hinnangu andmise Esimese Astme Kohtu poolt, on seega vastuvõetamatud.
1. Toodete sarnasus
50. Esimese Astme Kohus nägi küll kokkupuutepunkte naistekottide ja naistekingade vahel, kuid eitas kokkuvõttes nende sarnasust.
51. Sergio Rossi SpA väidab sellele vastu, et kohus ei arvestanud piisavalt, et kingade ja kottide sobivus on naiste ehk asjaomase tarbijagrupi jaoks määrava tähtsusega. Tänapäeval ei ole enam määravaks ka toodete peamine eesmärk, vaid tuleb järgida moevoolusid, mis nõuavad kingade ja kottide kokkusobivust. Ühtlustamisamet nõustub selle arvamusega ning on seisukohal, et mõlemad kaubagrupid on teineteisega sarnased.
52. Samas seab Sergio Rossi SpA nende argumentidega küsimuse alla üksnes kohtupoolse asjaolude hindamise. Nagu Sissi Rossi Srl õigesti märgib, ei ole see apellatsioonimenetluses lubatud.
53. See apellatsioonkaebuse väide tuleb seetõttu vastuvõetamatuse tõttu tagasi lükata.
2. Kaubamärkide sarnasus
54. Esimese Astme Kohus nägi kaubamärkide peamist sarnasust mõlema esimeses sõnas, st sõnaosades MISS ja SISSI. Sõnaosa ROSSI sarnasus oli kohtu arvates väiksema tähendusega. Kokkuvõttes leidis kohus, et tegemist on ainult keskmise sarnasusega.
55. Sergio Rossi SpA näeb selles hinnangus vastuolu Esimese Astme Kohtu otsusega kohtuasjas FUSCO, milles tuvastatati kaubamärkide ANTONIO FUSCO ja ENZO FUSCO sarnasus.(17) Euroopa Kohtu otsusest kohtuasjas NICHOLS tuleneb, et perekonnanime ROSSI võimalik laialdasem levik ei saa välistada tema eristusvõimet, mille kohus omistas perekonnanimele FUSCO.(18) Lõpuks rõhutab Sergio Rossi SpA, et Prantsusmaal, s.o käesoleval juhul asjakohasel turul, keeldutakse perekonnanime ROSSI kasutavate kaubamärkide registreerimisest vanema kaubamärgi MISS ROSSI tõttu.
56. Ka selles väites vaidlustab Sergio Rossi SpA üksnes Esimese Aste Kohtu poolt asjaoludele antud hinnangu. Seetõttu tuleb ka see apellatsioonkaebuse väide vastuvõetamatuse tõttu tagasi lükata.
57. Apellatsioonkaebuse väited on osaliselt vastuvõetamatud ja osaliselt põhjendamatud.
58. Euroopa Kohtu kodukorra artikli 122 alusel koosmõjus artikliga 118 ja artikli 69 lõikega 2 on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Kuna Sergio Rossi SpA on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb kohtukulud jätta tema kanda.
59. Seega teen Euroopa Kohtule ettepaneku langetada järgmine otsus:
1) jätta apellatsioonkaebus rahuldamata;
2) mõista kohtukulud välja Sergio Rossi SpA-lt.
2 –	EÜT 1994, L 11, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 146.
3 –	9. jaanuari 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑178/00: Itaalia vs. komisjon (EKL 2003, lk I-303, punkt 6), sama sõnastusega Euroopa Kohtu kodukorra artikli 38 lõike 1 punkti c kohta.
4 –	Esimese Astme Kohus viitab oma 12. detsembri 2002. aasta otsusele kohtuasjas T‑247/01: eCopy vs. Siseturu Ühtlustamise Amet (EKL 2002, lk I‑5301, punkt 46), 6. märtsi 2003. aasta otsusele kohtuasjas T‑128/01: DaimlerChrysler vs. Siseturu Ühtlustamise Amet [Kühlengrill] (EKL 2003, lk II‑701, punkt 18) ja 13. juuli 2004. aasta otsuse kohtuasjas T‑115/03: Samar vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Grotto [GAS STATION] (EKL 2004, lk II‑2939, punkt 13).
5 –	Eespool 4. joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas ECOPY (punkt 46), viidates 6. oktoobri 1999. aasta Esimese Astme Kohtu otsusele kohtuasjas T‑123/97: Salomon SA vs. komisjon (EKL 1999, lk II‑2925, punkt 48) ja 14. mai 2002. aasta otsusele kohtuasjas T‑126/99: Graphischer Maschinenbau vs. komisjon (EKL 2002, lk II‑2427, punkt 33).
6 –	7. veebruari 1979. aasta otsus liidetud kohtuasjades 15/76 ja 16/76: Prantsusmaa vs. komisjon (EKL 1979, lk 321, punkt 7) Euroopa Arendus- ja Tagatisfondi aastaaruande kohta ning 17. juuli 1997. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑248/95 ja C‑249/95: SAM Schiffahrt ja Stapf (EKL 1997, lk I‑4475, punkt 46) määruse kehtivuse kontrolli kohta eelotsusemenetluses.
7 –	10. juuli 1986. aasta otsus kohtuasjas 234/84: Belgia vs. komisjon (EKL 1986, lk 2263, punkt 16), 26. septembri 1996. aasta otsus kohtuasjas C‑241/94: Prantsusmaa vs. komisjon (EKL 1996, lk I‑4551, punkt 33) ja 14. septembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑276/02: Hispaania vs. komisjon (EKL 2004, lk I‑8091, punkt 31).
8 –	24. septembri 2002. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑74/00 P ja C‑75/00 P: Falck ja Acciaierie di Bolzano vs. komisjon (EKL 2002, lk I‑7869, punktid 168 jj).
9 –	5. juuni 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑121/01 P: O'Hannrachain vs. parlament (EKL 2003, lk I‑5539, punktid 28 jj).
10 –	See argument ei toeta eespool 4. joonealuses märkuses viidatud kohtulahendeid ECOPY ja Kühlergrill, sest vaidluse esemeks olid absoluutsed keeldumispõhjused määruse nr 40/94 artikli 7 järgi.
11 –	Tunnustatud Esimese Astme Kohtu 23. oktoobri 2002. aasta otsusega kohtuasjas T‑388/00: Institut für Lernsysteme vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Educational Service [ELS] (EKL 2002, lk II‑4301, punktid 27 jj).
12 –	Kui tõendid olid küll esitatud, kuid neid ignoreeriti, saab ehk tugineda faktide ebapiisavale kontrollile.
13 –	Vt Esimese Astme Kohtu 16. veebruari 2000. aasta otsus kohtuasjas T‑122/99: Procter & Gamble vs. Siseturu Ühtlustamise Amet [seebi vorm] (EKL 2000, lk II‑265, punktid 39–47) ja 27. veebruari 2002. aasta otsus kohtuasjas T‑34/00: Eurocool Logistik vs. Siseturu Ühtlustamise Amet (EKL 2002, lk II‑683, punktid 17–26).
14 –	Vt Esimese Astme Kohtu 9. oktoobri 2002. aasta otsus kohtuasjas T‑36/01: Glaverbel vs. Siseturu Ühtlustamise Amet [klaasplaadi pealispind] (EKL 2002, lk II‑3887, punktid 48 jj).
15 –	Euroopa Kohtu pädeva osakonna andmetel oli see otsus juba kuulutamise päeval itaalia keelde tõlgitud ja Internetis avaldatud.
16 –	11. veebruari 1999. aasta otsus kohtuasjas C‑390/95 P: Antillean Rice Mills jt vs. komisjon (EKL 1999, lk I‑769, punkt 29) ja 15. juuni 2000. aasta otsus kohtuasjas C‑237/98 P: Dorsch Consult (EKL 2000, lk I‑4549, punktid 35 jj).
17 –	Esimese Astme Kohtu 1. märtsi 2005. aasta otsus kohtuasjas T‑185/03: Fusco vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Fusco International [ENZO FUSCO] (EKL 2005. lk II-715, punkt 67): „Käesolevas asjas leiab Esimese Astme Kohus, et Itaalia tarbija silmis on perekonnanimel suurem eristusvõime kui eesnimel ning seetõttu mäletab ta pigem sõna „Fusco” kui eesnimesid „Antonio” või „Enzo”.
18 –	16. septembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑404/02: Nichols (EKL 2004, lk I-8499).

matches: kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus


Diplomaatilise teenistusastme andmise tingimused ja kord ning diplomaatilise teenistusastme taotluse vorm – Riigi Teataja
Diplomaatilise teenistusastme andmise tingimused ja kord ning diplomaatilise teenistusastme taotluse vorm
Diplomaatilise teenistusastme andmise tingimused ja kord ning diplomaatilise teenistusastme taotluse vorm - sisukord
§ 1 Diplomaatilise teenistusastme andmise üldtingimused
§ 2 Diplomaatilise teenistusastme andmise lisatingimused
§ 3 Diplomaatilise teenistusastme taotlemine
§ 4 Diplomaatilise teenistusastme taotluse menetlemine atesteerimiskomisjonis
§ 5 Diplomaatilise teenistusastme andmine
RT I, 15.09.2016, 1
Vastu võetud 09.09.2016 nr 4
Määrus kehtestatakse välisteenistuse seaduse § 15 lõike 4 alusel.
§ 1. Diplomaatilise teenistusastme andmise üldtingimused
Diplomaatilise teenistusastme võib anda karjääridiplomaadi kandidaadile või karjääridiplomaadile, kelle:
1) Välisministeeriumi teenistuses oldud aeg vastab välisteenistuse seaduse § 15 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaegadele ja
2) töötulemusi ja tööalast käitumist hindab atesteerimiskomisjon taotletavale teenistusastmele vastavaks.
§ 2. Diplomaatilise teenistusastme andmise lisatingimused
(1) Atašee diplomaatilise teenistusastme võib anda karjääridiplomaadi kandidaadile, kes on:
1) omandanud diplomaaditööks vajalikud põhiteadmised ja -oskused;
2) omandanud konsulaarametniku kutse või erikutse.
(2) III sekretäri diplomaatilise teenistusastme võib anda karjääridiplomaadile, kes on:
1) omandanud praktilised kogemused välissuhtlemises ja
2) saavutanud häid tulemusi teenistusülesannete täitmisel.
(3) II sekretäri diplomaatilise teenistusastme võib anda karjääridiplomaadile, kes on töötanud:
1) välisesinduses täislähetusaja diplomaadina või
2) pikka aega Välisministeeriumi Eestis asuval spetsiifilisi erialateadmisi nõudval diplomaatilisel ametikohal.
(4) I sekretäri diplomaatilise teenistusastme võib anda karjääridiplomaadile, kes on:
1) saavutanud väga häid tulemusi teenistusülesannete täitmisel ja
2) töötanud vähemalt kolmes struktuuriüksuses või
3) töötanud pikka aega järjepidevalt Välisministeeriumi Eestis asuval spetsiifilisi erialateadmisi nõudval diplomaatilisel ametikohal.
(5) Nõuniku diplomaatilise teenistusastme võib anda karjääridiplomaadile, kes on:
2) olnud esmatasandi juht või struktuuriüksuse juht vähemalt ühe aasta järjest või
3) töötanud välisesinduses diplomaadina vähemalt kaks täislähetusaega.
(6) Vanemnõuniku diplomaatilise teenistusastme võib anda karjääridiplomaadile, kes on saavutanud silmapaistvaid tulemusi välissuhtlemises.
(7) Täislähetusaeg käesoleva määruse tähenduses on kolm aastat. Atesteerimiskomisjon võib mõjuvatel põhjustel lugeda täislähetuseks ka lühema lähetustähtaja.
(8) Välisesinduses diplomaadina töötamiseks loetakse käesoleva määruse tähenduses ka töötamist Euroopa Liidu institutsioonides, Euroopa välisteenistuses, rahvusvahelisel tsiviilmissioonil või rahvusvahelises organisatsioonis, tingimusel et sellise töötamise ajal on säilinud teenistussuhe Välisministeeriumiga.
(9) Ametnikule välisteenistuse seaduse § 15 lõike 3 alusel erandkorras diplomaatilise teenistusastme andmisel ei pea järgima käesolevas määruses sätestatud tingimusi.
§ 3. Diplomaatilise teenistusastme taotlemine
(1) Ametnikule diplomaatilise teenistusastme andmise taotluse esitab üldjuhul ametniku vahetu juht arenguvestluse kokkuvõtte osana, täites käesoleva määruse lisas kehtestatud vormi kohase elektroonilise taotluse.
(2) Kui ametnik vastab taotletava teenistusastme andmise formaalsetele tingimustele ning ametnikuga ei ole peetud arenguvestlust teenistusastme taotlemiseks ettenähtud teenistusstaaži täitumisest arvates mõistliku aja jooksul, on ametnikul õigus esitada omapoolne taotlus teenistusastme saamiseks.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud erandjuhul täidab ametnik käesoleva määruse lisas kehtestatud vormi kohase elektroonilise taotluse ja ametniku vahetu juht lisab taotlusele oma hinnangu.
(4) Erandkorras diplomaatilise teenistusastme andmise ettepaneku teeb atesteerimiskomisjonile vastava osakonna peadirektor, välisesinduse juht, asekantsler või kantsler.
(5) Personaliosakond esitab vajaduse korral andmed ametniku teenistuskäigu, arenguvestluste ja hindamiste kohta ning muu asjakohase teabe.
§ 4. Diplomaatilise teenistusastme taotluse menetlemine atesteerimiskomisjonis
Diplomaatilise teenistusastme taotlust menetleb atesteerimiskomisjon välisteenistuse seaduse § 80 lõike 1 alusel välisministri määrusega kehtestatud korras.
§ 5. Diplomaatilise teenistusastme andmine
Diplomaatiline teenistusaste antakse valdkonna eest vastutava ministri käskkirjaga atesteerimiskomisjoni ettepaneku alusel.
Välisministri 14. detsembri 2006. a määrus nr 9 „Diplomaatilise teenistusastme andmise tingimused ja kord ning diplomaatilise teenistusastme taotluse vorm” tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 20. septembril 2016. a.
Lisa Taotlus diplomaatilise teenistusastme andmiseks


Rahvaraamatukogu töökorralduse juhend – Riigi Teataja
Rahvaraamatukogu töökorralduse juhend - sisukord
§ 2 Raamatukogu kogud
§ 3 Teavikute hankimine
§ 4 Teavikute vastuvõtmine
§ 5 Teavikute arvestus
§ 6 Arvestusüksused
§ 7 Teavikute laadid ja nende arvestus
§ 8 Teavikute kustutamine
§ 9 Inventuur
§ 10 Teavikute töötlemine
§ 11 Kataloogid ja kataloogimine
§ 12 Raamatukogu kasutamine
§ 13 Lugejate registreerimine ja arvestus
§ 14 Kojulaenutus, kohalkasutus ja külastus
§ 141 Lugeja vastutus ja tagatis
§ 15 Elektroonilised teenused
§ 16 Raamatukogudevaheline laenutus
§ 17 Teatme- ja teabeteenindus
§ 18 Raamatukogu arhiiv
§ 19 Määruste kehtetuks tunnistamine
RT I, 09.04.2019, 5
Vastu võetud 12.07.2004 nr 9
RTL 2004, 97, 1529
jõustumine 23.07.2004
15.08.2005 RTL 2005, 91, 1368 26.08.2005
03.05.2007 RTL 2007, 40, 687 14.05.2007, (rakendatakse alates 1.05.2007)
20.12.2010 RT I, 29.12.2010, 4 01.01.2011
22.12.2011 RT I, 29.12.2011, 68 01.01.2012
03.04.2019 RT I, 09.04.2019, 1 12.04.2019
Määrus kehtestatakse «Rahvaraamatukogu seaduse» § 6 lõike 2 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatakse juhised rahvaraamatukogudele (edaspidi raamatukogu) kogude komplekteerimise, teavikute hankimise, vastuvõtmise, arvestuse, kustutamise, inventuuri, töötlemise ja kataloogimise, samuti raamatukogu kasutamise (lugejate registreerimine ja arvestus; kojulaenutus, kohalkasutus ja külastus; teatme- ja teabeteenindus) kohta.
§ 2. Raamatukogu kogud
(1) Raamatukogu kogud on koostiselt universaalsed, sisaldades teeninduspiirkonna elanike põhivajadustele vastavaid eri keeltes, tüüpi ja laadi teavikuid.
(2) Raamatukogu kujundab kogude koostise kooskõlastatult teeninduspiirkonna teiste raamatukogudega.
(3) Raamatukogude komplekteerimiseelistused on järgmised:
1) rahvuskultuuri ja eestlust käsitlev kirjandus – Eesti riiki, ajalugu ja kultuurilugu käsitlevad teavikud ning eesti autorite ilukirjanduslik looming, teeninduspiirkonna koduloolised trükised ja teised teavikud;
2) teadmiskirjandus, vastavalt vajadustele ja võimalustele ka võõrkeelne.Teatmekirjandus – entsüklopeediad, leksikonid, sõnaraamatud, teatmikud, bibliograafiad ja muud.
Tarbekirjandus – laiemate valdkondade, nt majandus-, õigus- (sh seaduste kommenteeritud väljaanded), tervishoiu-, tehnika-, põllumajandus-, aiandus- ja käsitööalased teavikud.
Elukestvat õpet toetav kirjandus – eri teadusalade teavikud nii Eesti autoritelt kui ka välisautoritelt tõlgituna eesti keelde, vastavalt nõudlusele ka võõrkeelne.
3) laste- ja noortekirjandus – väikelastele ja õpilastele mõeldud teatmeteosed ja teaberaamatud; eesti autorite laste ja noorte ilukirjandus; tõlgete ja maailmaklassika valik;
4) tõlgitud ilukirjandus – klassikaline ja nüüdisaegne väärtkirjandus; muud valikud vastavalt nõudlusele;
5) ajaviitekirjandus – teoseid ajaviitekirjanduse kõikidest žanritest;
6) perioodika, eelistatult kvaliteet- ja kultuuriväljaanded;
7) raamatukogundusalane kirjandus.
(4) Raamatukogude kogud komplekteeritakse ja teavikud töödeldakse maakonnaraamatukogu ning valla- või linnavalitsuse vahelise lepingu alusel. Samas võib iga raamatukogu komplekteerida oma kogud ka iseseisvalt.
(5) Raamatukogu vastutab oma kogude hoiu, säilivuse ja kasutamisvõimaluste tagamise, mittevajalike teavikute eemaldamise, kasutamata teavikute üleandmise ja nõuetekohase kogude arvestuse eest.
§ 3. Teavikute hankimine
(1) Maakonnaraamatukogu või valla või linna keskraamatukogu koostab teiste piirkonna raamatukogude tellimuste alusel koondtellimuse. Teavikute järelkomplekteerimist teostatakse paralleelselt jooksva komplekteerimisega. Järelkomplekteerimist võib iga raamatukogu teostada talle sobivaimal viisil (nt tellimine internetipoest vms).
[RTL 2007, 40, 687 - jõust. 14.05.2007 – rakendatakse alates 1.05.2007]
(2) Raamatukogu tellimuste andmebaas või komplekteerimise kartoteek sisaldab järgmisi tellitud teavikute andmeid:
1) teaviku autor(id) ja pealkiri;
2) köide;
3) kirjastaja;
4) tarnija;
5) tellitud teavikute arv.
(3) Maakonnaraamatukogu või valla või linna keskraamatukogu tellimuste andmebaasis on andmed tellitud teavikute kohta raamatukogude kaupa.
(4) Saabunud teavikute andmed kustutatakse tellimuste andmebaasist või eemaldatakse kartoteegist ja lisatakse raamatukogu kataloogi.
§ 4. Teavikute vastuvõtmine
(1) Raamatukokku saabunud teavikud võetakse vastu saatedokumendi alusel.
(2) Saatedokumendita saabunud teavikute kohta koostatakse vastuvõtuakt.Ühe aktiga võetakse vastu samal viisil hangitud (ostetud, annetatud, asendatud, üleantud või vahetatud) teavikud.
(3) Teavikute vastuvõtuaktil tuuakse järgmised andmed:
1) akti koostamise kuupäev;
2) akti koostaja nimi;
3) teavikute saamise viis ja tarnija;
4) vastuvõetud teavikute kogumaksumus;
5) akti koostaja allkiri.
(4) Teavikute vastuvõtuakti juurde kuuluvas nimekirjas tuuakse järgmised andmed:
1) teaviku autor ja pealkiri (köite number);
2) hind;
3) saabunud eksemplaride arv;
4) eksemplaride maksumus.
(5) Maakonnaraamatukogult või valla või linna keskraamatukogult teisele raamatukogule või osakonnale üleantava saadetise kohta koostatakse saateleht, millele märgitakse järgmised andmed:
1) teavikuid saava raamatukogu nimi;
2) hankeviis (ost, annetus vm);
3) saadetavate eksemplaride arv kokku;
4) saadetavate nimetuste arv kokku;
5) saadetavate teavikueksemplaride arv laadide kaupa;
6) saadetavate raamatueksemplaride arv liikide kaupa;
7) saadetavate raamatueksemplaride arv keelte järgi;
8) saadetavate teavikute kogumaksumus;
9) saatelehe koostamise kuupäev;
10) teavikute üleandja ja vastuvõtja allkirjad.
(6) Saatelehe juurde kuuluvas teavikute nimekirjas tuuakse järgmised andmed:
1) autor(id);
2) pealkiri;
3) UDK liik («UDK: universaalne detsimaalklassifikatsioon: liigitustabelid» Tallinn: Kultuuriministeerium, 1999);
4) eksemplari hind;
5) eksemplaride arv;
6) eksemplaride maksumus.
(7) Igal raamatukogul on oma saatelehtede numeratsioon.
§ 5. Teavikute arvestus
(1) Raamatukogu peab arvestust kogude suuruse, koostise ja rahalise väärtuse ning nendes tehtud muudatuste kohta raamatukogu elektroonilises andmebaasis või inventari- ja hulgiarvestusraamatus. Arvestuse alusel kontrollitakse varade olemasolu, koostatakse statistikaaruandeid ja analüüsitakse töötulemusi.
(2) Elektronkataloogis peetakse kõikide teavikute arvestust.
(3) Raamatukogu elektroonilises andmebaasis või inventari- ja hulgiarvestusraamatus peetakse teavikute hulgiarvestust arvuliselt, laadiliselt ja rahaliselt, lisandunud ja kustutatud teavikute ning kogude hetkeseisu üle. Liigiliselt ja keeleliselt arvestatakse ainult raamatuid.
(4) Ajakirju ja ajalehti arvestatakse aastakomplektidena. Ajalehtedel arvestatakse ainult lisandunud aastakomplekte.
(5) Raamatukogus peetakse jooksval aastal lisandunud teavikute nimetuste arvestust.
(6) Välisteeninduspunkti, rändraamatukogusse ja mujale (näitused, raamatukogudevaheline laenutus) viidavad teavikud märgistatakse elektronkataloogis, automatiseerimata raamatukogus peetakse nende kohta eraldi arvestust. Teavikute tagasi saabumisel raamatukogusse tehakse sellekohased parandused.
(7) Teavikute arvestuse dokumentatsioon ja andmebaas säilitatakse.
§ 6. Arvestusüksused
(1) Kogu arvestusüksus ehk füüsiline üksus on üksikteavik või teavikute kogum, mida käsitatakse iseseisva füüsilise üksusena (köide, eksemplar, ajakirja aastakomplekt, kassett jmt). Diapositiivide sarja, kui see on komplektis, ja materjali, mis leiab kasutamist ühe tervikuna (näiteks keeleõpik koos kassetiga jmt), arvestatakse ühe füüsilise üksusena.
(2) Raamatukogu arvestusüksused on järgmised:
1) nimetus – iga omaette tiitliga teavik ühes või mitmes köites. Raamatukogus juba enne olevate nimetuste lisaeksemplaride hankimist arvestatakse ainult eksemplaride, mitte nimetuste hulgas. Uue, parandatud ja täiendatud trüki eksemplarid arvestatakse uue nimetusena. Muutmata uustrükk ei ole uus nimetus. Ajalehtedel ja ajakirjadel näidatakse aasta jooksul saabunud nimetuste arv;
2) köide, mis on samastatud eksemplariga – füüsiliselt iseseisev trükis, mis on köidetud kaante vahele ja moodustab terviku või selle osa;
3) [Kehtetu – RTL 2007, 40, 687 - jõust. 14.05.2007 – rakendatakse alates 1.05.2007]
4) aastakomplekt – ajakirja või ajalehe aasta jooksul ilmunud üksiknumbrite kogu;
5) litsents – luba, mis annab õiguse kasutada teatud kindlatel tingimustel kellelegi teisele kuuluvat elektroonilist teavikut või andmebaasi.
§ 7. Teavikute laadid ja nende arvestus
1) Raamat – trükitud või käsitsi kirjutatud kaante vahele köidetud iseseisev väljaanne mahuga 49 ja enam lehekülge. Statistikas arvestatakse raamatute hulka ka brošüürid (kuni 48 leheküljelised köidetud teavikud), köidetud kaardid, noodid, graafikateavikud, normdokumendid ja jätkväljaanded;
2) jadaväljaanne – järjestikuste osadena mis tahes ilmumissagedusega avaldatud trükitud või muus vormis teavik (nt elektrooniline jadaväljaanne), mis on tavaliselt kuupäevastatud või nummerdatud ja mida antakse välja jätkuvalt (nt ajakiri ja ajaleht).
Ajaleht – jadaväljaanne, mis edastab üld- või erihuvi pakkuvaid uudiseid jooksvate sündmuste kohta ja mille üksikud osad on kuupäevastatud või nummerdatud ning mis tavaliselt ilmub vähemalt üks kord nädalas. Arvestatakse nimetusi ja lisandunud aastakomplekte.
Ajakiri – regulaarselt (vähemalt kaks korda aastas), ühesuguses kujunduses ja formaadis numbritena ilmuv perioodikaväljaanne. Arvestatakse aastakomplekte ja nimetusi;
3) käsikiri – originaalteavik, mis on kirjutatud käsitsi, masina- või arvutikirjas;
4) auvis – teavik, milles valdava osa moodustavad heli ja/või pilt ning mida saab vaadata ja/või kuulata eriseadmetega. Auvised võivad olla nii analoog- kui ka digitaalkandjal või võrgu kaudu kättesaadavad.
Audiaalteavik – heliplaat, -lint, -kassett analoogkandjal, laserplaat (CD) digitaalkandjal.
Visuaalteavik – diapositiiv, -film, kileleht analoogkandjal, foto digitaalkandjal.
Kombineeritud auvis-helifilm, videokassett (VHS) analoogkandjal, DVD digitaalkandjal;
5) muu teavik – mitte-elektrooniline teavik või muu üksus, mida eespool ei ole märgitud (nt lauamäng, Braille’ kirjas raamat ja pisitrükis). Heliraamatud näidatakse auviste hulgas;
6) digitaalteavik – meediumile salvestatud digitaalkujul teavik, mis on üldjuhul loetav arvuti abil. Hõlmab e-raamatuid, elektroonilisi patendikirjeldusi, võrgu kaudu kättesaadavaid auviseid ning muid digitaalteavikuid;
7) e-raamat – litsentsi alusel kasutatav või vaba juurdepääsuga digitaalteavik, milles on ülekaalus otsingut võimaldav tekst ja mis on trükitud raamatu analoog. Arvestatakse nii füüsilisel kandjal kui ka võrgus pakutavate e-raamatute litsentse ja nimetusi;
8) muu digitaalteavik – digitaalteavik, mis ei ole e-raamat, võrgu kaudu kättesaadav auvis ega elektrooniline patendikirjeldus. Siia kuuluvad nt elektroonilised aruanded, eeltrükid ning kaardi- ja nooditeavikud. Arvestatakse füüsilisel kandjal füüsilisi üksusi ja võrgus olevaid või eraldi arvutisse installeeritud nimetusi;
9) andmebaas – võtmete järgi otsingut võimaldav loogiliselt seotud, elektrooniliselt talletatud andmekogum (faktid, bibliokirjed, tekstid jm). Arvestatakse füüsilisel kandjal füüsilisi üksusi, kohtvõrgus ja teistes serverites nimetusi.
§ 8. Teavikute kustutamine
(1) Aegunud, lagunenud, kaotatud ja liigses eksemplaarsuses teavikud kustutatakse kogudest ja raamatukogu kataloogist. Mahakandmise põhjuste (aegunud, lagunenud vm) järgi koostatakse kustutusakt, mis kinnitatakse valla- või linnavalitsuse kehtestatud korras.
(2) Kustutusaktis tuuakse järgmised andmed:
3) kustutatud teavikute kogumaksumus;
4) kustutatud teavikute eksemplaride arv laadide kaupa;
5) kustutatud raamatute eksemplaride arv liikide järgi;
6) kustutatud raamatute eksemplaride arv keelte järgi;
7) kustutamise põhjus;
8) akti koostaja allkiri.
(3) Kustutatud teavikute nimekirjas tuuakse järgmised andmed:
3) ilmumisaasta;
4) liik;
5) vöötkoodi- või inventarinumber;
6) keel;
7) hind.
(4) Raamatukogu peab arvestust lugejate kaotatud ja asendatud või rahas tasutud teavikute üle. Vastavad parandused tehakse elektronkataloogis või inventariraamatus. Koostatakse kustutus- ja vastuvõtuakt.
(5) Raamatukogu võib temale mittevajalikke teavikuid tasuta võõrandada või müüa valla- või linnavolikogu kehtestatud korras.
(6) Ajalehtede ja ajakirjade eemaldamisel kogudestakti ei koostata.
(7) Automatiseerimata raamatukogus märgitakse inventariraamatus kustutatud teaviku juurde kustutusakti number ja kinnitamise kuupäev ning kataloogis kustutatakse eksemplari inventarinumber.
§ 9. Inventuur
(1) Teavikute olemasolu kontrollimiseks tehakse raamatukogus inventuur vähemalt iga kümne aasta järel või vajaduse korral (vastutava töötaja vahetus; avarii, milles said kannatada kogud vm) sagedamini. Valla- või linnavalitsus võib nõuda inventuuri igal ajal.
(2) Inventuuri tegemiseks moodustab valla- või linnavalitsus komisjoni.
(3) Inventuuri käigus võrreldakse elektronkataloogis arvel olevaid teavikuid kohalolevate ja laenutatud teavikutega.
(4) Automatiseerimata raamatukogus võrreldakse kohalolevaid teavikuid ja laenutusdokumentidesse kantud andmeid inventariraamatute ning arvestuskataloogide ja -kartoteekidega.
(5) Inventuuri lõpetamisel koostatakse akt, millele lisatakse puuduvate teavikute nimekiri. Inventuuriakti kinnitab valla- või linnavalitsus. Inventuuriaktis on järgmised andmed:
1) inventuurikomisjoni liikmete nimed ja ametikohad;
2) inventuuri läbiviimise aeg;
3) teavikute olemasolu kontrollimise alused;
4) raamatukogus kohal olevate teavikute arv laadide kaupa;
5) laenutuses olevate teavikute arv laadide kaupa;
6) puuduvate teavikute arv laadide kaupa;
7) puuduvate teavikute kogumaksumus;
8) puuduvate raamatute eksemplaride arv liikide järgi;
9) puuduvate raamatute eksemplaride arv keelte järgi;
10) inventuurikomisjoni järeldused ja ettepanekud;
11) inventuuriakti koostamise kuupäev;
12) inventuurikomisjoni liikmete allkirjad.
(6) Puuduvate teavikute kustutamise otsustab valla- või linnavalitsus.
§ 10. Teavikute töötlemine
(1) Teavikute raamatukogulik töötlemine on liigitamine, märksõnastamine, kataloogimine, paigutusindeksi määramine ja tehniline töötlemine.
(2) Teavikud liigitatakse UDK tabelite alusel. Muusikateavikute erilaadide (noodid, auvised) liigitamisel võib kasutada ka teisi liigitussüsteeme.
(3) Teavikud märksõnastatakse “Eesti üldine märksõnastik” (eum.nlib.ee) alusel.
(4) Tehniline töötlemine on kohaviida ja inventarinumbri märkimine, tembeldamine ja vöötkoodiga varustamine. Vöötkood võib asendada inventarinumbrit.
(5) Automatiseerimata raamatukogus tehakse raamatukaart, millele märgitakse raamatu kohaviit, inventarinumber, autor, pealkiri, raamatu ilmumisaasta ja hind. Mitmeköitelise teose puhul kirjutatakse pealkirja järele köite number.
(6) Teavikud tembeldatakse raamatukogu templiga. Jäljend lüüakse raamatu tiitellehe pöördele, 17. lehekülje vasakusse nurka teksti alla ja irdlisadele, ajalehtedel esiküljele, ajakirjadel jms trükistel esikaane pöördele. Heliplaatidel lüüakse templijäljend esikülje etiketile, CD-ROMidel ja laserplaatidel voldiku tagaküljele, audio- ja videokassettidel kassetile, diapositiividel, filmidel jms pakendi etiketile.
§ 11. Kataloogid ja kataloogimine
(1) Kõik raamatukogu teavikud peavad olema elektron- ja/või tähestikkataloogis kajastatud ja lugejale kättesaadavad.
(2) Elektronkataloogis on teavikuid võimalik leida:
1) autori;
2) pealkirja;
3) laadi;
4) liigi;
5) märksõna;
6) vöötkoodi;
7) standardnumbri;
8) keele;
9) sarja pealkirja järgi.
(3) Kirje koostamisel juhindutakse rahvusvahelistest kirjereeglitest (ISBD-dest). Teaviku kataloogimisel soovitatakse kopeerida bibliograafilised andmed koondkataloogist ESTER.
§ 12. Raamatukogu kasutamine
(1) Raamatukogu teeninduse korraldus ning lugejate õigused ja kohustused kehtestatakse kohaliku omavalitsuse volikogu kinnitatud raamatukogu kasutamise eeskirjas, mis tehakse igale lugejale teatavaks.
(2) Raamatukogu põhiteenused on teavikute kohalkasutus ja kojulaenutus ning üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu avalikule teabele juurdepääsu võimaldamine. Raamatukogu põhiteenused on tasuta.
(3) Avaliku teabe seaduse alusel üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu avalikustatud teabega tutvumiseks võimaldatakse teabe taotlejal kasutada arvutit. Kui sellele teabele soovib juurdepääsu rohkem isikuid, kui raamatukogu jõuab teenindada, peab raamatukogu soovijaid eelregistreerima. Raamatukogu töötaja on kohustatud abistama isikuid riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste veebilehtedele juurdepääsu saamiseks.
(4) Eriteenused (valguskoopiad, printeri väljatrükid, disketile salvestamine jm) võivad olla tasulised. Eriteenuste eest võetava tasu suuruse kinnitab kohalik valla- või linnavalitsus.
[RTL 2005, 91, 1368 - jõust. 26.08.2005]
§ 13. Lugejate registreerimine ja arvestus
(1) Käesoleva määruse tähenduses on lugeja raamatukogu registreeritud kasutaja. Lugeja registreeritakse isikut tõendava dokumendi või õpilaspileti alusel raamatukogu lugejate andmebaasis üks kord. Rahvaraamatukogul on õigus kuni 18-aastase isiku puhul küsida teaviku kojulaenutamiseks lapsevanema või seadusliku esindaja andmeid ja kirjalikku nõusolekut. Lugejate andmebaasi või lugeja registreerimiskaardile (-vihikusse) kantakse järgmised lugeja isikuandmed ja raamatukogu nõudel kuni 18-aastase isiku puhul ka lapsevanema või seadusliku esindaja isikuandmed:
2) isikukood või isikukoodi puudumisel sünniaeg;
5) elektronposti aadress, kui see on olemas.
[RT I, 09.04.2019, 1 - jõust. 12.04.2019]
(2) Rahvaraamatukogu lugejaks registreeritakse isik, kes nõustub täitma raamatukogu kasutamise eeskirja tingimusi. Lugeja saab raamatukogust lugejapileti. Lugejapiletit võib asendada isikutunnistus ehk ID-kaart.
(3) Lugejate andmete õigsust kontrollitakse kord aastas lugeja raamatukogu külastusel. Lugejaandmeid kontrollitakse ja täpsustatakse ning vajadusel parandatakse. Võlglased registreeritakse ümber pärast võlgade likvideerimist.
(4) Lugejaid arvestatakse arvuliselt ja lugejarühmade järgi. Esmakordselt lugejate andmebaasi lisatud lugeja loetakse uueks lugejaks. Lugejarühmad on:
1) täiskasvanud;
2) lapsed (koolieelikud kuni kuueteistaastased õpilased).Vastavalt vajadusele võib raamatukogu teha lugejarühmadele alljaotisi.
(5) Automatiseerimata raamatukogus on raamatukogu lugejate arv aasta lõpul osakondades (välisteeninduspunktis, rändraamatukogus) registreeritud lugejate arvu summa. Seejuures registreeritakse iga isik raamatukogu lugejana üks kord.
(6) Välisteeninduspunktis, rändraamatukogus ja koduteeninduses registreeritakse lugejaid nagu paikses raamatukogus.
(7) Rahvaraamatukogu lugejate andmebaasist kustutatakse lugeja ja kuni 18-aastase isiku puhul lapsevanema või seadusliku esindaja andmed, välja arvatud statistikaga seotud isikustamata andmed, kui lugeja pole raamatukogu külastanud kolm aastat. Kui lugejal on rahvaraamatukogu ees täitmata kohustusi, ei kustutata lugeja või tema seadusliku esindaja andmeid lugejate andmebaasist. Nimetatud juhul säilitatakse andmeid kuni kohustuste täitmiseni.
§ 14. Kojulaenutus, kohalkasutus ja külastus
(1) Laenutus registreeritakse lugejapileti esitamisel laenutuste andmebaasis või lugejakaardil. Lugejat teavitatakse tagastustähtajast.
(2) Automatiseerimata raamatukogus peetakse jooksva päeva laenutuste ja külastuste arvestust statistikalehel. Statistikalehe kokkuvõte kantakse raamatukogupäevikusse.
(3) Laenutuste andmebaasist või järjekorra registreerimise kartoteegist saadakse teavet reserveeringute kohta.
(4) Tagastatud teavikud kustutatakse laenutuste andmebaasist.
(5) Lugeja võib teaviku tagastustähtaega pikendada korduvalt, kui teavikut ei ole soovinud laenata teised lugejad. Tähtaja pikendamine loetakse uueks laenutuseks.
(6) Laenutusüksuseks on teaviku arvestusüksus. Laenutused jagunevad kojulaenutusteks ja kohalkasutusteks. Lugejarühma järgi arvestatakse eraldi laste- ja täiskasvanute laenutusi. Teaviku laadi järgi arvestatakse raamatute, ajakirjade, ajalehtede, auviste ja e-raamatute laenutusi. Kui ajakirju ei köideta aastakomplektideks kokku ja neid laenutatakse üksiknumbrite kaupa, loetakse laenutuseks üksiknumbri laenutus.
(7) Raamatute laenutusi arvestatakse ka liigi ja keele järgi.
(8) Teavikute (välja arvatud jadaväljaanded) kohalkasutamine töötaja vahendusel arvestatakse laenutusena. Kohalkasutuse registreerimiseks võib teha ka valikstatistikat.
(9) Külastusena arvestatakse lugeja ühekordset käiku raamatukokku, sõltumata sellest, mitut osakonda ta külastab, samuti osalemist raamatukogu korraldatud üritusel.
(10) Välisteeninduspunktis, rändraamatukogus ja koduteeninduses registreeritakse laenutusi ja külastusi nagu paikses raamatukogus.
§ 141. Lugeja vastutus ja tagatis
(1) Lugeja on kohustatud laenutatud teaviku tagastama laenutustähtaja jooksul. Kui lugeja ei tagasta laenatud teavikut tähtpäevaks, võib raamatukogu nõuda viivitatud aja eest tasu, kuid mitte rohkem kui 0,06 eurot iga viivitatud päeva eest ühe teaviku kohta.
[RT I, 29.12.2010, 4 - jõust. 01.01.2011]
(2) Teaviku rikkumise või tagastamata jätmise korral on lugeja kohustatud selle asendama või tasuma selle hinna kuni kümnekordses ulatuses. Lugejalt, kes ei ole nimetatud kohustust raamatukogu antud tähtajaks täitnud, võetakse teavikute kojulaenamise õigus ära kuni üheks aastaks.
(3) Rahvaraamatukogu annab lugejale tähtaja käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud summade tasumiseks. Tähtpäevaks maksmata summa tasumiseks teeb valla- või linnavalitsus lugejale ettekirjutuse koos sundtäitmise algatamise hoiatusega ettekirjutuse täitmata jätmise korral. Ettekirjutuses märgitakse selle vaidlustamise võimalus, tähtaeg ja kord.
(4) Hoiatuses märgitud tähtaja jooksul ettekirjutuse täitmata jätmise korral on valla- või linnavalitsusel õigus anda ettekirjutus sundtäitmiseks täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
(5) Valla- või linnavalitsus võib käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud pädevuse anda valla- või linna ametiasutusele või ametiasutuse hallatavale asutusele.
(6) Lugejalt võib nõuda teaviku kojulaenutamisel tagatist, kui:
1) lugeja rahvastikuregistrisse kantud elukohaks ei ole rahvaraamatukogu asukohajärgne vald või linn;
2) see on vajalik teaviku väärtuse tõttu.Tagatise võtmise ja tagastamise korra kehtestab valla- või linnavalitsus.
§ 15. Elektroonilised teenused
Elektroonilised raamatukoguteenused on teenused, mida raamatukogu osutab kohaliku serveri põhjal või mis on kättesaadavad võrgu kaudu. Elektrooniliste raamatukoguteenustena arvestatakse avaliku elektronkataloogi, raamatukogu veebilehe ja elektrooniliste teavikute kogu kasutamist. Loetakse seansside, virtuaalkülastuste ning allalaaditud teavikute ja kirjete arvu.
§ 16. Raamatukogudevaheline laenutus
(1) Raamatukogu kogudes puuduvad teavikud tellitakse lugeja soovil ja kulul teistest raamatukogudest.
(2) Raamatukogudevahelise laenutuse kasutamine registreeritakse. Arvestatakse teistelt raamatukogudelt saadud ja teistele raamatukogudele esitatud tellimusi ning nende täitmist.
§ 17. Teatme- ja teabeteenindus
(1) Teatme- ja teabeteenindus on iga raamatukogu ülesanne.
(2) Infopäring on teabenõue, millele vastamine eeldab raamatukogu personalilt ühe või enama infoallika tundmist ja kasutamist (trükised ja muud teavikud, raamatukogu enda ja teiste asutuste andmebaasid).
(3) Lugeja esitab päringu suuliselt (ka telefoni teel) või kirjalikult (ka elektronposti teel). Vastus antakse lugejale sobivas vormis kas kirjalikult või suuliselt.
(4) Infopäringud registreeritakse arvuliselt. Infopäringuna arvestatakse lugeja päringut teaviku bibliograafiliste andmete täpsustamiseks, temaatilise informatsiooni leidmiseks või mitmesuguste faktiandmete väljaselgitamiseks.
(5) Raamatukogu loob ja haldab kodulooandmebaasi.
§ 18. Raamatukogu arhiiv
(1) Raamatukogu arhiivis säilitatakse raamatukogu tegevuse käigus loodud dokumente.
(2) Raamatukogu arhiiv korraldatakse «Arhiiviseaduse» ja «Arhiiviseaduse» § 13 alusel kehtestatud arhiivieeskirja nõuete ning korra kohaselt.
[RT I, 29.12.2011, 68 - jõust. 01.01.2012]
§ 19. Määruste kehtetuks tunnistamine