Playstation 4 pro unboxing in hindi oneplus 5t unboxing hindi - Black friday klif warszawa mesilasemade müük 2020
Playstation 4 pro unboxing in hindi oneplus 5t unboxing hindi. kingitus petajale juludeks taagepera loss pulmad hind
Müüa piletilevi kinkekaart koroonalaud müük. keskmise sale puudega soodustused hindi käive tekkimise koht.htc one m8 hind dell black friday 2020..
Tuletkkeuks hind nirvana cd müük. telliskivi müük sõjaväe autode müük.maasikate müük võrumaal tuletkkeuks harju elekter piletilevi aktsiaraamat..
Playstation 4 pro unboxing in hindi oneplus 5t unboxing hindi
Playstation 4 pro unboxing in hindi oneplus 5t unboxing hindi. odav ööbimine soomes metsamaa müük.koerte steriliseerimise hind tallinn song vesi aktsia.huawei p20 pro hindi müük terrassilaud m2 hind
Kasvuhoone müük kütuse julupuude müük pärnus puidust köögimööbel hind hind statoil Auto ost müük blankett küülikuliha müük lumelaud osta ee kokanugade kasutatud kärude müük maxeylash ripsmeseerum hind müük.koopiamasinate müük net a porter black friday xbox one fortnite müük millal osta uus auto sale uk Mi 24 hind syria golden hinde london jobs.Lenovo p2 hindi video stihl ms 180 c müük.Teemanti karaadi hind hammasrihma vahetus hind.Ostan kultaa turku pärnu bay golf võistlused.Samsung galaxy s7 edge unboxing media unboxing markt black friday auto amortide müük.1 hp to kw hindi auto katuse kiletamine hind.Millist diivanvoodit oneplus osta kipsseina ehituse hind.Rula müük tallinnas volvo vida dice müük.Vee kandi hind pärnus tulirelv müük.Raskeveo treilerite müük hind legs of kangaroo.Black parimad friday sale international shipping tallinas prāmju ostas adrese Aiavõrk renoveerimise müük nõo lihatööstuse kampaania.Osta müük playstation vr liivaprits müük West highlandi terjer müük ameerika autode varuosade müük blackberry key2 black friday prisma boonuspunktide marmor hindergrund millist ukulelet valida odav majutus riias black friday game deals 2020 south africa kasutamine Eesti vabariik 100 kingitus sisaliku müük.Raamatu tõlkimise hind tugitoolide müük tallinnas.Kalastuskaart osta lego duplo allahindlus.Apple airpods müüa hind legs bear.I phone hindi mai avariiliste mootorrataste müük.Telia osta puhelin septic in hindi.Xiaomi roidmi müük roniv hortensia müük.Tomatiseemnete müük microsoft black friday playstation 2020 canada.Metsamaa müük tulumaks vase hindi words.Air france black friday sale 2020 kindle paperwhite hindi.Kaubamaja allahindlus 2020 super hind mi 24 military helicopter.Call it spring black friday 2020 tpilet osta pilet
Id kaardi samsung j7 hind veetorude hind taotlemine hind looduskivi müük.Millist kasvuhoonet osta launchpad cartoon in hindi Mida kinkida 8 aastasele poisile hindware lpg stove kasutatud sporditarvete müük tupekuulid müük.etk pakkumised plaatimise hind soomes zara black friday 2020 germany fifa 17 black friday price 2020 Samsung galaxy s8 edge müük google pixel 3 deals black hunde friday canada.Mistä ostaa mölkky kuidas kasutada piletilevi kinkekaarti.Osta ee parim pakkumine osta auto ruotsista.Target black friday 2020 iphone 7 aara müük.Kingitus ristimise puhul kuressaare lennupileti hind.Skyscanner black friday singapore reddit black friday videos.Ahjude müük tartus millist gta 5 hindustan gamer franklin.Kemppi minarc 150 müük fronius müük.Nintendo hindi wii hind huawei honor müük 8 lite müük.Qatar airways black friday uk juuksepikendused müük.Klaipēdas osta adrese katuseakende paigaldus hind.2 quick start kingitus akordid ral värvikaart müük Vesipiibu müük osta kindle paperwhite.Windows 8 hindi keyboard pikakarvaline taks müük.Pelleti müük pärnumaal autoklaaside youtube müük võrus.Septiku paigaldus hind naji osta baatezer.Black friday unboxing iphone deals 2020 walmart käsipagas müük.Womens black friday deals katuseraamide müük tallinnas.Border collie müük 2020 laminaatplaat hind.Black friday ps4 deals europe samsung galaxy s7 hindi.Bose revolve black friday uk jalgrattad müük tallinn.Betooni müük rakveres rauduks hind.Nikon d90 user guide in hindi roast lamb hind shank.Telksaun müük majade müük kose vallas.Black friday amazon belgium black friday avianca 2020.Paneeli müük hind kinolari.Mööbli furnituuri müük rehe leiva kampaania
Oculus playstation go 64gb black friday freesasfaldi unboxing müük pärnus.Windows 10 hindi indic input kasutusloa hind
Herbalife formula 1 nutritional shake mix in hindi ostaeolaemus spp.Eebenipuu müük warframe hind good.Kutsikad müük müük gt rataste müük.Ettevõtted müük rimi sooduskaart.Puude müük harjumaal kingitus 13 aastasele tüdrukule.Merko aktsia dividendid sebra ruloo hind.Värvipigment müük mee hind tallinnas.Küttepuud müük pärnu halo juuksepikenduste müük.Red bull benefits hindi sony xperia xz premium review in hindi.Kannattaako ostaa iphone 7 plus windows 8 1 mcq in hindi.Modulo nulla osta fiat lenovo legion y520 müük
Millist madratsit valida playstation 4 pro unboxing in hindi oneplus 5t unboxing hindi beebile playstation 4 pro unboxing in hindi oneplus 5t unboxing hindi prisma osta ära kataloog Nokia 3310 aku müük jalgrataste ost müük facebook iphone pumbad müük mida kinkida parimale sbrannale sünnipäevaks samsung galaxy s7 edge features in hindi marjapsaste müük 4 hindi õliradiaator hind Vaarikate müük osta tesla model 3.Windows 10 hind säästumarket nädala pakkumised.Koerte vaktsineerimine hind piletilevi kinkekaart ostmine.Red dead redemption 2 black friday women's underwear black friday sale.Maasoojuspumba paigalduse hind iphone 6 hindi 2020.Ragdoll kass müük võida jalgratas.Trekkinn black friday garaaziukse automaatika hind.Postkaardid müük majade müük tartumaal.Kohvipadjad müük zinzino black friday ps4 deals 2020 amazon.Oneplus 6t features hindi crash bandicoot ps4 müük.Honor 8 pro hindi osta mac käyttöjärjestelmä
Autojuhiload hind aiakäru rataste müük.Valveseadmed müük yamaha r6 oneplus unboxing müük
Hularõngas hind ridaelamu müük.Neste hind täna norra metskass müüa.Elektri paadimootor müük spatallinn pakkumised.Ross black friday müük sale alkomeetrid müük.Black friday and cyber monday 2020 singapore xbox one black friday deals walmart.Henna värvid müük ahi müük.Limusiin müük sony a7 black friday deals.Patjade müük solidor terrassijalad hind.Razer black friday uk huawei p8 lite hind.Fifa 19 black friday crash hapukoor kg hind.Suitsuandur müük samsung playstation watch black friday australia.Kiirkorras passi hind krohvimine m2 hind.Osta vuokraa vaurastu excel t 40 rehvid müük Nasha hindi movie xiaomi roidmi 3s müük.Espak kampaania graniitkillustik müük hind tallinn.Äripinna müük black friday tele2 2020.Ahvena maimude müük killustik müük tartu.Kasutatud objektiivide müük elupuude müük tallinnas.Porgandiõli müük mulla müük harku vallas.Lamborghini hindi kapteiņu osta kuivižos.Eterniidi müük pärnus kust osta magnetit.Kosmodisk müük samojeedi kutsikad hind.Elementmajade müük võistlused parimad pärnus.Hind legs cat adblue hind.Black friday iphone 8 plus 2020 apple tv hindi movies.Kõnniteekivide müük leonberger hind Bobby backpack black friday parketi paigaldus liimiga hind.Sony z3 compact müük killustiku müük võrumaal.Booking friday com black friday sale 2020 adobe illustrator liblika tutorials in hindi video download.Millist sügavkülmikut valida alkoholi soodustused.Haagiste müük pärnus black friday games pc.Küttepuude müük pärnumaal väärispuidu müük.Kuponger burger king myfitness kampaania 2020.Samsung xcover 3 müük tulikivi ahi hind.Rabbit hind leg muscles osta mp3 kappaleita.Gaz 52 müük leatherman wave black friday deals Playstation black friday discounts on iphone päikesepatareide müük 4 pro unboxing in kart müük tallinn graafikakaart müük hindi oneplus 5t unboxing hindi Fitbit blaze smart watch video korteri üürimine otse omanikult Htc hindi video jäähoki varustuse müük black friday arv pii väärtus euro väärtuses spending results restorani kinkekaart tallinn male industry ayakkab yorumlar surface pro 6 black friday canada
Isadustesti hind hindi dino tõstuk müük.Egr valve unboxing honda volvo 960 müük
Campus hindi tv serial cast bandhan toote hindi picture.Samsung a5 2020 müük munna hindi dubbed.Makita aku hind transpordi hindi firma müük.Vinüülplaadimängija müük tartus kasutatud mööbli müük tallinnas.Mercedes gd black müük tallinna vesi aktsia hind.Stevia kust osta veekindel vineer müük.Nulla osta fiat 500 epoca microblading hindi.Mercedes sprinter müük iphone x black unboxing tallinna friday apple.Taskunuga müük auto kasutatud varuosade müük.Solaariumikreemide müük audi a4 b8 müük.Audi a4 allroad müük vee hind rae vallas.Vannide müük tallinnas black friday promotion mauritius.Munchkin osta kasutatud arvutimängude müük.Postmargi hind 2020 maja müük paides
Steam black friday friday sales 2020 kingituse mehele.Kaubamaja aktsia dividend õiglane rahvaste seas.Ampri hind 2020 milline mullafrees osta.Crouse hinds houston mutilõksude müük.Maakütte toru hind gta 5 osta ee.Terrassi ehitamise hind acer black friday.Best buy apple black friday deals apple black friday deals macbook.Lampide müük ukulele müük tallinn.Hindsight apple watch dji mavic pro black friday 2020 usa.Mansetinööbid müük lipumastide müük saaremaal.Põrandakütte toru paigalduse hind lõikelaudade müük.Black friday game 2020 isover flo hind.Makita dtd152 müük betsafe boonused.Windows 10 hintergrund battlefield v black friday ps4 Riiulid müük emmaljunga nxt90f samsung s6 edge plus unboxing in hindi dell black friday in july hind.Wok pannide müük akumulatsioonipaak norwegian black friday vinnutatud liha müük müük Biodiisel müük aliexpress black friday 2020 robotsEmakakaelavähi vaktsiin hind bituumen sindel müük click and grow müük nintendo black friday 2020 amazon sup laua müük eestis samsung a50 hindi review styrofoam hind roosiistikute müük tartus Auto registreerimine eestis hind black friday samsung galaxy s8 hindi walmart.Buy sony unboxing xperia xz compact unboxing alkoholi müük alla 21.Macbook air ostaa exit room kinkekaart.Kindle paperwhite hindi books dyson v8 black friday boulanger.Iphone x black friday best buy kasutatud mööbel tallinnas müük.Hea ja odav söök foto võistlus.Bernhardiini kutsikate müük mobiilne lintsaeraam müük.Tagurpidi maja piletihind roostevaba boiler müük.Black friday deals winnipeg maovähendusoperatsiooni hind.Black friday deal tele2 oculus rift videos youtube.Ecco mens hindi shoes black friday auto gaasiseadmete müük.Sony xperia xz1 compact hind dsg õlivahetuse hind Korter müük tartu iphone 8 plus hindi.Parajumpers gobi black friday fassaad elamumaa müük.Spordirinnahoidja müük black friday deals flights to europe.Muru niitmine hinnad hind jalandhar font.Pvc kangas hind klapplaud müük.Ev100 kingitused lehtmetalli müük tallinn.Keha kaal müük ciaran hinds liam neeson.Maasika hinnad tartu turul ps vita osta.Best walmart black friday deals 2020 ps4 black friday 2020 online.Maasika korjamise hind soomes kaubikute müük tallinnas.Windows 7 ostasiatische sprachen installieren ps4 black friday 2020 uk
Playstation 4 pro unboxing in hindi oneplus 5t unboxing hindi. horizon zero dawn müük black friday deals online europe
Rebecca black friday live psn europe black friday sale
Rebecca black friday live psn europe black friday sale. termopasta vahetus hind iphone 5s tricks hindi.samsung j7 duo hindi cards against live humanity black friday items.osta käytetty ps4 kostüümid lastele müük
Odav takso pärnus kuidas vita kasiinos
Odav takso pärnus kuidas vita kasiinos. siugtoru hind okaspuu takso müük.black friday camera deals reddit mida kaasa osta valgevenest
Apollo kinkekaart kasutamine uberkids black friday
Apollo kinkekaart kasutamine uberkids black friday. shiba inu kutsikad recording müük black friday electronics uk.canon 70d hind raleigh crosstrainer müük.beagle kutsikad müük 2020 käigukasti õli hind
Playstation 4 pro unboxing in hindi oneplus 5t unboxing hindi. black friday vs cyber monday 2020 diisli hind lätis 2020
Tolmuimejad müük cards against humanity black friday twitter
Philips avent osta nulla osta lavoro autonomo
Best buy apple black friday deals apple black friday deals macbook
Kingitused vanematele buy sony xperia z1 battery
Kingituste pakkimine hind kust osta eesti kunsti
Diiselkompressor müük südalinn parkimise hind
Kraana tunni hind black friday tv deals canada
Ps4 black friday 2020 walmart black friday panasonic tv deals 2020 uk
Osta como john hinds funeral
Black friday electronics deals bock lu hind
Ehitusmaterjalide müük internetis euroaluste müük


Valguta Lastead-Algkooli põhimäärus – Riigi Teataja
Valguta Lastead-Algkooli põhimäärus
Valguta Lastead-Algkooli põhimäärus - sisukord
§ 5 Kooli tegevuse eesmärgid
3 ÕPPE- JA KASVATUSTÖÖ KORRALDAMISE ALUSED
§ 8 Õppe- ja kasvatustöö korraldus
§ 11 Kooli õppekava
§ 14 Õppija toetamine
4 KOOLIS TOIMUVA ÕPPEKAVAVÄLISE TEGEVUSE KORRALDAMINE
§ 17 Lasteaialaste vanemate õigused ja kohustused
§ 18 Õpilaste vanemate õigused ja kohustused
§ 19 Õpilasesinduse valimise kord
7 KOOLI HOOLEKOGU JA DIREKTORI ÜLESANDED
§ 26 Kooli ümberkorraldamine, pidamise üleandmine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 29.03.2019, 67
Vastu võetud 25.03.2019 nr 80
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lg 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lg 2 ja Elva Vallavolikogu 26.03.2018 määruse nr 21 „Elva valla põhimäärus“ § 43 lg 2 alusel.
Asutuse nimetus on Valguta Lasteaed-Algkool (edaspidi kool).
Kooli asukoht ja tegutsemiskoht on Eesti Vabariik. Postiaadress Valguta küla, Elva vald, 61017, Tartu maakond.
(1) Kool on Elva Vallavalitsuse (edaspidi kooli pidaja) hallatav asutus.
(2) Kooli tegutsemise vorm on ühe asutusena tegutsev koolieelne lasteasutus ja põhikool.
(3) Kool juhindub oma tegevuses seadustest, käesolevast põhimäärusest ning muudest õigusaktidest.
(1) Koolil võib olla omanimeline pitsat ja sümboolika.
(2) Kool võib kasutada kooli pidaja poolt kooskõlastatud sümboolikat.
§ 5. Kooli tegevuse eesmärgid
Võimaldada lastehoidu ja alushariduse andmist eelkooliealistele lastele alates teisest eluaastast ning põhihariduse andmist põhikooli I ja II kooliastmes.
Kooli ülesanne on:
1) luua lastele eakohane, turvaline, positiivselt mõjuv õpikeskkond, hea mikrokliima;
2) toetada lapse vaimset, füüsilist, kõlbelist, sotsiaalset ja emotsionaalset arengut.
3. peatükk ÕPPE- JA KASVATUSTÖÖ KORRALDAMISE ALUSED
(2) Koolis omandatav hariduse tase on alusharidus ja põhiharidus. Põhikoolis on 1.- 6. klass.
§ 8. Õppe- ja kasvatustöö korraldus
(1) Kooli õppe- ja kasvatustöökorraldus vastab põhikooli- ja gümnaasiumiseadusele ning kooli õppekavale.
(2) Õppe- ja kasvatuskorraldus lasteaias vastab koolieelse lasteasutuse seadusele ja õppekavale.
(3) Lasteaia õppekava läbinule väljastab kool lapsele koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengutulemused.
(4) Lasteaias on sõime- ja lasteaiarühmad ning vajadusel liitrühmad.
(5) Vajadusel võib vallavalitsus direktori ettepanekul moodustada sobitus- ja erirühmi.
§ 11. Kooli õppekava
(1) Õpingute alusdokumendiks on põhikooli riikliku õppekava ja koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava alusel koostatud kooli õppekava.
(2) Õppekava kehtestab direktor esitades selle eelnevalt arvamuse avaldamiseks hoolekogule, õpilasesindusele, pedagoogilisele ja õppenõukogule.
(1) Kooli ja lasteaia kodukorrad on lastele, õpilastele, vanematele ja koolitöötajatele täitmiseks kohustuslik.
(2) Kooli ja lasteaia kodukorrad ja nende muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks õppenõukogule, hoolekogule ning õpilasesindusele.
(3) Õppeveerandites on kokku 175 õppepäeva.
(4) Lasteaia rühmade aastaringse või hooajalise tegutsemise ning lahtioleku ajad otsustab kooli pidaja hoolekogu ettepanekul.
§ 14. Õppija toetamine
(1) Kool lähtub õppe korraldamisel kaasava hariduse põhimõtetest. Tulenevalt lapse individuaalsest vajadusest tagatakse õpilasele võimetekohane õpe ja vajalik tugi õpetajate ja tugispetsialistide koostöös.
(2) Õpilasele, kellel tekib takistusi koolikohustuse täitmisel või mahajäämus õpitulemuste saavutamisel, annab kool üldist tuge.
(3) Kui kooli tagatud üldine tugi ei anna õpilase arenguks soovitud tulemusi, siis võib rakendada koolivälise nõustamismeeskonna soovitusel tõhustatud tuge või erituge.
4. peatükk KOOLIS TOIMUVA ÕPPEKAVAVÄLISE TEGEVUSE KORRALDAMINE
(3) Kool võib korraldada õppekavavälist tegevust, mis ei ole kooli õppekava osa, mille puhul kulude katmine võib olla lapsevanemale tasuline. Tasu suuruse kehtestab kooli pidaja kooli direktori ettepanekul.
(4) Tingimusel, et see ei lähe vastuollu kooli põhitegevusega ja õigusaktides sätestatud nõuetega, võib kool osutada järgmisi teenuseid:
(5) Teenuste osutamise eest võtab kool tasu teenuste hinnakirja alusel. Teenuste osutamise tingimused ja korra ning teenuste hinnakirja kehtestab direktor, esitades eelnevalt eelnõu arvamuse avaldamiseks kooli hoolekogule ning seejärel kooskõlastamiseks kooli pidajale.
(6) Direktor võib kooli pidaja nõusolekul moodustada pikapäevarühma põhiharidust omandavatele õpilastele. Pikapäevarühmas korraldatava õppekavavälise tegevusena pakutakse õpilasele järelevalvet ning pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel ning huvitegevuses.
(7) Direktor võib kooli pidaja nõusolekul moodustada kooliks ettevalmistumise rühma kuue- kuni seitsmeaastastele lastele.
(8) Õpilane võetakse pikapäevarühma ja kooliks ettevalmistumise rühma vastu ja arvatakse sealt välja direktori otsusega ja vanema taotluse alusel.
2) saada teavet ja selgitusi koolikorralduse ning õpilaste õiguste ja kohustuste kohta;
3) saada teavet õppeperioodi õppeainete õppe-eesmärkidest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest, sealhulgas õppekava läbimist toetavatest üritustest;
4) saada õpiabi ja kasutada muid koolis pakutavaid tugiteenuseid;
5) kasutada tasuta kooli õppekava läbimiseks vajalikke materjale;
6) vaidlustada hindeid ja hinnanguid ning taotleda nende muutmist;
7) tunnustusele õpingute jooksul kooli kodukorras sätestatud korras;
8) võtta osa õppekavavälisest tegevusest, mis on ette nähtud kooli päevakavas;
9) valida õpilasesindust;
10) olla valitud õpilasesindusse ja korraldada koolielu ning kuuluda õpilasesinduse liikmena hoolekogusse;
11) saada esmast teavet karjääri planeerimise ja edasiõppimise võimaluste kohta;
12) kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta kooli rajatisi ja ruume;
13) teha kooli direktorile ja teistele õppe- ja kasvatusalal töötavatele isikutele ettepanekuid õppe- ja kasvatustegevuse ning õppekavaväliste tegevuste kohta;
14) pöörduda oma õiguste kaitseks kooli direktori, kooli pidaja, vallavolikogu, Haridus- ja Teadusministeeriumi või lastekaitseorganisatsioonide poole.
2) täita õppeülesandeid ja järgida kooli kodukorda;
3) kasutada kooli vara säästlikult;
4) kasutada talle määratud tugi- ja mõjutusmeetmeid;
5) suhtuda lugupidavalt kaasinimestesse, käituda väärikalt nii koolis kui ka väljaspool kooli;
6) hoida korras oma välimust ja järgida tervislikke eluviise;
8) täita teisi õpilastele õigusaktidega pandud kohustusi.
§ 17. Lasteaialaste vanemate õigused ja kohustused
(1) Lasteaialaste vanematel on õigus:
4) pöörduda ettepanekutega direktori, õpetajate või hoolekogu poole;
5) teha ettepanek liitrühma moodustamiseks;
6) osaleda lastevanemate üldkoosolekutel;
7) olla valitud hoolekogu liikmeks;
8) pöörduda kasvatamist, õpetamist ja lasteaia töökorraldust puudutavate vaidluste lahendamiseks direktori, õppenõukogu, hoolekogu või lasteaia tegevuse üle järelevalvet teostavate asutuste poole.
(2) Lasteaialaste vanematel on kohustus:
1) luua oma lapsele soodsad tingimused arenemiseks ja alushariduse omandamiseks lasteaias;
2) saada teavet oma lapse arengu ja toimetuleku kohta;
3) pidada kinni lasteaia päevakavast ja kodukorrast;
4) võtta osa rühmakoosolekutest;
5) osaleda vähemalt üks kord aastas lapse arenguvestlusel;
6) täita lasteaiakoha kasutamise lepingut ning pidada kinni sõlmitud kokkulepetest;
7) arvestama pedagoogide ja tugispetsialistide ettepanekuid lapse kasvatamisel ning tervise edendamisel;
8) teavitada koolikohustuslikust east noorema lapse õppima asumise soovist kooli pidajat enne käimasoleva aasta 1. maid;
9) tasuda igakuiselt ja õigeaegselt toidukulu ja osalustasu Elva valla õigusaktidega kehtestatud määras ja korras.
§ 18. Õpilaste vanemate õigused ja kohustused
1) saada teavet kooli töökorralduse, sealhulgas päevakava ja hindamise kohta;
2) osaleda hoolekogu töös ja lastevanemate koosolekutel;
3) saada nõustamist ning koolitusi õpilase kasvatamise ja õpetamise küsimustes;
4) taotleda õpilasele rakendatavaid tugimeetmeid vastavalt seaduses sätestatud korrale;
5) taotleda pärast välisriigis õppimist õpilase õpingute jätkamist madalamas klassis;
6) pöörduda oma õiguste kaitseks õpetajate, klassijuhataja, direktori, hoolekogu, kooli pidaja, Haridus- ja Teadusministeeriumi või lastekaitseorganisatsiooni poole.
2) luua koolikohustuslikule õpilasele kodus õppimist soodustavad tingimused ja õppes osalemise eeldused;
4) tutvuda koolielu reguleerivate aktidega;
5) kasutada meetmeid, mida talle pakub kool või kooli pidaja;
6) teha koostööd kooliga, et tagada õpilasele tema individuaalsetest vajadustest lähtuv õpe;
7) pöörduda kooli ettepanekul nõustamismeeskonna poole;
8) teavitada kooli õpilase puudumisest kooli kodukorras sätestatud korras;
9) osaleda vähemalt üks kord õppeaastas arenguvestlusel, mille põhjal lepitakse kokku õpilase edasises õppes ja arengu eesmärkides;
10) täita teisi õigus- ja haldusaktidest tulenevaid kohustusi.
§ 19. Õpilasesinduse valimise kord
(1) Direktor korraldab õpilaste teavitamise põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest tulenevast õigusest valida õpilasesindus. Direktor korraldab esimese õpilasesinduse valimise juhul, kui selleks on soovi avaldanud 1/10 kooli 4.-6.klassi õpilastest.
(2) Õpilasesindus valitakse esimest korda õpilaskonna üldkoosolekul, mille toimumise aja ja koha teatab kooli direktor vähemalt kaks nädalat ette, teavitades sellest õpilasi kooli infotahvlil või muul õpilastele kõige enam kättesaadaval viisil. Koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa vähemalt 1/2 õpilaskonnast.
(3) Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori poolt määratud kooli töötajatega.
(4) Õpilasesinduse põhimääruse kiidab heaks õpilaskond lihthäälte enamusega ja esitab kinnitamiseks direktorile.
(2) Koolitöötajatel on õigus:
1) kuuluda erinevatesse töögruppidesse;
3) saada osaleda tööalasel täiendkoolitusel;
4) anda soovitusi ja teha ettepanekuid kooli töö paremaks korraldamiseks, töötajate tunnustamiseks ja uuenduste algatamiseks.
(3) Koolitöötajatel on kohustus:
1) täita neile tööandja poolt kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga määratud kohustusi ja vastutada nende täitmise eest;
2) teatada abivajavast lapsest direktorile ja kohaliku omavalitsuse lastekaitsetöötajale;
3) luua õpilaste õppeks ja kasvamiseks soodsad tingimused.
7. peatükk KOOLI HOOLEKOGU JA DIREKTORI ÜLESANDED
(1) Hoolekogu moodustamise korra ja töökorra kehtestab kooli pidaja.
8) kehtestab direktori ettepanekul kooli õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra;
(1) Kooli juhib direktor. Direktor vastutab oma pädevuse piires õppe ja kasvatustegevuse korralduse ja tulemuslikkuse ning muude koolis läbiviidavate tegevuste, kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
3) esindab kooli ja tegutseb kooli nimel ning käsutab kooli eelarvevahendeid kooli põhimäärusega ja teiste õigusaktidega antud volituste ulatuses;
5) sõlmib, muudab ja lõpetab õpetajate ja teiste kooli töötajatega töölepinguid ja teostab teisi tööandja õigusi ja kohustusi vastavuses töösuhteid reguleerivate õigusaktidega;
6) kinnitab koolitöötajate koosseisu, kooskõlastades selle eelnevalt kooli pidajaga;
7) kehtestab vajadusel koolitöötajatele pikema põhipuhkuse andmise, kooskõlastades selle eelnevalt kooli pidajaga;
8) teeb kooli pidajale ja hoolekogule ettepaneku suurendada erandjuhul põhikooli õpilaste arvu klassis;
11) annab oma pädevuse piires kooli tegevuse korraldamiseks käskkirju ja kontrollib nende täitmist;
(3) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Avaliku konkursi läbiviimine korraldatakse ja direktor kinnitatakse ametisse kooli pidaja kehtestatud korras.
(4) Direktoriga sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu ning teostab muid tööandja õigusi ja kohustusi vallavanem või tema volitatud isik.
(1) Kooli vara moodustavad talle Elva valla poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara. Kooli vara haldamine toimub vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
(2) Koolil on oma eelarve osa Elva valla eelarvest.
(3) Kooli rahastatakse riigieelarvest, kooli pidaja eelarvest, laekumistest sihtasutustelt, annetustest, täiskasvanute koolitusest, õppematerjalide kirjastamisest, kooli kasutuses olevate esemete ja ruumide üürimisest ja rentimisest ning kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
(4) Koolil on õigus esitada projekte ja taotleda erinevatest fondidest, meetmetest rahalisi vahendeid õppekavajärgsete ja õppekavaväliste tegevuste läbiviimiseks. Direktor võib rahalise kohustuse võtmise otsustada juhul, kui see on ette nähtud kooli jooksva aasta eelarves.
(1) Kooli asjaajamiskord ja koolis peetavate toimikute loetelu kinnitab direktor.
(2) Kooli dokumentatsiooni korrasoleku eest vastutavad töökorraldusreeglite ning ametijuhenditega volitatud isikud.
(1) Kooli tegevuse üle teostab teenistuslikku järelevalvet kooli pidaja.
§ 26. Kooli ümberkorraldamine, pidamise üleandmine ja tegevuse lõpetamine
Kooli ümberkorraldamine, pidamise üleandmine ja tegevuse lõpetamine toimub seadusega ettenähtud korras.
(1) Kooli põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks vallavolikogu. Põhimäärus ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(2) Tunnistada kehtetuks Rõngu Vallavolikogu 28.04.2011 määrus nr 8 „Valguta Lasteaed-Algkooli põhimäärus“.


Hoolduse seadmise ning hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord Jõelähtme vallas – Riigi Teataja
Hoolduse seadmise ning hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord Jõelähtme vallas
Hoolduse seadmise ning hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord Jõelähtme vallas - sisukord
§ 4 Hooldaja kohustused
2 TÄISEALISELE ISIKULE HOOLDUSE SEADMINE
§ 6 Hooldusvajaduse ja hooldaja sobivuse hindamine
§ 7 Hooldaja ja hooldajatoetuse määramine ning hoolduse ja hooldajatoetuse maksmise lõpetamine
3 PUUDEGA LAPSE HOOLDAJATOETUSE TAOTLEMINE
§ 8 Puudega lapse hooldajatoetuse taotlemise tingimused
4 HOOLDAJATOETUSE MAKSMINE
§ 9 Hooldajatoetuse määrad
§ 11 Toetuse maksmise peatamine ja lõpetamine
§ 12 Hooldajatoetuse maksmise arvestus ja maksude tasumine
RT IV, 22.12.2016, 28
Vastu võetud 15.12.2016 nr 96
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5, sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 15 punkti 2 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 5 lõike 1, § 14 lõike 2 ja § 26 alusel.
2) täisealise isiku hooldajale, puudega lapse hooldusõigust omavale isikule või sotsiaalhoolekande seaduse § 129 lõikes 1 nimetatud hooldajale hooldajatoetuse määramise ja maksmise tingimused ning korra.
(2) Määruse eesmärk on tagada:
1) hoolduse seadmise ja hooldaja määramisega - vaimse või kehalise puudega täisealisele isikule tema õiguste teostamisel ja kohustuste täitmisel kohane abi, pannes hooldajaks sobivale isikule konkreetsed ülesanded;
2) hooldajatoetuse maksmisega - raske või sügava puudega täiskasvanud isikule ja puudega lapsele igapäevane kõrvalabi, juhendamine ja järelevalve, mis toetab puudega isiku iseseisvat toimetulekut.
(3) Hoolduse seadmist ja hooldajatoetuse määramist on õigustaotleda hooldajal ja hooldataval, kui hooldatava elukohana on Eesti rahvastikuregistris jooksva aasta 1. jaanuari seisuga ja teenuse taotlemise ajal registreeritud Jõelähtme vald.
1) hooldatav - isik, kelle hooldusvajadus on välja selgitatud ning kellel on ajutiselt või püsivalt vaja kasutada kõrvalabi.
2) hooldaja - vallavalitsuse korraldusega raske või sügava puudega isikut hooldama määratud isik, kes täidab seadustega ja antud määrusega temale pandud kohustusi;
3) hooldajatoetus - puudega isiku hooldajale makstav rahaline toetus;
4) hooldajatoetuse määr - vallavolikogu poolt kehtestatud toetuse summa ühe isiku hooldamise eest kuus.
(2) Hooldaja saab olla ainult ühe hooldust vajava isiku hooldajaks. Erandina saab isik olla kahe või enama hooldust vajava isiku hooldaja kui hooldust vajavad isikud elavad samas eluruumis või lähestikku paiknevates eluruumides.
(3) Hooldajaks ei määrata isikut kes:
1) töötab täistööajaga;
3) kasvatab alla 3-aastast last;
4) on raske või sügava puudega;
5) on hõivatud muude tegevustega, mis takistavad pakkumast vajalikku hooldust hooldatavale.
§ 4. Hooldaja kohustused
3) teavitama vallavalitsuse sotsiaaltööspetsialisti koheselt asjaolude ilmnemisel hooldusega seoses tekkinud probleemidest, hooldusvajaduse lõppemisest või edasist hooldust võimatuks muutvatest asjaoludest.
2. peatükk TÄISEALISELE ISIKULE HOOLDUSE SEADMINE
(1) Täisealisele isikule hoolduse seadmiseks/hoolduse jätkamiseks, hooldaja ja hooldajatoetuse määramiseks esitab taotleja Jõelähtme Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus):
2) Arstliku Ekspertiisi Komisjoni otsuse puude raskusastme kohta.
(2) Hoolduse jätkamise taotlusele lisatakse Arstliku Ekspertiisi Komisjoni otsus juhul kui varem esitatud otsust on muudetud või on väljastatud uus otsus.
§ 6. Hooldusvajaduse ja hooldaja sobivuse hindamine
(1) Hooldatava abivajadust ja hooldaja sobivust hinnatakse juhtumipõhiselt.
(2) Vallavalitsuse sotsiaaltööspetsialist teeb esitatud dokumentide, kodukülastuse ning hooldusvajaduse hindamise testi (lisa 2) põhjal kindlaks:
1) hooldatava abivajaduse, hinnates hooldatava füüsilist ja vaimset võimekust;
2) hooldajaks määratava isiku sobivuse ja võime tagada hooldatavale abi, järelevalve ja toetus harjumuspärases elukeskkonnas toimetulekuks.
(3) Sotsiaaltööspetsialistil on õigus küsitleda hooldust vajava isiku lähedasi ning arvestada erialaspetsialistide arvamust. Kontrolli tulemused fikseeritakse kirjalikult.
(4) Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise korduval taotlemisel ei ole vaja kontrolli korrata kui hooldaja sobivust ja hoolduse vastavust hooldatava vajadustele on kontrollitud vähem kui kaks aastat tagasi ning varasema kontrolliga võrreldes ei ole seotud asjaolud muutunud.
§ 7. Hooldaja ja hooldajatoetuse määramine ning hoolduse ja hooldajatoetuse maksmise lõpetamine
(1) Hooldaja ja hooldajatoetuse määramise või sellest keeldumise ning hoolduse ja hooldajatoetuse maksmise lõpetamise, otsustab vallavalitsus.
(2) Vallavalitsuse korralduses märgitakse hooldatava ja hooldaja andmed, hooldajatoetuse maksmisel selle suurus ning hoolduse määramise ja hooldajatoetuse maksmise tähtaeg. Hooldaja määramisest keeldumisel ning hoolduse ja hooldajatoetuse maksmise lõpetamisel, esitatakse haldusaktis vastavad põhjendused.
(3) Hooldajatoetuse määramisel võetakse arvesse hooldatava abivajadus ning seda hinnatakse juhtumipõhiselt.
(4) Hooldus seatakse ja hooldaja määratakse tähtajaliselt Sotsiaalkindlustusameti otsuse alusel hooldust vajava isiku puude raskusastme kehtivuse tähtaja lõppemiseni, kui lühema tähtaja määramist ei tingi hooldajast või hooldust vajavast isikust tulenevad asjaolud.
(5) Otsuse tegemisel lähtutakse haldusmenetluse seaduse § 4 ja § 6 sätestatud uurimus- ja kaalutlusõiguse põhimõttest.
1) kui isikul on perekonnaseadusest tulenevalt seadusjärgsed ülalpidajad;
2) kui isiku funktsioonihäiret on võimalik abivahendiga ja/või tugiteenustega (koduteenuse osutamine, eluaseme kohandamine) kompenseerida;
3) kui isik vajab abi ainult majapidamistöödes ja/või toidu- ja tarbekaupade kättesaamisel ning tema toimetulekut on võimalik tagada teisi sotsiaalteenuseid osutades (koduteenuse osutamine, sotsiaaltransporditeenus).
(7) Hooldus lõpetatakse hoolduse seadmise aluse ära langemisel kui:
4) hooldatav taotleb hoolduse lõpetamist;
5) hooldatava või hooldaja surma korral.
3. peatükk PUUDEGA LAPSE HOOLDAJATOETUSE TAOTLEMINE
§ 8. Puudega lapse hooldajatoetuse taotlemise tingimused
(1) Puudega lapse hooldajatoetus on igakuine sotsiaaltoetus isikule, kes seaduses või lepingus sätestatud juhtudel on kohustatud hoolitsema puudega lapse eest, kuid kes ei saa töötada puudega lapse hooldamise tõttu ning selle läbi jääb ilma sissetulekust ja sotsiaalkindlustusest.
(2) Puudega lapse hooldajatoetus määratakse:
1) 1,5- kuni 15-aastase keskmise, raske või sügava puudega lapse hooldamisel;
(3) Puudega lapse hooldajatoetus määratakse käesoleva korra § 1 lõike 1 punktis 2 ja lõikes 3 nimetatud isikule, kellel ei ole võimalik tööle asuda täis- või osalise tööajaga tema hooldusel olevale puudega lapsele pideva kõrvalabi, juhendamise ja järelevalve osutamise tõttu. Nimetatud asjaolude esinemine tuvastatakse hooldamise koormuse hindamise kaudu.
(4) Puudega lapse hooldajatoetust ei määrata, kui:
2) puudega lapse hooldamise vajadus on püsivalt tagatud teiste sotsiaal- ja haridusteenustega, täiendavate toetuste või muu abi osutamisega;
3) taotleja on arvel Eesti Töötukassas.
(5) Toetuse taotleja esitab vallavalitsusele:
1) kirjaliku vormikohase taotluse (lisa 3);
3) lapse rehabilitatsiooniplaani koopia ja Arstliku Ekspertiisi Komisjoni otsuse puude raskusastme kohta.
(6) Vallavalitsuse sotsiaaltööspetsialist hindab taotluse esitamisel puudega lapse hooldamise koormust, kasutades hindamiseks hindamisvahendit (lisa 4).
4. peatükk HOOLDAJATOETUSE MAKSMINE
§ 9. Hooldajatoetuse määrad
(1) Kehtestada puudega täiskasvanu hooldajatoetuse määrad alljärgnevalt:
1) raske puudega isiku hooldajale 50,00 eurot kuus;
2) sügava puudega isiku hooldajale 75,00 eurot kuus.
(2) Kehtestada puudega lapse hooldajatoetuse määrad alljärgnevalt:
1) 1,5- kuni 15-aastase keskmise, raske või sügava puudega lapse hooldajale 150,00 eurot kuus;
2) 16- kuni 18-aastase raske puudega lapse hooldajale 50,00 eurot kuus;
3) 16- kuni 18-aastase sügava puudega lapse hooldajale 75,00 eurot kuus.
(2) Hooldajatoetus kantakse hooldajatoetuse saaja nimetatud arvelduskontole jooksva kuu eest hiljemalt 10 kuupäevaks.
(3) Kui isik on määratud mitme hooldust vajava isiku hooldajaks, on tal õigus saada hooldajatoetust iga hooldatava hooldamise eest.
§ 11. Toetuse maksmise peatamine ja lõpetamine
(1) Toetuse maksmine peatatakse, kui hooldatav viibib haiglas üle ühe kalendrikuu.
(2) Toetuse maksmine lõpetatakse maksmise lõpetamist tingivate asjaolude tekkimisele järgnevast kalendrikuust.
(3) Vallavalitsusel on õigus enammakstud toetus tagasi nõuda. Enammakstud toetuse tagastamine toimub vabatahtlikult või nõutakse sisse kohtu kaudu.
§ 12. Hooldajatoetuse maksmise arvestus ja maksude tasumine
(1) Hooldajatoetuse maksmist korraldab ja maksmiseks vallaeelarvest eraldatud vahendite üle peab arvestust vallavalitsuse sotsiaaltööspetsialist.
Hoolduse seadmisest keeldumisega ja hooldajatoetuse mittemääramisega seotud vaie esitatakse Jõelähtme Vallavalitsuse kaudu Harju maavanemale haldusmenetluse seaduses sätestatud korras 30 päeva jooksul, arvates korraldusest teadasaamise päevast või päevast, millal oleks pidanud korraldusest teada saama või esitatakse kaebus Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras 30 päeva jooksul, korralduse teatavakstegemisest arvates.
(1) Jõelähtme Vallavolikogu 14.04.2016 määruse nr 80 „Hoolduse seadmise ja hooldajatoetuse määramise ning maksmise kord Jõelähtme vallas“ alusel vallavalitsuse poolt vastu võetud korraldused kehtivad kuni 31.12.2016.
(2) Tunnistada kehtetuks Jõelähtme Vallavolikogu 14.04.2016 määrus nr 80 „Hoolduse seadmise ja hooldajatoetuse määramise ning maksmise kord Jõelähtme vallas“.
(3) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2017.
Lisa 1 Hoolduse seadmise avalduse vorm
Lisa 2 Täisealise isiku hooldusvajaduse hindamise testi vorm
Lisa 3 Puudega lapse hooldajatoetuse taotlemise avalduse vorm
Lisa 4 Puudega lapse hooldus- ja sotsiaalteenuste ning toetuste vajaduse hindamisvahendi vorm


Seadus sätestab arhivaalide kogumise, hindamise, arhiveerimise, säilitamise ja nendele juurdepääsu korraldamise ning arhiivide tegevuse alused.
(1) Arhiiviregistri asutab ja selle pidamise põhimääruse kinnitab Vabariigi Valitsus andmekogude seadusega (RT I 1997, 28, 423) ettenähtud korras.
(1) Arhiiviregistrisse kantud eraarhivaali võõrandamisel müümise teel on riigil selle ostu või eelneva kopeerimise õigus. Arhivaali omanik teatab arhiiviregistrisse kantud eraarhivaali müügi soovist kirjalikult Rahvusarhiivile.
(2) Rahvusarhiiv otsustab ostuõiguse kasutamise ühe kuu jooksul, arvates müügisoovi laekumisest. Arhivaali hind määratakse kokkuleppel omaniku ja Rahvusarhiivi vahel, arvestades vähemalt kahe sõltumatu eksperdi arvamust.
(3) Kui Rahvusarhiiv loobub ostuõiguse kasutamisest, siis on omanik kohustatud võimaldama Rahvusarhiivil arhivaali kopeerida.
ARHIIVINDUSE KORRALDAMINE
1) riigisekretär -- arhiivinõukogu esimees;
4) viia läbi avalik konkurss avaliku teenistuse seaduse (RT I 1995, 16, 228; 50, 764; 97, 1664; 1996, 15, 265; 45, 850; 1997, 1, 4; 29, 447) ja selle alusel sätestatud korras riigiarhivaari kandidaadi väljaselgitamiseks, arvestades arhivaarile esitatavaid kutsenõudeid;
(1) Rahvusarhiiv on Riigikantselei halduses olev valitsusasutus. Rahvusarhiivi põhimääruse kinnitab Vabariigi Valitsus.
(3) Riigiarhivaar teostab teenistuslikku järelevalvet Rahvusarhiivi teenistujate üle Vabariigi Valitsuse seadusega (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356) ettenähtud korras.
ARHIIVITEENUS JA ERAARHIIV
(1) Arhiiviteenuse osutamiseks on vajalik tegevusluba. Arhiiviteenuse tegevusluba on dokument, mis annab isikule õiguse selles märgitud arhiiviteenuse osutamiseks.
4) Maksuameti õiend maksuvõlgnevuste puudumise kohta;
5) kviitung riigilõivu tasumise kohta;
Tegevusloa väljaandmise või väljaandmisest keeldumise otsustab riigiarhivaar ühe kuu jooksul, arvates avalduse saamisest, ja teatab sellest kirjalikult taotlejale kümne päeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
1) avaldus ja sellele lisatud dokumendid ei vasta seaduses kehtestatud nõuetele;
(2) Kui avaldus ja sellele lisatud dokumendid ei vasta § 24 lõigetes 2 ja 3 kehtestatud nõuetele, teatatakse sellest taotlejale ja taotlejal on puuduste kõrvaldamiseks aega üks kuu.
1) kui isikult on ära võetud arhiiviteenuse osutamise õigus;
ARHIVAALIDE HINDAMINE JA HÄVITAMINE
ARHIVAALIDE ÜLEANDMINE ARHIIVI
(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 4 nimetatud arhivaalide loata väljaviimise katse korral erikonfiskeeritakse arhivaalid tolliseaduses (RT I 1998, 3, 54) ettenähtud korras ning antakse üle riigiarhivaari määratud arhiivi.
JUURDEPÄÄS ARHIVAALIDELE JA JUURDEPÄÄSUPIIRANGUD
(2) Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused ja organid, avalik-õiguslikud asutused ning arhiivid on kohustatud tagama nende valduses olevatele arhivaalidele juurdepääsu kooskõlas käesoleva seaduse ja arhiivieeskirjaga.
(3) Juurdepääs avalikule arhivaalile on vaba alates arhivaali tekkimisest, kui sellele ei laiene käesoleva seaduse §-s 42 kehtestatud piirangud.
(1) Riigisaladuseks tunnistatud teavet sisaldavale arhivaalile kehtib juurdepääsupiirang kuni 50 aastat, alates arhivaalis sisalduva teabe riigisaladuseks tunnistamisest. Riigisaladusele juurdepääsu täpsema korra ja tähtajad sätestavad riigisaladuse seadus (RT I 1997, 81, 1361) ja selle alusel antud õigusaktid.
(2) Delikaatseid isikuandmeid sisaldavale arhivaalile on juurdepääs võimalik kohtu nõudmisel või juurdlus- või eeluurimisorgani või asjaomase isiku kirjalikul loal või pärast tema surma tema abikaasal, vanematel, lastel, lastelastel, vendadel ja õdedel ning teistel isikutel ja asutustel isikuandmete kaitse seadusega (RT I 1996, 48, 944) ettenähtud alustel ja korras ning kooskõlas vastavat valdkonda reguleerivate seadustega.
(3) Delikaatseid isikuandmeid, mis käsitlevad isiku tervislikku seisundit ja seksuaalelu, toimepandud kuritegusid, kohtulikku karistust ning kriminaalmenetlust ja lapse põlvnemise saladust sisaldavale arhivaalile kehtib juurdepääsupiirang 30 aastat, alates isiku surmast, või 110 aastat, alates isiku sünnist, kui isiku surma pole võimalik tuvastada, või 75 aastat, alates dokumendi tekkimisest, kui isiku surma ega sündi pole võimalik tuvastada.
(7) Arhivaalidele, mis on määratud üksnes asutusesiseseks kasutamiseks, kehtestab juurdepääsupiirangu, mis ei ületa viit aastat, riigiasutuse juht. Teenistusväliste isikute juurdepääsu sellistele arhivaalidele otsustab asutuse juht või tema poolt volitatud ametnik.
§ 43. Arhiiviteatis
(1) Isiku õiguste või tehingute tuvastamiseks vajalike arhivaalide olemasolu ja nendes sisalduva teabe vahendamiseks väljastab arhiiv arhiiviteatisi ning ärakirju ja väljavõtteid.
(2) Arhiiviteatis, ärakiri ja väljavõte vormistatakse vastavalt arhiivieeskirjale ning see tõestatakse pitseri ja arhivaari allkirjaga.
(3) Isiku õiguste või tehingute tuvastamiseks väljastatud ärakiri ja väljavõte tõestatakse vastavalt arhiivieeskirjaga kehtestatud nõuetele.
(4) Taotleja kannab avaliku arhiivi poolt väljastatavate ärakirjade ja väljavõtete valmistamise ning arhivaalide kopeerimise kulud riigiarhivaari kehtestatud üldiste kulunormide alusel.
ARHIIVIJÄRELEVALVE
(2) Kui juriidilised või füüsilised isikud ei ole täitnud arhiivijärelevalve korras tehtud ettekirjutusi, teeb riigiarhivaar arhiiviinspektori või maa-arhivaari koostatud protokolli alusel otsuse haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1997, 66--68, 1109; 73, 1201; 81, 1361 ja 1362; 86, 1459 ja 1461; 87, 1466 ja 1467; 93, 1561 ja 1563--1565; 1998, 2, 42; 17, 265; 23, 321) ettenähtud sanktsioonide kohaldamiseks.
(3) Maa-arhivaaril on õigus volitada maa-arhiivi koosseisus olevat arhivaari tegema käesoleva seaduse § 44 lõike 4 punktides 1--5 ettenähtud toiminguid.
(3) Eriarhiivi direktoril on õigus volitada eriarhiivi koosseisus olevat arhivaari tegema käesoleva seaduse § 44 lõike 4 punktides 1--5 ettenähtud toiminguid.
(3) Kohaliku omavalitsuse arhiivi direktoril on õigus oma käskkirjaga volitada kohaliku omavalitsuse arhiivi koosseisus olevat arhivaari tegema käesoleva seaduse § 44 lõike 4 punktides 1--5 ettenähtud toiminguid.
§ 50. Vastutus käesoleva seaduse ja arhiivieeskirja rikkumise eest
(1) Käesoleva seaduse ja arhiivieeskirja rikkumise eest vastutab nii juriidiline kui ka füüsiline isik.
(2) Juriidilise või füüsilise isiku poolt käesoleva seaduse või selle alusel vastuvõetud õigusaktide rikkumise eest määratakse isikule rahatrahv kuni 2200 krooni.
(3) Juriidilisele isikule pädeva arhiiviametniku poolt tehtud ettekirjutuste korduva mittetäitmise eest või, kui isikule on juba kohaldatud käesoleva seaduse või arhiivieeskirja rikkumise eest halduskaristust, määratakse rahatrahv kuni 4500 krooni või võetakse ära arhiiviteenuse osutamise õigus.
(3) Arhivaari kutsenõuded ja kutseeksami sooritamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.
(2) Kahe kuu jooksul Rahvusarhiivi moodustamisest arvates vormistatakse Eesti Vabariigi töölepingu seaduse (RT 1992, 15/16, 241; 1993, 10, 150; RT I 1993, 26, 441; 1995, 14, 170; 16, 228; 1996, 3, 57; 40, 773; 45, 850; 49, 953; 1997, 5/6, 32) alusel riigi ja kohaliku omavalitsuse arhiivides töötavad arhiiviametnikud nimetamise alusel teenistusse võetuks tagasiulatuvalt 1999. aasta 1. jaanuarist alates, lähtudes riigisekretäri kinnitatud koosseisudest.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 rakendamisel avalike arhiivide teenistujatele kohaldatakse analoogia põhjal avaliku teenistuse seaduse §-e 161, 162, § 163 lõiget 3, §-e 164--168 ja 170--176, kusjuures neis paragrahvides ettenähtud toimingute sooritamise tähtaegu arvestatakse alates 1999. aasta 1. jaanuarist.
(5) Avaliku arhiivi teenistuja varasema teenistusstaaþi hulka arvatakse enne käesoleva seaduse jõustumist riigi või kohaliku omavalitsuse arhiivis või arhiivinduse riiklikku juhtimist teostanud asutuses töötamise aeg.
§ 57. Autoriõiguse seaduse muutmine
Autoriõiguse seaduse (RT 1992, 49, 615; RT I 1996, 49, 953) § 23 lõikes 3 asendatakse sõna «kultuuriminister» sõnaga «riigiarhivaar».
§ 58. Kriminaalkoodeksi muutmine
Kriminaalkoodeksis (RT 1992, 20, 288; RT I 1997, 21/22, 353; 28, 423; 30, 472; 34, 535; 51, 824; 52, 833 ja 834; 81, 1361; 86, 1461; 87, 1466--1468; 1998, 2, 42; 4, 62; 17, 265; 23, 321) tehakse järgmised muudatused:
1) koodeksit täiendatakse §-ga 1453 järgmises sõnastuses:
«§ 1453. Arhivaali hävitamine
(1) Avaliku arhivaali või arhiiviregistrisse kantud eraarhivaali loata hävitamise eest -- karistatakse rahatrahviga.
(2) Avaliku arhivaali või arhiiviregistrisse kantud eraarhivaali loata hävitamise eest, kui sellega põhjustati oluline kahju isiku või asutuse seadusega kaitstud huvidele või riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse huvidele -- karistatakse vabadusekaotusega kuni kolme aastani.»;
2) koodeksit täiendatakse §-ga 1454 järgmises sõnastuses:
«§ 1454. Arhivaali kasutuskõlbmatuks muutmine
(1) Avaliku arhivaali või arhiiviregistrisse kantud eraarhivaali kasutuskõlbmatuks muutmise eest teabekandja rikkumise või arhivaali säilitusnõuete eiramise tõttu -- karistatakse rahatrahviga või vabadusekaotusega kuni kuus kuud.
(2) Avaliku arhivaali või arhiiviregistrisse kantud eraarhivaali teabekandja rikkumise eest, millega kahjustati arhivaali väärtust, -- karistatakse rahatrahvi või vabadusekaotusega kuni ühe aastani.
(3) Avaliku arhivaali või arhiiviregistrisse kantud eraarhivaali kasutuskõlbmatuks muutmise eest teabekandja rikkumise või arhivaali säilitusnõuete eiramise tõttu, kui sellega põhjustati oluline kahju isiku või asutuse seadusega kaitstud huvidele või riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse huvidele -- karistatakse vabadusekaotusega kuni kolme aastani.»
§ 59. Haldusõiguserikkumiste seadustiku muutmine
Haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1997, 66--68, 1109; 73, 1201; 81, 1361 ja 1362; 86, 1459 ja 1461; 87, 1466 ja 1467; 93, 1561 ja 1563--1565; 1998, 2, 42; 17, 265; 23, 321) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 21 lõike 3 teist lauset täiendatakse enne sõna «Tööinspektsiooni» sõnaga «Riigiarhivaar,»;
2) seadustikku täiendatakse §-ga 1846 järgmises sõnastuses:
«§ 1846. Arhiiviseaduse ja selle alusel vastuvõetud õigusaktide rikkumine
Arhiiviseaduse ja selle alusel vastuvõetud teiste õigusaktide rikkumise eest -- määratakse rahatrahv kuni viiekümne päevapalga ulatuses.»;
3) seadustikku täiendatakse §-ga 2166 järgmises sõnastuses:
«§ 2166. Arhiiviametnikud
(1) Riigiarhivaar, arhiiviinspektorid, maa-arhivaar, eriarhiivi direktor ja kohaliku omavalitsuse arhiivi direktor arutavad käesoleva seadustiku §-s 1846 nimetatud haldusõiguserikkumiste asju.
(2) Halduskaristuse määramise õigus on riigiarhivaaril.»
§ 60. Äriseadustiku muutmine
Äriseadustikus (RT I 1995, 26--28, 355; 1996, 52--54, 993; 1997, 16, 258; 48, 774; 77, 1313; 1998, 2, 48; 23, 322) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 122 lõikes 2 asendatakse sõnad «kolmandale isikule» sõnaga «arhiivile»;
2) paragrahvi 122 lõiget 3 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses: «Dokumentide hoidja muutumisel teatab üleandja sellest enne üleandmist registripidajale uute andmete registrisse kandmiseks.»;
3) paragrahvi 122 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
«(5) Täisühing on vastutav oma tegevuse tulemusena loodud või saadud dokumentide säilimise eest seadusega ettenähtud tähtaja jooksul. Täisühingu likvideerimisel võib tema säilitamisele kuuluvad dokumendid kokkuleppel arhiiviga üle anda arhiivi. Dokumentide üleandmisel arhiivi läheb vastutus nende säilimise eest arhiivile.»;
4) paragrahvi 219 lõikes 1 asendatakse sõnad «kolmandale isikule» sõnaga «arhiivile»;
5) paragrahvi 219 lõiget 2 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses: «Dokumentide hoidja muutumisel teatab üleandja sellest enne üleandmist registripidajale uute andmete registrisse kandmiseks.»;
6) paragrahvi 219 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«(3) Osaühing on vastutav oma tegevuse tulemusena loodud või saadud dokumentide säilimise eest seadusega ettenähtud tähtaja jooksul. Osaühingu likvideerimisel võib tema säilitamisele kuuluvad dokumendid kokkuleppel arhiiviga üle anda arhiivi. Dokumentide üleandmisel arhiivi läheb vastutus nende säilimise eest arhiivile.»;
7) paragrahvi 382 lõikes 1 asendatakse sõnad «kolmandale isikule» sõnaga «arhiivile»;
8) paragrahvi 382 lõiget 2 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses: «Dokumentide hoidja muutumisel teatab üleandja sellest enne üleandmist registripidajale uute andmete registrisse kandmiseks.»;
9) paragrahvi 382 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«(3) Aktsiaselts on vastutav oma tegevuse tulemusena loodud või saadud dokumentide säilimise eest seadusega ettenähtud tähtaja jooksul. Aktsiaseltsi likvideerimisel võib tema säilitamisele kuuluvad dokumendid kokkuleppel arhiiviga üle anda arhiivi. Dokumentide üleandmisel arhiivi läheb vastutus nende säilimise eest arhiivile.»
§ 61. Sihtasutuste seaduse täiendamine
Sihtasutuste seaduses (RT I 1995, 92, 1604; 1996, 42, 811) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 59 lõikes 1 asendatakse sõnad «kolmandale isikule» sõnaga «arhiivile»;
2) paragrahvi 59 lõiget 2 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses: «Dokumentide hoidja muutumisel teatab üleandja sellest enne üleandmist registripidajale uute andmete registrisse kandmiseks.»;
«(3) Sihtasutus on vastutav oma tegevuse tulemusena loodud või saadud dokumentide säilimise eest seadusega ettenähtud tähtaja jooksul. Sihtasutuse likvideerimisel võib tema säilitamisele kuuluvad dokumendid kokkuleppel arhiiviga üle anda arhiivi. Dokumentide üleandmisel arhiivi läheb vastutus nende säilimise eest arhiivile.»
§ 62. Mittetulundusühingute seaduse täiendamine
Mittetulundusühingute seaduses (RT I 1996, 42, 811) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 54 lõikes 1 asendatakse sõnad «kolmandale isikule» sõnaga «arhiivile»;
2) paragrahvi 54 lõiget 2 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses: «Dokumentide hoidja muutumisel teatab üleandja sellest enne üleandmist registripidajale uute andmete registrisse kandmiseks.»;
3) paragrahvi 54 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«(3) Mittetulundusühing on vastutav oma tegevuse tulemusena loodud või saadud dokumentide säilimise eest seadusega ettenähtud tähtaja jooksul. Mittetulundusühingu likvideerimisel võib tema säilitamisele kuuluvad dokumendid kokkuleppel arhiiviga üle anda arhiivi. Dokumentide üleandmisel arhiivi läheb vastutus nende säilimise eest arhiivile.»
§ 63. Pankrotiseaduse täiendamine
Pankrotiseaduse (RT 1992, 31, 403; RT I 1997, 18, 302; 1998, 2, 46) § 572 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
«(31) Juriidilise isiku likvideerimisel näeb pankrotihaldur ette vahendid isiku tegevuse tulemusena loodud või saadud dokumentide säilitamiseks ja vastutab nende säilitamise eest kuni üleandmiseni säilitamisteenust osutavale isikule või arhiivile.»
§ 64. Eestis tegutsenud teiste riikide julgeoleku- ja luureorganite materjalide kogumise, arvelevõtmise, säilitamise ja kasutamise korra seaduse muutmine
Eestis tegutsenud teiste riikide julgeoleku- ja luureorganite materjalide kogumise, arvelevõtmise, säilitamise ja kasutamise korra seaduses (RT I 1994, 23, 386; 1996, 48, 940) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõikes 4, § 4 lõikes 2, § 5 lõikes 2, §-s 7 ja § 10 lõigetes 2 ja 4 asendatakse sõna «Riigikantselei» sõnaga «Rahvusarhiiv» vastavas käändes;
2) paragrahvi 8 lõikes 2 ja §-s 12 asendatakse sõna «riigisekretär» sõnaga «riigiarhivaar» vastavas käändes;
3) paragrahvi 8 lõiget 3 täiendatakse pärast sõnu «või Riigikantseleile» sõnadega «või Rahvusarhiivile».
§ 65. Vabariigi Valitsuse seaduse täiendamine
Vabariigi Valitsuse seaduses (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 41 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «ministri» sõnadega «või riigisekretäri»;
«(3) Riigikantselei halduses on valitsusasutusena Rahvusarhiiv.»
§ 66. Andmekogude seaduse § 31 täiendamine
Andmekogude seaduse (RT I 1997, 28, 423) § 31 täiendatakse pärast sõna «ministeeriumi» sõnadega «või Riigikantselei».
1) paragrahvi 3 lõiget 2 täiendatakse punktiga 251 järgmises sõnastuses:
«251) arhiiviseaduse alusel teostatavad toimingud;»;
2) seadust täiendatakse jaoga 181 järgmises sõnastuses:
«181. jagu. Arhiiviseaduse alusel teostatavad toimingud
§ 1861. Arhiiviteenuse tegevusloa väljastamine
Arhiiviteenuse tegevusloa väljastamise eest tasutakse riigilõivu 100 krooni.
§ 1862. Avaliku arhiivi poolt arhiiviteatise ja arhivaali väljavõtte väljastamine
Avaliku arhiivi poolt arhiiviteatise, arhivaali väljavõtte või ärakirja väljastamise eest tasutakse riigilõivu 50 krooni.»
§ 68. Tolliseaduse § 77 täiendamine
Tolliseaduse (RT I 1998, 3, 54) § 77 lõiget 3 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses:
«Erikonfiskeeritud arhiiviväärtusega avalik arhivaal ja arhiiviregistrisse kantud eraarhivaal antakse tasuta üle riigiarhivaari poolt määratud avalikule arhiivile.»
§ 69. Riigiteenistujate ametinimetuste ja palgaastmestiku seaduse täiendamine
Riigiteenistujate ametinimetuste ja palgaastmestiku seaduse (RT I 1996, 15, 265) § 6 lõiget 1 täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
«10) riigiarhivaar.»


text:
Menetlustähtajad - Poola
Poola tsiviilmenetluses on ette nähtud 1) seadusjärgne, kohtulik ja lepinguline tähtaeg poolte tehtavateks menetlustoiminguteks ning 2) soovituslik tähtaeg kohtu tehtavateks menetlustoiminguteks.
Seadusjärgne ja kohtulik tähtaeg on lõplikud ja neid ei tohi ületada.
Seadusjärgne tähtaeg on välistav (see tähendab, et kui sellest kinni ei peeta, muutub menetlustoiming tühiseks) ja see on kindlaks määratud seadustes. Sellist tähtaega ei ole võimalik pikendada ega lühendada. Seadusjärgne tähtaeg algab seaduses sätestatud hetkel. Seadusjärgseid tähtaegu on kahte liiki: tähtaeg, enne mida tuleb toiming teha, ja tähtaeg, pärast mida saab toimingu teha. Seadusjärgsete tähtaegade hulka kuulub õiguskaitsevahendite esitamise tähtaeg, nt edasikaebuse või kaebuse esitamiseks.
Kohtulik tähtaeg on samuti välistav, aga selle kehtestab kohus või kohtunik. Kohtulikku tähtaega võib pikendada või lühendada, aga ainult olulisel põhjusel ja taotlusega, mis esitatakse enne tähtaja lõppu, isegi ilma vastaspoolt ära kuulamata. See tähtaeg algab hetkest, kui otsus või määrus sel eesmärgil välja kuulutatakse. Kui tsiviilkohtumenetluse seadustikus on ette nähtud automaatne kättetoimetamine, algab tähtaeg otsuse või määruse kättetoimetamise hetkest. Kohtulike tähtaegade hulka kuulub tähtaeg kohtuliku või menetlusliku võimetuse reguleerimiseks või edasikaebuse või kaebuse vormivigade parandamiseks.
Lepinguline tähtaeg, nagu selle nimetusest võib aru saada, kehtestatakse poolte kokkuleppel. Üks klassikaline näide on menetluse peatamine poolte ühise taotluse alusel. Kui pooled esitavad sellise taotluse, võib kohus menetluse peatada (kuid ei ole selleks kohustatud). Seda liiki tähtaja kohaldamine sõltub üksnes poolte tahtest.
Soovituslik tähtaeg on tavaliselt mõeldud kohtuasutustele (kohtud), mitte pooltele. Kui sellest kinni ei peeta, siis ei kaasne sellega negatiivseid menetluslikke tagajärgi. Selle peamine eesmärk on kiire menetlemise põhimõtte kohaldamine. Näiteks sellisest tähtajast on kohtule kehtestatud tähtaeg otsuse põhjenduse koostamiseks.
Vastavalt 18. jaanuari 1951. aasta puhkepäevade seadusele kehtivad järgmised seadusjärgsed puhkepäevad:
kõik pühapäevad (laupäevad ei ole seadusjärgsed puhkepäevad),
1. jaanuar – uusaasta,
6. jaanuar – kolmekuningapäev,
ülestõusmispühade esimene püha,
ülestõusmispühade teine püha,
1. mai – riigipüha,
3. mai – rahvuspüha,
nelipühade esimene püha,
Kristuse ihu püha,
15. august – Püha Neitsi Maarja taevassevõtmise püha,
1. november – kõigi pühakute päev,
11. november – rahvuspüha, iseseisvuspäev,
25. detsember – esimene jõulupüha,
26. detsember – teine jõulupüha.
2017. aastal on ülestõusmispühade esimene püha 16. aprillil, ülestõusmispühade teine püha 17. aprillil, nelipühade esimene püha 4. juunil ja Kristuse ihu püha 15. juunil.
Tsiviilõiguses võib tähtaja mõistel olla kaks tähendust. See võib olla kindel ajahetk (nt 5. aprill 2017) või konkreetne alguse ja lõpuga ajavahemik (nt 14 päeva).
Kui on kehtestatud lõplik tähtaeg (kuupäev, mis ajaks peab midagi tehtud olema), siis on tähtis selle täpne lõppemishetk. Tähtaeg ei pea olema antud kindla päevana, aga see tuleb määrata kindlaks sündmuse toimumise alusel, mille lepingupooled on konkreetses olukorras ette näinud.
Menetlustähtaja kehtestamisel kasutatakse selliseid ajaühikuid nagu päev, nädal, kuu või aasta. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 165 kohaselt reguleeritakse tsiviilkohtumenetluse tähtaja arvutamise meetodit tähtaega käsitlevate tsiviilseadustiku sätetega, kui seaduses, kohtuotsuses, muu riigiasutuse otsuses või õigusaktis on tähtaeg kehtestatud selle arvutamise viisi täpsustamata (tsiviilseadustiku artikkel 110). Menetlusdokumendi postitamine Poola postkontoris või Euroopa Liidu teises liikmesriigis universaalset postiteenust osutava ettevõtja postkontoris loetakse võrdseks selle menetlusdokumendi esitamisega kohtule. Sama kehtib, kui dokumendi esitab sõdur üksuse peakorterile, kinnipeetav isik vangla juhtkonnale või Poola merelaeva meeskonnaliige laeva kaptenile.
Päevas on 24 tundi ning see algab ja lõpeb kl 24. Päevades esitatud ajavahemik lõpeb viimase päeva lõpus. Nädalates, kuudes või aastates väljendatud ajavahemik lõpeb selle päeva lõpus, mis kattub nimetuse või kuupäeva poolest tähtaja esimese päevaga või kui sellist päeva viimases kuus ei ole, siis selle kuu viimasel päeval. Kui tähtaega väljendatakse kuu alguse, keskpaiga või lõpuna, tähendab see kuu esimest, viieteistkümnendat või viimast päeva. Pool kuud vastab 15 päevale. Kui tähtaeg on esitatud kuudes või aastates ja järjepidevus ei ole nõutav, siis eeldatakse, et kuus on 30 päeva ja aastas 365 päeva. Kui toimingu tegemise tähtaja lõpp langeb seadusjärgsele puhkepäevale või laupäevale, lõpeb tähtaeg järgmisel päeval, mis ei ole puhkepäev ega laupäev.
Kui päevades määratud tähtaja algus on kindel sündmus, ei võeta sündmuse toimumise päeva tähtaja arvutamisel arvesse. Näiteks kui kohus toimetas poolele 11. jaanuaril 2017 kätte kohtukutse, et ta teeks konkreetse toimingu seitsmepäevase tähtaja jooksul, lõppes see tähtaeg 18. jaanuari 2017 keskööl (kl 24).
Kohus võib kohtukutse kätte toimetada mitmel viisil: posti teel, kohtutäituri kaudu, kohtuteenijate või kohtu menetlusteenistuse kaudu. Adressaadile kättetoimetamine võib toimuda ka dokumendi üleandmisena adressaadile kohtu registratuuris. Kui kättetoimetamine on tehtud nõuetekohaselt, on kõik need meetodid võrdselt kehtivad ja meetodi valik ei mõjuta tähtaja kulgemist.
Alates 8. septembrist 2016 on eeskirjadega lubatud kohtul toimetada kohtukutse kätte andmeedastussüsteemi kaudu, kui adressaat on esitanud dokumendid sellise süsteemi kaudu või teinud valiku selle kasuks. Adressaat, kes on valinud dokumentide esitamise andmeedastussüsteemi kaudu, võib elektroonilisest kättetoimetamisest loobuda.
Elektrooniliste vahendite kaudu kätte toimetatav dokument loetakse kättetoimetatuks kuupäeval, mis on esitatud elektroonilises kinnituses kirjavahetuse kättesaamise kohta, isegi kui see kuupäev langeb seadusjärgsele puhkepäevale. Asjaolu, et elektrooniline kirjavahetus saadakse kätte öösel, ei mõjuta kättetoimetamise kehtivust. Kui elektrooniline kinnitus kirjavahetuse kättesaamise kohta puudub, loetakse kättetoimetamine toimunuks 14. päeval alates kuupäevast, mil dokument andmeedastussüsteemi üles laaditakse. Eespool nimetatud eeskirjade kohaselt peab pool kontrollima oma elektroonilist kontot vähemalt üks kord iga 14 päeva jooksul.
Kui päevades määratud tähtaja algus on kindel sündmus, ei võeta selle sündmuse toimumise päeva tähtaja arvutamisel arvesse.
Päevades sätestatud tähtaega väljendatakse kalendripäevades. Kui toimingu tegemise tähtaja lõpp langeb seadusjärgsele puhkepäevale või laupäevale, lõpeb tähtaeg järgmisel päeval, mis ei ole puhkepäev ega laupäev.
Nädalates, kuudes või aastates väljendatud ajavahemik lõpeb selle päeva lõpus, mis kattub nimetuse või kuupäeva poolest tähtaja esimese päevaga või kui sellist päeva viimases kuus ei ole, siis selle kuu viimasel päeval.
Kui tähtaega väljendatakse kuu alguse, keskpaiga või lõpuna, tähendab see kuu esimest, viieteistkümnendat või viimast päeva. Pool kuud vastab 15 päevale.
Kui tähtaeg on esitatud kuudes või aastates ja järjepidevus ei ole nõutav, siis eeldatakse, et kuus on 30 päeva ja aastas 365 päeva.
Kui toimingu tegemise tähtaja lõpp langeb seadusjärgsele puhkepäevale või laupäevale, lõpeb tähtaeg järgmisel päeval, mis ei ole puhkepäev ega laupäev.
Pikendada või lühendada saab ainult kohtulikku tähtaega, st kohtu või kohtu eesistuja kehtestatud tähtaega. Tähtaja pikendamise või lühendamise otsuse võib teha kohtu eesistuja või kohus, aga ainult olulistel põhjustel, mida nad hindavad omal äranägemisel.
Tähtaega võib pikendada või lühendada ainult poole, hagita menetluse osalise, menetlusse astuja, prokuröri, tööinspektori, tarbijakaitse ombudsmani, vabaühenduse, kohtu määratud eksperdi või tunnistaja taotluse alusel, kui tähtaeg puudutab nende toiminguid. Sellist otsust ei saa teha kohus või kohtunik omal algatusel.
Sellekohane taotlus tuleb esitada enne kindlaksmääratud tähtaja lõppemist.
Poola tsiviilkohtumenetluse seadustikus on õiguskaitsevahendite esitamise seadusjärgne menetlustähtaeg sätestatud vastavalt kohtuotsuse liigile (kohtuotsus (wyrok), otsus asja sisu kohta hagita menetluses (postanowienie co do istoty sprawy w postępowaniu nieprocesowym), tagaseljaotsus (wyrok zaoczny), maksekäsk maksekorraldusmenetluses (nakaz zapłaty w postępowaniu upominawczym), maksekäsk maksekäsumenetluses (nakaz zapłaty w postępowaniu nakazowym) ja otsused (postanowienie)). Kindlaks on määratud eelkõige järgmised seadusjärgsed tähtajad:
kohtuotsus ja otsus asja sisu kohta hagita menetluses: kohtuotsuse põhjendus koostatakse kirjalikult poole taotluse alusel, et toimetada kätte kohtuotsus ja põhjendus, ja see esitatakse ühe nädala jooksul alates kohtuotsuse resolutsiooni väljakuulutamise kuupäevast ning kahel juhul (1) kui ilma advokaadi, õigusnõustaja või patendivolinikuta tegutsev pool ei olnud kohtuotsuse väljakuulutamise ajal kohal, sest viibis kinnipidamiskohas, ja 2) kui kohtuotsus tehti kinnisel istungil) ühe nädala jooksul pärast kohtuotsuse resolutsiooni kättetoimetamise kuupäeva. Edasikaebuse võib esitada vaidlustatud otsuse teinud kohtule kahe nädala jooksul alates kohtuotsuse ja põhjenduse kättetoimetamisest apellandile. Kui pool ei ole ühe nädala jooksul pärast kohtuotsuse resolutsiooni väljakuulutamise kuupäeva nõudnud kohtuotsuse ja põhjenduse kättetoimetamist, algab edasikaebuse esitamise tähtaeg päevast, mil lõpeb sellise taotluse esitamise tähtaeg;
otsus: kaebuse esitamise tähtaeg on üks nädal ja see hakkab kulgema otsuse kättetoimetamisest või kui pool ei nõudnud ettenähtud tähtaja jooksul istungil tehtud otsuse kättetoimetamist, siis otsuse väljakuulutamisest;
kostjaga seotud tagaseljaotsus: kostja, kelle suhtes on tehtud tagaseljaotsus, võib esitada vastuväite kahe nädala jooksul alates kohtuotsuse kättetoimetamisest;
hagejaga seotud tagaseljaotsus: kohus esitab tagaseljaotsuse põhjused, kui hagi on tervikuna või osaliselt tagasi lükatud ja hageja on palunud esitada põhjused, ühe nädala jooksul alates kohtuotsuse kättetoimetamisest; või kui hageja, kes ei ole sellist taotlust esitanud, on esitanud edasikaebuse, siis ettenähtud tähtaja jooksul;
maksekäsk maksekorraldusmenetluses: kostjalt nõutakse maksekäsus nõude ja kulude rahuldamist täies ulatuses või vastuväite esitamist kahe nädala jooksul alates maksekäsu kättetoimetamisest;
maksekäsk maksekäsumenetluses: maksekäsu väljaandmisel teeb kohus otsuse, et kostjalt nõutakse nõude ja kulude rahuldamist täies ulatuses kahe nädala jooksul alates maksekäsu kättetoimetamisest või väidete esitamist nimetatud tähtaja jooksul.
Tunnistajal või menetlusosalisel on absoluutne kohustus kohtusse ilmuda. Tunnistaja peab kohtusse ilmuma isegi juhul, kui talle ei ole juhtumi asjaolud teada või kui ta on juba otsustanud kasutada oma ütluste andmisest keeldumise õigust. Tunnistaja peab esitama vabanduse oma puudumise (mitteilmumise) kohta kirjalikult enne istungi kuupäeva. Hilisemal kuupäeval vabanduste esitamine mitteilmumise kohta ei takista kohtul tunnistajale istungil trahvi määramast. Tunnistaja peaks kirjalikule vabandusele lisama dokumendi, milles ta esitab põhjendused oma mitteilmumise kohta. Tunnistaja mitteilmumine on vabandatav haiguse, tähtsa ärireisi või tõsise ettenägematu sündmuse alusel. Kui kohtukutse saamisel nimetatakse mitteilmumise põhjusena haigust, peab kohtuarst väljastama tunnistuse, mis kinnitab võimetust kohale ilmuda. Sellisel juhul määrab kohus kohaleilmumiseks teise kuupäeva.
Poolele või tunnistajale kehtivad tsiviilmenetluse eeskirjad, mida kohaldab kohtuasutus (kohus).
Menetlustoiming, mille pool teeb pärast tähtaja lõppemist, on tühine. Seda põhimõtet kohaldatakse nii seadusjärgsele kui ka kohtulikule tähtajale. Menetlustoimingu tühisus tähendab, et hilinemisega tehtud toimingul puuduvad õiguslikud tagajärjed, mis on seotud selle tegemisega seaduste alusel. Pärast tähtaja lõppemist tehtud menetlustoiming on tühine isegi siis, kui kohus ei ole tähtaja möödumisega seotud otsust veel avaldanud.
Tähtaja ületamise korral võib pool taotleda selle ennistamist ja menetluse taasalustamist.
Kui pool on eiranud menetlustoimingu tähtaega, aga see ei ole olnud tema enda süü, ennistab kohus tähtaja tema taotlusel. Ennistamine ei ole siiski lubatav, kui tähtaja eiramisel ei ole poole jaoks negatiivseid menetluslikke tagajärgi. Tähtaja ennistamise taotlust sisaldav menetlusdokument tuleb esitada kohtule, kus toiming tuli teha, hiljemalt üks nädal pärast seda, kui tähtaja eiramise põhjus enam ei kohaldu. Menetlusdokumendis tuleks esitada taotlust põhjendavad asjaolud. Pool peaks menetlustoimingu tegema taotluse esitamisega samal ajal. Kui tähtaja ületamisest on möödunud üks aasta, võib selle ennistada ainult erandjuhtudel. Kohtuotsuse puhul, millega tühistatakse abielu või kuulutatakse välja lahutus või tunnistatakse abielu kehtetuks, ei ole tähtaja ennistamine edasikaebuse esitamiseks lubatav, kui vähemalt üks pooltest on pärast kohtuotsuse jõustumist uuesti abiellunud. Kohus lükkab tagasi tähtaja ennistamise taotluse, mis esitatakse hilinemisega või on seaduste kohaselt lubamatu. Asjaolu, et tähtaja ennistamiseks on esitatud taotlus, ei peata menetlust ega kohtuotsuse täitmist. Kohus võib siiski sõltuvalt asjaoludest peatada menetluse või kohtuotsuse täitmise. Kui see taotlus rahuldatakse, võib kohus viivitamata asja menetlusse võtta.
Menetluse taasalustamine võimaldab lõpliku otsusega lõpetatud juhtumit uuesti arutada. Kaebust, milles nõutakse menetluse taasalustamist, käsitletakse sageli lõplike otsuste vaidlustamiseks kasutatava erakorralise õiguskaitsevahendina (või erakorralise edasikaebusena), erinevalt tavapärastest õiguskaitsevahenditest (mida kasutatakse mittelõplike otsuste puhul). Menetluse taasalustamist võib taotleda järgmistel põhjustel: kohtuotsus põhines võltsitud või muudetud dokumendil või kriminaalasjas süüdimõistval otsusel, mis seejärel tühistati, või kohtuotsuseni jõuti kuriteo tulemusena. Menetluse taasalustamist võib taotleda ka juhul, kui sama õigussuhet puudutav lõplik kohtuotsus avaldatakse hiljem või avaldatakse faktilised asjaolud või tõendid, mis võivad mõjutada juhtumi tulemust ja mida poolel ei olnud võimalik eelnevas menetluses kasutada; kui kohtuotsuse sisu mõjutas otsus, mis ei lõpetanud kõnealust menetlust ja mis tehti normatiivakti alusel, mille konstitutsioonikohus on tunnistanud põhiseaduse, ratifitseeritud rahvusvahelise lepingu või seadustega (tühistatud või muudetud kooskõlas tsiviilkohtumenetluse seadustikuga) vastuolus olevaks.
Menetluse taasalustamist ei saa taotleda rohkem kui kümme aastat pärast kohtuotsuse jõustumise kuupäeva (välja arvatud juhul, kui pool ei olnud võimeline tegutsema või ei olnud nõuetekohaselt esindatud).

matches: kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus


Maksumaksja portaal - Käibemaksuseaduse kavandatavad muudatused. Martin Huberg - 2010 > juuni/juuli (nr 6/7) - EML ajakiri MaksuMaksja
EML ajakiri MaksuMaksja > 2010 > juuni/juuli (nr 6/7) > Käibemaksuseaduse kavandatavad muudatused. Martin Huberg
Käibemaksuseaduse kavandatavad muudatused. Martin Huberg
Rahandusministeerium on kevadel usinasti tööd teinud, välja töötanud käibemaksuseaduse muudatuste paketi ning selle kooskõlastamiseks e-õigusesse üles riputanud.[1] Kuna muudatused on alles „e-õiguse staadiumis“, siis tuleks seda ka järgnevat lugedes arvestada. Võimalik, et midagi muutub, suure tõenäosusega midagi ka lisatakse, visatakse välja või sõnastatakse ümber. Seega vaatame eelnõust valikuliselt põnevamaid muudatusi ning MaksuMaksja edaspidistes numbrites pöördume selle teema juurde tagasi.
Sealjuures jätkab ministeerium tuima järjekindlusega kasutusvalduse mõiste väärkasutamist, sest vallasasja kasutusvalduse sätted asjaõigusseaduses on juba alates 2003. aastast kehtetud.[2]
Asjaõigusseaduse § 201 lg 1 kohaselt koormab kasutusvaldus kinnisasja selliselt, et isik, kelle kasuks kasutusvaldus on seatud, on õigustatud kasutama kinnisasja ja omandama selle vilju. Arvestades seda, et ka kinnisasja puhul tõlgendab ministeerium kasutusvalduse mõiste laiemalt (vähemalt nii on vastuses EML selgitustaotlusele kirjutatud)[3], oleks targem kasutadagi asja sisu paremini edasi andvat üldist mõistet „kasutusse andmine”.
Sellise selgitusega on raske nõustuda. Tegelikult ei ole § 32 sellele juhule aga kohaldatav, kuna paragrahvis reguleeritakse sisendkäibemaksu ümberarvestust, mis on tingitud maksuvaba käibe olemasolust, mitte ettevõtluse lõpetamisest. Need on paraku väga erinevad asjad. KMS § 32 on asjakohane ainult siis, kui käibemaksukohustuslase registrist kustutamise hetkeks on 5-aastane korrigeerimisperiood läbi. Kui periood läbi pole, ei ole võimalik pärast registrist kustutamist enam mingeid korrigeerimisi teha, sest registrist kustutatud isikul ei ole maksustatavat ega maksuvaba käivet, pole ka kohustust esitada käibedeklaratsioone või nende korrektiive.[4]
Seega, tegemist ei ole pelga täpsustusega, vaid muudetakse oluliselt isiku käibemaksukohustuslaste registrist kustutamisel tekkivaid rahalisi kohustusi.
Kuna „metallijäätmed” on käibemaksu kontekstis uus mõiste, siis veidi ka sellest. Eelnõu viitab jäätmeseaduse[5] (JäätS) §-le 104, mille kohaselt on metallijäätmed oma põhikoostiselt ehedatest mustmetallidest või värvilistest metallidest või nende sulamitest koosnevad jäätmed. Metallijäätmete täpsustatud nimistu on kehtestatud keskkonnaministri 15. aprilli 2004 määrusega nr 17.[6] Sellega seoses soovitame Rahandusministeeriumil järele mõelda, kas põhiseaduse § 113 kohaselt on maksuobjekti täpsustamine ministri määruses võimalik (näiteks meenutada, mis juhtus karastusjookide nimekirjaga[7]).
Jätkates MaksuMaksja toimetuse kui tuntud „keelepedede” traditsiooni, toome kõrvalepõikena ära ka ühe Justiitsministeeriumi tõlkepõhisest terminibaasist leitud märkuse: eksperdi sõnul on TTÜ-s loobutud vanematest venemõjulistest nimetustest "mustmetall" ja "värviline metall" ja mindud üle nimetustele „raudmetall“ ja „mitteraudmetall“ (saksa, prantsuse, inglise keele järgi), mida kasutatakse nii teaduspublikatsioonides kui õppetöös.“[8] Ega sellepärast ei pea nüüd kohe hakkama õigusakte muutma, aga ehk on keelehuvilistel seda lihtsalt tore teada.
Täielikult muudetakse praegust füüsilisest isikust ettevõtjatele suunatud kassapõhist käibemaksuarvestuse eriskeemi. Edaspidi on see kohaldatav kõikidele väikeettevõtjatele, mitte üksnes FIE-dele. Loomulikult on kassapõhise arvestuse kasutamine vabatahtlik. Muudatuse põhjustest on MaksuMaksjas varem juttu olnud.[9]
Skeemi sisu jääb samaks, kuid kohaldamisala laieneb ka juriidilistele isikutele. Samuti sätestatakse erinevalt praegusest rahaline piirmäär, mida ületades kassapõhist käibemaksuarvestust enam rakendada ei saa. See on 3 miljonit krooni, mis ilmselt asendub peatselt 200 000 euroga. Sellega seoses kavandatakse ka sätteid eriskeemilt üldskeemile ülemineku kohta. Muu hulgas kirjutatakse lõpuks seadusesse sisse ka seni puudunud üleminekureeglid selle kohta, kuidas arvestada käibemaksu ja sisendkäibemaksu käivetelt, mis tänu arvestuspõhimõtte muutumisele läheksid topelt arvesse või jääksid arvesse võtmata. EML on taoliste sätete vajalikkusele tähelepanu juhtinud juba ammu.[10]
Seletuskirjas viidatakse käibemaksudirektiivi artiklitele 55 ja 56. Nimetatud artiklite muudatused kehtivad juba alates 1. jaanuarist 2010 ning järelikult oleks tulnud vastavad sätted käibemaksuseadusesse lisada juba enne 1. jaanuarit 2010.
2.1. Soovime teada, mida tähendavad mõisted „spordirajatis” ja „spordivahend”. Kas „spordirajatis” peab olema hoone või selle osa (nt võimla, ujula), olema maapinnaga püsivalt ühendatud (nt väliujula, tenniseväljak) või võib olla looduslik rajatis või ajutise iseloomuga infrastruktuur (näiteks looduses tähistatud matka- või suusarada või looduslikul veekogul asuv uisuväljak)? Kas spordirajatise või spordivahendi kasutamise teenus hõlmab ka treeningrühmas osalemise tasu, mis sisaldab lisaks konkreetse ruumi või seadme kasutamisele ka treeneri töötasu? Kas spordirajatise või spordivahendi kasutamise teenus hõlmab ka rahvaspordiüritusel (näiteks rahvajooksul, suusa- või rattamaratonil) osalemise tasu?
2.2. Samuti palume selgitada, mida peetakse silmas „spordi” all. Kas tegemist peab olema olümpiaalaga või rahvusvaheliselt tunnustatud alaga, mille harrastajad osalevad mingil kindlal viisil riiklikult tunnustatud spordiorganisatsioonides, või võib spordi alla liigitada ka mitmesegused seltskondlikud kaardi- ja lauamängud ning muud meelelahutuslikud sportlikku laadi tegevused (nt kotisjooks, saapavise, õllekastidest torni ehitamine) ja kõikvõimalikud ekstreemsed sooritused, millega näiteks pürgitakse Guinnessi rekordite raamatusse (ühel jalal seismine, posti otsas istumine jne).
2.3. Soovime teada, miks ei ole käibemaksust vabastatud spordirajatise või spordivahendite kasutamise teenus, mida mittetulundusühing või sihtasutus osutab juriidilisele isikule (näiteks teisele mittetulundusühingule) või riigi-, linna- või vallaasutusele, kes kasutab rajatist spordialaseks tegevuseks (näiteks treeningute või võistluste korraldamine, millest osavõtt on spordiharrastajale tasuta).
2.6. Soovime teada, miks ei ole käibemaksust vabastatud muud spordiga seotud teenused — näiteks rahvaspordiürituste osavõtutasud või treeningrühmade osalustasud (eeldusel, et küsimusele 2.1 antud vastuse kohaselt ei ole tegemist spordirajatise või spordivahendite kasutamise teenusega).
2.7. Seletuskirjas on järgmine lause: Käibemaksuseaduse kohaselt on sihtasutusel õigus sporditeenuste osutamist maksustada ja käsitleda seda kui ettevõtlust. Palume täpsustada, mida see lause tähendab. Millisest käibemaksuseaduse sättest selline järeldus tuleneb?
2.8. Seletuskirjas on järgmine lause: Maksustamise võimalust on paljud sihtasutused ka kasutanud. Kas sellest võib järeldada, et käibemaksu maksmine on Eestis vabatahtlik? Kas ainult sihtasutustel on õigus ise otsustada, milliste kaupade müügilt ja milliste teenuste osutamiselt ta soovib käibemaksu maksta või on see õigus ka äriühingutel, füüsilistel isikutel jne? Kas see puudutab ainult sporditeenuseid või ka muid kaupu ja teenuseid? Mida peab sihtasutus tegema, kui ta soovib „maksustamise võimalust kasutada” — kas sihtasutuse esindaja peab selleks vormistama mingi teatud liiki dokumendi või tegema mingi teatud toimingu (näiteks märgistama oma tegevuskoha sildiga „Meie maksame käibemaksu”)?
2.9. Seletuskirjas on järgmine lause: Seega kui sporditeenust ei osutata majandustegevuse käigus, siis nimetatud teenust ka ei maksustata, sõltumata asjaolust, kas see on osutatud mittetulundusühingu, sihtasutuse, avalik-õigusliku juriidilise isiku, linna- või vallaasutuse poolt. Palume täpsustada, mida see lause tähendab. Millisest käibemaksuseaduse sättest selline järeldus tuleneb? Millal osutatakse sporditeenust majandustegevuse käigus ja millal mitte? Palume tuua konkreetne näide mõlema variandi kohta. Kas tulenevalt eelmises punktis esitatud küsimusest võib iga isik ja asutus ise otsustada, mis on majandustegevus ja mis mitte?
2.10. Kas sihtasutused, kes siiamaani maksid osutatud sporditeenustelt käibemaksu, võivad nõuda alusetult tasutud käibemaksu tagastamist maksukorralduse seaduse § 33 alusel või hüvitamist riigivastutuse seaduse alusel?
2.11. Kas sihtasutused, kes arvasid spordirajatistesse tehtud investeeringutelt sisendkäibemaksu maha ja peavad seda nüüd korrigeerima, võivad nõuda sellest tekkiva kahju hüvitamist riigivastutuse seaduse alusel?
3. Eelnõus nähakse KMS täiendamist §-ga 411, mis sätestaks pöördmaksustamise kinnisasja ja metallijäätmete käivetele. Seletuskirja kohaselt: Pöördmaksustamine aitab ära hoida kinnisasja ja metallijäätmete käibe korral sagenenud käibemaksupettused, mil kauba ostja arvab käibemaksu saadud arve alusel oma maksustatavalt käibelt arvestatud käibemaksust maha, kuid müüja jätab ostjalt saadud käibemaksusumma riigieelarvesse tasumata.
Palume selgitust, millistest andmetest lähtuvalt on jõutud järeldusele, et käibemaksupettused on sagenenud just nimelt optsiooni korras maksustatud kinnisvaratehingute puhul ja vanametalli võõrandamisel, aga mitte näiteks kruntide ja uusehitiste võõrandamisel võla tagatisena või sundmüügil täitemenetluses, ehitusteenuste osutamisel või klaasist, klaasikildudest, paberist, papist, kartongist, kaltsudest, luudest, nahast, kunstnahast, pärgamendist, toornahast, kõõlustest, nöörist, paelast, köiest või trossist, kummist ja plastikust koosneva kasutatud ja ringlussevõtmiseks sobiva materjali võõrandamisel.
4. Eelnõus nähakse ette KMS § 44 teksti asendamine uue redaktsiooniga, mis laiendab kassapõhise arvestuse korda ka juriidilistele isikutele. Muu hulgas sisaldab uus redaktsioon sätteid, mis reguleerivad käibemaksu arvestamist ja sisendkäibemaksu mahaarvamist olukordades, kus maksukohustuslane on läinud üle kas üldkorralt erikorrale või vastupidi (lõige 9), erikorda kasutava isiku käibemaksukohustuslaste registrist kustutamist (lõige 10) ning keelavad erikorra rakendamise tehingutes, milles on lepitud pikem tasumise tähtaeg kui kolm kuud (lõike 11 punkt 5).
[1] Käibemaksuseaduse muutmise seadus. Dokumendiregistri number 1.1-10/6264. Kättesaadav e-õiguse andmebaasis http://eoigus.just.ee.
[2] Selle kohta vt Martin Huberg. Jurist vastab. Kinnisasja kasutamise maksustamine. – MaksuMaksja, 2010, 3, lk 38.
[3] Vt Lasse Lehis. Pilvede embuses. — MaksuMaksja, 2010, 06/07, lk 25.
[4] Martin Huberg. Mõningatest käibemaksu korrigeerimisega seotud küsimustest. – MaksuMaksja, 2008, 12, lk 29-32.
[5] RT I 2004, 9, 52; 2009, 62, 405.
[6] RTL 2004, 49, 843.
[7] Selle kohta vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 26.11.2007 lahend asjas nr 3-4-1-18-07. Kättesaadav EML kodulehel www.maksumaksjad.ee rubriigis „Maksuinfo“.
[8] Vt terminibaas ESTERM. Internetis http://mt.legaltext.ee/esterm/.
[9] Vt Lasse Lehis. Kassapõhine käibemaksuarvestus ja kassapõhine dokumendiregister. – MaksuMaksja, 2009, 10, lk 7-9.
[10] Vt Väike käibemaksusõnastik. – MaksuMaksja, 2009, 1, lk 25-30.