Kohalike omavalitsuste portaal Valitsuskomisjoni ja Omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni läbirääkimiste kokkuvõte 2016. aasta riigieelarve osas
Valitsuskomisjoni ja Omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni läbirääkimiste kokkuvõte 2016. aasta riigieelarve osas
Dokument PDF failina
Pooled juhinduvad oma tegevuses Euroopa kohaliku omavalitsuse harta põhimõtetest, Põhiseaduse paragrahvidest 154 ja 157, Eesti Vabariigi seadustest, poolte poolt kinnitatud läbirääkimiste töökorrast, Valitsuskomisjoni ja omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni 2015. aasta riigieelarve osas läbirääkimiste lõpp- protokollis kokkulepitust ja käesolevate läbirääkimiste käigus vastu võetud otsustest.
Joonis 1 KOV ja RE näitajate ning SKP ja THI muutuse võrdlus perioodil 2003-2019
KOV EELARVED 2008 2012 2013 2014 2015* 2016* 2017* 2018* 2019*
TULUD KOKKU 1 454 1 420 1 490 1 521 1 567 1 621 1 720 1 803 1 854
- Tulumaks 734 665 724 788 841 878 923 975 1 030
- Maamaks 48 59 57 59 59 59 59 59 59
- Kohalikud rnaksud 12 10 11 12 13 13 14 14 15
- Tasandusfond 91 72 74 75 75 76 76 76 76
KULUD KOKKU 1 518 1 422 1 563 1 520 1 574 1 657 1 798 1 840 1 896
Kassapõhine tasakaal -57 -2 -73 1 -7 -36 -79 -37 -42
Tekkepõhine tasakaal* -104 -39 -83 -19 -7 -36 -79 -37 -42
Võlakoormus 549 581 640 714 685 721 800 836 879
Likviidrie vara 112 112 99 161 126 126 126 126 126
KOV eelarve tulud SKP-s 8,80% 7,89% 7,84% 7,62% 7,62% 7,47% 7,44% 7,34% 7,12%
KOV tulubaas SKP-s 5,00% 4,1% 4,20% 4,32% 4,45% 4,40% 4,33% 4,28% 4,25%
KOV koondtasakaal SKP-s -0,34% -0,01% -0,38% 0,00% -0,03% -0,16% -0,34% -0,15% -0,16%
KOV koondvõlg SKP-s 3,32% 3,23% 3,36% 3,58% 3,33% 3,32% 3,46% 3,40% 3,37%
KOV eelarve tulud (% valitsussektori tuludest) 19,73% 18,39% 16,00% 16,40% 16,30% 15,69% 15,94% 15,75% 15,79%
KOV eelarve tulude kasv 12,92% 7,28% 4,93% 2,10% 3,04% 3,43% 6,08% 4,84% 2,85%
KOV tulubaasi kasv 14,76% 6,74% 8,21% 8,17% 6,18% 4,10% 4,75% 5,20% 5,23%
Riigieelarve puhastulud SKP-s 15,12% 15,79% 15,94% 16,44% 17,44% 17,10% 17,29% 17,40% 17,35%
Riigieelarve puhastulude kasv (v.e.a) -3,41% 11,88% 6,64% 8,24% 9,36% 3,41% 7,63% 7,03% 5,67%
* Prognoos (tulud sisaldavad välisabi toetusi KOVidele)
Tabel 2. Poolte seisukohad omavalitsuste tulubaasi ning 2016. aasta riigieelarveliste eraldiste osas ( €)
+15,13 mln. €
KOV tasandusfond
85 484 737
76 101 038
+ 9 383 699
Keskkonnatasude jaotuspõhimõtte muutmise kompensatsioon
Meede nr 2 -Haridusvaldkond
226 310 000
231 741 9571
- Palgavahendite osa
182 716 465
- Kooli juhtimise osa
14 223 460
17 392 611 0,78 €/
- Õppekirjanduse s toetus
7 537 653 57 € /õpilane
95 €/ õpilane
- Õpilaskodude kohatoetus
2000 €/ koht
2030 €/ koht
- Riigieelarvest haridustoetuse hulgas investeeringuteks kavandatud toetus
2 614 553
16 031 255
1 288 264
Meede nr 3 - Sotsiaalvaldkond
Vahendid toimetulekutoetusteks
19 101 221
10 562 400
4 566 831
Sotsiaaltoetuste ja -teenuste osutamise toetus
3 156 167
- KOV sotsiaaltoetuste teenuste osutamise toetus
- puuetega laste hooldamise toetus
1 998 418
- vajaduspõhise peretoetuse administreerimise toetus
Meede nr 4 -KOV kultuuri ja sporditoetused
Toetused KOV kultuuriasutustele ( raamatukogud, muuseumid, teatrid, linnaorkestrid)
3 273 278
- rahvaraamatukogude teavikute soetamise toetus
1 767 370
2 002 430
Meede nr 5- Keskkonna vald-kond
Meede nr. 6-Kohalike teede hoid
Eraldised kohalike teede hoiuks
28 071 000
+ 30 799 000
- kohalike teede hoiu toetus, mis jaotatakse valemi alusel kõigile KOV üksustele
+ 29 157 500
- sihtotstarbelised eraldised Setumaa valdadele , Piirissaarele ja suure liikluskoormusega transiitteedele
Meede nr 7 - Regionaalvaldkond
Sündide ja surmade registreerimise toetus
+ 255 650
1 Arvesse on võetud õpilaste arvu muutus lähtudes 2015.a. loodud riigigümnaasiumidesse
õppima asunute prognoosist. Õpilaste tegelikku arvu selgub 10.11.2015 seisuga.
Kokkulepe / eriarvamus
Ettepanek 1. Kohalike omavalitsuste tulude taastamine majanduslanguse eelse perioodi tasemele.
Ettepanek 1.1. Taastada 2009 aastani kehtinud omavalitsuste ülesanded spordi ja noorsootöö valdkonnas ja suurendada selleks kohalikele omavalitsustele riiklikest maksudest ja keskkonnatasudest laekuva tulu osa, sh üksikisiku brutotulust tulumaksuna kohalikku eelarvesse laekuva osa määra.
Maksud kokku
861 989 577
901 354 000
949 866 034
788 299 377
873 851 034
Kasv majanduse arvel
58 952 143
14 738 057
16 354 000
17 015 000
Kasv võrreldes eelmise aastaga %
Kasv võrreldes eelmise aastaga €
39 364 423
48 512 034
Kohalike omavalitsuste ülesannete vähendamine ja sellega seotud tulubaasi kärbe aastatel 2009-2015 on mõjutanud oluliselt kohalike omavalitsuste põhiteenuste osutamist - teenuste kvaliteeti, võimalusi panustada omaosalust Euroopa Liidu struktuurivahendite kaasamiseks ning kohalike omavalitsuste muid võimalusi igapäevaseks hädapäraseks kohaliku elu korraldamiseks ja põhivara korrashoiuks.
2015. aasta riigieelarve kohaselt on kohalikel omavalitsustel kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 sätestatud ülesannete täitmiseks riiklikest maksudest ja riigieelarve eraldistest laekuvaid vahendeid 65,7 miljonit eurot ehk 6,6 % enam kui 2008. aastal. Seevastu riigieelarve maksulised tulud (ilma sotskindlustusmakseteta ja muude edasiantavate tuludeta) kasvanud 2015. aastal võrreldes kriisieelse 2007. aastaga 841,1 miljoni euro ehk 32,8 %, mis tähendab seda, et kohaliku elu korraldamiseks mõeldud rahaliste vahendite kasv on 5 korda aeglasem kui keskvalitsuse korraldatavas tegevusvaldkonnas.
Riigieelarve kulude kasv on läinud inimeste sotsiaalse kindlustatuse suurendamiseks. Keskvalitsuse ja KOVide tegevuskulude kasv on alates 2009. a liikunud samas dünaamikas. Valitsus plaanib riigireformi käigus keskvalitsuse sektori kulude ja isikkooseisu vähendamist.
KOVide teenuste arendamiseks suunatakse perioodil 2015-2020 EL struktuurivahendeid ca 900 mln eurot. KOV eelarvete tugevdamine ei pea ilmtingimata käima tulumaksu osa ja tasandusfondi kaudu
KTK eriarvamus: KTK jääb oma taotluse juurde
Ettepanek 1.2 Kohalike eelarvete tasandusfondi järkjärguline taastamine proportsionaalselt tulumaksu taastamisega.
74 868 439
Kaevandustasude kompensatsioon
Tulude tasandamine kokku
85 792 886
9 383 699
Kohalike eelarvete tasakaalus hoidmiseks on vajalik ka tasandusfondi taastamine 2009 aasta alguse tasemel proportsionaalselt ja ajaliselt sarnaselt tulumaksu taastamisega.
Ettepanek 2. Suurendada toetusfondi (ToF) vahendeid kohalikele omavalitsustele pandud ülesannete täitmise kvaliteedi ja mahu tagamiseks.
Ettepanek 2.1. Eraldised kohalike teede hoiuks
2014 tegelik
28 012 500 1
Eraldiste kasv KOV teedele
30 857 500
1 Sellest 24 712 500 eurot kajastatakse Vabariigi Valitsuse toetusfondis (liik 20) ning 3 300 000 eurot Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas projektipõhisteks toetusteks (liik 30).
Näha ette alates 2018. aastat kohalikele omavalitsustele teehoiuvahendite eraldamine mahus, mis on võrdne vähemalt 30 % ’ga riigiteede hoiuks eraldatavate vahendite üldmahust.
Eesti teedest moodustavad olulise osa kohalikud teed, mille korrashoid on ühiskonna jätkusuutlikuks toimimiseks vajalik.
Senini kohalike teede hoiuks eraldatavate vahendite maht ei ole piisav ning on võrreldes riigi teedele eraldatavate vahendite mahuga ebaõiglaselt väike.
Vt ka Riigikogu, 12. detsembril 2013.a. olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelu "Kohalike teede hoiu korraldamine" (raport „Kohalike teede hoiu korraldamine“, http://www.riigikogu.ee/tegevus/parlamentaarne-kontroll/olulise-tahtsusega-riiklikud-kusimused-ja-raportid/olulise-tahtsusega-riiklike-kusimuste-ja-raportite-arutelu detailvade/OTRK:_Kohalike_teede_hoiu_korraldus/19d460e8-06f4-485a-acfc-430ca651bdfd/
Vt majanduse valdkonna seisukohta
Ettepanek 2.2. Haridustoetus (ToF kaudu)
Haridustoetus kokku
207 478 302
232 220 907
Õpetajate ja kooli-
Vt. Haridus
juhtide tööjõukulude katteks
167 927 565
191 061 585
ettepanek 1 ja 2
Õppekirjandus ja
7 457 014
7 537 653
Koolilõuna kulude
14 541 043
17 392 602
2 584 977
2 745 281
Õpilas-transpordi
kulude katteks
ettepanek 9
Vt hariduse valdkonna seisukohti.
Ettepanek 2.3 Muud eraldised toetusfondi
2016 ettepanek
19 263 123
Vt sotsiaalvaldk. ettepanek 1
Sotsiaaltoetuste ja teenuste osutamise toetus –
Vt sotsiaalvaldk. muud ettepanekud ettepanek 1
Vajaduspõhise peretoetuse maksmiseks
599 538
Sündide ja surmade registreerimise hüvitis
Puudega laste hooldajatoetus
1 998 423
Vt sotsiaal valdkonna seisukohti.
Ettepanek 3. Rääkida läbi laekuvate keskkonnatasude jaotumine KOV-I, KIK-I ja riigieelarve vahel ning määrata kõigi keskkonnatasude liikide ja komponentide osas kindlad protsendid, kui suur osa laekunud tasudest peaks kompenseerima KOV’le välismõjud ning võimaldama KOV’tel seadusega ning seaduse alusel pandud keskkonnaülesannete täitmist.
Avalikustada 2014.aastal valminud ja 2015. aastal valmivad KIK süvaanalüüsid valdkondlike KIK programmide kohta, sealhulgas veemajandus, jäätmekäitlus, looduskaitse (sisaldab ka maastikukaitset), energeetika, keskkonnaharidus, keskkonnajärelevalve ja seire, atmosfääriõhu kaitse, keskkonnateadlikkus osas.
Kehtiva seaduse järgi on keskkonnatasude laekumine RE, KOV’te ja KIK’i vahel seotud konkreetse aasta tasumääraga. Selline süsteem ei ole läbipaistev, arvutused on keerulised ning laekumise jaotuse sisuline põhjendus seotuna valitud aasta tasumääraga on nõrk. Vajalikud on arutelud KEM sisuosakondadega ning läbirääkimised RaM’ga ja Valitsuskomisjoniga. Maksusüsteem peab olema selline, et inimesed ning sihtrühmad teaksid, mille eest nad maksavad ning poliitiline süsteem saaks inimeste/maksjate eelistusi täpsemalt peegeldada. Rakendatud peab olema nii horisontaalne kui ka vertikaalne õiglus.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Toetame KOVidele laekuvate keskkonnatasude osade ülevaatamist. Toetame KOVidele laekuvate keskkonnatasude väljaarvamist tasandusfondi valemist ja nende arvestamist KOV-le välismõjude kompenseerimisena. Iga tasuliigi osas toetame seaduses igal aastal KOV-le välismõjude kompenseerimiseks kantava osa sätestamist.
Ettepanek 4. Kavandada seadusemuudatused,
mille kohaselt kantakse kohaliku omavalitsuse
eelarvesse tulumaks pensionide osas.
Pensionäride osakaal rahvastikust järjest kasvab. Pensionäride kasutavate avalike teenuste maht kasvab pidevalt ja selle katteks ei piisa olemasolevast tulubaasist.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Nõuab põhjalikku analüüsi. Ebaselge on, kas KOV’te soov saada tulumaksu maksustatud pensioniosa pealt või kõikidelt väljamakstud pensionitelt.
KTK seisukoht: KTK soov on saada kohalikesse eelarvetesse tulumaksu pensionäride makstud tulumaksult sarnaselt üldisele tulumaksu laekumisele.
Ettepanek 1. Alustada kohalike maksude süsteemi korrastamist, et laiendada omavalitsuste võimalusi tulu kogumiseks. Kohalike maksude seaduse sõnastus vajab ajakohastamist.
Kohalike maksude osakaal kohalike omavalitsuste eelarvetulude kujundamisel on marginaalne, moodustades kohalike omavalitsuste tulubaasist 1,3% (2011. aastal, enne müügimaksu kaotamist 3,2%, ehk 25,5 milj €).
Kohalike omavalitsuste tulubaas ja tema kasutada olev maksusüsteem ei vasta juba ammu tegelikele vajadustele. Läbirääkimistel on mitmeid aastaid võetud plaani sellega tegelema hakata, kuid tegeliku tegevuseni pole jõutud..
Valitsuskomisjoni seisukoht: Kohalike maksude teema vaadatakse üle haldusreformiga kavandatava KOV’te tulubaasi muudatuste kontekstis.
KTK seisukoht: Haldusreformiga kavandatavat muudatuse arutelu pole alustatud. Muudatus peaks olema selge Haldusreformi korralduse seaduse vastuvõtmisel.
Ettepanek 2. Tasandusfondi valemi tulu- ja kulukomponentide väärtuste ning tasandusfondi mahu määramine peab toimuma läbirääkimistel kokkulepitud ülesannete maksumuse alusel.
Tasandusfond kehtiva kujul ei tööta optimaalselt, arvesse ei võeta tegelikke vajadusi.
Tasandusfondi valem on kavas üle vaadata. Koalitsioonileppe parandustest tulenevalt peab vähendama töökohtade loomise demotiveerivat mõju.
KTK seisukoht: RM lubab seda juba mitmeid aastaid aga tegevusteni pole jõutud.
Kokkulepe: Jätkata läbirääkimisi.
Ettepanek 3 . Tagada riigi andmekogudesse andmete esitamise ja sellega seotud ülesannete ning muude riiklike ülesannete täitmise ja nende administreerimisega seonduvate kulude katmine riigi eelarve vahenditest
Riigikontrolli 31. oktoobri 2013 aruande „Andmete esitamine riigi andmekogudele valdades ja linnades“ kohaselt täidavad kohalikud omavalitsused riigi andmekogude pidamisega seotud ülesandeid, mis on olemuslikult riigi ülesanded. Vastavalt KOKS § 6 lg’le 5 tuleb kohalikule omavalitsusele seadisega pandud kohustustega seotud kulud katta riigieelarvest.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Riiklikesse registritesse esitab KOV andmeid oma territooriumil toimuva või oma tegevuse kohta. Neid andmeid on KOV’tel vaja oma ülesannete täitmiseks. Tehnilist andmete sisestamist ei saa pidada riiklikuks ülesandeks. Riiklikud registrite IT lahendused võimaldavad KOV’tel oma ülesandeid paremini teha.
KTK eriarvamus: KTK jääb oma taotluse juurde.
Tagada Riigikohtu üldkogu 16. märtsi 2010 kohtuotsuse nr 3-4-1-8-09 täitmine, millega tunnistati põhiseadusega vastuolus olevaks selliste õigustloovate aktide andmata jätmine, mis sätestaksid, millised seadusega kohaliku omavalitsuse üksustele pandud kohustused on omavalitsuslikud ja millised riiklikud, ja eristaksid kohaliku omavalitsuse üksustele kohaliku elu küsimuste otsustamiseks ja korraldamiseks ette nähtud raha riiklike kohustuste täitmiseks mõeldud rahast ning näeksid ette kohaliku omavalitsuse üksustele seadusega pandud riiklike kohustuste rahastamise riigieelarvest.
Põhiseadust järgiva regulatsiooni kehtestamata jätmine piirab kohalike omavalitsuste põhiseaduses sätestatud enesekorraldusõigust, õigust piisavatele rahalistele vahenditele ja on vastuolus õigusriigi põhimõttega. Riik peab tagama jõustunud kohtulahendite täitmise.
Riigieelarve seaduse § 51 määratleb riiklike ülesannete rahastamise põhimõtted. Riigikohtu lahendi otsuse osa on täidetud.
KTK eriarvamus: KTK ei nõustu Valitsuskomisjoni seisukohaga, kuna puudub õigusakt, millega on otsustatud kohaliku omavalitsuse tulude suurus neile pandud ülesannete täitmise kulude katmiseks.
KTK seisukoht
1.1 Rakendada KOVidele tagasi suunatavate kaevandamise õiguse tasu uut jaotusmudelit:
- tasude määrad sätestatakse seaduses;
- tasu määrad (va põlevkivi) kasvavad aastas 3% kuni aastani 2020;
- kivide (va põlevkivi) tasu määrade osa on 25% 2016. a üldisest määrast;
- ehitusmaterjalide tasu määrade osa on 81% 2016. a üldisest määrast;
1.2 KOVidele laekuv kaevandamise õiguse tasu võetakse välja tasandusfondi valemist.
1.3 Muudatuse negatiivsete mõjude leevendamiseks nähakse ette 5 a regresseeruv kompensatsioonimehhanism.
1.4 KOVide tulubaasi vähenemise vältimiseks liidetakse muudatusest vabanev raha tasandusfondile,
Üleriigiliste ja kohalike maardlate liigituse kaotamise tõttu tuleb jaotusmudelit muuta, mis tähendab uusi tasakaalu punkte. Kaevandusõiguse tasu tasandusfondi valemi tulude alt välja võtmine tähendab, et kaevanduste avamine või sulgemine ei mõjuta tasandusfondi eraldise suurust.
KTK seisukoht: jätkatakse läbirääkimisi kaevandusõiguse tasude vähenemise kompensatsioonimehhanismi üle pooli rahuldava tulemuse saavutamiseks.
Tasandusfondi valemis asendada hooldatava parameeter tööealise ja vanuri omaga. Üleminek toimuks järk-järgult 4 a jooksul, suurendades vastavalt vanurite ja tööealiste parameetrite arvväärtusi.
Tasandusfondi valemis peab kaasajastama ja välja võtma aegunud ja tegelikku elu mittekajastavad parameetrid.
KTK seisukoht: hooldatava parameetri asendamine saab toimuda ainult koos tasandusfondi vahendite suurendamisega.
Tulenevalt uuest riigieelarve seadusest tasandusfondi ja toetusfondi põhimõtete korrastamine.
Tasandusfondi ja toetusfondi jaotamise alusparameetrite arvväärtused tuleb aastaks 2017.a sätestada seadustes. Jaotuse aluseks olevate andmete tähtajad tuleb tuua varasemaks.
KTK seisukoht: KTK nõustub TaF ja ToF alusparameetrite sätestamisega seaduses.
KOV’te eraõiguslikest isikutest tehingupartneritega tehingute avalikustamine
Avatuse ja läbipaistvuse parandamiseks tuleb raamatupidamise andmetes avalikustada praegu ühe reaga esitatud muude residentidega tehtud tehingud. Andmed avalikustatakse riigiraha portaalis
KTK seisukoht: KTK arvates ei anna selline avalikustamine sooviud tulemust, suurendab vaid KOV’te raamatupidajate töökoormust.
Riigieelarvest KOV’tele antavate toetusridade konsolideerimine
Halduskoormuse ja killustatuse vähendamiseks mis on mõistlik ministeeriumite üksikud toetusread konsolideerida ühtseks toetusfondiks.
KTK seisukoht: KTK nõustub valitsuskomisjoni ettepanekuga.
Ettepanek 1. Õpetajate ja tugipersonali tööjõukulude maht peab olema piisav.
Pedagoogide ja tugipersonali tööjõukulude maht peab kujunema vastavalt töövõtjate esindusorganisatsioonide ja HTM kokkuleppele ning kajastuma läbirääkimiste lõpp-protokollis ning olema aluseks VV määrusele millega jaotatakse toetusfond omavalitsuste vahel.
Õpetajate, tugipersonali ja kooli juhtide tööjõukulud peavad olema arvestuslikult kaetud, ning vastavalt poliitilisele otsusele suurenema kuni riigi keskmise palgani. Vastavalt 2012 aastani kehtinud haridustoetuse valemile tuleb välja arvutada koolide lõikes õppekava täitmiseks vajalikud vahendid ning planeerida selleks vajalikud vahendid haridustoetuse hulgas, kuna 2001 aastal võeti see ülesanne omavalitsuste poolt riigilt üle ja riik võttis omale kohustuse haridustoetuse eraldamiseks mahus, mis katab ülevõetud kohustuse täitmise kulud.
Nii pedagoogide kui tugispetsialistide tegevuse eesmärk on sama – tagada koolikohustuslikele õpilastele PS § 37 hariduse andmine, seega rahastuse osas peab riik neid seega kohtlema võrdselt.
Õpetaja töötasu toetuse kasv on jätkuvalt riiklikuks prioriteediks. (EÕS programm „Pädevad ja motiveeritud õpetajad ning haridusasutuste juhid 2016-2019“ valitsusliidu leppe punktid 4.44 ja 13.6).
Toetuse kasv selgub riigieelarve läbirääkimise käigus.
Kokkulepe: õpetaja töötasukasv on prioriteet.
KTK eriarvamus: ei nõustu olukorraga kus KTK peab hariduselu väga olulisi otsuseid langetama teadmata nende otsuste rahalist mahtu ja rahaliste vahendite piisavust alampalga tõusuks. Ei saa nõustuda, et tugipersonali tööjõukulude toetust ei arvestata haridustoetuse hulka.
Ettepanek 2 Lisada tugispetsialistide toetus haridustoetusesse
Lahendamata on tugispetsialistide finantseerimise küsimus. Eesti Linnade Liit ja Eesti Maaomavalitsuste Liit on oma seisukoha tugispetsialistide rahastamise osas korduvalt esitanud ega pea investeeringukomponendi arvel tugispetsialistide rahastamise lahendust adekvaatseks.
Juhime tähelepanu, et Vabariigi Valitsuse tegevusprogrammis aastateks 2014-2015 on hariduse ja teaduse punkt 2: “Käsitleme kooli palgafondi ühtsena ning lubame omavalitsustele eraldatud riikliku haridustoetuse raames finantseerida vajadusel ka koolides töötavaid tugispetsialiste või osta teenuseid maakondlikelt tugikeskustelt.“.
Tugispetsialistide teenuse korraldamine on jätkuvalt põhikooli-ja gümnaasiumiseaduse § 37 lg 2 tulenevalt koolipidaja ülesanne. Keskvalitsuse poolt tagatakse täiendav tugi maakondlike kompetentsikeskuste kättesaadavuse kaudu. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 82 lg 3 võimaldab finantseerida vajadusel ka koolides töötavaid tugispetsialiste või osta teenuseid maakondlikelt tugikeskustelt.
KTK kommentaar: nõustume, et võimaldatakse finantseerida koolis töötavate tugispetsialistide töötasu kuid haridustoetuses ei ole selleks piisavalt vabu vahendeid.
KTK eriarvamus: ei saa nõustuda, et tugispetsialistide tööjõukulude toetust ei kavandata toetust haridustoetuse hulka.
Ettepanek 3. Õppevahendite kulude suurendamine.
Õppevahendite kulud tuleb vastavalt 2001 aastal muudetud PGS katta kulupõhiselt.
Õpikeskkonna muutusi (IKT rakendamisel) tuleb arvestada haridustoetuse kavandamisel.
Õppevahendite soetamise toetuse eraldamisel pole arvestatud 2001 aasta kehtestatud PGS. Selle seaduse 2010 aasta muudatuste rakendamisel arvutati välja õpikute ja õppevahendite tegelik maksumus, rakendati seda aga seadusega vastuoluliselt vaid 60% ulatuses. Omavalitsuste hariduskulud pidevalt kasvavad, toetus ei võimalda kindlustada õpilasi piisavalt õpikute ja teiste õppevahenditega, mis on vajalikud riiklike õppekavade rakendamiseks ning õppekavas sätestatud õpikeskkonna kaasajastamiseks. ja arvesse võtma inflatsiooni.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Keskvalitsus ei kata munitsipaalkoolide kulusid vaid annab õppevahendite toetust arvestusega iga üldhariduskooli õpilase kohta 57 €.
Perioodil 2015-2020 on planeeritud Euroopa Struktuurfondide toetus ca 40 mln € digitaalse õppevara arendamiseks.
KTK eriarvamus: rõhutame jätkuvalt, et õppevahendite kulud tuleb katta kulupõhiselt. KOV’d kasutavad toetust neile eraldatud vahendite piires RÕK miinimumnõuete täitmiseks.
Ettepanek 4. Toetus koolilõunakulude katmiseks peab olema samadel põhimõtetel ja ulatuses riigikoolidega.
Riik ei kata koolilõuna kulusid vaid annab iga põhikooli- ja gümnaasiumi statsionaarses õppes õppiva õpilase kohta 136,5 € aastas. Koolilõuna toetuse kasutamine ja koolilõuna kulude katmine on koolipidaja pädevuses.
KTK eriarvamus: riigieelarvelise toetuse eraldamisel toimub õpilaste ebavõrdne kohtlemine riigigümnaasium vs munitsipaalüldhariduskool.
Ettepanek 5. Kavandada riigieelarves vahendid huvikooli seaduse § 21 lg 4 täitmiseks.
Huvikooli seadust ei ole aastaid täidetud, tulenevalt vajadusest toetada noori omandamaks laiapõhjalist haridust tuleb riigieelarvest toetada huvihariduse andmist.
Huvihariduse eraldis peab alates 2017 aastast suurenema igal aastal inflatsiooni võrra.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Valitsusliidu leppe p. 1.5 on eesmärgiks kindlustada igale noorele võimalus osaleda spordi- ja huvitegevuses . Terviklik huvitegevuse toetussüsteem on välja töötamisel. Toetussüsteemi rakendamiseks võimalikud ressursid selguvad 2017. aasta eelarve läbirääkimiste käigus.
Kokkulepe: Võtta info teadmiseks ja jätkata läbirääkimisi.
KTK eriarvamus: KTK ei nõustu olukorraga kus 2016 aastaks huvikooli seaduse §21 lg 4 täitmiseks vahendeid ei eraldata.
Ettepanek 6. Analüüsida erakooli- ja põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse vastastikust mõju ja kõrvaldada neis sisalduvad vastuolud.
Katta erakoolide kulud riigieelarvest
Riigikohtu otsuse alusel on riik kohustatud kompenseerima omavalitsustele erakoolide tegevuskulud, mis on tasutud erakooliseaduse §222 alusel.
Näiteks ajavahemikul 01.09.2011-31.12.2014 on Tallinna linnale esitatud erakoolide arveid summas 4 637 696,3 eurot. Arvestuslikult on 2016. aasta kulude summa 2,02 mln eurot.
Erakooliseaduse muutmise ettepanekud on ette valmistamisel.
Kokkulepe: omavalitsusliidud toetavad eelnõu muudatust, et tegevuskulude toetamine on omavalitsuse ja erakooli vaheline vabatahtlik kokkulepe.
KTK seisukoht: seadusemuudatus peaks hõlmama ka erakooli asutamisel KOV nõusoleku saamist.
Ettepanek 7. Toetus õpilas- ja noorteürituste ning aineühenduste tegevuse rahastamiseks.
Toetus õpilas- ja noorteürituste ning aineühenduste tegevuse rahastamiseks maakondlike omavalitsusliitude kaudu peab kasvama.
Toetus õpilas- ja noorteürituste ning aineühenduste tegevuse korraldamiseks on jäänud 2009. aasta tasemele ja ei vasta tegelikult vajalikele kulutustele. KOV’id on olnud sunnitud järjekordselt rahastama seda ülesannet teiste kulude arvel. Eraldis peab kasvama ja alates 2016. aastast suurenema igal aastal vähemalt prognoositud inflatsiooni võrra. Arvestama peab, et 2009. aasta eelarve vähendamisega võeti KOV’telt kohustus tegelda noorte- ja spordiküsimustega. Läbirääkimiste käigus on vaja täpsustada riigieelarvelise toetuse kasutamise lepingu tingimusi maakondlikele omavalitsusliitudele. Vahendite jaotus peab lähtuma vastavalt 7-26 aastaste füüsiliste isikute arvust.
Üldhariduskoolide õpetajate aineühenduste ja juhtide täiendusõppe ja ühistegevuse ning õpilasürituste toetuse aluseks on üldhariduskoolide õpilaste arv (sh era- ja riigikoolide õpilased). Lasteaiaõpetajate täiendusõppe toetuse aluseks on kooleelsetes õppeasutustes sh eralasteaedades käivates laste arv. Riigieelarvelise toetuse kogumahtu ei ole kavandatud suurendada (2015.a. 1,67mln), kohaliku ja piirkondliku tasandi tegevused toimuvad keskvalitsuse ja omavalitsuste toetusel. Samas ei ole 2014.a. antud kogutoetust ära kasutatud, ca 11 000 € on riigile tagasi kantud (sh Tallinn 8363 €).2016.a. toetuse jaotuse ja kasutamise tingimused räägitakse läbi lepingupartneritega: 15 maakondliku omavalitsusliidu ja 4 suurema linnaga.
Kokkulepe: õpilasürituste ja õpetajate/haridusjuhtide täiendõppe toetamine toimub maakondlike KOV liitude ja 4 suurema linnaga
KTK eriarvamus: kui õpilaste arv kasvab, siis peaks kasvama ka vahendite maht.
Ettepanek 8. Toetust õpilaskodude ülalpidamiseks on vaja suurendada.
Õpilaskodudes riiklikult toetatavate kohtade maksumus (2000€ toetatava koha kohta) ei vasta tegelikele kuludele, see peaks kasvama ning iga-aastaselt sisaldama ka inflatsioonimäära.
Läbirääkimiste käigus on vajalik täpsustada riiklikult toetatavate õpilaskodu kohtade arvu suurendamise võimalust ning kohtade jaotust.
Riik ei kata õpilaskodude ülalpidamise kulusid vaid annab õpilasepõhist kohatoetust. Õpilaskodu pidamisega seonduv vastutus ja riiklikult toetatavate kohtade jaotus on sätestatud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 39.Riigieelarvelise toetuse kogumahtu ei ole kavandatud suurendada (2015.a. 1,2 mln ).
Kokkulepe: õpilaskodu toetamise põhimõtete teemal jätkatakse arutelu
KTK märkus: KTK ei taotle õpilaskodude kulu täielikku katmist vaid inflatsiooni tõttu on 2009. aastast kulud palju suurenenud ja kogu suurenemise kulu on jäänud omavalitsuste vähenenud tulude katta.
Ettepanek 9. Kavandada vastavalt PGS toetus õpilaste transpordi rahastamiseks alates 2016 aastast mahus vähemalt 13 milj.€.
Kohalikud omavalitsused kulutavad aastas ligikaudu 20 miljonit eurot õpilaste kooliveole (piletite kompenseerimine, avalike liinide doteerimine, oma transpordi kulud, tellitud transpordi kulud). Tuludes selleks vahendeid pole ette nähtud.
Seoses koolivõrgu muutustega, eriti gümnaasiumide osas, suurenevad kulud transpordile veelgi. Riik peab võtma kaasvastutuse, lisama haridustoetuse valemisse täiendava komponendi ja eraldama omavalitsustele vähemalt poole kulude mahus toetust õpilaste koolitranspordi kulude katmiseks. (jaotussüsteem tuleb välja töötada vastavalt transporti vajavate õpilaste arvule)
KOV ülesandeks on KOKS § 6 lõike 1 järgi korraldada elanike sh õpilaste valla- ja linnasisest transporti. Õpilaste transport on maakondliku ühistranspordi selgroog ning riigi poolset dotatsiooni kasutatakse vajalikus mahus õpilaste transpordi korralduseks. Transpordi arengukavas ja selle rakenduskavas planeeritakse iga-aastased riigieelarvelised toetused maakondadele ühistranspordi sh õpilaste transpordi korralduseks.
Valitsusliidu leppe alapunktist 13.28 lähtudes tagatakse kooskõlas ümberkorraldustega koolivõrgus õpilaste vajadustele vastava ühistransport et toetada Eesti elukestva õppe strateegia 2020 koolivõrgu programmi elluviimist. Riigigümnaasiumite õpilaste sõidutoetust käsitlevad mahud 2016 eelarves on täpsustamisel.
KTK eriarvamus: KTK jääb oma taotluse juurde. KTK on seisukohal, et HTM seisukoht on väär, maakondlikku transporditoetust ei ole senini saanud kasutada õpilastranspordi rahastamiseks. Dotatsioon on läinud üldiseks piletihinna alandamiseks. Transpordi arengukava ei anna sisendit vahendite eraldamiseks riigieelarvest, kuna eelarvestrateegias seda seni arvestatud pole.
KTK seisukoht: HTM tõlgendab vääralt KOKS § 6 lõiget 1, mille kohaselt on omavalitsuse kohustus korraldada õpilaste transporti, mis aga ei tähenda selle transpordi kulude katmist. KOKS ei eralda ühegi ülesande täitmiseks raha.
Ettepanek 10. Tulla tagasi 2012. aastani haridustoetuse jaotamise aluseks olnud mudeli rakendamise juurde.
Haridustoetuse jaotuse aluseks võetud koefitsientidele põhinev arvestussüsteem ei ole kohalike omavalitsuste ja omavalitsusliitude poolt aktsepteeritud. Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt käivitatud protsess on kaugenemine varasemalt (2007.a) kokkulepitud haridusmudelist, mille kohaselt toetuse maht peab olema välja arvutatud vastavalt kokku lepitud haridusmudelile. HTM on mitmepoolselt kokku lepitud haridusmudeli kõrvale jätnud, millega ei saa nõustuda. Väljavõte Valitsuskomisjoni ja Omavalitsusliitude Koostöökogu (OVL KTK) delegatsiooni läbirääkimiste lõpp-protokollist 2015.a riigieelarve osas: OVL KTK delegatsiooni tehtud ettepanek: „Haridustoetuse kogumaht peab kujunema kuni 2012. aastani kehtinud valemi komponentide summast ja kindlustama õppekava täitmise kõigil kooliastmetel.“.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Tegemist on Vabariigi Valitsuse otsusega. Kehtiv toetusfondi baasmäärus (6.02.15 nr.16 ) on tähtajatu ja võimaldab valdadel ja linnadel toetuse suurust ja eelarvet pikemaks perioodiks prognoosida.
KTK eriarvamus: ei ole nõus praeguse primitiivse metoodikaga, see ei rahulda kaugeltki KOV’te vajadusi.
Ettepanek: tuua mudeli arutelu juurde kaugusparameeter.
Lisaks, kui ei ole esitatud riigieelarvest eraldatavate vahendite mahtu, siis ei saa toetuse suurust ja eelarvet pikemaks perioodiks vallad ja linnad prognoosida.
Ettepanek 1. Analüüsida Vabariigi Valitsuse määruse nr 131 (2011) „Tervisekaitsenõuded koolieelse lasteasutuse maa-alale, hoonetele, ruumidele, sisustusele, sisekliimale ja korrashoiule“ ja Vabariigi Valitsuse määruse nr 84 (2013) „Tervisekaitsenõuded koolidele“ ja PGS muudatused mõju ja kavandada lisandunud kulude katteks omavalitsuste tulude suurendamist.
Viimastel aastatel muudetud õigusaktidega lisanduvat kulu omavalitsustele ei ole piisavalt analüüsitud. Praktikas toob see kaasa omavalitsustele kulu mille katmiseks nende tulude maht ei ole piisav.
Valitsuskomisjon on valmis Omavalitsuste Koostöökogu poolt analüüsitud õigusaktidega seonduvaid ettepanekuid arutama.
Kokkulepe: Sotsiaalministeeriumile esitatakse ettepanek teemapõhise töörühma loomiseks.
Ettepanek 2. Kohalike omavalitsuste poolt hallatavate erivajadustega laste koolide pidamise kulude katmine riigieelarvest.
Vastavalt põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 2 lõikele 4 tagab riik koolide asutamise ja pidamise nägemis-, kuulmis- ja kõnepuudega õpilastele, liikumispuudega õpilastele, kellel lisaks liikumispuudele esineb täiendav hariduslik erivajadus, liitpuudega õpilastele, intellektipuudega õpilastele, tundeelu- ja käitumishäiretega õpilastele ning kasvatuse eritingimusi vajavatele õpilastele.
Vastavalt PGS § 2 lg’le 4 kehtib hüvitamiskohustus täies mahus, st samadel alustel riigi erikoolidega peab rahastama kõigi, sealhulgas KOV-ide omandis olevates üldhariduskoolides, sh tavakoolides õppivate nägemis- ja kuulmispuudega õpilaste, liikumispuudega õpilaste, kellel lisaks liikumispuudele esineb täiendav hariduslik erivajadus, tundeelu- ja käitumishäiretega õpilaste, toimetuleku- ja hooldusõppel olevatele õpilaste ning kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste õppetegevust.
(nt Tallinnas 4 kooli- mille kulu nendele koolidele. 2013. aastal oli 1 586 tuhat eurot).
Kohaliku omavalitsuse pidamisel oleva hariduslike erivajadustega õpilastega kooli pidamise kulude katmise hüvitamiskohustust põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 2 lg 4 ei sätesta.
Omavalitsustel on jätkuvalt õigus hariduslike erivajadustega koole pidada. Keskvalitsus annab hariduslike erivajadustega õpilaste õppekava täitmiseks kõrgemat pearahapõhist toetust.
Hariduslike erivajadustega õpilaste õppe kontseptsioon ja elukestva õppe strateegia koolivõrgu programm näevad ette, et ressursimahukate hariduslike erivajadustega õpilaste tarvis tagab õppekohad hiljemalt aastaks 2023 keskvalitsus.
KTK eriarvamus: HTM selgitus ei ole pädev. Kui riik ei ole asutanud piisaval arvul koole erivajadustega laste jaoks ja seda teeb riigi asemel kohalik omavalitsus, peab riigil olema kohustus katta kõik selle kooli kulud, kuna riik on oma kohustuse jätnud täitmata.
Ettepanek 3. Finantseerida PGS-iga sätestatud uued täiendavad kulutused ( IBO rakendamine, õpilaste arengu toetamine, turvalisuse tagamine, HEV koordinaator jms.).
Vastavalt 01.01.2014 jõustunud PGS’le on kohalikule omavalitsusele seatud kohustusi, mis nõuavad täiendavat finantseerimist riigieelarvest.
(Nt §16 lg 4 IBO rakendamine - õppe täiendavaks rahastamiseks riigieelarvest haldusleping koolipidaja ja HTM ministri vahel.).
Põhikooli- ja gümnaasiumiseadus ei kohusta omavalitsust IBO õpet läbi viima.
IBO õppe täiendavaks rahastamiseks sõlmib Haridus- ja Teadusministeerium iga-aastased toetuslepingud Tallinna ja Tartu linnaga.
Õpilaste arengu toetamise, turvalisuse tagamise osas ei ole tegemist uute täiendavate kohustuste ja kulutustega.
Kokkulepe: jätkatakse IO õppe toetamist
Ettepanek 1. Toimetulekupiiri tõstmine 130 euroni
Arvestades inimeste igapäevakulude kasvuga (hinnatõusud) ja miinimumpalga ning tulumaksuvaba miinimumi ebapiisavat kasvu on vaja tõsta toimetulekutoetuse maksmise aluseks olevat toimetulekupiiri.
Vabariigi Valitsuse tegevusprogrammi 2015-2019 eelnõu kohaselt on plaanis tõsta toimetulekupiiri 2016. aastal 130 euroni kuus.
Kokkulepe: toimetulekupiiri tõstetakse 130 € kuus.
Ettepanek 2. Jätkata läbirääkimisi riigieelarves piisavate vahendite kavandamiseks ööpäevaringse erihoolekandeteenuse kättesaadavuse tagamiseks psüühilise erivajadusega inimestele.
Viimastel aastatel ehitatud peremajade erihooldusteenuse maksumus on nii kõrge, et kliendi pension ei kata nõutud omaosalust ära. Kliendile peab peale omaosalustasu maksmist jääma kätte 15% pensionist. Vanemates kohtades seda probleemi ei ole. Kui klient suunatakse SKA poolt uude peremajja, siis üldjuhul tema pension ei kata kliendi omaosalust.
Erihoolekande järjekordade lühendamise küsimustega tegeletud jooksvalt ning vastavalt võimalustele eelarvet suurendanud. RES 2015-2018 raames on taotletud täiendavad vahendid järjekordade vähendamiseks. Hetkel on probleemiks pigem teenuskohtade puudus ja turu võimekus mahtusid tõsta kui järjekorrad. Väljatöötamisel erihoolekande arengukava on ka suunatud mh praegustele teenustele jõudmise aja ühendamisele. Lisaks aitab probleemi lahendamisele kaasa investeeringute suunamine erihoolekande teenuskohtade loomisele.
KTK seisukoht: ööpäevaringse erihoolekandeteenuse kättesaadavus psüühilise erivajadusega inimestele ei ole piisav.
Ettepanek 3. Näha ette hoonete rekonstrueerimisel ja kaasajastamisel takistusteta liikumise projektide rahastamine riigi eelarvelistest vahenditest või Euroopa Liidu finantsperioodil 2014-2020 ESF vahenditest.
Puuetega inimeste õiguste konventsioon ja fakultatiivprotokoll ( jõustusid 29. juunil 2012) näevad ette ka ülesanded kohalikele omavalitsustele ligipääsetavuse parandamiseks, milleks aga neile vahendeid pole eraldatud.
https://www.riigiteataja.ee/akt/204042012006
EL struktuurivahenditest ei ole programmiperioodil 2014-2020 planeeritud hoonete rekonstrueerimisel ja kaasajastamisel takistusteta liikumise projektide rahastamist.
Küll aga on vahendeid planeeritud eluruumide kohandamiseks puuetega inimestele, et tagada nende parem toimetulek igapäevases keskkonnas.
KTK Seisukoht: KOV-idel ei ole hoonete rekonstrueerimisel ja kaasajastamisel takistusteta liikumise projektide rahastamiseks piisavalt vahendeid.
Ettepanek 4. Näha riigieelarves ette piisavad vahendid ravikindlustuseta isikutele esmatasandi arstiabi kättesaadavuse tagamiseks
Põhiseadusest tulenev kõigi elanike õigus tervise kaitsele.
Näiteks 2014. aastal osutati AS Ida-Tallinna Keskhaigla ravikindlustamatute osakonnas statsionaarset abi 349 ravikindlustusega hõlmamata isikule. Vastuvõtul sama osakonna ambulatoorses osas, lisaks perearstide vastuvõtul ja öömajade/varjupaikades õendusteenuse osutaja poolt said esmatasandi arsti/õe abi kokku 1223 patsienti. Linnaeelarveliste vahendite kulu 2014.a oli 353 145 eurot.
RES’i lisataotluses on taotletud vahendeid, et tagada kindlustamata isikutele perearstiabi, ravimid ja uuringute võimalus. Arvestuste tegemisel on arvestatud kindlustamata isikute arvuks seisuga 01.01.2015 statistika andmeid - 79 433 isikut, pearaha on arvestatud kolme vanusegrupi järgi, lisaks keskmine ravimikulu 2013 Eesti Haigekassa AA järgi isikule + uuringufond koefitsiendiga.
10 100 000 eurot.
KTK seisukoht: miks nii tähtsa probleemi lahendamiseks küsitakse vahendeid lisataotlusena. Miks peavad omavalitsused oma eelarvest selleks kulutusi tegema?
Ettepanek 5. Analüüsida võimalusi ja kindlustada õendusteenuse kättesaadavus krooniliste tervisehäiretega kodanikele kodus
Näiteks õendusteenust kroonilistele haigetele kodus said Tallinnas 2014. aastal 191 isikut 1372 ravijuhuga, iga ravijuhu kohta keskmiselt 7 visiiti, visiite aastas kokku 9503. Linnaeelarveliste vahendite kulu 2014.a. oli 138 672 eurot. Teenust rahastatakse osaliselt ka Eesti Haigekassa poolt, kuid vajaliku teenuse maht on seoses elanikkonna vananemise ja krooniliste haiguste sagenemisega märgatavalt suurem. Ambulatoorne teenus patsiendile tema kodus on odavam ja mugavam kui iseseisva statsionaarne õendusabi osakonnas haiglas.
Eesti Haigekassa peab oluliseks toetada õendusabi tegevuste järjest kasvavat osatähtust ja see väljendub õendusabi eelarve jätkuvas ennakkasvus võrreldes teiste tervishoiuteenuste liikidega. Koduõenduse rahaliseks mahuks on 2015. aastal planeeritud 5,313 miljonit eurot, mis on 23% suurem võrreldes 2014. aasta eelarvega. 2015. aastal planeeritakse ühtlustada statsionaarse ja koduõenduse ravijuhu keskmist maksumust, millega alustati juba 2014. aastal (vt https://www.haigekassa.ee/sites/default/files/finants/ehk_eelarve_2015.pdf).
KTK seisukoht: jääb ebaselgeks, kas valitsuse poolt võetavate meetmetega kindlustatakse täielikult õendusteenuse kättesaadavus krooniliste tervisehäiretega kodanikele kodus.
Valitsuskomisjoni seisukoht / Kokkulepe / Eriarvamus
Ettepanek 1. Analüüsida toimetulekutoetuse väljamaksmise ja vajaduspõhise peretoetuse korraldamisega seotud administreerimiskulude mahtu ning teenuste arendamise seotud kulutuste katmine riigieelarvest.
Sotsiaalvaldkonnas omavalitsuste poolt osutatavate teenuste administreerimiskulude analüüs on aegunud, lisandunud on uued teenused, mille administreerimiskulu ei ole adekvaatselt hinnatud. Nende teenuste administreerimiskulude katmisel lähtuda põhimõttest, et antud kulude katteks peab riik eraldama vahendi mahus mis katavad ära tegeliku kulu.
Eraldi analüüsiks me hetkel vajadust ei näe. Aastate lõikes on eraldatud KOV’tele (eelmisel aastal toimetulekutoetust saanute ja vajaduspõhise toetust taotlenute arvu alusel) eraldanud vahendeid järgmiselt: 2012 – 817 957 €; 2013 – 987 852 €; 2014 - 909 577 €.
Viimase aasta jooksul on täiustatud STAR’i tehnilist lahendust, mis säästab KOV aega andmete sisestamisele ja kontrollimisele. Seega riik on KOV’te administreerimiskulude katmise ja optimeerimise vajadusega arvestanud ja arvestatakse ka edasistel infosüsteemi arendustel.
KTK eriarvamus: KTK ei nõustu Valitsuskomisjoni seisukohaga ja taotleb oma ettepaneku arvestamist.
Ettepanek 2. Reguleerida seadusega KOV vastutus sotsiaalteenuse osutamisel ja tagada sätestatud kohustuste täitmiseks vajalik tulubaas.
SHS § 26 lõikes 1 nähakse ette rida abimeetmeid, mida on kohustatud osutama kohalikud omavalitsused. Muu hulgas tuleb valla- või linnavalitsusel korraldada puuetega isikutele teiste inimestega võrdsete võimaluste tagamiseks, nende aktiivseks osalemiseks ühiskonnaelus ja iseseisvaks toimetulekuks invatransporti, samuti määrata vajadusel tugiisik või isiklik abistaja või pakkuda muid sobivaid meetmeid. Mõlemad meetmed aitavad avardada puudega inimese liikumisvõimalusi, mis on vältimatuks eelduseks nii võrdsete võimaluste, aktiivsuse kui ka iseseisva toimtuleku tagamisel.
Näiteks: Õiguskantsler väidab Tallinna Linnavalitsusele (05.01.2015 nr 7-5/140948/1500019) saadetud kirjas, et kohalik omavalitsus võib eeldada liikumistakistusi kogevate teatud puudega inimeste vajadust invatransporditeenuse järele ja osutada invatransporti universaalses mahus, kuid peab siis kui määratletud eeldustel osutatav invatransport ei kata ära inimese abivajadust ja kui täiendava abita oleks tema põhiõigus ja –vabadus ebaproportsionaalselt riivatud, tagama inimese vajadustele vastava abi.
Seaduseandja peaks reguleerima Sotsiaalhoolekande seaduse tasandil eelpool loetletud teenused ning täpsustama ka kohaliku omavalitsuse ja isiku enda vastutuse teenuste osutamisel.
Samuti peaks riik omavalitsustele tagama seadusega sätestatud kohustuse täitmiseks vajaliku tulubaasi.
Ettevalmistamisel on sotsiaalhoolekande seaduse eelnõu, kus on kirjeldatud sotsiaalteenused ja millega kehtestatakse sotsiaalteenustele miinimumnõuded. Eelnõus on kirjeldatud ka nõuded tugiisikuteenusele ja isikliku abistaja teenusele ning sotsiaaltranspordi teenusele.
KTK eriarvamus: Valitsuskomisjon on jätnud tähelepanuta KTK nõude tagada seadusega pandud ülesande täitmiseks tulubaasi täiendamine.
Ettepanek 3. Töötada välja Lastekaitse seaduse § 37-s sätestatud lasteasutuse sisehindamise nõude täitmiseks vastav juhendmaterjal
Alates 01.01.2016 jõustub uus Lastekaitse seaduse § 37 sätestab lasteasutuse sisehindamise nõude, mis on tegevus, mille käigus hinnatakse lasteasutuse töökorraldust ja töökeskkonda ning tegevuste tulemuslikkust lapse õiguste ja heaolu tagamisel. Sisehindamise käigus selgitatakse välja lasteasutuse eesmärkide täitmist toetavad ja takistavad asjaolud ning analüüsitakse lasteasutuse tegevuse vastavust õigusaktidele.
Meile teadaolevalt ei ole koostatud lasteasutustele konkreetset juhendmaterjali, kuidas nad antud tegevust võiks läbi viia.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Sotsiaalministeeriumi 2015. aasta tegevusplaanis vastavat tegevust planeeritud ei ole ning selleks ei ole planeeritud ka riigieelarvelisi vahendeid. Samas võib koostöös omavalitsuste liitudega vastava juhendi koostamist planeerida 2016/2017 aastal.
Lastekaitseseaduse § 35 järgi on lasteasutuseks asutus, mis seaduse või muude õigusaktide alusel osutab lastele sotsiaal-, haridus- või statsionaarseid tervishoiuteenuseid. Seega kehtivad nendele asutustele erinevate valdkondade õigusaktidega kehtestatud nõuded.
KTK eriarvamus: KTK ei nõustu Valitsuskomisjoni seisukohaga ja jääb oma ettepaneku juurde.
Ettepanek 4. Tagada STAR programmi tõrgeteta töö ja viia läbi STAR’i arendused kooskõlastatult KOV’te vajadustega.
STAR’i arendustööd on programmi muutnud kasutajasõbralikumaks, kuid riik peab jätkuvalt kavandama arendustöid STAR programmi täiustamiseks.
STAR peaks muutuma sotsiaaltöötajale oluliseks abivahendiks. Oluline on, et STAR arendataks tsentraalselt edasi ka teenuste osas, võimaldamaks dokumenteerida hindamise protsessi ja genereerida haldusotsus teenuse saamise/mitte saamise kohta.
STAR rakenduse ja STAR andmeaida edasiarendustega jätkatakse.
Kasutajatelt laekunud ettepanekuid analüüsitakse ja võimalusel tehakse ka täiendusi rakenduses. Rakenduse toimivust monitooritakse spetsiaalse tarkvara abil ja vajadusel tehakse optimeerimistöid.
Teenuste mooduli edasiarendused viiakse läbi 2015.aasta sügiseks ning seejärel peaks rakendus saama mõistlikult kasutatavaks ka teenuste menetlemise osas.
Sotsiaalministeerium on ette valmistamas sotsiaalhoolekande seaduse muutmise seaduse eelnõud, milles täpsustatakse andmete hulk, mida STAR’i kantakse. Muudatuse üheks kaasnevaks eesmärgiks on asendada tänane kõigile osapooltele mahukas aruandluspõhine statistikakogumine kiirema ja paindlikuma registripõhise statistikaga ka teenuste ja KOV toimingute osas.
KTK seisukoht: KTK ei nõustu Valitsuskomisjoni selgitusega, mille kohaselt SHS muudatustega paraneb KOVide olukord. Menetletava eelnõu tagajärjel kasvab STAR’i kantavate andmete hulk oluliselt, mis toob omakorda kaasa sotsiaaltöötajate töökoormuse märgatava kasvu ja suureneb STAR’i kasutamiskoormus. Väide, et muudatusega asendatakse mahukas aruandluspõhine statistikakogumine kiirema ja paindlikuma registripõhise statistikaga, ei muuda STAR’i töökindlamaks.
Ettepanek 1. Suurendada vahendeid rahvaraamatukogude teavikute soetamiseks ja raamatukogude infosüsteemi arendamiseks. Näha 2016. aastaks selleks 1 855 740 €
Eraldised rahvaraamatukogudele on samal tasemel 2009. aastaga ja ei ole piisavad valdkonna rahastamiseks. Kohalike omavalitsuste eelarvete koormus on järsult suurenenud.
Kultuuriministeerium on käesoleval 2015. aastal suurendanud teavikute ostmiseks eelarvevahendeid 5% võrra (võrreldes 2014 aastaga) sisemiste ressursside arvelt. Peame teavikute soetamise toetamise suurenemist vajalikuks ka tulevikus.
Kokkulepe: Toetus jääb 2015. aasta tasemele.
Ettepanek 2. Suurendada vahendeid ujumise algõpetuse läbiviimise kulude katmiseks. Näha selleks ette 2016. aastal vähemalt 241 584 €
Riikliku õppekava raames läbiviidav ujumise algõpetus on kallinenud viimastel aastatel tunduvalt. Eriti maapiirkondades on vähe sobivaid ujulaid ning transpordi kulutused kasvavad kiiresti.
Vajadus vahendite juurde lisamiseks on olemas ja põhjendatud. Kultuuriministeerium on täiendavate vahendite eraldamise ettepaneku Rahandusministeeriumile esitanud.
Kokkulepe: Toetus jääb 2015. aasta tasemele, lisavõimaluste korral toetatakse eelarve kasvu.
Ettepanek 3. Jätkata kooride-, rahvatantsurühmade, orkestrite, harrastusteatrite tegevuse toetamist riigieelarvest.
Vahendeid selleks otstarbeks ei ole planeeritud vähendada.
Ettepanek 4. Suurendada vahendite mahtu muinsuskaitsealaseks tegevuseks ja muinsuskaitse halduslepingute professionaalsemaks täitmiseks, sealjuures:
- Eraldada vahendeid muinsuskaitse- ja miljööväärtuslikes piirkondades asuvate hoonete renoveerimistoetuseks;
Eraldada toetust ka Tallinna kirikute renoveerimiseks;
Kohalike eelarvete tulud valdkonna toetamiseks ei ole piisavad.
Muinsuskaitseliseks tegevuseks ei ole omavalitsuste tulubaasi vahendeid planeeritud, seega selle tegevuse rahastamine on toimunud teiste valdkondade rahastamise arvel.
Tallinna kirikute osas taustaks: eraldi toetamist ei pea otstarbekaks, selleks on Pühakodade programm, kus saab raha taotleda.
Kokkulepe: toetus jääb 2015. aasta tasemele ning Jätkatakse läbirääkimisi Muinsuskaitse seaduse muutmise arutelude käigus.
Ettepanek 5. Eraldada vahendeid kohalike omavalitsuste omanduses olevate kuid sisuliselt üleriigiliste objektide arendamiseks, näiteks:
- Kultuuriobjektidele nagu Tallinna Loomaaed, Tallinna Lauluväljak;
Spordiobjektidele nagu Kalevi spordihall, Kadrioru staadion, Tondiraba spordikompleksi ujula ehitamine.
Arvestades asutuste riiklikku tähtsust ja seda et riigieelarvest toetatakse juba selliseid spordiasutusi nagu Tehvandi spordikeskus ja Jõulumäe Tervise- ja spordikeskus. Toetus on hädavalik et tagada asutuste areng.
Kultuuriministeerium toetab uute sobivate lahenduste leidmise edasi otsimist üleriiklike objektide rahastamiseks. KOV investeeringute osas jätkatakse sõlmitud kokkulepete täitmist.
Ettepanek 6. Eraldada vahendeid professionaalsete munitsipaaletendusasutuste, nagu Tallinna Kammerorkester ja Tallinna Filharmoonia tegevuse toetuseks.
Kuna riigieelarvest toetatakse juba Pärnu Linnaorkestrit ja Narva linna Sümfooniaorkestrit on vahendite eraldamine ka Tallinna kultuuriasutustele, mille külastajate areaal on laiem, õiglane.
Pärnu ja Narva orkestrit toetatakse regionaalset aspekti silmas pidades, et professionaalset muusikakultuuri oleks võimalik viljeleda ka väljaspool Tallinna ja Tartut.
Kokkulepe: Jätkatakse läbirääkimisi lahenduste otsimiseks.
Ettepanek 1. Seadustada kohalike omavalitsuste kohustus tegelda rahvakultuuri säilitamise, arendamise ja maakondlikel liitudel ürituste korraldamine maakonnapõhiselt ning kavandada riigieelarves toetus kohalikele omavalitsustele ja maakonnaliitudele rahvakultuuri arendamise toetuseks.
Arvestades asjaolu, et omavalitsusi kultuurivaldkonnas rahvakultuuriliseks tegevuseks riiklikult ei toetata ja neil pole kohustust rahvakultuuri arenguga tegeleda ja maakonna piires selle valdkonna üritusi korraldada, on kuni omavalitsuste tulude suurendamiseni selle tegevuse tarbeks vajadus eraldada riigieelarvest toetus omavalitsustele ja maakondlikele omavalitsusliitudele selle ülesande täitmiseks.
Kokkulepe: 2016. aastal riigieelarvest toetatakse rahvakultuuri maakondlikku tasandit 2015.a eelarve mahus. KOV kultuuriülesannete seadustamine on pikk protsess, mis eeldab KOKS muutmist.
V. MAA JA KESKKONNAVALDKOND
Ettepanek 1. Eraldada vahendid riigi- ja jätkuvalt riigi omandis olevate maade hooldamiseks. Näha selleks 2016. aastal ette vähemalt 65 000 eurot
Jätkuvalt on vajadus katta riigieelarvest Keskkonnaministeeriumi valitsemisel olevate riigimaade hooldamise ja haljastamise kulu ja katta ka riigieelarvest reformimata riigimaade hooldamise ja haljastamise kulud.
Nõustume osaliselt. Kogu riigi omandis oleva ja reformimata maa hooldamine ei ole vajalik, sest enamik maatulundusmaa sihtotstarbega looduslikke alasid hooldust ei nõua. Hooldamist saame teostada vajaduspõhiselt eelarves ette nähtud vahendite ulatuses
KTK eriarvamus: jääb arusaamatuks mõiste hädavajalik. Ei nõustu vahendite taotlemisega lisaeelarve kaudu, kuna see ei kindlusta selle ülesande täitmiseks vahendeid.
Ettepanek 2. Leida lahendus omavalitsusliitude ettepanekule tunnistada kehtetuks või vähendada kohustust kanda munitsipaalomandisse antud maa võõrandamisel riigieelarvesse 65 % maa turuväärtusest.
Vajalik on jätkata läbirääkimisi seadusandluse muutmiseks omavalitsuste territooriumil ettevõtluse arengu tagamiseks.
Ei nõustu ettepanekuga,65% tasumine maa turuväärtusest jääb jõusse, lahendused ettevõtluseks vajaliku maa andmiseks KOV-le on VV poolt heaks kiidetud..
KTK ei nõustu KeM põhjendustega, Valitsuskoalitsiooni seisukoht on et KOV peab tegelema ettevõtluse arendamisega ja selleks omama ka piisavalt maad.
Ettepanek 3. Jätkata läbirääkimisi selleks, et luua kohaliku omavalitsusüksuse ülesannete täitmiseks ja arenguks vajalike maade eraomanikelt omandamise kulude kompensatsioonimehhanismid.
Kaaluda Riigivaraseaduse täiendamist sättega järgmises sõnastuses: „ MRS § 31 lg 1 p 8 alusel riigi omandisse jäetud maa võõrandamisel laekunud tasust kantakse 35% kohaliku omavalitsuse üksusele ehitusseaduse §-s 13 märgitud kohustuse täitmiseks.
Vajalik on luua kompenseerimismehhanismid
omanikele kuuluvate maade osas, mis on vajalikud omandada kohaliku omavalitsusüksuse ülesannete täitmiseks ja arenguks.
Ei nõustu kompensatsioonimehhanismi välja töötamisega eraomanikelt maade omandamiseks .
Planeerimisseaduse § 131 täiendamine annab KOV-le kindluse, et detailplaneeringualal paikneva omandi üleminekul on tagatud halduslepingu täitmine.
KTK seisukoht: Jätkata antud teemal läbirääkimisi pooli rahuldava tulemuse leidmiseni.
Ettepanek 4. Lõpetada maksuvabastuste ja maksusoodustuste andmine maamaksust vabastamise või maamaksu vähendamise teel looduskaitsealuste ja muude looduskeskkonnakaitselistelt aladelt.
KeM ei toeta ettepanekut lõpetada maksusoodustuste süsteem millega looduskaitsealustelt maadel rakendatakse maamaksust vabastamist või vähendamist. Koostöös RaMiga kaalutakse looduskaitsealade maamaksu vabastuste osas KOVide autonoomia suurendamist.
KTK eriarvamus: KTK jääb oma ettepaneku juurde. KeM seisukoht ei ole millegagi põhjendatud.
Ettepanek 1. Täiendada looduskaitseseadust asendustäitmise ja sunniraha kohaldamise sätetega, et tagada asendusistutuse täitmine.
LKS § 45 sätestab, et tiheasustusalal asuvaid üksikpuid, välja arvatud kasvav mets metsaseaduse tähenduses ja viljapuud, tohib raiuda kohaliku omavalitsuse loa alusel. Loa andmise tingimused ja korra kehtestab kohalik omavalitsus. Muudatus tooks kaasa raieloa kõrvaltingimusena kohaldatava asendusistutuse kohustuste tõhusama täitmise.
Ei nõustu ettepanekuga.01.07.2014 on jõustunud LKS muudatus millega sätestati § 706 - Ettekirjutuse täitmata jätmise korral on asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras rakendatava sunniraha ülemmäär 32 000 eurot. Meie hinnangul peaks selle punkti rakendumisega olema probleem lahendatud.
Ettepanek 2. Täiendada Metsaseaduse § 41 punktiga, mis kohustab riiklikku Keskkonnaametit kooskõlastama tiheasustusalal väljaantava metsateatise KOV’ga.
Linnakeskkonnas, eriti Tallinnas, kuid ka mujal on raietööd kõrgendatud tähelepanu all ja raiumise alustamise korral pöördutakse info saamiseks esimesena KOV poole. Metsad on tiheasustusaladel väga oluline väärtus ning seetõttu tuleb raieid vaadata ka linnakeskkonna seisukohast mitte ainult metsamajandamise seisukohast.
Ei nõustu ettepanekuga
Metsateatise kooskõlastamise/ mittekooskõlastamisega KOV poolt ei kaasne kohaliku omavalitsuse õigus keelata raiet. Metsaomaniku jaoks teeks eelnõuga kavandatu metsateatise menetlemise protsessi ainult pikemaks, ilma et sellega kaasneks raie lubamise või keelamise otsuse muutmine. Seega ei ole põhjendatud lisaks Keskkonnaameti loale veel kohaliku omavalitsuse sekkumine selles etapis.
Ettepanek 3. Kehtestada võrdsed tingimused vooluveekogude ja maaparandussüsteemide korrastamise ja hooldamise finantseerimiseks tiheasustusaladel
Omavalitsuste piire ületavate vooluveekogude hoolduseks puudub terviklik finantseerimislahendus. Vooluveekogude seisundi parendamiseks on võimalik toetust taotleda Keskkonnainvesteeringute Keskusest.
Ei nõustu ettepanekuga. Selles osas on meie seisukoht, et vooluveekogude korrastamist ja seisundi parandamist toetatakse KIK-ist vastavalt vee seisundi parandamise vajadusele.
Me ei toeta tiheasustusaladel olevate veega seotud maastikukujunduslike elementide (tiigid, basseinid, kraavid, sademevee süsteemid jms) korrastamist. See on tiheasutusalal rajatav infrastruktuur, millel enamasti puudub otsene seos veekaitsega.
KTK seisukoht: Jätkata läbirääkimisi pooli rahuldava lahenduse leidmiseni.
Ettepanek 4. Täpsustada ühisveevärgi seadust õiguste ja kohustuste osas sademeveesüsteemide korrastamiseks ja sademevee teenuse aluste kehtestamiseks. Ühtlasi peame vajalikuks ÜVK seaduse väljatöötamiskavatsuse uut läbitöötamist ja teistkordset esitamist EIS-i, kuna 21.01.2015 esitatud versioon oli väga suurte puudustega ja ei olnud vormikohane.
Käesoleval hetkel ei ole üheselt määratud sademevee-süsteemide (kraavide, truupide) ning liigniiskete alade hoolduse korraldamine. See vajab õiguslikult reguleerimist ning lisaks ka sademeveerajatiste hoolduseks vahendite eraldamise küsimuse lahendamist.
Nõustume osaliselt ja kaasame kõik osapooled ÜVK seaduse väljatöötamisse.
KTK seisukoht: KTK ei nõustu KKM seisukohaga ja jääb oma ettepaneku juurde.
Ettepanek 5. Luua üleriiklik veebipõhine lemmikloomade register, mida haldaks riik ja kehtestada lemmiklooma omanikule kohustus mikrokiipimiseks ning üleriigilisse registrisse kasside-koerte kandmiseks.
Kehtiv lemmikloomade registri süsteem ei võimalda üleriigiliselt küsimust lahendada ning on liiga kallis.
Valitsuskomisjoni seisukoht: Lemmikloomade valdkonna eest vastutab Põllumajandusministeerium.
KTK seisukoht: KTK jääb oma taotluse juurde olenemata sellest, millise ministeeriumi vastutusalasse teema kuulub.
Ettepanek 6. Tagada kohalikele omavalitsustele õigus valikuteks, millise mudeli alusel korraldada jäätmehooldeteenust.
KOV võimalusi ja garantiisid jäätmehoolde, kui riigi ühe elutähtsa teenuse, korraldamiseks ei tuleks jätkuvalt kitsendada või olematuks muuta vaid tugevamaks ja adekvaatsemaks muuta.
Üleriigilised omavalitsusliidud on korduvalt läbirääkimistel ning oma kirjades sellele tähelepanu juhtinud, sh 2010. aastal ja sellele järgnevalt korraldatud jäätmeveo in-house erandi keelu sätestamise puhul Riigikogu poolt, millega KOV’ide otsustusõigust korraldada oma pädevusse kuuluvaid küsimusi parimal võimalikul moel piirati olulisel määral.
Peame oluliseks tagada jätkuvalt jäätmeseaduses ka võimalus, kus jäätmevaldaja on kohaliku omavalitsuse kliendiks, mitte jäätmekäitleja otseseks lepingupartneriks.
Nõustume osaliselt ja kaasame kõik osapooled jäätmehooldusteenust käsitlevate õigusaktide väljatöötamisse
KTK seisukoht: KTK jääb oma taotluse juurde.
Ettepanek 7 Arvestada CO2 kvootide müügitehingutest laekuvate vahendite suunamisel võimalustega linnade ja valdade säästlikuma elukorralduse tagamiseks
1) suunata suuremate linnade välisvalgustuse alaste kokkuhoiumeetmete rakendamiseks, sealhulgas amortiseerunud valgustite koos kande- ja liinielementide uuendamisega, mitmeastmelist juhtimist võimaldavate juhtimissüsteemide ja selleks sobivate valgustussüsteemide soetamiseks;
1) Linnade välisvalgustuse meede („Tänavavalgustuse taristu renoveerimine“) on 2014+ EL struktuurivahenditest (Ühtekuuluvusfondist) kavandatud ja meetme määrus on MKM juhtimisel ettevalmistamisel. Kui on ettepanekuid tolle toetusmeetme tingimuste teemal, siis palume saata need MKM energeetika osakonnale. Enne kui täiendavaid vahendeid kaaluda peaks selguma, milliste tulemusteni on võimalik ÜF vahendite kasutusega jõuda ning missugustele tegevustele keskendumine annab suurimat mõju energiatõhususe ja –säästu seisukohalt.
2) Nn linnade rattaringluse projekti idee on ette valmistatud KKM, KIK ja AF koostöös ja sellele on vahendeid otsitud-taotletud varasema nn CO2 kvoodikauplemise (AAU-lepete) raames, jätkub sellele meetmele vahendite otsimise teise kvoodikauplemissüsteemi raames (non-ETSi AEA vahendid).
VI. MAJANDUSE VALDKOND
6.1. ETTEPANEKUD TEEHOIU JA TRANSPORDI VALDKONNAS
Ettepanek 1. Suurendada toetusfondi (ToF) vahendeid kohalikele omavalitsustele pandud ülesannete täitmise kvaliteedi ja mahu tagamiseks.
Eraldis kohalike teede hoiuks
28 012 500 [1]
Eraldise kasv KOV teedele
[1] Sellest 24 712 500 eurot kajastatakse Vabariigi Valitsuse toetusfondis (liik 20) ning 3 300 000 eurot Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas projektipõhisteks toetusteks (liik 30).
Näha ette alates 2018. aastat kohalikele omavalitsustele teehoiuvahendite eraldamine mahus, mis on võrdne vähemalt 30 % -ga riigiteedele eraldatavate vahendite üldmahust.
Ettepanek 1.1. Teehoiuks mõeldud vahendite eraldamiseks toetusfondi kaudu töötada kohalike teede inventariseerimise järel välja uus rahastamismudel mis põhineb muuhulgas teede pinnaühikul ja liiklussageduse andmetel.
Vt ka Riigikogu, 12. detsembril 2013.a. olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelu "Kohalike teede hoiu korraldamine" (raport „Kohalike teede hoiu korraldamine“,
http://www.riigikogu.ee/tegevus/parlamentaarne-kontroll/olulise-tahtsusega-riiklikud-kusimused-ja-raportid/olulise-tahtsusega-riiklike-kusimuste-ja-raportite-arutelu-detailvaade/OTRK:_Kohalike_teede_hoiu_korraldus/19d460e8-06f4-485a-acfc-430ca651bdfd/
Toetusfondi kaudu teehoiu vahendite jaotamine peab toimuma kindlate kriteeriumite alusel, kusjuures jaotamise aluseks peab olema teede pindala, mitte pikkus. Kinnitada tuleb kindlad kriteeriumid, mis võetakse aluseks tee laiuse mõõtmisel (kas teekatte laius, teemaa laius, sh teepeenrad jm). Arvestada tuleb ka jalgratta- ja/või jalgteid. Kuni puudub teede pinna-arvestusel põhinev register jätkatakse teehoiu vahendite jaotust proportsioonis 1: 5.
Kohalike omavalitsuse teehoiu toetuseks on 2016. aasta eelarve eelnõus kavandatud 29,7 mln.
Vastavalt Vabariigi Valitsuse tegevusprogrammi 2015-2019 eesmärgile suurendada kohalike teede rahastamist on MKM esitanud 2016. a riigieelarve koostamise protsessis lisataotluse kohalike teede hoiu toetuse suurendamiseks toetusfondis 5 mln € võrra. Lisataotlus on esitatud ka Tartu linnale ja Tartu vallale Muuseumi tee remondiks ning Keila vallale A. Pärdi Keskuse juurdepääsu tee rekonstrueerimiseks.
Pärast inventeerimise läbiviimist ootame omavalitsuslii-tude ühist ettepanekut vahendi-te jaotuse mudeli kohta
Ettepanek 2. Leppida kokku ja seadustada linnalisi asulaid läbivate teede omandivorm ja teehoiu rahastamine.
Alustada olemuslikult linnu/valdu läbivate riigimaanteede, sh. TEN-T võrgustikku kuuluvate maanteede hoiu rahastamisega riigieelarvest.
Olemuslikult riigimaanteede ja riigile strateegiliselt tähtsate transpordiobjektide ühendusteedena tuleb nende korrashoidu finantseerida riigieelarvest selleks eraldi kavandatavate vahendite arvel.
Transpordi arengukava 2014-2020 üheks eesmärgiks on teede omandipõhise jaotuse ja finantseerimise põhimõtete täpsustamine. Maanteeametile on pandud ülesandeks 2017 aasta IV kvartaliks töötada välja ettepanekud, millistel põhimõtetel jaotatakse teid riigi-, kohaliku omavalitsuse ning erateedeks ning kuidas toimub pikas perspektiivis nende hoiu rahastamine. Ettepanekud esitatakse Vabariigi Valitsusele tutvumiseks ja otsustamiseks.
KTK seisukoht: KTK võtab MKM seisukoha teadmiseks ja teeb ettepaneku kiirendada lahenduse leidmist.
Ettepanek 3. Näha ette transpordivaldkonnas takistusteta liikumise projektide rahastamine riigi eelarvelistest vahenditest ja EL struktuurivahendite programmiperioodi 2014-2020 transpordi valdkonna vahenditest.
Kohalikel omavalitsustel puuduvad vahendid kohalike teede ja tänavate piisavaks hoiuks, ning selliste projektide elluviimiseks.
Alates 2004 aastast käsitletakse riigisiseselt planeeritavate programmide alusel kavandatud välisvahendeid riigieelarve osana. Projektide 85% abimäära näol on tegemist riigi toetusega. Vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele on omavalitsusüksuse ülesandeks korraldada oma teede ja linnatänavate korrashoidu ning tagada välisvahenditest rahastatavate projektide omafinantseering.
Riik on antud iseloomuga küsimuses ette näinud perioodist 2014-2020 kaks erinevat toetusemeedet kohalikele omavalitsustele:
· meede KOV’idele raudteepeatuste ühendamiseks kohaliku liiklusega, kust KOV’idel on võimalik taotleda erinevatele projektidele 85% suurust toetust, mis on suunatud just omavalitsusüksuste elanike liikumisvajaduste rahuldamiseks.
Riik on näinud ette võimaluse taotleda 85% toetust suurematel linnadel (Tallinn, Tartu, Narva) neid läbivate TEN-T teede rekonstrueerimiseks, mida kasutavad nii kohalik- kui transiitliiklus. KOV’id on ka Vabariigi Valitsusele need projektid esitanud, millele toetust soovitakse saada ning VV ka 19.02.2015 KOV’ide poolt esitatud projektide toetamise kinnitanud.
KTK eriarvamus: MKM on asunud väärale seisukohale tõlgendades KOKS § 6. KOKS ei sätesta midagi välisvahenditest rahastatavate projektide omafinantseeringu tagamise osas.
Lisaks ei tähenda KOKS § 6 sätestatud teede ja linnatänavate korrashoiu korraldamine selle tegevuse rahastamist. KOKS ei sätesta vahendeid ühegi ülesande rahastamiseks.
Ettepanek 1. Kaaluda teeseaduse § 27’le vastava ehitusseaduse regulatsiooni täiendamist teel paikneva teevälise rajatise omaniku kohustusega hüvitada nende rajatise mittekorrasoleku tagajärjel tekkinud kahju (liikluskahju juhtumid seoses mittekorras kaevupäiste- ja luukidega).
Avalik õigus on loodud ühiste asjade korraldamiseks avalikes huvides, millises valdkonnas suurel määral seni oli ka Teeseadus, sisaldades küll asjaõigusest eraõiguse norme kuid sätestades avaliku õigusena teede korrashoiu kohustused, sh rahastamise jne nõuete ning kolmandate isikute suhtes piirangud koos ulatusega jpm.
Teede rahastamine ning teehoiu kavandamine on viidud väljapoole MKMi haldusala seadusi. Suur osa Teeseadusest soovitakse viia Liiklusseadusesse, teehoiu rahastamine Eelarveseadusesse, kus ei ole sätestatud sihtotstarbeline rahastamine, mis võib oluliselt halvendada edaspidi riigieelarvest teehoiu rahastamist.
Valitsuskomisjoni seisukoht::
Antud ettepanekut menetles ka Riigikogu ehitusseadustiku menetlemisel. Selle tulemusel täiendati ehitusseadustiku § 97 lõikega 5, mille kohaselt teel paikneva teise isiku omandis oleva teevälise rajatise, sealhulgas melioratsiooni- ja hüdrotehnilise rajatise, korrashoiu tagab teevälise rajatise omanik, mis ei välista tee omaniku vastutust isiku ees, kellel tekkis kahju tee seisundinõuetele mittevastavuse tõttu. Teevälise rajatise omanik vastutab tee omaniku ees võlaõigusseaduses sätestatud korras.
Ettepanek 2. Leida võimalused seadusemuudatuseks, mis võimaldaks teeregistris arvele võtta ka tänavaid mis asuvad valdade territooriumil tiheasustuse piirkondades. (uusarendused ja vanad külad ning alevikud)
Leida võimalus ühise arutelu algatamiseks õigusaktide muudatuste vajaduse kaalumiseks tänavate asukoha tunnuste täpsustamiseks tiheasustusaladel.
Ettepaneku rakendamiseks peaks muutma jõustunud ehitusseadustikku, mille kohaselt on tänav tee, mis paikneb linnas, alevis või alevikus. Antud muudatusel oleks olulised mõjud ülejäänud teehoiu regulatsioonile, sest mitmed nõuded on seotud tänava definitsiooniga.
KTK seisukoht: KTK jääb oma taotluse juurde, sõltumata sellest kas seadus alles jõustub või on juba jõustunud.
Ettepanek 3. Lähtudes Riigikohtu üldkogu otsusest, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumil kavandada ühistranspordiseaduse muutmine, pidades silmas vajadust kompenseerida ühistranspordiseadusest tulenevate riigipoolsete sõidusoodustuste tõttu saamata jäävad tulud kohalikele omavalitsustele.
Valitseb ebanormaalne olukord, kus riik on omavalitsustele, sh Tallinna linnale pannud peale hulgaliselt kohustusi sõidusoodustuste andmise osas samas aga neid kulusid ei kompenseerita.
Riigikohtu üldkogu pole ettepanekus esitatud sõnastuses otsust teinud ja ka Riigikogu 01.10.2015 jõustuva uue ühistranspordiseaduse heakskiitmisel ei pidanud mõistlikuks antud ettepanekut seaduses rakendada. KOV-d kasutavad ühistranspordi korraldamisel nii avaliku eelarve vahendeid kui teenuse eest makstavat piletitulu teenuse finantstasakaaluks vajalikus proportsioonis, seaduse kohaselt abi vajavatele sotsiaalsetele sihtrühmadele sõidusoodustuste hüvitamine toimub solidaarsuspõhimõttel.
6.2. ETTEPANEKUD ELAMUMAJANDUSE VALDKONNAS
Ettepanek 1. Võttes aluseks Vabariigi Valitsuse ja üleriigiliste omavalitsusliitude vaheliste läbirääkimiste töökorra punkti 22 moodustada elamumajanduse poliitika küsimuste käsitlemiseks elamumajanduspoliitika töörühm.
Töörühm kutsutakse kokku selle aasta lõpus või järgmise aasta alguses. Eelnevalt kaardistatakse täpsemad töörühmas arutelule tulevad teemad.
KTK seisukoht: KTK taotleb jätkuvalt selle küsimusega tegelemist.
6.3. ETTEPANEKUD IKT VALDKONNAS
Ettepanek 1. Jätkata läbirääkimisi kiire valguskaablipõhise lairibaühenduse jaevõrgu loomiseks turutõrke piirkondades ja selle riiklikuks toetamiseks. Selleks:
a. vähendada sidevõrgu ehitamisega kaasnevat halduskoormust, lihtsustades vastavat õigusraamistikku. Rakendada „viimase miili“ põhimõte ka omavalitsuste haldus ja haridushoonete ühendamiseks kiire inter-netiühendusega;
b. edendada kiire interneti arendamist toetavat kogukondlikku algatust;
c. toetada turutõrke aladel, sealhulgas maapiirkondades, „viimase miili“ ühenduste rajamist selliselt et eratarbijal oleks võimalik liituda võrguga talutava ühinemistasuga.
Arendatav valguskaablipõhine lai-ribavõrk ei kindlusta kiiret inter-netiühendus maapiirkondades. Tänased suured teenusepakkujad ei ole huvitatud võrgu väljaarendamisest enamuses piirkondades tulenevalt vähesest klientide arvust. Samas soovitakse laiendada kiireid Wifi võrke, mille tegelikult kättesaadavad kiirused ei ole piisavad ja kasutustasud ei ole maapiirkondades vastuvõetav.
KTK seisukoht: KTK ei näe, et riik tegeleks maapiirkondades mobiilsete ühenduste ühinemistasude vähendamiseks ettepanekute väljatöötamisega.
Maapiirkonnas mobiilse püsiühenduse tasud on ülemäära kõrged ja ei võimalda tihti elanikel seda kasutada. Mõistetamatu on maal ja linnas elavate inimeste erinev kohtlemine.
Ettepanek 2. Töötada välja Vabariigi haridusasutuste 21.sajandi IKT infrastruktuuri kontseptsioon ja rakendada see hiljemalt 2016 aastal.
Antud lahendus annab võimaluse kõikidel vabariigi haridusasutustel kasutada nii olemasolevaid kui ka loodavaid inforessursse (filmid, õppematerjalid jt) õppetöö taseme ühtlustamiseks erinevates haridusasutustes sõltumata nende asukohast.
Elukestva Õppe Strateegia rakendamiseks on kavandatud Digipöörde programm, mille raames arendatakse õppevara (perioodil 2015-2020, eelarve ca 40 miljonit eurot) mis saab olema koolidele ja õppijatele tasuta kasutatav.
Digitaalse õppevara kasututelevõtu eeldus on vajadustele vastav IKT infrastruktuur, toetava meetmena on planeeritud HTM ja MKM koostöös üldhariduskoolide internetiühenduse kaasajastamise programm. (13,2 miljoni eurot).
Kohalikel omavalitsustel on vajalik hinnata koolide IKT hangete ning töökorralduse konsolideerimisvõimalusi omavalitsuses ning koostöös teiste koolipidajatega.
KTK seisukoht: KTK jääb oma ettepaneku juurde
Ettepanek 3. Riigi tasandil uute infosüsteemide ja registrite loomisel või olemasolevate likvideerimisel kaasata kohalikke omavalitsusi projekti algatamise esimesest faasist alates.
Senine praktika omavalitsuste kaasamisel ei ole selge ja piisav. Algatamiskavatsus peaks vastama HÕNTE-le.
MKM on ettepanekuga olulises osas nõus aga laiendab omalt poolt kaasamise sisu ja mõtet. MKM toetab juba täna kaasamist läbi riigi infosüsteemi koordineerimise ja avalike teenuste arendamise vaatenurgast. Koostatud on meelespea andmekogude asutamiseks ning nende põhimääruste koostamiseks ja kooskõlastamiseks.
Meelespea toob välja peamised eelnõude kitsaskohad, millele palutakse andmekogude asutamisel ja põhimääruste koostamisel senisest rohkem tähelepanu pöörata.
Andmekogude asutamiseks link: Meelespea.
MKM kaalub meelespea täiendamist järgnevalt: andmekogude asutamisel palume kaasata neid asutusi, sh KOVe, kes on seotud antud infosüsteemiga, nt andme andjatena või menetlusosalisena või kellel tekivad mõne muul moel kohustused.
KTK seiskoht: KTK toetab kaasamise süsteemi lihtsustamist.
MISP portaali (misp.eesti.ee) sulgemisega alternatiivide pakkumine KOV spetsialistile oma tööks vajalikke andmete saamiseks riigi (keskvalitsuse) andmebaasidest
Näiteks: toimetulekutoetus ja peretoetused on keskvalitsuse toetused, mida KOV inimestele vahendab ning selleks teostab KV ametnik päringuid MISP portaali kaudu. Kui see võimalus kaob, vajab KOV ametnik alternatiivseid võimalusi andmete saamiseks
Misp.eesti.ee puhul on tegemist juba vananenud tehnoloogiaga (legacy). Toimetulekutoetuse ja vajaduspõhise peretoetuse määramiseks vajalikud andmed saavad KOV-d kätte STAR-st.
KTK seisukoht: KTK jääb oma ettepaneku juurde.
VII. MUUD ETTEPANEKUD
Ettepanek 1. Eraldada toetus üleriigilistele omavalitsusliitudele rahvusvahelise koostöö toetamiseks . Näha selleks 2016. aastal ette 125 000 €
Rahvusvahelise koostöö toetuse vahendid vähenesid samuti seoses kärbetega. Kulud on aga kogu Euroopas kasvanud. Taotleme selle toetuseliigi kasvatamist ja viimist esmalt 2009. aastal tasemele ja hiljem suurendamist kuni 5% aastas.
Jätkame rahastamist vähemalt 2015. aasta tasemel.
Kokkulepe: jätkatakse rahastamist vähemalt 2015 aasta tasemel.
Pooled esitavad 2016. aasta eelarve läbirääkimiste lõpp-protokolli allkirjastatuna Vabariigi Valitsusele, kes selle koos 2016. aasta riigieelarve menetlemisega Riigikogule esitab.
Tallinnas ….. septembril 2015


Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Jõelähtme vallas – Riigi Teataja
Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Jõelähtme vallas - sisukord
§ 4 Abi taotluse menetlemine
§ 5 Sotsiaalteenuse eest tasumine
§ 6 Arvestus, järelevalve ja kaebuste lahendamine
RT IV, 24.05.2019, 3
Vastu võetud 16.05.2019 nr 37
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 14 ja § 16 lg 1 alusel.
Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord (edaspidi kord) reguleerib isiku ja perekonna toimetuleku soodustamiseks Jõelähtme valla korraldavate sotsiaalteenuste taotlemise tingimusi ja korda.
(1) Sotsiaalhoolekandelist abi on õigustatud taotlema isik, kes on kantud rahvastikuregistrisse Jõelähtme valla elanikuna või kelle rahvastikuregistri järgset elukohta ei saa kindlaks määrata. Vältimatut sotsiaalabi on õigustatud taotlema ka isik, kes ajutiselt viibib Jõelähtme valla haldusterritooriumil.
(2) Kooskõlastatult isiku rahvastikuregistrisse kantud elukohajärgse kohaliku omavalitsuse üksusega võib sotsiaalhoolekandelist abi osutada isikule, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht ei ole Jõelähtme vald.
(1) Jõelähtme Vallavalitsus (edaspidi: vallavalitsus) korraldab sotsiaalteenuseid, mille täpne kirjeldus ja sisu on antud sotsiaalhoolekande seaduses, sealhulgas eelkõige:
11) raske ja sügava puudega lapse lapsehoiuteenus;
(2) Vallavalitsus korraldab lähtuvalt isiku abivajadusest muid vabatahtlikke sotsiaalteenuseid, milleks võivad muu hulgas olla:
2) perenõustamis- ja perelepitusteenus;
4) tugirühmad ja tugiprogrammid; rehabilitatsiooniteenus;
6) viipekeeleteenus;
7) häirenuputeenus;
8) muud toetavad teenused raske ja sügava puudega lastele ja puudega laste peredele.
§ 4. Abi taotluse menetlemine
(1) Abi saamiseks esitab taotleja või tema seaduslik esindaja vallavalitsusele taotluse, mis sisaldab järgnevaid andmeid:
1) abi vajava isiku nimi, sünniaeg, elukoht;
3) abivajaduse kirjeldus;
4) sissetulek ja varaline seis juhul, kui inimene ei suuda sotsiaalteenuse eest tasuda.
(2) Vallavalitsusel on õigus vajaduse korral nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid ja dokumente ning kontrollida esitatud andmete õigsust.
(3) Vallavalitsuse sotsiaalvaldkonna spetsialist (edaspidi: spetsialis t) selgitab isiku pöördumisel või abivajadusest teadasaamisel välja parima asjakohase abi.
(4) Vajadusel külastab spetsialist abi vajavat isikut tema kodus või viibimiskohas toimetulekuvõime ja abi- või hooldusvajaduse täiendavaks hindamiseks ning sobivaima abimeetme väljaselgitamiseks.
(5) Abi vajavale isikule abimeetme määramisel võetakse arvesse isiku tervislikku seisundit, iseseisva toimetuleku võimet ning muid isiku ja tema juhtumiga seotud asjaolusid.
(6) Otsuse abi andmise, osalise andmise, kõrvaltingimustega andmise, andmisest keeldumise, andmise muutmise, andmise peatamise või lõpetamise kohta, teeb vallavalitsus sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 23 alusel.
(7) Vallavalitsus võib abi andmisest keelduda kui isik ei vasta abi saamise tingimustele.
(8) Abi andmise lõpetamisel, peatamisel ja alusetult tehtud kulutuste hüvitamise nõudmisel kohaldatakse sotsiaalseadustiku üldosa seadust.
§ 5. Sotsiaalteenuse eest tasumine
(1) Isikult võib võtta temale osutatud sotsiaalteenuse eest tasu. Võetava tasu suurus oleneb teenuse mahust ja maksumusest ning teenust saava isiku ja tema perekonna majanduslikust olukorrast. Sotsiaalteenuste eest võetava tasu piirmäärad ja teenuste taotlemiseks vajalike dokumentide vormid kehtestab vallavalitsus.
(2) Kui abi saaja või tema suhtes ülalpidamist andma kohustatud isikud ei ole objektiivsetest asjaoludest lähtuvalt ning enda või oma perekonna tavalist ülalpidamist kahjustamata võimelised teenuse eest täies mahus tasuma, makstakse teenuse eest puuduv jääv summa valla eelarvest.
(3) Tasu ei võeta, kui selle suurus takistab vaatamata hinnatud teenusevajadusele teenuse saamist.
(4) Kui isikule on vaja abi anda viivitamatult, võib vallavalitsus tasuda isikule osutatud teenuste eest sõltumata isiku majanduslikust olukorrast, nõudes vajadusel hiljem abivajajalt või tema ülalpidamiskohuslastelt tehtud kulude hüvitamist.
§ 6. Arvestus, järelevalve ja kaebuste lahendamine
(1) Sotsiaalhoolekandelise abi korraldamise üle peetakse arvestust sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistris (STAR).
(2) Abi korraldamise üle teostab järelevalvet ja abi osutamisega seotud vaidlusi lahendab vallavalitsus.
(3) Abi korraldamise ja arvestuse pidamise eest vastutab spetsialist vastavalt oma pädevusele.
(4) Sotsiaalhoolekandelise abi korraldamisega seotud haldusaktiga mittenõustumise korral on taotlejal õigus esitada vaie vallavalitsusele või esitada kaebus Tallinna Halduskohtule haldusmenetluse seadustikus sätestatud korras 30 päeva jooksul arvates korralduse teatavakstegemisest.
1) Jõelähtme Vallavolikogu 15.02.2018 määrus nr 9 „Koduteenuse osutamise tingimused ja kord“;
2) Jõelähtme Vallavolikogu 14.12.2017 määrus nr 4 „Varjupaigateenuse ja turvakoduteenuse korraldamine“;
3) Jõelähtme Vallavolikogu 12.10.2017 määrus nr 119 „Võlanõustamisteenuse korraldamine“;
4) Jõelähtme Vallavolikogu 12.10.2017 määrus nr 118 „Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse korraldamine“;
5) Jõelähtme Vallavolikogu 17.03.2016 määrus nr 75 „Isikliku abistaja teenuse osutamise kord Jõelähtme vallas“;
6) Jõelähtme Vallavolikogu 12.01.2017 määrus nr 99 „Tugiisikuteenuse osutamise tingimused ja kord Jõelähtme vallas“;
7) Jõelähtme Vallavolikogu 12.05.2016 määrus nr 84 „Sotsiaaleluruumide üürile andmise ja kasutamise kord Jõelähtme vallas“;
8) Jõelähtme Vallavolikogu 11.02.2016 määrus nr 68 „Sotsiaaltransporditeenuse osutamise kord“.
(2) Eelmises lõikes kehtetuks tunnistatud üldaktide alusel antud üksikaktid ja sõlmitud teenuste osutamise lepingud jäävad kehtima kuni teenuse osutamise lõppemiseni või määratud tähtajani.
(3) Kinnitada sotsiaalhoolekandelise abi taotluse vorm (lisa 1).
(4) Määrus jõustub 01. juunil 2019.
Lisa Sotsiaalhoolekandelise abi taotluse vorm