Kommunimut pilersaarusiorneq aamma nunaminertat atorneqarnerat pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 7, 26. februar 2009-meersoq
Pilersaarusiorneq aamma nunaminertat atorneqartarnerat pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 11, 5. december 2008-meersoq
Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 1, ulloq 30. januar 2018-imeersoq, kulturikkut eriagisassat allat pillugit sumiiffimmik Kalaallit Nunaata kitaanii Aasivissuit - Nipisallu eqqaanni
Kommunekkaartumik pilersaarusiornermi allanngutsaaliuisussaanermik nakkutiginnittussaaneq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 31, 30.oktober 1991-imeersoq
Inatsisip siunertaa aamma killiligaanera
§ 1. Inatsisartut inatsisaata siunertaraa nunap nunaminertaasa inuiaqatigiit eqqarsaatigalugit ataatsimut naliliineq tunngavigalugu atorneqarnissaat qularnaarneqassasoq. Siunertaq taanna anguneqassaaq,
1) pinngortitap illersorneratigut,
2) inuiaqatigiit tungaanniit isigalugu naleqquttumik nunaannaap aamma sanaartukkat inuit pilersitaasa akornanni immikkoortiterinikkut,
3) nunap nunaminertaasa pilersaarusiorneq inuussutissarsiornikkut, inooqatigiinnikkut avata-ngiisitigullu iluaqutaasumik ineriartornermik siuarsaasussaq naapertorlugu atorneqarnerisigut,
4) innuttaasut nunaminertat atorneqarnissaat pillugu pilersaarusiornermi peqataatinnerisigut, aamma
5) nr. 1-imiit 4-imut naapertorlugit aalajangiussinerit sanaartorfissanut aningaasaqarnermillu pilersaarusiornermut ataqatigiissinnerisigut.
Killiligaanera
§ 2. Sumiiffinnut teknikkikkullu ikkussukkanut sakkutooqarnermut siunertaqartumik atugassanut nunaminertamik atugassiineq, Naalakkersuisut isumaqatiginninniarfigereer-neranni naalagaaffimmit oqartussaasumit pineqartumit isumagineqassaaq.
Naalakkersuisut pisussaaffii aamma piginnaatitaanerat
§ 3. Inatsisartut peqqussutaanni matumani maleruagassat naapertorlugit nunap nunaminer-taasa Inatsisartut inatsisaata siunertaanut naapertuuttumik atorneqarnissaat, sanaartorfissanik pilersaarusiornikkut qulakkeerniassallugu Naalakkersuisut pisussaapput.
Imm. 2. Naalakkersuisut kommunalbestyrelsinut ilitsersuinikkut ikiuutissapput.
§ 4. Naalakkersuisut nunaminertat atorneqarnissaat pillugu maleruagassanik erseqqinnerusunik aammalu sanaartorfissanik pilersaarusiornerup ataatsimoortup pilersinneqarnissaanut, imarisassaanut, ilusissaanut piviusunngortinnissaanullu maleruagassanik aalajangersaassapput.
Imm. 2. Naalakkersuisut pilersaarusiornissaq aammalu annertuunik sanaartugassanik atugassiinissaq sioqqullugu piviusunngortitsinermi avatangiisinut sunniutaasussanik nalilersuinernik suliaqarnissaq imarisassaalu pillugit aalajangersakkanik erseqqinnerusunik aalajangersaasinnaapput.
Nuna tamakkerlugu pilersaarusiornerup suliarineqarnissaa
§ 5. Naalakkersuisut nuna tamakkerlugu sanaartorfissanik pilersaarusiornerup ataatsimoor-tup suliarineqarnissaa aammalu misissuinerit tamatumunnga pisariaqartut ingerlanneqarnis-saat qulakkiissavaat.
Imm. 2. Naalakkersuisut nuna tamakkerlugu qarasaasiaq atorlugu, nunami sumiiffinnut tamanut paasissutissanik katersuiffimmik, pilersaarusianut isaaffittalimmik atugassaqartitsissapput. Naalakkersuisut suliassaqarfinnut oqartussaasui aamma kommunit nunaminertat pillugit aalajangiussanit aalajangersimasunut atugassanngortitsinerit aamma nunaminertanik atuinissamik killilersuinerit pillugit paasissutissanik, Naalakkersuisut qarasaasiaq atorlugu nunami sumiiffinnut tamanut paasissutissanik katersuiffiannut pilersaarusianullu isaaffiutaannut saqqummiisassapput. Qarasaasiaq atorlugu pilersaarusianut isaaffik nunaminertat nunami sumiiffiini killiliinerit kiisalu nunaminertap pineqartup inatsisitigut aalajangersakkanut pineqartunut ilaaffiinut innersuussinerit pillugit paasissutissanik imaqassaaq.
Imm. 3. Naalakkersuisut tamatumunnga pisariaqartillugu kisiannili peqqussutip matuma atuutilerneranit naatsorsukkamik minnerpaamik ukiut sisamakkaarlugit sanaartorfissanik pilersaarusiornermi inuiaqatigiinni soqutigisat pingaarutillit takussutissiortassavaat.
§ 6. Pisortat oqartussaasut kiisalu pisortat ingerlatassaannik ingerlatsinissamik akuersis-summik pigisaqartut aamma suliffeqarfiit taakkununnga assingusut, nuna tamakkerlugu piler-saarusiornermi atugassanik misissuinerit, pilersaarusiornerit aamma sanaartugassatut aalaja-ngiussat annertunerusut piareersarneqarneri ingerlanneqarnerilu pillugit Naalakkersuisunut nalunaaruteqartassapput.
§ 7. Naalakkersuisut qularnaassavaat nuna tamakkerlugu pilersaarusiornerup kommuninut pilersaarusiorneq, tak. kap. 4, aamma suliassaqarfinnut pilersaarusiorneq ataqatigiississagaa.
Imm. 2. Naalakkersuisut nuna tamakkerlugu pilersaarusiornerup siunertai qanorpiarlu ima-qarnera pillugit tamanut ammasumik oqallittoqalernissaa siunertaralugu paasititsiniaanermik suliaqarneq aallartissavaat.
§ 8. Naalakkersuisut nuna tamakkerlugu pilersaarusiorneq pillugu Inatsisartunut ukiumoor-tumik nassuiaateqartassapput.
§ 9. Naalakkersuisut inuiaqatigiinni pingaarutilimmik soqutiginaatillit isumaginissaannut, ilanngullugit Namminersorlutik Oqartussat suliassaqarfinnut soqutigisaat, kommuninut pilersaarusiornermut aalajangersakkanik erseqqinnerusunik atuuttussanngortitsisinnaapput (nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermut malitassiat).
Imm. 2. Sumiiffiup ilaanut aalajangersimasumut nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermut malitassiaq sukumiisunik aalajangersagartaqartoq, kommunimut pilersaarutituulli inatsisitigut sunniuteqartinneqassasoq Naalakkersuisut aalajangiisinnaapput, tak. §§ 29-mit 31-mut.
§ 10. Pisortat pilersaarusiornermik ingerlatsinerat aamma sanaartugassanik aalajangiussinerit nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermut naapertuuttumik ingerlanneqassapput.
Imm. 2. Nuna tamakkerlugu pilersaarusiornerup piviusunngortinnissaa qulakkeerniarlugu Naalakkersuisut kommunalbestyrelsi imarisassaa erseqqinnerusumik taallugu § 27 malillugu kommunimut pilersaarusioqqusinnaavaat kommunimulluunniit pilersaarummut tapiliussamik suliaqaqqusinnaallugu imaluunniit nammineerlutik sumiiffimmut pineqartumut aalajangersak-kat maleruagassiisut suliarisinnaallugit.
Nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermik qularnaallisitsineq
§ 11. Kommunimut pilersaarutissatut siunnersuut imaluunniit kommunimut pilersaarutip allanngortinnissaanut siunnersuut, pissutsinut immikkut isigineqartariaqartunut naalagaaffiup oqartussaasuinit imaluunniit Namminersorlutik Oqartussat oqartussaasuinit isumagine-qartunut akerliusimappat, oqartussaasoq pineqartoq akerliliissuteqarnissamut piffissaliussap naannginnerani, tak. § 23, imm. 3, siunnersuummut akerliliissuteqassalluni pisussaavoq.
Imm. 2. Pilersaarutip imarisaa pillugu kommunalbestyrelsip oqartussaasullu pineqartup akornanni isumaqatigiittoqaqqaartinnagu kommunalbestyrelsip siunnersuut inaarutaasumik akuersissutigisinnaanngilaa.
Imm. 3. Taamatut isumaqatigiinnissaq anguneqarsinnaanngippat kommunimut pilersaarutissatut siunnersuut Naalakkersuisunut saqqummiunneqassaaq. Kommunimut pilersaarutissatut siunnersuut Naalakkersuisunit akuerineqarpat aatsaat, Inatsisartut inatsisaat manna naapertorlugu pilersaarut inatsisitigut sunniuteqalersinnaavoq.
§ 12. § 11, imm. 1 naapertorlugu akerliliissuteqarnermut atatillugu Naalakkersuisut aalajangiisinnaapput, kommunimut pilersaarusiassatut siunnersuut imaluunniit siunnersuutit tamanut saqqummiunneqartut, kommunalbestyrelsip kommunimut pilersaarusiassatut siunnersuummik saqqummiussineraniit ukiut marluk tikillugit § 31-imi taaneqartutut sunniuteqassasut. Tamanna pillugu aalajangiineq Naalakkersuisunit nalunaarutigineqassaaq.
Imm. 2. § 11, imm. 3 malillugu akuersissuteqarnermut atatillugu Naalakkersuisut kommunimut pilersaarutissatut siunnersuummi tamanut saqqummiunneqartumi allannguuteqartitsisinnaallutillu ilassuteqartitsisinnaapput.
§ 13. Nuna tamakkerlugu pilersaarusiornerup naammassineqarnissaa qulakkeerniarlugu aamma allatigut pisariaqarsorineqarpat Naalakkersuisut aalajangersinnaavaat, kommunalbes-tyrelsi Naalakkersuisunit piffissaliussaq naatinnagu kommunimut pilersaarummut allan-nguummik, Naalakkersuisunit erseqqinnerusumik taaneqartunik imaqartumik suliaqartitsis-sasoq.
Imm. 2. Imm. 1 malillugu piffissaliussaq kommunalbestyrelsimit eqqortinneqanngippat, kommunalbestyrelsip akiligaanik kommunimut pilersaarutip allannguutissaa namminneerlutik suliaritinniarlugu Naalakkersuisut aalajangersinnaapput. Taamatut pisoqartillugu kommunal-bestyrelsip §§ 14, aamma 31, imm. 2 naapertorlugit pisinnaatitaaffii Naalakkersuisut pisinnaa-titaffigilissavaat. Pilersaarut §§ 23-imi, 25-imi aamma 28-imi maleruagassat malillugit Naa-lakkersuisut suliaritissavaat.
§ 14. Kommunalbestyrelsip kommuneqarfimmi nunaminertanut atuinissamut kommunimut pilersaarusiortitsinissaq pisussaaffigaa. Tamanna pissaaq kommunimi nunaminertaqassutsi-mik, pinngortitap pissarititaanik aningaasassaqarnermillu ataatsimut naliliineq, innuttaasut amerlassusaannut inuussutissarsiornikkullu ineriartornermut anguniakkat aamma pisortat suli-assaqarfiinut pilersaarusiorneq kiisalu Inatsisartut inatsisaannut matumunnga siunertaasutaallaavigalugit, tak. § 1.
Imm. 2. Kommunimut pilersaarut imaqassaaq:
1) Immikkoortoq kommunimut pilersaarutip tunngavigisaannik aamma kommunip ineriartor-nissaanut anguniakkanut nassuiaataasoq, tak. § 15.
2) Immikkoortoq kommunip ataatsimut pingaarnertut ilusiligaaneranut kiisalu kommunip illoqarfiisa, nunaqarfiisa aamma nunaannarmik atugassiinissaq ataasiakkaat ilusiligaanerannut tunngasoq, tak. §§ 16 aamma 17.
3) Immikkoortoq aalajangersakkanik imaqartoq, tassani aalajangersarneqassallutik sumiiffiup ilaanni aalajangersimasuni ataasiakkaani nunaminertanik atuinissamut aamma illuliortiternissamut aalajangersakkat pingaarnerit, tak. § 20.
4) Kommunalbestyrelsip nunaminertanik atugassiisarnissaanut aalajangersakkat, tak. § 22.
Imm. 3. Kommunalbestyrelsi aamma kommunimut pilersaarutip aalajangersakkanut immikkoortuani, sumiiffiup ilaanni aalajangersimasuni ataasiakkaani nunaminertanik atuinissamut aamma illuliortiternissamut aalajangersakkanik sukumiisunik aalajangersaasinnaavoq, taamaattorli takuuk § 27, imm. 2 aamma 3.
Imm. 4. Kommunimut pilersaarut Naalagaaffiup aamma Namminersorlutik Oqartussat suliassaqarfinnut pilersaarusiornerinut, § 9 malillugu nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermut malitassianut imaluunniit inuiaqatigiinni soqutigisanut pingaaruteqartunut, tak. § 5, imm. 3, akerliussanngilaq.
Kommunini pilersaarutit imaat
Kommunini pilersaarutit nassuiaatitaat
§ 15. § 14, imm. 2, nr. 1-imi nalunaarutinut tunngasutut taaneqartoq ukuninnga imaqarsinnaavoq:
1) Killiffimmut nassuiaat immikkoortukkaarlugu agguagaq, tassunga ilanngullugu kommunimi nunassittarnermi pissutsit, kommunimi innuttat inuussutissarsiutillu ineriartornerat kiisalu sanaartornermi pissutsit pillugit nassuiaat.
2) Anguniagassanut immikkoortoq, kommunalbestyrelsip kommunimi ineriartortitsinissamut nunaminertanillu atuinissamut kommunalbestyrelsip anguniagaanik nassuiaaffiusoq, tassunga ilanngullugit inissianik inuussutissarsiorfinnillu annertusaaneq, attaveqarnermi atortut aamma isumaginninnikkut, kulturikkut ilinniartitaanikkullu sullissiviit, sumiiffiit sukisaarsaarfiusinnaasut kiisalu sumiiffiit nunaannarmiittut.
3) Pilersaarummut nassuiaat, kommunimi pilersaarummi pilersaarutinut allanut, tassunga ilanngullugit nuna tamakkerlugu pilersaarutinut, Naalakkersuisut kommunillu aningaasaqarnermut pilersaarutaannut, kiisalu kommunit maannamut pilersaarutigisaannut qanoq naleqqiussinissamik nassuiaaffiusoq.
Kommunimut pilersaarutit ilusiligaanerisa pingaarnernut tunngasortaat
§ 16. Kommunimut pilersaarutip ilusiligaanerani pingaarnermi, § 14, imm. 2, nr. 2-mi taaneqartumi ataatsimoortumi nunasseriaatsit ineriartornerat pingaarneq aamma kommunimi nunaannarmut pilersaarutit ataatsimoortillugit naliliiffigineqassapput.
Imm. 2. Kommunimut pilersaarutip ilusiligaanera pingaarneq, imm. 1-imi taaneqartoq ataatsimoortoq aamma killiffinnut nassuiaatinik, aammalu kommunimi pingaarnerit attaveqaatillu ataatsimut aaqqissuunneqarnerini siunissami ineriartornissamut periarfissanik naliliinermik imaqarsinnaavoq.
§ 17. Kommunimi illoqarfiit nunaqarfiilu ataasiakkaat ilusiligaaneranni pingaarnermi, § 14, imm. 2, nr. 2-mi taaneqartumi nassuiaatitaritinneqartumi kommunimi suliassaqarfinnut pilersaarutit ataatsimut naliliiffiginerisigut, kiisalu nunami sumiiffinnut agguaanissat killiliinissallu aalajangersarnerisigut eqikkaalluni naliliinissaq aalajangersarneqassaaq.
Imm. 2. Imm. 1 naapertorlugu kommunimut pilersaarutip ilusiligaanerani pingaarnermi, kommunimut pilersaarummi sumiiffiit ilaat makku eqqarsaatigalugit inissititerneqassapput killilersorneqassallutillu:
1) Inissiat.
2) Sumiiffiit inuussutissarsiorfiusut umiarsualiveqarfiillu, taakkununnga nunaminertat suliffeqarfinnut avatangiisinut mingutsitsisunut immikkoortinneqarsimasut, kiisalu nunaminertat mingutsinneqarsimasut imaluunniit mingutsinneqarsinnaasut.
3) Sumiiffiit qitiusoqarfiit, taakkununnga ilanngullugit sumiiffiit ataatsimoorfissatut siunertaqarfiusut kiisalu pisortat sullissivii il.il.
4) Nunaminertat sanaartorfiunngitsut kiisalu nunaminertat sukisaarsaarnissamik siunertaqarfiusut, taakkununnga ilanngullugit sunngiffimmi ornittakkat annerusut il.il.
5) Pilersuinermi teknikkimut atortut atortullu attaveqarnermut tunngasut allat, taakkununnga ilanngullugit angallannermut atortut.
6) Sumiiffiit ilaanni atuilernermi imaluunniit allilerinermi tulleriinnilersuineq.
§ 18. Kommunini nunaannarmi sumiiffiit ilaasa ilusiligaaneranni pingaarnermi, § 14, imm. 1, nr. 2-mi taaneqartumi nassuiaatitaritinneqartumi suliassaqarfinnut pilersaarutit ataatsimut naliliiffiginerisigut sumiiffinnut agguaanissat killiliinissallu aalajangersarnerisigut eqikkaalluni naliliinissaq aalajangersarneqassaaq.
Imm. 2. Imm. 1 naapertorlugu kommunimut pilersaarutip ilusiligaanerani pingaarnermi, kommunimut pilersaarummi sumiiffiit ilaat inissititerneqassapput killissalersorneqassallutillu, makku eqqarsaatigalugit:
1) Sumiiffiit sunngiffimmi illuaqqanut illunullu aasarsiortarfinnut il.il. atorneqartut.
2) Sumiiffiit immikkut sukisaarsaartarfittut atorneqartut.
3) Sumiiffiit savaateqarfinnut, nunalerinermut, immamik atuinermut orpippassuarnillu naatitsinermut, qimmeqarfinnut il.il. atorneqartut.
4) Sumiiffiit teknikkeqarfittut attaveqarnermullu il.il. atorneqartut.
5) Sumiiffiit sanaartorfigineqartussaanngitsut, taakkununnga ilanngullugit sumiiffiit annertuumik ivigartorfissatut immikkoortinneqartut, sumiiffiit atuuffissaannik aalajangiiffiunngitsut aamma inuilaarsuaq.
Imm. 3. Kulturikkut eqqaamasassanut inatsit taannaluunniit malillugu eqqissisimatitsinissamut tunngavissatut aalajangersakkat uniorlugit nunaminertanik annertuumik ivigartorfissanik atugasseeqqusaanngilaq.
§ 19. §§ 17 aamma 18 naapertorlugit kommunimut pilersaarummi sumiiffiit ilaannut aalajangersaaneq makku eqqarsaatigalugit pissaaq:
1) Isumannaallisaanermi eqqarsaatigisassat kiisalu nunaminertat imermik katersuiviit il.il. aallaavigalugit, atortut eqqaanni killeqarfiit piumasaqaateqarfiusut inatsisini allani aalajangersarneqartut.
2) Eqqissisimatitat eriagisassallu, taakkununnga ilanngullugit illut illoqarfimmilu sumiiffiit eqqissisimatinneqartut eriagisaasullu, kiisalu pinngortitami sumiiffinniluunniit immikkut ittumik nalillit,
Kommunimut pilersaarutit aalajangersakkanut tunngasortaat, aalajangersakkat pingaarnerit
§ 20. Nunaminertanik atuinermut sanaartukkanullu aalajangersakkat pingaarnerit, § 14, imm. 2 nr. 3-mi taaneqartut makku eqqarsaatigalugit sumiiffiit ilaannut ataasiakkaanut aalajangersarneqassapput:
1) Sumiiffiup atorneqarneranut siunertaq.
2) Nunaminertanik sanaartukkanillu atuineq, taakkununnga ilanngullugit sullissiviit pisortallu kiffartuussiviisa allat inissisimaffii.
3) Sanaartukkap suussusia, inissisimaffia annertussusialu, taakkununnga ilaatigut ilanngullugit sanaartukkat akulikissusiat, portussusiat, ungasissutsimut tunngasut ilusiligaanerallu.
4) Sumiiffiup ilaani inissiat inuussutissarsiornerlu eqqarsaatigalugit initussuseq sinneruttoq.
5) Eqqissisimatitat eriagisassallu, taakkununnga ilanngullugit illut, atortut sumiiffiilluunniit eqqissisimatitat eriagisallu, pinngortitami nalillit eriagisassat, kiisalu sumiiffiit kulturikkut oqaluttuarisaanermut nalillit.
6) Qaartartuusiviit, tankeqarfiit, mittarfeqarfiit, imermik katersuiveqarfiit, nalunaarasuartaaserisoqarfiit aamma nunaminertat ikuallattoqartillugu annaassiniarnermut atorneqartartut il.il. eqqaanni isumannaallisaanermut killeqarfiit.
7) Sumiiffiit ilaasa angallannikkut sullinneqarnerat aamma pilersuinermut atortut inissisimaffii, taakkununnga ilanngullugit aqqusineqarfiit aqqusersuutinullu ikkuffiit.
8) Sumiiffiup ilaani illoqarfimmik nutarterineq isaterinerlu,
9) Sumiiffiup ilaata immikkoortukkaarlugu annertusarneqarnera.
10) Sumiiffiup ilaani pineqartumi aalajangersakkat immikkut ittut, nuna tamakkerlugu soqutigisat qulakkeerneqarnissaat siunertaralugu Naalakkersuisunit aalajangersarneqarsimasut.
Imm. 2. Imm. 1 naapertorlugu aalajangersakkani pingaarnerni kommunip suliassanik naammassinninnissaanut kommunalbestyrelsip saniatigut oqartussaasunit allanit suliniutit immikkut ittut, akuersissutit, akuersinerit imaluunniit saneqqutsisinnaanermut akuersissutit apeqqutaassanersut allanneqassaaq.
Kommunimut pilersaarutit aalajangersakkanut tunngasortaat, aalajangersakkat nassuiaasersukkat
§ 21. § 14, imm. 3 naapertorlugu aalajangersakkani nassuiaasersukkani pissutsit uku aalajangersaaffigineqarsinnaapput:
1) Sanaartukkap inissisimaffia, tassunga ilanngullugu sanaartorfissat aalajangersarneqarnerat.
2) Sanaartukkap silataata isikkua, tassunga ilaatigut ilanngullugit ilusiliinissamut, qaliap ilusissaanut, toqqaviup portussusissaanut, atortunut aamma qalipaammik toqqaanermut aalajangersakkat.
3) Aqqusernit pisuinnaallu aqquserni, aammalu pissutsit allat angallannermut pingaarutillit, taakkununnga ilanngullugit nunaminertanut angallaffiusunut aqqutit aamma angallannerit assigiinngitsut avissaartinneqarnissaat,
4) Sumiiffiup ilaata nunaminertanik sanaartorfiunngitsunik immaqalu sunngiffimmi sammisaqartitsivinnik pilersorneqarnera,
5) Aqqusersuutit inissisimaffiat, taakkununnga ilanngullugit innaallagissamik imermillu pilersuiviit,
6) Aqqusernit nunaminertallu angallaffiusut allat kiisalu nunaminertat sanaartorfigineqarsimasut qaammaqqutaasa ilusiligaanerat, atorneqarnerat aserfallatsaaliorneqarnerallu, taakkununnga ilanngullugit nunaminertat sanaartorfigineqartussaanngitsut, nunamik iluarsiinerit, ungaloqarfiit, naasunik aserutsaaliuineq.
7) Sanaartukkanik pioreersunik avatangiisiinillu qaninnerusunik allanngutsaaliuineq, taamaalilluni illu aatsaat kommunalbestyrelsip akuersineratigut isaterneqarsinnaalluni, allanngortiterneqarsinnaalluni allatulluunniit allannguiffigineqarsinnaalluni.
8) Pinngortitamik illersuinissamut soqutigisat isumagineqarnissaat, kiisalu sumiiffiit nunataasa nalillit allanngutsaaliorneqarnissaat.
9) Nunalerinermi soqutigisat isumagineqarnissaat, tassunga ilanngullugit nunaateqarfiit immikkut naleqartitat qulakkeerneqarnissaat.
10) Sanaartukkanik nutaanik atuilernissamut sumiiffinni pilersaarutip iluaniittuni imaluunniit avataaniittuni atortunut ataatsimoorussanut, angallavinnut imaluunniit pilersuinermi teknikkikkut atortoqarfinnut attaveqaatinik sanaartorneq attaviliinerluunniit.
11) Atortunik ataatsimoorussanik sanaartornermut atatillugu aningaasaqarnikkut pissutsinik iluarsiineq, tassunga ilanngullugit atuisinnaatitaaffinnik pigisaqartut peqatigiiffissaannik pilersitsineq, taakku ilaasortaanissamut pisussaaffeqarnerat aamma peqatigiiffiup nunaminertanik ataatsimoorussanik atortunillu ataatsimoorussanik sanaartornermik, ingerlatsinermik aserfallatsaaliuinermillu isumagisaqarnissamut pisinnaatitaaffeqarnera pisussaaffeqarneralu.
12) Avatangiisini nipimik, pujoralammik, tipimik allamillu avatangiisinut ajoqutaasinnaasunik killilersuineq, taakkununnga ilanngullugit nunaminertat illullu sumiiffiit saniliusut eqqarsaatigalugit atorneqarnissaannut killeqarfiliussaasinnaasut.
13) Sanaartukkani nutaani sanaartukkanut nukimmik annikitsumik atuisunut kommunalbestyrelsip anguniagassatut aalajangersagaat aalajangersimasut malinneqassasut pillugu piumasaqaat.
Imm. 2. § 14, imm. 3 naapertorlugu sumiiffiit ilaanni imm. 1-mi taaneqartut saniatigut pissutsinut allanut aalajangersaasoqarsinnaasoq Naalakkersuisut aalajangersinnaavaat.
Kommunalbestyrelsit nunaminertanik atugassiisarnerinut aalajangersakkat
§ 22. Nunaminertanik atugassiisarnermut aalajangersakkat § 14, imm. 2, nr. 4-mi taaneqartut kommunimut tamarmiusumut ataatsimut atuuttussanngorlugit aalajangersarneqassapput. Aalajangersakkat nunaannarmut, illoqarfinnut nunaqarfinnulluunniit ataasiakkaanut, imaluunniit sumiiffiit ilaannut ataasiakkaanut aalajangersakkanik immikkut ittunik ilaneqarsinnaapput.
Imm. 2. Aalajangersakkanik aalajangersaanermi makku eqqarsaatigineqassapput:
1) Nunaminertanik atugassinneqarnissamut qinnuteqaatit assigiimmik suliarineqartarnissaasa qulakkeerneqarnissaa.
2) Kommunimut pilersaarutini anguniakkat piviusunngortinneqarnissaat.
3) Sanaartorfissagissaanermut aningaasartuutaasinnaasut, kiisalu aningaasaqarnikkut pissutsit allat, illoqarfiup ineriartortinneqarneranut sunniuteqartussat agguarneqarnissaat.
Kommunimut pilersaarutinik suliaqartitsineq
Kommunimut pilersaarutissatut siunnersuutit tamanut saqqummiunneqarneri
§ 23. Kommunimut pilersaarutissatut siunnersuut akuersissutigineqareerpat kommunalbes-tyrelsip siunnersuut tamanut saqqummiutissavaa. Kommunalbestyrelsi siunnersuutinik arla-linnik qinigassiilluni tamanut saqqummiussisinnaavoq.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsimi ikinnerussuteqartut kikkulluunniit kommunimut pilersaa-rutissatut siunnersuummut akuerineqartumut allatut isumaqarnertik kommunalbestyrelsip aalajangiinerinik allattuiffimmut ilannguteqqullugu piumasaqarsinnaavoq. Saqqummiussine-rup peqatigisaanik ikinnerussuteqartut pineqartut allatut isumaqarnerat, ikinnerussuteqartut tamatumunnga tunngavilersuutitut naatsumik allassimasaat ilanngullugu, kommunalbesty-relsip saqqummiutissagaa ikinnerussuteqartut piumasarisinnaavaat.
Imm. 3. Kommunimut pilersaarutissatut siunnersuut, imm. 2 naapertorlugu ikinnerussute-qartut allatut isumaqarnerannik ilanngussartaqartoq, innuttaasunut tikikkuminartumut inissil-lugu, minnerpaamik sapaatit akunnerini 8-ni kikkunnut tamanut takusassiarineqassaaq. Tamanut saqqummiussinermi kommunimi saqqummiussisoqartillugu nalinginnaasumik peri-aasiusartut atorneqassapput. Kommunimut pilersaarutissatut siunnersuut kommunip nittarta-gaani imaluunniit qarasaasiaq atorlugu, nunami sumiiffinnut tamanut paasissutissanik katersu-iffimmi takuneqarsinnaassaaq.
Imm. 4. Tamanut saqqummiussinermi imm. 3 naapertorlugu oqaaseqaateqarnissamut siun-nersuummullu allannguutissatut siunnersuuteqarnissamut piffissarititaasoq nalunaarutigineqassaaq.
Imm. 5. Kommunalbestyrelsip kommunimut pilersaarutissatut siunnersuutip siunertai imari-saalu pillugit tamanut ammasumik oqallittoqalernissaa siunertaralugu paasititsiniaaneq inger-latissavaa. Tamanut ammasumik saqqummiussineq kommunimi nalinginnaasumik periaasiusartut malillugit ingerlanneqassaaq.
Imm. 6. Tamanut saqqummiussinermut peqatigitillugu kommunimut pilersaarutissatut siunnersuut Naalakkersuisunut aamma oqartussanut Naalakkersuisut nassiussivigisartakkanut allattuiffianni allassimasunut, tak. imm. 7, nassiunneqassaaq. Akerliliissuteqarnissamut oqaaseqaateqarnissamullu piffissarititaasoq, tak. imm. 3, nalunaarutigineqassaaq.
Imm. 7. Naalakkersuisut pisussaapput oqartussat kommunimut pilersaarutissatut siunnersuummik tusarniaaffigineqarlutik nassinneqartussat allattuiffiannik peqarnissamut, tak. imm. 6.
Imm. 8. Kommunalbestyrelsi kommunimut pilersaarutissatut siunnersuutip assilineranik tunniussinermut akitsuummik akileeqqusisinnaatitaavoq.
Kommunimut pilersaarutissatut siunnersuutinik inaarutaasumik akuersineq
§ 24. § 23, imm. 3 naapertorlugu piffissaliussaq naappat, kommunalbestyrelsip kommuni-mut pilersaarutissatut siunnersuut nutaamik suliareqqillugu, siunnersuut inaarutaasumik aku-ersissutigisinnaavaa. Tamatuma peqatigisaanik tamanut ammasumik saqqummiussinerup nalaani akerliliissutit allannguutissatullu siunnersuutit tiguneqartut suliarineqassapput.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsip imm. 1 naapertorlugu kommunimut pilersaarutissatut siun-nersuummik inaarutaasumik akuersissuteqarnerani, kommunalbestyrelsi siunnersuummi tamanut saqqummiunneqarsimasumi allannguuteqartitsisinnaavoq. Allannguutit annertuppata imaluunniit pilersaarutip imarisaanut tunngaviusunut akerliuppat, kommunimut pilersaarutis-satut siunnersuut allannguuteqartoq, akerliliissuteqarnissamut sapaatit akunnerinik minner-paamik 6-nik piffissaliussilluni nutaamik tamanut saqqummiunneqassaaq. Tamanut ammasumik nutaamik saqqummiusseqqinneq § 23 malillugu pisinnaavoq.
Kommunimut pilersaarutit inaarutaasumik akuersissutigineqartut tamanut nalunaarutigineqarneri
§ 25. Kommunalbestyrelsi kommunimut pilersaarutissatut siunnersuutip inaarutaasumik akuersissutigineqareernerani pisariaqanngitsumik kinguarsaanertaqanngitsumik tamanut nalunaaruteqassaaq. Nalunaarummi tamanut saqqummiunneqartumi paasissutissiissutigine-qassaaq kommunimut pilersaarut siunnersuummit saqqummiunneqareersumit immikkoortuni sutigut allaassuteqarnersoq.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsip kommunimut pilersaarutip tamanut saqqummiunneqartup assinga ataaseq Naalakkersuisunut aamma oqartussanut § 23, imm. 6 malillugu pilersaarutis-satut siunnersuutip tamanut saqqummiunneqarnera pillugu allakkatigut nalunaarfigineqarsi-masunut nassiutissavaa.
Imm. 3. Kommunimut pilersaarut tamanut saqqummiunneqartoq kommunip qarasaasiaq atorlugu, nunami sumiiffinnut tamanut paasissutissanik katersuiffimmut, tak.§ 5, imm. 2, ilanngutis-savaa, taamaalilluni kikkunnit tamanit pissarsiarineqarsinnaassalluni.
Imm. 4. Kommunimut pilersaarutissatut siunnersuut inaarutaasumik akuersissutigineqarsimasoq atorunnaassaaq, kommunimut pilersaarutissatut siunnersuutip § 24 naapertorlugu inaarutaasumik akuersissutigineqarneraniit, imm. 1 naapertorlugu sapaatit akunneri 12-it qaangiutsinnagit tamanut nalunaarutigineqarsimanngippat.
Kommunimut pilersaarutinik pisoqalitsaaliuineq
§ 26. Kommunalbestyrelsip pisariaqalernerani kommunimut pilersaarut nutartertassavaa.
Imm. 2. Kommunimut pilersaarummi annertuumik imaluunniit uteqattaartumik allannguuteqartitsereernermi, kikkunnit tamanit aamma Naalakkersuisunit atorneqarsinnaasunngorlugit pilersaarutip imarisai pillugit takussutissiornissaq aamma aalajangersakkat atuuttut ataatsimut allanneqarnissaat kommunalbestyrelsip qularnaassavaa.
§ 27. Kommunalbestyrelsi nunaminertani kommunimut pilersaarummi inaarutaasumik akuerineqarsimasumi pineqartuni sumiiffiup ilaannik aalajangersimasunik immikkoortitsisin-naavoq aammalu kommunimut pilersaarut naapertorlugu sumiiffiup ilaanut aalajangersimasu-mut aalajangersagaliorsinnaalluni, tak. kapitali 5.
Imm. 2. Nuna tamakkerlugu pilersaarusiornerup aamma kommunimut pilersaarutip naammassineqarnissaata qularnaarneqarnissaa pisariaqarpat, kommunalbestyrelsi § 14, imm. 3 malillugu sumiiffiup ilaanut aalajangersimasumut aalajangersagaliortitsissaaq.
Imm. 3. Illuliortiternissanut sanaartornissanulluunniit annertuunut imaluunniit pingaarutilin-nut nunaminertamik atuinissamik akuersissummik tunniussinnginnermi aammalu ineqarfin-nik annertuunik pingaarutilinnilluunniit isaterilinnginnermi, sumiiffiup ilaani aalajangersima-sumi nunaminertanik atuinermut illuliortiternermullu maleruagassiisunik sukumiisunik aalaja-ngersagaqarnissaa, tak. § 14, imm. 3, kommunalbestyrelsip isumannaassavaa.
Imm. 4. Sanaartugassatut aalajangiussat kommunimut pilersaarutip tunngavigisaannut imari-saanullu naapertuuttumik suliarineqarnissaat, sumiiffiup ilaanut aalajangersimasumut aalaja-ngersakkani qularnaarneqassaaq.
Imm. 5. Sumiiffiup ilaanut aalajangersakkanik suliaqartitsinissamik piumasaqaat, tak. imm. 2 aamma 3, atorunnaarsinnaavoq, sumiiffiup ilaanut pineqartumut maleruagassiineq sukumiisoq inatsimmi allami aalajangersarneqarsimappat.
§ 28. Kommunimut pilersaarutip allannguuteqartinnerani (kommunimut pilersaarummut tapiliussaq) §§ 23, 24 aamma 25 taamatuttaaq atorneqassapput.
Imm. 2. Kommunimut pilersaarummut tapiliussaq taamaallaat sumiiffiup ilaanut aalajanger-simasumut ataatsimut atuussimappat § 23, imm. 3 naapertorlugu piffissaliussaq sapaatit akun-nerinut 6-nut sivikillisinneqarsinnaavoq.
Imm. 3. Kommunimut pilersaarummut tapiliussap siunertaa inatsisitigullu sunniutai, tak. §§ 29, 30 aamma 31, kommunimut pilersaarummut tapiliussap nassuiaatitaani takuneqarsinnaassapput.
Kommunimut pilersaarutit utaqqiisaasumik aamma inaarutaasumik inatsisitigut sunniutai
§ 29. Kommunalbestyrelsi kommunimut pilersaarutip naammassineqarnissaanut sulissaaq, ilanngullugu nunaminertanik atugassiinerni, tak. kapitali 8.
Imm. 2. Kommunimut pilersaarutip aalajangersakkanut immikkoortua, tak. § 14, imm. 2, nr. 3 aamma § 14, imm.3, nunaminertamik sukkulluunniit piginnittuusumut imaluunniit atuisuusumut inatsisitigut pisussaaffiliivoq.
§ 30. Kommunimut pilersaarutip imaluunniit kommunimut pilersaarummut tapiliussap inaa-rutaasumik akuerineqarneranik § 25 malillugu tamanut nalunaaruteqarnerup pereernerani, § 50 naapertorlugu immikkut akuersissuteqartoqarsimatinnagu, inatsisinik imaluunniit pissut-sinik piviusunik tunngaveqarluni kommunimut pilersaarutip aalajangersakkanut immikkoortu-anut, tak. § 14, imm. 2 nr. 3 aamma § 14, imm. 3, imaluunniit nunaminertanik tunniussinermi atugassarititaasunut, tak. § 46, akerliusunik pilersitsisoqassanngilaq.
§ 31. Kommunimut pilersaarutissatut imaluunniit kommunimut pilersaarummut tapiliussas-satut siunnersuutip tamanut saqqummiunneqareernerani nunaminertat, illut sanaartukkallu siunnersuummi pineqartut illuliorfigineqassanngillat allatigulluunniit kommunimut pilersaarutip imaluunniit kommunimut pilersaarummut tapiliussap inaarutaasup imarisaanut sioqqutsisutut isikkoqarsinnaasumik iluaqutiginiarneqassanatik.
Imm. 2. § 23, imm. 3 naapertorlugu oqaaseqaatinut allannguutissatullu siunnersuutinut saqqummiussinissamut piffissaliussap naareernerani piffissaagallartillugu akerliliissutinik tigusaqartoqarsimanngippat kommunalbestyrelsi nunaminertap kommunimut pilersaarutissatut siunnersuummi imaluunniit kommunimut pilersaarummut tapiliussassatut siunnersuummi pineqartup, kommunimut pilersaarummut imaluunniit kommunimut pilersaarummut tapiliussamut naapertuuttumik illuliorfigineqarnissaa imaluunniit allatigut iluaqutigineqarnissaa akuerisinnaavaa.
Imm. 3. Imm. 1-imi aamma 2-imi aalajangersakkat kommunimut pilersaarutissatut siunnersuutip tamanut nalunaarutigineqarnissaata tungaanut atuutissapput, tak. § 25, taamaattorli siunnersuutip saqqummiunneraniit naatsorsukkamik sivisunerpaamik ukiumi ataatsimi.
§ 32. § 14, imm. 2 nr. 3 aamma § 14, imm. 3 naapertorlugit sumiiffiup ilaanut aalajangersimasumut aalajangersagaliornikkut pissutsinik pinngitsoortinneqarsinnaasunik pilersitsisoqarnissaa kommunalbestyrelsip inerteqqutigisinnaavaa.
Imm. 2. Inerteqquteqarneq ukioq ataaseq tikillugu sivisussuseqarsinnaavoq ataasiaannar-lunilu pisinnaalluni. Inerteqquteqarneq tamanut nalunaarutigineqassaaq.
§ 33. Kommunalbestyrelsi isumaqatiginiareerlugu Naalakkersuisut kommunimut pilersaa-rutip naammassineqarnissaanut piffissaliussanik aalajangersaasinnaavoq.
Kommunimut pilersaarusiornermi periaatsit
§ 34. Kommunimi qinigaaffiup affaata siulliup qaangiutinnginnerani kommunalbestyrelsip kommunimi pineqartumi kommunimut pilersaarusiornermi periusissatut siunnersuutit tamanut ammasumik saqqummiutissavai. Aamma kommunalbestyrelsip pisariaqartutut naleqquttutulluunniit isumaqarfigiguniuk, sukkulluunniit siunnersuummik taamaattumik suliaqarsinnaavoq tamanullu ammasumik saqqummiussisinnaalluni.
Imm. 2. Periusissatut siunnersuut imm. 1-imi taaneqartoq kommunimut pilersaarutip kingullermik iluarsineqarnerata, kommunalbestyrelsip ineriartortitsinermik naliliinerata suliniutissaasalu aalajangiiffigineqarnerisa kingorna kommunimut pilersaarutit pillugit paasissutissanik imaqassaaq, kiisalu makku pillugit aalajangiinernik imaqassalluni,
1) kommunimut pilersaarut tamarmi iluarsaanneqassasoq,
2) kommunimut pilersaarummi sammisami ataatsimi amerlanerusuniluunniit iluarsaassiisoqassasoq,
3) kommunip nunataani sumiiffiit ilaannut iluarsaassisoqassasoq,
4) kommunimut pilersaarut ukiuni sisamani atuuttussanngorlugu nutaamik akuerineqassasoq.
§ 35. § 34 naapertorlugu periusissanut siunnersuutip tamanut ammasumik saqqummiunneqarneranut peqatigitillugu, periusissanut siunnersuutit akuerineqartut Naalakkersuisunut aamma oqartussaasunut, soqutigisamikkut kalluarneqartussanut nassiunneqassapput, tak. § 23, imm. 7.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsimi ilaasortaq kinaluunniit, imm. 1-imi periusissanut siunnersuummut taaneqartumut isummaminik allaanerusumik kommunalbestyrelsip allattaavianut allattoqarnissaanik piumasaqarsimasoq, periusissanut siunnersuummut peqatigitillugu isummap allaanerusup, ilaasortamit naatsumik tunngavilersorneqarsimasup tamanut saqqummiunneqarnissaa piumasarisinnaavaa.
Imm. 3. Periusissanut siunnersuut, imm. 2 naapertorlugu ikinnerussuteqartut allaanermik isummersuutaannik ilaqartinneqarsinnaasoq, oqaaseqaateqarfigisassanngorlugu allannguutissanillu siunnersuuteqarfigineqarfigisassanngorlugu sivikinnerpaamik sapaatit akunnerini arfinilinni innuttaasunit takuniarneqarsinnaalluni saqqumitinneqassaaq. Tamanut ammasumik saqqummiussineq kommunimi pisarneq nalinginnaasoq malillugu pissaaq.
Imm. 4. Imm. 3 naapertorlugu piffissaliussaq naappat, kommunalbestyrelsip suliamik suliaqarnermini nutaamik aallartitsinermigut periusissanut siunnersuut inaarutaasumik suliarisinnaavaa. Tamatumunnga atatillugu oqaaseqaatit tiguneqartut kommunalbestyrelsip isummerfigissavai. Kommunalbestyrelsip tamatumunnga atatillugu suliniutissanut saqqummiunneqartunut allannguutissat aalajangiiffigisinnaavai.
Imm. 5. Kommunalbestyrelsip periusissat tamanut ammasumik nalunaarutigissavai, aammalu suliniutip saqqummiunneqarsimasup naqinnera ataaseq oqartussaasunut imm. 1-imi taaneqartunut nassiutissallugu.
§ 36. § 35, imm.5naapertorlugu tamanut ammasumik nalunaaruteqartoqareerpat, kommunalbestyrelsip kommunimut pilersaarummut siunnersuutit taamaattut imaluunniit tassunga allannguutit periusissani aalajangiunneqarsimasut suliarinissaat qinersinnaavaa.
Nunaminertanik atugassanngortitsisarneq
Nunaminertat atorneqarnissaannut akuersissut
§ 37. Nunaminertanut oqartussaasunit akuersisoqarsimatinnagu nunaminertaq sunaluunniit nalinginnaasumik atorneqassanngilaq atorneqalissananiluunniit, taamaattorli tak. § 38, imm. 4.
Imm. 2. Nunaminertanut oqartussaasunit akuersisoqarsimatinnagu nunaminertap suulluun-niit atorneqarnera allanngortinneqassanngilaq.
Imm. 3. Nunaminertamik atugassanngortitsineq inummut akuerineqartumut tunngatitaavoq. Nunaminertamut atuisinnaatitaanermik tunniussineq sunaluunniit nunaminertanut oqartussaasumit akuerineqaqqaassaaq.
Imm. 4. Nunaminertamik atuisinnaatitaaneq niuerutigineqassanngilaq imaluunniit taarsigassarsianut qularnaveqqusiunneqassanani.
§ 38. Kommunalbestyrelsi kommuneqarfimmi pineqartumi nunaminertanut oqartussaasuu-voq aammalu kommuneqarfimmi nunaminertat atorneqarnissaannik akuersisartuulluni, taamaattorli tak. imm. 4.
Imm. 2. Kommunit aggornerisa avataanniittuni atuisinnaatitaaneq Naalakkersuisunit nalu-naarutigineqassaaq.
Imm. 3. Kommunalbestyrelsi nunaminertanik sanaartorfissanik nuna tamakkerlugu pilersaa-rusiornermut pingaaruteqartunik atugassiilluni akuersissuteqannginnermini Naalakkersuisut akuersissutaannik pissarsiniaqqaassaaq.
Imm. 4. Sanaartugassanut inatsisit aamma nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermut malitas-siat il.il. naapertorlugit nunaminertanik atuinissamut akuersissutit Naalakkersuisunit tunniun-neqarsinnaapput.
§ 39. Nunaminertamik atugassiineq qinnuteqartoqarneratigut inunnut, suliffeqarfinnut, ingerlatseqatigiiffinnut, peqatigiiffinnut assigisaannulluunniit tunniunneqarsinnaavoq.
§ 40. Nunaminertamik atugassinneqarnissamik qinnuteqaat kommunimi pineqartumi kommunalbestyrelsimut nassiunneqassaaq.
Imm. 2. Nunaminertanut kommunit aggornerisa avataanniittunut tunngatillugu, nunaminertamik atugassinneqarnissamik qinnuteqaat Naalakkersuisunut nassiunneqassaaq.
Nunaminertanik atuinissamik qinnuteqaatit tamanut ammasumik saqqummiunneqartarnerat aamma tusarniaasarneq
§ 41. Kommunimi illoqarfinni nunaqarfinnilu nunaminertat sorliit, kommunip pilersaarusiornera, ilanngullugu sanaartorfissagissaanermi sumiiffiit ilaannik nutaanik ilanngussinissamut pingaarnertut ilusiliinermut pilersaarut, malillugu nunaminertanik atugassiiffigineqartussatut naatsorsuutigineqarsinnaanersut pillugit ingerlaavartumik tamanut ammasumik saqqummiisassalluni nunaminertanut oqartussaasoq pisussaavoq.
§ 42. Illoqarfinni nunaqarfinnilu nunaminertanik atugassiinermut inaarutaasumik aalajangiisoqannginnerani, kommunalbestyrelsi pisussaavoq nunaminertamik atugassinneqarnissamik qinnuteqaat pillugu tamanut ammasumik ilisimatitsissuteqassalluni.
Imm. 2. Qinnuteqaatigineqartoq sumiiffiup ilaanut aalajangersakkanut sukumiisunut naapertuuppat, imm. 1 naapertorlugu tamanut saqqummiussinissamik piumasaqaat saneqqunneqarsinnaavoq.
Imm. 3. Nunaminertat, illut, atortut nunaminertanilluunniit atuinerit allat, tassunga ilanngullugit nunaminertamik atuinermik allannguineq imaluunniit illunik tunisinermut il.il. atatillugu atuisinnaatitaanermik tunniussinerit annikinnerusut imaluunniit pingaannginnerusut pineqartillugit, imm. 1-imi tamanut ammasumik saqqummiussinissamik piumasaqaat saneqqunneqarsinnaavoq.
§ 43. Qinnuteqaatip tamanut ammasumik saqqummiunneqarneranut atatillugu nunaminertanut oqartussaasoq qinnuteqaatigineqartumut akerliliinissamut ullut 14-it inornagit periarfissaqartitsinissamik aalajangiissaaq.
Imm. 2. Qinnuteqaammik akerliliissummik tigusaqartoqarpat, nunaminertanut oqartussaasup akerliliissutit qinnuteqaatip suliarineqarnissaanut ilanngutissavai.
§ 44. Nunaannarmi nunaminertamik atugassiinerup nalunaarutigineqarnissaa sioqqullugu, kommunalbestyrelsi pisussaavoq qinnuteqaat tamanut ammasumik saqqummiutissallugu kiisalu taanna oqartussaasunut soqutigisaqartuusinnaasunullu kalluarneqartunut tusarniaassutigissallugu.
Imm. 2. Imm. 1 naapertorlugu oqartussaasunut tusarniaanissaq, oqartussaasut pineqartut tusarniaaffigineqannginnissartik akuerippassuk pinngitsoortinneqarsinnaavoq.
Imm. 3. Tusarniaanermi akissuteqarnissamut piffissarititaasup kommunalbestyrelsimit aalajangersarneqartup iluani oqartussaasut, tusarniaaffigineqartut allallu tamatuma kingorna oqaaseqaatiminnik imaluunniit akerliliissutiminnik saqqummiussisinnaapput. Oqaaseqaatinik imaluunniit akerliliissutinik saqqummiuissinissamut piffissaliussaq, qinnuteqaatip tamanut ammasumik saqqummiunneqareerneranit imaluunniit tusarniaaffigineqartumit tiguneqarneraniit sivikinnerpaamik sapaatit akunnerinik pingasunik sivisussuseqassaaq.
Imm. 4. Atuisinnaatitaanermik tunniussineq imaluunniit sanaartugassat annikinnerusut isumaqannginnerusulluunniit, taakkununnga ilanngullugit illuaqqani pioreersuni alliliinerit il.il. matumani pineqarpata, imm. 1 naapertorlugu tamanut ammasumik saqqummiussinissamik tusarniaanissamillu piumasaqaat saneqqunneqarsinnaavoq.
Nunaminertanik atugassiisarneq
§ 45. Nunaminertamik atugassiineq nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermi soqutigisanut, taakkununngalu ilanngullugu Namminersorlutik Oqartussat suliassaqarfinnut inatsisaat imaluunniit nuna tamakkerlugu pilersaarusiornermi sanaartorfissanik pilersaarusiornermi soqutigisat, uniuutissanngilaq.
Imm. 2. Aamma nunaminertamik atugassiineq kommunimut pilersaarummut naapertuuttussaavoq, ilanngullugu sumiiffiup ilaanut pineqartumut aalajangersakkat kommunimut pilersaarummi aalajangersagaasut, §§ 20 aamma 21.
Imm. 3. Qinnuteqaammi imm. 1-imi aamma 2-mi piumasaqaatitut taaneqartut naammassineqarsimappata nunaminertanut oqartussaasoq nunaminertamik atugassiisussaavoq, tassani § 32 naapertorlugu inerteqquteqarnerup atorunnaarsinneqarnissaa kommunalbestyrelsimit aalajangerneqarsimanngippat, tamatumalu kingunerisaanik sumiiffiup ilaanut pineqartumut aalajangersakkanik, nunaminertamut qinnuteqarfigineqartumut akornusiisunik suliaqartoqarsimanngippat. Nunaminertanik atugassiineq §§ 43 aamma 44 naapertorlugu piffissaliussat naanerisa kingorna kingusinnerpaamik sapaatit akunneri 12-it qaangiunnerini nalunaarutigineqassaaq.
Imm. 4. Nunanimertami qinnuteqarfigineqartumi teknikkikkut aningaasaqarnikkullu piviusunngortitsisinnaanermut uppernarsaatinik nunaminertanut oqartussaasoq piumasaqarsinnaavoq.
Nunaminertanik atugassiisarnermut atatillugu atugassarititaasut
§ 46. Nunaminertamik atugassiinermi akuersissuteqarnermi piumasaqaatinik atugassarititaasunillu, § 1-imi siunertanut taaneqartunut iluaqutaasussanik piumasaqaateqartoqarsinnaavoq. Piumasaqaatit atugassarititaasullu aalajangersarneqartut imaat aqqutigalugit kommunimut pilersaarusiornermi isumassarsianut tunngaviusunut imaanullu naleqquttumik sanasoqarnissaa qulakkeerneqassaaq.
Imm. 2. Nunaminertanik atugassiinermut atatillugu nunaminertanut oqartussaasoq pissutsit uku pillugit piumasaqaateqartassaaq:
1) Nunaminertap atorneqarnissaa.
2) Akuersissutip sivisunerpaamik ukiuni marlunni atorneqarnissaanut piffissaliineq.
3) Sanaartorfissagissaanermut aningaasartuutit akilerneqarnissaat.
4) Atortunut ataatsimoorussanut atassusiinissamut pisussaaffeqartitsisoqarsinnaavoq,
5) Atuisinnaatitaanerup atorunnaarsinneqarsinnaaneranut piffissaliineq,
6) Nunaminertamik atuinerup atorunnaarneranut atatillugu torersaanissamut iluarseeqqinnissamullu pisussaaffeqarneq.
7) Nunaminertamik atulernissaq sioqqullugu oqartussaasut akuersissutaannik akuersissutinillu pisariaqartunik allanik pissarsiniarnissaq.
Imm. 3. Pissutsit sumiiffiit ilaannut maleruagassanut atuuttunut naleqqiullutik naammaginartumik suliarineqarsimanngippata, aamma nunaminertanut oqartussaasoq makku pillugit ilassutaasunik piumasaqarsinnaavoq:
1) Pissutsit angallannermut aqqutinullu tunngasut.
2) Ruujoreqarfiit aqqusersuuteqarfiillu inissisimaffii.
3) Pissutsit allat kommunimut pilersaarutip piviusunngortinneqarnissaanut pingaaruteqartut.
§ 47. Nunaminertaq § 46, imm. 2 naapertorlugu tamatumunnga piffissarititaasup iluani atorneqalersimanngippat, nunaminertamik atugassiineq atorunnaarsinneqassaaq.
Nalunaarsuisarneq
§ 48. Nunaminertanut oqartussaasoq pisussaavoq, nunaminertat atugassanngortinneqartut nutaat NIN-imi – Kalaallit Nunaanni Nunaminertanut nalunaarsuiffimmi – nalunaarsussallugit.
Imm. 2. Nunaminertanut oqartussaasoq pisussaavoq, kommunimi nunaminertanut atuisinnaatitaaffiit atuuttut tamakkerlugit allattuiffimmik ataatsimoortumik suliaqartoqarnerani, illoqarfinni nunaqarfinnilu pisinnaatitaaffiit atuuttut misissussallugit iluarsaatissallugillu.
§ 49. Nunaminertanik atugassiinerit Paasitinneqarsinnaatitaanermut inatsimmi maleruagassat naapertorlugit tamanit takuneqarsinnaassapput, ilanngullugu nunaminertamut pineqartumut atugassarititaasut suut tunngavigineqarsimanersut, tak. § 46.
Imm. 2. Nunaminertamik atugassiinermi inuit pillugit paasissutissat imm. 1-imut ilaatinneqanngillat, tak. pisortat ingerlatsineranni suliassat suliarineqartarnerat pillugu Inatsisartut inatsisaanni kapitali 3.
Immikkut ittumik akuersinerit
§ 50. Immikkut ittumik akuersineq sumiiffiup ilaanut aalajangersimasumut kommunimut pilersaarummi aalajangersakkat tunngaviinut akerliunngippat, sumiiffiup ilaanut aalajangersi-masumut aalajangersakkat sukumiisut, tak. § 14, imm. 3, saneqqunneqarnissaannut immikkut ittumik akuersissuteqarnerit kommunalbestyrelsimit nalunaarutigineqarsinnaapput.
Imm. 2. Sumiiffiup ilaanut aalajangersimasumut aalajangersagaq, Namminersorlutik Oqartussani naalagaaffimmiluunniit oqartussaasumik isumaqatigiissuteqarnikkut aalajanger-sarneqarsimasoq, aatsaat oqartussaasup pineqartup akuersineratigut saneqqunneqarsinnaavoq.
Imm. 3. Sumiiffiup ilaanut aalajangersakkanit atuuttunit annertunerusunik nikingassuteqartitsinerit, sumiiffiup ilaanut pineqartumut aalajangersakkanik nutaanik pilersitsinikkut aatsaat pisinnaapput.
Imm. 4. Aalajangersakkat sanilinut attuumassuteqartunulluunniit allanut pingaarutillit saneqqunneqarnissaannut immikkut ittumik akuersinerit, sanilit imaluunniit allat suliap naammassineqarneranut annertuumik nammineerlutillu soqutigisaqartutut nalilerneqartut kommunalbestyrelsimit tusarniarneqarneranniit minnerpaamik sapaatit akunneri marluk ingerlareerpata, aatsaat nalunaarutigineqarsinnaapput. Tusarniaanermi sumut immikkut ittumik akuerineqanissamik qinnuteqartoqarnersoq aammalu oqaaseqaatigiumasat sivikinnerpaamik sapaatit akunnerinik marlunnik piffissaliussap iluani nassiunneqassasut nalunaarutigineqassaaq.
Pinngitsaaliissummik taarsiinertalimmik arsaarinnissuteqartarneq aamma tigusisarneq
§ 51. Nalinginnaasumik aammalu sumiiffiup ilaanut aalajangersimasumut kommunimut pilersaarummi aalajangersakkat, tak. § 14, imm. 2, nr. 3, aamma § 14, imm. 3, naammassineqarnissaannut pisariaqarpat, pigisanik aalaakkaasunik arsaarinnissuteqartarneq pillugu Inatsisartut inatsisaanni aalajangersakkat naapertorlugit pinngitsaaliissummik taarsiinertalimmik arsaarinnissuteqarnissaq aallartinneqarsinnaavoq.
Imm. 2. Suliassaqarfinni Namminersorlutik Oqartussat ataanniinngitsuni pinngitsaa-liissummik taarsiinertalimmik arsaarinninneq pineqarpat, pigisanik aalaakkaasunik arsaarin-nissuteqartarneq pillugu Kalaallit Nunaannut inatsimmi aalajangersakkat atuutissapput.
§ 52. Sumiiffiup ilaani aalajangersimasumi kommunalbestyrelsi akuersiteqqaarnagu illunik imaluunniit sanaartukkanik isaterisoqassanngitsoq, allanngortiterisoqassanngitsoq, allatigul-luunniit allanngortitsisoqassanngitsoq aalajangerneqarsimappat, akuersissummillu tunniussi-nissaq itigartinneqarpat, piginnittup piumasarisinnaavaa taarsiissuteqarfigalugu kommunip tamakkiisumik ilaannaasumilluunniit tigussagaa.
Imm. 2. Taamaattorli kommuni aatsaat imm. 1 naapertorlugu tigusisussaatitaavoq, illulior-titerfiup aningaasatigut iluaqutigineqarsinnaanerata aamma illuliortiterfiup assingusumik ator-neqartup kisiannili isaterinissamik aamma allanngortiterinissamik inerteqquteqarnermi pine-qartunut ilaanngitsup aningaasatigut iluaqutigineqarsinnaanerata akornanni annertuumik niki-ngasoqarpat.
Imm. 3. Illuatungeriit isumaqatigiissuteqanngippata taarsiissuteqarnissaq Naalakkersuisut pinngitsaaliissummik taarsiinertalimmik arsaarinnissuteqartarnermut ataatsimiititaliaannit aalajangersarneqassaaq, tak. pigisanik aalaakkaasunik arsaarinnissuteqartarneq pillugu Inatsisartut inatsisaat.
Aalajangersakkat ataatsimoorussat
§ 53. § 27, imm. 2 aamma 3 naapertorlugit pilersaarusiortussaatitaaneq sanaartugassamit ataatsimit aallartinneqarpat, kommunimut pilersaarummut tapiliussassatut siunnersuummik suliaqarnermut aningaasartuutit sanatitsisumit matussuserneqarsinnaasut kommunalbestyrelsip piumasarisinnaavaa.
Imm. 2. Sanatitsisup akitsuummut kommunimit akuerisamut qularnaveeqqusiissasoq kommunalbestyrelsip piumasarisinnaavaa, tak. imm. 1.
Imm. 3. Pilersaarusiortussaatitaaneq sanaartugassamit ataatsimit, sanaartorfissanik pilersaarusiornermi il.il. nuna tamakkerlugu pilersaarusiornikkut soqutigisani aalajangersagaasumit aallartinneqarsimappat, imm. 1 aamma 2 atorneqassanngillat.
§ 54. Nunaminertamik atugassinneqarnissamik qinnuteqaatinut atatillugu suliassanik suliaqarnissamut akitsuutinik kommunalbestyrelsi kommunimi malittarisassani aalajangersaasinnaavoq akiliisitsisinnaallunilu.
Imm. 2. Akitsuut oqartussaasut suliarinninnerannut atatillugu nunaminertanut oqartussaasut aningaasartuutaannut matussutaasinnaavoq. Akitsuutip annertussusaa assigiinngisitaartinneqarsinnaavoq, kisiannili ingerlatsinermut aningaasartuutinut tamanut, toqqaannartumik kommunip oqartussaasutut suliarinninneranut attuumassutilinnut matussutaasinnaalluni.
Imm. 3. Akitsuut kommunip karsianut nakkartinneqassaaq.
§ 55. Akitsuutinik akiliisitsisarnermut aammalu akitsuutit annertussusaannut, tak. §§ 53 aamma 54, aalajangersakkanik erseqqinnerusunik Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput.
Naammagittaalliuutit
§ 56. Naalakkersuisut pilersaarutinut aamma nunaminertanut naammagittaalliuuteqartarfik arlaannaannulluunniit attuumassuteqanngitsoq pilersissavaat.
Imm. 2. Pissutsit Inatsisartut inatsisaanni matumani pineqartut pillugit imaluunniit maleruagassat Inatsisartut inatsisaat manna naapertorlugu aalajangersagaasut naapertorlugit kommunalbestyrelsip aalajangiinera, pissutsit inatsisinut tunngassuteqarpata, pilersaarutinut aamma nunaminertanut naammagittaalliuuteqartarfimmut suliassanngortinneqarsinnaapput. Taamaattorli pinngitsaaliissummik taarsiinertalimmik arsaarinnissuteqartarneq pillugu aalajangiinerit, tak. §§ 51 aamma 52, pilersaarutinut aamma nunaminertanut naammagittaalli-uuteqartarfimmut suliassanngortinneqarsinnaanngillat.
Imm. 3. Naammagittaalliuuteqarnissamut pisinnaatitaavoq:
1) Aalajangiinermi siunnerfigineqartoq.
2) Kinaluunniit suliap inerneranut nammineerluni aamma annertuumik soqutigisaqartutut nalilerneqartoq.
Imm. 4. Naammagittaalliuutaasoq kommunalbestyrelsip aalajangiinerminik nalunaaruteqar-neraniit kingusinnerpaamik sapaatit akunneri 8-it qaangiunneranni tunniunneqassaaq.
Imm. 5. Kommunalbestyrelsip akuersissutaanik tigusisoq naammagittaalliortoqarneranik pilersaarutinut aamma nunaminertanut naammagittaalliuuteqartarfimmit nalunaarfigineqassaaq.
Imm. 6. Naammagittaalliuuteqartarfiup aalajangiineri allaffissornikkut oqartussanut allanut suliassanngortinneqarsinnaanngilaq. Aalajangiineq eqqartuussivinnut Kalaallit Nunaanni Eqqartuussivimmut siullertut suliarinnittussatut suliakkiissutigineqarsinnaavoq.
§ 57. Pilersaarutinut aamma nunaminertanut naammagittaalliuuteqartarfiup naammagittaal-liuuteqarneq akuersissutissanut inerteqqutissanulluunniit kinguartitsinermik kinguneqartiler-sinnaavaat, naammagittaalliuuteqartarfiup aalajangiinissaata tungaanut imaluunniit naamma-gittaalliuuteqartarfiup allatut aalajangernissaata tungaanut.
§ 58. Naalakkersuisut naammagittaalliuuteqartarfiup inuttalersorneqarnissaa atuunnissaalu pillugit aalajangersakkanik erseqqinnerusunik aalajangersaasinnaapput.
§ 59. Naalakkersuisut pilersaarusiornermut oqartussaasua aamma kommunip pilersaarusior-nermut oqartussaasua peqqussut manna malillugu pilersaarusiornerminni nakkutilliiniarlutik kiisalu uuttortaaniarlutik allanillu teknikkikkut piareersaaniarlutik, atuisinnaatitaasumut pigin-nittumulluunniit siumut nalunaaruteqareernermikkut, nunaminertanut tamanut aamma pigisa-mut aalaakkaasumut inuup nammineq pigisaanut sumulluunniit takusaanissartik piumasarisin-naavaat.
Imm. 2. Piumasarineqartillugu kinaassutsimik uppernarsaat takutinneqassaaq.
Imm. 3. Pilersaarusiornermut oqartussaasoq pisussaavoq atuisinnaatitaasoq imaluunniit piginnittoq oqartussaasut isernissamut piumasaqarnerannut tunngavilersuutaasumik ilisimatissallugu.
§ 60 Kommunalbestyrelsip pilersaarusiornermut nunaminertanullu inatsisip maleruagassallu taakkua tunngavigalugit maleruagassiaasut malinneqarnissaat nakkutigissavaa.
Imm. 2. Pissutsinik inatsisinik unioqqutitsisunik kommunalbestyrelsi paasisaqaruni, kommunalbestyrelsip illuummi piginnittoq imaluunniit nunaminertamik atuisoq kommunalbestyrelsip piffissaliussaata iluani pissutsinik inatsisinut naapertuuttumik iluarseeqqullugu peqqussavaa. Kommunalbestyrelsi aalajangersinnaavoq inatsisinut naapertuuttunngortitsineq pissutsip aaqqinneratigut imaluunniit inatsisitigut iluarsiinikkut pissanersoq.
Imm. 3. Kommunalbestyrelsip Inatsisartut inatsisaat manna, maleruagassat Inatsisartut inatsisaat manna naapertorlugu aalajangersagaasut kiisalu aalajangersakkat § 66, imm. 3 naapertorlugu atuutsiinnarneqartut malillugit peqqussutaasut inerteqqutaasullu eqquutsinneqarnissaat aamma atugassarititaasut akuersissutini aalajangersagaasut malinneqar-nissaat nakkutigissavai.
§ 61. Naalakkersuisut inatsisinik unioqqutitsisoqartoq paasigunikku, Naalakkersuisut pissut-sit taakkua inatsisinut naapertuuttunngorteqqullugit kommunalbestyrelsimut peqqussutigisin-naavaat. Naalakkersuisut aalajangersinnaavaat inatsisinut naapertuuttunngortitsineq pissutsip aaqqinneratigut imaluunniit inatsisitigut iluarsiinikkut pissanersoq.
Imm. 2. Suliaq inatsisinik unioqqutitsisoq suliarineqareersimappat aammalu pilersaarusior-neq eqqarsaatigalugu kikkullu tamarmik nunaminertanik aqutsinermut peqataatinneqartarnis-saannut tunngasut eqqarsaatigalugit akerliunngippat, Naalakkersuisut kommunimut pilersaa-rusiorneq aamma immikkut ittumik akuersissuteqartarneq pillugit maleruagassat atuutsinngit-soorsinnaavaat.
§ 62. Sukkulluunniit illumik piginnittup imaluunniit nunaminertamik atuisup pissutsit inatsimmik unioqqutitsisut iluarsinissaat pisussaaffigaa.
Imm. 2. Piginnittup atuisulluunniit pissutsit inatsimmik unioqqutitsisut iluarsinissaat pillugu § 60, imm. 2 malillugu peqqussutigineqartoq tamatumunnga piffissaliunneqartup iluani malinngippagu, kommunalbestyrelsip piginnittoq imaluunniit atuisoq pissutsit iluarseqqullugit tulleriiaartumik pinngitsaaliissummik akiliisussanngortillugu allaffissornikkut peqqusinnaavaa.
Imm. 3. Pinngitsaaliissummik akiligassiinerit allaffissornikkut pisussaaffiliunneqarnerisa peqatigisaanik kommunalbestyrelsi § 63 malillugu suliakkiinissaq siunertaralugu politiinut nalunaaruteqassaaq.
Imm. 4. Imm. 2 malillugu akiligassiissutit kommunip karsianut tutsinneqassapput.
§ 63. §§ 29, 30, 31 aamma 37, imm. 1 aamma 4-imik unioqqutitsineq aammalu §§ 32 aamma § 60, imm. 2 naapertorlugit peqqusissummik inerteqqummilluunniit malinninnginneq pillaammik akiliisitaasussanngortitsinermik imaluunniit Kalaallit Nunaannut pinerluttulerinermut inatsit malillugu inatsisinut naapertuuttunngortitsinissamik peqqusissuteqarnermik kinguneqarsinnaavoq.
Imm. 2. Inatsisartut inatsisaanni akiliisitsinissamik pineqaatissiinissaq tunngavissinneqarsimappat, akiligassiissut Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermut inatsimmi maleruagassat malillugit pisussaatitaasunut pisinnaatitaasunullu pisussaaffiliissutaasinnaavoq. Taamatuttaaq pisussaatitaasut pisinnaatitaasullu pissutsinik inatsisinut naapertuuttunngortitsinissammik pisussaaffilerneqarsinnaapput.
Imm. 3. Eqqartuussinikkut pissutsit inatsisinik unioqqutitsisut iluarsineqarnissaannik peqqusissuteqarneq, eqqartuussissummi piffissaliussap aalajangersarneqartup iluani malinneqarsimanngippat, aammalu § 62 malillugu pinngitsaaliissummik akiligassiissummik akiliisitsiniarneq eqqartuunneqartup peqqusissummik malinninnissaanik kinguneqarsinnaasoq naatsorsuutigineqanngippat, kommunalbestyrelsip pissutsinik iluarsiinissaq pisariaqartoq piginnittup akiligassaatut isumagisinnaavaa.
Imm. 4. Imm. 1 aamma 2 malillugit suliat Kalaallit Nunaanni Eqqartuussivimmut siullertut suliaqartussatut suliakkiissutigineqassapput.
Imm. 5. Imm. 1 aamma 2 malillugit akiligassiissutit nunap karsianut nakkartinneqassapput.
§ 64. Nunaminertaq inatsisinik unioqqutitsisumik atorneqarpat aammalu piginnaatitsissummik pigisaqartup kommunalbestyrelsip § 60, imm. 2 naapertorlugu inatsisinik malinnitsitsilernissamik peqqusissutaat malinngippagu, kommunalbestyrelsip nunaminertamut atuisinnaatitaaneq atorunnaarsissinnaavaa.
Imm. 2. § 63 malillugu suliakkiisoqarsimappat, imm. 1 malillugu aalajangiisoqarsinnaanissaanut, taassuma inerneqarnissaa utaqqineqassaaq.
Atuutilersitsinissamut aalajangersakkat
§ 65. Inatsisartut inatsisaat ulloq 1. januar 2011 atuutilerpoq.
1) Pilersaarusiorneq aamma nunaminertat atorneqartarnerat pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 11, 5. december 2008-imeersoq.
2) Kommunimut pilersaarusiorneq aamma nunaminertat atorneqarnerat pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 7, 26. februar 2009-imeersoq.
3) Kalaallit Nunaanni savaateqarnermut nunaminertamik atugassiisarneq pillugu Kalaallit Nunaannut Ministeriaqarfiup nalunaarutaa nr. 538, 27. juli 1979-imeersoq.
Ikaarsaarnermut aalajangersakkat
§ 66. Maleruagassat atugassarititaasullu pilersaarusiorneq aamma nunaminertat atorneqartarnerat pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 11, 5. december 2008-imeersoq aamma Inatsisartut peqqussutaat nr. 6, 19. december 1986-imeersoq tunngavigalugit aalajangersagaasut, Inatsisartut inatsisaat manna tunngavigalugu maleruagassanik aalajangersaanikkut taarserneqarnissamik imaluunniit atorunnaarsinneqarnissamik tungaanut, atuutiinnassapput. Aalajangersakkat sukumiisumik maleruagassiisut sumiiffinnut pilersaarutini aalajangersagaasut atuutiinnassapput aammalu § 21 malillugu aalajangersakkanit sukumiisunik allanit taarserneqarnissamik tungaanut atuutiinnassallutik.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsi § 50 naapertorlugu sumiiffinnut pilersaarutit imm. 1 malillugu atuutsiinnarneqartut imaluunniit sumiiffinnut pilersaarutit nunaminertat atorneqarnerat pilersaarusiornerlu pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 6, 19. december 1986-imeersumi § 26, imm. 2 malillugu atuutsiinnarneqartut, saneqqunneqarnissaannik immikkut akuersissuteqarnissamik periarfissaqarpoq.
Imm. 3. Kommunip pilersaarutissatut siunnersuutai pilersaarusiorneq aamma nunaminertat atorneqartarnerat pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 11, 5. december 2008-imeersumi aalajangersakkat malillugit suliarineqartut tamanullu saqqummiunneqartut, §§ 24 aamma 35, imm. 4 malillugit inaarutaasumik akuerineqarsinnaapput.
§ 67. Nunaannarmi nunaminertanik pilersaarusiortarnermullu oqartussaaffiup tunniunneqarnissaa §§ 14 aamma 38 naapertorlugit aatsaat 1. januar 2011-mi atuutilissaaq.
Imm. 2. Nunaannarmi sumiiffimmi ataatsimi nunaminertanut oqartussaaffik imm. 1-imi ulluliussaq sioqqullugu Naalakkersuisut kommunalbestyrelsimut tunniussinnaavaat, kommunalbestyrelsi § 21 naapertorlugu sumiiffimmut pineqartumut aalajangersakkanik sukumiisunik atuutsitsilerpat.
§ 68. Pilersaarutinut aamma nunaminertanut naammagittaalliuuteqartarfiup pilersinneqar-nissaata tungaanut kommunalbestyrelsip pissutsinut Inatsisartut inatsisaanni matumani pineqartunut ilaasunut tunngasunik aalajangiineri §§ 56 aamma 57 malillugit Naalakkersuisunut naammagittaalliuutigineqarsinnaapput.
Kalaallit Nunaanni Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 17. november 2010
L_nr_17-2010_bemaerk_kn
L_nr_17-2010_betaenk_kn


Diplomi ja akadeemilise õiendi statuut ja vormid – Riigi Teataja
Diplomi ja akadeemilise õiendi statuut ja vormid - sisukord
§ 2 Diplom
§ 4 Plankide jaotamine ja arvestus
2 DIPLOM
§ 5 Diplomi vorm
§ 6 Diplomi vormistamine
§ 7 Diplomi kinnitamine ja väljastamine
§ 8 Akadeemilise õiendi vorm
§ 10 Akadeemilise õiendi kinnitamine ja väljastamine
4 DUPLIKAAT
§ 11 Duplikaadi taotlemine
§ 12 Duplikaadi väljaandmine
§ 13 Duplikaadi väljaandmisest keeldumine
§ 14 Duplikaadi vormistamine
§ 15 Duplikaadi kinnitamine
§ 16 Uue duplikaadi väljaandmine
§ 161 Duplikaadi väljaandmine õppeasutuse tegevuse lõpetamisel
§ 17 Üleminek
RT I, 28.04.2015, 7
Vastu võetud 12.03.2003 nr 76
RT I 2003, 29, 175
jõustumine 22.03.2004
12.05.2005 RT I 2005, 28, 203 27.05.2005
23.01.2006 RT I 2006, 5, 29 30.01.2006
17.12.2009 RT I 2009, 64, 437 01.01.2010, osaliselt 01.09.2010
03.07.2014 RT I, 10.07.2014, 2 13.07.2014
23.04.2015 RT I, 28.04.2015, 2 01.05.2015
Määrus kehtestatakse „Eesti Vabariigi haridusseaduse” § 27, „Ülikooliseaduse” § 31 lõike 4 ja „Rakenduskõrgkooli seaduse” § 19 lõike 3 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse bakalaureuseõppe, magistriõppe, doktoriõppe ning bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekavadel põhineva õppe ning rakenduskõrgharidusõppe õppekava täitmist tõendava diplomi (edaspidi diplom) ja akadeemilise õiendi vormistamise ja väljaandmise kord (statuut) ning diplomi ja akadeemilise õiendi vormid (lisad 1, 2 ja 3).
(11) Määrusega kehtestatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi õppekavade registrisse enne 1. juunit 2002. a kantud õppekava täitmisel väljaantud diplomi ja selle duplikaadi vorm (lisa 6).
(2) Määrusega kehtestatakse diplomi ja akadeemilise õiendi (sh hinnetelehe või õppekava täitmise tulemusi kajastava muu dokumendi) duplikaatide taotlemise, vormistamise ning väljaandmise tingimused ja kord.
(3) Määruses diplomi ja akadeemilise õiendi vormistamise ja väljaandmise ning nende duplikaatide taotlemise, vormistamise ja väljaandmise kohta sätestatut kohaldatakse ka ühisõppekava täitmisel antavatele ühisdiplomile ja akadeemilisele õiendile ning nende duplikaatidele niivõrd, kuivõrd määruses eneses ei ole sätestatud teisiti, kusjuures määruses õppeasutusele kehtestatud ülesandeid täidab ühisõppekava koostöölepingus kokku lepitud õppeasutus.
[RT I 2009, 64, 437 - jõust. 01.09.2010]
§ 2. Diplom
(1) Diplom antakse isikule, kes on täitnud riiklikult tunnustatud bakalaureuseõppe, magistriõppe, doktoriõppe ning bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekavadel põhineva õppe või rakenduskõrgharidusõppe õppekava täies mahus. Käesolevale statuudile vastava diplomi väljaandmise õigus ja kohustus on kõrghariduse õppekavade alusel õppetööd tegevatel õppeasutustel.
(2) Diplom on eluaegne. Diplomi või selle väljaandmise aluseks olnud alusdokumendi võib kehtetuks tunnistada „Haldusmenetluse seaduses” sätestatud tingimustel ja korras. Diplomi ja alusdokumendi tunnistab kehtetuks selle väljaandnud õppeasutus või tema õigusjärglane või nende puudumisel Haridus- ja Teadusministeerium.
[RT I, 28.04.2015, 2 - jõust. 01.05.2015]
(3) Diplom kehtib iseseisva kõrgharidust tõendava dokumendina ka akadeemilise õiendita.
(4) Diplomid jagunevad bakalaureuseõppe, magistriõppe, doktoriõppe ning bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekavadel põhineva õppe ning rakenduskõrgharidusõppe õppekava täitmist tõendavateks diplomiteks, mis erinevad värvuselt.
(1) Koos diplomiga antakse välja akadeemiline õiend.
(2) Akadeemiline õiend annab informatsiooni õppekava, selle täitmise tulemuste, antud akadeemilise kraadi või muu kvalifikatsiooni ja Eesti kõrgharidussüsteemi kohta.
(3) Akadeemiline õiend diplomita ei ole iseseisev kõrgharidust tõendav dokument.
§ 4. Plankide jaotamine ja arvestus
(1) Diplomite ja akadeemiliste õiendite plankide tellimist ning nende jaotamist õppeasutustele korraldab Haridus- ja Teadusministeerium või „Eesti Vabariigi haridusseaduse” § 271 lõike 3 alusel temaga halduslepingu sõlminud riigi sihtasutus (edaspidi planke väljastav asutus).
(2) [Kehtetu - RT I, 10.07.2014, 2 - jõust. 13.07.2014]
(3) Diplomite ja akadeemiliste õiendite plankide tellimisel, väljastamisel, tagastamisel ja aruandlusel lähtutakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 271 lõike 2 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määrusest.
[RT I, 10.07.2014, 2 - jõust. 13.07.2014]
2. peatükk DIPLOM
§ 5. Diplomi vorm
(1) Diplom vormistatakse A4-formaadis turvaelementidega plangile, kuhu on trükitud sõnad „EESTI VABARIIK”, suure riigivapi kujutis, sõna „DIPLOM”, diplomi seeria ja number (edaspidi dokumendi number) ning õppeasutuse otsusel (v.a ühisdiplomi korral) õppeasutuse nimi ja õppeasutuse asutamise aasta.
(2) Diplomi plankidel on ühtne numeratsioon, mis jaguneb seeriateks. Seeria on märgitud kahe tähega, millest esimene tähistab diplomi liiki ja teine diplomi väljaandnud õppeasutust või ühisõppekava korral välja andnud õppeasutusi. Tähtedele järgnev kuuekohaline number on diplomi järjekorranumber seerias.
(3) Diplomi liigid, plankide värvused ning tähised on järgmised:
1) rakenduskõrgharidusõppe õppekava täitmist tõendav diplom – hallikassinine, tähis „E”;
2) bakalaureuseõppe õppekava täitmist tõendav diplom – rohekaskollane, tähis „L”;
3) magistriõppe õppekava täitmist tõendav diplom – hõbe; tähis „M”;
4) bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekavadel põhineva õppe õppekava täitmist tõendav diplom – hõbe, tähis „M”;
5) doktoriõppe õppekava täitmist tõendav diplom – kuld, tähis „O”;
(31) Ühisdiplom vormistatakse lõikes 3 nimetatud vastava õppe lõpetamist tõendava diplomi plangil.
(4) Õppeasutuste tähised on järgmised:
1) Tartu Ülikool – tähis „A”;
2) Tallinna Tehnikaülikool – tähis „B”;
3) Tallinna Ülikool – tähis „C”;
4) Eesti Maaülikool – tähis „D”;
[RT I 2006, 5, 29 - jõust. 30.01.2006]
5) Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia – tähis „E”;
6) Eesti Kunstiakadeemia – tähis „K”;
7) teised ülikoolid – tähis „M”;
8) rakenduskõrgkoolid – tähis „L”;
9) kõrgharidust andvad kutseõppeasutused – tähis „H”;
10) ühisdiplomi väljaandvad õppeasutused – tähis „Y”.
§ 6. Diplomi vormistamine
(1) Diplom vormistatakse eesti keeles.
(2) Diplomile kiitusega lisatakse ladina keeles märge „cum laude”.
(3) Diplomi statuudile vastava teksti, mis ei ole plangile trükitud, kannab diplomile õppeasutus, ühisõppekava korral ühisõppekava koostöölepingus kokku lepitud õppeasutus koostöölepingus kokku lepitud korras.
(4) Õppeasutus kannab diplomile järgmised andmed:
1) õppeasutuse nimi ja õppeasutuse otsusel ka tema asutamise aasta, kui need ei ole trükitud § 5 lõikes 1 kirjeldatud plangile, või ühisõppekava korral nende ühisõppekava koostöölepingus kokku lepitud õppeasutuste nimed, kes ühisdiplomi välja annavad, ja õppeasutuste otsusel ka nende asutamise aastad;
2) diplomi saaja ees- ja perekonnanimi ning isikukood, selle puudumisel sünniaeg;
3) kõrgharidustaseme õppe ja õppekava nimetus, tekst õppekava või ühisõppekava täitmise kohta;
4) vastaval juhul – sõnad „cum laude”, mis kirjutatakse sõna „DIPLOM” alla;
5) vastaval juhul – antud akadeemilise kraadi nimetus ja selle ingliskeelne vaste vastavalt Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud õppeasutuste antavate akadeemiliste kraadide nimetuste loetelule. Magistrikraadi ja doktorikraadi nimetusele võib sulgudes lisada täidetud õppekava nimetuse või õppekavajärgse spetsialiseerumise nimetavas käändes;
6) diplomi väljaandmise koht;
7) diplomi väljaandmise kuupäev.
(5) Ühiselt läbiviidud õppe või ühisõppekava alusel välisriigi õppeasutuses läbiviidud õppe kohta kantakse diplomile vastav lause, kus märgitakse osalenud õppeasutuste nimed (originaalkeeles, vajaduse korral translitereerituna).
§ 7. Diplomi kinnitamine ja väljastamine
(1) Diplom kinnitatakse õppeasutuse juhi ja tema määratud ametiisiku nimede ja allkirjadega ning õppeasutuse pitseriga, ühisdiplomi korral ühisdiplomi väljaandvate õppeasutuste juhtide ja nende määratud ametiisikute nimede ja allkirjadega ning õppeasutuste pitseritega. Diplomi väljaandmise alusdokumente säilitatakse alatiselt. Ühisdiplomi väljaandmise alusdokumente säilitab ühisõppekava koostöölepingus kokku lepitud õppeasutus.
(2) Diplom antakse allkirja vastu selle saajale isiklikult või volitatud isikule kirjaliku volituse alusel.
§ 8. Akadeemilise õiendi vorm
(1) Eestikeelne akadeemiline õiend vormistatakse kahepoolsena A4-formaadis turvaelementidega plangile (lisa 2), mille esileheküljel on sõnad „EESTI VABARIIK” ning väikese riigivapi kujutis, sõnad „AKADEEMILINE ÕIEND”, tähis „R” ja plangi number.
(2) Ingliskeelne akadeemiline õiend vormistatakse kahepoolsena A4-formaadis turvaelementidega plangile (lisa 3), mille esileheküljel on sõnad „REPUBLIC OF ESTONIA” ning väikese riigivapi kujutis, sõnad „DIPLOMA SUPPLEMENT”, tähis „DS” ja plangi number.
(3) Akadeemilise õiendi plangi värvus on lilla.
(4) Kui akadeemilise õiendi tekst ei mahu ühele lehele, jätkatakse seda lisalehel. Lisalehe plangil on tähis „S” ja plangi number. Akadeemilise õiendi juurde kuuluvate lisalehtede plankide numbrid trükib õppeasutus akadeemilise õiendi esilehele.
(1) Akadeemiline õiend vormistatakse eesti ja inglise keeles, v.a „Ülikooliseaduse” § 31 lõikes 3 nimetatud juhul inglise keeles ainult isiku taotluse alusel. Akadeemilise õiendi ingliskeelne nimetus on Diploma Supplement. Õppeaine ja mooduli nimetuse ning lõputöö pealkirja võib lisada ka selles keeles (vajaduse korral translitereerituna), milles õpe toimus.
(2) Õppeasutus kannab akadeemilisele õiendile teabe iga käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 nimetatud punkti kohta vastavalt punktides toodud numeratsioonile käesoleva paragrahvi lõikest 3 tulenevate erisustega. Kui teavet ei esitata, antakse samas selgitus selle põhjuse kohta.
(3) Õppeasutus kannab eestikeelsele akadeemilisele õiendile käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 9 nimetatud, valdkonna eest vastutava ministri kinnitatud kõrgharidussüsteemi kirjelduse või viitab Haridus- ja Teadusministeeriumi veebilehele, kus kõrgharidussüsteemi kirjeldus asub.
(4) Eestikeelsele akadeemilisele õiendile kannab õppeasutus järgmised andmed1:
1) tekst „Akadeemiline õiend järgib Euroopa Komisjoni, Euroopa Nõukogu ja UNESCO/CEPES väljatöötatud vormi. Akadeemilise õiendi eesmärgiks on anda piisavat sõltumatut teavet rahvusvahelise „läbipaistvuse” ning kvalifikatsiooni õiglase akadeemilise ja erialase tunnustamise parandamiseks. See dokument kirjeldab kvalifikatsiooni tõestaval originaaldokumendil nimetatud isiku edukalt lõpetatud õpingute olemust, taset, konteksti, sisu ja staatust. Dokument ei sisalda väärtusotsustuste, samaväärsuse avalduste ega tunnustusega seotud ettepanekuid. Teave esitatakse iga punkti kohta. Juhul kui teavet ei esitata, antakse selgitus selle põhjuse kohta”;
2) 1. Kvalifikatsiooni omandanud isik (1.1. Perekonnanimi, 1.2. Eesnimi, 1.3. Sünniaeg (päev/kuu/aasta), 1.4. Isikukood);
3) 2. Kvalifikatsioon (2.1. Kvalifikatsiooni nimetus (originaalkeeles), 2.2. Õppekava nimetus (õppekava kood Eesti Hariduse Infosüsteemis ja registreerimise kuupäev, õppekavajärgne spetsialiseerumine (peaeriala, eriala(d) ja/või kõrvaleriala(d)), 2.3. Õppeasutuse nimi (originaalkeeles) ja tüüp (ühisdiplomi korral õppeasutuste nimed (originaalkeeles, vajaduse korral translitereerituna) ja tüüp), 2.4. Õpet korraldav asutus (juhul, kui erineb diplomi väljaandnud õppeasutusest), 2.5. Õppekeel(ed));
4) 3. Kvalifikatsiooni tase (3.1. Tase (kõrgharidustaseme aste, Eesti ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tase), 3.2. Õppekava nominaalkestus, 3.3. Õppe alustamise tingimused (juurdepääsuks vajalik kvalifikatsioon));
5) 4. Õppekava sisu ja selle täitmise tulemused (4.1. Õppekoormus, 4.2. Õppekava täitmise tingimused (sh õppekava õpiväljundid), 4.3. Õppekava täitmise tulemused (õppeaine ja/või mooduli nimetus, lõputöö pealkiri, õppeasutuse otsusel õppeaine ja/või mooduli kood, maht ainepunktides (EAP), arvestamise kuupäev, hindamise tulemus, õppeasutuse otsusel õppejõu nimi, õppeainete maht kokku ainepunktides (EAP); varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamise tulemused vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 6); 4.4. Hindamissüsteem(id));
6) 5. Kvalifikatsiooni omandanu õigused (5.1. Edasiõppimisvõimalused ja 5.2. Pääs tööturule (sh teave vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 8));
7) 6. Lisainfo (6.1. Lisainfo (sh välishindamise tulemused; ühisdiplomi korral ühisõppekava koostöölepingu andmed jmt), 6.2. Täiendava info allikad);
8) 7. Kinnitus (7.1. Kuupäev, 7.2. Allkirjad, 7.3. Nimed, 7.4. Ametikohad, 7.5. Õppeasutus(t)e pitser(id));
9) 8. Eesti kõrgharidussüsteemi kirjeldus.
(5) Ingliskeelsele akadeemilisele õiendile kannab õppeasutus järgmised andmed2:
1) tekst „This Diploma Supplement model was developed by the European Commission, Council of Europe and UNESCO/CEPES. The purpose of the supplement is to provide sufficient independent data to improve the international ‘transparency’ and fair academic and professional recognition of qualifications (diplomas, degrees, certificates etc.). It is designed to provide a description of the nature, level, context, content and status of the studies that were pursued and successfully completed by the individual named on the original qualification to which this supplement is appended. It should be free from any value judgments, equivalence statements or suggestions about recognition. Information in all eight sections should be provided. Where information is not provided, an explanation should give the reason why”;
2) 1. Information identifying the holder of the qualification (1.1. Family name, 1.2. Given name, 1.3. Date of birth (day/month/year), 1.4. Personal identification code);
3) 2. Information identifying the qualification (2.1. Name of qualification and (if applicable) title conferred (in original language), 2.2. Main field(s) of study for the qualification (õppekava nimetus, õppekava kood Eesti Hariduse Infosüsteemis ja registreerimise kuupäev, õppekavajärgne spetsialiseerumine (peaeriala, eriala(d) ja/või kõrvaleriala(d)), 2.3. Name and status of awarding institution (in original language) (ühisdiplomi korral õppeasutuste nimed (originaalkeeles, vajaduse korral translitereerituna) ja tüüp), 2.4. Name and status of institution (if different from 2.3.) administering studies (in original language), 2.5. Language(s) of instruction);
4) 3. Information on the level of the qualification (3.1. Level of qualification (kõrgharidustaseme aste, Eesti ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tase); 3.2. Official length of programme; 3.3. Access requirement(s));
5) 4. Information on the contents and results gained (4.1. Mode of study; 4.2. Programme requirements (sh õppekava õpiväljundid); 4.3. Programme details (e.g. modules or units studied) and the individual grades/marks/credits obtained (õppeaine ja/või mooduli nimetus, lõputöö pealkiri, õppeasutuse otsusel õppeaine ja/või mooduli kood, maht ainepunktides (ECTS credits), arvestamise kuupäev, hindamise tulemus, õppeasutuse otsusel õppejõu nimi, õppeainete maht kokku ainepunktides (ECTS credits); varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamise tulemused vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 7); 4.4. Grading scheme(s));
6) 5. Information on the function of the qualification (5.1. Access to further study, 5.2. Professional status (sh teave vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 8));
7) 6. Additional information (6.1. Additional information (sh välishindamise tulemused; ühisdiplomi korral ühisõppekava koostöölepingu andmed jmt); 6.2. Further information sources);
8) 7. Certification of the supplement (7.1. Date, 7.2. Signatures, 7.3. Names, 7.4. Capacity, 7.5. Official stamp or seal);
9) 8. Information on the Higher Education System of Estonia (vastavalt valdkonna eest vastutava ministri kinnitatud kirjeldusele).
(6) Varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamisel kannab õppeasutus akadeemilisele õiendile käesoleva paragrahvi lõike 4 punkti 5 alajaotuse punkti 4.3 järgmised andmed:
1) formaalhariduses läbitud õpingute arvestamisel vastavalt õppeasutuse teabele, kus õpingud on läbitud: õppeaine ja/või mooduli nimetus (originaalkeeles, vajaduse korral translitereerituna, ja tõlgituna eesti keelde, kui originaalkeel ei ole eesti keel); kood; maht ainepunktides (EAP); õppeasutuse nimi (originaalkeeles, vajaduse korral translitereerituna või ametliku tõlke olemasolul inglise keeles); riigi nimi välisriigi õppeasutuse korral, arvestamise kuupäev, hindamise tulemus ja õppeasutuse otsusel õppejõu nimi;
2) mitteformaalsel või informaalsel teel läbitud õpingute ja töökogemuse arvestamisel õppekavajärgne õppeaine ja/või mooduli nimetus, kood, maht ainepunktides (EAP), arvestamise kuupäev ja hindamise tulemus;
3) punktis 2 nimetatud juhtudel tähistatakse õppeained/moodulid märkega „arvestatud varasemate õpingute ja töökogemuse põhjal”.
(7) Varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamisel kannab õppeasutus ingliskeelsele akadeemilisele õiendile käesoleva paragrahvi lõike 5 punkti 5 alajaotuse punkti 4.3 järgmised andmed:
1) formaalhariduses läbitud õpingute arvestamisel vastavalt õppeasutuse teabele, kus õpingud on läbitud: õppeaine ja/või mooduli nimetus (tõlgituna inglise keelde, kui originaalkeel ei ole inglise keel); kood; maht ainepunktides (ECTS credits); õppeasutuse nimi (originaalkeeles või ametliku tõlke olemasolul inglise keeles); riigi nimi välisriigi õppeasutuse korral, arvestamise kuupäev, hindamise tulemus ja õppeasutuse otsusel õppejõu nimi;
2) mitteformaalsel või informaalsel teel läbitud õpingute ja töökogemuse arvestamisel õppekavajärgne õppeaine ja/või mooduli nimetus, kood, maht ainepunktides (ECTS credits), arvestamise kuupäev ja hindamise tulemus;
3) punktis 2 nimetatud juhtudel tähistatakse õppeained/moodulid märkega „recognised on the basis of prior learning”.
(8) „Kutseseaduse” § 15 lõigetes 5 ja 6 nimetatud juhul kannab õppeasutus akadeemilisele õiendile käesoleva paragrahvi lõike 4 punkti 6 ja lõike 5 punkti 6 alajaotuste kohaselt punktidesse 5.2 teabe diplomi omanikule antud kutse nimetuse ja Eesti kvalifikatsiooniraamistiku taseme kohta.
§ 10. Akadeemilise õiendi kinnitamine ja väljastamine
(1) Akadeemiline õiend kinnitatakse õppeasutuse juhi määratud kahe ametiisiku allkirja ja õppeasutuse pitseriga, ühisdiplomi korral ühisdiplomi väljaandvate õppeasutuste juhtide määratud ametiisikute allkirjadega ning õppeasutuste pitseritega.
(2) Akadeemiline õiend antakse allkirja vastu selle saajale isiklikult või volitatud isikule kirjaliku volituse alusel.
4. peatükk DUPLIKAAT
§ 11. Duplikaadi taotlemine
(1) Diplomi või akadeemilise õiendi (edaspidi algdokument) omanik saab taotleda diplomi või akadeemilise õiendi kehtetuks tunnistamist ning duplikaadi väljaandmist, kui:
1) algdokumendi tekst on muutunud raskesti loetavaks;
2) vähemalt üks täht algdokumendi tekstis on muutunud mitteloetavaks;
3) tuvastatakse algdokumendi vormistamise ebatäpsus või algdokumendile kantud andmete ebaõigsus;
31) algdokumendi omanikule on pärast algdokumendi väljaandmist antud uus isikukood;
4) algdokument on rikutud, hävinud, kadunud või varastatud;
5) algdokument on legaliseeritud või kinnitatud tunnistusega (apostille'ga) õigusaktides sätestatud korras.
(2) Duplikaadi taotleja esitab taotluse algdokumendi väljaandnud õppeasutuse juhile, näidates ära taotluse põhjuse. Lõike 1 punktides 1–5 nimetatud juhtudel lisab duplikaadi taotleja taotlusele algdokumendi, välja arvatud algdokumendi hävimisel, kadumisel või varastamisel.
(3) Duplikaadil on algdokumendiga võrdne juriidiline jõud.
§ 12. Duplikaadi väljaandmine
(1) Algdokumendi kehtetuks tunnistamise ning duplikaadi väljaandmise otsustab taotluse saaja kahe nädala jooksul duplikaadi taotluse saamise päevast arvates. Otsus algdokumendi kehtetuks tunnistamise ja duplikaadi väljaandmise kohta vormistatakse õppeasutuse juhi käskkirjaga, ühisdiplomi korral ühisõppekava koostöölepingus kokku lepitud õppeasutuse juhi käskkirjaga. Otsus algdokumendi kehtetuks tunnistamise kohta tehakse teatavaks ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(11) Paragrahvi 11 lõike 1 punktis 5 toodud juhul algdokumenti kehtetuks ei tunnistata.
(2) [Kehtetu - RT I, 28.05.2011, 6 - jõust. 31.05.2011]
(3) Duplikaadi väljaandmise kulud õppeasutuse määratud summa ulatuses kannab duplikaadi taotleja, § 11 lõike 1 punktis 3 nimetatud juhul õppeasutus.
§ 13. Duplikaadi väljaandmisest keeldumine
(1) Duplikaadi väljaandmisest keeldutakse, kui ilmneb, et:
1) duplikaadi taotleja on tahtlikult esitanud valeandmeid;
2) puuduvad andmed algdokumendi väljaandmise kohta;
3) ei esine § 11 lõike 1 punktides 1–5 nimetatud duplikaadi väljaandmise alust.
(2) Duplikaadi väljaandmisest keeldumine vormistatakse dokumendi välja andnud õppeasutuse juhi käskkirjaga, ühisdiplomi korral ühisõppekava koostöölepingus kokku lepitud õppeasutuse juhi käskkirjaga. Käskkiri tehakse duplikaadi taotlejale kirjalikult teatavaks viie tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
§ 14. Duplikaadi vormistamine
(1) Diplomi duplikaat vormistatakse diplomi plangil (lisa 1), mille paremasse ülanurka kannab duplikaati väljaandev asutus sõna „DUPLIKAAT”.
(2) Akadeemilise õiendi duplikaat vormistatakse akadeemilise õiendi plangil (lisad 2 ja 3), mille paremasse ülanurka kannab duplikaati väljaandev asutus eestikeelse duplikaadi puhul sõna „DUPLIKAAT” ja ingliskeelse duplikaadi puhul sõna „DUPLICATE”.
(21) Haridus- ja Teadusministeeriumi õppekavade registrisse enne 1. juunit 2002. a kantud õppekava täitmisel väljaantud diplomi ning diplomi, mis vastavalt Vabariigi Valitsuse 6. juuni 2005. a määrusele nr 120 „Eesti Vabariigi kvalifikatsioonide ja enne 20. augustit 1991. a antud endise NSV Liidu kvalifikatsioonide vastavus” tõendab kõrgharidustasemel omandatud kvalifikatsiooni, duplikaat väljastatakse käesolevas määruses sätestatud tingimustel ja korras. Duplikaat vormistatakse A4-formaadis hallile turvaelementidega plangile (lisa 6), kuhu on trükitud sõnad „EESTI VABARIIK”, suure riigivapi kujutis, sõna „DIPLOM”, dokumendi number ja õppeasutuse nimi ning õppeasutuse otsusel ka tema asutamise aasta. Diplomi duplikaadi paremasse ülanurka kannab duplikaati väljaandev asutus sõna „DUPLIKAAT”.
(3) Duplikaadile kantakse algdokumendi tekst samas keeles, mis oli algdokumendil, algdokumendi number ja väljaandmise kuupäev ning duplikaadi väljaandmise kuupäev. Enne 20. augustit 1991. a endises NSV Liidus välja antud lõpudokumendi puhul kantakse algdokumendi tekst duplikaadile ühes originaalkeeles. Kui üks originaalkeeltest on eesti keel, kantakse duplikaadile algdokumendi tekst eesti keeles. Duplikaadile ei kanta algdokumendile allakirjutanud isikute nimesid ega käesolevas paragrahvis nimetamata uusi andmeid.
(4) Kui duplikaat antakse välja § 11 lõike 1 punkti 31 alusel, kantakse duplikaadile algdokumendile kantud isikukoodi asemel uus isikukood. Kui lisaks isikukoodile on muudetud taotleja ees- ja/või perekonnanime, kantakse duplikaadile muudetud ees- ja/või perekonnanimi.
§ 15. Duplikaadi kinnitamine
(1) Duplikaat kinnitatakse õppeasutuse juhi ja tema määratud ametiisiku allkirjaga ning duplikaadi väljaandnud asutuse pitseriga.
(2) Ühisdiplomi korral kinnitatakse duplikaat ühisdiplomi väljaandvate õppeasutuste juhtide ja nende määratud ametiisikute allkirjadega ning õppeasutuste pitseritega.
§ 16. Uue duplikaadi väljaandmine
(1) Duplikaadi omanik võib § 11 lõike 1 punktides 1–5 nimetatud aluse esinemise korral taotleda uue duplikaadi väljaandmist.
(2) Uue duplikaadi väljaandmisel järgitakse duplikaadi väljaandmise korda, välja arvatud nõuet avaldada algdokumendi kehtetuks tunnistamise otsus ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
§ 161. Duplikaadi väljaandmine õppeasutuse tegevuse lõpetamisel
Kui diplomi või akadeemilise õiendi väljaandnud õppeasutuse tegevus on lõpetatud, esitatakse taotlus duplikaadi saamiseks õppeasutuse õigusjärglasele või selle puudumisel Haridus- ja Teadusministeeriumile, kes annab duplikaadi välja või keeldub selle väljaandmisest käesolevas peatükis kehtestatud tingimustel ja korras.
§ 17. Üleminek
(1) Paragrahvi 5 lõikeid 3 ja 4 kohaldatakse diplomite suhtes, mida väljastatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi õppekavade registrisse alates 1. juunist 2002. a kantud kõrgharidustaseme õppe õppekavade täitmisel.
(2) Haridus- ja Teadusministeeriumi õppekavade registrisse enne 1. juunit 2002. a kantud kõrgharidustaseme õppekava täitnud isikutele väljastatavate diplomite suhtes kohaldatakse Vabariigi Valitsuse 22. oktoobri 1998. a määrust nr 237 „Diplomi vormi ja statuudi kinnitamine”.
(3) Kutsekõrgharidusõppe, diplomiõppe, bakalaureuseõppe, magistriõppe ning bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekavadel põhineva õppe ja doktoriõppe õppekava täitnud isikutele väljastatavate akadeemiliste õiendite ja hinnetelehtede suhtes kohaldatakse kuni 1. jaanuarini 2004. a Vabariigi Valitsuse 22. oktoobri 1998. a määrust nr 237 „Diplomi vormi ja statuudi kinnitamine”.
(4) Üheaastase õpetajakoolituse läbinud isikule antakse tunnistus, mis kehtib ainult koos kõrgharidust tõendava diplomiga. Tunnistusele tehakse vastav märge ja lisatakse diplomi number. Tunnistusele lisatakse akadeemiline õiend. Tunnistuse vormi kehtestab õppeasutus.
(5) [Kehtetu - RT I, 28.05.2011, 6 - jõust. 31.05.2011]
(51) Isikule, kellele on väljastatud haridust tõendav dokument mitte rohkem kui kaks aastat enne seda, kui Haridus- ja Teadusministeeriumi õppekavade registrisse enne 1. juunit 2002. a kantud õppekava kehtinud korras positiivselt akrediteeriti, väljastatakse § 12 lõigetes 1 ja 3 ning § 15 lõikes 1 sätestatud korras isiku taotlusel riiklik kõrgharidust tõendav diplom käesoleva määruse lisas 6 kinnitatud plangil. Isikule väljastatavale diplomile kantakse § 14 lõikes 3 nimetatud andmed.
(6) Käesoleva määruse § 9 lõike 4 punktis 5 ja lõike 5 punktis 5 nimetatud õppeaine/lõputöö maht kantakse akadeemilisele õiendile alates 1. jaanuarist 2010. a Euroopa ainepunktisüsteemi ainepunktides (EAP).
[RT I 2009, 64, 437 - jõust. 01.01.2010]
(7) Diplomi võib vormistada enne 1. jaanuari 2010. a kehtinud diplomi vormile kuni 31. detsembrini 2011. a.
(8) Käesoleva määruse § 9 lõike 4 punktis 4 ja lõike 5 punktis 4 nimetatud andmed vastavuse kohta Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemele kantakse akadeemilisele õiendile alates 1. jaanuarist 2012. a.
(9) Käesoleva määruse § 9 lõike 4 punktis 5 ja lõike 5 punktis 5 nimetatud andmed õppekava õpiväljundite kohta, mis on kirjeldatud vastavalt Vabariigi Valitsuse 18. detsembri 2008. a määrusele nr 178 „Kõrgharidusstandard”, kantakse akadeemilisele õiendile alates 1. jaanuarist 2012. a.
(10) Käesoleva määruse § 9 lõikeid 6 ja 7 kohaldatakse akadeemiliste õiendite suhtes, mida väljastatakse alates 1. jaanuarist 2012. a. Kuni 1. jaanuarini 2012. a väljastatavale akadeemilisele õiendile kantakse õppeasutuse kehtestatud korras kas § 9 lõigetes 6 ja 7 nimetatud andmed või isiku esitatud dokumentide alusel teave varasemate õpingute tulemuste ja töökogemuse kohta, mis õppeasutuse otsusel arvestatakse tema õppekava täitmise osaks (õpingute ja töökogemuse sisu, sh teises õppeasutuses sooritatud õppeained; ainepunktide kogumaht, mille ulatuses loetakse õppekava eelmiste õpingute ja töökogemuse arvestamisega täidetuks; arvestatud soorituste ajavahemik). Teises õppeasutuses sooritatud õppeained kantakse akadeemilisele õiendile vastavalt § 9 lõike 4 punktile 5 ja lõike 5 punktile 5.
(11) Käesoleva määruse § 9 lõikes 8 nimetatud andmed „Kutseseaduse” § 15 lõike 6 kohta kantakse akadeemilisele õiendile alates 1. jaanuarist 2011. a.
1 Eestikeelsele akadeemilisele õiendile kantakse üksnes § 9 lõike 4 punktides allajoonitud tekst. Allajoonimata tekst on lisatud andmete sisu selgitava tekstina.
2 Ingliskeelsele akadeemilisele õiendile kantakse üksnes § 9 lõike 5 punktides allajoonitud tekst. Allajoonimata tekst on lisatud andmete sisu selgitava tekstina.
Lisa 1 Rakenduskõrgharidusõppe õppekava täitmist tõendava diplomi vorm
Lisa 1 Bakalaureuseõppe õppekava täitmist tõendava diplomi vorm
Lisa 1 Magistriõppe õppekava täitmist tõendava diplomi vorm
Lisa 1 Doktoriõppe õppekava täitmist tõendava diplomi vorm
Lisa 2 Akadeemilise õiendi vorm
Lisa 3 Ingliskeelse akadeemilise õiendi vorm
Lisa 4 Eesti kõrgharidussüsteemi kirjeldus
[Kehtetu - RT I 2009, 64, 437 - jõust. 01.01.2010]
Lisa 5 Information on the Higher Education System of Estonia
Lisa 6 Haridus- ja Teadusministeeriumi õppekavade registrisse enne 1. juunit 2002. a kantud õppekava täitmisel väljaantud diplomi ja selle duplikaadi vorm