Dreadbag.de | Meist | Privaatsus
Ras Muhamad - Ananta lend [ametlik video 2018]
Dreadbag.de - Kes on Dreadbagi taga?
Dreadbag.de + Dreadbag Showroom
Brabanteri tänav 38-40
Mobiil: + 49 171 89 62 648
Käibemaksukohustuslase number. DE21551783166
Vastutavad sisu vastavalt § 55 para 2 RStV
Lin Vogt, Brabanteri tänav 38-40, 50672 Köln
Vastutusklausel - õiguslikud teadaanded
§ 1 piiramine
Selle veebisaidi sisu on loodud väga hoolikalt. Kuid teenusepakkuja ei vastuta esitatud sisu õigsuse, täielikkuse ja tegelikkuse eest. Veebisaidi sisu kasutamine on kasutaja enda riskidel. Nimetatud sissemaksed tähistavad vastava autori arvamust ja mitte alati teenuseosutaja arvamust. Pakkuja veebisaidi puhas kasutamine ei tekita kasutaja ja pakkuja vahelisi lepingulisi suhteid.
§ 2 Välised lingid
Dreadbag.de sisaldab linke kolmandate osapoolte veebisaitidele ("väliseid linke"). Need veebisaidid kuuluvad vastavate operaatorite vastutusalasse. Kui väliseid linke oli esmakordselt ühendatud, kontrollis teenuseosutaja kolmandate isikute sisu õigusrikkumiste eest. Sel ajal polnud seaduslikke rikkumisi. Teenusepakkuja ei mõjuta lingitud lehtede praegust ja tulevast disaini ega sisu. Väliste linkide seadistamine ei tähenda, et teenusepakkuja omab lingi või lingi taga olevat sisu. Väliste linkide pidev kontroll on pakkujale põhjendamatu, ilma konkreetsete näitajateta õigusrikkumisteta. Õiguste rikkumise tundmise korral kustutatakse sellised välised lingid siiski kohe.
§ 3 autoriõiguse ja esitusõigused
Dreadbag.de avaldatud sisu suhtes kohaldatakse Saksa autoriõigust ja autoriõigust. Saksa autoriõiguse ja jõudluse kaitse seadusega keelatud mis tahes kasutamine nõuab teenuseosutaja või vastava autoriõiguse omaniku eelnevat kirjalikku nõusolekut. See kehtib eelkõige andmebaaside või muu elektroonilise meedia ja süsteemide reprodutseerimise, töötlemise, tõlkimise, säilitamise, töötlemise või paljundamise kohta. Kolmandate osapoolte sisu ja õigused on sellistena määratletud. Isikliku sisuga või täielike lehtede loata kopeerimine või levitamine ei ole lubatud ja karistatav. Lubatud on ainult isiklike, era- ja mitteärilisel eesmärgil kasutatavate koopiate ja allalaadimiste tegemine.
Selle veebisaidi esitamine välismaal on lubatud ainult kirjaliku loaga.
§ 4i eritingimused
Kui selle veebisaidi individuaalsete kasutusviiside eritingimused erinevad eespool nimetatud lõigetest, siis on see sõnaselgelt asjakohane. Sellisel juhul kohaldatakse eritingimusi konkreetsel juhul.
Tahaksime teid teavitada meie privaatsuseeskirjadest. Leiad infot isikuandmete kogumise ja kasutamise kohta meie veebisaidi kasutamisel. Seda tehes jälgime Saksamaa suhtes kohaldatavat andmekaitseseadust. Sellele avaldusele pääsete juurde igal ajal meie veebisaidil.
Me rõhutame selgesõnaliselt, et andmete edastamine internetis (nt e-kirjaga suhtlemisel) on turvapuudus ja seda ei saa täielikult kaitsta kolmandate isikute juurdepääsu eest.
Kasutamine kontakti meie informatsiooni kommertseesmärkidel ei ole lubatud, kui me varem antud meie kirjaliku nõusolekuta või on juba ärisuhe. Käesolevas veebisaidil mainitud pakkuja ja kõik isikud väidavad, et nad ei kasuta oma andmeid ega levitavad neid.
Võite külastada meie veebisaiti ilma isikuandmeid edastamata. Kui meie lehtedel kogutakse isikuandmeid (nt nimi, aadress või e-posti aadress), tehakse seda nii palju kui võimalik vabatahtlikkuse alusel. Neid andmeid ei edastata kolmandatele isikutele ilma teie selgesõnalise nõusolekuta. Kui Teie ja meie vahel on lepinguline suhe õigustatud, muudetud või muudetud või kui palute meilt taotluse esitada, kogume ja kasutate Teie isikuandmeid selleks vajalikuks (varude andmed). Me kogume, töötleme ja kasutame isikuandmeid nii palju kui vajalik veebipakkumise kasutamiseks (kasutusandmed). Kõik isikuandmed salvestatakse ainult nii kaua, kui on selleks otstarbeks vajalik (teie taotluse töötlemine või lepingu käitlemine). Sellega arvestatakse maksu- ja kaubandussalvestusperioode. Kui pädevad asutused, võime mõnel juhul andmete varjamise (seireandmed), et vajalikul määral õiguskaitse eesmärkidel, turvalisus, et rahuldada seadusjärgsete kohustuste põhiseaduslikku kaitset asutused või sõjalise või intellektuaalse omandi õigusi.
kommenteerimisvõimalusi
Kommentaaride funktsiooni kontekstis kogume sissemakse kommentaaride ulatuses isikuandmeid (nt nimi, e-post) ainult sellises ulatuses, nagu olete meile teatanud. Kui kommenteerite avalduse, salvestatakse teie pakutav e-posti aadress, kuid seda ei avaldata. Teie nimi avaldatakse, kui te pole pseudonüümiga kirjutanud.
Facebooki pistikprogrammi privaatsuseeskirjad ("meeldib")
Dreadbag.de kasutab Facebook.com-i poolt pakutavaid Facebook.com-i pistikprogramme, 1601 S. California Avenue, Palo Alto, CA 94304 USA-s. Kasutajad meie kodulehel, kus Facebook plugin ( "Like" nuppu) on paigaldatud Käesolevaga teatatakse pakkudes kommunikatsioon toimub brauseri et ühendus on loodud, et Facebook kaudu plugin, nii pistikprogramm veebilehelt. Lisaks sellele edastatakse kasutusandmed Facebooki serveritele, mis sisaldavad teavet meie veebisaidi külastuste kohta meie kodulehel. Facebooki kasutajatele sisselogimisel tähendab see, et kasutusandmed on määratud teie isiklikule Facebooki kontole. Niipea, kui kasutate Facebooki pistikprogrammi sisselogitud Facebooki kasutajana (nt klõpsates nupul "Soovita" või kommenteerimisfunktsiooni kasutades), edastatakse need andmed teie Facebooki kontole ja avaldatakse. Seda saab teha ainult teie Facebooki kontost välja logides.
Lisateavet Facebooki kasutamise kohta leiate privaatsuseeskirjadest Facebookis aadressil http://de-en.facebook.com/policy.php.
Google Analyticsi veebianalüütika teenuse privaatsuseeskirjad
Dreadbag.de kasutab Google Analyticsi (Google) pakutavat veebianalüüsi teenust Google Analytics. Google Analytics kasutab arvutis olevaid nn küpsiseid, tekstifaile, mis võimaldavad analüüsida veebisaidi kasutamist teie poolt. Küpsise poolt selle veebisaidi kasutamise kohta saadud teave edastatakse üldjuhul USA-le Google'i serverisse ja salvestatakse seal. Oleme lubanud IP anonüümsust. Sellel veebisaidil lühendab Google teie IP-aadressi Euroopa Liidu liikmesriikides või muudes Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriikides. Ainult erandjuhtudel kantakse kogu IP-aadress Google'i serverisse USA-sse ja lühendatakse seal. Nimel operaator sellel veebilehel Google kasutab seda teavet, et hinnata oma veebikülje kasutamisest, koostada aruandeid veebilehe tegevus ja pakkudes teine veebilehel ja internet seotud teenused veebisaidi operaator. Google Analyticsi osana brauseri poolt antud IP-aadressi ei ühendata teiste Google'i andmetega. Saate takistada küpsiste salvestamist, seades oma brauseritarkvara vastavalt; me siiski juhime tähelepanu sellele, et sel juhul ei pruugi te täielikult kasutada kõiki selle veebisaidi funktsioone. Võite ka takistada andmete küpsise poolt genereeritud ja kasutamisega seotud veebisaidi (sh. Teie IP-aadress) Google'i ja nende andmete töötlemine Google'i allalaadimine brauseri plug-in on saadaval järgmisel lingil ja installige: http://tools.google.com/dlpage/gaoptout?hl=et
Google Plus sotsiaalse võrgustiku privaatsuspõhimõtted
Dreadbag.de kasutab Google Inc, 1 Amphitheater Parkway, Mountain View, CA 1600, Ameerika Ühendriigid (Google) haldatavat Google Plus sotsiaalse võrgustiku nuppu G + 94043. Nuppu saab tuvastada tähisega "G + 1". Kui olete Google Plus-is registreeritud, võite kasutada nuppu G + 1, et väljendada huvi meie veebisaidi vastu ja jagada sisu meie veebisaidilt Google Plus'is. Sellisel juhul salvestab Google nii G + 1i sisu kui ka teavet saidi kohta, mida olete vaadanud. Teie "G + 1" võib-olla koos oma nime (võimalik foto - kui see on olemas), et Google Plus teisi Google'i teenuseid, nagu on kuvatud Google'i otsing või Google'i profiili.
Google'i andmete privaatseks muutmise eesmärgil ja ulatusel, andmete edasisel töötlemisel ja kasutamisel Google'is ning privaatsuse kaitsmise õigustest ja seadetest leiate järgmist teavet:
Veebimanuste teenuse twitter.com kasutamise privaatsuspõhimõtted
Meie veebisaidil integreerisime ka veebiteenuste teenuse twitter.com. Seda pakub Twitter Inc, 1355 Market St, Suite 900, San Francisco, CA 94103, USA. Twitter pakub niinimetatud Tweet-funktsiooni. Nii saate avaldada 140i tähemärkide pika sõnumeid ka veebisaidi linkide kaudu oma Twitteraccount'is. Kui kasutate meie veebisaitidel vidistama Twitteri funktsiooni Tweet, siis vastav veebisait lingitakse sinu kontoga Twitteris ja vajadusel selle reklaamimiseks. Andmed edastatakse ka Twitterile. Me ei ole teadlikud edastatud andmete sisust ja selle kasutamisest Twitteris. Lisateabe saamiseks külastage Twitteri privaatsuseeskirju: http://twitter.com/privacy
Privaatsusseadete määramiseks järgige allolevat linki: http://twitter.com/account/settings.
Teil on igal ajal õigus küsitleda teile kogutud andmeid tasuta ja tasuta. Teil on alati õigus tühistada oma nõusolek teie määratud isikuandmete kasutamiseks, mis mõjutab tulevikus. Lisateabe saamiseks pöörduge palun teenusepakkuja poole trükis olevate kontaktandmete all.
Kui nende lehtede sisu või esitus rikub kolmandate isikute õigusi või õigusnorme, palume vastavat sõnumit ilma kulukirjeta. Me garanteerime, et lõigud, millele on põhjendatud vastuväiteid, eemaldatakse kohe, ilma et oleks vaja õigusnõustaja sekkumist. Sellegipoolest hüvitame teid täies ulatuses ilma eelnevate kontaktideta ja esitame vajaduse korral vastulause eespool nimetatud sätete rikkumise eest.
Veebipõhise vaidluste lahendamise artikli 14 1 para veebipõhise lahendamise VO: .. Euroopa Komisjon näeb ette platvormi veebipõhist vaidluste lahendamise (OS) on sätestatud, et alla http://ec.europa.eu/consumers/odr/ leida.
Alternatiivne vaidluste lahendamine artikli 14 1 para veebipõhise lahendamise määruse ja § 36 VSBG ..:
Euroopa Komisjon pakub veebipõhise vaidluste lahendamise platvormi (OS), mida saate https://ec.europa.eu/consumers/odr leida. Me ei ole kohustatud või ei taha osaleda vaidluste lahendamise menetluses enne tarbija koondamisagentuuri.
Dreadbag - kinkija annetama


Vähi sõeluuringute registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Vähi sõeluuringute registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus
Vähi sõeluuringute registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus - sisukord
§ 1 Registri asutamine, pidamise eesmärk ja nimetus
§ 5 Sõeluuringule kutsutavatega seotud andmed
§ 6 Põhiuuringu andmed
§ 61 Uuringu tulemustest teavitamine
§ 7 Lisauuringu andmed
§ 8 Uuringujärgse ravi andmed
§ 9 Sõeluuringu episoodiga seotud andmed
§ 10 Andmete õiguslik tähendus
3 Andmete edastamine registrile
§ 11 Andmete esitaja ja edastaja
§ 12 Muud isikud andmeandjana
§ 13 Registrile andmete edastamise kord
§ 14 Registriandmete muutmine, ebaõigete andmete parandamine ja registrisse kantud andmete õigsuse tagamine
5 Registrisse kantud andmete säilitamine
§ 17 Andmete säilitamine ja arhiveerimine
6 Registri järelevalve, finantseerimine ja likvideerimine
RT I, 06.07.2016, 24
Vastu võetud 09.01.2015 nr 5
RT I, 13.01.2015, 25
jõustumine 16.01.2015
30.06.2016 RT I, 06.07.2016, 21 09.07.2016
Määrus kehtestatakse rahvatervise seaduse § 147 lõike 4 alusel.
§ 1. Registri asutamine, pidamise eesmärk ja nimetus
(1) Määrusega asutatakse vähi sõeluuringute register (edaspidi register), mis on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu.
(2) Registrit peetakse vähi sõeluuringute korraldamiseks, uuringukutsete ja tulemuste edastamiseks ning sõeluuringute käigus tehtud uuringute, saadud uuringuandmete ja raviandmete analüüsimiseks, et tagada sõeluuringute kvaliteet, tõhususe hindamine ja vähi varajane avastamine ning luua võimalus epidemioloogiliseks uurimistööks.
[RT I, 06.07.2016, 21 - jõust. 09.07.2016]
(3) Registri ametlik nimetus on vähi sõeluuringute register.
(4) Registri ingliskeelne nimetus on Estonian Cancer Screening Registry.
(2) Registri volitatud töötleja on Tervise Arengu Instituut.
(1) Registriandmete kaitse hõlmab:
(3) Registri turvaklass on K1T2S2.
§ 5. Sõeluuringule kutsutavatega seotud andmed
Registrisse kantakse tervise infosüsteemi edastatava saatekirja vastusest ja ambulatoorse või statsionaarse epikriisi andmetest järgmised andmed sõeluuringu kutsete edastamiseks:
1) patsiendi isikukood;
2) uuringu kood ja nimetus Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetelu järgi;
3) uuringu toimumise aeg;
4) põhi- või kaasuva haiguse diagnoosi kood ja nimetus RHK-10 järgi;
5) diagnoosi edastamise aluseks oleva dokumendi koostamise või haigusjuhtumi lõpetamise aeg;
6) saatekirja number.
§ 6. Põhiuuringu andmed
(1) Registrisse kantakse tervise infosüsteemi edastatava saatekirja vastusest ja ambulatoorse või statsionaarse epikriisi andmetest järgmised andmed rinnavähi sõeluuringu põhiuuringu kohta:
1) meditsiinidokumendi andmed;
2) patsiendi isikukood;
3) anamneesi andmed;
4) saatekirja number;
5) uuringu/protseduuri kood ja nimetus;
6) uuringu/protseduuri tegemise kuupäev;
7) uuringu/protseduuri kirjeldus;
8) uuringu/protseduuri tulemus;
9) uuringu/protseduuri tegija andmed (asutus ja töötaja);
10) radioloogilise uuringu kood ja nimetus;
11) radioloogilise uuringu tegemise aeg;
12) radioloogilise uuringu kehapiirkond/uuringu paige;
13) radioloogilise uuringu ülesvõtte andmed (Accession Number ja SUID);
14) radioloogilise uuringu tegija andmed (asutus ja töötaja);
15) radioloogilise uuringu hindamise aeg;
16) radioloogilise uuringu kirjeldus;
17) radioloogilise uuringu tulemus;
18) radioloogilise uuringu hindaja andmed (asutus ja töötaja).
(2) Registrisse kantakse tervise infosüsteemi edastatava saatekirja vastusest ja ambulatoorse või statsionaarse epikriisi andmetest järgmised andmed emakakaelavähi sõeluuringu põhiuuringu kohta:
10) patoloogia uuringu kood ja nimetus;
11) patoloogia uuringu proovimaterjali andmed (paige ja proovimaterjali adekvaatsus);
12) patoloogia uuringu hindamise aeg ja tulemus;
13) patoloogia uuringu hindaja andmed (asutus ja töötaja);
14) laboratoorse uuringu analüüsi tellimise andmed;
15) laboratoorse uuringu proovimaterjali andmed;
16) laboratoorse uuringu analüüsi tulemus;
17) laboratoorse uuringu proovimaterjali tagasilükkamise põhjus;
18) laboratoorse uuringu tulemuse hindamise aeg ja hindaja andmed (asutus ja töötaja);
19) otsuse kirjeldus;
20) põhihaiguse diagnoosi kood ja nimetus;
21) patomorfoloogilise diagnoosi kood ja nimetus;
22) pahaloomulise kasvaja levik (TNM, staadium ja histoloogiline diferentseerimise aste);
23) kaasuv haigus (kood ja nimetus).
(3) Registrisse kantakse tervise infosüsteemi edastatava saatekirja vastusest ja ambulatoorse epikriisi andmetest järgmised andmed jämesoolevähi sõeluuringu põhiuuringu kohta:
5) haigusjuhtumi visiidi andmed ja toimumise aeg;
6) laboratoorse uuringu analüüsi tellimise andmed;
7) laboratoorse uuringu proovimaterjali andmed;
8) laboratoorse uuringu analüüsi tulemus;
9) laboratoorse uuringu proovimaterjali tagasilükkamise põhjus;
10) laboratoorse uuringu tulemuse hindamise aeg ja hindaja andmed (asutus ja töötaja);
11) uuringu/protseduuri andmed (kood ja nimetus);
12) lõpliku kliinilise diagnoosi andmed (kood ja nimetus).
§ 61. Uuringu tulemustest teavitamine
(1) Jämesoolevähi sõeluuringu korral edastab register patsiendile põhiuuringu tulemuse ja haigusliku leiuta lisauuringu tulemuse.
(2) Uuringu tulemuste andmed edastatakse posti teel inimese rahvastikuregistris olevale elukoha aadressile.
§ 7. Lisauuringu andmed
Registrisse kantakse tervise infosüsteemi edastatava saatekirja vastusest ja ambulatoorse või statsionaarse epikriisi andmetest järgmised andmed rinna-, emakakaela- ja jämesoolevähi sõeluuringu lisauuringu kohta:
4) uuringu/protseduuri kood ja nimetus;
5) uuringu/protseduuri tegemise kuupäev;
6) uuringu/protseduuri kirjeldus;
7) uuringu/protseduuri tulemus;
8) uuringu/protseduuri tegija andmed (asutus ja töötaja);
9) patoloogia uuringu kood ja nimetus;
10) patoloogia uuringu proovimaterjali andmed (paige ja proovimaterjali adekvaatsus);
11) patoloogia uuringu hindamise aeg ja tulemus;
12) patoloogia uuringu hindaja andmed (asutus ja töötaja);
13) laboratoorse uuringu analüüsi tellimise andmed;
14) laboratoorse uuringu proovimaterjali andmed;
15) laboratoorse uuringu analüüsi tulemus;
16) laboratoorse uuringu proovimaterjali tagasilükkamise põhjus;
17) laboratoorse uuringu tulemuse hindamise aeg ja hindaja andmed (asutus ja töötaja);
18) koloskoopia uuringu kood ja nimetus;
19) koloskoopia uuringu tegemise kuupäev;
20) koloskoopia uuringu ärajäämise või katkemise põhjus;
21) koloskoopia uuringu kvalitatiivsed näitajad;
22) koloskoopia uuringu leiu andmed (leid, leiu täpsustus, paige, suurus, kuju, endoskoopiline hinnang, polüübi eemaldamise täielikkus);
23) histoloogia tellimuse olemasolu;
24) koloskoopia uuringu tüsistused ja kirjeldus;
25) koloskoopia uuringu tegija andmed (asutus ja töötaja);
26) radioloogilise uuringu kood ja nimetus;
27) radioloogilise uuringu tegemise aeg;
28) radioloogilise uuringu kehapiirkond/uuringu paige;
29) radioloogilise uuringu ülesvõtte andmed (Accession Number ja SUID);
30) radioloogilise uuringu tegija andmed (asutus ja töötaja);
31) radioloogilise uuringu hindamise aeg;
32) radioloogilise uuringu kirjeldus;
33) radioloogilise uuringu tulemus;
34) radioloogilise uuringu hindaja andmed (asutus ja töötaja);
35) otsuse kirjeldus;
36) põhihaiguse kliinilise diagnoosi kood ja nimetus;
37) patomorfoloogilise diagnoosi kood ja nimetus;
38) pahaloomulise kasvaja levik (TNM, staadium ja histoloogiline diferentseerimise aste);
39) kaasuv haigus (kood ja nimetus).
§ 8. Uuringujärgse ravi andmed
Registrisse kantakse tervise infosüsteemi edastatava ambulatoorse või statsionaarse epikriisi andmetest järgmised andmed uuringujärgse ravi kohta:
3) haigusjuhtumi visiitide andmed (visiidi toimumise aeg ja visiidi liik);
4) osakonda saabumise ja osakonnast lahkumise aeg;
7) uuringu/protseduuri tegija andmed (asutus ja töötaja);
8) operatsiooni kood ja nimetus;
9) operatsiooni toimumise kuupäev;
10) operatsiooni tegija andmed (asutus ja töötaja).
§ 9. Sõeluuringu episoodiga seotud andmed
(1) Register genereerib tervise infosüsteemi andmete põhjal järgmised andmed:
1) uuringu toimumise fakt;
2) uuringu eesmärk;
3) uuringumaterjali hindamiseks kasutatav meetod;
4) tuumori suurus mm-tes;
5) lümfisõlmede haaratus;
6) hormoonretseptorite staatus;
7) ravi toimumise fakt;
8) episoodi lõpptulemus;
9) biopsia võtmine.
(2) Registrisse kogutakse kutsete edastamise ja uuringu tulemusest teavitamise kohta järgmised andmed:
1) kutse ja korduskutse saatmise kuupäev;
2) kutse ja korduskutse edastamise viis;
3) tulemusest teavitamise kuupäev;
4) tulemusest teavitamise viis;
5) randomiseerimisrühm;
6) kutsumata jätmise põhjus.
§ 10. Andmete õiguslik tähendus
3. peatükk Andmete edastamine registrile
§ 11. Andmete esitaja ja edastaja
(1) Tervise infosüsteemi vahendusel esitavad registrile andmed kõik tervishoiuteenuse osutajad, kes teevad vastaval aastal sõeluuringu sihtrühma kuuluvale patsiendile esmased analüüsid või uuringud ning avastatud patoloogia korral lisauuringud ja ravi.
(2) Registrile edastab §-des 5, 6, 7 ja 8 nimetatud asjakohased andmed tervise infosüsteem.
§ 12. Muud isikud andmeandjana
(1) Eesti rahvastikuregister edastab registrile järgmised andmed isiku kohta:
1) ees- ja perekonnanimi, sünniaeg, sugu ja isikukood;
3) elukoha ja sideaadress;
4) kontakttelefon ja e-posti aadress;
5) Eestist alaliselt lahkumise aeg;
6) surma aeg.
(2) Surma põhjuste register edastab registrile järgmised andmed:
1) surma aeg;
2) surma algpõhjus;
3) muud surma põhjused.
(3) Vähiregister edastab registrile järgmised andmed:
1) pahaloomulise kasvaja diagnoos;
2) pahaloomulise kasvaja diagnoosimise aeg;
3) diagnoosi kinnitanud uurimismeetod;
4) kasvaja morfoloogiline diagnoos ja pahaloomulisuse aste;
5) kasvaja diferentseerumise aste;
6) kasvaja levik.
(4) Eesti Haigekassa edastab registrile järgmised andmed:
1) ravikindlustuse olemasolu;
2) osutatud tervishoiuteenuse nimetus ja kood Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetelu järgi, tervishoiuteenust osutanud tervishoiuteenuse osutaja nimi ja registrikood;
3) diagnoosi kood RHK-10 järgi;
4) ravi teostava tervishoiuteenuse osutaja poolt raviarvele kantud raviarve alustamise kuupäev;
5) isiku perearsti kood ja nimi.
§ 13. Registrile andmete edastamise kord
(1) Tervishoiuteenuse osutaja peab andmed tervise infosüsteemi esitama tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 591 lõike 3 ja § 592 lõike 2 kohaselt.
(2) Tervise infosüsteem edastab registrile andmeid digitaalselt.
§ 14. Registriandmete muutmine, ebaõigete andmete parandamine ja registrisse kantud andmete õigsuse tagamine
(1) Registrile edastatud andmete õigsuse eest vastutab andmete esitaja.
(2) Registrist väljastatavate andmete vastavuse eest vastutab volitatud töötleja.
(3) Registrisse kantud andmete õigsuse kontrollimiseks ja andmete tervikluse tagamiseks on registri volitatud töötlejal õigus teha andmete edastajale täpsustavaid päringuid ning saada andmeid teistest riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogudest.
(4) Registri volitatud töötleja säilitab teabe registrisse andmete lisamise ja nende parandamise kohta digitaalses andmebaasis.
(2) Volitatud töötleja tagab avalikkusele veebilehe kaudu juurdepääsu registrisse kantud andmete põhjal koostatud statistilistele aruannetele.
(3) Digitaalsesse andmebaasi kantud andmete sisestamise, muutmise, kustutamise ja arhiveerimise üle peetav arvestus on digitaalne ning sisaldab muu hulgas toimingu tegija nime ja toimingu tegemise aega.
Andmevahetus teiste andmekogudega toimub riigi infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu avaliku teabe seaduse § 439 lõike 1 punkti 5 alusel kehtestatud õigusakti kohaselt.
5. peatükk Registrisse kantud andmete säilitamine
§ 17. Andmete säilitamine ja arhiveerimine
(2) Volitatud töötleja säilitab registrisse kantud andmeid alaliselt.
6. peatükk Registri järelevalve, finantseerimine ja likvideerimine
Järelevalvet registri pidamise üle teevad registri vastutav töötleja ja andmekaitse järelevalveasutus vastavalt oma pädevusele.
Registri pidamist finantseeritakse riigieelarvest vastutavale töötlejale selleks otstarbeks eraldatud vahenditest.


Hooneühistuseadus
Riigikogu 09.06.2004 seadus; jõustumiskuupäev 01.01.2005
redaktsioon 23.03.2014 [RT I, 13.03.2014, 87]
Vastu võetud 09.06.2004
§ 1. Hooneühistu mõiste
(1) Hooneühistu on tulundusühistu, mille eesmärk on toetada ja soodustada oma liikmete majanduslikke huve läbi ühise majandustegevuse kinnisasja või hoonestusõiguse ning selle osaks oleva hoone (edaspidi kinnisasi) omamisel ja valitsemisel, võimaldades hooneühistu liikmetel hoone kindlaksmääratud osade ainukasutust.
(2) Hooneühistu suhtes kohaldatakse tulundusühistuseaduses sätestatut, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.
(3) Hooneühistu vastutab kohustuste eest oma varaga. Põhikirjaga ei saa ette näha liikmete täielikku isiklikku vastutust ega lisavastutust ühistu kohustuste eest.
(4) Hooneühistu nimi peab sisaldama sõna «hooneühistu».
(5) Hooneühistul ei ole nõukogu. Tulundusühistuseaduse § 55 lõikes 4 sätestatut kohaldatakse üldkoosoleku suhtes.
§ 2. Hooneühistu liikmesus
(1) Hooneühistu liikmeks olekuga kaasnevad liikme õigused ja kohustused (edaspidi liikmesus) on seotud hoonejaotusplaanis liikmele kasutamiseks kindlaksmääratud omaette kasutamist võimaldava hooneosaga.
(2) Hooneühistu liikmel on õigus kasutada teisi isikuid välistavalt hooneühistule kuuluvat ehituslikult tegelikkuses piiritletud omaette kasutust võimaldavat hooneosa, mis on temale kasutamiseks kindlaks määratud hoonejaotusplaanis (liikme ainukasutuses olev hooneosa).
(3) Hooneühistu liikmele ei maksta dividende ega tehta muid väljamakseid puhaskasumi arvel. Hooneühistu puhaskasumit võib kasutada üksnes ühistu eesmärgi saavutamiseks.
§ 21. Hooneühistu osakapital
(1) Hooneühistu osakapital peab olema vähemalt 2500 eurot.
(2) Hooneühistu liikme osalus hooneühistu osakapitalis (osamaks) vastab tema liikmemaksumäärale.
(3) Hooneühistu osakapital märgitakse hooneühistu põhikirjas ja kantakse äriregistrisse.
§ 3. Ainukasutuses ja ühiskasutuses olevad hooneosad
(1) Hooneühistu liikme ainukasutuses olev hooneosa on hoonejaotusplaanis temale kasutamiseks kindlaksmääratud eluruumid või mitteeluruumid ning nende juurde kuuluvad hooneosad, mida on võimalik eraldi kasutada ning mida saab muuta, kõrvaldada või lisada kinnisasja ning ühistu teise liikme õigusi kahjustamata või hoone välist kuju muutmata. Hooneühistu liikme ainukasutuses oleva hooneosa hulka võib kuuluda ka püsiva markeeringuga tähistatud garaažiosa.
(2) Hooneühistu liikmete ühiskasutuses on kinnisasi ning selle osad ja seadmed, mis on vajalikud hoone püsimiseks, ohutuse tagamiseks või ühiseks kasutamiseks, ka siis, kui need asuvad hooneühistu liikme ainukasutuses oleva hooneosa piires.
§ 4. Hooneühistu asutamine ja registrisse kandmine
(1) Hooneühistu võib asutada vähemalt kaks isikut.
(2) Hooneühistu kantakse äriregistrisse hooneühistu juhatuse avalduse alusel. Kinnisasja olemasolu korral või selle hilisemal omandamisel esitatakse registripidajale lisaks tulundusühistuseaduse § 7 lõikes 1 nimetatud dokumentidele ka hooneühistule kuuluva kinnisasja kinnistusraamatu registriosa number ja aadress. Hooneühistu põhikirjale lisatakse riikliku ehitisregistri pidaja või ehitusloa andnud ametiasutuse väljastatud koopia ühistule kuuluva hoone plaanist või ehitatava hoone projektist, millel on kindlaks määratud ja liikmesuse numbriga tähistatud iga liikme ainukasutuses olev hooneosa (edaspidi hoonejaotusplaan).
(3) Kinnisasja olemasolu korral või selle hilisemal omandamisel kantakse registrisse lisaks tulundusühistuseaduse §-s 8 nimetatud andmetele ka hooneühistule kuuluva kinnisasja kinnistusraamatu registriosa number ja kinnisasja aadress.
§ 41. Juhatuse liikme valimise erisused
Tulundusühistuseaduse §-s 53 ning § 60 lõigetes 11 ja 12 sätestatud juhul võib hääletusprotokollile, üldkoosoleku protokollile või juhatuse liikme registrisse kandmise avaldusele alla kirjutada iga hooneühistu liige.
§ 5. Liikmeks saamine
(1) Liikmeks astumisel kohaldatakse tulundusühistuseaduse 3. peatüki 1. jaos sätestatut, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.
(2) Liikmesuse võõrandamisel ja pärimisel saab liikmesuse omandaja liikmeks liikmesuse üleminekuga ilma liikmeks vastuvõtmise menetluseta.
(3) Liikmeks saamine registreeritakse äriregistris. Selleks esitab huvitatud isik notarile seadusega sätestatud omandiõigust tõendavad dokumendid. Notar edastab äriregistrile käesoleva seaduse § 6 lõikes 3 sätestatud andmete muudatused. Andmete edastamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist "justiitsminister" sõnadega "valdkonna eest vastutava minister". ]
§ 6. Hooneühistu liikmete nimekiri
(1) Hooneühistu liikmete nimekirja peetakse äriregistri juures. Nimekirja pidamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(2) Liikmesused kantakse hooneühistu liikmete nimekirja nummerdatult.
(3) Liikmete nimekirja kantakse:
1) liikme nimi või nimetus;
2) liikme isiku- või registrikood, Eesti isikukoodi puudumisel välismaine isikukood ning sünnipäev, -kuu ja -aasta;
3) [kehtetu - RT I 2007, 67, 413 - jõust. 28.12.2007]
4) [kehtetu - RT I 2007, 67, 413 - jõust. 28.12.2007]
5) andmed liikmesuse võõrandamise ja koormamise kohta, samuti liikmesusega seotud kitsenduste kohta;
6) andmed liikmeks vastuvõtmise kohta;
7) liikmesuse number ja sellega seotud ainukasutuses oleva hooneosa pindala;
8) liikmemaksumäär väljendatuna hariliku murruna;
9) muud seadusega sätestatud andmed.
(4) Liikmete nimekirja kantud andmed on avalikud. Liikmete nimekirjaga tutvumine ja sellest väljavõtete saamine toimub valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud korras.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist "justiitsministri" sõnadega "valdkonna eest vastutava ministri". ]
(5) Hooneühistu liige on kohustatud teatama hooneühistule oma olemasolevate sidevahendite andmed, eelkõige telefoninumbri või elektronposti aadressi.
(6) Kui hooneühistu liikme elu- või asukoht erineb kinnisasja asukohast, on liige kohustatud hooneühistule teatama ka oma elu- või asukoha postiaadressi.
(7) Kui hooneühistu liige ei ole hooneühistule teatanud oma elu- või asukoha postiaadressi, on hooneühistul õigus lugeda tema elu- või asukohaks liikme ainukasutuses oleva hooneosa asukoht.
§ 7. Liikmesuse lõppemise erisused
Hooneühistu liikmesuse lõppemisele ei kohaldata tulundusühistuseaduse §-des 16, 20-24 ja 33 sätestatut.
§ 8. Liikmesuse võõrandamine
(1) Tehing, millega kohustutakse omandama või võõrandama liikmesust, peab olema notariaalselt tõestatud.
(2) Liikmesuse loovutamise tehing peab olema notariaalselt tõestatud.
(3) Abikaasade ühisvara hulka kuuluva liikmesuse loovutamiseks on vajalik abikaasa nõusolek. Nõusoleku puudumisel on loovutamise tehing tühine.
(4) Loovutamistehingu tõestamise korral saadab notar alates tehingu tõestamisest kahe tööpäeva jooksul äriregistri pidajale ning hooneühistu juhatusele käesoleva seaduse § 6 lõikes 3 sätestatud andmete muudatused. Andmete edastamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
§ 9. Liikmesuse pantimine
(1) Liikmesust võib pantida.
(2) Liikmesuse pantimise kohustustehing ja käsutustehing peavad olema notariaalselt tõestatud.
(3) Pantimislepingu tõestamise korral saadab notar alates tehingu tõestamisest kahe tööpäeva jooksul äriregistri pidajale käesoleva seaduse § 6 lõikes 3 sätestatud andmete muudatused.
(4) Liikmesuse pantimisel teostab liikmesusest tulenevaid õigusi hooneühistu liige. Liikmesuse pantimisele kohaldatakse õiguste pantimise kohta sätestatut, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti. Liikmesuse loovutamise korral jääb pant omandaja suhtes kehtima.
(5) Kui liikmesuse pandiga tagatud nõuet ei täideta, on pandipidajal õigus nõuda sundtäitmist sundenampakkumise teel. Pandiga koormatud liikmesus müüakse täitedokumendi alusel seadusega sätestatud korras avalikul enampakkumisel.
§ 10. Liikmesuse üleminek pärijale
(1) Liikme surma korral läheb liikmesus üle pärijale.
§ 11. Hooneühistu liikme kohustused
(1) Hooneühistu liige on kohustatud:
1) hoidma korras ainukasutuses olevat hooneosa ning seda hooneosa ja ühiskasutuses olevaid kinnisasja osi kasutades hoiduma tegevusest, mille toime ühistu teistele liikmetele ületab tavakasutusest tekkivad mõjud;
3) võimaldama ainukasutuses olevat hooneosa kasutada teistel isikutel, kui see on vajalik ühiskasutuses olevate hooneosade korrashoiuks. Seetõttu tekkinud kahju tuleb liikmele hüvitada;
4) tasuma liikmemaksu käesoleva seaduse §-s 13 kindlaksmääratud ulatuses.
(2) Hooneühistu liige on kohustatud tagama, et tema perekonnaliikmed, ajutised elanikud ja teised liikme ainukasutuses olevat hooneosa kasutavad isikud järgivad käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatut.
§ 12. Liikmesuse võõrandamise kohustus
(1) Kui hooneühistu liige on korduvalt rikkunud ühistu või ühistu teise liikme suhtes oma kohustusi ja kui ühistu liikmed ei pea tema ühistusse kuulumist enam võimalikuks, võivad nad nõuda, et ta oma liikmesuse võõrandab.
(2) Võõrandamisnõude võib eelkõige esitada, kui hooneühistu liige:
2) on vähemalt kuue kuu liikmemaksu tasumisega viivitanud üle kolme kuu;
3) häirib oma tegevusega oluliselt hooneühistu teisi liikmeid nende ainukasutuses olevate hooneosade kasutamisel.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõude esitamise otsustab üldkoosolek.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut ei saa põhikirjaga välistada ega piirata.
(5) Kui kohustust rikkunud ühistu liige oma liikmesust ei võõranda, otsustab võõrandamise kohus ühistu või vähemalt ühe ühistu liikme hagi alusel. Otsust tehes lähtub kohus muu hulgas võõrandamisnõude aluseks olevatest asjaoludest.
(6) Hooneühistu või ühistu liige võib nõuda kohtuotsuse täitmist vastavalt täitemenetluse sätetele.
§ 13. Liikmemaks ja liikmemaksumäär
(1) Hooneühistu liige on kohustatud üldkoosoleku otsuse kohaselt tasuma ühiskasutuses olevate kinnisasja osade korrashoiu ja valitsemisega seotud kulutused vastavalt liikmemaksumäärale. Liikmemaksu iga liikme kohta arvutatakse tema liikmesusega seotud liikmemaksumäära alusel.
(2) Hooneühistu liige ei ole kohustatud hüvitama ühiskasutuses olevate kinnisasja osade korrapäraseks korrashoiuks vajalikest kulutustest suuremaid kulutusi, millega ta ei ole nõustunud.
(3) Liikmemaksumäär on ainukasutuses olevatele hooneosadele vastav murdarv väljendatuna hariliku murruna. Liikmemaksumäärade summa on 1. Liikmemaksumäär iga liikmesuse kohta määratakse kindlaks hooneühistu põhikirjas.
§ 14. Majanduskava
(1) Hooneühistu juhatus koostab majandusaastaks majanduskava, milles sisalduvad järgmised andmed:
1) ülevaade hooneühistule kuuluva kinnisasja seisukorrast ja kavandatavatest toimingutest;
2) kinnisasja valitsemiseks kavandatavad sissetulekud ja väljaminekud;
3) hooneühistu liikmete kohustused kinnisasja valitsemiskulude kandmisel vastavalt liikmemaksumäärale;
4) reservkapitali tehtavate maksete suurus;
5) hooneühistus tarbitud kütuse, soojuse, vee ja elektri kogus ning maksumus.
(2) Hooneühistu majandusaasta majanduskava kinnitab üldkoosolek.
§ 15. Valitsemine
(1) Hooneühistu liige võib nõuda, et hooneühistule kuuluvat kinnisasja valitsetakse hooneühistu põhikirja ja üldkoosoleku otsuste kohaselt, nendega reguleerimata osas aga hooneühistu liikmete huvidest lähtudes.
(2) Eelkõige käsitatakse hooneühistu liikmete huvidele vastava valitsemisena:
1) ühiskasutuses olevate kinnisasja osade kasutamist reguleeriva kodukorra kehtestamist;
2) ühiskasutuses olevate kinnisasja osade korrapärast korrashoidmist;
3) hooneühistupoolset hoone taastamisväärtusest lähtuva kahjukindlustuslepingu sõlmimist ja hooneühistu vastutuse kindlustamist;
4) asjakohase suurusega reservkapitali kogumist;
6) hooneühistu liikmele mõistlike tavakommunikatsioonide rajamiseks ja säilitamiseks vajalike abinõude rakendamise talumist;
(3) Hoonele tellib energiamärgise hooneühistu juhatus omal algatusel või vähemalt ühe hooneühistu liikme nõudmisel ühe kuu jooksul nõude esitamisest arvates.
§ 151. Revidendile esitatavate nõuete erisused
Hooneühistu revident võib olla hooneühistu liige, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti.
§ 16. Ainukasutusõiguste jaotuse ja liikmemaksumäärade muutmine
(1) Põhikirja muutmise otsus, millega muudetakse liikmete ainukasutuses olevate hooneosade jaotust või liikmemaksumäärasid, on vastu võetud, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks kolmandikku üldkoosolekul osalenud liikmetest. Muutmiseks on vaja nende isikute nõusolekut, kelle õigusi muutmine kahjustab.
(2) Äriregistrile esitatavale avaldusele tuleb lisaks üldkoosoleku otsusele ja üldkoosoleku protokollile lisada:
1) ainukasutusõiguste jaotuse muutmise korral - muudetud hoonejaotusplaan;
2) liikmemaksumäärade muutmise korral - muudetud põhikiri.
§ 17. Hooneühistu lõpetamine
Hooneühistu lõpetamiseks on vaja kõigi hooneühistu liikmete nõusolekut. Muus osas kohaldatakse hooneühistu lõpetamisele tulundusühistuseaduse 5. peatükis sätestatut, välja arvatud tulundusühistuseaduse § 74.
§ 18. Hooneühistu lõpetamine kinnisasja või hoonestusõiguse vastavalt korteriomanditeks või korterihoonestusõigusteks jagamisega
(1) Erinevalt tulundusühistuseaduse 5. peatükis sätestatust võib hooneühistu likvideerimisel jagada liikmete ainukasutuses olevate hooneosadega kinnisasja või hoonestusõiguse vastavalt korteriomanditeks või korterihoonestusõigusteks ja korteriomandid või korterihoonestusõigused võõrandada neid liikmesuse alusel kasutavatele hooneühistu liikmetele.
(2) Kinnisasja või hoonestusõiguse vastavalt korteriomanditeks või korterihoonestusõigusteks jagamisel lähtutakse hoonejaotusplaanist ja võetakse arvesse hooneühistu liikme liikmemaksumäär.
(3) Otsus hooneühistu lõpetamise kohta kinnisasja või hoonestusõiguse vastavalt korteriomanditeks või korterihoonestusõigusteks jagamisega on vastu võetud, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks kolmandikku üldkoosolekul osalenud liikmetest.
(4) Kui hooneühistu eesmärk on hoone ehitamine ja kinnisasja või hoonestusõiguse vastavalt korteriomanditeks või korterihoonestusõigusteks jagamine, tekib hooneühistu liikmel kasutusloa saamisest alates õigus nõuda ainukasutuses olevate hooneosadega kinnisasja või hoonestusõiguse jagamist vastavalt korteriomanditeks või korterihoonestusõigusteks ja hooneühistu lõpetamist.
(5) Kui hooneühistu lõpetamine toimub käesolevas paragrahvis sätestatud viisil, ei rahuldata võlausaldajate nõudeid korteriomanditeks või korterihoonestusõigusteks jagamisele kuuluva kinnisasja või hoonestusõiguse arvel.
(6) Kui muust varast võlausaldajate nõuete rahuldamiseks ei piisa, koormatakse likvideerimismenetluse käigus enne korteriomandite või korterihoonestusõiguste hooneühistu liikmetele võõrandamist hooneühistule kuuluvad korteriomandid või korterihoonestusõigused rahuldamata jäänud võlausaldajate nõuete tagamiseks võlausaldajate kasuks hüpoteekidega.
(7) Korteriomandite või korterihoonestusõiguste hüpoteekidega koormamiseks koostab hooneühistu juhatus vastava kava, milles on ette nähtud hüpoteekide jaotus, nõuete üleminek ja muud olulised tingimused. Kava esitatakse tutvumiseks hooneühistu liikmetele ja võlausaldajatele.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud kava kinnitab üldkoosolek pärast arvamuste esitamiseks antud ühekuulise tähtaja möödumist. Võlausaldaja mittenõustumise korral on üldkoosoleku otsus, millega kava kinnitatakse, tühine.
(9) Kui hooneühistu liige või võlausaldaja ei nõustu üldkoosoleku kinnitatud kavaga, määrab kava tingimused mittenõustunud isiku nõudel kindlaks kohus.
§ 19. Hooneühistu liikmete kaitse kinnisasja võõrandamise korral
(1) Hooneühistule kuuluva kinnisasja võõrandamise korral säilivad hooneühistu liikmesusest tulenevad õigused ja kohustused kinnisasja omandaja suhtes kuue kuu jooksul hooneühistu nendel liikmetel, kes kasutasid võõrandataval kinnisasjal hooneosa liikmesusest tuleneva ainukasutusõiguse alusel eluruumina.
(2) Käesolevas paragrahvis sätestatut ei kohaldata, kui hooneühistu lõpetatakse käesoleva seaduse §-s 18 ettenähtud korras.
(1) Alates käesoleva seaduse jõustumisest võib liikmetega juriidilisi isikuid, kelle eesmärk on toetada ja soodustada oma liikmete majanduslikke huve läbi ühise majandustegevuse kinnisasja või hoonestusõiguse ning selle osaks oleva hoone omamisel ja valitsemisel, võimaldades liikmetel hoone kindlaksmääratud osade ainukasutust, asutada ainult käesolevas seaduses sätestatud korras.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tunnustele vastavate enne käesoleva seaduse jõustumist asutatud juriidiliste isikute suhtes kohaldatakse hooneühistuseadust. Sellise juriidilise isiku põhikirja vastavusse viimist käesoleva seadusega võib nõuda iga asjaomase juriidilise isiku liige.
(21) [Kehtetu - RT I 2009, 51, 349 - jõust. 15.11.2009]
(3) Juriidilise isiku juhatus teeb põhikirja muutmiseks vajalikud toimingud oma algatusel või liikme nõudel.
(4) Kui üldkoosolek on otsustanud põhikirja käesoleva seadusega vastavusse viia, esitab juriidilise isiku juhatus mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrile põhikirja muutmise kande tegemise avalduse, millele lisab põhikirja muutmise otsustanud üldkoosoleku protokolli ja põhikirja uue teksti.
(5) Kui põhikirja muutmisega kahjustatakse liikme õigusi, võib liige kahe kuu jooksul üldkoosoleku otsuse tegemisest arvates vaidlustada kohtus põhikirja muutmise otsuse.
(6) Kui üldkoosolek ei võta vastu otsust põhikirja muutmise kohta, otsustab põhikirja muutmise liikme taotluse alusel kohus. Sellisel juhul asendab üldkoosoleku otsust jõustunud kohtuotsus.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tunnustele vastavad juriidilised isikud on kohustatud viima oma põhikirjad käesoleva seadusega vastavusse hiljemalt 2008. aasta 1. jaanuariks. Nimetatud tähtpäevast alates võib mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri pidaja nõuda juriidiliselt isikult põhikirja käesoleva seadusega vastavusse viimist. Vastavalt kohaldatakse äriseadustiku § 59 lõikes 5 ja §-s 71 sätestatut.
(8) Käesolevat seadust kohaldatakse vastavalt ka nende käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tunnustele vastavate juriidiliste isikute suhtes, kellele kuuluv hoone on tsiviilkäibes vallasasjana.
(81) [Kehtetu - RT I, 18.12.2012, 3 - jõust. 19.12.2012]
(9) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tunnustele vastava juriidilise isiku põhikiri on vastuolus käesoleva seaduse või tulundusühistuseadusega, kohaldatakse seaduses sätestatut.
(10) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tunnustele vastavad juriidilised isikud kantakse mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist automaatselt üle äriregistrisse.
(11) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tunnustele vastav juriidiline isik ei ole oma põhikirja käesoleva seadusega vastavusse viinud, on ta kuni põhikirja vastavusse viimiseni kantud mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse, misjärel kantakse ta automaatselt üle äriregistrisse.
§ 21. Elamuseaduse muutmine
§ 22. Eluruumide erastamise seaduse muutmine
§ 23. Seaduse jõustumine
(1) Käesolev seadus jõustub 2005. aasta 1. jaanuaril.
(2) Käesoleva seaduse § 15 lõige 3 jõustub 2009. aasta 1. jaanuaril.


text:
 Pärimisõigus Claudius Õigusbüroo
Õigusabi Claudius Õigusbüroost – pärimine kiirelt ja valutult!
Claudius Õigusbüroo nõustab kliente kõigis pärimisõiguse valdkondades. Aitame Teil koostada vajalikud dokumendid, esindame kohtus, asjaajamisel ametiasutustes ja muude isikute ning organisatsioonide ees, teostame vajalikud toimingud.
Pärimisõigus puudutab sisuliselt meist igaühte, hõlmates selliseid õigusküsimusi nagu pärandaja tahe pärandi osas, pärandaja tahte vormistamine, pärimise alused ja pärimise käik. Tulenevalt Eesti Vabariigi Põhiseaduse § 32 on igaühel õigus enda omandit vabalt vallata, kasutada ja käsutada ning pärimisõigus on tagatud.
pärandaja surmapäevast tulenevad pärimise erisused;
pärimise üldküsimused - pärimine ja pärandaja, pärand;
pärandi avanemine ja pärandi üleminek pärijale;
pärimisvõime ja pärimiskõlbmatus;
pärimine seaduse järgi;
pärimine testamendi järgi;
notariaalne testament ja kodune testament;
annak ja elatis annakuna;
sihtkäsund ja sihtmäärang;
testamenditäitja;
testamendi tühistamine;
abikaasade vastastikune testament;
pärimisleping;
sundosa ja sundosa pärimine;
pärandvara hoiumeetmed;
pärandi vastuvõtmine ja pärandist loobumine;
pärandiosa suurenemine juurdekasvuõiguse alusel;
pärija õigused ja kohustused, vastutus pärandaja kohustuste eest;
kaaspärijad;
pärandvara jagamine;
eelpärand;
pärimismenetlus notari juures;
pärimistunnistuse või muu tunnistuse kehtetuks tunnistamine;
pärimisregister ja pärimisregistriga seotud toimingud.
Olulisemad pärimisega seotud seadused, määrused ja välislepingud
Pärandaja surmapäevast tulenevad pärimise erisused
1. jaanuarist 2009 kehtima hakanud Eesti pärimisseadus asendas kuni 2009. aastani kehtinud aktiivse pärandi vastuvõtusüsteemi loobumissüsteemiga. See tähendab, et kui pärimiseks õigustatud isik ei tee seaduses sätestatud aja jooksul notari juures pärandist loobumise avaldust, on ta pärandi vastu võtnud ning muutunud pärijaks. Seega ei pea enam pärijaks saamiseks esitama avaldust pärandi vastuvõtmiseks. Kuid juhul, kui pärija ei soovi pärandit vastu võtta, tuleb notarile esitada avaldus pärandist loobumiseks. Samuti tuleb pöörduda notari juurde registris olevate asjade ümberregistreerimiseks ja pärandaja raha pangaarvelt võtmiseks.
1. jaanuaril 2009 jõustunud pärimisseadus kohaldub juhtudel, kui isik on surnud 1. jaanuaril 2009 või hiljem. Kui isik suri enne 1. jaanuari 2009, kohaldub pärimisele eelmine seadus – ka juhul, kui pärimismenetlust hakatakse läbi viima pärast 1. jaanuari 2009. Seetõttu tuleb varem surnud isiku pärijaks saamiseks siiski endiselt notarile esitada avaldus pärandi vastuvõtmiseks.
Protseduurid notari juures on pärijale suhteliselt lihtsad, kuna e-notari süsteem on ühenduses rahvastikuregistri andmebaasiga ja seetõttu paberil esitatavaid sünni-, surma- ja abielutõendeid üldjuhul ei nõuta. Ainult siis kui rahvastikuregistrist ei ole sugulus nähtav, nõutakse selle tõendamiseks dokumente. Sama kehtib kinnisvara ja kinnistusraamatu andmete kohta. Testamendi olemasolust saab notar teavet pärimisregistrist juhul kui pärijal ei ole teavet testamendi olemasolu või puudumise kohta.
Pärimise üldküsimused - pärimine ja pärandaja, pärand
Pärimine on isiku surma korral tema vara üleminek teisele isikule. Pärandaja on isik, kelle vara tema surma korral teisele isikule üle läheb. Pärand on pärandaja vara. Pärandiks ei ole pärandaja õigused ja kohustused, mis seadusest tulenevalt või oma olemuselt on lahutamatult seotud pärandaja isikuga.
Pärimise aluseks on seadus (seadusjärgne pärimine) või pärandaja viimne tahe, mis on avaldatud testamendis (pärimine testamendi järgi) või pärimislepingus (pärimine pärimislepingu järgi). Pärimisõigust pärimislepingu järgi eelistatakse pärimisõigusele testamendi järgi, neid mõlemaid aga pärimisõigusele seaduse järgi.
Pärimisele kohaldatakse pärandi avanemise ajal kehtinud õigust, kui pärimisseaduse rakendussätetest ei tulene teisiti. Pärimisele kohaldatakse pärandaja viimase elukohariigi õigust. Isik võib testamendi või pärimislepinguga määrata, et tema pärandile kohaldatakse tema kodakondsuse riigi õigust. Selline määrang muutub kehtetuks, kui isik on surma hetkeks vastava riigi kodakondsuse kaotanud.
Pärimisele kohaldatava õiguse ulatus määratakse rahvusvahelise eraõiguse seaduse järgi.
Pärandi avanemine ja pärandi üleminek pärijale
Pärand avaneb isiku surma korral. Pärandi avanemise aeg on pärandaja surmapäev ja pärandi avanemise koht on pärandaja viimane elukoht.
Pärandi avanemisel läheb pärand üle pärijale. Pärija võib pärandist pärimisseaduses sätestatud korras loobuda.
Pärimisvõime on isiku võime pärida. Pärimisvõimeline on iga õigusvõimeline isik. Pärija võib olla füüsiline isik, kes pärandaja surma ajal on elus, või juriidiline isik, kes sel ajal on olemas. Pärast pärandi avanemist elusalt sündinud laps loetakse pärandi avanemise ajal pärimisvõimeliseks, kui ta oli eostatud enne pärandi avanemist. Sihtasutus, mis luuakse testamendi või pärimislepingu alusel, loetakse pärandi avanemise ajal olemasolevaks, kui ta hiljem omandab juriidilise isiku õigused.
Pärimiskõlbmatu on isik, kes: tahtlikult ja õigusvastaselt põhjustas pärandaja surma või püüdis seda teha; tahtlikult ja õigusvastaselt asetas pärandaja olukorda, milles viimane oli kuni oma surmani võimetu tegema või tühistama viimse tahte avaldust; sunni või pettusega takistas pärandajat tegemast või muutmast viimse tahte avaldust või samal viisil sundis teda viimse tahte avaldust tegema või tühistama, kui pärandajal ei olnud võimalik oma tegelikku viimset tahet väljendada; tahtlikult ja õigusvastaselt kõrvaldas või hävitas testamendi või pärimislepingu, kui pärandajal ei olnud enam võimalik seda uuendada; võltsis pärandaja tehtud testamendi või pärimislepingu või selle osa.
Lapse seadusjärgseks pärijaks ei saa olla tema vanem, kellelt kohus on vanema õigused ära võtnud.
Vaidluse korral võib kohus tunnistada isiku pärimiskõlbmatuks huvitatud isiku nõudel - pärimiskõlbmatuks tunnistamise hagemine.
Päritakse seaduse järgi, kui pärandaja ei ole jätnud kehtivat testamenti või pärimislepingut. Kui pärandaja testament või pärimisleping käib ainult pärandi osa kohta, päritakse ülejäänud osa seaduse järgi.
Seadusjärgsed pärijad on pärandaja abikaasa ja käesolevas seaduses nimetatud sugulased. Seadusjärgne pärija võib olla ka kohalik omavalitsusüksus või riik.
Sugulased pärivad kolmes järjekorras. Teise järjekorra pärijad pärivad, kui esimese järjekorra pärijaid ei ole. Kolmanda järjekorra pärijad pärivad, kui esimese ja teise järjekorra pärijaid ei ole. Sugulaste seadusjärgse pärimise kohta käivaid sätteid kohaldatakse, arvestades pärandaja üleelanud abikaasa õigust pärandile.
Esimese järjekorra seadusjärgsed pärijad on pärandaja alanejad sugulased - need on pärandaja lapsed (nii bioloogilised kui lapsendatud), lapselapsed jne. Kui pärandaja surma ajal on elus pärandaja alaneja sugulane, ei päri selle sugulase alanejad sugulased, kes on pärandajaga suguluses tema kaudu. Enne pärandaja surma surnud alaneja sugulase asemele astuvad need alanejad sugulased, kes on pärandajaga suguluses surnud alaneja sugulase kaudu. Pärandaja lapsed pärivad võrdsetes osades. Surnud vanema asemele astunud lapsed pärivad võrdsetes osades selle osa pärandist, millele olnuks õigus nende surnud vanemal.
Teise järjekorra seadusjärgsed pärijad on pärandaja vanemad ja nende alanejad sugulased. Kui pärandi avanemise ajal on pärandaja mõlemad vanemad elus, pärivad nad kogu pärandi võrdsetes osades. Kolmanda järjekorra seadusjärgsed pärijad on pärandaja vanavanemad ja nende alanejad sugulased. Kui pärandi avanemise ajal on elus kõik vanavanemad, pärivad nad kogu pärandi võrdsetes osades.
Koos pärandaja sugulastega pärib pärandaja üleelanud abikaasa seaduse järgi: esimese järjekorra pärijate kõrval võrdselt pärandaja lapse osaga, kuid mitte vähem kui ühe neljandiku pärandist; teise järjekorra pärijate kõrval poole pärandist. Kui ei ole sugulasi esimesest ega teisest järjekorrast, pärib pärandaja abikaasa kogu pärandi. Üleelanud abikaasal ei ole pärimisõigust ega õigust eelosale, kui pärandaja oli enne oma surma esitanud kohtule abielu lahutamise nõude või andnud abielu lahutamiseks kirjaliku nõusoleku, samuti siis, kui pärandaja oli oma surma ajal õigustatud nõudma abielu kehtetuks tunnistamist ja oli esitanud kohtule sellekohase nõude.
Kui pärandaja üleelanud abikaasa pärib koos teise järjekorra pärijatega, saab ta peale pärandiosa eelosana abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemed, kui need ei ole kinnisasja päraldised - abikaasa õigus eelosale.
Testament on ühepoolne tehing, millega pärandaja (testaator) teeb oma surma puhuks pärandi kohta korraldusi. Testamendi teeb testaator isiklikult. Testamendi tõlgendamisel lähtutakse testaatori tegelikust tahtest. Isikute ja asjade nimetamisel testamendis piisab seesugusest nimetamisest või kirjeldamisest, mis ei jäta testaatori tahtes kahtlust. Kui testaatori tahtes kahtlust ei ole, ei mõjuta testamendi kehtivust eksimus asjade või isikute nimetamises või kirjeldamises ega see, et isiku või asja testamendis nimetatud omadus või tunnus on hiljem kadunud.
Testament võib olla notariaalne või kodune. Notariaalne testament võib olla notariaalselt tõestatud või notari hoiule antud testament. Kodune testament võib olla tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud või omakäeliselt kirjutatud testament. Testament on kehtiv, kui see on tehtud kooskõlas testamendi tegemise ajal kehtinud seadusega.
Testamendijärgne pärija on isik, kellele testaator on testamendiga pärandanud kogu oma vara või mõttelise osa (murdosa) sellest. Kui testamendis nimetatud pärijate pärandiosad on määramata, loetakse nende pärandiosad võrdseks.
Testaator võib nimetada pärija asemele ühe või mitu asepärijat juhuks, kui pärijaks nimetatud isik sureb enne pärandi avanemist, loobub pärandist või on pärimiskõlbmatu - asepärija. Testaator võib testamendis määrata, et teatava tähtpäeva või edasilükkava tingimuse saabumise korral läheb kogu pärand või osa sellest üle pärijalt järelpärijale. Pärija, kellele on nimetatud järelpärija, on eelpärija. Kui testaator on järelpärija nimetanud tähtpäeva või edasilükkavat tingimust määramata, pärib järelpärija eelpärija surma korral.
Testament või selle osa, mille pärandaja on teinud oma abikaasa kasuks, on tühine, kui: abielu on lõppenud enne pärandaja surma; pärandaja oli enne oma surma esitanud kohtule abielu lahutamise nõude või andnud abielu lahutamiseks oma kirjaliku nõusoleku; pärandaja oli oma surma ajal õigustatud nõudma abielu kehtetuks tunnistamist ja oli esitanud kohtule sellekohase nõude. Testament ei ole tühine juhul, kui saab eeldada, et pärandaja oleks selle teinud ka eelpool nimetatud juhul.
Notariaalne testament ja kodune testament
Notar tõestab testamendi, mille ta on koostanud testaatori tahteavalduse kohaselt või mille on talle tõestamiseks esitanud testaator. Testamendile kirjutab testaator alla notari juuresolekul. Testaator võib teha notariaalse testamendi ka sel teel, et annab isiklikult oma viimse tahte avalduse kinnises ümbrikus notari hoiule ning kinnitab notarile, et see on tema testament. Notar koostab testamendi hoiule andmise kohta notariaalakti, millele kirjutavad alla testaator ja notar. Testaator võib notari hoiule antud testamendi igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise kohta koostab notar notariaalakti, millele kirjutavad alla testaator ja notar.
Testaator võib teha koduse testamendi, millele ta kirjutab alla vähemalt kahe teovõimelise tunnistaja juuresolekul ning milles märgib ära testamendi tegemise kuupäeva ja aasta. Tunnistajad peavad olema testamendi allakirjutamise juures üheaegselt. Tunnistajatele peab testaator teatama, et nad on kutsutud tunnistajateks testamendi tegemise juurde ning et testament sisaldab tema viimset tahet. Ei ole nõutav, et tunnistajad teaksid testamendi sisu. Tunnistajad kinnitavad oma allkirjaga, et testaator on testamendile ise alla kirjutanud ja et nende arusaamise kohaselt on testaator teo- ja otsustusvõimeline. Tunnistajaks ei või olla isik, kelle enda või kelle üleneja või alaneja sugulase, venna või õe või nende alaneja sugulase või abikaasa või abikaasa üleneja või alaneja sugulase kasuks testament tehakse.
Testaator võib teha koduse testamendi, kirjutades selle algusest lõpuni oma käega ja märkides ära testamendi tegemise kuupäeva ja aasta. Omakäeliselt kirjutatud testamendile kirjutab testaator ise alla. Kui omakäeliselt kirjutatud testament on esitatud notarile ja notar on selle kohta tõestamisseaduse alusel notariaalakti koostanud, kehtib see notariaalselt tõestatud testamendina.
Koduse testamendi kehtivuse aeg - kodune testament kaotab kehtivuse, kui selle tegemise päevast on möödunud kuus kuud ja testaator sel ajal elab. Kui koduses testamendis ei ole märgitud selle tegemise kuupäeva ega aastat ning ka muul viisil ei ole võimalik tuvastada testamendi tegemise aega, on testament tühine.
Koduse testamendi hoidmine - testaator võib kodust testamenti hoida ise või anda selle hoidmiseks teisele isikule. Saanud teada testaatori surmast, on isik, kellele testaator on testamendi hoiule andnud või kelle valduses on testament muul alusel, kohustatud testamendi viivitamata esitama notarile. Notar väljastab koduse testamendi esitajale testamendi hoiule võtmise kohta dokumendi, millele kirjutavad alla testamendi esitaja ja notar.
Testeerimisiga - vähemalt 15 aasta vanune alaealine võib teha testamendi notariaalselt tõestatud vormis. Alaealine ei vaja testamendi tegemiseks oma seadusliku esindaja nõusolekut.
Annak ja elatis annakuna
Kui testaator ei ole määranud isikule kogu oma vara ega selle mõttelist osa, vaid üksnes teatud varalise hüve, pidamata hüve saajat oma õigusjärglaseks, loetakse hüve annakuks (annak) ja hüve saaja annakusaajaks. Annaku määramise korraldus annab annakusaajale õiguse nõuda annakutäitjalt (pärija või teine annakusaaja) annakuks määratud eseme üleandmist. Annakuks võib olla asi, rahasumma, õigus, nõue, kohustusest vabastamine või muu üleantav hüve. Kui annakuks määratud ese on hävinud või selle väärtus on vähenenud annakutäitja süül, on annakusaajal õigus nõuda temalt kahju hüvitamist.
Testaator võib lisaks pärandiosale määrata pärijale ka annaku. Annakusaajal on õigus annak vastu võtta või annakust loobuda. Annakusaajal ei ole õigust võtta talle määratud annakust vastu vaid osa või annaku osast loobuda. Kui annakusaajale on määratud mitu annakut, võib ta loobuda kõigist annakutest või üksnes mõnest.
Elatis annakuna - kui annakuks on määramata suurusega elatis, lepivad selle suuruses kokku annakusaaja ja annakutäitja ning vaidluse korral otsustab selle kohus. Kui annakuks on elatis alaealisele isikule, loetakse see määratuks isiku täisealiseks saamiseni, kui testamendist või pärimislepingust ei tulene teisiti.
Sihtkäsund on testaatori korraldus, millega ta testamendis või pärimislepingus paneb pärijale või annakusaajale (sihtkäsunditäitja) kohustuse, ilma et kellelgi tekiks sellele kohustusele vastavat õigust. Kui testamendist ei selgu, kas testaator on teinud tingimusega korralduse või sihtkäsundi, loetakse, et tehtud on sihtkäsund.
Sihtmäärang on testaatori korraldus, millega ta testamendis või pärimislepingus kohustab pärijat või annakusaajat kasutama pärandvara või annakut kindlal sihtotstarbel. Testaator võib määrata sihtmäärangu täitmiseks isiku (sihtmäärangutäitja), kellel on sihtmäärangu täitmiseks määratud vara suhtes testamenditäitja õigused ja kohustused. Kui sihtmäärangut ei täideta, võib kohus huvitatud isiku avalduse alusel määrata selle täitmiseks hooldaja, kellel on sihtmäärangu täitmiseks määratud vara suhtes testamenditäitja õigused ja kohustused.
Testaator võib testamendis määrata selle täitjaks ühe või mitu isikut. Testaator võib määrata asetestamenditäitja. Testamenditäitja võib olla üksnes teovõimeline isik. Testamenditäitja kohustuste täitmist ei või isikult nõuda enne, kui ta on testamenditäitja ülesande vastu võtnud. Keegi ei ole kohustatud vastu võtma testamenditäitja ülesannet. Kui isik on testamenditäitja ülesande vastu võtnud, ei või ta sellest mõjuva põhjuseta loobuda. Testamenditäitja ülesande vastuvõtmiseks ja sellest loobumiseks tuleb teha notarile avaldus, mille notar tõestab.
Kui isik testamenditäitja ülesandest või selle vastuvõtmisest loobub või kui testaator on testamendis jätnud testamenditäitja isiku kindlaks määramata, kuid testamendist nähtub tema tahe testamenditäitja määramise kohta, määrab notar testamenditäitjaks advokaadi või muu isiku, kes nõustub testamenditäitja ülesandeid täitma. Testamenditäitjat määrates kuulab notar ära pärijate ja annakusaajate arvamuse. Advokaadil ei ole õigust kaaluka põhjuseta testamenditäitja ülesande vastuvõtmisest keelduda.
Testamendi täitmise kulutused ja testamenditäitja tasu - vajalikud kulutused, mida testamenditäitja on oma kohustuste täitmiseks teinud, hüvitatakse pärandi arvel. Testamenditäitja võib nõuda oma tegevuse eest mõistlikku tasu, kui testamendist ei tulene teisiti. Kui testamenditäitja on pärija või annakusaaja, tuleb tasu määramisel arvestada pärandiosa või annaku väärtust, kui testaator ei ole määranud teisiti. Kui pärijad, annakusaajad ja testamenditäitja ei jõua tasu suuruses kokkuleppele, määrab testamenditäitja nõudel tasu suuruse kohus.
Testaator võib testamendi või mõne selle osa igal ajal tühistada hilisema testamendi või pärimislepinguga. Notariaalse testamendi võib testaator tühistada notariaalse või koduse testamendiga või pärimislepinguga. Koduse testamendi võib testaator tühistada notariaalse või koduse testamendiga või testamendi hävitamisega või pärimislepinguga. Kui testaator on tühistanud ainult testamendi mõne osa, jääb testament muus osas kehtima. Varem tehtud testament kaotab hilisema testamendi või pärimislepinguga kehtivuse niivõrd, kuivõrd ta on hilisema testamendi või pärimislepinguga vastuolus. Kui testaator on testamendi tühistanud, ei jõustu tühistatule eelnenud testamendid, kui tühistavast testamendist või pärimislepingust ei tulene teisiti. Kui testaator on notariaalse testamendi koduse testamendiga tühistanud või seda muutnud ja kodune testament on kaotanud kehtivuse, kehtib notariaalne testament.
Kui testamendi tegemisel esines asjaolu, mis annab vastavalt tsiviilseadustiku üldosa seadusele aluse testamendi tühistamiseks, võib pärast pärandaja surma testamendi tühistada ka isik, kes oleks õigustatud pärima testamendi või selle osa kehtetuse korral. Testamendi tühistamiseks tuleb esitada hagi kohtusse. Testamendi tühistamise hagi võib esitada kohtusse ühe aasta jooksul tühistamise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest arvates, kuid mitte hiljem kui 30 aasta möödumisel pärandi avanemisest arvates.
Abikaasade vastastikune testament on testament, mille abikaasad teevad ühiselt ning milles nad nimetavad teineteist vastastikku pärijaks või teevad surma puhuks pärandi kohta muid korraldusi. Abikaasade vastastikuses testamendis sõltub ühe abikaasa tehtud korralduse kehtivus teise abikaasa tehtud korralduse kehtivusest, kui võib eeldada, et ühe abikaasa korraldust ei oleks tehtud teise abikaasa korralduseta. Kui abikaasad on teinud vastastikku teineteise kasuks korraldusi või määranud, kellele läheb üle üleelanud abikaasa pärand või muu vastastikuse testamendi alusel saadu, eeldatakse, et korraldust ei oleks tehtud teise abikaasa korralduseta. Abikaasade vastastikune testament tehakse notariaalselt tõestatud vormis.
Abikaasade vastastikune testament muutub kehtetuks, kui abielu lahutati või on lõppenud enne pärandaja surma; pärandaja oli enne oma surma esitanud kohtule abielu lahutamise nõude või andnud abielu lahutamiseks oma kirjaliku nõusoleku; pärandaja oli oma surma ajal õigustatud nõudma abielu kehtetuks tunnistamist ning oli esitanud kohtule sellekohase nõude. Sätestatut ei kohaldata, kui saab eeldada pärandaja teistsugust tahet.
Pärimisleping on pärandaja ja teise isiku kokkulepe, millega pärandaja nimetab teise lepingupoole või muu isiku oma pärijaks või määrab talle annaku, sihtkäsundi või sihtmäärangu, samuti kokkulepe pärandaja ja tema seadusjärgse pärija vahel, millega viimane loobub pärimisest. Kokkulepe, millega on ette nähtud pärimislepingu pooleks oleva isiku kohustus, mis on pärandi, annaku, sihtkäsundi või sihtmäärangu saamise või pärimisest loobumise aluseks, ei ole pärimislepingu osa ja sellele ei kohaldata pärimislepingu kohta sätestatut. Pärimislepingu, samuti selle muutmise või lõpetamise kokkuleppe sõlmib pärandaja isiklikult. Pärimislepingu saab pärandajana sõlmida üksnes teovõimeline isik.
Pärimisleping on kehtiv, kui see on tehtud kooskõlas pärimislepingu sõlmimise ajal kehtinud seadusega.
Pärimislepingu või selles sisalduva korralduse võib lepingupoolte eluajal tühistada lepingu sõlminud isikute vahelise notariaalselt tõestatud kokkuleppega või uue pärimislepinguga. Kui pärimislepingu sõlmimisel esines asjaolu, mis annab vastavalt tsiviilseadustiku üldosa seadusele aluse pärimislepingu tühistamiseks, võib pärast pärandaja surma pärimislepingu tühistamist nõuda ka isik, kes oleks õigustatud pärima pärimislepingu või selles sisalduva korralduse kehtetuse korral. Pärimislepingu tühistamiseks tuleb esitada hagi kohtusse. Pärimislepingu tühistamise hagi võib esitada kohtusse ühe aasta jooksul tühistamise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest arvates, kuid mitte hiljem kui 30 aasta möödumisel pärandi avanemisest arvates.
Pärandaja võib pärimislepingust ka pärimisseaduses sätestatud juhtudel taganeda. Pärimislepingust taganemine toimub teisele lepingupoolele notariaalselt tõestatud avalduse tegemisega. Kui pärandaja on piiratud teovõimega, ei vaja ta taganemiseks seadusliku esindaja nõusolekut. Vastastikuse pärimislepingu korral lõpeb taganemisõigus teise lepingupoole surmaga. Pärast lepingupoole surma võib teine pärimislepingu pool oma korralduse ühepoolselt tühistada üksnes juhul, kui ta loobub talle pärimislepinguga eraldatust.
Sundosa ja sundosa pärimine
Kui pärandaja on testamendi või pärimislepinguga jätnud seaduse järgi pärima õigustatud alaneja sugulase, oma vanemad või abikaasa, kelle suhtes pärandajal oli surma hetkel perekonnaseadusest tulenev kehtiv ülalpidamiskohustus, pärandist ilma või on nende pärandiosi vähendanud võrreldes sellega, mille nad oleksid saanud seadusjärgse pärimise korral, on neil õigus nõuda pärijatelt sundosa. Pärandaja vanemad ja kaugemad alanejad sugulased ei ole sundosa nõudmiseks õigustatud, kui alaneja sugulane, kes välistaks nad seadusjärgse pärimise korral, saab nõuda sundosa või võtab talle pärandatu vastu. Kui testamendi või pärimislepinguga on isikule määratud sundosa, ei loeta seda kahtluse korral pärijaks nimetamiseks. Sundosa nõue tekib pärandi avanemisega. Nõue on pärandatav ja üleantav.
Sundosa suurus - sundosa on pool pärandiosa väärtusest, mille pärija oleks seadusjärgse pärimise korral saanud, kui pärandi oleksid vastu võtnud kõik seadusjärgsed pärijad. Isikuid, kes on lepinguga pärimisest loobunud, sundosa suuruse väljaselgitamisel arvesse ei võeta. Kui sundosa nõudmiseks õigustatud isikule on pärandatud pärandiosa, mis on väiksem kui sundosa, siis võib ta nõuda kaaspärijatelt sundosana puuduolevat osa. Kui sundosa saamiseks õigustatud isikule on määratud annak, on tal sundosanõue üksnes juhul, kui ta loobub annakust. Kui annaku väärtus on väiksem kui sundosa, võib isik nõuda pärijatelt sundosa ulatuses, mille ta annakuna sai vähem, kui ta sundosana oleks saanud.
Sundosa suuruse kindlakstegemisel võetakse aluseks pärandi hulka kuuluv vara pärandi avanemise päeva seisuga.
Pärandaja võib testamendi või pärimislepinguga sundosast ilma jätta isiku, kes on pärandaja, tema abikaasa või pärandaja alaneja või üleneja sugulase või muu pärandajale eriliselt lähedase isiku vastu toime pannud kuriteo, või isiku, kes on tahtlikult ja oluliselt rikkunud oma seadusest tulenevat pärandaja ülalpidamise kohustust. Sel juhul peab pärandaja väljendama sundosast ilmajätmise põhjuse. Sundosast ilmajätmine on kehtetu, kui pärandaja on ilmajätmise põhjuse jätnud märkimata või põhjus ei vasta eelpool sätestatule.
Pärandaja surma korral võib kohus rakendada pärandvara hoiumeetmeid, kui: pärija ei ole teada; pärija ei viibi pärandvara asukohas; ei ole teada, kas pärija on pärandi vastu võtnud; pärija on piiratud teovõimega isik ja talle ei ole määratud eestkostjat; esinevad muud seaduses sätestatud alused.
Pärandvara hoiumeetmed on pärandvara valitsemise korraldamine ja tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud hagi tagamise abinõude rakendamine.
Kohus rakendab pärandvara hoiumeetmeid omal algatusel. Kohus võib pärandvara hoiumeetmete rakendamise otsustada ka pärandaja võlausaldaja, annakusaaja või muu pärandvara suhtes nõuet omava isiku taotlusel, kui hoiumeetmete rakendamata jätmine võiks ohustada nimetatud isikule kuuluva nõude rahuldamist pärandvara arvel. Vaidluse korral, kes on pärija, võib kohus pärandvara hoiumeetmete rakendamise otsustada ka pärimisõiguse tunnustamist nõudva isiku taotlusel.
Pärandvara valitsemiseks nimetab kohus pärandi hooldaja, kellele kohus võib anda korraldusi vara valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks. Koos pärandi hooldaja nimetamisega määrab kohus pärandi inventuuri tegijaks kohtutäituri.
Pärija võib pärandi vastu võtta või pärandist loobuda. Pärast pärandi vastuvõtmist ei saa sellest enam loobuda, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Pärast pärandist loobumist ei saa seda enam vastu võtta. Pärandist loobumise tähtaeg on kolm kuud. Tähtaeg hakkab kulgema hetkest, kui pärija saab teada või peab teada saama pärandaja surmast ning oma pärimisõigusest. Notar võib eelpool nimetatud tähtaega pärima õigustatud isiku taotlusel pikendada või määrata uue tähtaja, kui pärima õigustatud isik on lasknud tähtaja mööda mõjuval põhjusel ja kui teised pärima õigustatud isikud sellele vastu ei vaidle. Vaidluse korral lahendab asja kohus. Kui pärija tähtaja jooksul pärandist ei loobu, loetakse ta pärandi vastu võtnuks.
Kui testamendi- või lepingujärgne pärija on pärandist loobunud, ei saa ta testamendi või lepinguga temale määratud pärandit seadusjärgselt pärida, välja arvatud pärandi sundosa. Kui pärija on õigustatud pärima nii testamendi kui ka lepingu järgi, võib ta pärandi vastu võtta omal valikul kas testamendi või lepingu järgi või mõlema järgi, kui testament ja leping ei ole omavahel vastuolus.
Kui pärima õigustatud isik on pärandist loobunud, on pärima õigustatud see isik, kes oleks pärinud siis, kui pärandist loobunu oleks surnud enne pärandi avanemist.
Pärandi vastuvõtmise ja pärandist loobumise kehtetuks tunnistamine - pärandi vastuvõtmise või pärandist loobumise võib kohus tunnistada kehtetuks tsiviilseadustiku üldosa seaduse sätestatud alustel.
Võlausaldaja õigus pärandist loobumise korral - võlausaldaja võib nõuda, et pärandist loobunu need võlad, mida ei saa loobunu varast tasuda, tasutakse temal õiguse järgi saada olevast pärandiosast. Võlgade rahuldamisest järele jäänud pärandiosa läheb üle pärijatele, kes pärivad pärandist loobunu asemel.
Pärandiosa suurenemine juurdekasvuõiguse alusel
Kui pärandaja on testamendi või pärimislepinguga määranud pärijaks mitu isikut selliselt, et seadusjärgne pärimine on välistatud ja üks pärijatest enne pärandi avanemist sureb või loobub pärimisest pärimislepinguga või pärimisseaduses sätestatud korras, jagatakse tema pärandiosa juurdekasvuõiguse alusel pärandi teiste testamendi- või lepingujärgsete pärijate vahel võrdeliselt nende pärandiosade suurusega, kui testamendist või pärimislepingust ei tulene teisiti. Koos juurdekasvuõiguse alusel ülemineva pärandiosaga lähevad üle ka sellel osal lasuvad annakud ja muud kohustused.
Pärija õigused ja kohustused, vastutus pärandaja kohustuste eest
Pärandi vastuvõtmisega lähevad pärijale üle kõik pärandaja õigused ja kohustused, välja arvatud need, mis oma olemuselt on lahutamatult seotud pärandaja isikuga või mis seadusest tulenevalt ei saa ühelt isikult teisele üle minna. Pärija on kohustatud täitma kõik pärandaja kohustused. Pärandvara ebapiisavuse korral peab pärija need kohustused täitma oma vara arvel, välja arvatud juhul, kui ta pärast inventuuri tegemist on täitnud kohustused seaduses sätestatud korras, kui on välja kuulutatud pärandvara pankrot või kui pankrotimenetlus on lõppenud pankrotti välja kuulutamata, raugemise tõttu.
Pärija kannab pärandaja matuse kulud, arvestades tavasid ning pärandi suurust. Kui pärandvarast ei piisa pärandaja matuse kuludeks, kannab pärija need kulud oma arvel. Pärandaja võib testamendis või pärimislepingus määrata, kes tema matuse kulud kannab.
Pärandaja perekonnaliikmete ülalpidamise kulud - pärandaja perekonnaliikmetel, kes elasid pärandaja surmani temaga koos ja said temalt ülalpidamist, on õigus ühe kuu jooksul pärast pärandaja surma jätkata ühise majapidamise esemete kasutamist ja saada pärandi arvel ülalpidamist.
Inventuuri nõude esitamine - pärandi vastu võtnud pärija võib notarile esitada inventuuri nõude. Kui pärija esitab inventuuri nõude enne pärandi vastuvõtmist, määrab notar inventuuri tegija pärast seda, kui inventuuri nõude esitaja on pärandi vastu võtnud. Notar määrab inventuuri tegijaks kohtutäituri. Pärandi inventuur on kohustuslik, kui pärijaks on piiratud teovõimega isik, kohalik omavalitsusüksus või riik. Pärandaja kohustuste kindlakstegemiseks tuleb inventuuri käigus viia läbi üleskutsemenetlus.
Kui pärandi on vastu võtnud mitu pärijat (kaaspärijad), kuulub pärandvara neile ühiselt (pärandvara ühisus). Pärandvara ühisusele ja kaaspärijate vahelistele suhetele kohaldatakse kaasomandi kohta käivaid sätteid.
Kaaspärija võib käsutada temale kuuluvat mõttelist osa pärandvara ühisusest. Kaaspärija ei või iseseisvalt käsutada pärandvara hulka kuuluvaid esemeid või mõttelist osa nendest. Tehing, millega kaaspärija kohustub omandama või võõrandama osa pärandvara ühisusest või käsutab temale kuuluvat osa pärandvara ühisusest, peab olema notariaalselt tõestatud.
Kui kaaspärija müüb oma osa pärandvara ühisusest kolmandale isikule, on ülejäänud kaaspärijatel ostueesõigus. Ostueesõiguse teostamise tähtaeg on kaks kuud. Osa võõrandaja peab osa omandi üleandmisest viivitamata teatama kaaspärijatele. Pärandvara ühisuse osa omandi üleandmisega kaaspärijatele vabaneb ostja vastutusest pärandvara ühisuse osa omandamisega kaasnenud pärandil lasuvate kohustuste täitmise eest.
Tasaarvestamiskeeld - võlgnik ei või pärandi hulka kuuluvat nõuet tasaarvestada talle mõne teise kaaspärija vastu kuuluva nõudega.
Pärandvara jagamist võib nõuda iga kaaspärija, kui pärimisseadusest ei tulene teisiti. Pärandvara jagamisel määratakse kindlaks, millised pärandi hulka kuuluvad asjad või nende osad, samuti õigused ja kohustused jäävad igale kaaspärijale. Pärandvara jagatakse pärijate vahel vastavalt nende pärandiosale, lähtudes pärandvara hulka kuuluvate esemete harilikust väärtusest jagamise hetkel. Pärijate kokkuleppel võib pärandvara hulka kuuluvat asja hinnata pärija erilise huvi alusel. Kaaspärijad jagavad pärandvara kokkuleppel. Vaidluse korral jagab pärandvara pärija nõudel kohus.
Pärandvara jagamist võib nõuda üksnes tingimusel, et on teada kõik pärijad.
Tasu pärandaja abistamise eest - pärandaja alaneja sugulane, kes on kaaspärijaks ja on pärandajat ühises majapidamises või majandus- või kutsetegevuses oma vara või tööga oluliselt abistanud ja pärandvara on selle tulemusena säilinud või suurenenud, võib pärandvara jagamisel nõuda selle eest pärandvara arvel õiglast hüvitist.
Erilise mälestusväärtusega asjad - perekonnale erilise mälestusväärtusega asju pärandvara jagamisel ei müüda, kui kas või üks pärija on selle vastu. Sellisel juhul müüakse ese pärijatevahelisel enampakkumisel.
Eelpärand on vara, mille pärandaja on kinkinud oma alanejale sugulasele, kes pärandi avanemisel oleks tema seadusjärgne pärija. Kingitud vara on eelpärand, kui pärandaja on kinkimisel nii määranud.
Jagatava pärandi suuruse määramisel arvestatakse eelpärandi väärtust. Pärandvara hulka kuuluvate esemete jaotamisel arvestatakse, et eelpärandi saanud pärija on eelpärandile vastava osa pärandist kätte saanud. Kui eelpärand on suurem selle saanud pärija pärandiosast, ei ole pärija kohustatud pärandiosa ületavat eelpärandi osa teistele pärijatele hüvitama. Selle võrra väheneb pärandvara jagamisel teiste pärijate saadav osa. Eelpärandi saanud pärijal on õigus anda eelpärand jagatava pärandvara hulka, kui eelpärandi väärtus ei ole pärast selle saamist oluliselt vähenenud. Sel juhul ei loeta kinki eelpärandiks. Pärandi jagamisel ei arvestata eelpärandina saadud vara, kui seda ei ole alles ning eelpärija ei ole sellest varast kasu saanud ega ole selle hävimises süüdi.
Pärimismenetlus notari juures
Pärimismenetluse viib läbi Eesti notar, kui pärandaja viimane elukoht oli Eestis. Kui pärandaja viimane elukoht oli välisriigis, viib Eesti notar pärimismenetluse läbi üksnes Eestis asuva vara suhtes tingimusel, et välisriigis ei ole võimalik pärimismenetlust läbi viia või välisriigis läbiviidav menetlus ei hõlma Eestis asuvat vara või Eestis ei tunnustata välisriigis koostatud pärimistunnistust. Välisriigis koostatud pärimistunnistust tunnustatakse Eestis, kui selle koostamise menetlus ja õiguslik tähendus on võrreldavad Eesti õiguses pärimistunnistuse kohta sätestatuga. Tunnustamisele kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse seadustikus välisriigi kohtulahendi tunnustamise kohta sätestatut. Tunnustamise lahendab Harju Maakohus.
Pärandist loobumise avalduse võib tõestada iga notar. Pärast pärandist loobumise avalduse tõestamist edastab notar avalduse pärimismenetlust läbiviivale notarile.
Pärimismenetluse algatamiseks esitab pärija, pärandaja võlausaldaja, annakusaaja või muu pärandvara suhtes õigusi omav isik notarile vastava notariaalselt tõestatud avalduse. Notar avaldab hiljemalt kaks tööpäeva pärast pärimismenetluse algatamist selle kohta teate ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Notar saadab talle teada olevatele pärijatele teate pärimismenetluse algatamise kohta. Notar teavitab ka muid isikuid, kellele on testamendi või pärimislepinguga antud õigusi või pandud kohustusi. Kui pärija ei ole teada või tema elukoha kohta puuduvad usaldusväärsed andmed, viib notar läbi pärija väljaselgitamise üleskutsemenetluse.
Pärimistunnistus - notar tõestab pärimistunnistuse, kui pärija pärimisõigus ja selle ulatus on piisavalt tõendatud, kuid mitte enne ühe kuu möödumist ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded teate avaldamisest. Mitme pärija korral märgib notar pärimistunnistuses iga pärija pärandiosa suuruse.
Annakusaaja tunnistus - notar tõestab pärija, testamenditäitja või annakusaaja notariaalselt tõestatud avalduse alusel tunnistuse annakust tuleneva nõude kohta. Annakusaaja tunnistuses märgitakse annakusaaja ja annakuks määratud ese.
Sundosa saaja tunnistus - notar tõestab pärija, testamenditäitja või sundosa saamiseks õigustatud isiku notariaalselt tõestatud avalduse alusel tunnistuse sundosast tuleneva nõude kohta. Sundosa saaja tunnistuses märgitakse sundosa saaja ja sundosa suurus mõttelise osana pärandist.
Pärimistunnistuse või muu tunnistuse kehtetuks tunnistamine
Kui pärast pärimistunnistuse, annakusaaja tunnistuse, sundosa saaja tunnistuse või testamenditäitja tunnistuse tõestamist ilmneb selle ebaõigsus, tunnistab notar selle asjast huvitatud isiku notariaalselt tõestatud avalduse alusel või omal algatusel kehtetuks. Tunnistuse kehtetuks tunnistamisel viib notar läbi uue pärimismenetluse. Kui kehtetuks tunnistatud tunnistuse alusel on pärija kohta tehtud kanne kinnistusraamatusse ja võib eeldada, et kande parandamine on võimalik, esitab notar avalduse kinnistusraamatusse vastuväite kandmiseks.
Tunnistuse kehtetuks tunnistamise nõue tuleb esitada kolme aasta jooksul selle kehtetuse alusest teada saamisest või teada saama pidamisest arvates, kuid mitte rohkem kui 30 aastat pärast pärandi avanemist. Huvitatud isiku taotlusel võib notar või kohus nimetatud tähtaja ennistada.
Kui notar keeldub pärimismenetluses tõestatud tunnistust kehtetuks tunnistamast, võib õigustatud huviga isik nõuda kohtus tunnistuse kehtetuks tunnistamist. Tunnistuse kehtetuks tunnistamise hagi esitatakse isiku vastu, kes on õigustatud isik tunnistuse kohaselt.
Pärimisregister ja pärimisregistriga seotud toimingud
Pärimisregistrisse kantakse andmed testamentide, pärimislepingute, pärandvara hoiumeetmete, pärimismenetluste ja pärimistunnistuste kohta. Registrisse testamendi ja pärimislepingu kohta kantud andmeid hoitakse kuni pärandi avanemiseni saladuses.
Pärimisregistri andmetega võib tutvuda ja registri andmetest väljatrükke saada pärast seda, kui pärandaja surm on tõendatud. Abikaasade vastastikuse testamendi kohta antakse teavet pärast ühe abikaasa surma.
Igaüks võib pärimisregistri andmetega tutvuda ja saada nendest väljatrükke. Andmetega tutvumiseks või väljatrüki saamiseks teatatakse registripidajale või notarile pärandaja ees- ja perekonnanimi või isikukood. Tutvumiseks tehakse andmete väljatrükk või võimalusel taasesitatakse registrisse kantud andmed kuvaril. Isiku soovil kinnitab notar väljatrüki notariaalselt. Registripidaja tehtud väljatrüki allkirjastab registri tehniline sekretär. Registri andmetega tutvumisel või väljatrüki saamisel tuvastatakse taotleja isik.
Claudius Õigusbüroo abistab Teid pärimisregistrist andmete saamisel ja andmetega tutvumisel.
Pärimisõiguse normistik seondub väga tihedalt tsiviilõiguse üldsätete, asjaõiguse, võlaõiguse, perekonnaõiguse ja rahvusvahelise eraõigusega. Pärimisõiguse normide rakendamisel on oluline roll notaril. Pärimisega seonduv on peamiselt reguleeritud Pärimisseadusega.
Tsiviilseadustiku üldosa seadus (õigusvõime, teovõime, tehingud ja tehingu kehtetus, pärimisõigusest tuleneva nõude aegumine)
Rahvusvahelise eraõiguse seadus (pärimisele kohaldatav õigus, testamendi vormile kohaldatav õigus, testamendi tegemise võime, pärimisleping ja vastastikune testament)
Võlaõigusseaduse, tsiviilseadustiku üldosa seaduse ja rahvusvahelise eraõiguse seaduse rakendamise seadus (isiku teovõime määratakse tehingu tegemise ajal kehtinud seaduse kohaselt, enne 1. juulit 2002. aastal tehtud tehingu vorm, enne 1. juulit 2002. aastal tehtud tehingu tühistamine ja lepingu ühepoolne lõpetamine)
Tõestamisseadus (tehingu ja tahteavalduse tõestamine, puuetega osalejad tõestamises, viimse tahte avaldus, testamendi hoiuleandmine)
Pärimisseadusest tulenevate notari ametitoimingute tegemise ja pärimisregistri pidamise kord (notarile tõestamiseks esitatud testament, testamendi hoiule võtmise menetlus, pärimismenetluse käigus tehtavad toimingud, pärimismenetluse algatamise teade, pärimistunnistus, pärimismenetluses tõestatud tunnistuse kehtetuks tunnistamine ja uue tunnistuse tõestamine, testamenditäitja määramine, pärimisregister, pärimismenetluse algatamise teade)
Testamendiregistri loomise konventsioon (testamendi registreerimine ei või sõltuda testaatori kodakondsusest või asukohast, testaatori eluajal peab testamendi registreerimisega seotud informatsiooni hoidma saladuses)
Testamendi vormile kohaldatava õiguse konventsioon
Asjaõigusseadus (omand; omaniku õigus asja vallata, kasutada ja käsutada; kaasomand; ühisomand; vallasomand; kinnisomand)
Võlaõigusseadus (leping, kohustuse täitmine, kohustuse rikkumine)

matches:
§ 32
kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus


Teavitamine 2014–2020 - EAS
Teavitamine 2014–2020
Toetust saanud projektide tähistamiseks on kasutusel Euroopa Liidu embleemi ja Eesti lipu kujutistest koosnev kaksiklogo. Logoga tähistatakse toetust saanud projekti objekte ja tegevusi vastavalt teavitusmäärusega seatud nõuetele. Vastavalt haldusotsuses seatud nõudele tuleb kasutada ka EASi logo toetust saanud projekti objektide ja tegevuste märgistamisel.
Toetuse kasutamisest teavitamise all peetakse silmas ka avalikku kommunikatsiooni teemadel, mis on projektide või nende tulemustega otseselt seotud. Toetuse saajalt eeldatakse, et rahastust saanud tegevuste kajastamisel nii oma veebilehel kui meediakanalitega suheldes tuuakse välja ka Euroopa Liidu osalus.
Kuna avalikkuse teavitamine struktuuritoetuse saamisest on kohustuslik, siis peab toetuse taotleja teavitamisega seotud kuludega arvestama juba projekti eelarvestamise faasis. Teavitamisega seotud kulud saab katta projekti eelarvest, kui meetme määruses on teavitamise kulud abikõlblikud.
Logo kasutatakse lähtudes toetust saanud projekti iseloomust kas kleebisel, kodulehel, plakatil, stendil, tahvlil või lisatakse logo objektile tootmise käigus.
kasutatakse pärast objekti ostmist, kasutusse saamist või ehitus- või muu tegevusega alustamist (TM § 4 lõige 7)
paigutatakse kergesti nähtavale kohale ja peab olema selgelt nähtav ja mõistlikust kaugusest loetav (TM § 4 lõige 5)
kui ese dokument või muu teabekandja on mõeldud avalikkusele, lõppsaajale või projekti sihtrühmale, tähistatakse need logoga (TM § 4 lõige 2)
plakati või stendi olemasolu korral ei pea üksikesemed ja andmekandjad olema logoga tähistatud, välja arvatud lõikes 2 nimetatud juhul (TM § 4 lõige 1)
kui logo kõrval paikneb teisi logosid, peab logo olema kõrguselt või laiuselt sama suur kui muu suurim logo (TM § 10 lõige 6)
Kui logo on vaja objektile lisada, aga seda pole tehniliselt võimalik või mõistlik trükkida, graveerida või söövitada, siis on võimalik lisada kleebis. Neid on kahte mõõtu ja küsida võib neid EAS-ist.
Väike kleebis (26×45 mm) – väikesed objektid
Suur kleebis (70×120 mm) – suured objektid
Kui veebileht on olemas, avaldatakse projekti kajastataval veebilehel:
Sõltumata digiseadmest peab veebilehele paigutatud logo olema digiseadme ekraanil nähtav, ilma et kasutaja peaks ekraanile kuvatavat lehekülge allapoole kerima. (TM §4 lõiked 4 ja 5)
Plakatit tuleb kasutada juhul, kui stendi või tahvli kasutamine ei ole nõutud. Kehtivad järgmised reeglid:
Paigaldatakse toetatava tegevuse toimumise või objekti asukohta
Võib paigutada projektiga seotud asukoha esindusruumi või rajatisele
Logo (vähemalt 25% plakati pindalast)
Minimaalne suurus A3
Projekti nimetus (plakati kõrgusest vähemalt 30%)
Kui Euroopa Regionaalarengu Fondist toetatava infrastruktuuri või ehitustööga seotud projekt toetus on suurem kui 500 000, siis
Püstitatakse objekti asukohta
Logo (vähemalt 25% stendi pindalast)
Projekti nimetus ja peamine eesmärk (vähemalt 30% stendi kõrgusest)
Minimaalne suurus 1500×1000 mm
Võib paigutada ka muud teavet
Tööfailid
Horisontaalne: .idml .indd
Vertikaalne: .idml .indd
Kui füüsilise objekti ostmiseks või infrastruktuuri või ehitusobjekti rahastamiseks saadud toetus on suurem kui 500 000€, siis:
Paigaldada hiljemalt 3 kuud pärast objekti soetamist või tööde lõpetamist
Logo (vähemalt 25% tahvli pindalast)
Minimaalne suurus 500×300 mm
Projekti nimi ja peamine eesmärk, millele eraldatakse vähemalt 30% tahvli kõrgusest (TM §8 punktid 2, 3 ja 4)
Tutvu määruse ja juhendiga!
Kindlasti tutvu perioodi 2014–2020 teavitusmääruse ja selle lisaga.
Valdkonda täpsemalt selgitava ja illustreeriva juhendmaterjali leiab siit.
EASi logo kasutamisest
EASi logo tuleb kasutada toetuse saajatel, kellel on haldusotsuses vastav nõue ning EASi partnerid, kellega tehakse erinevate projektidega koostööd. EASi logo võivad kasutada ka need toetuse saajad, kellel vastavat nõuet haldusotsustes ei ole.
EASi logo kasutamisest lähemalt:
Edaspidi peab EASi logo olema kõikide EASi poolt läbiviidavate või toetatud/vahendatud oluliste tegevuste (veebileht, plakat üritusel, stend, tahvel jt) juures.
EASi veebis on kättesaadavad korrektselt ja nõutele vastavalt kujundatud uued kolmiklogod, plakatite näidised ning stendi-tahvli tööfailid. Märkus: sobilikud on ka teistsuguselt kujundatud logod, plakatid, stendid ja tahvlid, kui on täidetud SF teavitamise määruses olevad nõuded.
Näidised on kujundatud vastavalt teavitamise määruses (pikk link: https://www.riigiteataja.ee/akt/125042017019?leiaKehtiv) sätestatud nõuetele. Struktuurifondide logode kasutamise nõudeid peab alati järgima vastavalt määruses sätestatud tingimustele ning EASi ega partnerlogod ei tohi olla SF kaksiklogodest suuremad.
EASi kodulehele jäävad kättesaadavaks ka kaksiklogod, et kliendid saaksid vastavalt vajadusele materjalidele logosid eraldi paigutada. EASi logofailid on leitavad SIIT (pikk link https://www.eas.ee/logod#articleblock-EASilogojastiiliraamat ). Märkus: lisaks sellele on EASis jätkuvalt toetusskeeme, kus on tarvilik edaspidi kasutada kaksiklogo, sest EASi logo on juba EAS – RM ühislogoga näidatud, näiteks linnapiirkondade jätkusuutlik arengu toetus, ühislogo (pikk link: https://www.eas.ee/wp-content/uploads/2016/01/RM-EAS_logo_reg_toetuseks-vaike.jpg ).
Eestit tutvustavates materjalides saab partnerlogo kasutamisest, EASi logo paigutamisest materjalidele, lähemalt tutvuda siin: https://brand.estonia.ee/et/disain .
Juhul, kui tekib lisaküsimusi, siis palun pöörduge – Merili.Kivi@eas.ee.
Euroopa Regionaalarengu Fondi logo koos EASi logoga
Horisontaalne Vertikaalne
Eestikeelne: .jpg .pdf .ai Eestikeelne: .jpg .pdf .ai
Eestikeelne: .jpg .pdf .ai
Ingliskeelne: .jpg .pdf .ai Ingliskeelne: .jpg .pdf .ai
Ingliskeelne: .jpg .pdf .ai
Euroopa Regionaalarengu Fondi logo
Eestikeelne: .jpg ja .pdf Eestikeelne: .jpg ja .pdf
Ingliskeelne: .jpg ja .pdf Ingliskeelne: .jpg ja .pdf
Plakatid (A3)
Euroopa Regionaalarengu Fond eestikeelne NÄIDIS Euroopa Regionaalarengu Fond eestikeelne NÄIDIS
Euroopa Regionaalarengu Fond ingliskeelne NÄIDIS Euroopa Regionaalarengu Fond ingliskeelne NÄIDIS


Lihula valla kalmistute eeskiri – Riigi Teataja
Lihula valla kalmistute eeskiri
Lihula valla kalmistute eeskiri - sisukord
§ 3 Kalmistu inventar
§ 4 Hauaplatsi suurus
§ 5 Hauaplatsi eraldamine, registreerimine ja kasutamine
§ 6 Matmisraamat ja matmisluba
§ 7 Matmine
§ 8 Pealematmine
§ 12 Haldaja õigused ja kohustused
§ 15 Dokumentatsioon
RT IV, 03.12.2013, 58
Vastu võetud 29.06.2010 nr 16
jõustumine 15.07.2010
29.03.2012 01.04.2012
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2, § 22 lõike 1 punktide 6, 361 ja 363 alusel.
(1) Lihula valla kalmistute eeskirja (edaspidi eeskiri) on kohustatud täitma kõik kalmistute külastajad.
(2) Eeskiri kehtib Lihula valla kalmistute (edaspidi kalmistu) haldamise ja avaliku kasutamise korraldamiseks
Kalmistu nimi/kalmistu nimetus Katastritunnus Asukoht
1. Lihula uus kalmistu (I) 41201:007:0037 Lihula Pärnu mnt 8a
2 Lihula vana kalmistu (II) 41201:006:0046 Lihula Pärnu mnt 11
3. Lihula vene õigeusu kalmistu (III) 41201:006:0045 Lihula Pärnu mnt 21
4. Sause kalmistu Lihula vald Tuudi küla
5. Kirbla kalmistu 41103:001:0233 Lihula vald Kirbla küla
6. Kirbla vana kalmistu 41103:001:0234 Lihula vald Kirbla küla
(3) Lihula valla kalmistute haldamist korraldab Lihula Vallavalitsus.
3) hauaplatsi kasutaja – isik, kelle nimele on kalmistu haldajaga vormistatud hauaplatsi kasutusõiguse dokument;
4) matja - isik, kes korraldab matuseid;
5) kalmistu haldaja - juriidiline isik, kellele on Lihula Vallavalitsus andnud üle kalmistute haldamise (edaspidi haldaja);
Kalmistul on:
§ 5. Hauaplatsi eraldamine, registreerimine ja kasutamine
(1) Hauaplats eraldatakse matmiseks tähtajatu kasutamisõigusega vastavalt taotleja soovile ühe- või mitmekohalisena, erandjuhtudel kolme- või neljakohalisena.
(2) Kalmistuvaht näitab hauaplatsi taotlejale kätte hauaplatsi asukoha ning kannab hauaplatsi kasutaja andmed matmisraamatusse.
(5) Hauaplatsi eraldamisel või hauaplatsi kasutusõiguse üleminekul teisele isikule annab haldaja kasutajale käesoleva eeskirja ühe eksemplari.
(6) Haldajal on õigus hauaplatsi kasutusõigus lõpetada juhul kui hauaplats on jäetud kasutaja poolt hooldamata ning isik pole sellekohast ettekirjutust täitnud kahe aasta jooksul, ega tellinud haldajalt hauaplatsi hooldamise teenust.
(7) Ettekirjutus saadetakse haldaja poolt kasutaja elukoha aadressile tähitud kirjaga.
(8) Kui ettekirjutust ei olnud võimalik kasutajale kätte anda, siis hauaplats tähistatakse teatega, milles märgitakse hauaplatsi uuesti kasutusse andmise aeg, vastutava töötaja nimi ja telefoni number täiendava info saamiseks.
(1) Kalmistu kohta peetakse matmisraamatut. Iga aasta 15. jaanuariks annab kalmistu haldaja eelmise kalendriaasta matmisraamatu koopia vallavalitsuse arhiivi.
(3) Matmisloa väljastab haldaja maetava isiku surma tõendava dokumendi alusel (matmisloa vorm toodud käesoleva eeskirja Lisas 1).
(1) Kirstu või urni matmisel järgitakse põlist matmistava:
2) Urniga matmisel peab haua sügavus olema vähemalt 1,0 m ja kaugus hauaplatsi piirist vähemalt 0,2 m;
3) Kirstud on üldjuhul kergesti kõdunevast materjalist, vastasel juhul tehakse märge matmisraamatusse.
(2) Kui haua rajamisel ilmneb ettenägematuid takistusi, võib kalmistuvahi loal rajada haua, mille sügavus või kaugus hauaplatsi piirist erineb käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust.
(3) Haua kaevamine ja matmine on ilma matmisloata keelatud. Haua kaevamist võib haldajaga kokkuleppel teostada matja.
(4) Matta ei tohi varem kui kahe ööpäeva (48 tunni) möödumisel surma saabumisest.
(6) Matmine on lubatud päikese tõusust päikese loojumiseni.
(7) Matmist takistavate hauakivide ja muude hauarajatiste ajutine teisaldamine ja taaspaigaldamine toimub matja kulul, vajadusel muinsuskaitseameti esindaja kirjaliku loa alusel.
(8) Matja korrastab hauaplatsi pärast matmist. Matmise käigus kõrvalolevale hauale või üldkasutatavale alale tekitatud kahjustused korrastab matja või hüvitab kahjustused kokkuleppel kalmistu haldaja või hauaplatsi kasutajaga.
(9) Varem eraldatud mitmekohalisele hauaplatsile matmine võib toimuda hauaplatsi kasutaja ja kalmistuvahi loal.
(10) Kui haua kaevamisel tuleb välja varem maetu säilmeid, siis tuleb need matta sama haua põhja kaevatud süvendisse, tervena säilinud kirst jäetakse puutumata.
[ - jõust. 01.04.2012]
(11) Kui omasteta surnu viimast elukohta ei ole võimalik tuvastada, korraldab surnu matmise või tuhastamise kohalik omavalitsus, kelle territooriumilt omasteta surnu leiti.
(12) Surnu matmise või tuhastamise kulude kandmise kohustus on surnu omastel. Kui kohalik omavalitsus on korraldanud surnu matmise või tuhastamise, on tal õigus surnu matmise või tuhastamise kulud surnu pärandi vastu võtnud pärijalt sisse nõuda.
(1) Pealematmine võib toimuda hauaplatsile kasutaja soovil 20 aasta möödumisel, v.a. urnimatus.
(2) Pealematmine vabanenud ja uuesti väljaantud hauaplatsile võib toimuda 20 aasta möödumisel.
(3) Pealematmisel peab varem maetu ja tervena säilinud kirst jääma puutumata.
(4) Pealematmiseks on vajalik hauaplatsi kasutaja kirjalik nõusolek. Kui hauaplats on kalmistu haldaja poolt kehtestatud kalmistu kasutamise eeskirja kohaselt tunnistatud hooldamata hauaplatsiks, ei ole hauaplatsi kasutaja nõusolek nõutav.
(5) Kultuurimälestiseks tunnistatud haual pealematmist ei toimu.
(6) Enne hauaplatsi hooldamata hauaplatsiks tunnistamist märgib kalmistu haldaja hauaplatsi tähisega, mis võimaldab aru saada, et hauaplats on kavas tunnistada hooldamata hauaplatsiks. Hauaplatsi ei tunnistata hooldamata hauaplatsiks enne, kui hauaplatsi märgistamisest on möödas vähemalt üks aasta ja hauaplatsi ei ole selle aja jooksul korrastatud.
(7) Surnu ümbermatmine toimub kokkuleppel kalmistu haldajaga. Surnu ümbermatmise korraldab kalmistu haldaja.
(8) Liivapinnase puhul tohib kirstuga maetud surnu ümber matta pärast ühe aasta möödumist ja niiske pinnase puhul pärast kolme aasta möödumist surnu eelmisest matmisest.
(1) Hauaplats on kalmistu osa, mille kujundamisel tuleb järgida kalmistul väljakujunenud kujunduspõhimõtteid ja –nõudeid, et hauaplatsi kujundus ei erineks oluliselt teistest kalmistul olevatest haudadest. Hauaplatsi rajamisel ei tohi kasutada valatud betoonäärist.
(2) Hauaplatsil tähistatakse matusekoht risti, hauaplaadi, hauakivi või muu tähisega, millele on ilmastikukindlalt kantud maetu(te) perekonna – ja eesnimi ning sünni- ja surmadaatumid:
3) hauasammas võib olla kõrgusega maapinnast kuni 120 cm;
4) erandjuhtudel võib muinsuskaitseameti ja vallavalitsuse loal paigaldada punktides 1-3 nimetatud hauatähiseid suuremates mõõtmetes.
(3) Hauaplatsi kasutajal ja kalmistu külastajatel tuleb plast-, klaas- ja metalljäätmed paigutada selleks ettenähtud konteineritesse. Komposteeritavad jäätmed (lehed, oksad, jms) tuleb paigutada selleks ettenähtud konteinerisse või selleks ettenähtud ladestuspaika.
§ 12. Haldaja õigused ja kohustused
(1) Kalmistu kujunduspõhimõtete eiramisel on haldajal õigusteha hauaplatsi kasutajale suuline märkus või kirjalik ettekirjutus.
(5) Kalmistuvahil on õigus eemaldada kalmistu ilmet rikkuvad või ohtlikud puud ja põõsad Lihula Vallavalitsuse loa alusel ning muinsuskaitsealal asuvate puude ja põõsaste puhul on vaja täiendavalt Muinsuskaitseameti luba.
(7) Kalmistuvaht peab täitma „Ajalooliste kalmistute hooldamise ja korraldamise metoodilise juhendiga“ kinnitatud nõudeid ning jälgima kalmistu külastajate ja kasutajate poolt juhendi nõuete täitmist.
8) loomade matmine.
§ 15. Dokumentatsioon
(1) Kalmistu kohta peab haldaja järgmist dokumentatsiooni:
2) kalmistu plaan, millele on peale kantud ja nummerdatud matmise kvartalid, read, hauaplatsid, hauad ning kalmistu rajatised, muinsuskaitselised ja kultuuriloolised objektid.
(2) Kalmistu kohta peetav dokumentatsioon kuulub säilitamisele Lihula Vallavalitsuse arhiivis.
(1) Käesoleva eeskirja rikkuja kannab vastutust kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega, karistusseadustikuga ja teiste õigusaktidega ettenähtud korras.
(2) Kalmistu mittenõuetekohase kasutamise korral on Lihula Vallavalitsuse poolt määratud isikul õigus teha ettekirjutus. Ettekirjutuse mittetäitmisel võib ettekirjutuse teinud asutus rakendada asendustäitmist või sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 640 eurot.
(1) Määrus jõustub 2010. aasta 15. juulil.