text:
Kohus mõistis narkootikumide käitlemise, tapmiskatse ja mõrva eest pikad vangistused | Eesti kohtud
Kohus mõistis narkootikumide käitlemise, tapmiskatse ja mõrva eest pikad vangistused
Tartu maakohus tunnistas neli meest süüdi mitmete tõsiste kuritegude toimepanemises. Kokku oli kriminaalasjas viis süüdistatavat.
Oleg Ivanov (40) tunnistati süüdi narkootikumide ebaseaduslikus käitlemises ning kehalisele väärkohtlemisele kihutamises ja sellele kaasaaitamises. Talle mõisteti 13aastane vangistus, kuid koos talle varem mõistetud karistuse ärakandmata osaga peab ta kandma kokku 16 aasta ja ühe kuu pikkuse vangistuse.
Anatoli Flotov (31) tunnistati süüdi narkootikumide ebaseaduslikus käitlemises ja tapmiskatses ning ta peab kandma 12aastase vangistuse.
Andrei Pintšuk (30) tunnistati süüdi narkootikumide ebaseaduslikus käitlemises, tapmiskatses, mõrvas ja varguses. Talle mõisteti 15aastane vangistus.
Nikita Savenkov (28) tunnistati süüdi mõrvas ja avaliku korra raskes rikkumises ning ta peab kandma 12aastase vangistuse.
Aleksei Bajev (34) tunnistati süüdi varguses ja teda karistati üheaastase vangistusega, millest osa on ta juba ära kandnud eelvangistuses. Koos talle varem mõistetud ärakandmata karistusega peab ta nüüd kokku kandma 3 aasta, 6 kuu ja 22 päeva pikkuse vangistuse.
Ivanovile oli esitatud süüdistus ka kuritegeliku ühenduse loomises, selle juhtimises ja sinna liikmete värbamises ning Flotovile ja Pintšukile kuulumises samasse kuritegelikku ühendusse. Nimetatud süüdistustes mõistis kohus aga süüdistatavad õigeks, kuna puuduvad tõsikindlad tõendid selle kohta, et Ivanov oleks kuritegeliku ühenduse loonud ning Flotov ja Pintšuk oleks saanud sellest tulenevalt sinna kuuluda.
Samuti mõistis kohus Ivanovi õigeks talle esitatud mõrvale kihutamise ja sellele kaasaaitamise süüdistuses. Kohus leidis, et ka selles kvalifikatsioonis süüdimõistmiseks puuduvad vajalikud tõendid ning Ivanov ei saanud ette näha teiste süüdistatavate poolt toimepandud kättemaksu intensiivsust.
Lisaks mõistis kohus Savenkovi õigeks tulirelva ebaseadusliku käitlemise süüdistuses, kuna prokurör loobus nimetatud süüdistusest. Bajev mõisteti tõendite puudumise tõttu õigeks talle esitatud kuriteost mitteteatamise süüdistuses.
Samuti ei pidanud kohus tõendatuks Ivanovile, Flotovile ja Pintšukile narkootikumide ebaseadusliku käitlemise süüdistuses sisalduvat varalise kasu eesmärgi olemasolu.
Karistuste kandmise algusajad on Ivanovile ja Flotovile 1. oktoober 2009, Pintšukile 16. oktoober 2009, Savenkovile 26. jaanuar 2010 ja Bajevile 25. juuni 2010.
Menetluskulude katteks peab Ivanov tasuma üle 16 800 euro, Flotov üle 15 000 euro, Pintšuk ja Savenkov üle 20 000 euro ning Bajev üle 14 000 euro.
Süüdistuse kohaselt kolis Ivanov mõned aastad tagasi Ida-Virumaalt Tartusse, kus lõi kuritegeliku ühenduse narkootiliste ainete levitamiseks. Lisaks Ivanovile olid kuritegeliku ühendusega seotud veel ka Ida-Virumaalt pärit Flotov ja Pintšuk. Ivanov juhtis ja koordineeris süüdistuse järgi liikmete tegevust ning varustas neid narkootikumidega. Flotov ja Pintšuk seevastu vahendasid ja andsid narkootilisi aineid edasi teistele isikutele. 2009. aasta kevadest kuni sügiseni käideldi kokku vähemalt 10 kilogrammi amfetamiini ja 500 grammi marihuaanat.
Lisaks narkootiliste ainete käitlemisele nõudsid ühenduse liikmed narkootikumide eest võlgu jäänud isikutelt välja ka raha. Ivanov korraldas raha väljanõudmised ning Pintšuk ja Flotov käisid etteantud juhiseid täites võlgnikke nii moraalselt kui ka füüsiliselt mõjutamas.
Süüdistuse järgi kihutas Ivanov Pintšukki ja Flotovit kehalisele väärkohtlemisele. Kannatanut peksti 24. septembril 2009 Kohtla-Järvel Põhja allee tänaval.
Ühe võlgniku suhtes kihutas Ivanov Pintšukki ja Savenkovi süüdistuse järgi tapmisele ning sõidutas viimased 29. septembril 2009 kuriteopaigale Tartus Jaama tänaval. Pintšuk ja Savenkov peksid kannatanut raudtorudega pähe, vastu jäsemeid ja keha, põhjustades viimasele ülirasked hulgivigastused. Kannatanu suri järgmise päeva õhtul.
Ivanov on varem kriminaalkorras karistatud ühel korral, Flotov kahel korral, Pintšuk kolmel korral ning Savenkov ja Bajev kuuel korral.
Kohtumenetluse pooled saavad tänase otsuse vaidlustamise soovist teatada 7 päeva jooksul. Kui otsus vaidlustatakse, teeb kohus motiveeritud tervikotsuse 26. septembriks.

matches: Kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus


2019. aasta huvitegevuse ja huvihariduse toetus – Riigi Teataja
2019. aasta huvitegevuse ja huvihariduse toetus - sisukord
1 Tehnika või tehnoloogia ringi loomise toetus
§ 4 Tehnika või tehnoloogia ringi loomise toetus
§ 6 Taotluse sisu
§ 7 Toetuse kasutamine ja tegevuse läbiviimine
§ 8 Taotluse hindamise kriteeriumid
§ 9 Taotluse hindaja
§ 10 Taotluse hindamine
§ 11 Toetuse andmine
§ 12 Aruande esitamine toetuse kasutamise kohta
2 Õppereisi toetus
§ 13 Õppereisi toetus
§ 14 Toetuse taotlemine ja taotluse läbivaatamine
§ 15 Taotluse sisu
§ 16 Toetuse kasutamine
§ 17 Taotluse hindamise kriteeriumid
§ 18 Taotluse hindaja
§ 19 Taotluse hindamine
§ 20 Toetuse andmine
§ 21 Aruande esitamine toetuse kasutamise kohta
§ 22 Taotluse rahuldamata jätmine
§ 23 Toetuse väljamaksmine juriidilisele isikule
§ 24 Toetuse eraldamine Tartu Linnavalitsuse hallatavale asutusele
RT IV, 21.05.2019, 9
Vastu võetud 16.05.2019 nr 68
1. jagu Tehnika või tehnoloogia ringi loomise toetus
(3) Kui kontrollimise käigustehakse kindlaks, et taotlus ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele, jäetakse taotlus läbi vaatamata.
2. jagu Õppereisi toetus
(2) Kui toetuse väljamaksmise eelsel kontrollimisel ilmneb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud võlgnevus või asjaolu, et nõuetekohane aruanne on esitamata, on toetuse väljamaksjal õigustoetust mitte välja maksta kuni võlgnevuse likvideerimiseni või võlgnevuse likvideerimiseks kokkuleppe sõlmimiseni või nõuetekohase aruande esitamiseni.


Ehitamise tehnilistele dokumentidele esitatavad üldnõuded – Riigi Teataja
Ehitamise tehnilistele dokumentidele esitatavad üldnõuded
Ehitamise tehnilistele dokumentidele esitatavad üldnõuded - sisukord
§ 2 Ehitamise dokumenteerimise eesmärgid
§ 3 Ehitamise dokumenteerimise üldnõuded
§ 4 Nõuded digitaalsele dokumendile
§ 5 Nõuded ehitamise fotografeerimisele ja videosalvestamisele
§ 6 Nõuded ehitusprojektile ja selle muudatustele
§ 7 Nõuded ehitustööde päevikule
§ 8 Nõuded töökoosoleku protokollile
§ 9 Nõuded kaetud töö aktile
§ 10 Nõuded teostusjoonisele
§ 11 Nõuded ehitustoote, -materjali ja -seadme ning tehnosüsteemi või -seadme nõuetekohasust kinnitavale dokumendile või paigaldusjuhendile
§ 12 Nõuded ehitusprojekti või ehitise ekspertiisi aruandele
§ 13 Nõuded ehitise geodeetilise mahamärkimise aktile
§ 14 Nõuded ehitise kasutus- ja hooldusjuhendile
§ 15 Ehitamise dokumentide üleandmine
RT I, 06.03.2015, 1
Vastu võetud 02.03.2015 nr 19
Määrus kehtestatakse ehitusseaduse § 31 lõike 3 alusel.
(1) Käesolev määrus sätestab vähimad nõuded ehitamisel ja ehitise kasutamiseks ning hooldamiseks koostatavatele dokumentidele.
(2) Käesoleva määruses toodud nõudeid kohaldatakse ka muude ehitisega seotud tööde, sealhulgas ehituse lisa-, vaeg- või garantiitööde ning lammutamise dokumenteerimisel.
(3) Teave ehitamisega või ehitisega seotud seadmete, tööde ning kasutus- või hooldusjuhendite kohta, millele on ettenähtud nõuded teistes õigusaktides, dokumenteeritakse vastavates õigusaktides ettenähtud korras ning liidetakse ehitamise dokumentatsiooni juurde.
§ 2. Ehitamise dokumenteerimise eesmärgid
(1) Ehitamise tehniliste dokumentidele (edaspidi ehitamise dokumendid) kehtestatud nõuded peavad tagama ehitamise läbipaistvuse ning selle, et mõistliku pingutuse ja kuluga saab tuvastada ehitise ja selle osade omadused ning nende kasutamiseks ja hooldamiseks vajaliku tegevuse kogu ehitise kasutusea jooksul.
(2) Ehitamise dokumenteerimisel tuleb lähtuda järgmistest eesmärkidest:
2) tagada võimalus ehitise kasutusaegseks hoolduseks, käitamiseks, kasutamiseks ning korrashoiuks;
3) saada mõistliku pingutuse ja kuluga teavet täiendavate ehitustööde tegemiseks.
§ 3. Ehitamise dokumenteerimise üldnõuded
(1) Ehitamine dokumenteeritakse paberkandjal või digitaalselt.
(2) Kui ehitisel on mitu ehitajat, dokumenteerib ehitamist ning vastutab teiste ehitajate (alltöövõtjate) dokumenteerimiskohustuse ja dokumentide säilitamise eest peaehitaja (peatöövõtja).
(3) Ehitamine peab olema dokumenteeritud kronoloogiliselt ja süstemaatiliselt nii, et oleks võimalik mõistliku pingutuse ja kuluga tuvastada ehitamise kvaliteeti, asjatundlikkust, kasutatud ehitusmaterjale ja -tooteid, varjatud ehituse osade, konstruktsioonide ja sõlmede ja muu sarnase paiknemine ja vastavus ehitusprojektile, ehitise või selle osa ehitaja ning muid asjaolusid, mis võisid mõjutada ehitamise ning ehitise kvaliteeti, ohutust ja keskkonnasäästlikkust.
(4) Ehitamise dokumendil peavad olema andmed dokumendi koostamise aja, koha, koostaja või koostamisest osavõtjate ja dokumendi allkirjastajate kohta ning muud asjakohased andmed dokumenteerimise asjaolude tuvastamiseks.
(5) Ehitamise dokument tuleb koostada viivitamata pärast dokumenteeritava sündmuse toimumist või dokumenteerimiskohustuse tekkimist. Teised asjaomased isikud peavad dokumendi allkirjastama või sellest keelduma esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui kolme tööpäeva möödumisel allkirjastamiseks esitamisest.
(6) Ehitamise dokumendi allkirjastab töö tegija vastava tegevusala või selle alaliigi vastutav spetsialist või elektritöö juht ning asjaomane isik, kui õigusaktides ei ole ettenähtud teisiti. Allkirjastamisest keeldumise korral teeb dokumendi koostaja ehitamise dokumendile vastava märke ja lisab allkirjastamisest keeldumise põhjenduse.
(7) Enda tarbeks ehitamise korral kinnitab ehitamise dokumendi õigsust ja allkirjastab selle ehitaja.
(8) Ehitamise dokumendid peavad olema süstematiseeritud ja kronoloogilises järjekorras ning koos süstematiseeritud või rühmitatud dokumentide nimekirjaga.
(9) Ehitamise ajal peavad kõik ehitamise dokumendid olema kättesaadavad ehitise omanikule ja asjassepuutuvatele isikutele ehitusplatsil või reaalajas andmeside võrgu kaudu.
(10) Ehitamise ajal on ehitise omanikul, omanikujärelevalve tegijal või muul õigustatud isikul õigus omal kulul teha ehitamise dokumentidest koopiaid.
§ 4. Nõuded digitaalsele dokumendile
(1) Digitaalne ehitamise dokument:
1) peab olema loetav vabavaralise tarkvara abil;
2) tuleb esitada lihtteksti (Text), Portable Document Format (PDF), Open Document Format (ODF) või Joint Photographic Experts Group (JPG, pildifail) vormingus;
3) ei tohi sisaldada muutuvaid osi (kirja sisu muutvaid linke);
4) tuleb digitaalallkirjastada tarkvara abil, mis on tunnustatud Riigi Infosüsteemide Ameti poolt ning kohases (DDOC või BDOC) vormingus.
(2) Ehitamise fotografeerimisel tehtud digitaalne foto peab olema Joint Photographic Experts Group (JPG), Graphics Interchange Format (GIF) või Portable Network Graphics (PNG) vormingus.
(3) Ehitusteabe lõimitud mudeli kasutamisel tuleb kasutada ehituse ja kinnisvarahalduse alase tarkvara rahvusvahelise infovahetusstandardi Industry Foundation Classes (IFC) kohaseid teabemudeleid ning vorminguid või Land Extensible Markup Language (LandXML) vormingut.
(4) Dokumente või nende kogumeid võib krüpteerida üksnes nende edastamiseks ja viisil, et kõigil saajatel on võimalus neid dekrüpteerida.
(5) Kasutusloa väljaandja nõusolekul võib kasutusloa taotluse menetlemiseks esitada ka mõnes teises vormingus koostatud või teise tarkvaraga digitaalallkirjastatud digitaalseid ehitamise dokumente.
§ 5. Nõuded ehitamise fotografeerimisele ja videosalvestamisele
(1) Ehitamine, sealhulgas kaetav töö, fotografeeritakse kronoloogiliselt ning süstemaatiliselt selliselt, et koos ehituspäevikuga on jälgitav ehitamise kulg ja fotode alusel on võimalik tuvastada oluliste elementide, konstruktsioonide või tehnosüsteemi või selle osade paiknemine ja muud asjakohased andmed.
(2) Fotod peavad iseloomustama tehtud tööd ja kasutatud materjale ja -tooteid ning fotode ja vajadusel lisatud teabe või skeemide järgi peab olema tuvastatav, kus vastav objekt või kaetud töö ehitises paikneb (näiteks paiknemise korrus, telg).
(3) Jäädvustatav objekt peab olema fotografeeritud vähemalt üldvaates, näidates jäädvustatavat objekti ulatuses, mis võimaldab ehitist või selle osa hinnata lähtuvalt ehitisest kui tervikust ning vajadusel detailvaates, näidates jäädvustatava objekti fragmenti. Vajadusel tuleb esitleda sobilikku mõõte- või võrdlusskaalat.
(4) Jäädvustatava objektiga mitteseotud ese ei tohi segada fotost arusaadavust.
(5) Ehitamise videosalvestamisel lähtutakse fotografeerimisele esitatavatest nõuetest.
§ 6. Nõuded ehitusprojektile ja selle muudatustele
(1) Ehitusprojektile ja selle muudatustele esitatavad nõuded on sätestatud ehitusseaduse § 18 lõike 5 alusel kehtestatud valdkonna eest vastutava ministri määruses.
(2) Nõuded enne planeerimis- ja ehitusseaduse jõustumist asjaõigusseaduse rakendamise seaduse tähenduses õiguslikul alusel ehitatud ehitise kasutusloa taotlemisel esitatavale ehitise mõõdistusprojektile on sätestatud ehitusseaduse § 72 lõike 6 alusel kehtestatud valdkonna eest vastutava ministri määruses.
§ 7. Nõuded ehitustööde päevikule
(1) Ehitustööde päevikus kirjeldatakse ehitamise terviklikust silmas pidades ehitustööd, seda toetavad tööd ja kasutatud ehitusmaterjale või -tooteid.
(2) Asjakohasel juhul võib ühesugust tüüpi ehitustöö või -teabe jaoks pidada eraldi päevikut, mis on seostatud ehitustööde päevikuga.
(3) Ehitustööde päevikus peavad olema andmed ehitamise, ehitise, ehitaja, dokumenteerimist korraldava isiku, ehitustööde tegija vastava tegevusala või selle alaliigi vastutava spetsialisti, elektritööde juhi, omanikujärelevalvet tegeva ettevõtja ning vastutava spetsialisti, ehitustööde päeviku pidaja ning ehitustööde dokumenteerimise aja kohta.
(4) Ehitustööde päevikusse kantakse ehitamise kohta vähemalt järgmised andmed:
1) andmed ehitamiseks üleantava ehitise või ehitusplatsi seisundi kohta;
2) andmed ehitamise alustamiseks üleantud dokumentide kohta;
3) andmed ehitamist mõjutavate tegurite kohta, näiteks ilmastik;
4) andmed konkreetsetel tööl rakendatud töötaja ja tema kvalifikatsioon ning kasutatud seadmete kohta;
5) andmed ehitamisel tehtava töö kohta, sealhulgas alustatud töö ning selle etapp, teostamisel oleva töö katkestamine ja selle põhjus ning katkestatud töö jätkamine;
6) andmed lõpetatud töö või selle etapi kohta;
7) andmed korraldatud katsetuse, kontrollmõõtmise, kaetud töö akti, töökoosoleku, foto ja muu sellise kohta;
8) andmed ehitusplatsi koristamise ja jäätmete äraveo kohta;
9) andmed asjaolude kohta, mis võivad mõjutada ehitamise asjatundlikkust, ohutust, keskkonnasäästlikkust või ehitise kvaliteeti, ohutust ja keskkonnasäästlikkust;
10) omaniku- või riikliku järelevalve tegija märkus, soovitus, ettekirjutus, tööde peatamine või muu märkus.
(5) Ehitustööde päevikusse tehakse kandeid iga ehitamise päeva kohta. Päeva kohta tehtud kanded vaatab üle ja kinnitab vastava tegevusala või selle alaliigi vastutav spetsialist.
§ 8. Nõuded töökoosoleku protokollile
(1) Töökoosolek on ehitamisega seotud koosolek, kus ehitamise ning projekteerimisega seotud isikud käsitlevad ehitamisega ning ehitusprojektiga seonduvaid küsimusi.
(2) Töökoosoleku protokollis märgitakse vähemalt koosoleku toimumise aeg, osavõtjate nimed, koosoleku käik ning tööde tegemise käigus, ehitamise kavas, ehitusprojektis, ehitusmaterjalide, -toodete, -seadmete ning -tehnoloogiate kasutamisel ilmnenud ja muud taolised vead või puudused ning nende võimalikud lahendused ning ehitamist või ehitist puudutavad otsused ning eriarvamused.
(3) Juhul kui ehitusprojekti ei ole vaja muuta, kirjeldatakse võimalusel töökoosoleku protokollis lahendust vea või puuduse kõrvaldamiseks või parandamiseks.
§ 9. Nõuded kaetud töö aktile
(1) Enne katmist koostatakse kaetud töö akt nende konstruktsioonide või ehitise osade kohta, mis kaetakse järgmistel ehituse etappidel, millega seoses puudub hilisem võimalus mõistliku pingutuse ja kuluga nende vahetuks ülevaatamiseks. Muu hulgas koostatakse kaetud töö akt järgmiste ehitustööde osade kohta:
1) vundamendi vaia vaste ja vaia proovikoormamine;
2) täitematerjalidest aluste paigalduskihtide paigaldamine, tihendamine, rullmaterjalide paigaldamine täitematerjalide kihtide vahel, täitematerjalide stabiliseerimine ja muu selline;
3) hüdroisolatsiooni paigaldamine;
4) trapi ja katusekaevu paigaldamine;
5) raketise ja armatuurterase paigaldamine;
6) müüritise armeerimine;
7) tuuletõkke paigaldamine;
8) soojustuse paigaldamine;
9) aurutõkke paigaldamine;
10) aluskatuse paigaldamine;
11) seina, põranda ja lae ühenduskohtade tihendamine;
12) monteeritavate elementide omavaheline ühendamine;
13) monteeritavate elementide vuukimine;
14) torustiku, kaabli, kinnitite, läbiviigu ja läbiviiguelementide paigaldamine;
15) ventilatsioonisüsteemi paigaldamine;
16) avatäidete paigaldamine ja tihendamine;
17) tuletõkketarindist tehnosüsteemi läbiviigu paigaldamine, avatäite paigaldamine ja nende tihendamine;
18) tuletõkketöö, sealhulgas konstruktsiooni katmine tuletõkkevõõbaga;
19) müüritava küttekeha ja küttesüsteemi läbiviigu paigaldamine.
(2) Kaetud töö akt koostatakse iga haardeala kohta pärast seda, kui kaetava ehitustöö vastutav spetsialist ja omanikujärelevalve tegija on lõpetatud töö hoolikalt ja tähelepanelikult üle vaadanud. Lähtuvalt ehitustöö tehnoloogiast tuleb kontrollida ka kaetava töö tegemist.
(3) Kaetud tööde aktis fikseeritakse võimalikud erinevused või kõrvalekalded ehitusprojektist, antakse hinnang ülevaadatud töö kvaliteedile ning vastavusele hea ehitustavaga ning lisatakse fotod tehtud töö kohta. Vajadusel lisatakse kaetud töö aktile muud andmed tehtud töö kohta, nagu näiteks ülesmõõtmise joonis, skeem, video.
(4) Juhul kui ehitusprojekti ei ole vaja muuta, kirjeldatakse võimalusel kaetud töö aktis lahendust puuduste kõrvaldamiseks või parandamiseks.
(5) Pärast kaetud töö vastuvõtmist on omanikujärelevalve tegija nõusolekul lubatud katta vastuvõetud töö ning alustada järgmise etapi tööga.
§ 10. Nõuded teostusjoonisele
(1) Teostusjoonis on ehitise või selle osa geodeetilise mõõdistuse andmete töötlemise, analüüsimise ja tõlgendamise järel vormistatud tulem, saamaks teavet ehitise või selle osa paiknemise ja tehniliste andmete kohta.
(2) Ehitise, sealhulgas maa-aluse rajatise, teostusjoonisele esitatavad nõuded on sätestatud ehitusseaduse § 20 lõike 4 alusel kehtestatud valdkonna eest vastutava ministri määruses.
(3) Hoonete ehitusaegsel teostusmõõdistustel ning -jooniste koostamisel lähtutakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud määrusele ka ehitusgeodeetilise mõõdistuse heast tavast.
§ 11. Nõuded ehitustoote, -materjali ja -seadme ning tehnosüsteemi või -seadme nõuetekohasust kinnitavale dokumendile või paigaldusjuhendile
(1) Ehitamisel või ehitises kasutatava ehitustoote, -materjali või -seadme nõuetekohasust kinnitav asjakohane dokument peab vastama ehitustoote, -materjali või -seadme kohta kehtestatud õigusakti nõuetele.
(2) Ehitisse paigaldatud ehitustootel, -materjalil või -seadmel olev tähistus, markeering või muu sarnane teave tuleb fotografeerida ja foto lisada ehitamise dokumentidele juhul, kui puudub hilisem võimalus mõistliku pingutuse ja kuluga ehitustootel, -materjali või -seadme markeeringu või muu sarnase teabevahetuks ülevaatamiseks.
(3) Ehitustoote, -materjali ja -seadme paigaldusjuhend peab vastama ehitustoote, -materjali ja -seadme kohta kehtestatud õigusakti nõuetele. Muul juhul peab paigaldusjuhendis olema teave ehitustoote, -materjali ja -seadme õigeks kokkupanemiseks ja paigaldamiseks.
(4) Ehitisse paigaldatud tehnosüsteemi või -seadme asjakohase tehnilise dokumentatsiooni hulgas peab olema tehnosüsteemi või -seadme vastuvõtul teostatud mõõtmistulemus koos lubatud või soovitatud väärtustega ning mõõtemetoodika.
§ 12. Nõuded ehitusprojekti või ehitise ekspertiisi aruandele
(1) Ehitusprojekti ekspertiisi tulemusena koostatud aruandele esitatavad nõuded on sätestatud ehitusseaduse § 21 lõike 4 alusel kehtestatud valdkonna eest vastutava ministri määruses.
(2) Ehitise ekspertiisi tulemusena koostatud aruandele esitatavad nõuded on sätestatud ehitusseaduse § 39 lõike 2 alusel kehtestatud valdkonna eest vastutava ministri määruses.
§ 13. Nõuded ehitise geodeetilise mahamärkimise aktile
(1) Ehitise geodeetilise mahamärkimise akt on riiklikus koordinaatsüsteemis ja mõõtkavas joonis, millel on näidatud ehitatava ehitise projektijärgne paiknemine looduses koos paigaldatud plaaniliste ja kõrgusmärkide skeemiga (edaspidi mahamärkimise akt).
(2) Mahamärkimise akt peab üheselt ja arusaadavalt kajastama ehitise mahamärkimist ning plaanilisi ja kõrgusmärke. Mahamärkimise aktis peab olema toodud märkimistööde täpsus ja üleantud märkide kirjeldus. Mahamärkimise aktile kantakse märkimistöö teostaja ja tellija andmed.
(3) Mahamärkimise akti allkirjastavad märkimise teostaja vastutav spetsialist ja teised asjaomased isikud, sealhulgas ehitaja.
§ 14. Nõuded ehitise kasutus- ja hooldusjuhendile
(1) Ehitise kasutus- ja hooldusjuhend tuleb koostada selliselt, et sellest juhindudes on võimalik mõistliku kulu ja pingutusega ehitist kasutada, tuvastada ehitise ja selle osade omadused ning nende säilitamiseks vajalik tegevus kogu ehitise kasutusea ajal.
(2) Ehitise kasutus- ja hooldusjuhend sisaldab ehitise omanikule, haldajale või ruumide kasutajatele juhiseid ehitise ja selle osade, sealhulgas kasutatud ehitustoote, -materjali ning -seadme:
1) õigeks, sihipäraseks ja säästlikuks kasutamiseks ning vajadusel utiliseerimiseks või hävitamiseks;
2) säilimise, korrashoiu ja hoolduse korraldamise aluspõhimõtete, eesmärkide ning ülesannete kohta;
3) võimalikeks avariiolukordadeks või õnnetusjuhtumiteks.
(3) Ehitise kasutus- ja hooldusjuhend peab sisaldama:
1) ehitise ja selle osade seadmete ja muu sellise eeldatavat kasutusaega;
2) tööde loetelu ehitise säilitamiseks või kahjustuste ennetamiseks ning nende soovitatavat välpa;
3) andmeid kavandatud energiavajaduse, sealhulgas soojus- ja elektrienergia vajaduse kohta ja juhiseid energiakulu optimeerimiseks;
4) juhiseid vee- ja energiatarbimise jälgimiseks;
5) ehitise osade, süsteemide, seadmete ja muu sellise ülevaatuse, hoolduse ja heakorra juhendeid;
6) ehitise asukohast või muudest asjaoludest tingitud erinõudeid.
(4) Ehitise kasutus- ja hooldusjuhendis esitatud nõuded ehitise, selle osade, ehitustoote, -materjali ja -seadme ning tehnosüsteemi ja -seadme ning muu sellise kasutamiseks ning hooldamiseks ei või olla põhjendamatult rohkem piiravad või koormavad, kuid selle seadme, ehitusmaterjali või -toote ja muu sarnase tootja poolt esitavad nõuded.
(5) Elamu puhul tuleb kasutus- ja hooldusjuhend koostada ka eriotstarbelise ruumi või funktsionaalselt kooskasutatavate ruumide rühma kohta.
(6) Ehitise kasutus- ja hooldusjuhendi asjakohasust peab ehitaja hindama ja vajadusel uuendama vahetult pärast ehitise garantiiaja lõppu ja ehitises muudatuste tegemisel.
§ 15. Ehitamise dokumentide üleandmine
Ehitise valmimisel annab ehitaja viivitamatult ehitamise dokumendid, sealhulgas kasutus- ja hooldusjuhendi, üle ehitise omanikule.
(1) Üksikule ehitustööle või -etapile, mida on alustatud enne käesoleva määruse jõustumist, kohaldatakse ehitustöö alustamisel kehtinud ehitamise dokumenteerimise nõudeid.
(2) Ehitatavale ehitisele, mille ehitamist on alustatud enne käesoleva määruse jõustumist, ei kohaldata hooldus- ja kasutusjuhendi üleandmisel käesoleva määruse § 15. Sellise ehitatava ehitise hooldus- ja kasutusjuhendi peab ehitaja koostama ja ehitise omanikule üle andma hiljemalt kuue kuu jooksul pärast ehitise üleandmist.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 27. detsembri 2002. a määrus nr 71 „Eri liiki ehitiste ehitamise tehnilistele dokumentidele esitatavad nõuded” tunnistatakse kehtetuks.


text:
Luminofoorlampide liiteseadiste energiatõhususele ja tehnilisele dokumentatsioonile esitatavad nõuded ning nende nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord – Riigi Teataja
Luminofoorlampide liiteseadiste energiatõhususele ja tehnilisele dokumentatsioonile esitatavad nõuded ning nende nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord
Luminofoorlampide liiteseadiste energiatõhususele ja tehnilisele dokumentatsioonile esitatavad nõuded ning nende nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord - sisukord
§ 3 Liiteseadiste kategooriad
§ 4 Nõuded liiteseadiste energiatõhususele
§ 5 Liiteseadise vastavuse hindamine ja tõendamine
§ 8 Sisene tootmiskontroll
§ 9 Liiteseadise tarbitava elektrilise võimsuse määramine
Luminofoorlampide liiteseadiste energiatõhususele ja tehnilisele dokumentatsioonile esitatavad nõuded ning nende nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord1
Vastu võetud 15.01.2004 nr 17
RTL 2004, 7, 100
jõustumine 26.01.2004
Määrus kehtestatakse « Seadmete energiatõhususe seaduse » § 3 lõike 3, § 6 lõike 2 ja § 7 lõike 3 alusel.
(1) Käesolev määrus kehtestab nõuded elektrivõrgust toidetavate luminofoorlampide (edaspidi lampide) liiteseadiste energiatõhususele ja tehnilisele dokumentatsioonile ning nende nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise korra.
(2) Käesoleva määruse nõudeid ei kohaldata järgmistele liiteseadistele:
1) lampi integreeritud liiteseadistele;
2) mööblisisese valgusallikana kasutatavate lampide jaoks valmistatud lahutamatult lambi juurde kuuluvatele liiteseadistele;
3) liiteseadistele, mis on turule lastud või kasutusele võetud enne käesoleva määruse jõustumist.
1) liiteseadis on seadis vooluvõrgu ja lambi vahelises lülituses, mille peamiseks ülesandeks on induktsiooni, mahtuvuse või induktsiooni ja mahtuvuse kombinatsiooni abil tagada lambile (lampidele) vajalik voolutugevus. Liiteseadis võib koosneda ühest või mitmest eraldatud komponendist. Liiteseadise täiendavaks ülesandeks võib olla muuta toitepinget ja selle koosseisu kuuluvad komponendid võivad aidata tagada stardipinget eelsoojendusvoolule, vältida eelsoojenduseta käivitumist, vähendada stroboskoopefekte, korrigeerida võimsustegurit või vähendada raadiohäireid;
2) lahutamatult lambi juurde kuuluv liiteseadis on liiteseadis, mis moodustab lambi asendamatu osa ning mida ei saa katsetada lambist eraldi.
§ 3. Liiteseadiste kategooriad
Liiteseadised jaotatakse alljärgnevatesse kategooriatesse:
1) kategooria 1 – sirge luminofoorlambi liiteseadis;
2) kategooria 2 – lameda kaksiktorulise kompaktlambi liiteseadis (väline);
3) kategooria 3 – lameda neliktorulise kompaktlambi liiteseadis;
4) kategooria 4 – ruutja paigutusega neliktorulise kompaktlambi liiteseadis;
5) kategooria 5 – kuuiktorulise kompaktlambi liiteseadis;
6) kategooria 6 – 2D-tüüpi kompaktlambi liiteseadis.
§ 4. Nõuded liiteseadiste energiatõhususele
(1) Nõuded liiteseadise energiatõhususele määratakse arvestades liiteseadise kategooriat, lambi tööd tagava elektrilise lülituse voolusagedust ja sellega ühendatud lambi elektrilist võimsust.
(2) Liiteseadise energiatõhusus on nõuetekohane, kui tema ja lambi summaarne elektrivõrgust tarbitav võimsus ei ületa vastavalt määruse lisale määratud liiteseadise ja lambi maksimaalset lubatavat summaarset tarbitavat võimsust.
§ 5. Liiteseadise vastavuse hindamine ja tõendamine
Liiteseadise nõuetele vastavuse hindamiseks ja tõendamiseks tuleb teostada sisene tootmiskontroll, arvestades §-s 8 sätestatut ning tagada liiteseadise tehnilise dokumentatsiooni ettevalmistamine või olemasolu § 6 kohaselt.
(1) Tehnilise dokumentatsiooni põhjal peab olema võimalik hinnata, kas liiteseadis vastab kehtestatud nõuetele. Tehnilises dokumentatsioonis peab sisalduma järgnev informatsioon:
1) liiteseadise tootja nimi ja aadress;
2) liiteseadise mudeli identifitseerimiseks piisav üldkirjeldus;
3) mudeli konstruktsiooni peamised iseärasused, eriti selle energiatarbimist oluliselt mõjutavaid osi käsitlev informatsioon, sh asjakohased joonised;
4) kasutusjuhend;
5) paragrahvis 9 nimetatud standardite või meetodite katsetamismenetluse kohaselt teostatud tarbitava elektrilise võimsuse määramise tulemus;
6) üksikasjalik informatsioon, mis käsitleb §-s 9 nimetatud standardite või meetodite katsetamismenetluse kohaselt teostatud tarbitava elektrilise võimsuse määramise tulemuste laiendatavust §-s 3 nimetatud eri liiteseadiste kategooriatele.
(2) Liiteseadise tootja või tema volitatud esindaja peab tehnilist dokumentatsiooni säilitama vähemalt kolm aastat arvates viimase liiteseadise valmistamisest.
(3) Kui liiteseadise tootja või tema volitatud esindaja on asutatud väljaspool Eestit või Euroopa Liidu liikmesriiki, peab tehnilise dokumentatsiooni säilitamise tagama isik või asutus, kes laseb liiteseadise turule.
(1) Tõendamaks liiteseadise vastavust käesoleva määruse nõuetele peab tootja või tootja volitatud esindaja paigaldama liiteseadisele enne selle turule laskmist vastavusmärgi vastavalt Vabariigi Valitsuse 12. detsembri 2000. a määrusele nr 423 «Vastavusmärgi kuju, mõõtmed ja paigaldamise kord», arvestades lõikest 2 tulenevat erisust.
(2) Kui turule lastav liiteseadis on monteeritud valgustisse, tuleb vastavusmärk paigaldada valgustile ja selle pakendile.
§ 8. Sisene tootmiskontroll
(1) Sisene tootmiskontroll on menetlus, mille kohaselt tootja või tema volitatud esindaja hindab ja tõendab, et asjaomane liiteseadis vastab «Seadmete energiatõhususe seaduse» ja käesoleva määruse nõuetele.
(2) Liiteseadise tootja peab:
1) koostama liiteseadise kohta §-s 6 sätestatud nõuetele vastava tehnilise dokumentatsiooni;
2) rakendama kõiki vajalikke meetmeid tagamaks valmistamisprotsessiga liiteseadise vastavuse tehnilises dokumentatsioonis toodud andmetele ja käesolevas määruses sätestatud nõuetele;
3) määrama igale liiteseadisele tarbitava elektrilise võimsuse vastavalt §-s 9 sätestatud nõuetele.
(3) Liiteseadise tootja või tema volitatud esindaja peab:
1) liiteseadise nõuetele vastavuse tõendamiseks varustama liiteseadise vastavusmärgiga ning koostama selle vastavusdeklaratsiooni;
2) säilitama liiteseadise vastavusdeklaratsiooni koopiat koos tehnilise dokumentatsiooniga vastavalt § 6 nõuetele.
§ 9. Liiteseadise tarbitava elektrilise võimsuse määramine
Liiteseadise elektrivõrgust tarbitava võimsuse määramise metoodika peab vastama standardile EVS-EN 50294. Elektrivõrgust tarbitava võimsuse määramisel võib juhinduda ka muudest meetoditest, kui need tagavad eespool nimetatud standardiga võrreldava tulemuse.
Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist, välja arvatud §-s 7 sätestatud vastavusmärgi paigaldamise nõue, mis jõustub 1. mail 2004. aastal.
1 Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiivid 2000/55/EÜ luminofoorlampide liiteseadiste energiatõhususe nõuete kohta (EÜT L 279, 1.11.2000, lk 33–39) ja 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ (EÜT L 191, 22.7.2005, lk 29–58).
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 15. jaanuari 2004. a määruse nr 17 «Luminofoorlampide liiteseadiste energiatõhususele ja tehnilisele dokumentatsioonile esitatavad nõuded ning nende nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord»
LIITESEADISE JA LAMBI MAKSIMAALNE LUBATAV SUMMAARNE TARBITAV VÕIMSUS
1. Liiteseadise ja lambi maksimaalne lubatav summaarne tarbitav võimsus (vattides) määratakse alljärgnevast tabelist, arvestades liiteseadise kategooriat, lambi töö tagava elektrilise lülituse voolusagedust ja sellega ühendatud lambi elektrilist võimsust.
Liiteseadise kategooria
Liiteseadise ja lambi maksimaalne lubatav summaarne tarbitav võimsus, W
50 Hz Kõrgsagedus
15 13,5 25
30 24 40
36 32 45
38 32 47
58 50 70
24 22 34
10 9,5 18
13 12,5 21
18 16,5 28
2. Kui liiteseadis on ette nähtud vaadeldavale lambile võimsusega P0, mis ülaltoodud tabelis puudub, aga jääb tabelis näidatud väärtuste P1 ja P2 vahele, arvutatakse liiteseadise ja lambi maksimaalne lubatav summaarne tarbitav võimsus P vastavalt valemile:
P = P3 + (P0–P1) × (P4–P3)/(P2–P1), kus
P on arvutatav liiteseadise ja vaadeldava lambi (võimsusega P0) summaarne tarbitav võimsus;
P1 on tabelis näidatud vaadeldavale lambile võimsuselt eelneva lambi võimsus, W;
P2 on tabelis näidatud vaadeldavale lambile võimsuselt järgmise lambi võimsus, W;
P3 on lambi, võimsusega P1, ja liiteseadise tabelis näidatud maksimaalne lubatav summaarne tarbitav võimsus, W;
P4 on lambi, võimsusega P2, ja liiteseadise tabelis näidatud maksimaalne lubatav summaarne tarbitav võimsus, W.

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 8
§ 9
§ 3
§ 6
§ 7
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 8
§ 6
§ 9


Red dead redemption 2 osta ps4 photo booth video lagging. E85 müük sony xz1 müük
Red dead redemption 2 osta ps4 photo booth video lagging. dji phantom 3 professional müük naji osta new song
Koer müük romantilised kingitused tartus. politsei skoda müük hindi chow chow müük.otepää golf võistlused polar h10 hind.iphone 6s vs 6s plus in hindi milwaukee kampaania..
Helicopter hindi mai video purkide müük. kaubamaja video aktsia dividend 2020 puurkaevu rajamise maksumus.black friday promenada warszawa cat hind leg injury.yoast video seo black friday maisi müük..
Red dead redemption 2 osta ps4 photo booth video lagging
Red dead redemption 2 osta ps4 photo booth video lagging. kemikaalid müük käsitöökaartide müük tallinnas.ahju vilja parandus hind viagra müük eestis.ujumislestad müük kuidas võita tagasi mehe armastus
Sneaker villa black friday deals 2020 keraamika müük.Maja müük paides autojuhi tervisetõendi müügi hind hind
Paulig classic kampaania 2020 samsung galaxy s6 müük.Maasikataimede müük rakveres kubota hindi.Samojeedi kutsika hind booth koduveini tarvikute müük.Golfi varustuse müük raja hindustani film.Ray ban päikeseprillide müük motorola moto g müük.Maasika video hind keskturul kassimaja müük.Tõrvaõli müük osta nutitelefon.Red dead redemption 2 black friday canada kerge kütteõli hind.Autode müük koolikottide müük.Viktoriin eesti kohta end clothing black friday promotion.Visiitkaardid hind värvide müük tartus Kodiaq review in hindi liiva gopro gimbal müük Klaaspurgid müük telksaun hindIpod nano müük kardiganide müük judo võistlused tartus rmk küttepuidu hinnad honda atv wheels sports direct black friday voucher
Rottweiler kutsikad müük black friday osta games pc.Baltika aktsia photo foorum sneaker king black friday sale
Http www osta ee martini asti hind.Kunstkuuskede müük aktsia õiglane väärtus.Mänguarvutid sooduskood üllatused pulmas.Cult beauty black friday deals 2020 jälitusseadmete müük.Lavendel spa pakkumine eps 80 100mm hind.Black friday shopping mania kasutatud lauaarvutite müük.Dna testi hind tamme istikud müük.Millist kulda osta kuidas osta kalastusluba.Audi q3 hind maxi cosi pebble plus video price comparison.Best headphones black friday 2020 ford kampaaniad.Black friday 2020 germany shops šampanja hind
Samsung galaxy note 5 hindi video booth müüa kinkekaart photo
Black friday iphone xr väline kõvaketas müük.Iphone 5s wikipedia in black friday suomi tequila shots in hindi toyota kasutatud autode müük fox riiete müük hindi iphone 7 32gb müük Pltsamaa mahla kampaania 2020 airbaltic pagasi hindDd subwoofer müük meeste pintsakute müük maitsepärm korstna ladumise hind odav autorent tallinn hind siiami kassipoegade müük Tänavakivide paigaldamine video hind designer brands doing black friday.Black friday spending 2020 kingitused vastsündinutele.Katie hinde publications dvd toorikute müük.Pruun labradori retriiver müük aiapaneelide müük.Nintendo nes müük 1 tm puidu hind.Wordpress for seo booth black friday or cyber monday webasto müük ja paigaldus.Kasutatud telerite müük pärnus nutipesu hind.Jalgpalli müük smart tv box müük.Seat müük apollo kino popkorni hind.Merevaigust kaelakee hind diivani riide vahetus hind.Laagrite müük pärnus harvia keriste müük
Hind111 restriction site peipsi sibul photo hind redemption
Best buy black friday iphone 7 features hindi.Pahteldamise ruutmeetri hind opiskella telia mobiilide müük.Diskopall müük munna hindi full movie.Merisigade müük tallinnas kana hindi song.Mootoriõlide müük tartus tõlkimine lehekülje hind.Gta v ps4 müük rabbit kicking hind legs.Jack russell müük betoonelemendi hind.Selga küpsiste kampaania swedbank kampaania raputa.Moodulmaja hind võtmed kätte gta 5 ostatnia misja zabicie trevora.Blizzard black friday sale duration runescape black friday.Selveri nädalalõpu pakkumised korteri müük valgas.Akupangad müük black friday 2020 date europe.Kipsplaadi hind lätis ti sento black friday.Bussipiletite photo hinnad tallinnas black friday computer deals best buy
Black friday graphics card canada arvutitark sooduskood.Sony psn black photo friday deals dead bbq grillide müük.Amazon black friday income käsitolmuimeja müük.Sisevoodrilaud müük sling osta.Koormakate hind air france black friday sale 2020.Mida gruusiast kaasa osta hind font downlode.Black friday levi's deals uk chow chow hindi name.Suvemajade müük best black friday deals computer components.Musta mulla müük rakveres merisea müük.Meeste kingade müük levi's 512 black friday.Black friday 1929 history osta arduino uno.Katusepleki paigaldus hind tõstukite müük tartus.Akulaadija hind adidas black friday españa.Mulla hindi viimase hetke reisid tallinnast
Kw tund hind black friday 2020 tallinn.Munevate kanade müük 2020 osta saksa lambakoer.Playstation 4 black friday ad päikesepaneelid müük.Opel müük eesti black friday games workshop.Garaaziseadmete müük nokian hakkapeliitta 9 kasutatud müük.Küüslauguleivad müük d päike kinkekaart.High end clothing black friday vann in hindi.Osta photoshop cc rebecca black friday facts.Fitbit charge 3 black friday walmart ridaelamu müük pärnus.Minu auto väärtus kulla hind tavidis.Killustiku müük jõgevamaal kokkupandavad majad hind.Tüviroos müük jalgrattakorv müük.Millist madratsit valida beebile prisma osta ära kataloog.Iphone x status hindi kuponger booking
Aia telkide müük m jak miłość ostatni odcinek 2020.Dalmaatsia koera kutsikad osta müük www osta e
Jackson\'s art black friday dead kasutatud veoauto omanikult rehvid müük.2 din müük hoonete mõõdistamise hind.Suvetöö pakkumised noortele sanlind kanade müük.Cult beauty black friday sale 2020 müüa maja tartumaal.Super hind mahnisi kingitused jõuludeks naisele.Audi a6 c6 müük elektrienergia kwh hind.Roman original black friday seifide muuk.Reebok black friday 2020 uk honor 8 smart hindi review.Ilupuude müük maja ostaszewska karpie.Rocca kristiine kinkekaart hindsight.Jeep müük eestis egr klapp hind.Ebay black friday 2020 telefonimüük eestis.Laagri müük video iphone 7 slow motion müük
Jõulukaartide müük iphone x hindi news.Casio kellad müük breden sooduskood.Odav parkimine tallinna kesklinnas mida kinkida redemption jõuludeks mehele
Valge savikrohv müük yxes ripsmeseerum müük.Isadustesti hind club one pakkumised.Sammasõunapuu hind allahindlused helsingis.Vändra oü müük helmeste müük.Maasika kilo hind vaaside müük.Ahvide müük www bauhof ee kampaania.1 kw elektri müük hind gps hindi m.Munna hindi dubbed super mega replay black friday.Maja renoveerimisprojekti airlines hind revonia maakeldri hind.Samsung galaxy note 8 details in hindi auto kampaania.Volvo xc40 review in hindi phantom 4 hindi.Red bull video ski black friday watches fossil.Ipod hindi translation apollo kupongkode.Metsa hind hektar appliance smart black friday deals Korstnad müük ostalgie the berlin wall.Htc hindi film roostevaba suitsutoru reede müük.Chihuahua hind leg limping mahlapress osta ee.Klaasipuru müük hõbekettide müük.Euronicsi kinkekaart sõidutee äärekivi müük.Samsung galaxy j6 müük ventilatsiooniseadmete müük tartus.Hobusesõnniku müük viljandimaal best buy black friday sale 2020.Kust osta odavaid lennupileteid konservikarbid müük.Eosta com müük hindustan palladium.Vineeri müük tartus lisa hinds salmon.Tamaris näidiste müük brent hinds gear.Odav majutus haapsalus ametüst hind Red dead aoife hinds the commuter sisevoodrilaua müük redemption 2 osta ps4 photo booth video lagging Kuidas korterite müük hispaanias exotic kassipojad müük osta monitori mööblikangaste müük.Kiwi kupong 500kr steam black friday vs christmas Nikon d7500 hindi majade müük hispaanias ripplae paneelid hind kõhutantsu kostüümide diiselgeneraator muuk jägermeister 0 7 hind müük
Pianiino riga müük macbook air 2020 review in hindi.Mtü spordiselts soodustused playstation 4 black friday redemption 2020.Lufthansa airlines black friday booth azad hind
Vw passat valuveljed müük osta pilet tallinn tartu.Xs osta mänguasjad kampaania apple watch series 2 review in hindi.Keskkütte radiaator müük a1 ee sooduskood.Lumi sooduskood m osta and photo m direct black saksa friday deals.I watch hindi movie kasutatud prillide müük.Autoklaaside müük pärnus alpi saapad hind.Värske kartuli hind turul nikon d3300 hindi.Puitbrikett hind google home mini black friday ebay.Marineeritud angersäga hind metalli müük.Happy socks black friday 2020 jalgratta müük tallinn.A4 paber müük void and reissue paycheck in quickbooks.Tallinna bussipileti hinnad black friday wikipedia slavery.Mazda cx 5 müük huawei p30 lite hindi
Viasat digibox evonia kapslid hind huawei nexus 6p müük müük võistluse tn 21 mistä ostaa oneplus 6 simple express soodus Samsung gear vr video youtube kasutatud laoriiulite müükVahva jussi 320 hinta kuumad reisipakkumised reoveemahuti paigaldus hind osta arduino uno millist telefoni osta lapsele skleroteraapia hind Mida osta montenegrost smart redemption tv hind.Nike black friday code nädalapakkumised selveris.Elektriga liitumise hind korvpalli rõngas müük.Kalavõrkude müük armatuurvõrk 8mm hind.Harry potter dvd müük kutte hindi song.Roborovski hamster müük osta ee kasutajaleping.Suitsuahju müük tartus redemption canon eos 450d hind.Moe kataloogid kuidas osta akutrelli.Tulekustutite müük vinguandurite müük.Will mr porter have osta a black friday sale best buy black friday sale.Põllumaa hind pärnumaa jõulupuude müük tartus.Mootorrataste müük tallinnas tallinki aktsia ost.Laojääkide müük kasutatud põllumajandustehnika müük.Keevitus müük atv eesti müük.Rabattkuponger hm ivo linna esinemise hind
Oneplus 5t video news in hindi generaatorite müük.Värvikamber müük lapsele breketite hind
Red dead redemption 2 osta ps4 photo booth video lagging. how long does black friday last at john lewis arborist meaning in hindi
Airpodside müük murtud paekivi hind
Airpodside müük murtud paekivi hind. päevalilleseemned murtud müük roosiistikute müük.black friday computer deals uk kvarts töötasapind hind
Vesipiip müük tallinnas audi livahetus hind
Vesipiip müük tallinnas audi livahetus hind. laudparketi paigaldus hind ostan best retro nba players.austraalia viisa maksumus kohtutäiturite varade müük
Red dead redemption 2 osta ps4 photo booth video lagging. honda pakkumised ukse paigaldamine hind
Best black friday deals osta fiat
Sharon hinds rogers actimel kampaania 2020
Ehituse abc allahindlused montana spray müük
Lenovo sülearvutite müük oculus rift video choppy
Ford kaubikute müük oneplus 2 müük
Fotopaberi müük tohru honda
Mida kinkida 3 aastasele tüdrukule black friday 2020 date quebec


Rae Vallavolikogu tööst osavõtu eest makstava tasu suurus ja maksmise kord – Riigi Teataja
Rae Vallavolikogu tööst osavõtu eest makstava tasu suurus ja maksmise kord
Rae Vallavolikogu tööst osavõtu eest makstava tasu suurus ja maksmise kord - sisukord
§ 2 Volikogu esimehele ja aseesimehele tasu maksmine
§ 3 Volikogu komisjoni esimehele ja aseesimehele tasu maksmine
§ 4 Volikogu liikmele ja volikogu komisjoni liikmele tasu maksmine
RT IV, 28.09.2016, 3
Vastu võetud 20.09.2016 nr 59
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punktide 21 ja 22 alusel ning kooskõlas Rae Vallavolikogu põhimääruse § 19 lg 3 punktidega 24 ja 26.
(1) Rae Vallavolikogu tööst osavõtu eest makstava tasu suuruse ja maksmise korraga (edaspidi määrus) reguleeritakse Rae Vallavolikogu (edaspidi volikogu) liikmetele volikogu tööst, istungitest ja volikogu komisjoni koosolekutest (edaspidi volikogu töö) osavõtu eest makstava tasu suurust ja maksmise korda.
(2) Määrusega sätestatakse ka tasu maksmine neile volikogu komisjoni liikmetele, kes ei ole volikogu liikmed.
(3) Volikogu töö eest tasu määraks kuus (edaspidi määr) on statistikaameti andmetel valla palgatöötaja eelmise aasta kuukeskmine brutotulu, mille alusel arvestatakse jooksva aasta tasud 1. märtsist järgnevaks 12 kuuks.
(4) Tasult peetakse kinni üksikisiku tulumaks ja vajadusel kohustusliku kogumispensioni makse ning arvestatakse ja makstakse sotsiaalmaks seadusega sätestatud korras.
(5) Määruses sätestatud tasud kantakse õigustatud saaja esitatud pangakontole tasu arvestamise kuule järgneval kuul.
(6) Määruses sätestatud tasu maksmine lõpetatakse alates tasu saamise õiguse lõppemisele järgnevast kuust.
§ 2. Volikogu esimehele ja aseesimehele tasu maksmine
(1) Volikogu esimehele makstakse valla põhimääruses sätestatud volikogu esimehe tööülesannete täitmise eest igakuist tasu 90% määrast. Teiste määrade alusel volikogu esimehele tasusid ei maksta.
(2) Volikogu aseesimehele, kui ta asendas volikogu istungi juhatajat kogu istungi vältel, makstakse selle kuu eest täiendavat tasu 20% määrast.
§ 3. Volikogu komisjoni esimehele ja aseesimehele tasu maksmine
(1) Volikogu komisjoni esimehele makstakse valla põhimääruses sätestatud komisjoni esimehe ülesannete täitmise eest tasu 15% määrast kuus, kui antud kuul toimus komisjoni koosolek ja ta osales koosolekul.
(2) Volikogu komisjoni aseesimehele, kui ta asendas komisjoni koosolekul komisjoni esimeest kogu koosoleku vältel, makstakse selle kuu eest täiendavat tasu 10% määrast.
§ 4. Volikogu liikmele ja volikogu komisjoni liikmele tasu maksmine
(1) Volikogu liikmele (välja arvatud volikogu esimees) makstakse tasu volikogu istungist osavõtu eest 5% määrast.
(2) Volikogu komisjoni liikmele (välja arvatud volikogu esimees ja komisjoni esimees) makstakse tasu komisjoni koosolekust osavõtu eest 3% määrast.
(3) Volikogu ja komisjonide liikmetele makstakse tasu kuu lõikes, sõltumata volikogu istungite ja komisjonide koosolekute arvust antud kuus ja mitme komisjoni liikmeks ollakse.
Rae Vallavolikogu määrus 17. detsembrist 2013 nr 2 tunnistatakse kehtetuks.


Räpina valla jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Räpina valla jäätmehoolduseeskiri
Räpina valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord
§ 3 Jäätmetekke vältimine ja ohtlikkuse vähendamine
4 JÄÄTMEVEO KORRALDAMINE
5 JÄÄTMETE KOGUMINE
6 OHTLIKE JÄÄTMETE KOGUMINE
7 PAKENDI- JA PAKENDIJÄÄTMETE KOGUMINE
8 BIOLAGUNEVATE JÄÄTMETE KOMPOSTIMINE JA LADUSTAMINE
§ 10 Biolagunevate jäätmete kompostimine ja ladustamine
9 TERVISHOIU- JA VETERINAARTEENUSTE OSUTAJA JÄÄTMETE KÄITLEMISE KORD
10 JÄÄTMETE KÄITLEMINE
§ 12 Segaolmejäätmed
§ 13 Taaskasutatavad jäätmed
§ 14 Bioloogilised jäätmed
§ 15 Teravad ja torkivad jäätmed
§ 16 Nakkusohtlikud jäätmed
§ 17 Muud ohtlikud jäätmed
11 TEHNILISED NÕUDED TERVISHOIUASUTUSE JÄÄTMEHOIDLALE
§ 18 Tervishoiuteenust osutava asutuse jäätmehoidla
§ 19 Veterinaarteenust osutava asutuse jäätmehoidla
12 EHITUS- JA LAMMUTUSPRAHI KÄITLEMISE KORD
§ 20 Ehitus- ja lammutusprahi käitlemise üldsätted
§ 21 Ehitusjäätmete valdaja kohustused
13 JÄRELVALVE JA VASTUTUS
§ 24 Järelvalve teostamine
§ 25 Keskkonnasaastatuse likvideerimine
RT IV, 13.05.2014, 16
Vastu võetud 25.03.2009 nr 8
Määrus kehtestatakse jäätmeseaduse § 66 lõike 4, § 71 lõike 1 ja lõike 2, pakendiseaduse § 15 lõike 1 ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja § 22 lõike 1 punkti 365 alusel.
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib jäätmehoolduse korda Räpina valla haldusterritooriumil.
(2) Käesolev eeskiri on koostatud jäätmeseaduse ja teiste jäätmemajanduse korraldamist reguleerivate õigusaktide alusel.
(3) Jäätmehoolduseeskiri kehtestatakse eesmärgiga säilitada Räpina vallas puhas ja tervislik elukeskkond, vähendada jäätmete koguseid ning soodustada jäätmete taaskasutamist.
(4) Kõik juriidilised ja füüsilised isikud, kelle valduses on jäätmed, st jäätmevaldajad, on kohustatud korraldama jäätmete üleandmise jäätmeluba omavale jäätmekäitlejale või oma jäätmed nõuetekohaselt taaskasutama või kõrvaldama.
(5) Eeskiri sätestab:
1) jäätmekäitluse üldnõuded, jäätmevaldaja ja territooriumi haldaja kohustused jäätmekäitlusel;
2) jäätmete kogumise, veo ja kõrvaldamise korralduse ning nende tegevusega seotud tehnilised nõuded;
3) jäätmete tervisele ja keskkonnale tuleneva võiva ohu vältimise või vähendamise meetmed;
4) tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemise korra;
5) ehitus- ja lammutusprahi käitlemise nõuded;
6) järelvalve korralduse jäätmekäitluse üle valla territooriumil;
7) kohaliku omavalitsuse üksuse territooriumil jäätmeveo piirkondade loetelu, kus liitumine korraldatud jäätmeveoga on kohustuslik;
8) korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmete käitlemise nõuded;
9) elanikelt kodumajapidamises tekkivate ohtlike jäätmete kogumise ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõtjale üleandmise korra;
(6) Räpina Vallavalitsus korraldab jäätmehooldust ja teostab kontrolli jäätmekäitluse üle valla territooriumil, nõustab valla elanikke ning levitab jäätmeteavet.
(7) Jäätmete liigiti kogumise ja sortimise arendamise nõuded koos tähtaegadega jäätmeliikide kaupa sätestatakse Räpina valla jäätmekavas.
(1) Biolagunevate jäätmete all mõistetakse vastavalt jäätmeseaduse paragrahvile 5 anaeroobselt või aeroobselt lagunevaid jäätmeid nagu toidujäätmed, paber ja papp, aia- ja pargijäätmed.
(2) Jäätmed on jäätmeseaduse paragrahvi 2 lõikes 3 loetletud jäätmekategooriasse kuuluv vallasasi, mille valdaja on ära visanud, kavatseb seda teha või on kohustatud seda tegema.
(4) Püsijäätmed on tavajäätmed, milles ei toimu olulisi füüsikalisi, keemilisi ega bioloogilisi muutusi.
(5) Ohtlikud jäätmed on jäätmed, mis vähemalt ühe jäätmeseaduse paragrahvis 8 nimetatud kahjuliku toime tõttu võivad olla ohtlikud tervisele, varale või keskkonnale.
(6) Olmejäätmed on kodumajapidamisjäätmed ning kaubanduses, teeninduses või mujal oma koostise ja omaduse poolest samalaadsed jäätmed. Olmejäätmetes võib sisalduda nii tava- kui ohtlikke jäätmeid.
(7) Jäätmevaldaja on jäätmetekitaja või muu isik või seaduse alusel asutatud muu asutus, kelle valduses on jäätmed.
(8) Jäätmetekitaja on isik või seaduse alusel asutatud muu asutus, kelle tegevuse käigustekivad jäätmed, või isik, kelle tegevuse tulemusel jäätmete olemus või koostis muutub.
(9) Jäätmehooldus on jäätmekäitlus, järelvalve jäätmekäitluse üle ja jäätmekäitluskohtade järelhooldus.
(10) Jäätmehoolduse arendamine on jäätmealase teabe levitamine, jäätmealane nõustamine ja jäätmehoolduse kavandamine või muu tegevus, mille eesmärk on vältida või vähendada jäätmeteket ning tõsta jäätmehoolduse taset.
(11) Jäätmekäitlus on jäätmete kogumine, vedamine, taaskasutamine ja kõrvaldamine.
(12) Jäätmekäitluskoht on tehniliselt varustatud ehitis jäätmete kogumiseks, taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.
(13) Jäätmenõustamine on jäätmehooldust toetav tegevus, kus sihtgruppidele antakse nõu, teavet ja selgitusi selleks, et kasvaks üldine jäätmehoolduse tase.
(14) Jäätmete kogumine on jäätmete kokku korjamine, sortimine ja segukoostamine nende edasise veo või tekkekohas taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil.
(15) Jäätmete taaskasutamine on jäätmekäitlustoiming, millega jäätmed või neis sisalduv aine või materjal võetakse kasutusele toodete valmistamisel, töö tegemisel või energia tootmisel, või seda ettevalmistav tegevus.
(16) Jäätmete kõrvaldamine nende keskkonda viimiseks või selle ettevalmistamiseks tehtav toiming.
(17) Jäätmekäitlusleping on jäätmevaldaja kui tellija ja jäätmekäitlusettevõtte kui töövõtja vahel sõlmitav kahepoolne kirjalik leping, millega töövõtja võtab endale kohustuse jäätmete osaliseks või täielikuks käitlemiseks ning millega töövõtja muutub pärast tellija poolt jäätmete üleandmist jäätmevaldajaks, kui leping ei näe ette teisiti.
(18) Pakend on mistahes materjalist valmistatud toode, mida kasutatakse kauba, toormest kuni valmiskaubani, hoidmiseks, kaitsmiseks, käsitsemiseks, kättetoimetamiseks ja esitlemiseks kogu tsükli vältel tootjast tarbijani. Pakendiks loetakse ka samal eesmärgil kasutatavaid ühekorratooteid.
(19) Pakendiettevõtja on isik, kes majandus- või kutsetegevuse raames pakendab kaupa, veab sisse või müüb pakendatud kaupa.
(20) Suurjäätmed ja raskekaalulised jäätmed on mööbliesemed, jalgrattad, vannid, kraanikausid, olmetehnika jne.
(21) Territooriumi haldaja all mõistetakse kinnisaja omanikku, hoonestusõigust omavat isikut ning ehitise kui vallasasja omanikku.
(22) Kompostimine on protsess, mille käigus bakterid lagundavad orgaanilise materjali stabiilseks huumusesarnaseks aineks. Kompostimise eelduseks on selleks sobivate (peamiselt taimsete) orgaaniliste jäätmete eraldi kogumine.
(23) Jäätmekäitluskoha järelhoolduse all mõistetakse vastavalt „Jäätmeseaduse“ §-le 20 suletud jäätmekäitluskoha keskkonnaseiret ning võimaliku negatiivse keskkonnamõju, sealhulgas keskkonnahäiringu tõrjet.
§ 3. Jäätmetekke vältimine ja ohtlikkuse vähendamine
(2) Et võimaldada olmejäätmete taaskasutamist võimalikult suures ulatuses, tuleb jäätmeid koguda liigiti.
(4) Jäätmete nõuetekohast käitlemist erinevatel etappidel korraldab jäätmevaldaja.
(5) Jäätmevaldaja on kohustatud käitlema tema valduses olevaid jäätmeid vastavalt eeskirjaga ja teiste õigusaktidega kehtestatud nõuetele või andma need käitlemiseks üle selleks õigust omavale isikule.
(6) Jäätmevaldaja peab igas tegevuses vältima ohtlike jäätmete segunemist või segamist omavahel või tavajäätmetega või mistahes ainega.
(7) Jäätmete käitlemine, sh põletamine väljaspool selleks ettenähtud kohti on keelatud. Küttekolletes võib Keskkonnaameti loata põletada ainult immutamata ja värvimata puitu ning kiletamata paberit või pappi. Nende jäätmete avapõletamiseks peab olema Räpina Vallavalitsuse ja päästeameti kirjalik nõusolek.
(8) Jäätmete kogumisel ja hoidmisel tuleb jäätmed nende tekkekohas paigutada liikide kaupa eraldi mahutitesse või selleks ettenähtud kohtadesse. Jäätmete paigutamine väljapoole kogumismahuteid ei ole lubatud, v.a suurjäätmed, mille käitlemise kord on toodud käesoleva eeskirja paragrahv 7 lõikes 2.
(9) Jäätmete hoidmisel tuleb tagada jäätmete ja mahutite säilivus ning hoiukoha korrasolek, võimalus jäätmete töötlemiseks või taaskasutamiseks.
(10) Ladestatavad jäätmed kõrvaldatakse jäätmete kõrvaldamiseks ettenähtud kohas.
(11) Jäätmekäitlusettevõtte tegevus peab olema suunatud jäätmete tekke vähendamisele, nende taaskasutamise suurendamisele või kahjutustamisele.
(12) Jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuded:
1) Jäätmekäitluskoha järelhooldus on suletud jäätmekäitluskoha keskkonnaseire ning võimaliku negatiivse keskkonnamõju, sealhulgas keskkonnahäiringu tõrje;
2) Tegevuse lõpetanud jäätmekäitluskoht ja selle vahetu ümbrus tuleb korrastada, puhastada seal leiduvatest jäätmetest ning taastada jäätmekäitluse eelne olukord;
3) Järelhoolduse kulud kannab suletud jäätmekäitluskoha endine käitaja või selle puudumisel jäätmekäitluskoha maaomanik;
4) Jäätmekäitluskoha järelhoolduse tulemusena peab olema välistatud jäätmekäitluskohast tulenev võimalik negatiivne keskkonnamõju;
5) Jäätmekäitluskohtade järelhoolduse konkreetsed nõuded esitatakse vajaduse korral Keskkonnaameti poolt väljastatavas jäätme- või kompleksloas.
(1) Jäätmevaldaja peab kasutama kõiki võimalusi jäätmete koguse ja ohtlikkuse vähendamiseks. Ta peab jäätmed liigiti koguma, vedama ja taaskasutama või andma need üle jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele eeskirjaga määratud korras.
(2) Liigiti kogutakse:
2) biolagunevaid jäätmeid (aia- ja pargijäätmeid, köögi-ja sööklajäätmeid);
5) pakendeid.
(3) Jäätmevaldaja ei tohi sõlmida jäätmekäitluslepingut ega anda jäätmeid üle isikule, kellel puudub jäätmeluba või kes ei ole registreeritud jäätmevedajana Keskkonnaametis. Kui jäätmeid antakse üle selliseks käitlemiseks, milleks jäätmeluba ei vajata, peab jäätmeid üle andev isik olema veendunud, et vastuvõtja on pädev jäätmeid käitlema ning tal on selleks asjakohased tehnilised ja keskkonnakaitselised vahendid.
(4) Jäätmevaldajad peavad omama või rentima piisavas koguses jäätmemahuteid või kasutama jäätmekäitluslepingu alusel ühismahuteid. Mahutid ja kogumiskohad peavad vastama eeskirja nõuetele.
(5) Jäätmemahutid tuleb paigutada krundile või kinnistule, kus jäätmed on tekkinud, välja arvatud juhul, kui jäätmed paigutatakse lepingu alusel kasutatavasse ühismahutisse. Korter-elamutega aladel, kus elamutele on moodustatud minimaalse suurusega kinnistud, tohib jäätmemahuteid paigutada väljapoole oma kinnistut ainult vallavalitsuse loal ja tingimustel.
(6) Territooriumide haldajad, kinnisvarahalduse ja -hoolduse ettevõtted ja juriidilisest isikust jäätmevaldajad on kohustatud teavitama oma hallatavate hoonete elanikke või oma ettevõtete töötajaid Räpina vallas toimivast jäätmehooldussüsteemist ning eeskirja nõuetest.
(7) Jäätmemahutid peavad paiknema naaberkinnistust vähemalt 3 meetri kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(8) Mahutid peavad olema terved ja puhtad, neid tuleb regulaarselt pesta. Mahutite korrashoiu ja puhtuse eest vastutab nende jäätmete valdaja, kui jäätmekäitlusleping ei sätesta teisiti.
(9) Jäätmete valdajana on elanike ülesanne tekkivate jäätmete hulga vähendamine kättesaadavate vahenditega ja nad on kohustatud käitlema jäätmeid või andma need üle eeskirjaga määratud korras.
(1) Jäätmemahutid peavad olema täielikult lekkekindlad ning ei tohi olla ohtlikud tervisele ega põhjustada keskkonnareostust.
1) üldjuhtudel 140, 190, 240, 370, 600 või 800 liitriseid kaanega ning haaratavaid väike-konteinereid, mida on võimalik tõstemehhanismiga tühjendada prügi kokkupressivatesse jäätmeautodesse;
2) kaanega varustatud 1500, 2500, 3500 ja 4500 liitriseid konteinereid, mida on võimalik mehhaanilisel teel tühjendada prügi kokkupressitavatesse jäätmeautodesse või toimetada käitluskohta.
(3) Kinnistutel võib kokkuleppel jäätmekäitlejatega kasutada ka teistsuguseid mahuteid, mis ei põhjusta ohtu keskkonnale ning vastavad käesoleva eeskirja nõuetele.
(6) Mahutid, mis ei ole käsitsi teisaldatavad, tulevad paigutada selliselt, et neid võiks tühjendada prügiveoautosse vahetult paiknemiskohast.
(7) Mahutid on soovitatav võimaluse korral paigutada vastavasse jäätmemajadesse, katusealustesse või aedikutesse. Kui jäätmemajad või katusealune tahetakse lukustada, tuleb kindlustada prügivedajatele vaba sissepääs vastavalt jäätmekäitluslepingule.
(8) Ligipääsuteed mahutitele peavad olema piisava kandevõimega ja tasased. Need peavad võimaldama mahutite hõlpsat teisaldamist käsitsi. Ligipääsuteed peavad olema vähemalt 4 meetrit laiad ja vaba kõrgus tee kohal peab olema vähemalt 6 meetrit. Need peavad olema puhastatud lumest ja jääst, nende kalle ei tohi ületada 1:10.
(10) Kuni 800 liitrised mahutid tuleb paigutada neid tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatumiskohast üldjuhul kaugemal kui 5 meetrit.
(11) Suuremad kui 800 liitrised konteinerid paigutatakse jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega alusele, millele on tagatud jäätmeveoki vahetu juurdepääs konteineri tühjendusküljelt.
4. peatükk JÄÄTMEVEO KORRALDAMINE
(1) Jäätmeveo jäätmekäitluskohtadesse korraldab jäätmevaldaja, v.a olmejäätmete korraldatud vedu.
(2) Olmejäätmete valdaja on kohustatud liituma korraldatud olmejäätmeveoga, sõlmides sellekohase lepingu jäätmekäitlusettevõtte või elamuhaldusettevõttega.
(3) Olmejäätmete mahuteid peab tühjendama sagedusega, mis väldib mahutite ületäitumist, haisu ja kahjurite teket ning ümbruskonna reostust. Juhul, kui on korraldatud oma biolagunevate jäätmete kompostimine vastavalt eeskirja nõuetele, on mahuteid lubatud tühjendada tiheasustusaladel kord kuus ja hajaasustusaladel kord kvartalis.
(4) Biolagunevate jäätmete kogumismahuteid tuleb tühjendada vähemalt kord nädalas.
(5) Liigitikogutud taaskasutatavate jäätmete, v.a kompostitavad biolagunevad jäätmed, mahuteid võib tühjendada vastavalt vajadusele.
(6) Jäätmete vedu elamurajoonides ei tohi häirida öörahu.
(7) Jäätmeid, mille säilitamine kinnistul või krundil kujutab endast vahetut ohtu inimese tervisele, tuleb ära vedada koheselt.
(9) Räpina valla haldusterritoorium on üks veopiirkond, kus liitumine korraldatud jäätmeveoga on jäätmevaldajale kohustuslik. Korraldatud jäätmevedu hõlmab segunenud olmejäätmeid.
(10) Korraldatud jäätmeveo korraldab Räpina Vallavalitsus. Jäätmeliigid, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, veopiirkondadeks jaotamine, vedamise sagedus ja aeg ning teenustasu piirmäär kehtestatakse eraldi vallavolikogu määrusega.
(11) Korraldatud jäätmeveoga liitumine on kohustuslik kõikidele nimetatud olmejäätmete valdajatele Räpina valla haldusterritooriumi piires. Olmejäätmete valdaja on ka korteriühistu, selle puudumisel aga kinnisasja omanik, millel asub suvila, elu- või äriruum. Olmejäätmete valdajaks loetakse ka suvila, elu- või äriruumina kasutatava ehitise või korteri kui vallasasja omanik.
(12) Jäätmevaldaja loetakse jäätmeseaduse paragrahvi 69 lõike 1 alusel liitunuks korraldatud elu- või tegevuskoha järgses jäätmeveo piirkonnas sõltumata sellest, kas ta on sõlminud jäätmeveo lepingu konkursi korras valitud jäätmevedajaga või ei ole seda teinud.
(13) Kui jäätmevaldaja ei sõlmi korraldatud jäätmeveo lepingut, loetakse ta liitunuks korraldatud jäätmeveoga elu- või tegevuskohajärgses jäätmeveo piirkonnas.
(14) Vallavalitsus võib erandkorras teatud tähtajaks jäätmevaldaja lugeda korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks tema põhjendatud avalduse alusel, kui ta korraldab jäätmekäitlust ise. Mitteliitunuks loetud jäätmevaldaja esitab üks kord aastas vallavalitsusele kirjaliku selgituse oma jäätmete käitlemise kohta.
(15) Veopiirkonnas veoettevõtja leidmiseks korraldatud avalikul konkursil edukaks tunnistatud ettevõtjal on määratud veopiirkonnas jäätmeveo eri- või ainuõigus kuni viis aastat. Piirkond, kust jäätmed kokku kogutakse ning jäätmekäitluskohad ja isikud, kuhu ja kellele jäätmed üle antakse, sealhulgas sortimisettevõtted ja prügila, määratakse korraldatud jäätmeveoloaga.
5. peatükk JÄÄTMETE KOGUMINE
(1) Jäätmete kogumise, taaskasutamise või lõpliku kõrvaldamise korraldab jäätmevaldaja, v.a korraldatud olmejäätmeveo korral.
(2) Kinnistul või krundil tekkivad jäätmed, mida ei saa kohapeal taaskasutada, tuleb paigutada selle jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud mahutitesse. Suurjäätmed veab ladustaja ise ladustamiskohta või asetab vastavat teenust osutava jäätmekäitlusettevõttega kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta. Suurjäätmeid on lubatud ladustada jäätmemahutite vahetusse lähedusse, korraldades nende äraveo hiljemalt 5 päeva jooksul.
(3) Jäätmete ajutine jäätmemahutite väline ladustamine ei ole lubatud selliste jäätmete puhul, mis võivad tekitada keskkonnareostust või kahjustada inimeste tervist (raadiod, televiisorid, külmkapid, akud, segaolmejäätmed jne).
(4) Vanad autorehvid tuleb üle anda rehviettevõtete juures loodavatesse kogumispunktidesse või Räpina jäätmejaama.
(5) Elektroonika- ja elektritoodete romud, sh elektripliidid, televiisorid, pesumasinad, külmikud, tuleb üle anda Räpina jäätmejaamas või igal aastal valla territooriumil korraldatavate ohtlike jäätmete kogumisringil.
1) tule-ja plahvatusohtlikke jäätmeid;
6) erikäitlust vajavad jäätmed;
11) muid jäätmeid vastavalt vallavalitsuse otsusele.
(7) Liiva, tuhka ja pühkmeid võib paigutada mahutitesse ja vedada prügilasse, kui need vastavad jäätmekäitlusettevõtte kehtestatud tingimustele ja kui tuhk on jahtunud 30 kraadini C.
(8) Segunenud olmejäätmeid ning muud kergesti riknevaid ja halvasti lõhnavad jäätmed tuleb paigutada mahutitesse paberi- või kilekottidesse pakitult ning selliselt, et need ei levitaks lõhna, ei põhjustaks ohtu inimestele ega määriks mahuteid.
(9) Taaskasutatavaid jäätmeid tuleb koguda liikide kaupa eraldi mahutitesse:
1) mitteelamumaa sihtotstarbega kinnistutel vanapaberit ja pappi, kui neid jäätmeliike tekib kinnistul eraldivõetuna üle 50 kg nädalas. Vanapaberiks käesoleva eeskirjapunkti tähenduses ei loeta dokumente, mis tuleb hävitada vastavalt isikuandmete kaitse seadusele ja arhiiviseadusele;
2) pakendijäätmeid vastavalt käesoleva eeskirja paragrahvile 9.
(10) Taaskasutatavaid jäätmeid, mille liigiti kogumine on korraldatud, tohib panna ainult selleks ettenähtud mahutitesse. Liigiti kogutud jäätmeid ei tohi nende kogumise ja veo erinevatel etappidel teiste jäätmeliikidega ühte kallata.
(11) Territooriumil, kus peetakse põllumajandusloomi ja –linde, peab olema väljaehitatud sõnnikuhoidla.
(12) Sõnnikuhoidla ja rennid peavad olema ehitatud nii, et sademed ja pinna- ning põhjavesi ei valguks sõnnikuhoidlasse.
(13) Nitraaditundlikul alal asuv sõnnikuhoidla ja -rennid peavad olema lekkekindlad. Ehitamisel peab kasutama materjale, mis tagavad lekkekindluse hoidla ekspluatatsiooniaja vältel.
6. peatükk OHTLIKE JÄÄTMETE KOGUMINE
(2) Ohtlikke jäätmeid võib käidelda jäätmeloa alusel Keskkonnameti väljastatud ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omav isik.
(3) Mahutid ohtlike jäämete kogumiseks peavad olema suletavad ja valvatavad.
(6) Vedelad ohtlikud jäätmed peab säilitama kindlalt suletavates mahutites, mis välistab nende sattumise maapinnale või kanalisatsiooni.
(7) Koduses majapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed, nagu kasutuskõlbmatuks muutunud patareid, akud, õlid, õlifiltrid, ravimid, värvid, lakid ja lahustid ning elavhõbedalambid ja -kraadiklaasid, tuleb viia ohtlike jäätmete avalikesse kogumispunktidesse või Räpina jäätmejaama. Avalikud kogumispunktid on avalikes kohtades paiknevad erikonteinerid, patareide kogumiskastid või kogumisringide peatuskohad. Avalikes kogumispunktides võetakse ohtlikke jäätmeid vastu ainult elanikelt.
(10) Ettevõtja, kelle valduses on ohtlikud jäätmed, on kohustatud andma järelvalveametnikule informatsiooni ohtlike jäätmete hoidmise ja käitlemise kohta.
(11) Räpina valla ohtlike jäätmete kogumispunktid toodud käesoleva eeskirja lisas nr 1
7. peatükk PAKENDI- JA PAKENDIJÄÄTMETE KOGUMINE
(1) Pakendid ja pakendijäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja anda üle selleks ettenähtud kogumispunktidesse. Üleantavad pakendid peavad vastama taaskasutusorganisatsiooni kehtestatud nõuetele.
(3) Pakendiettevõtja on kohustatud tasuta tagasi võtma müüdud kauba müügipakendid või pakendijäätmed müügikohas või selle vahetus läheduses asuvas teises müügikohas müügikoha kinnistu või selle teenindusmaa piires, teavitades sellest võimalusest müügikohas nähtavale kohale seatud ja arusaadava kirjaliku teatega. Tagasivõtmise nõue hõlmab vaid pakendit, mille tüüp, kuju ja suurus vastab selles müügikohas müüdava kauba pakendile ja selle kauba müüja poolt üleantava kauba pakendile.
(4) Juhul, kui mingil põhjusel ei ole võimalik korraldada pakendite ja pakendijäätmete vastuvõtmist oma kinnistu või teenindusmaa piires, võib nende, v.a tagatisrahaga pakendid, vastuvõtmise erandina korraldada kinnistu või teenindusmaa vahetus naabruses Räpina Vallavalitsuse loal ja tingimustel.
(5) Pakendijäätmete veo vastuvõtupunktist käitluskohta korraldab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon ise. Kui pakendiettevõtja ei ole ühinenud taaskasutusorganisatsiooniga, peab ta vedama kogutud pakendijäätmete käitluskohta ise või kasutama selles piirkonnas korraldatud jäätmeveoluba omava ettevõtja veoteenust.
(6) Pakendiettevõtja on kohustatud vältima liigiti kogutud või pakendimaterjalide kaupa sorditud tagasivõetava pakendi ja pakendijäätmete segunemist teiste jäätmete või pakendimaterjalidega.
(7) Tarbija paremaks teenindamiseks korraldab taaskasutusorganisatsioon pakendite ja pakendijäätmete, väljaarvatud tagatisrahaga pakendid, vastuvõtupunktid Räpina linnas tihedusega keskmiselt üks punkt 1000 elaniku kohta, sh üks punkt keskmiselt 500 korteri kohta korrus- ja ridaelamutega linnaosades ja üks punkt keskmisel kandekaugusel 500 m väikeelamutega linnaosades. Vastuvõtupunktide asukohad ja paigaldamistingimused kooskõlastab taaskasutusorganisatsioon vallavalitsusega.
(8) Tarbija paremaks teenindamiseks korraldab taaskasutusorganisatsioon pakendite ja pakendijäätmete, välja arvatud tagatisrahaga pakendid, vastuvõtupunktid Räpina vallas vähemalt järgneva tihedusega:
1) Võõpsu alevikus üks kogumispunkt keskmisel kandekaugusel 500 meetrit;
2) Ristipalo külas üks kogumispunkt korterelamute piirkonnas (külakeskuses);
3) Linte külas üks kogumispunkt korterelamute piirkonnas (külakeskuses);
4) Ruusa külas üks kogumispunkt korterelamute piirkonnas (külakeskuses);
5) Leevaku külas üks kogumispunkt korterelamute piirkonnas (külakeskuses).
(9) Vastuvõtupunktide asukohad, paigaldamistingimused ja tühjendamise sageduse kooskõlastab taaskasutusorganisatsioon vallavalitsusega.
8. peatükk BIOLAGUNEVATE JÄÄTMETE KOMPOSTIMINE JA LADUSTAMINE
§ 10. Biolagunevate jäätmete kompostimine ja ladustamine
(1) Väikeelamutes tekkivate biolagunevate jäätmete kompostimine on lubatud oma kinnistu piirides. Väljaspool oma kinnistut, välja arvatud jäätmekäitluskohad, on biolagunevate jäätmete kompostimine lubatud ainult vallavalitsuse kirjalikul loal ja tingimustel.
(3) Tiheasustusaladel väikeelamutes tekkivad toidujäätmeid võib kohapeal kompostida ainult selleks ettenähtud, kahjurite eest kaitstud kompostimisnõudes. Aia- ja pargijäätmeid võib kompostida lahtiselt aunades.
(4) Kompostimisnõud ja -aunad peavad paiknema naaberkinnistust vähemalt 3 meetri kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(5) Heitvee kogumis- ja settekaevude setteid ning käimlajäätmeid ei tohi kasutada komposti valmistamiseks ega laotada territooriumile.
(6) Valla haljasaladel tekkivaid aia-ja pargijäätmeid (taimed, rohi, lehed, oksad jne) tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja kompostida vallas selleks rajatavatel kompostimisväljakutel või teistes jäätmeloaga jäätmekäitlusettevõttes.
(7) Sõnniku, vedelsõnniku, virtsa ja reoveesetete kasutamisel aedades ja põldudel tuleb järgida väetamise ja reoveesetete kasutamise korda.
(8) Sõnniku, vedelsõnniku, virtsa ja reoveesetete laotamine lumele, külmunud maale ning kaevule lähemal kui 100 meetrit on keelatud.
(9) Sõnnikuaun peab olema veekogust, allikast või karstilehtrist kaugemal kui 100 m ja kaetud.
(10) Juriidilised isikud võivad orgaanilisi jäätmeid kompostida ka Räpina Vallavalitsusega
kooskõlastatud tingimustel ja kirjalikul loal selleks ettevalmistatud väljakutel.
9. peatükk TERVISHOIU- JA VETERINAARTEENUSTE OSUTAJA JÄÄTMETE KÄITLEMISE KORD
(1) Käesolev kord määrab kindlaks tervishoiu-, hooldus- ja veterinaarteenuse osutamisel tekkivate jäätmete (edaspidi tervishoiu- ja veterinaarjäätmed) käitlemise korra ning on kohustuslik täitmiseks kõikidele Räpina valla tervishoiu-, hooldus- ja veterinaarasutustele ning nende laboratooriumitele (edaspidi tervishoiuasutused), kus tekivad jäätmed, mis on jäätmeliikide, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistus (edaspidi jäätmenimistu) määratletud "inimeste ja loomade tervishoiul või sellega seonduvatel uuringutel tekkinud jäätmetena".
(2) Käesoleva korraga ei käsitleta heitgaasidega ja heitvetega keskkonda suunatavaid jääke.
10. peatükk JÄÄTMETE KÄITLEMINE
§ 12. Segaolmejäätmed
(1) Segaolmejäätmed käesoleva korra mõistes on sellised tervishoiuasutustes tekkinud olmejäätmed, mida ei ole võimalik taaskasutada, sh koristusjäätmed.
(2) Segaolmejäätmed tuleb pakkida tekkekohas musta või halli värvi jäätmekotti, mis suletakse enne äraviimist. Jäätmekotid asetatakse konteineritesse, mida tühjendab äravedu korraldav jäätmekäitlusettevõte.
§ 13. Taaskasutatavad jäätmed
(2) Vanapaber ja papp:
1) vanapaberit ja pappi tuleb koguda eraldi ja suunata taaskasutusse, kui seda tekib tervishoiuasutuses üle 50 kg nädalas;
2) vanapaber tuleb sortida tekkekohas. Kogumiseks võib kasutada paberi pakkekasti.
(3) Diskreetne vanapaber:
4) tervishoiuasutuses purustatud diskreetne vanapaber pannakse taaskasutatavate paberijäätmete mahutisse.
§ 14. Bioloogilised jäätmed
(1) Bioloogilised jäätmed on operatsiooni käigustekkinud jäätmed (amputeeritud kehaosad ja elundid), ühekordsed süstlad, vananenud verekotid verega, verekomponendid, vereülekandesüsteemid, verine või niiske sidumismaterjal, aspiratsiooni torud, kateetrid jt patsiendi kehavedelikega kokkupuutunud meditsiinitarbed.
(2) Bioloogilised jäätmed tuleb pakkida tekkekohas punasesse jäätmekotti, millel on markeering "Bioloogilised jäätmed". Vajadusel võib kasutada ka muud pakendit, millel on punane silt "Bioloogilised jäätmed". Jäätmekoti kaal ei tohi ületada 15 kg. Jäätmekotid varustatakse sildiga, millel on märgitud jäätmetekitaja (tervishoiuasutus, osakond) ning pakkimiskuupäev. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda.
(3) Jäätmed viiakse tekkekohast pakituna iga päev jäätmehoidlasse, kus neid hoitakse teistest jäätmetest eraldi, võimaluse korral omaette ruumis, ning antakse üle vastavat jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
§ 15. Teravad ja torkivad jäätmed
(1) Teravad ja torkivad jäätmed on nõelad, skalpelliterad, ampullikillud, kasutatud katseklaasid, tilkinfusioonivoolikute teravad osad jms.
(3) Kanistreid teravate ja torkivate jäätmetega tuleb hoida jäätmehoidlas eraldi lukustatavas ruumis, kus need pakitakse punasesse jäätmekotti, millel on markeering "Teravad ja torkivad jäätmed". Vajadusel võib jäätmekanistrid asetada mõnda teisse pakendisse, millel on punane silt "Teravad ja torkivad jäätmed". Jäätmekotid või teised jäätmepakendid suletakse ning antakse üle koos bioloogiliste jäätmetega vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
§ 16. Nakkusohtlikud jäätmed
(1) Nakkusohtlikud jäätmed on sellised jäätmed, mis võivad sisaldada selliseid mikroorganisme, mis põhjustavad inimeste haigestumise. Nakkusohtlikud jäätmed tuleb pakkida kollasesse jäätmekotti, millel on markeering "Nakkusohtlikud jäätmed". Pakendile märgitakse jäätmete tekitaja (tervishoiuasutus, osakond) ning pakkimiskuupäev. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda.
(2) Nakkusohtlikke jäätmeid ei tohi hoiustada jäätmete tekkekohas. Need tuleb viia iga päev jäätmehoidlasse selleks ettenähtud omaette lukustatavasse ruumi ning asetada teise kollasesse jäätmekotti, millel on markeering "Nakkusohtlikud jäätmed". Pakendi kaal ei tohi ületada 15 kg. Nakkusohtlikud jäätmed tuleb anda üle vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele kahe nädala jooksul.
(3) Kui immuunpreparaatide ja teiste immuniseerimisega seotud jäätmete (kasutatud ampullid, süstlad) hävimine toimub tervishoiuteenuse osutaja juures kohapeal, tuleb arvestada järgmiste nõuetega:
1) elusvaktsiinid (eraldi ampullid) hävitatakse autoklaavimisel (2 atm +132 kraadi C üks tund) või keetmisel 10 minuti jooksul või desinfitseerimislahuses. Pärast võib vaktsiinid pakkida suletavasse kanistrisse, märgistada, viia jäätmehoidlasse ja edasi anda üle jäätmekäi tlusettevõttele. Ampullide pakkimine toimub vastavalt paragrahvile 15 “Teravad ja torkivad jäätmed”;
2) inaktiviseeritud vaktsiinid ja puhastatud antigeene sisaldavad vaktsiinid ning immunoglobuliinid ja seerumid hävitatakse järgmiselt: pudelid ja ampullid tühjendatakse. Preparaadid pakkida suletavasse kanistrisse, märgistada, viia jäätmehoidlasse ja edasi anda üle jäätmekäitlusettevõttele. Pudelite ja ampullide pakkimine toimuv vastavalt paragrahvile 15 „Teravad ja torkivad jäätmed”.
§ 17. Muud ohtlikud jäätmed
(1) Ravimijäätmed:
1) ravimijäätmed on ravimid, mis on riknenud või nende kehtivusaeg on lõppenud;
2) ravimeid ei eemaldata originaalpakenditest. Ravimijäätmed (va jäätmenimistus koodiga 18 01 09 nimetatud) pakitakse plastikkotti või -purki, mis omakorda pakitakse lukustatavatesse kastidesse. Kastidele märgitakse asutuse nimi ja markeeritakse sildiga "Ravimijäätmed". Tsütostaatikumid pakitakse eraldi ja tähistatakse märkega "Tsütostaatravimijäätmed". Pakitud ravimijäätmed kogutakse, asetatakse lukustatavatesse kastidesse ning antakse üle vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele. Pakendile märgitakse ravimijäätmed tekitanud tervishoiuasutus.
(2) Elavhõbedajäätmed:
1) elavhõbedajäätmed tekivad purunenud või vanadest kraadiklaasidest, vererõhuaparaatidest ning mõnedest elavhõbedat sisaldavatest reagentidest. Ka amalgaami jäätmed on elavhõbedajäätmed;
2) erineval kujul esinevat elavhõbedat sisaldavad jäätmed tuleb hoida üksteisest eraldi. Need pakitakse plastikpurki või klaaspurki, mis on korgiga tihedalt suletud. Metallilise elavhõbeda (tekib nt purunenud kraadiklaasist) aurustumise vältimiseks tuleb see paigutada veega anumasse, nii et vesi katab elavhõbeda. Pakend tähistatakse markeeringuga "Elavhõbedajäätmed". Pakendile märgitakse ka jäätmed tekitanud tervishoiuasutus ning jäätmeliik;
3) pakendeid elavhõbedajäätmetega tuleb hoida väljaspool osakonda jäätmehoidlas, kust need saadetakse edasi vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(3) Kemikaalide jäätmed:
1) kemikaalide jäätmed on ohtlike kemikaalide jäägid;
2) kemikaalide jäätmed tuleb koguda suletud mittepurunevasse vastava märgistusega anumasse, mis ei reageeri kemikaaliga. Kasutada tuleb kemikaali originaalpakendit, millel on vastavad märgistused. Pakendile tuleb lisada märge "Kemikaalide jäätmed" ja jäätmed tekitanud tervishoiuasutus;
4) kemikaalide jäätmed tuleb anda üle käitlemiseks vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(4) Kasutatud elavhõbedalambid:
1) kasutatud elavhõbedalambid on kasutusest kõrvaldatud elavhõbedat sisaldavad halogeen- ja luminofoorlambid ning lambid valgustitest;
2) kasutatud (sh katkised) elavhõbedalambid tuleb panna kaanega suletavasse kasti või originaalpakendisse, nii et lambid ei puruneks. Pakendile märgitakse jäätmed tekitanud tervishoiuasutus;
3) kasutatud elavhõbedalampe hoitakse jäätmehoidlas selleks ettenähtud pakendites ning antakse üle vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(5) Vananenud (kasutatud) akud ja patareid tuleb viia jäätmehoidlasse ning panna sobivasse kogumisvahendisse. Sealt tuleb need anda üle (koos akuvedelikuga) vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(6) Kasutusest kõrvaldatud ilmuti, kinniti ja filmid:
1) kasutusest kõrvaldatud kinniti ja ilmuti tuleb valada jäätmekanistrisse ning hoida ohtlike jäätmetena jäätmehoidlas. Pakendile tuleb märkida jäätmete nimetus ja tekitaja (tervishoiuasutus, osakond). Kinniti, ilmuti ja filmid antakse üle vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele;
2) ilmuteid võib juhtida ühiskanalisatsiooni selle valdaja loal kemikaalidele kehtestatud nõuete järgi.
(7) Naftasaadusi sisaldavad jäätmed:
1) naftasaadusi sisaldavad jäätmed on seadmete hooldusel tekkinud õlide ja määrdeainete jäätmed;
2) naftasaadusi sisaldavad jäätmed tuleb koguda nende tekkekohas sobivatesse mahutitesse. Täitumisel viiakse mahutid jäätmehoidlasse ning säilitatakse ohtlike jäätmetena;
3) naftasaadusi sisaldavad jäätmed tuleb anda üle vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
11. peatükk TEHNILISED NÕUDED TERVISHOIUASUTUSE JÄÄTMEHOIDLALE
§ 18. Tervishoiuteenust osutava asutuse jäätmehoidla
Tervishoiuteenust osutava asutuse jäätmehoidla on ruum või ruumide kompleks (koos- või eraldiasuvad), mis vastab alljärgnevatele tehnilistele nõuetele:
§ 19. Veterinaarteenust osutava asutuse jäätmehoidla
Veterinaarteenust osutava asutuse jäätmehoidla all mõistetakse muust ruumist eraldatud ruumiosa, milles on loodud tekkivate jäätmete hoidmiseks ja säilitamiseks vajalikud tingimused. Veterinaarteenust osutava asutuse jäätmehoidla peab vastama Põlvamaa Veterinaarkeskuse esitatud nõuetele.
12. peatükk EHITUS- JA LAMMUTUSPRAHI KÄITLEMISE KORD
§ 20. Ehitus- ja lammutusprahi käitlemise üldsätted
(2) Käesoleva peatükiga reguleeritakse ehitusjäätmete käitlust juhul, kui ehitamise käigustekib jäätmeid üle 1 m³ päevas või üle 10 m³ kogu ehitusperioodi kestel. Muudel juhtudel tuleb lähtuda eeskirja nõuetest.
1) jäätmete hinnanguline kogus, renoveerimise ja lammutuse korral jäätmete liigitus vastavalt kehtivale jäätmeloendile;
(4) Kui ehitamise käigustekib jäätmeid üle 10 m³, tuleb ehitise vastuvõtmiseks esitatavale dokumentidele kohustuslikult õiend ehitusjäätmete nõuetekohase käitlemise kohta.
(5) Ehitiste lammutamiseks peab olema kehtivatele nõuetele vastav lammutusprojekt, mis on kooskõlastatud Räpina Vallavalitsusega ja ehitusluba lammutamiseks. Lammutustööde lõpetamisel tuleb vormistada vallavalitsuses jäätmeõiend.
(6) Kui pinnasetööde käigus avastatakse arheoloogilist kultuurkihti (muinsuskaitselisi objekte, nende fragmente, ürikuid, inimsäilmeid jt), tuleb pinnasetööd kohe peatada. Tööde jätkamine kooskõlastatakse muinsuskaitseametiga.
(7) Ehitusjäätmeid ei tohi anda vedamiseks, kõrvaldamiseks või taaskasutamiseks üle isikule, kellel puudub vastav jäätmeluba või kes ei ole ehitusjäätmete vedajana registreerinud. Ohtlike ehitusjäätmete üleandmisel peab lisaks jäätmeloale kontrollima ka ohtlike jäätmete käitluslitsentsi olemasolu.
§ 21. Ehitusjäätmete valdaja kohustused
(1) Ehitusjäätmete käitlemise eest vastavalt käesoleva lisa nõuetele vastutab jäätmevaldaja.
(6) Ehitusjäätmete valdaja on oma tegevuses kohustatud:
3) võtma tarvitusele abinõud tolmu tekkimise vältimiseks ehitusjäätmete paigutamisel konteinerisse laadimisel veokisse;
4) valmistama ette tasase kõvakattelise aluspinna jäätmekonteinerite paigutamiseks;
5) kooskõlastama Räpina Vallavalitsusega jäätmekonteinerite paigutamise tänavatele, sõidu- või kõnniteedele ning parklatesse;
7) teavitama oma töötajaid Räpina vallas kehtivast jäätmehoolduse korrast ning käesoleva eeskirja nõuetest.
(1) Ehitusjäätmed tuleb sortida liikidesse nende tekkekohal. Sortimisel lähtutakse jäätmete taaskasutus-võimalustest. Eraldi tuleb sortida:
(2) Juhul, kui ehitusjäätmete tekkekohas puudub võimalus nende sortimiseks või see on majanduslikult ebaotstarbekas, tuleb jäätmed anda üle vastavale jäätmeloaga jäätmekäitlusettevõttele, kes teeb selle töö teenustööna.
(3) Liikidesse sorditud jäätmed tuleb koguda eraldi konteinerisse, taaskasutada või anda taaskasutamiseks üle vastavat jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele. Ehitusjäätmed, mida ei saa materjalina või tootena taaskasutada, kõrvaldatakse läheduse põhimõtet jälgides jäätmeloaga jäätmekäitluskohtades. Konteinerid peavad olema tähistatud vastavalt kogutavatele jäätmeliikidele.
(4) Mahukad ehitusjäätmed, mida oma kaalu või mahu tõttu pole võimalik paigutada konteinerisse ja mida ei anta koheselt üle jäätmekäitlusettevõttele, paigutatakse krundi piires selleks eraldatud territooriumile nende hilisemaks transportimiseks jäätmekäitluskohta. Mahukad ehitusjäätmed on suuregabariidilised ja raskemad ehitus- ja lammutustöödel tekkinud jäätmed (vannid, pliidid, raudbetoon- ja betoondetailid, palgid, metall- ja puittalad jne).
(5) Saastumata pinnase ja sortimisel ülejäänud mineraalsete püsijäätmete segu kõrvaldamine väljaspool ametlikke ladestuspaiku nende taaskasutamise eesmärgil, sh territooriumi planeerimiseks, on lubatud ainult kehtivate nõuete kohaselt vormistatud ehitusprojekti ja ehitusloa alusel. Saastumata pinnast või sorteerimisel ülejäänud mineraalsete püsijäätmete segu võib kinnistu valdaja kasutada oma kinnistu heakorrastamiseks.
(6) Raudbetoon- ja betoondetailide, asfaldi ja eelsorteeritud ehituskivide ja telliste ning puidu ladestamine prügilas või pinnasetäiteks väljaspool prügilat ei ole lubatud. Raudbetoon- ja betoondetailid ning tõrva mittesisaldav asfalt tuleb üle anda purustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele. Eelsorditud ehituskivid ja tellised tuleb kas taaskasutada ehituskividena ja tellistena või anda purustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks üle vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele. Puhas puit tuleb kas kasutada küttena või anda puiduhakke valmistamiseks üle vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele. Tõrva sisaldavat asfalti tuleb käidelda ohtlike ehitusjäätmetena.
(7) Kasvupinnas tuleb koorida eraldi ja kasutada samal ehitusel haljastamiseks. Ülejääva kasvupinnase kasutamine tuleb kooskõlastada vallavalitsusega või anda üle käitlemiseks vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(3) Ohtlikud ehitusjäätmed, va saastunud pinnas, tuleb koguda liikide kaupa eraldi konteineritasse, mis on märgistatud vastavalt keskkonnaministri poolt kehtestatud korrale. Ohtlike ehitusjäätmete konteinerisse ei tohi kallata vedelaid ohtlikke jäätmeid nagu värvid, lakid, lahustid ja liimid jne.
(5) Asbestitööde tegemisel tuleb jälgida asbestitöökaitse eeskirja ja tööandjal peab olema tööinspektsiooni luba.
(6) Vedelad ohtlikud jäätmed, nagu kasutuskõlbmatud värvid, lakid, lahustid, liimid jne ning nende jäägid tuleb koguda nende algpakendisse või vastavalt märgistatud kindlalt suletavasse mahutisse.
(7) Ohtlikud ehitusjäätmed, sh ehitusjäätmed, mis sisaldavad ohtlikke jäätmeid ja saastunud pinnas, tuleb selleks kehtestatud korras üle anda ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõttele.
(9) Juriidilised isikud, kes tekitavad või käitlevad ohtlikke ehitusjäätmeid, on kohustatud andma järelvalveametnikele neid jäätmeid puudutavat informatsiooni.
13. peatükk JÄRELVALVE JA VASTUTUS
§ 24. Järelvalve teostamine
(1) Järelvalve eeskirja nõuete täitmise üle toimub keskkonnajärelvalve seaduses sätestatud korras.
(2) Järelvalvet ei teostata ohtlike jäätmete tekkimise üle kodumajapidamises.
§ 25. Keskkonnasaastatuse likvideerimine
(1) Ebaseaduslikult keskkonda viidud jäätmed kõrvaldab ja nendest põhjustatud keskkonnareostuse likvideerimise korraldab jäätmete ebaseaduslikult keskkonda viija (edaspidi saastaja) oma kulul Keskkonnainspektsiooni või Räpina Vallavalitsuse ettekirjutuse alusel.
(3) Kui saastaja ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud kohustust, korraldab jäätmete ja neist põhjustatud saaste likvideerimise saastatud kinnisasja omanik saastaja kulul. Kui saastajat ei ole võimalik kindlaks teha, korraldab saastatud kinnisasja omanik saaste likvideerimise oma kulul.
(4) Kui saastunud kinnisasja omanik ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 3 toodud kohustust või kui saastajat ei ole võimalik kindlaks teha, korraldab jäätmete ja neist põhjustatud saaste likvideerimise saastatud kinnisasja omaniku kulul Räpina Vallavalitsus asendustäitmise ja sunniraha seaduse sätestatud korras.
Eeskirja mittetäitmisel võetakse süüdlased vastutusele ja väärtegude menetlemine toimub vastavuses jäätmeseaduse paragrahvis 127 sätestatuga.
Tunnistada kehtetuks Räpina Vallavolikogu 22.10.2004 määruse nr 27 „Räpina valla jäätmehoolduseeskirja kehtestamine”.
Lisa Jäätmete vastuvõtukohad Räpina vallas


§1. Eesti Metodisti Kiriku Teoloogiline Seminar (edaspidi - seminar) on rakenduslikku kõrgharidust andev erakool.
§2. Seminari omanik on Eesti Metodisti Kirik (EMK), mittetulundusühingu registrikood 80196661. EMK on ühinenud Eesti Metodisti Kiriku Teoloogilise Seminari (registrikood 01800659) õigusjärglane.
§3. Seminar on EMK struktuuriüksus (tööorgan) koos sellest tulenevate õigustega. Seminaril on oma pangaarve, pitsat ja atribuutika.
§5. Seminar juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest jt. õigusaktidest ning käesolevast põhikirjast. Põhikiri vaadatakse eestseisuse poolt üle igal aastal.
§6. Eesti Metodisti Kiriku pädevusse kuulub:1) seminari tegevuseks õiguslike, majanduslike, organisatsiooniliste ja muude tagatiste loomine;2) seminari tegevuse alustamine ja lõpetamine;3) seminari põhikirja ning selles tehtud muudatuste ja täienduste kinnitamine;4) seminari aastaeelarve ning tulude ja kulude aruande kinnitamine;5) seminari rektori ametisse kinnitamine ja ametist vabastamine;6) seminari eestseisuse kinnitamine;7) seminari tegevuse kontrollimine ja lahkhelide lahendamine eestseisuse ning rektori nõukogu töös.
§7. Seminari põhieesmärgiks on anda kõrgemat usuteaduslikku haridust; valmistada ette metodisti kirikule vaimulikke ja kutsetöötajaid mitmesugustes kristlikes töövaldkondades, nagu misjoni- ja evangelisatsioonitöö, pühapäevakooli-, noorsoo- ja diakooniatöö, hingehoiu- ja klassitöö; korraldada täienduskoolitust ja mitmesuguseid kursusi, pidades silmas kiriku vaimuliku töö vajadusi.
§8. Seminar võimaldab õppimist:1) üheaastasel kursusel, mis annab praktilise teoloogilise algõppe;2) nelja-aastasel kursusel, mis annab süvendatud teoloogilise väljaõppe.
§9. 1) Teoloogilise kõrghariduse annab nelja-aastane õppekava, mille täitmise korral saab üliõpilane diplomi. 2) Üheaastase kursuse lõpetaja saab teoloogilise põhihariduse ning sellele vastava tunnistuse.
§10. Seminar võib oma põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks luua vajalikke osakondi, filiaale ning muid allüksusi. Allüksuse põhikirja kinnitab EMK seminari eestseisuse ettepanekul.
III. ÕPPE- JA KASVATUSKORRALDUSE ALUSED
§11. Õppetöö põhikeel on eesti keel, õppekeelena võib kasutada ka vene ja inglise keelt.
§12. Õppe- ja kasvatuskorralduse aluseks on eestseisuse poolt kinnitatud EMK Teoloogilise Seminari õppekava ja õppekorralduseeskiri.
§13. Eestseisuse, õppejõudude haldus- ja abipersonali töösuhted reguleeritakse EV kehtiva töölepingu seadusega.
§14. Üliõpilastel on õppeaasta jooksul vähemalt kaheksa nädalat koolivaheaega, sellest kaks nädalat õppeaja jooksul - talvel ja kevadel.
§15. Seminar on mõeldud eeskätt metodisti kiriku vähemalt keskharidust omavatele liikmetele. Üheaastasele põhikursusele võidakse erandkorras võtta ka keskhariduseta isikuid.
§16. Vastuvõtu eeskirjad ning õppekavad avaldatakse igaaastaselt seminari väljaandes “Teatmik sisseastujale”.
§17. 1) Üliõpilaseks võetakse vastu rektori nõukogu poolt kehtestatud eeskirjade alusel. 2) Õppenõukogu otsuse põhjal on õigus vastu võtta vabakuulajaid.
§18. Eksmatrikuleerimine võib toimuda: 1) üliõpilase omal soovil 2) rektorinõukogu algatusel 3) seoses teise kõrgkooli siirdumise või seminari lõpetamisega
§19. Üliõpilase eksmatrikuleerimine omal soovil toimub rektorile esitatava avalduse alusel.
§20. Eksmatrikuleerimine õppenõukogu algatusel toimub järgmistel põhjustel: 1) üliõpilase edasijõudmatus õppetöös 2) üliõpilase mitteregistreerumine järgmiseks semestriks 3) üliõpilasele sobimatu käitumine §21. Üliõpilasel on õigus läbida nelja-aastane õppekava ettenähtust lühema või pikema aja, kuid mitte kauem kui kaheksa aasta jooksul.
§22. 1) Seminari lõpetamiseks peab üliõpilane täitma kõik õppekavas kehtestatud nõuded ning maksekohustused seminari ees; 2) Koos diplomiga antakse lõpetajale õpitud aineid, nende mahtu ja hindeid kajastav akadeemiline õiend.
§23. Üliõpilastel on õigus: 1) kasutada õppetööks seminari õppekirjandust, inventari ja ruume; 2) valida oma esindaja üliõpilaskonna esindusorganeisse; 3) üliõpilaskonna ühe volitatud esindajana kaudu esitada õppenõukogule üliõpilaste ettepanekuid ja kaebusi ning olla esitatud ettepanekute arutamise juures; 4) taotleda rektori nõukogult toetust, abiraha ja muid materiaalseid soodustusi; 5) taotleda rektorinõukogult akadeemilist puhkust.
§24. Üliõpilased on kohustatud: 1) täitma: a) õppekorralduseeskirjas esitatud nõudeid; b) eestseisuse, rektori ning dekaani käskkirju ja korraldusi; 2) osalema loengutel, millele nad on registreerunud ja sooritama eksamid ning arvestused ettenähtud tähtajaks; 3) õigeaegselt tasuma õppemaksu.4) Üliõpilase ja seminari vahel sõlmitakse leping, kus on fikseeritud Seminari kohustus anda üliõpilasele õppekavale vastavat haridust ning üliõpilase kohustus järgida Seminari õigusakte ja maksta õppemaksu. Leping sõlmitakse hiljemalt 10 päeva enne esimese õppemaksu tasumise tähtaega. Lepingu kohustuslik lisa on õppekava. VI. JUHTIMISORGANID, NENDE PÄDEVUS JA MOODUSTAMISE KORD
§25. Seminari juhivad eestseisus ja rektor Seminari eestseisus
§26. Eestseisus on seminari kõrgeim kollegiaalne juhtimisorgan.
§28. Eestseisus:1) koostab ja esitab omanikule seminari pikaajalise arengukava;2) kinnitab igal aastal rektori nõukogu poolt koostatud seminari eelarve; 3) kehtestab stipendiumide määrad;4) asutab seminari vahendite arvel eristipendiume;5) koostab ja esitab EMK-le kinnitamiseks seminari palgaliste ametikohtade loomise ja ametipalgad;6) valib seminari rektori kandidaadi ning esitleb teda EMK aastakonverentsile kinnitamiseks; 7) kinnitab ametisse struktuuriüksuste juhid; teeb omanikule ettepanekuid seminari põhikirja muudatusteks ja täiendusteks.
§29. Eestseisuse koosolekuid peetakse vähemalt kord aastas.1) Eestseisusesse kuuluvad hääleõigusega: ÜMK Põhja-Euroopa ja Baltimaade Keskkonverentsi piiskop, EMK superintendent, EMK vene töö esindaja, Seminari rektor, õppejõudude esindaja, organisatsiooni “World Evangelism, World Methodist Council’i” esindaja ning teised omaniku poolt eestseisusesse valitud isikud.2) Eestseisuse kutsub kokku ja selle koosolekuid juhatab Eesti Metodisti Kiriku piiskop, kelle puudumisel aga tema poolt volitatud eestseisue liige. Eestseisuse tööliikmed on haldusdirektor ja dekaan. Eestseisusesse valitakse liikmed kolmeks aastaks, liikmeid võib tagasi valida. Eestseisuse liikmeks võib valida Metodisti Maailmanõukogu liikmeskirikute liikmeid.
§30. 1) Eestseisus on otsustusvõimeline, kui koos on üle poole tema hääleõiguslikest liikmetest, sealhulgas juhataja. 2) Eestseisus võtab oma pädevuse piires vastu otsuseid lihthäälteenamuse põhjal. Võrdse vastu- ja poolthäälte arvu korral otsustab juhataja hääl. 3) Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. 4) Eestseisuse otsused on seminari kõigile töötajatele ja üliõpilastele kohustuslikud Need avaldatakse eestseisuse poolt kehtestatud korras. Seminari rektor §31. 1) Rektori valib eestseisus kolmeks aastaks teadusliku kraadiga isikute hulgast. Valimise korra kehtestab eestseisus. Rektori tegevusele annab hinnangu EMK kirikuvalitsus ja eestseisus.2) Rektor kinnitatakse ametisse ja vabastatakse ametist eestseisuse ettepanekul EMK aastakonverentsi otsusega. 3) Rektori tagasiastumise või surma korral täidab tema ülesandeid kuni uue rektori valimiseni teoloogiateaduskonna dekaan.
§32. Rektor:1) juhib seminari kõrgeima ametiisikuna seminari tegevust, delegeerides teatud volitusi dekaanile ning haldusdirektorile, järgides EMK ja eestseisuse korraldusi;2) esindab seminari ja tegutseb seminari nimel erivolitusteta;sõlmib lepinguid ja avab koos haldusdirektoriga seminaripangaarveid; kannab vastutust seminari üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest;4) kinnitab seminari struktuuriüksuste eelarved ja koosseisud;5) immatrikuleerib ja eksmatrikuleerib üliõpilasi;esitab EMK-le kinnitamiseks tööle võetavad ja vabastatavad seminari töötajad;7) vajaduse korral nimetab kooskõlas omanikuga oma ajutise kohusetäitja.
§33. Rektor annab välja oma pädevuse piires käskkirju ja teeb korraldusi. §34. Rektor esitab eestseisusele kord kolme kuu jooksul ülevaate Seminari õppetegevusest, majanduslikust seisundist ning teatab viivituseta Seminari seisundi olulisest halvenemisest. Rektor informeerib omanikku seminari jooksvast tööst vastavalt EMK ettekirjutusele.
§35. 1) Rektori nõukogu on eestseisuse täitevorgan. 2) Rektori nõukogusse kuuluvad rektor, teoloogiateaduskonna dekaan ja haldusdirektor. 3) Rektori ettepanekul võtab rektori nõukogu tööst osa seminari sekretär.
§36. Rektori nõukogu:1) koostab seminari eelarve ja esitab selle kinnitamiseks eestseisusele;2) määrab stipendiumite ning abirahade maksmise korra ja tingimused;3) nimetab ametisse seminari sekretäri;4) kinnitab struktuuriüksuste aruanded;5) moodustab seminari allüksusi, vaatab läbi nende põhikirjad ja esitab need eestseisusele;6) lahendab kiireloomulisi jooksvaid küsimusi;7) vaatab läbi ning lahendab kaebused seminari sekretäri, struktuuriüksuste ja nende juhtide tegevuse kohta;8) täidab käesoleva põhikirja ja seminari eestseisuse otsustega antud muid volitusi; 9) otsustab kõikide küsimuste üle, mis ei kuulu eestseisuse, ega seminari muude juhtorganite ainupädevusse.
§ 37. 1) Rektori nõukogu koosolekuid peetakse vastavalt vajadusele mitte vähem kui üks kord kuus. 2) Rektori nõukogu koosolekuid kutsub kokku ja juhatab rektor. 3) Rektori nõukogu koosolek protokollitakse. 4) Rektori nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on kõik selle liikmed. 5) Rektori nõukogu otsused võetakse vastu lihthäälte enamusega; rektoril on otsuste suhtes veto õigus.
VII. STRUKTUURIÜKSUSED JA NENDE JUHTIMINE
§38. Seminari struktuuriüksused on teoloogiateaduskond ja haldusosakond.
§39. Teoloogiateaduskonna ülesanne on: 1) anda teoloogilist haridust; 2) algatada vajaliku teoloogilise õppekirjanduse väljaandmist.
§40. 1) Teoloogiateaduskonda juhib dekaan. 2) Teoloogiateaduskonna juhtorganiks on õppenõukogu.
§41. 1) Dekaani valib eestseisus rektori ettepanekul, kolmeks aastaks teaduslikku kraadi omavate isikute hulgast. Dekaani kandidaadi esitamise õigus on igal seminari õpetajal. 2) Dekaani kinnitab ametisse eestseisus. §42. Dekaan: 1) juhib teaduskonna õppetööd vastavalt seminari kõrgemate organite otsustele; 2) annab oma tööst vähemalt kord aastas aru seminari eestseisusele ja rektori nõukogule vastavalt selle järelpärimistele.§43. Vajaduse korral nimetab rektor dekaani ettepanekul ajutiselt ametisse dekaani asetäitja, kes tegutseb dekaani poolt etteantud volituste piirides.
§44. 1) Õppenõukogusse kuuluvad hääleõigusega teaduskonna dekaan, õppesekretär ja seminaris õpetavad õppejõud. 2) Rektoril on õppenõukogu koosolekul hääleõigus.
§45. Õppenõukogu:1) korraldab teaduskonna õppetegevust;2) kinnitab õppekavad ja õppekorralduseeskirja;3) teeb rektorile ettepaneku üliõpilaste immatrikuleeerimise ja eksmatrikuleerimise kohta;4) arutab ja otsustab muude teaduskonna tegevusse puutuvate küsimuste üle, mis ei kuulu seminari eestseisuse ja rektori nõukogu pädevusse;5) asutab allüksusi ja komiteesid teaduskonna eesmärkide saavutamiseks.
§46. 1) Õppenõukogu koosolekuid peetakse vastavalt vajadusele. 2) Õppenõukogu koosolekuid kutsub kokku ja juhatab dekaan või dekaani poolt selleks volitatud õppenõukogu liige. Koosolekutest teatatakse eelnevalt rektorile. 3) Koosolek protokollitakse.
§47. 1) Õppenõukogu on otsustusvõimeline, kui koos on vähemalt viis liiget. 2) Otsused tehakse lihthäälteenamusega; võrdse häälte arvu korral otsustab juhataja hääl.
§48. Õppenõukogu otsused ning dekaani käskkirjad ja korraldused on teaduskonna kõigile töötajatele ja üliõpilastele kohustuslikud.
§49. Haldusosakonna ülesanne on: 1) Materiaal-tehnilise baasi kasutamine ja täiustamine vastavalt õppetöö vajadustele; 2) EMK poolt seminari valdusse antud vara haldamine.
§50. Haldusosakonda juhib haldusdirektor.
§51. Haldusdirektor on kõrgharidusega isik, kelle valib ja kinnitab ametisse eestseisus.
§52. Haldusdirektor:1) juhib ja koordineerib seminari finants- ja majandustegevust seminari iseseisva eelarve piires;2) vastutab seminari valduses olevate varade haldamise eest;3) sõlmib oma pädevuse piires lepinguid, annab välja volitusi ja volikirju avab pangaasutustes arveid ja kirjutab alla dokumentidele;4) annab oma tööst vähemalt kord aastas aru seminari eestseisusele ja rektori nõukogule vastavalt selle järelpärimistele.
VIII. MAJANDUSTEGEVUS
§53. Oma põhikirjaliste eesmärkide täitmiseks on seminari käsutuses EMK poolt eraldatud kinnis- ja vallasvara. Seminari kohustuste täitmise ja võlgade eest vastutab EMK.
§54. Oma rahalisi vahendeid saab seminar õppemaksudest, eri- ja sihtfondidest, juriidiliste ja füüsiliste isikute annetustest ning muudest laekumistest.
§55. Seminari vara kasutamist reguleerib haldusdirektor kooskõlas rektori nõukoguga.
§56. Seminari majandustegevust, raamatupidamist, kassat ja varasid revideerib EMK revisjonikomisjon.
IX. SEMINARI REORGANISEERIMISE JA SULGEMISE ALUSED NING KORD
§57. Seminar reorganiseeritakse või suletakse EMK otsuse alusel.
§58. Seminari reorganiseerimise korral nimetab EMK, kellele lähevad seminari õigused ja kohustused.
§59. Seminari sulgemise korral läheb seminari vara üle EMK-le. Tegevuse lõpetamisest teatatakse üliõpilastele, töötajatele ja Haridus- ja Teadusministeeriumile vähemalt neli kuud ette. §60. EMK on kohustatud algatama õigusaktides sätestatud korras Seminari tegevuse lõpetamise, kui:1) Seminaril puudub kuue kuu jooksul koolitusluba;2) EMK ja eestseissus on võtnud vastu otsuse, et Seminari edasine tegevus on muutunud ebaotstarbekaks.