Kallaste linna põhimäärus – Riigi Teataja
Kallaste linna põhimäärus - sisukord
§ 1 Kallaste linna põhimääruse eesmärk
§ 2 Kallaste linna omavalitsuseorganid
2 LINNA SÜMBOLID JA TUNNUSTUSAVALDUSED
§ 3 Kallaste linna sümbolid
§ 4 Lipu ja vapi kasutamine
§ 5 Kallaste linna tunnustusavaldused
§ 6 Linnapea ametiraha
§ 7 Volikogu ja volikogu liige
§ 8 Volikogu pädevus
§ 9 Volikogu õigusaktide algatamise õigus
§ 10 Volikogu õigusaktide avalikustamine ja jõustumine
§ 11 Seaduste ja volikogu õigusaktide täitmise kontroll
§ 12 Volikogu esimees ja aseesimees
§ 13 Volikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord
§ 14 Volikogu komisjon
§ 15 Volikogu revisjonikomisjon
§ 16 Volikogu fraktsioon
§ 17 Volikogu kokkukutsumine
§ 18 Volikogu istungi läbiviimine
§ 19 Hääletamine volikogus
§ 20 Volikogu istungi protokoll
§ 21 Arupärimine volikogus
§ 22 Õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded
5 LINNAVALITSUS
§ 23 Linnavalitsus ja selle koosseis
§ 24 Linnapea pädevus ja ametitunnus
§ 25 Linnapea valimine
§ 26 Linnavalitsuse kinnitamine
§ 27 Linnavalitsuse pädevus
§ 28 Linnavalitsuse õigusakti eelnõule esitatavad nõuded, õigusakti avalikustamine ja jõustumine
§ 29 Linnavalitsuse istung
§ 30 Linnavalitsuse komisjon
§ 32 Kallaste linna üldplaneering
§ 33 Kallaste linna detailplaneering
§ 34 Linnavara
§ 35 Lepingud
§ 36 Linnaeelarve
§ 37 Eelarve avalikustamine
§ 38 Reservfond
§ 39 Kallaste linna eelarve projekti koostamine, vastuvõtmine ja jõustumine
§ 40 Eelarve muutmine ja lisaeelarve
§ 41 Eelarve täitmine
§ 42 Ametiasutus
§ 43 Omavalitsusteenistujate sotsiaalsed garantiid
8 PÕHIMÄÄRUSTE KINNITAMINE JA MUUTMINE
§ 44 Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
§ 45 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
§ 46 Õigusakti jõustumine
Kallaste Linnavolikogu
RT IV, 26.08.2016, 18
Vastu võetud 25.07.2007 nr 12
RT IV, 03.01.2014, 32
jõustumine 10.08.2007
27.06.2016 RT IV, 26.08.2016, 9 29.08.2016
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 8, § 22 lg 1 p 9 alusel.
§ 1. Kallaste linna põhimääruse eesmärk
Kallaste linna põhimääruses sätestatakse Kallaste Linnavolikogu ja Kallaste Linnavalitsuse, nende komisjonide ning linna ametiasutuse moodustamise kord, õigused, kohustused ja töökord.
§ 2. Kallaste linna omavalitsuseorganid
(1) Kallaste linna omavalitsuse esinduskoguks on Kallaste Linnavolikogu (edaspidi volikogu), mis valitakse Kallaste linna hääleõiguslike elanike poolt.
(2) Kallaste linna omavalitsuse täitevorganiks on Kallaste Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus), mis moodustatakse volikogu poolt.
2. peatükk LINNA SÜMBOLID JA TUNNUSTUSAVALDUSED
(2) Kallaste linna lipp on ristkülik, mis koosneb neljast ühelaiusest horisontaalsest värvilaiust: kollane, sinine, kollane. Lipu normaalmõõrmised on 105 x 165 cm, laiuse ja pikkuse suhe on 7 : 11 ühikut.
(3) Kallaste linna vapp on kuldne kilp, millel on kujutatud lainelõikeline punane piit ja avatud tiibadega pääsuke. Vapitüves on kolm siniste lainet, eraldatud kahe hõbedase lainelise vardaga.
(2) Linna lipp heistakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta koos lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
(4) Kallaste linna vappi kasutatakse:
1) volikogu, linnavalitsuse, linna ametiasutuse hallatavate asutuste pitsatitel ja dokumendiplankidel;
2) Kallaste linna pidulikel üritustel, autasudel, meenetel ja märkidel, linna asutuse ümbrikel ja muudel ametlikel trükistel;
3) volikogu ja linnavalitsuse hoonel, linna piiritähisel ning linna asutuse siltidel.
(5) Juhtudel, mis ei ole toodud käesoleva paragrahvi 4. lõikes, võib Kallaste linna vappi kasutada linnavalitsuse loa.
§ 5. Kallaste linna tunnustusavaldused
(1) Kallaste linn avaldab tunnustust Kallaste linna aukodanikuks nimetamisega, teenetemärgi või tänukirja andmisega.
(2) Aukodanikuks nimetamise ja teenetemägi andmise otsustab linnavolikogu. Tänukirja andmise otsustab linnavalitsus.
(3) Linnavolikogu kehtestab Kallaste linna tunnustusavalduste andmise täpsema korra.
[RT IV, 26.08.2016, 9 - jõust. 29.08.2016]
§ 6. Linnapea ametiraha
(1) Kallaste linnapea pidulikuks ametitunnuseks on linnapea ametiraha.
(2) Kallaste linnapea ametiraha on vasest valmistatud ketiga kaelaskantav ümmargune medal, mille ühel poolel on Tartu maakonna vapi reljeefne kujutis ning selle ümber kiri „Kallaste linn“ ja „Linnapea“. Teisel poolel on Eesti Vabariigi vapi kujutis koos kirjaga „Tartumaa“. Ametiraha läbimõõt on 70 mm, paksus 2 mm.
(3) Linnapea ametiraha kandmise ainuõigus on Kallaste linnapeal amtisse kinnitamise momendist kuni linnpea volituste lõppemiseni. Linnapea volituste lõppemisel antakse linnapea ametiraha üle uuele linnapeale.
(4) Linnapea ametiraha kantakse ametlikel või pidulikel üritustel Kallaste linna esindusfunktsioonide täitmisel.
§ 7. Volikogu ja volikogu liige
(3) Volikogu asjaajamist korraldab linnavalitsuse kantselei.
(5) Volikogu liikmele makstakse hüvitust volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste ning põhitöökohal saamata jäänud töötasu eest volikogu kehtestatud määrades ja korras.
(6) Volikogu liikme tegevus oma volituste täitmisel on avalik.
(7) Volikogu liige ei tohi osa võtta volikogus sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes on tal huvide konflik vastavalt korruptsioonivastasele seadusele.
§ 8. Volikogu pädevus
(2) Volikogu pädevuses on lisaks käsoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud küsimustele ka kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse ja teiste seadustega tema pädevusse antud küsimused, samuti küsimused, mis on seadusega antud kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsuse organi pädevusse ja mille lahendamist volikogo ei ole delegeerinud linnavalitsusele.
§ 9. Volikogu õigusaktide algatamise õigus
5) linnapeal;
6) vähemalt ühel protsendil hääleõiguslikest linnaelanikest seaduses sätestatud korras;
(2) Volikogu võib oma otsusega teha linnavalitsusele ülesandeks õigusakti eelnõu koostamise.
§ 10. Volikogu õigusaktide avalikustamine ja jõustumine
(1) Volikogu õigusaktid ja istungite protokollid avalikustatakse linnakantseleis ja Kallaste Raamatukogus hiljemalt seitsme päeva jooksul arvates nende vastuvõtmisest ning Kallaste linna veebilehel.
(2) Volikogu üldist tähtsust omavad õigusaktid avalikustatakse lisaks käsoleva paragrahvi lõikes 1 märgitud kohtadeke seaduses sätestatud korras Riigi Teataja elaktroonilises andmekogus.
§ 11. Seaduste ja volikogu õigusaktide täitmise kontroll
(1) Linnavalitsuse poolt seaduste ja volikogu õigusaktide täitmist kontrollib volikogu revisjonikomisjon.
§ 12. Volikogu esimees ja aseesimees
1) korraldab volikogu tööd, kutsub kokku ja juhatab volikogu istungeid ning korraldab nende ettevalmistamist ja eelnõude menetlemist.
2) esinab Kallaste linna ja volikogu vastavalt seadusega, käesoleva põhimäärusega ning volikogu poolt antud pädevusele;
3) kirjutab alla volikogu poolt vastuvõetud määrustele, otsustele ja teistele dokumentidele ning peab kirjavahetust;
4) esitab volikogu istungile päevakorra projekti;
5) esindab volikogu istungjärkudevahelisel ajal;
6) jälgib arupärimistele ja avaldustele vastamist;
7) otsustab volikogu esinadaja määramise kohtuvaidluses;
8) täidab muid seaduse alusel ja käesoleva põhimäärusega ning teiste õigusaktidega pandud ülesandeid.
(2) Volikogu esimeest asendab tema äraolekul volikogu aseesimees, aseesimehe puudumisel volikogu vanim liige.
(3) Volikogu esimehe ja aseesimehe ametikoht võib olla palgaline volikogu äranägemisel. Töötasu suuruse määrab volikogu.
(4) Volikogu esimehe ja aseesimehel on õigus ise tagasi astude. Otsuse vastuvõtmiseks on vajalik lihthäälteenamus.
(5) Volikogu esimehe või esimehe asetäitja volituste lõppemise või peatumise korral valitakse uus esimees järgmisel volikogu istungil. Juhul, kui volikogu esimees on oma saadikukohustuste täitmisest loobunud või oma valmispiirkonnast lahkunud, valitakse uus esimees peale asendusliikme määramist.
§ 13. Volikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord
(1) Volikogu esimehe ja aseesimehe valimised korraldab linna valimiskomisjon.
(2) Volikogu valib oma liikmete hulgast esimehe. Igal volikogu liikmel on valimisel üks hääl.
(3) Volikogu esimehe kandidaadi võib üles seada linnavolikogu fraktsioon või linnavolikogu liige. Kandidaadi nimelise ülesseadmise kohta esitatakse kirjalik ettepanek istungi juhatajale. Kandidaatidest koostatakse nimikiri vastavalt ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab volikogu poolthäälteenamusega.
(4) Hääletamine viiakse läbi käesoleva põhimääruse 29. paragrahvi 4. lõikes sätestatud korras.
(5) Volikogu esimeheks valituks osutub kandidaat, kes saab volikogu koosseisu häälteenamuse.
(6) Kui ükski kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks esimeses voorus enam hääli saanud kanidaati. Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat volikogu koosseisu häälteenamust, esitatakse uued kandidaadid ja viiakse läbi uus hääletamine.
(7) Volikogu aseesimehe valimine toimub vastavalt käesolevas paragrahvis sätestatud linnavolikogu esiemehe valimise korrale.
(8) Volikogu esimehe valimistulemused tehakse kindlaks linna valimiskomisjoni otsusega.
§ 14. Volikogu komisjon
(1) Volikogu võib moodustada nii alatisi kui ka ajutise komisjone.
(2) Volikogu komisjon:
2) annab arvamusi komisjonile läbivaatamiseks saadetud linnavalitsuse õigusaktide eelnõude kohta;
3) juhib vastavalt oma pädevusele volikogus arutusel olevate eelnõude menetlemist;
4) töötab välja tegevuskavad;
5) teeb ettepanekuid linnaeelarve koostamise ja eelarve projekti kohta.
(3) Komisjonil on õigus:
1) algatada volikogu määruste või otsuste eelnõusid;
2) teha ettepanekuid volikogu istungitel arutusele tulevate küsimuste kohta;
3) kaasata oma töösse asjatundjaid ja tellida ekspertiise, kooskõlas selle eelnevalt volikogu esimehega.
(4) Komisjonide esimehed ja vajadusel aseesimehed valib volikogu oma liikmete hulgast lihthäälteenamusega.
(5) Komisjoni koosseisu kinnitab volikogu komisjono esimehe esildisel.
(6) Komisjonidele suunavad materjale läbivaatamiseks volikogu, volikogu esimees või linnavalitsus.
(7) Komisjoni töövorm on koosolek, mille kutsub kokku komisjono esimees või tema äraolekul aseesimees. Komisjonid valivad oma koosseisust sekretäri. Komisjoni koosolekut protokollib sekretär. Komisjoni on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa üle poole komisjoni koosseisust. Komisjon teeb otsuse, kui selle poolt on üle poole kohalolevatest liikmetest.
(8) Komisjoni otsused on soovitusliku iseloomuga õigusaktide vastuvõtmisel.
(9) Komisjoni liige võib isiklikult avalduse alusel igal ajal tagasi astuda. Komisjoni liikme volitused lõpevad volikogu vastava otsuse tegemise hetkest.
(10) Ühekordsete ülesannete täitmiseks võib linnavolikogu moodustada ajutisi komisjone või töörühmi, mille koosseis, volituste ulatus ja kestuse tähtaeg sätestatakse õigusaktidega.
(11) Alatise komisjoni tegevus loetakse lõppenuks, kui
1) enamus komisjoni liikmetest on selleks soovi avaldanud;
2) volikogu sellekohase otsusega;
3) volikogu volituste lõppemisega.
§ 15. Volikogu revisjonikomisjon
(1) Volikogu moodustab oma volituste ajaks linnavalitsuse tegevuse kontrollimiseks vähemalt kolmeliikmelise revisjonikomisjoni.
(2) Revisjonikomisjoni esimees ja liikmed valitakse linnavolikogu liikmete hulgast.
(3) Revisjonikomisjon kontrollib käesolevas põhimääruses sätestatud korras:
1) linnavalitsuse tegevuse vastavust volikogu määrustele ja otsustele;
3) linnavalitsuse ja tema hallatavate asutuste raamatupidamise õigust ja linna vara kasutamise sihipärasust;
5) linnavalitsuse ja selle ametiasutuse tegevuse seaduslikkust ja otstarbekust.
(4) Revisjonikomisjon kontrollib käesoleva põhimääruse paragrahvi 3. lõikes nimetatud valdkondades linnavalitsuse ja linnavalitsuse hallatavate asutuste tööd kontrollimiste plaani alusel või volikogu ülesandel.
(5) Revisjonikomisjoni kontrolli tulemused saadetakse linnavalitsusele, kes esitab oma seisukoha revisjonikomisjonile kümne päeva jooksul. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku volikogu õigusakti eelnõu.
(7) Revisjonikomisjon peab kontrolli teostamisel järgima kontrollitava asutuse sisekorraeeskirju ja teisi asutuse töökorraldust reguleerivaid õigusakte. Kontrolli läbiviimisega ei tohi häirida kontrollitava asutuse igapäevast tööd.
(8) Revisjonikomisjon esitab vähemalt kord aastas aruande oma tegevuse kohta volikogu istungil.
§ 16. Volikogu fraktsioon
(1) Fraktsioonid on volikogu liikmete vähemalt kolmeliikmelised ühendused, mille olemasolust ja koosseisust on volikogu esimeest kirjalikult informaaritud ning need on volikogu protokollilise otsusega registreeritud. Fraktsioonidesse ühinemise aluseid ei reglementeerita.
(2) Fraktsioonil on õigus kaasettekandeks, sõnavõtuks, läbirääkimise katkestamise nõudmiseks ning vaheaja nõudmiseks enne mistahes hääletamist.
§ 17. Volikogu kokkukutsumine
(1) Volikogu istungi kutsub kokku esimees või tema asendaja, nende puudumisel volikogu vanim liige volikogu poolt kehtestatud korras. Uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku valla või linna valimiskomisjoni esimees seaduses ettenähtud tähtaja jooksul.
(2) Volikogu esimees või aseesimees kutsub kokku volikogu istungi linnavalitsuse või vähemalt neljandiku linnavolikogu koosseisu ettepanekul nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks.
(3) Kutse ustungile, milles näidatakse ära volikogus arutusele tulevad küsimused koos eelnõude projektide ning lisadega, saadetakse volikogu liikmetele vähemalt neli päeva enne linnavolikogu istungit.
(4) Istungi kokkukutsumise kohta pannakse välja teade linnavalitsuse hoones asuvale teadetetahvlile neli päeva enne volikogu istungit. Teates avaldatakse istungi toimumise aeg, koht ja arutusele tulevad küsimused.
(5) Istungid toimuvad vastavalt vajadusele. Juuli- ja augustikuul istungeid reeglina ei toimu.
§ 18. Volikogu istungi läbiviimine
(1) Volikogu istungi läbiviimisel kehtivad järgmised üldpõhimõtted:
1) volikogu töö vorm on istung;
2) volikogu istungeid juhatab linnavolikogu esimees või tema kohustusi täitev isik;
3) volikogu uue koosseisu esimest istungit juhatab kuni volikogu esimehe valimiseni linna valimiskomisjoni esimees;
4) esimese istungi päevakorras on volikogu esimehe ja aseesimehe või esimeeste valimised ning valitsuse lahkumispalve ärakuulamine;
5) volikogu arutab istungi kutses märgitud ja volikogu poolt nõutavas korras ettevalmistatud küsimusi;
6) volikogu istungid on üldjuhul avalikud;
7) volikogu istungeid võib kuulutada kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui arutatavat küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud;
8) volikogu istungist võivad sõnaõigusega osa võtta linnavalitsuse liikmed, linnasekretär, samuti volikogu poolt istungile kutsutud isikud;
9) linnapea, linnavalitsuse liikmete ja teiste isikute osavõtu vajalikkuse kinnisest istungist otsustab istungi juhataja;
10) volikogu on otsustusvõimeline, kui istungist võtab osa üle poole linnavolikogu koosseisust;
11) istungi juhataja tagab korra istungi läbiviimisel; osavõtjad on kohustatud jälgima juhataja korraldusi.
(2) Päevakorra kinnitamine ja avalduste läbivaatamine hõlmab järgmisi toiminguid:
1) istungi alguses teeb istungi juhataja teatavaks päevakorra projekti ja eelnõu esitaja kirjaliku avalduse eelnõu tagasivõtmise kohta;
2) ettepanekuid volikogu istungi päevakorra kohta võivad teha kuni päevakorra kinnitamiseni volikogu liikmed, linnapea ja fraktsioonid;
3) istungi päevakord kinnitatakse poolthäälteenamusega.
(3) Päevakorra küsimuste arutamisel lähtutakse järgmisest:
1) eelnõud esitatakse ja arutatakse vastavalt kinnitatud päevakorrale;
2) eelnõu esitaja võib eelnõu tagasi võtta arutelu igas staadiumis;
3) volikogu istungil antakse päevakorra küsimustes igale ettekandkale ja kaasettekandjale sõna maksimaalselt 5 minutit;
4) repliigi ja ettepaneku kestus ei tohi ületada 2 minutit;
5) pärast ettekandeid võib esitada ettekandjale küsimusi, kusjuures ühele linnavolikogu liikmele üle kahe korra küsimuse esitamiseks sõna ei anta;
6) ettekandja võib vajaduse korral delegeerida vastamise mõnele teisele isikule;
7) teistele istungil viibivatele isikutele ja külalistele sõna andmise otsustab istungi juhataja;
8) sõnavõtusoovist istungil antakse märku käe tõstmisega;
9) läbirääkimised lõpevad ettepanekute tegemisega.
§ 19. Hääletamine volikogus
(1) Volikogu ainupädevusse kuuluvad küsimused otsustakse hääletamise teel. Muudes küsimustes hääletatakse juhul, kui seda nõuab vähemalt üks volikogu liige.
(3) Volikogu liige hääletab isiklikult.
(4) Volikogu õigusaktid võetakse vastu poolthäälte enamusega, kui seaduses ei ole sätestatud teisti.
(5) Volikogu otsused fikseerib istungi juhataja, kes teeb pärast hääletamist teatavaks tulemuse ning kuulutab volikogu otsuse kinnitatuks või mittekinnitatatuks.
(6) Isikuvalimised otsustatakse salajasel hääletamisel.
(7) Salajase hääletamise läbiviimiseks moodustatakse häältelugemiskomisjon, mille arvulise ja isikulise koosseisu kinnitab volikogu poolthäälte enamusega.
(8) Häältelugemiskomisjoni ei või kuuluda isik, kelle kandidatuur on üles seatud valimisteks.
(9) Häältelugemiskomisjoni liikmed nimetavad endi hulgast komisjoni esimehe ja sekretäri.
(10) Komisjoni esimees tutvustab volikogule ametite jaotust komisjoni liikmete vahel ja teeb teatavaks hääletamise korra. Salajaseks hääletamiseks kasutatakse valmiskasti, mis asub linnavolikogu istungi läbiviimise ruumis ning pitseeritakse kohapeal. Häältelugemiskomisjon valmistab ette hääletussedelid kandidaatide nimedega ning jagab välja volikogu liikmetele allkirja vastu. Hääletussedelitele paneb komisjon enne valimiskasti laskmist pitsati.
(11) Häältelugemise komisjon avab valimiskasti istungi läbiviimise ruumis.
(12) Tulemused tehakse teatavaks kohe ja selle kohta vormistatakse protokoll, mille kinnitab volikogu poolthäälte enamusega.
(13) Volikogu liikmel on õigus hääletamise tulemusi vaidlustada kohe pärast hääletamise tulemuste teatavaks tegemist. Kordushääletuse otsustab volikogu poolthäälteenamusega.
§ 20. Volikogu istungi protokoll
(1) Volikogu istungi käik protokollitakse, protokollile kirjutavad alla volikogu esimees või tema asendaja. Protokolli kantakse istungi toimumise aeg, koht, osavõtjate nimed, arutusel olnud küsimused ja nende kohta esitatud ettepanekud, vastuvõetud otsused ja hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel ning otsustajate või küsimuse algatajate eriarvamused.
(2) Istungi protokoll vormistatakse hiljemalt seitsmendal päeval pärast istungi toimumist.
(3) Volikogu liikmed võivad esitada protokolli kohta kirjalikke märkusi. Märkused lisatakse protokollile. Istungi juhataja ja protokolli koostaja vaatavad laekunud märkused kolme päeva jooksul läbi ning vajadusel tehakse protokollile parandused.
(4) Protokolliga saab tutvuda pärast istungit hiljemalt kümnendast päevast linnakantseleis ja Kallaste Raamatukogus, protokollid avaldatakse Kallaste linna veebilehel.
(5) Üldteatavaks ei tehta protokollides sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mis on mõeldud linna ametiasutuse siseseks kasutamiseks, vastavalt volikogu poolt tehtud otsusele.
§ 21. Arupärimine volikogus
(1) Volikogu liikmel ja fraktsioonil on õigus esitada volikogu istungil arupärimine linnapeale ja linnavalitsusele liikmetele.
(2) Arupärimine esitatakse kirjalikult volikogu esimehele või aseesimehele, kes edastab selle adressaadile. Arupärimises nähakse ette vastamise viis.
(3) Kirjalik vastus arupärimisele saadetakse kümne tööpäeva jooksul arvates selle saamisest.
§ 22. Õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded
(1) Õigusakte valmistavad ette ja esitavad istungile volikogu fraktsioonid ja komisjonid, volikogu liikmed, linnapea, linnavalitsus ja linna valimiskomisjon tallse seadusega pandud ülesannete täitmiseks.
(2) Esitatud õigusakti menetlemiseks määrab volikogu esimees vajadusel volikogu komisjonide hulgast juhtiva komisjoni. Teised komisjonid esitavad oma ettepanekud õigusakti eelnõu kohta juhtivale komisjonile.
(3) Õigusakti eelnõu esitatakse linnakantseleile hiljemalt 7 päeva enne istungi algust. Eelnõus või sellele lisatud õiendis esitatakse:
2) milliseid linna õigusakte on vaja tühistada või muuta õigusakti vastuvõtmisel;
3) eelnõu esitaja, allkiri, esitamise kuupäev, koostaja nimi.
(4) Volikogu koosseisu volituste lõppemisega langeb menetlusest välja selle koosseisu volituste ajal lõpuni menetlemata jäänud volikogu liikme või fraktsiooni poolt esitatud eelnõu.
5. peatükk LINNAVALITSUS
§ 23. Linnavalitsus ja selle koosseis
(1) Linnavalitsuse moodustab volikogu.
(2) Linnavalitsusse kuuluvad linnapea ja neli linnavalitsuse liiget.
(3) Linnapea valitakse ja nimetatakse ametisse volikogu poolt.
(4) Linnavalitsuse liikmed kinnitab ametisse volikogu linnapea ettepanekul.
§ 24. Linnapea pädevus ja ametitunnus
(1) Linnapea täidab talle seaduste, käesoleva põhimääruse ja muude õigusaktidega pandud ülesandeid. Linnapea:
1) korraldab linnavalitsuse tööd ja linnavalitsuse istungite ettevalmistamist;
2) esindab Kallaste linna ja linnavalitsust vastavalt seadusega, käesoleva põhimäärusega ning volikogu poolt antud pädevusele;
3) annab linnavalitsuse (ametiasutuse) sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
5) esitab volikogule kinnitamiseks linnavalitsuse koosseisu;
7) esitab linnavalitsusele ametisse kinnitamiseks ametiasutuse hallatava asutuse juhi kandidaadi;
8) esitab majanduslike huvide deklaratsiooni korruptsioonivastases seaduses sätestatud korras;
(2) Linnapea äraolekul asendab linnapead tema poolt käskkirjaga määratud linnavalitsuse liige. Kui käskkirjaga määratud linnavalitsuse liige on ära, asendab linnapead vanim kohalolev liige.
(3) Linnapea on õigus puhkusele vastavalt avaliku teenistuse seaduses ja Eesti Vabariigi puhkuseseaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(4) Linnapea puhkusele lubamine vormistatakse linnavolikogu otsusega.
(5) Linnapead on õigus lähetada teenistuslähetusse ning tal on õigus teenistuslähetuse kulude hüvitamiseks õigusaktidega kehtestatud tingimustel ja korras.
(6) Linnapea välis- ja riigisisese lähetuse otsustab linnavalitsus ning lähetus vormistatakse Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras linnavalitsuse korraldusega.
(7) Linnapea ametitunnus on ametiraha.
§ 25. Linnapea valimine
(1) Linnapea valitakse salajasel hääletamise teel volikogu koosseisu häälteenamusega.
(2) Linnapea kandidaadi ülesseadmine:
4) kui volikogu ei otsusta teisti, tutvustab kandidaatide nimekirjas olev isik end pärast nimekirja sulgemist ja volikogu liikmel on õigus esitada kandidaadile üks küsimus.
(3) Linnapea valimisel on volikogu liikmel üks hääl.
(5) Häältelugemiskomisjon väljastb volikogu liikmetele allkirja vastu volikogu pitsatiga varustatud hääletussedelid.
(7) Protokolli kinnitab volikogu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega.
(8) Linnapeaks valituks osutub kandidaat, kes saab volikogu koosseisu häälteenamuse.
(9) Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine kahe enim hääli saanud kandidaadi vahel.
(10) Kui kordushääletusel ei saa kumbki kandidaat vajalikku häälteenamust või kui esitati ainult üks kandidaat, kes ei saanud vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine, kus võib kandideerida ka valituks mitteosutunud isik.
§ 26. Linnavalitsuse kinnitamine
(1) Linnapea esitab linnavalitsuse koosseisu volikogule kinnitamiseks ja ametisse nimetamiseks nimekirjana.
(2) Linnavalitsuse liikmete kinnitamine ja ametisse nimetamine toimub avalikul hääletamisel nimekirja alusel volikogu poolthäälte enamusega.
(3) Kui volikogu ei otsusta teisti, tutvustab kandidaatide nimekirjas olev isik end pärast nimekirja sulgemist ja volikogu liikmel on õigus esitada igale kandidaadile üks küsimus.
(4) Linnavalitsuse liikme ametist vabastamise kinnitab linnapea ettepanekul volikogu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega. Volikogu kinnitab ja nimetab linnapea ettepanekul ametisse uue linnavalitsuse liikme.
§ 27. Linnavalitsuse pädevus
Linnavalitsus täidab ülesandeid, mis seaduse, käesoleva põhimääruse ja teiste volikogu õigusaktidega on antud linnavalitsuse pädevusse.
§ 28. Linnavalitsuse õigusakti eelnõule esitatavad nõuded, õigusakti avalikustamine ja jõustumine
(1) Linnavalitsusele esitatavate õigusaktide eelnõude vormi ja esitamise tähtaja nõuded kehtestab linnavalitsus.
(2) Linnavalitsuse õigusaktid ja protokollid avalikustatakse linnakantseleis hiljemalt seitsme päeva jooksul arvates nende vastuvõtmisest. Täiendavalt on linnavalitsuse õigusaktid kättesaadavad Kallaste linna veebilehel.
(3) Linnavalitsuse määrused ja korraldused saadetakse seitsme päeva jooksul pärast vastuvõtmist täitjale ja teistele asjaosalistele.
(4) Linnavalitsuse määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist, kui määruses ei ole kehtestatud hilisemat tähtpäeva.
(5) Linnavalitsuse korraldus jõustub teatavakstegemisest, kui korralduses eneses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
§ 29. Linnavalitsuse istung
(1) Linnavalitsuse töövorm on istung. Linnavalitsuse istungid toimuvad 1 kord kuus, kui linnavalitsus ei otsusta teisiti.
(2) Linnavalitsuse istungit juhatab linnapea, tema äraolekul teda asendab linnavalitsuse liige. Linnavalitsuse istungid on kinnised, kui linnavalitsus ei otsusta teisiti.
(3) Linnavalitsuse liige, kes ei saa istungil osaleda, informeerib sellest linnasekretäri või linnasekretäri asendavat isikut.
(5) Linnavalitsuse määrused ja korraldused võetakse vastu poolthäälte enamusega. Linnavalitsuse liikmed võivad nõuda oma eriarvamuse kandmist istungi protokolli. Linnavalitsuse otsused töökorralduse küsimustes, mi ei nõua määruse või korralduse andmist, kantakse istungi protokolli.
(6) Linnavalitsuse istung protokollitakse. Protokoll vormistatakse 7 päeva jooksul pärast istungit ja sellele kirjutavad alla linnapea ja protokollija. Protokollid säilitatakse linnakantseleis.
(7) Linnavalitsus võib kehtestada istungi ettevalmistamise ja läbiviimise täpsema korra.
§ 30. Linnavalitsuse komisjon
(2) Komisjoni tegevuse eesmärgid ja tegutsemise tähtaja kinnitab linnavalitsus.
6. peatükk MAJANDUS
(1) Kallaste linnas koostatakse linna arengukava ja linnavalitsuse hallatavate asutuste arengukavad ning seaduse alusel kohalikule omavalitsusele kohustuslikud valdkonnapõhised arengukavad.
(2) Linna arengukava koostatakse vähemalt kolmeks järgnevaks aastaks. Kui linnal on kolmest aastast pikemaajalisi varalisi kohustusi või neid kavandatakse pikemaks perioodiks, peab arengukava olema kavandatud selleks perioodiks.
(3) Linna arengukava koostamise ja selle muutmise algatab volikogu. Eelnõu valmistab ette linnavalitsus.
(4) Linnavalitsuse hallatava asutuse arengukava ja selle muutmise eelnõu valmistab vastav asutus ja esitab selle läbivaatamiseks linnavalitsusele.
(5) Linna arengukava ja selle muutmise eelnõu avalikustatakse enne selle vastuvõtmist volikogu õigusaktidega sätestatud korras.
(6) Linna arengukava on aluseks:
1) linnaeelarve koostamisele;
2) investeeringute kavandamisele ning nende jaoks rahaliste ja muude vahendite taotlemisele, sõltumata nende allikatest;
§ 32. Kallaste linna üldplaneering
(1) Kallaste linna üldplaneering on seadusega ja linnavolikogu õigusaktidega sätestatud tingimustele vastav planeering, mis koostatakse kogu linna territooriumi kohta.
(2) Kallaste linna üldplaneeringu kehtestab ja muudab volikogu.
§ 33. Kallaste linna detailplaneering
(1) Detailplaneering on seadusega ja omavalitsusorganite õigusaktidega sätestatud tingimustele vastav planeering, mis koostatakse Kallaste linna territooriumi väiksema osa kohta ja mis on lähiaastate ehitustegevuse aluseks.
(2) Detailplaneeringute kehtestamise ja muutmise kord sätestatakse ehitusmääruses.
§ 34. Linnavara
(1) Kallaste linna munitsipaalomandiks on Kallaste linna omanduses olevad kinnis- ja vallasasjad ning rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused (edaspidi linnavara).
(2) Linnavara valitsemise, kasutamise ja käsutamise kord sätestatakse linnavara eeskirjas.
§ 35. Lepingud
(1) Lepingute sõlmimise otsustab oma pädevuse piires volikogu ja linnavalitsus, kelle nimel kirjutab lepingule alla vastavalt volikogu esimees või linnapea või volikogu või linnavalitsuse poolt selleks volitatud isik.
(2) Linnavalitsuse hallataval asutusel on õigus eelarves ettenähtud ulatuses sõlmida Kallaste linna nimel lepinguid juhul, kui see on ettenähtud volikogu või linnavalitsuse õigusaktides.
§ 36. Linnaeelarve
(1) Linna eelarve koostatakse arengukava arvesse võttes ja see koosneb eelarveaasta tuludest, kuludest ja finantseerimistehingutest.
§ 37. Eelarve avalikustamine
Kallaste linna eelarve projekt, vastuvõetud eelarve, eelarve muudatused ja lisaeelarved ning eelarve täitmise aruanne avaldatakse üldiseks teadmiseks õigusaktidega sätestatud korras.
§ 38. Reservfond
(1) Linna reservfondi moodustatakse vähemalt ühe protsendi ulatuses eelarve kuludest.
(2) Reservfondi kasutab linnavalitsus ettenägemata kulude katmiseks ning kaasfinantseeringuteks.
§ 39. Kallaste linna eelarve projekti koostamine, vastuvõtmine ja jõustumine
(1) Kallaste linna eelarve projekti koostamist korraldab linnavalitsus.
(2) Eelarve projekti koostamiseks esitavad linnavalitsuse hallatavad asutused, alaeelarvete käsutajad hiljemalt eelarveaasta eelneva aasta 15. oktoobriks linnavalitsusele järgmise aasta alaeelarve projekti koos seletuskirjaga. Nimetatud tähtaeg avalikustatakse, et väljaspool linnavalitsuse haldusala tegutsevad asutused, organisatsioonid ja üksikisikud saaksid esitada nõuetekohase taotluse aasta 15. novembriks.
(3) Eelarve projekti koostab linnavalitsus, võttes arvesse esitatud taotlusi ja seisukohti, eelarveaastale eelneva aasta 15. novembriks.
(4) Linnavalitsus esitab eelarve projekti koos lisamaterjalidega ja seletuskirjaga volikogu eelarvekomisjonile läbivaatamiseks ning seejärel teistele volikogu komisjonidele.
(5) Volikogu komisjonid vaatavad eelarve projekti ja neile esitatud ettepanekud läbi kümne päeva jooksul ning esitavad oma seisukohad ja ettepanekud kirjalikult linnavalitsusele ning eelarvekomisjonile.
(6) Eelarve projekti muutmise ettepanekule, mis tingib ettenähtud tulude vähendamise, kulude suurendamise või kulude ümberjaotamise, tuleb algatajal lisada rahalised arvestused eelarve tasakaalu tagamiseks. Ettepaneku läbivaatamisel kuulatakse ära linnavalitsuse arvamus.
(7) Linnavalitsus esitab eelarve projekti volikogule esimeseks lugemiseks eelarveaastale eelneva aasta 15. detsembriks. Mõjuvatel põhjustel võib linnavolikogu nimetatud tähtaega pikendada.
(8) Eelarve projektile lisatakse:
1) eelarve tukud ja kulud klassifikaatori osade ja peatükkide ning linnavalitsuse hallatavate asutuste lõikes kulude üldsummas;
2) kulud krediidikäsutajate lõikes, tuues eraldi välja personalikulud, majandamiskulud, tegevuskulud, kapitalikulud ja finantskulud;
3) kulud krediidikäsutajate ja artiklite lõikes;
4) andmed võetud laendusest ja intrssidest tulenevate kohustuste kohta eelseisvate eelarveaastate lõikes;
5) volikogu komisjonide ettepanekud, mida ei ole arvestatud eelarve projektis koos mittearvestamise põhjuste äranäitamisega;
6) seletuskiri.
(9) Parandusettepanekuid võib esitada ning ettepanekud hääletatakse volikogus läbi esimese või teise lugemise käigus. Pärast teist lugemist ei saa parandusettepanekuid esitada.
(10) Linnavalitsus koos eelarvekomisjoniga teeb eelarve projektis parandused ja esitab lõpliku redaktsiooni kolmandale lugemisele.
(11) Eelarve võib vastu võtta teisel lugemisel, kui volikogu on läbi hääletanud pärast esimest lugemist tehtud parandused ja teisel lugemisel parandusettepanekuid ei esitatud.
(12) Eelarve jõustub eelarveaasta algusest või seaduses ettenähtud tähtajast.
(13) Kui eelarve ei ole eelarveaasta alguseks vastu võetud, võib linnavalitsus iga kuu teha kulutusi ühe kaheteistkümnendikuni lõppenud eelarveaastaks ettenähtud kulutustest.
§ 40. Eelarve muutmine ja lisaeelarve
(1) Volikogu poolt linnavalitsuse hallatavatele asutustele kinnitatud alaeelarvetes kulude ümberjaotamise põhjendatud taotlused esitab hallatava allasutuse juht linnavalitsusele läbivaatamiseks.
(2) Ümberpaigutuste tegemiseks vormistab linnavalitsus eelarve muutmise eelnõu volikogule.
(3) Ümberpaigutuste tegemine kulude eelarves lõpetatakse üks kuu enne eelarveaasta lõppu.
(4) Muudatuste kohta kulude eelarves, mille on tinginud sihtotstarbelised eraldised riigieelarvest või linna eelarve reservfondist, lülitatakse eelarvesse volikogu kinnituseta, kuid linnavalitsus informeerib sellest volikogu.
(5) Täiendavate tulude korral võib kulude tegemiseks, milleks eelarves rahalisi vahendeid ei jätku, linnavalitsus esitada linnavolikogule lisaeelarve projekti hiljemalt kaks kuud enne eelarveaasta lõppu.
(6) Lisaeelarve koostamine ja vastuvõtmine toimub vastavalt käesoleva põhimäärusega sätestatud eelarve vastuvõtmise korrale.
§ 41. Eelarve täitmine
(1) Eelarve täitmist korraldab linnavalitsus ja kontrollib volikogu.
(2) Eelarve täitmise eesmärk on tagada eelarves ettenähtud tulude täielik ja õigeaegne laekumine tervikuna ja iga tuluallika järgi, samuti eelarves kavandatud vajaduste takistusteta finantseerimine.
(3) Eelarveaasta lõpuks laekumata jäänud tulud loetakse selle eelarveaasta tuluks, millal need laekuvad.
(4) Eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud vahendite edasise kasutamise otstarbe otsustab linnavolikogu.
(5) Linnavalitsuse hallatavate asutuste alaeelarvete täitmise eest on vastutav asutuse juht.
(6) Eelarve täitmise aruande koostab linnavalitsus ja esitab volikogule kinnitamiseks vastavalt seadusele, olles eelnevalt ära kuulanud revisjonikomisjoni vastava arvamuse.
(7) Eelarve täitmise aruanne koosneb:
1) bilansist aruandeaasta lõpuks;
2) tulude ja kulude aruandest;
3) aruandeaasta linna eelarve reservfondi kasutamise aruandest;
4) seletuskirjast.
(8) Volikogu revisjonikomisjon kontrollib enne eelarve täitmise aruande kinnitamist tulude tähtaegset sissenõudmist ja arvelevõtmist ning kulude vastavust linna eelarvele.
§ 42. Ametiasutus
(1) Linna ametiasutuseks on linnavalitsus (asutusena).
(2) Ametiasutust finantseeritakse linna eelarvest ja tema ülesandeks on avaliku võimu teostamine.
(3) Ametiasutust juhib linnapea.
(4) Ametiasutuse teenistujate koosseisu ja palgamäärad määrab volikogu.
(5) Ametiasutuses töötamist loetakse töötamiseks Kallaste linna omavalitsusteenistuses.
§ 43. Omavalitsusteenistujate sotsiaalsed garantiid
(1) Omavalitsusteenistujate suhtes kehtivad avaliku teenistuse seaduses riigiteenistujatele ettenähtud teenistusalased õigused.
(2) Volikogu poolt valitud ja ametisse nimetatud isikute suhtes rakendatakse seaduses sätestatud sotsiaalseid garantiisid.
8. peatükk PÕHIMÄÄRUSTE KINNITAMINE JA MUUTMINE
§ 44. Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
Kallaste linna põhimääruse kinnitab, muudab volikogu koosseis häälteenamusega.
§ 45. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
§ 46. Õigusakti jõustumine
Käesolev määrus jõustub 10.08.2007. a.


Sonda Kooli Hoolekogu põhimäärus – Riigi Teataja
Sonda Kooli Hoolekogu põhimäärus
Sonda Kooli Hoolekogu põhimäärus - sisukord
§ 2 Kooli hoolekogu mõiste
§ 3 Hoolekogu moodustamine ja liikmed
§ 4 Õpetajate esindaja valimine õppenõukogu koosolekul
§ 5 Lastevanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajate valimine kooli hoolekokku vanemate koosolekul
§ 6 Vallavolikogu esindaja määramine
§ 7 Hoolekogu tööülesanded õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel ja juhtimisel
§ 8 Hoolekogu juhtimine ja töö korraldamine
§ 9 Hoolekogu koosolek
RT IV, 15.01.2014, 9
Vastu võetud 29.08.2011 nr 6
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 73 ja Sonda Kooli Põhimääruse § 10 lõike 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse Sonda Kooli (edaspidi Kool) hoolekogu moodustamise kord ja hoolekogu töökord.
§ 2. Kooli hoolekogu mõiste
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli pedagoogide, kohaliku omavalitsuse volikogu, vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus kooli õppe- ja kasvatustegevuse jälgimisel ning selleks tegevuseks paremate tingimuste loomisele kaasaaitamisel.
(2) Kooli hoolekogu juhindub oma tegevuses põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, haridusministri määrusest, Kooli ja oma põhimäärusest.
§ 3. Hoolekogu moodustamine ja liikmed
(1) Hoolekogu moodustab ja selle koosseisu kinnitab Sonda Vallavalitsus Kooli direktori ettepanekul. Hoolekogu moodustamisel lähtutakse käesolevas põhimääruses sätestatust.
(2) Hoolekogul on vähemalt 9 liiget, kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab kooli ja teine lasteasutuse õpetajaid, ja kolm kooli õpilaste vanemate ja kaks lasteasutuse laste vanemate esindajat ning Sonda Vallavolikogu ja Kooli toetavate organisatsioonide esindaja.
(3) Hoolekogusse liikmete nimetamisel lähtutakse „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 73 sätestatust.
§ 4. Õpetajate esindaja valimine õppenõukogu koosolekul
(1) Õpetajate esindajate valimine toimub õppenõukogu koosolekul, mille kutsub kokku direktor.
(2) Kandidaadid kooli hoolekogusse seatakse üles õppenõukogu liikmete poolt. Kandidaadid peavad esitama nõusoleku kandideerimiseks. Nõusolek kandideerimiseks kantakse protokolli.
(3) Kandidaatide valimine toimub avaliku hääletamise teel. Valituks kooli hoolekokku osutuvad isikud kes on saanud hääletamisel häälteenamuse.
§ 5. Lastevanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajate valimine kooli hoolekokku vanemate koosolekul
(1) Lastevanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajate valimine toimub lastevanemate üldkoosolekul, mille kutsub kokku kooli juhtkond.
(2) Kandidaadid kooli hoolekogusse seatakse üles lapsevanemate koosolekul. Kandidaate võivad üles seada vanemad, vilistlased, kooli toetavad organisatsioonid ning koolidirektor. Kandidaadid peavad esitama nõusoleku kandideerimiseks. Nõusolek kandideerimiseks kantakse protokolli.
§ 6. Vallavolikogu esindaja määramine
Vallavolikogu valib oma esindaja kooli hoolekogusse volikogu uue koosseisu volituste alguses kuni volikogu volituste lõppemiseni. Kui esindaja volitused lõpevad enne volikogu volituste lõppemist, valib vallavolikogu uue esindaja.
§ 7. Hoolekogu tööülesanded õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel ja juhtimisel
Oma ülesannete täitmiseks hoolekogu:
4) arutab läbi ja kehtestab direktori ettepanekul pedagoogide, välja arvatud direktori, ametikohtade täitmiseks konkursi läbiviimise korra;
5) arutab läbi ja avaldab arvamust kooli sisehindamise aruande kohta;
6) arutab läbi ja avaldab arvamust kooli eelarve kava projekti kohta;
7) avaldab arvamust õpilasega läbiviidava arenguvestluse korraldamise tingimuste ja korra kohta;
8) tugi- ja mõjutusmeetmena arutab õpilasega tema käitumist;
9) nimetab oma esindajad komisjonide ja kogude koosseisu õigusaktides ette nähtud juhtudel;
11) osaleb vajadusel kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamisel;
12) teeb Sonda Vallavalitsusele ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks;
13) täidab teisi õigusaktidega hoolekogule pandud ülesandeid.
§ 8. Hoolekogu juhtimine ja töö korraldamine
(2) Hoolekogu juhib ja hoolekogu tööd korraldab hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees ning protokollib sekretär.
(3) Hoolekogu töövorm on koosolek.
(4) Hoolekogu korralised koosolekud toimuvad õppeaasta kestel vähemalt kord nelja kuu jooksul.
§ 9. Hoolekogu koosolek
(2) Korralise koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra teatab koosoleku kokkukutsuja hoolekogu liikmetele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt kümme tööpäeva enne koosoleku toimumist. Koosoleku dokumendid saadetakse hoolekogu liikmetele üldjuhul koos korralise koosoleku teatega.
(3) Kiirete ja edasilükkamatute küsimuste otsustamiseks kutsub hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, omal initsiatiivil või vähemalt kolme hoolekogu liikme nõudmisel või kooli direktori või Sonda Vallavalitsuse ettepanekul kokku erakorralise koosoleku hiljemalt viie tööpäeva jooksul ettepaneku saamisest.
(4) Erakorralise koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra teatab koosoleku kokkukutsuja hoolekogu liikmetele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt kolm tööpäeva enne koosoleku toimumist.
(2) Kiiret otsustamist vajavates küsimustes võib hoolekogu otsuse vastu võtta ka side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu koosolekut kokku kutsumata.
(3) Hoolekogu otsused tehakse adressaatidele teatavaks koosolekule järgneval tööpäeval.
(4) Hoolekogu ettepanekutega arvestamist korraldab ja kontrollib hoolekogu esimees, tema äraolekul hoolekogu aseesimees.
(5) Hoolekogu otsusega mittenõustumisel, samuti vaidlusküsimuste korral, on õpilasel, vanemal või hoolekogu liikmel õigus pöörduda kümne tööpäeva jooksul arvates otsuse vastuvõtmisest kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle järelevalvet teostava asutuse poole otsuse õiguspärasuse kontrollimiseks.
(2) Tunnistada kehtetuks Sonda Vallavolikogu 20.04.2009 määrus nr 7 „Sonda Põhikooli hoolekogu liikmete valimise kord“.


Kuldar Salumetsa valimiskomisjoni liikme volituste taastamine – Riigi Teataja
Kuldar Salumetsa valimiskomisjoni liikme volituste taastamine
Väljaandja:Vabariigi ValimiskomisjonAkti liik:otsusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:19.09.2012Avaldamismärge:RT III, 21.09.2012, 5
Kuldar Salumetsa valimiskomisjoni liikme volituste taastamineVastu võetud 19.09.2012 nr 3Asjaolud 9.11.2009 toimus Paldiski Linnavolikogu esimene istung. Istungil viis Paldiski Linna Valimiskomisjon läbi volikogu esimehe valimise. Paldiski Linna Valimiskomisjoni esimeheks oli ja komisjoni tööd juhtis Paldiski linnasekretär Kuldar Salumets. 16.10.2009 tühistas Harju Maakonna Valimiskomisjon volikogu esimehe valimise tulemused, kuna linna valimiskomisjon ei olnud valimisel järginud hääletamise salajasuse nõuet. Samuti tegi maakonna valimiskomisjon ettekirjutuse Paldiski Linna Valimiskomisjonile uue volikogu esimehe valimise korraldamiseks. 23.11.2009 täiendas Vabariigi Valimiskomisjon maakonna valimiskomisjoni tehtud ettekirjutust ning kohustas Paldiski Linna Valimiskomisjoni korraldama uue volikogu esimehe valimise hiljemalt seitsmendal päeval pärast Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse, millega ettekirjutus tehti, jõustumist.
Kumbagi ettekirjutust linna valimiskomisjoni esimees Kuldar Salumets ega Paldiski Linna Valimiskomisjon ei täitnud. 10.12.2009 võttis Vabariigi Valimiskomisjon vastu otsuse nr 45 „Järelevalve teostamine Paldiski Linna Valimiskomisjoni esimehe tegevuse üle“. Vabariigi Valimiskomisjon leidis, et kuna Paldiski Linna Valimiskomisjoni esimees Kuldar Salumets ei ole kõrgemalseisvate valimiskomisjonide seaduslikke ettekirjutusi eirates kokku kutsunud volikogu istungit volikogu esimehe valimiseks, peatab Vabariigi Valimiskomisjon KOVVS § 14 lõike 7 alusel Paldiski Linna Valimiskomisjoni esimehe Kuldar Salumetsa valimiskomisjoni liikme volitused. Ühtlasi otsustas Vabariigi Valimiskomisjon esitada Kuldar Salumetsa poolt valimiskomisjoni otsuste mittetäitmise kohta väärteoteate politseile.
Vabariigi Valimiskomisjoni 10.12.2009 otsus nr 45 kehtib ka praegu. Paldiski Linnavolikogu liige Jaan Mölder vaidlustas otsuse Riigikohtus, kuid Riigikohus tagastas kaebuse läbivaatamatult (3-4-1-32-09), kuna leidis, et kaebajal puudus kaebeõigus.
Paldiski Linnavolikogu valis volikogu esimehe omal initsiatiivil 16.12.2009 (otsus nr 7). Volikogu istungi kutsus kokku Paldiski Linnavolikogu vanim liige Ljudmila Konovalova.
Väärteomenetluse käigus määrati Kuldar Salumetsale KOVVS § 671 lõike 1 alusel karistuseks rahatrahv 14 trahviühiku ulatuses, s.o 840 krooni. Kuldar Salumets vaidlustas selle Harju Maakohtus, kuid kohus jättis kaebuse rahuldamata (kohtuasja number: 4-10-790/8). Otsus jõustus 04.06.2010.
Paldiski linnapea 22.01.2010 käskkirjaga nr 7 vabastati Kuldar Salumets ATS § 84 punktide 1–2 ning §-i 118 alusel distsiplinaarkaristusena teenistusest. Tallinna Halduskohtu 15.12.2010 otsusega Paldiski linnapea 22.01.2010 käskkiri nr 7 tühistati ja Kuldar Salumets ennistati teenistusse alates 16.12.2010.
Paldiski linnapea 16.12.2010 käskkirjaga nr 115 alustati Kuldar Salumetsa suhtes distsiplinaarmenetlus ja ta kõrvaldati selleks ajaks Paldiski linnasekretäri ametist. Paldiski linnapea 14.01.2011 käskkirjaga nr 5 määrati Kuldar Salumetsale ATS § 84 punkti 3, § 85 lõike 1 punkti 5 ning § 118 lõigete 1–3 alusel distsiplinaarkaristus ning ta vabastati alates 15.01.2011 teenistusest.
Tallinna Halduskohtu 14.08.2012 otsusega (3-11-376) tühistati Paldiski linnapea 14.01.2011 käskkiri nr 5 ja ennistati Kuldar Salumets teenistusse Paldiski linnasekretäri ametikohale. Käesoleval ajal on Kuldar Salumetsa suhtes 28.08.2012 algatatud uus distsiplinaarmenetlus ning Kuldar Salumets on menetluse läbiviimise ajaks teenistusest kõrvaldatud.
Kuldar Salumetsa taotlus
7.09.2012 esitas Kuldar Salumets taotluse Vabariigi Valimiskomisjonile, milles palus taastada tema valimiskomisjoni liikme volitused. Kuldar Salumets leiab, et KOKS § 55 lõike 1 kohaselt nimetab linnasekretäri ametisse ja vabastab ametist seaduses sätestatud korras linnapea. Käesoleval hetkel puudub linnapea otsus tema kui Paldiski linnasekretäri ametist vabastamise kohta. Tema suhtes läbi viidav distsiplinaarmenetlus ei tähenda tingimata, et selle tulemusena ta ametist vabastatakse. Algatatud distsiplinaarmenetlus on Paldiski Linnavalitsuse siseasi ega puuduta kolmandaid isikuid. Kuldar Salumets märgib, et ta on kandnud Vabariigi Valimiskomisjoni poolt esitatud väärteoavalduse alusel määratud karistuse ning vastav karistus on käesolevaks hetkeks juba kustunud ning et tema volituste peatamisest on möödunud peaaegu kolm aastat.
1. Kuldar Salumetsa avalduse näol ei ole tegemist (valimis)kaebusega KOVVS § 62 mõttes, kuna taotluses ei soovita valimiskomisjoni otsuse tühistamist või toimingu seadusevastaseks tunnistamist. Vabariigi Valimiskomisjon käsitleb seda kui taotlust HMS § 14 lõike 1 mõttes.
2. KOVVS § 14 lõike 7 kohaselt võib Vabariigi Valimiskomisjon peatada valla või linna valimiskomisjoni liikme volitused, kes on seadust rikkunud. Sellest lähtudes on Vabariigi Valimiskomisjon Kuldar Salumetsa Paldiski Linna Valimiskomisjoni liikme volitused peatanud. Valimiskomisjoni liikme volituste taastumise alused on ammendavalt loetletud KOVVS § 14 lõikes 8. Nimetatud säte seadust rikkunud valimiskomisjoni liikme volituste taastumist ette ei näe. 3. Tavatähenduses tähendab volituste peatamine isiku ajutist vabastamist oma ülesannete täitmisest. Erinevalt teistest valimisseadustest ei näe KOVVS ette Vabariigi Valimiskomisjoni õigust lõpetada seadust rikkunud valimiskomisjoni liikme volitused (vrdl RKVS § 15 lg 2 p 1). Valla või linna valimiskomisjoni liikme vabastamise õigus on KOVVS § 14 lõike 5 kohaselt vaid tema nimetanud organil, s.t valla- või linnavolikogul. Ka valimiskomisjoni esimehe volitusi ei saa Vabariigi Valimiskomisjon lõpetada, kuna valimiskomisjoni esimeheks on KOVVS § 19 lõike 3 kohaselt valla- või linnasekretär. KOKS § 55 lõike 1 kohaselt nimetab valla- või linnasekretäri ametisse ja vabastab ametist vallavanem või linnapea. Seetõttu tuleb asuda seisukohale, et valimiskomisjoni liikme volituste peatamine ei saa olla lõplik ning on ajutise iseloomuga. Seetõttu peab Vabariigi Valimiskomisjon volituste taastamise kohta vastu võtma otsuse.
4. Kuldar Salumetsa valimiskomisjoni liikme volitused peatati 10.12.2009, kuna ta ei täitnud Harju Maakonna Valimiskomisjoni ega Vabariigi Valimiskomisjoni ettekirjutusi, mis kohustasid teda kui valimiskomisjoni esimeest kutsuma kokku Paldiski Linnavolikogu istung volikogu esimehe valimiseks. KOKS § 43 lõike 1 kohaselt kutsub volikogu esimese istungi kokku valla või linna valimiskomisjoni esimees. Kuna Paldiski Linna Valimiskomisjon ka pärast Kuldar Salumetsa valimiskomisjoni liikme volituste peatamist ettekirjutusi täitma ei asunud, kogunes 16.12.2009 Paldiski Linnavolikogu omal initsiatiivil ning valis ise volikogu esimehe. Seega on Kuldar Salumetsa valimiskomisjoni liikme volituste peatamist tinginud asjaolud ära langenud. Seetõttu on Vabariigi Valimiskomisjonil võimalik Kuldar Salumetsa volituste taastamist kaaluda.
5. Otsuse tegemisel arvestab Vabariigi Valimiskomisjon ka seda, et KOVVS § 19 lõike 3 kohaselt on valla ja linna valimiskomisjoni esimees valla- või linnasekretär. Seetõttu ei ole Kuldar Salumetsa kui linnasekretäri asemele võimalik nimetada teist esimeest. Olukorda, et valimiskomisjonil puudub esimees, tuleb pidada erandlikuks ning see raskendab valimiskomisjoni tegevust.
6. Tallinna Halduskohus on 14.08.2012 ennistanud Kuldar Salumetsa Paldiski linnasekretäri ametikohale. Seetõttu puudub vaidlus selles, kas Kuldar Salumets on Paldiski linnasekretär või mitte. Käesoleval ajal on Kuldar Salumetsa teenistussuhe linnasekretärina peatunud ATS § 108 punkti 8 kohaselt. Valla- või linnasekretäri teenistussuhte peatumine ei tähenda, et ta ei saa täita valla või linna valimiskomisjoni esimehe ülesandeid.
7. Ülaltoodust tulenevalt ning kuna praegu puuduvad põhjused, miks Kuldar Salumetsa linna valimiskomisjoni liikme volitused peavad olema peatatud, otsustab Vabariigi Valimiskomisjon Kuldar Salumetsa Paldiski Linna Valimiskomisjoni liikme volitused taastada.
Lähtudes KOVVS § 14 lõikest 7 ja § 17 lõikest 5 Vabariigi Valimiskomisjon otsustab:
taastada Kuldar Salumetsa Paldiski Linna Valimiskomisjoni liikme volitused.


Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadus – Riigi Teataja
Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadus (lühend - VKTS)
Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadus - sisukord
§ 3 Reguleeritud haridus, ametikoht ja kutseala
§ 4 Kutsekvalifikatsioon ja välisriigi kutsekvalifikatsioon
§ 5 Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamine
§ 6 Taotleja
§ 7 Koordineeriv asutus, pädev asutus ja kontaktpunkt
2 VÄLISRIIGI KUTSEKVALIFIKATSIOONI TUNNUSTAMINE EESTIS TÖÖTAMISEKS
§ 8 Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tõendavad dokumendid
§ 9 Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega võrdväärsed dokumendid
§ 10 Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamine, kui välisriigis on ametikoht või kutseala reguleeritud
§ 11 Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamine, kui välisriigis ei ole ametikoht või kutseala reguleeritud
§ 12 Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamine, kui reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks nõutakse enam kui nelja-aastast kõrgharidust
§ 13 Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamine oluliste erinevuste korral
§ 14 Sobivustest ja kohanemisaeg
§ 15 Sobivustestist ja kohanemisajast loobumine ühisplatvormi alusel
§ 16 Kutsenimetuse kasutamine
§ 17 Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise menetlus
§ 18 Dokumentide arvestamine
3 VÄLISRIIGI KUTSEKVALIFIKATSIOONI TUNNUSTAMINE EESTIS AJUTISEKS TÖÖTAMISEKS
§ 19 Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamine ajutise töötamise korral
§ 20 Pädeva asutuse teavitamine ajutisest töötamisest
§ 21 Välisriigi kutsekvalifikatsiooni eelnev kontroll
§ 22 Prokuratuuriseaduse muutmine
§ 23 Veterinaarkorralduse seaduse muutmine
§ 24 Notariaadiseaduse muutmine
§ 25 Kohtutäituri seaduse muutmine
§ 26 Vandetõlgi seaduse muutmine
§ 27 Patendivoliniku seaduse muutmine
§ 28 Advokatuuriseaduse muutmine
§ 29 Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmine
§ 30 Surveseadme ohutuse seaduse muutmine
§ 31 Küttegaasi ohutuse seaduse muutmine
§ 32 Lifti ja köistee ohutuse seaduse muutmine
§ 33 Planeerimisseaduse muutmine
§ 34 Masina ohutuse seaduse muutmine
§ 35 Kaevandamisseaduse muutmine
§ 36 Raudteeseaduse muutmine
§ 37 Ravimiseaduse muutmine
§ 38 Riigilõivuseaduse muutmine
§ 39 Elektriohutusseaduse muutmine
01.07.2008 otsus nr 319
1) töökogemusena käsitatakse tegelikku ja seaduslikku töötamist asjaomasel kutse- või erialal;
3) välismaalane, kes viibib Eestis pikaajalise elaniku elamisloa alusel.
§ 7. Koordineeriv asutus, pädev asutus ja kontaktpunkt
(1) Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamist ja käesoleva seaduse ühetaolist kohaldamist Eestis koordineerib ning käesoleva seaduse rakendamist puudutavat teavet kogub Haridus- ja Teadusministeerium.
1) teeb koostööd kontaktpunktidega ja välisriigi pädevate asutustega, sealhulgas vahetab välisriigi pädevate asutustega teavet rakendatud distsiplinaar- või kriminaalkaristuste kohta ja muude juhtude kohta, mis võivad oluliselt mõjutada isiku välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamist ja reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamist;
3) väljastab isikutele kutsekvalifikatsiooni tunnustamist käsitlevaid tõendeid ja dokumente, mis on vajalikud Eestis või välisriigis kutsekvalifikatsiooni tunnustamiseks ja reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks.
(4) Kontaktpunkt on isik, asutus või organ, kes annab koostöös pädevate asutuste ja teiste kontaktpunktidega taotlejatele, välisriigi kontaktpunktidele ja vajaduse korral muudele isikutele teavet välisriigi kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta Eestis, sealhulgas reguleeritud ametikohta või kutseala reguleerivate õigusaktide kohta.
(5) Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamiseks pädevad asutused ja kontaktpunktid nimetab Vabariigi Valitsus korraldusega.
1) I tase: pädevuskinnitus tõendab, et taotleja on läbinud koolituse või sooritanud eelneva koolituseta spetsiaalse eksami, mis annab reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks vajalikud teadmised, oskused ja pädevuse, või on viimase kümne aasta jooksul töötanud Euroopa Liidu liikmesriigis, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsi Konföderatsioonis asjaomasel kutsealal täistööajaga kolm järjestikust aastat või osalise tööajaga täistööajaga samaväärse aja, või on omandanud põhi- või keskhariduse, mis tõendab, et taotleja on omandanud üldteadmised ja -oskused;
3) III tase: tunnistus tõendab, et taotleja on täitnud keskharidusele järgneva vähemalt üheaastase nominaalkestusega õppekava või läbinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ II lisas loetletud erikoolituse või omandanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ III lisas loetletud reguleeritud hariduse, mis tagab nimetatud õppekavaga võrdväärse kutse- ja erialase ettevalmistuse taseme;
4) IV tase: diplom tõendab, et taotleja on täitnud keskharidusele järgneva vähemalt kolmeaastase ja kuni nelja-aastase nominaalkestusega õppekava kõrghariduse omandamist võimaldavas õppeasutuses ning on vajaduse korral läbinud õppekava täitmisele järgneva kutse- või erialase koolituse;
5) V tase: diplom tõendab, et taotleja on täitnud keskharidusele järgneva vähemalt nelja-aastase nominaalkestusega õppekava kõrghariduse omandamist võimaldavas õppeasutuses ja on vajaduse korral läbinud õppekava täitmisele järgneva kutse- või erialase koolituse.
1) välisriigi kutsekvalifikatsiooni tõendav dokument, mis tagab taotlejale välisriigis võrdväärse kutse- ja erialase ettevalmistuse taseme ja juurdepääsu asjaomasel kutse- või erialal töötamisele ning mille taseme välisriigi pädev asutus on tunnustanud võrdväärseks käesoleva seaduse § 8 lõikes 2 nimetatud tasemega;
Kui ametikoht või kutseala on Eestis reguleeritud, tunnustab pädev asutus taotleja välisriigi kutsekvalifikatsiooni:
1) kui välisriigis, kus kutsekvalifikatsioon on omandatud, on sama ametikoht või kutseala reguleeritud ja taotlejal on välisriigis sellel reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks vajalik kutsekvalifikatsioon ja
2) taotleja kutsekvalifikatsiooni tõendava dokumendi on välja andnud välisriigi pädev asutus ning see tõendab kutsekvalifikatsiooni olemasolu vähemalt Eestis nõutavale tasemele vahetult eelneval ja käesoleva seaduse § 8 lõikes 2 nimetatud tasemel.
1) kui välisriigis, kus kutsekvalifikatsioon on omandatud, ei ole sama ametikoht või kutseala reguleeritud, kuid taotleja on viimase kümne aasta jooksul sellel kutsealal töötanud täistööajaga kaks aastat või osalise tööajaga täistööajaga samaväärse aja ning taotlejal on välisriigis sellel kutsealal töötamiseks vajalik kutsekvalifikatsioon ja
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud töökogemust ei nõuta, kui:
1) taotleja on omandanud asjaomase reguleeritud hariduse ja
2) taotleja kutsekvalifikatsiooni tõendav dokument tõendab reguleeritud hariduse omandamist ühel käesoleva seaduse § 8 lõike 2 punktides 2–5 nimetatud tasemel.
Kui Eestis reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks nõutakse enam kui nelja-aastast kõrgharidust, tunnustab pädev asutus erandina käesoleva seaduse § 10 punktist 2 ja § 11 lõike 1 punktist 2 taotleja välisriigi kutsekvalifikatsiooni, kui taotlejal on käesoleva seaduse § 8 lõike 2 punktis 3 nimetatud tunnistus.
(1) Kui taotleja vastab käesoleva seaduse §-des 10–12 nimetatud tingimustele, kuid esinevad käesolevas paragrahvis nimetatud erinevused, võib pädev organ taotlejalt nõuda sobivustesti sooritamist või kuni ühe aasta pikkuse kohanemisaja läbimist taotleja enda valikul järgmistel juhtudel:
1) kui taotleja on välisriigis läbinud õppekava, mis on vähemalt aasta lühem reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamise eelduseks olevast Eesti õppekavast;
2) kui taotleja on välisriigis läbinud õppekava, mis oluliselt erineb reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamise eelduseks olevast Eesti õppekavast;
3) kui Eestis reguleeritud kutseala hõlmab vähemalt ühte kutsetegevust, mis ei kuulu välisriigi vastava kutseala hulka käesoleva seaduse § 5 lõike 2 tähenduses, ja kui reguleeritud kutsealaga hõlmatud kutsetegevused Eestis erinevad oluliselt vastavatest kutsetegevustest välisriigis, kus taotleja kutsekvalifikatsiooni omandas.
(2) Oluliste erinevustena käesoleva paragrahvi lõike 1 punktide 2 ja 3 tähenduses käsitatakse ainevaldkondi või teemasid, mille tundmine on reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks oluline ja mille osas taotleja läbitud õppekava erineb nii kestuselt kui ka sisult märkimisväärselt Eestis nõutavast õppekavast. Enne sobivustesti sooritamise või kohanemisaja läbimise nõudmist peab pädev asutus kindlaks tegema, kas taotleja on töökogemuse käigus omandanud teadmisi ja oskusi, mis olulisi erinevusi osaliselt või täielikult katavad.
(3) Kui reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamine eeldab asjaomaste Eesti õigusaktide täpset tundmist ja õigusaktidega seotud abistamine või nõustamine on selle reguleeritud ametikoha või kutseala oluline ja püsiv osa, võib pädev asutus taotlejalt nõuda sobivustesti sooritamist või kohanemisaja läbimist, sõltumata taotleja valikust. Sellised reguleeritud ametikohad ja kutsealad, millel töötamiseks võib nõuda sobivustesti sooritamist või kohanemisaja läbimist, kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(1) Sobivustest on pädeva asutuse korraldatud eksam, millega kontrollitakse isiku kutse-, eri- ja ametialaseid teadmisi, arvestades, et taotleja on välisriigis sellel kutse-, eri- või ametialal kvalifitseeritud töötaja. Sobivustesti eesmärk on hinnata isiku teadmisi ja oskusi, mis on olulised reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks.
(1) Ühisplatvorm on Euroopa Komisjoni kutsekvalifikatsioonide tunnustamise komitee heaks kiidetud kutsekvalifikatsioonide kogum, mille eesmärk on hõlbustada kutsekvalifikatsioonide tunnustamist ja korvata asjaomase kutse- või eriala koolituse olulised erinevused Euroopa Liidu liikmesriikides, mõjutamata konkreetses riigis sellel kutse- või erialal töötamiseks nõutava kutsekvalifikatsiooni sisu ning koolituse kestust, sisu ja korraldust.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud koolituse olulised erinevused tehakse kindlaks koolituse kestuse ja sisu võrdlemisel vähemalt kahes kolmandikus Euroopa Liidu liikmesriikidest, sealhulgas kõikides seda kutse- või eriala reguleerivates liikmesriikides.
(3) Kui taotleja välisriigi kutsekvalifikatsioon vastab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ühisplatvormi tingimustele, ei nõua pädev asutus sobivustesti sooritamist või kohanemisaja läbimist.
§ 16. Kutsenimetuse kasutamine
Kui reguleeritud ametikohast või kutsealast tuleneva kutsenimetuse kasutamine on Eestis õigusaktiga reguleeritud, kasutab taotleja, kelle välisriigi kutsekvalifikatsiooni on käesoleva seaduse alusel tunnustatud, sellel reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamisel Eesti vastavat kutsenimetust ja sellele vastavaid lühendeid.
(1) Reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks esitab taotleja pädevale asutusele kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas või elektroonilises vormis taotluse. Pädev asutus annab taotlejale taotluse kättesaamise kohta kinnituse ühe kuu jooksul taotluse esitamisest arvates ja teavitab vajaduse korral taotlejat puuduvatest dokumentidest.
2) kutsekvalifikatsiooni tõendavate dokumentide originaalid või notariaalselt, ametlikult või tunnistusega (apostille’ga) kinnitatud ärakirjad;
(5) Pädeval asutusel on õigus saada välisriigi pädevalt asutuselt teavet taotleja käitumise, samuti ajutise või alalise tegevuskeelu ning kutsealaste distsiplinaar- ja kriminaalkaristuste olemasolu või puudumise kohta.
2) tunnustada välisriigi kutsekvalifikatsiooni osaliselt, määrates võimaluse korral taotlejale sobivustesti sooritamise või kohanemisaja läbimise kohustuse;
(4) Taotleja peab käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud tõendid ja dokumendid esitama pädevale asutusele kolme kuu vältel dokumentide väljaandmisest arvates.
2) taotleja on käesoleva lõike punktis 1 nimetatud Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsi Konföderatsioonis sellel kutsealal töötanud viimase kümne aasta jooksul vähemalt kaks aastat, kui see ametikoht või kutseala ei ole asukohariigis reguleeritud. Kaheaastast töökogemust ei nõuta, kui taotleja on omandanud asjaomase reguleeritud hariduse.
(1) Kui taotleja soovib Eestis esmakordselt ajutiselt töötada, esitab ta pädevale asutusele hiljemalt 14. kalendripäeval enne ajutiselt töötama asumist kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas või elektroonilises vormis teatise, milles märgitakse ajutise töötamise periood ja koht, töötamise valdkond ning isiku kontaktandmed.
4) kutsekvalifikatsiooni tõendavate dokumentide originaalid või notariaalselt, ametlikult või tunnistusega (apostille’ga) kinnitatud ärakirjad;
6) dokument kriminaalkorras karistatuse puudumise kohta, kui see on nõutav Eestis reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks.
(3) Pädeval asutusel on õigus välisriigi pädevalt asutuselt saada teavet taotleja välisriigis töötamise seaduslikkuse, käitumise ning kutsealaste distsiplinaar- ja kriminaalkaristuste olemasolu või puudumise kohta.
(4) Kiireloomulistel juhtudel, kui taotlejal ei olnud mõjuvatel põhjustel võimalik pädevat asutust enne ajutiselt töötama asumist teavitada, teavitab taotleja pädevat asutust ajutisest töötamisest tagantjärele ning esitab käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud teatise ja dokumendid viivitamata, kuid mitte hiljem kui 14 kalendripäeva jooksul ajutiselt töötama asumisest arvates.
(3) Pädev asutus teatab taotlejale tema kutsekvalifikatsiooni kontrolli tulemustest või oma otsusest tema kutsekvalifikatsiooni mitte kontrollida ühe kuu jooksul käesoleva seaduse §-s 20 nimetatud teatise ja kaasnevate dokumentide esitamisest arvates. Täiendava kontrolli vajaduse korral on pädeval asutusel õigus esimese kuu jooksul pikendada kontrolli tegemise tähtaega kahe kuuni, teatades taotlejale viivitamata tähtaja pikendamisest ja pikendamise põhjusest.
(4) Kui taotleja välisriigi kutsekvalifikatsioon erineb oluliselt reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamise eelduseks olevast õppekavast ja see erinevus võib rahva tervist või ohutust kahjustada, nõuab pädev asutus taotlejalt sobivustesti sooritamist. Pädev asutus määrab sobivustesti arvestusega, et hiljemalt ühe kuu möödumisel käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kontrolli tulemuste tähtpäevast oleks taotlejal võimalik Eestis ajutiselt töötada.
(6) Kui reguleeritud ametikohast või kutsealast tuleneva kutsenimetuse kasutamine on Eestis õigusaktiga reguleeritud, kasutab taotleja, kelle välisriigi kutsekvalifikatsiooni on käesoleva paragrahvi alusel kontrollitud, sellel reguleeritud ametikohal või kutsealal ajutiselt töötades Eesti vastavat kutsenimetust ja sellele vastavaid lühendeid.
§ 22. Prokuratuuriseaduse muutmine
Prokuratuuriseaduse (RT I 1998, 41/42, 625; 2008, 1, 3) § 15 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1) on omandanud õiguse õppesuunal vähemalt riiklikult tunnustatud magistrikraadi või sellele vastava kvalifikatsiooni Eesti Vabariigi haridusseaduse § 28 lõike 22 tähenduses või sellele vastava välisriigi kvalifikatsiooni;».
§ 23. Veterinaarkorralduse seaduse muutmine
Veterinaarkorralduse seaduses (RT I 1999, 58, 608; 2007, 70, 428) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 251 täiendatakse lõikega 11järgmises sõnastuses:
«(11) Tegevusloa andja annab tegevusluba taotlevale isikule kinnituse avalduse kättesaamise kohta ühe kuu jooksul käesoleva seaduse § 25 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud avalduse ja dokumentide esitamisest arvates ning teavitab vajaduse korral isikut puuduvatest dokumentidest. Tegevusloa andja otsustab tegevusloa andmise kahe kuu jooksul kõigi ettenähtud dokumentide esitamisest arvates. Kui tegevusloa menetlemise käigus tekib vajadus hinnata käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud asjaolusid, on tegevusloa andjal õigus otsuse tegemise tähtaega pikendada kolme kuuni, teatades tegevusluba taotlevale isikule viivitamata tähtaja pikendamisest ja pikendamise põhjusest.»;
2) paragrahvi 251 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Kui liikmesriigis või Šveitsis veterinaararsti kvalifikatsiooni omandanud isiku kvalifikatsiooni tõendav dokument ei sisaldu käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel kehtestatud loetelus, otsustab tegevusloa andja vastavalt välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduses sätestatule isiku kvalifikatsiooni tunnustamise või kohustuse sooritada sobivustest.»;
3) paragrahvi 252 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Kui taotleja läbitud õppekava ei erine oluliselt Eesti asjakohasest õppekavast, menetleb tegevusloa andja taotlust käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korras, kontrollib kvalifikatsiooni tõendavas dokumendis esitatud andmete õigsust ning otsustab tegevusloa andmise kahe kuu jooksul kõigi ettenähtud dokumentide esitamisest arvates. Kui tegevusloa andmise otsustamiseks on vaja korraldada käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud sobivustest, võib tegevusloa andja pikendada otsuse tegemise tähtaega kolme kuuni kõigi nõuetele vastavate dokumentide tegevusloa andjale saabumisest arvates.»;
«(4) Kui käesoleva seaduse §-s 251 nimetamata välisriigis omandatud kvalifikatsiooniga isiku kvalifikatsiooni on eelnevalt tunnustanud liikmesriik või Šveits ja isik on omandanud tema kvalifikatsiooni tunnustanud liikmesriigis või Šveitsis veterinaararstina kolmeaastase töökogemuse, otsustab tegevusloa andja vastavalt välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduses sätestatule isiku kvalifikatsiooni tunnustamise või kohustuse sooritada sobivustest. Registreerimise taotlemisel esitab isik lisaks käesoleva seaduse § 25 lõikes 1 nimetatud dokumentidele ja andmetele dokumendi, mis tõendab isiku nõutavat töökogemust ja õigust osutada veterinaarteenust liikmesriigis või Šveitsis.»;
5) paragrahvi 253 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Liikmesriigis või Šveitsis kvalifikatsiooni omandanud isik võib ilma käesoleva seaduse §-s 22 sätestatud tegevusloata osutada Eestis veterinaarteenust ajutiselt vastavalt välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 3. peatükis sätestatule. Pädev asutus välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 3. peatüki tähenduses on Veterinaar- ja Toiduamet.»;
6) paragrahvi 26 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Tegevusloa andja menetleb tegevusloa taotlusi ja teeb otsuse tegevusloa andmise või andmisest keeldumise kohta 30 päeva jooksul kõigi nõuetele vastavate dokumentide tegevusloa andjale saabumisest arvates, välja arvatud käesoleva seaduse § 251 lõikes 11 ja § 252 lõikes 2 nimetatud juhtudel.»
§ 24. Notariaadiseaduse muutmine
Notariaadiseaduse (RT I 2000, 104, 684; 2008, 15, 108) § 6 lõikest 1 jäetakse välja tekstiosa «ja lõikele 11».
§ 25. Kohtutäituri seaduse muutmine
Kohtutäituri seaduses (RT I 2001, 16, 69; 2008, 15, 108) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõike 1 punktis 2 asendatakse tekstiosa «lõigetes 1 ja 11» tekstiosaga «lõikes 1»;
2) paragrahvi 10 lõikest 1 jäetakse välja tekstiosa «ja lõikele 11».
§ 26. Vandetõlgi seaduse muutmine
Vandetõlgi seaduse (RT I 2001, 16, 70; 2008, 15, 108) § 3 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Vandetõlgi eksamile lubatakse taotluse alusel teovõimeline Eesti kodanik, kelle kohta pole teada ühtki vandetõlgiks saamist takistavat asjaolu ning kes on omandanud riiklikult tunnustatud akadeemilise kraadi või sellele vastava kvalifikatsiooni Eesti Vabariigi haridusseaduse § 28 lõike 22 tähenduses või sellele vastava välisriigi kvalifikatsiooni.»
§ 27. Patendivoliniku seaduse muutmine
Patendivoliniku seaduse (RT I 2001, 27, 151; 2008, 15, 108) § 2 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Patendivolinikuna võib tegutseda ka välisriigis patendivoliniku kutse omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud vastavalt välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadusele.»
§ 28. Advokatuuriseaduse muutmine
Advokatuuriseaduses (RT I 2001, 36, 201; 2008, 15, 108) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 23 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«3) kes vastab kohtunikule esitatavatele haridusnõuetele vastavalt kohtute seaduse § 47 lõike 1 punktile 1 või kelle välisriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud vastavalt käesoleva seaduse §-le 65;»;
«(1) Isik, kellel on õigus täieõigusliku advokaadina välisriigis tegutseda, võetakse kirjaliku taotluse alusel vandeadvokaadina advokatuuri liikmeks ilma vandeadvokaadieksamita, kui tema kutsekvalifikatsiooni on vastavalt välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadusele sobivustestiga tunnustatud. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Eesti Advokatuur.»
§ 29. Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmine
Tervishoiuteenuste korraldamise seaduses (RT I 2001, 50, 284; 2008, 3, 22) tehakse järgmised muudatused:
1) seaduse 3. peatüki 1. jao pealkirja lisatakse pärast sõna «registreerimine» sõnad «ja kutsekvalifikatsiooni tunnustamine»;
2) paragrahvi 28 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Tervishoiuamet kontrollib kvalifikatsiooni tõendavas dokumendis esitatud andmete õigsust ja teeb registreerimisotsuse ühe kuu jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentide esitamisest arvates, välja arvatud käesoleva seaduse § 29 lõikes 11 ja § 30 lõikes 2 nimetatud juhtudel.»;
3) paragrahvi 29 lõikes 1 asendatakse arvud «4–6» arvudega «5 ja 6»;
4) paragrahvi 29 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
«(11) Tervishoiuamet annab registreerimist taotlevale isikule kinnituse registreerimistaotluse kättesaamise kohta ühe kuu jooksul käesoleva seaduse § 28 lõikes 1 nimetatud dokumentide esitamisest arvates ja teavitab vajaduse korral isikut puuduvatest dokumentidest. Tervishoiuamet kontrollib kvalifikatsiooni tõendavas dokumendis esitatud andmete õigsust ja teeb registreerimisotsuse kahe kuu jooksul kõigi ettenähtud dokumentide esitamisest arvates. Kui registreerimismenetluse käigus tekib vajadus hinnata käesoleva seaduse § 29 lõikes 3 nimetatud asjaolusid, on Tervishoiuametil õigus registreerimisotsuse tegemise tähtaega pikendada kolme kuuni, teatades registreerimist taotlevale isikule viivitamata tähtaja pikendamisest ja pikendamise põhjusest.»;
5) paragrahvi 29 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Kui isik on Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis omandanud eriarstiabi eriala, mida ei ole nimetatud käesoleva seaduse § 20 lõike 2 alusel kehtestatud loetelus, või kui isiku omandatud eriala automaatselt ei tunnustata, otsustab Tervishoiuamet vastavalt välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduses sätestatule isiku kvalifikatsiooni tunnustamise või kohustuse sooritada sobivustest.»;
6) paragrahvi 30 lõiked 11–3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(11) Kui käesoleva seaduse §-s 29 nimetamata välisriigis omandatud kvalifikatsiooniga isiku kvalifikatsiooni on eelnevalt tunnustanud Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriik või Šveits ja isik on omandanud tema kvalifikatsiooni tunnustanud Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis vastaval erialal kolmeaastase töökogemuse, otsustab Tervishoiuamet vastavalt välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduses sätestatule isiku kvalifikatsiooni tunnustamise või kohustuse sooritada sobivustest. Registreerimise taotlemisel esitab isik käesoleva seaduse § 28 lõikes 1 nõutavale lisaks dokumendi, mis tõendab isiku nõutavat töökogemust ja õigust osutada tervishoiuteenust Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis.
(2) Tervishoiuamet võrdleb registreerimist taotleva isiku kvalifikatsiooni Eestis nõutavaga, kontrollib kvalifikatsiooni tõendavas dokumendis esitatud andmete õigsust ning teeb registreerimisotsuse kolme kuu jooksul käesoleva seaduse § 28 lõikes 1 nimetatud dokumentide esitamisest arvates. Välisriigis omandatud kvalifikatsiooni Eestis nõutava kvalifikatsiooniga võrdlemise korra kehtestab sotsiaalminister.
(3) Kvalifikatsiooni vastavuse hindamiseks võib Tervishoiuamet käesoleva seaduse §-s 29 nimetamata välisriigis kvalifikatsiooni omandanud isikutelt nõuda sobivustesti sooritamist. Sobivustesti koostamise, korraldamise ja hindamise korra kehtestab sotsiaalminister.»;
7) seadust täiendatakse §-ga 311 järgmises sõnastuses:
«§ 311. Kutsekvalifikatsiooni tunnustamine
(2) Kutsekvalifikatsiooni tunnustamist taotlev isik esitab Tervishoiuametile taotluse, milles on järgmised andmed:
(4) Tervishoiuamet väljastab isikule kutsekvalifikatsiooni tunnustamise tõendi kuu aja jooksul taotluse esitamisest arvates.
(6) Kutsekvalifikatsiooni tunnustamise tõendi kaotuse, varguse või hävimise korral väljastatakse isikule tema taotluse alusel tõendi duplikaat.»;
8) paragrahvi 33 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis kvalifikatsiooni omandanud isik võib Eestis ajutiselt tervishoiuteenuseid osutada ilma käesoleva seaduse § 27 alusel nõutava registreerimiskohustuseta ja § 40 alusel nõutava tegevusloata vastavalt välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 3. peatükis sätestatule. Pädev asutus välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 3. peatüki tähenduses on Tervishoiuamet.»
§ 30. Surveseadme ohutuse seaduse muutmine
Surveseadme ohutuse seaduse (RT I 2002, 49, 309; 2008, 22, 149) §-s 301 tehakse järgmised muudatused:
1 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Välisriigis omandatud pädevuse vastavust käesoleva seaduse nõuetele hindab ja tõendab isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendaja välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide alusel, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi.»;
§ 31. Küttegaasi ohutuse seaduse muutmine
Küttegaasi ohutuse seaduse (RT I 2002, 49, 311; 2008, 22, 149) §-s 201 tehakse järgmised muudatused:
§ 32. Lifti ja köistee ohutuse seaduse muutmine
Lifti ja köistee ohutuse seaduse (RT I 2002, 50, 312; 2008, 22, 149) §-s 201 tehakse järgmised muudatused:
§ 33. Planeerimisseaduse muutmine
Planeerimisseaduse (RT I 2002, 99, 579; 2008, 16, 114) § 13 täiendatakse lõigetega 4–6 järgmises sõnastuses:
«(4) Kui Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis arhitekti kutsekvalifikatsiooni omandanud isiku kutsekvalifikatsiooni tõendav dokument ei sisaldu käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel kehtestatud loetelus, otsustatakse isiku kutsekvalifikatsiooni tunnustamine või määratakse isikule sobivustesti sooritamise kohustus vastavalt välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduses sätestatule.
(6) Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on üleriigilise planeeringu puhul Siseministeerium, maakonnaplaneeringu, üldplaneeringu ja detailplaneeringu puhul maavalitsus.»
§ 34. Masina ohutuse seaduse muutmine
Masina ohutuse seaduse (RT I 2002, 99, 580; 2008, 22, 149) §-s 261 tehakse järgmised muudatused:
§ 35. Kaevandamisseaduse muutmine
Kaevandamisseaduse (RT I 2003, 20, 118; 2008, 22,148) § 15 lõige 31 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(31) Kui isik on välisriigis omandanud nõutaval tasemel kutsekvalifikatsiooni välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse tähenduses, kohaldatakse selle tunnustamisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadust.»
§ 36. Raudteeseaduse muutmine
Raudteeseaduse (RT I 2003, 79, 530; 2007, 66, 408) § 44 lõike 3 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Välisriigis välja antud vedurijuhiloa alusel võib isik Eestis vedurijuhina või vedurijuhiabina töötada juhul, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud vastavalt välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadusele.»
§ 37. Ravimiseaduse muutmine
Ravimiseaduses (RT I 2005, 2, 4; 2008, 15, 108) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 56 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Tervishoiuamet kontrollib kvalifikatsiooni tõendavas dokumendis esitatud andmete õigsust ja teeb taotletud registreerimise või kutsekvalifikatsiooni tunnustamise otsuse 30 päeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentide esitamisest arvates, välja arvatud käesoleva seaduse § 58 lõikes 11 ja § 59 lõikes 3 nimetatud juhtudel.»;
2) paragrahvi 57 lõikes 3 asendatakse sõnad «Tallinna Meditsiinikool» sõnadega «Tallinna Tervishoiu Kõrgkool»;
3) paragrahvi 58 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
«(11) Tervishoiuamet annab registreerimist taotlevale isikule kinnituse registreerimistaotluse kättesaamise kohta ühe kuu jooksul käesoleva seaduse § 56 lõikes 1 nimetatud dokumentide esitamisest arvates ja teavitab vajaduse korral isikut puuduvatest dokumentidest. Tervishoiuamet kontrollib kvalifikatsiooni tõendavas dokumendis esitatud andmete õigsust ja teeb taotletud registreerimise või kutsekvalifikatsiooni tunnustamise otsuse kahe kuu jooksul kõigi ettenähtud dokumentide esitamisest arvates. Kui registreerimismenetluse käigus tekib vajadus hinnata käesoleva seaduse § 58 lõikes 3 nimetatud asjaolusid, on Tervishoiuametil õigus otsuse tegemise tähtaega pikendada kolme kuuni, teatades registreerimist taotlevale isikule viivitamata tähtaja pikendamisest ja pikendamise põhjusest.»;
4) paragrahvi 58 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Sotsiaalminister kehtestab määrusega Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis proviisori kvalifikatsiooni omandamist tõendavate dokumentide loetelu ja kvalifikatsiooni vastavuse hindamise korra.»;
5) paragrahvi 58 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«(3) Kui Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis proviisori kvalifikatsiooni omandanud isiku kvalifikatsiooni tõendav dokument ei sisaldu käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kehtestatud loetelus, otsustab Tervishoiuamet vastavalt välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduses sätestatule isiku kutsekvalifikatsiooni tunnustamise või kohustuse sooritada sobivustest.»;
6) paragrahvi 59 lõiked 2–4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Kui käesoleva seaduse §-s 58 nimetamata välisriigis proviisori kvalifikatsiooni omandanud isiku kvalifikatsiooni on eelnevalt tunnustanud Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriik või Šveits ja isik on omandanud tema kvalifikatsiooni tunnustanud Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis farmaatsia valdkonnas kolmeaastase töökogemuse, otsustab Tervishoiuamet vastavalt välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduses sätestatule isiku kutsekvalifikatsiooni tunnustamise või kohustuse sooritada sobivustest. Registreerimise taotlemisel esitab isik käesoleva seaduse § 56 lõikes 1 nõutavale lisaks dokumendi, mis tõendab isiku nõutavat töökogemust ja õigust töötada farmaatsia valdkonnas Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis.
(3) Tervishoiuamet võrdleb käesoleva seaduse §-s 58 nimetamata välisriigis proviisori kvalifikatsiooni omandanud isiku kvalifikatsiooni Eestis nõutava kvalifikatsiooniga, kontrollib kvalifikatsiooni tõendavas dokumendis esitatud andmete õigsust ja teeb kutsekvalifikatsiooni tunnustamise otsuse kolme kuu jooksul nõutavate dokumentide esitamisest arvates. Välisriigis omandatud proviisori kvalifikatsiooni Eestis nõutava kvalifikatsiooniga võrdlemise korra kehtestab sotsiaalminister määrusega.
(4) Kvalifikatsiooni vastavuse hindamiseks võib käesoleva seaduse §-s 58 nimetamata välisriigis proviisori kvalifikatsiooni omandanud isikutelt nõuda sobivustesti sooritamist. Sobivustesti koostamise, korraldamise ja tulemuste hindamise korra kehtestab sotsiaalminister määrusega.»;
7) seadust täiendatakse §-ga 591 järgmises sõnastuses:
«§ 591. Apteegiteenuse ajutine osutamine
Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis proviisori kvalifikatsiooni omandanud isik võib Eestis ajutiselt apteegiteenust osutada ilma käesoleva seaduse § 55 alusel nõutava registreerimiskohustuseta ja § 38 alusel nõutava tegevusloata vastavalt välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 3. peatükis sätestatule. Pädev asutus välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 3. peatüki tähenduses on Tervishoiuamet.»;
8) paragrahvi 60 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis, Šveitsis või muus välisriigis farmatseudi kvalifikatsiooni omandanud isiku registreerimisel, kes soovib Eesti Vabariigis apteegiteenust osutada, kohaldatakse välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduses sätestatut.»
§ 38. Riigilõivuseaduse muutmine
Riigilõivuseadust (RT I 2006, 58, 439; 2008, 23, 150) täiendatakse §-ga 2511 järgmises sõnastuses:
«§ 2511. Tervishoiutöötaja kutsekvalifikatsiooni tunnustamine
Tervishoiutöötaja kutsekvalifikatsiooni tunnustamise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 1000 krooni.»
§ 39. Elektriohutusseaduse muutmine
Elektriohutusseaduse (RT I 2007, 12, 64; 2008, 22, 149) §-s 30 tehakse järgmised muudatused:
«(2) Välisriigis omandatud pädevuse vastavust käesoleva seaduse nõuetele hindab ja tõendab personali sertifitseerimise asutus välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide alusel, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi.»;
Välisriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadus (RT I 2000, 29, 168; 2007, 12, 64) tunnistatakse kehtetuks.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.09.2005, lk 22–142); nõukogu direktiiv 2006/100/EÜ, millega kohandatakse teatavaid direktiive isikute vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 141–237).