Foorumid	 Finantsarvestuse üldfoorum Dividendid 2019
Dividendid 2019 - 20.11.2018 17:39 Toon ära A. Kindsigo näite:
2018 maksti dividende 9000
Ettevõttes on 1 eraisikust osanik
2019 makstakse dividende 5000
Ettevõtte maksukohustus 3000*14/86 = 488,37
2000*20/80=500.
Ehk et dividendi tulumaksu peab ta maksma 988,37 eurot
Aga selle osa pealt mis läks soodusmääraga maksustamisel peab ta 7% kinni pidama
3000*0,07=210 eurot veel lisaks
Nii et tegelikult võib omanikule välja maksta 2000+3000-210=4790.
Minu küsimus. Mis summa kirjutada dividendi otsusesse 5000?, 4790?
Kuidas on üldse raamatupidamises sellisel juhul kanded? Mis summa läheb kasumiaruandes dividendi tulumaksu reale?
Kui ettevõttes on näiteks juriidilisest isikust omanik 50% ja eraisikust omanik 50%, siis kui makstakse välja võrdses summas dividend, siis on tegelikult juba valesti tehtud või? (muidugi sel juhul kui ka 2018 maksti dividende) Ehk et võrdsete osaluste korral osanikud ei saa võrdses summas raha kätte. Muidugi on iga ahela lõpus kusagil füüsiline isik. Nii et kui alguses saab juriidiline isik rohkem, siis lõpus tuleb ikka 7% kinni pidada. Kellele seda jura küll vaja oli???? Miks ei võik see 14 % olla vabatahtlik
Re:Dividendid 2019 - 21.11.2018 09:06 Kaisa kirjutas:
Dividendide väljamaksmise otsuses on nagu vanasti, 5000, edasi on juba maksustamise probleem. Juhul, kui osa sellest summast maksustatakse ettevõtte tulumaksuga uue korra järgi väiksema määraga, siis eraisikule makstavatest dividendidest peetakse omakorda tulumaks kinni. Mina teeksin eraisikule makstavatelt dividendidelt bilanssi eraldi tulumaksukonto, sest see on tema isikustatud tulu pealt tulumaks ja kasumiaruandesse ei peaks minema. Kasumiaruandes dividendide tulumaksu reale paneksin üksnes ettevõtte tulumaksu, ettevõtte kulu, antud juhul väiksema määraga arvestatult.
Väiksem tulumaksumäär on välja mõeldud vaid ettevõtete vahel arveldusteks, et välisfirmad rohkem dividende võtaksid ja vähekenegi me riigile tulumaksu maksaksid, eraisikule pannakse täie mõõduga nagu senini, et tulumaks eraisikule makstavatelt dividendidelt kokku ikka 20% ettevõttest ära makstaks (osaliselt ettevõtte jaoks vähendatud määraga + eraisikust saaja tulumaksu osa).
Loodan, et kui on tegemist vaid eraisikutest omanikega, lastaks valida, kas tahetakse uute maksumääradega arvestama ja mängima hakata või lasta vanaviisi edasi, dividendid määraga 20/80 ettevõtte poolt maksustatult ja eraisik saab oma osa kätte nagu mullu.
Re:Dividendid 2019 - 21.11.2018 10:28 Enamasti omanikud enne maksavad dividendid välja ja siis jõuab asi raamatupidamisse, ehk et toodud näite korral makstakse 5000 otsuse korral ka 5000
välja. Siis peab kinnipidamist hakkama "ülespoole" arvestama ja tegelikult peaks otsuses olema 5210 eurot?
Seminaril küll räägiti et vaba valikut ei ole - see triangel tuleb kõigil läbi käia kes 2018 on dividendi maksnud
Re:Dividendid 2019 - 21.11.2018 12:13 Pigem tekib küsimus: mis on regulaarselt makstavad dividendid? Kui firma ühel aastal maksab 100000 ja teisel 10000, kolmandal üldse mitte, siis mismoodi neljandal aastal arvet peaks pidama? Pisike erafirma pole mingi suur laev, et kõik aastad oleksid ühesugused vennad.
Tulumaksuseadus https://www.riigiteataja.ee/akt/123102018003
(2) Füüsilise isiku maksustatava tulu hulka ei kuulu §-de 48–53 alusel maksustatavad erisoodustused, kingitused ja annetused, dividendid või muud kasumieraldised, välja arvatud § 50.1 alusel maksustatavad dividendid ja kasumieraldised.
7.2) füüsilisele isikule makstud dividendilt või muult kasumieraldiselt, kui see on § 50.1 alusel maksustatav dividendi maksva äriühingu tasemel või dividendi maksmise aluseks olevat kasumit jaotanud äriühingu tasemel ja kui see ei ole maksustatav § 50 lõike 1 alusel (§ 18 lõige 13 ja § 29 lõige 7.1);
(1) Residendist äriühing, sealhulgas täis- ja usaldusühing, maksab tulumaksu dividendide või muude kasumieraldistena jaotatud kasumilt nende väljamaksmisel rahalises või mitterahalises vormis, arvestades §-s 50.1 sätestatut.
§ 50.1. Tulumaks regulaarselt makstavatelt dividendidelt ja muudelt kasumieraldistelt
Kalendriaastas jaotatud kasum, mis on eelmise kolme kalendriaasta keskmisest jaotatud kasumist, millelt residendist äriühing on § 50 lõigete 1 ja 2 või käesoleva paragrahvi alusel maksnud tulumaksu, väiksem või sellega võrdne, maksustatakse § 4 lõikes 5 sätestatud määraga.
Kolme kalendriaasta keskmise jaotatud kasumi arvutamisel ei võeta arvesse § 50 lõike 1.1 alusel tulumaksust vabastatud dividendi, § 50 lõike 21 alusel tulumaksust vabastatud väljamakset ega § 50.2 alusel maksustatud kasumieraldist.
4) Paragrahvi 18 lõikes 13 nimetatud juhul on tulumaksu määr 7%.
(5) Paragrahvides 47.1 ja 50.1 nimetatud juhul on tulumaksu määr 14%. Paragrahvis 50.1 nimetatud juhul jagatakse maksustatav summa enne maksumääraga korrutamist arvuga 0,86.
Postitusi: 10844
Re:Dividendid 2019 - 21.11.2018 19:28
Pigem tekib küsimus: mis on regulaarselt makstavad dividendid?
Oluline on kas makstakse, mitte kui palju makstakse. Maksad 4+ aastat järjest, on regulaarne, jääb üks aasta vahele, siis on varieeruv.
Vt näidet eelnõu seletuskirjast https://www.employers.ee/wp-content/uploads/Tulumaksuseadus-SK.pdf
Lumine / külaline
Re:Dividendid 2019 - 21.12.2018 11:04 Lugedes eelneva lingi näidet 2, seal kirjas:
Esimesel aastal jaotab äriühing 100 000 eurot kasumit (brutosumma, mis sisaldab
tulumaksu), millest on 60 000 maksuvaba (kuna äriühingu saadud dividendile rakendub
vabastusmeetod) ja 40 000 maksustatav. Esimesel aastal on maksumäär 20%. Kinnipeetav
tulumaks on 0%. Tulumaksukohustus on 40 000 x 0,2 = 8 000. Väljamakstav dividend on sel
juhul 32 000.
Teisel aastal jaotab äriühing 100 000 eurot kasumit (brutosumma, mis sisaldab tulumaksu),
millest on 50 000 maksuvaba ja 50 000 maksustatav. Eelmisel aastal oli äriühingu jaotatud
maksustatav kasum 40 000. 1/3-le sellest summast rakendub 14% määr. 13 333 x 0,14 =
1867. Madalama määraga maksustatud dividend on 13 333 (jaotatud kasum) – 1867
(tulumaks) = 11 466. Kinnipeetav tulumaks on 11 466 x 0,07 = 802. Ülejäänud jaotatavale
kasumile rakendub 20% määr. 36 667 x 0,2 = 7333. 20% määraga maksustatud dividend on
36 667 (jaotatud kasum) – 7333 (tulumaks) = 29 334. 20% määraga maksustatud dividendilt
tulumaksu kinni ei peeta.
Jääb arusaamatuks, kui väljamakstud dividende 2018. aastal on 32000 eurot, siis koos makstud tulumaksuga (32000*20/80=8000) tuleb arvestuse aluseks võtta 2019. aastal 40000? Kas 14% määr ei tähenda mitte 14/86?
Re:Dividendid 2019 - 15.01.2019 16:41 Kui ettevõttel on vaid üks või mitu eraisikust dividendisaajat, kas siis ei võiks see dividendiarvestus käia nagu varem:
otsustati maksta 5000 ühikut, kasumiaruandesse tulumaks 1250 (20/80), väljamaks osanikele kokku 5000 ja tulumaks riigieelarvese väljamaksekuu TSD deklaratsioonis.
Minu esimene küsimus on, et kui mul on tavaline, eelpool nimetatud väikeettevõte, kes maksab dividende siios kui tulu tekib ja see on otstarbekas, kas ma siis pean tegelema ka selle seadusetegijate poolt ära väänatud arvestusega.
Ja teine küsimus on, et kas ma otsusten maksta 5000 ja maksan selle 5000 välja või PEAN otsustama 6120 ja väljamaksel panen seletusse , et tulumaks on eraisikul kinni peetud. Sellisel juhul läheb ju ka tulumaks kohe maha jaotamisele kuuluvast kasumist ja ei periodiseeru enam otsuse tegemise majandusaastasse.
Re:Dividendid 2019 - 15.01.2019 19:52 1. Jah pead selle väänatud arvestusega tegelema, kui 2018. aastal dividende maksid.
2. Jah, otsusesse paned dividendide väljamakseks 5000, eraisiku tulumaks on eraisiku rida.
Kui olete otsustanud 2019.a. välja maksta dividende eraisikutele 5000 ja salvestad selle summa TSD lisa 7 esimesele reale, siis e-maksuamet arvestab ise välja summad ridadele 7009 ja 7010 ehk madala määraga ja tavamääraga maksustatavad dividendid. Nende summade alusel arvestab lisa 7 ka ettevõtte tulumaksu dividendidelt 14/86 ja 20/80 ning liidab need kokku.
Eraisiku madalama maksumääraga osadelt dividendidelt võetav tulumaks läheb arvestamisele INF 1-s. Tõenäoliselt iga eraisiku kohta tuleb vormistada INF 1 peal 2 eraldi rida, üks väljamakseliigiga MDK, summa lisa 7 realt 7009 ning selle alusel arvestab programm -7% tulumaksu ning näitab isiku tulumaksusumma ja teine rida sama isiku kohta väljamakse liigiga DK, summa lisa 7 realt 7010, millelt tulumaksu eraisikult ei arvestata.
Eraisikutele makstavatelt nö. netodividendidelt 5000-lt lahutad eraisiku dividendidelt arvestatud-kinni peetud tulumaksu ja ülejäänud summa maksad neile välja.
Sellise jaburuse väljamõtleja kohta pole lihtsalt sõnu ....
Re:Dividendid 2019 - 16.01.2019 09:23 Tänud, Sirle, et selgitasid, kuidas uus skeem praktikas töötab.
Ainuke, mida ma oskan selle peale kosta, on anna kannatust ja palju õnne meile kõigile raamatupidajatele ja teenuse osutajatele, kes avastavad need makstud dividendid pangaväljavõtet töödeldes.
Re:Dividendid 2019 - 16.01.2019 10:27 Järelikult peab ootama maksuhalduri selgitust INF1 täitmise kohta, kui dividendi saajaks on eraisik.
Jääb arusaamatuks, milline jaburuse aste käima läheb juhul, kui 2018 aastal on dividende välja võetud aga nüüd 2019 aastal ei võta sentigi. Kas sel juhul 2020 aastal makstavad dividendid on mitteregulaarsed?
Re:Dividendid 2019 - 16.01.2019 10:32 Jah, kui tuleb üks aasta auku sisse, siis enam regulaarne ei ole.
Põhimõte on nagu toidupoes - osta 3 saad ühe odavamalt.
komps / külaline
Re:Dividendid 2019 - 16.01.2019 11:38 mis te ajate asja keeruliseks nende dividendidega
tehke väljamakse puuduva algdokumendi alusel võ kingitus lemmikloomale
ja tasuge selle pealt vajalik tulumaks
siis pole vaja nende arvutustega jamada, raha kulu mis riigile maksta on sama. riik on oma osa saanud.
Re:Dividendid 2019 - 16.01.2019 14:46 Ka mina arvan niimoodi.
Kui rahandusminister on sellise supi keetnud, siis meie ei hakka seda sööma.
Mina ei hakka välja võtma dividende enne,kui 3 aasta pärast. Ehk siis on kõik muutunud.
Teen endale muid väljamakseid või võtan raha kassasse. Punkt.
tsd / külaline
Re:Dividendid 2019 - 05.02.2019 15:33 Tegin just esimese TSD jaanuaris makstud dividendide kohta. Täiesti arulage süsteem. Pangakontolt makstud summale tuleb kõigepealt liita see 7% ja siis INF1 peale ka brutosummades, et programm saaks eraisiku tulumaksu omakorda maha võtta. Ja siis need kaks lehte omavahel ei klapi, sest koondsummalt arvutatud tulumaks ei klapi sendipealt sellega, mis teisel lehel olevate erinevate isikute tulumaksud kokku. Jeesus küll, ma ütlen. Lõppkokkuvõttes maksab ettevõte natuke rohkem tulumaksu kui varem ja minul läks aega 3 korda rohkem. Ei taha teada, mis siis saab, kui tuleb see kuu, kus on osaliselt üks ja osaliselt teine tulumaksumäär. Kuidas ma selle tagurpidi arvutuse siis küll klappima saan.
Re:Dividendid 2019 - 05.02.2019 21:12
Täiesti arulage süsteem. Pangakontolt makstud summale tuleb kõigepealt liita see 7% ja siis INF1 peale ka brutosummades ...
Arulage süsteem tõesti.
Lihtsam on suurendada 7% välja makstava dividendi summat. Ehk siis kõigepealt lisas 7 välja makstud summa, nt 1000. Seejärel inf-s 1000 koodiga MDK ning tekkinud kinni peetud tulumaksu kulu lisad raamatupidamises välja makstud dividendidele.
Minul õnnestus see skeem kõigile oma klientidele maha müüa.
Re:Dividendid 2019 - 05.02.2019 21:21 st et tekkinud tulumaksu kannad kulusse, mitte ei lisa välja makstud dividendidele, sorry!
Re:Dividendid 2019 - 06.02.2019 09:32 Kes tahab eelnevalt (nt väljamakse tegemisel) hakata rakendama kõrgemat matemaatikat, siis TSD lisal 7 on kavalalt ristikese alla peidetud info, mis on maksuametil teada madalama maksumäära rakendamiseks - nii summa, millele kohandub soodusmäär kui juba kalendriaastal soodusmääraga deklareeritud summa jms.
Re:Dividendid 2019 - 06.02.2019 09:52 Viimase aja maksuseadused on tekitanud väga palju segadust. Pole vist enam maksuliikigi, millega jura pole. No tõesti, kas poleks võinud jätta teatud käibe ja osanike arvuga osaühingutele alles valiku, kas jätta alles vana korra järgi dividendide maksustamine või minna üle uuele segasele süsteemile.
Ise saan ühelt eesti börsiettevõttelt "suure" summa aastas, umbes 25 eurot, dividende. Mul puudub kujutlusvõime, kuidas sealses raamatupidamises TSD-d täitma hakatakse ja iga pisiaktsionäri andmeid TSD lisas topelt kirja panema.
Mul näiteks ei ole sellist raamatupidamisprogrammi, mis dividendide tulumaksu kahel erineval moel välja arvestaks ja mida saaks failiga e-maksuametisse saata. Muudkui toksi ühe kaupa ja topelt dividendide saajate andmeid lisadesse. Lisaks muidugi veel vahed nende tulumaksude koondsumma ja üksikute dividendisaajate tulumaksude osas.
Hirmsasti on deklareeritud bürokraatia vähendamisest, kuid asi läheb järjepidevalt hullemaks. Kas mitte eelmine maksudirektor ei öelnud, et varsti pole raamatupidajaid enam vaja, neil sellised programmid, mis kõik maksud juba ise ära arvestavad. Ettevõtluskontoga võib-olla tõesti, kuid seda kontot ei soovitaks vihavaenlasele kah mitte, puudusi on sel oluliselt rohkem kui midagi head.
Re:Dividendid 2019 - 06.02.2019 10:05 Sirlele:
eriti seksikas kujuneb juhtum, kui ettevõte saab soodusmääraga maksustatud dividende, aga maksab need edasi eraisikule. Sellisel juhul tulumaksu ta maksma ei pea, küll aga peab eraisikule makstavalt summalt kinni pidama 7% tulumaksu.
Mulle hakkab järjest enam tunduma, et maksusüsteem liigub selles suunas, et maksuamet teab kõike ja arvutab välja, sinu asi on ainult noogutada ja arvutatud summa ära maksta.
Re:Dividendid 2019 - 06.02.2019 19:00 Nii ongi ju, kui ma näen, et ettevõte on füüsilisele isikule välja maksnud 4500 eurot, siis välja kuulutatud dividendisumma on ju 4838.71!? Või ma olen millestki väga valesti aru saanud? Mul ei ole seda hirmu ka, et keegi enne dividendi makset hakkab minuga nõu pidama, kui palju see tulumaksu osa oligi, etttevõtja tahab oma netosummat kätte saada ja kogu lugu, tema ei taha hakata sellelt summalt veel tulumaksu tasuma, miks ei või see tulumaksuosa ettevõtte kanda jääda? Nii väheneb jaotamata kasum ka ju palju jõudsamalt... Umbe segadus ikka...
ohh issand / külaline
Re:Dividendid 2019 - 06.02.2019 22:47 Minul ongi see eriti sexi juhtum. Kuidas ma ka ei püüa, ikka tekib A-lt saadud divide eraisikule välja maksmisel firmal B maksukohustus. See ei saa ju õige olla ... või saab?
Re:Dividendid 2019 - 07.02.2019 08:38 on küll õige - kui A maksustab dividendid soodusmääraga, siis B peab kinni pidama tulumaksu, kui teeb väljamakse eraisikule.
Re:Dividendid 2019 - 07.02.2019 08:39
ettevõte on füüsilisele isikule välja maksnud 4500 eurot, siis välja kuulutatud dividendisumma on ju 4838.71!?
Võib, aga ei pea. Kui jooksva aasta kasum kannatab tulumaksu kulu välja, siis võib dividendideks maksta kogu eelnevalt kogunenud kasumi.
dividendid / külaline
Re:Dividendid 2019 - 07.02.2019 09:17 Minu meelest tuleb nüüd küll off-shorede aeg tagasi
ja mitte üldse selle pärast, et Eesti riigile mitte maksumaksta, vaid nii on lihtsam
Näiteks kui § 52 lg 2 p 5 alusel anda laenu off-shore firmale ja maksta sellelt korrektselt tulumaks ära, siis on ju tulumaks täpselt sama, nagu oleks dividendidelt
aga deklareerimine on 10x lihtsam..
et siis... miks mite..
Re:Dividendid 2019 - 07.02.2019 11:20 to dividendid:
veel lihtsam on kanda raha lihtsalt üle ja maksustada kui puuduva algdokumendita väljamakse
to rotiplika / külaline
Re:Dividendid 2019 - 07.02.2019 23:03 Mõtlen, mis ma mõtlen, aga ei saa sellele rotiplika pakutud variandile pihta. Kui eraisikule on pangakontolt üle kantud 1000 dividende, kuidas sa siis saad INFile ka 1000 kirjutada? Kas saaksid selle palun täpsemalt lahti kirjutada, mis kanded sa raamatupidamises teed?
saan aru / külaline
Re:Dividendid 2019 - 07.02.2019 23:12 et ta kannab tulumaksu lihtsalt kuluks, aga see ei ole vist väga ok.
Re:Dividendid 2019 - 08.02.2019 10:25
Kui eraisikule on pangakontolt üle kantud 1000 dividende, kuidas sa siis saad INFile ka 1000 kirjutada?
Toksin klaviatuuril üks-null-null-null
Tekkinud tulumaksu kannan kuluks D kulu K maksuvõlg
Jah, võib-olla ei ole kõige ausam lahendus. Aga ma arvan, et suurendada väljamakstavate dividendide summat ja sellega ettevõtte tulumaksu kulu ei ole ettevõtja seisukohalt ka väga aus.
no nooo / külaline
Re:Dividendid 2019 - 08.02.2019 11:15 Kui seadus ütleb, et tulumaks tuleb dividest enne väljamaksu maha võtta, siis ei ole ettevõttel midagi aususest pobiseda.
Re:Dividendid 2019 - 08.02.2019 11:16 Maksuamet seda küll alla ei neela. Mina muretseks just sellepärast, et kas MA ei hakka pärast ütlema, et inimene on saanud maksuvabalt selle tulumaksuosa võrra rohkem raha kätte ja küsib selle pealt eraisikult veel tulumaksu lisaks? Mul ei ole tegemist tuhandete, vaid kümnete ja sadade tuhandetega ja siis sellist nalja küll teha ei saa.
Re:Dividendid 2019 - 08.02.2019 11:35 Eks kõik sõltubki asjaoludest ja isikutest ja nende omadustest.
Ilmselgelt ühest lahendust pole ja kõik lahendused kõigile ei sobi.
Kui võtame nt väljamakse 1000 €, siis:
a) tavamääraga ettevõtte tulumaksu kulu 1000*20/80 = 250
Eraisiku aastatulusse arvutatakse 1000
b) soodusmääraga 1000*14/86 = 140, kinnipeetav tulumaks 1000*0,07 = 70, tulumaksu kulu kokku 210
c) soodusmääraga 1075,27*14/86 = 175,04, kinnipeetav tulumaks 1075,27*0,07 = 75,27, maksukulu kokku 250,31
Eraisiku aastatulusse arvutatakse 1075,27
Asjaolu, et eraisiku aastatulusse arvutatakse suurem summa võib omakorda suurendada tulumaksu kulu. Seda küll omaniku/eraisiku jaoks, mitte enam ettevõtte jaoks.
Re:Dividendid 2019 - 08.02.2019 12:33 Jah, kuigi sellise varjatud maksustamisena see seadusemuudatus ongi mõeldud, täita tuleb seda ikka. Ei saa öelda, et kahjulik ja laveerin mööda. Ok, kui iseenda firmas, eks siis tead mis teed. Aga vähemalt mina nii rikas raamatupidaja ei ole, et aastate pärast koos intressidega seda teistele korraldatud kokkuhoidu kinni maksta.
Re:Dividendid 2019 - 08.02.2019 14:55 Usun, et see ongi olnud seaduse väljamõtlejate eesmärk, lükata osa maksukohustust eraisikutele, dividendide maksustamise põhimõte on ühe lihtsa trikiga pea peale pööratud. Ma imestan,et see teema veel laiemalt arutlusel ei ole, sest tegelikult on see vaikselt tehtud sigadus, ei muud, just see kohustuslikkus, sul ei ole võimalust dividende maksustada endist viisi, surutaksegi peale see 14+7 ja jutt käib juurde, et nüüd soodsam.
sellest on jutt / külaline
Re:Dividendid 2019 - 08.02.2019 15:30 aga meie ettevõtjate hääl nagu ikka kuhugi ei ulatu
http://podcast.kuku.postimees.ee/podcast/maksumaksja-2019-01-29/
Re:Dividendid 2019 - 08.02.2019 17:53 Arvestades, kui palju on ainuomanikest mikroettevõtjaid, kellel on raha jaoks on üks suur tasku, siis soodus tuleks topelt jutumärkidesse kirjutada.
Pigem ikka saab riik mõned sendid rohkem ja ettevõtjal pole mingit vahet, millise pealkirja all ta neid makse maksab ja kas ühes osas või kahes. Ühe palju on ikka.
Re:Dividendid 2019 - 09.02.2019 14:38 Sel viisil kasumieraldist deklareerides kannatab eraisikust osanik kuna aastatulusse tuleb suurem summa ja see omakorda suurendab tulumaksu osa (vähendades maksuvaba tulu osa).
See TSD lisa 7 on maksuameti veebis nii rangelt ja ainult ühtemoodi programmeeritud, et valikuvabadus puudub, siis mul on kahtlus et taoline apsakas on kujunenud maksuameti ametnike poolt ja seaduseandja pole küll nii ette näinud seda üleminekuperioodi sellisel kujul.
Mikroettevõtjad peavad tõesti tegema koostööd oma raamatupidamisteenust osutava isikuga vältimaks eelpool toodud rahalist kahju liigse tulumaksukohustuse näol. Eriti veel sel juhul, kui raamatupidaja tahaks TSD-le panna dividendi summa+ 7%... (eelpool toodi selle vältimiseks väga hea lahendus).
Ja kasutada tasuks ka muid võimalusi oma elamiseks raha välja võtta.
einoh / külaline
Re:Dividendid 2019 - 09.02.2019 16:17 imari kirjutas:
Eriti veel sel juhul, kui raamatupidaja tahaks TSD-le panna dividendi summa+ 7%... (eelpool toodi selle vältimiseks väga hea lahendus).
Katsu nüüd aru saada, et mitte raamatupidaja ei taha... vaid see on tegelikult AINUS seaduslik viis dividende deklareerida. See, et osad raamatupidamisteenuse osutajad pakuvad variante, kuidas lihtsamini ja odavamalt hakkama saada, on siiski selline piiril laveerimine. Tore, kui keegi ei kontrolli ja siis ongi kõik hästi. (Miskipärast pole samas kohanud, et keegi tahaks palkadega samamoodi toimetada ja netosumma brutosummana deklareerida.)
Aga suhtumine, et raamatupidaja, kes seadust täidab, ei käitu mõistlikult, on ka pehmelt öeldes kummaline. Olgu see seadus siis nii ogar kui ta antud hetkel ongi.
saaja isik / külaline
Re:Dividendid 2019 - 10.02.2019 09:59 saame teisest firmast dividende, mis on maksustatud.
kuidas käib teada saamine, kas täis- või soodusmääraga?
ja kas saaja on füüsiline või juriidiline isik, kui firma eraisikule kuuluvatele osadele on seatud dividendide maksmise ajaks valdus juriidilise isiku kasuks ja väljamakse tehakse jur isikule?
aa / külaline
Re:Dividendid 2019 - 10.02.2019 20:06 rotiplika kirjutas:
Deklareerisin nii:
Siis lugesin foorumit ja hakkasin endas kahtlema. Maksu kinnipidamine viitaks et C on õige variant. Kui osa väljamakstavatest dividendidest kuulub maksustamisele 20/80, ja osa 14/86, osa eraisikule osa firmale., juhe on koos. Koolitusel üteldi ka, et meil ei ole tegelikult seaduses netodividende.
Re:Dividendid 2019 - 11.02.2019 13:44 to saaja isik:
Kõige kindlam on maksja raamatupidajalt uurida, kuidas väljamakse on maksustatud.
Dividende makstakse osanikele, seega kui makstakse juriidilisele isikule, siis on juriidiline isik mõistetav osanikuna.
jah, poliitkorrektne on variant C
einari / külaline
Re:Dividendid 2019 - 12.03.2019 11:52 Ainuomanik tahab tänavu välja kuulutada dividendid 10000 eurot, millal need v'älja maksab ei ole teada (tänavu või tulevikus?)
Eelmisel aastal maksis välja 9000 eurot, sellelt 20/80 tulumaksu.
Kui suur on summa, mida aruande kinnitamisel jooksva aasta kasumiaruandesse ettevõtte tulumaksuna kirja paneme? Kas 2500 eurot?
Tundub , et vist mitte., aga kui palju siis?
Re:Dividendid 2019 - 12.03.2019 12:17 Ainuomanik, jätku need dividendid välja kuulutamata. Seda enam kui pole veel teadagi kas saab need välja makstud sel või hoopiski järgneval aastal.
Enne aastaaruande kinnitamist lasku neist kasumi jaotamise ettepanekutest ning otsustest enteriga üle. Ei ole vaja välja kuulutada asju mida võib-olla ei suudeta. Raha jätkub ja saab enesele dividende maksta, siis teeb otsuse ning annab kõigepealt raamatupidajale arvestamiseks. Kuna 2018 maksis enesele 9000, siis sellest madala maksumääraga on 1/3=3000 ja sellelt summalt tuleb eraisiku tulumaks 7% kinni pidada ja kätte saab (3000-210) 2790 eurot. Kui tahab dividende saada 10000, siis puhtana võib kätte saada 2790+7000=9790
Ettevõtte tulumaks tuleb samuti 3000-lt 14/86 määraga ja 7000-lt 20/80 määraga, aga selle arvestab juba e-maksuamet TSD lisas 7 kokku.
Edu arvestamisel, kuid minu soovitus on aastaaruandes dividendide maksmise ettepanekud ja otsused ühemehefirma puhul jätta täitmata, need tabelid lihtsalt tühjalt kinnitada.
Re:Dividendid 2019 - 12.03.2019 12:46 Kas sellest tühjaks jätmisest mingit jama ei tule? Olen neid ettepanekuid/otsuseid lasknud alati täita, ka neil , kes tegelikult kahjumiga on lõpetanud. Ikka klausliga, et otsustati jaotamata kasumit mitte välja maksta.
Tegelikult on see omanik ikka iga aasta dividende maksnud. Eks ta tahabki niipalju kuulutada, kui ta suudab aasta jooksul ka välja maksta.
Siiski on eelmistest aastatest veel väike dividendide võlg kohustisena ja ettevõtte tulumaksu kohustisena nendelt dividendidelt veel mõned sajad eurod bilansi passivas üleval. Mis sellest tulumaksust veel saab?
Re:Dividendid 2019 - 12.03.2019 16:24 Kui kahjum on, siis mida veel välja maksta on?
Kes kangesti tahab neid dividende ette välja kuulutada saab toimida kahel viisil:
- arvutab tulumaksu kulu täpselt välja, arvestades soodusmäära (nt summa x soodusmääraga ja summa y täismääraga vms)
- loeb soodusmäära tingimuslikuks ning arvestab ettevõtte tulumaksu kulu täismääras ning kui välja maksmisel ilmneb soodusmäära asjaolu, siis korrigeerib tulumaksu kulu vastavalt.
Re:Dividendid 2019 - 12.03.2019 17:47 einari kirjutas:
Kas sellest tühjaks jätmisest mingit jama ei tule?
Mina olen kõigil oma tuttavatel ühemehefirmadel lihtsalt lasknud need kaks lõpu-lisa enteriga üle käia ja nii juba aastaid. Mis tüli sealt ikka tekkida saab, kui aastaaruande kinnitamise ajaks see ainuosanik veel ei teagi palju ta tahab dividende võtta ja kas sel aastal üleüldse on võimalik võtta. Ainuosanik võib iga kell oma otsuseid muuta. Ega suur kasuminumber ei tähenda veel suure raha olemasolu
budiok / külaline
Re:Dividendid 2019 - 13.03.2019 14:51 Tere, kas väljakuulutatud dividendide see osa mis maksustatakse 14+7% tulum
aksuga kantakse kuluks või vähendatakse eelmiste perioodide kasumit
Re:Dividendid 2019 - 13.03.2019 15:37 Kuulutad välja dividendid väljamaksmiseks näiteks 10000, siis see summa läheb eelnevate aastate kasumist maha. Ettevõtte tulumaks aga läheb ettevõtte jooksva aasta kuluks, kuidas kellelgi, kas kasumiaruandesse läheb ettevõtte tulumaksuks 14/86 või 20/80 või mõlema koondsumma.
Hakates dividende välja maksma ja deklareerima, siis TSD lisa 7 annab juba ette summa, mis madala määraga maksustamisele kuulub. Dividendide väljamaksmisel kõigepealt tuleb ära kasutada madala maksumääraga dividendide osa ja alles seejärel ülejäänud, mis 20/80-ga maksustamisele kuuluvad ja milledelt ei pea eraisiku tulumaksu -7% arvestama ega INF 1-s eraldi teise reaga inimese kohta deklareerima. E-maksuameti programm muudmoodi ei lase toimetada, kui madala määraga esmajärjekorras.
Eraisikule makstavatelt dividendidelt maha arvestatav tulumaks -7% ei ole ettevõttele ei tulu ega kulu, vaid on kohustus bilansis, eraisiku tulumaks nagu palgagi puhul, ja tuleb maksta selle isiku eest riigile.
Abivajaja / külaline
Dividendid 2019, bruto ja neto - 10.06.2019 10:33 Osanikud on teinud kasumi jaotamise otsuse, kus on määratud dividendide netosumma. Osaliselt rakendub ka tulumaksu soodusmäär. Juurde selgitati, et netosumma tähendab, et see summa tuleb osanikele välja maksta (st see on summa pärast eraisikute 7% kinnipidamisi).
Keeruliseks teeb asja see, et osanikeks on nii emaettevõte kui vähemusosanikest eraisikud. Kui hakata väljamakstavale summale tagurpidi kinnipeetavat tulumaksu juurde lisama, et saada kätte dividend koos kinnipeetava maksuga, siis tekib olukord, kus eraisiku dividendile lisastakse ja ettevõttest osaniku dividendile ei lisata.
Millist summat on vaja osaluste alusel jaotada, kas väljamakstavat summat või summat koos 7% kinnipeetava tulumaksuga? Proportsioon tuleb bruto ja neto puhul erinev, kuna eraisikute ja firmade tulumaksu arvestus on erinev.
Kas aastaaruande kasumi jaotamise otsusesse pannakse väljamakstav summa või summa koos 7% tulumaksuga?
Re:Dividendid 2019, bruto ja neto - 10.06.2019 10:55 Dividendide maksmise otsus tehakse brutosummas. Kui dividende soovitakse jagada ebaproportsionaalselt, siis peab selline võimalus olema ette nähtud põhikirjas.
lill / külaline
Re:Dividendid 2019, bruto ja neto - 01.07.2019 14:12 Palun infot.
Iga aasta on jagatud kasumist kindlat summat dividende..kas praegu võin ka samat summat maksta ja maksud ikka samad 20/80 tulumaks.või pean uue seaduse järgi arvutama tulumaksu.
Re:Dividendid 2019, bruto ja neto - 01.07.2019 14:22 võid brutos jagada sama summa, aga maksud ikka uue korra järgi.
Re:Dividendid 2019, bruto ja neto - 01.07.2019 14:24 Olles igal aastal maksnud dividende, siis Sul polegi muud valikut, kui maksud maksta uue seaduse järgi. Eraisik ei saa enam puhtana kätte dividendisummat, osalt tuleb tulumaks-7% maha arvestada.
Kui otsustate maksta näiteks 10000, siis katseta TSD lisa 7-s need arvestused üle. Pannes lisa 7-sse divid. näiteks 10000, siis e-maksuameti programm ise arvestab mis madala määraga ja mis mitte jne.
Re:Dividendid 2019, bruto ja neto - 01.07.2019 14:27 anna kirjutas:
võid brutos jagada sama summa, aga maksud ikka uue korra järgi.
Bruto-neto, kõik segi! Varemalt just nimelt jaotati dividendid netona ja ettevõtte tulumaks maksti peale. Näiteks said kätte (netos) 10000, siis maksud maksti mitte 20%, vaid 20/80 ehk 25% 2500 eurot. Varemalt oli nö. bruto 12500 eurot.
triinu lepa / külaline
Re:Dividendid 2019, bruto ja neto - 10.07.2019 17:40 Täiesti jabur! Madalama maksumääraga maksustatud dividendide tm peab arvestama esimesena väljamakstavate dividendide osas(kui on ettevõtetele ja erasikutele, siis mõistlik on ennem väljamaksta ettevõtetele div, siis ei jää enam madalama maksumääraga maksustatud div, väljamakseid eraisikule, +7% tm.,siis läheb ikka 20/80). Juhul kui madala maksumääraga maksustatav dividendi summa katab ettevõtetele dividendide väljamaksel.
Ja tekib veel küsimus, kui dividendide tulumaksukulu kajastatakse dividendide väljamaksmise otsuse alusel otsuse kuupäevaga, milline see summa on, kuidas seda arvutada? Kui tegelik tulumaks selgub alles INF täitmisel.
Re:Dividendid 2019, bruto ja neto - 10.07.2019 19:10 triinu lepa kirjutas:
See on jah väga hea küsimus, kuid kui üks ettevõte on otsustanud dividende välja maksta, siis peaks seal olema ka kuupäev millal dividendid makstakse ning nii on võimalik need otsuse tegemise kuupäevaga välja arvestada.
Ausalt öeldes oleme juba aastaid jätnud aastaaruande lisadesse kasumi jaotamise ettepanekusse ning otsusesse dividendide summa kajastamata, kuigi dividende on makstud igal aastal ja vastavalt võimalustele ka mitu korda aastas. Otsuseid võib alati muuta, olgu siis parem aastaaruande lõpus see otsus tegemata, lihtsam kõigile. Eelmisel aastal sai dividende makstud nii, et nende summa jaguks täpselt kolmega. Sel aastal sai makstud rohkem ja lasksin enne väljamakset e-maksuameti programmil kõik välja arvestada, et hiljem jama ei tekiks maksude arvestamisel ning reaalsetel väljamaksetel. Tahad või mitte, kõigepealt arvestab e-maksuamet madalama määraga. Saab need kaelast ära, läheb edasi juba vanas vaimus.
Lehel on 5277 külalist ja 1 liige


text:
tapmiskatse piiritlemine raske tervisekahjustuse tekitamisest
elu ja tervist ohustavad süüteod
raseduse katkestamine
3-1-1-40-13 Riigikohus 16.04.2013
Kvalifitseerimaks isiku käitumist KarS § 118 p 1 ja § 117 lg 1 järgi ideaalkogumis tuleb tuvastada, et süüdlase tahtlus on suunatud eluohtliku raske tervisekahjustuse tekitamisele ning et surma saabumise suhtes käitus ta kergemeelsusega. Olukorras, kus toimepanijal puudub eluohtliku raske tervisekahjustuse tekitamise suhtes minimaalselt kaudne tahtlus ehk ta ei pidanud sellist tervisekahjustust võimalikuks ega möönnud seda, tuleb tema tegevust vaadelda ainuüksi surma põhjustamisena ettevaatamatusest KarS § 117 tähenduses (vt RKKKo 3-1-1-57-10, p 7.3). Märgitud paragrahvi järgi tuleb senise kohtupraktika kohaselt süüdlase tegevus kvalifitseerida ka juhul, kui tõendamist pole leidnud tema tahtlus tekitada juba löögiga kannatanule eluohtlik tervisekahjustus (vt RKKKo 3-1-1-80-02, p 6.3). Kui aga toimepanija nägi noalööki tehes kannatanu surma saabumise võimalikkust ette ja möönis seda (nt suhtudes sellesse ükskõikselt), ja surm tegelikult tema teo tagajärjel saabuski, tuleb tema käitumine kvalifitseerida kaudse tahtlusega toimepandud tapmisena (vt RKKKo 3-1-1-57-10, p 7.3).
Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 13. augusti 2002. a määrusega kehtestatud tervisekahjustuse kohtuarstliku tuvastamise korra § 7 lg 2 p-st 9 on kõhuõõnde ulatuv haav eluohtlik tervisekahjustus. Rääkimaks sellise haava tekitamise korral käitumisest mitte tahtlikult, vaid kergemeelsusega, peab olema tuvastatav toimepanija üldist elukogemust ja teospetsiifikat silmas pidades adekvaatne lootus, et oht elule ei realiseeru, s.t kannatanu ei sure. Seejuures lootus tagajärje mittesaabumisele peab tuginema isiku poolt äratuntud asjaoludele, mis lubavad tal mõistlikult uskuda, et tema poolt loodud oht ei realiseeru tagajärjes. Lootus tagajärje mittesaabumisele peab olema tõsimeelne, mis tähendab, et see toetub konkreetsetele asjaoludele ega ole sõltuvuses tema poolt mittekontrollitavast juhuslikkusest. Juhul kui loetletud tingimused ei ole täidetud, puudub alus rääkida kergemeelsusest KarS § 18 lg 2 mõttes (vt RKKKo 3‑1‑1‑128-06, p 10).
Kui toimepanija nägi noalööki tehes kannatanu surma saabumise võimalikkust ette ja möönis seda (nt suhtudes sellesse ükskõikselt), ja surm tegelikult tema teo tagajärjel saabuski, tuleb tema käitumine kvalifitseerida kaudse tahtlusega toimepandud tapmisena (vt RKKKo 3-1-1-57-10, p 7.3).
3-1-1-46-11 Riigikohus 01.06.2011
KarS § 118 alusel saab isiku teo kvalifitseerida üksnes konkreetset koosseisualternatiivi silmas pidades, mitte üldiselt (vt RKKKo 3-1-1-57-10, p 7.2).
Kui toimepanijal puudub eluohtliku raske tervisekahjustuse tekitamise suhtes minimaalselt kaudne tahtlus ehk ta ei pidanud sellist tervisekahjustust võimalikuks ega möönnud seda, tuleb tema tegevust vaadelda ainuüksi surma põhjustamisena ettevaatamatusest.
Vt otsuse p 13 ja nt RKKKo 3-1-1-72-09; p 22 ja 3-1-1-8-11, p 21; 3-1-1-32-11, p 17.
Isik, kes lööb kannatanut noaga südame piirkonda, kontrollimata sündmuste edasist käiku, möönab noaga löömise mistahes tagajärgi, sh ka surma saabumist, põhjustades seetõttu kannatanu surma kaudse tahtlusega. Vt ka RKKKo 3-1-1-102-96 ja 3-1-1-128-06, p 10.
3-1-1-128-06 Riigikohus 16.04.2007
Juhtudel, mil isikule on tekitatud selline tervisekahjustus, mis on konkreetseks ohuks tema elule, saab juba välise teopildi alusel teha järeldusi võimaliku tapmisteo tahtluse kohta. Tähele tuleb panna, et KarS §-ga 113 kaitstakse õigushüvena isiku elu, samal ajal kui KarS § 118 p-s 1 kaitstavaks õigushüveks on inimese tervis. Olukorras, kus isikule on tekitatud selline tervisekahjustus, mis võib kausaalahela katkematu kulgemise korral suure tõenäosusega vahetult kaasa tuua inimese surma, saab juba ainuüksi välise teopildi alusel rääkida vahetust inimelu ohustamisest tapmiskoosseisu mõttes. Välisele teopildile saab tapmiskoosseisu tuvastamisel tugineda iseäranis siis, kui toimepanija tegu ei ole ühekordne, vaid koosneb mitmest isiku elu ohustavast teost (nt korduv noaga löömine rindkeresse), ning siis, kui toimepanija tegu iseloomustab ühekordse toimimisviisi äärmuslik ohtlikkus (nt löök elutähtsate organite piirkonda). Lootus, et konkreetne ja vahetu oht elule, mis on lähedal võimalikule surmale - ei saabu, peab olema isiku üldist elukogemust ja teospetsiifikat silmas pidades adekvaatne, st see peab tuginema isiku poolt äratuntud asjaoludele, mis lubavad tal mõistlikult uskuda, et tema poolt loodud oht ei realiseeru tagajärjes. Lootus tagajärje mittesaabumisele peab olema tõsimeelne, mis tähendab, et see toetub konkreetsetele asjaoludele ega ole sõltuvuses tema poolt mittekontrollitavast juhuslikkusest (vt RKKKo nr 3-1-1-142-05).
Isiku käitumise subjektiivsele küljele antav hinnang tuleb lahendada tahtluse intellektuaalse ja voluntatiivse külje eristamise kaudu (vt nt RKKKo nr 3-1-1-142-05). Subjektiivse külje tuvastamisel on abipakkuvateks kriteeriumiteks ka isiku teoeelne- ja järgne käitumine, samuti tema teo objektiivne avaldumine, kuid nimetatud asjaolusid tuleb arvestada rangelt individualiseeritult konkreetset kriminaalasja silmas pidades. Iseäranis tuleb arvestada seda, et kaudse tahtluse ja kergemeelsuse korral on subjektiivse külje intellektuaalne moment kokkulangev. Isegi siis, kui on tuvastatud, et isik sai täiel määral aru enda teo ohtlikkusest, ei tähenda see automaatselt, et isik oleks arvestanud võimaliku raske tagajärje saabumisega ning sellega sisimas ka nõustunud (vt RKKKo nr 3-1-1-142-05).
3-1-1-16-05 Riigikohus 24.03.2005
Tahtliku tapmise jaatamiseks tuleks tuvastada, et noaga jalga löömisel oleks kaudse tahtluse tasemel soovitud tabada arterit (vt RKKKo 3-1-1-124-03, RKKKo 3-1-1-28-01, p 6.3, RKKKo 3-1-1-80-02, p 6.1). Kaudset tahtlust objektiivsete tehiolude põhjal on jaatatud enamasti juhul, kui kannatanu vigastus asetseb südame- või mõnes muus elutähtsas piirkonnas (vt RKKKo 3-1-1-126-04, p 11), sest sellisel juhul on tavalise elukogemusega inimesel tõepoolest alust eeldada, et tema käitumine võib kaasa tuua kõige raskemaid tagajärgi.
3-1-1-92-97 Riigikohus 16.09.1997
Metallesemega korduv tugevajõuline löömine elutähtsate organite piirkonda võib tõendada surma põhjustamist kaudse tahtlusega.
täideviija röövimisel
täideviija vaikival kokkuleppel
Isik võib röövimise täideviija olla ka juhul, kui ta küll ei osale kannatanu suhtes elule või tervisele ohtliku vägivalla kasutamises, osaleb aga kokkuleppest ja rollide jaotusest tulenevalt võõra vara hõivamises pärast kannatanu vastupanu mahasurumist teiste poolt.
3-1-1-107-96 Riigikohus 15.10.1996
eriti julmal viisil
tapmise kvalifitseerimine kahe või enama isiku suhtes/ kaudne tahtlus
Kannatanu peksmine rusikate ja jalgadega elutähtsatesse organitesse pika aja jooksul, mille tagajärjel saabus surm, võib tõendada tapmist kaudse tahtlusega. Löökide arv, peksmise kestus ja tekitatud kehavigastuste hulk võivad tõendada tapmist eriti julmal viisil.
Süüdistatav möönab mistahes tagajärje saabumist kannatanu peksmisel rusikate ja jalgadega elutähtsatesse organitesse pika aja jooksul.
3-1-1-102-96 Riigikohus 01.10.1996
piiritlemine tahtlikust tapmisest subjektiivse külje alusel
Noalöök südame piirkonda võib tõendada, et süüdlane möönab mistahes tagajärje, sealhulgas ka surma põhjustamist. Surma tegelikul saabumisel on niisugusel juhul toime pandud tapmine kaudse tahtlusega, mitte aga surma põhjustamine ettevaatamatuse tõttu KrK § 107 lg 2 p 1 mõttes.
Noalöök südame piirkonda võib tõendada, et süüdlane möönab mistahes tagajärje, sealhulgas ka surma põhjustamist. Surma tegelikul saabumisel on niisugusel juhul toime pandud tapmine kaudse tahtlusega.
3-1-1-85-96 Riigikohus 03.09.1996
Lüües kannatanut pussnoaga, mille tera pikkus on 9,3 cm, jõuliselt südame piirkonda, möönab süüdlane igasuguse tagajärje, sealhulgas ka surma saabumist. Niisugusel juhul võib olla toime pandud tapmine kaudse tahtlusega.
Lüües kannatanut noaga jõuliselt südame piirkonda, möönab süüdlane igasuguse tagajärje, sealhulgas ka surma saabumist ja tegu on seetõttu toime pandud kaudse tahtlusega.
III-1/1-72/95 Riigikohus 17.10.1995
Pekstes kannatanut vältavalt jalgade ja rusikatega valimatult pähe, rindkeresse ja kõhtu möönab isik mis tahes tagajärje, sh surma saabumise võimalust ning sellisel juhul paneb isik tapmise toime kaudse tahtlusega.

matches:
Riigikohus
§ 118
§ 117
§ 117
§ 7
§ 18
Riigikohus
§ 118
Riigikohus
§ 118
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 107
Riigikohus
Riigikohus


text:
Narva Linnaarhiivi põhimäärus – Riigi Teataja
Narva Linnaarhiivi põhimäärus
Narva Linnaarhiivi põhimäärus - sisukord
§ 2 Sümboolika ja eelarvevahendid
§ 3 Linnaarhiivi moodustamine, ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine ning aruandekohustus
§ 4 Linnaarhiivi tegevusvaldkonnad
§ 5 Linnaarhiivi ülesanded
3 Linnaarhiivi õigused
§ 6 Linnaarhiivi õigused
§ 7 Linnaarhiivi juhtimine
§ 8 Struktuur ja teenistujate koosseis
RT IV, 12.09.2019, 3
Vastu võetud 29.08.2019 nr 15
(1) Narva Linnaarhiiv (edaspidi linnaarhiiv) on Narva linna ametiasutus.
(2) Linnaarhiivi ametlik nimi on:
1) eesti keeles - Narva Linnaarhiiv;
2) inglise keeles - Narva City Archives;
3) vene keeles - Нарвский Городской архив.
§ 2. Sümboolika ja eelarvevahendid
(1) Linnaarhiivil on Narva vapi kujutise ja oma nimega pitsat, dokumendiplangid ning linnakantselei koosseisus olevad pangakontod.
(2) Linnaarhiiv tegutseb talle Narva linna eelarves ette nähtud vahendite piires.
(3) Linnaarhiivi raamatupidamist korraldab Narva Linnavalitsuse Rahandusamet.
(4) Linnaarhiivi bilansile üleantud vara on linna omand.
§ 3. Linnaarhiivi moodustamine, ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine ning aruandekohustus
(1) Linnaarhiivi moodustab, korraldab ümber ja tema tegevuse lõpetab ning põhimääruse kinnitab ja selles teeb muudatusi Narva Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) Narva Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) ettepanekul.
(2) Linnaarhiiv on aruandekohustuslik linnavalitsuse ees, kes suunab ja koordineerib tema tegevust ning teostab tema üle seaduses sätestatud korras teenistuslikku järelevalvet.
(3) Linnaarhiiv juhindub oma tegevuses riigi ja Narva õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
§ 4. Linnaarhiivi tegevusvaldkonnad
Linnaarhiivi tegevusvaldkonnad on:
1) arhiivinduse koordineerimine Narva linna asutustes;
2) Narva omavalitsusorganite ja asutuste tegevuse tulemusena loodud või saadud dokumentide hindamine, arhivaalide kogumine ja säilitamine ning neile juurdepääsu võimaldamine ja nende kasutamise korraldamine.
§ 5. Linnaarhiivi ülesanded
(1) Tegevusvaldkondade raames on linnaarhiivi ülesanded:
1) arhiivimoodustajate väljaselgitamine ja dokumentide hindamine;
2) arhivaalide haldamise ja arhiivindust reguleerivate õigusaktide täitmise kontrollimine Narva linna asutustes;
3) Narva asutuste, linna ja linnaosalusega äriühingute, sihtasutuste ja mittetulundusühingute nõustamine arhiivinduse ja dokumendihalduse valdkonnas;
4) arhiivimoodustajate dokumentide liigitusskeemide kooskõlastamine;
5) arhiivimoodustajate arhiiviskeemide ja arhiivikirjelduste kooskõlastamine;
6) arhivaalide kogumine;
7) linnaarhiivile üleantud arhivaalide säilitamine vastavalt arhiiviseadusele ja selle alusel kehtestatud nõuetele;
8) arhivaalide kasutus- ja tagatiskoopiate tegemine;
9) arhivaalidele juurdepääsu tagamine linnaarhiivi uurimissaalis ja veebikeskkonnas;
10) päringutele vastamine, sh arhiiviteatiste väljastamine isiku õiguste või tehingute tõendamiseks, arhivaalide koopiate väljastamine;
11) linnaarhiivis säilitatavate dokumentide arvestus- ja teatmesüsteemi pidamine ja arendamine;
12) Narva ajaloo teadusliku uurimise korraldamine, sh eelkõige linnaarhiivis säilitatavate arhivaalide ja neil põhinevate teaduslike uurimuste avaldamine;
13) ajaloo- ja arhiivindusalaste seminaride ja nõupidamiste korraldamine;
14) koostöö tegemine Rahvusarhiiviga ning teiste Eesti ja välisriikide arhiivide, muuseumide, raamatukogude ja teadusasutustega;
15) Narva ajaloo ja linnaarhiivi kogude avalikkusele tutvustamine näituste, ekskursioonide, loengute ja muude ürituste kaudu, samuti massiteabevahendites;
16) linnaarhiivi pädevusse kuuluvate Narva õigusaktide väljatöötamine;
17) linnaarhiivi eelarve projekti koostamine ja eelarve täitmise tagamine;
18) linnaarhiivi aruannete koostamine ja esitamine kehtestatud korras;
19) linnavara valitsemine ja investeeringute korraldamine linnaarhiivi vastutusalas.
(2) Linnaarhiiv täidab teisi talle riigi ja Narva õigusaktidega pandud ülesandeid.
3. peatükk Linnaarhiivi õigused
§ 6. Linnaarhiivi õigused
Linnaarhiivil on oma ülesannete täitmiseks riigi ja Narva õigusaktidega sätestatud korras õigus:
1) esitada linnavalitsusele ameti pädevusse kuuluvates küsimustes Narva õigusaktide eelnõusid;
2) saada linnaarhiivile pandud ülesannete täitmiseks vajalikku teavet linna asutustelt ning juriidilistelt ja füüsilistelt isikutelt, sh linna osalusega äriühingutelt ja sihtasutustelt;
3) teha oma tegevusvaldkonna piires koostööd teiste asutuste, isikute ja organisatsioonidega;
5) kaasata töösse lepingulisel alusel spetsialiste ja eksperte;
6) sõlmida ülesannete täitmiseks lepinguid;
10) anda erialakonsultatsioone, korraldada õppusi ja seminare, teha ekspertiise ja analüüse;
11) teha asutustele oma pädevuse piires ettekirjutusi;
12) võtta linnaarhiivi säilitamiseks üle eraarhivaale;
13) kasutada Narva õigusaktidega ametile antud muid õigusi.
§ 7. Linnaarhiivi juhtimine
(1) Linnaarhiivi juhib linnaarhivaar (direktor), kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist linnavalitsus linnapea ettepanekul. Linnaarhivaar (direktor) allub linnapeale.
(2) Põhimääruses sätestatud ülesannete täitmiseks linnaarhivaar (direktor) riigi ja Narva õigusaktidega sätestatud korras:
1) juhib ja korraldab linnaarhiivi tegevust ja vastutab linnaarhiivile pandud ülesannete täitmise eest;
2) annab oma pädevuse piires riigi ja Narva õigusaktide alusel ning nende täitmiseks käskkirju ja kontrollib nende täitmist;
3) esitab linnavalitsusele ettepanekuid linnaarhiivi struktuuri ja teenistujate koosseisu kohta;
4) nimetab ametisse ja vabastab ametist linnaarhiivi koosseisu kuuluvaid ametnikke ning sõlmib, muudab ja lõpetab töölepinguid abiteenistujatega;
5) määrab kindlaks linnaarhiivi teenistujate tööülesanded, kohustused ja vastutuse;
6) määrab linnaarhiivi teenistujatele lisatasusid, preemiaid ja toetusi;
7) teeb tehinguid ja sõlmib kokkuleppeid põhimääruses sätestatud ülesannete täitmiseks linnaarhiivile linnaeelarves selleks ettenähtud kulutuste piires linna õigusaktidega sätestatud juhtudel ja korras, tagab finantsdistsipliinist kinnipidamise ning eelarves kavandatud tulude täitmise ja laekumise;
8) vastutab linnaarhiivi valdusesse antud linnavara säilimise ja heaperemeheliku kasutamise eest, korraldab linnaarhiivi valdusesse antud vara valdamist, kasutamist ja käsutamist ning juhib linnaarhiivi majandustegevust;
9) korraldab linnaarhiivi eelarve projekti koostamise ja esitamise Narva õigusaktides kehtestatud korras. Jälgib eelarve täitmist pidevalt ja esitab vajadusel ettepanekuid eelarve muutmiseks;
10) vastutab linnaarhiivi teenindavale raamatupidamisüksusele tööks vajalike dokumentide ja informatsiooni õigeaegse edastamise eest;
11) kinnitab linnaarhiivi asjaajamiskorra ja töökorralduse reeglid;
12) esindab linnaarhiivi ilma lisavolitusteta suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega. Linnaarhiivi juhataja võib volitada teisi isikuid esindama linnaarhiivi temale antud pädevuse piires;
13) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud Narva õigusaktidega.
§ 8. Struktuur ja teenistujate koosseis
Linnaarhiivi struktuuri ja teenistujate koosseisu kinnitab linnavolikogu.
Tunnistada kehtetuks Narva Linnavolikogu 21. juuni 2012 määrusega nr 12 kinnitatud Narva Linnaarhiivi põhimäärus.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


Tallinna Linnavolikogu määruste muutmine – Riigi Teataja
RT IV, 04.03.2016, 2
Vastu võetud 25.02.2016 nr 10
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 14, § 17 lg 1, § 20 lg 1, § 26, § 42 lg 1, § 113 lg 4, § 127 lg 2 ja § 133 lg 6 ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 37 lg-te 1 ja 2 ning lg 3 p 2 alusel.
(1) Tallinna Linnavolikogu 17. oktoobri 2002 määruse nr 56 Tallinna linna omandis olevate eluruumidega seotud õigusaktide kinnitamine" preambul muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lg 1 p 6 ja lg 2, võlaõigusseaduse § 272 lg 4 p 4, elamuseaduse § 8 p-de 1 ja 2 ning eluruumide erastamise seaduse alusel.".
(2) Tallinna Linnavolikogu 15. detsembri 2005 määruses nr 62 Tallinna linna eelarvest lapse perekonnas hooldamiseks ettenähtud vahendite kasutamise kord" tehakse järgmised muudatused:
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lg 2 ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja § 22 lg 1 p 5 alusel.";
2) paragrahvi 2 punktis 1 asendatakse sõnad Sotsiaalhoolekande seaduse § 253" sõnadega sotsiaalhoolekande seaduse § 130";
3) paragrahv 6 tunnistatakse kehtetuks.
(3) Tallinna Linnavolikogu 23. augusti 2007 määruses nr 28 Riigi rahastatava lapsehoiuteenuse ja asenduskoduteenuse rahaliste vahendite ülejäägi kasutamise kord" tehakse järgmised muudatused:
1) pealkirjast jäetakse välja sõnad ja asenduskoduteenuse";
2) preambulis asendatakse sõnad sotsiaalhoolekande seaduse § 126 lõike 1 ja lõike 4, § 155 lõike 1 ja lõike 5" sõnadega sotsiaalhoolekande seaduse § 113 lõike 4";
3) paragrahvi 1 punktis 1 asendatakse sõna laagrite" sõnadega päeva- ja ööpäevahoiuteenuse";
4) paragrahvid 2 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvist 5 jäetakse välja sõnad ja asenduskoduteenuse".
(4) Tallinna Linnavolikogu 22. märtsi 2007 määruses nr 8 Lapsehoiuteenuse rahastamise kord" tehakse järgmised muudatused:
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 2 alusel.";
(5) Tallinna Linnavolikogu 24. jaanuari 2008 määruse nr 1 Veevarustuse teenuse hinna arenduskulude komponendi hüvitamiseks toetuse maksmise kord" preambulis asendatakse sõnad sotsiaalhoolekande seaduse § 23 lõikega 1" sõnadega sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõikega 2".
(6) Tallinna Linnavolikogu 24. jaanuari 2008 määruses nr 2 Koduteenuste osutamise tingimused ja kord" tehakse järgmised muudatused:
1) preambulis asendatakse sõnad sotsiaalhoolekande seaduse § 13 lõike 2" sõnadega sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1 ja § 17";
(7) Tallinna Linnavolikogu 26. augusti 2010 määruses nr 42 Täisealisele isikule hoolduse seadmise ja hooldaja määramise ning hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord" tehakse järgmised muudatused:
1) preambulis asendatakse sõnad sotsiaalhoolekande seaduse § 23 lõike 1 ja § 282 lõike 5" sõnadega sotsiaalhoolekande seaduse §-de 14 ja 26";
2) paragrahvi 14 lõige 4 ja § 15 tunnistatakse kehtetuks.
(8) Tallinna Linnavolikogu 8. märtsi 2012 määruse nr 7 Tallinna sotsiaalhoolekande arengukava 2012-2027" preambul sõnastatakse järgmiselt:
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 37 lõigete 1 ja 2 ning lõike 3 punkti 2 alusel.".
(9) Tallinna Linnavolikogu 29. novembri 2012 määruses nr 27 Sotsiaaltoetuste maksmise tingimused ja kord" tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvid 20 ja 21 tunnistatakse kehtetuks.
(10) Tallinna Linnavolikogu 24. jaanuari 2013 määruses nr 5 Eluruumi kohandamise kulu hüvitamise kord" tehakse järgmised muudatused:
1) preambulis asendatakse sõnad sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lg 2" sõnadega sotsiaalhoolekande seaduse § 42 lg 1";
(11) Tallinna Linnavolikogu 21. augusti 2014 määruses nr 23 Ööpäevases hoolekandeasutuses hooldamise teenuse eest linnaeelarve vahenditest osalise tasumise kord" tehakse järgmised muudatused:
1) preambulis asendatakse sõnad sotsiaalhoolekande seaduse § 8 punkti 2" sõnadega sotsiaalhoolekande seaduse § 14 ja § 20 lõike 1";
(12) Tallinna Linnavolikogu 28. mai 2015 määruse nr 9 Toimetulekutoetuse määramiseks eluruumi alaliste kulude piirmäärad" preambul muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 133 lõike 6 alusel.".
Määruse § 1 lg 3 jõustub 1. aprillil 2016.


Raamatupidamine – PROwise
2020. aasta kalendaarne tööajafond
Kuu/kvartal Riigipüha (kalendripäev) Tööpäevi (tööaeg E-R) Töötunde (tööaeg E-R) Töötunde (erandid) Jaanuar 01. jaanuar – uusaasta (K)* 22 176 Veebruar 24. veebruar – Eesti Vabariigi aastapäev (E)* 19 152 149, kui 23.02 on tööpäev Märts 22 176 I kvartal kokku 2 riigipüha 63 504 504-3=501 Aprill 10. aprill – suur reede (R) 12.aprill – 1. […]
Tulumaksu kinnipidamise määr on 20%. Maksuvaba tulu summa sõltub isiku sissetulekust (kuus kuni 500 eurot ja aastas kuni 6000 eurot). Maksuvaba tulu rakendamiseks peab olema väljamakse saaja avaldus. Sotsiaalmaksu määr on 33%. Sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse aluseks olev kuumäär on 500 eurot, s.t sotsiaalmaksu minimaalne kohustus on 165 eurot kuus. Töötuskindlustusmakse määrad on töötajale 1,6% ja tööandjale 0,8%. Töötaja töötuskindlustusmakse (1,6%) kinnipidamise kohustus […]
Uus vanemahüvitise arvestamise kord alates 01.09.2019
Uus vanemahüvitise arvestamise kord hakkab kehtima alates 01.09.2019. See tähendab seda, et vanemahüvitised, mis algavad 01.09.2019 või hiljem arvutatakse uut moodi. Kui varasemalt oli oluline, et millisesse kalendriaastasse jääb hüvitise algus, siis uue seaduse järgi kaob kalendriaasta põhine lähenemine. Uue vanemahüvitise arvestamise alus sõltub kõigepealt sellest, mis kuus sünnib laps. Seejärel arvestatakse lapse sünni kuule […]
Hooldusleht, kas ainult lapsevanemale?
Tänapäeva kiire elutempo ja pingelise töö juures võib laste kasvatamine olla tõsine katsumus, kuna lapsed kipuvad ikka ja jälle haigeks jääma ning töölt tuleb võtta vabu päevi. Mida aga teha, kui kummalgi lapsevanemal ei ole võimalik töölt puududa? Enamik lapsevanemaid arvab, et lapse haigestumise korral on hoolduslehe õigus ainult emal või isal. Tegelikkuses on aga […]
Puhkusetasu maksmine: Puhkusetasu (põhipuhkus, lapsepuhkus, õppepuhkus) tuleb töötajale välja maksta hiljemalt eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust. Kokkuleppe korras võivad pooled otsustada, et puhkusetasu makstakse välja töötajale järgmisel palgapäeval, kuid sellest hilisem puhkusetasu maksmine enam lubatud ei ole. Puhkusetasu arvutamine: Puhkusetasu arvutatakse puhkusetasu arvutamise kuule eelneva kuue kuu jooksul töötaja teenitud töötasu alusel. Selleks liidetakse kuue […]
Kuu/kvartal Riigipüha (kalendripäev) Tööpäevi (tööaeg E-R) Töötunde (tööaeg E-R) Töötunde (erandid) Jaanuar 01. jaanuar – uusaasta (T)* 22 176 Veebruar 24. veebruar – Eesti Vabariigi aastapäev (P)* 20 157 160, kui 23.02 ei ole tööpäev Märts 21 168 I kvartal kokku 2 riigipüha 63 501 501+3=504 Aprill 19. aprill – suur reede (R) 21.aprill – 1. ülestõusmispüha […]
Käibemaksuseadus Käibemaksumäär 20% (KMS § 15 lg 1). Käibemaksumäär 9% (KMS § 15 lg 2). Käibemaksumäär 0% (KMS § 15 lg 3 ja 4). Tax free maksuvaba piirmäär 38 eurot (KMS § 5 lg 2 p 2). Käibemaksukohustuslasena registreerimise kohustuse piirmäär 40 000 eurot (KMS § 19 lg 1) kalendriaasta algusest arvates. Sotsiaalmaksuseadus Sotsiaalmaksu määr 33% (SMS § 7 lg 1) maksustatavalt summalt. Sotsiaalmaksu maksmise aluseks olev kuumäär 470 eurot (2018. a riigieelarve seadus § 2 lg 8). Tööandja […]
2018. aasta kalendaarne tööajafond
Kuu/kvartal Riigipüha (kalendripäev) Tööpäevi (tööaeg E-R) Töötunde (tööaeg E-R) Töötunde (erandid) Jaanuar 01. jaanuar – uusaasta (E)* 22 176 Veebruar 24. veebruar – Eesti Vabariigi aastapäev (L)* 20 157 160, kui 23.02 ei ole tööpäev Märts 30. märts – suur reede (R) 21 168 I kvartal kokku 3 riigipüha 63 501 501+3=504 Aprill 1.aprill – 1. ülestõusmispüha […]


Radionukliidide väljaarvamistasemete tuletamise alused ja väljaarvamistasemed, millest väiksema väärtuse korral kiirgustegevusluba ei nõuta – Riigi Teataja
Radionukliidide väljaarvamistasemete tuletamise alused ja väljaarvamistasemed, millest väiksema väärtuse korral kiirgustegevusluba ei nõuta
Radionukliidide väljaarvamistasemete tuletamise alused ja väljaarvamistasemed, millest väiksema väärtuse korral kiirgustegevusluba ei nõuta - sisukord
§ 1 Radionukliidide väljaarvamistasemete tuletamise alus ja väljaarvamistasemed
§ 2 Väljaarvamise alused
RT I, 20.09.2016, 8
Radionukliidide väljaarvamistasemete tuletamise alused ja väljaarvamistasemed, millest väiksema väärtuse korral kiirgustegevusluba ei nõuta1
Vastu võetud 15.09.2016 nr 96
Määrus kehtestatakse kiirgusseaduse § 68 lõike 5 alusel.
§ 1. Radionukliidide väljaarvamistasemete tuletamise alus ja väljaarvamistasemed
(1) Radionukliidide väljaarvamistasemete tuletamisel võetakse arvesse, et kiirgustegevuse tagajärjel saadava kiirituse efektiivdoos elanikule ei tohi ületada 30 mikrosiivertit aastas.
(2) Radionukliidide väljaarvamistasemed, millest väiksema väärtuse korral ei ole tegevuseks vaja kiirgustegevusluba, on kehtestatud lisas.
(3) Lisas nimetamata radionukliidide asjakohased väljaarvamistasemed, sealhulgas aktiivsuse ja aktiivsuskontsentratsiooni väärtused, määrab Keskkonnaamet, arvestades lõikes 1 sätestatud tingimust.
§ 2. Väljaarvamise alused
(1) Tegevuse võib täiendava kontrollimiseta välja arvata, kui isiku tegevuse osana mis tahes ajahetkel tema valduses olevate radionukliidide aktiivsus või aktiivsuskontsentratsioon ei ületa lisa 3. või 4. veerus esitatud väärtusi.
(2) Mitme radionukliidi korral segu või eraldi ainete kujul kehtib väljaarvamiseks tingimus, et iga radionukliidi i olemasoleva aktiivsuse Ai ja lisas esitatud väljaarvamistaseme väärtuse A0i suhete summa on väiksem kui 1:
(3) Tegevuse võib välja arvata ka juhul, kui asjaomaste radionukliidide aktiivsused või aktiivsuskontsentratsioonid ületavad lisas sätestatud väärtusi, kuid täidetud on § 1 lõikes 1 nimetatud tingimus ning kiirgusohutushinnangu alusel on väljaarvamine majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnategureid arvesse võttes parim lahendus.
Määrus jõustub 1. novembril 2016. a.
1 EL Nõukogu direktiiv 96/29/Euratom, millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest (ELT L 159, 29.06.1996, lk 1)
Lisa Radionukliidide väljaarvamistasemed


Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses Keskkonnaministeeriumi keskkonnateenistuste, Riikliku Looduskaitsekeskuse ja Kiirguskeskuse ühendamisega Keskkonnaametiks – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses Keskkonnaministeeriumi keskkonnateenistuste, Riikliku Looduskaitsekeskuse ja Kiirguskeskuse ühendamisega Keskkonnaametiks
RT I 2009, 7, 47
Vastu võetud 15.01.2009 nr 12
Määrus kehtestatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 9 lõike 2, «Euroopa Ühenduste Komisjoni, kes esindab Euroopa Ühendust, ja Eesti Vabariigi vahel sõlmitud Eesti Vabariigis põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelse programmi mitmeaastase rahastuslepingu ratifitseerimise seaduse» § 2 lõike 1, «Hädaolukorraks valmisoleku seaduse» § 28 lõike 2, «Jäätmeseaduse» § 6 lõike 2 ja § 103, «Kalapüügiseaduse» § 22 lõike 2, «Loomakaitseseaduse» § 29 lõike 5, «Kiirgusseaduse» § 44 lõike 2 ja § 61 lõike 14, «Taimekaitseseaduse» § 12 lõike 2 ning «Veeseaduse» § 24 lõike 2, § 26 lõike 3, § 261 lõike 1, § 263 lõike 2, § 36 lõike 2 ja § 38 lõike 2 alusel.
«EUROOPA LIIDU ÜHISE PÕLLUMAJANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISE SEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 1. Vabariigi Valitsuse 16. augusti 2007. a määruses nr 210 «Makseagentuuri ja kontrolliasutuste koostöö täpsem kord» (RT I 2007, 50, 349) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvis 1 asendatakse sõnad «Riikliku Looduskaitsekeskuse (edaspidi LKK)» sõnaga «Keskkonnaameti»;
2) määruses asendatakse lühend «LKK» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes.
«EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJONI, KES ESINDAB EUROOPA ÜHENDUST, JA EESTI VABARIIGI VAHEL SÕLMITUD EESTI VABARIIGIS PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENDAMISE LIITUMISEELSE PROGRAMMI MITMEAASTASE RAHASTUSLEPINGU RATIFITSEERIMISE SEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 2. Vabariigi Valitsuse 28. juuni 2001. a määruse nr 216 «Eesti Vabariigis põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelse programmi raames antava investeeringutoetuse taotlemise, taotluse menetlemise ja toetuse maksmise kord» (RT I 2001, 60, 363; 2003, 39, 268) § 6 punktis 17, § 7 punktis 14, § 8 punktis 18 ja § 9 punktis 14 ning määruse lisa 2 punktis 24, lisa 6 punktis 22, lisa 8 punktis 23 ja lisa 10 punktis 23 asendatakse sõnad «kavandatava investeeringuobjekti asukohajärgse keskkonnateenistuse» sõnaga «Keskkonnaameti».
§ 3. Vabariigi Valitsuse 3. juuni 2003. a määruses nr 164 «Eesti Vabariigis põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelse programmi raames antava külade taastamise ja arendamise investeeringutoetuse taotlemise, taotluse menetlemise ja toetuse maksmise kord» (RT I 2003, 45, 319; 75, 505) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 punktis 9 asendatakse sõnad «investeeringuobjekti asukohajärgse keskkonnateenistuse» sõnaga «Keskkonnaameti»;
2) lisas 3 esitatud taotluse D osa real 1.21 asendatakse sõnad «kavandatava investeeringuobjekti asukohajärgse keskkonnateenistuse» sõnaga «Keskkonnaameti».
«HÄDAOLUKORRAKS VALMISOLEKU SEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 4. Vabariigi Valitsuse 20. mai 2002. a määruse nr 166 «Hädaolukorrast teavitamise kord ja nõuded edastatavale teabele» (RT I 2002, 43, 279; 2008, 57, 317) § 6 lõike 3 punktis 4 asendatakse sõnad «Eesti Kiirguskeskus» sõnaga «Keskkonnaamet».
§ 5. Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määruses nr 103 «Jäätmete ohtlike jäätmete hulka liigitamise kord» (RT I 2004, 23, 156; 2008, 41, 236) tehakse järgmised muudatused:
« (2) Kui jäätmevaldaja on vastavalt «Jäätmeseaduse» § 73 lõikele 2 ja §-le 75 kohustatud omama jäätmeluba või on aruandekohuslane «Jäätmeseaduse» § 117 lõike 1 või lõike 2 alusel, siis esitab jäätmevaldaja lõikes 1 nimetatud analüüside, katsete ja arvutuste tulemused ning nende alusel tehtud põhjendatud järeldused Keskkonnaametile (edaspidi amet). Jäätmevaldaja esitab nimetatud materjalid ametile kas jäätmeloa taotlusmaterjalide hulgas või ameti põhjendatud nõudmisel.»;
2) paragrahvi 6 lõikes 3 asendatakse läbivalt sõna «keskkonnateenistus» sõnaga «amet».
§ 6. Vabariigi Valitsuse 26. aprilli 2004. a määruses nr 121 «Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi andmise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise kord ja menetluse käigus läbiviidavate menetlustoimingute tähtajad, litsentsi taotlemiseks vajalike andmete loetelu ja litsentsi vorm» (RT I 2004, 31, 211; 2008, 42, 242) tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvi 8 lõikes 4 asendatakse sõna «Keskkonnaministeeriumi» sõnaga «Keskkonnaameti»;
3) paragrahvi 10 lõike 1 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
« 4) taotleja jäätmekäitluskohajärgse või kui jäätmekäitluskoht puudub, ettevõtte asukohajärgse valla- või linnavalitsuse arvamus kavandatava tegevuse kohta;».
§ 7. Vabariigi Valitsuse 12. märtsi 1996. a määrusega nr 75 kinnitatud «Kalade veekogudesse asustamise korras» (RT I 1996, 20, 377; 2000, 34, 213) tehakse järgmised muudatused:
«Asustamisloa saamiseks esitab isik taotluse Keskkonnaametile (edaspidi loa andja).»;
2) punkti 2 alapunkti 1 viimane alalõik tunnistatakse kehtetuks;
3) punkti 3 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
«Loa andja annab asustamisloa 2 nädala jooksul pärast taotluse esitamist.»;
4) punkti 3 alapunkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
« 2) Loa andja keeldub asustamisloa andmisest, kui ekspertiis on asustamise suhtes eitav.»;
5) punkti 3 alapunkt 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 8. Vabariigi Valitsuse 8. juuli 2004. a määruses nr 243 «Radioaktiivsete jäätmete sisse-, välja- ja läbiveo dokumentide menetlemise korra erisused lähtuvalt päritolu- ja sihtriigist» (RT I 2004, 57, 406) asendatakse läbivalt sõna «Keskkonnaministeerium» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes.
§ 9. Vabariigi Valitsuse 8. juuli 2004. a määruse nr 244 «Riikliku kiirgustöötajate doosiregistri pidamise põhimäärus» (RT I 2004, 57, 407) § 3 lõikes 2 asendatakse sõna «Kiirguskeskus» sõnaga «Keskkonnaamet.»
«LOOMAKAITSESEADUSE» ALUSEL KEHTESTATUD MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 10. Vabariigi Valitsuse 19. septembri 2003. a määruse nr 237 «Loomaaia tegevusloa taotlemisel esitatavate dokumentide loetelu, taotluse menetlemise ja tegevusloa väljastamise kord» (RT I 2003, 62, 411) § 2 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Tegevusloa andmise või sellest keeldumise kavandatavale loomaaiale (edaspidi loomaaed) otsustab Keskkonnaamet (edaspidi tegevusloa andja) pärast loomaaia tegevuslubade komisjoni (edaspidi komisjon) arvamuse ärakuulamist.».
§ 11. Vabariigi Valitsuse 30. märtsi 2007. a määruse nr 86 «Ohtlike taimekahjustajate ja nende peremeestaimede Eestisse toimetamise ja riigisiseselt edasitoimetamise ning sordiaretuses, katsetes ja muus teadustöös kasutamise nõuded ja eriloa väljastamise kord» (RT I 2007, 28, 157; 2008, 39, 230) § 5 lõikest 4 jäetakse välja sõnad «keskkonnaministri sellekohase».
§ 12. Vabariigi Valitsuse 26. oktoobri 1999. a määrusega nr 324 «Vabariigi Valitsuse 18. juuni 1993. a määruse nr 184 «Riigi veekatastri põhimääruse kinnitamine» muutmine» kinnitatud ««Riigi veekatastri» pidamise põhimääruse» (RT I 1999, 83, 757; 2003, 1, 11) punkti 15 alapunktis 4 asendatakse sõna «keskkonnateenistused» sõnaga «Keskkonnaamet».
§ 13. Vabariigi Valitsuse 16. mai 2001. a määruse nr 172 «Naftasaaduste hoidmisehitiste veekaitsenõuded» (RT I 2001, 47, 262; 2006, 12, 86) § 14 lõikes 2 asendatakse sõnad «hoidmisehitise asukohajärgses keskkonnateenistuses» sõnaga «Keskkonnaametis».
§ 14. Vabariigi Valitsuse 31. juuli 2001. a määruse nr 269 «Heitvee veekogusse või pinnasesse juhtimise kord» (RT I 2001, 69, 424; 2006, 10, 67) § 16 lõigetes 1 ja 3 asendatakse sõnad «maakonna keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet» vastavas käändes.
§ 15. Vabariigi Valitsuse 28. augusti 2001. a määruse nr 288 «Veekaitsenõuded väetise- ja sõnnikuhoidlatele ning siloladustamiskohtadele ja sõnniku, silomahla ja muude väetiste kasutamise ja hoidmise nõuded» (RT I 2001, 72, 443; 2004, 13, 89) § 12 lõikes 3 asendatakse sõna «keskkonnateenistus» sõnaga «Keskkonnaamet».
§ 16. Vabariigi Valitsuse 21. jaanuari 2003. a määruse nr 17 «Pandivere ja Adavere-Põltsamaa nitraaditundliku ala kaitse-eeskiri» (RT I 2003, 10, 49) teises normitehnilises märkuses asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi Järvamaa, Lääne-Virumaa ja Jõgevamaa keskkonnateenistustes» sõnaga «Keskkonnaametis».
§ 17. Vabariigi Valitsuse 3. juuni 2004. a määruse nr 210 «Vesikondade ja alamvesikondade nimetamine» (RT I 2004, 48, 339; 2008, 7, 55) §-s 2 asendatakse sõnad «maakondade keskkonnateenistustes» sõnaga «Keskkonnaametis».
§ 18. Määrus jõustub 1. veebruaril 2009. a.


text:
Kohtumenetlus toimub kohalikus linnakohtus ja see istung on avalik. Kui te olete end süüdi tunnistanud õigusrikkumises või õigusrikkumistes, milles teid süüdistatakse, palub prokurör kasutada menetlust, mis tugineb süü omaksvõtmisele. Sellisel juhul koosneb kohus ainult ühest kutselisest kohtunikust. Sama kehtib siis, kui karistuseks nõutakse ainult rahatrahvi.
Kui te ei ole end süüdi tunnistanud, osalevad kohtulikul arutamisel ka kohtukaasistujad ning siis koosneb kohus ühest kutselisest kohtunikust ja kahest kohtukaasistujast.
Kui prokurör nõuab karistuseks nelja-aastast või pikemat vangistust, mõistavad kohut vandekohtunikud. Siis koosneb kohus kolmest kutselisest kohtunikust ja kuuest vandekohtunikust. Erandiks on uimastitega seotud kuritegusid ja majanduskuritegusid käsitlevad kriminaalasjad. Neid arutavad kutselised kohtunikud ja kohtukaasistujad olenemata nõutavast karistusest.
Kui te olete end kohtuasjas süüdi tunnistanud, võidakse kokku leppida, et süüdistusi kohandatakse vastavalt kuriteole, milles te end süüdi tunnistasite.
Niipea, kui teie üle on hakatud kohut mõistma, tohib süüdistust muuta ainult minimaalselt määral. Teie nõusolekuta ei tohi teile esitada täiendavaid süüdistusi.
Te peate olema kohal kogu kohtumenetluse jooksul. Kohus võib lubada teil kohtulikult arutamiselt lahkuda, kui te olete oma tunnistuse andnud.
Kui teid on kohtuistungist teavitatud, kuid te ei ilmu istungile mõjuva põhjuseta, võib kohus otsustada, et tunnistajaid küsitletakse teie kohalolekuta. Kohus võib langetada otsuse teie eemalviibimisel, kui prokurör on nõudnud kuni kuuekuulist vangistust ning te olete andnud oma nõusoleku, et kohtumenetluse võib lõpetada. Kui teile määratakse tingimusteta karistuseks kuni kolmekuuline vangistus, võidakse kohtumenetlus lõpetada isegi teie nõusolekuta.
Alates 1. novembrist 2009 on võimalik osaleda kohtumenetluses videolingi kaudu, kui maksimaalne nõutav karistus on rahatrahv või kuni üheaastane vangistus. Kõik kohtud ei ole siiski paigaldanud seadmeid, mis on vajalikud selle võimaluse kasutamiseks.
Kui te ei räägi ega mõista kohtus kasutatavat keelt, on teil õigus kogu kohtumenetluse jooksul kasutada tõlgi abi. Tõlk abistab teid ka siis, kui te peate rääkima oma advokaadiga kohtuistungi ajal.
Kui teil veel ei ole advokaati, siis kohus määrab teile advokaadi, kui te ei tunnista end süüdi teie vastu esitatud süüdistustes ning kui nõutud karistus ei ole pelgalt rahatrahv. Kui te tunnistate end süüdi kriminaalasjas, mille eest prokurör nõuab karistuseks vangistust, määrab kohus teile soovi korral advokaadi. Kui te ei nõustu oma advokaadiga või soovite mingil muul põhjusel saada uut advokaati, siis tavaliselt teile seda ka võimaldatakse.
Kohtumenetluse jooksul ei pea te vastama ühelegi küsimusele ega rääkima tõtt. Teid ei saa karistada selle eest, kui annate kohtumenetluse jooksul valetunnistusi. Teie advokaat saab teid nõustada, kas teie huvides on anda kriminaalasjas ütlusi.
Kirjalike tõendite kasutamine kohtumenetluse käigus on üksikasjalikult reguleeritud seadusega. Muudel juhtudel reeglid peaaegu puuduvad ning teil on õigus esitada mis tahes liiki tõendeid. Teie ja teie advokaat võite vaidlustada tunnistajate või tõendite vastuvõetavuse. Seda eelkõige juhul, kui need tunnistajad või tõendid ei ole teie kriminaalasja puhul asjakohased või kui tõendid on saadud ebaseaduslikult. Kohus otsustab, kas ta lubab kasutada teie poolt vaidlustatud tunnistajaid või tõendeid. Enamikul juhtudel ei peeta ebaseaduslikult saadud tõendeid kohtus vastuvõetavateks. Kohus otsustab kõnealuste tõendite kaalukuse üle pärast muude tõendite läbivaatamist.
Te võite paluda kutsuda kohtulikule arutamisele teatavaid tunnistajaid või esitada teatavaid tõendeid enda kaitseks. Näiteks võib selliseks tõendiks olla reisijate nimekiri, mis tõendab, et te ei viibinud kuriteopaigas kuriteo toimepanemise ajal. Kui prokurör ei pea teatavat tõendit asjakohaseks, otsustab asjakohasuse üle kohus.
Tunnistaja kutsunud pool küsitleb tunnistajat esimesena. Pärast seda on teisel poolel võimalus tunnistajat ristküsitleda. Kohtuotsuse langetamisel hindab kohus kohtumenetluse ajal tunnistaja antud ütluste kindlust ja usaldusväärsust.
Teavet eelmiste süüdimõistmiste kohta võetakse arvesse juhul, kui õigusrikkumise asjaoludest järeldub, et tegemist on korduva rikkumisega. Harvadel juhtudel võib eelmise kuriteo toimepanemisega seotud tegutsemisviis kaasa tuua raskendavad või kergendavad asjaolud arutatava kohtuasja raames. Kui teid on varem samasuguses õigusrikkumises süüdi mõistetud või kui te panite õigusrikkumise toime katseajal pärast tingimisi karistuse määramist või tingimisi vabastamist, mõjutab see tavaliselt teie karistuse pikkust.
Tavaliselt ei tehta järelepärimisi mis tahes varasemate süüdimõistmiste kohta teistes liikmesriikides.
Kohtumenetluse lõpus teeb kohus otsuse. Tulemuseks võib olla:
õigeksmõistmine;
rahatrahvi määramine;
tingimisi karistus, milleks võib olla ka korraldus minna ravile või teha üldkasulikku tööd;
tingimusteta vangistus.
Tingimisi karistuse korral määrab kohus tavaliselt vangistuse, mida te ei pea kandma, kui te ei pane katseajal – mis on tavaliselt üks või kaks aastat – toime uut õigusrikkumist. Katseaja tingimustena võib kohus nõuda, et te jääksite kriminaalhooldusametniku järelevalve alla, läheksite alkoholismi ravile, saaksite psühhiaatrilist ravi ja/või teeksite kohtu poolt kindlaks määratud arvu tunde tasuta üldkasulikku tööd.
Alaealiste õigusrikkujate (alla 18-aastased õigusrikkujad) jaoks on eraldi karistused.
Kannatanut käsitatakse tunnistajana, nagu kõiki teisi tunnistajaid. Teatavatel juhtudel on kannatanul õigus kasutada advokaati, kelle on eraldi määranud kohus, ja/või nõuda kohtumenetluse käigus kahju hüvitamist, tingimusel et kahjunõue on lihtne ja korralikult dokumenteeritud ning et kahju hüvitamise määramine kohtu poolt ei takista kohtuasja sisulist arutamist.

matches: kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus


§ 2 Geodeetiline süsteem ja selle kasutamine
§ 3 Geodeetilise süsteemi koosseis
§ 5 Tasapinnaliste ristkoordinaatide süsteem
§ 6 Kõrgussüsteem
§ 7 Gravimeetriline süsteem
§ 8 Geodeetilise süsteemi rakendamise kord
RTL 2008, 57, 789
Vastu võetud 30.06.2008 nr 26
Määrus kehtestatakse «Avaliku teabe seaduse» § 439 lõike 1 punkti 2 ning Vabariigi Valitsuse 17. jaanuari 2008. a määruse nr 17 «Volituste andmine geodeetilise süsteemi kehtestamiseks» alusel.
Määrusega kehtestatakse geodeetiline süsteem, selle koosseis ja rakendamise kord.
§ 2. Geodeetiline süsteem ja selle kasutamine
(1) Geodeetiline süsteem on andmekogude pidamist kindlustav süsteem, mis tagab geodeetiliste, gravimeetriliste, topograafiliste, kartograafiliste ja maamõõdutööde teostamise ühtses koordinaatsüsteemis.
(2) Geodeetilise süsteemi kasutamine on kohustuslik:
1) riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogude pidamisel;
(3) Geodeetilise süsteemi rakendamine ei laiene:
1) rahvusvaheliste kokkulepete alusel valmistatavatele teemakaartidele;
(4) Geodeetilist süsteemi koordineeriv asutus on Maa-amet.
§ 3. Geodeetilise süsteemi koosseis
(1) Geodeetiliseks referentssüsteemiks on Euroopa Terrestriline Referentssüsteem 89 (edaspidi ETRS89), mis on määratletud alljärgnevalt:
1) ETRS89 ühtib Rahvusvahelise Geodeesia Assotsiatsiooni (edaspidi IAG) Euroopa Referentsraamistiku Alakomisjoni (edaspidi EUREF) 1990. a sümpoosioni resolutsiooni nr 1 kohaselt Rahvusvahelise Maa Rotatsiooniteenistuse (edaspidi IERS) Rahvusvahelise Terrestrilise Referentssüsteemiga (edaspidi ITRS) epohhil 1989.0 ning ta on fikseeritud Euraasia laama stabiilses osas. Geodeetiliste koordinaatide arvutamisel kasutatakse ellipsoidi GRS80;
2) IERS referentssüsteem ITRS on kokkuleppeline terrestriline referentssüsteem, mis koosneb süsteemi koordinaatide alguse, mõõtkava, orientatsiooni ja ajaliste muutuste määramiseks vajalikest eeskirjadest, kokkulepetest ning modelleeringutest vastavalt IERS 1996. a määratlustele;
3) IERS poolt uuendatava ja täpsustatava referentssüsteemi ITRS realisatsiooniks on geodeetiliste punktide geotsentriliste ristkoordinaatide kogum – Terrestriline Referentsraamistik (edaspidi ITRF).
(4) Geodeetilise võrgu punktide koordinaadid epohhil 1997.56 tuginevad ITRS realisatsioonil ITRF96 ja geodeetilise võrgu I klassi punktide mõõtmisel, arvutustes on kasutatud EUREF määratluse kohast metoodikat.
(6) Eestis loetakse EUREF-EST97 koordinaadid ja Ülemaailmse Geodeetilise Süsteemi 1984 (edaspidi WGS84) realisatsiooni WGS84(G873) koordinaadid identseteks. WGS84 on määratletud alljärgnevalt:
1) WGS84 on kokkuleppeline terrestriline referentssüsteem, mis koosneb süsteemi koordinaatide alguse, mõõtkava, orientatsiooni ja ajaliste muutuste määramiseks vajalikest eeskirjadest, kokkulepetest ning modelleeringutest vastavalt IERS 1996. a määratlustele;
2) WGS84 realisatsiooniks on punktide geotsentriliste ristkoordinaatide kogum WGS84(G873).
§ 5. Tasapinnaliste ristkoordinaatide süsteem
(1) Tasapinnaliste ristkoordinaatide süsteem L-EST tuleneb Lamberti kahe lõikeparalleeliga koonilisest konformsest kaardiprojektsioonist LAMBERT-ESTONIA (edaspidi LAMBERT-EST), mille arvutused on tehtud ellipsoidil GRS80, kasutades järgmisi arvandmeid:
1) telgmeridiaan LC = 24° 00' E;
2) esimene standardparalleel BS = 58° 00' N;
3) teine standardparalleel BN = 59° 20';
4) koordinaatide algpunkti geodeetilised koordinaadid
B0 = 57° 31' 03''.19415 N, L0 = 24° 00' E;
§ 6. Kõrgussüsteem
(1) Eesti kõrgussüsteemiks on Balti 1977. a kõrgussüsteem (edaspidi BK77), mis on määratud järgmiste parameetritega:
4) kõrgused arvutatakse normaalkõrgustena, Maa raskuskiirenduse normaalvälja arvutamisel kasutatakse Helmerti 1901. a valemit.
(2) BK77 realisatsiooniks Eesti territooriumil on nivelleerimisvõrgu reeperite kõrguste kogum.
(3) Nivelleerimisvõrk jaguneb mõõtmiste täpsuse, punktide kindlustatuse ja võrgu hierarhilise ülesehituse kohaselt I, II, III ja IV klassi võrguks. Nimetatud võrkude punktid ning nende kõrgused on aluseks teistele kõrgussüsteemi realisatsioonidele Eestis.
§ 7. Gravimeetriline süsteem
(1) Eesti gravimeetriliseks süsteemiks on IAG Rahvusvahelise Gravimeetriakomisjoni (IGC) II töögrupi poolt koostatud Rahvusvaheliste Gravimeetriliste Absoluutpunktide Põhivõrgu (edaspidi IAGBN) 1988. a määratlustel põhinev süsteem.
(3) Eesti gravimeetriline võrk jaguneb vastavalt mõõtmiste täpsuse, punktide kindlustatuse ning võrgu hierarhilise ülesehituse kohaselt I, II ja III klassi võrguks. Nimetatud võrkude punktid ning nende raskuskiirenduse väärtused on aluseks teistele gravimeetrilise süsteemi realisatsioonidele Eestis.
(4) Gravimeetrilise võrgu punktide raskuskiirenduse väärtused epohhil 1995.8 tuginevad IAGBN määratluse kohaselt läbi viidud gravimeetrilise võrgu I klassi punktide raskuskiirenduse absoluutmõõtmiste tulemusel.
§ 8. Geodeetilise süsteemi rakendamise kord
(1) Riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogude pidamisel kasutatakse tasapinnalisi ristkoordinaate L-EST97. EUREF-EST97 koordinaadid, BK77 kõrgused ja GV-EST95 raskuskiirenduse väärtused lisatakse riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogudesse vastavalt vajadusele.
(2) Rahvusvaheliste kokkulepete alusel peetavates andmekogudes olevad koordinaadid peavad olema riigisiseseks kasutamiseks kättesaadavad L-EST97 tasapinnaliste ristkoordinaatidena.
(3) Riigi ja kohalike omavalitsuste andmekogude pidajad määravad koostöös Maa-ametiga seni kasutusel olevate koordinaatsüsteemide koordinaatide ja L-EST97 koordinaatide vahelised parameetrid.
Määrust kohaldatakse tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2008. a.


Saue valla jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Saue valla jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus
Saue valla jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus - sisukord
§ 1 Registri asutamise ja pidamise eesmärk
§ 8 Registrisse andmete esitamine ja registrisse kantud andmete muutmine
§ 9 Registri pidamise üle järelevalve teostamine
§ 10 Andmete säilimise tagamine
RT IV, 03.03.2016, 94
Määrus kehtestatakse „Jäätmeseaduse1“ § 711 lõike 1, „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 22 lõike 1 punkti 37 ja lõike 2 alusel.
§ 1. Registri asutamise ja pidamise eesmärk
(1) Määrusega asutatakse kohaliku omavalitsuse register ametliku nimetusega „Saue valla jäätmevaldajate register” (edaspidi register) ning kehtestatakse registri pidamise põhimõtted.
2) arvestuse pidamine jäätmetekkekohtade (jäätmevaldaja elu- või tegevuskoht) kohta;
3) Saue Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) varustamine eespool nimetatud informatsiooniga jäätmehoolduse kavandamise, korraldamise ja järelevalve teostamiseks.
(1) Registri omanik on Saue vald.
(2) Registri asutaja on Saue Vallavolikogu.
(1) Registri vastutav töötleja on Saue Vallavalitsus (edaspidi vastutav töötleja).
5) nimetab volitatud töötleja;
7) täidab muid seadustest, õigusaktidest ja käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid.
(1) Registri volitatud töötleja on vastutava töötleja poolt selleks volitatud isik (käesolevas määruses nimetatud volitatud töötleja).
5) esitab järelepärimisi jäätmevedajale;
8) teostab andmete üleandmist registri likvideerimisel selleks nimetatud isikule.
(3) Volitatud töötleja õigusi omavad ja kohustusi täidavad ametiisikud ning nende volitused ja ülesanded määratakse vallavanema käskkirjaga ja ametnike ametijuhenditega.
(4) Vastutav töötleja võib käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1-4 ning punktides 6-8 nimetatud ülesanded kokkuleppega üle anda korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni alusel jäätmevedajale.
(1) Registris sisalduvad andmed on ametialaseks kasutamiseks vallavalitsuse ametnikele ning korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni alusel antud jäätmevedajale.
(3) Registrist andmete saamiseks esitatakse registri volitatud töötlejale või käesoleva määruse § 5 lõikes 4 nimetatud juhul jäätmevedajale avaldus, kus märgitakse taotleja nimi, kontaktandmed, päringu objekt, soovitud andmed ja nende kasutamise otstarve.
3) isikukood või registreerimisnumber;
6) elanikud;
6) sõlmija e-posti aadress;
8) ühiskasutuse unikaalne viit (JV_viit).
§ 8. Registrisse andmete esitamine ja registrisse kantud andmete muutmine
(5) Registris teeb muudatusi ja parandab ebaõigeid kandeid registri volitatud töötleja või käesoleva määruse § 5 lõikes 4 nimetatud juhul jäätmevedaja, kes vajadusel informeerib muudatuste sisseviimisest andmete esitajat.
§ 9. Registri pidamise üle järelevalve teostamine
(2) Registri volitatud töötleja või käesoleva määruse § 5 lõikes 4 nimetatud juhul jäätmevedaja on kohustatud likvideerima registri pidamisel ilmnenud puudused järelevalvet teostanud isikute määratud tähtajaks.
§ 10. Andmete säilimise tagamine
Registri andmete töötlemise ja konfidentsiaalsuse tagamiseks rakendatakse järjepidevalt organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid.
(1) Registri likvideerimise otsustab Saue Vallavolikogu.
(2) Likvideerimisel tuleb lähtuda „Avaliku teabe seadusest“ ja „Arhiiviseadusest“.
(1) Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt alates 15. aprillist 2015.
Tunnistada kehtetuks Saue Vallavolikogu 25. novembri 2004. aasta määrus nr 014 „Saue valla jäätmevaldajate registri asutamine ja jäätmevaldajate registri pidamise põhimääruse kinnitamine“.


Tiia Tiik, minu blogi. Siin on jutte elust, reisijutte, pilte ja uudiseid: Uut sissetulekust sõltuvate toetuste kohta
Tavaliselt pöörduvad inimesed sotsiaaltöötaja poole abi samaiseks. Selgitan siis, et kellele ja miks ja kui palju on võimalik toetust küsida.
Toimetulekutoetust makstakse toimetulekupiiri alusel, milleks on 76,70 eurot kuus, iga järgneva pereliikme kohta lisaks 80% sellest ehk 61,36 eurot (2liikmelisele perele 138,06 eurot, 3-liikmelisele 199,42 eurot jne).
Sellest aastast on uus kord ühekordsete sotsiaaltoetuste (sissetulekust sõltuvad) taotlemiseks, mille alusel ei ole enam lahti kirjutatud kuluread (varem oli nt puuetega inmestel toimetuleku tagamiseks 64 eurot, puudega lapse perele rehabilitatsiooniteenuse osaliseks hüvitamiseks 128 eurot, rehabilitatsiooni- ja taastusraviteenuse osaliseks hüvitmaiseks 96 eurot, abivahendite soetamise osaliseks hüvitamiseks 128 eurot, retseptiravimite ja vaktsineerimise maksumuse osaliseks hüvitamiseks 160 eurot, teatripiletite maksumuse osaliseks hüvitamiseks 32 eurot), vaid see on määruses alusel järgmiselt:
Tallinna Linnavolikogu 29.11.2012 määrus number 27, jõustumine 01.01.2013
§ 1. Reguleerimisala: määrusega kehtestatakse Tallinna linna elanikele linna eelarve vahenditest makstavate sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise ja maksmise tingimused ja kord.Toetused jagunevad sissetulekust sõltuvateks toetusteks ja universaaltoetusteks. Sissetulekust sõltuvaid toetusi makstakse linnaelanike toimetulekuraskuste leevendamiseks ja universaaltoetusi linnaelanikuks olemise väärtustamiseks. Toetusi määrab ja väljamakseid korraldab isiku Eesti rahvastikuregistrisse (edaspidi rahvastikuregister) kantud elukoha järgne linnaosa valitsus.
§ 2. Toetuste sihtrühmad, maksimaalmäärad ja määrad. Tallinna Linnavalitsus kehtestab sissetulekust sõltuvate toetuste maksimaalmäärad kalendriaastaks:
- lapsele (alla 18aastane isik ja üldharidus- või kutseõppeasutuse kuni 19aastane (kaasa arvatud) õpilane), sh maksimaalmäär toimetulekutoetust saava pere laste kooliminekutoetusele ja paljulapselise pere laste toetusele Eesti Vabariigi aastapäevaks;
- tööealisele isikule;
- isikule, kes on riikliku pensionikindlustuse seaduse mõistes vanaduspensioniealine.
- Linnavalitsus kehtestab universaaltoetuste määrad.
- Linnavalitsus kehtestab sissetulekust sõltuvate toetuste ja universaaltoetuste taotlemise vormid.
§ 4. Õigustatud isikud. Toetusi määratakse isikutele, kelle:
2) perekonna netosissetulek esimese pereliikme kohta on väiksem kehtivast töötasu alammäärast kuus ja iga järgmise pereliikme kohta väiksem kui 80% kehtivast töötasu alammäärast kuus (2013 - 1. pereliige alla 320 euro, 2. 256 eurot ehk 2liikmelisel perel alla 576 eurot, 3. liikmelisel 832 eurot).
§ 5. Toetuse taotlemine. (1) Taotlus esitatakse rahvastikuregistri andmetel elukohajärgse linnaosa valitsuse sotsiaalhoolekande osakonnale. Taotluses põhjendatakse toetuse vajadust, v.a § 3 punktides 5 ja 6 nimetatud juhtudel.
§ 8. Sotsiaalhoolekande komisjon. Sotsiaalhoolekande komisjoni ettepanekul on sotsiaalhoolekande osakonna juhatajal või tema asetäitjal õigus:
3) määrata toetust sotsiaalhoolekande osakonna töötaja põhjendatud ettepanekul ilma abivajaja taotluseta. Edasi loe siit.
Sissetulekust sõltuvate toetuste maksimaalmäärad ja universaaltoetuste määrad Tallinna Linnavalitsus 27.12.2012 määrus number 82, jõustumine 01.01.2013.
Toetust on õigus taotleda kolme kuu jooksul pärast nende kulutuste tegemist, milleks toetust taotletakse, või pärast sündmust, mille korral toetust makstakse.
Muudatus: Toetust ei maksta ja soodustusi ei anta isikule, kes viibib ööpäevaringsel hoolekandeteenusel ja kelle eest Tallinna linn täielikult või osaliselt tasub hoolduskulusid (29.11.2012 määrus number 27, § 18. Pensionilisa, 6).
kell veebruar 11, 2013