7.04.2017: TEINE TEHASE TEEMALINE PÖÖRDUMINE – EESTI METSA ABIKS
Austatud Tartu maavanem Reno Laidre!
Austatud Tartu linnapea Urmas Klaas!
Pöördume teie poole kodanikuühenduse Eesti Metsa Abiks ning Tartumaa ja Tartu linna elanike huvide esindajatena, et ei langetataks piirkondlikult tähtsat otsust, ilma selle mõjualasse jäävate inimeste arvamusi kuulamata.
Esmalt annab EMA väikese ülevaate Tartu külje alla, Vorbusele plaanitava tselluloositehase tagamaadesse.
Vaid loetud kuude eest (10.01.2017) andis mõjukamaid Eesti puidutööstureid (eesotsas Margus Kohava ja Aadu Polliga) koondav osaühing Est-For Invest meedias esmakordselt teada oma plaanist rajada Eestisse hiiglaslik tselluloositehas. Investeeringu maksumus ulatuks miljardi euroni ja tehas neelaks kuni kolm miljonit tihumeetrit puitu aastas.
Kolm miljonit tm – see on peaaegu kolmandik meie riigi ülemöödunud aasta raiemahust.
Ehkki investorid väidavad, et tehas hakkaks tarbima praegu ekspordiks minevat toorainet (ekspordiks läheb samuti ligi 3 miljonit tihumeetrit), on ekspordiks minevale puidule tõusmas teisigi konkurente: Pärnusse ehitatakse vineerivabrikut ning Auveres tahetakse biomassist elektrit tootma hakata (tootmisvõimsus kuni 3,4 miljonit tihumeetrit). Lisaks nõuab valitsus RMKlt üha suuremaid dividendisummasid jne.
Seega kasvab raiesurve Eesti metsadele üha enam.
Samal ajal on ühiskonnas tekkinud suur metsanduspoliitiline debatt. Loodusteadlased, avaliku elu tegelased, turismiettevõtjad, metsanduskonsulendid jt huvigrupid on viimaste kuude jooksul üha häälekamalt teada andnud, et Eesti kaldub ikka enam kõrvale säästliku metsandusmudeli teelt. Seda tõdemust kinnitavad ka sõltumatud rahvusvahelised allikad.
Meenutagem või kuu aja eest avalikustatud OECD keskkonnatulemuslikkuse raportit, mille kohaselt on Eesti üks kõige intensiivsema metsamajandusega liikmesriike terves organisatsioonis. Selline asjade käik võib OECD spetsialistide hinnangul hakata ohustama meie metsade kogutagavarasid.
Siinkohal tasub meelde tuletada, et aasta alguses toimunud metsakaitseteemalisel keskkonnakomisjoni ja maaelukomisjoni avalikul istungil (17.01.2017) toonitas Tartu Ülikooli juhtivteadur Asko Lõhmus, et tegelikult pole teada, kas Eesti metsade raiemahud üldse jäävad säästliku piirmäära raamesse, sest statistilise metsainventuuri raiemahtude arvutamise metoodikas on arvestatavaid probleeme, näiteks välitöödel kändude leidmise keerukus (alla 8 cm kände ei mõõdeta) või ka tõsiasi, et ortofotode analüüsis ei suudeta eristada alla 0,5 hektari suuruseid lanke (Riigikogu keskkonnakomisjoni avalik istung, 17. jaanuar 2017).
Ka Eesti Vabariigi „Põhiseaduse“ § 5 järgi on Eesti loodusvarad ja loodusressursid rahvuslik rikkus, mida tuleb kasutada säästlikult.
Pöörame tähelepanu ka tõsiasjale, et „Ranna ja kalda kaitse seaduse“ ning „Looduskaitseseaduse“ järgi on Emajõe kaldal piiranguvöönd, ehituskeeluvöönd ja veekaitsevöönd. Vastavalt „Ranna ja kalda kaitse seaduse“ § 9. on jõe kaldal majandustegevus keelatud veekaitsevööndis, veekaitsevööndi laius tavalisest veepiirist on 10 m. Vastavalt „Looduskaitseseaduse“ § 37 on aga kalda piiranguvööndi laius üle 25 ruutkilomeetri suuruse valgalaga jõel 100 meetrit (Emajõe ametlik valgala pindala on 1289,6 ruutkilomeetrit).
Vastavalt „Looduskaitseseaduse“ § 38 järgi on kalda ehituskeeluvöönd üle 25 ruutkilomeetri suuruse valgalaga jõel 50 meetrit. „Looduskaitseseadus“, „Planeerimisseadus“ ega „Ranna ja kalda kaitse seadus“ ei näe ette riigi eriplaneeringuga nende piirangute muutmise võimalust.
„Looduskaitseseaduse“ § 37 järgi kalda piiranguvööndis asuvate metsade kaitse eesmärk on vee ja pinnase kaitsmine, ranna piiranguvööndis on keelatud lageraie. Kalda piiranguvööndis on keelatud reoveesette laotamine, jäätmete töötlemiseks või ladustamiseks määratud ehitise rajamine ja laiendamine.
Samuti tuleb arvestada „Looduskaitseseaduses“ § 34 tuleneva kohustusega säilitada kaldal asuvaid looduskooslusi ning piirata inimtegevusest tulenevat kahjulikku mõju.
Sellest lähtuvalt palume Tartumaa ja Tartu linna omavalitsusüksustel silmas pidada ja arvestada, et Emajõe vee kasutamiseks rajatavaid ehitisi, mida kasutatakse planeeritava tselluloositehase tarbeks, ei ole võimalik rajada jõekaldale lähemale kui piirangutes sätestatud.
Ehkki Vorbuse tselluloositehase rajamine mõjutab kõiki Eesti inimesi, puudutab see kahtlemata kõige teravamalt just sealses piirkonnas elavaid kohalikke inimesi. Kuna tehas kasutab oma tootmistegevuses Emajõe vett, siis muutub sellest kogu Emajõe elustik ning lõppkokkuvõttes ulatuvad need mõjud sõna otseses mõttes Peipsi järve kallasteni. Üldteada on ka tselluloositehastega kaasnevad hais ja õhusaaste, samuti mürakoormus.
Seega palumegi Tartumaa ja Tartu linna omavalitsusüksuste esindajatelt, et nad tagaksid oma valijaskonnale neile kuuluva hääleõiguse puidurafineerimistehase rajamise küsimuses, et ei tekiks olukorda, kus otsus tehase rajamise kohta langetatakse ilma selle tehase mõjudega otseselt kokku puutuvate inimeste huvidega arvestamata.
Kodanikuühenduse Eesti Metsa Abiks (EMA) esindajad leiavad, et Tartumaa ja Tartu linna omavalitsusüksused ei saa nõustuda tohutu Vorbuse tselluloositehase rajamisega enne, kui on välja selgitatud kohalike elanike arvamus tehaseehituse küsimuses.


text:
Euroopa andmekaitseinspektori arvamus ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta
võttes arvesse komisjoni 5. jaanuaril 2011 esitatud taotlust arvamuse esitamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) artikli 28 lõikega 2 (2),
22. detsembril 2010 võttis komisjon vastu ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (edaspidi „ettepanek”). See ettepanek ühendab üheks tekstiks ja asendab kahte varasemat komisjoni ettepanekut finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus”, nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (3)) läbivaatamise kohta. Need kaks ettepanekut käsitlesid ühelt poolt finantsmääruse iga kolme aasta järel toimuvat läbivaatamist ja teiselt poolt finantsmääruse läbivaatamist, et viia see vastavusse Lissaboni lepinguga (4).
Ettepanek saadeti 5. jaanuaril 2011 Euroopa andmekaitseinspektorile vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2. Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeriti mitteametlikult ka enne ettepaneku vastuvõtmist. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seadusandjal lisada kavandatava määruse algusosasse viide Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteerimise kohta.
Ettepanekul on teatud mõju nii ELi kui ka riikide tasandi andmekaitsele ning seda käesolevas arvamuses käsitletaksegi.
Ettepanek sisaldab viiteid asjakohastele andmekaitsealastele õigusaktidele. Kuid nagu käesolevas arvamuses selgitatakse, vajab ettepanek edasist arutamist ja selgitamist, et oleks tagatud selle täielik vastavus andmekaitse õiguslikule raamistikule.
II. ETTEPANEKU ANALÜÜS
II.1. Üldised viited asjakohastele ELi andmekaitse-eeskirjadele
Kavandatav määrus hõlmab mitmeid teemasid, mis on seotud isikuandmete töötlemisega ELi institutsioonides, asutustes ja organites, aga samuti ka liikmesriigi tasandil tegutsevates üksustes. Neid töötlemistoiminguid analüüsitakse üksikasjalikumalt allpool. ELi institutsioonid, asutused ja organid juhinduvad andmete töötlemisel määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud andmekaitse-eeskirjadest. Riiklikul tasandil tegutsevate üksuste tegevust reguleerivad asjaomase liikmesriigi siseriiklikud sätted, mis käsitlevad direktiivi 95/46/EÜ rakendamist.
Euroopa andmekaitseinspektor on rahul sellega, et kavandatav määrus sisaldab viiteid ühele või mõlemale neist kahest õigusaktist (5). Ettepaneku viidetes õigusaktidele puudub aga süsteemsus ja järjepidevus. Seetõttu innustab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat määruse viidete suhtes terviklikumat lähenemisviisi kohaldama.
Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seadusandjal lisada määruse preambulisse viide direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001 järgmises sõnastuses:
„Käesoleva määruse kohaldamine ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) sätestatud nõuete täitmist.”
Lisaks sellele soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada artikli 57 lõike 2 punktile f viited direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001, nagu seda on tehtud ettepaneku artikli 31 lõikes 3.
II.2. Pettuste ja eeskirjade eiramiste ennetamine, tuvastamine ja kõrvaldamine
Ettepaneku artikkel 28 käsitleb eelarve täitmise sisekontrolli. Lõike 2 punkt d sätestab, et seoses eelarve täitmisega on sisekontrolli eesmärk pettuste ja eeskirjade eiramiste ennetamise, tuvastamise ja kõrvaldamise piisavalt kindel tagamine.
Eelarve kaudse täitmise kohta juhul, kui komisjon jagab eelarve haldamist liikmesriikidega või muude üksuste ja isikutega kui liikmesriigid, on sätestatud vastavalt artikli 56 lõikes 2 ja artikli 57 lõikes 3, et eelarve täitmisega seotud ülesandeid täites ennetavad, tuvastavad ja kõrvaldavad liikmesriigid ning üksused ja muud isikud pettusi ja eeskirjade eiramisi. Kuid seejuures ei ole märgitud, et need meetmed peaksid olema täielikus vastavuses direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks kehtestatud siseriiklike sätetega.
Selle kohta on artikli 56 lõike 4 punktis f (mis peaks punktide loogilist järjekorda järgides olema lõike 4 punkt e) sätestatud, et liikmesriikide akrediteeritud asutused, kes ainuisikuliselt vastutavad rahaliste vahendite asjakohase halduse ja kontrolli eest, „tagavad direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetele vastava isikuandmete kaitse”. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab kõnealuse viite rõhutamiseks sõnastada see järgmiselt: „tagada, et isikuandmete töötlemine mis tahes viisil vastab direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks kehtestatud siseriiklikele sätetele”.
Muude üksuste ja isikute kui liikmesriikide kohta sätestab artikli 57 lõike 2 punkt f, et need üksused ja isikud peaksid „tagama isikuandmete mõistliku kaitse”. Euroopa andmekaitseinspektor suhtub sellesse sõnastusse väga kriitiliselt, sest tema arvates jätab see ruumi võimalusele kohaldada andmekaitse-eeskirju väiksema rangusega. Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor sõnastada see fraas järgmiselt: „tagada, et isikuandmete töötlemine mis tahes viisil vastab direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks kehtestatud siseriiklikele sätetele”.
II.3. Rikkumistest teavitajad
Ettepaneku artikli 63 lõikes 8 käsitletakse rikkumistest teavitajate tegevust. See säte kohustab töötajat, kes leiab, et otsus, mille kohaldamist või millega nõustumist tema ülemus temalt nõuab, on eeskirjade vastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete või kutse-eeskirjadega, mida ta peab täitma, teavitama sellest eelarvevahendite käsutajat (või ettepaneku artikli 70 lõike 6 kohaselt moodustatud finantsrikkumiste uurimise eritoimkonda). Kui on tegemist ebaseadusliku tegevuse, pettuse või korruptsiooniga, mis võib kahjustada Euroopa Liidu huve, peab töötaja teavitama sellest asutusi ja organeid, kes on selleks kohaldatavate õigusaktidega määratud.
Euroopa andmekaitseinspektor soovib rõhutada, et rikkumistest teavitajad on keerulises olukorras. Isikud, kes saavad teavet rikkumisest teavitajalt, peaksid tagama teavitava isiku konfidentsiaalsuse, eelkõige ei tohiks tema isikut teatavaks teha neile, kelle väidetavast rikkumisest teavitaja on teatanud (6). Teavitava isiku konfidentsiaalsus ei kaitse üksnes teavitajat ennast, vaid tagab ka teavitajate süsteemi toimimise tõhususe. Kui konfidentsiaalsus ei ole piisavalt tagatud, vähendab see töötajate soovi eeskirjade eiramistest või ebaseaduslikust tegevusest teada anda.
Rikkumisest teavitava isiku konfidentsiaalsuse tagamine ei ole siiski absoluutne nõue. Pärast esimest sisejuurdlust võidakse võtta täiendavaid menetluslikke või õigusalaseid meetmeid, mis nõuavad teavitava isiku paljastamist näiteks kohtuasutustele. Seega tuleb austada kohtumenetlusi reguleerivaid siseriiklikke eeskirju (7).
Ka võib tekkida olukord, kus rikkumises süüdistataval isikul on õigus teada saada teavitaja nimi. See võib juhtuda siis, kui teavitaja isiku tuvastamist vajatakse selleks, et algatada tema vastu õigusmenetlus pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et teavitaja on kuritahtlikult esitanud valeandmeid (8).
Euroopa andmekaitseinspektor soovitab muuta käesolevat ettepanekut selliselt, et oleks tagatud teavitaja isiku konfidentsiaalsuse säilitamine juurdluste ajal niivõrd, kuivõrd see ei ole vastuolus kohtumenetlusi reguleerivate siseriiklike eeskirjadega, ja seni, kuni rikkumises süüdistataval isikul ei ole õigust teavitaja isikut teada, sest teavitaja isiku tuvastamine on küll vajalik õigusmenetluse algatamiseks teavitaja vastu, kuid see saab toimuda alles siis, kui on kindlaks tehtud, et teavitaja on kuritahtlikult esitanud kõnealuse isiku kohta valeandmeid.
II.4. Eelarvest tulenevate vahendite saajate kohta teabe avaldamine
Vastavalt artikli 31 lõikele 2 (Euroopa Liidu vahendite saajate avalikustamine ja muu teave) teeb komisjon, kui ta täidab eelarvet otseselt või delegeerimise kaudu, asjakohasel viisil kättesaadavaks tema valduses oleva teabe eelarvest tulenevate vahendite saajate kohta.
Artikli 31 lõikes 3 on sätestatud, et see teave „tehakse kättesaadavaks, järgides nõuetekohaselt konfidentsiaalsuse nõudeid, eelkõige isikuandmete kaitset, nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 45/2001, ning turvalisuse nõudeid, võttes arvesse iga […] eelarve täitmise viisi eripärasid ning järgides vajaduse korral asjakohaseid valdkondlikke eeskirju”.
ELi vahendite saajate avalikustamist käsitles Euroopa Kohus oma 2010. aasta otsuses kohtuasjas Schecke ja Eifert (9). Ilma eespool nimetatud kohtuasja üksikasjadesse laskumata tuleks rõhutada, et Euroopa Kohus kaalus hoolikalt, kas ELi õigusaktid, mis sisaldavad teabe avalikuks tegemise kohustust, on kooskõlas ELi põhiõiguste harta (edaspidi „ELi harta”) artiklitega 7 ja 8.
Euroopa Kohus uuris teabe avalikustamise eesmärki ja seejärel meetme proportsionaalsust. Euroopa Kohus leidis, et enne füüsilist isikut käsitleva teabe avalikustamist on institutsioonid kohustatud kaaluma omavahel liidu huvi teabe avalikustamise vastu ja ELi hartaga tunnustatud õiguste riivet (10). Euroopa Kohus rõhutas, et isikuandmete suhtes võib piiranguid ja erandeid kohaldada üksnes juhul, kui see on hädavajalik (11).
Euroopa Kohus leidis, et institutsioonid peaksid vaagima toetusesaajaid käsitlevate andmete avaldamise erinevaid meetodeid, et leida viis, mis vastaks avaldamise eesmärgile, kuid riivaks vähem toetusesaajate eraelu puutumatuse õigust üldiselt ja konkreetsemalt nende õigust isikuandmete kaitsele (12). Kohtuasja konkreetses kontekstis viitas Euroopa Kohus toetusesaajate isikuandmete avaldamise piirangutele, sõltuvalt toetuse saamise ajavahemikust või toetuse sagedusest või liigist ja tähtsusest (13).
Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab veel kord, et privaatsuse ja andmekaitse roll ei seisne avalikkuse juurdepääsu takistamises mis tahes isikuandmeid sisaldavale teabele ega ELi halduse läbipaistvuse liigses piiramises. Euroopa andmekaitseinspektor toetab seisukohta, mille kohaselt läbipaistvuse põhimõte „võimaldab kodanikel osaleda rohkem otsustamisprotsessis ja tagab juhtorganitele suurema legitiimsuse ning tulemuslikkuse ja suurema vastutuse kodanike ees demokraatlikus süsteemis” ning toetusesaajate nimede avaldamine Internetis, kui see on tehtud asjakohaselt, „aitab kaasa sellele, et haldusasutused kasutaksid avaliku sektori rahalisi vahendeid otstarbekohaselt” ja „tugevdab kontrolli selle raha kasutamise üle” (14).
Sellest lähtuvalt rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et Euroopa Kohtu kaalutlused, millele eelmistes punktides on viidatud, käivad otseselt käesoleva ettepaneku kohta. Direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001 viitamine ei taga iseenesest veel seda, et kavandatud avaldamine vastab nõuetele, mida Euroopa Kohus selgitas seoses Schecke kohtuasjaga. Sellega seoses tuleks rõhutada, et Euroopa Kohus mitte üksnes ei kuulutanud kehtetuks komisjoni määrust, mis sisaldas üksikasjalikke eeskirju põllumajandusfondidest abi saajate kohta käiva teabe avaldamise kohta, (15) vaid tühistas ka määruse sätte, mis on komisjoni määruse õiguslikuks aluseks ja mis sisaldas üldist nõuet füüsilisest isikust abisaajate kohta käiva teabe avalikustamise kohta (16).
Euroopa andmekaitseinspektor kahtleb sügavalt, kas käesolev ettepanek vastab kriteeriumidele, mida Euroopa Kohus selgitas seoses Schecke kohtuasjaga. Artiklis 31 ja selle naaberartiklites on jäetud kavandatud isikuandmete avaldamise eesmärk selgelt ja täpselt määratlemata. Lisaks on ebaselge, millal ja millises vormis teave avalikustatakse. Seetõttu ei ole võimalik hinnata, kas erinevate kaasatud huvide vahel on saavutatud õige tasakaal, ega kontrollida, kas avaldamine on proportsionaalne, mille vajalikkuse on Euroopa Kohus seoses Schecke kohtuasjaga selgesõnaliselt välja toonud. Lisaks on ebaselge, kuidas tagatakse kaasatud andmesubjektide õigused.
Isegi kui rakendusalased õigusaktid on kavandatud – mida ei ole küll selgesõnaliselt nimetatud –, peaksid eespool mainitud olulised selgitused sisalduma õiguslikus aluses, milleks selliste andmete avalikustamise puhul peaks olema finantsmäärus.
Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal täpsustada eesmärki ja selgitada kavandatud avalikustamise vajalikkust; näidata, kuidas ja millises ulatuses isikuandmed avalikustatakse; tagada andmete avalikustamine üksnes siis, kui see on proportsionaalne ja kindlustada andmesubjektidele ELi andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud õiguste kasutamise võimalus.
II.5. Haldus- ja rahalisi karistusi käsitlevate otsuste või otsuste kokkuvõtete avaldamine
Ettepaneku artikkel 103 käsitleb lepingu sõlminud hankija võimalust määrata haldus- või rahalisi karistusi a) töövõtjatele, taotlejatele või pakkujatele juhul, kui need on hankemenetluses osalemiseks vajalike, hankija nõutavate andmetena esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed esitamata jätnud (vt artikli 101 punkt b), või b) töövõtjatele, kelle puhul on leitud, et nad on eelarvest rahastatavate lepingute kohaseid kohustusi olulisel määral rikkunud.
Artikli 103 lõige 1 sätestab, et asjaomasele isikule tuleb anda võimalus oma seisukohtade esitamiseks. Artikli 103 lõike 2 kohaselt võib kõnealuse isiku karistamiseks keelata tal kuni kümneks aastaks osalemise eelarvest rahastatavates hankemenetlustes ja toetuste andmise menetlustes, ja/või määrata talle rahalise karistuse, mille suurus võib ulatuda kuni asjaomase lepingu maksumuseni.
Praeguse olukorraga võrreldes on ettepanekus uueks elemendiks artikli 103 lõikes 3 osutatud institutsioonidele võimaluse andmine avaldada otsuseid või otsuste kokkuvõtteid, milles on esitatud ettevõtja nimi, asjaolude lühikirjeldus ja menetlusest kõrvalejätmise kestus või rahalise karistuse summa.
Kuna sellega kaasneb füüsilisi isikuid käsitleva teabe avalikustamine, tekitab kõnealune säte teatavaid andmekaitsega seonduvaid küsimusi. Esiteks, kuna on kasutatud sõna „võib”, on selge, et avaldamine ei ole kohustuslik. Kuid see jätab lahtiseks mitmed küsimused, mida ettepaneku tekstis ei selgitata. Näiteks, mis on sellise avalikustamise eesmärk? Milliste kriteeriumide põhjal teevad asjaomased institutsioonid oma otsuseid avalikustamise kohta? Kui kaua on kõnealune teave avalikult kättesaadav ja millisel andmekandjal? Kes kontrollib teabe täpsust ja ajakohastab seda? Kes teavitab asjaomast isikut avalikustamisest? Kõik need küsimused on seotud direktiivi 95/46/EÜ artiklis 6 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 4 andmete kvaliteedi kohta esitatud nõuetega.
Tuleks rõhutada, et sellise teabe avaldamisel on asjaomasele isikule täiendav negatiivne mõju. Avaldamist tuleks lubada üksnes juhul, kui see on otseselt vajalik kavandatud eesmärgi saavutamiseks. Käesoleva dokumendi osas II.4 esitatud märkused Euroopa Kohtu otsuse kohta Schecke kohtuasjas on asjakohased ka siin.
Kavandatud artikli 103 lõike 3 tekst ei vasta praegusel kujul täielikult andmekaitsealaste õigusaktide nõuetele. Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal täpsustada eesmärki ja selgitada kavandatud avalikustamise vajalikkust; näidata kuidas ja millises ulatuses isikuandmed avalikustatakse; tagada andmete avalikustamine üksnes siis, kui see on proportsionaalne, ja kindlustada andmesubjektidele ELi andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud õiguste kasutamise võimalus.
II.6. Menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogu
Ettepanekus nähakse ette ka menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogu loomine, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid nende taotlejate ja pakkujate kohta, kes on pakkumismenetlusest kõrvale jäetud (vt artikkel 102). See andmekogu on juba loodud praegu kehtiva finantsmääruse põhjal ning seda on edasi arendatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1302/2008. Euroopa andmekaitseinspektor analüüsis menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogu raames toimuvaid isikuandmete töötlemisega seotud toiminguid oma 26. mail 2010 eelkontrolli kohta esitatud arvamuses (17).
Menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogu andmete vastuvõtjaid on palju. Sõltuvalt sellest, kes andmekogule juurdepääsu taotleb, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikleid 7, 8 või 9.
Euroopa andmekaitseinspektor järeldas eespool mainitud eelkontrolli raames esitatud arvamuses, et praegused artikli 7 (andmekoguga konsulteerivad teised ELi institutsioonid ja asutused) ja artikli 8 (menetlusest kõrvalejätmise keskandmekoguga konsulteerivad liikmesriikide asutused ja teatavad muud organid) rakendamise tavad on kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 sätetega.
Sama ei saa aga järeldada andmete edastamise kohta kolmandate riikide ametiasutustele, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklit 9, mis käsitleb andmete edastamist kolmandate riikide asutustele ja/või rahvusvahelistele organisatsioonidele. Artikli 102 lõikes 2 sätestatakse, et ka kolmandatel riikidel on juurdepääs menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogule.
Määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 9 lõige 1 sätestab, et „vastuvõtjatele, kes ei ole ühenduse institutsioonid ja asutused ja kes ei ole direktiivi 95/46/EÜ alusel vastuvõetud siseriiklike õigusaktide kohased vastuvõtjad, edastatakse isikuandmeid üksnes juhul, kui vastuvõtja asukohariigis või vastuvõtvas rahvusvahelises organisatsioonis on tagatud nõuetekohasel tasemel kaitse ning andmeid edastatakse üksnes vastutava töötleja pädevusse kuuluvate ülesannete täitmiseks”. Erandina artikli 9 lõikest 1 lubab artikli 9 lõige 6 edastada andmeid riikidele, kes ei taga nõuetekohasel tasemel kaitset, kui „edastamine on vajalik või seaduste järgi nõutav üldiste huvidega seotud olulistel põhjustel (…)”.
Eespool nimetatud eelkontrolli raames esitatud arvamuses rõhutas Euroopa andmekaitseinspektor edasiste meetmete võtmise vajalikkust, mis tagaksid vastuvõtja poolse piisaval tasemel kaitse andmete edastamisel kolmandale riigile või organisatsioonile. Euroopa andmekaitseinspektor soovib rõhutada, et järelduse tegemisel kaitse piisavuse kohta hinnatakse iga üksikjuhtumit eraldi, analüüsides põhjalikult andmeedastustoimingu või -toimingute komplektiga seotud asjaolusid. Finantsmäärus ei saa komisjoni sellest kohustusest vabastada. Samuti, kui andmete edastamine toimub ühe artiklis 9 ette nähtud erandi põhjal, peaks see põhinema konkreetse üksikjuhtumi hindamisel.
Seoses sellega soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjal lisada artiklile 102 täiendav lõige, mis käsitleks konkreetselt isikuandmete kaitset. Lõige võiks alata lausega, mis on juba olemas artikli 102 esimeses lõikes, nimelt et „keskandmekogu moodustab ja seda käitab komisjon kooskõlas Euroopa Liidu isikuandmete kaitse-eeskirjadega”. Sellele tuleks lisada, et kolmandate riikide ametiasutuste juurdepääs andmekogule on lubatud üksnes siis, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 9 sätestatud tingimused.
Kõnealusel ettepanekul on teatav mõju nii ELi kui ka riikide tasandi andmekaitsele ning seda käesolevas arvamuses käsitletaksegi. Ettepanek sisaldab viiteid asjakohastele andmekaitsealastele õigusaktidele. Kuid nagu ka käesolevas arvamuses on selgitatud, on andmekaitse õigusliku raamistikuga täieliku vastavuse saavutamiseks vaja jätkata ettepaneku täiustamist ja selgemaks muutmist. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab järgmist:
lisada määruse preambulisse viide direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001;
lisada artikli 57 lõike 2 punktile f viited direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001, nagu on tehtud ettepaneku artikli 31 lõikes 3;
rõhutada jõulisemalt artikli 56 lõike 4 punktis f (mis lõigete loogilist järjestust silmas pidades peaks olema lõike 4 punkt e) sisalduvat viidet direktiivile 95/46/EÜ, muutes selle sõnastust järgmiselt: „tagada, et isikuandmete töötlemine vastab direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks kehtestatud siseriiklikele sätetele”;
asendada artikli 56 lõike 4 punktis f fraas „tagada isikuandmete mõistlik kaitse” järgmise fraasiga: „tagada, et isikuandmete töötlemine vastab direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks kehtestatud siseriiklikele sätetele”;
tagada artikli 63 lõikes 8, et rikkumisest teavitava isiku konfidentsiaalsuse säilitamine juurdluse ajal niivõrd, kuivõrd see ei ole vastuolus kohtumenetlusi reguleerivate siseriiklike eeskirjadega, ja seni, kuni rikkumises süüdistataval isikul ei ole õigust teavitaja isikut teada, sest teavitaja isiku tuvastamine on küll vajalik õigusmenetluse algatamiseks teavitaja vastu, kuid see saab toimuda alles siis, kui on kindlaks tehtud, et teavitaja on esitanud kuritahtlikult kõnealuse isiku kohta valeandmeid;
täpsustada artiklis 31 kavandatud avalikustamise eesmärki ja selgitada selle vajalikkust eelarvest tulenevate vahendite vastuvõtjate jaoks; näidata, kuidas ja millises ulatuses isikuandmed avalikustatakse; tagada andmete avalikustamine üksnes siis, kui see on proportsionaalne, ja kindlustada andmesubjektidele oma ELi andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud õiguste kasutamise võimalus;
parandada artikli 103 lõiget 3, mis käsitleb haldus- ja rahalisi karistusi käsitlevate otsuste või otsuste kokkuvõtete avaldamist, täpsustades kavandatud avalikustamise eesmärki ja selgitades selle vajalikkust; näidata, kuidas ja millisel määral isikuandmed avalikustatakse, tagada andmete avalikustamine üksnes siis, kui see on proportsionaalne, ja kindlustada andmesubjektidele ELi andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud õiguste kasutamise võimalus;
lisada artiklile 102 isikuandmeid käsitlev lõige, milles sätestataks, et kolmandate riikide ametiasutustele antakse luba juurdepääsuks isikuandmetele üksnes siis, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 9 kehtestatud eeskirjad ja pärast seda, kui on toimunud hindamine üksikjuhtumite kaupa.
Euroopa andmekaitseinspektori abi
(4) Vt vastavalt KOM(2010) 260 (lõplik) ja KOM(2010) 71 (lõplik).
(5) Vt ettepaneku artikli 31 lõige 3 ja artikli 56 lõige 4. Lisaks sisaldab põhjendus 36 veel üldist viidet „andmekaitse nõuetele”, artikli 57 lõike 2 punktis f viidatakse „isikuandmete kaitsele” ning artikli 102 lõikes 1 „liidu isikuandmete kaitse-eeskirjadele”.
(6) Euroopa andmekaitseinspektor on rõhutanud rikkumisest teavitanud isiku konfidentsiaalsuse säilitamise olulisust juba oma 30. juulil 2010. aastal seoses kohtuasjaga 2010-0458 Euroopa ombudsmanile saadetud kirjas, mis on kättesaadav Euroopa andmekaitseinspektori veebilehel (http://www.edps.europa.eu). Ka artikli 29 töörühm on seda rõhutanud oma 1. veebruaril 2006. aasta arvamuses 1/2006 „ELi andmekaitse-eeskirjade kohaldamise kohta sisemiste teabeandjaskeemide suhtes raamatupidamise, raamatupidamise sisekontrolli, auditeerimise, altkäemaksu vastase võitluse ning pangandus- ja finantskuritegude valdkonnas”, mis on kättesaadav artikli 29 töörühma veebisaidil: http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/workinggroup/index_en.htm).
(7) Vt ka Euroopa andmekaitseinspektori eelkontrolli raames esitatud arvamused: 23. juuni 2006. aasta arvamus OLAFi sisejuurdluste kohta (juhtum 2005-0418) ja 4. oktoobri 2007. aasta arvamus seoses OLAFi välisjuurdlustega (juhtumid 2007-47, 2007-48, 2007-49, 2007-50, 2007-72), mis on kättesaadavad Euroopa andmekaitseinspektori veebisaidil (http://www.edps.europa.eu).
(8) Vt sellega seoses eespool nimetatud artikli 29 töörühma arvamust 1/2006.
(9) Euroopa Kohtu 9. novembri 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-92/09 ja C-93/09: Schecke ja Eifert.
(10) ELK, Schecke, punkt 85.
(11) ELK, Schecke, punkt 86.
(12) ELK, Schecke, punkt 81.
(13) Vt joonealust märkust 12.
(14) ELK, Schecke, punktid 68, 69, 75 ja 76.
(15) Komisjoni määrus (EÜ) nr 259/2008, ELT L 76, 19.3.2008, lk 28.
(16) Määruse (EÜ) nr 1290/205 artikkel 44a, ELT L 209, 11.8.2005, lk 1, muudetud.
(17) Vt Euroopa andmekaitseinspektori 26. mail 2010 eelkontrolli raames esitatud arvamus, mis käsitleb isikuandmete töötlemist seoses „Andmesubjektide registreerimisega menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogus” (kohtuasi 2009-0681), kättesaadav Euroopa andmekaitseinspektori veebisaidil (hhtp://www.edps.europa.eu).

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus


Xbox one s black friday deals uk auto helitehnika müük tartu. 100 fibo ladumise hind continental icecontact 2 hind
Xbox one s black friday deals uk auto helitehnika müük tartu. küttekile hind audi 80 coupe müük
Visa hall mööbli müük 2020 välisukse u väärtus. osta mp3 kappaleita easywalker duo müük.matt nat black friday epovärv hind.balayage hindi poolas meaning parimad spa pakkumised..
Kasutatud rocla müük ferrero rocher chocolate recipe in hindi. liiva müük chocolate tartu suvemööbli allahindlus.mdf müük s10 supi hindi..
Xbox one s black friday deals uk auto helitehnika müük tartu
Xbox one s black friday deals uk auto helitehnika müük tartu. acana koeratoit müük blackberry auto müük eestis.heina niitmise hind liiva müük saaremaal.tuntematon sotilas 2020 buy laptop müük
Dna test in india hindi acer black auto friday australia
Maxima parimad müük pakkumised kasutatud auto suusasaapad müük Mulla müük maardu audes klarid müük mooste viinavabrik hind walmart black friday 2020 perfume rookatuse ruutmeetri hind call of duty black ops 4 apple watch 3 black friday 2020 best buy tänavakivid hind müük.aialillede müük kalamari kg hind
Apple smart watch in hindi lol müük surprise osta.Ehitustööd pakkumised black kas osta honda hrv
Olympic casino aktsiad bensiini hind täna circle k.Arlo pro 2 5 camera müük black friday tiigikala müük.Mustika hinnad müük turul 2020 osrs gp black friday.Utv hindi gana video osta pilet internetist.Nokia müük moodulsuvila hind.Samsung galaxy s9 details in hindi kassi steriliseerimine hinnad.Aknaklaasi müük tartu astanavitsa mp3.Biodiisel hind lol üllatusnukk.Playstation vr black friday australia victoria secret black friday 2020 uk.Bonprix sooduskood viva la juicy hind.Ninarõngas müük e sigareti müük alaealisele.Ehitusmaterjalide müük saaremaal korstnapühkija hind rakveres
Ofertas black friday friday 2020 miami toru müük tartu
Bobcat müük vagunelamu müük.Black friday helitehnika flight specials 2020 emirates euronics must reede.Õhupallide müük lebokott hind.Hinders pellet terrassiuks hind.Laojääkide müük f hinds jewellers wrexham.Need for speed payback black friday ps4 osta ee komisjonitasu.Katusepleki müük tallinnas black friday 2020 uk december.North face black friday sale uk xbox one s black friday deals deals uk.Osta airpods 2 hüpoteegiga polar koormatud kinnisasja müük.Põltsamaa felix kampaania pannid müük.Amazon black friday 2020 uk laptops millist arvutit koju osta.Tikkimismasinate müük paksusmasin müük.Black friday camera deals south africa vundamendi plokkide müük Plaatimine ruutmeetri hind maja karbi hind.Black friday ps4 games canada ostateczna operacja.Black friday ps4 games sale nakerdaja müük.Vikerforelli müük osta friday myydä.Tuunikala müük sleepwalkers hindi.Konteiner maja hind black friday kennywood season passes.Range rover hindi meaning makita raadio müük.Pärl müük mesilasemade müük saaremaal.Bmw 525 osta leiva juuretise müük.Posta kodu antalya kepez õllepärm müük.Kingitus tulevasele emale riigimetsa müük.Sulepadi friday müük näpuvurr müük
Betooni müük otepää millist marki autot osta.Päevapakkumised ee küttepuude lõhkumine hind.Kanuu rent hind super hind klip.Peugeot rcz müük buy sony xperia x performance.Black friday müük travel deals south africa puidu müük lool.Sauna voodrilaud hind liiva müük võrumaal.Soovin osta auto booraksi osta.Kasutatud rehvide müük soomes läti kütusehinnad.Metsa hind müügist tulumaks omatalo hindi.Black friday focus st pelleti müük tartu
Huawei osta 5 0 sony ps4 black friday deals canada.Viina hind norras gopro karma müük.Mööbliriide müük tartus tartu rehvide müük.Murutraktor müük tallinn trx rihmad müük.Lillepostamentide müük makita ls1018l hind.Jääpuur müük krossikad müük.Osta xiaomi m365 sneaker black friday deals.Roidmi müük osta max sarm review.Euronics black friday offerte priileib müük.Black friday notebook 2020 black friday verkkokauppa 2020
Ford explorer müük tartu laminaadi tartu paigaldamise hind.Black friday wikipedia slavery hindi song 2020 neha.Lays kampaania hindu god logo design
Reddit black friday xbox laptop xbox 360 ostatnia wersja.Black friday deals surface pro acer black friday deals 2020.Black friday dominos coupons korter tallinnas müük.Roostevaba lehtmetalli hind purjeriie müük.Mistä ostaa bonsai puu mini hindi film.When is it black friday sales päikesepaneelide müük deals ja paigaldus.Adobe tarkvara müük alfa romeo müük eestis.Razer black friday deals 2020 kampaania rmk ee.How long does black friday last at kohl's posta kodu ptt.Aia laudade müük tiigipuu müük.Ecco allahindlus playstation 4 black friday walmart.Harilik rass müük murukärg hind.Sheltie kutsikad ülemiste müük black friday perfume offers.Oneplus 5t hindi news voodrilaua hind
Wolt kojuvedu hind kanal 2 reporter boonus.Liistude müük ebaküdoonia istikute klick müük.Raketerm hind rataste müük tartu.Subaru wrx müük päevapakkumised haapsalu.Raketise rent hind mistäostaa gopro.Tress juuksepikendused hind styrofoam 500 hind.Firma auto müük eraisikule kulla ost müük.Udemy black müük friday reddit osta ee politsei.Anker black friday 2020 uk black friday canada laptop deals.Tõukoerte müük betoonpõranda valamine hind Xbox one s black friday deals uk north face black friday sale uk purustatud asfaldi müük tartus auto helitehnika müük tartu Stronghold hd naaritsa kasuka hind Osta bitcoineja paypal haritava maa hektari hindOsta ja myy kryptovaluuttaa lasteaia lpetamise kingitus gaming unamahla press müük rahva raamat e kinkekaart pc black friday gopro kaamera müük henna tattoo hand designs walmart baltika aktsiaraamat Ülikondade müük blackberry q20 müük.Poroloon müük pärnus asfalteerimine ruutmeetri hind.Eesti maalide müük pakkumised türki.Fifa 19 black friday price jack friday russell hind legs.Gta 5 hindustan gamer download black friday electronics new york.Bumbleride indie müük kimono hindu a crochet.Ps4 kinkekaart euronics ps4 black friday target.Lamb leg hind shank quicken black friday.Papillon müük kinesio tartu tape video.Peotelkide müük tartus xiaomi mi a1 osta.Audi a6 esiklaasi hind akumulatsioonipaak hind.Viimase hetke reisid horvaatiasse samsung galaxy s5 mini müük.Kitarride müük steel ms 440 hind.Runescape black friday sales canon g7x müük Saksa auto kasutatud autode müük viimase hetke pakkumised taisse.Osta pilet mobiiliga gopro black black friday deal 2020.Kuusetaimede müük 2020 skechers kampaania.Minulaps sooduskood pardi müük.Ark eksami hinnad firmade müük tartus.Hyundai coupe müük kartul teele müük.Black friday computer deals australia asos black friday deals.Mdf ka hindi hommikumantlite müük.Fibo ploki ladumine hind dewalt kampaania.Stockmann allahindlus 60 kaal hindi movie 2005.Adidas black friday uk rehvi müük tallinn.Black friday monitor deals walmart need for speed payback black friday canada.Stevia suhkur netistä müük kivisöe müük tartus.Black friday what day is it gopro hero müük
Id kaarti hind eterniit müük.Osta black friday 2020 polska massimo dutti kingitus ee ferrari lego minecraft iphone 6s plus details in hindi osta papillon koira meigilaud müük Huawei p20 pro müüa rehvi müük tallinnas black friday garmin watch 2020 kasvuhoone juhilubade hind tuseb millist inhalaatorit osta karkass müük.katuseraamide müük tallinnas tallinn odav takso kas osta honda koi hindi mein Weber grill müük maja vundamendi maksumus.Mark hinds west plains mo mulla hindi song.Samsung müük gear vr video folder osta 24 ee.Katusepleki müük müük tallinnas mähkmete hind soomes.Nikon d80 hind bitdefender black friday.Iphone x vs auto xr hindi ps3 podczas ostatniego korzystania.Mis kellast saab alkoholi osta dolce gusto kapslid osta.Blizzard gear black friday 2020 tina hindemith.Black friday flight deals usa toidunõude müük.Mahlapress müük super hind mahnisi mutleq izleyin.Gopro hero osta mops hunde kaufen.Black friday meaning helitehnika in english kasutatud pinnasetihendaja müük
Koi hindi song auto kuused müük
Metsmaasika müük lamamistoolide müük.Puidust tünnide müük tuusik eripakkumised.Mcdonalds kupongid nitritsool müük.Ost müük kuulutused dji spark müük.Parimad kingitused meestele ipod osta.Purustatud asfaldi müük tartus pidurivedeliku vahetus hind.Black friday baby monitor deals 2020 uk digikaamerate müük.Iphone 4s hind eestis alfa tartu romeo müük.Tsingitud keevisvõrk müük nibe f470 hind.Tallinki sooduskood selver kummipaat müük.Politsei poolt konfiskeeritud autode müük koera vaktsineerimine hind.Osta myy vaurastu oneplus 5 ostaa
Xbox one s black friday deals uk auto helitehnika müük tartu. norwegian airlines black friday code lilleseemned müük
Xbox one s black friday deals uk auto helitehnika müük tartu. mida kinkida gümnaasiumi lpetajale vasikaliha müük


RT I, 14.08.2015, 13
4) «Ravikindlustuse seaduse» § 5 lõike 2 punktis 1, 2, 4 või 5 või lõikes 3 nimetatud isiku ülalpeetav abikaasa, kes kasvatab vähemalt ühte alla 8-aastast last või 8-aastast last kuni esimese klassi lõpetamiseni või vähemalt kolme alla 16-aastast last ning kelle eest riik ei maksa sotsiaalmaksu käesoleva lõike punkti 1 või 2 alusel;
5) «Sotsiaalhoolekande seaduse» § 231 alusel määratud sotsiaaltoetust saav isik.
6) üks Eestis elav vanem, eestkostja või hooldaja, kellega on sõlmitud perekonnas hooldamise leping ja kes kasvatab Eestis seitset või enamat alla 19-aastast Eestis elavat last;
7) äriühingu, mittetulundusühingu, sihtasutuse või füüsilisest isikust ettevõtja töötaja, kes saab töövõimetuspensioni.
[RTL 2006, 56, 1021 - jõust. 21.07.2006, rakendatakse alates 01.07.2006]
(11) Sotsiaalkindlustusamet maksab sotsiaalmaksu käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud isikute eest, kes saavad lapsendamishüvitist, lapsehooldustasu või vanemahüvitist, ning käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 6 nimetatud isiku eest, kes saab seitsme- ja enamalapselise pere vanema toetust.
(12) Käesoleva määruse § 3 lõikes 4 nimetatud kohustuse tekkimise päevast kuni lapsehooldustasu või vanemahüvitise esimese väljamakse tegemise kuuni (viimane välja arvatud) või § 4 lõikes 2 või 4 nimetatud taotluse esitamise kuuni (viimane kaasa arvatud) makstakse sotsiaalmaksu lapse või laste ema, eestkostja või hooldaja eest, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud juhul. Kui lapse või laste ema ei vasta käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 või 2 nimetatud tingimustele, makstakse sotsiaalmaksu samades punktides nimetatud tingimustele vastava lapse või laste isa eest, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud juhul.
(13) Lapsendamishüvitise, lapsehooldustasu, vanemahüvitise või seitsme- ja enamalapselise pere vanema toetuse maksmise lõpetamisel jätkatakse sotsiaalmaksu maksmist sama kindlustatava eest kuni § 4 lõigetes 2 ja 4 nimetatud taotluse esitamise kuuni (viimane kaasa arvatud).
18) doktoranditoetust saava isiku kohta Haridus- ja Teadusministeerium.
(3) Kui «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktides 1–4, 6–13 või lõikes 11 nimetatud isik vastab mitmele nimetatud punktides või «Riiklike peretoetuste seaduse» §-s 6 sätestatud tingimusele samaaegselt, makstakse tema eest sotsiaalmaksu käesoleva paragrahvi lõigetes 31–6 sätestatud juhtudel ühekordselt «Sotsiaalmaksuseaduse» §-s 6 sätestatud summalt.
(31) Kui „Sotsiaalmaksuseaduse” § 6 lõike 1 punktis 2, 10 või 14 nimetatud isik vastab samaaegselt muudele „Sotsiaalmaksuseaduse” § 6 lõike 1 punktides 1–4, 6–14 või lõikes 11 sätestatud tingimustele, makstakse tema eest sotsiaalmaksu selle punkti alusel, mille puhul on sotsiaalmaksu arvutamise aluseks olev summa suurim.
(4) Kui «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 1, 11, 8 või 9 nimetatud isik vastab samaaegselt mõnele «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktides 21, 22, 3, 31, 32, 6, 61, 7, 11 või 13 või lõikes 11 sätestatud tingimusele, peab tema osas sotsiaalmaksu arvestust Sotsiaalkindlustusamet «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punkti 1, 11, 8 või 9 alusel.
(5) Kui «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 6, 61, 7 või 11 nimetatud isik vastab samaaegselt mõnele «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktides 21, 22, 31, 32 või 13 või lõikes 11 sätestatud tingimusele, peab tema osas sotsiaalmaksu arvestust Eesti Töötukassa «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punkti 6, 61, 7 või 11 alusel.
«Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktides 6, 61, 7 ja 11 nimetatud isiku osas peab sotsiaalmaksu arvestust ja täidab vormi ESD Eesti Töötukassa.
Sotsiaalmaksuseaduse“ § 6 lõikes 12 nimetatud isiku kohta peab sotsiaalmaksu arvestust ja täidab vormi ESD vabakutselisele loovisikule loometoetust maksev loomeliit „Loovisikute ja loomeliitude seaduse“ tähenduses (edaspidi loomeliit).
(2) Käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktis 7 nimetatud isiku eest riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise kohustuse tekkimise päevaks loetakse töövõimetuspensioni saava isikuga töösuhte tekkimise päev või töötajale töövõimetuspensioni määramise päev, kui § 6 lõikes 3 nimetatud taotlus on esitatud kolme kuu jooksul, arvates riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise aluse tekkimisest. Hilisemal taotluse esitamisel tekib riigipoolne sotsiaalmaksu maksmise kohustus tagantjärele, kuid mitte rohkem kui taotluse esitamise kuule eelnenud kolme kalendrikuu eest.
(4) Käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktides 1, 2 ja 6 nimetatud isikute eest riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise kohustuse tekkimise päevaks loetakse lapse sünnikuupäev, lapsendamise või eestkostjaks määramise või perekonnas hooldamise seadmise kohtumääruse jõustumise päev või eelnimetatud punktides nimetatud isiku ja lapse Eestisse elama asumise päev.
[RT I, 26.11.2013, 3 - jõust. 01.07.2014, rakendatakse riigi poolt sotsiaalmaksu maksmisel, kui käesoleva määruse § 1 punktis 3 nimetatud kohustuse tekkimise päev saabub või lapsendamishüvitise, lapsehooldustasu, vanemahüvitise või seitsme- ja enamalapselise pere vanema toetuse maksmine lõpetatakse 2014. aasta 1. juulil või hiljem.]
(5) Käesoleva määruse § 2 lõike 2 punktis 18 nimetatud isiku eest riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise kohustuse tekkimise päevaks loetakse päev, millest alates määrab õppeasutus „Õppetoetuste ja õppelaenu seaduse” § 5 lõike 3 tingimustele vastavale doktorandile doktoranditoetuse. Riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise kohustuse lõppemise päevaks on kuupäev, millest alates doktorant ei vasta „Õppetoetuste ja õppelaenu seaduse” § 5 lõike 3 tingimustele.
(2) Käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktis 1 või 2 nimetatud isik, kes ei saa lapsendamishüvitist, lapsehooldustasu või vanemahüvitist, võib esitada Sotsiaalkindlustusametile riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise taotluse koos isikut tõendava dokumendiga. Sotsiaalkindlustusametil on õigus vajaduse korral nõuda täiendavaid dokumente, mis tõendavad taotleja vastavust § 2 lõike 1 punkti 1 või 2 tingimustele.
(4) Käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktis 6 nimetatud isik, kes ei saa seitsme- ja enamalapselise pere vanema toetust, võib esitada Sotsiaalkindlustusametile riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise taotluse koos isikut tõendava dokumendiga. Sotsiaalkindlustusametil on õigus vajaduse korral nõuda täiendavaid dokumente, mis tõendavad taotleja vastavust § 2 lõike 1 punkti 6 tingimustele.
Sotsiaalmaksuseaduse § 6 lõike 1 punktis 7 nimetatud isik esitab Eesti Töötukassale taotluse koos isikut tõendava dokumendiga. Töötukassal on õigus vajaduse korral nõuda täiendavaid dokumente, mis tõendavad taotleja vastavust «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 7 sätestatud tingimustele.
(3) Paragrahvi 2 lõike 1 punktis 7 nimetatud äriühing, mittetulundusühing, sihtasutus või füüsilisest isikust ettevõtja esitab Sotsiaalkindlustusametile igal kuul riigipoolse sotsiaalmaksu ülekandmise taotluse, kus näidatakse töötajate, kes saavad töövõimetuspensioni, ees- ja perekonnanimed, isikukoodid, töösuhte tekkimise või lõppemise kuupäev ning riigi poolt makstava sotsiaalmaksu summa. Taotlus esitatakse hiljemalt palga arvestamise kuule (aruandekuule) järgneva kuu 2. kuupäevaks.
(4) Lõikes 3 nimetatud andmete alusel esitab Sotsiaalkindlustusamet vormi ESD, millel näitab andmed iga käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktis 7 nimetatud äriühingu, mittetulundusühingu, sihtasutuse või füüsilisest isikust ettevõtja töövõimetuspensioni saava töötaja kohta.


Kohtla- Järve linna ehitusmäärus – Riigi Teataja
Kohtla- Järve linna ehitusmäärus
KO 2004, 225, 1995
Vastu võetud 29.09.2004 nr 68
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (RT I 1993, 37, 558; 1999, 82, 755; 2000, 51, 322; 2001, 82, 489; 100, 642; 2002, 29, 174; 36, 220; 50, 313; 53, 336; 58, 362; 61, 375; 63, 387; 64, 390 ja 393; 82, 480; 96, 565; 99, 579; 2003, 1, 1; 4, 22; 23, 141; 88, 588; 2004, 41, 277) § 22 lõike 1 punkti 29, planeerimisseaduse (RT I 2002, 99, 579; 2004, 22, 148; 38, 258) § 5 ja ehitusseaduse (RT I 2002, 47, 297; 99, 579; 2003, 25, 153; 2004, 18, 131) § 19 lõike 4 alusel.
Kohtla-Järve linna ehitusmääruse (edaspidi ehitusmäärus ) ülesanneteks on linna ruumilise planeerimise, ehitusliku projekteerimise ja ehitamise üldiste põhimõtete ja reeglite seadmine täpsustusena ehitusseaduses ja planeerimisseaduses seatud reeglitele ning Kohtla-Järve Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) ja Kohtla-Järve linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) sellealaste ülesannete jaotuse ja täitmise tähtaegade määramine.
(2) Linnavalitsus avaldab kohalikus ajalehes (edaspidi ajaleht) ja Kohtla-Järve linna veebilehel (edaspidi kodulehekülg ) teabe järgmiste toimingute kohta:
(3) Linnavalitsus avaldab koduleheküljel teabe projekteerimistingimuste määramise kohta.
(2) Planeerimis- ja ehitusvaldkonna haldusakti eelnõu valmistab ette majandus- ja/või arenguteenistus.
(3) Tehnovõrkude projekteerimistingimused ja nende haldusaktide eelnõud valmistab ette majandusteenistus koostöös arenguteenistusega.
(4) Linnavalitsus moodustab linna sihipärase ruumilise arengu tagamiseks, linnalise tähtsusega planeeringute ja ehitiste eskiislahenduste läbivaatamiseks ja arhitektuurivõistluste korraldamiseks ning ehitusprojektide läbivaatamiseks ehituskomisjoni, kinnitab selle koosseisu ja tegutsemise alused.
Ruumiline planeerimine Kohtla-Järve linna haldusterritooriumil tagatakse:
(1) Linna või selle osa üldplaneeringu, teemaplaneeringu ja linna naabrusesse jäävate kohalike omavalitsuste territooriumile koostatava ühise üldplaneeringu algatamise ettepanek esitatakse linnavalitsusele.
(2) Detailplaneeringu koostamise algatamise taotlus esitatakse linnavalitsusele. Vajadusel tutvustab linnaarhitekt taotluse esitajale planeeringuga seotud organisatsioonilisi, sisulisi ja tehnilisi üksikasju.
(3) Linnaarhitekt esitab linnavalitsusele kolme nädala jooksul arvates taotluse esitamisest detailplaneeringu koostamise algatamise või algatamisest keeldumise haldusakti eelnõu.
(4) Linna või selle osa üldplaneeringu, teemaplaneeringu ja linna naabrusesse jäävate kohalike omavalitsuste territooriumile koostatava ühise üldplaneeringu algatamisel sätestatakse haldusaktis:
5) planeeringu vormistamise nõuded;
6) planeeringu kooskõlastajad.
(5) Detailplaneeringu algatamisel sätestatakse haldusaktis detailplaneeringu lähteülesanne järgmiselt:
1) planeeringu eesmärk;
2) kehtivad kitsendused;
3) planeeringu lähteseisukohti ja eskiislahendusi tutvustavate arutelude vajadus;
4) täiendavate uuringute või muinsuskaitse eritingimuste koostamise vajadus miljööväärtuslikes piirkondades või muinsuskaitsealal;
5) täiendavate kooskõlastuste vajadus;
6) konkreetsest planeeringusituatsioonist tulenevad nõuded planeeringulahendusele;
7) ehitusmääruse § 19 rakendamise võimalus.
(6) Linnavolikogu algatab:
5) detailplaneeringu, millega määratakse miljööväärtuslik hoonestusala või kui planeeritaval maa-alal asub miljööväärtuslik hoonestusala;
6) põhjendatud vajaduse korral detailplaneeringu aladel ja juhtudel, millele ei ole planeerimisseaduse § 3 lõike 2 sätestatud detailplaneeringu koostamise kohustust.
(7) Linnavalitsus algatab planeeringu käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestamata juhtudel.
(8) Linnavalitsus või linnavolikogu võib otsustada detailplaneeringu koostamise algatamisest keeldumise, kui:
2) algatamise ettepanek taotleb ehituskeeluvööndi vähendamist;
3) maa-ala kohta on kehtiv detailplaneering;
4) algatamise ettepanek on vastuolus linna või selle osa üldplaneeringuga või teemaplaneeringuga;
(9) Detailplaneeringu algatamise otsustamisel võib linnavolikogu või linnavalitsus kehtestada planeeringu koostamise ajaks ajutise ehituskeelu. Linnaarhitekt teatab kinnisasja omanikule, keda ajutine ehituskeeld puudutada võib, ajutise ehituskeelu kehtestamise kavatsusest ja põhjustest hiljemalt kaks nädalat enne selle kehtestamist.
(10) Linnavalitsus võib sõlmida seaduses sätestatud juhtudel detailplaneeringu koostamisest huvitatud isikuga lepingu detailplaneeringu koostamise ja koostamise rahastamise kohta.
(11) Linnaarhitekt korraldab detailplaneeringu koostamisest huvitatud isikuga detailplaneeringu koostamiseks ja finantseerimiseks lepingu sõlmimise kolme kuu jooksul arvates detailplaneeringu algatamise haldusakti jõustumisest.
(1) Linnavalitsus korraldab avalikkuse teavitamist planeeringutest linnaarhitekti kaudu.
(2) Kavatsetavatest planeeringutest teavitatakse avalikkust üks kord aastas pärast linna aastaeelarve kinnitamist linnavolikogus.
(4) Kui detailplaneeringu algatamisel on teada, et detailplaneeringu kehtestamine võib kaasa tuua kinnisasja või selle osa võõrandamise vajaduse, teatab linnaarhitekt tähtsaadetisena edastatud kirjaga detailplaneeringu algatamisest vastava kinnisasja omanikule kahe nädala jooksul planeeringu algatamise otsuse tegemisest.
(5) Linnavalitsus teavitab maavanemat planeeringu algatamisest kahe nädala jooksul pärast planeeringu algatamise otsuse tegemist.
(2) Planeeringu koostamise aluskaardiks on linnavalitsuses registreeritud geodeetiline alusplaan.
(3) Nõuded geodeetilise alusplaani, planeeringu koosseisu ning vormistamise kohta kinnitab linnavalitsus. Materjalid valmistavad ette vastavalt peamaakorraldaja ja linnaarhitekt.
2) planeeringuala hõlmavad tehnovõrkude ja -rajatiste omanikud;
3) riigiasutused või kaitseala valitseja, kui planeeritaval maa-alal asub riikliku kaitse alla võetud maa-ala või üksikobjekt või planeeringuga tehakse ettepanek selle kaitse alla võtmiseks või kaitserežiimi muutmiseks;
(3) Koostööd maakonnaplaneeringu, linna või selle osa üldplaneeringu ja linna naabrusesse jäävate kohalike omavalitsustega ühise üldplaneeringu koostamisel korraldab linnavalitsus linnaarhitekti kaudu.
(4) Linna või selle osa üldplaneeringu, teemaplaneeringu, linna või selle osa üldplaneeringut muutva detailplaneeringu ja detailplaneeringu osas, mida koostatakse kaitse alla võetud maa-alale või muudel planeeringu lähteülesandega määratud juhtudel, korraldab linnaarhitekt koostöös planeeringu koostajaga vähemalt ühe planeeringu lähteseisukohti ja eskiislahendusi tutvustava avaliku arutelu.
(6) Muude käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetamata planeeringute lähteseisukohti ja eskiislahendust tutvustava avaliku arutelu korraldab linnaarhitekt.
(7) Linnavalitsus teatab linnaarhitekti korraldamisel ajalehes ja koduleheküljel arutelu toimumise aja ja koha. Teade peab ajalehes ja koduleheküljel ilmuma hiljemalt üks nädal enne arutelu algust.
(8) Linnaarhitekt koostab arutelu kohta protokolli.
(1) Planeeringu koostaja esitab kooskõlastusteta planeeringu linnaarhitektile. Detailplaneering peab olema koostatud detailsusega, mis võimaldab selle alusel ehitusprojekti koostamise. Linnaarhitekt:
1) kontrollib planeeringu vastavust algatamisotsuse ning planeeringu koosseisu ja vormistamise nõuetele;
2) korraldab planeeringu läbivaatamise linnavalitsuse ehituskomisjonis;
3) tagastab hiljemalt kahe nädala jooksul planeeringu ettepaneku koostajale kooskõlastamiseks ja vajadusel täiendamiseks ning parandamiseks.
(2) Kui planeeritaval alal asub riikliku kaitse alla võetud maa-ala või üksikobjekt või planeeringuga tehakse ettepanek selle kaitse alla võtmiseks, kooskõlastab linnaarhitekt planeeringu enne selle vastuvõtmist:
1) Ida-Viru keskkonnateenistusega;
2) Muinsuskaitseametiga.
(3) Linna või selle osa üldplaneeringule, teemaplaneeringule, linna naabrusesse jäävate kohalike omavalitsuste territooriumile koostatavale ühisele üldplaneeringule ja linna või selle osa üldplaneeringut muutvale detailplaneeringule taotleb planeeringu riigiasutuse või maakonna keskkonnateenistusega kooskõlastamise vajaduse määramise maavanemalt linnaarhitekti ettepanekul linnavalitsus.
(5) Maavanema poolt määratud riigiasutuste ja muud planeeringu algatamisotsuses sätestatud kooskõlastused hangib planeeringu koostaja.
(7) Linnavolikogu poolt algatatud planeeringu puhul võtab seisukoha planeeringu kooskõlastustega esitatud ettepanekute ja vastuväidete kohta kõigepealt linnavalitsuse ehituskomisjon ning seejärel linnavolikogu majanduskomisjon, muudel juhtudel linnavalitsus.
(2) Arenguteenistus koostöös majandusteenistusega esitab koos vastava haldusakti eelnõuga planeeringu linnavalitsusele, kes:
1) esitab linnavolikogule haldusakti eelnõu linnavolikogu poolt algatatud planeeringu vastuvõtmiseks ning avalikule väljapanekule suunamiseks;
2) otsustab linnavalitsuse poolt algatatud planeeringu vastuvõtmise.
(3) Linnavalitsus määrab planeeringu vastuvõtmise otsuses avaliku väljapaneku aja ja koha ning linnaarhitekt korraldab planeeringu avaliku väljapaneku.
(4) Linnavalitsus teatab linnaarhitekti korraldamisel planeeringu avaliku väljapaneku aja ja koha ajalehes, koduleheküljel ning linnaarhitekti infostendil hiljemalt üks nädal enne avaliku väljapaneku alguskuupäeva.
(5) Planeeringu avalik väljapanek korraldatakse linnaarhitekti infostendil ja vastava linnaosa abilinnapea juures. Avaliku väljapaneku ajal on linnavalitsuse tööaja jooksul linnaarhitekti juures tagatud huvitatud isikute juurdepääs planeeringule ja kõigile planeeringuga seotud materjalidele.
(6) Avalikul väljapanekul esitatakse planeeringule antud kooskõlastused ning linnavalitsuse ehituskomisjoni ja linnavolikogu majanduskomisjoni seisukohad kooskõlastustega esitatud ettepanekute ja vastuväidete kohta, samuti teave avaliku väljapaneku kestuse ning kirjalike ettepanekute ja vastuväidete esitamise korra kohta.
(7) Kui detailplaneeringuga kavandatu toob kaasa kinnisasja sundvõõrandamise vajaduse või muudab omaniku tahte vastaselt senist maakasutust või krundi ehitusõigust, teatab linnavalitsus tähtsaadetisena edastatud kirjaga vastava kinnisasja omanikule planeeringu avaliku väljapaneku aja ja koha hiljemalt kaks nädalat enne avaliku väljapaneku algust.
(8) Linna või selle osa üldplaneeringu, teemaplaneeringu, linna naabrusesse jäävate kohalike omavalitsuste territooriumile koostatava ühise üldplaneeringu ja linna või selle osa üldplaneeringut muutva detailplaneeringu avaliku väljapaneku kestus on vähemalt neli nädalat, muude avalikule väljapanekule suunatud detailplaneeringute avaliku väljapaneku kestus on vähemalt kaks nädalat.
(1) Avaliku väljapaneku jooksul esitatud kirjalikud (sh elektronposti teel edastatud) ettepanekud ja vastuväited registreeritakse linnaarhitekti juures. Ettepanek või vastuväide registreeritakse, kui sellel on esitaja nimi, kontaktandmed ja ettepaneku tegemise kuupäev.
(2) Linnaarhitekt esitab avaliku väljapaneku ajal laekunud ettepanekud ja vastuväited ning nendega arvestamise ettepanekud linnavalitsusele hiljemalt ühe nädala jooksul pärast avaliku väljapaneku lõppemist.
(3) Linnavalitsus võtab seisukoha avaliku väljapaneku ajal laekunud ettepanekute ja vastuväidete kohta.
(4) Linnavalitsus määrab avaliku arutelu toimumise aja ja koha ning linnaarhitekt korraldab avaliku arutelu avalikul väljapanekul tehtud ettepanekute arvestamise kohta ühe kuu jooksul pärast avaliku väljapaneku lõppemist.
(5) Linnavalitsus teatab linnaarhitekti korraldamisel avaliku arutelu toimumise aja ja koha ajalehes ning koduleheküljel. Teade peab ajalehes ilmuma hiljemalt üks nädal enne arutelu toimumist.
(6) Linnavolikogu poolt vastuvõetud planeeringu avaliku väljapaneku ajal laekunud ettepanekute ning vastuväidete kohta võtab linnavalitsuse ettepanekute osas seisukoha linnavolikogu majanduskomisjon. Sellekohase haldusakti eelnõu valmistab ette linnaarhitekt.
(7) Linnaarhitekt teatab avaliku väljapaneku ajal ettepanekuid ning vastuväiteid esitanud isikutele linnavalitsuse seisukoha ettepanekute ning vastuväidete kohta ning avaliku arutelu toimumise aja ja koha kahe nädala jooksul pärast avaliku väljapaneku lõppemist.
(8) Linnaarhitekt viib läbi avaliku väljapaneku tulemuste tutvustamiseks korraldatava avaliku arutelu ja koostab arutelu kohta protokolli.
(9) Juhul kui avaliku väljapaneku käigus kirjalikke vastuväiteid esitanud isik ei loobu oma vastuväidetest planeerimisseaduses sätestatud korras ja tähtaja jooksul, võib linnavalitsus linnaarhitekti ettepanekul korrata seisukoha võtmist vastuväidete kohta.
(10) Linnaarhitekt korraldab teabe avaliku väljapaneku ning avaliku arutelu tulemuste kohta ajalehes ja koduleheküljel hiljemalt kahe nädala jooksul avaliku arutelu toimumise päevast arvates.
(11) Linnaarhitekt edastab avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemused kirjalikult planeeringu koostajale. Planeeringu koostaja teeb planeeringus vajalikud parandused ja täiendused.
(1) Linnavalitsus esitab seadusest tulenevatel juhtudel planeeringu koos teabega arvestamata jäänud vastuväidete kohta järelevalve teostamiseks maavanemale. Vastavad materjalid valmistab ette linnaarhitekt.
(2) Kohtla-Järve linna esindaja planeeringu järelevalve küsimustes maavanema ja keskkonnaministri juures on linnaarhitekt, kui linnavalitsus ei määra teisiti.
(3) Otsuse järelevalve tulemuste arvestamise kohta teeb linnaarhitekti ettepaneku alusel linnavalitsus, linnavolikogu poolt vastuvõetud planeeringute puhul linnavolikogu majanduskomisjon.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud otsuse edastab planeeringu koostajale arenguteenistus. Planeeringu koostaja muudab järelevalve tulemuste alusel planeeringut ja hangib uued kooskõlastused ning esitab planeeringu linnaarhitektile.
4) sademevete kanalisatsiooni väljaehitaja kuni planeeritud krundini;
(2) Kui kehtestatav detailplaneering sisaldab linna või selle osa üldplaneeringu muutmise ettepanekut ja maavanem on järelevalve käigus muudatustega nõustunud, kannab linnaarhitekt enne detailplaneeringu kehtestamist muudatused vastavasse planeeringusse ja arhiveerib need eraldi kaustana.
(5) Linnavalitsus teatab linnaarhitekti korraldamisel planeeringu kehtestamisest ajalehes ja koduleheküljel. Teade peab ilmuma ühe kuu jooksul pärast planeeringu kehtestamist.
(2) Vastavad materjalid valmistab ette linnaarhitekt.
(3) Linnaarhitekt teavitab ettepaneku tegijat linnavolikogu või linnavalitsuse seisukohast ja ettepaneku vastuvõtmise või tagasilükkamise põhjustest.
(1) Planeeringu kehtetuks tunnistamise ettepaneku teeb linnavolikogule linnavalitsus. Sellekohase haldusakti eelnõu valmistab ette linnaarhitekt.
(3) Linnavalitsus teavitab linnaarhitekti korraldamisel planeeringu kehtetuks tunnistamisest ja kehtetuks tunnistamise põhjustest ajalehes ja koduleheküljel ühe kuu jooksul arvates planeeringu kehtetuks tunnistamise päevast.
(1) Kehtestatud planeeringute ja kõigi planeeringutega seotud ning linnavalitsuse käsutuses olevate materjalidega saavad huvitatud isikud tutvuda linnavalitsuses ja linnaarhitekti juures.
(2) Linnaarhitekt:
1) peab planeeringute elektroonilist andmekogu;
2) korraldab planeeringu paljundamise (sh digitaalsel kujul) teabenõude esitamisel;
3) korraldab planeeringute ja planeeringuga seotud materjalide säilitamise ja üleandmise arhiivi.
(1) Kehtestatud planeeringud vaatab üle ja esitab linna või selle osade üldplaneeringute ülevaatamise tulemused maavanemale linnavolikogu. Sellekohase haldusakti eelnõu valmistab ette linnaarhitekt.
(2) Linnavalitsus teavitab linnaarhitekti korraldamisel planeeringu ülevaatamise tulemustest ajalehes ja koduleheküljel.
1) esitab kirjaliku põhjenduse riiklikult tähtsa ehitise Kohtla-Järve linna territooriumile paigutamisest keeldumise kohta;
(3) Materjalid käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud otsuste kohta valmistab ette arenguteenistus.
(1) Ehitis peab olema projekteeritud ja ehitatud hea ehitustava ja üldtunnustatud linnaehituslike põhimõtete järgi.
Ehitamine on:
ehitise püstitamine,
ehitise laiendamine,
ehitise rekonstrueerimine,
ehitise tehnosüsteemide muutmine,
ehitise lammutamine.
Ehitis peab:
3) mitte olema ohtlik inimestele, varale ega keskkonnale,
3.1) olema mehhaaniliselt tugev ja stabiilne;
4) olema tagatud tuleohutus;
5) olema hügieeniline, tervise- ja keskkonnohutu;
6) olema kasutusohutu;
7) olema mürakaitstud;
8) olema energiasäästlik ja soojapidav.
(3) Hoone põhimaht paigutatakse planeeringuga või projekteerimistingimustega ette nähtud kohustuslikule ehitusjoonele. Ehitusjoonest ei tohi üle ulatuda ükski ehitise osa, välja arvatud trepp, trepi varikatus, vundamendi maa-alune osa, rõdu, lodža, ärkel, katuseräästas ning hoone arhitektuursest lahendusest tulenevad fassaadi liigendused ja detailid kauguseni kuni 1,5 m.
(6) Ehitise kõik väljaulatuvad osad peavad paiknema kinnisasja (krundi) piires, millel ehitis asub, välja arvatud juhul, kui kinnisasja kasuks on seatud servituut. Hoone fassaadi paiknemisel määratud ehitusjoonel võivad hoone väljaulatuvad osad (vundamendi maa-alused osad, trepid, keldriakende valguskaevud, rõdud, karniisid) üldkasutatavale kõnniteele ulatuda nii, et oleks tagatud normaalne kõnnitee kasutamine ja tehnovõrkude paiknemine.
(7) Korterelamute abihoonete kavandamine tuleb lahendada kompleksselt kõikide korterite vajadusi arvestades.
(8) Ehitise omanik on kohustatud tagama temale kuuluva ehitise ning selle juurde kuuluva krundi korrashoiu ja ohutuse ehituse ajal, ehitise kasutamisel ja selle lammutamisel.
(9) Omanik on kohustatud taotlema linnaarhitektilt kirjaliku kooskõlastuse:
1) ehitise välisviimistluse muutmiseks, välja arvatud üksikelamu osas, mis ei ole muinsuskaitse all või ei asu miljööväärtuslikul hoonestusalal;
3) krundi tänavapoolse piirde muutmiseks või uue piirde ehitamiseks. Kruntide vahelised piirded rajatakse ja vajadusel muudetakse naabritevahelisel kokkuleppel.
6) keskkonnakaitse eritingimused;
(1) Enne projekteerimistööde alustamist teavitatakse linnavalitsust ehituskavatsusest vormikohase projekteerimistingimuste taotluse esitamisega. Taotluse vormi saab koduleheküljelt või linnaarhitektilt.
(2) Projekteerimistingimuste taotlus esitatakse linnaarhitektile järgmiste objektide projekteerimiseks:
1) hoonete uusehitus, laiendamine, rekonstrueerimine;
2) tänavad, jalgteed, jalgrattateed, parklad;
3) spordi- ja puhkerajatised;
4) puhke- ja virgestusalad;
5) sillad, viaduktid, estakaadid, tunnelid, tammid, veehoidlad, paisud, truubid;
6) kaldarajatised;
7) muud maapealsed ehitised (sh mälestusmärgid, reklaamialused jms), v.a käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud juhud.
(3) Projekteerimistingimuste taotlus esitatakse majandusteenistusele järgmiste rajatiste projekteerimiseks:
1) tehnovõrgud (torujuhtmed, side- ja elektriliinid ning tehnorajatised);
2) jäätmekäitluskohad.
(1) Projekteerimistingimused määrab linnavalitsus oma korraldusega.
(2) Projekteerimistingimuste koostamise vajaduse otsustavad hoonete puhul arenguteenistus ning rajatiste puhul majandusteenistus planeerimisseaduse ja ehitusseaduse nõuete alusel.
2) hoonete suurim lubatav ehitusalune pindala;
14) tehnovõrkude rajamise kohustus.
(4) Projekteerimistingimustega saab hoonete korral tutvuda linnaarhitekti juures ja tehnovõrkude korral majandusteenistuses.
(5) Projekteerimistingimuste säilitamise vastavalt kehtivale seadusandlusele tagab linnaarhitekt kuni üleandmiseni arhiivi.
3) uusehitise ja juurdeehitise puhul asendiplaan geodeetilisel alusplaanil täpsusastmega M 1:500, mis on koostatud Kohtla-Järve linnas geodeetiliste, kartograafiliste ja maakorralduslike tööde korra nõuetele vastavalt ning linnavalitsuses registreeritud. Alusplaan peab kajastama vahetult projekteerimiseelset olukorda;
5) lisadena esitatakse projekti hindamiseks vajalikud materjalid (väljavõte detailplaneeringust, projekteerimistingimused, ülemõõtmisjoonised nende olemasolul);
6) kaanel ja tiitellehel märkida krundi asukoht, krundi number ja töö täpne nimetus.
1) päästeametiga;
4) kaitsealuse objekti kaitsetsoonis paiknevate ehitiste puhul kaitseala valitsejaga;
6) linna tänavaid, puhke- ja haljasalasid, kaldakindlustusi, tänavavalgustust ja sademevete juhtimise süsteeme puudutavate ehitiste puhul linnamajandusteenistusega;
7) asjaõigusseaduses sätestatud naabrusõigusi kitsendavate ehitiste puhul vastava naabriga.
(4) Ehitisega seotud haljastuse, tehnovõrkude, juurdepääsuteede, vertikaalplaneerimise ning parkimiskohtade lahendused on ehitusprojekti lahutamatud osad.
(5) Ehitusprojektile keskkonnamõju hindamise vajadus määratakse detailplaneeringu või projekteerimistingimustega.
(1) Enne taotluse esitamist ehitusloa saamiseks esitatakse ehitusprojekt kahes eksemplaris linna arenguteenistusele.
(2) Arenguteenistus korraldab hiljemalt kahe nädala jooksul projekti läbivaatamise linnavalitsuse teiste struktuurüksuste spetsialistide ja ehituskomisjoni poolt, fikseerib tulemused protokollis ning saadab protokolli projekti koostajale ning kinnistu omanikule.
(3) Ehitusloa saamiseks tuleb esitada linnavalitsusele ehitusloa taotlus koos nõuetekohase ehitusprojektiga.
(4) Nõuetekohaselt vormistatud ehitusprojekti läbivaatuse põhjal koostab majandusteenistus haldusakti eelnõu ehitusloa väljastamise kohta ning esitab selle linnavalitsusele.
(5) Ehitusloa väljastamise otsustab linnavalitsus. Ehitusloa väljastab linna majandusteenistus pärast riigilõivu tasumist 20 päeva jooksul ehitusloa taotluse ja nõuetekohaselt vormistatud ehitusprojekti saamise päevast.
(6) Linna majandusteenistus tagab ehitusloa väljastamisega seotud dokumentide säilitamise kuni ehitise lammutamiseni või dokumentide arhiivi üleandmiseni.
(1) Ehitusseaduse § 15 lõikes 1 nimetatud tunnustele vastavat väikeehitist ja olemasolevaid ehitisi teenindavaid tehnovõrkude haruliine võib ehitada linnavalitsuse kirjalikul nõusolekul. Kirjaliku nõusoleku saamiseks esitatakse vormikohane taotlus linnavalitsusele. Taotlusele lisatakse ehitise välismõõtudega varustatud eskiis, millel näidatakse väikeehitise soovitav asukoht, põhiplaan, vähemalt kaks iseloomulikku vaadet ja ehitise tehnilised näitajad.
1) Väikeehitis on kuni 60 m2 ehitusaluse pindalaga ja projekteeritud maapinnast kuni viiemeetrise kõrgusega ühel kinnistul asuv:
a) ehitis, millel ei ole avalikkusele suunatud funktsioone;
b) olemasolevate ehitiste teenindamiseks vajalik rajatis, mis ühendatakse võrguettevõtjale energiaseaduse tähenduses kuuluva elektriliini või sellega liituva ehitisega või vee-ettevõtjale ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse tähenduses kuuluva liitumispunktiga ühisveevärgi ja- kanalisatsiooni seaduse tähenduses või telekommunikatsiooniteenuse osutajale telekommunikatsiooniseaduse tähenduses kuuluva liinirajatisega telekommunikatsiooniseaduse tähenduses.
(3) Kuni 20 m2 ehitusaluse pinnaga väikeehitist võib ehitada ilma ehitusloata ja kirjaliku nõusolekuta. Selline väikeehitis ei tohi paikneda eespool tänava ehitusjoont ja naaberkinnistu (krundi) piiri vahetus läheduses, kui puudub naaberkinnistu omaniku kooskõlastus. Ehitamiseks naaberkinnistu (krundi) piirile lähemale kui 5 m puitehitise puhul ja 3 m kiviehitise puhul on vajalik naaberkinnistu omaniku kirjalik nõusolek.
(3) Kui ajutine ehitis ei ole likvideeritud ehitusloas, kasutusloas või kirjalikus nõusolekus määratud tähtajaks, esitab majandusteenistus linnavalitsusele haldusakti eelnõu ehitise likvideerimise asendustäitmise korras.
(4) Linnamajandusteenistus korraldab linnavalitsuse korralduse alusel ehitise likvideerimise asendustäitmise ja sunniraha seaduses ettenähtud korrale.
(2) Majandusteenistus:
(4) Valminud ehitise kohta koostatakse teostusjoonised, mis lisatakse paberkandjal ja digitaalsel kujul kasutusloa taotlusmaterjalidele. Teostusjooniste üks eksemplar säilitatakse majandusteenistuses kuni nende üleandmiseni arhiivi.
(5) Ehitise või mõne tema osa kasutamise otstarbe muutmiseks, kui see ei too kaasa ehitustöid, peab omanik taotlema uue kasutusloa. Loa saamiseks esitab ehitise omanik kasutusloa taotluse koos mõõdistusprojekti ja nõuetekohaste lisadega linnavalitsusele.
(1) Ehitise lammutamiseks esitab ehitise omanik linnavalitsusele taotluse ehitusloa väljastamiseks. Taotlusele tuleb lisada ehitusprojekt ning tõene geodeetiline alusplaan või krundi plaan, kus on näidatud lammutatav ehitis, mõõdistusprojekt ja ehitise tehnilised näitajad. Geodeetiline alusplaan või krundi plaan peab olema linnavalitsuses registreeritud.
(2) Ehitusprojektiga lahendatakse tehnovõrkudest lahtiühendamine, lammutusplatsi piirded, tööde tehnoloogiline käik, ehitusjäätmete käitlemine ja platsi lammutamise järgne heakorrastamine.
(3) Kui ehitis on muutunud avariiohtlikuks, peab ehitise omanik avariiohu kõrvaldama. Avariiohu kõrvaldamata jätmisel teeb linnavalitsus ehitise omanikule ettekirjutuse, millega määrab tähtaja avariiohu kõrvaldamiseks. Ettekirjutuse täitmata jätmisel koostab ehitusjärelevalve spetsialist haldusakti eelnõu ehitise ohutusnõuetega vastavusse viimise või lammutamise asendustäitmiseks.
(4) Majandusteenistus korraldab linnavalitsuse korralduse alusel vastavalt asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korrale ehitise ohutusnõuetega vastavusse viimise või lammutamise.
(1) Ehitusjärelevalvet ehitusseaduse § 59 mõistes teostab linnavalitsus ametiisikute kaudu.
(2) Kui ehitamise käigus tekib vajadus ehitusprojekti muuta, pöördub ehitusluba omav isik ettepanekuga linnaarhitekti poole või ehitusmääruse § 22 lõikes 3 loetletud ehitiste puhul majandusteenistusse, kes otsustavad, olenevalt muudatuse olemusest ja ulatusest, kas:
(3) Ehitise omanik esitab linnavalitsusele ehitamise alustamise kohta vormikohase teatise vähemalt kolm tööpäeva enne ehitise alustamist.
(4) Uusehitise korral esitada ehitise mahamärkimise akt. Kui mahamõõtmise käigus on tekkinud viga, tohib ehitamist jätkata pärast vea kõrvaldamist ehitusjärelevalve töötaja loal.
(5) Juhul kui tegemist on ühe ehitusloaga hoonele ja seda teenindavatele rajatistele, siis tuleb ehitamise alustamise teatis esitada iga rajatise kohta eraldi.
(6) Ehituse alustamise teatisega määrab ehitise omanik omaniku järelevalve teostaja antud objektil vastavalt ehitusseaduse §-le 30.
(7) Hoone 0-tsükli (vundamendi) valmimisel esitab ehitise omanik või ehitaja linnaarhitektile teostusmõõdistuse. Kui ehituse käigus on tekkinud viga, tohib ehitamist jätkata pärast vea kõrvaldamist ehitusjärelevalve töötaja loal.
(8) Teede ja tänavate ning tehnovõrkude ehitamiseks ja remondiks, puurimistöödeks ja muudeks mullatöödeks Kohtla-Järve linna territooriumil tuleb taotleda linnavalitsuselt kaeveluba. Kaevetööde kord Kohtla-Järvel on kehtestatud linnavolikogu määrusega. Kaeveluba ei ole nõutav ehituskrundil vundamendisüvendi ja muude projektikohaste süvendite kaevamiseks, kui antud objektile on väljastatud ehitusluba.
(9) Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise kord Kohtla-Järvel on kehtestatud linnavolikogu määrusega.
(1) Hoonestusalade planeerimis- ja ehituspõhimõtete muutmise otstarbekuse otsustab detailplaneeringu kehtestamisel linnavolikogu, arvestades algset planeeringut ning hiljem kehtestatud planeeringuid.
1) esitatakse graafiliselt väljakujunenud ja säilinud krundistruktuuriga piirkonnad, kultuuriväärtusega ehitised (ka abihooned) ning näidatakse pärast 1946. aastat lisandunud ehitiste asukohad ja võrdlusena muudetud kruntide piirid;
(1) Uusehitiste rajamisele või ehitiste remondi- või ümberehitusprojektide koostamisele peavad üldjuhul eelnema ehitusajaloolised või arheoloogilised uuringud, mille vajadus määratakse planeeringuga või projekteerimistingimustega.
(2) Uuringute alusel koostatakse eritingimused, mis on projekteerijale ja ehitajale täitmiseks kohustuslikud. Uuringute aruannetest ja eritingimustest esitatakse üks eksemplar linnaarhitektile, kes korraldab nende üleandmise säilitamiseks linnavalitsuse arhiivis.
(1) Hoonete remontimisel, rekonstrueerimisel ja laiendamisel tuleb tagada arhitektuuriväärtuslike objektide ja nende osade (fassaadi, eksterjööri- ja interjööridetailide, sealhulgas akende ja uste, laudvoodri, dekoratiivvormide, piirdeaedade jms) säilimine, restaureerimine ja võimalusel ka eksponeerimine. Hoone lammutamisel tuleb arhitektuuriväärtuslikud detailid fotografeerida ja dokumenteerida ning dokumentaalne materjal esitada linnavalitsusele.
(3) Akende ja uste vahetamisel peavad uued olema analoogsed esialgsetega, säilitades materjalid, gabariidid, ruudujaotuse ja profiilid. Lubatud on sisemise raami ühekordne klaas vahetada klaaspaketi vastu. Akende ja uste vahetamiseks ning uute avade tegemiseks või vanade sulgemiseks on vajalik igakordne linnaarhitekti kirjalik nõusolek.
(6) Uuringute käigus kultuurkihist väljakaevatud esemed ja kultuuriväärtuslike ehitiste säilmed dokumenteeritakse vastavasisulises aruandes ning markeeritakse või säilitatakse oma asukohal vastavalt ehitusprojekti eritingimustele.
(7) Ehitusajaloolise väärtusega leidude ilmnemisel ehitus- või remonttööde käigus tuleb peatada tööd ja teavitada linnavalitsust.
Riiklikku ehitisregistrisse edastab andmeid ja väljastab kinnitatud väljavõtteid linnavalitsus.
Linnavalitsust volitatakse otsustama maakatastriseaduse (RT I 1994, 74, 1324; 2001, 9, 41; 93, 565; 2002, 47, 297; 61, 375; 63, 387; 99, 579; 2003, 51, 355) § 18 lõigetes 2, 4, 5 ja 6 nimetatud kohaliku omavalitsusüksuse pädevusse antud küsimusi.
(1) Tunnistada kehtetuks Kohtla-Järve Linnavolikogu 28. aprilli 2004. a määrus nr 51 «Kohtla-Järve linna ehitusmäärus».
(2) Määrus jõustub 5. oktoobril 2004. a.
Volikogu esimees Valeri KORB


Kokku: 382| Näitan: 61 - 80
3-15-421/25 Tartu Ringkonnakohtu halduskolleegium 06.09.2016
Olukorras, kus uue haldusaktiga asendatakse mõistetavuse huvides haldusakti resolutsioon tervikuna, ei saa väita, et viga ei mõjutanud haldusakti sisu ning eeldada, et haldusorgani tegelik tahe pidi kaebajale haldusaktiga tutvudes teada olema. Haldusmenetluse seaduse § 60 loob eelduse, et vastuolu korral haldusakti resolutiivosa ja põhjendava osa vahel tuleb reeglina primaarseks pidada haldusakti resolutiivosa.
ORAS § 17 lg 5 välistab õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ka siis, kui selle vara eest Saksa riigilt saadud kompensatsioon on tagasi makstud. (p 9) ÕVVTK maakonnakomisjoni pädevuses on teha kompensatsiooni saamise kohta vaid menetluslikke otsuseid, mitte anda lõplikke hinnanguid, mis on siduvad vara tagastamise otsustamisel. Kui maakonnakomisjon on tuvastanud, et kompensatsiooni pole makstud, siis on kohaliku omavalitsuse täitevorgan vara tagastamise otsustamisel pädev seda ümber hindama. (p 13) HMS § 60 lg-st 2 tuleneb, et niisuguse asjaolu, mida pole nimetatud „Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise korra" p-s 19, tuvastamine maakonnakomisjoni otsuses ei ole valla- või linnavalitsusele siduv. Tulenevalt HMS § 68 lg 2 esimesest lausest saab valla- või linnavalitsus kui vara tagastamise otsustuspädevust omav organ ise tühistada maakonnakomisjoni otsuse osas, milles komisjon on vara tagastamise otsustamiseks tuvastanud, et kompensatsiooni ei ole saadud. (p 17) Eesti riigi poolt Rahandusministeeriumi kaudu Saksamaa Liitvabariigile tehtud ettepanekust (vt otsuse punkti 2 teine lõik) ei ole võimalik teha järeldust, et ORAS § 17 lg 5 ei kohaldata, kui isik on õigusvastaselt võõrandatud vara eest Saksamaal saadud kompensatsiooni tagasi maksnud. Sellise erandi kehtivast seadusest saab PS § 123 lg 2 järgi teha vaid Riigikogus ratifitseeritud välislepinguga. (p 20)