Albu valla põhimäärus – Riigi Teataja
Albu valla põhimäärus
Albu valla põhimäärus - sisukord
§ 1 Volikogu esimehe ja aseesimehe valimine
§ 2 Volikogu töökord
§ 3 Arupärimine
§ 4 Volikogu esimees
§ 5 Volikogu õigusaktidele esitatavad nõuded, nende jõustumine ja täitmise kontroll
§ 7 Volikogu komisjonide tegevusvaldkonnad
§ 8 Revisjonikomisjoni poolt läbiviidavate kontrollimiste kord
§ 9 Vallavanema valimise kord
§ 10 Vallavanem
§ 11 Valitsuse koosseis ja moodustamine
§ 12 Valitsuse pädevus
§ 13 Valitsuse töökord
§ 14 Valitsuse komisjonid
§ 15 Valitsuse õigusaktidele esitatavad nõuded, nende jõustumine ning täitmise kontroll
3 Majandus ja eelarve
4 Sümbolid ja maskott
§ 17 Albu valla sümbolid
§ 18 Albu valla sümbolite kasutamise kord
§ 19 Albu valla maskott
RT IV, 28.11.2011, 1
Vastu võetud 23.02.2005 nr 3
KO 2005, 88, 875
jõustumine 01.04.2005, osaliselt 17. oktoobril 2005.a.
22.02.2006 KO 2006, 44, 521 01.03.2006
1. osa Volikogu
§ 1. Volikogu esimehe ja aseesimehe valimine
(5) Valla valimiskomisjon väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu volikogu pitsati jäljendiga varustatud hääletussedelid.
(8) Kui kordushääletusel ei saa kumbki kandidaat vajalikku häälteenamust või kui esitati ainult üks kandidaat, kes ei saanud vajalikku häälteenamust, esitatakse uued kandidaadid ja korraldatakse uus valimine.
(9) Volikogu aseesimehe valimine toimub eraldi valimisprotseduuri käigus käesolevas paragrahvis volikogu esimehe valimiseks sätestatud korras.
§ 2. Volikogu töökord
(1) Kutse volikogu istungi kokkukutsumise kohta, milles on ära näidatud istungi toimumise aeg, koht ja arutlusele tulevad küsimused, tehakse volikogu liikmetele teatavaks vallakantselei poolt vähemalt neli päeva enne volikogu istungit. Kutse edastatakse volikogu liikmetele posti teel ning avaldatakse valla veebilehel. Kutsele lisatakse volikogu õigusaktide eelnõud ning nende seletuskirjad.
(2) Volikogu liige, kes ei saa istungist osa võtta, teatab sellest volikogu esimehele.
(3) Volikogu istungit juhatab volikogu esimees. Volikogu esimehe äraolekul või kui volikogu esimees ei saa istungit juhatada enesetaanduse või mõne muu põhjuse tõttu juhatab volikogu istungit aseesimees või volikogu esimehe poolt määratud volikogu liige.
(4) Volikogu esimees korraldab volikogus arutusele tulevate küsimuste ettevalmistamist. Volikogu võib volikogus arutusele tulevaid küsimusi anda ettevalmistamiseks valitsusele.
(5) Volikogu õigusaktide algatamise õigus on:
4) vallaelanikel seaduses sätestatud alustel ja korras.
(6) Algatatud eelnõud koos seletuskirjade ja muude vajalike kirjalike lisadega, mis võivad olla ka digitaalsel andmekandjal, antakse üle volikogu istungi juhatajale enne päevakorras olevate küsimuste arutamist. Samuti edastatakse istungi juhatajale ka arupärimised.
(7) Eelnõu algataja võib eelnõu üle anda volikogule ka väljaspool volikogu istungit volikogu esimehe või tema asendaja nõusolekul. Selliselt üleantud eelnõust ja sellele määratud juhtivkomisjonist informeerib volikogu istungi juhataja järgmisel istungil volikogu liikmeid.
(8) Eelnõu algatajal on õigus tema poolt algatatud eelnõu volikogus menetlemise ajal, välja arvatud eelarve eelnõu, igal etapil tagasi võtta, mille tagajärjel see eelnõu langeb välja volikogu menetlusest. Umbusaldusavalduse eelnõu tagasi võtta ei saa.
(9) Eelnõu menetlemiseks määrab volikogu esimees vajadusel volikogu komisjonide hulgast juhtivkomisjoni. Teised komisjonid esitavad oma ettepanekud õigusakti eelnõu kohta juhtivkomisjonile.
(10) Juhtivkomisjon, samuti muu alatine komisjon võib teha volikogule ettepaneku arvata eelnõu enne selle päevakorda võtmist volikogu menetlusest välja. Ettepanek menetlusest väljaarvamiseks esitatakse volikogu istungi alguses.
(11) Eelnõu vaadatakse vastavas komisjonis läbi kolme nädala jooksul pärast juhtivkomisjoni määramist. Juhtivkomisjoni seisukoht eelnõu kohta esitatakse volikogu istungil kaasettekandena. Kui komisjon ettenähtud aja jooksul oma seisukohta ei avalda, on eelnõu koostajal õigus nõuda eelnõu lülitamist volikogu istungi päevakorda.
(12) Eelnõu esitatakse volikogu esimehele hiljemalt 7 päeva enne istungi algust. Eelnõus või sellele lisatud seletuskirjas esitatakse:
5) eelnõu esitaja, allkiri, esitamise kuupäev, koostaja nimi ning isikute nimekiri, keda kutsuda istungile ja kellele saata otsus.
(13) Eelnõule võivad olla lisatud ka muud esitaja poolt vajalikuks peetavad materjalid (eksperthinnangud jms), vajadusel lisatakse eelnõule muudatusettepanekute koondtabel koos juhtivkomisjoni ja valitsuse arvamusega.
(14) Eelnõu peab olema normitehniliselt ja keeleliselt korrektne.
(15) Eelnõu, mida volikogu menetleb mitmel lugemisel, võivad esitaja või juhtivkomisjon anda arutamiseks volikogu istungile uue terviktekstina, arvestades tehtud muudatusi.
(17) Volikogu istungid toimuvad reeglina üks kord kuus, välja arvatud juulis, kui istungeid ei toimu. Volikogu istungid on avalikud. Volikogu võib kuulutada istungi küsimuse arutelu osas kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(18) Volikogu arutab istungi päevakorra projektis märgitud ja nõuetekohaselt ettevalmistatud küsimusi. Ettepanekule volikogu õigusakti eelnõu istungi päevakorda võtmiseks (õigusakti algatamisele) tuleb lisada õigusakti eelnõu. Määruse eelnõule tuleb lisada ka seletuskiri.
(19) Volikogu kinnitab päevakorra istungi alguses. Päevakorraprojekti arutamise käigus kuulatakse ära ja vajadusel hääletatakse läbi protestid projektis esinevate vigade kohta ja ettepanekud eelnõude päevakorraprojektist väljajätmiseks. Seejärel kinnitatakse päevakord.
(20) Volikogu istungist võtavad osa volikogu liikmed, vallavanem, vallasekretär, ja teised istungile kutsutud isikud. Volikogu istungist võivad osa võtta valitsuse liikmed. Kinnisest istungist võtavad osa volikogu liikmed, vallavanem ja vallasekretär. Valitsuse liikmete ja ametnike osavõtu kinnisest istungist otsustab volikogu istungi juhataja ettepanekul.
(21) Päevakorraküsimuses läbirääkimistel arvamuse avaldamise viisid on:
1) küsimuse esitamine ettekandjale;
2) sõnavõtt faktiliseks õienduseks;
3) sõnavõtt.
(22) Volikogu istungi juhataja taandab arutatavasse päevakorrapunkti mittepuutuvad küsimused ja lõpetab kõned ning sõnavõtud.
(23) Määruste eelnõusid arutab volikogu üldjuhul kahel lugemisel. Volikogu liikmete nõusolekul võib määrusi arutada ühel lugemisel. Otsuse eelnõud arutab volikogu üldjuhul ühel lugemisel. Eelnõu lugemise katkestamisel jätkatakse sama lugemist volikogu järgmisel istungil.
(24) Volikogu ainupädevusse kuuluvaid küsimusi otsustatakse hääletamise teel. Muudes küsimustes hääletatakse juhul, kui vähemalt üks volikogu liige seda nõuab.
(25) Hääletamine volikogus on avalik, v.a. isikuvalimised.
(26) Volikogu liige võib taotleda nimelist hääletamist, kui tema ettepanekut toetab vähemalt kaks volikogu liiget. Nimeline hääletamine viiakse läbi, kui selle poolt hääletab vähemalt ¼ kohalolevatest volikogu liikmetest.
(27) Volikogu määruste ja otsuste vastuvõtmise fikseerib istungi juhataja.
(28) Volikogu istungi kohta koostatakse protokoll. Protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusele tulevad küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused. Protokollile kirjutab alla volikogu esimees või tema asendaja – volikogu istungi juhataja. Protokollid vormistatakse ja avalikustatakse eesti keeles. Protokollid peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele. Vallasekretär tagab istungi protokollide kättesaadavuse.
(29) Volikogu liikmete kohalolekut kontrollitakse istungi alguses. Iga istungil osalev volikogu liige annab oma allkirja osavõtulehele, mis lisatakse istungi protokollile. Juhul kui volikogu liige hilineb istungile või lahkub istungilt enne selle lõppu, kantakse protokolli päevakorrapunktid, mille arutamisel ta osales.
(30) Volikogu esimees või tema asendaja kutsub kokku erakorralise volikogu istungi vallavalitsuse, ühe komisjoni või vähemalt neljandiku volikogu koosseisu ettepanekul nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks ühe ööpäeva jooksul pärast vastava ettepaneku esitamist. Ettepanek erakorralise istungi kokkukutsumiseks koos põhjendustega esitatakse kirjalikult volikogu esimehele.
§ 3. Arupärimine
(1) Volikogu liikmel on õigus esitada volikogu istungil arupärimisi vallavanemale ja valitsuse liikmetele.
(2) Arupärimine esitatakse volikogu istungil enne päevakorra arutelu kirjalikult volikogu esimehele, kes edastab selle adressaadile. Arupärimises nähakse ette sellele vastamise viis.
(3) Kirjalik vastus arupärimisele tuleb esitada 10 tööpäeva jooksul arvates selle saamisest volikogu esimehele, kes edastab selle arupärimise esitajale.
(4) Kui arupärimises oli ette nähtud suuline vastamine või kui kirjalik vastus ei rahulda arupärimise esitajat või kui arupärimisele vastaja seda soovib, esitatakse volikogu esimehele kahe nädala jooksul vastuse saamisest taotlus võtta arupärimisele vastamine volikogu istungi päevakorra projekti.
§ 4. Volikogu esimees
2) esindab ise või volitab teisi volikogu liikmeid esindama Albu valda ja volikogu vastavalt volikogu poolt antud pädevusele;
3) omab õigust nõuda kõigilt valla asutustelt vajalike dokumentide ärakirju ja informatsiooni volikogu pädevusse kuuluvates küsimustes;
6) määrab volikogu õigusakti eelnõule üldjuhul volikogu komisjonide hulgast juhtivkomisjoni ning vajadusel jaotab eelnõu komisjonide vahel ümber;
7) pikendab volikogu õigusaktide eelnõude menetlemise tähtaega volikogus;
8) esitab volikogu istungile istungi päevakorra projekti;
§ 5. Volikogu õigusaktidele esitatavad nõuded, nende jõustumine ja täitmise kontroll
(1) Volikogu määrused avalikustatakse enne nende jõustumist. Määrus loetakse avalikustatuks tema väljapanemisega vallakantseleis ja valla veebilehel. Volikogu määrused tehakse kättesaadavaks Albu ja Ahula raamatukogudes.
(2) Volikogu määrused jõustuvad kolmandal päeval pärast nende avalikustamist, kui määruses eneses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
(3) Volikogu määrused saadetakse Riigikantseleile avaldamiseks kinnitatud ärakirjana nii paberkandjal kui elektroonilisel kujul Riigikantselei poolt antud tehniliste juhiste kohaselt nädala jooksul pärast aktile allakirjutamist.
(4) Volikogu otsused jõustuvad teatavakstegemisest ning need tuleb saata täitjatele ja asjaosalistele. Jõustunud volikogu otsused avalikustatakse väljapanemisega vallakantseleis.
(5) Volikogu määrustele ja otsustele kirjutab alla volikogu esimees või tema asendaja – volikogu istungi juhataja.
(6) Volikogu määrused ja otsused vormistatakse ja avalikustatakse eesti keeles ning need peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele.
(7) Ei avalikustata andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mõeldud üksnes valla asutuste siseseks kasutamiseks.
(8) Volikogu õigusaktide vormistamist, süstematiseerimist, avalikustamist ja nende saatmist täitjatele ja asjaosalistele korraldab vallasekretär.
(9) Volikogu õigusaktide täitmist kontrollib volikogu esimees.
(1) Volikogu moodustab revisjonikomisjoni, majanduskomisjoni, keskkonnakomisjoni, sotsiaalkomisjoni, haridus- ja kultuurikomisjoni ning võib moodustada teisi alatisi komisjone.
1) selgitab välja valla poolt lahendamist vajavad vallaelu probleemid ja teeb ettepanekuid nende lahendamiseks;
4) annab arvamusi talle läbivaatamiseks saadetud volikogu õigusaktide eelnõude kohta;
5) teeb ettepanekuid volikogu istungitel arutusele tulevate küsimuste kohta;
6) võib teha ettepanekuid vallaeelarve koostamise ja eelarve projekti kohta.
(3) Komisjonid moodustab ja nende esimehed ja aseesimehed valib volikogu oma liikmete hulgast.
(4) Komisjoni koosseisu kinnitab ja teeb selles muudatusi komisjoni esimehe esildusel volikogu. Vähemalt ühe komisjoni liikme esitab valitsus.
(5) Komisjonidele suunavad materjale läbivaatamiseks volikogu ja volikogu esimees.
(6) Komisjoni töövorm on koosolek, mis toimub vähemalt kord kvartali jooksul. Komisjoni erakorralise koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees omal algatusel või ¼ komisjoni liikmete kirjalikul nõudel. Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sealhulgas esimees või aseesimees. Komisjon teeb otsustuse, kui selle poolt on üle poole kohalolevatest liikmetest. Komisjon kuulab vajadusel ära valitsuse vastava ala ametniku ja vallasekretäri seisukoha arutatava küsimuse kohta.
(7) Volikogu esimees määrab üldjuhul volikogu õigusakti eelnõule juhtivkomisjoni. Juhtivkomisjon on alatine komisjon, kes korraldab antud eelnõu menetlemist volikogus. Juhtivkomisjon peab kolme nädala jooksul pärast määramist esitama kas:
1) volikogu õigusakti eelnõu volikogu esimehele volikogu istungi päevakorda võtmiseks või
2) volikogu esimehele taotluse pikema menetlusaja saamiseks ja teise komisjoni kaasamiseks või
(8) Komisjoni otsustused protokollitakse ja vormistatakse seitsme päeva jooksul ning neile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokollid peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele. Protokollidega on võimalik tutvuda vallakantseleis. Isikutel, kellesse puutuvaid küsimusi käsitleti, on õigus saada hiljemalt seitsme päeva jooksul väljavõtte protokollist.
(9) Komisjoni otsustused on soovitusliku iseloomuga volikogu määruste ja otsuste või valitsuse määruste ja korralduste vastuvõtmisel. Komisjon annab vähemalt üks kord aastas aru volikogu ees tehtud tööst.
(10) Komisjonil on õigus kaasata oma tegevusse asjatundjaid ja teha valitsusele ettepanekuid ekspertiisi tellimiseks ning saada valitsuse liikmetelt, valitsuse hallatavatelt asutustelt komisjoni tööks vajalikku informatsiooni. Vastavat tööd korraldab komisjoni esimees.
(11) Volikogu komisjoni liikmete, v.a valitsuse ametnike, osalemine koosolekul hüvitatakse volikogu poolt ettenähtud korras. Kui valitsuse ametnikele tehakse kohustuslikuks osalemine volikogu või volikogu komisjoni töös väljaspool tööaega, hüvitatakse neile osalemine volikogu poolt sätestatud korras.
(12) Komisjoni liige võib isikliku avalduse alusel igal ajal tagasi astuda. Komisjoni liikme volitused lõpevad volikogu vastava otsuse tegemise hetkest.
(13) Ühekordsete ülesannete täitmiseks võib volikogu moodustada ajutisi komisjone või töörühmi. Volikogu õigusaktis, millega moodustatakse ajutine komisjon või töörühm, sätestatakse selle koosseis, volituste ulatus ja kestus.
§ 7. Volikogu komisjonide tegevusvaldkonnad
(1) Majanduskomisjoni tegevusvaldkonnad on osalemine vallaeelarve ettevalmistamises, valla perspektiivne areng, elamu- ja kommunaalmajandus, ühis- ja õpilastranspordi korraldamine, vallateede korrashoid, ehitustegevus, ettevõtlus, turism, infotöötlus, tänavavalgustus, külaelu, korrakaitse ja reklaam ning muud majandusküsimused.
(2) Keskkonnakomisjoni tegevusvaldkonnad on keskkonnakaitse, jäätmehooldus, loodusressursside kasutamine, säästva arengu kavandamine, kaitstavate loodusobjektide seisukorra jälgimine, heakord, veevarustus- ja kanalisatsioon, munitsipaalmaa kasutamise korraldamine, maa sihtotstarbelise kasutamise jälgimine, maareformi läbiviimisega seotud küsimuste lahendamine ning muud keskkonnaküsimused.
(3) Sotsiaalkomisjoni tegevusvaldkonnad on sotsiaalabi ja -teenused, vanurite hoolekanne, tervishoid, tarbijakaitse ja muud sotsiaalküsimused.
(4) Haridus- ja kultuurikomisjoni tegevusvaldkonnad on haridus (sh huviharidus), kultuur, noorsootöö, sport, kultuurimälestiste seisukorra jälgimine ning muud haridus- ja kultuuriküsimused.
§ 8. Revisjonikomisjoni poolt läbiviidavate kontrollimiste kord
(1) Revisjonikomisjon kontrollib oma tööplaani alusel või volikogu ülesandel valitsuse ja valitsuse hallatavate asutuste tööd.
(2) Kontrollimise viivad läbi revisjonikomisjoni liikmed, kaasates kooskõlastatult valitsusega valitsuse ametnikke, koosseisuväliseid eksperte ja asjatundjaid.
(3) Kontrollimise tulemused vormistatakse aktiga, mille vaatab läbi ja mille kohta võtab vastu otsuse revisjonikomisjon. Oluliste seaduserikkumiste ilmnemisel võib kontrollija esitada volikogu esimehele vaheakti.
(4) Kontrollimise käigus selgunud asjaolusid ja andmeid ei avalikustata enne revisjonikomisjoni vastavat otsust.
(5) Revisjonikomisjoni otsus ja revisjoniakt saadetakse valitsusele, kes võtab revisjoniakti suhtes seisukoha ja esitab selle kümne päeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku volikogu õigusakti eelnõu.
2. osa Valitsus
§ 9. Vallavanema valimise kord
(1) Vallavanemaks võib volikogu valida teovõimelise Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt ning kes oma hariduse, töökogemuste ja tervisliku seisundi poolest on suuteline täitma vallavanema ülesandeid.
(2) Vallavanema valimine viiakse läbi ühe kuu jooksul volikogu uue koosseisu esimese istungi päevast arvates või käesoleva põhimääruse § 10 lõigetes 3-4 sätestatud tähtaegadel.
(4) Vallavanema kandidaadi võib üles seada volikogu liige. Kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse ettepanek volikogu esimehele. Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt nende ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab volikogu avalikul hääletamisel. Volikogu võib vallavanema kandidaadi leidmiseks välja kuulutada ka avaliku konkursi.
(6) Vallavanemaks osutub valituks kandidaat, kes saab volikogu koosseisu häälteenamuse.
(7) Kui ükski kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine kahe esimeses voorus enam hääli saanud kandidaadi vahel. Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat volikogu koosseisu häälteenamust, esitatakse uued kandidaadid ja viiakse läbi uus valimine käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
(8) Valimistulemused vormistatakse volikogu otsusega.
§ 10. Vallavanem
2) esindab Albu valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut avalik-õiguslikes ja eraõiguslikes suhetes kõigi tehingute tegemisel välja arvatud juhul, kui vastav õigus on volikogu õigusakti alusel antud kellelegi teisele;
[KO 2006, 44, 521 - jõust. 01.03.2006]
3) annab valitsuse ja valla ametiasutuste sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
5) esitab volikogule kinnitamiseks valla teenistujate koosseisu ja palgamäärad;
6) esitab volikogule ettepaneku valitsuse liikme kinnitamiseks või valitsuse liikme kohustusest vabastamiseks;
7) esitab valitsusele ametisse kinnitamiseks valitsuse hallatava asutuse juhi kandidaadi, teeb valitsusele ettepaneku nimetatud juhtide ametist vabastamise kohta;
(2) Vallavanema äraolekul asendab vallavanemat valitsuse liige vastavalt valitsuse liikmete vahelisele tööjaotusele, mille kinnitab valitsus.
(3) Vallavanema vabastamisel ametist või vallavanemale umbusalduse avaldamise korral valib volikogu samal istungil uue vallavanema või määrab ühe valitsuse liikme vallavanema asendajaks kuni uue vallavanema valimisteni.
(4) Vallavanema surma korral valib volikogu oma järgmisel istungil uue vallavanema või määrab ühe valitsuse liikme vallavanema asendajaks kuni uue vallavanema valimiseni.
§ 11. Valitsuse koosseis ja moodustamine
(1) Vallavanem saab valituks osutumise päevast volituse moodustada valitsus.
(2) Vallavanem esitab hiljemalt kahe nädala jooksul tema vallavanemaks valimisest volikogule kinnitamiseks ettepaneku valitsuse liikmete arvu kohta.
(3) Valitsusse kuuluvad vallavanem ja teised valitsuse liikmed.
(4) Pärast valitsuse liikmete arvu kinnitamist volikogu poolt esitab vallavanem hiljemalt kahe nädala jooksul volikogule kinnitamiseks valitsuse liikmete kandidaadid.
(5) Vallavanem võib valitsuse liikmeks esitada ka valitsuse ametniku. Volikogu poolt ametniku kinnitamisel valitsuse liikmeks või vabastamisel valitsuse liikme kohustustest jätkab ta oma teenistust.
(6) Palgalised valitsuse liikmed nimetab ametisse vallavanema esildusel volikogu vallavanema volituste ajaks.
§ 12. Valitsuse pädevus
3) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis volikogu määruste või otsustega või käesoleva põhimäärusega on pandud täitmiseks valitsusele;
4) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis ei kuulu volikogu ainupädevusse.
§ 13. Valitsuse töökord
(1) Valitsuse istungid toimuvad reeglina 2 korda kuus kolmapäeviti.
(2) Valitsuse istungi päevakorra projekti koostab vallasekretär nõuetekohaselt ettevalmistatud materjalide põhjal.
(3) Küsimuse võtmiseks istungi päevakorda on valitsuse liige kohustatud ette valmistama volikogu või valitsuse määruse, valitsuse korralduse, valitsuse istungi protokolli kantava otsuse eelnõu või informatsiooni elektroonilisel kujul või erandjuhul paberkandjal ning vajadusel eelnõu seletuskirja.
(4) Volikogule esitatava õigusakti või valitsuse määruse eelnõu peab olema normitehniliselt ja keeleliselt korrektne. Eelnõule lisatav seletuskiri peab sisaldama:
5) istungile kutsutavate isikute nimekirja.
(5) Nõuetekohaselt vormistatud materjalid tuleb esitada vallasekretärile. Õigusakti eelnõuga arvutifail tuleb projekti koostaja poolt salvestada võrgukettale vastavasse kataloogi.
(6) Vallasekretäril on õigus valitsusele esitatud õigusakti eelnõu koos põhjendustega esitajale tagasi saata, kui eelnõu on vastuolus kehtivate õigustloovate aktidega või sisaldab ebatäpseid andmeid.
(7) Valitsuse liikmed esitavad nende poolt koostatud materjalid vallasekretärile hiljemalt istungi nädala esmaspäeval kell 15.00. Pärast nimetatud tähtaega esitatud materjalide lülitamine valitsuse istungi päevakorda on võimalik vallasekretäri nõusolekul. Erakorralise istungi puhul esitatakse materjalid vallasekretärile hiljemalt neli tundi enne istungi algust.
(8) Vallasekretär koostab istungi päevakorra projekti ning esitab selle koos juurdekuuluvate materjalidega valitsuse liikmetele istungipäeval hiljemalt kaks tundi enne istungi algust.
(9) Valitsuse töövorm on istung. Valitsuse istungid on kinnised, kui valitsus ei otsusta teisiti. Vallavanem või tema asendaja võib kutsuda istungile ka teisi isikuid. Valitsuse istungit juhatab vallavanem, tema äraolekul tema asendaja.
(10) Valitsus on otsustusvõimeline, kui tema istungist võtab peale vallavanema või tema asendaja osa vähemalt pool volikogu poolt kinnitatud valitsuse koosseisust. Valitsuse istungist peab osa võtma vallasekretär või tema asendaja.
(11) Valitsuse istungi käik protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla vallavanem ja vallasekretär või neid valitsuse istungil asendavad isikud. Protokollid peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele. Protokoll vormistatakse 7 päeva jooksul pärast istungit ja avalikustatakse vallakantseleis.
(12) Valitsuse määruste ja korralduste ärakirjad väljastatakse 7 päeva jooksul pärast vastuvõtmist menetlusosalistele.
§ 14. Valitsuse komisjonid
(1) Valitsus võib temale pandud ülesannete täitmiseks ja valitsuse ettepanekute väljatöötamiseks moodustada komisjone.
(2) Komisjoni koosseisu ja pädevuse kinnitab valitsus oma korraldusega. Komisjoni esimehe nimetab valitsus oma liikmete hulgast. Komisjoni esimehel on õigus vajaduse korral kutsuda komisjoni tööst sõnaõigusega osa võtma isikuid, kes ei kuulu komisjoni koosseisu.
(3) Komisjoni töövormiks on koosolek. Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust. Komisjon teeb oma otsustused poolthäälteenamusega. Komisjoni otsustused protokollitakse ja vormistatakse seitsme päeva jooksul ning neile kirjutavad alla komisjoni esimees ja sekretär.
(4) Komisjoni otsustused on soovitusliku iseloomuga valitsuse määruste ja korralduste vastuvõtmisel.
§ 15. Valitsuse õigusaktidele esitatavad nõuded, nende jõustumine ning täitmise kontroll
(1) Valitsuse määrused ja korraldused loetakse avalikustatuks pärast nende väljapanekut tutvumiseks vallakantseleis.
(2) Valitsuse määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist, kui määruses eneses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
(3) Vajadusel avaldatakse üldist tähtsust omavad valitsuse määrused ka ajalehes, milles Albu vald avaldab oma ametlikke teateid.
(4) Valitsuse korraldused jõustuvad neis ettenähtud tähtajal ning need tuleb saata täitjatele ja asjaosalistele.
(5) Valitsuse määrustele ja korraldustele kirjutavad alla vallavanem ja vallasekretär või neid valitsuse istungil asendavad isikud.
(6) Valitsuse määrused ja korraldused vormistatakse ja avalikustatakse eesti keeles ja need peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele.
(8) Valitsuse õigusaktide täitmist kontrollib vallavanem.
3. osa Majandus ja eelarve
(1) Eelarve eelnõu koostamiseks esitavad valitsuse liikmed ja valitsuse hallatavad asutused ning volikogu komisjonid hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 15. oktoobriks valitsusele oma ettepanekud. Eelarvest kultuuri-, spordi-, külaelu- ja noorsootööalaseks tegevuseks toetuste taotlemiseks esitavad mittetulundusühingud, sihtasutused, seltsingud ja füüsilised isikud taotlused hiljemalt 1. oktoobriks.
(2) Albu valla arengukava, volikogu õigusakte ja valitsuse seisukohti ning esitatud ettepanekuid arvestades, koostab eelarve esialgse tasakaalustatud eelnõu valitsus ning esitab hiljemalt 1. detsembriks volikogule. Eelarve eelnõule lisatakse lisaks valla- ja linnaeelarve seaduses ettenähtule ka volikogu komisjonide ettepanekud, mille valitsus jättis arvestamata koos mittearvestamise põhjendustega.
(3) Eelarve vastuvõtmiseks peab volikogu läbi viima vähemalt kaks lugemist. Pärast esimest lugemist võivad valla elanikud, asutuste juhid, külavanemad, valitsuse ja volikogu liikmed vähemalt kahe nädala jooksul teha eelarve eelnõusse muudatusettepanekuid koos põhjenduste ja katteallikate äranäitamisega. Muudatusettepanekud esitatakse volikogu majanduskomisjonile, kes vaatab need läbi ja esitab omapoolse seisukohaga volikogule.
(4) Eelarve reservfondi kasutatakse ettenägemata kulude katmiseks. Taotlused reservfondist raha eraldamiseks esitatakse vallavalitsusele. Vallavalitsus peab taotluse läbi vaatama kahe nädala jooksul pärast taotluse saamist. Reservfondist raha eraldamise otsustab valitsus oma korraldusega. Reservfondi käsutamisest ja rahuldamata taotlustest annab vallavanem ülevaate igal volikogu istungil.
(5) Eelarve muutmine, lisaeelarve koostamine ja vastuvõtmine toimub eelarve koostamise ja vastuvõtmise kohta sätestatud korras.
(6) Valitsus esitab majandusaasta aruande koos audiitori järeldusotsusega volikogule hiljemalt 1. juuniks.
(7) Vallavanem esitab volikogu majanduskomisjonile vähemalt kord kvartalis ülevaate eelarve täitmisest.
(8) Albu valla eelarve eelnõu, vastuvõetud eelarve, eelarve muudatused ja lisaeelarved ning majandusaasta aruanne avaldatakse üldiseks teadmiseks käesoleva põhimääruse paragrahvis 5 sätestatud korras.
4. osa Sümbolid ja maskott
§ 17. Albu valla sümbolid
(1) Albu valla sümbolid on vapp ja lipp.
(2) Albu valla vapiks on kaldjaotusega vasakult poolitatud roheline-kuldne kilp, mille ülemisel, rohelisel väljal kuldne rõngasrist ja alumisel, kuldsel väljal kaks rohelist tammelehte. Albu valla vapi etalonkujutis on toodud põhimääruse lisas 1.
(3) Albu valla lipp on vardapoolsest alanurgast diagonaalselt poolitatud, mille ülemisel, rohelisel väljal kuldne rõngasrist ja alumisel, kollasel väljal kaks rohelist tammelehte. Vallalipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3 ja normaalsuurus 100×150 cm. Albu valla lipu etalonkujutis on toodud põhimääruse lisas 2.
§ 18. Albu valla sümbolite kasutamise kord
(1) Albu valla vappi kasutatakse:
1) volikogu, valitsuse, vallakantselei, valitsuse hallatavate asutuste, samuti äriühingute, mille aktsiate või osade ainuomanikuks on Albu vald, pitsatitel ja dokumendiplankidel;
2) Albu valla pidulikel ürikutel, autasudel, meenetel ja trükistel;
3) Albu vallamajal ja valla piiritähistel.
(2) Juhtudel, mis ei ole toodud käesoleva paragrahvi lõikes 1, võib Albu valla vappi kasutada üksnes valitsuse loal.
(3) Vapi kasutamine etalonist erineval kujul kuulub igakordsele läbivaatamisele ja kinnitamisele valitsuse poolt.
1) alaliselt Albu vallamajal;
2) ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, avalikel üritustel, samuti perekondlike sündmuste puhul.
(6) Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, Euroopa Liidu lipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna või omavalitsusüksuse lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.
(7) Vallalipu valmistamine toimub üksnes valitsuse loal.
§ 19. Albu valla maskott
(1) Albu valla maskotiks on «SUMMI».
(2) « SUMMIS» on kõrvutatud mesilase tarkus, töökus, visadus ja vastupidavus vallarahva iseloomuomadustega.
(3) Maskoti kujund on õmmeldud inimfiguurile ning kasutatud kollase ja musta värvitooniga materjali.
(4) Maskotti kasutatakse vallas toimuvatel kultuuri- ja spordiüritustel.
(5) Väljaspool valda toimuvatel kultuuri- ja spordiüritustel võib maskotti kasutada valitsuse loal.
Määrus jõustub 01. aprillil 2005.a., välja arvatud paragrahvi 6 lõige 1 ja paragrahv 7, mis jõustuvad 17. oktoobril 2005.a.
Lisa 1 Albu valla vapp
Lisa 2 Albu valla lipp


text:
 Euroopa Komisjon - Euroopa Justiitsvõrgustik - Õigusabi - Eesti
Euroopa Komisjon > EGV > Õigusabi > Eesti
1. Mis on menetluskulud?
3. Milleks tuleb taotleda menetlusabi?
4. Millal saab taotleda menetlusabi?
5. Kuidas menetletakse taotlust riigi õigusabi saamiseks?
6. Kust on võimalik saada taotluse vormi?
7. Millised dokumendid tuleb lisada taotlusele?
8. Kus tuleb taotlust registreerida?
9. Kuidas mind informeeritakse kas mul on võimalik saada õigusabi või mitte?
10. Kui mul on õigus riigi õigusabile, mis ma peaksin tegema?
11. Kui ma olen riigi õigusabi subjekt, kes valib mulle esindaja?
12. Kui ma olen riigi õigusabi subjekt, kes kannab kohtukulud?
13. Kui mul on õigus saada osaliselt õigusabi, kes tasub muud kulud?
14. Kui mul on õigus riigi õigusabile, kes tasub kulud, mis võivad järgneda kohtuvaidlusele?
15. Kui ma olen õigusabi subjekt, kas õigusabi andmist võidakse tühistada kohtumenetluse ajal või isegi peale
16. Kui mulle ei anta õigusabi, kas ma võin esitada kaebuse otsuse peale?
Eesti Vabariigi tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 138 lg 1 kohaselt on menetluskulud menetlusosaliste kohtukulud ja kohtuvälised kulud.
Riigi õigusabi seaduse § 4 lg 1 järgi on riigi õigusabi füüsilisele või juriidilisele isikule riigi kulul õigusteenuse osutamine.
Vastavalt Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 138 lg 2 on kohtukulud riigilõiv, kautsjon ning asja läbivaatamise kulud.
Vastavalt TsMS § 143 on asja läbivaatamise kulud:
tunnistaja-, eksperdi- ja tõlgikulud;
menetlusdokumentide kohtutäituri vahendusel ning välisriigis ja eksterritoriaalsetele Eesti Vabariigi kodanikele kättetoimetamise ja edastamise ning menetlusdokumentide väljastamise kulud;
TsMS § 144 järgi on kohtuvälised kulud:
maksekäsu kiirmenetluse kulud juhul, kui maksekäsu kiirmenetluse avaldus jäeti määrusega rahuldamata käesoleva seadustiku § 483 lõike 2 punkti 3 alusel, välja arvatud, kui hagi on samas nõudes esitatud hiljem kui üks kuu pärast maksekäsu kiirmenetluse lõppu.
Vastavalt TsMS §- le 146 lg 1 kannab menetluskulud:
TsMS § 180 lg 1 järgi on menetlusabi riigipoolne menetlusabi menetluskulude kandmiseks. Menetlusabina võib kohus menetlusosalise taotlusel määrata, et menetlusabi saaja:
vabastatakse täielikult või osaliselt riigilõivu või kautsjoni maksmisest või muude kohtukulude kandmisest;
võib tasuda riigilõivu, kautsjoni või muud kohtukulud igakuiste osamaksetena kohtu määratud tähtaja jooksul;
vabastatakse tagatise andmise kohustusest menetluskulude katteks või otsuse viivitamata täidetavaks tunnistamisega tekkida võiva kahju katteks;
ei pea maksma tasu menetlusabi korras määratud advokaadi õigusabi eest;
vabastatakse sissenõudjana Eesti Vabariigi arvel täielikult või osaliselt täitemenetlusega seotud kuludest või nähakse ette nende tasumine osamaksetena kohtu määratud tähtaja jooksul;
vabastatakse täielikult või osaliselt kohustusliku kohtueelse menetlusega seotud kuludest või nähakse ette nende tasumine osamaksetena kohtu määratud tähtaja jooksul.
- (2) Menetlusosalise, kes on mõne muu Euroopa Liidu liikmesriigi kodanik või kelle elukoht on mõnes muus Euroopa Liidu liikmesriigis, võib Eestis menetlusabi andmisel vabastada Eesti Vabariigi arvel kohtu nõutud ja menetlusabi taotleja esitatud dokumendi tõlkimise kulust või määrata kulude kandmise osamaksetena kohtu määratud tähtaja jooksul, kui dokument on vajalik asja lahendamiseks.
- (3) Menetlusosalise, kes on mõne muu Euroopa Liidu liikmesriigi kodanik või kelle elukoht on mõnes muus Euroopa Liidu liikmesriigis, võib Eestis menetlusabi andmisel vabastada menetlusega seotud sõidukulude kandmisest või määrata kulude kandmise osade kaupa, kui seaduses on sätestatud menetlusosalise isikliku kohaloleku vajadus või kui kohus peab seda vajalikuks.
- (4) Menetlusabi andmisele advokaadi õigusabi eest tasumisel (riigi õigusabi) kohaldatakse käesolevas jaos sätestatut üksnes niivõrd, kuivõrd riigi õigusabi seaduses ei ole sätestatud teisiti.
TsMS § 181 lg 1 järgi Menetlusosalisele antakse menetlusabi, kui:
on piisav alus eeldada, et kavandatav menetluses osalemine on edukas, ja
menetluses osalemine ilmselt ei ole pahatahtlik.
Lg 2 järgi Menetluses osalemise edukust võib eeldada, kui menetlusosalise esitatud taotlus on õiguslikult veenvalt põhjendatud ja faktiliselt põhistatud. Menetluses osalemise edukuse hindamisel arvestatakse ka asja tähendust menetlusosalisele.
Menetlusabi andmise piirangud sisalduvad TsMS §-s 182 ja §-s 183 ja need ei ole seotud otseselt mitte menetluse liigiga vaid tulenevad füüsilise või juriidilise isiku piirangutest saada menetlusabi. Erisused (sh keeldumine teatud liiki menetluste puhul) on sätestatud riigi õigusabi seaduses (kehtib advokaadi kulude kohta).
TsMS § 182 sätestab füüsilisele isikul menetlusabi andmise piirangud:
TsMS § 183 lg 1 järgi Menetlusabi antakse füüsilisest isikust menetlusosalisele, kelle elukoht on menetlusabi andmise avalduse esitamise ajal Eesti Vabariigis või mõnes muus Euroopa Liidu liikmesriigis või kes on Eesti Vabariigi või mõne muu Euroopa Liidu liikmesriigi kodanik. Elukoha määramisel käesoleva jao tähenduses lähtutakse EL Nõukogu määruse 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artiklist 59. Muule füüsilisest isikust menetlusosalisele antakse menetlusabi üksnes juhul, kui see tuleneb välislepingust.
menetluskulud ei ületa eeldatavasti menetlusabi taotleja kahekordset keskmist ühe kuu sissetulekut, mis on arvutatud taotluse esitamisele eelnenud nelja kuu keskmise kuusissetuleku alusel ning millest on maha arvatud maksud ja sundkindlustuse maksed ja seadusest tulenevate ülalpidamiskohustuste täitmiseks ettenähtud summa;
menetlus on seotud menetlusabi taotleja majandus- või kutsetegevusega ega kahjusta tema majandus-või kutsetegevusega mitteseotud õigusi.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatu ei välista menetlusabi andmist, kui menetlusabi taotleja elukoht on mõnes muus Euroopa Liidu liikmesriigis ja ta tõendab, et ta ei suuda menetluskulusid kohe või tervikuna katta elukohariigi elamiskulude tõttu, mis on suuremad kui Eestis.
TsMS § 183 sätestab juriidilisele isikule ja pankrotivõlgnikule menetlusabi andmise piirangud:
Juriidilistest isikutest võib menetlusabi oma eesmärkide saavutamiseks taotleda üksnes tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja kantud või sellega võrdsustatud mittetulundusühing või sihtasutus, mille asukoht on Eestis või mõnes muus Euroopa Liidu liikmesriigis, kui taotleja tõendab, et ta taotleb menetlusabi keskkonnakaitse või tarbijakaitse valdkonnas või muud ülekaalukat avalikku huvi arvestades paljude inimeste seadusega kaitstud õiguste võimaliku kahjustamise vältimiseks ja ta ei suuda eeldatavasti menetluskulusid oma vara arvel katta või suudab neid tasuda üksnes osaliselt või osamaksetena. Muule välismaisele juriidilisele isikule antakse menetlusabi üksnes välislepingu alusel.
Eesti pankrotivõlgnik võib taotleda menetlusabi andmist menetluskulude kandmiseks, kui kulusid ei saa või ei ole põhjendatud katta pankrotihalduri valitsetavast varast ning ei saa eeldada, et kulud kannaksid asja suhtes varalist huvi omavad isikud, muu hulgas pankrotivõlgniku pärijad, liikmed, osanikud, aktsionärid, juhtorgani liikmed või pankrotivõlausaldajad.
Pankrotivõlgnik võib taotleda käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhul ka riigi õigusabi andmist. Riigi õigusabi andmise eelduseks on lisaks see, et pankrotihaldur ei saa ise teha taotletavat menetlustoimingut või kui seda ei saa tema kvalifikatsiooni ja ülesandeid arvestades temalt oodata.
Riigi õigusabi seaduse § 7
lg (1) Riigi õigusabi ei anta, kui:
taotleja on ise võimeline kaitsma oma õigusi;
taotlejal ei saa olla õigust, mille kaitsmiseks ta õigusabi taotleb;
taotlejal on võimalik kulud õigusteenusele kanda oma olemasoleva ja suuremate raskusteta müüdava vara arvel, välja arvatud käesoleva seaduse § 14 lõikes 2 nimetatud vara;
kulud õigusteenusele ei ületa eeldatavasti taotleja kahekordset keskmist ühe kuu sissetulekut, mis on arvutatud taotluse esitamisele eelnenud nelja kuu keskmise kuusissetuleku alusel ning millest on maha arvatud maksud ja sundkindlustuse maksed ning seadusest tulenevate ülalpidamiskohustuste täitmiseks ettenähtud summa;
asjaoludest tulenevalt on taotleja võimalus oma õiguse kaitseks ilmselt vähene;
vaidlus on seotud taotleja ettevõtlusega ega kahjusta tema ettevõtlusega mitteseotud õigusi;
seda taotletakse kaubamärgi, patendi, kasuliku mudeli, tööstusnäidise või mikrolülituse topoloogia või muus vormis intellektuaalse omandi kaitsmiseks, välja arvatud autoriõiguse seadusest (RT 1992, 49, 615; RT I 2000, 16, 109; 78, 497; 2001, 50, 289; 56, 335; 2002, 53, 336; 63, 387; 90, 521; 92, 527; 2004, 18, 131; 30, 208) tulenevad õigused;
seda taotletakse asjas, milles taotlejal on ilmne ühine huvi isikuga, kellel ei ole õigust riigi õigusabi saada;
õigusteenuse osutamine on taotlejale tagatud õigusabikulude kindlustuslepingu või sundkindlustuse alusel;
taotlejale asjast võimalik tulenev kasu on ebamõistlikult väike, võrreldes riigi eeldatavate kuludega õigusabile.
Üldiselt ei ole mingit spetsiifilist protseduuri. Menetlusabi saamiseks esitatakse taotlus kohtule. Erand kehtib TsMS § -s 475 lg 1 p 1 mis sätestab, et hagita asjaks on väljaspool kohtumenetlust esitatud taotluse alusel riigi õigusabi andmise otsustamine ning väljaspool kohtumenetlust riigi õigusabi tasu ja riigi õigusabi kulude kindlaksmääramine vastavalt riigi õigusabi seadusele. Seega sel juhul ei esitata kohtule mitte taotlust vaid avaldus hagita asja algatamiseks.
TsMS § 184 sätestab kuhu tuleb menetlusabi taotlus esitada:
Menetlusabi taotlus esitatakse kohtule, kus toimub või peaks toimuma menetlus, mille kulude kandmiseks menetlusabi taotletakse.
Menetlusabi taotlus täitemenetlusega seotud kulutuste kandmiseks esitatakse kohtule, kes lahendaks täitemenetlust korraldava kohtutäituri tegevuse peale esitatud kaebuse, ning kohtueelse menetlusega seotud kulutuste kandmiseks kohtule, kelle tööpiirkonnas kohtueelne menetlus toimub.
TsMS § 185 sätestab menetlusabi taotluse sisu ja nõuded, dokumendid, mis taotlejal tuleb lisada taotlusele ning viited sellele, kus on võimalik taotlejal saada taotluse ja sellele lisatava teatise näidisvormid:
Menetlusabi taotluses märgitakse:
menetlus, milleks menetlusabi taotletakse;
kellena taotluse esitaja menetluses osaleb või soovib osaleda ja milliseid avaldusi või taotlusi tahab esitada;
millel taotluse esitaja nõue või vastuväide põhineb.
Taotlusele lisab taotleja allkirjastatud teatise enda ja oma perekonnaliikmete isikliku ja majandusliku seisundi kohta (perekonnasuhted, elukutse, vara, sissetulek ja kohustused) ning võimaluse korral ka muud dokumendid, mis seda seisundit tõendavad.
Isik, kelle elukoht ei ole Eestis, lisab taotlusele elukohariigi pädeva asutuse teatise tema ja tema perekonnaliikmete kolme viimase aasta sissetuleku kohta. Kui taotleja ei saa teatist mõjuval põhjusel esitada, võib menetlusabi andmise otsustada teatiseta.
Juriidilisest isikust taotleja lisab võimaluse korral menetlusabi taotlusele põhikirja ärakirja ning eelmise majandusaasta aruande kinnitatud ärakirja.
Menetlusabi taotluse ja käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teatise näidisvormi ja selles sisalduvate andmete loetelu kehtestab justiitsminister määrusega ning taotluse ja teatise näidisvorm peab olema igaühele vabalt kättesaadav Justiitsministeeriumi veebilehel ning igas kohtus ja advokaadibüroos. Justiitsminister võib kehtestada ka nõudeid taotleja poolt esitatavatele taotlust põhjendavatele dokumentidele.
Menetlusabi taotlus esitatakse eesti keeles. Taotluse võib esitada ka inglise keeles, kui menetlusabi taotleb füüsiline isik, kelle elukoht on mõnes muus Euroopa Liidu liikmesriigis või kes on mõne muu Euroopa Liidu liikmesriigi kodanik, või juriidiline isik, mille asukoht on mõnes muus Euroopa Liidu liikmesriigis. Muus keeles kohtule edastatud taotlus tagastatakse.
Kuhugi registrisse ei ole vaja taotlejal oma taotlust menetlusabi saamiseks registreerida.
Juhul, kui menetlusabi antakse siis vastavalt TsMS §-le 187:
(2) Kohus saadab menetlusabi andmise määruse ärakirja viivitamata Rahandusministeeriumile või rahandusministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutusele.
(3) Kui menetlusabi taotluse edastas kohtule mõne muu Euroopa Liidu liikmesriigi menetlusabi taotluste edastamiseks pädev asutus, saadab kohus menetlusabi taotluse kohta tehtud määruse ärakirja ka sellele asutusele.
Kuna menetlusabi taotluse lahendab kohus, siis eelnev hinnang näiteks juristilt või advokaadilt selle kohta, kas taotleja kvalifitseerib menetlusabi saajaks, on oletuslik. See kas menetlusabi antakse nähtub reaalselt kohtu määrusest. Tõenäosust, kas isik vastab õigusabi saaja kriteeriumitele võib hinnataTSMS §-de 181, 182 ja 183 alusel (vt. eelnevaid punkte nr 3 ja 4).
TsMS § 184 lg 1 järgi tuleb siis menetlusabi taotlus esitada kohtule, kus toimub või peaks toimuma menetlus, mille kulude kandmiseks menetlusabi taotletakse.
Riigi õigusabi seaduse § 18 lg 1 järgi võib riigi õigusabi saaja ise pöörduda advokaadi poole nõusoleku saamiseks tema esindamiseks. Sel juhul määrab kohus nõusoleku andnud advokaadi riigi õigusabi osutajaks.Riigi õigusabi seaduse § 18 lg 2 järgi, kui riigi õigusabi saajal ei ole advokaadi nõusolekut temale antud asjas riigi õigusabi osutamise kohta. määrab kohus õigusabi osutajaks sellega nõus oleva advokaadi või advokaadi, kelle nimetab advokatuur.
Kohus võib menetlusabina menetlusabi taotleja taotlusel määrata vastavalt TsMS §-le 180 lg 1 p 1, et taotleja vabastatakse täielikult kohtukulude kandmisest. Kuna menetluskuludeks vastavalt TsMS §-le 138 lg 1 võivad olla ka kohtuvälised kulud (vt täpsemalt eelnevat p. 1), siis hoolimata sellest, et isik kvalifitseerub menetlusabisaajaks võivad jääda kohtuasjaga seoses tekkinud kohtuvälised kulud tema enda kanda.
Oluline on ka järgnev:
TsMS § 190. Menetlusabi andmine ja menetluskulude jaotus:
Pool, kelle kahjuks lahend tehti, kannab oma menetluskulud täies ulatuses ka siis, kui ta on kohtukulude kandmisest vabastatud või kui talle on antud menetlusabi kohtukulude tasumiseks. Kohtukulud, mille tasumisest hageja on vabastatud või mida hageja võis tasuda osamaksetena, mõistab kohus hagi rahuldamise korral kostjalt välja riigituludesse võrdeliselt hagi rahuldatud osaga, sõltumata sellest, kas ka kostja sai menetlusabi kohtukulude kandmisel.
Kui hageja sai menetlusabi kohtukulude kandmisel, mõistetakse temalt hagi rahuldamata jätmise korral kohtukulud määrusega riigi kasuks täies ulatuses välja.
Kui kostja sai menetlusabi kohtukulude kandmisel, mõistetakse temalt hagi rahuldamise korral kohtukulud määrusega riigi kasuks täies ulatuses välja. Kohtukulud, mille tasumisest kostja on vabastatud või mida kostja võis tasuda osamaksetena, mõistab kohus hagi rahuldamata jätmise korral hagejalt välja riigituludesse võrdeliselt hagi rahuldamata jäetud osaga, sõltumata sellest, kas ka hageja sai menetlusabi kohtukulude kandmisel.
(4.1) Kui poolele, kelle kasuks otsus tehti, või tema poolel menetluses osalenud kolmandale isikule anti riigi õigusabi, mõistab kohus võrdeliselt nõude rahuldamise või rahuldamata jätmise ulatusega teiselt poolelt riigi õigusabi tasu ja kulud riigituludesse, sõltumata sellest, kas ka teisele poolele oli menetluses antud riigi õigusabi. Kui menetlusosalisele anti riigi õigusabi hagita menetluses, võib kohus riigi õigusabi tasu ja kulud mõnelt teiselt menetlusosaliselt riigituludesse välja mõista käesoleva seadustiku § 172 lõikes 1 sätestatud tingimustel.
Käesoleva paragrahvi lõike 2 teises lauses ning lõigetes 3-41 nimetatud määruses võib kohus mõjuval põhjusel ette näha kulude tasumise hilisema tähtpäeva või osadena tasumise kohtu määratud tähtaja jooksul, samuti vabastada isiku kohtukulude tasumise kohustusest.
Ka osaliselt menetlusabi saaja kohta rakendub TsMS § 146.
Sel juhul kannab need menetluskulud, mis ei kata menetlusabi:
TsMS § 184 järgi:
(4) Kui menetlusosalisele on antud menetlusabi ja ta kaebab kohtulahendi edasi, eeldatakse, et menetlusabi andmine kehtib ka igas järgmises kohtuastmes. Kohus kontrollib siiski kaebuse menetlusse võtmisel, kas on piisav alus eeldada, et kavandatav menetluses osalemine on edukas ja menetluses osalemine ei ole ilmselt pahatahtlik ning kohus võib igas menetlusstaadiumis kontrollida, kas menetlusabi andmise majanduslikud eeldused on täidetud.
(5) Kohtu nõudmisel peab menetlusabi saaja käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud juhul andma selgitusi, kas tema varaline seisund on muutunud ja esitama vastavad tõendid. Kohtul on õigus vajaduse korral muu hulgas küsida andmeid menetlusabi saaja või tema perekonnaliikmete majandusliku seisundi või maksevõime kohta Maksu- ja Tolliametilt, krediidiasutustelt ja muudelt isikutelt või asutustelt.
(6) Kui sissenõudja taotleb menetlusabi täitemenetluse kulude katteks ja on saanud eelnevalt menetlusabi asja menetlemisel, ei pea kohus täiendavalt kontrollima, kas menetlusabi andmise majanduslikud eeldused on täidetud. Kohus peab kõiki menetlusabi andmise eeldusi kontrollima, kui menetlusabi taotletakse enam kui ühe aasta möödumisel menetluses tehtud lahendi jõustumisest.
Enne kohtuasja lõppu võidakse menetlusabi andmine tühistada.
TsMS § 189 järgi Menetlusabi andmise tühistamine
(1) Kohus võib menetlusabi andmise tühistada, kui:
menetlusabi saaja on menetlusabi taotledes esitanud valeandmeid;
menetlusabi saamise tingimused puudusid või on ära langenud;
menetlusabi saaja ei ole kohtu määratud osamakseid tasunud kauem kui kolm kuud;
menetlusabi saaja ei anna kohtu nõudmisel selgitust oma majandusliku seisundi muutumise kohta või ei esita nõutavaid tõendeid.
Määruskaebuse võib esitada järgmiselt
TsMS § 191. Määruskaebuse esitamine menetlusabi määruse peale:
Maakohtu või ringkonnakohtu menetlusabi andmise või sellest keeldumise määruse peale ja kummagi määruse muutmise või tühistamise määruse peale, samuti käesoleva seadustiku § 190 lõigetes 3 ja 4 nimetatud määruse peale võib menetlusabi taotleja või saaja või Eesti Vabariik Rahandusministeeriumi või rahandusministri määratud Rahandusministeeriumi valitsemisala asutuse kaudu esitada määruskaebuse. Maakohtu määruse peale esitatud määruskaebuse kohta tehtud ringkonnakohtu määruse peale ei saa Riigikohtule edasi kaevata.
Menetlusabi määruse peale ei saa esitada määruskaebust, kui tsiviilasjas endas on tehtud jõustunud kohtulahend.
« Õigusabi - Üldteave | Eesti - Üldteave »

matches:
§ 138
§ 4
§ 138
§ 143
§ 144
§ 483
§ 180
kohus
kohus
§ 181
§ 182
§ 183
§ 183
§ 7
§ 14
§ 184
§ 185
Kohus
kohus
§ 184
§ 18
kohus
§ 18
kohus
Kohus
§ 190
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 172
kohus
§ 146
§ 184
Kohus
kohus
kohus
Kohus
§ 189
Kohus
§ 191
§ 190


Puurmani aleviku kaugküttepiirkonna määramine – Riigi Teataja
Puurmani aleviku kaugküttepiirkonna määramine
Puurmani aleviku kaugküttepiirkonna määramine - sisukord
§ 2 Kaugküttepiirkonna määramine ja piirid
§ 6 Kaugkütte üldised kvaliteedinõuded
§ 7 Soojusettevõtja aruandekohustus
RT IV, 25.10.2018, 17
Vastu võetud 18.10.2018 nr 57
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja kaugkütteseaduse § 5 lõigete 2, 4 ja 6 alusel.
(1) Käesoleva määruse eesmärk on säilitada Puurmani aleviku territooriumil olemasolev kaugküttevõrk, kui soojuse tootmiseks hädavajalikud tehnilised ja keskkonnasõbralikud tehnorajatised, piirata ressursside raiskamist ning anda sooja tootvale ettevõttele kindlust kaugkütte süsteemi arendamisel.
(2) Määrus piiritleb Puurmani alevikus asuva kaugküttepiirkonna, kehtestab kaugküttevõrguga liitumise ja eraldumise tingimused ning määratleb nõuded piirhindade kooskõlastamiseks.
(3) Määruses kasutatakse kaugkütteseaduse § 2 toodud mõisteid.
§ 2. Kaugküttepiirkonna määramine ja piirid
(1) Kaugküttepiirkond on osa Puurmani aleviku territooriumist, mis hõlmab Ülejõe elamuid ja on tähistatud määruse lisas punase piirjoonega.
(2) Kaugküttepiirkond on maa-ala, millel asuvate tarbijapaigaldiste varustamiseks soojusenergiaga kasutatakse kaugkütet.
(1) Kaugküttepiirkonnas on võrguga liitumine kohustuslik kõigile kaugküttepiirkonnas asuvatele isikutele, kelle omandis või valduses on tarbijapaigaldis ehitatava või rekonstrueeritava ehitise soojusega varustamiseks, välja arvatud käesoleva määruse § 4 nimetatud erandjuhtudel.
(4) Isikud, kes ei kasuta kaugküttepiirkonna määramise ajal kaugkütet, võivad jätkata senise kütteviisi kasutamist ja ei ole kohustatud liituma kaugküttevõrguga.
(1) Erandid, mille korral kaugküttepiirkonnas ehitatavate või rekonstrueeritavate ehitiste soojusega varustamisel lubatakse kasutada muud kütteviisi kui kaugküte, on:
2) ehitised, mille ühendamist ei võimalda võrgu tehnilised tingimused või mille võrku ühendamine seaks ohtu varasemate liitujate varustuskindluse;
3) ehitised, mille soojusega varustamiseks kasutatakse küttevabasid taastuvaid allikaid nagu päikeseenergia, tuuleenergia ja maasoojus ning nendest muundatud soojusenergiad ja elektrienergia;
4) ehitised, mille võrku ühendamine ei ole majanduslikult põhjendatud või mille võrguühenduse ehitamine nõuab ebamõistlikult suuri kulutusi.
(2) Loa käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud erisuste kasutamiseks annab vallavalitsus koos projekteerimistingimuste väljastamisega.
(2) Võrguettevõttel on õigus võrgust eraldada tarbijad järgmistel juhtudel:
1) soojuse ebaseaduslikul kasutamisel;
2) soojatarbimise lõpetamisel;
3) soojuse ostu-müügilepingu lõppemisel.
(3) Võrgust eraldumist on tarbijal õigustaotleda alljärgnevatel juhtudel:
1) võrgu kaudu soojusega varustatud ehitise lammutamisel;
2) ehitise soojusvarustuse parameetrite muutumine rekonstrueerimise käigus selliselt, et ehitise varustamist soojusega võrgu kaudu ei ole võimalik jätkata võrgu tehniliste võimaluste tõttu;
3) ehitise rekonstrueerimine selliselt, et soojusega varustamiseks hakatakse kasutama ainult taastuvenergiaallikaid.
(4) Eraldumist taotlev tarbija peab võrguettevõttele esitama võrgust eraldumise põhjendatud taotluse kolmekuulise etteteatamisega.
(5) Kaugküttevõrgust eralduda ja alternatiivküttele üle minna sooviv taotleja esitab vallavalitsusele ja soojusettevõttele läbivaatamiseks ning otsustamiseks järgmised dokumendid:
2) kõigi ehitises asuvate ühisomandis olevate tarbijapaigaldiste omanike kirjaliku ühisotsuse kaugküttest loobumise kohta;
3) alternatiivkütte projektilahenduse, mis on koostatud nõuetekohast litsentsi omava projekteerija poolt.
(6) Võrguettevõtja esitab eraldumistingimused tarbija taotluse alusel 30 päeva jooksul.
(7) Eraldumistingimustes määratakse kindlaks:
1) võrguühenduste likvideerimise aeg arvestusega, et see toimuks kuue kuu jooksul eraldumistaotluse esitamisest;
2) võrguühenduse likvideerimise tehnilised tingimused ja põhjendatud kulud, mis on vajalikud võrgu stabiilsuse ja teiste tarbijate varustuskindluse tagamiseks.
(8) Eraldumist taotlev tarbija peab tasuma võrguettevõttele eraldumisega seotud põhjendatud kulud.
(9) Soojusvarustuse ajutine katkestamine ja taastamine toimub vastavalt kaugkütteseaduses sätestatule.
(10) Omavolilise eraldumise korral peab tarbija taastama kaugküttesüsteemi endises ulatuses ja hüvitama soojusettevõttele või teistele ühisomandis olevate tarbijapaigaldise omanikele kõik tekkinud kulud.
§ 6. Kaugkütte üldised kvaliteedinõuded
(1) Soojusettevõtja on kohustatud tagama tema omandis või valduses oleva võrguga ühendatud tarbijate pideva varustamise vajalikus koguses soojusenergiaga kütteperioodil, vastavalt soojusettevõtja ja tarbija vahel sõlmitud soojuse ostu-müügilepingule.
(2) Kütteperiood on üldjuhul ajavahemikus 1. oktoober kuni 30. aprill.
(3) Soojusettevõtja on kohustatud kõrvaldama lühema võimaliku ajaga avariid oma teeninduspiirkonnas, mis takistavad soojuse edastamist tarbijale ning andma teavet avarii likvideerimise kohta tarbija esimesel nõudmisel.
(4) Soojuse müük võrgust toimub soojusettevõtja ja tarbija vahel sõlmitud soojuse ostu-müügilepingu alusel. Kui tarbijaks on korterelamu, sõlmitakse soojusettevõtja ja korteriomanike vahel üks ühine leping, kus korteriomanikke esindab juhatus või omanike poolt volitatud isik.
(5) Soojusenergia tarbimist ilma kirjaliku ostu-müügilepinguta loetakse soojuse ebaseaduslikuks kasutamiseks ning kooskõlas kaugkütteseadusega võib soojusettevõtja nõuda tasu ebaseaduslikult kasutatud soojuse eest kuni kolmekordse maksumuse ulatuses.
(6) Konkreetsed kaugküttevõrgu kvaliteedinõuded esitatakse soojusettevõtja ja tarbija vahel sõlmitavas soojuse ostu-müügilepingus.
(7) Soojuse ostu-müügilepingus ettenähtud soojuskoormuse katmiseks peab soojusallikast väljastatav temperatuurigraafik ja hüdrauliline režiim lähtuma välisõhu temperatuurist, ilmastiku prognoosist, tuule kiirusest ja suunast ning soojusvõrgu inertsist.
(8) Soojusettevõtja peab tagama tarbijapaigaldise liitumispunktis küttevee vooluhulga, rõhu ning küttegraafiku lähtuvalt tarbijapaigaldise liitumislepingus ja soojuse ostu-müügilepingus fikseeritud tingimustele.
§ 7. Soojusettevõtja aruandekohustus
(1) Soojusettevõtja arendab tema omandis või valduses olevaid kaugküttesüsteeme ja tõstab vajadusel nende efektiivsust, et oleks tagatud kaugküttepiirkonnas uute liitujate võrku ühendamine ja kvaliteedinõuetele vastava soojusega varustamine.
(2) Soojusettevõtja arendab oma tegevust eesmärgiga tagada kaugküttepiirkonnas energiaressursside varustuskindlus ja võimaluste piires arendama taastuvenergia kasutusele võtmist.
(3) Soojusettevõtja peab korraldama müüdava soojuse koguste mõõtmist ja pidama sellekohast arvestust.
(4) Soojusettevõtja arenduskohustuste täitmist kontrollib vallavalitsus, lähtudes käesolevast määrusest ning kaugkütteseaduse § 14 sätestatust.
(1) Puurmani Vallavolikogu 11. novembri 2010 määrus nr 18 „Kaugküttepiirkonna määramine“ tunnistatakse kehtetuks.
Lisa Puurmani aleviku kaugküttepiirkond


Jõgeva linna hankekord – Riigi Teataja
Jõgeva linna hankekord - sisukord
§ 2 Hanke korraldamise otsustamine
§ 3 Hangete kavandamine
§ 4 Hankeplaani kinnitamine ja muutmine
§ 5 Hanke algatamine
§ 6 Otsused hankemenetluses
§ 8 Hankekomisjon
4 RIIGIHANKED ALLA RIIGIHANKE PIIRMÄÄRA
§ 13 Väikehanke korraldamine
§ 14 Otseost
5 HANKEST TEAVITAMINE LINNA VEEBILEHEL
RT IV, 30.04.2013, 33
Vastu võetud 22.04.2013 nr 3
Määrus kehtestatakse riigihangete seaduse § 131 ja Jõgeva Linnavolikogu 28. märtsi 2013. a määruse nr 9 „Jõgeva Linnavara valitsemise kord“ § 8 lõike 4 alusel.
(1) Jõgeva linna hankekorra (edaspidi hankekord) eesmärk on anda kohustuslikud reeglid Jõgeva Linnavolikogu Kantseleis, Jõgeva Linnavalitsuses (edaspidi ametiasutus) ja Jõgeva Linnavalitsuse hallatavates asutustes (edaspidi hallatav asutus) korraldatavate riigihangete (edaspidi hange) läbiviimiseks.
(3) Hanke korraldamisel tuleb, sõltumata hankelepingu maksumusest, tagada hankija rahaliste vahendite läbipaistev, otstarbekas ja säästlik kasutamine, hanke kontrollitavus, võimalusel keskkonnasäästlike lahenduste eelistamine, isikute võrdne kohtlemine ning olemasolevate konkurentsitingimuste efektiivne ärakasutamine RHS §-s 3 sätestatud üldpõhimõtete kohaselt.
(4) Iga hange, sõltumata selle maksumusest, peab olema korraldatud ja dokumenteeritud dokumendiregistris selliselt, et hanke mõistlikkust ja põhjendatust oleks võimalik tagantjärgi kontrollida. Hanke nõuetekohase dokumenteerimise eest vastutab hanke eest vastutav isik.
(5) Hankelepingu eeldatavad maksumused on hankekorras esitatud ilma käibemaksuta.
§ 2. Hanke korraldamise otsustamine
(1) Hanke korraldamiseks annab loa linnavolikogu, kui:
1) hankega võetakse linnale rahalisi kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarve kuludes;
(2) Hanke korraldamise otsustab linnavalitsus, kui:
1) hankelepingu eeldatav maksumus asjade ja teenuste puhul on vähemalt 10 000 eurot ja ehitustööde puhul vähemalt 30 000 eurot;
2) linnavolikogu on hanke korraldamiseks sellekohase loa andnud käesoleva paragrahvi lõikes 1 kirjeldatud juhtudel.
(3) Hanke korraldamise otsustab ametiasutuse või hallatava asutuse juht, kui:
1) hankelepingu eeldatav maksumus asjade ja teenuste puhul on väiksem kui 10 000 eurot ning ehitustööde puhul väiksem kui 30 0 00 eurot;
(4) Alla 3 000 euro maksvate asjade ostmisel, teenuse või ehitustöö tellimisel hanget korraldama ei pea.
§ 3. Hangete kavandamine
(1) Hangete kavandamine toimub samaaegselt järgmise aasta eelarve eelnõu koostamisega.
(2) Iga ametiasutuse ja hallatava asutuse hankeid korraldav töötaja koostöös vastava valdkonna linnavalitsuse spetsialistiga koostab nimekirja järgmisel eelarveaastal kavandatavate lihthanke piirmäära ületavate hangete kohta ning esitab selle hiljemalt iga aasta 1. detsembriks finantsosakonnale. Nimekiri peab sisaldama hankekorra § 4 lõikes 2 märgitud andmeid.
(3) Hankeplaani koostamisel tuleb arvesse võtta hankelepingu sõlmimiseni kuluvat aega, sh hankedokumentide koostamiseks vajalikku aega, RHS-is sätestatud tähtaegu pakkumuse esitamiseks, hankemenetluses pakkujate kvalifitseerimiseks ja pakkumuste läbivaatamiseks ning hindamiseks, samuti hankelepingu sõlmimisele eelnevat 14-päevast ooteaega vastavalt RHS-i § 69 lõikele 1.
(4) Ametiasutuse ja hallatava asutuse põhjendatud vajaduste, järgmiseks eelarveperioodiks kavandatud eesmärkide ja tegevuste ning rahaliste võimaluste põhjal koostab finantsosakond hankeplaani kavandi ning esitab selle kinnitamiseks linnavalitsusele pärast Jõgeva linnaeelarve vastuvõtmist.
§ 4. Hankeplaani kinnitamine ja muutmine
(1) Hankeplaani kinnitab linnavalitsus iga-aastaselt kolme nädala jooksul pärast linnaeelarve vastuvõtmist.
(2) Hankeplaanis märgitakse vähemalt järgmised andmed:
3) hanke algatamise eeldatav aeg kuu või kvartali täpsusega;
5) hanget korraldav asutus ja hanke korraldamise eest vastutav isik (edaspidi hanke eest vastutav isik);
(3) Hankeplaan avalikustatakse Jõgeva linna veebilehel www.jogeva.ee.
(4) Hankeplaani muudetakse eelarveaasta jooksul vastavalt vajadusele. Ettepaneku hankeplaani muutmiseks, sealhulgas plaanivälise hanke korraldamiseks teeb vastava valdkonna eest vastutav töötaja linnavalitsusele.
(5) Hankeplaani ei muudeta kui tegemist on ettenägematu sündmuse tagajärje kõrvaldamisega (avarii või erakorraliste ilmastikuoludest põhjustatud tagajärjed jms).
(6) Hankeplaani täitmist kontrollib linnapea.
§ 5. Hanke algatamine
Hanke algatamise otsuses märgitakse:
4) hankekomisjoni moodustamisel selle koosseis;
5) vajadusel pakkumuse hindamise kriteeriumid;
6) vajadusel pakkumuste esitamise tähtaeg;
§ 6. Otsused hankemenetluses
(1) Hanke korraldamise otsustaja pädevuses on:
(2) Kõiki teisi RHS-s nimetatud hankija ülesandeid täidab hanke eest vastutav isik, kui need ülesanded ei ole hankekorras või selle alusel antud kellegi teise pädevusse.
(1) Hanke eest vastutav isik on kohustatud kontrollima hanke eeldatava maksumuse vastavust Euroopa Liidu Teatajas ja Rahandusministeeriumi veebilehel avaldatava rahvusvahelise piirmäära ning RHS-is sätestatud muude hanke piirmäärade suurustele ning korraldama hankemenetluse RHS-is ja hankekorras sätestatud nõuete kohaselt.
1) vastutab hanketeate ja hankedokumentide ettevalmistamise ja nende RHS-i nõuetele vastavuse eest;
5) vastutab RHS-is sätestatud hankemenetluse tähtaegadest kinnipidamise eest;
6) koostab vastused pakkujate esitatud küsimustele ja selgitustaotlustele ning vastab neile RHS-is sätestatud korras;
9) tagab hanketeadete, aruannete, aruande lisade jm dokumentide õigeaegse esitamise riigihangete registrile vastavalt RHS-ile;
10) avaldab hanke kohta teabe Jõgeva linna veebilehel ning vastutab nimetatud teate õigeaegse avaldamise eest;
12) täidab muid hankekorrast ja RHS-ist tulenevaid hankija ülesandeid, mis ei ole hankekorras või selle alusel antud kellegi teise pädevusse.
(3) Hanke eest vastutav isik võib vajadusel hanke ettevalmistamise käigus teha eelnevat turu-uuringut võimalike tarnijate, teenuseosutajate, toodete hinnataseme, kvalitatiivsete omaduste jms välja selgitamiseks või pidada tehnilist dialoogi hankelepingu eseme tehnilise kirjelduse täpseks koostamiseks. Eelinfo küsimine peab toimuma kooskõlas võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtetega.
(4) Hanke eest vastutav isik peab igati tegutsema hankija huvides ning vajadusel tegema enne hanke alustamist riskianalüüsi ning kogu hanke korraldamise ajal pöörama kõrgendatud tähelepanu riskide esinemise tõenäosusele, võimalikele tagajärgedele ning riskide tõsidusele.
(5) Põhjendamatult madala pakkumuse maksumuse korral viib hanke eest vastutav isik läbi vastava kontrollmenetluse, mille käigus nõuab pakkujalt asjakohast kirjalikku selgitust, kontrollib esitatud selgitust ja hindab tõendeid ning põhjendatud juhtudel teeb hanke korraldamise otsustajale ettepaneku pakkumus tagasi lükata. Kontrollmenetlus tuleb läbi viia RHS § 48 järgi.
(6) Hanke eest vastutaval isikul on õigus allkirjastada asutuse nimel väljastatavaid dokumente, mis on seotud pakkujate ja taotlejate teavitamisega hankemenetluse raames tehtud otsustest ning selgituste andmise ja küsimisega või järelepärimiste tegemisega.
(7) Hanke eest vastutava isiku ülesanded võib hanke korraldamise otsustaja täies mahus või osaliselt üle anda hankekomisjonile.
§ 8. Hankekomisjon
(1) Hankekomisjon (edaspidi komisjon) moodustatakse vajadusel toiminguteks, mille tegemisel on vaja vältida subjektiivsust ja/või kindlustada erinevate tööülesannetega isikute koostöö hanke korraldamisel.
(2) Komisjoni moodustamise vajaduse otsustab hanke korraldamise otsustaja. Komisjoni võib moodustada hankemenetluse igas etapis.
(3) Komisjoni esimees määratakse komisjoni moodustamise otsuses.
(4) Komisjon on otsustusvõimeline, kui selle tööst võtab osa rohkem kui pool komisjoni liikmetest. Komisjoni otsus on vastu võetud, kui selle poolt on üle poole kohalviibivatest komisjoni liikmetest.
(5) Komisjoni otsused koos põhjendustega kantakse protokolli. Komisjoni liikme eriarvamus tuleb fikseerida kirjalikult komisjoni protokollis.
(6) Komisjoni tööst ei või osa võtta isik, kellel esineb menetletavas hankes huvide konflikt või kelle puhul tekib või võib tekkida kahtlus tema erapooletuses. Nimetatud juhtumi esinemisel peab komisjoni liige viivitamatult komisjoni sellest teavitama ja hoiduma menetletava hanke osas edasisest tegevusest komisjoni liikmena.
(7) Arvestades konkreetse hanke spetsiifikat, on komisjonil õigus kaasata komisjoni töösse sõltumatuid ja erapooletuid asjatundjaid, eksperte või spetsialiste. Nimetatud isikud osalevad komisjoni töös hääleõiguseta.
(1) Hankelepingu sõlmimise ja selle muutmise otsustab hanke korraldamise otsustaja. Hankelepingu sõlmib ametiasutuse või hallatava asutuse juht või teda asendav isik.
(2) Alla riigihanke piirmäära jäävatel hangetel ei ole kohustuslik järgida RHS § 69 lõikes 1 sätestatud kohustuslikku ooteaega. Arvestades hankija huve, peab hanke eest vastutav isik põhjendatud vajadusel sõlmima hankelepingu alles siis, kui on veendunud, et keegi pakkujatest vaidlustust ei esita.
(3) Keelatud on alustada hankelepingu täitmisega enne hankelepingu sõlmimist ning lepingust tulenevaid kohustusi kolmandatele isikutele üle anda.
(4) Hankeleping tuleb sõlmida kirjalikus vormis, kui selle maksumus ilma käibemaksuta on vähemalt 10 000 eurot. Kõik autoriõigusega seonduvad lepingud vormistatakse kirjalikult, välja arvatud juhul kui autoriõiguse seadus näeb ette teisiti.
(5) Kui hankelepingu maksumus jääb alla 10 000 euro, otsustab hankelepingu sõlmimise vormi hanke eest vastutav isik. Sõltumata maksumusest tuleb hankeleping sõlmida kirjalikult, kui poolte ühesuguse arusaama tagamiseks on oluline lepingutingimustes eelnevalt kirjalikult kokku leppida.
(6) Hankelepingu suulisel sõlmimisel tuleb hange dokumenteerida kirjalikku taasesitamist võimaldaval kujul.
(7) Hankelepingu täitmise eest vastutav isik peab tagama, et hankelepingu muutmisel ei rikutaks RHS-s sätestatud korda, sealhulgas ei võetaks lepingu raames täiendavaid rahalisi kohustusi, mis suurendaksid lepingu eeldatavat maksumust üle vastava hanke piirmäära.
1) kontrollib hankelepingust kinnipidamist ja kohustuste tähtaegset täitmist, sealhulgas jälgib pretensioonide esitamise tähtaegu, garantii kehtivuse ajal pretensioonide esitamist jne;
4) valmistab vajadusel ette hankelepingu muudatused ja esitab need otsustamiseks vastavalt hankemenetluse liigile kas linnavalitsusele või ametiasutuse juhile;
5) esitab riigihangete registrile RHS-is nõutud aruanded;
4. peatükk RIIGIHANKED ALLA RIIGIHANKE PIIRMÄÄRA
(1) Lihthange on riigihange, mille hankelepingu eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on asjade ja teenuste puhul vähemalt 10 000 eurot, kuid väiksem kui 40 000 eurot ja ehitustööde puhul vähemalt 30 000 eurot, kuid väiksem kui 250 000 eurot. Lihthange tuleb korraldada vastavalt RHS § 182 sätestatule.
(2) Lihthanke hankemenetluse korraldamiseks koostab hanke eest vastutav isik hankedokumendid, mis peavad olema piisavad pakkumuse esitamiseks ning sisaldama vähemalt järgmist teavet:
1) hanke nimetus ja eesmärk;
2) hanke objekti võimalikult üksikasjalik tehniline kirjeldus;
3) ettepanek pädevatele pakkujatele pakkumuse esitamiseks;
4) hankelepingu põhilised tingimused, kui hankelepingu kavand ei sisaldu hankedokumentides (hankelepingu täitmise tähtpäev, maksetingimused, garantiitingimused, õiguskaitsevahendid jne);
5) pakkujate kvalifitseerimise tingimused ja kvalifitseerimiseks nõutavad dokumendid;
6) eduka pakkumuse väljaselgitamise metoodika või selle alused;
7) pakkumuse struktuur ja nõutud dokumentide loetelu, pakkumuse edastamise ning märgistamise nõuded;
8) hankedokumentide kohta selgituste saamise kord ja selgitusi andvate isikute kontaktandmed;
9) pakkumuste esitamise viis, koht ja aeg;
11) informatsioon pakkumuste avamise kohta;
12) muud võimalikud hankega seotud tingimused.
(3) Kui lihthanke käigus soovitakse pidada läbirääkimisi või soovitakse lihthanget korraldada järjestikuste etappidena, lisatakse lihthanke teatesse vastav viide ja tingimused.
(4) Kui lihthankes saabub vaid üks pakkumus, seejuures pakkuja kvalifitseerub, pakkumus on vastav ja pakkumus ei ületa hanke eeldatavat maksumust, võib pakkumuse tunnistada edukaks. Edukaks tunnistamise otsus tuleb põhjendada.
(1) Lihtsustatud korras hangitavate teenuste hange on riigihange, mille hankelepingu objekti moodustavad rohkem kui 50 protsendi ulatuses Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 213/2008 VII lisas nimetatud teenused.
(2) Lihtsustatud korras tellitavate teenuste tellimisel on hanke eest vastutav isik kohustatud järgima RHS §-s 19 sätestatut.
(3) Kui lepingu eeldatav maksumus ilma käibemaksuta ületab 40 000 eurot, kohustub hanke eest vastutav isik teatama hankelepingu sõlmimise soovist linnavalitsuse veebilehel. Avalikustatud informatsioon peab olema kättesaadav vähemalt 4 tööpäeva jooksul enne pakkumuste esitamise tähtaega.
(4) Olenevalt hankelepingu eseme keerukusest ja selle tehnilise kirjelduse mahust võib lihtsustatud korras tellitavate teenuste hanke korraldamiseks koostada nõuetele vastavad hankedokumendid, võttes aluseks hankekorra § 11 lõike 2.
(5) Alla 10 000-eurose maksumusega lihtsustatud korras tellitava teenuse hankemenetlusele kohaldatakse väikehanke hankemenetluse reegleid.
(6) Kui hanke eest vastutaval isikul puudub õiguskindlus lepingu eseme hankimisel lihtsustatud korras tellitava teenusena RHS §-s 19 sätestatu kohaselt, tuleb korraldada vastav hankemenetlus tulenevalt lepingu maksumusest.
§ 13. Väikehanke korraldamine
(1) Väikehange on riigihange, mille hankelepingu eeldatav maksumus on asjade ja teenuste puhul vähemalt 3 000 eurot, kuid väiksem kui 10 000 eurot ning ehitustööde puhul vähemalt 3 000 eurot, kuid väiksem kui 30 000 eurot.
(2) Väikehankel tuleb olemasolevat konkurentsi ära kasutades tagada rahaliste vahendite kõige ratsionaalsem ja säästlikum kasutamine ning RHS §-s 3 sätestatud riigihanke korraldamise üldpõhimõtete järgimine.
(3) Konkurentsi olemasolu korral tuleb tagada erinevate pakkumiste võrdlemise teel parima võimaliku hinna ja kvaliteedi suhe. Ettepanek pakkumuse esitamiseks tuleb teha võimalusel vähemalt kolmele isikule.
(4) Olenevalt hankelepingu eseme keerukusest ja selle tehnilise kirjelduse mahust võib väikehanke korraldamiseks koostada täiendavalt ka hankedokumendid. Kui hankedokumente ei koostata, siis hanke eest vastutav isik koostab vajadusel kirjaliku kutse. Kirjalik kutse koosneb vähemalt lähteülesandest ja pakkumuse maksumuse esitamise struktuurist.
(5) Väikehanke korraldamisel koostab hanke eest vastutav isik hanketeate, mis avaldatakse linna veebilehel. Hanketeates määratakse pakkumuste esitamiseks mõistlik tähtaeg, lähtudes hankelepingu esemeks olevatest asjadest, teenustest või ehitustöödest.
(6) Hankemenetluse dokumentatsioon peab sisaldama vähemalt pakkumusi ja selgitusi, kus on fikseeritud konkreetse pakkumuse valiku põhjendus. Juhul, kui puudub mitu pakkujat, tuleb menetlusdokumentide juurde lisada asjakohane seletus koos põhjendusega.
(7) Konkurentsi olemasolul teavitab hanke eest vastutav isik teisi pakkujaid kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis hankemenetluse tulemustest hiljemalt 3 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
§ 14. Otseost
(1) Alla 3 000 euro maksvate asjade ostmise, teenuse või ehitustöö tellimise otsustab kooskõlas eelarvega ja vastavalt jooksvale töökorraldusele töötaja, kellele asjade või teenuste ostmine või ehitustööde tellimine on tööülesandeks vastavalt ametijuhendile või muule dokumendile.
(2) Otseostu puhul kohaldatakse RHS §-s 3 sätestatud üldpõhimõtteid selliselt, et ostuga kaasneks võimalikult väike halduskoormus. Ettepaneku pakkumuse esitamiseks võib teha ühele isikule. Pakkumuses esitatud asjade, teenuste või ehitustööde hind peab olema mõistlik ning põhjendatud.
(3) Otseost dokumenteeritakse vähemalt kirjalikku taasesitamist võimaldaval viisil (kassatšekk, arve, maksekorraldus vms) ning viseeritakse nõuete kohaselt.
(4) Otseostu nõuetekohase läbiviimise eest vastutab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud töötaja.
5. peatükk HANKEST TEAVITAMINE LINNA VEEBILEHEL
(1) Hanke eest vastutav isik avaldab hanketeate Jõgeva linna veebilehel www.jogeva.ee, eesmärgiga tagada pakkujate paljusus olemasoleva konkurentsi korral.
(2) Hanketeadet ei pea avaldama otseostu korral.
(3) Hanketeade tuleb avaldada enne kellelegi konkreetse ettepaneku tegemist pakkumuse esitamiseks.
(4) Hanketeade avaldatakse veebilehel hiljemalt hankemenetluse alustamisele järgneval tööpäeval ja peab sisaldama järgmist:
1) hanke nimetus ja lepingueseme lühikirjeldus;
2) hanke eest vastutav isik ja tema kontaktandmed;
3) viide hankedokumentidega tutvumiseks;
4) pakkumuse esitamise tähtaeg, kui vastav info ei sisaldu hankedokumentides;
(5) Väikehanke korraldamisel ei pea hanketeade sisaldama käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 3 sätestatut, kui hanke läbiviimiseks hankedokumente ei koostata.
(6) Hanke eest vastutav isik on kohustatud veebilehelt hanketeate eemaldama pärast pakkumuste või taotluste esitamise tähtaja möödumist.


text:
3-2-1-41-09 Riigikohus 11.05.2009
Hageja ei ole järginud TsMS § 363 lg 1 p 3 ja on viitamata jätnud tõenditele, millega ta oma põhiväidet tõendab. Sellises olukorras pidi hagi menetlev kohus tulenevalt TsMS § 351 lg-st 1 arutama menetlusosalisega vaidlusaluseid asjaolusid ja laskma vajadusel täpsustada, milliste tõenditega ta oma põhiväidet tõendab.
Kui ringkonnakohus soovib kohaldada seadust, mis seab protsessiosalised olulisel määral uude protsessuaalsesse positsiooni, eelkõige muudab tõendamiskoormuse jaotust, tuleb seda protsessiosalistega arutada ja anda neile võimalus esitada oma seisukohad ning vajadusel ka tõendid.
3-2-1-142-04 Riigikohus 14.12.2004
TsMS § 6 järgi tuleb tsiviilkohtumenetluses tagada pooltele võrdne võimalus esitada väiteid ja tõendeid.
Suurema ohu allikaga tekitatud mittevaralise kahju peab suurema ohu allika valdaja hüvitama kannatanule valdaja süüst olenemata. Seejuures tuleb rahalise hüvitise suuruse määramisel arvestada õigustatud isiku enda käitumist ja kahju tekitanu varalist olukorda (TsK § 462) ning tekitatud mittevaralise kahju ulatust ja iseloomu ja kahju tekitanu süü astet (kuni 01.07.2002 kehtinud TsÜS § 172 lg 4).
Kui töövaidlusorganis selgub, et töötajal ei olnud õiguslikku alust lõpetada tööleping TLS § 82 lg 1 alusel, siis ei ole tööandja TLS § 73 lg-st 1 ja § 74 lg-st 1 tulenevalt tööraamatut kinni pidanud ja tööandja oleks tööraamatu kätteandmisega viivituses alates töövaidlusorgani otsuse jõustumisest.
Töölepingu seadus (TLS § 119 lg 1) ei seo tööraamatu kinnipidamise eest hüvitise saamist kahju tekkimisega töötajale. Tööandja peab töötajale maksma iga tööraamatu kätteandmisega viivitatud päeva eest keskmist palka kuni tööraamatu kätte andmiseni.
Apellatsioonkaebuse esitamisel tuleb riigilõivu tasumisel lähtuda sellest, millises suuruses tuleks vastavalt seadusele tasuda riigilõivu hagi esitamisel esimese astme kohtule.
Asjaolu, et maakohus jättis kostjalt tema kahjuks tehtud otsusega riigilõivu välja mõistmata, ei vabasta pooli varaliselt hagilt apellatsioonkaebuse esitamisel riigilõivu tasumisest seaduses märgitud ulatuses (TsMS § 47 lg 4).

matches:
Riigikohus
§ 363
kohus
§ 351
Riigikohus
§ 6
§ 462
§ 172
§ 82
§ 73
§ 74
§ 119
§ 47


Viljandi Linnavolikogu majanduskomisjoni põhimääruse kinnitamine – Riigi Teataja
Viljandi Linnavolikogu majanduskomisjoni põhimääruse kinnitamine
Viljandi Linnavolikogu majanduskomisjoni põhimääruse kinnitamine - sisukord
RT IV, 03.08.2012, 10
Vastu võetud 30.12.2009 nr 22
§ 1. Majanduskomisjon (edaspidi komisjon) moodustatakse Viljandi Linnavolikogu (edaspidi volikogu) poolt vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §-le 22 ja 47 ning Viljandi linna põhimääruse § 14, 21 ja 23 alusel volikogu tegevuse paremaks korraldamiseks ning laiema huvidegrupi kaasamiseks linnaelu oluliste küsimuste lahendamisel.
§ 4. Komisjoni tegevusvaldkond on linnamajandus. Selle alla kuuluvad:
(1) soojavarustus;
(2) veevarustus ja kanalisatsioon;
(3) elektrivarustus;
(4) tänavavalgustus;
(5) gaasivarustus;
(6) posti- ja sideteenus;
(7) elamumajandus;
(8) haljastus ja heakord;
(9) teed ja tänavad;
(10) jäätmemajandus;
(11) veekogude kaitse;
(12) keskkonnakaitse ja keskkonnaalased planeeringud;
(13) ehitus ja ehitusalased planeeringud.
§ 5. Komisjon vaatab läbi oma tegevusvaldkonda kuuluvad volikogu õigusaktide eelnõud ning esitab volikogule oma seisukohad nende rakendamiseks, samuti esitab komisjon seisukohad muudes tema valdkonna küsimustes.
§ 6. Komisjon teeb volikogule ja linnavalitsusele ettepanekuid oma valdkonnas lahendamist vajavate probleemide lahendamiseks ning vajadusel esitab selleks volikogu õigusakti eelnõu.
§ 7. Komisjon kontrollib volikogu linnamajandusalaste otsuste täitmist.
(6) sõnavõtud ja repliigid lisatakse protokolli ainult siis, kui sõnavõtja avaldab selleks soovi.


text:
 kingitud korter ja varjatud puudused. - juura.ee
kingitud korter ja varjatud puudused.
Priit 24.02.2019 14:01	(3 kuud tagasi)
Tere.Sain korteri kingituseks ja müüsin selle edasi samas olukorras.Ostja lammutas põrandad laiali ja nõuab raha põhjusel et põrandaprussid on veidi väiksemad kui projektis.Kas kingisaaja kohustus on edasimüümisel vastutada võimalike ehitise puudujääkide eest kui kingisaamisel midagi näha ei olnud ja kinkija on kinnitanud notaris et mingeid varjatud puudusi talle teada ei ole ??
madis 24.02.2019 15:40	(3 kuud tagasi)
jah, müüja vastutab alati. See, et teile kingiti on hoopis teine leping. Teie müüsite=Teie vastutate.
Priit 24.02.2019 20:19	(3 kuud tagasi)
Tänan vastamise eest.Kas sellele väljaütlemisele on ka seaduses kinnitust leida?Kui on ,siis palun konkretiseerige!Tänan ette.Priit.
aabor 24.02.2019 16:28	(3 kuud tagasi)
Mingit kohustust ostjale maksta ei ole. Müüja ei pidanud korterit peale kinkimist laiali lammutama ega mingite projektidega võrdlema. Ostjal on võimalus pöörduda kohtusse ja esitate seal kinkedokumendid ning kinkija kinnitused.
Priit 24.02.2019 20:15	(3 kuud tagasi)
Tänan vastamise eest.Kas see on Teie arvamus või on ka teada seadusesätted,millele tuginedes seda kirjutate?
madis 24.02.2019 21:22	(3 kuud tagasi)
Varjatud puuduste kohta on palju teemasid, googeldage. Kuna teie olete müüja, siis teie vastutate varjatud puuduste eest ,ka siis kui ise polnud neist teadlik. Kohus võib võtta arvesse, et olite vähest aega omanik (juhul kui kohe edasi müüsite).Kinkijalt on ebanormaalne hakata midagi sissenõudma, tema ei saanud sellest ju kasu, teie saite. Kas tegemist on puudusega, mida peab müüja kompenseerima, otsustab kohus. Sellised juhtumid on alati keerulised, kohtus vaidlemine kallis ja pikaldane. Võite küsida neilt eksperthinnangut, ja hinnapakkumisi nendele töödele. Pakkuda enda poolset kompromissi. Vastasel juhul on ainus lahendus minna kohtusse. Kuidas kohus otsustab on raske hinnata. Kuid veelkord, seaduses on kirjas, et müüja vastutab ka siis, kui polnud puudusest teadlik.
Priit 27.02.2019 09:35	(2 kuud tagasi)
Tänan madise vastustuse eest.Ostja ekspert-hinnang ja "hinnapakkumine" on rajatud vaid suurele väljapressimise tahtele.See moodustab juba kolmandiku terve korteri hinnast! Kui oleks leida õiglast hinnapakkujat,kes need n.ö. "varjatud puudused"oleks nõus parandama,saaks ehk ka kohut veenda et pakun kompromissi,kui kohus mind süüdlaseks peab...Selleks vajan aga ametlikku hinnapakkumist....Ei ole ma kahjuks arvutis väga osav otsija...Väga suur probleem mulle......
Priit 27.02.2019 09:36	(2 kuud tagasi)
vastus 25.02.2019 07:05	(3 kuud tagasi)
Mis puudutab kinkija vastutust, siis erinevalt müügist on kinkija vastutus puuduste ees oluliselt väiksem kui müüja vastus. Ütleb vanasõnagi, et kingitud hobuse suhu ei vaadata. Kui kingisaaja otsustas kingitud asja ära müüja, siis oma ostja võimalike nõudmiste ees vastutab siiki müüja, mitte kinkija, kes talle kunagi heast südamest asja lihtsalt niisama tänasele müüjale andis. Jah, müüja vastutab varjatud puuduste eest, kuid varjatud puudused on sellised puudused, mida müüja ise teadis või pidi teadma. Mitte iga puudus pole seega selline, mille eest müüja vastutama peab. Jah, eks vaidluse korral otsustab kohus, kas müüja ühe või teise puuduse eest vastutab. Mina ei suuda ka kõige elavama fantaasia juures välja mõelda, kuidas oleks müüja pidanud teadma, et korteri põranda all olevad prussid on "veidi väiksemad". Kuidas müüja oleks pidanud saama seda teada? Kas siis müüja ehitas selle korterelamu ja selle käigus konkreetse korteri, et ta oleks saanud seda teada? Kas müüja tellis enne müüki ekspertiisi, kus tuvastati, et prussid on projektiga võrreldes väiksemad? Kui jah, ja müüja seda infot ostja eest varjas, on tõesti tegemist varjatud puudusega.
gea 25.02.2019 07:50	(3 kuud tagasi)
ajate midagi sassi. Seadus kaitseb siinkohal suuresti ostjat, kuivõrd lepingutingimustele mittevastavuse eest, sh varjatud puuduste eest, vastutab üldjuhul müüja, sõltumata sellest, kas ta teadis puudusest või mitte.
geale 25.02.2019 08:14	(3 kuud tagasi)
Nõus, seadus kaitsebki ostjat. Kuid muus osas on gea ise midagi sassi ajanud. Soovitan lugeda võlaõigusseadust. Müüja vastutab asja lepingutingimustele mittevastamise eest. Kas müüja tõesti lubas ostjale, et korteri põrandalaudade all olevad prussid on teatud pikkusega? Vaevalt. Lepingutingimustele mittevastav saab olla korter, kus pole võimalik elada - mis on näiteks tegelikult välja üüritud, mis ostub elamiskõlbmatuks elavhõbeda reostuse vms sellise tõttu. Ei näe antud kaasusest ühegi asjaolu, mis sellele viitaks. Üleval on küsimus vaid võimalike varjatud puuduste kohta. Ja nende osas sätestabki seadus, et varjatud puudused on sellised, millest müüja ise teadis või pidi teadma, kuid millest ta ostjale ei rääkinud ja mida ostja ise tavapärase ülevaatuse käigus märgata ei saanud, kuivõrd puudus oli varjatud. Klassikaline näide varjatud puudusest - korteris on veekahjustused, sellest on tekkinud hallitus. Müüja paneb enne korteri ostjale näitamist uue tapeedi seina, mis katab kahjud ära. Ostja ei tule ju korteri vaatamise ajal seinast tapeeti kiskuma ja ei märka seetõttu veekahjustusi. Näide: müüja on ise maja korteriühistu liige. Korteriühistule on maja renoveerimise eelse hinnangu käigus antud teada, et maja tehnovõrgud on valesti ehitatud ja vajavad suuremahulist (ja kulukat) ümbereehitust, mille käigus saavad paratamult kahjustada ka korterite siseviimistlused, müüja teab seda, kuid ostjale sellest ei räägi. Ostja ostab korteri, teeb pahaaimatult ka remondi, seejärel algab aga tehnovõrkude ümberehitamine...
gea 25.02.2019 08:36	(3 kuud tagasi)
teemaalgatajale- pöörduge juristi poole, tema on pädev. siit saate vastuolulist infot, mis ajab segadusse. Ütlen siiski, et kohtulahendites on kirjas, et kuigi müüja viga ei teadnud, ei vabasta see vastutusest. Olen ise sarnase jutumiga kohtusse jõudmas, ostja rollis. Ka seda viga , mis minu puhul majal on- ei pruukinud müüja ise teada. Jurist on meil olemas ja tema seletas, et müüja ei pea veast teadma, kuid vastutama peab. Ka notariaktis on sarnane lause notari poolt kirjas. Iga juhtum on erinev, lahendust ei oska ennustada.
niva 25.02.2019 11:38	(2 kuud tagasi)
Geale infoks, et jurist kes nõustub kedagi esindama - räägib alati sellist juttu mis kliendile meeldib. Tema saab oma palga alati kätte, ka siis kui asi kohtus kaotatakse. Seega pole põhjust oma juristi pimesi uskuda. Sama hästi kui tema leiab kohuasju, kus on leitud poolt argumente, leiab teine pool argumente, mis on sinu vastu. Antud kaasuses ma näen kohtul kaalutlemiskohta. Reeglina tuleb ikkagi ostjal tõendada, et müüja varjas TAHTLIKULT (teades) mingeid puudusi. See jutt et vastautab alati - kas teadis või ei teadnud, pole pädev.
gea 25.02.2019 13:13	(2 kuud tagasi)
Vandeadvokaadi vastus ühes taolises juhtumis - "Müüja vastutab asja lepingutingimustele mittevastavuse eest, kui mittevastavus on olemas juhusliku hävimise ja kahjustumise riisiko ülemineku ajal ostjale, isegi kui mittevastavus ilmneb hiljem. Asjaolu, kuivõrd müüja teadis vammi olemasolust, ei oma tähtsust, sest müüja vastutab müüdud asja lepingutingimustele mittevastavuse eest."
A 25.02.2019 14:04	(2 kuud tagasi)
Jah, väga õige, müüja vastutab asja lepingutingimustele mittevastavuse eest (VÕS § 217, 2018). Kas aga müüja vastutab selle eest, et põrand pidanuks olema teatud paksusega? Eeldan, et lepingus ei olnud pooled põranda paksust kokku leppinud ja ei esine ka muid VÕS § 217 lg-s 2 sätestatud asjaolusid, mis võimaldaksid lepingutingimustele mittevastavust väita. Seega küsitud konkreetse juhtumi puhul pigem ei esine lepingutingimustele mittevastavust, mille eest müüja saaks vastutada ning nõuda talt näiteks hinna alandamist.
gea 25.02.2019 14:54	(2 kuud tagasi)
kui on olemas projekt ja ehitis ei vasta projektile- siis on ju lepingutingimustele mittevastavus olemas. Ma ei süüdista müüjat, et tema süüdi. Olen ka nõus, et seda ei saanud teada. Eelmises juhtumis oli ka vamm peidus siseviimistluse all, mis ilmnes kui hakati renoveerima. Kordan, ei oma tähtsust kas müüja teadis. Kuidas kohtus asi lõppeda võib , ei tea iial ette. Mõistlik oleks võibolla kompenseerida pool selle vea parandamise eest..
A 26.02.2019 05:58	(2 kuud tagasi)
Sellega olen nõus, et see, kas müüja puudustest teadis või mitte, tähtsust ei oma (vt näiteks 3-2-1-100-15 p 35). Riigikohus on lahendi 3-2-1-100-15 p-s 27 asunud seisukohale, et igasuguseid kõrvalekaldumisi projektist ei saa iseenesest lugeda ehitise puudusteks, kui ehitatu vastab ehitus- ja tuleohutusnõuetele. Samas seda, et projektist kõrvalekaldumine ei ole müügilepingu rikkumiseks, peab aga vähemasti üldjuhul tõendama müüja.
Priit 26.02.2019 12:28	(2 kuud tagasi)
Tänan kommentaari eest! Kuidas neid riig.kohtu lahendeid lugeda saab(ilma ID-kaarti kasutamata) ?Priit
Reelika 26.02.2019 12:45	(2 kuud tagasi)
Need on Riigiteatajas vabalt kättesaadavad, https://www.riigiteataja.ee/kohtulahendid/koik_menetlused.html
A 26.02.2019 13:08	(2 kuud tagasi)
Leiab ka otse Riigikohtu kodulehelt https://www.riigikohus.ee/et/lahendid?
Priit 27.02.2019 09:09	(2 kuud tagasi)
Tänan gea! Pool on tõesti parem kui see röögatu summa,mida väljapressijast ostja oma tuttava eksperdi abil minult püüab nõuda,aga seegi on minu jaoks röögatu raha ja pean "kolima" tänavale.Kui keegi teaks aidata mul leida uut,seadusliku ehitus-ekspertiisi õigust omavat isikut või firmat ?Oleks ehk mõistlik lasta hinnata tegelik kahju ulatus ?
ants 27.02.2019 12:17	(2 kuud tagasi)
Jah, müüjana on teil õigus minna oma eksperdiga sinna ja lasta hinnata antud olukorda. Igaljuhul on odavam leida omavaheline lahendus, kohtus käimise pealt teenivad vaid juristid. Võite ka proovida, kas saate riigiõigusabi.- mis pole ka tasuta, kuid odavam.
Priit 27.02.2019 15:17	(2 kuud tagasi)
Tänan vastuse eest ants .Asi on juba kohtus ja hageja on kui hagija raha väljapressimise peal väljas.Minule teise eksperdi,keda sinna lahtikistud korterisse sisse lastakse, saab vist määrata ainult kohus.Mina ju enam ei ole omanik......
Priit 15.03.2019 16:30	(2 kuud tagasi)
Kas keegi teab EIK või Riigikohtu lahendit välja tuua olukorra kohta,kui korteriomandi ostja on osutunud väljapressijaks ja tahtnud alusetu rikastumise eesmärgil müüjalt suuri summasid välja pressida !??? Missuguse seaduse alusel on korteri müüjal õigus notariaalne tehing tagasi pöörata ja ostjale ostusumma tagastada ???

matches:
Kohus
kohus
kohus
§ 217
§ 217
Riigikohus