Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Lääne-Harju vallas – Riigi Teataja
Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Lääne-Harju vallas
Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Lääne-Harju vallas - sisukord
§ 2 Määruste kohaldamine ja mõistete kasutamine
§ 3 Sotsiaaltoetuste määramise ja sotsiaalteenuste osutamise põhimõtted
§ 4 Sotsiaaltoetustele ja -teenustele õigust omavad isikud
§ 5 Sotsiaaltoetuste ja sotsiaalteenuste liigid
§ 6 Abi taotlemine ja taotluse menetlemine
§ 7 Sotsiaalhoolekandelise abi määramine
§ 8 Isiku kohustused abi taotlemisel ja saamisel
§ 10 Makstud toetuse tagasinõudmine
§ 12 Toetuste piirmäärad
2 TOETUSTE LIIGID JA MÄÄRAMISE KORD
§ 15 Esmakordselt kooli mineva lapse koolitoetus
§ 16 Koolisõidutoetus
§ 17 Hooldusperes oleva lapse toetus
§ 18 Puudega isiku hooldajatoetus
§ 19 Tervisetoetus
§ 20 Lasteaia osalustasu ning lasteaia- ja koolitoidu toetus
§ 21 Lastega pere toetus
§ 22 Huvialaringitoetus
§ 23 Sotsiaalteenuse toetus
§ 24 Toetus raske majandusliku olukorra puhul
§ 25 Toetus vältimatuks sotsiaalabiks
§ 26 Koduteenus
§ 27 Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
§ 28 Sotsiaaltransporditeenus
§ 29 Eluruumiteenus
§ 30 Isikliku abistaja teenus
§ 31 Tugiisikuteenus
§ 32 Täisealise isiku hooldus
§ 33 Varjupaigateenus
§ 34 Turvakoduteenus
§ 35 Asendushooldusteenus
§ 36 Järelhooldusteenus
§ 37 Lapsehoiuteenus
§ 38 Võlanõustamisteenus
§ 39 Vältimatu sotsiaalabi
§ 40 Muud vajaduspõhised sotsiaalteenused
§ 41 Sotsiaalteenuste võimaldamise alused
§ 42 Sotsiaalteenuste finantseerimine
§ 43 Järelvalve ja kaebuste lahendamine
RT IV, 04.01.2019, 29
Vastu võetud 27.12.2018 nr 36
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5, sotsiaalhoolekande seaduse § 14 alusel.
(1) Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord (edaspidi kord) reguleerib isiku ja perekonna toimetuleku soodustamiseks Lääne-Harju valla (edaspidi vald) korraldatavate sotsiaalteenuste ja makstavate sotsiaaltoetuste taotlemise ja määramise korda.
(2) Korras reguleerimata juhtudel korraldab Lääne-Harju Vallavalitsus kui ametiasutus (edaspidi vallavalitsus) sotsiaalhoolekande seaduses kohaliku omavalitsuse üksusele pandud teiste ülesannete täitmist.
§ 2. Määruste kohaldamine ja mõistete kasutamine
(1) Määrust kohaldatakse eeskätt koos sotsiaalseadustiku üldosa ja sotsiaalhoolekande seadusega ning vajadusel teiste sotsiaalkaitse korraldust ja sotsiaalkaitse tagamist reguleerivate õigusaktidega.
(2) Määruses kasutatakse mõisteid käesoleva paragrahvi lõikes 1 märgitud seaduste ja nende alusel antud riiklikes õigusaktides sätestatu tähenduses.
§ 3. Sotsiaaltoetuste määramise ja sotsiaalteenuste osutamise põhimõtted
(1) Käesolevas määruses kohaldatakse sotsiaalseadustiku üldosa seaduse põhimõtteid.
(2) Sotsiaaltoetuste määramisel ja sotsiaalteenuste osutamisel lähtutakse järgnevast:
1) isikul on esmane vastutus teda ohustavate sotsiaalsete riskidega toimetulekul;
2) toetuse või teenuse taotlemisel peab isik ise aitama igakülgselt kaasa eesmärgipärasele ja efektiivsele menetlusele;
3) isikut abistatakse tema vajadusele, arusaamisele ja huvile vastava toetuse või teenuse taotluse esitamisel või toimingu tegemisel, kui ilma abistamata jääksid tema õigused teostamata;
4) toetuse või teenuse määramisel lähtutakse esmajärjekorras isiku vajadusest, mille väljaselgitamiseks viiakse vajadusel läbi eelnev hindamine;
5) isikut nõustatakse sotsiaaltoetuse või sotsiaalteenuse valikul ja vajaduse korral abi kasutamisel vastava erialase ettevalmistusega spetsialisti poolt;
6) abivajavat isikut ja vajaduse korral ka tema perekonnaliikmeid kaasatakse abi andmise kõikidel etappidel, kui isik on selleks nõusoleku andnud;
7) isikule tagatakse sotsiaaltoetused ja sotsiaalteenused võimalikult kättesaadaval moel.
§ 4. Sotsiaaltoetustele ja -teenustele õigust omavad isikud
(1) Toetust ja teenust on õigus taotleda abivajaval isikul, kes on Eesti rahvastikuregistri andmetel valla haldusterritooriumi aadressandmetega (v.a matusetoetuse taotleja).
(2) Toetuse saaja ei pea olema valla elanik, kui ta on alaealise lapse eestkostja või lapse perekonnas hooldaja ja laps on valla elanik.
(3) Vältimatut sotsiaalabi on õigustatud saama isik, kes vastab abi saamise tingimustele ja tegelikult viibib või elab alaliselt valla haldusterritooriumil.
(4) Perekonna sissetulekust sõltuva toetuse taotlemiseks tekib õigus, kui perekonna sissetulek on pärast sotsiaalhoolekande seaduse § 133 lõigetes 5 ja 6 sätestatud tingimustel arvestatud eluasemekulude mahaarvamist väiksem kui kahekordne toimetulekupiir.
§ 5. Sotsiaaltoetuste ja sotsiaalteenuste liigid
(1) Toetused jagunevad perekonna sissetulekust mittesõltuvateks ja sõltuvateks toetusteks.
3) esmakordselt kooli mineva lapse koolitoetus;
4) koolisõidutoetus;
5) hooldusperes oleva lapse toetus;
6) puudega isiku hooldajatoetus.
2) lasteaia osalustasu ning lasteaia- ja koolitoidu toetus;
3) lastega pere toetus;
4) huvialaringitoetus;
5) sotsiaalteenuse toetus;
6) toetus raske majandusliku olukorra puhul;
7) toetus vältimatuks sotsiaalabiks.
(4) Vallas osutatavad sotsiaalteenused on:
4) eluruumiteenus;
7) täisealise isiku hooldus;
10) asendushooldusteenus;
11) järelhooldusteenus;
12) lapsehoiuteenus;
13) võlanõustamisteenus;
14) vältimatu sotsiaalabi;
15) muud vajaduspõhised sotsiaalteenused.
§ 6. Abi taotlemine ja taotluse menetlemine
(1) Taotlus abi saamiseks esitatakse vallavalitsuse sotsiaalosakonnale. Kui abivajadusest saadakse teada muul viisil, siis selgitab sotsiaalosakond välja isiku tahte ja tema abivajaduse.
2) taotleja kontaktandmed (postiaadress, e-postiaadress, telefoninumber);
3) selgitav info abivajaduse kohta;
4) abi saamise õiguse tekkimise või abi andmiseks olulised asjaolud, sh vajadusel andmed kolmandate isikute kohta või kulutusi tõendavad dokumendid ja isiku võime sotsiaalteenuste eest ise tasuda;
5) toetuse maksmise viis;
6) vajadusel täiendavad andmed;
7) taotluse koostamise kuupäev ja taotleja allkiri.
(3) Sotsiaaltöötaja selgitab välja isiku abivajaduse, selleks:
1) kontrollib ta taotluses esitatud andmeid. Taotluse puuduste esinemise korral määrab sotsiaaltöötaja taotluse esitajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks;
2) hindab sissetulekust sõltuvate toetuste ja teenuste määramisel isiku või perekonna materiaalset olukorda ja abivajadust (kodukülastus, vestlus, majandusliku olukorra analüüs jm);
3) viib läbi sotsiaalteenuste määramiseks isiku teenusvajaduse ja toimetulekuvõime hindamise;
4) hangib vajadusel lisainformatsiooni ja täiendavaid andmeid läbi STAR või muude infosüsteemide.
(4) Sotsiaaltöötajal on õigus:
1) taotluse esitaja poolt, talle määratud tähtaja jooksul, puuduste kõrvaldamata jätmisel jätta taotlus läbi vaatamata;
2) taotluse esitaja poolt oluliste andmete varjamisel (sissetulekud jms) või teadvalt muude valeandmete esitamise korral katkestada taotluse menetlemine.
(5) Otsus toetuse ja teenuse määramise või sellest keeldumise kohta tehakse 10 tööpäeva jooksul alates nõuetekohase taotluse saamisest.
(6) Toetuse või teenuse määramise või mittemääramise kohta vormistatud otsus tehakse taotlejale teatavaks viie tööpäeva jooksul, kas:
3) posti teel lihtkirjaga taotluses märgitud aadressil;
4) vastuvõtul sotsiaaltöötaja juures;
5) telefoni teel taotluses märgitud telefoninumbril.
(7) Toetuse taotluse positiivse vastuse korral loetakse toetuse määramine teatavaks tehtuks toetuse väljamakse teostamisel.
§ 7. Sotsiaalhoolekandelise abi määramine
(1) Sotsiaalteenuste osutamise ja sotsiaaltoetuse maksmise otsustab üldjuhul sotsiaalosakonna juhataja.
(2) Lapsele turvakoduteenuse ja asendushooldusteenuse osutamise otsustab sotsiaalosakonna lastekaitsespetsialist.
(3) Toimetulekutoetuse, sünnitoetuse, matusetoetuse, esmakordselt kooli mineva lapse koolitoetuse, koolisõidutoetuse määramise otsustab sotsiaalosakonna sotsiaaltööspetsialist.
(4) Vallavalitsusel on õigus erandkorras kaalutletud otsuse alusel määrata ja maksta toetusi, mis ei ole reguleeritud käesoleva määrusega.
(5) Kaalutlusotsuse tegemise aluseks on vallavalitsuse hoolekandekomisjoni ettepanek.
§ 8. Isiku kohustused abi taotlemisel ja saamisel
Abi taotlemisel ja saamisel on isik kohustatud:
1) esitama toetuse andjale kõik teadaolevad tõesed ja täielikud andmed, dokumendid ja muud tõendid, mis on vajalikud toetuse või teenuse saamise õiguse väljaselgitamiseks, sealhulgas seaduses sätestatud juhul andmed kolmandate isikute kohta;
2) teavitama vallavalitsust viivitamata toetuse või teenuse saamise õigust ja määramist mõjutavatest asjaoludest ja asjaolude muutumisest;
3) kasutama talle toetusena antud vahendeid sihtotstarbeliselt.
(1) Toetus makstakse välja 5 tööpäeva jooksul arvates toetuse andmise otsuse tegemisest.
(2) Vastavalt isiku soovile makstakse toetus:
1) isiku arvelduskontole Eestis toetuse andja kulul;
2) isiku arvelduskontole välisriigis toetuse saaja kulul;
3) toetuse andja juures vormistatud kirjaliku taotluse, digitaalselt allkirjastatud elektroonilise taotluse või notariaalselt tõestatud taotluse alusel kolmanda isiku arvelduskontole;
4) erandina ja põhjendatud juhtumitel sularahas.
(3) Toetuse andja peatab või lõpetab toetuse maksmise, kui isiku arvelduskontole kantud rahaline hüvitis laekub andjale tagasi ja toetuse saajaga ei ole olnud võimalik ühendust saada ühe kuu jooksul. Toetuse andja teeb toetuse peatamise või lõpetamise haldusakti isikule teatavaks.
§ 10. Makstud toetuse tagasinõudmine
(1) Kui sotsiaaltoetuse taotleja esitab vallavalitsusele valeandmeid, mille alusel taotlejale maksti sotsiaaltoetust, peab toetust saanud isik saadu tagastama. Kui isik keeldub saadut vabatahtlikult tagastamast, võib vallavalitsus teha isikule ettekirjutuse.
(2) Kui sotsiaaltoetust ebaõigesti saanud isik jätab ettekirjutuse täitmata, võib vallavalitsus anda ettekirjutuse sundtäitmisele täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
Isiku taotlus võidakse jätta rahuldamata kui:
1) taotleja on abi saamiseks esitanud teadlikult valeandmeid;
2) taotleja ei esita tähtajaks vaatamata taotluse menetleja nõudmisele toetuse ja/või teenuse määramiseks vajalikke lisa andmeid, dokumente või ei kõrvalda muid taotluse puudusi;
3) taotleja ja/või tema perekonna kasutuses või omandis olevad vallas- ja kinnisasjad tagavad toimetulekuks piisavad elatusvahendid.
§ 12. Toetuste piirmäärad
Perekonna sissetulekust mittesõltuvate ja sissetulekust sõltuvate toetuste piirmäärad kehtestatakse Lääne-Harju Vallavolikogu (edaspidi volikogu) otsusega.
2. peatükk TOETUSTE LIIGID JA MÄÄRAMISE KORD
(1) Sünnitoetus on valla eelarvest makstav ühekordne rahaline toetus, mida on õigus taotleda lapsevanematel või üksikvanemal lapse sünni puhul.
1) esimene osa makstakse lapse ühele vanemale tingimusel, et lapse ema on rahvastikuregistri andmetel lapse sünnihetkel valla elanik ja üks lapsevanematest on elanud vallas katkematult vähemalt kuus kuud enne lapse sündi;
2) teine osa makstakse välja pärast lapse ühe aastaseks saamist, tingimusel, et laps ja vähemalt üks vanem või üksikvanem on rahvastikuregistri andmetel katkematult olnud valla elanikud alates lapse sünnist kuni aastaseks saamiseni ja toetuse taotlejale on makstud sünnitoetuse esimene osa vastavalt käesoleva lõike punktile 1.
(3) Toetust on õigus lapse vanemal taotleda kolme kuu jooksul pärast sünni registreerimist.
(4) Erandjuhtudel võib sünnitoetust määrata ja maksta Lääne-Harju Vallavalitsuse kaalutlusotsuse ja korralduse alusel erinevalt antud korrast.
(1) Matusetoetus on ühekordne rahaline toetus, mida makstakse isiku, kelle viimane elukoht oli rahvastikuregistri andmetel vallas, surma korral matuse korraldajale.
(2) Toetust makstakse samaväärselt ka matuse korraldajale, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Lääne-Harju vallas ja kes taotleb toetust sellise isiku matuse kulude katmiseks, kellel puudus rahvastikuregistrijärgne elukoht või kelle eest ei olnud võimalik saada toetust lahkunu elukohajärgsest kohaliku omavalitsuse üksusest.
(3) Toetus makstakse matuse korraldajale pärast surma registreerimist.
(4) Toetuse väljamaksmine toimub võimalikult kiiresti, kuid mitte hiljem kui kahe nädala jooksul pärast vastava taotluse esitamist.
§ 15. Esmakordselt kooli mineva lapse koolitoetus
(1) Esmakordselt kooli mineva lapse koolitoetus (edaspidi koolitoetus) on esmakordselt üldhariduskooli 1. klassi mineva lapse vanemale, eestkostjale või lapse hooldajale makstav ühekordne sotsiaaltoetus.
(2) Koolitoetuse maksmise eesmärgiks on hariduse väärtustamine ja lapse koolitee algusega seotud kulutuste osaline katmine.
(3) Koolitoetust makstakse lapsevanemale, eestkostjale või lapse hooldajale tingimusel, et vähemalt üks vanematest ja laps on rahvastikuregistri andmetel valla territooriumi aadressandmetega koolimineku aasta 15. augusti seisuga.
(4) Koolitoetuse saamiseks tuleb esitada lapsevanemal kirjalik taotlus hiljemalt 31. oktoobriks.
(5) Koolitoetus määratakse ja makstakse välja vastavalt käesoleva määruse paragrahvi 9 lõikele 1 pärast lapse õpilaste nimekirja lisamist ja haridusasutuselt sotsiaaltöötajale sellekohase kinnituse edastamist.
§ 16. Koolisõidutoetus
(1) Üldhariduskooli õpilase koolisõidutoetust (edaspidi sõidutoetus) võib taotleda lapsevanem, lapse seaduslik esindaja või vähemalt 16-aastane õpilane tingimusel, et taotleja ja laps on rahvastikuregistri andmetel valla aadressandmetega.
(2) Sõidutoetuse saamiseks esitab taotleja vallavalitsusele iga õppeaasta alguses taotluse, millele lisatakse jooksvalt iga kuu lõikes kulusid tõendavad dokumendid.
(3) Õppetöö perioodi üksiksõidupiletite originaalid esitatakse kuupäevalises järjestuses taotluse lisalehele kleebituna.
(4) Hariduslike erivajadustega laste koolides ja klassides õppivate õpilaste sõidukulud võib kompenseerida kütusekuludokumentide alusel arvestades koolipäevade arvu ning keskmist kütusekulu kilomeetri kohta.
(5) Sõidutoetust makstakse kuni 3 kuud vanade kuludokumentide eest, mis peavad olema selgesti loetavad.
(6) Sõidutoetus makstakse välja vastavalt ühistranspordi kuludokumentidele, kuid mitte rohkem kui üks sõit edasi-tagasi (kodu-kool-kodu) õppepäeva kohta.
(7) Kompenseerimisele kuulub summa, mis on vedaja poolt õpilasele kehtestatud soodushind.
(8) Vallavalitsus võib jätta sõidukulud kompenseerimata, kui esitatud andmete ja kuludokumentide kontrollimisel selgub, et õpilane ei ole kasutanud transporti kooli ja koju sõiduks.
(9) Kompenseerimisele ei kuulu õpilase sõidukulud, kui õpilase elukohajärgses asulas asub üldhariduskool või on vallavalitsuse poolt organiseeritud õpilastransport.
(10) Kompenseerimisele ei kuulu täiskasvanute gümnaasiumis õppijate sõidukulud.
§ 17. Hooldusperes oleva lapse toetus
Toetus makstakse vanemliku hoolitsuseta alaealise lapse perekonnas hooldajale tingimusel, et laps on Eesti rahvastikuregistri andmetel Lääne-Harju valla elanik ja teenust osutatakse vastava lepingu alusel.
§ 18. Puudega isiku hooldajatoetus
(1) Hooldajatoetust saab taotleda isik, kes on määratud hooldajaks raske või sügava puudega isikule.
(2) Puudega lapsele makstavat hooldajatoetust on õigus saada puudega lapse vanemal, seaduslikul esindajal või kasuvanemal.
(3) Hooldajatoetust makstakse igakuiselt alates hooldajaks määramisele järgnevast kalendrikuust hiljemalt kuu viimasel kuupäeval hooldaja arvelduskontole.
(4) Toetust makstakse kuni hoolduse seadmise lõppemiseni. Kui toetuse saamise õigus lõpeb kuu keskel, makstakse toetus selle kuu eest välja täies ulatuses.
§ 19. Tervisetoetus
(1) Toetust tervisega seotud kulude hüvitamiseks makstakse järgmistel juhtudel:
1) laste prillide ja täiskasvanutel prilliklaaside kulu hüvitamiseks;
2) puudest või erivajadusest tulenevate abivahendite soetamise või rentimise kulu hüvitamiseks;
3) hooldusvahendite (mähkmed, kilelinad jne) kulude hüvitamiseks;
4) retseptiravimite kulu hüvitamiseks;
5) raviasutuse väljastatud omaosalusarve tasumisega seotud kulu hüvitamiseks;
6) ravikindlustamata isikule osutatud raviteenuste eest tasumiseks. Toetus on ettenähtud ravikindlustuseta isikute hädavajalike ravikulude, puude raskusastme ja/või töövõime määramiseks tehtavate kulude osaliseks katmiseks.
(2) Tervisetoetuse taotlemisel lisatakse taotlusele maksekviitungid tehtud kulutuste kohta. Arvesse võetakse taotluse esitamise kuupäevale eelnenud kolme kuu kuludokumente.
(3) Tervisetoetust võib määrata abivajajale vallavalitsuse poolt abi- ja hooldusvahendite ostmise ja rentimisena.
§ 20. Lasteaia osalustasu ning lasteaia- ja koolitoidu toetus
(1) Toetust lasteaia osalustasu ning lasteaia- ja koolitoidu kompenseerimiseks määratakse jooksva aasta või õppeaasta lõpuni.
(2) Toetus kantakse haridusasutuse arvele.
§ 21. Lastega pere toetus
Toetust määratakse lapse vanemale, eestkostjale või lepingulisele hooldajale lapsele tehtavate kulutuste tegemiseks järgnevatel juhtudel:
1) riiete, jalanõude, õppevahendite ja/või ravimite ostmiseks;
2) spordi- ja lastelaagrites, kooliekskursioonil osalemise kulude kompenseerimiseks;
3) kutseõppes osaleva õpilase ühiselamu ja/või õpilaskodu üüri tasumiseks;
4) tugi- ja raviteenuste kompenseerimiseks;
5) muude hädavajalike kulutuste kompenseerimiseks.
§ 22. Huvialaringitoetus
(1) Toetust makstakse laste huvialakooli või- ringi omaosaluse hüvitamiseks.
(2) Toetust makstakse kuludokumentide alusel lapsevanemale või lapse seaduslikule esindajale.
(3) Igat last toetatakse ühes huvialaringis osalemisel.
§ 23. Sotsiaalteenuse toetus
(1) Toetust makstakse sotsiaalteenuse omaosaluse hüvitamiseks
(2) Toetust makstakse kuludokumentide esitamisel või vastavalt teenusepakkuja poolt esitatud arvetele.
§ 24. Toetus raske majandusliku olukorra puhul
Toetust raske majandusliku olukorra puhul makstakse:
1) isikule, kes ise või kelle perekond on sattunud toimetulekuraskustesse sotsiaalsete riskide (töötus, haigus, töövõimetus, vanadus, toitja kaotus, laste kasvatamine, kuriteoohvriks langemine, õnnetusjuhtum, erivajadus), elatusvahendite kaotuse või planeerimatu väljamineku tõttu;
2) toimetulekuraskustes perekonnale kütte muretsemiseks, eluaseme teenuste eest maksmiseks või eluruumi hädavajaliku sanitaarse olukorra parandamiseks;
3) asenduskodust tagasipöördunud isikule iseseisva elu alustamiseks vajalike vahendite soetamiseks;
4) kinnipidamisasutusest vabanenule dokumentide taotlusega soetud ja esmaste vajalike kulutuste kompenseerimiseks.
§ 25. Toetus vältimatuks sotsiaalabiks
(1) Toetust vältimatuks sotsiaalabiks makstakse sotsiaalhoolekande seaduse mõistes vältimatut sotsiaalabi vajavale inimesele.
(2) Toetus on elatusvahendita isikule osutatav rahaline toetus, mis lisaks vajalikele sotsiaalhoolekandelistele abinõudele (toit, riietus, ajutine peavari) aitab inimese välja abitust olukorrast.
(3) Üldjuhul tehakse väljamakse otse teenuse osutajale.
§ 26. Koduteenus
(2) Koduteenuse osutamisel abistatakse isikut toimingutes, mida isik terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda sooritada kõrvalabita, kuid mis
(3) Teenuse määramiseks hinnatakse ja täpsustatakse kõrvalabi vajadust iga isiku puhul eraldi. Teenuse osutamise perioodil isiku tegevusvõime või elukeskkonna kõrvalabi vajaduse muutumisel viiakse läbi korduv hindamine.
(4) Koduteenuste osutamiseks sõlmib vallavalitsuse sotsiaalosakond taotlejaga kirjaliku lepingu, kus määratakse teenuste loetelu ja maht.
(5) Koduteenuste osutamise leping kuulub läbivaatamisele lähtuvalt kliendi vajadustest, kuid mitte harvem kui 1 kord aastas. Täiendused ja muudatused fikseeritakse lepingus ja kinnitatakse poolte allkirjadega.
§ 27. Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
(1) Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse (edaspidi üldhooldusteenus) eesmärk on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla.
(2) Hoolekandeasutuse valikul lähtutakse võimalusel isiku soovist, isiku abivajadusest, teenuse hinnast ja vabade kohtade olemasolust hoolekandeasutuses.
(3) Kui isik vajab viivitamatult üldhooldusteenust, tasub vallavalitsus isiku eest puudujääva osa kuni isiku enda või tema ülalpidamiskohustuslase varalise olukorra väljaselgitamiseni, kuid mitte kauem kui kuus kuud. Selle perioodi jooksul üldhooldusteenusele paigutatud isiku ülalpidamiskohustuslased peavad välja selgitama teenuse eest tasumise võimalused ja varaga seotud küsimused.
(4) Hoolekandeasutusse teenusele asumisel võtab isik endale kohustuse tasuda kas osaliselt või täielikult ülalpidamiskulud hooldekodus. Isiku omaosaluse suurus sõltub abivajadusest ja tasumisvõimekusest.
(5) Teenuse osutamise otsuse alusel sõlmitakse üldjuhul kolmepoolne leping, mille osapoolteks on teenusepakkuja, teenuse saaja/teenusesaaja esindaja ja teenuse kaasfinantseerija(d).
§ 28. Sotsiaaltransporditeenus
(1) Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk on võimaldada abivajajal ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puudega isikul, kellel puue takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist, kasutada transpordivahendit tööle või õppeasutusse sõitmiseks või avalike teenuste kasutamiseks.
(2) Teenuse tellimiseks esitab teenust vajav isik sotsiaaltöötajale kirjaliku või suulise taotluse abi vajalikkuse põhjendusega, milles märgib sõidu otstarbe ja marsruudi. Isikule abi osutamisel ja teenuse vajaduse väljaselgitamisel kasutatakse juhtumikorralduse põhimõtet.
(3) Vallavalitsus võib halduslepinguga volitada sotsiaaltransporditeenuse osutamise otsustamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule, vallavalitsuse hallatavale asutusele või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
§ 29. Eluruumiteenus
(1) Eluruumiteenuse eesmärk on eluruumi ajutise kasutamise võimaluse kindlustamine isikule, kes ei ole sotsiaalmajanduslikust olukorrast tulenevalt võimeline enda ja oma perekonna vajadustele vastavat eluruumi tagama.
(3) Eluruumi kasutusele andmisel võib ühte tuppa paigutada mitu isikut.
(4) Sama eluruumi kasutamise võimalust saab pakkuda ainult isikutele, kes soovivad ühes eluruumis elada.
(5) Eluruumi kasutamisel tasub teenuse saaja eluruumi eluasemekulud (kommunaalteenused), millele võib lisanduda eluruumi üür.
(6) Teenuse osutamise ja eluruumi lepingu tähtaja pikendamisel lähtutakse:
1) regulaarsete sotsiaalteenuste vajalikkusest;
2) senise sotsiaalpinna sobivusest isikule.
(7) Eluruumi eraldamise otsustab vallavalitsus eluasemekomisjoni ettepanekul, kes lähtub sotsiaalosakonna poolt tehtavast otsusest ja sotsiaaltöötaja ettepanekust.
§ 30. Isikliku abistaja teenus
(1) Teenuse eesmärk on suurendada puuetega inimeste puude tõttu füüsilist kõrvalabi vajava täisealise isiku iseseisvat toimetulekut ja osalemist kõigis eluvaldkondades ja/või vähendades teenust saava isiku seadusjärgsete hooldajate hoolduskoormust.
(2) Kõrvalabi vajadust hinnatakse ja täpsustatakse iga isiku puhul eraldi. Teenuse osutamise perioodil kõrvalabi vajaduse muutumisel isiku terviseseisundi või elukeskkonna tõttu viiakse läbi korduv hindamine.
(3) Sotsiaaltöötaja koostab koostöös teenust saava isiku ja teenuseosutajaga teenuse osutamise halduslepingu, määrates selles muu hulgas kindlaks kõrvalabi vajadusest tulenevad toimingud ja teenuse saaja üldised juhised.
(4) Teenuse saajal on õigus valida teenust osutavat isikut. Soovi esitamise korral abistab vallavalitsuse sotsiaaltöötaja teenuse saajat teenust osutava isiku leidmisel.
(5) Teenuse osutamisel lähtub teenust osutav isik halduslepingust ja teenuse saaja juhistest.
(6) Teenust ei tohi osutada isik,:
2) kes on teenuse saaja esimese või teise astme üleneja või alaneja sugulane, kes elab alaliselt või püsivalt samas eluruumis teenuse saajaga.
(7) Teenuse maht määratakse vastavalt isiku abivajadusele.
§ 31. Tugiisikuteenus
(1) Tugiisikuteenuse eesmärgiks on iseseisva toimetuleku toetamine olukordades, kus isik vajab sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral kõrvalabi. Kõrvalabi seisneb juhendamises, motiveerimises ja isiku suurema iseseisvuse ning omavastutuse võime arendamises.
(2) Teenuse osutamise kohta sõlmitakse haldusleping määrates selles muu hulgas kindlaks teenuse vajaduse määr ja toimingud, mis tagavad isiku suurema iseseisvuse ja omavastutuse võime arendamise.
(3) Lastele määratakse tugiisikuteenus rehabilitatsiooniplaani või juhtumiplaanis fikseeritud abivajaduse alusel.
(4) Teenuse osutamise täiendav eesmärk last kasvatavale isikule on lapse hooldamise ning turvalise ja toetava kasvukeskkonna tagamine.
(5) Tugiisikuteenust osutatakse isiku või pere juures kodus või muudes teenuse saaja vajadustest tulenevates ja teenuse osutamiseks kokku lepitud asukohtades.
§ 32. Täisealise isiku hooldus
(1) Isiku taotluse alusel seatakse hooldus täisealisele isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks.
(2) Täisealise isiku hooldus on vähenenud toimetulekuvõimega isiku abistamine koduste ja isikliku eluga seotud igapäevatoimingute sooritamisel.
(3) Teenus on pikaajaline ja toetava iseloomuga, mis on vajalik selleks, et hooldust saaval isikul oleks jätkuvalt võimalik elada oma kodus.
(5) Hooldajal on õigus saada hooldajatoetust käesoleva määruse paragrahvis 18 sätestatud korras.
§ 33. Varjupaigateenus
(1) Varjupaigateenuse eesmärk on ajutise ööbimiskoha võimaluse kindlustamine täisealisele isikule, kes ei ole võimeline endale ööbimiskohta leidma. Ajutises ööbimiskohas on tagatud voodikoht, pesemisvõimalus ja turvaline keskkond.
§ 34. Turvakoduteenus
(2) Esmase abi raames tuleb isikule vajaduse korral tagada kriisiabi, mis taastab isiku psüühilise tasakaalu ja tegevusvõime igapäevaelus ning teavitada isikut teistest abi saamise võimalustest. Tulenevalt isiku east ja vajadusest tagatakse ka tema hooldamine ja arendamine
(3) Vallavalitsus võib halduslepinguga volitada turvakoduteenuse osutamise otsustamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule, vallavalitsuse hallatavale asutusele või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
§ 35. Asendushooldusteenus
(1) Asendushooldusteenuse eesmärk on pika- või lühiajaliselt lapse heaolu ja õiguste tagamine, lapsele tema põhivajaduste rahuldamiseks peresarnaste elutingimuste võimaldamine, talle turvalise ja arenguks soodsa elukeskkonna loomine ning lapse ettevalmistamine võimetekohaseks toimetulekuks täisealisena.
(2) Asendushooldusteenust osutatakse hooldusperes, perekodus või asenduskodus.
§ 36. Järelhooldusteenus
(2) Teenust osutatakse lähtuvalt juhtumiplaanist, mille alusel otsustatakse eluruumi tagamise ja muude vajaduspõhiste tugiteenuste ning toetuste vajadus.
§ 37. Lapsehoiuteenus
(1) Lapsehoiuteenuse eesmärk on toetada puudega last kasvatava isiku toimetulekut või töötamist või vähendada lapse erivajadusest tulenevat hoolduskoormust.
(2) Käesoleva määruse sätete alusel osutatakse teenust puudega lastele.
(3) Teenuse pakkumise koolieelse lasteasutuse seaduse alusel korraldab vallavalitsus.
§ 38. Võlanõustamisteenus
(1) Võlanõustamisteenuse eesmärk on abistada isikut tema varalise olukorra kindlakstegemisel, võlausaldajaga läbirääkimiste pidamisel ja nõuete rahuldamisel vältimaks uute võlgnevuste tekkimist toimetulekuvõime parandamise kaudu ning lahendada muid võlgnevusega seotud probleeme.
(2) Võlanõustamisteenust osutab vastava väljaõppega sotsiaalvaldkonna töötaja või teised teenusepakkujad.
§ 39. Vältimatu sotsiaalabi
(1) Isikule, kes on sattunud sotsiaalselt abitusse olukorda elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu, osutab vallavalitsus vältimatut sotsiaalabi, mis tagab vähemalt toidu, riietuse ja ajutise majutuse.Lõike tekst
(2) Vältimatut abi vajavatele isikutele osutatakse teenuseid koheselt. Edasine teenuse osutamine vältimatut abi vajanud isikule toimub kokkuleppel isiku rahvastikuregistri järgse kohaliku omavalitsusega.
§ 40. Muud vajaduspõhised sotsiaalteenused
(2) Muudeks täiendavateks vajaduspõhisteks sotsiaalteenusteks on:
1) viipekeeletõlgi teenus;
2) häirenuputeenus;
4) erialaspetsialisti nõustamised;
5) kriisiabi;
6) sõltuvusravi.
(3) Teenusele suunatakse sotsiaaltöötaja ettepanekul või isiku taotluse alusel.
(4) Muude vajaduspõhiste sotsiaalteenuste osutamise kohta koostatakse haldusakt või haldusleping, milles määratakse kindlaks teenuse kirjeldus ja finantseerimine.
§ 41. Sotsiaalteenuste võimaldamise alused
(1) Sotsiaalteenuste võimaldamisel võetakse aluseks isiku tegelik toimetulekuvõime ja sellest tulenevalt kõrvalabi vajadus.
(2) Isiku toimetulekuvõime ja abi- või hooldusvajaduse hindamisel kaasatakse vajadusel perearst, eriarst või teised spetsialistid. Vajadusel suunatakse isik pädevama ametiasutuse või spetsialisti poole ja tehakse isiku nõusolekul koostööd vajadustele vastava teenuse väljaselgitamiseks ning võimaldamiseks. Rehabilitatsiooniplaani või hooldusplaani olemasolu korral lähtutakse teenuste osutamisel rehabilitatsiooniplaanist või hooldusplaanist.
(4) Sotsiaalteenust osutatakse abivajava isiku nõusolekul.
§ 42. Sotsiaalteenuste finantseerimine
(1) Sotsiaalteenuste osutamisega seotud kulud kaetakse täielikult või osaliselt valla eelarvest sotsiaalteenusteks ettenähtud vahenditest.
(2) Täiendavaid sotsiaalteenuseid võib rahastada riigieelarvest sotsiaalteenuste arendamiseks ja täiendavate sotsiaaltoetuste maksmiseks eraldatud vahenditest.
(3) Sotsiaalteenusele kehtestab hinna teenuse osutaja, vallavalitsuse poolt osutatavatele teenustele kehtestab vajadusel kliendi omaosaluse suuruse vallavalitsus.
(4) Sotsiaalteenuse eest tasu võtmisel võetakse arvesse teenust saava isiku sissetulekuid, seadusjärgsete ülalpidajate olemasolu ja nende sissetulekuid, teenuse kasutamise põhjust ning muid juhtumiga seotud asjaolusid.Lõike tekst
(5) Sotsiaalteenuse eest võetava tasu suurus ei tohi olla teenuse saamise takistuseks.
§ 43. Järelvalve ja kaebuste lahendamine
(1) Sotsiaalteenuse nõuetele vastavust jälgivad ja sotsiaalteenuseid saavate isikute kaebusi lahendavad vallavalitsuse sotsiaalvaldkonna ametnikud kaasates vajaduse korral vastava teenuse asjatundjaid.
(2) Sotsiaalteenuste osutamisega seotud vaie lahendatakse haldusmenetluse seaduses sätestatud korras 30 päeva jooksul arvates vaide esitamisest Lääne-Harju Vallavalitsusele. Vaide läbivaatamise tähtaega võib pikendada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.Lõike tekst
(1) Lääne-Harju Vallavolikogu 30.01.2018 määrus nr 1 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Lääne-Harju vallas” tunnistatakse kehtetuks.
(2) Määrust rakendatakse alates 1. jaanuarist 2019.


Inimgeeniuuringute seaduse ja Eesti Teaduste Akadeemia seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Inimgeeniuuringute seaduse ja Eesti Teaduste Akadeemia seaduse muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 1. märtsi 2007. a otsusega nr 114
§ 1. Inimgeeniuuringute seaduses (RT I 2000, 104, 685) tehakse järgmised muudatused:
« § 3. Geenivaramu vastutav töötleja
(3) Vastutav töötleja võib käesolevas seaduses sätestatud juhtudel ja tingimustel anda töötlemise õiguse, välja arvatud õiguse kodeerida ja tagasi kodeerida, lepingu alusel üle volitatud töötlejale.»;
3) paragrahvi 15 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Vastutava töötleja tegevuse lõpetamisel läheb vastutava töötleja omandis olevate koeproovide ja andmete, samuti geenidoonorite kirjalike nõusolekute omandiõigus üle Eesti Vabariigile.»;
4) paragrahvi 18 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Koeproove säilitatakse Eesti Vabariigi territooriumil. Vabariigi Valitsus võib vastutava töötleja taotlusel ja kaalukate põhjuste ilmnemisel anda loa koeproovide säilitamiseks ja uurimiseks väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi tingimusel, et on tagatud vastutava töötleja tõhus kontroll koeproovide üle ning et koeproove ei saa kasutada viisil, mida Eesti seadus keelab.»;
« (1) DNA või DNA osa kirjeldus tuleb volitatud töötlejal või geeniuurijal tingimusteta üle anda vastutavale töötlejale. Vastutav töötleja võib anda volitatud töötlejale või geeniuurijale DNA või DNA osa kirjelduse kasutamise õiguse tasu eest. Geeniuurijale, kes on Eesti Vabariigi avalik-õiguslik juriidiline isik või riigiasutus, annab vastutav töötleja õiguse kasutada DNA või DNA osa kirjeldust tasu eest, mis katab väljastusega seotud kulutused.»;
6) paragrahvi 22 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Geenivaramusse kantavate andmete tõesuse kontrolliks enne nende kodeerimist on vastutaval töötlejal ja volitatud töötlejal lubatud nende andmete võrdlemine teistes andmekogudes säilitatavate andmetega ja vajaduse korral andmete parandamine.»;
GEENIVARAMU VASTUTAVA TÖÖTLEJA RAHASTAMINE
(3) Terviseandmete ja koeproovide väljastamisega seotud otsesed kulud katab geeniuurija.»;
8) paragrahv 29 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 29. Eetikakomitee
(4) Eetikakomitee liikmed ja nende arvu nimetab geenivaramu vastutav töötleja.»;
10) seadust täiendatakse §-ga 35 järgmises sõnastuses:
« § 35. Koeproovi, terviseseisundi kirjelduse ja sugupuu omandiõiguse üleminek Tartu Ülikoolile
(2) Isikul, kes on andnud käesoleva seaduse § 12 alusel sihtasutusele Eesti Geenivaramu nõusoleku geenidoonoriks saamiseks, on õigus kuni 2008. aasta 1. juulini nõuda Tartu Ülikoolilt kui geenivaramu vastutavalt töötlejalt koeproovi, DNA kirjelduse ja terviseseisundi kirjelduse hävitamist vastavalt §-s 21 sätestatud korrale.»
§ 2. Eesti Teaduste Akadeemia seaduse (RT I 1997, 35, 539; 2002, 90, 521) § 9 lõike 3 punkt 51 tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Käesolev seadus jõustub 2007. aasta 1. aprillil.


Maksud – Quo Vadis? - Raamatupidaja
Maksud – Quo Vadis?
14. detsember 2009 09:00
Advokaadibüroo Raidla Lejins & Norcous advokaat Marek Herm võtab kokku maksumuudatused ja kohtulahendid, mis järgmise aasta maksudemaastikku mõjutama hakkavad.
Maksumuudatused 2010. aastal
* Tulumaksumäära järk-järguline alandamine peatatakse. Maksumäär jääb edaspidi 2009. aasta tasemele, s.o füüsilistele isikutele 21% ja juriidiliste isikutele 21/79.
* Peatatakse ka füüsiliste isikute maksuvaba tulu järk-järguline tõstmine. Maksuvaba tulu suurus jääb samuti 2009. aasta tasemele, s.o 27 000 krooni.
* Käibemaksuseadusesse võetakse üle käibemaksudirektiivi muudatused. Esiteks puudutavad muudatused teenuse käibe tekkimise koha määratlemist. Kui kehtiva seaduse kohaselt on teenuse käibe tekkimise koha määramise põhireegel, et käive tekib teenuse osutaja asukohas, siis alates 1. jaanuarist 2010 on põhireegliks teise EL-i liikmesriigi maksukohustuslasele ja ühendusevälise riigi ettevõtjale osutatavate teenuste puhul teenuse saaja asukoht. Lisaks muutub mitteresidentidele käibemaksu tagastamise ja ühendusesisese käibe aruandluse kord.
Aktsiisikaupadega tehtavate maksupettuste vältimise eesmärgil maksustatakse sarnaselt tollilao ja maksulaoga aktsiisilaosisesed tehingud 0%lise käibemaksumääraga senise 18%lise määra asemel ning lisatakse seadusesse maksuhaldurile võimalus aktsiisikauba käitlejalt nõuda tagatist, kui on alust arvata, et maksukohustus jäetakse täitmata.
Maksud kohtupraktikas
4. novembril 2009. a tegi Riigikohus sarnased otsused kahes Hansapanga aktsiate Swedbankile võõrandamise kaasuses (3-3-1-52-09 ja 3-3-1-59-09). Lühidalt oli vaidlusküsimus selles, kas vahetult enne aktsiate Swedbank’ile müümist füüsilise isiku poolt aktsiate oma kontrolli all olevale äriühingule üleandmine on maksudest kõrvalehoidumise eesmärgil tehtud tehing või on sellel tehingul ka majanduslik sisu.
Teatavasti oleksid füüsilised isikud aktsiad otse Swedbank’ile võõrandades pidanud tehingult kohe tulumaksu maksma, kuid äriühingu kaudu aktsiaid võõrandades saab tulumaksu tasumise lükata momendini, millal aktsiate müügist saadu äriühingust kasumina välja võetakse.
Kohus analüüsis oma otsustes eelkõige, kas sellistele tehingutele saab kohaldada maksukorralduse seaduse §-i 84, mis sätestab, et kui tehingu või toimingu sisust ilmneb, et see on tehtud maksudest kõrvalehoidumise eesmärgil, kohaldatakse maksustamisel sellise tehingu või toimingu tingimusi, mis vastavad tehingu või toimingu tegelikule majanduslikule sisule.
Oma analüüsis kordab kohus juba Sylvesteri asjas (3-3-1-23-09) väljaöeldud seisukohta, et maksumaksjal peab olema vabadus teha tema poolt valitud toiminguid, arvestades muu hulgas maksunduslike kaalutlustega, ning kellelgi ei ole kohustust korraldada oma tegevust viisil, millega kaasneb kõrgem maksukoormus. Lisatakse veel, et maksumaksja võib teha valikuid, mis on ajendatud maksukulude kokkuhoiu kavatsusest, ning puudub kohustus tegeleda äritegevusega selliselt, et riigi maksutulu oleks võimalikult suur. Seadusliku maksuplaneerimisega on tegemist seni, kuni maksukohustuslase tehingu vorm vastab tema majandustegevuse tegelikule sisule ja ei ole moonutatud ning järgitakse maksuseadusi.
Riigikohtu lahenditest selgub, et kohus peab oluliseks eelkõige juriidilist vormi, mil viisil aktsiad äriühingule üle antakse. Tulumaksuseaduse § 15 lg 4 p 10 kohaselt ei maksustata tulumaksuga tulu äriühingus osaluse (aktsiad, osad, osamaks, sissemakse) suurendamisest või omandamisest mitterahalise sissemakse teel. Kuna mõlemas lahendatavas juhtumis olid Hansapanga aktsiate omanikud teinud nende aktsiatega äriühingutesse mitterahalise sissemakse, siis leidis kohus, et nendel tehingutel on juriidilisele vormile vastav majanduslik sisu. Seega, mitterahalise sissemakse tegemist, erinevalt aktsiate müügist, ei saa seaduses otseselt sätestatud maksuvabastuse tõttu pidada kuritarvituseks.
Riigikohus jättis päev pärast käsitletud otsuste tegemist menetlusse
võtmata vaidluse, kus Hansapanga aktsiad olid maksumaksja kontrolli all
olevale äriühingule võõrandatud pensionifondi loomise lepingu alusel.
Hansapanga aktsiate müügilepingu alusel oma äriühingule üleandmise vaidlus
jäeti menetlusse võtmata käesoleva aasta juunis. Mõlemas asjas jäid seega
jõusse ringkonnakohtu otsused, millega jäeti maksumaksjate kaebused Maksu-
ja Tolliameti vastu rahuldamata.
Eelnevast on võimalik järeldada, et edaspidi on füüsilistel isikutel
võimalik endale kuuluvate aktsiate müügilt tulumaksu vältida nii, et samad
aktsiad antakse enne müüki mitterahalise sissemakse teel enda kontrolli
all olevale äriühingule. Aktsiate müümine ning muud võimalikud viisid
nende äriühingule üleandmisel maksukohustusest ei vabasta.
Riigikohtu poolne aktsiatega tehtud mitterahalise sissemakse ja muude
võõrandamise viiside erinev kohtlemine tundub siiski äärmiselt küsitav. §
84 järgi peab tehingutele ja toimingutele kohaldama tingimusi, mis
vastavad nende tegelikule majanduslikule sisule. Analoogsetes olukordades
on mitterahalise sissemakse, müügi ja muude võõrandamise viiside erinevus
just tehingute juriidilises vormis. Majandusliku sisu poolest on need
(tehtuna füüsilise isiku ja tema kontrolli all oleva äriühingu vahel)
samaväärsed.
Järelikult peaks neid ühetaolise maksustamise põhimõtte
kohaselt ka ühtemoodi maksustama. Samas ei ole kohus seda seni veel ühegi
lahendiga kinnitanud.
Artikkel ilmus advokaadibüroo Raidla Lejins & Norcous detsembri uudiskirjas.
Lemmi Kann, Marek Herm
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2009/12/14/maksud-quo-vadis


Jaanus Tehver - Meediaraport @ Inforegister.ee
Rollid: nõukogu liige, osanik, juhatuse liige, asutuse esindusõiguslik isik, asutaja
26.06.2020 Riigikohus saatis ministeeriumi altkäemaksuasja ringkonnakohtusse tagasi Aivar Ilves, Andres Simson, Kalju Kutsar, Margus Dsiss, SHELI OÜ
06.12.2013 Isiku kajastus artikli "Eelarveauk sai lapitud: riigieelarve läheb kolmandale lugemisele" kommentaaris.
Sisu:8. Kokkuvõte Vastuseks mulle esitatud küsimustele annan järgmise õigusliku arvamuse: 1. 17.07.2001.a. rendileping, millega anti Aa Hooldekodu hoonetekompleks tasu eest OÜ Häcke kasutusse ilma Riigikogu komisjoni vastava otsuseta, on tühine vastavalt 28.06.1994.a. vastu võetud Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 66 lg 2 Riigivaraseaduse § 25 lg 4 ja § 19 lg 8 rikkumise tõttu. Samal põhjusel on tühine ka kõnealuse riigivara rendileandmiseks enampakkumise väljakuulutamine ja läbiviimine. 2. Kõik Riigivaraseaduse kehtivusajal tehtud tehingud piiratud tsiviilkäibega riigivaradega, mille puhul on rikutud Riigivaraseaduses sätestatud tehingupiiranguid (st on rikutud seaduses üheselt määratletud keelde või tehtud üldjuhul keelatud tehinguid ilma Riigikogu komisjoni vastava otsuseta), on seadusevastased, sõltumata sellest, et Vabariigi Valitsus ei ole kinnitanud Riigivaraseaduse § 25 lg 1 nimetatud nimekirja. Jaanus Tehver
23.04.2013 Isiku kajastus artikli "Taavi Rõivas: probleem on võimalustes hoolekande eest tasuda" kommentaaris.
Sisu:Kui Riigikontroll oma kontrolliaruandes2-5/04.94 (17.08.04) advokaadibüroo Tehver&Partnerid arvamusele tuginedes Riigivaraseaduse olulise rikkumise avastas, tegi ta rahandusminster Veskimägile ettepaneku: • Algatada seaduses ette nähtud nimekirja koostamine piiratud tsiviilkäibega riigivaradest, et tagada nende varadega teostatavate tehingute seaduslikkus. • Selgitada välja kõik piiratud tsiviilkäibega riigivaradega teostatud ebaseaduslikud tehingud ning rakendada abinõusid nende lepingute tagajärgede likvideerimiseks. Väljavõte Riigikontrolli 2-5/04.94 (17.08.04) aruandest: Ülaltoodud analüüsist on võimalik üldistatult järeldada, et kõik RVS kehtivusajal tehtud tehingud piiratud tsiviilkäibega riigivaradega, mille puhul on rikutud RVS-is sätestatud tehingupiiranguid (st on rikutud RVS-is üheselt määratletud keelde või tehtud üldjuhul keelatud tehinguid ilma Riigikogu komisjoni vastava otsuseta, vt arvamuse p 4), on seadusevastased, sõltumata sellest, et Vabariigi Valitsus ei ole kinnitanud RVS § 25 lg 1 nimetatud nimekirja. Enne 01.07.2002.a. tehtud sellised tehingud on tühised vastavalt 28.06.1994.a. vastu võetud Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 66 lg 2. Alates 01.07.2002.a. tehtud tehingute kehtivuse üle otsustamisel tuleb lähtuda 27.03.2002.a. vastu võetud Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 87. Viimase kohaselt on seadusest tuleneva keeluga vastuolus olev tehing tühine, kui keelu mõtteks on keelu rikkumise korral tuua kaasa tehingu tühisus, eelkõige juhul, kui seaduses on sätestatud, et teatud tagajärg ei tohi saabuda. Uue TsÜS § 87 rakenduspraktika on hetkel välja kujunemata14, kuid ma arvan, et RVS § 25 lg 1 eesmärki silmas pidades on tõenäoline, et RVS tehingupiiranguid rikkuvaid tehinguid käsitletaks tühistena ka TsÜS § 87 alusel. http://www.riigikontroll.ee/tabid/206/Audit...) 8. Kokkuvõte Vastuseks mulle esitatud küsimustele annan järgmise õigusliku arvamuse: 1. 17.07.2001.a. rendileping, millega anti Aa Hooldekodu hoonetekompleks tasu eest OÜ Häcke kasutusse ilma Riigikogu komisjoni vastava otsuseta, on tühine vastavalt 28.06.1994.a. vastu võetud Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 66 lg 2 Riigivaraseaduse § 25 lg 4 ja § 19 lg 8 rikkumise tõttu. Samal põhjusel on tühine ka kõnealuse riigivara rendileandmiseks enampakkumise väljakuulutamine ja läbiviimine. 2. Kõik Riigivaraseaduse kehtivusajal tehtud tehingud piiratud tsiviilkäibega riigivaradega, mille puhul on rikutud Riigivaraseaduses sätestatud tehingupiiranguid (st on rikutud seaduses üheselt määratletud keelde või tehtud üldjuhul keelatud tehinguid ilma Riigikogu komisjoni vastava otsuseta), on seadusevastased, sõltumata sellest, et Vabariigi Valitsus ei ole kinnitanud Riigivaraseaduse § 25 lg 1 nimetatud nimekirja. Jaanus Tehver
23.04.2013 Isiku kajastus artikli "Umbes 200 pensionäri maksab asjatult tulumaksu" kommentaaris.
Sisu: kopipaste: Kui Riigikontroll oma kontrolliaruandes2-5/04.94 (17.08.04) advokaadibüroo Tehver&Partnerid arvamusele tuginedes Riigivaraseaduse olulise rikkumise avastas, tegi ta rahandusminster Veskimägile ettepaneku: • Algatada seaduses ette nähtud nimekirja koostamine piiratud tsiviilkäibega riigivaradest, et tagada nende varadega teostatavate tehingute seaduslikkus. • Selgitada välja kõik piiratud tsiviilkäibega riigivaradega teostatud ebaseaduslikud tehingud ning rakendada abinõusid nende lepingute tagajärgede likvideerimiseks. Väljavõte Riigikontrolli 2-5/04.94 (17.08.04) aruandest: Ülaltoodud analüüsist on võimalik üldistatult järeldada, et kõik RVS kehtivusajal tehtud tehingud piiratud tsiviilkäibega riigivaradega, mille puhul on rikutud RVS-is sätestatud tehingupiiranguid (st on rikutud RVS-is üheselt määratletud keelde või tehtud üldjuhul keelatud tehinguid ilma Riigikogu komisjoni vastava otsuseta, vt arvamuse p 4), on seadusevastased, sõltumata sellest, et Vabariigi Valitsus ei ole kinnitanud RVS § 25 lg 1 nimetatud nimekirja. Enne 01.07.2002.a. tehtud sellised tehingud on tühised vastavalt 28.06.1994.a. vastu võetud Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 66 lg 2. Alates 01.07.2002.a. tehtud tehingute kehtivuse üle otsustamisel tuleb lähtuda 27.03.2002.a. vastu võetud Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 87. Viimase kohaselt on seadusest tuleneva keeluga vastuolus olev tehing tühine, kui keelu mõtteks on keelu rikkumise korral tuua kaasa tehingu tühisus, eelkõige juhul, kui seaduses on sätestatud, et teatud tagajärg ei tohi saabuda. Uue TsÜS § 87 rakenduspraktika on hetkel välja kujunemata14, kuid ma arvan, et RVS § 25 lg 1 eesmärki silmas pidades on tõenäoline, et RVS tehingupiiranguid rikkuvaid tehinguid käsitletaks tühistena ka TsÜS § 87 alusel. http://www.riigikontroll.ee/tabid/206/Audit...) 8. Kokkuvõte Vastuseks mulle esitatud küsimustele annan järgmise õigusliku arvamuse: 1. 17.07.2001.a. rendileping, millega anti Aa Hooldekodu hoonetekompleks tasu eest OÜ Häcke kasutusse ilma Riigikogu komisjoni vastava otsuseta, on tühine vastavalt 28.06.1994.a. vastu võetud Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 66 lg 2 Riigivaraseaduse § 25 lg 4 ja § 19 lg 8 rikkumise tõttu. Samal põhjusel on tühine ka kõnealuse riigivara rendileandmiseks enampakkumise väljakuulutamine ja läbiviimine. 2. Kõik Riigivaraseaduse kehtivusajal tehtud tehingud piiratud tsiviilkäibega riigivaradega, mille puhul on rikutud Riigivaraseaduses sätestatud tehingupiiranguid (st on rikutud seaduses üheselt määratletud keelde või tehtud üldjuhul keelatud tehinguid ilma Riigikogu komisjoni vastava otsuseta), on seadusevastased, sõltumata sellest, et Vabariigi Valitsus ei ole kinnitanud Riigivaraseaduse § 25 lg 1 nimetatud nimekirja. Jaanus Tehver
03.12.2012 Isiku kajastus artikli "Oviiri arvates rikuti Eesti Energia uute katelde lepingu sõlmimisel seadust" kommentaaris.
Sisu: advokaadibüroo kokkuvõte: 8. Kokkuvõte Vastuseks mulle esitatud küsimustele annan järgmise õigusliku arvamuse: 1. 17.07.2001.a. rendileping, millega anti Aa Hooldekodu hoonetekompleks tasu eest OÜ Häcke kasutusse ilma Riigikogu komisjoni vastava otsuseta, on tühine vastavalt 28.06.1994.a. vastu võetud Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 66 lg 2 Riigivaraseaduse § 25 lg 4 ja § 19 lg 8 rikkumise tõttu. Samal põhjusel on tühine ka kõnealuse riigivara rendileandmiseks enampakkumise väljakuulutamine ja läbiviimine. 2. Kõik Riigivaraseaduse kehtivusajal tehtud tehingud piiratud tsiviilkäibega riigivaradega, mille puhul on rikutud Riigivaraseaduses sätestatud tehingupiiranguid (st on rikutud seaduses üheselt määratletud keelde või tehtud üldjuhul keelatud tehinguid ilma Riigikogu komisjoni vastava otsuseta), on seadusevastased, sõltumata sellest, et Vabariigi Valitsus ei ole kinnitanud Riigivaraseaduse § 25 lg 1 nimetatud nimekirja. Jaanus Tehver vandeadvokaat
Isiku kajastus artiklis "Riigikohus saatis ministeeriumi altkäemaksuasja ringkonnakohtusse tagasi"
Isiku kajastus artiklis "Advokatuuri juht: valitsus kehtestas koroonakriisis liigseid piiranguid"
Isiku kajastus artiklis "Jaanus Tehver: vabaduse võtmine peab alati toimuma kooskõlas kehtiva õigusega"


Anna, Jäneda, Kõrvemaa, Lehtse ja Väätsa jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine – Riigi Teataja
Anna, Jäneda, Kõrvemaa, Lehtse ja Väätsa jahipiirkonna moodustamine ning jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja määramine
RTL 2006, 47, 843
Vastu võetud 31.05.2006 nr 36
Määrus kehtestatakse «Jahiseaduse» § 6 lõike 3 ja § 11 lõike 2 alusel.
§ 1. Anna jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Anna jahipiirkonna pindala on 9780 hektarit.
(2) Anna jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Anna jahipiirkonna piir läheb Sikkemäe kinnistu põhjapiiri ning Albu ja Paide valla vahelise piiri ristumiskohast mööda Albu ja Paide valla vahelist piiri Jägala jõeni, jätkudes mööda Jägala jõge Rava metskonna kvartali 94 kirdenurgani; sealt mööda Rava metskonna kvartalite 95, 96 ja 97 läänesihti Pärnu jõeni ning mööda Pärnu jõge Väätsa metskonna kvartali 104 loodenurgani; Väätsa metskonna kvartali 104 loodenurgast mööda Väätsa metskonna kvartali 104 põhja- ja ida-, kvartali 118 ida- ning kvartali 120 ida- ja lõunasihti Pärnu jõeni; siitpeale mööda Pärnu jõge Lasputre ojani ning mööda Lasputre oja Väätsa metskonna kvartali 164 edelanurka; kvartali 164 edelanurgast mööda Väätsa metskonna kvartalite 164 ja 165 lõunasihti Rakvere–Paide maanteeni; sealt mööda Rakvere–Paide maanteed Paide valla piirini ning mööda valla piiri Vodja jõeni; edasi mööda Vodja jõge Tallinna–Tartu maanteeni ning mööda maanteed Mäo teeristini; Mäo teeristist mööda Mäo–Paide maanteed Paide linna piirini, jätkudes lääne suunas mööda Paide linna piiri Pärnu jõeni ning mööda Pärnu jõge Eivere peakraavi suudmeni; sealt mööda Eivere peakraavi Väätsa metskonna kvartali 192 lõunasihini; edasi mööda Väätsa metskonna kvartalite 192 ja 191 lõunasihti Prääma turbarabani ning mööda Prääma turbaraba ida- ja põhjapiiri Väätsa metskonna kvartali 181 kagunurka; siit mööda Väätsa metskonna kvartali 181 lõuna- ja läänesihti ning sama metskonna kvartalite 175 ja 171 läänesihti kvartali 171 loodesihini; edasi mööda Väätsa metskonna kvartalite 171 ja 172 loodesihti põlluteeni; sealt mööda põlluteed Eivere–Pikaküla maanteeni, jätkudes mööda Eivere–Pikaküla maanteed Tallinna–Tartu maanteeni; teeristist mööda Tallinna–Tartu maanteed Mustla–Saarnakõrve teeni, jätkudes mööda Mustla–Saarnakõrve teed Lintsi jõeni ning mööda Lintsi jõge Tõrvaaugu kinnistu lõunapiirini; edasi mööda Tõrvaaugu kinnistu lõunapiiri Kasesalu teeni ning mööda Kasesalu teed Mustla raba sihini, jätkudes mööda Mustla raba sihti Väätsa metskonna kvartali 30 edelasihini; sealt mööda Väätsa metskonna kvartali 30 edela- ja kvartali 29 edela- ja loodesihti kvartali 27 kagusihini; siis mööda Väätsa metskonna kvartalite 27, 26 ja 24 kagusihti kvartali 31 loodesihini, jätkudes mööda Väätsa metskonna kvartali 31 loodesihti kvartali 31 kirdesihini; seejärel mööda Väätsa metskonna kvartalite 31, 32 ja 33 kirdesihti Reopalu jõeni ning mööda Reopalu jõge Väätsa metskonna kvartali 18 läänesihini; edasi mööda Väätsa metskonna kvartalite 18 ja 17 läänesihti Sikkemäe kinnistu idapiirini ning mööda Sikkemäe kinnistu idapiiri Albu ja Paide valla vahelise piirini.
§ 2. Jäneda jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Jäneda jahipiirkonna pindala on 9870 hektarit.
(2) Jäneda jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Jäneda jahipiirkonna piir läheb Paunküla metskonna kvartali WE014 idasihi ja Jänijõe ristumiskohast mööda Jänijõge Aegviidu metskonna kvartali AE093 idasihini, jätkudes mööda kvartali AE093 idasihti Aegviidu–Jäneda maanteeni ning mööda Aegviidu–Jäneda maanteed Siniallika kinnistu loodepiirini; seejärel mööda Siniallika kinnistu loodepiiri Tallinna–Tapa raudteeni ning mööda Tallinna–Tapa raudteed Nelijärve kraavini, edasi mööda Nelijärve kraavi Mustjõeni ning mööda Mustjõge Patika–Rägavere teeni; seejärel mööda Patika–Rägavere teed Rägavereni; Rägaverest mööda Laudika teed Rava metskonna kvartali 151 kirdenurgani, jätkudes mööda Rava metskonna kvartalite 151 ja 152 idasihti kõrgepingeliini trassini; siitpeale mööda kõrgepingeliini trassi Rava metskonna kvartali 148 kagunurgani; edasi mööda põlluvaheteed Uuemardi taluni, Uuemardi talu juurest mööda Aegviidu–Paide maanteed Ambla ja Tapa valla vahelise piirini, jätkudes mööda Ambla ja Tapa valla vahelist piiri Kernu taluni; sealt mööda Kernu metsateed Albu ja Tapa valla vahelise piirini ning mööda Albu ja Tapa valla vahelist piiri Arapere ojani; edasi mööda Arapere oja Arapere teeni ning mööda Arapere teed Jäneda–Vetla maanteeni; teeristist mööda Jäneda–Vetla maanteed Tarvasjõeni ja mööda Tarvasjõge Paunküla metskonna kvartali WE042 idasihini; seejärel mööda Paunküla metskonna kvartalite WE042, WE032, WE024, WE016 ja WE014 idasihti Jänijõeni.
§ 3. Kõrvemaa jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Kõrvemaa jahipiirkonna pindala on 25 460 hektarit.
(2) Kõrvemaa jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Kõrvemaa jahipiirkonna piir läheb Paunküla metskonna kvartali WE117 kagusihi ja Vetla–Jäneda maantee ristumiskohast mööda Vetla–Jäneda maanteed Arapere teeni ning mööda Arapere teed Arapere ojani; sealt mööda Arapere oja Albu valla piirini ning mööda Albu valla piiri Kernu metsateeni; edasi mööda Kernu metsateed Ristkase teeni ning mööda Ristkase teed kõrgepingeliini trassini; seejärel mööda kõrgepingeliini trassi Annistemõisa sihini ja mööda Annistemõisa sihti Annistemõisa kraavini; siitpeale mööda kraavi selle suubumiskohani Ambla jõkke, jätkudes mööda Ambla jõge Sääsküla ojani ning mööda Sääsküla oja Käravete–Sääsküla teeni; sealt mööda Käravete–Sääsküla teed Albu–Aravete teeni; teeristist mööda Albu–Aravete teed Araveteni, Aravetest mööda Aravete–Järva-Jaani maanteed Rava metskonna kvartali 244 kirdenurka; siis mööda Orgmetsa teed Seidla–Järva-Jaani teeni ning mööda Seidla–Järva-Jaani teed kruusakarjääri teeni, mööda kruusakarjääri teed Mesila teeni; teeristist mööda Mesila teed Valasti–Kihme teeni ning mööda Valasti–Kihme teed Kihmeni; Kihmest mööda Tapa–Paide maanteed Jägala jõeni; sealt mööda Jägala jõge Albu valla piirini; edasi mööda Albu valla piiri Sikkemäe kinnistu põhjapiirini ning mööda Sikkemäe kinnistu põhjapiiri Rava metskonna kvartali 15 lõunasihini; sealt mööda Rava metskonna kvartali 15 lõuna- ja läänesihti Kautla kinnistu idapiirini ning mööda Kautla kinnistu idapiiri Mudajärve kraavini, jätkudes mööda Mudajärve kraavi Sae ojani; edasi mööda Sae oja Külvandu kraavini ning mööda Külvandu kraavi Paunküla metskonna kvartali WE164 kagusihini; seejärel mööda kvartalite WE164, WE153, WE140, WE131, WE124, WE116 ja WE117 kagusihti Vetla–Jäneda maanteeni.
§ 4. Lehtse jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Lehtse jahipiirkonna pindala on 9610 hektarit.
(2) Lehtse jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Lehtse jahipiirkonna piir läheb Patika–Rägavere tee ja Mustjõe ristumiskohast mööda Mustjõge Soodla jõeni, jätkudes mööda Soodla jõge Polügooni sihini ning mööda Polügooni sihti Olevi peakraavini; sealt mööda Olevi peakraavi Muraka kinnistu põhjapiirini, jätkudes mööda Muraka kinnistu põhjapiiri Kaasiko kinnistu põhjapiirini ning mööda Kaasiko kinnistu põhjapiiri Tõõrakõrve kraavini; seejärel mööda Tõõrakõrve kraavi Tapa–Jäneda maanteeni, jätkudes mööda Tapa–Jäneda maanteed Tapa linna piirini ning mööda Tapa linna piiri Lääne-Viru ja Järva maakonna vahelise piirini; edasi mööda Lääne-Viru ja Järva maakonna vahelist piiri Tapa–Reinvere maanteeni ning mööda Tapa–Reinvere maanteed Nõmmküla–Ambla maanteeni; teeristist mööda Nõmmküla–Ambla maanteed põlluvaheteeni Kungla talu juures ning mööda põlluvaheteed Tapa ja Ambla valla vahelise piirini; siitpeale mööda Tapa ja Ambla valla vahelist piiri Kuru maanteeni ning mööda Kuru maanteed põlluvaheteeni, jätkudes mööda põlluvaheteed Tapa ja Ambla valla vahelise piirini; edasi mööda Tapa ja Ambla valla vahelist piiri Pärnu–Rakvere maanteeni; edasi mööda Pärnu–Rakvere maanteed Ambla–Käravete maanteeni; teeristist mööda Ambla–Käravete maanteed Sipelga teeristini; sealt mööda Sipelga surnuaia teed Käravete–Lehtse maanteeni, ületades maantee ning jätkudes mööda Lambalauda teed kõrgepingeliini trassini; siitpeale mööda kõrgepingeliini trassi Rava metskonna kvartali 152 idasihini, jätkudes mööda Rava metskonna kvartalite 152 ja 151 idasihti kvartali 151 kirdenurka Laudika teeni; sealt mööda Laudika teed Rägavereni ja Rägaverest mööda Rägavere–Patika teed pidi Mustjõeni.
§ 5. Väätsa jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Väätsa jahipiirkonna pindala on 16 800 hektarit.
(2) Väätsa jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Väätsa jahipiirkonna piir läheb Tallinna–Tartu maantee ja Eivere–Pikaküla maantee ristumiskohast mööda Eivere–Pikaküla maanteed Eivere Invaliidide Koduni; sealt mööda põlluteed Väätsa metskonna kvartali 172 loodesihini; edasi mööda Väätsa metskonna kvartalite 172, 171, 170 ja 173 loodesihti Reopalu jõeni ning mööda Reopalu jõge Palivere teeni; siitpeale mööda Palivere teed Palivere sihini, jätkudes mööda Palivere sihti Väätsa metskonna kvartali 266 lõunasihini; sealt mööda Väätsa metskonna kvartalite 266 ja 265 lõunasihti Väätsa–Lõõla maanteeni ning mööda Väätsa–Lõõla maanteed Reinu teeni; teeristist mööda Reinu teed Lõõla ojani; edasi mööda Lõõla oja Lintsi jõeni ning mööda Lintsi jõge Kuura kinnistu lõunapiirini, jätkudes mööda Kuura kinnistu lõunapiiri Kõrgepingi kinnistu lõunapiirini ning mööda Kõrgepingi kinnistu lõunapiiri Piiumetsa–Vahastu maanteeni; seejärel mööda Piiumetsa–Vahastu maanteed Vahastu–Saueaugu teeni; teeristist mööda Vahastu–Saueaugu teed Väätsa metskonna kvartali 213 loodesihini; siitpeale mööda Väätsa metskonna kvartalite 213, 202 ja 188 loodesihti Väätsa metskonna kvartali 188 põhjasihini; edasi mööda Väätsa metskonna kvartalite 188, 174, 175 põhja- ja kvartali 176 põhja- ja loodesihti ning kvartalite 163, 154, 145 ja 143 loodesihti Väätsa metskonna kvartali 143 põhjasihini; siis mööda Väätsa metskonna kvartalite 143 ja 144 põhjasihti Saueaugu–Saarnakõrve maanteeni ning mööda Saueaugu–Saarnakõrve maanteed Saarnakõrve–Mustla teeni, jätkudes mööda Saarnakõrve–Mustla teed Tallinna–Tartu maanteeni; teeristist mööda Tallinna–Tartu maanteed Pikaküla–Eivere maanteeni.
§ 6. Jahipiirkonna kasutusõiguse loa andja
Anna, Jäneda, Kõrvemaa, Lehtse ja Väätsa jahipiirkonna kasutusõiguse loa annab Järvamaa Keskkonnateenistus.
Keskkonnaministri 30. juuli 2002. a määruse nr 48 «Järva maakonna rendijahipiirkondade moodustamine» (RTL 2002, 90, 1403) § 1 punktid 3, 7, 14 ja 15 ning § 2 punktid 3, 7, 14 ja 15 tunnistatakse kehtetuks.


/Maksud ja raamatupidamine/FIE sotsiaalmaksu avansilised maksed 2014. aastal
FIE sotsiaalmaksu avansilised maksed 2014. aastal Reuters
Makse tasumise tähtaegu on neli: 17. märts, 16. juuni, 15. september ja 15. detsember.
1. Füüsilisest isikust ettevõtja (FIE) sotsiaalmaksu üldpõhimõtted
FIE maksab sotsiaalmaksu oma ettevõtlusest saadud tulult, millest on tehtud tulumaksuseaduses lubatud ettevõtlusega seotud mahaarvamised, arvestades sotsiaalmaksuseaduses (edaspidi SMS) kehtestatud alam- ja ülempiiri.
Alates 2007. aastast arvatakse sotsiaalmaks ettevõtlustulust maha tekkepõhiselt, jagades ettevõtlustulu pärast kulude mahaarvamist 1,33-ga. Seetõttu ei saa FIE makstud sotsiaalmaksu ega sotsiaalmaksu avansilisi makseid deklareerida tuludeklaratsiooni vormil E oma ettevõtluskuludena.
Aasta kestel on FIE kohustatud maksma sotsiaalmaksu avansilisi makseid. Avansiliste maksete arvestamise aluseks olev sotsiaalmaksu kuumäär (SMSi § 21 ja 2014. aasta riigieelarve seaduse § 2 lg 10) on 320 eurot. Sotsiaalmaksu avansiliste maksete arvutamise reeglid on samad, mis 2013. aastal. Tasub tähele panna, et aasta kestel tasumisele kuuluvate sotsiaalmaksu avansiliste maksete kohta maksuteadet ei väljastata, kuna see kohustus tuleneb otseselt seadusest. Maksumaksjal on võimalus oma sotsiaalmaksu avansiliste maksete summat teada saada e-maksuametist/e-tollist või Maksu- ja Tolliameti teenindusbüroost.
2. Sotsiaalmaksu avansilised maksed
FIE sotsiaalmaksu avansiliste maksete arvestus käib kvartalite lõikes. Oluline on, et FIE ise jälgiks oma sotsiaalmaksu avansilise makse kohustuse suurust ja tasuks selle õigeaegselt. Tähtpäevaks tasumata sotsiaalmaksu avansiliste maksete summalt tuleb tasuda intressi 0,06 protsenti päevas. Maksuhaldur arvestab kvartali eest tasumisele kuuluva sotsiaalmaksu summa välja tasumise tähtpäevale eelneval ööl maksete genereerimise hetkel teadaolevate avansilise makse aluseks olevate andmete alusel (FIE sotsiaalmaksu avansilise makse suurust mõjutavad nt ettevõtluse peatamine, pensionäriks saamine, tööandja või riigi poolt makstud sotsiaalmaks jne). Kui FIE ei ole ise arvestanud sotsiaalmaksu avansiliste maksete kohustuse suurust, saab ta avansiliste maksete summa teada e-maksuametist/e-tollist või Maksu- ja Tolliameti teenindusbüroost alles sotsiaalmaksu avansilise makse tasumise tähtpäeval (iga kvartali viimase kuu 15. kuupäeval), kuna maksuhalduril puuduvad andmed sotsiaalmaksu avansilise makse suuruse väljaarvestamiseks enne tasumise tähtpäeva.
Sotsiaalmaksu avansiliste maksete tasumise korda reguleerivad SMSi § 9 lõiked 3–51.
2.1. Üldreegel
FIE peab sotsiaalmaksu avansiliste maksetena iga kvartali eest tasuma vähemalt kolmekordselt riigieelarvega kehtestatud kuumääralt (320 eurolt) arvutatud summa ehk 316,8 eurot (320 x 3 x 33%).
2014. aastal peab FIE avansilisi makseid tasuma neljaks tähtajaks: 17. märtsiks (I kvartali eest), 16. juuniks (II kvartali eest), 15. septembriks (III kvartali eest) ja 15. detsembriks (IV kvartali eest).
Seega kokku tuleb aastas tasuda 1267,2 eurot (316,8 x 4).
Igal konkreetsel juhul võib FIE avansiliste maksete kohustus osutuda eelnimetatud summast väiksemaks juhul, kui talle rakenduvad SMSis ette nähtud maksusoodustused (erandid).
2.2. Erandid
2.2.1 Avansilisi makseid makstakse proportsionaalselt:
kuude arvuga, kui isik oli kvartali kestel kantud FIEna äriregistrisse või kustutatud äriregistrist (SMSi § 9 lg 5)
ettevõtlusega tegelemise kuude arvuga, kui FIE on teatanud äriregistri pidajale tegevuse peatamisest või ajutise või hooajalise tegevuse algus- ja lõppkuupäeva (SMSi § 9 lg 51)
riikliku pensioni saajaks saamisele eelnenud kuude arvuga, kui isik oli kvartali kestel saanud riikliku pensioni saajaks (SMSi § 9 lg 5).
Isik, kes on kogu kvartali jooksul olnud riikliku pensioni saaja, ei ole kohustatud tasuma selle kvartali eest avansilisi makseid
2.2.2 Tööandja, riigi või kohaliku omavalitsuse makstud sotsiaalmaksu arvesse võtmine FIE avansilise makse arvutamiseks (deklaratsioon TSD/ESD)
Kui FIE eest maksab kvartali jooksul sotsiaalmaksu ka tööandja või riik, linn või vald, võib tema poolt makstavate avansiliste maksete summa olla kolmekordselt kuumääralt arvutatud maksusummast väiksem, kui tööandja või riigi, linna või valla poolt kvartali jooksul tema eest ja tema poolt avansiliste maksetena makstav sotsiaalmaksu summa kokku on vähemalt võrdne kolmekordselt kuumääralt arvutatud maksusummaga.
FIE, kes on riikliku pensioni saaja
SMSist lähtudes on riikliku pensioni saajaks isik, kes saab pensioni Eesti riigilt või tulenevalt sotsiaalkindlustuslepingust või sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise alasest Euroopa Liidu õigusaktist. Aluseks võetakse Sotsiaalkindlustusameti esitatud andmed või sotsiaalkindlustuslepingu riigi (Ukraina, Kanada, Venemaa (sõjaväepensionärid ja alates 16.10.2007 muud pensionärid) või Euroopa majanduspiirkonna riigi pensionäri pensionitunnistus, mille alusel kantakse isiku pensionäri staatus maksukohustuslaste registrisse.
1) FIE, kes on kogu kvartali jooksul olnud riikliku pensioni saaja, ei ole kohustatud maksma sotsiaalmaksu avansilisi makseid (SMSi § 9 lg 3 p 1).
2) FIE, kes on kvartali kestel saanud riikliku pensioni saajaks, maksab sotsiaalmaksu avansilisi makseid proportsionaalselt pensioni staatusele eelnenud kuude arvuga (SMSi § 9 lg 5 p 3):
17. märtsiks – kui sai riikliku pensioni saajaks jaanuaris, siis I kvartalis avansilisi makseid ei ole, kui veebruaris, siis maksab 105,6 eurot, kui märtsis, siis maksab 211,2 eurot
16. juuniks – kui sai riikliku pensioni saajaks aprillis, siis II kvartalis avansilisi makseid ei ole, kui mais, siis maksab 105,6 eurot, kui juunis, siis maksab 211,2 eurot
15. septembriks – kui sai riikliku pensioni saajaks juulis, siis III kvartalis avansilisi makseid ei ole, kui augustis, siis maksab 105,6 eurot, kui septembris, siis maksab 211,2 eurot
15. detsembriks – kui sai riikliku pensioni saajaks oktoobris, siis IV kvartalis avansilisi makseid ei ole, kui novembris, siis maksab 105,6 eurot, kui detsembris, siis maksab 211,2 eurot
FIE sai riikliku pensioni saajaks 25. mail ja peab sotsiaalmaksu avansilisi makseid maksma järgmiselt:
17. märtsiks – I kvartali eest 316,8 eurot
16. juuniks – II kvartali eest 105,6 eurot (proportsionaalselt pensioni staatuse eelnenud kuude arvuga, st ainult aprilli eest)
Pensioni saaja staatuse lõppemisel antud kvartalis võetakse arvesse kvartali kuude arv, mis järgnevad pensioni saaja staatuse lõppemise kuule.
FIE, kes alustas ettevõtlust või lõpetas ettevõtluse kvartali jooksul
Õiguslik alus: SMSi § 9 lg 5 punktid 1, 2.
Kui FIE alustab ettevõtlust või lõpetab ettevõtluse kvartali kestel, siis arvestatakse sotsiaalmaksu avansilisi makseid proportsionaalselt kuude arvuga, mil ta oli registreeritud äriregistris. Registreerimine enne 15. kuupäeva (15. kaasa arvatud) loetakse täiskuuks. Registrist kustutamine peale 15. kuupäeva (15. kaasa arvatud) loetakse täiskuuks.
Igas kvartalis määratakse registris olemise kuude arv eraldi. Seega iga kvartali sotsiaalmaksu avansiline kohustus on 320 x kuude arv x 33%.
FIE teatas äriregistri pidajale oma ettevõtluse lõpetamisest 7. juunil. Registripidaja tegi äriregistrisse lõpetamiskande 7. juunil.
Nimetatud isik peab maksma sotsiaalmaksu avansilisi makseid järgmiselt:
17. märtsiks – I kvartali eest 316,8 eurot (320 x 3 x 33%)
16. juuniks – II kvartali eest 211,2 eurot (320 x 2 x 33% – proportsionaalselt kuude arvuga, mille kestel isik oli registreeritud FIEna, st aprilli ja mai eest)
Sama kord kehtib sotsiaalmaksu avansiliste maksete määramisel juhul, kui FIE on teatanud äriregistri pidajale ettevõtluse peatamisest või ajutise või hooajalise ettevõtlusega tegelemise algus- ja lõppkuupäeva (SMSi § 9 lg 51).
FIE, kelle eest maksab sotsiaalmaksu tööandja, riik, linn või vald
Õiguslik alus: SMSi § 6.
Kui FIE eest maksab sotsiaalmaksu ka tööandja või SMSi § 6 alusel riik, linn või vald, võib sotsiaalmaksu avansiliste maksete summa olla kolmekordselt kuumääralt (3 x 320 = 960 eurot) arvutatud maksusummast (960 x 33% = 316,8 eurot) väiksem tingimusel, et tööandja, riigi, valla või linna poolt FIE eest makstud sotsiaalmaksu ja FIE poolt makstud sotsiaalmaksu avansiliste maksete summa kvartali jooksul on vähemalt võrdne kolmekordselt kuumääralt arvutatud maksusummaga.
Iga kvartali sotsiaalmaksu avansiliste maksete summa on 316,8 eurot, millest lahutatakse andmed tööandja, riigi, linna või valla poolt antud kvartalis makstud sotsiaalmaksu kohta.
Tööandja maksis FIE eest I kvartalis sotsiaalmaksu järgmiselt:
10. jaanuariks 95,7 eurot,
10. veebruariks 105,6 eurot,
10. märtsiks 105,6 eurot.
Kokku: 306,9 eurot.
Kuna tööandja ei ole FIE eest maksnud I kvartalis sotsiaalmaksu vähemalt kolmekordselt kuumääralt, siis peab FIE ise I kvartali eest sotsiaalmaksu avansilisi makseid juurde maksma 17. märtsiks 316,8 - 306,9 = 9,9 eurot.
Riik (Sotsiaalkindlustusamet) maksis FIE eest II kvartalis sotsiaalmaksu järgmiselt:
10. aprilliks 105,6 eurot,
10. maiks 105,6 eurot,
10. juuniks 105,6 eurot.
Kokku: 316,8 eurot.
Kuna riik on FIE eest maksnud II kvartalis sotsiaalmaksu vähemalt kolmekordselt kuumääralt, siis ei ole FIE kohustatud II kvartali eest 16. juuniks sotsiaalmaksu avansilisi makseid maksma.
Maksu- ja Tolliamet soovitab kõikidel FIEdel, kelle eest maksab sotsiaalmaksu ka tööandja või riik, I kvartali sotsiaalmaksu avansilise makse kohustuse olemasolu üle kontrollida iga avansilise makse tasumise tähtpäeva saabumisel.
Finantsettevõtete teise kvartali maksueelne kasum oli ligi 93 miljonit
Veel selles kategoorias: « Maksukalender 2014. aastaks SEPA tuleb. Kui valmis te olete? »


Eluruumi, korteriomandi ja kaasomandis oleva elamu mõttelise osa erastamine – Riigi Teataja
Eluruumi, korteriomandi ja kaasomandis oleva elamu mõttelise osa erastamine
Eluruumi, korteriomandi ja kaasomandis oleva elamu mõttelise osa erastamine - sisukord
§ 2 Linnaosa valitsuse kohustused eluruumi, korteriomandi ja kaasomandis oleva elamu mõttelise osa erastamisel
§ 3 Eluruumi järelmaksuga erastamise tingimused
§ 4 Korteriomandi seadmise kulude hüvitamine
§ 5 Kaasomandis oleva vallasasjast elamu reaalosadeks jagamine
RT IV, 12.03.2013, 66
Vastu võetud 07.03.2013 nr 17
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2 ja eluruumide erastamise seaduse § 8 lõike 3 alusel.
Määrusega määratakse kindlaks linnaosa valitsuse kohustused Tallinna linna omandis oleva eluruumi ja korteriomandi (mille reaalosa on erastamise objekt; edaspidi korteriomand) ning Tallinna linna kaasomandis oleva vallasasjast elamu mõttelise osa erastamisel, kehtestatakse eluruumi järelmaksuga erastamise tingimused ning korteriomandi erastamisel kulude hüvitamise ja kaasomandis oleva vallasasjast elamu reaalosadeks jagamise regulatsioon.
§ 2. Linnaosa valitsuse kohustused eluruumi, korteriomandi ja kaasomandis oleva elamu mõttelise osa erastamisel
Linnaosa valitsus linnavara valitsejana:
1) korraldab Tallinna linna omandis oleva eluruumi, korteriomandi ja Tallinna linna kaasomandis oleva vallasasjast elamu mõttelise osa erastamist õigusaktides kehtestatud korras ning esindab Tallinna linna müügilepingu sõlmimisel;
2) esindab Tallinna linna kaasomandis oleva vallasasjast elamu reaalosadeks jagamise läbirääkimistel;
3) teavitab õigusvastaselt võõrandatud eluruumi üürnikku kirjalikult selle ostmise eesõigusest, kui üürilepingu alusel üürniku kasutuses olev eluruum on muutunud erastamise objektiks;
4) peab arvestust erastamise objektiks oleva eluruumi, korteriomandi ja kaasomandis oleva vallasasjast elamu mõttelise osa ning nende erastamise õigustatud subjektide üle;
5) tagab enne müügilepingu sõlmimist erastatava eluruumi või elamu riiklikku ehitisregistrisse kantud andmete õigsuse;
6) peab eluruumi järelmaksuga erastamise korral järelmaksukohustuse üle arvestust.
§ 3. Eluruumi järelmaksuga erastamise tingimused
(1) Järelmaksu tasutakse 3 aasta jooksul 4 korda aastas võrdsetes osades iga jooksva kvartali viimaseks kuupäevaks.
(2) Eluruumi järelmaksuga erastamisel on intress 8% aastas.
(3) Järelmaksu mittetähtaegse tasumise korral makstav viivis on 15% aastas.
§ 4. Korteriomandi seadmise kulude hüvitamine
(1) Korteriomandi erastamise õigustatud subjekt tasub Tallinna linnale erastamise kulude katteks 1% eluruumi müügilepingus sätestatud eluruumi maksumusest, kui eluruumi erastamisel ei ole erastamise kulusid hüvitatud.
(2) Korteriomandi erastamise õigustatud subjekt hüvitab enne müügilepingu sõlmimist korteriomandi seadmise kulud.
(3) Kui korteriomandi seadmise kulusid ei ole kandnud Tallinna linn, annab korteriomandi seadmise korraldanud isiku kohta teavet Tallinna Linnavaraamet.
§ 5. Kaasomandis oleva vallasasjast elamu reaalosadeks jagamine
(1) Tallinna linna kaasomandis olev vallasasjast elamu (edaspidi elamu) jagatakse reaalosadeks kaasomanike kokkuleppe alusel.
(2) Tallinna linna nõusoleku jagada elamu reaalosadeks annab linnavalitsus korraldusega linnaosa valitsuse ettepaneku alusel, millele on lisatud Tallinna Linnaplaneerimise Ameti kirjalik kinnitus, et elamu reaalosadeks jagamine on kooskõlas ehitise olemuse ja maakorralduse nõuetega.
(3) Lõikes 2 nimetatud korraldusega määratakse kindlaks Tallinna linna nimel elamu reaalosadeks jagamise kokkuleppele alla kirjutama volitatud isik.
(4) Lõikes 2 nimetatud korraldusele lisatakse elamu reaalosadeks jagamise lepingu projekt ja elamu plaan või eksplikatsioon, millele on märgitud tekkivad reaalosad.
(5) Kui linnavalitsus ei nõustu elamu reaalosadeks jagamisega linnaosa valitsuse esitatud viisil, tuleb linnavalitsuse korralduses esitada asjakohane põhjendus.
(6) Kohtusse elamu reaalosadeks jagamise hagi esitamise otsustab linnaosa valitsus kooskõlastatult valdkonda kureeriva abilinnapeaga.
(7) Pärast elamu reaalosadeks jagamist erastatakse Tallinna linnale kuuluva reaalosa koosseisus olev eluruum eluruumide erastamise seaduse kohaselt.
1) Tallinna Linnavolikogu 19. mai 1994 määrus nr 10 „Eluruumide erastamine Tallinnas";
2) Tallinna Linnavolikogu 29. mai 1997 määrus nr 27 „Kaasomandis oleva elamu reaalosadeks jagamise ja elamu mõttelise osa erastamise kord".


Keskkonnaministri 11. veebruari 2009. a määruse nr 11 „Erametsanduse toetuse andmise alused, toetuse taotlusele esitatavad nõuded, taotluse hindamise kord ja hindamiskriteeriumid, toetuse tagasinõudmise kord, kinnituskirja vorm ja nõuded sisule ning metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetuste täpsustatud määrad” muutmine – Riigi Teataja
Keskkonnaministri 11. veebruari 2009. a määruse nr 11 „Erametsanduse toetuse andmise alused, toetuse taotlusele esitatavad nõuded, taotluse hindamise kord ja hindamiskriteeriumid, toetuse tagasinõudmise kord, kinnituskirja vorm ja nõuded sisule ning metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetuste täpsustatud määrad” muutmine
RT I, 27.03.2012, 3
Vastu võetud 21.03.2012 nr 13
Määrus kehtestatakse „Metsaseaduse” § 10 lõigete 11 ja 12 alusel.
§ 1. Keskkonnaministri 11. veebruari 2009. a määruses nr 11 „Erametsanduse toetuse andmise alused, toetuse taotlusele esitatavad nõuded, taotluse hindamise kord ja hindamiskriteeriumid, toetuse tagasinõudmise kord, kinnituskirja vorm ja nõuded sisule ning metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetuste täpsustatud määrad” (RT I, 19.04.2011, 9) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Toetuse saaja peab esitama „Konkurentsiseaduse” § 33 lõike 4 alusel rahandusministri määrusega kehtestatud vormi kohase tõendi jooksva majandusaasta ja kahe eelneva majandusaasta jooksul vähese tähtsusega abi saamise kohta.”;
2) paragrahvi 3 punkt 9 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 3 täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
„10) metsamaaparandustööde toetus.”;
4) paragrahvi 4 lõikest 1 jäetakse välja sõnad „(edaspidi metsaühistu esindajana)”;
5) paragrahvi 4 lõike 4 sissejuhatavast osast jäetakse välja sõnad „või millele on võimalik toetust taotleda teistest riiklikest vahenditest”;
6) paragrahvi 4 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Taotleja ja isik, kellelt toetuse saaja tellis teenuse või ostis kaupa, ning nende osanik või aktsionär või juhatuse liige ei tohi omada osalust teineteise äriühingus ega kuuluda teineteise juhatusse või nõukokku.”;
7) paragrahvi 5 lõiget 2 täiendatakse punktiga 13 järgmises sõnastuses:
„13) kulutused maaparandusseaduse § 46 lõikes 4 nimetatud riigi poolt korrashoitavale ühiseesvoolule ja sellel asuvale truubile.”;
8) paragrahvi 6 lõike 21 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kui § 3 punktides 4, 6 ja 10 nimetatud toetuseliikide osas kõigile nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab selle toetuseliigi taotlusvooru rahastamise eelarve, arvutatakse kõiki nõuetele vastavaid taotlusi ja taotlusvooru rahastamise eelarvet aluseks võttes rahastamise määr, mille ulatuses taotlusvooru rahastamise eelarvet ületamata rahastatakse kõiki nõuetekohaseid taotlusi.”;
9) paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Paragrahvi 3 punktides 1, 4 ja 6 nimetatud toetuseliikide osas rakendatakse toetuse maksmisel määra, mis kehtis investeeringu või tööde tegemise ajal.”;
10) paragrahvi 7 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Erametsaomanike nõustamise (edaspidi individuaalnõuanne) eesmärk on tagada parimatel teadmistel põhinev metsa majandamine ja metsaressursi efektiivsem kasutamine.”;
11) paragrahvi 7 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Individuaalnõuande saamiseks on toetuse määr kuni 90%, alates 2014. aastast 70% abikõlblikest kuludest, kuid mitte rohkem kui 26 eurot ühe nõuande tunni kohta. Toetust võib saada kuni 15 tunni ulatuses ühe nõuandesaaja kohta kalendriaastas.”;
12) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
„(61) Kuni 2-tunnise nõustamise korral ei rakendata omafinantseeringu nõuet.”;
13) paragrahvi 8 lõike 3 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) tõlketeenus ning koolitusmaterjalid, nende trükkimine ja paljundamine;”;
14) paragrahvi 9 lõikes 4 asendatakse number „64” numbriga „95”;
15) paragrahvi 10 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Metsa uuendamise toetuse eesmärk on tagada metsaressursi kvaliteedi parandamine ja metsamaa tootmispotentsiaali efektiivsem kasutamine.”;
16) paragrahvi 10 lõike 2 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) kuni kolme aasta vanuse metsakultuuri, sh looduslikule uuenemisele jäetud metsamaal kasvavate metsapuutaimede hooldamine (edaspidi metsapuutaimede hooldamine).”;
17) paragrahvi 10 lõikes 3 asendatakse sõnad „metsaühistu esindajana” sõnadega „metsaühistu oma liikmete esindajana”;
18) paragrahvi 10 lõike 7 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) metsakultiveerimismaterjali soetamisel on toetuse määr 80% soetuse kogumaksumusest, kuid mitte rohkem kui 0,35 eurot laialehise lehtpuuliigi ning 0,16 eurot teiste metsapuuliigi taime kohta;”;
19) paragrahvi 10 lõike 7 punktis 4 jäetakse välja sõnad „kuni kolme aasta vanuse metsakultuuri, sh looduslikule uuenemisele jäetud metsamaal oleva”;
20) paragrahvi 11 lõikes 2 asendatakse sõnad „metsaühistu esindajana” sõnadega „metsaühistu oma liikmete esindajana”;
21) paragrahvi 11 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) metsamaal paikneva lisas 2 nimetatud pärandkultuuriobjekti korrastamise, hooldamise, säilitamise, tähistamise, sellele avaliku ligipääsu tagamise, selle eksponeerimise, kaardistamise ja arhiivimaterjalide kogumise kulud;”;
22) paragrahvi 12 pealkirjas asendatakse sõna „inventeerimine” sõnaga „inventeerimise”;
23) paragrahvi 12 lõikes 1 asendatakse sõnad „metsaühistu esindajana” sõnadega „metsaühistu oma liikmete esindajana”;
24) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Erametsaomanike metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetuse andmise eesmärk on soodustada metsaressursi kohta andmete kogumist ja metsaressursi efektiivse kasutamise soovituste koostamist.”;
25) paragrahvi 12 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Metsamajandamiskava koostamise toetuse määr on kuni 100% metsamajandamiskava koostamise kuludest, kuid mitte rohkem kui 1,50 eurot inventeeritud metsamaa hektari kohta.”;
26) paragrahvi 12 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Toetust makstakse taotlemise aastal või sellele eelnenud kahel kalendriaastal metsaregistrisse kantud inventeerimisandmete ning nende alusel koostatud kava kohta.”;
27) paragrahvi 13 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Metsaühistu toetuse eesmärk on metsaühistu metsandusalase ühistegevuse ja koostöö arendamine.”;
28) paragrahvi 13 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Metsaühistu toetust võib ühes taotlusvoorus taotleda kuni 100 eurot ühistu liikme kohta. Toetuse arvutamisel võetakse aluseks metsaühistu liikmete arv toetuse taotlemise ajal.”;
29) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Metsaühistu toetust võib taotleda metsaühistu, kelle liikmete arv on:
1) alates 2012. aastast vähemalt 120;
2) alates 2013. aastast vähemalt 200;
3) alates 2014. aastast vähemalt 320;
4) alates 2015. aastast vähemalt 480.”;
30) paragrahvi 13 lõike 6 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) metsamajandusalase koostöö korral kasvava metsa raieõigus võõrandamise enampakkumise korraldamisel kuni 0,26 eurot tihumeetri kohta, kasvava metsa raieõiguse võõrandamise korraldamisel raiest saadava metsamaterjali mahu alusel ning kasvava metsa raie korraldamisel ja saadud materjali, sh mittemetsamaalt varutud puidu ja töödeldud puidu võõrandamise korraldamisel kuni 1,554 eurot tihumeetri kohta;”;
31) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
„(61) Lõike 6 punkti 2 toetuse arvutamisel lähtutakse lisas 4 sätestatust.”;
32) paragrahvi 13 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Rühmanõustamise abikõlblikud kulud on:
1) lektori tasu;
2) ruumi ja bürootehnika rentimine;
3) teavitamine ja reklaam;
4) tõlketeenus ning teabematerjalid, nende trükkimine ja paljundamine;
5) rühmanõustamise käigus toitlustamine;
6) rühmanõustamise korraldamise kulud.”;
33) paragrahvi 13 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Metsamajandusalase koostööprojekti abikõlblikud kulud on füüsilise isiku omandis olevalt kinnistult:
1) kasvava metsa raieõiguse võõrandamise enampakkumise korraldamine;
2) kasvava metsa raieõiguse võõrandamise korraldamine raiest saadava metsamaterjali mahu alusel;
3) kasvava metsa raie korraldamine ja saadud materjali, sh mittemetsamaalt varutud puidu ja töödeldud puidu võõrandamise korraldamine.”;
34) paragrahvi 13 lõiget 9 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
„3) nõustamise korraldamisega seotud kulud.”;
35) paragrahvi 13 lõige 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(11) Metsaühistu baasraha abikõlblikud kulud on metsaühistu eesmärkide täitmiseks erametsanduse arendamisega seotud tegevuskulud.”;
36) paragrahvi 13 lõiget 12 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Metsamajandusalase koostööprojekti korral on abikõlblikud taotlemise aastale eelnenud kalendriaastal tehtud kulud.”;
37) paragrahv 15 tunnistatakse kehtetuks;
38) määrust täiendatakse §-ga 151 järgmises sõnastuses:
„§ 151. Metsamaaparandustööde toetus
(1) Metsamaaparandustööde toetuse andmise eesmärk on metsamaa veerežiimi ja juurdepääsu tingimuste ning metsa majandusliku kasutamise parandamine.
(2) Metsamaaparandustööde toetust võib taotleda erametsaomanik või metsaühistu oma liikmete esindajana.
(3) Metsamaaparandustööde toetuse korral on abikõlblikud tegevused, mis viiakse ellu maaparandussüsteemide registrisse kantud maaparandussüsteemil või selle osal.
(4) Metsamaaparandustööde toetuse abikõlblik tegevus on:
1) maaparandussüsteemide uuendustööde kava koostamine;
2) kuivenduskraavil ja kuni 10 km2 valgalaga eesvoolul sette eemaldamine keskmiselt 0,5–1,2 m3 veejuhtme ühe meetri kohta ja üle 10 km2 valgalaga eesvoolul sette eemaldamine keskmise settekihi paksusega 0,3–0,6 m;
3) truubi uuendamine;
4) keskmiselt 50 cm sügavuse voolunõva, millega juhitakse punktis 2 nimetatud veejuhtmelt sette eemaldamisel tekkinud mullavalli taha sulglohku kogunenud vesi kuivenduskraavi või eesvoolu, rajamine metsamaale;
5) tööde vastuvõtmise akti koostamine.
(5) Metsamaaparandustööde toetuse määr on kuni 10 000 eurot taotleja kohta, kuid mitte rohkem kui:
1) 300 eurot maaparanduse uuendustööde kava koostamise kuludest;
2) 1 euro uuendatava veejuhtme jooksva meetri kohta veejuhtme sügavuse ja põhja laiuse taastamise korral;
3) 18 eurot asendatava 30 cm läbimõõduga truubi jooksva meetri kohta;
4) 29 eurot asendatava 40 cm läbimõõduga truubi jooksva meetri kohta;
5) 41 eurot asendatava 50 cm läbimõõduga truubi jooksva meetri kohta;
6) 54 eurot asendatava 60 cm läbimõõduga truubi jooksva meetri kohta;
7) 86 eurot asendatava 80 cm läbimõõduga truubi jooksva meetri kohta;
8) 167 eurot asendatava 100 cm läbimõõduga truubi jooksva meetri kohta;
9) 1 euro rajatava voolunõva jooksva meetri kohta;
10) 100 eurot tööde vastuvõtmise akti koostamise kuludest.
(6) Maaparandustööd peavad olema tehtud põllumajandusministri 25. juuli 2003. a määrusega nr 75 „Maaparandushoiutöödele esitatavad nõuded” kehtestatud nõuete kohaselt.
(7) Uuendustööde kava ja tööde vastuvõtmise akti peab koostama maaparanduse alal tegutsev ettevõtja, kes on registreeritud maaparanduse alal tegutsevate ettevõtete registris. Uuendustööde kava ei tohi olla koostatud varem kui taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaastal.
(8) Kuivenduskraavi sügavuse ja põhja laiuse taastamise korral peab vähemalt 70% hooldatava kuivenduskraavi pikkusest paiknema metsamaal. Kui uuendatakse truupi või eesvoolu, peab truup või eesvool teenindama metsamaal paiknevat reguleerivat võrku.
(9) Taotlejal on kohustus teha kogumahus need tööd, mille kohta on sõlmitud toetuse andmise leping. Tööde mittetäieliku teostamise korral ei ole taotlejal õigust järgmises taotlusvoorus taotlust esitada, välja arvatud juhul, kui mõjuvatel põhjustel ei ole võimalik töid täies ulatuses teha ja sellest on EMK-d teavitatud mitte hiljem kui viis kuud pärast toetuse andmise lepingu sõlmimist.”;
39) paragrahvi 18 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) EMK kontrollib kohapeal vähemalt 5% kalendriaastas toimunud taotlusvoorude toetuse saajate toetatavat tegevust, välja arvatud metsa inventeerimise ja metsamajandamiskava koostamise toetuse osas, ning teostab vajaduse korral lisakontrolli.”;
40) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Määruse lisa 3 kehtib kuni 1. jaanuarini 2014.”;
41) määruse lisas 1 muudetakse toetuse rahastamise määra arvutusvalemi pealkirja ja sõnastatakse see järgmiselt:
„Erametsaomanike metsa uuendamise, metsa inventeerimise ja metsamajandamiskavade koostamise ning metsamaaparandustööde toetuse määra arvutusvalem”;
42) määruse lisa 3 punkt 2.2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2.2 tulemusi hinnatakse üks kord pärast viimase aruande esitamist ning toetus makstakse tagasiulatuvalt kõikide perioodide eest.
Hinnatav tulemusmõõdik
Makstav toetus
Metsaühistutega ühinenud erametsaomanike arv võrreldes piirkonna kogu metsaomanike arvuga või metsaühistute liikmete omandis oleva erametsamaa pindala võrreldes piirkonna kogu erametsamaa pindalaga.
Kuni 8,0
8,1–15,0
15,1 ja enam
Metsaühistutega perioodi jooksul liitunud metsaomanike arv piirkonnas võrreldes metsaühistu liikmete arvuga või perioodi jooksul liitunud metsaomanike omandis oleva metsamaa pindala osakaal võrreldes metsaühistu liikmete omandis oleva kogu metsamaa pindalaga.
5,1–8,0
8,1 ja enam
128”;
43) määrust täiendatakse lisaga 4 (lisatud).
§ 2. Määruse rakendamine
(1) Määruse § 1 punktid 11 ja 12 jõustuvad 1. juulil 2012. a.
(2) Määruse § 1 punktid 2 ja 37 jõustuvad 1. jaanuaril 2014. a.


Hädaolukorra lahendamise juhtimise, lahendamisel osalevate asutuste ja isikute koostöö, avalikkuse teavitamise ja asutustevahelise teabevahetuse ning ulatusliku evakuatsiooni läbiviimise nõuded ja kord – Riigi Teataja
Hädaolukorra lahendamise juhtimise, lahendamisel osalevate asutuste ja isikute koostöö, avalikkuse teavitamise ja asutustevahelise teabevahetuse ning ulatusliku evakuatsiooni läbiviimise nõuded ja kord
Hädaolukorra lahendamise juhtimise, lahendamisel osalevate asutuste ja isikute koostöö, avalikkuse teavitamise ja asutustevahelise teabevahetuse ning ulatusliku evakuatsiooni läbiviimise nõuded ja kord - sisukord
§ 2 Hädaolukorra lahendamist juhtiv asutus
§ 3 Hädaolukorra lahendamisse kaasatavate asutuste ja isikute ülesanded
§ 4 Juhtiva asutuse teavitamine
§ 5 Hädaolukorra lahendamise staap
§ 6 Staabi juht
§ 7 Teabevahetus asutuste ja isikute vahel hädaolukorra lahendamise ajal
§ 8 Asutuste ja isikute koostöö uurimistoimingute tegemisel
§ 9 Avalikkuse teavitamine
§ 10 Ulatusliku evakuatsiooni korraldamine
§ 11 Koostöö korraldamine samal ajal lahendatavate hädaolukordade korral
§ 12 Üleminekusäte
RT I, 28.06.2017, 39
Vastu võetud 22.06.2017 nr 112
Määrus kehtestatakse hädaolukorra seaduse § 14 lõike 5 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse hädaolukorra lahendamiseks ja hädaolukorra ohu tõrjumiseks (edaspidi koos hädaolukorra lahendamine) hädaolukorra lahendamise juhtimise, lahendamisel osalevate riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste (edaspidi asutus) ning juriidiliste isikute (edaspidi isik) koostöö, avalikkuse teavitamise ja asutustevahelise teabevahetuse ning ulatusliku evakuatsiooni läbiviimise nõuded ja kord.
(2) Käesolevas määruses hädaolukorra juhi kohta sätestatut kohaldatakse ka eriolukorra tööde juhile, arvestades hädaolukorra seaduse erisusi.
§ 2. Hädaolukorra lahendamist juhtiv asutus
(1) Hädaolukorra lahendamist juhtiv asutus (edaspidi juhtiv asutus) on Vabariigi Valitsuse määratud täidesaatva riigivõimu asutus või elutähtsa teenuse toimepidevust korraldav asutus, kui hädaolukorra on põhjustanud elutähtsa teenuse raskete tagajärgedega või pikaajaline katkestus.
(2) Juhtiva asutuse ülesanded on järgmised:
1) tagab valmisoleku juhtida hädaolukorra lahendamist, sealhulgas määrab kontaktpunkti, mille kaudu on võimalik ööpäev ringi teavet vastu võtta ja edastada;
2) korraldab oma vastutusalas olukorra seiramise ja hindamise, et alustada õigel ajal tegevusi hädaolukorra ohu tõrjumiseks ja hädaolukorra lahendamiseks, ning esimesel võimalusel teavitab ohukahtlusest hädaolukorra lahendamisse kaasatavaid asutusi ja isikuid;
3) otsustab hädaolukorra lahendamise alustamise;
4) määrab hädaolukorra juhi;
5) juhib hädaolukorra lahendamist ja moodustab hädaolukorra lahendamise staabi (edaspidi staap);
6) kaasab hädaolukorra lahendamiseks vajalikud asutused ja isikud ning määrab neile ülesanded ja nende täitmise tähtsuse järjekorra;
7) võtab kasutusele hädaolukorra lahendamise plaani;
8) püstitab eesmärgi või eesmärgid, mille saavutamiseks hädaolukorra lahendamise tegevused kaasa aitavad;
9) korraldab asutuste- ja isikutevahelist ja vajaduse korral rahvusvahelist koostööd;
10) korraldab avalikkuse teavitamist;
11) korraldab teabevahetust hädaolukorra lahendamisel osalevate ning hädaolukorrast mõjutatud asutuste ja isikute vahel, tagades nende olukorrateadlikkuse;
12) teeb vajaduse korral valdkonna eest vastutavale ministrile ettepaneku taotleda Vabariigi Valitsuselt eriolukorra väljakuulutamist;
13) otsustab hädaolukorra lahendamise lõpetada, teavitades sellest hädaolukorra lahendamisse kaasatud asutusi ja isikuid.
(3) Lõike 2 punktides 5–11 nimetatud ülesanded täidab hädaolukorra juht.
§ 3. Hädaolukorra lahendamisse kaasatavate asutuste ja isikute ülesanded
(1) Hädaolukorra lahendamisse kaasatav asutus või isik tagab valmisoleku osaleda hädaolukorra lahendamisel, sealhulgas määrab kontaktpunkti, mille kaudu on võimalik ööpäev ringi teavet vastu võtta ja edastada.
(2) Hädaolukorra lahendamisse kaasatav asutus või isik tagab, et tema poolt staapi määratud liikmel on volitused juhtida oma asutuse või isiku ressursse ja täita vajalikke ülesandeid ning see on valmis minema staapi lühima võimaliku aja jooksul.
§ 4. Juhtiva asutuse teavitamine
Asutus või isik, sealhulgas elutähtsa teenuse osutaja, teavitab viivitamata juhtivat asutust talle teatavaks saanud ohukahtlusest või sündmusest, mis võib areneda hädaolukorraks.
§ 5. Hädaolukorra lahendamise staap
(1) Hädaolukorra lahendamise juhtimiseks ning asutuste ja isikute vahel koostöö tegemiseks moodustatakse staap.
(2) Staap käesoleva määruse tähenduses on hädaolukorra lahendamise juhtimise struktuur oma töökeskkonna, koosseisu ja töökorraga.
(3) Staap moodustatakse piirkonniti või üle riigi.
(4) Staapi juhib hädaolukorra juht või hädaolukorra juhi määratud ametiisik (edaspidi koos staabi juht).
(5) Kui staabi juht on hädaolukorra juhi määratud ametiisik, allub staabi juht hädaolukorra juhile ja täidab tema antud ülesandeid.
(6) Staabi juht kutsub viivitamata kokku staabi koosseisu, sealhulgas hädaolukorra lahendamisse kaasatud asutuste ja isikute määratud staabiliikmed, keda teavitatakse staabi asukohast, kontaktandmetest ja kogunemisajast ning olukorrast asutuse või isiku alalise kontaktpunkti kaudu.
(7) Staabi liige allub hädaolukorra lahendamisel staabi või staabigrupi juhile ja täidab juhi antud ülesandeid.
(8) Olenevalt hädaolukorra lahendamise iseloomust võib hädaolukorra juht vajaduse korral moodustada mitu staapi ja määrata nende töö korraldamiseks juhid, täpsed tööülesanded, staapidevahelise alluvuse ning funktsionaalse ja territoriaalse tööjaotuse.
§ 6. Staabi juht
(1) Staabi juht tagab järgmiste ülesannete täitmise:
1) hädaolukorra lahendamisega seotud tegevuste korraldamine, sealhulgas turvalisuse ja ohutuse tagamine;
2) olukorrast ülevaate koostamine, olukorra hindamine ja hädaolukorra lahendamise planeerimine;
3) teabehalduse korraldamine, sealhulgas teabevahetuse korraldamine nii staabi sees kui ka hädaolukorra lahendamisse kaasatud asutuste ja isikute vahel;
4) avalikkuse teavitamine;
5) koostöö korraldamine hädaolukorra lahendamisse kaasatud asutuste ja isikute vahel;
6) hädaolukorra lahendamiseks vajalike ressursside, sealhulgas varude planeerimine ja kaasamine;
7) personali, varustuse ja tehnika teenindamine ning logistika korraldamine;
8) töö korraldamine ja koostöö tagamine staabis;
9) staabi töökeskkonna ja tööks vajalike vahendite tagamine;
10) vastu võetud otsuste ja staabi tegevuse dokumenteerimine;
11) staabile antud ülesannete täitmise kontrollimine.
(2) Staabi juht otsustab lõikes 1 nimetatud ülesannete täitmiseks staabi tööjaotuse. Selleks moodustab ta vajaduse korral järgmised staabigrupid:
1) operatsioonide grupp, kes korraldab olukorra lahendamisega seotud töid ja juhib ressursse;
2) planeerimisgrupp, kes tagab staabi ning kaasatavate asutuste ja isikute olukorrateadlikkuse, valmistab ette hädaolukorra lahenduskäigud ja loob tingimused hädaolukorra lahendamiseks;
3) kommunikatsioonigrupp, kes teavitab avalikkust ja teeb koostööd meediakanalitega;
4) toetusgrupp, kes tagab staabi toimimise ja staabi juhti teenindava tegevuse ning personali, varustuse ning tehnika teenindamise ja logistika.
(3) Kui lõikes 1 nimetatud ülesannete täitmiseks moodustatakse staabigrupid, määrab staabi juht staabigruppide juhid ja annab neile tööülesanded.
(4) Staabigrupi juht allub ülesannete täitmisel staabi juhile.
(5) Olenevalt hädaolukorra lahendamise iseloomust võib staabi juht vajaduse korral muuta staabigruppide töökorraldust ja määrata staabi töö paremaks korraldamiseks staabi juhi asetäitja.
§ 7. Teabevahetus asutuste ja isikute vahel hädaolukorra lahendamise ajal
(1) Teabevahetust hädaolukorra lahendamisse kaasatud ning hädaolukorrast mõjutatud asutuste ja isikute vahel korraldab hädaolukorra juht staabi kaudu.
(2) Hädaolukorra lahendamisse kaasatud asutustele ja isikutele edastatakse järgmine teave:
1) hädaolukorra kirjeldus;
2) hädaolukorra lahendamise käik;
3) hädaolukorra lahendamise hetkeolukord ja prognoos;
4) avalikkuse teavitamise korraldus ja avalikkusele edastatud sõnumid;
5) hädaolukorra lahendamise kokkuvõte;
6) muu oluline teave hädaolukorra kohta.
§ 8. Asutuste ja isikute koostöö uurimistoimingute tegemisel
(1) Uurimistoiminguid tegev asutus või asutuse määratud isik (edaspidi menetleja) kooskõlastab oma tegevuse hädaolukorra juhiga.
(2) Uurimistoiminguid tegeval asutusel või menetlejal on kohustus anda hädaolukorra juhile teavet, kui see on vajalik hädaolukorra lahendamiseks või kui sellest teavitamata jätmine võib halvendada hädaolukorra lahendamist või kahju suurendada.
§ 9. Avalikkuse teavitamine
(1) Hädaolukorrast või selle ohust teavitatakse avalikkust esimesel võimalusel, kuid viivitamata juhul, kui teavitamata jätmine ohustab inimeste elu või tervist või tekitab suure varalise kahju.
(2) Avalikkusele edastatakse:
1) ülevaade hädaolukorrast mõjutatud piirkonnast, ohtudest ja prognoosist;
2) käitumisjuhised hädaolukorrast mõjutatud inimestele;
3) teavituskanalid hädaolukorraga seotud lisateabe saamiseks või edastamiseks, sealhulgas kannatanute ja mõjutatud isikute kohta info saamiseks;
4) teave hädaolukorraga kaasnevatest elutähtsate ja muude elanikele oluliste teenuste häiretest, katkestustest ja teenuste kättesaadavusest;
5) teave avalikkust puudutavast hädaolukorra lahendamise käigust ja hädaolukorra lõppemisest.
(3) Avalikkust teavitatakse viisil ja keeltes, mis tagab teabe jõudmise hädaolukorrast mõjutatud inimesteni.
§ 10. Ulatusliku evakuatsiooni korraldamine
(1) Ulatusliku evakuatsiooni otsustab asutus või isik hädaolukorra seaduse § 16 lõike 1 alusel.
(2) Politsei- ja Piirivalveamet määrab ulatusliku evakuatsiooni vajaduse tekkimisel staabi koosseisu evakuatsiooni läbiviimist juhtiva ametniku (edaspidi evakuatsiooni juht).
(3) Evakuatsiooni juht:
1) korraldab evakuatsioonialal viibijate teavitamise ning annab edasiseks tegevuseks juhiseid;
2) kaasab evakuatsiooni korraldamisse kohaliku omavalitsuse üksuse, vajalikud asutused ja isikud ning annab neile ülesanded nende pädevuse kohaselt;
3) määrab evakuatsioonialalt evakueeritavate kogunemisalale jõudmiseks evakuatsioonitee ja evakueeritute vastuvõtmiseks evakueeritute kogunemispunkti;
4) suunab majutusvajaduse korral evakueeritud kohaliku omavalitsuse üksuse evakuatsioonikohtadesse;
5) korraldab evakueeritavate evakuatsioonikohta liikumise või transportimise ning määrab vajaduse korral transpordipunktid, kus evakueeritavad paigutatakse transpordivahenditesse;
6) korraldab evakueeritute üle arvestuse pidamise;
7) määrab evakuatsiooni korraldamiseks juhtimisstruktuuri, sealhulgas vastutavad isikud punktides 1–6 kirjeldatu korraldamiseks.
(4) Evakueeritute evakuatsioonikohas tagatakse evakueeritute viibimiseks:
1) esmased olme- ja hügieenitingimused;
2) esmavajalik toitlustamine ja joogivesi;
3) esmaabi andmine;
4) füüsiline turvalisus.
(5) Kohaliku omavalitsuse üksus:
1) määrab koostöös Politsei- ja Piirivalveametiga oma haldusterritooriumil paiknevad võimalikud evakuatsioonikohad ning koostab koostöös Politsei- ja Piirivalveametiga evakuatsioonikohtade kasutusele võtmiseks evakuatsioonikohtade plaani (edaspidi plaan);
2) abistab Politsei- ja Piirivalveametit hädaolukorras evakuatsioonikohtade kasutusele võtmisel ning majutuse ja toitlustamise korraldamisel.
(6) Plaan koostatakse arvestusega, et evakuatsioonikohtadesse on võimalik paigutada vähemalt kaks protsenti kohaliku omavalitsuse elanikest. Plaan koostatakse käesoleva määruse lisas esitatud vormi kohaselt.
§ 11. Koostöö korraldamine samal ajal lahendatavate hädaolukordade korral
Ühel ja samal ajal lahendatavate hädaolukordade korral teevad hädaolukordade juhid omavahel koostööd ja kooskõlastavad otsused, mis võivad mõjutada hädaolukorra lahendamist, sealhulgas avalikkuse teavitamist.
§ 12. Üleminekusäte
Paragrahvi 10 lõike 5 punktis 1 nimetatud plaan koostatakse hiljemalt 1. juuliks 2018. a.
Lisa Kohaliku omavalitsuse üksuse evakuatsioonikohtade plaan