Kalender juuni 2019
Loosung juuni
JUUNI KUU LOOSUNG: Sõbralikud sõnad on nagu kärjemesi, magusad hingele ja kosutuseks kontidele. Õp 16,24
1. Laupäev Suured on Issanda teod, uuritavad kõigile, kellel neist on hea meel. Ps 111,2 Meie Issanda Jeesuse Kristuse Jumal, kirkuse Isa, andku teile tarkuse ja ilmutuse Vaimu tema tunnetamises. Ef 1,17 Kes oleks, Issand, Sinu sarnane? Sest Sina oled suur, kes sai väikeseks; uinumatu, kes uinus; puhas, kes ristiti; elav, kes suri; kuningas, kes alandas ennast, et kõiki ausse tõsta. Kiidetud olgu Sinu kirkus! Efraim Süürlane Ilm 4,1–11; Fl 1,12–26
7. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (EXAUDI) Kristus ütleb: Kui mind maa pealt ülendatakse, siis ma tõmban kõik enese juurde. Jh 12,32 Ef 3,14-21; Jh 16,5-15; Ps 27 Jutlus: Ef 3,14–21
2. Pühapäev Jumal on meid teinud ja tema omad me oleme, tema rahvas ja tema karjamaa kari. Ps 100,3 Teie ei ole valinud mind, vaid mina olen valinud teid ja olen seadnud teid, et te läheksite ja kannaksite vilja. Jh 15,16 Ühendus Kristusega on kõige tugevam loometöö alus. Kui keegi tahab midagi suurt jumalariigi raamides korda saata, peab ta Kristusest kinni hoidma. Väljaspool Issandat sünnivad ainult illusioonid ja eksitus. Fanny de Sivers
02.06. Ülemaailmne palvenädal kristlaste ühtsuse eest (oikumeeniline palvenädal)
3. Esmaspäev Too meid, Issand, tagasi enese juurde, siis me pöördume! Uuenda meie päevi nagu muiste! Nl 5,21 Jeesus ütleb: Ma palun Isa ja tema annab teile teise Trööstija, et see teie juurde jääks igavesti: Tõe Vaimu. Jh 14,16–17 Meile on antud Püha Vaimu vägi, ei mitte ainult mõneks hetkeks, vaid lunastuse päevani. Ta on antud meile õpetajaks, et keegi ei tarvitseks õigelt teelt eksida oma rumaluse pärast. Ta on antud meile lohutajaks, et kannatused ja raskused meid ei võidaks. Ta on antud meile juhtijaks, et võiksime ka siis usus edasi minna, kui me ise enam teed ei tunne. Osvald Tärk Hs 11,14–20; Fl 1,27–30
4. Teisipäev Issand sõdib teie eest, aga teie vaikige. 2Ms 14,14 Selles kõiges me saame täieliku võidu tema läbi, kes meid on armastanud. Rm 8,37 Jeesusele järelekäimise tee on võitluse tee, ristikandmise raske rada, mis ei ole käidav inimese omast jõust. Elmar Salumaa 1Jh 4,1–6; Fl 2,1–4
5. Kolmapäev Pöördudes ja vaikseks jäädes te pääseksite. Js 30,15 Kes teie seast suudab muretsemisega oma elule ühe küünragi juurde lisada? Mt 6,27 Su peale mina loodan, kui häda, vaev on käes, ma Sinult abi ootan, mu Jumal, abimees! End ihu, hingega ma annan Sinu kätte; kõik mis ma võtan ette, Su hooleks jätan ma. KLPR 335:2. Ludwig Heimbold Js 32,11–18; Fl 2,5–11
6. Neljapäev Vaata, Issanda kartus – see on tarkus, ja hoidumine kurjast on arukus! Ii 28,28 Jumal on teid kutsunud elama rahus. 1Kr 7,15 Püha Jumal, Sina tead neid küsimusi, mis on meie elus praegu olulised. Me palume tarkust ära tunda õiged vastused ja langetada oma elus õiged otsused. Juhi me samme ka tänasel päeval. Mare Palgi Ap 1,12–26; Fl 2,12–18
7. Reede Ole ainult valvel ja hoia väga oma hinge, et sa ei unustaks neid asju, mida su silmad on näinud. 5Ms 4,9 Pea kinni, mis sul on, et ükski sinu pärga ei võtaks! Ilm 3,11 Oh ära jäta mind! Mu Jumal, näita rada, kus patt ja ilm ei saa mind enam võrgutada. Oh usku anna mul, et kindlalt ootan Sind. Mu tugi, abi, jõud, oh ära jäta mind! KLPR 327:2. Salomon Franck Ef 1,15–23; Fl 2,19–30
8. Laupäev Sest Issand, teie Jumal, on armuline ja halastaja, ja ta ei pööra teilt oma palet, kui te pöördute tagasi tema juurde. 2Aj 30,9 Parandage siis meelt ja pöörduge, et teie patud kustutataks, nii et Issandalt tuleksid kosumisajad. Ap 3,19–20 Kristluse rõõmusõnum on, et me ei pea oma eksitustest ja pattudest kinni hoidma ega neisse jääma. Et me võime parandada meelt. Toomas Paul Jh 16,5–15; Fl 3,1–11
1. NELIPÜHA See ei sünni väe ega võimu läbi, vaid minu Vaimu läbi, ütleb vägede Issand. Sk 4,6 Ap 2,1-21; Jh 14,15-19(20-23a); Ps 118,1-14 Jutlus: Jh 14,15–19(20–23a)23b–27
9. Pühapäev Karista mind, Issand, aga õiglaselt, mitte oma raevus, et sa mind täiesti ei hävitaks. Jr 10,24 Kui Lohutaja tuleb, siis ta toob maailmale selguse patu kohta ja õiguse kohta ja kohtu kohta. Jh 16,8 Tõde puudutab meie olemasolu. See ei ole pelgalt mõistuse, targutamise või vaidlemise küsimus, vaid puudutab meid palju sügavamalt. Ja tõde, kui me teda kohtame, nõuab meilt kuulekust. Vastasel korral oleme sunnitud selle eest põgenema. Jaan Kiivit jun
2. NELIPÜHA 1Kr 12,4-11; Jh 20,19-23; Ps 118,15-29 Jutlus: Mt 16,13–19
10. Esmaspäev Issand on kuningas ikka ja igavesti! 2Ms 15,18 Kogu jüngrite hulk hakkas rõõmustades valju häälega Jumalat kiitma kõigi vägevate tegude pärast, mida nad olid näinud: "Kiidetud olgu kuningas, kes tuleb Issanda nimel, rahu taevas ja au kõrges!" Lk 19,37–38 Halleluuja hüüdku, kes siin Jeesust tunneb, südame Tal ohvriks annab. Halleluuja laulgu kõik, kes õiged armust, lahti patu, surma hirmust. Rõõmusta! Patuta kiidad Jeesust viimaks, kui saad armust õndsaks! KLPR 294:4. Joachim Neander
11. Teisipäev Issand teab inimese mõtteid, et need on tühised. Ps 94,11 Ma püüan ära tunda Kristust ja tema ülestõusmise väge. Fl 3,10 Usk Jeesusesse ei ole kõneluste ega vaidluste tulemus. Usk Jeesusesse on kingitus. Jumal kingib selle neile, kes siiralt igatsevad patust vabaks saada ja Jeesuses ilmunud Jumala armu vastu võtta. Ehk teisisõnu: neile, kes Jeesust usaldavad ja Teda isiklikult kohtavad. Albert Soosaar 1Kr 14,1–5.27–40; Fl 3,12–21
12. Kolmapäev Ma läkitan nende hulgast pääsenuid rahvaste juurde, kes ei ole kuulnud minust räägitavat; ja need kuulutavad rahvaste keskel minu auhiilgust. Js 66,19 Jeesus ütleb: Minule on antud kõik meelevald taevas ja maa peal. Minge siis, tehke jüngriteks kõik rahvad, ristides neid Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimesse ja õpetades neid pidama kõike, mida mina olen teil käskinud. Mt 28,18–20 Kristlased on inimesed, kes lasevad Jeesuse reaalsusel muuta kõike alates sellest, kes nad on, kuidas nad asju näevad ja kuidas nad elavad. Timothy Keller Ef 3,11–14; Fl 4,1–9
13. Neljapäev Jumal on inimesed loonud ausaks, aga nad ise leiutavad rohkesti riukaid. Kg 7,29 Te tunnete nad ära nende viljast. Mt 7,16 Issand, kui ma vaatan meie, patuste inimeste peale, siis on mul raske kujutleda, et oleme Jeesuses õigeks mõistetud ja taeva jaoks valmistatud vili. Ometi aita mul iseendale ja teistelegi kinnitada seda tõde! Juhani Martikainen 2Kr 3,2–8(9) Fl 4,10–23
14. Reede Aabrahami sulane aga silmitses teda vaikides, et mõista, kas Issand oli ta teekonna lasknud korda minna või mitte. 1Ms 24,21 Teile läheb vaja kannatlikkust, et te Jumala tahtmist täites saaksite kätte tõotuse. Hb 10,36 Usk läbistab ohtlikud orud ja ületab iidsed mäed, usk toob meile taevased varud, usus võitu vaid koged ja näed! Milla Krimm Gl 3,1–5; Õp 10,6–12
15. Laupäev Ma tahan üleastujaile õpetada sinu teid, et patused sinu poole pöörduksid. Ps 51,15 Jumal, meie Päästja tahab, et kõik inimesed õndsaks saaksid ja tõe tunnetusele tuleksid. 1Tm 2,4 Kui varem on läinud midagi viltu, ei tähenda see, et viga ei saaks parandada. Me saame alati proovida end muuta ning lasta Jumalal meid parandada ja lihvida. Palju on meie eneste käes, viimaks on kõik Jumala käes. Laskem Temal end uuendada, et võiksime kord olla otsekui astjad, millest meister tunneb rõõmu. Mare Palgi Ap 18,1–11; Õp 10,22–32
KOLMAINUPÜHA (TRINITATIS) Püha, püha, püha on vägede Issand! Kogu maailm on täis tema au! Js 6,3 Rm 11,(32)33-36; Jh 3,1-8(9-13); Ps 111 Jutlus: 2Kr 13,11–13
16. Pühapäev Minu õnn on, et ma olen Jumalale ligi; Issanda Jumala peale panen ma oma lootuse, et jutustada kõiki sinu tegusid. Ps 73,28 Teie olete valitud sugu, kuninglik preesterkond, püha rahvas, omandrahvas, et te kuulutaksite tema kiidetavust, kes teid on kutsunud pimedusest oma imelisse valgusse. 1Pt 2,9 See on ikka nõnda meie elus: kui süda on süüdatud taevasest tulest ja Jeesus tuleb meie kambrisse, siis tuleb meie ellu rahu, rõõm, troost, valgus ja õnnistused sealtpoolt kaldaid. Kui Tema tuleb meie südamesse ja kambrisse, siis saab kõik uueks ja hoopis teiseks meie sees ja ka meie ümber. Harri Haamer
17. Esmaspäev Otsekui vihm ja lumi tulevad taevast alla ega lähe sinna tagasi, vaid kastavad maad ja teevad selle sigivaks ning kandvaks, et see annaks külvajale seemet ja sööjale leiba, nõnda on ka minu sõnaga, mis lähtub mu suust. Js 55,10–11 Paulus kirjutab: Mu kõne ja mu kuulutus ei püüdnud veenda tarkusega, vaid Vaimu ja väe osutamisega. 1Kr 2,4 Nii nagu Jumal teeb eimillestki kõik ja loob pimedusest valguse, nii teeb ka Tema Sõna, et keset surma ei ole midagi muud kui elu. Martin Luther 2Ms 3,13–20; Õp 11,24–31
17.06. 17. juuni 1722 – Herrnhuti asula ehitustööde algus
18. Teisipäev Issand ütles Jeremijale: "Vaata, ma annan oma sõnad sulle suhu." Jr 1,9 Jätke siis meelde, et te ette ei muretseks, mida eneste eest kosta, sest mina ise annan teile suu ja tarkuse. Lk 21,14–15 Levita Jeesuse nime alandlikkuse ja tasase südamega; näita Talle oma nõtrust ja Tema saab sinu jõuks. Kõrbeisade tarkus Js 43,8–13; Õp 14,29–34
19. Kolmapäev Issand õnnistab neid, kes kardavad teda, nii pisikesi kui suuri. Ps 115,13 Nüüd te olete kõik usu kaudu Jumala lapsed Kristuses Jeesuses. Gl 3,26 Kui imeliselt oled kandnud meid, oma lapsi, kätel Sa, nii armu kui ka hirmu andnud, meid toitnud elusõnaga. On meie jalgel õige tee – Su isaarm on see. KLPR 384:2. Joosep Liiv Ap 17,(16)22–34; Õp 15,13–18
20. Neljapäev Teie hallide juusteni ma kannan teid; mina olen teinud ja mina tõstan üles, mina kannan ja päästan. Js 46,4 Ustav on Jumal, kelle poolt te olete kutsutud osadusse tema Poja Jeesuse Kristuse, meie Issandaga. 1Kr 1,9 Vaikselt võtan vastu, mis Sa tahad lasta tulla minule. Olgu rõõm või mure, ma jään Sinu juurde, Sinu hoiule. Olgu tee ka vaevane, kui jääd, Jeesus, minu ligi, hõiskan ometigi! KLPR 443:1. Johann Caspar Schade Ef 4,1–7; Õp 16,1–9
21. Reede Ma teen nad paljuks ja nad ei vähene, ma teen nad auväärseiks ja neid ei halvustata. Jr 30,19 Jeesus rääkis neile tähendamissõna: "Taevariik on haputaigna sarnane, mille naine võttis ja segas kolme vaka jahu sekka, kuni kõik läks hapnema." Mt 13,33 Issand, tänan Sind, et praeguse maailma kaduvuse kiuste kutsud Sa mind tegelikkusesse, kus külvatakse üksnes igaveseks eluks. Aita mul märgata Sinu salajast, vaid usu silmale nähtavat tööd ning õnnista, et oleksin osa sellest tööst! Marcus Hermen 2Pt 1,16–21; Õp 16,18–33
22. Laupäev Väetite ja imikute suust sa valmistasid kiitva väe oma vastaste pärast. Ps 8,3 Kes on väikseim teie kõikide seas, see on suur. Lk 9,48 Armas Issand, mu Päästja ja Õnnistegija, aitäh Sinu jüngrite eest! Nad on siin maa peal nagu Sinu asendajateks ja ma saan osutada neile oma tänulikkust ja armastust otsekui Sulle. Juhani Martikainen Jh 14,7–14; Õp 17,1–17
1. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kristus ütleb oma jüngritele: Kes teid kuulda võtab, see võtab kuulda mind, kes teid kõrvale lükkab, see lükkab kõrvale minu. Lk 10,16 1Jh 4,(13-16a)16b-21; Lk 16,19-31; Ps 105,1-23 Jutlus: Jh 5,39–47
23. Pühapäev Oh Issand, sina oled suur ja kardetav Jumal, kes peab lepingut ja osutab heldust neile, kes teda armastavad ja tema käske peavad. Me oleme pattu teinud ja eksinud. Tn 9,4–5 Ent kus patt on suurenenud, seal on arm saanud ülirohkeks. Rm 5,20 Ära kohtusse nüüd mine oma sulasega Sa! Sinu arm on imeline, patud andeks annab ta. KLPR 63:2. Hugo Viktor Karl Wühner
4. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Ristija Johannese tunnistust: Tema peab kasvama, aga mina pean kahanema. Jh 3,30 Ap 19,1-7; Lk 1,(5-25)56-66.80; Lk 1,(5-25)57-66.80; Jutlus: Mt 3,1–12
24. Esmaspäev Kas me peaksime Jumalalt vastu võtma ainult head, aga mitte kurja? Ii 2,10 Jeesus palvetas: "Isa, kui sa tahad, võta see karikas minult ära! Ometi ärgu sündigu minu tahtmine, vaid sinu oma!" Lk 22,42 Me ei tea alati, mis on meile kasulik või kahjulik. Aga Jumal teab ja Tema otsustab. Kui ta meie palve tagasi lükkab, siis Ta annab sellega kõige parema vastuse meie küsimusele. Fanny de Sivers
25. Teisipäev Ma jätsin su maha üürikeseks hetkeks, aga ma kogun sind suure halastusega. Js 54,7 Jeesus ütleb: Ma ei jäta teid orbudeks, ma tulen teie juurde. Jh 14,18 See on tõeline ime, et Jumal tuleb meie keskele ja meie juurde. Ta tuleb sinu juurde ja tuleb minu juurde. Ta tuleb meie ellu. Joel Luhamets Mt 10,26–33
26. Kolmapäev Ole mulle armuline, Issand, sest mul on kitsas käes. Ps 31,10 Jeesus ütleb: Teie juuksekarvadki on kõik ära loetud. Ärge kartke! Lk 12,7 Ilma ristita ja kiusatusteta ei tea keegi, mis on usk ja kui vägev see on, ainult kiusatustes ja äpardustes mõistetakse seda. Martin Luther Jh 1,19–28; Õp 20,19–24
27. Neljapäev Jumal ütleb: Nüüdsest peale ma kuulutan sulle uusi asju ja saladusi, mida sa ei tea. Js 48,6 Jumal on teatanud meile oma tahtmise saladuse oma hea nõu kohaselt, mille ta Kristuses oli kavandanud. Ef 1,9 Inimestena on meil raske seada ennast nii, et näeksime Jumala vaatepunktist. Peame seda harjutama – ja harjutust annab Jumala Sõna kuulamine ja lugemine. Aarand Roos Lk 3,10–18
28. Reede Ka meie tahame Issandat teenida, sest tema on meie Jumal. Jos 24,18 Meie, paljud, oleme üks ihu Kristuses, üksikult aga üksteise liikmed. Aga meil on meile antud armu järgi erinevaid armuande. Rm 12,5–6 Su kogudus sind palub nüüd: meilt võta ära patusüüd ning aita oma armuga Sind truudusega teenida! Halleluuja! KLPR 118:2. Thomas Hartmann Ap 13,15–25; Õp 23,29–35
29. Laupäev Mina nuhtlen teid teie tegude vilja mööda, ütleb Issand. Jr 21,14 Ärgem tüdigem head tehes, küll me omal ajal ka lõikame, kui me enne ära ei nõrke. Gl 6,9 Mind, püha Jumal, pühitse, mul oma Vaimu jaga; mu süda võta endale ja meeled mõtetega! Mind keela kurjast armuga ja valva isasilmaga, et Sinu laps ei lange! KLPR 215:3. Ludämilia Elisabet von Schwarzburg-Rudolstadt Ef 2,19–22; Õp 24,10–20
2. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kristus ütleb: Tulge minu juurde kõik, kes olete vaevatud ja koormatud, ja mina annan teile hingamise. Mt 11,28 Ef 2,(11-16)17-22; Lk 14,(15)16-24; Ps 105,24-45 Jutlus: Js 55,1–5
30. Pühapäev Te peate teenima Issandat, oma Jumalat, siis ta õnnistab sinu leiba ja vett. 2Ms 23,25 Ärge siis hakake muretsema, öeldes: "Mis me sööme?" või "Mis me joome?" või "Millega me riietume?" Teie taevane Isa teab ju, et te seda kõike vajate. Mt 6,31.32 Elu põgusust taibates näeme, milline tarkus on mitte millessegi klammerdumises. Ei tasu hoida kinni millestki, sest kõigest silmaga nähtavast ja mõõduga mõõdetavast peame kord loobuma. Järele jääb vaid see, mis kannab kogu eksistentsi – Jumala armastus. Toomas Paul


text:
3-3-1-24-17 Riigikohus 16.06.2017
VSS § 15 lg 2
VSS § 10 lg 2
VSS alusel kinnipidamiskeskusesse paigutamisel tuleb esmalt hinnata, kas esineb vähemalt üks VSS § 15 lg-s 2 sätestatud alus. Selle esinemisel tuleb täiendavalt kontrollida, kas VSS § 10 lg-s 2 sätestatud järelevalvemeetmetega on võimalik tagada lahkumisettekirjutuse täitmist. Lisaks peab kinnipidamine olema kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ning kinnipidamisel peab arvestama igal üksikjuhtumil välismaalasega seotud olulisi asjaolusid. (p 9)
VSS §-s 6^8 sätestatu jäigalt sõnastatud põgenemise ohu eeldusi tuleb kohaldada koos VSS § 6^8 esimese lausega, mis kohustab PPA-d ja kohut välismaalase kinnipidamisel igal üksikjuhtumil põgenemise ohtu hindama. Põgenemise ohu hindamisel ei ole iseenesest keelatud arvesse võtta ka isiku viibimisalust puudutavaid otsustusi erinevates menetlustes, mis võivad mõjutada isiku käitumist vabaduses. PPA ja kohtud ei saa aga sellegipoolest loobuda prognoosotsuse tegemisel isiku varasema käitumise hindamisest. (p-d 12 ja 13)
Vabaduses viibiv väljasaadetav peab tegelema reisidokumendi hankimisega. See aga ei tähenda, et samal ajal ei peaks PPA astuma lahkumiskohustuse sundtäitmiseks vajalikke samme, et hiljem ei tekiks vajadust väljasaadetava pikaajaliseks kinnipidamiseks. (p 15) Esialgse kinnipidamise loa tühistamise järel ei ole kinnipidamiseks enam alust ka siis, kui vahepeal on kohus luba isiku kinnipidamiseks pikendanud. (p 17)
Kuigi VRKS ja VSS alusel toimunud kinnipidamisi ei saa summeerida, võib korduvate kinnipidamiste pikk kestus muuta kinnipidamise ebaproportsionaalseks. (p 14)
VSS § 15 lg 2 p 3 sätestab välismaalase kinnipidamise alusena juhu, kui välismaalasel puuduvad tagasipöördumiseks vajalikud dokumendid või nende hankimine vastuvõtvast või transiidiriigist viibib. Seda sätet tuleb tõlgendada kooskõlas direktiivi 2008/115/EÜ art 15 lg-ga 1, mille p b sätestab, et isikut võib kinni pidada, kui ta hoiab kõrvale tagasisaatmise ette¬valmistamisest või väljasaatmisest või takistab neid. Seetõttu on võimalik tagasipöördumiseks vajalike dokumentide puudumisele tugineda üksnes siis, kui isik ei aita kaasa endale dokumentide hankimisel. (p 11)

matches:
Riigikohus
§ 15
§ 10
§ 15
§ 10
§ 6
kohus
§ 15


Töötervishoid ja tööohutus - vastused.ee	nõuandekeskus internetis
49 nõuandjat, 5166 tasuta nõuannet
Tööõigus (831)
Perekonnaõigus (767)
Korteriomandiõigus (280)
Maksud ja raamatupidamine (137)
Sotsiaalne turvalisus	Töötuskindlustus (88)
Politsei (264)
(29 kirjet)
Küsimus: Kas 12 tunni jooksul on kassapidajal õigus ainult kahele pooletunnisele pausile?15.06.2013
Töötan kaupluses kassapidajana. Mulle on ettenähtud 12 tunni jooksul 2 korda pooletunnist pausi. Alustan kell 8.00 ja esimese pausi saan kell 12.00 ja teine paus tuleb kusagil 15.30 paiku. Vahepeal ei lubata rohkem pause isegi silmade või jalgade puhkamiseks. Tööd tuleb teha küürus, kuna kassa on madalal. Kas on ettenähtud veel puhkepause tööaja sees?	Vastus: Kristi Jõeorg, Tööohutuse spetsialist, Riskianalüüs OÜ, www.riskianaluus.ee
Vastan Teile õigusaktide baasil:
1) Tööandja kohustus (Töötervishoiu ja tööohutuse seadus §13 lg1p3 - https://www.riigiteataja.ee/akt/106072012060) on teostada töökeskkonna riskianalüüsi, kus tuvastatakse riskid töötaja tervisele. Terviseriskide ilmnemisel peab tööandja rakendama meetmeid, mis kõrvaldavad või vähendavad terviseriski. Küürus töötamine on kindlasti füsioloogiline ohutegur. Antud juhul tuleks hinnata võimalust kassat kõrgemale tõsta, et saaksite töötada ergonoomilises (sirge seljaga) asendis. Püstise asendi puhul peaks laua pind jääma vähemalt töötaja puusa kõrgusele, täpsema töö puhul juba umbes naba kõrgusele.
2) Kuna Teie töö on seisvas asendis ja seega suur koormus jalgadele ja seljale, siis peaks tööandja rakendama nii palju pause või istumise/toetamise võimalust, et vältida tervisekahjustuse tekkimist.
Kahjuks ei ole täpsemalt välja toodud, kui palju pause peab võimaldama. Tähtis on leida parim lahendus, kuidas vältida ülekoormuse teket jalgadele ja seljale.
Näiteks soovitaksin jalanõusid, kus on sisetallal tugevdatud jalavõlvi osa.
Soovitan kindlasti tööandjaga rääkida antud teemal ning tuua välja endapoolsed pakkumised nt kõrge ratsatool, et keha toetada, et ei peaks seisma ning tõsta kassat.	Prindi küsimus
Küsimus: Kas kõik tööandjad peavad töötajatele korraldama tervisekontrolli?15.06.2013
Olen klienditeeninduse tööd teinud juba tööandja juures 2 aastat ja pole tehtud tervisekontrolli ning olen uurinud, et mitte keegi pole seda ettevõttes teinud. Kas seda peaks tööandja tegema?	Vastus: Kristi Jõeorg, Tööohutuse spetsialist, Riskianalüüs OÜ, www.riskianaluus.ee
Tööandja kohustus on teostada töötajatele tervisekontrolli, kui selle vajadus on ilmnenud riskianalüüsi alusel.
Töötervishoiu ja tööohutuse seadus (https://www.riigiteataja.ee/akt/106072012060)
7) korraldama käesolevas või muudes seadustes või nende alusel kehtestatud õigusaktidega sätestatud korras tervisekontrolli töötajatele, kelle tervist võib tööprotsessi käigus mõjutada töökeskkonna ohutegur või töö laad, ning kandma sellega seotud kulud.
Töötajate tervisekontrolli kord (https://www.riigiteataja.ee/akt/1005703)	Prindi küsimus
Küsimus: Kust leida infot kuidas mõjuvad rasedale müra, vibratsioon, sundasend, lahustipõhised värvid ja pahtel?03.05.2013
Olen hetkel 7 nädalat rase. Soovin kindlasti edasi tööl käia, töötan puidufirmas. Sooviksin teada, kuidas mõjuvad müra, vibratsioon, sundasend, lahustipõhised värvid ja pahtel tulevase lapse tervisele. On võimalus ka saada kergemale tööle, aga tahaksin just teada, kas mingi teguri eelloetletutest peaks välistama. Tervisega on juba olnud probleeme praegu raseduse alguses. Aga välistades need kõik, polegi ju võimalik töötada, kas ka tolm on ohtlik rasedusele? Ei leia kuskilt infot, mis oleks asjalik.	Vastus: Kristi Jõeorg, Tööohutuse spetsialist, Riskianalüüs OÜ, www.riskianaluus.ee
Kuna Teil on juba terviseprobleeme olnud, siis tuleks kõiki nimetatud ohutegureid (müra, vibratsioon, sundasend, lahustipõhised värvid ja pahtel) raseduse jooksul vältida, kuna need võivad oluliselt lapse tervist mõjutada. Soovitan kindlasti kergemale tööle minna.
Lugege kindlasti läbi määrus "Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded rasedate ja rinnaga toitvate naiste tööks", https://www.riigiteataja.ee/akt/13290413. Head lugemist: Rasedate ja rinnaga toitvate naistöötajate terviseriskid, http://www.ammaemand.org.ee/m_files/e5ee9653ed76d2ba1c60a5c7e5bb3d05.pdf	Prindi küsimus
Küsimus: Kust alustada, et kindlaks teha, kas töö kahjustab tervist?29.04.2013
Töötan tootmisettevõttes, kus teen aktiivselt tööd kätega. Töö on füüsiliselt kätele kurnav ning nüüd on tekkinud vaevused randmetega. Olen mures oma käte seisukorra pärast ja sooviksin töötamise antud ametikohal lõpetada, kui see võib tekitada mulle püsivaid kahjustusi.
Kuhu ma peaksin pöörduda, et seisukorda diagnoosida? Kas perearst või eriarst suunavad mind vajadusel edasi või annavad mulle vastavat infot?
Kui mul diagnoositakse kutsehaigus, siis mis saab edasi? Kas ma jään töövõimetuslehele ning kas see on tasustaud ja kui kaua?
Kas seda antakse taastumiseks või tuleks lõpetada töösuhe?
Kui mul ei diagnoosita kutsehaigust kuid soovin siiski oma tervise tõttu töösuhte lõpetada, kas siis on mul võimalik ka töötukassalt toetust saada?
Heade soovidega,	Vastus: Kristi Jõeorg, Tööohutuse spetsialist, Riskianalüüs OÜ, www.riskianaluus.ee
Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse (edaspidi nimetatud lühendatult TTOS) § 13 lg 1 alusel on tööandja kohustatud teostama töökeskkonna riskianalüüsi, mille käigus selgitatakse välja töökeskkonna ohutegurid, mõõtma vajaduse korral nende parameetrid ning hindama riske töötaja tervisele ja ohutusele.
Sama paragrahvi alusel on tööandja kohustatud teavitama töötajaid töökeskkonnavolinike, töökeskkonnanõukogu liikmete ja töötajate usaldusisikute kaudu ohuteguritest, töökeskkonna riskianalüüsi tulemustest ning tervisekahjustuste vältimiseks rakendatavatest abinõudest.
Riskianalüüsi teostamise üheks eesmärgiks on välja selgitada töötajad, kelle tervis on töökeskkonna ohutegurite võimalikust mõjust ohustatud, ning suunama nad töötervishoiuarsti juurde tervisekontrolli.
Teie küsimusest ei selgu, kas tööandja on teostanud Teie töökeskkonnas riskianalüüsi. Järeldada võib, et seda tehtud ei ole, vastasel juhul oleks Teie tervisele kahjulikult mõjuvad ohutegurid tuvastatud ja Teid oleks suunatud tööandja poolt tervisekontrolli.
TTOS § 14 lg 5 alusel on Teil õigus saada teavet töökeskkonna ohuteguritest, töökeskkonna riskianalüüsi tulemustest ja tööandja poolt tervisekahjustuste vältimiseks rakendatavatest abinõudest.
Teil on ka õigus pöörduda töökeskkonnavoliniku, töökeskkonnanõukogu liikmete ja tegevuskohajärgse tööinspektori poole, kui Teie arvates tööandja poolt rakendatavad abinõud ja antud vahendid ei taga töökeskkonna ohutust.
Teil on õigus tööandjalt nõuda peale töökeskkonna riskianalüüsi teostamist suunamist tervisekontrolli töötervishoiuarsti juurde. Kutsehaiguse diagnoosib töötervishoiuarst, kes teeb kindlaks Teie terviseseisundi ning kogub andmed tööolude ning töö laadi kohta. Kutsehaigus on haigus, mille on põhjustanud töökeskkonna ohutegur või töö laad.
Töötajal tööga seotud haigust (kutsehaigust) kahtlustav arst, ka perearst, võib töötaja saata töötervishoiuarsti juurde. Töötervishoiuarstil on kohustus tööandjale anda soovitusi töötaja viimiseks töösuhteid reguleerivates seadustes sätestatud korras tema nõudmisel ja arsti otsuse alusel ajutiselt või alaliselt teisele tööle või kergendama ajutiselt tema töötingimusi. Arsti otsuseid ja soovitusi on tööandja kohustatud täitma.
Kutsehaiguse diagnoosimise ja kutsehaigusest tingitud ajutise töövõimetuse korral maksab Haigekassa Teile ravikindlustuse seaduse § 54 alusel ajutise töövõimetuse hüvitist ühe kalendripäeva eest ühe kalendripäeva keskmisest tulust teisest töövõimetuse päevast 100 protsenti. Vastavalt Ravikindlustusseaduse § 57 sätetele on kindlustatul haiguse või vigastuse korral õigus saada haigushüvitist kuni haiguslehel märgitud töövõime taastumise päevani või püsiva töövõimetuse kindlakstegemise päevani, kuid mitte rohkem kui 182 järjestikust kalendripäeva.
Töövõimetuslehel viibimisel ja vastava ravi saamisel reeglina eeldatakse, et Teie töövõime taastub täielikult. Püsiva töövõimetuse kindlakstegemise järel või Teie ajutisel töövõimetuslehel viibimise ajal võib tööandja vastavalt töölepingu seaduse § 88 lg 1 töölepingu erakorraliselt üles öelda, kuna Te ei ole pikka aega tulnud toime (või edaspidiselt seoses püsiva töövõimetuse määramisega) tööülesannete täitmisega terviseseisundi tõttu. Töövõime vähenemist terviseseisundi tõttu eeldatakse, kui töötaja terviseseisund ei võimalda tööülesandeid täita nelja kuu jooksul;
Juhul kui soovite ettevõttest lahkuda omal algatusel lahkumisavaldust esitades, peate arvestama asjaoluga, et Teil ei ole õigust töötuskindlustushüvitisele. Eelpoolmainitud paragrahvi alusel tööandjapoolsel töölepingu erakorralisel ülesütlemisel on Teil õigus saada töötuskindlustushüvitist 50% ühe kalendripäeva tulust 100. kalendripäevani ja 40% 101-st kuni 360. kalendripäevani.
29.04.2013.a.	Prindi küsimus
Küsimus: Mida teha, kui tööandja ei korrasta platsi ja suurte aukude tõttu valutavad seljad mitmel tõstukijuhil?13.04.2013
Tere Töötan tõstukijuhina ja tööks on palkide vedamine palgisorteerile, sealt lattu ja laost saele. Mure on selles, et platsil, kus peame tõstukitega töötama on tohutud augud. Selle kvaliteet on 0. Ainult auk augus kinni ja töötempo tihe, sellega kaasnevad seljavalud ja need on kõigil töötajatel, kes sellega tegelevad. Firma nagu ei kavatse/ei taha seda korda teha.
Kas töötajatel on siis nagu õigus vähemalt firmalt nõuda ravimite kulu hüvitamist vms?
Tänud	Vastus: Kristi Jõeorg, Tööohutuse spetsialist, Riskianalüüs OÜ, www.riskianaluus.ee
Vastavalt Töötervishoiu ja tööohutuse seadusele (TTOS) on tööandja kohustus korraldada töökeskkonna riskianalüüs, kus ta tuvastab riskid töötaja tervisele ning määrab tegevused riskide maandamiseks. Hetkel peaks tööandja Teie poolt kirjeldatud võimalikud ohud riskianalüüsis tuvastama, selgitama võimalikud seosed Teie terviseprobleemidega ning kavandama meetmed.
§ 12. Tööandja ennetustegevus (1) Tööandja ennetustegevus on meetmete kavandamine ja rakendamine terviseriskide vältimiseks või vähendamiseks ettevõtte töö kõikides etappides ning töötaja kehalise, vaimse ja sotsiaalse heaolu edendamiseks.
Kas Teile on teostatud töötervishoiuarsti poolt tervisekontrolli?
Tervisekontrollis tuvastatakse võimalikud terviseprobleemid, mis tulenevad tööst ning mis võivad kujuneda ka kutsehaiguseks.
Tööst põhjustatud haigestumist tuvastab töötervishoiuarst ja teatab kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis hiljemalt viie päeva jooksul pärast haiguse diagnoosimist Tööinspektsiooni kohalikule asutusele.
Vastavalt TTOS-le on töötajal õigus keelduda tööst või peatada töö, mille täitmine seab ohtu tema või teiste isikute tervise või ei võimalda täita keskkonnaohutuse nõudeid, teatades sellest viivitamata tööandjale või tema esindajale ja töökeskkonnavolinikule. Lisaks on töötajal õigus saada tööst põhjustatud tervisekahjustuse eest hüvitist võlaõigusseaduses sätestatud ulatuses.
Hüvitise nõude aluseks võib olla töötervishoiu arsti poolt tuvastatud tööst põhjustatud haigestumine. Töötervishoiuarst tuvastab ka haiguse tekkepõhjused ning kindlasti viitab ka töökeskkonna ohutegurite mõjule.	Prindi küsimus
Küsimus: Kas on tööõnnetus ja makstakse 100% hüvitist, kui tööajal asutuse territooriumil libastusin?31.03.2013
Asutuse kinnisel territooriumil pargivad ka tööliste autod, läksin tööajal 5 minutit enne lõunat autosse, et midagi sealt võtta, libastusin selja peale katuselt kuhjunud paksul jäärandil ning vigastasin selga ja nüüd mõneks ajaks töövõimetu.
Lugupidamisega,	Vastus: Kristi Jõeorg, Tööohutuse spetsialist, Riskianalüüs OÜ, www.riskianaluus.ee
Vastavalt Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 22 on tööõnnetus töötaja tervisekahjustus, mis toimus tööandja antud tööülesannet täites või muul tema loal tehtaval tööl, tööaja hulka arvataval vaheajal või muul tööandja huvides tegutsemise ajal. Ettevõtte territooriumil libastumise ja tervisekahjustuse saamisel on tegemist tööõnnetusega, sest paratamatult tekib töötajal mitmesugustel põhjustel vajadus liikuda ettevõtte territooriumil kui ka ruumides. Tööandja on kohustatud tagama vastavalt määrusele "Töökohale esitatavate töötervishoiu ja tööohutuse nõuded", ettevõtte territooriumil liiklevate jalakäijate ehk töötajate ohutuse.
Tööõnnetuse uurimise eesmärgiks on välja selgitada tööõnnetuse asjaolud ja põhjused ning kindlaks määrata abinõud samalaadse juhtumi kordumise vältimiseks. Tööõnnetuse korral saate vastavalt ravikindlustusseaduse § 54 lg 1 haigekassalt 100 protsenti hüvitist ühe kalendripäeva eest ühe kalendripäeva keskmisest tulust.
Vastuse koostas hr Priit Siitan.	Prindi küsimus
Küsimus: Kas turismiettevõttes hobustega töötamisel peaks tööandja mulle tagama elukindlustuse?22.03.2013
Kui ma töötan turismiettevõttes hobustega, kas tööandja peaks mulle tagama elukindlustuse või midagi taolist? Selleks, et hobustega võistelda, tuleb teha elukindlustus, seega kas mul on ka see kohustus?	Vastus: Kristi Jõeorg, Tööohutuse spetsialist, Riskianalüüs OÜ, www.riskianaluus.ee
Vastavalt Töötervishoiu ja tööohutuse seadusele (TTOS) ei ole tööandja kohustatud tegema/tagama töötajale elukindlustust.
Tööandja on TTOS § 13 lg1 p3 alusel kohustatud korraldama töökeskkonna riskianalüüsi, milles hinnatakse ohutegureid ja nende mõju töötaja tervisele. Vastavalt TTOS § 12 lg1 peab tööandja kavandama meetmeid ennetustegevuseks ja rakendama neid terviseriskide vältimiseks või vähendamiseks ettevõtte töö kõikides etappides ning töötaja kehalise, vaimse ja sotsiaalse heaolu edendamiseks.	Prindi küsimus
Küsimus: Kui ma töö ajal tööandja parklas libeduse tõttu kukun, kas see loetakse tööõnnetuseks?03.03.2013
Millise õigusakti alusel on tööandjal kohustus liivatada talvel autoparklat, et tagada töötajate ohutu liikumine? Kuidas on see reguleeritud?
Kui ma parklas libeduse tõttu kukun tööajal, kuna olen liikuval tööl, kas see loetakse tööõnnetuseks?
Tänud juba ette,	Vastus: Kristi Jõeorg, Tööohutuse spetsialist, Riskianalüüs OÜ, www.riskianaluus.ee
Vastavalt Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 22 on tööõnnetus töötaja tervisekahjustus , mis toimus tööandja antud tööülesannet täites. Teie küsimusest võib aru saada, et Te täitsite parklas liikudes tööülesandeid (juhtus Teie töö ajal). Kui parkla asub tööandja territooriumil, on tööandja kohustatud tagama vastavalt määrusele "Töökohale esitatavate töötervishoiu ja tööohutuse nõuded", seal liiklevate jalakäijate ehk töötajate ohutuse. Tööandja üks põhikohustusi vastavalt Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 13 on hinnata töökeskkonna riske ja välja selgitada kõik töötajaid mõjutada võivad ohud. Parklas riske hinnates oleks kindlasti pööratud tähelepanu libedusele ja sellest tingitud võimalikule kukkumisohule ning tööandja oleks pidanud kavandama abinõud töötajate kukkumise vältimiseks.
Küsimus: Kas välisriigis ettevõtte harukontoris juhtunud õnnetus on tööõnnetus ja kes maksab välisriigi haigla raviarve?01.03.2013
Kas see on tööõnnetus, kui mind suunatakse Eesti kontorist tööle Lätti, kuna seal asub meie ettevõtte harukontor ja ma seal kukkusin trepist alla? Kandsin küll kontsakingi, kuid ka trepp võis libe olla, mind viidi sealt kiirabiga haiglasse ja esitati arve. Kas pean selle arve ise maksma või teeb seda ettevõte? Arve võtsin küll ettevõtte nimele, kuid nende sõnul pean selle ise tasuma ja siis haigekassasse pöörduma ning sealt raha tagasi küsima.
Veel tekkis küsimus, et kas see on tööõnnetus kui minuga oleks juhtunud tee peal liiklusõnnetus?	Vastus: Kristi Jõeorg, Tööohutuse spetsialist, Riskianalüüs OÜ, www.riskianaluus.ee
Küsimusest võib aru saada, et Teid suunati tööandja poolt tööülesandeid täitma väljaspool Eestit ettevõtte harukontorisse. Kukkusite ettevõtte harukontoris võimaliku libeduse tõttu ja see juhtum kvalifitseerub Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 22 mõistes tööõnnetuseks. Tööandja on kohustatud tööõnnetuse asjaolude ja põhjuste väljaselgitamiseks läbi viima uurimise, mis lõpeb tööõnnetuse raporti vormistamisega, millest üks eksemplar antakse ka Teile.
Kui reisitakse Euroopa Liidu territooriumil, on vaja, et oleks kaasas Euroopa ravikindlustuskaart või selle asendussertifikaat. Euroopa ravikindlustuskaart annab õiguse vajaminevale arstiabile Euroopa Liidu territooriumil viibimise ajal. Euroopa ravikindlustuskaarti saate kasutada, kui Teil on Eestis toimiv ravikindlustus. Miks Teil Läti raviasutuses arve esitati, ei saa täpsemalt info vähesuse tõttu vastata, kuid palun pöörduge selles küsimuses Haigekassa poole.
Kas teel toimunud liiklusõnnetuse korral, kui saate vigastada, on tegemist tööõnnetusega või mitte, selgitab uurimine. Sellisel juhul tuleb arvestada, kas sõiduks kasutasite ühiskondlikku transporti või ametisõidukit. Ametisõidukit kasutades võib teel juhtunud liiklusõnnetus kvalifitseeruda Teie vigastuse korral tööõnnetuseks.
Küsimus: Kuhu pöörduda, kui töötrauma juhtus proovipäevadel ja nüüd ei tunnista tööandja mind töötajaks?11.02.2013
Mul juhtus raske töötrauma - luumurrud ja vaagnaluu murd tööl olles proovipäevadel - kolm proovipäeva oli mõeldud ja et siis vormistame. Antud trauma juhtus kolmandal päeval, muidugi ei vormistatud mind sinna tööle, kuid kõik see juhtus töökohal, kust mind kiirabi ära viis ja kõik fikseeris. Olin ka tööriietes, tegu siis koristaja töökohaga. Sattusin selle traumaga koheselt haiglasse opilauale ja veetsin kaks nädalat haiglas, nüüd on mul taastumisperiood, veel pole kindel, kui pikk, kuid kuidas ma peaksin edasi toimima ja kuhu pöörduma?
Helistasin mupo-sse, nemad soovitasid neile avaldus koostada, aga kuidas ma seda koostan, mis vormis, mulle on see täiesti võõras teema, hetkel olen ka peaaegu liikumisvõimetu, et minna juristi jutule konsulteerima. Mupo soovitas pöörduda ka kohtusse, mis paberid on mul selleks vaja ja kuidas edasi toimida? Olen väga tänulik juba ette vastuse eest!	Vastus: Kristi Jõeorg, Tööohutuse spetsialist, Riskianalüüs OÜ, www.riskianaluus.ee
Töölepingu seadus § 86 lõige 1 tulenevalt on katseajaks esimesed 4 kuud alates töötaja faktilisest tööle asumise päevast. Katseaja eesmärgiks on kindlaks teha, kas töötaja sobib kokkulepitud tingimustel tööd tegema või mitte. Samuti hinnatakse, kas töötaja tervis, teadmised, oskused, võimed ja isikuomadused vastavad tasemele, mida nõutakse töö tegemisel. Teie suhtes rakendatud nn. proovipäevi võime lugeda tegelikult katseajaks alates Teie proovitööle asumise päevast. Tööõnnetus on töötaja tervisekahjustus, mis toimus tööandja antud tööülesannet täites.
Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 22 lõige (3) alusel arst teatab raskest tööõnnetusest viivitamata tööandjale ja Tööinspektsiooni kohalikule asutusele. Teie küsimusest ei selgu, kas arst teavitas Tööinspektsiooni Teiega toimunud raskest tööõnnetusest või mitte. Nii tööandja kui ka tööinspektor peavad välja selgitama kõik õnnetuse põhjused ja asjaolud ning kas juhtum oli põhjuslikus seoses Teie tööga.
Arvates, et Teiega toimunust ei ole Tööinspektsioon teadlik, palun pöörduge abi saamiseks Tööinspektsiooni poole (üldtelefon 6269400).
Tööinspektsiooni ülesanne on välja selgitada Teie kirjas vihjatud õnnetusjuhtumi põhjused ja asjaolud ning seosed tööga.
Vastuse koostas härra Priit Siitan.	Prindi küsimus


Eesti Haigekassa meditsiiniseadmete loetelu muutmise kriteeriumid ning nende hindamise kord – Riigi Teataja
Eesti Haigekassa meditsiiniseadmete loetelu muutmise kriteeriumid ning nende hindamise kord
Eesti Haigekassa meditsiiniseadmete loetelu muutmise kriteeriumid ning nende hindamise kord - sisukord
§ 4 Meditsiiniliselt põhjendatud näidustuse olemasolu meditsiiniseadme tavakasutamiseks ja alternatiivsete meditsiiniseadmete või raviviiside olemasolu
§ 5 Raviks vajalike meditsiiniseadmete optimaalne kogus lähtuvalt diagnoosist, haiguse raskusastmest või muudest ravi kulgu mõjutavatest asjaoludest
§ 6 Vastavus ravikindlustuse rahalistele võimalustele, sealhulgas muu avaliku rahastamisallika olemasolu
§ 7 Meditsiiniseadme kulutõhusus
§ 8 Meditsiiniseadme vastavus meditsiiniseadme seadusele
§ 9 Kriteeriumidele vastavuse hindajad
§ 11 Ettepaneku menetlemine
§ 12 Ettepaneku menetlemine erandkorras
Vastu võetud 18.09.2008 nr 55
RTL 2008, 78, 1100
Määrus kehtestatakse «Ravikindlustuse seaduse» § 481 lõike 5 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Eesti Haigekassa (edaspidi haigekassa) meditsiiniseadmete loetelu (edaspidi loetelu) muutmisel arvestatavate kriteeriumide täpsem sisu, kriteeriumidele vastavuse hindajad ning hindamise kord.
(2) Käesoleva määruse tähenduses käsitletakse loetelu muutmisena meditsiiniseadme kandmist meditsiiniseadmete loetellu ja loetelust kustutamistning meditsiiniseadme nimetuse, piirhinna või haigekassa poolt üle võetava kohustuse piirmäära ja kindlustatud isiku omaosaluse määra ning nende kohaldamise tingimuste muutmist.
(1) Loetelu muutmise võivad algatada «Ravikindlustuse seaduse» § 481 lõikes 6 nimetatud isikud (edaspidi ettepaneku algataja).
1) loetelus oleva meditsiiniseadme nimetuse, loetellu kantud piirhinna, haigekassa poolt ülev võetava kohustuse piirmäära ja kindlustatud isiku omaosaluse määra ning nende kohaldamise tingimuste muutmiseks;
2) meditsiiniseadme loetelust kustutamiseks;
3) uue meditsiiniseadme loetellu kandmiseks.
(1) Meditsiiniseadme kandmisel loetellu või loetelust kustutamisel arvestatakse järgmisi kriteeriume:
2) raviks vajalike meditsiiniseadmete optimaalne kogus lähtuvalt diagnoosist, haiguse raskusastmest või muudest ravi kulgu mõjutavatest asjaoludest;
5) meditsiiniseadme vastavus «Meditsiiniseadme seadusele».
(2) Juhul, kui muudetakse loetellu kantud meditsiiniseadme piirhinda, hinnatakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud kriteeriume.
§ 4. Meditsiiniliselt põhjendatud näidustuse olemasolu meditsiiniseadme tavakasutamiseks ja alternatiivsete meditsiiniseadmete või raviviiside olemasolu
Käesoleva määruse § 3 lõike 1 punktis 1 sätestatud kriteeriumile hinnangu andmisel lähtutakse järgmistest asjaoludest:
1) meditsiiniliselt põhjendatud näidustuse olemasolu meditsiiniseadme tavakasutamiseks;
2) meditsiiniseadme kasutamisest oodatavast ravitulemusest, sealhulgas ravi tulemuslikkuse lühi- ja pikaajalisest prognoosist;
3) Eestis meditsiiniseadet vajavate patsientide arvu prognoosist;
4) patsiendi isikupära võimalikust mõjust ravi tulemustele;
5) ravi võimalikest kõrvaltoimetest;
6) võrdlusest Eestis ja rahvusvaheliselt kasutatavate alternatiivsete meditsiiniseadmetega ja raviviisidega, sealhulgas ravimite ja tervishoiuteenustega;
7) meditsiiniseadme võrdlusest meditsiiniseadmete loetellu kantud meditsiiniseadmetega, sealhulgas uue seadme asendatavuse või täiendavast mõjust kehtivale loetelule;
8) meditsiiniseadmega lahendatava meditsiinilise probleemi põhjuslikust seosest potentsiaalse patsiendi teadlike valikutega.
§ 5. Raviks vajalike meditsiiniseadmete optimaalne kogus lähtuvalt diagnoosist, haiguse raskusastmest või muudest ravi kulgu mõjutavatest asjaoludest
Käesoleva määruse § 3 lõike 1 punktis 2 sätestatud kriteeriumile hinnangu andmisel lähtutakse järgmistest asjaoludest:
1) diagnoosist või muust näidustusest, haiguse raskusastmest või muust ravi kulgu mõjutavast asjaolust tulenevalt raviperioodiks vajaliku meditsiiniseadme optimaalsest kogusest;
2) raviks vajaliku optimaalse meditsiiniseadme koguse võrdlusest rahvusvahelise kogemusega ja olemasolevate ravijuhenditega;
3) meditsiiniseadet vajavate patsientide arvu prognoosist Eestis diagnoosi või muu näidustuse, haiguse raskusastme või muu ravi kulgu mõjutavate asjaolude kaupa.
§ 6. Vastavus ravikindlustuse rahalistele võimalustele, sealhulgas muu avaliku rahastamisallika olemasolu
Käesoleva määruse § 3 lõike 1 punktis 3 sätestatud kriteeriumile hinnangu andmisel lähtutakse järgmistest asjaoludest:
1) meditsiiniseadme lühi- ja pikaajaline mõju ravikindlustuse eelarve kuludele, sealhulgas tuuakse välja eraldi mõju tervishoiuteenuste, ravimite ja töövõimetushüvitiste kuludele;
2) meditsiiniseadme kasutamise mõjust tervishoiuteenuste kättesaadavusele;
3) meditsiiniseadme hüvitamisest muudest avalikest vahenditest.
§ 7. Meditsiiniseadme kulutõhusus
(1) Käesoleva määruse § 3 lõike 1 punktis 4 sätestatud kriteeriumile hinnangu andmisel võrreldakse meditsiiniseadet loetelus olevate meditsiiniseadmetega või võimalike alternatiivsete lahendustega sama meditsiinilise probleemi lahendamisel, sealhulgas ravimite ja tervishoiuteenuste kuluga.
(2) Meditsiinilise kulutõhususe hindamisel arvestatakse järgmisi kulude aspekte kompleksselt nii loetellu kantavate meditsiiniseadmete kui ka alternatiivsete võimaluste puhul:
1) meditsiiniseadme kulud (hind), sh võrreldes alternatiivse meditsiiniseadmega, ravimitega, kirurgilise sekkumisega jne;
3) tervishoiuteenuste ja soodusravimite kulud;
§ 8. Meditsiiniseadme vastavus meditsiiniseadme seadusele
Käesoleva määruse § 3 lõike 1 punktis 5 sätestatud kriteeriumile hinnangu andmisel lähtutakse järgmistest asjaoludest:
1) meditsiiniseadme vastavusest «Meditsiiniseadme seadusele» ja selle alusel kehtestatud õigusaktidele;
2) Euroopa riikides aktsepteeritud standarditest meditsiiniseadme kasutamiseks ja tõenduspõhisusest;
3) meditsiiniseadme kasutamise kogemusest Eestis ja Euroopa riikides.
§ 9. Kriteeriumidele vastavuse hindajad
(1) Kriteeriumidele vastavuse hindajad (edaspidi hindaja) on asjaomane erialaarstide ühendus, haigekassa ja Terviseamet.
(2) Asjakohane erialaühendus annab hinnangu:
(3) Haigekassa annab hinnangu:
(4) Terviseamet annab hinnangu «Meditsiiniseadme seaduses» ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele vastavuse osas.
(5) Hindaja annab esitatud ettepaneku kohta ettenähtud ulatuses pädeva eksperdi hinnangu (edaspidi eksperthinnang).
(6) Hindaja annab eksperthinnangu nendele kriteeriumidele, mis on otseselt seotud ettepanekus toodud meditsiiniseadmega.
(7) Hindaja vastutab eksperthinnangu objektiivsuse ja õigsuse eest.
(1) Ettepaneku algataja vormistab ja esitab haigekassale sellekohase taotluse määruse lisas loetletud andmetega, millele vajaduse korral lisatakse täiendavaid andmeid või viiteid vastavale allikale teaduskirjanduses, võimalusel elektroonsete linkidena Interneti aadressil.
(2) Ettepanek loetakse vastuvõetuks, kui algataja taotluses sisalduvad kõik §-des 4–8 toodud kriteeriumidele hinnangu andmiseks vajalikud andmed, arvestades § 3 lõikes 2 toodud erisust.
§ 11. Ettepaneku menetlemine
(1) Pärast ettepaneku vastuvõtmist astub haigekassa ettepaneku menetlemiseks läbirääkimistesse selle algatajaga. Kui ettepaneku on algatanud haigekassa ise, astub haigekassa läbirääkimistesse asjast huvitatud tootjaga või tootjatega või nende esindajatega.
(3) Hindaja esitab ekspertarvamuse haigekassale 45 päeva jooksul pärast algataja taotluse saamist.
(6) Haigekassa nõukogu esitab sotsiaalministrile ettepaneku muuta loetelu, lisades haigekassa nõukogu kirjaliku arvamuse, algataja taotluse, eksperthinnangud ning vajaduse korral muud asjasse puutuvad seisukohad.
§ 12. Ettepaneku menetlemine erandkorras
2) loetellu kantud meditsiiniseadme nimetust korrigeeritakse keeleliselt.
Sotsiaalministri 18. septembri 2008. a määruse nr 55 «Eesti Haigekassa meditsiiniseadmete loetelu muutmise kriteeriumid ning nende hindamise tingimused ja kord»
TAOTLUS MEDITSIINISEADME KANDMISEKS EESTI HAIGEKASSA MEDITSIINISEADMETE LOETELLU
Taotluse esitaja nimi, registreerimise kood või number, asukoha aadress, telefoninumber, faksi number, e-posti aadress, kontaktisiku ametinimetus ja nimi Kui taotluse esitab tootja esindaja, lisada vastav dokument
Meditsiiniseadme nimetus ja klass, Meditsiiniseadme tootja (ja tootja esindaja Euroopa Liidus andmed)
Vastavalt meditsiiniseadme klassile selle nõuetele vastavust tõendava sertifikaadi, teavitamistõendi ja vastavusdeklaratsiooni.
Kasutamisjuhend (koopia) ja pakendi näidis (pakendimärgistuse koopia)
Meditsiiniseadme tõenduspõhisus Euroopa riikides aktsepteeritud standardite järgi
Meditsiiniseadme kasutamise kogemus Eestis
Meditsiinilised näidustused meditsiiniseadme kasutamiseks tavakasutajale, seadme toime kirjeldus ja keskmised oodatavad ravitulemused (lühi- ja pikaajaline prognoos), ravi võimalikud kõrvaltoimed sh patsiendi isikupära võimalik mõju ravi tulemustele, meditsiinisedmega lahendatava meditsiinilise probleemi põhjuslikust seosest potensiaalse patsiendi teadlike valikutega
Eeldatav patsientide hulk Eestis (lühi- ja pikaajaline prognoos ehk 4 aasta prognoos aastate lõikes)
Eestis ja rahvusvaheliselt kasutatavad alternatiivsed raviviisid (sh meditsiiniseadmed, tervishoiuteenused ja või muud raviviisid, ravimid). Meditsiiniseadme ja alternatiivsete raviviiside toime võrdlus.
Meditsiiniseadme ja antud meditsiiniseadmele alternatiivsete raviviiside hüvitamine muudest avalikest vahenditest Eestis (hüvitamise tingimused ja määr)
Diagnoosist või muust näidustusest, haiguse raskusastmest või muust ravi kulgu mõjutavast asjaolust tulenevalt raviperioodiks vajaliku meditsiiniseadme optimaalne kogus, võrdlus rahvusvahelise kogemusega
Meditsiiniseadet vajavate patsientide arvu prognoos Eestis diagnoosi või muu näidustuse, haiguse raskusastme või muu ravi kulgu mõjutava asjaolu kaupa
Patsiendi eeldatavad ravikulud meditsiiniseadme kasutamisel, sealhulgas tervishoiuteenuste ja soodusravimite kulud
Patsiendi poolt tehtavad kulutused meditsiinisedme kasutamisel, sealhulgas tervishoiuteenuste ja soodusravimite kulud, võrdlus eelpool nimetatud alternatiivsete meditsiinisedmete ja raviviisidega
Meditsiiniseadme kulutõhusus – kulude võrdlus eelpool nimetatud alternatiivsete meditsiinisedmetega ja raviviisidega sealhulgas ravimite ja tervishoiuteenuste kulu.
Meditsiiniseadme jaehind, meditsiiniseadme jaehind teistes EL maades (Soome, Rootsi, Läti, Leedu, Ungari, Poola jt võrreldavate riikide andmed)
Meditsiiniseadme hüvitamine teistes EL riikides (sh millisel määral ja tingimustel, millistest vahenditest). (Soome, Rootsi, Läti Leedu, Ungari, Poola jt võrreldavate riikide andmed)


Vedel- ja gaaskütusel kuumaveekatelde kasutegurile, märgistusele ja tehnilisele dokumentatsioonile esitatavad nõuded ning nende nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord – Riigi Teataja
Vedel- ja gaaskütusel kuumaveekatelde kasutegurile, märgistusele ja tehnilisele dokumentatsioonile esitatavad nõuded ning nende nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord
Vedel- ja gaaskütusel kuumaveekatelde kasutegurile, märgistusele ja tehnilisele dokumentatsioonile esitatavad nõuded ning nende nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord - sisukord
2 NÕUDED KASUTEGURILE
§ 3 Nõuded katelde kasuteguritele
3 VASTAVUSE HINDAMINE NING TÕENDAMINE
§ 4 Vastavuse hindamine ja tõendamine
§ 5 Tehniline dokumentatsioon
§ 6 Vastavusmärgi paigaldamine
§ 7 Moodul B ehk tüübihindamine
§ 8 Taotlus
§ 9 Katla või seadise tootja või tema volitatud esindaja kohustused
§ 10 Teavitatud asutuse kohustused
§ 11 Tüübihindamise sertifikaat
2 Moodul C ehk tüübile vastavuse tõendamine
§ 12 Moodul C ehk tüübile vastavuse tõendamine
§ 13 Katla tootja ja tema volitatud esindaja kohustused
§ 14 Teavitatud asutuse kohustused
3 Moodul D ehk tootmise kvaliteedi tagamine
§ 15 Moodul D ehk tootmise kvaliteedi tagamine
§ 16 Katla tootja ja tema volitatud esindaja kohustused
§ 17 Taotlus
§ 18 Kvaliteedisüsteem
§ 19 Teavitatud asutuse kohustused
§ 20 Kvaliteedisüsteemi järelevalve
4 Moodul E ehk toote kvaliteedi kinnitamine
§ 21 Moodul E ehk toote kvaliteedi kinnitamine
§ 22 Katla tootja ja tema volitatud esindaja kohustused
§ 23 Taotlus
§ 24 Kvaliteedisüsteem
§ 25 Teavitatud asutuse kohustused
§ 26 Kvaliteedisüsteemi järelevalve
5 Kehtetu – RTL 2008, 38, 542 – jõust. 19.05.2008
Vastu võetud 26.01.2004 nr 21
RTL 2004, 14, 190
jõustumine 09.02.2004
(1) Käesolev määrus kehtestab kasuteguri, märgistuse ja tehnilise dokumentatsiooni nõuded vedel- ja gaaskütustega köetavatele kuumaveekateldele (edaspidi katlad) võimsusega 4 kW kuni 400 kW ja nende seadistele ning nende nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise korra ning vastavushindamise protseduurid.
1) kateldele, milles võib kasutada erinevaid kütuseid, sealhulgas tahkeid kütuseid;
2) kuumavee kiirtootmiseks mõeldud kateldele;
3) kateldele, mis on projekteeritud võimaldamaks kasutada tavalistest vedel- ja gaaskütustest oluliselt erinevaid kütuseid (tööstuslik jäätmegaas, biogaas jne);
4) ahjudele, mis on projekteeritud kütmaks peamiselt ruume, kuhu nad on paigaldatud, kusjuures nende lisafunktsiooniks on varustada keskkütet ja majapidamist kuuma veega;
5) kateldele, mille kasulik võimsus on alla 6 kW, mis töötavad loomuliku ringlusega ja on projekteeritud üksnes kuuma vee tootmiseks;
6) üksikeksemplarina valmistatud kateldele;
7) kateldele ja seadistele, mis on turule lastud või kasutusele võetud enne käesoleva määruse jõustumist.
8) koostootmisseadmetele.
1) katel on korpusest ja põletist kombineeritud üksus, milles põlemisel eralduv soojus kantakse üle veele;
2) seadis on katla korpus või katlale paigaldamiseks ette nähtud põleti;
3) kasulik nimivõimsus (Pn kilovattides) on tootja poolt kinnitatud ja tagatud suurim soojusvõimsus, mida on võimalik saavutada kestval kasutamisel tootja poolt määratud kasuteguril;
4) kasutegur (protsentides) on suhe katlaveele ajaühikus ülekantud soojushulga ning ajaühikus katlasse antud kütuse hulga ja kütuse püsirõhulise alumise kütteväärtuse korrutisega;
5) osakoormus (protsentides) on kasulikust nimivõimsusest ajutiselt madalama tegeliku võimsuse ja kasuliku nimivõimsuse suhe;
6) katlavee keskmine temperatuur on katlasse siseneva ja väljuva vee temperatuuri keskväärtus (aritmeetiline keskmine);
7) standardkatel on katel, mille vee keskmine temperatuur on projektiga määratud;
8) madalatemperatuuriline katel on katel, kaasa arvatud vedelkütusel töötav kondensatsioonkatel, mis võib pidevalt töötada katlast väljuva vee temperatuuridel 35–40 °C, tuues teatud tingimustel kaasa suitsugaaside niiskuse kondenseerumise;
9) gaas-kondensatsioonkatel on katel, mis on projekteeritud suure koguse veeauru pidevaks kondenseerimiseks suitsugaasidest.
10) koostootmisseade on seade, mis võib töötada koostootmise režiimil;
11) koostootmine on ühes protsessis samaaegne soojus- ja elektrienergia ja/või mehhaanilise energia tootmine.
2. peatükk NÕUDED KASUTEGURILE
§ 3. Nõuded katelde kasuteguritele
(1) Standardkatelde kasutegur peab olema kasulikul nimivõimsusel (Pn) vähemalt 84+2log(Pn)%, kui katlavee keskmine temperatuur on 70 °C. Osakoormusel 30% peab kasutegur olema vähemalt 80+3log(Pn)%, kui katlavee keskmine temperatuur on vähemalt 50 °C.
(2) Madalatemperatuuriliste katelde kasutegur peab olema kasulikul nimivõimsusel (Pn) vähemalt 87,5+1,5log(Pn )%, kui katlavee keskmine temperatuur on 70 °C. Osakoormusel 30% peab kasutegur olema vähemalt 87,5+1,5log(Pn)%, kui katlavee keskmine temperatuur on 40 °C.
(3) Gaas-kondensatsioonkatelde kasutegur peab olema kasulikul nimivõimsusel (Pn) vähemalt 91+1log(Pn )%, kui katlavee keskmine temperatuur on 70 °C. Osakoormusel 30% peab kasutegur olema vähemalt 97+1log(Pn)%, kui katlasse siseneva vee temperatuur on 30 °C.
(4) Kateldele, mis on ette nähtud nii küttesüsteemi vee kui ka tarbevee soojendamiseks, kohaldatakse lõigetes 1–3 esitatud nõudeid ainult küttesüsteemi vee kuumutamise funktsiooni osas.
3. peatükk VASTAVUSE HINDAMINE NING TÕENDAMINE
§ 4. Vastavuse hindamine ja tõendamine
(1) Katelde nõuetele vastavuse hindamiseks ja tõendamiseks tuleb teostada tüübihindamine, järgides §-des 7–11 sätestatut, ja enne katla turule laskmist tootja või tema volitatud esindaja valikul:
1) tüübile vastavuse tõendamine, järgides §-des 12–14 sätestatut, või
2) tootmise kvaliteedi tagamine, järgides §-des 15–20 sätestatut, või
3) toote kvaliteedi kinnitamine, järgides §-des 21–26 sätestatut.
(2) Ainult gaaskütust kasutavate katelde kasutegurile esitatavatele nõuetele vastavuse hindamine ja tõendamine viiakse läbi vastavalt majandusministri 28. juuni 2002. a määrusele nr 26 «Gaasi- ja abiseadme nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord ning nõuetele vastavuse hindamiseks ja tõendamiseks vajalikud vastavushindamise protseduurid».
(3) Katla turule laskmisel tuleb katel varustada vastavusdeklaratsiooniga.
(4) Katla juurde kuuluvale seadisele, mis lastakse turule katlast eraldi, paigaldatakse vastavusmärk, järgides §-s 6 ja käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 nimetatud menetluste seast valitud menetluse kohta sätestatut ning lisatakse vastavusdeklaratsioon, mis määratleb parameetrid tagamaks §-s 3 nõutavate kasutegurite saavutamise pärast selle paigaldamist.
(5) Katel loetakse §-s 3 sätestatud nõuetele vastavaks, kui katel vastab harmoneeritud standarditele, mille kohta on avaldatud viide Euroopa Liidu ametlikus teatajas ja mida ülevõtva rahvusliku standardi kohta on avaldanud viite vähemalt üks Euroopa Liidu liikmesriik.
§ 5. Tehniline dokumentatsioon
(1) Enne tüübihindamist koostab tootja või tema volitatud esindaja katlale tehnilise dokumentatsiooni. Tehnilise dokumentatsiooni olemasolu tuleb tagada ka teistes §-s 4 nimetatud vastavuse hindamise ja tõendamise protseduurides.
(2) Tehnilise dokumentatsiooni põhjal peab olema võimalik hinnata, kas katel vastab kehtestatud nõuetele. Tehniline dokumentatsioon peab vajalikul määral käsitlema katla projekteerimist, valmistamist ja kasutamist ning seal peab sisalduma järgnev informatsioon:
1) üldine tüübikirjeldus;
2) põhimõttelised projekteerimis- ja tootmisjoonised ning seadme osade, alamkoostude, ahelate jms joonised;
3) jooniste ja skeemide ning katla tööpõhimõtete mõistmiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused;
4) loetelu asjakohastest katelde energiatõhusust käsitlevatest harmoneeritud standarditest, mida on täielikult või osaliselt valmistamisel järgitud, või kui standardeid pole järgitud, siis kirjeldus muudest meetmetest, mida on rakendatud kasutegurile sätestatud nõuetele vastavuse tagamiseks;
5) konstrueerimisarvutuste tulemused, sooritatud kontrollid ja muu taoline;
(3) Katla tootja või tema volitatud esindaja peab tehnilist dokumentatsiooni säilitama vähemalt kümme aastat arvates viimase katla valmistamisest.
(4) Kui katla tootja või tema volitatud esindaja ei asu Eestis või Euroopa Liidu liikmesriigis, peab tehnilise dokumentatsiooni säilitamise tagama isik või asutus, kes laseb katla turule.
§ 6. Vastavusmärgi paigaldamine
(1) Tõendamaks katla vastavust käesoleva määruse nõuetele peab tootja või tootja volitatud esindaja paigaldama katlale enne selle turule laskmist vastavusmärgi vastavalt Vabariigi Valitsuse 12. detsembri 2000. a määrusele nr 423 «Vastavusmärgi kuju, mõõtmed ja paigaldamise kord», arvestades käesolevast määrusest tulenevaid erisusi.
(2) Kui toote nõuetele vastavuse hindamisel ja tõendamisel kasutatakse § 4 lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud menetlust, peab vastavusmärgile järgnema katla kvaliteedisüsteemi üle järelevalvet teostava teavitatud asutuse registreeringunumber.
(3) Vastavusmärgile peab olema lisatud selle paigaldamise aastaarvu kaks viimast numbrit.
(4) Kui katlale kehtestab nõudeid ka mõni teine õigusakt, mis samuti näeb ette vastavusmärgi paigaldamise kohustuse, siis kinnitab sellele katlale vastavusmärgi paigaldamine, et katel vastab ka selle õigusakti nõuetele.
1. jagu Moodul B ehk tüübihindamine
§ 7. Moodul B ehk tüübihindamine
Tüübihindamine on menetlus, mille kaudu teavitatud asutus hindab ja tõendab, et katel, mis on toodangu näidiseks, vastab «Seadmete energiatõhususe seaduse» ja käesoleva määruse nõuetele.
§ 8. Taotlus
(1) Katla tootja või tema volitatud esindaja esitab teavitatud asutusele taotluse tüübihindamiseks.
1) tootja nime ja aadressi ning kui taotluse esitab tootja volitatud esindaja, siis ka tema nime ja aadressi;
2) kirjalikku kinnitust selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele;
3) paragrahvis 5 sätestatud tehnilist dokumentatsiooni.
§ 9. Katla või seadise tootja või tema volitatud esindaja kohustused
(1) Paragrahvi 8 lõikes 1 nimetatud taotluse esitaja peab andma teavitatud asutusele katla, mis on toodangu näidiseks (edaspidi toodangutüüp).
(2) Teavitatud asutus võib nõuda täiendavaid toodangutüüpe, kui neid on vaja katseprogrammiks.
(3) Paragrahvi 8 lõikes 1 nimetatud taotluse esitaja peab tüübihindamise sertifikaadi väljastanud teavitatud asutust informeerima igast heakskiidetud toodangutüübi muudatusest, mis võib mõjutada toodangu kasutamistingimusi või selle vastavust «Seadmete energiatõhususe seaduse» ja käesoleva määruse nõuetele.
(4) Tootja või tema volitatud esindaja peab tüübihindamise sertifikaadi ja selle lisade koopiaid säilitama koos tehnilise dokumentatsiooniga kümme aastat arvates viimase katla valmistamisest.
(5) Kui katla tootja või tema volitatud esindaja ei asu Eestis või Euroopa Liidu liikmesriigis, peab lõikes 4 nimetatud dokumentatsiooni säilitamise tagama isik või asutus, kes laseb katla turule.
§ 10. Teavitatud asutuse kohustused
1) hindama tehnilist dokumentatsiooni, kontrollima, kas toodangutüüp on valmistatud sellega kooskõlas;
2) tegema kindlaks katla osad, mis on konstrueeritud katelde energiatõhusust käsitlevate harmoneeritud standardite kohaselt, ning osad, mille konstrueerimisel pole järgitud katelde energiatõhusust käsitlevaid harmoneeritud standardeid;
3) tegema või laskma teha vastavaid ülevaatusi ja katseid, kontrollimaks kas tootja poolt kasutatud lahendused selles osas, kus ei ole kasutatud katelde energiatõhusust käsitlevaid harmoneeritud standardeid, võimaldavad katlal vastata «Seadmete energiatõhususe seaduses» ja käesolevas määruses sätestatud nõuetele katla kasuteguri osas või seadisel tagada nende nõuete täitmine seadise ühendamisel katlaga;
4) tegema või laskma teha vastavaid ülevaatusi ja katseid, kontrollimaks kas asjakohaseid standardeid, juhul kui tootja on otsustanud neid kasutada, on ka tegelikult järgitud;
5) leppima taotluse esitajaga kokku koha, kus ülevaatused ja vajalikud katsed teostatakse.
(2) Kui toodangutüüp vastab «Seadmete energiatõhususe seaduse» ja käesoleva määruse alusel kehtestatud nõuetele, peab teavitatud asutus väljastama taotluse esitajale tüübihindamise sertifikaadi.
(3) Kui heakskiidetud toodangutüübi juures tootja poolt tehtavad muudatused võivad mõjutada ettenähtud kasutamistingimusi või katla vastavust «Seadmete energiatõhususe seaduse» ja käesoleva määruse nõuetele, peab tüübihindamise sertifikaadi väljastanud teavitatud asutus muudatusi hindama. Uus heakskiit antakse täiendusena esialgsele tüübihindamise sertifikaadile.
(4) Teavitatud asutus peab informeerima teisi teavitatud asutusi tüübihindamise sertifikaadi ja selle täienduste väljaandmisest. Teistel teavitatud asutustel on õigus saada koopia tüübihindamise sertifikaadist ja selle täiendustest. Täiendused ja lisad tüübihindamise sertifikaadile peavad olema kättesaadavad teistele teavitatud asutustele.
(5) Teavitatud asutus, kes keeldub tüübihindamise sertifikaati või selle täiendust väljastamast või tunnistab tüübihindamise sertifikaadi kehtetuks, peab sellest informeerima tootjat, tootja volitatud esindajat ja teisi teavitatud asutusi, näidates ära vastava otsuse tegemise põhjused ning selgitades tootjale või tema volitatud esindajale otsuse vaidlustamise võimalusi.
§ 11. Tüübihindamise sertifikaat
Tüübihindamise sertifikaat peab sisaldama järgmist:
2) tüübihindamise käigus tehtud järeldused;
3) heakskiidetud toodangutüübi identifitseerimiseks vajalikud andmed.
2. jagu Moodul C ehk tüübile vastavuse tõendamine
§ 12. Moodul C ehk tüübile vastavuse tõendamine
Tüübile vastavuse tõendamine on menetlus, mille käigus tootja või tema volitatud esindaja hindab ja tõendab, et asjaomane katel vastab tüübihindamise sertifikaadis kirjeldatud toodangutüübile ning «Seadmete energiatõhususe seaduse» ja käesoleva määruse nõuetele.
§ 13. Katla tootja ja tema volitatud esindaja kohustused
(1) Katla tootja või tema volitatud esindaja peab paigaldama igale katlale vastavusmärgi ja koostama kirjaliku vastavusdeklaratsiooni.
(2) Tootja või tema volitatud esindaja peab säilitama vastavusdeklaratsiooni koopiat kümme aastat arvates viimase katla valmistamisest.
(3) Kui katla tootja või tema volitatud esindaja ei asu Eestis või Euroopa Liidu liikmesriigis, peab vastavusdeklaratsiooni koopia säilitamise tagama isik või asutus, kes laseb katla turule.
(4) Tootja peab rakendama kõiki vajalikke meetmeid kindlustamaks, et valmistamisprotsessiga tagatakse toodetud katelde vastavus tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ning «Seadmete energiatõhususe seaduses» ja käesolevas määruses kasutegurile esitatud nõuetele.
§ 14. Teavitatud asutuse kohustused
(1) Katla tootja poolt valitud teavitatud asutus peab toodetud katlaid pisteliselt kontrollima, järgides käesolevas paragrahvis sätestatut.
(2) Tagamaks katla vastavuse «Seadmete energiatõhususe seaduse» ja käesoleva määruse nõuetele, peab teavitatud asutus kontrollima piisaval hulgal kohapeal võetud näidiseksemplare katelde energiatõhusust käsitlevates harmoneeritud standardites nimetatud või nendega samaväärsete katsetega.
(3) Kui selgub, et näidiseksemplar ei vasta nõuetele, peab teavitatud asutus rakendama asjakohaseid meetmeid.
3. jagu Moodul D ehk tootmise kvaliteedi tagamine
§ 15. Moodul D ehk tootmise kvaliteedi tagamine
Tootmise kvaliteedi tagamine on menetlus, mille käigus tootja hindab ja tõendab, et katel vastab tüübihindamise sertifikaadis toodud kirjeldustele ja on kooskõlas «Seadmete energiatõhususe seaduse» ning käesoleva määruse nõuetega.
§ 16. Katla tootja ja tema volitatud esindaja kohustused
(1) Tootja või tema volitatud esindaja peab kinnitama igale katlale vastavusmärgi ja koostama kirjaliku vastavusdeklaratsiooni.
(2) Tootja peab:
1) kasutama tootmisel, toodangu lõppkontrollil ja katsetamisel piisavalt ning efektiivselt teavitatud asutuse poolt heakskiidetud kvaliteedisüsteemi;
2) informeerima kvaliteedisüsteemi heaks kiitnud teavitatud asutust igast kvaliteedisüsteemi muutmise ettepanekust;
3) võimaldama §-s 20 nimetatud järelevalveprotseduuride teostamist;
4) säilitama §-s 17 nimetatud taotlust, käesoleva lõike punktis 2 nimetatud kvaliteedisüsteemi muutmist puudutavaid dokumente ning käesoleva lõike punktis 3 nimetatud järelevalveprotseduuride käigus teavitatud asutuse tehtud otsuseid ja aruandeid kümme aastat arvates viimase katla valmistamisest.
§ 17. Taotlus
(1) Katla tootja esitab teavitatud asutusele taotluse oma katlaid käsitleva kvaliteedisüsteemi vastavuse hindamiseks.
1) kõik vajalikud andmed antud katla kohta;
3) heakskiidetud toodangutüübiga seotud tehniline dokumentatsioon ja tüübihindamise sertifikaadi koopia.
(1) Kvaliteedisüsteem peab tagama katla vastavuse tüübihindamise sertifikaadis kirjeldatud toodangutüübile ning «Seadmete energiatõhususe seaduse» ja käesoleva määruse nõuetele.
(2) Kõik katla tootja poolt rakendatavad põhitingimused, nõuded ja toimingud tuleb süstemaatiliselt ja loogiliselt dokumenteerida meetmetena, protseduuridena ja kirjalike juhistena.
(3) Kvaliteedisüsteemi dokumenteerimine peab võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatu ja -protokollide ühtset tõlgendamist.
(4) Dokumentatsioon peab piisavalt kirjeldama:
1) kvaliteedialaseid eesmärke;
2) organisatsiooni struktuuri, juhtkonna vastutust ja volitusi katla kvaliteedi tagamisel;
3) tootmisprotsessi, kvaliteedi juhtimise ja tagamise meetodeid ning kasutatavaid süsteemseid tegevusi;
4) enne katla tootmist, tootmise ajal ja pärast tootmist tehtavaid ülevaatusi ja katseid ning nende tegemise sagedust;
5) kvaliteediprotokolle, sealhulgas ülevaatuste protokolle ja katsetus- ning kalibreerimisandmeid, andmeid tootmise kvaliteedi tagamise protseduurides osalenud personali kvalifikatsiooni kohta jms;
6) meetodit, mille abil kontrollitakse katla nõutava kvaliteedi saavutamist ja kvaliteedisüsteemi tõhusat toimimist.
(1) Teavitatud asutus peab hindama kvaliteedisüsteemi vastavust §-s 18 sätestatud nõuetele.
(2) Teavitatud asutus peab eeldama, et kvaliteedisüsteem vastab nõuetele, kui see vastab asjakohaste harmoneeritud standardite nõuetele.
(3) Teavitatud asutus peab ülevaatusesse kaasama vähemalt ühe isiku, kellel on kogemusi asjakohase tootmistehnoloogia hindamisel.
(4) Teavitatud asutus peab ülevaatuse käigus teostama kontrollkäigu katla tootja ruumidesse.
(5) Teavitatud asutus peab ülevaatuse tulemusest teavitama katla tootjat. Tootjale esitatav teatis peab sisaldama ülevaatuse järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.
(6) Teavitatud asutus peab hindama § 16 lõike 2 punktis 2 nimetatud kvaliteedisüsteemi muutmise ettepanekuid ning otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab asjakohastele nõuetele või on vajalik kvaliteedisüsteemi uus läbivaatamine. Oma otsusest peab ta teatama tootjale. Teatis peab sisaldama ülevaatuse järeldusi ja põhjendatud hindamisotsust.
(7) Teavitatud asutus peab andma teistele teavitatud asutustele asjakohast informatsiooni kvaliteedisüsteemi heakskiitmistest või heakskiidu kehtetuks tunnistamisest.
§ 20. Kvaliteedisüsteemi järelevalve
(1) Teavitatud asutuse poolt teostatava järelevalve eesmärk on tagada, et katla tootja täidaks korralikult heakskiidetud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi.
(2) Katla tootja peab võimaldama teavitatud asutusele kontrollimise eesmärgil juurdepääsu katla tootmis-, kontrollimis-, katsetus- ja ladustuskohtadesse ning andma teavitatud asutusele kogu vajaliku informatsiooni, sealhulgas:
2) kvaliteediprotokollid, sealhulgas ülevaatuste protokollid ning katsetus- ja kalibreerimisandmed, andmed tootmise kvaliteedi tagamise protseduurides osalenud personali kvalifikatsiooni kohta jms.
(3) Tagamaks, et tootja säilitab ja rakendab heakskiidetud kvaliteedisüsteemi, peab teavitatud asutus kvaliteedisüsteemi perioodiliselt kontrollima ning esitama katla tootjale kontrollimise aruande.
(4) Teavitatud asutus võib katla tootja ülevaatuse korraldada ette teatamata. Selle ülevaatuse ajal võib teavitatud asutus teha või lasta teha katseid, mis kinnitavad kvaliteedisüsteemi toimivuse korrektsust. Teavitatud asutus peab vajadusel katla tootjale esitama ülevaatuse aruande ja juhul, kui tehti katsetusi, ka katsetuste aruanded.
4. jagu Moodul E ehk toote kvaliteedi kinnitamine
§ 21. Moodul E ehk toote kvaliteedi kinnitamine
Toote kvaliteedi kinnitamine on menetlus, mille käigus tootja hindab ja tõendab, et katel vastab tüübihindamise sertifikaadis toodud kirjeldustele ja on kooskõlas «Seadmete energiatõhususe seaduse» ning käesoleva määruse nõuetega.
§ 22. Katla tootja ja tema volitatud esindaja kohustused
(1) Tootja või tema volitatud esindaja peab paigaldama igale katlale vastavusmärgi ja koostama kirjaliku vastavusdeklaratsiooni.
1) kasutama katla lõppkontrollil ja katsetamisel piisavalt ning efektiivselt teavitatud asutuse poolt heakskiidetud kvaliteedisüsteemi;
3) võimaldama §-s 26 nimetatud järelevalveprotseduuride teostamist;
4) säilitama §-s 23 nimetatud taotlust, käesoleva lõike punktis 2 nimetatud kvaliteedisüsteemi muutmist puudutavaid dokumente ning käesoleva lõike punktis 3 nimetatud järelevalveprotseduuride käigus teavitatud asutuse tehtud otsuseid ja aruandeid kümme aastat arvates viimase katla valmistamisest.
§ 23. Taotlus
(1) Tagamaks kvaliteedisüsteemi alusel toodetud katla vastavus «Seadmete energiatõhususe seaduses» ja käesolevas määruses esitatavatele nõuetele, tuleb iga katelt kontrollida ja katsetada vastavalt katelde energiatõhusust käsitlevatele harmoneeritud standarditele või samaväärsetele meetoditele.
3) pärast katla tootmist tehtavaid kontrollimisi ja katsetusi;
4) meetodeid, mille abil kontrollitakse kvaliteedisüsteemi tõhusat toimimist;
5) kvaliteediprotokolle, sealhulgas ülevaatuste protokolle ning katsetus- ja kalibreerimisandmeid, andmeid toote kvaliteedi kinnitamise protseduurides osalenud personali kvalifikatsiooni kohta jms.
(1) Teavitatud asutus peab hindama kvaliteedisüsteemi vastavust §-s 24 sätestatud nõuetele.
(4) Teavitatud asutus peab ülevaatuse käigus teostama kontrollkäigu katla valmistamis- ja ladustamiskohtadesse.
(6) Teavitatud asutus peab hindama § 22 lõike 2 punktis 2 nimetatud kvaliteedisüsteemi muutmise ettepanekuid ning otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab asjakohastele nõuetele või on vajalik kvaliteedisüsteemi uus läbivaatamine. Oma otsusest peab ta teatama tootjale. Teatis peab sisaldama ülevaatuse järeldusi ja põhjendatud hindamisotsust.
(1) Teavitatud asutuse poolt teostatava järelevalve eesmärk on tagada, et katla tootja täidaks korrapäraselt heakskiidetud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi.
3) kvaliteediprotokollid, sealhulgas ülevaatuste protokollid ning katsetus- ja kalibreerimisandmed, andmed toote kvaliteedi kinnitamise protseduurides osalenud personali kvalifikatsiooni kohta jms.
5. peatükk Kehtetu – RTL 2008, 38, 542 – jõust. 19.05.2008
Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist, välja arvatud § 6 lõikes 1, § 13 lõikes 1, § 16 lõikes 1 ja § 22 lõikes 1 sätestatud vastavusmärgi paigaldamise nõue, mis jõustub 1. mail 2004. aastal.
1 Euroopa Ühenduste Nõukogu direktiiv 92/42/EMÜ uute vedel- ja gaaskütusega köetavate kuumaveekatelde efektiivsusnõuete kohta (EÜT L 167, 22.6.1992, lk 17–28), mida on muudetud Euroopa Ühenduste Nõukogu direktiiviga 93/68/EMÜ (EÜT L 220, 30.8.1993, lk 1–22) ning Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiividega 2004/8/EÜ (EÜT L 52, 21.2.2004, lk 50–60) ja 2005/32/EÜ (EÜT L 191, 22.7.2005, lk 29–58).
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 26. jaanuari 2004. a määruse nr 21 «Vedel- ja gaaskütusel kuumaveekatelde kasutegurile, märgistusele ja tehnilisele dokumentatsioonile esitatavad nõuded ning nende nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord»
Kehtetu – RTL 2008, 38, 542 – jõust. 19.05.2008


Kasulik info osaühingu kohta - Raamatupidaja
Kasulik info osaühingu kohta
1. Osaühingu tegutsemise aluspõhimõtted
Igal osanikul on üksainus osa. Osad võivad olla erineva suurusega. Osa väikseim nimiväärtus on 100 krooni.
Osa võõrandamine peab olema notariaalselt tõestatud (v.a. juhul, kui osanike nimekirja peab Eesti väärtpaberite keskregister (EVK), sel juhul tuleb tasuda registreerimistasu ja regulaarset hooldetasu).
Osakapitali suurendamisel ei saa senised osanikud uusi osasid, vaid nende osade nimiväärtust suurendatakse.
Osakapital loetakse suurendatuks, kui suurendamine on kantud äriregistrisse. Enne seda ei anna uued või suurendatavad osad mingeid õigusi. Osakapitali vähendamise kohta kehtib analoogne põhimõte. Kui osanike nimekirja peab Eesti väärtpaberite keskregister, tuleb osakapitali suurendamine ja vähendamine ka seal registreerida. Lisaks tuleb ka ühinemisest, jagunemisest ja ümberkujundamisest enne muudatuste tegemist äriregistris EVK-d teavitada.
Osakapital peab olema vähemalt 40 tuhat krooni. See tuleb enne OÜ registrissekandmist täielikult tasuda.
Osaühingu netovara (bilansi aktiva miinus passivas näidatud kohustused) ei tohi väheneda alla 40 tuhande krooni ega alla poole registrissekantud osakapitalist. Vastasel juhul võidakse kohaldada juhatuse liikmete kriminaalvastutust.
Osaühing peab esitama iga-aastasi majandusaasta aruandeid ka siis, kui tal majandustegevust ei ole.
Juhatuse liikme vastu, kes oma kohustuste rikkumisega tekitas kahju ühingule või selle võlausaldajatele, saab 5 aasta jooksul esitada kahju hüvitamise nõude äriseadustiku § 187 alusel.
Avalduse, asutamislepingu ja põhikirja tõestamine notari poolt sisaldab konsultatsiooni, projekti koostamist ning infot selle kohta, palju Te peate riigilõivu maksma. Teil on õigus nõuda avalduse tõestanud või kinnitanud notarilt, et ta esindaks Teid asjaajamises kohtu registriosakonnas, sh edastaks dokumente (vt notariaadiseaduse § 30 lg 2, tsiviilkohtumenetlus seadustiku § 593 lg 4).
Notaril on osalejate taotlusel õigus ja kohustus koostada ja edastada osaühingu osade Eesti väärtpaberite keskregistris registreerimise taotlus, rahvastikuregistrile elukohaandmete muutmise teade ja notariaadimäärustiku lisas 1 nimetatud tegevusloa, litsentsi ja registreeringu taotlus (vt notariaadimäärustiku § 35.1 lg 1).
Asutamislepingu tõestamisel kontrollib notar kahtluse korral asutajate õigust lepingus näidatud aadressi kasutada.
Allkirju ja koopiaid võib lisaks notarile kinnitada valla- ja linnasekretär ja konsulaaresindaja.
Avaldusele tuleb lisada registrikande eest riigilõivu tasumise tõend (Rahandusministeeriumi konto SEB Eesti Ühispangas 10220034796011, Hansapangas 221023778606). Ülekannet tehes märkige kindlasti osaühingu ärinimi ja registrikood, kelle eest lõiv tasuti, koos toimingu nimetusega (OÜ Siimu Pood äriregistri kanne) ning viitenumber: Viru Maakohtus 2900076433; Pärnu Maakohtus 2900072372, Harju Maakohtus 2900076420, Tartu Maakohtus 2900072709. Asutamise puhul näidake maksekorraldusel ära ka notariaalse asutamistehingu tõestamistoimingu number (see number on kirjas asutamislepingu notariaalaktis või notariaalmärkes).
4. Registrikande tegemiseks vajalikud dokumendid
Osaühingu äriregistrisse kandmiseks vajalikud dokumendid:
digitaalallkirjastatud või notariaalselt kinnitatud avaldus, mis adresseeritakse vastavale kohtu registriosakonnale ning sisaldab äriseadustiku §-s 145 nimetatud andmeid; samuti tõend riigilõivu tasumise kohta
notariaalselt tõestatud asutamisleping (äriseadustiku § 138 lg 2 nimetatud andmetega) ja selle lisana kinnitatud põhikiri (äriseadustiku § 139 lg 1 nimetatud andmetega) (avaldus võib sisalduda ka asutamislepingus). Osaühingu asutamisel kiirmenetluse korras asendab notariaalset asutamislepingut ja selle lisana kinnitatud põhikirja tüüppõhikiri (vt äriseadustiku § 139.1);
nõukogu ja audiitorite olemasolul nende isikuandmete leht – nimede, isikukoodide ja elukohtadega;
ettevõtte sidevahendite numbrid eraldi lehel, lisada võib ka Interneti kodulehekülje aadressi;
panga teatis osakapitali rahalise sissemakse tegemisest või mitterahalise sissemakse korral sissemakse osaühingule üleandmise leping ja selle väärtust tõendavad dokumendid. Äriseadustiku §-s 143 nimetatud juhtudel tuleb lisada audiitori arvamus. Juhatuseliikmed tõendavad mitterahalise sissemakse üleandmist oma allkirjadega;
teade kavandatud põhitegevusala kohta Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori 4. taseme järgi sõnastatult.
Avaldusele tuleb lisada selle aluseks olev protokoll. Osanike koosoleku protokoll, hääletusprotokoll või osanike otsus peab sisaldama osanike täielikku nimekirja, milles on näidatud igaühe häälte arv. (lähemalt vt äriseadustiku § 170-174).
Põhikirja muutmisel on vaja lisaks eelnimetatule ka osanike otsust ja põhikirja uut tervikteksti, mis on vähemalt ühe juhatuseliikme poolt allkirjastatud (see allkiri ei pea olema kinnitatud).
Avaldusele tuleb lisada riigilõivu tasumisetõend.
Dokumente võib saata notariga, posti teel või elektrooniliselt ettevõtjaportaali kaudu. Kandeavalduse osaühingu registrisse kandmiseks ja registrisse kantud andmete muutmiseks saab ettevõtjaportaali kaudu esitada nii tavamenetlusse kui kiirmenetlusse. Täpsemalt loe dokumentide registripidajale esitamise nõuete kohta siit (link kohtule dokumentide esitamise nõuetele).
Vastuvõetud dokumendid vaatab kohus läbi tavamenetluses tehakse kanne 5 tööpäeva jooksul, kiirmenetluses hiljemalt järgmisel tööpäeval.
Kande tegemisest teavitatakse Teid ja Teid esindavat notarit registrikaardi väljatrüki edastamisega. Kandemääruse tegemisest teavitamiseks toimetatakse kandemäärus Teile kätte. Kui kandeavaldus on notariaalselt tõestatud või notariaalselt tõestatud tehinguga seotud sama notari poolt kinnitatud, toimetatakse kandemäärus kätte notarile, Teile edastatakse kandemääruse ärakiri. Kande ja kandemääruse tegemist saate jälgida aadressil http://www.rik.ee/rik.
6. OÜ osa võõrandamisest teatamine, aastaaruande esitamine ja muud teated
(need dokumendid köidetakse toimikusse, kannet ei tehta, lõivu ei võeta, esitamata jätmine on karistatav):
osa võõrandamiseks sõlmitav notariaalne leping esitatakse juhatusele. Juhatus teatab sellest teistele osanikele. Notar saadab teate osa võõrandamisest kohtu registriosakonda. Kui võõrandamise tagajärjel jääb ühingusse üksainus osanik, esitab juhatus kohtu registriosakonnale sellekohase teadaande (vt äriseadustiku § 150). Kui osanike nimekirja peab Eesti väärtpaberite keskregister, käib muudatuse vormistamine selle kaudu.
osa võib pantida, kui põhikirjas ei nähta ette vastupidist. Notar edastab teate osa pantimise kohta kohtu registriosakonnale (vt äriseadustiku § 151).6 kuu jooksul pärast majandusaasta lõpputuleb registripidajale esitada juhatuse poolt allkirjastatudmajandusaasta aruande lihtärakiri koos kasumi jaotamise ettepaneku ja audiitori järeldusotsusega (kui auditeerimine on kohustuslik). Aruandele lisatakse osanike nimekiri (bilansi kinnitamise seisuga). Aruandes tuleb ära näidata osaühingu sidevahendid ja Interneti-kodulehekülje aadress. Aastaaruande tiitellehe blanketi leiate ettevõtjaportaalist, samas saate aastaaruandeid esitada elektrooniliselt – kas digitaalallkirjaga või internetipankade kaudu. Aruande elektroonilise esitamise puhul võimaldatakse aruanne esitada ühel juhatuse liikmel, likvideerijal või pankrotihalduril. Kui aruanne peab olema auditeeritud, annab aruandele elektroonilise kinnituse ka audiitor.
Kui osaühingul on nõukogu ja audiitorid, siis tuleb 5 päeva jooksul teatada kohtu registriosakonnale nende kooseisu muutumisest analoogselt aktsiaseltsiga (vt kasulik info aktsiaseltsi kohta). Andmete muutmisest võib registripidajat teavitada ka elektrooniliselt ettevõtjaportaali kaudu.
tegevusalad kajastatakse majandusaasta aruandes. Aruande lisana esitatakse 10 suuremat tegevusala müügitulu järgi. Tegevusala ei saa sõnastada vabalt, vaid see tuleb näidata vähemalt Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori neljanda taseme järgi sõnastatult. Tegevusaruandes kirjeldatakse lähemalt aruandeaasta tegevusalasid ja uude aastasse kavandatud muudatusi.
7. Notari tasu osaühingute toimingute eest
(NB! tasule lisatakse alati käibemaks):
soovi korral avalduse sisulise tõestamise eest 50 krooni (hõlmab ka projekti koostamist ja konsultatsiooni ning teavet kande eest makstava riigilõivu suuruse kohta);
asutamislepingu (ja sellega kinnitatava põhikirja) tõestamise eest vastavalt osakapitali suurusele notari tasu seaduse §-s 22 ettenähtud tabeli alusel. Rohkem kui ühe asutaja korral korrutatakse täistasu kahega;
dokumentide edastamine kohtu registriosakonnale on ilma notaritasuta;
8. Riigilõiv osaühingu registritoimingute eest
osaühingu registrisse kandmise eest 2200 krooni, esmakandeavalduse esitamise eest kiirmenetluse korras 2900 krooni;
osaühingu ümberkujundamise eest vastavalt riigilõivuseaduse §-le 60;
muude registrissekantud andmete muutmise eest 280 krooni;
ühingu ja surnud isiku registrist kustutamine ning aadressimuutus omavalitsusüksuse piires on ilma lõivuta.
kohtumääruse peale määruskaebuse esitamisel 200 krooni. Kui määruskaebus esitatakse notari kaudu, on selle läbivaatamine riigilõivuvaba.
Kohtu registriosakonnas saab lõivu tasuda pangakaardiga.
9. Tuletame lisaks meelde, et …
…osaühingu ärinimi, registrikood ja asukoht tuleb näidata nii osaühingu ärilistel dokumentidel kui ka veebilehel.
…tegevusala kajastamine äriregistris ei anna Teile automaatselt õigust sellega tegelemiseks, kui eriseadus esitab täiendavaid nõudeid (näiteks kaubandustegevuse seadus nõuab müügikoha registreerimist omavalitsuses, ehitusseadus nõuab ehitusettevõtja registreeringut, ühistranspordiseadus nõuab ühistranspordi- või taksoveoluba jne.)
… osaühingu juhatuse liikmed, likvideerijad ja nõukogu esimees (kui nõukogu on olemas), kellel puudub rahvastikuregistris registreeritud elukoht, peavad registripidajale esitama oma aadressi ja teavitama viivitamatult oma aadressi muutumisest.
… äriregistri andmete muutumisel, muu hulgas juhatuse liikmete ja likvideerijate nimetamisel ja tagasikutsumisel, nende esindusõiguse muutumisel ning äriühingu lõpetamisel tuleb viitamata esitada avaldus äriregistrisse kantud andmete muutmiseks.
… kohtu registriosakonnale valeandmete esitamise või ettenähtud andmete esitamata jätmise eest võib karistada juhatuse igat liiget eraldi rahatrahviga kuni 200 miinimumpäevamäära ulatuses. Trahvimist võib korrata seni, kuni vastav puudus on kõrvaldatud.
…ühingu netovara ei tohi langeda alla poole osakapitalist, mitte mingil juhul aga alla seadusega lubatud osakapitali alampiiri. Vastasel juhul peab juhatus kutsuma kokku osanikud, otsustamaks uute vahendite kaasamist, ühinemise, ümberkujundamise, lõpetamise vm.
… kui osaühing on maksejõuetu ning maksejõuetus ei ole tema majanduslikust olukorrast tulenevalt ajutine, peab juhatus viivitamata, kuid mitte hiljem kui 20 päeva möödumisel maksejõuetuse ilmnemisest, esitama kohtule osaühingu pankrotiavalduse.
… kui Te olete kande tegemiseks dokumendid registriosakonnale esitanud, siis võite kuni kande- või kandemääruse tegemiseni ümber mõelda ja esitada avalduse tagasivõtmise avalduse (näidates ära tagasivõtmise põhjuse). Sel juhul registrikannet ei tehta, kuid esitatud dokumente ja makstud riigilõivu ei tagastata. Avaldusele lisatud dokumendi võib avaldaja taotluse alusel mõjuva põhjuse korral kohtu loal tagastada, kuid sel juhul jääb registritoimikusse avaldaja kulul tehtud ja registripidaja kinnitatud ärakiri.
Koostatud 1. jaanuaril 2007 OÜ teabeleht
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2008/08/11/kasulik-info-osauhingu-kohta