Riigikogu 10.01.1996 seadus; jõustumiskuupäev 16.02.1996
redaktsioon 07.05.2020 [RT I, 06.05.2020, 5]
15.06.2009 RT I 2009, 39, 260 24.07.2009
03.12.2014 RT I, 16.12.2014, 9 17.12.2014; seaduses asendatud läbivalt sõna „kaitsevägi” sõnaga „Kaitsevägi” vastavas käändes.
Vastu võetud 10.01.1996
RT I 1996, 8, 165
jõustumine 16.02.1996
03.12.2014 RT I, 16.12.2014, 9 17.12.2014; seaduses asendatud läbivalt sõna "kaitsevägi" sõnaga "Kaitsevägi" vastavas käändes.
Käesolev seadus sätestab Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu kõrvaldamiseks:
1) erakorralise seisukorra väljakuulutamise aluse, tingimused ja korra ning erakorralist seisukorda korraldavate organite pädevuse;
2) erakorralise seisukorra ajal rakendatavad abinõud ning isikute õigused, kohustused ja vastutuse erakorralise seisukorra ajal.
§ 2. Erakorralise seisukorra väljakuulutamise alus ja tingimused
(1) Erakorraline seisukord kuulutatakse välja Eesti Vabariigi põhiseaduse § 129 alusel Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu puhul.
(2) Erakorraline seisukord kuulutatakse välja tingimusel, et Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu kõrvaldamine ei ole võimalik käesolevas seaduses sätestatud abinõusid rakendamata.
(3) Erakorralise seisukorra võib Riigikogu Vabariigi Presidendi või Vabariigi Valitsuse ettepanekul oma koosseisu häälteenamusega välja kuulutada kogu riigis, kuid mitte kauemaks kui kolmeks kuuks.
§ 3. Eesti põhiseaduslikku korda ähvardav oht
Eesti põhiseaduslikku korda ähvardav oht võib tuleneda:
1) Eesti põhiseadusliku korra vägivaldse kukutamise katsest;
2) terroristlikust tegevusest;
3) vägivallaga seotud kollektiivsest surveaktsioonist;
4) ulatuslikust vägivallaga seotud isikugruppide vahelisest konfliktist;
5) Eesti Vabariigi mõne paikkonna vägivaldsest isoleerimisest;
6) vägivallaga seotud pikaajalistest massilistest korratustest.
[RT I 2009, 39, 260 - jõust. 24.07.2009]
§ 4. Isikute õiguste ja vabaduste piiramine erakorralise seisukorra ajal
(1) Erakorralise seisukorra ajal võib riigi julgeoleku ja avaliku korra huvides piirata vastavalt Eesti Vabariigi põhiseaduse §-le 130 käesoleva seaduse 3. peatükis sätestatud juhtudel ja korras isikute järgmisi õigusi ja vabadusi:
4) õigust vabalt tegutseda erakondades ja mõnda liiki mittetulundusühingutes;
11) õigust tutvuda seaduses sätestatud korras riigiasutustes ja kohaliku omavalitsuse organites ning riigi ja kohaliku omavalitsuse arhiivides hoitavate andmetega;
13) õigust ilma eelneva loata rahumeelselt koguneda ja koosolekuid pidada.
(11) Isiku õiguste ja -vabaduste piiramisel võib kalduda kõrvale inimõigusi käsitleva välislepinguga võetud kohustustest, kui see on lubatud välislepingus ja piirangud on kooskõlas muude rahvusvahelise õiguse järgsete kohustustega.
(2) Isiku õiguste ja vabaduste piiramisega ei tohi kaasneda:
1) piinamine, julm või väärikust alandav kohtlemine või seadusest mittetulenev karistus;
2) mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabaduse õiguse keelamine;
3) kelleltki meelevaldselt elu võtmine.
(3) Kuriteos süüdiolevana ei tohi kedagi käsitada enne, kui tema kohta on jõustunud süüdimõistev kohtuotsus.
(4) Igaühel on õigus pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse.
§ 5. Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu kõrvaldamisel tekitatud materiaalse kahju hüvitamine
Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu kõrvaldamisel tekitatud materiaalne kahju hüvitatakse seadusega sätestatud alustel ja korras.
§ 6. Õigusaktide kehtivus erakorralise seisukorra ajal
Erakorralise seisukorra ajal kehtivad seadused ja muud õigusaktid niivõrd, kuivõrd käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti.
§ 61. Haldusmenetluse seaduse kohaldamine
2. peatükk ERAKORRALISE SEISUKORRA VÄLJAKUULUTAMINE
§ 7. Eesti põhiseaduslikku korda ähvardavast ohust teavitamine
Eesti põhiseaduslikku korda ähvardavast ohust teavitatakse viivitamata Vabariigi Presidenti, Vabariigi Valitsust ning Riigikaitse Nõukogu ja Vabariigi Valitsuse julgeolekukomisjoni liikmeid.
§ 8. Vabariigi Valitsuse kriisikomisjoni ülesanded
§ 9. <!- END 8 -!> Vabariigi Valitsuse istungi kokkukutsumine Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu puhul
Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu puhul Riigikogule erakorralise seisukorra väljakuulutamise ettepaneku tegemise otsustamiseks kutsub peaminister või tema äraolekul teda asendav minister viivitamatult kokku Vabariigi Valitsuse istungi, kus kuulatakse ära Vabariigi Valitsuse julgeolekukomisjoni arvamus erakorralise seisukorra väljakuulutamise vajaduse kohta.
§ 10. Riigikaitse Nõukogu istungi kokkukutsumine Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu puhul
§ 11 <!- END 10 -!> . Riigikaitse Nõukogu pädevus erakorralise seisukorra väljakuulutamisel ja erakorralise seisukorra ajal
§ 12 <!- END 11 -!> . Pöördumine õigusvastase tegevuse lõpetamiseks
(1) Vabariigi President või Vabariigi Valitsus võib pöörduda enne Riigikogule erakorralise seisukorra väljakuulutamise ettepaneku tegemist isikute või nende gruppide poole, kelle tegevusest tuleneb Eesti põhiseaduslikku korda ähvardav oht, nõudmisega lõpetada õigusvastane tegevus viivitamatult.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes tähendatud pöördumine avaldatakse massiteabevahendites. Pöördumise avaldavad üleriigilise levikuga massiteabevahendite valdajad muutmata kujul ja viivitamatult.
(3) Kui käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud isikud või nende grupid pärast pöördumise avaldamist massiteabevahendites viivitamatult ei lõpeta õigusvastast tegevust, teeb Vabariigi President või Vabariigi Valitsus Riigikogule ettepaneku kuulutada välja erakorraline seisukord.
§ 13. Erakorralise seisukorra väljakuulutamise ettepanek
(1) Vabariigi President või Vabariigi Valitsus esitab Riigikogule kirjaliku ettepaneku kuulutada vastavalt Eesti Vabariigi põhiseaduse §-le 129 välja erakorraline seisukord kogu riigis, kuid mitte kauemaks kui kolmeks kuuks, näidates ära, millest tuleneb Eesti põhiseaduslikku korda ähvardav oht.
(2) Kui Vabariigi President või Vabariigi Valitsus teeb ettepaneku kuulutada erakorraline seisukord välja Riigikogu istungjärkude vahelisel ajal, esitab Vabariigi President või Vabariigi Valitsus Riigikogu esimehele kirjaliku ettepaneku kutsuda Riigikogu erakorraline istungjärk kokku vähemalt kaheksa tunni jooksul, arvates ettepaneku tegemisest.
(3) Kui Vabariigi President või Vabariigi Valitsus teeb ettepaneku kuulutada erakorraline seisukord välja Riigikogu korralise istungjärgu ajal, esitab Vabariigi President või Vabariigi Valitsus Riigikogu esimehele kirjaliku ettepaneku kutsuda Riigikogu täiendav istung kokku viivitamatult.
§ 14. Erakorralise seisukorra väljakuulutamine Vabariigi Presidendi või Vabariigi Valitsuse ettepanekul
(1) Vabariigi Presidendi või Vabariigi Valitsuse kirjalikul ettepanekul kuulutab Riigikogu erakorralise seisukorra välja otsusega, milles sätestatakse:
1) erakorralise seisukorra väljakuulutamine kogu riigis vastavalt Eesti Vabariigi põhiseaduse §-le 129;
2) erakorralise seisukorra väljakuulutamise põhjus;
3) erakorralise seisukorra kestus.
(2) Otsus erakorralise seisukorra väljakuulutamise kohta jõustub selle avaldamisega üleriigilise levikuga massiteabevahendites. Otsuse avaldavad massiteabevahendite valdajad muutmata kujul ja viivitamatult.
(3) Otsus avaldatakse Riigi Teatajas otsuse vastuvõtmisele järgneval esimesel tööpäeval.
§ 15. Kaitseväe ja Kaitseliidu kaasamine erakorralise seisukorra lahendamisse
(1) Kaitseväge ja Kaitseliitu võib erakorralise seisukorra lahendamise eesmärgil kaasata järgmiste ülesannete täitmisse:
1) avaliku võimu organi ja riigikaitseobjekti vastu suunatud ründe ärahoidmine ja tõkestamine;
2) vägivallaga seotud kollektiivsest surveaktsioonist või vägivallaga seotud ulatuslikust isikugruppide vahelisest konfliktist tuleneva ebaseadusliku tegevuse tõkestamine;
3) Eesti Vabariigi mõne paikkonna vägivaldse isoleerimisega seotud ebaseadusliku tegevuse tõkestamine;
4) vägivallaga seotud massilise korratuse tõkestamine.
(3) Ettepaneku kaasata Kaitseväge või Kaitseliitu käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ülesande täitmisse teeb Vabariigi Valitsusele sisejulgeoleku tagamise valdkonna eest vastutav minister. Ettepanek kooskõlastatakse eelnevalt riigikaitse korraldamise valdkonna eest vastutava ministriga.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul ei või Vabariigi Valitsus otsustada Kaitseväge või Kaitseliitu kaasata kauem kui erakorralise seisukorra lõppemiseni. Kaitseväe ja Kaitseliidu kasutamise otsustamisel erakorralise seisukorra ajal korrakaitseseaduse alusel ei kohaldata korrakaitseseaduse § 161 lõikes 4 sätestatud piirangut.
(5) Kaitseväge või Kaitseliitu võib kaasata käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ülesande täitmisse üksnes juhul, kui asjaomane asutus ei saa õigel ajal või üldse mitte seda ülesannet täita ja puuduvad muud vahendid ülesande täitmiseks.
§ 151. Kaitseväe ja Kaitseliidu erakorralise seisukorra lahendamisse kaasamise kord
(1) Käesoleva seaduse § 15 lõike 2 alusel antud korraldus esitatakse viivitamata Kaitseväe juhatajale või Kaitseliidu ülemale, kes allutab Kaitseväe või Kaitseliidu üksuse käesoleva seaduse § 15 lõikes 1 nimetatud ülesande täitmist puudutavates küsimustes üksuse ülema kaudu Vabariigi Valitsuse määratud ametiisikule.
(2) Käesoleva seaduse § 15 lõike 2 alusel antud korraldusest teavitatakse viivitamata Riigikogu juhatust ja Riigikogu riigikaitsekomisjoni esimeest.
(3) Käesoleva seaduse § 15 lõikes 1 nimetatud ülesande täitmisel kohaldatakse kaitseväelase, Kaitseliidu tegevliikme ja Kaitseväe või Kaitseliidu sõiduki tähistamisele korrakaitseseaduse § 161 lõiget 3 ja lõike 4 alusel kehtestatud määrust.
(31) Kui käesoleva seaduse § 15 lõikes 2 nimetatud korralduses ei ole määratud teisiti, võib kaitseväelane ja Kaitseliidu tegevliige § 15 lõikes 1 nimetatud ülesande täitmisel kohaldada politsei korraldusel korrakaitseseaduse §-des 28 ja 30, § 32 lõigetes 1–4, §-des 38, 41, 42 ja 44, § 45 lõigetes 1 ja 5 ning §-des 46–52 sätestatud erimeetmeid.
(4) Kaitseväelane ja Kaitseliidu tegevliige võivad käesoleva seaduse § 15 lõikes 1 nimetatud ülesande täitmisel kohaldada vahetut sundi korrakaitseseaduse 5. peatükis politseile ettenähtud alustel ja korras.
(5) Käesoleva seaduse § 15 lõikes 1 nimetatud ülesande täitmisse võib kaasata vaid selle ülesande täitmiseks vajaliku väljaõppe läbinud kaitseväelase või Kaitseliidu tegevliikme.
§ 16. Erakorralise seisukorra lõppenuks lugemine sõjaseisukorra väljakuulutamisel
Sõjaseisukorra väljakuulutamisel loetakse erakorraline seisukord lõppenuks.
3. peatükk ERAKORRALIST SEISUKORDA KORRALDAVATE ORGANITE PÄDEVUS, ERAKORRALISE SEISUKORRA AJAL RAKENDATAVAD ABINÕUD JA ISIKUTE KOHUSTUSED
§ 17. Vabariigi Valitsuse pädevus erakorralise seisukorra ajal
(1) Erakorralise seisukorra ajal võib Vabariigi Valitsus Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu kõrvaldamiseks:
1) peatada riigi valitsusasutuse õigusakti ja kohaliku omavalitsuse organi õigustloova akti täitmise, teatades sellest viivitamatult õiguskantslerile;
2) kehtestada piirangud Eestisse sisse- ja väljasõitmisel;
3) kehtestada politseitunni – keelu kindlaksmääratud ajavahemikul viibida tänavatel ja muudes avalikes kohtades ilma selleks eraldi väljaantava läbipääsuloata ja isikut tõendava dokumendita;
4) kehtestada dokumentide liigid, mis on nõutavad tänavatel ja muudes avalikes kohtades viibimiseks ajal, kui nimetatud kohtades viibimine on keelatud ilma vastavate dokumentideta, ja vajadusel nende dokumentide vormid;
5) keelata streikide ja töösulgude korraldamise;
6) keelata koosolekute, demonstratsioonide ja pikettide korraldamise ning muud isikute kogunemised avalikes kohtades;
7) keelata massiteabevahendites teatud liiki informatsiooni edastamise;
8) peatada raadio- ja telesaadete edastamise ning ajakirjandusväljaannete väljaandmise;
9) kohustada massiteabevahendite valdajaid säilitama edastatud raadio- ja telesaadete salvestusi erakorralise seisukorra lõppemiseni;
10) esitada Riigikogule erakorralise seisukorra lisaeelarve eelnõu;
11) piirata või keelata relvade, mürkainete ja alkohoolsete jookide müüki;
12) kehtestada toiduainete müügi erikorra;
13) kehtestada mootorikütuse müügi erikorra;
14) kehtestada piirangud sidevahendite kasutamisele;
15) kehtestada piirangud transpordivahendite liikumisele;
16) keelata valitsusasutustel ja kohaliku omavalitsuse organitel teatud liiki informatsiooni andmise;
17) esitada massiteabevahendite valdajatele erakorralise seisukorraga seotud teateid kohustuslikuks avaldamiseks massiteabevahendites.
(2) Vabariigi Valitsus võib tunnistada kehtetuks erakorralise seisukorra juhi ja sisekaitseülema korraldusi.
(3) Kaitseväe ja Kaitseliidu kaasamise ning muude erakorralise seisukorraga seotud küsimuste arutamisest Vabariigi Valitsuse istungil võtavad sõnaõigusega osa:
1) Riigikogu esimees, tema äraolekul aseesimees;
2) Vabariigi Presidendi volitatud esindaja;
3) Kaitseväe juhataja või tema volitatud esindaja;
4) Kaitseliidu ülem või tema volitatud esindaja, kui arutatakse Kaitseliidu kaasamisega seotud küsimust.
(4) Vabariigi Valitsuse erakorralist seisukorda korraldav õigusakt jõustub selle avaldamisega üleriigilise levikuga massiteabevahendites. Nimetatud õigusakti avaldavad massiteabevahendite valdajad muutmata kujul ja viivitamatult, kui õigusaktis eneses ei sätestata teist tähtaega või korda.
(5) Vabariigi Valitsuse erakorralist seisukorda korraldav õigusakt avaldatakse Riigi Teatajas õigusakti vastuvõtmisele järgneval esimesel tööpäeval, kui õigusaktis eneses ei sätestata teist tähtaega või korda.
§ 18. Erakorralise seisukorra juht
(1) Erakorralise seisukorra juht on peaminister, tema äraolekul teda asendav minister.
(2) Erakorralise seisukorra juht võib erakorralise seisukorra ajal Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu kõrvaldamiseks:
1) anda sisekaitseülemale ja valitsusasutuste ning kohaliku omavalitsuse organite juhtidele erakorralisest seisukorrast tingitud tegevust puudutavaid korraldusi;
2) peatada täidesaatva riigivõimu asutuse ametniku teenistussuhte, kui on alust arvata, et ta oma tegevusega ohustab Eesti põhiseaduslikku korda, kuni erakorralise seisukorra lõppemiseni, teatades sellest Vabariigi Valitsusele;
3) peatada valla- ja linnavalitsuse ametniku teenistussuhte, kui on alust arvata, et ta oma tegevusega ohustab Eesti põhiseaduslikku korda, kuni erakorralise seisukorra lõppemiseni, teatades sellest vastavale valla- või linnavolikogule;
4) üle viia täidesaatva riigivõimu asutuse või valla- või linnavalitsuse ametniku teisele ametikohale või teise paikkonda kuni erakorralise seisukorra lõppemiseni ja anda talle ametiväliseid ülesandeid ilma ametniku nõusolekuta;
5) piirata liikumisvabadust Eesti territooriumil või selle osal;
6) esitada massiteabevahendite valdajatele erakorralise seisukorraga seotud teateid kohustuslikuks avaldamiseks massiteabevahendites;
7) anda muid korraldusi Vabariigi Valitsuse volitusel.
(3) Erakorralise seisukorra juht võib tunnistada kehtetuks sisekaitseülema korraldusi.
(4) Erakorralise seisukorra juht koordineerib Kaitseväe ja Kaitseliidu kasutamist Kaitseväe juhataja juhtimisel Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu kõrvaldamisel ning riigi sisemise julgeoleku tagamisel vastavalt käesoleva seaduse § 15 5. lõikele.
[RT I, 16.12.2014, 9 - jõust. 17.12.2014]
(5) Erakorralise seisukorra juht annab oma tegevusest aru Riigikogule ja Vabariigi Valitsusele.
(6) Riigikogu istungist, kus kuulatakse ära erakorralise seisukorra juhi aruanne, võtavad osa Vabariigi President ning Kaitseväe juhataja või nende volitatud esindajad.
(7) Kui erakorraline seisukord kuulutatakse välja eriolukorra ajal, allub eriolukorra juht erakorralise seisukorra juhile.
(8) Erakorralise seisukorra juht annab korraldusi.
§ 19. Mittetulundusühingute ja nende liitude, sealhulgas erakondade ning töötajate ja tööandjate ühingute tegevuse peatamine erakorralise seisukorra ajal
(1) Erakorralise seisukorra juht võib esitada Riigikohtule taotluse mittetulundusühingute ja nende liitude, sealhulgas erakondade ning töötajate ja tööandjate ühingute tegevuse peatamiseks erakorralise seisukorra lõppemiseni, põhjendades seda ühingu või selle liidu või erakonna Eesti põhiseaduslikku korda ohustava tegevusega.
(2) Riigikohus vaatab käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud taotluse läbi kolme päeva jooksul, arvates taotluse saabumisest.
(3) Riigikohus otsustab käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud ühingu või selle liidu või erakonna tegevuse peatamise erakorralise seisukorra lõppemiseni või jätab erakorralise seisukorra juhi taotluse rahuldamata.
§ 20. Sisekaitseülem
(1) Sisekaitseülem on valdkonna eest vastutav minister, tema äraolekul teda asendav minister.
(2) Sisekaitseülem allub erakorralise seisukorra juhile ning juhib vahetult Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu kõrvaldamist.
(3) Sisekaitseülem võib erakorralise seisukorra ajal Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu kõrvaldamiseks:
1) rakendada piiranguid transpordivahendite liikumisele;
2) rakendada isikute suhtes, kes viibivad politseitunni ajal tänavatel või muudes avalikes kohtades, dokumentide kontrolli;
3) rakendada isikute suhtes, kes viibivad tänavatel või muudes avalikes kohtades ilma läbipääsuloata ja isikut tõendava dokumendita, kui see on nõutav, isikute ja asjade läbivaatust;
4) rakendada isikute suhtes, kes rikuvad avalikku korda ning kes ei ole vastava paikkonna elanikud, saatmist paikkonda, mille elanikud nad on;
5) rakendada nende isikute läbivaatust, kelle kohta on andmeid, et nende valduses on ilma vastava loata relvad või lõhkeained, samuti nimetatud isikute asjade, töö- ja eluruumide ning transpordivahendite läbivaatust;
6) rakendada piiranguid nende isikute õigusele posti, telegraafi või muul üldkasutataval teel edastatavate sõnumite saladusele, kelle suhtes on alust arvata, et nad oma tegevusega ohustavad Eesti põhiseaduslikku korda;
7) rakendada isikutelt relvade ning mürk- ja lõhkeainete äravõtmist erakorralise seisukorra ajaks;
8) rakendada käesoleva seaduse § 17 1. lõike punktides 7–9 loetletud piiranguid massiteabevahendite valdajate suhtes;
9) teha maa-ala, ehitise või seadme ajutiseks riigikaitseobjektiks määramise ning riigikaitseobjektivastase ründe ennetamiseks või tõkestamiseks Kaitseväe ja Kaitseliidu kaasamise ettepanekuid;
10) esitada massiteabevahendite valdajatele erakorralise seisukorraga seotud teateid kohustuslikuks avaldamiseks.
(4) Sisekaitseülem tagab:
1) käesoleva seaduse § 19 3. lõikes nimetatud Riigikohtu otsuse täitmise;
2) Vabariigi Valitsuse erakorralist seisukorda korraldavate õigusaktide täitmise.
(5) Sisekaitseülem teeb koostööd valitsusasutuste ja kohaliku omavalitsuse organite juhtidega Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu kõrvaldamisel.
(6) Sisekaitseülem teeb koostööd Kaitseväe juhatajaga Kaitseväe ja Kaitseliidu kasutamisel Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu kõrvaldamisel vastavalt käesoleva seaduse § 15 5. lõikele ja § 18 4. lõikele.
(7) Sisekaitseülem annab oma tegevusest aru Vabariigi Valitsusele ja erakorralise seisukorra juhile.
(8) Sisekaitseülem annab korraldusi.
§ 21. Erakorralise seisukorra juhi ja sisekaitseülema korralduste jõustumine
(1) Erakorralise seisukorra juhi ja sisekaitseülema korraldused jõustuvad, kui korralduses eneses ei sätestata teist tähtaega või korda:
1) korralduse avaldamisega Riigi Teatajas;
2) korralduse avaldamisega üleriigilise levikuga massiteabevahendites, kui korraldus avaldatakse massiteabevahendites enne avaldamist Riigi Teatajas;
3) korralduse teatavaks tegemisega selle vahetule täitjale.
(2) Erakorralise seisukorra juhi ja sisekaitseülema korraldused avaldavad massiteabevahendite valdajad massiteabevahendites muutmata kujul ja viivitamatult, kui korralduses eneses ei sätestata teist tähtaega ja korda.
§ 22. Ametniku teenistussuhte peatamise vaidlustamine kohtus
Ametnikul, kelle teenistussuhe on peatatud käesoleva seaduse § 18 2. lõike punktide 2 ja 3 alusel, on õigus teenistussuhte peatamine vaidlustada kohtus.
§ 23. Ametnikule palga säilitamine teenistussuhte peatamise või teisele ametikohale üleviimise ajaks
Käesoleva seaduse § 18 2. lõike punktides 2, 3 ja 4 tähendatud ametnikele säilitatakse teenistussuhte peatumise või teisele ametikohale üleviimise ajaks nende senise ametikoha palk.
§ 24. Ametniku teisele ametikohale üleviimise tingimused
(1) Käesoleva seaduse § 18 2. lõike punkti 4 kohaselt ametniku üleviimisel teisele ametikohale kohaldatakse Eesti Vabariigi töölepingu seaduse § 67 3. ja 4. lõikes sätestatud tingimusi.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõiget kohaldatakse ka neile töötajate kategooriatele, kellele Eesti Vabariigi töölepingu seadus ei laiene.
§ 25. Linnapea ja vallavanema kohustused erakorralise seisukorra ajal
Linnapea või vallavanem on kohustatud erakorralise seisukorra ajal täitma erakorralise seisukorra juhi ja sisekaitseülema korraldusi.
§ 26. Massiteabevahendite valdajate kohustused erakorralise seisukorra ajal
Üleriigilise levikuga massiteabevahendite valdajad on kohustatud avaldama Riigikogu, Vabariigi Presidendi, Vabariigi Valitsuse, erakorralise seisukorra juhi ja sisekaitseülema esitatud erakorralist seisukorda korraldavad õigusaktid muutmata kujul ja viivitamatult, kui nimetatud õigusaktides enestes ei sätestata teist tähtaega või korda.
4. peatükk KRIMINAAL- JA VÄÄRTEOASJADE MENETLUSE ERISUSED ERAKORRALISE SEISUKORRA AJAL
§ 27. Kriminaal- ja väärteoasjade menetlus
Kriminaal- ja väärteoasjade menetlus erakorralise seisukorra ajal toimub erakorralise seisukorra väljakuulutamise ajal kehtinud menetluskorda järgides, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.
§ 28. Kaitsja osavõtu piiramine
Kaitsja osavõtt erakorralise seisukorra ajal toimepandud kuriteo menetlusest on lubatud kokkuleppemenetluses või muudel juhtudel pärast süüdistusakti koostamist.
§ 29. Kuriteos kahtlustatava kinnipidamine
(1) Erakorralise seisukorra ajal võib kuriteos kahtlustatavat kohtu loata kinni pidada kuni süüdistusakti koostamiseni või kokkuleppemenetluse läbirääkimiste alguseni, kuid mitte üle seitsme ööpäeva.
(2) Kahtlustatava kinnipidamise kohta erakorralise seisukorra ajal koostab uurimisasutus määruse ning teatab sellest 48 tunni jooksul prokurörile. Määruse sisu tehakse kahtlustatavale teatavaks allkirja vastu.
(3) Kahtlustatav kuulatakse erakorralise seisukorra ajal üle kolme ööpäeva jooksul, alates kinnipidamise ajast.
§ 30. Kriminaal- ja väärteoasjade läbivaatamise territoriaalse kohtualluvuse muutmine
Erakorralise seisukorra ajal on Riigikohtu esimehel õigus muuta kriminaal- ja väärteoasjade läbivaatamise territoriaalset kohtualluvust.
§ 31. Kriminaalasja arutamise tähtaeg
(1) Erakorralise seisukorra ajal määratakse kriminaalasi arutamisele 10 päeva jooksul, arvates selle kohtusse saabumise päevast, ning kohtuotsus kuulutatakse välja hiljemalt järgmisel päeval pärast otsuse langetamist.
(2) Erakorralise seisukorra ajal ei kohaldu kohtulikule arutamisele kriminaalmenetluse seadustiku §-s 2681 sätestatud mitme kriminaalasja üheaegse arutamise keeld.
§ 32. [Kehtetu - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
§ 33 <!- END 32 -!> . Erakorralist seisukorda korraldava õigusakti eiramine
Vabariigi Valitsuse, erakorralise seisukorra juhi või sisekaitseülema poolt Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu kõrvaldamiseks vastavalt käesoleva seaduse § 17 lõikele 1, § 18 lõikele 2 ja § 20 lõikele 3 antud õigusakti eiramise eest –
§ 34. Ametiisiku tegevuse takistamine erakorralise seisukorra ajal
§ 35 <!- END 34 -!> . Politseitunni ajal tänaval või muus avalikus kohas nõutavate dokumentideta viibimine
Isiku viibimise eest politseitunni ajal tänaval või muus avalikus kohas ilma nõutavate dokumentideta –
§ 351. Menetlus
(2) Käesoleva seaduse §-des 33–35 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on politseiasutus.
§ 36. – § 39. [Kehtetud - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
§ 40. Järelevalve erakorralist seisukorda korraldavate õigustloovate aktide seaduslikkuse üle
(1) Järelevalvet erakorralise seisukorra ajal vastuvõetud erakorralist seisukorda korraldavate õigustloovate aktide põhiseadusele ja seadustele vastavuse üle teostab õiguskantsler.
(2) Kui õiguskantsler leiab, et erakorralise seisukorra ajal vastuvõetud erakorralist seisukorda korraldav õigustloov akt või selle säte seab ohtu füüsiliste isikute elu või tervise või rikub rahvusvahelise praktika järgi jõustunud või Riigikogu poolt ratifitseeritud välislepingut, teeb õiguskantsler akti vastu võtnud organile ettepaneku peatada selle toime kuni põhiseaduse või seadusega kooskõlla viimiseni.
(3) Õigustloova akti vastu võtnud organ peatab akti või selle sätte toime viivitamatult pärast käesoleva paragrahvi 2. lõikes tähendatud ettepaneku saamist.
(4) Kui õiguskantsler leiab, et erakorralise seisukorra ajal vastuvõetud erakorralist seisukorda korraldav õigustloov akt on põhiseaduse või seadusega vastuolus, teeb ta akti vastu võtnud organile ettepaneku viia see viivitamatult kooskõlla põhiseaduse või seadusega.
(5) Kui akt ei ole määratud tähtajaks põhiseaduse või seadusega kooskõlla viidud, teeb õiguskantsler viivitamatult Riigikohtule ettepaneku tunnistada see akt kehtetuks.
(6) Riigikohus arutab vaidlustatud õigustloova akti vastavust põhiseadusele ja seadusele viivitamatult.
§ 41. Õigusaktide kehtivuse lõppemine
Õigusaktid, mis on kehtestatud erakorralise seisukorra ajal vastavalt käesoleva seaduse §-dele 17, 18 ja 20, kaotavad kehtivuse üheaegselt erakorralise seisukorra lõppemisega ilma sellest eraldi teatamata.
§ 42. Halduskaristuse ajaline kehtivus
(1) Erakorralise seisukorra lõppemisel väheneb käesoleva seaduse §-de 33, 34 ja 35 järgi ärakandmata haldusarest haldusõiguserikkumiste seadustikus sätestatud haldusaresti maksimaalpiirini.
(2) Erakorralise seisukorra lõppemise ajaks käesoleva seaduse §-de 33, 34 ja 35 järgi nõutakse tasumata rahatrahv sisse suuruses, mis ei ületa haldusõiguserikkumiste seadustikus sätestatud rahatrahvi maksimaalmäära.


text:
PRIA - Toetused - Külaelu arendamine - Investeeringud majandustegevuse mitmekesistamiseks maapiirkonnas mittepõllumajandusliku tegevuse suunas 2015
AvalehtToetusedKülaelu arendamineInvesteeringud majandustegevuse mitmekesistamiseks maapiirkonnas mittepõllumajandusliku tegevuse suunas 2015
Investeeringud majandustegevuse mitmekesistamiseks maapiirkonnas mittepõllumajandusliku tegevuse suunas 2015 Maapiirkonna majandustegevuse mitmekesistamise toetus on Eesti maaelu arengukava 2014–2020 meetme 6 „Põllumajandusettevõtete ja ettevõtluse areng ˮ alameede 6.4 „Investeeringud majandustegevuse mitmekesistamiseks maapiirkonnas mittepõllumajandusliku tegevuse suunas“. Meetme üldeesmärgiks on maapiirkonnas (eelkõige keskustest eemalejäävates piirkondades) püsiva majandusliku baasi ning sobivate ja atraktiivsete töökohtade loomise soodustamiseks maaettevõtluse mitmekesistamine ja arendamine.
Taotlusi võetakse vastu 13. aprillist kuni 20. aprillini 2015. Paberil täidetud taotlused palume saata posti teel PRIA keskuse aadressil Narva mnt 3, Tartu 51009.Elektrooniliselt esitatavad digitaalselt allkirjastatult taotlused palume saata e-posti aadressil info@pria.ee.
Samuti on ehituse jaoks täidetavate vormide kasutusjuhend vastava vormi kõrval asuval töölehel. Äriühingust taotleja, kellel on majandusaasta aruande esitamise kohustus, peab taotluse PRIAsse esitamise ajaks olema esitanud äriregistrile taotlemise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta aruanded. Määruse nõue, et äriühingust taotleja taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahe majandusaasta aruanded peavad olema taotluse esitamise hetkeks äriregistrist kättesaadavad, tähendab, et toetuse taotlemise ajaks 2015.a taotlusvoorus peab olema esitatud äriregistrile ka 2014. aasta majandusaasta aruanne. Kui taotlete PRIA kaudu toetust esmakordselt, on teil eelnevalt vaja registreeruda PRIA kliendiks. Selleks palume täita ja esitada „Avaldus andmete kandmiseks põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse." Avalduse ja selgitava teksti leiate PRIA kodulehelt http://www.pria.ee/et/Registrid/Toetuste_register. Andmete registrisse kandmise avalduse palume esitada enne toetuse taotluse esitamist. Juhime tähelepanu, et kui esitate PRIAsse taotluse, mis ei ole nõuetekohane või ei sisalda kõiki vajalikke dokumente, siis on teil võimalus puudused kõrvaldada taotluste vastuvõtuperioodi jooksul. Kui taotluste vastuvõtuperioodi kestel taotluses olevaid puudusi ei kõrvaldata, võib PRIA jätta taotluse läbi vaatamata (seda ei hakata sisuliselt menetlema).
TOETUSE ANDMISE JA KASUTAMISE TINGIMUSED Toetuse andmise ja kasutamise tingimused ning täpsem kord on sätestatud põllumajandusministri 13. märtsi 2015 määrusega nr 25 „Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetuse andmise ja kasutamise tingimused ning kord“ Toetust maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamiseks ja arendamiseks võivad taotleda
mittepõllumajandusliku ettevõtlusega tegelev mikroettevõtja, kelle müügitulu oli mõlemal taotluse esitamise aastale eelnenud kahel majandusaastal üle 4000 euro. Taotleja on mikroettevõtja, kui ta vastab mikroettevõtja määratlusele Euroopa Komisjoni soovituse (EL) nr 361/2003, mis käsitleb mikroettevõtete ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust (ELT L 124, 20.05.2003, lk 36–41), lisa tähenduses. Edasi Suunised: ELi määratlus VKEde kohta, seejärel PDF ja teksti „Laadige alla sisu“ alt saate alla laadida vajaliku dokumendi. Mikro-, väikeste ja keskmise suurusegaettevõtjate kategoorias loetakse mikroettevõtjateks need ettevõtjad, mis annavad tööd vähem kui 10 inimesele ja mille aastakäive ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa 2 miljonit eurot. Samade suuniste lisa artiklite 3 ja 6 sisust tulenevalt peab taotleja ettevõtte töötajate arvu, aastakäibe ja/või bilansimahu kindlaks tegemisel arvestama, kas ta on autonoomne, partner või sidusettevõtja. Sama dokumendi lehekülgedel 28-30 on ka illustreerivad näited taotleja kuuluvuse määramiseks. Töötajate arv ja aasta tööühikud
Töötajate arv vastab aasta tööühikute (ATÜ) arvule. Töötajad on:a) taotleva ettevõtte palgatöötajad;b) ettevõtja heaks töötavad isikud, kes alluvad ettevõtjale ning keda loetakse töötajateks siseriikliku õiguse alusel;c) omanikud-tegevjuhid;d) ettevõtja korrapärases tegevuses osalevad partnerid, kes saavad ettevõtjalt rahalist kasu. Töötajate hulka ei loeta praktikante ja üliõpilasi, kes on õppepraktika või kutseõppelepingu alusel kutseoskusi omandamas.FIE on äriseadustiku § 3 mõistes ettevõtja, mistõttu teda ei saa lugeda töötajaks. Töötajate arvu arvutamine
Üks ATÜ vastab ühele inimesele, kes töötas asjaomases ettevõttes või selle heaks täistööajaga kogu vaatlusaasta jooksul. Töötajate arvu väljendatakse ATÜdes.Nende isikute töö, kes ei ole töötanud terve aasta, osalise tööajaga isikute töö, olenemata kestusest, ja hooajatöötajate töö võetaks arvesse ATÜ murdosadena. Arvesse ei võeta sünnitus- ja raseduspuhkuse ega lapsehoolduspuhkuse perioodi. Aastakäibe ja/või aastabilansi kogumahu kindlakstegemine mikroettevõtja määratluses
Ettevõtja võib ise valida endale soodsama variandi, kas ta arvestab bilanssi või aastakäivet. Mõlemat tingimust täitma ei pea. Aastakäibest peab välja jätma käibemaksu ja muud kaudsed maksud. Töötajate arvu, aastakäibe ja/või aastabilansi kogumahtu arvutades tuleb kasutada viimase kinnitatud aastaaruande andmeid. Taotleja partnerite ja sidusettevõtjate kohta PRIA-le info esitamiseks peab taotleja täitma avalduse vormil ettevõtluse tabelis olevad taotleja liigi ja temaga seotud ettevõtjate andmed. Taotleja peab lisaks mikroettevõtja määratlusele vastama veel mitmetele nõuetele, mida palume lugeda meetme määrusest (§ 2). Mõned neist nõuetest:- Taotleja peab olema enne taotluse esitamise aastat tegutsenud vähemalt kaks majandusaastat, millest taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta on olnud vähemalt 12 kuu pikkune. - Kui taotleja on äriühing, peab taotleja poolt äriregistrisse esitatud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta aruanne kajastama tema tegevust vähemalt 12 kuu jooksul. - Kui taotleja on tekkepõhist raamatupidamisarvestust pidav füüsilisest isikust ettevõtja, peab tema taotlemise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kohta esitatav bilanss ja kasumiaruanne kajastama tema tegevust vähemalt 12 kuu jooksul. - Kui taotleja on kassapõhist raamatupidamisarvestust pidav füüsilisest isikust ettevõtja, peab taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaasta kohta esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise kinnitatud vorm E kajastama tema tegevust vähemalt 12 kuu jooksul. - Taotleja taotlemisele vahetult eelneva majandusaasta võlakordaja ei saa olla suurem kui 0,7 ning maksevõime näitaja peab olema suurem kui 1. MAK alanud perioodil ei kehti enam varasema perioodi säte, mis võimaldas toetust saada neil, kes ei ole tegutsenud vahetult enne taotluse esitamise aastat vähemalt kahte majandusaastat, kuid on omandanud oma vanemast või vanavanemast füüsilisest isikust põllumajandustootjale kuulunud kogu põllumajandusettevõtte või oma füüsilisest isikust osaniku, aktsionäri või liikme vanemast või vanavanemast füüsilisest isikust põllumajandustootjale kuulunud kogu põllumajandusettevõtte.
statsionaarse masina ja seadme ostmine ning paigaldamine; rändkaupluse ja selle sisseseade ostmine. Kui taotleja taotleb toetust ehitamiseks, siis tuleb esitada PRIA-le koos avaldusega ka ehitustegevuse eelarve, mis on koostatud hankijalt/hankijatelt küsitud taotlejale suunatud hinnapakkumuste alusel ja väljavõte ehitusprojekti joonistest koos ehitusprojekti seletuskirjaga. Ehitustegevuse eelarve ja hinnapakkumiste vormide täitmise juhend asub täidetava vormi kõrval kasutusjuhendi lehel. Ehitustegevuse planeerimisel/korraldamisel tuleb lähtuda ehitusseaduses sätestatust. Ehitamiseks on vajalik kohaliku omavalitsuse luba (ehitusluba, kirjalik nõusolek või kohaliku omavalitsuse kooskõlastus).
Ehitusprojekti koostamisel tuleb järgida majandus- ja kommunikatsiooniministri 17. septembri 2010 määrust nr 67 „Nõuded ehitusprojektile1“. Uue hoone ehitamist ja selle teisele ettevõtjale kasutada andmist ei loeta taotleja enda majandustegevuse mitmekesistamiseks ja selleks otstarbeks ei saa toetust taotleda. Muuhulgas on abikõlblik ka päikese-, vee- ja tuuleenergial põhinev energia tootmine ning bioenergia tootmine. Kui põllumajandustootja kavandatav tegevus on bioenergia tootmine ja ta toodab energiat euroopa liidu toimimise lepingu I lisas nimetatud tootest, siis peab ta ka toodetud energiat müüma. Kaasnevad tegevused on toetatava tegevuse elluviimiseks vajalikud tegevused, millele saab toetust taotleda ainult koos § 4 lõikes 1 nimetatud investeeringuobjekti soetamise või ehitamisega. Kaasnevad tegevused on loetletud määruse § 4 lõikes 3. Toetuse avalduse vormi täitmisel on taotlejale ette antud võimalus valida toetatavate tegevuste tabelis kaasnevate tegevuste nimekirja rippmenüüst temale asjakohane.Ainuüksi kaasnevatele tegevustele ei saa toetust taotleda ja määrusega on seatud ka piirangud kaasnevate tegevuste abikõlbliku maksumuse suurusele ja tegevuse juurde kuuluvusele. Näiteks omanikujärelevalveks saab kaasneva tegevusena toetust taotleda ainult ehitustegevuse ja toetatava ehitise juurde kuuluva juurdepääsutee ja parkla ehitamisega kaasnevalt.Ettevalmistava töö abikõlblik maksumus võib olla kuni 10% selle investeeringuobjekti abikõlblikust maksumusest, millega ettevalmistav töö kaasnes.Omanikujärelevalve abikõlblik maksumus võib olla kuni 3% selle investeeringuobjekti abikõlblikust maksumusest, mille üle omanikujärelvalvet tehakse.Kõigi kaasnevate tegevuste abikõlblikud maksumused kokku võivad olla kuni 30% toetatavate tegevuste abikõlblikust maksumusest. Näiteks kui ehitise püstitamise (toetatav tegevus) abikõlblik maksumus on 100 000 eurot, siis kõigi § 4 lõikes 3 toodud kaasnevate tegevuste (näiteks lairibale juurdepääsuühenduste loomine, omanikujärelevalve, ehitisega kaasnev projekteerimistöö jne) abikõlblik summa kokku võib olla maksimaalselt 30 000 eurot. §4 lõike 3 punktides 5 ja 6 nimetatud kavandatava investeeringuobjekti ehitamise juurde kuuluvate veevarustus-, kanalisatsiooni- ja reoveepuhastussüsteemide ehitamine, nende juurde kuuluvate seadmete ostmine ja paigaldamisega seotud tööd ning toetatava ehitise juurde kuuluva elektrisüsteemi ja elektripaigaldise ehitamine ning nende juurde kuuluvate seadmete ostmine ja paigaldamine hõlmavad tegevusi, mis ei kuulu ehitise koosseisu ja jäävad hoone perimeetrist väljapoole. Kui kavandatava investeeringuobjekti juurde kuuluv juurdepääsutee avalikult kasutatava teeni on eratee „Teeseaduse” § 5 tähenduses ega kuulu taotleja omandisse, peab olema investeeringuobjekti juurde kuuluvale juurdepääsuteele kinnistu piirist kuni avalikult kasutatava teeni seatud reaalservituut taotleja kasuks vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
Juhime ka tähelepanu, et toetuse taotlemisel tuleb põhjalikult läbi mõelda, millisele EMTAK 2008 tegevuse koodile kavandatava tegevuse sisu vastab. Toetatava tegevuse EMTAK kood tuleb märkida ka avaldusele. Mitteabikõlblikud kulud:
Toetust antakse kuni 40 protsenti toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest. Minimaalne toetuse määr on 15 protsenti toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest. Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta arengukava programmperioodi jooksul on 150 000 eurot. Ühte kontserni kuuluvad ettevõtjad või „Konkurentsiseaduse“ § 2 lõike 4 tähenduses valitsevat mõju omavad ettevõtjad ei saa taotleda toetust rohkem kui 150 000 eurot programmiperioodil kokku. Kontserni mõiste tuleneb äriseadustiku §-st 6: (1) Kui üks äriühing on teises äriühingus osanik või aktsionär ning omab seal häälteenamust, nimetatakse osalevat ühingut emaettevõtjaks ja ühingut, kus ta osaleb, tütarettevõtjaks. Emaettevõtja tütarettevõtjaks on ka ühing, kus häälteenamus on teisel tütarettevõtjal või tütarettevõtjatel üksinda või koos emaettevõtjaga. (2) Tütarettevõtjaks on ka ühing, kus teine ühing (emaettevõtja) omab selle osaniku või aktsionärina lepingu alusel või ilma selleta valitsevat mõju. (3) Emaettevõtja koos tütarettevõtjatega moodustab kontserni.
VTA piirmäära arvestamisel käsitletakse ettevõtjana taotleja Eesti sisest kontserni.See tähendab , et kontserniks loetakse vaid Eestis seoseid omavaid ettevõtteid. Kui näiteks Eestis asuva tütarettevõtte A emaettevõte B asub Soomes ja sellel emaettevõttel on Eestis veel teinegi tütarettevõte C, siis VTA arvestamisel lähtume vaid ettevõtte A vähese tähtsusega abi suuruse jäägist. Teise Eestis asuva tütarettevõtte C vähese tähtsusega abi ei vaatle.
Seejuures toetuse piirmäära (150 000 eurot arengukava programmperioodi kohta) arvestamisel loetakse üheks ettevõtjaks ka välismaal asuva emafirma Eestis olevad tütarettevõtjad. Taotleja esitab avalduse vormi ettevõtluse lehel info kõigi tema kontserni liikmete kohta, mille alusel PRIA kontrollib kõigile taotleja kontserni liikmetele Eestis antud VTA abi summat.
PRIA kontrollib vastuvõetud taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja toetatava tegevuse vastavust Euroopa Liidu õigusaktides, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses, arengukavas ja määruses sätestatud nõuetele. Samuti teeb PRIA valimi alusel ja ka vajadusel toetuse taotluste nõuete kontrollimise etapis kohapealseid kontrolle taotleja juures. PRIA hindab nõuetele vastavaid taotlusi vastavalt määruse lisas toodud hindamiskriteeriumidele.Hindamistulemuste alusel koostatakse põllumajandustootjate ja muude taotlejate kohta eraldi paremusjärjestus, mis avaldatakse PRIA kodulehel meetme infot kajastaval lehel pealkirja „Taotlejate hindepunktid “ all. Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ei ületa toetuseks ettenähtud vahendeid, rahuldatakse kõik nõuetele vastavad taotlused, mis on saanud vähemalt minimaalse hindepunktide summa.
Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab toetuseks ettenähtud vahendid, rahuldatakse taotluste hindamise tulemusel koostatud taotluste paremusjärjestuse alusel parimad nõuetele vastavad taotlused, mis on saanud vähemalt minimaalse hindepunktide summa. Minimaalne hindepunktide summa toetuse taotluse rahuldamiseks on 25 % maksimaalsest hindepunktide summast,mis on põllumajandustootjate jaoks 16 ja mittepõllumajandusliku ettevõtja jaoks 15 hindepunkti.
Kui taotlusi esitatakse vähem kui 120% eelarvest, siis kontrollib PRIA kõikide taotluste nõuetele vastavust. PRIA teeb taotluse rahuldamise või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 100 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtpäevast, 11. septembriks 2015. Otsused saadetakse kõikidele taotlejatele PRIA kliendiregistris oleval postiaadressil. Palun veenduge, et kliendiregistris teie kohta käivad andmed on korrektsed! Taotleja võib toetatava investeeringu tegemist alustada taotluse esitamise päevale järgneval päeval ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid peavad olema samuti väljastatud samast päevast alates. Erandiks on ettevalmistav töö, mille puhul töö tegemist tõendavad dokumendid võivad olla väljastatud alates 2014. aasta 1. jaanuarist. Toetus makstakse välja üksnes abikõlblike kulude hüvitamiseks ja üksnes siis, kui toetuse saaja on tegevused nõuetekohaselt ellu viinud. Toetuse saaja teeb investeeringu ja esitab investeeringu tegemist tõendavad dokumendid kuni kaheksas osas ühe taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.
Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja PRIA-le vormikohase maksetaotluse, koos investeeringu tegemist tõendavate nõuetekohaste dokumentidega. Juhime tähelepanu, et kui kavandatavaks tegevuseks on ehitamine, esitab toetuse saaja lisaks maksetaotlusele Microsoft Exceli tarkvaraga töödeldavas vormingus ehitustegevuse kulude vormi info@pria.ee.
Pärast PRIA käest raha laekumist, peab toetuse saaja tasuma saadud raha viivitamata sellele isikule, kellelt ta tellis teenuse või töö või ostis kaupa. Raha ülekandmise tõestuseks esitab toetuse saaja PRIA-le teatise koos maksmist tõendavate dokumentidega (arve-saatelehe või arve ärakirjal märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava maksekorralduse ärakirja või väljatrüki või arvelduskonto väljavõte). Teatis tuleb koos maksekorralduse(te)ga esitada PRIAle seitsme tööpäeva jooksul arvates päevast, kui PRIA-lt saadud raha laekus toetuse saaja arvelduskontole. OTKA-skeemi pole võimalik kasutada neil, kes kasutavad investeeringu tegemiseks liisingut.
LISAINFO JA KONTAKT Lisainfot saab PRIA Tartu keskusest Narva mnt 3, tel 737 7678, faks 737 1201, e-post: info@pria.ee
Seotud valdkondade uudised Maaeluminister kohtus Euroopa Komisjoni toiduohutuse volinikuga
Seotud valdkondades avatud taotlusvoorud Põllumajandusloomade aretustoetus 2017

matches:
§ 3
§ 4
§ 4
§ 4
§4
§ 5
§ 2


Sordi sordilehte võtmise kord ning sordilehte võetavate taimeliikide loetelu, põllu- ja köögiviljakultuuri liigi kontrollimisel minimaalselt hõlmatavad tunnused ning järelevalve käigus sordi säilimise kontrollimise nõuded – Riigi Teataja
Sordi sordilehte võtmise kord ning sordilehte võetavate taimeliikide loetelu, põllu- ja köögiviljakultuuri liigi kontrollimisel minimaalselt hõlmatavad tunnused ning järelevalve käigus sordi säilimise kontrollimise nõuded
Sordi sordilehte võtmise kord ning sordilehte võetavate taimeliikide loetelu, põllu- ja köögiviljakultuuri liigi kontrollimisel minimaalselt hõlmatavad tunnused ning järelevalve käigus sordi säilimise kontrollimise nõuded - sisukord
§ 2 Sordilehte võetavate taimeliikide loetelu
§ 3 Sordi sordilehte võtmise kord
§ 4 Sordilehte kantavad andmed
§ 5 Põllu- ja köögiviljakultuuri liigi kontrollimisel minimaalselt hõlmatavad tunnused ning järelevalve käigus sordi säilimise kontrollimise nõuded
RT I, 15.04.2016, 3
Sordi sordilehte võtmise kord ning sordilehte võetavate taimeliikide loetelu, põllu- ja köögiviljakultuuri liigi kontrollimisel minimaalselt hõlmatavad tunnused ning järelevalve käigus sordi säilimise kontrollimise nõuded1
Vastu võetud 24.03.2006 nr 38
RTL 2006, 30, 529
jõustumine 10.04.2006
20.06.2007 RTL 2007, 52, 951 01.07.2007
19.12.2011 RT I, 27.12.2011, 1 01.01.2012
21.09.2012 RT I, 26.09.2012, 2 30.09.2012
13.08.2013 RT I, 16.08.2013, 3 01.01.2014
29.06.2015 RT I, 03.07.2015, 20 01.01.2016
12.04.2016 RT I, 15.04.2016, 2 01.07.2016
Määrus kehtestatakse Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse § 17 lõike 9, § 27 lõike 7, § 28 lõigete 6 ja 7 ning § 29 lõike 4 alusel.
Määrusega kehtestatakse sordi sordilehte võtmise, registreerimiskatsete ning riiklike majanduskatsete (edaspidi majanduskatsed) tegemise kord, sordilehte võetavate taimeliikide loetelu, põllu- ja köögiviljakultuuri liigi kontrollimisel minimaalselt hõlmatavad tunnused ning järelevalve käigus sordi säilimise kontrollimise nõuded.
§ 2. Sordilehte võetavate taimeliikide loetelu
(1) Sordilehte võetakse lisas nimetatud taimeliiki kuuluva teravilja-, sööda-, õli-, kiu- ja köögiviljakultuuri ning peedi ja kartuli sort, mis «Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse» § 26 kohaselt vastab eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse nõuetele, millel on nõuetekohane sordinimi, küllaldane majanduslik viljelusväärtus ning mis on ohutu inimese, looma ja taime tervisele ning ümbritsevale keskkonnale.
(2) Sordilehte võetakse lisas 1 nimetatud taimeliigi geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sort.
§ 3. Sordi sordilehte võtmise kord
(1) Sort võetakse sordilehte sordi omaniku või sordi säilitaja taotluse alusel.
(2) Sordi vastavus § 2 lõikes 1 sätestatud nõuetele tehakse kindlaks sordi sordilehte võtmisel «Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduses» sätestatud korras registreerimiskatsete ja majanduskatsete teel ning sordinime nõuetekohasust kontrollides.
(3) Sordi vastavus eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse nõuetele tehakse kindlaks registreerimiskatsete teel. Sordi kohta, mis registreerimiskatsete tulemuste põhjal vastab eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse nõuetele, koostatakse sordikirjeldus.
(4) Sordi majanduslik viljelusväärtus tehakse kindlaks majanduskatsete teel vähemalt kahe katseaasta jooksul. Majanduskatsetes tehakse kindlaks sordi:
1) saagikus;
2) talvituva kultuuri puhul talvekindlus;
3) kindlus taimekahjustajate suhtes;
4) reageerimine kasvukeskkonnale, sh kasvuperioodi pikkus ja lamandumiskindlus;
5) saagi omadused.
(5) Sordil on küllaldane majanduslik viljelusväärtus, kui sordi viljelusomadused või saadava saagi kasutusomadused on sama taimeliigi varem sordilehte võetud sortidega võrreldes paremad või kui sordil on mõni eriti väärtuslik omadus. Kui sordil on mõni eriti väärtuslik omadus, loetakse see omadus sordi sordilehte võtmiseks piisavaks, kui sorti iseloomustavad ülejäänud näitajad ei ole sama taimeliigi varem sordilehte võetud sortidega võrreldes oluliselt halvemad.
(51) Geneetiliste ressursside säilitamiseks ettenähtud sort on ühtlik, kui ühtlikkust hinnatakse mittesordiehtsate taimede põhjal, kohaldades 90% usutavuse läve juures populatsioonistandardit 10%.
§ 4. Sordilehte kantavad andmed
(1) Kui sort on § 2 lõikes 1 sätestatud nõuete kohane, tehakse «Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse» § 28 lõike 2 alusel ja samas ettenähtud tähtpäevaks sordi sordilehte võtmise otsus ning võetakse sort sordilehte.
(2) Sordilehte kantakse sordi kohta järgmised andmed:
1) taimeliigi nimi ladina ja eesti keeles;
2) sordinimi;
3) sordilehte võtmise aeg;
4) sordilehest väljaarvamise aeg;
5) taotleja, vajaduse korral esindaja ja säilitaja nimi ja kontaktandmed.
§ 5. Põllu- ja köögiviljakultuuri liigi kontrollimisel minimaalselt hõlmatavad tunnusedning järelevalve käigus sordi säilimise kontrollimise nõuded
(1) Sordilehte võetud sort peab «Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse» § 29 lõike 1 kohaselt vastama eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse nõuetele sordilehes hoidmise aja jooksul.
(2) Põllu- ja köögiviljakultuuri liigi kontrollimisel minimaalselt hõlmatavad tunnused ning järelevalve käigus sordi säilimise kontrollimise nõuded on toodud komisjoni direktiivi 2003/90/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas (ELT L 245, 8.10.2003, lk 7–10), lisades 1, 2 ja 3 ning komisjoni direktiivi 2003/91/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed Euroopa Ühenduse Nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas (ELT L 254, 8.10.2003, lk 11–13), lisades 1 ja 2.
1 nõukogu direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemnete turustamise kohta (EÜT L 125, 11.07.1966, lk 2298–2308), muudetud direktiividega 69/63/EMÜ (EÜT L 48, 26.02.1969, lk 8–12), 71/162/EMÜ (EÜT L 87, 17.04.1971, lk 24–28), 72/274/EMÜ (EÜT L 171, 29.07.1972, lk 37–38), 72/418/EMÜ (EÜT L 287, 26.12.1972, lk 22–30), 73/438/EMÜ (EÜT L 356, 27.12.1973, lk 79–82), 75/444/EMÜ (EÜT L 196, 26.07.1975, lk 6–13), 78/55/EMÜ (EÜT L 16, 20.01.1978, lk 23–29), 78/386/EMÜ (EÜT L 113, 25.04.1978, lk 1–12), 78/692/EMÜ (EÜT L 236, 26.08.1978, lk 13–18), 78/1020/EMÜ (EÜT L 350, 14.12.1978, lk 27), 79/641/EMÜ (EÜT L 183, 19.07.1979, lk 13–16), 79/692/EMÜ (EÜT L 205, 13.08.1979, lk 1–4), 80/754/EMÜ (EÜT L 207, 9.08.1980, lk 36), 81/126/EMÜ (EÜT L 67, 12.03.1981, lk 36–37), 82/287/EMÜ (EÜT L 131, 13.05.1982, lk 24–26), 85/38/EMÜ (EÜT L 16, 19.01.1985, lk 41–42), 86/155/EMÜ (EÜT L 118, 7.05.1986, lk 23–27), 87/120/EMÜ (EÜT L 49, 18.02.1987, lk 39–43), 87/480/EMÜ (EÜT L 273, 26.09.1987, lk 43–44), 88/332/EMÜ (EÜT L 151, 17.06.1988, lk 82–83), 88/380/EMÜ (EÜT L 187, 16.07.1988, lk 31–48), 89/100/EMÜ (EÜT L 38, 10.02.1989, lk 36), 92/19/EMÜ (EÜT L 104, 22.04.1992, lk 61–62), 96/18/EÜ (EÜT L 76, 26.03.1996, lk 21–22), 96/72/EÜ (EÜT L 304, 27.11.1996, lk 10–11), 98/95/EÜ (EÜT L 25, 1.02.1999, lk 1–26), 98/96/EÜ (EÜT L 25, 1.02.1999, lk 27–33), 2001/64/EÜ (EÜT L 234, 1.09.2001, lk 60–61), 2003/61/EÜ (ELT L 165, 3.07.2003, lk 23–28), 2004/55/EÜ (ELT L 114, 21.04.2004, lk 18) ja 2004/117/EÜ (ELT L 14, 18.01.2005, lk 18–33) ning komisjoni direktiividega 2007/72/EÜ (ELT L 329, 14.12.2007, lk 37–39) ja 2009/74/EÜ (ELT L 166, 27.06.2009, lk 40–70); 2012/37/EL (ELT L 325, 23.11.2012, lk 13–14); nõukogu direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta (EÜT L 125, 11.07.1966, lk 2309–2319), muudetud direktiividega 69/60/EMÜ (EÜT L 48, 26.02.1969, lk 1–3), 71/162/EMÜ (EÜT L 87, 17.04.1971, lk 24–28), 72/274/EMÜ (EÜT L 171, 29.07.1972, lk 37–38), 72/418/EMÜ (EÜT L 287, 26.12.1972, lk 22–30), 73/438/EMÜ (EÜT L 356, 27.12.1973, lk 79–82), 73/101/EMÜ (EÜT L 2, 1.01.1973, lk 1–27), 73/438/EMÜ (EÜT L 356, 27.12.1973, lk 79–82), 75/444/EMÜ (EÜT L 196, 26.07.1975, lk 6–13), 78/55/EMÜ (EÜT L 16, 20.01.1978, lk 23–29), 78/387/EMÜ (EÜT L 113, 25.04.1978, lk 13–19), 78/692/EMÜ (EÜT L 236, 26.08.1978, lk 13–18), 78/1020/EMÜ (EÜT L 350, 14.12.1978, lk 27), 79/641/EMÜ (EÜT L 183, 19.07.1979, lk 13–16), 79/692/EMÜ (EÜT L 205, 13.08.1979, lk 1–4), 81/126/EMÜ (EÜT L 67, 12.03.1981, lk 36–37), 86/155/EMÜ (EÜT L 118, 7.05.1986, lk 23–27), 86/320/EMÜ (EÜT L 200, 23.07.1986, lk 38), 87/120/EMÜ (EÜT L 49, 18.02.1987, lk 39–43), 88/332/EMÜ (EÜT L 151, 17.06.1988, lk 82–83), 88/380/EMÜ (EÜT L 187, 16.07.1988, lk 31–48), 88/506/EMÜ (EÜT L 274, 6.10.1988, lk 44–44), 89/2/EMÜ (EÜT L 5, 7.01.1989, lk 31), 90/623/EMÜ (EÜT L 333, 30.11.1990, lk 65–65), 93/2/EMÜ (EÜT L 54, 5.03.1993, lk 20), 95/6/EÜ (EÜT L 67, 25.03.1995, lk 30–32), 96/72/EÜ (EÜT L 304, 27.11.1996, lk 10–11), 98/95/EÜ (EÜT L 25, 1.02.1999, lk 1–26), 98/96/EÜ (EÜT L 25, 1.02.1999, lk 27–33), 99/08/EÜ (EÜT L 50, 26.02.1999, lk 26), 1999/54/EÜ (EÜT L 142, 5.06.1999, lk 30–31), 2001/64/EÜ (EÜT L 234, 1.09.2001, lk 60–61), 2003/61/EÜ (ELT L 165, 3.07.2003, lk 23–28) ja 2004/117/EÜ (ELT L 14, 18.01.2005, lk 18–33) ning komisjoni direktiividega 2006/47/EÜ (ELT L 136, 24.05.2006, lk 18–20), 2006/55/EÜ (ELT L 159, 13.06.2006, lk 13), 2009/74/EÜ (ELT L 166, 27.06.2009, lk 40–70); 2012/1/EL (ELT L 4, 07.01.2012, lk 8–9); 2012/37/EL (ELT L 325, 23.11.2012, lk 13–14); nõukogu direktiiv 2002/53/EÜ põllukultuuride Euroopa Liidu ühtse sortide kataloogi kohta (EÜT L 193, 20.07.2002, lk 1–11), muudetud määrusega (EÜ) nr 1829/2003/EÜ (ELT L 268, 18.10.2003, lk 1–23); nõukogu direktiiv 2002/54/EÜ peediseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.07.2002, lk 12–32), muudetud direktiividega 2003/61/EÜ (ELT L 165, 3.07.2003, lk 23–28) ja 2004/117/EÜ (ELT L 14, 18.01.2005, lk 18–33); nõukogu direktiiv 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.07.2002, lk 33–59), muudetud direktiividega 2003/61/EÜ (ELT L 165, 3.07.2003, lk 23–28) ja 2004/117/EÜ (ELT L 14, 18.01.2005, lk 18–33), komisjoni direktiividega 2006/124/EÜ (ELT L 339, 6.12.2006, lk 12–15), 2009/74/EÜ (ELT L 166, 27.06.2009, lk 40–70), 2013/45/EL (ELT L 213, 08.08.2013, lk 20–21); nõukogu direktiiv 2002/56/EÜ seemnekartuli turustamise kohta (EÜT L 193, 20.07.2002, lk 60–73), muudetud direktiiviga 2003/61/EÜ (ELT L 165, 3.07.2003, lk 23–28); nõukogu direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiukultuuride seemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.07.2002, lk 74–97), muudetud direktiividega 2002/68/EÜ (EÜT L 195, 24.07.2002, lk 32–33), 2003/45/EÜ (ELT L 138, 5.06.2003, lk 40–44), 2003/61/EÜ (ELT L 165, 3.07.2003, lk 23–28) ja 2004/117/EÜ (ELT L 14, 18.01.2005, lk 18–33) ning komisjoni direktiiviga 2009/74/EÜ (ELT L 166, 27.06.2009, lk 40–70); komisjoni direktiiv 2003/90/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas (ELT L 254, 8.10.2003, lk 7–10), muudetud direktiividega 2005/91/EÜ (ELT L 331, 17.12.2005, lk 24–27), 2007/48/EÜ (ELT L 195, 27.07.2007, lk 29–32), 2009/97/EÜ (ELT L 202, 4.08.2009, lk 29–34), 2010/46/EL (ELT L 169, 3.07.2010, lk 7–12); 2011/68/EL (ELT L 175, 2.07.2011, lk 17–23), 2012/8/EL (ELT L 64, 3.03.2012, lk 9–12), 2012/44/EL (ELT L 327, 27.11.2012, lk 37–43), 2013/57/EL (ELT L 312, 21.11.2013, lk 38–45), 2014/105/EL (ELT L 349, 5.12.2014, lk 44-49), 2015/1168/EL (ELT L 188, 16.07.2015, lk 39–44); komisjoni direktiiv 2003/91/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas (ELT L 254, 8.10.2003, lk 11–13), muudetud direktiividega 2006/127/EÜ (ELT L 343, 8.12.2006, lk 82–84), 2007/49/EÜ (ELT L 195, 27.07.2007, lk 33–35), 2008/83/EÜ (ELT L 219, 14.08.2008, lk 55–57), 2009/97/EÜ (ELT L 202, 4.08.2009, lk 29–34), 2010/46/EL (ELT L 169, 3.07.2010, lk 7–12), 2011/68/EL (ELT L 175, 2.07.2011, lk 17–23), 2012/44/EL (ELT L 327, 27.11.2012, lk 37–43), 2013/57/EL (ELT L 312, 21.11.2013, lk 38–45), 2014/105/EL (ELT L 349, 5.12.2014, lk 44-49), 2015/1168/EL (ELT L 188, 16.07.2015, lk 39–44); komisjoni direktiiv 2008/62/EÜ, millega sätestatakse teatavad erandid kohalike ja piirkondlike oludega kohanenud ja geneetilisest erosioonist ohustatud põllukultuuride rahvaselektsioonsortide ja sortide heakskiitmiseks ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete ning seemnekartuli turustamiseks (ELT L 162, 21.06.2008, lk 13–19); komisjoni direktiiv 2009/145/EÜ, millega sätestatakse teatavad erandid traditsiooniliselt teatavates paikkondades ja piirkondades kasvatatud ja geneetilisest erosioonist ohustatud köögivilja rahvaselektsioonsortide ja -sortide ning selliste köögiviljasortide heakskiitmiseks, millel ei ole põllukultuuride tööstusliku tootmise puhul tegelikku väärtust, kuid mis on aretatud eritingimustes kasvamiseks, ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete turustamiseks (ELT L 312, 27.11.2009, lk 44–54), 2013/45/EL (ELT L 213, 08.08.2013, lk 20–21).
[RT I, 15.04.2016, 2 - jõust. 01.07.2016]
Lisa Sordilehte võetavate taimeliikide loetelu