Kalad Ja KalapüüK
by mariliis.lehtveer
Kuidas KäIvitada Personaalelamust P...
Mida Peab Loodusgiid Teadma
Looduskaitse.Kaitsealad
Loodusturismi ettevõtjana kaitsealal
TPS loeng 12.02.2008
by Pille Riin
Liigikaitse Eestis
Fassaadid korda erek_fassaadid
by Erek Fassaadid
Looduskaitse1
by Helo Liis Soodla
Kuidas KäIvitada Personaalelamust Pakkuv EttevõTe
Looduskaitse Tallinnas
Elupaigad Ja Nende Kaitse
Looduskaitse Ja Loodusturism Rein Kuresoo
Turism Botswanas ja Antarktikas - Hendrik Relve
Loodus Linnas
Perova Rabataimed 07
keskkonnakaitse slaidid
Halduskogude liikmete koolitus
Rajoneerimine - Põlevkiviuuringud - Põlevkivi arengukava
2012 kaitsealad ja loodusturism
Keskkond ja tervis, TÜPS, 2012 II
80429 Ruukel Loodusturism
Rännates mööda Pärnumaad
Detailplaneeringute koostamine vastavalt Planeerimisseadusele seisuga 28.02.201……
Konnad jt
Videolingid putukate kohta
Putukad ja muud selgrootud
Bakterite Kasutamisest
Ylevaade Projektist161209
Uue õppekava üldosa
Gymnaasiumibiol Eesti Loodus
Georg Aher
Merli Seli
, õpetaja at Raasiku Põhikool
Looduskaitse EestisSirje ja Georg Aher06.10.2009
Paljud loodushoidlikud tavad ja tõekspidamised pärinevad otseselt rahvausundeistVarajase looduskaitse ilminguks võib lugeda looduslike rituaalipaikade säilitamist kaugete aegade tagant. Paljud puud, metsasalud, kivid, allikad, jõed, järved ja pangad olid eestlaste jaoks pühad ja puutumatud. PühapaigadLooduskaitse juured
1297. aastal keelas Taani kuningas Erik Menved metsaraie Tallinna lähedal paiknevatel Aegna ja Naissaarel. Metsade üle pidasid valvet raehärrade hulgast nimetatud metsahärrad (Waltherren)Järgnevate sajandite jooksul kehtestati Eesti territooriumil veel mitmeid jahi- ja kalapüügipiiranguid, samuti ehituspuude raiekeelde ning nõuti mõnede puuliikide (metsõunapuu, tamme, toominga, pihlaka) säilitamist.Varased looduskaitse reeglid
Enne looduskaitseseadustVilsandi tuletorni kapten Artur Toom rentis XX sajandi alguses Kihelkonna Kirikumõisalt Vaika saared, et tagada lindude pesitsemist ja takistada nende munade korjamist.1910 aastal hakkas rentniku kohuseid täitma Riia Loodusuurijate ÜhingEnne looduskaitseseaduse vastuvõtmist võeti riigi poolt kaitse alla- Vaika saared- Harilaid Saaremaal
Artur Toom1884 -1942http://lh3.ggpht.com/_D8Njy7FUya8/SbttSoEZHfI/AAAAAAAABsE/ECSK-3T1oyM/6-031.jpghttp://tbn1.google.com/images?q=tbn:H0fpw3SIaaXqqM:http://www.okupatsioon.ee/fotod/fotod2001/fotod3/fotod301.jpg
Enne looduskaitseseadustKastre Peravalla looduskaitse reservaat ülikooli praktikabaasinaJugapuu kaitseala HiiumaalLindudekodu Väike laht SaaremaalPähklisaar Virumaal (5,2 ha lehtmetsa ja kivikülv)Abruka saare kaitsemets
Esimesed seadused Eestimaa looduse kaitsestLOODUSKAITSE SEADUSRiigivanema otsus nr 928 11.detsembrist 1935Looduskaitse otstarbeks oli loodust iseloomustavate moodustiste, olgu need maastiku osad, maapinnavormid, taime-või loomariigi esindajad või eluta looduse esemed, alalhoid ja kaitse.LOODUSHOIU SEADUS	RT 1938, 31, 253.§ 1. Loodushoiuks käesoleva seaduse mõttes loetakse:1) looduskaitse ja2) loodusilu säilitamine ning arendamine.
LOODUSHOIU SEADUS.	RT 1938, 31, 253.§ 1. Loodushoiuks käesoleva seaduse mõttes loetakse:1) looduskaitse ja2) loodusilu säilitamine ning arendamine.Loodushoiu seadus
§ 2. Looduskaitse ülesandeks on looduse iseloomustavate moodustiste, olgu need maastikuosad, maapinnavormid, taime- või loomariigi esindajad või elutu looduse esemed, säilitamine ja kaitsmine.Selleks võidakse võtta looduskaitse alla ja kanda looduskaitseregistrisse riigi, omavalitsuste või üksikisikute valduses olevaid kui ka üldiseks tarvitamiseks määratud maa-alasid ja veekogusid, samuti üksikuid loodus-esemeid.Loodushoiu seadus
§ 3.Loodusilusäilitamisejaarendamise all mõistetaksekäesolevaseadusemõttesavalikkudeparkide, aedadejailuväljakuteasutamist, kaunistamist, säilitamistjakorrastamist, samutikodukaunistamist, mille eesmärgiks on kodumaavälisilme, eritiliiklemisteede, raudteejaamadejasadamateümbrusevälisilmetõstmine.Loodushoiu seadus
§ 4. Loodushoiu korraldajaiks ja teostajaiks on:1) Sotsiaalministeerium;2) Loodushoiu Nõukogu;3) maakonnad ja linnad;4) kodukaunistamis-komiteed;5) looduskaitse usaldustegelased.Loodushoiu seadus
Looduskaitsemärk oli Eesti teenetemärk, mida annetati loodushoiu alaste teentete eest.Looduskaitsemärk asutati Vabariigi Presidendi poolt 27. veebruaril 1940 ja seda annetati ainult üks kord, sama aasta 1. mail, Loodushoiu Nõukogu otsuse alusel 24. aprillist 1940. Kaks looduskaitsemärki määrati sama aasta 20. juunil, kuid neid ei antud kätte.Looduskaitsemärk
LooduskaitsemärkI järgu looduskaitse märke on välja antud ainult üks.1.mail 1940 sai märgiKonstantin Päts II järgu märke annetati 8III järgu märke 1520. juunil annetati veel kaks märki, aga neid kätte anda ei jõutud
§ 1. Seaduse eesmärk	Käesoleva seaduse eesmärk on:1) looduse kaitsmine selle mitmekesisuse säilitamise, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku, taimestiku ja seenestiku liikide soodsa seisundi tagamisega;2) kultuurilooliselt ja esteetiliselt väärtusliku looduskeskkonna või selle elementide säilitamine;3) loodusvarade kasutamise säästlikkusele kaasaaitamine. LOODUSKAITSESEADUS
§ 2. Looduskaitse põhimõtted(1) Loodust kaitstakse looduse säilitamise seisukohalt oluliste alade kasutamise piiramisega, kaitse alla võetud loodusliku loomastiku, taimestiku ja seenestiku isenditega ning kivististe ja mineraalide eksemplaridega sooritatavate toimingute reguleerimisega ning loodushariduse ja teadustöö soodustamisega. (2) Looduse kaitsel lähtutakse tasakaalustatud ja säästva arengu põhimõtetest, kaaludes iga kord alternatiivsete, looduskaitse seisukohalt tõhusamate lahenduste rakendamise võimalusi. LOODUSKAITSESEADUS
Kaitstavad loodusobjektid	1) kaitsealad;2) hoiualad;3) kaitsealused liigid, kivistised ja mineraalid;4) püsielupaigad;5) kaitstavad looduse üksikobjektid;6) kohaliku omavalitsuse tasandil kaitstavad loodusobjektid. LOODUSKAITSESEADUS
Kaitseala on inimtegevusest puutumatuna hoitav või erinõuete kohaselt kasutatav ala, kus säilitatakse, kaitstakse, taastatakse, uuritakse või tutvustatakse loodust. Kaitsealad on:1) rahvuspargid;2) looduskaitsealad;3) maastikukaitsealad. LOODUSKAITSESEADUS
Kaitsealune liik on looma-, taime- või seeneliigi taksonoomiline üksus, mille isendeid, elupaiku, kasvukohti või leiukohti kaitstakse käesoleva seaduse alusel või mida on nimetatud EL Nõukogu määruse 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel (EÜT L 061, 03.03.1997, lk 1) lisades A–D. LOODUSKAITSESEADUS
Kaitsealune kivistis või mineraal on kaitsekategooriasse kantud kivistis või mineraal, mille eksemplare või leiukohti kaitstakse käesoleva seaduse alusel. Looduskaitseseadus
Püsielupaik on väljaspool kaitseala või selle piiranguvööndis asuv:kaitsealuse looma sigimisala või muu perioodilise koondumise paik;
kaitsealuse taime või seene looduslik kasvukoht;
lõhe või jõesilmu kudemispaik;
pruunkaru talvitumispaik;
jõevähi looduslik elupaik;
mägra rohkem kui kümne suudmega urulinnakLOODUSKAITSESEADUS
Kaitstav looduse üksikobjekt on teadusliku, esteetilise või ajaloolis-kultuurilise väärtusega elus või eluta loodusobjekt, nagu puu, allikas, rändrahn, juga, kärestik, pank, astang, paljand, koobas, karst või nende rühm, mida kaitstakse käesoleva seaduse alusel. LOODUSKAITSESEADUS
Kohaliku omavalitsuse tasandil võib kaitstavaks loodusobjektiks olla maastik, väärtuslik põllumaa, väärtuslik looduskooslus, maastiku üksikelement, park, haljasala või haljastuse üksikelement, mis ei ole kaitse alla võetud kaitstava looduse üksikobjektina ega paikne kaitsealal.LOODUSKAITSESEADUS
Soolätte künnapuu (ümbermööt 450 cm, kõrgus 24 m)
Aegna kivikülv
Rahvuspark on kaitsealalooduse, maastike, kultuuripärandi ning tasakaalustatud keskkonnakasutuse säilitamiseks, kaitsmiseks, taastamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks. Lahemaa – Põhja-Eesti rannikumaastike looduse ja kultuuripärandi kaitseks;Karula – Lõuna-Eesti kuppelmaastike looduse ja kultuuripärandi kaitseks;Soomaa – Vahe-Eesti soo- ja lammimaastike looduse ja kultuuripärandi kaitseks;Vilsandi – Lääne-Eesti saarestiku rannikumaastike looduse ja kultuuripärandi kaitseks;Matsalu – Lääne-Eesti iseloomulike koosluste ning Väinamere looduse ja kultuuripärandi kaitseks.LOODUSKAITSESEADUS
LOODUSKAITSESEADUSLooduskaitseala	Looduskaitseala on kaitseala looduse säilitamiseks, kaitsmiseks, taastamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks. Looduskaitseala võimalikud vööndid on loodusreservaat, sihtkaitsevöönd ja piiranguvööndMaastikukaitseala (looduspark)	Maastikukaitseala on kaitseala maastiku säilitamiseks, kaitsmiseks, uurimiseks, tutvustamiseks ja kasutamise reguleerimiseks. Maastikukaitseala eritüübid on park, arboreetum ja puistu. Maastikukaitseala võimalikud vööndid on sihtkaitsevöönd ja piiranguvöönd. LOODUSKAITSESEADUSLoodusreservaat	Loodusreservaat on kaitseala otsesest inimtegevusest puutumata loodusega maa- või veeala, kus tagatakse looduslike koosluste säilimine ja kujunemine üksnes looduslike protsesside tulemusena. Loodusreservaadis on keelatud igasugune inimtegevus, sealhulgas inimeste viibimine, välja arvatud erijuhtudel. Inimeste viibimine loodusreservaadis on lubatud järelevalve ja päästetööde ning loodusobjekti valitsemise ja kaitse korraldamise eesmärgil. Teadustegevuse ning loodusobjektide seisundi jälgimise ja hindamise eesmärgil tohib loodusreservaadis viibida kaitse korraldaja nõusolekul. Piusa kaitseala
HoiualadLooduskaitseseaduse § 32 alusel moodustatakse hoiuala loodusliku loomastiku, taimestiku ja seenestiku soodsa seisundi tagamiseks, kui see ei ole tagatud muul mainitud seadusega tagatud viisil.Euroopa linnudirektiivis ja loodusdirektiivis on kindlaks määratud kui suur osa loetletud liikide populatsioonidest ja elupaikadest peab olema kaitse alla võetud. Selleks näevad direktiivid ette hoiualade loomise. Hoiualade loomisel lähtutakse üleeuroopalistest printsiipidest. Nii moodustub üleeuroopalistene hoiualde võrgustik Natura 2000.
Kaitsealade päev24. mail 1909 asutati Rootsis korraga 9 rahvusparki. Need olid nii Rootsi kui ka Euroopa esimesed seda tüüpi kaitsealad, mis Ameerika Ühendriikide eeskujul ellu kutsuti. Tänavu möödub sellest olulisest sündmusest 90 aastat, Euroopa Loodus- ja Rahvusparkide Föderatsioon (Europarc) otsustas kuulutada 24. mai Euroopa kaitsealade päevaks.
Kaitsealade päevSee päev tuletab meelde rahvusparkide ja kõigi muude kaitsealade osa kogu Euroopa loodus- ja kultuuripärandis Euroopa kaitsealade päev meenutab, et looduspärand on Eesti suur rikkus, mida tullakse imetlema lähedalt ja kaugelt, sest Kesk-, Lõuna- ja Lääne-Euroopas on ürgne loodus peaaegu hävinud.
Vanimad rahvuspargidMaailma esimene rahvuspark loodi 1872.a. Ameerika Ühendriikides Yellowstones. Sellest alguse saanud rahvusparkide loomise tulemusena on meil tänapäeval maailmas 1600 rahvusparki
http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/c/c6/Old_Faithful_Rainbow.jpg
http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/a/af/Bison_near_a_hot_spring_in_Yellowstone.JPG
Hetkeseis	Seisuga 1. jaanuar 2008 on Eestis kokku 3389 kaitstavat loodusobjekti, nendest:- looduskaitsealasid 129;- maastikukaitsealasid 149;- rahvusparke 5;- vana ehk uuendamata kaitsekorraga alasid 117;- parke ja puistuid 548;- hoiualasid 343;- püsielupaiku 900;- kohaliku omavalitsuse tasandil kaitstavaid loodusobjekte 3;- kaitstavaid looduse üksikobjekte 1195.
Looduskaitse kaitsealadelKõige tõhusam viis elurikkust hoida on kaitsta terviklikke ja hästi säilinud struktuuriga kooslustega ökosüsteeme.Ökosüsteemide kaitse tähendab aga mingi piirkonna kaitsmist tervikuna s.t kõige paremini on kooslusi võimalik kaitsta kaitsealade moodustamise kaudu.
LOODUSKAITSESEADUSLiikide kaitsekategooriadI kaitsekategooriasse arvatakse:1) liigid, mis on Eestis haruldased, esinevad väga piiratud alal, vähestes elupaikades, isoleeritult või väga hajusate asurkondadena;2) liigid, mis on hävimisohus, mille arvukus on inimtegevuse mõjul vähenenud, elupaigad ja kasvukohad rikutud kriitilise piirini ja väljasuremine Eesti looduses on ohutegurite toime jätkumisel väga tõenäoline. II kaitsekategooriasse arvatakse:1) liigid, mis on ohustatud, kuna nende arvukus on väike või väheneb ning levik Eestis väheneb ülekasutamise, elupaikade hävimise või rikkumise tagajärjel;2) liigid, mis võivad olemasolevate keskkonnategurite toime jätkumisel sattuda hävimisohtu. (3) hävimisohtu. LOODUSKAITSESEADUS
III kaitsekategooriasse arvatakse:1) liigid, mille arvukust ohustab elupaikade ja kasvukohtade hävimine või rikkumine ja mille arvukus on vähenenud sedavõrd, et ohutegurite toime jätkumisel võivad nad sattuda ohustatud liikide hulka;2) liigid, mis kuulusid I või II kaitsekategooriasse, kuid on vajalike kaitseabinõude rakendamise tõttu väljaspoolLOODUSKAITSESEADUS
Liigi kaitse ja ohjamise tegevuskava	Tegevuskava koostatakse:I kaitsekategooria liigi kaitse korraldamiseks; liigi soodsa seisundi tagamiseks, kui liigi teadusinventuuri tulemused näitavad, et seni rakendatud abinõud seda ei taga, või kui seda nõuab rahvusvaheline kohustus; liigi ohjamiseks, kui liigi teadusinventuuri tulemused näitavad liigi arvukuse suurenemisest tingitud olulist negatiivset mõju keskkonnale või ohtu inimese tervisele või varale. LOODUSKAITSESEADUS
Tegevuskava peab sisaldama:liigi bioloogia, arvukuse ja leviku andmeid
ohustatud liigi soodsa seisundi tagamise tingimusi;
liigi ohutegureid;
kaitse või ohjamise eesmärki;
liigi soodsa seisundi saavutamiseks või ohjamiseks vajalike meetmete eelisjärjestust ja nende teostamise ajakava;
kaitse või ohjamise korraldamise eelarvet. Tegevuskava kehtestab keskkonnaminister. ja avalikustatakse Keskkonnaministeeriumi veebilehel. LOODUSKAITSESEADUS
Püsielupaikadeks loetakse lendorava pesapuu ja seda ümbritsev ala 25 meetri raadiuses;
suur-konnakotka ja must-toonekure pesapuu ja seda ümbritsev ala 250 meetri raadiuses;
väike-konnakotka pesapuu ja seda ümbritsev ala 100 meetri raadiuses;Püsielupaikade kaitse kaljukotka pesapuu ja seda ümbritsev ala 500 meetri raadiuses;
väike-konnakotka ja suur-konnakotka segapaari pesapuu ja seda ümbritsev ala 250 meetri raadiuses. Pesapuu avastanud isik on kohustatud informeerima sellest asukohajärgset keskkonnateenistust või Riiklikku Looduskaitsekeskust kolme ööpäeva jooksul. Püsielupaikade kaitse Pruunkaru talvituspaik on koht, kus karu teeb taliuinakut, ning selle ümbrus 300 meetri raadiuses. Talvituspaiga avastanud isik on kohustatud informeerima sellest kolme ööpäeva jooksul kohalikku keskkonnateenistust
Pruunkaru talvituspaigas on keelatud jahipidamine ning metsa majandamise ja kasutamisega seotud tegevused. Pruunkaru talvituspaiga kaitsekord kehtib talvituspaiga leidmisest kuni sama talvitusperioodi 15. aprillini. Pruunkaru talvituspaiga kaitse
I kaitsekategooria kivistise teadaolevatest leiukohtadest esinduslikumate kaitseks moodustatakse kaitsealad või võetakse leiukohad kaitse alla kaitstavate looduse üksikobjektidena. I kaitsekategooria kivistise leiukohas on keelatud kivistise looduslikust olekust eemaldamine ning tegevus, mis võib leiukoha hävitada või seda kahjustada. I kaitsekategooria kivistist võib riigist välja viia üksnes teadusuuringu otstarbel keskkonnaministri loa alusel. I kaitsekategooria kivistise leiukoha avalikustamine massiteabevahendites on keelatud, kui see võib põhjustada ohtu leiukohale. I kaitsekategooria kivistise kaitse
Eestis keelatud looduslikust asupaigast eemaldada eriti haruldasi, s.o. I kategooria kivistisi. Sellesse kategooriasse kuuluvad kõik Eestis leiduvad fossiilsed merisiilikud (perekonnast Bothriocidaris), üks fossiilne kala Phlebolepis elegans, mõned käsijalgsed Dicoelosia anticipata ja Costistricklandia lirata, käsnad Clathrodictyon regulare ja Plectostroma schmidti ning korall Mesofavosites dualis Kivististe kaitse
2007. a 30. juuniks oli Keskkonnaregistris registreeritud 14579 kaitstava liigi leiukohta 371 erinevast liigist. Kaitstavaid loomi registreeriti 3462 elupaigas, mis jagunesid 97 liigi vahel. Kaitsekategooriati jagunesid elupaigad ja liigid järgnevalt: I kategooria - 1106 elupaika, 14 liiki, II kategooria - 1784 elupaika, 31 liiki, III kategooria - 572 elupaika, 52 liiki. Kaitstavad loomad
Väike rabakiil
Kaitstavaid samblikke registreeriti 21 kasvukohas, mis jagunesid 13 liigi vahel. Kaitsekategooriati jagunesid kasvukohad ja liigid järgnevalt: II kategooria - 16 kasvukohta, 12 liiki, III kategooria - 5 kasvukohta, 1 liik. Kaitstavaid taimeliike oli 226 ja kasvukohti 10930. Kaitsekategooriati jagunesid need järgmiselt: I kategooria - 180 kasvukohta, 32 liiki, II kategooria - 2941 kasvukohta, 120 liiki, III kategooria - 7809 kasvukohta, 74 liiki. Kaitstavad samblikud ja taimed Soo-neiuvaip
Seente kaitseKaitstavaid seeni registreeriti 214 kasvukohas, mis jagunesid 37 liigi vahel. Kaitsekategooriati jagunesid kasvukohad ja liigid järgnevalt: I kategooria - 79 kasvukohta, 9 liiki, II kategooria - 72 kasvukohta, 19 liiki, III kategooria - 63 kasvukohta, 9 liiki. Kaitstavaid seeni registreeriti 166 kasvukohas, mis jagunesid 35 liigi vahel. Kaitsekategooriati jagunesid kasvukohad ja liigid järgnevalt: I kategooria - 41 kasvukohta, 9 liiki, II kategooria - 69 kasvukohta, 19 liiki, III kategooria - 56 kasvukohta, 7 liiki. Kaitstavad seenedLimatünnik Urmas Kaja foto
Väljasuremiskünnis on elupaikade kriitiliselt väike hulk: kui elupaiku veel vähemaks jääb, siis liigi elujõulisus väheneb järsult.Praegu püütakse aru saada, kui suur on see liikide hulk, kellele surmav torge on juba tehtud. Seda kutsutakse väljasuremisvõlaks. Näiteks arvatakse, et Lõuna-Soomes on pooled vanade metsade liikidest elupaikade hävimise tõttu sisuliselt surnud. Väljakutse seisneb selles, et kui elupaiku kiiresti taastada, siis ilmselt on võimalik mingit osa neist liikidest säilitada.Looduskaitsebioloogia
Oluline on nende liikide valimine, kelle abil saaks võimalikult paljusid teisi säilitada: kõiki miljoneid liike ei jõua uurida, vähemalt mitte selle aja jooksul, et neid vajadusel aidata jõuaks.Liigi bioloogia tundmine on loodus-kaitsebioloogia väga tähtis komponent.Looduskaitsebioloogia
Vajaliku vanade metsade üldpindala saab arvestada mõne suurt territooriumi nõudva liigi järgi, nagu metsis või valgeselg-kirjurähn, kelle jaoks on piisav pindala kõige kriitilisem. Metsa sisestruktuuri saab hinnata erilisi mikroelupaiku asustavate sammalde või putukate järgi. Püütakse arvestada ka seda, kui kaugel need elupaigalaigud peavad üksteisest asuma – võttes arvesse kõige aeglasemalt levivaid liike.Looduskaitsebioloogia
Eestis kaitstakse päris suuri maismaa- ja vee-alasid.Probleem on selles, et kaitsealadeks on sageli valitud üksnes teatud tüüpi biotoope või kooslusi. Eelkõige selliseid, kus inimesel pole majanduslikke huve. See tähendab, et Eestis on viljakatel maadel looduslikke kooslusi niihästi säilinud kui ka kaitse all väga vähe.Ebapiisavate teadmiste tõttu organismide vajaduste kohta on kaitsealad üsna kaugel eesmärkide saavutamisest.Looduskaitsbioloogia
Kaitsealune liik ?!
https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=790098Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri
Viideteta fotode autor on Georg Aher


Avastaja põrnikaga uurimuslikku õppe radadel | Ajakiri Lasteaed
← Pärlipüüdja mäng- Kertu Mellikov
Vanema venna päev Sitsi Lasteaias →
Pärnus on üle kümne aasta aktiivselt rakendatud uurimuslikku õpet, mis on süstematiseeritud meetod, millegi teada saamiseks katsete, vaatluste, võrdlemiste ja mõõtmiste abil. Avastuslik õppeviis suunab küsimuste abil ja juhendamise varal last võimalikult iseseisvale teadmiste hankimisele ning arusaamisega õppimisele. Laps on aktiivne osaleja, kes tunneb rõõmu tegutsemisest läbi käelise tegevuse. Lasteaedades rakendatakse peamiselt nelja teemat. 5-6 aastased avastavad meeli ja värvusi, 6-7 aastased uurivad ilma ja mõõte.
Koolieelse lasteasutuse riiklik õppekava, mis hakkas kehtima 2008. aastal, toetab uurimusliku õppe rakendamist. Õppekava põhimõtteid järgides saab uurimusliku õppe tegevustega lõimida kõik ainevaldkonnad. §17 Mina ja keskkond: laps mõistab ja tunnetab ümbritsevat maailma terviklikult; teda suunatakse looduses ja mängudes vastuseid leidma, kogetust järeldusi tegema, uurima ning kogemusi omandama igapäevatoimingute kaudu. § 18 Keel ja kõne: laps tuleb toime eakaaslaste ja täiskasvanutega suhtlemisel, arvestab nii kaaslastega kui ka suhtlemise paigaga, saades aru kuuldu sisust ja suutes sellele sobivalt reageerida andes edasi oma mõtteid suulises kõnes. § 20 Matemaatika: last toetatakse üldistuseni jõudmisel ja mõistete kujundamisel– sarnaste ja erinevate tunnuste ja omaduste vaatlemise, võrdlemise, kirjeldamise ja sõnastamise kaudu. § 21 Kunst ja § 23 Liikumine: laps tunneb rõõmu loovast eneseväljendusest, kujutab isikupäraselt ümbritsevaid esemeid, sündmusi ja oma kujutlusmaailma tegutsedes üksi ja rühmas. § 24 Lapse arengu hindamise põhimõtted: lapse arengut kirjeldatakse lapsest lähtuvalt, väärtustades saavutatut ning tunnustades tema toimetulekut, arenemist, positiivseid hoiakuid ja huve.
Alates 2006 aastast tegutseb Pärnus lasteaiaõpetajate uurimusliku õppe ühendus, mille aktiivi kuuluvad suunatud uurimusliku õppe pikaajalised rakendajad, meetodi propageerijad ning koolitajad. Lisaks koolitamisele ja kogemuste jagamisele on ilmunud mitmed samateemalised väljaanded. Aktiiv toetab ja nõustab läbi kogemuspäevade Pärnu linna ja maakonna praktiseerivaid õpetajaid. Kui varem oli prioriteediks teemade tutvustamine, siis viimastel aastatel on olnud peamiseks küsimuseks uurimusliku õppe lõimimine õppekavaga.
Koostöös Tartu Ülikooli projektiga Avastustee korraldati eelmisel õppeaastal üle-eestiline maskotikonkurss mängulise tegelase leidmiseks. Konkursil osales 76 tööd tervest vabariigist. Maskotte oli kõigil vaatajatel võimalus hinnata nii veebipõhiselt kui näitusel Pärnu Port Arturi kaubanduskeskuses. Valituks osutus Pärnu Lasteaed Pillerpalli vanemõpetaja Jaanika Sirp´i loodud Avastaja põrnikas.
Sellel aastal tekkis ühenduse aktiivil mõte „elavdada“ maskotiks valitud tegelane. Kuna linnal täitus 175 aastat kuurordi pärandit, otsustati uurimuslik õpe ning mänguline tegelane ühendada Eesti ja kodulinn Pärnu teemaga. Aktiivi liikmete Margarita Kase ja Silja Kauri sulest valminud luuletus „Põrnikast sai pärnakas“ oli peamine inspiratsiooniallikas lastelavastuse loomiseks. Idee tutvustada Avastaja põrnikat lastele, tuli aktiivi liikmelt Kaidi Truusilt; koostöös ühenduse liikmetega mõeldi välja süžee; luuletus muudeti lihtsate liigutuste ja eesti rahvalaulu „Veere värten vurinaga“ abil laulumänguks.
Luuletus AVASTAJA PÕRNIKAS
võttis tiivad selga,
lendas üle Eestimaa,
jõudis Pärnu linna.
Ref: Põrnikas, põrnikas,
põrnikast saab pärnakas.
Vanad pargid, promenaad,
muul ja jahisadam –
see on suvepealinn
pikki aastaid juba.
Suvel rannas elevant
jalad liivas, vees on lont,
lapsed temal lustivad,
rõõmu sellest tunnevad.
Koidulaulik sündis siin,
Valgre viise loonud.
Tugev on ka spordiliin –
sõudjad kuulsust toonud.
vaatas, kuulas, arutas.
Sõpradega otsustas –
olen ka nüüd pärnakas.
Lavastusmängu eesmärgiks seati kodulinna tutvustamine, Avastaja põrnika laste igapäevaellu toomine ja avastusõppe teemade mänguline rakendamine. Tegelasteks said kuurordielevant ja vastavalt uurimusliku õppe teemadele meelte-, värvi-, ilma- ja mõõdupõrnikas. Suvel randa paigaldatud elevant tutvustas koos lastega Avastaja põrnikatele Eestimaad, Pärnu linna; põrnikad avastasid linna läbi uurimusliku õppe teemade. Lavastuses said kaasa lüüa kõik ühenduse liikmed ja kontaktisikud.
Oktoobrikuu jooksul külastati Pärnu linna 12 lasteaeda, kus sellel õppeaastal juba rakendatakse või planeeritakse läbi viia uurimusliku õppe teemasid. Põrnikate näidendit vaatas kokku 250 last, etendust mängiti 14 korral. Igasse lasteaeda kingiti maskotiks omavalmistatud avastaja põrnikas. Lasteaedade lapsed ja õpetajad andsid tagasisidet nähtud etenduse kohta.
Õpetajate mõtted:
• Kui varem said koolitust õpetajad, siis nüüd oli lastel võimalus vahetult näha ja kuulda, mida uurimuslik õpe tähendab (Liblika Tänava Lasteaed);
• selline külaskäik motiveerib kindlasti õpetajaid teemaga tegelema (Lasteaed Pöialpoiss);
• näidendi vaatamine tuli kindlasti kasuks uuele rakendajale, pakutud olid head lõimimisvõimalused (Lasteaed Mai);
• hea idee seostada uurimusliku õppe teemat Pärnuga, tutvustada Pärnu linna ja kuurordielevanti (Lasteaed Trall),
• etendus oli eakohane, mänguline, lapsed said kõiges kaasa teha (Lasteaed Pillerpall);
• läbi sellise ürituse saab lastele uurimusliku õppe tutvustamist huvitavamaks ja selgemaks muuta, lapsed said juba ette teadmisi, et kõik, mis neid ees ootab, on huvitav (Raeküla Lasteaed);
• oli meeldiv, et kaasati lapsi ning nad said ise osaleda ja laulda laulumängus; tore üllatus oli väikese põrnika kinkimine rühma, mida kasutame oma tegevustes (Ülejõe Lasteaed);
• hästi läbimõeldud, kaasahaarav, tore ettevõtmine, mis motiveerib uurimusliku õpet rakendama (Lasteaed Päikesejänku);
• üritus oli sissejuhatus uurimusliku õppe juurde; tegevustes tulevad lastele põrnikad meelde ja nad samastavad end nendega (Kadri Tänava Lasteaed);
• lastele meeldis eriti laulumäng ning korkide abil gruppidesse jagunemine (Kastani Lasteaed);
• meeldis, et igal põrnikal oli oma valdkonna vahend kaasas (Tammsaare Lasteaed);
• Toredasti jäi meelde, et Pärnus elavaid inimesi kutsutakse pärnakateks ja Pärnu on pärnade linn (Männipargi Lasteaed).
• Elevandi kohta: Elevant oli selline rändaja tüüp vist. Mulle meeldis see, mis elevandil kaelas rippus. Seal oli elevant, kelle peal sai suvel rannas sõita. Ta tuli meile külla sellepärast, et lapsi lõbustada. Rannaelevant rääkis, et rannas on külm ja sellepärast ta rannas enam pole. Seal oli üks elevants, ta laulis. Elevant ütles, et tema tuli randa puhkama, sest linnapea saatis, et lastel oleks lõbus tema peal hullata. Kuurordielevant ütles, et siin linnas elavaid inimesi ja lapsi kutsutakse pärnakateks. Elevant tahab sooja, siis lapsed lasevad liugu.
• Meeltepõrnika kohta: Minu koer Bruno nuusib ka nii nagu üks põrnikas tegi. Üks tahtis kogu aeg katsuda ja nuusutada ja tema tundis ka kõige enne magusat lõhna. Ühel põrnikal oli luup ja tema uuris kõike asju kogu aeg.
• Ilmapõrnika kohta: Ilmapõrnikas näeb ja teab, kui vihma tuleb, tema käest peame küsima. Ilmapõrnikas mõõtis ilma ja ütles, et siin on jahedam, kui nende kodus. Üks oli tuulepõrnikas, kes mõõtis kust poolt seda külma tuleb. Päikesepõrnikas mõõtis kuumust.
• Värvipõrnika kohta: Üks põrnikas oli pintsli ja värvialusega, tema värvis. Värvipõrnikas sahistas korkidega, et oleks hea meel, et saaks korjata, et must läheb musta juurde ja kollane kollase juurde. Värvipõrnikas õpetas värvima, et pintsel oleks ilusasti käes ja ei võta liigapalju värvi ega vett.
• Mõõdupõrnika kohta: Üks põrnikas mõõtis kogu aeg, kes on pikem laps. Mulle meeldis kõige rohkem see põrnikas, kes mõõtis, sest ma ka mõõdan kogu aeg. Mõõdupõrnikas õpetas mõõtmist, ilmapõrnikas õpetas ilma vaatlema nii, et vaatad sinnapoole, siis vaatad sinnapoole ja näed pilvi.
• Kõigi põrnikate kohta: Need olid Pärnu linna põrnikad, neid oli kokku neli. Põrnikatel olid A tähed kõhu peal ja kaasas oli igaõhel oma hobi. Meeldis põrnikate käest teada saada, kes need avastajad üldse on. Ja meeldis see, et nad kinkisid meile enda moodi põrnika, kes oli nendega väga sarnane ja ilus. Põrnikad uurisid loodust, mõõtsid asju, näiteks tooli ja ennast, vaatasid, mis poisil ja tüdrukul erinevat on. Põrnikad söövad lehti ka.
Etendus lõppes üleskutsega lastele ja õpetajatele, et nad koos osaleksid kevadel toimuval näitusel „Kuidas ma avastaja põrnikaga õpin ja avastan“.
Lasteaedade tagasisidele toetudes saab loota, et Avastaja põrnikate külaskäik motiveerib õpetajaid rakendama erinevaid uurimuliku õppe teemasid ning aitab kaasa laste huvi äratamisele avastamata avastuste avarustes.
Teksti koostajad: Pärnu lasteaia õpetajate uurimusliku õppe ühenduse aktiivi liikmed: Kaidi Truus (Pärnu Lasteaed Mai vanemõpetaja), Margarita Kask (Pärnu Lasteaed Mai õpetaja-metoodik), Silja Kaur (Pärnu Lasteaed Mai õpetaja-metoodik); uurimusliku õppe ühenduse juht Halliki Tammiste (Pärnu Lasteaed Pillerpalli õppealajuhataja)
Ootame muinasjutuvestjaid (1)
Õppemäng “Täpiline täring” (1)
Tallinna Nõmme Noortemaja õpilaste ülevaatenäitus… (1)
Erivajadusega laps (1)
Häid mõtteid sügiseseks meisterdamiseks (1)
Kuidas laps lasteaias õpib? (1)
“Lapsed laululaagris”- Tiina Kilksoni uus… (1)


Ajaloodokumendid
Pöördumine Kaitsepolitseiameti poole
Kaitsepolitseiameti poole on võimalik pöörduda esitades:
teabenõude
selgitustaotluse
märgukirja
kuriteoteate
Pane tähele! Paberkandjal pöördumisel tuleb ära tuua pöörduja ees- ja perekonnanimi ning kontaktandmed (postiaadress). Elektrooniliselt esitatud pöördumised tuleb esitada digitaalselt allkirjastatuna.
Nõuetele mittevastavad pöördumised võtab Kaitsepolitseiamet teadmiseks ja neile ei vastata.
Teabenõue on isiku poolt avaliku teabe seaduses sätestatud korras teabevaldajale esitatud taotlus avaliku teabe saamiseks.
Teabenõude võib esitada Kaitsepolitseiametile erineval viisil:
suuliselt, pöördudes meie poole vahetult või telefoni teel lühinumbrile 12 455 või +372 612 1455 (välismaalt helistades)
kirjalikult aadressile Toompuiestee 3, 10142 Tallinn
faksi teel numbrile 612 1401
e-posti aadressile [email protected]
Teabenõudes tuleb suuliselt või kirjalikult esitada järgmised andmed:
asutuse või juriidilise isiku nimel esitatava teabenõude puhul juriidilise isiku nimi või asutuse nimetus
teabenõudja sideandmed (tava- või e-posti aadress või faksi- või telefoninumber), mille kaudu teabevaldaja saaks teabe väljastada või teabenõudjaga ühendust võtta
taotletava teabe sisu või dokumendi liik, nimetus ja sisu või teabenõudjale teada olevad dokumendirekvisiidid
taotletav teabenõude täitmise viis
Teabenõue ei ole:
taotluste esitamiseks
selgituste saamiseks
seisukohtade avaldamiseks
kaebuse või vaide esitamiseks
Kui taotlete teavet, milles sisalduvad kas Teie või kolmandate isikute juurdepääsupiiranguga isikuandmed, tuvastab teabevaldaja teabenõudja isiku. Kolmandate isikute kohta juurdepääsupiiranguga isikuandmeid sisaldava teabe taotlemise korral tuleb ära näidata juurdepääsu alus ja eesmärk.
Teabenõudele vastame viie tööpäeva jooksul. Kui on vaja teabenõuet täpsustada või kui teabe väljaselgitamine on aeganõudev, võime teabenõude täitmise tähtaega pikendada kuni 15 tööpäevani. Tähtaja pikendamisest koos põhjendustega teatab Kaitsepolitseiamet teabenõudjale viie tööpäeva jooksul.
Märgukiri on isiku pöördumine, millega isik teeb ettepanekuid asutuse töö korraldamiseks või valdkonna arengu kujundamiseks ning annab ametile teavet.
Kui märgukirjas esitatuga tegelemine ei ole Kaitsepolitseiameti pädevuses, siis edastatakse märgukiri hiljemalt 5 tööpäeva jooksul pädevale asutusele (v.a kohtule), teavitades sellest ka märgukirja esitajat.
Märgukirjale vastatakse viivitamata, kuid mitte hiljem kui 30 kalendripäeva jooksul selle registreerimisest. Erilise vajaduse korral lähtuvalt vastamise keerukusest võib vastamise tähtaega pikendada kuni kahe kuuni. Isikut teavitatakse vastamise tähtaja pikendamisest ja pikendamise põhjusest.
Selgitustaotlus on isiku pöördumine, milles isik taotleb teavet, mille andmiseks on vajalik ameti käsutuses oleva teabe analüüs, süntees või lisateabe kogumine. Samuti on selgitustaotluseks isiku pöördumine, kus isik taotleb selgitusi ameti tegevuse aluseks olevate õigusaktide ja ameti pädevuse kohta.
Kui selgitustaotluses soovitud teavet või seisukohta anda ei ole Kaitsepolitseiameti pädevuses, siis edastatakse selgitustaotlus hiljemalt 5 tööpäeva jooksul pädevale asutusele (v.a kohtule), teavitades sellest ka selgitustaotluse esitajat.
Selgitustaotlusele vastatakse viivitamata, kuid mitte hiljem kui 30 kalendripäeva jooksul selle registreerimisest. Erilise vajaduse korral lähtuvalt vastamise keerukusest võib vastamise tähtaega pikendada kuni kahe kuuni. Isikut teavitatakse vastamise tähtaja pikendamisest ja pikendamise põhjusest.
Kuriteoteade
KrMS § 193 lg 1 kohaselt on kriminaalmenetluse alustamine uurimisasutuse või prokuratuuri pädevuses. Kriminaalmenetlust alustatakse esimese uurimis- või muu menetlustoiminguga, kui selleks on olemas ajend ja alus. Kriminaalmenetluse alustamine või alustamata jätmine sõltub iga konkreetse üksikjuhtumi objektiivsetest asjaoludest. KrMS § 194 lg 2 kohaselt on kriminaalmenetluse alus kuriteo tunnuste sedastamine kriminaalmenetluse ajendis.
KrMS § 194 lg 1 kohaselt on kriminaalmenetluse ajend kuriteoteade või kuriteole viitav muu teave. Teade, milles isikut süüdistatakse kuriteos, on kuriteokaebus.
Kuriteoteade esitatakse uurimisasutusele või prokuratuurile suuliselt või kirjalikult. Kohapeal vahetult esitatud suuline kuriteoteade protokollitakse ja telefoni teel edastatud kuriteoteade talletatakse kirjalikult või helisalvestatakse. Välistatud ei ole anonüümsed kuriteoteated ning selliste teadete kontrollimisel peavad õiguskaitseasutused pöörama tähelepanu teabe usaldusväärsusele.
Reeglina piisab kriminaalmenetluse alustamiseks objektiivse süüteokoosseisu tunnuste sedastamisest, mis puudutavad tegu. Põhjusliku seose ja tagajärje selgitamine eeldab reeglina põhjalikumaid uuringuid, mis peaksid jääma kriminaalmenetluse raamidesse. Kuriteoteate alusel alustatakse kriminaalmenetlust alles siis, kui menetleja jõuab kuriteoteate kontrollimisel veendumuseni, et tegemist on kuriteotunnustega.
KrMS § 197 kohaselt on kuriteole viitav muu teave prokuratuuri või uurimisasutuse sedastatud teabelevis avaldatud kuriteole viitav teave või kuriteole viitav teave, mille on sedastanud uurimisasutus või prokuratuur oma ülesandeid täites.
Kuriteost teatamine ei ole isiku õiguslik kohustus. Erand on tehtud vägivaldsest surmast teatamise korral. Kui on alust oletada, et isiku surm on saabunud kuriteo tagajärjel või kui leitakse laip, mille isikut ei ole võimalik kindlaks teha, tuleb sellest viivitamata teatada uurimisasutusele või prokuratuurile. Kui tervishoiutöötajal tekib laipa lahates kahtlus, et isiku surm on saabunud kuriteo tagajärjel, on ta kohustatud sellest viivitamata teatama uurimisasutusele või prokuratuurile.
Korruptsioonijuhtumist teatamise korral on võimalik kasutada vihjetelefoni 6121500. Korruptsioonijuhtumist teatamise selgituse võib leida veebist aadressil:
http://www.korruptsioon.ee/4756.
Kuriteoteatele ja kuriteokaebusele vastamine - KrMS § 198 kohaselt on uurimisasutus või prokuratuur kohustatud kuriteoteate saamisest alates kümne päeva jooksul teatama kuriteoteate esitajale kriminaalmenetluse alustamata jätmisest käesoleva seadustiku KrMS § 199 lõike 1 või 2 kohaselt. 10 päevast tähtaega võib pikendada veel kümne päeva võrra, kui kriminaalmenetluse alustamise või alustamata jätmise otsustamiseks on vaja nõuda kuriteoteate esitajalt täiendavaid andmeid. Kuriteoteate esitajat teavitatakse vastamise tähtaja pikendamisest ja pikendamise põhjusest.
Kuriteokaebuse esitamise korral teatab uurimisasutus või prokuratuur kriminaalasja alustamata jätmisest ka isikule, kelle kohta kuriteokaebus on esitatud. Sellise teatamise korral ei avaldata kuriteokaebuse esitaja isikuandmeid.


§ 3 Kohtudirektor
§ 4 Kantselei juhataja
§ 6 Tõlk
§ 7 Arhivaar
§ 8 Kantselei teised teenistujad
§ 9 Õigusteenistus
§ 10 Asjaajamise üldpõhimõte
§ 11 Asjaajamisperiood
2 DOKUMENTIDE VORMINÕUDED
§ 13 Dokumentide vormistamisel kasutatavad rekvisiidid
§ 14 Dokumendiliigi nimetus
§ 15 Väljaandmise koht
§ 16 Kuupäev
§ 17 Dokumendiregistri viit
§ 18 Sissetulnud dokumendi kuupäev ja viit
§ 19 Dokumendi menetlemise korda või sellele juurdepääsu reguleeriv märge
§ 20 Adressaat
§ 21 Kinnitusmärge
§ 22 Pealkiri ja pöördumine
§ 23 Tekst
§ 24 Lugupidamisavaldus
§ 25 Allkiri
§ 26 Märkus lisade kohta
§ 27 Dokumendi koostaja
§ 28 Kooskõlastamine
§ 29 Pitser
§ 30 Märge dokumendi ettevalmistuse astme, originaalsuse või terviklikkuse kohta
§ 31 Koopia, ärakirja, väljavõtte või väljatrüki ametliku kinnitamise märge
3 KOHTU PITSATID
§ 32 Pitsatite loetelu, kasutamine ja hoidmine
§ 33 Pitsati registreerimine
§ 34 Pitsati hävitamine
4 DOKUMENTIDE VASTUVÕTMINE JA REGISTREERIMINE
§ 35 Saabunud dokumendi registreerimiseelne menetlemine ja registreerimine
§ 36 e-posti teel esitatud dokumendi vastuvõtmine ja registreerimine
§ 37 Dokumendi registrisse kandmine
§ 38 Dokumendid, mida ei kanta dokumendiregistrisse
§ 39 Dokumendiregistrisse kantavad andmed
§ 40 Dokumentide nummerdamine dokumendiregistris
§ 41 Dokumendi registreerimise tähtaeg
§ 42 Teabenõue
§ 43 Piiratud juurdepääsuga teave
5 MENETLUSVÄLISE DOKUMENDI MENETLEMINE PÄRAST REGISTREERIMIST
§ 44 Menetlusvälise dokumendi läbivaatamine juhtkonna poolt ja resolutsiooni kirjutamine
§ 45 Dokumendi edastamine täitjale ja vastusdokumendi koostamine
§ 46 Dokumendi vormistamise etapid
§ 47 Dokumendi eelnõu koostamine
§ 48 Dokumendi asutusesisene kooskõlastamine
§ 49 Kooskõlastamine teise asutuse või ametiisikuga
§ 50 Allkirjastamine
§ 51 Dokumendi teatavakstegemine
§ 52 Tähtaegne lahendamine
§ 53 Dokumendi lahendatuks lugemine
§ 54 Dokumentide väljastamine
6 MENETLUSDOKUMENTIDE REGISTREERIMINE NING ARVESTUS
§ 55 Menetlusdokumentide registreerimine
§ 56 Digitaalallkirjastatud menetlusdokumendi salvestamine ja säilitamine
§ 57 Kohtuasja number
§ 58 Kohtuasja toimik
§ 581 Maksekäsu kiirmenetluse toimik
§ 59 Kohtuasjade arutamisele määramine
§ 60 Kohtumenetlusega seotud dokumendi edastamine
§ 601 Kinnistamisavalduste esitamine
§ 61 Menetlusdokumendi edastamise registreerimine ja kättesaamise kontroll
§ 611 Kohtukordniku lisatasu määrad kohtu menetlusdokumendi kättetoimetamise eest
7 DOKUMENTIDE LOETELU KEHTESTAMINE JA TOIMIKUTE MOODUSTAMINE
§ 62 Dokumentide loetelu
§ 63 Säilitustähtajad
§ 64 Toimikute pidamine asjaajamises ja asjaajamisaasta lõpetamine
§ 66 Arhivaalide korrastamine kohtu arhiivis
§ 67 Arhivaalide hävitamine
§ 68 Alatiste arhivaalide üleandmine avalikku arhiivi
8 TOIMIKUTE JA DOKUMENTIDE VÄLJAANDMISE KORD
§ 69 Toimikutega tutvumine
§ 70 Toimikute väljastamine
§ 71 Dokumentide väljaandmine
§ 72 Jõustumiskuupäeva märkimine ja otsuse koopia väljastamine
§ 73 Asjaajamise ja riigivara üleandmine teenistuja teenistusest lahkumisel
§ 74 Asjaajamise ja riigivara üleandmine teenistussuhte peatumisel
§ 75 Üleandmis-vastuvõtmisakt
§ 76 Üleandmis-vastuvõtmisakti sisunõuded
§ 77 Ühepoolne ülevõtmine
§ 771 Menetlusdokumendi kättetoimetatuks lugemine
§ 78 Määruse kehtetuks tunnistamine
§ 79 Määruse jõustumine
RT I, 29.12.2012, 24
Vastu võetud 22.12.2005 nr 57
RTL 2005, 124, 1973
28.12.2006 RTL 2007, 3, 45 15.01.2007
19.08.2008 RTL 2008, 74, 1028 07.09.2008
01.07.2009 RTL 2009, 57, 824 01.10.2009
20.12.2012 RT I, 29.12.2012, 22 01.01.2013, osaliselt 01.04.2013
Määrus kehtestatakse kohtute seaduse § 42 lõike 1 ja § 126 lõike 2, tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 61, § 3111 lõike 8, § 344 lõike 6 ja § 458 lõike 4 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord, milles nähakse ette kohtuteenistujate ülesanded, kohtu asjaajamise kord ja kohtu muu töökorraldus.
(2) Käesoleva määruse lisadena kehtestatakse järgmiste dokumentide vormid:
1) väikese riigivapi kujutisega ühevärviline üldplank – lisa 1;
[RTL 2009, 57, 824 - jõust. 01.10.2009]
2) kohtusüsteemi logoga ühevärviline kirjaplank – lisa 2;
3) kohtukutse – lisa 3.
4) väljastusteade/kättetoimetamisteatis – lisa 4;
[RTL 2007, 3, 45 - jõust. 15.01.2007]
5) kohtutoimikute säilitustähtajad – lisa 5;
6) teadete leht – lisa 6;
7) sisuloetelu – lisa 7;
8) menetluskulude arvestuse leht – lisa 8;
9) kohtusüsteemi logoga täisvärvides kirjaplank – lisa 9;
10) kohtusüsteemi logoga ühevärviline üldplank – lisa 10;
11) kohtusüsteemi logoga täisvärvides üldplank – lisa 11;
12) e-kättetoimetamisvorm – lisa 12.
(1) Kohtu kantselei on kohtu struktuuriüksus, mis korraldab kohtu asjaajamist. Dokumentide vastuvõtmine, registreerimine ja väljastamine toimub kohtu kantselei kaudu.
(2) Vajadusel võib kohtus moodustada üld-, kriminaal- ja tsiviilkantselei.
(3) Kohtu kantselei on avatud tööpäevadel kella üheksast kuni kella seitsmeteistkümneni ilma lõunavaheajata. Kantselei lahtiolekuaeg avalikustatakse kohtu veebilehel ja pannakse välja kohtuhoonesse nähtavale kohale.
§ 3. Kohtudirektor
(1) Kohtudirektor on kohtuasutuse haldus- ja majandusjuht, kelle ülesanne on kohtuasutuse asjaajamise, vara ja eelarvevahendite kasutamise, raamatupidamise, personalitöö ning kohtu kantselei, kohtu allüksuste ning temale alluvate kohtuteenistujate üle teenistusjärelevalve korraldamine ja kohtu esindamine tsiviiltehingutes seadusega ning justiitsministri poolt määratud ulatuses.
(2) Kohtudirektor allub justiitsministrile kinnistus-, registri- ja kriminaalhooldusosakonna ning kohtu kantselei ja haldusosakonna teenistujate töö korraldamisel ja justiitsministrile ning kohtu esimehele õigusteenistusse kuuluvate teenistujate töö korraldamisel.
(3) Kohtudirektoril on õigus anda oma pädevuse piires kohtu töö korraldamiseks korraldusi ja käskkirju.
(4) Kohtudirektori ülesanded sätestab justiitsminister kohtudirektori ametijuhendis.
§ 4. Kantselei juhataja
(1) Kantselei juhataja on kohtuteenistuja, kelle ülesanne on kohtu asjaajamise korraldamine.
(2) Kantselei juhataja:
1) tagab tõhusa töökorralduse dokumentide vastuvõtmise, registreerimise, edasisaatmise ja väljastamise alal;
2) korraldab digitaalallkirjaga varustatud saabunud dokumentide registreerimist, edasisaatmist ning tagab vajadusel nende olemasolu paberkandjal;
3) korraldab ja kontrollib kohtutes loodavate menetlusväliste elektrooniliste dokumentide salvestamist kohtute infosüsteemis;
4) korraldab kohtule esitatud teabenõuete täitmist;
5) [kehtetu - RTL 2008, 74, 1028 - jõust. 07.09.2008]
6) korraldab kohtutoimikute arhiivi andmist;
61) [kehtetu - RT I, 17.01.2012, 1 - jõust. 20.01.2012]
7) korraldab isikute vastuvõttu kohtus;
8) kontrollib kantselei ametnike ja abiteenistujate teenistuskohustuste täitmist ning teeb kohtudirektorile ettepanekuid kantselei asjaajamise parandamiseks;
9) teeb kohtudirektorile ettepanekuid kantselei töötajate teenistusse võtmiseks ja teenistusest vabastamiseks ning teenistujate palkade ja lisatasude kohta;
10) teeb kohtudirektorile ettepanekuid kantselei töötajate koolitamiseks, edutamiseks, ergutamiseks ja distsiplinaarvastutusele võtmiseks;
11) jälgib kohtu asjaajamise korra täitmist ja annab sellest aru kohtudirektorile;
12) täidab kohtudirektori ühekordseid korraldusi.
(3) Kantselei juhataja täiendavad teenistuskohustused määrab kindlaks kohtudirektor ametijuhendis.
(4) Kui kohtus on moodustatud üld-, kriminaal- ja tsiviilkantselei, sätestatakse kantselei juhatajate pädevuse jaotus ametijuhendis.
(5) Kui mitmel kohtul on ühine kohtudirektor, võib ta määrata nendele kohtutele ühise kantselei juhataja.
[RTL 2008, 74, 1028 - jõust. 07.09.2008]
(1) Referent on kohtuteenistuja, kelle põhiülesanne on abistada kantselei juhatajat kohtu asjaajamise korraldamisel.
(2) Referent:
1) registreerib kohtusse saabunud dokumendid, välja arvatud isiklikud, ning saadab need edasi vastavalt kuuluvusele;
2) kontrollib dokumendis märgitud lisade olemasolu, nende puudumisel koostab vastavasisulise õiendi;
3) edastab kohtusse saabunud dokumendid kohtu esimehele või tema määratud kohtuteenistujale või kohtudirektorile, välja arvatud menetluses oleva kohtuasjaga seotud dokumendid, mille edastab asja menetlevale kohtunikule;
4) registreerib ning postitab väljaminevad dokumendid;
5) kontrollib enne dokumentide väljastamist nende vormistamist ja lisade olemasolu ning tagastab koostajale valesti või puudulikult vormistatud dokumendid ja kirjad;
6) vormistab toimikud ja annab need üle asja arutavale kohtunikule;
7) kontrollib kohtulahendite jõustumist ja kannab otsustele vastava märke;
8) täidab kohtute infosüsteemi;
9) täidab kohtudirektori ja kantselei juhataja ühekordseid korraldusi.
(3) Referendi täiendavad teenistuskohustused määrab kindlaks kohtudirektor ametijuhendis.
(4) Kui kohtus on moodustatud üld-, kriminaal- ja tsiviilkantselei, sätestatakse üld-, kriminaal- ja tsiviilreferentide pädevuse jaotus ametijuhendis.
§ 6. Tõlk
(1) Tõlk on kohtuteenistuja, kelle põhiülesanne on kohtulahendite ja dokumentide tõlkimine ning tõlkimine kohtuistungil. Mitmel kohtumajal võib olla ühine tõlk.
(2) Vanemtõlk on kohtus moodustatava tõlkide struktuuriüksuse juhiks.
(3) Tõlgi ja vanemtõlgi täiendavad teenistuskohustused määrab kindlaks kohtudirektor ametijuhendis.
§ 7. Arhivaar
(1) Arhivaar on kohtuteenistuja, kelle põhiülesanne on kohtutoimikute ja muude kohtu dokumentide säilitamise, arvestuse, korrastustöö ja kasutamise korraldamine ning arhiveeritud dokumentide või nende koopiate väljastamine lähtudes arhiivieeskirjast ja teistest õigusaktidest.
(2) Vanemarhivaar on kohtus moodustatava arhivaaride struktuuriüksuse juhiks.
(3) Arhivaari ja vanemarhivaari täiendavad teenistuskohustused määrab kindlaks kohtudirektor ametijuhendis.
§ 8. Kantselei teised teenistujad
Kohtudirektor võib vastavalt vajadusele, arvestades „Kohtute seadusest” tulenevaid piiranguid, kohtu kantselei koosseisus ette näha ametikohti ka §-des 4–7 nimetamata teenistujatele, kelle olemasolu on vajalik kohtuasutuse töö paremaks korraldamiseks.
§ 9. Õigusteenistus
(1) Õigusteenistus on kohtu struktuuriüksus, kuhu kuuluvad kohtuistungisekretär, konsultant ja konsultant-kohtuistungisekretär.
(2) Kohtudirektor nimetab kooskõlastatult kohtu esimehega kohtu õigusteenistuse juhi.
(3) Õigusteenistuse koosseisu kuuluvate teenistujate ametijuhendid kinnitab kohtudirektor kooskõlastatult kohtu esimehega.
§ 10. Asjaajamise üldpõhimõte
Kohtu asjaajamine peab kaasa aitama kohtu töö efektiivsuse tagamisele ja kohtusse pöördujate ladusale teenindamisele. Asjaajamises lähtutakse headest tavadest ning üldtunnustatud viisakus- ja eetikareeglitest. Kohtusse pöördujate teenindamisel lähtutakse kliendikesksuse põhimõttest.
§ 11. Asjaajamisperiood
Kohtu asjaajamisperiood on kalendriaasta (1. jaanuar – 31. detsember).
2. jagu DOKUMENTIDE VORMINÕUDED
(1) Kohtus on kasutusel A4 (210 mm × 297 mm) formaadis järgmised dokumendiplangid:
1) väikese riigivapi kujutisega ühevärviline üldplank – kohtulahendite vormistamiseks;
2) kohtusüsteemi logoga ühevärviline kirjaplank – ametikirjade vormistamiseks;
3) kohtusüsteemi logoga täisvärvides kirjaplank – ametikirjade vormistamiseks;
4) kohtusüsteemi logoga ühevärviline üldplank – korraldusdokumentide vormistamiseks;
5) kohtusüsteemi logoga täisvärvides üldplank – korraldusdokumentide vormistamiseks.
(2) Dokumendiplangid on elektroonilisel kujul arvutis. Rekvisiitide paigutus kõigil dokumendiplankidel peab vastama näidisvormingule.
(3) Üldplangi alusel kujundatakse konkreetse dokumendiliigi plangid.
§ 13. Dokumentide vormistamisel kasutatavad rekvisiidid
(1) Dokumentide vormistamiseks kasutatakse dokumendiliigist lähtudes järgmisi rekvisiite:
1) väikese riigivapi kujutis;
11) ühevärviline kohtusüsteemi logo;
12) täisvärvides kohtusüsteemi logo;
2) dokumendi väljaandja;
3) kohtu registrinumber;
5) väljaandmise koht;
7) dokumendiregistri viit;
8) viide sissetulnud dokumendi kuupäevale ja viidale;
9) märge dokumendi menetlemise korda või juurdepääsu reguleerimise kohta („KIIRE”, „ASUTUSESISESEKS KASUTAMISEKS”);
12) pealkiri või pöördumine;
13) tekst;
14) lugupidamisavaldus;
15) allkiri, allkirjastaja nimi ja ametikoht;
16) märkus lisade kohta;
17) lisaadressaadid;
18) kooskõlastusmärge;
19) pitser (õigusaktides ettenähtud juhul);
20) märge dokumendi ettevalmistuse astme, originaalsuse või terviklikkuse kohta („EELNÕU”, „KOOPIA”, „ÄRAKIRI”, „VÄLJAVÕTE”);
21) koopia, ärakirja, väljavõtte või väljatrüki ametliku kinnitamise märge
22) koostaja nimi, e-posti aadress ja telefoninumber;
23) kohtu kontaktandmed.
(2) Dokumendil on kohustuslikud rekvisiidid ja vastavale dokumendiliigile omased lisarekvisiidid.
(3) Dokumendi kohustuslikud rekvisiidid on:
1) dokumendi väljaandja nimi või kohtu nimetus;
2) kuupäev;
3) pealkiri;
4) dokumendiregistri viit (registreeritavatel dokumentidel);
5) allkirjastaja nimi ja allkiri.
(4) Kirjaplangil vormistataval dokumendil esitatakse käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud rekvisiitidele lisaks järgmised rekvisiidid:
1) adressaat;
2) pöördumine või pealkiri;
3) allkirjastaja nimi ja ametikoht;
4) koostaja nimi, e-posti aadress ja telefoninumber.
(5) Väljasaadetavatel dokumentidel, mis on vormistatud plangile, kasutatakse üldjuhul turvaelemendina reljeefpitsatit, mis pannakse kontaktandmete välja kohale vasakul pool ning dokumendi allkirjastamiseks ei kasutata musta värvi kirjutusvahendit.
§ 14. Dokumendiliigi nimetus
Dokumendiliigi nimetus märgitakse nimetavas käändes ja suurtähtedega rekvisiidile „Väljaandmise koht” üle-eelnevale reale.
§ 15. Väljaandmise koht
Väljaandmise koht märgitakse nimetavas käändes vasakusse veerisesse.
§ 16. Kuupäev
Kuupäev märgitakse kas numbriliselt või sõnalis-numbriliselt järjestuses: kuupäev, kuu, aasta. Kuupäev ja kuu märgitakse alati kahekohalisena, aasta neljakohalisena. Aastaarvu järel punkti ei kasutata. Kui kasutatakse lühendit „a”, siis on aastaarvu järel punkt, lühend „a” on ilma punktita.
§ 17. Dokumendiregistri viit
Dokumendid nummerdatakse asjaajamisperioodi piires vastavalt dokumendiregistrile.
§ 18. Sissetulnud dokumendi kuupäev ja viit
Vastuskirjal tuleb adressaadivälja esimese rea kõrgusel paremas veerus viidata sissetulnud kirja kuupäevale ja saatja dokumendiregistri viidale. Sissetulnud kirja kuupäev ja dokumendiregistri viit tähistatakse sõnaga „Teie” ning vastuskirja kuupäev ja number tähistatakse sõnaga „Meie”. Füüsilisele isikule vastusena saadetavas kirjas võib viidata sissetulnud kirjale selle kuupäeva kaudu ka vastuskirja esimeses lauses.
§ 19. Dokumendi menetlemise korda või sellele juurdepääsu reguleeriv märge
Kui dokumendi läbivaatamisega on kiire või sellele on piiratud juurdepääs, siis tehakse vastav märge enne rekvisiiti „Adressaat”.
§ 20. Adressaat
(1) Dokument adresseeritakse asutusele, asutuse struktuuriüksusele, üheliigiliste asutuste grupile, ameti- või eraisikule. Adressaat märgitakse nimetavas käändes. Aadress märgitakse järgmiselt: isik, asutus; asutuse struktuuriüksus; tänav; maja- ja korterinumber; asula või sidejaoskond; sihtnumber; linn või maakond. Linn või maakond märgitakse suurtähtedega.
(2) Vastuskiri adresseeritakse sissetulnud kirja signeerinud isikule, kui sissetulnud kirjas ei ole märgitud teist adressaati.
(3) Kirja adresseerimisel välismaale kirjutatakse riik suurtähtedega viimasele kohale aadressis. Aadressi koostisosade järjestus ja kirjaviis peaksid võimalikult järgima vastava maa reegleid. Kui sihtriigis on kasutusel teine tähestik ja numbrid, kirjutatakse aadress võimaluse korral nende tähtede ja numbritega, välja arvatud riigi nimi, mis kirjutatakse tuntud rahvusvahelises keeles.
(4) Püsikorrespondentidele saadetava kirja aadressiväljal võib märkida kuni neli adressaati tähestiku järjekorras ilma postiaadressita, kusjuures adressaatide vahele jäetakse tühi rida. Konkreetsele adressaadile tõmmatakse sel juhul joon alla.
(5) Kui püsikorrespondentidest adressaate on rohkem kui neli, siis märgitakse adressaadiväljale üks adressaat ilma postiaadressita ning ülejäänud adressaadid lisaadressaatide reale allkirjast allpool, kasutades dokumendi saatmise eesmärki selgitavaid sõnu „TEADMISEKS”, „SAMA” või „ÄRAKIRI”. Igale konkreetsele adressaadile määratud kirja eksemplaril vahetatakse andmeid adressaadiväljal ja lisaadressaatide real.
(6) Adressaatide puhul, kes ei kuulu valitsusasutuste ja püsikorrespondentide hulka, märgitakse adressaadiväljale üks adressaat koos postiaadressiga. Lisaadressaatide reale märgitakse teised adressaadid koos postiaadressiga.
(7) Kui mitmele adressaadile lahendamiseks saadetava ühesisulise kirja sisust ei tulene vajadust informeerida adressaati teistest selle kirja adressaatidest, võib kirja vormistada ühele adressaadile saadetava kirjana.
(8) Valitsusasutuse poolt üheliigiliste hallatavate asutuste või alluvate ametnike grupile saadetava kirja adressaadiväljale võib märkida üldistatud adressaadi.
§ 21. Kinnitusmärge
(1) Õigusaktiga kinnitatav dokument vormistatakse valgele paberile. Dokumendi ülemisse parempoolsesse nurka tehakse kinnitusmärge järgmise vormi kohaselt:
Ametinimetus, kuupäev
(2) Kui õigusaktiga kinnitatakse rohkem kui üks dokument, tuleb need nummerdada. Sel juhul tehakse kinnitusmärge koos märkega lisatud dokumendi numbri kohta järgmise vormi kohaselt:
(3) Dokument, mida ei kinnitata õigusaktiga, vormistatakse üldplangile ja kinnitusmärge tehakse järgmise vormi kohaselt:
§ 22. Pealkiri ja pöördumine
(1) Dokumendi pealkiri peab avama selle sisu. Pealkiri vormistatakse enne teksti esisuurtähega nimetavas või seestütlevas käändes ning pealkirja lõpus kirjavahemärki ei kasutata.
(2) Pöördumises kasutatakse isiku nime, ametinimetust, viisakustiitleid (hr, prl, pr), muid tiitleid, auastmeid; pöördumise lõpus kirjavahemärke ei kasutata. Eesnime kasutatakse pöördumisel juhul, kui see on oluline täpsustus.
§ 23. Tekst
(1) Dokument vormistatakse arvutil plokkstiilis šriftiga Times New Roman ja tähesuurusega 12. Lõigud eraldatakse üksteisest kahekordse tekstis kasutatava reavahega.
(2) Dokumendi tekst peab olema täpne, keelelt ja stiililt korrektne, üheselt arusaadav, võimalikult lühike ning üldjuhul käsitlema üht teemat. Suuremahulisele dokumendile pannakse alapealkirjad.
(3) Teksti võib liigendada, jagades selle peatükkideks (osadeks), jagudeks (alaosadeks), punktideks ja alapunktideks. Peatükid ja jaod pealkirjastatakse. Jaotised tähistatakse araabia numbritega, mis eraldatakse üksteisest punktiga, viimase numbri järel punkti ei kasutata. Väiksemad jaotised nummerdatakse suurema jaotise piires selliselt, et number sisaldab kõigi suuremate jaotiste numbreid.
(4) Õigusakti ja sellega kinnitatava dokumendi teksti punktid võib nummerdada läbiva numeratsiooniga. Punkti võib ümarsulgu kasutades liigendada alapunktideks ja osad tähistada läbiva numeratsiooniga rooma numbritega.
(5) Mitmelehelise dokumendi lehed nummerdatakse, märkides jooksva lehekülje numbri ja võimaluse korral sulgudes kogu dokumendi lehtede arvu.
§ 24. Lugupidamisavaldus
Kiri lõpetatakse lugupidamisavaldusega, mille lõpus ei kasutata kirjavahemärki. Teksti ja lugupidamisavalduse vahele jäetakse kaks või kolm reavahet.
§ 25. Allkiri
(1) Rekvisiit „Allkiri” koosneb dokumendile alla kirjutanud isiku allkirjast, selle dešifreeringust ja ametinimetusest.
(2) Allkirja jaoks tuleb vabaks jätta vähemalt kolm rida.
(3) Kui dokumendile kirjutab alla mitu erineva staatusega ametiisikut, paigutatakse nende allkirjad astmeliselt ametikohtade tähtsuse järjekorras, nihutades parempoolset rekvisiiti „Allkiri” ühe rea võrra allapoole. Esimesena kirjutab dokumendile alla madalamal tasemel allkirjastaja.
(4) Kui dokumendi projektis ettenähtud isik ei saa dokumenti allkirjastada ja seda teeb teine selleks volitatud ametiisik, vormistatakse allkirja dešifreering ning ametinimetus järgmiselt:
ametinimetus, kelle ülesannetes
§ 26. Märkus lisade kohta
(1) Dokumendi lisad märgitakse ära dokumendi lõpus allkirjast allpool.
(2) Dokumendi tekstis nimetatud lisa puhul märgitakse lisade reale selle lehtede ja eksemplaride arv.
(3) Kui lisataval dokumendil on lisa, vormistatakse märge selle lisa kohta järgmise näite kohaselt:
Lisa: Arhiiviteatis 15.05.1995 1 lehel 1 eks ja selle lisad 2 lehel 1 eks
(4) Üldplangile vormistatud dokumendi puhul märgitakse lisa nimetus tekstis. Lisale tehakse ülemisse parempoolsesse nurka märge dokumendi kohta, mille juurde ta kuulub.
(5) Kui lisasid on mitu, siis tuleb nad nummerdada. Lehtede numeratsioon on igal lisal eraldi.
§ 27. Dokumendi koostaja
Väljasaadetavale ametikirjale märgitakse koostaja nimi, telefoninumber ühele reale ja e-posti aadress teisele reale. Kui kirja koostaja on ühtlasi ka selle allkirjastaja, märgitakse ainult telefoninumber ja e-posti aadress.
§ 28. Kooskõlastamine
(1) Kooskõlastatud dokumendile tehakse kooskõlastusmärge, mis koosneb ametinimetusest, allkirjast, selle dešifreeringust ja kuupäevast. Kooskõlastusmärke võib teha kooskõlastuslehele.
(2) Teisest asutusest kooskõlastamiseks saabunud dokumendile tehakse kooskõlastusmärge järgmise vormi kohaselt:
KOOSKÕLASTAN
(3) Lõigetes 1 ja 2 nimetatud kooskõlastusmärge paigutatakse dokumendi viimasele lehele tekstist ja allkirjadest allapoole lehe paremasse serva.
§ 29. Pitser
Pitser pannakse rekvisiidi „Allkiri” juurde nii, et see riivaks dokumendi allkirjastanud isiku allkirja viimaseid tähti. Tekst või vapi kujutis pitseril peab jääma õigetpidi.
§ 30. Märge dokumendi ettevalmistuse astme, originaalsuse või terviklikkuse kohta
(1) Märge dokumendi ettevalmistuse astme, originaalsuse või terviklikkuse kohta vormistatakse dokumendi esimese lehe paremasse ülanurka suurtähtedega kirjavahemärke kasutamata.
(2) Kui dokumendis sisalduvat informatsiooni on vaja osaliselt, tehakse dokumendist väljavõte, mis vormistatakse plangile. Väljavõttes peavad olema taasesitatud kõik andmed, mille abil saab identifitseerida dokumendi väljaandjat, dokumendi liiki, väljaandmise aega ja kohta ning allkirjastajaid. Teksti väljajäetud osa märgitakse punktiirjoonega.
(3) Automatiseeritud andmekogust andmete väljastamise võib vormistada väljatrükina. Väljatrükile lisatakse plangile vormistatud kaaskiri.
§ 31. Koopia, ärakirja, väljavõtte või väljatrüki ametliku kinnitamise märge
(1) Kohtu kantselei väljastab menetlusdokumentide koopiaid, ärakirju, väljavõtteid ja väljatrükke, mis kinnitatakse seaduses või määruses ettenähtud juhtudel kinnitusmärkega.
(11) Menetlusdokumendi koopia, ärakirja, väljavõtte ja väljatrüki väljastamine kantakse kohtutoimikus olevale teadete lehele.
(2) Kinnitusmärge peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) kinnitus ärakirja, koopia, väljavõtte ja väljatrüki õigsuse kohta;
3) märke tegija nimi, ametikoht ja allkiri.
(3) Kinnitusmärge paigutatakse dokumendi viimase lehe tekstist ja allkirjadest allapoole paremale. Vajadusel võib kinnitusmärke teha dokumendi pöördele.
(4) [Kehtetu - RTL 2008, 74, 1028 - jõust. 07.09.2008]
(5) [Kehtetu - RTL 2009, 32, 414 - jõust. 10.04.2009]
(6) [Kehtetu - RTL 2007, 3, 45 - jõust. 15.01.2007]
3. jagu KOHTU PITSATID
§ 32. Pitsatite loetelu, kasutamine ja hoidmine
(2) Kohtudirektor korraldab riigivapiga pitsati registreerimise, kehtetuks tunnistamise, hoidmise ja hävitamise „Riigivapi seaduses” ettenähtud korras.
(3) Riigivapiga pitsati kasutamise eest vastutavad kohtu esimehe käskkirjaga määratud ametiisikud.
1) kohtumääruse ja otsuse ärakiri või väljavõte;
2) pangatšekk;
3) tõend töötasu kohta;
4) volikiri;
5) tööraamat;
6) teenistusleht;
7) käskkirja ärakiri;
8) tõend töötamise kohta;
9) erilist autentsust nõudev kiri;
10) arhiiviteatis;
11) konvoeerimistaotlus;
12) muu õigusaktiga ettenähtud dokument.
(7) Reljeefpitsati jäljendiga tähistatakse soovitavalt kõik väljasaadetavad dokumendid, mis on vormistatud plangile. Reljeefpitser paigutatakse üldjuhul kontaktandmete välja kohale vasakul pool.
(8) Lihtpitsati kasutamise otsustab kohtudirektor.
§ 33. Pitsati registreerimine
Pitsat registreeritakse pitsatite ja templite jäljendite registris, kuhu kantakse järgmised andmed:
1) järjekorra number;
§ 34. Pitsati hävitamine
(1) Aegunud või kasutamiskõlbmatuks muutunud pitsati hävitab akti alusel asjakohane komisjon.
(2) Pitsati- ja templijäljendite registris tehakse pitsati hävitamisel järgmine märge:
4. jagu DOKUMENTIDE VASTUVÕTMINE JA REGISTREERIMINE
§ 35. Saabunud dokumendi registreerimiseelne menetlemine ja registreerimine
(1) Saabunud dokument kontrollitakse ja registreeritakse kantseleis.
(2) Kantseleis kontrollitakse adressaadi õigsust ning selgitatakse, kas dokument on olulisemate vorminõuetega kooskõlas, kas loetletud lisad on olemas jne.
(3) Kui dokument ei ole olulisemate vorminõuete kohane, muu hulgas puuduvad dokumentide lisad, teavitatakse dokumendi esitajat puudustest ning võimaluse korral lisatakse puuduvad andmed.
(4) Kui dokument ei ole olulisemate vorminõuete kohane, muu hulgas puuduvad dokumentide lisad ja dokumendi esitaja nõuab või, kui dokument on saabunud posti, faksi või elektronposti teel, registreeritakse dokument. Menetlusvälise dokumendi puhul teatatakse saatjale puudustest. Menetlusdokument edastatakse asja menetlevale kohtunikule.
(5) Kui menetlusvälise dokumendi täitmine ei kuulu kohtu pädevusse, registreeritakse dokument ning edastatakse koos kaaskirjaga õigele adressaadile ja informeeritakse sellest dokumendi autorit.
§ 36. e-posti teel esitatud dokumendi vastuvõtmine ja registreerimine
(1) e-posti teel kohtule menetlusvälise ja menetlusdokumendi saatmiseks tuleb kasutada selleks ettenähtud e-posti aadressi, mis on avaldatud Justiitsministeeriumi veebilehel: http:/www.just.ee.
(2) e-posti teel dokumendi kohtule esitamise täpsem kord on reguleeritud justiitsministri 28. detsembri 2005. a määrusega nr 59 “Kohtule dokumentide esitamise kord“ (RTL 2006, 5, 77).
(3) [Kehtetu - RTL 2007, 3, 45 - jõust. 15.01.2007]
(4) [Kehtetu - RTL 2007, 3, 45 - jõust. 15.01.2007]
(5) [Kehtetu - RTL 2007, 3, 45 - jõust. 15.01.2007]
(7) [Kehtetu - RTL 2007, 3, 45 - jõust. 15.01.2007]
(8) Kantselei ametnikud, kes kontrollivad elektroonilise menetluse pidamiseks mõeldud aadresse, tagavad e-posti teel saabunud menetlusdokumentide ja neile lisatud manuste salvestamise kohtute infosüsteemis asjakohase menetluse dokumentide juures.
(9) Kui e-posti teel esitatakse menetlusdokument otse kohtunikule või muule kohtuteenistujale, tagab vastav isik dokumendi registreerimise dokumendiregistris, edastades selle käesoleva paragrahvi lõikes 1 märgitud aadressil ning teavitades saatjat elektroonilise vastuvõtukinnitusega.
§ 37. Dokumendi registrisse kandmine
(1) Registreeritava dokumendi andmed kantakse dokumendiregistrisse üldises järjekorras olenemata dokumendi liigist.
(2) Dokumendiregistrisse kantakse ka sellise suulise teabenõude andmed, mida ei täideta viivitamata.
(3) Faksi teel saabunud dokument registreeritakse dokumendiregistris selle saabumise päeval, kui on teada, et see saabub ka originaalallkirjaga paberdokumendina. Dokumendiregistris märgitakse, et tegemist ei ole ametliku dokumendiga. Hiljem saabuv originaalallkirjaga dokument registreeritakse uue numbriga. Dokumendi täitmise tähtaega arvestatakse faksina saabunud dokumendi registreerimise päevast.
(4) Riigisaladust sisaldavate dokumentide registrit peetakse eraldi, lähtudes „Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadusest” ja selle alusel kehtestatud õigusaktidest.
§ 38. Dokumendid, mida ei kanta dokumendiregistrisse
(1) Dokumendiregistrisse ei kanta andmeid järgmiste dokumentide kohta:
1) kutse, õnnitluskaart ja kaastundeavaldus;
2) reklaamtrükis või muu informatiivse sisuga trükis;
3) perioodiline trükis (ajaleht, ajakiri vms);
4) dokument märkega „ISIKLIK”;
5) dokument, milles puudub märge saatja nime ja elu- või asukoha kohta, kui dokument ei sisalda teavet, mis on oluline või mida peab kontrollima;
6) menetlusväline dokument, mille adressaadina on märgitud teine asutus või isik;
7) menetlusväline dokument või digitaalallkirja nõudev dokument, millel ettenähtud allkirjad puuduvad. Kui allkiri puudub menetlusdokumendil, siis see registreeritakse kui puudustega dokument ning saatjat teavitatakse puudustest.
(2) Lõike 1 punktis 4 nimetatud dokument edastatakse adressaadile avamata. Kui selgub, et märkega „ISIKLIK” saabunud dokument on ametialane, tagastatakse see viivitamata kantseleile ja dokument registreeritakse.
(3) Lõike 1 punktis 6 nimetatud dokument edastatakse õigel aadressil.
(4) Lõike 1 punktis 7 nimetatud menetlusväline dokument tagastatakse saatjale ja tagastamist põhjendatakse.
§ 39. Dokumendiregistrisse kantavad andmed
Dokumendi kohta kantakse dokumendiregistrisse järgmised andmed:
1) saatja või saaja nimi ja vajadusel dokumendi registreerija andmed;
2) [kehtetu - RTL 2008, 74, 1028 - jõust. 07.09.2008]
3) dokumendi saatja dokumendiregistri viit;
4) dokumendi number ja kuupäev;
5) saabumise või saatmise kuupäev, vajadusel kellaaeg;
6) dokumendi liik;
7) vormingu tüüp (digitaaldokumendi puhul);
8) pealkiri ja dokumendi lühike sisukokkuvõte;
9) dokumendi lisade kirjeldus;
10) kui menetlusväline dokument eeldab vastust, siis dokumendi täitmise tähtpäev;
11) menetlusvälise dokumendi kohta täitmismärge (kes täitis, millise toiminguga, millal);
12) juurdepääsupiirang, kui dokument on mõeldud asutusesiseseks kasutamiseks;
13) muud andmed, mis on dokumendi menetlemisel olulised või on nõutavad õigusaktidega.
§ 40. Dokumentide nummerdamine dokumendiregistris
(1) Dokumendid registreeritakse dokumendiliikide (sarjade) kaupa omaette numeratsiooniga. Dokumendi numbrile lisatakse dokumendi sarja tähis või muu liigitunnus, mis tuleneb dokumentide loetelust.
(2) Üldjuhul algab registreeritavate dokumentide numeratsioon iga asjaajamisperioodi algul numbrist 1.
(4) Saabunud või väljasaadetavale dokumendile antakse registreerimisel viit, mis koosneb sarja tähisest dokumentide loetelu järgi ja järjekorranumbrist dokumendiregistri järgi.
(5) Sissetulnud kiri ja vastuskiri registreeritakse ühe asjaajamisperioodi piires ühe järjekorranumbri all.
(6) Sama teemat korduvalt käsitlevate dokumentide registreerimisel võib kasutada sama viita ja lisada sellele dokumenti individualiseeriva numbri.
§ 41. Dokumendi registreerimise tähtaeg
(1) Dokument registreeritakse dokumendiregistris selle allkirjastamise, saabumise, väljasaatmise või suulise taotluse protokollimise päeval või sellele järgneval tööpäeval.
(2) Kui dokumendil on märge „KIIRE”, siis registreeritakse ja edastatakse see läbivaatamiseks viivitamata.
(3) Dokumendi õigeaegse registreerimise eest vastutab ametiisik, kelle kätte see vahetult saabus.
§ 42. Teabenõue
(1) Kohtu ametnik on kohustatud võimaldama juurdepääsu kohtu valduses olevale avalikule teabele ning avalikustama teavet seadustega sätestatud korras ja ulatuses.
(2) Teabenõudjat tuleb abistada nõuetekohase teabenõude esitamisel ja teavitada dokumentide juurdepääsupiirangutest ning teabenõude täitmisega kaasnevate kulutuste või riigilõivu maksmise kohustusest ja kohustuse täitmise võimalustest. Kui ametnik ei ole pädev teabenõudele vastama, tuleb teabenõudja juhatada vastavat teavet valdava ametniku juurde või kui see ei ole võimalik, aidata tal vormistada kirjalik teabenõue.
(3) Kui teabe väljastamisega kaasneb seaduses ettenähtud kulutuste hüvitamine või riigilõivu maksmine, kontrollib teabe väljastaja enne teabe väljastamist maksete tasumist. Teabenõudele tehakse makse tasumise kohta märge või lisatakse maksekviitungi ärakiri.
§ 43. Piiratud juurdepääsuga teave
(1) Piirangud teabe avalikustamisele seatakse vastavalt seadustele. Asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks tunnistatud teabele on juurdepääsuõigus kohtuteenistujatel oma ametiülesannete täitmiseks.
(2) Juurdepääsupiirangu seadmise ettepanek peab sisaldama viidet piirangu aluseks olevale seadusesättele, põhjendust ja juurdepääsupiirangu tähtaega või piirangu pikendamise tähtaega. Piirangu kehtestamise põhjuse püsimisel võib piirangut pikendada, piirangu kehtestamise põhjuse varasemal kadumisel tuleb piirang enne piirangu kehtivuse lõpptähtpäeva kehtetuks tunnistada.
(3) Juurdepääsupiirangule tuleb lisada dokumendi esimese lehe pöörde ülanurka piirangu kehtestamise kuupäev ja piirangu kehtivuse lõpptähtpäev. Soovitav on lisada ka viide piirangu aluseks olevale seadusele, paragrahvile, lõikele ja punktile.
(4) Piirangu kehtetuks tunnistamisel tuleb sellest teavitada piiranguga dokumendi hoidjat, kes on kohustatud dokumendile tegema märke piirangu lõppemise kohta. Piirangu kehtetuks tunnistamise märge tuleb teha piirangumärke juurde ja peab sisaldama märget „KEHTETU”, millele lisatakse piirangu kehtetuks tunnistamise kuupäev ja alus.
(5) Piirangumärke teeb dokumendi koostaja juba dokumendi eelnõule. Kui piirangumärge on kehtestatud dokumendisarjale, võib märke teha registraatori kaanele. Dokumendi väljastamisel tuleb piirangumärge teha dokumendile või selle ärakirjale.
5. jagu MENETLUSVÄLISE DOKUMENDI MENETLEMINE PÄRAST REGISTREERIMIST
§ 44. Menetlusvälise dokumendi läbivaatamine juhtkonna poolt ja resolutsiooni kirjutamine
(1) Registreeritud ametikiri antakse läbivaatamiseks ja resolutsiooni kirjutamiseks kohtu esimehele või kohtudirektorile dokumendi saabumise päeval ning telegrammid, telefonogrammid, faksid ja teised kiireloomulised dokumendid viivitamata.
(2) Kahtluse korral, kas tegemist on kohtumenetlusega seotud dokumendiga või menetlusvälise dokumendiga, suunatakse see otsustamiseks kohtu esimehele või tema määratud kohtuametnikule.
(3) Saabunud ametikirja resolutsioonis märgitakse:
1) täitja nimi või nimed;
2) vajadusel juhis dokumendi täitmise korra ja iseloomu kohta;
3) vajadusel täitmistähtaeg;
4) resolutsiooni andja allkiri ja kuupäev.
§ 45. Dokumendi edastamine täitjale ja vastusdokumendi koostamine
(1) Resolutsiooni saanud dokument edastatakse täitjale.
(2) Kui resolutsioonis on märgitud mitu täitjat, edastatakse dokumendi ärakiri kõigile täitjatele. Esimesena märgitu koordineerib dokumendi täitmist. Teised täitjad saadavad oma vastuse või arvamuse esimesena märgitud täitjale.
(3) Kui asja saab lahendada operatiivselt, näiteks telefoni või elektronposti teel, siis tehakse saabunud kirjale täitmismärge, milles näidatakse, kes ja kuidas asja lahendas. Teistel juhtudel koostatakse vastusdokument.
§ 46. Dokumendi vormistamise etapid
Dokumendi vormistamise etapid on:
1) eelnõu koostamine;
2) asutusesisene kooskõlastamine;
3) allkirjastamine;
4) vajadusel kinnitamine pitseriga;
5) vajadusel kooskõlastamine teise asutuse või ametiisikuga.
§ 47. Dokumendi eelnõu koostamine
Dokumendi eelnõu koostab ametnik, kelle pädevusse see kuulub või kellele see on tehtud ülesandeks. Dokumendi koostaja on kohustatud hävitama kohe kõik dokumendi vormistamisel rikutud plangid paberipurustajas.
§ 48. Dokumendi asutusesisene kooskõlastamine
(1) Dokument saadetakse kooskõlastamiseks koos kõikide lisade ja teiste asjassepuutuvate dokumentidega kõigepealt madalama astme ametnikule.
(2) Dokumendi asutusesisene kooskõlastamine toimub järgmiselt:
1) esimesena viseerib eelnõu selle koostaja;
2) seejärel kooskõlastab eelnõu selle koostaja vahetu ülemus;
3) vajadusel esitatakse eelnõu kooskõlastamiseks teistele struktuuriüksustele, keda vastav küsimus puudutab.
(3) Kui dokumendi kooskõlastaja seda ei kooskõlasta, tuleb dokumendi allkirjastamisel lisada selle juurde kooskõlastaja kirjalik eriarvamus või kooskõlastamisest keeldumine.
§ 49. Kooskõlastamine teise asutuse või ametiisikuga
Asutusevaheliseks kooskõlastamiseks saadetakse dokumendi originaal koos kaaskirjaga.
§ 50. Allkirjastamine
(1) Kohtu ametikirjale kirjutavad kohtuteenistujad alla oma pädevuse piires.
(2) Kui kiri saadetakse kohtu nimel, kirjutab sellele alla kohtu esimees või kohtudirektor.
(3) Õigusakt allkirjastatakse ühes eksemplaris, kui seadusest ei tulene teisiti.
(4) Protokoll kirjutatakse alla ühes eksemplaris koosoleku juhataja ja protokollija poolt.
(5) Leping ja akt kirjutatakse alla vajalikus hulgas eksemplarides igal lehel ning nende arv ja jaotus näidatakse ära dokumendi tekstis.
(6) Ametikiri kirjutatakse alla vähemalt kahes eksemplaris (originaal ja ärakiri), millest üks jääb kohtusse.
(7) Ülejäänud dokumendid kirjutatakse alla vajalikus hulgas eksemplarides nii, et üks eksemplar jääks kõigile asjast huvitatud pooltele.
§ 51. Dokumendi teatavakstegemine
(1) Käskkirjale, millega korraldatakse tööd või kinnitatakse töökorraldusdokumente, võetakse asjaomastelt kohtuteenistujatelt allkiri käskkirjaga tutvumise kohta.
(2) Teenistuja ametisse nimetamist, töötingimuste muutmist, distsiplinaarkaristust, koondamist ja teenistussuhte lõpetamist käsitleva käskkirja ärakiri antakse käskkirjas nimetatud isikule kätte, võttes eelnevalt originaalile teenistuja allkirja.
(3) Avalikustamisele kuuluv teave avaldatakse kohtu veebilehel ja vajaduse korral lisaks muul sobival viisil. Teabe avalikustamisel veebilehel märgitakse iga dokumendi juurde selle avalikustamise ja vajadusel uuendamise kuupäev ning kes, millal ja millise toiminguga on avalikustatava teabe dokumenteerinud ning kellelt saab avalikustatud teabe kohta selgitusi.
§ 52. Tähtaegne lahendamine
(1) Avaldus või kaebus tuleb lahendada 30 päeva jooksul, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti. Tähtaegse vastamise eest vastutab resolutsioonis märgitud ametnik, mitme täitja puhul esimesena märgitu.
(2) Dokument on tähtaegselt vastatud siis, kui vastus on sideettevõttele ärasaatmiseks üle antud või edastatud faksi, elektronposti või käsiposti teel määratud tähtajal.
(3) Lahendamise tähtaega võib seaduses ettenähtud tingimustel ja korras pikendada kuni asja lahendamiseks vajalike täiendavate asjaolude selgitamiseni. Tähtaja pikendamisest teatatakse avaldajale ja ülesande andjale enne tähtaja saabumist.
(4) Kui dokumendi lahendamine ei kuulu kohtu pädevusse, edastatakse dokument vastavalt kuuluvusele 5 tööpäeva jooksul, teatades sellest samal ajal dokumendi saatjale.
§ 53. Dokumendi lahendatuks lugemine
(1) Asi loetakse lahendatuks, kui dokumendist tulenevad toimingud on õigusaktidega ettenähtud korras sooritatud, asjaomastele isikutele on sellest teatatud ja dokumendi saatjale vastatud.
(2) Kui asja lahendamine ei vaja õigusaktide kohaselt eraldi dokumendi koostamist, kantakse dokumendiregistrisse või paberdokumendi korral dokumendile täitmismärge, näidates, millal, millisel viisil ja kes asja lahendas.
(3) Kui asja lahendamine nõuab vahekirjade tegemist ja otsuste langetamist, peab dokumendi täitjaks määratud isik informeerima registripidajat täitmisel oleva dokumendi lõplikust lahendamisest.
(4) Avaldaja märgukirja või avalduse lahendamisel tehtud otsust sisaldavas vastuses tuleb näidata otsuse peale edasikaebamise kord ja tähtaeg koos viitega vastavale seadusele.
§ 54. Dokumentide väljastamine
(1) Dokumendid väljastatakse üldjuhul koos kaaskirjaga. Väljastatava dokumendi ärakiri koos lisa(de)ga säilitatakse dokumendi registreerimisnumbris märgitud toimikus. Elektrooniliselt kättetoimetatud vastuskirjad säilitatakse elektrooniliselt.
(2) Kui väljastatavast dokumendist on vaja teha koopia ja dokument ning selle kasutamise otstarve seda võimaldavad, vähendatakse kujutist või paljundatakse mõlemale lehepoolele.
6. jagu MENETLUSDOKUMENTIDE REGISTREERIMINE NING ARVESTUS
§ 55. Menetlusdokumentide registreerimine
(1) Kohtusse saabunud kaebused, avaldused ja protestid ning kriminaal- ja väärteoasi võetakse vastu, kontrollitakse ja registreeritakse saabumise päeval üldises korras dokumendiregistris, kohtute infosüsteemis ning suunatakse kohtunikule vastavalt asjade tööjaotamisplaanile. Kohtusse saabunud ja välja saadetud menetlusdokumente ei registreerita dokumendiregistris juhul, kui menetlusosalisele on tagatud juurdepääs menetlusdokumentidele veebilehe või infosüsteemi kaudu.
(2) Asja registreerimiseks kohtute infosüsteemis kasutatakse järgmisi tähiseid:
(3) Kui sama liiki asju menetlevasse kohtumaja kantseleisse saabub teise kohtu või teise kohtumaja menetlusse kuuluv uus kohtuasi, siis tehakse viivitamata kõik asja alustamisega seotud toimingud, registreeritakse sissetulnud asi menetlusdokumendina kohtute infosüsteemis ning saadetakse edasi asja menetlevale kohtule.
(4) Kui kohtu kantseleisse saabub kohtuasi liigist, mida selles kohtumajas ei menetleta, siis registreerib kantselei kohtuasja menetlusvälise postina ja saadab edasi sellist liiki asju menetlevale kohtule.
(5) Maksekäsu kiirmenetluse asja hagimenetlusse üleandmisel edastatakse teisele kohtule üksnes määrus asja üleandmise kohta. Määrus edastatakse elektrooniliselt saaja kohtu menetlusposti aadressil ilma saatekirjata. Kohtuasja pabertoimiku vormistab asja saanud kohus.
§ 56. Digitaalallkirjastatud menetlusdokumendi salvestamine ja säilitamine
(1) Digitaalallkirjastatud dokument salvestatakse pärast allkirja kehtivuse kindlaks tegemist kohtute infosüsteemis vastava menetluse juures selleks ettenähtud kohta ning seejärel tehakse dokumendist väljatrükk. Väljatrükile lisatakse digitaalallkirja kinnitusleht, mille lahtrisse „asutuse- või teenusekohane lisainfo” märgitakse digitaalallkirjastatud dokumendist tehtud väljatrüki lehekülgede arv järgmise näite kohaselt:
Lisa: Hagiavaldus.doc 2 lehel 1 eks.
(2) Dokumendi salvestaja kinnitab väljatrüki õigsust kinnitusmärkega järgmise näite kohaselt:
(3) Nõuetekohaselt salvestatud dokumentide säilitamise tagab vastavalt üldisele elektrooniliste dokumentide arhiveerimise korrale Justiitsministeerium.
§ 57. Kohtuasja number
(1) Kohtuasja number koosneb käesoleva määruse § 55 lõikes 2 määratud tähisest („l”), asja saabumise aastaarvu lühendist („aa”) ja järjekorranumbrist („nnnn”) kujul „l-aa-nnnn”.
(2) Number kantakse toimiku kaanele. Sama numbrit kannab ka kirjavahetus selle asja kohta.
(3) Kohtuasja number jääb samaks esimeses ja teises kohtuastmes ning kõikides kohtuasjas peetavates menetlustes.
(4) Kalendriaasta möödumisel asja ümber ei nummerdata.
(5) Pärast kohtulahendi tühistamist uueks arutamiseks tagastatud asjale jääb esialgne number. Kantselei registreerib kohtuinfosüsteemis uue menetluse vastavas kohtuastmes. Toimiku saabumise kohta tehakse märge dokumendiregistris.
§ 58. Kohtuasja toimik
(1) Toimiku iga köite väliskaanele märgitakse:
1) kohtu ja kohtumaja nimi;
2) sarja nimetus ja tähis;
3) kohtuasja pealkiri;
4) kohtuasja number;
5) kohtuasja alustamise kuupäev;
7) köite järjekorranumber.
(2) Toimik algab tühja lehega, millele järgneb teadete leht. Teadete lehele märgitakse kohtus tehtud toimingud (kohtukutsete väljasaatmine, kohtuotsuse väljastamine jne). Seejärel paigutatakse toimikusse sisukorraleht (-lehed), kuhu märgitakse toimikus paiknevad dokumendid ja nende leheküljenumbrid dokumentide lisamise päeval. Sisukorra täitja kinnitab iga sissekannet oma allkirjaga. Sisuloetelule järgmisena paigutatakse toimikusse menetluskulude arvestuse leht.
(3) Toimiku lehed köidetakse. Ühes köites võib olla kuni 200 lehte.
(4) Toimiku lehed ja köited nummerdatakse grafiitpliiatsiga. Teadete lehed ja sisukorralehed nummerdatakse eraldi. Toimiku lehtede jooksvat nummerdamist alustatakse esimesest toimiku menetlusdokumendist. Mitmest köitest koosnevatel toimikutel nummerdatakse iga köite lehed eraldi.
(5) Pärast lahendi avalikult teatavaks tegemist toimikute üleandmisel kantseleisse ja hiljem arhiivi ei tohi nende vahel olla lahtiseid lehti, välja arvatud lahendite kinnitatud ärakirjad.
(6) Toimikutele, mis sisaldavad kinniseks kuulutatud istungi materjale, tõmmatakse üle kaane risti nurgast nurka punane joon.
§ 581. Maksekäsu kiirmenetluse toimik
(1) Maksekäsu kiirmenetluse toimikut peetakse digitaalsena. Digitaalse toimiku moodustavad kohtute infosüsteemis asjakohase menetluse juurde salvestatud vastava menetluse kohta esitatud dokumendid.
(2) Paberil esitatud dokumendid skaneeritakse ja salvestatakse kohtute infosüsteemis asjakohase menetluse dokumentide juures vastavalt „Tsiviilkohtumenetluse seadustiku” § 57 lõikes 2 sätestatud nõuetele.
§ 59. Kohtuasjade arutamisele määramine
Kohtus koostatakse iga nädala viimaseks tööpäevaks järgmisel nädalal arutatavate asjade nimekiri. Tööpäeva alguses pannakse kohtuistungite nimekiri välja kohtusaali uksele või selleks määratud teise nähtavasse kohta. Määratud kohtuistungite nimekiri avalikustatakse kohtu veebilehel.
§ 60. Kohtumenetlusega seotud dokumendi edastamine
§ 601. Kinnistamisavalduste esitamine
Kinnistamisavaldus ja muud dokumendid esitatakse kinnistusosakonnale e-kirjaga.
§ 61. Menetlusdokumendi edastamise registreerimine ja kättesaamise kontroll
(1) [Kehtetu - RT I, 29.12.2012, 22 - jõust. 01.01.2013]
(3) Kohus kontrollib menetlusdokumentide kättesaamist kohtule tagastatud väljastusteadete, kättetoimetamisteatiste ja elektroonilisel teel saabunud kättesaamiskinnituste alusel. Menetlusdokumendi kättetoimetamine tuleb viivitamata registreerida kohtute infosüsteemis selleks ettenähtud kohas.
(4) Kohtule tagastatud ja kätte toimetamata jäänud dokumentide väljastusteated ja kättetoimetamisteatised skaneeritakse ja salvestatakse kohtute infosüsteemis asjakohase menetluse juures.
(5) Kohtule tagastatud kättetoimetamata menetlusdokumendid sorteeritakse nende saabumispäeval ning paigutatakse vastava kohtutoimiku vahele. Dokumentide suhtes, mida ei olnud võimalik adressaadile kätte anda, võetakse viivitamata tarvitusele abinõud nende tähtaegseks edastamiseks.
(6) Kui menetlusdokumentide saatmist ei registreerita automaatselt kohtute infosüsteemis, märgib kohus toimikusse, millal ja millistel tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 3111 lõike 1 punktides 2–5 esitatud aadressidel menetlusdokument kättetoimetamiseks saadeti või millisele sidevahendile teavitus dokumendi kättesaadavaks tegemise kohta edastati. Kui kohus edastab teavituse menetlusdokumendi kättesaadavaks tegemise kohta vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 3111 lõikele 2 avalikust arvutivõrgust leitud sidevahendile, tuleb toimikusse märkida ka see, millal ja milliseid otsingumootoreid või veebikeskkondi kasutades sidevahendeid otsiti.
§ 611. Kohtukordniku lisatasu määrad kohtu menetlusdokumendi kättetoimetamise eest
(1) Kohtu menetlusdokumendi nõuetekohase kättetoimetamise eest kohtu tööajal võib kordnikule maksta lisatasu 0,96 eurot ühe saadetise kättetoimetamise eest.
(2) Kohtu menetlusdokumendi nõuetekohase kättetoimetamise eest kohtu töövälisel ajal võib kordnikule maksta lisatasu 1,34 eurot ühe saadetise kättetoimetamise eest.
7. jagu DOKUMENTIDE LOETELU KEHTESTAMINE JA TOIMIKUTE MOODUSTAMINE
§ 62. Dokumentide loetelu
(1) Dokumentide süstematiseerimise aluseks on dokumentide loetelu, mis koostatakse „Arhiiviseaduse” § 13 alusel kehtestatud arhiivieeskirja järgi.
(2) Dokumentide loetelus märgitakse vähemalt:
(3) Dokumentide loetelus rühmitatakse dokumendid sarjadesse funktsioonide kaupa.
(5) Dokumentide loetelu või selle muutmise kavand esitatakse arvamuse avaldamiseks avalikule arhiivile.
(6) Dokumentide loetelu kehtestab kohtudirektor oma käskkirjaga.
§ 63. Säilitustähtajad
(1) [Kehtetu - RTL 2007, 3, 45 - jõust. 15.01.2007]
(2) Säilitustähtaegade määramisel juhindutakse käesoleva määruse lisas 5 toodud säilitustähtaegadest, kohtu tegelikest vajadustest ja dokumentide unikaalsusest. Kooskõlastatult kohtunikuga märgib istungisekretär kohtutoimikule säilitustähtaja. Lühiajalise säilitusajaga kohtutoimiku säilitustähtaega on õigus muuta alatiseks kohtunikul ja kohtu arhivaaril.
(3) Dokumendi säilitustähtaega arvestatakse tema loomise, saamise või kindlaksmääratud sündmuse toimumise kuupäevast.
(4) Üksteisega seotud dokumentide säilitustähtaega arvestatakse viimase dokumendi loomise, saamise või asja lõpetamise kuupäevast.
§ 64. Toimikute pidamine asjaajamises ja asjaajamisaasta lõpetamine
(1) Asjaajamisperioodi vältel koondatakse dokumendid registraatoritesse ehk moodustatakse toimikud vastavalt dokumentide loetelus märgitud sarjale.
1) sarja nimetus ja tähis vastavalt dokumentide loetelule;
2) kohtu ja kohtumaja nimi;
4) toimiku alustamise kuupäev
(4) Jooksva ja sellele eelnenud aasta toimikuid hoitakse kantseleis. Pärast asjaajamisperioodi lõppu esitatakse kohtu arhiivile aruanne kohapeal säilitatavate toimikute kohta vastavalt arhivaari nõudmisele.
(41) Maksekäsu kiirmenetluse toimikuid säilitatakse elektrooniliselt kohtute infosüsteemis. Paberil esitatud dokumente säilitatakse maksekäsuasju menetleva kohtumaja kantseleis kuni säilitustähtaja lõpuni. Kui maksekäsu kiirmenetluses esitatud paberdokument on väljastatud asja hagimenetluse korras menetlevale maakohtule, siis säilitab paberil esitatud dokumenti asja menetlev maakohus.
(5) Asjaajamisest väljunud arhivaalide kohta koostab arhivaar arhivaalide loetelu.
(6) Arhivaalide loetelu koostatakse kolme kuu jooksul pärast asjaajamisperioodi lõppu vastavalt arhiivieeskirjale. Arhivaalide hävitamiseks või üleandmiseks eraldamise korral teeb arhivaar arhivaalide loetelus märke arhivaalide väljumise kohta viitega vastavale aktile.
(7) Arhivaalid koondatakse kahe aasta pärast alates nende loomisest või saamisest ja nendega seotud asjaajamise lõppemist vastavalt arhiivieeskirjale kohtu arhiivi. Üleandmine arhiivi vormistatakse üleandmisnimekirjaga. Kui üleandmisnimekirjas märgitud toimikute ja üleantavate toimikute vahel esineb erinevusi, vormistatakse akt.
(71) Maksekäsu kiirmenetluses esitatud ja maksekäsuasju menetleva kohtumaja kantseleis säilitatavad paberdokumendid antakse kolme kuu jooksul pärast säilitustähtaja lõppu kohtu arhiivi. Üleandmine arhiivi vormistatakse üleandmisnimekirjaga.
§ 65. [Kehtetu - RTL 2007, 3, 45 - jõust. 15.01.2007]
§ 66. Arhivaalide korrastamine kohtu arhiivis
(1) Arhivaalide vastuvõtmisel kohtu arhiivi kontrollitakse toimikute vastavust üleandmisnimekirjale.
(2) Lühiajaliseks säilitamiseks mõeldud toimikuid ei korrastata.
(3) Alatise ning pikaajalise säilitustähtajaga toimikud korrastatakse vastavalt järgnevatele nõuetele:
1) toimikuid ei jäeta kiirköitjatesse või registraatoritesse;
2) arhiiviväärtusega toimikud paigutatakse arhiivipüsivatest materjalidest (Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2011. a määruse nr 181 „Arhiivieeskiri” § 5) kaante vahele;
3) toimiku kaanele märgitakse lisaks käesoleva määruse § 64 lõikes 2 ja § 58 lõikes 1 nimetatud andmetele toimiku alustamise ja lõpetamise kuupäev ning lehtede arv;
4) metallkinnised ja klambrid eemaldatakse toimikust;
5) kui lehtede numeratsioonis ilmneb viga, nummerdatakse vahelejäänud lehed litera'ga ning tehakse sellekohane viide kinnituskirjele;
6) kinnituskirje leht õmmeldakse toimiku lõppu või kleebitakse liimiga toimiku tagakaanele;
7) kinnituskirjele kirjutab alla arhivaar, lisades sellele oma nime ning kirje täitmise kuupäeva;
8) kinnituskirjes märgitakse numbrite ja sõnadega toimiku ning eraldi sisuloetelu ja teadete lehtede arv. Kõigi lehtede summa märgitakse toimiku kaanele;
9) kinnituskirjes viidatakse leheküljenumbriga järgnevatele toimiku iseärasustele: fotod, ajaleheväljalõiked, suureformaadilised leheküljed, dokumente sisalduvad ümbrikud ja litera-lehed.
§ 67. Arhivaalide hävitamine
(1) Arhivaalid, mille säilitustähtaeg on möödunud, eraldatakse hävitamiseks ja hävitatakse vastavalt arhiivieeskirjale.
(2) Valiku tegemiseks kohtutoimikute hävitamisel liidetakse kriminaalasjade puhul kehtivale säilitustähtajale karistuseks mõistetud aeg. Muude kohtutoimikute puhul arvestatakse säilitustähtaega alates viimase kohtulahendi jõustumise päevast, asjaajamistoimikute puhul viimase dokumendi kuupäevast.
(3) Kohtutoimikutest võetakse enne nende hävitamist välja originaaldokumendid, välja arvatud lahutatud abielu abielutunnistus, mis on kehtetu. Originaaldokumente säilitatakse kohtu arhiivis 50 aastat või väljastatakse need allkirja vastu dokumendi omanikule.
(4) Hävitamisele kuuluvast kohtutoimikust võetakse välja alatiseks säilitamiseks kõigi astmete kohtuotsused ja -määrused.
(5) Enne toimikute hävitamist koostatakse hävitamisakti projekt ning kooskõlastatakse see avaliku arhiiviga. Pärast avalikult arhiivilt hindamisotsuse ärakirja saamist vormistatakse hävitamisakt.
§ 68. Alatiste arhivaalide üleandmine avalikku arhiivi
(1) Alatised arhivaalid antakse arhivaalide 20 aastat pärast avaliku arhivaali tekkimist ja sellega seotud asjaajamise lõppemist.
(2) Arhivaalide üleandmiseks esitatakse üleandmistaotlus.
(3) Arhivaalide üleandmiseks avalikku arhiivi kirjeldatakse need arhiivinimistus vastavalt arhiivieeskirja lisas toodud vormile.
(31) Arhiivi, sarja ja arhivaali tasandil kirjeldused esitatakse Rahvusarhiivi poolt väljatöötatud soovitusloetelus ettenähtud kirjelduselementidega.
(32) Arhiivikirjeldamine kooskõlastatakse avaliku arhiiviga.
(4) Koos arhivaalidega antakse arhiivile üle nimistud ja muud otsivahendid.
(5) Arhivaalide üleandmisakti vormistab avalik arhiiv.
8. jagu TOIMIKUTE JA DOKUMENTIDE VÄLJAANDMISE KORD
§ 69. Toimikutega tutvumine
(1) Toimikuid ja muid dokumente antakse enne kohtuotsuse jõustumist kohtu kantseleis tutvumiseks menetlusosalistele järgmiste dokumentide esitamisel:
1) menetlusosalise isikut tõendav dokument;
2) lepingulistel esindajatel, v.a advokaat, kelle puhul esindusõigust eeldatakse, isikut tõendav dokument ja volikiri;
3) kõrgema astme kohtu kohtunikud, prokurörid, uurijad ja Justiitsministeeriumi ametnikud võivad kohtutoimikuga tutvuda töötõendi esitamisel.
(11) Protsessis mitteosalenud isikute juurdepääsu kohtutoimikutele otsustavad kohtu esimees, kohtumaja juht või kohtuasja menetlenud kohtunik.
(2) Pärast kohtuotsuse jõustumist antakse toimikuid ja muid dokumente tutvumiseks kohtumenetluse seaduses ja menetlusosaliste andmete kaitset reguleerivates seadustes sätestatud korras.
(3) Kõik toimikuga tutvumised registreeritakse toimikus, märkides tutvuja seisundi kohtumenetluses, tutvumise aja ja kestuse ning vajaduse korral toimiku numbri. Toimikuga tutvumise kohta annab tutvuja allkirja.
§ 70. Toimikute väljastamine
(1) Toimikuid saadetakse välja ajutiseks kasutamiseks tööülesannete täitmisel kirjaliku nõudmise alusel posti teel postipakina või käskjalaga uurimisasutustele, prokuratuurile, kohtutele ja õiguskantslerile. Muul juhul saadetakse toimikuid kirjaliku taotluse esitanud asutusele või isikule kohtu esimehe, kohtumaja juhi või kohtuasja menetleva kohtuniku resolutsiooni alusel.
(11) Toimiku väljastamisel kinnipidamisasutuses viibivale isikule tutvustatakse toimikut justiitsministri 30. novembri 2000. a määruse nr 72 „Vangla sisekorraeeskiri” § 29 lõikes 3 sätestatud korras. Toimikuga tutvumisel kinnipidamisasutuses märgitakse toimikusse ka vastutava kinnipidamisasutuse ametniku nimi ja allkiri.
(2) Toimik peab kajastama selle liikumist. Toimiku väljastamise nõudekiri koos saatekirja ärakirjaga, samuti tagastamise saatekiri köidetakse toimikusse.
(3) Toimiku väljastamised registreeritakse, märkides, kellele, millal ja millise nõudmise alusel on toimik saadetud ning millal kohtule tagastatud.
§ 71. Dokumentide väljaandmine
(2) Dokumendi kättesaamisel annab saaja toimikusse või vastavasse registrisse allkirja. Posti teel väljastamise korral tehakse toimikusse või vastavasse registrisse sellekohane märkus.
§ 72. Jõustumiskuupäeva märkimine ja otsuse koopia väljastamine
(1) Kohtuotsuste ja -määruste originaalidele, mis asuvad kohtutoimikus, märgitakse lahendi jõustumiskuupäev teksti lõppu vasakule allkirjadest allapoole.
Veaparandus - Lisatud terviktekstist väljajäänud lõige 1. Alus: Riigi Teataja seaduse § 10 lõige 4.
(11) Elektroonilise jõustumismärke väljastamisel märgib kohtu kodukorras selleks ette nähtud isik digitaalallkirjastamise konteineri resolutsiooni jõustumise kuupäeva ja vajalikud märkused käesoleva paragrahvi lõike 4 kohaselt ning rollina oma ametinimetuse.
(2) Jõustumist tõendava märkega otsuse koopia väljastab menetlusosalisele suulise või kirjaliku avalduse alusel ja kohtutoimiku põhjal asja lahendanud kohtu kantselei või arhiiv. Ka suulise avalduse põhjal otsuse väljastamine registreeritakse.
(3) Kui lahend on jõustunud, kinnitab jõustumiskuupäeva ja koopia õigsust kohtunik, kohtunikuabi, kantseleijuhataja, kohtu arhivaar või kohtudirektori poolt määratud isik oma allkirja ning kohtu pitseriga. Allakirjutanud ametnik vastutab jõustumismärkega varustatud koopia ja jõustunud lahendi originaalteksti vastavuse eest.
(4) Kui kõrgema astme kohus kohtulahendit muudab, tehakse sellekohane märkus kohtutoimikus olevale esimese astme lahendi originaalile ja lisatakse lahendi koopiale vastavasisuline täiendus.
(5) Jõustunud lahend avalikustatakse menetlusseadustes sätestatu kohaselt.
§ 73. Asjaajamise ja riigivara üleandmine teenistuja teenistusest lahkumisel
(1) Enne teenistuskohalt vabastamist annab teenistuja asjaajamise ja tema kätte usaldatud riigivara üle isikule, kes on määratud selle vastuvõtjaks, hiljemalt teenistusest vabastamise päevaks või vahetu juhi määratud ajaks. Teenistuja kohustused ja vastutus riigivara üleandmisel on sätestatud „Riigivaraseaduses”.
(2) Kohtu esimehe ja kohtudirektori vahetumise korral võetakse ja antakse asjaajamine ning vara üle Justiitsministeeriumi justiitshalduspoliitika osakonna esindaja osavõtul. Üleandmis-vastuvõtmisakt vormistatakse kahes eksemplaris, mille üks eksemplar jäetakse kohtusse, teine antakse Justiitsministeeriumi kohtute osakonnale.
§ 74. Asjaajamise ja riigivara üleandmine teenistussuhte peatumisel
Puhkusele minev teenistuja annab asjaajamise ja riigivara üle teda asendavale teenistujale hiljemalt viimasel päeval enne puhkust. Akt vormistatakse juhul, kui:
1) teenistuja vahetu ülemus seda nõuab;
2) dokumentide või ülesannete lahendamise tähtaeg langeb teenistuja äraoleku ajale.
§ 75. Üleandmis-vastuvõtmisakt
(2) Üleandmis-vastuvõtmisaktile kirjutavad alla üleandja, vastuvõtja ja juuresviibiv ametnik ning üleandja vahetu ülemus. Kohtu esimehe või kohtudirektori vahetumisel kinnitab akti Justiitsministeeriumi esindaja.
(3) Kui üks osapool ei ole akti sisuga nõus, siis esitatakse enne allkirjastamist motiveeritud eriarvamus, mis lisatakse aktile ja mille olemasolu kohta tehakse akti märge.
§ 76. Üleandmis-vastuvõtmisakti sisunõuded
(2) Kohtudirektori vahetumisel peab üleandmis-vastuvõtmisakt sisaldama lõikes 1 loetletud andmetele lisaks järgmisi andmeid:
1) kohtu kantselei ja õigusteenistuse koosseisunimestik ja täidetud kohtade arv;
2) kohtu eelarvevahendite seis;
3) kohtu pitsatite arv, liigid ja asukoht ning nende hoidmise eest vastutavate ametnike või töötajate nimed ja ametikohad;
4) kohtudirektori poolt viimasena allkirjastatud dokumentide viidad või numbrid vastavalt dokumendiliigile;
5) üldandmed kohtu arhiivi kohta.
§ 77. Ühepoolne ülevõtmine
§ 771. Menetlusdokumendi kättetoimetatuks lugemine
(1) E-toimiku kaudu edastatud menetlusdokument loetakse kuni 2014. aasta 1. jaanuarini kättetoimetatuks, kui saaja avab selle infosüsteemis, samuti siis, kui seda teeb muu isik, kellel saaja võimaldab infosüsteemis dokumente näha.
(2) Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 3111 lõikes 3 nimetatud võimalust lugeda menetlusdokument kätte toimetatuks dokumenti avamata selleks ette nähtud infosüsteemis kinnitamise teel rakendatakse tehnilise võimaluse olemasolu korral, kuid mitte hiljem kui 2014. aasta 1. jaanuaril.
§ 78. Määruse kehtetuks tunnistamine
§ 79. Määruse jõustumine
Lisa 3 Kohtukutse
Lisa 4 Väljastusteate/kättetoimetamisteatise vorm
Lisa 5 Kohtutoimikute säilitustähtajad
Lisa 7 Sisuloetelu
Lisa 8 Menetluskulude arvestuse leht
Lisa 9 Kohtusüsteemi logoga täisvärvides kirjaplank
Lisa 10 Kohtusüsteemi logoga ühevärviline üldplank
Lisa 11 Kohtusüsteemi logoga täisvärvides üldplank
Lisa 12 E-kättetoimetamisvorm