Esileht / Teemad / Inimõigused Eestis / Inimõiguste aruanne / Inimõigused Eestis 2010 / Diskrimineerimise keeld
Tagasi eelmise peatüki juurde (“Kogunemisvabadus”)
Edasi järgmise peatüki juurde (“Õigus vara kaitsele”)
Eestis on diskrimineerimise keeld sätestatud põhiseaduses. Lisaks on see konkreetsemal kujul reguleeritud soolise võrdõiguslikkuse seaduses (edaspidi SVS)[i] ja võrdse kohtlemise seaduses (edaspidi VõrdKS).[ii] Samuti on diskrimineerimise keeld sätestatud veel mitmes teises seaduses, nt töölepinguseadus, avaliku teenistuse seadus, karistusseadustikus.
Praktika puudumine on senini iseloomustanud SVS-i ja VõrdKS-i. Praktika puudumist 2010. aastal kinnitab see, et kohtustatistika andmebaasis ei leidu ühtegi lahendit SVS-i ja VõrdKS-i alusel. Ka Justiitsministeeriumi poolt 2010. aastal avaldatud kriminaalpoliitika uuring „Kuritegevus Eestis 2009“ ja „Kuriteoohvrite uuring 2009“ näitab, et ei ole algatatud menetlusi SVS-i ja VõrdKS-i alusel.
2010. aastal siiski tegi Riigikohtu halduskolleegium otsuse, milles VõrdKS-i kohaldamist käsitleti (2010. aasta 17. mai lahendis nr. 3-3-1-13-10).[iii] Nimetatud asjas analüüsiti, kas teenistussuhtes väidetava diskrimineerimisjuhtumi lahendamisel, mille alused on sätestatud ATS § 36¹ lg-s 2, tuleb halduskohtul teiste seaduste kõrval kohaldada ka VõrdKS-i. Riigikohtu halduskolleegium leidis, et ametiühingute seadus käsitleb teenistuja ebavõrdset kohtlemist ja toob välja asjaolud, mida ei käsitata ebavõrdse kohtlemisena. Samas ei käsitle ametühingute seadus ebavõrdse kohtlemise tunnuseid, aluseid, võrdse kohtlemise põhimõtteid ega loo diskrimineerimisvaidluste lahendamiseks terviklikku regulatsiooni; seda sisaldab aga just VõrdKS. Sellest lähtuvalt asus kolleegim seisukohale, et vastavalt VõrdKS § 2 lg-le 3 koostoimes ATS § 36¹ lg-ga 2 on teenistujat keelatud diskrimineerida kutseõppes, karjäärinõustamisel, ümber- või täiendusõppe võimaldamisel, praktiliste töökogemuste omandamisel seetõttu, et teenistuja esindab töötajate huve või kuulub töötajate ühingusse. See Riigikohtu lahend on positiivne samm kohtupraktika tekkimise suunas VõrdKS alusel. See otsus kinnitab, et muude seaduste kõrval on oluline vaadelda ka VõrdKS-i ning selles sisalduvaid võrdse kohtlemise põhimõtteid, ebavõrdse kohtlemise tunnuseid ja aluseid.
Ka õiguskantsleri praktikas on tuvastatud ebavõrdset kohtlemist. 2010. aastal andis õiguskantsler ülevaate oma tegevusest, tuues välja ebavõrdse kohtlemise esinemise eluasemeteenuse osutamisel.
„Üldise probleemina on praeguseks välja koorunud eluasemeteenuse osutamiseks vajalike regulatsioonide osaline puudumine mitmetes omavalitsustes. Samuti võib põhiseaduslikke probleeme olla isikute erinevas kohtlemises teenuse saamisel, millel on sageli raske näha mõistlikku ja asjakohast põhjust.“[iv]
VõrdKS sätestab § 2 lg 1 p-s 7, et avalikkusele pakutavate kaupade ja teenuste, sealhulgas eluaseme kättesaadavuses on keelatud isikute diskrimineerimine nende rahvuse (etnilise kuuluvuse), rassi või nahavärvuse tõttu. Kahjuks ei ilmne õiguskantsleri tegevuse ülevaatest, millistel alustel esines isikute erinev kohtlemine teenuste saamisel.
2010. aastal ilmus Statistikaameti järjekordne väljaanne Sotsiaaltrendid.[v] Järjekorras viies taoline väljaanne keskendus vanemate inimeste olukorrale tööturul. Uuring arvestas vanemate töötajate puhul nende tõenäolise tööturult taandumisega (retirement), millel võib olla mitu väljundit: pensioniikka jõudmine, vabatahtlik töölt lahkumine enne pensioniea saabumist (sh ennetähtaegsele pensionile minek) ja eakate sunnitud töölt lahkumine (sh diskrimineerimise tõttu).
Statistikaameti uuring jõuab järgmisele seiskohale:
„Vanemate inimeste olukorda tööturul saab hinnata kaheti. Esiletõstmist väärivad kõrged hõivenäitajad, mis enne pensioniea (55–64-aastased) kättejõudmist on võrreldavad parimas tööeas inimeste hõivenäitajatega ja ületavad oluliselt ka näiteks EL-i Lissaboni strateegias seatud 50%-lise hõivemäära (Eestis 60%). Teisalt hindavad tööandjad 50–64-aastaseid töötajaid madalamalt. Eesti majanduse ja ühiskonnaelu ümberstruktureerumise üks tagajärg oli ka see, et küllaltki hea positsiooni tööturul saavutasid nooremad inimesed, keda eelistati vanemaealistele. Mindi üle turumajandusele, kus tähtsustusid inimkapital ja haridus, kuid selle mööndusega, et näiteks 1980. aastate lõpul ja 1990. aastatel omandatud hariduse kvaliteeti peeti paremaks ja positsiooni tööturul saavutasid nooremad inimesed, keda eelistati vanemaealistele. Vanemaealiste madalamate tööturupositsioonide põhjus võib sel juhul olla ka arenenud riikidele omane statistiline diskrimineerimine ning eelarvamused vanemate inimeste töömotivatsiooni ja töö produktiivsuse suhtes. Tulemused näitavad, et vanus on oluline palga mõjutaja, seda olenemata ametialast, soost, haridusest või rahvusest. Samuti olid eestlastel paremad palgavõimalused kui mitte-eestlastel ja meestel paremad kui naistel.“
Analüüsi tulemused demonstreerivad varasematel aastatel vanemate töötajate kohta tekkinud stereotüüpide püsimist, mis võivad põhjustada vanemate inimeste diskrimineerimise tööturul.
Võrdsus ligipääsus haridusele[vi]
2010. aastal ilmus Praxise uuring „Õiglane ligipääs kõrgharidusele Eestis”.[vii] Läbi viidud intervjuudes nentisid eksperdid, et Eestis puudub täiskasvanutel võimalus tuua oma teadmised vajalikule tasemele ainetes, mis on eelduseks mõnele tehnilisele erialale õppima asumiseks, kui need ained eeldavad gümnaasiumi teadmiste meeldetuletamist. See aga annab eelise gümnaasiumilõpetajale. Seega ei saa teatud grupp inimesi omandada teatud haridust, sest riigi poolt ei ole loodud seda toetavat meedet välja töötatud. Välja toodi valdkonnad, kus täiskasvanud on selgelt enamuses (humanitaar- ja sotsiaalõppe ainekavad). Ligipääs täiskasvanud õppijale näib olevat keerulisem riigi prioriteetsetele valdkondadele nagu loodus- ja täppisteaduste ning samuti tehnika, tootmise ja ehituse valdkonnale. See paistab olevat just gümnaasiumis omandatud teadmiste meeldetuletamise vajaduse tõttu.
Uuringus tuli välja ka asjaolu, et võrdväärset ligipääsu kõrgharidusele mõjutab sageli noore kuuluvus mõnda vähemusgruppi (nt kultuuriline, etniline, keeleline vms) või sisserändaja staatus. Vaid veerand vene vähemusest inimestest peab oma ligipääsuvõimalusi kõrgharidusele võrdväärseks eestlastega, seda eelkõige keelebarjääri tõttu. Tehtud analüüsist nähtub, et vene noored õpivad võrreldes eestlastega väiksema tõenäosusega avalik-õiguslike ülikoolide riigieelarvevälistel kohtadel. Samuti hindavad vene rahvusest üliõpilased oma vanemate majanduslikku olukorda eestlastega võrreldes mõnevõrra madalamaks, mis võib osaliselt mõjutada madala sotsiaalmajandusliku staatusega peredest pärit venelaste haridusvalikuid, eelkõige riigieelarvevälistele õppekohtadele õppima asumisel.
Puuetega Inimeste Koja ajakirja Sinuga 2010. aasta septembri numbris rõhutati, et kõigile sh puuetega inimestele peab haridus olema kättesaadav. Kõrghariduse omandamine ei saa ega tohi jääda ligipääsetavuse taha. Sageli ei ole kõrgkoolid läbi mõelnud terviklikku süsteemi kuidas iga tudeng ja ka töötaja saaks olla täisväärtuslik kõrgkooli liige ja osa võtta kõikidest pakutavatest teenustest — osaleda auditoorses töös, külastada raamatukogu ning liikuda kõrgkooli hoonetes vabalt ringi, sooritada eksameid ning omada kättesaadavaid õppematerjale.[viii]
Puuetega Inimeste Koja juhatuse esimees Monika Haukanõmm rõhutas ka 2010. aasta 3. detsembris antud intervjuus „Aktuaalsele kaamerale“, et majandussurutuse üheks negatiivseks tagajärjeks on toetavate teenuste üha raskem kättesaadavus puuetega inimestele.[ix] Rahvusvahelisele puuetega inimeste päevale pühendatud konverentsil „Puudega inimene täna ja tulevikus“ räägiti puuetega inimeste probleemidest ning sellest, et puudega inimesed ootavad, millal riik ratifitseeriks konventsiooni, mis kohustaks ühiskonda täitma puudega inimeste vajalikke nõudeid ja aitaks neil probleeme lahendada.[x]
Volinik ja VõrdKS täitmine
2010. aastat vahetus soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik. Aastatel 2005–2010 töötas volinikuna Margit Sarv. Uue Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinikuna nimetas sotsiaalminister ametisse Mari-Liis Sepperi, kes eelnevalt töötas voliniku nõunikuna.[xi]
Volinik jälgib VõrdKS-i täitmist ja nõustab isikuid, kes kahtlustavad, et neid on diskrimineeritud. Arvamuse andmiseks on volinikul õigus saada asjaomastelt isikutelt igakülgset teavet (sh andmeid töötasu kohta), mida on vaja diskrimineerimisjuhtumi asjaolude selgitamiseks. Samas tööinspektsioonil, kellel teatud valdkondades (reguleeritud töölepingu seaduses § 115) on riikliku järelevalve õigus, puudub õigus teostada järelevalvet võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise osas. Sellises olukoras on väidetav diskrimineerimise ohver see, kes peab aru saama ja mõistma, kas teda on diskrimineeritud ning ise otsima oma õiguste kaitseks abi. See aga eeldab isikute kõrget teadlikkust oma õigusest. Põhimõtet, et eraisik peab ise järgima, et teda töösuhtes ei diskrimineerita, kinnitas ka justiitsminister Rein Lang (2011. aasta 7. veebruari arupärimine töötingimuste kohta), öeldes järgnevat:
„Ma ei näe kehtiva õiguskorra raames vajadust ega juriidilist võimalust anda riigile suurem õigus kontrollida eraisikutevahelisi õigussuhteid – osapoolte õiguste kaitse on juba piisavalt tagatud. Senikaua, kui Reformierakond on valitsuses, mingit riiklikku bürokraatiat, mis hakkab näpuga järge vedades kontrollima, et kuskil ei ilmuks järsku diskrimineeriv töösuhe, ei tule. On eraõiguslike subjektide eraasi järgida, et sõlmitud lepingutest kinni peetakse. Kui on alust arvata, et tegemist on diskrimineerimisega, siis selleks on õiguskaitse saamise võimalused Eestis täiesti piisavad.“[xii]
Justiitsministri sõnavõtust saab seega järeldada, et tema seisukohast on diskrimineerimise ohvrite õiguskaitse võimalused Eestis täiesti piisavad. Justiitsministri seisukohale ei saa kahjuks vastandada diskrimineerimise ohvrite seisukohti, kuna diskrimineerimise ohvritest keegi veel vastavate instanside, sh ka õiguskaitseorganite poole oma õiguste kaitseks pöördunud ei ole. Seega kohtupraktikale, mis käsitleks VõrdKS alusel diskrimineerimise juhtumeid, veel tugineda ei saa.
Info ja teadlikkus
2010. aasta 22. mail sai teoks Euroopa Komisjoni partnerlusprojekt üritusega „Party on Wheels“ (POW). Tallinna Lauluväljakul toimunud kogupereüritusel oli komisjon esindatud teabekampaaniaga „Erinevuste poolt. Diskrimineerimise vastu“. Eesmärgiks oli toonitada kõigi kodanike võrdsust ning suurendada elanike teadlikkust võimalike diskrimineerimisjuhtumite märkamiseks. Samuti kandis muusikat, sporti ning kunsti ühendanud ettevõtmine sõnumit mitmekesise ühiskonna eelistest.[xiii]
2010. aastal andis oma panuse inimestele nende põhiõigustest ning inimõigustest teavitamiseks Tallinna Tehnikaülikooli õiguse instituut, mis viis läbi projekti eesmärgiga suurendada Eesti ühiskonna teadlikkust võrdsest kohtlemisest ning võidelda sallimatuse vastu. 2010. aastal oli fookuses võitlus rassismi ja homofoobiaga ning selle raames toimusid mitmed sündmused, sh rahvusvaheline konverents „Erinevus rikastab.“ Konverentsil arutleti selle üle, milline on võrdse kohtlemise põhimõtte roll Eesti õigusruumis ning kas VõrdKS on toonud kaasa muutusi igapäevaelus või on jäänud vaid Euroopa Liidu survel vastu võetud, kuid reaalses elus olulise mõjuta reegliteks.[xiv]
Rahvusvaheliste organisatsioonide aruanded Eesti kohta
Diskrimineerimise keelu temaatika jaoks on asjakohased kolm aruannet-soovitust, mis erinevad rahvusvahelised organisatsioonid Eestile edastas. 2010. aasta 2. märtsil avaldas Euroopa rassismi- ja sallimatuse vastu võitlemise komisjon (ECRI) aruande Eesti kohta (neljas seiretsükkel), mis hõlmas olukorda kuni 2009. aasta 3. juulini.[xv] 12-13 juulil, 2010. aastal tutvustas Eesti delegatsioon Genfis ÜRO Inimõiguste Komitees Eesti kolmandat perioodilist aruannet kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti täitmise kohta.[xvi] 2010. aasta 4. augustil avaldas ÜRO Inimõiguste Komitee (CCPR) Eestile nimetatud aruande täitmise kohta soovitused.[xvii] Lisaks avaldas 23. septembril ÜRO Rassilise Diskrimineerimise Vastane Komitee (CERD) kokkuvõtte Eesti kohta vastavalt Eesti üheksandale ja kümnendale perioodilisele aruandele.[xviii] Need organisatsioonid tegid Eestile mitmeid soovitusi.
ECRI soovitas täiendada võrdse kohtlemise seadust sellisel kujul, et see hõlmaks muu hulgas ka keelel ja kodakondsusel tuginevat diskrimineerimist. Samuti peaks laiendama kaitset usu või muude veendumuste alusel diskrimineerimise osas sotsiaalkaitsele ja haridusele juurdepääsule ning kasutusvõimalusele avalike kaupade ja teenuste osas (ECRI).
Soolise ja võrdõiguslikkuse voliniku tegevuse osas soovitati arendada voliniku sõltumatust. Volinikule tuleb tagada piisavalt ressursse: nii rahalisi vahendeid kui ka töötajaid, et suurendada tema tegevuse tõhusust (ECRI, CCPR). Soovitatav on, et voliniku volituste hulka kuuluks ka õigusabi ja muu abi osutamine ohvritele (ECRI).
Info ja teadlikkuse tõstmisel soovitati võtta kasutusele meetmeid kohtunike, prokuröride, tööandjate ja tööturuagentuuride, samuti ametnike, advokaatide ja juristide koolitamiseks, et tutvustada VõrdKS-i ja tagada selle täielik rakendamine. Kohtunikke, prokuröre ja politseijõude tuleks koolitada, et nad suudaks ära tunda tavakuritegude rassistlikke ajendeid. Politseinikke tuleks koolitada inimõiguste teemal, sh õiguses olla rassismivaba ja rassistliku diskrimineerimise vaba, et võidelda diskrimineerimise vastu politseijõudude hulgas. Täiendavaid samme tuleks võtta avalikkuse teadvustamiseks VõrdKS-st ja vastu võtta meetmeid, mis oleks konkreetselt suunatud vähemusrühmadele (ECRI).
Vähemuste olukorra kohta tuleks koguda andmeid, luua järjepidev ja mitmekülgne andmekogumissüsteem, mis on jaotatud näiteks nii: rahvus, keel, usk ja kodakondsus. Arvesse tuleks võtta ka topelt- või mitmekordse diskrimineerimise võimalikku esinemist (ECRI, CERD).
Rassismilise diskrimineerimise ja viha õhutamise vähendamiseks tuleks võidelda ühiskonna eelarvamuste vastu, sh tagada KarS § 151 kohaselt võimalus kohtusse pöörduda nende vastu, kes viha õhutavad, sh ka meedia. Hetkel on viha õhutav kõne karistatav üksnes ohvri õiguste olulise kahjustatuse korral, st kui selle tulemusena tekib oht inimese elule, tervisele või varale. Seega ei karistata karistusseadustiku kohaselt viha õhutavat kõnet eraldiseisvalt konkreetsetest tagajärgedest. Karistusseadustikku tuleks viia sisse muudatusi, mille kohaselt rassismil põhinevad tavakuriteod kvalifitseeritaks rassistlikeks kuritegudesks. Karistusseadustikus peaks olema selgelt sätestatud karistus kõikide rassistlike kuritegude suhtes ning eraldi säte, millega keelustatakse rassistlikud organisatsioonid (ECRI ja CERD). Eraldi tuleks tähelepanu pöörata küberkuritegudele, kriminaliseerida rassistlikud ja ksenofoobia teod arvutivõrgu kaudu (CERD).
Romide probleemide lahendamisele tuleb tähelepanu pöörata. Nende suhtes kehtivad jätkuvalt stereotüübid ja eelarvamused, mida meedia mõnikord võimendab. Romid on eriti haavatavad tööelu diskrimineerimise suhtes. Romide lapsi on suunatud puuetega laste erikoolidesse ka siis, kui selleks objektiivset põhjust ei ole. Puudeta Romi lapsed tuleks ära viia erikoolidest tavakoolidesse ning tagada, et selliseid põhjendamatuid koolipanekuid tulevikus ei esineks (ECRI, CERD).
Võrdne kohtlemne ja diskrimineerimine on teemad, mille üle ühiskonnas üha rohkem arutatakse. Kuna Eestis kehtiv õigussüsteem eeldab isikute kõrget teadlikkust oma õigustest, on inimeste teavitamine nende põhiõigustest ja õigusest mitte olla diskrimineeritud hädavajalik. Inimesed peavad teadma, et diskrimineerimine on selline tegevus, mille tõttu koheldakse ühte isikut teisest halvemini teatud isikule omaste tunnuste tõttu. Sellisteks tunnusteks võivad olla inimese nahavärvus, rass, vanus, puue, sugu, inimese poliitilised veendumused või usutunnistus, seksuaalne sättumus jne.
Kuna diskrimineerimise valdkonnas puudab siiani siseriiklik kohtupraktika, siis ei ole võimalik teha järeldusi VõrdKS rakendamisest kohtutes. Kohtupraktika puudumine võib viidata nii ohvrite vähesele teadlikkusele oma õigustest, hirmule kättemaksu ees, usalduse puudusele politsei ja õigussüsteemi suhtes või ametivõimude väheses tähelepanus diskrimineerimise juhtumite vastu.
Suuremat tähelepanu tuleks pöörata inimeste (sh vähemusrühmadesse kuuluvate isikute) teadlikusse tõstmisele mitte olla disrkimineeritud ja tutvustada VõrkS-i. Eraldi tuleks koolitada ka kohtunikke, prokuröre, tööandjaid, ametnike, advokaate ja juriste VõrdKS-i rakendamisest.
Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku tegevust tuleb igati toetada, esmajoones rahaliselt ning lõpetada voliniku tegevuse kitsendamine ressursside piiramisega.
Tuleks tegeleda ühiskonnas levinud eelarvamustega vähemusgruppidesse kuuluvate isikute suhtes. Inimestele tuleb tagada õigus pöörduda kohtusse nende vastu, kes viha õhutavad, sh ka meedia vastu. Karistused viha õhutamise eest ei tohiks sõltuda tagajärgedest isiku elule.
[i] Soolise võrdõiguslikkuse seadus. RT I 2004, 27, 181 … RT I 2009, 48, 323.
[ii] Võrdse kohtlemise seadus. RT I 2008, 56, 315 … RT I 2009, 48, 323.
[iii] Riigikohtu halduskolleegium. Otsus haldusasjas 3-3-1-13-10 (17.05.2010).
[iv] Õiguskantsler (2011). Ülevaade õiguskantlseri 2010–2011. aasta prioriteetide täitmisest 2010. aastal. Arvutivõrgus kättesaadav: www.oiguskantsler.ee/…/prioriteedid/_levaade_prioriteetide_t_itmisest_2010 _l_puks__5_.pdf.
[v] Statistikaamet (2010). Sotsiaaltrendid 5. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.stat.ee/publication-download-pdf?publication_id=21171.
[vi] Vt lisaks peatükki 10 õigusest haridusele ning peatükki 12 (Integratsioon ja rahvuslik sidusus Eesti ühiskonnas).
[vii] Mägi, Eve; Lill, Liis; Kirss, Laura; Beerkens, Maarja ja Orr, Dominic (2010). Missugune on Eesti üliõpilaskond? Uuringu „Õiglane ligipääs kõrgharidusele Eestis“ lõppraport. Praxise Toimetised nr 2/2010. Praxis. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.praxis.ee/fileadmin/tarmo/Projektid/Haridus/Oiglane_ligipaeaes/Toimetised_2_2010.pdf.
[viii] Puuetega Inimeste Koda (2010). Sinuga. September 2010. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.epikoda.ee/failid/sinuga_09-2010-web.pdf.
[ix] Randlaid, Sven (2010). Puuetega inimeste koda: teenuseid on üha raskem saada. ERR uudised, 3.12.2010. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.err.ee/index.php?06220311.
[x] Ottender, Siiri (2010). Puuetega inimesed ootavad konventsiooni vastuvõtmist. ERR uudised, 3.12.2010. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.err.ee/index.php?06220301.
[xi] Mäekivi, Mirjam (2010). Uueks võrdõiguslikkuse volinikuks sai eelmise nõunik. Postimees, 28.09.2010. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.postimees.ee/?id=317538.
[xii] Riigikogu (2011). XI Riigikogu stenogramm IX istungjärk. 7.02.2011. Arvutivõrgus saadaval: http://www.riigikogu.ee/?op=steno&stcommand=stenogramm&date=1297080300&pkpkaupa=1&paevakord=7997#pk7997.
[xiii] Euroopa Komisjon (2010). Kampaania „Erinevuste poolt. Diskrimineerimise vastu” toimub peagi teie naaberlinnas! Arvutivõrgus saadaval: http://ec.europa.eu/employment_social/fdad/cms/stopdiscrimination/news_events/news025.html?langid=et.
[xiv] Info konverentsi kohta: http://www.erinevusrikastab.ee/et/sundmused/konverents-erinevus-rikastab.
[xv] Euroopa rassismi- ja sallimatuse vastu võitlemise komisjon (2010). ECRI soovitused Eesti kohta (neljas seiretsükkel). CRI(2010)3. Arvutivõrgus saadaval: http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/ecri/Country-by-country/Estonia/EST-CbC-IV-2010-003-EST.pdf.
[xvi] Välisministeerium (2010). Pressiteade: Eesti esitles kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti täitmise aruannet, Nr 230-E. 13.07.2010. Arvutivõrgus saadaval: http://www.vm.ee/?q=node/9688.
[xvii] ÜRO inimõiguste komitee (2010). Lõppjäreldused: Eesti, CCPR/C/EST/CO/3 (4.08.2010). Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.vm.ee/sites/default/files/CCPR-komisjoni_loppjareldused_EST.pdf.
[xviii] ÜRO rassilise diskrimineerimise kõrvaldamise komitee (2010). Lõppjäreldused: Eesti, CERD/C/EST/CO/8-9 (23.09.2010). Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.vm.ee/sites/default/files/CERD-komisjoni_loppjareldused_%20EST.pdf.


Töölepingud lonkavad mõnes firmas kahte jalga - Raamatupidaja
Töölepingud lonkavad mõnes firmas kahte jalga
Tööinspektsioon tuleb ennekõike meelde siis, kui jutuks võetakse tööõnnetused.
Lisaks töökeskkonnale on aga Tööinspektsiooni järelevalve all vastavalt põhimäärusele ka töösuhted, mis mängivad olulist rolli töökeskkonnas.
Tööinspektsioon on sotsiaalministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, mis:
teostab riiklikku järelevalvet töötervishoidu, tööohutust ja t ö ö s u h t e i d reguleerivate õigusaktide täitmise üle töökeskkonnas ning rakendab riiklikku sundi seaduses ettenähtud alustel ja ulatuses.
Kontrolliti senisest rohkem ettevõtteid
Töösuhete järelevalve 2006.aastal tähendas seda, et kontrolliti 1878 tööandjat, mis on võrreldes 2005.aastaga 151 kontrollimise võrra suurem. Kõige rohkem oli kontrollitud firmasid loomulikult Tallinnas ja Harjumaal, kuhu on koondunud Eesti majanduselu raskuspunkt. Kogu kontrollimistest tubli veerand tehti selles piirkonnas. Järgnesid Ida-Virumaa ja Tartumaa ja nende järel peaaegu võrdse kontrollimismahuga Järvamaa, Valgamaa, Jõgevamaa, Lääne- ja Hiiumaa ning Võrumaa. Kontrollitud ettevõtete arvu kasvas märgatavalt eelmise aastaga võrreldes Pärnumaal ja Järvamaal, veerandi võrra ka Põlvamaal ja Saaremaal. Kontrollimisi (sealhulgas üld-, siht- ja ettekirjutuste täitmise kontroll) viidi läbi 2861. Inspektsiooniti suurenes kontrollimiste arv võrreldes eelmise aastaga kuues inspektsioonis - Järvamaal, Jõgevamaal, Põlvamaal, Pärnumaal, Saaremaal ja Valgamaal. Rohkem oli kontrollimisi jällegi Tallinna ja Harjumaa ettevõtetes, teisel kohal oli Ida-Virumaa.
Nõudeid varasemast rohkem
Nõudeid ettekirjutustes ja kontrollaktides märgitud vähemolulisi rikkumisi avastatud rikkumiste kõrvaldamiseks esitati 3603. Võrreldes 2005.a. on nõuete arvu suurenenud märgatavalt - 421 võrra ehk 13%. Ettekirjutustes nõuete arvu kasv on täheldatav pea kõigis inspektsioonides. Suurim kasv oli Järvamaal, Lääne-Virumaal, Pärnumaal, Raplamaal, Saaremaal ja Võrumaal.
Rikkumisi enim töölepinguseaduse puhul
Töösuhete järelevalve võimaldab töösuhteid reguleerivate õigusaktide sätete rikkumise avastamisel teha ettekirjutusi piiratud ulatuses, seega juhul, kui tööandja on rikkunud talle õigusaktis pandud konkreetset kohustust. Ettekirjutuse pandud kohustuse täitmine peab olema reaalselt võimalik. Seetõttu kuuluvad töösuhete järelevalve korraldamise juhendi alusel kontrollimisele töölepinguseaduse, töö- ja puhkeaja seaduse , puhkuseseaduse ja palgaseaduse. teatud sätete täitmine. Kuna kontrollimisele kuuluvaid sätteid on enamuses töölepinguseaduses, on ka selle seaduse nõuete rikkumisi arvukamalt. Rikkumiste arv õigusaktide kaupa sisaldab nii ettekirjutustes kui kontrollaktides märgitud rikkumisi. Töösuhete kontrollimisel fikseeriti valdav enamus õigusaktide nõuete rikkumisi ettekirjutustes. Kogutud andmetest nähtub, et kõige rohkem rikkumisi avastati töölepinguseaduse TLS § 26 nõuete täitmisel. Selle paragrahvi rikkumisi oli mullu koguni 828 Kõigist rikkumistest moodustas see peaaegu veerandi ehk täpsemalt 23%. Seega teame, millise kivi (seaduse) alla on maetud vähid ehk siis igapäevased rikkumised. Töölepinguseaduse 2. peatükis - Töölepingu sõlmimine - paiknev § 26 määrab kindlaks töölepingu kohustuslikud tingimused ja andmed. Meeldetuletuseks - töölepingus peavad olema järgmised tingimused ja andmed: poolte andmed (nimi, isikukood või registreerimisnumber, elu- või asukoht), töölepingu sõlmimise ja töötaja tööleasumise aeg, tähtajalise töölepingu korral töölepingu kestus ja alus, ameti- või kutsenimetus või kvalifikatsiooninõuded ja tööülesannete kirjeldus, töö tegemise koht või piirkond, palgatingimused, tööajanorm; töötaja põhi- ja lisapuhkuse kestus, samuti alused lisapuhkuse andmiseks; töölepingu lõpetamise etteteatamistähtajad või nende tähtaegade määramise alused ja viide kollektiivlepingu rakendatavuse kohta töölepingule. See töölepinguseaduse muudatus jõustus 1.maist 2004. aasta ja hakkas täielikult kehtima 2005. aasta algusest, seega enam kui kaks aastat tagasi kehtima. Pärast seadusemuudatuse kehtimist kontrollis Tööinspektsioon 2005. aasta esimesel poolel 423 tööandja juures 9706 töölepingut. Kontrollimiste käigus selgitati hulgaliselt vajakajäämisi, mille kohta koostati 262 ettekirjutust.. 2005. aasta esimesel poolel tervikuna oligi töösuhete järelevalves märksõnaks töölepingu seaduse muudatused, millega täiendati töölepingu kohustuslikke tingimusi. Toonase sihtkontrolli tulemused näitasid, et töölepingute nõuetekohane vormistamine on üle p o o l t e kontrollitud tööandjate jaoks tõsine probleem. Suurimaks probleemiks oli töölepingus palgatingimuste kehtestamine: puudus põhipalk või põhipalk oli madalam riigis kehtivast palga alammäärast; lisatasud olid kehtestatud umbmääraselt, samuti puudusid tingimused palga arvutamise viisi ja palga maksmise korra kohta. Tööandjad ei teinud vahet tükitööhindel ja tunnipalgamääral. Probleeme oli ka teiste töölepingu tingimuste kehtestamisega nagu töötegemise asukoha kindlaksmääramine, tööajanormi kehtestamine, tööülesannete kirjeldus jne. Kogemuslikult võis inspektsioon järeldada tookord, et enamus rikkumistest toimuvad väikefirmades, kus puudub personalitöötaja, samuti alles oma tegevust alustanud firmades. Nüüd, peaaegu kaks aastat hiljem ei ole olukord suurt muutunud – ikkagi tekitab kõige rohkem probleeme seesama § 26 töölepinguseaduses! Mõni tööandja lahendas selle probleemistiku omapäraselt - 60 korral ilmnes, et kirjalik tööleping oli lihtsalt vormistamata (TLS § 28). Töösisekorraeeskirjad olid kas kehtestamata või Tööinspektsiooniga kooskõlastamata 545 korral.(TLS § 40). Teatavasti määratakse töösisekord töösisekorraeeskirjadega tööandja juures, kellel on vähemalt viis töötajat. Tööandja, välja arvatud riigi või kohaliku omavalitsuse ametiasutus, kinnitab töösisekorraeeskirjad kooskõlastatult oma asukoha (elukoha) tööinspektoriga. Isikukaart ei vastanud nõuetele 345 juhul (TLS § 21). Ometi näeb seadus ette, et tööandja peab arvestust kõigi töötajate kohta isikukaartidel Igal aastal on murekohaks see, et uue üleriigilise alampalga kehtestamisel jääb palgamäär töölepingus alla kehtiva palga alammäära – mullu oli see nii 83 korral (PalS § 2) Koguni 361 korral leiti, et puudub tööajaarvestus (TPS §§ 7, 14). Puhkuste ajakava oli koostamata 55 firmas (PuhkS § 15). Mõningal määral oli ka seda, et tööleping ei vastanud nõuetele, ei peetud tööraamatuid, töölepingutes olid muudatused vormistamata, tööajakorraldus oli määramata, töövahetus üle 12 tunni ja palgatingimused töölepingus kehtestamata.
Kontrollimiste arv majandussektori põhiselt
Töösuhete järelevalve juhendi alusel toimub alates 2006.a. 1.juulist töösuhete üldkontroll majandussektori põhiselt. Vastavalt inspektsiooni peadirektori käskkirjaga määrati töösuhete üldkontrollide läbiviimine: põllumajanduse ja metsanduse, ehituse ning jae- ja hulgikaubanduse ettevõtetes ning tervishoiu ja sotsiaalhoolekande asutustes.. Kokku viidi mulluse aasta teisel poolel põllumajandus- ja metsandussektori ettevõtetes läbi 124, ehitus ettevõtetes 118, hulgi- ja jaekaubanduses 175 ning tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandeasutustes 114 üldkontrolli. Õigusaktide rikkumiste sisu majandussektorite kaupa näitas üldist õigusaktide rikkumiste struktuuri. Valdav on kõigis majandussektorites töölepingu tingimuste mittevastavus TLS § 26 sätestatud nõuetele, samuti töösisekorraeeskirjade kehtestamata või tööinspektoriga kooskõlastamata jätmine, kusjuures suurusjärgu võrra suurem oli töösisekorraeeskirjade nõuete rikkumisi hulgi- ja jaekaubanduses. Töö- ja puhkeaja nõuete rikkumistest on arvukam tööajaarvestuse mittepidamine ja tööajakorralduse määramata jätmine. Enim rikkumisi palgamäära kehtestamisel alla palga alammäära oli põllumajanduse ja metsanduse sektoris.
Nõuete mittetäitjatele määrati sunniraha
Töösuhetes ettekirjutuse täitmise mõjutusvahendiks olevat sunniraha rakendamise võimalust kasutas mullu seitse inspektsiooni, kes tegid sunniraha hoiatusi kokku 122 korral 368 000 krooni suuruses summas, millest suuremat osa ei pööratud täitmisele, kuna ettekirjutustes esitatud nõuded said tähtajaks täidetud. Siit järeldub, et seadusenõuete täitmisel ei ole midagi üle jõu käivat, tegemist on pigem hooletuse või ükskõiksusega. Täitmisele pööratud sunnirahade summa oli möödunud aastal 21 500 krooni. Sunniraha kohustuse täitmata jätmise korral võib tööinspektor ja Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras, kusjuures sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2007/04/10/toolepingud-lonkavad-mones-firmas-kahte-jalga


§ 6 Isikule teavitatud asutusena tegutsemise õiguse andmisel esitatavad nõuded
§ 23 Registreeringu tegemine ja registreeringuandmete muutmine
§ 24 Registreeringu tegemisest keeldumine
§ 25 Registreeringuandmete kustutamine
§ 26 Täiendavate andmete esitamise kohustus
§ 34 Valeandmete esitamine ja andmete muutumisest teatamata jätmine
§ 6. Isikule teavitatud asutusena tegutsemise õiguse andmisel esitatavad nõuded
Isik, kes taotleb õigust tegutseda teavitatud asutusena või tegutseb teavitatud asutusena, peab vastama toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduses tunnustatud asutusele esitatavatele nõuetele käesolevast seadusest tulenevate erisustega:
1) olema gaasi- või abiseadme nõuetele vastavuse hindamiseks ja tõendamiseks akrediteeritud vastavalt toote nõuetele vastavuse tõendamise seadusele;
2) omama kogu teavitatud asutusena tegutsemise aja jooksul kehtivat ja käesoleva seaduse §-s 7 sätestatud tingimustele vastavat vastutuskindlustust;
3) tagama, et tema töötajad hoiaksid ametiülesannete täitmisel neile teatavaks saanud teavet konfidentsiaalsena, kui seadus ei näe ette selle avalikustamist.
1) A-kategooria – gaasipaigaldised t��örõhuga kuni 0,1 baari (kaasa arvatud);
(3) Isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendaja akrediteerijale kohaldatakse toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduse §-s 14 1 sätestatut.
(1) Isik, kes soovib tegutseda gaasitööde tegijana, gaasipaigaldise ehitamisega tegeleva ettevõtjana või isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendajana (edaspidi ettevõtja), esitab riikliku erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registri (edaspidi register) volitatud töötlejale registreerimistaotluse.
3) gaasitööde tegijana ja gaasipaigaldise ehitamisega tegeleva ettevõtjana tegutsemise soovi korral gaasitöid juhtiva isiku nimi, isikukood või selle puudumisel sünniaeg, kontaktandmed ning tema nõuetekohasust tõendava dokumendi number, väljaandmise kuupäev, väljaandja nimi ja kontaktandmed;
§ 23. Registreeringu tegemine ja registreeringuandmete muutmine
(1) Registri volitatud töötleja teeb registreeringu või muudab registreeringuandmeid registreerimistaotluses, registreeringuandmete muutmise taotluses või ettekirjutuse kohta käivas teates esitatud andmete alusel kahe tööpäeva jooksul registreerimistaotluse, registeeringuandmete muutmise taotluse või ettekirjutuse kohta käiva teate saamise päevast arvates.
5) gaasitööde tegijana või gaasipaigaldise ehitamisega tegeleva ettevõtjana tegutsemise korral gaasitöid juhtiva isiku nimi, isikukood või selle puudumisel sünniaeg, kontaktandmed ning tema nõuetele vastavust tõendava dokumendi number, väljaandmise kuupäev ja väljaandja nimi;
7) akrediteeringu olemasolu korral teave, milliste toimingute tegemiseks ja kelle poolt ettevõtja on akrediteeritud, akrediteeringut tõendava dokumendi number ja selle väljastanud isiku nimi, registrikood, aadress ja muud kontaktandmed;
9) käesoleva seaduse §-s 31 sätestatud ettekirjutuse olemasolu korral teave selle kohta.
§ 24. Registreeringu tegemisest keeldumine
(1) Registri volitatud töötleja teeb registreeringu tegemisest keeldumise otsuse kahe tööpäeva jooksul registreerimistaotluse saamise päevast arvates või registreeringutaotluses puuduste kõrvaldamiseks määratud tähtaja möödumisel, kui:
2) ettevõtja kohta käivad registreeringuandmed on eelnenud 60 päeva jooksul registri volitatud töötleja poolt kustutatud käesoleva seaduse § 25 lõike 1 punkti 2 alusel või
(2) Teade registreeringu tegemisest keeldumise kohta edastatakse registreerimistaotluse esitanud ettevõtjale viie tööpäeva jooksul registreeringu tegemisest keeldumise otsuse tegemise päevast arvates.
§ 25. Registreeringuandmete kustutamine
2) käesoleva seaduse § 31 lõikes 2 sätestatud Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni otsuse alusel kas selle otsuse vaidlustamise tähtaja möödumisel, kui otsust ei vaidlustatud, või kui otsus vaidlustati, siis vaidlustatud otsuse jõusse jätnud kohtuotsuse jõustumise päevast arvates;
4) kohtuotsuse alusel, millega registris registreeritud ettevõtjalt võetakse registreeringuandmetes nimetatud tegevusalal tegutsemise õigus, sellise kohtuotsuse jõustumise päevast arvates või
(2) Teade registreeringuandmete kustutamise kohta edastatakse registris registreeritud ettevõtjale viie tööpäeva jooksul registreeringuandmete kustutamise otsuse tegemise päevast arvates.
§ 26. Täiendavate andmete esitamise kohustus
(1) Registris registreeritud ettevõtja on kohustatud registri volitatud töötlejat viie tööpäeva jooksul teavitama registreeringuandmete muutumisest või registreeringuandmetes nimetatud tegevusalal tegutsemise lõpetamisest.
(2) Registris registreeritud ettevõtja ei pea teavitama käesoleva seaduse § 23 lõike 2 punktis 5 sätestatud isiku nõuetele vastavust tõendava dokumendi väljaandja, punktis 6 sätestatud kindlustusandja ja punktis 7 sätestatud akrediteeringut tõendava dokumendi väljaandja ning punktis 8 sätestatud andmete muutumisest.
6) järelevalve käigus ettekirjutuste ja otsuste tegemine.
(2) Inspektsiooni peadirektoril ja tema poolt volitatud ametiisikul on õigus ettekirjutuse korduva täitmata jätmise korral teha otsus, milles fikseeritakse ettekirjutuse täitmata jätmine ning mis on registreeringuandmete registrist kustutamise aluseks.
(4) Kui inspektsiooni ametiisiku ettekirjutus või peadirektori või tema poolt volitatud ametiisiku otsus tehti ettevõtja kohta, kes on registreeritud käesoleva seaduse §-s 22 sätestatud registris, siis edastab inspektsioon sellekohase teate koos ettekirjutuse või otsuse koopiaga kahe tööpäeva jooksul registri volitatud töötlejale.
§ 34. Valeandmete esitamine ja andmete muutumisest teatamata jätmine


text:
URANTIA RAAMAT, 187. Kiri. Ristilöömine
URANTIA RAAMAT - 187. Kiri. Ristilöömine
187. Kiri. Ristilöömine
§ 1. Kolgata teel
§ 2. Ristilöömine
§ 3. Ristilöömise pealtnägijad
§ 4. Röövel ristil
§ 5. Viimne tund ristil
§ 6. Pärast ristilöömist
187:0.1 (2004.1) KUL kaks teeröövlit oli valmis seatud, asusid sõdurid tsentuurio juhtimisel ristilöömispaika teele. Neid kahtteist sõdurit juhtiv tsentuurio oli seesama kapten, kes oli viinud Rooma sõdurid eelmisel ööl Ketsemani Jeesust vahistama. Rooma kombe kohaselt määrati iga ristilöödava saatjaks neli sõdurit. Kaht röövlit piitsutati korrakohaselt enne nende ristilöömist, Jeesus aga enam ihunuhtlust ei saanud: kapten ilmselt arvas, et teda on juba enne süüdimõistmist piisavalt piitsutatud.
187:0.2 (2004.2) Kaks koos Jeesusega ristilöödud röövlit olid Barabasi kaaslased, keda oleks hiljem hukatud koos nende juhiga, kui Pilatus poleks talle paasapüha puhul armu andnud. Seega löödi Jeesus risti Barabasi asemel.
187:0.3 (2004.3) See, mis Jeesusega nüüd pidi toimuma, tema ristisurm, toimus tema enda vabal tahtel. Ta oli seda sündmust ette ennustades öelnud: „Isa armastab ja toetab mind, sest ma olen valmis oma elu andma. Aga ma võtan selle uuesti tagasi. Mitte keegi ei saa minult mu elu võtta — ma annan selle ise ära. Mul on õigus see ära anda ja õigus see tagasi võtta. Sain selleks korralduse oma Isalt.”
187:0.4 (2004.4) Just enne kella üheksat tol hommikul viisid sõdurid Jeesuse pretooriumist Kolgata teele. Neile järgnesid paljud, kes salaja Jeesusele kaasa tundsid, kuid enamik neist vähemalt kahesajast inimesest olid kas tema vaenlased või uudishimulikud logelejad, kes tahtsid lihtsalt ristilöömise nägemise vapustust nautida. Jeesuse ristisurma läksid vaatama ainult mõned juutide juhid. Teades, et Pilatus on Meistri Rooma sõduritele üle andnud ning et ta on surma määratud, pidasid nad templis koosolekut, et arutada, mida teha tema poolehoidjatega.
187:1.1 (2004.5) Enne pretooriumi õuelt lahkumist seadsid sõdurid Jeesuse õlgadele risti põikpuu. Tava kohaselt pidi hukkamõistetu risti põikpuu ise ristilöömispaika viima. Ta ei pidanud kandma tervet risti, vaid ainult selle lühemat osa. Kolme risti püsttalad olid juba Kolgatale viidud ning sõdurite ja vangide kohale jõudes kindlalt maasse kinnitatud.
187:1.2 (2004.6) Kombekohaselt kõndis rongkäigu ees kapten, kes hoidis käes väikesi valgeid tahvleid, millele olid söetükiga kirjutatud kurjategijate nimed ja kuriteod, mille eest nad olid süüdi mõistetud. Kahe röövli tahvlitel oli kirjas vaid nimi ja selle all sõna „Teeröövel”. Tavakohaselt löödi tahvel pärast ohvri risttalale naelutamist ja püsttalale paigaleseadmist risti tippu kurjategija pea kohale, et kõik pealtnägijad teaksid, missuguse kuriteo eest süüdimõistetu on risti löödud. Jeesuse risti teksti kandis tsentuurio ja sellele oli Pilatus ise ladina, kreeka ja aramea keeles kirjutanud „Jeesus Naatsaretlane — juutide kuningas”.
187:1.3 (2005.1) Mõned juudi ametiisikud, kes viibisid juures, kui Pilatus seda teksti kirjutas, protestisid ägedalt selle vastu, et Jeesust „juutide kuningaks” nimetatakse. Aga Pilatus tuletas neile meelde, et see oli üks süüdistustest, mille eest ta surma mõisteti. Kui juudid nägid, et neil ei õnnestu Pilatuse meelt muuta, palusid nad vähemalt kirjutada „Tema ütles: „Mina olen juutide kuningas.”” Aga Pilatus ei andnud järele, ta ei muutnud oma teksti. Edasistele palvetele vastas ta ainult: „Mida olen kirjutanud, seda olen kirjutanud.”
187:1.4 (2005.2) Harilikult mindi Kolgatale pikimat teed mööda, et süüdimõistetud kurjategijat näeksid paljud inimesed, kuid tol päeval valiti kõige otsem tee Damaskuse väravani, mis viis linnast välja põhja poole, ja seda teed mööda minnes jõutigi varsti Kolgatale, Jeruusalemma ametlikku ristilöömispaika. Kolgata taha jäid rikaste villad ja teisel pool teed olid paljude jõukate juutide hauad.
187:1.5 (2005.3) Ristilöömine ei olnud juutide karistusviis. Nii kreeklased kui ka roomlased olid selle hukkamisviisi õppinud foiniiklastelt. Isegi Herodes ei hakanud kogu oma julmuse juures ristilöömist kasutama. Roomlased ei löönud kunagi risti Rooma kodanikke, see häbistav surm sai osaks ainult orjadele ja alistatud rahvastele. Jeruusalemma piiramise ajal, mis toimus täpselt nelikümmend aastat pärast Jeesuse ristilöömist, kaeti kogu Kolgata mitme tuhande ristiga, millel hukkusid päev päeva järel juudi rahva õied. See oli tolle päeva külvi tõeliselt kohutav lõikus.
187:1.6 (2005.4) Kui surmarongkäik Jeruusalemma kitsaid tänavaid mööda edasi liikus, ei suutnud paljud õrnasüdamelised juudi naised, kes olid kuulnud Jeesuse virgutavaid ja kaastundlikke sõnu ning teadsid tema armastavast elutööst, hoiduda pisaratest, kui nägid teda nii autusse surma viidavat. Paljud naised nutsid ja halasid tema möödudes. Aga kui mõni neist tihkas talle järgneda ja tema kõrval käia, pööras Meister pead ja ütles: „Jeruusalemma tütred, ärge nutke minu pärast, nutke pigem iseenda ja oma laste pärast. Minu töö on juba peaaegu tehtud — varsti lähen ma oma Isa juurde —, aga Jeruusalemmal algavad nüüd kohutavad hädaajad. Vaata, tulevad päevad, mil te peate ütlema: õndsad on viljatud ja need, kelle rinnad pole kunagi oma lapsi imetanud. Neil päevil te palvetate veel selle eest, et mägede kaljud teie peale langeksid, et teid päästetaks teie kohutavatest hädadest.”
187:1.7 (2005.5) Need Jeruusalemma naised olid tõesti vaprad, et näitasid julgelt välja oma osavõtlikkust Jeesuse suhtes, sest ristilöömisele viidava vastu sõbralikkuse ilmutamine oli rangelt keelatud. Käratseval rahvamassil oli lubatud süüdimõistetut mõnitada, pilgata ja naeruvääristada, kuid polnud lubatud väljendada mingit kaastunnet. Jeesus oli küll tänulik nende kaastundeavalduste üle sel tumedal tunnil, mil ta sõbrad olid peidus, kuid ei tahtnud, et heasüdamlikud naised tõmbaksid endale kaela võimude rahulolematuse, söandades tema vastu osavõtlikkust ilmutada. Jeesus mõtles nüüdki väga vähe enda peale, vaid rohkem Jeruusalemma ja kogu juudi rahvast ees ootavate kohutavalt traagiliste päevade peale.
187:1.8 (2006.1) Meister astus ristilöömisele väga väsinud sammul, ta oli äärmiselt kurnatud. Pärast viimset õhtusöömaaega Eelija Markuse majas ei olnud ta saanud ei süüa ega juua, tal polnud lastud ka hetkegi magada. Peale selle oli kuni tema süüdimõistmise tunnini toimunud üks kohtuistung teise järel, rääkimata julmast piitsutamisest, millega olid kaasnenud füüsilised kannatused ja verekaotus. Kõigele sellele lisandus äärmine meeleängistus, suur vaimne pinge ja kohutav inimlik üksildus.
187:1.9 (2006.2) Veidi pärast linnaväravast väljumist lõi Jeesus risttala kandes vankuma, tema füüsiline jõud andis hetkeks järele ja ta kukkus oma raske koorma all. Sõdurid karjusid ta peale ja lõid teda jalaga, aga ta ei suutnud tõusta. Seda nähes mõistis kapten, et Jeesus on juba palju kannatanud, ja andis sõduritele käsu teda mitte tagant sundida. Ta käskis ühel möödujal, Küreene Siimonil, võtta risttala Jeesuse õlult ja kanda seda kogu ülejäänud tee Kolgatani.
187:1.10 (2006.3) See mees Siimon oli tulnud paasapüha pidama kaugelt Küreenest, Põhja-Aafrikast. Ta peatus koos teiste küreenelastega väljaspool linnamüüre ja oli teel linna templiteenistusele, kui Rooma kapten andis talle käsu Jeesuse risttala kanda. Siimon jäi Kolgatale ka Jeesuse ristisurma tundideks, kõneldes paljude tema sõprade ja vaenlastega. Pärast ülestõusmist ja enne Jeruusalemmast lahkumist sai temast vapper taevariigi evangeeliumisse uskuja ning koju pöördudes juhtis ta taevariigi juurde ka oma perekonna. Tema kahest pojast, Aleksandrist ja Ruufusest, said uue evangeeliumi tegusad õpetajad Aafrikas. Aga Siimon ei saanudki teada, et Jeesus, kelle koormat ta kandis, ja juudi õpetaja, kes oli kunagi tema vigastatud pojaga sõbrunenud, olid üks ja seesama isik.
187:1.11 (2006.4) Veidi pärast kella üheksat jõudis surmarongkäik Kolgatale ja Rooma sõdurid asusid kaht teeröövlit ning Inimese Poega nende ristidele naelutama.
187:2.1 (2006.5) Kõigepealt sidusid sõdurid Meistri käed köitega risttala külge, siis naelutasid need vastu puud. Risttala postile tõstnud, lõid nad selle kindlalt püsttala külge, sidusid ta jalad kinni ja naelutasid needki puu külge, läbistades mõlemad jalalabad ühe pika naelaga. Püsttalasse oli parajale kõrgusele pistetud suur pulk, mis toetas keharaskust nagu sadul. Rist polnud kõrge, Meistri jalad olid vaid meetri kõrgusel maast. Seepärast kuulis ta kõiki tema pihta suunatud pilkeid ja nägi selgesti nende näoilmeid, kes teda nii mõtlematult mõnitasid. Ja kõik kohalviibijad kuulsid hästi igat sõna, mis Jeesus neil pikkadel piina ja aeglase surma tundidel ütles.
187:2.2 (2007.1) Tava kohaselt võeti ristilöödavatel kõik rõivad seljast, et aga juutidele oli palja inimkeha avalik näitamine väga vastumeelt, andsid roomlased kõigile Jeruusalemmas ristilöödavatele alati sündsa niudevöö. Seepärast kaeti ka Jeesus pärast lahtiriietamist ja enne ristile seadmist sellega.
187:2.3 (2007.2) Ristilöömist kasutati, kui sooviti surmamõistetut julmalt ja kaua piinata, sest ohver suri sageli alles mitme päeva pärast. Jeruusalemmas oli üsna palju ristisurma vastaseid ja üks juudi naiste ühing saatis ristilöömise juurde alati oma esindaja, kes pakkus ohvrile uimasteid sisaldavat veini, mis kannatusi leevendas. Aga kui Jeesus oli uimastiga segatud veini maitsnud, keeldus ta suurest janust hoolimata seda joomast. Meister eelistas hoida oma inimteadvuse lõpuni erksa. Ta tahtis surma kogeda, kas või nii julma ja ebainimlikku surma, ning võita see, alistudes vabatahtlikult kõigile inimlikele läbielamistele.
187:2.4 (2007.3) Enne Jeesuse ristilöömist pandi ristile kaks teeröövlit, kes kogu aeg oma hukkajate peale sülitasid ja neid sõimasid. Ainsad sõnad, mis Jeesus ütles, kui teda risttalale naelutati, olid: „Isa, anna neile andeks, sest nad ei tea, mida teevad.” Ta poleks saanud oma hukkajate eest nii halastavalt ja armastavalt kosta, kui säärased armastavad pühendunud mõtted poleks juhtinud kogu tema isetut elu. Kriisiolukorras tulevad varjamatult ilmsiks eluaegsed ideed, ajendid ja igatsused.
187:2.5 (2007.4) Kui Meister oli ristile tõstetud, naelutas kapten tema pea kohale tahvli, kus oli kirjas kolmes keeles „Jeesus Naatsaretlane — juutide kuningas”. Juudid pidasid seda solvavaks ja see vihastas neid väga. Pilatus oli aga nende lugupidamatu käitumise pärast ärritatud: ta ju tundis, et teda oli hirmutatud ja alandatud, ning kasutas seda väiklaseks kättemaksuks. Ta oleks võinud kirjutada „Jeesus, mässaja”. Aga ta teadis hästi, kui väga need Jeruusalemma juudid põlgavad isegi Naatsareti nime, ning otsustas neid sellega alandada. Ta teadis, et neid haavab väga sügavalt ka selle hukatud galilealase nimetamine „juutide kuningaks”.
187:2.6 (2007.5) Kuulda saanud, kuidas Pilatus neid selle Jeesuse ristile seatud sildiga mõnitada püüab, kiirustasid paljud juutide juhid Kolgatale, kuid nad ei julgenud silti eemaldada, sest Rooma sõdurid seisid valves. Et silti ära võtta ei saanud, jäid nad rahva sekka ja püüdsid igati Jeesuse mõnitamist ning naeruvääristamist õhutada, et keegi seda teksti tõsiselt ei võtaks.
187:2.7 (2007.6) Apostel Johannes jõudis koos Jeesuse ema Maarja, Ruti ja Juudaga kohale siis, kui Jeesus oli juba ristile tõstetud ja kapten lõi parajasti Meistri pea kohale silti. Johannes oli ainus üheteistkümnest apostlist, kes ristilöömise tunnistajaks oli, ning temagi polnud seal kogu aeg, sest varsti pärast Jeesuse ema kohaletoomist jooksis ta tagasi Jeruusalemma oma ema ja tema sõprade järele.
187:2.8 (2007.7) Nähes ema koos Johannese ja oma venna ning õega, Jeesus naeratas, kuid ei öelnud midagi. Meistri risti löönud neli sõdurit olid tema rõivad vahepeal omavahel ära jaganud, nagu oli tavaks: üks võttis sandaalid, teine turbani, kolmas vöö ja neljas rüü. Neljaks tükiks oli jäänud jagada veel tuunika ehk peaaegu põlvini ulatuv õmblusteta riie, ent sõdurid pidasid seda nii ebatavaliseks esemeks, et otsustasid selle peale liisku heita. Jeesus vaatas nende poole alla, kui nad tema rõivaid jagasid, ja mõtlematu rahvahulk pilkas teda.
187:2.9 (2008.1) Oli hea, et Rooma sõdurid Meistri rõivad endale võtsid. Kui need oleksid tema poolehoidjatele jäänud, võinuks neil tekkida kiusatus hakata Jeesuse säilmeid ebausklikult kummardama. Meister ei tahtnud jätta maha midagi ainelist, mida tema poolehoidjad saaksid tema maise eluga seostada. Ta tahtis jätta inimkonnale ainult mälestuse inimelust, mis oli pühendatud kõrgele vaimsele ideaalile — Isa tahte täitmisele.
187:3.1 (2008.2) Tol reede hommikul kella poole kümne ajal pandi Jeesus ristile. Kella üheteistkümneks oli kogunenud Inimese Poja ristisurma vaatama juba üle tuhande inimese. Nende kohutavate tundide jooksul seisid nähtamatud universumiväed vaikides, silmitsedes seda harukordset nähtust — Loojat suremas loodud-olendi surma, süüdimõistetud kurjategija autuimat surma.
187:3.2 (2008.3) Risti lähedal viibisid ristisurma aegu mingi aja Maarja, Rutt, Juudas, Johannes, Saloome (Johannese ema) ja rühm tõsimeelseid naisusklikke, kelle hulgas olid ka Jeesuse ema õde ja Kloopase naine Maarja, Maarja Magdaleena ja Rebeka Sepphorisest. Need ja teisedki Jeesuse sõbrad vaikisid, olles tunnistajaks Jeesuse suurele kannatlikkusele ja meelekindlusele ning jälgides tema raskeid kannatusi.
187:3.3 (2008.4) Paljud vangutasid mööda minnes pead ja sõimasid: „Sina, kes sa tahtsid hävitada templi ja selle kolme päevaga üles ehitada, päästa end. Miks sa ristilt alla ei tule, kui oled Jumala Poeg?” Samamoodi pilkasid teda ka juutide valitsejad: „Teisi ta päästis, aga iseennast päästa ei suuda.” Mõned ütlesid: „Kui sa oled juutide kuningas, tule ristilt alla ja me hakkame sind uskuma.” Hiljem pilkasid nad teda veel: „Ta uskus, et Jumal ta päästab. Ta nimetas end isegi Jumala Pojaks — vaadake teda nüüd, ta on kahe röövli vahele risti löödud.” Isegi need kaks röövlit sõimasid teda ja tegid talle etteheiteid.
187:3.4 (2008.5) Et Jeesus ei vastanud mõnitustele midagi ning kuna selle erilise ettevalmistustepäeva lõunaaeg lähenes, oli suurem osa pilkavast ja mõnitavast rahvahulgast poole kaheteistkümneks oma teed läinud, kohale oli jäänud alla viiekümne inimese. Ka sõdurid valmistusid lõunatama ja oma odavat haput veini jooma, seades end sisse pikaks surmavalveks. Veini juues tervitasid nad Jeesust pilkava toostiga, öeldes: „Ole tervitatud, juutide kuningas, ja head õnne sulle!” Meistri kannatlik suhtumine nende naeruvääristustesse ja pilgetesse hämmastas aga neid.
187:3.5 (2008.6) Kui Jeesus neid söömas ja joomas nägi, vaatas ta nende poole ja ütles: „Mul on janu.” Kui valvurite kapten kuulis Jeesust ütlemas „Mul on janu”, võttis ta oma pudelist veidi veini, pistis veiniga immutatud käsnast pudelikorgi oda otsa ja tõstis selle Jeesuse juurde, et too saaks oma kuivanud huuli niisutada.
187:3.6 (2008.7) Jeesus oli otsustanud elada oma üleloomulikke võimeid kasutamata ja soovis ka ristil surra nagu tavaline surelik. Ta oli elanud nagu inimene ja tahtis surra nagu inimene — täites Isa tahet.
187:4.1 (2008.8) Üks teeröövel sõimas Jeesust: „Kui sa oled Jumala Poeg, siis miks sa ennast ja meid ei päästa?” Aga kuulnud tema etteheiteid Jeesusele, ütles teine, kes oli Meistrit palju kordi õpetamas näinud: „Kas sa ei karda isegi Jumalat? Kas sa ei näe, et meie kannatame oma tegude eest õiglaselt, aga see mees kannatab ebaõiglaselt? Parem püüame oma patud andeks saada ja hinged päästa.” Kuulnud röövlit selliselt kõnelemas, pööras Jeesus näo tema poole ja naeratas heakskiitvalt. Kui kurjategija nägi Jeesuse nägu, mis oli tema poole pööratud, puhus ta oma usu võbiseva leegi lõkkele ja ütles: „Issand, tuleta mind meelde, kui sa oma kuningriigi kätte saad.” Ja Jeesus vastas seepeale: „Tõesti, tõesti, ma ütlen sulle täna, kord oled sa koos minuga Paradiisis.”
187:4.2 (2009.1) Meistril oli isegi surmapiinasid kannatades aega kuulata, kuidas uskujast teeröövel oma usku tunnistab. Kui see röövel haaras hingepääste järele, leidis ta lunastuse. Enne seda oli tema usk Jeesusesse piiratud, aga nüüd, neil viimastel teadvuseloleku tundidel, pöördus ta Meistri õpetuse poole kogu südamega. Nähes, kuidas Jeesus ristil surmale vastu astus, hakkas see röövel täielikult uskuma, et Inimese Poeg on tõepoolest Jumala Poeg.
187:4.3 (2009.2) Röövli pöördumise ja kuningriiki vastuvõtmise ajal ei olnud apostel Johannest kohal, sest ta oli läinud linna, et tuua oma ema ja tema sõbrad ristisurma vaatama. Luukas kuulis sellest loost hiljem Rooma valvurite uskupöördunud kaptenilt.
187:4.4 (2009.3) Apostel Johannes jutustas ristilöömisest nii, nagu ta mäletas seda sündmust kaks kolmandikku sajandit hiljem. Muud ürikud on koostatud valves olnud Rooma tsentuurio jutu järgi, kes hakkas seal nähtu ja kuuldu tagajärjel Jeesusesse uskuma ning astus maapealse taevariigi vennaskonna täieõiguslikuks liikmeks.
187:4.5 (2009.4) Selle noormehe, pattukahetseva teeröövli, olid viinud vägivalla ja kuritegevuseni need, kes olid ülistanud röövlielu kui tõhusat patriootlikku protesti poliitilise rõhumise ja sotsiaalse ebaõigluse vastu. Niisugune lõhenemine koos seiklusjanuga meelitas paljud muidu heade kavatsustega noored neis julgetes röövretkedes osalema. Noormees oli Barabasi kangelaseks pidanud. Nüüd ta tõdes, et oli eksinud. Ristil olles nägi ta enda kõrval tõeliselt suurt meest, tõelist kangelast. Siin oli kangelane, kes sütitas teda ja avas talle moraalse eneseaustuse kõrgemad ideed ning elavdas kõiki tema julguse-, mehelikkuse- ja vapruseideaale. Jeesust nähes tärkas tema südames ülevoolav armastus ja ustavus ning tõeline õilsus.
187:4.6 (2009.5) Kui veel keegi mõnitava rahva seast oleks tundnud oma hinges usku tärkamas ja Jeesuselt halastust palunud, oleks ta võetud vastu sama armastava osavõtlikkusega, mida ilmutati uskujast teeröövli suhtes.
187:4.7 (2009.6) Kohe pärast seda, kui kahetsev röövel kuulis Meistri tõotust, et nad kohtuvad kunagi Paradiisis, tuli Johannes linnast tagasi, kaasas ema ja peaaegu tosin naisuskujat. Johannes võttis koha sisse Jeesuse ema Maarja lähedale, et teda toetada. Maarja poeg Juudas seisis teisel pool. Kui Jeesus seda pilti vaatas, oli juba keskpäev ja ta ütles emale: „Naine, vaata oma poega!” Ja Johannesele ütles ta: „Mu poeg, vaata oma ema!” Ja siis pöördus ta nende mõlema poole, öeldes: „Tahan, et te siit lahkuksite.” Ja nii talutasid Johannes ja Juudas Maarja Kolgatalt ära. Johannes viis Jeesuse ema tema peatuspaika Jeruusalemmas ja kiirustas ise ristilöömiskohale tagasi. Pärast paasapüha pöördus Maarja tagasi Betsaidasse, kus elas oma loomuliku elu lõpuni Johannese majas. Maarja ei elanud pärast Jeesuse surma enam aastatki.
187:4.8 (2010.1) Pärast Maarja lahkumist tõmbusid ka teised naised veidi kaugemale ning jälgisid Jeesust, kuni ta ristil hinge heitis; nad seisid seal ikka veel, kui Meistri keha matmiseks alla võeti.
187:5.1 (2010.2) Ehkki aastaaeg oli niisuguseks ilmastikunähtuseks veel varajane, tõmbus veidi pärast kella kahteteist taevas süngeks, sest õhus oli palju peent liiva. Jeruusalemma elanikud teadsid, et see tähendab Araabia kõrbest soojade tuultega saabuvat liivatormi. Kella üheks oli taevas nii tume, et päikest polnud enam näha, ja ka ülejäänud rahvas kiirustas linna tagasi. Kui Meister varsti pärast seda tundi hinge heitis, oli seal alla kolmekümne inimese — ainult kolmteist Rooma sõdurit ja umbes viisteist uskujat. Kõik need uskujad peale kahe — Jeesuse venna Juuda ja Johannes Sebedeuse — olid naised. Johannes oli naasnud just enne Meistri surma.
187:5.2 (2010.3) Veidi pärast kella ühte hakkas Jeesuse inimteadvus kaduma, samal ajal läks tugeva liivatormi tõttu üha pimedamaks. Meistri viimased halastus-, andestus-ja manitsussõnad olid juba öeldud. Ta oli juba väljendanud oma viimast soovi — mis puudutas tema ema eest hoolitsemist. Sel surma lähenemise tunnil kordas Jeesuse inimmeel paljusid lõike heebrea pühakirjadest, eriti psalme. Jeesuse kui inimese viimane teadlik mõttetegevus oli seotud Psalmide raamatu nende osade kordamisega, mida praegu nimetatakse kahekümnendaks, kahekümne esimeseks ja kahekümne teiseks psalmiks. Ta huuled küll liikusid sageli, aga ta oli liiga nõrk, et lausuda sõnu, kui need tal nii hästi peas olevad lõigud läbi mõtete käisid. Lähedalseisjad tabasid vaid mõned korrad teda midagi ütlemas, näiteks: „Ma tean, et Issand oma võitud päästab”, „Su käsi leiab kõik mu vaenlased” ja „Mu Jumal, mu Jumal, miks oled sa mind maha jätnud?” Jeesus ei kahelnud hetkekski, et ta oli elanud vastavalt Isa tahtele; ta ei kahelnud kordagi, et oli nüüd andmas oma lihalikku elu kooskõlas Isa tahtega. Ta ei tundnud, et Isa oleks teda hüljanud, vaid tuletas lihtsalt oma hääbuvas teadvuses meelde paljusid pühakirju, muu hulgas seda kahekümne teist psalmi, mis algab sõnadega „Mu Jumal, mu Jumal, miks oled sa mind maha jätnud?” Ning see oli juhtumisi üks kolmest lõigust, mida ta ütles nii selgesti, et seda kuulsid ka lähedalolijad.
187:5.3 (2010.4) Surelik Jeesus esitas oma kaaslastele viimase palve kella poole kahe paiku, mil ta ütles teist korda: „Mul on janu.” Sama valvurite kapten niisutas taas tema huuli sellesama hapusse veinisse — mida tol ajal nimetati tavaliselt äädikaks — kastetud käsnast korgiga.
187:5.4 (2010.5) Liivatorm tugevnes ja taevas läks üha pimedamaks. Sõdurid ja väike rühm uskujaid seisid aga ikka veel seal. Sõdurid tõmbusid risti läheduses üksteise vastu kössi, et end lõikava liiva eest kaitsta. Johannese ema ja teised vaatasid toimuvat kaugemalt, kus kaljueend neid mõnevõrra kaitses. Meistri viimase hingetõmbe ajal viibisid tema risti all Johannes Sebedeus, tema vend Juudas ja ta õde Rutt, Maarja Magdaleena ja Rebeka Sepphorisest.
187:5.5 (2011.1) Just enne kella kolme hüüdis Jeesus valjusti: „See on lõppenud! Isa, sinu kätte usaldan ma oma vaimu!” Ja seda öelnud, langetas ta pea ja loobus eluvõitlusest. Kui Rooma tsentuurio nägi, kuidas Jeesus suri, lõi ta endale vastu rinda ja ütles: „See oli tõesti vaga mees, ta pidi tõepoolest olema Jumala Poeg.” Ja alates sellest tunnist hakkas ta Jeesusesse uskuma.
187:5.6 (2011.2) Jeesus suri kuninglikult — nagu oli ka elanud. Ta tunnistas vabalt oma kuningaseisust ja jäi kogu selle traagilise päeva jooksul olukorra peremeheks. Ta oli valmis minema autusse surma, kui oli hoolitsenud enne oma valitud apostlite ohutuse eest. Ta oli hoidnud targasti Peetrust vägivalla tõttu raskustesse sattumast ja hoolitsenud selle eest, et Johannes jääks tema sureliku elu lõpuni lähedusse. Ta oli ilmutanud mõrvarlikule Suurkohtule oma tõelist olemust ja tuletanud Pilatusele meelde enda kui Jumala Poja suveräänse võimu allikat. Ta oli alustanud Kolgata teed omaenda ristipuud kandes ja lõpetanud oma armastava annetumise sureliku vaimu üleandmisega Paradiisi-Isale. Pärast niisugust elu — ja selliselt surres — võis Meister tõesti öelda: „See on lõpetatud.”
187:5.7 (2011.3) Et see oli nii paasapühaks kui ka sabatiks valmistumise päev, ei tahtnud juudid surnukehi Kolgatale nähtavale jätta. Seepärast läksid nad Pilatuse juurde ja palusid, et nende kolme mehe jalad murtaks ning neile lõpp tehtaks, et nad saaks ristidelt alla võtta ja enne päikeseloojangut kurjategijatele mõeldud haudadesse heita. Seda palvet kuuldes saatis Pilatus kohe kolm sõdurit Jeesuse ja kahe teeröövi jalgu murdma ning neile lõppu tegema.
187:5.8 (2011.4) Kolgatale jõudes talitasid sõdurid kahe röövliga vastavalt saadud käsule, kuid leidsid oma suureks üllatuseks Jeesuse juba surnud olevat. Et tema surmas kindlad olla, läbistas üks sõdur odaga tema vasaku külje. Ehkki ristilöömise ohvrid jäid tavaliselt isegi kaheks-kolmeks päevaks elavaina ristile, lõpetas Jeesuse tugev emotsionaalne agoonia ja vaimne ängistus tema sureliku lihaliku elu vähem kui viie ja poole tunniga.
187:6.1 (2011.5) Liivatormi pimeduses saatis Taavet Sebedeus kella poole nelja paiku viimased sõnumitoojad Meistri surma kohta teateid viima. Viimased jooksjad saatis ta Marta ja Maarja majja Betaaniasse, kus arvas peatuvat Jeesuse ema koos ülejäänud pereliikmetega.
187:6.2 (2011.6) Pärast Meistri surma saatis Johannes naised koos Juudaga Eelija Markuse majja, kuhu nad jäid kogu sabatipäevaks. Et Rooma tsentuurio Johannest selleks ajaks juba hästi tundis, jäi Johannes Kolgatale seniks, kuni saabusid Joosep ja Nikodeemos, kes olid saanud Pilatuselt loa Jeesuse keha oma valdusse võtta.
187:6.3 (2011.7) Nii lõppes see traagiline ja kurb päev hiiglasuures universumis, mille intellektiolendite müriaadid olid vaadanud õudusvärinaga oma inimeseks kehastunud armastatud Suverääni ristilöömise ehmatavat vaatepilti; neid vapustas surelike inimeste kalkus ja rikutus, mis selles avaldus.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


text:
Euroopa Inimõiguste Kohus: uudised | Välisministeerium
Search this site: Esileht > Välispoliitika > Suhted rahvusvaheliste organisatsioonidega > Euroopa Inimõiguste Kohus > Uudised
Inimõiguste kohus leidis, et Madalmaad on rikkunud ajakirjanduslike allikate kaitse põhimõtteid
Inimõiguste kohus leidis, et Eesti ei ole rikkunud endise kohtuniku Ardi Šuvalovi õigusi süütuse presumptsioonile
Inimõiguste kohtu suurkoda tegi uue paindlikuma otsuse vangide valimisõiguse keelu küsimuses, kuid ei muutnud SB vastu tehtud otsustes võetud seisukohta
Inimõiguste kohus leidis, et Venemaa rikkus Katõni massimõrva uurimisel ohvrite omaste õigusi
Inimõiguste kohtu suurkoda tegi 03.04.2012 neli otsust, milles rõhutas riikide kaalutlusõigust teatud küsimuste reguleerimisel
Inimõiguste kohus ei pidanud Suurbritannia politsei poolt rahvahulga 7-tunnist kinnipidamist vabaduse võtmiseks konventsiooni tähenduses
Inimõiguste kohtu suurkoda leidis, et välismaal elavatel kodanikel võimaluse puudumine parlamendivalimistel hääletada ei riku konventsiooni
Inimõiguste kohus laiendas kohtupraktikaga "märkimisväärse kahju puudumise" kriteeriumi kriminaalmenetlusele
Inimõiguste kohus leidis Eesti suhtes rikkumise
Inimõiguste kohus pidas Läti uut kinnipidamistingimuste peale kaebamist võimaldavat õiguskaitsevahendid ebatõhusaks
Inimõiguste kohus tegi järjekordse lapseröövi puudutava otsuse
Inimõiguste kohus lõpetas Eesti vastu esitatud kaebuse menetlemise
Pärast piloototsuse tegemist riigi poolt kehtestatud uued õiguskaitsevahendid tuleb enne EIKi pöördumist ammendada
Inimõiguste kohtu suurkoda vaagis kahes Saksamaa vastu esitatud kaebuses kuulsuste elu kohta artiklite ja fotode avaldamise õigustatust
Inimõiguste kohus leidis, et Ungari on rikkunud rahumeelse kogunemise õigust
Inimõiguste kohus kinnitas sõbraliku kokkuleppe läbirääkimiste konfidentsiaalsena hoidmise kohustust
Inimõiguste kohtu suurkoda leidis, et Bulgaaria vastutab raskete inimõiguste rikkumiste eest seoses isiku kinnipidamisega sotsiaalhoolekandeasutuses
EIK leidis, et Eestis peavad isikud enne kriminaalmenetluse ebamõistliku pikkuse peale EIKi pöördumist ammendama konkreetsed riigisisesed õiguskaitsevahendid
Inimõiguste kohus leidis piloototsuses, et Vene Föderatsioonis on süstemaatiline probleem ebainimlike ja alandavate tingimustega eeluurimisvanglates
EIK kohustas Ungari ametiühinguid esitama uuesti Ungari vastu esitatud ca 8000 individuaalkaebust
Inimõiguste kohus leidis, et Vene Föderatsioon on Dubrovka teatri pantvangikriisi lahendamisel rikkunud artiklit 2 - õigust elule
Inimõiguste kohus võttis Tymoshenko kaebuse eelisjärjekorras menetlusse
Inimõiguste kohus tunnistas Gruusia kaebuse Vene Föderatsiooni vastu vastuvõetavaks
Inimõiguste kohtu suurkoda hindas võtmetunnistajate kohtuistungil ära kuulamata jätmise lubatavust
Inimõiguste kohus tegi kaks otsust Saksamaal läbi viidud omandireformiga seotud kaebustes
Inimõiguste kohus kohustas Venemaad tunnustama isiku õigust korteriomandile ja tühistama väljatõstmiskorralduse
Inimõiguste kohtu kodulehel on võimalik kontrollida, kas potentsiaalne kaebus täidab vastuvõetavuse kriteeriume
Inimõiguste kohus leidis, et kuriteo toimepanemise ennetamise eesmärgil isikute 5-päevane kinnipidamine ei olnud õigustatud
Inimõiguste kohus võttis ära Rumeenia kohtuniku abikaasa puutumatuse, kuid mitte kohtuniku enda puutumatust
Inimõiguste kohus leidis, et Läti on isiku psühhiaatriahaiglasse paigutamisel rikkunud inimõiguste konventsiooni
Inimõiguste kohus leidis, et Türgis on süstemaatiline probleem, mis puudutab vahistamise vaidlustamise regulatsiooni ja hüvitise taotlemise võimaluse puudumist
Inimõiguste kohus kustutas Eesti vastu esitatud kaebuse kohtuasjade nimistust
Inimõiguste kohus leidis, et vanaduspensionite maksimaalse suuruse piiramine ei riku konventsiooni
Inimõiguste kohus pidas ajaloo- ja kultuuripärandi säilitamiseks maa sundvõõrandamise eest makstud hüvitist konventsiooniga kooskõlas olevaks
Inimõiguste kohus leidis eraelu rikkumise, kuna isiku kohta säilitati politsei andmebaasis märksõna "prostituut"
Inimõiguste kohus leidis, et advokaadi kohustamine olla psüühikahäirega isiku eestkostja ei olnud sunniviisiline töö konventsiooni artikli 4 mõttes
Inimõiguste kohus avalikustas täna konventsioonisosaliste riikide kohta statistikat
Inimõiguste kohus pidas skvotterite ühenduse laialisaatmist kogunemiste ja ühingute moodustamise vabaduse rikkumiseks Šveitsi poolt
Inimõiguste kohus pidas diskrimineerivaks seda, et Malta ei andnud kodakondsust väljaspool abielu sündinud lapsele, kelle isa oli maltalane
Inimõiguste kohus pidas asja teistkordsel läbivaatamisel ka 10-aastast sissesõidukeeldu ülemääraseks
Inimõiguste kohus leidis, et Türgi politsei kasutas NATO tippkohtumise vastu protestijate suhtes üleliigset jõudu
Inimõiguste kohus leidis, et ametiühingu liikmete avaliku debati käigus avaldatud poliitilised solvangud ei ole sõnavabaduse kuritarvitamine
Inimõiguste kohus tegi täna otsuse, milles leidis, et Eesti on isiku kinnisesse asutusse paigutamise menetluses rikkunud konventsiooni artikli 5 lõiget 1
Inimõiguste kohus tunnistas vastuvõetamatuks kaebuse, milles vaidlustati seksuaalharidusalaste tundide kohustuslikkus koolis
Inimõiguste kohus leidis, et VF ei ole väärkasutanud kohtumenetlusi Yukose hävitamiseks, kuid leidis mitmeid muid inimõiguste rikkumisi
Inimõiguste kohus leidis, et Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse esitamata jätmine ei ole artikli 6 rikkumine.
Inimõiguste kohus leidis, et võimaliku bioloogilise isa õiguste kaalumisel tuleb eelkõige hinnata lapse huve
Inimõiguste kohus leidis, et ametiühingu juhatuse liikmetega töölepingute lõpetamine solvava publikatsiooni avaldamise eest ei ole sõnavabaduse rikkumine
EIK istung kohtuasjas Gruusia vs. Vene Föderatsioon
Inimõiguste Kohus leidis, et Ungari on rikkunud kaebaja õigust era-ja perekonnaelu kaitsele, kuna riik ei ole suutnud isale tagada lapse kodumaale toomist
Inimõiguste kohus leidis, et Bulgaaria on rikkunud kaebaja õigust vabadusele ja turvalisusele, õigust era-ja perekonnaelu kaitsele ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile seoses isiku väljasaatmisega
Inimõiguste Kohus leidis, et Küpros ei ole rikkunud kaebja õigust sõnavabadusele - sõnavabadust võib piirata televaatajate õiguste kaitseks
Inimõiguste kohus leidis rahvusvahelises lapseröövi kohtuasjas, et riigisisene kohus polnud lapse tagastamise otsuses arvestanud piisaval määral lapse vaimse tervise ja muude huvidega
Inimõiguste kohus leidis, et Ungari on rikkunud õigust sõnavabadusele ja isiku maine ja ettevõtte maine kahjustamisel on erinevus - isiku maine rikkumine võib kahjustada tema väärikust, samal ajal kui ettevõttel puudub selline moraalne dimensioon
Inimõiguste kohus leidis, et Venemaa Föderatsioon on rikkunud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õigust elule, kuna ei ole suutnud menetluse käigus välja selgitada olulised asjaolud
Inimõiguste kohus võttis menetlusse kaebused Katõni massimõrva 1990. a väidetava ebapiisava uurimise kohta
Inimõiguste kohus leidis, et 10-päevane viivitamine soodsama karistusseaduse alusel isiku vangist vabastamisega rikub õigust isikuvabadusele
Inimõiguste kohus leidis, et väljasaatmise otsuste tegemine peab materiaalõiguse ja menetlusreeglite järgimise kõrval olema ka piisavalt kättesaadav ja ettenähta
Inimõiguste kohus leidis, et väljasaatmise otsuste tegemine peab materiaalõiguse ja menetlusreeglite järgimise kõrval olema ka piisavalt kättesaadav ja ettenähtav
Inimõiguste kohus leidis, et on rikutud õigust õiglasele kohtulikule arutamisele ja ebainimliku ja alandava kohtlemise keeldu - jõustunud kohtuotsuse tühistamiseks puudusid seda õigustavad menetluse olulised puudused.
Inimõiguste kohus tunnistas vastuvõetamatuks Šveitsi vastu minarettide püstitamise keelu peale esitatud üldised kaebused
Inimõiguste kohtu suurkoda nõustus Austriaga, et vangide töötamist ei pea hiljem vanaduspensioni arvutamisel arvesse võtma
Inimõiguste kohus leidis, et isiku süüdimõistmine usulistel põhjustel sõjaväeteenistusest keeldumise eest on konventsiooniga vastuolus
Inimõiguste kohus ei nõustunud, et ÜRO JN resolutsioon oleks andnud Ühendkuningriigile täiendava aluse tsiviilisiku kinnipidamiseks ilma süüdistust esitamata
Inimõiguste kohtu suurkoda tuvastas Ühendkuningriigi jurisdiktsiooni ja kohustuse Iraagis UK kontrolli all olnud territooriumil toimunud tsiviilisikute surmade uurimiseks
Inimõiguste kohus tunnistas vastuvõetamatuks isiku kaebuse, keda oli 1950. aastal prokurörina tegutsemise eest kriminaalkorras karistatud
Inimõiguste kohus kordas, et riigid ei pea heastama oma õiguseellaste tekitatud kahju
Inimõiguste kohtu suurkoda rõhutas kohalike töötajate õigust pöörduda saatkonna vastu selle riigi kohtusse, kus saatkond asub
Inimõiguste kohus leidis, et ajakirjaniku sõnavabadust on rikutud, kui teda karistati kriminaalasja materjalide kajastamise eest
Inimõiguste kohus tegi kaks otsust, mis käsitlevad riigist väljasaatmisi
Inimõiguste kohus tunnistas Eesti vastu esitatud kaebuse vastuvõetamatuks
Inimõiguste kohus leidis, et isaduse tunnustamise võimalus peab olema tagatud ka teovõimetuks tunnistatud isikule
Euroopa Inimõiguste Kohus hakkab arutama, kas enesetapu mittevõimaldamine on konventsiooniga vastuolus
Inimõiguste kohus märkis, et kuna väljasaatmise vaidlustamise ajal ei olnud isikut välja saadetud, siis tema perekonnaelu ei olnud kannatanud
Inimõiguste kohus rõhutas kohustust võtta arvesse alaealise huve välismaalase väljasaatmisel/elamisloa andmisel
Inimõiguste kohus rõhutas riigi kohustust võtta tõhusad meetmed artikli 3 alusel politseiametnike vastu esitatud kaebuste lahendamiseks
Inimõiguste kohus pidas Itaalia kehtestatud pensionisüsteemi põhjendatuks
Inimõiguste kohus rõhutas Kreeka suhtes tehtud otsuses süütuse presumptsiooni tähtsust
Inimõiguste kohus leidis, et riik ei pea kehtestama ajakirjandusväljaannetele kohustust teavitada isikut eelnevalt tema kohta avaldatavast teabest
Inimõiguste kohus kohustas Bulgaariat kehtestama 12 kuu jooksul kohased õiguskaitsevahendid ebamõistlikult pika menetluse
Inimõiguste kohus tegi otsuse, milles hindas Ukraina ajakirjanike vastutust internetis avaldatud teabe kasutamisel
Inimõiguste kohus tegi otsuse, milles leidis, et isiku au kaalub konkreetses asjas üles sõnavabaduse
Inimõiguste kohus leidis rikkumise, kuna Poola ei olnud täitnud jõustunud kohtuotsuseid, millega kohustati lammutama ebaseaduslik ehitis
Inimõiguste kohtu suurkoja paneel ei võtnud Vene erusõjaväelaste kaebust Eesti vastu menetlusse
Inimõiguste kohus andis esmakordselt vastustajariigile konkreetsed juhtnöörid perekonnaelu rikkumise heastamiseks
Inimõiguste kohus leidis, et Venemaa on opositsioonilise erakonna tegevuse lõpetamisega rikkunud inimõiguste konventsiooni
Inimõiguste kohtu suurkoja otsuse kohaselt ei rikkunud Itaalia konventsiooni, kuigi G8 tippkohtumisel Genovas sai üks protestija surma
Inimõiguste kohus leidis, et Itaalias klassiruumides ristide presenteerimine ei riku õigust haridusele ega usuvabadust
Inimõiguste kohus kohustas Bosniat ja Hertsegoviinat muutma pensioniseadusi
Euroopa diskrimineerimisvastase õiguse käsiraamat
Inimõiguste kohus kehtestas piloototsusemenetluse reeglid
Inimõiguste Kohus hindas Austria advokaatide pensionisüsteem
Inimõiguste Kohus kinnitas kaebaja ja Eesti riigi vahel sõlmitud sõbraliku kokkuleppe
Inimõiguste Kohus kasutas uut "märkimisväärse kahju" kriteeriumi kaebuste vastuvõetamatuks tunnistamiseks
Inimõiguste Kohus kohustas Ukrainat esitama 6 kuu jooksul reformikava vahistamisega seotud regulatsiooni ja praktika muutmiseks
Inimõiguste Kohus leidis, et isikule kriminaalmenetluses kehtestatud pikaajaline keeld riigist lahkuda ei olnud piisavalt põhjendatud
Inimõiguste Kohus nõustus sellega, et naiste pensionilejäämise tingimused võivad olla soodsamad
Inimõiguste Kohtu otsused usuvabaduse ja eraelu puutumatuse riivete lubatavuse kohta
Inimõiguste Kohus kinnitas, et riigi julgeoleku huvides isiku väljasaatmine ei tohi olla meelevaldne
Inimõiguste kohus pidas Vene Föderatsioonis kehtivat riigisaladuse teadmisest sõltuvat liikumiskeeldu ebaproportsionaalseks
Inimõiguste Kohus leidis, et kinnipeetavatel poliitiliste embleemide kandmise keelustamine on õigustatud
Inimõiguste Kohtu otsus usuvabaduse hindamise kohta
Inimõiguste Kohtu otsus isa hooldusõiguse määramise kohta
Inimõiguste Kohtu otsus, milles hinnatakse Haagi lapseröövi konventsiooni täitmise tingimusi
Inimõiguste Kohus kordas riikide kohustust kaitsta vangide tervist, sh tagada mittesuitsetajate eraldamine suitsetajatest
Inimõiguste Kohtu suurkoja otsus EL Dublini määruse (varjupaigataotluste läbivaatamine) rakendamise kohta
Inimõiguste Kohus leidis, et Šveits ei rikkunud õigust eraelu austamisele, kui ta ei loonud tingimusi enesetapu tegemiseks
Inimõiguste Kohtu otsus riigi kohtute pädevuse välistamise keelu kohta rahvusvahelisi töölepinguid puudutavates vaidlustes
Inimõiguste Kohus leidis, et kaebaja õigusi on valimisõiguse absoluutse keeluga Itaalias rikutud
Inimõiguste Kohtu lahendid sõnavabaduse kohta
Inimõiguste Kohtu otsus õigus haridusele kohta
Inimõiguste Kohtu otsus sõnavabaduse kohta

matches: Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus


Audru Raamatukogu põhimäärus – Riigi Teataja
Audru Raamatukogu põhimäärus
Audru Raamatukogu põhimäärus - sisukord
§ 7 Raamatukogu õigused ja kohustused
§ 8 Raamatukoguteeninduse korraldus
§ 9 Raamatukogu direktor
4 Vara ja finantseerimine ning järelevalve
RT IV, 30.12.2015, 45
Vastu võetud 16.12.2015 nr 30
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2 ning rahvaraamatukogu seaduse § 6 lõike 1 ja § 14 lõike 1 alusel.
Käesoleva määrusega sätestatakse Audru Raamatukogu (edaspidi raamatukogu) eesmärk ja ülesanded ning juhtimise korralduse, finantseerimise, järelevalve, aruandluse, ümberkorraldamise ja lõpetamise alused.
(1) Raamatukogu ametlik nimetus on Audru Raamatukogu.
(2) Raamatukogu asukoht on Pärna allee 14 Audru alevik Audru vald 88301 Pärnumaa.
(1) Raamatukogu on üldkasutatav rahvaraamatukogu, kes kogub, säilitab ja teeb lugejale kättesaadavaks temale vajalikud trükised, auvised ja teised teavikud ning avalikud andmebaasid.
(2) Raamatukogu on Audru Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
(3) Raamatukogu juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest, sealhulgas rahvaraamatukogu seadusest, Audru Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) ning vallavalitsuse õigusaktidest, UNESCO rahvaraamatukogude manifestist ja käesolevast põhimäärusest.
(4) Raamatukogul on Audru valla vapi kujutise ja oma nimega pitsat.
Raamatukogu teeninduspiirkonda kuuluvad Audru alevik ning Põldeotsa, Valgeranna, Lemmetsa, Liiva ja Papsaare küla.
Raamatukogu eesmärk on rahvaraamatukoguna tagada elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele, inimmõtte saavutustele ning kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.
(1) Raamatukogu põhiülesanne on koguda, säilitada ja teha lugejale kättesaadavaks temale vajalikud trükised, auvised ja teised teavikud (edaspidi teavikud) ning avalikud andmebaasid.
1) osutab tasuta põhiteenuseid (teavikute kohapeal kasutamine, kojulaenutus ja avalikule teabele üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu ligipääsu võimaldamine) temale kinnitatud teeninduspiirkonna elanikele ja teistele soovijatele vastavalt raamatukogu kasutamise eeskirjale ning korraldab vastavalt vajadusele koduteeninduse;
2) komplekteerib, säilitab ja teeb lugejale kättesaadavaks temale vajalikud trükised, auvised ja teised teavikud ning elektroonilised avalikud andmebaasid;
3) korraldab raamatukogus puuduvate teavikute tellimist teistest raamatukogudest kasutaja soovil ning kulul;
4) tagab interneti tasuta kasutamise;
5) arvestab ja töötleb raamatukokku saabunud teavikud ning koostab nende avamiseks vajalikud infosüsteemid;
6) korraldab teatmebibliograafilist ja kodulooalast tööd, vajadusel teeb infootsinguid erinevatest allikatest ja andmebaasidest;
7) korraldab näitusi ja muid kultuuriüritusi, tutvustab raamatuvarasid ja tegevust üldsusele;
8) korraldab lugejakoolitusi raamatukogu infosüsteemide ja interneti kasutamiseks;
9) teeb koostööd piirkonna koolide, seltside, kultuuriasutuste ja organisatsioonidega ning teiste Pärnumaa ja Eesti raamatukogudega.
§ 7. Raamatukogu õigused ja kohustused
(1) Raamatukogul on oma ülesannete täitmiseks õigus:
1) esitada vallavalitsusele raamatukogu tegevust puudutavate õigusaktide eelnõusid;
2) saada rahvaraamatukogu seaduses ja käesolevas põhimääruses ettenähtud ülesannete täitmiseks vajalikku informatsiooni seda valdavatelt asutustelt ja organisatsioonidelt;
3) omada eelarvet valla eelarve koosseisus ja kasutada raamatukogu valduses olevat vallavara vallavolikogu poolt kehtestatud korras;
4) täiendada kogusid ostude, annetuste ja vahetuse teel;
5) anda tasuta üle või müüa raamatukogule mittevajalikke trükiseid vallavolikogu poolt kehtestatud korras;
6) osutada raamatukogu kasutajatele vallavalitsus kinnitatud hindadega tasulisi eriteenuseid (printimine, paljundamine jne) kasutades saadud vahendeid õigusaktidega ettenähtud korras;
7) sooritada muid õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest tulenevaid toiminguid.
(2) Raamatukogul on kohustus:
1) tagada tema kasutusse antud vallavara sihtotstarbeline kasutamine ja säilimine;
2) tagada eelarveliste vahendite sihipärane ja otstarbekas kasutamine.
§ 8. Raamatukoguteeninduse korraldus
(1) Raamatukoguteeninduse korraldus, lugejate õigused ja kohustused kehtestatakse vallavolikogu poolt kinnitatud Audru valla raamatukogude ja avaliku internetipunkti kasutamise eeskirjas.
(2) Raamatukogu lahtiolekuajad kinnitab raamatukogu direktori ettepanekul vallavalitsus.
§ 9. Raamatukogu direktor
(1) Raamatukogu tööd juhib direktor, kellega sõlmib töölepingu vallavanem.
(3) Direktori haridustase peab olema vastavuses rahvaraamatukogu seaduses sätestatuga.
2) vastutab raamatukogu üldseisundi ja arengu ning raamatukogu valdusesse antud vallavara säilimise, korrashoiu ja sihtotstarbelise kasutamise eest;
3) koostab raamatukogu eelarve kavandi ning vastutab kinnitatud eelarve täitmise eest;
4) esindab raamatukogu ning sõlmib raamatukogu nimel lepinguid ilma erivolitusteta oma pädevuse piires;
5) täidab muid õigusaktidest, käesolevast põhimäärusest ja nõukogu otsustest tulenevaid ülesandeid.
(1) Raamatukogu teeninduse korraldamise kohta ettepanekute tegemiseks, raamatukogu töö hindamiseks ja muude raamatukogu tegevust puudutavate oluliste küsimuste läbiarutamiseks moodustatakse kolmeliikmeline nõukogu.
(2) Nõukogu koosseisu kinnitab vallavalitsus nimetades nõukogu esimehe ja kaks liiget.
(3) Nõukogul on õigus:
2) nõuda juhatajalt aruandeid raamatukogu tegevuse kohta;
3) teha ettepanekuid raamatukogu töö paremaks korraldamiseks;
(4) Nõukogu töövorm on koosolek, mis toimuvad vastavalt vajadusele.
(5) Nõukogu koosoleku kutsub kokku ja seda juhatab nõukogu esimees. Koosoleku kokkukutsumisest informeeritakse nõukogu liikmeid vähemalt 4 päeva enne koosoleku toimumist.
(6) Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on kaks liiget. Nõukogu otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks liiget.
(7) Nõukogu koosolekud protokollitakse, protokollija määratakse liikmete hulgast. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
4. peatükk Vara ja finantseerimine ning järelevalve
(1) Raamatukogu vara on Audru valla omandis olev vara, mille valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
1) Audru valla eelarvest;
(1) Raamatukogu ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu õigusaktides ettenähtud korras.
Tunnistada kehtetuks Audru Vallavolikogu 18. juuni 2009 määrus nr 26 „Audru Raamatukogu põhimääruse kinnitamine“.


§ 1 Raamatukogu nimetus
§ 7 Pitsat ja sümboolika eelarve
§ 8 Raamatukogu teabehaldus
1 Raamatukogu juht
§ 16 Nõukogu koosseis
§ 17 Nõukogu pädevus
§ 18 Nõukogu töökorraldus
3 Raamatukogu töötajad
§ 19 Raamatukogu töötajad
§ 20 Raamatukogu kogud
§ 21 Raamatukoguteenindus
§ 22 Lugeja õigused ja vastutus
§ 23 Raamatukogu vara
§ 24 Raamatukogu finantseerimine
RT IV, 08.11.2019, 2
Vastu võetud 31.10.2019 nr 19
§ 1. Raamatukogu nimetus
Raamatukogu ametlik nimetus on Türi Raamatukogu (edaspidi raamatukogu). Raamatukogu ametlik lühend on Türi RK.
(1) Raamatukogu struktuuriüksused asuvad Türi vallas järgmistes asustusüksustes: Türi linnas, Käru, Oisu ja Väätsa alevikes ning Laupa, Kabala ja Kahala külades.
(2) Raamatukogu tegevust korraldatakse Türi linnas asuvas struktuuriüksuse kaudu ning struktuuriüksuse asukoha aadress on asutuse ametlik kontaktaadress.
(1) Raamatukogu on rahvaraamatukogu seaduse ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse alusel tegutsev Türi valla asutus ja ei ole iseseisev juriidiline isik.
(2) Raamatukogu esindab oma ülesannete täitmisel Türi valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut.
(3) Raamatukogu Türi valla asutusena registreeritakse riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris ning asutusel on vastava registri registrikood.
(4) Raamatukogu on Türi Vallavalitsuse kui ametiasutuse (edaspidi ametiasutus) hallatav asutus.
(5) Raamatukogu tegevust juhendab ning koordineerib ametiasutuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalosakond.
(6) Raamatukogu juhindub oma tegevuses põhimäärusest, rahvaraamatukogu seadusest ja selle alusel antud õigusaktidest ning kohaliku omavalitsuse asutuse tegevust reguleerivatest õigusaktidest.
5) Kahala raamatukogu;
6) Käru raamatukogu;
7) Väätsa raamatukogu.
Raamatukogul Türi valla eelarves alaeelarvena iseseisev eelarve.
§ 7. Pitsat ja sümboolika eelarve
(1) Raamatukogul on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat. Pitsati sõõri ülemisel äärel on kiri „Türi vald“ ja sõõri alumisel äärel kiri „Türi Raamatukogu“. Pitsati keskel võib kasutada asutuse sümboolikat.
(2) Raamatukogul võib kasutusel olla oma sümboolika, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab raamatukogu direktor käskkirjaga, kooskõlastades sümboolika enne kehtestamist vallavalitsusega.
§ 8. Raamatukogu teabehaldus
(1) Raamatukogu teabehaldus on tegevus, mis toetab asutuse eesmärkide saavutamist teabe haldamise, jagamise ja vahetamisega ning hoidmisega asutuses ning kõigis infosüsteemides ja
andmekogudes.
(2) Raamatukogu teabehaldus (asjaajamine) tugineb Vabariigi Valitsuse 25. mai 2017. a määruse nr 88 „Teenuste korraldamise ja teabehalduse alused” 4. peatükis sätestatule. Kooli teabehalduse täpsema korra kehtestab direktor käskkirjaga.
(3) Asutuse teabehalduse ja suhtlemise keel on eesti keel.
Raamatukogu eesmärk on tagada eeskätt Türi valla elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele, inimmõtte saavutustele ja kultuurile ning toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.
(1) Raamatukogu põhiülesanne on lugejale vajalike teavikute kogumine, hoidmine, bibliografeerimine, kättesaadavaks tegemine ning avalike andmebaaside ja infosüsteemide kasutamise võimaldamine.
1. jagu Raamatukogu juht
(4) Raamatukogu tegevuse korraldamiseks annab direktor käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi. Raamatukogu direktori käskkirjad ning kirjalikud korraldused vormistatakse ja registreeritakse vastavalt raamatukogu teabehaldusjuhisele.
3) tagab raamatukogu teabehalduse vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
4) juhib raamatukogu finantstegevust, esitab Türi Vallavalitsusele raamatukogu eelarve eelnõu ning tagab raamatukogu eelarve täitmise vastavalt õigusaktidega sätestatud nõuetele;
5) koostab ja esitab õigusaktidega ettenähtud aruanded;
6) teavitab ametiasutust järelevalveorgani ettekirjutustest;
7) täidab muid talle töölepingu või Türi vallavanema käskkirjaga või õigusaktidest tulenevaid asutuse juhile pandud kohustusi ja ülesandeid.
2. jagu Nõukogu
§ 16. Nõukogu koosseis
(1) Nõukogul on 5 liiget, kelle volitused kestavad 4 aastat. Nõukogusse kuuluvad 2 lugejate ja 2 raamatukogu töötajate esindajat ning üks Türi Vallavolikogu esindaja. Raamatukogu töötajate esindajad valitakse töötajate üldkoosolekul ning lugejate esindaja raamatukogu direktori ettepanekul.
(2) Nõukogu koosseisu kinnitab Türi Vallavalitsus korraldusega.
§ 17. Nõukogu pädevus
(1) Nõukogu pädevus ja ülesanded on
1) raamatukogu eelarve eelnõu läbivaatamine ja eelarve kohta arvamuse esitamine;
2) raamatukogu arengukava eelnõu menetlemine ja selle kohta arvamuse ning ettepanekute esitamine;
4) raamatukogule mittevajalike teavikute tasuta üleandmise või müümise ettepanekute läbivaatamine ja arvamuse andmine;
5) direktori koostatud ja Türi Vallavalitsusele või Türi Vallavolikogule esitatavate raamatukogu kasutamise eeskirjade ning eriteenuste nimekirja ja eriteenuste hinnakirja läbivaatamine ja arvamuse andmine;
(2) Nõukogul on õigus
§ 18. Nõukogu töökorraldus
(1) Nõukogu töövorm on koosolek, mis peavad toimuma vähemalt kaks korda aastas.
(2) Nõukogu koosoleku kutsub kokku nõukogu esimees, tema äraolekul aseesimees. Kui nõukogu esimeest ja aseesimeest ei ole valitud, kutsub esimese koosoleku kokku raamatukogu direktor.
(3) Nõukogu koosoleku kokkukutsumisest informeeritakse nõukogu liikmeid vähemalt 5 päeva enne koosoleku toimumist. Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt 3 liiget.
(4) Nõukogu võtab otsuseid vastu hääletamise teel. Nõukogu otsused loetakse vastu võetuks kui otsuste poolt hääletab vähemalt pool kohalolevatest nõukogu liikmetest.
(5) Nõukogu koosolekud protokollitakse. Nõukogu määrab protokollija oma liikmete hulgast. Nõukogu protokoll peab olema vormistatud 10. tööpäevaks pärast koosoleku toimumist. Protokolli kantakse
(6) Kiiret otsustamist vajavates küsimustes või olukorras, kus nõukogu koosoleku kokkukutsumine ei ole otstarbekas, võib nõukogu otsuse vastu võtta või oma seisukoha anda ka side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu koosolekut kokku kutsumata.
(7) Otsuse vastuvõtmiseks või seisukoha andmiseks nõukogu koosolekut kokku kutsumata saadab nõukogu esimees, tema äraolekul aseesimees, kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis nõukogu liikmetele otsuse eelnõu ja otsuse tegemiseks vajalikud materjalid või nõukogu seisukoha andmiseks vajalikud materjalid ning määrab vastamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui kolm tööpäeva. Materjalid edastatakse infoks ka raamatukogu direktorile.
(8) Otsus loetakse vastuvõetuks ning nõukogu ettepanek tehtuks, kui seisukoha andmise määratud tähtpäevaks on otsuse või ettepaneku poolt hääletanud üle poole nõukogu liikmetest, sealhulgas nõukogu esimees või tema äraolekul aseesimees. Nõukogu liige saadab vastuse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(9) Nõukogu seisukoha andmise viis ja hääletustulemused protokollitakse. Protokolli kuupäevaks on nõukogu liikmete seisukoha andmiseks määratud tähtaja lõpptähtpäev. Protokollile kirjutavad alla nõukogu esimees, tema äraolekul aseesimees, ja protokollija.
3. jagu Raamatukogu töötajad
§ 19. Raamatukogu töötajad
(3) Töötajate koosseisu kinnitab direktor käskkirjaga, kooskõlastades koosseisu või selle muutmise eelnevalt Türi Vallavalitsusega.
§ 20. Raamatukogu kogud
(3) Igal struktuuriüksusel on oma kogu, mille komplekteerib struktuuriüksuse raamatukoguhoidja koostöös direktoriga. Teavikute märgistamiseks on igal struktuuriüksusel oma nimetusega stamp.
(4) Raamatukogu võib mittevajalikke teavikuid võõrandada Türi Vallavolikogu kehtestatud korras.
§ 21. Raamatukoguteenindus
(3) Raamatukogu eriteenused (koopiate ja väljatrükkide tegemine, andmekandjale informatsiooni salvestamine, andmebaaside kasutamine, tõlketööd jm) võivad olla tasulised. Tasuliste teenuste nimekirja ja hinnad kooskõlastab direktor nõukoguga ning teenused ja nende hinnad kehtestab Türi Vallavalitsus.
§ 22. Lugeja õigused ja vastutus
(2) Lugeja õigused ja kohustused sätestatakse raamatukogu kasutamise eeskirjas, mille kehtestab Türi Vallavolikogu. Raamatukogu kasutamise eeskiri tehakse teatavaks kõikidele lugejatele.
(6) Lugejalt, kes ei ole täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud kohustust raamatukogu antud tähtajaks, võetakse teavikute kojulaenutamise õigus ära kuni üheks aastaks. Otsuse kojulaenutamise õiguse äravõtmise kohta teeb direktor või tema asendaja, vormistades selle kirjaliku haldusaktiga. Kojulaenutamise õiguse äravõtmise ja selle tähtaja kohta tehakse märge
lugejate andmebaasi.
§ 23. Raamatukogu vara
§ 24. Raamatukogu finantseerimine
4) raamatukogu tegevusega seotud tasulistest teenustest;
5) laekumistest sihtasutustelt, sihtkapitalidelt ja projektidest.
(2) Raamatukogu finantstegevust juhib koostöös raamatukogu nõukoguga raamatukogu direktor.
(3) Raamatukogu raamatupidamise tagab ametiasutus.