Laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seadus – Riigi Teataja
Laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seadus (lühend - LaevaRS)
Laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seadus - sisukord
1 LAEVA LIPUÕIGUS
1 EESTI RIIGILIPU KANDMINE
§ 1 Kohustus kanda riigilippu
§ 2 Õigus kanda riigilippu
§ 21 Kohustus heisata Eesti riigilipp ahtrilipuna
§ 3 Eesti laeva kapten
§ 4 Eesti omanik ja osanik ning nendega võrdsustatud välismaised isikud
§ 41 Volitatud esindaja registritoimingutes
§ 42 Vastutav isik
§ 5 Merelaev ja siseveelaev
§ 6 Siseveelaeva lipuõigus
§ 7 Keeld kasutada registreerimata laeva
§ 8 Tõendamiskohustus
§ 81 Haldusmenetluse seaduse kohaldamine
2 LIPUDOKUMENDID
§ 9 Lipudokumendi liigid, lipudokumendi sisu ja Eesti riigilipu heiskamine
§ 10 Lipudokumentide väljastamine
§ 11 Merelaevatunnistus ja siseveelaevatunnistus
§ 12 Kanded merelaevatunnistuses ja siseveelaevatunnistuses
§ 13 Liputunnistus
§ 131 Laevapereta prahitud laeva liputunnistus
§ 14 Ajutised liputunnistused
§ 15 Väikelaevatunnistus
§ 16 Laevapilet
§ 17 Korduv lipudokument
§ 18 Lipudokumendi vorm
3 TEISE RIIGI RIIGILIPU KANDMINE
§ 19 Keeld kanda teise riigi riigilippu
§ 20 Luba kanda teise riigi riigilippu
§ 21 Teise riigi riigilipu kandmise loa taotlemine ja väljastamine
§ 22 Teise riigi riigilipu kandmise õiguse lõppemine
4 EESTI RIIGILIPU KANDMISE ÕIGUSE ANDMINE
§ 23 Eestis ehitatud laevad
§ 24 Välismaa laeva õigus kanda Eesti riigilippu
§ 241 Laeva allprahtimine
5 LAEVA IDENTIFITSEERIMINE
§ 25 Laeva nimi
§ 26 Kalalaeva pardanumber
§ 27 Kodusadam
§ 28 Laeva registrinumber
§ 29 Laeva kutsung
2 LAEVAREGISTRID
6 ÜLDSÄTTED
§ 30 Eesti laevaregistrid
§ 31 Laevaregister
§ 32 Ehitatavate laevade register
§ 33 Väikelaevaregister
§ 34 Esimene ja teine laevapereta prahitud laevade register
§ 35 Riigi ja kohaliku omavalitsusüksuse laev
§ 36 Registritele esitatavate dokumentide vorm
7 LAEVAKINNISTUSRAAMAT
§ 37 Kinnistusraamatuseaduse kohaldamine
§ 38 Registriosa
2 Laeva kinnistamine
§ 39 Kinnistamise eeldus
§ 40 Merelaeva kinnistamine
§ 41 Siseveelaeva kinnistamine
§ 411 Väikelaeva kinnistamine
§ 42 Merelaeva kinnistamiseks esitatavad andmed
§ 43 Siseveelaeva kinnistamiseks esitatavad andmed
§ 44 Ehitatava mere- ja siseveelaeva või ehitatava teisaldatava ujuvvahendi kinnistamiseks esitatavad andmed
§ 45 Teisaldatava ujuvvahendi kinnistamiseks esitatavad andmed
§ 46 Kinnistamiseks esitatavad dokumendid
§ 461 Tõend kinnistamisavalduse vastuvõtmise kohta
§ 47 Laevakinnistusraamatusse kantavad andmed
§ 48 Välismaal registreeritud laev
§ 49 Ehitatavate laevade registrisse kantud laev
§ 50 Vastuväide kinnistamisele
§ 51 Teated kohtule
§ 52 Teatamise kohustus
§ 53 Vastutus andmete esitamata jätmise või valeandmete esitamise eest
§ 54 Laevakinnistusraamatusse kantud andmete parandamine
§ 55 Laeva kustutamine laevakinnistusraamatust
§ 56 Ehitatava laeva laevakinnistusraamatust kustutamine
§ 57 Kustutamine ametikohustustest tulenevalt
§ 58 Määruse tegemise tähtaeg
§ 59 Laevakinnistusregistriosa sulgemine
§ 60 Veeteede Ameti informeerimine
3 Õiguste kinnistamine
§ 61 Omaniku vahetus
§ 62 Mitme laeva koormamine
4 Laevakinnistusraamatu sisu
§ 63 Laevakinnistusraamatu koosseis
§ 64 Laevakinnistusregister
§ 65 Laevakinnistusregistriosa pealkiri
§ 66 Laevaregistri laevakinnistusregistriosa esimene jagu
§ 67 Laevaregistri laevakinnistusregistriosa teine jagu
§ 68 Laevaregistri laevakinnistusregistriosa kolmas jagu
§ 69 Ehitatavate laevade registri laevakinnistusregistriosa esimene jagu
§ 70 Ehitatavate laevade registri laevakinnistusregistriosa teine jagu
§ 71 Ehitatavate laevade registri laevakinnistusregistriosa kolmas jagu
§ 72 Laevakinnistusregistri asendusosa
§ 73 Laevakinnistusregistri sisujuht
§ 74 Laevakinnistuspäevik
§ 75 Laevatoimik
§ 76 Laevakinnistusraamatu säilitamine
§ 77 Laevakinnistusraamatu pidamise kord
§ 771 Laevakinnistusraamatu vastutav ja volitatud töötleja
8 VÄIKELAEVAREGISTER
9 ESIMENE JA TEINE LAEVAPERETA PRAHITUD LAEVADE REGISTER
§ 89 Laevapereta prahitud laeva alluvus Eesti Vabariigi õiguskorrale
§ 90 Esimese ja teise laevapereta prahitud laevade registri avalikkus
§ 91 Veeteede Ameti pädevus
§ 911 Õigus registreerida laev esimeses ja teises laevapereta prahitud laevade registris
§ 92 Laevapereta prahitud laeva registreerimiseks ning registreeringu pikendamiseks esitatavad andmed ja dokumendid
§ 921 Laeva tehniline lisaülevaatus enne registrisse kandmise otsuse tegemist
§ 922 Laeva registreerimiseks ja registreeringu pikendamiseks riigilõivu ning registritasu tasumine
§ 923 Registritasu
§ 924 Registritasuga hõlmatavad ülevaatused ja täiendavad tasud
§ 925 Registritasu määrad
§ 93 Esimesse ja teise laevapereta prahitud laevade registrisse kantavad andmed ning laevatoimikusse võetavad dokumendid
§ 931 Laevapereta prahitud laeva registreerimine ja laevapereta prahitud laeva ajutine liputunnistus
§ 94 Otsuse tegemine
§ 96 Laeva kustutamine esimesest ja teisest laevapereta prahitud laevade registrist prahtija algatusel
§ 961 Laeva kustutamine esimesest ja teisest laevapereta prahitud laevade registrist registripidaja algatusel
§ 962 Otsuse tegemine
§ 97 Esimese ja teise laevapereta prahitud laevade registri eesmärk, vastutav töötleja ning registri põhimäärus
§ 971 Laeva kapteni poolt laeva nime teatamata jätmine
§ 972 Laeva identifitseerimisnõuete rikkumine
§ 973 Laeval Eesti riigilipu kandmise nõude rikkumine
§ 974 Menetlus
§ 98 Seaduse rakendamine
§ 99 Registerpantide ümberregistreerimine
§ 100 Registerpantidest teatamine
§ 1001 Laevakinnistusraamatu pidamise üleandmine
§ 1002 Laeva registrinumber
§ 1003 Kannete ümberpaigutamine registriosa jagudes
§ 1004 Andmete kontrollimine laevakinnistusraamatu üleandmisel
§ 1005 Riigi vastutus
§ 1006 Laevakinnistusraamatu andmetega tutvumine
§ 1007 Laevakinnistusraamatu tõendi väljastamine
§ 1008 Registrikannete ja lipudokumentide kehtivus
§ 1009 Vastutava isiku määramine ja registrisse kandmine
§ 10010 Laevapereta prahitud laevade registri ümberkujundamine esimeseks laevapereta prahitud laevade registriks
RT I, 28.02.2020, 13
Vastu võetud 11.02.1998
RT I 1998, 23, 321
jõustumine 01.07.1998, osaliselt 22.03.1998. a.
13.01.1999 RT I 1999, 10, 149 15.02.1999
15.01.2003 RT I 2003, 13, 66 20.02.2003, osaliselt 01.05.2004
12.05.2005 RT I 2005, 31, 227 01.07.2005
16.05.2005 RT I 2005, 39, 308 01.01.2006
05.12.2013 RT I, 23.12.2013, 1 01.01.2014, osaliselt 01.01.2015 ja 01.01.2020
11.06.2014 RT I, 21.06.2014, 8 01.01.2015, osaliselt 01.07.2014 ja 03.02.2015
1. osa LAEVA LIPUÕIGUS
1. peatükk EESTI RIIGILIPU KANDMINE
§ 1. Kohustus kanda riigilippu
(1) Eesti riigilippu kannab laev, mille omanik või laevapereta prahitud laeva prahtija (edaspidi prahtija) on Eesti Vabariik, kohalik omavalitsusüksus või muu avalik-õiguslik juriidiline isik.
(2) [Kehtetu - RT I, 04.03.2019, 1 - jõust. 01.07.2020, jõustumisaeg muudetud [RT I, 28.02.2020, 2]]
(3) [Kehtetu - RT I, 04.03.2019, 1 - jõust. 01.07.2020, jõustumisaeg muudetud [RT I, 28.02.2020, 2]]
§ 2. Õigus kanda riigilippu
(1) Eesti riigilippu võib kanda merelaev, mille omanik või prahtija on:
1) Eesti kodanik või
2) Eestis registreeritud eraõiguslik juriidiline isik.
(2) Ühises omandis olev merelaev võib kanda Eesti riigilippu, kui suurem osa merelaevast kuulub käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikule või isikutele.
(21) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud isikutele antud õigus laieneb ka Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi (edaspidi lepinguriik) kodanikule ning lepinguriigi õiguse järgi registreeritud eraõiguslikule juriidilisele isikule, kelle asukoht ja tegevuskoht on lepinguriigis, tingimusel, et tal on:
1) Eestis tegevuskoht, kusjuures tegevuskohaks ei loeta laeva ennast, või
2) Eestis tegevuskohta omav vastutav isik käesoleva seaduse § 42 tähenduses.
(22) Lisaks käesolevas paragrahvis sätestatud Eesti riigilipu kandmise õigusele võib laev Eesti riigilippu kanda ka muul seaduses sätestatud juhul.
(4) Eesti riigilipu kandmise õigust ei anta laevale, mis on kantud Euroopa Liidu Nõukogu asjakohase määrusega nende laevade loetellu, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga.
§ 21. Kohustus heisata Eesti riigilipp ahtrilipuna
Laeval, millele on väljastatud Eesti lipudokument, on kohustus sadamasse sisenedes ja sadamast väljudes heisata Eesti riigilipp ahtrilipuna.
§ 3. Eesti laeva kapten
(1) Eesti riigilippu kandva kohalikku rannasõitu või Eesti sadamast regulaarreise tegeva merelaeva kapteniks võib olla ainult Eesti kodanik või lepinguriigi kodanik.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud Eesti riigilippu kandva merelaeva kapteniks võib olla ka lõikes 1 nimetamata riigi kodanik, kui see riik annab Eesti kodanikele riikidevahelise lepinguga samasuguse õiguse.
§ 4. Eesti omanik ja osanik ning nendega võrdsustatud välismaised isikud
[Kehtetu - RT I, 04.03.2019, 1 - jõust. 01.07.2020, jõustumisaeg muudetud [RT I, 28.02.2020, 2]]
§ 41. Volitatud esindaja registritoimingutes
(1) Laeva omanikku või prahtijat võib käesoleva seaduse 1. osa 2. peatükis, 2. osa 7. peatüki 2. jaos ja 2. osa 9. peatükis nimetatud registritoimingu tegemisel või laeva lipudokumendi vastuvõtmisel esindada volitatud esindaja.
(2) Volitatud esindaja määramist tõendatakse notariaalselt kinnitatud volikirjaga. Volikiri tuleb esitada enne toimingu tegemist. Käesoleva seaduse tähenduses loetakse digitaalallkirjastatud volikiri võrdseks notariaalselt kinnitatud volikirjaga.
§ 42. Vastutav isik
(1) Vastutav isik on isik, kes vastutab Eestis laevale kehtivatest tehnilistest, sotsiaalsetest ja halduslikest nõuetest kinnipidamise eest ning kes vastab meresõiduohutuse seaduse mõistes reederile kehtestatud nõuetele.
(2) Vastutav isik vastab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimustele, kui:
1) tal on Veeteede Ameti väljastatud kehtiv meresõiduohutuse seaduse § 6 lõikes 12 nimetatud vastavuse tunnistus (DOC) või
2) ta esitab enda kirjaliku kinnituse tingimustele vastavuse kohta, kui käesoleva lõike punktis 1 nimetatud tunnistuse olemasolu ei ole 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel kohaselt nõutav.
(3) Laevakinnistusraamatusse või laevapereta prahitud laevade registrisse kantud laeval peab olema vastutav isik.
(4) Vastutavat isikut ei pea olema:
1) merelaeval, mille kogupikkus on kuni 24 meetrit;
2) riigihaldusülesandeid täitval laeval;
3) siseveelaeval ja teisaldataval ujuvvahendil;
4) ehitataval laeval või ehitataval teisaldataval ujuvvahendil;
5) laevakinnistusraamatusse kantud laeval, mis on välja prahitud.
(5) Esimesse laevapereta prahitud laevade registrisse kantud laeva vastutaval isikul peab tegevuskoht olema Eestis, kusjuures tegevuskohaks ei loeta laeva ennast.
(6) Kui laevakinnistusraamatusse kantud laeva omanikul ei ole Eestis elukohta või tegevuskohta, peab laeva vastutaval isikul olema Eestis tegevuskoht.
(7) Vastutava isiku määramist tõendatakse notariaalselt kinnitatud volikirjaga. Käesoleva seaduse tähenduses loetakse digitaalallkirjastatud volikiri võrdseks notariaalselt kinnitatud volikirjaga.
(8) Veeteede Ameti väljastatud teade loetakse käesoleva seaduse §-des 1 ja 2 nimetatud isikule kättetoimetatuks, kui see on edastatud vastutavale isikule.
§ 5. Merelaev ja siseveelaev
(1) Merelaev on laev, mis on mõeldud kasutamiseks meresõidus.
(2) Siseveelaev on laev, mis on mõeldud sõiduks siseveel.
[RT I 2005, 31, 227 - jõust. 01.07.2005]
§ 6. Siseveelaeva lipuõigus
Kui siseveelaev ületab Eesti riigipiiri, peab ta Eesti riigilipu kandmiseks vastama käesolevas seaduses merelaevadele Eesti riigilipu kandmise õiguse saamiseks esitatavatele tingimustele.
§ 7. Keeld kasutada registreerimata laeva
Registreerimata laeva kasutamine on keelatud.
§ 8. Tõendamiskohustus
Laeva omanik või laevapereta prahtija on kohustatud tõendama asjaolusid, mis on nende laeval Eesti riigilipu kandmise lubamise alus.
§ 81. Haldusmenetluse seaduse kohaldamine
Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi. Laevakinnistusraamatu menetlusele haldusmenetluse seadust ei kohaldata.
[RT I 2003, 13, 66 - jõust. 20.02.2003]
2. peatükk LIPUDOKUMENDID
§ 9. Lipudokumendi liigid, lipudokumendi sisu ja Eesti riigilipu heiskamine
(1) Lipudokumendid on merelaevatunnistus, liputunnistus, siseveelaevatunnistus, laevapilet, laevapereta prahitud laeva liputunnistus ja ajutine liputunnistus.
(2) Lipudokument tõendab, et laeval on lubatud kanda Eesti riigilippu.
(3) Lipudokumendis peab olema viide seadusesättele, mille järgi on laeval lubatud kanda Eesti riigilippu.
(4) Enne lipudokumendi väljastamist ei ole lubatud laeval Eesti riigilippu heisata.
§ 10. Lipudokumentide väljastamine
(1) Merelaevatunnistuse ja siseveelaevatunnistuse väljastab Veeteede Amet või notar laevakinnistusraamatusse kantud mere- ja siseveelaevadele. Laevapilet väljastatakse riigihaldusülesandeid täitvatele laevadele.
(11) Laevapereta prahitud laeva liputunnistuse väljastab Veeteede Amet laevapereta prahitud laevade registrisse kantud laevale.
(2) Kui laev, mis vastavalt käesoleva seaduse §-le 1 või 2 peab kandma või võib kanda Eesti riigilippu, viibib välismaal ning laeva omanikul ei ole võimalik esitada taotlust lipudokumendi saamiseks Eestis või taotlus on seotud liiga suure finants- või ajakuluga, väljastab välisesinduse konsulaarametnik laeva omaniku taotlusel laeva kohta ajutise liputunnistuse. Välisesinduse konsulaarametnik edastab ajutise liputunnistuse koopia ning selle aluseks olnud dokumentide koopiad otsekohe Veeteede Ametile ja laevakinnistusraamatut pidavale kohtule. Välisesinduse konsulaarametniku väljastatud ajutine liputunnistus kehtib kuni alalise lipudokumendi väljastamiseni, kuid mitte üle kuue kuu.
(3) Käesoleva seaduse § 23 lõikes 1 ja § 931 lõikes 1 nimetatud asjaolude ilmnemise korral väljastab ajutise liputunnistuse Veeteede Amet.
(4) Ajutise liputunnistuse taotlemisel tuleb esitada samad andmed, mis esitatakse laeva kinnistamisel.
§ 11. Merelaevatunnistus ja siseveelaevatunnistus
Merelaevatunnistus ja siseveelaevatunnistus sisaldavad kogu laevakinnistusregistriosa sisu.
§ 12. Kanded merelaevatunnistuses ja siseveelaevatunnistuses
Laevakinnistusraamatusse tehtud kanded tuleb viivitamatult märkida merelaevatunnistusele või siseveelaevatunnistusele.
§ 13. Liputunnistus
(1) Merelaeva omaniku taotlusel väljastatakse lisaks merelaevatunnistusele liputunnistus, milles on § 42 lõike 1 punktides 1 kuni 7 ettenähtud andmed.
(2) Liputunnistuse taotluse läbivaatamise eest tuleb tasuda riigilõivu.
[RT I, 04.03.2019, 1 - jõust. 01.07.2020, jõustumisaeg muudetud [RT I, 28.02.2020, 2]
§ 131. Laevapereta prahitud laeva liputunnistus
(1) Laevapereta prahitud laevade registris registreeritud laevale (edaspidi laevapereta prahitud laev) väljastatud laevapereta prahitud laeva liputunnistusele kantakse järgmised andmed:
1) käesoleva seaduse § 42 lõike 1 punktides 1‒7 nimetatud andmed, välja arvatud laeva peajõuseadme tüüp, laeva ehituskoht ja ühise omandi osade suurus;
2) laeva pikkus, laeva laius ja laeva parda kõrgus;
3) prahtija nimi, isiku- või registrikood ja elu- või asukoht;
4) laeva algregistririik;
5) viide käesoleva seaduse sättele, mille alusel liputunnistus on välja antud;
6) liputunnistuse kehtivusaeg, selle väljaandmise kuupäev ja koht.
(2) Laevapereta prahitud laeva liputunnistusele kantakse märge, et laev on kantud laevapereta prahitud laevade registrisse ja seda ei saa selles registris koormata piiratud asjaõigusega.
(3) Allprahtimise korral väljastatakse laevale uus laevapereta prahitud laeva liputunnistus ning sellele kantakse täiendavalt laevapereta prahitud laeva allprahtija andmed ja allprahilepingu tähtaeg.
(4) Laevapereta prahitud laeva liputunnistuse taotluse läbivaatamise eest tuleb tasuda riigilõivu.
§ 14. Ajutised liputunnistused
(1) Ajutisel liputunnistusel on käesoleva seaduse § 131 lõike 1 punktides 1, 2, 5 ja 6 nimetatud andmed.
(2) Laevapereta prahitud laeva ajutisel liputunnistusel on käesoleva seaduse § 131 lõikes 1 nimetatud andmed.
(3) Paragrahvi 23 järgi väljastatud ajutine liputunnistus peab sisaldama märget, et tunnistus on väljastatud esimeseks üleviimisreisiks. Ajutisele liputunnistusele tuleb märkida reisi marsruut ja planeeritav kestus.
(4) Käesoleva seaduse § 10 lõike 2 ja § 23 lõike 1 alusel väljastatud ajutisele liputunnistusele laeva registreerimisnumbrit ei kanta.
(5) Käesoleva seaduse § 24 lõikes 1 nimetatud laevale väljastatud ajutine liputunnistus peab lisaks samas lõikes nimetatud andmetele sisaldama viidet välislepingule, millest tuleneb Eesti riigilipu kandmise õigus.
(6) Ajutise liputunnistuse taotluse läbivaatamise eest tuleb tasuda riigilõivu.
§ 15. Väikelaevatunnistus
[Kehtetu - RT I 2005, 31, 227 - jõust. 01.07.2005]
§ 16. Laevapilet
Laevapileti vormi ja selle väljastamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
§ 17. Korduv lipudokument
(1) Korduv lipudokument väljastatakse juhul, kui lipudokumendile kantud andmed on muutunud. Korduva lipudokumendi taotlemisel tuleb esitada kirjalik avaldus ja tagastada esialgne lipudokument.
(11) Kui esialgse laevapereta prahitud laeva lipudokumendi kohene tagastamine on laeva sõidusolemise tõttu raskendatud, võib prahtija vastavasisulise kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis avalduse esitamisel ja Veeteede Ameti nõusoleku saamisel tagastada registripidajale lipudokumendi kahe kuu jooksul kehtetuks muutumisest arvates.
(2) Korduv lipudokument väljastatakse ka juhul, kui esialgne lipudokument on hävinud, kadunud või kasutamiskõlbmatuks muutunud. Korduva lipudokumendi taotlemisel peab avalduses kirjalikult kinnitama esialgse lipudokumendi hävimist või põhistama selle kadumist või tagastama kasutamiskõlbmatuks muutunud lipudokumendi, mis kriipsutatakse kahe punase diagonaaljoonega läbi ja mida säilitatakse laevatoimikus.
(3) Korduva lipudokumendi kehtivusaeg jääb samaks esialgse lipudokumendi kehtivusajaga.
(4) Korduva lipudokumendi taotluse läbivaatamise eest tuleb tasuda riigilõivu.
§ 18. Lipudokumendi vorm
(1) Lipudokument on eesti ja inglise keeles.
(2) Merelaevatunnistuse, liputunnistuse ja siseveelaevatunnistuse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(3) Laevapereta prahitud laeva liputunnistuse ja ajutise liputunnistuse vormid kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Lipudokumendi vormi kehtestamisel võib näha ette lipudokumendi täiendamise käesoleva seaduse §-des 11, 13 ja 14 nimetamata andmetega.
3. peatükk TEISE RIIGI RIIGILIPU KANDMINE
§ 19. Keeld kanda teise riigi riigilippu
(1) Merelaev, mis käesoleva seaduse § 1 järgi peab kandma Eesti riigilippu, ei või kanda teise riigi riigilippu ahtris.
(2) Laev, mille kohta on väljastatud lipudokument, ei või kanda teise riigi riigilippu.
§ 20. Luba kanda teise riigi riigilippu
(1) Kui merelaev, mis on kantud laevakinnistusraamatusse, antakse laevapereta prahilepingu alusel vähemalt üheks aastaks teisele isikule (prahtijale) tema nimel kasutamiseks, annab Veeteede Amet omaniku taotlusel loa laeva kandmiseks mõne teise riigi registrisse, kui see on vastava riigi seaduse kohaselt lubatud. Sellise loa maksimaalne kehtivus on kaks aastat. Luba võib omaniku taotlusel ühe aasta kaupa pikendada.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud loa kehtivuse ajal on keelatud kanda laeval Eesti riigilippu ahtrilipuna.
§ 21. Teise riigi riigilipu kandmise loa taotlemine ja väljastamine
(1) Teise riigi riigilipu kandmise loa taotlemisel peab laeva omanik esitama Veeteede Ametile järgmised eesti- või ingliskeelsed või ametliku või kinnitatud eesti- või ingliskeelse tõlkega dokumendid:
1) laevaomaniku notariaalselt kinnitatud või digitaalallkirjastatud avaldus;
2) laeva kirjalik prahileping;
3) välismaa laevaregistri nõusolek paralleelseks registreerimiseks;
4) liputunnistus, kui see on väljastatud.
(11) [Kehtetu - RT I, 04.03.2019, 1 - jõust. 01.07.2020, jõustumisaeg muudetud [RT I, 28.02.2020, 2]]
(12) Veeteede Amet väljastab teise riigi riigilipu kandmise loa viie tööpäeva jooksul nõuetekohase avalduse esitamisest arvates.
(13) Teise riigi riigilipu kandmise luba väljastatakse eesti ja inglise keeles.
(14) Veeteede Amet edastab teise riigi riigilipu kandmise loa hiljemalt loa andmisele järgneval tööpäeval laevakinnistusraamatu pidajale. Laevakinnistusraamatu pidaja teeb teise riigi riigilipu kandmise loa alusel laevakinnistusraamatusse laeva lipuõiguse märke.
(2) Teise riigi riigilipu kandmise luba jõustub alates laeva lipuõiguse märke tegemisest laevakinnistusraamatusse.
(3) Enne teise riigi riigilipu kandmise loa taotlemist peab laeva omanik laeva lipuõiguse märke tegemise eest tasuma riigilõivu.
§ 22. Teise riigi riigilipu kandmise õiguse lõppemine
(1) Teise riigi riigilipu kandmise õiguse tähtaja lõppemisel peab laeva omanik esitama laevakinnistusraamatu pidajale notariaalselt kinnitatud või digitaalallkirjastatud avalduse märke kustutamiseks laevakinnistusraamatust. Avaldusele tuleb lisada lipudokumendid ja tõend selle kohta, et laev on kustutatud või kustutatakse välisriigi laevaregistrist. Enne avalduse esitamist peab laeva omanik laeva lipuõiguse märke tegemise eest tasuma riigilõivu.
(2) Omanik võib taotleda märke kustutamist ka enne teise riigi riigilipu kandmise õiguse tähtaja lõppemist.
4. peatükk EESTI RIIGILIPU KANDMISE ÕIGUSE ANDMINE
§ 23. Eestis ehitatud laevad
(1) Eestis ehitatud laev, millele ei laiene käesoleva seaduse §-st 1 või 2 tulenev õigus, võib kanda Eesti riigilippu esimese üleviimisreisi ajal Veeteede Ameti väljastatud ajutise liputunnistuse alusel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ajutise liputunnistuse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 24. Välismaa laeva õigus kanda Eesti riigilippu
(1) Laev, millele ei laiene käesoleva seaduse §-st 1 või 2 tulenev õigus, võib kanda Eesti riigilippu välislepingu alusel.
(2) Vähemalt 12-meetrise üldpikkusega merelaev võib laeva prahtija taotlusel Veeteede Ameti väljastatud laevapereta prahitud laeva liputunnistuse alusel kanda Eesti riigilippu, kui:
1) laeva prahtija kuulub käesoleva seaduse § 1 lõikes 1 või § 2 lõigetes 1‒22 loetletud isikute ringi;
2) laev on prahitud ilma laevapereta oma nimel kasutamiseks;
3) laeva omanik on nõus lipu vahetamisega;
4) laeva suhtes kehtinud õigus ei keela Eesti riigilipu kandmist.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel väljastatud laevapereta prahitud laeva liputunnistus on tähtajaline dokument ja see kehtib kuni kaks aastat. Laeva registreerimist ja laevapereta prahitud laeva liputunnistust võib prahtija taotlusel kuni kahe aasta kaupa pikendada. Pikendamisel väljastatakse uus lipudokument.
§ 241. Laeva allprahtimine
(1) Laeva allprahtimine on lubatud, kui see lisaks käesoleva seaduse §-s 24 sätestatule vastab järgmistele tingimustele:
1) allprahtimine on lubatud prahilepinguga;
2) allprahtija vastab käesoleva seaduse § 1 lõikes 1 või § 2 lõigetes 1‒22 nimetatud tingimustele;
3) allprahileping lõpeb hiljemalt prahilepingu lõppemisel;
4) allprahtimine kantakse esimesse või teise laevapereta prahitud laevade registrisse.
(2) Allprahilepingu lõppemisel peab allprahtija tagastama lipudokumendi prahtijale.
(3) Käesolevas seaduses sätestatut kohaldatakse ka järgnevate allprahtimiste korral.
5. peatükk LAEVA IDENTIFITSEERIMINE
§ 25. Laeva nimi
(1) Laeval peab olema nimi. Nime annab laevale laeva omanik või prahtija. Laeva nimi peab selgelt erinema Eestis registreeritud teiste laevade nimedest, välja arvatud juhul, kui laev kantakse Eesti laevapereta prahitud laevade registrisse ja kui prahtija esitab kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis kinnituse, et laeva algregistririik või prahtimisleping ei võimalda laeva nime muuta. Laeva nimi ei või olla vastuolus heade kommetega.
(2) Laeva nimes ei tohi kasutada sõna „Eesti” ega selle võõrkeelseid vasteid. Laeva nimi peab olema kirjutatud eesti-ladina tähestikus.
(3) Laeva registreerija võib laeva registrissekandmisest motiveeritult keelduda, kui laeva nimi ei vasta seaduse nõuetele. Keeldumise korral antakse laeva omanikule tähtaeg laeva nime kooskõlla viimiseks seaduse nõuetega.
(4) [Kehtetu - RT I, 04.03.2019, 1 - jõust. 01.07.2020, jõustumisaeg muudetud [RT I, 28.02.2020, 2]]
(5) Laeva nimi kantakse laevale valdkonna eest vastutava ministri kinnitatud korras.
(6) Eestis registreeritud laevanimede nimekirja peab Veeteede Amet. Laeva omanik või prahtija kooskõlastab Veeteede Ametiga laevale antava või muudetava nime. Veeteede Amet ei kooskõlasta laeva nime, mis ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimustele.
(7) Laeva omanik või prahtija võib esitada Veeteede Ametile avalduse laeva nime enda nimel hoidmiseks, kui ta soovib laeva selle nimega Eesti laevaregistris registreerida. Laeva nimi tuleb enne kooskõlastada Veeteede Ametiga. Laeva nime hoitakse laeva omaniku või prahtija nimel kolm aastat nime kooskõlastamise päevast arvates. Veeteede Amet väljastab sellekohase tunnistuse. Enne laeva nime hoidmise ja sellekohase tunnistuse väljastamise avalduse esitamist peab laeva omanik või prahtija tasuma Veeteede Ametile 250 eurot.
§ 26. Kalalaeva pardanumber
Kalalaevale antakse alaline kordumatu pardanumber. Kalalaevade pardanumbri moodustamise ja laevale kandmise juhendi kinnitab valdkonna eest vastutav minister.
§ 27. Kodusadam
(1) Laeva kodusadam on sadam, mille kaudu laeva meresõiduks peamiselt kasutatakse. Eesti riigilippu kandva laeva kodusadam võib olla ainult Eesti sadam.
(11) Laeva kodusadamaks märgitakse selle asula nimi, kus sadam paikneb.
(2) Kui Eesti riigilippu kandval laeval ei ole kodusadamat Eestis, siis loetakse selle laeva kodusadamaks Tallinn.
(3) Kodusadama nimi kantakse laevale valdkonna eest vastutava ministri kinnitatud korras.
§ 28. Laeva registrinumber
(1) Laevale antakse registreerimisel alaline kordumatu registrinumber.
(2) Laeva identifitseerivaks tunnuseks on ka Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) registrinumber, kui see on laevale antud.
(3) Veeteede Ameti poolt peetavate laevaregistrite registrinumbrite moodustamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Laevakinnistusraamatu registrinumbrite moodustamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 29. Laeva kutsung
Laeva kutsung antakse laevale laeva raadioloa väljastamisel.
2. osa LAEVAREGISTRID
6. peatükk ÜLDSÄTTED
§ 30. Eesti laevaregistrid
Laevade ja ehitatavate laevade kohta peetakse eraldi registrit. Laevaregister ja ehitatavate laevade register moodustavad laevakinnistusraamatu. Samuti peetakse eraldi registreid laevapereta prahitud laevade kohta.
§ 31. Laevaregister
(1) Laevaregistrisse kantakse merelaev, mis käesoleva seaduse § 1 või 2 järgi peab kandma või võib kanda Eesti riigilippu ning mille üldpikkus on vähemalt 12 meetrit. Samuti kantakse laevaregistrisse vähemalt 12-meetrise üldpikkusega siseveelaev, mille omanik on füüsiline isik elukohaga Eestis või Eestis registreeritud eraõiguslik juriidiline isik või Eestis asutatud avalik-õiguslik juriidiline isik. Purjejahtlaev või kaater tuleb kanda laevaregistrisse, kui tema üldpikkus on vähemalt 24 meetrit.
(2) Omaniku soovil võib laevaregistrisse kanda ka merelaeva ja siseveelaeva, mis on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud üldpikkusest lühem.
§ 32. Ehitatavate laevade register
(1) Ehitatavate laevade registrisse kantakse Eestis ehitatav mere- või siseveelaev või teisaldatav ujuvvahend ning Eestis asuv teisaldatav ujuvvahend.
(2) Ehitatav mere- või siseveelaev peab oma eeldatavate tehniliste näitajate poolest olema pärast valmimist sobiv laevaregistrisse kandmiseks.
(3) Ehitatav mere- või siseveelaev kantakse ehitatavate laevade registrisse hetkest, mil kiil on maha pandud ja ehitis on püsivalt nime või numbriga tähistatud. Sama kehtib ka ehitatava teisaldatava ujuvvahendi suhtes.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmeid tõendab Veeteede Amet.
(5) Käesoleva seaduse ja laeva asjaõigusseaduse sätted, mis käivad ehitatavate laevade kohta, kehtivad ka teisaldatavate ujuvvahendite kohta.
§ 33. Väikelaevaregister
§ 34. Esimene ja teine laevapereta prahitud laevade register
(1) Veeteede Amet peab esimest laevapereta prahitud laevade registrit ja teist laevapereta prahitud laevade registrit.
(2) Esimesse laevapereta prahitud laevade registrisse kantakse prahtija soovil laev, mis vastab käesoleva seaduse § 24 lõikes 2 nimetatud tingimustele ja mille vastutaval isikul on tegevuskoht Eestis, kusjuures tegevuskohaks ei loeta laeva ennast.
(3) Teise laevapereta prahitud laevade registrisse kantakse prahtija soovil laev, mis vastab käesoleva seaduse § 24 lõikes 2 nimetatud tingimustele.
§ 35. Riigi ja kohaliku omavalitsusüksuse laev
Riigi või kohaliku omavalitsusüksuse laev registreeritakse või kinnistatakse ühes käesolevas seaduses nimetatud registris omaniku soovil, kui laev antakse teise isiku valdusse või kui laeva koormatakse asjaõigusega. Riigi laeva puhul registreeritakse lisaks käesolevas seaduses omaniku kohta sätestatud andmetele ka andmed riigivara valitseja ja volitatud asutuse kohta, kui viimane on määratud.
§ 36. Registritele esitatavate dokumentide vorm
(1) Laevu registreerivatele registritele esitatavad dokumendid tuleb esitada eesti keeles. Võõrkeelsed dokumendid tuleb esitada koos vandetõlgi tehtud tõlkega.
(11) Esimese või teise laevapereta prahitud laevade registri pidajale esitatavad dokumendid tuleb esitada eesti või inglise keeles. Muus võõrkeeles dokumendid tuleb esitada koos ametliku või kinnitatud eesti- või ingliskeelse tõlkega.
(2) Laevu registreerivatele registritele esitatakse dokumendi originaal või notariaalselt või ametlikult kinnitatud ärakiri, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti. Notariaalselt või ametlikult kinnitatud ärakiri võib olla elektrooniline. Sellisel juhul asendab kinnituse andnud isiku nime ja allkirja ning asutuse pitserit isiku digitaalallkiri või asutuse digitaalne tempel.
(3) Kui käesoleva seaduse kohaselt peab dokument olema notariaalselt kinnitatud, võib notari asemel dokumendil olevad allkirjad kinnitada välisriigi ametiisik, kellel on õigus tõestada allakirjutanu isikusamasust. Välisriigis kinnitatud dokument peab olema legaliseeritud või kinnitatud tunnistusega (apostilliga), kui välisleping ei sätesta teisiti, ning esitatud koos ametliku või kinnitatud eesti- või ingliskeelse tõlkega.
7. peatükk LAEVAKINNISTUSRAAMAT
§ 37. Kinnistusraamatuseaduse kohaldamine
(1) Laevakinnistusraamatu pidamisel kohaldatakse kinnistusraamatuseaduse sätteid niivõrd, kuivõrd käesolev seadus ei sätesta teisiti.
(2) Laevakinnistusraamatu pidamisel asub kinnistusregistri asemele laevakinnistusregister, kinnistuspäeviku asemele laevakinnistuspäevik ja kinnistustoimiku asemele laevatoimik.
(3) Elektroonilise laevakinnistusraamatu pidamisel on Veeteede Ametil samasugused õigused ja kohustused kui riigi maakatastri pidajal.
§ 38. Registriosa
Laevakinnistusraamatusse kantud laeva kohta avatakse iseseisev registriosa ja sellele antakse jooksvalt eraldi number (registrinumber). Registriosa loetakse laeva suhtes laevakinnistusraamatuks.
2. jagu Laeva kinnistamine
§ 39. Kinnistamise eeldus
(1) Laev ja ehitatav laev kinnistatakse, kui omanik esitab seaduses sätestatud tingimustel ja korras notariaalselt kinnitatud avalduse, milles ta taotleb kinnistamist.
(2) Ehitatava laeva kinnistamist võib taotleda ka isik, kes täitedokumendi alusel võib nõuda laeva realiseerimist või laevahüpoteegi kinnistamist.
(3) Käesolevas paragrahvis nimetatud kinnistamise eelduseks olevad dokumendid esitatakse laevakinnistusraamatu pidajale elektrooniliselt, posti teel või Veeteede Ameti kaudu.
§ 40. Merelaeva kinnistamine
§ 41. Siseveelaeva kinnistamine
Eestis alaliselt elav füüsiline isik ja Eestis registreeritud eraõiguslik juriidiline isik või Eestis asutatud avalik-õiguslik juriidiline isik on kohustatud talle kuuluva siseveelaeva kinnistama. See nõue ei kehti laeva kohta, mille üldpikkus on alla 12 meetri, purjejahtlaeva või kaatri puhul alla 24 meetri.
§ 411. Väikelaeva kinnistamine
Väikelaeva kinnistamisel laevaregistris kohalduvad meresõiduohutuse seaduses sätestatud väikelaeva registreerimisele kohalduvad nõuded.
§ 42. Merelaeva kinnistamiseks esitatavad andmed
(1) Merelaeva kinnistamiseks tuleb esitada järgmised dokumendid või dokumendid, mis sisaldavad järgmisi andmeid:
1) laeva nimi, number või muu tunnuseks olev tähis;
2) laeva peajõuseadme tüüp, laeva tüüp kasutusala järgi ja kere põhimaterjal;
3) kodusadam;
4) ehituskoht ja -aasta ning ehitaja;
5) kutsungsignaal;
6) Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) registrinumber, kui see nähtub mõõdukirjast või muust vastavast dokumendist, ametliku mõõtmise tulemus ja masinate võimsus;
7) omaniku või ühiste omanike andmed ja ühise omandi osade suurus ning riigi laeva puhul andmed riigivara valitseja ja volitatud asutuse kohta, kui viimane on määratud;
71) vastutava isiku olemasolul tema andmed ja kontaktandmed, vastutava isiku volitust tõendav dokument koos käesoleva seaduse § 42 lõikes 2 nimetatud tunnistuse numbri või kinnitusega, kirjalik kinnitus isiku Eestis tegevuskoha omamise kohta, välja arvatud juhul, kui merelaeva omanikul, sealhulgas ühisel omanikul, on Eestis tegevuskoht, ja vastutava isiku digitaalallkirjastatud või notariaalselt kinnitatud nõusolek tema kandmiseks laevakinnistusraamatusse vastutava isikuna, välja arvatud juhul, kui vastutava isiku ülesandeid täidab laeva omanik ise;
8) omandi saamise õiguslik alus, mis tuleb tõendada;
9) Eesti riigilipu kandmise õigust tõendavad asjaolud;
10) laevaühingu puhul disponent;
11) dokumendid, mis tõendavad laeva vastavust Eesti Vabariigis kehtestatud laevaohutusnõuetele;
12) ajutine liputunnistus, kui see on välja antud;
13) andmed riigilõivu tasumise kohta.
(2) Kui laeva ei ole siseriiklikult mõõdetud, siis piisab välismaal väljaantud mõõdukirja esitamisest.
§ 43. Siseveelaeva kinnistamiseks esitatavad andmed
Siseveelaeva kinnistamiseks tuleb esitada järgmised dokumendid või dokumendid, mis sisaldavad järgmisi andmeid:
1) laeva nimi, number või muu laeva tunnuseks olev tähis;
2) kere põhimaterjal;
5) laeva üldpikkus ja masinate võimsus;
6) omaniku andmed (omanikuks olemine tuleb tõendada ja mitme omaniku puhul tuleb näidata osade suurus), riigi puhul ka andmed riigivara valitseja ja volitatud asutuse kohta, kui viimane on määratud;
7) omandi saamise õiguslik alus, mis tuleb tõendada;
8) dokumendid, mis tõendavad laeva vastavust Eesti Vabariigis kehtestatud laevaohutusnõuetele;
§ 44. Ehitatava mere- ja siseveelaeva või ehitatava teisaldatava ujuvvahendi kinnistamiseks esitatavad andmed
(1) Ehitatava mere- või siseveelaeva või ehitatava teisaldatava ujuvvahendi kinnistamiseks tuleb esitada järgmised dokumendid või dokumendid, mis sisaldavad järgmisi andmeid:
1) ehitatava mere- või siseveelaeva või ehitatava teisaldatava ujuvvahendi nimi, number või muu tähis;
2) ehituskoht ja ehitaja;
3) omaniku andmed (omanikuks olemine tuleb tõendada), riigi puhul ka andmed riigivara valitseja ja volitatud asutuse kohta, kui viimane on määratud;
4) dokumendid, mis tõendavad, et valmimisel on merelaev või siseveelaev tehniliste näitajate poolest kõlblik laevaregistrisse kandmiseks;
5) andmed riigilõivu tasumise kohta.
(2) Kui ehitatava mere- või siseveelaeva või ehitatava teisaldatava ujuvvahendi omanik ei ole ehitaja, tuleb kinnistamiseks esitada ehitaja notariaalselt tõestatud kinnitus teise isiku omanikuks saamise asjaolude kohta.
§ 45. Teisaldatava ujuvvahendi kinnistamiseks esitatavad andmed
Teisaldatava ujuvvahendi kinnistamiseks tuleb esitada järgmised dokumendid või dokumendid, mis sisaldavad järgmisi andmeid:
1) teisaldatava ujuvvahendi nimi, number või muu tähis (tuleb märkida, et tegemist on teisaldatava ujuvvahendiga);
2) asukoht;
3) ehituskoht;
4) omaniku andmed (omanikuks olemine tuleb tõendada), riigi puhul ka andmed riigivara valitseja ja volitatud asutuse kohta, kui viimane on määratud;
5) omandi tekkimise alus, mis tuleb tõendada;
6) dokumendid, mis tõendavad teisaldatava ujuvvahendi vastavust Eesti Vabariigis kehtestatud ohutusnõuetele;
7) andmed riigilõivu tasumise kohta.
§ 46. Kinnistamiseks esitatavad dokumendid
Laeva või ehitatava laeva kinnistamiseks esitatavate laevatehniliste ja laevaohutusalaste dokumentide täpse loetelu kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
§ 461. Tõend kinnistamisavalduse vastuvõtmise kohta
(1) Kinnistamisavalduse vastuvõtmisel väljastab kinnistusosakond või Veeteede Amet avaldaja soovil tõendi, mis kinnitab avalduse vastuvõtmist.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tõendi võib avaldaja soovil väljastada ka inglise keeles.
(3) Elektroonilise laevakinnistusraamatu infosüsteemi esitatud kinnistamisavalduse kohta saadetakse selle esitajale automaatne vastuvõtukinnitus. Automaatne vastuvõtukinnitus ei ole esitatud dokumendi tehnilise ja õigusliku korrektsuse tunnustamise alus.
§ 47. Laevakinnistusraamatusse kantavad andmed
(1) Laevakinnistusraamatusse tuleb kanda käesoleva seaduse § 42 lõike 1 punktides 1 kuni 7 ja 10, § 43 punktides 1 kuni 6, § 44 lõike 1 punktides 1 kuni 3 ning § 45 punktides 1 kuni 4 nimetatud andmed, samuti vastutava isiku andmed ja kontaktandmed, mõõdukirja tähistus ja laeva kinnistamise kuupäev.
(2) Merelaeva või käesoleva seaduse §-s 6 nimetatud tingimuste esinemise korral siseveelaeva kinnistamisel tuleb laevakinnistusraamatusse kanda ka viide seadusesättele, mille järgi laeval on lubatud kanda Eesti riigilippu. Merelaeva puhul tuleb laevakinnistusraamatusse kanda ka laevale antud kutsungsignaal.
(3) Kui käesoleva seaduse § 20 lõike 1 järgi on lubatud merelaeval kanda mõne muu riigi lippu, tuleb laevakinnistusraamatusse kanda märge, et laeval ei ole selle loa kehtivuse jooksul lubatud kanda Eesti riigilippu. Loa kehtetuks tunnistamisel tuleb märkida, et laeval on taas lubatud kanda Eesti riigilippu.
(4) Ehitatava laeva puhul tuleb laevakinnistusraamatusse kanda viide käesoleva seaduse § 44 lõikes 2 nimetatud ja Veeteede Ameti poolt vastavalt käesoleva seaduse § 32 lõikele 4 väljastatud dokumendile.
(5) Laevakinnistusraamatusse kantakse isiku nimi koos Eesti isikukoodiga, selle puudumisel kantakse välismaine isikukood või seda asendav muu tunnus ning sünniaeg (päev, kuu, aasta). Juriidilise isiku nimi kantakse laevakinnistusraamatusse koos registrikoodi või registreerimisnumbriga, kui isik kuulub registrisse kandmisele.
(6) Laevakinnistusraamatusse kantakse järgmised kontaktandmed:
1) juriidilise isiku asukoha aadress või füüsilise isiku asukoha või elukoha aadress;
2) telefoninumber koos suunakoodiga;
3) e-posti aadress.
§ 48. Välismaal registreeritud laev
(1) Laeva omanik on kohustatud tagama laeva välisriigi laevaregistrist kustutamise 15 päeva jooksul, alates laeva kandmisest laevakinnistusraamatusse, ning tõendama seda kohtule.
(2) Kohus võib kontrollimist vajavate asjaolude selgitamiseks teha järelepärimisi välisriigi registripidajale.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustuste täitmata jätmise korral kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-s 601 sätestatut.
§ 49. Ehitatavate laevade registrisse kantud laev
(1) Kui ehitatavate laevade registris kinnistatud laev on valminud, siis peab laeva omanik taotlema kas laeva ehitatavate laevade registrist kustutamist või kinnistamist laevaregistris.
(2) Ehitatavate laevade registris kinnistatud laeva kinnistamisel laevaregistris kantakse laevahüpoteegid üle koos laevaga ning nad säilivad senisel järjekohal.
§ 50. Vastuväide kinnistamisele
Kui enne laeva kinnistamist on keegi teine isik esitanud vastuväite laeva kinnistamise kohta põhjendusega, et tema on laeva omanik, siis võib kohus teha laeva kinnistamisel laevakinnistusregistriossa vastuväite kohta märke.
§ 51. Teated kohtule
(1) Kohtule tuleb viivitamata teatada muutustest laevakinnistusraamatusse kantud andmetes, mis ei ole kanneteks asjaõiguse tähenduses.
(2) Viivitamata tuleb teatada muutustest asjaoludes, mille alusel laev kannab Eesti riigilippu. Samuti tuleb teatada muutustest asjaoludes, mille alusel on väljastatud luba kanda mõne muu riigi riigilippu.
(3) Kui laev on hukkunud või loetud hukkunuks või kui ta on muutunud kasutamiskõlbmatuks või kaotanud õiguse kanda Eesti riigilippu, tuleb sellest viivitamata teatada kohtule.
(4) Ehitatava laeva puhul tuleb viivitamata teatada laeva valmimisest.
(5) Esitatud andmed tuleb tõendada.
§ 52. Teatamise kohustus
(1) Käesoleva seaduse §-s 51 nimetatud andmete esitamise ja muutustest teatamise kohustus on:
1) laeva omanikul;
2) ühistel omanikel või, kui laevakinnistusraamatusse on kantud disponent, siis disponendil;
3) [kehtetu - RT I, 04.03.2019, 1 - jõust. 01.07.2020, jõustumisaeg muudetud [RT I, 28.02.2020, 2]]
4) juriidilisest isikust omaniku, ühise omaniku või disponendi korral selle seadusjärgsel esindajal.
(2) Kui käesoleva paragrahvi järgi on teatama kohustatud mitu isikut, siis piisab, kui teatab üks neist. Sama kehtib siis, kui juriidilist isikut on volitatud esindama mitu isikut.
§ 53. Vastutus andmete esitamata jätmise või valeandmete esitamise eest
[Kehtetu - RT I 2008, 59, 330 - jõust. 01.01.2009]
§ 54. Laevakinnistusraamatusse kantud andmete parandamine
Kui teatatakse muudatustest laevakinnistusraamatusse kantud andmetes, mis ei ole kanneteks asjaõiguse tähenduses, ja muudatused on küllaldaselt tõendatud, siis parandab kohus andmed laevakinnistusraamatus kandemäärust tegemata.
§ 55. Laeva kustutamine laevakinnistusraamatust
(1) Käesoleva seaduse § 51 lõikes 3 nimetatud asjaolude esinemise korral peab laeva omanik taotlema laeva kustutamist laevakinnistusraamatust.
(2) Siseveelaeva laevakinnistusraamatust kustutamist ei pea taotlema, kui see on kaotanud õiguse kanda Eesti riigilippu merelaevade kohta kehtiva lipuõiguse kohaselt.
(3) Laev, mille kinnistamine sõltub laevaomaniku tahtest, kustutatakse laevakinnistusraamatust lisaks käesoleva seaduse § 51 lõikes 3 nimetatud põhjustele ka laevaomaniku taotluse alusel.
(4) Laeva laevakinnistusraamatust kustutamiseks on vajalik puudutatud isikute notariaalselt kinnitatud nõusolek.
(5) Kui merelaev on kaotanud õiguse kanda Eesti riigilippu, kuid käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud nõusolekut ei ole saadud, tuleb laevaregistrisse teha märge, mille järgi see laev on kaotanud õiguse kanda Eesti riigilippu. Märge on võrdne laeva kustutamisega laevakinnistusraamatust, välja arvatud osas, mis puudutab piiratud asjaõigusi.
(6) Kui laevakinnistusraamatusse ei ole 30 aasta jooksul laeva kohta tehtud ühtegi kannet ja pärast Veeteede Ameti seisukoha ärakuulamist võib eeldada, et laeva ei ole enam olemas või teda ei kasutata enam laevana, kustutab kohus laeva laevakinnistusraamatust juhul, kui laev ei ole koormatud piiratud asjaõigusega.
(7) Laeva kustutamiseks laevakinnistusraamatust peab omanik esitama:
1) notariaalselt kinnitatud avalduse;
2) lipudokumendi;
3) dokumendid, mis tõendavad kustutamise aluseks olevaid asjaolusid;
4) puudutatud isikute notariaalselt kinnitatud nõusoleku;
(8) Kui laev kustutatakse laevakinnistusraamatust seetõttu, et laev kaotab omandi ülemineku tõttu õiguse kanda Eesti riigilippu, peab käesoleva paragrahvi lõike 7 punktis 1 nimetatud avaldus olema notariaalselt tõestatud.
§ 56. Ehitatava laeva laevakinnistusraamatust kustutamine
(1) Ehitatav laev kustutatakse laevakinnistusraamatust omaniku taotluse alusel.
(2) Omanik peab taotlema ehitatava laeva laevakinnistusraamatust kustutamist, kui see on hävinud või siirdunud välismaale.
(3) Kustutamiseks on vaja puudutatud isikute notariaalselt kinnitatud nõusolekut.
(4) Kustutamiseks peab omanik esitama:
2) dokumendid, mis tõendavad kustutamise aluseks olevaid asjaolusid;
3) puudutatud isikute notariaalselt kinnitatud nõusoleku;
§ 57. Kustutamine ametikohustustest tulenevalt
(1) Kui laeva kinnistamine oli olulise vea tõttu lubamatu, kui merelaev on kaotanud õiguse kanda Eesti riigilippu või kui laev või ehitatav laev on siirdunud välismaale, hukkunud või muutunud kasutamiskõlbmatuks ning kohustatud isikud ei ole taotlenud laeva või ehitatava laeva laevakinnistusraamatust kustutamist, kustutab kohus laeva laevakinnistusraamatust oma ametikohustustest tulenevalt. Kohus teatab laevakinnistusraamatusse kantud omanikele ja muudele puudutatud isikutele kavandatavast kustutamisest ning määrab neile tähtaja vastuväidete esitamiseks. Tähtaeg ei või olla lühem kui kolm kuud.
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikute asukohta ei teata, avaldab kohus teate koos vastuväite esitamise tähtajaga kohtuteadete avaldamiseks mõeldud ajalehes ning vähemalt ühes merendusajalehes või -ajakirjas.
(3) Kui esitatakse vastuväide, otsustab selle üle registrit pidav kohus üleskutsemenetluseks ettenähtud korras.
(4) Laeva võib laevakinnistusraamatust kustutada ainult juhul, kui vastuväidet ei ole esitatud või kui vastuväidet tagasilükkav kohtumäärus on jõustunud. Kui hüpoteegipidaja esitab vastuväiteid Eesti riigilipu kandmise õiguse kaotanud laeva laevakinnistusraamatust kustutamisele põhjendusega, et hüpoteek veel püsib, siis kantakse laevakinnistusraamatusse märge, et laev on kaotanud õiguse kanda Eesti riigilippu. Selline märge on võrdne laeva kustutamisega laevakinnistusraamatust, välja arvatud osas, mis puudutab laevahüpoteeki.
§ 58. Määruse tegemise tähtaeg
(1) Kohus teeb määruse laeva kinnistamise või laevakinnistusraamatu andmete muutmise või laeva laevakinnistusraamatust kustutamise avalduse täieliku või osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta viivitamatult.
(2) Kohus võib pikendada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaega kuni 30 päevani arvates avalduse saabumisest, kui esineb täiendavat kontrollimist vajavaid asjaolusid. Samal eesmärgil võib kohus määruse alusel nõuda kohustatud isikult täiendavate dokumentide esitamist lisaks seaduses nimetatutele.
(3) Kui avalduses esineb kinnistamist või kustutamist takistav puudus, võib kohus määrata tähtaja puuduse kõrvaldamiseks. Kui puudust tähtaja möödumise ajaks kõrvaldatud ei ole, jätab määruse tegemiseks pädev isik avalduse rahuldamata.
§ 59. Laevakinnistusregistriosa sulgemine
(1) Laevakinnistusraamatut pidav kohus sulgeb laevakinnistusregistriosa, kui laev või ehitatav laev kustutatakse laevakinnistusraamatust või kui laevakinnistusregistriosa kirjutatakse ümber.
(2) Ehitatavate laevade registri laevakinnistusregistriosa suletakse peale käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhtude ka laeva kinnistamisel laevaregistris.
§ 60. Veeteede Ameti informeerimine
Kohus informeerib viivitamata Veeteede Ametit igast laeva kinnistamisest või kustutamisest.
3. jagu Õiguste kinnistamine
§ 61. Omaniku vahetus
Kui vahetub merelaeva omanik, tuleb tõendada, et laev on ka edaspidi õigustatud kandma Eesti riigilippu.
§ 62. Mitme laeva koormamine
(1) Kui mitu laeva koormatakse ühe laevahüpoteegiga või ühe kasutusvaldusega, tuleb kaaskoormamine märkida iga laeva laevakinnistusregistriossa. Sama kehtib teise laeva koormamise korral tagantjärele juba olemasoleva koormisega ühel laeval.
(2) Kaaskoormatise kustumise korral tuleb see kustutada iga laeva laevakinnistusregistriosast.
4. jagu Laevakinnistusraamatu sisu
§ 63. Laevakinnistusraamatu koosseis
Laevakinnistusraamatu koosseisu kuuluvad:
1) laevakinnistusregister;
2) laevakinnistuspäevik;
3) laevatoimik.
§ 64. Laevakinnistusregister
(1) Kanded ja andmed laeva kohta kantakse selle laeva laevakinnistusregistriossa.
(2) Laevakinnistusregistriosal on pealkiri ja kolm jagu.
(3) Laevakinnistusregistreid peetakse elektroonilisel kujul. Laevakinnistusregistriosa vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
§ 65. Laevakinnistusregistriosa pealkiri
Laevakinnistusregistriosa pealkirjas näidatakse registriosa number (laeva registrinumber).
§ 66. Laevaregistri laevakinnistusregistriosa esimene jagu
(1) Laevaregistri laevakinnistusregistriosa esimesse jakku „Laeva andmed” kantakse:
1) laeva identifitseerivad tunnused;
2) tehnilised andmed laeva kohta;
21) vastutava isiku andmed ja kontaktandmed;
3) laeva kinnistamine ja kustutamine, kustutamise korral ka kustutamise põhjus;
4) [kehtetu - RT I, 05.12.2014, 3 - jõust. 03.02.2015]
5) muudatused talletatud andmetes.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud andmed ei ole kanded käesoleva seaduse ja laeva asjaõigusseaduse tähenduses.
§ 67. Laevaregistri laevakinnistusregistriosa teine jagu
Laevaregistri laevakinnistusregistriosa teisse jakku „Laeva omanik” kantakse:
1) laeva omaniku andmed;
2) kui laev on ühises omandis – omanike nimed, see, kas laev on ühis- või kaasomandis, kaasomandi korral kaasomanike osade suurus;
3) laevaühing ja disponent, kui laev on laevaühingu esemeks;
5) muudatused kannetes;
6) kande õiguslik alus.
§ 68. Laevaregistri laevakinnistusregistriosa kolmas jagu
(1) Laevaregistri laevakinnistusregistriosa kolmandasse jakku „Laeva koormatised ja kitsendused” kantakse:
1) laeva koormavad piiratud asjaõigused, laevaomandi kitsendused ja märked nende kohta, sealhulgas puudutatud isikute kitsendused oma õiguste käsutamisel;
2) laeva omaniku käsutusõiguse kitsendused, samuti märked omandi kohta;
3) andmed riigilipu kandmise õiguse kohta;
4) hüpoteegi puhul hüpoteegipidaja, hüpoteegi rahaline suurus (hüpoteegi summa) ja märked hüpoteegi kohta.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud andmed ei ole kanded käesoleva seaduse ja laeva asjaõigusseaduse tähenduses.
(3) Riigi omandis oleva laeva või riigile kuuluva piiratud asjaõiguse korral kantakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud jakku märkus riigivara valitseja kohta. Riigivara valitseja kohta märkuse sissekandmine ja selle muutmine toimub riigivara valitseja avalduse alusel.
§ 69. Ehitatavate laevade registri laevakinnistusregistriosa esimene jagu
(1) Ehitatavate laevade registri laevakinnistusregistriosa esimesse jakku „Ehitatav laev” kantakse:
1) ehitatavat laeva identifitseerivad andmed;
3) viide dokumendile, mis tõendab ehitatava laeva kõlblikkust kinnistamiseks;
4) ehitatava laeva kinnistamine ja registrist kustutamine (kustutamise korral tuleb ära näidata põhjus);
5) muudatused andmetes.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud andmed ei ole kanneteks käesoleva seaduse ja laeva asjaõigusseaduse tähenduses.
§ 70. Ehitatavate laevade registri laevakinnistusregistriosa teine jagu
Ehitatavate laevade registri laevakinnistusregistriosa teise jakku „Ehitatava laeva omanik” kantakse:
1) ehitatava laeva omaniku andmed, välismaise laevaomaniku puhul ka esindaja andmed;
11) viide dokumendile, millest tuleneb, et ehitatava laeva omanikuks ei ole laeva ehitaja, vaid keegi teine;
2) kui ehitatav laev on ühises omandis - omanike nimed, see, kas laev on ühis- või kaasomandis, kaasomandi korral kaasomanike osade suurus;
3) laevaühing ja disponent, kui ehitatav laev on laevaühingu esemeks;
§ 71. Ehitatavate laevade registri laevakinnistusregistriosa kolmas jagu
Ehitatavate laevade registri laevakinnistusregistriosa kolmandasse jakku „Laeva koormatised ja kitsendused” kantakse samad andmed mis laevaregistri kolmandasse jakku.
§ 72. Laevakinnistusregistri asendusosa
(1) Kui laevakinnistusregistriosa on hävinud, kadunud või rikutud, seab kohus sisse asendusosa.
(2) Menetlus algatatakse kinnistamist teostava kohtuniku, kohtunikuabi või puudutatud isiku avalduse alusel. Vähemalt kolm kuud enne avalduse sisulist läbivaatamist avaldab kohus ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded teate, milles märgitakse avalduse sisu.
(3) Asendusosa sisseseadmise otsust ei või teha seni kinnistamist teostanud kohtunikuabi ega kohtunik.
§ 73. Laevakinnistusregistri sisujuht
§ 74. Laevakinnistuspäevik
(1) Laevakinnistuspäevikus registreeritakse kinnistamisavaldused, milles on väljendatud soov kande tegemiseks.
(2) Laevakinnistuspäevikusse kantakse ka avalduse vastuvõtmise kuupäev, puudutatud laeva registreerimise number, määruse tegemise aeg, määrusega puuduste kõrvaldamiseks antud tähtaeg, täiendavate dokumentide saabumise aeg, kandemääruse tegemise, sissekandmise ja teatavakstegemise aeg, kinnistamist läbiviivate isikute allkirjad, tehinguväärtus ja riigilõiv.
§ 75. Laevatoimik
(1) Laeva kohta seatakse sisse laevatoimik, mis tähistatakse laeva laevakinnistusregistriosa numbriga.
(2) Laevatoimikusse võetud dokumendid nummerdatakse jooksvalt.
(3) Laevatoimikusse võetakse dokumendid, mis on kande aluseks või millele kandes viidatakse. Dokumendi võib laevatoimikust välja anda ainult juhul, kui laevatoimikusse jääb ametlikult kinnitatud ärakiri.
(4) Kui dokument puudutab mitme laevakinnistusregistriosa kandeid, tuleb ta võtta ühte puudutatud laevatoimikusse. Teistes laevatoimikutes tuleb sellele dokumendile viidata.
(5) Kohus tagab laevatoimikus oleva registriosa ärakirja ja muude dokumentide vastavuse algdokumentidele.
§ 76. Laevakinnistusraamatu säilitamine
Laevakinnistusraamatu säilitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 77. Laevakinnistusraamatu pidamise kord
(1) Laevakinnistusraamatut peab Tartu Maakohtu kinnistusosakond.
[RT I, 21.06.2014, 8 - jõust. 03.02.2015]
(2) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab laevakinnistusraamatu pidamise korra.
(3) Valdkonna eest vastutav minister võib kehtestada laevakinnistusraamatu andmete arvutivõrgu kaudu kasutamise korra.
(31) Laevakinnistusraamatule ja selle pidamisele kohaldatakse avaliku teabe seaduses andmekogude kohta sätestatut käesolevas seaduses sätestatud erisustega.
(4) Laevakinnistamismenetluses loetakse notariaalselt kinnitatud avaldus, avalduse esitamise volikiri ning kande tegemise, muutmise ja kustutamise nõusolek võrdseks digitaalallkirjastatud avalduse, volikirja ja nõusolekuga.
§ 771. Laevakinnistusraamatu vastutav ja volitatud töötleja
Laevakinnistusraamatu vastutav töötleja on Justiitsministeerium ja volitatud töötlejad on Tartu Maakohtu kinnistusosakond, Veeteede Amet ning Registrite ja Infosüsteemide Keskus.
8. peatükk VÄIKELAEVAREGISTER
9. peatükk ESIMENE JA TEINE LAEVAPERETA PRAHITUD LAEVADE REGISTER
§ 89. Laevapereta prahitud laeva alluvus Eesti Vabariigi õiguskorrale
(1) Laevapereta prahitud laeva asjaõigused on määratud selle algregistririigi õigusega.
(2) Laevapereta prahitud laev on allutatud Eesti avalikule õigusele. Laevapereta prahitud laeva suhtes kohaldatakse Eesti Vabariigis kehtivaid laevaohutusnõudeid.
§ 90. Esimese ja teise laevapereta prahitud laevade registri avalikkus
(1) Esimesse ja teise laevapereta prahitud laevade registrisse kantud andmed on avalikud. Laevatoimikus sisalduvate dokumentidega on lubatud tutvuda laeva omanikul, laeva prahtijal, pädeval riigiasutusel ja isikul, kellel on selleks õigustatud huvi.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikutel on õigus saada esimesest ja teisest laevapereta prahitud laevade registrist ametlikult kinnitatud ärakirju.
§ 91. Veeteede Ameti pädevus
Kõik esimese ja teise laevapereta prahitud laevade registri pidamisega seotud toimingud tehakse Veeteede Ameti otsuse alusel.
§ 911. Õigus registreerida laev esimeses ja teises laevapereta prahitud laevade registris
Õigus registreerida laev esimeses või teises laevapereta prahitud laevade registris on käesoleva seaduse § 1 lõikes 1 ja § 2 lõigetes 1‒22 sätestatud juhtudel.
§ 92. Laevapereta prahitud laeva registreerimiseks ning registreeringu pikendamiseks esitatavad andmed ja dokumendid
(1) Laeva registreerimiseks esimeses laevapereta prahitud laevade registris peab prahtija esitama kirjaliku või digitaalallkirjastatud avalduse ja järgmised dokumendid või dokumendid, mis sisaldavad järgmisi andmeid:
1) laeva nimi ja endised nimed;
2) kere põhimaterjal, peamasina tüüp, laeva tüüp kasutusala järgi;
4) laeva ehitaja, ehituskoht ja -aasta;
5) Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) registrinumber, kui see on mõõdukirjas või muus vastavas dokumendis;
6) ametliku mõõtmise tulemused ja peamasinate võimsus ametliku mõõdukirja järgi;
7) meresõiduohutuse korraldamise tunnistus (SMC) või ajutine meresõiduohutuse korraldamise tunnistus (ajutine SMC) laeva puhul, millel on meresõiduohutuse korraldamise tunnistus nõutud, või merekõlblikkust tõendavad dokumendid laeva puhul, millel ei ole meresõiduohutuse korraldamise tunnistus nõutud;
71) klassifikatsioonitunnistus, mille on väljastanud volitatud klassifikatsiooniühing, laeva puhul, millel on klassifikatsioonitunnistus nõutud ning tegemist ei ole käesoleva seaduse § 1 lõikes 1 nimetatud laevaga;
8) prahileping ja allprahtimise korral allprahileping;
9) algregistririigi nõusolek laeva registreerimiseks Eestis laevapereta prahitud laevade registris;
10) laevaomaniku notariaalselt kinnitatud või digitaalallkirjastatud nõusolek laeva registreerimiseks laevapereta prahitud laevade registris, kui laevaomaniku nõusolek ei sisaldu prahilepingus;
11) laeva kutsung;
12) registripidaja nõudmisel dokument, mis tõendab, et prahtija on lepinguriigi kodanik või lepinguriigi õiguse järgi registreeritud eraõiguslik juriidiline isik, kelle asukoht ja tegevuskoht on lepinguriigis, kui registripidajal ei ole võimalik neid dokumente teise lepinguriigi asjaomasest registrist mõistliku aja jooksul tasuta saada;
13) [kehtetu - RT I 2002, 61, 375 - jõust. 01.08.2002]
14) laeva omaniku või ühiste omanike, prahtija ja vastutava isiku nimi, isikukood või selle puudumisel sünniaeg, juriidilise isiku puhul registrikood või registreerimisnumber;
15) laeva omaniku või ühiste omanike, prahtija ja vastutava isiku käesoleva seaduse § 47 lõikes 6 nimetatud kontaktandmed;
16) vastutava isiku volitust tõendav dokument ja koos sellega vastutava isiku digitaalallkirjastatud või notariaalselt kinnitatud nõusolek tema kandmiseks laevapereta prahitud laevade registrisse vastutava isikuna, välja arvatud juhul, kui vastutava isiku ülesandeid täidab laeva omanik või prahtija ise;
17) käesoleva seaduse § 42 lõikes 2 nimetatud tunnistuse number või kinnitus;
18) prahtija kirjalik kinnitus, et vastutaval isikul on Eestis tegevuskoht;
19) prahtija kirjalik kinnitus, et talle teadaolevalt puuduvad käesoleva seaduse § 961 lõike 2 punktides 2–4 nimetatud asjaolud.
(11) Laeva registreerimiseks teises laevapereta prahitud laevade registris peab prahtija esitama käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avalduse ja dokumendid, välja arvatud punktis 18 nimetatud kinnitus.
(12) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 11 sätestatud dokumendid võib esitada koopiatena. Dokumentide koopiate esitamise korral võib registripidaja prahtijalt lisaks nõuda käesoleva seaduse § 36 lõikes 2 nimetatud vorminõuetele vastavaid dokumente.
(13) Kui käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 11 nimetatud andmed on registripidajale kättesaadavad volitatud klassifikatsiooniühingu või algregistririigi laevaregistri kaudu, võib registripidaja laeva registreerimisel käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 11 sätestatud dokumentide asemel tugineda vastavatele andmetele.
(2) Prahtija peab esimeses või teises laevapereta prahitud laevade registris laeva registreeringu pikendamiseks esitama kirjaliku või digitaalallkirjastatud avalduse ja vajaduse korral uued, käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 11 nimetatud dokumendid, kui varem esitatud dokumendid on kehtivuse kaotanud või kui nendes sisaldunud andmed on muutunud.
§ 921. Laeva tehniline lisaülevaatus enne registrisse kandmise otsuse tegemist
Veeteede Amet võib enne laeva registrisse kandmise otsustamist teha vastavalt meresõiduohutuse seaduse §-le 13 laeva tehnilise lisaülevaatuse.
§ 922. Laeva registreerimiseks ja registreeringu pikendamiseks riigilõivu ning registritasu tasumine
(1) Laeva esimeses laevapereta prahitud laevade registris registreerimise või registreeringu pikendamise ja lipudokumendi taotluse läbivaatamise eest peab prahtija tasuma riigilõivu.
(2) Laeva teises laevapereta prahitud laevade registris registreerimise, registriteenuste osutamise või registreeringu pikendamise ning registreeringu või selle pikendamisega kaasneva lipudokumendi taotluse läbivaatamise eest peab prahtija tasuma registritasu käesoleva seaduse §-des 923 ja 925 sätestatud määras ja korras.
(3) Laeva ümberregistreerimise eest teisest laevapereta prahitud laevade registrist esimesse laevapereta prahitud laevade registrisse koos laevapereta prahitud laeva liputunnistuse väljastamisega riigilõivu ei võeta.
§ 923. Registritasu
(1) Registritasu tasutakse iga aasta. Registritasu tasutakse registreeringu kehtivusaasta eest enne laeva registreerimise avalduse esitamist ja iga järgmise kehtivusaasta eest vähemalt kümme päeva enne vastava kehtivusaasta algust.
(2) Enne registritasu tasumist ei registreerita laeva teise laevapereta prahitud laevade registrisse.
(3) Teises laevapereta prahitud laevade registris registreeritud laeva eest registritasu tasumata jätmisel ei jätkata laevale registriteenuse osutamist ega pikendata laeva registreeringut ja registripidaja võib laeva teisest laevapereta prahitud laevade registrist kustutada.
(4) Registritasu laekub riigieelarvesse. Registritasu makseteatise väljastab Veeteede Amet.
§ 924. Registritasuga hõlmatavad ülevaatused ja täiendavad tasud
(1) Veeteede Amet teeb registritasu eest järgmised ülevaatused:
1) laeva tehnilised ülevaatused;
2) laeva turvaülevaatused;
3) vastutava isiku ja laeva meresõiduohutusalane auditeerimine meresõiduohutuse seaduse kohaselt;
4) laeva ülevaatus meretöötunnistuse väljastamiseks, selle kehtivuse kinnitamiseks ja selle uuendamiseks.
(2) Veeteede Amet väljastab registritasu eest ja edastab tähtkirjaga järgmised dokumendid:
1) laevatunnistused;
2) laevapere liikme meresõidudiplomi tunnustamise kinnitusleht;
3) tõend selle kohta, et Veeteede Ametile on esitatud taotlus käesoleva lõike punktis 2 nimetatud kinnituslehe saamiseks.
(3) Teise laevapereta prahitud laevade registrisse kantud laeva lisaülevaatuse või vastutava isiku meresõiduohutusalase lisaauditi eest, kui see on tehtud prahtija või vastutava isiku taotluse alusel, tuleb lisaks registritasule tasuda 200 eurot Veeteede Ameti järelevalveametniku iga töötunni eest, kuid kokku mitte rohkem kui 6000 eurot.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ülevaatused ei ole registritasuga hõlmatud, kui neid teeb Veeteede Ameti asemel volitatud klassifikatsiooniühing.
(5) Registritasuga ei ole hõlmatud Veeteede Ameti järelevalveametnike lähetuskulud.
(6) Kui taotleja soovib käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud dokumendi edastamist kullerpostiga, tuleb dokumendi taotluse läbivaatamise eest tasuda täiendavalt 70 eurot.
(7) Kui meresõiduohutuse seaduses nimetatud rahvusvaheline konventsioon võimaldab konventsioonis sisalduvate nõuete täitmisest vabastamist ja taotleja taotleb vabastuse andmist, tuleb asjakohase dokumendi väljastamise ja tähtkirjaga edastamise eest tasuda täiendavalt 300 eurot.
(8) Kui taotleja soovib korduva laevatunnistuse või kinnituslehe väljastamist hävinud, kadunud või kasutamiskõlbmatuks muutunud laevatunnistuse või kinnituslehe asemel, tuleb nimetatud dokumentide väljastamise eest tasuda riigilõivu.
§ 925. Registritasu määrad
Registritasu on vastavalt laeva kogumahutavusele järgmine:
1) alla 5000-se kogumahutavusega laev ‒ 15 000 eurot aastas;
2) 5000-se kuni 19 999-se kogumahutavusega laev ‒ 20 000 eurot aastas;
3) 20 000-se ja suurema kogumahutavusega laev ‒ 25 000 eurot aastas.
§ 93. Esimesse ja teise laevapereta prahitud laevade registrisse kantavad andmed ning laevatoimikusse võetavad dokumendid
(1) Esimesse ja teise laevapereta prahitud laevade registrisse kantakse laeva ja laeva omaniku, laeva prahtija ning vastutava isiku andmed.
(2) Laevapereta prahitud laeva laevatoimikusse võetakse dokumendid või nende koopiad, mis on registrikande aluseks või millele kandes viidatakse, ja muud laeva registreerimisega seotud dokumendid ning kirjavahetus või nende koopiad, samuti kehtetud lipudokumendid.
(3) Esimesse ja teise laevapereta prahitud laevade registrisse kantavad andmed ning laevapereta prahitud laeva laevatoimikusse võetavad dokumendid sätestatakse esimese ja teise laevapereta prahitud laevade registri põhimääruses.
§ 931. Laevapereta prahitud laeva registreerimine ja laevapereta prahitud laeva ajutine liputunnistus
(1) Kui registripidaja nõuab prahtijalt käesoleva seaduse § 92 lõike 12 alusel § 36 lõikes 2 nimetatud vorminõuetele vastavate dokumentide esitamist ning prahtijal puudub võimalus need kohe esitada, võib Veeteede Amet § 92 lõikes 1 nimetatud avalduse alusel registreerida laeva esimeses laevapereta prahitud laevade registris või § 92 lõikes 11 nimetatud avalduse alusel registreerida laeva teises laevapereta prahitud laevade registris ning väljastada laevale laevapereta prahitud laeva ajutise liputunnistuse kehtivusajaga kolm kuud.
(2) Laevapereta prahitud laeva ajutine liputunnistus kehtib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kehtivusaja lõpuni või kuni laevapereta prahitud laeva liputunnistuse väljastamiseni, kui see väljastatakse enne laevapereta prahitud laeva ajutise liputunnistuse kehtivusaja lõppu.
(3) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud ja vorminõuetele vastavate dokumentide esitamist väljastatakse laevale laevapereta prahitud laeva liputunnistus, mille kehtivusaeg koos ajutise liputunnistuse kehtivusajaga ei ületa käesoleva seaduse § 24 lõikes 3 nimetatud tähtaega. Võimaluse korral tagastab prahtija või allprahtija prahitud laeva ajutise liputunnistuse käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud ja vorminõuetele vastavate dokumentide esitamisel. Käesolevas lõikes sätestatud juhul ei tule laevapereta prahitud laeva liputunnistuse väljastamise ja registrisse kantud andmete muutmise eest riigilõivu uuesti tasuda.
(4) Kehtetu laevapereta prahitud laeva ajutine liputunnistus tuleb registripidajale viivitamata tagastada. Kui kehtetu laevapereta prahitud laeva ajutise liputunnistuse kohene tagastamine on laeva sõidusolemise tõttu raskendatud, võib prahtija või allprahtija vastavasisulise kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis avalduse esitamisel ja registripidaja nõusoleku saamisel tagastada registripidajale liputunnistuse kahe kuu jooksul alates laevapereta prahitud laeva ajutise liputunnistuse kehtetuks muutumisest.
§ 94. Otsuse tegemine
(1) Laeva prahtija on kohustatud viivitamata kirjalikult teatama registripidajale muutustest asjaoludes, mille alusel temale kasutamiseks antud laeval on lubatud kanda Eesti riigilippu.
(2) Prahtija on kohustatud viivitamata kirjalikult teatama registripidajale laeva hukkumisest või kasutamiskõlbmatuks muutumisest. Esitatud andmed tuleb tõendada.
(3) Kui registripidajal tekib kahtlus, et laeval ei ole Eesti riigilipu kandmise õigust, võib ta registrisse kantud laeva omanikult küsida täiendavaid tõendeid laeva registrikuuluvuse ja Eesti riigilipu kandmise õiguse kohta, andes selleks kuni 30-päevase tähtaja.
§ 96. Laeva kustutamine esimesest ja teisest laevapereta prahitud laevade registrist prahtija algatusel
(1) [Kehtetu - RT I, 04.03.2019, 1 - jõust. 01.07.2020, jõustumisaeg muudetud [RT I, 28.02.2020, 2]]
(2) Laev kustutatakse laevapereta prahitud laevade registrist laeva prahtija taotluse alusel.
(3) Laeva kustutamiseks esimesest või teisest laevapereta prahitud laevade registrist prahtija algatusel peab prahtija esitama kirjaliku avalduse ja tagastama laevapereta prahitud laeva ajutise liputunnistuse või laevapereta prahitud laeva liputunnistuse. Laeva kustutamiseks esimesest või teisest laevapereta prahitud laevade registrist tuleb tasuda riigilõivu.
(4) Prahtija taotlusel väljastab Veeteede Amet eesti- ja ingliskeelse tunnistuse välismaa laeva kustutamise kohta laevapereta prahitud laevade registrist.
(5) Laevapereta prahitud laeva registrist kustutamise tunnistust ei väljastata enne registriosa sulgemist ja liputunnistuse registripidajale tagastamist või väljaantud liputunnistuse hävimise kinnitamist või kadumise põhistamist.
(6) Kui laevapereta prahitud laeva kehtetu liputunnistuse kohene tagastamine on laeva sõidusolemise tõttu raskendatud, võib prahtija või allprahtija vastavasisulise kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis avalduse esitamisel ja registripidaja nõusoleku saamisel tagastada registripidajale liputunnistuse kahe nädala jooksul alates käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud taotluse esitamisest.
(7) Kui laev kustutatakse teisest laevapereta prahitud laevade registrist prahtija algatusel, ei tagastata prahtijale juba tasutud registritasu.
(8) Laevapereta prahitud laeva registrist kustutamise tunnistuse vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 961. Laeva kustutamine esimesest ja teisest laevapereta prahitud laevade registrist registripidaja algatusel
(1) Registripidaja kustutab laeva esimesest või teisest laevapereta prahitud laevade registrist, kui liputunnistuse kehtivusaeg lõpeb ja laeva registreeringut ei pikendata.
(2) Registripidaja võib laeva esimesest või teisest laevapereta prahitud laevade registrist kustutada, kui:
1) prahtija ei ole enne laevapereta prahitud laeva ajutise liputunnistuse kehtivusaja lõppu esitanud registripidajale kõiki käesoleva seaduse § 92 lõikes 1 nimetatud dokumentide originaale;
2) laevapereta prahitud laeva on 24 kuu jooksul kontrollimise käigus vähemalt kahel korral kinni peetud sadamariigi kontrolli poolt;
3) arestitud või sadamariigi kontrolli või Veeteede Ameti järelevalveametniku poolt kinnipeetud laevapereta prahitud laev on ilma loata sadamast lahkunud;
4) laevapereta prahitud laeva omanikku või prahtijat on karistatud teo eest, mis on Eesti karistusseadustiku kohaselt esimese astme kuritegu;
5) laev on registreeritud esimeses või teises laevapereta prahitud laevade registris võltsitud või valeandmeid sisaldava dokumendi alusel;
6) registrisse kantud omanik ei ole registripidajale tähtajaks esitanud käesoleva seaduse § 95 lõikes 3 nimetatud tõendeid;
7) teises laevapereta prahitud laevade registris registreeritud laeva registritasu ei ole tähtajaks tasutud;
8) laev on kaotanud õiguse kanda Eesti riigilippu;
9) vastutav isik ei vasta käesolevas seaduses sätestatud nõuetele.
(3) Registripidaja teavitab prahtijat kavandatavast kustutamisest 30 päeva ette. Teavitus edastatakse käesoleva seaduse § 92 lõike 1 punktis 15 nimetatud e-posti aadressil.
(4) Prahtija peab pärast laeva esimesest või teisest laevapereta prahitud laevade registrist kustutamist talle väljastatud ajutise liputunnistuse või laevapereta prahitud laeva liputunnistuse registripidajale viivitamata tagastama.
(5) Prahtija taotlusel väljastab Veeteede Amet käesoleva seaduse § 96 lõikes 4 nimetatud tunnistuse.
(6) Kui laev kustutatakse teisest laevapereta prahitud laevade registrist registripidaja algatusel, ei tagastata prahtijale juba tasutud registritasu.
§ 962. Otsuse tegemine
(1) Registripidaja lahendab laeva registreerimise, registreeringu pikendamise või esimesest või teisest laevapereta prahitud laevade registrist kustutamise avalduse otsusega viie tööpäeva jooksul nõuetekohase avalduse ning kõigi nõutavate andmete ja dokumentide saamisest arvates. Laeva registreerimise avalduse rahuldamisel kantakse laev asjakohasesse registrisse.
(2) Kui laeva registreerimise või registreeringu pikendamise avalduses on puudusi, annab registripidaja avaldajale tähtaja nende kõrvaldamiseks. Kui puudusi tähtaja jooksul ei kõrvaldata, siis jätab registripidaja avalduse läbi vaatamata ja laeva ei registreerita või registreeringut ei pikendata.
(3) Kui avalduse esitaja ei tasu laeva teise laevapereta prahitud laevade registrisse registreerimise eest registritasu, jätab registripidaja avalduse läbi vaatamata.
(4) Kui laev ei läbi käesoleva seaduse § 921 alusel tehtud lisaülevaatust, jätab registripidaja laeva registreerimise avalduse rahuldamata.
(5) Kui esineb mõni käesoleva seaduse § 961 lõike 2 punktides 2–4 sätestatud alustest, võib registripidaja jätta laeva registreerimise avalduse rahuldamata.
(6) Kui registripidaja jätab käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel avalduse laeva registreerimiseks teise laevapereta prahitud laevade registrisse või registreeringu pikendamiseks läbi vaatamata või jätab käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel avalduse laeva registreerimiseks teise laevapereta prahitud laevade registrisse rahuldamata, tagastatakse avalduse esitajale tasutud registritasu, millest on maha arvatud 32 eurot ja 0,10 eurot iga laeva kogumahutavuse ühiku eest, kuid kokku mitte rohkem kui 3200 eurot laeva kohta.
§ 97. Esimese ja teise laevapereta prahitud laevade registri eesmärk, vastutav töötleja ning registri põhimäärus
(1) Esimese ja teise laevapereta prahitud laevade registri eesmärk on koguda, säilitada ja avalikustada teavet ning pidada arvestust ja teostada järelevalvet nende laevade üle, mis käesoleva seaduse § 24 lõike 2 järgi on saanud õiguse kanda Eesti riigilippu.
(2) Esimese ja teise laevapereta prahitud laevade registri vastutav töötleja on Veeteede Amet.
(3) Esimese laevapereta prahitud laevade registri ja teise laevapereta prahitud laevade registri asutab ja nende põhimäärused kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
21. osa VASTUTUS
§ 971. Laeva kapteni poolt laeva nime teatamata jätmine
Laeva kapteni poolt laeva nime, kodu-, lähte- ja sihtsadama teatamata jätmise eest merel tema laevaga kokkupõrganud laevale –
§ 972. Laeva identifitseerimisnõuete rikkumine
Laeva kapteni või laeva juhtimise eest vastutava isiku poolt laeva identifitseerimisnõuete rikkumise eest –
§ 973. Laeval Eesti riigilipu kandmise nõude rikkumine
Laeval Eesti riigilipu ebaseadusliku heiskamise või kandmise nõude rikkumise eest –
§ 974. Menetlus
(2) Käesoleva seaduse §-des 971–973 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Veeteede Amet.
3. osa SEADUSE RAKENDAMINE
§ 98. Seaduse rakendamine
(1) Laeva omanikud või laevapereta prahtijad, kelle laevad või kellele prahitud laevad vastavalt seni kehtinud korrale olid registreeritud Eestis, on kohustatud oma laevad kahe aasta jooksul, arvates käesoleva seaduse jõustumisest, registreerima vastavalt käesolevale seadusele. Alates käesoleva seaduse jõustumisest, ei tohi teha ühtegi kannet Eesti laevaregistrisse, Eesti laevaraamatusse ning muudesse olemasolevatesse registritesse, välja arvatud kustutamine.
(2) Eesti riigilipu kandmise õigust tõendavad dokumendid kaotavad oma kehtivuse kahe aasta möödudes käesoleva seaduse jõustumisest.
§ 99. Registerpantide ümberregistreerimine
(1) Isikutel, kelle nimele on Eesti laevaregistris registreeritud registerpant, on õigus nõuda laeva omanikult laevahüpoteegi seadmist laevakinnistusraamatusse senises ulatuses ja senisel järjekohal, kui laev kinnistatakse laevakinnistusraamatus. Kui registerpantide järjekohad ei ole määratud, siis tuleb esitada registerpandipidajate ja laeva omaniku notariaalselt tõestatud kokkulepe järjekohtade määramise kohta.
(2) Kui laev, mis kinnistatakse laevakinnistusraamatus, on Eesti laevaregistris olnud koormatud registerpandiga ning registerpandipidaja ei soovi laeva koormamist laevahüpoteegiga, siis peab laeva omanik lisama laeva kinnistamise avaldusele registerpandipidaja nõusoleku pandist ning käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud õigusest loobumise kohta.
§ 100. Registerpantidest teatamine
Veeteede Amet peab esitama laevakinnistusraamatu pidajale 1998. aasta 30. juuniks nimekirja Eesti laevaregistris registreeritud registerpantidest.
§ 1001. Laevakinnistusraamatu pidamise üleandmine
(1) Laevakinnistusraamatu pidamine antakse kohtu registriosakonnalt üle kohtu kinnistusosakonnale automatiseeritud korras.
(2) Laevakinnistusraamatu automatiseeritud üleandmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 1002. Laeva registrinumber
(1) Enne 2015. aasta 3. veebruari antud laeva registrinumber jääb senisel kujul kehtima.
(2) Alates 2015. aasta 3. veebruarist laevakinnistusraamatus avatud registriosadele antakse jooksva numeratsiooniga laeva registrinumber.
§ 1003. Kannete ümberpaigutamine registriosa jagudes
Laevakinnistusraamatu pidamise üleandmisel kinnistusosakonnale paigutatakse käesoleva seaduse § 68 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud kanded ümber registriosa kolmandasse jakku automatiseeritult.
§ 1004. Andmete kontrollimine laevakinnistusraamatu üleandmisel
(1) Kinnistusosakond kontrollib pärast laevakinnistusraamatu ülevõtmist viivitamata üle kõik laevakinnistusraamatu registriosad.
(2) Kui ühest jaost teise paigutatavate kannete järjekoht ega õiguslik sisu ei muutu, siis registriossa kantud õigustatud isikuid muudatusest ei teavitata.
§ 1005. Riigi vastutus
Riik vastutab laevakinnistusraamatu pidaja üleminekuga seotud kahjude eest, mis tulenevad laevakinnistusraamatu pidamise, automatiseeritud andmetöötluse või andmetöötlusseadme vigadest.
§ 1006. Laevakinnistusraamatu andmetega tutvumine
Laevakinnistusraamatu andmetega on võimalik tutvuda Veeteede Ametis, notaribüroos või vastava veebilehe kaudu.
§ 1007. Laevakinnistusraamatu tõendi väljastamine
(1) Veeteede Amet väljastab taotleja soovil tõendi selle kohta, et laevakinnistusraamatu kannet ei ole muudetud või et teatud kannet registris ei ole.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tõendi väljastamise eest tuleb tasuda riigilõivu.
§ 1008. Registrikannete ja lipudokumentide kehtivus
(1) Kui enne 2020. aasta 1. juulit laevale väljastatud merelaevatunnistuse, siseveelaevatunnistuse või liputunnistuse väljastamise õiguslik alus muutub, siis registrikannet ja lipudokumenti selles osas ei muudeta ning need jäävad kehtima.
(2) Kui enne käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtpäeva laevapereta prahitud laevale väljastatud ajutise liputunnistuse väljastamise õiguslik alus muutub, siis registrikannet ja lipudokumenti selles osas ei muudeta ning need jäävad kehtima esialgse lipudokumendi kehtivuse lõpuni.
§ 1009. Vastutava isiku määramine ja registrisse kandmine
(1) Enne käesoleva seaduse § 1008 lõikes 1 sätestatud tähtpäeva laevakinnistusraamatusse või laevapereta prahitud laevade registrisse kantud laeva puhul tuleb 2021. aasta 1. jaanuariks asjaomasele registripidajale tõendada käesoleva seaduse § 42 lõikes 2 sätestatud nõuetele vastava vastutava isiku määramist, kui § 42 näeb ette vastutava isiku määramise.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustuse täitmiseks esitab laeva omanik või prahtija asjaomasele registripidajale kirjaliku avalduse vastutava isiku registrisse kandmiseks ning käesoleva seaduse § 42 lõike 1 punktis 71 või § 92 lõike 1 punktides 14–17 nimetatud andmed ja dokumendid vastutava isiku kohta.
(3) Asjaomane registripidaja kannab nõuetele vastava vastutava isiku registrisse 15 päeva jooksul avalduse ja dokumentide saabumisest. Vastutava isiku registrisse kandmise eest riigilõivu ei võeta.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustuse täitmata jätmisel võib laevakinnistusraamatu puhul kohaldada trahvi määramist tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 601 alusel ja laevapereta prahitud laevade registri puhul registrist kustutamist.
§ 10010. Laevapereta prahitud laevade registri ümberkujundamine esimeseks laevapereta prahitud laevade registriks
(1) Alates käesoleva seaduse § 1008 lõikes 1 sätestatud tähtpäevast loetakse laevapereta prahitud laevade register esimeseks laevapereta prahitud laevade registriks ja enne seda laevapereta prahitud laevade registris registreeritud laevad loetakse registreerituks esimeses laevapereta prahitud laevade registris.
[RT I, 04.03.2019, 1 - jõust. 01.07.2020, jõustumisaeg muudetud [RT I, 28.02.2020, 2].]
(2) Enne käesoleva seaduse § 1008 lõikes 1 sätestatud tähtpäeva laevapereta prahitud laevade registrisse kantud laeva puhul tuleb 2021. aasta 1. märtsiks registripidajale esitada kirjalik kinnitus selle kohta, et laev vastab käesoleva seaduse § 34 lõikes 2 sätestatud esimesse laevapereta prahitud laevade registrisse registreerimise tingimustele.
(3) Kui prahtija ei esita registripidajale käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtajaks sättes nimetatud kinnitust, võib laev olla esimeses laevapereta prahitud laevade registris registreeritud kuni laevapereta prahitud laeva liputunnistuse kehtivuse lõpuni, kuid mitte kauem kui 2021. aasta 30. juunini.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud registreerimise tingimused on täidetud, asendatakse enne käesoleva seaduse § 1008 lõikes 1 sätestatud redaktsiooni jõustumist laevapereta prahitud laevale väljastatud ajutine liputunnistus pärast laevapereta prahitud laeva ajutise liputunnistuse tagastamist laevapereta prahitud laeva liputunnistusega. Sellisel juhul laevapereta prahitud laeva liputunnistuse väljastamise ja registrisse kantud andmete muutmise eest riigilõivu ei võeta.
§ 101. – § 106. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(1) Käesolev seadus jõustub 1998. aasta 1. juulil.
(2) Käesoleva seaduse § 100 ja § 101 punkt 3 jõustuvad 10. päeval pärast seaduse Riigi Teatajas avaldamist.
(3) Käesoleva seaduse § 4 lõige 2 ja § 41 jõustuvad Eesti ühinemisel Euroopa Liiduga eraldi seadusega.


Vabariigi Valitsuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus seonduvalt Majandusministeeriumi ning Teede- ja Sideministeeriumi ühendamisega – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus seonduvalt Majandusministeeriumi ning Teede- ja Sideministeeriumi ühendamisega
RT I 2002, 87, 505
Vabariigi Presidendi 18. oktoobri 2002. a otsusega nr 244
Vabariigi Valitsuse seaduses (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 53, 305; 59, 358; 94, 578; 100, 646; 102, 677; 2002, 57, 354) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 7) majandus- ja kommunikatsiooniminister;»;
2) paragrahvi 3 lõike 1 punkt 12 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 45 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 6) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium;»;
4) paragrahvi 45 punkt 11 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahv 63 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 63. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisala
5) Raudteeamet;
10) Tehnilise Järelevalve Inspektsioon.»;
6) paragrahvi 65 lõike 1 loetelus asendatakse sõna «konkurentsijärelevalve» sõnadega «riigiabi andmise lubade menetlemine ning riigiabi seaduslikkuse ja kasutamise üle järelevalve teostamine, riigihangete alane tegevus»;
7) paragrahvi 65 lõike 2 punkt 1 tunnistatakse kehtetuks ning lõiget 2 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21) Riigihangete amet;»;
8) paragrahv 68 tunnistatakse kehtetuks.
(1) Majandusministeerium ning Teede- ja Sideministeerium reorganiseeritakse ning ühendatakse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiks alates 2002. aasta 1. novembrist. Majandusministeeriumi ning Teede- ja Sideministeeriumi ühendamisega seotud ja ministeeriumide ühendamisele eelnevad toimingud viivad läbi Vabariigi Valitsus ja majandusminister ning teede- ja sideminister.
(2) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi struktuuri ja teenistujate koosseisu kinnitab majandusminister ning teede- ja sideminister pärast Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi põhimääruse avaldamist Riigi Teatajas.
(3) Majandusministeeriumi ning Teede- ja Sideministeeriumi teenistujate teenistuse jätkamisel Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi koosseisus ettenähtud ameti- ja abiteenistuskohtadel või nende teenistus- või töösuhete lõpetamisel rakendatakse vastavalt kas avaliku teenistuse seaduse (RT I 1995, 16, 228; 1999, 7, 112; 10, 155; 16, 271 ja 276; 2000, 25, 144 ja 145; 28, 167; 102, 672; 2001, 7, 17 ja 18; 17, 78; 42, 233; 47, 260; 2002, 21, 117; 62, 377) § 115 lõikes 2 või Eesti Vabariigi töölepingu seaduse (RT 1992, 15/16, 241; 1993, 10, 150; RT I 1993, 26, 441; 1995, 14, 170; 16, 228; 1996, 3, 57; 40, 773; 45, 850; 49, 953; 1997, 5/6, 32; 1998, 111, 1829; 1999, 16, 276; 60, 616; 2000, 25, 144; 51, 327; 57, 370; 102, 669; 2001, 17, 78; 42, 233; 53, 311; 2002, 61, 375; 62, 377) §-s 6 sätestatut.
(4) Majandusministeeriumi ning Teede- ja Sideministeeriumi teenistujad, kelle tööülesanded ja ametinimetus ministeeriumide ühendamise tõttu ei muutu või kelle ametinimetuse muutmisega ei muutu tööülesanded, jätkavad teenistust alates 2002. aasta 1. novembrist Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi koosseisus.
(5) Majandusministril ning teede- ja sideministril, Majandusministeeriumi kantsleril ning Teede- ja Sideministeeriumi kantsleril on enne 2002. aasta 1. novembrit õigus anda käskkirju teenistujate vabastamiseks koondamise tõttu ja teha Riigisekretärile ettepanekuid ametikohtadele avaliku konkursi kuulutamiseks, lähtudes Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi struktuurist ja koosseisust. Ühendatavates ministeeriumides korraldab teenistujate koondamiseks ja konkursside korraldamiseks vajalike toimingute koordineerimist majandusminister ning teede- ja sideminister.
(6) Kõikides õigussuhetes, milles Eesti Vabariik on esindatud Majandusministeeriumi või Teede- ja Sideministeeriumi kaudu, loetakse alates 2002. aasta 1. novembrist Eesti Vabariigi esindajaks Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium. Õigusaktides sätestatud Majandusministeeriumi ning Teede- ja Sideministeeriumi pädevust realiseerib alates 2002. aasta 1. novembrist Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, kellele lähevad üle Majandusministeeriumi ning Teede- ja Sideministeeriumi õigused ja kohustused.
(7) Õigusaktides sätestatud majandusministri ning teede- ja sideministri pädevust realiseerib alates 2002. aasta 1. novembrist majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(8) Kehtivates õigusaktides loetakse kuni õigusaktidesse vastava muudatuse sisseviimiseni sõnad «Majandusministeerium» ning «Teede- ja Sideministeerium» asendatuks sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» vastavas käändes ning sõnad «majandusminister», «teede- ja sideminister» ja «majandusminister ning teede- ja sideminister» asendatuks sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
(9) Rahandusministril on õigus muuta ja tunnistada kehtetuks majandusministri poolt riigihangete seaduse (RT I 2000, 84, 534; 2001, 40, 224; 50, 284; 2002, 23, 131; 47, 297; 61, 375; 63, 387) alusel antud määrusi. Majandus- ja kommunikatsiooniministril on õigus muuta ja tunnistada kehtetuks rahandusministri poolt konkurentsiseaduse (RT I 2001, 56, 332; 93, 565; 2002, 61, 375; 63, 387) alusel antud määrusi ja majandusministri ning teede- ja sideministri enne 2002. aasta 1. novembrit jõustunud määrusi.
(10) Vabariigi Valitsusel viia riigihangete seaduse ja konkurentsiseaduse alusel antud määrused kooskõlla käesoleva seaduse sätetega 2002. aasta 1. novembriks.
(11) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ja Rahandusministeeriumi valitsemisalas olevate valitsusasutuste ja hallatavate riigiasutuste põhimäärused viiakse kooskõlla käesoleva seaduse sätetega 2003. aasta 1. veebruariks.
§ 3. Konkurentsiseaduse muutmine
Konkurentsiseaduse § 7 lõikes 1, § 10 lõikes 1, § 24 lõikes 6 ja § 26 lõikes 5 asendatakse sõna «rahandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 4. Riigihangete seaduse muutmine
Riigihangete seaduse kogu tekstis asendatakse sõna «majandusminister» sõnaga «rahandusminister» vastavas käändes, välja arvatud § 10 lõikes 7, milles sõna «majandusminister» asendatakse sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister».


Privaatsuspoliitika - Vigala vald
Isikuandmete töötlemise kord pdf
Isikuandmed on mistahes andmed tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta, sõltumata sellest, millisel kujul või millises vormis need andmed on. Isikuandmete hulka kuuluvad teie nimi, sünniaeg, isikukood, aadressandmed, tervislik seisund, teave teie varandusliku sisukorra kohta, delikaatsed isikuandmed nagu näiteks poliitiliste vaadete, usuliste veendumuste, etnilist päritolu ja rassilist kuuluvust kirjeldavad andmed, andmed pärilikkuse informatsiooni kohta, bioteerilised andmed (Isikuandmete kaitse seaduse §4 lg 2)
1.1 Vigala Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) kui ametiasutus täidab avaliku võimu ülesandeid. Lähtudes isikuandmete kaitse seadusest töötleb vallavalitsus andmeid vaid ulatuses, mis on vajalik talle pandud avalike ülesannete täitmiseks.
1.3 . Andmete töötlemine vallavalitsuses toimub eelkõige isikute enda algatusel. Isikuandmeid töödeldakse:
1.3.2 esitatud teabenõuete, selgitus- ja märgukirjade menetlemisel;
1.3.4 ürituste (müügilubade) korraldamisega seotud dokumentide menetlemisel;
1.3.5 vabade ametikohtade täitmiseks korraldatavatel konkurssidel osalemisel;
1.3.6 muudel juhtudel.
1. 4.1 seadustest tulenevate toimingute ja järelevalvetoimingute teostamisel;
1.4.2 hangete läbiviimisel;
1.4.3 lepingute sõlmimisel;
1.5. Vastavalt isikuandmete kaitse seadusele on õigus igaühel tutvuda tema kohta kogutud isikuandmetega ning teada saada, millises ulatuses ja eesmärgil on teda puudutavaid isikuandmeid töödeldud. Kui isiku andmed on muutunud või muul põhjusel ebatäpsed, siis on isikul õigus nõuda vastavate paranduste tegemist.
1.6. Juhul kui isiku hinnangul on ametisutus kogunud või kasutanud tema andmeid ebaseaduslikult või ei väljasta isikule tema kohta käivaid andmeid, siis on tal õigus pöörduda vastavasisulise kaebusega Andmekaitse Inspektsiooni või kohtu poole.
2.1 . Tulenevalt seadusest on vallavalitsusel kui ametiasutusel kohustus teatud osa dokumentidest ja teabest internetis avaldada või muul viisil igaühele kättesaadavaks teha. Oma tegevuse käigus kogub ja töötleb ametiasutus isikuandmeid ja isikute eraelu puudutvat teavet.
2.3 Eraisikute kirjad (nii asutusse saabunud kui ka asutusest välja saadetud) registreeritakse elektroonilises dokumendiregistris Amphora. Dokumendiregistrile on kõikidel juurdepääs Vigala valla veebilehelt. Eraisikutega peetud kirjavahetust säilitame 5 aastat. Selle tähtaja ületanud dokumendid kuuluvad hävitamisele.
2.4 Avaliku teabe seadusest (§ 12 lg 3) lähtuvalt märgitakse dokumendiregistrisse kirja saatja ja saaja kohta nimi, aadress ja muud kontaktandmed. Dokumendiregistri avalikust vaatest on võimalik näha ainult isiku nime (aadressile ja kontaktandmetele ligipääsu ei ole). Kui dokumendiregistri väljadel olevast infost ilmneb teave, mis avaliku teabe seaduse (§ 35) alusel võib riivata kirja saatja eraelu või isikuandmete kaitse seadusest (§ 4 lg 2) lähtuvalt kajastada delikaatseid isikuandmeid, on dokumendiregistri avalikus vaates näha kirja saatja või saaja nime initsiaalid. Muul juhul avalikustatakse dokumendiregistris kirja saaja või saatja ees- ja perekonnanimi. Kui kiri ei sisalda isikuandmeid või teavet, mis annab aluse dokumendile juurdepääsupiirang kehtestada, on kiri avaliku teabe seaduse § 12 lõike 4¹ alusel dokumendiregistrist kõikidele kättesaadav. Kirja saatja võib kirjas avaldada, et ei soovi kirja dokumendiregistri kaudu avalikustamist.
2.5 Vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele (§ 23 lg 5, § 31 lg 1, § 51 lg-d 6 ja 7) peavad kohaliku omavalitsuse volikogu ja linnavalitsuse õigusaktid (määrused, otsused ja korraldused) ning komisjonide koosolekute protokollid olema igaühele kättesaadavad. Õigusaktid ja protokollid tehakse kättesaadavaks dokumendiregistri kaudu. Õigusaktides ja protokollides ei avalikustata isikute nimesid, elukohti ning kontaktandmeid. Kui õigusakt sisaldab lisaks isiku nimele ja kontaktandmetele muud seaduse alusel asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teavet, õigusakti ei avalikustata (kohaliku omavalitsuse korralduse seadus § 31 lg 2 ja § 51 lg 8). Kui õigusakti või protokolli sisu on valdavalt asutusesiseks kasutamiseks mõeldud teave, õigusakti või protokolli ei avalikustata.
2.6 Vastavalt haldusmenetluse seadusele (§ 31) on ametiasutusel õigus dokumendi resolutiivosa (dokumendi osa, millega kedagi kohustatakse midagi tegema) avaldada kas üleriiklikus või kohalikus ajalehes või internetipõhises väljaandes „Ametlikud Teadaanded". Dokumendi resolutiivosa avalikustatakse, kui 2.6.1 dokument on vaja kätte toimetada enam kui sajale isikule; 2.6.2 puuduvad andmed menetlusosalise aadressi kohta või kui menetlusosaline ei ela teadaoleval aadressil ja tema tegelik viibimiskoht ei ole teada ning dokumenti ei ole muul viisil võimalik kätte toimetada; 2.6.3 haldusakt on vaja avalikult teatavaks teha ja haldusakt ei kuulu avaldamisele Riigi Teatajas.
2.7 Internetipõhises väljaandes „Ametlikud Teadaanded" avalikustab ametiasutus isikuandmeid ka juhul, kui seda näeb ette eriseadus või selle alusel antud õigusakt (vt Riigi Teataja seadus § 13, Ametlike Teadaannete põhimäärus; Ametlikud Teadaanded).
2.8 Vastavalt avaliku teabe seadusele (§ 438 ) andmekogudes, mille pidaja on ametiasutus, isikuandmeid ei avalikustata, v.a juhul, kui isikuandmete avaldamise kohustus ei tulene seadusest.
2.9 Valla ajalehes avaldame isiku nime, vanuse ja fakti et tal on sünnipäev, sündinud ja surnud isikud. Andmesubjektil on õigus igal ajal nõuda isikuandmete avalikustajalt isikuandmete avalikustamise lõpetamist, väljaarvatud juhul, kui avalikustamine toimub seaduse alusel.
Kirja- ja dokumendivahetus toimub vallavalitsuses nii liht-või tähitud posti, krüpteeritud või krüpteerimata e-posti ja dokumendivahetuskeskuse kaudu.
3.1 Eraisikutele edastatud või eraisikutelt saadud dokumendid on valdavalt juurdepääsupiiranguga, kuna õigusaktidega sätestatud nõuetest lähtuvalt sisaldab isiku kiri selle saatja või saaja elukohaandmeid, telefoninumbrit, e-posti aadressi. Eelloetletud andmeid loetakse isiku eraelu puudutavaks teabeks ning see ei kuulu kolmandatele isikutele avalikustamisele (v.a kui isiku nime või kontaktandmeid on kasutatud juriidilise isiku või asutuse esindajana). Muu kirjas märgitud teabe osas sõltub juurdepääsu piiramine dokumendi sisust. Võimalikud juurdepääsupiirangute alused sätestab avaliku teabe seadus (§ 35).
3.2 Hoolimata juurdepääsupiirangust väljastab ametiasutus dokumendi asutusele või isikule, kellel on otsene seadusest tulenev õigus seda küsida (nt kohtueelne menetleja, kohus, järelevalveasutus jms).
3.3 Vastavalt isikuandmete kaitse seadusele (§ 26), avaliku teenistuse seadusele (§ 67) on volikogu ja linnavalitsuse komisjonide liikmed nii volituste ajal kui ka pärast volituste lõppemist ning ametiasutuse teenistujad nii teenistussuhte ajal kui pärast selle lõppemist kohustatud hoidma salajas teiste inimeste perekonna- ja eraellu puutuvaid andmeid ning muud konfidentsiaalsena saadud informatsiooni.
3.4 Haldusmenetluse seaduse § 37 lõigetele 2 ja 3 tuginedes võimaldatakse haldusmenetluses menetlusosalistel toimiku ja dokumentidega tutvuda ametiasutuses ametiisiku juuresolekul. Ametiisik peab tagama, et dokumentidega tutvumisel ei avaldata teiste menetlusosaliste eraelu puudutavaid andmeid.
3.5 Väärteoteate esitaja andmed avaldab ametiasutus teistele menetlusosalistele ulatuses, mis on menetlusseadustikes ette nähtud ning asja lahendamiseks vajalik. Väärteomenetluses ei tagata tunnistaja anonüümsust (v.a korruptsioonivastase seaduse § 23 lõike 2 alusel korruptiivsest teost teatamisel ja lastekaitsega seotud ülesannete täitmisel). Jõustunud väärteootsused registreeritakse ka karistusregistris. Ligipääs karistusregistrisse on piiratud, andmeid saab küsida karistusregistri seaduse 3. peatükis sätestatud korras.
4.1 Igaühel on õigus küsida ametiasutuselt enda kohta käivaid isikuandmeid ning teavet ning õigus tutvuda kõikide tema kohta kogutud andmetega. Seda õigust võib piirata üksnes seaduse alusel.
4.1.1 Lähtuvalt isikuandmete kaitse seadusest (§ 19) on igal isikul õigus saada teada. milliseid isikuandmeid tema kohta ametiasutuses kogutakse ja on kogutud;
4.1.3 millistele isikutele või asutustele on tema isikuandmeid edastatud. Vajadusel õigus esitada vastav avaldus vallavalitsuse kantseleisse Sääla tee 8/8, Kivi-Vigala küla, Rapla maakond või e-posti aadressile vigala.vald@vigala.ee või otse konkreetset teavet omava ametniku poole.
4.4 Ametiasutus keeldub dokumentidega koha peal tutvumise võimaldamisest ja dokumentide või teabe väljastamisest juhul, kui see võib
4.5 Riiklikest registritest, millesse andmeandja on ametiasutus (Eesti rahvastikuregister, sotsiaalteenuste- ja toetuste andmeregister; majandustegevuse register, riiklik ehitisregister, riigi maakataster, kinnistusraamat, Haigekassa, kohustusliku kogumispensioni register, Töötajateregister ) saab enda kohta käivaid andmeid kontrollida ka riigiportaali www.eesti.ee eteenuse (rubriik „Kodanikule") kaudu.
4.6 Väärteoteate esitaja andmed avaldab ametiasutus teistele menetlusosalistele ulatuses, mis on menetlusseadustikes ette nähtud ning asja lahendamiseks vajalik. Väärteomenetluses ei tagata tunnistaja anonüümsust (v.a korruptsioonivastase seaduse § 23 lõike 2 alusel korruptiivsest teost teatamisel ja lastekaitsega seotud ülesannete täitmisel).
5. Meile tööle kandideerimisel:
- kandidaadil on õigus meie kogutud andmetega tutvuda ja anda selgitusi;
- kandidaatide andmed on juurdepääsupiiranguga info, millele kolmandad isikud saavad juurdepääsu ainult seaduses sätestatud juhtudel;
- teave kandidaadi ametisse nimetamise kohta on avalik.
Kandideerija dokumentidele juurdepääs võimaldatakse vallavalitsuses konkursi otsustusprotsessiga seotud ametnikele ja isikutele. Kandideerimisdokumente säilitatakse 5 aastat.


text:
Haldusjärelevalve prioriteedid, temaatilise järelevalve, selle tulemuste vormistamise ja tulemustest teavitamise kord 2016/2017. õppeaastal – Riigi Teataja
Haldusjärelevalve prioriteedid, temaatilise järelevalve, selle tulemuste vormistamise ja tulemustest teavitamise kord 2016/2017. õppeaastal
Haldusjärelevalve prioriteedid, temaatilise järelevalve, selle tulemuste vormistamise ja tulemustest teavitamise kord 2016/2017. õppeaastal - sisukord
§ 3 Järelevalve prioriteet
§ 5 Järelevalvest teavitamine
§ 6 Järelevalves kasutatav metoodika
RT I, 30.03.2016, 1
Vastu võetud 29.03.2016 nr 14
Määrusega kehtestatakse õppeasutuste haldusjärelevalve prioriteedid ning temaatilise järelevalve, selle tulemuste vormistamise ning tulemustest teavitamise kord 2016/2017. õppeaastal.
§ 3. Järelevalve prioriteet
Järelevalve prioriteet koolieelsetes lasteasutustes ning üldhariduskoolides on 2016/2017. õppeaastal lapse ja õpilase individuaalsete vajaduste ja võimetega arvestamine õppe- ja kasvatustegevuses. Eesmärk on hinnata, kuidas on igale lapsele ja õpilasele loodud arenguks vajalik eakohane, turvaline, positiivselt mõjuv ning arendav õppe- ja kasvukeskkond.
(3) Õppeasutuste valimi koostamiseks esitavad maavalitsused ettepanekud koos põhjendustega järelevalve vajalikkuse kohta Haridus- ja Teadusministeeriumile hiljemalt 30. juuniks.
(4) Õppeasutuste valimi, kus 2016/2017. õppeaastal järelevalvet teostatakse, koostab Haridus- ja Teadusministeerium ning teavitab maavalitsusi hiljemalt 15. augustiks.
§ 5. Järelevalvest teavitamine
Järelevalve ajakavast teavitab maavanem Haridus- ja Teadusministeeriumi, õppeasutust, tema pidajat ning riigi- ja eraõppeasutuste puhul ka õppeasutuse asukohajärgset kohaliku omavalitsuse üksust hiljemalt 15. septembriks.
§ 6. Järelevalves kasutatav metoodika
Järelevalves kasutatakse järgmisi meetodeid:
4) tutvumine õppeasutuse õppe- ja kasvukeskkonnaga ning õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine.
(2) Õppeasutus, tema pidaja ja ettekirjutuse adressaadid võivad õiendi eelnõu kättesaamisest kolme tööpäeva jooksul teha ettepanekuid eelnõu täpsustamiseks. Maavalitsus võib vajadusel kehtestada pikema tähtaja.
(1) Õiendile kirjutavad alla kõik järelevalve teostamisel osalenud ametnikud ja eksperdid.
(3) Maavalitsus edastab õiendi digitaalselt või paberkandjal allkirjastatult õppeasutuse juhile, õppeasutuse pidajale, Haridus- ja Teadusministeeriumile ning riigi- ja eraõppeasutuste puhul ka õppeasutuse asukohajärgsele kohaliku omavalitsuse üksusele 60 kalendripäeva jooksul õppeasutuses järelevalve alustamise päevast arvates.
(2) Maavanemad teavitavad Haridus- ja Teadusministeeriumi juhtudel, kui ettekirjutuste adressaadid ei ole tähtajaks ettekirjutusi täitnud.
(1) Maavanem esitab 20. juuniks Haridus- ja Teadusministeeriumile õppeasutuste kohta digitaalselt allkirjastatult koondkokkuvõtted Haridus- ja Teadusministeeriumi etteantud vormi kohaselt.
(2) Koondkokkuvõttes esitatakse maakonnas läbi viidud järelevalve tulemuste analüüs, lähtudes järelevalve eesmärgist ja järelevalve läbiviimise aluseks olnud põhjendustest.

matches:
§ 3
§ 5
§ 6
§ 3
§ 5
§ 6