Noorte huvitegevuse ühingutele ja erahuvikoolidele toetuse andmise kord – Riigi Teataja
Noorte huvitegevuse ühingutele ja erahuvikoolidele toetuse andmise kord
Noorte huvitegevuse ühingutele ja erahuvikoolidele toetuse andmise kord - sisukord
§ 3 Noorte huvitegevuse ühingute ja erahuvikoolide jaoks antav toetus
§ 11 Toetuse andmise otsuse kehtetuks tunnistamine
RT IV, 02.05.2020, 18
RT IV, 04.03.2020, 19
jõustumine 07.03.2020
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 1, § 22 lg 1 p 5, erakooliseaduse § 22 lg 4 ning noorsootöö seaduse § 8 p 2 alusel
(1) Noorte huvitegevuse ühingutele ja erahuvikoolidele toetuse andmise kord (edaspidi kord) sätestab noorsootöö valdkonnas huvitegevusega tegelemise võimalusi pakkuvate ühingute, mis on juriidilised isikud (edaspidi ühing), toetamise põhimõtted ja erahuvikoolide jaoks Tartu valla eelarvest toetuse taotlemise, taotluse menetlemise ja toetuse andmise ning toetuse kasutamise üle kontrolli teostamise korra.
(2) Toetuse andmise eesmärgiks on arendada huvialast tegevust Tartu vallas ning süvendada oskuseid kunsti-, muusika- ja muudel aladel, tagamaks Tartu valla lastele ja noortele mitmekülgne huviharidus.
(3) Toetuse arvestusliku määra lapse ja noore kohta ning toetatavate laste ja noorte koguarvu kehtestab vallavalitsus.
(4) Korra alusel ei anta toetust spordiklubidele ja eraõiguslikele spordikoolidele.
(1) Toetust antakse erahuvikooli pidajale erahuvikooli jaoks (välja arvatud spordikoolid) või ühingule mis pakub huviharidust lastele või noortele ja mille vähemalt üks juhendaja on juhendatavas valdkonnas erialase kutse- või kõrgharidusega või erialase kutsetunnistusega.
(2) Toetust antakse erahuvikoolile või ühingule, mille pidaja on nõuetekohaselt täitnud riiklike maksude tasumise kohustused ning esitanud korra kohased aruanded varasemalt saadud toetuse kasutamise kohta. Erahuvikool peab olema registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis.
(4) Erahuvikooli või ühingut esimesel tegevuse aastal ei toetata.
§ 3. Noorte huvitegevuse ühingute ja erahuvikoolide jaoks antav toetus
(1) Ühingu ja erahuvikooli jaoks antav toetus on pearahapõhine toetus. Pearaha antakse huvitegevuse korraldamiseks 5-19 aastase harrastaja või õppuri (edaspidi koos nimetatud harrastaja) kohta, kes osaleb regulaarselt huvitegevuses ja kelle elukoht on rahvastikuregistri andmetel Tartu vallas. Pearaha antakse ühe harrastaja kohta maksimaalselt kahele tegevusele. Pearaha määra ühe harrastaja kohta aastas otsustab vallavalitsus.
(2) Toetuse saamiseks peab huvitegevus ühingu või erahuvikooli huviringis toimuma vähemalt 9 kuul aastas 1 kord nädalas vähemalt 1 akadeemilise tunni ulatuses.
(3) Toetust antakse ühingute ja erahuvikooli personalikulude, kinnistute, hoonete ja ruumide majandamiskulude osaliseks katteks.
(1) Taotleja esitab toetuse taotlemiseks Tartu Vallavalitsuse sotsiaal-, haridus- ja kultuuriosakonnale (edaspidi: osakond) elektroonilises vormis taotluse hiljemalt 1. oktoobriks veebipõhise toetuste taotlemise keskkonna kaudu.
(2) Taotleja esitab veebipõhises toetuste taotlemise keskkonnas hiljemalt 1. oktoobriks harrastajate nimekirja.
(3) Ühingule või erahuvikoolile toetuse taotlemisel peab toetuse saamiseks nimekirja kantud täisealine harrastaja või alaealise harrastaja seaduslik esindaja kinnitama harrastaja osalemist vastavas huviringis või erahuvikoolis. Kinnitus esitatakse elektrooniliselt veebipõhises toetuse taotlemise keskkonnas 1. novembriks. Kui määratud tähtpäevaks kinnitus puudub, ei arvata nimekirjas esitatud harrastajat toetust saavate harrastajate hulka.
(1) Osakond kontrollib esitatud taotluse nõuetekohasust, selles esitatud andmete õigsust ja vastavust korra tingimustele ning taotleja nõuetele vastavust.
(2) Kui taotleja ja taotluse nõuetekohasuse kontrollimise käigus tehakse kindlaks, et taotlus või taotleja ei vasta nõuetele, annab osakond taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui taotleja ei kõrvalda puudusi määratud tähtpäevaks, jäetakse taotlus läbi vaatamata.
(4) Osakond esitab vallavalitsusele ettepaneku toetuse andmise, toetuse suuruse ning laste ja noorte arvu kohta ühingute ja erahuvikoolide lõikes hiljemalt ühe kuu jooksul pärast vallaeelarve kinnitamist Tartu Vallavolikogu poolt.
(2) Toetuse andmisest või toetuse andmata jätmisest teavitab osakond taotlejat kirjalikult hiljemalt ühe kuu jooksul vallavalitsuse vastava otsuse vastuvõtmisest.
2) pidama toetusena saadud raha kohta eraldi arvestust;
3) nimetama Tartu valda enda toetajana;
4) andma esimesel võimalusel osakonnale teada oma tegevuse taotluses nimetatud mahus vähenemisest, peatumisest või lõppemisest;
6) esitama osakonna nõudmisel toetuse kasutamise kontrollimiseks vajalikud täiendavad dokumendid;
(1) Toetuse saaja on kohustatud esitama toetuse kasutamise kohta osakonnale aruande veebipõhise toetuse taotlemise keskkonna kaudu hiljemalt 15. jaanuariks.
(2) Kui toetuse saaja tegevus lõpeb enne kalendriaasta lõppu, on ta kohustatud esitama toetuse kasutamise kohta osakonnale aruande veebipõhise toetuse taotlemise keskkonna kaudu hiljemalt ühe kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist.
3) harrastajate keskmine arv toetuse kasutamise ajal;
4) hinnang tegevusele ja toetuse mõjule.
(1) Vallavalitsus maksab toetust välja kahes osas.
2) toetuse saaja on esitanud varasemalt Tartu vallalt saadud toetuse kohta nõuetekohase aruande.
(3) Vallavalitsusel on õigus toetuse või selle osa väljamaksmine peatada, kui toetuse saaja osas on algatatud järelevalvemenetlus käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmise ja toetuse kasutamise kontrollimiseks.
(3) Osakonnal on õigus nõuda toetuse saajalt kuludokumentide koopiaid, seletuskirju, liikme-, osalus- või õppemaksu kogumise aruandeid koos maksust vabastatud harrastajate nimekirjadega, viibida toetatava tegevuse läbiviimise juures, teha päringuid toetuse saaja kohta, kontrollida esitatud nimekirjade õigsust ning teha muid toiminguid, mis on vajalikud järelevalve eesmärgi täitmiseks.
2) ) taotlemisel või toetuse kasutamise kohta on teadlikult esitatud ebaõiget või mittetäielikku teavet või on teave jäetud teadlikult esitamata;
§ 11. Toetuse andmise otsuse kehtetuks tunnistamine
Noorte huvitegevuse ühingutele ja erahuvikoolidele antakse toetust käesolevas määruses sätestatud korras alates 2021. aastast.


EJSi tegi ettepanekuid relvaseaduse osas | Eesti Jahimeeste Selts
Aktuaalne EJSi tegi ettepanekuid relvaseaduse osas
Eesti Jahimeeste Selts tegi relvaseaduse muutmiseks omapoolsed ettepanekud.
Riigikogu õiguskomisjoni menetluses on relvaseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 494 SE. Praeguse redaktsiooni kohta tegi Riigikogu õiguskomisjonile omapoolsed ettepanekud ka Eesti Jahimeeste Selts.
Nõuded relvakapile (§ 8) on aegunud. Vastavalt seadusele peab relvakapp olema valmistatud vähemalt 3 mm paksusest teras(raud-) plekist. Juba ammu on saadaval ja müügis kapid nõuetele vastavast tugevast klaasist. Ettepanek lubada kasutada nõuetekohaseid teistest materjalidest (klaasist) valmistatud relvakappe.
Tulirelvasid võib hoiustada registreeritud elukohas. Eesti praktika on see, et inimestel on tihti mitu kodu (linna- ja maakodu). Ettepanek on, et kui on olemas nõuetekohased hoiutingimused, siis lubada hoiustada relvi mitmes elukohas. See võimaldaks inimesel mitte rikkuda seadust ja oleks tegeliku eluga kooskõlas. Elukohad registreeritakse politseis.
Ettepanek välja jätta § 35 lg 2 täiendus p. 6 esmaabikoolitus. See ei anna tegelikus elus midagi juurde. Kuulihaava esmaabi on nii spetsiifiline, et seda saab osutada meditsiinitöötaja. Täiendus võimaldab lihtsalt koolitajatel teenida lisatulu.
Ei toeta § 91 täiendamist lg 14. Laskekõlbmatud relvad ei peaks olema kantud registrisse. Need on ju jäädavalt laskekõlbmatuks muudetud ja seega funktsionaalselt võttes relvataolised esemed.
EJSi juhatus on eelnevalt kahel korral toetanud summuti kasutuselevõttu jahipidamisel.
Hetkel on Relvaseaduse muutmise eelnõus, et politseiametnik võib relvaloa väljastamisest või selle pikendamisest keelduda, kui taotleja ei ole piisavalt põhjendanud relva soetamise vajalikkust.
Ettepanek: RELVA SOETAMISEST VÕI RELVALOA KEHTIVUSE PIKENDAMISEST KEELDUMISEKS PEAKSID OLEMA KONKREETSED KRITEERIUMID, MILLEDE OLEMASOLUL RELVALOAST KEELDUTAKSE. PEAKS OLEMA VÄLISTATUD SUBJEKTIIVSUSE VÕIMALUS VASTAVA OTSUSE TEGEMISEL; Näiteks: Inimene soovib enesekaitserelvaks täiskaliibrilist magnumkaliibriga täpsusrelva. Ilmselgelt see ei ole enesekaitse relv ja alus oleks sellise relva kohta loa andmisest keelduda. Selliseid konkreetseid kriteeriumeid aga ei ole. Seletuskirjast võib aru saada, et kui inimesel ei ole seni relva enesekaitseks vaja läinud, siis polegi talle seda vaja. Siit edasi…jahimehel on kaks relva ühe ja sama kaliibriga – võib ju nüüd väita, et milleks talle see teine samasuguse kaliibriga relv. Seetõttu keeldumise alused peaksid olema konkreetsed ja põhjendatud.
Ainult enesekaitse relva relvaloa pikendamise laskekatse. (ei puuduta jahimehi ega sportrelva omanikke).
41) paragrahvi 41 täiendatakse lõigetega 31-33 järgmises sõnastuses: „(31) Kui kehtivuse lõppemise tõttu vahetatakse relvaluba, millel on märgitud relva otstarbena üksnes turvalisuse tagamine (enese ja vara kaitseks), peab sooritama käesoleva seaduse § 35 lõikes 5 nimetatud tulirelva käsitsemise katse.
(32) Käesoleva paragrahvi lõikes 31 sätestatud juhul peab käesoleva seaduse § 35 lõikes 5 nimetatud tulirelva käsitsemise katse sooritama kõige varem üks aasta enne relvaloa või relvakandmise loa vahetamiseks avalduse esitamist.
(33) Enne käesoleva seaduse § 35 lõikes 5 nimetatud tulirelva käsitsemise katse sooritamist peab isik tasuma riigilõivu.”; Siin peaks olema lisatud, et vastav laskekatse sooritatakse isiku KASUTUSES OLEVAST RELVAST. Seadusemuudatuse eesmärgiks on relvaomaniku laskeoskuse kontrollimine tema valduses olevast relvast. On loogiline, et siis tuleb seda kontrollida ikka relvaga, mida omanik kasutab. Ka seletuskirja p. 6 annab selle küsimusele kahepidise vastuse. Seletuskirja lisa ütleb küll :
„(51) Kui teooriaeksami laskmiskatse sooritatakse relvaloa, millel on märgitud relva otstarbena üksnes turvalisuse tagamine(enese ja vara kaitseks), vahetamisel selle kehtivuse lõppemise tõttu, sooritatakse tulejoonelt laskmine isiku relvaloale märgitud igasse relvaliiki kuuluva relvaga.( SIIN PEETAKSE SILMAS VAID LOALE MÄRGITUD RELVALIIKE, PÜSS, PÜSTOL) Laskmiskatsel võib Politsei- ja Piirivalveameti NÕUSOLEKUL kasutada isikule kuuluvat relva ja laskemoona.”;
KUI AGA EKSAMINEERIJA SEDA NÕUSOLEKUT EI ANNA JA NÕUAB LASKEKATSE SOORITAMIST KATSE SOORITAJA JAOKS VÕÕRAST RELVAST… ? SEEGA PEAKS SEADUSE MUUDATUSES KÜSIMUS KONKREETSELT KIRJAS OLEMA, ET LASKEKATSE SOORITATAKSE ISIKU KASUTUSES OLEVATEST RELVADEST, IGA VASTAVA LIIGI RELVAGA ERALDI.
Spordi otstarbel hoitava laskemoona kogus. Senini võis hoida kuni 1000 padrunit iga tulirelva kohta. Nüüd : kuni 5000 padrunit isiku omandis või valduses olevate sporditulirelvade kohta;” Seega, kui isikul on üks sportrelv, siis varasemalt võis tal olla 1000 padrunit, nüüd 5000. Kui aga 6 relva, siis ikka 5000 padrunit. TEGELIKULT VÕIKS SEE KOGUS OLLA SUMMAARSELT 10 000 PADRUNIT.
Jahimehele võiks väljastada paralleelrelvaloa alates 16 aasta vanuselt. Relva kandmine õigus on koos paralleelrelvaloa omanikuga vaid jahis ja lasketiirus. Teema on aktuaalne noorte juurdekasvu silmas pidades. Soomes selline asi toimib. Lätis on see teema arutlusel parlamendis.
§ 36 lõige 4 täiendus 6, § 41 lõige 3 p 1 ja § 43 täiendus lõikega 34 on juttu põhjendatusest. Kes otsustab, mis on piisav põhjendus? Põhimõte on küll õige, et näiteks iga inimene peaks suutma ära seletada, miks ta ikkagi relva vajab, kuid siinkohal on karta lõputuid kohtuasju. Sest lahkarvamuste puhul peab ikkagi otsustama kohus, kas avaldus või keeldumine oli piisavalt põhjendatud. Ettepanek kas sätestada täpsemalt või välja jätta.
Eesti Jahimeeste Selts toetab muutmisettepanekut, mille tõenäoliselt esitab KeM. See puudutab Relvaseaduse muutmisega koos Jahiseaduse muutmist selliselt, et jahipidamisõigust tõendavad dokumendid: jahitunnistus ja laskekatse tunnistus ( nii suuruluki kui ka vibukatse) ei peaks jahil kaasas olema. Tänaseks on loodud tehnilised võimalused, et järelevalvet teostaval institutsioonil on võimalik dokumentide olemasolu kontrollida kaasaegset tehnikat kasutades.
Palume viia sisse muudatus, mis võimaldaks vanu siledaraudseid (kukkedega) jahipüsse deaktiveerida nö vanal viisil ehk lihtsustatult. Praegu on taoliste vanade jahirelvade, mis on ära teeninud auväärse koha jahimaja seinal, deaktiveerimine ebamõistlikult kulukas ja seetõttu lõpetavad nad oma eksistentsi metallihundis. Sellised relvad ei kujuta endast praktilist ohtu.
Eelmine luguValgamaal toimus jahinduse karikavõistlus
Järgmine luguJahimehed: me ei suuda enam ühiskonnale seletada, et elu ja surm käivad looduses koos


Finantsinspektsiooni seaduse, investeerimisfondide seaduse, krediidiasutuste seaduse, väärtpaberituru seaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Finantsinspektsiooni seaduse, investeerimisfondide seaduse, krediidiasutuste seaduse, väärtpaberituru seaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seadus
RT I 2005, 59, 463
Vastu võetud 19.10.2005
Vabariigi Presidendi 7. novembri 2005. a otsusega nr 910
§ 1. Finantsinspektsiooni seaduse muutmine
Finantsinspektsiooni seaduses (RT I 2001, 48, 267; 2005, 13, 64) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Riiklik finantsjärelevalve (edaspidi finantsjärelevalve) käesoleva seaduse tähenduses on järelevalve riikliku finantsjärelevalve subjektide (edaspidi finantsjärelevalve subjekt) üle ning käesolevas seaduses, krediidiasutuste seaduses, kindlustustegevuse seaduses, investeerimisfondide seaduses, kogumispensionide seaduses, väärtpaberituru seaduses, liikluskindlustuse seaduses, e-raha asutuste seaduses ja Eesti väärtpaberite keskregistri seaduses ning nende alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud tegevuse üle.»;
2) paragrahvi 7 lõike 2 punktis 2 ja § 18 lõike 3 punktis 3 asendatakse sõnad «§-s 45» sõnadega «§-s 37»;
3) paragrahvi 7 lõiget 2 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21) kinnitab eelarve ülejäägi kasutamise;»;
4) paragrahvi 15 lõike 3 punktis 2 asendatakse sõnad «§ 36 lõigetes 1–3» sõnadega «§ 38 lõigetes 2 ja 3»;
5) paragrahvi 18 lõiget 3 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21) esitab nõukogule ettepaneku käesoleva seaduse §-s 371 sätestatud eelarve ülejäägi kasutamiseks;»;
6) paragrahvi 18 lõike 3 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 8) esitab nõukogule teadmiseks käesoleva seaduse § 49 lõikes 2 nimetatud ettepanekud ja ülevaated.»;
7) seaduse 4. peatükk sõnastatakse järgmiselt:
«4. peatükk
(1) Kui Inspektsiooni eelarveaasta tulud ületavad kulusid, võib tekkinud eelarve ülejäägi arvel moodustada reserve, teha kulutusi või investeeringuid või tagastada ülejääk ühetaoliselt ja proportsionaalselt järelevalvesubjektidele.
(2) Investeerimisühing, Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja, väärtpaberiarveldussüsteemi korraldaja, reguleeritud väärtpaberituru korraldaja, kindlustusandja, krediidiasutus, e-raha asutus ja fondivalitseja maksavad järelevalvetasu kapitali- ja mahuosa, välja arvatud käesoleva seaduse § 43 lõigetes 5 ja 6 sätestatud juhtudel. E-raha asutus, kes kasutab e-raha asutuste seaduse §-s 11 sätestatud õigust, maksab järelevalvetasu üksnes mahuosas.
(3) Kindlustusmaakler, välisriigi äriühingu Eesti filiaal, kes tegutseb investeerimisühingu, kindlustusandja, kindlustusmaakleri, krediidiasutuse, e-raha asutuse või fondivalitseja tegevusalal, maksab üksnes järelevalvetasu mahuosa, välja arvatud käesoleva seaduse § 43 lõigetes 5 ja 6 sätestatud juhtudel.
4) Eesti väärtpaberite keskregistri pidajana tegutsev äriühing, kes ei ole krediidiasutus, fondivalitseja ega investeerimisühing, maksab järelevalvetasu Eesti väärtpaberite keskregistri pidajana;
5) e-raha asutusena tegutsev äriühing, kes ei ole krediidiasutus, maksab järelevalvetasu e-raha asutusena.
2) kindlustusandja korral tegevusloas märgitud kindlustustegevuse liigiga tegelemiseks õigusakti kohaselt nõutavast kõrgeimast minimaalsest omavahendite summast;
3) Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja ja väärtpaberiarveldussüsteemi korraldaja korral õigusakti kohaselt nõutavast kõrgeimast minimaalsest omakapitali summast;
4) investeerimisühingu, reguleeritud väärtpaberituru korraldaja, e-raha asutuse ja fondivalitseja korral tegevusloas märgitud tegevusalaga tegelemiseks õigusakti kohaselt nõutavast kõrgeimast minimaalsest aktsiakapitali summast.
3) investeerimisfondide seaduse §-s 252 sätestatud rahaturufondi või välisriigi investeerimisfondi, mida selle riigi õigusaktide kohaselt käsitletakse rahaturufondina (edaspidi rahaturufond), valitseva fondivalitseja või välisriigi fondivalitseja Eesti filiaali korral 0,001 kuni 0,1 protsendiga fondivalitseja või vastava Eesti filiaali poolt valitsetavate rahaturufondide varast;
5) käesoleva lõike punktides 3 ja 4 nimetamata investeerimisfonde valitseva fondivalitseja või välisriigi fondivalitseja Eesti filiaali korral 0,01 kuni 0,25 protsendiga fondivalitseja või vastava Eesti filiaali poolt valitsetavate investeerimisfondide varast;
6) kahjukindlustuse või selle edasikindlustusega tegeleva kindlustusandja ning vastava välisriigi kindlustusandja Eesti filiaali korral 0,05 kuni 0,5 protsendiga kindlustusandja või vastava Eesti filiaali brutopreemiatest. Brutopreemiate hulka ei arvata kindlustusandjale makstud edasikindlustuse kindlustuspreemiaid juhul, kui edasikindlustuslepingu järgne edasikindlustusvõtja on Eestis registreeritud kindlustusandja;
7) elukindlustuse või selle edasikindlustusega tegeleva kindlustusandja ning vastava välisriigi kindlustusandja Eesti filiaali korral 0,02 kuni 0,25 protsendiga kindlustusandja või vastava Eesti filiaali vara ja brutopreemiate kogusummast;
9) Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja korral 0,1 kuni 0,7 protsendiga ärituludest;
11) e-raha asutuse või välisriigi e-raha asutuse Eesti filiaali korral 0,05–0,5 protsendiga e-raha asutuse või vastava Eesti filiaali varast.
(1) Järelevalvetasu mahuosa määr kehtestatakse kalendriaastaks protsendina käesoleva seaduse § 39 lõikes 2 sätestatud piires. Määra kehtestab rahandusminister määrusega 15 päeva jooksul pärast Inspektsiooni eelarve kinnitamist nõukogu poolt.
(2) Käesoleva seaduse § 39 lõike 2 punktides 4 ja 5 nimetatud investeerimisfondide korral võib nõukogu näha ette erinevaid mahuosa määrasid, lähtuvalt valitsetavate investeerimisfondide tüübist või investeerimisfondide tingimustes või põhikirjas ette nähtud investeerimispoliitikast.
(3) Järelevalvetasu mahuosa määr on ühtne kõigile samal tegevusalal tegutsevatele isikutele ja välisriigi äriühingute Eesti filiaalidele.
(1) Krediidiasutuse, e-raha asutuse, investeerimisühingu ja fondivalitseja järelevalvetasu mahuosa ettemakse arvutamisel võetakse aluseks selle isiku või vastava välisriigi järelevalve subjekti Eesti filiaali vara aritmeetiline keskmine, mis on arvutatud tema Inspektsioonile esitatud bilansi andmetel eelmise aasta 31. detsembri ning jooksva aasta 31. märtsi ja 30. juuni seisuga.
(2) Elukindlustusega või elukindlustuse edasikindlustusega tegeleva kindlustusandja järelevalvetasu mahuosa ettemakse arvutamisel võetakse aluseks selle isiku või vastava välisriigi kindlustusandja Eesti filiaali vara aritmeetiline keskmine, mis on arvutatud tema Inspektsioonile esitatud bilansi andmetel eelmise aasta 31. detsembri ning jooksva aasta 31. märtsi ja 30. juuni seisuga, ja Inspektsioonile esitatud jooksva aasta esimese kuue kuu brutopreemiate kahekordne kogusumma.
(3) Kahjukindlustusega või kahjukindlustuse edasikindlustusega tegeleva kindlustusandja järelevalvetasu mahuosa ettemakse arvutamisel võetakse aluseks selle isiku või vastava välisriigi kindlustusandja Eesti filiaali Inspektsioonile esitatud jooksva aasta esimese kuue kuu brutopreemiate kahekordne kogusumma.
(4) Kindlustusmaakleri järelevalvetasu mahuosa ettemakse arvutamisel võetakse aluseks selle isiku või vastava välisriigi kindlustusmaakleri Eesti filiaali Inspektsioonile esitatud eelmise aasta raamatupidamise aastaaruandes kajastatud vahendustasude kogusumma.
(5) Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja, väärtpaberiarveldussüsteemi korraldaja ja reguleeritud väärtpaberituru korraldaja järelevalvetasu mahuosa ettemakse arvutamisel võetakse aluseks selle isiku eelmise aasta kasumiaruandes kajastatud äritulu.
(1) Krediidiasutuse, e-raha asutuse, investeerimisühingu ja fondivalitseja järelevalvetasu mahuosa lõppmakse arvutamisel võetakse aluseks selle isiku või vastava välisriigi järelevalve subjekti Eesti filiaali vara aritmeetiline keskmine, mis on arvutatud tema Inspektsioonile esitatud bilansi andmetel eelmise aasta 31. märtsi, 30. juuni, 30. septembri ja 31. detsembri seisuga.
(2) Elukindlustusega või elukindlustuse edasikindlustusega tegeleva kindlustusandja järelevalvetasu mahuosa lõppmakse arvutamisel võetakse aluseks selle isiku või vastava välisriigi kindlustusandja Eesti filiaali vara aritmeetiline keskmine, mis on arvutatud tema Inspektsioonile esitatud bilansi andmetel eelmise aasta 31. märtsi, 30. juuni, 30. septembri ja 31. detsembri seisuga, ning Inspektsioonile esitatud eelmise aasta brutopreemiate kogusumma.
(3) Kahjukindlustusega või kahjukindlustuse edasikindlustusega tegeleva kindlustusandja järelevalvetasu mahuosa lõppmakse arvutamisel võetakse aluseks selle isiku või vastava välisriigi kindlustusandja Eesti filiaali Inspektsioonile esitatud eelmise aasta brutopreemiate kogusumma.
(4) Kindlustusmaakleri järelevalvetasu mahuosa lõppmakse arvutamisel võetakse aluseks selle isiku või vastava välisriigi kindlustusmaakleri Eesti filiaali Inspektsioonile esitatud eelmise aasta raamatupidamise aastaaruandes kajastatud vahendustasude kogusumma.
(5) Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja, väärtpaberiarveldussüsteemi korraldaja ja reguleeritud väärtpaberituru korraldaja järelevalvetasu mahuosa lõppmakse arvutamisel võetakse aluseks selle isiku eelmise aasta kasumiaruandes kajastatud äritulu.
(6) Rahastamiskohustuse tekkimisel kalendriaasta kestel võetakse järgneva eelarveaasta järelevalvetasu mahuosa lõppmakse arvutamisel aluseks käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 sätestatud vara ja eelmise aasta brutopreemiate kogusumma 31. detsembri seisuga.
(1) Järelevalvetasu summa tasumiseks saadab Inspektsioon vastavasisulise ettekirjutuse.
(6) Välisriigi investeerimisühingu, kindlustusandja, kindlustusmaakleri, krediidiasutuse, e-raha asutuse või fondivalitseja filiaal tasub rahastamiskohustuse tekkimisel kalendriaasta esimesel poolaastal järelevalvetasu lõppmakse summas, mis vastab investeerimisühingu, kindlustusandja, kindlustusmaakleri, krediidiasutuse, e-raha asutuse või fondivalitseja poolt tasutava järelevalvetasu kapitaliosale pooles ulatuses.
(8) Välisriigi investeerimisühingu, kindlustusandja, kindlustusmaakleri, krediidiasutuse, e-raha asutuse või fondivalitseja filiaal tasub rahastamiskohustuse tekkimisel kalendriaasta teisel poolaastal järelevalvetasu lõppmakse summas, mis vastab investeerimisühingu, kindlustusandja, kindlustusmaakleri, krediidiasutuse, e-raha asutuse või fondivalitseja poolt tasutava järelevalvetasu kapitaliosale veerandi ulatuses.
(9) Käesoleva paragrahvi lõigetes 6 ja 8 sätestatud juhul võrdub kindlustusmaakleri järelevalvetasu kapitaliosa summa 1000 euroga.
Kui järelevalvetasu maksmiseks kohustatud isik ei tasu järelevalvetasu ettenähtud tähtaja jooksul, on Inspektsioonil õigus anda järelevalvetasu maksmiseks kohustav ettekirjutus sundtäitmisele täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
Menetlustasu
(2) Kindlustusandja, investeerimisühingu, reguleeritud väärtpaberituru korraldaja, väärtpaberiarveldussüsteemi korraldaja, e-raha asutuse või fondivalitseja tegevusloa taotlemisel tasutakse menetlustasu 1000 eurot.
(3) Kolmandas riigis registreeritud kindlustusandja, investeerimisühingu, e-raha asutuse või fondivalitseja filiaali asutamiseks Eestis, samuti kolmandas riigis registreeritud fondivalitseja ning investeerimisühingu poolt Eestis piiriülese teenuse osutamiseks loa taotlemisel tasutakse menetlustasu 1000 eurot.
§ 454. Täiendava tegevusloa taotlemine
Kindlustusandja, investeerimisühingu või fondivalitseja poolt täiendava tegevusloa taotlemisel tasutakse menetlustasu 500 eurot.
§ 455. Väärtpaberite avaliku pakkumise registreerimise taotlemine
Väärtpaberite, välja arvatud investeerimisfondide aktsiate ja osakute, avaliku pakkumise, kauplemis- või noteerimisprospekti registreerimise taotlemisel tasutakse menetlustasu 600 eurot.
§ 457. Fondi tingimuste, nende muutmise ja välisriigi fondi osakute või aktsiate pakkumise registreerimise taotlemine
(1) Lepingulise fondi tingimuste registreerimise või aktsiaseltsina asutatava fondi asutamise kooskõlastamise taotlemisel tasutakse menetlustasu 600 eurot.
(2) Lepingulise fondi tingimuste või aktsiaseltsina asutatud fondi põhikirja muutmise registreerimise taotlemisel tasutakse menetlustasu 200 eurot.
§ 458. Reguleeritud turu reglemendi muudatuste kooskõlastamise taotlemine
Reguleeritud turu reglemendi muudatuste kooskõlastamise taotlemisel tasutakse menetlustasu 250 eurot.
4) menetlustasu tasunud isik loobub toimingust või taotluse esitamisest enne Inspektsiooni pöördumist.»;
8) paragrahvi 46 lõike 2 punkti 1 täiendatakse ja punkt sõnastatakse järgmiselt:
« 1) tütarettevõtjast investeerimisühingule, krediidiasutusele, fondivalitsejale, e-raha asutusele või kindlustusandjale (edaspidi finantsasutused), keda otseselt või kaudselt kontrollib välisriigi, mis ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud riik (edaspidi kolmas riik), õigusaktide alusel tegutsev või kolmandas riigis asuv emaettevõtja (edaspidi kolmanda riigi emaettevõtja), tegevusloa andmisest ja esitab seejuures konsolideerimisgrupi struktuuri;»;
9) paragrahvi 49 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahvi 49 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Inspektsioonil on õigus esitada Eesti Pangale, Vabariigi Valitsusele, Rahandusministeeriumile ja muudele riigiasutustele ettepanekuid õigusaktide väljatöötamiseks, muutmiseks ja kehtetuks tunnistamiseks ning ülevaateid finantssektori tegevust ja finantsjärelevalvet käsitlevate õigusaktide mõju ja rakendamise kohta, samuti selliseid ettepanekuid ning ülevaateid avalikustada.»;
11) paragrahvi 53 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Inspektsioon avalikustab oma veeblilehel rahandusministri kehtestatud korras ja ulatuses andmed:
2) käesoleva seaduse § 2 lõikes 1 nimetatud seaduste alusel vastavat Eestis tegutsemise õigust omavate välisriigi isikute või institutsioonide Eestis asuvate filiaalide, esinduste ning nende poolt Eestis piiriüleste teenuste osutamise kohta.»;
12) paragrahvi 64 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Käesolevas seaduses eurodes väljendatud summad arvestatakse ümber Eesti kroonidesse Eesti Panga vahetuskursi alusel.»
§ 2. Investeerimisfondide seaduse muutmine
Investeerimisfondide seaduse (RT I 2004, 36, 251; 90, 616) § 295 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Käesolevas paragrahvis nimetatud andmed avalikustatakse vastavalt Finantsinspektsiooni seaduse § 53 lõikes 4 sätestatule.»
§ 3. Krediidiasutuste seaduse muutmine
Krediidiasutuste seaduse (RT I 1999, 23, 349; 2005, 39, 308) § 108 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Käesolevas paragrahvis nimetatud andmed avalikustatakse vastavalt Finantsinspektsiooni seaduse § 53 lõikes 4 sätestatule.»
§ 4. Väärtpaberituru seaduse muutmine
Väärtpaberituru seaduses (RT I 2001, 89, 532; 2005, 39, 308) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 237 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Käesolevas paragrahvis nimetatud andmed avalikustatakse vastavalt Finantsinspektsiooni seaduse § 53 lõikes 4 sätestatule.»;
2) paragrahvi 237 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Riigilõivuseaduse muutmine
Riigilõivuseaduse (RT I 1997, 80, 1344; 2005, 39, 308) § 3 lõike 2 punkt 10, § 23 ning 7. peatüki 3. jagu tunnistatakse kehtetuks.
Käesolev seadus jõustub 2005. aasta 15. novembril, e-raha asutuste osas e-raha asutuste seaduse jõustumisel.


text:
Veeseadus – Riigi Teataja
3-3-1-78-06 Riigikohus 16.11.2006
HMS § 67 lg 1
MaaRS § 6 lg 3 3
MaaRS § 29 lg 1
VeeS § 5 lg 1 p 8
Halduskohtumenetluse seadustik § 26 lg 1 p 1
Halduskohtumenetluse seadustik § 19 lg 7
Ehitise teenindamiseks piisava suurusega maatüki erastamist ei saa takistada ehitise vahetus läheduses kulgev tee. Kui ehitisega samal pool teed olevast maast ei piisa teenindusmaaks, ei ole välistatud täiendava maatüki teenindusmaaks määramine ehitist ümbritsevast maast teisel poolt teed.
Erastatava maa piiride kulgemise ettepanek on eelhaldusakt, millega ei lahendata erastamise küsimust lõplikult. Erastamise eeltoimingute raames antud korraldused ei pruugi anda isikule õiguspärast ootust, et erastamine viiakse lõpule eelhaldusaktides kindlaksmääratud tingimustel. Põhjendatud kaalutluste olemasolul võib haldusorgan üldjuhul erastamise eeltoimingute raames kindlaksmääratud tingimusi muuta. Esialgse korralduse muutmist õigustavaks kaalutluseks võib olla avalik huvi riigi omandis oleva jõe osalise erastamise vältimiseks. Kui tegemist on avalikult kasutatava ning eraisikule mittekuuluva teega, on selle erastamata jätmiseks piisavalt kaalukas huvi, et õigustada haldusakti muutmist.
Kui kohus kontrollib omal algatusel haldusorgani tegevuse õiguspärasust suuremas ulatuses, kui kaebuse esitaja on taotlenud, on tegemist kohtumenetluse normide olulise rikkumisega. Haldusakti tervikuna vaidlustamine ei tähenda alati taotlust kõigi selle üksikute osade õiguspärasuse kontrolliks. Esitatud taotluse ulatuse kindlakstegemisel ei saa lähtuda üksnes kaebuse sõnastusest, vaid arvestada tuleb ka isiku eesmärki kaebuse esitamisel.
Erastatava maa piiride kulgemise ettepanek on eelhaldusakt, millega ei lahendata erastamise küsimust lõplikult. HMS § 52 lg-st 2 tulenevalt kohaldatakse eelhaldusakti suhtes haldusakti sätteid, seega peab eelhaldusakti kehtetuks tunnistamisel järgima HMS-s sätestatud nõudeid. Erastamise eeltoimingute raames antud korraldused ei pruugi anda isikule õiguspärast ootust, et erastamine viiakse lõpule eelhaldusaktides kindlaksmääratud tingimustel. Põhjendatud kaalutluste olemasolul võib haldusorgan üldjuhul erastamise eeltoimingute raames kindlaksmääratud tingimusi muuta. Esialgse korralduse muutmist õigustavaks kaalutluseks võib olla avalik huvi riigi omandis oleva jõe osalise erastamise vältimiseks. Kui tegemist on avalikult kasutatava ning eraisikule mittekuuluva teega, on selle erastamata jätmiseks piisavalt kaalukas huvi, et õigustada haldusakti muutmist.

matches:
Riigikohus
§ 67
§ 6
§ 29
§ 5
§ 26
§ 19
kohus
§ 52


Kostivere Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Kostivere Kooli põhimäärus - sisukord
2 KOOLI TEGEVUSE EESMÄRGID
3 KOOLI ÕPPE JA KASVATUSE KORRALDUS
§ 6 Õppevorm ja õppekeel
§ 8 Õppekeskkond ja õppekirjandus
§ 9 Hariduslike erivajadustega õpilaste rühmad ja klassid
§ 10 Õppe korraldus
§ 11 Õpilaste kooli vastuvõtmine
§ 12 Õpilase koolist väljaarvamine
§ 13 Õpilase hindamine
§ 14 Kooli lõpetamine
§ 15 Õpilase arengu toetamine
§ 19 Õppekavavälisest tegevusest saadavad tulud
§ 20 Õpilaste õigused
§ 21 Õpilaste kohustused
§ 23 Õpilaspileti väljastamine
§ 24 Vanemate õigused ja kohustused
§ 25 Õpilaskond ja õpilasesindus
§ 27 Esimese õpilasesinduse valimise kord
§ 29 Personali õigused ja kohustused
§ 33 Direktori ülesanded
§ 34 Kooli vara ja eelarve
§ 38 Põhimääruse kehtestamine ja muutmine
RT IV, 24.04.2013, 92
Vastu võetud 29.06.2011 nr 56
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 37 ja põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lg 2 alusel.
Kooli nimi on Kostivere Kool (edaspidi kool).
Kool asub Harju maakonnas, Jõelähtme vallas. Kooli postiaadress on Aruküla tee 3, 74204 Kostivere, Jõelähtme vald Harju maakond. Ametlikult kasutatav e-posti aadress on kool@kostivere.edu.ee.
(1) Kool on üldhariduskool, mis loob võimalused põhihariduse omandamiseks ja koolikohustuse täitmiseks.
(2) Kool on põhikool, kus õpe toimub kolmel kooliastmel:
1) I kooliaste – 1 – 3. klass;
2) II kooliaste – 4 – 6. klass;
3) III kooliaste – 7 –9. klass.
(3) Kool on munitsipaalkool. Kooli pidajaks on Jõelähtme vald. Kool on Jõelähtme Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
(4) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, muudest õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
(2) Kooli pitsat on sõõrikujuline, läbimõõduga 35 mm. Pitsati sõõri ülemisel äärel on kiri “Kostivere Kool” ja sõõri alumisel äärel kiri “Harju maakond”. Pitsati keskel kasutatakse valla vappi.
(3) Kooli sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab direktor.
2. peatükk KOOLI TEGEVUSE EESMÄRGID
1) luua õpilasele eakohane, turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õppekeskkond, mis toetab tema õpihuvi ja õpioskuste, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist;
2) luua õpilasele tingimused kultuuri- ja sporditegevuseks;
3) luua õpilastele ja personalile tänapäevased õppe-, töö- ja olmetingimused;
4) kasutada koolile eraldatud vahendeid (rahalised ja õppevahendid, hooned jm) sihipäraselt ja otstarbekalt, et pakkuda kvaliteetset koolitust;
5) korraldada õppemetoodilist tööd, sh koostada ja arendada kooli õppekavasid;
6) koostada kooli arengukava ja viia see ellu;
7) pidevalt täiendada ja arendada õppebaasi (sh raamatukogu) õppekavade nõuetest lähtuvalt;
8) toetada õpilasesinduse algatusi ning huvitegevust;
9) korraldada õpilaste toitlustamine ja tervishoiuteenuse osutamine;
10) võimaldada personalile erialast ja pedagoogilist täiendusõpet;
11) õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel teha koostööd lapsevanematega, sotsiaal- ja tervishoiutöötajatega, nõustamiskomisjonidega, tööandjatega, teiste koolidega ning muude asjaomaste organisatsioonide ja isikutega.
3. peatükk KOOLI ÕPPE JA KASVATUSE KORRALDUS
§ 6. Õppevorm ja õppekeel
(2) Õppetöö koolis toimub eesti keeles.
(1) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alusdokumendiks on kooli õppekava.
(2) Kooli õppekava koostatakse lähtudes riiklikust õppekavast ja kooli arengukavast, pidades silmas piirkonna vajadusi, koolitöötajate, vanemate ja õpilaste soove, kasutatavaid ressursse ning arvestades kooli suundumusi, omapära ja traditsioone.
(4) Kooli õppekavast lähtuvalt koostavad pedagoogid õppeainete õpetamiseks ainekavad.
(5) Andmed kooli õppekava kohta kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(6) Vallavalitsuse nõusolekul võib direktor moodustada hariduslike erivajadustega õpilastele klasse ja rühmi, samuti õpiabi-, pikapäeva- ja logopeedilisi rühmi.
(7) Kool võimaldab üldhariduse omandamist individuaalse õppekava järgi õigusaktidega kehtestatud korras.
§ 8. Õppekeskkond ja õppekirjandus
(2) Kool korraldab õpet koolis ja väljaspool kooli vastavalt kooli õppekavale ja õppekeskkonnale sätestatud nõuetele.
(3) Kool võimaldab põhiharidust omandaval õpilasel kasutada tasuta kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti.
(5) Igas klassis õppeks vajalikud õpikud, tööraamatud ja töövihikud valib kool hariduse infosüsteemi õppekirjanduse alamregistrist.
§ 9. Hariduslike erivajadustega õpilaste rühmad ja klassid
(2) Haridusliku erivajadusega õpilase õppe ja arengu toetamiseks vajalikku koostööd tugispetsialistide ja õpetajate vahel korraldab direktori poolt määratud isik – haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija.
(3) Nõustamiskomisjoni soovitusel ja vanema nõusolekul korraldab kool õpilasele õpet põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava järgi, terviseseisundist tulenevat koduõpet või ühele õpilasele keskendatud õpet, põhikooli riiklikus õppekavas ettenähtud õpitulemuste asendamist või vähendamist või kohustusliku õppeaine õppimisest vabastamist.
§ 10. Õppe korraldus
(1) Kooli õppeperioodi arvestusühikud on õppetund, õppepäev, õppenädal, veerand, poolaasta, õppeaasta.
(4) Õppepäevade arv on määratud põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega ning koolivaheajad toimuvad haridus- ja teadusministri kehtestatud ajal.
(5) Ühes õppenädalas on 5 õppepäeva. Õpilase nädala õppekoormus õppeaineti määratakse kooli õppekavaga.
(6) Õppetunni pikkus on 45 minutit. Õppetund vaheldub vahetunniga. Õppetunni võib jagada mitmeks osaks ning kuni kaks õppetundi võib toimuda järjest, ilma vahetunnita. Vahetunni pikkus vähemalt 10 minutit iga õppetunni kohta.
(8) Kooli päevakava kajastab õppetegevuste ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliste tegevustega (pikapäevarühmad, ringid) järjestust ja ajalist kestust. Kooli päevakava kehtestab direktor.
§ 11. Õpilaste kooli vastuvõtmine
(1) Kool võtab I-III kooliastme õpilaseks kõik selleks soovi avaldavad koolikohustuslikud õpilased, kellele kool on elukohajärgne kool. Vabade õppekohtade olemasolul võetakse kooli vastu õpilasi, kellele kool ei ole elukohajärgne kool või kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on teises omavalitsuses.
(2) Haridus- ja teadusministri määrusega volitatud ulatuses kehtestab vallavalitsus kooli vastuvõtu tingimused ja korra. Kooli vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõu valmistab ette kooli direktor ning see esitatakse enne kehtestamist hoolekogule arvamuse andmiseks.
(3) Isiku kooli õpilaste nimekirja arvamise otsuse teeb direktor.
§ 12. Õpilase koolist väljaarvamine
Õpilase koolist väljaarvamise otsustab direktor, arvestades haridus-ja teadusministri poolt kehtestatud korda.
§ 13. Õpilase hindamine
(1) Hindamise, hindamissüsteemi kasutamise, hindamisest teavitamise, täiendavale õppele jätmise, järgmisse klassi üleviimise ning klassikursust kordama jätmise üldised tingimused ja kord sätestatakse kooli õppekavas riiklike õppekavade alusel.
§ 14. Kooli lõpetamine
(1) Põhikooli lõpetamiseks põhikooli riikliku õppekava järgi sooritatakse ühtsed põhikooli lõpueksamid või põhikooli riiklikus õppekavas sätestatud juhtudel põhikooli koolieksam.
(2) Põhikooli lõpetamise tingimused täitnud õpilasele väljastab kool õppenõukogu otsusel põhikooli lõputunnistuse.
(3) Põhikooli lõputunnistuse andmed kantakse hariduse infosüsteemi haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse.
§ 15. Õpilase arengu toetamine
(1) Õpetajad jälgivad õpilase arengut ja toimetulekut koolis ning vajaduse korral kohandavad õpet õpilase vajaduste kohaselt. Vajadusel korraldatakse diferentseeritud õpet.
(2) Kool tagab õpilasele, kellel tekib ajutine mahajäämus eeldatavate õpitulemuste saavutamisel, täiendava pedagoogilise juhendamise väljaspool õppetunde.
(2) Kooli raamatukogu ülesanne on toetada trükiste, audiovisuaalsete ja muude infokandjate säilitamise ja kättesaadavaks tegemise kaudu kooli õppekava järgset õpet, arendada õpilaste iseseisva õpitöö ja teabe hankimise oskust ning lugemishuvi.
(1) Kool korraldab õppekavavälise tegevusena tegevust pikapäevarühmas, ringides, stuudios ning üritusi ja väljasõite.
(3) Õpilasel on õigus kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi ja tehnilisi vahendeid kooli kodukorras kehtestatud korras.
(1) Kooli direktor moodustab hoolekogu ettepanekul ja vallavalitsuse nõusolekul pikapäevarühma.
(2) Pikapäevarühmas korraldatava õppekavavälise tegevusena pakutakse õpilasele järelvalvet ning pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste ülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel.
(3) Pikapäevarühma täitumise ülemine piirnorm on 24 õpilast. Vallavalitsus võib direktori ettepanekul ning hoolekogu nõusolekul kehtestada suurema rühma täitumuse ülemise piirnormi.
(4) Pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava kehtestab kooli direktor.
§ 19. Õppekavavälisest tegevusest saadavad tulud
(1) Kool võimaldab luua täielikult või osaliselt vanemate kulul tegutsevaid spordi- ja huviringe ning võimaldab kooli ruumides tegutseda ka teiste era- ja juriidiliste isikute spordi- ja huviringidel. Saadud tuludest kaetakse juhendajate töötasud ja maksud ning muud ringide tegevuskulud.
(2) Koolil on õigus saada tulu õppekavavälisest tegevusest, milleks on osalemine huviringide, pikapäevarühmade ja muude vormide tegevuses, mille kulude katmine toimub osalejate kaasrahastamisel.
(3) Koolil on õigus saada renditulu, laagrite korraldamise ja täiskasvanute koolitusega seotud tulu, eriteenuste (printimine, kopeerimine jms) pakkumisest ja heategevusüritustest saadav tulu.
(4) Koolis korraldatava õppekavavälise tegevuse kulude osaliseks või täielikuks katmiseks kehtestab kooli direktor käskkirjaga osalustasu, kooskõlastades oma tegevuse kooli hoolekogu ja vallavalitsusega.
§ 20. Õpilaste õigused
2) valida oma huvidele ja võimetele vastavaid õppeaineid kooli õppekavas määratletud valikainete piires;
4) saada õpiabi vastavalt oma hariduslikele erivajadustele;
5) vajadusel õppida koduõppes või individuaalõppekava alusel;
6) olla valitud õpilasesindusse;
7) osaleda valitud õpilasesinduse kaudu õpilaselu küsimuste lahendamisel;
8) moodustada ühinguid, klubisid, stuudioid ning ringe, mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus kooli ja kodu kasvatustaotlustega;
9) moodustada liite ja organisatsioone teiste õpilaskondadega õigusaktides sätestatud alustel ja korras juriidilise isiku staatust omamata;
10) kasutada nii kooli õppekava läbimiseks kui ka õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppevahendeid, spordivahendeid, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras;
11) saada teavet koolikorralduse, karjääri planeerimise ja õpilase õiguste kohta ning esmast teavet õppetöö sisu ja õppimisvõimaluste kohta;
12) saada teavet õppeveerandi või kursuse jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, planeeritavatest üritustest, hindamise korraldusest koolis ning vastavalt klassi- või aineõpetajalt teavet talle pandud hinnete ja antud hinnangute kohta;
13) saada teavet temale kohalduva päevakava kohta;
14) võtta osa kõigist klassivälistest õpilasüritustest, mis on ette nähtud kooli päevakavas;
15) vaidlustada hindeid ja sõnalisi hinnanguid, esitades kooli direktorile kirjalikult vastava taotluse koos põhjendustega kümne päeva jooksul pärast hinde või hinnangu teadasaamist;
16) saada teavet ainelise abi ja soodustuste saamise võimaluste kohta ning saada soodustusi õigusaktidega kehtestatud ulatuses ja korras;
17) tugispetsialistide teenustele;
18) pöörduda oma õiguste kaitseks klassijuhataja, õpilasesinduse, kooli juhtkonna, hoolekogu, lastekaitseametniku või –organisatsioonide, vallavalitsuse, maavanema, Haridus- ja Teadusministeeriumi poole.
§ 21. Õpilaste kohustused
1) täitma koolikohustust ja osalema õppetöös vastavalt õpilase jaoks kooli poolt ettenähtud õppekorraldusele;
6) hoidma ja kasutama heaperemehelikult kooli vara;
7) kasutama mitterahuldava õppeedukuse korral talle määratud tugimeetmeid;
8) täitma muid seadustest ja nende alusel kehtestatud õigusaktidest tulenevaid õpilasele pandud kohustusi.
(1) Õpilast tunnustatakse haridus- ja teadusministri määruses ja kooli kodukorras sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Eesmärgiga mõjutada õpilasi kooli kodukorra kohaselt käituma, võib õpilase suhtes rakendada tugi- ja mõjutusmeetmeid.
(3) Tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamisest teavitamise kord sätestatakse kooli kodukorras.
§ 23. Õpilaspileti väljastamine
(1) Õpilase või vanema taotlusel väljastatakse õpilasele tasuta kooli õpilaspilet.
1) saada koolilt teavet ja selgitusi koolikorralduse, õpilase õiguste, kohustuste, hinnete, puudumiste ja käitumise kohta;
2) saada teavet õppeveerandi või kursuse jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, planeeritavatest üritustest ja hindamise korraldusest koolis;
3) saada teavet õpilasele kohalduva päevakava kohta;
4) saada nõustamist õpilase erivajadustest tulenevalt;
5) pöörduda hoolekogu poole õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral;
6) taotleda sätestatud korras õpilasele rakendatavaid tugimeetmeid;
7) esitada taotlus õpilase vastuvõtmiseks pikapäevarühmas või sealt välja arvamiseks;
8) taotleda õpilase õpingute jätkamist madalamas klassis, kui õpilane on eelnevalt õppinud välisriigis;
9) osaleda õpilaste vanemate koosolekutel;
10) olla valitud kooli hoolekogusse;
11) kasutada muid õigusi, mis tulenevad seadustest ja nende alusel kehtestatud õigusaktidest.
1) võimaldama ja soodustama õpilasel koolikohustuse täitmist;
2) looma õpilasele kodus õppimist soodustavad tingimused ja õppes osalemise eeldused;
3) teatama koolile oma kontaktandmed ning muutused nendes;
4) tutvuma koolielu reguleerivate aktidega ning nendega arvestama;
6) kasutama meetmeid, mida pakub kool või elukohajärgne valla- või linnavalitsus;
8) teavitama kooli õpilase puudumisest kooli kodukorras sätestatud korras;
9) taotlema vajaduse korral koolilt ja vallavalitsuselt õigusaktides sätestatud koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist;
10) täitma muid seadustest ja nende alusel kehtestatud õigusaktidest tulenevaid õpilastele pandud kohustusi.
§ 25. Õpilaskond ja õpilasesindus
(3) Õpilasesinduse põhimäärus kiidetakse heaks õpilaste üldkoosolekul kui selle poolt hääletab üle poole üldkoosolekul osalevatest õpilastest.
(4) Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks direktorile. Direktor kinnitab õpilasesinduse põhimääruse 30 päeva jooksul põhimääruse kättesaamisest arvates või jätab selle kinnitamata kui põhimäärus ei vasta seadustele, seaduse alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele, põhjendades oma otsust kirjalikult.
§ 27. Esimese õpilasesinduse valimise kord
(2) Esimese õpilasesinduse valimised korraldab kooli direktor kutsudes selleks kokku õpilaste üldkoosoleku.
(3) Direktor informeerib õpilasi esimese õpilasesinduse valimise koosoleku toimumise ajast, kohast ja päevakorrast vähemalt kaks nädalat ette kooli infotahvlil või muul õpilastele kõige enam kättesaadaval viisil.
(4) Koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa vähemalt ½ õpilaskonnast.
(2) Personali koosseisu kinnitab vallavalitsus direktori ettepanekul, arvestades haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud koolitöötajate miinimumkoosseisu.
(4) Kooli pedagoogid on direktor, õppealajuhataja, õpetajad ning teised õppe ja kasvatuse alal töötavad isikud.
(5) Pedagoogide, välja arvatud direktori, ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi. Konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli hoolekogu direktori ettepanekul.
§ 29. Personali õigused ja kohustused
(1) Personali tööülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks kooli direktori poolt kehtestatud töökorralduse reeglite, töölepingu ja ametijuhendiga ning käesoleva põhimäärusega.
(2) Personalil on kohustus hoida saladuses talle töö tõttu teatavaks saanud juurdepääsupiiranguga informatsiooni ning teiste inimeste perekonna- ja eraelu puudutavaid andmeid.
(3) Kooli töötaja vastutab tema poolt koostatud, esitatud ja väljastatud informatsiooni õigsuse eest.
(4) Pedagoogil on õigus:
3) teha juhtkonnale ettepanekuid töö paremaks organiseerimiseks ja töötajate tunnustamiseks;
4) osaleda tööalasel täiendkoolitusel;
5) saada tööandjalt õppekirjandust ja muid tööks vajalikke õppevahendeid.
(5) Pedagoogil on kohustus:
1) teha tulemuslikku õppe- ja kasvatustööd, lähtudes kooli õppekavast, kohusetundest ja südametunnistusest;
2) kasutada säästlikult ja heaperemehelikult kooli vara;
3) anda teavet sotsiaalabiasutustele, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
(2) Hoolekogu täidab talle seadustes ja nende alusel pandud ülesandeid ning teeb vallavalitsusele ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(3) Hoolekogu töökord kehtestatakse vallavolikogu määrusega, milles on sätestatud hoolekogu koosseis, moodustamise ja tegutsemise kord ning ülesanded.
(4) Hoolekogu koosseis kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega.
(3) Kooli õppenõukogu ülesanded ja töökord kehtestatakse haridus- ja teadusministri määrusega.
(2) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldab vallavalitsus vastavalt kehtestatud korrale avaliku konkursi.
(4) Kooli direktorit asendab tema äraoleku ajal direktori käskkirjaga määratud isik.
(5) Direktor kindlustab kooli tulemusliku ja häireteta töö ning kooli kodukorra täitmise, juhib õppe- ja kasvatustegevust koostöös õppenõukogu, kooli pidaja ja õpilasesindusega.
§ 33. Direktori ülesanded
(1) Direktor vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse ja muude koolis läbiviidavate tegevuste, kooli üldseisundi ja arengu ning raha õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(2) Direktor tegutseb kooli nimel ja esindab kooli ilma täiendavate volitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusasutustes ning juriidiliste ja füüsiliste isikute ees.
1) tagab põhimääruses ettenähtud ülesannete, samuti vallavolikogu ja vallavalitsuse otsuste ja korralduste täitmise;
2) teeb kooli eelarve piires tehinguid, mis on seotud tema seaduses sätestatud ülesannete täitmisega;
3) juhindudes vallavalitsuse ettekirjutustest, esitab vallavalitsusele kooli eelarve projekti, jälgib kooli eelarve täitmist ja esitab vajadusel vallavalitsusele ettepanekuid eelarve muutmiseks;
4) korraldab kooli valdusesse antud vara valitsemist;
5) juhib kooli õppenõukogu tööd;
6) korraldab kooli hoolekogu ja õppenõukogu otsuste täitmise;
7) kehtestab kooli kodukorra, õppekava, päevakava, õpilastega läbiviidava arenguvestluse korraldamise tingimused ja korra, sisehindamise korra ja sisehindamise aruande;
8) valmistab ette kooli vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõu ning esitab selle vallavalitsusele kinnitamiseks;
9) otsustab õpilaste kooli nimekirja arvamise ja väljaarvamise;
11) moodustab pikapäevarühmad, kehtestab pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava ning otsustab õpilaste pikapäevarühma vastuvõtmise ja sealt välja arvamise;
12) teeb vallavalitsusele ettepaneku koolitöötajate koosseisu muutmiseks ja kinnitamiseks;
13) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud koolitöötajatega;
14) kehtestab töökorralduse reeglid;
15) kehtestab direktori asendamise korra;
16) tagab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise;
17) korraldab hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamise, kehtestab hädaolukorra plaani ning korraldab õpilaste ja koolitöötajate kaitset hädaolukorras;
18) kutsub kokku lastevanemate üldkoosoleku vähemalt üks kord aastas;
19) otsustab mõjutusmeetmete rakendamise;
20) kinnitab õpilasesinduse põhimääruse ja korraldab esimese õpilasesinduse valimised;
21) annab oma pädevuse piires käskkirju ja suulisi ning kirjalikke korraldusi ning kontrollib nende täitmist;
22) vastutab kooli asjaajamise õigsuse ja dokumentide säilitamise eest;
23) täidab muid talle seadusest, käesolevast põhimäärusest ja muudest õigusaktidest tulenevaid kohustusi.
§ 34. Kooli vara ja eelarve
(1) Kooli vara moodustavad talle kooli pidaja poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara. Kooli vara on Jõelähtme valla omand.
(2) Kooli vara valitsemine toimub Jõelähtme Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) poolt kehtestatud korras.
(3) Koolil on oma eelarve, mis on vallaeelarve osaks. Eelarve koostamiseks esitab direktor vallavalitsusele viimase juhiste alusel eelarve projekti.
(4) Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest ning kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
(5) Kooli eelarve kava projekti kohta annab arvamuse kooli hoolekogu õigusaktidega kehtestatud korras;
(6) Eelarve kinnitab vallavolikogu;
(7) Kooli raamatupidamist korraldab vallavalitsus.
(8) Kooli direktoril on vajadusel õigusteha taotlus vallavalitsusele kuluartiklite ümberpaigutamiseks kooli eelarves;
(9) Direktor peab teavitama vallavalitsust kõigist kooli tuludest peale riigi- ja vallaeelarve eraldiste, sh laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest ning kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest, ning tagama nimetatud vahendite arvestuse raamatupidamises.
(1) Asjaajamine koolis toimub kooli direktori poolt kehtestatud asjaajamiskorra alusel.
(2) Kool avalikustab kooli õppekava, põhimääruse, arengukava ja kodukorra oma veebilehel ja loob koolis võimalused nendega tutvumiseks paberil.
(4) Kool koostab sisehindamise aruande vähemalt üks kord kolme õppeaasta jooksul. Aruandes tuuakse välja kooli tegevuse tugevused ja parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt koostatakse kooli arengukava tegevuskava. Sisehindamise aruande kehtestab kooli direktor, esitades selle enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule ja vallavalitsusele. Kooli sisehindamise korra kehtestab direktor.
(5) Kooli järjepideva arengu tagamiseks koostatakse kooli arengukava tähtajaga vähemalt kolmeks aastaks. Arengukava koostamisel arvestatakse sisehindamise aruandes märgitud kooli tegevuse tugevuste ja parendusvaldkondadega. Arengukava ja selle muudatused esitatakse enne kinnitamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule. Kooli arengukava kinnitab vallavolikogu.
(1) Kooli ümberkorraldamise, pidamise üleandmise ja tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu.
(2) Kooli korraldab ümber, kooli pidamise annab üle ja kooli tegevuse lõpetab vallavalitsus põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud korras.
(3) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest teavitatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi, Harju maavanemat, kooli, vanemaid ja õpilasi kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.
(1) Riiklikku järelevalvet kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel Harju maavanem.
(2) Riiklikku järelevalvet õpilasele koolitervishoiuteenuse osutamise üle teostab Terviseamet.
(3) Teenistuslikku järelvalvet kooli ja kooli direktori tegevuse õiguspärasuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
§ 38. Põhimääruse kehtestamine ja muutmine
Kooli põhimäärus kinnitatakse, muudetakse ja tunnistatakse kehtetuks Jõelähtme Vallavolikogu kehtestatud korras. Põhimäärus ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(1) Tunnistada kehtetuks Jõelähtme Vallavolikogu 27.12.2000 määrus nr 20 „Kostivere Põhikooli põhimääruse kinnitamine“.
(2) Määrus jõustub 4. juulil 2011.


Lääne-Saare vallavolikogu 14.01.2015 määruse nr 8 „Lääne-Saare valla eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise ja täitmise kord“ muutmine – Riigi Teataja
Lääne-Saare vallavolikogu 14.01.2015 määruse nr 8 „Lääne-Saare valla eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise ja täitmise kord“ muutmine
RT IV, 22.09.2016, 22
Vastu võetud 14.09.2016 nr 27
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2 ja kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 21 alusel.
§ 1. Lääne-Saare vallavolikogu 14.01.2015 määruses nr 8 "Lääne-Saare valla eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise ja täitmise kord" tehakse järgmised muudatused:
(1) Muuta määruse § 2 lõiget 3 ning sõnastada järgmiselt:
„(3) Eelarve koosneb osadest ning on tekkepõhine“.
(2) Määruse § 2 lõige 10 tunnistatakse kehtetuks
(3) Muuta määruse § 4 lõiget 2 ning sõnastada järgmiselt:
“(2) Vallavalitsuse ametid ja vallavalitsusest sõltuvad üksused (edaspidi valla asutused) esitavad vallavalitsusele oma tulude laekumise projekti koos finantseerimisvajadustega majandusliku sisu lõikes koos seletuskirjaga kulude põhjenduse, otstarbekuse ja seadustele vastavuse kohta eelarveaastale eelneva aasta 01. augustiks. Samaks tähtajaks esitab arengu- ja eelarvekomisjon oma eelarve projekti volikogu komisjonide poolsete taotlustega“.
(4) Muuta määruse § 4 lõiget 7 ning sõnastada järgmiselt:
„(7) Esitatud eelarveprojektide läbivaatamisel kontrollib vallavalitsus koos arengu- ja eelarvekomisjoniga eelseisvaks eelarveaastaks kulutuste arvestamise õigsust, nende vastavust seadustele, hindab alaeelarvete projektidesse lülitatud kulude otstarbekust ning vajadusel korrigeerib seda lähtudes vallaeelarve tulude prognoosist“.
(5) Muuta määruse § 6 lõiget 7 ning sõnastada järgmiselt:
„(7) Põhitegevuse kulude ja investeerimistegevuse eelarveosade täitmisel võib üht täita samas mahus rohkem, kui teine eelarveosa jääb täitmata, kui see on põhjustatud hangete korraldamise järel selgunud tingimustest, mille tõttu planeeritud tehing klassifitseeritakse eelarve täitmisel tulenevalt põhivara arvelevõtmise reeglitest teisiti, kui eelarves oli ette nähtud“.
(6) Muuta määruse § 6 lõiget 9 ning sõnastada järgmiselt:
„(9) Eelarve täitmise eest vastutavad vallavanema käskkirjaga kinnitatud isikud ja valla asutuse juhid avaliku teenistuse seaduses, tööseadusandluses ja teistes seadustes kehtestatud korras“.
(7) Määruse § 6 lõige 11 tunnistatakse kehtetuks
§ 2. Määrus jõustub kolmandal päeval peale Riigi Teatajas avaldamist


Millal tuleb tööandjal koolitustoetus täies ulatuses tagastada? | Töötukassa
Home / Tööta ja õpi / Koolitustoetus tööandjatele / Millal tuleb tööandjal koolitustoetus täies ulatuses tagastada?
Lisatud 20.04.2018 | Uuendatud 31.12.2018
See tähendab, et tööandja tagastab koolitustoetuse, kui töötaja tööleping lõpetatakse näiteks koondamise (TLS § 89 lg 1), tööandja tegevuse lõppemise (TLS § 89 lg 2 p 1) või tööandja pankroti (TLS § 89 lg 2 p 2) tõttu või tööandja algatusel katseaja ebarahuldavate tulemuste tõttu (TLS § 86 lg 1).
Koolitustoetust ei pea tagastama, kui tööleping lõpeb töötaja algatusel (töölepingu erakorraline ülesütlemine töötaja poolt TLS §-is 91 toodud alusel) või poolte kokkuleppel (TLS § 79). Koolitustoetust ei pea tagastama ka siis, kui tööleping lõpeb tööandja algatusel TLS § 88 lõikes 1 toodud alusel.
Koolitustoetus muutuste olukorras ja töötaja eesti keele oskuse arendamiseks:
Tööandja tagastab koolitustoetuse täies ulatuses, kui töötaja töösuhe lõpetatakse tööandja algatusel enne kuue kuu möödumist taotluse esitamisest, välja arvatud juhul, kui töötajaga on tööleping üles öeldud töölepingu seaduse (TLS) § 88 lõike 1 alusel.