text:
RTI, 10.12.2009, 59, 385
Vabariigi Presidendi 3. detsembri 2009. a otsusega nr 562
Vastu võetud 18. novembril 2009. a
(1) Käesoleva seadusega reguleeritakse lepitusmenetlust tsiviilasjades, sealhulgas käesolevas seaduses ettenähtud korras läbiviidud lepitusmenetluse õiguslikke tagajärgi.
(4) Seaduses sätestatud juhul on lepitusmenetlus kohustuslik kohtueelne menetlus.
1) füüsiline isik, kellele pooled on teinud ülesandeks käesoleva seaduse § 1 lõikes 2 kirjeldatud tegevuse. Lepitaja võib tegutseda juriidilise isiku kaudu, olles sellega töö- või muus lepingulises suhtes;
3) notar käesoleva seaduse §-s 16 nimetatud juhul;
2. peatükkLEPITAJA KOHUSTUSED
(1) Lepitaja peab olema sõltumatu ning lepitusosaliste suhtes erapooletu. Lepitaja ei tohi lepitusmenetlust läbi viia juhul, kui esinevad tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-s 23 nimetatud asjaolud.
(2) Lepitaja ei tohi suunata lepituse käiku viisil, mis loob lepitusosalistes ettekujutuse, nagu oleks lepitaja näol tegu poolte suhtes otsustuspädeva isikuga.
(7) Lepitusosaline või tema õigusjärglane või esindaja võib lepitaja vabastada toimingu saladuses hoidmise kohustusest, esitades selle kohta kirjaliku nõusoleku. Kui lepitusosaline on surnud ning tal ei ole õigusjärglasi või kui temaga ühendusse astumine ei ole võimalik, võib kohus vabastada lepitaja saladuse hoidmise kohustusest. Kohus võib lepitaja taotlusel vabastada ta lepitusmenetlusega seotud andmete saladuses hoidmisest ka muudel kaalukatel põhjustel. Avaldus saladuse hoidmise kohustusest vabastamiseks esitatakse lepitaja üldise kohtualluvuse järgi. Kohus lahendab avalduse hagita menetluse korras.
(8) Lepitusmenetluse andmete saladuses hoidmise kohustus laieneb kolmandatele isikutele, kelle valduses on käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmeid sisaldavaid dokumente või kellel on neile juurdepääs, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti. Nimetatud isikud avaldavad lõikes 2 nimetatud andmeid analoogselt lõigetes 3–7 sätestatule, kui muu seadusega ei ole sätestatud teisiti.
(1) Lepitaja võib suhelda lepitusmenetluse käigus kõigi lepitusosalistega koos või igaühega eraldi.
§ 6. Samas asjas esindamise keeld
(1) Lepitaja on kohustatud lühidalt dokumenteerima lepitusmenetluse kulgemise, sealhulgas fikseerima lepitusmenetluse alguse ja lõpu.
(2) Lepitusosalised vastutavad kokkulepitud tasu maksmise eest lepitaja või käesoleva seaduse § 2 punktis 1 nimetatud juriidilise isiku ees solidaarselt. Lepitusosalised teineteise kulusid ei hüvita, välja arvatud, kui nad lepivad kokku teisiti.
3. peatükkLEPITUSMENETLUSE KÄIK
§ 11. Lepitusmenetluse algus ja lõpp
3) lepitaja katkestab lepitusmenetluse käesoleva paragrahvi lõikes 4 või 5 nimetatud juhul.
(4) Lepitaja võib lepitusmenetluse katkestada üksnes mõjuval põhjusel, eelkõige juhul, kui kokkuleppe saavutamine lepitusosaliste vahel on vähe tõenäoline või kui kõiki asjaolusid arvesse võttes ja lepitusosaliste huve kaaludes ei või oodata, et lepitaja jätkaks lepitusmenetlust, või kui juhtum ei sobi olemuslikult lepitusmenetluseks.
§ 14. Täitedokument
(1) Käesoleva seaduse § 2 punktides 2 ja 3 nimetatud lepitaja vahendusel toimunud lepitusmenetluse tulemusel sõlmitud kokkuleppe tunnistab täidetavaks maakohus vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-le 6271, tingimusel, et see on sõlmitud varalise nõude kohta. Kokkuleppe mittevaralise nõude kohta tunnistab maakohus täidetavaks üksnes juhul, kui lepitusosalised võivad vaidluse eseme suhtes sõlmida kompromissi. Kokkulepet, mille esemeks on eluruumi üürilepingu kehtivuse ja ülesütlemise ning eluruumi vabastamise vaidlus, kohus ei kinnita.
(3) Käesoleva seaduse § 2 punktides 2 ja 3 nimetatud lepitaja vahendusel toimunud lepitusmenetluse tulemusel varalise nõude kohta sõlmitud kokkuleppe tõestab notar lepitusosaliste taotluse alusel tõestamisseaduses sätestatud korras koos võlgniku kohustusega alluda kohesele sundtäitmisele. Notar kontrollib, kas kokkulepe on sõlmitud lepitusmenetluse tulemusel.
(5) Käesoleva seaduse § 2 punktides 2 ja 3 nimetatud lepitaja vahendusel toimunud lepitusmenetluse tulemusel sõlmitud kokkulepet, mille esemeks on eluruumi üürilepingu kehtivuse ja ülesütlemise ning eluruumi vabastamise vaidlus, notar täidetavaks ei tunnista. Notar kontrollib, kas kokkulepe on sõlmitud lepitusmenetluse tulemusel.
§ 15. Aegumine
(1) Käesolevas seaduses sätestatud lepitusmenetlus on käsitletav tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 160 lõike 2 punktis 4 nimetatud kohtueelse menetlusena.
4. peatükkNOTAR JA VANDEADVOKAAT LEPITAJANA
(1) Notari avalduse alusel registreerib Notarite Koda notari lepitajana. Andmed lepitajana tegutseda soovivate notarite kohta edastatakse justiitsministrile.
(4) Notar võib lepituse läbiviimisest keelduda. Kui notar on asunud lepitust läbi viima, võib ta selle läbiviimise katkestada üksnes seaduses sätestatud juhul, sealhulgas käesoleva seaduse § 11 lõigetes 4 ja 5 nimetatud juhul.
(1) Vandeadvokaat võib tegutseda lepitajana käesoleva seaduse mõistes, kui ta on esitanud Eesti Advokatuuri juhatusele vastavasisulise avalduse. Andmed lepitusteenust osutada soovivate vandeadvokaatide kohta edastatakse justiitsministrile.
(1) Notari lepitajana tegutsemise üle teostab järelevalvet justiitsminister vastavalt notariaadiseaduses ja notari distsiplinaarvastutuse seaduses sätestatud notari ametitegevuse järelevalve regulatsioonile.
(2) Vandeadvokaadi lepitajana tegutsemise üle teostavad järelevalvet Eesti Advokatuur ja justiitsminister vastavalt advokatuuriseaduses sätestatud advokaadi kutsetegevuse järelevalve regulatsioonile.
5. peatükkMENETLUS LEPITUSORGANIS
(2) Käesolevas peatükis sätestatud menetluskorda kohaldatakse lepitusorganis toimuvale menetlusele juhul, kui see on sätestatud lepitusorgani tegevust reguleerivas õigusaktis. Menetluskorda kohaldatakse lepitusorgani tegevust reguleerivas õigusaktis sätestatud erisustega.
(1) Lepitusorganisse pöörduv isik (edaspidi avaldaja) esitab lepitusorganile kirjaliku avalduse, kus on märgitud:
1) avaldaja nimi, elukoht ja muud kontaktandmed;
(3) Kui avaldus ei sisalda kõiki vajaminevaid andmeid, annab lepitusorgan tähtaja nende esitamiseks. Kui avaldaja neid määratud tähtaja jooksul ei esita, võib lepitusorgan keelduda asja menetlemast, teavitades sellest avaldajat.
§ 22. Lepitusmenetluse alustamine
(1) Pärast avalduse menetlusse võtmist edastab lepitusorgan avalduse ärakirja viivitamata avalduses märgitud teisele poolele ning annab mõistliku tähtaja kirjaliku vastuse esitamiseks. Vastuses võetakse seisukoht avalduses sisalduvate väidete ja võimaliku lepitusettepaneku kohta.
(5) Lepitusorgan edastab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud vastuse ärakirja avaldajale. Avaldaja teatab määratud tähtaja jooksul lepitusorganile, kas ta nõustub teise poole pakutud lahendusettepanekuga.
(1) Kui avaldaja ja teine pool ei ole kokkulepet saavutanud vastavalt käesoleva seaduse § 22 lõikele 6, korraldab lepitusorgan poolte lepitamiseks kohtumise, kus osalevad avaldaja ja teine pool või nende esindajad. Esindaja võib poole asemel kohtumisel osaleda üksnes siis, kui tal on volitus lepituskokkuleppe sõlmimiseks.
(5) Kohtumist juhatab lepitusorgani määratud isik, kes kuulab ära poolte väited ning tutvub esitatud dokumentide ja muude tõenditega.
6. peatükkRAKENDUSSÄTTED
2) paragrahvi 87 lõike 11 esimene lause loetakse kolmandaks lauseks ja lõikele lisatakse uued esimene ja teine lause järgmises sõnastuses:
«Autoriõiguse komisjon on lepitusorgan lepitusseaduse § 19 tähenduses. Komisjonis toimuvale menetlusele kohaldatakse lepitusseaduse sätteid käesolevas seaduses sätestatud erisustega.»;
3) paragrahvi 87 lõige 12 tunnistatakse kehtetuks;
«(22) Avalduse esitamisel kokkuleppe täidetavaks tunnistamiseks tsiviilkohtumenetluse seadustiku 621. peatükis sätestatud korras või lepitusseaduse §-s 26 sätestatud lepitaja vahendusel sõlmitud kokkuleppe kehtetuks tunnistamiseks tasutakse riigilõivu 1000 krooni.»
1) paragrahvi 4 lõiget 4 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«Kui kohtu hinnangul on see kohtuasja asjaolusid ning senist menetluskäiku arvestades asja lahendamise huvides vajalik, võib ta kohustada pooli osalema lepitusseaduses sätestatud lepitusmenetluses.»;
3) paragrahvi 144 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
«8) lepitusmenetluses osalemise kulud juhul, kui kohus on kohustanud pooli osalema selles vastavalt käesoleva seaduse § 4 lõikele 4 või kui on tegu kohustusliku kohtueelse lepitusmenetlusega vastavalt lepitusseaduse § 1 lõikele 4.»;
«7) vabastatakse Eesti Vabariigi arvel osaliselt või täielikult lepitusmenetluse kuludest käesoleva seadustiku § 4 lõikes 4 sätestatud juhul.»;
«621. peatükkLEPITAJA VAHENDUSEL SÕLMITUD KOKKULEPPE TÄIDETAVAKS TUNNISTAMINE
§ 35. Täitemenetluse seadustiku (RT I 2005, 27, 198; 2009, 51, 349) § 2 lõiget 1 täiendatakse punktidega 23 ja 24 järgmises sõnastuses:
«23) lepitusmenetluse käigus sõlmitud ning tsiviilkohtumenetluse seadustiku 621. peatükis sätestatud korras kinnitatud ja täidetavaks tunnistatud kokkulepe;
24) lepitusseaduse §-s 26 sätestatud korras lepitusorgani kinnitatud kokkulepe.»

matches:
§ 1
kohus
Kohus
Kohus
§ 6
§ 2
§ 11
§ 14
§ 2
kohus
§ 2
§ 2
§ 15
§ 160
§ 11
§ 22
§ 22
§ 19
kohus
§ 4
§ 1
§ 4
§ 35
§ 2


Riikliku pensionikindlustuse registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Riikliku pensionikindlustuse registri pidamise põhimäärus - sisukord
§ 4 Registri turvaklass
§ 10 Isikuandmed ja isikuandmetega seotud andmed
§ 11 Isiku sotsiaalmaksualased andmed
§ 12 Isikule pensioni, toetuse või hüvitise ning elatisabi määramise ja maksmise alusandmed
§ 121 Andmed isikule sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse ja erihoolekandeteenuse määramise ja osutamise kohta
§ 13 Andmed isikule pensioni, toetuse või hüvitise ning elatisabi määramise ja maksmise kohta
§ 14 Väljastatava dokumendi andmed
§ 15 Lähetussertifikaadi väljastamise andmed
§ 16 Registri pidamist abistavad andmed
§ 17 Andmete esitamine ja kandmine registrisse
§ 18 Registrisse kantud andmete õigsuse ja tervikluse tagamine
5 Registriandmete väljastamine ja säilitamine
§ 19 Andmete väljastamine ja juurdepääs
6 Järelevalve registri pidamise üle
RT I, 02.12.2015, 5
Vastu võetud 19.03.2015 nr 34
RT I, 26.03.2015, 2
27.11.2015 RT I, 02.12.2015, 3 01.01.2016, osaliselt 01.07.2016
Määrus kehtestatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse § 50 lõike 2 ja § 53 lõike 11 alusel.
§ 1. Register
Riiklik pensionikindlustuse register (edaspidi register) on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu avaliku teabe seaduse tähenduses.
Registri pidamise eesmärk on tagada andmete olemasolu riiklike pensionide, toetuste, hüvitiste ja elatisabi määramiseks ja maksmiseks, riigile üle läinud elatisnõuete sissenõudmiseks, puude raskusastme tuvastamiseks ning sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse ja erihoolekandeteenuse osutamiseks.
[RT I, 02.12.2015, 3 - jõust. 01.01.2016]
(1) Registrisse kantavaid andmeid töödeldakse elektrooniliselt, registri alusandmed võivad olla digitaalsed või paberil.
(2) Registriandmete alusdokumendid registreeritakse volitatud töötleja dokumendihaldussüsteemis.
§ 4. Registri turvaklass
Registri turvaklass on K2T2S2.
(2) Registri volitatud töötleja on Sotsiaalkindlustusamet.
1) juhib registri pidamist, andes volitatud töötlejale selleks vajalikke juhiseid või korraldusi;
3) korraldab koostöös volitatud töötlejaga e-teenuste loomist ja registri elektroonilist andmevahetust riigi infosüsteemi teiste andmekogudega;
4) sõlmib andmevahetuskokkulepped;
5) võtab andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks kasutusele registri turvanõuetele vastavad organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnoloogilised turvameetmed ning rakendab neid järjepidevalt;
6) teeb või hangib registri pidamiseks vajalikud infosüsteemi projekteerimis- ja arendustööd;
7) tagab registri infosüsteemi hooldamise ja majutamise;
8) korraldab koostöös volitatud töötlejaga registriandmete ja registri säilimise vastavalt kehtestatud nõuetele ning varukoopiate tegemise;
9) täidab teisi käesoleva põhimäärusega talle pandud ülesandeid.
1) vastutab isikuandmete töötlemise nõuete täitmise eest ning enda poolt registrisse sisestatud andmete õigsuse eest;
2) tagab registriandmete töötlemise volitatud töötleja juures ainult selleks määratud isikutele, juhendab ja koolitab registri kasutajaid;
3) annab registriandmetes puuduste avastamise korral sellest viivitamata teada vastutavale töötlejale, välja arvatud juhul, kui tal on võimalik puudus iseseisvalt kõrvaldada või kui avastatud puudus on ebaoluline;
4) korraldab koostöös vastutava töötlejaga registri elektroonilise andmevahetuse riigi infosüsteemi andmekogudega ja e-teenuste loomise;
5) võtab andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks kasutusele registri turvanõuetele vastavad organisatsioonilised ja füüsilised turvameetmed ning rakendab neid järjepidevalt;
6) esitab vastutavale töötlejale registri andmekoosseisu ja registrit toetava infosüsteemi arendusettepanekud, koostöös vastutava töötlejaga koostab arendustööde lähteülesanded ja testib registri infosüsteemi muudatusi;
7) täidab teisi käesoleva põhimäärusega talle pandud ülesandeid.
Registrisse kantakse järgmised andmed:
1) isikuandmed ja isikuandmetega seotud andmed;
2) isiku sotsiaalmaksualased andmed;
3) isikule pensioni, toetuse või hüvitise ning elatisabi määramise ja maksmise alusandmed;
31) andmed isikule teenuse määramise ja osutamise kohta;
4) andmed isikule pensioni, toetuse või hüvitise ning elatisabi määramise ja maksmise kohta;
5) andmed represseeritu tunnistuse väljastamise kohta;
6) andmed puudega isiku kaardi väljastamise kohta.
§ 10. Isikuandmed ja isikuandmetega seotud andmed
Isikuandmed ja isikuandmetega seotud andmed on:
1) isikukood või ajutine registris isikut identifitseeriv kood;
4) perekonnanimi või perekonnanimed;
5) eesnimi või eesnimed;
7) isiku surma, surnuks tunnistamise või selle tühistamise andmed;
8) andmed isiku teadmata kadunuks tunnistamise või selle tühistamise kohta;
9) välismaalase elamisloa või -õiguse olemasolu ja tähtaeg;
10) kodakondsuse andmed;
11) viited abikaasa, vanemate ja laste andmetele registris pensioni, toetuse või hüvitise saamise ajal;
12) eestkoste andmed (eestkostja nimi, isiku- või registrikood ja elu- või asukoht, eestkoste alguse ja lõppemise aeg);
121) seadusliku esindaja korral esinduse alus ja esindaja andmed (esindaja nimi, isikukood, elukoha aadress, telefoninumber, e-posti aadress, arvelduskonto number);
13) andmed isikult vanema õiguste äravõtmise või nende taastamise kohta;
14) andmed vanema hooldusõiguse kohta;
15) andmed selle kohta, millisesse riiki ja millal lahkus isik alaliselt Eesti Vabariigist;
16) andmed isikut ja kodakondsust tõendava dokumendi kohta.
§ 11. Isiku sotsiaalmaksualased andmed
Isiku sotsiaalmaksualased andmed on:
3) sotsiaalmaksu liik sotsiaalmaksuseaduse §-de 2, 6 ja 61 järgi;
4) sotsiaalmaksu maksjat maksukohustuslaste registris identifitseeriv kood;
6) Euroopa ühenduste institutsiooni pensioniskeemist rahaliste vahendite laekumised.
§ 12. Isikule pensioni, toetuse või hüvitise ning elatisabi määramise ja maksmise alusandmed
(1) Isikule pensioni, toetuse või hüvitise ning elatisabi määramise ja maksmise alusandmed on:
1) andmed pensioniõigusliku staaži kohta;
2) andmed pensionikindlustusstaaži kohta;
3) pensionikindlustuse kindlustusosakud;
4) andmed töövõimetuse kohta;
41) andmed töövõime kohta;
[RT I, 02.12.2015, 3 - jõust. 01.07.2016]
5) andmed puude raskusastme tuvastamise kohta;
6) andmed pensionilisale, soodustingimustel vanaduspensionile ja väljateenitud aastate pensionile ning muudel alustel riiklikule pensionile, toetusele või hüvitisele õigust andvate asjaolude kohta;
7) andmed isiku töötamise kohta;
8) andmed õppimise kohta;
9) kuriteoohvrite riikliku hüvitise suuruse määramise alusandmed;
10) ohvriabi seaduse §-s 16 sätestatud hüvitise maksmist välistavate asjaolude andmed;
11) andmed pensioni, toetuse või hüvitise peatamise, lõpetamise ja vähendamise kohta;
12) andmed ülalpeetavate olemasolu ja ülalpeetavaks oleku kohta;
13) andmed abikaasa, vanemate ja laste kohta;
14) [kehtetu - RT I, 02.12.2015, 3 - jõust. 01.07.2016]
15) puhkusetasu ja töötasu hüvitamise andmed;
16) teise riiki lähetusse saatmise andmed;
17) andmed sotsiaalmaksu riigi poolt maksmise erijuhu asjaolude kohta;
18) määratud ja makstud töövõimetoetuse andmed;
19) tööõnnetusest või kutsehaigusest tingitud kahjuhüvitise suuruse määramise alusandmed.
(2) Lõike 1 punktis 1 nimetatud pensioniõigusliku staaži andmed on taotleja poolt esitatud andmete ja tööraamatu andmete alusel registrisse kantud andmed vastavalt riikliku pensionikindlustuse seaduse §-le 28.
(3) Lõike 1 punktis 2 nimetatud pensionikindlustusstaaži andmed arvestatakse registris makstud või arvestatud isikustatud sotsiaalmaksu alusel vastavalt riikliku pensionikindlustuse seaduse §-le 30.
(4) Lõike 1 punktis 3 nimetatud pensionikindlustuse kindlustusosakud arvutatakse registriandmete põhjal vastavalt riikliku pensionikindlustuse seaduse §-le 12.
(41) Lõike 1 punktis 5 nimetatud andmete alusandmed on:
1) isiku taotluse andmed;
2) otsus puude raskusastme ja lisakulude kohta.
(5) Lõike 1 punktis 9 nimetatud andmeteks on andmed:
1) töövõimetusest ja töövõime vähenemisest tuleneva kahju kohta;
2) ohvri ravikulude kohta;
3) ohvri matusekulude kohta;
4) ohvri surmast tuleneva kahju kohta;
5) keha funktsioone asendavatele abivahenditele ja riietele tekitatud kahju kohta;
6) taotleja sissetuleku kohta.
(6) Lõike 1 punktis 11 nimetatud andmeteks on andmed:
1) hoolekandeasutuses või erivajadustega laste koolis viibimise kohta;
2) riiklikul ülalpidamisel oleku kohta;
3) kohtuotsuse või kohtumääruse alusel kinnipidamiskohas viibimise kohta;
4) haiglaravil viibimise kohta;
5) ravikindlustushüvitise saamise kohta;
6) surma kohta.
(7) [Kehtetu - RT I, 02.12.2015, 3 - jõust. 01.07.2016]
(8) Lõike 1 punktis 15 nimetatud andmed on:
1) tööandja nimi, registri- või isikukood, aadress ja arvelduskonto;
2) töötaja nimi ja isikukood;
3) lapse nimi ja isikukood;
4) alaealise põhipuhkuse päevade arv ja makstav summa;
5) töövõimetuspensionäri ja osalise või puuduva töövõimega isiku põhipuhkuse päevade arv ja makstav summa;
6) lapsepuhkuse päevade arv ja makstav summa;
7) puudega lapse lapsepuhkuse päevade arv ja makstav summa;
8) lapse rinnaga toitmise vaheaegade päevade arv ja makstav summa;
9) kalendriaasta periood.
(9) Lõike 1 punktis 16 nimetatud andmed on:
1) töötaja andmed;
3) välisriigi asutus(t)e andmed;
4) lähetuse andmed.
(10) Lõike 1 punktis 19 nimetatud andmeteks on peale lõike 1 punktides 4, 41, 7 ja 18 nimetatud andmete andmed:
1) taotleja tööõnnetuste ja kutsehaiguste kohta;
2) taotleja sissetulekute kohta;
3) tööandja kohta;
4) taotleja lisakulutuste kohta;
5) taotleja töö tegemisest keeldumise kohta;
6) tööõnnetuse või kutsehaiguse tagajärjel surnud isiku ülalpeetavate kohta.
§ 121. Andmed isikule sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse ja erihoolekandeteenuse määramise ja osutamise kohta
Sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse ja erihoolekandeteenuse määramise ja osutamise andmed on:
2) erihoolekandeteenuse vajaduse tuvastamise otsuse andmed;
3) sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse eest tasu maksmise kohustuse ülevõtmise otsuse andmed;
4) isikule osutatud sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse ja erihoolekandeteenuse andmed vastavalt teenuse osutaja esitatud arvetele.
§ 13. Andmed isikule pensioni, toetuse või hüvitise ning elatisabi määramise ja maksmise kohta
(1) Andmed pensioni, toetuse või hüvitise ning elatisabi määramise kohta on:
1) pensioni-, toetuse- või hüvitisetoimiku number;
2) pensioni, toetuse või hüvitise liik;
3) pensioni, toetuse või hüvitise arvutatud suurus;
4) pensioni, toetuse või hüvitise määramise algtähtaeg;
5) pensioni, toetuse või hüvitise määramise lõpptähtaeg;
6) andmed pensioni, toetuse või hüvitise ümberarvutamise, peatamise või lõpetamise kohta;
7) andmed sotsiaalmaksu tasumise kohta;
8) andmed puhkusetasu hüvitamise kohta;
9) andmed kinnipidamiste kohta.
(2) Andmed pensioni, toetuse või hüvitise ning elatisabi maksmise kohta on:
1) pensioni, toetuse või hüvitise suurus;
2) pensionist, toetusest või hüvitisest kinnipeetav summa, sealhulgas maksud;
3) isikule väljamakstav summa;
4) pensioni, toetuse või hüvitise maksmise viis (panga kaudu, posti teel või muul viisil);
5) panga kood ja arvelduskonto;
6) kojukande aadressi andmed.
§ 14. Väljastatava dokumendi andmed
Paragrahvi 8 punktides 5 ja 6 nimetatud andmed on:
3) toimiku number;
4) kehtivuse alguskuupäev;
5) kehtivuse lõpukuupäev;
6) väljaandja;
7) väljastamise aeg;
8) kättetoimetamise viis;
9) kehtetuks tunnistamise kuupäev;
10) väljastamise õiguslik alus.
§ 15. Lähetussertifikaadi väljastamise andmed
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (ELT L 166, 30.04.2004, lk 72–116) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (ELT L 284, 30.10.2009, lk 1–42) alusel lähetussertifikaadi väljastamise andmed on:
§ 16. Registri pidamist abistavad andmed
(1) Registri pidamist abistavad andmed on:
1) andmed registrisse kande tegemise aluseks oleva dokumendi kohta;
2) andmete registrisse kandmise aeg;
3) andmed registrisse kande tegija kohta;
§ 17. Andmete esitamine ja kandmine registrisse
(1) Register kasutab andmeallikana järgmiste andmekogude andmeid:
1) rahvastikuregister – §-s 10 nimetatud isikuandmed ja isikuandmetega seotud andmed;
2) maksukohustuslaste register – § 11 punktides 1–5 nimetatud isiku sotsiaalmaksualased andmed;
3) Eesti Hariduse Infosüsteem – andmed õppimise kohta;
4) ravikindlustuse andmekogu – ajutise töövõimetuse andmed hüvitatud päevade arvu ja hüvitise suuruse kohta;
5) äriregister – §-s 15 välislähetust taotleva juriidilise isiku andmed;
6) Eesti väärtpaberite keskregister – andmed tulumaksuvaba limiidi kohta;
7) riiklik kinnipeetavate, karistusjärgselt kinnipeetavate, arestialuste ja vahistatute register – andmed vahi all oleku kohta või täitmisele pööratud vabadusekaotuse kandmise kohta;
8) [kehtetu - RT I, 02.12.2015, 3 - jõust. 01.01.2016]
9) kaitseväekohustuslaste register – andmed isiku kaitseväeteenistuse kohta;
10) kohtute infosüsteem – andmed kuriteoohvri kohta;
11) töötamise register – andmed isiku töötamise kohta;
12) sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregister – andmed matusekorraldaja perekonna toimetulekutoetuse saamise kohta;
13) liikluskindlustuse register – kindlustusandja andmed liiklusõnnetuse toimumise kohta;
14) töötuskindlustuse register – andmed töötuskindlustus-, koondamis- ja maksejõuetushüvitise maksmise kohta;
15) töövõime hindamise ja töövõimetoetuse andmekogu – andmed isiku töövõime hindamise otsuse kohta, andmed isikule määratud ja makstud töövõimetoetuse kohta, töövõime hindamisel antud eksperdiarvamus.
(2) Register saab andmed teistest andmekogudest infosüsteemide andmevahetuskihi X-tee kaudu või muul kokkulepitud elektroonilist teabevahetust võimaldaval viisil.
(3) Eesti Vabariigiga sotsiaalkindlustuslepingu sõlminud riikide pädevad asutused on registri kõigi andmete, välja arvatud sotsiaalmaksualased andmed, andmeandjateks. Andmed esitatakse riikidevahelise sotsiaalkindlustuslepingu ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega sätestatud korras ja tähtaegadel.
(4) Pensionikindlustatu või isik, kelle pensioni, toetuse või hüvitise andmete kandmine registrisse on sätestatud seaduse või riikidevahelise lepinguga, esitab andmed volitatud töötlejale paberil või digitaalselt allkirjastatuna või teabeväravas eesti.ee isiku tuvastamist võimaldava elektroonilise kanali kaudu.
§ 18. Registrisse kantud andmete õigsuse ja tervikluse tagamine
(1) Volitatud töötleja vastutab enda poolt registrisse kantud andmete vastavuse eest andmeesitaja esitatud andmetele.
(2) Volitatud töötlejal on kohustus teha järelepärimisi andmeesitajatele, kui tal on tekkinud kahtlus esitatud andmete õigsuse ja tervikluse suhtes.
(3) Registrisse andmete kandmisel tekkinud vigade ilmnemisel on vea leidnud töötleja kohustatud vead parandama, teisest andmekogust saabunud andmetes puuduse leidmisel teavitama sellest teise andmekogu andmete esitajat.
(4) Vead teise andmekoguga andmevahetuse tehnilises lahenduses parandab vastutav töötleja esimesel võimalusel. Teisest andmekogust saadud andmed parandab selle andmekogu andmete esitaja.
(5) Vastutav töötleja tagab infotehnoloogiliste vahenditega registris tehtud muudatuste ja täienduste tegemise aja ning muudatuste tegija andmete salvestamise registri abiandmetes (logid).
5. peatükk Registriandmete väljastamine ja säilitamine
§ 19. Andmete väljastamine ja juurdepääs
(1) Registrisse kantavad andmed määratakse piiratud juurdepääsuga teabeks avaliku teabe seaduse § 35 lõike 1 punktide 11 ja 12 alusel.
(2) Seaduse, välislepingu, Euroopa Liidu Nõukogu või Euroopa Komisjoni otsekohalduva õigusaktiga ettenähtud ülesannete täitmiseks registrist andmete väljastamine teise andmekogusse või teisele asutusele toimub andmevahetuse kokkuleppe alusel. Kokkuleppes vastutava töötleja, volitatud töötleja ja andmeandja või andmesaaja vahel lepitakse kokku väljastatavate andmete koosseis ning andmete väljastamise tingimused, kord ja viis.
(3) Ühekordse andmepäringu täidab volitatud töötleja, kes peab arvestust andmete väljastamise aja, väljastatud andmete koosseisu, andmesaaja, väljastatud andmete aluse ja andmete väljastamise viisi üle.
(4) Andmesubjektile väljastab volitatud töötleja andmesubjekti kohta registrisse kantud andmeid avalduse alusel. Andmesubjektil on juurdepääs oma andmetele teabevärava eesti.ee üheselt isiku tuvastamist võimaldava kanali kaudu.
(5) Isikuandmete edastamine Euroopa Liitu mittekuuluvasse riiki toimub riikidevahelise sotsiaalkindlustuslepingu alusel.
(1) Registriandmed säilitatakse kuni alusdokumentide säilitustähtaja lõpuni ja arhiveeritakse vastavalt arhiiviseadusele.
(2) Registrisse kantud andmete alusdokumentidele kehtestab säilitustähtaja volitatud töötleja dokumentide loeteluga.
6. peatükk Järelevalve registri pidamise üle


Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste põhimäärus – Riigi Teataja
Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste põhimäärus
Väljaandja:KaitseministerAkti liik:määrusTeksti liik:algtekst-terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:01.01.2009Redaktsiooni kehtivuse lõpp:31.07.2010Avaldamismärge:RTL 2008, 104, 1487
Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste põhimäärusVastu võetud 23.12.2008 nr 38
Määrus kehtestatakse «Kaitseväe korralduse seaduse» § 12 lõike 3, § 22 lõike 3 ja «Rakenduskõrgkooli seaduse» § 4 lõike 3 alusel.
§ 1. Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste staatus
(1) Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused (edaspidi õppeasutus) on riigikaitseline, sõjaväeliselt korraldatud rakenduskõrgkool Kaitseministeeriumi valitsemisalas.
(2) Õppeasutus on kaitseväe struktuuriüksus.
Oma ülesannete täitmisel esindab õppeasutus riiki ja kaitseväge.
§ 3. Õppeasutuse inglisekeelne nimetus
Õppeasutuse nimetus inglise keeles on Estonian National Defence College.
Õppeasutuse asukohaks on Tartu. Õppeasutuse postiaadress on Riia 12, Tartu 51013.
§ 5. Õppeasutuse pitsat ja sümboolika
(1) Õppeasutusel on kaitseväe juhataja poolt kehtestatud kujundusega pitsat.
(2) Õppeasutusel võivad olla õigusaktidega kehtestatud korras kooskõlastatud ning kinnitatud teenetemärgid ja sümbolid.
§ 6. Õppeasutuse kodukord
Õppeasutusel on kodukord, mille kinnitab õppeasutuse ülem ja mis sätestab õppeasutuse töökorralduse.
§ 7. Õppeasutuse koosseis
Õppeasutuse koosseisu kinnitab kaitseväe juhataja, lähtudes kaitseministri poolt õppeasutusele kehtestatud sõjaväelise auastmega ametikohtade ning muude riigiteenistujate üldarvust.
2. peatükkÕPPEASUTUSE EESMÄRK, TEGEVUSVALDKONNAD JA ÜLESANDED
§ 8. Õppeasutuse eesmärk, tegevusvaldkonnad ja ülesanded
(1) Õppeasutuse eesmärk on ette valmistada professionaalseid, isamaaliselt kasvatatud ja demokraatlikke väärtuseid austavaid kõrgharidusega ohvitsere kaitseväele ja Kaitseliidule.
(2) Õppeasutuse tegevusvaldkonnad on:1) kõrghariduse andmine sõjaväeliste rakenduskõrgharidus- ja magistriõppe õppekavade alusel;2) täiendusõppe läbiviimine;3) sõjandusega seotud teadus- ja arendustegevus;4) vastuvõtva riigi toetuse osutamine Balti Kaitsekolledži tegevuse tagamiseks.
(3) Õppeasutuses võib rakenduskõrgharidusõppe õppekavadega samas õppekavagrupis toimuda kutseõpe keskhariduse baasil.
(4) Õppeasutuste põhiülesanded on sätestatud Vabariigi Valitsuse 27. novembri 2008. a määruses nr 161 «Kaitseväe põhimäärus».
3. peatükkÕPPEASUTUSE JUHTIMINE, STRUKTUUR JA STRUKTUURIÜKSUSTE ÜLESANDED
§ 9. Õppeasutuse ülem
(1) Õppeasutuse juhiks on ülem.
(2) Õppeasutuse ülema määrab ametikohale kaitseväe juhataja kaitseministri ning haridus- ja teadusministri nõusolekul.
(3) Õppeasutuse ülema ametikohale võib määrata vähemalt vanemohvitseri auastmes oleva kaadrikaitseväelase, kes omab magistrikraadi või sellele vastavat kvalifikatsiooni ning kes on teeninud vähemalt kolm aastat vanemohvitseri auastmega ametikohal. Kui õppeasutuses toimub magistriõpe, võib õppeasutuse ülema ametikohale määrata vähemalt vanemohvitseri auastmes oleva kaadrikaitseväelase, kes omab doktorikraadi või sellele vastavat kvalifikatsiooni, või vähemalt koloneli auastmes kaadrikaitseväelase, kes omab magistrikraadi või sellele vastavat kvalifikatsiooni. Mõlemal juhul on nõutav vähemalt kolmeaastane tegevteenistuse kogemus vanemohvitseri ametikohal.
(4) Õppeasutuse ülema äraolekul asendab teda õppeosakonna ülem, viimase äraolekul aga Kõrgema Sõjakooli ülem või kaitseväe juhataja poolt määratud isik.
(5) Õppeasutuse ülema põhiülesanded on sätestatud Vabariigi Valitsuse 27. novembri 2008. a määruses nr 161 «Kaitseväe põhimäärus».
(6) Õppeasutuse ülemal on talle alluvate kaitseväelaste suhtes «Kaitseväe distsiplinaarseaduses» kaitseringkonna ülemale ettenähtud distsiplinaarvõim.
§ 10. Õppeasutuse nõukogu
(1) Õppeasutuse nõukogu (edaspidi nõukogu) on õppeasutuse kõrgeim kollegiaalne otsustuskogu.
(2) Nõukogusse kuuluvad:1) õppeasutuse ülem;2) Kõrgema Sõjakooli ülem;3) Täiendõppe Keskuse ülem;4) Väljaõppevahendite Keskuse ülem;5) Rakendusuuringute Keskuse ülem;6) õppeosakonna ülem;7) üldosakonna ülem;8) logistikaosakonna ülem;9) õppejõudude esindajad;10) õppurkonna esindajad, keda peab olema vähemalt üks viiendik nõukogu koosseisust.
(3) Nõukogu liikmete arvu määrab õppeasutuse ülem.
(4) Õppurkonna esindajad valitakse õppurkonna poolt selliselt, et nende hulgas oleks vähemalt üks kadett ja üks kuulaja.
(5) Õppejõudude esindajate kandidaate nõukogusse võivad esitada ja valida korralised õppejõud. Õppejõudude esindajaks võib nõukogusse kandideerida korraline õppejõud.
(6) Õppejõudude esindajate ja õppurkonna esindajate volitused kestavad üks aasta, alates 21. augustist kuni järgmise aasta 20. augustini. Õppejõudude esindajate valimised korraldab ülem, õppurkonna esindajate valimised korraldab õppurkonna esindus.
(7) Õppeasutuse ülem kutsub nõukogu kokku vähemalt kaks korda õppeaastas.
(8) Nõukogu istungil võivad osaleda sõnaõigusega nõunike kogu volitatud esindaja ja teised õppeasutuse ülema poolt kutsutud isikud.
(9) Nõukogu esimees on õppeasutuse ülem.
(10) Nõukogu:1) teeb kaitseministrile ettepanekuid õppeasutuse põhimääruse muutmise ja täiendamise algatamiseks;2) võtab vastu õppeasutuse arengukava ja esitab selle kaitseväe juhataja kaudu kinnitamiseks kaitseministrile, kooskõlastades arengukava eelnevalt haridus- ja teadus ministriga;3) vaatab läbi õppeasutuse eelarve projekti;4) kinnitab õppeasutuse eelarve täitmise aruande;5) kiidab heaks õppeasutuse tööplaanid ja nende täitmise aruanded;6) valib korralised õppejõud ja teadustöötajad;7) kehtestab õppejõudude ja teadustöötajate atesteerimise tingimused ja korra;8) kehtestab õppurite vastuvõtutingimused ja -korra, sealhulgas vastavalt «Välismaalaste seaduse» § 122 lõikele 3 välismaalase õppekeele oskuse piisavuse hindamiseks õppekeele taseme miinimumnõuded;9) kehtestab üliõpilaste rakenduskõrgkoolist väljaarvamise tingimused ja korra;10) kehtestab õppejõudude kvalifikatsiooninõuded ning nendele vastavuse hindamise tingimused ja korra ning õppurite eelnevate õpitulemuste ja erialase töökogemuse arvestamise tingimused ja korra;11) kehtestab täiendusõppe vormid, täiendusõppe läbiviimise korra ning täiendusõppe läbimist tõendavate dokumentide väljastamise korra;12) otsustab õppeasutuses vähemalt 10 aastat professorina töötanud vanaduspensioniealiseks saanud õppejõu nimetamise emeriitprofessoriks ja kehtestab emeriitprofessori tasu saamise korra;13) kooskõlastab ja esitab kaitseväe juhataja kaudu kaitseministrile kinnitamiseks uued õppekavad;14) kinnitab õppekavadesse sisse viidavad parandused ja täiendused õigusaktidega lubatud mahus;15) kiidab heaks ühisõppekava enne selle kinnitamist kaitseministri poolt; kiidab heaks ühisõppekava koostöölepingu sõlmimise;16) kehtestab õppeasutuse poolt tasuliste teenuste osutamise tingimused ja korra ning tasu määramise alused;17) kinnitab õppurkonna põhikirja, kui see vastab seadustele, seaduse alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele;18) kehtestab akadeemilise puhkuse saamise korra;19) kehtestab õppeasutuse magistriõppe korralise õppejõu õiguse saada vaba semester loometööks või kutseoskuste täiendamiseks ametipalga säilitamisega;20) kuulab ära ülema ja teiste struktuuriüksuste juhtide tegevuse aruanded, samuti nõunike kogu ettepanekud ja hinnangud õppeasutuse arengut ja arendamist puudutavates küsimustes;21) lahendab teisi õigusaktide ja käesoleva põhimäärusega tema pädevusse antud küsimusi.
(11) Nõukogu töövorm on istung. Koosolek on otsustusvõimeline, kui kohal viibib vähemalt kaks kolmandikku nõukogu koosseisust.
(12) Nõukogu võtab vastu otsuseid lihthäälteenamusega avalikul hääletamisel. Käesoleva paragrahvi lõike 10 punktides 1 ja 2 sätestatud küsimusi saab nõukogu otsustada kahekolmandikulise häälteenamusega. Häälte võrdsel jagunemisel on otsustav esimehe hääl.
(13) Nõukogu tööd korraldab üldosakonna ülem.
(14) Nõukogu otsusele kirjutab alla nõukogu esimees, tema äraolekul nõukogu vanim kohalolev liige.
(15) Nõukogu töö täpsem korraldus sätestatakse nõukogu kodukorras.
§ 11. Nõunike kogu
(1) Nõunike kogu on õppeasutust ja ühiskonda ühendav nõuandev kogu.
(2) Õppeasutuse nõunike kogusse kuuluvad:1) Kaitseministeeriumi esindajad;2) kaitseväe esindajad;3) teised riigikaitse ja kõrghariduse valdkonnas tunnustatud isikud.
(3) Nõunike kogu liikmete arvu ning nende volituste kestuse määrab, nõunike kogu liikmed nimetab ja nõunike kogu töökorra kinnitab kaitseminister.
(4) Nõunike kogu valib oma liikmete hulgast esimehe.
(5) Nõunike kogu teeb nõukogule, kaitseministrile ning haridus- ja teadusministrile ettepanekuid ja annab hinnanguid õppeasutuse, sealhulgas õppekavade arengut puudutavates küsimustes vähemalt üks kord aastas.
(6) Nõunike kogu volitatud esindajal on õigus osa võtta nõukogu istungitest.
§ 12. Õppeasutuse struktuuriüksused
(1) Õppeasutuse struktuuri kuuluvad:1) Kõrgem Sõjakool;2) Täiendõppe Keskus;3) Väljaõppevahendite Keskus;4) Rakendusuuringute Keskus;5) üldosakond;6) õppeosakond;7) logistikaosakond.
(2) Struktuuriüksused tegutsevad struktuuriüksuste põhimääruste alusel, mille kinnitab õppeasutuse ülem.
§ 13. Struktuuriüksuste ülesanded
(1) Kõrgem Sõjakool korraldab kadettide ja kuulajate õpet õppeasutuses. Kadetid ja kuulajad on Kõrgema Sõjakooli ülema otsealluvuses. Kõrgema Sõjakooli ülemal on talle alluvate kaitseväelaste suhtes «Kaitseväe distsiplinaarseadusega» pataljoniülemale ettenähtud distsiplinaarvõim, kohustused ja vastutus.
(2) Täiendõppe Keskus viib läbi täiendusõpet ning korraldab täiendusõppel viibivate kaadrikaitseväelaste teenistust õppeasutuses, välisriikide ja rahvusvahelistes riigikaitselistes õppeasutustes. Täiendusõppel viibivad kaadrikaitseväelased on Täiendõppe Keskuse ülema otsealluvuses. Täiendõppe Keskuse ülemal on talle alluvate kaitseväelaste suhtes «Kaitseväe distsiplinaarseadusega» pataljoniülemale ettenähtud distsiplinaarvõim, kohustused ja vastutus.
(3) Väljaõppevahendite Keskus korraldab väljaõppevahendite väljatöötamist kaitseväele.
(4) Rakendusuuringute Keskus korraldab kaitseväe kaitseplaneerimise metodoloogilise baasi arendamist ning ülevaadete ja analüüside koostamist sõjaliste operatsioonide kogemuse analüüsi ja tagasiside kaudu koostöös NATO ja Euroopa Liidu ning nende liikmesriikide asjaomaste struktuuriüksustega.
(5) Üldosakond viib läbi õppeasutuse personalitööd, korraldab finantsjuhtimist, dokumendihaldust, side- ja infotehnoloogilist teenindamist, julgeolekualast tegevust ning kaplaniteenistust.
(6) Õppeosakond viib läbi õppurite õppetööd, teostab teadus- ja arendustegevust sõjanduse ja riigikaitsega seotud valdkondades ning korraldab võõrkeelte oskuse testimist kaitseväes. Õppeosakonna ülemal on talle alluvate kaitseväelaste suhtes «Kaitseväe distsiplinaarseadusega» pataljoniülemale ettenähtud distsiplinaarvõim, kohustused ja vastutus.
(7) Logistikaosakond korraldab õppeasutuse valduses oleva riigivara haldamist ning tagab õppeasutuse tegevuseks vajaliku vara hankimise ja korrashoiu.
§ 14. Õppetöö korraldus
Õppetöö korraldust reguleerivaks alusdokumendiks on õppeasutuse õppekorralduse eeskiri, mille kinnitab õppeasutuse ülem õppeasutuse nõukogu ettepanekul.
§ 15. Õppekavad
Õppeasutuse kõrghariduse õppekavad kinnitab kaitseminister kaitseväe juhataja ettepanekul. Kaitseminister kooskõlastab õppekavad enne kinnitamist haridus- ja teadusministriga.
Õppeasutuse õppekeel on eesti keel. Õppekeelena muu keele kui eesti keele kasutamise otsustab kaitseminister.
§ 17. Õppe maht ja õppevormid
(1) Õppe mahtu arvutatakse ainepunktides. Üks ainepunkt vastab 40 tunnile (ühele õppenädalale) õppuri poolt õppeks kulutatud tööle. Ühe õppeaasta maht on vähemalt 40 ainepunkti. Euroopa ainepunktisüsteemi rakendamisel vastab üks ainepunkt 26 tunnile tööle ja ühe õppeaasta maht on vähemalt 60 ainepunkti.
(2) Õppeasutuses toimub täiskoormusega õpe ja eksternõpe õppekorralduseeskirjaga kehtestatud tingimustel ja korras.
§ 18. Õppeasutusse vastuvõtmine ja õppeasutusest väljaarvamine
Õppeasutusse vastuvõtmine (immatrikuleerimine) ja õppeasutusest väljaarvamine (eksmatrikuleerimine) toimub õppeasutuse nõukogu poolt kehtestatud tingimustel ja korras.
§ 19. Hindamine ja eelnevate õpitulemuste arvestamine
(1) Õppeasutuse õppetöös lähtutakse hindamisel «Eesti Vabariigi haridusseaduse» § 6 lõike 2 punkti 18 alusel antud määrusest.
(2) Õppekava täitmisel võib õppeasutus rakenduskõrgharidus- ja magistriõppes arvestada õppuri eelnevaid õpitulemusi ja erialast töökogemust piiramata mahus õppeasutuse nõukogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras, arvestades kõrgharidusstandardis sätestatud põhimõtteid.
§ 20. Õppeasutuse lõpetamine
(1) Kui õppur on sooritanud õppekavas ettenähtud kohustuslikud eksamid, arvestused ja õppepraktika ning kogunud nõutavad ainepunktid ja vastavalt õppekavale kaitsnud lõputöö või sooritanud lõpueksami, antakse lõpetajale diplom õppekava täitmise kohta, samuti tasuta ingliskeelne akadeemiline õiend (Diploma Supplement).
(3) Õppeasutuse Täiendõppe Keskuse täienduskursuse läbinule antakse sellekohane tunnistus.
§ 21. Liikmeskond
Õppeasutuse liikmeskonna moodustavad õppeasutuse töötajad ja õppeasutusse vastuvõetud õppurid.
§ 22. Õppeasutuse töötajad
(1) Õppeasutuse töötajateks on õppeasutuse ülem, õppeasutuse struktuuriüksuste ülemad ja juhid, õppejõud, õppeasutuse teadustöötajad ja teised õppeasutuse töötajad. Õppeasutuse töötajad võivad olla kaadrikaitseväelased ja avalikud teenistujad.
(2) Õppejõu ametikoht võib olla sõjalise auastmega ametikoht. Sõjalise auastmega õppejõu ametikohale määratakse kaadrikaitseväelane, kes vastab õigusaktides sätestatud kvalifikatsiooninõuetele. Õppejõu ametikohal olev isik peab vastama õppejõu osas kehtestatud nõuetele.
(3) Õppeasutuse töötajal on:1) õigus saada erialaseks tööks vajalikku täiendusõpet;2) õigus tasuta kasutada õppe- ja teadustegevuseks õppeasutuse raamatukogu, seadmeid ja muid vahendeid vastavalt õppeasutuses kehtestatud korrale;3) kohustus kasutada õppeasutuse vara heaperemehelikult;4) õigused ja kohustused, mis tulenevad teenistussuhteid või töösuhteid reguleerivatest õigusaktidest, õppeasutusesisestest õigusaktidest ning ametijuhendist.
(4) Õppeasutuse magistriõppe korralisel õppejõul on õigus saada viie aasta jooksul üks tööülesannetest vaba semester loometööks või kutseoskuste täiendamiseks ametipalga säilitamisega.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatut ei kohaldata sõjalise auastmega õppejõu ametikohale määratud kaadrikaitseväelase suhtes.
§ 23. Õppurid ja kursuslased
(1) Vastavalt õppetöö astmetele jagunevad õppeasutuses õppivad õppurid kadettideks ja kuulajateks. Õppurid moodustavad õppurkonna. Õppur on üliõpilane «Rakenduskõrgkooli seaduse» tähenduses.
(2) Kadett on põhikursusel õppiv kaadriohvitserikandidaat.
(3) Kuulaja on keskastmekursusel, vanemstaabiohvitseri kursusel või kõrgematel staabiohvitseride või kindralstaabikursustel õppiv kaadriohvitser.
(4) Kursuslane on allohvitser või allohvitserikandidaat, kes õpib sõjalise kutsekeskhariduse õppekava järgi, või allohvitser, ohvitser või tsiviilisik, kes osaleb õppeasutuse täiendusõppe õppekavade alusel läbiviidavatel kursustel. Kursuslane ei ole õppur ega kuulu õppurkonna hulka. Kursuslasele laienevad käesolevas põhimääruses sätestatud õppuri õigused ja kohustused niivõrd, kuivõrd need on sätestatud käesoleva põhimäärusega.
(5) Ekstern on individuaalse õppeplaani alusel rakenduskõrghariduse- või magistriõppekava läbiv kaitseväelane.
§ 24. Vastuvõtuarv
Kadettide ja kuulajate õppeasutusse vastuvõtu arvu määrab kaitseminister kaitseväe juhataja ettepanekul.
§ 25. Õppurite õigused
(1) Õppuril on õigus:1) saada kõrgetasemelist haridust;2) saada puhkust «Kaitseväeteenistuse seaduses» sätestatud ulatuses;3) saada akadeemilist puhkust üks kord igas kõrgharidusõppeastmes kuni üheks aastaks, lisaks tervislikel põhjustel kuni kaks aastat ning lapse hooldamiseks kuni lapse kolmeaastaseks saamiseni;4) tasuta kasutada õppetegevuseks rakenduskõrgkooli auditooriume, laboratooriume, arvutisaale, raamatukogusid, inventari, seadmeid ja muid vahendeid vastavalt õppeasutuses kehtestatud korrale;5) osaleda õppurite esinduse valimistel ning kandideerida õppurkonna esindusse;6) saada üliõpilaspilet, kui õppur õpib rakenduskõrgharidusõppe või magistriõppe õppekavade järgi;7) saada õppeasutuselt õppekorraldusalast teavet;8) õppekava sulgemisel või õppeasutuse tegevuse lõpetamisel jätkata õpinguid samas või teises õppeasutuses samal või lähedasel õppesuunal;9) kasutada muid õigusaktidega talle antud õigusi.
(2) Kursuslasele laienevad käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1, 4 ja 7 sätestatud õigused.
§ 26. Õppurite kohustused
(1) Õppurid on kohustatud:1) järgima kaitseväedistsipliini;2) järgima õppeasutuse kodukorda;3) täitma õppekava nõudeid ja sooritama määratud tähtajaks kõik õppekavas ettenähtud eksamid ja arvestused vastavalt õppekorralduse eeskirjale;4) täitma teisi õigusaktidest tulenevaid kohustusi või kõrgemate ülemate poolt antud käske.
(2) Kursuslasele laienevad käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud õppuri kohustused.
§ 27. Õppurkond
(1) Õppeasutuse kadetid ja kuulajad moodustavad õppurkonna. Õppurkond on üliõpilaskond «Rakenduskõrgkooli seaduse» tähenduses.
(2) Õppurkonnal on õigus:1) moodustada teiste rakenduskõrgkoolide üliõpilaskondadega liite ja organisatsioone õigusaktidega sätestatud alustel ja korras;2) astuda vastavate rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks või arendada nendega koostööd;3) valida oma esindajad õppeasutuse nõukogusse;4) otsustada muid õppurkonna tegevust puudutavaid küsimusi kooskõlas «Kaitseväeteenistuse seaduse» ja teiste õigusaktidega, kui nende küsimuste otsustamine ei ole antud kellegi teise otsustada.
(3) Õppurkonnal on põhikiri.
(4) Õppurkonna esindusorgan on õppurkonna esindus.
(5) Õppurkonna esinduse järgmise koosseisu valimised korraldab õppurkonna senine esindus. Õppurkonna esinduse valimised toimuvad iga õppeaasta alguses.
§ 28. Õppurkonna põhikiri
(1) Õppurkonna põhikirjas sätestatakse õppurkonna esinduse moodustamise kord, tema õigused, kohustused, vastutus ja töökord, samuti õppurkonna esindajate valimise kord õppeasutuse nõukogusse.
(2) Õppurkonna põhikirja vastuvõtmise või muutmise algatab õppurkonna esindus. Igal õppuril on õigus teha õppurkonna esindusele ettepanek õppurkonna põhikirja muutmiseks.
(3) Õppurkonna põhikirja eelnõu või põhikirja muudatuste eelnõu avalikustab õppurkonna esindus vähemalt üks kuu enne selle kavandatavat hääletamist. Igal õppuril on õigus esitada oma arvamus eelnõu kohta. Vähemalt üks nädal enne hääletamist vaatab õppurkonna esindus saabunud arvamused läbi ning avalikustab hääletamisele pandava lõpliku eelnõu.
(4) Õppurkonna põhikirja või selle muudatuste vastuvõtmise otsustab õppurkond hääletamisel, eelnõu vastuvõtmiseks on vajalik kohalolijate kahekolmandikuline häälteenamus. Hääletamise ja hääletustulemuse vormistamise kord kehtestatakse õppurkonna põhikirjas.
(5) Kui eelnõu osutub vastuvõetuks, esitab õppurkonna esindus selle hiljemalt kolme päeva jooksul kinnitamiseks õppeasutuse nõukogule, lisades ettenähtud korras vormistatud hääletamistulemuse.
(6) Õppeasutuse nõukogu kinnitab õppurkonna põhikirja, kui see vastab seadustele, seaduse alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele.
6. peatükkFINANTSEERIMINE JA VARA
(1) Õppeasutuse kulud kaetakse riigieelarvest.
(2) Õppeasutusel on õigus osutada õppeasutuse nõukogu poolt kehtestatud tingimustel oma põhitegevusest tulenevaid järgmisi tasulisi teenuseid:1) teenused rakendusuuringute läbiviimisel;2) lepinguline õppe- ja arendustöö;3) nõustamine sõjandusega seotud teadus- ja arendustegevuse ning sõjaväelise hariduse valdkonnas;4) majutus- ja paljundusteenused;5) kirjastamine;6) tõlketööd;7) sporditreeningud, treeningkeskuse kasutamine ja teised sporditeenused.
§ 30. Õppeasutuse vara
Õppeasutus valdab ja kasutab talle kasutada antud riigivara «Riigivaraseadusega» ja selle alusel õigusaktidega kehtestatud korras.
Teenistuslikku järelevalvet õppeasutuse tegevuse üle teostavad kaitseminister ja kaitseväe juhataja õigusaktidega sätestatud korras.
(1) Riiklikku järelevalvet õppeasutuse õppetegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium kooskõlastatult Kaitseministeeriumiga «Rakenduskõrgkooli seaduses» ettenähtud korras.
(2) Haridus- ja Teadusministeerium teavitab riikliku järelevalve alaste toimingute läbiviimisest eelnevalt Kaitseministeeriumi ning võimaldab Kaitseministeeriumi esindajatel viibida nende toimingute läbiviimise juures.
(3) Haridus- ja Teadusministeerium teavitab riikliku järelevalve valdkonnas kavandatavast ettekirjutusest eelnevalt Kaitseministeeriumi ja võimaldab avaldada eelnevalt selle kohta arvamust.
Õppeasutus peab õigusaktidega sätestatud korras statistilist- ja finantsarvestust, annab oma tegevusest aru kaitseministrile, kaitseväe juhatajale ning esitab aruandeid kehtestatud korras.
§ 34. Ülema ja nõukogu õigusaktide muutmise tähtaeg
Õppeasutuse ülema ja õppeasutuse nõukogu õigusaktid viiakse käesoleva põhimäärusega kooskõlla hiljemalt 2009. aasta 1. septembriks.
Määrust rakendatakse 2009. aasta 1. jaanuarist.
Välisministerkaitseministri ülesannetes Urmas PAET


text:
Jõgeva valla heakorra eeskiri – Riigi Teataja
Jõgeva valla heakorra eeskiri
Jõgeva valla heakorra eeskiri - sisukord
§ 5 Nõuded ettevõtlusega tegelevatele isikutele
§ 6 Keelud heakorra tagamiseks
§ 7 Heakorra eeskirja rikkumine
§ 8 Väärtegude menetlejad
RT IV, 04.11.2014, 24
Vastu võetud 30.10.2014 nr 11
(1) Jõgeva valla heakorra eeskirja (edaspidi eeskiri) ülesandeks on tagada valla haldusterritooriumil puhtus ja heakord.
(2) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kes elavad, viibivad või asuvad valla haldusterritooriumil.
(3) Eeskirjaga mittereguleeritud juhtudel otsustab üksikküsimused Jõgeva Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
1) kinnistu – võrdsustatud mõisted maa-ala, territoorium, krunt, maaüksus, katastriüksus ja maatüki olulised osad;
2) avalik koht – territoorium, ehitis või ruum, mis on antud üldiseks kasutamiseks või mis tegelikult on üldkasutatavad, samuti ühistransport;
3) puhastusala – kinnistu ja kinnistuga külgneva tee vahel olev ala.
1) tagab tänavate, teede, väljakute, parkide, surnuaedade, supluskohtade, haljasalade ja muude avalike kohtade heakorra vastavalt vallaeelarves selleks eraldatud vahenditele;
2) hoiab tehniliselt korras ja heakorrastatud ühissõidukite peatused;
3) paneb tänavate ja teede algusse ning ristmikele välja sildid tänavate nimetustega ja vajadusel paigutab ka informeerivaid suunaviitasid;
4) võib ajutiselt keelata metsamineku tuleohtlikul ajal tuleohutuse tagamiseks;
5) teede lagunemise ajal võib piirata raskemate veokite liikumist või mõneks ajaks keelata üldse teatud teelõigu kasutamise.
(1) Heakorra tagamine on eelkõige kinnistu omaniku kohustus. Omanik võib panna heakorra tagamise ülesanded rendi-,
üüri-, tasuta kasutamise või muude lepingute alusel vara kasutajatele või teistele isikutele. Omanikupoolne ülesannete panemine teistele isikutele ei vabasta omanikku eeskirjade täitmise eest vastutamisest.
1) rakendama meetmeid kinnistu reostamise ja risustamise vältimiseks;
2) hoidma heas korras kinnistu ja sellel paiknevad ehitised, sealhulgas piirdeaiad ja väravad;
3) niitma muru ja rohtu, pügama hekid ja tegema muid vajalikke töid tagamaks, et kinnistu oleks hooldatud ja heakorrastatud, sealjuures jälgima, et hekid ja kõrge haljastus maanteeäärsetel kinnistutel ei piiraks liiklusalast nähtavust;
4) tagama prügi regulaarse äraveo, hoidma korras prügikonteinerite asukohad ja juurdepääsuteed nendele;
5) tagama heitvee kogumiskaevu korrasoleku ja selle õigeaegse tühjendamise;
6) kõrvaldama ehitistelt jääpurikad, varisemisohtlikud kivid ja plaadid jms;
7) koristama kasvuhoonetelt pärast hooaja lõppu räbaldunud kiletükid;
8) tegema oma kinnistul umbrohutõrjet vältimaks umbrohu levimist naaberkinnistule;
9) lammutama kasutusest välja langenud ehitised vastavalt valla ehitusmääruses kehtestatud korrale;
10) ladustama sõnniku ja komposti mitte lähemale kui 30 m avalikust teest;
11) tiheasustusalal hoidma korras kinnistu puhastusala, sh tegema lume- ja libedustõrjet ning koristama langenud puulehed;
12) tagama vastavalt tänava hoonete numeratsioonile õige hoone numbri ja korteri numbri olemasolu.
§ 5. Nõuded ettevõtlusega tegelevatele isikutele
(1) Müügi- või teeninduspunkti omanik on kohustatud hoidma pidevalt korras müügi- või teeninduspunkti ümbruse.
(2) Ehitus-, remondi- ja kaevetööde tegija on kohustatud vältima pori ja prahi sattumist objektilt teedele või mujale ja pärast töö lõpetamist heakorrastama objekti ümbruse.
(3) Põllumajandusega tegelevad juriidilised ja füüsilised isikud peavad vältima virtsa sattumise veekogudesse ja põhjavette, avalike teede reostamise looma väljaheidetega ning kodanike ja liikluse häirimise.
(4) Põllumajandustööde tegija peab koheselt koristama tööde käigusteele sattunud sõnniku, mulla, heina jms.
(5) Kõik loomapidamishooned peavad vastama kehtivatele ehitus-, tervisekaitse-, tuleohutus- ja keskkonnakaitse nõuetele.
(6) Põldude harimisel on keelatud kasutada teid traktorite ja muu tehnika pöörderibadena.
(7) Avaliku ürituse korraldaja peab maa-ala, kus üritus toimus, heakorrastama vähemalt 12 tunni jooksul pärast ürituse lõppemist või vallavalitsuse määratud tähtajaks.
§ 6. Keelud heakorra tagamiseks
1) risustada ja reostada valla territooriumi;
2) maha panna prügi jm reostavaid ja risustavaid jäätmeid metsa, maanteekraavi jm selleks mitte ettenähtud kohtadesse;
3) kahjustada avalikus kohas haljasala, puid, põõsaid, lillepeenraid, inventari jne;
4) põletada jäätmeid, kulu ja rohket suitsu tekitavat risu;
5) kuivatada pesu rõdul rõdupiirdest kõrgemal, kloppida riideid või vaipu mitmekorruseliste elamute rõdul, aknal ja uksel;
6) parkida ja pesta mootorsõidukeid veekogu ääres lähemal kui 50 m veepiirist;
7) telkida või teha lõket selleks mitte ettenähtud kohas ja ilma kinnistu omaniku loata;
8) kortermajades kinni ehitada rõdusid ilma vastava projektita;
9) visata üldotstarbelisse prügikonteinerisse vedelaid jäätmeid, ehitusjäätmeid, hõõguvat sütt ja tuhka, radioaktiivseid ja teisi ohtlikke jäätmeid;
10) matta mittekõdunevaid jäätmeid pinnasesse.
(2) Üldkasutatavates supelkohtades on keelatud:
1) ranna või veekogu reostamine, prügi maha pildumine ja pesemisvahendite kasutamine;
2) lemmikloomade kaasavõtmine ja nende ujutamine;
3) klaastaara kaasavõtmine ja kasutamine;
4) kalastamine, telkimine ja lõkke tegemine selleks mitteettenähtud kohas;
5) liiklemine veesõidukitega;
6) liiklemine mootorsõidukitega v.a supelranda teenindavad mootorsõidukid;
7) ujuda kaugemale ujumiseks tähistatud piirkondadest;
8) supelda ebakaines olekus;
9) sõita paadiga kuni 15-aastastel lastel ilma täisealise saatjata.
§ 7. Heakorra eeskirja rikkumine
Heakorra eeskirja rikkumise eest karistatakse karistusseadustikus ja teistes õigusaktides sätestatud viisil ja korras.
§ 8. Väärtegude menetlejad
Eeskirja täitmist kontrollivad, õiguserikkumise asju arutatavad ja väärtegu menetlevad seaduses ettenähtud alustel politseitöötajad ja vallavalitsuse poolt määratud isikud.
Järelevalvet Jõgeva valla heakorra eeskirja täitmise üle teostavad vallavalitsus ja politseiasutus vastavalt oma pädevusele.
Rainis Uiga

matches:
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


Muinsuskaitse, muuseumide ja raamatukogude valdkonna partnerorganisatsioonide toetamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Muinsuskaitse, muuseumide ja raamatukogude valdkonna partnerorganisatsioonide toetamise tingimused ja kord
Muinsuskaitse, muuseumide ja raamatukogude valdkonna partnerorganisatsioonide toetamise tingimused ja kord - sisukord
§ 9 Tegevuste abikõlblikkuse periood
RT I, 04.01.2019, 21
Vastu võetud 31.12.2018 nr 21
(1) Määrusega kehtestatakse taotlusvoorust „Muinsuskaitse, muuseumide ja raamatukogude valdkonna partnerorganisatsioonide tegevustoetus” (edaspidi taotlusvoor) vahendite saamiseks ning saadud vahendite kasutamiseks tingimused ja kord.
(3) Määruse rakendamise eest vastutab Kultuuriministeerium (edaspidi toetuse andja).
(1) Toetuse andmise eesmärk on kaasata muinsuskaitse, muuseumide ja raamatukogude valdkonda tervikuna hõlmavaid partnerorganisatsioone kultuuripoliitika kujundamisse ja tegevuste elluviimisse, arendada ja suurendada partnerorganisatsioonide vabatahtlike liikmete võrgustikku ja organisatsioonilist suutlikkust, tõsta traditsiooniliste ja innovaatiliste tegevuste kvaliteeti, suurendada rahvusvahelist, valdkondadevahelist ja -ülest võimekust, edendada koostööd ning tõsta valdkonna töötajate professionaalsust.
(2) Toetuse andmise tulemusena on paranenud muinsuskaitse, muuseumide ja raamatukogude valdkonna arengu võimalused, mõju ühiskonnas ning riigisisene ja rahvusvaheline koostöö.
(1) Toetust antakse tegevustele, mille elluviimine panustab käesoleva määruse §-s 2 nimetatud eesmärkide ja tulemuste saavutamisse ning mille raames
1) arendatakse muinsuskaitse, muuseumide ja raamatukogude valdkonda ja töötajate kutseharidust või erialast pädevust;
2) ühendatakse vabatahtlikke või töötajaid valdkonnas tervikuna või valdkondadevaheliselt, üle-Eestiliselt või rahvusvaheliselt;
3) tehakse ühistegevusi ja kaasamist;
4) kujundatakse avalikku arvamust valdkonnas ja korraldatakse valdkonda tutvustavaid üritusi;
5) avaldatakse erialaseid väljaandeid.
(2) Toetust ei anta tegevustele, mis on ellu viidud enne taotluse esitamist.
(3) Igast taotlusvoorust toetatakse vähemalt ühte muinsuskaitse, muuseumi ja raamatukogu valdkonna partnerorganisatsiooni, kes vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
(1) Taotlejaks võib olla Eestis registreeritud eraõiguslik juriidiline isik, kelle põhikirjajärgne tegevus on muinsuskaitse või muuseumide või raamatukogude
1) valdkonna arendamine ja töötajate kutsehariduse või erialaste pädevuste arendamine;
2) valdkonna vabatahtlike või töötajate ühendamine valdkonnas tervikuna või valdkondadevaheliselt, üle-Eestiliselt või rahvusvaheliselt;
3) kaasamine ning koostöö edendamine asutuste ja organisatsioonidega;
4) valdkonda tutvustavate ürituste korraldamine.
1) ta peab olema tegutsenud käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevusalal vähemalt kolm viimast aastat enne taotluse esitamist;
5) ta on suutlik käesoleva määruse § 10 lõikes 2 nimetatud omafinantseeringut ja mitteabikõlblike kulusid tasuma;
7) tema liikmeskond ei koosne ainult juriidilistest isikutest;
8) tal ei ole muid täitmata kohustusi toetuse andja ees.
(1) Tegevuste abikõlblikkuse periood peab vastama käesoleva määruse §-s 9 sätestatud tingimustele.
(2) Taotletud toetuse suurus peab jääma käesoleva määruse §-s 10 sätestatud osakaalu piiridesse ning sisaldama nõutud määra omafinantseeringut.
1) üldandmed taotleja kohta, sealhulgas käibemaksukohustuslase number, taotleja suurus ja pangakonto andmed;
3) eelarve tegevuste lõikes, tegevuste üldmaksumus, taotletava toetuse summa, omafinantseeringu ja kaasfinantseeringu summa;
4) kehtiv arengukava;
5) kolme viimase aasta olulisemate tegevuste loetelu ja toetuse kavandatava kasutusaasta tegevuste kava ning eelarve;
6) volikiri, kui taotleja esindusõiguslik isik tegutseb volituse alusel ja volitus ei ole antud Kultuuriministeeriumi toetuste taotlemise e-keskkonna (edaspidi e-keskkond) kaudu.
(4) Kui taotleja on taotlenud samadele tegevustele toetust samal ajal mitmest meetmest või muudest riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest, peab taotluses olema esitatud sellekohane teave.
3) on tehtud järgides riigihangete seaduse põhimõtteid kooskõlas käesoleva määruse § 20 punktiga 4;
(2) Kulu loetakse põhjendatuks, kui kulu on sobiv, vajalik ja tõhus käesoleva määruse §-s 2 nimetatud eesmärkide ja tulemuste saavutamiseks ning tekib käesoleva määruse § 3 lõikes 1 nimetatud tegevuste käigus.
1) käibemaks, välja arvatud kui käibemaks ei ole käibemaksuseaduse alusel tagasi saadav;
2) remondi- ja investeeringukulu;
3) rahatrahv ja rahaline karistus;
5) kohtumenetluse kulu, sealhulgas vastaspoole ja kolmanda isiku menetluskulu;
6) kulu, mis on toetuse saajale hüvitatud teistest meetmetest, riigieelarve, muu avaliku sektori või välisabi vahenditest.
§ 9. Tegevuste abikõlblikkuse periood
(1) Abikõlblikkuse periood algab taotlusvooru toimumise kalendriaasta 1. jaanuarist või taotluses märgitud hilisemast kuupäevast, kuid ei või olla pikem kui taotlusvooru toimumise kalendriaasta 31. detsember.
(2) Toetuse saaja võib taotleda abikõlblikkuse perioodi pikendamist järgmistel tingimustel:
1) tegevuste elluviimisel on ilmnenud toetuse saajast sõltumatud, erakordsed ja/või ettenägematud asjaolud ja
2) taotluse abikõlblikkuse perioodi pikendamiseks on esitanud toetuse saaja enne abikõlblikkuse perioodi lõppu.
(3) Taotlus abikõlblikkuse perioodi pikendamiseks tuleb esitada toetuse saaja esindusõiguslikul isikul e-keskkonna kaudu.
(4) Abikõlblikkuse perioodi pikendamise taotluse rahuldamisest või mitterahuldamisest teavitab toetuse andja toetuse saajat e-keskkonna kaudu kümne tööpäeva jooksul taotluse esitamisest arvates.
(5) Kui abikõlblikkuse perioodi pikendamise taotlus on rahuldatud, loetakse abikõlblikkuse perioodi kestuse lõpuks muudatustaotluses sätestatud kuupäev.
(6) Toetuse andja loeb tegevused lõppenuks pärast aruande kinnitamist, sellest teavitatakse taotlejat e-keskkonna kaudu.
(1) Toetuse maksimaalne osakaal taotluse eelarves esitatud abikõlblikest kuludest on 80%.
(2) Oma- või kaasfinantseering peab katma kuludest osa, mida toetusest ei hüvitata. Vähemalt 20% taotluse eelarves esitatud abikõlblikest kuludest peab toetuse saaja katma oma- või kaasfinantseeringu arvelt.
(2) Taotluse tähtajaks esitamata jätmisel jäetakse taotlus läbi vaatamata.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud puuduste kõrvaldamiseks võib toetuse andja anda taotlejale kuni viis tööpäeva. Kui taotleja ei ole tähtaja jooksul puudusi kõrvaldanud, jätab toetuse andja taotluse läbi vaatamata ja sisuliselt hindamata. Toetuse andja teavitab sellest taotlejat e-keskkonna kaudu kümne tööpäeva jooksul alates käesolevas lõikes toodud tähtaja saabumisest. Kui puudus kõrvaldatakse, loetakse puudusega seotud nõue täidetuks.
(6) Toetuse andjal on õigus teha taotlejale ettepanek muuta taotluse eelarvet ja kavandatud tegevusi tingimusel, et tegevuste eesmärgid ei muutu.
(1) Nõuetele vastavaks tunnistatud taotluseid hindab kultuuriministri moodustatud hindamiskomisjon.
(2) Hindamiskomisjoni liikmete nimed avalikustab toetuse andja oma veebilehel hiljemalt 14 kalendripäeva enne taotlusvooru avamist.
(3) Taotlusi hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel:
1) arengukava eesmärkide ja viimase kolme aasta tegevuste vastavus toetuse eesmärgile;
2) mõju võrgustikule ning senised kogemused ning suutlikkus tegevusi ellu viia;
3) viimase kolme aasta ürituste ja tegevuste, kohalikes ja rahvusvahelistes koostööprojektides osalemise, liikmete välismaal esitletud ettekannete tase, sealhulgas läbimõeldus, sisuline põhjendatus ning uuenduslikkus;
4) toetuse kavandatava kasutusaasta tegevuskava seotus Kultuuriministeeriumi valitsemisala arengukavaga ja kultuuripoliitika põhialustega;
5) toetuse kavandatava kasutusaasta tegevuste kvaliteet, kavandatavate ürituste ja tegevuste, kohalikes ja rahvusvahelistes koostööprojektides osalemiste, liikmete välismaal esitletavate ettekannete tase, sealhulgas läbimõeldus, sisuline põhjendatus ning uuenduslikkus;
6) toetuse kavandatava kasutusaasta eelarve kvaliteet, eelarve realistlikkus, kuluartiklite põhjendatus ning kaasfinantseeringu ja omafinantseeringu määr kogu eelarvest.
(4) Hindamiskomisjon kaasab vajadusel hindamisprotsessi täiendavaid hääleõiguseta eksperte.
(5) Hindamiskomisjoni liikmed ja eksperdid peavad kooskõlas korruptsioonivastase seadusega kinnitama hinnatava taotluse ja taotleja suhtes oma erapooletust ning sõltumatust. Seotuse olemasolul on hindamiskomisjoni liige ja/või ekspert kohustatud ennast haldusmenetluse seaduse §-s 10 toodud tingimustel ja korras taandama.
(6) Hindamiskomisjon teeb kultuuriministrile ettepaneku taotluse rahuldamise ning põhjendatud juhtudel osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta.
(1) Taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse teeb kultuuriminister.
(2) Taotluse rahuldamise otsus tehakse juhul, kui taotleja ja taotlus vastavad kõigile käesolevas määruses nimetatud nõuetele ning taotlus kuulub hindamiskomisjoni hindamistulemuse põhjal rahuldamisele.
(3) Taotluse võib rahuldada osaliselt, kui taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole võimalik taotlusvooru eelarve mahu tõttu ja/või kui see ei ole põhjendatud, arvestades taotlusvooru eesmärki, toetatavate tegevuste loetelu, hindamiskriteeriume ja nõudeid. Osalise rahuldamise ettepanek sisaldab ettepanekut taotletud toetuse vähendamiseks ja/või kavandatud toetatavate tegevuste muutmiseks. Taotluse võib osaliselt rahuldada tingimusel, et taotleja on sellega nõus. Taotleja võib nõustuda taotluse osalise rahuldamisega tingimusel, et taotluses toodud eesmärk on taotluse osalise rahuldamise korral saavutatav.
(5) Taotluse tingimusliku rahuldamise otsuse põhjal ei teki toetuse saajal õigust toetuse maksele. Õigus toetusega seotud maksele tekib toetuse saajal pärast seda, kui toetuse andja on tingimuse saabumise või täitmise tuvastanud toetuse saaja esitatud teabe põhjal, välja arvatud kui teavet on võimalik toetuse andjal tuvastada e-keskkonnast vm registrist või andmeallikast.
(7) Toetuse andja võib jätta taotluse rahuldamata, kui taotluses esitatud ja taotluse menetlemise raames kogutud teavet hinnates ilmneb, et tegevuste eesmärgid on saavutatavad ilma toetuseta.
2) taotluse rahuldamata jätmist, välja arvatud kui otsus põhineb taotluses esitatud andmetel ja vajadusel puuduste kõrvaldamiseks esitatud teabel ning selgitustel.
(2) Taotluse rahuldamise otsust võib muuta kuni abikõlblikkuse perioodi lõpuni, kuid mitte pärast tegevuste lõppemist, ning tagasiulatuvalt alates muudatustaotluse esitamise kuupäevast, juhul, kui see aitab kaasa tegevuste tulemuste saavutamisele ja muudatus on põhjendatud.
(1) Toetus maksatakse toetuse saajale välja ettemaksena 14 tööpäeva jooksul pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist.
(1) Toetuse saaja esitab aruande toetuse andjale e-keskkonna kaudu 30 kalendripäeva jooksul peale abikõlblikkuse perioodi.
7) toetuse saaja suhtes on algatatud likvideerimis- või pankrotimenetlus.
(4) Toetuse saaja peab maksma toetuse tagasinõudmise otsuses nimetatud toetuse tagasi 60 kalendripäeva jooksul otsuse kehtima hakkamise päevast arvates.
(7) Toetuse tagasimaksmise ajatamiseks esitab toetuse saaja toetuse andjale hiljemalt kümne tööpäeva jooksul toetuse tagasinõudmise otsuse kättesaamisest arvates taotluse, milles on toodud ajatamise vajaduse põhjendus ja soovitud tagasimaksmise ajatamiskava. Ajatamise taotlusele peab toetuse saaja lisama finantsseisu kajastavad dokumendid, mida toetuse andja nõuab.
(11) Kui toetuse saaja ei maksa ajatamiskava kohaselt toetust tagasi, võib ajatamise otsuse tunnistada kehtetuks. Ajatamise otsuse kehtetuks tunnistamise korral peab toetuse saaja maksma toetuse tagasi kolmekümne kalendripäeva jooksul ajatamise otsuse kehtetuks tunnistamise otsuse kehtima hakkamisest arvates.
Toetuse saaja tagab käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmise ja tegevuste eduka elluviimise käesolevas määruses ning taotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegade ja tingimuste kohaselt, sealhulgas
4) järgib teenuste ostmisel riigihangete seaduse §-s 3 toodud põhimõtteid ning võtab vähemalt kaks võrreldavat hinnapakkumist üksteisest sõltumatult pakkujalt kõikide kulutuste kohta, mille korral toetuse saaja teostab tegevuste elluviimiseks üheliigiliste teenuste, materiaalsete või immateriaalsete varade ostutehingu, mille maksumus on ilma käibemaksuta võrdne 5000 euroga või ületab seda. Juhul kui kahte sõltumatut hinnapakkumist ei ole võimalik esitada või kui odavaimat pakkumist ei valita, tuleb esitada sellekohane põhjendus;
5) säilitab toetuse kulu abikõlblikkust tõendavad dokumendid ja muud tõendid raamatupidamisseaduses sätestatud tähtaegade järgi;
6) annab toetuse andjale tegevuste elluviimise, sealhulgas toetuse kasutamise kohta suulisi ja kirjalikke selgitusi ning andmeid, sealhulgas väljavõtteid raamatupidamisprogrammist ja pangakontost kolme tööpäeva jooksul alates sellekohasest nõudmisest, ning võimaldab teha dokumentidest koopiaid ja väljavõtteid;
7) võimaldab toetuse andjal kohapeal toetuse kasutust kontrollida ning osutab selleks igakülgset abi;
8) peab tegevustega seotud abikõlblike kulude, mitteabikõlblike kulude ja tulude kohta eraldi raamatupidamisarvestust;
9) teavitab toetuse andjat viivitamata kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis taotluses esitatud või tegevustega seotud andmete muutumisest, tegevuste elluviimist takistavast asjaolust, sealhulgas pankrotimenetlusest, likvideerimismenetlusest ning tegevustega seotud vara üleandmisest teisele isikule või asutusele;
10) tagastab toetuse kasutamata jäägi;
11) tagastab toetuse, kui toetuse andja esitab toetuse tagasinõude.
2) esitada oma seisukohad puuduste kõrvaldamise raames ja käesoleva määruse § 14 lõikes 2 sätestatud juhtudel;
2) säilitama toetuse taotlemise, andmise ja muude dokumentide ning teabega seotud tõendeid vastavalt raamatupidamisseaduses sätestatud tähtaegadele;
3) kontrollima tegevuste elluviimist;
4) tegema taotlus- ja aruandevormi ning asjakohased juhendmaterjalid kättesaadavaks e-keskkonnas;
5) teavitama toetuse saajat viivitamatult käesolevas määruses ja muudes toetuse kasutamist reguleerivates õigusaktides tehtud muudatustest;
6) tegema muid käesolevas määruses ja kohalduvates õigusaktides sätestatud toiminguid.
1) kontrollida toetuse saaja territooriumil tegevustega seotud kuludokumente ja tegevuste elluviimist, sealhulgas toetuse kasutamise vastavust käesolevale määrusele ning taotluse rahuldamise otsusele;
3) kontrollida taotluse menetlemisel taotleja mitteabikõlblike kulude tasumise suutlikkust;
4) kontrollida toetuse ning oma- ja kaasfinantseeringu kasutamist;
5) jätta toetus välja maksmata ja/või nõuda toetuse osalist või täielikku tagastamist, kui toetuse saaja rikub käesolevas määruses ja/või taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tingimusi või kaldub muul viisil kõrvale taotluses või taotluse rahuldamise otsuses või käesolevas määruses sätestatust;
6) vähendada proportsionaalselt toetuse suurust taotluse rahuldamise otsuses kinnitatud tegevuste maksumuse vähenemisel;
7) keelduda toetuse maksmisest, kui toetuse saaja majanduslik olukord on selliselt halvenenud, et toetuse kasutamine või tegevuste elluviimine on ohustatud;
8) keelduda toetuse maksmisest, kui toetuse saajal on tekkinud maksu- või maksevõlg riigi ees ja see on ajatamata;
10) pikendada toetuse saajast mitteolenevate asjaolude ilmnemisel vastavasisulise taotluse olemasolul tegevuste elluviimise aega ja sellest tulenevalt abikõlblikkuse perioodi.


Haljala valla aleviku- ja külavanema ning piirkondliku kogukonnakogu statuut – Riigi Teataja
Haljala valla aleviku- ja külavanema ning piirkondliku kogukonnakogu statuut
Haljala valla aleviku- ja külavanema ning piirkondliku kogukonnakogu statuut - sisukord
§ 2 Üldkoosolek
§ 3 Vanema valimised ja nõuded kandidaadile
§ 4 Vanema õigused
§ 5 Vanema kohustused
§ 6 Vanema volituste lõppemine
§ 7 Kant
§ 8 Piirkondlik kogukonnakogu
§ 9 Kogu pädevus
§ 10 Kohaliku omavalitsuse kohustused
RT IV, 23.05.2018, 5
Vastu võetud 15.05.2018 nr 24
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2 ja § 58 alusel.
(1) Elanik käesoleva statuudi mõistes on vähemalt 16-aastane isik, kellel on vastavas alevikus, külas (edaspidi asula) või piirkondlikus kogukonnas (edaspidi kant) rahvastikuregistri andmeil alaline elukoht.
(2) Kant on piirkond, kuhu võib kuuluda üks või mitu küla ja alevikku, kuid mida iseloomustab ühine kultuuriline ja igapäevane läbikäimine ning ühtekuuluvustunne.
(3) Aleviku- või külavanem (edaspidi vanem) on valitud ühe asula või ühiselt mitme tihedalt seotud asula elanike poolt, olles elanike ühendaja, nende ühiste huvide kujundaja, asula hoidja, edendaja ja esindaja. Vanema puhul on tegemist usaldusametiga. Vanem omab vallavalitsuse ametlikku tunnustust ja ametimärki, kuid vanem ei ole vallavalitsuse ametnik.
(4) Piirkondlik kogukonnakogu (edaspidi kogu) on kandi külavanematest ja/või kandi valitud esindajatest koosnev kogu.
(5) Vanema ja kogu liikme ülesandeid täidetakse vabatahtlikult ja ühiskondlikel alustel.
§ 2. Üldkoosolek
(1) Üldkoosolek on külaelu juhtimise tööorgan, mille võib kokku kutsuda asula vanem või vähemalt ¼ asula elanikest.
(2) Üldkoosoleku toimumise aeg, koht ja päevakord avalikustatakse vähemalt 2 nädalat enne üldkoosoleku toimumise päeva. Teavitus avaldatakse valla veebilehel, aleviku ja/või küla teadetetahvlitel ja võimalusel valla lehes. Teade on soovitav avaldada ka teistes meediakanalites (aleviku või küla veebileht, valla Facebooki leht jne).
(3) Üldkoosolekul osalejad registreeritakse vallavalitsuse väljastatud elanike nimekirja alusel.
(4) Üldkoosolek on otsustusvõimeline kui koosolekul osaleb vähemalt 10% asula elanikest, kuid mitte vähem kui 5 elanikku.
(5) Üldkoosolekul valitakse üldkoosoleku juhataja ja protokollija.
(6) Igal üldkoosolekul osaleval elanikul on otsustamisel üks hääl. Üldkoosoleku otsus on vastu võetud, kui selle poolt on enamik koosolekul osalenutest.
(7) Kui üldkoosolekul osaleb vähem kui 10% elanikest, siis korraldatakse uus üldkoosolek kahe nädala pärast, olenemata osalejate arvust. Korduskoosoleku kokkukutsumine toimub samadel tingimustel üldkoosoleku kokkukutsumisega.
(8) Üldkoosolekul võetakse kõik otsused vastu lihthäälteenamusega.
(9) Üldkoosoleku protokoll ja koosolekul osalenud elanike allkirjadega nimekiri esitatakse vallavalitsusele.
§ 3. Vanema valimised ja nõuded kandidaadile
(1) Vanema valimine toimub asula elanike üldkoosolekul.
(2) Teade vanema valimise või tagasikutsumise kohta peab olema välja pandud vähemalt kaks nädalat enne üldkoosoleku toimumist. Kandidaatide nimed esitatakse üldkoosoleku kokkukutsujale kirjalikus vormis. Kandidaatide lõplik nimekiri avaldatakse vähemalt üks nädal enne üldkoosoleku toimumist.
(3) Vanema valimiseks moodustatakse vähemalt 3-liikmeline komisjon, millesse peab kuuluma piirkondliku kogukonnakomisjoni ja/või vallavalitsuse esindaja. Komisjon kutsub selleks kokku asula elanike üldkoosoleku ja korraldab vanema valimised.
(4) Ühes asulas võib valida ainult ühe vanema ja vanema kandidaat või kandidaadid seatakse üles asula elanike poolt.
(5) Vanema kandidaat peab olema vähemalt 21–aastane hääleõiguslik Eesti Vabariigi kodanik.
(6) Vanem valitakse vähemalt 1-aastaseks tähtajaks. Ametiaja konkreetne pikkus otsustatakse üldkoosolekul vahetult enne vanema valimisi. Üldkoosolek võib vanema ennetähtaegselt tagasi kutsuda ja sama vanema tähtaja möödumisel tagasi valida.
(7) Juhul kui vallavalitsuse esindaja esitatakse vanema kandidaadiks ja ta nõustub kandideerima, ei saa ta olla vallavalitsuse esindajaks koosolekul.
(8) Vanema kandidaat peab olema nõus oma kandidatuuri ülesseadmisega. Juhul kui kandidaat ei viibi koosolekul, peab temalt olema kirjalik nõusolek.
(9) Vanem valitakse poolthäälteenamusega. Vanem valitakse üldjuhul salajasel hääletamisel, kuid kui koosolekul seatakse vanema kohale üles vaid üks kandidaat, võib valimine toimuda avalikul hääletusel, kui sellega on nõus kõik koosolekust osavõtjad.
(10) Igal koosolekul osaleval elanikul on hääletamisel üks hääl. Hääletamine on isiklik, hääle edasivolitusõiguseta.
(11) Juhul, kui vanem ei osutu valituks esimeses hääletamise voorus, toimub kohapeal teine hääletamise voor, kus saab hääletada esimeses voorus kahe enam hääli saanud kandidaadi vahel.
(12) Kui ka teises voorus ei saavuta kandidaat poolthäälte enamust, kutsutakse kokku uus üldkoosolek.
(13) Mitme asula ühise vanema valimise korral valitakse vanem nende asulate ühisel koosolekul.
§ 4. Vanema õigused
1) esindada asula elanikke ja nende vaateid asula arengust ja taotleda elanike huve puudutavate küsimuste arutamist vallavolikogus ja vallavalitsuses ning nende poolt moodustatud komisjonides;
2) algatada asula elanike probleemide ja tuleviku küsimuste lahendamiseks pöördumisi ja arutelusid ning kutsuda kokku elanike koosolekuid, pakkuda lahendusi kohaliku elu edasiviimiseks ning algatada ja ellu viia ühiseid projekte;
3) arendada asula elanike ühistegevust, algatada ja juhtida asula arengukava koostamist ning teha ettepanekuid valla arengukavasse ja eelarvestrateegiasse ning vallaeelarvest rahaliste vahendite eraldamiseks, lähtudes koosoleku otsustest, asula arengukavast ja asula elanike probleemide lahendamise vajadustest;
4) juhtida asula territooriumil viibivate isikute tähelepanu heakorra ja avalikku käitumist puudutavatele probleemidele ning teha märkusi kui rikutakse eeskirju ja hea käitumise tava;
5) saada vallavolikogust ja vallavalitsusest ametikohustuste täitmiseks vajalikke õigusakte, dokumente ja muud teavet, sh asula arengut ja elanikke puudutavates küsimustes;
6) taotleda vallavalitsuselt vanema ülesannete täitmisega seotud kulude hüvitamist;
7) astuda ametikohalt tagasi isikliku avalduse alusel.
§ 5. Vanema kohustused
(1) Vanem on kohustatud näitama üles aktiivsust külas ühistegevuse organiseerimisel, toetama külaelanike omaalgatusvõimet ja ärgitama külaelanikke koostööle;
(2) Ametikohuste täitmisel kannab vanem ametimärki.
§ 6. Vanema volituste lõppemine
Vanema volitused lõpevad:
2) uue vanema valimisega pärast vallavalitsuse poolt vanema kinnitamist;
3) vanema tagasiastumisega. Vanem võib tagasi astuda, esitades sellekohase avalduse üldkoosolekule. Koosoleku juhataja märgib avaldusele koosoleku toimumise kuupäeva ning viseerib avalduse. Koosoleku juhataja on kohustatud viseeritud avalduse, koosoleku protokolli ja koosolekust osavõtjate registreerimise lehe viie tööpäeva jooksul esitama vallavalitsusele;
4) vanema tagasikutsumisega. Üldkoosolek võib vanema mõjuvatel põhjustel tagasi kutsuda. Umbusaldamise algatamiseks on vaja vähemalt 1/3 vastava asula hääleõiguslike elanike poolt kirjalikult vormistatud ning allkirjastatud umbusaldusavalduse esitamist vanemale. Umbusalduse avaldamiseks on vajalik käesoleva statuudis sätestatud korras kokku kutsutud koosolekul osalevate hääleõiguslike asula elanike lihthäälteenamus. Vanem loetakse ametist vabastatuks alates hääletustulemuste teatavaks tegemisest koosolekul. Vanemale umbusalduse avaldamise kohta koostatakse protokoll, mis esitatakse vallavalitsusele viie tööpäeva jooksul koosoleku toimumisest arvates;
5) vanema süüteos süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisega;
6) vanem ei vasta § 3 toodud tingimusele;
7) vanema surmaga.
§ 7. Kant
(1) Kandi ja sellesse kuuluvate külade ja alevike loendi kinnitab Vallavalitsus kogukonnakomisjoni ettepanekul.
(2) Kandisisest koostööd ja ühistegevust koordineerib piirkondlik kogukonnakogu.
§ 8. Piirkondlik kogukonnakogu
(1) Kogu moodustatakse kandi küla- ja alevikuvanematest ja/või kandi valitud esindajatest.
(2) Kogu liikmete minimaalne arv on 5. Kui kandi asulate vanemaid on vähem kui 5, siis puuduvad liikmed valitakse kandi elanike hulgast asulate vanemate valimisega samaaegselt.
(3) Kogu liikmete nimekirja kinnitab vallavalitsus. Kogu liige võib oma kohast loobuda teatades sellest kirjalikult kogu esimehele.
(4) Kogu liikmed valivad oma hulgast esimehe ja aseesimehe, kes korraldavad kogu tööd. Kogu esimehel on õigus osaleda vallavolikogu kogukonnakomisjoni töös.
(5) Kui kant koosneb ainult ühest asulast, siis on selle asula vanem ühtlasi ka kogu esimees. Ülejäänud kogu liikmed valitakse üldkoosolekul koos vanema valimisega.
(6) Kogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele.
(7) Kogu on otsustusvõimeline kui koosolekul osaleb vähemalt pool selle koosseisust. Otsused langetatakse konsensuse alusel. Kui arutelust selgub, et konsensust ei ole võimalik saavutada, langetatakse otsus häälteenamusega. Vastu hääletajatel on õigus nõuda oma eriarvamuse protokollimist.
(8) Kogu koosoleku päevakorrapunktide arutelule on õigus kaasata valla ametiisikuid jt spetsialiste olenevalt arutlusele tulevatest küsimustest.
(9) Kogu koosolekud protokollitakse ja avalikustatakse Haljala valla dokumendiregistris.
(10) Kogu koosolekute läbiviimiseks on kogul õigustasuta kasutada piirkonnas asuvaid Haljala vallale kuuluvaid ruume koos vajalike tehniliste vahenditega. Samuti on kogul õigustaotleda vahendeid oma tegevuse toetuseks Haljala valla eelarvest.
§ 9. Kogu pädevus
(1) Kogul on õigus:
1) teha kohaliku elu küsimustes vallavolikogule ja –valitsusele õigusaktide vastuvõtmiseks, muutmiseks või kehtetuks tunnistamiseks ettepanekuid, mis võetakse arutusele volikogus või valitsuses hiljemalt kolme kuu jooksul;
2) teha ettepanekuid valla eelarvestrateegiasse, arengukavasse ning valdkondlikesse ja piirkondlikesse arengukavadesse;
3) avaldada arvamust ja teha ettepanekuid vallavalitsusele ja volikogule kohaliku elu küsimustes;
4) avaldada arvamust piirkonnas asuvate valla ametiasutuste hallatavate asutuste tegevuse ja kohalike teenuste kvaliteedi kohta;
5) esitada vallavalitsusele arupärimisi, millele tuleb vastata 10 tööpäeva jooksul;
6) teha volikogule ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks.
(2) Kogule esitatakse seisukoha saamiseks:
2) valla eelarvestrateegia, arengukava ning valdkondlikud ja piirkondlikud arengukavad;
4) käesoleva määruse muudatused;
5) kogu hallataval territooriumil avalikule üritusele loa andmine, kui on tegemist kõrgendatud turvariskiga üritusega;
6) piirkonna ühistranspordi sõiduplaanid ja nende muudatused;
7) piirkonda puudutavad detailplaneeringud;
8) piirkonna avaliku ruumi arendamisega seotud ehitusprojektid.
§ 10. Kohaliku omavalitsuse kohustused
(1) Vanem ja kogukonnakogu koosseis kinnitatakse Haljala Vallavalitsuse korraldusega, mille aluseks on vastava koosoleku juhataja ja protokollija poolt allkirjastatud koosoleku protokoll ja koosolekul osalejate nimekiri.
(2) Vallavalitsus avaldab valitud vanema ja kogu liikmete nimed ja kontaktandmed valla veebilehel ja valla infolehes.
(3) Vallavalitsus tagab vanemale ja kogu liikmetele nende tegevuseks vajaliku teabe kohalikust omavalitsusest (riigi ja kohaliku omavalitsuse õigusaktidest, sh valla arengukavast, eelarvestrateegiast, üldplaneeringust, valla eelarvest, asjaajamise korrast jne).
(1) Enne käesoleva määruse jõustumist valitud külavanemate volitused kehtivad külavanemate valimise ajal sätestatud tähtajani.
(2) Tunnistada kehtetuks Vihula Vallavolikogu 09.02.2017 määrus nr 59 “Aleviku ja külavanema statuut”.