Rahvusvahelise suursündmuse toetamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Rahvusvahelise suursündmuse toetamise tingimused ja kord
Rahvusvahelise suursündmuse toetamise tingimused ja kord - sisukord
§ 6 Nõuded suursündmusele
3 Toetuse taotlemine, nõuded taotlejale, partnerile ja taotlusele
§ 11 Nõuded taotlejale ja partnerile
§ 13 Nõuded eeltaotlusele
§ 14 Nõuded põhitaotlusele
§ 15 Eeltaotluse menetlemine
§ 16 Taotleja, partneri ja eeltaotluse nõuetele vastavaks tunnistamine
§ 18 Eeltaotluse hindamise kord ja valikukriteeriumid
§ 19 Eeltaotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
§ 20 Põhitaotluse menetlemine
§ 21 Põhitaotluse nõuetele vastavaks tunnistamine
§ 22 Põhitaotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine
§ 23 Põhitaotluse osaline või kõrvaltingimusega rahuldamine
§ 24 Põhitaotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
§ 25 Toetuse kasutamisega seotud aruannete esitamine
§ 26 Toetuse maksmise tingimused
6 Toetuse saaja, partneri ning rakendusüksuse õigused ja kohustused
§ 27 Toetuse saaja ja partneri kohustused
§ 28 Toetuse saaja ja partneri õigused
§ 29 Rakendusüksuse õigused ja kohustused
§ 30 Finantskorrektsioonid
RT I, 18.02.2016, 11
Vastu võetud 16.02.2016 nr 15
(1) Määrus kehtestatakse perioodi 2014—2020 struktuuritoetuse seaduse (edaspidi: struktuuritoetuse seadus) § 5 lõike 2 alusel Vabariigi Valitsuse kinnitatud „Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014−2020“ prioriteetse suuna „Väikese ja keskmise suurusega ettevõtete arendamine ja piirkondade konkurentsivõime tugevdamine“ meetme „Ettevõtlikkuse kasvatamine, ettevõtluse kasvu soodustamine, ettevõtluskeskkonna arendamine“ tegevuse „Turisminõudluse suurendamine“ eesmärkide elluviimiseks.
1) käesoleva määruse § 5 lõike 2 punktis 1 nimetatud kultuurisündmusele antav toetus on kultuuri edendamise ja kultuuripärandi säilitamiseks antav abi (edaspidi kultuuriabi) komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 Euroopa Liidu aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.06.2014, lk 1–78) (edaspidi üldine grupierandi määrus), artikli 53 mõistes ja sellele kohaldatakse nimetatud määruses ning konkurentsiseaduse §-s 342 sätestatut või vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8) (edaspidi VTA määrus) artikli 3 mõistes ja sellele kohaldatakse nimetatud määruses ning konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut;
2) käesoleva määruse § 5 lõike 2 punktis 2 nimetatud spordisündmusele antav toetus on vähese tähtsusega abi VTA määruse artikli 3 mõistes, mille andmisel järgitakse lisaks nimetatud määrusele ka konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut.
(4) Kui käesoleva määruse § 5 lõike 2 punktis 2 nimetatud tegevusele antav toetus on käsitletav riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt, järgitakse toetuse andmisel konkurentsiseaduse §-s 341 sätestatut.
(5) Käesolevat määrust ei kohaldata riigiabi või vähese tähtsusega abi saajale, kelle abi on Euroopa Komisjon tunnistanud otsusega ebaseaduslikuks ja siseturuga kokku sobimatuks ning esitanud korralduse abi tagasimaksmiseks, mida pole täidetud.
(6) Käesolevat määrust ei kohaldata lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatule ka muudel üldise grupierandi määruse artikli 1 lõigetes 2–5 ja VTA määruse artikli 1 lõikes 1 kehtestatud juhtudel, samuti ei anta toetust raskuses olevale ettevõtjale üldise grupierandi määruse artikli 2 punkti 18 mõistes.
(7) Käesoleva määruse alusel ei saa taotleda toetust samal aastal toimuvale sündmusele, mille tegevust on toetatud ettevõtlusministri 2. septembri 2015. a määruse nr 113 „Rahvusvaheliste sündmuste ja konverentside toetamise tingimused ja kord“ alusel.
(1) Toetuse andmise eesmärk on suurendada Eesti tuntust rahvusvaheliste kultuuri- ja spordisündmuste (edaspidi koos suursündmus) toimumise sihtkohana, kasvatada suursündmuse jätkusuutlikkust ning mõju reisimotivatsioonile.
(2) Suursündmusele toetuse andmise tulemusena suureneb:
1) väliskülastajate ööbimiste arv Eesti majutusettevõtetes;
2) koostöö suursündmuse korraldaja ja turismiteenuste pakkujate vahel.
(3) Projekt peab panustama meetme väljundnäitaja saavutamisse, milleks on toetatud suursündmuse kaudu korraldatud turundustegevuste arv.
(1) Rakendusasutus on struktuuritoetuse seaduse§ 12 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse kinnitatud „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse meetmete nimekirjale“ Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (edaspidi rakendusasutus).
(2) Rakendusüksus on struktuuritoetuse seaduse § 12 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse kinnitatud „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse meetmete nimekirjale“ Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (edaspidi rakendusüksus).
(2) Rakendusasutus menetleb vaiet haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.
(3) Vaideotsus toimetatakse vaide esitajale tema nõusolekul kätte elektrooniliselt.
(1) Toetust antakse projektile, mille elluviimine panustab käesoleva määruse §-s 2 nimetatud tulemuste ja väljundnäitajate saavutamisse ning toetuse andmise eesmärki.
(2) Toetust antakse projektile, millega korraldatakse Eestis toimuv rahvusvaheliselt huvipakkuv suursündmus:
2) spordisündmus.
(3) Toetuse andmise tingimuseks on käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud suursündmusega turundustegevuse läbiviimine vähemalt kolmel turismiarengukava prioriteetsel sihtturul.
(4) Toetust antakse ainult projekti sellele tegevusele, mis on määratletud taotluses sisalduvas tegevusplaanis ja viiakse ellu projekti abikõlblikkuse perioodil.
§ 6. Nõuded suursündmusele
Toetatav suursündmus peab vastama järgmistele tingimustele:
2) suursündmus korraldatakse Eestis, kolmel aastal, üks kord aastas projekti abikõlblikkuse perioodi jooksul;
3) suursündmust kajastab rahvusvaheline meedia;
4) minimaalne väliskülastajate ööbimiste arv Eestis projekti jooksul korraldatud suursündmusel on kokku 6000;
5) suursündmus kestab ühtse programmina vähemalt kolm järjestikust päeva;
6) suursündmuse korraldamisse on kaasatud väliskülastajaid teenindavad väike- ja keskmise suurusega ettevõtted;
7) taotleja tagab erivajadusega inimesele informatsiooni suursündmuse ligipääsetavuse kohta ning ligipääsu suursündmuse toimumiskohale;
8) suursündmuse turundustegevuste läbiviimine aitab kaasa Eesti kui reisisihi tuntuse suurenemisele vähemalt kolmel turismiarengukava prioriteetsel sihtturul;
9) suursündmuse turundustegevus ja kommunikatsioon lähtub rakendusüksuse välja töötatud ning veebilehel avaldatud Eesti turunduskontseptsioonist;
10) toetuse saaja korraldab suursündmuse eel ja ajal suursündmuse turunduskanalites ning toimumiskohas teavituse veebilehest visitestonia.com.
(1) Abikõlblikuks kuluks loetakse taotluse rahuldamise otsusega kinnitatud tegevuse elluviimiseks vajalikud ja põhjendatud kulud, mis vastavad Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2014. a määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord“ (edaspidi ühendmäärus) §-s 2 ja käesolevas määruses sätestatud tingimustele ning on kooskõlas ELi ja siseriikliku õigusega.
(2) Abikõlblik on kulu, mis on tekkinud projekti abikõlblikkuse perioodil ning mille eest on toetuse saaja või partneri olemasolul partner tasunud projekti abikõlblikkuse perioodil või 45 kalendripäeva jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi, kuid mitte hiljem kui 31. augustil 2023. a.
(3) Abikõlblikud on järgmised käesoleva määruse §-s 2 nimetatud eesmärgi ja tulemuste saavutamiseks ning käesoleva määruse §-s 5 nimetatud tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud vastavalt käesoleva määruse §-s 9 nimetatud piirmääradele:
1) suursündmuse turunduskulud välisriigis ning turundustegevusega seotud toetuse saaja transpordi- ja majutuskulud ja ruumide rent välisriigis;
2) suursündmuse eel või ajal sellel osaleva välisriigist saabuva suursündmuse korraldamisega seotud isiku transpordikulud Eestisse ja tagasi ning transpordi- ja majutuskulud Eestis;
3) suursündmust kajastava välisriigi ajakirjaniku transpordikulud Eestisse ja tagasi, transpordi- ja majutuskulud Eestis;
4) rahvusvahelise tele- ja veebiülekande kulud;
5) suursündmuse korraldamiseks vajaliku tehnika, varustuse, ruumi ja maa-ala rendikulud;
6) suursündmuse korraldamise ja teenindamisega seotud kulud, välja arvatud projektijuhtimise kulu;
7) ava- ja lõpuürituse korraldamise kulud;
8) suursündmuse külastajate statistika ja tagasiside kogumise ning analüüsimise kulud;
9) Vabariigi Valitsuse 12. septembri 2014. a määruse nr 146 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse andmisest avalikkuse teavitamise, toetusest rahastatud objektide tähistamise ning Euroopa Liidu osalusele viitamise nõuded ja kord” § 2 lõikest 1 tulenevate kohustuste täitmisega seotud kulud;
10) Eesti turunduskontseptsiooni kasutamise ning visitestonia.com turismiportaali nähtavuse tagamise kulud suursündmuse eel ja ajal.
(4) Lisaks ühendmääruse §-s 4 loetletud mitteabikõlblikele kuludele on mitteabikõlblikud järgmised kulud:
1) kulud, mille eest on tasutud tasaarveldusega;
2) materiaalse vara, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 1 nimetatud turundusmaterjali soetamise kulud;
3) erisoodustusena käsitletav kulu ja sellelt tasutav maks tulumaksuseaduse § 48 tähenduses;
4) külalise vastuvõtukulud vastavalt tulumaksuseaduse § 49 lõikele 4, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 2, 3, 7 ja 8;
5) kingitused;
6) isikliku auto kasutamise kulud;
7) krediidiasutuse garantii;
8) personalikulud vastavalt ühendmääruse §-le 3;
9) projekti kaudsed kulud vastavalt ühendmääruse § 9 lõikele 4;
10) päevaraha;
11) toitlustuskulud, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 7 sätestatud tegevustega seotud toitlustuskulud;
12) suursündmusega seotud kohapeal jaotatava materjali kulud;
13) muud kulud, mis ei ole seotud abikõlblike tegevustega või on projekti elluviimise seisukohast põhjendamatud ja ebaolulised.
(5) Abikõlblike kulude hulka ei arvata kulusid, mis tekivad tehingust tulumaksuseaduse § 8 tähenduses seotud isikute vahel.
(6) Kõik abikõlblikud kulud peavad olema põhjendatud ja taotluses kirjeldatud. Abikõlblike kulude tõendamisel juhindutakse ühendmääruse § 2 lõikest 4.
(1) Projekti abikõlblikkuse periood on toetuse eeltaotluse rahuldamise otsuses sätestatud ajavahemik, millal projekti tegevus algab ja lõppeb ning projekti teostamiseks vajalikud kulud tekivad.
(2) Projekti abikõlblikkuse periood algab eeltaotluses märgitud ja eeltaotluse rahuldamise otsuses märgitud kuupäevast, kuid mitte varem kui eeltaotluse rakendusüksusele esitamise kuupäevast, ning lõppeb eeltaotluses märgitud ja taotluse rahuldamise otsuses märgitud kuupäeval, kuid mitte hiljem kui 31. augustil 2023. a.
(3) Projekti maksimaalne periood on 48 kuud.
(4) Toetuse saaja võib taotleda projekti abikõlblikkuse perioodi muutmist käesoleva määruse §-s 24 kehtestatud tingimusel, et projekti tegevus viiakse ellu hiljemalt 2023. a 31. augustiks.
(5) Taotleja ei tohi alustada projektiga seotud tegevust ega võtta kohustust nimetatud tegevuse elluviimiseks enne eeltaotluse esitamist rakendusüksusele.
(1) Toetuse minimaalne summa projekti kohta on 130 000 eurot ja maksimaalne summa 200 000 eurot.
(2) Toetuse maksimaalne osakaal projekti kohta abikõlblikes kuludes on 70 protsenti.
(3) Toetatava projekti omafinantseeringu määr abikõlblikes kuludes on minimaalselt 30 protsenti.
(4) Omafinantseering peab katma abikõlblikes kuludes osa, mida toetusest ei hüvitata.
(5) Omafinantseeringu hulka arvatakse toetuse saaja ja partneri tehtavad abikõlblikud kulud.
(6) Kultuurisündmusele käesoleva määruse alusel kultuuriabina antav toetus ning muu avaliku sektori rahaline panus ei tohi moodustada kokku rohkem kui 80 protsenti projekti abikõlblikest kuludest.
(7) Vastavalt üldise grupierandi määruse artiklile 53 ei tohi kultuuriabina toetatavale kultuurisündmusele erinevatest avaliku sektori vahenditest antav toetus koos käesoleva määruse alusel antava toetusega ületada ühe projekti kohta kokku 1 miljon eurot.
(8) Taotlejale ja partnerile VTA määruse alusel antud abi koos käesoleva määrusega antava vähese tähtsusega abiga ja komisjoni määruse (EL) nr 1408/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandussektoris (ELT L 352, 24.12.2013, lk 9–17) ja komisjoni määruse (EL) nr 717/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandus- ja vesiviljelussektoris (ELT L 190, 28.06.2014, lk 45–54) antud vähese tähtsusega abiga ei tohi jooksva majandusaasta ja sellele vahetult eelneva kahe majandusaasta jooksul kokku ületada 200 000 eurot.
(9) Juhul, kui taotleja või partner on saanud vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.04.2012, lk 8‒13) alusel, ei tohi taotlejale või partnerile nimetatud määruse ja VTA määruse alusel jooksva majandusaasta ja sellele vahetult eelneva kahe majandusaasta jooksul antud vähese tähtsusega abi kogusumma koos käesoleva määrusega taotletava toetusega ületada 500 000 eurot.
(10) Taotleja projektile või projekti üksikule tegevusele samal ajal mitmest meetmest või muust riigieelarvelistest, ELi või välisabi vahenditest toetuse taotlemise korral peab taotleja esitama sellekohase teabe.
(11) Käesoleva paragrahvi lõigetes 8 ja 9 nimetatud vähese tähtsusega abi hulka loetakse ka muu avaliku sektori rahaline panus projekti omafinantseeringus.
(12) Vähese tähtsusega abi kogusumma arvutamisel lähtutakse VTA määruse artikli 2 lõikes 2 sätestatud regulatsioonist.
3. peatükk Toetuse taotlemine, nõuded taotlejale, partnerile ja taotlusele
(1) Rakendusüksus kooskõlastab rakendusasutusega taotlusvooru avamise ja vooru eelarve.
(2) Toetuse taotlemine toimub kahes etapis:
1) eeltaotluse esitamine;
2) põhitaotluse esitamine.
(3) Eeltaotlus ja põhitaotlus (edaspidi koos nimetamisel taotlus) esitatakse rakendusüksuse kinnitatud taotlusvormil e-teeninduse kaudu taotleja esindusõigusliku isiku digiallkirjaga.
(4) Eeltaotlus esitatakse rakendusüksuse määratud taotlusvooru tähtpäevaks.
(5) Eeltaotlusvooru avamisest, selle rahastamise eelarvest ning eeltaotluse vastuvõtmise perioodist annab rakendusüksus teada oma veebilehel ja vähemalt ühes üleriigilises päevalehes vähemalt 40 tööpäeva enne taotlusvooru lõppemise tähtpäeva.
(6) Põhitaotlus esitatakse jooksvalt 40 tööpäeva jooksul eeltaotluse rahuldamise otsuse tegemisest alates.
§ 11. Nõuded taotlejale ja partnerile
(2) Projekti partner on toetuse taotluses taotleja nimetatud riigiasutus või kohaliku omavalitsuse üksus või Eestis registreeritud juriidiline isik, kes osaleb projektis toetatava tegevuse rakendamisel ja kellel tekivad selle käigus kulud ning kes ei ole projektis töövõtja.
(3) Taotleja ja partner peavad vastama Vabariigi Valitsuse 21. augusti 2014. a määruse nr 133 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse taotlemise ja taotluste menetlemise nõuded ja tingimused toetuse andmise tingimuste määruse kehtestamiseks“ (edaspidi taotluste menetlemise määrus) §-s 2 kehtestatud nõuetele.
Taotleja on kohustatud järgima struktuuritoetuse seaduse § 21 lõikes 2 sätestatut.
§ 13. Nõuded eeltaotlusele
(1) Eeltaotlus peab vastama taotluste menetlemise määruse § 4 lõikes 1 kehtestatud nõuetele.
(2) Eeltaotlus peab lisaks taotluste menetlemise määruse § 4 lõikes 2 kehtestatud kinnitustele sisaldama järgmisi andmeid ja dokumente:
1) taotleja nimi, juriidiline vorm, registrikood, käibemaksukohustuslase number, postiaadress, telefoninumber, e-posti aadress, veebiaadress, esindusõigusliku isiku nimi ja ametikoht;
2) juhul, kui taotleja või partner kuuluvad kontserni, siis taotleja ja partneri kontserni liikmete skeem rakendusüksuse kehtestatud vormil;
3) projekti nimi, planeeritava tegevuse algus- ja lõppkuupäev, projekti eesmärk, suursündmuse programmi ja tegevuse lühikirjeldus, turundustegevuse kirjeldus sihtturgude kaupa, tegevuse kirjeldus sihtkoha tutvustamiseks, projekti teostamise orienteeruv ajakava, toetuse vajaduse põhjendus, taotletava toetuse summa, omafinantseeringu summa;
4) andmed projekti planeeritava tulemuse ja mõju kohta valdkonnale, piirkonnale ning turismisektorile;
5) partneri olemasolul partneri nimi, juriidiline vorm, registrikood, e-posti aadress, esindusõigusliku isiku nimi, tegevus projektis ning partneri rahaline panus projekti;
6) suursündmuse kogueelarve;
7) projekti eelarve ja selle põhjendus;
8) suursündmuse rahvusvahelise nõudluse analüüs, mis sisaldab sihtturgude ja -gruppide valiku põhjendust, turundustegevuse ja -kanali kirjeldust;
9) suursündmuse rahvusvaheline konkurentsianalüüs;
10) klienditeekonna analüüs koos erivajadusega inimese ligipääsetavuse analüüsiga;
11) meeskonna kompetents, kogemuse ja arendustegevuse kirjeldus;
12) suursündmuse külastajate teenindamisse kaasatud ettevõtte koostööpõhimõtte kirjeldus;
13) mittetulundusühingust (edaspidi MTÜ) taotleja puhul MTÜ liikmete nimekiri, sihtasutusest (edaspidi SA) taotleja nimekiri isikutest, kellel on õigus nimetada SA nõukogu liikmeid;
14) eelneva aasta majandusaasta aruanne, kui aruanne ei ole äriregistrist kättesaadav;
15) kinnitus nõuetekohase omafinantseeringu olemasolu kohta;
16) volikiri, kui taotleja esindusõiguslik isik tegutseb volituse alusel.
§ 14. Nõuded põhitaotlusele
(1) Põhitaotluse esitamise eelduseks on eeltaotluse rahuldamise otsus.
(2) Juhul, kui põhitaotluse esitamise ajaks on muutunud § 13 lõikes 2 nimetatud andmed, esitab taotleja muutunud või täiendatud informatsiooni põhitaotluses. Muudatuse rahuldamisel kohaldatakse käesoleva määruse §-is 24 sätestatud taotluse rahuldamise otsuse muutmise ja kehtetuks tunnistamise tingimusi.
(3) Põhitaotlus peab lisaks taotluste menetlemise määruse § 4 lõikes 2 sätestatud kinnitustele sisaldama järgmisi andmeid ja dokumente:
1) suursündmuse prognoositav müügikäive;
2) projektiga korraldatava esimese kahe suursündmuse täpsustatud turunduseelarve, turundusplaan ja planeeritav vahetulemus rakendusüksuse kehtestatud vormil;
3) projektiga korraldatava esimese suursündmuse täpsustatud kogueelarve, prognoositav piletimüügi käive ja osalustasu;
4) suursündmuse korraldamisse kaasatud väikese ja keskmise suurusega ettevõtete nimekiri ja kontaktandmed rakendusüksuse kehtestatud vormil;
5) riigihankekohustuslasest taotleja puhul hankeplaan rakendusüksuse kehtestatud vormil.
§ 15. Eeltaotluse menetlemine
(1) Eeltaotluse menetlemine koosneb selle registreerimisest, menetlusse võtmisest või menetlusse võtmata jätmisest, selgituse ja lisateabe küsimisest, taotleja, partneri ja eeltaotluse nõuetele vastavuse kontrollist, nõuetele vastava eeltaotluse hindamisest ning eeltaotluse rahuldamise otsusest või rahuldamata jätmise otsusest.
(2) Rakendusüksus jätab eeltaotluse vastu võtmata, kui eeltaotlust ei ole esitatud tähtaegselt, ja teeb selle kohta otsuse vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 21 lõikele 3 ning edastab otsuse taotlejale elektrooniliselt e-teeninduse kaudu kahe tööpäeva jooksul.
(3) Rakendusüksus võib eeltaotluse menetlemisel nõuda rakendusüksuse määratud tähtpäevaks taotlejalt selgitust ja lisateavet eeltaotluses esitatud andmete kohta, eeltaotluse täiendamist või muutmist, kui ta leiab, et eeltaotlus ei ole piisavalt selge või selles esineb puudus, näidates, milline asjaolu vajab täiendavat selgitamist, täiendamist või lisateavet.
(4) Kui eeltaotluses avastatakse puudus, teavitatakse sellest taotlejat e-teeninduse kaudu viivitamatult, näidates, milline puudus tuleb kõrvaldada, andes selleks taotlejale 10-tööpäevase tähtaja.
(5) Rakendusüksus teeb eeltaotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata, kui taotleja ei ole antud tähtaja jooksul puudust kõrvaldanud.
(6) Eeltaotluse menetlemise tähtaeg on kuni 40 tööpäeva taotlusvooru sulgemise päevast alates. Rakendusüksuse määratud selgituse, ekspertiisi ja lisainformatsiooni, taotluse täienduse ja muudatuse esitamise tähtajaks võib taotluse menetlemise kuni 10 tööpäevaks peatada.
§ 16. Taotleja, partneri ja eeltaotluse nõuetele vastavaks tunnistamine
(1) Menetlusse võetud eeltaotluse nõuetele vastavust hindab rakendusüksus.
(2) Rakendusüksus tunnistab taotleja ja partneri nõuetele vastavaks, kui nad vastavad käesoleva määruse §-s 11 esitatud nõuetele.
(3) Eeltaotlus tunnistatakse nõuetele vastavaks, kui on täidetud kõik käesoleva määruse §-s 13 eeltaotlusele esitatud nõuded.
(4) Eeltaotlust ei tunnistata nõuetele vastavaks, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
1) eeltaotlus ei vasta käesolevas määruses eeltaotlusele esitatavatele nõuetele ning taotleja ei ole puudust määratud tähtaja jooksul kõrvaldanud;
2) eeltaotluses on esitatud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid, ning taotleja või partner mõjutab pettuse või ähvardusega või muul õigusvastasel viisil eeltaotluse menetlemist;
3) taotleja ei võimalda teha taotleja ja partneri juures struktuuritoetuse seaduse § 21 lõike 7 alusel kohapealset kontrolli eeltaotluses esitatud andmete õigsuse tuvastamiseks;
4) eeltaotlus ei vasta toetuse andmise eesmärgile ja tegevusele.
(5) Taotleja, partneri või eeltaotluse nõuetele mittevastavaks tunnistamisega teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse eeltaotlust käesoleva määruse §-s 18 nimetatud tingimuste kohaselt hindamata.
(6) Rakendusüksus edastab taotlejale eeltaotluse rahuldamata jätmise otsuse digiallkirjastatult e-teeninduse kaudu kahe tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
(1) Projektide hindamiseks moodustab rakendusüksus hindamiskomisjoni (edaspidi hindamiskomisjon), mille koosseis kooskõlastatakse enne taotluse esitamise tähtpäeva rakendusasutusega. Hindamiskomisjoni koosseis avaldatakse rakendusüksuse veebilehel.
(2) Rakendusüksus kaasab vajadusel hindamisprotsessi täiendavaid eksperte, kelle eksperthinnangut hindamiskomisjon projekti hindamisel arvestab.
(3) Hindamiskomisjoni liige ja ekspert peavad kooskõlas korruptsioonivastase seadusega deklareerima oma erapooletust ning sõltumatust hinnatavast taotlusest, taotlejast ja partnerist. Seose olemasolul on isik kohustatud ennast haldusmenetluse seaduse §-s 10 toodud tingimustel ja korras taandama.
§ 18. Eeltaotluse hindamise kord ja valikukriteeriumid
(1) Nõuetele vastavaks tunnistatud eeltaotluses kirjeldatud projekti hinnatakse rakendusüksuse poolt kehtestatud ja veebilehel avaldatud valikumetoodika alusel. Taotluste valikumetoodika koostamisel lähtub rakendusüksus järgmistest valikukriteeriumitest, mille osakaalud koondhindes on järgmised:
1) projekti mõju meetme tegevuse tulemuste saavutamisele – 60 protsenti koondhindest;
2) taotleja organisatsiooniline võimekus ja projektimeeskonna võimekus – 20 protsenti koondhindest;
3) projekti põhjendatus ja projekti ettevalmistuse kvaliteet – 20 protsenti koondhindest;
(2) Taotlust hinnatakse skaalal 0–4.
(3) Iga hindamiskomisjoni liige hindab kõiki eeltaotlusi käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud valikukriteeriumite alusel. Eeltaotluse hindamisel antud koondhinne moodustub valikukriteeriumitele antud hinnete kaalutud keskmisest.
(4) Lõpliku paremusjärjestuse saamiseks reastab hindamiskomisjon eeltaotlused saadud koondhinde põhjal pingeritta alates suurima koondhinde saanud eeltaotlusest.
(5) Hindamiskomisjon teeb rakendusüksusele ettepaneku põhitaotluse esitamiseks vastavalt koostatud pingereale vooru eelarve mahu ulatuses.
(6) Juhul, kui eeltaotluse hindamisel saavutavad võrdse koondhinde mitu eeltaotlust, saab kõrgema koha pingereas eeltaotlus, mis on saanud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud kriteeriumis kõrgema hinde.
§ 19. Eeltaotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
(1) Eeltaotluse rahuldamise kohta teeb rakendusüksus eeltaotluse rahuldamise otsuse ja teavitab taotlejat õigusest esitada põhitaotlus, põhitaotluse esitamise tähtajast ning vajadusel annab soovitusi põhitaotluse koostamiseks.
(2) Eeltaotluse rahuldamise otsusega ei kaasne rahalist toetust. Eeltaotluse rahuldamise otsus annab toetuse taotlejale õiguse esitada rakendusüksusele põhitaotlus vastavalt käesoleva määruse § 10 lõikele 6.
(3) Eeltaotluse rahuldamata jätmisel teeb rakendusüksus eeltaotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(4) Rahuldamisele kuulub nõuetele vastavaks tunnistatud eeltaotlus, milles kirjeldatud projekt vastab järgmistele tingimustele:
1) on käesoleva määruse § 18 lõikes 1 toodud valikukriteeriumite alusel saanud koondhindeks vähemalt 2,75;
2) ei ole üheski käesoleva määruse § 18 lõikes 1 toodud valikukriteeriumitest saanud hindeks vähem kui 2,00;
3) ei ületa taotlusvooru eelarvet.
(5) Eeltaotluste pingerea alusel teeb rakendusüksus eeltaotluse mitterahuldamise otsuse ka kõigi nende eeltaotluste kohta, mis ületavad meetme taotlusvooru eelarvet.
(6) Juhul, kui taotlusvooru eelarve võimaldab täiendava kohustuse võtmist, on rakendusüksusel õigus vastavalt eeltaotluste pingereale uuendada menetlust nende eeltaotluste osas, mis jäeti rahuldamata käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud põhjusel.
(7) Vastavalt eeltaotluste pingerea järjestusele küsib rakendusüksus taotlejalt, kelle eeltaotluses märgitud summa ületas algselt meetme taotlusvooru eelarvet, nõusolekut eeltaotluses kirjeldatud projekti elluviimiseks. Taotleja nõusoleku korral tunnistab rakendusüksus eeltaotluse rahuldamata jätmise otsuse kehtetuks, teeb eeltaotluse rahuldamise otsuse ning teavitab taotlejat põhitaotluse esitamise võimalusest eeltaotlust uuesti hindamata.
(8) Kui eeltaotluse hindamisel selgub, et eeltaotluses on esitatud valeandmeid või esineb asjaolu, mille tõttu taotlejat, partnerit või eeltaotlust ei saa nõuetele vastavaks tunnistada või taotlust rahuldada, tehakse eeltaotluse rahuldamata jätmise otsus.
(9) Eeltaotlus jäetakse rahuldamata lisaks käesolevas määruses sätestatule ka taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 2 toodud juhtudel.
(10) Eeltaotluse rahuldamata jätmise otsusesse märgitakse taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 5 nimetatud teave.
(11) Rakendusüksus edastab eeltaotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse taotlejale elektrooniliselt e-teeninduse kaudu kahe tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
§ 20. Põhitaotluse menetlemine
(1) Põhitaotluse menetlemine toimub vastavalt käesoleva määruse § 15 lõigetele 1–4, välja arvatud käesoleva määruse § 15 lõikes 1 nimetatud taotluse hindamine.
(2) Põhitaotluse menetlemise tähtaeg on kuni 30 tööpäeva taotluse esitamisest alates. Põhitaotluse menetlemise aega võib põhjendatud juhul pikendada kuni 10 tööpäeva võrra, millest teavitatakse taotlejat.
(3) Juhul, kui toetus on käsitletav käesoleva määruse § 1 lõikes 4 nimetatud riigiabina, pikeneb taotluse menetlemise tähtaeg aja võrra, mille jooksul Euroopa Komisjon vastavat riigiabi teatist menetleb.
§ 21. Põhitaotluse nõuetele vastavaks tunnistamine
(1) Rakendusüksus tunnistab põhitaotluse nõuetele vastavaks, kui põhitaotlus vastab käesoleva määruse §-s 14 esitatud nõuetele.
(2) Põhitaotluse nõuetele mittevastavaks tunnistamisega teeb rakendusüksus põhitaotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(3) Põhitaotlust ei tunnistata nõuetele vastavaks, kui esineb vähemalt üks käesoleva määruse § 16 lõikes 4 nimetatud asjaoludest.
§ 22. Põhitaotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine
(1) Põhitaotluse rahuldamise kohta teeb rakendusüksus põhitaotluse rahuldamise otsuse. Põhitaotluse rahuldamata jätmisega teeb rakendusüksus põhitaotluse rahuldamata jätmise otsuse. Põhitaotlus rahuldatakse kas täielikult, osaliselt või kõrvaltingimusega.
(2) Põhitaotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi ja kohustusi, kehtestatakse tingimused ja märgitakse lisaks taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 4 sätestatule:
1) projekti elluviimise tingimused;
2) aruannete esitamise tähtajad ja kord;
3) toetuse maksmise tingimused.
(3) VTA määruse ja üldise grupierandi määruse alusel antava abi korral märgitakse taotluse rahuldamise otsusesse VTA määruses või üldise grupierandi määruses nõutud asjakohased andmed: viide vastavale komisjoni määrusele ning teave, et toetus on üldise grupierandiga hõlmatud riigiabi või vähese tähtsusega abi, viidates asjakohase komisjoni määruse artiklile.
(4) Põhitaotluse rahuldamata jätmise otsusesse märgitakse taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 5 nimetatud teave.
(5) Põhitaotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus edastatakse taotlejale e-teeninduse kaudu digiallkirjaga kahe tööpäeva jooksul otsuse vastuvõtmisest alates.
(6) Kui toetuse puhul on tegemist käesoleva määruse § 1 lõikes 4 nimetatud riigiabiga, ei tehta põhitaotluse rahuldamise otsust enne, kui Euroopa Komisjon on teinud riigiabi andmise kohta lubava otsuse. Pärast nimetatud Euroopa Komisjoni otsuse tegemist märgitakse vastav teave põhitaotluse rahuldamise otsusesse.
§ 23. Põhitaotluse osaline või kõrvaltingimusega rahuldamine
(1) Põhitaotluse võib osaliselt rahuldada lisaks taotluste menetlemise määruse § 9 lõikes 1 kehtestatud juhtudele või juhul, kui:
1) juhul, kui suursündmuse korraldamine eeldab korraldusõiguse saamist, kuid õigust pole taotlemise hetkel saadud;
2) käesoleva määruse § 9 lõikes 7 märgitud tingimuse täitumisel.
(2) Põhitaotluse osaline rahuldamine on lubatud üksnes põhjendatud juhul ja tingimusel, et projekti eesmärk on saavutatav ning taotleja on nõus rakendusüksuse ettepanekuga taotletud toetuse summa vähendamiseks või projektis kavandatud tegevuse muutmiseks. Kui taotleja ei ole rakendusüksuse ettepanekuga nõus, teeb rakendusüksus põhitaotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(3) Põhitaotluse rahuldamise otsuse võib teha kõrvaltingimusega vastavalt taotluste menetlemise määruse § 9 lõikes 3 kehtestatule või muul põhjendatud juhul, tuginedes haldusmenetluse seaduse §-le 53.
(4) Põhitaotluse kõrvaltingimusega rahuldamise otsuse põhjal ei teki toetuse saajal õigust toetuse maksele ja ettemaksele. Õigustoetusega seotud maksele ja ettemaksele tekib toetuse saajal pärast rakendusüksuse kõrvaltingimuse nõuetekohase saabumise või täitmise kohta vastava teabe vormistamist põhitaotluse rahuldamise otsuse juurde.
(5) Põhitaotluse osalise või kõrvaltingimusega rahuldamise otsus edastatakse taotlejale vastavalt käesoleva määruse § 22 lõikele 6.
§ 24. Põhitaotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Põhitaotluse rahuldamise otsust muudetakse rakendusüksuse algatusel või toetuse saaja vastavasisulise kirjaliku taotluse alusel taotluste menetlemise määruse §-s 10 kehtestatud tingimustel ja korras.
(2) Toetuse summa suurendamiseks on toetuse saaja kohustatud taotlema rakendusüksuselt põhitaotluse rahuldamise otsuse muutmist. Toetuse summat võib suurendada, kui see on põhjendatud, taotleja vähese tähtsusega abi vaba jääk ja projektide rahastamise eelarve jääk võimaldab toetuse summa suurendamist.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 ning taotluste menetlemise määruse §-s 10 kehtestatud juhtudel peab toetuse saaja taotlema rakendusüksuselt põhitaotluse rahuldamise otsuse muutmist.
(4) Toetuse saaja võib põhitaotluse rahuldamise otsuse muutmise avaldust esitamata muuta projekti eelarves konkreetsele tegevusele ettenähtud eelarverea mahtu teise eelarverea mahu arvelt kuni 20 protsenti võrreldes taotluse rahuldamise otsuses märgituga tingimusel, et projekti abikõlblike kulude kogumaht ja toetuse osakaal ei muutu.
(5) Rakendusüksusel on õigus keelduda põhitaotluse rahuldamise otsuse muutmisest, kui soovitava muudatuse tõttu ei ole projekti oodatavat tulemust tõenäoliselt võimalik saavutada või tulemus ei vasta käesoleva määruse §-s 2 toodud eesmärkidele.
(6) Põhitaotluse rahuldamise otsust võib muuta alates muudatustaotluse rakendusüksusele esitamise kuupäevast, kui see aitab projekti tulemust saavutada ja muudatus on põhjendatud.
(7) Põhitaotluse rahuldamise otsus tunnistatakse täielikult või osaliselt kehtetuks struktuuritoetuse seaduse § 22 lõigete 3 ja 4 ning § 47 lõike 3 kohaselt.
(8) Põhitaotluse rahuldamise otsuse muutmise otsustab rakendusüksus 20 tööpäeva jooksul vastavasisulise taotluse saamisest alates.
§ 25. Toetuse kasutamisega seotud aruannete esitamine
(1) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele projekti vahe- ja lõpparuande taotluse rahuldamise otsuses märgitud tähtaegadel.
(2) Aruandlusperioodi pikkus on üldjuhul minimaalselt 3 kuud ja maksimaalselt 12 kuud.
(3) Toetuse saaja esitab projekti lõpparuande koos viimase maksetaotlusega hiljemalt kahe kuu jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppu.
(4) Toetuse saaja esitab projekti elluviimise järgsed aruanded rakendusüksuse nõudmisel.
(5) Projekti aruannete vormid kehtestab rakendusüksus, kes avaldab need oma veebilehel.
(6) Toetuse saaja esitab projekti vahe- ja lõpparuande ning maksetaotluse rakendusüksusele e-teeninduse kaudu toetuse saaja esindusõigusliku isiku digiallkirjaga.
(7) Aruandes kajastatakse vähemalt järgmist teavet:
1) taotluse rahuldamise otsuses märgitud andmed projekti kohta: projekti nimi, projekti number, toetuse saaja nimi;
3) andmed projekti kavandatud tulemuse saavutamise edenemisest: tehtud tegevuse, saavutatud väljund ja tulemus, põhjendus planeeritud ja tegeliku tegevuse ning tulemuse erinevuse kohta;
4) lõpparuandes andmed projekti elluviimisse kaasatud ettevõtja kohta: ettevõtja nimi ja registrikood, kontaktisiku nimi ja kontaktandmed;
5) väliskülastajate arv ning väliskülastajate ööbimiste arv ja tagasiside kokkuvõte aruannetes, mille perioodi jääb suursündmuse toimumine;
6) täpsustatud projekti tegevuskava, turundustegevuse plaan ja suursündmuse eelarve järgnevaks 12 kuuks, mis esitatakse üks kord aastas koos projekti vahearuandega;
7) lõpparuandes toetuse saaja hinnang projekti elluviimisele ja tulemuslikkusele;
8) toetuse saaja kinnitus andmete õigsuse kohta ja esindusõigusliku isiku allkiri.
§ 26. Toetuse maksmise tingimused
(1) Maksetaotluse esitamine, menetlemine ja toetuse maksmine toimub vastavalt ühendmääruse §-dele 11–14 ja taotluse rahuldamise otsuses märgitud tingimustele. Toetuse makse tehakse toetuse saajale vastavalt ühendmääruse 3. peatükis ja taotluse rahuldamise otsuses märgitud tingimustele.
(2) Toetust makstakse toetuse saaja esitatud maksetaotluse alusel. Toetuse saaja esitab maksetaotluse rakendusüksuse e-teeninduse kaudu.
(3) Toetuse maksmine toimub tegelike kulude alusel ühendmääruse § 14 lõike 1 alusel või ettemaksena ühendmääruse §-de 19 ja 20 alusel.
(4) Tegelike kulude alusel makstakse toetust toetuse saaja esitatud vahe- või lõpparuande või maksetaotluse alusel. Rakendusüksus menetleb dokumente kuni 40 tööpäeva jooksul nende esitamisest.
(5) Tegelike kulude alusel toetuse makse tegemise eelduseks on:
1) kulude aluseks oleva töö teostamine, kauba kättesaamine või teenuse osutamine ja kulude tasumine vastavalt ühendmääruse § 14 lõike 1 punktile 1 või kulude tasumine vähemalt käesoleva määruse § 9 lõikes 3 märgitud omafinantseeringu määra ulatuses vastavalt ühendmääruse § 14 lõike 1 punktile 2, järgides ühendmääruse § 14 lõigetes 3, 4 ja 5 toodud tingimusi;
2) projekti tegevusest tingitud kulude tekkimist ja asjakohasust, kulude tasumist tõendava dokumendi või selle koopia esitamine rakendusüksusele rakendusüksuse nõutavas ulatuses, arvestades ühendmääruse § 11 lõikes 4 sätestatud erandit riigiasutusele;
3) rakendusüksusele vastava aruandeperioodi vahe- või lõpparuande esitamine ja nende kinnitamine rakendusüksuses.
(6) Põhjendatud juhul võib enne kulude abikõlblikkuse tõendamist ühendmääruse §-des 19 ja 20 kehtestatud tingimustel teha toetuse saajale riigiabi ettemakse. Riigiabi ettemakse tõendamata summa võib moodustada kuni 20 protsenti taotluse rahuldamise otsusega määratud toetuse summast. Toetuse saaja esitab rakendusüksusele ettemakse kasutamise aruande koos abikõlblike kulude tekkimist ja nende tasumist tõendava dokumendiga hiljemalt 50 kalendripäeva jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppu. Ettemakset ei tehta riigiasutusest toetuse saajale.
(7) Riigiabi ettemakse tegemise aluseks on toetuse saaja rakendusüksusele esitatud maksetaotlus, kus on märgitud ettemakse vajadus, kulude prognoos, krediidiasutuse garantii ja muud rakendusüksuse nõutud dokumendid.
(8) Rakendusüksus menetleb ettemaksetaotlust kuni 10 tööpäeva selle esitamisest.
(9) Toetust makstakse vastavalt taotluse rahuldamise otsuses nimetatud toetuse osakaalule abikõlblikes kuludes ja mitte suuremas mahus, kui on määratud toetuse piirsumma.
(10) Rakendusüksus võib peatada maksetaotluse ja ettemakse kasutamise aruande menetlemise osaliselt või täielikult struktuuritoetuse seaduse § 30 lõikes 1 sätestatud alustel.
1) esitatud maksetaotlus, kulu- või maksedokument ei vasta nõuetele;
2) esitatud kuludokument ei vasta toetuse taotluse eelarves esitatud projekti tegevusele ja eesmärgile.
(12) Lõppmakse tehakse pärast projekti tegevuse elluviimist, kulude abikõlblikkuse kontrollimist ja tasumise tõendamist ning lõpparuande kinnitamist. Toetusest minimaalselt 15 protsenti makstakse välja lõpparuande kinnitamise järgselt.
6. peatükk Toetuse saaja, partneri ning rakendusüksuse õigused ja kohustused
§ 27. Toetuse saaja ja partneri kohustused
(1) Toetuse saaja tagab struktuuritoetuse seaduse §-des 24 ja 26 sätestatud kohustuste täitmise ning projekti juhtimise ja selle eduka elluviimise taotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegadel ja tingimustel.
1) tagama vajaliku omafinantseeringu;
2) viima projekti ellu taotluses ja taotluse rahuldamise otsuses märgitud tähtaegade ja tingimuste kohaselt;
3) teavitama rakendusüksust projekti tegevuse, eelarve ja tähtaegade muutmise vajadusest;
4) kasutama toetust vastavalt taotluses ja taotluse rahuldamise otsuses märgitud otstarbele;
5) maksma toetuse tagasi toetuse tagasinõudmise otsuses märgitud summas ja tähtpäevaks. Tagastatava summa jäägilt arvestatakse intressi ja viivist vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 49;
6) vastama rakendusüksuse esitatud küsimustele toetuse saaja ja projekti teostamise kohta;
7) esitama rakendusüksusele nõutud aruanded tähtaegselt;
8) esitama enne järgmise suursündmuse toimumist suursündmuse tegevuskava ja eelarve järgnevaks 12 kuuks. Juhul, kui täpsustatud tegevus muudab taotluses toodut, käsitletakse seda kui projekti muutmise taotlust vastavalt käesoleva määruse §-le 24;
9) tagama, et toetuse saaja ja partneri raamatupidamises on toetatava projekti kulud ja neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid selgelt eristatavad toetuse saaja muudest kulu- ja maksedokumentidest;
10) säilitama kulude abikõlblikkust tõendavat dokumenti ja muud tõendit vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 35;
11) võimaldama teostada auditit ja kontrollitoimingut;
12) võimaldama kontrolli teostavale isikule juurdepääsu projekti teostamisega seotud ruumi ja territooriumile, mida toetuse saaja omab, rendib või mis tahes muul moel kasutab;
13) andma audiitori või kontrolli teostava isiku kasutusse kõik projekti teostamisega seotud andmed ja dokumendid kolme tööpäeva jooksul vastavasisulise nõude esitamisest alates;
14) osutama auditi ja kontrolli kiireks läbiviimiseks abi;
15) juhul, kui toetuse saaja või partner on riigihankekohustuslane, järgima projektiga seotud hanke läbiviimisel struktuuritoetuse seaduse §-s 26 kehtestatud nõudeid. Kui tehingu hind käibemaksuta jääb vahemikku 5000–9999 eurot, tuleb võtta kolm sõltumatut hinnapakkumist. Kui kolme sõltumatut hinnapakkumist ei ole võimalik esitada või kui odavaimat pakkumust ei valita, tuleb esitada sellekohane põhjendus;
16) juhul, kui toetuse saaja või partner ei pea järgima riigihangete seadust ja tehingu summa käibemaksuta ületab 5000 eurot, esitama vähemalt kolm omavahel sõltumatu pakkuja koostatud ja sisu poolest võrreldavat hinnapakkumist, välja arvatud juhul, kui hinnapakkumised esitati koos taotlusega ning ostetav asi või teenus, samuti ostetava asja või teenuse hind võrreldes taotluses tooduga ei ole muutunud. Kui kolme sõltumatut hinnapakkumist ei ole võimalik esitada või kui odavaimat pakkumust ei valita, tuleb esitada sellekohane põhjendus. Käesoleva määruse § 5 lõikes 2 nimetatud suursündmuse korraldamist ei käsitata riigihangete seaduse § 10 lõike 2 punkti 1 tähenduses ülesande täitmisena avalikes huvides;
17) looma ja esitama rakendusüksusele suursündmusest foto, helisalvestise, videoklippide kogumi või suursündmuse tervikülesvõtte avalikuks kasutamiseks;
18) koguma ja esitama rakendusüksusele suursündmuse külastajate statistika;
19) täitma Vabariigi Valitsuse 12. septembri 2014. a määruses nr 146 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse andmisest avalikkuse teavitamise, toetusest rahastatud objektide tähistamise ning Euroopa Liidu osalusele viitamise nõuded ja kord“ sätestatud teavitamiskohustust;
20) viivitamatult kirjalikult informeerima rakendusüksust esitatud andmetes toimunud muudatusest või asjaolust, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja kohustuste täitmist, sealhulgas nime, aadressi ja seadusliku või volitatud esindaja muutumisest, ümberkujundamisest, lõpetamisest ja likvideerimismenetluse või pankrotimenetluse alustamisest;
21) viivitamatult kirjalikult informeerima projekti teostamise käigus ilmnenud asjaolust, mis ohustab projekti tulemuse saavutamist ning projekti edasise jätkamise otstarbekust;
22) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi.
(3) Partner peab täitma struktuuritoetuse seaduse §-s 25 sätestatud kohustusi. Partner, kes ei ole riigihangete seaduse tähenduses hankija, peab järgima riigihangete seadust, kui toetuse saaja on hankija riigihangete seaduse tähenduses, välja arvatud juhul, kui partner on valitud ja partneri tehtava tegevuse maksumus on kujunenud toetuse saaja läbiviidud riigihanke tulemusel. Toetuse saaja vastutab partneri kohustuste täitmata jätmise eest.
§ 28. Toetuse saaja ja partneri õigused
(2) Toetuse saajale antakse tulenevalt struktuuritoetuste seaduse § 23 lõikest 2 võimalus esitada oma seisukoht rakendusüksusele enne:
§ 29. Rakendusüksuse õigused ja kohustused
(1) Rakendusüksus on kohustatud täitma lisaks struktuuritoetuste seaduse § 8 lõikes 2 sätestatule järgmisi kohustusi:
1) edastama taotlejale või toetuse saajale otsuse kahe tööpäeva jooksul otsuse tegemisest alates;
2) edastama toetuse taotluse, projekti seire- ja muud andmed struktuuritoetuse registrisse;
4) teostama kuludokumentide kontrolli;
5) kontrollima toetuse ja omafinantseeringu kasutamist;
7) säilitama 10 aastat alates kuupäevast, mil viimane üksikabi anti, vähese tähtsusega abi ja riigiabi andmisega seotud andmeid koos teabe ning vajalike lisadokumentidega;
11) koostama ja avalikustama toetuse andmise ülevaated;
12) teavitama rakendusasutust toetuse kasutamise takistusest.
1) tulenevalt struktuuritoetuse seaduse § 41 lõikest 2 ning §-dest 40 ja 42 teostada toetuse saaja juures kuludokumentide ja projekti elluviimise kontrolli;
3) nõuda taotluses sisaldunud projekti kestuse, tegevuse, eesmärgi, tulemuse ja kulude kohta täiendavate andmete ja dokumentide esitamist, mis tõendavad projekti nõuetekohast teostamist ja toetuse saaja kohustuste nõuetekohast täitmist;
5) vähendada toetuse suurust toetuse saaja vähem kasutatud summa võrra, kui esitatud vahearuandest selgub, et toetuse saaja on osaliselt või täielikult jätnud tegemata tegevuskavas planeeritud tegevuse;
7) keelduda toetuse väljamaksmisest, kui toetuse saaja majanduslik olukord on selliselt halvenenud, et toetuse kasutamine või projekti elluviimine on ohustatud;
8) pikendada toetuse saajast mitteoleneva asjaolu ilmnemisel vastavasisulise taotluse olemasolul projekti elluviimise aega ja sellest tulenevalt projekti abikõlblikkuse perioodi tingimusel, et tegevus lõpetatakse hiljemalt 31. augustil 2023. a;
§ 30. Finantskorrektsioonid
(1) Finantskorrektsiooni otsus tehakse vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-des 45–47 ning ühendmääruse §-des 21–23 sätestatule.
(2) Toetus nõutakse tagasi vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 48 ning ühendmääruse §-le 23. Toetuse tagasimaksmist võib ajatada vastavalt ühendmääruse §-le 24.
(3) Kui tagasimaksmise tähtpäevaks toetust tagasi ei maksta, peab toetuse saaja maksma viivist vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 49.


Koerte, kasside ja teiste lemmikloomade pidamise eeskirjad – Riigi Teataja
Koerte, kasside ja teiste lemmikloomade pidamise eeskirjad
Koerte, kasside ja teiste lemmikloomade pidamise eeskirjad - sisukord
RT IV, 24.11.2012, 12
Vastu võetud 21.06.2012 nr 11
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2, § 22 lõike 1 punkti 36², § 66³, § 66۶ , loomatauditõrje seaduse § 11 lõike 1, § 12 lõike 3 ja loomakaitseseaduse § 5 lõike 3 alusel ning kooskõlas Vabariigi Valitsuse 16. aprilli 2002. a määrusega nr 130 „Hulkuvate loomade püüdmise, pidamise ja nende omaniku kindlakstegemise ning hulkuvate loomade hukkamise kord“ ja põllumajandusministri 24.07.2008.a. määrusega nr 76 „Lemmiklooma pidamise nõuded“.
(1) Eeskiri sätestab koerte, kasside ja teiste lemmikloomade pidamise korra Meeksi valla territooriumil.
(2) Eeskiri kehtib Meeksi valla haldusterritooriumil ja on täitmiseks kohustuslik kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle omandis või valduses on lemmikloom.
(4) Põllumajandusloomade pidamisel tuleb lähtuda loomakaitseseadusest, loomatauditõrje seadusest, veterinaarkorralduse seadusest ja teistest valdkonda reguleerivatest õigusaktidest. Kui loomapidajaks on juriidiline isik on tal kohustus määrata looma heaolu eest vastutav isik.
3) põllumajandusloom (sh linnud) -põllumajandusloom on loomsete saaduste tootmise eesmärgil peetav ja aretatav loom
( veis, lammas, kits, siga, küülik, nutria jt) ja lind (kana, kalkun, hani, part, faasan, jaanalind jt). Põllumajandusloomaks loetakse ka hobune;
5) avalik koht on territoorium, hoone või ruum, mis on antud avalikuks kasutamiseks või mis on üldkasutatav (pargid, teed, tänavad, hoovid, haljasalad, parklad, avalikud veekogud, staadionid, mänguväljakud, bussiooteplatvormid, ettevõtete piirdeaiata territooriumid vms.), üldkasutatavad hooned (ametiasutused, koolid, lasteaiad, klubid, raamatukogud, spordihooned, toitlustusettevõtted, kauplused, kirikud, elamud vms.);
6) varjupaik on hulkuvate lemmikloomade hoidmiseks ettenähtud koht;
7) varjupaiga pidaja on hulkuvate loomade püüdmist, omaniku kindlakstegemist, hoiupaika toimetamist, hoiupaigas pidamist, uue omaniku otsimist ning loomade hukkamist korraldav kohaliku omavalitsuse volitatud isik või lepinguline partner;
8) lemmikloom on inimese isiklikuks meelelahutuseks, seltsiks või vara valvamiseks peetav või neil eesmärgil pidamiseks mõeldud loom ( koer, kass, närilised, küülik, puurituhkur, puurilinnud, roomaja, kahepaiksed, akvaariumikalad ja selgrootud).
(1) Lemmiklooma on lubatud pidada hoones ja piiratud territooriumil selle omaniku loal või muu õigustatud isiku nõusolekul. Territoorium peab olema piiratud nii, et lemmikloom sealt omal tahtel välja ei pääseks. Koera pidamisel ketis ei ole territooriumi tarastamine (piiramine) kohustuslik, kuid tuleb välistada looma ärajooksmine ja inimestele või teistele loomadele kallale-tungimise võimalus.
(3) Aasta ringi võib õues pidada vaid sellist lemmiklooma, kes on kohastunud pidevaks õues olemiseks. Välitingimustes peetaval lemmikloomal peab olema kuut või loomale ebasoodsate ilmastikutingimuste eest kaitset pakkuv ruum või ehitis.
(4) Lemmiklooma pidamisel tuleb nende omanikul arvestada kaaskodanike turvalisuse ja heaoluga, loomapidamine ei tohi häirida avalikku korda ega teisi loomi. Lemmikloomapidaja vastutab looma poolt tekitatud kahju eest, välja arvatud juhul, kui looma kasutatakse hädakaitseseisundis.
(5) Lemmiklooma omanik kannab täit vastutust oma looma poolt tekitatud varalise või tervisliku kahju korral, kui see tuleneb käesoleva eeskirja rikkumisest.
(6) Lemmiklooma on keelatud hüljata, vigastada, abitusse seisundisse jätta, tekitada valu ja välditavaid füüsilisi ning vaimseid kannatusi, põhjustada lemmiklooma hukkumist või panna toime muud looma suhtes lubamatut tegu.
(7) Korterelamus ja selle territooriumil lähtutakse lemmikloomapidamisel lisaks käesolevale eeskirjale ka avaliku korra eeskirjast, lisaks veel korteriühistu põhikirjast, kodukorrast, ühise tegevuse lepingust ja muudest elamu ühist haldamist käsitlevatest dokumentidest.
(8) Korterelamus peab lemmiklooma pidamiseks olema kõigi ühes trepikojas elavate isikute kirjalik nõusolek.
(9) Keelatud on lemmikloomade toitmine ning pidamine korterelamu üldkasutatavates ruumides või territooriumil.
(10) Loomapidaja on kohustatud kindlustama tunnusmärgi olemasolu looma kaelarihmal või muul moel (mikrokiip,tätoveering). Kaelarihmal oleva tunnusmärgi põhjal peab olema võimalik loomapidaja kindlaks teha.
(11) Lemmiklooma omanik peab täitma Põllumajandusministri määrust „Lemmikloomade pidamise nõuded“ , Jahiseadusest ning Loomakaitseseadusest ja Tauditõrje seadusest tulenevaid kohustusi.
(1) Koera, kassi ja muud lemmiklooma tohib viia avalikku kohta jalutusrihma otsas ja vajadusel ka suukorvistatult, tagades kaaskodanike ja teiste loomade ohutuse. Jalutusrihmaga ohjamata koeraga on lubatud viibida inimasustusest eemalasuvates kohtades, kui on tagatud omaniku pidev järelevalve koera üle ning võimalus koer vajadusel koheselt jalutusrihma külge kinnitada. Avalik-õigusliku isiku omandis olevas metsas ja piiramata või tähistamata erametsas võib liikuda vaid lõastatud
(3) Koera tohib jätta suukorvita ja lahtipääsemist välistaval moel kinniseotult hoone juurde ajaks, mil loomapidaja viibib selle hoone ruumides, kui sealjuures ei ohustata avalikku korda, teisi isikuid, liiklust ja koera tervist ning loomapidaja eemalviibimine
(5) Antud paragrahvi lõigete 1, 2 ja 4 nõudeid ei rakendata vaegnägija juhtkoera ja teenistusülesandeid täitva erikoolituse saanud teenistuskoera kohta.
(6) Omanik peab tagama järelevalve oma kasvult või käitumise poolest ohtliku koera üle ning sellisel koeral peab olema avalikus kohas viibimisel suukorv peas.
2) paigaldama tarastatud territooriumi (v.a korterelamud) sissepääsule koera olemasolust teatava hoiatussildi;
3) järgima veterinaar-, sanitaar-ja hügieeninõudeid. Lemmikloomadel on keelatud reostada avalikke või üldkasutatavaid kohti ( trepikodasid, hoove, tänavaid, jalakäiguradasid, muruplatse, lillepeenraid, liivakaste, majaseinu, liiklusvahendeid).
8) lemmiklooma omanik on kohustatud looma viivitamatult isoleerima ja teatama volitatud veterinaararstile kui metsloom on rünnanud omanikule kuuluvat lemmiklooma;
9) laskma vaktsineerida marutaudi vastu kolme kuu vanuse koera või kassi ja hilisemad vaktsineerimised tegema veterinaar-arsti poolt määratud tähtajal. Loomapidaja on kohustatud pädeva ametiisiku nõudmisel esitama talle vaktsineerimist ja kiibistamist kinnitava tõendi kus vaktsineerimistõendil on fikseeritud vaktsiini toimeaeg ja järgmise vaktsineerimise aeg ja kiibistamise tõendil kiibistamise aeg.
10) tagama ametiülesandeid täitva isiku (postiljon, arst, tuletõrje, päästeamet, politsei jt) ja kaaskodanike ohutu viibimise loomapidaja territooriumil;
11) koera omanik, kes viibib koeraga jahipidamisel peab järgima jahipidamiseeskirju;
12) lemmikloomapidaja, kes soovib oma lemmikloomapidamise lõpetada, peab tagama uue omaniku leidmise , looma varjupaika viimise või nõuetekohase hukkamise veterinaararsti poolt ning kandma sellega seotud kulud.
2) viibida lemmikloomaga staadionitel, mänguväljakutel, spordirajatistes, liivakastides, üldkasutatavates hoonetes (ametiasutused, koolid, lasteaiad, rahvamajad, raamatukogud, spordihooned, kauplused, kirikud vms), kortermajade üldkasutatavates ruumides (pööningud, keldrid, v.a trepikoda) ning vastava keelumärgiga tähistatud kohtades v.a Meeksi Vallavalitsuse eriloaga;
5) viibida avalikus kohas haige lemmikloomaga;
6) antud lõigu punkti 2 nõudeid ei rakendata vaegnägija juhtkoera ja teenistusülesandeid täitva erikoolituse saanud teenistuskoera kohta.
7) lubada lemmiklooma ilma järelevalveta mitme korteriga elamutes või elamute juures trepikotta, koridori, maja ümbrusse ja haljasaladele.
(1) Koer peab olema ( soovi korral ka kass,) kiibistatud tegevusluba omava veterinaararsti poolt või varustatud loomaomaniku andmetega kaelarihmal ja kantud lemmiklooma registrisse www.llr.ee/register/.
(2) Juhul, kui omandatakse registreerimata koer, kes on vanem kui kolm kuud, tuleb koer registreerida lemmikloomade registris ühe kuu jooksul koera omandamisest. Kutsika registreerimine toimub kutsika esimesel vaktsineerimisel, s.o kutsika kolme kuuseks saamisel.
(4) Loomapidaja on kohustatud tagama koera märgistamise tegevusluba omava veterinaararsti poolt paigaldatava mikrokiibiga, mis kannab kordumatut registreerimisnumbrit hiljemalt 31.12.2012.a.
(1) Hulkuvate lemmikloomade püüdmist korraldab Meeksi Vallavalitsus.
(2) Kui omaniku juurest lahtipääsenud looma kinnipüüdmise korraldas vallavalitsus, kannab selle looma püüdmise, hoidmise ja hukkamisega seotud kulud looma omanik.Samuti on ilma mikrokiibita varjupaika toimetatud koera omanik kohustatud loomakättesaamisel tasuma looma registreerimise ja märgistamise kulud. Loomapidaja väljendatud tahteavaldus loomast loobuda ei vabasta loomapidajat kulude kandmise kohustusest.
(3) Hulkuvad loomad püütakse kinni omaniku kindlakstegemiseks ja omanikule tagastamiseks. Varjupaiga pidaja on hulkuva looma kinnipüüdmisel kohustatud kontrollima looma märgistust loomapidaja kindlakstegemiseks. Kui märgistuse abil on võimalik loomapidaja kindlaks teha või kui varjupaiga pidajale on loomapidaja teada, siis on ta kohustatud viivitamata teatama loomapidajale looma leidmisest. Kui loomapidajat ei ole võimalik kindlaks teha, loomaomanikega ei ole võimalik kontakteeruda või kui indentifitseeritud looma ei ole võimalik loomaomanikule kohe tagastada, siis toimetatakse loom varjupaika.
(4) Püütud loomi hoitakse varjupaigas 14 päeva arvates hulkuva looma kirjelduse avalikustamisest varjupaiga interneti koduleheküljel ja Meeksi valla kodulehel või ajakirjanduses. Nimetatud aja jooksul võib loomapidaja looma tagasi nõuda, tasudes eelnevalt looma püüdmis- ja ülalpidamiskulud. Pärast eelnimetatud aja möödumist võidakse loom anda uuele loomapidajale. Kui selle aja kestel ei ole võimalik hulkuva looma omanikku kindlaks teha ega loomale uut omanikku leida, võidakse läbi viia looma eutanaasia loomakaitseseaduses sätestatud korras.
(5) Hulkuvate loomade püüdmine ja suunamine varjupaika kooskõlastatakse Meeksi vallavalitsusega. Ilma vastava kooskõlastuseta ei ole Meeksi Vallavalitsus kohustatud hüvitama teenusega seotud kulutusi varjupaigale, ega võta vastutust selle tegevuse eest.
(6) Ilmsete jahikoeratunnustega koera leidmisel teavitada kohalikku jahiseltsi.
(7) Hulkuva lemmiklooma pikemaajalist (kestusega üle 1 kuu) söötmist ja jootmist ning samaaegselt alalise võimaluse loomist looma viibimiseks oma elu- või abiruumides või õuealal, aga ka korterelamu üldkasutatavates ruumides või õuealal käsitletakse loomapidamisena ja sellega tegelevale isikule laienevad loomakaitseseadusega ja käesoleva määrusega loomapidajale pandud kohustused. Eelpoolnimetatud kohustusi ei teki, kui isik on teatanud vallavalitsusele hulkuvast lemmikloomast.
(8) Lemmiklooma korjus tuleb käidelda „Loomatauditõrje seaduse“ § 19 lõike 4 alusel kehtestatud viisil, kas põletada loomsete jäätmete põletustehases või loomapidaja soovi korral matta looma omanikule kuuluval kinnistul.
(2) Järelevalvet käesoleva eeskirja nõuete täitmise üle teostavad ja rikkumisega seotud väärtegude kohtuvälised menetlejad on Meeksi Vallavalitsus ja politsei volitatud isikute kaudu.
Tunnistada kehtetuks Meeksi Vallavolikogu 29. juuli 2004.a määrusega nr. 7 kinnitatud „Meeksi valla koerte ja kasside pidamise eeskiri“
Määrus jõustub 1. juulist 2012.a.


Põltsamaa valla eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise kord – Riigi Teataja
Põltsamaa valla eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise kord
Põltsamaa valla eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise kord - sisukord
3 EELARVE KOOSTAMINE, VASTUVÕTMINE JA AVALIKUSTAMINE
§ 5 Eelarve koostamine ja menetlemine
§ 6 Eelarve menetlemine ja vastuvõtmine
§ 7 Eelarveaasta alguseks vastuvõtmata eelarve
§ 8 Eelarve avalikustamine
§ 10 Tegemata jäänud väljaminekute kavandamine järgmisel eelarveaastal
§ 12 Eelarve kassaline teenindamine
5 EELARVEVAHENDITE KASUTAMISE KONTROLL
§ 13 Eelarvevahendite kasutamise kontrolli mõiste
§ 14 Eelarvevahendite kasutamise kontrollija
§ 16 Saldoandmikud
§ 17 Majandusaasta aruande koostamine, kinnitamine ja avalikustamine
RT IV, 29.11.2017, 2
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 1 ja kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 21 alusel.
(1) Põltsamaa valla eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise kord (edaspidi kord) sätestab Põltsamaa valla eelarve (edaspidi eelarve) ülesehituse, eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise, täitmise ja aruandluse põhimõtted ning seda rakendatakse koos kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse ning teiste eelarvet reguleerivate õigusaktidega.
(2) Kord on täitmiseks kohustuslik Põltsamaa valla ametiasutusele (edaspidi ametiasutus) ja ametiasutuse hallatavatele asutustele (edaspidi hallatavad asutused).
3) vastuvõetud eelarve – volikogu poolt eelarveaastaks kinnitatud esimene eelarve;
4) lisaeelarve – vastuvõetud eelarve muutmiseks eelarve kogumahu suurenemisel või vähenemisel koostatud eelarve;
5) alaeelarve – vastuvõetud eelarve või lisaeelarve baasil hallatavate asutuste tulude ja kulude jaotus tululiikide, tegevusalade ja kululiikide lõikes;
6) eelarve tulem – põhitegevuse tulude eelarveosa kogusumma ja põhitegevuse kulude eelarveosa kogusumma vahe, millele on liidetud investeerimistegevuse eelarveosa kogusumma;
7) investeering – põhivara soetus ja sellega kaasnev käibemaksukulu seoses objekti ehitamise või renoveerimisega või vara soetamisega.
(2) Korras täpsustamata mõisteid kasutatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse ja raamatupidamise seaduse tähenduses.
(2) Eelarve kinnitatakse üheks eelarveaastaks. Eelarves võib esitada informatsiooni ka eelarveaastast pikema perioodi kohta.
(1) Eelarve koosneb osadest ning on kassapõhine (eelarves kavandatakse majandustehingud selles perioodis, millal planeeritakse nendega seotud raha laekumine või väljamaksmine).
(3) Põhitegevuse tulude eelarveosas jaotatakse tulud majandusliku sisu järgi järgmisteks liikideks:
3) saadud toetused tegevuskuludeks;
(4) Põhitegevuse kulude eelarveosas jaotatakse kulud järgmisteks valdkondadeks:
2) avalik kord ja julgeolek;
3) majandus;
4) keskkonnakaitse;
5) elamu- ja kommunaalmajandus;
6) tervishoid;
7) vabaaeg, kultuur ja religioon;
9) sotsiaalne kaitse.
(5) Põhitegevuse kulude eelarveosas jaotatakse lõikes 4 toodud valdkondade kulud majandusliku sisu järgi järgmisteks liikideks:
1) antud toetused tegevuskuludeks;
(6) Investeerimistegevuse eelarveosa jaotatakse majandusliku sisu järgi järgmisteks liikideks:
1) põhivara müük (+);
2) põhivara soetus (-);
5) osaluste müük (+);
6) osaluste soetus (-);
7) muude aktsiate ja osade müük (+);
8) muude aktsiate ja osade soetus (-);
9) tagasilaekuvad laenud (+);
10) antavad laenud (-);
11) finantstulud (+);
12) finantskulud (-).
(8) Likviidsete varade muutuse eelarveosa jaotatakse järgmisteks liikideks:
(9) Likviidsete varadena käsitatakse varasid, mis vastavad kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 36 lõikele 1.
(10) Käesoleva paragrahvi lõike 8 punktides 1-3 nimetatud kirjed võib planeerida ühel kirjel likviidsete varade muutusena.
(11) Likviidsete varade saldo suurenemine ja vähenemine kajastatakse likviidsete varade muutuse eelarveosas vastavalt plussi või miinusega.
(12) Eelarve tulem peab võrduma likviidsete varade muutuse eelarveosa kogusumma ja finantseerimistegevuse eelarveosa kogusumma vahega:
1) eelarve on tasakaalus, kui eelarve tulem võrdub nulliga;
2) eelarve on ülejäägis, kui eelarve tulem on positiivne;
3) eelarve on puudujäägis, kui eelarve tulem on negatiivne.
(13) Eelarve vastuvõtmisel liigendatakse eelarve osadeks käesoleva paragrahvi lõigetes 2-8 toodud detailsuses.
(14) Lähtudes vastuvõetud eelarvest või lisaeelarvest koostab ametiasutus hallatavate asutuste ja valdkondade eest vastutavate ametnike taotluste alusel tegevusalade liigendatud alaeelarved kontoklasside lõikes, mis kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega.
(15) Eelarves planeeritakse eraldi põhitegevuse kuluna reservfond ettenägematute väljaminekute tegemiseks, kusjuures reservfondi eraldi osana nähakse ette projektide reservfond. Vallavalitsus eraldab reservfondist vahendeid sihtotstarbeliselt kooskõlas volikogu kehtestatud reservfondi kasutamise korraga. Reservfondi kasutamise aruanne avalikustatakse kord kvartalis valla veebilehel.
3. peatükk EELARVE KOOSTAMINE, VASTUVÕTMINE JA AVALIKUSTAMINE
§ 5. Eelarve koostamine ja menetlemine
(1) Vallavalitsus kehtestab igaks aastaks eelarve eelnõu koostamise ajakava, tingimused ja vormid, mis avalikustatakse valla veebilehel.
(2) Hallatavad asutused ja valdkondade eest vastutavad ametnikud esitavad eelarvetaotlused koos seletuskirjaga ametiasutusele alaeelarve liigenduses käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt.
§ 6. Eelarve menetlemine ja vastuvõtmine
(1) Eelarvetaotluste läbivaatamisel ametiasutuses hinnatakse kulude põhjendatust ja otstarbekust, nende vastavust õigusaktidele, valla arengukavale ja eelarvestrateegiale ning hallatavate asutuste tegevuskavadele. Eelarvetaotluste üle peetakse läbirääkimisi hallatavate asutuste esindajate ja ametiasutuse esindajate vahel.
(2) Pärast läbirääkimisi koostab ametiasutus eelarve eelnõu vastavalt korra §-s 4 fikseeritud liigendusele ning esitab selle koos seletuskirjaga volikogule.
1) selgitused ja põhjendused korra §-s 4 kirjeldatud detailsuses eelmise aasta, jooksva aasta ning eelseisva eelarveaasta kohta;
4) ülevaade finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise kavas või raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse ajal saneerimiskavas eelseisvaks eelarveaastaks kavandatud tegevuste kohta (kui nimetatud kavad on kehtestatud);
(4) Eelarve eelnõu ja seletuskirja esitab vallavalitsus volikogule hiljemalt üks kuu enne eelarveaasta algust.
(5) Volikogu komisjonid analüüsivad eelarve eelnõud ning esitavad vallavalitsusele omapoolsed seisukohad ja ettepanekud. Muudatusettepanekud esitatakse volikogu kehtestatud tähtajaks enne eelarve teist lugemist.
(6) Eelarve eelnõu muutmise ettepanekule lisab selle algataja põhjendused ja arvestused kavandatavate muudatustega kaasnevate väljaminekute ja nende katteallikate kohta. Eelarve menetlemise käigus ei pea vallavalitsus ega volikogu arvestama neid muudatusettepanekuid, mis suurendavad eelarve kulude kogusummat ja millele pole näidatud katteallikaid.
(7) Eelarve eelnõud arutatakse vähemalt kahel volikogu istungil, kahel lugemisel, kusjuures ettepanekute läbivaatamisel kuulatakse ära vallavalitsuse arvamus. Ettepanekute läbivaatamisel on kohustuslik kinni pidada põhitegevustulemile kehtestatud nõuetest.
§ 7. Eelarveaasta alguseks vastuvõtmata eelarve
(1) Kui volikogu ei ole eelarvet eelarveaasta alguseks vastu võtnud, võib teha kuni eelarve vastuvõtmiseni igas kuus väljaminekuid ühe kaheteistkümnendiku ulatuses eelmise aasta eelarve vastavatest väljaminekutest, kui need on kavandatud alanud eelarveaasta eelarve eelnõus vähemalt samas mahus.
(2) Kui alanud eelarveaasta eelarve eelnõus on väljaminekud kavandatud väiksemas mahus eelmise aasta eelarve vastavate väljaminekutega võrreldes, võib teha neid väljaminekuid ühe kaheteistkümnendiku ulatuses alanud eelarveaasta eelarve eelnõus kavandatust.
(3) Eelarve eelnõus kavandatud väljaminekuid võib teha, kui nende tegemise tähtaeg saabub enne eelarve vastuvõtmist ja need tulenevad:
2) enne eelarveaasta algust kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 34
lõikes 2 nimetatud kohustuste täitmiseks sõlmitud lepingust;
4) sõlmitud lepingu alusel saadud sihtfinantseerimisest;
5) põhivara soetamiseks sõlmitud antud sihtfinantseerimise lepingust;
§ 8. Eelarve avalikustamine
(1) Eelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast nende volikogule esitamist valla veebilehel. Seletuskiri peab olema veebilehel kättesaadav vähemalt eelarveaasta lõpuni.
(2) Vastuvõetud eelarve avalikustatakse seitsme tööpäeva jooksul valla veebilehel.
(3) Veebilehel avaldatakse samuti eelarve menetlemist käsitlevad volikogu istungite ja volikogu komisjonide koosolekute protokollid.
(4) Vallavalitsuse kinnitatud alaeelarved kontoklasside lõikes avalikustatakse vastuvõtmisest seitsme tööpäeva jooksul valla veebilehel.
(1) Eelarveaasta jooksul võib eelarvet muuta lisaeelarvega. Ametiasutus koostab lisaeelarve eelnõu ja esitab selle volikogule. Lisaeelarve eelnõule lisatakse seletuskiri põhjendustega lisaeelarve vajaduse kohta.
(2) Lisaeelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast nende volikogule esitamist valla veebilehel. Seletuskiri peab olema veebilehel kättesaadav vähemalt eelarveaasta lõpuni.
(3) Lisaeelarve eelnõu muutmise ettepanekule lisab selle algataja põhjendused ja arvestused kavandatavate muudatustega kaasnevate väljaminekute ja nende katteallikate kohta. Ettepanekute läbivaatamisel kuulatakse ära vallavalitsuse arvamus, kusjuures tuleb arvestada põhitegevustulemile kehtestatud nõudeid.
(4) Eelarve menetlemise käigus ei pea vallavalitsus ega volikogu arvestama neid muudatusettepanekuid, mis suurendavad eelarve kulude kogusummat ja millele pole näidatud katteallikaid.
(5) Eelarve tulude alalaekumise või viibimise korral on vallavalitsusel õigus piirata iga hallatava asutuse ja valdkonna eelarves ettenähtud väljaminekute tegemist ja vajadusel esitada volikogule negatiivne lisaeelarve.
(6) Lisaeelarve eelnõud arutatakse vähemalt ühel volikogu istungil, ühel lugemisel.
(8) Vastuvõetud lisaeelarve avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmist valla veebilehel. Veebilehel avaldatakse samuti eelarve menetlemist käsitlevad volikogu istungite ja volikogu komisjonide koosolekute protokollid.
(9) Lisaeelarvet ei pea koostama, kui:
(10) Kui eelarveaasta jooksul koostatakse lisaeelarve, tuleb selles kavandada käesoleva paragrahvi lõike 9 punktis 4 nimetatud sihtotstarbelised vahendid või annetused ja nende arvel tehtavad väljaminekud.
(11) Enne lisaeelarve vastuvõtmist lisaeelarve eelnõus kavandatud väljaminekuid võib teha, kui nende tegemise tähtaeg saabub enne lisaeelarve vastuvõtmist ja need tulenevad:
3) investeeringute elluviimiseks sõlmitud lepingust või välja kuulutatud riigihankest;
4) põhivara soetamiseks sõlmitud antud sihtfinantseerimise lepingust, sõlmitud lepingu alusel saadud sihtfinantseerimisest;
5) kohtuotsusest.
§ 10. Tegemata jäänud väljaminekute kavandamine järgmisel eelarveaastal
(1) Eelmise aasta eelarves ettenähtud, kuid tegemata jäänud väljaminekute tegemine jooksval eelarveaastal kavandatakse kas eelarvega, kui eelarve on aasta alguseks vastu võtmata või lisaeelarvega.
2) sõlmitud lepingu alusel saadud sihtfinantseerimisest;
3) põhivara soetamiseks sõlmitud antud sihtfinantseerimise lepingust.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud väljaminekute kogusummadena kavandamise korral kehtestab väljaminekute detailsema jaotuse vallavalitsus. Ülekantud väljaminekuid võib kasutada eelmise aasta eelarves määratud otstarbeks.
(1) Eelarve täitmist ja raamatupidamist korraldab ametiasutus. Eelarve täitmine on sissetulekute kogumine, väljaminekute tegemine ning tehingud varade ja kohustustega, samuti nende kohta arvestuse pidamine vastavuses eelarve koostamisel kasutatud arvestuspõhimõtetega.
(2) Ametiasutusel ja hallatavatel asutustel on keelatud teha tehinguid, mis ei ole eelarves ette nähtud, välja arvatud korra § 9 lõikes 11 nimetatud juhul.
(3) Ametiasutus ja hallatav asutus võivad sõlmida lepinguid, millega võetakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 34 lõigetes 2 ja 7 nimetatud kohustusi, antakse laenu või tagatakse kohustusi eelarveaastast pikemaks perioodiks, ainult kooskõlas eelarvestrateegiaga.
(4) Põhitegevuse kulude ja investeerimistegevuse eelarveosade täitmisel võib üht täita samas mahus rohkem, kui teine eelarveosa jääb täitmata, kui see on põhjustatud hangete korraldamise järel selgunud tingimustest, mille tõttu planeeritud tehing klassifitseeritakse eelarve täitmisel tulenevalt põhivara arvelevõtmise reeglitest teisiti, kui eelarves oli ette nähtud.
§ 12. Eelarve kassaline teenindamine
Eelarve kassalist teenindamist korraldab ametiasutus. Eelarve kassaline teenindamine on eelarve sissetulekute kogumine ja eelarvest tehtavate väljaminekute üle arvestuse pidamine ning väljamaksete tegemine arveldusarvet teenindavate pankade ja kassade kaudu selleks sõlmitud lepingutes ettenähtud tingimustes ja korras.
5. peatükk EELARVEVAHENDITE KASUTAMISE KONTROLL
§ 13. Eelarvevahendite kasutamise kontrolli mõiste
Eelarvevahendite kasutamise kontroll on tegevus, mille käigus hinnatakse eelarve rahaliste vahendite kasutamise seaduslikkust, sihipärasust ja otstarbekust.
§ 14. Eelarvevahendite kasutamise kontrollija
Eelarvevahendite kasutamist kontrollib kooskõlas kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega revisjonikomisjon.
(1) Eelarve täitmise arvestust peetakse vastavalt raamatupidamise seadusele, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seadusele, raamatupidamisstandarditele, avaliku sektori finantsarvestuse ja -aruandluse juhendile, valla raamatupidamise sise-eeskirjale ning teistele eelarvekorraldust reguleerivatele õigusaktidele.
(2) Eelarve ja lisaeelarve ning eelarve täitmise andmed esitatakse rahandusministri kehtestatud tingimustel ja vormidel igale kvartalile järgneva kuu viimaseks kuupäevaks.
(3) Eelarve täitmise aruanded avalikustatakse valla veebilehel.
§ 16. Saldoandmikud
(1) Saldoandmike esitamisel lähtutakse avaliku sektori finantsarvestuse ja -aruandluse juhendis sätestatud tingimustest ja korrast.
(2) Saldoandmik esitatakse Rahandusministeeriumi saldoandmike infosüsteemi elektroonilises vormis iga kuu kohta kasvavalt kalendriaasta algusest aruandekuule järgneva kuu 25. kuupäevaks.
(3) Valla konsolideerimisgruppi kuuluvad sihtasutused ja mittetulundusühingud esitavad saldoandmiku igakuiselt kasvavalt kalendriaasta algusest aruandekuule järgneva kuu 25. kuupäevaks.
(4) Valla konsolideerimisgruppi kuuluvad äriühingud esitavad saldoandmiku iga kvartali kohta kasvavalt kalendriaasta algusest kvaratlile järgneva kuu 25. kuupäevaks.
(5) Konsolideerimiskanded teostatakse saldoandmike infosüsteemis.
(6) Valla konsolideerimisgrupi konsolideeritud saldoandmik moodustub saldoandmike infosüsteemis.
(7) Valla konsolideerimisgrupi majandusaasta raamatupidamisaruande koostamise aluseks on saldoandmike infosüsteemi konsolideeritud saldoandmik.
§ 17. Majandusaasta aruande koostamine, kinnitamine ja avalikustamine
(2) Majandusaasta aruande esitab vallavalitsus volikogule kinnitamiseks seadustes ja nende alusel antud õigusaktides sätestatud korras.
(4) Vallavalitsus esitab heakskiidetud ja allkirjastatud majandusaasta aruande volikogule kinnitamiseks hiljemalt 31. maiks. Majandusaasta aruandele lisatakse vandeaudiitori aruanne ja vallavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta. Volikogu kinnitab majandusaasta aruande hiljemalt 30. juuniks otsusega.
(5) Majandusaasta aruanne, vandeaudiitori aruanne, vallavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta ning volikogu otsus aruande kinnitamise kohta avaldatakse pärast nende kinnitamist seitsme tööpäeva jooksul valla veebilehel.
(1) Põltsamaa Linnavolikogu 20. septembri 2011. a määrus nr 37 „Põltsamaa linna eelarve koostamise, vastuvõtmise, täitmise ja aruandluse kord” tunnistatakse kehtetuks.
(2) Puurmani Vallavolikogu 17. detsembri 2014. a määrus nr 15 „Puurmani valla eelarve ja eelarvestrateegia koostamise, vastuvõtmise ja täitmise kord” tunnistatakse kehtetuks.