Suure-Jaani Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Suure-Jaani Kooli põhimäärus
Suure-Jaani Kooli põhimäärus - sisukord
§ 5 Õppevorm
§ 6 Asjaajamine
§ 7 Pitsat ja sümboolika
§ 8 Tegevuse eesmärk
§ 10 Struktuur
§ 13 Kooli vastuvõtt
§ 14 Õppekavaväline tegevus
5 ÕPILASE JA TEMA VANEMATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 15 Õpilase õigused ja kohustused
§ 16 Õpilase õigused
§ 17 Õpilase kohustused
§ 18 Vanemate õigused
§ 19 Vanemate kohustused
§ 20 Vanemate koosolek
6 KOOLI PERSONAL
§ 21 Kooli personal
7 KOOLIELU KORRALDAMINE
§ 22 Kooli direktor
§ 23 Direktori ülesanded
§ 24 Õppealajuhataja
§ 25 Kooli juhtkond
§ 26 Õppenõukogu
§ 27 Õppenõustamiskomisjon
§ 28 Kooli tervisenõukogu
§ 29 Õpilasesindus
§ 30 Kooli hoolekogu
§ 31 Kooli tegevuse planeerimine
8 KOOLI VARA, MAJANDAMISE ALUSED, ARUANDLUS JA JÄRELVALVE
9 PÕHIMÄÄRUSE MUUTMINE
§ 36 Kooli põhimääruse muutmise kord
Suure-Jaani Vallavolikogu
RT IV, 11.04.2014, 20
Vastu võetud 27.03.2014 nr 5
jõustumine 01.08.2014
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõike 2 ning Suure-Jaani Vallavolikogu 22. märtsi 2007. a määruse nr 78 „Suure-Jaani Vallavalitsuse hallatavate koolide ja koolieelsete lasteasutuste põhimääruste kinnitamise ja muutmise kord” paragrahvi 2 alusel.
Kooli nimi on Suure-Jaani Kool (edaspidi kool).
(1) Kooli postiaadress on Tallinna tn 24, 71502 Suure-Jaani, Viljandi maakond.
(2) Kooli tegutsemiskohad asuvad Suure-Jaanis, Kildul (Kildu kool), Sürgaveres (Sürgavere kool) ja Tääksis (Tääksi kool)
(1) Kool on Suure-Jaani vallale kuuluv üldhariduskool, mis loob võimalused põhihariduse omandamiseks.
(2) Kooli tegutsemise vorm on koolieelne lasteasutus ja põhikool, mis tegutsevad ühe asutusena.
(3) Koolis toimub õpe kõigil kolmel põhikooliastmel (1.-9. klass).
(4) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest ning õigusaktidest, Suure-Jaani Vallavolikogu (edaspidi Vallavolikogu) ja Suure-Jaani Vallavalitsuse (edaspidi Vallavalitsus) õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
§ 5. Õppevorm
§ 6. Asjaajamine
(1) Kooli asjaajamist reguleeritakse kooli asjaajamiskorraga.
(2) Koolil on oma veebileht, mille kaudu teeb kool üldsusele kättesaadavaks avalikustamist vajavad dokumendid ja andmed.
§ 7. Pitsat ja sümboolika
(1) Koolil on oma nimetuse ja sümboolikaga pitsat.
(2) Koolil on oma sümboolika ja oma sümboolikaga dokumendiplangid.
§ 8. Tegevuse eesmärk
Kooli tegevuse eesmärk on:
1) võimaldada õpilastele põhihariduse omandamine statsionaarses õppevormis kooli õppekavaga sätestatud mahus;
2) laste ja noorte isiksuse arendamine, vastastikuse lugupidamise ja vastutustunde kasvatamine, suhtlemisoskuse arendamine;
3) laste ja noorte võimete ja annete avastamine ja arendamine, abistamine tulevase elukutse valikul;
4) eri huvide ja arengutasemega noorte ühistegevuse ja nende omaalgatusliku initsiatiivi toetamine vaba aja sisustamisel;
5) eesti rahvuskultuuri järjepidevuse tagamine.
1) luua õpilastele tingimused ja võimalused koolikohustuse täitmiseks ning põhihariduse omandamiseks;
2) luua tingimused ja võimalused hariduslike erivajadustega laste õpetamiseks, korraldada eripedagoogilist, psühholoogilist ja sotsiaalpedagoogilist nõustamist ning pakkuda vajadusel teisi tugi- ja nõustamisteenuseid;
3) aidata kaasa õpilase kasvamisele loovaks ja mitmekülgseks isiksuseks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides: perekonnas, tööl ja avalikus elus ning valida oma huvide ja võimete kohast õpiteed;
4) luua õpilasele eakohane, turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õppekeskkond, mis toetab tema õpihuvi ja -oskuste, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist;
5) tagada õpilastele tervisekaitsenormide kohane päevakava, õppekorraldus ja -koormus ning toitlustamine;
6) korraldada koolitervishoiuteenuse kättesaadavust;
7) luua õpilastele tingimused kultuuri- ja sporditegevuseks;
8) luua koolitöötajatele tingimused oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste rakendamiseks ning täiendamiseks ning korraldada koolitöötajatele koolitusi;
9) kasutada koolile eraldatud ressursse sihipäraselt ja mõistlikult õppe- ja kasvatustegevuse kvaliteedi tagamiseks.
(1) Koolis tegutsevad struktuuriüksustena:
1) tegevuskohad Suure-Jaanis, Kildul, Sürgaveres ja Tääksis;
2) lasteaiarühm Sürgaveres ja lastehoiurühm Tääksis;
3) raamatukogu.
(2) Kool on põhikooli riikliku õppekava järgi õppivatele õpilastele.
(3) Hariduslike erivajadustega õpilaste klassides ja rühmades õppe ja kasvatuse korraldamine, õpilaste klassi või rühma vastuvõtmine või üleviimine ning klassist või rühmast väljaarvamine toimub vastavalt haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud korrale.
(4) Koolil on raamatukogu, mille ülesanne on toetada trükiste, audiovisuaalsete ja muude teabekandjate hoidmise ja kättesaadavaks tegemisega kooli õppekava järgset õpet, arendada õpilaste iseseisva õpitöö ja teabe hankimise oskust ning lugemishuvi. Raamatukogu tegevus on korraldatud lähtuvalt haridus- ja teadusministri kinnitatud töökorralduse alustest.
(1) Kool koostab oma õppekava lähtudes põhikooli riiklikust õppekavast.
(2) Kooli õppekava kehtestab, muudab ja tunnistab kehtetuks kooli direktor käskkirjaga. Kooli õppekava ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(3) Koolis antakse valikõppeaineid vastavalt kooli õppekavale, püüdes arvestada kooli töötajate, õpilaste ja lapsevanemate ettepanekuid.
(4) Põhikooli lõpetamise tingimused sätestatakse põhikooli riiklikus õppekavas ja lihtsustatud riiklikus õppekavas.
(5) Hariduslike erivajadustega õpilastele võimaldatakse koduõpe, logopeediline abi, õppimine lihtsustatud õppekava alusel või õpiabi.
(6) Hariduslike erivajadustega õpilastele koostab kool neile sobiva õppekava. Individuaalse õppekava kinnitab kooli direktor käskkirjaga haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija esildise alusel.
(1) Kooli õppe- ja kasvatustöö korraldus tugineb põhikooli- ja gümnaasiumiseadusele ja kooli õppekavale.
(2) Õppeaasta algab 01. septembril ja koosneb õppeperioodist, eksamiperioodist ning koolivaheaegadest. Koolivaheajad on määratud haridus- ja teadusministri määrusega.
(3) Koolis toimub õppetöö viiepäevase õppenädalaga ja statsionaarses vormis. Kooli päevakava kehtestab direktor.
(4) Õppetöö põhivormiks on õppetund, mille pikkus on 45 minutit. Õppetundide arv päevas ja nende järjekord määratakse tunniplaaniga.
(5) Õpilaste õpitulemuste hindamine, järgmisse klassi üleviimine ning klassikursuse kordama jätmine toimuvad kooli õppekavas sätestatud tingimuste ja korra alusel.
(6) Õppe- ja kasvatustöö alaste kohustuslike rakendustrükiste täitmise aluseks on haridus- ja teadusministri määrustega sätestatud nõuded.
(7) Kooli lõpetamine toimub vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega sätestatud põhikooli lõpueksamite korraldamise ning põhikooli lõpetamise tingimustele ja korrale.
(8) Kool annab põhikooli lõpetajale välja Eesti Vabariigi põhikooli lõputunnistuse vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega sätestatud korrale.
§ 13. Kooli vastuvõtt
(1) Õpilase vastuvõtt kooli, ühest koolist teise üleminek, koolist lahkumine ja väljaheitmine toimub vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega sätestatud korrale.
(2) Õpilaste vastuvõtu täpsustatud kord kooskõlastatakse kooli hoolekogus ja kinnitatakse Vallavolikogu määrusega.
(3) Õpilase kooli vastuvõtmine vormistatakse direktori käskkirjaga.
(1) Direktori otsusel korraldab kool õppekavavälise tegevusena:
1) pikapäevarühma tegevust;
2) ettevalmistusrühma tegevust koolieelikutele;
3) huvitegevust;
4) toitlustamist;
5) majutamist;
6) õppekavavälist koolitust;
7) võistluste, kontsertide ja näituste korraldamist;
8) õppematerjali valmistamist;
9) ruumide rentimist.
(2) Direktor võib moodustada vastavalt vajadusele pikapäevarühmi, mille töökorralduse alused ja päevakava kehtestab direktor käskkirjaga.
(3) Direktor võib vastavalt vajadusele moodustada ettevalmistusrühmi koolieelikutele. Koolieelik arvatakse ettevalmistusrühma koosseisu direktori käskkirja alusel.
(4) Koolil on õigus moodustada täiskasvanute õppegruppe ja korraldada täiskasvanute täiendõpet mahus, mis ei nõua eraldi koolitusluba.
(5) Huvitegevus on koolis toimuv või kooli korraldatud õppekava läbimist toetav või muu õppekavaväline tegevus.
(6) Koolil on õigus moodustada huviringe ja treeninggruppe.
(7) Huvitegevuses kasutatakse erinevaid õppevorme ja -meetodeid.
(8) Huvitegevuse kohta peab kool ringipäevikut, kuhu märgitakse õpilase andmed, tunni sisu ja aastaplaan. Ringipäevikut täidab ringijuht.
5. peatükk ÕPILASE JA TEMA VANEMATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 15. Õpilase õigused ja kohustused
(1) Õpilase õigused ja kohustused tulenevad Eesti Vabariigi seadustest ning Haridus- ja Teadusministeeriumi kehtestatud korrast ning sätestatakse täpselt kooli kodukorras.
(2) Õpilane on kohustatud täitma kooli kodukorda.
§ 16. Õpilase õigused
2) õppida vajadusel individuaalõppekava järgi;
3) kasutada tugiteenuseid ja saada õpiabi;
4) moodustada koolis õpilasesindus ja osaleda valitud õpilasesindajate kaudu koolielu probleemide lahendamises;
5) olla valitud kooli hoolekogusse;
6) kasutada klassivälises tegevuses tasuta kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi jm vahendeid;
7) saada teavet koolikorralduse ja õpilaste õiguste kohta;
8) pöörduda oma õiguste kaitseks direktori, kooli pidaja, Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema või lastekaitseorganisatsioonide poole.
(2) Üldhariduskooli õpilasele antakse õpilase või piiratud teovõimega õpilase vanema soovil õppeasutuses õppimise perioodiks õpilaspilet.
§ 17. Õpilase kohustused
1) täitma koolikohustust ja osalema õppetöös vastavalt õpilase jaoks ettenähtud tunniplaanile ja õppekorraldusele;
3) lugupidavalt suhtuma kaasinimestesse, hoidma loodust ja elama keskkonda säästvalt;
4) järgima üldtunnustatud moraalinorme;
5) hoidma kooli head mainet;
6) hoidma kooli kasutuses olevat vara;
7) täitma kooli kodukorra nõudeid.
§ 18. Vanemate õigused
1) saada teavet koolikorralduse ja oma lapse koolis edasijõudmise kohta;
2) pöörduda kooli puudutava informatsiooni saamiseks õpetajate, hoolekogu ja kooli juhtkonna poole;
3) kandideerida vanemate esindajana kooli hoolekogusse;
4) taotleda isikuandmete kaitse seaduse ning avaliku teabe seadusega sätestatud korras enda ja oma lapse või õpilase kohta koolis kogutud teabele juurdepääsu või andmeid vastava teabe menetlemise kohta;
5) õppenõukogu otsusega mittenõustumise, samuti õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral pöörduda maavanema poole.
§ 19. Vanemate kohustused
(1) Vanematel on kohustus:
1) luua koolikohustuslikule õpilasele kodus õppimist soodustavad tingimused ja õppes osalemise eeldused;
2) esitada koolile oma kontaktandmed ja teavitada nende muutustest;
3) teha koostööd kooliga õpilase õpetamisel ja kasvatamisel;
4) pöörduda kooli ettepanekul nõustamiskomisjoni poole;
5) teavitada kooli õpilase õppest puudumisest ja selle põhjustest.
(2) Õpilase vanemate õigused ja kohustused tulenevad põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest ning teistest õigusaktidest ja sätestatakse täpsemalt kooli kodukorras.
(3) Õpilase koolile tekitatud ainelise kahju hüvitab koolile õpilane või tema vanemad.
§ 20. Vanemate koosolek
Kooli ja kodu koostöö koordineerimiseks kutsub direktor kokku vanemate koosoleku vähemalt kaks korda aastas. Kui viiendik klassi õpilaste vanemaid nõuab, on direktor kohustatud kokku kutsuma selle klassi õpilaste vanemate koosoleku.
6. peatükk KOOLI PERSONAL
§ 21. Kooli personal
(1) Kooli personal on pedagoogid ja teised töötajad.
(2) Kooli personali koosseisu kinnitab direktor Vallavolikogu kehtestatud korras.
(3) Kooli personaliga sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud direktor vastavuses töölepingu seadusega ja teiste töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.
(4) Direktori, õppealajuhataja, õpetajate ja tugispetsialistide kvalifikatsiooninõuded on kehtestatud haridus- ja teadusministri määrusega.
(5) Pedagoogidena käsitletakse kooli klassi- ja aineõpetajaid, direktorit, õppealajuhatajat ning teisi õppe- ja kasvatusalal töötavaid isikuid.
(6) Personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks käesoleva põhimäärusega, töökorralduse reeglitega, ametijuhendite ja töölepingutega, mis on kooskõlas tööseadusandlusega ning pedagoogide töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.
(7) Õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi. Konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli hoolekogu direktori ettepanekul.
(8) Pedagoogi põhiülesanne on õpilaste õpetamine ja kasvatamine. See tugineb õpilase ja õpetaja vastastikusele lugupidamisele ja üksteisemõistmisele ning koostööle õpilaste ja vanematega.
(9) Haldus- ja teenindava personali ülesandeks on kooli majanduslik teenindamine ning vara korrasoleku tagamine ja säilimine.
(10) Personalil on õigus:
1) anda soovitusi ja teha ettepanekuid töö paremaks korraldamiseks;
2) võtta vastu otsuseid, mis nõuavad edasilükkamatut tegutsemist ja lahendamist;
3) saada vajadusel täiendkoolitust;
4) arenguvestlusele.
(11) Personalil on kohustus:
1) teha töölepinguga kokku lepitud tööd ning täita erikorralduseta ülesandeid, mis tulenevad töö iseloomust;
2) pidada kinni ettenähtud tööajast ja -distsipliinist;
3) täita töökaitse ja tuleohutuse nõudeid ning nõuda seda ka õpilastelt.
7. peatükk KOOLIELU KORRALDAMINE
§ 22. Kooli direktor
(3) Direktor tagab oma äraolekul sisemise töökorraldusega asutuse juhtimise.
(4) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi võitnud isiku kinnitab ametisse Vallavalitsus. Kooli direktoriga sõlmib töölepingu vallavanem.
§ 23. Direktori ülesanded
1) esindab kooli tsiviilõiguslikes suhetes tehingute tegemisel, mis on vajalikud asutuse seadusega sätestatud ülesannete täitmiseks seaduses sätestatud ulatuses ja kehtivate õigusaktide alusel;
2) esindab kooli tööandjana ning sõlmib koolitöötajatega töölepingud;
3) kinnitab koolitöötajate koosseisu;
4) annab oma pädevuse piires käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi;
5) kehtestab kooli õppekava, kodukorra, päevakava ja töökorralduse reeglid;
6) kinnitab juhtkonna koosseisu ning korraldab juhtkonna tööd;
7) korraldab kooli asjaajamist;
8) tagab kooli eelarve täitmise;
9) tagab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise;
10) tagab kooli õppenõukogu ja hoolekogu seaduslike otsuste täitmise;
11) kehtestab arenguvestluse korraldamise tingimused ja korra;
12) kehtestab kooli sisehindamise korra ning kinnitab sisehindamise aruande;
13) arvab isiku õpilaste nimekirja ning nimekirjast välja vastavalt õigusaktidele;
14) koordineerib tugispetsialistide teenuse osutamist koolis;
15) korraldab õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks avaliku konkursi;
16) moodustab pikapäevarühmi ning kehtestab nende töökorralduse ja päevakava;
17) korraldab õpilaste ja koolitöötajate vaimse ja füüsilise turvalisuse ja tervise kaitse ning vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamise abinõude rakendamise;
18) korraldab õpilaste ja koolitöötajate kaitse hädaolukorras;
19) korraldab kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamise ning kehtestab selle;
20) määrab haridusliku erivajadusega õpilase õppekoordinaatori;
21) kutsub kokku kooli ja vanemate koostöö koordineerimiseks vähemalt kaks korda aastas õpilaste vanemate koosoleku ning vähemalt ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudmisel selle klassi õpilaste vanemate koosoleku;
22) korraldab esimesed õpilasesinduse valimised;
23) annab aru hoolekogule;
24) juhatab õppenõukogu koosolekut ja korraldab õppenõukogu tegevust;
25) tegeleb enesetäiendamisega ning võtab osa oma ülesannete täitmiseks koolitustest;
26) tagab koolis toimiva meeskonna;
27) vastutab kooli arengukava koostamise ja elluviimise eest;
28) täidab teisi seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid.
§ 24. Õppealajuhataja
Õppealajuhataja koostab tunniplaani ja kabinettide kasutamise plaani, korraldab asendustundide andmise ja peab asendustundide arvestust, organiseerib õpetajate korrapidamist, organiseerib õppe- ja kasvatustegevust, nõustab ja kontrollib metoodilist tööd ning pedagoogide tööd.
§ 25. Kooli juhtkond
(1) Kooli juhtkonna moodustavad direktor, õppealajuhataja, majandusjuht, huvijuht ja IT administraator.
(2) Kooli juhtkonna ülesanne on tagada hoolekogu ja õppenõukogu otsuste täitmine ning kooli igapäevatöö.
§ 26. Õppenõukogu
(2) Õppenõukogu liikmeteks on direktor, õppealajuhataja, pedagoogid, tugispetsialistid jt direktori nimetatud isikud.Õppenõukogu tegevusse kaasatakse õpilasesinduse määratud õpilaste esindaja.
(3) Õppenõukogu tegutseb haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
(4) Õppe- ja kasvatustöö ning koolielu parema korraldamise eesmärgil tegutsevad koolis ainekomisjonid.
§ 27. Õppenõustamiskomisjon
(1) Koolis on õppenõustamiskomisjon. Õppenõustamiskomisjon on alaliselt töötav töörühm, mille pädevuses on:
1) koolis loodud tugisüsteemide koostöö korraldamine;
2) hariduslike erivajadustega õpilastele õige ja asjakohase tugimeetme määramine ning tugimeetme tõhususe hindamine;
3) hariduslike erivajadustega õpilaste arengu toetamine erinevate huvigruppide ja spetsialistide kaasamise abil.
(2) Õppenõustamiskomisjoni koosseisu kuuluvad direktor, õppealajuhataja, hariduslike erivajadustega õpilaste õppekoordinaator, koolipsühholoog ja sotsiaalpedagoog.
(3) Õppenõustamiskomisjoni moodustab ja selle töökorra kehtestab direktor.
(4) Õppenõustamiskomisjoni juhib ja selle tööd korraldab hariduslike erivajadustega õpilaste õppekoordinaator.
§ 28. Kooli tervisenõukogu
(1) Koolis tegutseb tervisenõukogu, mille ülesanneteks on tervislike eluviiside propageerimine, sõltuvusainetealane ennetus- ja teavitustöö, koolitoidu tervislikkuse üle järelevalve tegemine ning kooli vaimse ja füüsilise õppekeskkonna kujundamiseks ettepanekute esitamine.
(2) Kooli tervisenõukogu koosseisu, täpsemad ülesanded ja tegevuse korraldamise põhimõtted kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
§ 29. Õpilasesindus
(1) Õpilasesindus tegutseb käesoleva põhimääruse ning õpilasesinduse põhimääruse alusel.
(2) Õpilasesinduse põhimääruse kiidab heaks kooli hoolekogu ja kinnitab kooli direktor.
(3) Õpilasesinduse nimetatud esindaja kuulub kooli hoolekogu koosseisu ja on kaasatud kooli õppenõukogu tegevusse.
(4) Õpilasesindus annab arvamuse kooli arengukavale, õppekavale ja kodukorrale.
(5) Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor hiljemalt kahe kuu jooksul õppeaasta algusest.
(6) Hiljemalt nelja nädala jooksul valimiste väljakuulutamise päevast kutsub direktor kokku esimese õpilasesinduse koosoleku.
(7) Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajatega.
(8) Õpilasesinduse põhimääruse eelnõu avalikustatakse kooli veebilehel ning pannakse koolis välja. Kõigil õpilastel on avalikustamisest kahe nädala jooksul võimalus teha parandus-ettepanekuid, mis arutab läbi õpilasesindus.
(9) Põhimäärus võetakse vastu lihthäälteenamusega.
(10) Õpilasesindus esitab põhimääruse kinnitamiseks direktorile.
§ 30. Kooli hoolekogu
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kuhu kuuluvad Vallavolikogu, õppenõukogu, vanemate, vilistlaste, kooli toetavate organisatsioonide ja õpilasesinduse esindajad.
(2) Hoolekogu põhiülesanneteks on kooli õpilaste, pedagoogide, Vallavolikogu, Vallavalitsuse ja ametiasutuse ning vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
2) annab arvamuse kooli põhimääruse ja kooli kodukorra kehtestamiseks ja muutmiseks;
3) annab arvamuse kooli õppekava kehtestamiseks ja muutmiseks, sealhulgas nõusoleku muuta õppeainete nimistut põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud korras;
7) kehtestab kooli õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra;
8) annab arvamuse direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kohta;
9) annab arvamuse kooli sisehindamise korra kohta;
10) annab hinnangu huvitegevuse ja pikapäevarühma vajaduse ja töökorralduse kohta;
11) annab arvamuse kooli eelarve projekti kohta;
12) annab arvamuse kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise kohta;
13) täidab teisi seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid ning teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(4) Kooli hoolekogu on 13-liikmeline, sinna kuuluvad:
1) üks Vallavolikogu esindaja;
2) üks õpilasesinduse esindaja;
3) neli õpetajate esindajat õppenõukogu otsusel, kusjuures peavad olema esindatud kõik tegevuskohad;
4) seitse lastevanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajat lastevanemate üldkoosoleku otsusel; esindatud peavad olema kõikide tegevuskohtade õpilaste vanemad.
(5) Hoolekogu lähtub oma tegevuses Vallavolikogu kehtestatud töökorrast ja Eesti Vabariigi seadusandlusest. Hoolekogu koosolekud on vähemalt üks kord nelja kuu jooksul.
(6) Kooli direktor on hoolekogu ees aruandekohustuslik, tal on kohustus osaleda hoolekogu koosolekutel.
§ 31. Kooli tegevuse planeerimine
(1) Kooli tegevuse planeerimine toimub vastavalt kooli arengukavale.
(2) Kool koostab arengukava koostöös sidusgruppidega. Arengukava kinnitab Vallavolikogu. Arengukava ja selle muudatused esitatakse enne kinnitamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(3) Kooli juhtkond koostab õppeaastaks kooli üldtööplaani, mille kinnitab õppenõukogu.
8. peatükk KOOLI VARA, MAJANDAMISE ALUSED, ARUANDLUS JA JÄRELVALVE
(1) Kooli vara moodustavad talle valla poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub Vallavolikogu kehtestatud korras.
(1) Koolil on oma eelarve valla eelarve osana, kusjuures tegevuskohtade eelarved näidatakse eraldi real.
(2) Kool kasutab Vallavalitsuse pangakontosid.
(3) Kooli eelarve tulu moodustavad eraldised riigieelarvest, valla eelarvest, laekumised sihtasutustelt, eraldised ja annetused äriühingutelt, organisatsioonidelt ja füüsilistelt isikutelt ning kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tulust.
(5) Tasuliste teenuste loetelu ja hinnakirja kehtestab Vallavalitsus direktori ettepanekul.
(6) Kooli finantstegevust juhib direktor.
Kool esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve täitmise aruandeid rahandusministri, haridus- ja teadusministri ning Vallavolikogu ja Vallavalitsuse õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(1) Riiklikku järelevalvet kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teeb Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel Viljandi maavanem.
(2) Teenistuslikku järelevalvet kooli ja direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teeb Vallavalitsus.
(3) Õpilasele koolitervishoiuteenuse osutamise üle teostab vastavalt oma pädevusele riiklikku järelevalvet Terviseamet.
9. peatükk PÕHIMÄÄRUSE MUUTMINE
§ 36. Kooli põhimääruse muutmise kord
(1) Kooli põhimääruse muutmine toimub Vallavolikogu kehtestatud korras.
(3) Põhimääruse või selle muutmise eelnõu peab enne Vallavolikogule esitamist heaks kiitma Vallavalitsus ja Vallavolikogu vastav alaline komisjon.
Määrus jõustub 1. augustil 2014.
Andres Vinni


Toimiku pidamise, säilitamise ja hävitamise kord – Riigi Teataja
Toimiku pidamise, säilitamise ja hävitamise kord
Toimiku pidamise, säilitamise ja hävitamise kord - sisukord
§ 2 Toimiku pidamine
§ 3 Toimiku lõpetamine
§ 4 Lõpetatud toimikute säilitamine
§ 5 Toimiku hävitamine
RT I, 08.08.2014, 13
Vastu võetud 05.12.2008 nr 20
RTL 2008, 98, 1385
Määrus kehtestatakse «Kaitseväe korralduse seaduse» § 43 lõike 1 alusel.
Käesolevas määruses sätestatakse „Kaitseväe korralduse seaduse” § 37 lõike 1 punktis 4, lõikes 2 ning § 415 lõigetes 1 ja 3 sätestatud viisil kogutud teabe dokumenteerimiseks avatud teabetoimiku (edaspidi toimik) pidamise, säilitamise ja hävitamise kord.
§ 2. Toimiku pidamine
(1) Toimikut peetakse „Kaitseväe korralduse seaduse” § 37 lõike 1 punktis 4 sätestatud viisil riigi sõjaliseks kaitsmiseks kogutud ja töödeldud teabe, § 37 lõikes 2 sätestatud viisil rahvusvahelise sõjalise operatsiooni ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks kogutud ja töödeldud teabe ning § 415 lõigetes 1 ja 3 sätestatud viisil taustakontrolli teostamiseks kogutud ja töödeldud teabe dokumenteerimiseks ja säilitamiseks.
(2) Toimik avatakse Kaitseväe juhataja või tema poolt volitatud ametniku kirjaliku otsuse alusel.
(3) Otsus toimiku avamiseks tehakse vajadusel iga juhtumi või nõude kohta eraldi.
(4) Toimiku avamise otsus peab sisaldama:
1) otsuse tegija ametinimetust ja nime, otsuse tegemise kuupäeva;
2) toimiku avamise ajendit ja teabe kogumise viise;
3) otsuse toimiku vastava Kaitseväe struktuuriüksuse menetlusse andmise kohta;
(5) Toimiku avamise otsusele antakse selle otsusega alustatud toimiku number.
§ 3. Toimiku lõpetamine
Toimik lõpetatakse Kaitseväe juhataja või tema poolt volitatud ametniku otsusega, kui on ära langenud vajadus koguda teavet juhtumi kohta.
§ 4. Lõpetatud toimikute säilitamine
(1) Lõpetatud toimikuid säilitatakse kaitseväeluurega tegelevas Kaitseväe struktuuriüksuses, kes tagab nende säilimise ja nendele juurdepääsu seadustes sätestatud korras.
(2) Riigisaladust või salastatud välisteavet sisaldavad toimikud säilitatakse vastavalt «Arhiiviseaduse» ja «Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadusele» ning selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korrale.
§ 5. Toimiku hävitamine
(1) Toimikud hävitatakse pärast säilitustähtaja möödumist vastavalt «Arhiiviseadusele» ning selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korrale.
(2) Toimikud, mis on lõpetatud põhjusel, et teabe kogumise alustamise ajendiks olnud esialgne teave ei ole leidnud kinnitust, hävitatakse pärast nende lõpetamist üldise korra kohaselt.
(3) Toimikute hävitamise kohta koostab Kaitseväe juhataja käskkirja alusel moodustatud komisjon vastavalt arhiivieeskirja punktile 97 hävitamisakti. Akti kinnitab Kaitseväe juhataja.
(4) Hävitamisele kuuluvad toimikud hävitab komisjon täiendades hävitamisakti andmetega hävitamisaja kohta.
(5) Riigisaladust või salastatud välisteavet sisaldavate toimikute hävitamisel arvestatakse «Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadusest» ning selle alusel kehtestatud õigusaktidest tulenevate erisustega.


by orumaa
Kätlin Poopuu, Working
at Päästeamet
Sisuliselt tähendab süüvõime võimet aru saada oma teo ebaõigussisust. Süüvõime tunnused on: isik peab olema vaimselt terve ja süüdiv ning ta peab olema vastavas eas ehk vähemalt 14 aastat vana. Alaealiste komisjon Valdus on tegelik võim asja üle. Valdaja on isik, kelle tegeliku võimu all asi on. AÕS§ 68 Omand on isiku täielik õiguslik võim asja üle. Omanikul on õigus asja vallata, kasutada ja käsutada ning nõuda kõigilt teistelt isikutelt nende õiguste rikkumise vältimist ja rikkumise tagajärgede kõrvaldamist. Pakkumine - andmine, ei ole kohustust vastu võtta. Võõrandamine ost/müük, kinkimine vahetamine Ostmine AS § 72 Kallutamine, kihutamine alkoholi tarvitamisele, eesmärgiks on soov esilekutsumine mistahes mol- ähvardus, meelitamine, otsese tahtlusega või kavatsusega. KarS § 182 Omandamine - endale saama, kätte saama, pärima, kasutusele võtma. Omamine AÕS§ 68 Omand on isiku täielik õiguslik võim asja üle. Omanikul on õigus asja vallata, kasutada ja käsutada ning nõuda kõigilt teistelt isikutelt nende õiguste rikkumise vältimist ja rikkumise tagajärgede kõrvaldamist. E- sigarett: alaealine võib tõmmata e- sigaretti, kui padrunis ei ole nikotiini. Mokatubakas e. snus- alaealisele on keelatud suitsuvaba tubakatoote tarvitamine. Vesipiip. Kasutatakse enamasti tubakat, siis keelatud Keat
KEAT 2013Kuressaare politseijaoskond 2.
Mida politsei teeb???1. avalikku korda ähvardava ohu ennetamine, väljaselgitamine, tõrjumine ja avaliku korra rikkumise kõrvaldamine2. dokumentide ja tegevuslubade väljastamine eriseadustes sätestatud alustel ja korras3. kodakondsuse ja migratsiooni valdkonna asjade korraldamine4. otsingu- ja päästetööde tegemine ning merereostuse avastamise ning likvideerimise korraldamine5. otsingutööde tegemine maismaal lennuõnnetuse korral6. piirivalve valdkonna asjade korraldamine7. süütegude menetlemine ja karistuste täideviimine8. isikute kaitsmine (vabariigi president ja tema perekond) ja objektide valvamine (presidendi loss) 3.
Hädaabinumber 110 Lühinumbrile 110 helistage ainult siis, kui vajate politseilt kiiret abi ja tahate teatada korrarikkumistest, kuriteost või liiklusõnnetusest. Hädaabinumbrile helistades: teatage võimalikult kiiresti ja selgelt, mis on juhtunud, kus see juhtus ning kes helistab; jääge rahulikuks ja vastake esitatud lisaküsimustele; jätke meelde ja öelge operaatorile edasi sündmusega seotud isikute, sõidukite ja muude asjaolude võimalikult täpne kirjeldus; ärge lõpetage kõnet enne, kui operaator annab selleks loa. Hädaabinumber 110 valitakse ühtemoodi nii mobiil- kui ka tavaliselt telefonilt ja sellele helistamine on tasuta. 4.
 Üleminek ühele hädaabinumbrile 112 Eestis valmistatakse ette üleminekut ühele hädaabinumbrile 2014. aasta lõpuks. Ülemineku järel tuleb helistada hädaabinumbrile 112 nii politsei, päästjate kui ka kiirabi kutsumiseks. 5.
Süütegu Süütegu on karistatav tegu, mis liigitatakse kuritegudeks ja väärtegudeks.Kedagi ei tohi süüdi mõista ega karistada teo eest, mis selle toimepanemise ajal kehtinud seaduse kohaselt ei olnud süütegu 5 6.
VäärteguVäärtegu on karistusseadustikus või muus seadusessätestatud süütegu, mille eest on põhikaristusena ettenähtud rahatrahv või arestVäärteona on karistatav nii tahtlik kui ettevaatamatu teguVäärteo puhul on karistatav üksnes täideviimine 6 7.
KuriteguKuritegu on süütegu, mille eest on füüsilisele isikulepõhikaristusena ette nähtud rahaline karistus võivangistus ja juriidilisele isikule rahaline karistus võisundlõpetamineKaristatav ka kaasaaitamine ja kihutamine. 7 8.
Süüvõime Süüvõimeline isik on teo toimepanemise ajal süüdiv ja vähemalt 14-aastane. Süüdiv on isik, kes on vaimselt terve ja seetõttu võimeline teadma ühiskonnas kehtivaid norme ja oma käitumist vastavalt nendele juhtima. 8 9.
Sünniaeg ehk tähtaegTsiviilseadustiku üldosa seadus§ 135. Tähtaja algus ja lõppTähtaja (sünniaja) kulgemine algab järgmisel päeval pärastselle kalendripäeva või sündmuse saabumist, millegamäärati kindlaks tähtaja (sünniaja) algus, kui seadusest võilepingust ei tulene teisiti.Täisealiseks saab inimene oma 18. sünnipäevale järgnevalpäeval.Sama kehtib ka vastutusea kohta. 9 10.
Menetlus 10 11.
Menetlus 11 12.
Kes osalevad liikluses? Juht  Mootorsõiduk  Mopeed  Jalgratas Sõidukite liiklus Eestis on parempoolne – parema käe reegel. Sõitja Jalakäija 13.
Jalakäija Jalakäija on jalgsi või ratastoolis liikleja. Jalakäijaks loetakse ka rula, rulluiske või – suuski, tõukeratast või –kelku või muid sellesarnaseid abivahendeid kasutavat liiklejat. Liikleja peab olema viisakas ja arvestama teiste liiklejatega ning oma käitumises hoiduma kõigest, mis võib takistada liiklust, ohustada või kahjustada inimesi, vara või keskkonda. 13 14.
Nõuded jalakäijaleJalakäija võib sõidutee ületamiseks kasutada lisakskäigusillale või -tunnelile, ülekäigurajale ja ristmikuleka vastavat, sõidutee ületamiseks ette nähtudülekäigukohta.Ülekäigukoht on sõidutee, jalgrattatee või trammiteeületamiseks jalakäijale ettenähtud, arusaadavaltrajatud ja asjakohaselt tähistatud teeosa, kus jalakäijalei ole sõidukijuhi suhtes eesõigust, välja arvatud juhul,kui jalakäija ületab ülekäigukohal sõiduteed, millelesõidukijuht pöörab. 14 15.
HelkurSõltumata valgustuse ja kõnnitee olemasolust onhelkuri või valgusallika kasutamine pimeda ajalkohustuslik nii väljaspool asulat kui asulas liigeldes.Helkuri või punase tulega peab olema varustatud karatastool: • Halva nähtavuse korral või pimeda ajal teel liikudes peab jalakäija kasutama helkurit või valgusallikat • Liikudes pimeda ajal või halva nähtavuse korral, peab ratastoolil olema vasakul küljel taga punane helkur või punane tuli 15 16.
Helkur Helkur on vahend inimese või muu objekti märgatavuse suurendamiseks pimeda ajal sellelt vahendilt valgusallika poole tagasi peegelduva valguse abil, mis on nähtav lähitulede valgusvihus vähemalt 150 meetrit ja kaugtulede valgusvihus vähemalt 300 meetrit • Helkur, mida kasutab jalakäija, peab vastama standardi EVS-EN 13356 «Nähtavust parandavad vahendid mitteprofessionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded» nõuetele 16 17.
Ohutusvest Ohutusvest on liikleja märgatavuse suurendamiseks ettenähtud riietusese. 18.
Liiklus Juht - isik, kes juhib sõidukit või maastikusõidukit, juhib või ajab teel loomi. Õppesõidu või sõidupraktika ajal loetakse juhiks ka mootorsõidukijuhi õpetajat või -juhendajat, eksamisõidul loetakse juhiks eksamineeritav Sõitja - isik, kes kasutab liiklemiseks sõidukit, kuid ei juhi seda 19.
Sõitja Sõitja ei tohi sõidu ajal tõmmata juhi tähelepanu sõiduki juhtimiselt kõrvale. Sõidukisse tohib siseneda ja sellest väljuda ainult siis, kui sõiduk seisab Sõiduki ukse avamine ei tohi ohustada ega takistada teist liiklejat. 20.
Turvavöö Turvavöö (ohutusvöö)- on olemuselt turvisrihm, mille ülesandeks on hoida autos või muus sõidukis sõitja kokkupõrke korral kindlalt paigal.Kinnitatud turvavöö korral ei paisku Sa vastu esiklaasi ei lenda Sa välja sõiduki uksest, külje- või tagaaknast ei lohise Sa mööda maad ei jää Sa ümber paiskuva auto alla 21.
Turvavöö Kui lapse pikkus ei võimalda teda nõuetekohaselt kinnitada auto turvavööga, tuleb lapse sõidutamisel autos, millel on turvavööd, kasutada tema pikkusele ja kaalule sobivat turvatooli, -hälli või muud nõuetekohast turvavarustust. 22.
Nõuded jalgratturileJalgratas on vähemalt kaherattaline sõiduk, mis liigubsellega sõitva inimese või inimeste lihasjõul pedaalide võikäsiväntade-hoobade abil. Jalgratas võib olla varustatud ka elektrimootoriga, mille maksimaalne püsi-nimivõimsus ei ületa 0,25 kilovatti. 22 23.
Nõuded jalgratturile Jalgrattal peab olema töökorras pidur,signaalkell ning ees valge ja taga punane ning vähemaltühe ratta mõlemal küljel kollane või valge helkur. Lisaks peab jalgrattal põlema pimeda ajal või halva nähtavuse korral sõites ees valge ja taga punane tuli. 23 24.
Lapse teel sõitmise lubamine jalapsega liiklemineSõiduteel iseseisvalt liigeldes peab jalgrattur olema vähemalt 10-aastane. 10-15-aastane jalgrattur peab selleks omama ka vastavatjuhiluba Lapsevanema järelevalve all võib sõiduteel jalgratast juhtida vähemalt 8-aastasel lapsel. Sel juhul ei ole lapsel juhiluba nõutav. 24 25.
Lapse teel sõitmise lubamine jalapsega liiklemine  Mistahes vanuses jalgrattur võib juhiluba omamata jalgrattaga sõita jalgrattateel, jalgratta- ja jalgteel ning õuealal, kuna jalgrattatee, jalgratta- ja jalgtee ning õueala ei kuulu sõidutee mõiste alla.  Samas ei tohi laps jalgratturi juhiluba omamata iseseisvalt rattaga liigelda jalgrattarajal, mis liiklusseadusesse sisse toodud uue mõistena on sõidutee osa 25 26.
Sõidutee ületamine ja teeandmise kohustus Liiklusseadus lubab jalgratturil sõiduteed ületada ülekäigurajal sõites, kuid ei anna jalgratturile teiste sõidukijuhtide suhtes eesõigust.Seda tingimust on jalgratturil väga oluline teada, et mittesattuda sõiduteed ületades liiklusõnnetusse. Küll on autojuht kohustatud andma teed jalgratturile, kes ületab sõiduteed, millele autojuht pöörab. 26 27.
Teel liiklemise nõuded Jalgrattaga võib sõita sõiduteel, paiknedes selle paremas ääres (erandiks on ümberpaiknemine vasak- või tagasipöördeks). See nõue eeldab ühtlasi, et sõidetakse ühes reas üksteise järel. Samuti võib sõita pärisuunalisel teepeenral. 27 28.
Teel liiklemise nõuded Õuealal tohib jalgrattur liigelda ohustamata ega takistamata jalakäijat. Kõnniteel võib sõita alla 13-aastane laps ja tema saatja ning last rattatoolis sõidutav jalgrattur. Samuti on kõnniteel sõitmine lubatud siis, kui sõiduteel sõitmine tee seisukorra tõttu on oluliselt raskendatud. Vastava liikluskorraldusvahendi olemasolul võib jalgrattaga sõita ka ühissõidukirajal ning vastassuunas ühesuunalisel teel. 28 29.
Teel liiklemise nõuded Seisvatest või aeglaselt liikuvatest sõidukitest möödumise hõlbustamiseks on liiklusseadust täiendatud paremalt poolt möödumist täpsustava sättega. Rõhutatud on, et jalgrattur või pisimopeedijuht peab olema veendunud paremalt möödumise ohutuses. Jalakäijatega samal teel sõites ei tohi jalgrattur ja tasakaaluliikuri juht jalakäijat ohustada ning jalakäija vahetus läheduses tuleb sõita jalakäija tavakiirusega. 29 30.
Teel liiklemise nõudedMopeedijuht ei tohi sõita kiiremini kui 45 kilomeetrittunnis, pisimopeedijuht kiiremini kui 25 kilomeetrit tunnisning tasakaaluliikuri juht kiiremini kui 20 kilomeetrit tunnis. 30 31.
Nõuded juhi ja sõitja varustusele ning sõidukileAlla 16-aastased lapsed peavad teel jalgrattaga ja pisimopeediga sõites – nii juhi kui sõitjana – kandma kinnirihmatud jalgratturikiivrit.Nõue kanda kiivrit kehtib nii sõiduteel jalgratast juhtivatelekui ka jalgrattateel, jalgratta- ja jalgteel ning jalgteel jakõnniteel jalgratast juhtivate lastele, samuti peab sobivkiiver olema näiteks jalgrattaistmel või –haagisessõidutatavatel väikelastel. 31 32.
Mopeedijuhile Mopeed on kahe- või kolmerattaline mootorsõiduk, mille valmistajakiirus on üle 25, kuid mitte üle 45 kilomeetri tunnis ja mille töömaht sädesüütega sisepõlemismootori korral ei ületa 50 kuupsentimeetrit või muu sisepõlemismootori korral suurim kasulik võimsus ei ületa nelja kilovatti või mille suurim püsi-nimivõimsus elektrimootori korral on üle 0,25 kilovati, kuid ei ületa nelja kilovatti. Mopeediks loetakse ka eelnimetatud tingimustele vastavat kerget neljarattalist mootorsõidukit, mille tühimass ei ületa 350 kilogrammi. Neljarattalise kerge elektrisõiduki korral ei arvestata akude massi tühimassi hulka. 32 33.
Mopeedijuhile Mopeed on kahe-, kolme- või neljarattaline mootorsõiduk, mille valmistajakiirus on üle 25, kuid mitte üle 45 kilomeetri tunnis Mopeedid ei pea läbima tähtaegset tehnonõuetele vastavuse kontrolli 33 34.
Mopeedi juhtimine Mopeedi juhtimiseks peab olema vastav tunnistus või vähemalt mis tahes mootorsõiduki juhtimisõigus või piiratud juhtimisõigus - kehtib ka eelnevalt väljastatud mopeedijuhi tunnistus. Seega alates 01.07.2011 peavad mopeedijuhid olema läbinud mootorsõidukijuhi koolitaja poolt läbi viidud vastava õppekava kohase liiklusohutusalase koolituse (koolitus autokoolis) ning liikluses osalemiseks peab neil olema mopeedi või muu kategooria mootorsõiduki juhtimisõigust tõendav juhiluba. 34 35.
Juhiluba ei nõuta AM-kategooria mootorsõiduki (mopeed) juhtimisõigust või piiratud juhtimisõigust ei nõuta isikult, kes on sündinud enne 1993. aasta 1. jaanuari. Mopeedi ja mopeediga võrdsustatud sõiduki juhtimiseks ei nõuta juhiluba ka isikult, kelle alaline elukoht ei ole Eestis. Mopeed ja mopeediga võrdsustatud sõiduk ei pea olema registreeritud, kui mopeedijuhi alaline elukoht ei ole Eestis (eeltoodud regulatsioon tuleneb Viini 1968.a. teeliikluse konventsioonist). 35 36.
Sõitja Alla 12-aastast last ei tohi sõidutada mopeedi ega mootorratta tagaistmel. 36 37.
Turvavarustus Mopeedijuht ja mopeedil sõitja (§30 lg4) peavad kandma (E-reeglile nr 22 vastavat) kinnirihmatud motokiivrit - nõue ei kehti kinnise kerega kolme- ja neljarattalisele mopeedile, millele on valmistaja poolt paigaldatud turvavööd ja istmed. 37 38.
Sõltuvusained Sõltuvusaine on psühhoaktiivsete omadustega aine, mida kasutatakse mõnutunde tekitamiseks Sõltuvus – uimastite pruukimise muutumine esmatähtsaks tervise, lähisuhete, töö ja huvide arvelt. Sõltuvus kujuneb läbi proovimise, juhutarvitamise ja kuritarvitamise faasi ning ilmneb psühholoogilise ja /või füüsilise sõltuvusena 39.
Sõltuvusained Tubakatooted Alkohol Lenduvad lahustid (liimid, nitrolahustid, bensiin jne) Ravimid: rahustid, uinutid Kanepist valmistatud tooted (marihuaana, hašiš jt) Opiaadid – unimagunast ( morfiin, heroiin jt) Amfetamiin ja sellega sarnased ained ( metamfetamiin, ecstasy jt) Kokaiin Hallutsinogeenid (LSD, PCP jt) GHB 40.
Sõltuvusained Alkohol on toidugrupp, mille moodustavad piiritus ja alkohoolsed joogid. Alkoholiseadus § 46. Alaealisel alkohoolse joogi tarbimise keeld Alaealisel on alkohoolse joogi tarbimine keelatud. § 47. Meetmed alaealisel alkohoolse joogi tarbimise keelu tagamiseks (1) Alaealisel on keelatud omada või vallata alkohoolset jooki. (2) Alkohoolse joogi pakkumine, võõrandamine või üleandmine alaealisele on keelatud. 40 41.
Alkoholiseadus § 71. Alkohoolse joogi tarbimine alaealise poolt Alaealise poolt alkohoolse joogi tarbimise eest - karistatakse rahatrahviga kuni kümme trahviühikut. § 70. Alkohoolse joogi tarbimise eest avalikus kohas või avalikku kohta joobnud olekus ilmumine Alkohoolse joogi tarbimise eest tänaval, staadionil, haljasalal, pargis, ühissõidukis või muus avalikus kohas, välja arvatud kohaliku omavalitsuse volikogu õigusaktis ettenähtud juhul või paigas, kus teostatakse alkohoolse joogi jaemüüki kohapeal tarbimiseks, samuti avalikku kohta joobnud olekus ilmumise eest, millega solvatakse inimväärikust ja ühiskondlikku moraalitunnet, - karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut või arestiga. 42.
Sõltuvusained Tubakatoode on kas täielikult või osaliselt tubakast valmistatud toode suitsetamiseks, närimiseks, imemiseks või ninna tõmbamiseks. Tubakatooted rühmitatakse suitsetatavateks ja suitsuvabadeks tubakatoodeteks:  Suitsetatavate tubakatoodete liigid on sigaret, sigar, sigarillo ning suitsetamistubakas.  Suitsuvabade tubakatoodete liigid on närimistubakas ning muu tubakatoode, mille eesmärgipärasel tarvitamisel ei teki suitsu. 42 43.
Tubakaseadus § 27. Alaealisele kohaldatav keeld Alla kaheksateist aasta vanusel isikul on suitsetamine või suitsuvaba tubakatoote tarvitamine keelatud. § 47 - Alaealise poolt suitsetamise või suitsuvaba tubakatoote tarvitamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 10 trahviühikut 43 44.
Tubakasedus § 28. Meetmed alaealisele kohaldatava keelu tagamiseks (1) Alaealisel on keelatud omandada ja omada tubakatoodet. (2) Keelatud on müüa tubakatoodet alaealisele. (3) Täisealine ei tohi alaealisele tubakatoodet osta, pakkuda ega üle anda. (4) Alaealisele ei tohi müügiks pakkuda ega müüa tooteid, mille kuju sarnaneb tubakatoote omaga. (5) Alaealist on keelatud rakendada töödel, mis on seotud tubakatoote käitlemisega. § 48 - Alaealise poolt tubakatoote omandamise või omamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 10 trahviühikut. 45.
Narkootikumid Narkootikumid kõik sellised ained, mis mõjutavad inimese enesetunnet, ümbritseva maailma tajumist ja käitumist. Tavaliselt kutsutakse narkootikumideks siiski aineid, mida inimesed kasutavad joobe või naudingu saamiseks, aga mis on seadusega keelatud ning tervisele ohtlikud. Narkootikumid võivad olla kas looduslikku päritolu (näiteks kanep) või tehakse neid keemiliselt (näiteks LSD). 46.
Narkootikumid Kõik narkootikumid tekitavad sõltuvust ehk soovi saada uimastit üha uuesti. Vaimne sõltuvus - narkootikumi mõju kadumist tekib inimesel varem või hiljem vastupandamatu tung võtta seda uuesti. Enamasti ei suudeta sellele tahtmisele vastu seista ja hangitaksegi uus kogus. Füüsiline sõltuvus - inimese keha on narkootikumide kasutamisega harjunud ning vajab neid pidevalt. Kui sellisel inimesel jääb mingil põhjusel tavapärane kogus narkootikumi saamata, jääb ta justkui haigeks: tekivad võõrutusnähud. 47.
TÄNAN TÄHELEPANU EEST 47 Recommended


Segasööda käitlemise ja märgistamise nõuded – Riigi Teataja
Segasööda käitlemise ja märgistamise nõuded
Segasööda käitlemise ja märgistamise nõuded1
Vastu võetud 16.08.2007 nr 118
RTL 2007, 67, 1186
jõustumine 27.08.2007
1.07.2009 nr 70 (RTL 2009, 54, 792) 26.08.2009
Määrus kehtestatakse «Söödaseaduse» § 10 alusel.
§ 1. Loomset proteiini sisaldava segasööda käitlemise nõuded
«Söödaseaduse» § 6 lõikes 7 nimetatud loomset proteiini sisaldavat segasööta käideldakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (EÜT L 147, 31.05.2001, lk 1–40), IV lisas sätestatud nõuete kohaselt.
§ 2. Segasööda turuleviimise nõuded
(1) Segasööta võib turule viia üksnes nõuetekohaselt suletud pakendis või mahutis. Pakend suletakse nii, et pakendi avamisel sulgemiskoht rikutakse ja seda pakendit ei ole võimalik uuesti kasutada. Mahuti suletakse nii, et mahuti avamisel sulgemiskoha pitseri olemasolu korral see rikutakse.
(2) Segasööta võib puistes või nõuetekohaselt sulgemata pakendis või mahutis turule viia:
1) veol segasööda tootjalt teisele segasööda tootjale;
2) veol segasööda tootjalt segasööda pakendamisega tegelevale käitlejale (edaspidi pakendaja);
3) segasööda puhul, mis koosneb teravilja- või puuviljasegust;
4) söödabrikettide või lakukivide puhul;
5) kuni 50 kg kaaluvates väikepakendites segasööda puhul, mis on mõeldud loomapidajale, kui sööt on võetud nõuetekohaselt suletud pakendist või konteinerist.
(3) Nõuetekohaselt sulgemata mahutis või puistes võib segasööta turule viia:
1) veol sööda tootjalt otse loomapidajale;
2) kuni kolmest söödamaterjalist koosneva melass-sööda puhul;
3) granuleeritud sööda puhul.
(4) Turuleviidav täiend- ja täissööt võib sisaldada söödalisandit, mis on lubatud Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu määruses (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 29–43).
(5) Söödale täiendsööda lisamise korral ei tohi söödalisandi sisaldus söödas ületada selle söödalisandi lubatud piirmäära täissöödas.
§ 3. Segasööda pakendamise nõuded
(1) Segasööta pakendatakse selleks ettenähtud ruumis. Segasööda ümberpakendamise korral pakendatakse avatud pakendist võetud sööt viivitamata ümber vajaliku suurusega pakendisse ning varustatakse see nõuetekohase märgistusega, millele kantakse andmed segasööda pakendamisega tegeleva käitleja ja pakendamise kuupäeva kohta.
(2) Pakendaja märgib pakendile segasööda kohta lisades 1–3 nimetatud kohustuslikult avaldatava teabe. Pakendamisel ei tohi ületada minimaalse säilimisaja lõpptähtpäeva. Segasööda minimaalse säilimisaja lõpptähtpäev (edaspidi minimaalne säilimisaeg) on kuupäev, milleni säilivad selle sööda eriomadused nõuetekohastes ladustamistingimustes.
(3) Minimaalse säilimisaja ületanud sellise segasööda turustamise korral, mille märgistusel on avaldatud tekst «parim enne» ja kuupäev, teavitatakse sellest sööda käitlejat. Selline sööt eraldatakse nõuetekohasest söödast ning sööda müügikohas pannakse välja asjakohane teave.
(4) Minimaalse säilimisaja ületanud sellise segasööda käitlemine, sealhulgas pakendamine, mille märgistusel on avaldatud tekst «kasutada enne» ja kuupäev, on keelatud. Selline segasööt kõrvaldatakse ringlusest.
§ 4. Segasööda märgistamise nõuded
(1) Segasööda märgistamisel avaldatakse segasööda pakendil püsikindlalt, kustumatult ja loetavalt ühtse märgistusena või pakendamata segasöödaga kaasasoleval eraldi dokumendil lisades 1–3 nimetatud kohustuslikult avaldatav teave. Sööda pakendil või pakendamata söödaga eraldi kaasasoleval dokumendil võib lisaks avaldada lisades 1–3 nimetatud vabatahtlikult avaldatava teabe.
(2) Segasööda kohta on lubatud avaldada lisades 1–3 nimetamata teavet, kui see teave:
1) on avaldatud eraldi lisades 1–3 nimetatud teabest;
2) on tõendatav;
3) on avaldatud eksitust vältival moel;
4) ei omista söödale omadusi, mida sellel ei ole;
5) ei sisalda reklaami.
(3) Segasööt, mis on ka erisööt, märgistatakse lisaks erisööda märgistamise nõuete kohaselt. Erisöödamaterjali sisaldav segasööt märgistatakse lisaks erisöödamaterjali märgistamise nõuete kohaselt.
(4) Lemmikloomasööda, välja arvatud kassi- ja koerasööda märgistamisel võib nimetuste «täissööt» ja «täiendsööt» asemel kasutada nimetust «segasööt».
(5) Segasööda minimaalse säilimisaja, netokoguse, partii numbri ja ettevõtte tunnustamise numbri või registreerimisnumbri võib avaldada väljaspool märgistust, kui selle avaldamise koht on märgistusel nimetatud.
§ 5. Segasööda koostise kohta avaldatav teave
(1) Segasööda koostise kohta andmete avaldamise korral võib söödamaterjali tegeliku sisalduse ja märgistusel avaldatud sisalduse erinevus olla kuni 15%.
(2) Lisaks § 4 lõikes 1 viidatud andmetele avaldatakse «Söödaseaduse» § 6 lõikes 7 nimetatud loomset proteiini sisaldava segasööda märgistusel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisas sätestatud nõuete kohane teave.
(3) Lemmikloomasööda märgistusel võib segasööda koostisse kuuluva söödamaterjali nimetuse asemel avaldada söödamaterjali rühma nimetuse lisa 5 kohaselt.
(4) Kuni kolmest söödamaterjalist koosneva segasööda kohta, milles sisalduvad söödamaterjalid on loetletud märgistusel, ei ole kohustuslik avaldada lisa 1 punktides 2 ja 3 nimetatud teavet.
(5) Geneetiliselt muundatud organisme sisaldav, neist koosnev või neist toodetud segasööt märgistatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 1–23) artiklis 25 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist ning geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24–28), artiklites 4 ja 5 sätestatud nõuete kohaselt.
§ 6. Söödalisandit sisaldava segasööda märgistamise nõuded
Söödalisandit sisaldav segasööt märgistatakse §-de 4 ja 5 ning lisade 1–5 nõuete kohaselt.
§ 7. Segasööda analüütiliste koostisosade kohta andmete avaldamine
(1) Andmed segasööda analüütiliste koostisosade sisalduse kohta avaldatakse märgistusel segasööda massi suhtes, kui selles määruses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Andmed segasööda niiskusesisalduse kohta avaldatakse, kui see ületab:
1) 7% täispiimaasendajas ja segasöödas, mille piimatootesisaldus ületab 40%;
2) 5% mineraalsöödas, mis ei sisalda orgaanilisi aineid;
3) 10% mineraalsöödas, mis sisaldab orgaanilisi aineid;
4) 14% muus segasöödas.
(3) Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus riisi kõrvalsaadustest koosnevas segasöödas võib olla kuni 3,3% segasööda kuivaine massist ja muus segasöödas 2,2% segasööda kuivaine massist.
(4) Andmed soolhappes lahustumatu tuha sisalduse kohta segasöödas avaldatakse, kui see ületab 2,2% segasööda kuivaine massist:
1) lubatud mineraalseid sideaineid sisaldava segasööda puhul;
2) mineraalsööda puhul;
3) rohkem kui 50% suhkrupeedi liistakuid või suhkrupeedipulpi sisaldava segasööda puhul;
4) rohkem kui 15% kalajahu sisaldava kalasööda puhul.
(5) Andmed soolhappes lahustumatu tuha sisalduse kohta segasöödas võib avaldada, kui selle sisaldus segasööda kuivaine massist on väiksem lõigetes 3 ja 4 nimetatud piirmääradest.
(6) Andmed rauasisalduse kohta täispiimaasendajas avaldatakse, arvestades, et kuni 70 kilogrammi kaaluvale noorveisele mõeldud täispiimaasendaja peab 12%-lise niiskusesisaldusega täissöödas sisaldama rauda vähemalt 30 mg/kg.
(7) Andmeid täisterasegu analüütiliste koostisosade sisalduse kohta lisa 2 kohaselt ei ole kohustuslik avaldada.
§ 8. Segasööda energeetilise väärtuse arvutamine ja avaldamine
(1) Segasööda energeetiline väärtus arvutatakse laboratoorsetel analüüsidel põhinevate energeetilise väärtuse arvutuste või vajaduse korral soovituslike söötmisnormide ja söödamaterjalide toitainesisalduse tabelite kohaselt.
(2) Kodulindude söötmiseks kasutatava segasööda energeetiline väärtus arvutatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 152/2009, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks (ELT L 54, 26.02.2009, lk 1–130), artikli 4 kohaselt.
[RTL 2009, 54, 792 – jõust. 26.08.2009]
(3) Segasööda energeetiline väärtus avaldatakse lisa 2 kohaselt.
§ 9. Lubatavad erinevused segasööda analüütiliste koostisosade avaldamisel
(1) Põllumajanduslooma söötmiseks kasutatava segasööda koostises lubatakse erinevusi kontrollimisel saadud tegelikku koostist iseloomustava teabe ja märgistusel avaldatud teabe vahel, kui segasööda koostisse kuuluva analüütilise koostisosa sisaldus on märgistusel avaldatud sisaldusest väiksem, järgmiselt:
1) toorproteiini puhul 2 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 20%; 10% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 10% ja väiksem kui 20%; ning 1 ühik, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 10%;
2) üldsuhkru puhul 2 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 20%; 10% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 10% ja väiksem kui 20%; ning 1 ühik, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 10%;
3) tärklise ning üldsuhkru puhul koos tärklisega 2,5 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 25%; 10% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 10% ja väiksem kui 25%; ning 1 ühik, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 10%;
4) toorõli ja -rasva puhul 1,5 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 15%; 10% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 8% ja väiksem kui 15%; ning 0,8 ühikut, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 8%;
5) naatriumi, kaaliumi ja magneesiumi puhul 1,5 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 15%; 10% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 7,5% ja väiksem kui 15%; 0,75 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 5% ja väiksem kui 7,5%; 15% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 0,7% ja väiksem kui 5%; ning 0,1 ühikut, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 0,7%;
6) üldfosfori ja kaltsiumi puhul 1,2 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 16%; 7,5% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 12% ja väiksem kui 16%; 0,9 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 6% ja väiksem kui 12%; 15% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 1% ja väiksem kui 6%; ning 0,15 ühikut, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 1%;
7) metioniini, lüsiini ja treoniini puhul 15% avaldatud sisaldusest;
8) tsüstiini ja trüptofaani puhul 20% avaldatud sisaldusest;
9) toortuha puhul 3 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 10%; 30% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 5% ja väiksem kui 10%; ning 1,5 ühikut, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 5%;
10) toorkiu puhul 5,4 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 12%; 45% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 6% ja väiksem kui 12%; ning 2,7 ühikut, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 6%.
(2) Põllumajanduslooma söötmiseks kasutatava segasööda koostises lubatakse erinevusi kontrollimisel saadud tegelikku koostist iseloomustava teabe ja märgistusel avaldatud teabe vahel, kui segasööda koostisse kuuluva analüütilise koostisosa tegelik sisaldus on märgistusel avaldatud sisaldusest suurem, järgmiselt:
1) niiskuse puhul 1 ühik, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 10%; 10% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 5% ja väiksem kui 10%; ning 0,5 ühikut, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 5%;
2) toortuha puhul 1 ühik, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 10%; 10% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 5% ja väiksem kui 10%; ning 0,5 ühikut, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 5%;
3) toorkiu puhul 1,8 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 12%; 15% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 6% ja väiksem kui 12%; ning 0,9 ühikut, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 6%;
4) soolhappes lahustumatu tuha puhul 1 ühik, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 10%; 10% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 4% ja väiksem kui 10%; ning 0,4 ühikut, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 4%;
5) toorproteiini puhul 4 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 20%; 20% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 10% ja väiksem kui 20%; ning 2 ühikut, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 10%;
6) üldsuhkru ja tärklise puhul 5 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 25%; 20% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 10% ja väiksem kui 25%; ning 2 ühikut, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 10%;
7) toorõli ja -rasva puhul 3 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 15%; 20% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 8% ja väiksem kui 15%; ning 1,6 ühikut, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 8%;
8) kaaliumi ja magneesiumi puhul 4,5 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 15%; 30% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 7,5% ja väiksem kui 15%; 2,25 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 5% ja väiksem kui 7,5%; 45% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 0,7% ja väiksem kui 5%; ning 0,3 ühikut, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 0,7%;
9) üldfosfori ja kaltsiumi puhul 3,6 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 16%; 22,5% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 12% ja väiksem kui 16%; 2,7 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 6% ja väiksem kui 12%; 45% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 1% ja väiksem kui 6%; ning 0,45 ühikut, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 1%.
(3) Lemmiklooma söötmiseks kasutatava segasööda koostises lubatakse erinevusi kontrollimisel saadud tegelikku koostist iseloomustava teabe ja märgistusel avaldatud teabe vahel, kui segasööda koostisse kuuluva analüütilise koostisosa tegelik sisaldus on avaldatud sisaldusest väiksem, järgmiselt:
1) toorproteiini puhul 3,2 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 20%; 16% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 12,5% ja väiksem kui 20%; 2 ühikut, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 12,5%;
2) toorõli ja -rasva puhul 2,5 ühikut avaldatud sisaldusest;
3) toortuha puhul 4,5 ühikut avaldatud sisaldusest;
4) toorkiu puhul 3 ühikut avaldatud sisaldusest.
(4) Lemmiklooma söötmiseks kasutatava segasööda koostises lubatakse erinevusi kontrollimisel saadud tegelikku koostist iseloomustava teabe ja märgistusel avaldatud teabe vahel, kui segasööda koostisse kuuluva analüütilise koostisosa tegelik sisaldus on avaldatud sisaldusest suurem, järgmiselt:
1) niiskuse puhul 3 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 40%; 7,5% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 20% ja väiksem kui 40%; ning 1,5 ühikut, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 20%;
2) toortuha puhul 1,5 ühikut avaldatud sisaldusest;
3) toorkiu puhul 1 ühik avaldatud sisaldusest;
4) toorproteiini puhul 6,4 ühikut, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 20%; 32% avaldatud sisaldusest, kui avaldatud sisaldus on vähemalt 12,5% ja väiksem kui 20%; ning 4 ühikut, kui avaldatud sisaldus on väiksem kui 12,5%;
5) toorõli ja -rasva puhul 2,5 ühikut avaldatud sisaldusest.
(2) Enne selle määruse jõustumist ja põllumajandusministri 4. aprilli 2005. a määruses nr 38 «Nõuded segasööda ringlusse lubamisel ja märgistamisel» sätestatud nõuete kohaselt märgistatud segasööta võib käidelda kuni nimetatud sööda varude lõppemiseni.
1 Nõukogu direktiiv 79/373/EMÜ segasööda turustamise kohta (EÜT L 86, 06.04.1979, lk 30–37), muudetud direktiividega 86/354/EMÜ (EÜT L 212, 02.08.1986, lk 27–32), 90/44/EMÜ (EÜT L 27, 31.01.1990, lk 35–44), 93/74/EMÜ (EÜT L 237, 22.09.1993, lk 23–27), 96/24/EÜ (EÜT L 125, 23.05.1996, lk 33–34), 97/47/EÜ (EÜT L 211, 05.08.1997, lk 45–47), 98/87/EÜ (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 43–44), 1999/61/EÜ (EÜT L 162, 26.06.1999, lk 67–68), 2000/16/EÜ (EÜT L 105, 03.05.2000, lk 36–38), 2002/2/EÜ (EÜT L 63, 06.03.2002, lk 23–25) ning määrustega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.05.2003, lk 36–62), (EÜ) nr 219/2009 (ELT L 87, 31.03.2009, lk 109–154); komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ, millega lubatakse teatavatel juhtudel turustada segasööta pitseerimata pakendites või mahutites (EÜT L 126, 21.05.1980, lk 14), muudetud direktiiviga 98/67/EÜ (EÜT L 261, 24.09.1998, lk 10–31); komisjoni direktiiv 82/475/EMÜ, millega sätestatakse koostisosade kategooriad, mida lubatakse kasutada lemmikloomade segatoidu märgistamisel (EÜT L 213, 21.07.1982, lk 27–28), muudetud direktiividega 91/334/EMÜ (EÜT L 184, 10.07.1991, lk 27) ja 98/67/EÜ (EÜT L 261, 24.09.1998, lk 10–31).


Relvaseaduse muudatusettepanekud | Eesti Jahimeeste Selts
Määratlemata Relvaseaduse muudatusettepanekud
Siseministeeriumis hakatakse peagi arutama relvaseaduse muutmist, mistõttu palus EJS jahimeestel esitada muudatusettepanekuid.
Relvaseaduse muutmise ettepanekud on järgmised.
Muudatusettepanek nr 1:
Muudatusettepaneku pealkiri:
§ 54. Relva ja laskemoona edasitoimetamine- muutmine
Muudatusettepaneku kirjeldus:
(3) Relva ja laskemoona saatmine posti teel on keelatud.- Tühistamine
Antud punkti alusel on piiratud relva ja laskemoona edasi toimetamine posti/kulleri teel.
Olukord pärast muudatust ja mis on parem:
Seaduse kohaldamine võrdeliseks teiste EU liikmesriikidega, suurenev valikuvõimalus relva ja laskemoona turul, konkurentsist tingitud hinna konfiguratsioonid kohalikul turul.
Muudatuse põhjendus (miks muudatust on vaja):
Isikud kes soovivad osta relvi või laskemoona teistest EU riikidest (nä. Saksamaa) peavad arvestama kõrgemate soetamiskuludega. Seoses sellega on konkurentsieelis Eesti maaletoojatel hinnakujundusel ning piiratud valikuvõimalus tarbijal.
(Kust info tuli; kas muudatusega on kiire ja miks; kontaktid, kellelt infot küsida jne)
Olemas soovijad, kes soovivad tellida relva või laskemoona nt. www.egun.de , kuid täna ei ole see võimalik piirava seaduse läbi.
Muudatusettepanek nr 2:
1) § 54. Relva ja laskemoona edasitoimetamine
(3) Relva ja laskemoona saatmine posti teel on lubatud.
2) § 46. Füüsilise ja juriidilise isiku relva ja laskemoona hoidmine
1) kuni 100 püstoli- või revolvripadrunit relva kohta;
3) § 46. Füüsilise ja juriidilise isiku relva ja laskemoona hoidmine
51)1001 kuni 10 000 sporditulirelva padrunit tingimusel, et hoiutingimused vastavad relvahoidla hoiutingimustele;
8) kuni 100 padrunit iga vintraudse turvalisuse tagamise tulirelva kohta;
9) kuni 100 padrunit iga sileraudse turvalisuse tagamise tulirelva kohta.
4) § 87. Laskemoona müük lasketiirus ja laskepaigas.
1) Täiendada paragrahvi, et relvi ja laskemoona võib Eesti piires edasi toimetada kullerfirmad, kes täidavad selleks sätestatud tingimusi.
2) Täpsustada olemasolevat regulatsiooni.
3) Täiendada laskemoona hoidmise kogust füüsilistel isikutel.
4) Täiendada laskemoonamüügi paragrahvi laskepaigas müügi lisamisega.
1) Hetkel võimalus puudub.
2) Kehtiv regulatsioon ei võimalda erineva kaliibriga püstolitele ja revolvritele soetada laskemoona kuna laskemoon nendele relvadele on paljudel tootjetel 50 padruni kaupa. Kui isikul on kolm erikaliibrilist püstolit vüi revolvrit siis ta ei saa neile korraga soetada laskemoona.
3) Kehtivas Relvaseaduses vastav regulatsioon puudub.
4) Kehtiv Relvaseaduse redaktsioon ei võimalda laskemoona tegevusluba omaval ettevõttel tegeleda laskemoona müügiga laskepaigas.
1) Tekib võimalus väikestes kogustes transportida relvi ja laskemoona era- ja juriidiliste isikute vahel. Relvaomanikest eraisikud saavad planeerida oma aega otstarbekamalt, et mitte käia kindlatel päevadel ja kellaaegadel omale laskemoona soetamast. Sama ka juriidilised isikud.
2) Võimaldab relvaomanikul käituda seadusekuulekalt.
3) Täiendada seadust puuduva regulatsiooniga ning vältida tulevikus mitmeti tõlgendamise võimalusi.
4) Laskemoona müügi võimalusega laskepaikades (laskevõistlused ja treeningud) tekib laskespordi harrastajatel võimalus soetada laskemoona võitlustel ja treeningutel. Laskemoona müüatel aga tekib müügivõimalus otse vastavale sihtgrupile kohapeal.
1) Hetkel peavad hajaasustuses elavad füüsilisest isikud, kes on relvaloa omanikud omale laskemoona soetamiseks spetsiaalselt sõitma vastavasse asulasse kus on relva- või jahitarvete kauplus. Selleks ta peab valima sellise aja, mis sobib talle ning millal on pood avatud. Lubades väikestes kogustes laskemoona ja relvade transporti kullerfirmade kaudu säästame nii keskkonada kui ka inimeste aega.
2) Täpsustada regulatsioon.
3) Regulatsiooni selgus ning mitmeti tõlgendamise võimaluse ennetamine.
4) Regulatsiooni selgus ning mitmeti tõlgendamise võimaluse ennetamine.
Sõnastuse ettepanek:
1) § 54 (3) Relva ja laskemoona saatmine posti teel on lubatud. Nõuded relvade ja laskemoona saatmiseks posti teel kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
2) § 46 (5) 1) kuni 100 püstoli- või revolvripadrunit relva kohta;
3) § 46 (5) 51)1001 kuni 10 000 sporditulirelva padrunit tingimusel, et hoiutingimused vastavad relvahoidla hoiutingimustele;
4) § 87. Laskemoona müük lasketiirus ja laskepaigas
(1) Laskemoona võib lasketiirus ja laskepaigas müüa isik, kellel on tegevusluba laskemoona müügiks.
Muudatusettepanek nr 3:
Relvaluba ja müügitehing
Kodanik taotleb relvaluba, talle antakse õigus omada tulirelva, saab relvaloa ja selle number ei muutu kunagi vaid jääb alati samaks.
Mul on mitu erinevat relva ühe relvaloa peal. Müües ära ühe relva, saan uue relvaloa uue numbriga. Koheselt on kehtetud pere teiste liikmete paraleelrelvaload (nendele relvadele mida ei müüda) ja vajavad ka need uuesti tegemist. Miks ja kas ei võiks säilida esmane relvaloa number? Miks peab alati uus number olema? Nagunii ei anta seda numbrikombinatsiooni kunagi uuesti kellelegi teisele.
Peale relvamüügi tehingut ei pea ümber vahetama paraleelrelvalube ainult selle pärast , et relva omanikul on uue numbriga relvaluba.
Mõttetu aja ja rahakulutamine, mis ei parenda mingit olukorda ega muuda tegelikult mitte midagi.Riigil on võimalus pelgalt riigilõivu koguda.
Siduda konkreetne relvaloa number isikuga / isikukoodiga kogu relva omamise ajaks.
Muudatusettepanek nr 4:
Helisummuti kasutamine jahitulirelval.
Lubada kasutada helisummutit jahitulirelval jahipidamiseks.
Helisummuti kasutamine tulirelval jahipidamiseks ei ole lubatud.
Helisummuti kasutamine tulirelval jahipidamiseks oleks lubatud.
Vähendada lasust tekkivat müra.
Lasust tekkiva müra vähendamine säästab laskja enda, jahikaaslaste ja jahikoerte kõrvakuulmist.
Samuti häirib see vähem ümbritsevat keskkonda, teisi loomi ja ümberkaudseid elanikke.
Summuti kasutamine vähendab relva tagasilööki, mis parendab lasketäpsust.
Helisummuti on tulirelvaga tulistamisel tekkiva heli summutamiseks ettenähtud seade. Helisummuti omandamise õiguse annab relvaluba, millele on kantud sporditulirelv ja/või jahitulirelv. Helisummutit on lubatud omada ja vallata sporditulirelva kasutamise eesmärgil lasketiirus ning jahitulirelva kasutamise eesmärgil jahipidamiseks.
Vastuslausena 13.08.2015 nr 1-7/484-2 Siseministeerumi poolt summuti kasutamise mittelubamise põhjendustele:
• Helisummutite lubamine jahipidamiseks ei suurenda märkimisväärselt ebaseadusliku jahipidamise riske ja ebaseaduslike summutite osakaalu ühiskonnas. Valdav osa summutitest, mida soovitakse jahipidamiseks kasutada, on täna tsiviilkäibes olemas – neid lihtsalt ei kasutata jahipidamiseks.
• Helisummuti mittelubamine inimeste turvalisuse aspektist ei pea paika. Helisummuti ei vähenda jahitulirelva poolt tekitatud heli sellisel määral, et seda üldse kuulda ei oleks. Ning olenemata helis tugevusest on lasku kuuldes juba hilja sest kuuli lennukiirus ületab helikiirust 2-3 kordselt.
• Tänase seisuga tuleks Siseministeeriumil ikkagi nõustuda, et helisummutid leiavad mujal riikides jahipidamises ühe laiemat kasutust. Mõnel juhul on see lausa kohustuslik.
Muudatusettepanek nr 5:
Lubatud sütikute koguse suurendamine.
Lubada hoida füüsilisel isikul kuni 10 000 sütikut.
7) kuni 1000 sütikut
Hetkel lubatud sütikute kogus on väga väike, eriti juhul kui tegeletakse laskespordiga ja laetakse oma padrunid ise. 1000 sütikust ei jätku hooajal isegi kuu aja varudeks. Samuti sisaldavad mõned müüdavad karbid juba rohkem, kui 1000 sütikut. Kui arvestada lubatud püssirohukogust, siis olenevalt kaliibrist saab selle kogusega laadida kuni 1500-20 000 padrunit. See eeldaks kuni 20x eraldi poes sütikute järel käimist, mis ei ole mõistlik.
Lihtsustaks oluliselt ise laadivate sportlaskurite aja ja rahakulu. Arvesse tuleks võtta ka seda, et vastava alaga tegelevaid kauplusi ei ole just palju ning kõik ise padrunite laadimisega tegelevaid inimesi ei ela Tallinnas.
7) kuni 10000 sütikut
Muudatusettepanek nr 6:
Jätta praegusest eelnõust välja planeeritav kohustus läbima 16-tunnist esmaabikoolitust relvaloa saamiseks.
Hetkel plaanitav muudatusettepanek sätestab:
24) paragrahvi 35 lõiget 2 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
6) dokumendi, mis tõendab vähemalt sellise 16-tunnise esmaabikoolituse läbimist, mille on läbi viinud tervishoiutöötaja, kes on läbinud esmaabiõpetajate koolituskursuse ja omab sellekohast tunnistust.“
Olukord pärast sellist muudatus ei parendaks tänast olukorda kuidagi.
• Relvalubadega tehakse toimingid igapäevaselt. Arvan, et pärast sellist muudatus ei oleks kõigil relvalao taotlejatel ja vahetajatel võimalik saada vastavat koolitus piisavalt kiiresti ja soovitavas mahus.
• Esmaabi andmine ei ole kohustuslik. Ei näe põhjust, miks selline koolitus peaks olema kohustuslik.
Jätta see muudatus eelnõust välja.
Muudatusettepanek nr 7:
Relvaloa vajalikkuse põhjendamine.
Jätta eelnõust välja planeeritav igakordse relvaloa või soetada soovitava relva vajalikkuse põhjendamise nõue.
Praegune eelnõu sätestab mitmes punktis põhjendamise nõuet:
22) paragrahvi 35 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Soetamisloa või relvaloa saamiseks on taotleja kohustatud esitama:
1) kirjaliku avalduse, põhjendades selles relvaloa või soetada soovitava relva vajalikkust ning märkides soetada soovitava relva otstarbe, margi või liigi või konkreetse relva ja selle omaniku, kui tegemist on paralleelrelvaloa taotlemisega;
29) paragrahvi 36 lõiget 4 täiendatakse punktidega 4–6 järgmises sõnastuses:
Peale käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aluste võib loa andja keelduda soetamisloa ja relvaloa andmisest:
4) isikule, kelle suhtes on põhjendatud kahtlus, et ta võib ohustada Eesti Vabariigi julgeolekut;
5) isikule, keda on karistatud korduvalt toimepandud süüteo eest ja kelle karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud;
6) isikule, kelle avaldus soetamisloa või relvaloa saamiseks ei ole põhjendatud.
34) Politsei- ja Piirivalveamet võib tunnistada soetamisloa või relvaloa kehtetuks, kui loa omaja suhtes on põhjendatud kahtlus, et tema relvaloa või relva vajalikkus ei ole põhjendatud.“
Millised on need kriteeriumid, mille alusel ametnik otsustab, kas taotlus on piisavalt põhjendatud või mitte? Need tuleks eelnevalt nii ühiskonna kui ka relvadega kokku puutuvate huvigruppidega läbi arutada. Olemasoleva relva taaskordse põhjendamise nõue relvaloa pikendamisel on kindlasti üle reageerimine.
Muudatusettepanek nr 8:
Füüsilise isiku laskemoona hoidmine
Suurendada füüsilise isiku poolt hoitava laskemoona kogust jahirelvade kohta.
4) kuni 300 padrunit iga sileraudse jahitulirelva kohta.
3) kuni 1000 padrunit iga vintraudse jahitulirelva kohta;
4) kuni 1000 padrunit iga sileraudse jahitulirelva kohta
Kuna paljud jahimehed tegelevad jahilaskmisega ja kasutavad harjutamiseks ja võistlemiseks jahitulirelva. Praegune seadus sunnib jahitulirelva omanikke jooksma poe ja tiiru vahet. Tegelikult pole tänases Eestis enam mingisugust mõtet hoitava laskemoona kogust piirata(ka Soomes sellist piirangut pole). Samuti ei soovi jahimehed oma relvi üldiselt spordirelvana registreerida, kuna sellega kaasnevad jälle igasugused kohustused(rahalised, spordiorganisatsiooni kuulumine jne.) Lisaks piiravad jahimeeste laskemoona kogust hoiutingimused.
Kui inimene raiskab oma raha ja aega, on võimalik sama relv registreerida sporditulirelvana.
Kas sporditulirelva omanik on kuidagi ohutum tegelane kui jahitulirelva omanik?
4) kuni 1000 padrunit iga sileraudse jahitulirelva kohta.
Eelmine luguMuhusse pole seakatk veel jõudnud
Järgmine luguAjakirja Eesti Jahimees toimkonna koosolek


Nõo valla jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Nõo valla jäätmehoolduseeskiri
Nõo valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord
§ 26 Teenustasu
§ 36 Keskkonnareostuse likvideerimine
§ 37 Järelevalve ja vastutus
RT IV, 15.04.2016, 33
Vastu võetud 20.01.2011 nr 25
RT IV, 14.03.2013, 34
jõustumine 25.01.2011
24.03.2016 RT IV, 15.04.2016, 2 01.09.2016
Määrus antakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 365 ja Jäätmeseaduse § 71 lõigete 1 ja 2 alusel, arvestades Keskkonnaameti 07.01.2011 laekunud arvamust ning tuginedes Nõo Vallavalitsuse ja Nõo Vallavolikogu majanduskomisjoni ettepanekutele Nõo valla jäätmehoolduseeskirja kehtestamiseks.
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestatakse eesmärgiga säilitada Nõo vallas (edaspidi vald) puhas ja tervislik elukeskkond, rakendada jäätmeseaduse ja pakendiseaduse ning nende rakendusaktide nõuded, vähendada jäätmete koguseid ning soodustada jäätmete taaskasutamist.
(2) Eeskiri määrab kindlaks jäätmehoolduse üldnõuded, korraldatud jäätmeveo korra, ehitus-, remondi- ja lammutustöödel tekkivate jäätmete (edaspidi ehitusjäätmed) ning tervishoiu-, hoolekande- ja veterinaarteenuse osutamisel tekkivate jäätmete (edaspidi tervishoiujäätmed) käitlemise korra valla haldusterritooriumil ja on kohustuslik kõikidele juriidilistele ning füüsilistele isikutele, kes tegutsevad, elavad või viibivad Nõo valla haldusterritooriumil.
(1) Jäätmehooldust vallas korraldab ning teostab järelevalvet Nõo Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) vastavalt oma pädevusele.
(4) Jäätmeid tuleb koguda liigiti, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses. Olmejäätmete sortimisel tekkekohas tuleb liigiti koguda vähemalt järgmised jäätmeliigid vastavalt Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud jäätmenimistu (edaspidi jäätmenimistu) jäätmeliikide või alajaotiste koodidele:
13) käesolevas lõikes nimetamata ohtlikud jäätmed (jäätmenimistu alajaotises 20 01 tärniga "*" tähistatud jäätmed) ning olmes tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad või nendega saastunud pakendid jäätmekoodiga 15 01 10*.
[RT IV, 15.04.2016, 2 - jõust. 01.09.2016]
(6) Üldkasutatavatesse kohtadesse (pargid, parklad, matkarajad, puhkekohad, ühissõidukite peatuskohad jm) paigutab jäätmete kogumismahutid territooriumi haldaja. Neisse kogumismahutitesse tohib panna ainult üldkasutatavates kohtades tekkinud olmejäätmeid.
(2) Territooriumil, mille jäätmetekkekohaks on vähem kui 10 korteriga elamu või kui korterelamus on projektijärgne ahiküte või tahkekütusega katel, peab paberit ja kartongi koguma eraldi, viies nimetatud jäätmed selleks ette nähtud kogumispunkti või põletades kiletamata paberi ja kartongi küttekoldes.
(4) Võimaluse korral ja kui see osutub otstarbekaks, tuleb paberit ja kartongi koguda eraldi ka väiksema jäätmetekkega kinnistutel, viies nimetatud jäätmed selleks ette nähtud kogumispunkti või põletades need küttekoldes.
(3) Territooriumil, mille jäätmetekkekohaks on 10 ja enama korteriga elamu, peab olema pakendijäätmete mahuti.
(4) Juhul, kui mingil põhjusel ei ole võimalik korraldada pakendite ja pakendijäätmete vastuvõtmist oma kinnistu või teenindusmaa piires, võib nende, välja arvatud tagatisrahaga pakendid, vastuvõtmise erandina korraldada kinnistu või teenindusmaa vahetus naabruses vallavalitsuse loal ja tingimustel.
(6) Juriidilised isikud korraldavad pakendite ja pakendijäätmete kogumiseks mõeldud kogumismahutite paigaldamise ise.
(7) [Kehtetu - RT IV, 15.04.2016, 2 - jõust. 01.09.2016]
(8) [Kehtetu - RT IV, 15.04.2016, 2 - jõust. 01.09.2016]
(1) Suurjäätmed on olmejäätmete tekkevaldkonda kuuluvad jäätmenimistu koodinumbriga 200307 tähistatud tavajäätmed, mis oma kuju või suuruse tõttu ei mahu jäätmete kogumismahutisse. Suurjäätmed on näiteks diivanid, lauad, toolid, kapid, kardinapuud, vaibad, madratsid jms. Suurjäätmete hulka ei kuulu probleemtooted ja muud tootjavastutusega hõlmatud jäätmed.
1) 80, 120, 140, 240, 360, 600, 660, 800, 1100 liitriseid kaanega ning haaratavaid väikekonteinereid, mida on võimalik tõstemehhanismiga tühjendada prügi kokkupressivatesse jäätmeveokitesse;
(5) Kuni 800liitrised mahutid tuleb paigutada neid tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatumiskohast üldjuhul kaugemal kui 4m.
(6) Suuremad kui 800liitrised konteinerid paigutatakse jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, millele on tagatud jäätmeveoki vahetu juurdepääs konteineri tühjendusküljelt.
(2) Olmejäätmete regulaarne äravedu peab toimuma vähemalt:
2) üks kord kaheteistkümne nädala jooksul valla üldplaneeringuga määratud hajaasustusalal;
3) üks kord kaheteistkümne nädala jooksul valla üldplaneeringuga määratud tiheasustusalal biojäätmete kompostimise korral jäätmetekkekohas, kui jäätmevaldaja on vallavalitsusele vastava nõuetekohase taotluse esitanud ning vallavalitsus, olles vajadusel asjaolud kohapeal kontrollinud, on vastava nõusoleku andnud. Taotluse vorm kehtestatakse vallavalitsuse määrusega.
Nõo valla haldusterritoorium moodustab ühe jäätmeveopiirkonna, kus korraldatakse regulaarne paragrahvis 16 toodud jäätmete kogumine ja vedu, mida teostab üks, selleks kontsessiooni omav ettevõtja.
(1) Teenuste kontsessiooni andjaks (edaspidi Kontsessiooni andja) on Nõo Vallavalitsus.
(9) Jäätmekäitluslepingu mittesõlmimisel juhinduvad Kontsessionäär ja jäätmevaldaja vastastikuste õiguste ja kohustuste kindlaksmääramisel korraldatud jäätmevedu reguleerivatest õigusaktidest. Pärast kahe kuu möödumist korraldatud jäätmeveoga liitumisest esitab Kontsessionäär miinimumpaketi alusel vähemalt kord kvartalis arved jäätmevaldajale, kes ei ole saanud vabastust korraldatud jäätmeveost. Käesolevas korras nimetatakse miinimumpaketiks vähimat jäätmemahuti suurust ja tühjendamissagedust tiheasustusalalt vähemalt üks kord nelja nädala jooksul või hajaasustusalalt vähemalt üks kord kaheteistkümne nädala jooksul.
(5) Korraldatud jäätmeveoga ajutiselt mitteliitunuks loetud olmejäätmete valdaja esitab üks kord aastas hiljemalt 20. jaanuariks vallavalitsusele kirjaliku kinnituse, et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud.
1) olmejäätmete valdaja ei esita õigeaegselt käesoleva paragrahvi lõikes 5 esitatud kinnitust või selles on esitatud valeandmeid;
2) hajaasustuses 120 liitrit;
§ 26. Teenustasu
Jäätmeveo teenustasu vähemalt esimese aasta hind kujuneb parima pakkumise teinud ettevõtte 1 m3 hinna ümberarvutusest konkreetse jäätmevaldaja jäätmemahuti suurusele.
Saastetasu määra muutus ei muuda jäätmeveo teenustasu hinda kontsessiooni perioodil.
(1) Korraldatud jäätmeveo teenustasu muudetakse kord aastas 1. jaanuaril, võttes aluseks kontsessiooni perioodi eelneval aastal kehtinud teenustasu. Jäätmete äraveo teenustasu iga-aastasel muutmisel kasutatakse Eesti Jäätmekäitlejate Liidu (EJKL) poolt äratoodud ettepanekuid ja muutuvkulude osakaalusid. Kulude osakaalud: palgakulu 25%, kütusekulu 20%.
(2) Palgakulude muutumise arvestamiseks kasutatakse Eesti Statistikaameti andmeid Eesti keskmise brutopalga kohta.
(3) Kütusekulu muutumise arvestamiseks kasutatakse Eesti Statoili diiselkütte postihinda.
(4) Palgakulu arvestamiseks fikseeritakse Eesti keskmine brutopalk Statistikaameti andmetel jäätmeveo kontsessiooni algusele eelneva kvartali kohta, kuid mitte vähem kui 2 kuud enne Kontsessiooni kehtima hakkamist.
(5) Palgakulust tulenev hinna muutumine arvestatakse alljärgneva valemi alusel:
PKm – palgakulude muutusest tulenev summa, mis suurendab/vähendab järgneva jooksva aasta teenustasu hinda
Pu – uuele ühe aasta pikkusele perioodile eelneva kvartali Eesti keskmine brutopalk Statistikaameti andmetel
Pv – jooksvale ühe aasta pikkusele perioodile eelnenud kvartali Eesti keskmine brutopalk Statistikaameti andmetel
(6) Kütusekulust tulenev hinna muutumine arvestatakse alljärgneva valemi alusel:
KHu – diiselkütte hind Statoili tanklas 60 kalendripäeva enne uue ühe aasta pikkuse perioodi algust
KHv - diiselkütte hind Statoili tanklas 60 kalendripäeva enne lõppeva ühe aasta pikkuse perioodi algust
(7) Kontsessiooni kehtivuse perioodil saadakse iga järgneva jooksva aasta teenustasu alljärgneva valemi alusel:
TTu = TTk + PKm + KKm
PKm - palgakulude muutusest tulenev summa, mis suurendab/vähendab järgneva jooksva aasta teenustasu hinda
KKm - kütusekulude muutusest tulenev summa, mis suurendab/vähendab järgneva jooksva aasta teenustasu hinda
(8) Korraldatud jäätmeveo teenustasude muutmise kinnitab vallavalitsus oma korraldusega, teavitades sellest kontsessionääri vähemalt 45 kalendripäeva enne uue ühe aasta pikkuse perioodi algust.
1) jäätmeveo teenustasude muutus ja muutuse leidmise tuletuskäik vastavalt käesolevas paragrahvis lõigetes 5, 6 ja 7 toodud valemite alusel;
2) Eesti keskmise brutopalga ja diiselkütte hinna fikseerimise kuupäev.
(6) Vallavalitsusel on õigus Keskkonnaametile teha ettepanekuid Nõo valla haldusterritooriumil jäätmekäitluskoha käitamiseks ja jäätmekäitluskohas jäätmete käitlemiseks esitatud jäätmeloa taotluse kohta, sh jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuete ja vajaduse korral jäätmekäitluskoha järelhoolduse ja omaseire kava koostamise kohta.
§ 36. Keskkonnareostuse likvideerimine
(1) Ebaseaduslikult keskkonda viidud jäätmed kõrvaldab ja nendest põhjustatud keskkonnareostuse likvideerimise korraldab jäätmete ebaseaduslikult keskkonda viija (edaspidi saastaja) oma kulul Keskkonnainspektsiooni või Nõo Vallavalitsuse ettekirjutuse alusel.
(4) Kui saastunud kinnisasja omanik ei täida eelmises punktis toodud kohustust või kui saastajat ei ole võimalik kindlaks teha, korraldab jäätmete ja neist põhjustatud saaste likvideerimise saastatud kinnisasja omaniku kulul Nõo Vallavalitsus Asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
§ 37. Järelevalve ja vastutus
(2) Määrus jõustub 25. jaanuaril 2011.


Kriminaalmenetluse koodeksi, prokuratuuriseaduse, täitemenetluse seadustiku, Vabariigi Presidendi ja Vabariigi Valitsuse liikme kohtulikule vastutusele võtmise seaduse, kohtuniku staatuse seaduse, apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku, jälitustegevuse seaduse ning krediidiasutuste seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Kriminaalmenetluse koodeksi, prokuratuuriseaduse, täitemenetluse seadustiku, Vabariigi Presidendi ja Vabariigi Valitsuse liikme kohtulikule vastutusele võtmise seaduse, kohtuniku staatuse seaduse, apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku, jälitustegevuse seaduse ning krediidiasutuste seaduse muutmise seadus
RT I 2000, 35, 222
Vabariigi Presidendi 28. aprilli 2000. a otsusega nr 787
I. Kriminaalmenetluse koodeksis (ENSV Ülemnõukogu Teataja 1961, 1, 4 ja lisa; RT I 1998, 82–84, 1385; 111, 1834; 1999, 4, 53; 16, 271; 57, 595; 95, 845; 2000, 29, 170 ja 173) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
§ 1. Paragrahvi 3 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« § 3. Kriminaalmenetluse alustamise ja kuriteo avastamise kohustus
(1) Uurija ja prokurör on kohustatud kuriteo tunnuste ilmnemisel alustama oma pädevuse piires kriminaalmenetlust ning võtma tarvitusele seaduses ettenähtud abinõud kuriteosündmuse tuvastamiseks ja kuriteo toime pannud isiku kindlakstegemiseks.»
§ 2. Paragrahvi 5 lõike 1 preambul muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kriminaalmenetlust ei alustata ja kriminaalmenetlus lõpetatakse:».
§ 3. Paragrahvi 5 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kriminaalmenetlust ei alustata ja kriminaalmenetluse võib lõpetada kolmanda astme ning ettevaatamatuse tõttu toime pandud teise astme kuriteos, kui kannatanu ei soovi kriminaalasja menetlusest osa võtta leppimise tõttu. Kriminaalmenetluse lõpetamine leppimise tõttu ei ole lubatud, kui prokurör või keegi menetlusosalistest vaidleb sellele vastu. Kriminaalmenetluse alustamine või uuendamine samas kuriteos uute asjaolude ilmnemisel on lubatud, kui seda peavad vajalikuks käesoleva koodeksi §-s 1071 lg 6 tähendatud ametiisikud, prokurör või kohus.»
§ 4. Paragrahvi 22 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Järelevalvet kriminaalmenetluse alustamise ja eeluurimise seaduslikkuse üle teostavad vastavalt prokuratuuriseadusele riigi peaprokurör ning temale alluvad prokurörid.»
§ 5. Paragrahvi 361 lõikes 3 asendatakse sõnad «§ 102 lg 5» sõnadega «§ 1081 lg 7».
§ 6. Paragrahvi 40 lõikes 3 asendatakse sõnad «§-s 95 lg 1» sõnadega «§-s 391 lg 1».
§ 7. Paragrahvi 42 lõikes 1 asendatakse sõnad «kriminaalasja algatamisest» sõnadega «kriminaalmenetluse alustamisest».
§ 8. Paragrahv 67 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 67. Tõkendi kohaldamine enne süüdistuse esitamist või kiirmenetluses kahtlustatava kohtu alla andmist
(1) Erandjuhtudel võib tõkendit kohaldada ka enne süüdistuse esitamist või kiirmenetluses kahtlustatava kohtu alla andmist isiku suhtes, keda kahtlustatakse kuriteo toimepanemises. Sel juhul peab süüdistus olema esitatud või kiirmenetluses kahtlustatav kohtu alla antud hiljemalt kümne ööpäeva jooksul, arvates tõkendi kohaldamisest. Kui selle tähtaja jooksul süüdistust ei esitata või kiirmenetluses kahtlustatavat kohtu alla ei anta, siis tõkend tühistatakse, välja arvatud käesoleva paragrahvi 2. lõikes ettenähtud juhtudel.
(2) Kui tõkendina on kohaldatud vahi alla võtmist ja süüdistust ei ole esitatud või kiirmenetluses kahtlustatavat kohtu alla antud kümne ööpäeva jooksul, arvates tõkendi kohaldamisest, võib maa- või linnakohtunik tõkendit pikendada kuni kolmekümne ööpäevani. Kui ka selleks tähtajaks ei ole süüdistust esitatud või kiirmenetluses kahtlustatavat kohtu alla antud, vabastatakse kahtlustatav vahi alt.
(3) Enne süüdistuse esitamist või kiirmenetluses kahtlustatava kohtu alla andmist vahi alla võetud isikul on õigus kaevata uurija, prokuröri või maa- või linnakohtuniku tegevuse peale, anda seletusi ja avaldada taotlusi.»
§ 9. Paragrahvi 74 lõikes 1 asendatakse sõnad «riigiprokurör või tema asetäitja, samuti maa- või linnaprokurör või tema asetäitja» sõnadega «riigi peaprokurör või maakonna või linna vanemprokurör».
§ 10. Paragrahvi 89 lõikes 5 asendatakse sõna «algatada» sõnaga «alustada».
§ 11. Koodeksi teise osa pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«EELUURIMINE».
§ 12. Kaheksanda peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kaheksas peatükk
KRIMINAALMENETLUSE ALUSTAMINE».
§ 13. Paragrahvi 90 pealkirjas ja lõike 1 preambulis asendatakse sõnad «Kriminaalasja algatamise» sõnadega «Kriminaalmenetluse alustamise».
§ 14. Paragrahvi 90 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Loetletud ajenditel võib kriminaalmenetlust alustada ainult siis, kui esineb küllaldaselt andmeid, mis viitavad kuriteo tunnustele.»
§ 15. Paragrahvi 92 lõikes 1 asendatakse sõnad «kriminaalasja algatamiseks» sõnadega «kriminaalmenetluse alustamiseks».
§ 16. Paragrahv 93 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 93. Kriminaalmenetluse alustamine
(1) Kriminaalmenetlust alustab uurija või prokurör esimese uurimis- või muu menetlustoiminguga kriminaalmenetluse ajendi ja aluse olemasolu korral ning käesoleva koodeksi § 5 1. lõikes sätestatud asjaolude puudumisel.
(2) Kriminaalmenetluse alustamisel prokuröri poolt edastatakse kriminaalasja materjalid vastavalt uurimisalluvusele.
(3) Avaldus või teade mittealluvas kriminaalasjas tuleb viivitamata edasi saata alluvuse järgi, võttes samaaegselt tarvitusele vajalikud abinõud kuriteo ennetamiseks või selle tõkestamiseks.
(4) Uurija, prokurör või kohus on kohustatud kümne päeva jooksul, arvates avalduse või teate saabumisest, teatama avaldajale kriminaalmenetluse alustamisest või alustamata jätmisest.
(5) Kriminaalmenetluse alustamisel teatatakse avaldajale kriminaalmenetluse alustamise kuupäev ja kriminaalasja number.»
§ 17. Paragrahv 94 tunnistatakse kehtetuks.
§ 18. Paragrahv 96 tunnistatakse kehtetuks.
§ 19. Koodeksit täiendatakse §-ga 961 järgmises sõnastuses:
« § 961. Riiklik kriminaalmenetlusregister
(1) Riiklikusse kriminaalmenetlusregistrisse kantakse kohtueelse uurimise asutuste, prokuröride ja kohtute menetluses olevate kriminaalasjade andmed.
(2) Riikliku kriminaalmenetlusregistri asutab Vabariigi Valitsus määrusega.
(3) Justiitsminister võib anda määrusi riikliku kriminaalmenetlusregistri tegevuse korraldamiseks.»
§ 20. Paragrahv 97 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 97. Toimingud kriminaalmenetluse alustamisel
Kriminaalmenetluse alustamisel:
1) alustab uurija viivitamata eeluurimist;
2) saadab kohtunik viivitamata avalduse või teate eeluurimiseks või alustab menetlust erasüüdistusasjas.»
§ 21. Paragrahv 98 tunnistatakse kehtetuks.
§ 22. Paragrahvi 105 lõikest 4 jäetakse pärast sõnu «kohaldavad kiirmenetlust» välja sõnad «samuti algatavad kriminaalasja».
§ 23. Paragrahvi 105 lõikes 5 asendatakse sõnad «Riigiprokurör või tema asetäitja» sõnadega «Riigiprokuratuuri prokurör» ja sõnad «riigiprokuröri või tema asetäitja» sõnadega «Riigiprokuratuuri prokuröri».
§ 24. Paragrahvi 109 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks.
§ 25. Paragrahvi 111 lõikes 1 asendatakse sõnad «kriminaalasja algatamise päevast» sõnadega «esimese menetlustoimingu tegemise päevast».
§ 26. Paragrahvi 111 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Eeluurimise tähtaega võib prokurör pikendada kuni nelja kuu võrra. Eeluurimise tähtaja edasine pikendamine on lubatud vaid maakonna või linna vanemprokuröri või Riigiprokuratuuri prokuröri poolt.»
§ 27. Paragrahvi 120 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) õigus alustada kriminaalmenetlust;».
§ 28. Paragrahvi 120 lõike 2 punkt 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 12) alustab kriminaalmenetlust või lõpetab selle, kinnitab süüdistuskokkuvõtte ja seaduses ettenähtud juhul uurija määruse, saadab kriminaalasja kohtusse;».
§ 29. Paragrahv 149 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 149. Vaatluse teostamise alused
Kuriteo jälgede ja teiste asitõendite avastamise, sündmuse olustiku, samuti muude asjaolude, millel on kriminaalasjas tähtsust, väljaselgitamise ja tuvastamise eesmärgil teeb uurija sündmuskoha, paikkonna, ruumi, eseme, dokumendi või laiba vaatlust.»
§ 30. Paragrahv 156 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Tunnistanud vajalikuks ekspertiisi tegemise, koostab uurija ekspertiisimääruse, milles näitab ekspertiisi määramise alused, eksperdi nime või ekspertiisiasutuse nimetuse, eksperdile esitatavad materjalid ja küsimused, mille kohta tuleb eksperdil anda oma arvamus.»
§ 31. Paragrahvis 168 tehakse järgmised täiendused ja muudatused:
1) lõikes 4 asendatakse sõnad «kriminaalasi algatatud» sõnadega «kriminaalmenetlus alustatud»;
2) lisatakse lõiked 5–7 järgmises sõnastuses:
« (5) Käesoleva koodeksi §-s 5 lg 1 p 5 ettenähtud alustel kriminaalasja lõpetamise korral saadab uurija, prokurör või kohus viivitamatult kriminaalasja lõpetamise määruse koopia alaealise elukohajärgsele alaealiste komisjonile koos taotlusega kohaldada alaealise mõjutusvahendite seaduses ettenähtud mõjutusvahendeid.
(6) Kriminaalkoodeksi § 10 5. lõikes ja käesoleva koodeksi §-s 101 ettenähtud alustel kriminaalasja lõpetamise korral saadab kohus viivitamatult kriminaalasja lõpetamise määruse koopia alaealise elukohajärgsele alaealiste komisjonile koos taotlusega kohaldada alaealise mõjutusvahendite seaduses ettenähtud mõjutusvahendeid.
(7) Kriminaalasja lõpetamise korral on uurijal, prokuröril, kohtul või kohtunikul õigus suunata materjal distsiplinaar- või haldusvastutusele võtmise otsustamiseks.»
§ 32. Paragrahvi 180 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kriminaaltoimiku läbivaatamise järel prokurör:
1) kinnitab süüdistuskokkuvõtte;
2) tagastab kriminaalasja koos oma kirjalike juhenditega uurijale täiendavaks eeluurimiseks või
3) lõpetab kriminaalmenetluse, koostades selle kohta määruse käesoleva koodeksi §-s 168 sätestatud korras.»
§ 33. Paragrahvi 183 lõikes 1 asendatakse sõnad «kriminaalasja algatamisest keeldumise» sõnadega «kriminaalmenetluse lõpetamise».
§ 34. Paragrahvis 198 asendatakse sõnad «§ 95 lg 1» sõnadega «§ 391 lg 1» ja sõna «algatatud» sõnaga «alustatud».
§ 35. Paragrahvi 221 pealkirjas asendatakse sõna «algatatud» sõnaga «alustatud» ja lõikes 1 sõnad «algatatud kriminaalasja menetlus» sõnadega «alustatud kriminaalmenetlus».
§ 36. Paragrahvi 281 lõikes 1 asendatakse sõnad «algatatakse ja uuritakse kriminaalasja üldises korras» sõnadega «alustatakse kriminaalmenetlust ja uuritakse kriminaalasja üldises korras».
§ 37. Paragrahvi 286 lõikes 3 asendatakse sõnad «kriminaalasja algatamist» sõnadega «kriminaalmenetluse alustamist».
§ 38. Paragrahvi 3281 tekstis asendatakse sõnad «riigiprokuröri või tema asetäitja, samuti maa- või linnaprokuröri või tema asetäitja» sõnadega «riigi peaprokuröri või maakonna või linna vanemprokuröri».
§ 39. Paragrahv 357 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 357. Kiirmenetluse kohaldamine
(1) Kui kuriteo teate või avalduse saabumisest kümne päeva jooksul on võimalik kindlaks teha kuriteo toimepanemise asjaolud ja need on selged, võib kolmanda astme kuriteos ja kriminaalkoodeksi §-des 781, 108, 139 lg 1 ja 2, 140 lg 1 ja 2, 1491, 1772, 1773, 180, 181, 185, 187, 195, 197 lg 1 ja 2, 203, 204 lg 1 ja 3 ja 252 lg 1 sätestatud kuriteos kohaldada kiirmenetlust. Kiirmenetlus toimub vastavalt koodeksi esimese ja kolmanda osa sätetele käesolevas peatükis sätestatud erisustega.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaega võib prokurör pikendada kuni ühe kuuni.
(3) Kiirmenetlust ei kohaldata erasüüdistusasjades.»
§ 40. Paragrahvi 358 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) kuulab isikuid üle;».
§ 41. Paragrahvi 358 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kui on piisav alus kahtlustada isikut kuriteo toimepanemises, koostab uurija kahtlustatavaks tunnistamise määruse, järgides käesoleva koodeksi § 1083.»
§ 42. Paragrahvi 361 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) lõpetab kriminaalmenetluse või».
§ 43. Paragrahvi 362 punktist 1 jäetakse välja sõnad «on vajalik algatada kriminaalasi seoses sellega, et».
§ 44. Paragrahv 363 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 363. Kohtuniku toimingud kohtuistungi ettevalmistamisel kiirmenetluses
(1) Kui kohtunik kiirmenetluse kokkuvõtte ja lisatud materjalide läbivaatamisel leiab, et need pole piisavad kriminaalasja kohtulikuks arutamiseks, tagastab ta määrusega kiirmenetluse kokkuvõtte ja lisatud materjalid prokurörile eeluurimise korraldamiseks.
(2) Tunnistanud kiirmenetluse kokkuvõtte ja lisatud materjalid piisavaks kriminaalasja arutamiseks kohtuistungil ja kontrollinud kriminaalasja kohtualluvust, teeb kohtunik määruse, millega:
1) annab kahtlustatava kohtu alla;
2) kohaldab vajadusel tõkendit;
3) tunnistab isiku kannatanuks või tsiviilhagejaks;
4) määrab kriminaalasja kohtuistungil arutamiseks.»
§ 45. Paragrahvi 364 lõikes 1 asendatakse sõnad «algatatud kriminaalasjas» sõnadega «alustatud kriminaalmenetluses».
§ 46. Paragrahvis 368 asendatakse sõna «algatama» sõnaga «alustama» vastavas käändes.
§ 47. Paragrahvis 369 asendatakse sõna «algatamine» sõnaga «alustamine» vastavas käändes.
§ 48. Paragrahvi 391 pealkirjas asendatakse sõnad «Kriminaalasja algatamine» sõnadega «Kriminaalmenetluse alustamine».
§ 49. Paragrahvi 391 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «115 lg 1» ja asendatakse sõnad «kriminaalasja algatamist» sõnadega «kriminaalmenetluse alustamist».
§ 50. Paragrahvi 391 lõikes 2 asendatakse sõnad «kriminaalasja algatamise» sõnadega «kriminaalmenetluse alustamise».
§ 51. Paragrahvi 391 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Erasüüdistusasjas alustab kriminaalmenetluse kohtunik.»
§ 52. Paragrahvi 391 lõikes 5 asendatakse sõnad «algatada kriminaalasja» sõnadega «alustada kriminaalmenetlust».
§ 53. Paragrahvi 392 pealkirjas ja lõike 1 preambulis asendatakse sõnad «kriminaalasja algatamist» sõnadega «kriminaalmenetluse alustamist».
§ 54. Paragrahvi 392 lõike 1 punktis 1 asendatakse sõnad «kriminaalasja algatamise» sõnadega «kriminaalmenetluse alustamise».
§ 55. Paragrahvi 392 lõikes 3 asendatakse sõnad «kriminaalasja algatamise» sõnadega «erasüüdistusmenetluse alustamise».
§ 56. Paragrahvi 392 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Erasüüdistusmenetluse alustamise määruse koostamisest muutub isik, kelle suhtes erasüüdistus esitati, süüdistatavaks.»
§ 57. Paragrahvi 393 pealkirjas, lõike 1 preambulis ja lõikes 2 asendatakse sõnad «kriminaalasja algatamise» sõnadega «erasüüdistusmenetluse alustamise».
§ 58. Paragrahvis 394 asendatakse sõnad «kriminaalasja algatamist» sõnadega «erasüüdistusmenetluse alustamist».
§ 59. Paragrahvi 395 lõikes 6 asendatakse sõnad «kriminaalasja algatamise» sõnadega «erasüüdistusmenetluse alustamise».
§ 60. Paragrahvi 404 lõikes 2 asendatakse sõnad «kriminaalasja algatamise otsustamiseks» sõnadega «kriminaalmenetluse alustamiseks».
§ 61. Paragrahvi 407 lõikes 3 asendatakse sõnad «kriminaalasja algatamise otsustamiseks» sõnadega «kriminaalmenetluse alustamise otsustamiseks».
§ 62. Paragrahvis 409 asendatakse sõnad «Riigiprokurör või tema asetäitja» sõnadega «Riigiprokuratuuri prokurör».
§ 63. Paragrahvi 410 pealkirjas asendatakse sõnad «Kriminaalasja algatamine ja kriminaalmenetluse» sõnadega «Kriminaalmenetluse alustamine ja».
§ 64. Paragrahvi 410 lõike 1 preambulis ja lõikes 2 asendatakse sõnad «riigiprokurör või tema asetäitja» sõnadega «riigi peaprokurör».
§ 65. Paragrahvi 410 lõike 1 punktis 1 asendatakse sõnad «algatab kriminaalasja» sõnadega «alustab kriminaalmenetlust».
§ 66. Paragrahvi 410 lõike 1 punktis 3 asendatakse sõnad «kriminaalasja algatamise» sõnadega «kriminaalmenetluse alustamise».
II. Prokuratuuriseaduse (RT I 1998, 41/42, 625; 110, 1812; 1999, 18, 303; 95, 839; 2000, 28, 167) § 1 lõikes 1 tehakse järgmised muudatused:
1) punktist 1 jäetakse välja sõnad «lahendamise ning»;
2) punktid 2 ja 5 tunnistatakse kehtetuks.
III. Täitemenetluse seadustiku (RT I 1993, 49, 693; 1997, 43/44, 723; 1998, 41/42, 625; 51, 756; 61, 981; 103, 1695; 1999, 18, 302; 27, 380; 95, 845; 2000, 28, 167) § 81 tunnistatakse kehtetuks.
IV. Vabariigi Presidendi ja Vabariigi Valitsuse liikme kohtulikule vastutusele võtmise seaduse (RT I 1995, 83, 1441) tekstis asendatakse sõna «riigiprokurör» sõnadega «riigi peaprokurör» vastavas käändes.
V. Kohtuniku staatuse seaduse (RT 1991, 38, 473; 1993, 1, 2; RT I 1993, 24, 429; 1994, 13, 234; 40, 654; 81, 1382; 1995, 83, 1440; 1996, 51, 967; 73, 1294; 81, 1448; 1997, 28, 426; 93, 1557; 1998, 34, 487; 1999, 16, 271; 2000, 28, 167) § 18 lõikes 4 asendatakse sõnad «kriminaalasja algatamiseks» sõnadega «kriminaalmenetluse alustamiseks».
VI. Apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku (RT I 1993, 50, 695; 1994, 3, 15; 86/87, 1487; 1996, 6, 101; 31, 631; 48, 943; 1998, 17, 265; 51, 756; 1999, 16, 271) § 68 lõike 1 punktist 3 jäetakse välja sõnad «kriminaalasja algatamisest keeldumise või».
VII. Jälitustegevuse seaduse (RT I 1994, 16, 290; 1995, 15, 173; 1996, 49, 955; 1997, 81, 1361; 93, 1557; 1998, 47, 698; 50, 753; 51, 756; 61, 981; 98/99, 1575; 101, 1663; 1999, 16, 271; 31, 425; 95, 845) § 8 lõikes 2 asendatakse sõnad «kriminaalasja algatamiseks» sõnadega «kriminaalmenetluse alustamiseks» ja § 19 lõikes 3 asendatakse sõnad «riigiprokurör või tema määratud riigiprokuröri asetäitja» sõnadega «riigi peaprokurör või tema käskkirjaga määratud prokurör».
VIII. Krediidiasutuste seaduse (RT I 1999, 23, 349) § 88 lõike 5 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) alustatud kriminaalmenetluses menetleja nõude alusel;».
§ 67. Kriminaalmenetluse koodeksi § 961 jõustub 2001. aasta 1. juulil.
§ 68. Vabariigi Valitsusel avaldada kriminaalmenetluse koodeksi terviktekst 2000. aasta 1. juuli seisuga.
§ 69. Käesolev seadus jõustub 2000. aasta 1. juulil.