text:
Päeva sõnum | Nõmme Rahu Kogudus | Leht 12
Päeva Sõnum. 46. nädal: 13. – 19. november 2016
46. nädal: 13. – 19. november 2016
Valvamise teema rõhutab kirikuaasta lõpul vaimulikku valvamist ja Kristuse tagasituleku ootust. Väsimise ja hooletuse oht on suur. Inimene koduneb kergesti selle maailmaga ja unustab, et ta ei ela siin jäädavalt. Kristlane peaks olema igal hetkel valmis seda elu maha jätma. Valvamine ei ole siiski jõudu põletav ärevus, vaid turvaline lootmine sellele, et Jumal viib oma alustatud hea töö meis lõpule. Jumala tõotuse kohaselt kristlased ootavad uusi taevaid ja uut maad, kus elab õigus (2Pt 3:13).
Meelespeetav kirjakoht: Teie niuded olgu vöötatud ja lambid põlegu! Lk 12:35
teie niud – Õigus on kui vöö tema niudeil ja ustavus kui rihm ta puusadel (Js 11:5). Seepärast, vöötanud oma mõistuse niuded ja olles täiesti kained, lootke armule, mida teile pakutakse Jeesuse Kristuse ilmumises (1Pt 1:13). Et ta teile oma kirkuse rikkust mööda annaks väge saada tema Vaimu läbi tugevaks seesmise inimese poolest (Ef 3:16).
teie valgus (lambid või küünlad põlegu) – Et te oleksite laitmatud ja puhtad, veatud Jumala lapsed keset põikpäist ja rikutud sugupõlve, kelle seas te paistate nagu tähed maailmas (Fl 2:15). Nõnda paistku teiegi valgus inimes-tele, et nad teie häid tegusid nähes ülistaksid teie Isa, kes on taevas (Mt 5:16).
Jeesus kutsub jüngreid üles olema valmis – mida iganes teised teevad, teie peate olema valmis. Niuete vöötamine on samm valmisoleku suunas. Hommikumaalaste pikk lehviv rüü oli üsna maaliline, kuid takistas tõsist töötegemist; seepärast pisteti hõlmad tööd tehes vöö vahele.
Kuna hommikumaades saabub öö õige järsult, kohe kui päike loojub, peavad küünlad või lambid aegsasti valmis olema ja põlema. Sinu sõna on mu jalale lambiks ja valguseks mu teerajal. (Ps 119:105)
Issand on hea neile, kes teda ootavad, hingele, kes teda otsib.
Hea on oodata kannatlikult Issanda päästet. Nl 3:25,26
VALVSUST TULEB TEOSTADA ARUKALT
Pühapäev – 13. november
Jeesus ütleb: “Valvake siis, sest te ei tea seda päeva ega tundi!” Mt 25:13
Jeesus tahab meile öelda, et koguduse tugevast omavahelisest sidemast ei tohi kasvada kindlus, nagu oleks juba kogudusse kuulumine õndsuse tagatis. Pääs Jumala riiki on sõltuv iga üksiku enda hoiakust, siin ei saa olla mingit koguduseusku, mis asendaks üksiku usu; mingit kiriku valmisolekut, mis seisneks milleski muus kui tema liikmete valmisolekus … mitte ainult nisu, vaid ka umbrohi kasvab Kristuse külvi hulgas, kuna osadus kogudusega ei saa olla aseaineks iga üksiku isiklikule hoiakule, kes peab ise leidma oma lootuses jõudu, et ennast ette valmintada Kristuse päevaks.
Hoia tähelepanu peamisel!
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Millised asjad takistavad sind olemast keskendunud? Kirjuta üles kaks või kolm punkti. Kuidas tegeleksid nende probleemidega? Palu Jumalalt abi.
HEAD UUDISED MAAILMA LÕPUST
Esmaspäev – 14. november
Meie ootame aga Tema tõotuse järgi uusi taevaid ja uut maad, kus elab õigus. 2Pt 3:13
Patule, mis on Jumala maailma rikkunud, ei jäeta viimast sõna. Uuendatud universumis parandatakse pattulanguse laastavad tagajärjed uuenduse auhiilgusega. Kaotatud paradiis muutub taasleitudparadiisiks ning Jumala tahtmine sünnib viimaks nii taevas kui ka maa peal. Sellest päevast räägitakse pikemalt Johannese ilmutus-raamatu 21. peatükis.
Kas peaksime käed rüpes istuma, kuni selle päeva tulekuni? Kindlasti mitte! Meil tuleb end treenida, et oleksime valmis elama selles uues keskkonnas. Et see saab olema õiguse, pühaduse, jumalikkuse ning patuta elu asupaik, peaksime juba praegu neid kvaliteete endas arendama. Juudid uskusid, et meeleparandus on see, mis kiirendab Messia tagasitulekut.
Meiegi peame kiirendama Kristuse tagasitulekut oma uuenenud eluviisidega
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Mõtle oma vaimuliku “treeningplaani” peale. Milliseid tegevusalasid oma sinu usuelus. Kuidas peaksid treenima, et olla valmis uue taeva ja uue maa ilmumiseks?
JUMAL TUNNEB SIND
Teisipäev – 15. november
Tema ilmutab inimesele oma mõtteid, kes teeb koidu ja pimeduse ja kes kõnnib maa kõrgendikel – Issand, vägede Jumal on Tema nimi. Am 4:13
Karistuse kuulutus Iisraelile ei tulnud sugugi ootamatult. Jumal andis neile korduvalt hoiatavaid märke, et rahvast arusaamisele tuua. Talle osaks saanud õnnetustele ei vastanud aga Iisrael meeleparandusega: Iisrael “ei pöördunud tagasi minu juurde, ütleb Issand!”.
Oma armu pärast hoiatab Jumal erineval viisil patuteel käivaid inimesi, et neid meeleparandusele tuua. Inimene peab aga hoiatuse suhtes seisukoha võtma. “Kes armastab hoiatust, armastab teadlikkust, aga kes vihkab noomimist, on juhm.” (Õp 12:1)
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Mõtle sündmustele, mis on sulle olnud hoiatuseks, sundides sind “pöörduma”, suunda muutma. Jaga seda täna kellegi teisega.
ÄRA JÄÄ LAISAKS
Kolmapäev – 16. november
Issanda päev tuleb nagu varas. Siis hukkuvad taevad raginal, algained lagu-nevad lõõmates ning maad ja tema tegusid ei leita enam. 2Pt 3:10
Esmasel lugemisel võib salmist jääda mulje, et universum lihtsalt tuhastatakse ning tehakse uus. Vana pressitakse kokku ning heidetakse kõrvale. Taoline arusaam aga võib meid muuta üsnagi hoolimatuks kõige selle suhtes, mis praegu meie ümber maailmas toimub. Jah, me võime isegi rõõmustama hakata iga halveneva statistilise näitaja või sündmuse üle, sest lõpp tundub olevat seda lähemal.
Kuid too salm on keerulisem. Taevas lahustub ja maailma algained “lagunevad”. Algainete all mõeldakse siin tõenäoliselt päikest, kuud ning tähti. Maa pühitakse paljaks. Meie ette maalitakse pilt kohtumõistmisest, mida viiakse läbi täielikus õigluses.
Kuidas peaksime siis elama? Peetrus kutsub üles elama püha ning jumalakart-likku elu. Meie igavene saatus uuendatakse koos taeva ja maaga. Ning see uus eksis-tents ning uued inimesed, kes seda täidavad – need katsutakse läbi ning puhastatakse.
Me elame oma maailmas ning jagame kõike mis siin sünnib, kuid samas oleme erinevad teistest meie ümber, sest oleme oma kujutluse täitnud Jumala au ilmsikssaamise väljavaatega. Ning meie väljakutseks ongi säilitada seda hori-sonti ka keset argielu.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Leia omale usklik sõber kellega koos võiksite arutada mida saaks ja peaks muutma oma eluviisis, et kasvad Issanda tundmises igal elualal.
Neljapäev – 17. november
Mu hing ootab Issandat enam kui valvurid hommikut, kui valvurid hommikut.
Jumala sõna on palvetaja toit, millest ta ammutab uut jõudu. Kuid leidub neidki, kes loodavad oma meeleoludele, oletustele ja teiste inimeste arvamisele. Kuid need väsivad. Aga kes Jumala sõnale loodavad ei väsi ega tüdi.
Jeesus võrdleb oma kannatusteed Joona ahistusega: “Nii nagu Joona oli mere-koletise kõhus kolm päeva ja kolm ööd, nõnda peab ka Inimese Poeg olema maa-põues kolm päeva ja kolm ööd” (Mt 12:40).
Jeesus on käinud kõigis neis sügavikes, kuhu patune on sattunud. Joona palve suure kala kõhus ütleb kristlasele, kuidas iga inimene võib sügavaimast surmavalla kuristikust pöörduda Jumala poole: “Vesi ümbritses mind kõrist saadik, süvavesi piiras mind, mererohi mähkis mu pead. Ma vajusin alla mägede alusteni, maa riivid sulgusid mu kohal igaveseks. Aga sina tõid mu elu hauast üles, Issand, mu Jumal! Kui mu hing nõrkes mu sees, mõtlesin ma Issandale ja mu palve tuli sinu juurde su pühasse templisse” (Jn 2:6–8)
Kõik me ootame koidukiirt, sest mitte keegi ei ole nii sügaval, et Jeesus ei saaks aidata.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Jää vaikseks Jumala ette ning palu et võiksid näha uusi võimalusi olukordades kust seni ei ole leidnud väljapääsu.
KADUV INIMENE
Reede – 18. november
Tuhat aastat on Sinu silmis nagu eilne päev, kui see on möödunud, ja nagu vahikord öösel. Sa uhud nad ära, nad on nagu uni. Ps 90:4,5
Jumal on “aegade lainetest üle”. Tema võib lühikese ajaga teha seda, milleks meie arvates on vaja tuhandeid aastaid. Ja tema võib võtta selleks tuhanded aastad, mis meie arvates tuleks ära teha kohe. Inimesed ärgu püütku mõõta Jumala aega oma piiratud arusaamadega. Inimese eluiga ja tema ajalugu ilmneb oma tõelises lühiduses alles siis, kui asetame selle Jumala igavese aegade taustale.
Psalm aitab kristlastel käsitleda surma probleemi ja mõista, et Jeesus tuleb tagasi Jumala ajakava järgi. Ehkki kristlane – nagu ka kõik põlvkonnad –, lahkub sellest armuajast üsna pea, on tema olukord kõike muud kui lootusetu. Jeesuse kaudu on ta võetud päästetute hulka. Viimselt on tema surm Jumala ajakavas vaid põgus hetk. Jeesus lubas tulla peagi tagasi. Kui Jeesuse antud tõotusest on möödunud kaks tuhat aastat, siis Jumala ajakavas vastab see kahele päevale.
Kristlane pääseb surmas Jeesuse juurde.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Taavet ütleb: “Issand, anna mulle teada mu elu ots ja mu päevade mõõt, et ma tunneksin, kui kaduv ma olen.” (Ps 39:5). Miks on oluline meeles pidada, et elu on lühike?
TEISE TULEMISE EETILINE TÄHENDUS
Laupäev – 19. november
Mu armsad, olge seda oodates toimekad, et teid leitaks Tema ees veatuina ja laitmatuina rahus. 2Pt 3:14
Kõige tähtsam tõde on, et Jeesus ise tuleb tagasi. See on Inimene Kristus Jeesus, kellega me seisame siis silmitsi. Tema on inimelu standard – norm, mille järgi meie üle kohut mõistetakse; samas on tal kaastunnet ja ta mõistab meie nõrkusi. Suhe Jeesuse Kristusega on kristliku palverännaku algus ja lõpp. “Millisena ta mind ees leiab?” on väga tähtis ennast läbikatsuv küsimus, mille peaks iga kristlane endale esitama.
Kristusega silmitsi seismine on kristlase proovitest. Me peame pingutama, et peegeldada Kristuse enda iseloomu. Suunates oma mõtted Kristuse tagasitulekule, saavutab kristlane taas tasakaalu ja proportsioonitunde, kui raske ka poleks hetke-olukord. Rahu, mis ületab kogu mõtlemisvõime, juurdub sügavale tema südamesse.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Mõtiskle Peetruse küsimuse üle: “Kui see kõik nõnda laguneb – missugused siis peate olema teie pühas eluviisis ja jumalakartuses …?” (2Pt 3:11)
E 13. novembril on riiklik tähtpäev – Isadepäev
Isadepäeval pole rahvatraditsioonis alust ja enamikus maades on seda hakatud tähistama 1970. aastatel, välja arvatud Ameerika Ühendriikides, kust tähtpäeva idee algupäraselt pärineb.
Lisa lugemist: Isadepäev – BERTA – Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas
K 16. novembril on riiklik tähtpäev – Taassünni päev.
1988 aastal võttis Eesti NSV Ülemnõukogu vastu deklaratsiooni Eesti NSV suveräänsusest. Ühtlasi võttis Eesti NSV Ülemnõukogu vastu sellekohase põhiseaduse muudatuse Eesti NSV õigusaktide ülimuslikkusest NSV Liidu seaduste suhtes. NSVL Ülemnõukogu tunnistas mõlemad mittevastavaks NSV Liidu konstitutsiooni ja NSV Liidu seadustega.
Taassünni päev ei ole lipupäev.
K 16. novembril on Bengt Gottfried Forseliuse (umbes 1660 Harju-Madise kihelkond – hukkus Läänemerel 16. XI 1688) mälestuspäev.
Forselius oli Eestis rahvakooli algataja, kelle pingutuste viljana hakkas taas levima lugemisoskus.
1684. aastal organiseeris Forselius Tartus Piiskopi mõisas rahvakoolmeis-trite seminari (Forseliuse seminari), et ette valmistada eesti maarahva jaoks köstreid ja koolmeistreid.
Lugema õpetas Forselius häälikute veerimise (häälimise) meetodil. Igast kihelkonnast saadeti Tartusse õppima noormehi. Nelja tegevusaasta jooksul sai seal õpetust umbes 160 eesti poissi, kellest sirgus umbes 50 köstrit ja koolmeistrit, kes omakorda edendasid eesti rahvaharidust.
Forselius Lihtsustas eesti kirjaviisi: loobus võõrtähtedest, seadis ä-hääliku märgiks ä-tähe (nt lebbi asemel läbbi). Koostas parandatud kirjaviisis aabitsa (1684, Riia).
Lisa lugemist: Lembit Andresen. “Kirjamees ja rahvavalgustaja B. G. Forselius.” Eesti Raamat, 1991
N 17. novembril on Elisabeth Ungarist, (Tüüringi maakrahvinna († 1231)) mälestuspäev.
Elisabeth sündis 1207 Ungari kuninga Andras II tütrena ja temast sai Tüüringi õukonnas Ludwig IV abikaasa. Ta elas koos mehe ja kolme lapsega Wartburgi lossis ja hoolitses puudustkannatajate eest, kuni ristisõtta läinud Ludwig II 1227 katku suri.
Elisabethi edasine elu kulges frantsiskaani nunnana väikeses majas, mille lähedale ta ehitas vaestele ja haigetele varjupaiga. Ta hooldas ise haigeid, õmbles neile riideid. Kurnatuna suri ta 24 aasta vanuselt 1231. aastal Marburgis.
Järgmisel aastal saatis Marburgi Konrad paavst Gregorius IX-le ülevaate Elisabethi elust, 1235 kuulutas paavst naise pühakuks, kadunu säilmed paigutati Marburgi Püha Elisabethi kirikusse.
Elisabeth on kerjuste, halastajaõdede jt kaitsepühak, temalt palutakse abi hambavalu korral.
Meil on tema auks pühitsetud Lihula ja Pärnu kirik.
Päeva Sõnum. 45. nädal: 6. – 12. november 2016
45. nädal: 6. – 12. november 2016
Kristlane võib loota sellele, et surmal ei ole viimast sõna tema suhtes. Kuigi pal-jud küsimused jäävad siin ilmas vastuseta, elab kristlane usus, et Jeesus on võitnud surma. Nagu Jeesus oma maapealse elu ajal inimesi surnuist üles äratas, nõnda äratab Ta meid ka viimsel päeval. Jumal, kes tõi Jeesuse hauast välja, on elu ja surma Issand
Meelespeetav kirjakoht: Tänage Isa, kes teid on teinud kõlblikuks osa saama püha-de pärandist valguse riigis. Kl 1:12
tänu – Tänagu nad Issandat ta helduse eest ja tema imeliste tegude eest inim-lastele ja ohverdagu tänuohvreid ning jutustagu tema tegusid hõiskamisega! (Ps 107:21,22) Ja teie südameis valitsegu Kristuse rahu, millesse te olete kutsutud ühe ihuna. Ja olge tänulikud! Ja kõik, mida te iial teete sõnaga või teoga, seda tehke Issanda Jeesuse nimel, tema läbi Jumalat Isa tänades! (Kl 3:15,17)
Isa – Üks Jumal ja kõikide Isa, kes on kõikide üle ja kõikide läbi ja kõikide sees. (Ef 4:6) Jeesus ütles talle: „Mina olen tee ja tõde ja elu. Ükski ei saa minna Isa juurde muidu kui minu kaudu. (Jh 14:6)
teid teinud – Inimesel on küll südamesoovid, aga Issandalt tuleb, mida keel peab kostma. (Õp 16:1) Sest need, keda ta on ette ära tundnud, need ta on ka ette määranud saama tema Poja näo sarnaseks, et tema oleks esmasündinu paljude vendade seas. Aga keda ta on ette määranud, neid on ta ka kutsunud; ja keda ta on kutsunud, need on ta ka õigeks teinud, aga keda ta on õigeks teinud, neid on ta ka kirgastanud. (Rm 8:29,30)
osa saama – Kui nüüd okstest mõned on ära murtud, sina aga kui metsõlipuu oled nende asemele poogitud ja saad osa õige õlipuu mahlakast juurest. (Rm 11:17) Seepärast, pühad vennad, taevase kutsumise osalised, mõtelgem meie usutunnistuse apostli ja ülempreestri Jeesuse peale. Me oleme ju saanud Kristuse osalisteks, kui me vaid lõpuni kinni peame sellest, mis meil alguses oli. (Hb 3:1,14)
pühade pärand – Jumala Isa etteteadmise järgi, Vaimu pühitsemise läbi Jee-susele Kristusele kuuletumiseks ja tema verega piserdamiseks: Armu ja rahu saagu teile rohkesti! Kiidetud olgu Jumal, meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes oma suurest halastusest on meid uuesti sünnitanud elavaks lootuseks Jeesuse Kristuse ülestõusmise läbi surnuist, kadumatu ja rüvetamatu ja närtsi-matu pärandi saamiseks, mis on taevas talletatud teile, keda usu kaudu Jumala väes hoitakse päästeks, mis on viimsel ajal valmis ilmuma. (1Pt 1:2-5)
valguse riik – Templit ma ei näinud seal, sest Issand, Kõigeväeline Jumal, on selle tempel, ning Tall. Ja linnale ei ole vaja päikest ega kuud, et need talle paistaksid, sest Jumala kirkus valgustab teda, ning tema lamp on Tall. Rahvad hakkavad käima tema valguses ning ilmamaa kuningad toovad sinna oma hiilguse. Tema väravaid ei lukustata päeval, ent ööd seal ei olegi. Ja rahvaste hiilgus ja au kantakse sinna sisse. Sinna ei saa midagi, mis on rüve, ega keegi, kes teeb jäledusi ja valet, vaid üksnes need, kes on kirjutatud Talle eluraama-tusse. (Ilm 21:22-27)
Jumala vägi annab tema rahvale jõudu elada maailmas kannatlikult ning kiita teda tema armu eest. Tänu tuleb tuua Isale. Kristlik küpsus tuleneb õigest, tänumeel-sest vahekorrast Juumalaga; me ei pea Jumalat mingiks kaugeks, ükskõikseks olevu-seks, vaid oma rahva targaks, armastavaks Isaks.
Meilt oodatakse Jumala iseloomu ja tegude uurimist mitte pelgalt spekulatiivsest uudishimust, vaid tänumeelest ja armastusest, igatsedes Jumalale kuuletuda.
Meie palve peab tulema tänust, sest tänu rajaneb Jumala tundmisele.
MEELEHEITLIK LÄBIMURRE
Pühapäev – 6. november
Jeesus pöördus ja sõnas naist nähes: “Tütar, ole julge, sinu usk on su pääst-nud!” Ja naine sai terveks selsamal hetkel. Mt 9:22
Matteus tahtis näidata, et naise tervenemine oli veel kordne tõend sellest, et Jeesus on Jumala Poeg, kelle kaudu Jumal teeb inimestele head. Haige naine tuli imestamisväärse argusega ja Jeesus kinkis talle füüsilise tervise koos usujulgusega. Tema tulek oli puudujäägiga, aga – ta tuli. Ainult niisugune usk aitab. Jumal vastab usule armastuse teoga.
Arglikud inimesed, siin on teie õde! Tema näitab teile teed Jumala juurde. Tema võib teile tõendada, et on olemas üsna vaikseid ja käratuid viise Jeesuselt abi saamiseks. Vaja on vaid usku ja tõelist tahtmist.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Millal pressid läbi oma omaenda hirmude ja häbi, et jõuda Jeesuseni? Palveta, et sa võiksite kogeda Jeesuse tervendavat puudu-tust.
PROBLEEMI LÕPLIK LAHENDUS
Esmaspäev – 7. november
Jumal lunastab mu hinge surmavalla käest, sest Ta võtab mu vastu. Ps 49:16
Kristus sureb meie eest ja meie saame selle kaudu elu – see on jumalik lunastus. Midagi toimub inimeses, kes usub Jeesusesse Kristusesse. Uue elu esimeseks tunnu-seks on surmahirmu kadumine. Usu kaudu Kristusesse pole surmal meelevalda meie üle. Me hinges domineerib surma võitev jõud.
Peaksime suutma elada nii, et Jumala nimi saaks austatud meie palvete, pisarate kaudu ja ka selle läbi, et tunneme ja teame, et “meil ei ole siin jäädavat linna”. Meie lootus on Jumalal ja sellepärast ei pane me rõhku sellele, kas elame viletsuses või jõukuses.
Oluline on, et oleme lunastatud surmast!
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Kas meie aeg ei ole pillav? Kas meie ei oota hellitatud elu?
KÕIGIL ON OMA AEG
Teisipäev – 8. november
Kõik on Ta omal ajal hästi teinud; Ta on nende südamesse pannud ka igaviku, ometi ilma et inimene mõistaks Jumala tehtud tööd algusest lõpuni. Kg 3:11
Koguja võime tuua meieni nii palju sügavat Jumala tarkust hoolimata tema enda skeptilisusest on imeline illustratsioon sellest kuidas “Jumal on igaviku inimese südamesse pannud”. Selle igavikulisuse tunnetamine on järgmine osa elu müsteeriu-mist, millele Koguja nüüd oma tähelepanu pöörab.
Kuidas võib see olla, et meie – maiste olenditena – võime kuidagimoodi peegel-dada igavese Jumala enda loomust, Tema loomust, kes teab kõigi asjade lõppu algu-sest peale (vt. Js 46:8-10)? Me kõik igatseme mõista aja saladusi, hoolimata tõsi-asjast, et tõeline arusaamine jääb alati napilt meile kättesaamatuks.
Koguja vaatenurk annab meile aga palju rikkama valikuvariandi. On tõsi, et meie piiratus suunab meid elama oma praeguses hetkes nii hästi kui vähegi võimalik. Kuid samuti on tõsi, et kogu aeg kuulub Jumalale – meie oleme Tema lapsed. Meie elud ja tööd moodustavad mineviku, millele teised võivad rajaneda ja lõppude lõpuks saame nii anda oma panuse tulevikuks, mida ühel päeval täielikult mõista võime.
Issandal, meie Jumalal, olgu lahke meel meie vastu! Meie kätetööd ta kinnitagu meile! Kinnita meie kätetööd! Ps 90:17
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Kas sinu elus on erimeelsusi ja konflikte, mida võiks teisiti mõista, vaadates neid läbi uuendatud lootuse Jumalasse, kui toimivasse ja suveräänsesse valitsejasse?
TAEVAST KUJU KANDES
Kolmapäev – 9. november
Kaduvuses külvatakse, kadumatuses äratatakse üles, autuses külvatakse, kirkuses äratatakse üles. 1Kr 15:42,43
Kahtlus nii ihu kui mateeria kõlblikkuse suhtes omab kirikus pikka ajalugu. Sel-les peegeldub paljude kristlaste järeldus – mis tekib üsna lihtsalt – surematust hingest mis esksisteerib kehast lahus kusagil maailmades väljapool igavikus.
Paulus on siin piiblikeskne. Tema teab, et kui Jumal ütleb järjest seitse korda, et tema materjal milles maailm loodi – on hea, siis see ka on hea (vt. 1Ms 1). See loodu siin ei ole loodud hävituseks vaid lunastuseks (vt. Rm 8:18-25). Ja et ihu on oluline osa muust loodust, ka Püha Vaimu tempel, siis on loomulik see et ihu tuleb lunastada. Ning see, et Jeesuse ülestõusnud ihu oli võimalik inimestel näha ja katsuda – kinnitab seda.
Paulus julgustab meid: võtke vastu ja elage välja kogu teile määratud olemine, võtke vastu ka sarnasus Kristusega oma ihus!
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Täna Jumalat, et ta armuliselt on oma Vaimu meie peale välja valanud. Palu, et ta näitaks sulle kuidas võiksid ühendada innukust vaimuandide järele koos selguse ja korraga mis tuleb Jumalalt.
VALUSALT AUS
Neljapäev – 10. november
Kuigi Iiob süüdistab Jumalat selles, et too kohtleb teda nagu vaenlast ja vaevab teda ebaõiglaselt, igatseb ta ka olla Tema poolt päästetud? Kui Iiob ei näe õigust, kuidas ta siis teab, et Lunastaja elab ja saab alati olema?
Alles siis, kui Iiob heidab ära oma sõprade silmakirjalikud arutlused, võime näha tema tõelise suhte algust Jumalaga. Peatüki kulgedes vastandub Iiob nende ilukõnele oma kannatuste karmi tõega. Aeglaselt, hoolimata Iiobi väitest, et Jumal on selle kõige põhjustaja, hakkame aimama et see, mida Iiob kõige rohkem ihaldab, on endise olukorra taastumine. Oma perekonna ja oma tervise loomulikult. Kuid kõige enam soovib ta oma suhte taastumist Jumalaga, keda ta kutsub Lunastajaks, Päästjaks.
Selle punktini jõudmiseks peab aga Iiob kõigepealt konfronteeruma oma enda vihaga. Ta teab oma piina allikat. Jumal on seda teinud ja Iiob ei lakka seda ütlemast. Kui ta seda teeks, oleks religioossus talle olulisem kui ausus. Selle teadmisega tuleb suurem tõde, Iiobi päästja ka kaitseb teda. Oma haavatud kehast näeb siiski Jumalat.
Iiobi aus vastasseis Jumalaga on šokeeriv, kuid see on vältimatu esimene samm. Ära lase võltsvagadusel tulla oma teele.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Ilma aususeta ei leia me kunagi tõde. Anna Jumalale kõik oma emotsioonid, mitte ainult head.
ME PÄÄSESIME PAKKU
Reede – 11. november
Kes silmaveega külvavad, lõikavad hõiskamisega. Kes minnes kõnnib nuttes, kui ta külviseemet kannab, see tuleb ja hõiskab, kandes oma vihke. Ps 126:5,6
Esra raamat räägib meile loo, kui esimesed juudid Babüloonia vangipõlvest tagasi pöördusid. Teekond tagasi oli pikk ja ohtlik ning Palestiinas pidid nad taluma uue elu raskusi. Esialgu näis, et tagasipöördumise võimalused olid tulnud nagu ime kaudu. Aga siis, kui elu algamine uues kohas tõi aina uusi raskusi, tahtis tulla väsi-mus ja lootusetus.
Selles olukorras on ainu õige lahendus – paluda pisaratega. See tähendas lootust, et raskused ei kesta igavesti. Nutu asemele võib veel kord tulla naer. See oli lootuse panek Jumalale. Mitte iga külv ei kanna vilja. Viljaks kujuneb ainult palves külvatud seeme.
Kõik need, kes on pisaratega külvanud, hõiskavad suurel lõikuspäeval. Mõni osa külvist võib kaduma minna, nagu seda teame Jeesuse tähendamissõnas (Mt 13:1-23; Mk 4:1-20; Lk 8:4-15), aga külvaja ei jäänud siiski mitte saagita. Tema vihk on tonnide raskune …
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Et olukordi muuta, muudab Jumal sageli meie suhtumist. Meenub sulle mõni pööre elus, kus olemas olev vaatenurk elule keerati peapeale.
IHU, MIDA ME KÕIK SOOVIME
Laupäev – 5. november
Nõtruses külvatakse, väes äratatakse üles, maine ihu külvatakse, vaimne ihu äratatakse üles. Kui juba on olemas maine ihu, siis on olemas ka vaimne ihu. 1Kr 15:43,44
Kaasaja inimesed on skeptilised ja pragmaatilised. Kui antakse suuri lubadusi kahtleme, kas neid kunagi ka täidetakse, ja isegi kui neid usume, tahame teada kuidas nende täitmine võimalik on.
Sellele vastates soovitab Paulus meil kõigepealt kujutlusvõimet kasutada ja mitte jääda kinni argimõtlemisse. Loodus õpetab meile, et kui seemned surevad, siis sünnivad sellest uued taimed. Ja kui mõtlema hakata, lisab Paulus, siis näeme, et on igasuguseid ihusid ja rohkelt, nii looduses kui ka universumis.
Miks peaks siis mõte veel üht sorti ihust – ülestõusmise ihust, kus on kõik see, mis meie praeguses ebtäiuslikus ja lagunevas ihus puudu on – nii vastuvõetamatu olema? Seejärel soovitab Paulus meile Jeesusele vaadata, inimesele, kes tuli taevast, tõusis üles surnuist, sest samasugused saavad olema meie ülestõusmise ihud.
Kaasajal usuvad paljud kristlased mingisse ebamäärasesse “elusse pärast sur-ma”, selle asemel, et uskuda ihu ülestõusmisse. Ometi ootab ees radikaalne muutu-mine kõikide jaoks, kes usuvad – siis kui Kristus tuleb tagasi. Surm võibki jääda meie vaenlaseks, kuid see on juba võidetud vaenlane ja seda kinnitab meile Kristuse enda ülestõusmine. Nii pole vahepealsel ajal mõtet arutleda kuidas, või miks, vaid jääda ustavaks Issanda teenimises. Meie vaevanägemine ei ole asjatu.
Mina olen ülestõusmine ja elu. Kes minusse usub, see elab, isegi kui ta sureb. Ükski, kes elab ja usub minusse, ei sure alatiseks. Kas sa usud seda? Jh 11:25,26
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Mõtiskle kui imeline on su ihu ja täna Jumalat selle eest. Mõtle oma ihu piirangutele ja kui nende pärast palvetad, võta tänumeeles ja usus vastu see kadumatu ihu, mis on sind ootamas.
6. novembril on Rootsi kuningas, Eesti kirikuelu uuendaja, evangeelse usu kaitsja Gustav II Adolfi (1594–1632) mälestuspäev.
Gustav II Adolf oli Rootsi kuningas aastatel 1611–1632. Juhtis 1628–29 Liivimaa valluta-mist, asutas Eesti- ja Liivimaal 1630 riigikohtud. Gustav II sai tuntuks hiilgava väejuhina Kolmekümneaastases sõjas, langes Lützeni lahingus, mille rootslased siiski võitsid. Veidi enne lahingut kirjutas ta alla Tartu Ülikooli asutamisürikule.
Lisaks asutati 1631. aastal Rootsi kuninga poolt endisse tsistertslaste kloostri ruumidesse kool, tänane Gustav Adolfi Gümnaasium. Mis on Eesti vanim järjepidevalt tegutsenud gümnaasium.
Eesti Vabariigi 10. aastapäevaks avati Tartu Ülikooli peahoone taga Kuningaplatsil riigiva-nema Jaan Tõnissoni poolt Gustav II Adolfi monument. Skulptuuri autor oli rootslane Otto Strandman. 1950 aastal hävitas nõukogudevõimu mälestusmärgi. Taastatud monumendi avasid 23. aprillil 1992 Rootsi kuningas Karl XVI Gustav ja kuninganna Silvia poolt.
Lisa lugemist: Evald Blumfeldt. Gustav II Adolf, “Lõvi Põhjamaalt”, sarjast Suurmeeste elulood. Eesti Kirjanduse Selts, 1936.
Marcus Junkelmann. “Gustav Adolf (1594-1632) : Rootsi tõus maailmariigiks”, sarjas Kuningaraamat. Kunst, 1997
10. novembril on paavsti ja kiriku õpetaja Leo Suure († 461) mälestus-päev.
Leo Suur (ka Leo I) oli 45. paavst aastatel 440–461 ja teda on peetud esimeseks paavstitiitli kandjaks.
Leod iseloomustakse kui energilist ja sihikindlat paavsti, kes lähtus poliitikas-põhimõttest, et kiriku ülim ja universaalne autoriteet. Suutis läbi suruda arusaama paavstist (Rooma peapiiskopist) kui kõrgeimast kirikupeast, toetudes seejuures Jeesuse sõnadele Peetrusele Matteuse evangeeliumis, kus Jeesus määras Peetruse enda maapealse töö jätkajaks. Oma mõju tõttu saavutas paavst keiser Valentinianus III (425-455) nõusoleku, millega tunnustati paavsti jurisdiktsiooni Lääne-Roomas.
Leo kohtus aastal 452 Mincio jõe ääres hunnide valitseja Attilaga ja paavsti teeneks peeta-kse, et ta mõjutas hunnide juhti Itaaliast lahkuma. 455 kohtus ta vandaalide pealiku Geise-richiga, veendes teda Rooma tungimisel mitte piinama ja tapma elanikke kuid edutult. Hil-jem lasi taastada vandaalide poolt rüüstatud Rooma Peetri kiriku ja Pauluse kiriku katuse.
Leo I kinnitas, et ülestõumispühad on kirikuaasta kõige tähtsamad pühad ja jõulud on ette-valmistuseks ülestõusmipühadele. Ta andis korralduse, et kõik kristlased peavad ülestõus-mispühi tähistama samal ajal, sest Aasia ja Aafrika kogudustes olid teised tavad.
Leod austatakse nii katoliku kirikus (10. november) ja õigeusu kirikus (18. veebruar.) pühakuna. Ta on lauljate, muusikute ja organistide patroon. Kunstis on tema sümboliks draakon.
10. novembril on reformaatori Martin Lutheri (* 1483) sünnipäev.
Martin Luther (sünninimi Martin Luder; 10. november 1483 – 18. veebruar 1546) oli saksa kristlik teoloog ja augustiini munk, kelle seisukohtadest sai alguse reformatsioon ning kes on oluliselt mõjutanud protestantismi (eriti luterlust) ja ka teiste kristlike traditsioonide õpetust.
31. oktoobril 1517 naelutas ta Wittenbergi linnakiriku uksele “95 teesi”, milles arvustas katoliku kiriku ebakohti (sh indulgentside müüki). Sel päeval tähista-vad luterlased usu-puhastuspüha. Ta kutsus kristlikku kirikut üles tulema tagasi Piibli õpetuste juurde. Luther ei tahtnud asutada katoliku kirikust eraldiseisvat kirikut, tahtis vaid kõrvaldada sellest mõned väärnähtused. Katoliku kiriku esindajad arvasid Lutheri ja tema reformide pooldajad kirikust välja.
1522. aastal ilmus Lutheri tõlgitud Uus Testament ja 1534. aastal Piibli tervikteksti tõlge, mis aitas kaasa ühtse saksa kirjakeele kujunemisele ning pani aluse mitmele uuele põhi-mõttele tõlkimises. 1529. avaldas katekismused.
Tema abiellumine 13. juunil 1525 endise nunna Katharina von Boraga (sellest abielust sündis kuus last) pani aluse vaimulike abielule mitmes kristlikus traditsioonis.
1862. aastal püstitati Keila lähedale Martin Lutheri pronksist mälestussammas, mis hävitati 1949. aastal. See oli ainus Martin Lutherile püstitatud mälestus-märk kogu Vene keisririigis.
Lisa lugemist: Lucien Febvre. “Martin Luther. Üks inimsaatus”, sarjast Ajalugu, Sotsiaalteadused. Varrak 2003; Martin Luther. “Valitud tööd” (Martin Lutheri kirjutiste eestikeelsed tõlked. Koostanud Urmas Petti), sarjast Avatud Eesti Raamat. Ilmamaa, 2013
10. novembril on mardipäev.
Eeskätt teame seda rahvakalendri tähtpäev mardisantide ehk martide ringijooksmise tõttu. Veel 20. sajandi alguses jooksid marti pigem noormehed ja selletõttu on püha seostatud näiteks noorte meeste initsiatsiooniga ehk vastuvõtuga meeste kogukonda. Tüüpilised olid tumedasse riietatud mardid, kelle tulek tõi kaasa viljaõnne. Varem on see olnud päev, mil tuli mõistatada ja mida peeti hingedeajaga kokkukuuluvaks – hinged tulid koju, mardipäev lõpetas hingedeaja. Pika traditsioonis püsimise jooksul on mardikombestik palju muutunud ja sulatanud endasse mitmeid uusi jooni.
Lisa lugemist: Mardipäev – 10. november. BERTA, Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas; Mall Hiiemäe. Eesti rahvakalender (5. osa), Eesti Raamat 1991
11. novembril on Tours’i piiskopi Martini († 397) mälestuspäev.
Rooma sõjaväe ohvitser Martin (316/317-397) pöördus ristiusku pärast seda, kui ta kohtas Gallias alasti kerjust, lõiganud oma keebi pooleks ja ulatanud teise poole kerjusele. Öösel sai ta ilmutuse, et see oli hoopis Kristus, kellele ta oma mantlist poole annetas. Ilmutuse mõjul laskis ta end ristida, 371. aastal sai temast Tours’i piiskop. Keebipool kujunes tähtsaks reliikviaks, mida hoidsid oma varanduse hulgas frankide Merovingide soost kuningad.
Püha Martinus on Prantsusmaa, sõjameeste, riide- ja karusnahakaupmeeste ja rätsepate kaitsepühak.
Eestis kannavad tema nime Kambja, Käina, Martna, Rannu, Türi, Valjala ja Vändra kirikud.
Lisa lugemist: Püha Martin Tours’ist. Eesti Kirik, 09.11.2005 http://www.eestikirik.ee/puha-martin-toursist/
Päeva Sõnum. 44. nädal: 30. okt – 5. nov 2016
44. nädal: 30. oktoober – 5. november 2016
Päeva Sõnum. 43 nädal: 23. – 29. oktoober 2016
43 nädal: 23. – 29. oktoober 2016
Pühapäeva piiblitekstid räägivad andeksandmisest ja sellest avanevast inimeste-vahelisest armastusest. Kogu meie elu aluseks on andeksandmine, mille saame Kris-tuse lunastustöö kaudu. See kohustab meid suhtuma ka oma ligimesse sõbralikult, lahkelt ja andeksandvalt. Niisugune hoiak teeb võimalikuks selle, et Jumala mitme-sugused annid saavad meie keskel reaalsuseks kogu oma rikkuses
Sina andestad – “Issandal, meie Jumalal, on halastus ja andeksand, kuigi me
oleme hakanud temale vastu” (Taaniel 9:9). “See on Issanda suur heldus, et me pole otsa saanud, sest tema halastused pole lõppenud: need on igal hommikul uued – sinu ustavus on suur!” (Nutulaulud 3:22,23). Kristlane palub oma patud andeks Jeesuse nimes. Ta laulab Moosese ja Jumala Talle laulu, siis võtab Issand vastu kadunud lapse.
Sind kardetakse – “Ja ma puhastan nad kogu nende süüst, millega nad on pat-tu teinud minu vastu; ja ma annan neile andeks kõik nende süüteod, millega nad on pattu teinud minu vastu ja millega nad on üles astunud minu vastu. Ja see linn saab mulle rõõmunimeks, kiituseks ning ehteks kõigi maa rahvaste ees, kes kuulevad kõigest heast, mida ma neile teen; siis nad kardavad ja värisevad kõige selle hea ja kõige selle õnne pärast, mida ma linnale annan” (Jr 33:8,9). Kristus võidab maailma ja Tema kuningriik saabub peagi.
Ära peida oma süüd enda ega Jumala eest. Tunnista Temale oma pahateod, sest Jumal ja andeksandmine kuuluvad teineteise juurde. Kui tahame tõusta Jumala vääri-lisele tasemele, siis võttes vastu andestuse, peame ise ka andestama neile, kes meiega on võlgu.
Kes on oma patud andeks saanud, peab seda oma usu oluliseks osaks. Andestus tõstab me usuelu uuele ja kõrgemale tasemele. Sellest ajast alates saame uuel viisil aru Jumalast ja tema tööst meie juures.
ARMUTU VÕI ARMULINE
Pühapäev – 23. oktoober
Siis kutsus isand tema enese juurde ja ütles talle: “Sa tige sulane! Ma kustutasin kogu sinu võla, sest sa palusid mind. Eks siis sinagi oleksid pidanud halastama oma kaassulase peale, nõnda nagu mina sinu peale halastasin!” Mt 18:32-33
Sulase nurjatu teguviis ei jäänud saladusse, kaassulased olid paratamatult tema käitumise tunnistajaiks. Nad läksid oma murega isanda enese ette – mitte omakasu-püüdlike pealekaebajatena, vaid kurvastatud abiotsijatena. Sulase süüks oli, et ta endale osaks saanud armu ei rakendanud oma võlglase suhtes.
Arm, mis teiste suhtes armu ei ilmuta, tühistub – tema asemele astub taas halastamatu õigus.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Mõtleme, milline erinevus on kahe inimese olukorras, kellest üks ei taha oma ligimesele andeks anda ja teine ei suuda, kuigi tahaks? Kuidas võib inimese süda muutuda andestavaks?
Esmaspäev – 24. oktoober
Kõnel on inimese elus mõjuvõimas osa. Täna me elame ajas, kus sõnadetegemi-ne lausa vohab. Olgu kirjutatuna või kõnelduna, liiguvad sõnad tohutus ajaruumis edasi silmapilgu jooksul.
“Argielu on palve tooraine.”
Michel Quoist; “Palved ristiteel”, Logos 1993
Aastatel 1918 – 1997 elanud Prantsuse roomakatolik preester, teoloog ja kirjanik
JOOSEPI SUUREMEELSUS OMA VENDADE VASTU
Teisipäev – 25. oktoober
Joosep ütles oma vendadele: “Te mõtlesite küll mu vastu kurja, aga Jumal pööras selle heaks, et teha, mis tänapäeval ongi tehtud: hoida palju rahvast elus.” 1Ms 50:19-20
Kui me Jumala loos enda osa täites hakkame truudusetult improviseerima, kui meie teod ei ole kooskõlas Tema loomuse ning toimimisviisidega, on sellel alati taga-järjed. Vast kõige sagedasem tagajärg on see, et me ei suuda enam usaldada Jumala armu enda elus. Vaadates enda poolt tehtud ning ülestunnistatud halbadele tegudele ja sõnadele tundub, et andestuse saamine on liiga hea, et tõsi olla.
Kui me oma patud tunnistame, on tema ustav ja õige, nõnda et ta annab andeks meie patud ja puhastab meid kogu ülekohtust (1Jh 1:9). Just nii tundsid ka Joosepi vennad, peale oma isa surma. “Aga mis siis kui…..?” ütlesid nad, kujutledes kuidas Joosepi poolt neile osutatud erakordne arm, heldus ja andeksandmine pöördub kor-raga meeletuks kättemaksuihaks. Vennad ei suutnud kujtleda sellise väärtussüsteemi olemasolu, milles toimiv element oleks arm – või kui, siis ainult ajutiselt ning tingimuslikult.
Joosepi vastus vendadele on tegelikult kogu ta elu kokkuvõte ning osutab veel ühele üliolulisele Vana Testamendi teemale – et patused inimlikud teod, truudusetud improvisatsioonid jm, ei suuda viimselt väärata Jumala suveräänseid eesmärke.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Mõtle kellelegi, kellega sul on keeruline suhelda. Millised on need rasked omadused temas, mida leiad ka iseendas? Palu, et Jumal aitaks sind iga lepitamata minevikusündmusega.
Kolmapäev – 26. oktoober
Seepärast jätke vale ja rääkige tõtt oma ligimesega, sest me oleme üksteise liikmed. Kui vihastute, siis ärge tehke pattu! Ärgu päike loojugu teie vihastumise üle. Ef 4:25-26
Me soovime elada maailmas, kus asjad on nii nagu need peavad olema. Kus puudub valetamine ja viha, petmine ja laiskus, isekus ja laim, kibedus ja raev, vägi-vald ja vihkamine. Kui kõik see kaoks, mis siis inimsuhetes alles jääks? Lahkus, kaastunne ja andestus.
Kujutle maailma, kus on turvaline elu, sest keegi ei vihka kedagi; kus aega ei raisata ebakõlade või võistlemise peale, vaid helduse ning armastuse väljendamiseks; kus kogu see energia, mis varem kulus teiste mahalõhkumiseks on ümbersuunatud nende ülesehitamiseks. Sellise maailma poole oleme teel, kui lubame Kristusel end muuta. See on prisma, mille läbi hakkab särama meie Jumala imelisus.
Kristus võttis vastu haavad mida talle löödi, et meie enam iial ei peaks haavama oma Jumala Vaimu.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Jumala eesmärk on maailm ilma vihata. Kas sinu südamesse, ehk väga sügavale peidetuna, on jäänud veel mingit viha?
Neljapäev – 27. oktoober
Kogudustes võib vaimulik elu väheseks jääda. Jumalikku osa hakkavad asenda-ma inimeste mõtted, kombed ja vaated. Niisugusel usuelul ei ole enam külgetõmbe-jõudu. Vaimulik elu, nagu seda pakub meile Piibel, on alati inimesi köitnud osadus-tundega. Vaimulik usuelu on valmis teistele andestama nende puudusi ja see on val-mis ka ise andestust paluma.
Üksmeele huvides on vaja vaeva näha, nagu sõltuks see meist ja loota Juma-lale, nagu sõltuks see ainult temast.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Mõtle, kuidas saaksid väikeste tegudega kogu nädala jooksul kogudust üles ehitada ja säilitada ühtsust ka nädala lõpus, kui kaasusk-likega koos Jumalat ülistad.
JUMALA SÕNA IGATSUS
Reede – 28. oktoober
Ma pean su korraldusi ja su tunnistusi, sest kõik mu teed on sinu ees. Ps 119:168
Me kaebame, et Jumal aitab vägivaldseid, aga tegelikult annab Ta meile julgeoleku. Ja see annab meile tuge, et hoida silmad teede peal.
Õndsad on need, kes peavad tema tunnistusi ja nõuavad teda kõigest südamest.
“Veereta mu pealt ära teotus ja häbistus, sest ma pean sinu tunnistusi! Sa mõõdad ära mu käimise ja mu pikali-olemise ja kõik mu teed on sulle tuttavad.”
Siis õpetas mind mu isa ja ütles mulle: “Su süda hoidku minu sõnu, pea mu käske, siis sa jääd elama! Sest mehe teed on Issanda silme ees ja tema paneb tähele kõiki ta jälgi.”
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Ära vaata sellele, mida sa peaksid tegema, oled teinud, või mida teised inimesed teevad. Vaata sellele, mida Jumal teeb, saab teha ning hakkab tegema. Mõtle kõikidele Jumala omadustele, ning leia üles oma turvapaik ja värske inspiratsioon.
ÕPETUSED JA MANITSUSED IGAPÄEVASEKS ELUKS
Laupäev – 29. oktoober
Olge üksteise vastu lahked, halastajad, andestage üksteisele, nii nagu ka Jumal on teile andestanud Kristuses. Ef 4:32
Kurjade sõnade ja tegude väljajuurimine kristlase elust sõltub mõtete puhastami-sest. Lahkust on nimetatud Jumala iseloomuomaduseks, olles armastus praktikas. Lisades siia kirjakohta sõna halastajad, soovib apostel olla veendunud, et teda ei mõistetaks väärati, just nagu nõutaks inimeselt heldustegusid ilma südames valitseva kaastunde ja armastuseta, mis neile tegududele õhutab. Ta teab siiski, et takistus lahkusele ja halastusele on sageli just tunne, et ollakse kannatanud kurja või südames säilitatud nurin; seepärast lisab apostel: andestage.
Ülim eeskuju ja motiiv kristlikuks andestamiseks on Jumala enda poolt antud andestus. Jumal on andestanud üks kord, alatiseks ning täielikult. Sellepärast peavad armastusest ja tänutundest Tema vastu andestama ka inimesed üksteisele.
Jumala ja kristlase andestus peavad olema tõeliselt üksteisega sarnased. Krist-lane peab andestama teistele sama varmalt ja täielikult, nagu on teinud Jumal, kes heidab inimese patud nii kaugele “nagu ida on läänest”, ega tuleta neid enam kuidagi meelde.
“Tehkem Jumalale midagi tõeliselt kaunist!”
Püha ema Teresa
Sünninimega Anjezë Gonxhe Bojaxhiu (1910 – 1997)
Albaania päritolu roomakatoliku nunn
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Jumal, eemalda mu südamest kõik, mis kurvastab Sind. Oma kõikvõimsa väega vaigista kõik mu ekslevad mõtted ja seo saatan kinni mu jalgade alla.
23. oktooberil on vaimuliku Edgar Harki (1908 – 1986) mälestuspäev.
Hark lõpetas 1935. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonna ning oli 1935 – 1941 Mustvee ja Tudulinna pastor. Teises maailmasõjas võitles eesti laskurkorpuse ridades ja demobiliseerus kapteni aukraadis. Sõjajärgsetel aastatel teenis Must-vee, Torma ja Tallinna Kaarli kogudusi. Aastatel 1966 – 1978 oli peapiiskopi asetäitja ja 1978 – 1986 Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskop.Lisa lugemist: Esra Rahula,”Sada aastat peapiiskop Edgar Hargi sünnist”. Eesti Kirik, 08.10.2008. Eenok Haamer, “Edgar Hark, mees käänulise eluteega”. Eesti Kirik, 08.10.2008. Eenok Haamer, “Peapiiskop Edgar Hark 100”. Vooremaa, 11.10.2008
25. oktoobril on Iisraelipüha – Rõõm käsuõpetusest – Simchat Tora (hbr Toora rõõm).
Toora püha, mis tähistab Toora lugemise aastaringse tsükli lõpetamist Sabatitel. Peamiseks sündmuseks sellel pühal on tantsimine sünagoogis hommikuse ja õhtuse palvuse ajal Toorarull käes.
28. oktoobril on simunapäev, millega tähistatakse apostlite Siimona ja Juuda märtrisurma.
Kaks vähem tuntud jüngrit – Siimon Selootes ja teine Juuda nimeline mees, nimetatud ka Taddeuseks (Lk 6:15,16; Mt 10:3). Pärimuse järgi tegutsesid hiljem misjonäridena Pärsias.Eestis on Simuna Siimona ja Juuda ehk Püha Siimoni kirik, mis asub Virumaal Simuna alevikus. Ajalooliselt oli see Virumaal asunud Simuna kihelkonnakeskus.Simunapäev on rahvakalendris vähetuntud püha, mille kohta on üldtuntud ilmavanasõna, mis märgib maa ja vete külmumist: Siim teeb sillad, Nigul lööb naeltega kinni. Vanemates trükistes on simunapäeva nimetatud hingedeaja lõpuks.
Lisa lugemist: Simunapäev – 28. oktoober. BERTA, Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas
Mall Hiiemäe. Eesti rahvakalender (5. osa), Eesti Raamat 1991
Koguduse koduleht https://simuna.wordpress.com/about/simuna-kogudus/
29. oktoobril on organist ja helilooja Rudolf Tobiase (1873 – 1918) mälestuspäev. Rudolf Tobias sündis köstri perekonnas. Esimesed muusikaalased teadmised omandas ta isalt Johannes Tobiaselt, kes oli teeninud Käina ja Kullamaa koguduse köstrina. Tobias omandas esimese eestlasena professionaalse muusikalise erihariduse nii helilooja kui ka organisti erialal.
Aastatel 1898–1904 töötas Peterburi Eesti Jaani koguduse organisti ja koorijuhina, kandes ette ka mitmeid oma helitöid
Teoseid: Oratooriumid ja kantaadid – “Johannes Damaskusest” (1897); “Joonase lähetamine” (1909, taastatud 1989)
Lisa lugemist: Tobias, Rudolf. Eesti Muusika Infokeskus
Päeva Sõnum. 42 nädal: 16. – 22. oktoober 2016
40 nädal: 02. – 08. oktoober 2016
20 pühapäev pärast nelipüha.
Usk tunneb Jeesuses ära Jumala Poja, kellel on vägi teha Jumala tegusid. Jeesuse eluajal kahtlesid paljud Temas või panid teda pahaks, eitades Tema jumalikkust ja pidasid Teda rahva ülesässitajaks. Usk ja uskmatus võitlevad teineteisega ka iga kristlase südames. Seepärast tuleb Jeesuse järgijal uurida oma usu aluseid.
Meelespeetav kirjakoht:Tee mind terveks, Issand, siis ma saan terveks; aita mind, siis ma saan abi, sest sina oled mu kiitus. Jr 17:14
Tee mind terveks
Sel nädal tuuakse meile eeskujuks usklike isa – Aabraham, kelle usu olemus seisneb selles, et ta pidas Jumala lubadust sedavõrd kindlaks, et julges seada oma elu selle kohaselt. Tal polnud midagi muud peale lubaduse, aga sellest piisas. Niisugune on meiegi usu olemus. Meie usume, et Jumal viib täide kõik, mis ta on lubanud Jeesuse Kristuse läbi anda. See ongi usk.
Usk ei ole horisontaalne, vaid vertikaalne vaatesuund
JEESUS VAPUSTAB
Pühapäev – 02. oktoober
Nende usku nähes ütles Jeesus halvatule: „Poeg, sinu patud on sulle andeks antud!” Mk 2:5
Neli meest, kes tulid usus, soovisid iga hinna eest saada kehalist tervendust oma sõbrale ning see soov täideti. Jeesus kinkis talle nii andestuse kui ka tervise, vastavalt usule. Nelja mehe usus ilmnes ehtsana just visa ja kangekaelse keeldumise kaudu loobuda lootmast.
Ehk kui usk ei ilmuta oma reaalsust tegutsemises, siis on ta ebareaalne ja ennast pettev ega saa anda oodatud tulemusi.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Oleme inimestena väga keerukad olevused ja mõnikord on raske mõista, mis meil tõeliselt viga on. Vajad sa täna Jumala puudutust enam oma ihu või hoopis hinge jaoks?
ABI TAGATIS ON JUMALA MUUTUMATUS
Esmaspäev – 03. oktoober
Sina, Issand, istud aujärjel igavesti ja Sinu mälestus kestab põlvest põlve. Ps 102:13
Meil ei ole vaja oma tähtsust üle hinnata. Mitte meie ei ole maailmavalitsejad. Inimesed sünnivad ja surevad, aga päike tõuseb ja loojub täpselt omal ajal. Looduse käigus on midagi, mis ei sõltu meist. Jumal on hoolitsenud maailma eest ja teeb seda ka siis, kui mõni usklik on sattunud hätta. Tema hoolitseb selle eest, et usk meis püsiks. Selline usk on tõeline jõuallikas.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Me elame õhkkonnas, kus võib kiiresti unustada oma elava usu. Mis saab siis, kui tõuseb uus põlvkond, kes ei tunne Jumalat nii, nagu meie seda tundsime?
VÄGA SUUR TASU
Teisipäev – 04. oktoober
Aabram uskus Issandat ning see arvati temale õiguseks. 1Ms 15:6
Oma teekonnal õppis Aabraham, et mitte ainult Jumala käest tuleb tasu. Vaid, et tegelikult ongi Juma ise see Aabrami tasu.
Algul ei suutnud ta kujutleda mingit väärtuslikumat tasu peale poja saamise. Ning läks veel kaua, enne kui talle hakkas koitma, et suurim õnnistus, mis iial inimesele osaks saada võib, on olla lähedases suhtes Jumalaga. Veel kauem läks selle taipamisega Iisraeli rahval, hoolimata nende hilisemast Jumalaga sõlmitud lepingust, mis väga selgelt sõnastas kogu lepingu südame: “Teie olete minu rahvas ja mina olen teile Jumalaks”.
Kõige enam julgustab mind see, kuidas Jumal juhib Aabarami just sellest arusaamisest, kus too parasjagu on – edasi. Sedasama vajame ja igatseme me kõik.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Millist tasu ootad ja otsid sina? Kas võiksid ühineda palvega: “Issand, Sina oled minu kilp, Sina oled mu tasu ja mulle piisab sellest täiesti!” ?
AABRAHAMI USK ÜLETAS NÄHTAVA
Kolmapäev – 05. oktoober
Aabraham uskus, kui lootus näis lootusetu, et ta saab paljude rahvaste isaks, selle ütluse järgi: “Nõnda peab olema sinu sugu. Rm 4:18
Siin tsiteerib Paulus salmi 1Ms 15:5 [Ja ta viis tema õue ning ütles: „Vaata nüüd taeva poole ja loe tähti, kui sa suudad neid lugeda!” Ja ta ütles temale: „Nõnda saab olema sinu sugu!”], kus Jumal teatab Aabrahamile (kes on ikka veel lastetu), et tema järeltulijaid saab olema sama rohkesti kui taevatähti. Meie loodame tavaliselt sellele, mis on teostatav vastavalt loodusseadustele. Aga Aabraham ei piirdunud lootustega loodusseadustele, kuna ta teadis, et sellele tuginedes ei või ta järglast saada. Ta ületas tavauskumise taseme, sest ta uskus Jumalat, ja ainult Jumalat. Sel hetkel arvati Aabrahami usk talle õigeks.
Säärast usaldust tahab Jumal näha igas inimeses. Kui aga inimene ei usalda Jumalat, siis ei ole ka inimese ja Jumala suhe usu alusel. Niisugune inimene ei arvesta mitte Jumala, vaid iseenda või teiste inimeste tahet.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Mõtle sellele väitele: “Ma ei taha lihtsalt omada usku. Ma tahan usku, mis omab mind.” (Charles Kingsley, 1819-75).
Rõõmus tänu jumalale
Neljapäev – 06. oktoober
Issanda parem käsi on tõusnud kõrgele, Issanda parem käsi teeb vägevaid tegusid!
Uskliku elamused ei piirdu kitsikuses appihüüdmisega, vaid appihüüdmine toob kogemuse Jumala abist ja selletõttu ka rõõmust.
Issanda käsi on Vanas Testamendis väljend, mida kasutatakse Jumala suurte päästetegude kirjeldamisel. Jumal päästis Iisraeli Egiptuse orjusest “tõstetud käsivarrega” (2Ms 6:6–7): “Seepärast ütle Iisraeli lastele: Mina olen Issand ja mina viin teid ära egiptlaste teoorjuse alt; ma päästan teid nende orjatööst ja lunastan teid oma väljasirutatud käsivarrega ning suurte kohtupidamistega. Mina võtan teid enesele rahvaks ja olen teile Jumalaks, ja teie peate tundma, et mina olen Issand, teie Jumal, kes teid viib välja egiptlaste teoorjusest.”
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Miks on meid vaja enne nuhelda, kui saame tõeliselt Jumalale kiitust laulda? Too Jumala ette oma mured ja pettumused.
Jumala korraldus usulise informatsiooni andmiseks
Reede – 07. oktoober
Me jutustame tulevasele põlvele Issanda kiituseväärt tegudest, Tema vägevusest ja Tema imedest, mis Ta on teinud. Ps 78:4
Jumalarahva ajalugu erineb tavalisesest ajaloost. Rahva tavaline ajalugu on tutvustus üksikutest kangelastest ja kogu rahva suurtest tegudest. Jumala rahva ajalool on vaid üks kangelane – Jumal.
Jumala sõna paneb usulise kasvatamise ülesande vanematele, kelle kohus on seda edasi anda oma lastele. Me üritame selle ülesande delegeerida koolile. Kuid tulemus on puudulik, sest õpetajad annavad edasi ainult informatsiooni. Lastel on küll teadmised, aga puudub vaimulik mõju.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Mõtle oma usuteekonna “ajaloo” peale. Millised on olnud selle tõusud ja mõõnad?
See kõik on kirjutatud ka meie pärast
Laupäev – 08. oktoober
Usk arvestatakse samuti meile õiguseks, sest me usume Temasse, kes äratas surnuist üles meie Issanda Jeesuse. Rm 4:24
Aabraham uskus Jumalat, kes oli suutnud anda talle poja. Ja kui ta oli valmis oma poega ohverdama, siis uskus ta ka seda, et Jumal suudab poja isegi surnuist üles äratada. Ka meie usume nüüd Jumalat, kes tegelikult ohverdas oma Poja ja äratas ta üles. Me usume seda mitte meelte ega mõistusega, vaid ainult Jumala sõnale toetudes. Ja see kes usub Jumala sõna, neile on need asjad reaalsed. Teistele on see kahtlane muinasjutt.
Neile, kes usuvad, arvatakse nende usk õigeks, nagu Aabrahamigi usk. Rohkem pole meile antud ja rohkem me ei vaja. Kes tahab uskuda, see võib uskuda ja saada päästetud. Kes ei taha, ärgu uskugu, aga võtku ka tagajärjed enda kanda.
Hetk mõtiskluseks ja aruteluks: Aabrahamil polnud midagi muud peale Jumala lubaduse. Aga missugune on meie usu olemus? Mida me usume?
oktoobril on Iisraelipüha, Uusaasta – Roš ha-Šana (hbr aasta pea, uus aasta, aasta algus). Algab aasta 5777
Juudi uut aastat pühitsetakse kahel päeval – Tišrikuu 1. ja 2. päeval. Patukahet-susele üleskutsumiseks puhutakse jäärasarve. Uue aasta laua taga süüakse õunu koos meega.
Kirjakoht: Ja Issand rääkis Moosesega, öeldes: “Räägi Iisraeli lastega ja ütle: Seitsmendas kuus, esimesel päeval, olgu teil hingamispäev, sarvehäälega meeldetuletatav püha kokkutulek. Ärge tehke siis ühtegi argipäevatööd, vaid ohverdage Issandale tuleohver!” (3Ms 23:23-25) Vrd. 4Ms 29:1
Lisa lugemist: Juudi pühad. Lühike teejuht Uueks Aastaks (Roš ha-Šana) kodulehelt http://www.ejc.ee/
oktoobril on Franciscus Assisisti “Jumala kerjuse” mälestuspäev, (“Poverello”, õige nimega Giovanni Bernardone) (1181 või 1182 – 3. oktoober 1226), kes oli diakon, frantsisklaste ordu rajaja.
Franciscus sündis Assisi linnas, Itaalias, rikka riidekaupmehe perekonnas. Franciskuse tormaka nooruse pöördepunktiks oli sõda naaberlinna Perugia vastu, kus noormees sõjavangi langes. Koju naasnuna sai Jumalalt ilmutuse. Ta jättis maha kõik oma maise vara ning asus kerjusena elama naabruses asuvasse mahajäetud kabelisse, mida ta korrastama hakkas.
Jumalanäolisust ei otsinud Franciskus mitte ainult ümbritsevates inimestes vaid kutsus oma õdedeks ja vendadeks loomi ja kogu Jumala loodut. Talle said osaks mitmed imeteod, teatavasti mõistis ta lindude ja loomade keelt ning pidas neile jutlusi. Talviti ta sulges end mägedesse, et seal päevi paastuda ja palvetada. Pikkade palveperioodide ning paastumise ajal ilmusid talle ühel päeval stigmad ehk Kristuse haavad, mis olid tal kuni surmani.
Püha Franciscuse atribuudid on linnud, hunt, Kristuse haavad. Ta on Itaalia, Assisi, ökoloogide, loomade ja loomakaitseseltside kaitsepühak.
Frantsiskaanid e. minoriidid (Ordo Fratrum Minorum – Väiksemate Vendade Ordu) on esimene ja tuntuim rändmungaordu, mis asutati 1210. aastal. Selle eesmärgiks oli ristiusu tõdede õpetamine ja jutlustamine vaesemate inimeste seas. Ordu liige pidi elama vaesuses, elatades end almuste või lihtsa tööga, ta pidi käima paljajalu nii suvel kui ka talvel ning kandma halli paigatud munga-rüüd. Frantsisklasteks hakkasid peamiselt vaesed ja väheharitud inimesed. Ometi olid nad lihtrahva seas väga populaarsed, kuna nad selgitasid usutõdesid rahvalikult, lihtsatele ja harimata inimestele arusaadavas keeles.
Eestis on frantsisklasi esmakordselt 1241. a. Alates 13. saj. teisest poolest asutati ka oma kloostreid, mis asusid Tartus, Rakveres ja Viljandis.
Lisa lugemist: Murray Bodo. “Teekond ja nägemus. Franciscus Assisist”, sarjast Vaimu vara. Logos, 2000
Gilbert Keith Chesterton. “Püha Franciscus Assisist”. Eesti Raamat, 2007
oktoobril 1977 aastal lahkus Alfred Tooming (5. juuli 1907 Ülejõe, Anija vald – 5. oktoober 1977 Tallinn), kes oli eesti vaimulik, EELK peapiiskop.
Toomingas lõpetas 1932 Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Ning enne sõda teenis Võnnus, Käinas ja Harju-Jaanis (1935–41, 1945–49). 1941. aasta juulis mobili-seeriti Punaarmeesse: tööpataljonis novembrini 1942, Eesti Laskurkorpuses novembrini 1945.
Peale Teist maailmasõda tegutses Viljandi Pauluse (1949–67) koguduse õpetajana. Aastatel 1949–67 oli Viljandi praost ja 1954–67 konsistooriumi assessor. EELK peapiiskopiks valiti 12. oktoobril 1967 (pühitsetud 9. juunil 1968), kus oli ametis kuni surmani 5. oktoobrini 1977. Maetud Tallinna Metsakalmistule.
Lisa lugemist: Alfred Tooming 100 – Eesti Kirik, 29. juuni 2007
Riho Altnurme. Parim kirikujuht on endine sõjamees – Kirik &Teoloogia, 17. oktoober 2014
Päeva sõnum. Usk ja uskmatus
Meelespeetav kirjakoht: Tee mind terveks, Issand, siis ma saan terveks; aita mind, siis ma saan abi, sest sina oled mu kiitus. Jr 17:14
21. nov. 14:00 Toidutare Nõmme Rahu kogudusemajas
22. nov. 10:00 Toidutare Nõmme Rahu kogudusemajas
22. nov. 18:00 AA-rühm Nõmme Rahu kogudusemajas
23. nov. 12:00 AA-rühm Nõmme Rahu kogudusemajas
24. nov. 09:45 Päeva sõna Nõmme Rahu kogudusemajas
24. nov. 10:30 Jumalateenistus Nõmme Rahu kirikus
24. nov. 18:00 AA-rühm Nõmme Rahu kogudusemajas
26. nov. 18:00 AA-rühm Nõmme Rahu kogudusemajas
26. nov. 18:00 Koguduse meeskoori proov Nõmme Rahu kogudusemajas
27. nov. 12:00 Hingehoiuvalve Nõmme Rahu kogudusemajas
27. nov. 14:00 Piiblitund Nõmme Rahu kogudusemajas
27. nov. 18:00 AA-rühm Nõmme Rahu kogudusemajas
28. nov. 14:00 Toidutare Nõmme Rahu kogudusemajas
29. nov. 10:00 Toidutare Nõmme Rahu kogudusemajas
29. nov. 18:00 AA-rühm Nõmme Rahu kogudusemajas
30. nov. 12:00 AA-rühm Nõmme Rahu kogudusemajas
1. dets. 09:45 Päeva sõna Nõmme Rahu kogudusemajas
1. dets. 10:30 Jumalateenistus Nõmme Rahu kirikus
1. dets. 18:00 AA-rühm Nõmme Rahu kogudusemajas
3. dets. 18:00 AA-rühm Nõmme Rahu kogudusemajas
Nädala teema: Jeesuse saadikud Kiitus ja ülistus – […]
23. novembri noorteteenistus
23. novembril, noorteteenistus Palve- ja Ülistusõhtu “Isa Juurde” Kell […]
PÄEVA SÕNUM nr. 159

matches:
Ps 90
Ps 49
Ps 90
Ps 126
Ps 119
Ps 102
Ps 78
kohus


tubakavaba.ee - Tubakaseadus
Miks loobuda?
Oled loobunud?
Sinu panus
Info tubaka kohta
Kehtiv seaduse tekst
Avaleht Tubakaseadus
RT I, 18.11.2010, 5
(3) Käesolevas seaduses käsitatakse Euroopa Ühenduse territooriumi, liikmesriiki ning ühendusvälist riiki alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 1 1 tähenduses.
1) alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 27 lõike 1 punktis 1 1 nimetatud juhul;
3) tubakatootele, mis saadetakse välisriigist vähemalt kaheksateistaastasele füüsilisele isikule Eestis kasutamiseks mitteärilisel eesmärgil või mille füüsiline isik saadab mitteärilisel eesmärgil välisriiki;
3) tubakatoote kaugmüügil alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 21 2 lõike 1 tähenduses;
Tubakas on taim, mis kuulub perekonda Nicotiana .
(3) Suitsetatavate tubakatoodete liigid on sigaret, sigar, sigarillo ning suitsetamistubakas alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 16 lõigete 2–4 tähenduses.
(4) Suitsuvabade tubakatoodete liigid on närimistubakas alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 16 lõike 5 tähenduses ning muu tubakatoode, mille eesmärgipärasel tarvitamisel ei teki suitsu.
(2) Isiku valduses oleva tubakatoodete hulga määramisel kaubanduslikuks koguseks kohaldatakse alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seadust.
(21) Käitlemiseks mittelubatud tubakatooteid on suures koguses, kui nende tubakatoodete kogusele vastav arvestuslik aktsiis ületab sajakordselt või enam alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 56 lõikes 11 nimetatud aktsiisisumma.
1) tubakatoote müügiks pakkumine ja müük hulgikaubanduse korras (edaspidi tubakatoote hulgimüük );
2) tubakatoote müügiks pakkumine ja müük jaekaubanduse korras (edaspidi tubakatoote jaemüük ).
(4) Kui ettevõtja võimaldab kasutada piipu, milles suits kulgeb läbi vedeliku (edaspidi vesipiip ), sellekohase suitsetamistubaka (edaspidi vesipiibutubakas ) tarvitamiseks, käsitatakse seda tubakatoote jaemüügiga seonduva teenusena, millele kohaldatakse tubakatoote jaemüügi kohta kehtivaid sätteid.
5) kasutades kirjatüüpi Helvetica ja kirjalaadi Bold ;
(1) Tubakatoote hulgimüügi õigus on äriregistrisse ja hulgimüüjana majandustegevuse registrisse kantud ettevõtjal, kellel on majandustegevuse registri registreeringus märge tubakatoote hulgimüügi kohta. Kui ettevõtja soovib seejuures teostada tubakatoote importi alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 10 tähenduses või eksporti alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 11 tähenduses, tehakse registreeringus sellekohane märge.
(5) Registreerimismenetlusele kohaldatakse kaubandustegevuse seaduses ja majandustegevuse registri seaduses sätestatut käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
(1) Keelatud on tubakatoote müügi suurendamiseks avalikkusele suunatud tegevus, mis seisneb tarbijale tubakatoote või sellega seotud toote või teenuse tasuta või tubakatoote maksimaalsest võimalikust jaemüügihinnast oluliselt madalama hinnaga pakkumises või kingituste jagamises või müüki edendava tarbijavõistluse, -mängu või -loterii korraldamises (edaspidi müügiedendus ).
Alla kaheksateist aasta vanusel isikul (edaspidi alaealine ) on suitsetamine või suitsuvaba tubakatoote tarvitamine keelatud.
3) politseiasutus – kõigi nõuete järgimise üle politseiasutuse teenindataval territooriumil, välja arvatud spondeerimispiirangu ja sponsorteadete, tubakatoote müügiedenduse keelu ning suitsetamisruumile ja suitsetamisalale kehtestatud nõuete järgimise üle;
5) Terviseamet – suitsetamisruumile ja suitsetamisalale kehtestatud nõuete järgimise üle vastavalt inspektsiooni põhimääruses sätestatud ülesannetele.
(1) Kui ettekirjutuse saaja jätab ettekirjutuse selles esitatud tähtajaks täitmata, on järelevalvet teostaval ametiisikul õigus sunnivahendina kohaldada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(2) Sunniraha ülemmäär on 640 eurot.
(4) Isikul, kelle vaie jääb vaidemenetluses rahuldamata või kelle õigusi on vaidemenetluses rikutud, on õigus pöörduda halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud tingimustel ja korras kaebusega halduskohtusse.
(1) Käesoleva seaduse alusel nõutavate andmete Sotsiaalministeeriumile esitamisest keeldumise, andmete tähtajaks esitamata jätmise, andmete mittetäieliku esitamise või valeandmete esitamise eest –
(1) Närimistubakast erineva suitsuvaba tubakatoote või lubatust suurema tõrva-, nikotiini- või vingugaasisisaldusega sigarettide hoidmise, ladustamise või edasitoimetamise eest kaubanduslikul eesmärgil või kaubanduslikus koguses, samuti sellise tubakatoote tootmise või sellise tubakatootega kauplemise eest –
(1) Maksumärgistamata või nõuetele mittevastavas müügipakendis või mittenõuetekohases rühmapakendis tubakatoote hoidmise, ladustamise või edasitoimetamise eest kaubanduslikul eesmärgil või kaubanduslikus koguses, samuti sellise tubakatootega kauplemise eest –
(1) Sigarettide jaemüügi eest nende müügipakendile kinnitatud maksumärgile trükitud maksimaalsest jaehinnast kõrgema hinnaga –
(1) Käesoleva seadusega tubakatoote käitlemise kohta kehtestatud erinõuete rikkumise eest –
(1) Tubakatoote müügiedenduse keelu rikkumise eest –
Täisealise isiku poolt alaealise ahvatlemise, ähvardamise või muu teoga mõjutamise eest alustama või suurendama tubakatoote tarvitamist või tubakatoote tarvitamisest mitte loobuma –
(1) Tubakatoote käitlemisel vanusepiirangu rikkumise eest –
Täisealise isiku poolt tubakatoote alaealisele ostmise, pakkumise või üleandmise eest, kui puudub käesoleva seaduse §-s 44 või 45 sätestatud väärteokoosseis, –
Alaealise poolt suitsetamise või suitsuvaba tubakatoote tarvitamise eest –
Alaealise poolt tubakatoote omandamise või omamise eest –
Suitsetamise eest kohas, kus suitsetamine on keelatud, –
(1) Suitsetamise võimaldamise eest kohas, kus seaduse alusel ei ole suitsetamine lubatud, samuti suitsetamisruumile või suitsetamisalale kehtestatud nõuete rikkumise eest –
(1) Käesoleva seaduse §-des 37–50 loetletud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(5) Käesoleva seaduse §-des 38–41 ja 44–50 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on politseiasutus.
(6) Käesoleva seaduse §-s 50 nimetatud väärteo kohtuväline menetleja suitsetamisalale ja suitsetamisruumile kehtestatud nõuete osas on Terviseamet.
(8) Käesoleva seaduse §-des 38 ja 39 nimetatud väärtegude toimepanemise vahetuks objektiks olnud eseme konfiskeerimine on kohustuslik. Konfiskeerimise otsustab kohus, Maksu- ja Tolliamet või politseiasutus.
Konfiskeeritud tubakatoode hävitatakse tolliseaduse või väärteomenetluse seadustiku alusel kehtestatud korras.
§ 56. – § 58. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
© 2017 tubakavaba.ee


text:
Tööandjal on õigus nõuda töötajalt kahjuhüvitist üksnes juhul, kui töötaja rikkus töölepingust tulenevat kohustust tahtlikult, raske hooletuse või hooletuse tõttu. Töölepingu täitmisel järgitav hoolsuse määr, mille järgimata jätmise korral vastutab töötaja lepingu rikkumise eest, määratakse TLS § 16 kohaselt tema töösuhte järgi, hinnates mh ka seda, kas töötaja teadis või pidi teadma, et kolmanda isiku ära viidavate asjade hulgas on tööandja asjad. (p 12-13)
Töötajalt kahjuhüvitist välja mõistes tuleb arvestada mh sellega, kas ja mis ulatuses oleks tööandjal võimalik oma asjad tagasi saada. Tööandjale TLS § 74 lg 2 alusel hüvitise väljamõistmisel peab kohus märkima otsuses kahjuhüvitise suuruse kindlaksmääramise asjaolud. (p 14)
TLS § 91 lg 1 järgi on töölepingu erakorralise ülesütlemise mõjuvaks põhjuseks ettenägematu asjaolu, mille tõttu saab poolte huvisid kaaludes eeldada, et lepingu täitmine on muutunud töötaja jaoks füüsiliselt võimatuks või temalt ei saa mõistlikult oodata tööülesannete täitmist.
Töötaja võib TLS § 91 lg 3 kohaselt öelda töölepingu erakorraliselt üles töötaja isikust tuleneval põhjusel, eelkõige kui tema tervis või perekondlikud kohustused ei võimalda tal kokkulepitud tööd teha ja tööandja ei võimalda talle sobivat tööd. Sellest sättest tulenevalt on ülesütlemise tingimuseks sellise mõjuva asjaolu olemasolu, millest saab järeldada töölepingu erakorralise ülesütlemise vajadust enne 30-kalendripäevast etteteatamist. (p 14)
TLS § 100 lg 5 ei anna tööandjale õigust nõuda töötajalt hüvitisena töötasu ulatuses hüvitist, kui töötaja on lahkunud töölt enne etteteatamistähtaega.
Olukorras, kus töötaja erakorraline ülesütlemine on tühine ja töölepingu lõppemine tuleb lugeda TLS § 85 lg 4 alusel korraliseks ning töötaja on lahkunud töölt enne TLS § 98 lg-s 1 sätestatud tähtaja möödumist, võib tööandjal olla õigus nõuda töötajalt kahju hüvitamist. Selleks peab tööandja tõendama, et töötaja süüline enne etteteatamistähtaja möödumist töölt lahkumine põhjustas talle kahju. Hüvitatava kahju kindlakstegemiseks peab kohus mh kohaldama VÕS § 127 lg-d 2 ja 3 ning kahjuhüvitise suuruse määramisel kohalduvad mh VÕS §-d 139 ja 140. (p 13)
3-2-1-43-12 Riigikohus 25.04.2012
TööK § 128 lg 1 p 7 kohaselt peab töötaja hüvitama kogu tööandjale süüliselt tekitatud kahju, kui kahju tekitamine ei olnud seotud tööülesannete täitmisega. Kahju hüvitamise nõude esitanud tööandja peab tõendama asjaolu, et kahju tekitamine ei olnud seotud tööülesannete täitmisega. Töökoodeksi kohaselt on töötaja vastutus tööandjale süüliselt tekitatud kahju eest piiratud töötaja keskmise kuupalgaga.
3-2-1-106-03 Riigikohus 21.10.2003
Kui leping jääb kehtima, siis tuleb hüvitatava kahju arvestamisel lähtuda kahju positiivsest arvutamisest, st lepingu rikkumisega tekitatud kahju hüvitamise eesmärgiks on kohustatud isiku asetamine olukorda, mis on võimalikult lähedane olukorrale, milles ta oleks olnud, kui lepingut poleks rikutud.
Lepingu rikkumise korral saab TsK § 222 lg 2 tähenduses hüvitatavate kulutustena mõista üksnes selliseid kulutusi, mis põhjustati lepingu rikkumisega. Töötajale makstud palka ei saa käsitada lepingu töötajapoolsest rikkumisest tuleneva tööandja kahjuna.
Eritasu tagastamist saab kahju hüvitisena nõuda, kui konkurentsikeelu kokkulepe on tühine või kehtetuks tunnistatud (kuni 01.07.2002 kehtinud TsÜS järgi) või leping lõpetatud. Samuti saab eritasu tagastamine kõne alla tulla konkurentsikeelu kokkuleppe lõpetamise korral kohustuste rikkumise tõttu, kui selline õigus leping lõpetada või nõue lepingu lõpetamiseks tuleneb seadusest või lepingust ning seda oleks kasutatud. Eritasu tagastamist on õigus nõuda ka siis, kui pooled oleks selles kokku leppinud konkurentsikeelu kokkuleppe rikkumise tagajärjena, s.o leppetrahvina.
Töölepingu seadus ei reguleeri töötaja vastutust TLS § 50 lg-s 6 sätestatud kohustuse rikkumise eest. Töölepingus ei ole konkurentsipiirangu rikkumise tagajärjena kokku lepitud, et töötaja peaks kohustuse täitmise eest makstud eritasu tagastama või muul viisil tööandjale leppetrahvi maksma. Seega ei ole tööseaduses ega töölepingus erisätteid lepingu rikkumise tagajärgede osas ning lähtuda tuleb tsiviilõiguse üldistest reeglitest.
3-2-1-75-03 Riigikohus 10.06.2003
TsMS §-s 227 sätestatud kohtuotsuse seaduslikkuse ja põhjendatuse nõue tähendab muuhulgas ka seda, et kohtuotsus ei või olla vastuoluline.
Kuni avaliku teenistuse seaduses ametniku vastutuse sätete kehtestamiseni puudusid küll erisätted politseiteenistujate varalise vastutuse osas, kuid sellises olukorras tuleb kohaldada teenistujatele ja ametnikele tööseaduste sätteid, millega on kehtestatud töötajate varaline vastutus.
3-2-1-84-03 Riigikohus 10.06.2003
Negatiivse asjaolu tõendamisel peab kostja esitama need asjaolud, milles talle varguse tagajärjel tekitatud kahju seisneb ning seejärel on hagejal kohustus tõendada, et kostja kirjeldatud kahju ei tekkinud varguse tagajärjel.
Ringkonnakohus on jätnud täitmata TsMS § 171 lg-s 1 sätestatud kohustuse tagada protsessiosalistele asjas tähtsate asjaolude väljaselgitamise võimalus.
TööK § 125 järgi kannavad töötajad materiaalset vastutust ainult otsese tegeliku kahju korral. Otsese kahju alla kuuluvad ka kahju tekitamisega seoses kantud kulud.
3-2-1-57-00 Riigikohus 07.06.2000
Töötajale ei saa panna varalist vastutust individuaalse varalise vastutuse lepingu alusel, kui ei ole kindlaks määratud vara, mis töötajale on usaldatud ning tuvastatud tema süüd.
III-2/3-29/94 Riigikohus 08.11.1994
III-2/1-8/94 Riigikohus 08.03.1994

matches:
§ 16
§ 74
kohus
§ 91
§ 91
§ 100
§ 85
§ 98
kohus
§ 127
Riigikohus
§ 128
Riigikohus
§ 222
§ 50
Riigikohus
Riigikohus
§ 171
§ 125
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus


Vooremaa Maastikukaitseala Administratsiooni põhimäärus – Riigi Teataja
Vooremaa Maastikukaitseala Administratsiooni põhimäärus
RTL 2003, 113, 1791
Vastu võetud 28.10.2003 nr 81
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 53, 305; 59, 358; 94, 578; 100, 646; 102, 677; 2002, 57, 354; 87, 505; 90, 520; 96, 563; 2003, 4, 22; 21, 122; 51, 349) paragrahvi 43 lõike 5 alusel.
§ 1. Vooremaa Maastikukaitseala Administratsioon (edaspidi Administratsioon. Lühendatult Vooremaa MKA) on Keskkonnaministeeriumi hallatav riigiasutus.
§ 4. Administratsioon asub Jõgeva maakonnas. Administratsiooni postiaadress on Aia 2, 48306 Jõgeva.
§ 5. Administratsioon on Vabariigi Valitsuse või keskkonnaministri määratud kaitstavate loodusobjektide valitseja ning teostab täidesaatvat riigivõimu seaduses sätestatud ulatuses ja korras.
5) kinnitab administratsiooni organisatsiooni struktuuri, asjaajamise korra, sisekorraeeskirja ja muud töökorralduslikud dokumendid ning teenistujate ametipalgad ja ametijuhendid vastavuses õigusaktidega;
6) käsutab administratsiooni valduses olevat riigivara ja rahalisi vahendeid seaduses sätestatud ulatuses ja korras;
7) sõlmib, muudab ja lõpetab administratsiooni töötajatega töölepingud, kohaldab neile ergutusi ja määrab distsiplinaarkaristusi, saadab neid töölähetusse;
8) kinnitab administratsiooni sisekorraeeskirja, raamatupidamise sise-eeskirja ja töötajate ametijuhendid;
9) teostab tehinguid, mis on suunatud Administratsiooni põhimäärusest tulenevate ülesannete täitmisele;
10) täidab muid seadusega, seaduse alusel antud õigusaktiga või keskkonnaministri antud ülesandeid.
§ 12. Administratsioonil on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis. Pitsatil võidakse kasutada Administratsiooni lühendnimetust.
§ 15. Administratsiooni finantsmajanduslikku tegevust kontrollivad Keskkonnaministeerium ja Riigikontroll.
§ 16. Administratsiooni tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse tagamiseks teostab Administratsiooni üle teenistuslikku järelevalvet Keskkonnaministeerium õigusaktidega kehtestatud korras.
§ 17. Administratsiooni korraldab ümber või tema tegevuse lõpetab keskkonnaminister.
§ 18. Määrus jõustub 1. novembril 2003. a.
Looduskaitse ja metsanduse asekantsler
kantsleri ülesannetes Tõnu TRAKS


Konguta Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Konguta Kooli põhimäärus
Konguta Kooli põhimäärus - sisukord
§ 10 Õppe- ja kasvatustöö korraldus
§ 12 Õppevorm
§ 14 Kodukord
§ 15 Õppeaasta
§ 16 Haridusliku erivajadustega õpilase õppe korraldamine
§ 17 Õppekeskkond
§ 18 Õppekavaväline tegevus
§ 19 Õpilaste õigused ja kohustused
§ 20 Õpilase tunnustamine ja mõjutamine
§ 22 Lasteaia laste vanemate õigused ja kohustused
§ 23 Vanemate õigused ja kohustused
§ 24 Kooli ja kodu koostöö
§ 25 Õpilasesinduse valimise kord
§ 26 Koolitöötajate õigused ja kohustused
§ 29 Kooli vara ja eelarve
§ 32 Kooli ümberkorraldamine, pidamise üleandmine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 06.03.2019, 2
Vastu võetud 25.02.2019 nr 69
Kooli nimetus on Konguta Kool (edaspidi kool).
Kooli asukoht ja tegutsemiskoht on Eesti Vabariik. Postiaadress Annikoru tee 7, Annikoru küla, Elva vald, 61202, Tartu maakond.
(1) Võimaldada alushariduse andmist eelkooliealistele lastele ning põhihariduse andmist põhikooli I ja II kooliastmes.
(2) Toetada õpilase vaimset, füüsilist, kõlbelist, sotsiaalset ja emotsionaalset arengut.
(3) Tegevuse eesmärke iseloomustavad märksõnad „Märka, Mõjuta, Muuda“, mille tulemusena kujundatakse õppimise ja iseseisva eluga toimetulevaid isiksusi.
(1) Kool tagab riiklike õppekavade täitmiseks vajalike kvalifitseeritud õpetajate olemasolu, turvalisuse, tervisekaitse ja õppekava nõuetele vastava õppekeskkonna olemasolu ning võimalused õpilase arengu toetamiseks kõikidele koolis õppida soovivatele õpilastele. Luuakse tingimused õppija võimete arenguks ja eneseteostuseks ning adekvaatse maailmapildi kujunemiseks.
(2) Kool tagab lapsesõbraliku õpi- ja kasvukeskkonna, mis toetab tema õpihuvi ja õpioskuste, eneserefleksiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist.
(3) Aitab kaasa õpilase kasvamisele loovaks, mitmekülgseks isiksuseks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides: perekonnas, tööl ja avalikus elus ning valida oma huvide ja võimete kohast õpiteed.
(2) Arengukava ja selle muudatused kinnitab kooli pidaja.
(1) Koolis viiakse läbi sisehindamist. Sisehindamine on pidev protsess, mille eesmärk on tagada õpilaste arengut toetavad tingimused ja kooli järjepidev areng, selgitades välja tugevused ja parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt koostatakse kooli arengukava tegevuskava.
(2) Kool koostab sisehindamise aruande vähemalt üks kord kooli arengukava perioodi jooksul. Sisehindamise aruanne esitatakse arvamuse andmiseks hoolekogule ja kooli pidajale ning aruande kinnitab direktor.
(2) Koolis omandatav hariduse tase on põhiharidus. Põhikoolis on 1.-6. klass.
§ 10. Õppe- ja kasvatustöö korraldus
(3) Lasteaias on sõime- ja lasteaiarühmad ning vajadusel liitrühmad.
(4) Vajadusel võib vallavalitsus direktori ettepanekul moodustada sobitus- ja erirühmi.
(5) Lasteaia õppekava läbinule väljastab kool lapsele koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengutulemused.
(6) Koolis tegutseb tervisenõukogu.
§ 12. Õppevorm
(1) Õpingute alusdokumentideks on põhikooli riikliku õppekava ja koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava alusel koostatud kooli õppekavad.
§ 14. Kodukord
(1) Kooli kodukord on lastele, õpilastele, vanematele ja koolitöötajatele täitmiseks kohustuslik.
(2) Kooli kodukorra ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks õppenõukogule, hoolekogule ja õpilasesindusele.
§ 15. Õppeaasta
(2) Õppeaasta koosneb trimestritest ja koolivaheaegadest.
(3) Õppetrimestrites ja perioodides on kokku vähemalt 175 õppepäeva.
§ 16. Haridusliku erivajadustega õpilase õppe korraldamine
(1) Haridusliku erivajadusega õpilase õppekorralduse põhimõtted, tugiteenuse rakendamise kord sätestatakse kooli õppekavas.
(2) Õpilase haridusliku erivajaduse väljaselgitamiseks ja õpilasele vajaliku toe pakkumiseks loob võimalused kooli pidaja ja korraldab direktor.
(3) Õpilasele, kellel tekib takistusi koolikohustuse täitmisel või mahajäämus õpitulemuste saavutamisel, annab kool üldist tuge, mis kujutab endast õpetaja pakutavat individuaalset lisajuhendamist, tugispetsialistide teenuse kättesaadavust ning vajaduse korral õpiabitundide korraldamist individuaalselt või rühmas.
(4) Kui kooli tagatud üldine tugi ei anna õpilase arenguks soovitud tulemusi, siis võib rakendada koolivälise nõustamismeeskonna soovitusel tõhustatud tuge või erituge. Sellisel juhul on õpilane käsitletav haridusliku erivajadusega õpilasena.
(5) Õpilase õppekavas sõnastatud eesmärkide täitmiseks ja talle vajaliku toe pakkumiseks võib lisaks tavaklassidele moodustada ka õpiabi- või tasemerühmi või eriklasse.
(6) Õpiabi- või tasemerühma või eriklassi vastuvõtmise otsustab direktor. Otsuse tegemisel lähtub direktor õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema või eestkostja nõusolekust.
(7) Haridusliku erivajadusega õppe ja arengu toetamiseks vajalikku koostööd tugispetsialistide ja õpetajate vahel korraldab vastava kooliastme haridusliku erivajadusega õpilaste õppe koordineerija.
(8) Õpiabirühma võib moodustada erinevate klasside õpilastest.
§ 17. Õppekeskkond
(1) Kool tagab füüsiliselt, sotsiaalselt ja vaimselt turvalise õppekeskkonna.
(2) Õppekeskkond toetab kooli eesmärke ja õpilase arenemist iseseisvaks ja aktiivseks õppijaks, kannab õppekava alusväärtusi ja kooli vaimsust ning loob, säilitab ja arendab edasi kooli ja valla traditsioone.
(3) Kool korraldab õpet koolis ja väljapool kooli vastavalt kooli õppekavale ja õppekeskkonnale kehtestatud nõuetele.
§ 18. Õppekavaväline tegevus
(6) Teenuste osutamise eest võtab kool tasu teenuste hinnakirja alusel. Teenuste osutamise tingimused ja korra ning teenuste hinnakirja kehtestab direktor, esitades eelnevalt eelnõu arvamuse avaldamiseks kooli hoolekogule ning seejärel kooskõlastamiseks kooli pidajale.
(7) Direktor võib kooli pidaja nõusolekul moodustada pikapäevarühma põhiharidust omandavatele õpilastele. Pikapäevarühmas korraldatava õppekavavälise tegevusena pakutakse õpilasele järelevalvet ning pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel ning huvitegevuses ja huvide arendamisel.
(8) Direktor võib kooli pidaja nõusolekul moodustada kooliks ettevalmistumise rühmi kuue- kuni seitsmeaastastele lastele.
(9) Õpilane võetakse pikapäevarühma ja kooliks ettevalmistumise rühma vastu ja arvatakse sealt välja direktori otsusega ja vanema taotluse alusel.
§ 19. Õpilaste õigused ja kohustused
2) saada teavet õppeperioodi õppeainete õppeesmärkidest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest sh õppekava läbimist toetavatest üritustest;
3) saada õpiabi ja kasutada muid koolis pakutavaid tugiteenuseid;
4) olla valitud õpilasesindusse ja korraldada koolielu ning kuuluda õpilasesinduse liikmena hoolekogusse;
5) valida õpilasesindust;
6) kasutada tasuta kooli õppekava läbimiseks vajalikke materjale;
8) saada esmast teavet karjääri planeerimise ja edasiõppimise võimaluste kohta;
10) kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta kooli rajatisi ja ruume;
11) teha kooli direktorile ja teistele õppe- ja kasvatusalal töötavatele isikutele ettepanekuid õppe- ja kasvatustegevuse ning õppekavaväliste tegevuste kohta;
12) pöörduda oma õiguste kaitseks kooli direktori, kooli pidaja, volikogu, Haridus- ja Teadusministeeriumi või lastekaitseorganisatsioonide poole.
1) osaleda temale kooli päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähutud õppes;
5) suhtuda lugupidavalt kaasinimestesse, käituma väärikalt nii koolis kui ka väljaspool kooli;
6) hoida korras oma välimust ja järgima tervislikke eluviise;
§ 20. Õpilase tunnustamine ja mõjutamine
(1) Kooli tunnustusmeetmed sätestatakse kooli kodukorras.
(2) Eesmärgiga mõjutada õpilasi kooli kodukorra kohaselt käituma võib õpilase suhtes rakendada tugi- või mõjutusmeetmeid.
(3) Tugi- ja mõjutusvahendite rakendamisest teavitamise kord sätestatakse kooli kodukorras.
(1) Vähemalt üks kord õppeaasta jooksul viiakse lapse arengu toetamise eesmärgil lasteaia õpetajate poolt läbi arenguvestlus lapsevanemaga.
(2) Vähemalt üks kord õppeaasta jooksul viiakse koolis läbi lapsevanema ja õpilasega arenguvestlus, mille eesmärk on õpilase arengu toetamine.
(3) Läbiviidavast arenguvestlusest võtavad vajadusel osa kooli tugispetsialistid.
(4) Arenguvestluse läbiviimise tingimused ja kord esitatakse arvamuse andmiseks kooli õppenõukogule ja hoolekogule ning selle kehtestab direktor.
§ 22. Lasteaia laste vanemate õigused ja kohustused
(1) Lasteaia laste vanematel on õigus:
3) saada teavet oma lapse arengu ja toimetuleku kohta;
4) tutvuda lasteaia arengu-, õppe- ja päevakavaga, saada teavet lasteaia töökorralduse kohta;
5) pöörduda ettepanekutega direktori, õpetajate või hoolekogu poole.
(2) Lasteaia laste vanematel on kohustus:
2) pidada kinni lasteaia päevakavast ja kodukorrast;
3) võtta osa rühmakoosolekutest;
6) pöörduda kasvatamist, õpetamist ja lasteaia töökorraldust puudutavate vaidluste lahendamiseks direktori, pedagoogilise nõukogu, hoolekogu või lasteaia tegevuse üle järelevalvet teostavate asutuste poole;
7) täita lasteaiakoha kasutamise lepingut ning kinni pidama sõlmitud kokkulepetest;
8) arvestada pedagoogide, eripedagoogi ja logopeedi ettepanekuid lapse kasvatamisel ning tervise edendamisel;
9) teavitada koolikohustuslikust east noorema lapse õppima asumise soovist kooli pidajat enne käimasoleva aasta 1. maid;
10) esitada lapse õppima asumisel kooli koolivalmiduskaart;
11) tasuda igakuiselt ja õigeaegselt toidukulu ja osalustasu Elva valla õigusaktidega kehtestatud määras ja korras.
1) saada teavet kooli töökorralduse sh päevakava ja hindamise kohta;
2) osaleda hoolekogu töös ja vanemate koosolekul;
6) pöörduda oma õiguste kaitseks klassiõpetaja, klassijuhataja, juhtkonna, hoolekogu, kooli pidaja, Haridus- ja Teadusministeeriumi või lastekaitseorganisatsiooni poole.
§ 24. Kooli ja kodu koostöö
(1) Kooli ja vanemate koostöö koordineerimiseks kutsub direktor vähemalt üks kord aastas kokku vanemate üldkoosoleku.
§ 25. Õpilasesinduse valimise kord
§ 26. Koolitöötajate õigused ja kohustused
(1) Koolitöötajad on direktor, õppealajuhataja, õpetajad, pedagoogid, tugispetsialistid, abiõpetajad, teised õppe- ja kasvatusalal töötavad ning muud töötajad.
2) teatada abivajavast lapsest direktorile ja kohalikule omavalitsuse lastekaitsetöötajale;
3) luua laste ja õpilaste õppeks ja kasvamiseks soodsad tingimused.
3) esindab kooli ja tegutseb kooli nimel ning käsutab kooli eelarvevahendeid käesoleva põhimääruse ja teiste õigusaktidega antud volituste ulatuses;
§ 29. Kooli vara ja eelarve
(2) Koolil on oma eelarve, mille kinnitab vallavolikogu.
(3) Kooli rahastatakse riigieelarvest, kooli pidaja eelarvest, laekumistest sihtasutustelt, annetustest, täiskasvanute koolitusest, õppematerjalide kirjastamisest, kooli kasutuses olevate esemete ja ruumide üürimisest ja rentimisest ja kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
(4) Koolil on õigus esitada projekte ja taotleda erinevatest fondidest, meetmetest rahalisi vahendeid õppekavajärgsete ja õppekavaväliste tegevuste läbiviimiseks. Direktor võib rahalise kohustuste võtmise otsustada juhul, kui see on ette nähtud kooli jooksva aasta eelarves.
(4) Kool avalikustab kooli õppekava, põhimääruse, arengukava ja kodukorra oma veebilehel ja loob koolis võimalused nende dokumentidega tutvumiseks paberil.
§ 32. Kooli ümberkorraldamine, pidamise üleandmine ja tegevuse lõpetamine
(2) Tunnistada kehtetuks Konguta Vallavolikogu 18.08.2011 määrus nr 3 „Konguta Kooli põhimäärus“.


Maakorraldusseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Maakorraldusseaduse muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 18. juuni 1999. a otsusega nr 595
Maakorraldusseaduses (RT I 1995, 14, 169; 59, 1006; 1996, 36, 738; 1999, 10, 155) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 26 lõikes 4 asendatakse sõnad «kohalikule omavalitsusele» sõnadega «kohaliku omavalitsuse volikogule».
§ 2. Paragrahv 31 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 31. Seaduse kohaldamine maareformi läbiviimisel
Kui maareformi käigus maa tagastamisel, ostueesõigusega erastamisel, vaba põllumajandusmaa ja vaba metsamaa erastamisel, maa riigi omandisse jätmisel, munitsipaalomandisse andmisel ja hoonestusõiguse seadmisel viiakse läbi maakorraldus, kohaldatakse käesolevat seadust, arvestades §-des 311--341 sätestatud erisusi. Sellel juhul rakendatakse käesoleva seaduse §-des 16--29 sätestatut niivõrd, kuivõrd see pole vastuolus §-de 311--341 sätetega.»
§ 3. Seadust täiendatakse §-ga 311 järgmises sõnastuses:
«§ 311. Ümberkruntimise eeltööd
4) vastavasisuline avaldus juhul, kui taotletakse toetusraha.»
«§ 32. Maakorralduse läbiviija valimine, maakorralduspiirkonna ja osaliste kinnitamine ning ümberkruntimise algatamine
(2) Kui toetusraha ei taotleta, valib maakorralduse läbiviija maavanem vallavalitsuse poolt esitatud vähemalt kolme käesoleva seaduse §-s 4 esitatud nõuetele vastava kandidaadi hulgast.
(5) Ümberkruntimise algatamise otsusest teatab vallavalitsus igale osalisele kas allkirja vastu või tähitud kirjaga. Ümberkruntimise algatamisel ei rakendata § 19 lõikes 6 sätestatut.»
§ 5. Paragrahv 33 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 33. Ümberkruntimiskava koostamine
(5) Ümberkruntimisel arvestatakse notariaalselt tõestatud kokkuleppeid õigustatud subjektidele tagastamata jääva maa kompenseerimiseks isikute poolt, kelle omandisse tagastamata maa kokkuleppe alusel antakse. Riik ei kompenseeri õigustatud subjektile maad, mida nimetatud kokkuleppe alusel ümberkruntimise käigus ei tagastata.»
§ 6. Paragrahv 34 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 34. Kava kooskõlastamine ja kinnitamine
(7) Maavanem võib peatada kava elluviimise 10 päeva jooksul teate saamisest kuni tema poolt kavas avastatud puuduste kõrvaldamiseni.»
§ 7. Seadust täiendatakse §-ga 341 järgmises sõnastuses:
«§ 341. Ümberkruntimiskava elluviimine
(4) Ümberkrunditud kinnisasjade kinnistusraamatusse kandmine toimub vastavalt asjaõigusseaduse rakendamise seadusele ja kinnistusraamatuseadusele (RT I 1993, 65, 922; 1999, 44, 511).»