text:
Uudised - Tark
Kui Eesti jookseb rahvusvaheliste kliimakohustuste osas lati alt läbi, ei kujuta ma hästi ette, mis näoga me oma lastelastele otsa vaatame, kirjutab Aare Tark Postimehes.
Advokaadibüroo TARK esindas edukalt Euroopa juhtivat bussitootjat Solaris Bus & Coach S.A.-d (Solaris) Tallinna Linnatranspordi AS-i (TLT) gaasibusside riigihankes, mis on läbi Tallinna ajaloo suurim...
Juhtiv ülemaailmne õigusväljaanne IFLR1000 pärjas kaks TARK advokaati ja partnerit, Hannes Küüni ja Tanel Küüni, Eesti õigusturu tõusva tähe tiitliga. 2020. aasta edetabelis nimetas IFLR1000...
Rahvusvahelise pettuse ohvrit esindades saavutas advokaadibüroo TARK kliendile ka omavastutuse väljamõistmise kurjategijailt.
Advokaadibüroo TARK kaitses ettevõtte endist juhatuse liiget tema vastu tagantjärele esitatud suure kahjunõude vastu. Endise juhatuse liikme vastu esitati nõue, väites et ta on tegutsenud...
TARK esindas klienti autoriõiguste alases vaidluses
Mitte kõik vaidlused ei pea jõudma kohtusse: kohtumenetluse eelses vaidluses saavutas TARK soodsa tulemuse kliendile, kellele heideti ette autoriõiguste olulist rikkumist ning nõuti väidetava kahju...
Riigihanke korraldaja peab paraku arvestama võimalusega, et hankel “kaotajaks” jääja üritab kõike tagasi pöörata, väites et riigihange on valesti korraldatud. Advokaadibüroo TARK esindas klienti riigihankealases...
Internetikasutaja arvutisse veebiküpsiste paigaldamine nõuab kasutaja aktiivset nõusolekut, otsustas Euroopa Liidu Kohus 1. oktoobril. Euroopa Liidu Kohus selgitas, et nõusolek küpsiste paigaldamiseks ei ole kehtiv,...
2019 Oktoobrikuu õigusuudiste eriväljaanne: millega tuleb arvestada leppeta Brexiti korral? Äriühingud Kohtumenetlus Kaubamärgid Õigusuudised valmivad Äripäeva teabekeskuse ja advokaadibüroo TARK koostöös. Oktoobrikuu õigusuudised koostas advokaadibüroo...
TARK nõustas ESTO´t
2019 Advokaadibüroo TARK nõustas Eesti makselahenduste tehnoloogia ettevõtet ESTO AS´i liitumisel Lätis asuva veebipõhise investeerimisplatvormiga Mintos Marketplace. Tehingu tulemusel saab järjekordne uus paljutõotav Eesti tehnoloogiaettevõte...
2019 Septembrikuu õigusuudiste teemad Missugustel juhtudel on tegemist ettevõtte üleminekuga? Kuidas toimub Ühendkuningriigi isikutega seotud käibe maksustamine pärast Brexitit? Õigusuudised valmivad Äripäeva teabekeskuse ja advokaadibüroo...
2019 Advokaadibüroo TARK nõustas Klaus’i (OÜ Qualitista) ja selle asutajaid järjekordse eduka rahastamisvooru läbiviimisel. Klaus on kiiresti arenev ja kasvav klienditoele vestlusanalüüsi ja kvaliteedikontrolli tarkvara...
2019 Juunikuu õigusuudiste teemad: Mis saab Ühendkuningriigist pärit Eesti elanikest pärast Brexitit? Pikenevad tsiviilõiguslike nõuete aegumistähtajad Riigikohus selgitas väljamakstud dividendide tagasivõitmise võimalusi täitemenetluses Õigusuudised valmivad...
2019 Maikuu õigusuudiste teemad: Muudetakse tulumaksusoodustuste nimekirja pääsemise protseduuri Karmistati vahekohtu otsuse sundtäitmise läbiviimist Kuidas teha tühise osanike otsuse asemel uus, kehtiv otsus Õigusuudised valmivad...
2019 Rahvusvaheline väljaanne „The Legal 500“ avalikustas 2019. aasta õigusturgude hinnangud. „The Legal 500“ tunnustas advokaadibürood TARK kõigis üheksas Eestis hinnatud kategoorias. „The Legal 500“...
2019 Aprillikuu õigusuudiste teemad: Töölepingus sisalduva konkurentsipiirangu kehtivus Uuendatakse võimalusi kaubamärkide kaitsmiseks Osaniku vastu nõude esitamine ei eelda osanike otsust Õigusuudised valmivad Äripäeva teabekeskuse ja...
Chambers and Partners tunnustas kõrgelt advokaadibüroo TARK juhtivpartnerit Aare Tark´i
2019 Rahvusvaheline, kõrgelt hinnatud väljaanne Chambers and Partners, tunnustas advokaadibüroo TARK juhtivpartnerit Aare Tark´i väärika tiitliga – väljapaistev praktik 2019 (eminent practitioner) äriõiguse valdkonnas (Corporate/Commercial). Chambers...
2019 Marit Savi kirjutab Raamatupidamisuudistes, et arusaam isikuandmete kaitse aktuaalsuse vähenemisest on ekslik, pigem on tegemist vaikusega enne tormi. Alles selle aasta jaanuaris jõustus uus...
Marit Savi ja Hannes Küün koolitasid ettevõtjaid osalusoptsioonide teemal
2019 Marit Savi ja Hannes Küün koolitasid Eesti Koolitus- ja Konverentsikeskuse poolt korraldatud hommikuseminaril ettevõtjaid teemal „Millal ja kuidas kasutada osalusoptsioone?“ Koolitusel anti praktiliste näidete...
Märtsikuu Õigusuudised
2019 Märtsikuu õigusuudiste teemad: Eesti õiguskorda on jõudnud kindlustusühistud Uuendatakse Eesti krediidiasutuste regulatsiooni Vangistus ei tähenda ametikohustuste rikkumist Õigusuudised valmivad Äripäeva teabekeskuse ja advokaadibüroo TARK...
2019 Advokaadibüroo TARK nõustas Prima Networks Limited’i Derivco Estonia omandamisel Uniondale Limited käest. Derivco Estonia on veebipõhiste mängude ja hasartmängude (pokker, kasiino, bingo, lauamängud jne)...
2019 Uue rahastamisvooru läbiviimisel nõustas Outfunnel OÜ-d ja selle asutajaid advokaadibüroo TARK. Outfunnel on Eestis baseeruv kiire kasvu ja tohutu potentsiaaliga turunduse automatiseerimise tarkvara arendav...
2019 Advokaadibüroo TARK nõustas Qualitista OÜ-d ja selle asutajaid uue rahastamisvooru läbiviimisel. Qualitista on kiiresti arenev ja kasvav klienditeeninduse tarkvara arendav iduettevõte, mis tegutseb Eestis,...
TARK nõustas Velo Partners’i Pixsteri’sse investeerimisel
2019 Advokaadibüroo TARK õiguslikul juhendamisel omandas Velo Partners osa tarkvaraarendajas Pixster OÜ. Ülemaailmse mängu ja hasartmängu valdkondades investeeriv ja portfelle haldav Velo Partners on Ühendkuningriigis...
Aasta majanduskonverents 2019: ”RISTTEE”
2019 TARK & Postimehe järjekorras üheteistkümnes majanduskonverents toimus 15. veebruaril 2019 Radisson Blu Hotel Olümpia konverentsikeskuses Tallinas. Majanduskonverentsil esinesid tuntud ühiskonna- ja äritegelased Indrek Neivelt...
2019 Veebruarikuu õigusuudiste teemad: E-riik nõuab lõpuks e-arveid Rahvusvahelise kaubaveo vedaja teavitamata jätmine läheb kalliks maksma Eesti on maailma suurima avatud kaubandustsooni liige Õigusuudised valmivad...
2019 Minu hea diskussioonipartner on korduvalt väitnud, et suur osa meie kaasmaalastest on hukas. Me ise olevat nad hukka lasknud ning ise peame tagajärgedega toime...
2019 TARK nõustas Eesti rahvuslikku lennundusettevõtjat Nordica (Nordic Aviation Group AS) ja Nordica tütarühingut Regional Jeti Eesti riigile kuuluva Transpordi Varahalduse (TVH) 10 miljoni euro...
2018 TARK nõustas Fuchs Petrolub SE (maailma suurim sõltumatu määrdeainete tootja, mis on noteeritud Frankfurti börsil) Eesti filiaali grupi andmekaitse reeglite ja GDPR dokumentatsiooni kohaldamises...
TARK nõustas Eesti rahvuslikku lennundusettevõtjat Nordica (Nordic Aviation Group AS) täiendava lennuki omandamise ja finantseerimise tehingus
2018 TARK nõustas Eesti rahvuslikku lennundusettevõtjat Nordica (Nordic Aviation Group AS) täiendava lennuki omandamise ja finantseerimise tehingus, millega Nordica rentis CRJ900 Bombardier lennuki Trident Turboprop`ilt...
2018 TARK nõustas FRIESTEIN OÜ-d (mis kuulub Austria investorite omanduses olevale Eesti suurimale põllumajandusettevõtete grupile VAKLAK) pikas ja keerulises vähemusaktsionäride väljaostu (squeeze-out) protsessis ühes grupi...
2018 Olympic Entertainment Group (OEG) vahetas juhtkonda, nimetades uueks juhatuse liikmeks ning tegevjuhiks Corey Plummer´i ning tehnoloogiajuhiks Omer Efraimi. Senine tegevjuht Madis Jääger lahkus juhatusest,...
2018 Prokuratuur esitas äriühingu endisele juhatuse liikmele süüdistuse sularaha omastamise osas suures ulatuses. Väidetavalt oli juhatuse liige oma ametisuhte lõppedes jätnud ettevõttele tagastamata suure summa...
TARK’i võit Riigikohtus tõi kaasa seadusemuudatuse
2018 Riigikohus jättis oma sisulise otsusega rahuldamata Tööinspektsiooni kaebuse, millest nähtuvalt oli inspektsioon trahvinud Transiidikeskuse AS-i juhatuse liikmeid seoses väidetava ametiühingu esindaja takistamisega. Advokaadibüroo TARK...
2018 Novembrikuu õigusuudiste teemad: Ema ja isa saavad tulevikus samal ajal vanemapuhkusel viibida Riigikogu võttis 17. oktoobril vastu perehüvitiste seaduse muutmise ja sellega seoses teiste...
2018 Oktoobrikuu õigusuudiste teemad: Lõpp tankistidele? Valitsus algatas seaduse ajakohastamiseks eelnõu Kas teie üürileping sisaldab keelatud leppetrahvi või liiga suurt viivist? Euroopa Liidu Parlament otsustas:...
2018 1. septembril 2018 jõustusid rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse sätted, mis kohustavad eraõiguslikke juriidilisi isikuid koguma ja hoidma äriregistri juures andmeid oma tegelike...
2018 Septembrikuu õigusuudiste teemad: Riigikogu algatas eelnõu väikeinvestoreid kaitsvate sätete kasutuselevõtuks Alates 1.09.2018 on äriühingud kohustatud esitama äriregistrile tegeliku kasusaaja andmed Riigikohus täpsustas raieõiguse võõrandamise lepingu...
2018 Juunikuu õigusuudiste teemad: Osaühingut eesmärgipäraselt mõjutanud isik peab osaühingule sellega tekitatud kahju hüvitama Osaühingul on õigus nõuda juhatuse liikmelt ülemäärase tasu tagastamist Osanike koosoleku...
2018 24.-26. mail toimusid Hollandis, Haagis 41. Teldersi rahvusvahelise õiguse harjutuskohtuvõistluse finaalvoorud. Finaalvõistluse osales kokku 23 võistkonda 22st erinevast Euroopa riigist. Eesti esindusvõistkond Tartu Ülikoolist...
2018 TARK nõustas ESTO ASi ja selle asutajaid uue kapitali kaasamisel, mille tulemusena investorid finantseerivad äriühingu kasvu ning omandavad äriühingus osaluse. Käesoleval hetkel tehing ootab...
2018 Maikuu õigusuudiste teemad: Euroopa Liit muudab ettevõtete loomist ja ümberkorraldamist mugavamaks Huvide konflikt riigihankes ei tähenda pakkuja automaatset väljaarvamist Kui kiiresti peab pankrotimenetluses esitama...
The LEGAL 500 tunnustas järjekordselt väga kõrgelt Advokaadibürood TARK
2018 Rahvusvaheline sõltumatu ja väga mainekas väljaanne „The Legal 500“ avalikustas 2018. aasta õigusturgude hinnangud. „The Legal 500“ tunnustas advokaadibürood TARK kõigis üheksas hinnatud kategoorias,...
2018 Aprillikuu õigusuudiste teemad: 1. juunil jõustub uus autoveoseadus Kooskõlastamisele saadeti isikuandmete kaitse seaduse rakendamise seadus Riigikohus selgitas üüri tõstmise regulatsiooni Õigusuudised valmivad Äripäeva teabekeskuse...
Aare Tark: Eesti riigi ämmaemandad ehk kes õigupoolest olid Eesti esimesed advokaadid?
2018 Vandeadvokaadiks saamiseks antakse ametivanne, see on veksel endale ja rahvale, mis tuleb kindlasti lunastada. Eesti Advokatuuri koondunud juristide vaimset potentsiaali on alatasa vaja läinud...
2018 TARK & Postimehe järjekorras kümnes majanduskonverents toimus 9. märtsil 2018 Sokos Hotel Viru konverentsikeskuses kell 9.00-13.00. Majanduskonverentsil astusid teiste seas üles Euroopa Komisjoni eestlasest...
2018 Märtsikuu õigusuudiste teemad: Tulemas on uus küberturvalisuse seadus Haldusmenetlus muutus ajakohasemaks Riigikohus selgitas, millistel juhtudel ei pea juhatus osanikule teavet andma Õigusuudised valmivad Äripäeva...
2018 15. veebruaril sõlmisid Adven Eesti ja Alexela tehingu, mille alusel ostab Alexela Adven Eesti maagaasi portfelli ja Adven Eesti ostab Alexelalt Gaasienergia AS koos...
2018 Veebruarikuu õigusuudiste teemad: Suurendati töövaidluskomisjoni pädevust Täienes makseteenuste osutamise regulatsioon Töölepingu kirjaliku vormi järgimata jätmisel on õigused ka tööandjal Õigusuudised valmivad Äripäeva teabekeskuse ja...
2018 Jaanuarikuu Õigusuudiste teemad: Äriühingut saab edaspidi juhtida välismaalt Suureneb reisijate kaitse reisiteenuste kasutamisel Liisinguvõtjal on samasugune õigus esitada nõue kahju tekitanud isiku või tema...
2018 Vienna Insurance Group AG Wiener Versicherung Gruppe omandab Soome ettevõttelt OP Financial Group 100% Seesam Insurance ASi aktsiatest (sealhulgas ka Seesami Läti ja Leedu...
TARK nõustas Tähesaju City-t ostukeskuse arendusel ja müügil
2018 TARK nõustas osaühingut Tähesaju City Tallinnas, Lasnamäel asuva ostukeskuse arendusel ja müügil Venemaa taustaga ostjale. Tähesaju City on üks Eesti juhtivaid kinnisvaraarendusega tegelevaid ettevõtteid....
TARK nõustas edukalt Krimenit
2018 Krimen on Eesti kapitalil põhinev ettevõtte, mis tegeleb Ukrainas suuremastaabilise päikeseenergiajaama arendamisega. TARK nõustas Krimenit vähemusaktsionäride aktsiate tagasiostu tehingu läbiviimisel ning äriühingu ümberkorraldamisel. Krimenit...
2018 TARK esindas klienti edukalt kohtuvaidluses kinnisasja üürilepingu kehtivuse ja kasutusõiguse üle. Tegemist on järjekordse näitega olukorrast, kus pahaaimamatu investor ostab kinnistu, ning kinnisasjal seni...
2017 Loodus pole meid maast voolava rahaga õnnistanud ning alasti tõde on karm: lihtne ja tõhus majanduskeskkond on Eesti ainus päris ressurss. Kuigi erosioon närib...
2017 Detsembrikuu Õigusuudiste teemad: 2018. aasta jaanuarist on börsitehinguid tegevatel ettevõtetel vaja LEI-koodi Jaanuaris jõustub töötajale tervist edendava tegevuse maksuvaba hüvitamist lubav regulatsioon Aktsionäril on...
2017 Novembri Õigusuudiste teemad: 2017. aasta 1. novembrist jõustusid ühistranspordiseaduse muudatused 2018. aasta 1. jaanuarist jõustub ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise seadus Sisendkäibemaksu deklareerimine maksupettusena Õigusuudised valmivad...
31.10.-02.11.2017 toimus Eesti Vabariigi Presidendi riigivisiit Gruusiasse
2017 31.10.-02.11.2017 toimus Eesti Vabariigi Presidendi riigivisiit Gruusiasse. Eesti President kohtus Gruusia Vabariigi Presidendi Giorgi Margvelashvili, Gruusia peaministri Giorgi Kvirikashvili ja paljude teiste Gruusia valitsuse...
TARK nõustas Austria investorite omanduses olevat VAKLAK OÜ-d
2017 TARK nõustas Austria investorite omanduses olevat VAKLAK OÜ-d (Vaklak) suunatud enampakkumise teel 100% Torma Põllumajandusosaühingu (Torma) osade omandamisel. Vaklaki kontserni kuuluvad segapõllumajandusega, st piimakarjakasvatuse...
TARK tutvustas GDPRi mõjusid hotellidele ja restoranidele
2017 Eesti Hotellide ja Restoranide Liidu kutsel viisid partnerid Marit Savi ja Tanel Tark läbi kaks hotellidele ja restoranidele suunatud koolitust, kus tutvustasid GDPRi peamisi...
IFLR1000 tunnustab advokaadibürood TARK
2017 TARK`a tunnustati kõrgelt 2018 aasta rahvusvahelises väljaandes IFLR1000, mis võrdleb advokaadibüroosid nende klientide seas läbi viidud iga-aastaste küsitluste põhjal. IFLR1000 tunnustab advokaadibüroo TARK laiapõhjalist...
2017 Oktoobri Õigusuudiste teemad: Töövaidluste lahendamise võimalused muutuvad paindlikumaks Maksuhaldurit tuleb teavitada aktsionärile või osanikule antavatest laenudest Äriühing võib nõuda temaga konkureeriva mittetulundusühingu sundlõpetamist Õigusuudised...
2017 3.oktoobril 2017 kohtusid Keila-Joal Eesti pereettevõtjad ja advokaadibüroo TARK advokaadid Vabariigi Presidendi Kersti Kaljulaidiga, tutvustades oma nägemust Eesti majanduskeskkonna muutmiseks pikaajaliselt stabiilseks. „Iga pere...
2017 TARK nõustas Ühinenud Farmid gruppi (omanikeks Austria erainvestorid) sadade hektarite põllu- ja metsamaade ning põllumajandusmasinate müügil samuti Austria omanikeringiga ostjale. Nõustasime klienti nii tehingu...
2017 Nii majandusteadus kui Lääne-Euroopa kogemus kinnitab, et kõige kestlikum ja šokikindlam on selline majanduskeskkond, kus pereettevõtetel on hea olla. Asi polegi vaid pereettevõtteis, vaid...
2017 Septembri Õigusuudiste teemad: Muutub sõidukilt erisoodustuse arvestamise, parkimistasu hüvitamise ja töötaja transpordiga seotud maksustamise kord Jõustus riigihangete regulatsiooni reform Äriühingud peavad teavitama äriregistrit tegelikust...
TARK nõustab ASi Eesti Raudtee
2017 2017. aasta mais kinnitas valitsus 135 miljoni eurose kogumahuga täiendavate taristuinvesteeringute programmi kolmeks järgmiseks aastaks. Raudteeinvesteeringutest kaheksa miljonit eurot on ette nähtud Haapsalu raudtee...
2017 Juba kolm aastakümmet on Best Lawyers® usaldusväärselt ja erapooletult tunnustanud õigusteenuseid pakkuvaid ettevõtteid ja selle rahvusvahelise väljaande nimekirja jõudmine on silmapaistev saavutus ja au....
2017 Keila vallavalitsus koostöös Eesti Pereettevõtjate Liiduga korraldas 8. juunil konverentsi “Kohaliku omavalitsuse ja ettevõtjate koostöö – kuidas saavutada suuremat heaolu ja majanduskasvu Eestis“ Laulasmaa...
2017 Juuni Õigusuudiste teemad: Uus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadus laiendab kohustusi Riigikohus selgitas, kas äriühingu koosoleku kokkukutsumise korda on rikutud, kui osanik, kelle...
2017 Mai Õigusuudiste teemad: Töölepingu seaduse muudatused võimaldavad luua paindlikumaid töösuhteid alaealistega Ostja ei saa samadele puudustele tuginedes pärast hinna alandamist enam lepingust taganeda Riigikohus...
TARK nõustas biotehnoloogiliste toodete ja teenuste arendamise, tootmise ning müügiga tegelevat Icosagen Grupp`i
2017 TARK nõustas Icosagen AS-i ning tütarettevõtet Icosagen Technologies Inc`i kahe uue osaniku osaluse omandamisel ja ühe osaniku väljumisel äriühingust. Icosagen Grupi tegevus hõlmab biotehnoloogiliste...
2017 TARK nõustas Eesti rahvuslikku lennundusettevõtjat Nordica (Nordic Aviation Group AS) ja Nordica tütarühingut Regional Jeti Eesti riigile kuuluva Transpordi Varahalduse (TVH) 25 miljoni euro...
2017 Rahvusvaheline sõltumatu ja väga mainekas väljaanne „The Legal 500“ avalikustas 2017. aasta õigusturgude hinnangud. „The Legal 500“ tunnustas advokaadibürood TARK kõigis üheksas hinnatud kategoorias,...
2017 Aprilli Õigusuudiste teemad: Äriühingu pankrotiavalduse esitamise kohustuse rikkumine võib juhatuse liikmele kalliks maksma minna Võlgniku maksejõulisuse hindamine Enammakstud tulumaksu tagastusnõue kui töötasunõudega sarnane sissetulek...
2017 Märtsi Õigusuudiste teemad 2018. aastast on kindlustusandjatel täiendav kohustus kaitsta jaeinvestorit Muudatused kalapüügiseaduses ja keskkonnatasude seaduses Riigikohus muutis oma varasemat praktikat – abikaasade ühisomandisse...
2017 Veebruari Õigusuudiste teemad 1. jaanuaril jõustusid sotsiaalmaksuseaduse muudatused 17. detsembril jõustusid Eestisse lähetatud töötajate töötingimuste seaduse muudatused Juhatuse liikme hoolsuskohustuse rikkumine ja äriühingule tekitatud...
TARK & Postimehe järjekorras üheksas majanduskonverents toimub sel aastal 2. märtsil 2017 Sokos Hotel Viru konverentsikeskuses kell 9.00-13.00. Veendumus, et eelmise kümnendi majandusarengu mõttes me...
2017 EKP algatas avaliku arutamise raames konsultatsiooni Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivi nr 2013/36/EL juhendi eelnõu koostamisel. Direktiiv käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste...
2017 Jaanuari Õigusuudiste teemad Investeerimisfondide seaduse muudatused teevad Eesti fondituru investorite ja fonditeenuse pakkujate jaoks atraktiivsemaks Mikro- ja väikeettevõtete majandusaasta aruannete koostamine muutub lihtsamaks Välismaalaste...
IFLR 1000 tunnustas kõrgelt advokaadibüroo TARK kompetentsi finants- ja ühinguõiguse ning energia ja infrastruktuuri valdkondades
2016 Mainekas õigusturu ülevaateid koostav väljaanne IFLR 1000 hindas kõrgelt advokaadibürood TARK finants- ja ühinguõiguse valdkonnas, nimetades meid Eesti juhtivate ekspertide hulka. Meie meeskonna poolt...
TARK nõustas ravimitootjat Acino Takeda Pharma`lt pakendamistehase omandamisel
2016 Nõustasime Šveitsi ravimitootjat Acino Takeda Pharma AS-ile kuuluva pakendamistehase omandamisel Põlvas. TARK abistas Acinot juriidilise auditi läbiviimisel, tehingu struktureerimisel ning tehingudokumentide koostamisel ja läbirääkimistel....
TARK esindas edukalt GFC Good Finance Company ASi
2016 TARK esindas edukalt makseasutust GFC Good Finance Company AS Finantsinspektsioonilt tegevusloa taotlemisel Soomes, Saksamaal, Tšehhis ja Slovakkias makseteenuste ülepiiriliseks osutamiseks. Alates 22. novembrist 2016 saab ettevõte osutada...
2016 Eesti teadlased ja koodivõlurid võivad teha esmaklassilist arendustööd, kuid laboriseinte vahelt välja toodud ühiskondlikuks väärtuseks muudavad selle juhid ja ettevõtjad. Juhtide arendamine tuleb võtta...
TARK esindas edukalt Tallinna Masinatehast
2016 TARK esindas edukalt Tallinna Masinatehast Põhja Tallinna suure tootmisala võõrandamisel Aktsiaseltsile Krulli Kvartal. Tallinna Masinatehast esindas tehingus partner Lada Riisna.
Advokaadibürool TARK täitus käesoleva aasta maikuus 25. tegutsemisaasta Eestis
Tähistasime 25. tegutsemisaastat koos oma heade sõpradega 22. septembril 2016. aastal restoranis Korsten, Armastus & Hea Toit.
TARK nõustas tehnoloogia start-up Pairby spin-out´i emaettevõttest
2016 TARK nõustas tehnoloogia start-up Pairby spin-out´i emaettevõttest. Pairby arendab mobiilset kohtinguäppi, pakkudes kasutajatele kõige interaktiivsemat kogemust kohtinguäppide turul, võimaldades efektiivselt avastada ja luua tähendust...
2016 TARK nõustas AB´d Bank SNORAS kohaliku äri lõpetamisel Eestis ning AB Bank SNORAS Eesti filiaali likvideerimise lõpuleviimisel. AB Bank SNORAS Eesti filiaal asutati 2008....
2016 IK VII Fund omandas NeTel Group AB (Netel) Axcel´ilt. Netel on Põhjamaade ja Balti regiooni juhtiv infraneti teenuse osutaja telekommunikatsiooni operaatoritele, kohalikele omavalitsustele ja...
2016 TARK nõustas edukalt Siseministeeriumit AS´i Andmevara 100% aktsiate müügil IT investeeringute ettevõttele INVL Technology. TARKi tiim koos Redgate Capital finantsnõustajatega nõustasid Siseministeeriumit tehingu struktureerimisel,...
2016 Gatergroup jõudis 2015 detsembris kokkuleppele Inflight Service Group´is sajaprotsendilise osaluse omandamiseks Tritoni fondidelt (ettevõtte väärtuselt 1,1 miljardit Rootsi krooni). Tehing kuulub heakskiitmisele Poola konkurentsiameti...
TARK & POSTIMEHE ÜHINE 2016 AASTA MAJANDUSKONVERENTS „GENERATSIOON Z“
Konverents toimus 4. märtsil 2016 aastal kell 9.00-13.00 Sokos Hotel Viru konverentsikeskuses. Konverentsi juhtis Henrik Roonemaa (Geenius.ee looja, infotehnoloogia spetsialist ja ajakirjanik). Viimastel aastatel toimunud...
2016 Z-põlvkonna digioskused ja eneseteostuse soov on Eesti ettevõtjatele suur võimalus, kirjutab Advokaadibüroo TARK juhtivpartner Aare Tark. Loe Aare Targa avaldatud artiklit siit.
2016 TARK nõustas kontserni Lietuvos Energija (Leedu Energia) kahe Leedus ja Eestis tuuleparke omava ettevõtte – Eurakras ja Tuuleenergia – omandamisel. Kahe omandamistehingu koguväärtus oli...
2015 TARK nõustas Kesk- ja Ida-Euroopa turule keskenduvat sõltumatut investeerimisnõustajat Mezzanine Management 23,3 miljoni eurose investeeringu tegemisel, et toetada Mogo Finance’i (Mogo) tegevuse laiendamist. Mogo...

matches: Kohus Kohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus


Maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate registri põhimäärus – Riigi Teataja
Maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate registri põhimäärus - sisukord
§ 12 Andmete registrisse kandmine ja andmete parandamine
§ 13 Andmete kehtetuks tunnistamine
RT I, 27.11.2018, 13
Määrus kehtestatakse maaparandusseaduse § 38 lõike 2 alusel.
(1) Andmekogu ametlik nimetus on maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate register (edaspidi register).
(2) Registri pidamise eesmärk on anda avalikkusele teavet maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate (edaspidi ettevõtja) kohta ning võimaldada pidada arvestust ja teostada järelevalvet nende majandustegevuse üle.
(3) Registrile kohaldatakse majandustegevuse seadustiku üldosa seaduses registri kohta sätestatut, arvestades maaparandusseaduses sätestatud erisusi.
(2) Registri volitatud töötleja määrab oma ametniku või töötaja registri volitatud peakasutajaks (edaspidi volitatud peakasutaja). Volitatud peakasutaja täidab registri volitatud töötleja ülesandeid, sealhulgas annab volitatud töötleja ametnikule või töötajale juurdepääsuõiguse registri tehnoloogilisele keskkonnale. Volitatud peakasutajal on õigus pääseda ligi kõigile andmetele ja logidele ning ta võib muuta ja kustutada andmeid, kui see on vajalik süsteemi tõrgeteta töö või andmetervikluse tagamiseks.
(1) Registrit peetakse digitaalse andmekoguna, mis hõlmab aktuaalseid ja arhiveeritud registriandmeid.
(2) Registriandmete turvaklass on K2T1S1. Registri turbeaste on keskmine (M).
(1) Registrisse kantakse ettevõtja tegevusega seotud majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 15 lõike 1 punktides 1‒7 ja § 52 lõikes 2 nimetatud üldandmed.
(2) Registrisse kantakse maaparandusseaduse § 36 lõikes 1 nimetatud vastutava spetsialisti kohta majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 15 lõikes 2 nimetatud andmed.
(3) Registrisse kantakse maaparandusseaduse § 35 lõike 6 kohane vastutava spetsialisti kinnitus tema ja majandustegevusteate esitanud ettevõtja õigussuhte kohta.
(4) Registrisse kantakse vastutava spetsialisti kohta andmed maaparandusseaduse § 36 lõike 9 alusel kehtestatud õigusakti kohase täienduskoolituse läbimise kohta.
(5) Registrisse kantakse ettevõtja majandustegevuse registreeringu kood, mis koosneb ettevõtja registreerimise numbrist ja maaparandusalale viitavatest tähtedest järgmiselt:
1) MU ‒ maaparanduse uurimistöid tegev ettevõtja;
2) MP ‒ maaparandussüsteemi projekteerimistöid tegev ettevõtja;
3) MO ‒ maaparandussüsteemi omanikujärelevalvet tegev ettevõtja;
4) MK ‒ maaparanduse ekspertiisi tegev ettevõtja;
5) ME ‒ maaparandussüsteemi ehitustöid tegev ettevõtja.
2) andmed maaparandusseaduse § 36 lõikes 1 nimetatud vastutava spetsialisti kohta.
(2) Ettevõtja heaks töötavalt vastutavalt spetsialistilt saadakse kinnitus tema ja ettevõtja õigussuhte kohta.
1) majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse §-des 54 ja 55 nimetatud andmed;
2) paragrahvi 6 lõikes 5 nimetatud majandustegevuse registreeringu kood.
§ 12. Andmete registrisse kandmine ja andmete parandamine
(1) Andmeid kannavad registrisse majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 57 punktides 2–5 nimetatud andmete registrisse kandjad ja maaparandusseaduse § 36 lõikes 1 nimetatud vastutavad spetsialistid.
§ 13. Andmete kehtetuks tunnistamine
(1) Registriandmed tunnistatakse kehtetuks majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 61 lõikes 2 sätestatud juhtudel.
(1) Registrisse kantud kehtivad andmed on avalikud, arhiveeritud registriandmetele tagatakse avalik juurdepääs ühe aasta jooksul alates arhiveerimise kuupäevast.
(2) Registriandmed tehakse avalikkusele kättesaadavaks Eesti teabevärava kaudu ja avalikustatakse registri volitatud töötleja veebilehel.
(1) Registrina käsitatakse maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate registrit, mis on asutatud Vabariigi Valitsuse 17. juuni 2003. a määrusega nr 178 „Maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus“.
(2) Vabariigi Valitsuse 26. juuni 2014. a määruses nr 104 „Maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate registri põhimäärus” sätestatud andmete töötlemist jätkatakse käesolevas määruses sätestatud andmete puhul. Andmed, mille töötlemist selle määrusega ette ei nähta, kustutatakse.


Metsakorraldustööde tegevusloa taotlemise, andmise ja pikendamise kord, metsakorraldustööde tegevusloa vorm ning metsakorraldustööde tehnilistele vahenditele esitatavad nõuded ja nende nõuetele vastavuse hindamise kord - sisukord
§ 1 Metsakorraldustööde tegevusluba
§ 2 Metsakorraldustööde tegevusloa andja
2 METSAKORRALDUSTÖÖDE TEGEVUSLOA TAOTLEMINE
3 METSAKORRALDUSTÖÖDE TEHNILISED VAHENDID
§ 4 Tehnilised vahendid
§ 5 Välitöö vahenditele esitatavad nõuded
§ 6 Nõuded infotehnoloogia riist- ja -tarkvarale
§ 7 Tehnilisele dokumentatsioonile esitatavad nõuded
§ 8 Tehniliste vahendite nõuetele vastavuse hindamine
4 METSAKORRALDUSTÖÖDE TEGEVUSLOA ANDMINE JA PIKENDAMINE
§ 9 Loa andmise otsustamine
§ 10 Loa pikendamine
16.01.2009 RTL 2009, 9, 105 26.01.2009
Lisa 1 METSAKORRALDUSTÖÖDE TEGEVUSLOA TAOTLUS
Lisa 2 METSAKORRALDUSTÖÖDE TEGEVUSLUBA


Radioaktiivsete jäätmete sisse-, välja- ja läbiveo dokumentide menetlemise korra erisused lähtuvalt päritolu- ja sihtriigist – Riigi Teataja
Radioaktiivsete jäätmete sisse-, välja- ja läbiveo dokumentide menetlemise korra erisused lähtuvalt päritolu- ja sihtriigist
RT I 2004, 57, 406
Vastu võetud 08.07.2004 nr 243
Määrus kehtestatakse « Kiirgusseaduse» (RT I 2004, 26, 173) § 61 lõike 14 alusel.
1) kolmas riik – riik, kes ei ole Euroopa Liidu liikmesriik ( ELi liikmesriik);
2) radioaktiivsete jäätmete omaja – isik, kes vastutab radioaktiivsete jäätmete eest enne nende vedu ja kes kavatseb vedada need radioaktiivsete jäätmete saajale;
3) radioaktiivsete jäätmete saaja – isik, kellele radioaktiivsed jäätmed veetakse.
§3. Dokumentide menetlemine radioaktiivsete jäätmete veo korral Eestist ELi teise liikmesriiki
(1) Kui radioaktiivseid jäätmeid soovitakse vedada Eestist ELi teise liikmesriiki, edastab Keskkonnaministeerium taotluse radioaktiivsete jäätmete veo lubamise kohta kinnituse saamiseks sihtriigi ja kõikide läbiveoriikide pädevatele asutustele.
(2) Kui sihtriigi ja läbiveoriikide pädevad asutused ei ole esitanud oma kinnitusi radioaktiivsete jäätmete veo lubamise kohta kahe kuu jooksul pärast taotluse saamist ning ei ole ka taotlenud tähtaja kuni ühekuulist pikendamist või kui taotluse menetlemise pikendatud tähtaeg on möödunud, loetakse need riigid taotletava veoga nõus olevaks.
(3) Keskkonnaministeerium teatab siht- ja läbiveoriikide pädevatele asutustele veoloa andmisest, lisades veoloale kõik täiendavaid tingimusi sisaldavad dokumendid.
(4) Kui vedu on toimunud, saadab radioaktiivsete jäätmete saaja (edaspidi saaja) 15 päeva jooksul, alates radioaktiivsete jäätmete veose vastuvõtmise päevast, Keskkonnaministeeriumile sellekohase teate. Keskkonnaministeerium edastab selle teate kõikide selle veoga seotud liikmesriikide pädevatele asutustele.
(5) Sihtriigi pädev asutus saadab radioaktiivsete jäätmete vastuvõtmise teate Keskkonnaministeeriumile, kes edastab selle radioaktiivsete jäätmete algsele omajale.
§4. Radioaktiivsete jäätmete vedu Eestisse töötlemise eesmärgil
Kui radioaktiivseid jäätmeid soovitakse vedada Eestisse nende töötlemise eesmärgil, esitab veoloa taotleja Keskkonnaministeeriumile lisaks veoloa taotlusele veel järgmised dokumendid:
1) radioaktiivsete jäätmete omaja (edaspidi omaja) ja saaja vahel sõlmitud radioaktiivsete jäätmete veo, töötlemise või konditsioneerimise ning selle tulemusena saadud radioaktiivse jäägi tagastamise lepingu koopia;
§5. Dokumentide menetlemine radioaktiivsete jäätmete ELi liikmesriikide vahelise veo korral läbi Eesti
(1) Kui ELi liikmesriigi pädev asutus taotleb Eestilt kinnituse andmist radioaktiivsete jäätmete ELi liikmesriikide vaheliseks veoks läbi Eesti, teeb Keskkonnaministeerium otsuse radioaktiivsete jäätmete läbiveo lubamise, vajalikuks peetavate tingimuste seadmise või kinnituse andmisest keeldumise kohta päritoluriigi pädevale asutusele teatavaks kahe kuu jooksul alates päevast, mil ta sai sellest riigist veoloa taotluse.
(2) Keskkonnaministeerium võib radioaktiivsete jäätmete läbiveo lubamise kohta kinnituse esitamiseks ja oma seisukoha päritoluriigi pädevale asutusele teatamiseks taotleda lõikes 1 nimetatud tähtajale kuni ühekuulist pikendust.
§6. Veose dokumendid
Iga veosega peavad kaasas olema kõik «Kiirgusseaduse» § 61 lõikes 1 ja käesoleva määruse §-s 4 loetletud dokumendid. Kui veoluba on antud rohkem kui ühe veo kohta, peavad veosega kaasas olema kõik seda luba käsitlevad dokumendid.
§ 7. Dokumentide menetlemine radioaktiivsete jäätmete veo korral Eestist kolmandasse riiki
(1) Kui radioaktiivseid jäätmeid soovitakse vedada Eestist kolmandasse riiki, esitab omaja Keskkonnaministeeriumile veoloa saamise taotluse.
(2) Keskkonnaministeerium võtab ühendust kolmanda riigi pädeva asutusega.
(3) Keskkonnaministeerium annab veoloa pärast nõusoleku saamist kolmanda riigi pädevalt asutuselt ning teavitab kolmanda riigi pädevat asutust veoloa andmisest.
(4) Omaja teatab Keskkonnaministeeriumile radioaktiivsete jäätmete jõudmisest kolmandas riigis asuvasse sihtkohta ja Eesti tollipunkti nime, mille veos läbis ning tollipunkti nime, mille kaudu veos sisenes kolmandasse riiki, kahe nädala jooksul jäätmete sihtpunkti jõudmise päevast arvates.
(5) Lõikes 4 antud teabe saamiseks lepib omaja saajaga kokku, et saaja tõendab kirjalikult jäätmete jõudmist ettenähtud sihtpunkti ning teatab omajale veose kolmandasse riiki sisenemise tollipunkti nime.
§8. Dokumentide menetlemine radioaktiivsete jäätmete veo korral kolmandast riigist Eestisse töötlemise eesmärgil ja Eestist läbiveol
(1) Kui radioaktiivseid jäätmeid soovitakse Eestisse vedada kolmandast riigist töötlemise eesmärgil, peab saaja tegutsema nagu omaja ja Keskkonnaministeerium nagu päritoluriigi pädev asutus.
(2) Asjakohase menetluse alustamiseks esitab saaja Keskkonnaministeeriumile taotluse kinnituse saamiseks vastavalt §-s 3 sätestatud menetlusele.
(3) Koos taotlusega peab saaja esitama Keskkonnaministeeriumile §-s 4 loetletud dokumentide koopiad.
(4) Kui radioaktiivsed jäätmed veetakse kolmandast riigist kolmandasse riiki ja Eesti on esimene ELi liikmesriik, kuhu radioaktiivsed jäätmed sisenevad, loetakse Eesti selle veose päritoluriigiks. Sellisel juhul peab veo korraldamise eest vastutav isik Eestis teavitama pädevat asutust, et see alustaks vastavaid kooskõlastusprotseduure.
Keskkonnaministeerium peab radioaktiivsete jäätmete riikidevahelise veoloa taotluste kooskõlastamise ja lubade andmise arvestust ning säilitab radioaktiivsete jäätmete sisse-, välja- ja läbiveodokumente kümme aastat.
1 EÜ nõukogu direktiiv 92/3/Euratom liikmesriikidevaheliste ning ühendusse suunduvate ja ühendusest väljuvate radioaktiivsete jäätmete vedude järelevalve ja kontrolli kohta (Euroopa Ühenduse Teataja L 35, 12.02.1992, lk 24)


Hädaabiteadete menetlemise kord ja hädaabiteadete menetlemiseks vajalikele vahenditele esitatavad nõuded – Riigi Teataja
Hädaabiteadete menetlemise kord ja hädaabiteadete menetlemiseks vajalikele vahenditele esitatavad nõuded
Hädaabiteadete menetlemise kord ja hädaabiteadete menetlemiseks vajalikele vahenditele esitatavad nõuded - sisukord
1 Hädaabiteate menetlemine
§ 1 Hädaabiteate menetlemine
§ 2 Hädaabiteate vastuvõtmine
§ 3 Hädaabiteate töötlemine ja ohuhinnangu andmine
§ 4 Väljasõidukorralduse andmine
§ 5 Teate edastamine Politsei- ja Piirivalveametile
§ 6 Hädaabiteate esmase informatsiooni edastamine
§ 7 Päästesündmuse või kiirabi osutamise käigus saadud informatsiooni reaalajas vahendamine
§ 8 Hädaabiteate menetlemisega seotud informatsiooni pääste- või politseiinfosüsteemi sisestamine
2 Hädaabiteadete menetlemiseks vajalikele vahenditele esitatavad nõuded
§ 9 Nõuded Häirekeskuse toimepidevusele
§ 10 Nõuded info- ja sidesüsteemile
RT I, 28.02.2012, 6
Vastu võetud 23.02.2012 nr 18
Määrus kehtestatakse päästeseaduse § 5 lõike 4 alusel.
1. peatükk Hädaabiteate menetlemine
§ 1. Hädaabiteate menetlemine
(1) Häirekeskus võtab vastu Euroopa ühtsele hädaabinumbrile 112 saabunud hädaabikõne või muul viisil saabunud teate (edaspidi hädaabiteade) ja alustab hädaabiteate menetlemist selle kättesaamise hetkest viivitamata.
(2) Hädaabiteate menetlemisega seotud toimingud on:
1) hädaabiteate vastuvõtmine;
2) hädaabiteate töötlemine ja ohuhinnangu andmine;
3) väljasõidukorralduse andmine;
4) teate edastamine Politsei- ja Piirivalveametile;
5) hädaabiteate esmase informatsiooni edastamine;
6) päästesündmuse või kiirabi osutamise käigus saadud informatsiooni reaalajas vahendamine;
7) hädaabiteate menetlemisega seotud informatsiooni pääste- või politseiinfosüsteemi sisestamine.
§ 2. Hädaabiteate vastuvõtmine
(1) Hädaabiteate vastuvõtmisel kogub Häirekeskus hädaabiteate edastajalt teabe sündmuse liigi, sündmuse ulatuse, abivajavate isikute arvu, abivajaja terviseseisundi ja sündmuse asukoha kohta (edaspidi esmane informatsioon), mida täiendatakse hädaabiteate menetlemise käigus lisanduva informatsiooniga.
(2) Hädaabiteate vastuvõtmisel, kui ei ole vajalik anda väljasõidukorraldust päästetööks, demineerimistööks maismaal ja siseveekogudel ning kiirabi osutamiseks, kogub Häirekeskus ainult teadet iseloomustava teabe ning edastab saadud teabe ohu olemasolul kohe ohu tõrjumise ja kõrvaldamise eest vastutavale asutusele või isikule.
§ 3. Hädaabiteate töötlemine ja ohuhinnangu andmine
(1) Hädaabiteate edastajalt saadud hädaabiteate esmase informatsiooni alusel alustab Häirekeskus hädaabiteate töötlemist.
(2) Häirekeskus peab vältimatu, kohest reageerimist nõudva hädaabiteate, millega teavitatakse vahetult inimese elu, tervist ja vara ning keskkonda ohustavast sündmusest, esmase informatsiooni vastu võtma ja hädaabiteate esmase töötlemise tegema ühe minuti jooksul.
(3) Hädaabiteate esmase töötlemise käigus hindab Häirekeskus ohu esinemist, selle ulatust ja ohtu abivajaja tervisele.
(4) Häirekeskus lähtub lõikes 3 sätestatud ülesande täitmisel Päästeameti, Politsei- ja Piirivalveameti ning Terviseameti kirjeldatud päästetöö, demineerimistöö, kiirabi ja korrakaitse ohuhinnangute kriteeriumidest.
(5) Häirekeskus määrab ohuhinnangu, sündmuse asukoha ning Päästeameti või Terviseameti kehtestatud väljasõiduplaanide või teeninduspiirkondade alusel esmase sündmuskohale saadetava päästeressursi või kiirabibrigaadi.
§ 4. Väljasõidukorralduse andmine
(1) Häirekeskus annab sündmuskohale saadetavale valmisolekus päästemeeskonnale või kiirabibrigaadile väljasõidukorralduse päästetööks, demineerimistööks või kiirabi osutamiseks lühisõnumina, mis sisaldab vähemalt sündmusele reageeriva päästeressursi või kiirabibrigaadi nimetust, sündmuse oletatavat liiki, väljasõiduastet või prioriteeti ning asukohta.
(2) Häirekeskusel on õigus kiirabibrigaadile antud väljasõidukorraldust muuta ja suunata sündmuskohale sõitev kiirabibrigaad kõrgema prioriteediga sündmusele, arvestades tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 17 lõike 2 alusel antud Vabariigi Valitsuse määruses sätestatud väljakutse prioriteete. Kui kiirabibrigaad on sündmuskohal, võib Häirekeskus väljasõidukorraldust muuta vaid kiirabibrigaadi juhi nõusolekul.
(3) Päästetöö ja demineerimistöö juhil on õigus anda Häirekeskusele korraldus täiendavale päästemeeskonnale väljasõidukorralduse andmiseks või antud väljasõidukorralduse muutmiseks või tühistamiseks.
(4) Kiirabibrigaadi juhil on õigus anda Häirekeskusele korraldus täiendavale kiirabibrigaadile väljasõidukorralduse andmiseks.
§ 5. Teate edastamine Politsei- ja Piirivalveametile
(1) Häirekeskus võtab politsei pädevuses oleva hädaabiteate vastu, töötleb seda ja annab ohuhinnangu ning edastab teate Politsei- ja Piirivalveametile edasiseks menetlemiseks.
(2) Häirekeskus lõpetab politsei pädevuses oleva hädaabiteate menetlemise pärast teate edastamist Politsei- ja Piirivalveametile.
§ 6. Hädaabiteate esmase informatsiooni edastamine
(1) Häirekeskus edastab hädaabiteate esmase informatsiooni neile riigi- või kohaliku omavalitsuse asutustele ja avalik-õiguslikke ülesandeid täitvatele eraõiguslikele juriidilistele isikutele, kes on õigustatud nimetatud informatsiooni saama seaduse või lepingu alusel.
(2) Hädaabiteate esmasele informatsioonile lisandunud teabe edastab Häirekeskus sündmuskohale saadetud päästemeeskonnale või kiirabibrigaadile või mõlemale või Politsei- ja Piirivalveametile viivitamata.
§ 7. Päästesündmuse või kiirabi osutamise käigus saadud informatsiooni reaalajas vahendamine
(1) Häirekeskus vahendab reaalajas toimuva päästesündmuse või kiirabi osutamise käigus saadud teabe ohu tõrjumise ja kõrvaldamise eest vastutavale asutusele ja isikutele vastavalt kokkuleppele või õigusaktile.
(2) Häirekeskus edastab päästetöö juhi, demineerimistöö juhi või kiirabibrigaadi juhi korraldusel saadud informatsiooni päästetöö juhi, demineerimistöö juhi või kiirabibrigaadi juhi määratud asutustele ja isikutele.
(3) Pääste- ja kiirabisündmuse informatsioon edastatakse reaalajas operatiivselt päästeinfosüsteemi või muu tehnilise süsteemi vahendusel.
§ 8. Hädaabiteate menetlemisega seotud informatsiooni pääste- või politseiinfosüsteemi sisestamine
(1) Hädaabiteate menetlemise käigus kogutud teave sisestatakse pääste- või politseiinfosüsteemi.
(2) Häirekeskus sisestab päästeinfosüsteemi kellaajaliselt hädaabiteate esmase informatsiooni, hädaabiteate menetlemise käigus lisanduva informatsiooni, päästemeeskonnale ja kiirabibrigaadile edastatud väljasõidukorralduse, lisa- ja abijõudude informeerimise ning saabunud andmed pääste- või kiirabisündmuse lahendamise kohta.
(3) Häirekeskus sisestab politseiinfosüsteemi kellaajaliselt politsei pädevuses oleva hädaabiteate esmase informatsiooni.
(4) Häirekeskus lõpetab hädaabiteate menetlemise ja menetlemisega seotud informatsiooni sisestamise päästeinfosüsteemi viimase pääste- või kiirabisündmusele reageerinud päästemeeskonna või kiirabibrigaadi lahkumisel sündmuskohalt või kiirabibrigaadi vabanemisel uue korralduse täitmiseks.
2. peatükk Hädaabiteadete menetlemiseks vajalikele vahenditele esitatavad nõuded
§ 9. Nõuded Häirekeskuse toimepidevusele
(1) Häirekeskuse info- ja sidesüsteemid peavad tagama hädaabiteadete jätkusuutliku ja järjepideva menetlemise.
(2) Häirekeskuse info- ja sidesüsteemid peavad olema omavahel integreeritud määral, mis on vajalik hädaabiteadete menetlemiseks.
(3) Häirekeskuse info- ja sidesüsteemid peavad olema kasutusele võetud viisil, mis arvestab ühe seadmeruumi või telekommunikatsioonivahendi juhusliku hävimise riski ja tagab hädaabiteadete tõrgeteta menetlemise.
(4) Häirekeskuse elektrienergiaga varustamine peab toimuma kahest elektritoitesüsteemist (normaaltoitesüsteem ja varutoitesüsteem). Ühe elektritoitesüsteemi katkestus ei tohi mõjutada teise tööd. Normaaltoitesüsteemi katkestuse korral peab automaatselt tööle rakenduma varutoitesüsteem.
(5) Varutoitesüsteemis peab lisaks olema varutoitegeneraator, mille töö tagamiseks on kohapeal kütusevaru vähemalt 48 tunniks.
(6) Info- ja telekommunikatsioonisüsteemid peavad elektrivõrgu võimalike rikete ja häirete puhuks olema varustatud täiendavalt vähemalt 30 minutiks katkematu toite allikaga.
(7) Häirekeskuse territoorium ja ehitis peavad vastama hädaolukorra seaduse § 41 lõike 4 alusel Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud suure rünnakuriskiga objekti füüsilise kaitse meetmetele.
§ 10. Nõuded info- ja sidesüsteemile
(1) Info- ja sidesüsteem peab vastama infosüsteemide kolmeastmelise etalonturbe süsteemi (ISKE) turvaklassile K3T2S2.
(2) Hädaabiteadete menetlemiseks vajalik info- ja sidesüsteem peab olema igal ajahetkel kättesaadav piisavale hulgale hädaabiteadete menetlejatele.
(3) Häirekeskusel peab olema kõrgkäideldav terviklik telefonisidesüsteem, mis tagab selle ühe osa rikke või ülekoormuse korral hädaabiteate katkematu vastuvõtmise ja menetlemise.
(4) Telefonisidesüsteemi töö katkematuks tagamiseks peavad süsteemi kõik erinevad osad olema vähemalt dubleeritud.
(5) Alarmeerimissüsteem peab tagama päästemeeskonnale või kiirabibrigaadile või mõlemale viivitamatu väljasõidukorralduse andmise.
(6) Hädaabiteate menetlemisel kasutatakse ESTER raadiosidesüsteemi.
(7) Hädaabiteate menetlemisega seotud asutuse info- ja sidesüsteemid peavad liidestuma Häirekeskuse info- ja sidesüsteemidega.
(1) Vabariigi Valitsuse 9. septembri 2010. a määrus nr 133 „Hädaabiteadete menetlemise kord ja hädaabiteadete menetlemiseks vajalikele vahenditele esitatavad nõuded” (RT I 2010, 64, 478) tunnistatakse kehtetuks.
(2) Määrus jõustub 1. märtsil 2012. a.


Tvk m 19.05.1994 nr 9
Tvk m 16.12.1993
Tvk m 02.12.1993
Tvk m 26.08.1993
Tvk o 19.08.1993
Tvk o 17.06.1993
Akt muudab
Tvk m 15.08.1996 nr 20
Tlv k 10.08.2016 nr 1124
Tlv k 10.08.2016 nr 1125
Tlv k 10.08.2016 nr 1126
Tlv k 10.08.2016 nr 1130
Tlv k 10.08.2016 nr 1134
Tlv m 27.04.2016 nr 28
Tvk o 21.04.2016 nr 59
Tlv m 05.08.2015 nr 25
Tlv k 05.08.2015 nr 1129
Tlv k 05.08.2015 nr 1130
Tlv k 22.04.2015 nr 608
Tlv k 22.04.2015 nr 609
Tlv k 18.08.2010 nr 1241
Tlv k 18.08.2010 nr 1242
Tvk o 22.04.2010 nr 96
Tlv k 17.03.2010 nr 360
Tvk o 17.12.2009 nr 264
Tvk m 17.12.2009 nr 41
Tvk o 17.12.2009 nr 271
Tvk o 17.12.2009 nr 260
Tlv m 16.12.2009 nr 96
Tlv m 16.12.2009 nr 98
Tvk o 10.12.2009 nr 243
Tvk o 10.12.2009 nr 244
Tvk o 10.12.2009 nr 248
Tvk o 10.12.2009 nr 247
Tvk o 10.12.2009 nr 246
Tvk o 10.12.2009 nr 245
Tvk o 10.12.2009 nr 250
Tlv m 09.12.2009 nr 93
Tlv m 09.12.2009 nr 94
Tlv k 09.12.2009 nr 2005
Tlv k 09.12.2009 nr 2006
Tlv k 09.12.2009 nr 2027
Tlv k 09.12.2009 nr 2029
Tlv k 09.12.2009 nr 2030
Tlv k 09.12.2009 nr 2034
Tlv k 09.12.2009 nr 2035
Tlv m 02.12.2009 nr 87
Tlv m 02.12.2009 nr 88
Tlv k 02.12.2009 nr 1979
Tlv k 02.12.2009 nr 1981
Tlv k 02.12.2009 nr 1982
Tlv k 02.12.2009 nr 1983
Tlv k 02.12.2009 nr 1984
Tlv k 02.12.2009 nr 1991
Tvk o 26.11.2009 nr 234
Tlv k 25.11.2009 nr 1939
Tlv k 25.11.2009 nr 1942
Tlv k 25.11.2009 nr 1953
Näita veel (1058)
Tvk o 15.06.2017 nr 80
Tlv k 10.08.2016 nr 1129
Tlv k 06.08.2014 nr 1131
Tvk m 17.12.2009 nr 47
Tlv k 02.12.2009 nr 1959
Tlv k 02.12.2009 nr 1960
Tlv k 02.12.2009 nr 1961
Tlv k 02.12.2009 nr 1962
Tlv k 02.12.2009 nr 1963
Tlv k 28.10.2009 nr 1752
Tlv k 28.10.2009 nr 1753
Tlv k 28.10.2009 nr 1754
Tlv k 28.10.2009 nr 1756
Tlv k 28.10.2009 nr 1757
Tlv k 28.10.2009 nr 1758
Tlv k 28.10.2009 nr 1759
Tlv k 21.10.2009 nr 1732
Tvk o 15.10.2009 nr 209
Tlv k 14.10.2009 nr 1689
Tlv k 14.10.2009 nr 1705
Tvk m 01.10.2009 nr 35
Tvk o 25.06.2009 nr 154
Tlv p 25.06.2009 nr 29
Tvk m 18.06.2009 nr 21
Tvk o 18.06.2009 nr 146
Tlv k 10.06.2009 nr 990
Tlv k 10.06.2009 nr 1025
Tlv k 10.06.2009 nr 1026
Tlv k 03.06.2009 nr 965
Tvk o 28.05.2009 nr 108
Tvk o 28.05.2009 nr 104
Tlv k 27.05.2009 nr 869
Tlv k 20.05.2009 nr 832
Tvk m 14.05.2009 nr 15
Tvk o 30.04.2009 nr 89
Tvk o 30.04.2009 nr 91
Tlv m 15.04.2009 nr 36
Tvk o 02.04.2009 nr 60
Tlv k 01.04.2009 nr 535
Tlv k 25.03.2009 nr 481
Tlv k 25.03.2009 nr 483
Tvk m 19.03.2009 nr 9
Tlv k 11.03.2009 nr 394
Tvk o 05.03.2009 nr 35
Tvk o 05.03.2009 nr 38
Tlv k 04.03.2009 nr 346
Tlv k 04.03.2009 nr 348
Tvk m 19.02.2009 nr 3
Tvk o 19.02.2009 nr 27
Tlv p 16.02.2009 nr 7
Näita veel (3785)
Tvk m 14.06.2018 nr 14
Tvk m 20.04.2017 nr 7
Tvk m 28.01.2016 nr 1
Tvk m 12.06.2014 nr 19
Tvk m 21.03.2013 nr 19
Tvk m 06.09.2012 nr 20
Tvk m 16.06.2011 nr 21
Tvk m 24.03.2011 nr 8
Tvk m 08.04.2010 nr 18
Tvk m 11.02.2010 nr 11
Tvk m 01.10.2009 nr 32
Tvk m 25.06.2009 nr 24
Tvk m 18.12.2008 nr 52
Tvk m 19.06.2008 nr 24
Tvk m 13.12.2007 nr 43
Tvk m 17.05.2007 nr 14
Tvk m 14.12.2006 nr 68
Tvk m 23.03.2006 nr 14
Tvk m 29.04.2004 nr 11
Tvk m 29.05.2003 nr 32
Tvk m 12.12.2002 nr 67
Tvk m 19.09.2002 nr 53
Tvk m 07.02.2002 nr 10
Tvk m 06.09.2001 nr 36
Tvk m 14.06.2001 nr 30
Tvk m 14.12.2000 nr 59
Tvk m 18.05.2000 nr 15
Tvk m 16.12.1999 nr 41
Tvk m 16.12.1999 nr 42
Tvk m 10.06.1999 nr 17
Tvk m 08.04.1999 nr 9
Tvk m 25.03.1999 nr 4
Tvk m 26.11.1998 nr 37
Tvk m 03.09.1998 nr 29
Tvk m 14.05.1998 nr 18
Tvk m 19.02.1998 nr 11
Tvk m 05.02.1998 nr 8
Tvk m 12.06.1997 nr 28
Tvk m 06.03.1997 nr 6
Redaktsiooni kehtivus: 13.09.2001 - 14.02.2002
(3) Linnavolikogu valib linnavolikogu esindajad Vabariigi Presidendi valimiskogusse, linnavolikogu esindaja maavanema kandidatuuri kooskõlastamiseks ning Tallinna Linnakohtu kaasistujad vastava seaduse alusel linnavolikogu poolt kehtestatud korras. Esindajad Eesti Linnade Liidu esindajate kogusse valitakse Eesti Linnade Liidu põhikirja alusel linnavolikogu poolt kehtestatud korras.
1) linnavolikogu, linnavolikogu kantselei, linnavalitsuse, linnakantselei, linnavalitsuse ametite, linnaosade halduskogude, linnaosade valitsuste, linna ametiasutuste hallatavate asutuste, samuti äriühingute, mille aktsiate või osatähtede ainuomanikuks on Tallinn, pitsatitel ja dokumendiplankidel ning linnakantselei osakondade dokumendiplankidel;
8) kuuluda halduskogu koosseisu käesoleva põhimääruse § 88 sätestatud korras;
11) saada hüvitust linnavolikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste ning linnavolikogu tööst osavõtu eest linnavolikogu kehtestatud määras ja korras.
(5) Linnavolikogu liige ei tohi osa võtta linnavolikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes on tal huvide konflikt vastavalt korruptsioonivastase seaduse § 25 lõikele 1.
(7) Linnavolikogu liige on kohustatud:
1) esitama majanduslike huvide deklaratsiooni korruptsioonivastases seaduses sätestatud korras;
2) saatma linnasekretärile kolme tööpäeva jooksul vastava avalduse ja ärakirja dokumendist, millega ta nimetati valla- või linnaametnikuks Tallinnas või mõnes teises vallas või linnas, valiti vallavanemaks või linnapeaks, kinnitati või nimetati valla- või linnavalitsuse liikmeks mõnes teises vallas või linnas.
(1) Linnavolikogu liikme volitused lõpevad enne tähtaega seoses:
4) nimetamisega kohtunikuks;
5) tahtliku kuriteo eest süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisega;
6) jõustunud kohtuotsusega, millega tühistati Tallinna Linna Valimiskomisjoni (edaspidi valimiskomisjon) otsus tema registreerimise kohta linnavolikogu liikmeks;
7) teovõimetuks tunnistamisega;
8) surmaga.
(2) Linnasekretär saadab hiljemalt kolme tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 1 sätestatud asjaolude teatavaks saamisest vastava teate valimiskomisjonile.
(3) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 2 sätestatud juhul esitab linnavolikogu liige vastava avalduse linnasekretärile, kes saadab selle hiljemalt kolme tööpäeva jooksul kättesaamisest arvates linnavolikogule.
(4) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 3 sätestatud asjaolust teatab hiljemalt kolme tööpäeva jooksul linnasekretärile vastava registri pidaja.
(5) Linnasekretär saadab hiljemalt kolme tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 3, 4 ja 8 sätestatud asjaolude teatavaks saamisest vastava teate linnavolikogule.
(6) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 5-7 sätestatud juhtudel saadab linnasekretär Tallinna Linnakohtust saabunud vastava kohtuotsuse hiljemalt kolme tööpäeva jooksul selle kättesaamisest arvates linnavolikogule.
(1) Linnavolikogu liikme volituste peatumine tähendab linnavolikogu liikme ajutist vabanemist linnavolikogu liikme ülesannete täitmisest.
(2) Linnavolikogu liikme volitused peatuvad:
1) valimisega Vabariigi Presidendiks, nimetamisega Vabariigi Valitsuse liikmeks, riigisekretäriks, riigikontrolöriks, õiguskantsleriks või maavanemaks;
2) nimetamisega prokuröriks,
3) valimisega vallavanemaks või linnapeaks, kinnitamisega valla- või linnavalitsuse liikmeks;
4) nimetamisega valla- või linnaametnikuks;
5) asumisega tegevteenistusse kaitseväes või sellega võrdsustatud teenistuses;
6) tema suhtes tõkendina vahi alla võtmise kohaldamisega üle kolme kuu;
7) tööülesannete, õpingute tõttu või muul põhjusel, mis takistab linnavolikogu istungitel osalemist vähemalt kolme järjestikuse kuu ulatuses.
(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 3 sätestatud piirang ei kehti linnavolikogu uude koosseisu valitud eelmise koosseisu linnapea ja linnavalitsuse liikmete suhtes, kes on esitanud lahkumispalve, kuid jätkavad oma tegevust kuni linnavolikogu poolt uue linnavalitsuse kinnitamiseni.
(4) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktides 1 ja 2 sätestatud asjaolusid kinnitava dokumendi saamisel, kuid mitte hiljem kui kolme tööpäeva jooksul pärast Riigi Teatajas avaldamist saadab linnasekretär vastava teate linnavolikogule.
(5) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 3 nimetatud asjaolust teavitab linnavolikogu liige linnasekretäri ise juhul, kui ta on valitud mõne teise valla või linna vallavanemaks või linnapeaks või kinnitatud mõne teise valla- või linnavalitsuse liikmeks.
(6) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 4 sätestatud juhul saadab linnasekretär linnavolikogu liikme vastava avalduse ja dokumendi ärakirja hiljemalt kolme tööpäeva jooksul nende kättesaamisest arvates linnavolikogule.
(7) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktides 5 ja 7 sätestatud juhul esitab linnavolikogu liige vastava avalduse linnasekretärile, kes saadab selle hiljemalt kolme tööpäeva jooksul kättesaamisest arvates linnavolikogule.
(8) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 6 sätestatud juhul saadab linnasekretär hiljemalt kolme tööpäeva jooksul vastava kohtumääruse kättesaamisest arvates selle linnavolikogule.
(1) Ennetähtaegselt lõppenud või peatunud volitustega linnavolikogu liikme asemele asub linnavolikogu asendusliige.
(2) Valimiskomisjon registreerib linnavolikogu asendusliikmed, lähtudes kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 39 6. või 12. lõikes sätestatud põhimõttest, ja saadab nende nimekirja linnavolikogu esimehele.
(3) Asendusliige on esimene sama erakonna või valimisliidu valimata jäänud kandidaat, kes kandideeris samas valimisringkonnas, milles kandideeris asendatav linnavolikogu liige. Kui esimene valimata jäänud kandidaat loobub, on asendusliikmeks järgmine sama erakonna või valimisliidu samas valimisringkonnas valimata jäänud kandidaat. Kui kaks või enam sama erakonna või valimisliidu kandidaati said valimistel võrdselt hääli, saab asendusliikmeks valimisringkonna kandideerijate nimekirjas tagapool olnud isik.
(4) Kui asendatav linnavolikogu liige kandideeris üksikkandidaadina või kui selles valimisringkonnas samal erakonnal või valimisliidul rohkem asendusliikmeid ei ole, saab linnavolikogu liikmeks asendusliige, kes on määratud erakondade ja valimisliitude vahel jaotatud lisamandaadi alusel, mille on registreerinud valimiskomisjon.
(5) Kui valimisringkonna kandideerijate nimekirjas on ainult üksikkandidaadid, on asendusliikmeteks samas valimisringkonnas valimata jäänud üksikkandidaadid. Kui esimene valimata jäänud üksikkandidaat astub tagasi, on asendusliikmeks järgmine valimata jäänud üksikkandidaat.
(6) Linnavolikogu liikme volitused peatuvad või lõpevad ning asendusliikme volitused linnavolikogu liikmena algavad linnavolikogu või valimiskomisjoni otsuse jõustumise hetkest.
(7) Linnavolikogu liikme volituste taastumisel lõpevad selle asendusliikme volitused, kes on viimasena määratud asendama linnavolikogu liiget selle valimisringkonna sama erakonna või valimisliidu kandidaatide hulgast. Linnavolikogu liikme volitused taastuvad ja asendusliikme volitused lõpevad linnavolikogu otsuse jõustumise hetkest.
(8) Valimiskomisjon saadab oma otsused linnasekretärile.
(9) Kui linnavolikogu liikmete arv langeb käesoleva põhimääruse § 37 11. lõikes osutatud tegutsemiseks vajaliku miinimumini või alla selle, korraldatakse linnavolikogu koosseisu puudu olevate liikmete valimiseks täiendavad valimised.
1) linna eelarve vastuvõtmine ja muutmine ning selle täitmise aruande kinnitamine ning audiitori määramine;
6) linnavara valitsemise, kasutamise ja käsutamise korra kehtestamine;
7) Tallinna arengukava vastuvõtmine ja muutmine;
8) laenude ja teiste varaliste kohustuste võtmine,
19) linnapeale ja palgalistele linnavalitsuse liikmetele töötasu määramine ning teistele linnavalitsuse liikmetele hüvituse maksmise otsustamine ja selle suuruse määramine;
22) linnavolikogu liikmetele linnavolikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste ning linnavolikogu tööst osavõtu eest hüvituse suuruse ja maksmise korra kehtestamine;
26) Tallinna Linnakohtu kaasistujate valimine;
28) maavanema kandidatuuri kooskõlastamiseks linnavolikogu esindaja valimine;
29) Tallinna ehitusmääruse kinnitamine, muutmine ja tühistamine;
31) üldplaneeringu algatamine, kehtestamine ja tühistamine;
32) üldplaneeringu projekti vastuvõtmine ja avaliku väljapaneku väljakuulutamine;
33) detailplaneeringu kehtestamine ja tühistamine;
(3) Linnavolikogu võib delegeerida linnavalitsusele muudatuste tegemise aasta jooksul ametiasutuste struktuuris ja teenistujate koosseisus linnavolikogu poolt kinnitatud teenistujate üldarvu ja palgafondi piires.
(1) Isikuvalimistel ülesseatud kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt nende ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab linnavolikogu avalikul hääletamisel. Vastavalt ülesseadmise järjekorrale antakse igale kandidaadile registreerimisnumber. Kandidaatide nimed koos registreerimisnumbritega pannakse välja hääletamiskabiinides ja istungite saalis.
(2) Pärast nimekirja sulgemist valitakse avalikul hääletamisel vähemalt kolmeliikmeline hääletamiskomisjon, kes valib oma liikmete hulgast komisjoni esimehe. Hääletamiskomisjoni ei valita ülesseatud kandidaate. Hääletamiskomisjon valmistab ette ning viib läbi salajase hääletamise ja koostab protokolli hääletamistulemuste kohta.
(3) Enne hääletamise väljakuulutamist tutvustab linnavolikogu kantselei vastav ametnik linnavolikogu liikmetele hääletamise ning hääletamis- ja valimistulemuste kindlakstegemise korda. Hääletamise kuulutab välja istungi juhataja. Hääletamise läbiviimiseks kuulutatakse istungil välja vaheaeg.
(4) Hääletamiskomisjon kontrollib valimiskasti ja pitseerib selle. Hääletamiskomisjon annab linnavolikogu liikmele hääletamiskomisjoni esimehe allkirjaga hääletamissedeli ja ümbriku. Hääletamissedel antakse allkirja vastu hääletamissedelite väljaandmiseks koostatud linnavolikogu liikmete nimekirja alusel.
(5) Hääletamissedel täidetakse hääletamiskabiinis. Hääletav linnavolikogu liige märgib sedelile oma otsustuse ja paneb hääletamissedeli hääletamiskabiinis ümbrikku. Ümbriku võib kinni kleepida. Hääletamiskomisjoni liige paneb ümbrikule linnavolikogu pitsati jäljendi ning hääletav linnavolikogu liige laseb ümbrikus hääletamissedeli isiklikult valimiskasti.
(6) Kui hääletamissedel rikutakse enne selle valimiskasti laskmist, on linnavolikogu liikmel õigus rikutud sedeli tagastamisel saada hääletamiskomisjonilt uus hääletamissedel, mille kohta tehakse nimekirja vastav märge.
(7) Kui kandidaate on ühele kohale üles seatud mitu, on hääletamissedelil lahter, kuhu linnavolikogu liige märgib selle kandidaadi registreerimisnumbri, kelle poolt ta hääletab.
3) kui hääletamissedelil puudub hääletamiskomisjoni esimehe allkiri või ühes ümbrikus on mitu hääletamissedelit või ümbrikul ei ole linnavolikogu pitsati jäljendit.
(8) Kui üles on seatud üks kandidaat, on hääletamissedelil kandidaadi nimi ning kandidaadi nime järel lahtrid märkustega poolt ja vastu. Hääletav linnavolikogu liige märgib hääletamissedeli vastavasse lahtrisse oma poolt- või vastuhääle ristiga.
Kehtetu on hääletamissedel või kandidaadile antud hääl, kui:
2) kui hääletamissedelil puudub hääletamiskomisjoni esimehe allkiri või ühes ümbrikus on mitu hääletamissedelit või ümbrikul ei ole linnavolikogu pitsati jäljendit.
(9) Kui hääletamissedel ei ole täidetud nõuetekohaselt, kuid sellel on arusaadavalt märgitud, kelle poolt linnavolikogu liige hääletas, loetakse hääletamissedel või kandidaadile antud hääl kehtivaks. Kahtluse korral otsustab hääletamissedeli kehtivuse hääletamiskomisjon hääletamise teel.
(10) Hääletamiskomisjon loeb hääled kohe pärast hääletamise lõppemist. Hääletamiskomisjon teeb kindlaks:
(11) Hääletamistulemuste kohta koostab hääletamiskomisjon protokolli, millele kirjutavad alla kõik hääletamiskomisjoni liikmed. Hääletamiskomisjoni liikmel on õigus kanda protokolli oma eriarvamus hääletamiskomisjoni töö kohta. Hääletamiskomisjoni protokolli loeb ette hääletamiskomisjoni esimees ja esitab selle istungi juhatajale.
(12) Linnavolikogu liikmel on õigus esitada kirjalik motiveeritud protest hääletamise korraldamise ja hääletamistulemuse kindlakstegemise korra rikkumise kohta koheselt istungil. Protesti rahuldamise otsustab linnavolikogu avalikul hääletamisel.
(13) Kui ükski kandidaatidest ei osutunud valituks, kantakse vastav märge linnavolikogu istungi protokolli, seatakse uuesti üles kandidaadid ja viiakse läbi uus hääletamine. Linnavolikogu vastava otsustuse alusel viiakse uus hääletamine läbi samal linnavolikogu istungil. Otsustus fikseeritakse istungi protokollis.
(14) Valimistulemused vormistatakse linnavolikogu otsusega.
(15) Käesolevas paragrahvis reguleerimata protseduuriküsimusi otsustab linnavolikogu hääletamise teel. Nimetatud linnavolikogu otsustused kantakse linnavolikogu istungi protokolli.
4) esitab linnavolikogule kinnitamiseks linnavolikogu kantselei struktuuri, koosseisu ja palgamäärad ja palgatingimused;
7) annab välja käskkirju linnavolikogu töö korraldamiseks;
(4) Hääletamise ja hääletamistulemuste kindlakstegemine linnavolikogu esimehe valimisel toimub käesoleva põhimääruse § 28¹ sätestatud korras.
30¹. Linnavolikogu aseesimehe (aseesimeeste) valimise kord
(1) Linnavolikogu võib moodustada nii alatisi kui ka ajutisi komisjone. Linnavolikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe (aseesimehed) valib linnavolikogu oma liikmete hulgast vastavalt §-le 31¹.
(2) Linnavolikogu komisjoni koosseisu kinnitab ja teeb selles muudatusi linnavolikogu komisjoni esimehe esildisel. Vähemalt ühe linnavolikogu komisjoni liikme esitab linnavalitsus. Komisjoni sekretäri kinnitab linnavolikogu esimees. Üle poole linnavolikogu komisjoni liikmetest peavad olema linnavolikogu liikmed.
(3) Linnavolikogu moodustab revisjonikomisjoni, rahanduskomisjoni, linnamajanduskomisjoni, linnavarakomisjoni, sotsiaalhoolekande- ja tervishoiukomisjoni, haridus- ja kultuurikomisjoni ja tarbijakaitsekomisjoni ning võib moodustada teisi alatisi komisjone. Alatise komisjoni pädevus määratakse kindlaks linnavolikogu komisjoni põhimääruses, mille kinnitab linnavolikogu.
(4) Linnavolikogu alatine komisjon:
6) võib teha ettepanekuid linnaeelarve koostamise ja eelarve projekti kohta.
(5) Ühekordsete ülesannete täitmiseks võib linnavolikogu moodustada ajutisi komisjone või töörühmi. Linnavolikogu õigusaktis, millega moodustatakse ajutine komisjon või töörühm, sätestatakse selle koosseis, volituste ulatus ja kestus.
(6) Linnavolikogu komisjonidele suunavad materjale läbivaatamiseks linnavolikogu ja linnavolikogu esimees.
(7) Linnavolikogu komisjoni töövormiks on koosolek. Alatise komisjoni korraline koosolek toimub kord kahe nädala jooksul linnavolikogu esimehe poolt määratud nädalapäeval ja kellaajal. Korralise koosoleku mittetoimumisest teatatakse komisjoni liikmetele. Alatise komisjoni erakorralise koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees omal algatusel või ¼ komisjoni liikmete kirjalikul nõudel.
(8) Linnavolikogu komisjon on otsustusvõimeline, kui tema korralisest koosolekust võtab osa vähemalt kolmandik komisjoni koosseisus olevatest linnavolikogu liikmetest, sealhulgas komisjoni esimees või aseesimees. Linnavolikogu komisjoni erakorraline koosolek on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisus olevatest linnavolikogu liikmetest, sealhulgas komisjoni esimees või aseesimees. Linnavolikogu komisjon võtab otsuseid vastu poolthäälte enamusega. Linnavolikogu komisjon kuulab vajadusel ära linnavolikogu vastava ala nõuniku ja õigusnõuniku seisukoha.
(Tvk m 06.09.2001 nr 36 jõust. 13.09.2001)
(9) Linnavolikogu esimees määrab üldjuhul linnavolikogu õigusakti eelnõule juhtivkomisjoni. Juhtivkomisjon on alatine komisjon, kes korraldab antud eelnõu menetlemist linnavolikogus. Juhtivkomisjon peab kolme nädala jooksul peale määramist esitama kas:
(10) Linnavolikogu komisjoni otsustused protokollitakse ja vormistatakse 3 tööpäeva jooksul ning neile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokollid peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele. Protokollidega on võimalik tutvuda linnavolikogu kantseleis. Linnavolikogu komisjoni otsustus saadetakse linnavolikogu õigusaktide eelnõu esitajale ja juhtivkomisjonile. Komisjoni liikmetel ja isikutel, kellesse puutuvaid küsimusi käsitleti, on õigus saada hiljemalt 7 päeva jooksul väljavõte protokollist.
(11) Linnavolikogu komisjoni otsustused on soovitusliku iseloomuga linnavolikogu määruste ja otsuste või linnavalitsuse määruste ja korralduste vastuvõtmisel. Alatine komisjon esitab üks kord aastas linnavolikogu esimehele kirjaliku aruande tehtud tööst, mille avalikustamise korraldab linnavolikogu kantselei.
(12) Linnavolikogu komisjonil on õigus kaasata oma tegevusse asjatundjaid ja teha linnavolikogu kantseleile ettepanekuid ekspertiisi tellimiseks ning saada linnavalitsuse liikmetelt, linna ametiasutustelt komisjoni tööks vajalikku informatsiooni. Vastavat tööd korraldab komisjoni esimees koostöös linnavolikogu kantselei juhatajaga.
(13) Komisjoni liikmete, v.a. linnavalitsuse ja linnavolikogu kantselei ametnike, osalemine koosolekul hüvitatakse linnavolikogu poolt ettenähtud korras. Kui linnavolikogu kantselei ja linnavalitsuse ametnikele tehakse kohustuslikuks osalemine linnavolikogu või linnavolikogu komisjoni töös väljaspool tööaega, hüvitatakse neile osalemine linnavolikogu poolt sätestatud korras.
(14) Linnavolikogu komisjoni liige võib isikliku avalduse alusel igal ajal tagasi astuda. Linnavolikogu komisjoni liikme volitused lõpevad linnavolikogu vastava otsuse tegemise hetkest.
§ 31¹. Linnavolikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe valimise kord
(1) Linnavolikogu valib linnavolikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe linnavolikogu liikmete hulgast salajasel hääletamisel. Linnavolikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe valimised korraldatakse eraldi.
(2) Linnavolikogu otsustab linnavolikogu komisjoni aseesimeeste arvu.
(3) Iga komisjoni esimehe või aseesimehe valimisel on igal linnavolikogu liikmel üks hääl.
(4) Hääletamise võib korraldada samaaegselt mitme erineva linnavolikogu komisjoni esimehe või aseesimehe valimisel. Sel juhul on igal linnavolikogu liikmel hääli vastavalt valitavate komisjonide esimeeste või aseesimeeste arvule.
(5) Linnavolikogu komisjoni esimehe kandidaadi võib üles seada linnavolikogu fraktsioon või linnavolikogu liige. Linnavolikogu komisjoni aseesimehe kandidaadi esitab komisjoni esimees. Kandidaatide ülesseadmise kohta esitatakse kirjalik ettepanek istungi juhatajale. Kui hääletamine korraldatakse samaaegselt mitme erineva komisjoni esimehe või aseesimehe valimisel, suletakse kandidaatide nimekiri iga komisjoni osas eraldi.
(6) Kui hääletamine korraldatakse mitme erineva komisjoni esimehe või aseesimehe valimisel üheaegselt, kantakse tekst ühele hääletamissedelile. Hääletamissedeli tekstist peab nähtuma, millise komisjoni esimeest või aseesimeest valitakse. Hääletamissedelite kehtetuks tunnistamise reegleid arvestatakse iga komisjoni esimehe ja aseesimehe valimisel eraldi.
(7) Hääletamise ja hääletamistulemuste kindlakstegemine toimub käesoleva põhimääruse § 28¹ sätestatud korras.
(8) Linnavolikogu komisjoni esimeheks või aseesimeheks osutub valituks kandidaat, kes saab hääletamisest osa võtnud linnavolikogu liikmete poolthäälte enamuse.
(1) Linnavolikogu moodustab oma volituste ajaks linnavalitsuse tegevuse kontrollimiseks vähemalt kolmeliikmelise linnavolikogu revisjonikomisjoni (edaspidi revisjonikomisjon).
(2) Revisjonikomisjoni esimees, aseesimees (aseesimehed) ja liikmed valitakse linnavolikogu liikmete hulgast salajasel hääletamisel.
(3) Revisjonikomisjoni esimees ja aseesimees (aseesimehed) valitakse käesoleva põhimääruse §-s 31¹ sätestatud korras.
(6) Revisjonikomisjoni liikme kandidaadi võib üles seada linnavolikogu fraktsioon või linnavolikogu liige. Kandidaatide ülesseadmise kohta esitatakse kirjalik ettepanek revisjonikomisjoni esimehele, kes esitab linnavolikogu istungil kandidaadid nimekirja kandmiseks. Kandidaatidest koostatakse nimekiri. Nimekirja sulgemise otsustab linnavolikogu avalikul hääletamisel.
(8) Hääletamise ja hääletamistulemuste kindlakstegemine revisjonikomisjoni liikme valimisel toimub käesoleva põhimääruse § 28¹ lõigetes 2-6, 8-12 ja 14-15 sätestatud korras.
1) revisjonikomisjoni liige lahkub revisjonikomisjonist isikliku avalduse alusel;
3) revisjonikomisjoni liikme surma korral.
(1) Revisjonikomisjoni töö toimub käesoleva põhimääruse § 31 lõigetes 3, 4 ja 6-14 sätestatud alustel ja korras.
(2) Revisjonikomisjon kontrollib käesoleva põhimääruse §-s 33 ja Tallinna õigusaktidega sätestatud korras:
3) linna asutuste raamatupidamise õigsust ja linna ametiasutuste hallatavatesse asutustesse paigutatud linnavara kasutamise sihipärasust;
(3) Revisjonikomisjon peab enne linna eelarve täitmise aruande kinnitamist linnavolikogule oma töö tulemustest aru andma ning esitama märkused ja ettepanekud puuduste kõrvaldamiseks.
(1) Revisjonikomisjon kontrollib käesoleva põhimääruse § 321 2.lõikes sätestatud valdkondades linnavalitsuse ja linna asutuste tööd linnavolikogu poolt kinnitatud kontrollimiste plaani ja linnavolikogu ning revisjonikomisjoni otsuste alusel.
Tvk m 14.06.2001 nr 30 jõust. 21.06.2001)
(1) Kaks või enam linnavolikogu liiget võivad moodustada linnavolikogu fraktsiooni. Linnavolikogu liige võib kuuluda ainult ühte fraktsiooni.
(Tvk m 16.12.1999 nr 41 jõust. 21.12.1999;
(2) Linnavolikogu istungi kutsub kokku linnavolikogu esimees või tema asendaja. Linnavolikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku ja seda juhatab kuni linnavolikogu esimehe valimiseni valimiskomisjoni esimees või tema asetäitja.
Tvk m 12.06.1997 nr 28 jõust. 01.07.1997;
Tvk m 10.06.1999 nr 17 jõust. 17.10.1999;
(4) Kutse linnavolikogu istungi kokkukutsumise kohta, milles on ära näidatud istungi toimumise aeg, koht ja arutlusele tulevad küsimused, tehakse linnavolikogu liikmetele teatavaks linnavolikogu kantselei kaudu vähemalt neli päeva enne linnavolikogu istungit ning kutse avaldatakse vähemalt üks päev enne linnavolikogu istungit ajalehes, milles linnavolikogu avaldab oma ametlikke teateid.
(8) Hääletamine linnavolikogus on avalik, v.a. isikuvalimised. Avalikul hääletamisel kasutatakse elektroonilist hääletamissüsteemi. Linnavolikogu liikmel on õigus nõuda koheselt istungil avaliku hääletamise tulemuste lisamist istungi protokollile.
(8¹) Elektroonilise hääletamissüsteemi rikke korral ning juhul, kui linnavolikogu istung ei toimu linnavolikogu istungite saalis, hääletatakse käetõstmisega. Sel juhul võib linnavolikogu liige taotleda nimelist hääletamist, kui tema ettepanekut toetab vähemalt kaks linnavolikogu liiget. Nimeline hääletamine viiakse läbi, kui selle poolt hääletab vähemalt ¼ kohalolevatest linnavolikogu liikmetest.
(11) Linnavolikogu otsustused tehakse poolthäälte enamusega. Käesoleva põhimääruse § 26 lg 1 punktides 2, 4 , 6-10, 14, 15, 18 ja 24 nimetatud küsimustes on otsustuste vastuvõtmiseks vajalik linnavolikogu koosseisu häälteenamus. Õigus hääletamise tulemusi vaidlustada on linnavolikogu liikmel koheselt istungil. Kordushääletamise läbiviimise otsustab linnavolikogu. Hilisemaid pretensioone ei arvestata
(12) Linnavolikogu istungi kohta koostatakse protokoll. Protokollile kirjutavad alla linnavolikogu esimees või tema asendaja–linnavolikogu istungi juhataja ning istungi protokollija. Protokollid vormistatakse ja avalikustatakse eesti keeles. Protokollid peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele. Linnavolikogu kantselei tagab istungi protokollide kättesaadavuse.
(1) Linnavolikogu fraktsioonil ja linnavolikogu liikmel on õigus esitada linnavolikogu istungil arupärimisi linnapeale ja linnavalitsuse liikmetele nende tegevusvaldkonda kuuluvate küsimuste kohta. Arupärimises nähakse ette sellele vastamise viis.
(2) Arupärimine vormistatakse kirjalikult ja esitatakse linnavolikogu istungil istungi juhatajale, kes edastab selle linnavolikogu kantseleile. Linnavolikogu kantselei edastab arupärimise linnavolikogu istungile järgneva tööpäeva jooksul linnakantseleile, kes edastab selle koheselt arupärimise adressaadile. Kui linnavalitsuse liikmele esitatud arupärimine ei kuulu tema tegevusvaldkonda, edastab ta selle vastava valdkonnaga tegelevale linnavalitsuse liikmele ja informeerib sellest arupärijat ja linnavolikogu kantseleid.
(3) Kirjalik vastus arupärimisele tuleb saata 10 tööpäeva jooksul arvates arupärimise linnakantseleisse saabumise päevast. Kui küsimusele vastamine nõuab pikemat ettevalmistusaega, informeerib arupärimisele vastaja arupärijat ja linnavolikogu kantseleid arupärimisele vastamise ajast. Arupärimisele tuleb vastata hiljemalt 20 tööpäeva jooksul.
(1) Linnavolikogu liige on kohustatud taandama ennast sellise linnavolikogu üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes on tal huvide konflikt vastavalt korruptsioonivastase seaduse § 25 lõikele 1.
(3) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud juhul on linnavolikogu liige kohustatud enne küsimuse arutelu algust tegema avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorrapunkti arutamisel. Vastav märge fikseeritakse linnavolikogu istungi protokollis. Küsimuse arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle linnavolikogu liikme võrra väiksem.
(3) Umbusalduse avaldamine toob kaasa linnavolikogu esimehe või aseesimehe ametist või komisjoni esimehe või aseesimehe või revisjonikomisjoni liikme tema kohustustest vabastamise. Linnavolikogu esimehele umbusalduse avaldamise korral täidab linnavolikogu esimehe ülesandeis kuni uue esimehe valimiseni linnavolikogu aseesimees või linnavolikogu vanim liige.
(Tvk m 03.09.1998 nr 29 jõust. 15.09.1998;
(4) Umbusalduse avaldamine on aluseks linnapea või palgalise linnavalitsuse liikme ametist või linnavalitsuse liikme tema kohustustest vabastamisele linnavolikogu usalduse kaotamise tõttu.
(1) Linnavolikogul on õigus esitada Vabariigi Valitsusele ettepanekuid seaduste ja teiste õigusaktide vastuvõtmiseks ja muutmiseks.
(2) Linnavolikogu vastava otsuse alusel esitab käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud ettepanekud Vabariigi Valitsusele linnavalitsus.
1) pole vastu võtnud linna eelarvet kolme kuu jooksul eelarveaasta algusest või riigieelarve vastuvõtmisest arvates, kui riigieelarvet ei olnud vastu võetud eelarveaasta alguseks;
2) pole kahe kuu jooksul uue koosseisu esimese istungi lõppemise päevast arvates valinud linnavolikogu esimeest ja linnapead või pole nelja kuu jooksul uue koosseisu esimese istungi päevast arvates kinnitanud linnavalitsuse liikmeid;
3) pole kahe kuu jooksul linnavolikogu esimehe või linnapea ametist vabastamisest arvates valinud uut linnavolikogu esimeest või linnapead või pole nelja kuu jooksul linnapea vabastamisest arvates kinnitanud linnavalitsuse liikmeid;
4) pole kahe kuu jooksul linnapeale või linnavalitsusele umbusalduse avaldamise päevast arvates valinud uut linnapead ja pole nelja kuu jooksul umbusalduse avaldamise päevast arvates kinnitanud linnavalitsuse liikmeid.
(2) Kui linnavolikogu osutub tegutsemisvõimetuks, loetakse kõigi tema liikmete volitused ennetähaegselt lõppenuks ning nende asemele asuvad asendusliikmed käesoleva põhimääruse § 25 sätestatud korras. Sellisel juhul kutsub linnavolikogu istungi kokku ja seda juhatab kuni linnavolikogu esimehe valimiseni valimiskomisjoni esimees või tema asendaja.
(3) Kui linnavolikogu muutub tegutsemisvõimetuks vähem kui kuus kuud enne kohaliku omavalitsuse volikogude korralisi valimisi ning linnavolikogu liikmete kohtade täitmiseks ei piisa volikogu asendusliikmeid, otsustab käesoleva põhimääruse § 26 1. lõike punktis 13 ja 2. lõikes nimetatud küsimusi linnavalitsus.
(4) Linna ametiasutuste struktuuri ja teenistujate koosseisu ning palgamäärad ja palgatingimused kinnitab linnavolikogu.
7) esitab linnavalitsusele ametisse nimetamiseks linna ametiasutuse (v.a linnavolikogu kantselei) juhi kandidaadi ja ametisse kinnitamiseks linna ametiasutuse hallatava asutuse juhi kandidaadi, teeb linnavalitsusele ettepaneku nimetatud juhtide ametist vabastamise kohta;
(2) Linnapea äraolekul asendab linnapead tema poolt käskkirjaga määratud üks linnavalitsuse liikmetest. Kui ka asendajaks määratud linnavalitsuse liige on ära, asendab linnapead vanim kohalolev linnavalitsuse liige.
(5) Linnapea võib linnavalitsuse liikmeks esitada ka ametniku, kes on teenistuses mõnes linna ametiasutuses. Linnavolikogu poolt ametniku kinnitamisel linnavalitsuse liikmeks või vabastamisel linnavalitsuse liikme kohustustest jätkab ta oma teenistust.
(3) Linnavalitsuse liikme vabastamisel linnavalitsuse liikme kohustustest ja palgalise linnavalitsuse liikme ametist vabastamisel lõpevad tema linnavalitsuse liikme volitused. Käesoleva põhimääruse § 54 sätestatud juhtudel ja korras makstakse hüvitust ametist vabastatud palgalisele linnavalitsuse liikmele
(2) Linnavalitsus on otsustusvõimeline, kui tema istungist võtab peale linnapea või tema asendaja osa vähemalt pool linnavolikogu poolt kinnitatud linnavalitsuse koosseisust. Linnavalitsuse istungist võtab sõnaõigusega osa linnasekretär.
(2) Linnasekretäriks võib nimetada vähemalt 21-aastase Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt seadusega või seaduse alusel kehtestatud ulatuses ning kellel on akadeemilise kõrgharidusega juristi kvalifikatsioon.
2) annab kaasallkirja linnavalitsuse määrustele ja korraldustele ning linnavalitsuse istungi protokollile;
4) korraldab koostöös linnavolikogu kantseleiga linnavolikogu õigusaktide avaldamist ja töö avalikustamist;
5) saadab õiguskantslerile linnavalitsuse õigustloovate aktide ärakirjad 10 päeva jooksul nende vastuvõtmisest arvates;
6) saadab koostöös linnavolikogu kantseleiga õiguskantslerile linnavolikogu õigustloovate aktide ärakirjad 10 päeva jooksul nende vastuvõtmisest arvates;
7) esindab linna kohtus või volitab selleks teisi isikuid;
9) osaleb linnavalitsuse istungite ettevalmistamisel ja korraldab istungite protokollimist;
10) annab linnakantselei sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
11) täidab teisi seaduses, Tallinna põhimääruses ja linnavalitsuse reglemendis pandud ülesandeid.
(5) Linnasekretäri asendamise korra määrab linnapea. Linnasekretäri asendaja peab vastama käesoleva paragrahvi 2. lõikes sätestatud tingimustele. Alates 2002. aasta 1. jaanuarist on linnasekretäri asendajal kõik linnasekretäri õigused ja kohustused.
VI LINNA ASUTUSED JA LINNA AVALIK TEENISTUS. TEENISTUSLIK JÄRELEVALVE
(7) Linna asutuse moodustamise, ümberkorraldamise ja selle tegevuse lõpetamise otsustab linnavolikogu. Linna ametiasutuse põhimääruse ja selle muutmise kinnitab linnavolikogu. Linna ametiasutuse hallatava asutuse põhimääruse ja selle muutmise kinnitab linnavalitsus.
(10) Linna asutusel on oma eelarve, arveldusarve, Tallinna suure vapi kujutise ja oma nimetusega pitsat ning dokumendiplangid. Asutusel võib olla oma sümboolika.
(4) Ametnik on ametiasutuse koosseisus ettenähtud ametikohale nimetatud või valitud isik. Kui seaduses või käesolevas põhimääruses ei ole sätestatud teisiti, võib ametnikuna teenistusse võtta 18-aastaseks saanud vähemalt keskharidusega Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt seadusega või seaduse alusel kehtestatud ulatuses. Ametnik võetakse teenistusse ametisse nimetamisega. Ametisse nimetamise õigus on ametiasutuse juhil või tema poolt selleks volitatud ametnikul. Ametnik annab esmakordsel ametisse astumisel teda ametisse nimetanud isikule kirjaliku ametivande ja seaduses sätestatud juhtudel ka süümevande.
§ 54 Linnavolikogu poolt valitud ja ametisse nimetatud isikute ning teiste linnaametnike sotsiaalsed garantiid
(1) Palgalisel ametikohal töötavale linnavolikogu esimehele või aseesimehele, linnapeale ja linnavolikogu poolt ametisse nimetatud linnavalitsuse liikmele võib linnavolikogu otsusega maksta ametist vabastamisel hüvitust kuni kolme kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud kaks kuni kaheksa aastat, ja kuni kuue kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud vastaval ametikohal rohkem kui kaheksa aastat ning vabastamine toimub:
Tvk m 14.12.2000 nr 59 jõust. 01.01.2001)
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud hüvitust ei maksta, kui linnavolikogu poolt ametisse valitud või nimetatud isik:
1) vabastatakse ametist tema enda algatusel, v.a. käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 2 toodud juhul;
(3) Linnaosa vanemale võib maksta ametist vabastamisel hüvitust kuni kolme kuu ametipalga ulatuses kui ta on töötanud kaks kuni kuus aastat, ja kuni kuue kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud oma ametikohal rohkem kui kuus aastat, kusjuures nimetatud töötamise aja hulka arvatakse ka pidev töötamine käesoleva paragrahvi 5. lõikes nimetatud ametikohtadel ning vabastamine toimub:
(4) Käesoleva paragrahvi 3. lõikes sätestatud hüvitust ei maksta, kui linnaosa vanemaks nimetatud isik:
1) vabastatakse ametist tema enda algatusel, v.a. käesoleva paragrahvi 3. lõike punktis 2 toodud juhul;
2) nimetatakse linnavalituse poolt linnaosa vanemaks uueks tähtajaks või nimetatakse linna muu ametiasutuse juhiks.
(5) Linnasekretäri, linnakantselei koosseisus oleva valdkonna direktori, linnavalitsuse nõuniku, linnapea ja abilinnapea nõuniku, linnavalitsuse ameti juhataja ja tema asetäitja, linnavalitsuse ameti teenistuse direktori ja tema asetäitja, linnakantselei osakonna juhataja, linnaosa vanema asetäitja, linnaosa valitsuse haldussekretäri, linnavolikogu kantselei juhataja, linnavolikogu nõuniku ning linnavolikogu kantselei osakonna juhataja teenistusest vabastamisel ametniku algatusel võib maksta eelnimetatud ametnikule hüvitust, kui ta on töötanud oma või eelnimetatud ametikohtadel kokku vähemalt kolm viimast aastat ning linna ametiasutuses pidevalt:
3 kuni 6 aastat - kuni kolme kuu ametipalga ulatuses;
6 kuni 10 aastat - kuni nelja kuu ametipalga ulatuses;
üle 10 aasta - kuni kuue kuu ametipalga ulatuses.
(5') Käesoleva paragrahvi 3. ja 5. lõikes ettenähtud hüvituse maksmise ja selle suuruse otsustab linnavalitsus linnavalitsuse ametnike osas, v.a. linnavolikogu kantselei ametnikud, kelle suhtes teeb vastava otsuse linnavolikogu esimees.
(6) Käesoleva paragrahvi 1., 3. ja 5. lõikes ettenähtud hüvituste maksmiseks eraldatakse täiendavad rahalised vahendid linna reservfondist.
(7) Ametniku teenistusest vabastamisel ametniku algatusel seoses vanaduspensionile jäämisega makstakse talle hüvitust, kui ta on töötanud linna ametiasutuses pidevalt:
(8) Ametniku teenistusest vabastamisel vanuse tõttu makstakse talle hüvitust lisaks seaduses ettenähtud hüvitusele, kui ta on töötanud linna ametiasutuses pidevalt:
(9) Ametniku teenistusest vabastamisel ametikohale mittevastava tervisliku seisundi või pikaajalise töövõimetuse tõttu makstakse talle hüvitust kolme kuu ametipalga ulatuses lisaks muudele seaduses sätestatud hüvitustele.
(10) Ametniku teenistuse lõppemisel seoses tema surmaga makstakse toetust kolme kuu ametipalga ulatuses lisaks muudele seaduses ettenähtud toetustele.
(11) Käesoleva paragrahvi 9. ja 10. lõikes ettenähtud hüvitust ja toetust makstakse tingimusel, et ametnik oli põhikohaga teenistuses linna ametiasutuses vähemalt viimased kolm aastat enne teenistussuhte lõppemist.
(12) Käesoleva paragrahvi 8. lõikes ettenähtud toetust makstakse 11. lõikes sätestatud teenistusajast lühema teenistusaja korral riikliku matusetoetuse summa ulatuses.
(13) Käesoleva paragrahvi lõigetes 7-10 ettenähtud hüvitused ja toetus makstakse välja erakorralisteks sündmusteks eraldatud vahendite arvel.
(1) Teenistuslik järelevalve on linnavalitsuse poolt linna ametiasutuste ja nende ametiisikute ning ametiasutuste hallatavate asutuste ja nende juhtide tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostatav kontroll.
(2) Teenistusliku järelevalve teostamisel on linnavalitsusel õigus:
1)	teha ettekirjutus akti või toimingu puuduste kõrvaldamiseks;
2)	peatada toimingu sooritamine või akti kehtivus;
3)	tunnistada akt kehtetuks.
(5) Akti täitmise või toimingu sooritamise peatamisel teenistusliku järelevalve korras peatub seaduse ning nende alusel täitmiseks antud õigusaktidega vastava toimingu sooritamiseks kehtestatud tähtaja kulgemine.
(6) Linnavalitsus tunnistab kehtetuks linna ametiasutuste ning nende ametiisikute ja ametiasutuste hallatavate asutuste juhtide akte ja toiminguid, mis ei ole vastavuses Eesti Vabariigi põhiseaduse, seaduste ning nende alusel ja täitmiseks antud õigusaktide ning Tallinna õigusaktidega.
(9) Käesoleva paragrahvi alusel ei teostata teenistuslikku järelevalvet haldusõiguserikkumiste seadustiku § 189-216 sätestatud ametiisikute aktide ja toimingute üle.
Tallinna eelarve projekt, vastuvõetud eelarve, eelarve muudatused ja lisaeelarved ning eelarve täitmise aruanne avalikustatakse käesoleva põhimääruse § 81 lg 1 sätestatud korras.
(2) Eelarve esialgse tasakaalustatud variandi koostab esitatud taotlusi, Tallinna arengukava, linnavolikogu otsustusi ja linnavalitsuse seisukohti arvestades Tallinna Linnakantselei hiljemalt 15.oktoobriks.
(10) Eelarve, eelarve muutmise ja lisaeelarve projekti koostamine ja vastuvõtmine toimub linnavolikogu poolt sätestatud korras.
(1) Linnavolikogu poolt vastuvõetud eelarve muutmise võivad algatada linnavalitsus, linnavolikogu rahanduskomisjon, vähemalt linnavolikogu kaks alatist komisjoni, linnavolikogu fraktsioon või vähemalt 1/4 linnavolikogu liikmetest.
(5) Eelarve täitmise aruande kinnitab linnavolikogu hiljemalt 1. juuniks, olles eelnevalt ära kuulanud revisjonikomisjoni vastava arvamuse. Alates 2001. aasta 1. jaanuarist peab olema linnavolikogule kinnitamiseks esitatavale eelarve täitmise aruandele lisatud linnavolikogu poolt määratud audiitori arvamus aruande kohta.
(2) Tallinn kui kohalik omavalitsusüksus võib teenuste osutamiseks asutada linna ametiasutuste hallatavaid asutusi, mis ei ole juriidilised isikud ja olla osanikuks või aktsionäriks linna arengu seisukohast olulises äriühingus, samuti asutada sihtasutusi ja olla mittetulundusühingute liikmeks.
(5) Linnal on õigus oma ülesannete täitmiseks sõlmida lepinguid. Lepingute sõlmimiseks volitatud isikud määratakse käesoleva põhimäärusega ja Tallinna õigusaktidega.
§ 71 Tallinna arengukava
(1) Tallinna arengukava (edaspidi arengukava) on dokument, mis sisaldab Tallinna kui omavalitsusüksuse majandusliku ja sotsiaalse olukorra ning keskkonnaseisundi analüüsi, pikemaajalise tegevuse kavandamise ning edasise arengu suundi ja eelistusi.
(2) Arengukava koostatakse kolmeaastaseks perioodiks. Kui linnal on kolmest aastast pikemaajalisi varalisi kohustusi või need kavandatakse pikemaks perioodiks, peab arengukava olema kavandatud selleks perioodiks.
(3) Arengukava ja selle muutmise projekti koostamiseks esitavad linna ametiasutused ning linnavolikogu komisjonid hiljemalt 1. maiks linnavalitsusele oma ettepanekud. Nende alusel koostab linnavalitsus arengukava eelnõu või valmistab ette kehtiva arengukava muudatusettepanekud ning esitab vastava eelnõu hiljemalt 15. augustiks linnavolikogule.
(4) Arengukava ja selle muutmise eelnõu avalikustatakse enne selle vastuvõtmist linnavolikogus linnavolikogu õigusaktidega sätestatud korras.
(5) Hiljemalt iga aasta 1. oktoobriks vaatab linnavolikogu läbi ja võtab vastu otsuse arengukava muutmise kohta.
(6) Arengukava on aluseks:
(7) Tallinna üldplaneering ja arengukava ei tohi olla vastuolus.
(3) (Kehtetu - Tvk m 18.05.2000 nr 15 jõust. 19.06.2000)
(2) (Kehtetu - Tvk m 18.05.2000 nr 15 jõust. 19.06.2000)
(1) Linnavolikogu määrused ja otsused kuuluvad avalikustamisele. Linnavolikogu määrused ja otsused loetakse avalikustatuks nende väljapanemisega linnavolikogu kantseleis.
(2) Linnavolikogu määruses ei saa kehtestada tagasiulatuvaid sätteid, mis toovad kaasa isikute kohustuste ja vastutuse suurenemise.
(3) Linnavolikogu määrused jõustuvad kolmandal päeval pärast nende avalikustamist, kui õigusaktis eneses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise tähtaega.
(4) Üldist tähtsust omavad linnavolikogu määrused saadab linnavolikogu kantselei Riigikantseleile avaldamiseks kinnitatud ärakirjana nii paberkandjal kui ka elektroonilisel kujul Riigikantselei poolt antud tehniliste juhiste kohaselt nädala jooksul pärast aktile allakirjutamist.
(5) Linnavolikogu õigustloovate aktide ärakirjad saadab linnasekretär koostöös linnavolikogu kantseleiga 10 päeva jooksul nende vastuvõtmisest arvates õiguskantslerile.
(6) Linnavolikogu otsused jõustuvad neis sätestatud tähtajal ning need tuleb saata täitjatele ja asjaosalistele.
(7) Linnavolikogu määrustele ja otsustele kirjutab alla linnavolikogu esimees või tema asendaja.
(8) Linnavolikogu määrused ja otsused ning istungite protokollid vormistatakse ja avalikustatakse eesti keeles ning need peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud nõuetele. Vastavalt vajadusele võidakse linnavolikogu määrusi ja otsuseid avalikustada ka teistes keeltes.
(9) Linnavolikogu õigusaktide vormistamist, süstematiseerimist, avalikustamist ja nende saatmist täitjatele ja asjaosalistele korraldab linnavolikogu kantselei. Linnavolikogu õigusaktide avaldamist korraldab linnasekretär koostöös linnavolikogu kantseleiga.
(10) Jõustunud linnavolikogu õigusaktid saadab linnavolikogu kantselei Rahvusraamatukogule ja Tallinna Keskraamatukogule.
(21) Linnavalitsuse määruste ärakirjad saadab linnasekretär 10 päeva jooksul nende vastuvõtmisest arvates õiguskantslerile, linnavolikogu kantseleile, Rahvusraamatukogule ja Tallinna Keskraamatukogule.
(1) Linnaosa on Tallinna maa-alal (territooriumil) ja koosseisus linnavolikogu poolt kinnitatud linnaosa põhimääruse alusel tegutsev üksus.
(2) Linnaosa halduskogu, linnaosa vanema ja linnaosa valitsuse pädevus ja suhete alused Tallinna omavalitsusorganite ja Tallinna ametiasutustega määratakse linnavolikogu poolt kinnitatud linnaosa põhimääruses ja linnaosa valitsuse põhimääruses, samuti teiste Tallinna õigusaktidega.
(3) Linnaosa põhimääruses peab olema kajastatud:
(4) Linnaosa põhimääruses võidakse sätestada ka muid linnaosa tegevust reguleerivaid sätteid.
(1) Linnaosa halduskogu moodustab ja koosseisu kinnitab valimistulemuste põhjal linnavolikogu. Linnaosa halduskogu suurus on ühe võrra suurem kui kahekordne linnavolikogu mandaatide arv linnaosas.
(Tvk m 10.06.1999 nr 17 jõust. 17.10.1999)
(2) Linnaosa halduskogu liikmeks võib olla kandidaatide registreerimiseks esitamisel Eesti hääleõiguslike kodanike riiklikusse registrisse antud linnaosas kantud ning selles linnaosas linnavolikogusse valitud või kandideerinud isik.
(3) Halduskogu koosseisu ja selles tehtavad muudatused kinnitab linnavolikogu oma otsusega.
(4) Halduskogu moodustamisel lähtutakse lõikes 2 sätestatust, isiku soovist osaleda halduskogu töös ning järgmistest põhimõtetest:
2) ülejäänud kohad halduskogus jaotatakse samas valimisringkonnas nimekirjas või üksikkandidaadina kandideerinud isikute vahel linnavolikogu asendusliikmete järjekorras. Juhul, kui nimekiri sai vastavas linnaosas (valimisringkonnas) kokku vähemalt 5% kehtivatest häältest kuid nimekirjamandaatide jaotamisel ei osalenud, jaotatakse ülejäänud kohad halduskogus linnavolikogu asendusliikmete nimekirja alusel mida on täiendatud linnaosas vähemalt 5% kehtivatest häältest saanud nimekirjade kandidaatidega ja linnaosas vähemalt 5% kehtivatest häältest saanud üksikkandidaatidega;
(6) (Kehtetu - Tvk m 10.06.1999 nr 17 jõust. 17.10.1999)
(7) Valimistulemuste põhjal ning võttes aluseks isiku kirjaliku nõusoleku osaleda halduskogu töös, esitab linnavolikogu kantselei linnavolikogu esimehele halduskogude koosseisud ja asendusliikmete järjestuse nimekirjadena.
Tvk m 10.06.1999 nr 17 jõust. 17.10.1999)
(5) Halduskogu liikmel on õigus saada hüvitust halduskogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste ning halduskogu tööst osavõtu eest linnavolikogu poolt kehtestatud määras ja korras.
(6) Linnavolikogu kantselei peab halduskogu asendusliikmete nimekirja ja peab arvestust halduskogude koosseisus tehtavate muudatuste kohta.
(1) Halduskogu liikme volitused lõpevad enne tähtaega linnavolikogu otsusel seoses:
1) tagasiastumisega isikliku avalduse alusel;
2) väljalangemisega Eesti hääleõiguslike kodanike riiklikust registrist Tallinnas;
3) nimetamisega kohtunikuks;
5) jõustunud kohtuotsusega, millega tühistati valimiskomisjoni otsus tema registreerimise kohta linnavolikogu liikmeks;
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 1 sätestatud juhul esitab halduskogu liige vastava avalduse linnaosa vanemale, kes edastab selle hiljemalt kolme tööpäeva jooksul kättesaamisest arvates linnavolikogule.
(3) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 2 sätestatud asjaolust teatab hiljemalt kolme tööpäeva jooksul linnaosa vanemale vastava registri pidaja.
(4) Linnaosa vanem edastab hiljemalt kolme tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 2, 3 ja 7 sätestatud asjaolude teatavaks saamisest vastava teate linnavolikogule.
(5) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 4-6 sätestatud juhtudel edastab linnaosa vanem vastava kohtuotsuse hiljemalt kolme tööpäeva jooksul selle kättesaamisest arvates linnavolikogule.
(1) Halduskogu liikme volituste peatumine tähendab halduskogu liikme ajutist vabanemist halduskogu liikme ülesannete täitmisest.
(2) Halduskogu liikme volitused peatuvad linnavolikogu otsusel seoses:
3) valimisega vallavanemaks või linnapeaks, kinnitamisega valla- või linnavalitsuse liikmeks, valimisega Tallinna Linnavolikogu esimeheks, kinnitamisega Tallinna linnaosa vanemaks;
4) nimetamisega sama linnaosa valitsuse ametnikuks;
5) asumisega tegevteenistusse kaitseväes või sellega võrdsustatud teenistusse;
7) tööülesannete, õpingute tõttu või muul põhjusel, mis takistab halduskogu istungitel osalemist vähemalt kolme järjestikuse kuu ulatuses.
(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 3 sätestatud piirang ei kehti halduskogu uude koosseisu kinnitatud eelmise linnavolikogu koosseisu linnapea ja linnavalitsuse liikmete suhtes, kes on esitanud lahkumispalve, kuid jätkavad oma tegevust kuni linnavolikogu poolt uue linnavalitsuse kinnitamiseni.
(4) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktides 1 ja 2 sätestatud asjaolusid kinnitava dokumendi saamisel, kuid mitte hiljem kui kolme tööpäeva jooksul pärast Riigi Teatajas avaldamist edastab linnaosa vanem vastava teate linnavolikogule.
(5) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 3 nimetatud asjaolust teavitab halduskogu liige linnaosa vanemat ise juhul, kui ta on valitud mõne teise valla või linna vallavanemaks või linnapeaks või kinnitatud mõne teise valla- või linnavalitsuse liikmeks.
(6) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 4 sätestatud juhul edastab linnaosa vanem hiljemalt kolme tööpäeva jooksul halduskogu liikme vastava avalduse ja dokumendi ärakirja kättesaamisest arvates need linnavolikogule.
(7) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktides 5 ja 7 sätestatud juhul esitab halduskogu liige vastava avalduse linnaosa vanemale, kes edastab selle hiljemalt kolme tööpäeva jooksul kättesaamisest arvates linnavolikogule.
(8) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 6 sätestatud juhul saadab linnaosa vanem hiljemalt kolme tööpäeva jooksul vastava kohtumääruse kättesaamisest arvates selle linnavolikogule.
(1) Halduskogu liikme volituste peatumisel ja ennetähtaegsel lõppemisel kinnitatakse väljalangenud liikme asemele asendusliige, lähtudes käesoleva põhimääruse § 88 sätestatust ning järgmistest põhimõtetest:
(2) Halduskogust väljalangenuga samas nimekirjas kandideerinud isikute ammendumisel kinnitatakse tema asemele järgmine linnavolikogu asendusliige lähtudes käesoleva põhimääruse paragrahv 88 sätestatust.
(4) Nimekirjas kandideerinud ja halduskogu liikmeks kinnitatud isiku volituste taastumisel lõpevad selle liikme volitused, kes on viimasena kinnitatud asendusliikmeks samast kandidaatide nimekirjast. Üksikkandidaadina kandideerinud ja halduskogu liikmeks kinnitatud isiku volituste taastumisel lõpevad selle asendusliikme volitused, kes on viimasena kinnitatud asendusliikmeks kandidaatide nimekirjast millest oli asendusliige.
(2) Linnaosa halduskogu valib oma koosseisust halduskogu esimehe ja esimehe asetäitjad, moodustab revisjonikomisjoni ja vajadusel teisi alatisi ja ajutisi komisjone või toimkondi, valib revisjonikomisjoni liikmed, kinnitab teiste komisjonide liikmed. Halduskogu esimees peab olema linnavolikogu liige. Kui halduskogu koosseisu ei kuulu linnavolikogu liikmeid, valitakse
esimees halduskogu liikmete hulgast. Halduskogu komisjon on halduskogule nõuandev organ, halduskogu komisjoni otsus on halduskogule soovitusliku iseloomuga.
(8) Halduskogu võtab oma pädevuse piires vastu otsuseid Tallinna õigusaktidega pandud ülesannete täitmiseks. Halduskogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa üle poole halduskogu liikmetest, sealhulgas halduskogu esimees või tema asendaja. Halduskogu otsused võetakse vastu poolthäälte enamusega.
(1) Linnaosa valitsus on linna ametiasutus, mille põhimääruse, struktuuri, teenistujate koosseisu ja palgamäärad ning palgatingimused kinnitab linnavolikogu linnavalitsuse ettepanekul. Vastava ettepaneku, mis on eelnevalt kooskõlastatud linnaosa halduskoguga, esitab linnavalitsusele linnaosa vanem .
(2) Linnaosa valitsuse pädevus ja ülesanded määratakse kindlaks käesoleva põhimääruse, linnaosa põhimääruse ning linnaosa valitsuse põhimäärusega ja teiste Tallinna õigusaktidega.
2) esindab linnaosa ja linnaosa valitsust käesoleva põhimääruse ja linnaosa põhimäärusega sätestatud korras. Linnaosa vanem võib volitada teisi isikuid esindama linnaosa valitsust temale antud pädevuse piires;
6) teeb linnapeale ettepaneku linnaosa valitsuse hallatava asutuse juhi ametisse kinnitamiseks ja ametist vabastamiseks, sõlmib ja lõpetab temaga töölepingu ning täidab teisi tööandja õigusi ja kohustusi seaduses ja Tallinna õigusaktidega sätestatud korras;
6¹) täidab tööandja õigusi ja kohustusi linnaosa valitsuse ametnike ja abiteenistujate suhtes kui Tallinna õigusaktides ei ole sätestatud teisiti;
§ 97 (Kehtetu - Tvk m 18.05.2000 nr 15 jõust. 19.06.2000)