Viru-Nigula valla lasteaed Kelluke põhimäärus – Riigi Teataja
Viru-Nigula valla lasteaed Kelluke põhimäärus
Viru-Nigula valla lasteaed Kelluke põhimäärus - sisukord
§ 6 Laste arv rühmades
§ 8 Lapsevanemate õigused ja kohustused
§ 9 Lasteaia direktor
§ 11 Lasteaia töötajate koosseis
§ 12 Lasteaia töötaja õigused ja kohustused
6 Rahastamine ja dokumentide haldus
§ 15 Asjaajamine
§ 16 Põhimäärus
§ 17 Arengukava
§ 18 Sisehindamine
RT IV, 12.06.2019, 2
Vastu võetud 06.06.2019 nr 15
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2, koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3 ja Viru-Nigula Vallavolikogu 28.03.2018 määruse nr 14 „Viru-Nigula vallavalitsuse hallatavate asutuste moodustamise, ümberkorraldamise ja lõpetamise kord“ § 3 alusel.
Viru-Nigula valla lasteaed Kelluke (edaspidi lasteaed), juriidilise aadressiga Koidu tn 75, Kunda linn 44108, Viru-Nigula vald, asub kolmes majas:
1) Kunda rühmad aadressil Koidu tn 75, Kunda linn 44108, Viru-Nigula vald;
2) Viru-Nigula rühmad aadressil Maarja tn 9, Viru-Nigula alevik 44001, Viru-Nigula vald;
3) Aseri rühmad aadressil Kooli tn 2, Aseri alevik 43401, Viru-Nigula vald.
(1) Lasteaed on Viru-Nigula Vallavalitsuse hallatav koolieelne lasteasutus.
(2) Lasteaia teeninduspiirkonnaks on Viru-Nigula vald. Vabade kohtade olemasolul võetakse lasteaeda lapsi väljastpoolt teeninduspiirkonda, eelistades esmajärjekorras teeninduspiirkonnas töötavate lapsevanemate lapsi. Väljaspool teeninduspiirkonda elavate laste vastuvõtul arvestatakse ajaliselt varem esitatud taotlusi.
(4) Lasteaia struktuuris on 14 rühma:
1) sõimerühmad – kuni kolmeaastastele lastele;
3) liitrühmad- kahe- kuni seitsmeaastele lastele.
(5) Viru-Nigula vallavalitsus, kui täitevorgan (edaspidi Vallavalitsus) võib lasteaia direktori ettepanekul moodustada lasteaias vastavalt vajadusele sobitusrühmi, kuhu kuuluvad erivajadusega lapsed koos teiste lastega.
(6) Erivajadusega laps võetakse sobitusrühma vastu vanema kirjaliku avalduse alusel ning põhikooli ja gümnaasiumiseaduse § 47 nimetatud koolivälise nõustamismeeskonna soovitusel.
(7) Lasteaia rühmade avamise ja sulgemise otsustab lasteaia direktor kooskõlastatult Vallavalitsusega.
(8) Lasteaia õppekava läbinule antakse koolivalmiduskaart. HEV lastele antakse lisaks individuaalne arenduskaart.
Laste lasteaeda vastuvõtmine ja sealt väljaarvamine toimub Vallavalitsuse kehtestatud korras.
§ 6. Laste arv rühmades
(2) Hoolekogu ettepanekul on Vallavalitsusel õigus lapse arenguks vajalike tingimuste olemasolu korral suurendada laste arvu sõimerühmas kuni kahe lapse võrra ja lasteaiarühmas kuni nelja lapse võrra.
(3) Sobitusrühmas on laste suurim lubatud arv väiksem kui teistes lasteaia rühmades, arvestades, et üks erivajadusega laps täidab kolm kohta.
§ 8. Lapsevanemate õigused ja kohustused
3) saada lasteaia pedagoogidelt nõustamist õppe- ja kasvatuskorralduse küsimustes;
5) pöörduda oma õiguste kaitseks lasteaia hoolekogu, pedagoogilise nõukogu ja direktori või vallavalitsuse poole.
1) pidama kinni lasteaia päevakavast, kodukorrast, tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest;
2) informeerima lasteaia personali lapse tervisehäiretest ning muust lapsega seonduvast;
3) hoidma heaperemehelikult lasteaia kasutuses olevat vara.
(3) Lapsevanematel on lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 toodud õigustele ja kohustustele muud seadustest ja seaduste alusel antud õigusaktidest tulenevad õigused ja kohustused.
§ 9. Lasteaia direktor
1) moodustab vastavalt vajadusele ja võimalusele sõime- ja aiarühmad ning HEV laste rühmad;
4) esitab vallavalitsusele lasteaia alaeelarve projekti ja tagab alaeelarve täitmise;
7) määrab kindlaks lasteaia personali tööülesanded ja kinnitab ametikirjeldused;
8) kinnitab lasteaia tegevus- ja päevakava ning pedagoogilise nõukogu ettepanekul lasteaia; õppekava, võttes arvesse hoolekogu arvamuse;
9) kinnitab pedagoogilise nõukogu töökorra;
10) kinnitab lasteaia sisehindamise aruande, esitades selle enne kinnitamist kooskõlastamiseks hoolekogule ja Vallavalitsusele;
11) tagab lasteaia asjaajamise ja kinnitab asjaajamiskorra;
12) tegutseb tööandjana lasteaia töötajate suhtes; sõlmib, muudab ja ütleb üles töötajatega töölepingud arvestades kinnitatud koosseisu;
13) on Vallavalitsuse ja hoolekogu ees aruandekohustuslik;
(4) Direktorit asendab tema äraolekul direktori määratud asendaja. Juhul, kui direktoril ei ole võimalik asendajat määrata, otsustab asendaja määramise vallavanem.
(5) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kehtestab, konkursi kuulutab välja ja viib läbi Viru-Nigula vallavalitsus, kui ametiasutus (edaspidi ametiasutus).
(6) Lasteaia õppe- ja kasvatustegevust korraldab ja juhib õppejuht, tema puudumisel lasteaia direktor.
(1) Lasteaia hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesandeks on vanemate ja lasteaia personali koostöö õppe- ja kasvatustegevuse suunamisel.
2) osaleb lasteaia arengukava, kodukorra, eelarve ja muude lasteaia tegevust puudutavate dokumentide ettevalmistamisel;
3) kuulab ära vähemalt üks kord aastas direktori aruande õppe- ja kasvatuse korralduse ning majandamise kohta;
4) arutab lapsevanemate pöördumisi õpetamist ja kasvatamist puudutavates küsimustes;
(3) Hoolekogu on 16-liikmeline. Hoolekogusse kuuluvad üks Viru-Nigula valla esindaja, üks õpetajate esindaja ja igast rühmast üks lapsevanemate esindaja.
(4) Direktor esitab hoolekogu koosseisu kinnitamiseks Vallavalitsusele.
(5) Hoolekogu koosseisu ja selle muudatused kinnitab Vallavalitsus. Hoolekogu koosseis kinnitatakse üheks õppeaastaks.
(8) Hoolekogu koosolekuid võib vajadusel läbi viia ka elektrooniliselt.
(9) Koosoleku protokoll esitatakse lasteaeda hiljemalt viie tööpäeva jooksul koosoleku toimumisest arvates.
§ 11. Lasteaia töötajate koosseis
(1) Lasteaia töötajad on pedagoogid, tervishoiutöötaja-perenaine ning lasteaia majandamist tagavad ja õpetajaid abistavad töötajad.
(2) Töötajate koosseisu kinnitab lasteaia direktori ettepanekul Vallavalitsus.
§ 12. Lasteaia töötaja õigused ja kohustused
(1) Töötaja õigused, kohustused ja vastutus määratakse käesolevas põhimääruses, töökorralduse reeglites, töölepingus ja tööülesannete kirjelduses.
1) aidata kaasa lapse arengut toetava õppe- ja kasvatuskorralduse ning hoiukeskkonna loomisele;
2) juhinduda oma tegevuses käesolevast põhimäärusest ja teistest lasteaia dokumentidest, töökorralduse reeglitest ja töökorralduse reeglitest;
6. peatükk Rahastamine ja dokumentide haldus
(1) Lasteaial on Viru-Nigula valla eelarves alaeelarvena iseseisev eelarve, mille kinnitab Viru- Nigula Vallavolikogu.
(3) Lasteaed kasutab ja käsutab vara Viru-Nigula Vallavolikogu ja Vallavalitsuse õigusaktides kehtestatud korras ja tingimustel.
§ 15. Asjaajamine
§ 16. Põhimäärus
(1) Lasteasutuse põhimääruse kinnitamine ja selle muutmine toimub Viru-Nigula Vallavolikogu sätestatud korras.
(2) Põhimäärus avalikustatakse lasteaia veebilehel.
§ 17. Arengukava
(1) Lasteaia arengukava koostatakse vähemalt neljaks aastaks. Arengukava peab mistahes aastal hõlmama vähemalt nelja eelseisvat aastat arengukava tegevuskava osas. Arengukava ja selle muudatused kinnitab Vallavalitsus määrusega.
(2) Arengukava ja selle muudatuste ettevalmistamise algatab direktor. Ettevalmistamisse tuleb kaasata hoolekogu, pedagoogiline nõukogu ning vajadusel eksperdid lasteaiast või väljastpoolt. Hoolekogu ja pedagoogiline nõukogu osalevad arengukava ja selle muudatuste ettevalmistamises esindajate kaudu. Arengukava ja selle muudatused esitab direktor enne kinnitamist arvamuse andmiseks hoolekogule ja pedagoogilisele nõukogule.
§ 18. Sisehindamine
(3) Lasteaed koostab sisehindamise aruande vähemalt üks kord kolme õppeaasta jooksul. Aruandes tuuakse välja lasteaia tegevuse tugevused ja parendusvaldkonnad. Sisehindamise aruanne kooskõlastatakse hoolekoguga ja Vallavalitsusega ning aruande kinnitab direktor.
(4) Lasteaia nõustamise tingimused ja korra sisehindamise küsimustes kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(1) Lasteaia ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Viru-Nigula Vallavolikogu.
(2) Ümberkorraldamist ja tegevuse lõpetamist korraldab Viru-Nigula Vallavalitsus, kes teavitab ümberkorraldamisest ja tegevuse lõpetamisest seaduses sätestatud isikuid ja asutusi ning teeb muid toiminguid, mis on vajalikud ümberkorraldamiseks ja tegevuse lõpetamiseks.
Tunnistada kehtetuks Viru-Nigula Vallavalitsuse 17.05.2018 määrus nr 13 „Kunda Linna Lasteaia Kelluke põhimäärus”.


Riigi eelarvestrateegia, riigieelarve eelnõu ja tõhustamiskava koostamise ning riigieelarve vahendite ülekandmise tingimused ja kord ning riigieelarve seadusest tulenevate aruannete esitamise kord – Riigi Teataja
Riigi eelarvestrateegia, riigieelarve eelnõu ja tõhustamiskava koostamise ning riigieelarve vahendite ülekandmise tingimused ja kord ning riigieelarve seadusest tulenevate aruannete esitamise kord
Riigi eelarvestrateegia, riigieelarve eelnõu ja tõhustamiskava koostamise ning riigieelarve vahendite ülekandmise tingimused ja kord ning riigieelarve seadusest tulenevate aruannete esitamise kord - sisukord
2 Eelarvestrateegia ja riigieelarve eelnõu koostamise tingimused ja kord
§ 3 Eelarvestrateegia koostamise lähtealused
§ 4 Riigieelarve eelnõu koostamine
§ 5 Andmed eelarvestrateegia ja riigieelarve eelnõu koostamiseks
§ 6 Tõhustamiskava
§ 7 Tõhustamiskava koostamine
§ 8 Eelarvestrateegia ja riigieelarve eelnõu üle peetavad läbirääkimised ning eelnõu menetlemine Vabariigi Valitsuses
§ 9 Riigieelarve eelnõu muutmine
3 Riigieelarve vahendite täiendav liigendamine
§ 10 Riigieelarve vahendite täiendav liigendamine ja liigenduse muutmine Vabariigi Valitsuses
4 Riigieelarve vahendite ülekandmise tingimused ja kord
§ 11 Riigieelarve vahendite ülekandmise ulatus
§ 12 Ülekantavate vahendite täpsustamine ja ülevaate esitamine
§ 13 Ülekantud vahendite seos riigieelarvega
5 Riigieelarve seadusest tulenevate aruannete esitamise kord
§ 14 Tulemusaruanne
§ 15 Tulemusaruande koostamine
§ 16 Tulemusaruande ja selle koostamiseks vajalike andmete esitamine
§ 17 Riigieelarve täitmise jälgimine
6 Tähtajad, juhised ja avalikustamine
§ 18 Ministeeriumi valitsemisala eelarvestrateegia projekti ja aruandluse juhised ning ajakava
§ 19 Avalikustamine
RT I, 21.12.2019, 26
Vastu võetud 19.12.2019 nr 112
Määrus kehtestatakse riigieelarve seaduse § 20 lõike 5, § 331 lõike 5, § 342 lõike 3 ja § 591 lõike 3 alusel.
Määrusega sätestatakse riigi eelarvestrateegia (edaspidi eelarvestrateegia), riigieelarve eelnõu ja tõhustamiskava koostamise ning riigieelarve vahendite ülekandmise tingimused ja kord ning riigieelarve seadusest tulenevate aruannete esitamise kord.
(1) Kooskõlas riigieelarve seaduse § 3 lõigetega 2 ja 3 kohaldatakse määruses ministeeriumi või ministeeriumi valitsemisala kohta sätestatut ka Riigikogu Kantseleile, Vabariigi Presidendi Kantseleile, Riigikontrollile, Õiguskantsleri Kantseleile, Riigikohtule (edaspidi põhiseaduslikud institutsioonid) ja Riigikantseleile, kui määruses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Määrust kohaldatakse riigisaladusega seotud vahenditele ulatuses, mis ei ole vastuolus riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse ega selle alusel antud õigusaktidega.
(3) Põhiseaduslikele institutsioonidele ei kohaldata § 10, 14, 15 ja 16.
2. peatükk Eelarvestrateegia ja riigieelarve eelnõu koostamise tingimused ja kord
§ 3. Eelarvestrateegia koostamise lähtealused
(1) Rahandusministeerium koostab eelarvestrateegia lähtudes eelmise perioodi eelarvestrateegias esitatud teabest ja §-s 5 toodud andmetest.
(2) Rahandusministeerium esitab ministeeriumidele eelarvestrateegia koostamiseks riigieelarve seaduse § 251 lõike 3 punktis 7 sätestatud vahendite maksimaalsed mahud riigieelarve seaduse §-s 32 sätestatud jaotuses.
(3) Vahendite maksimaalsete mahtude esitamisel võetakse aluseks kehtiv eelarvestrateegia vastava aasta kohta ning pärast eelarvestrateegia kinnitamist pikaajalise mõju ja katteallikatega Riigikogu või Vabariigi Valitsuse otsused. Järgmise eelarvestrateegia perioodi viimase aasta aluseks võetakse sellele eelnev eelarveaasta, mida korrigeeritakse ühekordsete otsustega.
(4) Andmed eelarvestrateegia koostamiseks planeeritakse ühe euro täpsusega.
§ 4. Riigieelarve eelnõu koostamine
(1) Riigieelarve eelnõu ja selle seletuskirja koostab Rahandusministeerium lähtudes eelarvestrateegiast ja §-s 5 toodud andmetest.
(2) Riigieelarve eelnõu ülesehituses lähtutakse riigieelarve seaduse §-st 28.
(3) Riigieelarve seaduse §-dest 26 ja 32 lähtuvalt liigendatakse riigieelarves vahendid järgmiselt:
1) Vabariigi Valitsuse, Riigikantselei ja ministeeriumide valitsemisalade administratiivse jaotuse all esitatakse tulud ja finantseerimistehingud valitsemisala kohta koondsummadena ning kulud ja investeeringud tulemusvaldkondade ja programmide kaupa;
2) põhiseaduslike institutsioonide administratiivse jaotuse all esitatakse liigendus ainult majandusliku sisu alusel. Kui põhiseaduslik institutsioon on läinud üle tegevuspõhisele eelarvele, esitatakse liigendus kooskõlas punktis 1 sätestatuga;
3) kohaliku omavalitsuse üksustele kavandatavad edasiantavad maksutulud ning tasandusfondi ja toetusfondi suurus ja nendesse kuuluvad toetuste liigid planeeritakse Vabariigi Valitsuse administratiivse jaotuse all toodud kuludes.
(4) Riigieelarves planeeritakse vahendid ühe euro täpsusega.
§ 5. Andmed eelarvestrateegia ja riigieelarve eelnõu koostamiseks
(1) Ministeerium esitab Rahandusministeeriumile vajalikud andmed (edaspidi ministeeriumi valitsemisala eelarvestrateegia projekt) eelarvestrateegia ja riigieelarve eelnõu koostamiseks. Ministeeriumi valitsemisala eelarvestrateegia projekti koostamisel ja esitamisel lähtutakse §-s 18 nimetatud täpsustavatest juhistest, valitsemisalale antud vahendite maksimaalsetest mahtudest ning valitsemisala vastutusalas olevate tulemusvaldkondade üld- ja alaeesmärkidest. Ministeeriumi valitsemisala eelarvestrateegia projekt koostatakse järgmise aasta ja sellele järgneva kolme aasta kohta.
(2) Ministeeriumi valitsemisala eelarvestrateegia projekti moodustavad:
1) riigieelarve seaduse § 19 lõikes 5 nimetatud programmid;
2) tulud, investeeringud ja finantseerimistehingud koos selgitustega juhul, kui need ei sisaldu programmides;
3) lõikes 3 nimetatud lisainformatsioon;
4) § 16 lõikes 1 nimetatud tulemusaruande projekt.
(3) Ministeeriumi valitsemisala eelarvestrateegia projektis esitatakse selle olemasolul järgmine lisainformatsioon:
1) muudatuste korral võrreldes eelmise aastaga ettepanekud koos selgituste ja arvestustega riigieelarve eelnõus planeeritavate määrade ja piirmäärade kohta;
2) teave järgmisel eelarveaastal jõustuvate õigusaktide eelnõude kohta, mis riigieelarve seaduse § 38 lõike 2 kohaselt esitatakse riigieelarve seaduses;
3) riigieelarve seaduse § 2 lõike 2 punktis 3 keskvalitsuse üksusena määratletud keskvalitsuse juriidilise isiku finantsplaan;
4) vajaduse korral taotlused eelarvestrateegias ettenähtud maksimaalsete vahendite suurendamiseks (edaspidi lisataotlused).
(4) Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia lisataotlused esitatakse eksperdihinnangu saamiseks Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile.
(5) Ministeeriumi valitsemisala eelarvestrateegia projekt koostatakse riigieelarve seaduse § 29 lõike 4 alusel kehtestatud määruse (edaspidi eelarveklassifikaator) alusel.
(6) Juhul kui põhiseaduslikud institutsioonid ei ole algatanud oma eelarve liigendamist riigieelarve seaduse § 26 lõike 5 kohaselt, koostatakse põhiseaduslike institutsioonide eelarve projekt majandusliku sisu järgi järgmise aasta ja sellele järgneva kolme aasta kohta, millele lisatakse seletuskiri järgmise aasta finantsplaani kohta.
§ 6. Tõhustamiskava
(1) Riigieelarve seaduse § 342 lõike 1 alusel võib Vabariigi Valitsus otsustada tõhustamiskava koostamise.
(2) Tõhustamiskavas esitatud muudatusettepanekute rakendamise otsustab Vabariigi Valitsus, määrates ettepanekute rakendamise eest vastutaja ja tähtaja.
§ 7. Tõhustamiskava koostamine
(1) Tõhustamiskava koostamise ettepaneku esitamist Vabariigi Valitsusele koordineerib Rahandusministeerium.
(2) Tõhustamiskava koostamise ettepaneku ettevalmistamiseks võib Rahandusministeerium moodustada ministeeriumide ülese töörühma.
(3) Tõhustamiskava koostamise, tähtaja ja vastutaja otsustab Vabariigi Valitsus.
(4) Tõhustamiskava sisaldab muudatusettepanekuid koos mõjuanalüüsi, vastutajate ja muudatuse elluviimise tähtajaga.
§ 8. Eelarvestrateegia ja riigieelarve eelnõu üle peetavad läbirääkimised ning eelnõu menetlemine Vabariigi Valitsuses
(1) Ministeeriumi valitsemisala eelarvestrateegia projekti üle peavad ministrid läbirääkimisi valdkondlike eesmärkide saavutamiseks.
(2) Vabariigi Valitsus teeb eelarvestrateegia ja riigieelarve eelnõu koostamiseks vajalikud otsused programmi tasandil.
(3) Ministeeriumid korrigeerivad vastavalt Vabariigi Valitsuse otsustele oma valitsemisala eelarvestrateegia projekti ja esitavad korrigeeritud ministeeriumi valitsemisala eelarvestrateegia projekti Rahandusministeeriumile.
(4) Rahandusministeerium korrigeerib eelarvestrateegiat ja riigieelarve eelnõu ning esitab eelarvestrateegia kinnitamiseks ja riigieelarve eelnõu heakskiitmiseks Vabariigi Valitsusele.
§ 9. Riigieelarve eelnõu muutmine
(1) Rahandusministeerium teavitab viivitamata ministeeriume, kui kevadel heakskiidetud riigieelarve eelnõu vajab tulenevalt riigieelarve seaduse § 341 lõikest 3 muutmist.
(2) Riigieelarve eelnõu muutmise korral esitab ministeerium korrigeeritud eelarvestrateegia projekti Rahandusministeeriumile enne riigieelarve eelnõu heakskiitmist Vabariigi Valitsuses.
3. peatükk Riigieelarve vahendite täiendav liigendamine
§ 10. Riigieelarve vahendite täiendav liigendamine ja liigenduse muutmine Vabariigi Valitsuses
(1) Riigieelarve seaduse § 31 lõike 1 alusel Vabariigi Valitsuse liigenduse koostamiseks esitab ministeerium Rahandusministeeriumile ettepanekud oma valitsemisala eelarve vahendite täiendavaks liigendamiseks.
(2) Rahandusministeerium valmistab ministeeriumidelt saadud ettepanekute alusel ette eelnõu riigieelarve vahendite täiendavaks liigendamiseks ja esitab selle Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks.
(3) Vabariigi Valitsuse kinnitatud liigenduse muutmiseks võib ministeerium esitada taotluse hiljemalt aprilli, juuli ja oktoobri viiendaks tööpäevaks ning kahe tööpäeva jooksul pärast jooksva aasta riigieelarve seaduse muutmise seaduse vastuvõtmist. Taotlused esitatakse Rahandusministeeriumile koos põhjenduste ja selgitustega.
(4) Põhjendatud juhul võib ministeerium esitada lõikes 3 nimetatud tähtaegadest erineval ajal kiireloomulisi muudatusettepanekuid, märkides selgituses taotluse kiirendatud korras menetlemise vajaduse põhjenduse.
(5) Rahandusministeerium valmistab ette liigenduse muutmise eelnõu ja esitab selle Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks.
4. peatükk Riigieelarve vahendite ülekandmise tingimused ja kord
§ 11. Riigieelarve vahendite ülekandmise ulatus
Riigieelarves kinnitatud piirmääraga vahendite ning riigieelarve seaduse § 32 lõike 2 punktis 1 nimetatud tuludest sõltuvate vahendite kasutamist pikendatakse ühe eelarveaasta võrra.
§ 12. Ülekantavate vahendite täpsustamine ja ülevaate esitamine
(1) Ministeeriumid täpsustavad Rahandusministeeriumiga enda ja oma valitsemisala asutuste järgmisesse eelarveaastasse ülekantavate riigieelarve vahendite mahtusid eelarveaastale järgneva aasta 15. maini ja avalikustavad ülekantavad vahendid ministeeriumi veebilehel hiljemalt 31. mail.
(2) Ülekantud vahendite kasutamise kohta esitatakse ülevaade tulemusaruandes muu informatsiooni hulgas. Kui ülekandmine on seotud ministeeriumi valitsemisala riigiasutuse, tulemusvaldkonna või programmi ümberkorraldamise või lõpetamisega, esitatakse lisaselgitused tulemusvaldkondade, programmide või administratiivsete liigenduste muutuste kohta.
§ 13. Ülekantud vahendite seos riigieelarvega
Ülekantud vahendite võrra suureneb valitsemisala eelarveaastas kasutada olevate vahendite maht, seejuures riigieelarvet ei muudeta.
5. peatükk Riigieelarve seadusest tulenevate aruannete esitamise kord
§ 14. Tulemusaruanne
(1) Tulemusvaldkonna ja programmide eesmärkide saavutamise ning nendega seotud eelarveliste vahendite kasutamise kohta lõppenud eelarveaastal koostatakse aruanne (edaspidi tulemusaruanne).
(2) Tulemusaruanne on sisendiks eelarvestrateegia, riigieelarve eelnõu, riigieelarve täitmise ülevaate ja riigi majandusaasta koondaruande koostamisele.
§ 15. Tulemusaruande koostamine
Tulemusaruandes esitatakse:
1) ülevaade tulemusvaldkonnast ja programmist ning selle elluviimiseks olulistest tegevustest ja võimalikest takistustest;
2) tulemusvaldkonna, programmi, meetme ja programmi tegevuse eesmärgid, nende mõõdikud, mõõdikute sihttasemed ning sihttasemete saavutamine;
3) tulemusvaldkonna, programmi, meetme ja programmi tegevuse kaupa eelarve ning selle täitmine;
4) analüüs tulemusvaldkonna ja programmi eesmärkide saavutamise ning eelarve täitmise kohta;
5) kokkuvõte perioodi jooksul lõppenud tõhustamiskavade ja hindamiste peamistest soovitustest ning järeltegevustest või viide nendele.
§ 16. Tulemusaruande ja selle koostamiseks vajalike andmete esitamine
(1) Ministeerium esitab tulemusaruande projekti Rahandusministeeriumile ja Riigikontrollile §-s 18 nimetatud juhistes esitatud tähtajal ning ministri kinnitatud tulemusaruande Rahandusministeeriumile ja Riigikontrollile 31. maiks.
(2) Ministeerium esitab või teeb Rahandusministeeriumile kättesaadavaks aruandeaasta ja eelnevate aastate eesmärkide, nende mõõdikute ja mõõdikute sihttasemete saavutamise andmed ning eelarve täitmise andmed eelarveklassifikaatori alusel hiljemalt §-s 18 nimetatud juhistes esitatud tähtajal ning vajaduse korral korrigeeritud andmed 31. maiks.
§ 17. Riigieelarve täitmise jälgimine
(1) Rahandusministeerium esitab Vabariigi Valitsusele ülevaate riigieelarve täitmise kohta kaks korda aastas kooskõlas §-s 18 nimetatud juhistes esitatud ajakavaga. Ülevaade riigieelarve täitmisest esitatakse poolaasta ja aruandeaasta kohta.
(2) Poolaasta riigieelarve täitmise jälgimiseks ja Vabariigi Valitsusele ülevaate andmiseks esitab ministeerium või teeb Rahandusministeeriumile kättesaadavaks eelarveaasta ja eelnevate aastate eelarve täitmise andmed 30. juuni seisuga eelarveklassifikaatori alusel hiljemalt 31. augustiks.
(3) Aruandeaasta riigieelarve täitmise jälgimiseks ja Vabariigi Valitsusele ülevaate andmiseks kasutab Rahandusministeerium lõike 4 punktis 2 ja § 16 lõike 2 alusel esitatud andmeid.
(4) Põhiseaduslikud institutsioonid esitavad või teevad Rahandusministeeriumile kättesaadavaks poolaasta ja aruandeaasta riigieelarve täitmise jälgimiseks ja Vabariigi Valitsusele ülevaate andmiseks:
1) eelarveaasta ja eelnevate aastate eelarve täitmise andmed 30. juuni seisuga eelarveklassifikaatori alusel hiljemalt 31. augustiks;
2) aruandeaasta ja eelnevate aastate eelarve täitmise andmed eelarveklassifikaatori alusel hiljemalt §-s 18 nimetatud juhistes esitatud tähtajal ning vajaduse korral korrigeeritud andmed 31. maiks.
6. peatükk Tähtajad, juhised ja avalikustamine
§ 18. Ministeeriumi valitsemisala eelarvestrateegia projekti ja aruandluse juhised ning ajakava
Rahandusministeerium esitab ministeeriumi valitsemisala eelarvestrateegia projekti ja aruannete koostamise täpsustavad juhised ning ajakava hiljemalt novembri kümnendal tööpäeval.
§ 19. Avalikustamine
(1) Eelarvestrateegia ja riigieelarve ning nende aluseks olevad materjalid avalikustab Rahandusministeerium oma veebilehel pärast eelarvestrateegia kinnitamist, riigieelarve eelnõu heakskiitmist ja muutmist ning riigieelarve vastuvõtmist.
(2) Tõhustamiskava avalikustatakse Rahandusministeeriumi veebilehel.
(3) Tulemusaruande avalikustab ministeerium oma veebilehel vahetult pärast selle kinnitamist.
Määruse § 14–16 kohaldatakse esmakordselt 2020. aasta riigieelarvele.


Tallinna uuringute infosüsteemi põhimäärus – Riigi Teataja
Tallinna uuringute infosüsteemi põhimäärus - sisukord
§ 9 Andmekogu ülesehitus
§ 10 Andmekogu andmed
§ 11 Andmekogu pidamist ja järelevalvet abistavad andmed
§ 12 Vastutava töötleja kohustused andmete kandmisel andmekogusse
§ 13 Volitatud töötleja kohustused andmete kandmisel andmekogusse
§ 14 Andmekogusse kantud andmete õiguslik tähendus
3 ANDMEKOGU PIDAMISE LÕPETAMINE
§ 18 Enne põhimääruse jõustumist teostatud uuringute andmete kandmine andmekogusse
RT IV, 24.05.2013, 44
Vastu võetud 08.09.2010 nr 69
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 2 alusel ja kooskõlas avaliku teabe seaduse § 28 lg 1 p-ga 18, § 43¹ lg-ga 1 ja § 43³ lg-ga 1 ning Tallinna Linnavolikogu 10. detsembri 2009 otsuse nr 242 Tallinna uuringute infosüsteemi asutamine p-ga 5.
3. peatükk ANDMEKOGU PIDAMISE LÕPETAMINE


Ametnike värbamise ja valiku kord – Riigi Teataja
KOV määruste valdkondlik liigitus: Linna ja valla valitsemine → Linna- ja vallavalitsus, ametiasutus ja nende töökorraldus
Ametnike värbamise ja valiku kord
Ametnike värbamise ja valiku kord - sisukord
§ 1 Kohaldamisala
§ 2 Värbamise või valiku põhimõtted
§ 3 Vaba ametikoha täitmise põhimõtted
§ 4 Konkursi väljakuulutamine
§ 5 Konkursi läbiviimine
§ 6 Valiku tegemine
§ 7 Konkursi tulemused
§ 8 Tulemustest teavitamine
§ 9 Rakendussätted
Audru Vallavalitsus
RT IV, 13.05.2016, 34
Vastu võetud 06.05.2016 nr 3
Määrus kehtestatakse avaliku teenistuse seaduse § 18 lõike 7 alusel.
§ 1. Kohaldamisala
(1) Käesolevat määrust kohaldatakse Audru Vallavalitsuse kui ametiasutuse (edaspidi vallavalitsus) ametnike värbamisel ja valikul.
(2) Vallavalitsuse töötajate värbamisel ja valikul on määrus soovituslik.
§ 2. Värbamise või valiku põhimõtted
(1) Ametikoha vabanemisel või uue ametikoha loomisel analüüsib vallavanem koostöös vastava valdkonna juhi ja vallasekretäriga valdkonna teenistujate koormust, valdkonna töökorraldust, teenistujate kvalifikatsiooni ja arengupotentsiaali ning otsustab värbamise ja valiku vajaduse ning võimalikud hindamismeetodid.
(2) Värbamise ja valiku korraldamise eest vastutab vallasekretär.
(3) Värbamine ja valik põhinevad kandidaatide võrdsel kohtlemisel.
(4) Värbamine ja valik viiakse läbi nii, et see ei kahjustaks kandidaatide eneseväärikust ega vallavalitsuse mainet.
(5) Kõik värbamisel ja valikul osalenud isikud on kohustatud hoidma värbamise ja valiku käigus kandidaadi kohta saadud teavet.
§ 3. Vaba ametikoha täitmise põhimõtted
(1) Vaba ametikoht täidetakse avaliku konkursi korras. Konkursi avalikust väljakuulutamisest võib loobuda, kui on põhjendatud alus arvata, et vaba ametikoht on otstarbekas täita sisekonkursi korras.
(2) Avaliku konkursi ja sisekonkursi läbiviimisel lähtutakse avaliku teenistuse seadusest ja käesolevas määruses sätestatud korrast.
§ 4. Konkursi väljakuulutamine
(1) Kuulutus avaliku konkursi kohta avaldatakse Audru valla veebilehel ja avaliku teenistuse kesksel veebilehel ning vajadusel vallalehes „Kodused Hääled“ või ajalehes „Pärnu Postimees“. Kuulutus sisekonkursi kohta edastatakse vallavalitsuse teenistujatele e-posti kaudu.
(2) Mitme olulises osas ühesuguste ametiülesannetega ametikoha täitmiseks võib kuulutada välja ühe konkursi, lisades konkursikuulutusse sellekohase teabe.
(3) Konkursikuulutus peab sisaldama:
1) ametiasutuse ja ametikoha nimetust;
2) ametiülesannete lühikirjeldust;
3) kandidaadile esitatavaid nõudeid;
4) konkursil osalemiseks esitatavaid dokumente ja nende esitamise tähtaega;
5) osalise koormusega töötamise korral koormuse suurust;
6) määratud ajaks ametikohale nimetamise korral teenistustähtaega;
7) ametikoha asukohta;
8) kontaktisiku kontaktandmeid.
(4) Kandidaatide taotluste esitamise tähtaeg ei tohi olla lühem kui 14 kalendripäeva konkursikuulutuse avaldamise päevast arvates.
§ 5. Konkursi läbiviimine
(1) Konkursi läbiviijad on vallavanem, vaba ametikoha vahetu juht, vallasekretär ja Audru Vallavolikogu vastava valdkonna komisjoni esimees. Vallavanemal on õigus kaasata konkursi läbiviimisse ka teisi isikuid.
(2) Konkursist võtavad osa kandidaadid, kes vastavad kuulutuses esitatud nõuetele ja kes on esitanud nõuetekohased dokumendid konkursi läbiviijale kuulutuses märgitud tähtajaks. Kandidaatidele, kes jäetakse edasisest valikust kõrvale, saadetakse e-postiga vastavasisulise teade.
(3) Esitatud dokumentide põhjal analüüsitakse kandidaatide vastavust värbamisel püstitatud kriteeriumitele.
(4) Vestlusele kutsutavate kandidaatide arv otsustatakse iga konkursi puhul eraldi tulenevalt dokumentide analüüsist. Vestluse käigustäpsustatakse kandidaadi dokumentides esitatud teavet, selgitatakse välja tema hoiakud ja motiveeritus ning antakse kandidaadile ülevaade konkreetsetest tööülesannetest, -korraldusest ja -tingimustest.
§ 6. Valiku tegemine
(1) Kandidaatide hindamismeetodid valitakse lähtuvalt ametikoha ülesannetest, vajadusest saada kandidaadi kohta olulist teavet ning eesmärgist hinnata ametiülesannete täitmiseks vajalikke teadmisi ja oskusi.
(2) Valiku tegemisel on peamised hindamismeetodid:
1) elulookirjelduse ja esitatud dokumentide analüüs;
2) vajaduse korral praktiline ülesanne (proovitöö, käitumisülesanne vms);
3) vestlus;
4) taustauuring.
(3) Kandidaatide osas valiku tegemisel osalevad kõik konkursi läbiviijad. Kandidaatidest koostatakse kirjalikult vormistatud paremusjärjestus, kui ametiülesannete täitmiseks vajalikele nõuetele vastab mitu kandidaati.
§ 7. Konkursi tulemused
(1) Konkursi tulemuseks võib olla:
1) ametikohale ühe või mitme kandidaadi nimetamine või
2) konkursi luhtumine.
(2) Konkursi tulemused kinnitab vallavanem käskkirjaga kandidaadi ametikohale nimetamisega või konkursi luhtunuks tunnistamisega. Kui 120 kalendripäeva jooksul pärast konkursil osalemiseks määratud tähtaja möödumist ei ole konkursi alusel ühtegi isikut ametikohale nimetatud, loetakse konkurss automaatselt luhtunuks.
§ 8. Tulemustest teavitamine
(1) Konkursi lõpptulemustest teavitatakse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis konkursi võitnud isikut ja valituks mitteosutunud kandidaate otsuse tegemise päevale järgneva 14 kalendripäeva jooksul.
(2) Kandidaadil on õigus saada konkursikuulutuses märgitud kontaktisikult selgitusi ja põhjendusi värbamise ja valiku tegemise ning teda puudutavate otsuste kohta.
§ 9. Rakendussätted
Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist.
Siim Suursild
Katri Pruul


§ 19 Avaliku teabe seaduse muutmine
§ 20 Avaliku teenistuse seaduse muutmine
§ 21 Eestis tegutsenud teiste riikide julgeoleku- ja luureorganite materjalide kogumise, arvelevõtmise, säilitamise ja kasutamise korra seaduse muutmine
§ 22 Erakooliseaduse muutmine
§ 23 Euroopa Parlamendi valimise seaduse muutmine
§ 24 Kaevandamisseaduse muutmine
§ 25 Karistusseadustiku muutmine
§ 26 Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse muutmine
§ 27 Kohtutäituri seaduse muutmine
§ 28 Kultuuriväärtuste väljaveo, ekspordi ja sisseveo seaduse muutmine
§ 30 Rahvahääletuse seaduse muutmine
§ 31 Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse muutmine
§ 32 Riigikogu valimise seaduse muutmine
§ 33 Riigilõivuseaduse muutmine
§ 34 Tolliseaduse muutmine
§ 35 Täitemenetluse seadustiku muutmine
§ 36 Vabariigi Presidendi töökorra seaduse muutmine
§ 38 Vandetõlgi seaduse muutmine
§ 39 Arhiiviseaduse kehtetuks tunnistamine
09.03.2011 otsus nr 853
(4) Tasuliste teenuste loetelu ja tasu määrad kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(7) Rahvusarhiivi põhimääruse kehtestab haridus- ja teadusminister.
Rahvusarhiivi juhib riigiarhivaar, kelle haridus- ja teadusminister nimetab kooskõlas avaliku teenistuse seadusega ametisse viieks aastaks, kuulanud ära arhiivinõukogu arvamuse.
(2) Arhiivinõukogusse kuuluvad avalikke ülesandeid täitvate asutuste esindajad, sealhulgas ülikoolide ja teadusasutuste esindajad ja kohaliku omavalitsuse arhiivi esindaja, ning erialaühenduste esindajad ja arhiivinduse asjatundjad. Arhiivinõukogu koosseisu ja töökorralduse kinnitab haridus- ja teadusminister käskkirjaga.
(5) Rahvusarhiiv kontrollib arhivaalide haldamist ning arhiivieeskirja, Rahvusarhiivi juhiste ja oma ülesannete raames dokumendihalduse üldnõuete täitmist avalikku ülesannet täitva asutuse või isiku poolt ning teeb puuduse kõrvaldamiseks ettepanekuid. Kui puudust ei kõrvaldata, annab Rahvusarhiiv avalikku ülesannet täitvale asutusele või isikule puuduse kõrvaldamiseks korralduse, mille täitmine on kohustuslik.
§ 19. Avaliku teabe seaduse muutmine
Avaliku teabe seaduse (RT I, 06.01.2011, 26) § 2 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) juurdepääsu võimaldamisel arhivaalidele Rahvusarhiivis ja kohaliku omavalitsuse arhiivis arhiiviseaduses ja selle alusel sätestatud korras, välja arvatud juurdepääsupiirangute kehtestamise osas;”.
§ 20. Avaliku teenistuse seaduse muutmine
Avaliku teenistuse seaduses (RT I 1995, 16, 228; 2009, 7, 29) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 93 lõike 1 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) valitsusasutuse ametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjon – ministeeriumide, Riigikantselei, maavalitsuste, ametite, inspektsioonide ja muude valitsusasutuste ametnikke, keda ei ole loetletud käesoleva lõike punktis 4, kusjuures ministeeriumi konkursi- ja atesteerimiskomisjon atesteerib ministeeriumi valitsemisalas olevate valitsusasutuste peadirektorite asetäitjaid, maasekretäre, osakondade juhatajaid ja nende kohalike täidesaatva riigivõimu volitusi omavate asutuste juhte, samuti ametnikke, keda kavatsetakse edutada mõnele nimetatud ametikohtadest, ning Justiitsministeeriumi konkursi- ja atesteerimiskomisjon atesteerib lisaks ka esimese ja teise astme kohtute ametnikke, samuti ametnikke, keda kavatsetakse edutada mõnele nimetatud ametikohtadest;”;
2) paragrahvi 155 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Teenistusstaaži tõendatakse kandega tööraamatus, samuti ametiasutuse poolt nõuetekohaselt vormistatud muude dokumentidega.”
§ 21. Eestis tegutsenud teiste riikide julgeoleku- ja luureorganite materjalide kogumise, arvelevõtmise, säilitamise ja kasutamise korra seaduse muutmine
Eestis tegutsenud teiste riikide julgeoleku- ja luureorganite materjalide kogumise, arvelevõtmise, säilitamise ja kasutamise korra seaduses (RT I 1994, 23, 386; 1998, 36/37, 552) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõikes 1 asendatakse sõna „riigisekretärile” sõnaga „riigiarhivaarile”;
„(3) Kuni käesoleva seaduse §-s 2 nimetatud materjalide üleandmiseni Rahvusarhiivile vastutab nende säilimise eest asutus või isik, kelle valduses materjalid on.”
§ 22. Erakooliseaduse muutmine
Erakooliseaduse (RT I, 23.12.2010, 37) § 181 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Erakooli õppe- ja kasvatuskorraldusega seotud dokumendid on avalike ülesannete täitmise käigus loodud või saadud dokumendid, millele laienevad arhiiviseaduses ja selle alusel kehtestatud nõuded.”
§ 23. Euroopa Parlamendi valimise seaduse muutmine
Euroopa Parlamendi valimise seaduse (RT I 2003, 4, 22; 10.12.2010,1) § 20 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Valijate nimekirju säilitatakse püsivalt Rahvusarhiivis.”
§ 24. Kaevandamisseaduse muutmine
Kaevandamisseaduse (RT I 2003, 20, 118; 2010, 31, 158) § 13 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Allmaatöödega tegelev ettevõtja peab tagama allmaakaeveõõne paiknemist kajastava plaani säilimise ja Rahvusarhiivile püsivaks säilitamiseks üleandmise kooskõlas arhiiviseadusega.”
§ 25. Karistusseadustiku muutmine
Karistusseadustikus (RT I, 06.01.2011, 10) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 285 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 285. Dokumendi ja arhivaali ebaseaduslik hävitamine”;
2) paragrahvi 285 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 285 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Dokumendi või arhivaali ebaseadusliku hävitamise eest, kui sellega on tekitatud oluline kahju, –
4) paragrahvi 286 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 286. Dokumendi ja arhivaali kasutamiskõlbmatuks muutmine”;
5) paragrahvi 286 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 286 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Dokumendi või arhivaali säilitusnõuete eiramise eest, kui see tõi kaasa dokumendi või arhivaali kasutamiskõlbmatuks muutumise ja sellega on tekitatud oluline kahju, –
7) paragrahvi 287 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 287. Dokumendi ja arhivaali kasutamiskõlbmatuks muutmine ettevaatamatusest”;
8) paragrahvi 287 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 287 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Dokumendi või arhivaali säilitusnõuete eiramise eest ettevaatamatusest, kui see tõi kaasa dokumendi või arhivaali kasutamiskõlbmatuks muutumise ja sellega on tekitatud oluline kahju, –
§ 26. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse muutmine
Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse (RT I 2002, 36, 220; 10.12.2010, 1) § 27 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Valijate nimekirju säilitatakse püsivalt avalikus arhiivis.”
§ 27. Kohtutäituri seaduse muutmine
Kohtutäituri seaduse (RT I, 30.12.2010, 26) § 14 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kohtutäituri poolt ametitoimingute käigus loodud või saadud dokumendid on avalike ülesannete täitmise käigus loodud või saadud dokumendid arhiiviseaduse tähenduses.”
§ 28. Kultuuriväärtuste väljaveo, ekspordi ja sisseveo seaduse muutmine
Kultuuriväärtuste väljaveo, ekspordi ja sisseveo seaduse (RT I 2008, 3, 24; 2010, 22, 108) § 1 lõike 3 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks.
Kutseseaduse (RT I, 10.12.2010, 12) § 20 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kutse andmisega seotud dokumendid on avalike ülesannete täitmise käigus loodud või saadud dokumendid, millele laienevad arhiiviseaduses ja selle alusel kehtestatud nõuded.”
§ 30. Rahvahääletuse seaduse muutmine
Rahvahääletuse seaduse (RT I 2002, 30, 176; 2009, 29, 175) § 23 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Hääletajate nimekirju säilitatakse püsivalt Rahvusarhiivis.”
§ 31. Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse muutmine
Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse (RT I 2003, 24, 148; 2010, 28, 144) § 1582 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud arhivaalid antakse ettenähtud tähtaja möödumisel Rahvusarhiivile üle arhiiviseaduses sätestatud korras.”
§ 32. Riigikogu valimise seaduse muutmine
Riigikogu valimise seaduse (RT I 2002, 57, 355; 10.12.2010,1) § 22 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
1) paragrahv 43 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 43. Arhiiviteatise eest riigilõivu tasumisest vabastamine
Kohus, maksuhaldur, prokuratuur, uurimisasutus, notar ja kohtutäitur on vabastatud riigilõivu tasumisest arhiiviteatise väljastamise eest.”;
2) seaduse 14. peatükk tunnistatakse kehtetuks;
3) seaduse 18. peatükki täiendatakse 5. jaoga järgmiselt:
Arhiiviseaduse alusel tehtavad toimingud
§ 3331. Arhiiviteatise väljastamine
Arhiiviteatise väljastamise eest tasutakse riigilõivu 3,19 eurot ja välisesindustes 5 eurot.”
§ 34. Tolliseaduse muutmine
Tolliseaduse (RT I, 18.11.2010, 2) § 98 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kui käesoleva seaduse § 97 lõigetes 1 ja 2 nimetatud kaup on arhivaal, antakse see realiseerimise asemel tasuta üle Rahvusarhiivile.”
§ 35. Täitemenetluse seadustiku muutmine
Täitemenetluse seadustiku (RT I 2005, 27, 198; 06.12.2010,1) § 66 lõike 1 punkt 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„11) arhivaalid;”.
§ 36. Vabariigi Presidendi töökorra seaduse muutmine
Vabariigi Presidendi töökorra seaduse (RT I 2001, 43, 240; 2010, 19, 101) § 3 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Vabariigi President kirjutab alla ametivande tekstile, mida tema ametivolituste ajal hoitakse Riigikogu Kantseleis ja pärast ametivolituste lõppemist Rahvusarhiivis.”
Vabariigi Valitsuse seaduses (RT I, 12.11.2010, 22) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 58 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalas on riigi haridus-, teadus-, arhiivi-, noorte- ja keelepoliitika kavandamine ning sellega seonduvalt alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk-, kõrg-, huvi- ning täiskasvanuhariduse, teadus- ja arendustegevuse, arhiivinduse, noorsootöö ja erinoorsootöö valdkondade korraldamine ning vastavate õigusaktide eelnõude koostamine.
(2) Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalas on Keeleinspektsioon ja Rahvusarhiiv.”;
2) paragrahvi 77 lõike 1 punkt 8 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 78 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 97 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Riigisekretär teostab teenistuslikku järelevalvet Riigikantselei ametiisikute aktide ning toimingute üle.”
§ 38. Vandetõlgi seaduse muutmine
Vandetõlgi seaduse (RT I 2001, 16, 70; 2010, 38, 231) § 6 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Vandetõlk, kes on ametist vabastatud või tagandatud, peab oma ametitunnistuse ning ametitegevuse raamatu üle andma Justiitsministeeriumile. Vandetõlgi surma korral teeb seda pärija. Justiitsministeerium annab ametitegevuse raamatu säilitamiseks Rahvusarhiivi.”
§ 39. Arhiiviseaduse kehtetuks tunnistamine
Arhiiviseadus (RT I 1998, 36/37, 552; 2010, 22, 108) tunnistatakse kehtetuks.


2 NAVIGATSIOONIMÄRGISTUSE KAVANDAMINE, RAJAMINE, REKONSTRUEERIMINE JA PAIGALDAMINE
§ 7 Navigatsioonimärgistuse rekonstrueerimine ja rajamine
§ 8 Navigatsioonimärgi registreerimistunnistus
§ 9 Ujuvmärgistuse paigaldamine või väljavõtmine
3 NAVIGATSIOONIMÄRGISTUSE JÄRELEVALVE
§ 10 Järelevalve navigatsioonimärkide vastavuse eest
§ 11 Navigatsioonimärkide teatmik
§ 12 Hooajalise ujuvmärgistuse paigaldamine ja väljavõtmine
RT I, 30.12.2010, 19
Määrus kehtestatakse „Meresõiduohutuse seaduse” § 47 lõike 6 alusel.
2. peatükk NAVIGATSIOONIMÄRGISTUSE KAVANDAMINE, RAJAMINE, REKONSTRUEERIMINE JA PAIGALDAMINE
§ 7. Navigatsioonimärgistuse rekonstrueerimine ja rajamine
§ 8. Navigatsioonimärgi registreerimistunnistus
§ 9. Ujuvmärgistuse paigaldamine või väljavõtmine
3. peatükk NAVIGATSIOONIMÄRGISTUSE JÄRELEVALVE
§ 10. Järelevalve navigatsioonimärkide vastavuse eest
4. peatükk TEAVITAMINE
§ 11. Navigatsioonimärkide teatmik
§ 12. Hooajalise ujuvmärgistuse paigaldamine ja väljavõtmine


Autoveoseaduse, riigilõivuseaduse ja karistusregistri seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Autoveoseaduse, riigilõivuseaduse ja karistusregistri seaduse muutmise seadus
RT I 2008, 47, 262
Vastu võetud 16.10.2008
Vabariigi Presidendi 29. oktoobri 2008. a otsusega nr 348
I. Autoveoseaduses (RT I 2000, 54, 346; 2006, 21, 162) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Käesolevas seaduses sätestatakse riigisisese ja rahvusvahelise autoveo, sealhulgas autojuhi ametikoolituse korraldamise alused.»;
« (2) Käesolev seadus ei reguleeri kaitsejõudude ja välisesinduste sõidukite autoveo korraldust.»
§ 2. Paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse sõna «registrimass» sõnaga «täismass».
« § 4. Ühenduse tegevusluba ja selle kinnitatud ärakiri ning tasulise riigisisese autoveo tegevusluba ja sõidukikaart
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud vedude loetelu kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.»
« § 5. Tasulise autoveo tegevusloa taotlejale ja selle omajale esitatavad nõuded
(6) Ühenduse tegevusloa taotlejal peab olema vähemalt kaheaastane riigisisese tasulise autoveo kogemus, mida ta tõendab riigisisese tegevusloaga.»
§ 5. Paragrahvi 6 pealkirjas, lõigetes 1 ja 4, § 7 lõikes 1, § 9 lõigetes 3 ja 4, § 10 pealkirjas ja lõikes 2, § 14 lõikes 3 ning § 19 lõike 1 punktides 1–5 ja lõikes 2 asendatakse sõna «omanik» sõnaga «omaja» vastavas käändes.
§ 6. Paragrahvi 7:
« 2) teda ei ole karistatud esimese astme kuriteo eest või üle ühe korra tahtliku teise astme kuriteo, karistusseadustiku §-s 423 sätestatud kuriteo, autoveoseaduse §-s 311, jäätmeseaduse §-des 1204, 1205 ja 123, liiklusseaduse §-des 742, 744, 748, 7410, 7414, 7418, 7429, 7450, 7453, 7454, 7459 ja 7462, teeseaduse §-s 402 ja välismaalaste seaduse §-s 163 sätestatud väärteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud. Vedude eest vastutava isiku karistatuse osas võetakse arvesse ka välisriikidest saadud vastavaid karistusandmeid.»
« § 8. Üldsätted
Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse oma kulul korraldatavale sõitjateveole autoga, milles koos juhikohaga on üle üheksa istekoha, ja oma kulul korraldatavale veoseveole auto või autorongiga, mille täismass ületab 3500 kilogrammi.»
§ 8. Seadust täiendatakse §-ga 81 järgmises sõnastuses:
« § 81. Oma kulul autoveo korraldamiseks esitatavad nõuded
2) veost paigutatakse ümber ettevõttes või väljaspool ettevõtet enda vajaduseks.»
« (5) Rahvusvahelist autovedu võib oma kulul korraldada ka sõidukiga, mille kasutajale on antud ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakiri.»;
« (6) Oma kulul korraldatava rahvusvahelise autoveo tegevusloaga ei või korraldada tasulist vedu ega vedu, mis ei vasta käesoleva seaduse § 81 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele.»
§ 10. Paragrahvi 12 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kui kombineeritud veo puhul korraldab veose saatja veo algetapil vedu käesoleva seaduse § 81 lõigete 1 ja 2 kohaselt oma kulul, ei ole nimetatud sätetega vastuolus veose saaja õigus toimetada veos veo lõppetapil sihtkohta oma kulul.»
« § 13. Autoveo tegevusloa ja sõidukikaardi taotlemine
(6) Kui tegevusloa või sõidukikaardi saamiseks esitatud dokumentides on puudusi, määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Puuduste kõrvaldamiseks määratud tähtajaks peatub taotluse läbivaatamiseks sätestatud tähtaeg.»
§ 12. Paragrahvi 14 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Tegevusloa ja sõidukikaardi annab taotlejale Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium. Vabariigi Valitsuse otsusega võib nimetatud dokumente andma volitada mittetulundusühingu. Sellekohase halduslepingu sõlmib majandus- ja kommunikatsiooniminister.»
1) lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «karistusregistrist» sõnadega «ja välisriikidest edastatud karistusandmetest»;
« (2) Sõidukikaardi andja kontrollib taotleja andmeid liiklusregistrist ja äriregistrisse kantud ettevõtja puhul äriregistrist või seaduse alusel teise registrisse kantud isiku puhul sellest registrist ning annab sõidukikaardi või teatab selle taotlejale sõidukikaardi andmisest keeldumisest 15 kalendripäeva jooksul pärast käesoleva seaduse § 13 lõikes 3 nimetatud dokumentide esitamist.»
« § 16. Autoveo tegevusloa ja sõidukikaardi andmisest keeldumine
5) sõidukikaardi taotleja ei ole esitatud dokumentides olevaid puudusi käesoleva seaduse § 13 lõike 6 alusel määratud tähtajaks kõrvaldanud.»
« § 17. Autoveo tegevusloa ja sõidukikaardi andmed
(4) Tegevusloa ja sõidukikaardi vormid kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.»
« (1) Ühenduse tegevusluba antakse viieks aastaks. Riigisisene tegevusluba antakse esmakordselt kaheks aastaks ja järgmistel kordadel viieks aastaks, kui ajavahemik eelmise tegevusloa lõppemise ja uue tegevusloa taotlemise vahel ei ületa kuut kuud. Nimetatud ajavahemiku ületamise korral antakse taotlejale riigisisene tegevusluba kaheks aastaks.»;
« (3) Sõidukikaart kehtib üksnes tegevusloa kehtivusajal.»
«Tegevusloa või sõidukikaardi andja võib tegevusloa või sõidukikaardi omajale teha puuduste kõrvaldamiseks ettekirjutuse, tegevusloa või sõidukikaardi kehtivuse kindlaksmääratud ajaks peatada või tegevusloa või sõidukikaardi kehtetuks tunnistada, kui:»;
« 6) tegevusloa omaja või tema vedude eest vastutav isik on rikkunud ametialases tegevuses liiklusseaduse, käesoleva seaduse või nende alusel vastuvõetud õigusaktidega kehtestatud nõudeid.»
§ 18. Paragrahv 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
4) on nimetatud dokumendi kasutamisel käimasoleval kalendriaastal korduvalt rikkunud rahvusvahelise autoveo kokkulepete või käesoleva seaduse sätteid või on rikkumine olnud selliste tagajärgedega, mis on kahjustanud Eesti riigi mainet.»
§ 19. Seadust täiendatakse §-ga 211 järgmises sõnastuses:
« § 211. Sõidukikaardi, EMÜ veoloa kinnitatud ärakirja ja veoloa üleandmise õigus
Sõidukikaardi, EMÜ veoloa kinnitatud ärakirja või veoloa võib vedaja üle anda ainult tema juures töölepingu alusel töötavale või muu õigussuhte alusel tegutsevale autojuhile.»
« 5) nõukogu määruse (EMÜ) nr 881/92 artiklist 3 tulenev autojuhi tunnistus autojuhil, kes ei ole Euroopa Liidu kodanik, kuid töötab Euroopa Liidu liikmesriigis asutatud ettevõtja juures autojuhina ja teostab autovedu Euroopa Liidu liikmesriikide vahel;»;
2) lõiget 1 täiendatakse punktidega 6–8 järgmises sõnastuses:
« 6) oma kulul korraldataval autoveol dokumendid, mis tõendavad, et oma kulul sõitjateveo korraldamisel täidetakse käesoleva seaduse § 81 lõikes 1 ja oma kulul veoseveo korraldamisel § 81 lõigetes 1 ja 2 nimetatud nõudeid;
8) muud veose liigist tulenevad dokumendid.»
§ 21. Paragrahvi 25 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Autoveol kasutatav auto peab olema kantud liiklusregistrisse. Autoveol võib kasutada haagist, mis on kantud liiklusregistrisse või on registreeritud või kasutusele võetud vastavalt rahvusvahelistele kokkulepetele.»
§ 22. Seadust täiendatakse §-ga 271 järgmises sõnastuses:
« § 271. Autojuhi ametikoolitust korraldava õppeasutuse tunnustamine, tunnustamisest keeldumine ja tunnustuse kehtetuks tunnistamine
3) õppeasutus on teinud otsuse ametikoolituse lõpetamise kohta.»
§ 23. Paragrahv 31 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 31. Järelevalve
3) piirivalveametnik ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja või oma kulul korraldatava rahvusvahelise autoveo sõidukikaarti ja EMÜ veoloa kinnitatud ärakirja.
(2) Kui autojuhil ei ole autoveol käesoleva seaduse kohaselt nõutavat sõidukikaarti, EMÜ veoloa kinnitatud ärakirja, rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevat veoluba või ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja, on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ametiisikutel õigus vedu katkestada kuni katkestamise põhjustanud asjaolude väljaselgitamise või äralangemiseni.»
§ 24. Paragrahvi 312 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 312. Oma kulul rahvusvahelise autoveo korraldamine tegevusloa ja sõidukikaardita».
§ 25. Paragrahv 313 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 313. Ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja, riigisisese autoveo sõidukikaardi, EMÜ veoloa ja veoloa esitamata jätmine
§ 26. Paragrahv 314 tunnistatakse kehtetuks.
§ 27. Seadust täiendatakse §-dega 315–318 järgmises sõnastuses:
« § 315. Oma kulul autoveo korraldamiseks ettenähtud nõuete täitmata jätmine
5) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.»
§ 28. Paragrahvi 32 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Käesoleva seaduse §-s 14 nimetatud autoveo tegevusloa andja kannab § 17 lõigetes 1–3 nimetatud vedaja andmed koos § 5 lõikes 2 nimetatud vedude eest vastutava isiku nime ja kontaktandmetega majandustegevuse registrisse alates 2009. aasta 1. oktoobrist vastavalt majandustegevuse registri seaduses sätestatule.»
§ 29. Paragrahvi 35 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Käesoleva seaduse alusel antud tasulise rahvusvahelise autoveo tegevusload ja nende alusel antud sõidukikaardid ning EMÜ veoload ja nende kinnitatud ärakirjad kehtivad neil märgitud kehtivusaja lõpuni.»
§ 30. Seadust täiendatakse normitehnilise märkusega järgmises sõnastuses:
«1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol (ELT L 33, 4.02.2006, lk 82–85); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/94/EÜ ühiste eeskirjade kehtestamise kohta kaupade autoveo teatavate liikide jaoks (ELT L 374, 27.12.2006, lk 5–9).»
II. Riigilõivuseaduses (RT I 2006, 58, 439; 2008, 34, 211) tehakse järgmised muudatused:
§ 31. Paragrahvi 40 punktis 1 asendatakse arv «16» arvuga «17».
§ 32. Paragrahvi 111 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Ühenduse tegevusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 3000 krooni.»
§ 33. Paragrahvi 112 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja väljastamise eest tasutakse riigilõivu 240 krooni.»
§ 34. Paragrahvi 113:
1) lõiked 3 ja 5 tunnistatakse kehtetuks;
« (4) Ühenduse veoloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 1530 krooni.»;
3) lõiked 6 ja 7 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Ühenduse veoloa kinnitatud ärakirja väljastamise eest tasutakse riigilõivu 240 krooni.
(7) Ühenduse tegevusloa alusel töötavale mitteliikmesriigi kodanikust autojuhile nõukogu määruse (EMÜ) nr 881/92 turulepääsu kohta sellise ühenduses toimuva kaupade autoveo puhul, mille algus- või lõpp-punkt asub liikmesriigi territooriumil või mis läbib ühe või mitme liikmesriigi territooriumi (EÜT L 95, 9.04.1992, lk 1–7), artiklist 3 tuleneva autojuhi tunnistuse väljastamise eest tasutakse riigilõivu 200 krooni.»;
« (9) Nõukogu määruse (EMÜ) nr 684/92 bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo ühiseeskirjade kohta (EÜT L 74, 20.03.1992, lk 1–9) artiklist 13 tuleneva ühenduse oma kulul korraldatava rahvusvahelise sõitjateveo veoloa väljastamise eest tasutakse riigilõivu 240 krooni.»
III. Karistusregistri seaduses (RT I 1997, 87, 1467; 2008, 28, 180) tehakse järgmised muudatused:
§ 35. Paragrahvi 17 lõiget 1 täiendatakse punktiga 17 järgmises sõnastuses:
« 17) mittetulundusühingul autoveoseaduse alusel sõlmitud halduslepinguga antud ülesannete täitmiseks § 19 lõike 1 punktides 6 ja 7 sätestatud korras.»
§ 36. Paragrahvi 19 lõiget 1 täiendatakse punktidega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:
« 6) karistusregistri väljavõte mittetulundusühingule selle kohta, kas autoveoseaduse alusel autoveo tegevusloa taotlejat või selle omajat on karistatud esimese astme kuriteo või üle ühe korra tahtliku teise astme kuriteo, karistusseadustiku §-s 423 sätestatud kuriteo, autoveoseaduse §-s 311, jäätmeseaduse §-des 1204, 1205 ja 123, liiklusseaduse §-des 742, 744, 748, 7410, 7414, 7418, 7429, 7450, 7453, 7454, 7459 ja 7462, maksukorralduse seaduse §-des 1531, 1532, 154, 1541, 1552 ja 158, teeseaduse §-des 401 ja 402, tolliseaduse §-des 73–79, vedelkütuse erimärgistamise seaduse §-des 62 ja 63, vedelkütuse seaduse §-s 32 ja välismaalaste seaduse §-s 163 sätestatud väärteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud;
7) karistusregistri väljavõte mittetulundusühingule selle kohta, kas autoveoseaduse alusel vedude eest vastutavaks isikuks määratud isikut on karistatud esimese astme kuriteo või üle ühe korra tahtliku teise astme kuriteo, karistusseadustiku §-s 423 sätestatud kuriteo, autoveoseaduse §-s 311, jäätmeseaduse §-des 1204, 1205 ja 123, liiklusseaduse §-des 742, 744, 748, 7410, 7414, 7418, 7429, 7450, 7453, 7454, 7459 ja 7462, teeseaduse §-s 402 ja välismaalaste seaduse §-s 163 sätestatud väärteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud.»
IV. § 37. Käesolev seadus jõustub 2009. aasta 1. jaanuaril.