Saaremaa Ühisgümnaasiumi põhimäärus – Riigi Teataja
Saaremaa Ühisgümnaasiumi põhimäärus
Saaremaa Ühisgümnaasiumi põhimäärus - sisukord
§ 3 Haldusala ja tegutsemise vorm
§ 5 Kooli põhieesmärgid
§ 7 Õppe korraldus
§ 8 Haridusliku erivajadusega õpilaste õppe korraldamine
§ 9 Huvitegevus ja noorsootöö
§ 10 Turvalisuse ja tervise kaitse
§ 11 Õpilaskodu
§ 16 Personali ülesanded ja vastutus
§ 17 Pedagoogi vaba ametikoha täitmine ja atesteerimine
§ 19 Direktsioon ja metoodikanõukogu
§ 23 Eelarve ja rahastamine
RT IV, 01.11.2012, 64
Vastu võetud 22.03.2012 nr 10
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lg 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66, huvikooli seaduse ning Kuressaare Linnavolikogu 27. jaanuari 2011. aasta määruse nr 1 „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ning koolieelse lasteasutuse seaduses pidaja pädevusse antud ülesannete delegeerimine Kuressaare Linnavalitsusele“ alusel.
(1) Kooli nimetus on Saaremaa Ühisgümnaasium (edaspidi kool), mille inglisekeelne vaste on Saaremaa Co-educational Gymnasium.
(2) Saaremaa Ühisgümnaasiumi (edaspidi kool) eelkäijaks on 1865. aastal loodud Kuressaare Poeglastegümnaasium.
(3) Eestikeelse Saaremaa Eesti Segagümnaasiumi avaaktus peeti 15. jaanuaril 1919, seepärast loeb kool oma lõpetajate lende alates 1919. aastast.
(4) Saaremaa Ühisgümnaasiumi nime kannab kool 1922. aastast ja pärast mitmeid nimevahetusi taas 1. septembrist 1993.
(1) Kooli asukoht on aadressil Hariduse 13, 93812 Kuressaare.
(2) Kooli tegutsemiskoht on Kuressaare linn.
§ 3. Haldusala ja tegutsemise vorm
(3) Kooli ülesanne on luua õpilastele võimalused põhi- ja üldkeskhariduse omandamiseks ning teadus- ja huvitegevuseks.
(4) Kooli teadus-, huvi- ja koolitustegevust, sealhulgas täiskasvanute koolitust korraldab Saaremaa Teadus- ja Huvikool (edaspidi STH)
(5) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, teistest õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(1) Kooli visioon on „Saaremaa Ühisgümnaasium - ja saadki hakkama”,
s.t. personali ning õpilaste hakkama saamist
kõigega - püstitatud eesmärkidega,
kõigiga – iseendaga, igas meeskonnas, teiste inimestega,
kõikjal - nii tööl kui vabal ajal
ja alati - nii täna kui tulevikus.
(2) Kooli missioonilause on SAPERE AUDE, s.t. SÖANDA OLLA TARK.
(3) Kooli põhiväärtused on õppimine, traditsioonide austamine, meeskonnatöö, pidev analüüs ja arenemine; parimate tulemuste saavutamine; loovuse toetamine; ideede hindamine; hoolivuse, abivalmiduse ja viisakuse kasvatamine; uurimistegevuse arendamine; koostöö lapsevanematega; oma kooli tunne; positiivsete kogemuste jagamine teistele.
§ 5. Kooli põhieesmärgid
(1) Kooli põhieesmärgiks on traditsioonilis-akadeemilise gümnaasiumina valmistada õpilasi ette edasiõppimiseks, elukestvaks õppeks ja õnnelikuks eluks kiiresti muutuvas globaliseeruvas maailmas.
(2) Teised põhieesmärgist tulenevad eesmärgid on sätestatud kooli õppekavas:
1) kool lähtub riikliku õppekava põhiülesannetest, mis näeb ette aidata kujuneda isiksusel, kes tuleb toime oma elu ja tööga, arendab ennast ja aitab kaasa ühiskonna arengule, määratleb end oma rahva liikmena, kodanikuna, kaasvastutajana Euroopa ja maailma tuleviku eest;
2) kool järgib oma töös riikliku õppekava põhimõtteid: võrdne võimalus hariduse omandamiseks; humanism ja demokraatia; isamaalisus ja rahvusvahelisus; kõigi õpilaste arendamine; õppija aktiivsus ja vastutus; tasakaalustatus ja integratiivsus; orienteeritus probleemidele; õppekava avatus;
3) kooli õppekava arvestab kooli omapära ja suundumusi ning on kujundatud riiklike õppekavade alusel.
(3) Koolis juurdunud traditsiooniliste suurürituste korraldamisega taotleb kool omanäolisuse ja väärtuse säilitamist linna ja maakonna ühe kultuurikeskusena ning õpilaste igakülgset harmoonilist kasvatamist.
(4) STH tegevuse eesmärgid on sätestatud STH õppekavas:
1) pakkuda võimalusi laste ja noorte mitmekülgseks arenguks ja toetada nende kujunemist hästi toimetulevaks ühiskonnaliikmeks.
2) luua lastele ja noortele võimalused tegeleda valitud huvialaga.
(2) Kõigile õpilastele õpetatakse gümnaasiumi osas kolme võõrkeelt (inglise, vene ning saksa või prantsuse). Soovi korral ning võimaluse olemasolul on õpilastel võimalik õppida ka rootsi, araabia, soome või teisi võõrkeeli.
(3) Kui õppekava seda võimaldab, võib parema võõrkeeleõpetuse huvides mõnda õppeainet õpetada võõrkeeles.
§ 7. Õppe korraldus
(1) Õpe toimub statsionaarses õppevormis.
(2) Koolis omandatava hariduse liigid on üldharidus ja huviharidus.
(3) Koolis omandatava hariduse tasemed on põhiharidus ja üldkeskharidus.
(4) Täiskasvanute koolitus võib toimuda nii tööalase- kui vabahariduskoolitusena, mida korraldab kooli allüksusena STH.
(5) Põhikooli klassid komplekteeritakse kooli elukohajärgsetest lastest. Vabade kohtade olemasolul ja vanema soovil võib võtta õpilase kooli ka mujalt.
(6) Gümnaasiumisse vastuvõtt toimub põhikooli lõpetamise tulemuste alusel konkursi korras.
(7) STH-sse õpilase vastu võtmine toimub õpilase, kui õpilane on vanem kui 18 aastat, või tema vanema avalduse alusel.
(8) Õpe koolis toimub direktori poolt kinnitatud kooli õppekavade järgi. Kooli õppekavad koostatakse põhikooli riikliku õppekava ja gümnaasiumi riikliku õppekava alusel. STH-i iga huviala kohta koostatakse huviala õppekava huviharidusstandardi ja huviala riikliku raamõppekava (selle olemasolul) alusel. Kooli õppekavad on kooli õppe- ja kasvatustegevuse alusdokumentideks.
(9) Igas klassis õppetööks vajalikud õpikud, töövihikud, tööraamatud ja muu õppekirjanduse valib kool haridus- ja teadusministri poolt kinnitatud loetelust.
(10) Õppe- ja ilukirjanduse tellimise, hoiustamise ja laenutamisega tegeleb kooli raamatukogu, mille töökorralduse alused kinnitab haridus- ja teadusminister.
(11) Õppetöö põhivorm on õppetund. Õppetundide arv päevas ja nende järjekord määratakse direktori poolt kinnitatud tunniplaanis.
(12) STH-is on õppetööks erinevad vormid: ringitunnid, õppetunnid, treeningud, õppepäevad, võistlused, matkad, laagrid, e-õppemoodulid, reisid, konverentsid, praktikumid jm aktiivõppemeetodid.
(13) Vahetundide pikkuse otsustab õppenõukogu kooskõlas põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega. Vahetundide ajal on koolis korraldatud ka õpilaste toitlustamine.
(14) Muudest õppetöövormidest on koolis enamkasutatavad rühmatööd, iseseisvad uurimistööd ja praktikumid ning projektõppepäevad.
(15) Peamised hindamisvormid on kontrolltööd, arvestused, praktikatööd, uurimistööd ja nende kaitsmine ning eksamid.
§ 8. Haridusliku erivajadusega õpilaste õppe korraldamine
(2) Haridusliku erivajadusega õpilase õppe ja arengu toetamiseks vajalikku koostööd tugispetsialistide ja õpetajate vahel korraldab tugitegevuse koordinaator koos tugikomisjoniga.
(5) Andekate õpilaste õppe ja arengu toetamiseks vajalikku koostööd õpetajate vahel ja vajadusel individuaalse õppekava rakendamist korraldavad õppealajuhatajad ja STH.
§ 9. Huvitegevus ja noorsootöö
(1) Kooli huvitegevust ja noorsootööd korraldab STH.
(4) STH-l on õigus moodustada huviringe ja treeningrühmi ja klubisid, mille kulude katmine toimub osalejate osalisel või täielikul rahastamisel.
(5) STH õpperühmade suuruse ja moodustamise alused kinnitab Kuressaare Linnavalitsus.
(6) Õppetöö huvikoolis toimub üldhariduskoolide õpilastele õppetööst vabal ajal, täiskasvanuile tööst vabal ajal ning laste ja noorte vabatahtlikuse alusel.
§ 10. Turvalisuse ja tervise kaitse
(2) Õpilastele osutatakse koolitervishoiuteenust, mille hulka kuuluvate õe tegevuste aja, mahu, kättesaadavuse ja asukohta kehtivad nõuded kehtestab sotsiaalminister.
(3) Direktor korraldab kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamise, kaasates vajadusel õppenõukogu, hoolekogu ja eksperte. Hädaolukorra lahendamise plaani kehtestab direktor.
§ 11. Õpilaskodu
(2) Õpilaskodusse vastuvõetud õpilastele võimaldatakse õpilaskodus elamine kogu õppeaasta jooksul, välja arvatud koolivaheajad.
(3) Õpilase elukorraldus õpilaskodus ning õpilaskodusse vastuvõtmise ja õpilaskodust väljaarvamise tingimused ja kord määratakse kooli direktori kinnitatud õpilaskodu kodukorras.
(4) Kool tagab õpilase õpilaskodus viibimise ajal tema vaimse ja füüsilise turvalisuse ning tervise kaitse.
(5) Õpilaskodus loob kool õpilasele soodsad tingimused sotsiaalsete oskuste arendamiseks, õppimiseks, enesearenduseks, suhtlemiseks, huvitegevuseks, vaba aja sisustamiseks ning puhkamiseks, arvestades õpilaste individuaalseid vajadusi.
(6) Riiklikult toetatavale kohale vastu võetud õpilase puhul teeb kool koostöös õpilase elukohajärgse valla- või linnavalitsuse sotsiaalabi ja -teenuseid korraldava struktuuriüksuse või ametiisikuga vähemalt kord poolaastas kokkuvõtte õppimis- ja elamistingimuste ning tugitegevuste mõjust õpilase arengule ning pere toimetulekule, mille alusel otsustatakse edasine teenuste ja abi osutamise vajadus õpilaskodus.
(1) Õpilaste õigused, kohustused ja vastutus on fikseeritud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses, huvikooli seaduses ning kooli kodukorras.
(2) Õpilased on kohustatud järgima oma kooli kodukorda ja Eesti riigi seadusi. Kooli õpilane esindab kõikjal väärikalt ennast, oma kooli ja oma maad.
(3) Õpilasel on õigus valida oma huvidele ja võimetele vastava 10. klassi; valida õppekavas fikseeritud vabaained; tellida kooli võimalustest lähtuvalt tasulisi kursusi; saada täiendavat abi õpetajatelt vastavalt koolis kehtivale korrale; osaleda kooli huviringide töös; kasutada kooli ruume ja vara tasuta vastavalt koolis kehtivale korrale; esmaabile koolis; esitada direktsioonile pretensioone õpetamise taseme suhtes või ideid kooli töö parandamiseks; õppenõukogu otsusega mittenõustumise korral pöörduda kooli hoolekogu või maavanema poole otsuse läbivaatamiseks. Õpilastel on õigus valida õpilasesindus ja osaleda selle töös.
(4) Kooli õpilane käitub igas olukorras viisakalt; võtab osa kõigist õppekavaga määratletud ainetundidest; suhtub õppetöösse kohusetundlikult; järgib tervislikke eluviise ja ohutusreegleid.
(5) Õpilastele avaldatakse tunnustust vastavalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusele ja kooli kodukorrale.
(6) Vajadusel võib õpilase suhtes rakendada tugi- ja mõjutusmeetmeid vastavalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusele.
(7) Õpilase poolt süüliselt koolile tekitatud ainelise kahju hüvitab õpilane, tema vanemad või neid asendavad isikud vastavalt kooli kodukorrale.
(1) Õpilasomavalitsus tähendab õpilaste õigust kooskõlas seadusega iseseisvalt otsustada ja korraldada õpilaselu küsimusi lähtudes õpilaste huvidest, vajadustest, õigustest ja kohustustest.
(2) Õpilasomavalitsuse teostamiseks on õpilaskonnal õigus valida õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda koolisisestes suhetes ning suhetes teiste organisatsioonide, asutuste ja isikutega.
(3) Õpilasesinduse moodustamise kord, õpilasesinduse õigused, kohustused ja vastutus ning töökord sätestatakse õpilasesinduse põhimääruses, mille koostab õpilaskond ning kinnitab direktor.
(4) Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond ning see kiidetakse heaks õpilaskonna seas läbiviidava hääletuse teel.
(5) Esimese õpilasesinduse valimised korraldab kooli direktor demokraatia põhimõtetest lähtudes.
(1) Vanemal on õigus saada koolist teavet ja selgitusi koolikorralduse ning õpilaste õiguste ja kohustuste kohta.
(2) Vanem või teda asendav isik on kohustatud looma lapsele kodu poolt koolikohustuse täitmiseks ja hariduse omandamiseks soodsad tingimused. Oma kohustuste mittetäitmise korral kannab lapsevanem vastutust seaduses ettenähtud korras.
(3) Kooli ja kodu koostööks kutsub klassijuhataja või kooli juhtkond vajadusel kokku vanemate koosoleku, kuid mitte harvem kui 1 kord aastas. Koosolek võib teha ettepanekuid kooli juhtkonnale õppe- ja kasvatustöö parandamiseks.
(2) Personali koosseis kinnitatakse direktori ettepanekul Kuressaare Linnavalitsuse poolt kehtestatud korras, arvestades haridus- ja teadusministri kehtestatud koolitöötajate miinimumkoosseisu.
(3) Töölepingud kooli personaliga sõlmib, muudab ja lõpetab direktor.
§ 16. Personali ülesanded ja vastutus
(1) Personali tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks käesoleva põhimääruse, kooli töökorralduse reeglite, töötaja ametijuhendi ja töölepinguga. Töökorralduse reeglid ja ametijuhendid kinnitab direktor.
(2) Pedagoogi ülesanne on õpilaste õpetamine ja kasvatamine, mis tugineb õpilaste ja õpetajate vastastikusel lugupidamisel, teineteisemõistmisel ning koostööl õpilaste kodudega.
(3) Kooli teiste töötajate ülesandeks on tagada kooli häireteta töö ja majandamine ning vara säilimine ja korrasolek.
(5) Personal on kohustatud andma teavet Kuressaare Linnavalitsuse haridus- ja sotsiaalametnikele, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on väärkohtlemise ohver.
§ 17. Pedagoogi vaba ametikoha täitmine ja atesteerimine
(1) Pedagoogi vaba ametikoht täidetakse konkursi korras, mille läbiviimise korra kinnitab kooli hoolekogu direktori ettepanekul.
(2) Pedagoogide kutseoskuste ja kutsemeisterlikkuse ning kvalifikatsioonitaseme hindamiseks korraldatakse atesteerimine, mille tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(1) Kooli juhib direktor, kelle ülesanneteks on tagada kooli tulemuslik ja häireteta töö ning juhtida õppe- ja kasvatustegevust ning majandus- ja finantstegevust koos kooli hoolekogu, õppenõukogu, metoodikanõukogu, direktsiooni ja õpilasesindusega ning koostöös linna haridus- ja finantsteenistusega.
(2) Direktor esindab kooli ja tegutseb kooli nimel ning teeb kooli eelarve piires tehinguid, mis on seotud tema seaduses sätestatud ülesannete täitmisega.
(3) Direktor annab pädevuse piires käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi, moodustab koolielu ülesannete täitmiseks vajalikke alalisi või ajutisi töögruppe, kinnitab koolisiseseid dokumente.
(4) Direktor on aruandekohustuslik pidaja, hoolekogu, töötajate üldkoosoleku, kõrgemalseisvate haridus-, rahandus-, jms järelevalveasutuste ees seadustes ettenähtud korras ja ulatuses.
(5) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi läbiviimise korra kehtestab Kuressaare Linnavalitsus.
(6) Direktoriga sõlmib, peatab, muudab või lõpetab töölepingu linnapea.
(7) Konkreetseid töölõike koolis juhivad direktori asetäitjad ja allüksuste juhid, kelle õigused, kohustused ja vastutus on määratud ametijuhendites.
§ 19. Direktsioon ja metoodikanõukogu
Kooli direktsioon ja metoodikanõukogu on direktori poolt moodustatud direktorile nõu andvad organid, mille koosseisu, ülesanded ja töökorra kinnitab direktor.
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, pedagoogiliste ja mittepedagoogiliste töötajate, lapsevanemate, vilistlaste, Kuressaare Linnavolikogu ning kooli toetavate organisatsioonide ühistegevuse koordineerimine kooli õppe- ja kasvatustöö suunamisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomisele kaasaaitamine.
(2) Hoolekogu moodustamise ja tegutsemise korra kehtestab Kuressaare Linnavalitsus.
(1) Õppenõukogu ülesandeks on oma pädevuse piires kooli õppe- ja kasvatustegevuse korraldamine, analüüsimine, hindamine ja juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
§ 23. Eelarve ja rahastamine
(2) Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja linnaeelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest ning õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
(4) Kool, s.h STH võib oma põhitegevuse kõrval ning seda kahjustamata tegeleda õppekavavälise koolituse, võistluste, festivalide, kontsertide ja näituste korraldamise, õppematerjalide kirjastamise ja valmistamise, ruumide rentimise, majutamise ja toitlustamisega.
(5) STH õppetasu ja õppekavaväliste tegevuste ja teenuste hinnad kehtestab Kuressaare Linnavalitsus.
(1) Kooli asjaajamine toimub eesti keeles vastavalt kooli asjaajamise korrale, mille kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
(2) Kooli õppe- ja kasvatusalastes kohustuslikes dokumentides esitatavad andmed ning dokumentide täitmise ja pidamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(1) Kool esitab oma tegevuse kohta statistilise aruande õigusaktidega kinnitatud tähtaegadel ja korras.
(2) Kooli tegevust kontrollivad ning finantstegevust revideerivad vastavalt kehtestatud korrale Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel kooli asukohajärgne maavanem ja Kuressaare Linnavalitsus.
(3) Koolitervishoiuteenuse osutamise üle teostab vastavalt oma pädevusele riiklikku järelevalvet Terviseamet.
Kuressaare Linnavolikogu 15. detsembri 2011. aasta määrus nr 28 „Saaremaa Ühisgümnaasiumi põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 1. septembrist 2012.


text:
Kui ees on koondamine 2 - Raamatupidaja
Kui ees on koondamine 2
08. september 2008 00:00
Kui oma eelmises artiklis (vt esimene osa siin) rääkisin koondamise vajaduse tekkest ja koondamisest etteteatamisel, siis tänases artiklis peatuksime töötajaile meeldivamal teemal – koondamishüvitistel ning seletaksime lahti nn koondamise reeglid.
Enamus töötajaid seostabki koondamise enda jaoks just hüvitise maksmisega. Teatakse ka üldjuhul seda, et mida pikem on töötaja tööstaaz ja lühem talle koondamisest etteteatamise aeg, seda suurem on rahaliselt välja makstav hüvitis. Põhimõtteliselt õige, mida ütleb aga meile selles osas seadus?
Tulenevalt seadusest (TLS § 90 lg 1 p1) on tööandja kohustatud maksma töötajale töölepingu lõpetamisel koondamisega hüvitust järgmiselt:
1) töötajale, kellel on pidevat tööstaaži selle tööandja juures kuni 5 aastat - kahe kuu keskmise palga ulatuses;
2) töötajale, kellel on pidevat tööstaaži selle tööandja juures 5 - 10 aastat - kolme kuu keskmise palga ulatuses;
3) töötajale, kellel on pidevat tööstaaži selle tööandja juures üle 10 aasta - nelja kuu keskmise palga ulatuses.
Koondamishüvitise arvutamise aluseks on Vabariigi Valitsuse 15. augusti 2001. a määrusega nr 275 kinnitatud „Keskmise palga arvutamise kord“ (RTI, 29.08.2001, 71, 430), millise kohaselt keskmine palk arvutatakse üldjuhul arvutamise vajaduse tekke kuule eelnenud kuue kalendrikuu jooksul töötaja teenitud palga kogusummast. Ehk lahtiseletatult, kui töötaja koondatakse näiteks 01.oktoobrist (ühtlasi tema viimane tööpäev), siis töötaja koondamishüvitise arvutamise aluseks võetakse kuuekuuline periood 01.aprillist kuni 30.septembrini. Keskmise palga arvutamisel arvatakse palga koosseisu töötaja teenitud palgana käsitatavad summad – põhipalk, lisatasud, preemiad, arvesse ei võeta aga puhkusetasu, ravikindlustuse hüvitist ja teisi summasid, mida Palgaseaduse kohaselt ei käsitata palgana (näiteks: töötajale juubeliks makstud preemia).
Tööandja on töötajate koondamisel tihtipeale valiku ees, keda tööle jätta ja kellega tööleping lõpetada, kusjuures on üsna loomulik, et tööandja on huvitatud just paremate töötajate tööle jätmisest. Selleks, et tööandjaid taolises otsustusprotsessis aidata on seadusandja ette näinud teatud kriteeriumid, millistega valiku tegemisel tuleb arvestada ehk nn koondamise reeglid.
Põhilised neist on sätestatud töölepingu seadusega. Nii on TLS § 99 kohaselt töölepingu lõpetamisel koondamise tõttu töölejäämise eelisõigus eelkõige töötajate esindajal, seejärel töötajatel, kes töötavad selle tööandja juures põhikohaga. Põhikohaga töötavatest isikutest eelistatakse neid, kel on paremad tööalased näitajad.
Nüüd kõigest lähemalt. Töötajate esindajatena ülalnimetatud seadusesätte mõttes käsitletakse kõiki neid töötajaid, kes on seaduse alusel valitud töötajaid esindama. Nendeks on:
· töötajate esindusorganisatsiooni (ametiühingu) juhatuse liikmed;
· usaldusisik, kes on valitud töötajate ühingu liikmete või ühingusse mittekuuluvate
töötajate üldkoosolekul;
· töökeskkonnavolinik;
· töökeskkonnanõukogu liikmed.
Töölepingu lõpetamine tööandja algatusel töötajaga, kes on valitud töötajate esindajaks, on tulenevalt TLS § 94 lõikest 1 lubatud töötaja volituste ajal ja ühe aasta jooksul pärast volituste lõppemist üksnes tööandja asukoha (elukoha) tööinspektori nõusolekul. Tööinspektori eesmärgiks vastava otsuse tegemisel on eelkõige välja selgitada, et tööleping töötajate esindajaga ei lõpetataks tulenevalt tema seaduslikust tegevusest töötajate huvide esindamisel
Seega, tööandjal on lubatud töötajate esindajaga lõpetada tööleping koondamise tõttu üksnes tööinspektori eelneval kirjalikul nõusolekul. Töötajate esindajate tagatistest nendega töölepingu lõpetamisel vaata lähemalt ka selgitustes Tööinspektsiooni veebilehel:www.ti.ee.
Põhikohaga töötaja mõiste oli aktuaalne aastaid tagasi, kui töösuhetes oli kasutusel veel töötajate kohakaaslus ning valiku tegemisel pidi tööandja isegi kohakaaslase parematele töötulemustele vaatamata eelistama põhikohaga töötajat.
Töötaja töölejäämise eelisõiguse väljaselgitamisel peab tööandja töötajaid võrdlema ja hindama, lähtudes objektiivsetest tööalastest näitajatest, ning töölejätmisel eelistama neid, kes on edukamalt tööülesandeid täitnud, kel on suuremad erialased teadmised, oskused, vilumus ning kes on oma teadmisi ja oskusi tulemuslikumat kasutanud. Sellisele seisukohale on asunud ka Riigikohus oma kohtulahendites tsiviilasjades nr 3-2-1-18-00 (RT III 2000, 10, 113) ja nr 3-2-1-103-06 (RT III 2006, 41, 349).
Kui võrdsete töönäitajatega töötajatehulgast on vaja veel teha valikuid, annab seadus (TLS § 99 lg 3) eelisõigus neile töötajaile, kes:
1) on selle tööandja juures viimase süül saanud kutsehaiguse või töövigastuse;
2) on kauem selle tööandja juures töötanud;
3) täiendavad oma kutseoskusi ja teadmisi eriharidust andvas õppeasutuses;
4) kellel on ülalpeetavaid.
Eelnimetatud tingimused on võrdväärsed ning ei anna ühele töötajale õigust nõuda talle eelise seadmist põhjusel, et tal on pikem tööstaaz või et tal on alaealised lapsed. Loomulikult on tööandjal õigus valiku tegemisel täiendavalt arvestada ka muid seaduses sätestamata tingimusi, nagu töötaja hoolsus, initsiatiiv, lojaalsus, majanduslik olukord.
Teatud töötajate koondamiseks on seadus neile ette näinud vastavad tagatised. Nimelt on alaealise koondamiseks tulenevalt TLS § 93 vajalik tööinspektori nõusolek Raseda ja alla kolmeaastase lapsega töötaja koondamine aga ei ole lubatud.
Koondamise üks eripära on veel selles, et tööandjal on töötaja ees kohustused ka pärast töölepingu lõppemist. Nimelt on töötajal seadusest tulenevalt (TLS § 98 lg 3) õigus nõuda enda tööle võtmist kuue kuu jooksul pärast töölepingu koondamisega lõpetamist, kui tööandjal on tekkinud vabu töökohti. Tööandja on kohustatud võtma töötaja tööle, kui tal on selleks tööks vajalikud teadmised, oskused, võimed ja tervislik seisund.
Samas märgib Riigikohtu tsiviilkolleegium oma kohtulahendisnr3-2-1-74-07 (RTIII, 28.06.2007, 26, 221), et TLS § 98 lg 3 ei kohusta töötajat tööle tagasi võtma igal juhul ja tingimusteta. Teatud põhjendatud juhtudel võib tööandja siiski keelduda töötajat tööle tagasi võtmast nimetatud alusel, näiteks kasvõi seetõttu, et vabale töökohale on kehtestatud sellised kvalifikatsiooninõuded, millele töötaja ei vasta. Igal juhul peab tööandja oma keeldumist töötaja tööle tagasi võtmiseks põhjendama.
Leonid Siniavski
Lääne Inspektsiooni
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2008/09/08/kui-ees-on-koondamine-2

matches:
§ 90
§ 99
§ 94
Riigikohus
§ 99
§ 93
§ 98
§ 98


Sotsiaalmaks: õiguslik regulatsioon FIEdele - Raamatupidaja
Sotsiaalmaks: õiguslik regulatsioon FIEdele
Kommentaarides antakse ülevaade sotsiaalmaksuseaduse põhiaspektidest ning tutvustatakse detailsemalt erinevaid sotsiaalmaksu liike. Raamatupidaja.ee vahendab füüsilisest isikust ettevõtja sotsiaalmaksuga seonduvat.
5) FIE ettevõtlusest saadud tulult TuMS-i § 14 tähenduses, millest on tehtud TuMS-is lubatud ettevõtlusega seotud mahaarvamised, arvestades käesoleva §-i lõigetes 5, 7 ja 8 sätestatut, kuid mitte rohkem kui maksustamisperioodi kuude töötasu alammäärade 15-kordselt summalt aastas.
(12) Käesolevas seaduses äriregistrisse kantud FIE kohta sätestatu laieneb ka notarile, kohtutäiturile ja vandetõlgile vandetõlgi seaduse § 9 lõikes 3 nimetatud juhul.
(5) FIE maksab sotsiaalmaksu aastas mitte vähem kui käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud kuumäära 12-kordselt summalt, välja arvatud käesoleva §-i lõigetes 7 ja 8 sätestatud juhul ning juhul, kui FIE on kogu maksustamisperioodi jooksul olnud riikliku pensioni saaja või maksustamisperioodi kestel kantud äriregistrisse või kustutatud äriregistrist või saanud riikliku pensioni saajaks.
(6) Kui FIE on maksustamisperioodi kestel kantud äriregistrisse või kustutatud äriregistrist või saanud riikliku pensioni saajaks, makstakse sotsiaalmaksu proportsionaalselt FIE-na registreeritud kuude arvuga või riikliku pensioni saajaks saamisele eelnenud kuude arvuga.
(7) Kui FIE eest maksab sotsiaalmaksu ka tööandja või käesoleva seaduse § 6 alusel riik, linn või vald ja tema ettevõtlusest saadud tulu on käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud kuumäära 12-kordsest summast väiksem, võib tema ettevõtlusest saadud tulu alusel makstava sotsiaalmaksu summa olla nimetatud summalt arvutatud maksusummast väiksem. Seda tingimusel, et tööandja või käesoleva seaduse § 6 alusel riigi, linna või valla poolt tema eest ja ettevõtlusest saadud tulu alusel makstav sotsiaalmaksu summa kokku on vähemalt võrdne sellelt summalt arvutatud maksusummaga.
(8) FIE, kes on äriseadustiku § 3 lõike 3 kohaselt teatanud äriregistri pidajale tegevuse peatamisest või ajutise või hooajalise tegevuse algus- ja lõppkuupäeva, ning notar, vandetõlk ja kohtutäitur, kelle kohta on MKS-i § 201 kohaselt teatatud Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule struktuuriüksusele samad andmed, maksavad sotsiaalmaksu proportsionaalselt ettevõtlusega tegelemise kuude arvuga.
(2) FIE ettevõtlusest saadud tulu sotsiaalmaksuga maksustamise periood on kalendriaasta.
(3) FIE on kohustatud:
1) tasuma maksustamisperioodi kestel sotsiaalmaksu avansiliste maksetena Maksu- ja Tolliameti pangakontole iga kvartali kolmanda kuu 15. kuupäevaks jooksva kvartali eest kolmekordselt käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud kuumääralt arvutatud summa, välja arvatud isik, kes on kogu kvartali jooksul olnud riikliku pensioni saaja ning käesoleva paragrahvi lõigetes 4, 5 ja 51 sätestatud juhtudel;
2) tasuma käesoleva § lõike 6 punktis 1 nimetatud juurdemaksmisele kuuluva maksusumma 1. oktoobriks Maksu- ja Tolliameti pangakontole.
(4) Kui FIE eest maksab käesoleva § lõike 3 punktis 1 nimetatud kvartali jooksul sotsiaalmaksu ka tööandja või käesoleva seaduse § 6 alusel riik, linn või vald, võib tema poolt makstavate avansiliste maksete summa olla kolmekordselt käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud kuumääralt arvutatud maksusummast väiksem, kui tööandja või § 6 alusel riigi, linna või valla poolt eelnimetatud kvartali jooksul tema eest ja tema poolt avansiliste maksetena makstav sotsiaalmaksu summa kokku on võrdne kolmekordselt käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud kuumääralt arvutatud maksusummaga.
(5) Avansilisi makseid makstakse proportsionaalselt kuude arvuga, mille kestel isik oli registreeritud FIE-na, või riikliku pensioni saajaks saamisele eelnenud kuude arvuga juhul, kui FIE on käesoleva § lõike 3 punktis 1 nimetatud kvartali kestel kantud äriregistrisse või kustutatud äriregistrist või saanud riikliku pensioni saajaks.
(51) FIE, kes on äriseadustiku § 3 lõike 3 kohaselt teatanud äriregistri pidajale tegevuse peatamisest või ajutise või hooajalise tegevuse algus- ja lõppkuupäeva, ning notar, vandetõlk ja kohtutäitur, kelle kohta on MKS-i § 201 kohaselt teatatud Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule struktuuriüksusele samad andmed, maksavad avansilisi makseid proportsionaalselt ettevõtlusega tegelemise kuude arvuga.
1) arvutama füüsilise isiku tuludeklaratsiooni ning maksukohustuslaste registri andmete alusel juurdemaksmisele kuuluva maksusumma ning väljastama FIE-le maksuteate juurdemaksmisele kuuluva maksusumma kohta vähemalt 30 päeva enne maksu tasumise tähtpäeva;
2) tagastama enammakstud sotsiaalmaksu summa maksustamisperioodile järgneva aasta 1. oktoobriks FIE poolt maksudeklaratsioonil näidatud pangakontole, välja arvatud MKS-is ettenähtud juhtudel.
3.2. FIE sotsiaalmaksu üldpõhimõtted
(maksustamisperiood, maksumäär, maksumaksja, maksuobjekt)
* FIE maksab sotsiaalmaksu oma ettevõtlusest saadud tulult, millest on tehtud TuMS-is lubatud ettevõtlusega seotud mahaarvamised, arvestades SMS-iga kehtestatud alam- ja ülempiiri. 2009. aastal oli sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse arvestuse aluseks olev kuumäär 4350 krooni (2008. aastal oli see 2700 krooni). Seega oli 2009. aastal sotsiaalmaksu minimaalseks kohustuseks 17 226 krooni (4350 * 12 * 33%) ning maksimaalseks sotsiaalmaksu kohustuseks 258 390 krooni (4350 * 12 * 15 * 33%). Sama maksukohustus säilib FIE-l 2010. aastal.
* Alates 2007. aastast arvatakse sotsiaalmaks ettevõtlustulust maha tekkepõhiselt, jagades ettevõtlustulu peale kulude mahaarvamist 1,33-ga. Seetõttu ei saa FIE makstud sotsiaalmaksu ega sotsiaalmaksu avansilisi makseid deklareerida tuludeklaratsiooni vormil E ettevõtluskuludena.
* Aasta kestel on FIE kohustatud maksma sotsiaalmaksu avansilisi makseid (loe „FIE sotsiaalmaksu avansilised maksed 2010. aastal").
* FIE on kohustatud saadud ettevõtlustulu deklareerima füüsilise isiku tuludeklaratsiooni vormil E (esitamise tähtaeg on maksustamisperioodile järgneva aasta 31. märts) ja maksma maksuteate alusel juurdemaksmisele kuuluva sotsiaalmaksu 1. oktoobriks. Samaks kuupäevaks tagastatakse FIE-le enammakstud sotsiaalmaks.
Kuigi erinevalt juriidilise isikuna tegutsevatest ettevõtjatest on FIE-dele maksustatava ettevõtlustulu arvutamiseks kehtestatud lihtsustatud ettevõtlustulude ja -kulude kassapõhine arvestus, mis leiab väljundi tuludeklaratsiooni vormil E, ei saa FIE sotsiaalmaksu arvestuse reegleid paljudel juhtudel pidada väga lihtsateks, kuna sotsiaalmaksu suurust võib mõjutada mitu erinevat tegurit. Erinevalt tööandjast, kellel lasub sotsiaalmaksu arvutamise ja deklareerimise kohustus, FIE ei arvuta ega deklareeri sotsiaalmaksu summat, vaid seda teeb maksuhaldur ettevõtja tuludeklaratsiooni vormil E deklareeritud ja maksukohustuslaste registris olevate andmete alusel.
Ettevõtlustulu maksustatakse netopõhimõttel, st et ettevõtlustulust saab teha ettevõtlusega seotud mahaarvamisi. Ka sotsiaalmaks on ettevõtlusega seotud kulu. Kuid FIE-l tuleb tuludeklaratsiooni vormi E täitmisel meeles pidada, et ettevõtlustulust mahaarvatav sotsiaalmaksukulu erineb teistest ettevõtluskuludest. Tavaline maksustamisperioodil tehtud ettevõtlusega seotud dokumentaalselt tõendatud kulu arvatakse ettevõtlustulust maha kassapõhiselt, st kulu näidatakse maksumaksja tuludeklaratsiooni vormi E kulude hulgas. Sotsiaalmaksu (sh aasta kestel tasutud sotsiaalmaksu avansilisi makseid) aga ei tohi vormi E kulude ridadel näidata. Sotsiaalmaksukulu arvatakse ettevõtlustulust maha tekkepõhiselt, jagades ettevõtlustulu pärast teiste kulude mahaarvamist 1,33-ga (TuMS-i § 14 lõige 53). Seega pole ettevõtlustulust mahaarvatava sotsiaalmaksu leidmisel oluline, kui palju sotsiaalmaksu maksis FIE aasta jooksul. See ei mõjuta ettevõtlustulult tasumisele kuuluvat maksusummat (ei tulu- ega sotsiaalmaksu).
2009. aastal tehti muudatus SMS-i §-s 9: lõigetest 3 ja 4 on jäetud välja sõna „vähemalt”. Muudatuse eesmärgiks on välistada FIE-de puhul võimalus kunstlikult suurendada oma hüvede (ajutise töövõimetuse hüvitise, vanemahüvitise) arvutamise aluseks olevat baasi suurema avansilise makse tegemisega kalendriaasta lõpus. Muudatuse tulemusel maksab FIE maksustamisperioodi igas kvartalis avansilisi makseid kolmekordselt kuumääralt arvutatud summas ning maksustamisperioodile järgneva aasta 1. oktoobriks lõpliku maksusumma maksudeklaratsiooni andmete alusel. Nõutust rohkem makstud avansilist makset ei võeta hüvede arvutamisel arvesse.
* „FIE lõpliku sotsiaalmaksu aastakohustuse ja juurdemaksmisele (tagastamisele) kuuluva sotsiaalmaksu arvestus 2009. aasta tuludeklaratsiooni alusel"
* „2009. aastal sotsiaalmaksu avansiliste maksete tasumisest FIE-de puhul, kelle eest maksab sotsiaalmaksu Sotsiaalkindlustusamet".
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2010/07/28/sotsiaalmaks-oiguslik-regulatsioon-fiedele