Tervise Arengu Instituudi põhimäärus – Riigi Teataja
Tervise Arengu Instituudi põhimäärus
Tervise Arengu Instituudi põhimäärus - sisukord
§ 1 Tervise Arengu Instituut
§ 2 TAI asukoht
2 PÕHITEGEVUS JA PÕHIÜLESANDED
§ 3 TAI põhitegevus ja -eesmärk
§ 4 TAI põhiülesanded
§ 5 Direktor
§ 6 Direktori ülesanded
§ 7 Teadusnõukogu
§ 8 Teadusnõukogu ülesanded
§ 9 Teadusnõukogu töökord
§ 91 Teadusnõukogu otsuse vastuvõtmine koosolekut kokku kutsumata
§ 10 Arendusnõukogu
4 TEADUSTÖÖTAJAD
§ 11 Teadustöötajate ametikohtade täitmine
5 VARA JA FINANTSEERIMINE
§ 12 Vara
§ 13 Finantseerimine
§ 14 Aruandlus ja järelevalve
7 ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 15 Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT I, 30.08.2019, 7
Vastu võetud 23.04.2003 nr 73
RTL 2003, 52, 774
14.01.2004 RTL 2004, 10, 145 31.01.2004
12.09.2008 RTL 2008, 77, 1070 21.09.2008
10.12.2012 RT I, 13.12.2012, 8 01.01.2013
05.09.2014 RT I, 10.09.2014, 1 13.09.2014
19.11.2014 RT I, 25.11.2014, 6 01.01.2015
28.08.2019 RT I, 30.08.2019, 6 02.09.2019
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» § 43 lõike 5 ning «Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse» § 13 lõike 1 punkti 3 alusel.
§ 1. Tervise Arengu Instituut
(1) Tervise Arengu Instituut (edaspidi – TAI) on Sotsiaalministeeriumi hallatav riigi teadus- ja arendusasutus, kes tegutseb «Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse», teiste õigusaktide ja rahvusvaheliste lepingute alusel. TAI on Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi, Eesti Tervisekasvatuse Keskuse ning Rahvatervise ja Sotsiaalkoolituse Keskuse õigusjärglane.
(2) TAI-l on väikese riigivapi kujutise ning oma nimega pitsat, arveldusarve(d), iseseisev eelarve ning sümboolika.
(3) TAI nimetus inglise keeles on «National Institute for Health Development». TAI rahvusvaheline lühend on NIHD.
§ 2. TAI asukoht
(1) TAI asub Tallinnas. TAI aadress on Hiiu 42, 11619 Tallinn.
(2) TAI nende struktuuriüksuste aadressid, mis ei paikne TAI asukohas, tuuakse ära nende põhimäärustes.
2. peatükk PÕHITEGEVUS JA PÕHIÜLESANDED
§ 3. TAI põhitegevus ja -eesmärk
(1) TAI põhitegevus on tervise- ja sotsiaalvaldkonna teadus-, arendus- ja rakendustegevus ning tervisestatistika tegemine.
[RT I, 13.12.2012, 8 - jõust. 01.01.2013]
(2) TAI põhieesmärk on Eesti rahvastiku tervise järjepidev areng ning elukvaliteedi püsiv tõus.
§ 4. TAI põhiülesanded
TAI põhiülesanded on:
1) rahvastiku tervise- ja elukvaliteedialaste alus-, rakendus- ja hindamisuuringute tegemine (sealhulgas biomeditsiini-, epidemioloogia-, biostatistika-, tervishoiuökonoomika-, töötervishoiualaste ning käitumisuuringute läbiviimine, rahvastikurühmade terviseseisundi mõõtmine, väliskeskkonna tervistkahjustavate tegurite mõju uurimine);
2) teadustöö tegemiseks, tervise- ja sotsiaalkaitse arendamiseks ning juhtimiseks vajalike andmekogude moodustamine ja pidamine, uuringuandmete kogumine, nende analüüsimine ja kättesaadavuse korraldamine;
3) ettepanekute tegemine eesmärgi saavutamiseks vajalike poliitikate kujundamiseks, vastavate prognooside ja arengukavade koostamine, osalemine Sotsiaalministeeriumi valitsemisala poliitikate elluviimise strateegiate kavandamisel;
4) Sotsiaalministeeriumi tellimusel või Sotsiaalministeeriumiga kooskõlastatult riiklike ja Euroopa Sotsiaalfondi programmide väljatöötamine, koordineerimine ja elluviimine, strateegiate rakendamiseks vajalike tegevuskavade väljatöötamine ja elluviimine;
[RTL 2008, 77, 1070 - jõust. 21.09.2008]
5) ekspertabi osutamine rahvastiku tervise- ja sotsiaalkaitsealastes küsimustes;
6) iga-aastase rahvastiku tervise alase aruande koostamine;
7) riiklike ja rahvusvaheliste programmide, kokkulepete ja lepingute ning uurimis- ja arendustoetuste taotlemise kaudu osalemine riigisiseses ning rahvusvahelises teadus- ja arendustegevuses;
8) vajaduse korral riigi esindamine Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste organisatsioonide tervise, sotsiaalkaitse, elukvaliteedi ja tervisestatistika valdkonna töörühmades, võrgustikes ja komiteedes;
9) tervisedenduse, sotsiaalkaitse, tervishoiu ning nende juhtimise alase teabe kogumine ja analüüsimine, selle kirjastamine ning edastamine avalikkusele, ministeeriumidele ja teistele institutsioonidele;
91) tervisestatistika tegemine, sealhulgas tervishoiuteenuse osutajatelt tervishoiustatistika ja tervishoiualase majandustegevuse aruannete kogumine, asjakohaste juhendmaterjalide väljatöötamine, andmete töötlemine, analüüs, avaldamine ja säilitamine, vajaduse korral andmeesitajate ja tarbijate koolitamine ning osalemine valdkonna arendustegevuses ja rahvusvahelises koostöös. Tervisestatistilised andmed avaldatakse avaldamiskalendri kohaselt asutuse veebilehel. Tervisestatistika avaldamiskalender järgmise kalendriaasta kohta avaldatakse hiljemalt kolm kuud enne järgmise kalendriaasta algust. Avaldamiskalendri koostamisel arvestatakse avaldatava teabe kasutajate vajadustega ning see edastatakse arvamuse avaldamiseks Sotsiaalministeeriumile;
10) tervisedenduslike ja sotsiaalkaitse valdkonna tegevuste hindamise korraldamine ja koordineerimine;
11) TAI tegevusvaldkondi käsitlevate õigusaktide ja nende eelnõude, programmide ning projektide võimaliku mõju analüüs tervisele;
12) tervisedenduse , sotsiaalkaitse, tervishoiu ning nende juhtimise alase täiendkoolituse vajaduse analüüsimine, õppekavade koostamine ja koolituse korraldamine, vastava õppematerjali väljatöötamine ning selle kirjastamine;
13) sotsiaal- ja tervishoiuteenuste kvaliteeti tagavate standardite ning spetsialistide pädevusnõuete väljatöötamine;
14) teadus- ja koolitusürituste korraldamine.
(1) TAI-d juhib ja esindab direktor, kes tagab asutuse üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise.
(2) Direktor valitakse avaliku konkursi korras, mille viib läbi TAI teadusnõukogu. Avaliku konkursi tulemuse alusel sõlmib valdkonna eest vastutav minister direktoriga kuni viieks aastaks töölepingu.
[RT I, 10.09.2014, 1 - jõust. 13.09.2014]
1) juhib TAI tööd ja tagab selle tegevust korraldavate õigusaktide täpse ja otstarbeka täitmise ning annab aru valdkonna eest vastutavale ministrile;
2) sõlmib, muudab ja lõpetab TAI nimel lepinguid käesolevas põhimääruses sätestatud ülesannete täitmiseks;
3) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepinguid TAI töötajatega ning kinnitab nende ametijuhendid;
4) kinnitab TAI struktuuri, sisekorra- ja asjaajamise eeskirjad, tasuliste teenuste hinnakirja ning muud töökorralduslikud dokumendid;
5) kinnitab struktuuriüksuste põhimäärused;
6) moodustab komisjone ning projekti- ja töörühmi käesolevas põhimääruses sätestatud ülesannete täitmiseks;
7) annab TAI tegevuse juhtimiseks ja korraldamiseks käskkirju;
8) esitab valdkonna eest vastutavale ministrile ettepanekuid TAI tulude ja kulude eelarve koostamiseks;
9) käsutab TAI-le eraldatud vara ja rahalisi vahendeid eelarve alusel kooskõlas õigusaktidega;
10) hoolitseb TAI valduses oleva riigivara sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest;
11) täidab muid õigusaktidega talle antud ülesandeid.
(1) TAI teadus- ja arendustegevusega seotud küsimuste lahendamiseks käesolevas põhimääruses sätestatud ulatuses moodustatakse vähemalt 7-liikmeline teadusnõukogu, kelle koosseisu kinnitab direktori ettepanekul valdkonna eest vastutav minister.
(2) Teadusnõukogusse kuuluvad ametikoha järgi teadusdirektor ja teadussekretär.
(3) Teadusnõukogu esimehe valib teadusnõukogu.
§ 8. Teadusnõukogu ülesanded
1) kinnitab TAI sihtfinantseeritavad ja muud teadusteemad ning nende täitmise aasta- ja lõpparuanded;
11) viib läbi avaliku konkursi direktori valimiseks;
2) esitab direktorile kinnitamiseks TAI teadus- ja arendustegevuse põhisuunad, arengukava ja teostab järelevalvet nende täitmise üle;
3) kehtestab TAI akadeemilise töötaja ametikohtade nimetused, nende täitmise tingimused ja korra ning akadeemilisele töötajale esitatavad nõuded;
[RT I, 30.08.2019, 6 - jõust. 02.09.2019]
4) teeb direktorile ettepanekuid TAI struktuuri muutmiseks;
5) esitab TAI töötajaid asutuseväliseks autasustamiseks, Eesti Teaduste Akadeemiasse või auastmeisse valimiseks ning annab vastavaid soovitusi;
51) kehtestab TAI akadeemiliste töötajate atesteerimise tingimused ja korra;
6) täidab muid talle pandud ülesandeid.
[RTL 2004, 10, 145 - jõust. 31.01.2004]
(1) Teadusnõukogu töövorm on koosolek.
(2) Teadusnõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid vähemalt kord kvartalis.
(3) Teadusnõukogu koosoleku kutsub kokku teadusnõukogu esimees või teda asendav teadusnõukogu liige.
(4) Koosoleku toimumisest ja selle päevakorrast tuleb teadusnõukogu liikmetele ette teatada vähemalt kümme päeva.
(5) Teadusnõukogu on otsustusvõimeline, kui koosolekul osaleb vähemalt pool teadusnõukogu liikmetest, sealhulgas esimees või teda asendav teadusnõukogu liige.
(6) Teadusnõukogu võtab otsuseid vastu koosolekul osalevate liikmete lihthäälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustav teadusnõukogu esimehe või teda asendava teadusnõukogu liikme hääl.
(7) Teadusnõukogu koosolekud protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla esimees või teda asendav teadusnõukogu liige ja teadussekretär.
(8) Teadusnõukogu koosolekul võivad osaleda kõik töötajad (kui teadusnõukogu ei ole otsustanud teisiti). Teadusnõukogu teeb oma otsused TAI töötajatele teatavaks.
§ 91. Teadusnõukogu otsuse vastuvõtmine koosolekut kokku kutsumata
(1) Otsuse vastuvõtmiseks koosolekut kokku kutsumata saadab teadusnõukogu esimees või teda asendav teadusnõukogu liige teistele teadusnõukogu liikmetele otsuse projekti ja määrab kirjaliku vastamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui seitse päeva ja pikem kui kakskümmend üks päeva. Otsuse projektile lisab saatja selgituse otsuse projekti kohta ja põhjenduse, miks otsuse vastuvõtmine on otstarbekas koosolekut kokku kutsumata.
(2) Teadusnõukogu otsuse vastuvõtmiseks koosolekut kokku kutsumata peab otsustamisel osalema vähemalt pool teadusnõukogu liikmetest. Otsus võetakse vastu otsustamisel osalevate teadusnõukogu liikmete lihthäälteenamusega.
(3) Vastuvõetud otsusest koos selle sisu ja hääletamistulemustega teatab teadusnõukogu esimees või teda asendav teadusnõukogu liige teistele teadusnõukogu liikmetele esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui viie päeva möödudes.
(4) Teadusnõukogu teeb oma otsused TAI töötajatele teatavaks.
§ 10. Arendusnõukogu
(1) TAI strateegiliste küsimuste käsitlemiseks võib moodustada arendusnõukogu, kelle koosseisu ja töökorra kinnitab direktori ettepanekul valdkonna eest vastutav minister.
(2) Arendusnõukogu juhib direktor.
(3) Arendusnõukogusse võivad kuuluda ka rahvusvahelised liikmed.
4. peatükk TEADUSTÖÖTAJAD
[Kehtetu - RT I, 30.08.2019, 6 - jõust. 02.09.2019]
§ 11. Teadustöötajate ametikohtade täitmine
5. peatükk VARA JA FINANTSEERIMINE
§ 12. Vara
(1) TAI-l on oma tegevuse läbiviimiseks vara, mille moodustavad talle riigivara valitseja poolt sihtotstarbelisse kasutusse antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muud materiaalsed väärtused.
(2) TAI kasutab ja käsutab vara õigusaktidega sätestatud korras.
§ 13. Finantseerimine
(1) TAI teadus- ja arendustegevust finantseeritakse riigieelarvest, sihtannetustest, instituudi majandustegevusest saadud tulust ja muudest allikatest.
(2) TAI finantseerimine riigieelarvest toimub sihtotstarbelise finantseerimise, riiklike teadus- ja arendusprogrammide, uurimis- ja arendustoetuste kaudu.
(3) TAI infrastruktuuri kulud, riiklike tervise- ja sotsiaalvaldkonna programmide ja arengukavade elluviimise ja tervisestatistika tegemise kulud ning registrite, mille volitatud töötlejaks on TAI, ülalpidamisega seotud kulud kaetakse riigieelarvest Sotsiaalministeeriumi eelarve kaudu.
§ 14. Aruandlus ja järelevalve
(1) TAI peab finants- ja statistilist arvestust õigusaktides kehtestatud korras.
(2) TAI-le riigieelarvest eraldatud vahendite sihtotstarbelist kasutamist ning TAI tegevuse vastavust põhimäärusest tulenevatele eesmärkidele kontrollitakse õigusaktidega sätestatud korras.
(3) TAI direktor esitab valdkonna eest vastutavale ministrile valdkonna eest vastutava ministri poolt kehtestatud tähtaegadel ja vormis riiklike tervishoiuprogrammide tegevuskavad ja tegevusaruanded.
7. peatükk ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 15. Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
TAI korraldab ümber või lõpetab tegevuse Vabariigi Valitsus valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul.
Käesolev määrus jõustub 1. mail 2003. a.


Veterinaarkorralduse seaduse, loomakaitseseaduse, riigilõivuseaduse ja täitemenetluse seadustiku muutmise seadus – Riigi Teataja
Veterinaarkorralduse seaduse, loomakaitseseaduse, riigilõivuseaduse ja täitemenetluse seadustiku muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 26. aprilli 2004. a otsusega nr 615
I. Veterinaarkorralduse seaduses (RT I 1999, 58, 608; 2002, 13, 79; 18, 97; 61, 375; 63, 387; 96, 566) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 4 punktides 10 ja 11 asendatakse sõnad «, põllumajandusloomi kasvatavate ja loomseid saadusi käitlevate ettevõtete» sõnadega «ning loomsete saaduste käitlemise ettevõtete».
1) lõikest 2 jäetakse välja kolmas lause;
« (31) Veterinaar- ja Toiduameti peadirektoril ning Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juhil on õigus nimetada ametisse järelevalveametniku abiline ja määrata tema pädevus. Järelevalveametniku abilise koolituse korraldab Veterinaar- ja Toiduamet kooskõlas täiskasvanute koolituse seadusega (RT I 1993, 74, 1054; 1998, 71, 1200; 1999, 10, 150; 60, 617; 2002, 90, 521; 2003, 20, 116; 71, 473). Järelevalveametniku abilise ülesanded järelevalveametniku poolt lihakäitlemisel tehtava kontrolli korral ning asjakohase koolituse sisunõuded ja koolituse läbimist tõendava tunnistuse väljaandmise korra kehtestab põllumajandusminister.»;
3) lõike 4 punktid 2–4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) loomade pidamine ning loomapidamishooned ja -rajatised;
4) veterinaarpraksis ja ettevõtted, kus sellega tegeletakse (edaspidi järelevalveobjekt).»
§ 3. Seadust täiendatakse §-ga 51 järgmises sõnastuses:
« § 51. Veterinaarjärelevalve koostöö Euroopa Liidu liikmesriikide ja Euroopa Komisjoniga
(2) Veterinaarjärelevalve koostööd tehakse EÜ Nõukogu direktiivi 89/608/EMÜ kohaselt, millega sätestatakse liikmesriikide valitsusorganite vaheline vastastikune abistamine ning nende ja Komisjoni vaheline koostöö, et tagada veterinaaria ja zootehnilist valdkonda reguleerivate õigusaktide õige rakendamine (EÜT L 351, 02.12.1989, lk 34–37).»
1) punktis 5 asendatakse sõnad «loomseid saadusi käitlevasse ettevõttesse» sõnadega «loomsete saaduste käitlemise ettevõttesse»;
« 7) peatada osaliselt või täielikult tegevus ettevõttes, kus on rikutud loomatervishoiu-, loomsete saaduste hügieeni- ja loomakaitsenõudeid, teha ettekirjutusi järelevalve teostamise käigus avastatud puuduste kõrvaldamiseks, määrates puuduste kõrvaldamise tähtaja ning nimetatud tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel ning loomatervishoiu-, loomsete saaduste hügieeni- ja loomakaitsenõuete pideva eiramise korral teha kohtule juriidilise isiku sundlõpetamise ettepanek;».
« (4) Veterinaar- ja Toiduameti kohalik asutus sõlmib halduskoostöö seaduse (RT I 2003, 20, 117; 82, 552) kohaselt haldusülesande täitmiseks halduslepingu konkursi edukalt läbinud veterinaararsti või juriidilise isikuga. Viimasel juhul märgitakse lepingusse veterinaarjärelevalvet teostava volitatud veterinaararsti nimi, kellega juriidilisel isikul on lepinguline suhe.»;
« 4) volituse tagasivõtmise korral;»;
3) täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Veterinaar- ja Toiduamet võtab viivitamata tarvitusele meetmed haldusülesande täitmise tagamiseks, kui haldusleping lõpetatakse ühepoolselt või kui esineb muu põhjus, mis takistab juriidilisel või füüsilisel isikul jätkata haldusülesande edasist täitmist.»
§ 7. Paragrahvi 15:
1) lõike 1 punktis 4 asendatakse sõnad «loomseid saadusi käitlevasse ettevõttesse» sõnadega «loomsete saaduste käitlemise ettevõttesse»;
2) lõike 1 punktis 5 asendatakse sõnad «järelevalveobjektiks oleva ettevõtte» sõnadega «järelevalveobjektiks olevas ettevõttes».
« § 18. Volituse peatamine ja tagasivõtmine»;
2) lõikes 2 asendatakse sõnad «tunnistab Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht volituse kehtetuks» sõnadega «võtab Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht volituse tagasi ja lõpetab ühepoolselt halduslepingu».
§ 9. Paragrahvi 23:
1) lõike 1 punktis 1 asendatakse sõnad «veterinaarpraksisega tegelevas ettevõttes» sõnadega «ettevõtja juures, kellega tal on lepinguline suhe»;
2) lõike 1 punktis 4 asendatakse sõna «isiklikku» sõnaga «isikliku»;
3) lõiget 2 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
« 5) tehtud veterinaarsete toimingute tõendamiseks kasutama käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud pitsatit.»
§ 10. Paragrahvi 25 lõike 1 punktis 3 asendatakse sõnad «veterinaararsti haridust» sõnadega «veterinaararsti kvalifikatsiooni».
§ 11. Paragrahv 251 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 251. Veterinaararsti tegevusloa taotlemine isiku poolt, kes on omandanud veterinaararsti kvalifikatsiooni Euroopa Liidu liikmesriigis, Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis või Šveitsis
(4) Liikmesriigis või Šveitsis veterinaararsti kvalifikatsiooni omandanud isiku suhtes, kelle kvalifikatsiooni tõendav dokument ei sisaldu käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel kehtestatud loetelus, kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 252 sätestatut.»
§ 12. Seadust täiendatakse §-dega 252 ja 253 järgmises sõnastuses:
« § 252. Veterinaararsti tegevusloa taotlemine isiku poolt, kes on omandanud veterinaararsti kvalifikatsiooni muus välisriigis
(6) Isik, kellel puudub käesoleva seaduse §-s 22 sätestatud tegevusluba ning kes ei ole teavitanud veterinaarteenuse ajutisest osutamisest, on kohustatud vältimatu abi osutamisest informeerima Veterinaar- ja Toiduametit ning esitama käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud dokumendid viivitamata, kuid mitte hiljem kui 15. kalendripäeval vältimatu abi osutamisest arvates.»
§ 13. Paragrahvi 26:
« 5) tegevusloa taotleja ei läbinud käesoleva seaduse § 25 2 lõikes 3 nimetatud sobivustesti.»;
2) lõikes 3 asendatakse sõnad «§ 251 lõikes 9» sõnadega «§ 252 lõikes 3».
§ 14. Seadust täiendatakse peatükiga 71 järgmises sõnastuses:
2) loomset päritolu toidutoorme ja toidu käitleja maksab veterinaarjärelevalve toimingute eest järelevalvetasu käitlemisettevõtte või selle osa käitlemisvaldkonna järgi;
5) loomset päritolu toidutoorme ja toidu toimetamisel ühendusevälisest riigist Euroopa Liidu territooriumile vabasse ringlusse lubamiseks maksab järelevalvetasu kaubasaadetise eest vastutav isik.
2) loomset päritolu toidutoorme ja toidu ladustamise veterinaarkontroll;
4) veterinaarkontroll toidutoormeks või toiduks mittekasutatavate loomsete saaduste või toodete toimetamisel ühendusevälisest riigist Euroopa Liidu territooriumile vabasse ringlusse lubamiseks;
(7) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud tasule maksab kohustatud isik tunnitasu, mille arvutamisel võetakse aluseks järelevalveametniku töötasu. Tunnitasu arvutamise korra kehtestab põllumajandusminister.
(4) Järelevalvetasu tagastamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus või tema volitusel põllumajandusminister.
Kui kohustatud isik ei ole ettekirjutuses määratud tähtaja jooksul makset sooritanud, on Veterinaar- ja Toiduametil õigus pöörduda kohtutäituri poole, kes nõuab maksmata järelevalvetasu kohustatud isikult sisse täitemenetluse seadustikus (RT I 1993, 49, 693; 2002, 83, 489; 110, 654; 2003, 13, 64; 20, 116; 23, 142 ja 146; 26, 156; 83, 556; 88, 591; 2004, 20, 141) ettenähtud korras.»
§ 15. Seaduse 8. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«ETTEKIRJUTUSE, OTSUSE VÕI TOIMINGU VAIDLUSTAMINE».
§ 16. Paragrahvi 36:
« § 36. Järelevalveametniku ettekirjutuse, otsuse või toimingu vaidlustamine»;
2) lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Järelevalveametniku ettekirjutuse, otsuse või toiminguga mittenõustumise korral on isikul, kellele ettekirjutus, otsus või toiming on suunatud, õigus esitada kirjalik vaie Veterinaar- ja Toiduameti peadirektorile või kohaliku asutuse juhile 10 kalendripäeva jooksul ettekirjutusest, otsusest või toimingust teadasaamise päevast arvates või vaidlustada ettekirjutus, otsus või toiming halduskohtus halduskohtumenetluse seadustikus (RT I 1999, 31, 425; 33, õiend; 40, õiend; 96, 846; 2000, 51, 321; 2001, 53, 313; 58, 355; 2002, 29, 174; 50, 313; 53, 336; 62, 376; 2003, 13, 67; 23, 140) sätestatud tingimustel ja korras.»
§ 17. Seadust täiendatakse §-ga 501 järgmises sõnastuses:
« § 501. Volituse kehtivus
Enne 2004. aasta 1. maid tegutsevale volitatud veterinaararstile Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juhi käskkirjaga antud volitus kehtib kuni käskkirjas märgitud volituse lõppemiseni või kuni käesoleva seaduse § 13 lõikes 4 sätestatud halduslepingu sõlmimiseni.»
«1 EÜ Nõukogu direktiiv 78/1026/EMÜ, mis käsitleb veterinaariaalaste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks (EÜT L 362, 23.12.1978, lk 1–6), muudetud direktiividega 89/594/EMÜ (EÜT L 341, 23.11.1989, lk 19–29), 90/658/EMÜ (EÜT L 353, 17.12.1990, lk 73–76) ja 2001/19/EÜ (EÜT L 206, 31.07.2001, lk 1–51); EÜ Nõukogu direktiiv 85/73/EMÜ värske liha ja kodulinnuliha veterinaarjärelevalve rahastamise kohta (EÜT L 032, 05.02.1985, lk 14–15), muudetud direktiividega 88/409/EMÜ (EÜT L 194, 22.07.1988, lk 28–29), 96/43/EÜ (EÜT L 162, 01.07.1996, lk 1–13) ja 97/79/EÜ (EÜT L 024, 30.01.1998, lk 31–32); EÜ Nõukogu direktiiv 89/608/EMÜ liikmesriikide valitsusorganite vahelise vastastikuse abistamise ning nende ja Komisjoni vahelise koostöö kohta, et tagada veterinaaria ja zootehnilist valdkonda reguleerivate õigusaktide õige rakendamine (EÜT L 351, 02.12.1989, lk 34–37)»
II. Loomakaitseseaduses (RT I 2001, 3, 4; 2002, 13, 78; 61, 375; 63, 387; 96, 566) tehakse järgmised muudatused:
«Koerte ja kasside kõrvu ja sabasid on lubatud lõigata üksnes juhul, kui selleks on meditsiiniline näidustus.»;
2) lõikes 2 asendatakse sõnad «hobuste, kasside ja koerte tätoveerimine» sõnadega «loomade tätoveerimine ning mikrokiipimine»;
3) lõike 3 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Operatsioone ja muid veterinaarseid menetlusi, sealhulgas koerte ja kasside tätoveerimist ning loomade mikrokiipimist teeb veterinaararst.»
§ 20. Paragrahvi 11 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Põllumajanduslooma võib tappa üksnes selleks tunnustatud ettevõttes (edaspidi tapamaja). Mujal võib tappa karuslooma ja põllumajanduslooma juhul, kui loomseid saadusi kasutatakse oma tarbeks ning loomatauditõrje seaduses ettenähtud juhtudel.»
§ 21. Paragrahvi 21 lõiget 4 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses:
«Loomade veoks kasutataval veovahendil peab olema katus, mis kaitseb loomi ebasoodsate ilmastikutingimuste eest.»
1) lõikest 2 jäetakse välja sõnad «(edaspidi doping)»;
§ 23. Paragrahvi 26:
1) lõike 2 punktist 2 jäetakse välja sõnad «ja dopingut»;
§ 24. Paragrahv 36 sõnastatakse järgmiselt:
« § 36. Piirangud loomkatsete läbiviimisel
(3) Keelatud on loomkatsete läbiviimine kosmeetikatoodete koostisosade või nende kombinatsioonide terviseohutusnõuetele vastavuse tõendamiseks, kui Euroopa Liidus on loomkatsed asendatud vastavate alternatiivsete meetoditega, mis on loetletud EÜ Nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT P 196, 16.08.1967, lk 1–98) lisas V ja EÜ Nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikide kosmeetikatooteid käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 262, 27.09.1976, lk 176–200) lisas IX.»
§ 25. Paragrahv 663 tunnistatakse kehtetuks.
III. Riigilõivuseaduses (RT I 1997, 80, 1344; 2001, 55, 331; 53, 310; 56, 332; 64, 367; 65, 377; 85, 512; 88, 531; 91, 543; 93, 565; 2002, 1, 1; 18, 97; 23, 131; 24, 135; 27, 151 ja 153; 30, 178; 35, 214; 44, 281; 47, 297; 51, 316; 57, 358; 58, 361; 61, 375; 62, 377; 90, 519; 102, 599; 105, 610; 2003, 4, 20; 13, 68; 15, 84 ja 85; 20, 118; 21, 128; 23, 146; 25, 153 ja 154; 26, 156 ja 160; 30, õiend; 51, 352; 66, 449; 68, 461; 71, 471; 78, 527; 79, 530; 81, 545; 88, 589 ja 591; 2004, 2, 7; 6, 31; 9, 52 ja 53; 14, 91 ja 92; 18, 131 ja 132; 20, 141; 24, 165; 25, 170; 26, 173) tehakse järgmised muudatused:
§ 26. Paragrahv 881 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 881. Järelevalvetoimingud mitteloomset päritolu kauba sisseveol
Mitteloomset päritolu toidutoorme või toidu toimetamisel ühendusevälisest riigist Eestisse vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduuriga (edaspidi importimine) tasub importija riigilõivu järelevalvetoimingute eest ühe kaubanimetuse kohta ühel tollideklaratsioonil vastavalt imporditavale kogusele:
1) kuni 30 tonni – 0,05 krooni kilogrammi kohta;
2) iga kilogrammi kohta, mis ületab 30 tonni, – 0,03 krooni.»
§ 27. Paragrahv 882 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 882. Järelevalvetoimingud toidutoorme ja toidu käitlemisel
(1) Toidutoorme või toidu käitleja tasub igal aastal järelevalvetoimingute eest käitlemisettevõttes või selle osas vastavalt käitlemisvaldkonnale riigilõivu:
1) piima töötlemise korral töötlemismahuga kuni 500 000 liitrit toorpiima aastas – 1500 krooni;
2) piima töötlemise korral töötlemismahuga 500 001 kuni 2 miljonit liitrit toorpiima aastas – 2500 krooni;
3) piima töötlemise korral töötlemismahuga üle 2 miljoni liitri toorpiima aastas – 5000 krooni;
4) munatoodete tööstusliku tootmise korral – 2500 krooni;
5) mitteloomset päritolu toidutoorme või toidu tööstusliku töötlemise ja toidu valmistamise korral – 1500 krooni;
6) toitlustamise ja jaekaubanduse korral – 500 krooni;
7) toidutoorme ja toidu transportimise ja hulgikaubanduse ning mitteloomset päritolu toidutoorme ja toidu ladustamise korral – 1000 krooni.
(2) Käitlejale, kes tegutseb käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–6 nimetatud käitlemisvaldkonnas või tegeleb loomset päritolu toidutoorme või toidu tööstusliku töötlemisega, ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 7 sätestatud riigilõivu.
(3) Riigilõiv, mis kuulub tasumisele käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt, tasutakse ja selle tasumist tõendavad dokumendid esitatakse järelevalveasutusele hiljemalt 10. jaanuariks.
(4) Käitleja, kes alustab tegevust pärast 1. juulit, tasub riigilõivu, mis kuulub tasumisele käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt, pooles ulatuses.»
§ 28. Paragrahv 883 tunnistatakse kehtetuks.
§ 29. Paragrahv 885 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 885. Kaubanimetuse määramine
Kaupade KN koodid, millesse kuuluvate kaupade järelevalvetoimingute eest tasutakse riigilõivu käesoleva seaduse §-s 881 toodud määrade järgi, määrab põllumajandusminister.»
IV. Täitemenetluse seadustikus (RT I 1993, 49, 693; 2002, 83, 489; 110, 654; 2003, 13, 64; 20, 116; 23, 142 ja 146; 26, 156; 83, 556; 88, 591; 2004, 20, 141) tehakse järgmine muudatus:
§ 30. Paragrahvi 1 lõiget 1 täiendatakse punktiga 27 järgmises sõnastuses:
« 27) Veterinaar- ja Toiduameti ettekirjutus veterinaarkorralduse seadusega (RT I 1999, 58, 608; 2002, 13, 79; 18, 97; 61, 375; 63, 387; 96, 566; 2004, 38, 257) sätestatud järelevalvetasu sissenõudmiseks.»
§ 31. Käesolev seadus jõustub 2004. aasta 1. mail, välja arvatud § 14 ja III osa, mis jõustuvad 2004. aasta 15. mail.


Riigikogu 07.08.2003 seadus; jõustumiskuupäev 01.09.2003
redaktsioon 15.03.2019 [RT I, 13.03.2019, 202]
1) põhitoetus - õpilasele käesolevas seaduses sätestatud tingimustel antav rahaline toetus hariduse omandamisega kaasnevate kulutuste katmiseks;
3) doktoranditoetus - doktoriõppes õppivale isikule (edaspidi doktorant) käesolevas seaduses sätestatud tingimustel antav rahaline toetus doktoriõpingutele ja teadustööle pühendumise soodustamiseks ning hariduse omandamisega kaasnevate kulutuste katmiseks;
4) vajaduspõhine õppetoetus - üliõpilasele, välja arvatud doktorandile, käesolevas seaduses sätestatud tingimustel antav ning isiku majanduslikust olukorrast lähtuv rahaline toetus kõrghariduse omandamisega kaasnevate kulutuste katmiseks;
5) vajaduspõhine eritoetus - üliõpilasele, välja arvatud doktorandile, käesolevas seaduses sätestatud tingimustel antav ning isiku majanduslikust olukorrast lähtuv rahaline toetus kõrghariduse omandamisega kaasnevate kulutuste katmiseks, kui üliõpilase vajaduspõhise õppetoetuse taotlus on tagasi lükatud.
(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1-3 nimetatud isikutel on õigus taotleda õppetoetust õppekava nominaalkestuse õppeaastate arvule vastaval arvul aastatel.
(7) Õpilasel on õigus taotleda põhitoetust viieks õppekuuks kaks korda õppeaastas - septembris (septembriks, oktoobriks, novembriks, detsembriks ja jaanuariks) ja veebruaris (veebruariks, märtsiks, aprilliks, maiks ja juuniks), esimese aasta õpilasel üks kord aastas - veebruaris (veebruariks, märtsiks, aprilliks, maiks ja juuniks).
(72) Üliõpilane esitab vajaduspõhiste õppetoetuste eraldamise korraldajale taotluse vajaduspõhise õppetoetuse saamiseks kuni viieks õppekuuks kaks korda õppeaastas - septembrist jaanuarini ja veebruarist juunini. Toetust makstakse alates toetuse taotlemise kuust.
(74) Üliõpilasel on õigus esitada vähemalt kaks korda õppeaastas õppeasutusele taotlus vajaduspõhise eritoetuse saamiseks kuni viieks õppekuuks - septembrist jaanuarini ja veebruarist juunini. Toetust makstakse alates toetuse taotlemise kuust.
(21) Kui üliõpilane on kuni täisealiseks saamiseni olnud suunatud asendushooldusele või talle on määratud eestkostja kuni täisealiseks saamiseni ning ta on esitanud seda tõendavad dokumendid, ei loeta tema perekonnaliikmete hulka käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1-3 nimetatud isikuid, kui üliõpilane ei ole abielus ega lapse vanem või eestkostja.
§ 9. <!- END 8 -!> Doktoranditoetuse määramine
(2) Õppelaenu saamiseks õigustatud ja õppelaenu saanud isikute arvestust peab Haridus- ja Teadusministeerium. Ülikoolid, rakenduskõrgkoolid ja kutseõppeasutused, ühisõppekava korral ühisõppekava koostöölepingus kokku lepitud õppeasutus, edastavad andmed oma õpilaste, üliõpilaste, magistrandide ja doktorantide kohta Haridus- ja Teadusministeeriumile kaks korda aastas - 1. veebruariks ja 1. oktoobriks.
§ 28 <!- END 27 -!> . Seaduse kohaldamine
(16) Kui isikul on kehtiv riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel tuvastatud 80-100-protsendiline püsiv töövõimetus, loetakse käesoleva seaduse § 5 lõike 22 punktis 1 ning § 22 lõigetes 2 ja 4 sätestatud puuduva töövõime tingimus täidetuks.
§ 32. - § 39. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(2) Käesoleva seaduse §-d 15-24, § 28 lõige 1 ja §-d 29-32 jõustuvad 1. septembril 2004. a.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud õppetoetusi on õigus taotleda viieks õppekuuks kaks korda õppeaastas - septembris (septembriks, oktoobriks, novembriks, detsembriks ja jaanuariks) ja veebruaris (veebruariks, märtsiks, aprilliks, maiks ja juuniks).
(5) Enne 2013/14. õppeaastat immatrikuleeritud üliõpilase, välja arvatud doktorandi põhitoetuse ja täiendava toetuse suuruse kehtestamisel, taotlemisel, määramisel, maksmisel, maksmise lõpetamisel ja tagasinõudmisel ning põhitoetuse ja täiendava toetuse fondi eraldamisel õppeasutusele ning eritoetuse fondi moodustamisel ja sellest toetuse taotlemisel kohaldatakse käesoleva seaduse § 5 lõigetes 4-6 ja 8, §-des 6-8, § 10 lõigetes 1-3, § 11 lõigetes 1 ja 2, § 12 lõikes 1, §-s 13 ning § 14 lõigetes 4 ja 5 sätestatut.
1 Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT L 158, 30.04.2004, lk 0077-0123).


Ehitajate tee, J.Sütiste tee ja Mustamäe nõlva vahelise ala detailplaneeringu kehtestamine Mustamäe linnaosas
Tallinna Linnavalitsus 07.10.2009 korraldus number 1658
Redaktsiooni kehtivus: 12.11.2015 - ...
vastuvõtmine 12.11.2015, Tvk o 12.11.2015 nr 175
vastuvõtmine 07.10.2009,
Tvk o 12.11.2015 nr 175, jõuatumine 12.11.2015
7. oktoober 2009 nr 1658-k
Ehitajate tee, J. Sütiste tee ja Mustamäe nõlva vahelise ala detailplaneeringu kehtestamine Mustamäe linnaosas
Planeerimisseaduse § 24 lg 3, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 4, Tallinna Linnavolikogu 29. mai 2003 määrusega nr 35 kinnitatud „Tallinna linna ehitusmääruse” § 19 lg 1, lg 2 p 2, lg-te 3 ja 5 alusel, kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 22. juuni 2006 otsusega nr 230 kehtestatud „Mustamäe linnaosa üldplaneeringuga“ ja arvestades nii korraldusele lisatud Tallinna Linnaplaneerimise Ameti koostatud seletuskirjas esitatud kui ka järgmiste põhimotiivide ja kaalutlustega:
- Mustamäe linnaosa üldplaneeringu maakasutuse kaardi kohaselt kuulub planeeringuala Tallinna Tehnikaülikooli arenguala (A-8) piirkonda. Tegemist on alaga, kus võivad paikneda õppehooned, teadusasutused, tehnoloogiapargi komponendid, campus, ülikooli elamud, spordi- ja vaba aja ehitised, haljasalad. Planeering on kooskõlas Mustamäe linnaosa üldplaneeringuga;
- planeeritav ala on Tallinna Tehnikaülikooli kompleksi üks osa. Ülikooli erinevate õppeasutuste koondumine Mustamäele avaldab positiivset mõju kogu linnaosa arengule. Detailplaneeringuga kavandatavad puhke- ja spordiotstarbelised hooned moodustavad olemasolevate hoonetega ühtse arhitektuurse terviku, olles vastavuses piirkonna arengu ja Mustamäe linnaosa üldplaneeringu eesmärkidega;
- detailplaneeringu koostamisel on arvestatud väärtusliku kõrghaljastuse säilitamise vajadusega – sõiduteed, parkimisalad ja trassid on planeeritud kõrghaljastusest vabadele aladele. Suuremad parkimisalad on kavandatud hoonete mahtudesse, mis võimaldab vähendada hoonete ümber olevat kõvakattega ala ning säilitada looduslikku pinnakatet.
1. Kehtestada Ehitajate tee, J. Sütiste tee ja Mustamäe nõlva vahelise ala detailplaneering, osaühing R-KONSULT töö. Detailplaneeringu eesmärk on Mustamäe linnaosas 21,25 ha suurusel maa-alal asuva Ehitajate tee 4 // Ehitajate tee 4a kinnistu jagamine ja reformimata riigimaast kruntide moodustamine. Detailplaneeringuga kavandatakse 100% ühiskondlike ehitiste maa sihtotstarbega krundile 2-korruselisele olemasolevale TTÜ spordihoonele laiendusena maapealne korrus ja maa-alune korrus; kahele 80% ühiskondlike ehitiste- ja 20% ärimaa krundile planeeritakse mõlemale kolm kuni 6 maapealse korrusega ja 2 maa-aluse korrusega puhke- ja spordiotstarbelist hoonet; 100% ühiskondlike ehitiste maa krundil olev 2-korruseline ülikooli õppehoone rekonstrueeritakse ja lisaks planeeritakse kuni 4 maapealse korrusega ja maa-aluse korrusega hoone; kavandatakse kaks 100% transpordimaa sihtotstarbega krunti; planeeritakse kolm 100% üldkasutatava maa (parkmets) krunti ning üks 100% tootmismaa krunt alajaamale. Lisaks on detailplaneeringu eesmärk üldiste maakasutuse tingimuste määramine ja heakorrastuse, haljastuse, juurdepääsude, parkimise ja tehnovõrkudega varustamise põhimõtteline lahendamine.
(Kehtetu osaliselt - Tvk o 12.11.2015 nr 175, jõuatumine 12.11.2015, sätestatud osas)
2. Detailplaneeringu kohaste teede- ja tehnovõrkude väljaehitamine ja haljastuse rajamine tagatakse vastavalt Tallinna Linnavalitsuse 30. septembri 2009 korralduse nr 1602-k alusel 5. oktoobril 2009 Tallinna linna ja Tallinna Tehnikaülikooli vahel sõlmitud lepingule nr 2-6/225.
3. Tallinna Linnaplaneerimise Ametil avaldada korraldus ajalehes, milles Tallinna linn avaldab ametlikke teadandeid.
Tallinna Linnavalitsuse 7. oktoobri 2009
korralduse nr 1658-k
„Ehitajate tee, J. Sütiste tee ja Mustamäe nõlva vahelise ala detailplaneeringu kehtestamine Mustamäe linnaosas” juurde
Tallinna Linnavalitsus kehtestab Ehitajate tee, J. Sütiste tee ja Mustamäe nõlva vahelise ala detailplaneeringu. Detailplaneeringu eesmärk on Mustamäe linnaosas 21,25 ha suurusel maa-alal asuva Ehitajate tee 4 // Ehitajate tee 4a kinnistu jagamine ja reformimata riigimaast kruntide moodustamine. Detailplaneeringuga kavandatakse 100% ühiskondlike ehitiste maa sihtotstarbega krundile 2-korruselisele olemasolevale TTÜ spordihoonele laiendusena maapealne korrus ja maa-alune korrus; kahele 80% ühiskondlike ehitiste- ja 20% ärimaa krundile planeeritakse mõlemale kolm kuni 6 maapealse korrusega ja 2 maa-aluse korrusega puhke- ja spordiotstarbelist hoonet; 100% ühiskondlike ehitiste maa krundil olev 2-korruseline ülikooli õppehoone rekonstrueeritakse ja lisaks planeeritakse kuni 4 maapealse korrusega ja maa-aluse korrusega hoone; kavandatakse kaks 100% transpordimaa sihtotstarbega krunti; planeeritakse kolm 100% üldkasutatava maa (parkmets) krunti ning üks 100% tootmismaa krunt alajaamale. Lisaks on detailplaneeringu eesmärk üldiste maakasutuse tingimuste määramine ja heakorrastuse, haljastuse, juurdepääsude, parkimise ja tehnovõrkudega varustamise põhimõtteline lahendamine.
Planeeritav maa-ala asub Tallinnas Mustamäe linnaosas Ehitajate tee ja J. Sütiste tee vahelisel alal. Planeeringualal asuvad järgmised kinnistud:
1) Ehitajate tee 4 // Ehitajate tee 4a kinnistu, mille suurus on 199 037 m² ja maakasutuse sihtotstarve 100% sotsiaalmaa (ühiskondlike ehitiste maa). Krundil paikneb Tallinna Tehnikaülikooli 2-korruseline 1 maa-aluse korrusega spordihoone ning 2-korruseline õppehoone ning parkla.
2) J. Sütiste tee 29a kinnistu, suurusega 2100 m², maakasutuse sihtotstarve on 100% tootmismaa. Kinnistu omanik on AKTSIASELTS TALLINNA VESI. Kinnistul paiknevad puurkaevud ja pumbamaja.
3) J. Sütiste tee 29d kinnistu, mille suurus on 121 m² ja maakasutuse sihtotstarve 100% tootmismaa. Kinnistu omanik on osaühing Jaotusvõrk. Kinnistul paikneb alajaam nr 821.
4) Reformimata riigimaa krunt suurusega 858 m².
Planeeritav ala on rohke väärtusliku kõrghaljastusega. Ala jääb väga väheses osas Ehitajate tee läheduses Nõmme-Mustamäe maastikukaitsealale. Selles osas maastikukaitsealast kõrghaljastus puudub.
Mustamäe linnaosas paikneb Tallinna suurima õppeasutuse – Tallinna Tehnikaülikooli hoonetekompleks, Mustamäe haiglate kompleks, samuti mitmeid olulisi teadusinstituute ja tootmisasutusi. Mustamäe elurajoonid on välja ehitatud 1960.–1980. aastatel.
Planeeritava ala kontaktvöönd jääb Mustamäe linnaosa lõunaserva. Planeeringuala piirneb lõunast Nõmme-Mustamäe maastikukaitsealaga. Kontaktvööndi lääneosas, Ehitajate tee 5 kinnistul, paiknevad Tallinna Tehnikaülikooli õppehooned. Akadeemia tee ja Ehitajate tee ristmiku vahetus läheduses oleval alal paiknevad peamiselt kuni 5-korruselised korterelamud, erandiks on Ehitajate tee äärde ehitatud kolm 14-korruselist korterelamut. Elamukvartalis on kauplus, lasteaed ja polikliinik. Planeeringualast põhja suunal paiknevad maa-alused garaažid ning kuni 9-korruselised korterelamud. Sõpruse puiestee äärsete kortermajade esimestel korrustel on ka äri- ja teeninduspinnad. Põhjasuunal, teisel pool Sõpruse puiesteed on Männipark. Kontaktvööndi kirdeosa on hoonestatud samuti 5- ja 9-korruseliste korterelamutega. Siia jäävad ka piirkonna sotsiaalobjektid – J. Sütiste tee 56 asuv Liivaku Lasteaed ja J. Sütiste tee 42 paiknev Tallinna 53. Keskkool. Kontaktvööndisse jäävad peamagistraalid – Sõpruse puiestee, Akadeemia tee ja Ehitajate tee on väga tiheda liiklusega ning nende kaudu on hea transpordiühendus teiste linnaosadega – Haabersti, Kristiine, Kesklinn. Lähim ühistranspordi peatus on planeeringuala lääneküljel, Ehitajate tee ja Üliõpilaste tee ääres.
Planeeringuala kontaktvööndis on kehtestatud järgmised detailplaneeringud: Tallinna Linnavolikogu 19. juuni 2008 otsusega nr 139 osaliselt kehtestatud „Nõmme Keskuse detailplaneering” eesmärgiga kavandada Nõmme linnaosas 10,3 ha suurusele alale 58 krunti ning moodustuvatele kruntidele ehitusõiguse andmine ja Tallinna Linnavalitsuse 22. augusti 2007 korraldusega nr 1442-k kehtestatud „Ehitajate tee, Üliõpilaste tee, Raja tänava ja Akadeemia tee vahelise ala detailplaneering” eesmärgiga 34,9 ha suuruse maa-ala kruntideks jagamine ning muuhulgas ehitusõiguse määramine Tallinna Tehnikaülikooli hoonetekompleksi kruntidele kuni 6-korruselise uushoonestuse rajamiseks ja olemasoleva hoonestuse laiendamiseks.
3. Mustamäe linnaosa üldplaneering
Tallinna Linnavolikogu 22. juuni 2006 otsusega nr 230 kehtestati „Mustamäe linnaosa üldplaneering“. Viidatud otsuse punkti 2 kohaselt, tuleb lugeda Mustamäe linnaosa üldplaneering Tallinna üldplaneeringut täpsustavaks ja osaliselt muutvaks planeeringuks Mustamäe linnaosa piirides.
Mustamäe linnaosa üldplaneeringu maakasutuse kaardi kohaselt kuulub planeeringuala Tallinna Tehnikaülikooli arenguala (A-8) piirkonda. Tegemist on alaga, kus võivad paikneda õppehooned, teadusasutused, tehnoloogiapargi komponendid, campus, ülikooli elamud, spordi- ja vaba aja ehitised, haljasalad. Ehitustegevus arengualal toimub vastavalt nimetatud kasutusotstarvetele detailplaneeringute ning keskkonnamõjude hindamise alusel.
Planeering on kooskõlas Mustamäe linnaosa üldplaneeringuga, sest planeeringu lahenduse kohaselt nähakse ette puhke- ja spordiotstarbeliste hoonete rajamine ning olemasolevate hoonete rekonstrueerimine.
Mustamäe linnaosa üldplaneeringu seletuskirja kohaselt tuleb detailplaneeringu koostamisel lahendada kogu parkimine omal krundil ja tagada heakorrastatud haljasmaa osakaal vähemalt 10% planeeritavate maade pindalast.
Detailplaneering ei sisalda Mustamäe linnaosa üldplaneeringu muutmise ettepanekut.
4. Detailplaneeringuga kavandatu
Detailplaneeringu lahendusega jääb planeeritavale alale kokku 12 krunti: olemasolev Ehitajate tee 4 // Ehitajate tee 4a kinnistu jagatakse 10 krundiks. Lisaks jäävad alale J. Sütiste tee 29a olemasolev pumbajaama krunt ning J. Sütiste tee 29d olemasolev trafoalajaama krunt. Planeeritavatele kruntidele määratakse sihtotstarbed, rajatakse uut ning rekonstrueeritakse olemasolevat hoonestust ja tehakse uued aadressiettepanekud. Uutesse hoonetesse on planeeritud ujula, veekeskus, pallimängude väljakud, vabaajakeskus ja majutusruumid.
Krunt positsioon 1 (edaspidi lühendatud pos), aadressi ettepanekuga Männiliiva tn 7, moodustatakse Ehitajate tee 4 // Ehitajate tee 4a kinnistu jagamisel. Krundi kavandatav suurus on 9231 m² ja sihtotstarbeks on 100% sotsiaalmaa (ühiskondlike ehitiste maa). Moodustatav krunt paikneb planeeringuala keskel. Krundil on Tallinna Tehnikaülikooli 2-korruseline spordihoone, mis säilitatakse. Krundile määratakse täiendav ehitusõigus maapealse korruse ja maa-aluse korrusega hooneosade rajamiseks, mis on mõeldud olemasoleva spordihoone juurdeehitistena, et ühendada nn sisetänavate süsteemi kaudu uued spordihooned olemasoleva spordihoonega. Suurim lubatud hoonealune pind krundil on 5400 m² maa peal ja 5400 m² maa all. Hoone suurim lubatud kõrgus on 10 m.
Tulenevalt Tallinna Linnavolikogu 16. novembri 2006 otsusega nr 329 kinnitatud „Tallinna parkimise korralduse arengukavas aastateks 2006-2014” kehtestatud normatiivsetest nõuetest tuleb krundil tagada 228 parkimiskohta. Spordihoone esisele alale on kavandatud parkla, kuhu on võimalik parkida 76 sõidukit. Kuna kruntidel pos 2 ja pos 4 on parkimiskohti kavandatud normatiivsetest nõuetest rohkem, on puudujäävad parkimiskohad tagatud nendel kruntidel. Kitsendusena tuleb kinnistule seada teemaa servituut krundi pos 2 kasuks, mis tagab ligipääsu krundi pos 2 maa-alusele parklale.
Krunt pos 2, aadressi ettepanekuga Männiliiva tn 9, moodustatakse Ehitajate tee 4 // Ehitajate tee 4a kinnistu jagamisel. Krundi planeeritav suurus on 11 962 m² ja sihtotstarbeks 80% sotsiaalmaa (ühiskondlike ehitiste maa) ja 20% ärimaa. Krundile on võimalik kavandada kuni kolm puhke- ja spordiotstarbelist hoonet (ujula, pallimängude maja) maapealse korruselisusega varieeruvalt 1–6 korrust ja 2 maa-alust korrust. Suurim lubatud hoonealune pind krundil on 5500 m² maa peal ja 6000 m² maa all. Hoonestuse põhimahtude kõrgus on 10–14 m, maksimaalne kuni 21 m. Normatiivsetest nõuetest tulenevalt on krundil vaja tagada 210 parkimiskohta. Hoone põhjapoolsele küljele on kavandatud 35 kohaga parkla. Kavandatavatele maa-alusele korrustele on võimalik parkida 380 sõidukit. Kokku on krundile ette nähtud 415 parkimiskohta.
Krunt pos 3, aadressi ettepanekuga Männiliiva tn 5, moodustatakse Ehitajate tee 4 // Ehitajate tee 4a kinnistu jagamisel. Krundi kavandatav suurus on 7377 m². Kinnistu sihtotstarbeks kavandatakse 80% sotsiaalmaa (ühiskondlike ehitiste maa) ja 20% ärimaa. Krundile on võimalik kavandada kuni kolm puhke- ja spordiotstarbelist hoonet (ujula, pallimängude maja) maapealse korruselisusega varieeruvalt 1–6 korrust ja 2 maa-alust korrust. Suurim lubatud hoonealune pind krundil on 2300 m² maa peal ja 2300 m² maa all. Hoonestuse põhimahtude kõrgus on 10–14 m, maksimaalne kuni 21 m. Normatiivsetest nõuetest tulenevalt on krundil vaja tagada 175 parkimiskohta. Hoone ette on kavandatud 19 kohaga parkla. Kavandatavatele maa-alustele korrustele on võimalik parkida 132 sõidukit. Kokku on krundile ette nähtud 151 parkimiskohta.
Krunt pos 4, aadressi ettepanekuga Männiliiva tn 1, moodustatakse Ehitajate tee 4 // Ehitajate tee 4a kinnistu jagamisel. Krundi kavandatav suurus on 6792 m². Kinnistu sihtotstarbeks kavandatakse 100% sotsiaalmaa (ühiskondlike ehitiste maa). Krundil paiknev Tallinna Tehnikaülikooli õppehoone on kavas rekonstrueerida ning krundile on võimalik kavandada varieeruva korruselisusega kuni 4-korruseline ja maa-aluse korrusega hoone, mille kõrgus maapinnast võib olla maksimaalselt 14 m. Suurim lubatud hoonealune pind on 1100 m² maa peal ja 1100 m² maa all. Normatiivsetest nõuetest tulenevalt on krundil vaja tagada 33 parkimiskohta. Krundi kirdeosas on kavandatud parkimiskohad 7 sõidukile. Hoone mahus, maa-alusel korrusel nähakse ette 40 parkimiskohta. Kokku on krundile ette nähtud 47 parkimiskohta.
Kuna kruntidel pos 2 ja pos 4 on parkimiskohti kavandatud normatiivsetest nõuetest rohkem, siis planeeringuala teiste kruntide puudujäävad parkimiskohad on tagatud nendel kruntidel.
Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 27. oktoobri 2004 määrusest nr 315 „Ehitisele ja selle osale esitatavad tuleohutusnõuded”, peavad kõik rajatavad hooned vastama tulepüsivusklassile TP-1.
Planeeringulahendusega kavandatakse välja ehitada Männiliiva tänav kahe sisse- ja väljasõiduga Ehitajate teelt. Kavandatavalt Männiliiva tänavalt on planeeritud juurdepääsud kõigile neljale hoonestatud krundile.
Kruntide – pos 5 suurusega 32 725 m², aadressi ettepanekuga Ehitajate tee 8 // Männiliiva tn 12; pos 6 suurusega 29 998 m², aadressi ettepanekuga Ehitajate tee 6, ja pos 11 suurusega 92 865 m², aadressi ettepanekuga Männiliiva tn 6 – sihtotstarbeks määratakse 100% sotsiaalmaa (üldkasutatav maa). Nimetatud kruntidel on parkmets, sinna ehitusõigust ei määrata.
Detailplaneeringuga tehakse ettepanek liita planeeringualale jääv 858 m² suurune riigimaa krunt (ajutine krunt pos 7.2) krundile pos 7.1 (sihtotstarbega transpordimaa) ning 1934 m² suurune riigimaa (ajutine krunt 10.2) krundile pos 10.1 (sihtotstarbega transpordimaa). Liitmisel moodustuvad krundid pos 7, aadressi ettepanekuga Männiliiva tänav T1 ja pos 10, aadressi ettepanekuga Männiliiva tänav T2, mis on kavandatud 100% transpordimaa sihtotstarbega tänavamaa kruntideks.
Krunt pos 8 on olemasolev 2100 m² suurune krunt, aadressiga Sütiste tee 29a, millel asub pumbajaam. Planeeringuga krundile tehtavaks uueks aadressiettepanekuks on Männiliiva tn 10 ja krundi planeeritud suuruseks on 2048 m². Krundile täiendavat ehitusõigust ei kavandata.
Krunt pos 9 on olemasolev 121 m² suurune alajaama krunt J. Sütiste tee 29d. Planeeringuga tehakse krundile uus aadressiettepanek - Männiliiva tn 8. Krundile täiendavat ehitusõigust ei kavandata.
Krundile pos 12 on kavandatud rajada alajaam. Planeeringuga tehtavaks aadressiettepanekuks krundile on Männiliiva tn 3. Krundi suuruseks planeeritakse 100 m² ja sihtotstarbeks 100% tootmismaa. Hoone kõrgus võib olla kuni 5 m.
Planeeringuala lõunaosas Ehitajate tee ääres paiknevale Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala osale ehitusõigust ei kavandata ja olevat olukorda ei muudeta.
Planeeritaval alal on asunud Tallinna Kaitseliidu maleva lasketiir, millest tulenevalt teostas AS Maves pinnase pliireostuse uuringu. Selgus, et maa-ala on pliisisalduse suhtes puhas ja inimese tervisele ohutu. Alal ei ole ka muid reostuskoldeid ega saasteallikaid. Planeeringualal on teostatud kõrghaljastuse inventariseerimine ja antud väärtushinnang olemasoleva kõrghaljastuse kohta. Dendroloogilise hinnangu teostas OÜ Grün-E 2008. aastal. Alal kasvab rohkelt väärtuslikku haljastust. Kaitstavatest taimeliikidest on esindatud nõmmenelk, hanepaju ja aas-karukell. Enamlevinud puuliik alal on harilik mänd. Suur osa puid on Tallinna Linnavalitsuse 3. mai 2006 määruse nr 34 „Puittaimestiku ja haljastuse inventeerimise kord” kohaselt hinnatud I (eriti väärtuslik) ja II (väärtuslik) väärtusklassi. Kõik I ja II väärtusklassi puud kuuluvad säilitamisele. Seoses uute hoonete rajamise, Männiliiva tänava rekonstrueerimise ja parkla kavandamisega tuleb planeeringulahenduse kohaselt likvideerida 178 puud (94 III väärtusklassi ja 84 IV väärtusklassi kuuluvat puud). Asendusistutuse arvuks on 713 puud. Lõplik kompenseerimiseks vajalik puude arv saadakse raieloa menetlemise käigus pärast ehitusloa väljaandmist. Läbiviidud haljastusliku hinnangu käigus on antud ka ettepanekud haljastuse säilitamiseks ja hoolduseks. Need on järgmised: Maa-alal kasvavad väheväärtuslikud harilikud männid võib selektsiooni teel eemalda, raiudes allasurutumad ning valguspuuduses isendid. Puudelt eemaldada kuivanud oksad. Kaevetöödel püüda võimalikult palju puid säilitada. Olemaolev põõsasrinne vajab hoolduslõikust ning on soovitav istutada ka igihaljaid lehtpõõsaid. Haljastustööde käigus tuleb lisatud pinnas eemaldada võimalusel kasutamata mehhanisme vältimaks koorevigastusi. Ehitustöödel kindlasti kasutada töötsoonis asuvatel puudel tüvekaitseid ning vältida juurestiku kinnisurumist mehhanismide poolt. Töötsoonis asuvatele väärtuslikele puudele tuleb seada tarand. Puurjuute ümbertõstmisel mitte murda juuri kokku. Juurekaelasid ei tohi ka ehituse ajaks matta.
Kokkuvõtvalt kavandatakse planeeringuga 12 krunti. Planeeringualal on kolm olemasolevat kinnistut, millest üks kinnistu (Ehitajate tee 4 // Ehitajate tee 4a) jagatakse. Kinnistu jagamisel moodustatakse 10 uut krunti, millest ühele 100% ühiskondlike ehitiste maa sihtotstarbega krundile kavandatakse 2-korruselisele olemasolevale TTÜ spordihoonele laiendusena maapealne korrus ja maa-alune korrus; kahele 80% ühiskondlike ehitiste- ja 20% ärimaa krundile planeeritakse mõlemale kolm kuni 6 maapealse korrusega ja 2 maa-aluse korrusega puhke- ja spordiotstarbelist hoonet; 100% ühiskondlike ehitiste maa krundil olev 2-korruseline ülikooli õppehoone rekonstrueeritakse ja lisaks planeeritakse kuni 4 maapealse korrusega ja maa-aluse korrusega hoone; kavandatakse kaks 100% transpordimaa sihtotstarbega krunti; planeeritakse kolm 100% üldkasutatava maa (parkmets) krunti ning üks 100% tootmismaa krunt alajaamale. Planeeringualale on kokku ette nähtud 689 parkimiskohta. Likvideeritakse kokku 178 puud (94 III ja 84 IV väärtusklass), mille asemele tuleb asendusistutuse arvestuse kohaselt istutada 713 puud.
„Ehitajate tee, J. Sütiste tee ja Mustamäe nõlva vahelise ala detailplaneering” kehtestati Tallinna Linnavolikogu 30. aprilli 2003 otsusega nr 134. Tallinna Ringkonnakohtu halduskolleegium tühistas 18. veebruari 2005 kohtuotsusega haldusasjas nr 2-3/110/2005 nimetatud Tallinna Linnavolikogu otsuse põhjusel, et Tallinna Linnavolikogu 30. aprilli 2003 otsus nr 134 oli oluliste menetlus- ja vormivigadega ning ka sisuliselt õigusvastane. Kehtestamisotsuse kehtetuks tunnistamisel jäi formaalselt kehtima Tallinna Linnavalitsuse 9. septembri 2002 korraldus nr 2271-k „Ehitajate tee, J. Sütiste tee ja Mustamäe nõlva vahelise ala detailplaneeringu vastuvõtmine”. Kuna planeeringu vastuvõtmisest ja planeeringu lahenduse kooskõlastamisest oli möödunud üle 4 aasta ning Tallinna Tehnikaülikool tegi 18. mai 2006 kirjas nr 1-32/868 ettepaneku jätta vaidlusi tekitanud elamute tsoon planeeringualast välja, leidis Tallinna Linnaplaneerimise Amet, et detailplaneering tuleb vormistada uuesti. Tallinna Linnavalitsuse 27. mai 2009 korraldusega nr 864-k tunnistati Tallinna Linnavalitsuse 9. septembri 2002 korraldus nr 2271-k kehtetuks. Sama korraldusega võttis Tallinna Linnavalitsus vastu Ehitajate tee, J. Sütiste tee ja Mustamäe nõlva vahelise ala detailplaneeringu uue lahenduse.
Detailplaneeingu koostamine ja koostamise finantseerimise õigus on Tallinna Tehnikaülikoolile üle antud 4. veebruaril 2002 sõlmitud lepinguga nr 23-02. Planeeringuala piirid ja suurus (22,0 ha-lt 21,25 ha-le) on võrreldes detailplaneeringu algatamise korraldusega (Tallinna Linnavalitsuse 23. jaanuari 2002 korraldus nr 243-k) muutunud seoses vajadusega täpsustada planeeringuala.
Detailplaneeringu uue lahenduse on koostanud osaühing R-KONSULT.
Mustamäe Linnaosa Valitsus, Mustamäe linnaosa halduskogu, AKTSIASELTS TALLINNA VESI, Tallinna Transpordiamet, Aktsiaselts Tallinna Küte, Elion Ettevõtted AS, Põhja-Eesti Päästekeskus, Tallinna Kommunaalamet ja kinnistute omanikud kooskõlastasid detailplaneeringu tingimusteta.
Tallinna Maa-amet (praegu Tallinna Linnavaraamet) kooskõlastas detailplaneeringu, paludes kaaluda Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala piiri muutmise ettepaneku tegemist transpordimaa krundi pos 7.2 osas.
Esitatud Tallinna Maa-ameti ettepaneku osas jäi Riigi Maa-ameti seisukohale, et puudub vajadus Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala piiri muutmiseks.
Riigi Maa-amet kooskõlastas detailplaneeringu järgmiste märkustega:
Tulenevalt planeerimisettepanekust, mille kohaselt teemaakrunt pos 11 (uues lahenduses pos 10) suurusega 2358 m² on planeeritud reformitud ja reformimata maast, tulnuks planeeringus eraldi määratleda reformimata maa-alast planeeritav nn „ajutine” krunt.
Nõue on täidetud. Reformimata riigimaast määratletud ajutine teemaakrunt pos 10.2.
Kuna riigi reservmaa piiriettepanekutega AT030710006 maaüksus pos 8 (uues lahenduses pos 7) suurusega 858 m² on planeeritud 8421 m² suuruse perspektiivse Männiliiva tänava teemakrundi pos 8 (pos 7) osaks, millest 7536 m² suurune nn „ajutine” krunt on planeeritud TTÜ´le kuuluvast Ehitajate tee 4 // Ehitajate tee 4a kinnistust pos 8.1, ei pea Maa-amet otstarbekaks ega põhjendatuks, et riigi reservmaa piiriettepanekuga AT030710006 reformimata maaüksusest on planeeritud kaks nn „ajutist” teemaakrunti pos 8.2 suurusega 501 m² ja pos 8.3 suurusega 357 m², sõltumata asjaolust, et märgitud maaüksus jääb osaliselt Nõmme-Mustamäe maastikukaitsealale. Palume riigi reservmaa piiriettepanekuga AT030710006 maaüksusest planeerida nn ajutine teemaakrunt, suurusega 858 m² ja sihtotstarbega transpordimaa, mida kohalikul omavalitsusel on planeeringu kehtestamise järel võimalik taotleda maareformi seaduse § 28 lg 2 kohaselt kohaliku omavalitsuse ülesannete täitmiseks ja arenguks vajaliku maana munitsipaalomandisse.
Nõue on täidetud. Planeeritud on ajutine teemakrunt 7.2 suurusega 858 m².
Kuna tänavate projekteerimisnormide EVS 843:2003 kohaselt ei projekteerita sõiduteed tee teenindamiseks vajaliku krundi piirini (tee punase jooneni), palume planeeringu joonistel Männiliiva tn asukohta planeeritud teemaakrundil pos 8 (uues lahenduses pos 7) täpsustada ja lisada planeeringu elluviimise kohta selgitus, kuidas on kavandatud perspektiivse Männiliiva tänava avalik kasutus ja kas TTÜ-le kuuluvast Ehitajate tee 4 // Ehitajate tee 4a kinnistust planeeritud nn „ajutine” tänavamaakrunt pos 8.1. (uues lahenduses pos 7.1) on kavandatud üle anda Tallinna linna munitsipaalomandisse.
Männiliiva tänav on kavandatud avalikuks tänavaks ja üle anda Tallinna linna munitsipaalomandisse.
Lisaks muudele kruntidele on TTÜ-le kuuluvast Ehitajate tee 4 // Ehitajate tee 4a kinnistust planeeritud moodustada 53-kohaline Männiliiva parklaks nimetatud 1800 m² suurune transpordimaa sihtotstarbega krunt pos 5. Viimane on vastuolus veeseaduses (edaspidi VeeS) sätestatuga, kuna on planeeritud puurkaevude veehaarde sanitaarkaitsetsooni. VeeS § 28 lg 2 punkti 2 kohaselt on veehaarde sanitaarkaitseala, mis on lõike 1 kohaselt joogivee võtmise kohta ümbritsev maa- ja veeala, kus veeomanduse halvenemise vältimiseks ning veehaarderajatiste kaitsmiseks kitsendatakse tegevuste ja piiratakse liikumist, ulatus 50 m puurkaevude rea teljest mõlemale poole, 50 m rea äärmisest puurkaevudest ja puurkaevude rea puurkaevude vaheline maa, kui vett võetakse kahe või enama puurkaevuga. Eelöeldust lähtuvalt ei saa puurkaevude veehaarde sanitaarkaitsealale tee- võib parklarajatisi planeerida.
Märkusega on detailplaneeringus arvestatud. Parklat puurkaevude vahelisse kaitsetsooni detailplaneeringuga ei kavandata.
Kuna planeeritav ala jääb osaliselt Vabariigi Valitsuse 30.04.2004 määrusega nr 176 „Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja Nõmme-Mustamäe maasikukaitseala kaitseeeskiri” kehtestatud Nõmme-Mustamäe maastikukaitsealale, mille kaitseala valitsejateks on alates 01.02.2009 Keskkonnaamet, palume koostatud planeerimisettepanek kooskõlastada ka märgitud ametiga.
Tingimus on täidetud. Planeeringulahendus on Keskkonnaametiga (enne 01.02.2009 Keskkonnaministeeriumi Harjumaa keskkonnateenistus) kooskõlastatud.
Maa-amet märkis kokkuvõtvalt, et nõustub planeeringulahendusega tingimusel, et arvestatakse esitatud märkustega. Maa-ameti märkused on täidetud.
Lõpetuseks lisas Maa-amet, et tulenevalt planeerimisseaduse § 25 lõikest 5, peab kohalik omavalitsus saatma kehtestatud detailplaneeringu ühe kuu jooksul planeeringu kehtestamise päevast arvates riigi maakatastri pidajale. Lisaks eelkirjeldatud planeeringutoimingu maakatastrile edastamisele palub Maa-amet võimaluse korral edastada ka planeeringu vastuvõtmise ja kehtestamise otsused digitaalsel kujul ning kehtestatud detailplaneeringu põhijoonis ja tehnovõrkude joonis e-mailile maaamet@maaamet.ee.
Soovitud dokumendid saadetakse Maa-ametile peale detailplaneeringu kehtestamist.
1. Puurkaevu nr 14120 likvideerimine saab toimuda peale asenduspuurkaevu töölerakendamist.
Tingimusega arvestatakse järgmistes projekteerimisstaadiumites.
2. Lammutus-, ehitus-, ja haljastusprojektid kooskõlastada enne ehitusloa taotlemist Tallinna Keskkonnaametiga.
Tingimus täidetakse enne ehitusloa taotlemist.
3. Männiliiva tänava tehnovõrkude ning kerg- ja sõidutee ehitusprojektile lisada puurkaevu nr 14120 likvideerimisakt, Sütiste veehaarde asenduspuurkaevu rajamise projekt ja veehaarde korrigeeritud projekt kooskõlastada Tallinna Keskkonnaametiga.
Tingimused täidetakse ehitusprojekti koostamise staadiumis.
4. Lammutus- ja ehitusprojektidele lisada ehitustööde tsoonis kasvavate puittaimede inventeerimise aktualiseeritud materjalid, tehnilised lahendused säilitatavate puude kaitsmiseks ehitustööde ajal ning asendusistutuste mahu esialgne arvutus.
Märkus on täidetud, dendroloogiline inventeerimine on teostatud. Täpne likvideeritavate puude haljastusväärtuse kompenseerimiseks istutatavate puude arv arvutatakse raieloa väljaandmisel.
5. Spordihoone ehitusprojektile lisada radooniuuringute aruanne ning arvestada radooniohutu hoone projekteerimisnõuetega.
Tingimus täidetakse ehitusprojekti staadiumis.
6. Kaitsealuste taimede inventeerimise materjalid esitada Keskkonnaameti Harju-Järva-Rapla regioonile (Tallinn, Viljandi mnt 16).
Planeeringu koostaja selgitus kooskõlastuste koondtabelis on järgmine: kooskõlastuses esitatud nõuded on sätestatud detailplaneeringu seletuskirja ptk 6 „Erinõuded“ all, kus on fikseeritud, et enne ehitustööde algust istutatakse ümber joonisel A-4 ära märgitud kaitsealused taimed. Inventeerimise materjalid on Keskkonnaameti Harju-Järva-Rapla regioonile esitatud.
Keskkonnaministeeriumi Harjumaa keskkonnateenistus kooskõlastas detailplaneeringu märkides, et enne Männiliiva tänava rekonstrueerimistööde algust tagada arendajal puurkaevu nr 14120 nõuetekohane likvideerimine tamponeerimise teel ja asenduspuurkaevu rajamine insenervõrkude koondplaanil näidatud asukohas. Asenduspuurkaevu projekteerimise käigus taotleda selle sanitaarkaitseala raadiuse vähendamine 30 m-le seadusega ettenähtud korras.
Tingimused täidetakse enne Männiliiva tänava rekonstrueerimistööde algust.
Keskkonnaministeerium nõustus Tallinna linnas Ehitajate tee, J. Sütiste tee ja Mustamäe nõlva vahelisel alal detailplaneeringu alusel asendatava kambriumi-vendi veekihti avava Sütiste veehaarde puurkaevu (katastri nr 14120) sanitaarkaitseala vähendamisega 30 meetrile arvestades, et vett võetakse üle 10 m³ ööpäevas ning avanev põhjaveekiht on hästi kaitstud.
Projektis kavandatud asenduspuurkaevule on määratud 30 m raadiusega sanitaarkaitseala.
Tervisekaitseinspektsiooni Tallinna tervisekaitsetalitus kooskõlastas detailplaneeringu märkides, et õppehoone planeerimisel tuleb rakendada EVS 842:2003 „Ehitise heliisolatsiooninõuded. Kaitse müra eest” nõudeid ning tagatakse õppehoone siseruumides normeeritud müratasemed.
Tingimus täidetakse ehitusprojekti koostamise staadiumis.
OÜ Jaotusvõrk kooskõlastas detailplaneeringu tingimusel, et tööjoonised täiendavalt kooskõlastatakse. Enne tööprojekti koostamist taotleda uued tehnilised tingimused olemasolevate kaablite ümbertõstmiseks ja sõlmida maa kasutamiseks notariaalne leping.
Tallinna Linnavalitsus otsustas 20. mai 2009 korraldusega nr 835-k jätta Ehitajate tee, J. Sütiste tee ja Mustamäe nõlva vahelise ala detailplaneeringu keskkonnamõju strateegiline hindamise algatamata.
Detailplaneering on vastu võetud Tallinna Linnavalitsuse 27. mai 2009 korraldusega nr 864-k. Vastav teade ilmus ajalehes Postimees 1. juunil 2009.
Detailplaneering oli avalikul väljapanekul 25. juunist kuni 10. juulini 2009 Mustamäe Linnaosa Valitsuses ja Tallinna Linnavalitsuse teenindussaalis. Vastav teade ilmus ajalehes Postimees 10. juunil 2009.
Avaliku väljapaneku kestel detailplaneeringu lahenduse kohta vastuväiteid ega ettepanekuid ei esitatud.
Tallinna Linnavalitsus kiitis 30. septembri 2009 korraldusega nr 1602-k heaks lepinguprojekti ning selle alusel on Tallinna linn ja Tallinna Tehnikaülikool 5. oktoobril 2009 sõlminud teede- ja tehnovõrkude väljaehitamise ning haljastuse rajamise lepingu nr 2-6/225.
Tallinna Linnavolikogu 29. mai 2003 määrusega nr 35 kinnitatud „Tallinna linna ehitusmääruse“ § 19 lõike 2 punkti 2, lõigete 3 ja 5 alusel kehtestab detailplaneeringu linnavalitsus oma korraldusega juhul kui detailplaneeringu koostamise üle ei ole teostatud planeerimisseaduse kohast maavanema kohustuslikku järelevalvet ning juhul kui planeeringuga ei määrata miljööväärtuslikku hoonestusala. Samuti ei kuulu käesoleva planeeringu kehtestamine volikogu pädevusse tulenevalt kohaliku omavalituse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 33.
Tulenevalt planeerimisseaduse § 25 lg 7 p 4 teatab kohalik omavalitsus tähtkirjaga ühe nädala jooksul Ehitajate tee 2, Sütiste tee 29, 29b ja 29c, Sütiste tee 39 ja Sütiste tee 45 kinnistute omanikele detailplaneeringu kehtestamisest.
Arvestades eeltoodut, esitame Tallinna Linnavalitsusele kehtestamiseks Ehitajate tee, J. Sütiste tee ja Mustamäe nõlva vahelise ala detailplaneeringu.
Koostaja: Jaanika Pagil, tel 640 4388.
Tallinna Linnaplaneerimise Amet, 29. september 2009.


Põhimäärus - Abja Muusikakool
Lühiülevaade koolist
Abja-Paluoja 17.10.2018 nr 49
Abja Muusikakooli põhimäärus
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 2, § 35 lg 2 ja Huvikooli seaduse § 7 ning haridus- ja teadusministri 21.03.2007 määruse nr 24 „Huviharidusstandard“ alusel
§ 1. Muusikakooli nimi ja asukoht
(1) Muusikakooli täielik nimi on Abja Muusikakool.
(2) Muusikakooli asukoht on Pärnu mnt 28, Abja-Paluoja linn, Mulgi vald, 69403, Viljandi maakond, Eesti Vabariik .
§ 2 Muusikakooli õiguslik seisund ja teeninduspiirkond.
(1) Abja Muusikakool (edaspidi Muusikakool) on haridusasutus, mis tegutseb noorsootöö valdkonnas ning loob huvihariduse omandamise ja isiksuse mitmekülgse arengu, sealhulgas oma keele ja kultuuri viljelemise võimalused huvihariduse erinevates valdkondades.
(2) Muusikakool on kohaliku omavalitsuse üksuse (edaspidi kooli pidaja) asutus.
1) Muusikakooli kõrgemalseisvaks organiks on Mulgi Vallavolikogu (edaspidi Vallavolikogu)
2) Muusikakool tegutseb Mulgi Vallavalitsuse (edaspidi Vallavalitsus) haldusalas.
(3) Muusikakool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest, Mulgi valla õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(4) Muusikakool on registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis (edaspidi EHIS)
(5) Muusikakool teenindab lapsi ja noori kelle elukoha aadress Eesti rahvastikuregistris on registreeritud Mulgi vallas. Vastu võib võtta ka väljaspool teeninduspiirkonda elavaid lapsi vastava omavalitsusega ja/või lapsevanemaga (eestkostja või hooldajaga) sõlmitud kokkuleppe alusel.
(6) õpilaste eest, kelle registreeritud elukoht on väljaspool Mulgi valda, on kohustatud õpilase elukohajärgne kohalik omavalitsus tasuma kohamaksu vastavalt Vallavolikogu või Vallavalitsuse poolt kehtestatud määrades.
§ 3. Õppekeel
(1) Muusikakooli õppe- ja asjaajamiskeeleks on eesti keel.
(2) Muusikakooli asjaajamiskorra kehtestab Muusikakooli direktor käskkirjaga.
(1)Muusikakoolil on oma nimega pitsat.
(2) Muusikakoolil on Mulgi valla eelarves oma eelarve, mille kinnitab Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
(3) Muusikakoolil võib kasutusel olla oma sümboolika.
(4) Muusikakoolil on oma kodulehekülg.
(1) Muusikakooli tegevuse eesmärkideks on:
1) õpilaste loomevõimete ja huvide avastamine ja kavakindel arendamine;
2) õppekavajärgne õppetegevus muusikalise eelprofessionaalse alushariduse andmine;
3) õpilaste kultuurihuvi süvendamine, silmaringi avardamine;
4) kohaliku kultuurielu edendamine.
(1) Muusikakooli ülesanneteks on:
1) kujundada õppekavale vastav õppe- ja töökeskkond;
2) tagada õpilastele keskastme õppeasutuses edasiõppimiseks vajalik erialane tase kooli õppekava alusel;
3) tagada õpilastele tingimused õpingute jätkamiseks lisaainete näol;
4) korraldada täiskasvanute koolitust;
5) korraldada ettevalmistusrühmade koolitust eelkooliealistele;
6) korraldada vabaõppe koolitust;
7) kasvatada õpilastes eetilisi ja esteetilisi omadusi;
8) osaleda muusikakoolide ühistegevuses, võttes osa korraldatavatest erialastest kursustest ja seminaridest ning õpilaskonkurssidest nii piirkondlikes eelvoorudes kui ka üleriigilistes lõppvoorudes.
9) välja üürida muusikainstrumente ja ruume;
10) osutada tasulisi teenuseid;
11) korraldada kindlaksmääratud osalustasuga konkursse jt üritusi;
12) korraldada tasulisi seminare ja kursusi, anda välja tunnistusi.
§ 7. Õppetöö korralduse alused.
(1) Muusikakooli õppekorralduse aluseks on EHIS registreeritud kooli õppekava, mis lähtub huviharidusstandardist ja realiseerub igaks õppeperioodiks kehtestatava tunnijaotuskava, ainekavade ja tööplaanide kaudu.
(2) Muusikakoolis toimub põhihariduse andmine pilliõpetusosakondade õppekavade alusel. Erialad, mida õpetatakse on klaver, akordion, flööt, plokkflööt, klassikaline kitarr, saksofon, trompet, löökpillid, solfedžo, muusikaajalugu.
(3) Õppekava:
1) õppekava ja selle muudatused peavad olema heaks kiidetud õppenõukogu ja hoolekogu poolt;
2) õppekava ja selle muudatused kinnitab Muusikakooli direktor käskkirjaga;
3) õppekava võib muuta või kehtetuks tunnistada pärast jooksva õppeperioodi lõppu.
(4) Õppetöö Muusikakoolis toimub õpilase alus-, põhi-, üldkeskhariduskoolitust pakkuvate õppeasutuste õppetegevusest vabal ajal.
(5) Õppetöö Muusikakoolis on tasuline. Muusikakooli õppetasu kehtestab Mulgi Vallavalitsus.
(6) Õppeaasta algab 1. septembril ja lõpeb 31.augustil.
1) Õppeaasta jaguneb viieks õppeveerandiks ja kolmeks trimestriks ning koosneb 35 õppenädalast, mis sisaldavad korrapärase õppetöö kõrval ka arvestusi, eksameid ja loomingulist praktikat.
2) Õppeperioodi pikkus on 175 koolipäeva.
(7) Õpe muusikakoolis toimub tunniplaani alusel 45-minutiste individuaal- ja rühmatundidena. Iga tunni järel on vähemalt 5-minutine vaheaeg.
(8) Õpperühma soovituslik täituvusnorm on 8 õpilast.
(9) Õpilaste teadmisi ja oskusi hinnatakse iga trimestri lõpul, kontsertidel, arvestustel ja eksamitel, mille hulk ja põhinõuded on määratud kooli õppekavaga.
(10) Muusikakool kasutab alus-, põhi- ja üldkeskharidust õpetavates koolides kasutusel olevat hindamissüsteemi.
(1) Kooli muusikaline tegevus jaguneb põhiõppeks ja vabaõppeks.
(2) Põhiõpe jaguneb pilliõppeosakond ja üldkultuuriline osakond.
(3) Põhiõpe koosneb: eelkool (1 aasta), noorem aste (4aastat), vanem aste (3 aastat), vanem lisaaste (kuni 3 aastat).
(4) Vabaõpe on lapsevanema soovil ja õppenõukogu poolt kinnitatud õppeainete alusel kuni 3 tundi nädalas.
MUUSIKAKOOLI VASTUVÕTMINE, MUUSIKAKOOLIST VÄLJAARVAMINE JA MUUSIKAKOOLI LÕPETAMINE
§ 9. Muusikakooli vastuvõtmine.
(1) Muusikakooli õpilasteks võivad olla lapsed ja noorukid vastavalt käesoleva määruse paragrahv 2 lõigetes 5 ja 6 sätestatule, kes soovivad Muusikakoolis õppida ning omavad selleks vajalikke eeldusi.
(2) Muusikakooli õpilaseks võetakse vastu vanema (eestkostja või hooldaja) avalduse alusel sisseastumiskatsete põhjal. Sisseastumiskatsetel nõutavad kriteeriumid kehtestab õppenõukogu
(3) Sisseastujate avaldused vaatab läbi õppenõukogu.
(4) Õpilaste vastuvõtt Muusikakooli vormistatakse direktori käskkirjaga.
§ 10. Muusikakoolist väljaarvamine ja muusikakooli lõpetamine.
(1) Õpilane arvatakse Muusikakoolist välja:
3) mitterahuldavate õppimistulemuste tõttu;
4) Muusikakooli põhimääruse ja sisekorra süstemaatilisel rikkumisel;
5) kooli juhtkonna poolt tema pädevuse piires antud korralduste korduval mittetäitmisel;
6) mõjuva põhjuseta õppetööst puudumisel kahe kuu vältel;
7) õppetasu tasumata jätmisel 3 kuu vältel;
8) üldhariduskooli lõpetamisel;
9) lahkumisel omal soovil vanema (eestkostja või hooldaja) kirjaliku avalduse alusel.
(2) Õpilaste klassist klassi üleviimine, klassi kordama jätmine, õpilaste õpilasnimekirjast kustutamine (välja arvatud lapsevanema avalduse alusel) toimub vastavalt õppenõukogu otsusele ning nimekirjast kustutamine vormistatakse direktori käskkirjaga .
1) käskkirjast informeeritakse ühe nädala jooksul õpilast ja lapsevanemat (eestkostjaid või hooldajaid).
(3) Muusikakooli lõpetamisel väljastatakse lõputunnistus.
ÕPILASTE JA PERSONALI ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
1) osa võtta õppetööst vastavalt õppekavadele ja tunniplaanile ning avaldada soovi lisaainete õppimiseks kooli võimaluse piires;
2) osaleda valitud õpilasesindajate kaudu koolielu probleemide lahendamisel;
3) saada teavet koolikorralduse ja õpilaste õiguste kohta;
4) tutvuda enne Muusikakooli õppima asumist ja õppimise ajal huvialade õppekavade, Muusikakooli põhimääruse ning kodukorraga;
5) nõuda huviala õppekavale vastavat tegevust.
6) osaleda klubides, stuudiotes, ringides, mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus Muusikakooli kasvatustaotlustega;
7) tervise kaitsele ja otstarbekale päevakavale Muusikakoolis viibimise ajal;
8) kasutada heaperemehelikult Muusikakooli õppeinventari, õppevahendeid ja vara;
9) lahkuda Muusikakooli nimekirjast omal soovil kehtestatud korda järgides.
1) korrapäraselt osa võtma õppetööst, teatama ette puudumise põhjustest, täitma õppeülesandeid, osalema arvestustel, eksamitel, kontsertidel, praktikal jt kooli üritustel;
3) järgima Muusikakooli põhimäärust ja täitma kooli kodukorda;
4) suhtuma hoolikalt ja heaperemehelikult tema kasutusse antud kooliinventari. Inventari rikkumise või hävinemise korral õpilase süü tõttu kannab lapsevanem materiaalset vastutust tsiviilseadustikus sätestatud korras.
§ 12. Muusikakooli personal