§ 41 Teadusraamatukogu ja arhiivraamatukogu2 TEADUS- JA ARENDUSASUTUSTE TEGEVUSE KORRALDAMINE
§ 91 Uurija-professor3 TEADUS- JA ARENDUSTEGEVUSE RIIKLIK KORRALDAMINE
§ 132 Innovatsioonipoliitika komisjon4 FINANTSEERIMINE JA RIIKLIK JÄRELEVALVE
§ 20 Evalveerimine5 SEADUSE RAKENDAMINE
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:06.04.2006Redaktsiooni kehtivuse lõpp:31.12.2007Avaldamismärge:
Teadus- ja arendustegevuse korralduse seadusVastu võetud 26.03.1997RT I 1997, 30, 471jõustumine 02.05.1997Muudetud järgmiste aktidega (näita)VastuvõtmineAvaldamineJõustumine10.12.1998RT I 1998, 111, 183203.01.199921.01.1999RT I 1999, 10, 15715.02.199914.03.2001RT I 2001, 34, 18710.04.2001
RT I 2001, 43, 23719.06.2002RT I 2002, 61, 37501.08.200216.10.2002RT I 2002, 90, 52101.01.200304.12.2002RT I 2002, 105, 61124.12.200212.11.2003RT I 2003, 75, 49513.12.200329.12.2003RT I 2003, 88, 59408.01.200416.12.2004RT I 2004, 89, 61501.01.200509.03.2006RT I 2006, 14, 11406.04.20061. peatükk ÜLDSÄTTED § 1. Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse ülesanne Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse ülesanne on sätestada teadus- ja arendustegevuse korralduse alused, kindlustada teadus- ja tehnoloogialoome kui eesti kultuuri ja majanduse koostisosa säilimise ning edasise arengu õiguslikud vahendid.§ 11. Haldusmenetluse seaduse kohaldamine Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354) sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi[RT I 2002, 61, 375 - jõust. 01.08.2002] § 2. Seaduses kasutatavad mõisted Käesolevas seaduses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses: 1) alusuuringud – algupärased teoreetilised või eksperimentaalsed uuringud uute teadmiste saamiseks nähtuste ja sündmuste põhialuste kohta, seadmata eesmärgiks saadud teadmiste kohest rakendamist; 2) arendustegevus – uuringute ja kogemuste kaudu saadud teadmiste rakendamine uute materjalide, toodete ja seadmete tootmiseks, protsesside, süsteemide ja teenuste juurutamiseks või nende oluliseks täiustamiseks; 3) baasfinantseerimine – teadus- ja arendustegevuse finantseerimine teadus- ja arendusasutuste strateegiliste arengueesmärkide realiseerimiseks, eelkõige välis- ja riigisiseste projektide kaasfinantseerimiseks ja uute uurimissuundade avamiseks; 4) evalveerimine – teadus- ja arendusasutuse tegevuse taseme (sealhulgas teadusteema juhtide, põhitäitjate, teadusteema täitmise tulemuste, teadusteema täitmiseks vajaliku materiaalse baasi) rahvusvaheline hindamine vastavas teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, lähtudes selle valdkonna rahvusvaheliselt tunnustatud teadus- ja arendustegevuse tasemest; 5) innovatsioon – uute ideede ja teadmiste kasutamine uudsete lahenduste rakendamiseks, mis hõlmab toodete ja teenuste väljatöötamist ning uuendamist (tooteinnovatsioon); vastavate turgude hõivamist ja laiendamist (turuinnovatsioon); uute tootmis-, tarne- ja müügimeetodite loomist ning juurutamist (protsessiinnovatsioon); uuendusi juhtimises ja töökorralduses (organisatsiooniinnovatsioon) ning töötingimuste ja personali oskuste arendamist (personaliinnovatsioon); 6) rakendusuuringud – algupärased uuringud uute teadmiste saamiseks esmase eesmärgiga rakendada saadud teadmisi kindlas valdkonnas suhteliselt lühikese aja jooksul; 7) teadustegevus – isiku loomevabadusel põhinev tegevus, mille eesmärk on teaduslike uuringute abil uute teadmiste saamine inimese, looduse ja ühiskonna ning nende vastastikuse toime kohta.[RT I 2004, 89, 615 - jõust. 01.01.2005] § 3. Teadus- ja arendusasutused Teadus- ja arendusasutused käesoleva seaduse tähenduses on asutused ja juriidilised isikud, mille põhitegevus on teadus- ja arendustegevus ning mis on registreeritud vastavalt käesoleva seaduse §-le 51.[RT I 2004, 89, 615 - jõust. 01.01.2005] § 31. Eesti Teadusinfosüsteem (1) Eesti Teadusinfosüsteem on riiklik register andmekogude seaduse mõistes, milles koondatakse ühtseks tervikuks Eesti teadus- ja arendustegevusega seotud andmed. (2) Eesti Teadusinfosüsteemi vastutav töötleja on Haridus- ja Teadusministeerium. (3) Eesti Teadusinfosüsteemi kuuluvad järgmised alamregistrid: 1) teadus- ja arendusasutuste alamregister, milles peetakse arvestust teadus- ja arendustegevusega seotud asutuste üle; 2) teadus- ja arendustegevusega seotud isikute alamregister, milles peetakse arvestust teadus- ja arendusasutuste teadustöötajate, teadus- ja arendustegevust administreeriva personali ja finantseerimise või evalveerimise taotlustes nimetatud isikute üle; 3) teadus- ja arendustegevuse finantseerimise ning evalveerimise alamregister, milles kogutakse teadus- ja arendustegevusega seotud asutuste tegevuse planeerimiseks ja rahastamiseks ning eelarvete koostamiseks vajalikke andmeid; 4) teadus- ja arendustegevuse ning selle tulemuste alamregister, milles kogutakse teadus- ja arendustegevusega seotud asutuste ja isikute edukuse ja tulemlikkuse hindamiseks vajalikke andmeid. (4) Eesti Teadusinfosüsteemi asutab ja registri pidamise põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega .[RT I 2006, 14, 114 - jõust. 06.04.2006] § 4. Eesti Teaduste Akadeemia (1) Eesti Teaduste Akadeemia on kõrge teadusliku kvalifikatsiooniga teadlaste ühendus, mille ülesandeks on aidata kaasa Eesti teaduse arengule ja taseme tõstmisele ning teadustulemuste rakendamisele Eesti huvides. (2) Eesti Teaduste Akadeemia on avalik-õiguslik juriidiline isik, kes tegutseb Eesti Teaduste Akadeemia seaduse, käesoleva seaduse, teiste õigusaktide ja oma põhikirja alusel.§ 41. Teadusraamatukogu ja arhiivraamatukogu (1) Teadusraamatukogu on avalikku teenust osutav raamatukogu, mille ülesanne on teadusinformatsiooni kogumine, säilitamine, töötlemine ja kättesaadavaks tegemine. (2) Arhiivraamatukogu on Eesti trükise kui rahvusliku kultuuripärandi arhiiv, mille esmane ülesanne on eesti keeles ja Eestis ilmunud trükiste ning Eestit käsitlevate või Eesti kohta informatsiooni sisaldavate teavikute täieliku kogu komplekteerimine ja alaline säilitamine, süstemaatiline struktureerimine ja teadustööks kättesaadavaks tegemine ning rahvusbibliograafia koostamises osalemine. (3) Teadusraamatukogule ja arhiivraamatukogule esitatavad nõuded, teadusraamatukogu ja arhiivraamatukogu nimetamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega . Teadusraamatukogud ja arhiivraamatukogud nimetab Vabariigi Valitsus haridus- ja teadusministri ettepanekul. (4) Eesti Rahvusraamatukogu tegevust reguleerib Eesti Rahvusraamatukogu seadus (RT I 1998, 34, 488).[RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] 2. peatükk TEADUS- JA ARENDUSASUTUSTE TEGEVUSE KORRALDAMINE § 5. Teadus - ja arendusasutuste õiguslik seisund[RT I 2001, 34, 187 - jõust. 10.04.2001] (1) Teadus- ja arendusasutus võib olla asutatud riigiasutusena, kohaliku omavalitsuse asutusena, avalik-õigusliku juriidilise isikuna, avalik-õigusliku juriidilise isiku asutusena või eraõigusliku juriidilise isikuna. (2) Teadus- ja arendusasutuse autonoomia seisneb õiguses: 1) määrata oma struktuur ja töökorraldus; 2) valida teadus- ja arendustegevuse viise ja meetodeid; 3) sõlmida, muuta ja lõpetada lepinguid õigusaktidega kehtestatud alustel ja korras; 4) otsustada oma tegevuse tulemuste kasutamise üle, kui seda ei piira seadus, selle alusel väljaantud õigusakt või leping. (3) Teadus- ja arendusasutused tegutsevad käesoleva seaduse, teiste õigusaktide ja oma põhimääruse või põhikirja alusel. (4) [Kehtetu – RT I 2001, 34, 187 - jõust. 10.04.2001] § 51. Teadus- ja arendusasutuse registreerimine (1) Andmed teadus- ja arendusasutuste kohta kantakse Eesti Teadusinfosüsteemi teadus- ja arendusasutuste alamregistrisse käesolevas paragrahvis sätestatud korras. (2) [Kehtetu – RT I 2004, 89, 615 - jõust. 01.01.2005] (3) Teadus- ja arendusasutuse registreerimise taotlusele lisatakse: 1) taotleja põhikiri või põhimäärus; 2) andmed teadustöötajate kohta; 3) andmed teadus- ja arendustegevuse tulemuslikkuse, teadus- ja arendustegevuseks vajalike ruumide, hoonete, sisustuse ja muu vara olemasolu kohta. (4) Teadus- ja arendusasutus registreeritakse haridus- ja teadusministri käskkirjaga. (5) Kui teadus- ja arendusasutus ei ole kahe aasta jooksul teadus- ja arendusasutuste alamregistrisse kandmisest alates evalveerimisel osalenud või eraõigusliku juriidilise isikuna tegutseva teadus- ja arendusasutuse puhul taotlenud oma teadus- ja arendustegevuse evalveerimist, kustutatakse ta teadus- ja arendusasutuste alamregistrist. (6) Kui teadus- ja arendusasutuse teadus- ja arendustegevust on evalveeritud negatiivselt, võib teadus- ja arendusasutuse teadus- ja arendusasutuste alamregistrist kustutada, kui negatiivne evalveerimisotsus puudutab olulisel määral teadus- ja arendusasutuse teadus- ja arendustegevust.[RT I 2006, 14, 114 - jõust. 06.04.2006] § 6. Teadus- ja arendusasutuse asutamine, ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine (1) Riigiasutusena tegutseva teadus- ja arendusasutuse moodustab, korraldab ümber ja selle tegevuse lõpetab Vabariigi Valitsus. Kohaliku omavalitsuse asutusena tegutseva teadus- ja arendusasutuse moodustab, korraldab ümber ja selle tegevuse lõpetab kohaliku omavalitsuse volikogu. (2) Avalik-õigusliku juriidilise isikuna tegutsev teadus- ja arendusasutus asutatakse ja lõpetatakse seadusega. Avalik-õigusliku juriidilise isiku asutusena tegutseva teadus- ja arendusasutuse asutab, korraldab ümber ja selle tegevuse lõpetab avalik-õiguslik juriidiline isik. (3) Eraõigusliku juriidilise isikuna tegutsev teadus- ja arendusasutus asutatakse, kujundatakse ümber ja lõpetatakse õigusaktidega sätestatud korras.[RT I 2001, 34, 187 - jõust. 10.04.2001] § 7. Teadus- ja arendusasutuse juhtimine (1) Riigi-, kohaliku omavalitsuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku asutusena tegutsevat teadus- ja arendusasutust juhib direktor, kes kannab vastutust teadus- ja arendusasutuse üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest. (2) Direktor valitakse avaliku konkursi korras, mille viib läbi teadus- ja arendusasutuse teadusnõukogu. Asutatava või moodustatava teadus- ja arendusasutuse direktor valitakse avaliku konkursi korras, mille viib läbi ministri, kelle juhitava ministeeriumi valitsemisalasse teadus- ja arendusasutus kuulub, vallavanema, linnapea või avalik-õigusliku juriidilise isiku juhi moodustatud ajutine komisjon. Avaliku konkursi tulemuse alusel sõlmib direktoriga kuni viieks aastaks töölepingu minister, kelle juhitava ministeeriumi valitsemisalasse teadus- ja arendusasutus kuulub, vallavanem, linnapea või avalik-õigusliku juriidilise isiku juht. (21) Direktori konkursi läbiviimise tingimused ja korra kehtestab minister, kelle juhitava ministeeriumi valitsemisalasse teadus- ja arendusasutus kuulub, valla- või linnavalitsus või avalik-õigusliku juriidilise isiku vastav organ. (3) Riigi-, kohaliku omavalitsuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku asutusena tegutseva teadus- ja arendusasutuse tegevusega seotud küsimuste lahendamiseks põhikirjas või põhimääruses määratud ulatuses moodustatakse vähemalt viieliikmeline teadusnõukogu, mille koosseisu kinnitab direktori ettepanekul minister, kelle juhitava ministeeriumi valitsemisalasse teadus- ja arendusasutus kuulub, vallavanem, linnapea või avalik-õigusliku juriidilise isiku juht. (4) Avalik-õigusliku või eraõigusliku juriidilise isikuna tegutsevas teadus- ja arendusasutuses täidab direktori ülesandeid avalik-õigusliku või eraõigusliku juriidilise isiku juht ja teadusnõukogu ülesandeid avalik-õigusliku või eraõigusliku juriidilise isiku vastav organ.[RT I 2003, 75, 495 - jõust. 13.12.2003] § 8. Teadustöötajad (1) Teadus- ja arendusasutuste teadustöötajate ametikohad on teaduri, vanemteaduri ja juhtivteaduri ametikoht. Teadus- ja arendusasutuste juhid ning teadus- ja arendusasutuste teaduslike struktuuriüksuste juhid loetakse teadustöötajateks, kui nad osalevad teadusteema või uurimisprojekti täitmises. (2) Teadur on teadustöötaja, kes osaleb teadusteema või uurimisprojekti täitmises. Teaduri ametikohale võib kandideerida isik, kellel on Eesti teaduskraad või sellele vastav välisriigi kvalifikatsioon . (3) Vanemteadur on oma eriala tunnustatud teadlane, kes juhib teadusteemat või uurimisprojekti või vastutab selle oluliste lõikude täitmise eest. Vanemteaduri ametikohale võib kandideerida isik, kellel on Eesti doktorikraad või sellele vastav välisriigi kvalifikatsioon . (4) Juhtivteadur on oma eriala rahvusvaheliselt tunnustatud teadlane, kes juhib teadus- ja arendusasutuses oma eriala uuringuid ning juhendab doktorante. Juhtivteaduri ametikohale võib kandideerida isik, kellel on Eesti doktorikraad või sellele vastav välisriigi kvalifikatsioon, kes on töötanud dotsendi, vanemteaduri või ülikooli professorina kokku vähemalt kümme aastat ning kelle juhendamisel on kaitstud vähemalt üks doktoriväitekiri või kelle juhendamisel tehtud teadustöö on viinud patentidega kaitstud toodete või protsessideni.[RT I 2004, 89, 615 - jõust. 01.01.2005] § 9. Teadustöötajate ametikohtade täitmine (1) Korralised teadustöötajad valib teadusnõukogu või avalik-õigusliku või eraõigusliku juriidilise isiku vastav organ avaliku konkursi korras. Konkursi võitnud teadustöötajaga sõlmib teadus- ja arendusasutuse juht töölepingu tähtajaga kuni viis aastat. (2) Korraliste teadustöötajate konkursi läbiviimise tingimused ja korra kehtestab riigi- või kohaliku omavalitsuse asutusena tegutsevas teadus- ja arendusasutuses minister, kelle juhitava ministeeriumi valitsemisalasse teadus- ja arendusasutus kuulub, või valla- või linnavalitsus. Avalik-õigusliku juriidilise isikuna, selle asutusena või eraõigusliku juriidilise isikuna tegutsevas teadus- ja arendusasutuses kehtestab need avalik-õigusliku või eraõigusliku juriidilise isiku vastav organ. (3) Teadus- ja arendusasutuse juhil on õigus tööle võtta erakorralisi teadustöötajaid töölepingu alusel tähtajaga kuni kolm aastat.[RT I 2001, 34, 187 - jõust. 10.04.2001] § 91. Uurija-professor (1) Uurija-professor on oma eriala tunnustatud teadlane, kes juhib teadus- ja arendusasutuses vastava ala uuringuid ning juhendab doktorante. Uurijaprofessoriks võib kandideerida isik, kellel on Eesti doktorikraad või sellele vastav välisriigi akadeemiline kraad, kes on töötanud vanemteaduri või ülikooli professorina kokku vähemalt kümme aastat ning kelle juhendamisel on kaitstud doktoriväitekirju. (2) Uurija-professori valimisi korraldab ja uurija-professori valib Eesti Teaduste Akadeemia avaliku konkursi korras kuni viieks aastaks. Uurija-professori valimise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega . (3) Teadus- ja arendusasutusel on õigus uurija-professorile luua tähtajaline uurija-professori ametikoht ja sõlmida temaga tööleping kuni viieks aastaks. (4) Uurija-professorile makstakse uurija-professori tasu riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu.[RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] 3. peatükk TEADUS- JA ARENDUSTEGEVUSE RIIKLIK KORRALDAMINE § 10. Vabariigi Valitsus Teadus- ja arendustegevuse korraldamisel Vabariigi Valitsus: 1) kujundab Eesti eeldusi, tingimusi ning vajadusi arvestava teadus- ja arenduspoliitika ning valmistab ette riigi teadus- ja arendustegevuse arengukavad ja esitab need Riigikogule; 2) vähemalt kord aastas esitab peaminister Riigikogule Vabariigi Valitsuse nimel ülevaate teadus- ja arendustegevuse olukorrast ning valitsuse poliitikast selles valdkonnas; 3) kinnitab riiklikud teadus- ja arendusprogrammid vastavalt riigi arengukavadele, tagab ministeeriumidevahelise koostöö teadus- ja arenduspoliitika elluviimisel, arvestades Teadus- ja Arendusnõukogu ettepanekuid; 4) kehtestab Teaduskompetentsi Nõukogu moodustamise korra ja töökorra ning kinnitab selle koosseisu ; 41) kehtestab teaduspoliitika komisjoni moodustamise korra ja töökorra ning kinnitab haridus- ja teadusministri ettepanekul kuni kolmeks aastaks selle koosseisu; 42) kehtestab innovatsioonipoliitika komisjoni moodustamise korra ja töökorra ning kinnitab majandus- ja kommunikatsiooniministri ettepanekul kuni kolmeks aastaks selle koosseisu; 5) moodustab, korraldab ümber ja lõpetab riigi teadus- ja arendusasutuste tegevuse neid haldava ministeeriumi ettepanekul, kuulanud ära Teadus- ja Arendusnõukogu seisukoha; 6) otsustab Eesti osalemise rahvusvahelises teadus- ja arendustegevusalases koostöös riiklikul tasemel; 7) kehtestab teadus- ja arendustegevuse evalveerimise tingimused ja korra ; 71) kehtestab riigi teaduspreemiate põhimääruse ; 72) moodustab riigi teaduspreemiate komisjoni ja kinnitab haridus- ja teadusministri ettepanekul selle koosseisu; 8) määrab riigi teaduspreemiad haridus- ja teadusministri esildisel riigi teaduspreemiate komisjoni ettepanekute alusel; 9) täidab muid talle seadusega pandud ülesandeid teadus- ja arendustegevuse valdkonnas.[RT I 2004, 89, 615 - jõust. 01.01.2005] § 11. Teadus- ja Arendusnõukogu (1) Teadus- ja Arendusnõukogu on Vabariigi Valitsuse juures asuv nõuandev kogu, kes: 1) nõustab Vabariigi Valitsust teadus- ja arendustegevuse strateegia küsimustes; 11) nõustab Vabariigi Valitsust rahvusvahelise koostöö osas teadus- ja arendustegevuse vallas; 2) esitab Vabariigi Valitsusele oma seisukoha ministeeriumide esitatud riiklike teadus- ja arendusprogrammide kohta; 21) nõustab Vabariigi Valitsust riigi jaoks oluliste teadus- ja arendusalaste projektide algatamisel; 3) esitab Vabariigi Valitsusele igal aastal Eesti teadus- ja arendustegevuse aruande ning eelseisva perioodi teadus- ja arenduspoliitilised eesmärgid; 4) nõustab Vabariigi Valitsust riigieelarve eelnõu kujundamisel teadus- ja arendustegevuseks ettenähtud summade osas erinevate ministeeriumide ning teadus- ja arendustegevuse finantseerimise liikide kaupa; 5) nõustab Vabariigi Valitsust riigi teadus- ja arendusasutuste asutamisel, ümberkorraldamisel ja tegevuse lõpetamisel; 6) nõustab Vabariigi Valitsust teadus- ja arendustegevuse evalveerimise tingimuste ja korra kehtestamisel; 61) määrab kolmeks aastaks sihtfinantseerimise valdkonnad ning valdkondade ja valdkondadevahelise finantseerimise proportsioonid, lähtudes haridus- ja teadusministri ettepanekust; 7) täidab muid talle seadusega pandud või Vabariigi Valitsuse antud ülesandeid. (2) Teadus- ja Arendusnõukogu on 12-liikmeline ning selle koosseisu kinnitab kuni kolmeks aastaks Vabariigi Valitsus. (3) Teadus- ja Arendusnõukogu koosseisu kuuluvad ametikoha järgi peaminister, haridus- ja teadusminister, majandus- ja kommunikatsiooniminister, üks peaministri nimetatud Vabariigi Valitsuse liige ning kaheksa Vabariigi Valitsuse nimetatud liiget. (4) Teadus- ja Arendusnõukogu esimeheks on ametikoha järgi peaminister. (5) Teadus- ja Arendusnõukogu tehnilise teenindamise tagab Riigikantselei. (6) Teadus- ja Arendusnõukogu tegevuse alused ja töökord kehtestatakse põhimäärusega, mille kinnitab Vabariigi Valitsus . (7) Teadus- ja Arendusnõukogu nõustavad tema töös haridus- ja teadusministrile nõuandev teaduspoliitika komisjon ning majandus- ja kommunikatsiooniministrile nõuandev innovatsioonipoliitika komisjon käesolevas seaduses sätestatud korras.[RT I 2004, 89, 615 - jõust. 01.01.2005] § 12. Teaduskompetentsi Nõukogu (1) Teaduskompetentsi Nõukogu on haridus- ja teadusministri nõuandev organ, kes: 1) [kehtetu – RT I 2004, 89, 615 - jõust. 01.01.2005] 2) teeb ettepanekuid teadus- ja arendusasutuste teadusteemade sihtfinantseerimise avamise, muutmise ja lõpetamise kohta; 3) annab hinnanguid teadus- ja arendusasutuste teadustöö sihtfinantseerimise tulemuslikkuse ja teadustöö tulemuste rahvusvahelisele tasemele vastavuse kohta; 4) teeb ettepanekuid teadus- ja arendustegevuse evalveerimise tulemuste kinnitamiseks; 5) [kehtetu – RT I 2004, 89, 615 - jõust. 01.01.2005] 6) teeb ettepanekuid Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalasse kuuluvate teadus- ja arendusasutuste infrastruktuurikulude katmise kohta;7)–8)[kehtetud – RT I 2004, 89, 615 - jõust. 01.01.2005] 9) esitab vähemalt kord kolme aasta jooksul oma tegevuse aruande haridus- ja teadusministrile ning Teadus- ja Arendusnõukogule; 10) täidab teisi talle õigusaktidega pandud ülesandeid. (2) Teaduskompetentsi Nõukogu moodustab ja selle koosseisu kinnitab kuni kolmeks aastaks Vabariigi Valitsus haridus- ja teadusministri ettepanekul.[RT I 2004, 89, 615 - jõust. 01.01.2005] § 13. Ministeeriumid (1) Kõigi ministeeriumide ülesanded teadus- ja arendustegevuse valdkonnas on: 1) oma valitsemisalale tarviliku teadus- ja arendustegevuse ning selle finantseerimise korraldamine; 2) riigi arengukavadest tulenevate oma valitsemisala puudutavate riiklike teadus- ja arendusprogrammide väljatöötamine ning nende täitmise korraldamine; 3) oma valitsemisalasse kuuluvate riigi teadus- ja arendusasutuste põhimääruste kinnitamine ; 4) oma valitsemisalasse kuuluva teadus- ja arendustegevuse finantseerimiseks vajalike vahendite põhjendamine ja määramine valitsemisala eelarve projekti koostamisel ning nende teadus- ja arendusasutuste eelarvete kinnitamine riigieelarves valitsemisala teadus- ja arendustegevuseks eraldatud summade ulatuses. (2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule Haridus- ja Teadusministeerium: 1) teostab riiklikku teaduspoliitikat ning korraldab teadus- ja arendustegevust; 2) töötab välja ja esitab Vabariigi Valitsusele ettepanekuid teaduspoliitika ning teadus- ja arendustegevuse strateegia kohta; 3) korraldab teadus- ja arendusasutuste teadus- ja arendustegevuse finantseerimist; 4) korraldab teadusraamatukogudele teadusinformatsiooni ja arhiivraamatukogudele teavikute hankimise finantseerimist; 5) koordineerib riiklikul tasandil rahvusvahelist teadusalast koostööd ja korraldab selle finantseerimist; 6) koordineerib teadusraamatukogude ühtse komplekteerimiskava koostamist; 7) korraldab teadus- ja arendustegevuse evalveerimist; 8) korraldab teadustööde riiklikke konkursse ja kehtestab nende läbiviimise tingimused ja korra ; 9) täidab muid käesoleva lõike punktides 1-8 nimetatud valdkondades temale seadusega või seaduse alusel pandud ülesandeid. (3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium: 1) korraldab tehnoloogilist arendustegevust ja innovatsiooni; 2) töötab välja ja esitab Vabariigi Valitsusele ettepanekuid tehnoloogilise arendustegevuse ning innovatsioonipoliitika kohta ; 3) korraldab rakendusuuringute, arendustegevuse ja innovatsiooni finantseerimist; 4) koordineerib ja korraldab rahvusvahelist tehnoloogiaalast koostööd ning vajadusel korraldab selle Eesti-poolset finantseerimist; 5) täidab muid käesoleva lõike punktides 1-4 nimetatud valdkondades temale seadusega või seaduse alusel pandud ülesandeid.[RT I 2004, 89, 615 - jõust. 01.01.2005] § 131. Teaduspoliitika komisjon Teaduspoliitika komisjon on haridus- ja teadusministri nõuandev organ, kes: 1) nõustab haridus- ja teadusministrit Teadus- ja Arendusnõukogule arutamiseks esitatavate teemade ettevalmistamisel ning Teadus- ja Arendusnõukogu poolt haridus- ja teadusministrile pandud ülesannete täitmisel; 2) teeb ettepanekuid Eesti teaduspoliitika kujundamiseks; 3) teeb ettepanekuid teadus- ja arendusasutuste finantseerimise põhimõtete ja strateegia kujundamiseks; 4) teeb, tulenevalt evalveerimise tulemustest, ettepanekuid riigi teadus- ja arendusasutuste moodustamise, nende ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise ning Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalasse kuuluvate riigi teadus- ja arendusasutuste direktorite nimetamise kohta; 5) teeb koostöös innovatsioonipoliitika komisjoniga ettepanekuid Eesti teadus- ja arendustegevuse strateegiliste arengukavade kohta; 6) täidab teisi talle õigusaktidega pandud ülesandeid.[RT I 2004, 89, 615 - jõust. 01.01.2005] § 132. Innovatsioonipoliitika komisjon Innovatsioonipoliitika komisjon on majandus- ja kommunikatsiooniministri nõuandev organ, kes: 1) nõustab majandus- ja kommunikatsiooniministrit Teadus- ja Arendusnõukogule arutamiseks esitatavate teemade ettevalmistamisel ning Teadus- ja Arendusnõukogu poolt majandus- ja kommunikatsiooniministrile pandud ülesannete täitmisel; 2) teeb ettepanekuid Eesti tehnoloogilist arendustegevust ning innovatsiooni toetava poliitika kujundamiseks ning osaleb vastavate strateegiadokumentide väljatöötamises; 3) teeb ettepanekuid riigieelarve strateegia ning iga-aastaste riigieelarve eelnõude osas tehnoloogilise arendustegevuse ning innovatsiooni toetamiseks; 4) teeb ettepanekuid tehnoloogilist arendustegevust ning innovatsiooni toetavate meetmete rakendamiseks või hindamiseks; 5) annab hinnangu tehnoloogilist arendustegevust ning innovatsiooni toetava poliitika rakendamisele; 6) teeb koostööd teaduspoliitika komisjoniga teaduspoliitika ja tehnoloogilist arendustegevust ning innovatsiooni toetava poliitika koordineerituse tagamisel; 7) täidab teisi talle õigusaktidega pandud ülesandeid.[RT I 2004, 89, 615 - jõust. 01.01.2005] 4. peatükk FINANTSEERIMINE JA RIIKLIK JÄRELEVALVE § 14. Finantseerimise üldpõhimõtted (1) Teadus- ja arendustegevust finantseeritakse riigieelarvest, valla või linna eelarvest, sihtannetustest, teadus- ja arendusasutuste teadusteemade majandustegevusest laekuvast tulust ja muudest allikatest. (2) Teadus- ja arendustegevuse finantseerimine riigieelarvest toimub sihtfinantseerimise, baasfinantseerimise, riiklike teadus- ja arendusprogrammide, uurimistoetuste ning arendustoetuste kaudu. Magistrandide ja doktorantide teadustöö stipendiumid võrdsustatakse riiklike stipendiumidega. (3) Teadusinformatsiooni hankimist teadusraamatukogudele ühtse komplekteerimiskava alusel ja teavikute hankimist arhiivraamatukogudele finantseeritakse riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu. (4) Haridus- ja teadusminister : 1) kehtestab teadusraamatukogude ühtse komplekteerimiskava koostamise põhimõtted ja teadusraamatukogude teadusinformatsiooni ning arhiivraamatukogude rahvusteavikute hankimise finantseerimise taotlemise, taotluste läbivaatamise ning finantseerimise otsustamise korra; 2) kinnitab käskkirjaga teadusraamatukogude teadusinformatsiooni ja arhiivraamatukogude rahvusteavikute hankimise finantseerimise iga-aastase mahu.[RT I 2004, 89, 615 - jõust. 01.01.2005] § 15. Sihtfinantseerimine (1) Teadus- ja arendusasutuste sihtfinantseerimine toimub riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu. (2) Teadus- ja arendusasutuste teadusteemade sihtfinantseerimise tingimused ja korra kinnitab haridus- ja teadusminister määrusega . Teadusteemade sihtfinantseerimise iga-aastase mahu kinnitab Teaduskompetentsi Nõukogu ettepanekul haridus- ja teadusminister käskkirjaga. (3) Sihtfinantseerimist on õigus taotleda teadus- ja arendusasutusel, mille teadus- ja arendustegevus vastavas valdkonnas on positiivselt evalveeritud. (4) Teema sihtfinantseerimise jätkamise aluseks on Teaduskompetentsi Nõukogu hinnang tehtud töö tulemustele. Uue teadusteema sihtfinantseerimise otstarbekuse hindamisel arvestab Teaduskompetentsi Nõukogu teadusteema teaduslikku põhjendatust, teadusteema täitmisel osalevate isikute kvalifikatsiooni, teadusteema olulisust teadusele ning eesti majandusele ja kultuurile, samuti uurimiskeskkonna iseloomu teadusteemat taotlevas teadus- ja arendusasutuses. Teadus- ja arendusasutuste teadusteemad kuuluvad hindamisele esimene kord poole sihtfinantseerimise taotluses näidatud sihtfinantseerimise perioodi möödumisel ja teine kord teema riigieelarvest finantseerimise lõppedes.[RT I 2004, 89, 615 - jõust. 01.01.2005] § 151. Baasfinantseerimine (1) Teadus- ja arendusasutuste baasfinantseerimine toimub riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu. (2) Baasfinantseerimist eraldatakse teadus- ja arendusasutusele, mille teadus- ja arendustegevust on positiivselt evalveeritud. (3) Baasfinantseerimise määramisel lähtutakse järgmistest kriteeriumidest: 1) kõrgetasemeliste publikatsioonide arv rahvusvahelist tunnustust omavates ajakirjades, kõrgetasemeliste teadusmonograafiate arv ning OECD ja Euroopa Liidu liikmesriikides registreeritud patentide ja patenditaotluste arv; 2) teadus- ja arendustegevuse finantseerimise maht (teadus- ja arendustegevuse grantid ja lepingud, tulud litsentside müügist ja patentidest) finantsaruannete alusel; 3) asutuse osalus doktoriõppes; 4) rahvusteaduste arendamise vajadused. (4) Baasfinantseerimise tingimused ja korra kinnitab haridus- ja teadusminister määrusega, kuulanud ära Teadus- ja Arendusnõukogu seisukoha. (5) Baasfinantseerimise iga-aastase mahu kinnitab haridus- ja teadusminister käskkirjaga, kuulanud ära Teadus- ja Arendusnõukogu seisukoha.[RT I 2004, 89, 615 - jõust. 01.01.2005] § 16. Uurimis- ja arendustoetused (1) Riigieelarves uurimistoetusteks (sealhulgas magistrantide ja doktorantide teadustöö stipendiumideks ning doktorantide ja järeldoktorite teadustöö toetuseks) ettenähtud raha eraldatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu riigi poolt asutatud sihtasutusele Eesti Teadusfond. (2) Riigieelarves arendustoetusteks ettenähtud raha eraldatakse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi eelarve kaudu riigi poolt asutatud vastavale sihtasutusele. (3) Riigi poolt asutatud sihtasutused eraldavad uurimis- ja arendustoetusteks ettenähtud raha avaliku konkursi korras esitatud projektidele.[RT I 2004, 89, 615 - jõust. 01.01.2005] § 17. Riiklikud teadus- ja arendusprogrammid (1) Riiklike teadus- ja arendusprogrammide täitmiseks eraldatakse riigieelarves raha sellele ministeeriumile, kes vastutab programmi täitmise eest. (2) Programmi täitmiseks vajalikud teadus- ja arendustööd tellitakse avaliku konkursi korras.[RT I 2001, 34, 187 - jõust. 10.04.2001] § 18. Infrastruktuurikulud (1) Riigi teadus- ja arendusasutuse infrastruktuurikulud kaetakse riigieelarvest selle ministeeriumi eelarve kaudu, kelle valitsemisalasse teadus- ja arendusasutus kuulub. (2) Kohaliku omavalitsuse teadus- ja arendusasutuse infrastruktuurikulud kaetakse vastava valla või linna eelarvest. (3) Avalik-õigusliku juriidilise isikuna või selle asutusena tegutseva teadus- ja arendusasutuse infrastruktuurikulude katmist toetatakse riigieelarves selleks sihtotstarbeliselt ettenähtud vahenditest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu. (4) Riigiasutusena tegutseva teadus- ja arendusasutuse infrastruktuurikulud kaetakse ja avalik-õigusliku juriidilise isikuna või selle asutusena tegutseva teadus- ja arendusasutuse infrastruktuurikulude katmist toetatakse riigieelarve vahenditest, kui teadus- ja arendusasutuse tegevust on finantseeritud käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud alustel. (5) Eraõigusliku juriidilise isikuna tegutseva teadus- ja arendusasutuse infrastruktuurikulud katab eraõiguslik juriidiline isik. Eraõigusliku juriidilise isikuna tegutsev teadus- ja arendusasutus võib saada sihtotstarbelist toetust infrastruktuurikulude katmiseks riigieelarvest või valla või linna eelarvest.[RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] § 19. Aruandlus ja riiklik järelevalve (1) Teadus- ja arendusasutused peavad finants- ja statistilist arvestust õigusaktides kehtestatud korras. (2) Teadus- ja arendusasutustele riigieelarvest eraldatud vahendite sihtotstarbelist kasutamist kontrollitakse õigusaktidega sätestatud korras. Kontrolli teadus- ja arendusasutuste üle, kelle tegevust on finantseeritud käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud alustel, teostab § 15 lõikes 4 sätestatud eesmärgil ja ulatuses ka Haridus- ja Teadusministeerium. (3) Kontrolli teadus- ja arendustegevust finantseerivate sihtasutuste tegevuse põhikirjalistele eesmärkidele vastavuse üle teostatakse sihtasutuste seaduses (RT I 1995, 92, 1604; 1996, 42, 811; 1998, 36/37, 552; 59, 941; 1999, 10, 155; 2000, 55, 365) sätestatud korras.[RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] § 20. Evalveerimine (1) Riigi või kohaliku omavalitsuse asutusena, avalik-õigusliku juriidilise isikuna või selle asutusena tegutseva teadus- ja arendusasutuse teadus- ja arendustegevust evalveeritakse vähemalt kord kaheksa aasta jooksul. Evalveerimisega seotud kulud kaetakse riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu. (2) Eraõigusliku juriidilise isikuna tegutseva teadus- ja arendusasutuse teadus- ja arendustegevust evalveeritakse teadus- ja arendusasutuse taotlusel ja kulul. Eraõigusliku juriidilise isikuna tegutseva teadus- ja arendusasutuse teadus- ja arendustegevuse positiivse evalveerimisotsuse kehtivusaeg on kaheksa aastat. (3) Evalveerimist korraldab Haridus- ja Teadusministeerium koostöös Teaduskompetentsi Nõukoguga Vabariigi Valitsuse kehtestatud tingimustel ja korras . (4) Teadus- ja arendustegevuse evalveerimise läbiviimiseks moodustab haridus- ja teadusminister õigusaktidega sätestatud korras ajutise evalveerimiskomisjoni. Evalveerimiskomisjon on kolme- kuni kuueliikmeline ja selle koosseisu kuulub vähemalt kolm väliseksperti . (5) Evalveerimise tulemuse kinnitab Teaduskompetentsi Nõukogu ettepanekul haridus- ja teadusminister käskkirjaga. Haridus- ja teadusministril on õigus motiveeritud käskkirjaga tagastada Teaduskompetentsi Nõukogu ettepanek Teaduskompetentsi Nõukogule teist korda läbivaatamiseks. (6) Haridus- ja Teadusministeerium teeb evalveerimise tulemuse posti teel või elektrooniliselt teatavaks teadus- ja arendusasutusele, mille teadus- ja arendustegevust evalveeriti, sihtasutustele, mille riik on asutanud teadus- ja arendustegevuse finantseerimiseks, ja Eesti Teaduste Akadeemiale. Riigi-, kohaliku omavalitsuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku asutusena tegutseva teadus- ja arendusasutuse teadus- ja arendustegevuse evalveerimisel teeb Haridus- ja Teadusministeerium evalveerimise tulemuse posti teel või elektrooniliselt teatavaks ka ministrile, kelle juhitava ministeeriumi valitsemisalasse teadus- ja arendusasutus kuulub, vallavanemale, linnapeale või avalik-õigusliku juriidilise isiku juhile. (7) Teadus- ja arendusasutuse vastavas teadus- ja arendustegevuse valdkonnas toimuva tegevuse negatiivsel evalveerimisel ei viida uut evalveerimist läbi enne ühe aasta möödumist negatiivse evalveerimisotsuse tegemisest. (8) Haridus- ja teadusministril on õigus negatiivse evalveerimisotsuse korral Teaduskompetentsi Nõukogu ettepanekul vähendada teadus- ja arendusasutuse vastava teadusteema sihtfinantseerimise mahtu ja negatiivsele evalveerimisotsusele järgneval eelarveaastal teadusteema sihtfinantseerimine lõpetada.[RT I 2003, 75, 495 - jõust. 13.12.2003] 5. peatükk SEADUSE RAKENDAMINE § 21. Üleminek (1) Teadus- ja arendusasutuste põhikirjad ja põhimäärused viiakse käesoleva seadusega vastavusse kuue kuu jooksul, arvates käesoleva seaduse jõustumisest. (11) Teadus- ja arendusasutuste põhikirjad ja põhimäärused viiakse käesoleva seaduse §-ga 2, § 7 lõigetega 2 ja 21, § 8 lõikega 2, § 14 lõikega 4, § 15 lõikega 3 ning § 20 lõigetega 1, 2, 4, 6 ja 7 vastavusse 2004. aasta 1. jaanuariks. (2) Vabariigi Valitsusel on õigus riigi teadus- ja arendusasutust haldava valitsusasutuse ettepanekul lubada riigi teadus- ja arendusasutusel ühineda avalik-õigusliku ülikooli või Eesti Teaduste Akadeemiaga. Ühinemine sätestatakse vastavas lepingus, mille sõlmivad riigi teadus- ja arendusasutust haldav valitsusasutus ja avalik-õiguslik ülikool või Eesti Teaduste Akadeemia. (3) Vabariigi Valitsus esitab kuue kuu jooksul, arvates käesoleva seaduse jõustumisest, Riigikogule seaduseelnõud nende teadus- ja arendusasutuste tegevuse reguleerimiseks, mis säilitavad avalik-õigusliku juriidilise isiku staatuse. (4) 2004. aasta 1. jaanuarini loetakse positiivselt evalveerituks ka nende Haridus- ja Teadusministeeriumis registreeritud teadus- ja arendusasutuste teadus- ja arendustegevus, mis läbisid Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia evalveerimise 1991. aastal või Teadus- ja Arendusnõukogu evalveerimise 1995. aastal.[RT I 2003, 75, 495 - jõust. 13.12.2003] § 22. Välisriigi diplomite ja akadeemiliste kraadide tunnustamine (1) Eesti Vabariik tunnustab välisriikide diplomeid ja akadeemilisi kraade, kui välislepingus ei ole sätestatud teisiti. (2) Eesti Vabariik tunnustab enne 1991. aasta 20. augustit endise NSV Liidu territooriumil kaitstud teaduskraade ja diplomeid välisriikide teaduskraadide ja diplomitena. (3) NSV Liidu kandidaadikraadi ingliskeelse vastena on lubatud kasutada nimetust Doctor of Philosophy, lühend Ph. D, või muud vastavale valdkonnale omast doktorikraadi nimetust.[RT I 2001, 34, 187 - jõust. 10.04.2001] § 221. Haridus- ja Teadusministeeriumis registreeritud teadus- ja arendusasutused (1) Haridus- ja Teadusministeeriumis registreeritud teadus- ja arendusasutused, mille põhitegevus põhikirja või põhimääruse järgi ei ole teadus- ja arendustegevus, kustutatakse 2002. aasta 1. jaanuarist teadus- ja arendusasutuste registrist. (2) Teadus- ja arendusasutused, mis viivad oma tegevuse 2002. aasta 1. jaanuariks käesoleva seaduse § 3 nõuetega vastavusse, esitavad selleks tähtajaks Haridus- ja Teadusministeeriumi teadus- ja arendusasutuste registri volitatud töötlejale järgmised dokumendid: 1) vastavasisuliste muudatustega teadus- ja arendusasutuse põhikirja või põhimääruse; 2) eraõigusliku juriidilise isikuna tegutseva teadus- ja arendusasutuse äriregistri või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri registrikaardi koopia.[RT I 2002, 90, 521 - jõust. 01.01.2003] § 222. Sõlmitud töölepingute kehtivus (1) Töölepingud, mis on sõlmitud isikutega, kes ei vasta käesoleva seaduse § 8 lõikes 2 sätestatud nõuetele, kehtivad töölepingus määratud tähtaja lõpuni. (2) Töölepingud, mis on sõlmitud isikutega käesoleva seaduse §-s 91 sätestatud tingimustel ja korras, kehtivad töölepingus määratud tähtaja lõpuni.[RT I 2004, 89, 615 - jõust. 01.01.2005] § 23. Eesti Teadusfondi ja Eesti Innovatsioonifondi ümberkujundamine Eesti Teadusfondi ja Eesti Innovatsioonifondi ümberkujundamine toimub Vabariigi Valitsuse korraldusega vastavalt äriseadustiku (RT I 1995, 26-28, 355; 1998, 91-93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185) §-le 509.§ 231. Teadus- ja arendusasutusena registreerimise taotlemine seoses teadus- ja arendusasutuse ümberkorraldamise, ühinemise, jagunemise või ümberkujundamisega (1) Kui teadus- ja arendusasutuste alamregistrisse kandmist taotletakse seoses teadus- ja arendusasutuse, mille teadus- ja arendustegevust on evalveeritud, ümberkorraldamise, ühinemise, jagunemise või ümberkujundamisega, ei kohaldata taotlejale käesoleva seaduse § 51 lõike 3 punkte 2 ja 3. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhtudel esitatakse registreerimise taotlemisel evalveerimise aeg ja tulemus ümberkorraldatud, ühinenud, jagunenud või ümberkujundatud teadus- ja arendusasutuse teadus- ja arendustegevuse kohta, mis jätkub teadus- ja arendusasutusena registreerimist taotlevas asutuses või juriidilises isikus.[RT I 2006, 14, 114 - jõust. 06.04.2006] § 24. [Käesolevast tekstist välja jäetud]§ 25. Jõustumine (1) Käesoleva seaduse § 41, § 13 lõike 2 punktid 4 ja 6 ning § 14 lõige 3 jõustuvad 2002. aasta 1. jaanuaril. (2) Haridus- ja Teadusministeeriumi teadus- ja arendusasutuste registrisse kantud teadus- ja arendusasutused, mille teadus- ja arendustegevus ei ole evalveeritud, esitavad käesoleva seaduse § 51 lõike 3 punktides 2 ja 3 loetletud andmed hiljemalt 2006. aasta 1. jaanuariks. (3) Haridus- ja Teadusministeeriumi teadus- ja arendusasutuste alamregistrisse kantud teadus- ja arendusasutused, mille teadus- ja arendustegevust ei ole evalveeritud, peavad taotlema evalveerimist hiljemalt 2007. aasta 1. jaanuariks.[RT I 2006, 14, 114 - jõust. 06.04.2006] ← Tagasi | Üles ↑


text:
riigi julgeoleku ja avaliku korra tagamiseks
3-3-1-36-14 Riigikohus 15.05.2014
Selleks, et tagada HKMS § 79 lg-s 1 sätestatud juhtudel saladuse hoidmine väljaspool kohtuistungeid jms, ei ole tarvis menetlusosalist üheltki toimingult eemaldada, vaid kohtul on võimalik jätta HKMS § 88 lg 2 alusel luba toimikuga tutvumiseks ja ärakirjade saamiseks andmata. Tutvumisloa võib jätta andmata üksnes siis, kui huvi saladuse hoidmise vastu on kaalukam menetlusosalise õigusest toimikuga tutvuda (HKMS § 88 lg 2). Kohus peab sellise olukorra esinemist põhjendama. (p 8)
Kõige olulisemaid menetluslikke garantiisid, sh õigust olla oma asja arutamise juures ja õigust saada ärakuulatud (PS § 24 lg 2, HKMS § 2 lg 6), riivab menetlusosalise eemaldamine menetlustoimingult. (p 6) HKMS § 79 lg 1 p-st 1 tulenevalt võib kohus kinnises menetluses teatud asjaoludel eemaldada menetlusosalise menetlustoimingult, sh kohtuistungilt. (p 5) Kooskõlas sellega seab HKMS § 79 lg 2 eemaldamisele ranged tingimused: huvi saladuse hoidmiseks peab olema ilmselgelt kaalukam menetlusosalise õigusest olla menetlustoimingu juures. Järelikult ei piisa menetlusosalise eemaldamiseks üksnes eemaldamise alusele viitamisest, vaid kohus peab konkreetsel juhul kaaluma eemaldamise vajalikkust, veenduma, et huvi saladuse hoidmise vastu on ilma kõhklusteta ülekaalukas, ning selgitama sellisele veendumusele jõudmise põhjusi. Põhjendamine on oluline kohtulahendi kontrollitavuse tagamiseks. (p 6) HKMS § 79 lg 1 kohaldamine eeldab, et kohtul on kavatsus teha mõni menetlustoiming koos menetlusosalistega. Niisugusel menetlustoimingul peab olema mõte ka siis, kui menetlusosaline sealt eemaldatakse (nt kohtuistung, paikvaatlus). Kui tõendeid menetlusosalisele ei tutvustata ja talle neist koopiaid ei anta, siis jäävad need toimingud üldse sooritamata, mitte ei eemaldata neilt menetlusosalist. (p 8)
Ainuüksi faktist, et tõend pärineb kriminaalasja toimikust, ei piisa menetluse kinniseks kuulutamiseks. Kohtul tuleb hinnata, kas vajadus kuulutada menetlus kinniseks on piisav, et õigustada kõrvalekallet menetlusosalise õigusest asja avalikule arutamisele (PS § 24 lg 3, HKMS § 2 lg 7). (p 6)
Kriminaalasjas kogutud teabe puhul kehtib avaldamise erikord (KrMS § 1601 lg 7, § 224, § 2241 ja § 320). Kui selline teave on halduskohtumenetluses võetud asja materjalide juurde tõendina, võib kohtul HKMS § 77 lg-st 1 ja TsMS § 38 lg 1 p-st 1 tulenevalt olla põhimõtteliselt alus kuulutada halduskohtumenetlus kinniseks kriminaalmenetluses kogutud andmete osas. (p 5) Ainuüksi faktist, et tõend pärineb kriminaalasja toimikust, ei piisa samas menetluse kinniseks kuulutamiseks. Kohtul tuleb hinnata, kas vajadus kuulutada menetlus kinniseks on piisav, et õigustada kõrvalekallet menetlusosalise õigusest asja avalikule arutamisele (PS § 24 lg 3, HKMS § 2 lg 7). HKMS § 79 lg 2 seab menetlusosalise eemaldamisele menetlustoimingult ranged tingimused: huvi saladuse hoidmiseks peab olema ilmselgelt kaalukam menetlusosalise õigusest olla menetlustoimingu juures. Järelikult ei piisa menetlusosalise eemaldamiseks üksnes eemaldamise alusele viitamisest, vaid kohus peab konkreetsel juhul kaaluma eemaldamise vajalikkust, veenduma, et huvi saladuse hoidmise vastu on ilma kõhklusteta ülekaalukas, ning selgitama sellisele veendumusele jõudmise põhjusi. Põhjendamine on oluline kohtulahendi kontrollitavuse tagamiseks. (p 6)

matches:
Riigikohus
§ 79
§ 88
§ 88
Kohus
§ 24
§ 2
§ 79
kohus
§ 79
kohus
§ 79
§ 24
§ 2
§ 1601
§ 224
§ 2241
§ 320
§ 77
§ 38
§ 24
§ 2
§ 79
kohus


2-18-3761/70 Riigikohtu tsiviilkolleegium 06.04.2020
TsMS § 195 lg 3
TMS § 114 lg 3
Olukorras, kus ringkonnakohus ei rahuldanud hageja tagatise tagastamise taotlust hageja taotletud viisil (st ei tagastanud tagatist advokaadibüroole), jättis ringkonnakohus sisuliselt tagatise tagastamata ning hageja saab esitada TsMS § 195 lg 3 kohaselt ringkonnakohtu määruse peale määruskaebuse. (p 10)
TsMS § 195 lg 1 esimeses lauses sätestatud eeldus, mille kohaselt peab tagatise tagastamiseks olema tagatise andmise põhjus ära langenud, aitab kaitsta nii tagatise andja kui ka isiku, kelle kasuks tagatis anti, huve. (p 11.1)
Kui kolmas isik tasub tagatise, peab ta arvestama, et tagatis on antud kindla riski maandamise eesmärgil ning riski realiseerumisel (nt kui alusetu hagi tagamise tõttu tekib kostjale kahju) jääb ta tagatiseks antud rahast ilma. Tagatise andja ei pea aga kandma riski, et menetlusosalise suhtes võivad toimuda täitemenetlused.
Analoogia korras (TsMS § 149 lg 8 ja § 150 lg 4) võib tagatise tagastamise avalduse esitada ka hageja kui menetlusosaline, kelle eest tagatis anti, kuid tagatis tuleb siiski tagastada tagatise andjale. (p 11.2)
TMS § 111 kohaselt saab arestida üksnes võlgniku nõuet kolmanda isiku vastu. Olukorras, kus hagi tagamise taotluse esitamisel tasutud tagatis tuleb tagastada kolmandale isikule (advokaadibüroole) ning täiteasja ja arestimisakti kolmanda isiku (advokaadibüroo) suhtes ei ole, ei ole kohtul kohustust ega õigust arestimisakti täita. Kohus pidi kontrollima, kas täitemenetluses on täitmiseks esitatud nõue kolmanda isiku vastu ning olemas kolmandat isikut kohustav täitedokument (vt ka Riigikohtu 16. mai 2013. a otsus haldusasjas nr 3-3-1-20-13, p-d 11.1, 11.3 ja 11.4). (p 12)


text:
3-1-1-66-13 Riigikohus 20.06.2013
Kolleegium ei muuda oma otsuses asjas nr 3-1-1-87-08 väljendatud seisukohti süstemaatilise varguse kohta. Süstemaatiline vargus eeldab, et isik on toime pannud vähemalt kolm vargust ja need teod võivad olla üksikult subsumeeritavad nii kuriteona (KarS § 199) kui ka väärteona (KarS § 218). Lisaks vähemalt kolmele vargusele tuleb tuvastada ka sisuline seos nende vahel. Süütegude vaheline ajavahemik iseenesest ei ole süstemaatilisuse moodustamiseks oluline. Ajalist faktorit peavad kohtud kindlasti hindama, kuid seda tuleb teha tegude sisemise seose analüüsi juures. Ajavavahemik, mille jooksul vaadeldavad teod toime pannakse, võib toetada süütegude nn ühtset käekirja. Teisalt ei ole võimatu, et ka ühe päeva jooksul toime pandud kolm või enam vargust võivad erineda tehioludelt nii oluliselt, et sisemist seost ei ilmnegi. Siit nähtub, et ajalisele faktorile ei saa omistada iseseisvat õiguslikku tähendust teo kvalifitseerimisel KarS § 199 lg 2 p 9 järgi, kuid see on teiste tunnuste hulgas üks reaalne ja mõõdetav kriteerium, mille kaudu tuvastada tegude vaheline sisemine seos või selle puudumine.
KarS § 199 lg 2 p 9 kontekstis tuleb elustiili mõiste sisustamisel arvestada iga üksikjuhtumi asjaolusid. Püsiva sissetuleku hankimine on eluviisi kindel tunnus, kus isik on motiveeritud toime panema uusi vargusi. Tähele tuleb panna aga seda, et eluviisi võimaliku tunnusena on kolleegium vaadelnud ka olukorda, kus isikul on lihtsalt harjumus varastada. Need isikud ei varasta selleks, et ära elada, vaid selleks, et neil on lihtsalt nii kombeks. Sellesse kategooriasse paigutuvadki isikud, kes näiteks varastavad kauplustest ühel korral vaid paki kohvi, teisel korral pudeli õlut ja kolmandal korral CD plaadi. KarS § 199 lg 2 p 9 näeb ette kriminaalkaristuse ka nende isikute suhtes, kes harjumusest ja ühtelugu varastavad võõrast vara, sest varastamine tundub hetkel olevat mugavam ja kasulikum kui ostu eest tasumine.
Väheväärtuslike asjade süstemaatilise varguse korral ei ole erinevate süütegudega varastatu väärtusel iseseisvat tähendust.
3-1-1-78-06 Riigikohus 06.10.2006
Täiesti võimalikud on olukorrad, kus valduse vähemalt esialgne üleandmine leiab aset senise valdaja näilisel nõusolekul (näiteks nn trikkvarguste korral). Sellistel juhtudel rakendatakse toimepandu karistusõigusliku analüüsi puhul nn faktilis-sotsiaalset valdusemõistet, mille kohaselt ei kaota isik valdust asjale siis, kui ta annab selle näiliselt küll vabatahtlikult enda valdusest välja, kuid seda üksnes tingimusel, et ta saab valdusest väljaantu eest kindlaksmääratud ulatuses vastutasu. Senise valdaja nõusolek saab olla antud ka tingimuslikult. Sellisel juhul on aga senise valdaja nõusolek vargust välistavaks asjaoluks vaid siis, kui uue valduse kehtestaja selle tingimuse ka täidab.
Tulenevalt KrMS §-st 14 lähtutakse kriminaalmenetluses kohtulikul arutamisel võistlevuse printsiibist. KrMS § 155 lg 2 p-dest 6 ja 7 lähtuvalt saab kohtuliku arutamise võistlevuse printsiipi lugeda järgituks vaid siis, kui kõike isikuliste tõendite uurimisega seonduvat on kajastatud ka kohtuistungi protokollis (vt RKKKo nr 3-1-1-52-06).
Asjaolul, et omanik on end ühel või teisel viisil kauba kaotsimineku või riknemise eest kindlustanud, ei ole süüdlase karistusõigusliku kohtlemise seisukohalt tähtsust, sest see tähendab vaid teistsugust võimalust kahju sissenõudmisel.

matches:
Riigikohus
§ 199
§ 218
§ 199
§ 199
§ 199
Riigikohus
§ 155


Viljandi Muusikakooli põhimäärus – Riigi Teataja
Viljandi Muusikakooli põhimäärus - sisukord
2 TEGEVUSPIIRKOND, TEGEVUSE EESMÄRK JA ÜLESANDED
§ 5 Muusikakooli tegevuspiirkond
§ 6 Muusikakooli tegevuse eesmärk
§ 7 Muusikakooli ülesanded
§ 13 Muusikakooli osakonnad
§ 15 Õppurite vastuvõtmine ja väljaarvamine
§ 20 Järelevalve teostamise kord
§ 21 Muusikakooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise kord
§ 22 Põhimäärusega määratlemata küsimused
§ 23 Põhimääruse muutmise kord
RT IV, 13.06.2012, 21
Vastu võetud 26.08.2009 nr 130
2. peatükk TEGEVUSPIIRKOND, TEGEVUSE EESMÄRK JA ÜLESANDED
Muusikakooli osakonnad kinnitab õppeaasta alguses muusikakooli direktor oma käskkirjaga.
4) täiskasvanud õppuri avaldus.
6) kandma materiaalset vastutust tema käsutusse antud muusikakooli vara eest. Alaealise õppuri puhul kannavad materiaalset vastutust tema vanemad (eestkostjad või hooldajad), täiskasvanud õppur vastutab isiklikult vastavalt kehtivale seadusandlusele.
§ 24. Tunnistada kehtetuks Viljandi Linnavolikogu 29. veebruari 2008.a määrus nr 85 „Viljandi Muusikakooli põhimääruse kinnitamine”.


§ 5 Püügipäeviku, lossimisdeklaratsiooni, üleandmisdeklaratsiooni ja esmakokkuostukviitungi raamatu väljastamine
§ 9 Püügipäevikulehe, lossimisdeklaratsiooni, üleandmisdeklaratsiooni ja esmakokkuostukviitungi täitmise üldnõuded
§ 11 Kohustus püügipäevikut püügil kaasas kanda
2 ANDMETE ESITAMINE KALURI KALAPÜÜGILOA ALUSEL TOIMUNUD PÜÜGI KOHTA
§ 12 Andmete esitamise vorm ja sagedus
§ 13 Püügipäevikulehe täitmise kord
§ 14 Püügipäevikulehe kinnitamine
§ 141 Peipsi järvel põhjanoodapüügi eelandmete esitamine
§ 142 Püügiandmete esitamine Peipsi järvel põhjanoodapüügilt ning Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel mõrrapüügilt naasmisel
3 ANDMETE ESITAMINE KALALAEVA KALAPÜÜGILOA ALUSEL TOIMUNUD PÜÜGI KOHTA
§ 15 Määruse kohaldamine teise riigi lipu all sõitva laeva suhtes
§ 16 Andmete esitamise vorm ja sagedus
§ 17 Andmete esitamine pika püügireisi ajal
§ 18 Andmete esitamine paarispüügi puhul
2 Püügipäeviku täitmine
§ 20 Püügipäeviku täitmine
§ 23 Kalapüügiloa andmed
§ 26 Andmed püütud kalade kohta
§ 27 Püügipäeviku täitmine kalapüügipiirkonna ületamisel
2 Püügiandmete esitamise nõuded kalapüügil NAFO poolt reguleeritaval veealal
§ 28 Püügiandmete esitamise erinõuded NAFO poolt reguleeritaval veealal
§ 29 Püügipäeviku täitmine reguleeritaval alal
§ 30 Toodangu registreerimine
§ 31 Teated laeva tegevuse kohta
§ 32 Teadete edastamise vorm
3 Nõude püügiandmete esitamisele kalapüügil Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni poolt reguleeritaval veealal
§ 33 Püügiandmete esitamise erinõuded Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni poolt reguleeritaval veealal
§ 34 Sisenemise ja väljumise aja registreerimine
§ 36 Teated laeva tegevuse kohta
§ 37 Teadete edastamise vorm
4 Nõuded püügiandmete esitamisele kalapüügil Teravmägede püügipiirkonnas
§ 38 Püügiandmete esitamise erinõuded kalapüügil Teravmägede püügipiirkonnas
§ 39 Teated püügitegevuse kohta
§ 40 Püügipäeviku täitmine
4 ANDMETE ESITAMINE LOSSIMISE JA ÜMBERLAADIMISE KOHTA
§ 41 Lossimisandmete esitaja ja esitamise vorm
§ 42 Andmete esitamine lossimisel teise riigi sadamas
§ 43 Ümberlaadimise andmete esitaja ja esitamise vorm
§ 45 Lossimis- ja ümberlaadimisdeklaratsioonide raamat
§ 46 Vormide edastamise sagedus
§ 48 Eelandmete esitamise viis ja sagedus
§ 49 Andmete edastamine elektronpostiga ja internetiankeedi täitmise kaudu
§ 50 Andmete esitamine mobiiltelefoni lühisõnumiga
2 Kalapüügipäeviku ja lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni täitmine
§ 51 Täitmise aeg
§ 52 Lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni kantavad andmed
§ 53 Kala esitusviis
41 ANDMETE ESITAMINE KALA ÜLEANDMISE JA TRANSPORDI KOHTA
§ 561 Üleandmisdeklaratsioon
§ 562 Üleandmisdeklaratsiooni täitmine
§ 563 Andmete esitamine kala transpordi kohta
5 ANDMETE ESITAMINE KALA ESMAKOKKUOSTU KOHTA
§ 57 Esmakokkuostukviitung
§ 58 Kviitungi vorm
§ 59 Esmakokkuostukviitungi täitmine
6 ANDMETE VASTAVUS
§ 60 Andmete vastavus
§ 61 Andmete vastavuse hindamine
§ 62 Andmete lubatav erinevus
Vastu võetud 31.03.2003 nr 104
RT I 2003, 34, 219
09.01.2006 RT I 2006, 4, 17 20.01.2006, osaliselt 1.04.2006
27.08.2009 RT I 2009, 45, 298 12.09.2009
(1) Määrus kehtestab kalapüügiga seonduvate andmete esitamise nõuded kalapüügiloa alusel kala püüdvale või veetaimi koguvale isikule, kala esmakokkuostjale, merel kala vastu võtva, transportiva või töötleva Eesti lipudokumenti omava laeva kaptenile ja Eesti jurisdiktsiooni alla jääval veealal kala vastu võtva, transportiva või töötleva välisriigi laeva kaptenile.
(2) Määrus reguleerib kalapüügiga seotud andmete esitamist niivõrd, kuivõrd seda ei reguleeri Euroopa Liidu õigusaktid.
(1) Andmete saajaks on Põllumajandusministeerium.
[RT I 2006, 4, 17 - jõust. 20.01.2006]
(2) Kala lossimisel Eesti lipu all sõitvalt laevalt teise riigi sadamas või ümberlaadimisel Eesti lipu all sõitvalt laevalt teise riigi jurisdiktsiooni alla jääval veealal on andmete saajaks nõudmisel ka selle riigi pädev asutus. Niisugusel juhul edastatakse andmed selle asutuse poolt näidatud aadressil, numbril või viisil.
(1) Andmete esitaja on kalapüügiloa omanik, laeva kapten või kala esmakokkuostja.
(2) Kalapüügiloa omaniku või kala esmakokkuostja nimel võib andmed esitada kalapüügiloa omaniku või esmakokkuostja esindaja. Kalalaeva kalapüügiloa omaniku nimel võib andmed esitada laeva kapten.
(1) Andmed esitatakse püügipäevikulehel, lossimisdeklaratsioonil, üleandmisdeklaratsioonil või esmakokkuostukviitungil ja vajaduse korral muul käesolevas määruses ettenähtud viisil.
(2) Püügipäevik võib olla rannapüügipäevik või kalalaeva kalapüügipäevik.
§ 5. Püügipäeviku, lossimisdeklaratsiooni, üleandmisdeklaratsiooni ja esmakokkuostukviitungi raamatu väljastamine
(1) Kalalaeva kalapüügipäeviku, rannapüügipäeviku, lossimisdeklaratsioonide, esmakokkuostukviitungite ja üleandmisdeklaratsioonide raamatud (edaspidi raamat) väljastab Põllumajandusministeerium.
(2) Püügipäevik ja lossimisdeklaratsioonide raamat väljastatakse ainult isikule, kellele on vaadeldavaks aastaks antud kalapüügiluba, või tema esindajale. Püügipäeviku või raamatu saamisel annab isik allkirja.
(3) Kalalaeva kalapüügipäevikud väljastatakse üheks kalendriaastaks. Ühe kalendriaasta jooksul võib ühe loa kohta väljastada mitu püügipäevikut, kusjuures uus püügipäevik väljastatakse eelmise täitumise korral. Raamatud väljastatakse nõudmisel.
(4) Raamatu väljastamisel registreerib andmete saaja püügipäeviku või raamatu numbri ja selle saanud isiku ees- ja perekonnanime või ärinime, isikukoodi või äriregistrikoodi ning talle jooksvaks aastaks väljastatud kalapüügiloa tüübi ja numbri või numbrid.
(5) Isik esitab andmed tema nimele registreeritud püügipäeviku või raamatu lehel.
(6) Kalapüügiloa alusel toimunud püügi kohta edastatakse andmeid ainult selle püügipäeviku lehel, mille juurde on registreeritud selle loa number. Kui loa omanikule väljastatakse uus luba, registreerib loa andja uue loa numbri loa omanikule väljastatud püügipäeviku juurde.
(1) Püügipäevikud ja raamatud on nummerdatud.
(2) Püügipäevikulehed, lossimisdeklaratsioonid, üleandmisdeklaratsioonid ja esmakokkuostukviitungid (edaspidi vorm) on nummerdatud kasvavalt alates numbrist 1 ning kannavad ka püügipäeviku või raamatu numbrit.
(1) Andmete saaja säilitab talle edastatud vormide originaale edastamisest alates kolme aasta jooksul.
(2) Andmete edastaja säilitab vormide koopiaid edastamisest alates ühe aasta jooksul.
Püügipäeviku esikaane täidab päeviku väljastamisel kalapüügiloa väljaandja ning kannab sellele järgmised andmed:
1) kalapüügiloa tüüp;
2) kalapüügiloa väljaandja nimi, postiaadress, kuhu püügipäevikuleht tuleb edastada, ning muud kontaktandmed;
3) kalapüügiloa omaniku ees- ja perekonnanimi või ärinimi, äriregistrikood või isikukood ja elukoht või asukoht;
4) kaluri kalapüügiloa puhul kalapüügiloale kantud kaluri nimi, kalalaeva kalapüügiloa puhul kalapüügiloale kantud kalalaeva nimi või number ja kapteni ees- ja perekonnanimi.
§ 9. Püügipäevikulehe, lossimisdeklaratsiooni, üleandmisdeklaratsiooni ja esmakokkuostukviitungi täitmise üldnõuded
(1) Püügipäevikulehe, lossimisdeklaratsiooni, üleandmisdeklaratsiooni ja esmakokkuostukviitungi kanded peavad olema loetavad ja kustutamatud.
(2) Ühtegi püügipäevikulehe või lossimisdeklaratsiooni kannet ei tohi kustutada ega muuta. Ebaõige kande peale tõmmatakse kriips ja selle järele tehakse uus sissekanne ning märgitakse kalalaeva kalapüügipäeviku puhul kapteni ja rannapüügipäeviku puhul loa omaniku või tema esindaja initsiaalid.
(4) Andmed edastatakse iga loa alusel toimunud püügi kohta eraldi püügipäevikulehel.
§ 10. [Kehtetu – RT I 2004, 29, 202 - jõust. 01.05.2004]
§ 11. Kohustus püügipäevikut püügil kaasas kanda
2. peatükk ANDMETE ESITAMINE KALURI KALAPÜÜGILOA ALUSEL TOIMUNUD PÜÜGI KOHTA
§ 12. Andmete esitamise vorm ja sagedus
(1) Kaluri kalapüügiloa omanik või tema esindaja esitab andmed kalapüügi kohta lisas 4 esitatud vormi kohasel rannapüügipäevikulehel, välja arvatud Läänemerel kastmõrraga ja põhjanoodaga püügil, kus püügiandmed tuleb esitada kalalaeva kalapüügipäeviku lehel, arvestades käesoleva määruse §-des 16, 20, 23, 26 ja 27 toodud nõudeid.
[RT I 2006, 4, 17 - jõust. 01.04.2006]
(2) Rannapüügipäevik on A5-formaadis ning koosneb kaante vahele köidetud 30-st originaallehest ja 30-st kopeerlehest, mis asetsevad vaheldumisi. Originaallehed on valget värvi ja kopeerlehed kollast värvi.
(3) Rannapüügipäeviku täidetud originaalleht edastatakse kaluri kalapüügiloa andjale iga kuu kohta hiljemalt aruandekuule järgneva kuu viiendaks päevaks.
(4) Püügipäevikuleht antakse kalapüügiloa andjale üle või saadetakse tähtkirjaga püügipäeviku esikaanel toodud aadressil.
(5) Püügipäevikuleht esitatakse kalapüügiloa kehtivuse ajal ka juhul, kui aruandekuu jooksul püügil ei käidud või püügil käies saaki ei saadud. Sel juhul märgitakse püügipäevikulehele, et püügil ei käidud või et saaki ei saadud.
§ 13. Püügipäevikulehe täitmise kord
(1) Püügipäevikulehe ülemine osa täidetakse rannapüügipäeviku esikaanele kantud andmete järgi. Kaluri nimi peab olema sama, mis on kalapüügiloal, mille alusel püük toimub.
(2) Püügipäevikulehe lahtrisse 1 «Püügile» kantakse püügivahendi püügile asetamise kuupäev. Püügile asetamise kuupäev märgitakse kaldal pärast püügivahendi püügile asetamist.
(3) Püügipäevikulehe lahtrid 2, 3, 5 ja 6 täidetakse enne püügivahendi nõudmist, lahter 4 vahetult pärast kala maaletoomist ning teised lahtrid vahetult enne kala maaletoomist, ümberlaadimist või võõrandamist, olenevalt sellest, milline neist tegevustest toimub esimesena. Ümberlaadimine käesoleva määruse tähenduses on kala laadimine ühelt laevalt või paadilt teisele ilma vahepealse maale lossimiseta.
(4) Lahtrisse 3 «Püügikoht» märgitakse:
1) merel – lisas 3 toodud kaardil näidatud väike püügiruut külje pikkusega 10 minutit;
(5) Kalasaak märgitakse püügipäevikulehe lahtritesse 7–13 kilogrammides kala liikide ja püügivahendi tüüpide kaupa, lõhe ja meriforelli puhul lisatakse ka püütud isendite arv. Kui püütud lõhel ja meriforellil on lõigatud ära rasvauim, siis märgitakse püütud lõhe ja meriforelli kogust näitavast lahtrist järgmisesse lahtrisse lõigatud rasvauimega lõhe ja meriforelli isendite arv ja kogus kilogrammides. Veetaimede koguja märgib kogutud veetaimede liigi ja koguse.
(6) Püügivahendi tüüp märgitakse püügipäevikulehe lahtrisse 5, kasutades järgmisi koode:
2) 2 – avaveemõrd suu kõrgusega 3 m ja üle selle;
9) 8–1 – nakkevõrk silmasuurusega alla 48 mm;
10) 8–2 – nakkevõrk silmasuurusega 48–72 mm;
11) 8–3 – nakkevõrk silmasuurusega 73–120 mm;
12) 8–4 – nakkevõrk silmasuurusega üle 120 mm;
15) 11 – muu veonoot;
17) 13 – mail;
19) 15 – muud püügivahendid.
(7) Lõike 6 punktides 16 ja 17 nimetatud püügivahendite puhul kantakse püügipäevikulehe lahtrisse 6 konksude arv.
(8) Püügipäevikulehe osasse «Kokku» kantakse päevikulehe täitumisel või aruandeperioodi lõppedes summeeritud saak liigiti püügivahendite, püügikohtade ja lossimiskohtade kaupa. Lahtrisse «Nõudmine» kantakse püügivahendi nõudmiste arv. Nõudmine käesoleva määruse tähenduses on kala püügivahendist väljavõtmine või püünise püügilt äravõtmine.
(9) Andmete esitaja märgib andmete esitamise kuupäevaks püügipäevikulehe postiasutusele edastamise või loa andjale üleandmise kuupäeva.
§ 14. Püügipäevikulehe kinnitamine
Andmete esitaja kinnitab püügipäevikulehele kantud andmete õigsust oma allkirjaga.
§ 141. Peipsi järvel põhjanoodapüügi eelandmete esitamine
(1) Peipsi järvel põhjanoodapüügil tuleb 48 tunni jooksul pärast püünise nõudmist esitada loa andjale järgmised andmed:
5) püütud kala kogus kalaliikide kaupa kilogrammides.
(2) Lõikes 1 loetletud andmed edastatakse loa andjale ühel järgmistest viisidest:
1) tähtkirjaga;
2) antakse loa andjale üle;
3) faksiga.
(3) Andmete õigsust kinnitab andmete esitaja allkirjaga.
§ 142. Püügiandmete esitamine Peipsi järvel põhjanoodapüügilt ning Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel mõrrapüügilt naasmisel
(1) Kaluri kalapüügiloa alusel põhjanoodapüügi kohta Peipsi järvel ning mõrrapüügi kohta Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel tuleb esitada Keskkonnainspektsioonile vähemalt üks tund enne püügilt sadamasse või randa saabumist järgmised andmed:
2) sadamasse või randa saabumise aeg ja koht;
3) püütud kalakogused kilogrammides liikide kaupa vähemalt 100 kg täpsusega.
(2) Lõikes 1 nimetatud andmed esitatakse Keskkonnainspektsioonile kirjalikult faksi teel või elektronpostiga.
(3) Kui teadet ei ole võimalik kirjalikult esitada, edastatakse lõikes 1 nimetatud andmed Keskkonnainspektsioonile valvetelefonil.
[RT I 2009, 45, 298 - jõust. 12.09.2009]
3. peatükk ANDMETE ESITAMINE KALALAEVA KALAPÜÜGILOA ALUSEL TOIMUNUD PÜÜGI KOHTA
§ 15. Määruse kohaldamine teise riigi lipu all sõitva laeva suhtes
Teise riigi lipu all sõitva laeva suhtes, millelt laaditakse kala ümber Eesti jurisdiktsiooni alla jääval veealal või mis lossib kala Eesti sadamas, kohaldatakse määruse § 44.
§ 16. Andmete esitamise vorm ja sagedus
(1) Kalalaeva kalapüügiloa alusel toimunud püügi kohta esitab loa omanik või tema esindaja andmed EL komisjoni määruse 2807/83/EMÜ, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalik eeskiri (Euroopa Liidu Teataja L 276, 10.10.1983, lk 1–18), I lisas esitatud vormi kohasel püügipäevikulehel. Püügipäevikulehe eestikeelne vorm on esitatud lisas 5.
(2) Kalalaeva kalapüügipäevik on A4-formaadis ning koosneb 50-st kaante vahele köidetud originaallehest, 50-st eestikeelsest kopeerlehest ja 50-st ingliskeelsest kopeerlehest, mis asetsevad vaheldumisi. Originaallehed on valget värvi, eestikeelsed kopeerlehed kollast värvi ja ingliskeelsed kopeerlehed roosat värvi.
(3) Püügipäeviku täidetud originaalleht antakse üle või saadetakse tähtkirjaga Põllumajandusministeeriumile hiljemalt järgmistel kuupäevadel, välja arvatud lõikes 4 toodud juhul:
1) iga kuu 20. kuupäevaks selle kuu 1. kuupäevast 15. kuupäevani (k.a) täidetud püügipäevikulehed;
2) iga kuu 5. kuupäevaks eelmise kuu 16. kuupäevast kuu lõpuni täidetud püügipäevikulehed.
(4) Kui püügireisi kestus ei võimalda edastada andmeid lõikes 3 toodud tähtaegadel, antakse püügipäevikuleht üle või saadetakse tähtkirjaga Põllumajandusministeeriumile 48 tunni jooksul pärast püügireisi lõppu. Püügireis käesoleva määruse tähenduses on ajavahemik sadamast kalapüügile minekust kuni sadamasse naasmiseni.
§ 17. Andmete esitamine pika püügireisi ajal
(1) Kui lossimine või ümberlaadimine toimub 15 või enam päeva pärast püüki, edastatakse Põllumajandusministeeriumile EL komisjoni määruse 2807/83/EMÜ VIII lisas nimetatud andmed.
(2) Lõikes 1 toodud teave edastatakse EL komisjoni määruse 2807/83/EMÜ VIII lisas nimetatud viisil või § 48 lõikes 2 toodud viisil iga 15 päeva järel, alates esimese loomuse võtmise kuupäevast kuni lossimiseni või ümberlaadimiseni. Lossimine käesoleva määruse tähenduses on kala sadamas laevalt mahalaadimine.
§ 18. Andmete esitamine paarispüügi puhul
Paarispüügi puhul peavad püügipäevikut mõlemad laevad. Laeva püügipäevikusse kantakse sama laeva pardale tõstetud kalakogus.
§ 19. [Kehtetu – RT I 2004, 29, 202 - jõust. 01.05.2004]
2. jaotis Püügipäeviku täitmine
§ 20. Püügipäeviku täitmine
Püügipäeviku täitmisel lähtutakse EL komisjoni määruse 2807/83/EMÜ IV lisas ja vajadusel ka IVa lisas sätestatust.
§-d 21 ja 22
[Kehtetud – RT I 2004, 29, 202 - jõust. 01.05.2004]
§ 23. Kalapüügiloa andmed
Püügipäevikulehe lahtrisse 23 märgitakse kalapüügiloa number, mille alusel püük toimub.
§-d 24 ja 25
§ 26. Andmed püütud kalade kohta
(1) Eluskaal käesoleva määruse tähenduses on püütud kala kaal enne töötlemist.
(4) Kui saagis on alamõõdulist kala või kala, mille püük antud ajal ja kohas on keelatud, üle lubatud kaaspüügiprotsendi, kantakse kohe pärast püügivahendi nõudmist püügipäeviku reale «Märkused» alamõõdulise kala või kala, mille püük antud ajal ja kohas on keelatud, kogus, hinnanguline protsent kogusaagist, püügi koht, kuupäev ja kellaaeg.
§ 27. Püügipäeviku täitmine kalapüügipiirkonna ületamisel
Kui kalalaev ületab kalapüügipiirkonna selles kala püüdmata, märgitakse püügipäevikusse nimetatud piirkonda saabumise ja sellest lahkumise kuupäev ning kellaaeg.
2. jagu Püügiandmete esitamise nõuded kalapüügil NAFO poolt reguleeritaval veealal
§ 28. Püügiandmete esitamise erinõuded NAFO poolt reguleeritaval veealal
(1) Andmed kala püügi kohta NAFO poolt reguleeritaval veealal (edaspidi reguleeritav veeala) esitatakse käesoleva peatüki 1. jaos sätestatud korras käesolevas jaos toodud erisustega.
(2) Krevetipüügil piirkonnas 3L edastatakse Keskkonnainspektsioonile andmed sellest piirkonnast saadud krevetisaagi kohta kilogrammides iga 24 tunni järel kogu nimetatud piirkonnas krevetipüügil viibimise aja jooksul. Teade peab sisaldama järgmisi andmeid:
2) kapteni nimi;
3) kuupäev, millal püük toimus;
4) kala kogus.
(3) Piirkonnas 3L krevetti püüdva või krevetipüüki alustada sooviva kalalaeva kapten teatab piirkonda 3L sisenemisest ja piirkonnast 3L väljumisest 24 tundi ette NAFO sekretariaadile ja Keskkonnainspektsioonile ning teade peab sisaldama § 31 lõikes 4 nimetatud andmeid. Pardal olevatest krevetikogustest teatatakse piirkonda 3L sisenemisel või piirkonnast 3L väljumisel NAFO sekretariaadile ja Keskkonnainspektsioonile ning teade peab sisaldama § 31 lõikes 5 nimetatud andmeid.
(4) Süvalestapüügil edastatakse Põllumajandusministeeriumile andmed saagi kohta kilogrammides iga 48 tunni järel kogu nimetatud piirkonnas kalapüügil viibimise aja jooksul. Teade peab sisaldama järgmisi andmeid:
4) püütud kala kogus ümardatuna lähima 100 kg-ni.
(5) Lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmed edastatakse § 48 lõikes 2 toodud viisil vahetult pärast kalapüügipäevikusse vastava sissekande tegemist.
(6) Mereahvena saakidest teatatakse Põllumajandusministeeriumile iga nädala esmaspäeval. Teade peab sisaldama järgmisi andmeid:
3) periood, millal püük toimus;
§ 29. Püügipäeviku täitmine reguleeritaval alal
Reguleeritavale veealale sisenemisel peab olema püügipäevikusse kantud pardal olev kalakogus kilogrammides liikide kaupa, püügiaeg ja koht.
§ 30. Toodangu registreerimine
Reguleeritaval veealal kala püüdva laeva kapten peab pidama toodangupäevikut, kuhu jooksvalt kantakse laeval toodetud kala või kalatoodete kogused kilogrammides kalaliikide ja esitusviiside kaupa. Toodangupäevikut võib pidada paberkandjal või elektrooniliselt.
§ 31. Teated laeva tegevuse kohta
(1) Reguleeritaval veealal kala püüdva või veealale siseneda kavatseva kalalaeva kapten teatab laeva reguleeritavale veealale sisenemisest, reguleeritavalt veealalt väljumisest ning reguleeritaval veealal toimunud ümberlaadimisest.
(2) Teade reguleeritavale veealale sisenemisel laeva pardal oleva kalakoguse kohta tuleb edastada vähemalt 6 tundi enne laeva sisenemist ja peab sisaldama järgmisi andmeid järgmises järjestuses:
1) teate liik: «COE»;
2) raadiokutsung;
3) kapteni nimi;
4) pardatähis;
5) koha, kust teade edastati, geograafilised koordinaadid;
6) NAFO piirkond, kuhu laev hakkab sisenema;
7) teate edastamise kuupäev ja kellaaeg;
8) pardal olev kalakogus kilogrammides ümardatuna lähima 100 kg-ni kalaliikide kaupa;
9) sihtliik.
(3) Teade reguleeritavalt veealalt väljumisel laeva pardal oleva kalakoguse kohta tuleb edastada vähemalt 6 tundi enne väljumist ja peab sisaldama järgmisi andmeid järgmises järjestuses:
1) teate liik: «COX»;
6) NAFO piirkond, kust laev hakkab lahkuma;
7) pardal olev kalakogus kilogrammides ümardatuna lähima 100 kg-ni kalaliikide kaupa;
8) püügipäevade arv;
9) teate edastamise kuupäev ja kellaaeg.
(4) Teade piirkonda 3L sisenemisest ja väljumisest krevetipüügil tuleb edastada 24 tundi ette ja peab sisaldama andmeid järgmises järjestuses:
1) teate liik: «entry» või «exit»;
3) raadiokutsung;
4) kapteni nimi;
6) piirkond, kuhu laev hakkab sisenema;
7) sisenemise või väljumise kuupäev ja kellaaeg.
(5) Teade pardal olevatest krevetikogustest teatatakse piirkonda 3L sisenemisel või piirkonnast 3L väljumisel ja peab sisaldama andmeid järgmises järjestuses:
1) teate liik: «catch on entry» või «catch on exit»;
7) pardal olev kalakogus kilogrammides ümardatuna lähima 100 kg-ni kalaliikide ja piirkondade kaupa;
8) teate edastamise kuupäev ja kellaaeg.
(6) Teade kala ümberlaadimise kohta reguleeritaval veealal tuleb edastada vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist ja peab sisaldama järgmisi andmeid järgmises järjestuses:
1) teate liik: «TRA»;
6) ümberlaaditav kalakogus kilogrammides ümardatuna lähima 100 kg-ni kalaliikide kaupa;
7) selle laeva, millele kala ümber laaditakse või millelt ümber laaditi, raadiokutsung;
(7) Lõigetes 2–6 nimetatud teadetes võib kalaliikide kogusaagi, milles iga kalaliigi ümardatud saak on alla ühe tonni, märkida teatesse määramata kalana koodi MZZ all.
(8) Lõigetes 2–5 nimetatud teated edastatakse samaaegselt NAFO sekretariaadile ja Keskkonnainspektsioonile ning lõikes 6 nimetatud teade edastatakse samaaegselt NAFO sekretariaadile ja Põllumajandusministeeriumile. Põllumajandusministeeriumile edastatakse teated faksi numbril või elektronposti aadressil.
(9) Vahetult pärast lõigetes 2–6 nimetatud teate edastamist kantakse püügipäeviku reale «Märkused» teate edastamise kuupäev ja kellaaeg ning teate liigi täpsustus.
§ 32. Teadete edastamise vorm
(1) Paragrahvi 31 lõigetes 2, 3 ja 6 nimetatud teated edastatakse elektroonilise raporti vormis, mille elementide järjestus ja kannete määratlus on toodud lisas 10.
(2) Elektrooniline raport koosneb muutuva pikkusega piiritletud kannetest.
(3) Kanded esitatakse kujul «//VÄLJA KOOD/välja sisu//». Välja koodi märgitakse suurtähtedega, välja sisu väiketähtedega.
(4) Märk «//» ja välja kood näitavad kande algust. Välja koodi ja välja sisu eraldab teineteisest märk «/». Kui ühele väljale on vaja märkida mitu kannet, eraldatakse need üksteisest tühikutega.
(5) Märk «//», millele järgnevad tähed «SR», tähistab teate alustamist ning märgitakse iga teate algusesse. Märk «//», millele järgnevad tähed «ER», tähistab teate lõpetamist ning märgitakse iga teate lõppu.
3. jagu Nõude püügiandmete esitamisele kalapüügil Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni poolt reguleeritaval veealal
§ 33. Püügiandmete esitamise erinõuded Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni poolt reguleeritaval veealal
(1) Andmed kala püügi kohta Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (North-East Atlantic Fisheries Commission, edaspidi NEAFC) poolt reguleeritaval veealal (edaspidi reguleeritav veeala) esitatakse käesoleva peatüki 1. jaos sätestatud korras käesolevas jaos toodud erisustega.
(2) Kalapüügil NEAFCi reguleeritaval veealal esitatakse andmed vastavalt EL nõukogu määrusele 2791/99/EÜ, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatavad kontrollimeetmed (Euroopa Liidu Teataja L 337, 30.12.1999, lk 1–9).
§ 34. Sisenemise ja väljumise aja registreerimine
Püügipäeviku reale «Märkused» tuleb kanda iga reguleeritavale veealale sisenemise ja reguleeritavalt veealalt väljumise kuupäev ja kellaaeg.
§ 35. [Kehtetu – RT I 2004, 29, 202 - jõust. 01.05.2004]
§ 36. Teated laeva tegevuse kohta
(1) Reguleeritaval veealal kala püüdva või veealale siseneda kavatseva laeva kapten teatab:
1) laeva reguleeritavale alale sisenemisest – teate tüüp «COE»;
2) laeva reguleeritavalt alalt väljumisest – teate tüüp «COX»;
3) reguleeritaval alal toimunud ümberlaadimisest – teate tüüp «TRA»;
4) reguleeritaval alal saadud saagist – teate tüüp «CAT».
(2) –(5)
(6) Käesolevas paragrahvis nimetatud teadetes märgitakse kalaliikide kaupa kalakogus kilogrammides ümardatuna lähima 100 kg-ni. Kalaliikide kogusaagi, milles iga kalaliigi ümardatud saak on alla ühe tonni, võib teatesse märkida täpsustamata kalana koodi «MZZ» all.
(7) Teated «COE» ja «COX» edastatakse samaaegselt NEAFCi sekretariaadile ja Keskkonnainspektsioonile. Teated «TRA» ja «CAT» edastatakse samaaegselt NEAFCi sekretariaadile ja Põllumajandusministeeriumile. Põllumajandusministeeriumile edastatakse teated faksi numbril või elektronposti aadressil.
(8) Vahetult pärast käesolevas paragrahvis nimetatud teate edastamist kantakse püügipäeviku reale «Märkused» teate edastamise kuupäev ja kellaaeg ning edastatud teate liik.
§ 37. Teadete edastamise vorm
(1) Teated laeva tegevuse kohta edastatakse elektroonilise raportina, mille koostisosade järjestus ja kannete selgitus on esitatud EL komisjoni määruse 1085/2000/EÜ, millega sätestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatavate kontrollimeetmete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (Euroopa Liidu Teataja L 128, 29.05.2000, lk 1–43), I, II ja III lisas.
(2) Elektrooniline raport peab vastama EL komisjoni määruse 1085/2000/EÜ XI lisas esitatud nõuetele.
4. jagu Nõuded püügiandmete esitamisele kalapüügil Teravmägede püügipiirkonnas
§ 38. Püügiandmete esitamise erinõuded kalapüügil Teravmägede püügipiirkonnas
Andmed kala püügi kohta Teravmägede püügipiirkonnas esitatakse käesoleva peatüki 1. jaos sätestatud korras käesolevas jaos toodud erisustega.
§ 39. Teated püügitegevuse kohta
(1) Teravmägede püügipiirkonnas kala püüdva või püügipiirkonda siseneda kavatseva laeva kapten teatab Teravmägede püügipiirkonnas püügi alustamisest, püügi lõpetamisest, saagist ja ajutisest püügipiirkonnast lahkumisest.
(2) Teravmägede püügipiirkonnast püütud kala transportiva laeva kapten teatab püügipiirkonda saabumisest ja püügipiirkonnast lahkumisest.
(3) Teade püügi alustamise kohta edastatakse 12 kuni 24 tundi enne kalapüügi alustamist. Teade peab sisaldama järgmisi andmeid:
2) pardanumber;
3) rahvusvaheline raadiokutsung;
4) püügi alustamise kuupäev ja teate edastamise kuupäev, kui see erineb püügi alustamise kuupäevast;
5) koha, kus laev kavatseb püüki alustada, geograafilised koordinaadid, väljendatuna kraadides ja minutites;
6) püügipiirkonda sisenemise ajal laeva pardal olev kalakogus eluskaalu kilogrammides liikide kaupa.
(4) Teade kalapüügi kohta edastatakse üks kord nädalas. Esimene teade edastatakse hiljemalt seitsmenda päeva lõpuks kalapüügi alustamisest ning järgmised teated iga seitsme päeva järel. Teade peab sisaldama pärast eelmise püügiteate edastamist või juhul, kui laev on püüdnud kala vähem kui nädal, pärast püügi alustamist toimunud püügi kohta järgmisi andmeid:
4) teate edastamise kuupäev;
5) laeva asukoha geograafilised koordinaadid teate edastamise ajal, väljendatuna kraadides ja minutites;
6) püügil oldud päevade arv ja püütud kalakogus eluskaalu kilogrammides liikide kaupa;
7) teiselt laevalt ümberlaadimise käigus vastu võetud kalakogus eluskaalu kilogrammides liikide kaupa ning eraldi iga laeva kohta, millelt kala vastu võeti.
(5) Teade püügi lõpetamise kohta edastatakse kalapüügi lõpetamisel või hiljemalt püügipiirkonnast lahkumisel. Teade peab sisaldama järgmisi andmeid:
6) pärast eelmise, lõikes 4 nimetatud teate edastamist või juhul, kui laev on püüdnud kala vähem kui üks nädal, pärast püügi alustamist püügil oldud päevade arv ja püütud kalakogus eluskaalu kilogrammides liikide kaupa;
7) teistelt laevadelt ümberlaadimise käigus vastu võetud kalakogus eluskaalu kilogrammides liikide kaupa ning eraldi iga laeva kohta, millelt kala vastu võeti.
(6) Kui laev lahkub püügipiirkonnast vähemaks kui 24 tunniks, tuleb saata teade püügi lõpetamise kohta vastavalt lõikes 5 toodud nõuetele. Kui laev alustab enne 24 tunni möödumist püügipiirkonnast lahkumisest uuesti kalapüüki, tuleb saata teade püügi alustamise kohta, mis peab sisaldama lõikes 3 toodud andmeid. Püügi alustamise teade edastatakse hiljemalt enne püügi alustamist.
(7) Lõigetes 2, 3, 5 ja 6 nimetatud teated edastatakse paralleelselt Norra Kuningriigi Kalandusdirektoraadile ja Keskkonnainspektsioonile ning lõikes 4 nimetatud teade edastatakse paralleelselt Norra Kuningriigi Kalandusdirektoraadile ja Põllumajandusministeeriumile. Põllumajandusministeeriumile edastatakse teated faksi numbril või elektronposti aadressil.
§ 40. Püügipäeviku täitmine
(1) Püügipäevikusse kantakse püügiandmed iga püügioperatsiooni kohta hiljemalt enne järgmise püügioperatsiooni alustamist.
(2) Püügipäeviku lahtrisse 11 kantakse püügioperatsiooni alustamise kuupäev ja kellaaeg. Lahtrisse «Teise riigi püügipiirkond» kantakse laeva asukoha geograafilised koordinaadid püügioperatsiooni alguses ja lõpus. Lahtrisse 13 kantakse püügioperatsiooni kestus tundides ja minutites.
(3) Vahetult pärast § 39 lõigetes 3 kuni 6 nimetatud teate edastamist kantakse püügipäeviku reale «Märkused» teate edastamise kuupäev ja kellaaeg ning teate liigi täpsustus.
4. peatükk ANDMETE ESITAMINE LOSSIMISE JA ÜMBERLAADIMISE KOHTA
§ 41. Lossimisandmete esitaja ja esitamise vorm
(2) Andmed esitatakse kalapüügipäeviku lehel oleval lossimisdeklaratsioonil (edaspidi püügipäevikuleht ) või EL komisjoni määruse 2807/83/EMÜ III lisas esitatud lossimisdeklaratsiooni eri vormil (edaspidi lossimisdeklaratsioon ). EL komisjoni määruse 2807/83/EMÜ III lisas antud lossimisdeklaratsiooni eestikeelne vorm on esitatud lisas 6.
§ 42. Andmete esitamine lossimisel teise riigi sadamas
(1) Kui lossimine toimub Eesti lipu all sõitvalt laevalt teise riigi sadamas, esitatakse andmed lossimise kohta vastavalt EL komisjoni määruse 2807/83/EMÜ IV lisa p 4.2.
(2) Teise riigi lossimiskoha pädevale asutusele esitatakse lossimisandmed lossimisdeklaratsiooni ingliskeelsel koopial.
§ 43. Ümberlaadimise andmete esitaja ja esitamise vorm
(4) [Kehtetu – RT I 2004, 29, 202 - jõust. 01.05.2004]
§ 44. [Kehtetu – RT I 2004, 29, 202 - jõust. 01.05.2004]
§ 45. Lossimis- ja ümberlaadimisdeklaratsioonide raamat
Lossimis- ja ümberlaadimisdeklaratsioonide raamat on A4-formaadis ning koosneb 30-st kaante vahele köidetud originaallehest, 30-st eestikeelsest kopeerlehest ja 30-st ingliskeelsest kopeerlehest, mis asetsevad vaheldumisi. Originaallehed on valget värvi, eestikeelsed kopeerlehed kollast värvi ning ingliskeelsed kopeerlehed roosat värvi.
§ 46. Vormide edastamise sagedus
(1) Püügipäevikulehe, lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni originaal edastatakse täidetult Põllumajandusministeeriumile § 16 lõigetes 3 ja 4 toodud ajal.
§ 47. [Kehtetu – RT I 2004, 29, 202 - jõust. 01.05.2004]
§ 48. Eelandmete esitamise viis ja sagedus
(1) Lossimise ning teise riigi lipu all sõitvale laevale ümberlaadimise kohta edastatakse Põllumajandusministeeriumile 48 tunni jooksul pärast lossimise või ümberlaadimise lõpetamist vähemalt järgmised andmed:
1) lossiva või ümberlaadiva laeva nimi;
2) ümberlaadimise puhul ka vastuvõtva laeva nimi, pardatähis ja kapteni nimi;
3) loa number, mille alusel püük toimus;
4) lossimise või ümberlaadimise aeg ja koht;
5) lossitud või ümberlaaditud kalakogus kilogrammides ja kala esitusviis püügipiirkondade ja liikide kaupa. Kala esitusviisi ei pea märkima, kui püütakse ainult kilu ja räime.
(2) Lõikes 1 loetletud andmed edastatakse Põllumajandusministeeriumile ühel alltoodud viisidest:
2) elektronpostiga;
3) interneti teel internetiankeedi täitmise kaudu;
4) mobiiltelefoni lühisõnumiga;
5) püügipäevikulehel või lossimisdeklaratsiooni lehel – faksiga või vastavalt käesolevas määruses sätestatud korrale.
§ 49. Andmete edastamine elektronpostiga ja internetiankeedi täitmise kaudu
(1) Andmete edastamisel elektronpostiga või internetiankeedi täitmise kaudu toimub andmete esitaja isikusamasuse tuvastamine paroolipõhiselt või isikutunnistuse alusel.
(2) Isik, kes soovib edastada andmeid elektronpostiga või internetiankeedi täitmise kaudu, esitab selleks Põllumajandusministeeriumile vastava taotluse, milles märgib oma nime, registrikoodi, elektronposti aadressi ning millisel viisil ta soovib andmeid esitada. Taotluse esitanud andmete esitajale väljastab Põllumajandusministeerium kasutajatunnuse ja parooli.
(3) Kasutajatunnus ja parool tuleb hoida salajas. Kui on kahtlus, et kasutajatunnus või parool on saanud teatavaks kõrvalistele isikutele, peab andmete esitaja sellest viivitamata teatama Põllumajandusministeeriumile.
(4) Andmete esitamiseks elektronpostiga või internetiankeedi täitmise kaudu peab andmete edastaja sisestama oma kasutajatunnuse ja parooli või lisama andmetele digitaalallkirja.
(5) Kui elektronpostiga või internetiankeedi kaudu esitatud andmed ei ole Põllumajandusministeeriumist sõltumatutel põhjustel Põllumajandusministeeriumi poolt infotehnoloogiliselt vastuvõetavad või avatavad, loetakse andmed esitamata jäetuks.
(6) Andmete esitamisel elektronpostiga saadetakse andmete esitajale andmete eduka edastamise korral sellekohane automaatne vastussõnum.
§ 50. Andmete esitamine mobiiltelefoni lühisõnumiga
(1) Andmete edastamisel mobiiltelefoni lühisõnumiga (edaspidi lühisõnum) toimub andmete esitaja isikusamasuse tuvastamine mobiiltelefoni numbri kaudu. Andmete edastamiseks lühisõnumiga teatab andmete esitaja Põllumajandusministeeriumile mobiiltelefoni numbri, millelt soovib andmeid esitada. Ühelt mobiiltelefoni numbrilt võib andmeid edastada üks andmete esitaja.
(2) Andmete eduka edastamise korral saadetakse andmete esitajale sellekohane automaatne vastussõnum.
2. jagu Kalapüügipäeviku ja lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni täitmine
§ 51. Täitmise aeg
(1) Lossimise andmed kantakse püügipäevikusse, lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni vahetult pärast lossimist.
(2) Ümberlaadimise andmed kantakse püügipäevikusse või deklaratsiooni vahetult pärast ümberlaadimist.
§ 52. Lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni kantavad andmed
Lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsioonile või püügipäevikulehele märgitakse andmed vastavalt EL komisjoni määruse 2807/83/EMÜ IV lisale.
§ 53. Kala esitusviis
(1) [Kehtetu – RT I 2004, 29, 202 - jõust. 01.05.2004]
(2) Andmete esitamisel Eesti sadamas või Eesti jurisdiktsiooni alla jääval veealal toimunud kala lossimise või ümberlaadimise kohta kasutatakse esitusviisi märkimisel järgmisi koode:
1) ROO – roogitud;
2) PEA – pea eemaldatud;
3) FIL – fileeritud;
4) TERVE – terve kala; märgitakse, kui kala pole töödeldud.
(3) [Kehtetu – RT I 2004, 29, 202 - jõust. 01.05.2004]
§ 54–56. [Kehtetud – RT I 2004, 29, 202 - jõust. 01.05.2004]
41. peatükk ANDMETE ESITAMINE KALA ÜLEANDMISE JA TRANSPORDI KOHTA
§ 561. Üleandmisdeklaratsioon
(1) EL nõukogu määruse 2847/93/EMÜ, millega asutatakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem (Euroopa Liidu Teataja L 261, 20.10.1993, lk 1–16), art 9 p 2 nimetatud üleandmisdeklaratsioon esitatakse lisas 12 toodud vormi kohaselt.
(11) Üleandmisdeklaratsiooni lehed on köidetud üleandmisdeklaratsiooni raamatusse. Üleandmisdeklaratsiooni raamatus on 50 originaallehte ja 100 kopeerlehte. Originaallehed on valget värvi ja kopeerlehed kollast ning roosat värvi. Kollane kopeerleht antakse üleandjale ning roosa kopeerleht jääb vastuvõtjale.
(2) Üleandmisdeklaratsioon antakse Põllumajandusministeeriumile üle või saadetakse tähtkirjaga, välja arvatud lõikes 3 sätestatud juhul.
(3) EL nõukogu määruse 2847/93/EMÜ art 9 p 4b nimetatud andmed võib Põllumajandusministeeriumile edastada interneti teel, täites internetiankeedi, faksiga või elektronpostiga. Sellisel juhul antakse üleandmisdeklaratsiooni täidetud originaal Põllumajandusministeeriumile üle või saadetakse tähtkirjaga hiljemalt järgmistel kuupäevadel:
1) iga kuu 20. kuupäevaks selle kuu 1. kuupäevast 15. kuupäevani (k.a) täidetud üleandmisdeklaratsioonid;
2) iga kuu 5. kuupäevaks eelmise kuu 16. kuupäevast kuu lõpuni täidetud üleandmisdeklaratsioonid.
(4) Lõikes 3 nimetatud viisil andmete esitamist võimaldatakse §-s 49 sätestatud korras.
§ 562. Üleandmisdeklaratsiooni täitmine
(1) Kala omanikuna kantakse üleandmisdeklaratsioonile kalapüügiloa, mille alusel üleantav kala püüti, omanik või kui kala anti üle teisele isikule, siis kala vastuvõtnud isik.
(2) Vastavalt sellele, millise loa alusel üleantav kala püüti, kantakse üleandmisdeklaratsiooni lahtrisse «Kaluri kalapüügiluba» või «Kalalaeva kalapüügiluba» kalapüügiloa number.
(3) Lahtrid «Lossinud laeva nimi ja pardanumber» ning «Laeva kapten» täidetakse, kui üleantav kala püüti kalalaeva kalapüügiloa alusel. Lahtrisse «Laeva kapten» kantakse kapteni ees- ja perekonnanimi.
(4) Lahter «Kalur» täidetakse, kui püük toimus kaluri kalapüügiloa alusel. Lahtrisse kantakse loale kantud kaluri ees- ja perekonnanimi.
(5) Lahtrid «Suuruskategooria» ja «Värskuskategooria» täidetakse vastavalt EL nõukogu määrusele 2406/96/EÜ, milles sätestatakse teatavate kalandustoodete ühised turustusnormid (Euroopa Liidu Teataja L 334, 23.12.1996, lk 1–15).
(6) Lahtrisse «Esitusviis» märgitakse üleantava kala esitusviis, kasutades § 53 lõikes 2 nimetatud koode.
(7) Üleandmisdeklaratsiooni lahtrisse «Otstarve» kantakse märge, kas üleantavat kala kasutatakse toidutoormena või tööstuslikuks otstarbeks. «Tööstuslik otstarve» märgitakse lahtrisse kala kohta, mida kasutatakse muuks otstarbeks kui toidu valmistamiseks.
(8) Lahter «Isendite arv» täidetakse lõhe ja meriforelli kohta.
§ 563. Andmete esitamine kala transpordi kohta
(1) Kui kala müüakse mujal kui lossimiskohas, esitatakse Põllumajandusministeeriumile kala transportimise andmed vastavalt EL nõukogu määruse 2847/93/EMÜ art 13.
(2) Lisaks EL nõukogu määruse 2847/93/EMÜ art 13 p 2 nimetatud andmetele esitatakse iga transporditava lasti lossinud laeva nimi ja pardanumber, kalapüügiloa number, mille alusel transporditav kala on püütud.
(3) Andmed kala transportimise kohta esitatakse tähtkirjaga, antakse Põllumajandusministeeriumile üle või saadetakse faksiga.
5. peatükk ANDMETE ESITAMINE KALA ESMAKOKKUOSTU KOHTA
§ 57. Esmakokkuostukviitung
(1) Andmed kala esmakokkuostu kohta esitatakse vastavalt EL nõukogu määruse 2847/93/EMÜ art 9.
(2) Kala esmakokkuostukviitungi täidetud originaal antakse Põllumajandusministeeriumile üle või saadetakse tähtkirjaga EL nõukogu määruse 2847/93/EMÜ art 9 p 5 sätestatud ajal, välja arvatud lõikes 3 nimetatud juhul.
(3) Kala esmakokkuostja võib esmakokkuostukviitungile märgitavad andmed edastada Põllumajandusministeeriumile interneti teel internetiankeedi täitmise kaudu, faksiga või elektronposti teel. Niisugusel juhul antakse esmakokkuostukviitungi täidetud originaal Põllumajandusministeeriumile üle või saadetakse tähtkirjaga hiljemalt järgmistel kuupäevadel:
1) iga kuu 20. kuupäevaks selle kuu 1. kuupäevast 15. kuupäevani (k.a) täidetud esmakokkuostukviitungid;
2) iga kuu 5. kuupäevaks eelmise kuu 16. kuupäevast kuu lõpuni täidetud esmakokkuostukviitungid.
(4) Lõikes 3 nimetatud viisil andmete esitamist võimaldatakse §-s 49 toodud korras.
§ 58. Kviitungi vorm
(1) Esmakokkuostukviitungi vorm on toodud lisas 7.
(2) Esmakokkuostukviitung on A4-formaadis. Esmakokkuostukviitungid on köidetud esmakokkuostukviitungite raamatusse.
(3) Esmakokkuostukviitungite raamatus on 50 originaallehte ja 100 kopeerlehte. Originaallehed on valget värvi ja kopeerlehed kollast ning roosat värvi.
(4) Kollane kopeerleht antakse müüjale ning roosa kopeerleht jääb ostjale.
§ 59. Esmakokkuostukviitungi täitmine
(1) Müüjana kantakse esmakokkuostukviitungile kalapüügiloa, mille alusel müüdav kala püüti, omanik.
(11) Lahtrisse «ostja» kantakse isiku andmed, kes ostis kala kalapüügiluba omavalt isikult.
(12) Lahtrisse «Edasimüük» märgitakse ostjana isik, kes ostab kala esmakokkuostjalt või järgmiselt kala ostnud isikult. Ostja nime alla märgitakse ostetud kalakogus juhul, kui ei osteta esmakokkuostukviitungile märgitud kalakogust tervikuna.
(2) Vastavalt sellele, millise loa alusel müüdav kala püüti, kantakse esmakokkuostukviitungile kaluri kalapüügiloa või kalalaeva kalapüügiloa number.
(3) Lahtrid «Lossinud laeva nimi ja pardanumber» ning «Laeva kapten» täidetakse, kui müüdav kala püüti kalalaeva kalapüügiloa alusel. Lahtrisse «Laeva kapten» kantakse kapteni ees- ja perekonnanimi.
(5) Lahtrid «Suuruskategooria» ja «Värskuskategooria» täidetakse vastavalt EL nõukogu määrusele 2406/96/EÜ.
(6) Lahtrisse «Esitusviis» märgitakse müüdava kala esitusviis, kasutades § 53 lõikes 2 toodud koode.
(7) Esmakokkuostukviitungi lahtrisse «Otstarve» kantakse märge, kas üleantavat kala kasutatakse toidutoormena või tööstuslikuks otstarbeks. «Tööstuslik otstarve» märgitakse lahtrisse kala kohta, mida kasutatakse muuks otstarbeks kui toidu valmistamiseks.
(8) Lahter «Isendite arv» täidetakse lõhe ja meriforelli puhul.
(9) [Kehtetu – RT I 2004, 29, 202 - jõust. 01.05.2004]
6. peatükk ANDMETE VASTAVUS
§ 60. Andmete vastavus
Vastavuses peavad olema järgmised andmed:
4) lossimise eelandmed ja vormil esitatud lossimisandmed;
5) ümberlaadinud laeva ja vastuvõtnud laeva kapteni poolt esitatud andmed ümberlaadimise kohta;
§ 61. Andmete vastavuse hindamine
(1) Andmete vastavuse hindamisel võetakse arvesse kõik antud kalakogusega tehtud toimingud.
§ 62. Andmete lubatav erinevus
(1) Pardale jäetud kala püügipäevikusse märgitud või ümberlaaditud kala püügipäevikusse märgitud hinnangulise koguse ja lossitud koguse erinevus on lubatud vastavalt EL komisjoni määruse 2807/83/EMÜ art 5 p 2 toodud määrale.
(2) Kui andmed erinevad lõikes 1 lubatust, tehakse andmete esitajale kirjalik järelepärimine, milles märgitakse andmete erinevus. Andmete esitaja peab 10 tööpäeva jooksul järelepärimise saamise päevast arvates esitama põhjendused andmete erinevuse kohta. Kui sätestatud tähtajaks ei vastata või vastuses esitatud põhjendus ei ole piisav, loetakse, et esitatud on valeandmed.
§-d 63 ja 64 [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
ICES-I PÜÜGIPIIRKONNAD
STATISTILISED RUUDUD
VÄIKESED PÜÜGIRUUDUD
[RT I 2006, 4, 17 – jõust. 20.01.2006]
Kuupäev Püügikoht Lossimiskoht Püünis Kalakogused liikide kaupa
KOKKU: Püügikoht Lossimiskoht Liik Arv Kalakogused liikide, püügivahendite ja püügikohtade kaupa
[raamatu number] [kviitungi number]
2. Müüja transpordi-
vahendi reg nr ning autojuhi nimi, isikukood ja autojuhi allkiri
Rannapüügi-
päeviku /
kalalaeva
kalapüügi-
päeviku nr
Suurus-
gooria* Värskus-
gooria* Esitusviis Otstarve Isendite arv
(tk) Kogus (kg) Hind
* märgitakse, kui antud kalaliigi kohta on kehtestatud vastavad
PÜÜGIVAHENDITE KOODID, SUURUS VÕI ARV JA PÜÜGIVAHENDILE VASTAVATE KALAPÜÜGIOPERATSIOONIDE MÄÄRATLUS
[Kehtetu – RT I 2004, 29, 202 – jõust. 1.05.2004]
KALALIIKIDE KOODID
(Vabariigi Valitsuse 21. aprilli 2004. a määruse nr 119 ««Kalapüügiseadusest» tulenevate Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses Eesti ühinemisega Euroopa Liiduga» sõnastuses)
NAFO REGULEERITAVAL VEEALAL KALA PÜÜDVATE LAEVADE TEGEVUSE KOHTA EDASTATAVATE TEADETE KOOSTISOSAD
1) Koostisosade järjestus
Välja jrk nr Teate tüüp
Kalakogus sisenemisel – teade
Kalakogus väljumisel – teade
Ümberlaadimise teade
//FR/saatva lepingupoole nimi
//AD/adressaat
//SQ/järjekorranumber
//TM/teate tüübi määramine: «COE» kui sisenemise raport
//TM/teate tüübi määramine: «COX» kui väljumise raport
//TM/teate tüübi määramine: «TRA» kui ümberlaadimise raport
//RC/rahvusvaheline raadiokutsung
//MA/kapteni nimi
//XR/pardatähis
//LA/laiuskraad teate saatmise hetkel
//LO/pikkuskraad teate saatmise hetkel
//RA/NAFO piirkond, kuhu laev hakkab sisenema
//RA/NAFO piirkond, kust laev hakkab väljuma
//KG/ ümberlaadimisele kuuluv kalakogus
//DA/ teate saatmise kuupäev
//CA/ pardale jäetud kalakogus kilogrammides
//TT/ selle laeva rahvusvaheline raadiokutsung, millele kala ümber laaditi
//TI/ teate saatmise kellaaeg
//DF/püügipäevade arv
//TF/ selle laeva rahvusvaheline raadiokutsung, millelt kala ümber laaditi
//OB/pardal olev kalakogus kilogrammides
//DS/sihtliigid
2) Kannete määrang
Kanne Välja kood Tähemärkide
või numbrite arv Kohustuslik (K) –
valikuline (V) Märkused
Raporti alustamine
Tähistab raporti alustamist
Märgitakse riigi kood «EST»
Märgitakse raporti saaja aadress, mis NAFOle edastamisel on «XNW», Keskkonnainspektsioonile edastamisel «KKI» ja Põllumajandusministeeriumile edastamisel «PM»
Raporti seerianumber
Laeva nimi (ISO-8859.1)
Laeva rahvusvaheline raadiokutsung (International Radio Call Sign ehk IRCS)
Laeva pardanumber (ISO-8859.1)
Aasta, kuu ja päev asetuses AAAAKKPP
Tunnid ja minutid universaalaja järgi asetuses TTMM
S/NDDMM (WGS-84) nt
//LA/N4600 = 46°00' North
E/WDDMM (WGS-84) nt //LO/W04631= 46°31' West
Raporti tüübi määramine: COE//TRA/COX
NAFO piirkond
Kalalaeva kapteni nimi
3 tähemärki, 7 numbrit
Lisas 9 antud kood. Reguleeritavale alale sisenemisel pardal olev kalakogus kalaliikide kaupa kilogrammides ümardatuna lähima 100 kg-ni. Kasutatakse mitut paari välju, kuhu märgitakse liik ja kaal, jättes iga välja vahele tühiku, näiteks //OB/liik kaal liik kaal liik kaal//
Lisas 9 antud kood. Reguleeritaval alal püütud kalakogus kalaliikide kaupa kilogrammides ümardatuna lähima 100 kg-ni. Kasutatakse mitut paari välju, kuhu märgitakse liik ja kaal, jättes iga välja vahele tühiku, näiteks //CA/liik kaal liik kaal liik kaal//
Ümber laaditud
Lisas 9 antud kood. Ümberlaadimisele kuuluv kalakogus kalaliikide kaupa kilogrammides ümardatuna lähima 100 kg-ni. Kasutatakse mitut paari välju, kuhu märgitakse liik ja kaal, jättes iga välja vahele tühiku, näiteks //KG/liik kaal liik kaal liik kaal//
Lisas 9 antud kood; kui liike on mitu, jäetakse liikide vahele tühikud, näiteks //DS/liik liik liik//
Püügipäevad
Püügipäevade arv
Raporti lõpp
NEAFC-I REGULEERITAVAL VEEALAL PÜÜDVATE LAEVADE TEGEVUSE KOHTA EDASTATAVATE TEADETE VORMID


Maareformi seaduse, maareformi käigus kasutusvaldusesse antud maa omandamise seaduse ja riigivaraseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Maareformi seaduse, maareformi käigus kasutusvaldusesse antud maa omandamise seaduse ja riigivaraseaduse muutmise seadus
RT I, 19.05.2020, 2
13.05.2020 otsus nr 572
Vastu võetud 06.05.2020
1) paragrahvi 341 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Põllumajandusliku tootmisega tegeleva, käesoleva seaduse § 233 alusel maa kasutusvaldusesse saamise õiguse omandanud isiku kasuks seatakse põllumajandusmaale kasutusvaldus kuni 15 aastaks. Kasutusvalduse pikendamiseks veel kuni 15 aastaks esitab kasutusvaldaja kirjaliku taotluse Maa-ametile hiljemalt kolm kuud enne kasutusvalduse lõppemist. Lepingut ei pikendata, kui kasutusvaldusesse antud maa on vajalik riigivõimu teostamiseks, kohalikule omavalitsusele tema ülesannete täitmiseks või muul avalikul eesmärgil.”;
2) paragrahvi 341 täiendatakse lõikega 62 järgmises sõnastuses:
„(62) Füüsilisest isikust kasutusvaldaja asemel võib kasutusvaldusesse antud maad kasutusvaldajaga sõlmitud kirjaliku lepingu alusel kasutada isik, kes jätkab põllumajanduslikku tootmist sellel maal ning on kasutusvaldaja sugulane või abikaasa või juriidiline isik, mille kogu aktsia- või osakapitalist või häälte koguarvust kuulub enamus kasutusvaldajale, tema sugulasele või abikaasale. Kasutusvaldaja teavitab kasutusvalduse seadjat maa kasutusse andmisest ja edastab lepingu kuu aja jooksul pärast selle sõlmimist.”;
3) paragrahvi 341 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Maa-amet lõpetab kasutusvalduse lepingu ning nõuab lisaks käesoleva paragrahvi 51. lõike punktis 8 sätestatud leppetrahvile vajaduse korral kasutusvaldajalt sisse tekitatud kahju, kui maa kasutaja:
4) ei vasta käesoleva paragrahvi 62. lõikes sätestatud nõuetele.”;
4) seadust täiendatakse §-ga 342 järgmises sõnastuses:
„§ 342. Kasutusvalduse lepingu pikendamine
(3) Maa-amet otsustab kasutusvalduse lepingu pikendamise, sõlmib kasutusvaldajaga kirjalikus vormis asjaõiguslepingu ja esitab kirjalikus vormis kinnistamisavalduse kasutusvalduse kandmiseks kinnistusraamatusse.”;
5) seadust täiendatakse §-ga 403 järgmises sõnastuses:
„§ 403. Kasutusvalduse pikendamise taotluse esitamine ja üleminek turupõhisele kasutustasule
(2) Kui käesoleva seaduse § 341 alusel seatud kasutusvaldus lõpeb enne 2022. aasta 1. juunit, on kasutusvalduse aastatasu lepingu pikendamisele järgneval esimesel aastal 33 protsenti, teisel aastal 66 protsenti ja alates kolmandast aastast 100 protsenti turupõhisest kasutustasust.”.
§ 2. Maareformi käigus kasutusvaldusesse antud maa omandamise seaduse muutmine
1) paragrahvi 4 lõike 1 punkti 3 täiendatakse pärast sõna „kasutusse” tekstiosaga „, välja arvatud maareformi seaduse § 341 lõikes 62 sätestatud juhul;”;
2) paragrahvi 5 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Maareformi seaduse § 341 lõikes 2 nimetatud taotluse alusel pikendatud lepinguga seatud kasutusvalduse korral on isikul õigus taotleda maa omandamist pärast kasutusvalduse seadmist.”.
§ 3. Riigivaraseaduse muutmine
1) paragrahvi 66 lõike 7 esimest lauset täiendatakse pärast sõnu „alusel kasutanud” tekstiosaga „või maareformi seaduse § 341 alusel kasutusõigust omanud”;
2) paragrahvi 66 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
„(71) Käesoleva paragrahvi lõiget 7 ei kohaldata isikule, kes kasutas maareformi käigus kasutusvaldusesse antud maad maareformi seaduse § 341 lõikes 62 sätestatud alusel.”.


Kogukonna arendamisega tegelevate mittetulundusühenduste tegevustoetuse määra ja kogukonna arendamise projektide maksimaalse toetussumma kinnitamine ning kogukonna arenguks suunatud rahade jaotus 2020. aastal – Riigi Teataja
Kogukonna arendamisega tegelevate mittetulundusühenduste tegevustoetuse määra ja kogukonna arendamise projektide maksimaalse toetussumma kinnitamine ning kogukonna arenguks suunatud rahade jaotus 2020. aastal
Kogukonna arendamisega tegelevate mittetulundusühenduste tegevustoetuse määra ja kogukonna arendamise projektide maksimaalse toetussumma kinnitamine ning kogukonna arenguks suunatud rahade jaotus 2020. aastal - sisukord
§ 1 Kogukonna arendamisega tegelevate mittetulundusühenduste tegevustoetuse määra kinnitamine
§ 2 Kogukonna arendamise projektide maksimaalse toetussumma kinnitamine
§ 3 Kogukonna arenguks suunatudeelarvevahendite jaotus
RT IV, 13.02.2020, 2
Vastu võetud 05.02.2020 nr 2
,rakendatakse 1. jaanuarist 2020. a.
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 2, Valga Vallavolikogu 26. oktoobri 2018. a määruse nr 54 „Kultuuritööga ja kogukonnana arendamisega tegelevate mittetulundusühenduste toetamise kord“ § 4 lõike 3, § 5 lõike 6 ja Valga Vallavolikogu 31. jaanuari 2020. a määruse nr 99 „Valga valla 2020. aasta eelarve“ alusel.
§ 1. Kogukonna arendamisega tegelevate mittetulundusühenduste tegevustoetuse määra kinnitamine
Kogukonna arendamisega tegelevatele mittetulundusühendustele 2020. a tegevustoetuse maksimaalseks suuruseks on 500 eurot.
§ 2. Kogukonna arendamise projektide maksimaalse toetussumma kinnitamine
Kogukonna arendamise projektide maksimaalne toetussumma 2020. aastal on 1000 eurot.
§ 3. Kogukonna arenguks suunatudeelarvevahendite jaotus
2020. aastal on kogukonna arenguks valla eelarvest ette nähtud 38 800 eurot, millest:
1) tegevustoetusteks eraldatakse 6800 eurot;
2) projektitoetusteks eraldatakse 31 600 eurot aastas, millest igas taotlusvoorus on 7900 eurot. Kui kõiki rahalisi vahendeid taotlusvoorus välja ei jagata, siis kantakse vabanenud vahendid järgmisesse taotlusvooru või kasutatakse komisjoni halduskuludeks ja külavanema võrgutiku arendamiseks;
3) 400 eurot eraldatakse komisjoni halduskuludeks ja külavanema võrgustiku arendamiseks.
(2) Määrust rakendatakse 1. jaanuarist 2020. a.