§ 3 Sotsiaalhoolekandelist abi saama õigustatud isik
§ 5 Sotsiaalhoolekandelise abi taotlemine ja teenusele suunamine
§ 7 Sotsiaalhoolekandelise abi finantseerimine ja teenuse eest tasumine
§ 8 Sotsiaalkomisjon
§ 10 Koduteenuse eesmärk ja sisu
§ 11 Koduteenuse saaja
§ 12 Koduteenuse taotlemine ja määramine
§ 13 Koduteenuse osutamisest keeldumine
3 Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenust
§ 14 Väljaspool isiku kodu osutatava üldhooldusteenuse eesmärk ja sisu
§ 15 Üldhooldusteenuse taotlemine
§ 16 Üldhooldusteenuse osaline rahastamine valla eelarvest
§ 17 Üldhooldusteenuse rahastamisest keeldumine
§ 18 Üldhooldusteenuse jätkamine valla eelarvest.
§ 19 Erandid üldhooldusteenuse rahastamisel valla eelarvest
§ 20 Teenuse kirjeldus ja nõuded teenuse osutajale
§ 22 Teenuse osutamine
§ 23 Teenuse tasustamine
§ 24 Teenuse kirjeldus
§ 25 Hooldusvajaduse ja hooldaja sobivuse hindamine
§ 26 Hooldaja ja hooldajatoetuse määramine
§ 27 Teenuse kirjeldus ja nõuded teenuse osutajale
§ 28 Teenuse taotlemine ja osutamise otsustamine
§ 29 Teenuse osutamise leping
§ 30 Teenuse tasustamine
§ 32 Varjupaigateenusele õigust omav isik
§ 33 Teenuse osutamine
§ 34 Turvakoduteenuse eesmärk ja sisu
§ 35 Turvakoduteenusele õigust omav isik
§ 36 Teenuse osutamine
§ 37 Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk ja sisu
§ 38 Eluruumi tagamise eesmärk ja sisu
§ 39 Eluruumi üürile andmine, üürilepingu sõlmimine
§ 40 Üürilepingu lõpetamine
§ 41 Eluruumi kasutamine, kommunaalmaksude tasumine
§ 42 Võlanõustamisteenuse eesmärk ja sisu
§ 43 Lapsehoiuteenuse eesmärk ja sisu
§ 44 Asendushooldusteenuse eesmärk ja sisu
§ 45 Järelhooldusteenuse eesmärk ja sisu
15 Vältimatu sotsiaalabi
§ 46 Vältimatu sotsiaalabi sisu ja eesmärk
16 Täiendavad vajaduspõhised sotsiaalteenused
§ 47 Täiendavad vajaduspõhised sotsiaalteenused
§ 48 Sotsiaaltoetuste liigid
§ 49 Sünnitoetus
§ 50 Matusetoetus
§ 51 Esimesse klassi astuja toetus
§ 52 Jõulupakid eelkooliealistele lastele
§ 53 Koolilõputoetus
§ 54 Haigla voodipäevatasu toetus
§ 55 Toetus õpilaste prilliklaaside ostuks
§ 56 Hooldajatoetus
§ 57 Küttetoetus
§ 58 Toetus laste- ja noortelaagris osalemiseks
§ 59 Transporditeenuse toetus
§ 60 Ühekordne toetus
§ 61 Toimetulekutoetus
RT IV, 15.10.2019, 11
Vastu võetud 23.01.2018 nr 5
RT IV, 07.02.2018, 7
19.09.2019 RT IV, 15.10.2019, 2 18.10.2019
Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord (edaspidi kord) reguleerib Kanepi valla (edaspidi vald) eelarvest ja riigieelarvega valla eelarvesse eraldatud sotsiaaltoetuste ja -teenuste osutamise vahenditest sotsiaaltoetuste ning -teenuste taotlemise, määramise, maksmise tingimused ja korra.
4) sotsiaaltoetus on isikule makstav rahaline hüvitis;
5) vältimatu sotsiaalabi on elatusvahendite kaotuse või puuduse tõttu sotsiaalselt abitusse olukorda sattunud isikule osutatav sotsiaalabi, mis tagab vähemalt toidu, riietuse ja ajutise majutuse;
6) rehabilitatsiooniplaan on õigustatud isiku ja tema seadusliku esindaja osalemisel rehabilitatsioonimeeskonna koostatud dokument, milles kajastub hinnang isiku tegevusvõimele, sotsiaalse rehabilitatsiooni eesmärk, eesmärgi saavutamiseks vajalikud rehabiliteerivad teenused ja hinnang sotsiaalse rehabilitatsiooni eesmärgi saavutamise kohta;
7) hooldusplaan on teenuse osutaja poolt koostöös teenuse saajaga või juhul, kui teenuse saaja pole kontaktne, teenuse rahastajaga koostatud kirjalik dokument, mis sisaldab teenuse osutamise eesmärki, eesmärgi saavutamise tegevusi ja sagedust ning teenuse osutaja hinnangut tegevuste elluviimise kohta;
8) juhtumiplaan on kirjalik dokument, mis koosneb hinnangust isiku abivajadusele ja abimeetmete rakendamise tegevuskavast;
9) sotsiaalvaldkonna ametnik on vallavalitsuse koosseisu oleval sotsiaalvaldkonna tegevustega hõlmatud ametikohal töötav ametiisik.
§ 3. Sotsiaalhoolekandelist abi saama õigustatud isik
(1) Sotsiaalhoolekandelist abi on õigustaotleda isikul, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Kanepi vallas.
(2) Põhjendatud juhtudel võib kooskõlastatult isiku rahvastikuregistrisse kantud elukoha järgse kohaliku omavalitsuse üksusega osutada sotsiaalhoolekandelist abi isikule, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht ei ole Kanepi vallas.
(3) Vältimatut sotsiaalabi on õigustaotleda isikul, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole Kanepi vald, kuid kes viibib abi vajamise ajal Kanepi valla haldusterritooriumil.
§ 5. Sotsiaalhoolekandelise abi taotlemine ja teenusele suunamine
(1) Sotsiaalhoolekandelise abi taotlemiseks esitab taotleja vallavalitsusele vormikohase taotluse, kui käesolevast korrast ei tulene teisiti. Taotluses märgitakse ära vähemalt taotleja nimi, isikukood, elukoht, andmed perekonna koosseisu ja sissetulekute kohta ning teenuse taotlemise põhjus.
(2) Taotluste vormid kinnitab vallavalitsus.
(3) Vältimatut abi vajavatele isikutele osutatakse teenuseid koheselt. Edasine teenuse osutamine vältimatut abi vajanud isikule toimub kokkuleppel isiku elukohajärgse kohaliku omavalitsusega.
(4) Sotsiaalhoolekandelise abi määramiseks või sotsiaalteenuse rahaliseks hüvitamiseks hindab sotsiaalvaldkonna ametnik taotluse põhjendatust ja taotlusele lisatud dokumente. Vajadusel viiakse läbi taotleja kodukülastus või hangitakse muul viisil täiendavat informatsiooni isikule sobivaima teenuse väljaselgitamiseks.
(5) Sotsiaalhoolekandelise abi määramise otsustab vallavalitsus korraldusega hiljemalt 10 tööpäeva jooksul vormikohase taotluse esitamisele järgnevast päevast arvates või taotluse puuduste kõrvaldamise päevast arvates.
(6) Sotsiaalhoolekandelise abi võimaldamisest keeldumine peab olema põhjendatud ning see otsus tehakse taotlejale ja isikule, kellele teenust taotleti, teatavaks kirjalikult 5 tööpäeva jooksul.
§ 7. Sotsiaalhoolekandelise abi finantseerimine ja teenuse eest tasumine
(1) Sotsiaaltoetuste määrad kehtestab vallavalitsus oma määrusega iga-aastaselt pärast valla eelarve vastuvõtmist.
(2) Sotsiaalteenuse osutamise eest võib võtta tasu.
(3) Sotsiaalteenuste hinnad kehtestab vallavalitsus määrusega.
(4) Sotsiaalteenuse eest tasu võtmisel võetakse arvesse teenust saava isiku sissetulekuid, seadusjärgsete ülalpidajate olemasolu ja nende sissetulekuid, teenuse kasutamise põhjust ning muid juhtumiga seotud asjaolusid. Otsuse sotsiaalteenust saavalt isikult tasu võtmise määra kohta teeb vallavalitsus.
(5) Vallavalitsus võib põhjendatud juhul vabastada abi vajava isiku täielikult või osaliselt sotsiaalteenuse eest tasumisest.
§ 8. Sotsiaalkomisjon
(1) Vallavalitsus moodustab alatiselt tegutseva sotsiaalkomisjoni sotsiaalhoolekandelise abi andmist puudutavates küsimustes ettepanekute tegemiseks vallavalitsusele.
14) muu tugiteenus.
§ 10. Koduteenuse eesmärk ja sisu
(1) Koduteenus on valla poolt osutatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on täisealise isiku iseseisva ja turvalise toimetuleku tagamine kodustes tingimustes, säilitades ja parandades tema elukvaliteeti.
(2) Koduteenused koosnevad teenuse saaja kodus või väljaspool kodu tehtavatest toimingutest, eelkõige:
1) toiduainete, ravimite ja muude esmatarbekaupade koju toomine lähimast poest ja apteegist;
2) kütte tuppa toomine ja selle hankimise korraldamine (kütte tellimine ja varju alla paigutamine);
4) abistamine toidu valmistamisel, toidunõude pesemine;
5) abistamine tubade koristamisel ja kütmisel, prügi välja viimine, voodipesu vahetamine;
6) veevärgi puudumisel vee tuppa toomine ja heitvete väljaviimine eluruumist;
7) asjaajamise korraldamine ametiasutustes;
9) esmase arstiabi korraldamine ja vajadusel saatmine arsti juures;
(3) Vajadusel saab kokku leppida lisateenustes, mis tulenevad konkreetsest abivajajast.
§ 11. Koduteenuse saaja
(1) Koduteenust on õigus saada rahvastikuregistri andmetel Kanepi vallas elavatel täisealistel isikutel, kes vajavad kõrvalist abi igapäevase eluga toimetulekuks kodustes tingimustes.
(2) Isikutele, kes rahvastikuregistri andmetel ei ela Kanepi vallas, kuid asuvad selle territooriumil, osutatakse koduteenust vabade ressursside olemasolul kooskõlastatult isiku elukoha järgse valla- või linnavalitsusega.
(3) Koduteenust ei osutata alkoholiprobleemidega isikutele, psüühilist erihooldust vajavatele isikutele, nakkushaigusi põdevatele isikutele nakkusohtlikus perioodis ja lamajatele haigetele, kes vajavad ööpäevaringselt järelevalvet ja hooldust.
(4) Koduteenust osutatakse koduteenuse saaja nõusolekul.
§ 12. Koduteenuse taotlemine ja määramine
(1) Koduteenust taotlev isik esitab vallavalitsusele taotluse, milles kirjeldatakse ja põhjendatakse kõrvalabi vajadust. Koduteenuse vajadusest võivad teatada ka naabrid, sugulased, lähedased, meditsiinitöötaja või muud isikud.
(2) Sotsiaalvaldkonna ametnik teeb kodukülastuse, mille käigus hindab koduteenuse taotleja toimetulekuvõimet ja selgitab välja koduteenuse vajaduse.
(3) Sotsiaalvaldkonna ametnikul on õigus küsida täiendavaid andmeid teenuse taotleja suhtes perekonnaseadusest tulenevat ülalpidamiskohustust omavate isikute kohta ja õigus nõuda teenuse taotlejalt täiendavalt tõendit, et ta ei põe aktiivset ravi vajavas ja/või nakkavas faasis nakkushaigust.
(4) Otsuse koduteenuse otsustamise või sellest keeldumise kohta teeb vallavalitsus sotsiaalkomisjoni ettepanekul. Haldusaktis määratakse muuhulgas kindlaks kõrvalabi vajaduse määrast tulenevad koduteenuse toimingud ning koduteenuse osutamise eest tasumise kohustus, kui teenus on tasuline. Otsus tehakse asjaosalisele teatavaks isiku vanust ja arengutaset arvestaval viisil.
(5) Teenuse osutamiseks sõlmivad teenuse saaja ja vallavalitsus lepingu, milles määratakse muuhulgas kindlaks teenuse saajale osutatavate koduteenuse toimingute täpsustatud loetelu ning maht, tasulise teenuse korral teenuse eest tasumise kord. Lepingu pooleks võib olla ka teenuse saaja suhtes perekonnaseadusest tulenevat ülalpidamiskohustust omav isik, kes võtab kohustuse tasuda osutatava teenuse eest.
(6) Üks kord aastas või teenuse vajaduse muutumisel viib sotsiaalvaldkonna ametnik läbi korduvhindamise teenuse sisu ja mahu muutmise vajaduse hindamiseks. Korduvhindamise tulemustele tuginedes koostatakse vajadusel lepingu lisa, kus määratakse kindlaks teenuse saajale osutatavad koduteenuse toimingud. Korduvhindamise tulemusel võib sotsiaalkomisjon teha ettepaneku teenuse osutamise lõpetamiseks.
§ 13. Koduteenuse osutamisest keeldumine
1) taotluses on varjatud ja/või esitatud ebaõigeid andmeid;
4) abivajadust on võimalik või otstarbekas katta muu teenuse või abi andmisega.
3. jagu Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenust
§ 14. Väljaspool isiku kodu osutatava üldhooldusteenuse eesmärk ja sisu
(1) Väljaspool isiku kodu osutatav üldhooldusteenuse eesmärgiks on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla.
(2) Üldhooldusteenust osutatakse isikutele, kes vajavad püsivalt või ajutiselt igapäevaeluks vajalike toimingute sooritamisel ja enesehooldamisel kõrvalabi sellisel määral, et kodu kohandamisest või koduteenustest inimese toimetuleku ja turvalisuse tagamiseks ning elukvaliteedi säilitamiseks ei piisa.
(3) Teenuse osutaja tagab teenuse saajale hooldustoimingud ning muud toetavad ja toimetulekut tagavad toimingud ja teenused, mis on määratud hooldusplaanis.
(4) Hooldusplaani koostab teenuse osutaja koos teenuse saaja või tema seadusliku esindajaga 30 päeva jooksul isikule teenuse osutamise alustamisest. Hooldusplaan on personaalne ja selles määratletakse hooldusteenuse pakkumise raames sooritatavad toimingud, mis lähtuvad konkreetse kliendi abivajadusest ning mille eesmärk on tagada inimese turvalisus, toimetulek ja elukvaliteedi säilimine;
(5) Hooldusplaan vaadatakse üle ja korrigeeritakse vähemalt üks kord poole aasta jooksul.
(6) Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse raames tagatakse teenuse saajale järgmised toimingud:
1) hooldustoimingud (riietumine, toitmine, hügieenitoimingud, abistamine ravimite manustamisel jne);
2) majutamine nõuetele vastavates ruumides;
3) toitlustamine vähemalt 3 korda päevas;
4) esmatasandi arstiabi kättesaadavuse korraldamine (sh perearsti visiidid, koduõendusteenus jms);
5) kaasamine aktiviseerivatesse tegevustesse (näiteks huvitegevus, ühistegevus);
6) muud toetavad tegevused (sotsiaal- ja abivahendite alane nõustamine, juhendamine ning abistamine igapäevatoimingute sooritamiseks jne).
§ 15. Üldhooldusteenuse taotlemine
(1) Üldhooldusteenuse saamiseks esitab teenuse taotleja või tema seaduslik esindaja taotluse vallavalitsusele.
(2) Üldhooldusteenuse vajadust hindab sotsiaalvaldkonna ametnik. Üldhooldusteenuse osutamise perioodil kõrvalabi vajaduse määra muutumisel teenuse saaja terviseseisundi või elukeskkonna tõttu tuleb läbi viia korduv hindamine.
(3) Kui üldhooldusteenuse taotlejal on õigusteenust saada, soovitab või aitab sotsiaalvaldkonna ametnik leida sobivaid teenusepakkujaid. Kui hindamise käigusteenuse taotleja teenuse vajadust ei tuvastata, soovitab sotsiaalvaldkonna ametnik teenuse taotleja toimetuleku ja/või hoolduse tagamiseks ja/või kõrvalabi katteks teisi meetmeid.
(4) Kui vallavalitsus tasub osaliselt teenuse taotleja üldhooldusteenuse eest, valitakse teenuse saajale sobivaim madalaima kohamaksumusega teenuse osutaja.
(5) Kui üldhooldusteenuse saaja või tema lähedased finantseerivad teenust kogu ulatuses ise, võib teenuse osutaja poole pöörduda ilma vallavalitsust kaasamata.
§ 16. Üldhooldusteenuse osaline rahastamine valla eelarvest
(1) Isikul, kelle sissetulekutest ja varast ei piisa üldhooldusteenuse eest tasumiseks ja kelle hoolekandeteenuse maksmisel ei osale ülalpidamiskohustuslane või ülalpidamiskohustuslase osalus ei võimalda hoolekandeteenuse eest täies ulatuses tasumist, on õigustaotleda hoolekandeteenuse osalist tasumist Kanepi valla eelarvest.
(2) Üldhooldusteenust vajav isik, kes ei ole suuteline üldhooldusteenuse eest täies mahus tasuma, esitab vallavalitsusele kirjaliku vormikohase taotluse hooldusteenuse rahastamiseks Kanepi valla eelarvest.
(3) Teenust rahastatakse valla eelarvest ulatuses, mis tagab üldhooldusteenuse maksumuse tasumise. Valla eelarvest makstakse üldhooldusteenuse maksumuse see osa, mis jääks katmata, kui isik ja tema ülalpidamiskohustuslane on tasunud üldhooldusteenuse eest vastavalt oma varalisele olukorrale.
(4) Valla eelarvest makstava üldhooldusteenuse eest osalise tasumise otsustab vallavalitsus korraldusega võttes otsustamisel arvesse sotsiaalkomisjoni ettepanekut.
§ 17. Üldhooldusteenuse rahastamisest keeldumine
1) teenust vajava isiku ülalpidamiskohustuslased, keda kohus ei ole vabastanud ülalpidamiskohustuse täitmisest või kelle ülalpidamiskohustuse ulatust ei ole kohus vähendanud, ei osale hoolekandeteenuse kulu katmisel;
2) teenust vajava isiku toimetulekut on võimalik tagada teisi sotsiaalteenuseid (koduteenuste osutamine, eluaseme kohandamine, hooldaja määramine jms) osutades;
3) teenust on võimalik tagada ülalpidamiskohustuslase poolt;
4) teenust vajav isik või ülalpidamiskohustuslased jätavad ametiasutusele täiendavalt nõutud dokumendid esitamata;
5) isikul on vara, mille müüki võib mõistlikult eeldada, kuid ta keeldub seda võõrandamast või kasutusse andmast, et tasuda enda ülalpidamiskulud.
(2) Otsus üldhooldusteenuse taotluse rahastamata jätmise kohta vormistatakse vallavalitsuse korraldusega.
§ 18. Üldhooldusteenuse jätkamine valla eelarvest.
Enne uut eelarveaastat vaatab sotsiaalkomisjon hiljemalt 1. novembriks läbi üldhooldusteenuse rahastamise korraldused, kontrollides teenuse saaja ja tema ülalpidamiskohustuslase majanduslikku seisu. Juhul, kui:
1) teenust saava või ülapidamiskohustuslase või mõlemate varanduslik seisukord on muutunud, nii et nad on võimelised teenust kokkulepitust suuremas summas rahastama, muudab vallavalitsus valla eelarvest teenuse eest makstava osa suurust oma korraldusega;
2) ülalpidamiskohustuslase majanduslik olukord on oluliselt halvenenud, mistõttu nad ei ole võimelised kokkulepitud mahus teenuse eest tasuma, on neil õigustaotleda Kanepi valla eelarvest makstava osa suurendamist.
§ 19. Erandid üldhooldusteenuse rahastamisel valla eelarvest
(1) Juhul, kui isik vajab hoolekandeteenust viivitamatult, tasub ametiasutus isiku eest puudujääva osa, kuni isiku enda või tema ülalpidamiskohustuslase varalise olukorra väljaselgitamiseni.
(2) Kui hooldust vajaval isikul on ülalpidamiskohustuslane, on ametiasutus õigustatud nõudma neilt valla poolt tasutud hoolekandekulud sisse ulatuses, millest nad ei ole vabastatud ülalpidamiskohustuse täitmisel.
(3) Kui hooldust vajaval isikul ei ole rahalisi vahendeid enda ülalpidamiskulude kandmiseks, kuid tal on vara, mida on võimalik võõrandada või anda kasutusse ülalpidamiseks vajalike rahaliste vahendite saamiseks, võib ametiasutus tasuda hoolekandekulud osas, milleks isikul endal hetkel rahalised vahendid puuduvad, kuni vara võõrandamiseni või kasutusse andmiseni. Ametiasutus on õigustatud nõudma tehtud hoolekandekulude hüvitamist vara võõrandamisest või kasutusse andmisest saadud raha arvel.
§ 20. Teenuse kirjeldus ja nõuded teenuse osutajale
(4) Tugiisik töötab teenuse saaja igapäevases elukeskkonnas (milleks võib olla ka haridus- või hoolekandeasutus). Tugiisik võib kohtuda teenuse saajaga ka mujal mõlemale sobivas kohas ning käia kaasas ametiasutustes jm. Tugiisik võib teenuse saajaga suhtlemiseks kasutada telekommunikatsioonivahendeid sel määral, et see ei takista tal inimese olukorra õiget hindamist.
(5) Tugiisikuks on isik, kes omab psühholoogilist, pedagoogilist või sotsiaaltöö baasharidust või on läbinud pere tugiisiku koolituse või on oma isikuomaduste ja võimete poolest sobiv tugiisikuteenust osutama.
(1) Tugiisikuteenuse saamiseks esitab teenuse taotleja, hooldaja või tema seaduslik esindaja edaspidi vallavalitsusele kirjaliku taotluse.
(2) Teenust võib taotleda/algatada ka kolmanda isiku (õpetaja, sotsiaaltöötaja, lastekaitsetöötaja, perearst jne) ettepanekul, kui ta märkab tugiisikuteenuse vajadust ja kui isik ise ei ole abi taotlemiseks võimeline.
(3) Tugiisiku teenuse taotluse rahuldamine või mitterahuldamine ja tugiisiku määramine otsustatakse vallavalitsuse korraldusega.
§ 22. Teenuse osutamine
(1) Tugiisikuteenust osutab ja/või korraldab vallavalitsus, vajadusel soovitab või aitab leida isikule sobivaid teenusepakkujaid.
(2) Sotsiaalvaldkonna ametnik selgitab välja tugiteenuse vajaduse, sageduse ja mahu:
1) teenuse osutamise sagedus ja kestus oleneb teenuse vajaduse hindamise tulemustest;
2) üldjuhul on tugiisikuteenuse minimaalne osutamise periood 3 kuud, laste puhul 6 kuud.
(3) Isikul, kellele on määratud tugiisikuteenus, on õigus enne tugiisikuteenuse saamist kohtuda omavahelise sobivuse hindamiseks isikuga, kes vahetult tugiisikuteenust osutama hakkab.
(4) Tugiisikuteenuse osutamiseks sõlmitakse teenuse saaja, vallavalitsuse ja tugiisikuteenuse osutaja vahel kolmepoolne leping.
(5) Leping lõpetatakse teenuse vajaduse lõppemisel, pere või tugiisiku soovil kooskõlastatult vallavalitsuse sotsiaalvaldkonna ametnikuga.
§ 23. Teenuse tasustamine
(1) Tugiisikuteenus on abivajajale üldjuhul tasuta.
(2) Tugiisikuteenust finantseeritakse valla eelarvevahendite arvelt ja/või riigi rahastatava lapsehoiuteenuse rahaliste vahendite ülejäägi arvelt (raske või sügava puudega laste tugiisikuteenus) või riigieelarvest valla eelarvesse eraldatud sotsiaaltoetuste ja –teenuste osutamise toetusest.
§ 24. Teenuse kirjeldus
(1) Hooldus seatakse täisealisele isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks (edaspidi hooldatav).
(3) Hooldajaks võib olla isik, kes ei ole hooldatava suhtes ülalpidamiskohustusega ning kellel ei ole sügavat puuet. Hooldajaks võib olla ülalpidamiskohustusega isik, kui hooldatava toimetulek igapäevastes majapidamistoimingutes ja eneseteeninduses on raskelt häiritud või hooldatav ei suuda neid teostada või neis osaleda.
§ 25. Hooldusvajaduse ja hooldaja sobivuse hindamine
(1) Hooldusvajadus on isiku abi-, toetuse ja järelevalve vajadus, mille teeb sotsiaalvaldkonna ametnik hoolduse seadmiseks kindlaks hindamismetoodika abil hooldatava elukohas.
1) raskelt häiritud toimetulek igapäevastes majapidamistoimingutes ja eneseteeninduses;
2) suutmatus osaleda igapäevastes majapidamistoimingutes ja eneseteeninduses või neid teostada;
3) eestkostetava järelevalve ja juhendamise vajadus igapäevastes majapidamistoimingutes ja eneseteeninduses.
(3) Hindamismetoodika abil teeb sotsiaalvaldkonna ametnik kindlaks hooldajaks määratava isiku sobivuse ja võime tagada hooldatavale abi ja toetus harjumuspärases elukeskkonnas toimetulekuks ja järelevalve.
§ 26. Hooldaja ja hooldajatoetuse määramine
(1) Isiku võib määrata hooldajaks kuni kahele hooldatavale, kui:
1) eraldi elavate raskelt häiritud hooldatavate toimetulek igapäevastes majapidamistoimingutes on raskelt häiritud;
2) hooldatavad, kelle toimetulek igapäevastes majapidamistoimingutes ja eneseteeninduses on raskelt häiritud või nad ei suuda neid teostada või neis osaleda, elavad samas eluruumis.
(2) Hooldajatoetus määratakse üldjuhul tähtajatult.
2) seatud eestkoste lõpptähtajani.
§ 27. Teenuse kirjeldus ja nõuded teenuse osutajale
§ 28. Teenuse taotlemine ja osutamise otsustamine
(2) Taotlusega koos esitatakse puude määramise otsus ja soovitavalt rehabilitatsiooniplaan.
§ 29. Teenuse osutamise leping
(2) Leping on tähtajaline ja sõlmitakse üheks aastaks. Teenuse vajaduse säilimisel esitab teenuse saaja taotluse teenuse jätkamiseks hiljemalt 2 nädalat enne tähtaja saabumist.
§ 30. Teenuse tasustamine
(4) Teenuse tasu arvestamise aluseks on kalendrikuu. Teenuse saaja esitab sotsiaalvaldkonna ametnikule igakuiselt 5-ndaks kuupäevaks teenuse osutaja töötundide aruande.
(2) Ajutise varjupaiga teenusega tagatakse teenuse taotlejale voodikoht, pesemisvõimalus ja turvaline keskkond.
§ 32. Varjupaigateenusele õigust omav isik
Varjupaigateenust osutatakse vältimatu sotsiaalabi raames ööbimiskohta vajavale isikule või alalise elukoha kasutamise võimaluseta isikule, kes teenuse vajamise hetkel viibib Kanepi valla haldusterritooriumil.
§ 33. Teenuse osutamine
(1) Teenuse osutamist korraldatakse lepingu alusel vastavat tegevusluba omava teenusepakkuja kaudu.
(2) Teenust ostetakse vastavalt teenuse osutaja hinnakirjale.
(3) Teenust finantseeritakse valla eelarvevahendite arvelt.
§ 34. Turvakoduteenuse eesmärk ja sisu
(1) Turvakoduteenuse eesmärk on tagada teenusele õigustatud isikutele edasise elu korraldamiseks ajutine eluase, turvaline keskkond ja esmane abi.
(2) Teenuse saaja vajadustest lähtuvalt tagatakse talle kriisiabi, mis taastab isiku psüühilise tasakaalu ja tegevusvõime igapäevaelus, ning teavitatakse isikut teistest abi saamise võimalustest. Tulenevalt teenuse saaja east ja vajadusest tagatakse ka tema hooldamine ja arendamine.
§ 35. Turvakoduteenusele õigust omav isik
Turvakoduteenus tagatakse:
§ 36. Teenuse osutamine
§ 37. Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk ja sisu
(1) Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk on võimaldada puuetega isikutel, kellel puue takistab isikliku- või ühissõiduki kasutamist, taotleda tema vajadustele vastavat transpordivahendit tööle, õppeasutusse sõitmiseks või avalike teenuste kasutamiseks.
(5) [Kehtetu - RT IV, 15.10.2019, 2 - jõust. 18.10.2019]
§ 38. Eluruumi tagamise eesmärk ja sisu
4) asenduskodust tagasipöördunud, kelle elukoht vahetult enne asenduskodusse suunamist oli Kanepi vald;
5) isikud, kes on vabanenud kinnipidamiskohast ja enne kinnipidamiskohta paigutamist oli tema elukohaks Kanepi vald.
§ 39. Eluruumi üürile andmine, üürilepingu sõlmimine
§ 40. Üürilepingu lõpetamine
§ 41. Eluruumi kasutamine, kommunaalmaksude tasumine
§ 42. Võlanõustamisteenuse eesmärk ja sisu
§ 43. Lapsehoiuteenuse eesmärk ja sisu
(4) Vallavalitsus võib halduslepinguga volitada lapsehoiuteenuse osutamise eraõiguslikule juriidilisele isikule, füüsilisest isikust ettevõtjale või teise kohaliku omavalitsuse üksuse asutusele.
§ 44. Asendushooldusteenuse eesmärk ja sisu
(1) Asendushooldusteenus on vallavalitsuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on pika- või lühiajaliselt lapse heaolu ja õiguste tagamine, lapsele tema põhivajaduste rahuldamiseks peresarnaste elutingimuste võimaldamine, lapsele turvalise ja arenguks soodsa elukeskkonna loomine ning lapse ettevalmistamine võimetekohaseks toimetulekuks täisealisena.
(2) Teenuse osutamiseks sõlmitakse teenuseosutajaga leping.
§ 45. Järelhooldusteenuse eesmärk ja sisu
(1) Järelhooldusteenuse eesmärgiks on asendushoolduselt ja eestkostelt lahkuva isiku iseseisva toimetuleku ja õpingute jätkamise toetamine.
(2) Halduslepinguga võib volitada järelhooldusteenuse osutamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule, vallavalitsuse hallatavale asutusele või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
15. jagu Vältimatu sotsiaalabi
§ 46. Vältimatu sotsiaalabi sisu ja eesmärk
(1) Isikule, kes on sattunud sotsiaalselt abitusse olukorda elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu, osutab vallavalitsuse vältimatut sotsiaalabi, mis tagab vähemalt toidu, riietuse ja ajutise majutuse.
16. jagu Täiendavad vajaduspõhised sotsiaalteenused
§ 47. Täiendavad vajaduspõhised sotsiaalteenused
(1) Täiendavate vajaduspõhiste sotsiaalteenuste eesmärk on isiku iseseisva ja turvalise toimetuleku tagamine ning tema elukvaliteedi parandamine.
(2) Täiendavateks sotsiaalteenusteks on:
(4) Teenusele suunatakse sotsiaalvaldkonna ametniku ettepanekul või isiku taotluse alusel.
(5) Täiendavate sotsiaalteenuste osutamise otsustab vallavalitsus ning otstarbekuse korral sõlmitakse haldusleping teenuse osutamiseks, määrates selles muu hulgas kindlaks teenuse kirjeldus, üldised juhised ja finantseerimine.
§ 48. Sotsiaaltoetuste liigid
4) jõulupakid eelkooliealistele lastele;
5) koolilõputoetus;
6) haigla voodipäevatasu toetus;
7) toetus õpilaste prilliklaaside ostuks;
8) hooldajatoetus;
9) küttetoetus;
10) toetus laste- ja noortelaagris osalemiseks;
11) transporditoetus;
12) ühekordne sotsiaaltoetus;
13) toimetulekutoetus.
§ 49. Sünnitoetus
(1) Toetust on õigus saada lapse vanemal või lapse eestkostjal (edaspidi taotleja), kelle elukohana on vähemalt 6 kuud enne lapse sündi Eesti rahvastikuregistris registreeritud Kanepi vald ning lapse elukoht on registreeritud Kanepi valda alates sünnist. Lapse eestkostja puhul ei kehti Kanepi vallas kuue kuu elamise nõue.
(2) Toetust makstakse kahes osas:
1) toetuse esimene osa makstakse 3 (kolme) kuu jooksul lapse sünni registreerimisest;
2) toetuse teine osa makstakse 6 (kuue) kuu jooksul lapse ühe aastaseks saamisest tingimusel, et taotleja ja lapse elukoht on Eesti rahvastikuregistris endiselt registreeritud Kanepi vald.
(3) Mitmike sünni puhul makstakse toetust iga sündinud lapse eest.
(4) Toetust ei maksta, kui laps on riiklikul ülalpidamisel või kui sünnitoetust maksti ühele vanematest teisest omavalitsusest.
§ 50. Matusetoetus
(1) Matusetoetust makstakse matusekulude osaliseks kompenseerimiseks isiku surma korral, kelle viimaseks elukohaks rahvastikuregistri andmetel oli Kanepi vald.
(2) Matusetoetust on õigustaotleda ühe kuu jooksul pärast surma registreerimist.
(3) Omasteta isiku matmise kulud kaetakse täies ulatuses esitatud arvete alusel valla eelarvest.
(4) Toimetulekuraskustes Kanepi valla elanikule eraldatakse erandkorras täiendavat toetust kompenseerimaks isiku matmise korraldamine, kelle viimaseks elukohaks rahvastikuregistri andmetel oli Kanepi vald.
§ 51. Esimesse klassi astuja toetus
(1) Toetust makstakse igale Kanepi valla kooli 1. klassi astujale, olenemata rahvastikuregistrijärgsest elukohast, juhul kui rahvastikuregistrijärgsest elukohast toetust ei maksta.
(2) Toetuse maksmise aluseks on koolide poolt esitatud kooli vastu võetud õpilaste nimekiri.
§ 52. Jõulupakid eelkooliealistele lastele
(1) Jõulupakid saavad kõik eelkooliealised lapsed, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Kanepi vald.
(2) Jõulupakkide tellimise ja väljastamise korraldab sotsiaalvaldkonna ametnik.
§ 53. Koolilõputoetus
(1) Koolilõputoetust põhikooli lõpetamisel makstakse igale Kanepi valla kooli lõpetajale, olenemata tema rahvastikuregistrijärgsest elukohast, juhul kui rahvastikuregistrijärgsest elukohast toetust ei maksta.
(2) Koolilõputoetust kutse-ja keskhariduse omandamisel makstakse igale kuni 21-aastasele. koolilõpetajale, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Kanepi vald.
(3) Toetuse määramise aluseks on kooli esitatud teatis või haridust tõendav dokument.
(4) Toetust on õigustaotleda kuni kolm kuud peale lõikes 1 ja 2 nimetatud hariduse omandamist.
(5) Toetus makstakse koolilõpetajale või ühele lapsevanemale/eestkostjale/hooldajale.
§ 54. Haigla voodipäevatasu toetus
(1) Voodipäevatasu hüvitatakse vanadus- ja töövõimetuspensionäridele ning üldharidus- või kutseõppeasutuses õppivatele lastele kuni 19-aastaseks saamiseni ravikindlustuse seaduse paragrahvis 72 kehtestatud piirmäära ulatuses. 19-aastaseks saamisel hüvitatakse voodipäevatasu jooksva õppeaasta lõpuni.
(2) Aktsiaseltsiga Põlva Haigla arvleb vallavalitsus lepingu alusel. Teiste statsionaarse eriarstiabi osutajate teenuse hüvitamine toimub kuludokumendi alusel.
§ 55. Toetus õpilaste prilliklaaside ostuks
Toetust prilliklaaside soetamiseks makstakse eelkooliealistele ja üldharidus- või kutseõppeasutuses õppivatele lastele kuni 19-aastaseks saamiseni kehtestatud piirmäära ulatuses mitte rohkem kui üks kord aastas. 19-aastaseks saamisel makstakse toetust jooksva õppeaasta lõpuni.
§ 56. Hooldajatoetus
(1) Hooldajatoetus on igakuine puudega täiskasvanu või puudega lapse hooldajale makstav sotsiaaltoetus.
(2) Hooldajatoetust makstakse isikule, kelle hooldatava elukohana on rahvastikuregistrisse kantud Kanepi vald ja/või kelle tegelik elukoht on Kanepi vallas.
(3) Täisealise puudega isiku hooldaja on vallavalitsuse korraldusega teist isikut hooldama määratud teovõimeline isik.
(4) Puudega lapse hooldaja käesoleva korra tähenduses on vanem, võõrasvanem, eestkostja või perehoolduslepingu alusel last hooldav isik.
§ 57. Küttetoetus
(1) Toetus küttematerjali maksumuse osaliseks hüvitamiseks määratakse ahiküttega eluruumis üksi elavale, mitte töötavale vanadus- või töövõimetuspensionärile üks kord kalendriaastas.
(2) Toetus määratakse isikule, kellel puuduvad perekonnaseaduse § 96 alusel ülalpidamiskohustusega isikud või kelle suhtes ülalpidamiskohustusega isikud oma tervisliku seisundi, ea ja/või vähekindlustatuse tõttu ei ole võimelised oma ülalpidamiskohustust täitma.
(3) Toetuse võib määramata jätta juhul, kui taotlejale kuulub metsamaad.
(4) Toetus määratakse isikule, kui kuu sissetulek on alla riiklikult kehtestatud toimetulekupiiri kahekordse määra.
(5) Erandkorras võib toetust taotleda toimetulekuraskustes isik või perekond.
(6) Toetus võib olla nii rahaline kui mitterahaline. Mitterahalise toetuse määramise korral korraldab sotsiaalvaldkonna ametnik küttematerjali toimetamise toetuse saajale.
§ 58. Toetus laste- ja noortelaagris osalemiseks
Toetust määratakse toimetulekuraskustes või 4- ja enama lapsega perekondade lastele laagrikulude omaosaluse osaliseks või täielikuks hüvitamiseks üks kord aastas ühe laagri kulude katmiseks.
§ 59. Transporditeenuse toetus
(1) Transporditeenuse toetust makstakse ravi-, meditsiini-, rehabilitatsiooni-, hooldus-, haridusasutusse või abivahendit väljastavasse asutusse või muudesse asutustesse, milles teostatavate toimingute puhul on isiklik osalemine vajalik, sõiduga seotud kulude osaliseks või täielikuks kompenseerimiseks vähekindlustatud isikutele, kes oma tervislikust seisundist või puudest tingituna ei saa kasutada ühistransporti või isiklikku sõiduautot või kellel ei ole transporti iseseisvalt võimalik korraldada ning kellel puuduvad perekonnaseaduse mõistes seadusjärgsed ülalpidajad või ülalpidaja oma asukohast või olukorrast tulenevalt ei ole võimeline transporti osutama või korraldama.
(2) Toetust makstakse esitatud kuludokumentide alusel.
§ 60. Ühekordne toetus
(1) Toetus määratakse käesolevas määruses määratlemata juhtudel muude ettenägemata vajalike kulutuste osaliseks või täielikuks katmiseks või raskesse majanduslikku seisu sattunud isiku või pere sotsiaalselt abitust olukorrast välja aitamiseks.
(2) Toetus määratakse, kui kuu sissetulek perekonnaliikme kohta jääb alla riigi poolt kehtestatud kahekordset toimetulekupiiri.
(3) Erandkorras võib ühekordse toetuse määrata üksi elavale mittetöötavale töövõimetuspensionärile/osalise või puuduva töövõimega isikule, kelle taotlemisele eelnenud kalendrikuu netosissetulek on üle riiklikult kehtestatud toimetulekupiiri kahekordse määra.
(4) Rahaliste vahendite olemasolul on vallavalitsusel õigus maksta toetust kindlale sihtgrupile vallavalitsuse korralduse alusel.
§ 61. Toimetulekutoetus
(4) Toimetulekutoetuse maksmise otsustab sotsiaalvaldkonna ametnik.


text:
Hagi tagamise aluseks olevaid asjaolusid tuleb TsMS § 381 lg 2 kohaselt hagi tagamise avalduses põhistada, mitte tõendada (vt nt Riigikohtu 13. juuni 2018. a määrus tsiviilasjas nr 2-17-16889/38, p 12). Kui hagi tagamise korras soovitakse kohustada kostjat menetluse kestel elatist tasuma, on üldjuhul mõistlik kostja enne hagi tagamist ära kuulata. Kostja ärakuulamine on kohtu diskretsiooniotsus. TsMS § 384 lg 3 teise lause kohaselt võib kohus kostja enne hagi tagamist ära kuulata, kui see on ilmselt mõistlik, eelkõige, kui taotletud on vaidlusaluse õigussuhte esialgset reguleerimist (vt ka nt Riigikohtu 13. juuni 2018. a määrus tsiviilasjas nr 2-17-16889/38, p 19). (p 16) Kohus saab hagi tagada vaid siis, kui esinevad TsMS §-s 377 sätestatud eeldused, hagi tagamise taotlus ja hagiavaldus vastavad seaduses sätestatud formaalsetele nõuetele, hagi on lubatav, õiguslikult perspektiivikas ning lisaks on hageja nõude aluseks olevad faktilised asjaolud ja hagi tagamise aluseks olevad asjaolud ka põhistatud (vt Riigikohtu 3. veebruari 2017. a määrus tsiviilasjas nr 3 2 1 83 16, p 16). (p 21) Hagi tagamisena kostjat menetluse kestel elatist maksma kohustamisel tuleb esmajoones hinnata TsMS § 377 lg 2 eeldusi, mille kohaselt on hagi tagamine põhjendatud juhul, kui see on vajalik olulise kahju või omavoli vältimiseks või muul põhjusel. Hagi tagamine on kohtu diskretsiooniotsus, mille kohus langetab kõigi asjaoludega arvestades (vt nt Riigikohtu 7. veebruari 2018. a määrus tsiviilasjas nr 2-16-15386/57, p 14). TsMS § 377 lg-s 1 nimetatud hagi tagamise eelduseid ei pea TsMS § 378 lg 3 p 4 kohaldamiseks esinema. (p 12) Hagi tagamisena kostjat elatist maksma kohustamiseks ei pea esinema erandlikke asjaolusid. Piisab sellest, et hagi tagamiseta ei ole võimalik kindlustada alaealistele lastele menetluse kestel piisavat ülalpidamist. (p 14) Kui hagi on esitatud alaealistele lastele elatise saamiseks, tuleb hagi tagamisel hinnata laste ja ülalpidamist andma kohustatud vanemate varalist seisundit. Hagi tagamine TsMS § 378 lg 3 p 4 alusel eeldab, et hageja on TsMS § 377 lg 2 mõttes põhistanud, milles seisneb vajadus vältida olulist kahju. Lapsevanema, kelle juures alaealised lapsed elavad, varanduslikust seisundist tulenevalt võiks olla hagi tagamine põhjendatud siis, kui hagi tagamata jätmisega kaasneks oht, et alaealiste laste toimetulekuks menetluse kestel ei jätku piisavalt vahendeid. Hagi tagamiseks ei anna alust ainuüksi see, et vanemad on kohustatud oma alaealisi lapsi võrdselt ülal pidama. Hagi tagamine võib kostja varandusliku seisundi tõttu olla põhjendatud siis, kui oleks oht, et hagi tagamata jätmise korral osutub osaliselt või täielikult võimatuks täita hagi rahuldava kohtulahendi jõustumise ajaks sissenõutavaks muutunud elatise nõuet. Eelnimetatud ohu põhistatuse korral saab kohus hagi TsMS § 378 lg 3 p 4 alusel tagada ka siis, kui lapsevanemal, kelle juures alaealised lapsed elavad, oleks piisavalt vahendeid, et üksi lapsi kohtumenetluse ajal täielikult ülal pidada. (p 15) Asjakohane on vältida olukorda, mil hagi tagamise korras mõistetakse välja elatis suuremas ulatuses kui see, mis arvestatava tõenäosusega mõistetakse välja asja lõpplahendis. Hagi tagamisel esitatud seisukohad ei ole siiski asja sisulisel lahendamisel asja arutavale kohtule siduvad (vt Riigikohtu 3. veebruari 2017. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-83-16, p 29). (p 17)
Hagi tagamise aluseks olevaid asjaolusid tuleb TsMS § 381 lg 2 kohaselt hagi tagamise avalduses põhistada, mitte tõendada (vt nt Riigikohtu 13. juuni 2018. a määrus tsiviilasjas nr 2-17-16889/38, p 12). (p 16) Kohus saab hagi tagada vaid siis, kui esinevad TsMS §-s 377 sätestatud eeldused, hagi tagamise taotlus ja hagiavaldus vastavad seaduses sätestatud formaalsetele nõuetele, hagi on lubatav, õiguslikult perspektiivikas ning lisaks on hageja nõude aluseks olevad faktilised asjaolud ja hagi tagamise aluseks olevad asjaolud ka põhistatud (vt Riigikohtu 3. veebruari 2017. a määrus tsiviilasjas nr 3 2 1 83 16, p 16). (p 21)

matches:
§ 381
§ 384
kohus
Kohus
§ 377
kohus
§ 377
§ 378
§ 378
§ 377
kohus
§ 378
§ 381
Kohus