Haapsalu Noorte Huvikeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Haapsalu Noorte Huvikeskuse põhimäärus
Haapsalu Noorte Huvikeskuse põhimäärus - sisukord
§ 1 Huvikeskuse nimi
§ 2 Huvikeskuse asukoht
§ 3 Huvikeskuse õiguslik seisund ja tegutsemise vorm
§ 5 Asjaajamiskeel ja õppekeel
§ 7 Struktuur ja struktuuriüksuste ülesanded
§ 8 Õppeperioodi ja õppevaheaegade kinnitamise kord
§ 9 Huviringidesse vastuvõtmise ja väljaarvamise tingimused ja kord
2 LASTE JA NOORTE NING TÖÖTAJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 10 Laste ja noorte õigused ja kohustused
§ 11 Huvikeskuse töötajate õigused ja kohustused
3 HUVIKESKUSE JUHTIMINE
§ 12 Huvikeskuse direktor
4 FINANTSEERIMISE, MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
§ 13 Huvikeskuse finantseerimine
§ 14 Huvikeskuse vara
§ 15 Asjaajamise alused
5 HUVIKESKUSE ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 16 Huvikeskuse ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
6 HUVIKESKUSE PÕHIMÄÄRUSE KINNITAMISE JA MUUTMISE KORD
§ 17 Huvikeskuse põhimääruse kinnitamine ja muutmine
RT IV, 04.01.2018, 47
Vastu võetud 22.12.2017 nr 5
§ 1. Huvikeskuse nimi
Huvikeskuse ametlik ja täielik nimi on Haapsalu Noorte Huvikeskus (edaspidi Huvikeskus).
§ 2. Huvikeskuse asukoht
Huvikeskus asub aadressidel:
1) F. J. Wiedemanni tn 4, 90503 Haapsalu;
2) Kastani tn 7, 90505 Haapsalu;
3) Panga tee 1, Panga küla, 90431 Haapsalu, Läänemaa;
4) Toome tn 4-2, Jõõdre küla, 90412 Haapsalu, Läänemaa.
§ 3. Huvikeskuse õiguslik seisund ja tegutsemise vorm
Huvikeskus on Haapsalu linna ametiasutuse hallatav asutus, mille asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Haapsalu Linnavolikogu.
Huvikeskusel on oma nimega pitsat ja sümboolika.
§ 5. Asjaajamiskeel ja õppekeel
(1) Huvikeskuse asjaajamiskeel on eesti keel.
(2) Huvikeskuse õppekeel on eesti keel.
(1) Huvikeskuse tegevuse eesmärk on luua lastele ja noortele täiendavaid võimalusi vaba aja sisustamiseks, loometegevuseks, teadmiste, oskuste ja vilumuste omandamiseks ning isiksuse arendamiseks.
(2) Huvikeskuse ülesanded on:
1) pakkuda võimalusi loometegevuseks erinevates huviringides;
2) koostöö korraldamine teiste huvi- ja vabaaja keskustega;
3) korraldada noortele sobivas vormis täiendkoolitusi ja seminare;
4) korraldada noorte vaba aega sisustavaid üritusi.
§ 7. Struktuur ja struktuuriüksuste ülesanded
(1) Huvihariduse andmine toimub huviringides, mis põhinevad kinnitatud õppekavade alusel järgmistes valdkondades:
4) muusika ja kunst;
5) üldkultuur.
(2) Huvikeskuse noorsootöö toimib avatud noortekeskuse (Avatud Noortekeskus) põhimõttel, mida on võimalik külastada kõikidel noortel. Huvikeskuse noorsootegevused lähtuvad avatud noorsootöö põhimõtetest, millega toetatakse noorte omaalgatusi ja arendatakse noorte koostööoskusi.
§ 8. Õppeperioodi ja õppevaheaegade kinnitamise kord
Õppeperioodi ja õppevaheajad kinnitab huvikeskuse direktor käskkirjaga igaks õppeaastaks. Õppeaasta kestab 01. septembrist 31. augustini.
§ 9. Huviringidesse vastuvõtmise ja väljaarvamise tingimused ja kord
Huviringidesse vastuvõtmise ja väljaarvamise tingimused ja korra kehtestab Haapsalu Linnavalitsus määrusega.
2. peatükk LASTE JA NOORTE NING TÖÖTAJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 10. Laste ja noorte õigused ja kohustused
(1) Lapsel/noorel on õigus:
1) tutvuda enne huvikeskuse huviringidesse õppima asumist ja õppimise ajal huvikeskuse õppekava, põhimääruse ning kodukorraga;
2) vastavalt huvikeskuse direktori poolt kinnitatud korrale kasutada huvikeskuse sümboolikat;
3) kasutada heaperemehelikult huvikeskuse inventari, varustust ja vara;
4) lahkuda huvikeskusest omal soovil kehtestatud korda järgides;
5) kasutada muid õigusaktidest tulenevaid õigusi.
(2) Laps/noor on kohustatud:
1) osalema regulaarselt õppetöös vastavalt ringitundide tunniplaanile;
2) järgima huvikeskuse kodukorda ning kandma vastutust selle rikkumise eest;
3) järgima üldtunnustatud käitumis- ja moraalinorme;
4) hoidma huvikeskuse kasutuses olevat vara;
5) täitma muid huvikeskuse põhimääruses kehtestatud ning muudest õigusaktidest tulenevaid kohustusi.
§ 11. Huvikeskuse töötajate õigused ja kohustused
(1) Töötajate õigused:
4) kasutada kooli eesmärkidest tulenevaks õppekavaväliseks tegevuseks huvikeskuse ruume, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli direktori kehtestatud tingimustel ja korras tasuta;
5) esitada direktorile õppetegevuse ja töökorralduse parendamise ettepanekuid;
(2) Töötajate kohustused:
1) ringijuhtide ülesanne on tagada huviringis käivate laste areng õppe ja kasvatustegevuse abil, mis tugineb ühiselt seatud eesmärkidele;
2) teiste töötajate ülesanne on tagada kooli häireteta töö ja majanduslik teenindamine, vara säilimine ja korrasolek;
3) töötajad on kohustatud lähtuma oma ülesannete täitmisel, omavahelises suhtluses ja suhtluses õpilaste ning nende vanematega kooli arengukavas ja õppekavas sätestatud sihiseadest ning alusväärtustest;
4) töötajate täpsemad õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks tööandja kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga.
3. peatükk HUVIKESKUSE JUHTIMINE
§ 12. Huvikeskuse direktor
(1) Huvikeskust juhib direktor, kes peab tagama huvikeskuse tulemusliku toimimise ja töö, vastutab huvikeskuse üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(2) Direktor peab huvikeskuse ja enda tegevusest andma aru huvikeskuse pidajale või tema poolt volitatud isikutele.
(3) Huvikeskuse direktor:
1) esindab huvikeskust; teeb huvikeskuse kasuks huvikeskuse pidaja nimel tehinguid ulatuses, mis on vajalikud huvikooli seaduses, selle alusel antud õigusaktides või käesolevas põhimääruses ja direktori töölepingus sätestatud ülesannete täitmiseks;
2) on huvikeskuse töötajate jaoks tööandja esindaja ning määrab oma äraolekuajaks endale asendaja.
3) sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepingud huvikeskuse töötajatega;
4) kinnitab huvikeskuse asjaajamiskorra ja kodukorra ning muud töökorraldusdokumendid;
5) koostab huvikeskuse eelarveprojekti ning esitab selle pidajale kinnitamiseks;
6) tagab seaduste ja muude õigusaktidega sätestatud aruannete koostamise ja esitamise;
7) lahendab muid huvikooli seadusega, huvikeskuse põhimäärusega ja töölepinguga tema pädevusse antud küsimusi.
(4) Huvikeskuse tegevuse koordineerimiseks ja korraldamiseks annab direktor huvikooli seaduses ja huvikeskuse põhimääruses sätestatud pädevuse piires käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi.
4. peatükk FINANTSEERIMISE, MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
§ 13. Huvikeskuse finantseerimine
(1) Huvikeskusel on oma alaeelarve, mille kinnitab Haapsalu Linnavalitsus vastavalt Haapsalu linna finantsjuhtimise korrale.
(2) Huvikeskusel on oma pangakonto.
(3) Huvikeskuse eelarve tulud moodustuvad riigi- ja linnaeelarve eraldistest, huvikooli põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamisest saadud tulust, sihtasutustelt laekunud summadest, annetustest ja huvikooli põhimääruses sätestatud huvikooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest ning muudest vahenditest. Huvikooli kulud kaetakse Haapsalu Linnavolikogu poolt kinnitatud eelarve alusel.
(4) Huvikeskuse tegevuse finantseerimisel osalevad lapsevanemad, tasudes õppetasu, mida kasutatakse õppekulude osaliseks katmiseks.
(5) Huvikeskuse õppetasu määrad, sellest vabastamise ja soodustuste andmise korra ning tasumise korra kehtestab huvikeskuse pidaja.
(6) Huvikeskusel on õigus põhitegevuse finantseerimise eesmärgil saada tulu huvikeskusele kuuluvate ruumide rendist, võtta vastu sihtotstarbelisi annetusi sponsoritelt ning taotleda toetusi fondidelt arenguprojektide finantseerimiseks.
(7) Huvikeskuse finantstegevust juhib huvikeskuse direktor, kui huvikeskuse pidaja ei ole otsustanud teisiti.
(8) Huvikeskuse raamatupidamisarvestust peetakse õigusaktidega kehtestatud korras Linnavalitsuse raamatupidamises.
§ 14. Huvikeskuse vara
(1) Huvikeskuse kasutuses oleva vara moodustavad Haapsalu linnalt või teistelt isikutelt ja asutustelt huvikeskusele sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, rahalised vahendid, inventar ja muu vara.
(2) Huvikeskuse valduses olev vara on Haapsalu linna omand.
(3) Huvikeskuse vara valdamise, kasutamise ja käsutamise korra aluseks on Haapsalu linnavara valdamise, kasutamise ja käsutamise kord.
§ 15. Asjaajamise alused
Huvikeskuse asjaajamine juhindub direktori käskkirjaga kinnitatud asjaajamiskorrast.
5. peatükk HUVIKESKUSE ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 16. Huvikeskuse ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Huvikeskuse ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Huvikeskuse pidaja.
(2) Huvikeskuse ümberkorraldamine ja tema tegevuse lõpetamine võib toimuda ainult pärast õppeperioodi lõppu.
(3) Huvikeskuse ümberkorraldamise ja ümberkujundamise ning tegevuse lõpetamise otsus tehakse teatavaks õppuritele lapsevanematele, huvikeskuse töötajatele ning Eesti Hariduse Infosüsteemi volitatud töötajale vähemalt neli kuud enne õppeperioodi lõppu.
6. peatükk HUVIKESKUSE PÕHIMÄÄRUSE KINNITAMISE JA MUUTMISE KORD
§ 17. Huvikeskuse põhimääruse kinnitamine ja muutmine
(1) Huvikeskuse põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks Haapsalu Linnavolikogu.
(2) Huvikeskuse põhimääruse muutmise eelnõu töötab välja Huvikeskuse direktor või Linnavalitsus.
Tunnistada kehtetuks Haapsalu Linnavolikogu 25.05.2012 määruse nr 59 „Haapsalu Noorte Huvikeskuse põhimäärus“.


§ 22 Kaitsepolitseiameti ja Kaitseväe põhimääruses määratud struktuuriüksuse pädevus riigisaladuse kaitse korraldamisel
§ 23 Välisluureameti pädevus riigisaladuse kaitse korraldamisel
RT I, 05.05.2017, 5
29.01.2014 RT I, 18.02.2014, 1 01.08.2014, seaduses asendatud läbivalt sõna „kaitsevägi” sõnaga „Kaitsevägi” vastavas käändes.
18.02.2015 RT I, 06.03.2015, 9 16.03.2015, seaduses asendatud sõnad „Kaitseväe Peastaap” sõnadega „Kaitseväe põhimääruses määratud struktuuriüksus” vastavas käändes.
12) teenistusväline füüsiline isik – füüsiline isik, kes ei ole ametnik ega töötaja ametiasutuses, valitsusasutuse hallatava asutuse töötaja ega Eesti Panga töötaja;
[RT I, 06.03.2015, 9 - jõust. 16.03.2015]
13) riigi julgeoleku volitatud esindaja – Vabariigi Valitsuse määratud valitsusasutuse struktuuriüksus, mille ülesanne on salastatud välisteabe kaitse korraldamine ja kontroll;
[RT I, 04.11.2016, 1 - jõust. 01.01.2017]
3) mobilisatsiooni korraldamiseks vajalikku varu käsitlev teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut või mille avaldamine on kohustuslik välislepingu alusel. See teave salastatakse salajasel või madalamal tasemel kuni 15 aastaks;
8) Kaitseväe korralduse seaduse § 37 lõike 1 punktides 1, 2 ja 5 ning lõikes 2 nimetatud volitusi rakendava Kaitseväe struktuuriüksuse koosseisu, ülesandeid ja eelarve jaotust käsitlev teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse salajasel või madalamal tasemel kuni 25 aastaks;
8) riiklikus kriisireguleerimisplaanis erakorralise seisukorra ja sõjaseisukorra ajal tegutsemist käsitlev teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse täiesti salajasel või madalamal tasemel kuni 50 aastaks. Salastatus kustub teabe avalikul kasutamisel erakorralise seisukorra või sõjaseisukorra ajal.
9) [kehtetu - RT I, 12.03.2015, 1 - jõust. 01.01.2016]
7) andmed julgeolekuasutuse poolt salajasele koostööle kaasatud isiku ja salajase koosseisulise julgeolekuasutuse ametniku või töötaja kohta, välja arvatud käesoleva seaduse § 8 punktis 2 nimetatud teave. See teave salastatakse täiesti salajasel tasemel 75 aastaks. Salastatus kustub, kui isiku surmast on möödunud 20 aastat, kuid kõige varem 50 aastat teabe salastamisest arvates;
1) Vabariigi Presidendi Kantselei, Riigikantselei, julgeolekuasutuse, Kaitseministeeriumi, Kaitseväe, Kaitseliidu, Kaitseressursside Ameti, Riigi Infosüsteemi Ameti, Eesti Panga, Siseministeeriumi, Politsei- ja Piirivalveameti ning Välisministeeriumi, sealhulgas välisesinduste, ning nende valitsusasutuste hallatavate riigiasutuste valve-, häire-, side- ja infosüsteeme käsitlev teave, välja arvatud käesoleva paragrahvi punktis 2 nimetatud teave ja teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse konfidentsiaalsel või madalamal tasemel kuni 30 aastaks;
11) riigikaitseseaduse tähenduses riigikaitseobjektide, välja arvatud käesoleva paragrahvi punktis 1 nimetatud objektide ja avaliku korra tagamiseks oluliste riigikaitseobjektide valve- ja häiresüsteeme ning kaitsemeetmeid käsitlev teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse piiratud tasemel kuni 20 aastaks;
3) Kaitseväe korralduse seaduse § 37 lõike 1 punktides 1, 2 ja 5 nimetatud volituste rakendamisega kaitseväeluure ülesannet täitva Kaitseväe struktuuriüksuse kasutuses olevaid hooneid ja rajatisi käsitlev teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse konfidentsiaalsel või madalamal tasemel kuni hoone või rajatise valduse lõppemiseni;
8) katkematu side korraldamist ja katkematule sidele kehtestatud nõudeid puudutav teave, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse piiratud tasemel kuni 25 aastaks;
9) Riigi Infosüsteemi Ameti küberturvalisuse riskianalüüsid, seireteave ja järelevalvetoimingute käigus infosüsteemide kriitilise haavatavuse kohta kogutud teave niivõrd, kuivõrd need sisaldavad tehnilist teavet põhiseaduslike institutsioonide, valitsusasutuste, nende hallatavate asutuste, elutähtsa teenuse osutajate ning Eestis paiknevate ja Eesti poolt tagatava julgeolekuga rahvusvaheliste organisatsioonide infosüsteemide kriitilise haavatavuse kohta ja mille teatavaks saamine kõrvalistele isikutele tekitab turvaintsidendi tekke ohu nendes valdkondades, välja arvatud teave, mille avalikuks tulek ei kahjusta Eesti Vabariigi julgeolekut. See teave salastatakse piiratud tasemel kuni 10 aastaks.
(1) Riigisaladusele juurdepääsu õigust või töötlemisluba omav isik on kohustatud:
(2) Juurdepääsuõigust omav füüsiline isik on kohustatud teatama asutusele, põhiseaduslikule institutsioonile või juriidilisele isikule, kellega teenistus- või muust lepingulisest suhtest tulenevalt on isikul juurdepääsuõigus, töö- või teenistusülesande välisest kavandatavast viibimisest välisriigis, mille kohta kehtib teatamiskohustus. Käesolevas lõikes sätestatut ei kohaldata käesoleva seaduse § 27 lõikes 1 nimetatud isikute suhtes.
(6) Asutus, põhiseaduslik institutsioon või juriidiline isik, kellega teenistus- või muust lepingulisest suhtest tulenevalt on isikul juurdepääsuõigus, säilitab käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel esitatud teateid isiku juurdepääsuõiguse kehtivuse lõppemisele järgneva kalendriaasta lõpuni. Julgeolekuasutus võib kasutada käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kogutud andmeid käesoleva seaduse § 32 lõigetes 1 ja 2 nimetatud asjaolude kontrollimiseks.
(8) Riigisaladust valdava asutuse, põhiseadusliku institutsiooni või juriidilise isiku tegevuse lõpetamisel antakse salastatud teabekandja hoiule Kaitsepolitseiametile, Kaitseliidu ja Kaitseväe puhul Kaitseväe põhimääruses määratud struktuuriüksusele.
§ 22. Kaitsepolitseiameti ja Kaitseväe põhimääruses määratud struktuuriüksuse pädevus riigisaladuse kaitse korraldamisel
(1) Riigisaladuse kaitset korraldab ning kontrolli käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktide nõuete täitmise üle teostab Kaitsepolitseiamet, Kaitseväes ja Kaitseliidus Kaitseväe põhimääruses määratud struktuuriüksus, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 23 nimetatud juhul.
(2) Kaitsepolitseiamet ja Kaitseväe põhimääruses määratud struktuuriüksus on kohustatud:
(3) Kaitsepolitseiametil ja Kaitseväe põhimääruses määratud struktuuriüksusel on kontrollimise käigus õigus tutvuda kogu vajaliku teabega ning teha teabevaldajale ettekirjutusi käesolevast seadusest või selle alusel antud õigusaktidest tulenevate nõuete rikkumise või rikkumise ohu kõrvaldamiseks.
(4) Kui kontrollimise käigus on välja selgitatud käesoleva seaduse või selle alusel antud õigusaktidega kehtestatud nõuete rikkumine, mis võib kaasa tuua riigisaladuse avalikuks tuleku, on Kaitsepolitseiametil või Kaitseväe põhimääruses määratud struktuuriüksusel õigus teha teabevaldajale ettekirjutus riigisaladuse ja seda sisaldavate teabekandjate töötlemise peatamise kohta ning vajaduse korral võtta salastatud teabekandjad hoiule kuni vajalike tingimuste loomiseni.
(5) Kaitsepolitseiametil ja Kaitseväe põhimääruses määratud struktuuriüksusel on õigus rakendada käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral asendustäitmist ja sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 3200 eurot.
§ 23. Välisluureameti pädevus riigisaladuse kaitse korraldamisel
(1) Välisluureamet:
(2) Elektroonilise teabeturbe korraldamisel ja kontrollimisel Välisluureamet:
(3) Välisesindustes ning väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi asuvates Kaitseväe üksustes Välisluureamet:
(4) Välisluureametil on käesolevas paragrahvis sätestatud ülesannete täitmisel õigus tutvuda kogu vajaliku teabega ning teha teabevaldajale ettekirjutusi käesolevast seadusest ja selle alusel antud õigusaktidest tulenevate nõuete rikkumise või rikkumise ohu kõrvaldamiseks.
(5) Kui kontrollimise käigus on välja selgitatud käesoleva seaduse või selle alusel antud õigusaktidega kehtestatud nõuete rikkumine, mis võib kaasa tuua riigisaladuse avalikuks tuleku, on Välisluureametil õigus teha teabevaldajale ettekirjutus riigisaladuse ja salastatud teabekandjate töötlemise peatamise kohta ning vajaduse korral võtta salastatud teabekandja või töötlussüsteemi osa hoiule kuni nõutud tingimuste loomiseni.
(6) Välisluureametil on õigus rakendada käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral asendustäitmist ja sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 3200 eurot.
(2) Üksnes piiratud taseme riigisaladusele juurdepääsu õigus on ametikohajärgselt riigi ametiasutuse ametnikul või töötajal, valitsusasutuse hallatava riigiasutuse töötajal ja Eesti Panga töötajal, kes on nimetatud, valitud või töölepingu alusel võetud ametikohale, millel töötamise eeltingimuseks on üksnes piiratud taseme riigisaladusele juurdepääsu õiguse omamine.
121) kes on korduvalt viibinud välisriigis, mille kohta kehtib teatamiskohustus, asjaoludel, mis ei ole tuvastatavad;
14) kes on sotsiaalselt ja majanduslikult oluliselt sõltuv sugulasest, hõimlasest, abikaasast või temaga abieluga sarnanevas suhtes olevast isikust, kelle puhul esineb käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4, 5 või 7 või lõike 2 punktis 2 nimetatud asjaolu. Hõimlaseks käesoleva punkti tähenduses on lisaks perekonnaseaduse §-s 81 sätestatule isikuga abieluga sarnanevas suhtes oleva isiku sugulased;
16) kellel on väljakujunenud harjumuslik käitumine või harrastus, mis võib kaasa tuua tema majandusliku sõltuvuse;
17) kes ei ole täitnud käesoleva seaduse § 19 lõikes 2 sätestatud teatamiskohustust;
18) kellele on käesoleva seaduse § 19 lõike 5 alusel selgitatud ohtu riigi julgeolekule seoses välisriiki reisimisega, kuid kes ei ole järginud temale antud soovitusi seoses välisriiki reisimise või seal viibimisega riigisaladusele ebaseadusliku juurdepääsu katsete ennetamiseks.
(9) Juurdepääsuluba või selle kehtivuse pikendamine vormistatakse julgeolekukontrolli teostanud asutuse turvaelementidega kirjaplangil. Juurdepääsuloal või selle kehtivuse pikendamise teatisel peavad olema järgmised andmed:
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatut ei kohaldata riigisaladuse edastamisele asutuse, põhiseadusliku institutsiooni või juriidilise isiku siseselt, samuti riigisaladuse edastamisel käesoleva seaduse §-des 22 ja 23 nimetatud asutustele, riigi julgeoleku volitatud esindajale, kohtule, Riigikogule, õiguskantslerile, Riigikontrollile, Vabariigi Valitsusele ning julgeolekuasutuste seaduse § 10 lõikes 2 sätestatud juhul asjaomastele valitsusasutustele ja Vabariigi Presidendile.
(4) Välisriigile, rahvusvahelisele organisatsioonile või rahvusvahelise kokkuleppega loodud institutsioonile võivad riigisaladust edastada Riigikantselei, Kaitseministeerium, Siseministeerium, Välisministeerium, Kaitsevägi ja julgeolekuasutus käesolevas seaduses ja selle alusel antud õigusaktides sätestatud korras, kui see on vajalik Eesti Vabariigi julgeoleku tagamiseks või suurendamiseks välislepingu alusel ning kui teabe vastuvõtja tagab kaitse edastatava teabe avalikuks tuleku eest.
(6) Riigisaladuse edastamine välisriigile, rahvusvahelisele organisatsioonile või rahvusvahelise kokkuleppega loodud institutsioonile registreeritakse eelnevalt riigi julgeoleku volitatud esindaja juures, välja arvatud juhul, kui teavet edastab käesolevas paragrahvis sätestatud tingimustel julgeolekuasutus, kui Kaitsevägi edastab välisriigile käesoleva seaduse § 7 punktides 51, 7, 10 ja 11 nimetatud teavet või kui teavet edastatakse käesoleva paragrahvi lõike 5 või 51 alusel.
(1) Vabariigi Valitsus kehtestab määrusega riigisaladuse ja salastatud teabekandjate töötlemise täpsemad nõuded riigisaladuse ning salastatud välisteabe kaitse korras, sealhulgas:
2) riigisaladuse töötlemise nõuded väljaspool turvaala.
(5) Töötlussüsteemi võib riigisaladuse töötlemiseks kasutada üksnes Välisluureameti antud vastavussertifikaadi või ajutise kasutusloa olemasolu korral.
(8) Töötlemisluba või selle kehtivuse pikendamine vormistatakse Kaitsepolitseiameti turvaelementidega kirjaplangil. Töötlemisloal või selle kehtivuse pikendamise teatisel peavad olema järgmised andmed:
1) töötlemisloa või selle kehtivuse pikendamise kuupäev ja otsuse number;
(1) Välisluureamet annab töötlussüsteemile akrediteerimise tulemusena vastavussertifikaadi, kui töötlussüsteem vastab elektroonilise teabeturbe nõuetele. Vastavussertifikaadis määratakse kindlaks töötlussüsteemis töötlemiseks lubatud riigisaladuse tase ning vastavussertifikaadi kehtivuse tähtaeg.
(2) Välisluureamet annab töötlussüsteemile akrediteerimise tulemusena ajutise kasutusloa, kui töötlussüsteem ei vasta kõigile elektroonilise teabeturbe nõuetele, kuid sellest tingitud turvariskid on ajutiselt vastuvõetavad. Ajutises kasutusloas määratakse kindlaks töötlussüsteemis töötlemiseks lubatud riigisaladuse tase, ajutise kasutusloa kehtivuse tähtaeg ning töötlussüsteemi uuesti akrediteerimise kohustus, tingimused ja tähtaeg.
(3) Välisluureamet teostab julgeolekukontrolli järgmiste isikute suhtes:
1) Välisluureameti teenistusse kandideeriv ja Välisluureameti teenistuses olev isik, välja arvatud Välisluureameti peadirektor ja tema asetäitja;
2) saada julgeolekuasutustelt ja Kaitseväelt nende pädevuse piires ametiabi vastavalt halduskoostöö seadusele;
(3) Riigi julgeoleku volitatud esindaja ei korralda ega kontrolli julgeolekuasutuste ja Politsei- ja Piirivalveamet teabevahetust, mis toimub käesoleva seaduse § 35 lõigetes 4, 5 ja 51 sätestatud tingimustel, kui välislepingus ei ole sätestatud teisiti.
(6) Riigi julgeoleku volitatud esindaja ametnikel on õigus kanda käesolevas seaduses sätestatud ülesannete täitmisel relva ning kasutada seda käesolevas seaduses ja relvaseaduses sätestatud korras.
(7) [Kehtetu - RT I, 04.11.2016, 1 - jõust. 01.01.2017]


§ 4 Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
§ 14 Asendushooldusteenus
§ 15 Järelhooldusteenus
§ 18 Sotsiaalteenuse taotlemine
§ 19 Sotsiaalteenuste võimaldamise alused
§ 20 Sotsiaalteenuste määramine ja korraldamine
§ 21 Sotsiaalteenuste finantseerimine ja teenuste eest tasumine
§ 22 Teenuse andmise peatamine või lõpetamine
RT IV, 11.04.2018, 11
Vastu võetud 28.03.2018 nr 17
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkt 5, sotsiaalseadustiku üldosa seaduse, sotsiaalhoolekande seaduse § 14, § 16, haldusreformi seaduse § 12 lõike 7, § 16 lõike 2, Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 9², § 14¹ lõike 4², Vabariigi Valitsuse 22.06.2017 määruse nr 97 „Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ja Vara valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine“, mis on jõustunud 01.07.2017, Alatskivi Vallavolikogu 28.12.2016 otsuse nr 89 „Alatskivi valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühinemislepingu kinnitamine“, Alatskivi Vallavolikogu 28.12.2016 otsuse nr 90 „Haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlemine“, Peipsiääre Vallavolikogu 29.12.2016 otsuse nr 46 „Alatskivi valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühinemislepingu kinnitamine“, Peipsiääre Vallavolikogu 29.12.2016 otsuse nr 47 „Haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlemine“, Vara Vallavolikogu 28.12.2016 otsuse nr 42 „Alatskivi valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühinemislepingu kinnitamine“, Vara Vallavolikogu 28.12.2016 otsuse nr 43 „Haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlemine“, Alatskivi valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühinemislepingu punkti 8.3.2, Peipsiääre valla valimiskomisjoni 22.10.2017 otsuse nr 15 „Peipsiääre Vallavolikogu liikmete registreerimine“, mille alusel tekkis uus Peipsiääre vald 23.10.2017 ehk Peipsiääre Vallavolikogu valimistulemuste väljakuulutamise päeval ja Vara valla põhimääruse punkti 33.1. alusel.
(1) Määrusega sätestatakse Peipsiääre valla sotsiaalteenuste loetelu ja sotsiaalteenuste taotlemise ja osutamise tingimused ja kord.
(2) Sotsiaalteenus on isiku või perekonna toimetulekut soodustav mitterahaline toetus. Sotsiaalteenuste võimaldamise eesmärgiks on aidata kaasa inimeste toimetulekuvõime toetamisele ja nende elukvaliteedi säilimisele.
(3) Sotsiaalteenustele on õigus abivajaval isikul, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri järgi on Peipsiääre vallas, v a vältimatu sotsiaalabi andmine, mida korraldab see kohaliku omavalitsuse üksus, kelle haldusterritooriumil isik abi vajamise ajal viibib.
(4) Määruses kirjeldatud osutatavate sotsiaalteenuste loetelu ei ole ammendav ning määrusega reguleeritud kord laieneb kõigile sotsiaalhoolekande seaduses või käesolevas määruses kirjeldatud sotsiaalteenustele, mille taotlemise ja osutamisega seonduv ei ole reguleeritud eraldi õigusaktidega.
Peipsiääre vallas osutatakse alljärgnevaid sotsiaalteenuseid:
(2) Koduteenuse määramise otsustab vallavalitsus haldusaktiga.
(3) Koduteenuse osutamise korra kehtestab Peipsiääre vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) määrusega.
§ 4. Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
(1) Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse eesmärgiks on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla.
(2) Üldhooldusteenusele suunamise ja teenuse eest tasumise otsustab vallavalitsus haldusaktiga lähtudes teenuse taotleja majanduslikust võimekusest.
(3) Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse osutamise korra kehtestab vallavolikogu.
(2) Last kasvatavale isikule tugiisiku teenuse osutamisel on täiendav eesmärk lapse hooldamise ning turvalise ja toetava kasvukeskkonna tagamine.
(3) ) Lapsele tugiisikuteenuse osutamise eesmärk on koostöös last kasvatava isikuga lapse arengu toetamine, sealhulgas vajaduse korral puudega lapse puhul hooldustoimingute sooritamine. Tugiisik abistab last arendavates tegevustes, juhendab ja motiveerib igapäevaelus toime tulema.
(4) Tugiisiku teenuse määrab vallavalitsus haldusaktiga, milles sätestatakse abi saaja, teenuse osutaja, kõrvalabi vajadusest tulenevad toimingud, eesmärk ja teenuse maht ning teenuse eest tasumise põhimõtted ja aruandlus.
(1) Teenuse eesmärk on hoolduse tagamine täiealisele isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks.
(2) ) Hooldaja on isik, kes vabatahtlikkuse ja vastastikkuse kokkuleppe alusel hooldab ja abistab hooldust vajavat isikut. Hoolduse seadmisel määratakse kindlaks hooldava isiku ülesanded hooldatavale vajaliku kõrvalabi, juhendamise ja järelevalve tagamisel.
(3) Hooldajaks ei määrata isikut, kellel on sügav või raske puue, või kes ei suuda isiklikult hooldada hooldust vajavat isikut talle vajalikul moel.
(4) Üldjuhul ei määrata hooldajaks hooldatava perekonna liiget, sest tulenevalt põhiseadusest ja sotsiaalkaitse põhimõtetest hoolitseb perekond oma abivajavate liikmete eest.
(5) Abivajaduse tuvastamisel seatakse hooldus ja määratakse hooldaja vallavalitsuse haldusaktiga kuni hooldusvajaduse äralangemiseni.
(6) Hooldatavale on teenus tasuta, hooldajale makstakse hooldajatoetust kooskõlas sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise korrale.
(4) Isikliku abistaja teenus on tasuline.
(5) Isiklik abistaja määratakse haldusaktiga, milles sätestatakse abi saaja, teenuse osutaja, kõrvalabi vajadusest tulenevad toimingud, eesmärk ja teenuse maht ning teenuse eest tasumise põhimõtted ja aruandlus.
(1) Varjupaigateenuse eesmärk on täisealisele isikule, kes ei ole võimeline endale ööbimiskohta leidma, ajutise ööbimiskoha võimaluse tagamine. Ajutises ööbimiskohas peab olema tagatud voodikoht, pesemisvõimalus ja turvaline keskkond.
(2) Varjupaigateenus on sisseostetav teenus teenust osutavatelt asutustelt.
(3) Varjupaigateenus on teenuse saajale tasuline. Teenust saama õigustatud isik osaleb teenuse eest tasumisel vastavalt oma majanduslikule võimekusele ning teenuseosutaja kehtestatud hinnakirjale.
(1) Turvakoduteenuse eesmärk on tagada ajutine eluase, turvaline keskkond ja esmane abi lapsele, kes vajab abi tema hooldamises esinevate puuduste tõttu, mis ohustavad tema elu, tervist või arengut või täisealisele isikule, kes vajab turvalist keskkonda. Esmase abi raames tuleb isikule vajaduse korral tagada kriisiabi, mis taastab isiku psüühilise tasakaalu ja tegevusvõime igapäevaelus ning teavitada isikut teistest abisaamise võimalustest. Tulenevalt isiku east ja vajadusest tagatakse ka tema hooldamine ja arendamine.
(3) Turvakoduteenus on teenuse saajale tasuta.
(4) Turvakoduteenus on sisseostetav teenus teenust osutatavatelt asutustelt.
(1) Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk on võimaldada puuetega inimeste seaduse § 2 lõikes 1 tähenduses puudega isikul, kellel puue takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist, kasutada tema vajadustele vastavat transpordivahendit tööle või õppeasutusse sõitmiseks või avalike teenuste kasutamiseks.
(2) Teenuse saamiseks peab isik üldjuhul esitama vähemalt kolm tööpäeva enne teenuse vajadust vallavalitsusele mistahes viisil taotluse, millest nähtub teenuse vajaduse aeg, sihtkoht või marsruut ja põhjus. Tellimus on kokku lepitud, kui vallavalitsus on kinnitanud teenuse osutamise aja kuupäevaliselt ja kellaajaliselt.
(3) Sotsiaaltransporditeenus on tasuline.
(2) Isikuid, kellel on puuetega inimeste seaduse tähenduses puudest tingituna raskusi eluruumis liikumise, endaga toimetuleku või suhtlemisega, abistab vallavalitsus eluruumi kohandamisel või sobivama eluruumi saamisel. Eluruumi kohandamise aluseks on vastavate spetsialistide koostatud eluruumi kohandamise eksperthinnang.
(3) Eluruumi tagamise teenuse tagab vallavalitsus üldjuhul munitsipaalomandis olevate eluruumide kasutusele andmisega.
(4) Eluruumi tagamise teenus on tasuline. Määratud teenuse hinda käsitletakse eluruumi üürina või eluasemekuludena. Kõrvalkulude suurus sõltub kolmandate isikute osutatud teenuste tegelikust maksumusest ning vajalikest kuludest elamu hoolduseks.
(5) Eluruumi tagamise teenuse osutamise korra kehtestab vallavolikogu.
(3) Võlanõustamisteenus on sisseostetav teenus teenust osutatavatelt asutustelt.
2) kuni 18 aastase raske või sügava puudega lapsele.
(3) Lapsehoiuteenuse eest tasub üldjuhul vanem. Vallavalitsus võib toetada vanemaid lapsehoiuteenuse eest tasumisel.
(4) Lapsehoiuteenuse osutamise korra kehtestab vallavolikogu.
§ 14. Asendushooldusteenus
(2) Teenust rahastatakse valla eelarvest ja asendushooldusel oleva lapse sissetulekutest.
(3) Asendushoolduse osutamise korra kehtestab vallavolikogu.
§ 15. Järelhooldusteenus
(1) Järelhoolduse eesmärk on asendushoolduselt ja eestkostelt lahkuva isiku iseseisva toimetuleku ja õpingute jätkamise toetamine, kus vallavalitsus tagab isikule eluaseme ning vajaduspõhised tugiteenused ja toetused.
(2) Teenust rahastatakse valla eelarvest ning järelhooldusel oleva isiku sissetulekutest.
(3) Järelhoolduse osutamise korra kehtestab vallavolikogu.
(1) Vältimatu sotsiaalabi eesmärk on tagada isikule (sh ajutiselt Eestis viibivale välismaalasele), kes on sattunud sotsiaalselt abitusse olukorda elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu sotsiaalabi, mis tagab vähemalt toidu, riietuse ja ajutise majutuse.
(3) Vältimatu sotsiaalabi teenuste osutamise kulud kantakse valla eelarvest ja on isikule tasuta.
(4) Ajast, mil isiku rahvastikuregistri andmetel väljaspool Peipsiääre valda registreeritud elukoha omavalitsusele või välisriigi esindusele on teatatud isiku vältimatu sotsiaalabi vajadusest, osutatakse vältimatut sotsiaalabi ja muid teenuseid kooskõlastatult isiku registreeritud elukoha omavalitsuse või vastava välisriigi esindusega ning teenuse osutajal on õigus nõuda tehtud kulutuste hüvitamist.
(1) Vallavalitsus aitab võimalusel kaasa täiendavate sotsiaalteenuste osutamisele lähtuvalt isiku abivajadusest.
3) logopeediteenus;
7) erihoolekandeteenus;
8) viipekeele tõlketeenus;
9) toiduabi;
10) omasteta surnud isiku matmise korraldamine;
11) muud toetavad teenused.
(4) Teenusele suunatakse isiku taotluse või sotsiaaltööspetsialisti ettepanekul.
(5) Täiendava sotsiaalteenuse hinna kinnitab teenuse osutaja. Täiendava sotsiaalteenuse eest tasumiseks võib vallavalitsuse korralduse alusel teenuse kasutajale määrata sotsiaalteenuse toetust.
§ 18. Sotsiaalteenuse taotlemine
Teenuse taotlemiseks tuleb vallavalitsusele esitada taotlus, milles kajastub:
3) sotsiaalteenuse liik või taotletav abi ja abi taotlemise põhjus;
§ 19. Sotsiaalteenuste võimaldamise alused
(1) Sotsiaalteenuste võimaldamisel võetakse aluseks isiku abivajaduse ulatus. Isiku abivajaduse ja sellele vastava abi selgitab välja piirkonna sotsiaaltööspetsialist.
(3) Isiku toimetulekuvõime ja abi- või hooldusvajaduse hindamisel kasutatakse hindamisinstrumenti ning vajadusel ning isiku nõusolekul kaasatakse perearst, teisi spetsialiste või suunatakse isik pädevama ametiasutuse või spetsialisti poole isiku vajadustele vastava teenuse väljaselgitamiseks.
(4) Isikule, kes iseseisva toimetuleku parandamiseks vajab pikaajalist ja mitmekülgset abi, rakendatakse juhtumikorraldust ning koostatakse juhtumiplaan. Teenuste võimaldamisel lähtutakse edaspidi kehtivast juhtumiplaanist.
§ 20. Sotsiaalteenuste määramine ja korraldamine
(1) Vallavalitsus otsustab teenuse osutamise või korraldamise 10 tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisest.
(2) Otsus teenuse osutamise või taotluse rahuldamata jätmise kohta koos vastava põhjendusega tehakse taotleja teatavaks hiljemalt 5 tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemise päevast.
§ 21. Sotsiaalteenuste finantseerimine ja teenuste eest tasumine
(1) Sotsiaalteenuste osutamisega seotud kulud kaetakse täielikult või osaliselt Peipsiääre valla eelarvest sotsiaalkaitseks ettenähtud vahenditest või riigieelarvest Peipsiääre vallale sihtotstarbeliselt eraldatud vahenditest ning teenust saavate isikute poolt.
(2) Isikult võetava tasu suurus oleneb sotsiaalteenuse mahust, teenuse maksumusest ning teenust saava isiku majanduslikust võimekusest.
(3) Vallavalitsusel on õigus põhjendatud juhtudel teenust saav isik vabastada osaliselt või täielikult teenuse eest tasumisest, arvestades teenust saava isiku sissetulekuid, teenuse kasutamise põhjust ning muid juhtumiga seotud asjaolusid.
(4) Sotsiaalteenuse eest tasumiseks võib teenuse saajale määrata sotsiaalteenuse toetust Vallavalitsuse korralduse alusel.
(5) Teiste kohalike omavalitsuste elanikele on Peipsiääre valla poolt osutatavad teenused täielikult tasulised.
§ 22. Teenuse andmise peatamine või lõpetamine
(1) Teenuse andmine peatatakse või lõpetatakse, kui
1) kui seda soovib teenuse saaja;
3) kui teenuse saaja ei võimalda teenuse osutajal täita teenuse osutamiseks vajalikke ülesandeid;
4) kui teenuse saaja on käesoleva korra või seaduse järgi kaotanud õiguse teenuse saamiseks;
5) muudel juhtudel, kui on teada, et teenuse saaja toimetulek on tagatud muul viisil.
(2) Teenuse osutamine lõpetatakse teenuse andmise peatamist või lõpetamist tingivate asjaolude tekkimisele järgnevast päevast.
(3) Teenuse saaja on kohustatud vallavalitsusele teatama asjaoludest, mis toovad kaasa määratud teenuse osutamise peatamise või lõpetamise hiljemalt 5 tööpäeva jooksul nende asjaolude tekkimisest. Nimetatud asjaoludest mitteteatamisel on vallavalitsusel õigus alusetult osutatud teenusele tehtud kulutused tagasi nõuda.
(2) Valla eelarvest rahastatava teenuse, vältimatu sotsiaalabi või muu abi otsusega mittenõustumise korral on taotlejal õigus esitada vaie haldusmenetluse seaduses sätestatud korras 30 päeva jooksul Peipsiääre vallavalitsusele või Tartu Halduskohtule.
1) Vara Vallavolikogu 30.03.2016 määrus nr 10 „Sotsiaalteenuste osutamise tingimused ja kord Vara vallas“;
2) Vara Vallavolikogu 21.12.2012 määrus nr 17 „Sotsiaaltransporditeenuse osutamise alused ja kord“;
3) Alatskivi Vallavolikogu 31.03.2016 määrus nr 10 „Alatskivi valla poolt korraldatavate sotsiaalteenuste kord“:
4) Kallaste Linnavolikogu 13.01.2014 määrus nr 1 „Täisealisele isikule hoolduse seadmise ja hooldaja määramise ning hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord“.
Lisa Hindamisinstrument


Värska Raamatukogu põhimääruse kinnitamine – Riigi Teataja
Värska Raamatukogu põhimääruse kinnitamine
KO 2007, 155, 1833
Vastu võetud 20.09.2007 nr 19
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 7 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 34; Värska valla põhimääruse (Vvm 18.03.2003 nr 14, 25.01.2007 nr 1-3/6) § 6, § 8; ning Rahvaraamatukogu seaduse § 6 lõike 1 alusel.
VÄRSKA RAAMATUKOGU PÕHIMÄÄRUS
(1) Värska Raamatukogu (edaspidi raamatukogu) on Värska Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
(3) Raamatukogu ametlik nimetus on Värska Raamatukogu ja asukohaks on Värska vald Põlva maakonnas. Raamatukogu postiaadress on Lasteaia 1 Värska, Põlvamaa 64001.
(4) Raamatukogu teeninduspiirkond on Värska vald.
(5) Raamatukogu juhindub oma tegevuses Rahvaraamatukogu seadusest, UNESCO rahvaraamatukogude manifestist, käesolevast põhimäärusest ning teistest õigusaktidest.
(6) Raamatukogul on oma nimega pitsat ning ta võib omada oma sümboolikat.
(7) Raamatukogus on avalik Interneti-punkt.
(8) Raamatukogu põhimääruse kinnitab ja muudab Värska Vallavolikogu.
(1) Eesmärkide täitmiseks raamatukogu:
1) osutab kasutajatele tasuta raamatukogu põhiteenuseid ning korraldab vajadusel koduteenindust vastavalt Rahvaraamatukogu seadusele ning teistele õigusaktidele;
2) kogub, säilitab ja teeb raamatukogu kogud ja avalikud andmebaasid kasutajale kättesaadavaks;
3) osutab tasulisi eriteenuseid (paljundustööd, väljatrükid üldkasutatavatest andmebaasidest jne), mille eest võetava tasu suuruse kehtestab vallavalitsus;
4) korraldab raamatukogus puuduvate teavikute tellimist teistest raamatukogudest lugeja soovil ja kulul (raamatukogudevaheline laenutus);
5) tagab teatme- ja teabeteeninduse;
6) komplekteerib raamatukogu kogud, täiendab neid ning peab fondide arvestust õigusaktidega sätestatud korras ja kindlustab nende säilimise;
7) korraldab avaliku Interneti-punkti tööd;
8) korraldab kogu tutvustamiseks mitmesuguseid üritusi;
9) korraldab raamatukogu töö arvestust ning esitab vastavad aruanded.
(1) Raamatukogu tegevust juhib ja korraldab raamatukogu juhataja (edaspidi juhataja), kellega sõlmib töölepingu vallavalitsus.
(2) Juhatajal peab olema raamatukogunduse või infoteaduste alane kõrgharidus.
(3) Värska Vallavalitsus kehtestab konkursi korra, mille alusel viiakse läbi avalik konkurss juhataja vaba ametikoha täitmiseks. Konkursi kuulutab välja vallavalitsus.
(4) Avaliku konkursi tulemuse alusel sõlmib juhatajaga töölepingu vallavanem. Juhatajaga sõlmitud töölepingu lõpetab vallavanem.
(5) Raamatukogu teeninduse korraldamisel ja raamatukogu tegevust reguleerivate küsimuste lahendamisel nõustavad juhatajat vallavalitsuse nõunikud.
§ 4. Juhataja
(1) Juhataja vastutab raamatukogu üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest, samuti raamatukogule kasutada antud vara kasutamise, säilimise ning korrashoiu eest.
(2) Juhataja kindlustab raamatukogu tulemusliku ja häireteta töö ning raamatukogu töö- ja teeninduskorralduse, teeb koostööd teiste raamatukogudega ning vallavalitsusega.
(3) Juhataja ülesanded:
1) esindab raamatukogu, annab raamatukogu töö korraldamiseks välja käskkirju, sõlmib oma pädevuse piires lepinguid;
2) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud raamatukogu töötajatega;
4) juhib lähtudes kehtivatest õigusaktidest raamatukogu majandus- ja finantstegevust, esitab vallavalitsusele raamatukogu eelarve eelnõu ning vastutab eelarve täitmise eest;
5) algatab või osaleb raamatukogu tegevust reguleerivate õigusaktide ja raamatukogu põhimääruse eelnõude ning arengukava koostamisel ja esitab need vastuvõtmiseks, kehtestamiseks või kinnitamiseks omavalitsusorganitele;
8) teeb vallavalitsusele ettepanekuid raamatukogu töö paremaks korraldamiseks.
§ 5. Raamatukogu vara
Raamatukogu valdab, kasutab ja käsutab oma valduses olevat vara vastavalt Värska Vallavolikogu poolt kehtestatud Värska vallavara valitsemise korrale.
§ 6. Rahalised vahendid ja finantseerimise korraldamine
(1) Raamatukogu eelarve tuludeks on eraldised riigieelarvest ja Värska valla eelarvest, laekumised sihtasutustelt ja sihtkapitalidelt, eraldised ja annetused äriühingutelt, organisatsioonidelt ja füüsilistelt isikutelt.
(2) Värska valla eelarvest tagatakse:
2) raamatukogu kogude regulaarne varustatus teavikutega;
3) raamatukogu eripärale vastavad ruumid, sisustus ja majandamiskulud;
4) raamatukogu töötajate täiendkoolituskulud.
(1) Kontrolli raamatukogu tegevuse üle teostatakse Värska valla põhimääruses ja teistes õigusaktides ettenähtud korras.
(2) Raamatukogu teeninduse korraldus, lugeja ja arvutikasutaja õigused ning kohustused sätestatakse raamatukogu ja AIP-i kasutamise eeskirjades, mille kinnitab Värska Vallavolikogu.
(3) Raamatukogu võib temale mittevajalikke teavikuid tasuta võõrandada või müüa vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
(1) Raamatukogu ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab Värska Vallavolikogu
(2) Raamatukogu ümberkorraldamisest või tegevuse lõpetamisest teatab Värska Vallavalitsus Kultuuriministeeriumile vähemalt üks kuu enne kavandatavat tähtaega.
Tunnistada kehtetuks Värska Vallavolikogu 23.11.2004.a.määrus nr 22 «Värska Raamatukogu põhimääruse kinnitamine».
Määrus jõustub 25. septembril 2007.


Tuukrite tervisenõuded, eelneva ja perioodilise tervisekontrolli terviseuuringute loetelu, maht ja sagedus ning tervisetõendi väljastamise kord – Riigi Teataja
Tuukrite tervisenõuded, eelneva ja perioodilise tervisekontrolli terviseuuringute loetelu, maht ja sagedus ning tervisetõendi väljastamise kord
RT I 2003, 75, 501
Vastu võetud 21.11.2003 nr 290
Määrus kehtestatakse «Meresõiduohutuse seaduse» (RT I 2002, 61, 375; 63, 387) § 27 lõike 2 alusel.
Määrusega kehtestatakse kuni 60 m sügavuses töötavate tuukrite tervisenõuded, eelneva ja perioodilise tervisekontrolli käigus tehtavate terviseuuringute loetelu, terviseuuringute maht ja sagedus ning tuukrina töötamise sobivust tõendava tervisetõendi väljaandmise kord.
§ 2. Tuukrite tervisenõuded
(1) Nõuded kuulmisele: toonaudiomeetriliselt ei tohi kuulmise nõrgenemine ületada 30 dB sagedustel 500–3000 Hz ja 60 dB sagedustel 4000–8000 Hz.
(2) Nõuded nägemisele:
1) eelneval tervisekontrollil ei tohi kummagi silma korrigeeritud või korrigeerimata nägemisteravus olla alla 0,8;
2) perioodilisel tervisekontrollil ei tohi kummagi silma korrigeeritud või korrigeerimata nägemisteravus olla alla 0,6.
§ 3. Meditsiinilised vastunäidustused
(1) Tervisehäired ja muud terviseseisundid, mis on absoluutseks, suhteliseks või ajutiseks vastunäidustuseks töötamisel tuukrina, on loetletud lisas 1.
(2) Absoluutse vastunäidustuse esinemisel ei sobi isik tuukrina töötama.
(3) Suhtelise vastunäidustuse esinemisel kehtestatakse piirangud tuukri sukeldumissügavusele või tervisetõendi kehtivusajale.
(4) Ajutise vastunäidustuse esinemisel ei tohi tuuker töötada kuni tervenemiseni vastunäidustuse põhjustanud haigusest.
§ 4. Nõutavad terviseuuringud
(1) Laboratoorsed uuringud:
1) vere kliiniline analüüs – eelneval ja perioodilisel tervisekontrollil;
2) uriini analüüs – eelneval ja perioodilisel tervisekontrollil;
3) veresuhkru analüüs – eelneval tervisekontrollil, edaspidi näidustuste esinemisel;
4) veregrupi määramine – eelneval tervisekontrollil.
(2) Röntgen- ja funktsionaaldiagnostilised uuringud:
1) kopsude röntgenuuring – eelneval tervisekontrollil, edaspidi tervisekontrolli tegija näidatud ajal, kuid mitte harvem kui üks kord kolme aasta jooksul;
2) südame koormustest – üle 40-aastastel tuukritel perioodilisel tervisekontrollil;
3) audiomeetria – eelneval tervisekontrollil, edaspidi näidustuste, sealhulgas põetud keskkõrvapõletik, kõrva barotrauma, esinemisel;
4) nägemise kontroll – eelneval ja perioodilisel tervisekontrollil;
5) barofunktsiooni test rekompressioonikambris – eelneval tervisekontrollil, edaspidi näidustuste, sealhulgas põetud äge ülemiste hingamisteede põletik, põetud keskkõrvapõletik, kõrva barotrauma, esinemisel;
6) spiromeetria – eelneval ja perioodilisel tervisekontrollil.
(3) Täiendavate terviseuuringute vajaduse määrab tervisekontrolli tegija. Täiendavate terviseuuringute vajaduse põhjenduse ja loetelu märgib tervisekontrolli tegija lisas 2 toodud vormi kohasele tuukri tervisekontrolli kaardile (edaspidi tervisekontrolli kaart).
§ 5. Tervisekontrolli tegija
Tuukrite tervisekontrolli teeb arst, kes on registreeritud tervishoiutöötajana «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduses» (RT I 2001, 50, 284; 2002, 57, 36; 61, 375; 62, 377) sätestatud korras ja kes on läbinud allveemeditsiinialase koolituse ning omab sellekohast tunnistust.
§ 6. Tervisekontrolli tegemise kord
(1) Eelnev tervisekontroll tuleb läbida mitte varem kui kolm kuud enne tuukrina tööle asumist. Töötamisel tuukrina tuleb tervisekontroll läbida perioodiliselt vähemalt üks kord aastas või tervisekontrolli tegija otsuse alusel sagedamini.
(2) Tuuker on kohustatud läbima terviseuuringud ühe kuu jooksul, arvates tervisekontrolli alustamise päevast.
(3) Kui viimasest tervisekontrollist on möödunud rohkem kui kolm aastat või kui tervisekontrolli tegijal puuduvad andmed eelneva tervisekontrolli tulemuste kohta, on nõutav tervisekontrolli läbimine eelneva tervisekontrolli mahus.
(4) Enne tervisekontrolli esitab kontrollitav tervisekontrolli tegijale isikut tõendava dokumendi ning täidab tervisekontrolli kaardil tervisedeklaratsiooni osa ja kinnitab selle õigsust oma allkirjaga.
(5) Tervisekontrolli tegija teostab tuukri arstliku läbivaatuse, teeb või korraldab nõutavad terviseuuringud ning kannab uuringute tulemused tervisekontrolli kaardile. Tervisekontrolli tegija võib terviseuuringute tegemisel vajadusel kaasata teisi arste.
(6) Arvestades tuukri terviseseisundi vastavust tervisenõuetele, otsustab tervisekontrolli tegija, kas kontrollitav sobib või ei sobi töötama tuukrina või sobib töötama sukeldumissügavuse piiranguga.
(7) Tervisekontrolli tegija kannab tervisekontrolli otsuse tervisekontrolli kaardile. Otsuses märgitakse lubatud sukeldumissügavus.
§ 7. Tervisetõendi väljastamine
(1) Tervisekontrolli tegija väljastab tervisekontrolli läbinud tuukrile lisas 3 toodud vormi kohase tervisetõendi.
(2) Tervisetõend väljastatakse kehtivusajaga:
1) kuni üks aasta – kui tervisekontrolli käigus avastatakse tuukril suhteline vastunäidustus;
2) üks aasta – vastunäidustuste puudumisel.
§ 8. Terviseseisundiga seotud päringute tegemine
Tervishoiuteenuse osutaja, kelle juures tuuker on varem oma tervist kontrollinud või ennast ravinud, on kohustatud tervisekontrolli tegijale tema nõudmisel esitama tuukri terviseseisundit kajastavaid andmeid. Andmete saamiseks esitab tervisekontrolli tegija tuukri kirjaliku nõusoleku, mis vastab «Isikuandmete kaitse seaduses» (RT I 2003, 26, 158) sätestatud nõuetele.
§ 9. Tervisekontrolli andmete säilitamine
Tervishoiuteenuse osutaja säilitab tervisekontrolli kaarte ja terviseuuringute tulemusi paberkandjal või elektroonilisel kujul 75 aastat, alates isiku sünnist.
Sotsiaalminister Marko POMERANTS
Vabariigi Valitsuse 21. novembri 2003. a määruse nr 290 «Tuukrite tervisenõuded, eelneva ja perioodilise tervisekontrolli terviseuuringute loetelu, maht ja sagedus ning tervisetõendi väljastamise kord»
MEDITSIINILISTE VASTUNÄIDUSTUSTE LOETELU
Meditsiiniline vastunäidustus Eelnev tervisekontroll Perioodiline tervisekontroll
PSÜÜHILISED JA NEUROLOOGILISED HAIGUSED
Orgaanilised, kaasa arvatud sümptomaatilised psüühikahäired A A
Psühhoaktiivsete ainete tarvitamisest tingitud psüühika- või käitumishäired A B
Skisofreenia, skisotüüpsed ja luululised häired A A
Kesknärvisüsteemi orgaanilised haigused:
– ilmselt progresseeruvad haigusnähud A A
– minimaalsed jääknähud, funktsioon kompenseeritud A B
Pea- või seljaaju traumaatilised kahjustused püsiva neuroloogilise defitsiidiga A A
Koljusisesed kirurgilised operatsioonid anamneesis A A
Perifeerse närvisüsteemi haigused ja vigastused:
– fikseerunud motoorika-, tunde- ja troofikahäired, sageli ägenev krooniline valusündroom A A
– harvade ägenemistega, minimaalsete motoorika- ja tundehäiretega kroonilised perifeerse närvisüsteemi haigused A A
Närvisüsteemi ägedad funktsionaalset laadi haigused (teadvusekaotuse hood, migreen) A A
Ägedate või ägenenud krooniliste, ajutist töövõimetust põhjustanud haiguste järgne seisund C C
Endokriinsed haigused (sh nii insuliinisõltuv kui ka tablettraviga ravitav hüpoglükeemiliste episoodidega suhkruhaigus) A A
Vereloomehaigused, aneemiad, leukeemia, kõik kiiritusest põhjustatud verehaigused A A
Allergiahaigused, bronhiaalastma A A
Kopsutuberkuloosi kõik vormid A A
Kroonilised kopsude, hingamisteede ja kopsukelme mittetuberkuloossed haigused, traumad ja kirurgilised operatsioonid ning varem esinenud iseeneslik õhkrind A A
Kõrgvererõhutõbi:
– I staadium A B
– II staadium A A
Orgaanilised südamelihase, pärgarterite, aordi haigused, südamerikked, südamelihase infarkt A A
Seedeelundite kroonilised haigused A A
Kroonilised neeruhaigused A A
Liigeste progresseeruvad või ägenemisele kalduvad, oluliste valude ja funktsioonihäiretega haigused A A
Haigused, mille korral peab haige pidevalt ravimeid tarvitama A A
Pahaloomulised kasvajad, mis tahes lokalisatsiooniga, samuti nende kirurgilise ravi järgsed deformeerivad armid A A
Healoomulised suuremõõtmelised kasvajad, mis rõhuvad naaberkudesid või elundeid või takistavad tuukrivarustuse kandmist A B
Põletuse või külmumise tagajärjed, mis piiravad liigeste liikuvust või takistavad tuukrivarustuse kandmist A A
Kahe sõrme puudumine või liikumatus ühel käel, I või II sõrme puudumine paremal käel A B
Jalapöia moondumine, pöia liikumatus, lamppöid A A
Perifeersete veresoonte haigused või vigastused, mis põhjustavad verevarustuse häireid A A
Igasuguse lokalisatsiooniga songad (sh paraösofageaalsed ja hiataalsongad) A A
Pärasoole haigused: väljavajumine, tüsistunud hemorroidid A A
Seemnekanali veenilaiendid, valusündroom A A
KÕRVA-, KURGU- JA NINAHAIGUSED
Välis- või keskkõrva kroonilised haigused, põetud keskkõrvapõletiku püsivad jääknähud A A
Kõrvade ja nina kõrvalkoobaste barofunktsiooni häire A A
Püsivad tasakaaluhäired, Meniere’i haigus A A
Krooniline riniit olulise ninahingamise ning kõrvade ja nina kõrvalkoobaste barofunktsiooni häirega A A
Nina kõrvalkoobaste kroonilised haigused A A
Krooniline kõripõletik hääletekitamisfunktsiooni püsiva häirega A A
Kõnehäired:
tugevasti kogelev, kidakeelne või raskesti arusaadav kõne A A
Kõrva-nina-kurgupiirkonna traumade või haiguste tagajärjed, millega kaasnevad hingamise, kõne-, neelamisfunktsiooni häired või mis takistavad tuukrivarustuse kandmist A A
Laugude ja pisaraaparaadi haigused, mis häirivad silma funktsioone A A
Laugude kroonilised haigused, silma sidekesta põletikud A B
Pisarateede haigustest tingitud pisaravool A C
Silmakestade kroonilised põletikulised või degeneratiivsed haigused, võrkkesta irdumine, glaukoom, nägemisnärvi atroofia A B
Värvustaju häired:
dikromaasia ja anomaalne trikromaasia (keskmine või tugev aste) A B
Vaateväljade ahenemine A B
Silmamuna kirurgilised operatsioonid B B
Generaliseerunud või raskesti ravitavad nahahaigused (sh leepra, pemfigus, psoriaas) A A
Süüfilis A A
STOMATOLOOGILISED HAIGUSED
Esihammaste puudumine A B
Suu limaskesta püsivad või korduvad haigused A A
Näo, suuõõne, keele või lõualuu vigastused või kaasasündinud anomaaliad, mis moonutavad tugevasti nägu, häirivad kõnet, mälumist, neelamist või mis takistavad tuukrivarustuse kandmist A A
Märkide seletused:
A – absoluutne vastunäidustus
B – suhteline vastunäidustus
C – ajutine vastunäidustus


text:
1-11-3615/284 Riigikohtu kriminaalkolleegium 08.10.2019
KrMS § 414 lg 2
KarS § 76 lg-te 1 ja 2 järgi on tingimisi enne tähtaega vangistusest vabastamise formaalseks eelduseks karistusajast teatava pikkusega osa tegelik ärakandmine. Tegelikult ärakantud karistusajaks on eelvangistuses, kaasa arvatud väljaandmis- ja loovutamisvahistuses, viibitud aeg ja aeg, mil isik on viibinud kinnipidamisasutuses pärast karistuse kandmisele asumist. Eelvangistuse alguseks loetakse sellisel juhul tema kahtlustatavana kinnipidamise aeg (KarS § 68 lg 1). Kui aga süüdimõistetu viibib kohtuotsuse tegemise ajal vabaduses, loetakse kooskõlas kriminaalmenetluse seadustiku (KrMS) § 414 lg-ga 2 vangistuse kandmise alguseks tema vanglasse saabumise aeg pärast karistuse täitmisele pööramist. (p-d 10-11)
1-16-2675/108 Riigikohtu kriminaalkolleegium 22.12.2017
SKHS § 11 lg 2
SKHS § 11 lg 4
SKHS § 9 lg 2 kohaselt võib menetleja seaduse 3. peatükis sätestatud hüvitise suurust muuta, kui see hüvitis ei ole õiglane, arvestades üksikjuhtumi olulisi asjaolusid ja põhjendatud huve. See säte hõlmab endas nii suurendamise kui ka vähendamise võimalust. SKHS § 11 lg-s 4 toodud hüvitismäär ei ole sätestatud piirmäärana, vaid juhisena tüüpjuhtumite lahendamiseks (Riigikohtu halduskolleegiumi 14. septembri 2016. a otsus asjas nr 3-3-1-32-16, p 16). Hüvitise summa kindlakstegemine on õigusliku hinnangu andmine, mille saab lahendada ka Riigikohus (Riigikohtu kriminaalkolleegiumi 13. juuni 2016. a määrus asjas nr 3-1-1-34-16, p 25). (p 21)
3-1-1-91-16 Riigikohus 18.11.2016
RÕS § 22 lg 6
KarS § 68 lg 1 järgi arvatakse eelvangistus, kaasa arvatud väljaandmis- ja loovutamisvahistuses viibitud aeg, karistusaja hulka. Seejuures vastab ühele eelvangistuspäevale üks vangistuspäev. Eelvangistuse arvamisel karistusaja hulka ei ole kohtul kaalutlusruumi, järelikult peab väljaantud või loovutatud isikule karistust kohaldav kohus selle karistusajast maha arvama (vt RKKKm 3-1-1-76-14, p 9). (p 11)
Määratud kaitsja kantud sõidukulude hüvitamisel ei ole tähtsust sellel, kas advokaat peab riigi õigusabi osutamiseks sõitma kohale asulast, kus asub advokaadibüroo, mille kaudu ta õigusabiteenust pakub, või mitte. Advokaadid tegutsevad riigi õigusabi osutamise valdkonnas vaba konkurentsi tingimustes ning võivad osutada riigi õigusabi mistahes Eesti piirkonnas. Kohus saab sõidukulude väljamõistmisel kontrollida üksnes kaitsja konkreetse sõidu põhjendatust, st seda, kas advokaat käis riigi õigusabi osutamise kohas, kas ta käis seal seoses riigi õigusabi osutamisega ja kas advokaadil oli vaja riigi õigusabi osutamise kohta sõita (vt ka RKKKm 3 1-1-76-10, p 10.1). (p 15)
RKKKo 3-1-1-89-16, p-d 27-34. (p-d 20–22)
KrMS § 66 lg 2 kohaselt ei või kriminaalasjas osaleda tunnistajana teiste seas uurimisasutuse ametnik, kelle menetluses on kriminaalasi. Kriminaalasja menetlevaks ametnikuks saab olla uurimisasutuse ametnik, kes teeb kriminaalmenetluse läbiviimiseks kriminaalmenetluse seadustiku alusel uurimis- või muid menetlustoiminguid. Sellest tulenevalt ei saa menetlejarolli omistada uurimisasutuse ametnikule, kes ei ole kriminaalmenetluses menetlustoiminguid teinud. Joobeseisundis isiku kainenema toimetamine ei ole käsitatav uurimisasutuse poolt kriminaalmenetluse seadustiku alusel tehtava menetlustoiminguna, vaid riikliku järelevalve käigus tehtava järelevalvetoiminguna, mille alused on sätestatud korrakaitseseaduse §-s 42. (p 9)

matches:
§ 414
§ 76
§ 68
§ 414
§ 11
§ 11
§ 9
§ 11
Riigikohus
Riigikohus
§ 22
§ 68
kohus
Kohus
§ 66


ELIL | IX Foorumi koosolek - 18.08.2004
ELIL tänab! Organisatsioonist
Juhatus, tegevaparaat
Juhatuse protokollid Foorum Koostöökogu
Kirjandus / trükised
ELIL list
Infofoorum
Eesti Liikumispuudega Inimeste Liidu, Eesti Kurtide Liidu, Eesti Pimedate Liidu, Eesti Vaimupuudega Inimeste Tugiliidu, Eesti Puuetega Inimeste Koja koosoleku protokoll 18.08.2004 Endla 59, Tallinn algus kell15.00 lõpp kell 17.00 Koosolekust võtsid osa: Eesti Liikumispuudega Inimeste Liit
M. Aitsam, E. Saare, K. Urb, S. Falkenberg, A. Lõoke Eesti Pimedate Liit A. Vassenin, K. Adel Eesti Vaimupuudega Inimeste Tugiliit K. Märtens Eesti Puuetega Inimeste Koda H. Luik, G. Vaher, M. Joost Puudus Eesti Kurtide Liidu esindaja Koosolekut juhatas H. Luik, protokollis A. Lõoke PÄEVAKORD: Sotsiaalhoolekande seaduse, puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse, haldus- koostöö seaduse, käibemaksuseaduse ja alaealise mõjutusvahendite seaduse muutmise seaduse eelnõu – täiendus- ja parandusettepanekud - Helve Luik
Tegevuskava 2004.a. 2. poolaastaks a) lühikokkuvõte I poolaastal toimunust - Auli Lõoke b) tegevus II poolaastal - Kalev Märtens
Järelepärimine S. Valnerile ja M. Allikmaale Vikerraadiost saate Iseolemine mahavõtmise kohta - Signe Falkenberg Toetava seisukoha avaldamine 18.08.04 Postimehes ilmunud M. Nurme artiklile Taastusravi – mahavisatud vaev ja raha? – Külli Urb ARUTATI JA OTSUSTATI: 1. OTSUSTATI : Teha järgmised ettepanekud kehtivasse Sotsiaalhoolekande seadusesse ja päevakorra punkti 1 all nimetatud seaduseelnõusse: täiendada Sotsiaalhoolekandeseaduse § 6 “Sotsiaalministri ülesanded sotsiaal- hoolekande juhtimisel ja korraldamisel” punkti 6) sõnastust alljärgnevalt: “puudega isikutele riikliku rehabilitatsioonimeetmete süsteemi väljatöötamine ning selle koordineerimine ja korraldamine sh. proteeside, ortopeediliste ja muude abivahendite tootmise ja hankimise organiseerimine ning vastava nõudluse väljaselgitamine”; täiendada Sotsiaalhoolekandeseaduses § 2 “Mõisted” erivajadusega isiku ja puudega isiku definitsiooniga; täiendada seaduseelnõus § 11 2 lõike (1) punkti 1, 2, 4 sõnastust: 1) “puudega isikul ja temapereliikmetel”; 2) “puuetega inimeste sotsiaaltoetuse seaduse §2 1 lõikes 2 nimetatud isikul ja temapereliikmetel; 4) “16-65aastasel psüühikahäirega isikul, kelle töövõime kaotus on vähemalt 40% ja temapereliikmetel. täiendada seaduseelnõus § 11 10 lõike (1) sõnastust järgnevalt: “Rehabilitatsiooni- meeskond koostab isikule tema osalemisel, lapse ja teovõimetu isiku puhul pereliikme võihooldaja osalemisel rehabilitatsiooniplaani kollegiaalselt javastutab selle täitmise eest”; asendada seaduseelnõus §16 lisatavas lõikes 3 1 sõnastust “200 krooni” tekstiga “millekehtestab Riigikogu igaks eelarveaastaks riigieelarvega”; Selgituseks: tavaliselt seadustesse ei kirjutata sisse konkreetseid summasid, vaid ainult määrad. Kui mõnel järgmisel aastal saaks juurde maksta näiteks 300.-, siis tuleb selleks seadust muutma hakata? Teha järgmised ettepanekud Vabariigi Valitsuse määruse “Rakendusaktide kavandid” juurde (seletuskirja lisa): Laste rehabilitatsiooniteenuse osutamisel kaotada piirhind. Rakendada konkreetset pearaha süsteemi – kuna kõigil puuetega lastel on rehabilitatsiooniplaanid, siis saab kogumaksumuse iga konkreetse lapse konkreetse plaani kaudu täpselt välja arvestada. Iga laps peab saama talle ettenähtud rehabilitatsiooniteenused kätte täies mahus. Järk-järgult minna ka täiskasvanute puhul samale pearaha süsteemile. Kuna teenuse saamisel on tingimuseks seatud rehabilitatsiooniplaani olemasolu, siis aitab see ressursside vajadust hinnata ja planeerida. 2005.a. rehabilitatsiooniteenuse planeerimisel arvestada 1/3 vahenditest plaanide koostamiseks ja 2/3 teenusteks. Muidu võib tekkida reaalne oht, et vahendid kuluvad (kuna täiskasvanutel muutub ka plaan teenuse saamise eeltingimuseks) peamiselt rehabilitatsiooniplaanide tegemiseks ja teenuse rahastamiseks vahendeid ei jätku. Vastuolu majutamise maksumuse hüvitamises rehabilitatsiooniasutuses: § 1 lõige 3 “Maksumus ei sisalda ööbimist rehabilitatsiooniasutuses, mille kulud hüvitatakse vastavalt tegelikele kuludele. § 1 lõige 4 “… Samuti ei sisalda teenuse hind ööbimist rehabilitatsiooniasutuses, mis onhinnakirjas eraldi ära toodud.” Piirhind hinnakirja järgi on 180.- ööpäev + 1 söögikord ühe isiku kohta. Ettepanek : majutuse kulud hüvitatakse vastavalt tegelikele kuludele, selleks sõlmib rehabilitatsiooniasutus põhjendatud kalkulatsioonile toetudes kokkuleppe Sotsiaalkindlustusametiga Lisada § 2 lõige 2 “Rehabilitatsiooniteenuse raames osutatavate teenuste korral rehabilitatsioonimeeskonna spetsialisti poolt rakendatakse järgmisi piirhindu” sotsiaaltöötaja poolt osutatavale teenustelegrupinõustamine (sh. perenõustamine) koos tunni piirhinnaga teise ja iga järgneva liikme kohta. Lisada § 2 lõige 2 “Rehabilitatsiooniteenuse raames osutatavate teenuste korral rehabilitatsioonimeeskonna spetsialisti poolt rakendatakse järgmisi piirhindu” rehabilitatsiooniteenust osutava spetsialisti nimistusse muusikaterapeut. Selgitus : muusikateraapial on oluline roll psühholoogilises rehabilitatsioonis, eriti puuetega laste rehabilitatsioonis. Teha järgmised üldist laadi märkused seaduseelnõu kohta: Seaduse pealkirjast on ekslikult välja jäänud Riiklik peretoetuste seadus. Kuidas tagatakse teenuse kättesaadavus (rahastamine) aasta alguses, juhul kui seadus jõustub 1.jaanuarist ja sotsiaalminister hakkab alles määrusi koostama? Ettepanek : kuni määruse vastuvõtmiseni rakendada eelmise aasta hindu, see tagaks teenuse kättesaadavuse aasta alguses. Seletuskirjas (lk.11, 3.lõik) on öeldud: “…rahabilitatsiooniplaanis tuuakse ära kõik teenused ja tegevused, mis on vajalikud ning ka reaalselt kättesaadavad isiku toimetuleku ja tööhõive parandamiseks …” Ettepanek : plaanis peaks olema ka võimalus ära näidata need tegevused, mis on vajalikud, kuid veel reaalselt mitte kättesaadavad. See aitaks koguda informatsiooni teenuste arengu planeerimiseks. Täiesti on käsitlemata jäänud transpordiprobleem – teenus sõiduks rehabilitatsiooniasutusse ja tagasi (lapsed, sügava liikumispuudega inimesed, pimedad, raske psüühikahäirega inimesed jne.). Kes kindlustab transpordi ja seda rahastab? Ettepanek : Kuna rehabilitatsiooniteenus on riiklikult tagatud teenus, siis peaks transporditeenus õigustatud juhtudel olema tagatud riiklikult. 2. a) A.Lõoke jagas koosolekul osalenutele kirjaliku kokkuvõtte Foorumi ja Koostöökogu tööst 2004.a. I poolaastal. b) OTSUSTATI : A. Lõokesel teha järelepärimine rahandusministrile saamata vastuse kohta Foorumi pöördumisele 18.05.2004, mis käsitles 2005.a.riigieelarvesse planeeritavaid rahalisi vahendeid puuetega inimestele. A. Lõokesel leppida kokku kohtumine EV peaministriga. 3. OTSUSTATI: A. Lõokesel teha kirjalik järelepärimine S. Valnerile ja M. Allikmaale ainsa puuetega inimeste elu ja probleeme järjepidevalt käsitlenud saate Iseolemine mahavõtmise kohta Eesti Raadio programmist. 4. Toetada M. Nurme 18.08.2004 Postimehes ilmunud artiklis “Taastusravi – mahavisatud vaev ja raha?” väljendatud seisukohti taastusravi olukorrast Eestis. Haakub tihedalt rehabilitatsiooniteenuse olukorraga- alarahastamine, süsteem välja arendamata. 2005.a. peaks rakenduma jaotus – taastusraviks vahendid Haigekassast, psühhosotsiaalse, töö- ning kutsealase rehabilitatsiooni rahastamine riigieelarvest. Karta on, et haigekassa ei oska arvestada järsult suurenevat vajadust eraldisteks taastusravile, kui neid teenuseid enam rehabilitatsioonirahadest ei finantseerita. OTSUSTATI: teha märgukiri Haigekassale suurema raha eraldamiseks taastusravile. Eesti Pimedate Liit Aleksander Vassenin
Eesti Liikumispuudega Inimeste Liit Auli Lõoke
Eesti Vaimupuudega Inimeste Tugiliit Kalev Märtens
Helve Luik Sa oled 18547529. külaline