text:
5. aprill 2017 ( *1 )
„Eelotsusetaotlus — Riigihanked — Vaidlustusmenetlus — Direktiiv 89/665/EMÜ — Artikli 1 lõige 1 — Artikli 2 lõige 1 — Hankija otsus lubada ettevõtjal hankemenetluses osaleda — Otsus, mis liikmesriigi õiguse kohaselt ei ole vaidlustatav”
Kohtuasjas C‑391/15,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Tribunal Superior de Justicia de Andalucía (Andaluusia kõrgem kohus, Hispaania) 9. juuli 2015. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 20. juulil 2015, menetluses
Marina del Mediterráneo SL jt
arvestades kirjalikus menetluses ja 29. juuni 2016. aasta kohtuistungil esitatut,
Marina del Mediterráneo SL jt, esindajad: procurador J. L. Torres Beltrán ja abogado A. Jiménez-Blanco,
Agencia Pública de Puertos de Andalucía, esindaja: abogado J. M. Rodríguez Gutiérrez,
Consejería de Obras Públicas y Vivienda de la Junta de Andalucía, esindaja: abogada I. Nieto Salas,
Hispaania valitsus, esindajad: M. A. Sampol Pucurull ja J. García‑Valdecasas Dorrego,
Itaalia valitsus, esindaja: G. Palmieri, keda abistasid avvocato dello Stato P. Pucciariello ja avvocato dello Stato F. Di Matteo,
Euroopa Komisjon, esindajad: E. Sanfrutos Cano ja M. A. Tokár,
olles 8. septembri 2016. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
Eelotsusetaotlus käsitleb küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/665/EMÜ riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT 1989, L 395, lk 33; ELT eriväljaanne 06/01, lk 246), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiiviga 2007/66/EÜ (EÜT 2007, L 335, lk 31), (edaspidi „direktiiv 89/665“) artikli 1 lõiget 1 ja artikli 2 lõiget 1.
Taotlus on esitatud Marina Internacional de Marbella nime all tegutseva ajutise ettevõtjate ühenduse Marina del Mediterráneo SL jt ja Agencia Pública de Puertos de Andalucía (Andaluusia riiklik sadamaamet, edaspidi „sadamaamet“) vahelises kohtuvaidluses selle üle, kas on õiguspärane sadamaameti otsus lubada tema poolt ehitustööde kontsessiooni andmiseks korraldatud hankemenetluses osaleda ühel teisel ajutisel ettevõtjate ühendusel.
Direktiivi 89/665 põhjendus 2 näeb ette:
„[riigihankeid käsitlevate] direktiivide [tõhusa] kohaldamise tagamise olemasolev kord nii siseriiklikul kui ühenduse tasandil ei ole alati piisav, et tagada vastavate ühenduse sätete järgimine eeskätt selles etapis, kui rikkumisi saab veel parandada“.
Direktiivi artikli 1 „Läbivaatamise korra reguleerimisala ja kättesaadavus“ lõiked 1 ja 3 sätestavad:
„1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta [(ELT 2004, L 134, lk 114; ELT eriväljaanne 06/07, lk 132)] osutatud lepingute suhtes, välja arvatud juhul, kui selliste lepingute kohta kehtib erand vastavalt kõnealuse direktiivi artiklitele 10–18.
Liikmesriigid võtavad seoses direktiivi 2004/18/EÜ reguleerimisalasse kuuluvate lepingutega vajalikud meetmed, tagamaks et tellijate otsuseid saaks läbi vaadata tõhusalt ning eelkõige võimalikult kiiresti kooskõlas käesoleva direktiivi artiklitega 2–2f, kui põhjenduseks on kõnealuste otsuste vastuolu riigihankeid käsitlevate ühenduse õigusaktide või seda õigust rakendavate siseriiklike õigusnormidega.
3. Liikmesriigid tagavad, et läbivaatamise kord koos üksikasjalike eeskirjadega, mida nad võivad kehtestada, oleks kättesaadav mis tahes isikutele, kellel on või on olnud huvi konkreetse riigihankelepingu vastu või kes on väidetava rikkumise tõttu kahju kannatanud või võivad kahju kannatada.“
Direktiivi artikli 2 „Läbivaatamise korra nõuded“ lõige 1 näeb ette:
„Liikmesriigid tagavad, et seoses artiklis 1 kindlaksmääratud läbivaatamise korraga võetavad meetmed sisaldavad järgmisi volitusi:
Nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate tellijate hankemenetlused (ELT 2004, L 134, lk 1; ELT eriväljaanne 06/02, lk 194), on tunnistatud kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiviga 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid (ELT 2014, L 94, lk 243). Nimetatud direktiivi I jaotise II peatüki 2. jaos asuvates artiklites 3–7 olid loetletud direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad tegevused.
Direktiiv 2004/18 tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiviga 2014/24/EL riigihangete kohta (ELT 2014, L 94, lk 65). Nimetatud direktiivi III jaotises „Riiklike ehitustööde kontsessioonide kohta kehtivad eeskirjad“ asuv artikkel 57 „Erandid seoses reguleerimisalaga“ sätestas järgmist:
„Käesolevat jaotist ei kohaldata riiklike ehitustööde kontsessioonide suhtes, mis sõlmitakse:
seoses ehitustööde riigihankelepingutega käesoleva direktiivi artiklites 13, 14 ja 15 osutatud juhtudel;
ostjate poolt, kes tegelevad ühe või mitme direktiivi 2004/17/EÜ artiklites 3–7 osutatud tegevusega, kui kontsessioonid sõlmitakse kõnealuste tegevuste kohta.
Käesolevat direktiivi kohaldatakse siiski jätkuvalt riiklike ehitustööde kontsessioonide suhtes, mille sõlmivad üht või mitut direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 6 osutatud toimingut teostavad ostjad, kuivõrd asjaomane liikmesriik kasutab selle direktiivi artikli 71 teises lõigus osutatud võimalust direktiivi kohaldamist edasi lükata.“
Hispaania Kuningriigi 13. juuli 1998. aasta halduskohtumenetluse seaduse nr 29/1998 (Ley 29/1998 reguladora de la Jurisdicción Contencioso-administrativa; BOE nr 167, 14.7.1998, lk 23516) artikli 25 lõikes 1 on halduskaebuse ese ehk täpsemalt vaidlustatav akt määratletud järgmiselt:
„Kaebus on vastuvõetav seoses üldaktidega ning riigiasutuse sõnaselgete aktide ja vaikimisi toimingutega, olgu need lõplikud või ettevalmistavad, millega lõpetatakse haldusmenetlus, millega tehakse asjas otsene või kaudne sisuline otsus, mis muudavad võimatuks menetluse jätkamise või enda kaitsmise või mis kahjustavad korvamatult õigusi või õigustatud huve.“
Hispaania Kuningriigi 26. novembri 1992. aasta riigi- ja omavalitsusasutuste ning ühise haldusmenetluse õigusliku korra seaduse nr 30/1992 (Ley 30/1992 de Regimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo común, BOE nr 285, 27.11.1992, lk 40300), mida on muudetud 13. jaanuari 1999. aasta seadusega nr 4/1999 (Ley 4/1999; BOE nr 12, 14.1.1999, lk 1739) (edaspidi „seadus 30/1992“), artikli 107 lõige 1 näeb ette:
„Otsuste ning eelhaldusaktide ja -toimingute peale, millega tehakse asjas otsene või kaudne sisuline otsus, mis muudavad võimatuks menetluse jätkamise või enda kaitsmise või mis kahjustavad korvamatult õigusi või õigustatud huve, võivad huvitatud isikud esitada [seaduse 30/1992] artiklites 62 ja 63 ette nähtud mis tahes kehtetuse või tühistatavuse alusel vaide ja kaebuse asja uuesti läbivaatamiseks.
Eelhaldusaktide ja -toimingute vaidlustamisele võivad huvitatud isikud tugineda, et seda võetaks arvesse otsuses, millega menetlus lõpetatakse.“
Hispaania Kuningriigi 30. oktoobri 2007. aasta riigihangete seadust (Ley 30/2007 de Contratos del Sector Público) (BOE nr 261, 31.10.2007, lk 44336), muudeti 5. augusti 2010. aasta seadusega 34/2010 (Ley 34/2010; BOE nr 192, 9.8.2010, lk 69400) (edaspidi „2007. aasta riigihangete seadus“), et lisada selle artiklitesse 310–320 sätted, mis puudutavad konkreetselt riigihankeid.
Seaduse 30/2007 artikli 310 lõige 2, milles on seaduse 30/1992 artikli 107 lõikes 1 ette nähtud üldnormi rakendav erinorm, sätestab:
„Kaebust saab esitada järgmiste aktide peale:
hanketeated, tehnilised kirjeldused ja hankedokumendid, milles on sätestatud hankelepingu sõlmimist reguleerivad tingimused;
hankemenetluse eelhaldusaktid, tingimusel et need sisaldavad otsest või kaudset hankeotsust, nendega muudetakse võimatuks menetluse jätkamine või enda kaitsmine või need tekitavad korvamatut kahju õigustele ja õigustatud huvidele. Menetlusaktideks, mis muudavad võimatuks menetluse jätkamise, loetakse hankekomisjoni akte, millega jäetakse pakkuja menetlusest kõrvale;
hankijate otsused hankelepingute sõlmimise kohta.“
Marina del Mediterráneo SL jt esitasid 12. aprillil 2011 riigihangete vaidlustusasutusele vaidlustuse hankekomisjoni otsuse peale lubada „Marbella La Bajadilla sadama laiendamise“ riiklike ehitustööde kontsessiooni andmise hankemenetluses osaleda ajutisel ettevõtjate ühendusel, kuhu kuuluvad äriühingud Nassir bin Abdullah and Sons SL ja Puerto Deportivo de Marbella SA ning Ayuntamiento de Marbella (Marbella linnavalitsus, Hispaania) (edaspidi „teine ajutine ettevõtjate ühendus“).
Selle menetluse oli algatanud sadamaamet, kes on oma ülesannetes sõltumatu, iseseisva õigusvõimega eriotstarbeline asutus Consejería de Obras Públicas y Vivienda de la Junta de Andalucía (Andaluusia piirkondliku omavalitsuse riiklike ehitustööde ja elamumajanduse ministeerium, Hispaania) valitsemisalas. Hange kuulutati välja 27. novembril 2010. Euroopa Kohtu istungil esitatud andmete kohaselt oli riigihankelepingu maksumus 77000000 eurot.
Põhikohtuasjas käsitletavad ajutised ettevõtjate ühendused olid ainsad hankemenetluses osalenud pakkujad.
Marina del Mediterráneo SL jt väidavad oma vaides sisuliselt, et on rikutud nii liikmesriigi kui ka liidu õigusnorme, mis nende arvates takistasid teisel ajutisel ettevõtjate ühendusel hankemenetluses osaleda, kuna esiteks on Marbella linnavalitsus avaliku sektori asutus, keda ei loeta ettevõtjaks liikmesriigi õiguse tähenduses ning keda ei saa vaba konkurentsi ja pakkujate võrdse kohtlemise põhimõtteid rikkumata pidada majandustegevuses osalejaks, ning teiseks ei vasta see ajutine ettevõtjate ühendus majandusliku ja finantsseisundi nõuetele, kuna majanduslikud riskid, mille ta võtab, kaetakse selle omavalitsuse eelarvest.
Sadamaameti tegevjuht jättis oma 3. mai 2011. aasta otsusega selle vaide rahuldamata. Ta viitas oma otsuses Euroopa Kohtu praktikale ja konkreetsemalt 23. detsembri 2009. aasta kohtuotsusele CoNISMa (C‑305/08, EU:C:2009:807), milles antakse pakkuja staatus igale avalik-õiguslikule isikule ja sellistele ühendustele, kes pakuvad turul teenuseid, isegi kui nad teevad seda harva. Lisaks leidis see tegevjuht, et teise ajutise ettevõtjate ühenduse finantsseisund on Marbella linnavalitsuse eelarve tulusid arvestades tõendatud.
Euroopa Kohtu käsutuses olevast toimikust selgub, et 6. juuni 2011. aasta otsuse alusel sõlmiti põhikohtuasjas käsitletav hankeleping teise ajutise ettevõtjate ühendusega. Marina del Mediterráneo jt esitasid selle otsuse peale vaidlustuse, mis jäeti 11. juuli 2011. aasta otsusega rahuldamata.
Marina del Mediterráneo SL jt esitasid 5. juuli 2011. aasta kirjaga Tribunal Superior de Justicia de Andalucía’le (Andaluusia kõrgem kohus, Hispaania) sadamaameti tegevjuhi 3. mai 2011. aasta otsuse peale kaebuse. Oma kaebuses kordab see ettevõtjate ühendus juba riigihangete vaidlustusasutusele esitatud argumente ja palub selle otsuse tühistada ja sellest tulenevalt tühistada ka sellele järgnenud aktid, eelkõige 6. juuni 2011. aasta otsus sõlmida leping teise ajutise ettevõtjate ühendusega.
Asja lahendav kohus teatas oma 19. veebruari 2015. aasta määrusega pooltele, et kaebus võib olla vastuvõetamatu, tulenevalt liikmesriigi õigusnormist, kus on määratletud riigihankemenetluses vaidlustatavad aktid. Selle õigusnormi kohaselt on vaidlustatavad sellised hankemenetluse eelhaldusaktid ja ‑toimingud, mis sisaldavad otsest või kaudset hankeotsust, millega muudetakse võimatuks menetluse jätkamine või enda kaitsmine või mis tekitavad korvamatut kahju õigustele või õigustatud huvidele.
Järelikult ei ole hankekomisjoni otsus, millega ei kõrvaldata pakkujat hankemenetlusest, vaid vastupidi, võetakse pakkumus vastu ja antakse pakkujale õigus hankemenetluses osaleda, vaidlustatav otsus, mis ei piira asjaomase isiku võimalusi kaevata täheldatud rikkumiste peale, et nendele tugineda hiljem, kui vaidlustatakse riigihankelepingu sõlmimise akt, mis on olemuselt otsus.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus kahtleb, kas selline õigusnorm on kooskõlas riigihankeid reguleerivate liidu õigusnormidega, nii nagu Euroopa Kohus on neid tõlgendanud eelkõige 11. jaanuari 2005. aasta kohtuotsuses Stadt Halle ja RPL Lochau (C‑26/03, EU:C:2005:5).
Neil asjaoludel otsustas Tribunal Superior de Justicia de Andalucía (Andaluusia kõrgem kohus, Hispaania) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
Kas lojaalse koostöö ja direktiivi kasuliku mõju põhimõtteid silmas pidades tuleb direktiivi 89/665 artikli 1 lõiget 1 ja artikli 2 lõike 1 punkte a ja b tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugune liikmesriigi õigusnorm nagu seaduse nr 30/2007 […] artikli 310 lõige 2 […], kuna sellega takistatakse võimalust vaidlustada hankija eelhaldusaktid, milleks võib olla pakkuja pakkumuse vastuvõtmise otsus, millega väidetavalt rikutakse liikmesriigi ja liidu õigusnormides ette nähtud tehnilise pädevuse ja majandusliku seisundi tõendamise sätteid?
Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt, kas direktiivi 89/665 artikli 1 lõikel 1 ja artikli 2 lõike 1 punktidel a ja b on vahetu õigusmõju?“
Mis kõigepealt puutub Hispaania valitsuse kahtlusse eelotsusetaotluse vastuvõetavuse osas, siis tuleb meenutada, et vastavalt direktiivi 89/665 artikli 1 lõike 1 esimesele ja teisele lõigule koosmõjus direktiivi 2007/66 põhjendusega 2 kohaldatakse direktiivi 89/665 põhikohtuasjas käsitletavatele asjaoludele üksnes juhul, kui asjaomased riigihanked kuuluvad direktiivi 2004/18 kohaldamisalasse, välja arvatud juhul, kui selliste hangete kohta kehtib erand vastavalt viimati nimetatud direktiivi artiklitele 10–18. Järgnevad kaalutlused põhinevad seega eeldusel, et direktiiv 2004/18 on põhikohtuasjas käsitletavale hankele kohaldatav ja seega peab põhikohtuasjas olema kohaldatav ka direktiiv 89/665, kuid selle eelduse väljaselgitamine on juba eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne.
Oma esimese küsimusega palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas direktiivi 89/665 artikli 1 lõiget 1 ja artikli 2 lõike 1 punkte a ja b tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt ei kuulu hankija eelhaldusaktide hulka, mille peale võib kohtusse kaevata, otsus võtta hankemenetluses vastu pakkuja pakkumus, mis on antud juhul otsus, mille kohta väidetakse, et see rikub riigihankeid reguleerivaid liidu õigusnorme või neid ülevõtvaid liikmesriigi õigusnorme.
Kui seaduse 30/2007 artikli 310 lõike 2 punkt b võimaldab esitada iseseisva kaebuse selliste eelhaldusaktide peale, mis sisaldavad otsest või kaudset hankeotsust, millega muudetakse võimatuks menetluse jätkamine või enda kaitsmine või mis tekitavad korvamatut kahju õigustele või õigustatud huvidele, siis muid eelhaldusakte, nagu pakkuja pakkumuse vastuvõtmise otsus, võib Euroopa Kohtule esitatud toimikust tulenevate andmete kohaselt vaidlustada vaid sellise kaebuse raames, mis esitatakse hankelepingu sõlmimise otsuse peale.
Siinkohal tuleb meenutada, et kasutades väljendit „seoses […] menetlustega“, eeldab direktiivi 89/665 artikli 1 lõike 1 sõnastus, et hankija kõik otsused, mis on seotud riigihankeid käsitlevate liidu õiguse sätetega ja võivad neid rikkuda, alluksid direktiivi artikli 2 lõike 1 punktides a ja b ette nähtud õiguslikule kontrollile. Seega viitab see säte hankija otsustele üldiselt, eristamata otsuseid nende sisu või vastuvõtmise aja järgi (vt kohtuotsus, 11.1.2005, Stadt Halle ja RPL Lochau, C‑26/03, EU:C:2005:5, punkt 28 ja seal viidatud kohtupraktika).
Seda mõiste hankija „otsus“ laia tõlgendust toetab ka asjaolu, et direktiivi 89/665 artikli 1 lõige 1 ei näe ette selles viidatud otsuste laadi ja sisu osas ette ühtegi piirangut. Lisaks oleks selle mõiste kitsendav tõlgendus vastuolus sama direktiivi artikli 2 lõike 1 punktiga a, mis paneb liikmesriikidele kohustuse sätestada vahemenetlus hankija kõigi otsuste jaoks (vt selle kohta kohtuotsus, 11.1.2005, Stadt Halle ja RPL Lochau, C 26/03, EU:C:2005:5, punkt 30 ja seal viidatud kohtupraktika).
Sellest järeldub, et selline hankija otsus nagu põhikohtuasjas käsitletav, millega lubati pakkuja hankemenetluses osalema, kujutab endast otsust nimetatud direktiivi artikli 1 lõike 1 tähenduses.
Mõiste vaidlustavad „[hankijate] otsused“ sellist tõlgendust ei sea kahtluse alla ka asjaolu, et Euroopa Kohus leidis 11. jaanuari 2005. aasta kohtuotsuse Stadt Halle ja RPL Lochau (C‑26/03, EU:C:2005:5) punktis 35, et vaidlustamisele ei kuulu aktid, mille puhul on tegemist hankija sisekaalutlustega enne riigihankelepingu sõlmimist. Mis puutub pakkuja pakkumuse vastuvõtmisse, mis on põhikohtuasjas käsitlusel, siis tuleb tõdeda, et selline otsus ei kuulu ainuüksi oma laadilt hankija sisekaalutluste hulka. Lisaks tehti see otsus Marina del Méditerraneo jt-le teatavaks.
Mis puutub hetke, millest alates peab kaebeõigus olema tagatud, siis tuleb meenutada, et nagu tuleneb direktiivi 89/665 põhjendusest 2, on direktiivi eesmärk tugevdada olemasolevat korda nii siseriiklikul kui liidu tasandil, et tagada riigihankeid käsitlevate direktiivide tõhus kohaldamine eeskätt selles etapis, kui rikkumisi saab veel parandada. Selle direktiivi artikli 1 lõike 1 kolmas lõik paneb liikmesriikidele kohustuse „taga[da, et hankijate] otsuseid saaks läbi vaadata tõhusalt ning eelkõige võimalikult kiiresti“ (vt kohtuotsus, 12.12.2002, Universale-Bau jt, C‑470/99, EU:C:2002:746, punkt 74).
Samas on Euroopa Kohus juba leidnud, et vaatamata sellele, et direktiiv 89/665 ei näe otseselt ette ajahetke, millest alates võib artikli 1 lõikes 1 ette nähtud kaebeõigust teostada, ei luba selle direktiivi eesmärk liikmesriikidel seada vaidlustamisvõimalust sõltuvusse sellest, et asjaomane riigihankemenetlus oleks ametlikult jõudnud kindlaksmääratud etappi (vt selle kohta kohtuotsus, 11.1.2005, Stadt Halle ja RPL Lochau, C‑26/03, EU:C:2005:5, punkt 38).
Kui puuduvad liidu õigusnormid, mis määraksid kindlaks, mis hetkest alates peab vaidlustamine olema võimalik, siis on igal liikmesriigil kohustus kehtestada kohtumenetlusnormid, mille eesmärk on tagada isikutele liidu õigusest tulenevate õiguste kaitse. Need menetlusnormid ei tohi siiski olla ebasoodsamad kui liikmesriigi õigusest tulenevate õiguste kaitseks ette nähtud samalaadsete õiguskaitsevahendite puhul (võrdväärsuse põhimõte) ja need ei tohi muuta liidu õiguskorraga antud õiguste kasutamist tegelikult võimatuks või ülemäära raskeks (tõhususe põhimõte) (kohtuotsused, 30.9.2010, Strabag jt, C‑314/09, EU:C:2010:567, punkt 34; 6.10.2015, Orizzonte Salute, C‑61/14, EU:C:2015:655, punkt 46, ning 26.11.2015, MedEval, C‑166/14, EU:C:2015:779, punktid 32, 35 ja 37).
Eelkõige ei tohi kohtumenetlusnormid, mille eesmärk on tagada liidu õigusest tulenevate õiguste kaitse isikutele, keda hankijate otsused on nende hinnangul kahjustanud, ohustada direktiivi 89/665 kasulikku mõju (vt selle kohta kohtuotsused, 3.3.2005, Fabricom, C‑21/03 ja C‑34/03, EU:C:2005:127, punkt 42; 6.10.2015, Orizzonte Salute, C‑61/14, EU:C:2015:655, punkt 47, ning 15.9.2016, Star Storage jt, C‑439/14 ja C‑488/14, EU:C:2016:688, punkt 43).
Mis konkreetselt puutub sellisesse hankija otsusesse nagu põhikohtuasjas käsitletav, millega pakkujal lubati hankemenetluses osaleda, siis on direktiivi 89/665 sätetega vastuolus asjaolu, et põhikohtuasjas käsitletavad liikmesriigi õigusnormid nõuavad, et pakkuja ootaks igal juhul ära hankelepingu sõlmimise otsuse, enne, kui ta saab esitada kaebuse selle peale, et teine pakkuja lubati hankemenetluses osalema.
Sellist tõlgendust ei sea kahtluse alla ka tõdemus, mille kohaselt oleks direktiivi 89/665 eesmärgi täielik saavutamine ohustatud, kui taotlejatel ja pakkujatel oleks lubatud igas hankemenetluse etapis viidata riigihankeid käsitlevate õigusnormide rikkumisele, kohustades hankijat rikkumiste parandamiseks kogu menetlust uuesti alustama (kohtuotsus, 12.3.2015, eVigilo, C‑538/13, EU:C:2015:166, punkt 51). See tõdemus puudutab nimelt vaidlustatavate otsuste peale kaebuse esitamise õigust lõpetavate mõistlike tähtaegade põhjendamist, mitte aga hankija sellise otsuse vaidlustamise välistamist, millega pakkuja lubati hankemenetluses osalema, nagu see tuleneb põhikohtuasjas käsitletavatest õigusnormidest.
Lisaks peab liikmesriigi kohus kindlaks tegema, kas muud tingimused direktiivis 89/665 ette nähtud kaebeõiguse teostamiseks on tagatud. Sellega seoses tuleb märkida, et direktiivi 89/665 artikli 1 lõike 1 kolmanda taande ja artikli 1 lõike 3 kohaselt peavad selleks, et hankija otsuste läbivaatamist saaks pidada tõhusaks, saama neid otsuseid vaidlustada mis tahes isikud, kellel on või on olnud huvi konkreetse lepingu vastu ja kes on riigihankeid käsitlevate liidu õiguse või seda rakendavate siseriiklike õigusnormide väidetava rikkumise tõttu kahju kannatanud või võivad kahju kannatada (vt selle kohta kohtuotsus, 5.4.2016, PFE, C‑689/13, EU:C:2016:199, punkt 23). Seega peab just liikmesriigi kohus põhikohtuasja vaidluse raames kindlaks tegema, kas Marina del Mediterráneo jt-l on või on olnud kõnealuse konkreetse lepingu vastu huvi ja kas nad on saanud sadamaameti otsuse tõttu, millega võeti vastu teise ajutise ettevõtjate ühenduse pakkumus, kahju kannatanud või võivad kahju kannatada.
Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esimesele küsimusele vastata, et direktiivi 89/665 artikli 1 lõiget 1 ja artikli 2 lõike 1 punkte a ja b tuleb tõlgendada nii, et sellises olukorras nagu põhikohtuasjas käsitletav on nendega vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt ei kuulu hankija eelhaldusaktide hulka, mille peale võib kohtusse kaevata, otsus võtta hankemenetluses vastu pakkuja pakkumus, mis on antud juhul otsus, mille kohta väidetakse, et see rikub riigihankeid reguleerivaid liidu õigusnorme või neid ülevõtvaid liikmesriigi õigusnorme.
Oma teise küsimusega palub eelotsusetaotluse esitanud kohus selgitada, kas direktiivi 89/665 artikli 1 lõikel 1 ja artikli 2 lõike 1 punktidel a ja b on vahetu õigusmõju.
Sellega seoses tuleb meenutada, et Euroopa Kohus on juba leidnud, et selle direktiivi artikli 1 lõige 1 ja artikli 2 lõike 1 punkt b on tingimusteta ja piisavalt täpsed, et kehtestada isikule õigus, millele ta saab vajaduse korral hankija vastu tugineda (vt kohtuotsus, 2.6.2005, Koppensteiner, C‑15/04, EU:C:2005:345, punkt 38).
Nagu kohtujurist oma ettepaneku punktis 70 märkis, kehtib see hinnang ka nimetatud direktiivi artikli 2 lõike 1 punkti a kohta, arvestades nii selle sätte selget ja täpset sõnastust kui ka selle eseme lähedust sama direktiivi artikli 2 lõike 1 punkti b esemega.
Eeltoodud kaalutlustest tuleneb, et teisele küsimusele tuleb vastata, et direktiivi 89/665 artikli 1 lõikel 1 ja artikli 2 lõike 1 punktidel a ja b on vahetu õigusmõju.
Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/665/EMÜ riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiiviga 2007/66/EÜ, artikli 1 lõiget 1 ja artikli 2 lõike 1 punkte a ja b tuleb tõlgendada nii, et sellises olukorras nagu põhikohtuasjas käsitletav on nendega vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt ei kuulu hankija eelhaldusaktide hulka, mille peale võib kohtusse kaevata, otsus võtta hankemenetluses vastu pakkuja pakkumus, mis on antud juhul otsus, mille kohta väidetakse, et see rikub riigihankeid reguleerivaid liidu õigusnorme või neid ülevõtvaid liikmesriigi õigusnorme.
Direktiivi 89/665 artikli 1 lõikel 1 ja artikli 2 lõike 1 punktidel a ja b, muudetud direktiiviga 2007/66, on vahetu õigusmõju.

matches: kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus Kohus


text:
3-2-1-163-14 Riigikohus 04.03.2015
KOS § 21 lg 2 p 5
TsÜS § 26 lg 2
Kohtul tuleb eelmenetluses eelkõige välja selgitada, kes on menetlusosalised. See kohustus hõlmab ka hageja ja kostjana esinevate isikute tsiviilkohtumenetlusõigusvõime kontrolli. (p 14)
Ei saa olla muud kui seaduses sätestatud liiki õigusvõimelisi isikuid ning nende õigusvõime saab tekkida vaid seaduses sätestatud viisil. Kohtumenetluses saavad osaleda üksnes õigusvõimelised isikud. (p 13)
KOS § 21 lg 2 p 5 kohaselt on valitsejal õigus kõigi korteriomanike nimel esitada kohtus ja kohtuväliselt nõudeid korteriomanike otsusega volitatud ulatuses ning hagi esitamise õiguslikuks aluseks saab lugeda ka korteriomanike üldkoosoleku otsuseid valitseja nimetamise ja majanduskava kinnitamise kohta. Samuti saab valitseja korteriomanike ühiste asjade puhul sisse nõuda nõudeid ja esitada neid kohtus kõigi korteriomanike esindajana viimaste nimel. (p 15)
3-2-1-85-10 Riigikohus 28.10.2010
PKS § 207
Isiku piiratud teovõime ei mõjuta isiku tsiviilkohtumenetlusõigusvõimet, s.o isiku võimet omada tsiviilmenetlusõigusi ja kanda tsiviilmenetluskohustusi, mis TsMS § 201 lg-te 1 ja 2 järgi on igal isikul, kellel on tsiviilõiguse kohaselt olemas õigusvõime. Küll aga mõjutab isiku piiratud teovõime tema tsiviilkohtumenetlusteovõimet, s.o isiku võimet teostada kohtus oma tegudega tsiviilmenetlusõigusi ja täita tsiviilmenetluskohustusi. Piiratud teovõimega isikul tsiviilkohtumenetlusteovõimet TsMS § 202 lg-te 1 ja 2 järgi üldjuhul ei ole. Piiratud teovõimega täisealisel isikul on materiaalõiguse normist tulenev õigus saada ülalpidamist ning ta on vastava nõude kohtusse esitamise korral ühtlasi ka tsiviilkohtumenetlusõiguste ja -kohustuste kandja (menetlusosaline), kuid tal puudub üldjuhul võime kohtus iseseisvalt oma tsiviilmenetlusõigusi teostada ja -kohustusi täita ning tema õigusi ja huve peab kohtus kaitsma talle määratud eestkostja või ajutiselt eestkostja ülesandeid täitev institutsioon.
Kohus saab lugeda hagejaks isiku, kelle õiguste ja huvide kaitseks hagi esitati, ka siis, kui hagiavaldus on küll esitatud esindaja nimel, kuid hagiavalduses märgitud asjaoludest on äratuntav, et hagi on esitatud esindusõiguse alusel, ja esindajal on esindusõigus. Seejuures tõendab seadusliku esindaja esindusõigust TsMS § 221 lg 1 järgi dokument, millest nähtub tema seaduslikuks esindajaks olek.
TsMS § 217 lg 4 ja TsÜS § 116 lg 1 koosmõjust tulenevalt saab esindaja teostada kohtumenetluses esindatava tsiviilmenetlusõigusi ja täita tsiviilmenetluskohustusi, sh esitada hagi, üldjuhul otseselt esindatava nimel, kuid esindatava esindusõigus võib tuleneda ka menetlustoimingu tegemisega seotud asjaoludest, sh hagiavalduse sisust ja sellele lisatud dokumentidest. Seejuures peab nii kohtule kui ka muudele menetlusosalistele olema väliselt äratuntav, et isik tegutseb kohtumenetluses esindajana teise isiku õiguste ja huvide kaitseks. Kohus saab lugeda hagejaks isiku, kelle õiguste ja huvide kaitseks hagi esitati, ka siis, kui hagiavaldus on küll esitatud esindaja nimel, kuid hagiavalduses märgitud asjaoludest on äratuntav, et hagi on esitatud esindusõiguse alusel, ja esindajal on esindusõigus. Seejuures tõendab seadusliku esindaja esindusõigust TsMS § 221 lg 1 järgi dokument, millest nähtub tema seaduslikuks esindajaks olek.
1. juulil 2010 jõustunud PKS § 97 p 3, samuti enne seda kehtinud PKS § 63 järgi, on ülalpidamist saama õigustatud isikuks täisealiseks saanud laps. Seetõttu saab kohtule oma õiguste kaitseks hagi esitada täisealiseks saanud laps ja vastuhagi juba väljamõistetud elatise vähendamiseks või selle maksmise lõpetamiseks tuleb esitada täisealiseks saanud lapse vastu. Sellest johtuvalt saab täisealiseks saanud lapsele elatise väljamõistmise asja menetluses olla hagejaks ja elatise vähendamise või välja mõistmata jätmise vastuhagis kostjaks (menetlusosaliseks) üksnes täisealine laps ise. Piiratud teovõimega täisealisel isikul on materiaalõiguse normist tulenev õigus saada ülalpidamist ning ta on vastava nõude kohtusse esitamise korral ühtlasi ka tsiviilkohtumenetlusõiguste ja -kohustuste kandja (menetlusosaline), kuid tal puudub üldjuhul võime kohtus iseseisvalt oma tsiviilmenetlusõigusi teostada ja -kohustusi täita ning tema õigusi ja huve peab kohtus kaitsma talle määratud eestkostja või ajutiselt eestkostja ülesandeid täitev institutsioon. Kui elatisehagi, v.a lahutatud abikaasa elatisehagi, on esitatud enne 1. juulit 2010, saab kohus 1. juulil 2010 jõustunud PKS § 210 lg 2 järgi mõista kuni 1. juulini 2010 elatise välja enne 1. juulit 2010 kehtinud perekonnaseaduse sätete alusel. Alates 1. juulist 2010 tuleb PKS § 210 lg 1 järgi ülalpidamissuhtele kohaldada 1. juulil 2010 jõustunud perekonnaseadust ning mõista elatis välja 1. juulil 2010 jõustunud perekonnaseaduse sätete alusel.
ÄS § 73^1 lg-s 1 sätestatud korras on huvitatud isikul vastulause esitamise võimalus ka sellisele ÄS § 60 lg 5 järgsele kandeotsusele, mille teeb kohtunikuabi. Vastulause esitamise tähtajaks on sellisel juhul 30 päeva otsuse avaldamisest väljaandes Ametlikud Teadaanded või üldkasutatavas arvutivõrgus.
Registrist kustutatud äriühingul on õigus kaevata enda registrist kustutamise peale.
3-2-1-81-98 Riigikohus 25.06.1998
TsÜS §-s 79 lg 1 on sätestatud hagi aegumistähtaeg. Hagi aegumistähtaja peatus ajaks, mil teovõimetul isikul ei ole seaduslikku esindajat.
TsKS § 80 lg 2 kohaselt teeb seaduslik esindaja protsessitoiminguid esindatava nimel.

matches:
Riigikohus
§ 21
§ 26
§ 21
Riigikohus
§ 207
§ 201
§ 202
Kohus
§ 221
§ 217
§ 116
Kohus
§ 221
§ 97
§ 63
kohus
§ 210
§ 210
§ 73
§ 60
Riigikohus
§ 80


AÕS § 65 lg 1 alusel kannet muuta soovival isikul on õigus esitada hagi tahteavalduse asendamiseks kohtuotsusega TsÜS § 68 lg 5 järgi ilma, et ta esitaks hagi kande aluseks oleva asjaõiguslepingu tühisuse tuvastamiseks. Kui kinnistusraamatu kande parandamist nõutakse kande aluseks olnud asjaõiguslepingu tühisuse tõttu, siis tuleb asjaolud, mis toovad kaasa asjaõiguslepingu tühisuse, esitada hagi alusena ja kohus võtab nende kohta seisukoha kohtuotsuse põhjendavas osas.
Kinnistusraamatu kanne võib olla ebaõige ka siis, kui see on tehtud kehtiva asjaõiguslepingu alusel.
Vallasasjaks olnud korteri kinnistamisel korteriomandina kantakse kinnistusraamatusse omanikuna EES § 211 ja § 214 lg 5 järgi isik, kes on vallasasjast korteri omanik. Olukorras, kus vallasasjast korteri omandit ei olnud võimalik üle anda korterivaldaja omandisse, oli korteriomandi kandmine kinnistusraamatusse elamuühistu nimele põhjendatud, sest vastasel juhul oleks olnud takistatud maa erastamise lõpuleviimine.
Lisaks elamuühistu kohustusele anda valdaja omandisse korter vallasasjana EES § 219 lg 4 järgi, on elamuühistul ka kohustus anda korterivaldaja korteriomand, kui korterivaldajale ei õnnestunud üle anda korteri kui vallasasja omandit.


text:
massmenetlus
3-15-2829/31 Tartu Ringkonnakohtu halduskolleegium 12.01.2016
Kolmandaks isikuks HKMS § 20 lg 1 mõttes on ka kinnisasja omanik, kelle kinnisasjal toimuva tegevuse üle riikliku järelevalve läbiviimiseks kohustamist taotletakse. Kui isik vastab HKMS § 20 lg-s 1 märgitud kolmanda isiku tunnustele, siis ei ole võimalik jätta isikut kaasamata põhjendusega, et kolmanda isiku kaasamine muudab kohtumenetluse mahukamaks ja kulukamaks.
3-3-3-1-03 Riigikohus 19.06.2003
HKMS § 12 lg 2 p 4 kohaselt otsustab halduskohus eelmenetluses sama seadustiku § 14 lõikes 3 nimetatud isikute kaasamise. HKMS § 14 lg 3 p 1 kohaselt on kaasatud isikuks kolmas isik, kui asja arutamisel võidakse otsustada tema seadusega kaitstud õiguste ja vabaduste üle. Juhul kui käib vaidlus hoone võõrandamise õiguspärasuse üle, kuid kehtib ostu-müügileping, mille kohaselt omandiõigus hoonele on üle läinud lepingu allakirjutamisest, võib vaidlusaluse ehitise aluse maa ostueesõigusega erastamise menetlus puudutada isiku õigusi, kes on pooleks maal asuva ehitise omandiõiguse üle käimas olevas protsessis. Maa ostueesõigusega erastamise menetluse puutumust ehitise omaniku õigustesse ei välista ka asjaolu, kui ta ei ole kolme kuu jooksul ehitise omandamisest esitanud avaldust maa ostueesõigusega erastamiseks ega juhtum, kui ta minetab õiguse maa ostueesõigusega erastamiseks. Sellisel juhul puudutab maa õiguslik staatus ehitise omanikku kui isikut, kelle kasuks võidakse seada hoonestusõigus riigi omandisse jääval maal.
3-3-1-16-02 Riigikohus 04.03.2002
HKMS §-dest 12 lg 2 p 6 ja 12 lg 3 tulenevalt peab halduskohus nõudma kaebuse esitamise tähtaja ennistamise taotluse lahendamiseks teistelt protsessiosalistelt kirjaliku seisukoha. Kuna protsessiosalisteks on HKMS § 14 lg 1 kohaselt pooled ja kohtu poolt kaasatud isikud, s t ka kolmandad isikud, peab halduskohus eelmenetluses protsessi kaasama ka kolmandad isikud ning juhul, kui on esitatud tähtaja ennistamise taotlus, selgitama välja ka kolmandate isikute seisukoha tähtaja ennistamise kohta. Sellisele seisukohale on Riigikohtu halduskolleegium asunud ka 20. veebruari 2001. a määruses nr 3-3-1-68-00.
HKMS § 14 lg 3 p 1 kohaselt on kaasatud isikuks selline kolmas isik, kelle seadusega kaitstud õiguste ja vabaduste üle võidakse asja arutamisel otsustada. Soodustava haldusakti adressaat, kellele sellise haldusakti tühistamine võib kaasa tuua negatiivseid tagajärgi, kuna haldusakti tühistamine võib ta ilma jätta aktiga antud hüvest, on halduskohtumenetluses kolmandaks isikuks, kelle õiguste ja vabaduste üle võidakse asja arutamisel otsustada. Reeglina ei saa halduskohtumenetluses vastustajaks olev haldusorgan kõrgemalt kohtult nõuda kohtulahendi tühistamist ainuüksi sel alusel, et kohus ei ole protsessi kaasanud kolmandaid isikuid. Kui kolmas isik leiab, et kohus otsustas tema õiguste ja kohustuste üle ilma teda kaasamata, saab ta ise esitada kohtuvea parandamise avalduse HKMS § 81 lg 1 p 2 alusel. Vastupidine seisukoht annaks poolele näiliselt kolmanda isiku kaitsmise eesmärgil võimaluse kohtuprotsessi venitamiseks.
Riik ei saa õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise asjades olla kolmandaks isikuks. Üks ja sama isik (riik) ei saa ühes ja samas haldusasjas olla esindatud kahes erinevas protsessuaalses rollis, s.o. protesti esitajana ning kolmanda isikuna.
3-3-3-2-97 Riigikohus 09.05.1997
HKS § 36 lg. 1 p. 2 kohaselt tuleb kohtuotsus igal juhul tühistada, kui see on tehtud asja arutamisele kutsumata jäetud isiku või tema õiguste suhtes.
3-3-1-8-97 Riigikohus 21.03.1997
Linnavalitsuse korraldus on halduse üksikakt, mis tuleb teha teatavaks täitjatele ja teistele asjaosalistele.
HKS §-s 7 lg. 1 sätestatud tähtaja rikkumise korral, kui taotlust tähtaja ennistamiseks pole esitatud, jätab kohtunik määrusega kaebuse käiguta HKS § 10 lg. 1 alusel ja annab kaebuse esitajale võimaluse esitada kohtusse pöördumise tähtaja ennistamise avaldus.
HKS §-s 7 lg. 1 sätestatud kaebuse esitamise tähtaja kulgemise alguseks on haldusakti kättesaamise päev.
Tsiviilkohtupidamise seadustiku § 76 lg. 1 kohaselt võidakse kolmas isik protsessi kaasata kuni kohtuotsuse tegemiseni esimese astme kohtus. Kehtiva Halduskohtumenetluse seadustiku kohaselt ei või ringkonnakohus laiendada esimese astme halduskohtus olnud protsessiosaliste ringi.
3-3-3-1-96 Riigikohus 02.02.1996
Halduskohus peab kaasama protsessi kolmanda isiku, kellele kohtuotsus antud haldusasjas on suunatud. Riigikohtu halduskolleegium pidas kolmanda isiku kaasamist halduskohtumenetlusse vajalikuks 25. novembri 1994. a. määrusega haldusasjas nr. 3-3/1-11/94, mis jõustus 8. detsembril 1994. a.. Kui kolmanda isiku kaasamata jätmise tõttu vaidlustatud kohtuotsus on ajast, mil Riigikohus pidas kolmanda isiku kaasamist vajalikuks, siis tuleb kohtuotsus tühistada HKS § 36 lg. 1 p. 2 rikkumise tõttu.

matches:
§ 20
§ 20
Riigikohus
§ 12
§ 14
§ 14
Riigikohus
§ 14
§ 14
kohus
kohus
§ 81
Riigikohus
§ 36
Riigikohus
§ 10
§ 76
Riigikohus
Riigikohus
§ 36


text:
3-1-2-5-15 Riigikohus 21.10.2015
KrMS § 366 lg 1 p 7
KrMS § 372 kohaselt järgitakse teistmismenetluses KrMS §-de 352–360^2 ja § 363 sätteid, arvestades KrMS 13. peatüki erisusi. Kuna KrMS 13. peatükk ei näe teistmisavaldusest loobumise puhul ette erisusi, tuleb vaadeldavas küsimuses juhinduda kassatsioonimenetlust reguleerivatest normidest. (p 13) Kui menetlusvälise isiku esindaja pole lisanud teistmisavaldusest osalise loobumise avaldusele esindatava kirjalikku nõusolekut, ei ole ta järgitud KrMS § 358 lg 2 nõudeid. Siis puudub Riigikohtul KrMS § 358 lg-s 4 märgitud seaduslik alus jätta teistmisavaldus määrusega osaliselt läbi vaatamata ja lõpetada kõnealuses osas teistmismenetlus. (p 13)
Olukorras, kus osa surnud kahtlustatava pärijatest EIK-le läbiotsimisel leitud ning äravõetud vara konfiskeerimist puudutavates küsimustes kaebust esitanud ei ole ning neil ei ole ka sellise kaebuse esitamise õigust, ei ole tegemist isikutega, kes oleksid õigustatud KrMS § 366 p-s 7 märgitud alusel konfiskeerimist puudutavate maa- ja ringkonnakohtu määruste teistmist taotlema. (p 17.1)
Kui menetlusvälise isiku esindaja pole lisanud teistmisavaldusest osalise loobumise avaldusele esindatava kirjalikku nõusolekut, ei ole ta järgitud KrMS § 358 lg 2 nõudeid. Siis puudub Riigikohtul KrMS § 358 lg-s 4 märgitud seaduslik alus jätta teistmisavaldus määrusega osaliselt läbi vaatamata ja lõpetada kõnealuses osas teistmismenetlus. (p 13)
Võimalus oma õigusi kaitsta ei pea olema tingimata sätestatud teistmisalusena. Õiguste kaitse võimaluse võib tagada ka muu tõhus menetlus. (Vt RKÜKo 3-1-2-2-11, p 63). (p 17.2)
Lahendades küsimust KrMS § 366 p-s 7 märgitud teistmise aluse olemasolust, peab Riigikohus kõigepealt hindama, kas EIK tuvastatud rikkumine võis mõjutada kriminaalasja riigisisest otsustamist (vt nt RKKKo 3-1-2-2-14, p 9.1). (p 14) Olukorras, kus osa surnud kahtlustatava pärijatest EIK-le läbiotsimisel leitud ning äravõetud vara konfiskeerimist puudutavates küsimustes kaebust esitanud ei ole ning neil ei ole ka sellise kaebuse esitamise õigust, ei ole tegemist isikutega, kes oleksid õigustatud KrMS § 366 p-s 7 märgitud alusel konfiskeerimist puudutavate maa- ja ringkonnakohtu määruste teistmist taotlema. (p 17.1) Kui teistmisavalduses tuginetakse sellistele uutele väidetele, mida siseriiklikus menetluses maa- ja ringkonnakohtu määruste vaidlustamisel ei esitatud ning mille kohta EIK lahendis seisukohta ei võetud, ei saa ka kõneleda EIK otsusega tuvastatud konventsiooni või selle protokolli rikkumisest, mis oleks võinud mõjutada asja otsustamist. Sellised väited ei saa olla teistmise aluseks KrMS § 366 p 7 mõttes. (p 16) Olukorras, kus osa surnud kahtlustatava pärijatest EIK-le läbiotsimisel leitud ning äravõetud vara konfiskeerimist puudutavates küsimustes kaebust esitanud ei ole ning neil ei ole ka sellise kaebuse esitamise õigust, ei ole tegemist isikutega, kes oleksid õigustatud KrMS § 366 p-s 7 märgitud alusel konfiskeerimist puudutavate maa- ja ringkonnakohtu määruste teistmist taotlema. (p 17.1)
3-1-2-4-14 Riigikohus 18.03.2015
KrMS § 366 p 7 kohaselt on teistmisaluseks teistetavas kriminaalasjas tehtud kohtuotsuse või -määruse peale EIK-ile esitatud individuaalkaebuse rahuldamine EIÕK või selle protokolli rikkumise tõttu, kui rikkumine võis mõjutada asja otsustamist ja seda ei ole võimalik kõrvaldada või sellega tekitatud kahju hüvitada muul viisil kui teistmise kaudu (vt ka RKKKo 3-1-2-2-08, 3-1-2-5-09 ja 3-1-2-1-13). Kõigepealt tuleb seega otsustada, kas EIK-i tuvastatud rikkumine võis mõjutada kriminaalasja lahendamist.
Esmalt hindab Riigikohus, kas EIK-i tuvastatud rikkumine võis mõjutada kriminaalasja riigisisest otsustamist. Nii nagu ka KrMS § 366 p-des 4, 5, 6 ja 8 sätestatud teistmisaluste puhul, saab KrMS § 366 p 6 alusel teistmismenetluse tulemiks olla vaid süüdistatava olukorra kergendamine. Seega tuleb otsustada, kas ka siis, kui rikkumist poleks toimunud, oleks riigisisene kohus isikut samuti süüdi tunnistanud ja kas süüditunnistamisega kaasnevad õigusjärelmid olnuksid sama rasked. Jaatava vastuse korral teistmisalus puudub. Kohtupraktikas on asutud seisukohale, et põhiõiguste rikkumisega tekitatud kahju on sel juhul võimalik lugeda hüvitatuks rikkumisega seoses määratud hüvitise maksmisega EIK-i poolt (vt RKKKo 3-1-2-2-08, p 16). Üldjuhul saabki rikkumisega seoses määratud kompensatsioon olla käsitatav rikkumisega tekitatud kahju hüvitamisena vaid olukordades, mil teistmismenetluses leitakse, et tuvastatud rikkumine ei mõjutanud kriminaalasja otsustamist. Tõdemus, et ilma rikkumiseta ei oleks isikut süüdi tunnistatud, ei võimalda piirduda EIK-i poolt väljamõistetud hüvitisega. Kui teistmismenetluses leitakse, et EIK-i poolt tuvastatud rikkumine võis kriminaalasja riigisisest otsustamist mõjutada, ei tähenda see veel automaatselt teistmisaluse sedastamist. Sellisel juhul tuleb Riigikohtul teises etapis hinnata seda, kas rikkumist ei ole võimalik kõrvaldada või sellega tekitatud kahju heastada muul viisil kui teistmise kaudu. Kuna kohtumenetluses kaitseõigust ei rikutud ja kohtueelses menetluses toimunud rikkumine ei puudutanud enamikku tõendeid, millele tugineti süüdistatava süüditunnistamisel, ei olnud menetluse tulem sellest vahetult mõjutatud.
3-1-2-1-14 Riigikohus 30.05.2014
KrMS § 366 p 7 kohaselt on teistmisaluseks teistetavas kriminaalasjas tehtud kohtuotsuse või -määruse peale EIK-ile esitatud individuaalkaebuse rahuldamine EIÕK või selle protokolli rikkumise tõttu, kui rikkumine võis mõjutada asja otsustamist ja seda ei ole võimalik kõrvaldada või sellega tekitatud kahju hüvitada muul viisil kui teistmise kaudu (vt kaRKKKo 3-1-2-2-08, 3-1-2-5-09 ja 3-1-2-1-13).
Riigikohtu praktika järgi ei ole välistatud isiku süüditunnistamine ka üksnes kaudsetele tõenditele tuginevalt (vt lähemalt RKKKo 3-1-1-8-10, p-d 9-10).
3-1-2-3-13 Riigikohus 14.03.2013
Kui advokatuur rikub RÕS § 20 lg 3 nõudeid isikule uut riigi õigusabi osutajat, mille tõttu puudub isikul võimalus esitada teistmisavaldust tähtaegselt, on see käsitatav KrMS § 172 lg 2 p 2 mõttes mõjuva põhjusena uue kaitsja teistmisavalduse esitamise tähtaja ennistamiseks.
Euroopa Inimõiguste Kohus tuvastas 22. novembri 2011. a otsuses Andreyev vs Eesti Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (EIÕK) art 6 lg 1 rikkumise olukorras, kus Eesti Advokatuuri aukohus tegi kindlaks, et kriminaalmenetluses avaldajat kaitsnud advokaat jättis oma kohustusi rikkudes õigeaegselt välja selgitamata kaitsealuse soovi kassatsiooni esitamiseks ega esitanud tähtaegset kassatsiooni. Inimõiguste kohus nägi selles asjas avaldaja EIÕK art 6 lg-st 1 tulenevate õiguste rikkumist, sest advokaadi kohustuste mittetäitmine koosmõjus olukorraga, kus siseriiklik õigus ei kehtestanud koheseid tagajärgi aukohtu poolt advokaadi tegevusetuse kindlakstegemisele (nt uue advokaadi määramine ja kassatsioonitähtaja ennistamine või kohtuotsuse teistmine), võtsid avaldajalt juurdepääsuõiguse Riigikohtusse. Praegune kriminaalasi on käsitatav KrMS § 367 lg 2 mõttes "sarnase asjana" kohtuasjale Andreyev vs Eesti. Ringkonnakohtu määrusega tuvastatud asjaoludest järeldub isikule määratud kaitsja kohustustevastane käitumine, mis seisnes ilma mõjuva põhjuseta apellatsiooni tähtaegselt esitamata jätmises. Kaitsja selline viga võttis isikult juurdepääsu ringkonnakohtusse.
Riigi õigusabi osutava advokaadi advokatuurist väljaarvamise või väljaheitmise või tema kutsetegevuse peatamise korral on advokatuuril RÕS § 20 lg-st 3 tulenevalt kohustus määrata alati viivitamatult omal algatusel uus riigi õigusabi osutaja. Kui advokatuur rikub RÕS § 20 lg 3 nõudeid isikule uut riigi õigusabi osutajat, mille tõttu puudub isikul võimalus esitada teistmisavaldust tähtaegselt, on see käsitatav KrMS § 172 lg 2 p 2 mõttes mõjuva põhjusena uue kaitsja teistmisavalduse esitamise tähtaja ennistamiseks.
3-1-2-2-12 Riigikohus 09.05.2012
Kriminaalasja teistmine on põhjendatud ainult osas, milles rikkumist ei ole võimalik kõrvaldada muul viisil kui teistmise kaudu.
Kriminaalmenetluse seadustiku § 366 p 7 kohaselt on teistmise aluseks teistetavas kriminaalasjas tehtud kohtuotsuse või -määruse Euroopa Inimõiguste Kohtule esitatud individuaalkaebuse rahuldamine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni rikkumise tõttu, kui rikkumine võis mõjutada asja otsustamist ja seda ei ole võimalik kõrvaldada või sellega tekitatud kahju hüvitamist muul viisil kui teistmise kaudu. Kuna juurdepääsuõiguse puudumine tulenes sellest, et süüdistatavale riigi õigusabi korras määratud kaitsja ei esitanud tema huvides tähtaegselt kassatsiooni, on kõnealuse rikkumise kõrvaldamine võimalik, tagades teistmisavalduse esitajale juurdepääsu Riigikohtule.
EIK-le esitatud individuaalkaebuse rahuldamine on teistmisaluseks üksnes siis, kui rikkumine võis mõjutada asja otsustamist ja seda ei ole võimalik kõrvaldada või sellega tekitatud kahju hüvitada muul viisil kui teistmise kaudu (vt ka RKKKo nr 3-1-2-2-08). KrMS § 366 p-le 7 tuginedes ei ole menetluse taasavamine põhjendatud, kui isiku õiguste rikkumist ei ole sellega võimalik kõrvaldada või kui rikkumine on juba teisiti heastatud. (Vt ka RKKKo nr 3-1-3-13-04).
3-1-2-2-08 Riigikohus 26.01.2009
KrMS § 366 p-s 7 sisalduv teistmisaluse näol on tegemist spetsiifilise teistmisalusega, mille sisuks pole uue faktilise asjaolu ilmnemine, vaid konventsiooni tähenduses õigusrikkumise tuvastamine. Konventsiooni nõuete rikkumine kriminaalasja menetlemisel ei tähenda aga automaatselt, et kohtulahend oleks ka sisuliselt väär. Seetõttu tuleb KrMS § 366 p-s 7 toodud teistmisaluse esinemisel iga kord eraldi tuvastada, kas kriminaalasjas menetluse uuendamine mõjutab eelduslikult menetluse lõpptulemust. KrMS § 366 p 7 alusel varasema lahendi teistmise eelduseks on lisaks sama kriminaalasjaga seotud individuaalkaebust rahuldava inimõiguste kohtu otsuse olemasolule veel väljavaade, et asi laheneb taotlejale soodsamalt kui varasema otsusega. See tähendab, et mõistlikult peab olema võimalik eeldada, et kui esmases menetluses poleks konventsiooni nõudeid rikutud, oleks menetluse tulemusena isiku õiguslik seisund olnud teistsugune. Menetluse taasavamise üle otsustamisel tuleb teha kindlaks, kas menetluse taasavamine on inimõiguste kohtu tuvastatud ning konventsiooniga tagatud õiguse rikkumise või sellega põhjuslikus seoses oleva rikkumise heastamiseks vajalik ja kohane. Seejuures tuleb kaaluda, kas õiguse rikkumise tuvastamine iseenesest või õiglase hüvitise määramine inimõiguste kohtu poolt on isiku jaoks piisav. Menetluse taasavamine on põhjendatud üksnes õiguse jätkuva ja olulise rikkumise korral ning vaid siis, kui selle abil saab parandada isiku õiguslikku seisundit. Kohtumenetluse taasavamise vajadus peab kaaluma üles õigusrahu ja teiste isikute õiguste võimaliku riive asja uuel läbivaatamisel. Samuti on jõustunud kohtulahendi revideerimise eelduseks asjaolu, et muud tõhusad võimalused rikkumise heastamiseks puuduvad (vt RKÜKo nr 3-1-3-13-03, p 32).
Kohtunik, kelle lähedane isik on käimasoleva kriminaalasja menetlemisega seotud, peab KrMS § 49 lg 1 p 5 alusel kahtlemata taanduma, sest isiklik seotus eelkirjeldatud isikuga seab kahtluse alla kohtuniku võime hinnata talle istungil esitatavaid asjaolusid erapooletult ja ilma kõrvaliste mõjutusteta. Olukorras, kus kohtunik suhtub prokuröri ja kriminaalmenetlusse tervikuna selgelt tajutavalt negatiivselt, peab ta taanduma. Kohtuniku taandumata jäämine on aga käsitatav kriminaalmenetluse seaduse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 mõttes, mis toob endaga KrMS § 341 lg 2 kohaselt kaasa kohtuotsuse tühistamise ja uueks arutamiseks saatmise (vt RKKKo nr 3-1-1-123-05, p 17).

matches:
Riigikohus
§ 366
§ 372
§ 363
§ 358
§ 358
§ 366
§ 358
§ 358
§ 366
Riigikohus
§ 366
§ 366
§ 366
Riigikohus
§ 366
§ 366
§ 366
kohus
Riigikohus
§ 366
Riigikohus
§ 20
§ 172
Kohus
kohus
§ 367
§ 20
§ 20
§ 172
Riigikohus
§ 366
§ 366
Riigikohus
§ 366
§ 366
§ 366
§ 49
§ 339
§ 341


KVM Mixed Cable Assemblies | Arvutikaablid | Kaablid ja juhtmed | Tere tulemast RS veebilehele!
Avaleht > Kaablid ja juhtmed > Arvutikaablid > KVM Mixed Cable Assemblies
Vaatate 1 - 20 54 leitud tootest
(Kuvatud hind ei sisalda KM) Täpsem kirjeldus Brand Stock Connector A Connector B Length Sheath Colour Voltage Rating Standards Met Current Rating Connector A1 Gender
15cm Display Port M - DVI-D F Adaptor -
RS kood 182-8898
RS Pro 0 - - - - - - - -
15cm Display Port M - HDMI F Adaptor - W
RS kood 182-8899
4 Port USB VGA KVM Switch with DDM Fast
RS kood 186-2757
Bränd Startech
Tootja partnumber SV431USBDDM
Startech 0 - - 275mm - - - - -
Startech 1.8m Male 15 Pin VGA to Male 15 Pin VGA, Male 4 Pin USB 2.0 Type A Black KVM Mixed Cable Assembly
RS kood 186-2755
Tootja partnumber SVUSBVGA6
Startech 0 Male 15 Pin VGA Male 15 Pin VGA, Male 4 Pin USB 2.0 Type A 1.8m Black - CE - Male
Startech 1.8m Male 15 Pin VGA, Male 4 Pin USB 2.0 Type A to Female 15 Pin VGA, Male 4 Pin USB B Black KVM Mixed Cable
RS kood 186-2756
Tootja partnumber SVUSB2N1_6
Startech 0 Male 15 Pin VGA, Male 4 Pin USB 2.0 Type A Female 15 Pin VGA, Male 4 Pin USB B 1.8m Black - CE - Male
Startech 1.8 (Cable)m Male 15 Pin VGA, Male 4 Pin USB 2.0 to Male 15 Pin VGA Black KVM Mixed Cable Assembly
RS kood 179-8049
Tootja partnumber SVECONUS6
Startech 4 Male 15 Pin VGA, Male 4 Pin USB 2.0 Male 15 Pin VGA 1.8 (Cable)m Black - - - Male
Startech 1.8 (Cable)m Male 20 Pin DisplayPort, Male 3 Position Mini-Jack, Male 4 Pin USB 2.0 to Male 20 Pin
RS kood 179-8016
Tootja partnumber DP4N1USB6
Startech 2 Male 20 Pin DisplayPort, Male 3 Position Mini-Jack, Male 4 Pin USB 2.0 Male 20 Pin DisplayPort, Male 3 Position Mini-Jack, Male 4 Pin USB B 1.8 (Cable)m Black - - - Male
RS PRO 10m Male 10 MTR PS2, Male SVGA to Female SVGA, Male PS2 Grey KVM Mixed Cable Assembly
RS kood 182-8851
RS Pro 0 Male 10 MTR PS2, Male SVGA Female SVGA, Male PS2 10m Grey - - - Male
RS PRO 150mm Female 5 Pin DIN to Male 6 Pin Mini DIN Grey KVM Mixed Cable Assembly
RS kood 182-8518
RS Pro 0 Female 5 Pin DIN Male 6 Pin Mini DIN 150mm Grey - - - Female
RS PRO 150mm Male 6 Pin Mini DIN to Female 5 Pin DIN Grey KVM Mixed Cable Assembly
RS kood 182-8516
RS Pro 0 Male 6 Pin Mini DIN Female 5 Pin DIN 150mm Grey - - - Male
RS PRO 150mm Male DisplayPort to Female DVI-D Black KVM Mixed Cable Assembly
RS kood 182-8789
RS Pro 0 Male DisplayPort Female DVI-D 150mm Black - - - Male
RS PRO 150mm Male DisplayPort to Female DVI-D White KVM Mixed Cable Assembly
RS kood 182-8797
RS Pro 0 Male DisplayPort Female DVI-D 150mm White - - - Male
RS PRO 150mm Male DisplayPort to Female HDMI Black KVM Mixed Cable Assembly
RS kood 182-8793
RS Pro 0 Male DisplayPort Female HDMI 150mm Black - - - Male
RS PRO 150mm Male DisplayPort to Female VGA Black KVM Mixed Cable Assembly
RS kood 182-8794
RS Pro 0 Male DisplayPort Female VGA 150mm Black - - - Male
RS PRO 150mm Male DisplayPort to Male HDMI White KVM Mixed Cable Assembly
RS kood 182-8798
RS Pro 0 Male DisplayPort Male HDMI 150mm White - - - Male
RS kood 182-8802
RS Pro 0 - - 150mm White - - - Male
RS PRO 2m Male 2 MTR PS2, Male SVGA to Female PS2, Female SVGA Grey KVM Mixed Cable Assembly
RS kood 182-8852
RS Pro 0 Male 2 MTR PS2, Male SVGA Female PS2, Female SVGA 2m Grey - - - Male
RS PRO 300mm Male KVM, Male PS2 to Male KVM, Male PS2 Black KVM Mixed Cable Assembly
RS kood 182-8481
RS Pro 0 Male KVM, Male PS2 Male KVM, Male PS2 300mm Black - - - Male
RS PRO 300mm Male USB A to Female 2 PS2 Grey KVM Mixed Cable Assembly
RS kood 182-8780
RS Pro 0 Male USB A Female 2 PS2 300mm Grey - - - Male
RS PRO 3m Male 3 MTR PS2, Male SVGA to Female PS2, Female SVGA Grey KVM Mixed Cable Assembly
RS kood 182-8853
RS Pro 0 Male 3 MTR PS2, Male SVGA Female PS2, Female SVGA 3m Grey - - - Male


text:
Reklaamimaks Tõrva linnas – Riigi Teataja
Reklaamimaks Tõrva linnas
Reklaamimaks Tõrva linnas - sisukord
§ 2 Reklaamimaksu objekt
§ 3 Reklaamimaksu maksja
§ 4 Maksu mittekohaldamine ja maksuvabastus
§ 5 Maksuperiood
§ 7 Reklaampinna suurus ja maksusumma arvutamine
RT IV, 08.05.2014, 11
Vastu võetud 15.04.2014 nr 8
2) reklaamimaks (edaspidi maks) - Tõrva linna avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks vajaliku tulu saamiseks määruses sätestatud korras maksukohustuslase poolt maksuobjekti osas, suuruses ja tähtaegadel ilma otsese vastutasuta tasumisele kuuluv kohalik maks;
3) maksuobjekt - reklaam, mida eksponeeritakse Tõrva linna haldusterritooriumil füüsilise või juriidilise isiku poolt;
4) maksukohustuslane - välireklaamikandja otsene valdaja või taksoveoloa omaja;
5) majandus- või kutsetegevuse koht - koht, kus vahetult pakutakse ja müüakse kaupa või vahetult pakutakse ja osutatakse teenust;
6) tagastusnõue - seaduses või haldusaktis ettenähtust suuremas summas tehtud makse ja rahalise kohustuse tasumisel või tasaarvestamisel tekkinud enammakse tagasisaamiseks koostatud kirjalik taotlus, mis esitatakse maksuhaldurile reklaamimaksualase maksudeklaratsiooni (edaspidi maksudeklaratsioon) paranduses või muus kirjalikus või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis;
7) maksudeklaratsioon - maksuhaldurile esitatav reklaamimaksu arvestamise dokument;
8) reklaampind - tasapinnaline või ruumiline objekt, mis paigaldatakse Tõrva linna haldusterritooriumile avalikkusele suunatud reklaami eksponeerimise eesmärgil. Reklaampind määratakse tasapinnalise reklaami puhul avalikkusele suunatud tervikliku reklaami pindalaga ja ruumilise reklaami puhul avalikkusele suunatud vaadete arvutuslike pindaladega;
9) välireklaam - avalikus kohas asuv või avalikust kohast jälgitav reklaam, mis asub ehitisel või ehitise siseruumides avalikkusele suunatult või eraomandis oleval kinnistul, ehitisel või selle siseruumides avalikkusele suunatult või mobiilse konstruktsiooni vahendusel avalikkusele suunatult;
10) välireklaamikandja - asi, millele paigaldatakse välireklaami või mille vahendusel edastatakse välireklaami;
11) mobiilne konstruktsioon – sõiduk, haagis või pukseeritav seade, mis on välireklaami edastamiseks kohandatud ja mille vahendusel välireklaami edastatakse ja mis on reklaami eesmärgil linnaruumi spetsiaalselt paigaldatud;
12) sotsiaalreklaam - reklaam, mille eesmärk on saavutada hinnangute andmise kaudu inimese käitumine avalikes huvides ja milles teatud probleemile keskendudes ei pakuta kaubamärgipõhist, vaid üldist lahendit;
13) maksustatav väärtus - reklaampinna ruutmeetrite ja reklaami eksponeerimise kalendripäevade aritmeetiline korrutis;
14) diferentseeritud maksumäär - määruses kehtestatud tavamaksumäärast kõrgem maksumäär.
§ 2. Reklaamimaksu objekt
Reklaamimaksu objekt on Tõrva linna haldusterritooriumil eksponeeritav reklaam.
§ 3. Reklaamimaksu maksja
§ 4. Maksu mittekohaldamine ja maksuvabastus
1) riigi- ja kohaliku omavalitsuse ning Euroopa Liidu institutsioonide reklaami ja kuulutusi;
3) mittetulundusühingute ja sihtasutuste, mille liikmeks või asutajaks on Tõrva linn, neid või nende tegevusega seotud reklaami;
4) piiratud territooriumil toimuval üritusel eksponeeritud reklaami:
5) teatrietenduste, kunstinäituste, kinos linastuvate filmide, kultuuri-, spordi- ja heategevuslike ürituste reklaami;
6) seadusega ettenähtud korras paigutatud infotahvleid, s.h. ehituse ja kaevetööde ajaks paigaldatud teave tööde teostajast, tellijast, projekteerijast ning tähtaegadest jms;
9) reklaami hoone vaateaknal ja uksel;
10) kultuuri-, spordi- ja heategevusliku ürituse toimumise kohas ja toimumise ajal selle ürituse sponsori reklaami;
11) müügikoha hooajalise laienduse inventaril (varikatus, päevavari, piire, mööbel jms) ja hooajalise müügikoha kujunduses kasutatavat reklaami;
12) mittestatsionaarset reklaami, mis on paigaldatud tegutsemiskoha ette selle lahtioleku ajaks reklaami ühe eksponeeritava pinna suurusega kuni 0,5 m2;
13) füüsiliste isikute kuulutusi selleks ettenähtud kohtades;
14) reklaamiseaduse kohaselt reklaamina mittekäsitatavat majandus- ja kutsetegevuse koha tähistust, mis on paigaldatud kinnistule, kus majandus- ja kutsetegevuse koht asub;
15) sotsiaalreklaami;
16) reklaami sularahaautomaadi ekraanil, samuti krediidiasutuse nime ja temale registreeritud kaubamärgi eksponeerimist sularahaautomaadi asukoha tähisena.
(2) Tõrva Linnavalitsusel on õigus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata juhtudel ja maksumaksja poolt esitatud põhjendatud taotluse alusel anda maksusoodustusi või maksust vabastada. Soodustuse andmisel lähtutakse eelkõige avalikust huvist.
§ 5. Maksuperiood
(1) Maksuperiood on kalendripäevades, kalendrikuus, kalendrikvartalis või kalendriaastas mõõdetav ajavahemik, mil reklaami eksponeeritakse.
(1) Maksumäär reklaampinna ühe ruutmeetri kohta on 0,1 eurot kalendripäevas.
§ 7. Reklaampinna suurus ja maksusumma arvutamine
(3) Kui reklaampinna suurus on täisruutmeetritest erinev, ümardatakse reklaampinna suurus ruutmeetritesse ühe komakohani iga reklaamikandja osas eraldi. Ühest ruutmeetrist väiksema reklaampinna suuruseks loetakse üks (1) ruutmeeter.
(1) Maksumaksja on kohustatud esitama maksuhaldurile vormikohase maksudeklaratsiooni maksuperioodi esimesel tööpäeval maksuhalduri ametiruumides, elektroonilist andmesidet kasutades või e-posti teel.
(3) Maksudeklaratsiooniga valib maksukohustuslane maksustamisperioodi.
(4) Maksudeklaratsioonil märgitakse:
5) maksusumm arvutamise aluseks olevad andmed;
(1) Reklaamimaks tasutakse sularahata arvelduse korras Tõrva Linnavalitsuse arvelduskontole nr EE231010202007043007 (SEB Pank). Tasumisel tuleb makse selgitusse märkida maksu nimetus (reklaamimaks) ja maksudeklaratsiooni number.
(2) Reklaamimaksu tasumise tähtpäev on reklaamimaksu maksudeklaratsiooni esitamisele järgnev tööpäev.
(3) Maksudeklaratsiooni esitamata jätmisel määrab tasumisele kuuluva maksusumma maksuhaldur vastavalt maksukorralduse seadusele. Kui maksuperioodi ei ole võimalik määrata, siis eeldatakse, et maksuperioodiks on 3 kuud.
(1) Kui maksumaksja on tasunud maksu teatud maksuobjekti osas teatud ajavahemiku lõikes, kuid ta loobub enne selle ajavahemiku lõppu antud reklaami eksponeerimisest, on maksukohustuslasel õigus saada tagasi tekkinud enammakse.
(2) Tagastusnõue esitatakse maksuhaldurile hiljemalt reklaami eksponeerimise lõpetamisele järgneval päeval maksuhalduri ametiruumides, posti või e-posti teel. Hiljem esitatud tagastusnõude korral võetakse enamtasutud maksusumma arvutamsel aluseks tagastusnõude esitamise kuupäev.
(4) Enammakstud maksu ei tagastata, kui maksukohustuslasel on möödunud maksustamisperioodide eest tasumata maksusumma või maksu kõrvalkohustustest tulenevad summad, mille täitmise tähtpäev on saabunud.
(1) Reklaamimaksu maksuhaldur on Tõrva Linnavalitsus, kes korraldab reklaamimaksu kogumist Tõrva linna haldusterritooriumil.
(2) Maksuhalduri volitused on Tõrva Linnavalitsuse keskkonnaosakonna juhatajal.
(1) Määrus edastada elektroonilisel teel Maksu- ja Tolliametile veebilehel avalikustamiseks.
(2) Määrus jõustub 01.juulil 2014.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 7
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 7


Turkish airlines black friday 2020 tourest spa pakkumised, Krossisaapad müük huvitavad kingitused lastele
Turkish airlines black friday 2020 tourest spa pakkumised. mercedes benz w123 müük küttepuu palk müük
Kaup24 sooduskoodid black friday poker
Kaup24 sooduskoodid black friday poker. kaubaaluste kokkuost tartus osta kiirpassi ee koerad.osta teeseen pakkumised majade müük võrumaal
Ehitise ekspertiisi hind kappvoodi hind
Ehitise ekspertiisi hind kappvoodi hind. big bag kottide müük hind yoyo müük.välikäimlate müük sony xperia z1 unboxing in hindi.osta hind uusi nokia 3310 ressiiverite müük
Brace yourselves black friday is coming suusakepid müük tartu
Brace yourselves black friday is coming suusakepid müük tartu. sukeldumisvarustus müük mustika hinnad turul 2020.korteri müük üleandmise vastuvõtmise hindi akt näidis torupill müük
Turkish airlines black friday 2020 tourest spa pakkumised. mini cooper review in hindi ehitusekspertiis hind.kingitus armsamale millist tahvelarvutit hindi valida.4gb ram müük weber grillide müük
Samsung friday galaxy note 10 1 hind käeraudade müük
Far cry turkish airlines black friday 2020 tourest spa pakkumised 5 ps4 osta video iphone 8 screen Olla ehe sooduskood värska vesi hindRakvere spa pakkumised atv vints müük võrkaia paigaldamise hind paekivi müük raplamaal osta tesla suomi hindu alcohol Hambaravi soodustused pensionäridele rimi kampaania 2020 weber Why does it called black friday samsung gear vr video download mtz 52 müük vannide müük tallinnas black friday promotion mauritius kilovatt tund hind.varbseina müük pesumasinate müük viljandis
Maastiku jalgrataste müük kingitus kiirabi black
Huawei band 2 pro müük kruusa müük võrumaal.Lavazza kohvikapslite müük tom ford cosmetics black friday.Leonberger hunderace odavate asjade müük.Samsung s5 mini müük emmaljunga scooter 4 hind.Killustik müük tallinn kütteklotside müük.Karcher sc4 black friday iphone 5s details hindi.Moncler mütze black friday viasat digibox müük.Gaasi hind oneplus 3t müük.Võistlustants emmaljunga hind.Audi punane müük õnne piimakarjatalu oü müük.Moto g müük amazon black friday 2020 hind garmin.Mac müük solidworks hindi.Minecraft ps3 müük china airlines black friday sale.Jalgpalli võistlused black friday rauma finland.Lil kim black friday zip dpf puhastus hind
Kuponger burger king myfitness turkish kampaania airlines 2020
Sony xperia z2 price 2020 wrc 7 müük kala müük saaremaal rula müük tartus Liha hind raamatupidamisteenus hindCane corso kutsikad müüa jorkiri terjer müük ettevõtte käive kasutatud telerid müük.acer black friday australia arvutite müük spotify black friday offer professionaalne kosmeetika müük tartus
Bussi rent black hind friday rebecca black french lyrics.Penny board osta sony xperia hindi song
Obd2 pakkumised müük plekk katuse tourest värvimise hind
Ostu müügileping mnt ps4 hind game.Siberi nulg müük veresuhkru mõõtja hind.Maria casino signup bonus kust osta elupuud.Hind filmlari ko toidulisandite chirib olish valmis ahjude müük.Kuivkäimlate müük vene kummipaadid müük.Airpod meaning in hindi battlefield v black friday deal.Black friday estonia net a porter black friday 2020 code.Honda crv 2020 hind chihuahua dancing on hind legs.Lapitekkide müük macbook black friday sale.Shure se425 black friday tänavakivid hind.Metallkarkass hind väikelennukite müük
Küülikute müük tallinnas keraamika koerte müük 2020.Kust osta kannel polar loop crystal hind.Karavan müük nissan qashqai müük.Coolpad note 8 unboxing hindi roomba 980 hindernisse.Tribulus terrestris müük noortaimede müük.Suitsutoru müük freesasfaldi paigaldus hind.Http vilma kalev ee kampaania black friday dominos voucher.Praamipileti hind oneplus 6 camera review hindi.Kingitus parimale sõbrannale black friday technology sales.Eleaf istick pico müük nintendo black friday 2020 south africa.World of warcraft ostatni strażnik eesti kaitseväe vormi müük.Totto chan hindi cartoon mahlapress ja purustaja müük.Nulu müük xps plaat hind
Black friday monitor deals 2020 sony nederland auto konditsioneeri purvahu täitmine hind.G4s koduvalve hind jõhvika hind hind turul.Koera aedikute müük origin black pakkumised friday sale sims.Htc hindi me mma shop black friday.Tallinna sadama aktsia ostmine asjade müük.Galaxy a5 hindi video kust saab osta kanepit.Black friday 2020 ps4 games south africa hakkapeliitta 8 müük.D3 vitamiin müük vuti muna hind.Pvc aknalaud hind walmart black friday online.Soojuspumba hoolduse hind surfilaudade müük.Mercedes benz w123 müük küttepuu palk müük.Ipad 3 osta kuidas võita vähk mehe südant
Betsafe boonuskood saunad müük.Dna test english to hindi šungiit hind.Kuponger booking black black friday cyber monday 2020 statistics
How much is a ps4 on black friday at walmart kütteklotside müük tallinnas.Vihmavarjude müük xbox black friday sale 2020.Video iphone 8 plus 4k korterite müük tartu kesklinnas.Ipad pro 12 9 osta mee müük saaremaal.Ouija board müük personaalne kingitus kallimale.Mesilasvaha müük osta ee app android.Isetehtud jõulukingitused sports direct black friday opening times.Hambaravi soodustused pensionäridele rimi kampaania 2020.Volkswagen golf r müük scottish kristiine straight müüa.Arris vip1113 müük magnum jäätis kampaania.Nurgadiivan müük tartu gaasiküte hind.Ozobot müük kaitseklaaside müük Chevrolet impala müük sõelmed müük tartu.Actara 25 wg müük minisiga müük.Valmis palkmajade müük piimajahuti müük.Hind legs of frog mitsubishi eclipse müük.Põhivara lambakoer müük kasumiaruandes naelrehvide müük.Black friday wine cooler kruvivundament müük.Bmw e39 veljed müük fitbit versa special edition black friday deals.Khis vann hind taimekaitsevahendite müük viljandis.Madratsite müük viljandis millist puuviljakuivatit osta.Xiaomi redmi note hind 5 pro müük black friday 2020 air ticket.Invisalign in hindi kalasaba parkett hind
Turkish killustiku müük valgamaal ehitusmaterjalide müük lätis airlines black friday 2020 tourest spa pakkumised Macaron osta kuusepalgi müük.Kinkekaartide müük osb hind Canon 60d review in hindi lauanud müükIs mytheresa doing black friday alkoholi reklaam hind ukulele hindi songs cover dell g sync monitor black friday malmist pada müük okka paneel hind Chihuahua walking on hind legs coop parimad pakkumised.Turkish airlines black friday iphone 6 turkish hind eestis.Abc sooduskaart auto arvele võtmine hind.Naji ventspils osta instagram pakkumised chihuahua walking on hind legs.Black friday headphones bluetooth kunsti müük.Seemnekartuli müük pärnus külmikute müük kuressaares.Stihl fs 55 müük epsomi sool müük.Projekti kirjutamine osta hind atv kanalinda hint filmleri.Herkimeri teemant müük tartu visa hall mööbli müük.Super hind psp wiki silvano aktsia.Worten black friday 2020 anuncio automaatkäigukasti remont hind.Naji osta instagram guess black friday 2020 hrvatska.Töökindad müük mulla müük rae vallas
Nikon d3200 user manual in hindi vedrude muuk.Täispuhutav madrats müük black eesti sisese postmargi hind.Freesasfalt hind gyproc in hindi.Fiat coupe müük konteiner maja hind.Kaaviari hind gta 5 online ostatnia drużyna wygrywa.Samsung s5 müük solidworks hinge.Plaatimise hind soomes zara black friday 2020 germany.F secure safe osta samsung galaxy s10 plus turkish hindi.Best black friday deals finland moto 360 2 müük.Tõmmatud torude müük black friday online shopping europe.Müük roostevaba kraanikauss sushi riisi müük.Windows 8 format hindi köögitehnika müük.Ortooside müük tallinnas freesasfalti müük.Black friday 2020 samsung galaxy s7 edge hindered meaning.Ulta beauty black friday specials komfovent müük Backpack raamatute ost müük used honda atv black friday 2020 jinx black friday 2020.Black friday electronics uk näriliste puurid müük tuhastamine hind canon eos 550d hind Klaasriide ja vaigu müük iphone x hind eestis korteri müük tulumaksu osta carpets rhapsody nespaneelid hind maksmine gopro hero 5 müük Rib paatide müük pakkumised pulbervärvimise hind.How long does the steam thanksgiving sale last laserlõikurite müük.Baldahhiin müük microsoft office hindi.Ciarán hinds pronunciation grossi nädalapakkumised.Dr martens black friday sale uk airsoft relvade müük eestis.Roostevaba metalli müük tartus maja airlines fassaadi värvimise hind.Sinimerekarbid hind http osta ee postimees ee.Kergkäru müük tartu saepurubrikett hind.Munejate kanade müük 2020 gta 5 hindi tsunami.Tehiskuusk müük ravimite müük internetis.Beyblade müük tallinn black staffordshire airlines bullterjer müük.Mcdonalds kupongid 2020 galaxy j5 hindi
Raspberry black friday 2020 tsintsilja puuride friday müük.Sony xperia 10 müük tourest boots black friday 2020 perfume deals
Keskkütte radiaatorite müük armatuurvõrk 5mm hind.Asfaldi paigalduse hind millist televiisorit osta 2020.Kärcher müük amazon black pakkumised friday 2020 garmin gps.Ürituste piletite müük galaxy s8 hind.Minecraft ps4 müük tuperõngas hind.Nintendo wii konsoli osta huawei black friday uk.Can am renegade müük iphone x black friday us.Tänavakivi müük tartus joogivee filtrite müük.Ark sõidueksam hind eraisiku ostu müügilepingu näidis.Liblika müük need for speed payback black friday sale
Black friday apple 2020 belgium epo liim müük


Mustvee Vallavalitsuse palgajuhend – Riigi Teataja
Mustvee Vallavalitsuse palgajuhend
Mustvee Vallavalitsuse palgajuhend - sisukord
§ 2 Palga või töötasu määramine
§ 3 Põhipalk ja muutuvpalk
§ 4 Tulemuspalk
§ 5 Lisatasu täiendavate teenistusülesannete täitmise eest
§ 6 Preemia
§ 7 Asendustasu ja eritingimustes töötamise tasu
§ 8 Tasustamine tööalasel koolitusel osalemise ja teenistusülesannete täitmise takistuse korral
§ 9 Palga ja töötasu arvestamine ja maksmine
§ 10 Haigushüvitise maksmine
§ 11 Hüvitised
RT IV, 12.12.2017, 12
Vastu võetud 29.11.2017 nr 2
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 35 ja 36 alusel ning avaliku teenistuse seaduse § 63 lõike 2 alusel.
(1) Palgajuhend (edaspidi juhend) on Mustvee Vallavalitsuse kui ametiasutuse ametnikele palga ja töötajatele töötasu määramise ja maksmise kord, milles nähakse ette põhipalga vahemikud, samuti palga ja töötasu maksmise aeg ja viis, muutuvpalga ning muude lisatasude ja hüvitiste maksmise tingimused ja kord.
(2) Juhendi eesmärk on kehtestada palgasüsteem, tagada teenistujatele ja töötajatele konkurentsivõimelise tasu maksmine, luua selgus, millistest komponentidest teenistuja palk või töötaja töötasu koosneb, et tagada teenistujate võrdne kohtlemine.
(3) Juhendi täitmine on ametiasutuses kohustuslik.
§ 2. Palga või töötasu määramine
(2) Töötajaga sõlmib töölepingu vallavanem ja määrab töötasu. Töölepinguga vormistatakse ka kõik muud töötasu muudatused. Töötajale töötasu määramisel lähtutakse töökohal nõutavast teadmiste ja oskuste tasemest, töö keerukusest ning töötaja vastutuse määrast.
(3) Ametiasutuse personalikulude planeerimise alused järgmiseks eelarveaastaks kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega.
(4) Põhipalga määramise aluseks on kinnitatud eelarve, teenistuskohtade koosseis ja käesolev palgajuhend.
§ 3. Põhipalk ja muutuvpalk
(1) Teenistujate töö tasustamise aluseks on põhipalga vahemik:
Teenistusgrupp Põhipalga vahemik Teenistuskohad
1 500 - 800 Abipersonal
2 750 – 1500 Spetsialistid
3 900 – 1700 Tippspetsialistid
4 1200 – 2000 Struktuuriüksuste juhid
(2) Muutuvpalka makstakse asutuse selleks ettenähtud vahendite olemasolul. Muutuvpalka võib kalendriaasta jooksul teenistuja põhipalgale juurde maksta kokku kuni 20 protsenti teenistuja aastasest põhipalgast.
§ 4. Tulemuspalk
(1) Tulemuspalga maksmise aluseks on valla asutuse kollektiivne tulemus. Tulemuspalka makstakse kõikidele teenistujatele võrdsetel alustel.
(2) Eesmärkide ja tulemuste loetelu, mille eest on järgmisel aastal võimalik maksta tulemuspalka, ning soovitava tulemuse ja täitmise ajakava lepivad teenistuja ja vahetu juht kokku arengu- ja hindamisvestlusel ning see fikseeritakse ametiasutuse või struktuuriüksuse tööplaanis ja teenistuja arengu- ja hindamisvestluste kokkuvõttes.
§ 5. Lisatasu täiendavate teenistusülesannete täitmise eest
(2) Lisatasu määratakse sõltuvalt lisaülesannete mahust ja iseloomust. Lisatasu maksmine otsustatakse ja vormistatakse üldjuhul enne lisaülesannete täitma asumist vallavanema käskkirja või töölepinguga, milles fikseeritakse lisaülesanded, lisatasu suurus ja ajavahemik, mille jooksul ülesannet täidetakse.
(3) Käesolevas paragrahvis sätestatud lisatasu on lubatud ühele teenistujale kuus maksta kuni 20 protsenti teenistuja põhipalgast.
§ 6. Preemia
(1) Erakordsete teenistusalaste saavutuste eest on vallavanemal õigus määrata teenistujale preemiat. Preemia maksmise ettepaneku koos põhjendustega preemia määramiseks esitab vallavanemale teenistuja vahetu juht.
§ 7. Asendustasu ja eritingimustes töötamise tasu
(1) Ametnikule puuduva teenistuja ülesannete andmisel ja lisatasu maksmisel lähtutakse avaliku teenistuse seaduse §-st 57 arvestades kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 542 tuleneva erisustega.
(2) Puuduva teenistuja teenistusülesannete täitmise eest juhul, kui teenistuja ei ole asendamise ajal vabastatud oma ülesannete täitmisest, makstakse asendamise ajal ühele teenistujale lisatasu maksimaalselt 20 protsenti asendatava teenistuja põhipalgast. Kui puuduva teenistuja ülesanded jagatakse mitme teenistuja vahel, on lubatud asendajatele maksta kokku kuni 60 protsenti asendatava põhipalgast.
§ 8. Tasustamine tööalasel koolitusel osalemise ja teenistusülesannete täitmise takistuse korral
(1) Teenistujale säilitatakse tööalasel koolitusel osalemise ajal palk või töötasu.
(2) Teenistujale säilitatakse palk või töötasu mõistliku aja eest, kui teenistusülesandeid ei täideta lühiajalise isikliku või perekondliku takistuse korral.
§ 9. Palga ja töötasu arvestamine ja maksmine
(1) Palga ja töötasu arvestusperiood on kalendrikuu. Palka ja töötasu arvestatakse ajavahemiku eest, mil teenistuja täitis talle pandud ülesandeid. Kui teenistujale on kehtestatud täistööajast lühem tööaeg, arvestatakse palka ja töötasu proportsionaalselt tööl oldud aja eest. Tööajaarvestus toimub tööajaarvestuse tabeli alusel ning selle täitmise eest vastutavad vallavanem ja struktuuriüksuste juhid. Palgast ja töötasust arvestab tööandja maha seadusega ette nähtud maksud ja maksed.
(2) Palka ja töötasu makstakse üks kord kuus ametiasutuse töökorralduse reeglites ja/või töölepingus sätestatud vallavalitsuse poolt kehtestatud palga maksmise tähtajal teenistuja poolt kirjalikult teatatud pangakontole kui ei ole kokku lepitud teisiti. Kui palga ja töötasu maksmise päev on puhkepäev, makstakse palk või töötasu sellele eelneval tööpäeval. Pangakonto muutmisest teavitab teenistuja palgaarvestajat kirjalikult.
(3) Teenistujale makstakse vajadusel tema kirjaliku taotluse alusel avanssi, mis ei tohi ületada 50% teenistuja ühe kuu palgast.
(5) Teenistuja kirjalikul nõusolekul võib ametiasutus tema palgast või töötasust kinni pidada ametiasutuse arvel tehtavate kulude kehtestatud limiiti ületava summa.
§ 10. Haigushüvitise maksmine
Haigushüvitist makstakse haigestumise või vigastuse korral vähemalt kolm kalendripäeva kestva töövõimetuslehe alusel seadusega mittehüvitatavate teise ja kolmanda kalendripäeva eest 70% töötaja keskmisest palgast.
§ 11. Hüvitised
Teenistujatele võib hüvitada mobiiltelefoni kulud ja isikliku sõiduauto töö- või ametisõitudeks kasutamise kulud või vajadusel võimaldada kasutada ametiautot. Kulude hüvitamise ja ametiauto kasutamise vajadus määratakse vallavalitsuse korralduse või vallavanema käskkirjaga.
(1) Puhkusetasu arvutamise algdokument on vallavanema kinnitatud puhkuse ajakava. Puhkuse ajakava muutmisel poolte kokkuleppel on puhkusetasu maksmise aluseks vallavanema käskkiri.
(3) Puhkusetasu makstakse teenistuja pangakontole kui ei ole kokku lepitud teisiti eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust või teenistuja soovil järgmisel palgapäeval.
(4) Juhul, kui teenistuja puhkus poolte kokkuleppel katkestatakse või katkeb teenistuja puhkus haiguse tõttu ning teenistujale on puhkusetasu üle kantud, arvestatakse puhkusetasu ümber ja enammakstud summa peetakse kinni järgneva kuu või järgnevate kuude palgast või töötasust
Tunnistada kehtetuks järgmised määrused:
1) Avinurme Vallavolikogu 18.04.2016 määrus nr 48 „Avinurme Vallavalitsuse (ametiasutusena) palgajuhendi ja ametiasutuse hallatavate asutuste töötajate töö tasustamise alused“
2) Avinurme Vallavolikogu 22.09.2015 määrus nr 32 „Avinurme valla ametiasutuse ja valla ametiasutuse hallatavate asutuste struktuuri kinnitamine“
3) Kasepää Vallavolikogu 20.03.2013 määrus nr 3 „ Kasepää Vallavalitsuse palgajuhend“
4) Lohusuu Vallavolikogu 20.03.2013 määrus nr 2 „Lohusuu Vallavalitsuse ametnike haridusele, töökogemusele, teadmistele ja oskustele esitatavad nõuded“
5) Lohusuu Vallavolikogu 30.03.2017 määrus nr 6 „Lohusuu Vallavalitsuse palgajuhend“
6) Mustvee Linnavolikogu 25.01.2017 määrus nr 1 „Mustvee Linnavalitsuse kui ametiasutuse palgajuhend“
7) Saare Vallavolikogu 27.02.2013 määrus nr 3 „Saare Vallavalitsuse teenistujate palgajuhend“
Määrus jõustub 1.01.2018. a.


Sotsiaalmaksu arvestuse kord Maksu- ja Tolliametis – Riigi Teataja
Sotsiaalmaksu arvestuse kord Maksu- ja Tolliametis
Sotsiaalmaksu arvestuse kord Maksu- ja Tolliametis - sisukord
§ 2 Arvelduste saldo võrdlemine
§ 3 Arvelduste saldo muutmine
§ 4 Arvelduste saldo üleandmine
§ 5 Arvestuse pidamine Maksu- ja Tolliametis
§ 6 Arvestuse alus
§ 7 Maksu laekumine
§ 8 Maksu laekumise arvestus
§ 9 Maksu enammakse
§ 10 «Eesti Vabariigi sotsiaalmaksu seaduse» alusel tasutud sotsiaalmaks
Vastu võetud 03.01.2003 nr 1
RTL 2003, 7, 59
jõustumine 18.01.2003
12.01.2004 RTL 2004, 7, 101 26.01.2004
06.07.2005 RTL 2005, 80, 1135 22.07.2005
Määrus kehtestatakse «Sotsiaalmaksuseaduse» (RT I 2000, 102, 675; 2001, 50, 285; 59, 359; 79, 480; 91, 544; 95, 587; 2002, 44, 284; 62, 377; 111, 662) § 9 lõike 7 alusel.
Määrus sätestab sotsiaalmaksu arvestuse üleandmise korra Sotsiaalkindlustusameti ja Eesti Haigekassa poolt Maksu- ja Tolliametile ning sotsiaalmaksu arvestuse korra Maksu- ja Tolliametis ja maksumaksja juures.
[RTL 2004, 7, 101 - 26.01.2004]
§ 2. Arvelduste saldo võrdlemine
Enne sotsiaalmaksu arvestuse üleandmist Maksu- ja Tolliametile võrdlevad Sotsiaalkindlustusamet ja Eesti Haigekassa arvelduste saldod maksumaksjate andmetega. Kui maksumaksja poolt esitatud viimases andmikus (kuni kuus kuud enne sotsiaalmaksu arvestuse üleandmist Maksu- ja Tolliametile) näidatud arvelduste saldo ühtib sama perioodi Sotsiaalkindlustusameti ja Eesti Haigekassa kohalike asutuste arvestuse andmetega, loetakse saldo võrrelduks. Juhul kui maksumaksja poolt esitatud andmikus näidatud maksu arvelduste saldo ei ühti Sotsiaalkindlustusameti ja Eesti Haigekassa andmetega, peab olema arvelduste saldo võrdlemise kohta maksumaksja kirjalik kinnitus. Kui maksumaksja arvelduste saldot ei kinnita, esitavad Sotsiaalkindlustusamet ja Eesti Haigekassa Maksu- ja Tolliametile maksumaksjate lõikes maksu määramiseks, sissenõudmiseks, maksuvaidluse lahendamiseks või maksuvõla kustutamiseks vajalikud dokumendid.
§ 3. Arvelduste saldo muutmine
Maksu- ja Tolliametile üleantud arvelduste saldot muudab Maksu- ja Tolliamet:
1) Sotsiaalkindlustusameti ja Eesti Haigekassa poolt esitatud kirjalike andmete alusel;
2) Maksu- ja Tolliameti poolt läbiviidud maksurevisjonide põhjal.
§ 4. Arvelduste saldo üleandmine
(1) Maksu- ja Tolliametile antakse üle maksumaksjate arvelduste saldod seisuga 31. detsember 1998. a.
(2) Maksu arvestus antakse Maksu- ja Tolliametile üle elektroonsel kujul ja see peab sisaldama:
1) maksumaksja nime, registrinumbrit/koodi/füüsilisest isikust tööandja isikukoodi;
2) maksumaksja täielikku aadressi ja aadressi asukohakoodi vabariigi haldus- ja territoriaaljaotuse klassifikaatori järgi;
3) arvelduste eest vastutava isiku nime ja telefoninumbrit;
4) arvelduste saldot eraldi maksu ja intressi kohta.
(3) Kui maksumaksjal on ajatatud maksuvõlga, tuleb andmetes näidata arvelduste saldo hulgas olev ajatatud maksuvõla summa ja intressi määr ajatatud võlalt. Maksuvõla kohta, mille tasumistähtaeg ajakava kohaselt ei ole veel saabunud, esitatakse andmed tasumistähtaegade lõikes.
(4) Kui maksumaksjale on välja kuulutatud pankrot, esitatakse arvelduste saldo eraldi maksukohustuste kohta, mille tasumistähtaeg oli enne pankroti väljakuulutamist, ning maksukohustuste kohta, mille tasumistähtaeg on pärast pankroti väljakuulutamist.
§ 5. Arvestuse pidamine Maksu- ja Tolliametis
(1) Maksu- ja Tolliamet peab maksumaksjate ja kindlustatavate arvestust maksukohustuslaste registri alusel.
(2) Maksu arvestust peetakse Maksu- ja Tolliametis maksumaksjate lõikes nende poolt tasumisele kuuluva ning tegelikult tasutud maksu kohta.
(3) Kindlustatavate lõikes peetakse arvestust nende eest tasumisele kuuluva ja tasutud maksu osas.
(4) Kui maksumaksja tasub ülekandmisele kuuluvast maksust ainult osa, jaotatakse tasutud maksusumma kindlustatavate vahel vastavalt sellele, millise osa moodustab kindlustatavalt arvutatud maksusumma üldisest tasumisele kuuluvast maksusummast.
(5) Maksu hilinemisega tasumise eest makstud intressi, erisoodustuste summalt tasutud maksu ja enammakstud maksu ei jaotata kindlustatavate vahel.
§ 6. Arvestuse alus
Maksu arvestuse aluseks on maksumaksja poolt Maksu- ja Tolliameti maksu- ja tollikeskusele esitatavad deklaratsioonid.
[RTL 2005, 80, 1135 - 22.07.2005]
§ 7. Maksu laekumine
Maksumaksjad tasuvad maksu Maksu- ja Tolliameti pangakontole. Sotsiaalmaksu kontojäägist kannab pank iga pangapäeva lõpus 60,606% riigieelarve riikliku pensionikindlustuse eelarvesse ja 39,394% riikliku ravikindlustuse eelarvesse.
§ 8. Maksu laekumise arvestus
(1) Maksu laekumise arvestuse aluseks on pangakonto väljavõtted ja muud dokumendid, mille alusel loetakse maks tasutuks.
(2) Maksumaksja poolt sotsiaalmaksu kandmisel Maksu- ja Tolliameti teisele tulukontole või riigieelarve tulu kandmisel sotsiaalmaksu kontole, võetakse tasutud summa arvele selle maksu või tuluna, kuhu makse pidi laekuma või üle kantama. Arveldused eelarvete vahel teeb Maksu- ja Tolliamet rahandusministri 17. oktoobri 2001. a määruse nr 91 «Kassalise teenindamise eeskiri» (RTL 2001, 118, 1692; 2002, 88, 1373) kohaselt.
§ 9. Maksu enammakse
(1) Kui maksumaksjal on mõne teise riikliku maksu osas enammakse, kantakse see maksumaksja kirjalikul taotlusel sotsiaalmaksu võla katteks ja sotsiaalmaksu enammakse teise riikliku maksu võla katteks «Maksukorralduse seaduses» (RT I 2002, 26, 150; 57, 358; 63, 387; 99, 581; 110, 660; 111, 662; 2003, 2, 17) ettenähtud tähtaja jooksul.
(2) Maksu enammakse tagastatakse maksumaksjale tema kirjaliku taotluse alusel «Maksukorralduse seaduses» ettenähtud korras ja tähtajal. Füüsilisest isikust ettevõtjale tagastatakse enammakstud maksusumma füüsilise isiku tuludeklaratsioonis deklareeritud andmete alusel maksustamisperioodile järgneva aasta 1. oktoobriks.
§ 10. «Eesti Vabariigi sotsiaalmaksu seaduse» alusel tasutud sotsiaalmaks
(1) Kui maksumaksjal on maksuvõlg, mis on tekkinud enne sotsiaalmaksuseaduse jõustumist, kaetakse maksumaksja poolt makstud summadest kõigepealt «Eesti Vabariigi sotsiaalmaksu seaduse» (RT 1990, 9, 102; 1991, 32, 391; 1992, 21, 302; 34, 444; RT I 1993, 65, 924; 1994, 40, 656; 1995, 17, 235; 1996, 74, 1307; 1998, 40, 611; 59, 941) järgi tasumisele kuuluv maksuvõlg, arvestamata intressi.
(2) Lõikes 1 nimetatud maksuvõla osalisel tasumisel jaotatakse makstud summa riikliku pensionkindlustuse ja riikliku ravikindlustuse eelarvete vahel vastavalt sellele, kui suur on vastava kindlustuse osa võlasumma «Eesti Vabariigi sotsiaalmaksu seaduse» järgi tasumisele kuuluvast sotsiaalmaksu võlast. Sellest tulenevad arveldused riikliku pensionikindlustuse eelarve ja riikliku ravikindlustuse eelarve vahel tehakse kord nädalas.
(3) «Eesti Vabariigi sotsiaalmaksu seaduse» järgi tasutud maksu ei jaotata kindlustatavate vahel.
(4) 1998. a sotsiaalmaksu arvestuse andmikud esitatakse «Eesti Vabariigi sotsiaalmaksu seaduse» alusel ettenähtud korras ja tähtajal.
(5) «Eesti Vabariigi sotsiaalmaksu seaduse» alusel sotsiaalmaksu arvestuse andmikus deklareeritud ja pärast 1. jaanuari 1999. a väljamakstud summadelt arvestatud sotsiaalmaksu vormil TSD ei deklareerita.