Raasiku valla põhimäärus – Riigi Teataja
Raasiku valla põhimäärus
Raasiku valla põhimäärus - sisukord
1 ÜLDSÄTTED
§ 1 Põhimääruse eesmärk
§ 2 Valla elanik
§ 3 Omavalitsusorganid
§ 4 Raasiku valla tegevuse õiguslikud alused
§ 5 Valla asustusüksused
§ 6 Asjaajamiskeel omavalitsusorganites
§ 7 Valla sümbolid
§ 8 Valla lipu ja vapi kasutamine
§ 9 Valla aukodanik
§ 10 Volikogu moodustamine
§ 11 Volikogu liige
§ 12 Volikogu pädevus
§ 13 Volikogu õigusaktid, nende avalikustamine ja jõustumine
§ 14 Volikogu õigusaktide täitmise kontroll
§ 15 Volikogu esimees ja aseesimees
§ 16 Volikogu esimehe valimine
§ 17 Volikogu aseesimehe valimine
§ 18 Volikogu komisjon
§ 19 Volikogu komisjoni töökord
§ 20 Volikogu komisjoni pädevus
§ 21 Õigusaktide ja muude dokumentide menetlemine komisjonis
§ 22 Revisjonikomisjon
§ 23 Volikogu eestseisus
§ 24 Volikogu istung, küsimuste arutelu istungil
§ 25 Hääletamine volikogus
§ 27 Umbusaldusmenetlus
§ 28 Tagasiastumine
§ 29 Volikogu tegutsemisvõimetus
3 VALLAVALITSUS
§ 30 Vallavalitsuse tegevus
§ 31 Vallavalitsuse moodustamine ja koosseis
§ 33 Vallavanema pädevus ja asendamine
§ 34 Vallavalitsuse pädevus
§ 35 Vallavalitsuse istung
§ 36 Vallavalitsuse õigusakti eelnõule esitatavad nõuded, õigusakti avalikustamine ja jõustumine
§ 37 Vallavalitsuse komisjon
4 ARENGUKAVA, EELARVESTRATEEGIA, EELARVE JA MAJANDUS
§ 38 Valla arengukava ja eelarvestrateegia
§ 39 Valla eelarve
§ 40 Vallavara
5 OMAVALITSUSTEENISTUS
§ 41 Vallavalitsuse ametiasutus
§ 42 Valla ametiasutuse hallatav asutus
§ 43 Teenistujate sotsiaalsed garantiid
§ 44 Vallasekretär ja vallakantselei
6 VALLA ESINDAMINE
§ 45 Esindamise kord
§ 46 Valla esindamine kohtus
7 VALLA VÄLISSUHTED
§ 47 Välissuhted
8 PÕHIMÄÄRUSE KEHTESTAMINE JA MUUTMINE
§ 48 Põhimääruse kehtestamine ja muutmine
9 RAKENDUSSÄTTED
§ 49 Põhimääruse avalikustamine
§ 50 Määruse kehtetuks tunnistamine
§ 51 Põhimääruse jõustumine
RT IV, 28.06.2016, 6
Vastu võetud 15.06.2016 nr 11
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 9 alusel.
1. peatükk ÜLDSÄTTED
§ 1. Põhimääruse eesmärk
Põhimääruses sätestatakse:
1) volikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord;
2) volikogu komisjonide moodustamise kord, õigused ja kohustused;
3) volikogu komisjonide esimeeste ja aseesimeeste valimise kord;
6) vallavalitsuse pädevus;
7) valla sümbolid ja nende kasutamise kord;
8) valla ametiasutuse moodustamise kord;
9) valla arengukava, eelarvestrateegia, ja eelarve koostamise ja muutmise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted;
10) valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise kord.
§ 2. Valla elanik
Raasiku valla elanik on isik, kelle elukoht on rahvastikuregistri andmetel Raasiku valla territooriumil.
§ 3. Omavalitsusorganid
(1) Raasiku valla (edaspidi ka vald) esinduskogu on Raasiku Vallavolikogu (edaspidi ka volikogu), mille valivad Raasiku valla hääleõiguslikud elanikud kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel.
(2) Raasiku Vallavalitsus (edaspidi ka vallavalitsus või valitsus) on volikogu poolt moodustatav täitevorgan.
§ 4. Raasiku valla tegevuse õiguslikud alused
(1) Raasiku vald juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi põhiseadusest, Euroopa kohaliku omavalitsuse hartast, kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, teistest õigusaktidest, rahvusvahelistest lepingutest, käesolevast põhimäärusest, lepingutest riigiorganitega, teiste omavalitsusüksuste ja nende liitudega.
(2) Raasiku vald on avalik-õiguslik juriidiline isik, keda esindavad seaduste ja käesoleva põhimääruse alusel volikogu, volikogu esimees, vallavalitsus ning vallavanem või nende poolt volitatud isikud.
(3) Vallal on avalik-õigusliku juriidilise isikuna iseseisev eelarve, arvelduskonto pangas ja oma sümboolika.
§ 5. Valla asustusüksused
(1) Valla asustusüksused on 15 asulat, mis jagunevad kaheks alevikuks (Aruküla ja Raasiku) ja kolmeteistkümneks külaks (Härma, Igavere, Järsi, Kalesi, Kiviloo, Kulli, Kurgla, Mallavere, Peningi, Perila, Pikavere, Rätla ja Tõhelgi).
(2) Valla territoorium ja tema asustusüksused koos piiri kirjeldusega on määratletud Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse alusel.
§ 6. Asjaajamiskeel omavalitsusorganites
Asjaajamiskeel on eesti keel.
§ 7. Valla sümbolid
Raasiku valla sümbolid on vapp ja lipp, nende kirjelduse kehtestab volikogu.
§ 8. Valla lipu ja vapi kasutamine
(1) Valla lipu kasutamise kord:
1) lipp heisatakse alaliselt Raasiku Vallavalitsuse hoone ees asuval lipuvardal;
2) lippu kasutatakse valla esindamisel avalikel üritustel.
(2) Valla vapi kasutamise kord:
1) Vappi kasutatakse värvilisena või mustvalgena volikogu ja vallavalitsuse dokumentidel, trükistel (sildid, kaardid, ümbrikud) ja vallavalitsuse loa alusel hoonete välisseintel, ruumide siseseintel, sõidukitel jms, vastuvõttude ja muude pidulike sündmuste puhul ning valla esindamisel massiüritustel.
(3) Käesolevas paragrahvis loetlemata juhtudel toimub lipu või vapi kasutamine vallavalitsuse loal.
§ 9. Valla aukodanik
(1) Aukodaniku nimetus omistatakse füüsilisele isikule vallapoolse erilise austusavaldusena vallale osutatud väljapaistvate teenete eest.
(2) Aukodaniku nimetus omistatakse volikogu otsusega.
(3) Aukodaniku nimetuse andmise taotluse võivad esitada kõik füüsilised ja juriidilised isikud.
(4) Enne väljavalitud kandidaadi volikogule esitamist peab kandidaat andma selleks oma nõusoleku.
(5) Taotlus peab sisaldama soovitava aukodaniku ees- ja perekonnanime, isikuandmeid (sünniaeg, elukoht, tegevusala jms), teenete või muude põhjuste kirjelduse, taotluse esitaja nime ja kontaktandmeid.
(6) Aastas ei anta rohkem kui üks aukodaniku nimetus.
(7) Taotlus esitatakse kirjalikult volikogule iga aasta 15. jaanuariks. Kui nimetatud tähtajaks ei ole ühtegi taotlust laekunud, jääb aukodaniku nimetus sel aastal välja andmata.
(8) Aukodanikule väljastatakse Raasiku valla aukodaniku tunnistus, millele kirjutavad alla vallavolikogu esimees ja vallavanem, ja valla sümboolikaga meene.
(9) Aukodaniku tunnistus ja rinnamärk „Raasiku valla aukodanik“ antakse üle Eesti Vabariigi aastapäevapidustustel.
(10) Aukodaniku nimetusega kaasneb stipendium, mille suurus on viiekordne kehtiv miinimumpalk.
(11) Aukodaniku foto paigutatakse vallamajas selleks ettenähtud kohale.
§ 10. Volikogu moodustamine
(1) Volikogu valitakse kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel üldistel, ühetaolistel ja otsestel valimistel neljaks aastaks.
(2) Volikogu moodustab valla territooriumil ühe valimisringkonna. Volikogu liikmete arvu, valimisringkonna piirid ja mandaatide arvu määrab volikogu eelmine koosseis vastavalt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusele.
(3) Volikogu uue koosseisu ja tema liikmete volitused algavad ning volikogu eelmise koosseisu ja tema liikmete volitused lõppevad valimistulemuste väljakuulutamise päevast.
§ 11. Volikogu liige
(2) Volikogu liikme volitused algavad, peatuvad, lõppevad ja taastuvad seaduses ettenähtud korras.
(3) Volikogu liige ei ole seotud mandaadiga. Volikogu liige juhindub seadusest, valla omavalitsusorganite õigusaktidest ning vallaelanike huvidest ja vajadustest.
(4) Volikogu liikme tegevus on avalik.
(5) Volikogul on õigus maksta oma liikmetele tasu volikogu tööst osavõtu eest ja hüvitust volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest esitatud dokumentide alusel volikogu kehtestatud määras ja korras.
(6) Volikogu liige ei tohi osa võtta volikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang korruptsioonivastases seaduses sätestatu kohaselt. Sellisel juhul on volikogu liige kohustatud enne küsimuse arutelu algust tegema avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorrapunkti arutamisel. Vastav märge fikseeritakse istungi protokollis. Küsimuste arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle volikogu liikme võrra väiksem.
(7) Volikogu liikmel on õigus:
1) algatada volikogu õigusakte ja teha ettepanekuid küsimuste võtmiseks volikogu päevakorda;
2) seada üles kandidaate ja kandideerida volikogu poolt valitavatele, kinnitatavatele või määratavatele ametikohtadele;
3) esitada volikogu menetluses olevate õigusaktide eelnõudele muudatusettepanekuid;
5) saada volikogu ja vallavalitsuse õigusakte, dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmed, mille väljastamine on seadusega keelatud;
6) esineda volikogu istungil avalduse, protesti, sõnavõtu ja repliigiga ning esitada küsimusi;
7) saada oma kirjalikule küsimusele vastus vallavalitsuselt või vallavalitsuse hallatavalt asutuselt kümne tööpäeva jooksul küsimuse esitamisest arvates;
8) kasutada vallavalitsuse ruume vallaelanike vastuvõtuks ja saada kantseleist tehnilist abi volikogu liikme õiguste ning kohustuste täitmiseks;
9) võtta volikogu istungil vaheaega kuni 10 minutit enne eelnõu lõplikule hääletamisele panemist;
10) taotleda volikogu istungil hääletustulemuse nimelist fikseerimist protokolli.
§ 12. Volikogu pädevus
(1) Volikogu ainupädevusse kuuluvad küsimused on sätestatud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 22 lõikes 1.
(2) Seadusega kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud küsimusi otsustab volikogu, kes võib delegeerida nende küsimuste lahendamise vallavalitsusele.
§ 13. Volikogu õigusaktid, nende avalikustamine ja jõustumine
(1) Volikogu õigusakt on määrus ja otsus.
(2) Volikogu õigusaktide algatamise õigus on:
5) vähemalt ühel protsendil hääleõiguslikest valla elanikest;
6) valla valimiskomisjonil talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks.
(3) Volikogu võib õigusakti eelnõu koostamise teha ülesandeks vallavalitsusele.
(4) Õigusakti eelnõu esitatakse kas paberkandjal või elektrooniliselt (ja digitaalselt allkirjastatult) vallakantseleisse. Eelnõus või sellele lisatud seletuskirjas esitatakse üldjuhul:
1) õigusakti vastuvõtmise vajalikkuse põhjendus;
2) milliste õigusaktidega on käesoleval ajal küsimus reguleeritud;
3) milliseid valla õigusakte on vaja tühistada või muuta õigusakti vastuvõtmisel;
4) õigusakti vastuvõtmisest tulenevad kulutused ja katteallikad;
5) vallavalitsuse arvamus eelnõu kohta, mida ei ole esitanud vallavanem või vallavalitsus, v.a volikogu töökorraldust puudutavad eelnõud;
6) õigusakti jõustumine.
(5) Eelnõule võivad olla lisatud ka muud esitaja poolt vajalikuks peetavad dokumendid (eksperthinnangud jms), vajadusel lisatakse eelnõule muudatusettepanekute koondtabel koos juhtivkomisjoni ja vallavalitsuse arvamusega.
(6) Vormistatud eelnõud koos juurdekuuluvate dokumentidega esitatakse kantseleisse registreerimiseks vähemalt seitse päeva enne volikogu istungit.
(7) Kantselei edastab eelnõud volikogu esimehele ja vallavalitsusele (v.a valitsuse enese poolt esitatud eelnõud).
(8) Istungieelse menetluse läbinud eelnõudest koostab volikogu esimees volikogu istungi päevakorra projekti. Nõuetele mittevastavad eelnõud tagastatakse koos põhjendustega eelnõu algatajatele.
(9) Volikogu kutses märgitud eelnõud on kättesaadavad kantseleis ja valla veebilehel.
(10) Eelnõu algatajal või tema esindajal on õigus tema poolt algatatud eelnõu volikogus menetlemise ajal, välja arvatud eelarve ja umbusaldusavalduse eelnõu, igal etapil tagasi võtta, mille tagajärjel see eelnõu langeb volikogu menetlusest välja. Eelnõu tagasivõtmise teeb algataja teatavaks volikogu esimehele või tema asendajale, millest teavitatakse volikogu liikmeid järgmisel volikogu istungil.
(11) Volikogu õigusaktid avalikustatakse valla põhimääruses sätestatud korras. Volikogu määrus avaldatakse Riigi Teatajas ja jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
(12) Volikogu otsus jõustub teatavakstegemisest.
§ 14. Volikogu õigusaktide täitmise kontroll
(1) Volikogu revisjonikomisjonil on õigus kontrollida volikogu õigusaktide täitmist vastavalt põhimääruse paragrahvis 22 sätestatud alustel.
(2) Volikogu liikmel on õigus esitada vallavalitsusele arupärimisi volikogu istungil või istungite vahelisel ajal.
(3) Arupärimine esitatakse kirjalikult vallavalitsuse kantseleisse või antakse üle volikogu istungil istungi juhatajale enne päevakorra kinnitamist. Arupärimisele vastatakse kümne tööpäeva jooksul kirjalikult. Kirjalik vastus edastatakse kõikidele volikogu liikmetele. Juhul kui arupärija soovib, loetakse vastus ette järgneval volikogu istungil.
§ 15. Volikogu esimees ja aseesimees
1) juhib ja korraldab volikogu tööd, kutsub kokku ja juhatab volikogu istungeid, eestseisuse koosolekuid ning korraldab nende ettevalmistamist ja volikogu õigusaktide eelnõude menetlemist;
2) esindab valda vastavalt seadusele, käesolevale põhimäärusele ja volikogu antud pädevusele;
3) koostab volikogu istungi päevakorra projekti;
4) vajadusel suunab määruse või otsuse eelnõu volikogu vastavasse komisjoni või jaotab eelnõu komisjonide vahel ümber;
5) kirjutab alla volikogu poolt vastuvõetud määrustele, otsustele ja teistele volikogu dokumentidele ning peab volikogu nimel kirjavahetust;
6) korraldab volikogu määruste ja otsuste täitmise kontrollimist;
7) annab volikogu sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
8) täidab muid seaduse alusel ja käesoleva põhimäärusega talle pandud ülesandeid.
(2) Volikogul on üks aseesimees. Volikogu aseesimees asendab volikogu esimeest tema äraolekul või volituste peatumisel. Aseesimees täidab muid talle volikogu õigusaktidega pandud ülesandeid.
(3) Kui ka volikogu aseesimehel ei ole ajutiselt võimalik volikogu esimehe ülesandeid täita, asendab volikogu esimeest vanim kohalolev volikogu liige.
(4) Volikogu esimeest asendav isik kirjutab õigusaktidele ja muudele volikogu dokumentidele alla oma ametinimetuse, lisades sellele sõnad “volikogu esimehe ülesannetes”.
(5) Volikogu esimehele või aseesimehele makstakse hüvitust volikogu kehtestatud määras ja korras.
§ 16. Volikogu esimehe valimine
(1) Volikogu esimees valitakse volikogu liikmete seast salajase hääletamise teel volikogu koosseisu häälteenamusega.
(2) Volikogu esimehe kandidaadi ülesseadmine:
1) kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse istungi juhatajale kirjalik ettepanek;
2) kandidaadid nummerdatakse ülesseadmise järjekorras;
3) nimekirja sulgemise otsustab avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega volikogu;
4) pärast nimekirja sulgemist tutvustavad kandidaatide nimekirjas olevad isikud end ülesseadmise järjekorras, igal volikogu liikmel on õigus esitada igale kandidaadile üks küsimus.
(3) Volikogu esimehe valimist korraldab valla valimiskomisjon.
(4) Valla valimiskomisjon väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu vallakantselei pitsatijäljendiga varustatud hääletussedelid.
(5) Volikogu liikmed, kes võtavad valimissedeli, kuid ei lase seda kasti, loetakse hääletamisest osavõtnuks. Volikogu liikmed, kes hääletamise algul viibisid saalis, loetakse istungist osavõtjaks ka siis, kui nad valimissedelit ei võta. Kui valimissedelil on märgistatud rohkem kui üks kandidaat, loetakse valimissedel rikutuks; kui ühtegi kandidaati ei ole märgistatud, loetakse sedel erapooletuks.
(6) Valimistulemused tehakse kindlaks valla valimiskomisjoni otsusega.
(7) Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks enim hääli saanud kandidaati. Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat vajalikku häälteenamust, alustatakse uuesti kandidaatide esitamist ja läbiarutamist volikogu samal istungil.
§ 17. Volikogu aseesimehe valimine
(1) Volikogu aseesimees valitakse volikogu liikmete seast salajase hääletamise teel volikogu koosseisu häälteenamusega.
(2) Volikogu aseesimees valitakse käesoleva põhimääruse paragrahvis 15 sätestatud korras arvestades käesolevas paragrahvis toodud erisusi.
(3) Volikogu aseesimehe valimise läbiviimiseks ja valimistulemuste kindlakstegemiseks moodustatakse häältelugemiskomisjon pärast aseesimehe kandidaatide nimekirja sulgemise otsustamist.
(4) Häältelugemiskomisjon valmistab ette valimissedelid, väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu volikogu pitsati jäljendiga hääletussedelid, viib läbi salajase hääletamise ning koostab hääletamistulemuste kohta protokolli, millele kirjutavad alla kõik häältelugemiskomisjoni liikmed. Protokolli kinnitab volikogu poolthäälte enamusega.
§ 18. Volikogu komisjon
(1) Volikogu moodustab alalisi ja ajutisi komisjone, määrab nende arvu ja tegevuse valdkonnad.
(2) Volikogu komisjoni esimees ja aseesimees valitakse volikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel poolthäälte enamusega.
(3) Komisjoni koosseis kinnitatakse komisjoni esimehe ettepanekul volikogu poolthäälte enamusega avalikul hääletamisel. Komisjoni esimees esitab volikogule komisjoni liikmete kinnitamiseks kirjaliku esildise. Lisaks komisjoni esimehele peab komisjoni kuuluma vähemalt viis liiget.
(4) Volikogu istungil esindab volikogu komisjoni esimees või aseesimees. Volikogu alaliste komisjonide tegevus lõpeb volikogu koosseisu volituste lõppemisega või volikogu otsusel enne tähtaega.
(5) Komisjonidele suunab õigusaktide eelnõusid ja muid dokumente läbivaatamiseks volikogu esimees. Eelnõude suunamisel mitmesse komisjoni määrab volikogu esimees juhtiva komisjoni, kellele teised komisjonid esitavad oma ettepanekud.
(6) Komisjoni esimehe äraolekul asendab teda aseesimees.
(7) Komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll.
(8) Komisjoni liige võib isikliku avalduse alusel igal ajal tagasi astuda.
(9) Komisjoni liikme volitused lõpevad volikogu vastava otsuse jõustumisest.
(10) Komisjoni esimees:
1) juhib komisjoni tööd;
2) koostab komisjoni tööplaani ja koosolekute päevakorra projekti ning teeb selle kättesaadavaks komisjoni liikmetele ja valla kantseleile hiljemalt kolm päeva enne komisjoni toimumist;
3) jaotab komisjoni liikmete vahel tööülesanded;
4) otsustab, keda kutsuda komisjoni koosolekutele;
6) annab vähemalt üks kord aastas komisjoni tööst volikogule aru;
7) kirjutab alla komisjoni poolt koostatavatele ja väljastatavatele dokumentidele.
§ 19. Volikogu komisjoni töökord
(1) Komisjoni töövorm on koosolek, mis kutsutakse kokku komisjoni esimehe, tema asendaja poolt või vähemalt 1⁄4 komisjoni liikmete kirjalikul nõudel. Koosoleku toimumise aeg tuleb teavitada valla kantseleisse vähemalt seitse päeva ette.
(2) Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sh esimees või aseesimees.
(3) Komisjoni otsused võetakse vastu poolthäälte enamusega. Kui häälte arv jaguneb võrdselt, on määravaks komisjoni esimehe hääl.
(4) Komisjoni koosolekust võib sõnaõigusega osa võtta komisjoni mittekuuluv volikogu liige või vallavalitsuse liige. Teiste isikute kutsumise komisjoni koosolekule ja neile sõnaõiguse andmise otsustab koosoleku kokkukutsuja.
(5) Komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll, mis sisaldab koosoleku päevakorra, toimumise aja, koosolekust osa võtnud isikute nimekirja, komisjoni otsused ja komisjoni liikmete eriarvamused ja hääletamise tulemused. Protokoll saadetakse komisjoni liikmetele tutvumiseks laiali kahe päeva jooksul peale komisjoni toimumist. Komisjoni liikmetel on aega kaks päeva esitada täiendusi protokolli sisule. Protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja.
(6) Komisjoni töö tehnilist osa korraldab vallakantselei.
(7) Protokoll esitatakse, komisjoni juhatanud isiku poolt allkirjastatuna, hiljemalt viis päeva peale komisjoni koosoleku toimumisest, vallakantseleisse.
(8) Protokoll arhiveeritakse vallakantseleis ja avalikustatakse valla veebilehel esitamisele järgneval tööpäeval.
(9) Komisjonil, välja arvatud revisjonikomisjonil, on õigus oma seisukoht kujundada komisjoni koosolekut kokku kutsumata elektroonilise menetluse korras järgides järgmisi tingimusi:
1) komisjoni esimees saadab eelnõu elektronposti teel kõigile komisjoni liikmetele seisukoha kujundamiseks, määrates hääletamise tähtaja, mille jooksul komisjoni liige peab kirjalikult teatama, kas ta hääletab eelnõu poolt või vastu;
2) kui komisjoni liige teatab 24 tunni jooksul pärast elektroonilise hääletamise teate väljastamist, et ta ei ole nõus komisjoni koosolekut kokku kutsumata otsustama, toimub seisukoha kujundamine komisjoni koosolekul;
3) komisjon on oma seisukoha kujundanud, kui selle poolt hääletas e-kirjaga vähemalt kolm komisjoni liiget ja poolthääli oli rohkem kui vastuhääli;
4) hääletustulemuste alusel koostab vallakantselei protokolli, kuhu kantakse komisjoni liikmete nimed, iga komisjoni liikme otsus eelnõu kohta ja vastuvõetud seisukoht koos hääletustulemusega.
§ 20. Volikogu komisjoni pädevus
(1) Volikogu alaline komisjon:
1) selgitab välja kohaliku omavalitsuse poolt lahendamist vajavad probleemid ja koostab tegevuskavad nende lahendamiseks;
2) algatab volikogu määruste ja otsuste eelnõusid;
3) teeb ettepanekuid talle läbivaatamiseks saadetud õigusaktide eelnõude kohta;
4) lahendab volikogu ja volikogu esimehe poolt antud ülesandeid;
5) teeb ettepanekuid volikogu istungite päevakorra kohta;
6) kaasab oma töösse asjatundjaid.
(2) Komisjonil on õigus saada menetluses olevate küsimuste osas vallavalitsuselt informatsiooni.
(3) Komisjoni otsused õigusaktide vastuvõtmisel on soovitusliku iseloomuga.
§ 21. Õigusaktide ja muude dokumentide menetlemine komisjonis
(1) Komisjon on kohustatud tema menetlusse suunatud dokumendid vaatama läbi volikogu esimehe määratud tähtaja jooksul.
(2) Esitatud õigusakti eelnõu menetlemiseks suunab volikogu esimees eelnõu ühte või mitmesse volikogu komisjoni ning määrab juhtivkomisjoni.
(3) Juhtivkomisjoni koosolek muudatusettepanekute läbivaatamiseks toimub hiljemalt kuus päeva enne volikogu istungit. Eelnimetatud tähtaeg ja juhtivkomisjoni poolt muudatusettepaneku läbivaatamise nõue ei kehti õigusakti eelnõus kirja- või vormivea või ilmselge ebatäpsuse kõrvaldamiseks muudatusettepaneku esitamisel.
(4) Selgitustaotluste, märgukirjade ja muude dokumentide kohta annab komisjon arvamuse ning esitab selle kirjalikult volikogu esimehele.
(5) Eelnõu peab olema normitehniliselt ja keeleliselt korrektne.
(6) Volikogu õigusakti eelnõu, mida volikogu menetleb mitmel lugemisel, võivad esitaja või juhtivkomisjon anda arutamiseks volikogu istungile uue terviktekstina, arvestades tehtud muudatusi.
§ 22. Revisjonikomisjon
(1) Volikogu moodustab oma volituste ajaks vähemalt kolmeliikmelise revisjonikomisjoni.
(2) Revisjonikomisjoni esimees, aseesimees ja liikmed valitakse volikogu liikmete hulgast.
(3) Revisjonikomisjon kontrollib revisjonikomisjoni tööplaani alusel või volikogu ülesandel:
1) vallavalitsuse, vallavalitsuse ametiasutuse ja nende ametiasutuste hallatavate asutuste või valla valitseva mõju all oleva äriühingu, sihtasutuse ja mittetulundusühingu tegevuse seaduslikkust, otstarbekust ja tulemuslikkust ning valla vara kasutamise sihipärasust;
2) tulude tähtaegset sissenõudmist ja arvelevõtmist ning kulude vastavust vallaeelarvele;
3) vallavalitsuse ja hallatavate asutuste raamatupidamise õigsust;
4) valla poolt sõlmitud lepingute täitmist.
(4) Revisjonikomisjon hindab tulemuslikkust järgmiste kriteeriumite kohaselt:
1) säästlikkus, mis tähendab eesmärkide saavutamiseks tehtavate kulutuste minimeerimist;
2) tõhusus, mis tähendab kulutuste ja nende abil saavutatavate tulemuste suhet;
3) mõjusus, mis tähendab tegevuse tegelikku mõju võrrelduna kavatsetud mõjuga.
(5) Kontrollijateks on revisjonikomisjoni liikmed, kellel on õigus:
1) saada kontrollitavas asutuses teavet, tutvuda kõigi vajalike dokumentidega ja saada vajadusel nende koopiaid ning kirjalikke seletusi;
2) pääseda koos kontrollitava asutuse esindajaga asutuse objektidele, ruumidesse ja materiaalsete väärtuste hoidlatesse.
(6) Kontrollimised toimuvad kirjaliku ühekordse kontrollülesande alusel, mille valmistab ette revisjonikomisjon. Kontrollülesanne sisaldab kontrollitava asutuse nime, kontrolli eesmärki ja ulatust, kontrollijate nimesid ja kontrollimise aja. Kontrollülesandele kirjutab alla revisjonikomisjoni esimees, tema puudumisel aseesimees. Kontrollülesande koopia esitatakse kontrollitava asutuse juhile allkirja vastu.
(7) Kontrollitava asutuse juht on kohustatud looma kontrollijatele vajalikud töötingimused.
(8) Kontrollijal ei ole õigust takistada kontrollitava asutuse tööd. Kontrollija võib kontrollimise käigus teatavaks saanud andmeid kasutada ainult kontrollimise huvides.
(9) Revisjonikomisjonil on õigus saada teavet ja kõiki oma tööks vajalikke dokumente.
(10) Kontrollimise tulemusi ei avaldata enne revisjonikomisjoni vastavat otsust. Kontrollimise tulemused vormistatakse aktiga. Aktis märgitakse kontrollitud asutuse nimi ja alluvus, kontrollülesanne, kontrollijate nimed, kontrollitava asutuse juhi ja pearaamatupidaja nimed, kontrollitud periood ja kontrollimise aeg. Sõltuvalt ülesandest ja tulemustest käsitletakse aktis:
1) riigi ja valla õigusaktide järgimist kontrollitavas asutuses;
2) vallavara kasutamise õigsust;
3) vallaeelarve tulude laekumise tagamist ja eelarvevahendite kasutamise sihipärasust;
5) raamatupidamise ja aruandluse tõepärasust.
(11) Aktis peavad sisalduma:
1) viited õigusaktidele, mis reguleerivad kontrollitavat valdkonda;
3) järeldus, millist õigusakti ja kuidas on rikutud;
4) järeldus, kas on tekitatud otsest kahju või on saamata jäänud tulu.
(12) Varalise kahju ilmnemisel tuuakse aktis ära selle rahaline suurus ja tekkimise põhjused, kahju suuruse arvutamise metoodika ning kahju tekkimisega seotud töötajate nimed ja ametikohad.
(13) Kontrollija võib lisada aktile ettepanekud kontrollitava asutuse tegevuse kohta.
(14) Revisjonikomisjoni otsus ja revisjoniakt saadetakse vallavalitsusele, kes võtab revisjoniakti suhtes seisukoha ja esitab selle kümne päeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku volikogu õigusakti eelnõu.
(15) Revisjonikomisjon esitab vähemalt kord aastas aruande oma tegevuse kohta volikogu istungil.
(16) Revisjonikomisjoni aruanne avaldatakse valla veebilehel.
§ 23. Volikogu eestseisus
(1) Volikogu eestseisus on nõuandev organ volikogu esimehe juures volikogu istungi päevakorra projekti, volikogu komisjonide otsuste ja volikogus arutusele tulevate eelnõude ning küsimuste läbivaatamiseks. Eelnõude sisulist arutelu eestseisuse koosolekutel ei toimu.
(2) Eestseisus on kolmeliikmeline ja sellesse kuuluvad volikogu esimees, aseesimees ja volikogu poolt valitud volikogu liige.
(3) Eestseisuse liige avaldab arvamust üldjuhul elektroonilise kirjavahetuse kaudu. Vajadusel kutsub eestseisuse kokku volikogu esimees või tema äraolekul aseesimees ja need toimuvad reeglina volikogu istungile eelneva nädala kolmapäeval.
(4) Eestseisus vaatab läbi volikogu töökorralduse muudatusettepanekud ja arutab muid volikogu töö korraldamisega seotud küsimusi.
(5) Vallavalitsus saadab eestseisuse liikmetele volikogus läbivaatamisele tulevad eelnõud ja nende juurde kuuluvad dokumendid ning muud materjalid tutvumiseks hiljemalt volikogu istungile eelneva nädala kolmapäeva päeval kella 12.00.
§ 24. Volikogu istung, küsimuste arutelu istungil
(1) Volikogu töövorm on istung. Volikogu istungid toimuvad üldjuhul üks kord kuus kuu teisel teisipäeval.
(2) Volikogu istungi kutsub kokku volikogu esimees või tema asendaja, kelleks on aseesimees või aseesimehe puudumisel volikogu vanim liige.
(3) Volikogu esimees või tema asendaja kutsub volikogu kokku ka vallavalitsuse või vähemalt 1⁄4 volikogu koosseisu ettepanekul nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks. Sel juhul istungi toimumise aja määrab volikogu esimees või tema asendaja, kuid mitte hilisemaks kui üks kuu.
(4) Volikogu kokkukutsumisel tuleb kutses ära näidata arutusele tulevad küsimused ja kutse peab olema volikogu liikmetele teatavaks tehtud vähemalt neli päeva enne volikogu istungit.
(5) Volikogu esimese istungi kutsub kokku valla valimiskomisjoni esimees hiljemalt seitsmendal päeval pärast valimistulemuste väljakuulutamist.
(6) Eelinformatsioon volikogu järgmise istungi aja ja koha kohta antakse istungi lõpus.
(7) Volikogu liige teatab võimalusel volikogu istungilt puudumisest eelnevalt vallakantseleisse.
(8) Volikogu liikmete kohalolek fikseeritakse iga istungi alguses osavõtulehel, kuhu volikogu liige annab oma allkirja ning mis lisatakse istungi protokolli juurde. Volikogu liikme istungile hilinemisel või sealt varem lahkumisel teeb protokollija osavõtulehele sellekohase märkuse.
(9) Volikogu istungist võivad sõnaõigusega osa võtta vallavanem ja vallavalitsuse liikmed ning vallasekretär ja teised istungile kutsutud isikud. Sõna andmise otsustab istungi juhataja.
(10) Volikogu istungid on avalikud. Volikogu võib kuulutada istungi küsimuste arutelu osas kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(11) Volikogu istungi päevakorra projekt koos volikogu õigusaktide eelnõude ja vajalike dokumentidega on vallakantseleis ja valla veebilehel kättesaadavad vähemalt neli päeva enne istungi algust.
(12) Volikogu istungi päevakorra projekti koostab ja esitab istungile volikogu esimees või tema asendaja.
(13) Istungil käsitletakse päevakorraväliselt:
1) volikogu liikmete poolt eelnõude üleandmist, nende avaldusi ja teateid enne päevakorra kinnitamist vaba sõnavõtuna;
2) istungi kodukorda puudutavaid ning päevakorraküsimuste arutamise järjekorra muutmise ettepanekuid;
3) proteste protseduurireeglite rikkumise kohta.
(14) Päevakorraküsimuse arutamine algab eelnõu algataja või tema esindaja ettekandega. Selle järel kuulatakse ära juhtivkomisjoni esindaja kaasettekanne.
(15) Ettekandeks antakse aega kuni kümme ja kaasettekandeks kuni viis minutit. Vajadusel võib istungi juhataja ettekande ja kaasettekande aega pikendada.
(16) Päevakorraküsimuse arutelul arvamuse avaldamise viisid on:
1) kirjaliku küsimuse esitamine vallavalitsusele vallakantselei kaudu hiljemalt üks päev enne volikogu istungi algust. Vallavalitsus vastab küsimustele volikogu istungi ajal ettekandes;
2) küsimuse esitamine ettekandjale kestvusega kuni üks minut;
3) sõnavõtt küsimustele vastamiste järel kuni kaks minutit;
4) repliik kuni pool minutit sõnavõttude ajal, kui volikogu liige on juba sõna võtnud;
5) ettekandjate lõppsõna nende soovi korral kuni üks minut;
6) enne muudatusettepaneku hääletamisele panemist selle kommenteerimine kuni 1 minut.
(17) Volikogu liige võib arvamuse avaldamiseks ettenähtud ajal, mille teeb teatavaks istungi juhataja, eelnõu ettekandjale ja kaasettekandjale esitada kokku kaks küsimust, esineda ühe sõnavõtuga, ühe repliigiga ja ühe kommentaariga iga hääletatava muudatusettepaneku kohta.
(18) Istungi juhataja lõpetab arutatavasse päevakorrapunkti mittepuutuvad küsimused, sõnavõtud ja kommentaarid.
(19) Päevakorrapunkti arutamine istungil lõppeb eelnõu saatmisega järgmisele lugemisele juhtivkomisjoni või istungi juhataja ettepanekul või volikogu liikme ettepanekul, kui see saab istungil osalevate volikogu liikmete poolthäälte enamuse, küsimuse arutamise katkestamisega, eelnõu tagasivõtmisega, otsustuse vastuvõtmisega hääletamise teel või protokollilise otsusega mitte õigustloovate küsimuste korral.
(20) Enne õigusakti eelnõu hääletusele panemist teatab istungi juhataja kõikidest kirjalikult laekunud muudatusettepanekutest nende laekumise järjekorras ja paneb need ettepaneku tegija nõudmisel hääletusele. Muudatusettepaneku korral, mille esitamisel pole kinni peetud põhimääruse paragrahvi 21 lõike 3 nõudest, informeerib istungi juhataja sellise muudatusettepaneku esitamisest ja volikogu otsustab, kas eelnõu lugemine katkestada või jätkata eelnõu menetlemist istungil.
(21) Eelnõu järgmisele lugemisele saatmisel määratakse ettepanekute esitamise tähtaeg juhtivkomisjoni või istungi juhataja ettepanekul.
(22) Volikogu istungit on õigus ükskõik kellel salvestada, sh filmida volikogu nõusolekul.
(23) Kinnisel istungil või kinnise aruteluga küsimuse puhul on salvestamine lubatud vaid protokolli koostajal.
§ 25. Hääletamine volikogus
(1) Volikogu ainupädevusse kuuluvaid küsimusi otsustatakse hääletamise teel. Muudes küsimustes hääletatakse juhul, kui vähemalt üks volikogu liige seda nõuab.
(2) Hääletamine on avalik. Isikuvalimised otsustatakse salajasel hääletamisel.
(3) Volikogu otsused tehakse poolthäälte enamusega, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(4) Nimeline hääletamine viiakse läbi kui volikogu liige seda taotleb.
(5) Volikogu otsustused fikseerib istungi juhataja sümboolse haamrilöögiga.
(6) Õigus hääletamise tulemusi vaidlustada on volikogu liikmel koheselt samal istungil. Kordushääletamise läbiviimise otsustab volikogu. Hilisemaid pretensioone ei arvestata.
(1) Volikogu istungid protokollitakse.
(2) Istungi protokollijal on õigus kasutada istungi protokolli koostamiseks kõiki kaasaegseid audio-video seadmeid.
(3) Volikogu protokolli koostamiseks tehtud salvestuse kasutamise muuks otstarbeks otsustab volikogu.
(4) Protokollid vormistatakse viie tööpäeva jooksul ja tehakse kättesaadavaks vallakantseleis hiljemalt seitsmendal tööpäeval pärast volikogu istungit. Üldkättesaadavaks ei tehta protokollides sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega keelatud või piiratud või mis on mõeldud valla ametiasutuste siseseks kasutamiseks. Istungil osalenud volikogu liikmel on õigus teha märkusi protokolli kohta viie tööpäeva jooksul pärast protokolli väljapanemist. Märkused lisatakse protokollile. Helisalvestusi säilitatakse üks kuu pärast istungi toimumist.
(5) Protokolli kantakse:
2) osavõtjate nimed;
3) ülevaade päevakorravälistest sõnavõttudest, arupärimistest;
4) ülevaade eelnõude menetlusse andmisest;
5) kinnitatud päevakord;
6) arutusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel;
7) hääletustulemus nimeliselt kui keegi volikogu liikmetest seda nõudis;
8) otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused;
9) volikogu liikmete enese taandamised üksikakti arutlusest, millega seoses võib tal olla huvide konflikt vastavalt korruptsioonivastasele seadusele.
(6) Protokollile lisatakse dokumendid, millised kirjalikult antakse üle istungil.
(7) Volikogu istungi protokollile kirjutab alla volikogu esimees või tema asendaja ja protokollija.
(8) Protokollid ja teised dokumendid peavad vastama Haldusmenetluse seaduses sätestatud haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele.
§ 27. Umbusaldusmenetlus
(1) Vähemalt 1⁄4 volikogu koosseisust võib algatada umbusalduse avaldamise volikogu esimehele, volikogu aseesimehele, volikogu komisjoni esimehele, volikogu komisjoni aseesimehele, revisjonikomisjoni liikmele, vallavalitsusele, vallavanemale või vallavalitsuse liikmele.
(2) Kirjalik umbusalduse algatamise avaldus, millele on alla kirjutanud kõik algatajad, loetakse istungil ette ühe allakirjutanu poolt ja antakse üle koos volikogu õigusakti eelnõuga istungi juhatajale enne volikogu istungi päevakorra kinnitamist. Umbusalduse algatamise avaldus kantakse istungi protokolli. Umbusalduse algatamise avaldus registreeritakse vallakantseleis hiljemalt järgmisel tööpäeval.
(3) Kui isik, kelle vastu on algatatud umbusaldusmenetlus, ei viibi volikogu istungil, teavitab vallakantselei teda umbusalduse algatamise avalduse registreerimise päeval väljastusteatega kirjas. Kirjale lisatakse volikogule esitatud dokumentide koopiad. Umbusalduse algatamisel teeb üks umbusalduse algatajatest kuni kümneminutilise ettekande.
(4) Isikul, kelle suhtes umbusaldusmenetlus on algatatud, on õigus esineda kuni kümneminutilise ettekandega.
(5) Umbusaldushääletus on avalik. Umbusalduse avaldamiseks on vajalik volikogu koosseisu häälteenamus.
(6) Kui umbusalduse avaldamine ei leidnud volikogu istungil toetust, siis ei saa samale isikule kolme kuu jooksul samal põhjusel algatada uut umbusalduse avaldamist.
(7) Umbusalduse avaldamine vormistatakse volikogu otsusega.
(8) Umbusalduse avaldamine vabastab volikogu esimehe või aseesimehe tema kohustustest ja ametist või volikogu komisjoni esimehe, komisjoni aseesimehe või revisjonikomisjoni liikme tema kohustustest. Volikogu esimehele umbusalduse avaldamise korral täidab volikogu esimehe ülesandeid kuni uue esimehe valimiseni volikogu aseesimees või tema puudumisel volikogu vanim liige.
(9) Umbusalduse avaldamine vabastab vallavanema või valitsuse liikme vallavanema või valitsuse liikme kohustustest ja ametist. Vallavanemale umbusalduse avaldamise korral valib volikogu samal istungil uue vallavanema või määrab ühe valitsuse liikmetest vallavanema asendajaks kuni uue vallavanema valimiseni.
(10) Vallavalitsusele umbusalduse avaldamise korral täidab vallavalitsus oma ülesandeid edasi ja vallavalitsuse volitused kehtivad kuni uuele vallavalitsusele volituste andmiseni seaduses sätestatud korras. Vallavalitsuse volituste lõppemine umbusalduse avaldamisega toob kaasa kõigi vallavalitsuse liikmete vabastamise vallavalitsuse liikme kohustustest ning palgaliste vallavalitsuse liikmete ametist vabastamise.
(11) Kui volikogu avaldab umbusaldust mõnele vallavalitsuse liikmele ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 49 lõikes 6 sätestatud kvoorum jääb alles, jätkab vallavalitsus oma tegevust ning vabad kohad täidetakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvis 28 sätestatud korras või muudetakse vallavalitsuse liikmete arvu ja struktuuri.
(12) Kui vallavalitsuse liikmetele avaldatud umbusalduse tagajärjel ei ole täidetud kvooruminõue, ei ole vallavalitsus otsustusvõimeline kuni vajaliku arvu uute vallavalitsuse liikmete kinnitamiseni ja palgaliste vallavalitsuse liikmete ametisse nimetamiseni.
(13) Umbusalduse avaldamine on vallavanema või valitsuse liikme ametist vabastamise alus.
§ 28. Tagasiastumine
(1) Volikogu esimehe, volikogu aseesimehe, volikogu komisjoni esimehe, volikogu komisjoni aseesimehe, revisjonikomisjoni liikme, vallavanema või vallavalitsuse liikme tagasiastumise korral esitab ta avalduse vallasekretärile.
(2) Avalduse esitanu loetakse tagasi astunuks avalduses märgitud kuupäevast, mis ei või olla varasem kui järgmine tööpäev avalduse esitamisest.
(3) Vallasekretär teavitab kohe tagasiastumisavalduse esitamisest volikogu esimeest või tema asendajat.
§ 29. Volikogu tegutsemisvõimetus
Volikogu tegutsemisvõimetuse alused on sätestatud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvis 52.
3. peatükk VALLAVALITSUS
§ 30. Vallavalitsuse tegevus
(1) Vallavalitsus on valla kui omavalitsusüksuse kollegiaalne täitevorgan, mis õigusaktide andmise, majandustegevuse, kontrolli ja elanike kaasamise kaudu ning praktilise tegevusega viib ellu talle riigi ja valla õigusaktidega pandud ülesandeid.
(2) Vallavalitsus juhib Raasiku Vallavalitsuse kui ametiasutuse, selle hallatavate asutuste ja valla äriühingute tegevust ning osaleb valla osalusega eraõiguslike juriidiliste isikute juhtorganite töös.
(3) Vallavalitsuse struktuuri ja teenistujate koosseisu ning palgamäärad ja palgatingimused kinnitab vallavolikogu.
(4) Vallavalitsus võib talle pandud ülesannete täitmiseks ja vallavalitsuse ettepanekute väljatöötamiseks moodustada oma tööorganitena töögruppe, alalisi ja ajutisi komisjone, mille moodustamine ja koosseis kinnitatakse vallavalitsuse korraldusega või vallavalitsuse istungi protokollilise otsusega, informeerides sellest vallavolikogu.
(5) Vallavalitsuse liikmed ja teised korruptsioonivastase seaduse paragrahvi 13 lõike 1 punktis 2 loetletud ametiisikud on kohustatud esitama majanduslike huvide deklaratsiooni.
§ 31. Vallavalitsuse moodustamine ja koosseis
(1) Vallavalitsuse liikmete arvu ja struktuuri kinnitab volikogu vallavanema ettepanekul. Valitsusse kuuluvad vallavanem ja liikmed. Vallavalitsusse peab kuuluma vähemalt kolm liiget.
(2) Vallavanema valib volikogu. Vallavanem saab valituks osutumise päevast volitused moodustada vallavalitsus.
(3) Vallavalitsuse liikmed kinnitab ja palgalised valitsuse liikmed nimetab ametisse volikogu vallavanema ettepanekul.
(4) Volitused saab vallavalitsus volikogu poolt ametisse nimetamise päevast.
(5) Vallavalitsuse liikmeks kinnitatud volikogu liikme volitused peatuvad tema vallavalitsuse liikmeks oleku ajaks.
(6) Volikogu uue koosseisu valimiste järel, samuti vallavalitsuse tagasiastumisel lõppevad endise vallavalitsuse volitused ning algavad uue vallavalitsuse volitused volikogu poolt uue valitsuse ametisse kinnitamise päevast. Pärast lahkumispalve esitamist kehtivad vallavalitsuse volitused kuni uue valitsuse ametisse kinnitamiseni.
(7) Vallavalitsuse liikme ametist vabastamise kinnitab volikogu vallavanema ettepanekul. Volikogu kinnitab vallavanema ettepanekul ametisse uue vallavalitsuse liikme.
(8) Vallavalitsuse liikmele makstakse hüvitust volikogu poolt kehtestatud määras ja korras.
(2) Vallavanem valitakse salajase hääletamise teel volikogu koosseisu häälteenamusega.
(3) Vallavanema kandidaadi ülesseadmine:
3) nimekirja sulgemise otsustab volikogu poolthäälte enamusega;
4) kandidaatide nimekirjas olev isik tutvustab end pärast nimekirja sulgemist ja volikogu liikmel on õigus esitada kandidaadile üks küsimus.
(4) Pärast kandidaatide tutvustamist valitakse avalikul hääletamisel volikogu poolthäälte enamusega kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon, kes nimetab endi hulgast komisjoni esimehe.
(5) Häältelugemiskomisjon väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu volikogu pitsati jäljendiga hääletussedelid.
(6) Hääletamise läbiviimiseks kuulutatakse volikogu istungil välja vaheaeg.
(7) Kui üles on seatud üks kandidaat, on hääletussedelil kandidaadi nimi ning kandidaadi nime järel lahtrid märkustega poolt ja vastu.
(8) Hääletav volikogu liige märgib hääletamissedeli vastavasse lahtrisse oma poolt- või vastuhääle ristiga.
(9) Kui üles on seatud mitu kandidaati, siis volikogu liige märgib hääletussedelil olevasse lahtrisse selle kandidaadi registreerimisnumbri, kelle poolt ta hääletab.
(10) Kui volikogu liige rikub hääletamissedeli, on tal õigus saada häältelugemiskomisjonilt uus hääletamissedel. Volikogu liige peab rikutud hääletamissedeli tagastama häältelugemiskomisjonile. Kui volikogu liige on hääletamissedelile juba märkinud oma valimisotsustuse, kriipsutab ta selle enne hääletamissedeli häältelugemiskomisjonile tagastamist läbi nii, et otsustus ei ole loetav. Uue hääletamissedeli andmise kohta tehakse vastav märge hääletamistulemuste protokolli.
(11) Hääletamissedel tunnistatakse kehtetuks:
1) ühe kandidaadi puhul kui hääletamissedelil puudub vastavas lahtris rist või hääletussedelil pole üheselt aru saada hääletaja tahe või kui kandidaadi nime järel märgitud vastavates lahtrites ei ole risti või on rist mõlemas lahtris;
2) kahe ja enama kandidaadi puhul kui vastavasse lahtrisse ei ole märgitud ühegi kandidaadi registreerimisnumbrit või on kirjutatud registreerimisnumber, mis ei ole antud ühelegi kandidaadile või kui vastavasse lahtrisse kirjutatud kandidaadi registreerimisnumber ei ole loetav või on parandatud ning ei ole üheselt mõistetav.
(12) Hääletamistulemuste kohta koostab häältelugemiskomisjon protokolli, millele kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed.
(13) Valimistulemused tehakse kindlaks vallavolikogu otsusega.
(14) Kui ükski kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks enim hääli saanud kandidaati.
(15) Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat vajalikku häälteenamust, alustatakse uuesti kandidaatide esitamist ja läbiarutamist volikogu samal istungil.
(16) Vallavanemal on valituks osutumise päevast volitus moodustada valitsus, esitada volikogule kinnitamiseks valitsuse liikmete arvu ja valitsuse struktuuri.
§ 33. Vallavanema pädevus ja asendamine
(1) Vallavanem täidab talle seaduste, käesoleva põhimääruse ja muude õigusaktidega pandud ülesandeid.
1) juhib ja korraldab vallavalitsuse tööd ja vallavalitsuse istungi ettevalmistamist;
2) esindab või volitab teisi esindama valda ja vallavalitsust vastavalt seadusele, käesolevale põhimäärusele ning volikogu poolt antud pädevusele;
3) esindab valda ja vallavalitsust kõigis õigustoimingutes ja volitab selleks teisi isikuid;
4) annab vallavalitsuse (ametiasutusena) sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
5) kirjutab alla vallavalitsuse määrustele ja korraldustele ning teistele vallavalitsuse dokumentidele;
6) esitab volikogule kinnitamiseks vallavalitsuse struktuuri, valitsuse liikmete arvu ja koosseisu;
7) esitab volikogule ettepaneku valitsuse täiendava liikme ametisse kinnitamiseks või mõne valitsuse liikme ametist vabastamiseks;
8) esitab vallavalitsusele ametisse kinnitamiseks valla ametiasutuse hallatava asutuse juhi kandidaadi, teeb valitsusele ettepaneku nimetatud juhi ametist vabastamise kohta, teostab tööandja teisi õigusi ja kohustusi, kui volikogu või valitsuse õigusaktis ei ole sätestatud teisiti;
9) esitab majanduslike huvide deklaratsiooni korruptsioonivastases seaduses sätestatud korras;
10) täidab muid talle seaduse alusel ja käesoleva põhimäärusega pandud ülesandeid;
11) vallavanema volitused algavad valitsuse ametisse kinnitamise päevast.
(3) Vallavanema äraolekul asendab vallavanemat vallavalitsuse korraldusega või vallavanema käskkirjaga määratud isik.
(4) Vallavanema asendajal on kõik vallavanema õigused ja kohustused, välja arvatud need, mis on seotud vallavanema isikuga.
(5) Vallavanemat asendav isik kirjutab õigusaktidele ja muudele vallavalitsuse dokumentidele alla oma ametinimetuse, lisades sellele sõnad “vallavanema ülesannetes”.
(6) Vallavanemal on õigus puhkusele seadustega sätestatud korras. Vallavanema puhkusele lubamine vormistatakse vallavalitsuse korraldusega. Enne puhkusele minekut informeerib vallavanem sellest volikogu esimeest.
§ 34. Vallavalitsuse pädevus
1) valmistab ette volikogus arutamisele tulevaid küsimusi, lähtudes valitsuse seisukohtadest või volikogu otsustest;
2) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis volikogu määruste või otsustega või valla põhimäärusega on pandud täitmiseks vallavalitsusele;
3) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis ei kuulu volikogu pädevusse;
4) lahendab küsimusi, mis on kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahv 22 lõike 2 alusel delegeeritud vallavalitsusele;
(2) Vallavalitsus võib taotleda volikogult volikogu poolt vastuvõetud määruse või otsuse uuesti läbivaatamist.
(3) Vallavalitsus kehtestab oma korraldusega vallavalitsuse hallatava asutuse poolt osutatavate teenuste hinnad, arvestades seejuures haldusmenetluse seaduse paragrahv 5 lõikes 3 sätestatut.
§ 35. Vallavalitsuse istung
(1) Vallavalitsuse töövorm on istung.
(2) Vallavalitsus on otsustusvõimeline, kui tema istungist võtab osa üle poole valitsuse koosseisust, sealhulgas vallavanem või tema asendaja. Valitsuse liige võib osaleda istungil ka kasutades infotehnoloogilist vahendit, millest ta on kohustatud vallavanemat või vallasekretäri vähemalt 24 tundi ette teatama. Sellisel viisil istungil osaledes on ta kohustatud tagama vallavalitsuse istungile kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 49 lg 8 kehtestatud nõude täitmise ja kannab selle eest isiklikku vastutust.
(3) Vallavalitsus võib erakorralistel juhtudel otsuseid vastu võtta ka istungit kokku kutsumata (elektrooniliselt). Sel juhul saadab vallasekretär vallavanema määratud eelnõud kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis (e-posti teel) valitsuse liikmetele, määrates tähtaja, mille jooksul nad peavad esitama oma seisukoha. Kui valitsuse liige ei teata nimetatud tähtaja jooksul, kas ta on otsuse poolt või vastu, loetakse, et ta hääletab otsuse vastu.
(4) Istung toimub üks kord nädalas, kui vallavalitsus ei otsusta teisiti.
(5) Istung on kinnine, kui vallavalitsus ei otsusta teisiti.
(6) Istungit juhatab vallavanem, tema äraolekul teda asendav vallavalitsuse korraldusega või vallavanema käskkirjaga määratud isik, selle puudumisel vallavalitsuse vanim liige.
(7) Vallavalitsuse liige, kes ei saa istungil osaleda, informeerib sellest valla kantseleid.
(8) Istungi päevakorda esitatakse:
1) vallavolikogule esitatavate määruste ja otsuste eelnõud;
2) vallavalitsuse määruste ja korralduste eelnõud;
3) muud vallavalitsuse pädevuses olevad otsustamist vajavad küsimused.
(9) Vallavalitsuse õigusaktide algatamise õigus on:
2) vallavalitsuse liikmel;
3) vallavalitsuse ametnikul;
6) vallavalitsuse komisjonil;
7) vallavalitsuse hallatavate asutuste juhtidel;
8) vallaelanikel seaduses sätestatud alusel ja korras.
(10) Õigusaktide eelnõud koos lisadega esitatakse valla kantseleile üldjuhul kolm tööpäeva enne istungi toimumist. Eelnõu peab olema allkirjastatud selle algataja poolt.
(11) Nõuetekohaselt esitatud eelnõude ja küsimuste alusel koostab kantselei vallavalitsuse istungi päevakorra projekti ja esitab selle koos vajalike dokumentidega vallavanemale või tema asendajale.
(12) Vallavanema või tema asendaja ettepanekul arutatakse läbi istungi päevakorra projekt ning kinnitatakse istungi päevakord.
(13) Vallavanem või tema asendaja võib päevakorrapunktide arutamise järjekorras teha muudatusi. Istungi käigus võib vallavalitsus päevakorrapunkti otsustamise üle viia järgmisele istungile.
(14) Kui eelnõu algatajal ei ole võimalik osa võtta vallavalitsuse istungist ja tema ülesandeid ei ole pandud teisele ametiisikule, võib vallavalitsus päevakorrapunkti otsustamise üle viia järgmisele istungile.
(15) Päevakorrapunkti arutamine algab eelnõu algataja või tema asendaja ettekandega.
(16) Pärast ettekannet ja kaasettekannet annab vallavanem või tema asendaja soovijatele sõna küsimuste esitamiseks.
(17) Vallavalitsuse määrused ja korraldused võetakse vastu poolthäälte enamusega.
(18) Vallavalitsuse liikmed võivad nõuda oma eriarvamuse kandmist istungi protokolli.
(19) Vallavalitsuse otsused töökorralduse küsimustes, mis ei nõua määruse või korralduse andmist, kantakse istungi protokolli.
(20) Istungi käik protokollitakse. Protokoll vormistatakse 4 tööpäeva jooksul pärast istungit Protokollile kirjutavad alla istungi juhataja ja protokollija. Protokollid säilitatakse valla kantseleis.
(21) Protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused.
(22) Vallavanem või valitsuse liige ei tohi osa võtta valitsuse sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang korruptsioonivastase seaduse kohaselt. Vallavanem või valitsuse liige on kohustatud enne vastava küsimuse arutelu tegema avalduse enda mitteosalemise kohta kõnealuse päevakorrapunkti arutamisel. Sellekohane märge tehakse valitsuse istungi protokolli. Küsimuste arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle võrra väiksem.
§ 36. Vallavalitsuse õigusakti eelnõule esitatavad nõuded, õigusakti avalikustamine ja jõustumine
(1) Vallavalitsusele esitatava õigusakti eelnõu vorm ja esitamise tähtaeg on sätestatud käesolevas põhimääruses ja vallavalitsuse asjaajamiskorras. Vallavalitsuse määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
(2) Vallavalitsuse korraldused jõustuvad teatavakstegemisest, kui korralduses eneses ei sätestata hilisemat tähtpäeva.
(3) Vallavalitsuse õigusaktid ja protokollid on kõigile kättesaadavad valla kantseleis hiljemalt neljandal tööpäeval arvates nende vastuvõtmisest, välja arvatud aktid, mis sisaldavad andmeid, mille väljastamine on seadusega keelatud või mis on mõeldud vallavalitsuse või hallatava asutuse siseseks kasutamiseks. Vallavalitsuse määrused ja protokollid avalikustatakse valla veebilehel.
(4) Vallavalitsuse korraldused saadab vallavalitsus viie päeva jooksul pärast nende vastuvõtmist täitjatele ja teistele asjaosalistele.
(5) Määrustele ja korraldustele kirjutavad alla vallavanem ja vallasekretär.
§ 37. Vallavalitsuse komisjon
(1) Vallavalitsus võib oma pädevuses olevate küsimuste läbitöötamiseks moodustada komisjone.
(2) Komisjoni tegevuse eesmärgid ja tegutsemise tähtaeg sätestatakse korralduses, millega komisjon moodustatakse.
(3) Komisjoni koosseisu kinnitab vallavalitsus.
4. peatükk ARENGUKAVA, EELARVESTRATEEGIA, EELARVE JA MAJANDUS
§ 38. Valla arengukava ja eelarvestrateegia
(1) Arengukavas esitatakse vähemalt:
2) probleemide ja võimaluste hetkeolukorra analüüs tegevusvaldkondade lõikes;
3) tegevusvaldkondade strateegilised eesmärgid koos taotletava mõjuga arengukava perioodi lõpuni;
4) strateegiliste eesmärkide täitmiseks vajalikud tegevused arengukava perioodi lõpuni.
(2) Arengukava kohustuslikuks osaks on eelarvestrateegia, mille koostamise eesmärgiks on planeerida arengukavas sätestatud tegevuste finantseerimine.
(3) Arengukava ja selle muutmise eelnõu valmistab ette ja esitab volikogule vastuvõtmiseks vallavalitsus.
(4) Arengukava ja eelarvestrateegia peavad hõlmama iga aasta 15. oktoobri seisuga vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat.
(5) Arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu koostab vallavalitsus esitab vastuvõtmiseks volikogule.
(6) Vallavalitsus korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise arengukava ja eelarvestrateegia koostamisse.
(7) Vallavalitsus avalikustab arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu valla veebilehel vähemalt kaheks nädalaks.
(8) Volikogu kehtestab arengukava ja eelarvestrateegia määrusega hiljemalt käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud tähtpäevaks.
(9) Arengukava ja eelarvestrateegia peavad olema vastu võetud enne eelseisva aasta eelarve vastuvõtmist.
(10) Eelarvestrateegias kohustuslik sisu:
1) majandusliku olukorra analüüs ja prognoos eelarvestrateegia perioodiks;
2) eelarvestrateegia vastuvõtmisele eelnenud aasta tegelikud, jooksva aasta eeldatavad ja eelarvestrateegia perioodiks prognoositavad põhitegevuse tulud vähemalt seaduses nõutud detailsuses, eeldatavad põhitegevuse kulud vähemalt seaduses nõutud detailsuses, investeerimistegevuse eelarveosa olulisemad tegevused ja investeeringud koos kogumaksumuse prognoosi ja võimalike finantseerimisallikatega, eeldatav finantseerimistegevuse maht ning likviidsete varade muutus;
3) informatsioon eelarvestrateegia perioodiks kavandatavatest kohalike maksude ja maamaksu muudatustest;
4) ülevaade valla ametiasutuse ja temast sõltuvate üksuste majandusolukorrast, sealhulgas arvnäitajad, mis on vajalikud põhitegevuse tulemi ja netovõlakoormuse määra arvutamiseks;
5) valla ametiasutuse ja tema hallatavate asutuste põhitegevuse tulem eelmisel aastal, jooksvaks aastaks prognoositud ja eelarvestrateegia perioodi igaks aastaks prognoositav põhitegevuse tulem vastavalt seadusele iga aasta lõpu seisuga;
6) valla ametiasutuse ja tema hallatavate asutuste tegelik netovõlakoormus eelmisel aastal, jooksvaks aastaks prognoositud ja eelarvestrateegia perioodiks prognoositav netovõlakoormus vastavalt käesoleva seadusele iga aasta lõpu seisuga;
7) muu valla ametiasutuse finantsjuhtimise korraldamiseks oluline informatsioon.
(11) Arengukava koos eelarvestrateegiaga ning volikogu istungite ja volikogu komisjonide koosolekute protokollid arengukava menetlemise kohta avaldatakse valla veebilehel. Arengukava ja arengukava muudatused avalikustatakse seitsme tööpäeva jooksul, arvates nende vastuvõtmisest vallavolikogu poolt.
§ 39. Valla eelarve
(1) Vallal on volikogu poolt kinnitatud iseseisev eelarve, mis on eelarveaasta põhitegevuse tulude, põhitegevuse kulude, investeerimistegevuse, finantseerimistegevuse ja likviidsete varade muutuse plaan koos täiendavate nõuete, volituste ja informatsiooniga, mis on aluseks valla vastava aasta tegevuste finantseerimisele.
1) põhitegevuse tulud;
2) põhitegevuse kulud;
(3) Eelarve eelnõu koostamiseks esitavad volikogu liikmed ja komisjonid ning vallavalitsuse ametiasutuse struktuuriüksused ja vallavalitsuse hallatavad asutused oma ettepanekud vallavalitsusele hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 1. septembriks.
(4) Lähtudes eelarvestrateegiast esitab vallavalitsus volikogule eelarve eelnõu hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 30. novembriks.
(5) Eelarve seletuskirjas esitatakse vähemalt järgmine informatsioon:
1) selgitused ja põhjendused kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses kirjeldatud detailsuses eelmise aasta, jooksva aasta ja eelseisva eelarveaasta kohta;
2) ülevaade arengukavas ja muudes arengudokumentides kajastatud eesmärkide kavandatavast täitmise plaanist eelseisval eelarveaastal ning nende täitmiseks kavandatavatest tegevustest;
3) ülevaade eelarveaastaks kavandatavatest investeeringutest koos maksumuste ja finantseerimisallikatega;levaade eelarveaastaks kavandatavatest investeeringutest koos maksumuste ja finantseerimisallikatega;
4) ülevaade finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise kavast või raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse ajal saneerimiskavas eelseisvaks eelarveaastaks kavandatud tegevuste kohta;
(6) Eelarve võetakse vastu seaduses sätestatud korras. Eelarve eelnõu peab volikogus läbima vähemalt kaks lugemist. Pärast teise lugemise lõpetamist parandusettepanekuid teha ei saa.
(7) Eelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast nende volikogule esitamist valla veebilehel. Seletuskiri on valla veebilehel kättesaadav kuni eelarveaasta lõpuni.
(8) Vastuvõetud eelarve koos eelarve menetlemist käsitlevate volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollidega avaldatakse valla veebilehel seitsme tööpäeva jooksul pärast eelarve vastuvõtmist.
(9) Eelarveaasta jooksul võib eelarvet muuta lisaeelarvega. Vallavalitsus koostab lisaeelarve eelnõu ja esitab selle volikogule. Lisaeelarve eelnõule lisatakse seletuskiri põhjendustega lisaeelarve vajaduse kohta.
(10) Lisaeelarve menetlus on sama eelarve menetlusele. Lisaeelarve võib erandkorras vastu võtta ühel lugemisel.
(11) Lisaeelarvet ei pea koostama, kui:
1) sissetulekud suurenevad ja väljaminekuid ei suurendata;
2) väljaminekud vähenevad;
3) sissetulekud suurenevad sihtotstarbeliselt eraldatud vahendite või annetuste võrra ja väljaminekud suurenevad nende arvel tehtavate kulutuste võrra.
§ 40. Vallavara
(1) Valla munitsipaalomandiks on vallale kuuluvad varad.
(2) Vallavara valitsemise korra kehtestab volikogu.
5. peatükk OMAVALITSUSTEENISTUS
§ 41. Vallavalitsuse ametiasutus
(1) Vallavalitsuse ametiasutuseks on vallavalitsus (asutusena) koos struktuuriüksustega. Ametiasutust finantseeritakse valla eelarvest ja tema ülesanne on avaliku võimu teostamine. Ametiasutust juhib vallavanem.
(2) Vallavalitsuse struktuuri ja teenistujate koosseisu kinnitab volikogu.
§ 42. Valla ametiasutuse hallatav asutus
(1) Vald võib oma ülesannete täitmiseks ning teenuste osutamiseks asutada valla ametiasutuse hallatavaid asutusi, mis ei ole juriidilised isikud.
(2) Hallatava asutuse asutamise ning selle tegevuse lõpetamise otsustab volikogu. Hallatava asutuse põhimääruse kinnitamine ja selle muutmine toimub volikogu poolt või volikogu volitusel vallavalitsuse poolt, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti. Vallavalitsus ja vallavalitsuse ametiasutuse hallatav asutus registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
(3) Valla ametiasutuse hallatava asutuse struktuuri ja koosseisu kinnitab asutuse juhi ettepanekul vallavalitsus.
(4) Valla ametiasutuse hallatava asutuse juhi nimetab ametisse ja vabastab vallavanema ettepanekul vallavalitsus. Valla ametiasutuse hallatava asutuse juhiga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem.
§ 43. Teenistujate sotsiaalsed garantiid
(1) Vallavalitsuse teenistujate suhtes kehtivad seaduses kohaliku omavalitsuse teenistujatele ettenähtud sotsiaalsed tagatised.
(2) Täiendavaid sotsiaalseid tagatisi võib kehtestada volikogu.
§ 44. Vallasekretär ja vallakantselei
(1) Vallasekretäri nimetab ametisse ja vabastab ametist seaduses sätestatud korras vallavanem.
(2) Vallasekretäriks võib nimetada vähemalt 21-aastase Eesti kodaniku, kes vastab kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses kehtestatud nõuetele.
(3) Vallasekretär:
1) juhib vallakantseleid ning esitab vallavanemale ettepanekuid vallakantselei ülesannete, struktuuri ja teenistujate koosseisu kohta;
2) annab kaasallkirja valitsuse määrustele ja korraldustele;
3) korraldab valitsuse õigusaktide avaldamist ja töö avalikustamist;
4) esindab valda kohtus või volitab selleks teisi isikuid;
5) hoiab valla vapipitsatit;
6) valitsuse istungi dokumentide ettevalmistamisel ja korraldab istungite protokollimist;
7) annab vallakantselei sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
8) registreerib kriminaalmenetluse seadustiku paragrahvis 141 sätestatud juhul prokuratuuri määruse või kohtumääruse alusel vallavanema teenistussuhte peatumise määruse saamisele järgnevast tööpäevast;
9) täidab teisi seaduses, valla põhimääruses ja valla õigusaktis vallasekretärile sätestatud ülesandeid.
(4) Vallasekretär ei kuulu valitsuse koosseisu, kuid ta võtab sõnaõigusega osa valitsuse istungitest.
(5) Vallasekretäri äraolekul asendab teda vallavanema käskkirjaga määratud isik. Vallasekretäri asendajal on kõik vallasekretäri õigused ja kohustused ning ta peab vastama käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud nõuetele.
6. peatükk VALLA ESINDAMINE
§ 45. Esindamise kord
(1) Esindamise õiguslikeks alusteks on seadused, käesolev põhimäärus, volikogu ja vallavalitsuse õigusaktid ning lepingud.
(2) Pädevuse piires esindavad Raasiku valda:
2) vallavanem;
3) volikogu valitud esindaja;
4) vallavalitsuse valitud esindaja;
5) vallavalitsuse ametnikud ja valla asutuste töötajad neile antud volituste piires.
(3) Kolmandad isikud esindavad Raasiku valda nendele antud volituste piires.
§ 46. Valla esindamine kohtus
(1) Volikogu määruste ja otsuste vaidlustamise korral esindab kohtus valda volikogu esimees (erivolituseta) või tema poolt volitatud teised isikud.
(2) Vallavalitsuse määruste ja korralduste vaidlustamise korral esindavad kohtus valda vallavanem (erivolituseta) ja vallasekretär (erivolituseta) või vallasekretäri poolt volitatud teised isikud.
7. peatükk VALLA VÄLISSUHTED
§ 47. Välissuhted
(1) Välissuhtlusega tegelevad oma pädevuse piires volikogu, vallavalitsus ja vallavalitsuse hallatavad asutused.
(2) Volikogu otsustab valla osalemise ja esindamise rahvusvahelistes organisatsioonides ja koostöölepingute sõlmimise välisriigi kohaliku omavalitsuse üksusega. Lepingutele kirjutab alla volikogu esimees või volikogu volitatud isik. Osalemine rahvusvahelistes projektides või programmides toimub volikogu otsusel.
1) korraldab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud lepingute täitmist;
2) valmistab ette ja esitab volikogule välissuhtlemist puudutavate õigusaktide eelnõud;
3) moodustab delegatsioone ja osaleb läbirääkimistel välislepingute sõlmimiseks;
4) korraldab rahvusvaheliste projektide või programmide täitmist;
5) lahendab muid välissuhtlusega seotud küsimusi, mis on seadusega või volikogu õigusaktidega antud vallavalitsuse pädevusse.
(4) Vallavalitsusel ja vallavalitsuse hallataval asutusel on õigus käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud lepingute raames sõlmida suhete arendamise eesmärgil lepinguid. Vallavalitsuse poolt sõlmitavatele lepingutele kirjutab alla vallavanem või vallavalitsuse volitatud isik. Vallavalitsuse hallatava asutuse nimel kirjutab lepingule alla asutuse juht või tema asendaja.
8. peatükk PÕHIMÄÄRUSE KEHTESTAMINE JA MUUTMINE
§ 48. Põhimääruse kehtestamine ja muutmine
(1) Põhimääruse kehtestab ja seda muudab volikogu.
(2) Põhimäärus või selle muudatus kehtestatakse, kui vastav eelnõu on volikogu istungitel läbinud vähemalt kaks lugemist. Põhimäärus või selle muutmine otsustatakse volikogu koosseisu häälteenamusega.
9. peatükk RAKENDUSSÄTTED
§ 49. Põhimääruse avalikustamine
Määrus avalikustatakse Riigi Teataja elektroonilises andmekogus ning valla veebilehel.
§ 50. Määruse kehtetuks tunnistamine
Raasiku Vallavolikogu 11. märtsi 2014. a määrus nr 7 “Raasiku valla põhimääruse kehtestamine” tunnistatakse kehtetuks.
§ 51. Põhimääruse jõustumine
Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist.


Memento 2005 I
IBRUS, Leida, Juhan s. 27.04.10 Viljandimaa, eluk. Viljandimaa Kõo v., talunik, küüdit. 14.06.41; Tomski obl. Tšainski raj. Sbornõi, arr. asum. 21.11.52, NL ÜNP 04.06.47, §4, 10a., vab. laagrist 1954. Pärast vabanemist saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 02.04.58. [823M] ICHLA, Johannes ka Ihla. Kalevivabriku ametnik, arr. 1941 Kärdla, Pikk tn.; Patarei. [jk, HI] IDAVAIN, Magnus-Voldemar, Gustav, s. 15.07.24 Harjumaa Kõnnu v., 8 kl., velsker, arr. 18.01.46 Loksa v., trib. 03.05.46 §58-1a, 193-7, 10a.; Arhangelski obl. Kargopollag, vab. 14.03.55. Saksa sõjavägi. Deserteeris tööpataljonist. Avaldatud uuesti. [10861-E] IGASTA, Aleksander, Kirill venelane, s. 11.02.08 Tapa, kõrgh., advokaat, arr. 14.06.41 Petseri, Tartu 16, erin. 17.06.42 §35, 5a.; Sverdlovski obl. Sev-urallag, vab. 26.12.45. Sotsiaalselt ohtlik element. [6513-E] IGNASTE, Ludmilla, Peeter, s. 1923 Tapa, eluk. Šveits, Genf, keskh., raamatupidaja. Arr. otsus, §62 lg.1. Viibides pikaajalisel komandeeringul Genfis palus 03.03.68 Šveitsi võimudelt poliitilist varjupaika. Jäi elama Genfi. [6796-E] IGNASTE, Vladimir, Adrian, s. 27.07.26 Tallinn, eluk. Šveits, Genf, kõrgh., vaimulik. Arr. otsus, §62 lg.1. Viibides pikaajalisel komandeeringul Genfis palus 03.03.68 Šveitsi võimudelt poliitilist varjupaika. Jäi elama Genfi. [6796-E] IGNATS, Linda, Karl, s. 1924 Tartumaa Äksi v., 8 kl., kooperatiivi töötaja, arr. 21.10.49 Jõgeva, Suur 69a, erin. 14.06.50 §17-58-1a, 10a.; Mordva ANSV Dubravlag. Side metsavendadega. [11616-E] IHOMA, Anna-Pauline, Hans, s. 1881 Harjumaa Raikküla v., eluk. sama, algh., põllupidaja, arr. 22.08.49, erin. 25.01.50 §17-58-1a; Tallinna vangla nr.1, surn. eeluurimisel 10.01.50. Sidemed metsavendadega. [14546-E] IHOMA, Tõnis, Tõnis, s. 1877 Harjumaa Raikküla v., algh., talunik, arr. 28.07.49 Raikküla v. Metsaküla, erin. 25.01.50 §17-58-1a, 10a.; Altai krai Barnaul, vab. 01.07.54. Sidemed metsavendadega. [14546-E] IHRMANN, Adam, Mats, s. 21.01.1879, arr. 14.06.41 Tallinn; Sverdlovski obl. Sosva; Vjatlag, surn. kinnip-k. 26.01.42. [1995-E] IIR, Alma, Märt, s. 07.05.1878 Viljandimaa Halliste v., eluk. Pärnumaa Rajangu v. Loosu t., arr. 18.03.49, rk. 06.04.49 §60 lg.3, 1a., asum. 18.03.50 pärast kar. kandm.; Novosibirski obl. Tšrepanovo raj., vab. asum. 17.06.58. Avaldatud uuesti. [2758K] IIR, Mart, Mart, s. 1905, eluk. Pärnumaa Rajangu v. Loosu t., arr., rk. 07.11.48 §61 lg.3, 2a., asum. 09.09.50 pärast kar. kandm.; Novosibirski obl. Tšere-panovo raj., vab. asum. 07.06.58. [2758K] IIRAM, Heinrich, Juhan ka Iram, in. ka Johan, s. 13.01.17 Harjumaa Keila v. eluk. sama, lukksepp, mobiliseeritud Punaarmeesse, arr. 1941 Arhangelsk, trib. 16.06.42 §58-10 lg.2, 19-58-1b, 58-11; surmaotsus, 01.07.42 asend. 10+5 vangistusega; kinnip-k. Krasnojarski krai Norillag, vab. 13.05.52. Avaldatud uuesti. [ük] IISAK, Juhan, Anton, s. 1902 Viljandimaa Karksi v., algh., piirivalvur, arr. 07.11.40 Valgamaa Vaoküla v., erin. 18.11.42 §58-10 lg.1, 58-13, 10a.; Kirovi obl. Vjatlag, vab. 22.09.43. Vabadussõda. Nõukogudevastane agitatsioon. Avaldatud uuesti. [7002-E] IISKÜLA, Elmar, eluk. Virumaa Maidla v. Savala k. Mõrvatud hävituspataljoni poolt 09.41 Kiviõlis. Kaitseliit. [cm, Lindmäe II] IKART, Artur, eluk. Paldiski. Arr. 28.06.41 Paldiskis, toodi Tallinna Keskvanglasse. Edaspidine teadmata. Paldiski kaubakontori juhataja. ["Linna Teataja" 08.10.41] ILBI, Paul, Karl, s. 1922, eluk. Järvamaa Käru v. Raja k., arr., rk. 11.10.52 §192a lg.2, 2a. [1916K] ILD, Toomas, s. 1968, õpilane. Arr. 12.84, Tallinna Okt. raj. rahvakohus §195 lg.2, 3a. Nõukogude ühiskonda solvavad seinakirjutised (01.07.84). Süüdistati 1924 a. mälestusmärgi süütamises (01.12.84). [O.Tammark, V.Niitsoo „Vastupanu..“] ILING, Johan, eluk. Vändra khlk. Mõrvatud sõjasuvel 1941. [ml-jt] ILISSON, Johannes, Juhan, s. 1902, eluk. Valgamaa Helme v. Lombi t., arr., rk. 10.02.49 §60 lg.3, 1a., asum. 28.01.50 pärast kar. kandm.; Novosibirski obl. Tšistoozjornoje raj., vab. asum. 25.01.58. [627K] ILISSON, Karl, Jaan ka Illisson, Illison, s. 21.12.1900 Tartumaa Nõo v., algh., talunik, arr. 14.06.41 Nõo v. Aiamaa k., erin. 04.03.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 04.04.42. Kaitseliit. Valgetäht. Isamaaliit. Avaldatud uuesti. [7972-E, 1493M] ILJA, Glorida, Karl, s. 1931 Võru, 8 kl., töötu, arr. 15.12.50 Võru, Paju 20, erin. 09.06.51 §58-10 lg.2, 58-11, 5a.; Krasnojarski krai Norilsk, vab. 16.03.53. Jehoova tunnistaja. Nõukogudevastane propaganda. [7108-E] ILJIN, Pimen, s. 09.09.09, eluk. Tartumaa Kavastu v. Mõrvatud 19.07.41 Kavastu vallas Koosa külas. [ml-jt] ILJINA, Nadežda, Aleksei venelane, s. 1923 Smolenski obl. Monastõri raj, arr. 10.09.47 Viljandi, Lossi 6-4, rk. 19.09.47 §109, 2a. Ametiseisundi kuritarvitus. [14329] ILJO, Paul, Mihhail, s. 1924 Võrumaa Mäe v. Metsavend. Tapetud 02.47 haarangus. [5164N] ILJO, Rasmus, Mihhail ka Ilje s. 1928, eluk. Võrumaa Mäe v. Uusinitsa k., küüdit. 25.03.49; Novosibirski obl. Kuibõševi raj., arr. 08.08.52, trib. 04.10.52 §58-8, 58-10 lg.1, 25a, vab. laagrist 19.06.56, vab. asum. 08.04.58. [5164N] ILJUHHIN, Vassili, Pjotr venelane, s. 1920 Smolenski obl., 7 kl., arveametnik, arr. 27.09.44 Kiviõli, trib. 16.11.44 §58-1b, 10+5; Magadani obl., vab. 16.07.52. Andis end sakslastele vangi. Koostöö sakslastega. [4146-E] ILLAK, Samuel, eluk. Tartumaa Otepää v. Illako t. Mõrvatud 07.41 Otepää vallas oma talus. Ta pea purustati püssipäraga. [Lindmäe I, ml-jt] ILLASTE, Albert-Felix, Jaan (D), s. 27.01.21 Tallinn, arr. 10.08.41 Läänemaa Velise v. §59-3. Side metsavendadega. Edasine saatus teadmata. [5579-E] ILLASTE, Jaan, Jaan, s. 1895 Läänemaa Vigala v., eluk. Veltsa v. RVL. Metsavend. Tapetud haarangus 27.02.49. [512N] ILLASTE, Jaan, Jaan, s. 1921 Läänemaa Velise v., eluk. sama. Metsavend. Tapetud haarangus 27.02.49. [512N] ILLI, August, Tõnis, s. 1909 Pärnumaa Tihemetsa v., eluk. sama, 3 kl., talunik, arr. 06.08.45, erin. 01.02.47 §58-1a, 58-11, 7a.; Sverdlovski obl. Bogo-slovlag. Omakaitse. [11372-E] ILLI, Jaan, Jaan, s. 1913 Viljandimaa Viljandi v., eluk. sama, 6 kl., talunik, arr. 18.06.45, erin. 11.01.47 §58-1a, 58-11, 7a.; Sverdlovski obl. Saksa sõjavägi. Omakaitse. [8831-E] ILLUPMÄGI, Leevi, Jüri, s. 25.02.23 Harjumaa Kehtna v. Keava as., eluk. sama, 6 kl., talunik, arr. 16.01.45, erin. 28.08.45 §58-1a, 58-11, 8a., 05.10.52 vab. laagrist; Arhangelski obl. Kargopollag; Karaganda obl. Pestšanlag; Krasnojarski krai Jenisseisk, vab. asum. 10.04.56. Omakaitse. [6798-E] ILM, Voldemar-Frits, s. 19.07.1866, eluk. Tartu. Hukkus 23.07.41 suvesõja ajal Tartus. [Lindmäe I] ILMAS, Paul, Jakob, s. 1899, eluk. Viljandimaa Pajusi v. Sopimetsa k. Kurista t., arr., rk. 1951 §192a lg.2, 2a., asum. 04.53 pärast kar. kandm.; Novosibirski obl. Krasnozjorskoje raj., vab. asum. 08.03.58. [2018K] ILOVER, Ferdinand, Aado, s. 17.05.09 Petseri, 9 kl., tööline, arr. 21.11.44 Mõisaküla, Pärnu 29, trib. 15.02.45 §58-1a, 58-11; surmaotsus, 06.04.45 otsus muudetud 20+5, surn. 20.03.46. Omakaitse. Avaldatud uuesti. [16962, 4337N] ILP, Alfred, Margus, s. 22.07.06 Tartu, eluk. Aegviidu, rdtj. töötaja. Korp! Vironia. Mõrvatud punaste poolt 1941. [tü, cm] ILP, Elmar, Adu ka Hilp, s. 1919 Saaremaa Mustjala v., 6 kl., arveametnik Kuressaares, arr. 05.45, põgenes 29.05.45. Illegaal, metsavendade juhte Saaremaal. Langes lahingus Pärsama v. Luulupe k. lähedal 12.08.50. [15029E] ILP, Oskar, Ado, s. 1911 Saaremaa Mustjala v., eluk. sama, 4 kl., talunik, arr. 05.07.47, rk. 02.12.47 §182 lg.1, 5a., surn. 06.08.48. Side metsavendadega. Omas relva. [2440N] ILSJAN, August, Karl, s. 1912 Omski kub, algh., lukksepp, arr. 25.06.41 Tartu, Salme 38-5, erin. 18.11.42 §84, 58-10 lg.1, 5a.; Kirovi obl. Vjatlag, surn. eeluurimisel 28.04.42. 1935 ületas salaja NSVL - Eesti piiri. Nõukogudevastane agitatsioon. Avaldatud uuesti. [7477-E] ILSJAN, Jaan, Iisak, s. 1873 Valgamaa Karula v., talunik, suurmaaomanik, arr. 14.06.41 Karula v. Vastse-Mendu t.; Sverdlovski obl. Sosva. Edasised andmed puuduvad. [1637M] ILSJAN, Valve, Jaan ka Ilssen, s. 1915 Omski kub, keskh., ametnik, arr. 25.06.41 Tartu, Salme 38-5, erin. 18.11.42 §58-10 lg.1, 5a.; Kirovi obl. Vjatlag, vab. 04.02.46. 1935 ületas salaja NSVL - Eesti piiri. Nõukogudevastane agitatsioon. Avaldatud uuesti. [7477-E] ILU, eluk. Virumaa Kiviõli. Surn. vangistuses Venemaal 05.47. [J. Tõrs] ILUMETS, Heiki, eluk. Tartu(?). Oli arreteeritud. Vab. [kv R15]
ILUMÄE, Henn, Toomas, s. 1914 Harjumaa Nõva v., eluk. sama, 6 kl., kn. esimees, arr. 08.08.46 §58-10 lg.2; Sverdlovski obl., uurimine lõpetati, vab. 10.11.46. Purjus peaga määris riigijuhtide pilte. [4429-E] ILUS, s. 1916, eluk. Tartumaa. Arreteerituna Tomski obl. Suri kinnipidamiskohas 12.46. [kv Soekõrv] ILUS, Elmar, Johan in. ka Jaan, s. 07.05.05 Viljandimaa Rimmu v., keskh., Sangaste jaamaülem, arr. 14.06.41 Valgamaa Sangaste v., erin. 24.06.42 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovski obl. Sevurallag, otsus täide viidud 17.08.42. Kaitseliit. Valgetäht. [6387-E, 393M] ILVAR, Koidula, Kustav, s. 20.01.26 Tartu, eluk. sama, 10 kl, arr. 12.11.46, ENSV ÜK 10.05.47 §58-10, 58-11, 182, 8+5, vab. 27.08.56. Aitas sakslastest sõjavange. [8554-E, 1440N] ILVES, Aleksander, Juhannes, s. 1912 Pärnumaa Laiksaare v., eluk. sama, 4 kl., talunik, arr. 09.09.45, trib. 01.02.46 §58-1, 58-11, 10a.; Komi ANSV, surn. 28.12.48. Metsavend. [7772-E] ILVES, Arnold, eluk. Võrumaa. Metsavend. Mõrvatud 21.01.46 haarangus. [3366N] ILVES, Gustav, Karl. Viidi ära Tartu vanglast 02.07.41. [ca] ILVES, Hans-Helmuth, Julius, s. 1914 Virumaa Jõhvi v., keskh., raamatupidaja, arr. 26.06.41 Jõhvi, erin. 12.05.43 §58-4, 58-10 lg.2, 7a.; Molotovi obl. Ussollag. Kaitseliit. Vaps. [6506-E] ILVES, Jaan, s. 25.10.1883, eluk. Tartumaa Rõngu v., rööpaseadja. Osales Läti ja Leedu tšekistide hävitusrongi kraavilaskmises 05.07.41 Palupera ja Puka vahel. Lasti miilitsameeste poolt Paluperas maha. [cm, Lindmäe I] ILVES, Jakob, s. 1902 Võrumaa Kahkva v. Mõrvatud 1941 metsas punaarmeelase poolt. [cm] ILVES, Johannes, Andrei, s. 21.07.03 Pärnumaa Saarde v., eluk. sama, 3 kl., masinist, arr. 25.12.44, trib. 15.02.45 §58-1a, 58-11, 10+5. 1941 suvesõda. Omakaitse. [13136-E] ILVES, Juhan, Aleksander, s. 1893 Pärnumaa Abja v., 6 kl., taluperemees, arr. 19.06.45 Viljandimaa Rimmu v., erin. 11.01.47 §58-1a, 58-11, 7a.; Sverdlovski obl. Bogoslovlag, vab. 01.07.52. Omakaitse. [5896-E] ILVES, Juhan, Hans en. ka Johan, s. 06.02.1884 Viljandimaa Koorküla v., kriminaalpolitsei assistent, arr. 14.06.41 Tartu, Eha 30-1; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. eeluurimisel 04.02.42. [28483, 1684M] ILVES, Karl, s. 01.02.03, eluk. Võrumaa Kanepi v. Mõrvatud 08.07.41. Tartu vanglas. [cm, ml-jt] ILVES, Karl, Paul, s. 07.01.12 Võrumaa Vastseliina v., 4 kl., talunik, arr. 02.02.45 Orava v., trib. 15.11.45 §58-1a, 58-11, 10+5. Omakaitse. [9528] ILVES, Orest, Karl en ka Oskar, s. 14.03.09 Tartumaa Kavilda v., eluk. Pärnumaa Vändra, gümnaasiumiõpetaja. 1931 dipl. keh. kasv. alal. Sai surma 1941/44. ÜS "Raimla". [tü] ILVES, Osvald-Johannes, Jakob, s. 13.08.1900 Võrumaa Orava v., keskh., sõjakool, EV major, arr. 15.06.41 Võru, Koidula 10a, erin. 05.09.42 §58-10 lg.1, 10a.; Krasnojarski krai Norillag; Irkutski obl. Ozjorlag, vab. asum. 26.09.55. Krasnojarski krai. Vabadussõda. Kaitseliit. [4253-E, Pihlau] ILVET, Alfred, Kristjan, s. 1919 Virumaa Peetri v. Laagna k., eluk. Alutaguse v. Laagna k., 6 kl., laevamasinist, arr. 09.11.41 §19-58-1a, 58-10 lg.2, vab. 01.12.41. Kontrrevolutsioonilise organisatsiooni liige. Nõukogudevastane agitatsioon. [3901-E] INAS. Arreteerituna Vorkutas. 30-aastane. [ca] INDERMITTE, Endel, Karl, s. 1923, eluk. Järvamaa Paide v., arr., rk. 1952 §59-3 lg.1. [917K] INDUS, Alma-Helena, Jaan, s. 1902 Tallinn, eluk. Järvamaa Albu v., 11 kl., illegaal, arr. 30.09.50, erin. 09.06.51 §58-10, 58-11, 10a.; Komi ANSV Mineral-lag. Jehoova tunnistaja. Avaldatud uuesti. [8133-E] INDUS, Arthur-Osvald, Tanel, s. 17.05.1899 Tallinn, eluk. Järvamaa Albu v, kõrgh., arst, illegaal, arr. 25.09.50, erin. 09.06.51 §58-10, 58-11, 10a.; Irkutski obl., surn. kinnip-k. 27.01.54. Jehoova tunnistaja. Avaldatud uuesti. [8133-E] INDUS, Villem, J., s. 1906. Metsavend. Tapetud 12.05.53 tulevahetuses punaarmeelastega. [6784-E] INGAR, Otto, s. 18.09.1882, eluk. Kose khlk. Mõrvatud 26.08.41. [ml-jt] INGEL, Karl, Juhan, s. 1907 Viljandimaa Soosaare v., 11 kl., tööline, arr. 12.12.42 Punaarmees, trib. 31.12.42 §58-10 lg.2, 10+5. Nõukogudevastane agitatsioon. [27182] INGERMAN, Anna, Jaan, s. 1897, eluk. Viljandimaa Suislepa v. Tõnumärdi t, arr., rk. 01.09.49 §192a lg.2, 2a., asum. 01.08.52 pärast kar. kandm.; Novosibirski obl. Ust-Tarka raj., vab. asum. 07.06.58. [3047K] INGLISMANN, Alfred, eluk. Tartumaa Avinurme v. Tapetud 1941. [ml-jt] INGLIST, Endel, Karl, s. 23.09.06 Järvamaa Ambla v., kõrgharidus, ametnik, arr. 12.12.44 Tallinn, Kaupmehe 20-14. erin. 28.08.45 §58–1a, 58–11; surmaotsus, otsus täide viidud 04.10.45. Eesti Vabariigi Rahvuskomitee liige. Avaldatud uuesti. [9847E, tü] INN, Elmar, Jüri, s. 1910. Arr. määrus 30.06.41, §58-4. Värbas vabatahtlikke Soome. Saatus teadmata. [5597-E] INNO, Vilve, Heinrich, s. 1929 Tallinn, 6 kl., kodune, arr. 30.11.49 Tallinn, Kalevi 39-8, ENSV ÜK 23.01.50 §58-10 lg.1, 58-11, 8a., vab. 18.07.54. Nõukogudevastaste laulude laulmine ja levitamine. [8197-E] INNOS, Jaan, Jakob in. ka Johan, s. 1897, eluk. Virumaa Lüganuse v. Purtse k., arr. 01.50, rk. 26.05.50 §192 lg.2, 60 lg.3, 61 lg.3, 3+3; Narva, surn. kinnip-k. 30.03.51. Avaldatud uuesti. [3095K, ük] INNOS, Lydia, Juhan, s. 25.05.30 Virumaa Lüganuse v., 7 kl., kindla tegevuseta, arr. 27.02.50 Lüganuse v. Purtse-Matka k., erin. 28.11.51 §7-35, 5a.; Kustanai obl., vab. 15.04.53. Side metsavennaga, oma mehega. Temast mitteteatamine võimudele. [13039-E] INSLERMANN, Artur, Karl, s. 05.01.05 Tallinn, algh., maaler, arr. 15.06.41 Tallinn, Liivamäe 3-8, erin. 27.06.42 §35, 3a.; Sverdlovski obl. Tavda, surn. 26.04.43. Sotsiaalselt ohtlik element. [11241-E] INSLERMANN, Oskar, Ado, s. 1900 Tallinn, 7 kl., talunik, arr. 16.04.45 Järvamaa Rakke v., trib. 07.08.45 §58-1a, 58-11, 10a, surn. 26.11.46. Omakaitse. [10442, 2346N] INT, Arnold-August, s. 26.01.1900, eluk. Tartumaa Saare v. Sai surma 26.07.41 suvesõja ohvrina. [Lindmäe I] INTAL, Ernst Harald, Toomas, s. 28.06.08 Tallinn, kõrgh., insener, end. eluk. Tallinn-Nõmme, Lõuna 45-2, arr. 23.08.42 Punaarmees, erin. 10.03.43 §58-10 lg.2, 8a.; Kemerovo obl. Siblag, surn. 10.10.43. Nõukogudevastane agitatsioon. [8618-E, tü] INTS, Juhan, eluk. Saaremaa Valjala v. Väkra k. Arr. 1945. Rohkem andmeid pole. [kv III/33] IPSBERG, Arvid, Johannes, s. 1906 Tartumaa Kambja v., eluk. sama, 6 kl., talunik, arr. 01.10.45, trib. 21.11.45 §58-1a, 58-11, 15+5. Omakaitse. [9529] IPSBERG, Karl, Jaan, s. 03.01.1870 Tartumaa Kambja v., keskh.,insener, arr. 14.06.41 Tallinn, Kodu 19-11, erin. 12.12.42 §58-4, 58-13, 10a.; Kirovi obl. Vjatlag, surn. 27.06.43. Põllumeeste Kogu liige. End. teedeminister ja Riigikogu liige. [13707-E, 943M] IRD, Ülo. Arr. 1962 kui metsavend. Sai 15-aastase karistuse. Kirjavahetus Moskva p/k 5110/1. [O.Tam-mark] IRDOJA, Ludvig, Jaan, s. 12.08.07 Läänemaa Sutlepa v., 8 kl., tsinkograaf, arr. 20.09.41 Arhangelski obl., trib. 24.10.41 §19-58-1b; surmaotsus, 27.11.41 surmaotsus asend. 10a. Punaarmee. Tahtis põgeneda tööpataljonist sakslaste poolele. [4623-E] IRKUSK, velsker. Oli arreteerituna Vorkutas. [ca] IRS, Salme, Mats in. ka Mart, s. 1893, eluk. Tartumaa Rõngu v. Piigandi k. Kadaka t., arr., rk. 25.05.50 §192a lg.2, 2+5, asum. 17.04.52 pärast kar. kandm.; Omski obl. Kormilovka raj. [3028K] IRV, eluk. Tallinn. Teda nähti Venemaal arreteerituna Kotlases. EV Piirivalve veobaasist. [cb] ISAK, Alviine, Karl, s. 1905 Rakvere, 6 kl., raamatupidaja, arr. 31.12.45 Tallinn, Roo 36-5, trib. 07.02.46 §58-10 lg.2, 6+3. Nõukogudevastane agitatsioon. [5968-E] ISAK, Herbert. Surn. Vorkutas. [ca] ISAK, Maria, Villem s. 16.12.1882 Harjumaa Kohila v., eluk. Tallinn-Pääsküla, Läike 13-1, koduperenaine, küüdit. 14.06.41; Kirovi obl. Dorovskoi raj.; Kotelnitši raj., 29.04.45 lubati Eestisse. 25.04.50 saadeti asumisele tagasi, surn. 26.05.54. [711M] ISAK, Olga, Konstantin ka Iisak, s. 27.11.05, eluk. Saaremaa Pihtla v. Metsaküla Kopli t., arr. 21.02.47, trib. 16.09.47 §58-1a, 15+5, vab. 13.02.56. [709R] ISAK, Rudolf, Juhan, s. 12.03.1881 Tallinn, 4 kl., tisler, arr. 23.06.44 Kirovi obl. Kilmezi raj. asumisel, Kirovi obl. kohus 23.09.44 §58-11, 58-10 lg.2, 7+3, 13.11.56 NL ÜK määrusega süüasi lõpetada. Nõukogudevastane agitatsioon. [15596-E] ISALA, Paul. Mõrvatud 08.07.41 Tartu vanglas. [cm, ml-jt] ISAND, Voldemar, Jüri, s. 02.05.12 Pärnumaa Uulu v., keskh., raudteelane, arr. 14.06.41 Pärnu, Liiva 7, erin. 04.03.42 §58-4, 58-10, 10a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, vab. 24.04.44. Kaitseliit. Nõukogudevastane propaganda. [7592-E] ISIKÜL, Heinrich, eluk. Virumaa. Tapeti Püssi asunduses 08.07.41. Laip leiti Kiviõli suure tuhamäe jalalt. [cm, Lindmäe II] ISOP, Kalju, Voldemar, s. 17.12.27, eluk. Võsu, Mere 8, tööstuskooli õpilane, arr. 08.45, trib. 28.01.46 §58-1a, 58-11, 10a.; Komi ANSV Vorkuta; Magadan; Kasahhi NSV Balhaši järve ääres kuni 1954; Krasnojarski krai Altai raj. Belõi-Jari as. 1954 - 1955, vab. 1955. Süüdistati "Kodumaa reetmises", peeti algul Võsul Leibergi maja keldris, siis Rakvere piirivalve staabis Pika ja Tallinna tn. nurgal, sealt Tallinna Patareisse. Peksti, kuni tunnistas end reeturiks. Avaldatud uuesti. [kl, 9354] ISOP, Konstantin, Konstantin, s. 13.12.13 Tallinn, keskh., lukksepp, arr. 22.02.45 Tallinn, Paldiski mnt. 6, trib. 15.11.45 §58-1a, 58-11, 20+5. Saksa sõjavägi. [9281] ISRAEL, Vilhelmiine, Jakob ka Iisrael ja Uustalu, s. 1905, eluk. Harjumaa Hageri v. Adila k., arr. 05.03.49, rk. 29.04.49 §61 lg.3, 60 lg.3, 2+5, asum. 05.03.51 pärast kar. kandm.; Novosibirski obl. Kuibõševi raj., vab. asum. 15.06.56. Avaldatud uuesti. [2992K] ISSAK, Osvald. Mõisteti surma 1970 Tootsis toimunud kohtuprotsessil nn. sõjaaegsete kuritegude eest. [ca] ISSAK, Rudolf, Peeter s. 1907, eluk. Võrumaa Kasaritsa v. Vana-Kasaritsa kn. Issaku t., küüdit. 25.03.49; Irkutski obl. Tšeremhovo raj; Krasnojarski krai Bolšaja Murta raj. Põgenes asumiselt 26.02.50. Arr., erin. 11.11.50, erin., §17-136 lg.1, 20a. Vabanes vangist 27.03.53, saadeti asumisele Irkutski obl. Mama-Tšuja rajooni. [123K, 1210, F16] ISSAK, Vidrik, Jaan, s. 1907 Võrumaa Kasaritsa v., 4 kl., talunik, arr. 19.06.50 Kasaritsa v., erin. 11.11.50 NL ÜNP 26.11.48, 5a. Siberist põgenenu abistamine. [F16, 1210] ISSAKOV, Gennadi, Filipp venelane, s. 11.05.10 Peterburi kub. Jamburi ring, keskh., kümnik, arr. 30.04.41 Narva, Raudsilla 19-3, erin. 06.02.43 §58-6, 8a.; Kirovi obl. Vjatlag. Politseiagent. [4914-E]
ISUP, Tony-Rosalie, Jaan en. ka Tooni, s. 1892, eluk. Tallinn, Graniidi 30-2, küüdit. 05.46, erin. 09.03.46; Tjumeni obl., arr. 17.06.49, erin. 30.09.49 §82 lg.2. Tuli 04.47 loata Eestisse, kus arreteeriti ja läbi vangla saadeti asumisele tagasi. [6899N] ITAL, Lembit, s. 1911, eluk. Harjumaa Kuusalu v. Mõrvatud 1941 punaste poolt Kuusalus. [cm, ml-jt] ITHAL, eluk. Harjumaa Jõelähtme v. Kostivere, autojuht. Arr. Venemaal 04.42. [cb] ITSKOVITŠ, Hae, Hatskel ka Itskovitsch, en. ka Haja juut, s. 05.10.1883, eluk. Tallinn, Viru 4-6, küüdit. 14.06.41; Kirovi obl. Malmõž; Tšeljabinski raj.; Slo-bodskoi raj., 08.46 sõitis loaga Tallinna. Arr. 03.50 ja saadeti asumisele tagasi, vab. asum. 09.54. [37M] IVA, Jevgeni, Nikolai ka Iva-Ivanov venelane, s. 09.02.1890 Tallinn, keskh., konduktor, arr. 20.09.40 Tallinn-Nõmme, Põllu 58, trib. 26.02.41 §58-2, 58-10, 8a.; Gorki obl., surn. kinnip-k. 09.02.42. Kaitseliit. Avaldatud uuesti. [14894-E] IVALO, Boris end. Ivaštšenko, s. 1911 Saaremaa Kihelkonna v. Lasti maha politruki poolt sakslaste poole ülemineku katsel 12.42 Velikije Lukis. [cm] IVAN, August-Oskar, s. 25.03.18, eluk. Tartumaa Vara v. Mõrvatud 31.07.41 Vara vallas. Kapral. [cm, ml-jt, Lindmäe I] IVAN, Kalju, Alfred, s. 1925 Valgamaa Taheva v. Metsavend. Tapetud kinnivõtmisel 12.01.48. Saksa sõjavägi. [3560N] IVAN, Osvald, s. 1905, eluk. Tartumaa Kuremaa v. Süvalepa k. Mõrvatud 03.07.41 Süvalepa külas Kuremaa vallas Tartumaal. [Lindmäe I, ml-jt] IVANDI, eluk. Tallinn, ins., autokoolijuhataja. Oli Tallinnas Patarei vanglas 1951. [ca] IVANOV, Anna, eluk. Järvamaa Saksi as. Mõrvatud 1941 Järvamaal. [cm] IVANOV, Harlampi, Ivan venelane, s. 1892 Pihkva kub, algh., kaupmees, arr. 14.06.41 Petserimaa Uue-Irboska rdtj., erin. 04.03.42 §58-13; surmaotsus, otsus täide viidud 31.05.42. Judenitši armee. Kaitseliit. [6873-E, 1315M] IVANOV, Ivan, Ivan venelane, s. 07.03.1885 Pihkva kub, 3 kl., talunik, arr. 27.12.40 Võrumaa §58-6, 58-13. Judenitši armee. Saatus teadmata. [13228-E] IVANOV, Jevgeni, Ivan venelane, s. 1926 Pihkva obl. Velikije Luki, arr., trib. 29.12.46; surmaotsus, otsus täide viidud 13.03.47. [F88, sü11] IVANOV, Mihhail, Grigori venelane, s. 1928 Pihkva obl. Zamogilje k., keskh, arr. 23.06.49 Tallinn, teenis Nõukogude armees, kohus 09.08.49 §58-10, 10a.; Kuibõševi obl., vab. 30.05.56. Süüdistati nõukogudevastases agitatsioonis. [3225-E] IVANOV, Nikolai, Maksim. Viidi ära Tartu vanglast 02.07.41. [ca] IVANOV, Semjon, Semjon venelane, s. 1905, majaomanik, arr. 14.06.41 Virumaa Erra v.; Sverdlovski obl. Sosva. Toimikut pole. [jk] IVANOV, Sergei, Sergei venelane, s. 1884 Peterburi kub. Jamburi ringk, keskh., ametnik, arr. 25.01.41 Narva, Lai 6-1, erin. 28.05.41 §59-3 lg.1, 8a. Vene emigrant. Valuutahangeldaja. [1700, F16] IVANOV, Timofei, Pjotr venelane, s. 1927, arr., ENSV ÜK 31.05.46 §59-3; surmaotsus, otsus täide viidud. [F88, sü8] IVANOV, Vassili, Jegor, s. 1907 Peterburi kub, algh, arr. Võrumaa Räpina v., trib. 23.01.45 §58-1b; surmaotsus. Rindel sakslastele vangi. Saksa sõjavägi. [6900N] IVANOVA, Anna Maria, s. 21.04.1886 Järvamaa Saksi v. Saksi k. Õmbleja. Põletati elusalt 04.08.41 Nõukogude sõjaväelaste poolt oma kodus. [R. Kasela] IVANOVA, Elfriede, Anna s. 15.03.1897 Virumaa Saksi v., eluk. Tapa, Pikk 18, küüdit. 14.06.41; Molotovi obl. Kizellag; Tomski obl. Baktšari raj. Vavilovka, 22.12.46 põgenes koos tütrega Eestisse. Arr. 07.10.50, erin. 17.02.51, §16-82, 3a., vab. laagrist. 07.10.50, vab. asum. 10.04.56. [835R] IVANOVA, Isolda-Eugenia, Ivan s. 16.06.21, eluk. Tapa, Pikk 18, küüdit. 14.06.41; Tomski obl. Baktšari raj. Vavilovka, 22.12.46 põgenes koos emaga Eestisse. Arr. 07.10.50, erin. 17.02.51, §16-82, 3a., Molo-tovi obl. Kizellag, vab. laagrist 07.10.50, vab. asum. 10.04.56. [835R] IVANOVA, Maria, Ivan s. 1892, eluk. Kiviõli, Kalevi 2, küüdit. 14.06.41; Tomski obl. Vasjugani raj., arr. asum., Novosibirski obl. Narõmi rk., §58-10, 10+5, vab. laagrist 12.07.53. Pärast vabanemist saadeti uuesti asumisele, vab. asum. 12.07.56. [1880M] IVASK, eluk. Narva, veoäri omanik. Teda nähti enne 1953 sügist Solikamski lähedal Mozovo vangilaagris. [ca] IVASK, Herman, Mihkel, s. 17.10.1892 Võrumaa Viitina v., kingsepp, arr. 15.06.41 Rõuge v. Koolijärve t., erin. 24.06.42 §35, 5a.; Sverdlovski obl. Sosva; Novosibirsk. [998R] IVASOO, ins., end. autokooli õpetaja. Oli 1951 Tallinna Patarei vanglas. [ca] IVKOV, Sergei, Nikolai venelane, s. 1892 Peterburi, keskh, arr. 02.11.40 Tallinn-Nõmme, Pärnu mnt. 91-1, erin. 19.04.41 §58-4, 58-13, 8a.; Komi ANSV, surn. 08.05.43. Valgekaartlane. [6918-E]
Ülevaated okupatsiooniajastBibliograafiaMemento 2005Memento 2001Memento 1999Memento 1998Memento 1996	Memento 2005 Sisukord


text:
Teil on õigus esitada kohtuotsuse peale apellatsioon 40 päeva jooksul alates kohtuotsuse tegemise kuupäevast, esitades kohtule vastava avalduse. Apellatsiooni võib esitada ka ainult karistusmäära või tsiviilhagi summa peale.
Väiksem õigusrikkumine (contravention) – arutab politseikohus; apellatsiooni arutab kriminaalkohus.
Raske õigusrikkumine (délit) – arutab kriminaalkohus; apellatsiooni arutab apellatsioonikohus.
Kuritegu (crime) – arutab ringkonnakohtu kriminaalkolleegium; apellatsiooni arutab apellatsioonikohtu kriminaalkolleegium.
Apellatsioonist teavitatakse 24 tunni jooksul selle kohtu riigiprokuröri, kus apellatsiooni hakatakse arutama. Määratakse apellatsiooniistungi kuupäev ning see tehakse teile teatavaks.
Apellatsiooni läbivaatamine võtab aega mitu kuud.
Kas ma võin apellatsioonimenetluses esitada uusi tõendeid? Milliseid eeskirju kohaldatakse?
Teil on õigus esitada apellatsioonimenetluse osana uusi tõendeid. Kehtivad tõendite suhtes kohaldatavad eeskirjad. Kohus aktsepteerib kõiki talle esitatud õiguspäraselt saadud tõendeid. Kohus ei aktsepteeri siiski menetluslikke tõendeid, nagu dokumendi õigustühisus, mis oleks tulnud tõstatada algse kohtumenetluse raames.
Mis juhtub apellatsiooniistungil ning millise otsuse võib kohus teha?
Kohtunik vaatab faktid uuesti läbi, kuid põhimõtteliselt tunnistajaid uuesti üle ei kuulata, välja arvatud juhul, kui kohus seda vajalikuks peab. Sarnaselt võib kohus küsitleda uusi tunnistajaid, kui see on vajalik.
Üldiselt ei saa apellatsioonikohus suurendada madalama astme kohtu määratud karistust, kui kohtuotsuse vaidlustas ainult süüdistatav. Sellisel juhul võib kohus jätta määratud karistuse jõusse või seda vähendada. Karistuse suurendamine on võimalik ainult siis, kui kohtuotsuse on vaidlustanud ka riigiprokurör. Seda teeb riigiprokurör tavaliselt siis, kui süüdistatav esitab apellatsiooni kohtuotsuse kriminaalosa peale.
Teil on õigus esitada järgmise astme apellatsioon (kassatsioonkaebus). Kassatsioonikohus piirdub ainult õiguslike aspektide kontrollimisega ning ei aruta enam faktilisi asjaolusid.
Kas ma saan hüvitist, kui esimene otsus oli vale? Millises summas? Kuidas?
Teil on õigus saada hüvitist ainult alusetu vangistuse korral. Seda õigust saavad kasutada kõik isikud, keda on kinni peetud rohkem kui kolm päeva, tingimusel et kinnipidamine või selle jätkamine ei toimunud teie enda süül.
Kui minu apellatsioon rahuldatakse, siis kas minu suhtes langetatud kohtuotsus jääb minu karistusregistri andmetesse?
Kui teie apellatsioon rahuldatakse ja selle tulemusena mõistetakse teid õigeks, ei kanta teie suhtes langetatud kohtuotsust teie karistusandmetesse.
Kas mul on võimalik uuesti apelleerida, kui esimene apellatsioon tulemust ei anna? Kellele? Millistel tingimustel?
Kõik isikud, keda käsitatakse lõplikus otsuses kuriteo või õigusrikkumise toimepanijana, võivad taotleda läbivaatamist järgmistel tingimustel:
pärast kuriteos või õigusrikkumises süüdimõistmist mõistetakse sama teo eest süüdi teine isik ning need kaks süüdimõistmist ei saa koos eksisteerida. Sellisel juhul on nende kahe otsuse vasturääkivus tõend sellest, et üks neist isikutest on süütu;
ütlusi andnud tunnistajad mõistetakse hiljem süüdi valevande andmises;
pärast süüdimõistmist ilmneb asjaolu või seni teadmata tõend, mis teid osaliselt või täielikult süüst vabastab;
pärast mõrvas süüdimõistmist esitatakse tõendid, mis annavad piisavalt alust arvata, et väidetav ohver on elus;
Euroopa Inimõiguste Kohus sedastab, et isik on kriminaalasjas süüdi mõistetud vastuolus inimõiguste kaitse konventsiooniga.
Läbivaatamistaotluste kohta teeb kassatsioonikohtuna otsuse ülemkohus.
Süüdimõistev kohtuotsus muutub lõplikuks, kui on kasutatud kõik võimalused apellatsiooni esitamiseks, sealhulgas kui on möödunud apellatsiooni või kassatsioonkaebuse esitamise tähtajad.
Kui ma olen pärit teisest liikmesriigist, siis kas mind võib pärast kohtumenetlust riigist välja saata?
Teid kui teise liikmesriigi kodanikku võidakse pärast kohtumenetlust riigist välja saata, kui tõsised rahutused takistavad avaliku korra säilitamist. Kolmanda riigi kodanik võib taotleda enda vabastamist pärast seda, kui ta on kandnud ära poole talle määratud vanglakaristusest, tingimusel et ta esitab kirjaliku lubaduse Luksemburgi enam mitte kunagi tagasi pöörduda.
Te võite esitada enda väljasaatmist käsitleva rändeministeeriumi otsuse peale apellatsiooni halduskohtule.
Mis saab süüdistuse esitamist või süüdimõistmist käsitlevast teabest?
Teave teie süüdimõistmise kohta lisatakse teie karistusregistri andmetesse – fail, kus registreeritakse Luksemburgi kriminaalkohtu süüdimõistvad otsused.
Karistusregistri andmeid hoitakse digitaalse andmebaasina peaprokuratuuris ja selle üle teostab järelevalvet riigiprokurör. Teie kohta sisestatakse andmebaasi teie perekonna- ja eesnimi, teie isa ja ema perekonna- ja eesnimi ning kui see on asjakohane, siis teie abikaasa perekonna- ja eesnimi, teie sünniaeg ja -koht, elukoht ja amet; samuti võidakse teid identifitseerida isikukoodi abil.
Luksemburgi kohtu langetatud süüdimõistvad kohtuotsused kustutatakse karistusregistrist, kui leitakse, et te olete ära teeninud õigusliku või kohtuliku rehabiliteerimise.
Karistusregistri andmete hoidmine on kohustuslik ja seda võib teha teie nõusolekuta.
Kas ma võin esitada vastuväiteid selle teabe hoidmise suhtes? Kuidas? Kellele?
Teil on õigus esitada vastuväiteid karistusregistrisse kantavate andmete suhtes; teil on õigus esitada kaebus ringkonnakohtunike kolleegiumi kinnisele istungile.

matches: Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus Kohus