Haridus- ja Teadusministeeriumi Koolivõrgu Büroo moodustamine ja põhimäärus – Riigi Teataja
Haridus- ja Teadusministeeriumi Koolivõrgu Büroo moodustamine ja põhimäärus
Vastu võetud 20.06.2001 nr 29
RTL 2001, 78, 1059
jõustumine 01.07.2001
07.01.2002/8 (RTL 2002, 11, 109 ) 24.01.2002.
27. 12. 2002/88 (RTL 2003, 4, 39) 09.01.2003.
12.03.2003/21 (RTL 2003, 38, 552) 27.03.2003
13.12.04/63 (RTL 2004, 156, 2354) 01.01.2005
12.08.05/26 (RTL 2005, 91, 1363 ) 26.08.2005
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16) paragrahvi 43 lõigete 3 ja 5 alusel ning kooskõlas Vabariigi Valitsuse 8. oktoobri 1996. a määrusega nr 244 (RT I 1996, 73, 1300; 1998, 118–120, 1898; 1999, 57, 603; 92, 828) kinnitatud «Valitsusasutuste hallatavate riigiasutuste moodustamise ja ümberkorraldamise ning nende tegevuse lõpetamise korraga ».
§1. Haridus- ja Teadusministeeriumi Koolivõrgu Büroo moodustamine
(1) Moodustada Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatav riigiasutus Haridus- ja Teadusministeeriumi Koolivõrgu Büroo.
(2) Haridus- ja Teadusministeeriumi Koolivõrgu Büroo (edaspidi büroo) on Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatav riigiasutus, mis teenindab Haridus- ja Teadusministeeriumi selle hallatavate põhikoolide ja gümnaasiumide, kutseõppeasutuste ning rakenduskõrgkoolide juhtimise küsimustes.
§2. Esindamine
Oma ülesannete täitmisel esindab büroo riiki.
§3. Pitsat, eelarve
(1) Bürool on väikese riigivapi kujutise ja oma nimega pitsat ning oma eelarve.
(2) Büroo kulud kaetakse riigieelarvest. Büroo eelarve kinnitab haridus- ja teadusminister.
[RTL 2004, 156, 2354 - jõust 01.01.2005]
§4. Aruandekohustuslikkus
Büroo on aruandekohustuslik haridus- ja teadusministri ees, kes suunab tema tegevust ning teostab tema üle teenistuslikku järelevalvet seadusega sätestatud korras.
§5. Asukoht
Büroo asub Tallinnas.
HARIDUS- JA TEADUSMINISTEERIUMI KOOLIVÕRGU BÜROO EESMÄRGID JA ÜLESANDED
§6. Eesmärk
Büroo eesmärk on tagada Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatavate põhikoolide ja gümnaasiumide, kutseõppeasutuste ning rakenduskõrgkoolide (edaspidi õppeasutused) otstarbekas ja efektiivne juhtimine.
§7. Põhiülesanne
Büroo põhiülesanne on teenindada Haridus- ja Teadusministeeriumi õppeasutuste eesmärgipäraseks ja efektiivseks juhtimiseks vajalike tugiteenuste süsteemi loomisel ning õppeasutuste tegevuse seaduslikkuse, otstarbekuse ja efektiivsuse hindamisel ja analüüsimisel.
[Paragrahvi 8 sõnastus kuni 31.12.2005]
§8. Ülesanded
Büroo põhiülesandest tulenevalt on bürool järgmised ülesanded:
1) kavandab ümberkorraldused õppeasutuste võrgus ja korraldab nende läbiviimise;
2) hindab ning analüüsib õppeasutuste tegevust ja juhtimist ning esitab õppeasutustele ettepanekuid nende tegevuse ja juhtimise paremaks korraldamiseks;
3) hindab ning analüüsib õppeasutuste arengukavasid ning esitab õppeasutustele ettepanekuid arengukavade täiendamiseks ja/või muutmiseks;
4) rakendab ning arendab õppeasutuste finantseerimisnorme ja -standardeid;
5) hindab ja analüüsib õppeasutuste eelarvelist finantseerimist ning esitab Haridus- ja Teadusministeeriumile ettepanekuid nende eelarveliseks finantseerimiseks;
6) hindab ja analüüsib õppeasutuste infrastruktuuri investeeringute vajadust ning esitab Haridus- ja Teadusministeeriumile ettepanekuid õppeasutuste infrastruktuuri investeeringute kavandamiseks;
7) kehtetu
8) jälgib õppeasutuste eelarvete täitmist, hindab ja analüüsib eelarvevahendite sihtotstarbelist ja säästlikku kasutamist ning teeb õppeasutustele ettepanekuid eelarvevahendite kasutamiseks;
9) hindab kutseõppeasutuste õppekeskkonda ja koolitusvõimalusi ning kavandab riigi poolt finantseeritavate koolituskohtade jaotuse kutseõppeasutuste vahel;
10) esitab Haridus- ja Teadusministeeriumile ettepanekuid Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatavate rakenduskõrgkoolide nõunike kogude ning Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatavate põhikoolide ja gümnaasiumide ning kutseõppeasutuste nõukogude kinnitamiseks;
11) koordineerib õppeasutuste sisekontrollisüsteemi rakendamist ja siseauditi läbiviimist;
12) esitab Haridus- ja Teadusministeeriumile ettepanekuid õppeasutuste moodustamiseks, ümberkorraldamiseks ja lõpetamiseks;
13) esitab haridus- ja teadusministrile ettepanekuid Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatavate rakenduskõrgkoolide rektoritega ning Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatavate põhikoolide ja gümnaasiumide ning kutseõppeasutuste direktoritega (edaspidi õppeasutuste juhid ) töölepingute sõlmimiseks, muutmiseks ja lõpetamiseks ning peab õppeasutuste juhtide kohta personaliarvestust;
14) esitab haridus- ja teadusministrile ettepanekuid õppeasutuste juhtidele distsiplinaarkaristuse määramiseks.
15) korraldab vastava kokkuleppe alusel õppeasutusega (edaspidi teenindatav asutus) õppeasutuse raamatupidamise arvestust ja aruandlust ning nõustab õppeasutusi raamatupidamise küsimustes;
16) korraldab büroo ning õppeasutuste valduses oleva riigivara sihipärast, efektiivset ning säästlikku haldamist, riigivara arendamist ning selle üle arvestuse pidamist;
17) teavitab Euroopa Sotsiaalfondi struktuuritoetuste kasutamise võimalustest «Eesti riiklikus arengukavas Euroopa Liidu Struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument 2004–2006» kirjeldatud eesmärkide saavutamiseks ning nõustab projektitaotlejaid;
18) koordineerib ja korraldab munitsipaalkoolide õpilaskodude projekti rakendamist;
19) koordineerib üld- ja kutsehariduse korraldamist vanglates.
[RTL 2005, 91, 1363 – jõust. 26.08.2005]
[Paragrahvi 8 sõnastus alates 1.01.2006]
15) koordineerib õppeasutuste raamatupidamise arvestust ja aruandlust ning nõustab õppeasutusi raamatupidamise küsimustes;
§9. Õigused
(1) Bürool on õigus osutada raamatupidamise arvestusega seotud tasulisi teenuseid.
(2) Bürool on õigus saada õppeasutustelt büroole pandud ülesannete täitmiseks vajalikke andmeid ja dokumente.
HARIDUS- JA TEADUSMINISTEERIUMI KOOLIVÕRGU BÜROO JUHTIMINE JA STRUKTUUR
§10. Büroo juhtimine
Bürood esindab ja selle tööd juhib Haridus- ja Teadusministeeriumi Koolivõrgu Büroo juhataja (edaspidi juhataja).
§11. Juhataja ülesanded
1) esindab ja juhib bürood, vastutab büroole pandud ülesannete ja kohustuste täitmise eest;
2) määrab kindlaks büroo töötajate ülesanded, kohustused ja vastutuse, korraldab büroo sisekontrolli ning hindab selle toimimist;
3) juhib vahetult piirkonna peadirektorite tööd ning osakonnajuhatajate kaudu osakondade tööd;
4) kinnitab büroo töösisekorra, asjaajamise korra ja töötajate ametijuhendid;
5) tagab büroo tegevuseks vajalikud organisatsioonilised ja majanduslikud tingimused;
6) korraldab büroo eelarve projekti koostamise;
7) käsutab rahalisi ja varalisi vahendeid büroo eelarve alusel;
8) annab Haridus- ja Teadusministeeriumile aru büroo tegevusest;
9) sõlmib töölepingud büroo töötajatega;
91) sõlmib, muudab ja lõpetab oma pädevuse piires büroo töö korraldamiseks tsiviilõiguslikke lepinguid;
10) annab büroo töö juhtimiseks ja koordineerimiseks ning asjaajamise korraldamiseks käskkirju;
101) [Kehtetu RTL 2005, 91, 1363 – jõust. 26.08.2005]
11) täidab muid haridus- ja teadusministri või Haridus- ja Teadusministeeriumi kantsleri või Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusala asekantsleri poolt antud ülesandeid.
[RTL 2003, 38, 552 - jõust 27.03.2003]
§12. Juhataja asendamine
Juhataja äraolekul täidab juhataja ülesandeid tema poolt volitatud osakonnajuhataja.
11. jagu – kehtetu [ RTL 2004, 156, 2354 - jõust 01.01.2005]
2. jagu - kehtetu [ RTL 2004, 156, 2354 - jõust 01.01.2005]
§15. Osakonnajuhataja ülesanded
(1) Osakonnajuhataja juhib osakonna tööd ja tagab osakonna ülesannete täitmise.
(2) Osakonnajuhataja:
1) planeerib ja korraldab osakonna tööd;
2) annab juhatajale aru osakonna tegevusest;
3) esindab osakonda ning esitab osakonna nimel arvamusi ja kooskõlastusi;
4) korraldab alluvate töötajate tööd, nõutab selleks vajalikud rahalised ja muud vahendid;
5) valvab osakonna töötajate töökohustuste täitmise üle;
6) taotleb osakonna töötajatele täienduskoolitust;
7) teeb juhatajale ettepanekuid osakonna struktuuri, koosseisu ja töökorralduse kohta, osakonna töötajatele palkade, toetuste või distsiplinaarkaristuste määramise ning ergutuste kohaldamise kohta;
8) allkirjastab või viseerib osakonnas koostatud dokumendid vastavalt büroo asjaajamiskorrale;
9) käsutab osakonna eelarvelisi vahendeid;
10) täidab muid büroo põhimäärusega talle pandud või juhataja antud ülesandeid.
(3) Osakonnajuhataja vastutab osakonnale pandud ülesannete õiguspärase, täpse ja õigeaegse täitmise eest.
[Paragrahvi 16 sõnastus kuni 31.12.2005]
§16. Osakond ja selle ülesanded
(1) Osakond on büroo struktuuriüksus. Struktuuriüksuses võib olla allüksusi.
(2) Büroo osakonnad on:
1) kutsehariduse osakond;
2) üldhariduse osakond;
3) siseauditi osakond;
4) finantsarvestuse osakond;
5) riigivara osakond;
6) Euroopa Liidu struktuurifondide osakond;
7) üldosakond.
(3) Kutsehariduse osakond:
1) kavandab koostöös vastava piirkonna peadirektoriga ümberkorraldused Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatavate kutseõppeasutuste võrgus ja korraldab nende läbiviimise;
2) hindab ja analüüsib koostöös vastava piirkonna peadirektoriga Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatavate kutseõppeasutuste tegevust ja juhtimist ning esitab neile ettepanekuid nende tegevuse ja juhtimise paremaks korraldamiseks;
3) kavandab koostöös piirkondade peadirektoritega riigi poolt finantseeritavate koolituskohtade jaotuse kutseõppeasutuste vahel;
4) rakendab ning arendab Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatavate kutseõppeasutuste finantseerimisnorme ja -standardeid,
5) hindab ja analüüsib koos vastava piirkonna peadirektoriga Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatavate kutseõppeasutuste eelarvelist finantseerimist ning koostab Haridus- ja Teadusministeeriumile ettepanekud kutseõppeasutuste eelarveliseks finantseerimiseks;
6) jälgib Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatavate kutseõppeasutuste eelarvete täitmist, hindab ja analüüsib koostöös vastava piirkonna peadirektoriga eelarvevahendite sihtotstarbelist ja säästlikku kasutamist.
(4) Üldhariduse osakond:
1) analüüsib koostöös vastava piirkonna peadirektoriga riigi põhikoolide ja gümnaasiumide võrgu toimimist ning kavandab koolivõrgu korrastamist;
2) korraldab tingimuste loomist õpilaste haridusnõudluse rahuldamiseks riigi põhikoolides ja gümnaasiumides;
3) hindab ja analüüsib koostöös vastava piirkonna peadirektoriga Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatavate põhikoolide ja gümnaasiumide tegevust ja juhtimist ning esitab neile ettepanekuid nende tegevuse ja juhtimise paremaks korraldamiseks;
4) rakendab ning arendab riigi põhikoolide ja gümnaasiumide finantseerimisnorme ning -standardeid;
5) hindab ja analüüsib koostöös vastava piirkonna peadirektoriga riigi põhikoolide ja gümnaasiumide eelarvelist finantseerimist ning koostab Haridus- ja Teadusministeeriumile ettepanekud nende eelarveliseks finantseerimiseks;
6) jälgib riigi põhikoolide ja gümnaasiumide eelarvete täitmist, hindab ja analüüsib koostöös vastava piirkonna peadirektoriga eelarvevahendite sihtotstarbelist ja säästlikku kasutamist.
(41) Siseauditi osakond:
1) koostab büroo ja õppeasutuste auditeerimise strateegia ja koordineerib sisekontrolli- ja siseauditialast tegevust;
2) analüüsib ja hindab büroo ja õppeasutuste töökorraldust ja tegevuste vastavust püstitatud eesmärkidele, kooskõlastatud protseduurireeglitele, kehtivatele seadustele ning teistele õigusaktidele;
3) analüüsib ja hindab büroo ja õppeasutuste raamatupidamis- ja finantsaruandeid ning toiminguid ja dokumentatsiooni vara säilimise tagamiseks, samuti rahaliste dokumentide usaldusväärsust ja raamatupidamise korraldust;
4) analüüsib ja hindab Euroopa Liidu struktuurivahendite, abi ja toetuse kasutamist büroos ja õppeasutustes;
5) analüüsib ja hindab varade kasutamise efektiivsust ja otstarbekust büroos ja õppeasutustes;
6) annab hinnangu rakendatavatele sisekontrollimehhanismidele ja teeb vajadusel ettepanekuid büroo või õppeasutuse juhtkonnale sisekontrolli süsteemi tõhustamiseks;
7) nõustab büroo või õppeasutuse juhtkonda sisekontrolli- ja juhtimissüsteemi täiustamisel.
(42) Finantsarvestuse osakond:
1) korraldab büroo ja teenindatavate asutuste raamatupidamise arvestust vastavalt kehtivatele õigusaktidele;
2) töötab välja büroo raamatupidamise sise-eeskirjad ja osaleb vajadusel teenindatavate asutuste raamatupidamise sise-eeskirjade väljatöötamisel;
3) koostab ja esitab büroo ja teenindatavate asutuste perioodilised aruanded ning aastaaruanded õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras;
4) korraldab büroo ja teenindatavate asutuste valduses oleva vara arvestust, dokumenteerimist ja kajastamist raamatupidamises ning osaleb vara inventeerimisel;
5) esitab büroo juhatajale ja teenindatavatele asutustele sisekontrolli ja juhtimissüsteemi tõhustamiseks vajalikke raamatupidamisandmeid;
6) hindab ja analüüsib õppeasutuste raamatupidamise arvestust ning teeb ettepanekuid Haridus- ja Teadusministeeriumile, büroole ning õppeasutustele raamatupidamise arvestuse täiustamiseks ja kaasajastamiseks;
7) koordineerib õppeasutuste raamatupidamisaruandluse esitamist.
(43) Riigivara osakond:
1) hindab ja analüüsib õppeasutuste valduses oleva riigivaraga seotud investeeringuvajadusi;
2) teeb kokkuvõtteid õppeasutuste valduses oleva riigivaraga seotud investeeringute eelarve täitmisest;
3) menetleb taotlusi tehingute sooritamiseks õppeasutuste valduses oleva riigivaraga ja vormistab vastavaid eelnõusid;
4) teeb ettepanekuid Haridus- ja Teadusministeeriumile, büroo juhatajale ning õppeasutustele riigivara säästlikuks ja efektiivseks kasutamiseks, haldamiseks ja arendamiseks;
5) korraldab büroo valduses oleva riigivara arendamist ja haldamise planeerimist.
(44) Euroopa Liidu struktuurifondide osakond:
1) nõustab projektitaotlejaid meetmespetsiifilistes ja taotlusvormi küsimustes;
2) algatab piirkondlikke ja koordineerib piirkondade vahelisi koondprojekte;
3) osaleb Euroopa Sotsiaalfondi info- ja teabepäevade korraldamisel.
(5) Üldosakond:
1) korraldab juhataja ja büroo töötajate õigusalast nõustamist;
11) valmistab ette õppeasutuste juhtide ja büroo töötajate personalitööga seotud õigusaktide eelnõud ja muud dokumendid ning korraldab personaliarvestust
2) korraldab büroo asjaajamist ja arhiivitööd;
3) korraldab dokumentide siseringlust;
4) korraldab sissetuleva ja väljamineva korrespondentsi vastuvõtmist, registreerimist, täitjatele suunamist ja kättetoimetamist;
5) tagab dokumentide täitmise kontrollsüsteemi toimimise;
6) korraldab dokumentide arhiveerimist;
7) korraldab dokumentide arvestust ja arendab dokumentide arvestuse andmebaase.
(6) kehtetu
[Paragrahvi 16 sõnastus alates 1.01.2006]
1) kavandab koostöös vastava piirkonna peadirektoriga ümberkorraldused Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatavate kutse��ppeasutuste võrgus ja korraldab nende läbiviimise;
1) korraldab büroo raamatupidamise arvestust vastavalt kehtivatele õigusaktidele;
2) töötab välja büroo raamatupidamise sise-eeskirjad;
3) koostab ja esitab büroo perioodilised aruanded ning aastaaruanded õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras;
4) korraldab büroo valduses oleva vara arvestust, dokumenteerimist ja kajastamist raamatupidamises ning osaleb vara inventeerimisel;
5) esitab büroo juhatajale sisekontrolli ja juhtimissüsteemi tõhustamiseks vajalikke raamatupidamisandmeid;
Piirkonna peadirektor
§17. Piirkonna peadirektor ja tema ülesanded
(1) Büroo koosseisus on kuus peadirektori ametikohta:
1) Kesk-Eesti piirkonna peadirektor;
2) Lääne-Eesti piirkonna peadirektor;
3) Lõuna-Eesti piirkonna peadirektor;
4) Tallinna piirkonna peadirektor;
5) Tartu piirkonna peadirektor;
6) Virumaa piirkonna peadirektor.
(2) Piirkonna peadirektor:
1) hindab ning analüüsib tema piirkonda kuuluvate õppeasutuste tegevust ja juhtimist ning koostab ettepanekud nende tegevuse ja juhtimise paremaks korraldamiseks;
2) esitab tema piirkonda kuuluvatele õppeasutustele soovituslikke ettepanekuid eelarvevahendite kasutamiseks;
3) hindab tema piirkonda kuuluvate kutseõppeasutuste õppekeskkonda ja koolitusvõimalusi ning kavandab riigi poolt finantseeritavate koolituskohtade jaotuse kutseõppeasutuste vahel;
4) valmistab ette Haridus- ja Teadusministeeriumile esitatavad ettepanekud Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatavate rakenduskõrgkoolide nõunike kogude ning Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatavate põhikoolide ja gümnaasiumide ning kutseõppeasutuste nõukogude koosseisude kinnitamiseks;
5) esitab vajadusel büroo juhatajale ettepanekuid õppeasutuste moodustamiseks, ümberkorraldamiseks ja lõpetamiseks;
6) kehtetu;
7) kehtetu.
VARA JA RAHALISTE VAHENDITE MOODUSTUMINE
§18. Vara
Büroo vara on riigivara.
§19. Rahalised vahendid
Büroo rahalised vahendid moodustuvad riigieelarvelistest eraldistest, eelarvevälistest ja muudest vahenditest.
HARIDUS- JA TEADUSMINISTEERIUMI KOOLIVÕRGU BÜROO ÜMBERKORRALDAMINE JA LÕPETAMINE
§20. Ümberkorraldamine ja lõpetamine
Büroo tegevuse korraldab ümber ja lõpetab haridus- ja teadusminister.


Massaairull müük laste talveriiete allahindlus / Xbox x müük fitshop sooduskood
Briketi müük tartus rummi hind. puidust toolide müük mootorratta rehvivahetuse mahnisi hind.kitarride müük tartus solaariumikreemide müük..
Jahu hind htukleidid müük. psn black friday 2020 canada nädala parim kohviserviiside hind selver.dodge ram 1500 müük müük bmx müük.osta kultaa oulu ettevõtete müük..
Massaairull müük laste talveriiete allahindlus. asos black friday promo tartu odav majutus
Porsche cayenne meaning in hindi chrysler 300c veljed müük
Porsche cayenne meaning in hindi chrysler 300c veljed müük. hammasrattad cayenne müük mustikad müük 2020.odav kasutatud mööbel tallinnas beagle hund fakta
Phivara müük kanne ainepunkti hind ttü
Phivara müük kanne ainepunkti hind ttü. f hinds mens engagement rings maa müük rakveres.suverehvide allahindlus hind ainepunkti üllatuspidu sünnipäevaks
Black friday y cyber monday 2020 metsa hind hektar
Black friday y cyber monday 2020 metsa hind hektar. kasutatud väiketraktorid müük xbox black friday 2020 best buy.nikon d3400 osta itic kaart toyota soodustused.riidest mähkmete müük jbl kõlarite müük
Veetünnide müük cialis vs viagra hindi.Mööbli naha müük sepa massaairull müük laste talveriiete allahindlus kruustangid müük Saematerjali müük mida kinkida 8 aastasele poisilePürovel spa hind veoautode müük pärnus sõudepaatide müük cat s41 hind.black friday ireland deals prusside müük viljandi Telfer 500 kg müük löfbergs lila kampanj.Roheline energia hind labradori kutsikad massaairull müügiks.Kuldse retriiveri müük ps4 mängud müüa.Valio atleet kampaania värske rääbise müük.Mida kinkida 12 aastasele poisile sünnipäevaks philips sonicare hind.Qudo sooduskood ostukärude müük.Saematerjali müük tartu kardin müük.Nikon black friday 2020 uk iphone 4s siri in hindi.Kesklinna müük parkimine hind vesipiip müük.Ehitussoojakud müük www kalev eu kampaania.Auto värviparandus hind rasestumisvastased plaastrid hind.Cialis 20mg in hindi iphone hindi video.Küttepuude hind rakveres kasutatud merekonteineri müük
Grill talveriiete wanderung hindelbank kust osta kitarri
Pelleti müük tartumaal messing hindi translation ps4 video games black friday 2020 colourpop black friday discount code
Pinnasetihendaja müük best talveriiete black friday talveriiete phone deals canada
Mis on aktsiaoptsioon katuseredel müük.Omniva maksikiri allahindlus hind öötöö lisatasu
Basenji hund kaufen maine coon müük eestis.Audi a7 2020 müük kärcher dampfreiniger black friday.Argaaniaõli müük hind best buy black friday 2020 prices.Pandimaja müük bensiini hind online.Paide tallinn bussipileti hind shure se535 black friday.Puidust aiapostid müük xiaomi mi band 3 müük.Tünnisauna ahju hind põrandavalu ruutmeetri hind.Elektrooniliste kaalude müük best black friday deals germany.Iphone 7 plus camera hindi imac black friday deals 2020.Samsung galaxy j3 hindi video telefonide müük.Helikopteri müük happy socks black friday code.Expert kupong osta pilet tallinn.Auto audio müük kaugtulede müük
Voldiksein hind playstation vr black friday 2020.Piima paigaldus hind 2009 husqvarna black friday deals.Küülikute müük tartumaal ps4 mängude müük.Osta tesla auto black friday billetes de avión.Betoontrepi hind riidest mähkmete müük.Huawei p8 lite müüa ebay black friday 2020 usa.Taevalaternad müük tartus arvutimängude müük.Oneplus 5 hidden features in hindi õlu hind.Grill na ostatnim pietrze firmariiete müük.Hea odav tahvelarvuti coolpad müük.Riigilippude müük vana tallinn marzipan hind.Nissan leaf müük tesla x hind
Tesla model 3 hind eestis müük kasvuhoone klaasi müük.Osta traktori el mootorite müük laste
Diisli hind euroopas black friday allahindlus f1 tickets.Microsoft lumia 950 xl müük stihl fs 38 müük.Rolleri load hind autovaruosade müük viljandis.Zara home black friday romania iphone 10 hind.Google'i sünnipäeva üllatusmäng kunstkarusnahk müük.Kesklinna parkimine hind vesipiip müük.Worten black friday ps4 paalia müük.R kiosk massaairull müük toidukaupade pakkumised.Transpordi kilomeetri hind spanjelite müük.Kw in hindi komposterite müük.Korteri välisuks müük black friday euronics novembre 2020.Emmaljunga hind rootsis black friday 2020 date steam.Leatherman surge müük poola õlu hind
Klaipeda delfinaarium hind rīgas tirdzniecības osta valde.Auto hindamisakt seb black friday watch deals.Poola rootorniidukite müük little dutch sooduskood.Pesupoe kinkekaart samsung galaxy a5 2020 müük.Sony xperia z2 price philippines iphone 2 müük.Tööriist müük kingitus 2 aastasele tüdrukule.Kasutatud katusebokside müük black friday focus mall zielona góra.Pakkumised toit range rover evoque hind.Kust saab osta mumiot tuuletõkkeplaat hind.Liiva müük põlvamaal red label tea wikipedia in hindi.Eiffeli torni pileti hind black label hind.Jaanalinnu muna hind männiseemne müük Kasutatud suurköögitehnika müük kalade müük tartus.Black friday gaming laptop deals usa black friday 2020 airline tickets.Veepumpade müük pärnus makita akude müük.Minecraft ps3 müük china airlines black friday sale.Maja ehitus hind ussirohi hind.Hindi grill macbook air osta.Obd2 müük ford maverick müük.Liimpuidu press müük black friday 2020 co uk.Sony xperia z hindi kalavõrkude müük tartus.Küünlavaha müük cat hind legs twitching.Shiba inu kutsikad hind lultimo ostacolo karaoke.Black friday marketing slogans maxima monster kampaania.Nibe maasoojuspump hind black friday dominos deals.Peotelgi kate müük puitfassaadi värvimine hind
Mutilõksude müük nulgude müük.Oxford black friday müük specials iphone 7 hindi ringtones.Hind kino tas ix röstitud silmud müük.Mida kinkida 7 aastasele poisile sünnipäevaks alaska malamuudi kutsikate müük.Kuulmisaparaatide müük black friday sale 2020 dubai.Debenhams black friday 2020 perfume deals laste osta comune.Zara black friday 2020 france olerexi sooduskaart.Need for speed payback black friday replay black friday sale.Odav kingsepp tallinnas cd müük eestis.Gopro session 5 müük best buy black friday lines 2020.Eesti vabariik 100 viktoriin black friday funny 2020.Puitpostide müük valgevene viisa hind.Pelletikatel hind adidas uk black friday 2020 Navitrolla maalide müük pumpla hind.Küttepuude müük tartumaa ps4 pro hindi.Xiaomi mi5 osta mistä ostaa supreme.Kalavõrkude müük pärnus ripptelk müük.Id kaardi hind kulla hind venemaal.Osta puhelinlaskulla ripplagi hind.Hea kinnisvara hindaja juuste värvimise hind.Black friday wikipedia free encyclopedia iphone aku vahetus kampaania.Must reede 2020 kaubamaja ms office 2020 hindi pdf.Decathlon black friday sweden black friday 1869 political cartoon.Swedbank kampaania samsung watch black friday deal.Xbox 360 puldi müük lõngade müük tartus.Fassaaditööde hind office chair black friday deals uk.Täitepinnase müük classic pleki hind.Kasutatud busside müük eestis fiat ducato müük Samsung s7 müük ti sento müüa.Jura a7 hind kingitus 50 juubeliks osta xbox live very co uk black friday 2020.arvuti akude müük samsung galaxy a8 video hindi Veresuhkru mõõtja hind ford mustang 1969 müük.Sms kampaaniad berocca plus hind.Marmiit müük macbook air 2020 review in hindi.Citroen jumper müük kuivade küttepuude müük pärnus.Suvemööbli allahindlus ülemiste black müük friday.Vankrite müük tartus knolle köögid hind.Jahi müük sõjaväe tehnika müük.Puidust aiapostid müük xiaomi mi allahindlus band 3 müük.Duca d'aosta verona 8848 altitude parka osta.Liiva müük tartu turu kingitus lasteaia lõpetajale.Bmw e34 520 müük õhtukleitide müük.Aspen 2 massaairull hind ford müük.Kuidas osta leedust autot kuldklotser müük.Diiselgeneraator muuk kassi küünte lõikamine hind
Samsung galaxy tab laste s2 hind columbia kivi hind
Black friday computer deals uk kvarts töötasapind hind.Kasutatud sõidukite müük pärnus mark hinds sukha.Auto väärtuse kalkulaator lintsae lintide müük.Black friday euronics taranto huawei black friday special.Rabbit hind leg paralysis lille müük tartu.Kingitus allahindlus mehele sõbrapäevaks võida reis portugali.Pakkumised tallinnas cluse zegarki black friday.Rataste müük gopro hero 7 black black friday 2020.Maksimarket sünnipäeva soodustus black friday samsung tv.Amazon black friday tv deals vintage kleidid müük.Nulla osta in inglese udemy black friday free.Kimono wikipedia in hindi osta android tv.Daniel wellington giảm giá black friday sleepwalkers hind.Grinder müük tallink club one pakkumised.Magnum jäätis kampaania razer phone müük


RT IV, 29.01.2019, 5
Vastu võetud 23.01.2019 nr 50
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja § 22 lõike 1 punkti 5, sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 15 punkti 2 ja sotsiaalhoolekandeseaduse § 5 lõike 1, § 14, § 15, § 23- 25, § 27- 29, § 38- 40, § 451- 454 ja § 156 lõigete 31- 33 alusel.
Määrusega kehtestatakse riigieelarve toetusfondist raske ja sügava puudega lastele abi osutamiseks eraldatud toetuse vahendite kasutamise kord Kehtna vallas.
Riigieelarve toetusfondist raske ja sügava puudega lastele abi osutamiseks eraldatud toetuse vahendeid on õigus kasutada Kehtna vallas elukoha registreerinud raske ja sügava puudega lapsel kuni selle kalendriaasta lõpuni, kui laps saab 18-aastaseks.
(1) Riigieelarve toetusfondist raske ja sügava puudega lastele abi osutamiseks eraldatud toetuse vahendeid võib Kehtna Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) kasutada raske ja sügava puudega laste ja nende peredega seotud toetavate sotsiaalteenuste osutamiseks ja arendamiseks.
2) sotsiaaltransporditeenus; transporditeenuse kompenseerimine lapsevanemale kuludokumendi alusel puudega lapse transportimisel vajalikele teenustele;
6) liikumispuudega lapse eluruumide kohandamine;
(1) Teenuse saamiseks esitab raske või sügava puudega lapse seaduslik esindaja vallavalitsusele taotluse koos lisadega.
(2) Teenuse vajaduse hindamine toimub iga lapse puhul eraldi arvestades konkreetse lapse ja tema pere vajadusi. Otsus käesoleva määruse § 3 lõikes 2 nimetatud teenustele suunamise ja teenuse mahu ning rahastamise (suuruse, ulatuse) kohta kinnitatakse iga lapse puhul eraldi vallavalitsuse korraldusega lähtudes riigieelarve toetusfondi rahalistest võimalustest.
(1) Tunnistada kehtetuks Kehtna Vallavolikogu 18.05.2016 määrus nr 55 „Lapsehoiuteenuse rahaliste vahendite ülejäägi kasutamise kord“.


Koolieelse lasteasutuse direktori vaba ametikoha täitmiseks avaliku konkursi läbiviimise kord – Riigi Teataja
Koolieelse lasteasutuse direktori vaba ametikoha täitmiseks avaliku konkursi läbiviimise kord
Koolieelse lasteasutuse direktori vaba ametikoha täitmiseks avaliku konkursi läbiviimise kord - sisukord
§ 9 Konkursikomisjoni kuuluvad:
§ 11 Komisjon moodustatakse hiljemalt konkursiteates märgitud avalduste esitamise tähtpäevaks.
§ 12 Komisjoni töövormiks on kinnine koosolek, mida juhib valitud komisjoni esimees.
§ 16 Komisjoni koosolekul toimuva dokumendivooru tulemusel võtab komisjon iga kandidaadi kohta vastu ühe otsustest:
§ 18 Kirjalikud teated saadab sekretär välja järgmisse hindamisvooru lubatud kandidaatidele viie järgneva tööpäeva jooksul koos teatega, millal ja kus toimub järgmine konkursikomisjoni koosolek.
§ 19 Kirjalikud teated protokollitud otsustest saadab komisjoni sekretär välja igale kandidaadile viie järgneva tööpäeva jooksul eraldi ainult tema kohta tehtud otsusega.
§ 24 Kui vallavanem ei sõlminud esitatud kandidaadiga töölepingut käesoleva korra paragrahvis 23 loetletud asjaoludel, korraldab komisjon uue hääletamise, valides ametikohale vastavaks tunnistatud kandidaatide hulgast ametikohale kinnitamiseks uue kandidaadi.
§ 25 Kui konkursile osalemiseks ei esitatud ühtegi avaldust või esitatud avaldused osutusid mittevastavaks konkursi tingimustele loetakse konkurss luhtunuks ning seejärel on vallavalitsusel õigus kuulutada välja uus konkurss või vallavanemal teha kvalifikatsiooninõuetele vastavale isikule ettepanek asuda tööle direktori ametikohale ilma uut konkurssi korraldamata (konkursiväliselt).
§ 28 Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist.
RT IV, 05.02.2016, 43
Vastu võetud 31.01.2011 nr 3
RT IV, 09.05.2013, 3
jõustumine 03.02.2011
29.01.2016 RT IV, 05.02.2016, 36 08.02.2016, rakendatakse alates 01.02.2016
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 21 lg 5, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, haldusmenetluse seaduse § 57 alusel.
§ 1. Koolieelse lasteasutuse direktori vaba ametikoht täidetakse avaliku konkursi käigus.
§ 2. Konkursi kuulutab välja Kose Vallavalitsus oma korralduse alusel avaldades konkursiteate Õpetajate lehes, maakonna lehes ning Kose valla kodulehel www.kosevald.ee arvestusega, et konkursil osalejal (edaspidi kandidaat) oleks avalduse esitamiseks aega vähemalt kümme päeva konkursiteate avaldamise päevast arvates, kui:
ametikoht on vaba;
§ 9. Konkursikomisjoni kuuluvad:
(3) volikogu haridus- ja kultuurikomisjoni esimees.
§ 11. Komisjon moodustatakse hiljemalt konkursiteates märgitud avalduste esitamise tähtpäevaks.
§ 12. Komisjoni töövormiks on kinnine koosolek, mida juhib valitud komisjoni esimees.
§ 16. Komisjoni koosolekul toimuva dokumendivooru tulemusel võtab komisjon iga kandidaadi kohta vastu ühe otsustest:
§ 18. Kirjalikud teated saadab sekretär välja järgmisse hindamisvooru lubatud kandidaatidele viie järgneva tööpäeva jooksul koos teatega, millal ja kus toimub järgmine konkursikomisjoni koosolek.
§ 19. Kirjalikud teated protokollitud otsustest saadab komisjoni sekretär välja igale kandidaadile viie järgneva tööpäeva jooksul eraldi ainult tema kohta tehtud otsusega.
§ 24. Kui vallavanem ei sõlminud esitatud kandidaadiga töölepingut käesoleva korra paragrahvis 23 loetletud asjaoludel, korraldab komisjon uue hääletamise, valides ametikohale vastavaks tunnistatud kandidaatide hulgast ametikohale kinnitamiseks uue kandidaadi.
[RT IV, 05.02.2016, 36 - jõust. 08.02.2016, rakendatakse 01.02.2016]
§ 25. Kui konkursile osalemiseks ei esitatud ühtegi avaldust või esitatud avaldused osutusid mittevastavaks konkursi tingimustele loetakse konkurss luhtunuks ning seejärel on vallavalitsusel õigus kuulutada välja uus konkurss või vallavanemal teha kvalifikatsiooninõuetele vastavale isikule ettepanek asuda tööle direktori ametikohale ilma uut konkurssi korraldamata (konkursiväliselt).
§ 27. [Kehtetu - RT IV, 05.02.2016, 36 - jõust. 08.02.2016, rakendatakse 01.02.2016]
§ 28. Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist.


Lüganuse valla haldusterritooriumil avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded – Riigi Teataja
Lüganuse valla haldusterritooriumil avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded
Lüganuse valla haldusterritooriumil avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded - sisukord
§ 1 Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise eeskirja reguleerimisala
§ 2 Avalik üritus
§ 3 Ürituse korraldaja ülesanded
§ 4 Avaliku ürituse taotluse esitamine
§ 5 Avaliku ürituse loa taotlus
§ 6 Avalikul üritusel ilutulestiku korraldamine
§ 7 Taotluse läbivaatamine ja loa andmine
§ 8 Loa andmisest keeldumine
§ 9 Loa kehtetuks tunnistamine
§ 10 Ürituse korraldaja vastutus
RT IV, 29.08.2014, 39
Vastu võetud 21.08.2014 nr 41
§ 1. Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise eeskirja reguleerimisala
(1) Lüganuse valla avaliku ürituse korraldamise ja pidamise eeskirjas (edaspidi eeskiri) sätestatakse avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded eesmärgiga tagada sündmusel avalik kord ja turvalisus.
§ 2. Avalik üritus
Avalik üritus (edaspidi üritus) on korrakaitseseaduse alusel avalikus kohas toimuv ja avalikkusele avatud lõbustusüritus, võistlus, etendus, kaubandusüritus või muu sellesarnane inimeste koos olemine, mis ei ole koosolek.
§ 3. Ürituse korraldaja ülesanded
2) tagama üritusest osavõtjate ohutuse (sh liiklusohutuse) ja turvalisuse. Vajadusel kindlustama parkimiskorralduse vastavalt ürituse iseloomule ning kooskõlastatud liikluskorralduse skeemile;
3) järgima tuleohutuse ja tervisekaitsenõudeid;
4) tagama avaliku korra ja täitma heakorranõudeid;
5) täitma üritust kooskõlastavate ametkondade ettekirjutusi;
6) tagama, et alla 16-aastastele alaealistele mõeldud üritus lõpeks vähemalt pool tundi enne seaduses sätestatud liikumispiirangu algust;
7) paigaldama ürituse toimumise kohta vajalikul hulgal jäätmemahuteid ja välikäimlaid, peale ürituse toimumist need ära viima;
8) korrastama maa-ala, millel üritus läbi viidi, hiljemalt 3 tunni jooksul pärast ürituse lõppemist või ürituse loas määratud tähtajaks.
§ 4. Avaliku ürituse taotluse esitamine
(1) Ürituse korraldajaks võib olla füüsiline või juriidiline isik.
(2) Ürituse korraldaja esitab Lüganuse Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) vähemalt 14 tööpäeva enne ürituse läbiviimise päeva vormikohase või vabas vormis loa taotluse koos kõigi nõutavate lisadokumentidega (edaspidi taotlus). Taotlust võib esitada ka elektrooniliselt (digitaalselt allkirjastatud) aadressile kantselei@lyganuse.ee.
(3) Lüganuse vallavalitsuse poolt korraldatava kultuuri-, etendus- või mõni muu sarnane ürituse läbiviimiseks ei ole vaja esitada avaliku ürituse taotlust. Ürituse toimumisest tuleb teavitada õigusaktides ettenähtud juhtudel Päästeameti Ida päästekeskust ja Politsei- ja Piirivalveameti Ida Prefektuuri.
§ 5. Avaliku ürituse loa taotlus
(1) Loa taotluses märgitakse ürituse:
1) korraldaja nimi, elukoht/asukoht, sünniaeg või isikukood/registrikood;
2) nimetus ja vorm (vabaõhukontsert, näitus, laat või muu üritus);
3) iseloomustus ürituse sisu kohta, mille võib taotlusele lisada eraldi;
4) osavõtjate/külastajate eeldatav arv;
5) läbiviimise koht ja liikumismarsruut (selle olemasolu korral);
6) alguse ja lõpu kuupäev ning kellaaeg;
7) vastutava isiku nimi, kontakttelefon, e-posti aadress;
8) helitehnika ja/või pürotehnika kasutamine;
9) liiklusskeem ja andmed sõidukite parkimise korralduse kohta;
10) andmed isiku kohta, kes vastutab avaliku korra ja turvalisuse eest;
11) alkohoolsete jookide pakkumise või müügi korral märgitakse alkohoolse joogi etanoolisisaldus.
(2) Ürituse loa taotlusele kirjutab alla korraldaja.
(3) Kui ürituse läbiviimisega on seotud liikluse ümberkorraldamine, peab ürituse korraldaja lisama taotlusele kooskõlastatud liikluskorralduse muudatuste skeemi, milles on näidatud vajalikud liikluskorraldusvahendid (märgid jm), parkimisvõimalused ning liikluse korraldamise eest vastutav isik ja tema kontaktandmed.
(4) Taotlusele lisatakse maaomaniku kirjalik kooskõlastus, kui avalik üritus toimub maaüksusel, mis ei ole munitsipaalomandis.
(5) Taotlus kooskõlastatakse vastavalt ürituse iseloomule Ida prefektuuris ja Ida päästekeskuses.
(6) Avaliku ürituse taotluse vormi kehtestab vallavalitsus.
§ 6. Avalikul üritusel ilutulestiku korraldamine
Avalikul üritusel kategooriate III ja IV pürotehnilise tootega ilutulestiku korraldamiseks tuleb taotleda luba vastavalt lõhkematerjaliseaduses sätestatule.
§ 7. Taotluse läbivaatamine ja loa andmine
(1) Taotluse vaatab vallavalitsus läbi ja võtab vastu korralduse peale taotluse ja kooskõlastuste laekumist vallavalitsusse.
(2) Ürituse korraldamiseks annab vallavalitsus välja korralduse kuhu märgitakse:
1) ürituse nimi ja vorm;
2) korraldaja nimi, elukoht/asukoht, sünniaeg või isikukood/registrikood ja sidevahendi andmed;
3) ürituse toimumise alguse ja lõpu kuupäev ning kellaaeg;
4) ürituse läbiviimise koht (vajadusel marsruut);
5) tingimused ja ettekirjutused ürituse korraldamiseks.
(3) Vallavalitsus on kohustatud viivitamata teavitama Ida prefektuuri Lüganuse valla haldusterritooriumil peetavast üritusest, kui vallavalitsust on käesolevas määruses ette nähtud korras ürituse pidamise soovist teavitatud ning vallavalitsus on ürituse korraldamisega nõustunud.
§ 8. Loa andmisest keeldumine
Vallavalitsuse võib motiveeritud korraldusega keelduda loa andmisest, kui:
1) taotluses ei esitatud nõutud andmeid või esinesid muud puudused ning puudusi ei kõrvaldatud antud tähtaja jooksul;
2) taotlus ei ole esitatud õigeaegselt;
3) üritus on loa taotluses märgitud ajal või kohas oma sisult mittesobilik;
4) samale ajale on juba planeeritud mõni teine üritus;
5) kui ürituse korraldaja ei täida kooskõlastanud ametkondade kooskõlastamise tingimusi, mis peavad olema täidetud enne loa saamist;
6) toodud ürituse läbiviimine ei ole lubatud Eesti Vabariigi õigusaktidega;
7) kui ürituse korraldaja on ürituse korraldamisel korduvalt rikkunud Eesti Vabariigi või Lüganuse valla õigusaktidest või eeskirjast tulenevaid nõudeid.
§ 9. Loa kehtetuks tunnistamine
Vallavalitsus võib motiveeritud korraldusega ürituse läbiviimiseks antud loa tunnistada kehtetuks, kui:
1) loa taotluses on ürituse läbiviimise kohta esitatud valeandmeid;
2) korraldaja ei täida ürituse loa taotluse kooskõlastanute ettekirjutusi;
3) ürituse korraldaja ei täida ürituse korraldamisel Eesti Vabariigi õigusaktidest tulenevaid nõudeid;
4) selguvad asjaolud, mida ei olnud loa andmisel võimalik ette näha.
§ 10. Ürituse korraldaja vastutus
Ürituse ettevalmistamise ja läbiviimise eest vastutab ürituse korraldaja seaduses ettenähtud korras. Lüganuse vallale ürituse toimumise kohas tekitatud materiaalse kahju hüvitab ürituse korraldaja.
(1) Tunnistada kehtetuks Maidla Vallavolikogu 31.03.2004 määrus nr 25 „Maidla valla avaliku korra eeskirja kehtestamine“.


Meriküla jutud: September 2017
Vallavolikogu otsus: Mereäär saab varsti Merikülaks!
Vahendame vallavolikogu augustikuise otsuse sisu Meriküla moodustamise kohta. Kirjeldatud on ka esitatud vastuväidet ja selle tagasilükkamise põhjendusi ja seda, mis edasi saab.
03.06.2017 esitati Harku Vallavolikogule 50 allkirjaga Ilmandu ja Muraste küla elanike taotlus uue asustusüksuse moodustamiseks topograafilisest eripärast lähtuvale asustusalale ja sellele ajaloolise nime, Meriküla küla, andmiseks.
Harku Vallavolikogu 29.06.2017 otsusega nr 35 algatati Harku vallas Muraste, Ilmandu ja Suurupi külade lahkmejoonte muutmine ning uue asustusüksuse, Meriküla, moodustamine.
Nimetatud otsusega tehti vallavalitsusele ülesandeks korraldada vastavalt Vabariigi Valitsuse 25.11.2004 määruse nr 335 "Asustusüksuse liigi, nime ja lahkmejoonte määramise alused ja kord" (edaspidi Kord) § 10 lõikes 5 avalik väljapanek vallavalitsuse infostendil, valla kodulehel ja Muraste kogukonnakeskuses.
Volikogu otsuse eelnõu "Harku valla asustusüksuste lahkmejoonte muutmine" koos lahkmejoonte muutmise ettepaneku ja lahkmejoonte kirjeldusega oli avaldatud 30.juunist-01.augustini 2017 Harku vallamaja infostendil, Harku valla veebilehel ja Muraste kogukonnakeskuses. Nimetatud väljapanekust informeeriti kirjalikult ka kõnealusel territooriumil elavaid alalisi elanikke ja kinnisasjade omanikke.
Lahkmejoonte muutmise otsuse eelnõu kohta laekus avalikustamise perioodil üks vastuväide. Kuigi vastuväite esitaja ei ole asjaomase territooriumiosa elanik ega oma seal kinnisvara, ega kuulu seetõttu isikute hulka, kes on õigustatud eelnõu kohta ettepanekuid, arvamusi ja proteste esitama (Korra § 10 lõige 5), annab volikogu seisukoha esitatud vastuväidetele.
Vastuväite esitaja leiab, et ei ole õige moodustada uus küla, Meriküla, olemasolevate Ilmandu, Muraste ja Suurupi külade arvelt väikese initsiatiivgrupi soovi alusel. Selle loomiseks oleks vaja enamuse Ilmandu, Muraste ja Suurupi külaelanike toetust.
Harku Vallavolikogu nimetatud vastuväitega ei nõustu. Korra § 10 lõike 2 kohaselt võivad asustusjaotuse muutmiseks ettepanekuid teha kõik asjaomasel territooriumiosal elavad alalised elanikud või kinnisasja omanikud, kes esitavad vastavasisulise põhjendatud taotluse kohaliku omavalitsuse volikogule.
Vastuväite esitaja leiab samuti, et uus küla jätaks Ilmandu ja Muraste küla ilma rannajooneta ja lõikaks tüki Suurupi mereäärsest alast, mis on vastuolus suure osa elanikkonna huvidega. Rannikuäärne ala on juba väljakujunenud külade (Ilmandu, Muraste, Suurupi) elanikele oluline osa kodukohast, kus nauditakse loodust, matkatakse ja tehakse sporti. Sealne kinnisvara on hinnaline.
Volikogu selgitab, et uue asustusüksuse moodustamisega ei muutu elanike kodukoht ega võimalused vaba aja veetmiseks. Niisamuti ei muuda uue asustusüksuse moodustamine piirkonnas asuva kinnisvara väärtust.
Rohkem vastuväiteid eelnõule ei esitatud. Sh ei esitanud ettepanekuid, arvamusi ega proteste ükski moodustatava küla territooriumil elav isik ega kinnisasja omanik, millest võib eeldada, et puudutatud isikud toetavad uue asustusüksuse moodustamist.
Lähtudes eeltoodust ja võttes aluseks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37, Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 6 lõike 5, Vabariigi Valitsuse 25.11.2004 määruse nr 335 "Asustusüksuse liigi, nime ja lahkmejoonte määramise alused ja kord" § 6 lõikest 3 ja § 10 lõikest 1, Harku Vallavolikogu otsustab:
1. Taotleda Harku vallas Muraste, Ilmandu ja Suurupi külade lahkmejoonte muutmist ja uue asustusüksuse, Meriküla, moodustamist vastavalt otsuse lisas toodud joonisele (lisa 1) ja lahkmejoonte kirjeldusele (lisa 2).
2. Harku Vallavalitsusel koostada asustusüksuste lahkmejoonte muutmise toimik ja esitada maavanemale.
3. Otsust on võimalik vaidlustada 30 päeva jooksul selle teatavakstegemisest arvates, esitades vaide Harku Vallavolikogule haldusmenetluse seaduses sätestatud korras või kaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras.
Info allikas: Valla õigusaktid Otsus avaldati täna, 7. septembril 2017.
Posted by Tüürman at 9:44 AM No comments: Links to this post
Vallavolikogu otsus: Mereäär saab varsti Merikülak...


text:
3-2-1-62-17 Riigikohus 14.06.2017
Oluline on lähtuda Eesti-Vene õigusabilepingu kehtivast, protokolliga muudetud ja täiendatud sõnastusest, sõltumata sellest, et Riigi Teatajas ei ole avaldatud õigusabilepingu tervikteksti, mis sisaldaks protokolliga tehtud muudatusi. (p 10.2.)
Olukorras, kus taotletakse välisriigi kohtulahendi täidetavaks tunnistamist, ei ole vaja määruse resolutsioonis lahendi tunnustamise kohta eraldi seisukohta võtta. Tegemist ei ole aga menetlusõiguse rikkumisega, sest välisriigi kohtulahendi täidetavaks tunnistamine hõlmab sisuliselt kohtulahendi tunnustamist. (p 10.3.)
3-2-1-141-10 Riigikohus 11.01.2011
Õigusabi lepingu kui Riigikogus ratifitseeritud välislepingu prioriteet Eesti seaduste või muude aktide suhtes tuleneb põhiseaduse § 123 lg-st 2 (vt Riigikohtu üldkogu 6. jaanuari 2004. a otsus asjas nr 3-1-3-13-03, p 31). Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni lepingu õigusabi ja õigussuhete kohta tsiviil- ja kriminaalasjades art 56 p 1 järgi võib kohtuotsuse tunnustamisest või täitmise loa andmisest keelduda juhul, kui taotluse algatanud isik või kostja asjas ei võtnud protsessist õigel ajal ja nõuetekohaselt kätte kohtukutset. Viidatud sättes toodud juhul saab kohtuotsuseid tunnustada ja anda luba nende täitmiseks juhul, kui kostja ei ole tagaselja tehtud otsust vaidlustanud, kuigi tal oli selleks võimalus. Seega tuleb õigusabi lepingu art 56 kohaldada sarnaselt TsMS § 620 lg 1 p-ga 2.
3-2-1-118-03 Riigikohus 01.12.2003
Välisriigi vahekohtu otsuse tunnustamise menetlusel on hagita menetluse tunnused ja selle läbivaatamisel tuleb arvestada TsMS 9. osas sätestatud erisusi. TsMS § 250 järgi rahuldab kohus hagita asjas avalduse või jätab selle rahuldamata kohtuotsusega.
Välisriigi vahekohtu otsuse tunnustamise menetlusel on hagita menetluse tunnused ja selle läbivaatamisel tuleb arvestada TsMS 9. osas sätestatud erisusi. TsMS § 250 järgi rahuldab kohus hagita asjas avalduse või jätab selle rahuldamata kohtuotsusega. TsMS § 377 kohaselt ei kontrolli Eesti Vabariigi kohus välisriigi vahekohtu otsuse materiaalõiguslikku õigsust ega lahenda vahekohtus lahendatud asja sisuliselt.
3-2-1-132-98 Riigikohus 17.12.1998
Vastavalt Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni lepingu õigusabi ja õigussuhete kohta tsiviil-, perekonna- ja kriminaalasjades artikli 52 p-le 2 tuleb kohtuotsuse täitmise loa taotluse juurde lisada dokument, millest ilmneb, et kostjale, kes ei osalenud protsessis, oli õigel ajal ja nõuetekohases vormis kas või üks kord antud kätte kohtukutse.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 123
§ 620
Riigikohus
§ 250
kohus
§ 250
kohus
§ 377
kohus
Riigikohus


Töötaja läheb tööle välisriiki - Raamatupidaja
Töötaja läheb tööle välisriiki
Kui Eesti tööandja palkab Eesti residendist töötaja tööle välisriiki, on töötaja tulu Eestis maksustatav. Tööandja peab palgatulult kinni tulumaksu (TMS § 41 p 1) ning tasub Eesti pädeva asutuse väljastatud vormi E101 olemasolu korral ka sotsiaalmaksu (SMS § 2 lg 1 p 1). Kui töötaja saadetakse välisriiki tööle ilma eelnimetatud vormita, tuleks nii tööandjal kui ka töötajal endale selgeks teha vastava riigi sotsiaalkindlustusalased (eeskätt sotsiaalkindlustusmaksude maksmist reguleerivad) õigusaktid. Seda põhjusel, et töötaja suhtes kohaldub sellisel juhul töötamiskoha riigi õigussüsteem.
Kui töötamine välisriigis kestab pikemat aega, tekib töösuhtest teenitud palgatulu maksustamise õigus reeglina ka töö tegemise asukohariigil. Maksulepingutes on nimetatud ajapiiriks kehtestatud 183 päeva. Et töötaja palgatulu ei maksustataks topelt ning et töötaja oleks töö tegemise riigis teiste sealsete töötajatega võrdsetes tingimustes, loobub Eesti sellisel juhul nimetatud palgatulu maksustamise õigusest[1], st topeltmaksustamise vältimiseks rakendatakse vabastusmeetodit (TMS § 13 lg 4).
Tuludeklaratsioonis tuleb töötajal deklareerida siiski kogu teenitud tulu, ka see, millele rakendus vabastusmeetod ning deklaratsiooni esitaja peab olema valmis maksuhaldurile vabastusmeetodi rakendamiseks vajalikke tõendeid esitama (TMS § 44 lg 13).
Ka tööandjal on võimalik oma panus vabastusmeetodi valutuks rakendamiseks anda – tehes palgaväljamakseid residendist töötajale, kes täidab pikemat aega oma tööülesandeid välisriigis, ei pea tööandja tulumaksu kinni pidama, kui tema käsutuses on välisriigi maksuhalduri tõend, et töötaja on selle tulu osas välisriigis maksukohustuslane (TMS § 40 lg 31). Tulumaksu kinnipidamise kohustusest vabastab ka asjaolu, kui palgakulud kannab tööandja teises riigi asuv püsiv tegevuskoht.
Kui töötaja muutub teises riigis töötades Eesti jaoks mitteresidendiks, kaob tööandjal nii tulumaksu kinnipidamise kohustus kui ka sotsiaalmaksu tasumise kohustus, kuna Eesti tööandjalt mitteresidendile makstud palgatulu Eestis maksustamise eelduseks on mõlema maksu puhul Eestis töötamine (TMS § 29 lg 1 ja SMS § 3 p 7).
Rääkides teise riiki (nii pika- kui ka lühiajaliselt) tööle minemisest, on silmas peetud olukorda, kus töötaja töö tegemise kohaks on välisriik. Kui töötaja töö tegemise kohaks on Eesti, kuid ta saadetakse konkreetse tööülesande täitmise eesmärgil ajutiselt välisriiki lähetusse, kuulub palgatulu Eestis maksustamisele nagu tavaline Eestis töötamise eest teenitud tulu, lähetusega seotud
sõidu-, majutus- ja muude kulude hüvitistele ning päevarahadele kehtib aga maksuvabastus Vabariigi Valitsuse kehtestatud tingimustel ja piirmäärades
TMS § 13 lg 3 p 1).
Lähetusest saab loomulikult rääkida ka siis, kui Eesti tööandja palgal olev välisriigis töötav töötaja tuleb lähetusse Eestisse või läheb lähetusse kolmandasse riiki. Eelmises lõigus nimetatud hüvitised on ka sellisel juhul päevakohased, maksuvabastuse rakendamiseks lähtutakse sellisel juhul siiski töötamise riigis kehtivatest piirmääradest (
TMS § 13 lg 3 p 11)
Piirmäärasid ületavas osas tehtud hüvitised maksustatakse erisoodustustena (TMS § 48).
[1] Loobumise eelduseks on, et tulu on tuluallikariigis maksustatav.
Loe lähemalt ajakirjast RP. 22, veebruari 2008.a numbrist. Telli ajakiri SIIT
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2008/04/03/tootaja-laheb-toole-valisriiki


text:
Maksumaksja portaal - Riigilõiv kui trahv kohtusse pöördumise eest? Robert Sarv - 2011 > juuni/juuli (nr 6/7) - EML ajakiri MaksuMaksja
EML ajakiri MaksuMaksja > 2011 > juuni/juuli (nr 6/7) > Riigilõiv kui trahv kohtusse pöördumise eest? Robert Sarv
Riigilõiv kui trahv kohtusse pöördumise eest? Robert Sarv
Kõigest kahepäevase vahega tunnistas Riigikohus kaks korda järjest põhiseadusega[1] (PS) vastuolus olevaks ja kehtetuks riigilõivuseaduse[2] (RLS) § 56 lõiked 1 ja 19 ning lisa 1 viimase lause (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) nende koostoimes osas, milles apellatsioonkaebuselt tsiviilasja hinna puhul üle 10 000 000 krooni oli ette nähtud riigilõivu tasumine summas 3% tsiviilasja hinnast, kuid mitte rohkem kui 1 500 000 krooni.
Riigikohtu üldkogu 12. aprilli 2011. aasta otsuses asjas nr 3-2-1-62-10 ja põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 14. aprilli 2011. aasta otsuses asjas nr 3-4-1-1-11 oli arutluse all, kas apellatsioonkaebuselt riigilõivu tasumise kohustuse ettenägemine RLS-is ette nähtud määras riivab isiku edasikaebeõigust ebaproportsionaalses ulatuses. Kuna asjas nr 3-4-1-1-11 kinnitas Riigikohus asjas nr 3-2-1-62-10 väljendatud seisukohti, käsitleb autor otsuseid koos.
Kuidas nii üldse juhtus?
2009. aasta algusest tõusid Eestis kohtuasjade riigilõivumäärad mitmekordseks. Näiteks vaadeldavates asjades toimus riigilõivude tõstmine järgmiselt: kui 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 tuli üle 11 500 000 krooni suuruse hagihinna puhul maksta 1,5% hinnast, kuid mitte rohkem kui 750 000 krooni, siis alates 1. jaanuarist 2009 tuli üle 10 000 000-kroonise tsiviilasja hinna puhul tasuda 3% tsiviilasja hinnast, kuid mitte rohkem kui 1 500 000 krooni (tõus oli ligi kahekordne).
Riigilõivude selline tõstmine tähendab, et Eesti on rahaliste nõuete menetlemisel kõige kallim koht (proportsionaalselt kõrgeimad kohtukulud, sh lõivud, moodustades umbes 12,3% nõudest) Euroopa Liidus. Näiteks Prantsusmaal on sama näitaja 2,7%; Soomes 3,06%; Leedus 6% ja Lätis 6,4% nõudest..[3]
Lõivude sedavõrd suurt tõstmist põhjendas toona justiitsminister Rein Lang sellega, et seeläbi saab kiuslikke kaebajaid halduskohtust eemal hoida. Justiitsminister leidis, et liiga kõrged lõivumäärad ei pärsi õigusemõistmist ega selle kättesaadavust, kuna jätkuvalt on võimalik taotleda riigilõivu vabastamist neil isikutel, kes ei ole suutelised seda ise tasuma. Samuti põhjendati lõivude tõstmise vajaduse juures viia lõivude suurus osaliselt vastavusse kohtumenetluse tegelike kuludega ning toimida väidetavalt nii nagu vanas Euroopas kombeks — eraõiguslike vaidluste kulud peaksid katma tasutavad riigilõivud.[4] Justiitsminister ei põhjendanud ega viidanud ühelegi allikale, mis kinnitaks tema väidet kiuslike kaebajate olemasolu kohta.
Paraku unustati riigilõivude tõstmisel ära, et tegemist võib-olla Pyrrhose võiduga. Võrdluseks võib tuua aktuaalse näite: Inglismaal soovitakse tõsta õppemakse alates 2012. õppeaastast ligi kolm korda. Valitsus ei arvestanud aga asjaoluga, et riiklikult tagatud õppelaenudele kulutatavad summad kasvavad hüppeliselt ehk tegelikult tähendab õppemaksude tõstmine kui väidetav riigi kulude kärbe hoopis väljaminekute suurenemist. See tähendab, et praegune kulu õppelaenude tagamiseks summas 24 miljardit Inglise naela võib aastateks 2015-2016 tõusta 70 miljardini.[5] Siinsel juhul tähendab see, et kiuslike kaebajate eemalhoidmise tõttu peavad kohtud menetlema ilmselt menetlusabi taotlusi varasemast suuremal hulgal, arvestamata seda, kui paljud seetõttu kohtusse pöördumisest üldse loobuvad.
Artikli autorile tundub äärmiselt elukaugena seadusandja lahendus, kus kohtu ressurssi soovitakse raisata menetlusabi avalduste menetlemisele, selle asemel et hoida riigilõivud madalal. Kui kohtunike tööaega on võimalik veel rahasse ümber arvestada, siis võimatu on kindlaks teha kohtusse pöörduda soovivate isikute ebamugavusi, vaeva ja aega, mida viimased saaksid arvatavasti otstarbekamalt kasutada. Selle asemel peavad nad täitma menetlusabi taotlusi või loobuma soovist asju seaduslikul teel lahendada. Vähemoluliseks ei saa pidada usalduse kaotamist riigi vastu, kui viimane ei suuda oma tuumikülesandeid täita ja paneb selle elanike õlule. Seetõttu ei ole imekspandav, et Turu-uuringute AS kohtute usaldusväärsuse uuringust (2010) selgub tõsiasi, et näiteks Ida-Virumaal klaarib omavahel asju 20% vastanutest.[6]
Piisavalt hooletust tagab soodsa riigilõivu?
Riigikohtu 14. aprilli 2011. aasta otsuses asjas nr 3-4-1-1-11 tekkis vaidlus alljärgnevatel asjaoludel. Maakohus võttis menetlusse hageja hagi, millega viimane taotles tehingute tühisuse tunnustamist ja kinnistusraamatu kannete parandamist. Hageja tasus riigilõivu 40 000 krooni RLS lisa 2 alusel, mis käsitleb riigilõivu täismäärasid kinnistusraamatu ja abieluvararegistri toimingute eest. Maakohus määras tsiviilasja hinnaks 27 000 000 krooni, kuid ei kohustanud hagejat tasuma riigilõivu vastavalt RLS lisale 1. Kui hageja esitas apellatsioonkaebuse ringkonnakohtusse, anti hagejale tähtaeg riigilõivu tasumiseks täissummas ehk hageja pidi juurde tasuma kõigest 770 000 krooni (kokku oli riigilõiv 810 000 kr).
Hageja tegi vaadeldavas asjas odavama, kuid ebaõige valiku ning tasus riigilõivu vastavalt RLS lisale 2. Hagiavalduse esitamine kinnistusraamatu kande parandamiseks ei ole käsitletav kinnistusraamatu toiminguna RLS § 69 tähenduses. Võib eeldada, et kui maakohus poleks eksinud riigilõivu suuruse kindlaksmääramisel, oleks see vaidlus jõudnud Riigikohtusse palju kiiremini.
Nimelt sätestati RLS § 56 lõikes 1, et hagiavalduse esitamisel tasuti riigilõivu lähtuvalt hagihinnast sama seaduse lisa 1 järgi või kindla summana. Samas RLS § 69 kohaselt määrati kinnistusraamatu toimingute eest tasutava riigilõivu suurus lähtuvalt tehinguväärtusest sama seaduse lisa 2 järgi või kindla summana. RLS § 56 lõike 19 alusel tuli tasuda tsiviilasjas tehtud maakohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse esitamisel riigilõivu sama palju, kui tuli tasuda hagi või muu avalduse esialgsel esitamisel maakohtule, arvestades apellatsioonkaebuse ulatust.
Hageja esitas ringkonnakohtu määrusele määruskaebuse, kuid Riigikohus keeldus 12. jaanuari 2011. aasta määrusega määruskaebust menetlusse võtmast. Seejärel esitas hageja ringkonnakohtule menetlusabi taotluse, paludes vabastada ta osaliselt riigilõivu tasumisest apellatsioonkaebuselt nii kaebuse esitamisel kui ka otsuse tegemisel. Hageja kordas määruskaebuses avaldatud seisukohta selle kohta, et ta peab põhiseadusevastaseks RLS lisa 1 lauset, mille kohaselt tsiviilasja hinna puhul üle 10 000 000 krooni on riigilõivu täismäär 3% tsiviilasja hinnast, kuid mitte rohkem kui 1 500 000 krooni. Riigilõivu tasumine sellises määras avaldaks hagejale laostavat mõju ega võimaldaks tal teostada oma põhiseaduslikku kohtusse pöördumise õigust. Viidatud säte paluti jätta kohaldamata vastuolu tõttu põhiseadusega.
Ringkonnakohus jättis hageja menetlusabi taotluse rahuldamata ning võttis apellatsioonkaebuse menetlusse. Kohus tunnistas PS-ga vastuolus olevaks ja jättis kohaldamata kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud RLS lisa 1 sätte, mis nägi ette, et tsiviilasjalt hinnaga üle 10 000 000 krooni on riigilõivu täismäär 3% tsiviilasja hinnast, kuid mitte rohkem kui 1 500 000 krooni.
Ringkonnakohus nõustus hagejaga. RLS lisa 1 säte, mis näeb ette tsiviilasjalt hinnaga üle 10 000 000 krooni riigilõivu maksmise 3% asja hinnast, kuid mitte üle 1 500 000 krooni, takistab põhjendamatult isikutel kohtusse pöördumast ning see ei ole PS-ga kooskõlas. Riigilõivu sätestamise eesmärgiks olev menetlusökonoomia on küll legitiimne, kuid riigilõiv, mille isik peab tasuma, on ebaproportsionaalne menetlusökonoomia eesmärgi suhtes. Ebamõistlikult suure riigilõivuga saavutatakse õigustamatu eesmärk, kui välistatakse suure hagihinnaga kohtuvaidlused. Kohus märkis, et riigilõivu eesmärgiks on riigi tehtava avalik-õigusliku toimingu kulutuste täielik või osaline hüvitamine.
Ringkonnakohus leidis ka, et riigilõivu suuruse ebaproportsionaalsust ei mõjutaks see, kui isikul oleks võimalik menetlusabi saada, sest TsMS § 190 lõigete 4 ja 5 kohaselt tuleks tal vaidluse kaotamise korral hiljem riigilõiv riigile hüvitada. Menetluskulude riigi tuludesse tasumisest vabastamise aluseks TsMS § 190 lõike 7 järgi saab olla üksnes mõjuv põhjus, mida siinsel juhul ei esinenud. Ka riigilõivu osamaksetena tasumine ei muuda ebaproportsionaalset riigilõivu proportsionaalseks.
Argumendid Riigikohtus
Riigikohtu üldkogu leidis otsuses asjas nr 3-2-1-62-10, et PS § 24 lõikes 5 sätestatud edasikaebeõigus on lihtsa seadusereservatsiooniga põhiõigus. See tähendab, et seda õigust võib piirata igal põhjusel, mis ei ole põhiseadusega vastuolus. Mõlemas asjas tuli kokkuvõtlikult kaalumisele, kas ja kuidas saab piirata isiku õigust pöörduda oma õiguste kaitseks (näiteks kohtusse menetlusökonoomia ja kohtute optimaalse töökoormuse tagamise, kulupõhimõtte ja menetlusosaliste õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu põhimõtte ning kaudselt ka riigieelarve tasakaalu hoidmise vajaduse tõttu).
Riigikogu põhiseaduskomisjoni arvates (mõlemas asjas) võivad kõrged lõivumäärad olla vastuolus PS § 15 lõikega 1 ja § 24 lõikega 5, kuna kõrged riigilõivud võivad osutuda ülemääraseks takistuseks kohtusse pöördumisel, arvestades seejuures riigilõivude suurust, eriti suurematelt nõuetelt, mida tuleb tasuda nii esimeses kui ka teises kohtuastmes, ning menetlusabi saamise piiratust paljudel juhtudel.
Riigikogu õiguskomisjon asus seisukohale asjas nr 3-2-1-62-10, et eriti tsiviilkohtumenetluses on vaja riigilõivumäärasid põhjalikult analüüsida ja kindlasti ka korrigeerida, ning möönis, et paljudel juhtudel võib tasumisele kuuluv lõivumäär olla oma suuruse tõttu ebaproportsionaalne piirang PS § 24 lõikes 5 ja § 15 lõikes 1 sätestatud põhiõiguste realiseerimisel. Siinsel juhul on vaja muuta RLS lisa 1.
Riigikogu rahanduskomisjon leidis asjas nr 3-4-1-1-11 esitatud arvamuses, et riigilõivud peavad olema kehtestatud lähtuvalt toimingu tegemisega kaasnevatest kuludest (kulupõhimõte), arvestades erandit, kui toimingu eesmärgist, sellest saadavast hüvest ja kaalukast avalikust huvist lähtuvalt, eelkõige sotsiaal- ja majanduspoliitilistest kaalutlustest, kehtestatakse lõivumäär kulupõhimõttest erinevalt.
Õiguskantsler leidis, et seadusandjal on mitmeid muid alternatiive menetlusökonoomia saavutamiseks ja viitas muu hulgas Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) praktikale, milles on leitud, et kui hageja on liiga kõrge lõivu tõttu kaudselt sunnitud hagist loobuma, siis on ta ilma jäetud õigusest õiglasele kohtumõistmisele ning mille kohaselt keskmise aastapalga suurune riigilõiv on liiga kõrge. Õiguskantsleri hinnangul ei pruugi isiku kaalutlus erineda alates piirist, mil riigilõivu suurus ületab mõistliku piiri.
Justiitsministri hinnangul on vaidlusalused sätted põhiseadusega kooskõlas (mõlemas asjas). Menetlusökonoomia peab tagama kohtusüsteemi suutlikkuse pakkuda isikutele tõhusat õiguskaitset mõistliku aja jooksul. Isik peaks enne kohtusse pöördumist põhjalikult kaaluma ressursimahuka kohtumenetluse alustamist. Riigilõivu üheks eesmärgiks on riigi tehtavate kulutuste hüvitamine, praegusel juhul kohtupidamisele.
Riigikohus ütles
Põhiõiguse riive proportsionaalsuse põhimõttele vastavust kontrollib kohus järjestikku kolmel astmel — kõigepealt abinõu sobivust, siis vajalikkust ja vajadusel ka proportsionaalsust kitsamas tähenduses ehk mõõdukust. Ilmselgelt ebasobiva abinõu korral ei ole vaja kontrollida abinõu vajalikkust ja mõõdukust. Sobiv on abinõu, mis soodustab piirangu eesmärgi saavutamist. Sobivuse seisukohalt on vaieldamatult ebaproportsionaalne abinõu, mis ühelgi juhul ei soodusta piirangu eesmärgi saavutamist. Abinõu on vajalik, kui eesmärki ei ole võimalik saavutada mõne teise, kuid isikut vähem koormava abinõuga, mis on vähemalt sama efektiivne kui esimene. Abinõu mõõdukuse üle otsustamiseks tuleb kaaluda ühelt poolt põhiõigusse sekkumise ulatust ja intensiivsust ning teiselt poolt piirangu eesmärgi tähtsust. Mida intensiivsem on põhiõiguse riive, seda kaalukamad peavad olema seda õigustavad põhjused.[7]
Kuna PS § 15 lõike 1 esimesest lausest tulenev põhiõigus tõhusale õiguskaitsele on seadusereservatsioonita põhiõigus, saab selle piiramise õigustusena arvestada üksnes teisi põhiõigusi või põhiseaduslikke väärtusi. PS §-s 15 ette nähtud isiku kaebeõigus ei ole siiski absoluutne.[8]
Õiguskomisjonipoolne ettekandja põhjendas 10. detsembril 2008. aastal vastuvõetud seaduse eelnõu teisel lugemisel lõivude üldist tõstmist muu hulgas liigsete ja pahatahtlike kaebuste vältimise vajadusega. Liigsete ja pahatahtlike kaebuste vältimine osutab menetlusökonoomiale, mis on üldine riigilõivude sätestamise eesmärk hagide ja kaebuste puhul. Menetlusökonoomia on tulenevalt põhiseaduse XIII peatükist põhiseaduslikku järku õigusväärtus.[9]
Riigikohus on 15. detsembri 2009. aasta otsuses asjas nr 3-2-1-25-09 öelnud, et menetlusökonoomia taotlemise eesmärgiks ei saa olla aga täielikult mingit liiki kohtuvaidluste välistamine, ebamõistlikult suure riigilõivu puhul saavutatakse aga just see õigustamatu eesmärk. Vaidlusalused sätted puudutavad PS § 15 lõikest 1 tulenevat põhiõigust tõhusale õiguskaitsele, mis peab tagama õiguste lünkadeta kohtuliku kaitse. Riigikohus on kinnitanud kohtusse pöördumise õiguse lünkadeta kaitset, märkides ühtlasi, et PS §-dest 13, 14 ja 15 tuleneb õigus tõhusale menetlusele enda kaitseks.[10]
Üldkogu asus tsiviilasjas nr 3-2-1-62-10 seisukohale, et põhiseaduse järgi saab lugeda lubatavaks eesmärki, et hagimenetluses kantakse vähemalt rahaliste vaidluste puhul riigi tehtavad kulud õigusemõistmisele eelkõige menetlusosaliste endi makstavate lõivude arvel (menetlusosaliste õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu põhimõte), st teised maksumaksjad ei pea seda menetlust vähemalt üldjuhul finantseerima. Küll ei saa seda põhimõtet laiendada selliselt, et sarnaselt peaks menetlusosalised tervikuna finantseerima ka kohtumenetlusi, kus on mängus avalikud huvid, nt lapsi ja perekonda puudutavates vaidlustes, vaidluseid riigiga või ka nt süüteomenetlusi. Samuti pidas üldkogu selles otsuses riigilõivu legitiimseks eesmärgiks menetlusökonoomiat, et vältida põhjendamatute, pahatahtlike jms kaebuste menetlemist, kuna see võib kaasa tuua kohtusüsteemi suutmatuse pakkuda isikutele tõhusat õiguskaitset mõistliku aja jooksul.
Seega asus Riigikohus kokkuvõtlikult seisukohale, et kõik kohtumenetlused ei pea menetlusosaliste jaoks tasuta olema ning vähemalt rahaliste vaidluste korral peavad menetluskulud kandma eelkõige menetlusosalised ise. Asjades, kus riik peab pakkuma üksikisikutele suuremat kaitset, on riigil kohustus tagada kohtumõistmisele lihtsam juurdepääs.
Üldkogu arvates kaalub aga kohtuotsuse peale edasikaebeõiguse tagamise vajadus menetlusökonoomia ja menetlusosaliste õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu eesmärgid üles, kui sääst menetlusökonoomias ja menetlusosaliste osavõtt õigusemõistmise kulutuste kandmisest saavutatakse sellega, et isikul puudub üldse tõhus võimalus oma põhiõigusi kohtus kaitsta. Üldkogu märkis täiendavalt, et riigilõiv on küll väiksemate nõuete puhul proportsionaalselt kõrgem kui suuremate nõuete puhul, kuid oletatavasti katab kõrgemate hagihindadega asjades riigilõiv küllaldaselt ja vahest isegi ületab vaidluste tegeliku ressursi kulu.
Riigikohus leidis mõlemas vaadeldavas otsuses, et üle 10 000 000-kroonise asja hinnast kolme protsendi, kuid mitte rohkem kui 1 500 000 krooni suuruse riigilõivu tasumise kohustuse kehtestamine ei ole mõõdukas abinõu menetlusökonoomia ega menetlusosaliste õigusemõistmise kulutuste kandmisest osavõtu põhimõtte tagamiseks. Säästuga menetlusökonoomias ja menetlusosaliste osavõtuga õigusmõistmise kulutuste kandmisel ei või tekkida olukorda, kus isikul puudub üldse reaalne võimalus oma põhiõigusi kohtus kaitsta. Samuti ei või seadusandja luua kõrgete lõivude kehtestamisega olukorda, kus on välistatud kaheldavate või vaieldavate apellatsioonkaebuste esitamine — kohtu poole pöördumine ei tohi olla tagatud ainult kindla eduväljavaatega asjades. Edasikaebeõiguse piirangu ebamõõdukust suurendab oluliselt asjaolu, et apellatsioonkaebuse esitamiseks tuleb juba hagi esitamisel tasutud lõiv samas ulatuses teist korda tasuda.
Riigikohus viitas muu hulgas EIK praktikale, kus selgitatakse, et kohtusse pöördumise piirangud, mis on puhtalt rahalise iseloomuga ega puuduta hagi või kaebuse sisu või eeldatavat edu, peavad õigluse huvides saama erilise tähelepanu osaliseks.[11] Kohustus maksta riigilõivu vastavalt nõude suurusele ei ole iseenesest vastolus EIÕK art 6 lõikega 1, tuleb sellise riigilõivu mõistlikkust hinnata iga üksiku kohtuasja asjaolude valguses, pidades silmas ka kohtusse pöörduja võimet riigilõivu tasuda ning menetluse staadiumi, milles riigilõivu tasumist nõutakse.[12] Hagi esitamiseks nõutud liiga kõrge lõiv võib kaudselt sundida hageja hagist loobuma ning jätta hageja sellega ilma õigusest õiglasele kohtumõistmisele.[13] Argument, et juriidilisel isikul peaksid olema vahendid riigilõivude maksmiseks, on puhtalt hüpoteetiline.[14] Näiteks on asjas Mehmet ja Suna Yigit vs Türgi leidis EIK, et neljakordse alampalga suuruse riigilõivu nõudmine sissetulekuta isikult on art 6 lõike 1 rikkumine.[15]
Õigus kohasele menetlusele ja õigus pöörduda kohtusse oma õiguste kaitseks kaalub üles menetlusökonoomia, kuid kohtusse pöörduda sooviv isik peab arvestama siiski sellega, et teatud osa kulutustest tuleb tasuda tal endal. Sõltuvalt asja sisust erineb ulatus, mille hüvitamise kohustus on menetlusosalisel endal — näiteks rahalise nõude korral peaks menetlusosaline arvestama suurema kuluga võrreldes näiteks elatise nõude esitamisega. On ilmne, et viimasel juhul peab riik panustama enam tema tuumikülesannete täitmisesse ning jätma suuremad kulud enda kanda.
Kohtusse pöördumise õigust saab piirata üksnes teiste põhiseadusjärku õigusväärtuste tõttu. Seega tuleb seadusandjal edaspidi kaaluda enam põhiõiguste piiramist lubavaid argumente ning otsustada pigem üksikisikute ja riigilõivude alandamise kasuks. Kohtupraktikas kujundatud seisukohtadest tuleneb, et põhiseaduspäraseks saab lugeda riigilõivu, mis ühelt poolt tagab menetlusökonoomia ja tõhusa kohtupidamise toimimise, vältides samas kiuslikke kaebusi jne, teiselt poolt peab aga võimaldama menetleda kõigi huvitatud isikute ka mitte väga suure eduväljavaatega kohtuasju. Seadusandja peab ilmutama kõrget hoolt riigilõivude määrade kehtestamisel.
Kindlasti ei tohi riigilõiv sundida kedagi loobuma kohtusse pöördumisest põhjendatud juhul. Muidugi on võimalik vaielda selle üle, missugusel juhul on kohtusse pöördumine põhjendatud. Siinkohal on paslik lähtuda eeldusest, et isikud teostavad oma subjektiivseid õigusi heas usus ega soovi teisi isikuid kahjustada. Unustada ei tohiks, et kohtu roll pahatahtlike menetlusosaliste taltsutamisel ja kiuslike avalduste esitamise piiramisel on kaaluka tähtsusega. Menetlust juhib kohus, kellel on kohustus tagada ökonoomne ja efektiivne menetlus. Kui kohtul tekib veendumus, et tegemist on pahatahtliku käitumisega, võib kohus rakendada erinevaid meetmeid kiusliku menetlusosalise suhtes (nt nõuda täiendavaid tõendeid jms). Seega on efektiivse ja kättesaadava kohtumenetluse tagamine ka kohtute ülesandeks.
Euro teeb jälle trikke?
MaksuMaksja viimastes numbrites on olnud palju juttu sellest, kuidas euro trikitab.[16] Kas riigilõivude konverteerimine eurodesse muudab kroonides väljendatud riigilõivud PS-ga kooskõlas olevaks, sest ülalviidatud Riigikohtu lahendites tunnistati põhiseadusega vastuolus olevaks alates 1. jaanuarist 2011 kehtetu RLS sätted ning samal kuupäeval jõustunud uues RLS-is jäid kehtima põhiseadusvastased riigilõivud, seda küll eurodes. Vastus sellele küsimusele on „jah“, sest niikaua, kuni seadust või seadusesätet ei ole kehtetuks või PS-vastaseks tunnistatud, kehtib edasi uue RLS regulatsioon.
Kuna Riigikohtu hinnangul võib käesoleval lahendil olla ulatuslik mõju, tuleb riigilõivude regulatsiooni kiiresti analüüsida. Seadusandja peaks tulevaste vaidluste vältimiseks ja kohtumenetluskulude normaliseerimiseks kiiremas korras üldiselt süstemaatiliselt alandama riigilõivu määrasid.[17] Justiitsministeerium lubas ette valmistada riigilõivude vähendamist puudutava eelnõu juba selle kevade jooksul[18], kuid artikli kirjutamise ajaks ei ole avalikkuse ette veel ühtegi eelnõu jõudnud.
Ebamõistlikult kõrgete riigilõivude teema lahendamiseks on alanud diskussioon ka Riigikogus. Nimelt algatas Keskerakonna fraktsioon pärast Riigikohtu otsust RLS muutmise seaduse eelnõu (10 SE), kuid selle eelnõu seletuskirjast ei tulene üheselt ulatust, mille võrra võiks vähendada praegu kehtiva RLS lisas 1 märgitud lõivusid. Seal on tehtud üksnes ettepanek vähendada RLS lisas 1 märgitud lõivusid ulatuses, „millega vähendatakse proportsionaalselt kõiki riigilõivu täismäärasid avalduse esitamise eest tsiviilkohtumenetluses“. Eelnimetatud eelnõu võiks algatajate arvates jõustuda 1. jaanuaril 2012. Kuigi vaadeldud asjades ei olnud vaidluse esemeks riigilõivu määr esimese astme kohtus, vaid apellatsiooniastmes nõutava riigilõivu suurus, on ilmne, et ka maakohtusse hagi esitamiselt nõutav riigilõiv on PS-ga vastuolus.
Niikaua, kui riigilõivuseadust ei ole muudetud, ei jää kohtusse hagi esitades muud üle, kui sarnaselt ülaltoodule lisada hagiavaldusele ka taotlus tunnistada praegu kehtiva RLS asjakohane säte samuti PS vastaseks.
Olgu veel märgitud, et käesolevas artiklis kirjeldatud kaks kohtuasja on vaid väike piisk Eesti kohtutes käimasolevatest vaidlustest riigilõivumäärade põhiseaduspärasuse üle. Kuna eri liikide hagide ja kaebuste lõivumäärad on erinevad ning kaebajate majanduslik olukord samuti erinev, siis on iga vaidlus individuaalne. Näiteks on mitmes kohtuasjas lisaks lõivumäärale endale (või selle asemel) seatud kahtluse alla menetlusabi piirangud, st sätted, mis keelavad äriühingut riigilõivu tasumisest vabastada, kui äriühing ei ole pankrotis.[19] Kui palju on veel pooleli asju madalama astmete kohtutes, ei ole artikli autoril teada. Küll võib aga juba olemasolevate kohtuasjade pinnalt järeldada, et ainuüksi see ressurss, mis on nüüdseks kulunud vaidlustes riigilõivude PS-pärasuse kontrollimisele, peaks olema piisav argument riigilõivude vähendamiseks.
Advokaadibüroo Glimstedt jurist
Väljavõte Riigikohtu esimehe Märt Raski ettekandest Riigikogus
Riigilõivude teema tõsiduse mõistmiseks konstrueerin näite tervishoiuvaldkonnast. Ravijärjekorrad väheneksid või kaoksid üldse, kui kehtestaksime näiteks tuhande euro suuruse perearsti visiiditasu. Võib muidugi aimata, kuhu ja kellele peaks riik sellisel juhul raha paari aasta pärast suunama, kuid kindlasti ei oleks selline visiiditasu ka arstiabi kättesaadavuse tõkestamine põhiseaduspärane ega kooskõlas meie sotsiaalriigi põhimõtetega. Olukord riigilõivudega on analoogiline. Kõrgete riigilõivudega on tõkestatud juurdepääs õigusemõistmisele ja me püüame arvata, et see on kooskõlas põhiseaduse ja õigusriigi põhimõtetega niikaua, kuni Riigikohus pole konkreetses kohtuasjas nõutavat lõivu põhiseadusevastaseks tunnistanud. Riigikohus on seda juba korduvalt teinud ja neil lahendeil ei näi lõppu tulevat niikaua, kuni seadusandja ei vii riigilõivusid kooskõlla põhiseadusega. Rõhutan, et olukord on erakordselt tõsine!
Juurdepääs õigusemõistmisele on põhiseaduse § 15 järgi põhiõigus. Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikkel 6 näeb ette õiguse õiglasele kohtumenetlusele. Õigusemõistmine võib olla kui tahes aus ja õiglane, kuid kui sellele puudub tõhus juurdepääs, jäävad isikute õigused siiski kaitseta. Meie kiiresti muutuvas ja alles kujunevas õiguskorras ei saa riik riskida sellega, et õigusvaidlusi ei lahendatagi kohtus kõrgete riigilõivude või muude takistuste tõttu. Ilma võimaluseta pöörduda oma õiguste kaitseks kohtusse, hakkavad lepinguvabaduse tingimustes domineerima nii-öelda tugevamad pooled, olgu nendeks pangad või teenusemonopolid. Ilma kohtuvaidlusteta ehk ilma kohtuliku kontrollita loome soodsa pinnase nii-öelda tugevama õiguse tekkeks, mis ei pruugi kokku langeda seadusandja tahtega.
Ilma kohtuliku kontrollita ei saa me ka tegelikult kunagi teada, kuidas seadus praktikas tegelikult rakendub ja kas tsiviilkäibes osalevate isikute õigust on kaitstud või eksisteerib nii-öelda tegeliku elu praktika, mis võib oluliselt erineda seadusandja kehtestatud õiguskorrast.
Tsiviilõigusliku vaidluse lahendamise efektiivsuse hindamiseks kasutatakse peamiselt kolme kriteeriumi, milleks on menetluse keerukus, kestus ja kulukus. Neid indikaatoreid kasutab ka Maailmapank riikide ettevõtluskeskkonna ja lepingute täidetavuse tagamise hindamisel. Riigilõiv moodustab kohtukulude keskme ja võib finantsiliselt blokeerida kohtusse pöördumise. Riigilõivul on rida sotsiaal-majanduslikke aspekte, mida ei saa ei eitada, kuid tuleb märkida, et kõik sotsiaalmajanduslikud aspektid peavad saama kaalutud alles pärast seda, kui põhimõtteline juurdepääs õigusemõistmisele on tagatud. Õigusemõistmises riigilõivude kehtestamisel tuleb arvestada, et tegemist on riigi tuumikfunktsiooniga, mille täitmine peab olema tagatud sõltumata sellest, kas isikul on võimalik selle eest tasuda või mitte. Euroopa Inimõiguste Kohtu määratluse kohaselt ei tohi juurdepääs kohtule olla teoreetiline ega illusoorne, vaid peab olema praktiline ja tõhus.
Eestis on kahjuks tekkinud vastupidine olukord. Põhiseaduse täitmisele ei saa hinnasilti külge panna ja siis selle üle kauplema hakata, kas põhiseadust tuleks ikka täita või mitte ja kui palju see siis ikkagi maksab. Õigusemõistmisele juurdepääsu võib piirata proportsionaalsete riigilõivudega. Kas menetluskulude kandmine jäetakse vaieldavatele pooltele või mitte, see on kindlasti seadusandja otsustada, kuid lõivumäärade kehtestamise tuleb eristada vähemalt kolme suuremat rühma vaidlusi, millest ainult hagimenetluses on menetluskulude katmine menetlusosaliste omaosaluse kaudu põhjendatud. Hagita menetlustes, eriti vaidlustes, mis puudutavad lapsi, perekonda, eeskostet ja kus puudub menetluses n-ö teine pool, küll aga on olemas selge avalik huvi, on kulupõhised lõivumäärad põhjendamatud.
Halduskohtumenetluse lõivude kehtestamisel tuleb arvestada selle menetlusliigi eesmärkidega ja vaidluse eripäraga, mis ei ole samastatav hagimenetlusega. Õigusriigis riigivõimu vastu kohtus oma õigusi kaitsvat isikut ei saa takistada laostavate riigilõivudega selleks, et kodanik näiteks ei vaidleks Maksuametiga.
Põhilise riigilõivude kehtestamise eesmärgina peetakse silmas seda, et kohtumenetluse kulud oleksid kaetud. Kulupõhisus on üldiselt deklareeritav eesmärk ka teistes riikides, kuid kahjuks ei leidnud me põhjaliku analüüsi käigus mitte ühtegi riiki, kus riigilõivude seostamine menetlustoimingu kuludega oleks arvutustega kaetud. Otse vastupidi, mitmes rahvusvahelises uuringus on jõutud järeldusele, et lõivustamine toimub sageli küllaltki juhuslike põhimõtete alusel ja pole teada, kas lõivumäärade väljatöötamisel üldse toimub nende seostamine kuludega või mitte. Nii on ka Eestis. Riigikohus on märkinud, et legitiimseks ei saa lugeda kohtulõivu võimalikku eemärki teenida riigile lisatulu, küll aga peab riigilõiv teenima menetlusökonoomia põhimõtet ja kaitsma teisi menetlusosalisi n-ö liigsete ja pahatahtlike kaebuste eest, mis võiks kohut põhjendamatult vaidlustega üle koormata.
Vaadeldes kohtulõivude kujunemise dünaamikat võrdluses teiste riikidega, tuleb märkida, et juba 2007. aastal olid Eestis riigilõivud kõrged ja võrreldavad nende riikidega, mille lõivude taset peetakse üldiselt kõrgeks, nii nagu Saksamaa ja Austria.
2009. a tõsteti riigilõivumäärasid mitte protsentides, vaid kordades, ja me võime tõdeda, et Eestis on nii riigilõivude maksimaalne suurus kui ka varaliste nõuete proportsionaalne lõivu tase Euroopa Liidu kõrgeim, moodustades ca 12,3% nõudest. Prantsusmaal on sama näitaja näiteks 2,7%, Soomes 3,06, Lätis 6,4. Kuna riigilõivude kujundamise metoodika on erinevates riikides erinev, siis ei saa välja tuua absoluutselt täpseid võrdlusi. Kuid kui Eestis kehtivad riigilõivud on Euroopa Liidu kõrgeimad, siis Soome kohtulõivud on selle pingerea lõpus, et mitte öelda madalaimad. Soome keskmine palk oli 2010. a veidi üle 3000 euro. Eesti keskmine palk on hiljuti jõudnud 800 euroni. Neid arve kõrvutades tuleb tõdeda, et Eestis on kohtusse pöördumine luksus, mitte põhiõiguste realiseerimine.
Menetlusabi. Olukorras, kus isikul ei ole liiga kõrge riigilõivu tõttu võimalik kohtusse pöörduda, peab riik talle tagama võimaluse saada menetlusabi. Eestis kehtiv menetlusabi süsteem lähtub eeldusest, et enamik isikuid, kes soovivad oma õiguste kaitseks kohtusse pöörduda, on võimelised tasuma riigilõivu. Menetlusabi andmine peab sellisel juhul olema erandlik ja kaalutud. Kahjuks on see vastupidi. Arvestades inimeste elatustaseme ja väga kõrgete riigilõivude taseme ebaproportsionaalsust, eelneb praktiliselt iga kohtuvaidluse sisulisele läbivaatamisele menetlusabi taotluse läbivaatamine. Menetlusabi andmisel peab kohus abi taotleja majanduslikku seisundit põhjalikult hindama ja välja selgitama, kas isikul ei ole suuremate raskusteta realiseeritavat vara, mille arvel saaks tasuda riigilõivu. Kohtunike kinnitusel on menetlusabi andmise otsustamine kujunenud eraldi menetlusstaadiumiks, mis toob kohtutele endaga kaasa ressursimahuka lisatöö ja pikendab menetlusaega, niiöelda menetlusabi andmise staadiumi võrra, mis võib tänu edasikaebe korrale ja põhiseaduslikkuse järelevalve menetlusele kesta kuid, kui mitte aastaid.
Riigilõivude kehtestamisel on põhimõtteliselt valida kahe süsteemi vahel, kas luua süsteem mõistlikud lõivud ja väike hulk menetlusabi taotlusi, või süsteem väga kõrged riigilõivud ja suur hulk menetlusabi taotlusi. Eestis on millegipärast jõuliselt juurdunud teine süsteem, mis toob endaga kaasa kohtusüsteemi menetlusressursi ebamõistliku kulutamise mitte õigusemõistmisele, vaid kohtusse pöördujate majandusliku olukorra väljaselgitamisele. See muudab kohtumenetluse aja ebamõistlikult pikaks ja loob kohtusse pöördumisel põhiseadusevastaseid takistusi.
Kohtupraktika analüüs näitab, et koostoimes kõrgete riigilõivudega, on probleemne ka kehtiv menetlusabi andmise reeglistik. Tuleb mõista, et menetlusabi on oma sisult tegelikult laen ja ei pruugi isiku üldist olukorda kergendada. Siinjuures toon näitena olukorra, kus isik pidi riigilõivu tasuma osamaksetena pikema aja jooksul. Maakohus määras 111 000 krooni suuruse riigilõivu tasumise 500-kroonistes osades. Sellisel juhul oleks isikul tulnud riigilõiv tasuda 18,5 aasta jooksul. Ringkonnakohus leidis siiski, et selline riigilõivu osadena tasumine ei ole põhjendatud. Kohtupraktikas esineb olukordi, kus ühisvara jagamise nõudes on isik sunnitud riigilõivu tasumiseks üldse vaidlusaluse vara maha müüma. Isikut täielikult riigilõivust vabastada ei saa, kuna tal siiski on ühisvara näol vara olemas. Maakohus määras, et isik vabastatakse 200 tuhande krooni tasumisest, kuid ta peab tasuma osamaksetena 100 tuhat krooni omaenda vara jagamise pealt 2 aasta jooksul. Toodud näited võivad olla mõnevõrra erandlikud, kuid ilmestavad üldist menetlusabi andmise regulatsiooni ja kujunenud kohtupraktikat, mis viitab sellele, et igaühe õigus pöörduda oma õiguste kaitseks kohtusse, on olulisel määral takistatud ja see ei vasta õigusriigi põhimõtetele.
Kokkuvõtlikult tuleb märkida, et vajalik on põhimõtteline riigilõivude ja menetlusabi revisjon eesmärgiga viia riigilõivude määrad Eesti elatustasemele vastavatesse proportsioonidesse ja kooskõlla põhiseadusega, et oleks tagatud igaühe põhiõigus oma õiguste kaitseks kohtusse pöördumisel. Aitäh!
[1] Eesti Vabariigi põhiseadus. 28. juuni 1992. a – RT 1992, 26, 349; RT I 2007, 33, 210.
[2] Riigilõivuseadus. 7. detsember 1996. a – RT I, 23.12.2010, 31; RT I, 22.12.2010, 1.
[3] Maailmapanga raport Doing Business 2011, riikide raportite põhjal; www.doingbusiness.org ja Riigikohtu üldkogu 12. aprilli 2011. a otsus asjas nr 3-2-1-62-10. Vt ka Riigikohtu õigusteabe osakonna analüüsi „Kõrge riigilõiv kui õigusemõistmisele juurdepääsu takistus“. – www.riigikohus.ee/?id=63.
[4] M. Ojakivi. Lang tõstaks riigilõivud kuuekordseks. — Eesti Päevaleht, 21.11.2008.
[5] P. Curtis ja J. Vasagar. Student numbers could be cut to cover spiralling cost of loans. – The Guardian, 07.06.2011.
[6] M. Mäekivi. Märt Raski hinnangul on kohtusse pöördumine liiga keeruline. – Postimees.ee, 11.01.2011.
[7] Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 6. märtsi 2002. a otsus kohtuasjas nr 3-4-1-1-02, p 15 ja 15. detsembri 2009. a otsus asjas nr 3-4-1-25-09, p 24.
[8] Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 15. detsembri 2009. a otsus asjas nr 3-4-1-25-09, p 20.
[9] Riigikohtu üldkogu 17. märtsi 2003. aasta otsus kohtuasjas nr 3-1-3-10-02, p 9.
[10] Riigikohtu üldkogu 22. detsembri 2000. a määrus asjas nr 3-3-1-38-00, p-d 15 ja 19 ning 17. märtsi 2003. a otsus asjas nr 3-1-3-10-02, p 17.
[11] Paykar Yev Haghtanak LTD vs Armeenia, taotlus nr 21638/03, p 45.
[12] Kreuz vs Poola, taotlus nr 28249/95, p 60; Teltronic-Catv vs Poola, taotlus nr 48140/99, p 48; FC Mretebi vs Gruusia, taotlus nr 38736/04, p 41; Weissmann jt vs Rumeenia, taotlus nr 63945/00, p 37.
[13] Weissmann jt vs Rumeenia, p-d 39-40.
[14] Paykar Yev Haghtanak Ltd vs Armeenia, p 49.
[15] Euroopa Inimõiguste Kohtu 17. juuli 2007. a otsus asjas Mehmet ja Suna Yigit vs Türgi, p 38.
[16] Vt Lasse Lehis. Euro teeb jälle trikke? — MaksuMaksja, 2011, 5, lk 18-20.
[17] Riigikohus: riigilõivusid tuleb alandada, et tagada põhiseaduslik kohtusse pöördumise õigus. Riigikohtu pressiteade, www.nc.ee/?id=1216.
[18] M. Kuul. Justiitsministeerium valmistub riigilõivude vähendamiseks. — ERR Uudised, 12.04.2011.
[19] Vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 19. aprilli 2011. a otsust kohtuasjas nr 3-4-1-13-10, samuti halduskolleegiumi 7. juuni määruseid kohtuasjades nr 3-3-1-60-10 ja 3-3-1-33-11. Kuna need kohtuasjad puudutavad maksuvaidlusi, on pärast asjade lõplikku lahendamist Riigikohtu üldkogus paslik kaasusi tutvustada eraldi artiklis.

matches:
Riigikohus
§ 56
Riigikohus
§ 69
§ 56
§ 69
§ 56
Riigikohus
Kohus
Kohus
§ 190
§ 190
§ 24
§ 15
§ 24
§ 24
§ 15
Riigikohus
kohus
§ 15
Riigikohus
§ 15
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
kohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 15
Riigikohus
kohus