Õigusakti eelnõu: Otsus nr.LVK-O-0528 Tartu linna üldplaneeringu kehtestamine Tartu Linnavolikogu, Otsus LVK-O-0528
Õigusakti eelnõu: Tartu linna üldplaneeringu kehtestamine
Teema: Tartu linna üldplaneeringu kehtestamine
Reg. number: LVK-O-0528
Koostamise kp: 31.08.2017
Ettekandja: Jarno Laur
Esitab: linnavalitsus, 31.08.2017 istungi protokoll nr 62
Juhtiv komisjon: Arengu- ja planeerimiskomisjon
Arengu- ja planeerimiskomisjoni protokoll nr 57:
Õigusakt: Tartu Linnavolikogu 15.09.2017 otsus nr 494 "Tartu linna üldplaneeringu kehtestamine"
Failid: Linnavalitsuse ja maavalitsuse seisukohad.pdf ( 1375 kb )
01_Ruumilise_arengu_suundumused_kehtiv.pdf ( 910 kb )
02_Maa_ja_veealade_yldised_kasutustingimused_kehtiv.pdf ( 2179 kb )
03_Maa_ja_veealade_yldised_ehitustingimused_kehtiv.pdf ( 2850 kb )
04_Vanalinna_muinsuskaitseala_ja_milj88v22rtusega_hoonestusalad_kehtiv.pdf ( 2165 kb )
05_Liiklusskeem_kehtiv.pdf ( 1204 kb )
06_Kergliiklusskeem_kehtiv.pdf ( 979 kb )
07_Rohevorgustik_ja_puhkealad_kehtiv.pdf ( 1287 kb )
09_Reovee_kanalisatsioon_kehtiv.pdf ( 1184 kb )
10_Sademevee_kanalisatsioon_kehtiv.pdf ( 1197 kb )
11_Kaugkyttepiirkonnad_kehtiv.pdf ( 1037 kb )
12_Gaasivarustus_kehtiv.pdf ( 987 kb )
13_Elektrivarustus_kehtiv.pdf ( 951 kb )
15_P2ikeseenergia_kehtiv.pdf ( 471 kb )
16_Looduskaitseseadusest_tulenevad_maakasutuse_piirangud_ja_riigikaitselised_piirangud_kehtiv.pdf ( 957 kb )
17_Kesklinna_maa_ja_veealade_yldised_ehitustingimused_hoonestuse_ k6rguspiirang_kehtiv.pdf ( 2307 kb )
18_Kesklinna_liiklusrajatiste_asukohad_liikumisruumi_kasutamise_p6him6tted_kehtiv.pdf ( 6023 kb )
19_Kesklinna_avalik_ruum_kehtiv.pdf ( 2208 kb )
20_Supilinna_linnaosa_miljoov22rtusega_hoonestusala_kaitse_ja_kasutustingimused_ning_maa_ja_veealade_yldised_kasutamis_ja_ehitustingimused_kehtiv.pdf ( 5254 kb )
21_Supilinna_linnaosa_liiklus_ja_haljastus_kehtiv.pdf ( 10663 kb )
22_Supilinna_linnaosa_ajaloolised_krundid_kehtiv.pdf ( 3736 kb )
23_R2nilinna_linnaosa_maakasutus_kehtiv.pdf ( 2583 kb )
24_R2nilinna_linnaosa_tehnov6rgud_kehtiv.pdf ( 10176 kb )
Lisa 1 Tartu linna ÜP KSH aruanne koos lisadega.pdf ( 12242 kb )
Lisa 2 Tartu linna ÜP kinnismälestiste nimekiri.pdf ( 692 kb )
Lisa 3 Tartu linna mälestistele ja vanalinna muinsuskaitsealale avanevate vaatesuundade lõiked.pdf ( 2198 kb )
Lisa 4 Tartu linna ÜPga planeeritud tänavahaljastus.pdf ( 614 kb )
Lisa 5 Tartu linna alal asuvate kaitsealuste üksikobjektide nimekiri ja nende staatus.pdf ( 347 kb )
Lisa 6 Tartu kesklinna arengustrateegia.pdf ( 2621 kb )
Lisa 7 Tartu kesklinna muinsuskaitse eritingimused.pdf ( 10576 kb )
Lisa 8 Tartu kesklinna ÜP KSH aruanne.pdf ( 6428 kb )
Lisa 9 Tartu kesklinna liikuvuskava.pdf ( 3068 kb )
Lisa 10 Supilinna muinsuskaitse eritingimused.pdf ( 2471 kb )
Lisa 11 Ränilinna üldplaneeringu seletuskiri.pdf ( 9380 kb )
Tartu linna üldplaneering_kehtiv.pdf ( 4250 kb )
08_Veevarustus_kehtiv.pdf ( 1436 kb )
14_Maasoojuse_kasutamine_kehtiv.pdf ( 768 kb )
Tartu linna üldplaneering_kehtiv.002.pdf ( 4441 kb )
Tartu_Linnavolikogu_Otsus_2017_LVK-O-0528.pdf ( 47 kb )
31. august 2017. a. nr LVK-O-0528
Tartu linna üldplaneeringu kehtestamine
Tartu linna üldplaneeringu koostamine ja keskkonnamõju strateegiline hindamine (KSH) algatati Tartu Linnavolikogu 18. detsembri 2014. a otsusega nr 160. Uue üldplaneeringu koostamine oli vajalik, kuna kehtiv linna üldplaneering vajas ajakohastamist linnasisese asustuse suunamise, arhitektuuri, keskkonnakaitse, miljööväärtusega hoonestusalade, avaliku ruumi määramise, energeetika ja elanike mobiilsuse küsimustes. Samuti tuli üldplaneering siduda üleriigilises planeeringus Eesti 2030+ määratud arengusuundadega, Tartu maakonna arengustrateegiaga 2014-2020 ja arengustrateegia Tartu 2030 visioonidega.
Planeering koosneb seletuskirjast ja joonistest. Planeeringu juurde kuuluvad lisad, mis on kättesaadavad eraldi dokumentidena. Kõik joonistel kajastatu ja seletuskirjas fikseeritu on kehtestatava planeeringu kui haldusakti osad. Üldplaneeringu raames tehti mitmeid töid, mida arvestati planeeringu koostamisel. Planeering ei sisalda planeeringulahenduse väljatöötamiseks kasutatud materjale, kuna need ei sea tingimusi linna ruumiliseks arenguks ja seega neid ka ei kehtestata.
Üldplaneeringus on Tartu linna (ligi 39 km2) täpsemalt käsitletud asumitena – väiksemate funktsionaal-territoriaalsete asustusüksustena, mille kohta antakse maakasutuse ja ehitustegevuse suunad. Planeeringu ajaline perspektiiv on tinglikult 20 aastat ehk sama ajahorisont, mis on võetud lähtekohaks arengustrateegias Tartu 2030.
Linnaosade kohta kehtestatud planeeringutest on vastavalt EhSRS paragrahvile 12 linna üldplaneeringusse integreeritud Tartu kesklinna ja Ränilinna linnaosa üldplaneeringud ning teemaplaneering „Supilinna linnaosa miljööväärtusega hoonestusala kaitse- ja kasutamistingimuste ning linnaosa maa- ja veealade üldiste kasutamis- ja ehitustingimuste täpsustamine ning täiendamine“. Eelnimetatud osas (eriti kesklinna puudutav) üldplaneeringule tehtud ettepanekuid linn arvestada ei saanud, kuna tegemist on hiljuti kehtestatud planeeringutega, mille koostamisel kaaluti põhjalikult erinevaid lahendusi ning menetlust uuesti ei avatud. Üldplaneering ei ole eelnimetatud osas vaidlustatav.
Tartu Linnavolikogu 9. märtsi 2017. a otsusega nr 436 võeti üldplaneering vastu ning suunati üldplaneering ja KSH aruanne, mille eelnõu koostas Skepast & Puhkim OÜ, avalikule väljapanekule. Avaliku väljapaneku ajal, mis toimus 27.03─28.04.2017, esitati üldplaneeringu kohta arvukalt ettepanekuid ja vastuväiteid, mille osas linn võttis seisukohad Tartu Linnavalitsuse 22. mai 2017. a korraldusega nr 508. Üldplaneeringu ja KSH aruande avalik tutvustav arutelu toimus 27. märtsil 2017. a. Lisaks toimusid avaliku väljapaneku jooksul mitmed temaatilised ja piirkondlikud arutelud. Avaliku väljapaneku tulemuste arutelu toimus 9. juunil 2017. a.
Planeeringu avaliku väljapaneku ja arutelude ning järelevalve tulemused olid kokkuvõtvalt järgmised.
Raja tn 31a krundile on maaomaniku soovitud korterelamumaa asemele planeeritud väikeelamumaa nagu seni kehtinud üldplaneeringus. Vastavad kaalutlused on toodud otsuse lisas olevas seisukohtade tabelis. Linnavolikogu hinnangul tuleb väikeelamumaa üldtingimusi ja asumitele seatud arhitektuurinõudeid arvestades iga kord hinnata, millist liiki elamu maht konkreetsesse piirkonda sobib ja hinnata selle mõju ümbruskonnale. Kalda tee 35 krundil ei ole lubatud vastuolus maaomaniku soovidega 5-8-kordset hoonet, vaid 3-kordne, sest piirkond on kujunemas peamiselt madalamahuliste kaubandus-teenindushoonete alaks, mille kontrastne liigendamine kõrgema hoonega lõhuks kujunevat arhitektuurset tervikut. Samuti ei lubatud Kalda tee 32 krundile analoogsetel linnaehituslikel põhjustel kõrgemat kui 5-korruselist hoonet. Elamumaade osas viidi sisse muudatusi Kvissentali asumis, kus mitmed piirkonnad muudeti senisest äri- või väikeelamumaast korterelamumaaks.
Laekunud ettepanekute alusel vähendati tootmismaade osakaalu kruntidel (näiteks Teguri tn 32) või likvideeriti see tervikuna (näiteks Sangari tehase territoorium, Tarkoni territoorium Lubja ja Staadioni tänava piirkonnas). Samuti mitmekesistati maa-alade kasutusotstarvete valikuvõimalusi (Aparaaditehase piirkond, endise lihakombinaadi piirkond). Sellelaadsed muudatused viidi üldplaneeringusse monofunktsionaalse maakasutuse mitmekesistamise eesmärgil, et tõsta maakasutuse intensiivsust, pakkudes elanikele erinevaid teenuseid ning töö- ja elukohti.
Avalikul väljapanekul laekunud ettepanekute alusel vähendati miljööväärtuslikke alasid Lembitu tänava piirkonnas, samas muudeti miljööväärtuslikuks alaks tagasi Maarjamõisa piirkond ja Liiva tänava piirkonnad. Tammelinna miljööväärtuslikust alast Lembitu tänava piirkonna väljaarvamine on põhjendatud asjaoluga, et piirkond ei ole sarnane Tammelinna ajaloolises südamikus asuva hoonestuslaadiga, piirkonna elanikud on teinud mitmeid kordi ettepanekuid hoonestust tihendada. Linn ei soostunud ettepanekuga taastada kehtiva üldplaneeringu kohane Tähtvere mõisa miljööväärtuslik ala, kuna antud piirkonna ruumilist arengut ja kaitset reguleeritakse piisavalt seal paiknevate mälestiste kaitsekorraga.
Rohkete kergliiklust puudutavate ettepanekute osas leiti suures osas kokkulepped üldplaneeringu põhilahenduse tasandil, linn otsustas jätkata kergliikluse arengu küsimuste lahendamist edaspidi teemaplaneeringu tasandil.
Linn saavutas kokkulepped linnaosade seltsidega enamuse ettepanekute osas nagu näiteks kruntide minimaalsuurus, koerte jalutusväljakud, rohevõrk jne. Eriarvamustele jäädi parkimise ja osalt ka liiklusküsimuste ning miljööväärtusliku hoonestusala laiendamise osas (Taara pst 1, Taara pst 1a). Põhjendused on toodud otsuse lisas.
Planeeringus otsustati mitte arvestada monorelsi kavandiga, pidades ideed Tartu suurusega linnale ebaproportsionaalseks ja linnakeskkonda lõhkuvaks, trammitee osas otsustati jätkata hilisemalt teemaplaneeringuga.
Tartu Linnavalitsus otsustas 13. juuni 2017. a korraldusega nr 619 ja 19. juuni 2017. a 9-3.2/UP-14-003 kirjaga esitada planeering koos teabega arvestamata jäänud vastuväidete kohta Tartu maavanemale järelvalve teostamiseks, lugedes lahendamata jäänud planeeringuvaidluseks arvestamata jäänud ja osaliselt arvestatud ettepanekud ning vastuväited.
Linnavalitsuse esindajate ja planeeringu avalikustamisel arvestamata jäänud kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid esitanud isikute ja organisatsioonide ärakuulamised toimusid Tartu Maavalitsuses 7.-11. augustil 2017. a.
Osaliste ärakuulamisel jäid küll mõned planeeringuvaidlused üles, kuid paljude ettepanekute tegijatega saavutati kompromiss, kus nad nõustusid linna seisukohtadega pärast linna esindajate selgitusi. Samas saavutati kokkulepped küsimustes, mis muutsid vastu võetud üldplaneeringu lahendust. Olulisemad kokkulepped olid järgmised:
1. N. Mody ettepanek määrata Mõisavahe tn 21 hoonestuse korruselisuseks 5.
2. M. Hiobi ettepanek taastada Maarjamõisa miljööväärtuslik ala.
3. M. Hiobi ettepanek lähtuda iga ehitise püstitamisel absoluutkõrguse 34,00 nõudest. Üleujutusriskide osas loobuda taristule absoluutkõrguse 34,00 m nõudest, kuna linn on valdavalt taristu rajaja ning konkreetne kõrgus sõltub asukohast. Ei loobutud nõudest hoonete puhul.
4. M. Hiobi ettepanek taastada Kastani-Filosoofi miljööväärtuslik ala endistes piirides, jättes välja Kastani tn 22 krundi.
Ärakuulamisel leidis eraldi käsitlemist Raadi halli asukohaga seonduv. Omapoolsete põhjalike argumentide (sealhulgas ära kasutada avanev ilus vaade linnale) alusel on planeeringust huvitatud isiku poolt tehtud ettepanek muuta kavandatava Tartu linnahalli asukohta selliselt, et see paikneks Puiestee tänava ääres, mitte Roosi tänaval Muuseumi tee läheduses. Arutelu tulemusel on linn muutnud senist ühest lähenemist Raadi halli asukoha osas, määrates üldplaneeringus halli asukoha piirkonnas üldisemalt, kuid siiski mitte Puiestee, Kasarmu ja Orava tänava piirkonnas muude kaasnevate probleemide tõttu (eelkõige hoone mahu sobimatus ja liiklusküsimused).
Põhjalik arutelu toimus linnaaianduse teemal Jaamamõisas Põhja puiestee asukoha, aga ka linnaaianduseks kavandatud maa piiride osas. Kerttu Kuslap ja Siim Vatalin esitasid enda ja Tatjana Lütteri, Avo Rosenvaldi ja Rea Seppingu nimel maavanema arutelul uue täiendava ettepaneku linnaaiandusmaaks muudetava ala kohta. Paluti muuta olemasolev maakasutuse sihtostarve linnaaiandusmaaks Lehe tänava piirkonnas vastavalt lisatud plaanile. Paluti nihutada Muuseumi tee pikenduse asukohta nii, et see ei läbiks olemasolevate aiamaade keskset ala. Linn on juba korrigeerinud vastavat maa-ala pärast avalikku väljapanekut, jättes piisava ala aiamaade arenguks, samas tagades ka elamuehituse ala. Puhvertsoonid on vajalikud nii aiapidajaile kui elanikele.
Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse paragrahvi 33 lõike 1 punkti 2 kohaselt on üldplaneeringu koostamise käigus kavandatava osas läbi viidud keskkonnamõju strateegiline hindamine (edaspidi KSH). Keskkonnaamet on KSH aruande heaks kiitnud 29. augusti 2017. a kirjaga nr 6-2/17/1508-12. KSH eesmärk on vastavalt keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seadusele arvestada keskkonnakaalutlusi planeeringu koostamisel ning kehtestamisel, tagada kõrgetasemeline keskkonnakaitse ning edendada säästvat arengut.
Mõjude hindamise tulemusel selgus, et valdavalt ei kaasne KSH hindamise aluseks olnud Tartu linna üldplaneeringu elluviimisega eeldatavalt olulist negatiivset mõju loodus- ega sotsiaalmajanduslikule keskkonnale. Olulisemad leevendusmeetmed on Ropka silla ja selle ühendustee edasiarendamisel tehniliste lahenduste väljatöötamine koos Natura hindamise ja vajalike meetmetega ning erandi taotlemine Vabariigi Valitsuselt. Positiivsete mõjude poolest võib välja tuua mõjud kaitstavatele parkidele – planeeringuga kavandatav linna rohealade sidususe parandamine, rohealade suurem väärtustamine ning parkide elurikkust suurendavad majandamisvõtted võimaldavad parkide seisundit parandada. Planeeringus on muu hulgas kajastatud planeeritavate hoonestusaladega kattuvate kaitsealuste taimede keskkonnaregistrijärgsed leiukohad. Märgitud kaitsealuste taimede leiukohad ei välista täielikult kõnealuste alade hoonestamist, kuid need alad vajavad enne ehitustegevust detailsemat planeerimist-projekteerimist, mille käigus määratletakse täpsemalt säilitamist vajavad kasvukohad ja keskkonnatingimused, et oleks tagatud looduskaitseseaduse paragrahvis 55 seatud liigikaitselised nõuded.
Tuginedes seni kehtinud planeerimisseaduse paragrahvi 23 lõikes 3 sätestatud järelevalve teostaja pädevusele, on maavanem oma 16. augusti2017 kirjaga nr 1463-72 andnud Tartu linna üldplaneeringule eelnimetatud seaduse paragrahvi 23 lõike 6 kohase heakskiidu ning teinud ettepaneku planeering kehtestada.
Planeeringulahendust on korrigeeritud vastavalt Tartu Linnavalitsuse ja maavanema seisukohtadele ja saavutatud kokkulepetele laekunud ettepanekutest ja vastuväidetest lähtuvalt.
Planeerimisalase tegevuse korraldamine valla või linna haldusterritooriumil on kohaliku omavalitsuse pädevuses. Kohalik omavalitsus tagab maakasutuse ja ehitamise aluseks vajalike planeeringute olemasolu ning planeeringu koostamisel avalike huvide ja väärtuste ning huvitatud isikute huvide tasakaalustatud arvestamise, mis on planeeringu kehtestamise eeldus.
Planeeringu kehtestamise kaalutlused on toodud lisaks käesolevale otsusele ka otsuse lisas sisalduvates linnavalitsuse ja maavanema seisukohtades. Linnavolikogu on seisukohal, et käesoleva üldplaneeringu lahenduse osas on linn kaalutlusõiguse teostamisel arvestanud tasakaalustatult nii avalikke huve ja väärtusi kui ka puudutatud isikute õigusi ja huve.
Lähtudes eelnevast ja võttes aluseks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lg 1 p 31, ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 1, kuni 30. juunini 2015. a kehtinud planeerimisseaduse § 24 lg 3, Tartu linna ehitusmääruse § 19 lg 1 ning arvestades Tartu Linnavolikogu 6. oktoobri 2005. a määrusega nr 125 kehtestatud Tartu linna üldplaneeringut, Tartu Linnavolikogu
1. Kehtestada Tartu linna üldplaneering vastavalt lisale.
2. Linnavalitsuse linnaplaneerimise ja maakorralduse osakonnal korraldada planeeringu kehtestamise teate ilmumine ajalehes Postimees ja Tartu linna koduleheküljel ühe kuu jooksul planeeringu kehtestamise päevast arvates.
3. Otsus jõustub 18. septembril 2017. a.
4. Käesoleva otsuse vaidlustamiseks on igal isikul õigus ühe kuu jooksul arvates päevast, millal isik sai teada või pidi teada saama planeeringu kehtestamisest, pöörduda Tartu Halduskohtusse, kui ta leiab, et see otsus on vastuolus seaduse või muu õigusaktiga või selle otsusega on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi.
Tartu Linnavolikogu otsuse eelnõu "Tartu linna üldplaneeringu kehtestamine " juurde
Tartu linna üldplaneering on koostatud ja seda on menetletud lähtuvalt ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lõikest 1 kuni 30. juunini 2015. a kehtinud planeerimisseaduse nõuetele vastavalt.
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 31 järgi on üldplaneeringu kehtestamine volikogu pädevuses. Eelnimetatud sättest lähtuvalt kooskõlas Tartu linna ehitusmääruse § 19 lõikega 1 esitatakse käesolev eelnõu linnavolikogule.
Linnavalitsuse linnaplaneerimise ja maakorralduse osakonnal tuleb korraldada üldplaneeringu kehtestamise teate ilmumine ajalehes "Postimees".
Seletuskiri koos linkidega joonistele:
Tartu linna üldplaneering_kehtiv.pdf


Rahvaraamatukogu seadus - Tsirguliinaraamatukogu
Rahvaraamatukogu seadusVastu võetud 12.11.1998
1. peatükkÜLDSÄTTED § 1. Seaduse reguleerimisala Käesolev seadus sätestab rahvaraamatukogude tegevuse, kogude, teeninduse, juhtimise ja finantseerimise korralduse alused.
§ 2. Rahvaraamatukogu (1) Rahvaraamatukogu eesmärk on tagada elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele, inimmõtte saavutustele ning kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.
§ 3. Rahvaraamatukogu õiguslik seisund (1) Rahvaraamatukogu on kohaliku omavalitsuse asutus.
2. peatükkRAHVARAAMATUKOGU TEGEVUSE KORRALDUS § 4. Rahvaraamatukogu asutamine (1) Rahvaraamatukogu asutamise otsustab kohaliku omavalitsuse volikogu.
§ 5. Maakonnaraamatukogu ja linna või valla keskraamatukogu (1) Igas maakonnas peab olema maakonnaraamatukogu. Maakonnaraamatukogu on rahvaraamatukogu, kes täidab täiendavalt raamatukoguteeninduse maakondliku koordineerimise ülesandeid.
§ 6. Rahvaraamatukogu põhimäärus ja töökorraldus (1) Rahvaraamatukogu ülesanded, juhtimise korraldus, juhi õigused ja kohustused, raamatukogu struktuur ning muud tegevuse korraldamise olulised küsimused sätestatakse põhimääruses, mille kinnitab kohaliku omavalitsuse volikogu.
§ 7. Rahvaraamatukogu direktor (1) Rahvaraamatukogu tööd juhib direktor.
§ 8. Rahvaraamatukogu nõukogud (1) Kohalikule omavalitsusele raamatukoguteeninduse korraldamise kohta ettepanekute tegemiseks moodustatakse rahvaraamatukogu töö hindamiseks ja muude rahvaraamatukogu tegevust puudutavate oluliste küsimuste läbiarutamiseks vähemalt kolmeliikmeline rahvaraamatukogu nõukogu. Rahvaraamatukogu nõukogu moodustamise kord, pädevus ja töökord sätestatakse rahvaraamatukogu põhimääruses.
§ 9. Rahvaraamatukogu vara Rahvaraamatukogu valduses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt kohaliku omavalitsuse volikogu kehtestatud korrale.
§ 10. Rahvaraamatukogu finantseerimine (1) Rahvaraamatukogu finantseeritakse:
§ 11. Kontroll, järelevalve ja aruandlus (1) Kontrolli rahvaraamatukogu tegevuse üle teostab kohalik omavalitsus.
§ 12. Rahvaraamatukogu ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine (1) Rahvaraamatukogu ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine toimub kohaliku omavalitsuse volikogu otsusel.
3. peatükkKOGUD, TEENINDUS JA LUGEJA § 13. Kogud (1) Rahvaraamatukogu kogud on koostiselt universaalsed, sisaldades teeninduspiirkonna elanike põhivajadustele vastavaid erinevates keeltes, eri tüüpi ja laadi teavikuid.
§ 14. Raamatukoguteeninduse korraldus omavalitsuse territooriumil (1) Rahvaraamatukogu teeninduspiirkonna määrab kohalik omavalitsus arvestusega, et ükski paikkond ei jääks raamatukogu teenindusest välja.
§ 15. Lugeja ja teenused (1) Rahvaraamatukogu teenuseid võib kasutada igaüks, välja arvatud käesoleva seaduse paragrahv 17 lõikes 3 nimetatud juhul.
§ 16. Rahvaraamatukogu kasutamise eeskiri Rahvaraamatukogu teeninduse korraldus, lugejate õigused ja kohustused kehtestatakse kohaliku omavalitsuse volikogu kinnitatud raamatukogu kasutamise eeskirjas, mis tehakse teatavaks igale lugejale.
§ 17. Lugeja vastutus (1) Lugeja on kohustatud laenutatud teaviku tagastama laenutustähtaja jooksul. Kui lugeja ei tagasta laenatud teavikut tähtpäevaks, võib rahvaraamatukogu nõuda viivitatud aja eest tasu, kuid mitte rohkem kui 0,06 eurot iga viivitatud päeva eest ühe teaviku kohta.
4. peatükkSEADUSE RAKENDAMINE § 18. Põhimäärused Rahvaraamatukogude põhimäärused kinnitatakse vastavalt käesoleva seaduse sätetele kolme kuu jooksul seaduse jõustumisest arvates.
§ 19. Maakonnaraamatukogud Käesoleva seaduse jõustumisel võib lugeda maakonnaraamatukogudeks rahvaraamatukogud, mis on maakonnaraamatukogudeks nimetatud enne käesoleva seaduse jõustumist.
§ 20. Kultuuriministri määrused Rahvaraamatukogu seaduse (RT 1992, 17, 250; RT I 1996, 49, 953) rakendamiseks antud kultuuriministri määrused tuleb viia vastavusse käesoleva seadusega kolme kuu jooksul seaduse jõustumisest arvates.
§ 201. Töölepingud ning haridus- ja kutsenõuded (1) Enne 2007. aasta 1. maid direktoritega sõlmitud töölepingud jäävad kehtima ja neid saab lõpetada üksnes Eesti Vabariigi töölepingu seaduses sätestatud tingimustel ja korras.


text:
Audru vallas noorte projektlaagri pidamise tingimused ja kord ning loa väljastamise kord – Riigi Teataja
Audru vallas noorte projektlaagri pidamise tingimused ja kord ning loa väljastamise kord
Audru vallas noorte projektlaagri pidamise tingimused ja kord ning loa väljastamise kord - sisukord
2 Projektlaagri pidamise tingimused ja kord
§ 3 Projektlaagri pidamine
§ 4 Projektlaagri pidaja ülesanded
§ 5 Kontroll laagri tegevuse üle
3 Projektlaagri loa väljastamine
§ 6 Loa taotlemine
§ 8 Loa andmine
§ 9 Loa andmata jätmine
RT IV, 26.03.2013, 33
Vastu võetud 19.01.2012 nr 5
Käesoleva määrusega kehtestatakse Audru valla haldusterritooriumil noorte projektlaagri pidamise tingimused ja kord ning projektlaagri pidamise loa väljastamise kord.
2) noorte projektlaager (edaspidi projektlaager) - laager, mida peetakse Audru Vallavalitsuse loaga ning mille ühe vahetuse pikkus on vähemalt 6 ööpäeva ja mis tegutseb aastas kuni 60 päeva;
3) projektlaagri pidaja - äriregistrisse, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse või usuliste ühenduste registrisse kantud isik, riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikusse registrisse kantud asutus või avalik-õiguslik juriidiline isik milline korraldab noorte projektlaagri tegevust;
4) projektlaagri pidamise taotlus – projektlaagri pidaja poolt Audru Vallavalitsusele esitatav taotlus laagri pidamiseks vajaliku loa väljastamiseks;
5) projektlaagri pidamise luba - Audru Vallavalitsuse poolt Audru valla haldusterritooriumil peetava laagri pidamiseks väljastatav luba.
2. peatükk Projektlaagri pidamise tingimused ja kord
§ 3. Projektlaagri pidamine
Audru valla haldusterritooriumil projektlaagri pidamiseks peab projektlaagrit pidada sooviv käesoleva määruse § 2 punktis 3 sätestatud isik esitama taotluse loa saamiseks Audru Vallavalitsusele.
§ 4. Projektlaagri pidaja ülesanded
(1) Projektlaagri pidaja peab tagama, et projektlaagri juhataja ja kasvatajad vastavad haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele.
(2) Projektlaagri pidaja määrab:
1) vastutava isiku, kes tagab projektlaagri toimumiskoha vastavuse tervisekaitse ja muudele kehtivatele ohutusnõuetele kogu laagri toimumise aja vältel;
2) vastutava isiku, kes vastutab projektlaagris viibivate laste ja noorte ohutuse ning tervisekaitse nõuete täitmise eest.
§ 5. Kontroll laagri tegevuse üle
Audru Vallavalitsusel on õigus kontrollida projektlaagri tegevuse käesolevale määrusele vastavust laagri kestvuse ajal.
3. peatükk Projektlaagri loa väljastamine
(1) Loa saamiseks esitab projektlaagri pidaja Audru Vallavalitsusele vähemalt 30 tööpäeva enne projektlaagri tegevuse alustamist taotluse (edaspidi Taotlus), kus peavad sisalduma järgmised andmed:
(2) Lisaks taotlusele esitatakse Audru Vallavalitsusele järgnevad dokumendid (edaspidi Lisadokumendid):
4) Audru Vallavalitsuse nõudel muud dokumendid, mis võimaldavad hinnata projektlaagri pidaja või projektlaagri pidamiseks vajaliku objekti vastavust õigusaktidega kehtestatud nõuetele.
(1) Taotluse ja Lisadokumendid vaatab läbi Audru Vallavalitsuse humanitaarnõunik (edaspidi nõunik) 10 päeva jooksul taotluse esitamisest.
(2) Nõunikul on õigus kontrollida Taotluses ja Lisadokumentides sisalduvate andmete õigsust.
(3) Kui Taotlus või selles esitatud andmed või Lisadokumendid ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele, teavitab nõunik sellest taotlejat ning annab puuduste kõrvaldamiseks tähtaja. Puudused tuleb kõrvaldada üldjuhul 10 tööpäeva jooksul.
(4) Nõuetekohase Taotluse ja Lisadokumendid vaatab nõunik läbi ning koostab loa andmiseks või mitteandmiseks vastava korralduse eelnõu ja esitab selle Audru Vallavalitsusele.
§ 8. Loa andmine
(1) Loa projektlaagri pidamiseks annab Audru Vallavalitsus.
(2) Otsus projektlaagri pidamise lubamise või mittelubamise kohta vormistatakse Audru Vallavalitsuse korraldusega.
(3) Audru Vallavalitsus väljastab taotlejale korralduse viie tööpäeva jooksul korralduse vastuvõtmisest arvates.
§ 9. Loa andmata jätmine
Audru Vallavalitsus ei anna luba projektlaagri pidamiseks, kui
1) projektlaagri pidaja, Taotlus, selles esitatud andmed või Lisadokumendid ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele ja Taotluse esitaja ei ole nõuniku poolt määratud tähtaja jooksul esitanud täiendavad dokumente ja/või kõrvaldanud esitatud dokumentides puudusi;
2) projektlaagri korraldamine on vastuolus avaliku huviga.
(1) Audru Vallavalitsus tunnistab projektlaagri pidamise loa oma korraldusega kehtetuks, kui projektlaagri pidaja on esitanud loa taotlemisel valeandmeid, teinud otsuse projektlaagri tegevuse lõpetamise kohta, projektlaagri pidaja või projektlaagri tegevus ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele või projektlaagri pidaja ei ole ettenähtud tähtaja jooksul ja korras täitnud järelevalve teostamise käigustehtud ettekirjutust.
(2) Loa kehtetuks tunnistamise otsusest teavitab vallavalitsus projektlaagri pidajat kirjalikult taasesitatavas vormis viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
Määrus jõustub 24. jaanuaril 2012.a.

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 8
§ 9
§ 3
§ 2
§ 4
§ 5
§ 8
§ 9


Viimsi valla kalmistute registri põhimäärus – Riigi Teataja
Viimsi valla kalmistute registri põhimäärus
Viimsi valla kalmistute registri põhimäärus - sisukord
§ 4 Andmekogu pidamise eesmärgid
§ 23 Määruse avaldamine ja jõustumine
RT IV, 27.01.2018, 46
Vastu võetud 04.05.2012 nr 11
RT IV, 29.12.2013, 76
jõustumine 07.05.2012
23.01.2018 RT IV, 27.01.2018, 9 01.02.2018, määruses on läbivalt asendatud sõna "kommunaalamet" sõnadega "ehitus- ja kommunaalamet" vastavas käändes
Määrus kehtestatakse kalmistuseaduse § 11 lõike 1, avaliku teabe seaduse § 435 alusel ja kooskõlas Viimsi vallavolikogu 10.04.2012 otsusega nr 17 „Viimsi valla kalmistute registri asutamine“.
[RT IV, 27.01.2018, 9 - jõust. 01.02.2018]
(1) Viimsi valla kalmistute registri (edaspidi andmekogu) põhimäärusega kehtestatakse andmekogusse kogutavate andmete koosseis ning andmekogu pidamise, selle järelevalve ja lõpetamise kord.
(2) Andmekogusse kogutakse andmeid ainult Viimsi valla haldusterritooriumil asuvate kalmistute kohta.
Andmekogu ametlik nimi on „Viimsi valla kalmistute register“.
3) akteeritud hauaplats – plats, mis on läbi akteerimise protseduuri (1 aasta jooksul) võõrandatud hauaplatsi kasutajalt;
§ 4. Andmekogu pidamise eesmärgid
1) hõlbustada igapäevast tööd kalmistutel ja viia seal sisse paberivaba asjaajamine;
2) süstematiseerida valla kalmistutel asuvate hauaplatside ja nende kasutamisega seotud andmeid ning parendada avalike ülesannete täitmiseks nende kasutamise ja analüüsimise võimalusi;
3) võimaldada kalmistute arhiivimaterjalide tänapäevast andmetöötlust;
5) luua tänapäevane infosüsteem, kasutajaid ja andmesisestajaid üheaegselt teenindav andmekogu, muutes andmete haldamise tsentraalseks, hoides ära andmete dubleerimist ja tagades kasutajatele aktuaalsete andmete kättesaadavuse;
7) võimaldada avalikkusele kalmistutega seotud e-teenuseid kalmistute andmekogu avaliku vaate vahendusel.
2) Haudiga liidestatud kalmistute portaalist.
Andmekogu majutamise, hooldamise ja pidamise kulud kaetakse Viimsi valla eelarvelistest vahenditest.
(3) Andmekogu vastutav ja volitatud töötleja tagab organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehnoloogiliste turvameetmetega andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse.
(1) Vastutav töötleja on Viimsi Vallavalitsuse ehitus- ja kommunaalamet. Viimsi Vallavalitsus määrab ehitus- ja kommunaalameti ettepanekul vastutava töötleja õigus(t)e teostaja(d), kellel on õigus täita vastutava töötleja ülesandeid.
(3) Kalmistu töökorralduslikest vajadustest tulenevad andmed:
5) kasutusankeedi andmed;
7) muinsuskaitse staatus (ajaloo-, arheoloogia- või arhitektuurimälestis);
8) hauaplatsil asuvate hauatähiste ja piirete kirjeldus.
(8) Kalmistu üldandmed:
4) lahtiolekuajad;
6) avaldaja e-posti aadress;
4) jälgimis- ja akteerimisprotokoll ning akt;
(2) Andmete andmekogusse kandmise aluseks on isiku taotlus, mis on esitatud kalmistute andmekogu avalikust veebiportaalist, paberkandjal või suusõnaliselt kalmistu kontoris.
(2) Volitatud töötlejal on õigus keelduda andmete andmekogusse kandmisest, kui esitatud andmed on ebaõiged või ei ole kooskõlas õigusaktidega. Volitatud töötlejal on õigusteha järelevalve eesmärgil päringuid riigi registritest käesoleva määruse § 11 lõigetes 6 ja 7 nimetatud andmete osas.
(3) Uue hauaplatsi loomisel kannab volitatud töötleja selle andmed andmekogusse ja sidudes kaardiga.
(5) Käesoleva määruse § 11 lõikes 8 toodud andmed kannab andmekogusse volitatud töötleja kohe, kui andmed on muutunud.
(6) Käesoleva määruse § 11 lõigetes 4, 5, 6 ja 9 toodud andmed kannab andmekogusse volitatud töötleja hauaplatsi kasutaja teenindamise ja matuse vormistamise käigus.
(7) Käesoleva määruse § 11 lõigetes 4, 5 ja 9 nimetatud andmete muutumise korral uuendab volitatud töötleja andmekogu kohe, et tagada selle aktuaalsus.
(8) Kalmistute paberkandjatel olevad hauaplatside andmed sisestab volitatud töötleja andmekogusse ja seostab kaardiga selleks kokkulepitud perioodi jooksul.
(2) Kui ebaõiged andmed on seotud osutatava teenuse või teenuse kasutajaga, teavitab volitatud töötleja andmete parandamisest andmetega seotud isikuid.
3) kalmistute kaardid;
(2) Kalmistuportaalis ei kuvata käesoleva määruse § 11 lõike 5 punktides 6-11 ning § 11 lõigetes 6, 7, 9 ja 10 nimetatud andmeid.
1) andmesubjekti kohta käivad andmed subjektile või tema esindajale kooskõlas isikuandmete kaitse seadusega;
4) loetelu andmekogu pidamisega seotud ülesannetest.
(4) Vastutav töötleja teavitab taotlejat konto loomisest kolme tööpäeva jooksul alates käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud avalduse saamisest.
(5) Kui andmekogu kasutamise õiguse taotleja on juriidiline isik, taotleb ta konto loomist kõigile enda alluvuses töötavatele isikutele, kellel on töökohustuste tõttu vaja andmekogu kasutada.
(2) peaadministraator sulgeb konto hiljemalt käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud kuupäevale järgneval tööpäeval.
3) konto kasutaja on võimaldanud oma kontot kasutada teistel isikutel;
(1) Andmekogu pidamise lõpetamise otsustab Viimsi Vallavolikogu.
(1) Andmekogu moodustamisel võetakse aluseks kalmistute kohta peetavatesse perekondade ja koguduste matuseraamatutesse kantud andmeid.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud paberkandjal olevad andmed kannab volitatud töötleja andmekogusse jooksvalt hauaplatside andmete korrastamise käigus.
§ 23. Määruse avaldamine ja jõustumine
(1) Määrus avaldatakse Viimsi valla veebilehel.
(2) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist Viimsi Vallavalitsuse kantseleis.


Tõestamistoimingu tegemise ja Välisministeeriumi konsulaarosakonnaga kooskõlastamise kord – Riigi Teataja
Tõestamistoimingu tegemise ja Välisministeeriumi konsulaarosakonnaga kooskõlastamise kord
Tõestamistoimingu tegemise ja Välisministeeriumi konsulaarosakonnaga kooskõlastamise kord - sisukord
§ 1 Välisministeeriumi konsulaarosakonna kooskõlastusel tehtava tõestamistoimingu alused
§ 2 Konsulaarosakonna kooskõlastusel tehtava toimingu taotlemine
§ 3 Konsulaarametniku tegevus konsulaarosakonna kooskõlastusel tehtavas toimingus
§ 4 Konsulaarosakonna tegevus konsulaarosakonna kooskõlastusel tehtavas toimingus
§ 5 Dokumendi kättetoimetamine
RTL 2009, 49, 721
Vastu võetud 17.06.2009 nr 9
Määrus kehtestatakse «Konsulaarseaduse» § 31 lõike 2 alusel.
§ 1. Välisministeeriumi konsulaarosakonna kooskõlastusel tehtava tõestamistoimingu alused
(1) Erikutseta konsulaarametnik võib erandkorras teha tõestamistoimingu (edaspidi toiming) juhul, kui seda taotleb kirjalikult Eesti kodanik, kes viibib välisriigi kinnipidamisasutuses või kelle tervislik seisund ei võimalda välisriigist lahkuda või pöörduda teenuse saamiseks asukohariigi notari poole.
(2) Kooskõlastuse ja juhised toimingu tegemise kohta annab Välisministeeriumi konsulaarosakond (edaspidi konsulaarosakond) iga toimingu puhul eraldi.
§ 2. Konsulaarosakonna kooskõlastusel tehtava toimingu taotlemine
(1) Konsulaarosakonna kooskõlastusel tehtava toimingu taotleja (edaspidi taotleja) esitab konsulaarametnikule kirjaliku avalduse (edaspidi avaldus).
(2) Avalduses esitab taotleja järgmised andmed:
3) tõestamistoimingu sisu;
4) tõestamistoimingu tegemise põhjendus;
(3) Taotleja allkirjastab avalduse isiklikult, kinnitades esitatud andmete õigsust.
§ 3. Konsulaarametniku tegevus konsulaarosakonna kooskõlastusel tehtavas toimingus
(1) Konsulaarametnik tuvastab taotlejaga isiklikult kohtudes tema isikusamasuse ning teo- ja otsustusvõime ning teeb kindlaks ja paneb kirja taotleja tegeliku tahte ja kõik toiminguks vajalikud andmed.
(2) Kui konsulaarametnik on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolud kindlaks teinud, edastab ta isikusamasuse aluseks olevate dokumentide, taotleja täpse tahteavalduse, koostatava dokumendi kavandi ja muude asjakohaste dokumentide ärakirjad konsulaarosakonda.
(3) Pärast konsulaarosakonnast kooskõlastuse ja juhendite saamist registreerib konsulaarametnik toimingu konsulaarametniku ametitoimingute raamatus välisministri 8. juuni 2009. a määruse nr 5 «Konsulaarametniku ametitoimingute andmekogu asutamise ja pidamise kord» §-de 6 ja 10 kohaselt, kontrollib riigilõivu tasumist ning koostab taotleja soovitud dokumendi.
(4) Konsulaarametnik teeb seaduses ettenähtud toimingu enda nimel ja vastutusel.
(5) Konsulaarametnik saadab pärast toimingu tegemist konsulaarosakonda notariaalakti lihtärakirja.
§ 4. Konsulaarosakonna tegevus konsulaarosakonna kooskõlastusel tehtavas toimingus
Konsulaarosakond otsustab nõusoleku andmise, vastab konsulaarametnikule ja edastab toimingu tegemise juhised kümne tööpäeva jooksul.
§ 5. Dokumendi kättetoimetamine
Koostatud dokument antakse isiklikult taotlejale üle.


Viivised, leppetrahvid, sissenõudekulud | Juristaitab
Viivitusintressi (viivis) võib nõuda kohustuse sissenõutavaks muutumisest kuni kohase täitmiseni. Hageja võib koos põhinõudega taotleda ka viivise väljamõistmist. Seejuures viivisenõude võib esitada selliselt, et taotletakse viivise, mis ei ole hagi esitamise ajaks veel sissenõutavaks muutunud, väljamõistmist kohtult mitte kindla summana, vaid täielikult või osaliselt protsendina põhinõudest kuni põhinõude täitmiseni. Eelkõige võib viivist nõuda selliselt, et kohus mõistaks selle välja kindla summana kuni otsuse tegemiseni ja edasi protsendina põhinõudest.
Hagi saamisel tuleks kontrollida, kas viivise nõue on esitatud/arvestatud õigesti. 15.04.2013 jõustunud võlaõigusseaduse (VÕS) § 113 lõike 1 muudatuse kohaselt, rahalise kohustuse täitmisega viivitamise korral võib võlausaldaja nõuda võlgnikult viivitusintressi (viivis), arvates kohustuse sissenõutavaks muutumisest kuni kohase täitmiseni. Viivise määraks loetakse VÕS §-s 94 sätestatud intressimäär, millele lisandub kaheksa protsenti aastas (varasema 7% asemel). Kui lepinguga on ette nähtud kõrgem intressimäär kui seadusjärgne viivisemäär, loetakse viivise määraks lepinguga ettenähtud intressimäär.
Võlgnik ei pea tasuma viivist aja eest, mil ta ei saanud kohustust täita võlausaldaja vastuvõtuviivituse tõttu, samuti aja eest, mil ta õigustatult keeldus oma kohustuse täitmisest
Viivist ei ole lubatud nõuda intressi tasumisega viivitamise korral (sellest võlgniku kahjuks kõrvalekalduv kokkulepe on tühine).
Lepingust võib tuleneda ka kohustuse rikkumisel leppetrahvi maksmise kohustus. Kostja võib nõuda viivise ja leppetrahvi vähendamist, kui see on ebamõistlikult suur. Selleks tuleb kostjal esitada kohtule vastav taotlus ning kohus võib viivist/leppetrahvi vähendada mõistliku suuruseni, arvestades eelkõige kohustuse täitmise ulatust kostja poolt, teise lepingupoole õigustatud huvi ja lepingupoolte majanduslikku seisundit (kohustuse täitmise ulatust ja oma majanduslikku seisundit tuleb kohtule ka tõendada).
NB! Leppetrahvi maksmiseks kohustatud lepingupool ei või leppetrahvi vähendamist nõuda pärast seda, kui ta on leppetrahvi tasunud.
15.04.2013 jõustunud VÕS § 1131lg 1 kohaselt, kui võlausaldaja võib nõuda viivist, võib ta nõuda võlgnikult võla sissenõudmiskulude hüvitamist summas 40 eurot.
Kui kohustuse täitmisega viivitamisest tekkinud kahju suurus ületab käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud hüvitise määra, võib võlausaldaja nõuda viivist ja sissenõudmiskulude kindlaksmääratud summas hüvitist ületava kahju hüvitamist, kui kahju hüvitamise nõue on olemas. Võlgnik ei või tugineda kokkuleppele, millega välistatakse sissenõudmiskulude hüvitamine või millega piiratakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud sissenõudmiskulude hüvitise nõudeõigust, kui selline kokkulepe on asjaolude kohaselt võlausaldaja suhtes äärmiselt ebaõiglane. Sissenõudmiskulude hüvitamise välistamise korral eeldatakse, et see on võlausaldaja suhtes äärmiselt ebaõiglane. Käesolevat paragrahvi ei kohaldata tarbijast võlgnikule.
Erinevalt reguleeritakse alates 01.10.2015.a. jõustunud VÕS § 1131 alusel sissenõudmiskulude hüvitamist juhul, kui võlgnik on majandus- ja kutsetegevuses tegutsev isik või tarbija. Sellisel juhul, kui võlausaldaja võib nõuda viivist, võib ta nõuda võlgnikult võla sissenõudmiskulude hüvitamist summas 40 eurot. Kui aga kohustuse täitmisega viivitamisest tekkinud kahju suurus on rohkem, kui 40 eurot, siis võib võlausaldaja nõuda viivist ja sissenõudmiskulude kindlaksmääratud summas hüvitist ületava kahju hüvitamist, kui kahju hüvitamise nõue on olemas. Võlgnik ei või tugineda kokkuleppele, millega välistatakse sissenõudmiskulude hüvitamine või millega piiratakse sissenõudmiskulude hüvitise nõudeõigust, kui selline kokkulepe on asjaolude kohaselt võlausaldaja suhtes äärmiselt ebaõiglane. Sissenõudmiskulude hüvitamise välistamise korral eeldatakse, et see on võlausaldaja suhtes äärmiselt ebaõiglane. Viidatud sätet ei kohaldata tarbijast võlgnikule.
VÕS § 1132 lg 1 sätestab, et lepingu kestel saab majandus- ja kutsetegevuses tegutsev võlausaldaja nõuda tarbijalt ainult meeldetuletuskirjade saatmise kulusid. Iga lepingu kestel sissenõutavaks muutunud võlgnevuse kohta saab saata ainult ühe tasulise meeldetuletuskirja, mille hüvitamiseks võib nõuda tarbijalt kuni 5 eurot. See õigus on võlausaldajal juhul, kui ta on enne saatnud tarbijale vähemalt ühe tasuta meeldetuletuse.
Pärast lepingu lõppu võib tarbijast võlgnikule saata maksimaalselt kolm tasulist kirja. Kirju võib saata iga seitsme päeva tagant. Arvestada tuleb ka sissenõudmiskulude kogusumma ülempiiriga. Selleks on ette nähtud astmeline süsteem, milles konkreetse ülempiiri suurus sõltub nõude suurusest.
Pärast lepingu lõppemist võib majandus- või kutsetegevuses tegutsev võlausaldaja nõuda tarbijalt tarbijaga sõlmitud lepingu alusel ja lisaks iga solidaarvõlgniku või tagatise andja kohta:
Pärast lepingu lõppemist võib majandus- või kutsetegevuses tegutsev võlausaldaja saata esimese tasulise meeldetuletuskirja kõige varem seitsme päeva möödumisel lepingu lõppemisest. Teise ja kolmanda tasulise kirja võib võlausaldaja saata kõige varem seitsme päeva möödumisel eelmise kirja saatmisest.
Kui võlausaldaja on tegelikult kandnud kulusid seaduses sätestatud ülempiiri ületavas ulatuses, saab ta erandlikes olukordades nõuda tarbijalt ainult tõendatud kahju hüvitamist, eelkõige kui sissenõudmistoimingud on mingil põhjusel osutunud iseäranis keeruliseks, näiteks tarbija on välismaal ja temaga kontakti saamine on raskendatud ning seotud täiendavate kuludega vms. Seaduses sätestatud sissenõudmiskulude ülempiir tähendab tarbijalt nõutavat lubatavat maksimumi, kuid igal üksikjuhtumil ei pruugi kogu ülempiiri raames sissenõudmiskulude väljamõistmine olla õigustatud. Tarbijal on õigus nõuda kohtus ebamõistlike kulude vähendamist.
Tarbija kahjuks eeltoodust kõrvalekalduv kokkulepe on aga tühine.


text:
Press Report - Kohus vahistas 300 000 euro eest rendiautosid välja petnud meeste jõugu
17 Veebruar 2017 15:21:28 DELFI > Kõik uudised
Politsei tabas kolmapäeval kolm kuritegelikku ühendusse kuulumises ning rendi- ja liisinguautode välja petmises kahtlustatavat meest. Täna võeti mehed vahi alla. Terve artikkel Kohus vahistas 300 000 euro eest rendiautosid välja petnud meeste jõugu
Kõik uudised 17 Veebruar 2017 15:21:28
MEIE MAA | Ligi 300 000 euro eest lahkumishüvitisi
0.81991065 28 November 2017 18:57:14 DELFI > Kõik uudised
Saaremaa vallavalitsuse korralduse järgi maksti Kuressaare linna eelarvest välja ühinevate valdade endistele vallavanematele ja volikogu esimeestele lahkumishüvitisteks kokku ligi 300 000 eurot.
null 28 November 2017 18:57:14
Ringkonnakohus: Tallinna MTÜ pettis riigilt välja üle 300 000 euro
0.70866895 06 September 2016 23:28:06 DELFI > Eesti
MTÜ Keskkonnateenused jäi riigilt suurema toetuse väljapetmises ka teise astme kohtus kaotajaks.
Eesti 06 September 2016 23:28:06
Jõulutunnel 2015 kogus üle 300 000 euro
0.706603 07 Jaanuar 2016 09:39:59 Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt
ETV heategevusprogramm «Jõulutunnel» kogus tänavu mobiilse naha- ja eesnäärmevähi varajase diagnoosimise kabineti soetamiseks 312 628 eurot.
Kõik uudised 07 Jaanuar 2016 09:39:59
Riia kohus mõistis Maxima poevaringu ohvritele välja 300 000 eurot
0.706603 21 Detsember 2015 13:22:17 Ärileht
Riia ringkonnakohus otsustas esmaspäeval, et firmad Maxima Latvija ja Homburg Zolitūde peavad maksma poevaringu ohvritele kokku 300 000 eurot.
Majandus 21 Detsember 2015 13:22:17
Pärnu kohus mõistis vangi Eestis raha välja petnud leedulase
0.7055852 11 August 2015 18:46:51 Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt
Leedu kodanik mõisteti vangi Eestis telefoni teel raha väljapetmise eest, teatas Kaunase kohus teisipäeval.
Kõik uudised 11 August 2015 18:46:51
0.7055852 11 August 2015 16:24:32 Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt
Leedu kodanik mõisteti vangi Eestis telefoni teel raha väljapetmise eest, teatas Kaunase kohus täna.
Kõik uudised 11 August 2015 16:24:32
Euroopa teaduskeskus ostab Eestist 300 000 euro eest näituse
0.58745223 28 Juuli 2015 05:26:38 DELFI > Kõik uudised
Ahhaa teaduskeskus müüs näituse „Ujub või upub” 300 000 euro eest Tšehhi. Iialgi varem pole ükski Eestis koostatud näitus välismaal nii suurt huvi äratanud. Tšehhist renditakse Ahhaa keskuse 800-ruutmeetrine näitus edasi Poolasse.
Eesti 28 Juuli 2015 05:26:38
Eestlased petsid Soomes välja 110 000 euro eest alkoholi ja 62 000 euro eest kütust
0.5652824 09 Detsember 2014 08:53:12 DELFI > Kõik uudised
Eesti petised käisid 75 korda Soome alkoholimonopoli Alko poodides ja said firma kliendikaartidega paari nädala jooksul 110 000 euro eest jooke firma suvepäevadele.
Kõik uudised 09 Detsember 2014 08:53:12
110 000 eurot välja petnud kurjategija sai karistuseks ühiskondliku töö
0.54789287 22 Oktoober 2014 05:25:16 DELFI > Kõik uudised
Jüri Reinumägi pettis kahe aasta jooksul varastatud autodega skeemitades välja hiigelsummasid. Asjasse olid segatud autoregistri-keskuse korrumpeerunud ametnikud, ükskõikne notar ja pudelikorjaja.
Eesti 22 Oktoober 2014 05:25:16
Kohus mõistis kaks meest narkokuritegudes süüdi, meestelt konfiskeeriti 15 000 euro eest kuldehteid ja sularaha
0.54789287 11 Juuni 2014 14:53:52 DELFI > Kõik uudised
Harju maakohus mõistis täna narkokuriteos süüdi 28-aastase Gennadi, kelle valdusest leidis politsei üle viie kilogrammi marihuaanat.
Kõik uudised 11 Juuni 2014 14:53:52

matches: Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus Kohus


Tunnistuste (apostille'de) registri põhimäärus – Riigi Teataja
Tunnistuste (apostille'de) registri põhimäärus - sisukord
§ 5 Registri turvaklass
2 REGISTRI PIDAMINE
§ 9 Andmete registrisse kandmine
§ 10 Registrisse kantud andmete õigsuse tagamine
§ 11 Juurdepääs registrisse kantud andmetele
3 RAHASTAMINE, JÄRELEVALVE JA LIKVIDEERIMINE
§ 13 Registri rahastamine
§ 16 Juurdepääs enne 2010. aasta 1. jaanuari registrisse kantud andmetele ja nende avaldamine
RT I, 28.11.2017, 47
Vastu võetud 31.12.2009 nr 51
RTL 2010, 2, 21
jõustumine 11.01.2010
21.11.2017 RT I, 28.11.2017, 46 01.12.2017
Määrus kehtestatakse „Notariaadiseaduse” § 442 lõike 3 alusel.
Registri ametlik nimetus on tunnistuste (apostille’de) register (määruses edaspidi register).
1) väljastatud tunnistuste (apostille’de) (edaspidi tunnistus) üle arvestuse pidamine;
2) tunnistusele kantud andmete säilitamine, et vajaduse korral teha kindlaks tunnistusele kantud andmete vastavus registris sisalduvatele andmetele;
3) tunnistuse koostamise hõlbustamine;
4) allkirja- ja pitserinäidiste säilitamine;
5) tunnistusega kinnitatud dokumentide ja e-apostille’de säilitamine;
6) isikul ja dokumendi väljastanud asutusel dokumendi tunnistusega kinnitamiseks esitamise võimaldamine;
7) väljastatud tunnistuse ja kontrollijale kättesaadavaks tehtud tunnistusega kinnitatud dokumendi kehtivuse kontrollimise võimaldamine.
Registri vastutav töötleja on Notarite Koda ja volitatud töötleja Registrite ja Infosüsteemide Keskus.
(1) Registrit peetakse digitaalselt infotehnoloogilise andmekoguna.
(2) Registri pidamisel kasutatakse automatiseeritud andmetöötlust ja selles olevad andmed säilitatakse digitaalsel kujul.
§ 5. Registri turvaklass
Registri turvaklass on K1T1S1 ja turbeaste madal (L).
2. peatükk REGISTRI PIDAMINE
(1) Väljaantud tunnistuse kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
11) dokumendi liik (e-apostille või pabertunnistus);
2) Eesti avaliku dokumendi (edaspidi dokument) välja andnud ja vajaduse korral pitseriga kinnitanud asutuse ja selle struktuuriüksuse nimi;
3) dokumendi allkirjastaja nimi ja ametikoht;
4) tunnistuse allkirjastaja nimi;
5) tunnistuse allkirjastaja ametinimetus;
6) tunnistuse väljaandmise kuupäev;
7) riik, kus soovitakse dokumenti kasutada;
8) dokumendi nimetus;
9) taotluse esitaja ees- ja perekonnanimi (juriidilise isiku nimi);
91) apostillitud dokumendi nähtavus kolmandale isikule;
(2) Tunnistuse kehtetuks tunnistamise kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) tunnistuse kehtetuks tunnistamise alus;
(3) Registrisse kantakse dokumente väljastavate asutuste pitserinäidised, dokumente allkirjastavate isikute allkirjanäidised ja andmed allkirjastaja nime, ametinimetuse ning ametisoleku aja kohta.
Andmete registrisse kandmise aluseks olevad dokumendid on välisriigi avalike dokumentide legaliseerimise nõude tühistamise konventsiooni artiklis 1 nimetatud dokumendid ja tunnistusega kinnitamise taotlus ning dokumendid, millega esitati käesoleva määruse § 6 lõikes 3 nimetatud andmed.
(1) Registrile andmete esitaja (edaspidi andmeandja) on:
1) isik, kes taotleb dokumendi tunnistusega kinnitamist;
2) elektroonilise dokumendi välja andnud asutuse esindaja.
(2) Käesoleva määruse § 6 lõikes 3 nimetatud andmete andja on andmed registrisse kandmiseks esitanud asutus või isik.
§ 9. Andmete registrisse kandmine
(1) Notar või registrile juurdepääsu omav notaribüroo töötaja kannab registrisse käesoleva määruse § 6 lõigetes 1 ja 2 nimetatud andmed.
(2) Notarite Koda kannab registrisse käesoleva määruse § 6 lõikes 3 nimetatud andmed ja kui tunnistuse on kehtetuks tunnistanud Notarite Koda või tunnistuse väljastanud asutus, siis ka nimetatud paragrahvi lõikes 2 loetletud andmed.
§ 10. Registrisse kantud andmete õigsuse tagamine
Registrisse kantud ja sealt väljastatavate andmete vastavuse eest tunnistusega kinnitamise taotluses ning dokumendis esitatud andmetele vastutavad andmete registrisse kandjad oma pädevuse piires.
(1) Isikul, kes taotleb dokumendi tunnistusega kinnitamist, on juurdepääs tema poolt registrile esitatud ja algatatud taotlustele ning talle väljastatud tunnistusega dokumentidele.
(2) Isikul on võimalik piirata kolmandate isikute juurdepääsu tunnistusega kinnitatud dokumendile.
(3) Tunnistuse kehtivust ja tunnistusega kinnitatud dokumenti on võimalik elektrooniliselt registrist kontrollida sihtriigi asutusel või isikul, kellele on edastatud vajalikud metaandmed, välja arvatud juhul, kui isik on piiranud juurdepääsu dokumendile.
(4) Notar või Notarite Koda väljastab andmeid tunnistuse kehtivuse ja sellele kantud andmete kohta õigustatud huviga isikutele ning isikutele, kellele on andmed vajalikud töö- või teenistusülesannete täitmiseks, kolme tööpäeva jooksul päringu saamise päevast arvates.
(5) Justiitsministeeriumil on juurdepääs kõigile registrisse kantud andmetele.
(6) Registrist väljastatakse andmeid vastavalt päringu esitaja soovile elektrooniliselt või suuliselt. Põhjendatud juhul edastatakse vastus paberil.
(7) Registrist andmete väljastamise eest tasu ei võeta.
Registrisse kantud andmeid säilitatakse alaliselt.
3. peatükk RAHASTAMINE, JÄRELEVALVE JA LIKVIDEERIMINE
§ 13. Registri rahastamine
Registri hooldus- ja arendustöid ning registri pidamist rahastatakse Notarite Koja eelarvest.
Registri pidamise üle teostatakse järelevalvet vastavalt seadustele ja justiitsministri 19. juuni 2009. a määruse nr 23 „Notariaadimäärustik” 10. peatükile.
Register likvideeritakse justiitsministri määrusega kooskõlas „Avaliku teabe seaduses” ja „Arhiiviseaduses” sätestatud nõuetega.
§ 16. Juurdepääs enne 2010. aasta 1. jaanuari registrisse kantud andmetele ja nende avaldamine
(1) Kuni 2010. aasta 1. jaanuarini tunnistusi väljastanud asutustele võimaldatakse juurdepääs nende poolt registrisse kantud andmetele.
(2) Enne 2010. aasta 1. jaanuari registrisse kantud andmete kohta esitatud päringule võib vastata registrisse andmed kandnud asutus.


Türi linna uue veehaarde (sh toorveetorustik) rajamise ning ... 114238 | competitionline - Concursos y Arquitectura	DeutschEnglishFrançais	Bitte geben Sie die gewünschte ID in diesem Format ein: „1-54321“. Sie finden die IDs im Magazin sowie auf den jeweiligen Wettbewerbs-, Projekt- und Büroseiten.
20478 de 100213	Adelante
EE-72210 Türi	04.09.2012	Convocatoria
(concurso 114238)
Türi linna uue veehaarde (sh toorveetorustik) rajamise ning Põhja pst II astme puurkaevpumpla ja veetöötlusjaama rekonstrueerimise projekteerimis-ehitustööde raames omanikujärelevalve ja FIDIC Inseneri teenuse osutamine
Estonio	Tarea
Hankelepingu esemeks on Türi linna uue veehaarde (sh toorveetorustik) rajamise ning.
Põhja pst II astme puurkaevpumpla ja veetöötlusjaama rekonstrueerimise projekteerimisehitustööde raames omanikujärelevalve ja FIDIC Inseneri teenuse osutamine. Lepingu.
Üldtingimused on Tellija/Konsultandi Teenuste näidiskokkulepe, kolmas väljaanne 1998, mis on koostatud Insenerikonsultantide Rahvusvahelise Föderatsiooni (FIDIC) poolt (nn „Valge FIDIC“). Teenuse ulatus on täpsemalt kirjeldatud hankedokumentide osas II lisa A: Teenuse ulatus.	Volumen de servicios prestados
Teenus hõlmab omanikujärelevalve ning Inseneri teenuse osutamist projekteerimise ja Ehitustööde Täitmisaja jooksul ja Inseneri teenuse osutamist Puudustest Teatamise.
Ajavahemikul Türi linna uue veehaarde (sh toorveetorustik) rajamise ning Põhja pst II astme puurkaevpumpla ja veetöötlusjaama rekonstrueerimise projekteerimis-ehitustööde raames, mis sisaldab järgmiseid töid: — Türi-Alliku veehaarde puurkaevude ja puurkaevpumplate projekteerimine ning rajamine.
Türi metskond 19 maaüksusel. Tuleb rajada 2 uut puurkaevu ning 3 puurkaevpumplat.
— 4 vaatluspuuraugu rajamine ja 4 vaatluspuuraugu likvideerimine, — Toorveetorustiku De200 projekteerimine ja rajamine Türi-Alliku veehaardest Türi linna.
Põhja pst rajatavasse veetöötlusjaama (torustiku orienteeruv pikkus ca 3,0 km).
— Türi linna olemasoleva Põhja pst puurkaevu uuringud, rekonstrueerimine ja uue pumplahoone rajamine, — Türi linna uue veetöötlusjaama projekteerimine rajamine, sh uue r/b töödeldud vee reservuaari rajamine mahuga 200 m3. Veetöötlusjaama tehnoloogiline ruum, muud ruumid ja reservuaarid rajatakse ühe katuse alla, — Türi linna veetöötlusjaama vee- ja kanalisatsioonivõrgu ühendustorustike rajamine ja kanalisatsiooni ühtlustusmahuti-pumpla (maht 25 m3) rajamine, — Veetöötlusjaama kahepoolse elektritoite väljaehitamine, — Põhja pst reoveepumpla rekonstrueerimine.
Teenuse ulatus on täpsemalt kirjeldatud Hankedokumentide Osas II Lisa A Teenuse ulatus.
230875-2012
AuftragsbekanntmachungDienstleistungenRichtlinie 2004/18/EGAbschnitt I: Öffentlicher AuftraggeberI.1) Name, Adressen und Kontaktstelle(n)Türi KommunaalasutusWiedemanni 1Zu Händen von: Jan Raudsepp72210 TüriESTLANDTelefon: +372 5655098E-Mail: jan.raudsepp@tyri.eeWeitere Auskünfte erteilen: die oben genannten KontaktstellenAusschreibungs- und ergänzende Unterlagen (einschließlich Unterlagen fürden wettbewerblichen Dialog und ein dynamisches Beschaffungssystem)verschicken: die oben genannten KontaktstellenAngebote oder Teilnahmeanträge sind zu richten an: die oben genanntenKontaktstellenAbschnitt II: AuftragsgegenstandII.1) BeschreibungII.1.6) Gemeinsames Vokabular für öffentliche Aufträge (CPV)71520000 BeschreibungBauaufsicht.Abschnitt IV: VerfahrenIV.3) VerwaltungsangabenIV.3.3) Bedingungen für den Erhalt von Ausschreibungs- und ergänzendenUnterlagen bzw. der BeschreibungSchlusstermin für die Anforderung von Unterlagen oder die Einsichtnahme:4.9.2012 - 17:00IV.3.4) Schlusstermin für den Eingang der Angebote oder Teilnahmeanträge5.9.2012 - 10:00IV.3.6) Sprache(n), in der (denen) Angebote oder Teilnahmeanträgeverfasst werden könnenEstnisch.HanketeadeTeenusedDirektiiv 2004/18/EÜI osa: HankijaI.1) Nimi, aadressid ja kontaktandmedTüri KommunaalasutusWiedemanni 1Kontaktisik: Jan Raudsepp72210 TüriEESTITelefon: +372 5655098E-post: jan.raudsepp@tyri.eeLisateavet saab: Vt eelmainitud kontaktandmedTehnilisi kirjeldusi ja täiendavaid dokumente (k.a võistlevat dialoogi jadünaamilist hankesüsteemi käsitlevaid dokumente) saab: Vt eelmainitudkontaktandmedPakkumused või osalemistaotlused saata järgmisel aadressil: Vt eelmainitudkontaktandmedI.2) Hankija liikLinna- või valla ametiasutuse hallatav asutusI.3) Hankija põhitegevusElamu- ja kommunaalmajandusI.4) Hankeleping sõlmitakse teiste hankijate nimelHankija teostab hanget teiste hankijate nimel: eiII osa: Hankelepingu objektII.1) KirjeldusII.1.1) Hankija poolt hankelepingule antud nimetus:Türi linna uue veehaarde (sh toorveetorustik) rajamise ning Põhja pst IIastme puurkaevpumpla ja veetöötlusjaama rekonstrueerimiseprojekteerimis-ehitustööde raames omanikujärelevalve ja FIDIC Inseneriteenuse osutamine.II.1.2) Hankelepingu liik ja ehitustööde teostamise, asjade tarnimise võiteenuste osutamise kohtTeenusedTeenuse kategooria nr 12: Arhitektuuriteenused; inseneriteenused jaintegreeritud inseneriteenused; linnaplaneerimis- jamaastikuarhitektuuriteenused; nendega seotud teadus- ja tehnilisekonsultatsiooni teenused; tehnilise katsetamise ja analüüsimise teenusedPõhiline ehitustööde teostamise, asjade tarnimise või teenuste osutamisekoht: Türi vald.NUTS kood EEII.1.3) Teave riigihankelepingu, raamlepingu või dünaamilisehankesüsteemi (DPS) kohtaTeatega kaasneb hankelepingu sõlmimineII.1.5) Hankelepingu või hanke/hangete lühikirjeldusHankelepingu esemeks on Türi linna uue veehaarde (sh toorveetorustik)rajamise ning.Põhja pst II astme puurkaevpumpla ja veetöötlusjaama rekonstrueerimiseprojekteerimisehitustööde raames omanikujärelevalve ja FIDIC Inseneriteenuse osutamine. Lepingu.Üldtingimused on Tellija/Konsultandi Teenuste näidiskokkulepe, kolmasväljaanne 1998, mis on koostatud Insenerikonsultantide RahvusvaheliseFöderatsiooni (FIDIC) poolt (nn „Valge FIDIC“). Teenuse ulatus ontäpsemalt kirjeldatud hankedokumentide osas II lisa A: Teenuse ulatus.II.1.6) Ühtne riigihangete klassifikaator (CPV)71520000II.1.7) Teave Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankelepingu (GPA)kohtaHankeleping on hõlmatud Maailma Kaubandusorganisatsiooniriigihankelepinguga (GPA): jahII.1.8) OsadHankeleping on jaotatud osadeks: eiII.1.9) Teave alternatiivsete pakkumuste kohtaAlternatiivsete pakkumuste lubatavus: eiII.2) Lepingu kogus või ulatusII.2.1) Üldkogus või ulatus:Teenus hõlmab omanikujärelevalve ning Inseneri teenuse osutamistprojekteerimise ja Ehitustööde Täitmisaja jooksul ja Inseneri teenuseosutamist Puudustest Teatamise.Ajavahemikul Türi linna uue veehaarde (sh toorveetorustik) rajamise ningPõhja pst II astme puurkaevpumpla ja veetöötlusjaama rekonstrueerimiseprojekteerimis-ehitustööde raames, mis sisaldab järgmiseid töid:— Türi-Alliku veehaarde puurkaevude ja puurkaevpumplate projekteeriminening rajamine.Türi metskond 19 maaüksusel. Tuleb rajada 2 uut puurkaevu ning 3puurkaevpumplat.— 4 vaatluspuuraugu rajamine ja 4 vaatluspuuraugu likvideerimine,— Toorveetorustiku De200 projekteerimine ja rajamine Türi-Allikuveehaardest Türi linna.Põhja pst rajatavasse veetöötlusjaama (torustiku orienteeruv pikkus ca 3,0km).— Türi linna olemasoleva Põhja pst puurkaevu uuringud, rekonstrueerimineja uue pumplahoone rajamine,— Türi linna uue veetöötlusjaama projekteerimine rajamine, sh uue r/btöödeldud vee reservuaari rajamine mahuga 200 m3. Veetöötlusjaamatehnoloogiline ruum, muud ruumid ja reservuaarid rajatakse ühe katusealla,— Türi linna veetöötlusjaama vee- ja kanalisatsioonivõrgu ühendustorustikerajamine ja kanalisatsiooni ühtlustusmahuti-pumpla (maht 25 m3) rajamine,— Veetöötlusjaama kahepoolse elektritoite väljaehitamine,— Põhja pst reoveepumpla rekonstrueerimine.Teenuse ulatus on täpsemalt kirjeldatud Hankedokumentide Osas II Lisa ATeenuse ulatus.II.2.2) Teave täiendavate hankevõimaluste kohtaTäiendavate hangete võimalused: jahNende täiendavate hankevõimaluste kirjeldus: Riigihangete seaduse § 94 lg3 p.1 sätestatu kohaselt.Täiendavate hankevõimaluste esialgne ajakava: päevades: 330 (alates hankelepingu sõlmimisest)II.3) Hankelepingu kestus või lõpptähtaegpäevades: 330 (alates hankelepingu sõlmimisest)III osa: Juriidiline, majanduslik, finants- ja tehniline teaveIII.1) Hankelepingu tingimusedIII.1.1) Nõutavad tagatised ja garantiid:Pakkumuse tagatis 1 000 EUR. Tagatisele esitatud tingimused on toodud.Hankedokumentide osa I (Juhend Pakkujale) punktis 5.4.III.1.2) Peamised rahastamis- ja maksetingimused ja/või viide neidreguleerivatele asjaomastele sätetele:— Projekti rahastab Türi vald ja kaasrahastajana Euroopa LiiduÜhtekuuluvusfond (EL ÜF) läbi SA Keskkonnainvesteeringute Keskus (SA KIK),projekti SFOS kood 2.1.0101.09-0017.— Väljamaksetaotluste (VMT) menetlemine ja väljamaksete teostamine toimubvastavalt Rahandusministri 1.3.2007. a. määrusele nr 15 „Perioodi 2007 –2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord ja vastavalt VV31.1.2007 a määrusele nr 26 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kuludeabikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord"— ettemaksu ei kohaldata,— maksete teostamise aeg on 42 päeva arve originaali saabumisest tellijaraamatupidamisse, eeldusel, et esitatud dokumendid on korrektsed.III.1.3) Edukaks tunnistatud ühispakkumuse esitanud pakkujate rühmaltnõutav õiguslik vorm:Ühispakkumisele peab olema lisatud ühispakkujate poolt allkirjastatudeelleping või kavatsuste protokoll mis fikseerib, et kõik Ühispakkujadvastutavad lepingu täitmise eest solidaarselt, et Ühispakkujate volitatudesindajal on õigus saada ja anda instruktsioone kõigi liikmete jaoks janimel ja et lepingu täitmise, sealhulgas maksete tegemise kohustus, lasubühispakkujate volitatud esindajal. Lisaks esitavad Ühispakkujad volikirjaoma esindaja määramiseks pakkumise esitamisega, hankelepingu sõlmimiseganing täitmisega seotud toimingute tegemiseks; järgida vormi, osa I lisa 1vorm 3. Volikiri peab olema jõus pakkumuse jõusoleku tähtaja jooksul. Ühenädala jooksul peale hankelepingu sõlmimist esitatakse tellijalekonsortsiumi leping, milles on määratud kõikide ühispakkumuses osalevateisikute kohustused, õigused ja vastutus.III.1.4) Muud eritingimusedLepingu täitmise suhtes kohaldatakse eritingimusi: jahKirjeldada eritingimusi: Lepingu Üldtingimused on tellija/konsultandiTeenuste näidiskokkulepe kolmas väljaanne 1998, mis on koostatudInsenerikonsultantide Rahvusvahelise Föderatsiooni (FIDIC) poolt (nn„Valge FIDIC“). Lepingu eritingimused on antud Hankedokumentide Osa II.III.2) OsalemistingimusedIII.2.1) Ettevõtjate individuaalne seisund, sealhulgas kutse- võiettevõtlusregistrisse kuulumisega seotud nõudedTeave ja vorminõuded, mis on vajalikud nõuete täitmise hindamiseks: 1.Hankija ei sõlmi hankelepingut isikuga ja kõrvaldab hankemenetlusestpakkuja või taotleja:1) keda on või kelle seaduslikku esindajat on kriminaal- võiväärteomenetluses karistatud kuritegeliku ühenduse organiseerimise võisinna kuulumise eest või riigihangete nõuete rikkumise või kelmuse võiametialaste või rahapesualaste või maksualaste süütegude toimepanemiseeest ja kelle karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistriseaduse kohaselt kustutatud või karistus on tema elu- või asukohariigiõigusaktide alusel kehtiv;2) kes on pankrotis või likvideerimisel, kelle äritegevus on peatatud võikes on muus sellesarnases seisukorras tema asukohamaa seaduse kohaselt;3) kelle suhtes on algatatud sundlikvideerimine või muu sellesarnanemenetlus tema asukohamaa seaduse kohaselt.Pakkuja või taotleja esitab kirjaliku kinnituse vastavate asjaoludepuudumise kohta.2. Hankija ei sõlmi hankelepingut isikuga ja kõrvaldab hankemenetlusestpakkuja või taotleja, kellel on õigusaktidest tulenevate riiklike või temaelu- või asukoha kohalike maksude või sotsiaalkindlustuse maksete võlg võitähtpäevaks tasumata jäetud maksusummalt arvestatud intress (edaspidimaksuvõlg) hankemenetluse algamise päeva seisuga või maksuvõla tasumine onajatatud pikemaks perioodiks kui 6 kuud arvates hankemenetluse algamisepäevast, välja arvatud juhul, kui maksuvõla tasumise ajatamine on täiesulatuses tagatud.Riiklike või elu- või asukoha kohalike maksude võlaks loetakse pakkuja võitaotleja poolt tähtpäevaks tasumata riiklike või elu- või asukoha kohalikemaksude ja tähtpäevaks tasumata jäetud maksusummalt arvestatud intressivõlga, mis ületab 100 EUR.Pakkuja või taotleja esitab oma asukohariigi vastava pädevusegaametiasutuse tõendi riigihangete seaduse § 38 lõike 1 punktis 4 nimetatudasjaolude puudumise kohta, kui neid andmeid ei ole hankijal võimalikkontrollida andmekogus olevate avalike andmete põhjal. Kui pakkuja võitaotleja asukohariigi vastava pädevusega ametiasutus ei väljasta tõenditriigihangete seaduse § 38 lõike 1 punktis 4 nimetatud asjaolude puudumisekohta, esitab pakkuja või taotleja selle ametiasutuse tõendi maksuvõlgadepuudumise kohta.3. Ühispakkujad või ühistaotlejad nimetavad hankemenetlusega ninghankelepingu sõlmimise ja täitmisega seotud toimingute tegemiseksvolitatud esindaja.Ühispakkujad või taotlejad esitavad nende esindajale antud volikirjaoriginaali.4. 1.Hankija ei sõlmi hankelepingut isikuga ja kõrvaldab hankemenetlusestpakkuja, kellel esinevad riigihangete seaduse § 38 lg 1 punktides 1 kuni 6ja 38 lg 2 punktides 1 - 3 loetletud pakkuja hankemenetluselt kõrvaldamisealused ja asjaolud. Pakkuja (iga ühises pakkumuses osaleja) peab koospakkumusega esitama:1.1 kirjaliku kinnituse riigihangete seaduse § 38 lg 1 alapunktides 1 - 6ja § 38 lg 2 alapunktides 1 - 3 nimetatud asjaolude puudumise kohta;järgida vormi, osa I lisa 2, vorm 6.1.2 Maksu- ja Tolliameti ning pakkuja elu- või asukohajärgse kohalikemaksude maksuhalduri või pakkuja asukohariigi vastava pädevusegaametiasutuse tõendid RHS § 38 lõike 1 punktis 4 nimetatud asjaoludepuudumise kohta, kui neid andmeid ei ole hankijal võimalik kontrollidaandmekogus olevate avalike andmete põhjal. Kui pakkuja asukohariigivastava pädevusega ametiasutus ei väljasta tõendit lõike 1 punktis 4nimetatud asjaolude puudumise kohta, esitab pakkuja või taotleja selleametiasutuse tõendi maksuvõlgade puudumise kohta.Eestis registreeritud pakkuja (ühises pakkumuses osaleja) esitab pakkujaasukohajärgse kohalike maksude maksuhalduri tõendi RHS § 38 lg 1 p 4nimetatud asjaolu puudumise kohta. Tõend peab olema välja antudhankemenetluse algamise kuupäeva seisuga. Riiklike maksude nõuetekohasttäitmist kontrollib hankija iseseisvalt avalike andmebaaside kaudu.Välisriigis registreeritud pakkuja esitab pakkuja elu- või asukohajärgsekohalike maksude maksuhalduri või pakkuja asukohariigi vastava pädevusegaametiasutuse tõendi RHS § 38 lg 1 p 4 nimetatud asjaolu puudumise kohta.Tõend peab olema välja antud hankemenetluse algamise kuupäeva seisuga.5. 2. Alltöövõtjate kasutamise korral kinnituse pakkumuse siduvuse kohta;järgida vormi, osa I lisa 2, vorm 12.3. Pakkujale (iga ühises pakkumuses osaleja) esitatavad nõuded äri- võierialases registris registreerituse kohta ja nõutavad dokumendid:3.1 Pakkuja (iga ühises pakkumuses osaleja) peab asukohamaa seadusekohaselt olema registreeritud Äriregistris. Pakkuja (iga ühises pakkumusesosaleja) esitab asukohamaa seaduse kohase registreerituse kohta koopiavastavast registritunnustusest seisuga mitte enam kui 30 päeva ennepakkumise esitamise tähtpäeva. Eestis registreeritud pakkuja (iga ühisespakkumuses osaleja) registreeritust kontrollib Hankija iseseisvaltäriregistrist.3.2 Äriregistris registreeritud pakkuja (iga ühises pakkumuses osaleja)peab olema registreeritud Majandustegevuse Registris valdkonnas „Ehitus“,tegevusalal „Omanikujärelevalve“, tegevusala täpne liigitus:— „üldehitusliku ehitamise omanikujärelevalve tegemine“,— „kütte-, ventilatsiooni-, jahutuse-, vee- ja kanalisatsioonitöödeomanikujärelevalve tegemine“,— „nõrkvoolu-, side-, ja ehitiste kontrollimis-ja juhtimissüsteemideautomatiseerimise omanikujärelevalve tegemine“.MTR registreeringuid kontrollib hankija iseseisvalt.3.3 Pakkuja või alltöövõtja peab olema registreeritud MajandustegevuseRegistris valdkonnas „Tööstus“, tegevusalal „Elektritööd“. MTRregistreeringut kontrollib hankija iseseisvalt.6. Kvalifitseerimise tingimustele vastavuse hindamiseks vajalikud andmedja nende vorminõuded:1. Hankemenetluselt kõrvaldamise alused:1. hankija ei sõlmi hankelepingut isikuga ja kõrvaldab hankemenetlusestpakkuja, kellel esinevad riigihangete seaduse § 38 lg 1 punktides 1 kuni 6ja 38 lg 2 punktides 1 - 3 loetletud pakkuja hankemenetluselt kõrvaldamisealused ja asjaolud. Pakkuja (iga ühises pakkumuses osaleja) peab koospakkumusega esitama:1.1 kirjaliku kinnituse riigihangete seaduse § 38 lg 1 alapunktides 1 - 6ja § 38 lg 2 alapunktides 1 - 3 nimetatud asjaolude puudumise kohta;järgida vormi, osa I lisa 2, vorm 6.1.2 Maksu- ja Tolliameti ning pakkuja elu- või asukohajärgse kohalikemaksude maksuhalduri või pakkuja asukohariigi vastava pädevusegaametiasutuse tõendid RHS § 38 lõike 1 punktis 4 nimetatud asjaoludepuudumise kohta, kui neid andmeid ei ole hankijal võimalik kontrollidaandmekogus olevate avalike andmete põhjal. Kui pakkuja asukohariigivastava pädevusega ametiasutus ei väljasta tõendit lõike 1 punktis 4nimetatud asjaolude puudumise kohta, esitab pakkuja või taotleja selleametiasutuse tõendi maksuvõlgade puudumise kohta.Eestis registreeritud pakkuja (ühises pakkumuses osaleja) esitab pakkujaasukohajärgse kohalike maksude maksuhalduri tõendi RHS § 38 lg 1 p 4nimetatud asjaolu puudumise kohta. Tõend peab olema välja antudhankemenetluse algamise kuupäeva seisuga. Riiklike maksude nõuetekohasttäitmist kontrollib hankija iseseisvalt avalike andmebaaside kaudu.Välisriigis registreeritud pakkuja esitab pakkuja elu- või asukohajärgsekohalike maksude maksuhalduri või pakkuja asukohariigi vastava pädevusegaametiasutuse tõendi RHS § 38 lg 1 p 4 nimetatud asjaolu puudumise kohta.Tõend peab olema välja antud hankemenetluse algamise kuupäeva seisuga.2. alltöövõtjate kasutamise korral kinnituse pakkumuse siduvuse kohta;järgida vormi, osa I lisa 2, vorm 12.3. pakkujale (iga ühises pakkumuses osaleja) esitatavad nõuded äri- võierialases registris registreerituse kohta ja nõutavad dokumendid:3.1 pakkuja (iga ühises pakkumuses osaleja) peab asukohamaa seadusekohaselt olema registreeritud Äriregistris. Pakkuja (iga ühises pakkumusesosaleja) esitab asukohamaa seaduse kohase registreerituse kohta koopiavastavast registritunnustusest seisuga mitte enam kui 30 päeva ennepakkumise esitamise tähtpäeva. Eestis registreeritud pakkuja (iga ühisespakkumuses osaleja) registreeritust kontrollib hankija iseseisvaltäriregistrist.3.2 äriregistris registreeritud Pakkuja (iga ühises pakkumuses osaleja)peab olema registreeritud Majandustegevuse Registris valdkonnas „Ehitus“,tegevusalal „Omanikujärelevalve“, tegevusala täpne liigitus:— „üldehitusliku ehitamise omanikujärelevalve tegemine“,— „kütte-, ventilatsiooni-, jahutuse-, vee- ja kanalisatsioonitöödeomanikujärelevalve tegemine“,— „nõrkvoolu-, side-, ja ehitiste kontrollimis-ja juhtimissüsteemideautomatiseerimise omanikujärelevalve tegemine“.MTR registreeringuid kontrollib hankija iseseisvalt.7. Kvalifitseerimise tingimustele vastavuse hindamiseks vajalikud andmedja nende vorminõuded:1. hankemenetluselt kõrvaldamise alused:1. hankija ei sõlmi hankelepingut isikuga ja kõrvaldab hankemenetlusestpakkuja, kellel esinevad riigihangete seaduse § 38 lg 1 punktides 1 kuni 6ja 38 lg 2 punktides 1 - 3 loetletud pakkuja hankemenetluselt kõrvaldamisealused ja asjaolud. Pakkuja (iga ühises pakkumuses osaleja) peab koospakkumusega esitama:1.1 kirjaliku kinnituse riigihangete seaduse § 38 lg 1 alapunktides 1 - 6ja § 38 lg 2 alapunktides 1 - 3 nimetatud asjaolude puudumise kohta;järgida vormi, osa I lisa 2, vorm 6.1.2 Maksu- ja Tolliameti ning pakkuja elu- või asukohajärgse kohalikemaksude maksuhalduri või pakkuja asukohariigi vastava pädevusegaametiasutuse tõendid RHS § 38 lõike 1 punktis 4 nimetatud asjaoludepuudumise kohta, kui neid andmeid ei ole hankijal võimalik kontrollidaandmekogus olevate avalike andmete põhjal. Kui pakkuja asukohariigivastava pädevusega ametiasutus ei väljasta tõendit lõike 1 punktis 4nimetatud asjaolude puudumise kohta, esitab pakkuja või taotleja selleametiasutuse tõendi maksuvõlgade puudumise kohta.Eestis registreeritud pakkuja (ühises pakkumuses osaleja) esitab pakkujaasukohajärgse kohalike maksude maksuhalduri tõendi RHS § 38 lg 1 p 4nimetatud asjaolu puudumise kohta. Tõend peab olema välja antudhankemenetluse algamise kuupäeva seisuga. Riiklike maksude nõuetekohasttäitmist kontrollib hankija iseseisvalt avalike andmebaaside kaudu.Välisriigis registreeritud pakkuja esitab pakkuja elu- või asukohajärgsekohalike maksude maksuhalduri või pakkuja asukohariigi vastava pädevusegaametiasutuse tõendi RHS § 38 lg 1 p 4 nimetatud asjaolu puudumise kohta.Tõend peab olema välja antud hankemenetluse algamise kuupäeva seisuga.2. alltöövõtjate kasutamise korral kinnituse pakkumuse siduvuse kohta;järgida vormi, osa I lisa 2, vorm 12.3. pakkujale (iga ühises pakkumuses osaleja) esitatavad nõuded äri- võierialases registris registreerituse kohta ja nõutavad dokumendid:3.1 pakkuja (iga ühises pakkumuses osaleja) peab asukohamaa seadusekohaselt olema registreeritud äriregistris. Pakkuja (iga ühises pakkumusesosaleja) esitab asukohamaa seaduse kohase registreerituse kohta koopiavastavast registritunnustusest seisuga mitte enam kui 30 päeva ennepakkumise esitamise tähtpäeva. Eestis registreeritud pakkuja (iga ühisespakkumuses osaleja) registreeritust kontrollib hankija iseseisvaltäriregistrist.3.2 äriregistris registreeritud pakkuja (iga ühises pakkumuses osaleja)peab olema registreeritud Majandustegevuse Registris valdkonnas „Ehitus“,tegevusalal „Omanikujärelevalve“, tegevusala täpne liigitus:— „üldehitusliku ehitamise omanikujärelevalve tegemine“,— „kütte-, ventilatsiooni-, jahutuse-, vee- ja kanalisatsioonitöödeomanikujärelevalve tegemine“,— „nõrkvoolu-, side-, ja ehitiste kontrollimis-ja juhtimissüsteemideautomatiseerimise omanikujärelevalve tegemine“.MTR registreeringuid kontrollib Hankija iseseisvalt.8.3.3 Pakkuja või alltöövõtja peab olema registreeritud MajandustegevuseRegistris valdkonnas „Tööstus“, tegevusalal „Elektritööd“. MTRregistreeringut kontrollib hankija iseseisvalt.3.4 Pakkuja (iga ühises pakkumuses osaleja) ja/või pakkuja alltöövõtja,kelle asukohamaa ei ole Eesti Vabariik, peab MTR registreeringu asemelesitama tõendi registreerituse kohta oma asukohamaa erialases registris,mis tõendab pakkuja ja/või pakkuja alltöövõtja õigust tegutseda omaasukohamaal valdkondades, mille kohta on käesolevas punktis nõutudregistreeringu olemasolu.3.5 Mõnes teises Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigis ehitusalalõiguspäraselt tegutsev pakkuja ja/või pakkuja alltöövõtja peab järgimaEhitusseaduse § 41 lg 1². Pakkuja (kes on tegutsev ehitusalal mõnes teisesEuroopa Majanduspiirkonna lepingu osariigis) peab lisama pakkumusselihtkirjaliku kinnituse, et ta teavitab Tehnilise Järelevalve Ametit jajärgib ehitusseaduse § 41 lg 12 kehtestatud nõudeid enne projekteerimis-ja ehitustegevuse alustamist töövõtja poolt.9.3.6 Välisriigis registreeritud pakkuja ja/või pakkuja alltöövõtja, kestegutseb väljaspool Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriiki, onkohustatud registreerima end Majandustegevuse Registris vastavatesvaldkondades. Pakkuja peab esitama oma pakkumuses lihtkirjalikukinnituskirja iga pakkuja kohta, et täidab vastavat kohustust HT p.3.6kohaselt enne projekteerimis- ja ehitustegevuse alustamist töövõtja poolt.III.2.2) Majandus- ja finantssuutlikkusTeave ja vorminõuded, mis on vajalikud nõuete täitmise hindamiseks: 1.Kvalifitseerimise tingimustele vastavuse hindamiseks vajalikud andmed janende vorminõuded:1. pakkuja (ühispakkuja) 2 majandusaasta (2009-2011) summeeritud netokäivepeab olema vähemalt 400 000 EUR.Pakkuja (iga ühises pakkumuses osaleja) esitab:a) 2 majandusaasta (2009-2011) aruande väljavõtted, mis peavad sisaldamakasumiaruannet, bilanssi ja audiitori otsust; Pakkuja ei pea neid esitama,kui aruanded on kättesaadavad avalikust elektroonilisest andmekogust.b)andmed 2 (2009-2011) majandusaasta netokäibe kohta; järgida vormi, osa Ilisa 2 vorm 11.2. pakkuja peab tõestama, et tal on sõlmitud ametialanevastutuskindlustusleping summale 64 000 EUR või rohkem. Pakkumusekoosseisus tuleb esitada kehtiva vastutuskindlustuse poliisi koopia.III.2.3) Tehniline pädevusTeave ja vorminõuded, mis on vajalikud nõuete täitmise hindamiseks:1.1. Pakkuja peab tõestama, et ta on viimase 3 aasta jooksul teostanud(st. ehitustööd ja nendega seotud teenuste hankelepingud peavad olemalõpetatud pakkumuse esitamise tähtpäevaks, garantiiperiood võib kesta, eipea olema ainult riigihanked) hankelepingu esemega sarnaseid teenuseid.Sarnasteks teenusteks loetakse ühisveevärgi ja -kanalisatsioonitorustikeja/või -rajatiste projekteerimisel ja/või ehitamisel hankelepingu aluselosutatud omanikujärelevalve ja FIDIC Inseneri teenuseid. Pakkuja esitabvähemalt 3 hankelepingut, kus on teostatud sarnaseid teenuseid, kusjuures:1.1 vähemalt 1 hankelepingu raames on omanikujärelevalve ja Inseneriteenust osutatud juhtivkonsultandina (s.t. konsultandina, kes on sõlminudlepingu tellijaga) või konsortsiumi liikmena ühisveevärgisüsteemikomplekti kuuluvate veetöötlusjaama(de) (k.a II-astme pumpla jareservuaaride) ehitamis- ja/või rekonstrueerimistöödel.Pakkuja esitab:— sarnaste teenuste loetelu koos tellija ning ehitustööde hankelepingumaksumuse ja tehniliste näitajate äranäitamisega; järgida vormi, osa Ilisa 2 vorm 10.2.2. pakkujal (ühispakkujal) peavad olema spetsialistid käesoleva hankeläbiviimiseks. Pakkuja esitab kirjaliku kinnituse koos vastava loeteluga;järgida vormi, osa I lisa 2 vorm 7. Juhul, kui võtmesiku tööandja ei osalepakkumuses või ei ole pakkumuses näidatud alltöövõtjana tuleb koospakkumusega esitada vastava spetsialisti tööandja seadusliku esindajakirjalik kinnitus nimetatud spetsialisti hankes osalemise kohta; järgidavormi, osa I lisa 2 vorm 9.3. Nõuded isikkoosseisu haridusele ja erialasele kvalifikatsioonile:3.1. inseneri meeskonna juht.3.1.1. Haridus: ehitus-või keskkonnatehnikaalane kõrgharidus;3.1.2. Erialane kvalifikatsioon:3.1.2.1. viimase 5 - aasta jooksul omandatud vähemalt 3 aastane töökogemusühisveevärgi ja/või –kanalisatsioonitorustike ja/või –rajatiste ehitus-ja/või rekonstrueerimistöödel projektijuhina ja/või omanikujärelevalvena,kusjuures:— on saadud töökogemus vähemalt ühes projektis, mis sisaldas lisaksühisveevärgi ja -kanalisatsioonitorustike ehitusele ja/võirekonstrueerimisele ka ühisveevärgisüsteemi kuuluvate veetöötlusjaama(de)(k.a II-astme pumpla ja reservuaaride) ehitamist ja/või rekonstrueerimist.3.3.1.2.2. on olnud meeskonna juht (projektijuht, Inseneri esindaja)vähemalt ühes FIDIC lepingutingimistele baseerunud ühisveevärgi ja–kanalisatsioonitorustike ning –rajatiste ehituse omanikujärelevalve jaFIDIC Inseneri teenuse hankes või läbinud KIK-i poolt aktsepteeritudvähemalt 12- tunnise õppekavaga koolituse;3.2. vee- ja kanalisatsioonirajatiste ehitustööde omanikujärelevalvespetsialist.3.2.1. Haridus: ehitusalane kõrgharidus või ehitusalane kesk-eriharidus;3.2.2. Erialane kvalifikatsioon:3.2.2.1 viimase 5 aasta jooksul omandatud vähemalt 3-aastane töökogemusühisveevärgi- ja/või kanalisatsioonitorustike ja/või -rajatiste ehitus-ja/või rekonstrueerimistööde projektis projektijuhina ja/võiomanikujärelvalvena ja/või objektijuhina;3.2.2.2 teostanud viimase 5 aasta jooksul omanikujärelevalvet vähemaltkahel tiheasustusega alal teostatud ühisveevärgi ja/või-kanalisatsioonitorustike ja/või -rajatiste ehitamisel ja/võirekonstrueerimisel;3.2.2.3 töökogemus vähemalt ühes projektis, mis sisaldas lisaksühisveevärgi ja/või -kanalisatsioonitorustike ehitusele ja/võirekonstrueerimisele ka ühisveevärgisüsteemi komplekti kuuluvateveetöötlusjaama(de) (k.a II-astme pumpla ja reservuaaride) ehitamistja/või rekonstrueerimist;3.3. elektri- ja automaatika spetsialist.3.3.1. Haridus: elektri- või automaatikaalane kõrgharidus;3.3.2. Erialane kvalifikatsioon:3.3.2.1. omab vähemalt elektritööde B pädevusklassi tunnistust;3.3.2.2.vähemalt 3-aastane töökogemus elektri- ja automaatikasüsteemideprojekteerimisel, ehitamisel, ekspluateerimisel või omanikujärelevalvetegemisel;3.4. tee-ehitustööde omanikujärelevalve spetsialist (teeinsener).3.4.1. Haridus: vähemalt tee-ehitusalane rakenduslik kõrgharidus;3.4.2. Erialane kvalifikatsioon:3.4.2.1. omama tee-ehituse ehitusjärelevalve tegevusluba Teeseadusemõistes.4. Kõik võtmeisikud peavad omama järgmiseid nõudeid:4.1 heal tasemel personaalarvuti kasutamise oskus (vähemalt MS Word, MSExcel, MS Project, MS Outlook, AutoCad);4.2. eesti keel heal tasemel nii kõnes kui kirjas.4. 5.Tee-ehitustööde omanikujärelevalve spetsialist peab omama tee-ehituseehitusjärelevalve tegevusluba Teeseaduse mõistes. Pakkujal tuleb esitadavastav kehtiv tegevusluba. Võtmeisik, kelle asukohamaa ei ole EestiVabariik, peab litsentsi asemel esitama tõendi ja/või litsentsi, mistõendab võtmeisiku õigust tegutseda oma asukohamaal valdkondades, millekohta on käesolevas punktis nõutud litsentsi olemasolu.6. Pakkuja (ühispakkuja) esitab isikkoosseisu iga liikme kohta koopiadharidust tõendavatest dokumentidest ja CV-d, millest nähtub muuhulgasspetsialistide erialane kvalifikatsioon ning käesolevas hankes osalemiseksvajalikud oskused, nimetades ära töökohad ja ametid aastate lõikes; samutiosalemine sarnastes projektides, näidates ära projektide maksumused ningtoimumise aja ja muud hankes osalemiseks vajalikud andmed. Kõikülalnimetatud võtmeisikutele esitatud tingimuste täitmist kinnitavadfaktid peavad olema välja toodud võtmeisikute CV-des, sh võtmeisikutenõutav töökogemuse pikkus peab ilmnema esitatud CV-st isiku osalemisestlepingute täitmisel (referentsprojektide loetelust, vorm 8 punkt 12),mitte üldisest töökogemusest (vorm 8 punkt 11), (st vorm 8 punktis 12välja toodud projektide kestused lahtris „Projekti teostamise aeg(kuu/aasta) kuni (kuu/aasta)“ peavad kokku andma nõutud töökogemusepikkuse aastates); järgida vormi, osa I lisa 2 vorm 8. Hankija võtabaluseks, et ühe kalendriaasta kestel samal perioodil erinevate lepingutetäitmisega saadav töökogemus ei saa olla suurem kui 12 kuud.5. 7. Pakkujal (ühispakkumuse korral vähemalt ühel ühispakkujal) peabolema ISO 9001:2008 kvaliteedijuhtimise sertifikaat või sellegasamaväärne. Pakkuja (ühispakkumuse korral vähemalt üks ühispakkujatest)esitab koopia sertifikaadist.8. Juhul, kui mõni võtmeisik ei valda eesti keelt, peab pakkuja lisamavastava võtmeisiku CV-le vabas vormis pakkuja kinnituse, et on teadlikkohustusest tagada hankelepingu kestuse perioodil normaalsel tööajal jaPuudustest Teatamise Ajavahemikul, töös ilmnenud puudustest teatamisel,eesti keele tõlke olemasolu suuliseks ja kirjalikuks suhtlemiseks vastavavõtmeisiku ja tellija ning tellija personali vahel. Tõlketeenuste kuludtuleb katta pakkujal.III.3) Teenuste hankelepingute eritingimusedIII.3.1) Teave teatava kutseala kohtaTeenust võivad osutada ainult teatava kutseala esindajad: eiIII.3.2) Teenuse osutamise eest vastutav personalJuriidilised isikud peavad esitama teenuse osutamise eest vastutavapersonali nimed ja kvalifikatsiooni: eiIV osa: HankemenetlusIV.1) Hankemenetluse liikIV.1.1) Hankemenetluse liikAvatudIV.2) HindamiskriteeriumidIV.2.1) HindamiskriteeriumidMadalaim hindIV.2.2) Teave elektroonilise oksjoni kohtaKasutatakse elektroonilist oksjonit: eiIV.3) Haldusalane teaveIV.3.2) Sama hankelepingu kohta on varem avaldatud teade/teatedeiIV.3.3) Tehniliste kirjelduste ja täiendavate dokumentide või kirjeldavadokumendi saamise tingimusedDokumentide taotluste laekumise või dokumentidega tutvumise tähtaeg:4.9.2012 - 17:00Dokumendid on tasulised: eiIV.3.4) Pakkumuste või osalemistaotluste esitamise tähtaeg5.9.2012 - 10:00IV.3.6) Keel(ed), milles võib koostada pakkumised või osalemistaotlusedEesti.IV.3.7) Minimaalne aeg, mille jooksul pakkuja peab pakkumuse jõus hoidmapäevades: 120 (alates pakkumuse esitamistähtajast)IV.3.8) Pakkumuste avamise tingimusedKuupäev: 5.9.2012 - 10:00Volitatud isikud, kes võivad viibida pakkumuste avamise juures: jahTäiendav teave volitatud isikute ja avamismenetluse kohta: Pakkujal võitema esindajal on õigus osaleda pakkumuste avamisel. Pakkuja esindaja peabolema võimeline tõendama esindusõigust.VI osa: LisateaveVI.1) Teave hanke kordumise kohtaSee on korduv hange: eiVI.2) Teave Euroopa Liidu vahendite kohtaHankeleping on seotud Euroopa Liidu vahenditest rahastatava projektija/või programmiga: jahViide projekti(de)le ja/või programmi(de)le: Veemajanduse infrastruktuuriarendamine.VI.4) VaidlustusmenetlusVI.4.1) Vaidlustusmenetluse eest vastutav organRiigihangete VaidlustuskomisjonKiriku 210130 TallinnEESTIE-post: vako@fin.eeTelefon: +372 6113711Internetiaadress: http://www.fin.ee/vaidlustuskomisjon/Faks: +372 6113760VI.4.3) Vaidlustuse esitamise kohta teavet pakkuv asutusRiigihangete VaidlustuskomisjonKiriku 210130 TallinnEESTIE-post: vako@fin.eeTelefon: +372 6113711Internetiaadress: http://www.fin.ee/vaidlustuskomisjon/Faks: +372 6113760VI.5) Teate lähetamise kuupäev:18.7.2012	Tarjeta
2-114238