§ 31 Seaduste kehtetuks tunnistamine
§ 32 Asjaõigusseaduse muutmine
§ 33 Asjaõigusseaduse rakendamise seaduse muutmine
§ 34 Autoveoseaduse muutmine
§ 35 Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse muutmine
§ 36 Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse muutmine
§ 37 Elamuseaduse muutmine
§ 38 Elektrituruseaduse muutmine
§ 39 Elektroonilise side seaduse muutmine
§ 40 Halduskoostöö seaduse muutmine
§ 41 Kaevandamisseaduse muutmine
§ 42 Kalmistuseaduse muutmine
§ 43 Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse muutmine
§ 44 Keskkonnaseadustiku üldosa seaduse muutmine
§ 45 Kinnisasja sundvõõrandamise seaduse muutmine
§ 46 Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmine
§ 47 Kunstiteoste tellimise seaduse muutmine
§ 49 Lennundusseaduse muutmine
§ 50 Liiklusseaduse muutmine
§ 51 Looduskaitseseaduse muutmine
§ 52 Lõhkematerjaliseaduse muutmine
§ 53 Maakatastriseaduse muutmine
§ 54 Maaparandusseaduse muutmine
§ 55 Maapõueseaduse muutmine
§ 56 Maareformi seaduse muutmine
§ 57 Muinsuskaitseseaduse muutmine
§ 58 Päästeseaduse muutmine
§ 59 Raudteeseaduse muutmine
§ 61 Riigivaraseaduse muutmine
§ 62 Ruumiandmete seaduse muutmine
§ 63 Sotsiaalhoolekande seaduse muutmine
§ 64 Tuleohutuse seaduse muutmine
§ 65 Toote nõuetele vastavuse seaduse muutmine
§ 66 Tulumaksuseaduse muutmine
§ 67 Tööstusheite seaduse muutmine
§ 68 Vangistusseaduse muutmine
§ 69 Veeseaduse muutmine
§ 70 Võlaõigusseaduse muutmine
§ 71 Välisõhu kaitse seaduse muutmine
§ 72 Õigusvastaselt võõrandatud vara maksumuse määramise ja kompenseerimise seaduse muutmine
§ 73 Ühistranspordiseaduse muutmine
RT I, 30.06.2015, 39
Siseministeerium vaatab enne käesoleva seaduse jõustumist kehtestatud üleriigilise planeeringu üle hiljemalt 2020. aasta 1. jaanuariks. Alates 2020. aasta 1. jaanuarist vaadatakse üleriigiline planeering üle planeerimisseaduses sätestatud korras.
§ 31. Seaduste kehtetuks tunnistamine
1) ehitusseadus;
2) planeerimisseadus (RT I 2002, 99, 579);
3) teeseadus.
§ 32. Asjaõigusseaduse muutmine
Asjaõigusseaduse §-s 1581 tehakse järgmised muudatused:
1) lõike 1 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
„(11) Tehnovõrk või -rajatis on ehitatud avalikes huvides, kui selle kaudu osutatakse avalikku teenust ja see kuulub isikule, kellele laieneb elektrituruseaduse § 65 lõikes 1 sätestatud kohustus või kes on vee-ettevõtja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse tähenduses või võrguettevõtja kaugkütteseaduse või maagaasiseaduse tähenduses või vastavas piirkonnas tegutsev võrguettevõtja kaugkütteseaduse tähenduses. Tehnovõrk või -rajatis on ehitatud avalikes huvides ka siis, kui selle kaudu osutatakse üldkasutatavat elektroonilise side teenust elektroonilise side seaduse tähenduses.”;
„3) Käesolevas paragrahvis sätestatu ei välista talumiskohustuse seadmist kokkuleppe teel.”.
§ 33. Asjaõigusseaduse rakendamise seaduse muutmine
Asjaõigusseaduse rakendamise seaduse § 152 lõigetes 1 ja 2 asendatakse tekstiosa „§ 1581 lõikes 1” tekstiosaga „§-s 1581”.
§ 34. Autoveoseaduse muutmine
1) paragrahvi 5 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Tegevusloa taotleja ja selle omaja mainet peetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses heaks, kui neid ei ole karistatud esimese astme kuriteo eest või rohkem kui ühe korra tahtliku teise astme kuriteo eest, jäätmeseaduse §-s 1204 või 1205, liiklusseaduse §-s 202, 204, 208, 210, 2102, 2104, 2106, 213, 216, 220, 225, 244, 252, 255, 2612 või 2613, maksukorralduse seaduse §-s 1531, 154, 1541 või 1552, tolliseaduse §-des 73–79, vedelkütuse erimärgistamise seaduse §-s 62 või 63, välismaalaste seaduse §-s 300 ja käesoleva seaduse §-s 311 sätestatud väärteo eest. Tegevusloa taotleja või selle omaja karistatuse puhul võetakse arvesse ka välisriigist saadud karistusandmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 6 lõike 1 punktis b nimetatud raskete rikkumiste kohta.”;
„1) teda ei ole karistatud esimese astme kuriteo eest või rohkem kui ühe korra tahtliku teise astme kuriteo eest, karistusseadustiku §-s 423 sätestatud kuriteo eest, jäätmeseaduse §-s 1204 või 1205, liiklusseaduse §-s 202, 204, 208, 210, 2102, 2104, 2106, 213, 216, 220, 225, 244, 252, 255, või 2613, välismaalaste seaduse §-s 300 ja käesoleva seaduse §-s 311 sätestatud väärteo eest või kui karistusandmed on karistusregistri seaduse kohaselt sellest registrist kustutatud; veokorraldaja karistatuse puhul võetakse arvesse ka välisriigist saadud karistusandmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 6 lõike 1 punktis b nimetatud raskete rikkumiste kohta, mille kohta tehtud otsuse täitmisest ei ole möödunud karistusregistri seaduse §-s 24 sätestatud karistusandmete kustutamise tähtaeg;”;
3) paragrahvi 191 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) tegevusloa omajat, tema veokorraldajat või tema juures töötavat autojuhti on vedude korraldamisel rohkem kui üks kord karistatud suuremõõtmelise või raskekaalulise veose vedamisel liiklusseaduse § 341 lõike 2 kohase eriloal märgitud nõuete rikkumise või nimetatud vedude eriloata teostamise eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistri seaduse kohaselt sellest registrist kustutatud;”.
§ 35. Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse muutmine
Eesti territooriumi haldusjaotuse seadust täiendatakse §-ga 41 järgmises sõnastuses:
„§ 41. Maakonna piirid planeerimisseaduse tähenduses
Planeerimisseaduses sätestatud pädevuse ulatuses on maavanemal õigus koostada maakonnaplaneering nii maismaa kui ka avalike veekogude kohta, välja arvatud sise- ja territoriaalmere kohta.”.
§ 36. Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse muutmine
Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse § 12 lõike 10 kolmas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Ehitise väärtuse hindamisel ei hinnata ehitise uusi osi, mis ehitusseadustiku § 11 nõuetele mittevastavuse tõttu tuleb lammutada.”.
§ 37. Elamuseaduse muutmine
Elamuseaduse § 7 lõike 1 punkt 1 tunnistatakse kehtetuks.
§ 38. Elektrituruseaduse muutmine
Elektrituruseaduse § 921 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Avaliku veekogu tuuleelektrijaamaga koormamise kavandamiseks peab taotlema Tehnilise Järelevalve Ametilt veeseaduse § 225 lõike 1 kohase hoonestusloa.”.
§ 39. Elektroonilise side seaduse muutmine
1) paragrahvi 2 punkt 25 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„25) liinirajatis on aluspinnaga kohtkindlalt ühendatud elektroonilise side võrgu osa, milleks on muu hulgas maakaabel, veekogu põhjas paiknev kaabel, kaablitunnel, kaablikanalisatsioon, ehitistele ja postidele kinnitatud kaablite või juhtmete kogum koos kommutatsiooni-, jaotus- ja otsastusseadmetega, regeneraator, elektrooniliste sideseadmete konteiner ning raadiosidemast, samuti tehnovõrk ja -rajatis asjaõigusseaduse tähenduses;”;
2) seaduse 11. peatükk tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahv 180 tunnistatakse kehtetuks.
§ 40. Halduskoostöö seaduse muutmine
Halduskoostöö seaduse § 13 lõike 11 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) planeerimisseaduse §-s 130 nimetatud leping;”.
§ 41. Kaevandamisseaduse muutmine
Kaevandamisseaduses asendatakse läbivalt sõna „ehitusseadus” sõnaga „ehitusseadustik” vastavas käändes.
§ 42. Kalmistuseaduse muutmine
Kalmistuseaduse § 5 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Hauatähist ja hauaplatsi piirdeaeda ei loeta ehitiseks ehitusseadustiku tähenduses ning neile ei kohaldata ehitusseadustikus ehitisele esitatavaid nõudeid.”.
§ 43. Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse muutmine
1) paragrahvi 1 lõiget 3 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) planeeringu keskkonnamõju strateegilisele hindamisele ulatuses, mis on reguleeritud planeerimisseaduses.”;
2) paragrahvi 31 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 44. Keskkonnaseadustiku üldosa seaduse muutmine
Keskkonnaseadustiku üldosa seaduse § 33 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Avalikult kasutatavaid teid ja erateid võib kasutada igaüks seadustes sätestatud ulatuses.”.
§ 45. Kinnisasja sundvõõrandamise seaduse muutmine
Kinnisasja sundvõõrandamise seaduse § 3 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Sundvõõrandamine käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–7 ja 9–15 nimetatud juhtudel on lubatud planeerimisseaduse tähenduses detailplaneeringu koostamise kohustusega aladel kehtestatud detailplaneeringu alusel või detailplaneeringu koostamise kohustuseta aladel projekteerimistingimuste alusel. Samuti on sundvõõrandamine lubatud riigi või kohaliku omavalitsuse eriplaneeringu alusel. Sundvõõrandamine kinnisasja omandamiseks avalikult kasutatava tee või avaliku raudtee ehitamiseks on lubatud projekteerimistingimuste, riigi või kohaliku omavalitsuse eriplaneeringu alusel.”.
§ 46. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmine
„(1) Omavalitsusüksuse ülesandeks on korraldada antud vallas või linnas sotsiaalabi ja -teenuseid, vanurite hoolekannet, noorsootööd, elamu- ja kommunaalmajandust, veevarustust ja kanalisatsiooni, heakorda, jäätmehooldust, ruumilist planeerimist, valla- või linnasisest ühistransporti ning valla ja linna teede ehitamist ja korrashoidu, kui need ülesanded ei ole seadusega antud kellegi teise täita.”;
2) paragrahvi 22 lõike 1 punkt 29 tunnistatakse kehtetuks;
„33) detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine ja planeerimisseaduse § 130 lõikes 2 nimetatud detailplaneeringu kehtestamine;”.
§ 47. Kunstiteoste tellimise seaduse muutmine
Kunstiteoste tellimise seaduses tehakse järgmised muudatused:
„(2) Avaliku otstarbega hoone käesoleva seaduse tähenduses on ühiskondlikuks kasutamiseks ette nähtud hoone, millele on kas täielikult, osaliselt ja pidevalt või ajutiselt ligipääs lisaks asutuse töötajatele ja ametnikele ka kolmandatel isikutel. Sellised hooned on näiteks:
1) büroohoone;
2) administratiivhoone;
3) haridusasutuse hoone;
4) tervishoiuasutuse hoone;
5) spordihoone;
6) hoolekandeasutuse hoone;
7) kultuuri- või meelelahutusasutuse hoone;
8) transpordihoone;
9) teenindushoone;
10) kaubandushoone;
11) toitlustushoone;
12) majutushoone;
13) kultus- või tavandihoone;
14) ajateenijate väljaõppeks mõeldud hoone.”;
2) paragrahvi 2 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) ehitustöö seisneb avaliku otstarbega hoone püstitamises, laiendamises või ümberehitamises;”;
3) paragrahvi 2 lõiget 21 täiendatakse punktidega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
„5) ehitatakse karistusasutuse hoonet;
6) ehitatakse asenduskodu hoonet.”.
Käibemaksuseaduse § 16 lõike 2 punktis 3 asendatakse sõna „ehitusseaduse” sõnaga „ehitusseadustiku”.
§ 49. Lennundusseaduse muutmine
Lennundusseaduse § 35 lõige 61 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(61) Tuulegeneraatorite ja tuuleparkide detailplaneeringud ning ehitusprojektid tuleb asjakohasel juhul kooskõlastada Lennuameti, Kaitseministeeriumi ning Politsei- ja Piirivalveametiga. Kaitseministeeriumiga kooskõlastamisel lähtutakse planeerimisseaduses või ehitusseadustikus sätestatud alustest. Lennuametil, Kaitseministeeriumil ning Politsei- ja Piirivalveametil on õigus 30 päeva jooksul esitada põhjendatud vastuväiteid detailplaneeringule või ehitusprojektile.”.
§ 50. Liiklusseaduse muutmine
„(1) Käesolev seadus sätestab liikluskorralduse Eesti teedel, liiklusreeglid, liiklusohutuse tagamise alused ja põhinõuded, tee omaniku kohustused ja teede rahastamise, mootorsõidukite, trammide ja nende haagiste ning maastikusõidukite registreerimise ja neile esitatavad nõuded, juhtimisõiguse andmise, mootorsõidukijuhi töö- ja puhkeaja ning liiklusregistri korraldamise ja pidamise nõuded ning vastutuse liiklusreeglite rikkumise eest.”;
2) seadust täiendatakse §-ga 11 järgmises sõnastuses:
„§ 11. Teehoiu rahastamine ja teehoiukava
(1) Riigiteedega seonduvat tegevust (edaspidi teehoid) rahastatakse teehoiukava alusel.
(2) Riigiteede teehoiu rahastamise maht ning kohalike teede hoiu toetuste maht aastate kaupa nähakse ette riigi eelarvestrateegias.
(3) Raha teehoiuks määratakse igaks eelarveaastaks riigieelarves.
(4) Riigieelarves kohaliku omavalitsuse üksuste toetusfondis nähakse ette kohaliku omavalitsuse üksustele toetus kohalike teede hoiuks.
(5) Kui riigieelarves on ette nähtud kohalike teede hoiuks juhtumipõhine toetus, jaotatakse toetus kooskõlas riigieelarve seadusega.
(6) Riigiteede teehoiukava peab sisaldama vähemalt ehitus- ja rekonstrueerimisobjektide nimekirja koos rahastamise mahu ja allikatega aastate kaupa. Teehoiukavas oleva riigitee ehitamise raames võib ehitada osaliselt teed, mis ei kuulu riigile, kui see on ette nähtud ehitusprojektis ja vajalik tulenevalt ehituse või korrashoiu tehnoloogiast või teedevõrgu terviklikkuse tagamisest avalikes huvides. Teehoiukava võib lisaks riigiteedele sisaldada ka kohalike teede liiklusohutust toetavaid tegevusi.
(7) Riigiteede teehoiukava koostab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium vähemalt neljaks aastaks ja seda muudetakse vajaduse korral igal aastal.
(8) Riigiteede teehoiukava kehtestab Vabariigi Valitsus korraldusega.
(9) Vabariigi Valitsus võib teehoiukava kehtestamisel volitada valdkonna eest vastutavat ministrit teehoiukava muutmiseks Vabariigi Valitsuse määratud ulatuses, kui riigiteede teehoiuks kavandatud rahastamise maht teehoiukava kehtivuse ajal muutub.”;
3) paragrahvi 2 täiendatakse punktiga 311 järgmises sõnastuses:
„311) liiklusväline teabevahend on püsivalt maapinnaga ühendatud alusele või teisaldatavale kandekonstruktsioonile või muule teabevahendi kandjale paigaldatud kuulutus, teadaanne, reklaam või märgis, mis ei ole ette nähtud liikluse korraldamiseks või mis ei ole liikluskorraldusvahendi kohta kehtestatud nõuete kohane;”;
4) paragrahvi 2 punkt 35 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„35) maastik on maa-ala, mis ei ole tee ehitusseadustiku tähenduses ja mis ei ole ette nähtud mootorsõiduki, trammi ega raudteesõiduki liiklemiseks;”;
5) paragrahvi 2 punkt 70 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„70) suurveos on veosega või veoseta sõiduk, autorong või masinrong, mille kas või üks mõõde ületab käesoleva seaduse § 80 alusel kehtestatud nõudeid;”;
6) seadust täiendatakse §-dega 51–53 järgmises sõnastuses:
„§ 51. Teave tee seisundi ja kasutuskorralduse kohta
(1) Riigiteede seisundi, tee sulgemise ning tee kasutamise ja kaitse põhinõuete kohta annab teavet Maanteeamet. Operatiivinfot riigiteede liiklusolude kohta annab Maanteeamet üleriigilise levikuga raadio ning interneti kaudu.
(2) Maanteeamet teavitab üleriigilise levikuga raadio kaudu riigitee liikluskorralduse olulisest muudatusest ja selle kehtimisajast vähemalt 24 tundi ette. Avalikult kasutatava tee omanik peab liikluskorraldusest ja liikluskorralduse muudatusest teatama viisil, mis võimaldab teavet saada sellel liiklejal, kes seda vajab.
(3) Tugeva lumetuisu ja kiilasjää tekkimise korral ning muul liikluskorraldust või liiklusohutust oluliselt mõjutaval juhul annab Maanteeamet üleriigilise levikuga raadio kaudu viivitamata teada riigitee olukorrast, samuti operatiivinfot loodus- või liiklusõnnetusest põhjustatud liikluskorralduse muudatustest.
§ 52. Avalikult kasutatava tee omaniku õigused ja kohustused
1) kõrvaldama teelt liiklust ohustava või nähtavust piirava istandiku, puu, põõsa, liiklusele ohtliku ehitise, prahi, hukkunud loomad ja linnud;
2) liiklusõnnetuse korral ja muus teisi liiklejaid ohustavas olukorras paigaldama tee kasutajat hoiatavad või liiklust ümbersuunavad liikluskorraldusvahendid.
(2) Kui pinnase sulamise, vihma või muude liiklust oluliselt mõjutavate tegurite tõttu on tee konstruktsioon nõrgenenud ja liiklus võib teed kahjustada või liigelda on ohtlik, võib avalikult kasutatava tee omanik tee või selle osa teatavaks ajaks sulgeda või teel liiklust piirata.
(3) Sõitjate turvalisuse tagamiseks peab avalikult kasutatava tee omanik hoolitsema nii tee kui ka sõitjate peale- ja mahamineku kohtade ohutuse eest.
(4) Reisijate ohutuse tagamiseks võib avalikult kasutatava tee omanik seada nii ajutisi kui ka alalisi piiranguid muude sõidukite liiklemiseks ühissõidukite marsruudil.
§ 53. Liiklusväline teabevahend
(8) Teele või tee kaitsevööndisse tee omaniku või tee kaitsevööndi maa omaniku nõusolekuta paigaldatud liiklusvälise teabevahendi peab teabevahendi omanik tee omaniku või tee kaitsevööndi maa omaniku nõudel viivitamata kõrvaldama. Nõude täitmata jätmise korral on tee omanikul või tee kaitsevööndi maa omanikul õigus teabevahend kõrvaldada. Teabevahendi kõrvaldamise kulud kannab teabevahendi omanik.”;
„(3) Liikluse korraldamisel kasutatavad liikluskorraldusvahendid peavad vastama käesolevas seaduses ja ehitusseadustikus sätestatud nõuetele.”;
8) seadust täiendatakse §-ga 62 järgmises sõnastuses:
„§ 62.Teemaksu elektrooniline kogumine
(1) Elektroonilises teemaksukogumissüsteemis tuleb kasutada ühte või enamat järgmistest tehnoloogiatest:
1) satelliitsidel põhinev asukoha määramine;
2) mobiilside, kasutades GSM-GPRS standardit GSM TS 03.60/23 060;
3) 5,8 GHz kõrgsageduslaine tehnoloogia.
(2) Tee omanik peab tee kasutajatele kättesaadavaks tegema sõiduki seadmestiku, mis on sobiv kasutamiseks kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides, kus kasutatakse elektroonilist maksukogumissüsteemi.
(3) Elektroonilise maksukogumissüsteemi tehnoloogilised lahendused ja teemaksu andmekogu võib kehtestada valdkonna eest vastutav minister määrusega, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/52/EÜ ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta (ELT L 166, 30.04.2004, lk 124–143).
(4) Riigitee kasutamise eest tasu ei võeta.”;
9) seadust täiendatakse §-dega 71 ja 72 järgmises sõnastuses:
„§ 71. Tee tähistamine
(1) Avalikult kasutatavale teele peab olema määratud kohanimeseaduse § 4 kohane kohanimi. Kohanime võib kohanimeseaduses sätestatud korras määrata ka muudele teedele.
(2) Teede liigid, mis peavad olema tähistatud, ning juhatus- ja teeninduskohamärkide paigaldamise korra ja sihtpunktide viitamise süsteemi kehtestab vastava valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Tee ehitamise ajal tagab liikluskorraldusvahendite nõuetekohase paigalduse ja liiklusohutuse ettevõtja ehitusseadustiku tähenduses.
(4) Nõuded liikluskorraldusele kehtestab vastava valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 72. Tee kasutamisele esitatavad nõuded
(1) Keelatud on teed kahjustada ja risustada.
(2) Tee kasutamisel peab veoste või sõitjate veoga tegelev isik andma tee omanikule tema nõudmisel andmeid teed kasutavate sõidukite, vedude mahu, teekonna ja sõidusageduse kohta.
(3) Teed võib liiklusväliseks otstarbeks kasutada üksnes tee omaniku kirjalikul loal ja tema kehtestatud tingimustel.
(4) Kui tee suletakse liiklusväliseks otstarbeks, peab asjaomase loa saanud isik hüvitama liikluse ümberkorraldamisega seotud kulud tee omanikule.
(5) Eratee omanik peab lubama erateed kasutada alarmsõidukil, jälitussõidukil ja erakorralise või sõjaseisukorra ajal Kaitseväe sõidukil. Muudel sõidukitel peab eratee omanik lubama erateed ajutiselt kasutada ainult juhul, kui samasse kohta mõistlikult juurdepääsu võimaldav avalikult kasutatav tee on avarii või loodusõnnetuse tagajärgede likvideerimiseks suletud.”;
„(3) Reguleerija peab olema vähemalt 18-aastane isik, kes on saanud koolituse vastavalt kehtestatud korrale. Parklas parkimist korraldav reguleerija võib erandina olla vähemalt 16-aastane isik. Erivedu saatev reguleerija peab lisaks omama vähemalt CE-kategooria autorongi juhtimisõigust. Käesoleva seaduse § 8 lõike 3 punktides 8 ja 9 nimetatud reguleerijal peab olema reguleerija tunnistus ning tema terviseseisund peab vastama vähemalt § 101 lõike 10 alusel B-kategooria mootorsõiduki juhile kehtestatud tervisenõuetele.”;
11) paragrahvi 9 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Perioodiliselt mittekorduva, kuni kolm ööpäeva kestva reguleerimisvajadusega ürituse või tegevuse korral, välja arvatud eriveo saatmine, on reguleerija ettevalmistamise õigus ka isikul, kes on saanud käesoleva paragrahvi lõikes 8 nimetatud koolitajalt reguleerija ettevalmistuse. Tee omanik, kelle teele on liikluse reguleerimine kavandatud, võib nõuda lõikes 3 nimetatud reguleerija kasutamist.”;
12) paragrahvi 12 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
13) paragrahvi 15 lõiget 1 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
„51) eriveol 90 kilomeetrit tunnis, kui käesoleva seaduse § 341 lõikes 3 toodud eriloa väljastaja ei ole suurimat lubatud sõidukiirust vähendanud;”;
14) paragrahvi 34 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(9) Kui sõiduki, autorongi ja masinrongi mõõde veosega või veoseta ületab käesoleva seaduse § 80 lõike 3 alusel kehtestatud suuruse, võib sõidukit kasutada käesoleva seaduse §-s 341 sätestatud korras.”;
15) paragrahvi 34 lõige 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(12) Sõiduki tegelik mass ei tohi ületada registrimassi ja mis tahes telje koormus registriteljekoormust, kui selle kohta ei ole käesoleva seaduse § 341 alusel kehtestatud korras välja antud eriluba.”;
16) paragrahvi 34 lõige 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(13) Kui veosega või veoseta sõiduki, autorongi või masinrongi tegelik mass või teljekoormus ületab käesoleva seaduse § 80 lõike 3 alusel kehtestatud nõudeid, võib sõidukit, autorongi või masinrongi kasutada käesoleva seaduse §-s 341 sätestatud korras.”;
17) seadust täiendatakse §-dega 341–343 järgmises sõnastuses:
„§ 341. Erivedu
(1) Erivedu on raske- või suurveose liiklemine teel.
(2) Avalikult kasutataval teel on erivedu lubatud eriloaga ja eritasu eest ning üksnes eriloal märgitud veoteel ja tingimustel, sõltumata sellest, millises riigis on sõiduk registreeritud. Erateel toimub erivedu tee omaniku nõusolekul ja tingimustel.
(3) Eriloa annab tee omanik. Eriluba peab olema juhil kaasas või elektrooniliselt kättesaadav ja see tuleb esitada liiklusjärelevalve teostajale tema nõudmisel. Eriloa andja peab enne eriloa välja andmist veenduma, et käesoleva seaduse § 342 lõike 2 punktides 1–4 toodud nõuded on täidetud.
(4) Eriveo eest võetav eritasu määr on kuni 650 eurot ühe veo ja ühe tee omaniku kohta, olenevalt käesoleva seaduse § 80 lõike 3 alusel kehtestatud suurimate lubatud masside, teljekoormuste ja mõõtude ületamisest ning veokaugusest. Eriloa menetlustasu on kuni kümme eurot iga tee omaniku välja antud eriloa kohta.
(5) Eriloa andja võib nõuda tee või selle osa püsivuse kontrollarvutust ning ekspertiisi tehtud arvutusele. Raskeveose kontrollarvutuse tegijaks peab olema vastavat pädevust omav isik. Kontrollarvutuse ja ekspertiisi, eriveo võimaldamise ja liiklusohutuse tagamisega seotud täiendavad kulutused kannab eriloa taotleja.
(6) Eriluba antakse välja kehtivusega kuni üks aasta.
(7) Eriveo tingimused ning eriveo teostamise ja erilubade väljaandmise korra, samuti tee omanikule tekitatud kulutuste hüvitamise, eriloa menetlustasu ja eritasu määrad kehtestab vastava valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 342. Eriveo ohutust tagavad lisanõuded
(1) Eriveol peab:
1) võimalikult vähe takistama ja ohustama teisi liiklejaid;
2) võimaluse korral vältima vedu tipptundidel ja muul ajal, kui see on tee- ja ilmastikuolude ning liiklussageduse tõttu ohtlik või põhjustab teistele liiklejatele olulisi liiklustakistusi;
3) võimaluse korral vältima läbisõitu asulatest, samuti nende tiheda liiklusega tänavatest, liiklussõlmedest ja ristmikest;
4) arvestama tee ääres ja tee kohal olevaid rajatisi, liikluskorraldusvahendeid, elektri- ja sideliine, elektrisõidukite kontaktliine või muid sellesarnaseid objekte;
5) järgima määratud veoteed.
1) enne sõidu alustamist veenduma raske- või suurveose nõuetekohases tähistamises ning teel olles jälgima veose ja sõiduki, autorongi või masinrongi korrasolekut;
2) teel liiklemisel hoiduma võimaluse korral võimalikult paremale ja vajaduse korral peatuma selleks sobivas kohas, et võimaldada enda taha kogunenud sõidukitel mööduda või anda teed vastassuunast tulevatele sõidukitele.
(3) Vajaduse korral tuleb eriveo teostamisel kokku leppida tee ääres või tee kohal olevate rajatiste omanikega või valdajatega vedu takistavate rajatise osade ajutiseks tõstmiseks või eemaldamiseks.
(4) Kui ilmnevad asjaolud, mis nõuavad veotee muutmist, peab eriloa omaja taotlema muudetud veotee puhuks uue käesoleva seaduse § 341 lõikes 2 nimetatud eriloa.
§ 343. Eriloa kehtivuse peatamine, kehtetuks tunnistamine ja eriloa andmisest keeldumine
(1) Eriloa andja keeldub eriloa andmisest, kui:
1) eriveo teostamisel ei ole võimalik tagada käesoleva seaduse § 342 lõikes 1 sätestatud nõuete täitmist;
2) ei ole täidetud käesoleva seaduse § 341 lõike 7 alusel kehtestatud tingimused;
3) erivedu võib oluliselt kahjustada teed või ei ole võimalik täita tingimusi ohutuks liiklemiseks;
4) eriloa taotlemisel esitati valeandmeid või võltsiti dokumente, mis mõjutavad eriloa andmist;
5) taotletud eriloa eest ei ole ettenähtud korras tasutud.
(2) Eriluba tunnistatakse kehtetuks, kui:
1) ilmneb, et eriloa taotlemisel esitati valeandmeid või võltsiti dokumente, mis mõjutasid eriloa andmist;
2) eriloa omaja ei ole täitnud käesoleva seaduse § 341 lõike 7 alusel kehtestatud või tee omaniku määratud eriveo tingimusi.”;
18) paragrahvi 44 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) sõidukil, mida kasutatakse autoveoseaduse kohaselt.”;
19) paragrahvi 65 lõiked 9 ja 10 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(9) Jääteele lubatava sõiduki suurima lubatud massi määrab valvetalituse töötaja olenevalt jää- ja ilmastikuoludest.
(10) Suurima lubatud sõidukiiruse määrab valvetalituse töötaja olenevalt jää- ja ilmastikuoludest.”;
20) paragrahvi 65 täiendatakse lõigetega 151 ja 152 järgmises sõnastuses:
„(151) Avalikult kasutatava jäätee rajamise ja korrashoiu kohta esitatavad nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(152) Jäätee rajaja korraldab korrashoidu jääteel ja on kohustatud looma tingimused ohutuks liiklemiseks tema rajatud jääteel.”;
21) paragrahvi 80 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kui veosega või veoseta sõiduki mis tahes mõõde, mass või teljekoormus ületab kehtestatud suuruse, võib sõidukit liikluses kasutada käesoleva seaduse §-s 341 kehtestatud korras.”;
22) paragrahvi 87 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud nõuetele mittevastavaid sõidukeid võib liikluses kasutada tee omaniku nõusolekul ja tingimustel.”;
23) seadust täiendatakse §-dega 2611−2615 järgmises sõnastuses:
„§ 2611. Tee püsivust ohustava sõiduki, autorongi ja masinrongiga liiklemine
(1) Normidele mittevastavate mõõtmete, massi või teljekoormusega või muul viisil tee püsivust ohustava sõiduki, autorongi või masinrongiga liiklemise eest, samuti liiklemise eest liiklemiseks suletud teel või liiklemiseks mitteettenähtud teerajatisel –
§ 2612. Tee püsivust ohustava liikluse lubamine
(1) Sõiduki, autorongi või masinrongi juhtimise eest, mis ei vasta lubatud mõõtmetele, massile või teljekoormusele või mis muul viisil ohustab tee püsivust või liiklusohutust, samuti sõiduki, autorongi või masinrongi juhi poolt eriveo tingimuste rikkumise eest või sõiduki, autorongi või masinrongi juhtimise eest liiklemiseks suletud teel või liiklemiseks mitteettenähtud teerajatisel –
§ 2613. Tee püsivust ja liiklusohutust ohustava liikluse lubamine
(1) Käesoleva seaduse §-s 2612 nimetatud sõiduki, autorongi või masinrongiga liigelda lubamise eest selle omaniku, valdaja või käitamise eest vastutava isiku poolt, samuti sõidukite liiklemise lubamise eest suletud teel või teeosal, mis ei ole liiklemiseks ette nähtud –
§ 2614. Liikluskorraldusvahendi nõuetevastane paigaldamine
§ 2615. Liiklusvälise teabevahendi omavoliline paigaldamine
24) paragrahv 263 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 263. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 201–2615 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Politsei- ja Piirivalveamet.
(2) Käesoleva seaduse §-des 241 ja 261 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on ka valla- või linnavalitsus.
(3) Käesoleva seaduse §-des 2611–2615 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on:
1) väärteo toimepanemise korral riigiteel ka Maanteeamet;
2) väärteo toimepanemise korral kohaliku omavalitsuse teel ka valla- või linnavalitsus.
(4) Käesoleva seaduse §-des 217–2172 ning §-des 243–255 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on ka Tööinspektsioon.
(5) Kohtuväline menetleja või kohus konfiskeerib käesoleva seaduse §-des 215 ja 228 sätestatud väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud eseme.”;
25) seaduse normitehnilist märkust täiendatakse tekstiosaga järgmises sõnastuses:
„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/52/EÜ ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta (ELT L 166, 30.04.2004, lk 124–143).”.
§ 51. Looduskaitseseaduse muutmine
1) paragrahvi 14 lõike 1 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„6) lubada ehitada ehitusteatise kohustusega või ehitusloakohustuslikku ehitist, sealhulgas lubada püstitada või laiendada lautrit või paadisilda;”;
2) paragrahvi 14 lõike 1 punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„9) rajada uut veekogu, mille pindala on suurem kui viis ruutmeetrit, kui selleks ei ole vaja anda vee erikasutusluba, ehitusluba ega esitada ehitusteatist.”;
3) paragrahvi 38 lõige 51 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(51) Ehituskeeld ei laiene kehtestatud riigi eriplaneeringu alusel ehitatavale ehitisele.”;
4) paragrahvi 42 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Supelranda teenindavate rajatiste iseloomu ja paigutuse määrab kohalik omavalitsus detailplaneeringu koostamise kohustuse korral detailplaneeringuga või projekteerimistingimustega.”.
§ 52. Lõhkematerjaliseaduse muutmine
Lõhkematerjaliseaduses tehakse järgmised muudatused:
1) seaduses asendatakse läbivalt sõna „ehitusseadus” sõnaga „ehitusseadustik” vastavas käändes;
2) paragrahvid 26−28 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 30 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) lõhkematerjalitehase maa-ala plaan;”;
4) paragrahvid 37 ja 38 tunnistatakse kehtetuks.
§ 53. Maakatastriseaduse muutmine
1) paragrahvi 5 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kohalik omavalitsusorgan esitab katastripidajale andmed tema poolt kinnitatud katastriüksuse sihtotstarbe, üldplaneeringu, kohaliku omavalitsuse eriplaneeringu, detailplaneeringu ja maakorralduskava, seadusjärgsete ja teiste kitsenduste muudatuste ning teiste katastri andmeid muutvate otsuste vastuvõtmise kohta mitte harvem kui kord kvartalis, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti.”;
2) paragrahvi 18 lõiked 4 ja 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Ehitise või selle osa kasutamise otstarbe muutmisel, kui see ei too kaasa ehitusteatise kohustusega või ehitusloakohustuslikku ehitamist, määrab kohalik omavalitsus katastriüksuse sihtotstarbe või sihtotstarbed ehitusseadustiku kohases kasutusloas nimetatud ehitise või selle osa kasutamise otstarbe või otstarvete alusel.
(5) Kui ehitise või selle osa kasutamise otstarbe muutmisega kaasneb ehitusteatise kohustusega või ehitusloakohustuslik ehitamine, mis ei too kaasa detailplaneeringu koostamise kohustust, määrab kohalik omavalitsus katastriüksuse sihtotstarbe või sihtotstarbed ehitusseadustiku kohases ehitusloas nimetatud ehitise kasutamise otstarbe või otstarvete alusel.”.
§ 54. Maaparandusseaduse muutmine
Maaparandusseaduses tehakse järgmised muudatused:
„(11) Maaparandusehitise ehitamisele ja maaparandussüsteemi maa-alale ehitamisele kohaldatakse ehitusseadustikku niivõrd, kuivõrd see ei ole vastuolus käesoleva seadusega.”;
„(3) Maaparandussüsteemi hoonetele kohaldatakse ehitusseadustiku §-s 11 sätestatud nõudeid.”;
3) paragrahvi 6 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Maaparandussüsteemi ehitamiseks kasutatavad ehitustooted peavad vastama ehitusseadustikus sätestatud nõuetele.”.
§ 55. Maapõueseaduse muutmine
„(21) Käesolevat seadust ei kohaldata teealuses maapõue osas tehtavate kaevandamistööde suhtes, välja arvatud allmaaehitiste rajamine.”;
2) paragrahvi 58 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Erateed kasutatakse ehitusseadustikus sätestatud korras.”;
3) paragrahvi 63 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kui planeeritaval maa-alal asub keskkonnaregistri maardlate nimistus olev maardla või selle osa, kooskõlastatakse maakonnaplaneering, üldplaneering või detailplaneering või riigi või kohaliku omavalitsuse eriplaneering planeerimisseaduses sätestatud korras Keskkonnaministeeriumi või valdkonna eest vastutava ministri volitatud isikuga.”.
§ 56. Maareformi seaduse muutmine
1) paragrahvi 6 lõike 3 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Ehitis käesoleva seaduse tähenduses on aluspinnasega kohtkindlalt ühendatud ja inimtegevuse tulemusena ehitatud terviklik asi, samuti lõpetamata ehitis ja ehitise püstitamiseks seaduslikus korras välja antud ehitusluba.”;
2) paragrahvi 6 lõiget 3 täiendatakse pärast esimest lauset lausetega järgmises sõnastuses:
„Ehitis on hoone või rajatis. Hoone on väliskeskkonnast katuse ja teiste välispiiretega eraldatud siseruumiga ehitis. Rajatis on ehitis, mis ei ole hoone.”;
3) paragrahvi 6 lõige 32 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(32) Elamu käesoleva seaduse tähenduses on hoone, mille üldpinnast vähemalt 20 protsenti on ette nähtud alaliseks elamiseks ja ülejäänud osa põllumajanduslikuks tootmiseks või muuks elamuga seotud sihtotstarbeks. Elamu kohta sätestatut kohaldatakse ka lõpetamata elamu suhtes, mis vastab käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud hoone tunnustele. Lõpetamata ehitise vastavus käesolevas lõikes sätestatud elamu tunnustele määratakse ehitise ehitusprojekti alusel. Lõpetamata elamut, mis ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud hoone tunnustele, ja enne 2003. aasta 1. jaanuari elamu püstitamiseks seaduslikus korras väljaantud ehitusluba käsitletakse käesolevas seaduses muu ehitisena.”;
4) paragrahvi 22 lõige 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(21) Tiheasustusega aladel erastatakse maa, millele ei ole ostueesõigusega erastamise taotlusi, katastriüksuste kaupa.”;
5) paragrahvi 28 lõike 1 punktis 9 asendatakse tekstiosa „ehitusseaduse jõustumist” tekstiosaga „2003. aasta 1. jaanuari”.
§ 57. Muinsuskaitseseaduse muutmine
Muinsuskaitseseaduses tehakse järgmised muudatused:
„(11) Kinnismälestisel või muinsuskaitsealal paikneva ehitise ehitamisele kohaldatakse ehitusseadustikus sätestatut, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi.”;
2) seaduses asendatakse läbivalt sõna „ehitusseadus” sõnaga „ehitusseadustik” vastavas käändes;
3) paragrahvi 25 täiendatakse lõikega 10 järgmises sõnastuses:
„(10) Nõuded üldplaneeringu ja detailplaneeringu muinsuskaitse eritingimuste koostamise korrale kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega. Muinsuskaitse eritingimustes nähakse ette muinsuskaitseala, kinnismälestiste või nende kaitsevööndi säilitamise ning vaadeldavuse tagamise nõuded.”.
§ 58. Päästeseaduse muutmine
Päästeseaduse § 5 lõike 1 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„8) ehitusseadustiku kohaselt esitatavale ehitus- või kasutusloa eelnõule kooskõlastuse andmine või sellest keeldumine kümne päeva jooksul eelnõu esitamise päevast arvates, kui ehitise suhtes on õigusaktiga kehtestatud tuleohutusnõuded;”.
§ 59. Raudteeseaduse muutmine
„3) raudteeinfrastruktuuri hoone on raudteeinfrastruktuuriga olemuslikult seotud hoone, mis on ehitatud raudtee sihtotstarbeliseks kasutamiseks;”;
2) paragrahvi 3 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvid 24–271, 31–33, 37, 104 ja 105 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 111 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Käesoleva seaduse §-des 79, 83, 88, 101, 103, 107, 109 ja 110–1102 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tehnilise Järelevalve Amet.”.
1) seaduse 8. peatüki 4. jagu tunnistatakse kehtetuks;
2) seaduse 8. peatüki 6. jao 7. jaotise pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„7. jaotis
Ehitusseadustiku alusel tehtavad toimingud”;
3) paragrahvid 214 ja 215 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 214. Avalikku veekogusse kaldaga püsivalt ühendamata ehitise ehitusloa taotluse läbivaatamine
§ 215. Avalikku veekogusse kaldaga püsivalt ühendamata ehitise kasutusloa taotluse läbivaatamine
Avalikku veekogusse ehitatud kaldaga püsivalt ühendamata ehitise kasutusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 60 eurot.”;
4) seadust täiendatakse §-dega 2151 ja 2152 järgmises sõnastuses:
„§ 2151. Riigi eriplaneeringu alusel ehitatava ehitise ehitusloa taotluse läbivaatamine
(1) Riigi eriplaneeringu alusel ehitatava ehitise ehitusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 250 eurot. Ehitise lammutamiseks vajaliku ehitusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 30 eurot.
(2) Kui ehitusloa taotlus sisaldab mitut ehitist, siis tasutakse riigilõiv iga taotluses sisalduva ehitusloakohustusliku ehitise eest eraldi.
§ 2152. Riigi eriplaneeringu alusel ehitatava ehitise kasutusloa taotluse läbivaatamine
(1) Riigi eriplaneeringu alusel ehitatava ehitise kasutusloa taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 60 eurot.
(2) Kui kasutusloa taotlus sisaldab mitut ehitist, siis tasutakse riigilõiv iga taotluses sisalduva kasutusloakohustusliku ehitise eest eraldi.”;
5) seaduse 8. peatüki 9. jao pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„9. jagu
Ehitisregistri toimingud”;
6) seaduse 16. peatüki 1. jagu tunnistatakse kehtetuks;
7) seaduse 16. peatükki täiendatakse jaoga 11 järgmises sõnastuses:
„11. jagu
Ehitisregistri andmete kinnitatud väljavõtte väljastamise eest tasutakse riigilõivu 2 eurot iga lehekülje eest.”.
§ 61. Riigivaraseaduse muutmine
Riigivaraseaduse § 7 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
„(71) Maanteeameti peadirektor esindab Eesti Vabariiki edasivolitamise õigusega riigiteede ehitamiseks vajalike maaüksuste omandamiseks maaomanikega läbirääkimiste pidamisel ja vajalike tehingute tegemiseks kõigi seadusest tulenevate õiguste ja kohustustega. Riigi poolt riigiteede ehitamiseks omandatavate maaüksuste valitseja on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.”.
§ 62. Ruumiandmete seaduse muutmine
Ruumiandmete seaduse § 44 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) ehitusseadustiku tähenduses tee (edaspidi liikluspind), mille nime kasutatakse teiste aadressiobjektide aadressis; aadressikoha nime võib määrata ka teelõigule;”.
§ 63. Sotsiaalhoolekande seaduse muutmine
Sotsiaalhoolekande seaduse § 128 lõikes 31 asendatakse sõna „ehitusseaduses” sõnaga „ehitusseadustikus”.
§ 64. Tuleohutuse seaduse muutmine
Tuleohutuse seaduses tehakse järgmised muudatused:
„(1) Kohaliku omavalitsuse üksus võib ehitusseadustikus sätestatud ehitus- või kasutusloa anda, kui Päästeamet on kooskõlastanud ehitusprojekti või kasutusloa andmise ehitise kohta, mille kohta on õigusaktiga kehtestatud tuleohutusnõuded.”;
2) paragrahvi 9 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Tahkekütusel töötava ahju, kamina, pliidi või muu kütteseadme (edaspidi ahi, kamin või pliit) ning korstna ja ühenduslõõri võib kutse- ja majandustegevusena ehitada või paigaldada pädev isik, kellel on pottsepa kutsetunnistus.
(2) Ühe korteriga elamus ja selle teenindamiseks vajalikus hoones või kuni 60-ruutmeetrise ehitisealuse pinnaga ja kuni viie meetri kõrguses muus hoones võib enda tarbeks ahju, kamina või pliidi ning korstna ja ühenduslõõri ehitada või paigaldada ka pottsepa kutsetunnistuseta isik, järgides küttesüsteemi ehitamise nõudeid.”;
3) paragrahvi 11 lõiked 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Ahju, kamina või pliidi ning korstna ja ühenduslõõri puhastamise teenust võib kutse- ja majandustegevusena osutada pädev isik, kellel on korstnapühkija kutsetunnistus.
(4) Ühe korteriga elamus ja selle teenindamiseks vajalikus hoones või kuni 60-ruutmeetrise ehitisealuse pinnaga ja kuni viie meetri kõrguses mitteelamus võib ahju, kaminat või pliiti ning korstnat ja ühenduslõõri enda tarbeks puhastada, välja arvatud põletada tahma suitsulõõrides, ka korstnapühkija kutsetunnistuseta isik, järgides küttesüsteemide puhastamise nõudeid.”.
§ 65. Toote nõuetele vastavuse seaduse muutmine
1) paragrahvi 10 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Toote kontaktpunkt aitab teabe jagamisega kaasa toodete vabale liikumisele Euroopa Majanduspiirkonnas. Ettevõtja saab toote kontaktpunkti kaudu teavet toote suhtes kohaldatavate tehniliste normide kohta määrustes (EÜ) nr 764/2008 ja (EL) nr 305/2011 sätestatu kohaselt.
(2) Määrustes (EÜ) nr 764/2008 ja (EL) nr 305/2011 nimetatud toote kontaktpunkti ülesannete täitmise tagab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.”;
„§ 101. Tehnilise hindamise asutus
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud taotluse saamisel moodustab valdkonna eest vastutav minister oma käskkirjaga komisjoni isiku nõuetele vastavuse hindamiseks.”;
3) seaduse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta (EÜT L 11, 15.01.2002, lk 4–17);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/53/EL väikelaevade ja jettide kohta ning direktiivi 94/25/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 354, 28.12.2013, lk 90–131).”.
§ 66. Tulumaksuseaduse muutmine
Tulumaksuseaduse § 25 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Soetamiseks loetakse ka ehitise püstitamist, laiendamist ja ümberehitamist ehitusseadustiku tähenduses ning ehitise ruumijaotuse muutmist ja ehitise tehnoloogilise ümberseadistamisega seotud ehitus- ja paigaldustöid ehitusloa või ehitusprojekti alusel.”.
§ 67. Tööstusheite seaduse muutmine
Tööstusheite seaduse § 89 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Tehas loetakse rajatuks, kui käitajale on antud ehitusseadustiku § 50 kohane kasutusluba.”.
§ 68. Vangistusseaduse muutmine
Vangistusseaduse § 45 lõikes 1 asendatakse sõna „ehitusseaduse” sõnaga „ehitusseadustiku”.
§ 69. Veeseaduse muutmine
„(3) Veekaitse ja käesoleva seaduse peatükis 41 sätestatud avalikku veekogusse ehitamise osas laienevad käesoleva seaduse sätted ka majandusvööndile ning merekeskkonna kaitse osas ka Eestis registreeritud laevadele ja õhusõidukitele väljaspool Eesti mereala.”;
2) paragrahvi 123 punktides 5 ja 6 ning § 32 lõikes 1 asendatakse sõna „likvideerimine” sõnaga „lammutamine” vastavas käändes;
3) paragrahvi 17 lõigetes 3 ja 8 asendatakse sõna „ehitusseadus” sõnaga „ehitusseadustik” vastavas käändes;
4) paragrahvi 221 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahv 222 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 223 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Avaliku veekogu koormamisel kaldaga püsivalt ühendatud ehitisega, kui sellega kaasneb kaldajoone muutumine ja kaldakinnisasja pindala suurenemine, peab kaldakinnisasja omanik maksma riigile ühekordset tasu, mille suurus on 1/2 juurde tekkinud maismaa maksustamishinnast.”;
7) paragrahvi 223 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Avaliku veekogu koormamisel kaldaga püsivalt ühendatud ehitisega või selle osaga, millega ei kaasne kaldajoone muutumist ja kaldakinnisasja pindala suurenemist, peab kaldakinnisasja omanik ehitise või selle osa ehitisealuse pinna eest maksma iga-aastast kasutustasu, mille suurus on 4 protsenti ehitisega või selle osaga koormatud avaliku veekogu osa arvestuslikust maksustamishinnast.”;
8) paragrahvi 223 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud tasu ei võeta järgmiste ehitiste ehitamise puhul:
1) ajutine ehitis;
2) kuni 60-ruutmeetrise ehitisealuse pinnaga ehitis;
3) sadamaseaduse tähenduses väikesadamas asuv ujuvkai.”;
9) paragrahvi 223 lõige 31 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(31) Kui avalikku veekogu koormatakse sellise kaldaga püsivalt ühendatud ehitisega, mille ühe osaga kaasneb kaldajoone muutumine ja kaldakinnisasja pindala suurenemine, aga teise osaga mitte, maksab kaldakinnisasja omanik kaldakinnisasja pindala suurendanud ehitise osa eest käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tasu ja ülejäänud ehitise osa eest käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tasu.”;
10) paragrahvi 223 täiendatakse lõikega 32 järgmises sõnastuses:
„(32) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 2 nimetatud maksevabastus hõlmab ühe kaldakinnisasja piires ühte avalikku veekogusse ehitatud kuni 60-ruutmeetrise ehitisealuse pinnaga kaldaga püsivalt ühendatud ehitist.”;
11) paragrahvi 223 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 225 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Käesolevat jagu ei kohaldata avaliku veekogu süvendamisele ja avalikku veekogusse paigaldatavale navigatsioonimärgile.”;
13) paragrahvi 226 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Hoonestusloa taotlus esitatakse Tehnilise Järelevalve Ametile (edaspidi pädev asutus).
1) ehitise kasutamise otstarve;
2) ehitise maksimaalne kõrgus ja sügavus ning muud olulised tehnilised andmed;
21) ehitiste arv koormataval alal ning ehitiste ehitisealune pindala;
4) selle uuringu kirjeldus, mida soovitakse enne hoonestusloa andmist teha;
5) hoonestusloa taotletav kestus.”;
14) paragrahvi 226 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Taotlusele lisatakse kavandatava ehitise ja selle teenindamiseks vajalike rajatiste, sealhulgas veekaabelliinide asukohaplaan ja muud avaliku veekogu ehitisega koormamise seisukohast olulised dokumendid. Pärast pädeva asutuse määratud uuringute tegemist ja keskkonnamõju hindamist esitab taotleja pädevale asutusele uuringute ja keskkonnamõju hindamise aruanded. Taotleja esitab taotlusele algselt lisatud dokumendid uuesti, kui need on pärast uuringute tegemist ja keskkonnamõju hindamist täpsustunud.”;
15) paragrahvi 226 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada hoonestusloa taotluse vormi ning täpsustavad nõuded taotlusele ja selle lisadele.”;
16) paragrahvi 227 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Hoonestusloa menetluse algatamise otsustab pädev asutus.”;
17) paragrahvi 227 lõige 11 tunnistatakse kehtetuks;
18) paragrahvi 227 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Pädev asutus teeb hoonestusloa menetluse algatamise või algatamata jätmise otsuse pärast asjaomastelt asutustelt arvamuse saamist. Arvamuse avaldaja peab oma arvamust põhjendama. Tähtaeg arvamuse avaldamiseks on 30 päeva. Kui arvamuse avaldaja nimetatud tähtaja jooksul oma arvamust ei esita, loetakse, et tal puuduvad hoonestusloa taotlusele vastuväited.”;
19) paragrahvi 227 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kui ei ilmne hoonestusloa menetluse algatamist välistavaid asjaolusid, siis enne hoonestusloa menetluse algatamist avaldab pädev asutus teate Ametlikes Teadaannetes, vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes ja oma veebilehel. Teates avaldatakse hoonestusloa taotleja ja taotluse andmed. Käesolevas lõikes sätestatud teate avaldamise kohustust ei kohaldata ehitusseadustiku § 104 lõikes 3 sätestatud ehitisele.”;
20) paragrahvi 227 lõiked 4 ja 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kahekümne päeva jooksul teate avaldamisest arvates on teistel huvitatud isikutel õigus esitada omapoolne hoonestusloa taotlus sama avaliku veekogu osa ehitisega koormamiseks. Taotlus peab vastama käesoleva seaduse §-s 226 sätestatud nõuetele. Kui ühe avaliku veekogu ala kohta esitatakse mitu taotlust ja ehitised, millega avaliku veekogu ala koormamist soovitakse, erinevad oluliselt esimeses taotluses esitatud ehitisest, esitab pädev asutus ka teised taotlused käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud korras arvamuse avaldamiseks.
(5) Kui pädevale asutusele on ühe avaliku veekogu ala kohta esitatud mitu hoonestusloa taotlust, mille puhul puuduvad käesoleva seaduse §-s 2210 sätestatud alused, algatatakse hoonestusloa menetlus selle taotluse alusel, mis kõige enam vastab Eesti ühiskonna kui terviku sotsiaalsetele ja majanduslikele vajadustele, riigi strateegilistele arengukavadele ning piirkonna planeeringule. Teiste taotluste puhul keeldub pädev asutus menetluse algatamisest, välja arvatud kui ehitise olemusest tulenevalt on võimalik asjaomase ala kohta anda ka teine hoonestusluba. Kui mitme taotluse puhul ei ole võimalik teha otsust piisavate kaalutluste puudumise tõttu, korraldab pädev asutus nende taotluste esitajate vahel hoonestusloa menetluse algatamiseks konkursi kirjaliku enampakkumise alusel.”;
21) paragrahvi 227 täiendatakse lõigetega 51–57 järgmises sõnastuses:
„(51) Hoonestusloa menetluse algatamiseks hoonestusloa taotluse väljavalimisel konkursi korras võib pädev asutus määrata:
1) enampakkumise alghinna kuni 1 000 000 eurot;
2) konkursil osalemise osalustasu.
(52) Osalustasu peab olema enampakkumisel osalejatele (edaspidi pakkuja) võrdne ning ei tohi olla suurem kui käesoleva paragrahvi lõike 51 punkti 1 kohaselt määratav enampakkumise alghind. Osalustasu tagastatakse pärast enampakkumise võitja selgumist ja enampakkumise nurjumisel. Enampakkumise võitja makstud osalustasu võetakse arvesse enampakkumisel pakutud summa osalise tasumisena. Kui enampakkumise võitja ei tasu enampakkumisel pakutud summat, siis osalustasu ei tagastata.
(53) Pädev asutus ei kvalifitseeri pakkujat, kui ta ei ole tähtaegselt tasunud konkursil osalemise osalustasu või pakkuja ei ole esitanud konkursil osalemiseks vajalikke andmeid või dokumente.
(54) Pädev asutus lükkab pakkumise tagasi, kui pakkumine ei vasta pakkumisele esitatud nõuetele.
(55) Pädev asutus tunnistab enampakkumine nurjunuks, kui:
1) ainult üks pakkuja kvalifitseeritakse;
2) esitati ainult üks nõuetele vastav pakkumine;
3) ühtegi pakkujat ei kvalifitseerita;
4) ei esitatud ühtegi pakkumist või nõuetele vastavat pakkumist;
5) esineb muu põhjus, mis mõjutas või võis mõjutada oluliselt enampakkumise tulemust.
(56) Enampakkumise nurjunuks tunnistamisel käesoleva paragrahvi lõike 55 punktides 3–5 sätestatud juhtudel võib pädev asutus 30 päeva jooksul pakkumiste avamise päevast arvates korraldada uue enampakkumise.
(57) Enampakkumise korral algatatakse hoonestusloa menetlus pakkuja suhtes, kes pakub kirjalikul enampakkumisel kõrgeimat hinda ja kes tasub enampakkumisel pakutud summa konkursi teates määratud tähtajaks. Kui konkursi võitja ei tasu enampakkumisel pakutud summat tähtaegselt või võtab hoonestusloa taotluse tagasi, loetakse enampakkumise võitjaks ja algatatakse hoonestusloa menetlus paremuselt järgmise pakkumise teinud pakkuja suhtes, kes tasub enampakkumisel pakutud summa pädeva asutuse määratud tähtajaks. Kui enampakkumine tunnistatakse nurjunuks käesoleva paragrahvi lõike 55 punktides 1 ja 2 sätestatud põhjusel, algatatakse hoonestusloa menetlus pakkuja suhtes, kes ainukesena kvalifitseeriti või kes ainukesena esitas nõuetele vastava pakkumise.”;
22) paragrahvi 227 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks;
23) paragrahvi 227 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
„(61) Taotluses esitatud koormatava ala muutmisel enne hoonestusloa menetluse algatamise otsuse tegemist küsib pädev asutus asjaomastelt asutustelt arvamust käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud korras. Põhjendatud juhtudel võib taotluses esitatud koormatavat ala muuta pärast lõike 3 kohast Ametlikes Teadaannetes teate avaldamist ja lõike 5 kohast menetlust. Kui taotluses esitatud koormatava ala muutmine toimub pärast käesoleva paragrahvi lõike 3 kohast Ametlikes Teadaannetes teate avaldamist ja lõike 5 kohast menetlust ning suuremas ulatuses kui 33 protsenti, tuleb avaldada käesoleva paragrahvi lõike 3 kohane teade Ametlikes Teadaannetes ning konkureerivate taotluste esitamisel läbi viia käesoleva paragrahvi lõike 5 kohane menetlus.”;
24) paragrahvi 227 lõikes 7, § 228 lõikes 1, §-des 2211 ja 2212 ning § 2214 lõikes 4 asendatakse läbivalt sõnad „Vabariigi Valitsus või valdkonna eest vastutav minister” sõnadega „pädev asutus”;
25) paragrahvi 227 lõike 7 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) vajaduse korral uuringud, mida taotleja peab hoonestusloa andmise otsustamiseks tegema, ja nende tegemise tähtaja;”;
26) paragrahvi 227 lõiget 7 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
„31) vajaduse korral tingimused, millega peab arvestama, kui taotletava ala kohta on algatatud ka teine hoonestusloa menetlus või taotletava ala koormamiseks on kehtiv teine hoonestusluba;”;
27) paragrahvi 227 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Pädev asutus võib hoonestusloa taotleja põhjendatud taotlusel pikendada hoonestusloa algatamisel määratud uuringute tegemise tähtaega ja muuta muid tingimusi.”;
28) paragrahvi 227 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
„(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud konkursi läbiviimise korra ja tingimused kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
29) paragrahvi 228 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Pädev asutus keeldub hoonestusloa menetluse algatamisest ka juhul, kui:
1) taotletaval alal on juba algatatud mõne teise hoonestusloa menetlus, mille tulemusel antava hoonestusloa alusel ehitatava ehitise olemusest tulenevalt ei ole asjaomasele alale võimalik anda teist hoonestusluba;
2) taotletaval alal on algatatud planeering ja planeerimismenetlus ei ole lõppenud;
3) kavandatava ehitise püstitamiseks on vaja koostada riigi eriplaneering.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 sätestatut ei kohaldata, kui taotleja on nõus, et hoonestusluba antakse käesoleva seaduse § 2211 lõikes 4 sätestatud kehtivusajaga.”;
30) paragrahvi 229 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Hoonestusloa annab pädev asutus.
2) avaliku veekogu koormatava ala, sealhulgas ehitisega hõlmatava ala koordinaadid ja suurus ruutmeetrites;
4) ehitise lubatud maksimaalne kõrgus ja sügavus ning muud ehitise olulised tehnilised andmed;
5) ehitiste suurim lubatud arv ja suurim lubatud ehitisealune pind;
6) hoonestusloa kehtivuse tähtaeg;
7) hoonestusloa kasutamise piirangud;
8) muud vajalikud tingimused.”;
31) paragrahvi 229 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Hoonestusloa menetlemisel, tuginedes eelkõige teostatud uuringute ja keskkonnamõju hindamise tulemustele, võib hoonestusloa andmisel avaliku veekogu koormatavat ala võrreldes hoonestusloa menetluse algatamise otsuses määratletud koormatava alaga maksimaalselt kuni 33 protsendi ulatuses nihutada või suurendada. Koormatavat ala võib vähendada suuremas ulatuses kui 33 protsenti. Koormatavat ala ei tohi nihutada või suurendada ala suhtes, kus on algatatud mõne teise hoonestusloa menetlus.”;
32) paragrahvi 229 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
33) paragrahvi 2210 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Pädev asutus keeldub hoonestusloa andmisest, kui:
3) taotletava hoonestusloa tingimused on vastuolus kehtiva planeeringuga;
5) esineb oluline negatiivne keskkonnamõju, mida ei ole võimalik piisavalt vältida ega leevendada;
7) hoonestusloa taotleja ei vasta hoonestusloa omajale kehtestatud nõuetele;
8) taotletud avaliku veekogu koormatavat ala on menetluse tulemustele tuginevalt vaja muuta ning taotleja ei ole nõus koormatava ala muutmisega.
(2) Pädev asutus võib keelduda hoonestusloa andmisest ka juhul, kui taotleja puhul esineb kahtlus, et ta võib ohustada avalikku korda, ühiskondlikku turvalisust või riigi julgeolekut.”;
34) paragrahvi 2211 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Kui hoonestusloa menetlus on algatatud ala kohta, mille suhtes on algatatud ka planeering, ja kui planeerimismenetlus ei ole lõppenud, siis kehtib selle hoonestusloa menetluse alusel antud hoonestusluba üks aasta peale planeeringu kehtestamist.”;
35) paragrahvi 2212 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
36) paragrahvi 2213 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui hoonestusluba on läinud teisele isikule üle üldõigusjärgluse korras, siis muudab pädev asutus loa omaja andmeid üldõigusjärglase taotlusel või omal algatusel.”;
37) paragrahvi 2214 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Pädev asutus võib hoonestusloa kehtetuks tunnistada omal algatusel või hoonestusloa omaja taotlusel.
(2) Pädev asutus otsustab hoonestusloa kehtetuks tunnistamise pärast seda, kui ta on teinud hoonestusloa omajale ettekirjutuse puuduste kõrvaldamiseks, kuid hoonestusloa omaja ei ole seda täitnud. Puuduste kõrvaldamise ettepanekut ei pea tegema, kui selle täitmine on ilmselgelt võimatu.”;
38) paragrahvi 2214 lõike 3 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Pädev asutus tunnistab hoonestusloa kehtetuks, kui:”;
39) paragrahvi 2214 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;
40) paragrahvi 2215 lõikes 2 asendatakse sõnad „hoonestusloa menetleja” sõnadega „pädev asutus”;
41) paragrahvi 2217 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Käesolevat jagu ei kohaldata järgmistele ehitistele:
1) avaliku veekogu süvendamise teel rajatud süvendile;
2) avalikku veekogusse paigaldatavale navigatsioonimärgile;
3) supelranda teenindavale spordi- või puhkerajatisele.”;
42) paragrahvid 30–306 tunnistatakse kehtetuks;
43) paragrahvi 401 lõike 14 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) asjaõigusseaduse rakendamise seaduse tähenduses õiguslikul alusel ehitatud ehitis;”;
44) paragrahvi 401 lõige 141 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(141) Käesoleva seaduse 41. peatüki 5. jagu ei kohaldata enne 2010. aasta 1. jaanuari avalikku veekogusse ehitatud kaldaga püsivalt ühendamata ehitistele ja enne 2015. aasta 1. juulit välja antud veekaabelliiniga koormamise nõusoleku alusel ehitatud veekaabelliinile.”;
45) paragrahvi 42 lõiked 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Tehnilise Järelevalve Amet kontrollib ehitise vastavust kehtestatud nõuetele ja teeb vajaduse korral hoonestusloa taotlejale ettekirjutuse ehitisega seotud puuduste kõrvaldamiseks.
(4) Tehnilise Järelevalve Amet keeldub hoonestusloa andmisest käesoleva seaduse §-s 2210 sätestatud alustel või juhul, kui hoonestusloa taotleja ei vii ehitist kehtestatud nõuetega kooskõlla ettekirjutuses määratud tähtajaks. Hoonestusloa andmisest keeldumisel rakendatakse ehitise suhtes ehitusseadustiku § 131 lõike 3 punktis 1 sätestatut.”;
46) seadust täiendatakse §-dega 43 ja 44 järgmises sõnastuses:
„§ 43. Enne 2015. aasta 1. juulit välja antud veekaabelliiniga koormamise nõusolek
(1) Enne 2015. aasta 1. juulit välja antud veekaabelliiniga koormamise nõusoleku asendamiseks hoonestusloaga tuleb hoonestusluba taotleda hiljemalt 2016. aasta 31. detsembriks.
(2) Hoonestusloa taotlus peab sisaldama käesoleva seaduse § 226 lõike 2 punktides 1–3 ja 5 ning lõikes 3 nimetatud andmeid, taotlusele lisatakse ehitise asukohaplaan. Taotluse menetlemisel ei kohaldata käesolevas seaduses hoonestusloa menetluse algatamise kohta sätestatut.
(3) Tehnilise Järelevalve Amet annab hoonestusloa välja samadel tingimustel kui veekaabelliini koormamise nõusoleku, arvestades käesoleva seaduse § 229 lõikes 2 sätestatud tingimusi hoonestusloa sisule. Hoonestusluba antakse välja kehtivusega 50 aastat, kui taotleja ei taotle teistsugust ajalist kestust.
(4) Enne 2015. aasta 1. juulit välja antud veekaabelliiniga koormamise nõusolek kehtib kuni hoonestusloa andmiseni.
§ 44. Hoonestusloa taotluses esitatud avaliku veekogu koormatava ala muutmine
Enne 2015. aasta 1. juulit esitatud hoonestusloa taotluse osas, mille kohta ei ole tehtud hoonestusloa menetluse algatamise otsust, võib enne hoonestusloa menetluse algatamise otsuse tegemist muuta taotluses esitatud avaliku veekogu koormatavat ala, kui koormatava ala muutmine on tingitud pärast hoonestusloa taotluse esitamist tehtud uuringute ja keskkonnamõju hindamise tulemustest ja koormatav ala on kuni 33 protsendi ulatuses erinev taotluses esitatud koormatavast alast. Koormatava ala muutmisel ei kohaldata käesoleva seaduse § 227 lõikes 3 sätestatud Ametlikes Teadaannetes avaldamise kohustust.”.
§ 70. Võlaõigusseaduse muutmine
Võlaõigusseaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 218 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Müügilepingu puhul, mille esemeks on kinnisasi või selle osa, korteriomand või piiratud asjaõigus, mille osaks on ehitis, või hooneühistu liikmesus, ning mis on sõlmitud majandus- ja kutsetegevuses tegutseva müüja ja tarbijast ostja vahel, eeldatakse, et kahe aasta jooksul ehitise tarbijale üleandmise päevast arvates ilmnenud lepingutingimustele mittevastavus oli olemas ehitise üleandmise ajal, kui selline eeldus ei ole vastuolus ehitise või puuduse olemusega. Käesolevas lõikes sätestatust tarbija kahjuks kõrvalekalduv kokkulepe on tühine.”;
2) paragrahvi 642 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Töövõtulepingu puhul, mille esemeks on ehitamine ehitusseadustiku mõistes ja mis on sõlmitud majandus- ja kutsetegevuses tegutseva isiku ja tarbija vahel, eeldatakse, et kahe aasta jooksul töö tarbijale üleandmise päevast arvates ilmnenud lepingutingimustele mittevastavus oli olemas töö üleandmise ajal, kui selline eeldus ei ole vastuolus töö või puuduse olemusega. Käesolevas lõikes sätestatust tarbija kahjuks kõrvalekalduv kokkulepe on tühine.”.
§ 71. Välisõhu kaitse seaduse muutmine
Välisõhu kaitse seaduse § 127 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Välisõhus leviva müra piiramiseks planeeringu koostamisele esitatavad nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”.
§ 72. Õigusvastaselt võõrandatud vara maksumuse määramise ja kompenseerimise seaduse muutmine
Õigusvastaselt võõrandatud vara maksumuse määramise ja kompenseerimise seaduse § 4 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Ekspertkomisjoni koosseisus peab olema vähemalt üks isik, kellel on vastavalt ehitusseadustikule õigus ehitisi kontrollida.”.
§ 73. Ühistranspordiseaduse muutmine
1) paragrahvi 46 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) loa omaja või tema juures töölepingu või muul lepingulisel alusel töötav ühissõidukijuht ei täida ametialases tegevuses töölepingu seaduse, liiklusseaduse või käesoleva seaduse või nende alusel vastuvõetud õigusaktidega kehtestatud nõudeid.”;
2) paragrahvi 46 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) või tema juures töölepingu või muul lepingulisel alusel töötav ühissõidukijuht ei täida ametialases tegevuses töölepingu seaduse, liiklusseaduse või käesoleva seaduse või nende alusel vastuvõetud õigusaktidega kehtestatud nõudeid või”.


Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse osutamise kord Nõva vallas – Riigi Teataja
Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse osutamise kord Nõva vallas
Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse osutamise kord Nõva vallas - sisukord
§ 3 Teenuse sihtgrupp ja eesmärk
§ 6 Teenuse koht ja maht
§ 8 Teenuse lepingu sõlmimine ja lõpetamine
§ 9 Teenuse osutaja
§ 10 Teenuse saaja tagasiside ja järelevalve
RT IV, 04.10.2017, 16
Vastu võetud 27.09.2017 nr 8
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5, § 22 lõike 2 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 ja § 20 alusel.
Määrus reguleerib väljaspool kodu osutatavat üldhooldusteenust isikutele, kelle rahvastikuregistri järgseks ja tegelikuks elukohaks on Nõva vald.
1) üldhooldusteenus – kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatav sotsiaalteenus täisealisele isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla;
2) päevahoiuteenus – ajutiselt väljaspool kodu osutatav päevane üldhooldusteenus;
3) intervallhooldusteenus – ajutiselt väljaspool kodu osutatav ööpäevaringne üldhooldusteenus;
4) hooldustöötaja ja abihooldustöötaja – väljaspool kodu osutatava teenuse vahetu osutaja;
5) teenuse taotleja – isik, kes soovib saada väljaspool kodu osutatavat üldhooldusteenust;
6) teenuse saaja – isik, kes saab väljaspool kodu osutatavat üldhooldusteenust;
7) teenuse osutaja - füüsilisest isikust ettevõtja, juriidiline isik ja vallavalitsus.
§ 3. Teenuse sihtgrupp ja eesmärk
(1) Üldhooldusteenust osutatakse isikutele, kes vajavad püsivalt või ajutiselt igapäevaeluks vajalikke toimingute sooritamisel ja enesehooldamisel kõrvalabi sellisel määral, et kodu kohandamisest või koduteenustest inimese toimetuleku ja turvalisuse tagamiseks ning elukvaliteedi säilitamiseks ei piisa.
(2) Ajutiselt võivad väljaspool kodu pakutavat hooldusteenust vajada inimesed, kelle kõrvalabi vajadus on tingitud muutuvast terviseseisundist (kroonilised haigused, mida iseloomustavad ägenemise ja remissiooni perioodid) või kelle elukeskkond ajutiselt ei võimalda tal kodus toime tulla, näiteks lähedased ei saa teatud kindla perioodi jooksul oma lähedast hooldada haiguse või töö tõttu või vajadusel puhata hoolduskoormusest (intervallhooldus või päevahoid)
(3) Teenuse eesmärk on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla.
(1) Teenuse osutaja tagab teenuse saajale hooldustoimingud ning muud toetavad ja toimetulekut tagavad toimingud ja teenused, mis on määratud hooldusplaanis.
1) hooldusplaani koostab teenuse osutaja koos teenuse saaja või tema seadusliku esindajaga 30 päeva jooksul isikule teenuse osutamise alustamisest. Hooldusplaan on personaalne ja selles määratletakse hooldusteenuse pakkumise raames sooritatavad toimingud, mis lähtuvad konkreetse kliendi abivajadusest ning mille eesmärk on tagada inimese turvalisus, toimetulek ja elukvaliteedi säilimine;
2) hooldusplaanis kirjeldatakse hoolduse individuaalsed eesmärgid ning hooldustoimingute vajaduse mahud ja sagedus;
3) juhul, kui inimene jõuab hooldusteenusele vallavalitsuse suunamisel, siis lähtub teenuse osutaja teenuse suunamiskirjas toodud infost hindamise käigustuvastatud kõrvalabi vajaduse ja teenusele seatud eesmärkide kohta;
4) juhul, kui inimesele on koostatud rehabilitatsiooniplaan, geriaatrilise hinnang, juhtumiplaan või õendusabi osutamisega seonduvad dokumendid, siis võtab teenuse osutaja hooldusplaani koostamisel arvesse ka kirjeldatud dokumentides toodut;
5) hooldusplaani koostamisel hinnatakse vajadusel ka tervishoiuteenuse vajalikkust, mistõttu on olulina kaasata hooldusplaani koostamisele perearst või pereõde või geriaatrilise hindamise meeskonna liige;
6) hooldusplaan vaadatakse üle ja korrigeeritakse vähemalt üks kord poole aasta jooksul.
(2) Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenus raames tagatakse teenuse saajale järgmised toimingud:
(3) Intervallhooldusteenuse maht ja sagedus määratakse kindlaks vallavalitsuse poolt lähtudes hooldusvajadusega isiku kõrvalabi vajadusest ning hoolduskoormusega isiku töögraafikust, eeldusel et teenuse saaja viibib teenusel ajal, mil see soodustab teda hooldava isiku töötamist. Teenusel viibitakse üks ööpäev kuni 21 järjestikust kalendripäeva, kuid mitte rohkem kui 220 päeva kalendriaastas. Intervallhooldusteenuse raames tagatakse järgmised toimingud:
5) kaasamine aktiviseerivatesse tegevustesse (näiteks huvi- ja ühistegevus);
6) vajadusel transporditeenuse korraldamine teenusele tulemiseks ja teenuselt lahkumiseks, juhul kui hoolduskoormusega inimesel puudub võimalus enda transporti kasutada;
7) muud toetavad tegevused (sotsiaal- ja abivahendite alane nõustamine, juhendamine ning abistamine igapäevatoimingute sooritamiseks jne).
(4) Päevahoiuteenust osutatakse isikutele, kes öisel ajal on suutelised iseseisvalt hakkama saama oma kodus või neile on öisel ajal tagatud hooldus ning järelevalve mitteformaalse hoolduse kaudu või kui isiku lähedastel pole võimalik päevasel ajal teda hooldada või kui lähedased vajavad hoolduskoormuse vähendamist.
(5) Päevahoiuteenuse lühemaks võimalikuks perioodiks on 2 tundi ja maksimum perioodiks 12 tundi ühes kalendripäevas. Päevahoiu teenuse pakkumisel lähtutakse teenuse osutaja töökorraldusest.
(6) Päevahoiuteenust osutatakse üldjuhul tööpäevadel, ning teenuse maht ja sagedus määratakse kindlaks kohaliku vallavalitsuse poolt lähtudes teenuse saaja kõrvalabi vajadusest ja hoolduskoormusega inimese töögraafikust, mis esitatakse vallavalitsusele.
(7) Päevahoiuteenuse raames tagatakse järgmised toimingud:
1) hooldustoimingud (riietumine, toitmine, hügieenitoimingud, abistamine ravimite manustamisel);
2) toitlustamise korraldamine (kohapealse toitlustamise tagamine või võimaluste loomine teenuse saajate poolt kaasa võetud toidu soojendamiseks ja säilitamiseks);
3) vajadusel transporditeenuse korraldamine teenusele tulemiseks ja teenuselt lahkumiseks, juhul kui hoolduskoormusega inimesel puudub võimalus enda transporti kasutada;
5) võimaluste loomine puhkamiseks (voodite tagamine lõunaune magamiseks);
6) tegevused füüsilise seisundi säilitamiseks (võimlemine, jalutamine jms);
7) tegevused kognitiivsete võimete säilitamiseks (ristsõnade lahendamine, muusika, käsitöö jms)
8) muud toetavad tegevused (sotsiaal- ja abivahendite alane nõustamine, juhendamine ning abistamine igapäevatoimingute sooritamiseks jne).
(1) Teenuse taotlemine ja määramine kohaliku omavalitsuse üksuse finantseerimisel:
1) teenuse saamiseks esitab teenuse taotleja või tema seaduslik esindaja taotluse vallavalitsusele;
2) vajadusel esitatakse koos taotlusega dokumendid teenuse taotleja ja tema ülalpidamiskohustusega isikute majandusliku olukorra kohta (näiteks sissetulekud, kasutuses olev raha, sh pangahoiused ning väärtpaberid, teenuse taotlejale ja ülalpidamiskohustusega isiku(te)le kuuluvad kinnisvara ning sõidukid jne);
4) sotsiaalvaldkonna ametnik esitab teenuse taotluse koos hindamise tulemuste, täiendavate dokumentidega ja omapoolse ettepanekuga linna- või vallavalitsusele;
5) vallavalitsus otsustab teenuse määramise ja selle osutamise tingimused oma haldusaktiga 30 tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisest;
6) sotsiaalvaldkonna ametnik teavitab teenuse taotlejat arusaadaval viisil teenuse määramise või keeldumise kohta 5 tööpäeva jooksul, arvates otsuse tegemise päevast;
7) kui teenuse taotlejal on õigusteenust saada, soovitab või aitab sotsiaalvaldkonna ametnik leida sobivaid teenusepakkujaid. Kui hindamise käigusteenuse taotleja teenuse vajadust ei tuvastata, soovitab sotsiaalvaldkonna ametnik teenuse taotleja toimetuleku ja/või hoolduse tagamiseks ja/või kõrvalabi katteks teisi meetmeid. Kui teenuse taotleja sellega ei nõustu, on tal õigus esitada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras vaie;
8) juhul, kui vallavalitsus tasub osaliselt teenuse taotleja üldhooldusteenuse eest, eelistab ta kas oma omavalitsuse või omavalitsuse osalusega seotud teenuse osutajat, või sobivat madalaima kohamaksumusega teenuse osutajat.
(2) Kui teenuse saaja või tema lähedased finantseerivad teenust kogu ulatuses ise, võib teenuse osutaja poole pöörduda ka otse ilma vallavalitsust kaasamata.
§ 6. Teenuse koht ja maht
(1) Väljaspool kodu osutatavaid teenuseid osutatakse väljaspool teenuse saaja kodu.
(2) Vallavalitsus selgitab välja abi saamiseks pöördunud teenuse saaja abivajaduse ja sellele vastava abi. Kõrvalabi vajaduse määra hinnatakse ja täpsustatakse iga teenuse saaja puhul eraldi.
(3) Teenuse osutamise perioodil kõrvalabi vajaduse määra muutumisel teenuse saaja terviseseisundi või elukeskkonna tõttu tuleb läbi viia korduv hindamine.
(1) Väljaspool kodu osutatavat üldhooldusteenus (sh päevahoid ja intervallhooldus) on teenuse saajale üldjuhul tasuline.
(2) Sotsiaalhoolekande seaduse § 16 lg 1 alusel võib sotsiaalteenuste osutamise eest tasu võtta. Võetav tasu oleneb teenuse osutaja poolt kehtestatud hinnast ja teenust saava isiku ning tema ülalpidamiskohustusega isiku(te) majanduslikust olukorrast.
(3) Juhul, kui teenuse saaja ei suuda teenuse eest täies ulatuses tasuda, pannakse tasu maksmise kohustus teenuse saaja ülalpidamiskohustusega liikmetele.
(4) Teenuse saaja, kes ei ole võimeline ennast ise ülal pidama, on kohustatud andma ülalpidamist isiku abikaasa, lahuselav abikaasa, lahutatud abikaasa, teenuse saaja täisealised esimese ja teise astme ülenejad ja alanejad sugulased.
(5) Kui vallavalitsus kasutab avalikku raha teenuse saaja hooldamiseks hooldekodus, peab ta olema veendunud, et teenuse saaja ja tema perekond ei ole võimelised seda ise tegema.
(6) Teenuse eest tasumisel arvestatakse teenuse saaja omaosalusega mitte rohkem kui 95% tema vanaduspensionist, tagades selliselt teenuse saaja isiklikuks kasutamiseks raha, et minimaalses mahus otsustada, mil viisil oma vajadusi rahuldada.
§ 8. Teenuse lepingu sõlmimine ja lõpetamine
§ 9. Teenuse osutaja
(1) Teenuse osutaja võib olla füüsilisest isikust ettevõtja, juriidiline isik ja vallavalitsus või vallavalitsuse hallatav asutus.
(2) Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse osutaja (sh päevahoiu teenus ja intervallhooldusteenuse osutaja tagab sellise personali olemasolu, kelle kvalifikatsioon ja koormus võimaldavad tegevusi ning toiminguid viisil, mis on kindlaks määratud teenuse saaja hooldusplaanis.
(3) Hooldusteenust vahetult osutavate töötajate arv ja kvalifikatsioon sõltub teenuse saajate kõrvalabi vajaduse olemusest ning ulatusest.
(4) Hooldusteenust pakuvad vahetult hooldustöötaja ja abihooldustöötaja. Abihooldustöötaja tööd juhendab hooldustöötaja.
(5) Minimaalselt 1 täiskoormusega hooldustöötaja 20 teenuse saaja kohta ööpäevaringselt ja 0,5 koormusega abihooldaja ajal, mis ei ole ööaeg.
(6) Teenust ei tohi osutada isik, kelle karistatus tahtlikult toimepandud kuriteo eest võib ohtu seada teenuse saaja elu, tervise ja vara.
§ 10. Teenuse saaja tagasiside ja järelevalve
(1) Tagasiside kujundamisel lähtutakse kohaliku omavalitsuse üksuse poolt välja töötatud teenuse osutamise korrast, arvestades eelkõige:
1) käesolev kord ning analüüs, mis koostatakse teenuse saajalt saadud tagasiside (Lisa 2) põhjal;
(3) Teenuse osutamise järelevalvet teostab vallavalitsus.
3) teenuse osutamisega seotud kaebuste ilmnemisel informeerivad teenuse saaja või sotsiaalhooldaja koheselt teenuse osutajat;
5) kui teenuse saajal on pretensioone teenuse osutaja vastu, siis kontrollib sotsiaalvaldkonna ametnik kaebuste õigustatust ja teeb vajadusel teenuse osutajale ettekirjutuse puuduste kõrvaldamiseks.
7) riiklikku järelevalvet käesolevas õigusaktis sätestatud nõuete täitmise üle teostab alates 01.01.2018.a Sotsiaalkindlustusamet.


Rapla valla koerte ja kasside pidamise eeskiri – Riigi Teataja
Rapla valla koerte ja kasside pidamise eeskiri
KO 2009, 31, 444
Vastu võetud 29.01.2009 nr 2
§ 1. Rapla valla koerte ja kasside pidamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab koerte ja kasside pidamise korra Rapla valla haldusterritooriumil.
§ 2. Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile juriidilistele ja füüsilistele isikutele, kelle omandis või valduses (edaspidi omanik) on koer või kass.
§ 3. Koera või kassi pidamisel tuleb järgida «Loomakaitseseaduses», «Veterinaar-korralduse seaduses», «Loomatauditõrje seaduses», muudes loomapidamist reguleerivates õigusaktides ja käesolevas eeskirjas ettenähtud sätteid.
§ 4. Eeskirjas kasutatakse mõisteid alljärgnevas tähenduses:
2) hulkuv loom – omanikuta koer või kass, kelleks loetakse identifitseerimata koera või kassi, kelle omanikku ei ole võimalik tuvastada; samuti omaniku juurest lahti pääsenud koer või kass, kes viibib omaniku ja koera või kassi eest vastutava isiku juuresolekuta väljaspool loomapidajale kuuluvat või tema kasutuses olevat territooriumi;
3) avalik koht – territoorium, rajatis või ruum, mis on antud üldiseks kasutamiseks või mis on tegelikult üldkasutatav.
KOERTE JA KASSIDE PIDAMISE KORD
§ 5. Koera või kassi on lubatud pidada omanikule kuuluvas või tema valduses olevas ehitises või territooriumil nii, et oleks välditud nende lahtipääsemine ning eeldusel, et tagatakse nende eluks vajalikud tingimused ega kahjustata teiste isikute huve.
§ 6. Koera ja/või kassi pidamine ei tohi häirida avalikku korda, kaasinimeste rahu ning ohustada nende turvalisust.
§ 7. Aasta ringi võib õues pidada vaid sellist koera, kes on kohastunud pidevaks õues olemiseks.
§ 8. Välistingimustes peetaval koeral peab olema kuut või loomale ebasoodsate ilmastikutingimuste eest kaitset pakkuv muu ruum või ehitis. Selles paragrahvis sätestatud nõudeid kohaldatakse ka koerale ebasoodsate ilmastikutingimuste eest kaitset pakkuva muu ruumi või ehitise suhtes.
(1) Kuudi suurus, ehitus ja varustatus peavad olema koerale sobivad. Kuudi seinad, katus ja põrand ei tohi tuult läbi lasta ning peavad vajaduse korral olema varustatud soojusisolatsiooniga. Kuudi põhi peab asuma maapinnast kõrgemal.
(2) Kuudi sissepääsuava peab sobima seal peetava koera suurusega ning ei tohi põhjustada koera vigastumist. Sissepääsuava varustatakse vajaduse korral sobiva kattega, mis kaitseb koera ebasoodsate ilmastikutingimuste eest.
(3) Kuudi põrand tuleb hoida puhta ja kuivana.
(4) Koeral peab kuudis olema magamisalus.
§ 9. Koera pidamisel ketis tuleb arvestada järgmisi asjaolusid:
§ 10. Koera pidamisel väliaedikus tuleb arvestada järgmisi asjaolusid:
§ 11. Kassi pidamise ruumis või ehitises peab olema kassile sobiv varustus küünte teritamiseks ning liivakast väljaheidete jaoks.
§ 12. Toas või muus suures ruumis kassi pidamise korral peab ruumi pindala kassi kohta olema vähemalt 1 m2, kusjuures ruumi kogupindala peab olema vähemalt 5 m2.
§ 13. Puuris või muus selletaolises ruumis kassi pidamise korral peab puuri pindala kassi kohta olema vähemalt 1 m2. Kui samas puuris peetakse mitut kassi, peab puuri pindala iga kassi kohta olema vähemalt 0,7 m2.
§ 14. Koera ja/või kassi omanik on kohustatud vajadusel tähistama sissepääsu tema omandis või valduses olevale territooriumile sildiga koera olemasolu kohta ning tagama ametiülesannet täitvate isikute ohutu liikumise territooriumil.
§ 15. Koera ja/või kassi omanik on kohustatud kindlustama tunnusmärgi olemasolu koera ja/või kassi kaelarihmal või muul moel (mikrokiip, tätoveering), mis võimaldaks identifitseerida lahtipääsenud looma omanikku.
§ 16. Koera või kassi omanik peab tagama looma vaktsineerimise loomataudide vastu ning järgima loomataudist teatamise nõudeid. Esmane vaktsineerimine tuleb teostada 3–4 kuu vanustel loomadel.
§ 17. Looma omanikul on keelatud koera või kassi vigastamine, piinamine või abitusse seisundisse jätmine või muu «Loomakaitseseaduses» ettenähtud lubamatu tegu.
§ 18. Omanik, kes soovib oma koerast või kassist vabaneda, peab tagama looma varjupaika viimise või nõuetekohase hukkamise veterinaararsti poolt.
§ 19. Koera või kassi hukkumisel teadmata põhjusel tuleb omanikul pöörduda veterinaarasutuse või litsentseeritud veterinaararsti poole hukkumise põhjuste selgitamiseks.
§ 20. Looma omanik on kohustatud teavitama volitatud veterinaararsti metslooma rünnakust temale kuuluvale loomale.
§ 21. Koera või kassiga avalikus kohas viibimisel peab omanik tagama teiste inimeste ja loomade ohutuse ning vältima koera või kassi lahtipääsemist.
§ 22. Koera või kassi omanik on kohustatud jälgima, et tema koer või kass ei reostaks avalikke kohti. Omanik on kohustatud tekitatud reostuse kohe koristama.
§ 23. Nakkusohtlikult haige koera või kassiga avalikus kohas viibimine on keelatud.
§ 24. Koera või kassi omanikul on keelatud võtta looma kaasa kauplustesse, toitlustus-asutustesse, turule, spordi- ja laste mänguväljakutele ning muudesse rahvarohketesse paikadesse, välja arvatud selleks ettenähtud kohad ja üritused ning pimeda juhtkoer või teenistuskoer teenistusülesannete täitmisel.
HULKUVATE LOOMADE PÜÜDMINE,
PIDAMINE JA HUKKAMINE
§ 25. Hulkuvate loomade püüdmist, pidamist ning hukkamist korraldab Rapla Vallavalitsus.
§ 26. Püütud koera või kassi hoitakse varjupaigas 14 päeva. Kui selle aja kestel ei ole võimalik kindlaks teha ega leida talle uut omanikku, on õigus loom hukata vastavalt seaduses sätestatud korras.
§ 27. Ohtliku koera või kassi võib hukata:
2) vallavalitsuse määratud juhtudel ja korras hulkuvate koerte või kasside arvukuse piiramiseks;
3) haiguste leviku tõkestamiseks.
§ 28. Koera või kassi hukkamine alaealise juuresolekul on keelatud, välja arvatud seaduses ettenähtud juhud.
§ 29. Kui omaniku juurest lahtipääsenud koera või kassi kinnipüüdmise korraldas vallavalitsus, kannab selle looma püüdmise, hoidmise ja hukkamisega seotud kulud looma omanik.
VASTUTUS JA LÕPPSÄTTED
§ 30. Eeskirja rikkumisel vastutab rikkuja «Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse» paragrahvis 663 sätestatud ulatuses.
§ 31. Rapla Vallavolikogu 29. jaanuari 2004. a määrus nr 4 «Rapla valla koerte ja kasside pidamise eeskirja kehtestamine» tunnistatakse kehtetuks.
§ 32. Määrus jõustub 09. veebruaril 2009. a


Põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registri põhimäärus – Riigi Teataja
Põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registri põhimäärus - sisukord
§ 1 Andmekogu nimi ja eesmärk
§ 3 Registri kasutajad
§ 5 Registri ülesehitus ja turvaklass
§ 6 Andmed taotleja ja abi saaja kohta
§ 7 Toetuse andmise ja abinõude rakendamisega seotud andmed
3 Registriandmete töötlemine
§ 8 Andmete esitamine
§ 9 Alusdokumendid
§ 11 Ebaõigete andmete parandamine
§ 12 Registriandmete õigsuse tagamine
§ 14 Andmete registrisse vastuvõtmise ja registrist väljastamise üle arvestuse pidamine
§ 16 Registriandmete säilitamine
4 Järelevalve ja registri likvideerimine
§ 19 Registri likvideerimine
§ 20 Põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registri andmed
RT I, 15.03.2019, 43
Vastu võetud 06.02.2015 nr 14
RT I, 10.02.2015, 6
14.03.2019 RT I, 15.03.2019, 40 18.03.2019
Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 98 lõike 2 ja § 100 lõike 2 alusel.
§ 1. Andmekogu nimi ja eesmärk
(1) Andmekogu ametlik nimi on põllumajandustoetuste ja põllumassiivide register (edaspidi register).
(2) Registri pidamise eesmärk on koguda, töödelda ja säilitada andmeid ühise põllumajanduspoliitika abinõude, maaelu ja põllumajandusturu korraldamise riiklike abinõude ning kalandusturu korraldamise abinõude rakendamiseks ja järelevalve teostamiseks.
(3) Lõikes 2 nimetatud abinõud selle määruse tähenduses on:
1) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 2 lõikes 1 nimetatud ühise põllumajanduspoliitika abinõud;
2) maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse §-des 7, 17 ja 201 nimetatud riiklikud abinõud;
[RT I, 15.03.2019, 40 - jõust. 18.03.2019]
3) kalandusturu korraldamise seaduse § 2 lõike 1 punktis 1 nimetatud kalandusturu korraldamise abinõud.
(1) Registri vastutav töötleja on Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (edaspidi PRIA), kes majutab registrit, korraldab registri teenuste ja tehnoloogilise keskkonna haldamist ning töötleb registriandmeid, sealhulgas kogub, salvestab, korrastab, avalikustab, muudab, säilitab ja kustutab neid.
(2) Registri volitatud töötleja on Eesti Taimekasvatuse Instituut (edaspidi ETKI), kes töötleb Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 99 lõikes 6 nimetatud võrdlushindade kataloogi andmeid, sealhulgas kogub, salvestab, korrastab ja muudab neid.
(3) Registri volitatud töötleja on andmete töötlemisel kohustatud täitma vastutava töötleja juhiseid ja tagama andmekogu turvalisuse.
§ 3. Registri kasutajad
(1) Registri vastutav töötleja määrab oma ametniku või töötaja, kes täidab registri vastutava töötleja ülesandeid, sealhulgas kontrollib registri pidamise seaduslikkust, ja kellel on juurdepääsu õigus kõigile registri andmetele ja logidele.
(2) Registri vastutav töötleja määrab oma ametniku või töötaja registri administraatori õigustega kasutajaks (edaspidi administraator). Administraator täidab registri vastutava töötleja ülesandeid, sealhulgas annab vastutav töötleja ametnikule või töötajale juurdepääsu õiguse registri tehnoloogilisele keskkonnale. Administraatoril on juurdepääsu õigus kõigile andmetele ja logidele ning ta võib muuta andmeid, kui see on vajalik süsteemi tõrgeteta töö või andmetervikluse tagamiseks.
(3) Registri vastutav ja volitatud töötleja määravad oma ametniku või töötaja registri volitatud kasutajaks (edaspidi volitatud kasutaja). Volitatud kasutaja täidab vastutava või volitatud töötleja ülesandeid, sealhulgas kogub, salvestab, korrastab, avalikustab, muudab, säilitab ja kustutab registriandmeid. Volitatud kasutajal on õigus pääseda ligi andmetele ulatuses, mis on vajalik tema ameti- või tööülesannete täitmiseks.
(4) Registri vastutav töötleja annab tööülesannete täitmiseks vajalikele andmetele juurdepääsu õiguse järgmistele asutustele ja isikutele:
1) Keskkonnaamet;
3) Põllumajandusamet;
5) Keskkonnainspektsioon;
6) Põllumajandusuuringute Keskus;
7) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 65 lõike 7 alusel sõlmitud halduslepingu kohaselt metsanduse valdkonna toetuste taotlusi menetlev isik;
8) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 69 lõikes 2 nimetatud kohalik tegevusgrupp;
9) Maaeluministeerium.
Registriandmetel on õiguslik tähendus Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika seaduses, maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduses ning kalandusturu korraldamise seaduses sätestatud ulatuses.
§ 5. Registri ülesehitus ja turvaklass
(1) Registrit peetakse ühetasandilise digitaalse andmekoguna, mis hõlmab aktuaalseid ja arhiveeritud registriandmeid, sealhulgas põllumassiivide kaarte ja võrdlushindade kataloogi.
(2) Registriandmete turvaklass on K2T2S2. Registri turbeaste on keskmine (M).
§ 6. Andmed taotleja ja abi saaja kohta
(1) Toetuse või abi taotlemiseks taotluse esitanud isiku kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) nimi või ärinimi, seltsingu ja muu isikute juriidilise isiku staatuseta ühenduse puhul selle esindaja nimi;
2) registrikood või isikukood, isikukoodi puudumise korral sünniaeg;
3) elu- või asukoha aadress ja kontaktandmed;
4) isiku tegevuskoht (ettevõtte või selle osa asukoht);
5) arvelduskonto number ning riigiasutuse ja kohaliku omavalitsuse asutuse puhul raamatupidamise seaduse § 36 lõike 1 alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud tehingupartneri kood ja arvelduskonto viitenumber ning arvelduskonto omaniku nimi ja muud pangarekvisiidid;
6) säilitatava püsirohumaa pindala;
7) andmed nime muutmise ja füüsilise isiku surma kohta;
8) andmed ärinime muutmise ja juriidilise isiku likvideerimise kohta;
9) andmed toetusõiguste kohta.
(2) Kui abi saajaks ei ole lõikes 1 nimetatud isik, siis kantakse abi saaja kohta registrisse lõike 1 punktides 1–3 nimetatud andmed.
§ 7. Toetuse andmise ja abinõude rakendamisega seotud andmed
(1) Toetuse taotluse kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) toetuse liik;
2) taotluse saabumise kuupäev;
3) andmed toetuse määramise või taotluse rahuldamata jätmise kohta, taotluse rahuldamata jätmise korral selle põhjendus;
4) andmed toetuse suuruse ja väljamaksmise kohta;
5) andmed toetuse sihipärase kasutamise üle teostatud järelevalve kohta;
6) andmed toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise kohta;
7) toetuse taotlemisega seotud muud andmed.
(2) Ühise põllumajanduspoliitika abinõudes osalemise heakskiitmise taotluse kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) taotluse saabumise kuupäev;
2) andmed taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta;
3) põllumajandustoote kood kombineeritud nomenklatuuri alamrubriigi järgi;
4) Veterinaar- ja Toiduameti väljastatav ettevõtte tunnustamise otsuse number;
5) heakskiitmise taotlemisega seotud muud andmed.
(3) Sekkumiskokkuostu pakkumise kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) sekkumiskokkuostuks pakutava põllumajandustoote nimetus;
2) põllumajandustoote asukoht;
3) põllumajandustootega seotud kvaliteedinäitajad;
4) sekkumiskokkuostu pakkumisega seotud muud andmed.
(4) Määratud tootmiskvoodi kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) tootmiskvoodi liik;
2) tootmiskvoodi suurus;
3) tootmiskvoodi määramise kuupäev ja kehtivusaeg;
4) selle põllumajandustoote liik, mille kohta tootmiskvoot on määratud;
5) tootmiskvoodi täitmise andmed;
6) tootmiskvoodi määramisega seotud muud andmed.
(5) Impordi- ja ekspordilitsentsi taotluse kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) litsentsi liik;
2) litsentsi kehtivusaeg;
3) impordilitsentsi puhul lähteriik ja päritoluriik;
4) ekspordilitsentsi puhul sihtriik;
5) eelkinnitus;
6) tagatise liik ja summa;
7) imporditava põllumajandustoote nimetus;
8) eksporditava põllumajandustoote nimetus;
9) põllumajandustoote kood kombineeritud nomenklatuuri alamrubriigi järgi;
10) põllumajandustoote kogus;
11) impordi- ja ekspordilitsentsi taotlemisega seotud muud andmed.
(6) Eksporditoetuse sertifikaadi taotluse kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) sihtriik;
2) eelkinnitus;
3) tagatise liik ja summa;
4) toetuse kogusumma;
5) eksporditoetuse sertifikaadi taotlemisega seotud muud andmed.
(7) Seestöötlemise sertifikaadi taotluse kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) sertifikaadi kehtivusaeg;
2) imporditava põllumajandustoote nimetus;
4) põllumajandustoote kogus;
5) seestöötlemise sertifikaadi taotlemisega seotud muud andmed.
(8) Põllumassiivi kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
3) tunnused;
4) toetusõiguslikkuse staatus;
5) püsirohumaa säilitamise kohustusega, sealhulgas keskkonnatundlike püsirohumaadega seotud andmed;
6) maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõudena määratletud maastikuelementide, sealhulgas ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade piiripunktide koordinaadid, elemendi tüüp ja pindala;
7) põllumassiiviga seotud muud andmed.
(9) Otsuse kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) märge taotluse rahuldamise, rahuldamata jätmise või osalise rahuldamise kohta;
2) otsuse number, kuupäev;
3) otsuse sisu ja muud otsusega seotud andmed.
(10) Võrdlushindade kataloogi asjade ja teenuste kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) asja või teenuse kood;
2) asja või teenuse nimetus;
3) asja või teenuse kirjeldus ja tehnilised näitajad;
4) asja või teenuse piirhind ning selle kehtivuse algus ja lõpp;
5) teave asja piirhinna mõistlikkuse kontrollimisel tehtud toimingute kohta;
6) asja või teenusega seotud muud andmed.
3. peatükk Registriandmete töötlemine
§ 8. Andmete esitamine
(1) Registriandmete esitaja on toetuse või abi taotleja.
(2) Toetuse või abi taotleja esitab registriandmed PRIA-le.
(3) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 100 lõikes 1 nimetatud isik esitab avalduse enda andmete registrisse kandmiseks, märkides avaldusel § 6 lõike 1 punktides 1–5 sätestatud andmed.
(4) PRIA koostab lõikes 3 sätestatud avalduse vormi ja avaldab selle oma veebilehel.
§ 9. Alusdokumendid
1) avaldus andmete registrisse kandmiseks;
2) paragrahvides 6 ja 7 nimetatud taotlus või pakkumus ja nendega seotud dokumendid;
3) paragrahvi 7 lõikes 9 nimetatud otsus;
4) taotleja avaldus registriandmete muutmiseks ja § 7 lõikes 8 sätestatud andmete registrisse kandmiseks;
5) ETKI eksperdiarvamus võrdlushindade kataloogi asjade ja teenuste kohta kantava piirhinna kohta.
(1) PRIA kannab § 8 lõikes 3 nimetatud avalduses esitatud andmed registrisse 15 tööpäeva jooksul avalduse saamisest arvates.
(2) Paragrahvi 7 lõigetes 1–7 ja 9 nimetatud andmed kannab PRIA isiku avalduseta registrisse 30 tööpäeva jooksul andmete saamisest või haldus- või järelevalvetoimingu tegemisest arvates.
(3) Paragrahvi § 7 lõikes 8 nimetatud andmed kannab PRIA registrisse 30 tööpäeva jooksul andmete saamisest arvates.
(4) ETKI kannab § 7 lõikes 10 nimetatud võrdlushindade kataloogi asjade ja teenuste andmed registrisse piirhinna kinnitamise päeval.
§ 11. Ebaõigete andmete parandamine
(1) Põhjendatud kahtluse korral esitab PRIA registriandmete esitajale ebaõigete andmete kohta järelepärimise viie tööpäeva jooksul ebaõigetest andmetest teadasaamisest arvates.
(2) Registriandmete esitaja esitab PRIA-le õiged andmed kümne tööpäeva jooksul nimetatud päringu saamisest arvates.
(3) Isik, kelle registrisse kantud §-s 6 ja § 7 lõikes 8 sätestatud andmed on muutunud või ei ole muul põhjusel õiged, esitab PRIA-le registrikande muutmiseks avalduse 15 tööpäeva jooksul andmete muutumisest arvates.
(4) PRIA parandab § 7 lõikes 8 nimetatud andmed, mis on ebaõiged, 30 tööpäeva jooksul ja muud ebaõiged andmed 15 tööpäeva jooksul õigete andmete saamisest arvates.
(5) Ebaõiged andmed, mis on teatavaks saanud muul kui lõikes 3 nimetatud viisil, parandab PRIA isiku avalduseta 30 tööpäeva jooksul andmete saamisest või haldus- või järelevalvetoimingu tegemisest arvates.
§ 12. Registriandmete õigsuse tagamine
Andmete esitaja vastutab PRIA-le esitatud andmete õigsuse eest andmete esitamise ajal. Andmete registrisse kandja vastutab selle eest, et registrisse kantud andmed vastavad andmete esitaja poolt registrisse kandmiseks esitatud andmetele.
Riigi infosüsteemi haldussüsteemis muu andmekogu põhiandmeteks määratud andmed saadakse sellest andmekogust, mis neid põhiandmetena kogub.
§ 14. Andmete registrisse vastuvõtmise ja registrist väljastamise üle arvestuse pidamine
(1) Andmete registrisse vastuvõtmise korral registreeritakse alusdokumentide kohta:
5) taotluse ja muude dokumentide saabumise kuupäev;
6) kande tegemise aeg.
(2) Andmete registrist väljastamise korral registreeritakse:
1) andmete koosseis;
2) andmete kasutamise otstarve;
3) andmete väljastamise aeg;
4) andmed saanud isiku nimi või ärinimi, seltsingu ja muu isikute juriidilise isiku staatuseta ühenduse puhul selle esindaja nimi;
5) andmed saanud isiku registrikood või isikukood, isikukoodi puudumise korral sünniaeg.
(1) Andmete registrisse kandmine, sealhulgas registriandmete muutmine, logitakse. Logis säilitatakse kande sisu, kuupäev ja kellaaeg ning selle tegija nimi.
(2) Logi säilitatakse kolm aastat kande tegemisest arvates.
§ 16. Registriandmete säilitamine
(1) Paragrahvis 6 ja § 7 lõikes 8 nimetatud andmed arhiveeritakse nelja aasta möödumisel viimase taotluse esitamisest.
(2) Paragrahvi 7 lõikes 10 nimetatud andmed arhiveeritakse kahe aasta möödumisel piirhinna kinnitamise päevast.
(3) Paragrahvi 7 lõigetes 8 ja 10 nimetatud andmeid säilitatakse tähtajatult nende saamisest arvates.
(4) Lõikes 3 nimetamata registriandmeid säilitatakse kümme aastat nende saamisest arvates, kui Euroopa Liidu õiguses ei ole sätestatud teisiti.
(1) Registrisse kantud andmed avalikustatakse PRIA veebilehel masinloetaval kujul, kui neile ei ole seaduses või seaduse alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud juurdepääsupiirangut.
(2) Juurdepääsuõigusega isikutele ja asutustele väljastab PRIA andmeid kirjaliku taotluse alusel avaliku teabe seaduses sätestatud korras ja tähtaja jooksul. Taotluses tuleb loetleda soovitud andmed ja märkida nende kasutamise otstarve.
(3) Teadustegevuseks või statistilise töö tegemiseks väljastatakse andmed isikuandmete kaitse seaduse §-s 16 sätestatud korras.
(4) Juurdepääsu ebaõigetele registri andmetele või andmetele, mille õigsuse suhtes on tekkinud kahtlus, sulgeb PRIA kuni õigete andmete registrisse kandmiseni või kaheldavate andmete õigsuse tuvastamiseni.
4. peatükk Järelevalve ja registri likvideerimine
Järelevalvet registri pidamise üle teostavad registri vastutav töötleja, Andmekaitse Inspektsioon ja avaliku teabe seaduse § 531 lõikes 1 nimetatud asutus oma pädevuse piires.
§ 19. Registri likvideerimine
Registri likvideerimise otsustab Vabariigi Valitsus. Register likvideeritakse kooskõlas arhiiviseaduses ja avaliku teabe seaduses sätestatuga.
§ 20. Põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registri andmed
(1) 1. jaanuaril 2010. a jõustunud Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 88 lõike 1 alusel peetud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kantud andmed loetakse kantuks 1. jaanuaril 2015. a jõustunud Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 98 lõike 1 alusel peetavasse põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse.
(2) Registrisse kantakse ka lõikes 1 nimetatud andmetega seotud uued tekkinud andmed ja andmed aastatel 2015–2017 Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 126 lõike 2 kohaselt „Eesti maaelu arengukava 2007–2013” alusel antavate toetuste kohta.