Tallinna Transpordikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Tallinna Transpordikooli põhimäärus
RTL 2004, 134, 2075
Vastu võetud 11.10.2004 nr 53
Määrus kehtestatakse « Kutseõppeasutuse seaduse» (RT I 1998, 64/65, 1007; 2001, 68, 406; 2002, 56, 348; 61, 378; 90, 521; 2003, 20, 116; 58, 387; 71, 473; 2004, 27, 178; 41, 276; 56, 404) § 6 lõike 2 alusel.
§1. Tallinna Transpordikool
(1) Tallinna Transpordikool (edaspidi kool) on Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatav riigi kutseõppeasutus.
(2) Kooli ingliskeelne nimetus on Tallinn School of Transportation.
Kool asub Tallinnas. Kooli postiaadress on Tehnika 18, 10149 Tallinn.
§3. Õppekeel
Kooli õppekeeled on eesti ja vene keel.
Koolil on väikese riigivapi kujutisega pitsat, iseseisev eelarve ja sümboolika.
§5. Eesmärk
Kooli tegevuse eesmärk on tagada õppurite kutsealane valmisolek tööjõuturul, sotsiaalne valmisolek iseseisvaks eluks ja jätkusuutlikkus elukestvaks õppeks.
1) kutsekeskhariduse omandamise võimaldamine loodus- ja täppisteaduste, tehnika, tootmise ja ehituse ning teeninduse õppevaldkondades, samuti täiskasvanute tööalase koolituse läbiviimine;
2) siseriikliku ja rahvusvahelise koostöö arendamine teiste õppeasutustega kutsealase koolituse tõhustamiseks;
3) ühistegevuse arendamine tööandjatega, töövõtjate ühendustega, kutseliitudega, et viia koolituse kvaliteet ja maht vastavusse tööturu nõudlusega;
4) õppemetoodilise töö korraldamine, sh õppekavade koostamine ja arendamine;
5) ainealaste metoodiliste juhendite, õppevahendite ja -materjalide koostamine, väljaandmine ning levitamine;
6) koolile eraldatud ressursside (rahalised vahendid, hooned, õppevahendid jne) sihipärane ja ratsionaalne kasutamine koolituse kvaliteedi kindlustamiseks;
7) õppebaasi pidev täiendamine ja arendamine tulenevalt õppekavade nõuetest;
8) pedagoogidele ja teistele töötajatele (edaspidi personal) erialaste ja pedagoogiliste teadmiste täiendamise võimaldamine;
9) kõrge kvalifikatsiooniga asjatundjate kaasamine õpetajatena;
10) personalile kaasaegsete töö- ja olmetingimuste loomine;
11) õpilaste isiklikku ja erialast arengut soodustavate tingimuste ja õhkkonna kujundamine;
12) õpilaste ja personali kultuuri- ja sporditegevuse toetamine;
13) õpilaste teavitamine õppimis- ja karjäärivõimalustest koolis õpetatavatel kutsealadel;
14) oma tegevuse tutvustamine üldsusele;
15) teiste koolile pandud ülesannete täitmine.
(1) Kooli nõukogu (edaspidi nõukogu) suunab kooli tegevust ning otsustab kooli arengu, vara ja eelarvega seotud küsimusi.
1) kinnitab kooli arengukava;
2) esitab üks kord aastas Haridus- ja Teadusministeeriumi Koolivõrgu Büroole eelarvelise finantseerimise taotluse õigusaktidega kehtestatud korras ja tähtaegadel;
3) kuulab ära direktori aruande kooli eelarve täitmise kohta ning edastab selle koos omapoolse hinnanguga Haridus- ja Teadusministeeriumi Koolivõrgu Büroole;
4) kuulab ära direktori kava kooli eelarve kulude planeerimise kohta eelarveaastal ning edastab selle koos omapoolse hinnanguga Haridus- ja Teadusministeeriumi Koolivõrgu Büroole;
5) kuulab ära kooli direktori ja tema asetäitjate aruanded ning võtab vastu sellest tulenevaid otsuseid;
6) kinnitab praktikaettevõtted.
3) tagab kooli sisekontrolli süsteemi väljaarendamise ja siseauditi perioodilise korraldamise;
4) kinnitab kooli koosseisunimestiku ja otsustab personali vajaduse;
5) on tööandjaks personalile, kinnitab käskkirjaga nende ametijuhendid ja tagab tingimused personali kvalifikatsiooni täiendamiseks;
6) tagab nõukogu ja õppenõukogu seaduslike otsuste täitmise;
7) määrab kindlaks direktori asendamise korra;
8) kinnitab käskkirjaga kooli asjaajamise-, sisekorra- ja õppekorralduse eeskirjad ning muud töökorralduslikud dokumendid;
9) tagab kooli eelarveprojektide koostamise ja eelarve täitmise;
11) esitab Haridus- ja Teadusministeeriumi Koolivõrgu Büroole kooli tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente;
12) annab oma tegevusest aru nõukogule ja teda ametisse kinnitanule;
13) lahendab teisi talle pandud küsimusi.
(3) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss, mille viib läbi nõukogu haridus- ja teadusministri kehtestatud korras.
(4) Direktori kinnitab konkursi tulemuste alusel kuni viieks aastaks ametisse haridus- ja teadusminister, kes ka sõlmib, muudab, peatab ning lõpetab temaga töölepingu.
(1) Koolil on õppenõukogu, kelle ülesanne on kooli õppe- ja kasvatustegevusega seotud küsimuste lahendamine. Õppenõukogusse kuuluvad kooli pedagoogid.
§11. Õppenõukogu töökord ja ülesanded
(1) Õppenõukogu töövorm on koosolek, mille kutsub kokku kooli direktor või tema äraolekul teda asendav isik mitte harvemini kui kaks korda õppeaastas.
(2) Õppenõukogu koosoleku toimumise aeg, koht ja päevakord teatatakse nädal enne koosoleku toimumist.
(3) Õppeaasta esimesel koosolekul valib õppenõukogu sekretäri, kes täidab vastavaid kohustusi õppeaasta lõpuni.
(4) Õppenõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega. Hääletamine on õppenõukogu äranägemisel lahtine või salajane. Võrdse arvu poolt- ja vastuhäälte korral on otsustavaks koosoleku juhataja hääl.
(5) Õppenõukogu koosolekul arutatud küsimused protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja sekretär. Õppenõukogu protokollid kuuluvad alalisele säilitamisele vastavalt kehtestatud korrale.
(6) Õppenõukogu otsused jõustuvad vastuvõtmisel, kui otsustes ei ole sätestatud teisiti.
(7) Õppenõukogu liikmetel on õigus teha ettepanekuid kavandatud päevakorra muutmiseks ja täiendamiseks.
(8) Erakorraline õppenõukogu kutsutakse kokku, kui seda nõuab vähemalt 1/3 õppenõukogu liikmetest.
1) analüüsib õppeprotsessi ja annab hinnangu selle tulemustele;
2) arutab kooli arenguga seotud küsimusi ning määratleb neist tulenevad ülesanded;
3) teeb ettepanekuid kooli nõukogule;
4) arutab ja otsustab õppekavade rakendamisega seonduvaid küsimusi;
5) arutab ja teeb ettepanekuid koolikorralduse ja sisekorra küsimustes;
6) valib oma liikmetest õppeosakonna nõukogu, mille ülesanded sätestatakse õppekorralduse eeskirjades.
§12. Kooli struktuuriüksused
1) juhtkond;
2) õppeosakond;
4) õpilaskodu;
5) kantselei- ja personalitalitus;
6) infotehnoloogia tugitalitus;
7) arendustalitus;
8) huviala ja nõustamise talitus.
(2) Kooli juhtkonna:
1) moodustavad kooli direktor, õppedirektor, haldusdirektor ning osakondade ja talituste juhatajad;
2) põhiülesandeks on nõu andmine kooli direktorile juhtimisega seotud küsimustes;
3) töövorm on koosolek.
(3) Kooli õppeosakond kuulub õppedirektori haldusalasse ja selle põhiülesanded on:
1) õppeprotsessi vahetu korraldamine, samuti suunamine, analüüsimine ja hindamine;
2) õppekava arendus;
3) õppevahendite planeerimine ja kasutamise optimeerimine;
4) õppepraktika korraldamine;
5) pedagoogide täienduskoolituse planeerimine;
6) koostöö korraldamine teiste õppeasutustega;
7) aine- ja huvialaringide juhendamine;
8) õpilaste arvestuse pidamine;
9) ümber- ja täiendõppe, täiskasvanute tööalase koolituse ja kutsealase eelkoolituse korraldamine.
(4) Majandusosakond kuulub haldusdirektori haldusalasse ja selle põhiülesanded on:
1) õppetööks vajalike materiaalsete tingimuste loomine;
2) kooli kasutuses oleva riigivara korrashoiu ning säilitamise tagamine.
(5) Õpilaskodu kuulub haldusdirektori haldusalasse ja selle põhiülesanded on väljastpoolt Tallinna elavate õpilaste majutamine ja nõutavate olmetingimuste tagamine.
(6) Kantselei- ja personalitalitus kuulub haldusdirektori haldusalasse ja selle põhiülesanded on:
1) kooli asjaajamise korraldamine;
2) personaliarvestus.
(7) Infotehnoloogia tugitalitus kuulub haldusdirektori haldusalasse ja selle põhiülesanded on:
1) kooli arvutipargi ja võrgu töökorras hoidmine ja arendamine;
2) arvutikasutajate toetamine nõu andmisega.
(8) Arendustalitus kuulub õppedirektori haldusalasse ja selle põhiülesanded on:
1) kooli arengu kavandamine;
2) siseauditi korraldamine;
3) kvaliteedijuhtimine.
(9) Huviala ja nõustamise talitus kuulub õppedirektori haldusalasse ja selle põhiülesanded on:
1) õpilaste ja nende organisatsioonide juhendamine ning nõustamine;
2) rühma- ja koolivälise huvitegevuse korraldamine.
§13. Kooliõppekava
(1) Õppekorralduse aluseks on kehtestatud korras koostatud ja riiklikus registris «Eesti Hariduse Infosüsteem» registreeritud kooliõppekava.
(2) Kooliõppekava on vastava kutse-, eri- ja ametialaga seotud õpingute alusdokument, mis määrab õppeainete loetelu koos mahu ja sisu üldiseloomustusega, õppeainete valiku võimalused ja tingimused ning õpingute alustamise ja kooli lõpetamise nõuded.
(3) Kool koostab õppekava iga kutse-, eri- ja ametiala jaoks, mida koolis on võimalik omandada.
(4) Kooliõppekavad ning nende muudatused kinnitab kooli direktor.
§14. Õppekorraldus
(1) Kooli võivad õppima asuda isikud, kellel on põhi- või keskharidus. Kooli vastuvõtt toimub haridus- ja teadusministri kehtestatud tingimustel ja korras.
(2) Põhikooli- ja gümnaasiumiõpilastele ning põhiharidust mitteomavatele koolikohustuse east väljas olevatele, kuid põhiharidust omandavatele õpilastele korraldatakse kutsealast eelkoolitust vastavalt kohaliku omavalitsuse tellimusele.
(3) Põhihariduse baasil kutsekeskhariduse omandamine võib toimuda päevases, õhtuses ja kaugõppe vormis. Keskhariduse baasil kutsekeskhariduse omandamine võib toimuda täis- ja osakoormusega õppe vormis, kui seadus ei näe ette teisiti.
(4) Kool loetakse lõpetatuks pärast vastava õppekava täitmist. Kooli lõpetamist tõendab lõputunnistus.
(5) Koolis korraldatakse täiskasvanute tööalast koolitust. Täiskasvanute tööalase koolituse kursused on tasulised.
(6) Kooli üksikasjalik õppeprotsessi korraldus sätestatakse direktori kinnitatud õppekorralduse eeskirjas.
Kooli liikmeskonna moodustavad kooli personal ja õpilased.
(1) Kooli pedagoogid on õppe- ja kasvatusalal töötavad isikud ning kooli direktor.
(3) Pedagoogi ametikohale vastavuse määramiseks korraldatakse nende atesteerimine.
(4) Pedagoogide ülesandeks on õppe- ja kasvatustöö korraldamine ja läbiviimine, et tagada seatud eesmärkide täitmine.
(5) Pedagoogide konkreetsed ametialased kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks nende töölepingus, ametijuhendis ja töösuhteid reguleerivates õigusaktides.
(1) Mittepedagoogilise personali ülesanne on kooli häireteta töö tagamine, vara korrashoid ja majanduslik teenindamine.
(2) Mittepedagoogilise personali ametialased kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks nende töölepingus, ametijuhendis ja töösuhteid reguleerivates õigusaktides.
(3) Mittepedagoogilise personali töötasustamise aluseks on ametikoht.
§18. Õpilased
(1) Kooli õpilasteks on isikud, kes on kantud kooli õpilaste nimekirja.
(2) Õpilaste nimekirja kantakse õpilased vastuvõtukomisjoni otsuse alusel direktori käskkirjaga. Kõikidele vastuvõetud õpilastele väljastatakse õpilaspilet ja õpinguraamat.
(3) Kooli õpilased moodustavad ühe õpilaskonna. Õpilaskonnal on põhikiri, mis esitatakse õpilasesinduse poolt kooli nõukogule kinnitamiseks. Kooli nõukogu kinnitab õpilaskonna põhikirja, kui see vastab seadusele, seaduse alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele.
(4) Täiskasvanute tööalase koolituse kursuste kuulajad õpilaskonda ei kuulu ning neile ei laiene õpilaste õigused ja kohustused. Nende õigusliku seisundi määrab «Täiskasvanute koolituse seadus» (RT I 1998, 71, 1200; 1999, 10, 150; 60, 617; 2002, 90, 521; 2003, 20, 116; 71, 473; 2004, 41, 276).
(5) Õpilaste esindusorgan on õpilasesindus, kes esindab õpilasi suhetes kooliga, Eesti ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, asutuste ja isikutega.
(6) Õpilasesinduse valimise õigus on kõikidel kooli õpilastel. Esimese õpilasesinduse valimised korraldab kooli direktor.
(7) Õpilasel on õigus:
1) tutvuda enne kooli asumist ja koolis õppides kooli õppekava, põhimääruse ning sisekorra- ja õppekorralduse eeskirjadega;
3) vastavalt õppekavale valida valik- ja vabaaineid;
4) saada tasuta konsultatsioone, kui on tekkinud õppelünki õpilasest mitteolenevatel põhjustel;
5) valida oma esindajaid ja olla valitud õpilasorganisatsioonidesse;
6) osaleda õpilasesinduse esindaja kaudu kooli nõukogu tegevuses;
7) läbi õpilasesinduse otsustada ja korraldada õpilaselu küsimusi, lähtudes õpilaste huvidest, vajadustest ja kohustustest ning järgides seadusi ning nende alusel antud õigusakte;
8) pöörduda kooli nõukogu või Haridus- ja Teadusministeeriumi poole juhul kui tema küsimused ei ole leidnud lahendamist rühmajuhataja või kooli juhtkonna poolt, samuti õppenõukogu otsusega mittenõustumisel;
9) kasutada õppevälises tegevuses tasuta oma kooli ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi- ja muid vahendeid kooli poolt kehtestatud korras;
10) saada Vabariigi Valitsuse ja kohaliku omavalitsuse volikogu kehtestatud korras ainelist abi või soodustusi;
11) saada õppetoetust ja õppelaenu õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras;
12) elada õppeperioodi ajal kooli õpilaskodus, mis on tasuline. Tasu suuruse määrab kooli nõukogu;
13) kasutada muid seadusega kehtestatud õigusi.
(8) Õpilane on kohustatud:
1) järgima seadusi, kooli põhimäärust, sisekorraeeskirja ning muude õigusaktidega kehtestatud kohustusi ning kandma vastutust nende mittetäitmise korral;
2) suhtuma lugupidavalt kaasinimestesse, hoidma loodust ja elama keskkonda säästvalt;
3) järgima üldtunnustatud moraalinorme;
4) suhtuma heaperemehelikult kooli varasse ja hüvitama tema tekitatud kahju nimetatud varale;
6) osalema õppetöös ja sooritama õigeaegselt ettenähtud eksamid, arvestused ja praktikad.
§19. Finantseerimine
(1) Kooli finantseeritakse riigieelarvest, laekumistest sihtasutustelt, õpilaskodus majutamise teenuse osutamisest saadavast tulust ja muudest vahenditest.
(2) Kool kasutab ja käsutab rahalisi vahendeid ning vara õigusaktidega kehtestatud korras.
§20. Vara
Koolil on õppe- ja kasvatustöö korraldamiseks vara, mille moodustavad talle riigivara valitseja poolt sihtotstarbelisse kasutusse antud maa, hooned ja rajatised, seadmed, inventar ning muud õppetööks vajalikud materiaalsed väärtused.
§21. Aruandlus
§22. Asjaajamine
Kool korraldab oma asjaajamist, lähtudes Vabariigi Valitsuse kehtestatud korrast.
§23. Kooli ümberkorraldamine
(2) Kooli ümberkorraldamine toimub pärast õppeaasta lõppu Vabariigi Valitsuse kehtestatud alustel ja korras.
(3) Kooli ümberkorraldamise otsusest teatatakse õpilastele ja kooli personalile hiljemalt kuus kuud enne uue õppeaasta algust.
§24. Kooli tegevuse lõpetamine
(2) Kooli tegevuse lõpetamine toimub pärast õppeaasta lõppu Vabariigi Valitsuse kehtestatud alustel ja korras.
(3) Kooli tegevuse lõpetamise otsusest teatatakse õpilastele ja kooli personalile hiljemalt kuus kuud enne uue õppeaasta algust.
§25. Põhimääruse kehtetuks tunnistamine
Haridusministri 27. aprilli 1999. a käskkiri nr 117 «Tallinna Transpordikooli põhimääruse kinnitamine» tunnistatakse kehtetuks.


1. detsember Vaata, ma tulen varsti ning toon igaühele palga, ma tasun igaühele tema tegude järgi. Mina olen A ja O, esimene ja viimane, algus ja ots! Ilm 22:12-13 Ps 72:1,13–19;Lk 3:7–14;Jr 30:18–22;
2. detsember Hea ja õiglane on Issand; sellepärast Ta õpetab patustele õiget teed. Ps 25:8 Ps 79:9–10a,11,13;Mt 27:27–30;Hs 37:24–28;
3. detsember Issand, anna mulle teada oma teed, õpeta mulle oma teeradu! Ps 25:4 Ps 42:2–6;Hb 8:7–12;
Õhtul: Ps 24:1–6;Hg 2:1–9
4. detsember Jeesus ütleb: "Teie niuded olgu vöötatud ja lambid põlegu ja teie olge inimeste sarnased, kes ootavad oma isandat pulmapeolt koju, et kui ta tulles koputab, võiksid nad kohe talle ukse avada." Lk 12:35-36
Advendiaja 2. pühapäev Sinu Kuningas tuleb kirkuses - Tõstke oma pea ja vaadake üles, sest teie lunastus läheneb! Lk 21:28 KLPR 177 Ps 80:2-3,15–16(17–18)19–20;Js 35:3–6;Hb 10:35–39;Lk 12:35–40 Kõigeväeline, halastaja Jumal, luba, et ajalikud askeldused ei takistaks meil vastu võtta Sinu Poega. Kingi meile taevast tarkust, mis juhiks meid osadusse Kristusega; kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Lisalugemine: Brk 4:36–5:9
Õhtul: Ps 24:1–6;Js 26:7–12
5. detsember Sina, Iisraeli karjane, võta kuulda! Ärata oma vägevus ning tule meid päästma! Ps 80:2-3 Ps 74:1–2,9–21;Jr 23:19–22;Js 64:1–3;
08.59 15.24
6. detsember Jumal ise tuleb ja päästab teid. Js 35:4 Ps 14;Ilm 2:12–17;Js 59:15b–20;
7. detsember Meie ei ole need, kes taganevad hukatuseks, vaid need, kes usuvad ja päästavad hinge. Hb 10:39 Ps 102:2–19;Ilm 1:4–8;Js 30:27–30;
viimane_veerand 11.03
8. detsember Ma rõõmustasin, kui mulle öeldi: „Lähme Issanda kotta!“ Ps 122:1 Ps 72:1,13–19;Ilm 3:7–13;Jr 31:2–7;
9. detsember Me ei tagane Sinust! Elusta meid, siis me kuulutame Sinu nime! Ps 80:19 Ps 79:9–10a,11,13;Mt 26:62–66;Sk 2:10–17;
10. detsember Teile läheb vaja kannatlikkust, et te Jumala tahtmist täites saaksite kätte tõotuse. Hb 10:36 Ps 42:2–6;1Ts 4:13–18;
Õhtul: Ps 24:1–6;Js 45:1–8
09.07 15.21
11. detsember "Tõesti, ma ütlen teile, naisest sündinute seast ei ole tõusnud suuremat Ristija Johannesest, aga väikseim taevariigis on suurem temast." Mt 11:11
Advendiaja 3. pühapäev Valmistage Issandale teed - Valmistage Issanda teed; vaata, Issand Jumal tuleb jõuliselt! Js 40:3a,10a KLPR 10 Ps 85:9–14;Ml 3:23–24;2Pt 1:19–21;Mt 11:11–19 (või Jh 1:35–37) Issand, kuule meie palveid ja too valgust meie südame pimedusse, et me näeksime takistusi, mis tuleb kõrvaldada Sinu Poja tulemise teelt! Kingi meile jõudu meeleparanduseks ja anna usku evangeeliumi tõotustesse. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Srk 17:25–32
Õhtul: Ps 24:1–6;Js 1:2–9
12. detsember Valmistage kõrbes Issanda teed, tehke lagendikul maantee tasaseks meie Jumalale! Js 40:3 Ps 74:1–2,9–21;Lk 3:1–6;Jr 4:1–4;
13. detsember Vaata, ma läkitan teile prohvet Eelija, enne kui tuleb Issanda päev, suur ja kardetav. Ja Tema pöörab vanemate südamed jälle laste poole ja laste südamed vanemate poole. Ml 3:24 Ps 14;Mt 3:7–12;Sf 3:1–13;
14. detsember Iialgi pole ühtegi prohvetiennustust esile toodud inimese tahtel, vaid Pühast Vaimust kantuina on inimesed rääkinud, saades sõnumi Jumala käest. 2Pt 1:21 Ps 102:2–19;Mk 9:11–13;Js 56:1–8;
täiskuu 02.05
09.12 15.20
15. detsember Jumal, uuenda meie olukord ja lase paista oma pale, siis oleme päästetud! Ps 80:4 Ps 72:1,13–19;Gl 3:21–23;Js 62:6–7;
16. detsember Ma tahan kuulda, mida Jumal, Issand, räägib. Sest Tema kuulutab rahu oma rahvale ja ütleb oma vagadele, et nad ei pöörduks alpuse poole. Õigus käib Tema eel ja järgib Tema samme. Ps 85:9,14 Ps 79:9–10a,11,13;Jh 19:17–22;Js 44:21–27;
17. detsember Kui Jeesus läks neist mööda, ütles Johannes talle otsa vaadates: „Vaata, see on Jumala Tall.“ Ja mõlemad jüngrid kuulsid, mida ta ütles, ja läksid Jeesusega kaasa. Jh 1:36-37 Ps 42:2–6;Js 45:22–25;
Õhtul: Ps 24:1–6;Js 40:9–11
09.15 15.20
18. detsember Ennäe, neitsi jääb lapseootele ja toob ilmale poja, ja Teda hüütakse nimega Immaanuel, see on tõlkes: Jumal on meiega. Mt 1:23
Advendiaja 4. pühapäev Issand on lähedal - Olge ikka rõõmsad Issandas! Taas ma ütlen: Olge rõõmsad! Issand on ligidal! Fl 4:4,5b KLPR 7 Ps 130:5–8 (või Ps 102:14,16-17,20-22);1Ms 21:1–7;Hb 6:13–19;Mt 1:18–24 Kõigeväeline Jumal, Sina ülendad alandlikke ja oled Neitsi Maarja oma Poja emaks valinud: lase tema rõõmul ka meie südameid elustada, et me koos Maarjaga kiidaksime ja ülistaksime Sinu halastust. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Srk 42:15–25
Õhtul: Ps 24:1–6;1Aj 16:8–17
19. detsember Oota Jumalat, sest ma tahan Teda veel tänada Ta palge abi eest! Ps 42:6 Ps 74:1–2,9–21;1Ms 17:15–22;Hb 11:11–12;
20. detsember Saara jäi lapseootele ja tõi Aabrahamile poja ilmale ta vanas eas, määratud ajal, millest Jumal temaga oli rääkinud. 1Ms 21:2 Ps 14;Js 35:1–2;Hb 6:7–12;
09.18 15.20
21. detsember Jumal ütles: „Tõesti, õnnistades õnnistan ma sind ja rohkendades rohkendan ma sind!” Ja nõnda, olles pikameelne, koges Aabraham tõotuse täitumist. Hb 6:14-15 Ps 102:2–19;2Sm 7:1–5,11b–16;2Sm 7:17–22;
viimane_veerand 03.56
talv 12.44
22. detsember Tema tõstab tähtsusetu põrmust, Tema ülendab viletsa tuhaasemelt, pannes neid istuma õilsate juurde ja lastes neid pärida aujärgi. 1Sm 2:8 Ps 72:1,13–19;Ha 3:17-18;Js 12:4-6;
09.19 15.21
23. detsember Ma ootan Issandat, mu hing ootab, ja ma loodan Tema sõna peale. Mu hing ootab Issandat enam kui valvurid hommikut, kui valvurid hommikut. Ps 130:5-6 Ps 79:9–10a,11,13;Lk 2:34–35;Lk 1:68–70;
24. detsember Vaata, pimedus katab maad ja pilkane pimedus rahvaid, aga sinu kohal koidab Issand ja sinu kohal nähakse Tema auhiilgust. Js 60:2
Jõuluõhtu ehk jõululaupäev Vaata, ma kuulutan teile suurt rõõmu! KLPR 21 Ps 36:6-10;Js 11:1-9;1Jh 1:1-7;Lk 2:1-14(15-20) Püha Jumal, Sina oled imelisel viisil täitnud oma tõotused, lastes Iisai kännust tõusta võrsel ja kinkides meile Petlemma sõimes imelise lapse, maailma Päästja. Anna meile elu Tema elust, et meie südames puhkeks uue elu võrse ja me kannaksime armastuse ja rahu vilja. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
Hommikul: Ps 42:2-6;1Ms 3:1–6,14–24
25. detsember Ingel ütles karjastele: „Ärge kartke! Sest vaata, ma kuulutan teile suurt rõõmu, mis saab osaks kogu rahvale, et teile on täna sündinud Taaveti linnas Päästja, kes on Issand Kristus." Lk 2:10-11
Kristuse sündimise püha ehk 1. jõulupüha Sõna sai lihaks - Sõna sai lihaks ja elas meie keskel, ja me nägime Tema kirkust. Jh 1:14 KLPR 31 Ps 100;Js 52:7–10 (või Js 11:1–9);Hb 1:1–3(4–12) (või 1Jh 4:9–16);Jh 1:1–14 Kõigeväeline Jumal, Sa oled inimese imeliselt loonud ja veelgi imelisemalt uuendanud. Luba meil osa saada Sinu Poja jumalikkusest, kes võttis meie inimliku kuju. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Ps 98:1-4;Rm 1:2-4;Lk 2:8-20
26. detsember Jeesus ütleb: "Igaüht, kes mind tunnistab inimeste ees, teda tunnistab ka Inimese Poeg Jumala inglite ees." Lk 12:8
Esimärter Stefanose päev ehk tehvanipäev Kristuse tunnistajad - Kallis on Issanda meelest Tema vagade surm. Sinule ma ohverdan tänuohvreid ja hüüan appi Issanda nime. Ps 116:15,17 KLPR 35 Ps 119:41–48;2Aj 24:18–21;Ap 6:8,11–15; 7:51–60;Lk 12:8–12 Halastaja Isa, Sina andsid Esimärter Stefanosele jõudu seista kindlalt oma kannatustes ja palvetada nende eest, kes ta kividega surnuks viskasid. Lase meilgi osa saada Sinu armastusest, et me suudaksime armastada oma vaenlasi ja nende eest palvetada. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Ps 127;Kl 1:15-20
Õhtul: Ps 128 2Jh 1-6,9 (või Õp 2:1-11)
Õhtul: Ps 132:11-17 Ilm 12:1-6
29. detsember Issanda käest on see tulnud, see on imeasi meie silmis. Ps 118:23 Ps 133;Ap 10:34–36;1Tm 3:16;
noorkuu 08.53
30. detsember Kõik ilmamaa otsad on näinud meie Jumala päästet. Ps 98:3 Ps 134;Fl 2:5–11;2Kr 8:9;
31. detsember Issand hoiab sind kõige kurja eest, Tema hoiab sinu hinge. Issand hoiab su minemist ja su tulemist nüüd ja igavesti. Ps 121:7-8
Vana-aasta Meie aeg on Issanda kätes - Sinu käes, Issand, on kõik mu ajad. Ps 31:16 KLPR 47 Ps 121;Nl 3:22–26 (või Kg 3:1–8 või 1Sm 7:12);1Pt 1:22–25 (või Ilm 2:1–5);Lk 13:6–9 (või Mt 16:1–4 või Lk 21:25–36) Jumal ja meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa. Sinu aastad ei lõpe ja Sinu arm on igal päeval uus: lase oma Vaimu valgusel uuendada meie elu, elusta meie süda ja anna valgust meie meeltele, et me võiksime astuda uude aastasse rõõmsa kuulekuse ja kindla usuga. Seda palume Kristuse, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Trk 1:1-6
Hommikul: Ps 33:13-22;2Ms 1:8-10,15-21
09.19 15.30


RT I, 10.03.2016, 1
01.03.2016 otsus nr 740
1) paragrahvi 64 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Perekonnaseisuasutus, välja arvatud notar, võib abielu lahutada abikaasade vastastikusel kokkuleppel abikaasade ühise kirjaliku avalduse alusel juhul, kui:
2) mõlema abikaasa elukoht on Eestis ja abielu lahutamisele kohaldatakse Eesti õigust.”;
2) seadust täiendatakse §-ga 641 järgmises sõnastuses:
„§ 641. Abielu lahutamine notari juures ja abielu lahutamisele kohaldatava õiguse kokkuleppe sõlmimine
(4) Abikaasad võivad käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud kokkuleppe sõlmida ja seda muuta igal ajal kuni abielu lahutamise avalduse vastuvõtmiseni notari poolt või kohtumenetluses rahvusvahelise eraõiguse seaduse § 2 lõikes 2 nimetatud ajani.”;
3) paragrahvi 65 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Abielu lahutatakse kohtus, kui abikaasad vaidlevad abielu lahutamise või lahutusega seotud asjaolude üle või kui perekonnaseisuasutus või notar ei ole pädev abielu lahutama.”.
Notariaadiseaduse § 30 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Notar selgitab enne abielu lahutamise avalduse vastuvõtmist välja lõplikult kohaldatava õiguse. Notar selgitab avaldajatele abielu lahutamisele kohaldatava õiguse kokkuleppe sõlmimise võimalust ning kohaldatava õiguse sisu ja tagajärgi.”.
1) paragrahvi 332 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 332. Tasu abielu sõlmimise, abielu lahutamise ja abielu lahutamisele kohaldatava õiguse kokkuleppe sõlmimise eest
(1) Notari tasu abielu sõlmimise või lahutamise kinnitamise eest on 64 eurot. Tasu hõlmab ka abielu sõlmimise või abielulahutuse avalduse vastuvõtmist, seaduses ettenähtud nõustamist ja kande koostamist.”;
2) paragrahvi 332 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Notari tasu abielu lahutamisele kohaldatava õiguse kokkuleppe sõlmimise eest on 64 eurot.”;
3) paragrahvi 332 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kui notarile on esitatud avaldus abielu sõlmimiseks, lahutamiseks või abielu lahutamisele kohaldatava õiguse kokkuleppe sõlmimiseks ja notar on avaldajaid nõustanud notariaadiseaduse § 30 lõikes 1 või 11 sätestatud korras, kuid notarist sõltumatutel asjaoludel abielu sõlmimist või lahutamist või kohaldatava õiguse kokkuleppe sõlmimist ei järgne, on notari tasu 45 eurot.”.
§ 4. Perekonnaseisutoimingute seaduse muutmine
1) paragrahvi 3 lõiget 8 täiendatakse pärast sõna „notariaadiseaduses” sõnadega „ja perekonnaseaduses”;
2) paragrahvi 46 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Abielu lahutamisel maavalitsuses eeldatakse, et isiku elukoht on isiku rahvastikuregistrisse kantud elukoht.”.
1) paragrahvi 50 lõiget 1 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
„51) asja lahendamisele kohaldatava õiguse kokkulepe;”;
2) paragrahvi 392 lõiget 1 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
„41) asja lahendamisele kohaldatava õiguse;”.
§ 6. Tõestamisseaduse muutmine
Tõestamisseaduse § 18 lõiget 5 täiendatakse pärast sõna „tagajärgi” tekstiosaga „, kui õigusaktidest ei tulene teisiti”.


Sõjaväerelvade käitlemise ning lahingutehnika väljaveo ja sisseveo kord – Riigi Teataja
Sõjaväerelvade käitlemise ning lahingutehnika väljaveo ja sisseveo kord
[RTL 2007, 27, 478 - jõust. 06.04.2007]
Vastu võetud 25.03.2003 nr 4
RTL 2003, 46, 677
jõustumine 14.04.2003
14.01.2005 nr 3 (RTL 2005, 11, 90) 21.01.2005
17.02.2006 nr 4 (RTL 2006, 20, 339) 5.03.2006
20.03.2007 nr 8 (RTL 2007, 27, 478) 6.04.2007
4.04.2007 nr 9 (RTL 2007, 31, 555) 21.04.2007
Määrus kehtestatakse “Relvaseaduse” § 3 lõike 2 alusel ja “Strateegilise kauba seaduse” § 1 lg 21 alusel.
[RTL 2007, 27, 478 – jõust. 6.04.2007]
(1) Käesolev määrus reguleerib kaitsejõududele ja Kaitseministeeriumi valitsemisalas asuvatele asutustele (edaspidi asutus) teenistusülesannete täitmiseks ettenähtud relvade (edaspidi sõjaväerelvad) käitlemist ning kaitseväele, Kaitseliidule või välisriigi relvajõududele kuuluva või neile mõeldud lahingutehnika ja muu kaitseotstarbelise erivarustuse (edaspidi lahingutehnika) väljavedu kavatsusega sama kaup muutmata kujul tagasi tuua ja sissevedu.
(2) Sõjaväerelvade käitlemine käesoleva määruse tähenduses on sõjaväerelvade ja laskemoona soetamine, hoidmine, kandmine, edasitoimetamine, vedu, sisse- ja väljavedu, võõrandamine, valmistamine, hävitamine või sõjaväerelvade ümbertegemine, parandamine, lammutamine või laskekõlbmatuks muutmine.
(3) Käesolevat määrust ei kohaldata Kaitseliidu omandis olevate sõjaväerelvade ja laskemoona soetamisele, sõjaväerelvade valmistamisele, ümbertegemisele, parandamisele ja lammutamisele.
(4) Asutuse juhil on õigus anda asutusesiseselt täiendavaid juhiseid sõjaväerelvade käitlemise korraldamiseks.
§ 2. Sõjaväerelvade üle arvestuse pidamine
Sõjaväerelvade arvestust peetakse Vabariigi Valitsuse 23. aprilli 2002. a määrusega nr 134 «Sõjaväerelvade riikliku registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus» (RT I 2002, 37, 228; 2003, 29, 177) asutatud «Sõjaväerelvade riiklikus registris».
§ 3. Dokumentidele esitatavad nõuded
Käesolevas määruses sätestatud load, otsused, aktid ja arvestusdokumendid vormistatakse kirjalikult.
§ 4. Sõjaväerelvade ja laskemoona arvestusdokumendid
(1) Asutuses peavad olema järgmised sõjaväerelvade ja laskemoona arvestusdokumendid:
1) «Sissetulnud relvadokumentide registreerimise raamat» (lisa 1), milles registreeritakse asutusse sissetulnud sõjaväerelvade ja laskemoona saatedokumendid;
2) «Väljastatud relvadokumentide registreerimise raamat» (lisa 2), milles registreeritakse asutusest väljastatud sõjaväerelvade ja laskemoona saatedokumendid, samuti asutusesisesed sõjaväerelvi ja laskemoona käsitlevad dokumendid (aktid, saatelehed jms);
3) «Relvade ja laskemoona saateleht» (lisa 3), mille alusel sõjaväerelvad või laskemoon paigutatakse asutusesiseselt ümber, väljastatakse asutusest ja võetakse vastu. Saatelehed vormistatakse vähemalt kahes eksemplaris, millest üks jääb väljastajale, teine vastuvõtjale;
4) «Relvade ja laskemoona arvelevõtmise raamat» (lisa 4), milles tehakse sõjaväerelvade ja laskemoona saatelehtede alusel vastav sissekanne ning märgitakse sissetulnud ja väljaläinud relvade ja laskemoona nimetus, kogus ja maksumus;
5) «Relvade numbrilise arvestuse raamat» (lisa 5), milles vastuvõetud sõjaväerelvad viivitamatult registreeritakse;
6) «Relvade ja laskemoona väljaandmise, tagastamise ja hoiulevõtmise raamat» (lisa 6), milles märgitakse väljaantud või tagastatud sõjaväerelva nimetus ja number, laskemoona liik ja kogus ning andmed isikliku relva ja laskemoona hoiulevõtmise ja tagastamise kohta;
7) «Relvaruumi tabel» (lisa 7), milles näidatakse relvaruumis hoitavate sõjaväerelvade ja laskemoona kogus kaliibrite ja markide (tüüpide) kaupa, kappide nimetused ja arv ning järjekorranumbrid. «Relvaruumi tabelile» kirjutab alla asutuse juht või tema volitusel relvur ja ainult nimetatud isikutel on õigus teha tabelis muudatusi ning parandusi, kinnitades neid oma allkirjaga;
8) «Kapis hoitavate relvade nimekiri» (lisa 8), milles näidatakse relvaruumi kapis või relvapüramiidis hoitavate relvade nimekiri;
9) «Relvade ja laskemoona kontrollraamat» (lisa 9), milles näidatakse sõjaväerelvade ja laskemoona kontrollimise tulemused;
10) «Relva asenduskaart» (lisa 10), mille alusel võidakse väljastada sõjaväerelva ja laskemoona ning mida hoitakse väljastatud sõjaväerelva hoiukohas (pesas).
(2) Lõike 1 punktides 1, 2, 4–6 nimetatud arvestusdokumentide lehed peavad olema numereeritud, nööritud ja pitseeritud asutuse pitsatiga. Raamatu lõpus pitseriga kinnitatud lehel peab olema relvuri allkirjaga kinnitatud sissekanne: «Raamatus on numereeritud, nööritud ja pitseriga kinnitatud ......... lehte.»
(3) Lõikes 2 nimetatud arvestusdokumentidele antakse registreerimisnumber asutuse toimikute nomenklatuuri alusel. Raamatu esikaane paremasse ülemisse nurka kirjutatakse registreerimisnumber ja tehakse märge «Riigisaladuse seaduses» (RT I 1999, 16, 271; 82, 752; 2001, 7, 17; 93, 565; 100, 643; 2002, 53, 336; 57, 354; 63, 387; 2003, 13, 67) või «Avaliku teabe seaduses» (RT I 2000, 92, 597; 2002, 61, 375; 63, 387) või nende alusel antud õigusaktides kehtestatud korras.
(4) Lõike 1 punktides 1–2 ja 5 nimetatud arvestusdokumente säilitatakse 25 aastat, punktides 3–4 ja 6–10 nimetatud arvestusdokumente 10 aastat viimase sissekande tegemise kuupäevast arvates.
§ 5. Relvur
(1) Asutuse juht määrab käskkirjaga vastutava isiku (edaspidi relvur), kes korraldab ja kontrollib sõjaväerelvade ja laskemoona käitlemist asutuses ning täidab käesoleva määrusega ning teiste õigusaktidega talle pandud ülesandeid.
(2) Relvuri pikemaajalisel äraolekul või teenistusest vabastamisel kuni uue relvuri määramiseni määrab asutuse juht käskkirjaga relvuri asendaja.
(3) Relvuriks või tema asendajaks võib määrata isiku, kes on läbinud väljaõppe relvade ja laskemoona ning vastavate õigusaktide tundmise kohta. Vastavat välja- ning täiendusõpet korraldab asutuse juht.
§ 6. Käitlemise nõuete täitmine
(1) Õppustel, õppelaskmistel ning teenistuse korraldamisel on kõik vastutavad isikud kohustatud tagama sõjaväerelvade ja laskemoona käitlemise nõuete täitmise. Vastavat välja- ning täiendusõpet korraldab asutuse juht.
(2) Sõjaväerelvade või laskemoona käitlemise nõuete rikkumisest tuleb teavitada viivitamatult asutuse juhti.
(3) Sõjaväerelva või laskemoona kadumise korral viiakse asutuse juhi käskkirja alusel läbi uurimine asjaolude selgitamiseks. Kuriteokahtluse korral tehakse avaldus kriminaalasja algatamiseks.
§ 7. Alaline komisjon
(1) Sõjaväerelvade ja laskemoona käitlemist reguleerivate õigusaktide täitmise kontrollimiseks moodustab asutuse juht käskkirjaga vähemalt kolmeliikmelise alalise komisjoni, mille üks liige peab olema relvur.
(2) Moodustatud komisjon kontrollib vähemalt kaks korda aastas relvade ja laskemoona käitlemist reguleerivate õigusaktide täitmist ning esitab vajadusel asutuse juhile ettepanekud avastatud puuduste kiireks kõrvaldamiseks. Sõjaväerelvade ja laskemoona kontrollimise tulemused kantakse «Relvade ja laskemoona kontrollraamatusse».
§ 8. Sõjaväerelvade ja lahingutehnika käitlemise load
(1) Sõjaväerelvade ning vastava laskemoona soetamine, võõrandamine, valmistamine, hävitamine või sõjaväerelvade ümbertegemine, parandamine väljaspool asutusi, lammutamine või laskekõlbmatuks muutmine toimub sõjaväerelvade käitlemise loa (edaspidi luba) alusel (lisa 11), v.a juhul, kui sõjaväerelvad ja laskemoon võõrandatakse tasuta rahvusvahelises koostöös osalemiseks.
[RTL 2005, 11, 90 – jõust. 21.01.2005]
(2) Sõjaväerelvade ja lahingutehnika ning vastava laskemoona sisse- ja väljavedu toimub sõjaväerelvade käitlemise eriloa (edaspidi eriluba ) alusel (lisa 12).
§ 9. Loa taotlemine
(1) Loa saamiseks esitab Kaitsejõudude Peastaabi ülem või Teabeameti peadirektor vastava taotluse Kaitseministeeriumile ja Piirivalveameti peadirektor või Päästeameti peadirektor Siseministeeriumile.
(2) Riigi poolt Kaitseliidule kasutada antavate sõjaväerelvade ja laskemoona soetamise, võõrandamise, hävitamise või sõjaväerelvade ümbertegemise, väljaspool asutusi parandamise, lammutamise või laskekõlbmatuks muutmise taotluse esitab Kaitseministeeriumile Kaitsejõudude Peastaabi ülem.
(3) Taotlus tuleb esitada vähemalt 10 tööpäeva enne tehingu või toimingu kavandatavat toimumist.
(4) Taotluses näidatakse järgmised andmed:
1) asutus, kes tehingu või toimingu teostamiseks luba taotleb;
2) toimingu või tehingu kirjeldus, milleks luba taotletakse;
3) sõjaväerelvade või laskemoona nimetus, mudel, kaliiber ning kogus numbrite ja sõnadega;
4) toimingu teostaja või tehingu teise osapoole nimi, registri- või isikukood ja asukoht või elukoht;
5) toimingu või tehingu eest vastutava isiku ees- ja perekonnanimi ning ametikoht;
6) loa kehtivusaeg.
(5) Vajadusel nõuab Kaitseministeerium või Siseministeerium taotluse menetlemiseks täiendavaid andmeid toimingu või tehingu kohta.
(6) Taotluse allkirjastab ja andmete õigsuse eest vastutab lõikes 1 sätestatud taotluse esitaja.
§ 10. Loa väljastamine
(1) Luba väljastatakse kolmes eksemplaris, mille:
1) A-osa jääb loa taotlejale koos vastavate märgetega toimingu või tehingu teostamise kohta;
2) B-osa jääb toimingu teostajale või tehingu teisele osapoolele;
3) C-osa jääb loa väljaandjale, mis tagastatakse Kaitseministeeriumile või Siseministeeriumile pärast toimingu või tehingu teostamist.
(2) Loa väljastamisel märgitakse sellele:
1) loa registreerimise number;
2) loa väljastamise kuupäev ja koht;
3) asutuse nimi, kellele luba on väljastatud;
4) toimingu või tehingu kirjeldus, milleks luba antakse;
5) sõjaväerelvade või laskemoona nimetus, mudel, kaliiber ning kogus numbrite ja sõnadega;
6) toimingu teostaja või tehingu teise osapoole nimi, registri- või isikukood ja asukoht või elukoht;
7) toimingu või tehingu eest vastutava isiku ees- ja perekonnanimi ning ametikoht;
8) loa kehtivusaeg;
9) väljaandja allkiri ja pitsatijälg.
(3) Loale kirjutab alla Kaitseministeeriumi või Siseministeeriumi kantsler.
(4) Luba tuleb väljastada turvaelementidega varustatud A4 suurusel numereeritud loablanketil, millel on keelatud teha parandusi.
(5) Lubade valmistamist, jaotust ja arvestust korraldavad oma valitsemisalas vastavalt Kaitseministeerium ja Siseministeerium.
(6) Loa kättesaamist kinnitab loa saaja allkirjaga loa C-osal.
(7) Väljastatud load, sealhulgas rikutud load ning tagastatud lubade A-, B- ja C-osad tuleb registreerida.
§ 11. Loa kehtivusaeg
(1) Luba väljastatakse kehtivusajaga kuni üks aasta. Kehtivusaja lõppemisel tuleb toimingu või tehingu teostamiseks taotleda uus luba.
(2) Toimingu või tehingu eest vastutav isik on kohustatud viivitamatult teatama Kaitseministeeriumile või Siseministeeriumile, kui:
1) väljastatud luba on hävinud;
2) väljastatud luba on kadunud;
3) lubatud toimingu või tehingu teostamisest on loobutud;
4) loa kehtivusaeg on lõppenud.
(3) Lõike 2 punktides 1–3 nimetatud asjaolust teatamisel tunnistab Kaitseministeeriumi või Siseministeeriumi kantsler loa kehtetuks.
(4) Lõike 2 punktides 3 ja 4 nimetatud juhtudel tagastatakse loa A-, B- ja C-osa loa väljaandjale.
§ 12. Toimingu või tehingu teostamise kinnitus
(1) Toimingu või tehingu teostamise kinnitusena kantakse loa A- ja B-osa pöördele:
1) sõjaväerelva nimetus, mudel, kaliiber ja kogus numbrite ja sõnadega;
2) laskemoona partii markeering, valmistamisaasta, valmistaja ja kogus numbrite ja sõnadega;
3) toimingu või tehingu teise osapoole nimi, registri- või isikukood ja asukoht või elukoht ning tegevuslitsentsi number, väljaandja ja kehtivusaeg;
4) toimingu või tehingu teostamise koht ja kuupäev.
(2) Tehtud kande kinnitavad toimingu või tehingu teine osapool ja toimingu või tehingu eest vastutav isik oma allkirjaga.
SÕJAVÄERELVADE JA LASKEMOONA SOETAMINE
§ 13. Soetamine loa alusel
(1) Sõjaväerelvi või laskemoona soetatakse § 8 lõikes 1 nimetatud loa alusel.
(2) Väljastatud luba annab selles märgitud vastutavale isikule õiguse sõjaväerelva või laskemoona soetamiseks ning hoidmiseks ja edasitoimetamiseks kuni nende arvelevõtmiseni.
§ 14. Soetatud sõjaväerelvade või laskemoona arvelevõtmine
(1) Soetatud sõjaväerelvad või laskemoon võetakse asutuses viivitamatult arvele, kuid mitte hiljem kui kahe tööpäeva jooksul.
(2) Sõjaväerelvade või laskemoona soetamise korral, kui puuduvad andmed valmistaja kohta või tehniline iseloomustus ja kasutamisjuhis, viiakse enne sõjaväerelvade või laskemoona kasutuselevõtmist läbi kontrolllaskmine, mille tulemuste kohta koostatakse akt ning vajadusel tehniline iseloomustus ja kasutamisjuhis. Nimetatud toimingute läbiviimist korraldab Kaitseministeeriumi valitsemisalas Kaitseväe Logistikakeskuse ülem ja Siseministeeriumi valitsemisalas relvi valdava asutuse juht.
SÕJAVÄERELVADE JA LASKEMOONA HOIDMINE
§ 15. Sõjaväerelvade ja laskemoona hoidmine
(1) Sõjaväerelvi ja laskemoona hoitakse relvahoidlas või selle puudumisel relvapüramiidis.
(2) Sõjaväerelvi võib hoida ainult tühjakslaetuna.
(3) Laskekõlbmatuks muudetud relva tuleb hoida lukustatavas kapis. Alalisel eksponeerimisel peab laskekõlbmatuks muudetud relv olema kinnitatud aluse, stendi või vitriini külge.
(4) Sõjaväerelva, mida ei ole muudetud laskekõlbmatuks, võib demonstreerida või eksponeerida ainult tühjaks laetuna ning asutuse juhi poolt määratud vastutava isiku või korrapidamis- või valveteenistuse vahetu valve all.
§ 16. Relvahoidla
(1) Relvahoidla on:
1) relvaladu;
2) relvaruum;
3) relvakapp.
(2) Relvahoidlas on lubatud lisaks sõjaväerelvadele ja laskemoonale hoida:
1) relvade osi ja lisaseadmeid ning relvade hooldusvahendeid;
2) erivahendeid ja pürotehnilisi tooteid;
3) isiklikke relvi.
(3) Isiklikku relva hoitakse relvaruumis eraldi kapis.
§ 17. Nõuded relvalaole ja relvaruumile
(1) Relvalao ja relvaruumi seinad peavad olema vähemalt 40 cm paksusest silikaattellisest või vähemalt sama tugevast materjalist. Kui nimetatud nõuet pole võimalik täita, tuleb seinad seestpoolt katta võreseinaga, mis on tehtud vähemalt 15 mm läbimõõduga terasvarrastest ja võreavaga mitte üle 150 mm × 150 mm.
(2) Relvalaol ja relvaruumil peab olema betoonpõrand ja raudbetoonist või vähemalt sama tugevusega materjalist lagi. Siseviimistlusel vastab seinte ja lagede pinnakiht klassile VI/I ning põranda kate peab olema tuleohutust materjalist. Keldri või muude ruumide paiknemisel relvalao või relvaruumi all tuleb välistada võimalus tungida nendesse sisse läbi põranda.
(3) Relvaladu peab olema varustatud õhuniiskuse reguleerimise süsteemiga. Õhuniiskus relvalaos ei tohi ületada 50%.
§ 18. Nõuded relvalao ja relvaruumi ustele ja akendele
(1) Relvaladu ja relvaruum peavad olema topeltustega, neist välimine tuletõkkeuks peab olema vähemalt 10 mm paksusest terasukselehest, sisemine võreuks vähemalt 15 mm läbimõõduga terasvarrastest ja võreavaga mitte üle 150 mm × 150 mm. Välisukses peab olema silmade kõrgusel vaateaken mõõtudega 150 mm × 150 mm, mille klaas kinnitub seestpoolt. Välisuksel peab olema kaks tugevat siselukku ning uks võib avaneda ainult väljapoole. Võreuksel peab olema siselukk ning seestpoolt sulgemise võimalus.
(2) Relvalao ja relvaruumi akendel peavad olema seina sisse kinnituvad metallvõred, mille ava suurus ei ületa 100 mm × 100 mm (70 mm × 70 mm esimesel korrusel) ja mis on valmistatud vähemalt 10 mm läbimõõduga terasvarrastest ning mille ristumised on kokku keevitatud. Esimese korruse aknad peavad olema väljapoole avanevate ja seestpoolt suletavate metallist või metalliga ülelöödud luukidega. Samad nõuded kehtivad ka seina sees olevate ventilatsiooni- ja muude avade kohta.
(3) Relvalao ja relvaruumi kõik aknad ning avad peavad olema varustatud seestpoolt suletava kattega, mis välistab kahjustavate esemete või ainete sattumise hoidlasse.
(4) Relvalao ja relvaruumi uste ja akende raamid peavad olema metallist, paksusega mitte alla 4 mm, kindlalt kinnitatud kandeseinte või betoonpõranda ja -lae külge.
§ 19. Relvalao ja relvaruumi turvalisuse ja tuleohutuse tagamine
(1) Relvaladu ja relvaruum peavad olema varustatud:
1) elektroonilise valvesignalisatsiooniga, sealhulgas pidevalt töötavate anduritega kõikidel avadel ja ustel ning eraldi liikumisanduriga;
2) elektroonilise valvesignalisatsiooni alarmseadmetega, mis on paigutatud nii relvahoidlasse kui ka asutuse valveruumi;
4) piksekaitsesüsteemiga vastavalt kehtivatele nõuetele;
5) varuvalgustusseadmetega;
6) tulekahju signalisatsiooniga;
7) tolmu- ja niiskuskindlate kaitsevõrega varustatud valgustitega, mida on võimalik sisse ja välja lülitada välisust avamata.
(2) Valgustus ei tohi pimestada vaateaknast relvaladu või relvaruumi jälgivat isikut.
(3) Suitsetamine või lahtise tule kasutamine relvalaos või relvaruumis on keelatud.
(4) Relvaladu peab olema varustatud autonoomse varuelektritoitesüsteemiga.
§ 20. Sõjaväerelvade ja laskemoona hoidmine relvalaos
(1) Relvalaos hoitakse sõjaväerelvi ja laskemoona, mis on teenistujatele kinnitamata.
(2) Relvalaos hoitakse sõjaväerelvi koos nende juurde kuuluvate tööriistade ja puhastusvahenditega pakendis. Kastid on plommitud ümberringi, kaaned on kinnitatud 4-8 kruviga ja virnastatud nii, et oleks võimalik kontrollida plommide seisukorda.
(3) Püstoleid hoitakse lukustatud relvakappides, mis on laoülema poolt pitseeritud.
(4) Kõik hoiulolevad sõjaväerelvad kantakse «Relvade numbrilise arvestuse raamatusse». Asutuse juhi otsusel võidakse sõjaväerelvade täiendavat arvestust pidada elektroonilisel teabekandjal, kui on rakendatud meetmeid arvestuse säilimiseks ja vajaliku salastatuse tagamiseks.
(5) Laskemoona hoitakse relvalaos sõjaväerelvadest eraldi asuvas ruumis, millel on tugevad akendeta ja avadeta seinad ning eraldi sissekäik. Laskemoonakastid on kindlalt suletud ja laoülema poolt pitseeritud. Osaliselt täidetud kastis on sedel, millel on näidatud laskemoona hulk, kasti avamise kuupäev ja laoülema allkiri.
(6) Relvalaost väljaantud sõjaväerelvad tuleb viivitamatult anda relvaruumi hoiule.
§ 21. Nõuded relvalao ülema töökohale
(1) Relvalao sissepääsu juures laoruumi sees sisustatakse laoülema töökoht, kus peab olema järgmine inventar ja dokumentatsioon:
1) tulekindel seif kartoteegi ja teiste dokumentide hoidmiseks;
2) termomeeter;
3) akudel või kuivelementidel töötavad käsilambid;
4) kantav liigendredel;
5) esmaabivahendite kapp;
6) lao skeem;
7) juhendid sõjaväerelvade hoidmise, lao korrashoiu, tuulutamise, tuleohutuse, lao üleandmise-vastuvõtmise ja valvesignalisatsiooni kontrolli kohta;
8) «Lao avamise, ülevaatuse, teostatud tööde ja külastuste registreerimise raamat»;
9) «Relvade numbrilise arvestuse raamat»;
10) «Relvade ja laskemoona kontrollraamat»;
11) laoarvestuskaardid.
(2) «Lao avamise, ülevaatuse, teostatud tööde ja külastuste registreerimise raamatusse» teeb laoülem sissekanded:
1) iga päev lao avamise ja ülevaatuse tulemustest;
2) laos teostatud tööde kohta;
3) laos töötanud isikute kohta (ees- ja perekonnanimi, ametikoht, allüksus, tööde alustamise ja lõpetamise aeg);
4) ladu külastanud isikute kohta (ees- ja perekonnanimi, ametikoht, külastuse alguse ja lõpu aeg).
§ 22. Sõjaväerelvade ja laskemoona hoidmine relvaruumis
(1) Relvaruumis hoitakse põhiliselt teenistujatele kinnitatud sõjaväerelvi ja nende juurde kuuluvat laskemoona. Eraldi kapis on lubatud hoida teenistujatele kinnitamata sõjaväerelvi, mille arv ei või ületada 10% relvaruumis hoitavate teenistujatele kinnitatud sõjaväerelvade arvust.
(2) Relvaruumis hoitakse sõjaväerelvi ja laskemoona kappides, kus igal relval on oma pesa, kuhu kinnitatakse silt, millele on märgitud relva liik, relva number ja teenistuja nimi, kellele relv on kinnitatud.
(3) Laskemoona hoitakse kastides. Lahtiselt on lubatud hoida ühte lahingukomplekti laskemoona relva kohta.
(4) Relvaruumi kapil on silt, kus on näidatud:
1) kapi number;
2) vastutava isiku ees- ja perekonnanimi ning ametinimetus;
3) pitsati number, millega kapp pitseeritakse.
(5) Relvaruumi kapi ukse siseküljel on «Kapis hoitavate relvade nimekiri», millele kirjutab alla asutuse juht või tema volitusel relvur.
(6) Relvaruum, selle kapid relvadele ja kastid laskemoonaga on lukustatud ja pitseeritud asutuse relvuri või korrapidaja pitsatiga.
(7) Spordi- ja õpperelvi ning laskekõlbmatuks muudetud relvi hoitakse võimaluse korral teistest relvadest eraldi, nimetatud võimaluse puudumisel tähistatakse nende asukoht vastava sildiga ja nad eraldatakse teistest relvadest vaheseinaga.
(8) Relvaruumis on järgmised arvestusdokumendid:
1) «Relvaruumi tabel»;
2) «Relvade ja laskemoona väljaandmise, tagastamise ja hoiulevõtmise raamat»;
3) «Relvade ja laskemoona kontrollraamat».
(9) Relvaruumis tagatakse korrapidamis- või valveteenistuse ööpäevaringne vahetu valve.
§ 23. Relvapüramiid
(1) Relvapüramiid kinnitatakse tugevalt vähemalt kahest kohast hoone ehituskonstruktsiooni külge.
(2) Igal relval on relvapüramiidis eraldi pesa ja suletav ning lukustatav sahtel laskemoona, relvaosade ja abivahendite hoidmiseks.
(3) Relvad peavad relvapüramiidis olema kinnitatud lukustatava ja pitseeritava konstruktsiooniga, mis välistab relva eemaldamise või koostvõtmise ilma relvapüramiidi konstruktsiooni avamata.
(4) Relvapüramiidi vahetus läheduses asub nähtaval kohal «Kapis hoitavate relvade nimekiri», millele kirjutab alla asutuse juht või tema volitusel relvur.
(5) Käesoleva määruse tähenduses loetakse relvapüramiidi relvaruumi kapiks ja sellele kohaldatakse relvaruumi kapi kohta käivat regulatsiooni, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
2011-09-07 13:08
Parandatud kirjaviga sõnas "Käesoleva". Alus: „Riigi Teataja seaduse“ § 10 lg 3.
§ 24. Relvaruumi ja selle kappide võtmete hoidmine
(1) Relvaruumi ja selle kappide võtmeid hoitakse eraldi kimbus, mis asuvad valveteenistuse ruumis pideva valve all.
(2) Relvahoidla ja selle kappide tagavaravõtmeid hoitakse asutuse seifis või asutuse pitsatiga pitseeritud pinalis või kotis.
(3) Võtmete asemel võib kasutada vahetatava kombinatsiooniga lukke. Lukukombinatsioone vahetatakse vähemalt kord iga kolme kuu tagant.
(4) Võtmete kaotamisel või kahtluse korral, et lukukombinatsioon on saanud teatavaks kõrvalistele isikutele, vahetatakse viivitamatult vastava relvaruumi või selle kapi lukk või lukukombinatsioon.
§ 25. Valvemeeskondade vahetumine
(1) Valvemeeskondade vahetumisel võtab valvekorda astuv korrapidaja relvaruumi ja selle kappide võtmed, relvad ja laskemoona valvekorrast lahkuvalt korrapidajalt vastu «Relvaruumi tabeli» ja «Kapis hoitavate relvade nimekirja» alusel. Pitseeritud laskemoonakaste ei avata.
(2) Valvemeeskondade vahetumisel kontrollitakse relvaruumi valvesignalisatsiooni, riivide ja lukkude korrasolekut ning tulekustutusvahendite olemasolu.
(3) Korrapidamise üleandmise-vastuvõtmise raamatusse tehakse sissekanne, kus näidatakse sõjaväerelvade ja laskemoona kogus, mis on korrapidamise üleandmise momendil relvaruumis ja mis on välja antud teenistujatele.
(4) Teabeametis kontrollib valvekorda astuv valvemeeskond relvaruumi ukse pitseeritust ja signalisatsiooniseadmete töökorras olekut ja võtab eelnevalt valvemeeskonnalt vastu neile kinnitatud sõjaväerelvad ja laskemoona ning nende üleandmine-vastuvõtmine fikseeritakse valveraamatus, kuhu kantakse andmed üleantud-vastuvõetud relvade ja laskemoona ning need üle andnud ja vastu võtnud valvemeeskonna liikmete kohta.
§ 26. Nõuded relvakapile
(1) Relvakapp on lukustatav raudkapp või seif.
(2) Relvakapis ei tohi hoida rohkem kui kaheksat teenistujatele kinnitatud sõjaväerelva ja nende juurde kuuluvat laskemoona.
(3) Laskemoona tuleb hoida relvakapis eraldi lukustatud laekas.
(4) Ruum, kus asub relvakapp, peab olema varustatud elektroonilise valvesignalisatsiooniga. Ruumi uks peab olema terasplekist või 2–3 mm paksuse plekiga üle löödud, vähemalt kahe tugeva siselukuga ning võib avaneda ainult väljapoole. Ruumi aknad peavad olema trellitatud.
(5) Relvakapi võtmed asuvad relvuri käes.
(6) Võtmete asemel võib kasutada vahetatava kombinatsiooniga lukke või elektroonilisi lukke. Lukukombinatsioone vahetatakse vähemalt kord iga kolme kuu tagant.
(7) Võtmete kaotamisel või kahtluse korral, et lukukombinatsioon on saanud teatavaks kolmandatele isikutele, vahetatakse viivitamatult vastava relvakapi lukk või lukukombinatsioon.
§ 27. Relvuri lühiajaline äraolek
(1) Relvuri lühiajalisel äraolekul võib relvahoidlat avada asutuse juhi loal tagavaravõtmega, mis on hoiul juhi poolt määratud isiku käes. Avamine toimub asutuse juhi poolt määratud komisjoni juuresolekul. Komisjon koostab relvahoidla avamise kohta akti kahes eksemplaris.
(2) Relvahoidla lukustatakse ja pitseeritakse selle avanud isiku isikliku pitsatiga, kusjuures pitsati number näidatakse aktis. Väljaantud sõjaväerelvad ja laskemoon kantakse «Relvade ja laskemoona väljaandmise, tagastamise ja hoiulevõtmise raamatusse».
(3) Kui relvur tuleb tagasi, on ta kohustatud tema äraolekul avatud relvahoidla avama asutuse juhi poolt määratud komisjoni juuresolekul ja kontrollima relvahoidlas hoitavate sõjaväerelvade ja laskemoona kogust ja selle vastavust arvestusdokumentidele ning tulemustest informeerima asutuse juhti.
(4) Relvur on kohustatud tegema kontrolli kohta sissekande «Relvade ja laskemoona kontrollraamatusse». Relvade või laskemoona puudujäägi avastamisel on relvur kohustatud sellest viivitamatult teatama asutuse juhile.
SÕJAVÄERELVADE JA LASKEMOONA KANDMINE
§ 28. Sõjaväerelvade ja laskemoona kandmine
(1) Sõjaväerelvade ja laskemoona kandmine on relva ja laskemoona endaga kaasaskandmine väljaspool relvale ettenähtud hoiukohta.
(2) Sõjaväerelvade ja laskemoona kandmise õigus on kaitsejõududes ja Kaitseministeeriumi valitsemisalas asuvate asutuste kaitseväelastel ja teenistujatel teenistusülesannete täitmise ajal.
(3) Asutuse juht määrab komisjoni, kes korraldab asutuses sõjaväerelva ja laskemoona kandmise õigust omavatele isikutele meditsiinilise kontrolli, relva ja laskemoona ehituse, käsitsemise, kandmise ja kasutamise korra tundmise kontrolli ning väljaõppeprogrammiga ettenähtud laskeharjutusi.
(4) Keelatud on:
1) kanda sõjaväerelva teenistusvälisel ajal, välja arvatud lõikes 5 nimetatud juhul;
2) anda sõjaväerelva kõrvalisele isikule;
3) kanda sõjaväerelva, olles alkoholijoobes, samuti narkootilise, psühhotroopse või psühhotoksilise aine mõju all;
4) kanda sõjaväerelva miitingul, demonstratsioonil, pidustustel ja muul avalikul üritusel, välja arvatud juhul, kui selle kandmine on seotud teenistusülesande täitmisega.
(5) Asutuse juht võib käskkirjaga lubada kaadrikaitseväelasel, teenistujal või Kaitseliidu tegevliikmel hoida talle kinnitatud sõjaväerelva ja kuni 1 lahingukomplekti laskemoona oma elukohas ja kanda teenistusvälisel ajal. Nimetatud isikud on kohustatud tagama relva ja laskemoona säilimise ning vältima nende sattumise kõrvalise isiku kätte.
(6) Teenistusvälisel ajal või erariietes sõjaväerelva kandmise õigust tõendav dokument on:
1) kaadrikaitseväelasel ja teenistujal asutuse juhi käskkirja alusel välja antud ametitunnistus, millel on märge relvakandmise õiguse kohta. Ametitunnistusel peab olema teenistuja foto, isikukood, asutuse vapipitser ja asutuse juhi allkiri ning kehtivuse aeg;
2) Kaitseliidu tegevliikmel relvakandmisluba vastavalt kaitseministri 24. aprilli 2000. a määrusele nr 3 «Kaitseliidu tegevliikme relvakandmisloa vorm» (RTL 2000, 50, 745).
(7) Teenistusvälisel ajal või erariietes sõjaväerelva kandmise õigust omav isik peab olema läbinud meditsiinilise kontrolli, relva ja laskemoona ehituse, käsitsemise, kandmise ja kasutamise korra tundmise kontrolli ning sooritanud väljaõppeprogrammiga ettenähtud laskeharjutused. Eelnimetatud kontrolli korraldab asutuse juhi käskkirjaga määratud komisjon.
§ 29. Sõjaväerelvade ja laskemoona väljastamine
(1) Sõjaväerelvi ja laskemoona väljastab korrapidaja või relvur isikule, kellele asutuse juhi käskkirjaga on vastav sõjaväerelv kinnitatud ja kellel on sõjaväerelva ja laskemoona kandmise õigus. Nimetatud isik kinnitab sõjaväerelva ja laskemoona temale väljastamist allkirjaga «Relvade ja laskemoona väljaandmise, tagastamise ja hoiulevõtmise raamatus», kuhu märgitakse ka väljaantud sõjaväerelva nimetus ja number ning laskemoona liik ja kogus.
(2) Asutuse juht võib kehtestada sõjaväerelvade ja laskemoona väljaandmise korra «Relva asenduskaardi» alusel, millele kirjutab alla asutuse juht või tema volitusel relvur. Sellisel juhul sissekannet «Relvade ja laskemoona väljaandmise, tagastamise ja hoiulevõtmise raamatusse» ei tehta.
§ 30. Sõjaväerelvade ja laskemoona hoiuleandmine
(1) Isikud, kellel on sõjaväerelvade ja laskemoona kandmise õigus ainult teenistusülesannete täitmise ajal, on kohustatud andma neile väljastatud sõjaväerelvad ja laskemoona pärast teenistusülesannete täitmist relvaruumi hoiule.
(2) Enne sõjaväerelvade ja laskemoona relvaruumi hoiuleandmist tuleb sõjaväerelvad puhastada selleks ettenähtud ruumis. Relvade puhastamiseks ettenähtud ruumis on keelatud hoida tuleohtlikke puhastusvahendeid.
(3) Kui isikud, kellel on sõjaväerelvade ja laskemoona kandmise õigus teenistusülesannete täitmise ajal, ei täida lõikes 1 nimetatud kohustust, siis on relvur või korrapidaja kohustatud sellest viivitamatult teatama asutuse juhile. Asutuse juht on kohustatud võtma tarvitusele kõik abinõud sõjaväerelva ja laskemoona hoiulevõtmiseks.
SÕJAVÄERELVADE JA LASKEMOONA EDASITOIMETAMINE JA VEDU
§ 31. Sõjaväerelvade ja laskemoona edasitoimetamine
(1) Sõjaväerelvade ja laskemoona edasitoimetamine on kuni kahe sõjaväerelva ja nende laskemoona kaasaskandmine nende ühest kohast teise toimetamise vajaduse korral relva vahepealse kasutamise eesmärgita ja sõltumata asjaolust, kas sellega kaasneb sõiduki kasutamine või mitte.
(2) Edasitoimetamiseks annab asutuse juht välja käskkirja, kus näidatakse:
1) edasitoimetatavate relvade ja laskemoona kogus;
2) edasitoimetamise eest vastutav isik;
3) edasitoimetamise alg- ja sihtpunkt ning aeg.
§ 32. Sõjaväerelvade ja laskemoona vedu
(1) Sõjaväerelvade ja laskemoona vedu (edaspidi vedu) on kolme või enama relva või laskemoona vedamine transpordivahendiga Eesti piirides relvade ja laskemoona vahepealse kasutamise eesmärgita.
(2) Veoks annab seda korraldava asutuse juht välja käskkirja, milles näidatakse:
1) veetavate sõjaväerelvade või laskemoona kogus;
2) veo eest vastutav isik;
3) veoks vajaminevate autode hulk;
4) saatemeeskond, selle relvastus ning ülem;
5) eraldatavad sidevahendid ja -koodid;
6) kes viib ja kus viiakse läbi saatemeeskonna ja autojuhi instrueerimine;
7) määratud liikumismarsruut ja aeg.
(3) Veetavad sõjaväerelvad peavad olema tühjakslaetud ja lahtivõetud viisil, mis ei võimalda nende kohest kasutuselevõttu, ning pakitud, plommitud või pitseeritud kastidesse. Igas kastis peab olema pakkeleht kasti sisu kohta.
§ 33. Veonõuded
(1) Vedu peab toimuma kinnise veoseruumiga ja tehniliselt korras autoga.
(2) Veoseruumi uksed peavad olema kindlalt suletud ja lukustatud. Auto peab olema varustatud kütusega kogu teekonnaks.
(3) Enne vedu tuleb kontrollida auto tehnilist seisukorda.
(4) Laskemoona veol juhindutakse ohtlike veoste veoeeskirjadest.
(5) Kuni 20 sõjaväerelva või kuni 50 000 padruni või kuni 1000 kg muu lahingumoona veol on saatemeeskonnal lubatud olla samas autos, kui seda võimaldab auto istekohtade arv. 6–20 sõjaväerelva või 1000–50 000 padruni või 20–1000 kg muu lahingumoona veol peab saatemeeskonda kuuluma vähemalt üks relvastatud isik.
(6) Rohkem kui 20 sõjaväerelva või üle 50 000 padruni või üle 1000 kg muu lahingumoona veol kasutatakse eraldi saateautot vähemalt kolmest relvastatud isikust koosneva saatemeeskonnaga.
(7) Autokolonn moodustatakse nii, et ees liigub veoks kasutatav auto ning selle järel saateauto.
(8) Kolonni sidevahendid peavad tagama katkematu side nii kolonni autode kui ka lähtepunkti või sihtpunkti vahel.
(9) Auto kaalukategooria peab vastama veetavate sõjaväerelvade või laskemoona kaalule.
SÕJAVÄERELVADE, LAHINGUTEHNIKA JA LASKEMOONA SISSE- JA VÄLJAVEDU
§ 34. Sõjaväerelvade, lahingutehnika ja laskemoona sisse- ja väljavedu
(1) Sõjaväerelvade, lahingutehnika ja laskemoona sisse- ja väljavedu on kauba toimetamine Eesti tolliterritooriumile või sealt välja.
(2) Sõjaväerelvade, lahingutehnika ja laskemoona sisse- ja väljavedu toimub § 8 lõikes 2 sätestatud eriloa alusel.
(3) Eriloa rahvusvahelises koostöös osalemiseks tasuta võõrandatud sõjaväerelvade, lahingutehnika ja laskemoona väljaveoks annab Kaitseministeeriumi kantsler otsustuskorras.
§ 35. Eriloa taotlemine
(1) Sõjaväerelvade, lahingutehnika ja laskemoona eriloa saamiseks esitab Kaitsejõudude Peastaabi ülem või Teabeameti peadirektor ning Piirivalveameti või Päästeameti puhul Siseministeeriumi kantsler vastava taotluse Kaitseministeeriumile.
(2) Taotlus tuleb esitada vähemalt 10 tööpäeva enne sõjaväerelvade, lahingutehnika ja laskemoona sisse- ja väljavedu.
(3) Taotluses näidatakse järgmised andmed:
1) taotletav tolliprotseduur;
2) sõjaväerelvade, lahingutehnika või laskemoona nimetus, mudel, kaliiber, Eesti kaupade nomenklatuuri (edaspidi EKN) kaubakood, kogus ja relvanumbrid (kui on teada);
3) riik, kuhu ja kust ning läbi milliste piiripunktide sõjaväerelvi, lahingutehnikat ja laskemoona viiakse;
[RTL 2007, 27, 478 – jõust. 6.04.2007] 4) vastutava isiku ees- ja perekonna nimi ning ametikoht;5) taotletava loa kehtivusaeg ning salastatuse vajadus.
(4) Vajadusel nõuab Kaitseministeerium taotluse menetlemiseks täiendavaid andmeid toimingu kohta.
(5) Taotluse allkirjastab ja andmete õigsuse eest vastutab loa taotleja.
§ 36. Eriloa väljastamine
(1) Eriloa väljastamisel märgitakse sellele:
1) eriloa registreerimise number;
2) eriloa väljastamise kuupäev ja koht;
4) lubatud tolliprotseduur;
5) sõjaväerelvade, lahingutehnika või laskemoona nimetus, mudel, kaliiber, EKN kaubakood, kogus ja relvanumbrid (kui on teada);
6) riik, kuhu või kust ning läbi millise piiripunkti sõjaväerelvi, lahingutehnikat ja laskemoona viiakse;
7) vastutava isiku ees- ja perekonnanimi ning ametikoht;8) loa kehtivusaeg ja vajadusel märge salastatuse kohta;9) kaitseministri või tema volitatud ametiisiku allkiri ja Kaitseministeeriumi vapipitser. [RTL 2006, 20, 339 – jõust. 5.03.2006]
(2) Kui lõike 1 punktis 5 nimetatud andmed sõjaväerelvade, lahingutehnika ja laskemoona kohta ei mahu eriloale, märgitakse need selle lisas. Lisa on eriloa lahutamatu osa ning kehtib ainult koos eriloaga.
(3) Eriluba peab olema väljastatud enne tollipiiri ületamist ja see esitatakse tolliformaalsuste teostamise käigus.
§ 37. Eriloa kehtivusaeg
(1) Eriluba väljastatakse kehtivusajaga kuni üks aasta. Kehtivusaja lõppemisel tuleb sisse- ja väljaveo teostamiseks taotleda uus luba.
(2) Sisse- ja väljaveo eest vastutav isik on kohustatud viivitamatult teatama Kaitseministeeriumile, kui:
1) väljastatud eriluba on hävinud;
2) väljastatud eriluba on kadunud;
3) sisse- või väljaveo teostamisest on loobutud;
4) eriloa kehtivusaeg on lõppenud.
(3) Lõike 2 punktides 1–3 nimetatud asjaolust teatamisel tunnistab Kaitseministeeriumi kantsler loa kehtetuks.
(4) Lõike 2 punktides 3 ja 4 nimetatud juhtudel tagastatakse eriluba Kaitseministeeriumile.
§ 38. Tolliprotseduurid
(1) Tolliprotseduuride rakendamisel sõjaväerelvade, lahingutehnika ja laskemoona suhtes on vajalik eriloa olemasolu. Sõjaväerelvade, lahingutehnika ja laskemoona tolliladustamine on keelatud.
(2) Sõjaväerelvade, lahingutehnika ja laskemoona ajutisel impordil ja ekspordil kavatsusega kaup tagasi tuua peavad need relvad ja kasutamata laskemoon olema eriloal märgitud tähtajaks Eestisse tagasi toodud, välja arvatud juhul, kui ajutiselt imporditud või eksporditud laskemoon on ära kasutatud. Sellisel juhul koostatakse akt laskemoona kasutamise kohta, mis on kinnitatud veo eest vastutaja poolt.
(3) Sõjaväerelvi, lahingutehnikat ja laskemoona veetakse Vabariigi Valitsuse 25. juuni 2002. a määruses nr 205 «Rahvusvaheliseks liikluseks avatud piiripunktid» (RT I 2002, 54, 343) nimetatud järgmiste rahvusvaheliseks liikluseks avatud piiripunktide kaudu:
1) Ikla;
2) Narva-1;
3) Valga-1;
4) Kunda;
5) Muuga;
6) Paldiski-2;
7) Tallinna-1;
8) Tallinna-5;
9) Tallinna-7;
10) Tallinna-11;
11) Ämari piiripunkt.
(4) Teiste rahvusvaheliseks liikluseks avatud piiripunktide kasutamisest teavitab Kaitseministeerium enne vastavat piirkondlikku tolliinspektuuri.
(5) Sõjaväerelvad, lahingutehnika ja laskemoon väljastatakse Kaitseministeeriumi või Siseministeeriumi volitatud esindajale või veo eest vastutavale isikule, kes peab tagama ohtlikele veostele kehtestatud nõuetest kinnipidamise.
(6) Sõjaväerelvad, lahingutehnika ja laskemoon peavad olema nende saatedokumentide ja eriloa või selle lisa alusel identifitseeritavad. Sõjaväerelvade ja laskemoona nomenklatuur ja kogus ei tohi erineda eriloal või selle lisas märgitud nomenklatuurist ning kogusest.
(7) Kui sõjaväerelvade, lahingutehnika või laskemoona tolliformaalsuste teostamise käigus tekivad põhjendatud kahtlused või arusaamatused eriloa ja saatedokumentide suhtes, on tollil õigus asjaolude selgitamiseks:
1) sõjaväerelvad, lahingutehnika ja laskemoon ajutiselt kinni pidada, hoiustades need kaitsejõudude asutuses;
2) taotleda Kaitseministeeriumilt ekspertiisi läbiviimist.
(8) Eriluba märgistatakse tolliformaalsuste teostamise käigus ning tagastatakse selle esitajale. Märgistatud eriluba tagastatakse Kaitseministeeriumile 5 tööpäeva jooksul pärast vastava tolliprotseduuri rakendamist. Eriloa pöördele kantakse:
1) tolliformaalsuste teostamise kuupäev ja koht;
2) tolliformaalsuste teostaja ees- ja perekonnanimi, allkiri ja isiklik pitser;
§ 39. Sõjaväerelvade, lahingutehnika ja laskemoona korduv sisse- ja väljavedu
(1) Kaitseväeteenistuses olevatele isikutele, kes täidavad oma teenistuskohustusi rahvusvaheliste lepingute kohaselt teiste riikide territooriumil ja kelle teenistuse iseloom eeldab sagedast riigipiiri ületamist, võidakse anda tähtajaline eriluba sõjaväerelvade, laingutehnika ja kuni 1 lahingukomplekti ulatuses laskemoona korduvaks sisse- ja väljaveoks.
(2) Kaitseministeerium teavitab tähtajaliste erilubade väljastamisest vastavat piirkondlikku tolliinspektuuri.
SÕJAVÄERELVADE JA LASKEMOONA VÕÕRANDAMINE
§ 40. Sõjaväerelvade ja laskemoona võõrandamine
(1) Sõjaväerelvade ja laskemoona võõrandamine toimub § 8 lõikes 1 nimetatud loa alusel.
(2) Sõjaväerelvi võib võõrandada ainult vastavat liiki relva soetamisluba omavatele isikutele.
(3) Laskemoona võib võõrandada ainult isikutele, kellel on vastava relva relvaluba.
(4) Tehingu tegemisel tuleb kontrollida teise osapoole isikut tõendavat dokumenti, soetamisloa või relvaloa olemasolu ja vajadusel esindusõigust tõendavat dokumenti.
§ 401. Sõjaväerelvade ja laskemoona tasuta võõrandamine rahvusvahelises koostöös osalemiseks
Sõjaväerelvade ja laskemoona tasuta võõrandamise rahvusvahelises koostöös osalemiseks otsustab kaitseminister.
[RTL 2005, 11, 90 - jõust. 21.01.2005]
SÕJAVÄERELVADE JA LASKEMOONA VALMISTAMINE NING SÕJAVÄERELVADE ÜMBERTEGEMINE JA PARANDAMINE
§ 41. Sõjaväerelvade ja laskemoona valmistamine
(1) Sõjaväerelvade ja laskemoona valmistamine on relvade või laskemoona valmistamine toormest või pooltoodetest või varem mitteeksisteerinud relva või laskemoona koostamine üksikosadest.
(2) Sõjaväerelvade või laskemoona valmistamine toimub § 8 lõikes 1 nimetatud loa alusel.
(3) Sõjaväerelva valmistamisel tuleb kasutatavat toorainet ja materjale, samuti lõpetamata ja valmistoodangut hoida tingimustes, mis tagavad selle säilimise ning ohutuse ümbrusele.
§ 42. Sõjaväerelvi ja laskemoona valmistavad isikud
Sõjaväerelvade ja laskemoona valmistamine võib toimuda:
1) isiku poolt, kellele on «Relvaseaduse» alusel antud välja tegevusluba relvade valmistamiseks;
2) riigi äriühingus, mille põhikirjaline tegevus seda võimaldab.
§ 43. Markeerimine
(1) Valmistatud sõjaväerelvadele tuleb tellija poolt nõutud viisil kanda:
1) number;
2) mark;
3) valmistaja tähis;
4) valmistamisaasta.
(2) Valmistatud laskemoona ja selle pakendi tähistus peab võimaldama laskemoona identifitseerimist.
§ 44. Valmistatud sõjaväerelvade ja laskemoona kasutamine
(1) Sõjaväerelvade ja laskemoona valmistamise järel koostab valmistaja kooskõlastatult tellijaga valmistatud relvade ja laskemoona tehnilise iseloomustuse ja kasutamisjuhised.
(2) Valmistatud sõjaväerelvade ja laskemoona kasutamine tehnilise iseloomustuse ja kasutamisjuhiseta on keelatud.
§ 45. Sõjaväerelvade parandamine ja ümbertegemine
(1) Sõjaväerelvade parandamine on käesoleva määruse kohaselt relvade kasutamisel, veol või hoidmisel tekkinud defektide kõrvaldamine viisil, millega ei kaasne relva kvalitatiivsete omaduste olulist muutmist, samuti osade või ainete asendamine.
(2) Sõjaväerelvade ümbertegemine on käesoleva määruse kohaselt relvade muutmine viisil, millega kaasneb selle kvalitatiivsete omaduste oluline muutmine.
(3) Parandamine väljaspool asutusi või ümbertegemine toimub § 8 lõikes 1 nimetatud loa alusel.
§ 46. Parandavad ja ümbertegevad isikud
(1) Parandamine võib toimuda:
1) tehniliste võimaluste olemasolul asutuses;
2) isiku poolt, kellele on «Relvaseaduse» alusel antud välja tegevusluba relvade parandamise ja ümbertegemise teenuse pakkumiseks;
3) riigi äriühingus, mille põhikirjaline tegevus seda võimaldab.
(2) Ümbertegemine võib toimuda lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud isikute poolt.
§ 47. Parandamine asutuses
(1) Asutuses parandamisel on toimingu teostamise alusdokumendiks asutuse juhi käskkiri, milles näidatakse:
1) parandamise kirjeldus;
2) parandamise läbiviimise koht;
3) parandatavate sõjaväerelvade nimetus, mudel, kaliiber, number ja kogus;
4) parandamise maksumus;
5) andmed parandamisel kasutatavate täiendavate osade või materjalide kohta;
6) vastutava isiku ees- ja perekonnanimi ning ametikoht.
(2) Enne parandamist koostatakse teostatavate tööde, nõutavate tehniliste tingimuste, vajalike osade ja materjalide nimekiri ning keskmise ja kapitaalse remondi korral tööde kalkulatsioon.
(3) Kaitseministeeriumi valitsemisalas parandatakse sõjaväerelvi üldjuhul (välja arvatud pisiremont) Kaitseväe Logistikakeskuses. Selleks esitab asutuse juht Kaitseväe Logistikakeskuse ülemale taotluse, milles näidatakse:
1) taotletavate tööde nimekiri;
2) parandamisele kuuluvate sõjaväerelvade nimetus, mudel, kaliiber, number ja kogus;
3) vajadusel nõutavate tehniliste tingimuste, vajalike osade ja materjalide nimekiri ning parandamise maksumus.
(4) Läbiviidud toimingu kohta koostatakse akt, milles märgitakse teostamise aeg, teostatud tööd ja kasutatud materjalid.
§ 48. Parandamine väljaspool asutusi ja ümbertegemine
(1) Parandamist väljaspool asutusi või ümbertegemist korraldab Kaitseministeeriumi valitsemisalas Kaitseväe Logistikakeskus või erandkorras muu asutus kooskõlastatult Kaitseväe Logistikakeskusega ja Siseministeeriumi valitsemisalas neid relvi valdav või parandav asutus.
(2) Kaitseministeeriumi valitsemisalas esitab asutuse juht sõjaväerelvade parandamiseks väljaspool asutusi või ümbertegemiseks § 47 lõikes 3 sätestatud taotluse Kaitseväe Logistikakeskuse ülemale ning vastavad sõjaväerelvad antakse üle Kaitseväe Logistikakeskusele.
(3) Kaitseväe Logistikakeskus või erandkorras muu asutus kooskõlastatult Kaitseväe Logistikakeskusega:
1) koostab akti, milles antakse hinnang parandamise ja ümbertegemise otstarbekuse kohta;
2) esitab taotluse Kaitsejõudude Peastaabi ülemale § 8 lõikes 1 nimetatud loa saamiseks;
3) korraldab väljastatud loa alusel vastava toimingu.
(4) Parandamisel väljaspool asutusi või ümbertegemise korral koostab Kaitseväe Logistikakeskus või erandkorras muu asutus või Siseministeeriumi valitsemisalasse kuuluv asutus nende relvade üleandmisel töö teostajale üleandmise-vastuvõtmise akti, millele kirjutavad alla Kaitseväe Logistikakeskuse vastutav isik või relvur ja töö teostaja.
(5) Üleandmise-vastuvõtmise aktis fikseeritakse:
2) parandamise või ümbertegemise aluseks oleva loa andmed.
(6) Läbiviidud toimingu kohta koostatakse § 47 lõikes 4 nimetatud akt.
§ 49. Sõjaväerelvade kontroll
(1) Kaitseministeeriumi valitsemisalas viivad sõjaväerelvade parandamise või ümbertegemise järgselt Kaitseväe Logistikakeskuse vastutav isik või asutusesisese parandamise korral relvur ja töö teostaja läbi parandatud või ümbertehtud sõjaväerelvade kontrollimise ning teevad § 47 lõikes 4 nimetatud akti märke töö kvaliteedi kohta ja selle kohta, kas relvad on parandamise või ümbertegemise tulemusel tehniliselt vastavad seatud eesmärgile, ning kinnitavad seda oma allkirjaga.
(2) Sõjaväerelvade kontrollimise käigus viiakse enne sõjaväerelvade kasutuselevõtmist läbi kontrolllaskmine, mille tulemuste kohta koostatakse akt, mis lisatakse § 47 lõikes 4 nimetatud aktile. Vajadusel koostab töö teostaja ümbertehtud sõjaväerelvade tehnilise iseloomustuse ja kasutamisjuhise. Nimetatud toimingute läbiviimist korraldab Kaitseministeeriumi valitsemisalas Kaitseväe Logistikakeskuse ülem.
(3) Siseministeeriumi valitsemisalas korraldab sõjaväerelvade parandamise või ümbertegemise järgset kontrolli neid relvi valdav asutus.
(4) Ümbertehtud sõjaväerelvade kasutamine tehnilise iseloomustuse või kasutamisjuhise puudumisel on keelatud.
SÕJAVÄERELVADE JA LASKEMOONA HÄVITAMINE NING SÕJAVÄERELVADE LAMMUTAMINE JA LASKEKÕLBMATUKS MUUTMINE
§ 50. Sõjaväerelvade ja laskemoona hävitamine
(1) Sõjaväerelvade ja laskemoona hävitamine on relvade või laskemoona, samuti vastavate kasutute valmistamis- või parandamisjääkide ja pooltoodete füüsiline hävitamine viisil, millega välistatakse selle edasine kasutamine või taastamine.
(2) Hävitada on lubatud kõlbmatuid või kaitsejõududele sobimatuid sõjaväerelvi ja laskemoona.
(3) Sõjaväerelvad ja nende osad ning lõhkematerjali mittesisaldavad laskemoonaosad hävitatakse ümbersulatamise või pressi või lõiketera all purustamise teel.
(4) Laskemoon ja lõhkematerjali sisaldavad osad hävitatakse eripõletis põletamise või lõhkamise teel.
(5) Hävitatud sõjaväerelvad ja laskemoon kantakse maha.
§ 51. Sõjaväerelvade lammutamine
(1) Sõjaväerelvade lammutamine on relvade lahtivõtmine koostisosadeks viisil, mis välistab nende kui terviku taastamise.
(2) Lammutamisel mittesäilitatavad osad ja ained kuuluvad hävitamisele.
(3) Lammutamisest järelejäänud kasutuskõlblikud olulised relvaosad hinnatakse ja võetakse arvele ning neid võib kasutada sõjaväerelvade parandamiseks või ümbertegemiseks.
(4) Lammutatud sõjaväerelvad või nende hävitatud osad kantakse maha.
§ 52. Sõjaväerelvade laskekõlbmatuks muutmine
(1) Sõjaväerelvade laskekõlbmatuks muutmine toimub relvade oluliste osade mehhaanilise töötlemise teel, mille tulemusena relvad kaotavad jäädavalt lasu sooritamise võime.
(2) Laskekõlbmatuks muudetud sõjaväerelvade rauad ja padrunipesad peavad olema läbi puuritud või freesitud, luku esipind ja lööknõel lühendatud või lukk või raud eemaldatud.
(3) Laskekõlbmatuks muudetud sõjaväerelvad peavad olema tähistatud selliselt, et neid oleks võimalik eristada laskekõlbulikest sõjaväerelvadest.
§ 53. Hävitamise, lammutamise või laskekõlbmatuks muutmise otsustamine
(1) Hävitamise, lammutamise või laskekõlbmatuks muutmise vajaduse väljaselgitamise teeb asutuse juht ülesandeks §-s 7 nimetatud alalisele komisjonile.
(2) Komisjoni töö alguseks peavad olema vastavad sõjaväerelvad või laskemoon paigutatud asutuse relvahoidlasse.
(3) Komisjon teeb asutuse juhile ettepaneku lammutamise, hävitamise või laskekõlbmatuks muutmise kohta.
(4) Kaitseministeeriumi valitsemisalas esitab asutuse juht Kaitseväe Logistikakeskuse ülemale taotluse sõjaväerelva hävitamiseks, lammutamiseks või laskekõlbmatuks muutmiseks ning relv antakse vastava toimingu korraldamiseks üle Kaitseväe Logistikakeskusele.
(5) Kaitseväe Logistikakeskus:
1) koostab akti, milles antakse hinnang hävitamise, lammutamise või laskekõlbmatuks muutmise otstarbekuse kohta;
(6) Siseministeeriumi valitsemisalas korraldab sõjaväerelvade hävitamist, lammutamist ja laskekõlbmatuks muutmist neid relvi valdav asutus.
§ 54. Hävitamise, lammutamise või laskekõlbmatuks muutmise läbiviimine
(1) Kaitseministeeriumi valitsemisalas toimub hävitamine, lammutamine või laskekõlbmatuks muutmine Kaitsejõudude Peastaabi ülema käskkirjaga moodustatud vähemalt kolmeliikmelise komisjoni kõigi liikmete juuresolekul. Vähemalt üks komisjoni liige peab olema Kaitseväe Logistikakeskuse esindaja. Nimetatud komisjon koostab akti, kuhu märgitakse:
1) andmed väljaantud loa kohta;
2) andmed sõjaväerelvade ja laskemoona kohta;
3) hävitamise, lammutamise või laskekõlbmatuks muutmise aeg ja koht;
4) hävitamise korral hävitamise viis;
5) lammutamise korral andmed kasutuskõlblike relvaosade kohta.
(2) Aktile kirjutavad alla komisjoni liikmed ning akti kinnitab Kaitsejõudude Peastaabi ülem.
(3) Siseministeeriumi valitsemisalas toimub hävitamine, lammutamine või laskekõlbmatuks muutmine sõjaväerelvi valdava asutuse juhi käskkirjaga moodustatud komisjoni kõigi liikmete juuresolekul. Vastav komisjon koostab lõikes 1 nimetatud akti, millele kirjutavad alla komisjoni liikmed ning selle kinnitab sõjaväerelvi valdava asutuse juht.
§ 55. Lisade jõustumine
Käesoleva määruse lisad 11 ja 12 jõustuvad 2003. aasta 1. mail.
Kaitseministri 25. märtsi 2003. a määruse nr 4 «Sõjaväerelvade käitlemise kord»
SISSETULNUD RELVADOKUMENTIDE REGISTREERIMISE RAAMAT
Alustatud «.....» ................... 200... a.
Lõpetatud «.....» .................... 200... a.
....... lehel
Säilitada ....... aastat
(asutus)
regist- reerimise
Dokumendi väljastanud asutuse nimi
Dokumendi arvelevõtja
Dokumendi asukoht
ees- ja perekonna-nimi
VÄLJASTATUD RELVADOKUMENTIDE REGISTREERIMISE RAAMAT
Alustatud «.....» ...................200... a.
Kellele dokument väljastatud
RELVADE JA LASKEMOONA SAATELEHT NR ...
Väljastada / vastu võtta ......................................................................................
Kellele/kellelt .....................................................................................................
Kelle kaudu .......................................................................................................
Alus ..................................................................................................................
Volikirja nr «.....» .................... 200.... a esitamisel.
Relva ja laskemoona nimetus
Kaardi nr
väljastada
väljastatud
Andis välja ......................................................................................
(ees- ja perekonnanimi ning allkiri)
Võttis vastu ....................................................................................
RELVADE JA LASKEMOONA ARVELEVÕTMISE RAAMAT
Alustatud «.....» .................... 200....a.
Lõpetatud «.....» .................... 200....a.
(relvade ja laskemoona nimetus ja mark)
Sisse tulnud
Välja läinud
ühiku maksumus kroonides
soetamis- maksumus
kokku kroonides
maksumus kokku kroonides
RELVADE NUMBRILISE ARVESTUSE RAAMAT
Alustatud «.....» .................... 200... a.
Säilitada....... aastat
Relva nimetus
(relva nimetus)
Relva nr
formulari number
tamis- aasta
Arvele võetud
Relva asukoht
(allüksus, ladu)
Relva kinnista-
käsk-
kirja nr ja kuupäev
Arvelt maha võetud
tehase nr
dokumendi nr ja kuupäev
regist- reerimise nr
RELVADE JA LASKEMOONA VÄLJAANDMISE, TAGASTAMISE JA HOIULEVÕTMISE RAAMAT
Relva number
ametinimetus, auaste
ametinimetus, ees- ja perekonnanimi, auaste
RELVARUUMI TABEL
Muutmise aeg
Asutuse juht (relvur)
(ees- ja perekonnanimi)
KAPIS HOITAVATE RELVADE NIMEKIRI
Arvu muutmise aeg
RELVADE JA LASKEMOONA KONTROLLRAAMAT
Mida kontrollis
Kontrollimise tulemused
Kontrollija juhised
ja nende täitmise tähtajad
Sissekanne puuduste kõrval- damise kohta.
Kuupäev, ameti- nimetus, perekonnanimi
ameti-
ees- ja perekonna-
RELVA ASENDUSKAART
(ametikoht, ees- ja perekonnanimi)
on vastu võtnud kandmiseks .......................................................................................................
(relva nimetus, mudel, number, valmistamisaasta)
padruneid .......... tk, padrunisalvi .......... tk.
Teenistuja .............................................
Asutuse juht (relvur) ..........................
Kaitseministri 25. märtsi 2003. a määruse nr 4 “Sõjaväerelvade käitlemise ning lahingutehnika väljaveo ja sisseveo kord”
(ministeerium)
(loa osa tähis)
SÕJARELVADE KÄITLEMISE LUBA NR _______
Välja antud Kaitseministri 25. märtsi 2003. a määruse nr 4 “Sõjaväerelvade käitlemise ning lahingutehnika väljaveo ja sisseveo kord” § 8 lg 1 alusel
“____” ____________________200__ a.
Välja antud _______________________________________________________________
(asutuse nimi)
(relvade nimetus, mudel, kaliiber ning kogus, numbrite ja sõnadega)
(toimingu või tehingu kirjeldus)
(toimingu teostaja või tehingu teise osapoole nimi, registri- või isikukood ja asukoht või elukoht)
Vastutav isik___________________________________________________
(ees- ja perekonnanimi ning ametikoht)
(kantsleri allkiri)
[RTL 2007, 31, 555 – jõust. 21.04.2007]
SÕJARELVADE JA LAHINGUTEHNIKA KÄITLEMISE ERILUBA NR _______
Välja antud Kaitseministri 25. märtsi 2003. a määruse nr 4 “Sõjaväerelvade käitlemise ning lahingutehnika väljaveo ja sisseveo kord” § 8 lg 2 alusel
“____” ______________________200__ a.
Välja antud_______________________________________________________________
(lubatud tolliprotseduur)
(sõjaväerelvade või laskemoona nimetus, mudel, kaliiber, EKN kood ning kogus)
kuhu ____________________________________________________________________
(näidata riik, kuhu viiakse)
kust _____________________________________________________________________
(näidata riik, kust välja viiakse)
toimetatakse tagasi ________________________________________________________
(näidata riik)
läbi ____________________________________________________________tollipunkti.
Vastutav isik _____________________________________________________________
Eriluba kehtib kuni “____” ____________ 200___ a.
(kaitseministri või tema volitatud isiku allkiri)
Tolli märkused
Kuupäev “___” _______________________ 200___ a.
Tolliformaalsuste teostamise koht _____________________________________________
Märkused ________________________________________________________________
Tolliformaalsuste teostaja ____________________________________________________
(ees- ja perekonnanimi, allkiri ja isikliku pitsati jäljend)


Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise komisjoni liikmete arv ja töökord – Riigi Teataja
Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise komisjoni liikmete arv ja töökord
Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise komisjoni liikmete arv ja töökord - sisukord
§ 4 Komisjoni töövorm
§ 5 Otsuste vastuvõtmine komisjoni istungi toimumiseta
§ 7 Komisjoni otsused
§ 8 Turuosaliste nõukoda ja komisjoni töörühmad
§ 10 Komisjoni asjaajamine
RT I, 20.04.2018, 22
Määrus kehtestatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 12 lõike 4 alusel.
Määrusega sätestatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valitsuskomisjoni (edaspidi komisjon) moodustamise kord, selle töökord ning komisjoni liikmete nimetamise kord.
(1) Komisjoni ülesanded on sätestatud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 12 lõikes 1.
(2) Komisjon lähtub oma tegevuses rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse §-s 12 sätestatud põhimõtetest ning käesolevast määrusest.
(1) Komisjon on 14-liikmeline.
(2) Komisjoni esimees on rahandusminister ja aseesimees Rahandusministeeriumi kantsler.
(3) Komisjoni liikmeteks nimetatakse Justiitsministeeriumi kantsler, Siseministeeriumi kantsler, Rahandusministeeriumi finantspoliitika ja välissuhete asekantsler, Välisministeeriumi poliitikaküsimuste asekantsler, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi side ja riigi infosüsteemide asekantsler, Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor, riigi peaprokurör, Maksu- ja Tolliameti peadirektor, Kaitsepolitseiameti peadirektor, Politsei- ja Piirivalveameti rahapesu andmebüroo juht, Finantsinspektsiooni juhatuse liige ja Eesti Panga asepresident.
(4) Kui komisjoni liige ei saa põhjendatud juhul istungil osaleda, on tal õigus määrata asendaja, kes esindab komisjoni liikme asutust komisjoni töös. Asendaja määramisest tuleb teavitada komisjoni teenindavat ametnikku vähemalt üks tööpäev enne istungi toimumist e-posti teel.
§ 4. Komisjoni töövorm
(1) Komisjoni töövorm on istung ja istungite vahelisel ajal kirjalik arutelu ning elektrooniline otsustamine e-posti vahendusel. Komisjoni istungit juhatab komisjoni esimees ja tema äraolekul komisjoni aseesimees või tema puudumisel esimehe määratud komisjoni liige.
(2) Komisjoni istungi toimumise aja määrab komisjoni ettepanekul komisjoni esimees. Komisjoni istungi toimumisest teatatakse komisjoni liikmele vähemalt 21 päeva enne istungi toimumist.
(3) Komisjoni istungid toimuvad vajaduse järgi.
(4) Komisjoni liikmete tööd ei tasustata.
(5) Komisjoni liikme põhjendatud ettepaneku korral võib komisjoni istungist hääleõiguseta osa võtta isik, kes ei ole komisjon liige.
(6) Komisjoni istung protokollitakse.
(7) Komisjon võib istungite vahelisel ajal saata komisjoni tööga seotud materjale kirjalikuks aruteluks ja langetada otsuseid, kooskõlastades need elektroonilisel teel.
§ 5. Otsuste vastuvõtmine komisjoni istungi toimumiseta
(1) Komisjonil on õigus võtta vastu otsuseid komisjoni istungi toimumiseta, kui sellega on nõus kõik komisjoni liikmed. Igal komisjoni liikmel on õigus teha ettepanek otsuse vastuvõtmiseks komisjoni istungi toimumiseta, esitades komisjoni teenindavale ametnikule otsuse eelnõu.
(2) Komisjoni teenindav ametnik saadab otsuse eelnõu e-posti teel kõigile komisjoni liikmetele, määrates tähtpäeva, mille saabudes peab komisjoni liige olema esitanud selle kohta oma kirjaliku seisukoha. Kui komisjoni liige ei teata nimetatud tähtpäevaks, kas ta on otsuse poolt või vastu, loetakse, et ta hääletab otsuse vastu.
(3) Kui otsus tehakse käesolevas paragrahvis sätestatud korras, loetakse otsus vastuvõetuks, kui selle poolt on vähemalt kaheksa komisjoni liiget.
(4) Hääletustulemuste kohta koostab komisjoni teenindav ametnik hääletusprotokolli.
(1) Komisjoni esimees juhib komisjoni tööd ja vajaduse korral esindab komisjoni.
(2) Komisjoni esimehe äraolekul või tema ülesandel täidab esimehe ülesandeid komisjoni aseesimees või tema puudumisel esimehe määratud komisjoni liige.
(3) Komisjon kinnitab protokollilise otsusega kodukorra ja juhendid, samuti kõik komisjoni nimel esitatavad arvamused, ettepanekud, avaldused, aruanded ja töörühmade koosseisud ning vajaduse korral nende tasustamise korra.
§ 7. Komisjoni otsused
(1) Komisjoni otsused rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 12 lõikes 1 antud pädevuse kohta on komisjonis esindatud asutustele kohustuslikud.
(2) Komisjoni otsused märgitakse protokolli, millele kirjutavad alla istungi juhataja ja protokollija.
(3) Komisjon on otsustusvõimeline, kui selle istungist võtab osa vähemalt pool koosseisust. Otsused võetakse vastu kohalolijate lihthäälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab istungi juhataja hääl.
(4) Otsuste avalikustamise otsustab komisjon iga kord eraldi.
§ 8. Turuosaliste nõukoda ja komisjoni töörühmad
(1) Komisjoni juurde luuakse kohustatud isikute esindajatest turuosaliste nõukoda, kelle eesmärk on komisjonile tema ülesannete täitmisega seoses nõu anda.
(2) Lisaks turuosaliste nõukojale võib komisjon moodustada ajutisi ja alalisi töörühmi, kuhu võib kaasata teemavaldkonna asjatundjaid ja sidusvaldkondade esindajaid.
(3) Turuosaliste nõukoja ning ajutise ja alalise töörühma töökorra ja ülesanded kehtestab ning liikmed määrab komisjoni otsuse alusel rahandusminister käskkirjaga.
(1) Komisjoni istungite materjalid edastatakse liikmetele elektrooniliselt kümme tööpäeva enne komisjoni istungi toimumist.
(2) Komisjoni liikmed esitavad oma asutuse arvamuse ja ettepanekud komisjoni istungite materjalide kohta määratud aja jooksul elektrooniliselt või suuliselt.
§ 10. Komisjoni asjaajamine
(1) Komisjoni asjaajamist korraldab Rahandusministeerium.
(2) Rahandusministeerium:
1) annab komisjoni otsuste täitmise kohta komisjonile ülevaateid;
2) tagab istungite päevakorra ja materjalide ettevalmistamise ning komisjoni liikmetele edastamise;
3) tagab komisjoni tegevuskava ja aruannete koostamise ning komisjoni ülesannete täitmiseks eraldatud vahendite otstarbeka kasutamise;
4) arvestab komisjoni päevakorra koostamisel komisjoni liikmete ettepanekuid.


Menetluses ÜP | Viimsi vald
Planeeringualal paiknevate tootmismaa juhtotstarbega alade ruumilise arengu võimalike suundumuste ning erinevate asjasse puutuvate huvide väljaselgitamine.
Kavandatava ruumilise arenguga, sh olemasolevate ja kavandatavate olulise ruumilise mõjuga objektidega (ORMO-d), kaasneda võivate majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste mõjude ning looduskeskkonnale, sh õhu puhtusele, merele ning rannajoonele avalduvate mõjude hindamine ning selle alusel säästva ja tasakaalustatud ruumilise arengu tingimuste seadmine vastavalt PlanS § 8 lg 3 punktis 2 sätestatule.
Planeeringualal maa- ja veealade üldiste kasutuspõhimõtete ja ehitustingimuste määramine vastavalt PlanS § 8 lg 3 p 3 sätestatule, määrates sealjuures vajadusel ära ka vastavatel aladel käitlemiseks lubatud kaubaliigid ning maksimaalsed lubatud ladustatavad ja käideldavad kogused.
Ranna ja kalda piiranguvööndi ning ehituskeeluvööndi täpsustamine looduskaitseseaduses sätestatud korras vastavalt PlanS § 8 lg 3 p 12 sätestatule.
Teede ja tänavate, raudteede, sadamate asukoha ning liikluskorralduse üldiste põhimõtete määramine vastavalt PlanS § 8 lg 3 p 8 sätestatule.
Planeeringualale kavandatavate ORMOde asukohtade valiku menetluste läbiviimine vastavalt PlanS § 292 lg 3 sätestatule, sh asukoha sobivuse, toimimiseks vajaliku maa-ala suuruse ning tegevuse mõjude analüüs ja üldiste kasutustingimuste kindlaksmääramine.
Planeeringualale kavandatavate ORMO’de tegevuseks vajalike maa-alade suuruste kindlaksmääramine koostöös maavanema ja Keskkonnaametiga vastavalt PlanS § 292 lg 6 p 1 ja 3 sätestatule.
Muude seadustest ja teistest õigusaktidest tulenevate maakasutus- ja ehitustingimuste arvestamine planeeringus.
Kavandatava ruumilise arenguga kaasneda võivate majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste mõjude ning looduskeskkonnale avalduvate mõjude hindamine ning selle alusel säästva ja tasakaalustatud ruumilise arengu tingimuste seadmine.