Norme in materia fiscale 2001 | Licodu
Home » Estonia Leggi » Norme in materia fiscale 2001
Norme in materia fiscale 2001
(terviktekst nov 2001)
(Kehtetu - 20.02.2002 jõust.01.07.2002 - RT I 2002, 26, 150)Vastu võetud 16. detsembril 1993. a.(RT I 1994, 1, 5; terviktekst RT I 2000, 45, 279),jõustunud 6. jaanuaril 1994. a.,muudetud järgmiste seadustega:17.10.2001 jõust.01.07.2002 - RT I 2001, 88, 531;14.06.2001 jõust.01.10.2001 - RT I 2001, 65, 378;13.06.2001 jõust.13.07.2001 - RT I 2001, 59, 360;06.06.2001 jõust.01.09.2001 - RT I 2001, 56, 335;02.05.2001 jõust.02.06.2001 - RT I 2001, 48, 266;18.04.2001 jõust.01.07.2001 - RT I 2001, 43, 242;24.01.2001 jõust.01.01.2003 - RT I 2001, 17, 76;19.10.2000 jõust.01.04.2000 - RT I 2000, 84, 534;18.10.2000 jõust.17.11.2000 - RT I 2000, 84, 533;20.06.2000 jõust.12.07.2000 - RT I 2000, 55, 365.
Maksumaksja ja maksu kinnipidaja põhiõigused ja -kohustused
§ 114. Maksumaksjate ja maksu kinnipidajate register
(1) Maksumaksjate ja maksu kinnipidajate register (edaspidi register) on Vabariigi Valitsuse poolt asutatud riiklik register andmekogude seaduse (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77) § 31 tähenduses, mis sisaldab andmeid maksumaksjate ja maksu kinnipidajate, samuti isikute kohta, kes on kindlustatavad sotsiaalmaksuseaduse (RT I 1998, 40, 611; 61, 982; 113/114, 1875 ja 1876; 1999, 29, 397; 71, 685; 82, 749; 87, 789; 88, 806; 97, 857; 101, 903) § 5 alusel. Registri vastutav töötleja on Maksuamet.
(2) Andmete kandmine registrisse ja andmete saamine registrist toimub Vabariigi Valitsuse kinnitatud registri põhimääruses sätestatud korras vastavalt käesoleva paragrahvi 3.–7. lõikele, käesoleva seaduse §-le 11 ning sotsiaalmaksuseaduse §-le 12.
(3) Registrisse kandmiseks on end enne oma tegevuse alustamist kohustatud registreerima Maksuameti kohalikus asutuses:
1) juriidiline isik, keda ei kanta äriregistrisse, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse või Eesti kirikute, koguduste ja koguduste liitude registrisse;
2) riigi- või kohaliku omavalitsusüksuse asutus, mida ei kanta riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikusse registrisse;
3) füüsilisest isikust ettevõtja, keda ei kanta äriregistrisse;
4) välismaa juriidiline isik, kellel on Eestis püsiv tegevuskoht, välja arvatud filiaal.
(4) Käesoleva paragrahvi 3. lõike punktis 1 nimetatud isik või punktis 2 nimetatud asutus esitab registreerimiseks Maksuameti kohalikule asutusele avalduse, milles märgitakse isiku või asutuse nimi ja aadress, pangakontode numbrid ning krediidiasutuste nimed, kus pangakontod on avatud. Avaldusele lisatakse juriidilise isiku põhikiri või asutuse põhimäärus.
(5) Füüsilisest isikust ettevõtja esitab registreerimiseks Maksuameti kohalikule asutusele avalduse, milles märgitakse ettevõtja ees- ja perekonnanimi, isikukood (selle puudumisel sünnikuupäev, -kuu ja -aasta), elukoha aadress, ärinimi, tegevusala, tegevuskoht, pangakontode numbrid ning krediidiasutuste nimed, kus pangakontod on avatud.
(6) Püsiva tegevuskoha registreerimiseks esitab välismaa juriidiline isik püsiva tegevuskoha asukohajärgsele Maksuameti kohalikule asutusele avalduse, milles märgitakse:
1) välismaa juriidilise isiku nimi, aadress, registreerimise koht ja registreerimisnumber;
2) püsiva tegevuskoha tegevusala, tegevuskoht ning postiaadress Eestis;
3) püsiva tegevuskoha teenindamiseks avatud pangakontode numbrid ning krediidiasutuste nimed, kus pangakontod on avatud;
4) püsiva tegevuskoha vastutava isiku ees- ja perekonnanimi, elukoht ja isikukood või isikukoodi puudumisel sünnikuupäev, -kuu ja -aasta.
(7) Püsiva tegevuskoha registreerimise avaldusele lisatakse:
1) registreerimistunnistuse ärakiri, registri väljavõte või muu juriidilise isiku olemasolu tõendav dokument;
2) püsiva tegevuskoha vastutava isiku volitusi tõendav dokument;
3) juriidilise isiku põhikiri või ühingulepingu asukohamaa seaduste kohaselt tõestatud ärakiri, kui nende dokumentide esitamine on nõutav juriidilise isiku registreerimisel tema asukohamaal;
4) vastutava isiku notariaalselt tõestatud allkirjanäidis.
(8) Käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud isikud ja asutused on kohustatud teatama Maksuameti kohalikule asutusele viie tööpäeva jooksul oma tegevuse lõpetamisest, püsiva tegevuskoha likvideerimisest või käesoleva paragrahvi 4., 5. või 6. lõikes loetletud andmete muutumisest, sealhulgas iga uue pangakonto avamisest.
(12.04.2000 jõust.01.06.2000 - RT I 2000, 35, 216)
Maksuhalduri õigused ja kohustused
§ 20. Õigus saada teavet kolmandatelt isikutelt
(1) Maksude tasumise, kinnipidamise ja ülekandmise õigsuse kontrollimiseks ja maksumaksja poolt tasumisele ning maksu kinnipidaja poolt kinnipidamisele kuuluva maksusumma määramiseks ja maksuvõla sissenõudmiseks on maksuhalduril ettekirjutuse alusel õigus saada ettekirjutuses näidatud tähtpäevaks teavet kolmandatelt isikutelt, sealhulgas krediidiasutustelt, samuti nõuda nende isikute käsutuses olevate maksumaksja ja maksu kinnipidaja kohta käivate dokumentide esitamist.
(10.04.96 jõust.12.05.96 - RT I 1996, 29, 577; 12.04.2000 jõust.01.06.2000 - RT I 2000, 35, 216)
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõike alusel teabe andmisest on õigus keelduda:
1) advokaadil ja advokatuuri töötajal asjaolude kohta, mis said temale teatavaks seoses õigusabi andmise või muude tööülesannete täitmisega;
2) notaril, vaimulikul ja arstil temale seoses kutse- või ametitegevusega teatavaks saanud andmete kohta;
3) riikliku statistilise vaatluse korraldajal temale seoses vaatlusega teatavaks saanud andmete kohta;
4) audiitoril ja audiitori kutsetegevusega seotud isikul vastavalt audiitortegevuse seaduse (RT I 1999, 24, 360) § 38 lõikele 1;
5) maksumaksja või maksu kinnipidaja abikaasal, otsejoones sugulasel, õel või vennal, õe või venna alanejal sugulasel, abikaasa otsejoones sugulasel, abikaasa õel või vennal, välja arvatud juhul, kui ta vastavalt käesoleva seaduse §-s 19 sätestatule peab antud asjas informatsiooni andma ja dokumente esitama seoses enda maksukohustusega;
6) esindajal seoses talle esindusega teatavaks saanud asjaolude kohta, välja arvatud esindaja poolt esindatava nimel käesoleva seaduse §-s 19 nimetatud kohustuste täitmise korral.
(3) Riiklike maksude maksuhalduril on õigus ettekirjutuse alusel saada tasuta selles ettenähtud tähtpäevaks riikliku registri vastutavalt või volitatud töötlejalt ettekirjutuses näidatud perioodil maksustamise seisukohast tähendust omavaid tehinguid sooritanud isikuid identifitseerivaid andmeid (ees- ja perekonnanimi või ärinimi; isiku- või registrikood, isikukoodi puudumisel sünnikuupäev, -kuu ja -aasta).
(4) Kui käesoleva paragrahvi 1. või 3. lõikes nimetatud ettekirjutusega antud tähtaeg ei ole ettekirjutuse adressaadi arvates temale pandud kohustuse täitmiseks piisav, võib ta taotleda maksuhaldurilt tähtaja pikendamist.
(5) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 5 nimetatud isikutelt teabe nõudmise korral tuleb neid kirjalikult või allkirja vastu suuliselt teavitada õigusest dokumentide esitamisest või teabe andmisest keelduda.
Käesolev seadus jõustub Riigi Teatajas avaldamisest, kuid mitte varem kui 1994. aasta 1. jaanuaril.
(consolidated text nov 2001)
(Repealed - 20.02.2002 entered into force 01.07.2002 - RT I 2002, 26, 150)Passed 16 December 1993(RT1 I 1994, 1, 5; consolidated text RT I 2000, 45, 279),entered into force 6 January 1996,amended by the following Acts:17.10.2001 entered into force 01.07.2002 - RT I 2001, 88, 531;14.06.2001 entered into force 01.10.2001 - RT I 2001, 65, 378;13.06.2001 entered into force 13.07.2001 - RT I 2001, 59, 360;06.06.2001 entered into force 01.09.2001 - RT I 2001, 56, 335;02.05.2001 entered into force 02.06.2001 - RT I 2001, 48, 266;18.04.2001 entered into force 01.07.2001 - RT I 2001, 43, 242;24.01.2001 entered into force 01.01.2003 - RT I 2001, 17, 76;19.10.2000 entered into force 01.04.2000 - RT I 2000, 84, 534;18.10.2000 entered into force 17.11.2000 - RT I 2000, 84, 533;20.06.2000 entered into force 12.07.2000 - RT I 2000, 55, 365.
Fundamental Rights and Duties of Taxpayers and Withholding Agents
§ 114. Register of taxpayers and withholding agents
(1) A register of taxpayers and withholding agents (hereinafter register) is a state register as defined in § 31 of the Databases Act (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77) which is established by the Government of the Republic and contains data on taxpayers and withholding agents, and on persons who are insurable persons on the basis of § 5 of the Social Tax Act (RT I 1998, 40, 611; 61, 982; 113/114, 1875 and 1876; 1999, 29, 397; 71, 685; 82, 749; 87, 789; 88, 806; 97, 857; 101, 903). The chief processor of the register is the Tax Board.
(2) Data shall be entered in and received from the register pursuant to subsections (3)-(7) of this section, § 11 of this Act and § 12 of the Social Tax Act pursuant to the procedure provided for in the statutes of the register which are approved by the Government of the Republic.
(3) In order to be entered in the register, the following are required to register with a local office of the Tax Board prior to the commencement of their activities:
1) legal persons who shall not be entered in the commercial register, non-profit associations and foundations register or the Estonian register of churches, congregations and associations of congregations;
2) state or local government agencies which shall not be entered in the state register of state and local government agencies;
3) sole proprietors who shall not be entered in the commercial register;
4) legal persons of foreign states with a permanent establishment in Estonia, with the exception of branches.
(4) In order to register with a local office of the Tax Board, a person specified in clause (3) 1) of this section or an agency specified in clause (3) 2) of this section shall submit an application containing the name and address of the person or agency, the numbers of the bank accounts of the person or agency and the names of the credit institutions in which the bank accounts are held. The articles of association or statutes of the legal person or agency shall be annexed to the application.
(5) In order to register with a local office of the Tax Board, a sole proprietor shall submit an application containing the given name and surname, personal identification code (in the absence of a personal identification code, the date of birth), residential address, business name, area of activity and place of business of the sole proprietor, the numbers of the bank accounts of the sole proprietor and the names of the credit institutions in which the bank accounts are held.
(6) In order to register a permanent establishment with a local office of the Tax Board, a legal person of a foreign state shall submit an application containing:
1) the name and address, place of registration and registration number of the legal person of a foreign state;
2) the area of activity, place of business and postal address in Estonia of the permanent establishment;
3) the numbers of the bank accounts opened in order to service the permanent establishment and the names of the credit institutions in which the bank accounts are held;
4) the given name and surname of the person responsible for the permanent establishment, and his or her residence and personal identification code or, in the absence of a personal identification code, date of birth.
(7) The following shall be annexed to an application to register a permanent establishment:
1) a copy of the certificate of registration, an extract from the register or other documents certifying the existence of the legal person;
2) a document certifying authorisation of the responsible person of the permanent establishment;
3) a copy of the articles of association, statutes or partnership agreement of the legal person, certified according to the laws of the home country, if submission of such documents upon registration of a legal person is required in the home country of the legal person;
4) a notarised specimen signature of the responsible person.
(8) The persons and agencies specified in subsection (3) of this section are required to inform the local office of the Tax Board of the termination of their activities, liquidation of the permanent establishment and changes in the information specified in subsections (4), (5) or (6) of this section, including the opening of every new bank account, within five working days.
(12.04.2000 entered into force 01.06.2000 - RT I 2000, 35, 216)
§ 20. Right to obtain information from third persons
(1) In order to verify the correctness of the payment, withholding or transfer of taxes, to determine the amount of tax to be paid by a taxpayer or to be withheld by a withholding agent, or to collect tax arrears, tax authorities have the right, pursuant to a precept, to obtain information from third persons, including credit institutions, by the due date indicated in the precept and to require third persons to submit such documents as are at their disposal concerning the taxpayer or the withholding agent.
(10.04.96 entered into force 12.05.96 - RT I 1996, 29, 577; 12.04.2000 entered into force 01.06.2000 - RT I 2000, 35, 216)
(2) The following have the right to refuse to provide information under subsection (1) of this section:
1) advocates or employees of the Bar Association concerning circumstances which become known to them in connection with the provision of legal assistance or the performance of other duties of employment;
2) notaries, ministers of religion and doctors concerning information which becomes known to them in connection with their professional activities;
3) agencies conducting state statistical surveys concerning information which becomes known to them in connection with a survey;
4) auditors and persons involved in the professional activities of an auditor, pursuant to subsection 38 (1) of the Authorised Public Accountants Act (RT I 1999, 24, 360);
5) spouses, direct blood relatives, sisters or brothers of taxpayers or withholding agents, descendants of sisters or brothers of taxpayers or withholding agents, and direct blood relatives or sisters or brothers of spouses of taxpayers or withholding agents, unless such persons are required to provide information in the given matter and submit documents in connection with their own tax liability pursuant to provisions of § 19 of this Act;
6) representatives concerning circumstances which become known to them in connection with representation, except upon the performance of obligations specified in § 19 of this Act by the representative in the name of the person represented.
(3) The tax authorities for state taxes have the right, pursuant to a precept, to obtain, without charge and by the due date indicated in the precept, information from the chief or authorised processor of a state register which identifies persons (given name and surname or business name, personal identification code or registry code or, in the absence of a personal identification code, date of birth) who concluded transactions relevant to taxation during the period indicated in the precept.
(4) If the addressee of a precept specified in subsection (1) or (3) of this section does not consider the term prescribed by the precept sufficient for performance of the obligation imposed on the addressee, the addressee may apply to the tax authority for extension of the term.
(5) If information is requested from persons specified in clause (2) 5) of this section, such persons shall be informed in writing or orally against a signature of the right to refuse to submit documents or provide information.
This Act enters into force following publication in the Riigi Teataja but not earlier than 1 January 1994.


Loosung juuli 2019
1. juuli Issand tõi mu välja lagedale, ta päästis minu, sest tal oli minust hea meel. Ps 18:20 Ps 147:12-20;Õp 9:1-18;Lk 16:16-17
2. juuli Minu rahval on kalduvus minust ära pöörduda: kuigi teda kutsutakse ülespoole, ometi ei tõuse neist ükski. Ho 11:7 Ps 70:2-6;1Kr 7:17-19;Js 2:2-5
3. juuli Jumal on see, kes teis tegutseb, et te tahate ja toimite Tema hea nõu kohaselt. Fl 2:13 Ps 123;1Ts 2:1-12;Js 48:1-2,9-13
4. juuli Täna, kui te kuulete Ta häält, ärge tehke kõvaks oma südant. Ps 95:7-8 Ps 115:1-3,12-18;Js 6:8-10;Jl 2:12-14
5. juuli Puhta vastu Sa oled puhas ja kõvera vastu Sa osutud keeruliseks. Sest Sina päästad viletsa rahva, aga alandad suurelised silmad. Ps 18:27-28 Ps 54:3-9;Lk 23:39-43;2Ts 1:11-12
6. juuli Tehke kõik nurisemata ja vaidlemata, et te oleksite laitmatud ja puhtad, veatud Jumala lapsed keset põikpäist ja rikutud sugupõlve, kelle seas te paistate nagu tähed maailmas. Fl 2:14-15 Ps 61:2-9;Jr 31:7-13;
7. juuli Jeesus ütles: "Nõnda on taevas ühe meeltparandanud patuse pärast rohkem rõõmu kui üheksakümne üheksa õige pärast, kellele ei ole vaja meeleparandust." Lk 15:7
4. pühapäev pärast nelipüha Kadunud ja jälle leitud Inimese Poeg on tulnud otsima ja päästma kadunut. Lk 19:10 KLPR 214 Ps 32:1-2,5-8;Js 57:15-19(20-21);1Pt 5:5-11;Lk 15:1-10 Issand Jumal, taevane Isa, Sina ei soovi, et ükski Sinu loodud inimene hukkuks. Sina otsid meid, kui oleme eksinud Sinu teelt, ja palju enam, kui meie Sind otsime, hoolitsed Sina meie eest. Kingi meile ärksad kõrvad, et kuuleksime Sinu kutsuvat häält. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
8. juuli Pöördu mu poole, Issand, ja ole mulle armuline, sest ma olen üksildane ja vilets! Ps 25:16 Ps 147:12-20;Lk 5:27-32;Js 43:22-25
Adrian Virginius († 1706), Andreas Virginius († 1701), Johann Hornung († 1715), pastorid, piiblitõlkijad, lauluraamatu koostajad ja kirikulaulu edendajad
Aksel Erich Vooremaa, pastor, nõukogude riikliku terrori märter († 1941) ja teised nõukogude okupatsiooniaja märtrid
9. juuli Ma elan kõrges ja pühas paigas ja rõhutute ning vaimult alandlike juures, et turgutada alandlike vaimu ja elustada rõhutute südameid. Js 57:15 Ps 70:2-6;2Ms 32:30-33:1;Km 10:6-16
† 1941 Jaak Varik, EELK hooldaja 1939
10. juuli Alanduge siis Jumala võimsa käe alla, et Tema teid ülendaks õigel ajal; heitke kõik oma mure Tema peale, sest Tema peab hoolt teie eest! 1Pt 5:6-7 Ps 123;Js 31:5-7;Mi 7:7-9,18-20
11. juuli Sinu oma olen mina, päästa mind, sest ma nõuan taga Su korraldusi! Ma olen eksinud nagu kadunud lammas. Otsi oma sulast, sest ma ei unusta Su käske! Ps 119:94,176 Ps 115:1-3,12-18;Js 10:20-27;2Ms 25:10-11,17-22
Benedictus Nursiast, Monte Cassino abt, õhtumaise munkluse isa († 547) Õp 2:1–9 Mt 19:27–29
12. juuli Õnnis on see, kelle üleastumine on andeks antud, kelle patt on kinni kaetud. Õnnis on inimene, kellele Issand pahategu ei arvesta ja kelle vaimus ei ole kavalust. Ps 32:1-2 Ps 54:3-9;Jh 18:1-9;Sk 8:9-15
13. juuli Issand ütleb: "Ma teen su targaks ja õpetan sulle teed, mida sul tuleb käia, ma annan sulle nõu oma silmaga sind juhtides.? Ps 32:8 või Otsekui isa halastab laste peale, nõnda halastab Issand nende peale, kes Teda kardavad. Ps 103:13 Ps 61:2-9;Jr 31:17-21;
Margareta Antiookiast, märter Antiookias († u 307), maretapäev Ps 116:1–4,7–9,15–17 Jr 11:18–20 2Kr 10:17–11:2 Mt 13:44–52
14. juuli Jeesus ütles: "Ärge mõistke kohut, ja ka teie üle ei mõisteta kohut! Ärge mõistke hukka, ja ka teid ei mõisteta hukka! Andke andeks, ja teile antakse andeks!" Lk 6:37
5. pühapäev pärast nelipüha Halastage! Kandke üksteise koormaid, nõnda te täidate Kristuse seadust. Gl 6:1 KLPR 227 Ps 13:2-6;Jn 3:1-5,10 4:1-11 või Sk 8:16-17;Rm 14:7-12;Lk 6:36-42 Issand Jumal, armuline Isa, Sina annad igal päeval meile patud andeks ja tahad, et meiegi andestaksime üksteisele. Murra meie südamete kõvadus, et kohtleksime üksteist halastusega ja elaksime meie Päästja õpetuse järgi leppimises ja andeksandmises, Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
15. juuli Kuid mina loodan Sinu helduse peale, mu süda ilutseb Sinu päästest. Ma tahan laulda Issandale, et Ta mulle on head teinud. Ps 13:6 Ps 147:12-20;Lk 5:17-26;Õp 14:21-34
16. juuli Need on sõnad, mis te peate täitma: rääkige üksteisele tõtt, mõistke oma väravais kohut tões ja rahus! Sk 8:16 Ps 70:2-6;Ne 9:1-3,29-36;2Kr 2:5-11
17. juuli Kui me elame, siis elame Issandale, ja kui me sureme, siis sureme Issandale. Kas me nüüd elame või sureme - me oleme Issanda päralt. Rm 14:8 Ps 123;Mk 11:20-26;1Sm 26:3b-5,7-9,12-18,21-25
18. juuli Minu ees nõtkub iga põlv, ütleb Issand, ja iga keel annab tunnustust Jumalale. Rm 14:11 Ps 115:1-3,12-18;1Kr 12:19-26;2Tm 2:14-19
Joachim Jhering, Tallinna piiskop, Eesti kirikuelu edendaja († 1657)
19. juuli Tee selgeks mu silmad, et ma ei uinuks surmale, et mu vaenlane ei ütleks: "Ma sain võimust ta üle!" ja mu vastased ei ilutseks, sellepärast et ma kõigun. Ps 13:4-5 Ps 54:3-9;Js 53:6-8;Jk 4:11-12
20. juuli Sina aga, miks sa mõistad kohut oma venna üle? Või sina, miks sa paned oma venda halvaks? Kõik me ju astume Jumala kohtujärje ette. Rm 14:10 Ps 61:2-9;2Kr 13:10-13;
Thorlak, piiskop, misjonär Islandil († 12. saj)
21. juuli Jeesus ütles Siimonale: "Ära karda! Nüüdsest peale pead sa püüdma inimesi!? Lk 5:10
Apostlite pühapäev Issanda teenistuses Järelikult ei ole te nüüd enam võõrad ja majalised, vaid pühade kaaskodanikud ja Jumala kodakondsed. Ef 2:19 KLPR 245 Ps 145:3-7;1Ms 12:1-4;Rm 1:1-7 või 1Tm 1:12-17;Lk 5:1-11 Issand Kristus, meie taevane Kuningas, tänus ja rõõmus pühitseme Sinu apostlite mälestust ning palume Sind: anna oma Kirikule seda armu, et ta armastaks ja elaks selles, mida Sinu apostlid on uskunud, kuulutanud ja õpetanud. Kuule meid, kes Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
Lisalugemine: Trk 9:1-12
Õhtul: Ps 33:1-12;1Kn 19:19-21
22. juuli Kui armsad on mägede peal sõnumitooja sammud. Ta kuulutab rahu, toob häid sõnumeid. Js 52:7 Ps 147:12-20;Lk 6:12-19;Gl 1:11-24
Maarja Magdaleena, Issanda õpilane, madlipäev Ps 30:2–4,13 Rt 1:6–18 (või Ül 3:1–4) 2Kr 5:14–18 Jh 20:1–3,11–18 Kõigeväeline Jumal, Sinu Poeg Jeesus Kristus tervendas Maarja Magdaleena vaimu, hinge ja ihu ning tegi temast oma ülestõusmise tunnistaja. Puhasta meid pattudest ja uuenda meid oma Vaimuga, et me võiksime Sind teenida Jeesuse Kristuse ülestõusmise väes, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
23. juuli Issand ütles Aabramile: "Mine omalt maalt, omast sugukonnast ja isakojast maale, mille ma sulle näitan!" 1Ms 12:1 Ps 70:2-6;1Ms 35:1-4,9-15;Ap 12:1-11
Birgitta Rootsist, abtiss, birgitiinide ordu rajaja († 1373) Ps 9:8–12 Õp 31:10–31 1Kr 2:6–12 Mt 13:10–17
24. juuli Minu peale on halastatud seepärast, et Kristus Jeesus saaks osutada kogu oma pikka meelt. 1Tm 1:16 Ps 123;2Tm 4:6-18;Mt 8:18-22
25. juuli Kogu maale on kostnud nende hääl ja ilmamaa äärteni nende sõnad. Rm 10:18 Ps 115:1-3,12-18;Ap 13:1-3;Rm 16:1-7
Apostel Jaakobus Vanema päev ehk jaagupipäev Ps 89:2,6,16–18 Jr 45:1–5 (või 1Kn 19:9–18) Ap 11:27–12:3a (või 2Kr 4:7–15) Mt 20:20–23(24–28) Armuline Jumal, me meenutame täna Sinu ees Sinu sulast ja apostlit Jaakobust, esimest jüngrite seas, kes suri märtrina Jeesuse nime pärast. Vala oma Kiriku juhtide peale ennastsalgava teenimise vaimu, mis Sinu väge ja au tunnistab. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
Jakob Kukk, EELK esimene piiskop, Eesti kirikuelu edendaja († 1933)
26. juuli Sinu kardetavast jõust räägitagu ja ma jutustan Sinu suurtest töödest. Ps 145:6 Ps 54:3-9;Lk 22:31-34;2Kr 12:1-10
Anna ja Joakim, Neitsi Maarja vanemad, annepäev Ps 1:1–3 Sk 2:10–13 Rm 8:28–30 Mt 13:16–17
27. juuli Su suure headuse mälestust kuulutatagu ja Su õiguse üle hõisatagu! Ps 145:7 Ps 61:2-9;Fl 3:12-16;
Õhtul: Ps 33:1-12;5Ms 10:12-19
28. juuli Jeesus ütles: "Ma ütlen teile: Kui teie õigus ei ole märksa suurem kui kirjatundjate ja variseride oma, siis te ei saa taevariiki!" Mt 5:20
7. pühapäev pärast nelipüha Armastuskäsk Nõnda ütleb Issand, kes sind on loonud: Ära karda, sest ma olen sind lunastanud, ma olen sind nimepidi kutsunud, sa oled minu päralt! Js 43:1 KLPR 307 Ps 28:1-2,6-8;3Ms 19:1-4,11-18;Rm 12:16-21;Mt 5:20-30 Kõigeväeline Jumal, Sina ilmutad meile Jeesuses Kristuses igavest ja tõelist armastust ja tahad ka meie südameis süüdata armastuse tule. Aita meid oma Püha Vaimuga, nii et võidame endas viha ning kasvame armastuses üksteise vastu. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Srk 13:15-24
Õhtul: Ps 33:1-12;Jk 2:14-26
Marta, Maarja ja Laatsarus Betaaniast, Issanda õpilased Jh 12:1-8
29. juuli Issand on oma rahvale tugevuseks. Ta on oma võitud mehe võidusaamise kindlustus. Ps 28:8 Ps 147:12-20;5Ms 6:20-25;Mt 7:7-12
Olav, Norra kuningas, märter († 1030), olevipäev Ps 116:1–4,7–9,15–17 Trk 10:10–14 Ef 2:11–14 Mt 16:24–27
30. juuli Ärge tehke kohtus ülekohut! Ära ole erapoolik viletsa kasuks ja ära austa vägevat, vaid mõista ligimesele õiglaselt kohut! 3Ms 19:15 Ps 70:2-6;2Kr 6:11-13; 7:2-4 või Tb 4:5-11,14-16;Lk 6:31-36
31. juuli Ära lase kurjal võitu saada enese üle, vaid võida sina kuri heaga! Rm 12:21 Ps 123;Jk 3:13-18 või Srk 4:1-6;Mt 5:33-37
Ignatius Loyola, preester, jesuiitide ordu rajaja (+ 1556)


Sünnitoetuse määramise ja maksmise kord Kastre vallas – Riigi Teataja
Sünnitoetuse määramise ja maksmise kord Kastre vallas
Sünnitoetuse määramise ja maksmise kord Kastre vallas - sisukord
§ 2 Sünnitoetuse taotlemine
§ 3 Sünnitoetuse määramine
§ 4 Sünnitoetuse maksmine
RT IV, 29.12.2017, 473
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse § 6 lõige 3 punkti 2 ja § 22 lõige 1 punkti 5 alusel.
(1) Käesolev kord sätestab lapse sünnitoetuse määramise ja maksmise korra Kastre vallas.
(2) Sünnitoetust makstakse lapsevanemale või last kasvatavale õigustatud isikule (edaspidi taotleja) lapse eest, kelle elukohaks jääb peale sünni registreerimist Eesti rahvastikuregistri andmetel Kastre vald.
§ 2. Sünnitoetuse taotlemine
(1) Toetuse taotleja esitab Kastre Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) vormikohase taotluse (Lisa), koos sünnitõendi koopiaga. Nimetatud dokumendid esitab taotleja enne lapse kuuekuuseks saamist.
(2) Vallavalitsusel on õigus nõuda vajadusel toetuse taotlejalt täiendavaid dokumente, mis aitavad tõendada taotleja õigust saada toetust.
§ 3. Sünnitoetuse määramine
(1) Vallavalitsus vaatab sünnitoetuse taotlemiseks esitatud dokumendid läbi 10 (kümne) tööpäeva jooksul arvates nende saabumise päevast ning otsustab toetuse määramise või keeldumise. Keeldumise korral teatatakse sellest taotlejale kirjalikult 5 (viie) tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates, märkides ära keeldumise põhjuse.
(2) Sünnitoetust ei määrata, kui:
1) laps elab pidevalt hoolekandeasutuses;
3) laps on lapsendatud teise peresse;
4) laps sündis surnult;
5) taotleja hooldusõigus on peatatud või taotleja suhtes on ära võetud vanemaõigused.
§ 4. Sünnitoetuse maksmine
(1) Sünnitoetust makstakse Kastre valla eelarvest järgmiselt:
1) Toetust suuruses 750 eurot makstakse, kui lapse mõlemad vanemad või üksikvanem on olnud Kastre valla elanikud (elanik) vähemalt kolm kuud enne lapse sündi.
2) Toetust suuruses 450 eurot makstakse, kui lapse üks vanematest on olnud Kastre valla elanik vähemalt kolm kuud enne lapse sündi.
(2) Toetuse maksmine toimub järgmiselt:
1) Toetuse I osa 250 eurot või 150 eurot maksab vallavalitsus sünnitoetuse saamiseks esitatud avalduse alusel õigustatud isikutele välja 10 tööpäeva jooksul;
2) toetuse II osa 250 eurot või 150 eurot maksab vallavalitsus õigustatud isikutele välja lapse sünnist aasta möödumisel;
3) toetuse III osa 250 eurot või 150 eurot maksab vallavalitsus õigustatud isikutele välja lapse sünnist 2 aasta möödumisel.
(3) Vallavalitsus kontrollib enne toetuse väljamaksmist lapse ja lapsevanema(te) Eesti rahvastikuregistri järgset elukohta.
(4) Toetuse võib välja maksta sotsiaalosakonna töötajale, kui vallavalitsusel on andmeid selle kohta, et toetuse taotleja võib toetuse summasid kasutada ebaotstarbekalt. Sotsiaalosakonna töötaja kasutab toetuse summasid lapsele vajalike asjade, sealhulgas lapse tervislikuks toitumiseks vajalike toiduainete, vitamiinide, riiete jmt ostmiseks ja esitab vallavalitsusele aruande lapsetoetuse kasutamise kohta, millele on alla kirjutanud toetuse taotleja.
(5) Kui sünnitoetuse taotleja(d) ei ole vastavalt käesoleva määruse § 4 lg 1 p 1 või p 2 toodud nõuetele olnud Kastre valla elanik(ud) vähemalt kolm kuud enne lapse sündi, võib vallavalitsus põhjendatud taotluse ja kaalutlusotsuse alusel anda välja korralduse sünnitoetuse väljamaksmiseks erandkorras.
(1) Käesoleva määrusega tühistatakse:
1) Võnnu Vallavolikogu 28.04.2016 määruse nr 15 „Võnnu valla sotsiaaltoetuste maksmise kord“ § 1 lg 1
2) Võnnu Vallavalitsuse 29.03.2016 määruse nr 1 „Sotsiaaltoetuste suuruste kinnitamine“ § 1 lg 1 p 1.
(2) Käesoleva määrusega muudetakse:
1) Mäksa Vallavolikogu 25.01.2016 määruse nr 1 „Sotsiaaltoetuste maksmise tingimused ja kord“ § 5 lisatakse muutmismärge – rakendatakse enne 24.10.2017 registreeritud sündide puhul;
2) Mäksa Vallavalitsuse 25.01.2016 määruse nr 4 „Sotsiaaltoetuste määrade kehtestamine“ § 1 lg 1 p 1 lisatakse muutmismärge – rakendatakse enne 24.10.2017 registreeritud sündide puhul;
3) Haaslava Vallavolikogu 12.10.2016 määruse nr 39 „Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord“ § 5 lg 1 lisatakse muutmismärge – rakendatakse enne 24.10.2017 registreeritud sündide puhul.
(3) Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt alates 24.10.2017. a.
Määrus jõustub 01.01.2018. a.
Lisa Toetuse taotluse blankett


text:
Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Määrus (EMÜ) nr 2658/87 – Tolliliit ja ühine tollitariifistik – Tariifne klassifitseerimine – Kombineeritud nomenklatuur – Alamrubriik 8302 41 90 – Metallist kardinapuud
Kohtuasjas C‑670/19,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Finanzgericht Baden-Württembergi (Baden-Württembergi maksukohus, Saksamaa) 9. aprilli 2019. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 10. septembril 2019, menetluses
koosseisus: koja president M. Safjan, kohtunikud C. Toader ja N. Jääskinen (ettekandja),
1 Eelotsusetaotlus käsitleb nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT 1987, L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382) I lisas (komisjoni 5. oktoobri 2010. aasta määrusega (EL) nr 861/2010 (ELT 2010, L 284, lk 1) muudetud redaktsioonis) sisalduva kombineeritud nomenklatuuri (edaspidi „KN“) alamrubriigi 8302 41 90 tõlgendamist.
2 Taotlus on esitatud ühelt poolt Gardinia Home Decor GmbH ja teiselt poolt Hauptzollamt Ulmi (Ulmi kesktollibüroo, Saksamaa, edaspidi „tolliamet“) vahelises kohtuvaidluses, mille ese on Gardinia Home Decori imporditavate metalltoodete tariifne klassifitseerimine kardinapuudena.
HS ja HSi selgitavad märkused
3 Kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „HS“) töötas välja Maailma Tolliorganisatsioon ning see kehtestati 14. juunil 1983 Brüsselis sõlmitud rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga, mis kiideti koos selle 24. juuni 1986. aasta muutmisprotokolliga Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsusega 87/369/EMÜ (EÜT 1987, L 198, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 288).
4 Euroopa Kohtu käsutuses olevast toimikust ilmneb, et põhikohtuasjas kõne all olevate faktiliste asjaolude ehk 13. kuni 26. aprillini 2011 aset leidnud asjaolude seisukohalt on asjakohane HSi nomenklatuur, mis jõustus 1. jaanuaril 2007.
5 HSi nomenklatuur sisaldab jaotist „Üldreeglid [HSi] tõlgendamiseks“, milles on ette nähtud:
„Kaupade klassifitseerimine [HSi] nomenklatuuris toimub järgmiste põhimõtete kohaselt.
2. a) Iga viidet rubriigis mingile kaubale tuleb vaadelda kehtivana selle kauba kohta ka mittekomplekssel või lõpetamata kujul, tingimusel et sellisel kujul on kaubal komplektse või valmistoote põhiomadused. Samuti kehtib see lahtivõetud või kokkupanemata komplektsete või valmiskujul (või käesoleva reegli põhjal sellisena käsitatavate) toodete kohta.
6 HSi nomenklatuuri grupi 83 pealkiri on „Mitmesugused mitteväärismetallist tooted“. Pealkirja all olevas märkuses 1 on kirjas, et „[s]elle grupi toodete mitteväärismetallidest osad klassifitseeritakse koos nende toodetega, mille juurde nad kuuluvad. Rubriikide 73.12, 73.15, 73.17, 73.18 ja 73.20 rauast või terasest tooteid ning gruppide 74–76 ja 78–81 samalaadseid mitteväärismetallist tooteid ei käsitata siiski sellesse gruppi kuuluvate toodete osadena.
7 Sellesse gruppi kuuluval HSi rubriigil 8302 on järgmine struktuur:
Mitteväärismetallist kinnitusdetailid, furnituurid jms tooted mööbli, uste, treppide, akende, ruloode, sõidukikerede, sadulsepatoodete, kohvrite, kastide, karpide jm jaoks; mitteväärismetallist kübaranagid jms kronsteinid, tugijalad; pöörd- või rullrattad mitteväärismetallist kinnitusdetailidega; mitteväärismetallist uste automaatsulgurid
– pöörd- või rullrattad
– muud kinnitusdetailid, furnituurid jms tooted mootorsõidukite jaoks
– muud kinnitusdetailid, furnituurid jms:
– – ehitiste jaoks
– – mööbli jaoks
– kübaranagid jms kronsteinid, tugijalad
– uste automaatsulgurid
8 Maailma Tolliorganisatsioon töötab HSi selgitavad märkused välja rahvusvahelises kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni sätete kohaselt.
9 HSi rubriigi 8302 selgitava märkuse 2007. aastal vastu võetud redaktsioonis on kirjas:
„Siia rubriiki kuulub üldotstarbeline mitte-väärismetallidest furnituur, mis on laialdaselt kasutatud mööblil, ustel, akendel, tõldadel, jne. Selle üldise klassi kaubad jäävad sellesse rubriiki isegi siis kui nad on ette nähtud mingiks spetsiaalseks kasutuseks (näiteks ukse käepidemed või autouksehinged). Kuid see rubriik ei laiene kaupadele mis kujutavad endast tootestruktuuri olulist osa, nagu aknaraamid või pöördtooli pöörel.
Selle rubriigi alla kuuluvad:
D) Kinnitusdetailid, furnituurid ja muud taolised tooted hoonete jaoks.
5) Kardinate, ruloode või portjääride furnituur (näiteks vardad, torud, rosetid, klambrid, paelad, rõngad, stopperid); ruloode haagid, suunajad ja sõlmehoidjad; trepikoja furnituur nagu trepiastmete kaitsed; vaipade kinnitid, trepivardad; trepikäsipuude nupud.
Vardad, torud ja latid, mis sobivad kasutamiseks kardina- või trepivarbadena, sobivasse pikkusesse lõigatud, jäävad klassifitseerituks vastavalt oma koostismetallile.
KN ja KNi selgitavaid märkused
10 Euroopa Liitu imporditud kauba tolliotstarbel klassifitseerimist reguleerib KN. KNi on üle võetud HSi rubriigid ja kuuekohalised alamrubriigid, ainult seitsmes ja kaheksas number tähistavad KNi enda alljaotisi.
11 Määruse nr 2658/87 artikli 12 kohaselt võtab Euroopa Komisjon igal aastal määruse vormis vastu KNi täieliku versiooni koos vastavate ühise tollitariifistiku ühepoolsete ja kokkuleppeliste tollimaksumääradega, nagu see tuleneb Euroopa Liidu Nõukogu või komisjoni poolt vastu võetud meetmetest. See määrus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 31. oktoobril ja kehtib alates järgmise aasta 1. jaanuarist.
12 Euroopa Kohtu käsutuses olevast toimikust ilmneb, et põhikohtuasjas kõne all olevate faktiliste asjaolude seisukohalt on asjakohane määrusega nr 861/2010 kehtestatud nomenklatuur, mis jõustus 1. jaanuaril 2011.
13 Eelsätteid sisaldava KNi esimese osa üldreegleid käsitleva I jao A osas „Kaupade [KNi] klassifitseerimise üldreeglid“ on ette nähtud:
„Kaupade klassifitseerimine [KN-is] toimub järgmiste põhimõtete kohaselt:
14 KNi teine osa „Tollimaksude loend“ sisaldab XV jaotist „Mitteväärismetallid ja nendest valmistatud tooted“. Nimetatud jaotise märkus 2 on sõnastatud nii:
c) rubriikide 8301, 8302 […] tooteid […].
Gruppides 73–76 […] (v.a rubriik 7315) ei tähenda viited toodete osadele viiteid eespool määratletud üldkasutatavatele osadele.
Kui eelmisest lõigust ja grupi 83 märkusest 1 ei tulene teisiti, ei kuulu gruppide 82 ja 83 tooted gruppidesse 72–76 […].“
15 Nimetatud jaotis sisaldab gruppi 73 „Raud- ja terastooted“. Sellesse gruppi kuuluv KNi rubriik 7306 on sõnastatud järgmiselt:
– gaasi- ja naftajuhtmete magistraaltorud:
– mantel-, surve- ja puurtorud gaasi- ja naftapuuraukude jaoks:
– muud keevisõmblusega, ümmarguse ristlõikega, rauast või legeerimata terasest:
– – täppistorud, seinapaksusega
– – kuni 2 mm
– – üle 2 mm
– – – keermestatud või keermestamiseks kõlblikud torud (gaasitorud):
– – – muud, välisläbimõõduga
– – – – kuni 168,3 mm:
– – – – – tsingiga pinnatud või kaetud
– – – – üle 168,3 mm, kuid mitte üle 406,4 mm
16 Samasse XV jaotisse kuulub grupp 83 „Mitmesugused mitteväärismetallist tooted“. Sellesse gruppi kuuluval KNi rubriigil 8302 on järgmine struktuur:
Mitteväärismetallist kinnitusdetailid, furnituurid jms tooted mööbli, uste, treppide, akende, ruloode, sadulsepatoodete, kohvrite, kastide, karpide jm jaoks; mitteväärismetallist kübaranagid jms kronsteinid, tugijalad; pöörd- või rullrattad mitteväärismetallist kinnitusdetailidega; mitteväärismetallist uste automaatsulgurid:
– – ehitiste jaoks:
– – ustele
– – – akendele ja Prantsuse akendele (French windows)
17 Rubriigi 8302 alamrubriikidesse kuuluvate kaupade suhtes kehtib 2,7% suurune kokkuleppeline tollimaks.
18 Komisjoni 6. mai 2011. aasta teatises (ELT 2011, C 137, lk 1) avaldatud selgitavad märkused (edaspidi „KNi selgitavad märkused“) puudutavad määrusest nr 861/2010 tulenevat KNi. Selles märkuste redaktsioonis on täpsustused KNi rubriigi 8302 kohta, aga ainult seoses mõistega „pöörd- või rullrattad“ alamrubriigi 8302 20 00 tähenduses.
19 Gardinia Home Decor importis 13., 15. ja 26. aprillil 2011 Hiinast Euroopa Liitu metallist valmistatud eri pikkuses kardinapuid, mis olid õõnsad, pikisuunalise keevisõmblusega ja kogu pikkuses ühesuguse ümmarguse 16 või 20mm ristlõikega ning mille pealispind oli lakitud või galvaanitud. Varvad olid tootjariigis ühekaupa kilesse pakitud, varustatud etiketiga, millest nähtus, et need on mõeldud kardinapuuna kasutamiseks, ja nende mõlemad otsad olid suletud plastist korkidega, mille eesmärk oli kaitsta kardinapuid transportimisel ja müügiks väljapanekul kahjustuste eest, kuid mida sai kasutada ka dekoratiivsete otstükkide asemel, mida muidu tuleb osta eraldi.
20 Varvad olid osa moodulsüsteemist, mis võimaldab klientidel kokku panna kardinapuude komplekti erinevatest üksikosadest (kardinapuu, otstükk, ühendusdetail, kandurid ja rõngad). Varvad olid pakitud pappkastidesse ja imporditud liidu territooriumile osalt eraldi, osalt koos muude moodulsüsteemi osadega, mille kogus ei vastanud kardinapuude arvule.
21 Kõnealuste kaupade deklareerimisel vabasse ringlusse lubamiseks klassifitseeris Gardinia Home Decor kaubad liikmesriigi elektroonilise tollitariifistiku rubriiki 8302 4200 900 „muud kinnitusdetailid, furnituurid jms tooted mööbli jaoks“ või rubriiki 8302 4900 900 „muud kinnitusdetailid, furnituurid jms“, mille puhul mõlemal juhul on tollimaks 2,7%.
22 Tollikontrolli käigus tegi kontrollija muu hulgas otsuse, et kõnealused kardinapuud kui „muud torud rauast või legeerimata terasest“ tuleb klassifitseerida liikmesriigi elektroonilise tollitariifistiku rubriiki 7306 3077 800, ja on seega põhimõtteliselt tollimaksuvabad. KNi rubriiki 7306 30 77 kuuluvate teatavate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes Hiina Rahvavabariigist kehtis tollal aga dumpinguvastane tollimaks määraga 90,6% tulenevalt nõukogu 16. detsembri 2008 aasta määruse (EÜ) nr 1256/2008, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes, mis on pärit Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt, pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 5 kohast menetlust; mis on pärit Taist, pärast sama määruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist; mis on pärit Ukrainast, pärast sama määruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist; ja millega lõpetatakse Bosniast ja Hertsegoviinast ning Türgist pärit sama toote importi käsitlevad menetlused (ELT 2008, L 343, lk 1), artiklist 1.
23 Tolliasutus nõustus 5. märtsi 2014. aasta otsuses kontrollija klassifikatsiooniga ja määras kontrolliperioodi jooksul imporditud kardinapuudele tollivormistusjärgselt 7957,51 euro suuruse dumpinguvastase tollimaksu. Gardinia Home Decor esitas selle tollimaksu määramise vastu vaide, kuid tolliamet jättis selle 28. novembri 2016. aasta otsusega põhjendamatuse tõttu rahuldamata.
24 Viimati nimetatud otsus kaevati edasi Finanzgericht Baden-Württembergi (Baden-Württembergi liidumaa maksukohus, Saksamaa).
25 Eelotsusetaotlusest ilmneb, et Gardinia Home Decor väidab kaebuse põhjendamiseks, et importis põhikohtuasjas vaidluse all olevad kaubad koos nende juurde kuuluvate tarvikute ehk otstükkide, kandurite ja rõngastega, ja see võimaldas hõlpsalt kindlaks teha, et need on mõeldud kasutamiseks kardinapuudena. See äriühing leiab, et tähtsust ei ole sellel, et tarvikute kogus ei vasta imporditud varbade arvule, sest see erinevus tuleneb moodulsüsteemi müügimudelist. Ta lisab, et nende varbade kasutusotstarve nähtub üheselt mõistetavalt ka nende etiketist, mis on kinnitatud neist igaühe pakendile. Ta osutab sellele, et KNi rubriiki 8302 puudutavas selgitavas märkuses on sõnaselgelt öeldud, et sellesse rubriiki kuuluvad metalltorudest valmistatud kardinapuud, ja väidab, et käesoleval juhul ei oma tähtsust, et selles märkuses on välistatud üksnes sobivasse pikkusesse lõigatud torud, kuivõrd vaidlusalused torud on varustatud sobivate plastist otstükkidega.
26 Tolliamet väidab eelkõige vastu, et KNi alamrubriiki 8302 41 90 klassifitseerimine oleks võimalik ainult juhul, kui vaidlusalused torud oleks imporditud komplektis koos nende seinale või lakke kinnitamiseks vajalike kanduritega. Tema hinnangul ei saa neid torusid klassifitseerida HSi klassifitseerimise üldreegli 2 punkti a teise lause tähenduses „lahtivõetud või kokkupanemata“ kardinasüsteemina, kuna tollile esitamise ajal ei olnud teada, millise kaubaga need detailid ühendada tuli. Pealegi oli osalt imporditud ainult varbasid.
27 Tolliamet väidab ka, et tariifne klassifitseerimine ei toimu mitte kauba kasutusotstarbe ega pakendi põhjal, vaid kauba objektiivsete tunnuste põhjal. Imporditud torudel ei ole aga ühtegi erijoont – nagu puuritud augud või freesitud kohad, pikisuunalised sooned liugurite jaoks –, millest nähtuks, et need on mõeldud kasutamiseks kardinapuuna, ja plastist kaitsekorke, millega torud on mõlemast otsast suletud, ei kasutata mitte üksnes kardinapuude puhul. HSi rubriiki 8302 puudutav selgitav märkus kinnitab, et kardinapuud, mille puhul on tegemist üksnes sobivasse pikkusesse torudega, jäävad ka juhul, kui need on perforeeritud, klassifitseerituks vastavalt oma koostismetallile.
28 Eelotsusetaotluse esitanud kohus omalt poolt leiab, et juhul, kui põhikohtuasjas käsitletavaid kaupu ei saa klassifitseerida KNi alamrubriiki 8302 41 90, kuuluvad need vaieldamatult KNi alamrubriiki 7306 30 77, ning alamrubriigid, millele Gardinia Home Decor viitas tollideklaratsiooni tegemisel, ei ole asjakohased.
29 Eelotsusetaotluse esitanud kohus esitab selles osas esiteks rea kaalutlusi, mis peaks metalltooted, millel on sellised objektiivsed omadused, nagu põhikohtuasjas vaidluse all olevatel kaupadel, klassifitseerima KNi alamrubriiki 8302 41 90. Ta lähtub eelkõige KNi selle jaotise pealkirja all asuvatest selgitavatest märkustest, kus see alamrubriik asub, ja rubriiki 8302 puudutavatest HSi selgitavatest märkustest, kus kardinapuid on otsesõnu mainitud.
30 Teiseks on sellel kohtul tekkinud küsimus, kas juhul, kui peaks otsustatama, et selliste toodete omadused iseenesest ei võimalda määrata, et need on mõeldud kasutamiseks kardinapuudena, saaks need siiski klassifitseerida KNi alamrubriiki 8302 41 90, kui need imporditakse koos lisadetailidega, millest see otstarve selgub, ja seda ka juhul, kui esiteks ei ole need kaubad pakendatud lisadetailidega ühte komplekti ja teiseks ei impordita neid lisadetailide arvule vastavas koguses, võttes arvesse, et neid kasutatakse moodulsüsteemis.
31 Neil asjaoludel otsustas Finanzgericht Baden-Württemberg (Baden-Württembergi liidumaa maksukohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas [KNi] alamrubriiki 8302 41 90 tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab ka metalltooteid, mida imporditakse moodulsüsteemi kuuluvate eri pikkuses kardinapuudena, mis on kogu pikkuses ühesuguse ümmarguse 16mm või 20mm ristlõikega, õõnsad ja pikisuunalise keevisõmblusega, mille pealispind on lakitud või galvaanitud, mis on ühekaupa kilesse pakitud ja varustatud etiketiga, millest nähtub, et kõnealune toode on mõeldud kasutamiseks kardinapuuna, ja mille mõlemas otsas on plastist kork, mille eesmärk on kaitsta varba transportimisel ja müügiks väljapanekul kahjustuste eest, mida saab aga kasutada ka dekoratiivsete otstükkide asemel, mida muidu tuleb osta eraldi?
Kas esimesele küsimusele tuleb vastata teisiti, kui varvad imporditakse koos muude osadega, millest nähtub kardinapuuna kasutamise otstarve, isegi kui kõnealused osad ei ole pakitud komplektina ja neid ei impordita ühesuguses koguses?“
32 Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 näeb ette, et kui Euroopa Kohtule esitatud eelotsuse küsimus on identne küsimusega, millele Euroopa Kohus on juba vastuse andnud, või kui küsimusele võib vastuse selgelt tuletada kohtupraktikast või kui esitatud küsimusele antav vastus ei tekita põhjendatud kahtlust, võib Euroopa Kohus igal ajal ettekandja-kohtuniku ettepanekul ja pärast kohtujuristi ärakuulamist lahendada kohtuasja põhistatud määrusega.
33 Käesolevas kohtuasjas tuleb seda sätet kohaldada.
34 Esimese küsimusega palub eelotsusetaotluse esitanud kohus Euroopa Kohtul selgitada, kas KNi alamrubriiki 8302 41 90 tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab ka metalltooteid, mida imporditakse moodulsüsteemi kuuluvate selliste eri pikkuses kardinapuudena, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja mis on kogu pikkuses ühesuguse ümmarguse 16mm või 20mm ristlõikega, õõnsad ja pikisuunalise keevisõmblusega, mille pealispind on lakitud või galvaanitud, mis on ühekaupa kilesse pakitud ja varustatud etiketiga, millest nähtub, et kõnealune toode on mõeldud kardinapuuna kasutamiseks, ja mille mõlemas otsas on plastist kork, mille eesmärk on kaitsta kardinapuud transportimisel ja müügiks väljapanekul kahjustuste eest, mida saab aga kasutada ka dekoratiivsete otstükkide asemel, mida muidu tuleb osta eraldi?
35 Kõigepealt tuleb rõhutada, et kui Euroopa Kohus on saanud eelotsusetaotluse tariifse klassifitseerimise küsimuses, on tema ülesanne kõnealuste toodete ise klassifitseerimise asemel pigem liikmesriigi kohtule nende kriteeriumide selgitamine, mille kohaldamine võimaldab viimasel need tooted õigesti KNi klassifitseerida, seda enam, et Euroopa Kohtul ei pruugi olla kogu vajalikku asjakohast teavet. Kuna liikmesriigi kohus on selleks igal juhul kõige pädevam, peab põhikohtuasjas kõne all oleva kauba klassifitseerima eelotsusetaotluse esitanud kohus, võttes arvesse vastust, mille Euroopa Kohus annab talle esitatud küsimustele (vt eelkõige 15. mai 2019. aasta kohtuotsus Korado, C‑306/18, EU:C:2019:414, punktid 33 ja 34, ning 16. mai 2019. aasta kohtuotsus Estron, C‑138/18, EU:C:2019:419, punktid 67–69).
36 Järgmiseks tuleb märkida, et KNi klassifitseerimise üldreeglid näevad ette, et kaupade klassifitseerimine toimub lähtuvalt rubriikide kirjeldustest ja jaotiste või gruppide märkustest ning et jaotiste, kaubagruppide ja alamgruppide nimetused on antud üksnes suunaval eesmärgil. Peale selle tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et õiguskindluse ning hõlpsa kontrolli huvides tuleb kauba tariifsel klassifitseerimisel otsustava tähtsusega kriteeriumi otsida üldiselt kauba objektiivsete omaduste ja tunnuste hulgast, nii nagu need on kindlaks määratud KNi rubriigi kirjelduses ning jaotiste või gruppide märkustes (vt eelkõige 3. märtsi 2016. aasta kohtuotsus Customs Support Holland, C‑144/15, EU:C:2016:133, punktid 26 ja 27; 16. mai 2019. aasta kohtuotsus Estron, C‑138/18, EU:C:2019:419, punktid 50 ja 51, ning 5. septembri 2019. aasta kohtuotsus TDK-Lambda Germany, C‑559/18, EU:C:2019:667, punkt 26).
37 Euroopa Kohtu praktikast ilmneb veel, et kui ainult toote objektiivsete omaduste ja tunnuste alusel ei ole võimalik toodet klassifitseerida, võib objektiivne klassifitseerimiskriteerium olla ka toote otstarve, kui see on nimetatud tootele olemuslik, kusjuures piisab toote peamise otstarbe arvessevõtmisest ning olemuslikkust peab olema võimalik hinnata toote objektiivsete tunnuste ja omaduste alusel (vt selle kohta eelkõige 17. juuli 2014. aasta kohtuotsus Sysmex Europe, C‑480/13, EU:C:2014:2097, punktid 31 ja 32; 12. mai 2016. aasta kohtuotsus Toorank Productions, C‑532/14 ja C‑533/14, EU:C:2016:337, punkt 35, ning 5. septembri 2019. aasta kohtuotsus TDK-Lambda Germany, C‑559/18, EU:C:2019:667, punkt 27).
38 Viimaks olgu lisatud, et Euroopa Kohus on korduvalt sedastanud, et vaatamata sellele, et KNi ja HSi selgitavad märkused ei ole õiguslikult siduvad, on need olulised vahendid tollitariifistiku ühetaolise kohaldamise tagamiseks ja sellisena annavad need asjakohaseid juhiseid selle tõlgendamiseks (vt eelkõige 19. oktoobri 2017. aasta kohtuotsus Lutz, C‑556/16, EU:C:2017:777, punkt 40; 15. novembri 2018. aasta kohtuotsus Baby Dan, C‑592/17, EU:C:2018:913, punkt 55, ning 15. mai 2019. aasta kohtuotsus Korado, C‑306/18, EU:C:2019:414, punkt 35).
39 Käesoleval juhul tuleb alustuseks märkida, et pärast põhikohtuasjas vaidluse all olevate kaupade näidiste hindamist leidis eelotsusetaotluse esitanud kohus – sealhulgas Euroopa Kohtule esitatud esimeses küsimuses –, et tegu on „kardinapuudena […] imporditud metalltoodetega“. See kvalifikatsioon tuleneb puhtfaktilisest järeldusest, mida Euroopa Kohus ei saa eelotsusemenetluses kahtluse alla seada, seda enam, et tema poole ei ole pöördutud faktiliste asjaolude kvalifitseerimise küsimuses, vaid üksnes asjaomaste kaupade tariifse klassifitseerimise küsimuses (vt analoogia alusel 16. veebruari 2006. aasta kohtuotsus Proxxon, C‑500/04, EU:C:2006:111, punkt 25).
40 Selles kontekstis on eelotsusetaotlust taotlev kohus esitanud küsimuse, kas põhikohtuasja vaidluse all olev toode tuleb klassifitseerida KNi alamrubriiki 8302 41 90, vastasel juhul kavatseb ta selle klassifitseerida alamrubriiki 7306 30 77. Sellise järjekorra kohta märgib see kohus õigesti, et KNi XV jaotise alguses olevast märkuse 2 kolmandast lõigust ilmneb, et gruppi 83 kuuluvad tooted on grupist 73 üldjuhul välistatud, mistõttu tuleb esimeses järjekorras kaaluda nende klassifitseerimist mõnda grupi 83 alamrubriiki, mis on spetsiifilisem, ja teises järjekorras mõnda grupi 73 alamrubriiki.
41 Eelotsusetaotluse esitanud kohus lähtub õigesti ka põhimõttest, et põhikohtuasjas vaidluse all olev tariifne klassifitseerimine ei sõltu mitte küsimusest, kas kõnealust toodet saab iseenesest käsitada mitteväärismetallist tootena või lihtsalt sellise toote osana, sest KNi XV jaotise grupi 83 alguses olevas märkuses 1 on kirjas, et „mitteväärismetallidest osad klassifitseeritakse koos nende toodetega, mille juurde nad kuuluvad“ (vt analoogia alusel 16. veebruari 2006. aasta kohtuotsus Proxxon, C‑500/04, EU:C:2006:111, punkt 32), võttes küll arvesse erandeid, mis aga käesoleval juhul tähtsust ei oma, kui pidada silmas selle kohtu poolt kavandatud klassifitseerimisvarianti.
42 Siinkohal tuleb tõdeda, et lähtuvalt „Kaupade [KNi] klassifitseerimise üldreeglite“ 1. reeglis esitatud analüüsiskeemist tuleb tõdeda, et sellist toodet, nagu on vaidluse all põhikohtuasjas, ei ole sõnaselgelt mainitud ei KNi rubriigi 8302 sõnastuses ega XV jaotise või grupi 83 selgitavates märkustes. Seda ei ole ka nimetatud selle jaotise ega selle grupi pealkirjas.
43 Sellegipoolest ilmneb KNi rubriigi 8302 struktuurist ja alamrubriigi 8302 41 90 sõnastusest, et see alamrubriik on sekundaarne, sest sinna kuuluvad „muud“ mitteväärismetallist kinnitusdetailid, furnituurid jms tooted kui need, mis on mõeldud „ustele“ ning „akendele ja Prantsuse akendele“. Seetõttu ei ole sugugi välistatud, et liidu seadusandja soovis, et sellesse gruppi kuuluksid sellised tooted, nagu on kõne all põhikohtuasjas (vt analoogia alusel 12. aprilli 2018. aasta kohtuotsus Medtronic, C‑227/17, EU:C:2018:247, punkt 43, ja 12. juuli 2018. aasta kohtuotsus Profit Europe, C‑397/17 ja C‑398/17, EU:C:2018:564, punkt 38).
44 Asjaomase toote klassifitseerimise kohta annab olulisi juhiseid ka HSi rubriiki 8302 selgitav märkus. Selle märkuse teise lõigu punkti D alapunktis 5 on nimelt märgitud, et „kardinate […] furnituur (näiteks vardad, torud, rosetid, klambrid, paelad, rõngad, stopperid) […] kuuluvad selle rubriigi mitteväärismetallist toodete „kinnitusdetailid, furnituurid ja muud taolised tooted ehitiste jaoks“ hulka, kuid „vardad, torud ja latid, mis sobivad kasutamiseks kardina[…]varbadena, sobivasse pikkusesse lõigatud, jäävad klassifitseerituks vastavalt oma koostismetallile“.
45 Sellest tuleneb, et mitteväärismetallist kardinapuud tuleb põhimõtteliselt klassifitseerida KNi rubriiki 8302 ja täpsemalt selle alamrubriiki 8302 41 90, välja arvatud juhul, kui nende varbade puhul on tegemist lihtsalt sobivasse pikkusesse lõigatud varraste, torude ja lattidega.
46 Seda tõlgendust toetab komisjoni 11. augusti 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1472 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (ELT 2017, L 210, lk 1), mis küll ei ole põhikohtuasja suhtes ajaliselt kohaldatav, kuid sisaldab siiski juhiseid, mis analoogia alusel on käesolevas asjas asjakohased. Selle määruse lisas on kirjas, et „[a]lumiiniumvarb (nn dušikardinapuu), mida kasutatakse kardina ülesriputamiseks“ ja mis koosneb kahest liugtorust ning millel on vedrusüsteem, mis võimaldab toru seinte vahele fikseerida, tuleb „klassifitseerida CNi koodi 8302 41 90 alla“ kui „muu kinnitusdetail, furnituur jms tooted ehitiste jaoks“, põhjendusega, et „[o]bjektiivsete omaduste tõttu ([muu hulgas] konstruktsioon, mis kannab üksnes väikseid raskusi, nt kardinat) on toode kavandatud kardinapuuna“, ja et „[k]ardinapuud klassifitseeritakse rubriiki 8302 (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8302, teine lõik, punkt D, alapunkt 5)“.
47 Käesoleval juhul leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus õigesti, et põhikohtuasjas vaidluse all olevate metalltorude märgistus, mille kohaselt on need torud mõeldud kasutamiseks kardinapuudena, ei saa olla määrav nende klassifitseerimisel KNi alamrubriiki 8302 41 90. On nimelt selge, et ei rubriigi 8302 sõnastuses ega KNi grupi 83 alguses olevates märkustes ei ole mingit viidet toote esitlemisele ning seetõttu ei ole see tegur toote KNis klassifitseerimisel otsustava tähtsusega (vt analoogia alusel 9. jaanuari 2007. aasta kohtumäärus Juers Pharma, C‑40/06, EU:C:2007:2, punkt 29 ja seal viidatud kohtupraktika, ning 15. detsembri 2016. aasta kohtuotsus LEK, C‑700/15, EU:C:2016:959, punkt 45).
48 Selle kohtu tuvastatud faktiliste asjaolude põhjal tundub, et põhikohtuasjas vaidluse all oleval tootel on mitteväärismetallist kardinapuude objektiivsed omadused, mis võivad vastata KNi alamrubriigile 8302 41 90. Eelotsusetaotluses on nimelt märgitud, et asjaomased torud on ühekaupa kaitsekilesse pakitud ning nende mõlemas otsas on plastist kork, mida saab kasutada dekoratiivse otstüki asemel – see annab aimu kasutusotstarbest, mille puhul toote välimus või dekoratiivsus on oluline kriteerium võrreldes sellega, mida võiks tõdeda näiteks torustikes kasutatavate toodete puhul. Pealegi ilmneb, et kuigi asjaomastel torudel ei ole puuritud auke või freesitud kohti ega pikisuunalisi sooni liugurite jaoks, nagu tolliamet eelotsusetaotluse esitanud kohtus rõhutas, on nende pealispind siiski lakitud või galvaanitud, mistõttu need on vasekarva või teatavat värvi, mistõttu ei ole tegemist lihtsalt sobivasse pikkusesse lõigatud torudega HSi rubriigi 8302 selgitava märkuse teise lõigu punkti D alapunkti 5 lõpuosa tähenduses.
49 Lisaks olgu märgitud, et vastupidi tolliameti väitele eelotsusetaotluse esitanud kohtus ei ole asjaolu, et kõnealust toodet ei imporditud alati koos kanduritega, mis võimaldaks seda seinale või lakke kinnitada, iseenesest selline, mis võtaks sellelt tootelt mitteväärismetallist kardinapuule omased objektiivsed omadused. KNi sõnastusest ega KNi või HSi selgitavatest märkustest ei ilmne nimelt, et see asjaolu saaks takistada sellise toote, nagu on vaidluse all põhikohtuasjas, klassifitseerimist KNi alamrubriiki 8302 41 90.
50 Eespool toodud kaalutlusi arvestades tuleb esimesele küsimusele vastata, et määruse nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (määrusega nr 861/2010 muudetud redaktsioonis) I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuuri tuleb tõlgendada nii, et mitteväärismetallist kardinapuud kuuluvad alamrubriiki 8302 41 90, välja arvatud juhul, kui selliste varbade puhul on tegemist lihtsalt sobivasse pikkusesse lõigatud varraste, torude ja lattidega – seda asjaolu peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus, võttes seejuures arvesse Euroopa Kohtu poolt sellele küsimusele vastamisel antud juhtnööre.
51 Arvestades esimesele küsimusele antud vastust, ei ole teisele küsimusele vaja vastata.
52 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus.
Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas (komisjoni 5. oktoobri 2010. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 861/2010 muudetud redaktsioonis) sisalduvat kombineeritud nomenklatuuri tuleb tõlgendada nii, et mitteväärismetallist kardinapuud kuuluvad alamrubriiki 8302 41 90, välja arvatud juhul, kui selliste varbade puhul on tegemist lihtsalt sobivasse pikkusesse lõigatud varraste, torude ja lattidega – seda asjaolu peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus, võttes seejuures arvesse Euroopa Kohtu poolt esimesele küsimusele vastamisel antud juhtnööre.

matches: kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus