Detailplaneeringud - Häädemeeste Vallavalitsus
Meierei kinnistu detailplaneeringu avaliku arutelu teade
Häädemeeste vallas Orajõe külas asuva Meierei kinnistu detailplaneeringu avalik arutelu toimub 09.01.2018 kell 14.00 Häädemeeste alevikus Pärnu mnt 13
Orajõe külas asuva Meierei kinnistu detailplaneeringu avaliku väljapaneku teade
Häädemeeste vallas Orajõe külas asuva Meierei kinnistu (katastritunnus 21303:005:0015, pindala 11,2 ha) detailplaneeringu avalik väljapanek toimub 06.11.2017 kuni 06.12.2017 Häädemeeste vallamajas ja Treimani raamatukogus. Planeeritakse 15 elamukrunti (5000 m² - 5470 m²), maatulundusmaa, tootmismaa, transpordimaa ja veehoidla krundid. Elamukruntidele planeeritakse ehitada elamu suurima kõrgusega 8,5 m ja kuni kaks kõrvalhoonet lubatud suurima kõrgusega 6 m, kokku ehitusaluse pinnaga 400-500 m². Lahendatakse tehnovõrgud, liikluskorraldus, juurdepääsuteed ja haljastus.
Teade Majaka külas asuvate Mihkli ja Väike-Mihkli kinnistute detailplaneeringu avaliku väljapaneku kohta
Häädemeeste vallas Majaka külas asuvate Mihkli (katastritunnus 21303:002:0121, pindala 9,07 ha) ja Väike-Mihkli (katastritunnus 21303:002:0127, pindala 6223 m2) kinnistute detailplaneeringu avalik väljapanek 27.11.2017 kuni 27.12.2017 Häädemeeste vallamajas. Planeeritakse 22 elamukrunti (2500 m² - 6178 m²), teed, puurkaev ja reoveepuhasti. Elamukruntidele planeeritakse ehitada elamu suurima kõrgusega 8,5 m ja kuni kaks kõrvalhoonet lubatud suurima kõrgusega 5 m, kokku ehitusaluse pinnaga 300 m².
Volikogu otsustas algatada detailplaneeringu Kikka kinnistule Jaagupi külas
Häädemeeste Vallavolikogu otsustas (28.12.2016, nr 92) algatada detailplaneeringu Jaagupi külas asuvale Kikka kinnistule (katastritunnus: 21303:001:0193, pindalaga 9275 m²). Detailplaneeringu eesmärgid on Kikka maaüksuse ehitusõiguse lahendamine, sh ehitusaluse pinna suurendamine, juurdepääsutee servituutide lahendamine ning meetmete ja tingimuste määramine üleujutuse korral võimalike üleujutuskahjude vältimiseks.
Majaka külas asuvate Mihkli ja Väike-Mihkli kinnistute detailplaneeringu teade
Häädemeeste Vallavolikogu otsustas (08.09.2016, nr 68) mitte algatada Häädemeeste vallas Majaka külas asuvate Mihkli kinnistu (katastritunnus 21303:002:0121) ja Väike-Mihkli kinnistu (katastritunnus 21303:002:0127) detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist.
Mihkli kinnistu ja Väike-Mihkli kinnistu detailplaneeringu eesmärgid on maaüksuse kruntideks jagamine, ehitusõiguse ja liikluskorralduse määramine, juurdepääsuteede, haljastuse ning tehnovõrkude lahendamine.
Mihkli kinnistu ja Väike-Mihkli kinnistu detailplaneeringuga kavandatav tegevus (detailplaneeringu lahendus) ei ole vastuolus koostamise lõppjärgus oleva Häädemeeste valla rannikuala osaüldplaneeringu ja koostatava Pärnu maakonnaplaneeringu põhimõtetega ning ei mõjuta Natura 2000 võrgustiku alade kaitse-eesmärke. Võimalik mõju kaitsealustele nahkhiireliikidele on välditav ja leevendatav, rakendades eelhinnangus toodud arhitektuurseid ja haljastuse ning rohekoridori kaitseks soovitatud meetmeid. Teistele kaitsealustele liikidele kavandatav tegevus mõju ei avalda. Mõju kultuurimälestistele ja pärandkultuuriobjektidele puudub. Kuna planeeringualal ei ole looduskaitseliselt väärtuslikke taimekooslusi, siis olulist negatiivset mõju detailplaneeringu realiseerimine taimestikule ei põhjusta.
Keskkonnaameti Pärnu-Viljandi regiooni 12.07.2016 kirjas nr 7-9/16/4032-4 on esitatud seisukoht, et lähtudes Mihkli ja Väike-Mihkli detailplaneeringu koostamise eesmärkidest ja koostatud KSH eelhinnangust, ei kaasne planeeritava tegevusega eeldatavalt KeHJS § 2² mõistes olulist keskkonnamõju juhul, kui planeeringu koostamisel arvestatakse eelhinnangu peatükis 6 esitatud meetmeid ja soovitusi negatiivse keskkonnamõju vältimiseks ja vähendamiseks.
Pärnu Maavalitsus esitas 25.08.2016 kirjas nr 12-2/16/1873-2 seisukoha, et Mihkli ja Väike-Mihkli detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamise menetlust pole tarvis algatada, kuna tegevusega ei kaasne olulist negatiivset keskkonnamõju.
Mihkli kinnistu ja Väike-Mihkli kinnistu detailplaneeringu:
- koostamise algataja on Häädemeeste Vallavolikogu (Pärnu mnt 13, Häädemeeste alevik, Häädemeeste vald, Pärnu maakond);
- koostamise korraldaja on Häädemeeste Vallavalitsus (Pärnu mnt 13, Häädemeeste alevik, Häädemeeste vald, Pärnu maakond);
- koostaja on Plaan OÜ, Tamme pst 111, Tartu, Tartumaa 50416;
- kehtestaja on Häädemeeste Vallavolikogu (Pärnu mnt 13, Häädemeeste alevik, Häädemeeste vald, Pärnu maakond).
Mihkli kinnistu ja Väike-Mihkli kinnistu detailplaneeringu algatamise ning keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmise otsusega saab tutvuda Häädemeeste Vallavalitsuses, aadressil Pärnu mnt 13, Häädemeeste alevik, Häädemeeste vald, Pärnu maakond, tööpäeviti kell 8.00-12.00 ja 12.30-16.30.
Majaka külas asuvate Männi ja Lea kinnistute detailplaneeringu avalik väljapanek
Häädemeeste vallas Majaka külas asuva Männi kinnistu (katastritunnus 21302:002:0027, pindala 5930 m²) ja Lea kinnistu (katastritunnus 21302:002:0028, pindala 4939 m²) detailplaneeringu. avalik väljapanek toimub 18. augustist 2016 kuni 18. septembrini 2016. a Häädemeeste vallamajas ja Häädemeeste valla veebilehel.
Lea ja Männi detailplaneeringutega lahendatakse mõlemale kinnistule ühe kuni 8 m kõrguse ja kuni 100 m² ehitusaluse pindalaga elamu ehitusõigus, trassid, juurdepääsuteed ja liivaranna avalik kasutus.
merle.looring@haademeeste.ee
tel 55599334
Kosmonautika maaüksuse ja lähiala detailplaneeringu avaliku väljapaneku teade
Häädemeeste vallas Penu külas asuva Kosmonautika maaüksuse ja lähiala detailplaneeringu avalik väljapanek toimub 23.maist 2016 kuni 20. juunini 2016 Häädemeeste vallamajas, Kosmonautika puhkekeskuses ja Häädemeeste valla veebilehel.
Planeeritava ala suurus on ligikaudu 12,2 ha. Planeeringuga lahendatakse 5 majutushoone, 9 üksikelamu, 2 puhke- ja spordirajatise, 1 kultuuri- ja spordiasutuse, 1 kaubandus- ja teenindushoone ning väikeettevõtluse ja tootmishoone maa krundid ning 1 munitsipaalomandisse taotletava loodusliku maa ja supelranna maa krunt. Täiendavalt moodustatakse 3 tee ja tänava ning 5 tehnovõrkudega soetud ehitiste krunti.
Häädemeeste Vallavolikogu otsustas (11.02.2016, nr 13) algatada Massiaru külas asuvale Vähila kinnistu maa-alale (katastritunnus: 21302:003:0104) pindalaga 1,2 ha detailplaneeringu ja mitte algatada detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist. Detailplaneeringu eesmärgid on olemasoleva tiigi laiendamine, sauna ja tuletõrje veevõtukoha ehitusõiguse ning kraavide, eesvoolude, juurdepääsuteede, tehnovõrkude, haljastuse ja heakorra lahendamine.
Kavandatav tegevus (detailplaneeringu elluviimine) ei mõjuta oluliselt Laulaste loodusala ja Põhja-Liivimaa linnuala (Natura 2000 alasid) ning mõju Natura-alade kaitse-eesmärkidele puudub täielikult. Natura-ala asjakohase hindamise läbiviimine ei ole vajalik. Kavandatava tegevuse mõju ei ulatu Laulaste looduskaitsealale, Massiaru hoiualale, Massiaru metsise püsielupaigani ega kaitstavate liikide elupaikade ja kasvukohtadeni. Samuti ei kaasne kavandatava tegevusega negatiivset mõju kultuuriväärtustele, pärandkultuuriobjektidele, välisõhule ega veele ja pinnasele.
Vähila kinnistu jääb Keskuse (Massiaru) maaparandussüsteemi reguleeritava võrgu maa-alale. Vastavalt Põllumajandusameti poolt esitatud seisukohale ei olnud keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmise otsuse tegemisel maaparanduse seisukohast takistusi.
Vähila kinnistu detailplaneeringuga kavandatav tegevus ei ole vastuolus Häädemeeste valla üldplaneeringuga.
Vähila kinnistu detailplaneeringu:
koostamise algataja on Häädemeeste Vallavolikogu (Pärnu mnt 13, Häädemeeste alevik, Häädemeeste vald, Pärnu maakond) Artur Nõmme taotluse alusel;
koostamise korraldaja on Häädemeeste Vallavalitsus (Pärnu mnt 13, Häädemeeste alevik, Häädemeeste vald, Pärnu maakond);
kehtestaja on Häädemeeste Vallavolikogu (Pärnu mnt 13, Häädemeeste alevik, Häädemeeste vald, Pärnu maakond).
Vähila kinnistu detailplaneeringu algatamise ning keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmise otsusega saab tutvuda Häädemeeste Vallavalitsuses, aadressil Pärnu mnt 13, Häädemeeste alevik, Häädemeeste vald, Pärnu maakond, tööpäeviti kell 8.00-12.00 ja 12.30-16.30.
Häädemeeste Vallavolikogu otsustas (01.10.2015 nr 37) mitte algatada Orajõe külas asuva Meierei kinnistu (katastritunnus 21303:005:0015, pindala 11,2 ha) detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist. Detailplaneeringu eesmärgid on maaüksuse sihtotstarbe muutmine, kinnistu kruntideks jagamine, ehitusõiguse määramine, liikluskorralduse määramine, juurdepääsuteede lahendamine, haljastuse lahendamine, tehnovõrkude lahendamine. Detailplaneeringuga kavandatav tegevus ei too tõenäoliselt kaasa olulise negatiivse mõju avaldumist keskkonnale, sealhulgas Natura 2000 võrgustiku aladele. Meierei kinnistu detailplaneeringu koostamise algataja ja kehtestaja on Häädemeeste Vallavolikogu ja koostamise korraldaja ja koostaja on Häädemeeste Vallavalitsus (Pärnu mnt 13, Häädemeeste alevik, Häädemeeste vald, Pärnu maakond), Georite OÜ–ga on sõlmitud detailplaneeringu koostamise korraldamise ja finantseerimise õiguse üleandmise leping nr 1-2013.
Meierei kinnistu detailplaneeringu algatamise ning keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmise otsusega saab tutvuda Häädemeeste Vallavalitsuses (aadress Pärnu mnt 13, Häädemeeste alevik, Häädemeeste vald, Pärnu maakond, tööpäeviti kell 8.00-12.00 ja 12.30-16.30).
Teade avaldatud 8.10.2015
Häädemeeste Vallavolikogu otsustas (otsus 02.10.2014, nr 51) algatada detailplaneeringu Kabli külas asuvatele Saadunurga (katastritunnus 21303:002:0708, pindala 2223 m²) ja Krossi (katastritunnus 21303:002:0707, pindala 13000 m²) maaüksustele eesmärgiga maaüksuse jagamine, kruntide ehitusõiguse, servituutide vajaduse määramine, teede ja tehnovõrkude lahendamine.
Häädemeeste vallas Kabli külas asuva Mäe kinnistu detailplaneeringu avalik väljapanek toimub 13. oktoobrist kuni 10. novembrini 2014. a Häädemeeste vallamajas ja Kabli Raamatukogus.
Planeeritakse elamukrunt (2862 m²), haridus- ja lasteasutuste maa (5643 m²), haljasala maa (1846 m²) ja transpordimaa (1956 m²). Lubatud hoonestus on maksimaalselt kahekorruseline kõrgusega kuni 8 m.
Häädemeeste vallas Kabli külas asuva Mäe kinnistu (kat.tunnus 21303:002:0289, pindala 12309 m²) detailplaneeringu eskiislahenduse avalik arutelu toimub 08.05.2014 kell 16.00 Kabli lasteaias.
Avaldatud 15.04.2014
Häädemeeste Vallavolikogu otsustas (07.03.2014 nr 6) algatada detailplaneeringu Metsapoole külas asuvale Taltsi kinnistule (katastritunnus 21303:006:0057, pindala 8128 m²) eesmärgiga kinnistu jagamine, kruntide ehitusõiguse, servituutide vajaduse määramine, teede ja tehnovõrkude lahendamine.
Häädemeeste Vallavolikogu otsustas (07.03.2014 nr 7) mitte algatada Kabli külas asuva Metsaluige kinnistu (katastritunnus 21303:002:0611, pindala 2,13 ha) detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist. Metsaluige kinnistu detailplaneeringu koostamise algataja ja kehtestaja on Häädemeeste Vallavolikogu ja koostamise korraldaja ja koostaja on Häädemeeste Vallavalitsus (Pärnu mnt 13, Häädemeeste alevik, Häädemeeste vald, Pärnu maakond), Tartu Maakorralduse OÜ–ga on sõlmitud detailplaneeringu koostamise korraldamise ja finantseerimise õiguse üleandmise leping nr 1-2013.
Häädemeeste vallas Majaka külas Väike - Lemme kinnistu (kat.tunnus 21303:002:0280, 1,93 ha) detailplaneeringu avalik väljapanek toimub 17. märtsist 2014 kuni 14. aprillini 2014. a Häädemeeste vallamajas ja Kabli Raamatukogus. Planeeritakse 3 elamukrunti (6409 m² - 6453 m²), kuhu lubatakse ehitada elamu ja kõrvalhoone suurima kõrgusega vastavalt 8 m ja 5 m, kokku ehitusaluse pinnaga 200 m². Lahendatakse tehnovõrgud, liikluskorraldus, juurdepääsuteed ja haljastus.
Häädemeeste Vallavolikogu 06.02.2014. a otsusega nr 6 algatati detailplaneering Kabli külas asuvale Mäe kinnistule (katastritunnus 21303:002:0289, pindala 12309 m²), eesmärgiga lahendada maaüksuse kruntideks jagamine, ehitusõigus, tehnovõrgud, liikluskorraldus ja servituutide vajadus.
Avaldatud 28.02.2014
Detailplaneeringute menetlemine Häädemeeste vallas
Taotlus detailplaneeringu algatamiseks (TAOTLUSVORM);
Detailplaneeringu algatamise otsus. Vallavolikogu otsus algatamise kohta. Teade ajalehes algatamisest;
Lähteülesande koostamine ja kinnitamine (Vallavalitsuse korraldusega);
Lepingu sõlmimine detailplaneeringu koostamise kohta (alus: Planeerimisseadus §10 lg 6);
Koostamine. Koostaja võib olla kõrgharidusega arhidekt, planeerija või muu planeerimisalase ettevalmistusega spetsialist;
Ekskiislahenduse avalikud arutelud (alus: Planeerimisseadus §16 lg2). Teade ajalehes (1 nädal enne ekskiislahenduse avaliku arutelu toimumise aega).
Maavanema poolt täiendavate kooskõlastuste määramine(vajadusel) (alus: Planeerimisseadus §17 lg 3 p. 2)
Vastuvõtmine (alus Planeerimisseadus §18)
Vallavalitsuse ostus vastuvõtmise ja avaliku väljapaneku korraldamise kohta.
Teade ajalehes vähemalt 1 nädal enne avaliku väljapaneku algust (alus: Planeerimisseadus §18 lg 7)
Avalik väljapanek (alus: Planeerimisseadus §18 2 nädalat. § 19 p.1)
Ettepanekud ja vastuväited (alus: Planeerimisseadus § 20 lg 1)
Detailplaneeringu avalik väljapanek korraldatakse valla keskuses ja asulas, kus asub planeeriguala (alus: Planeerimisseadus §18 lg 2 p.2)
Avalik arutelu (alus: Planeerimisseadus § 21 lg 1)
Kui avaliku väljapaneku käigus on detailplaneeringu kohta laekunud kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid peab kohalik omavalitsus korraldama detailplaneeringu avaliku arutelu 1 kuu jooksul pärast avaliku väljapaneku lõppemist. Avaliku arutelu toimumise aja ja koha kohta teade ajalehes hiljemalt 1 nädal enne avaliku arutelu toimumist (alus: Planeerimisseadus § 21 lg 2)
Järelvalvet teostab maavanem (alus: Planeerimisseadus § 23 lg1 p.2)
Vallavolikogu otsus kehtestamise kohta. Teade kehtestamisest ajalehes 1 kuu jooksul.
Teade kinnisasja omanikele ja isikutele, kes esitasid ettepanekuid ja vastuväiteid 1 nädala jooksul.


RTL 2006, 64, 1177
Vastu võetud 10.08.2006 nr 6
Määrus kehtestatakse «Rahvastikuregistri seaduse» § 28 lõike 2, § 30 lõike 4, § 40 lõike 7 ja § 50 lõike 6 alusel.
§ 1. Regionaalministri 7. jaanuari 2005. a määruses nr 3 «Rahvastikuregistrisse kandmiseks üleantavate andmete loetelu andmeandjate kaupa» (RTL 2005, 13, 114; 61, 873) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 punkt 8 tunnistatakse kehtetuks;
« § 17. Eesti kodakondsuse kaotamine
3) muudatus kodakondsuse andmetes.»;
3) määrust täiendatakse §-dega 171 ja 172 järgmises sõnastuses:
« § 171. Eesti kodakondsuse andmine või taastamine
§ 172. Eesti kodakondsusest vabastamine või Eesti kodakondsuse äravõtmine
4) paragrahv 32 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvid 33 ja 34 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 33. Pikaajalise elaniku elamisloa andmine
§ 34. Pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamine
2) pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamise kuupäev.»;
6) määrust täiendatakse §-dega 341–348 järgmises sõnastuses:
« § 341. Tähtajalise elamisõiguse andmine
§ 342. Tähtajalise elamisõiguse andmisest keeldumine
§ 343. Tähtajalise elamisõiguse pikendamine
§ 344. Tähtajalise elamisõiguse pikendamisest keeldumine
§ 345. Tähtajalise elamisõiguse lõpetamine
§ 346. Alalise elamisõiguse andmine
§ 347. Alalise elamisõiguse andmisest keeldumine
§ 348. Alalise elamisõiguse lõpetamine
2) alalise elamisõiguse lõpetamise kuupäev.»;
7) paragrahv 38 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 38. Elamisluba või elamisõigust omava isiku andmete muutmine
2) elamisluba või elamisõigust omava isiku kohta kogutud seaduse §-des 21 ja 22 loetletud muudetud või lisatud andmed.»;
8) paragrahvides 42, 49, 50, 54, 55, 61, 62, 63, 66, 67, 78 asendatakse sõna «kohtuotsuse» sõnaga «kohtumääruse»;
9) paragrahvi 42 punktis 1 ja § 78 punktis 1 asendatakse sõna «surmatõendi» sõnaga «surmateatise»;
10) paragrahve 59 ja 60 täiendatakse pärast sõna «kohtuotsuse» sõnadega «või -määruse»;
11) paragrahvid 68 ja 69 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 71 täiendatakse pärast sõna «kohtuotsusega» sõnadega «või -määrusega» ja pärast sõna «kohtuotsuse» sõnadega «või -määruse»;
13) peatükid 9 ja 10 tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Regionaalministri 7. jaanuari 2005. a määruses nr 4 «Isikukoodide moodustamise, väljajagamise ja andmise kord» (RTL 2005, 13, 115; 2006, 5, 85) tehakse järgmised muudatused:
«Määrus kehtestatakse «Rahvastikuregistri seaduse» § 50 lõike 6 alusel.»;
2) paragrahvi 2 lõike 2 punkti 3 ning § 8 lõikeid 1 ja 3 täiendatakse pärast sõna «elamisloa» sõnadega «või elamisõiguse»;
3) paragrahvi 2 lõiget 2 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
« 4) isikukoodi andmiseks Euroopa Liidu, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanikule (edaspidi Euroopa Liidu kodanik) elukoha esmakordsel registreerimisel Eestis, kui isikule ei ole varem isikukoodi antud.»;
4) paragrahvi 7 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna «elamisluba» sõnadega «või elamisõigust»;
5) määrust täiendatakse §-dega 92 ja 93 järgmises sõnastuses:
« § 92. Isikukoodi andmine Euroopa Liidu kodanikule, kelle elukoht registreeritakse esmakordselt Eestis
§ 93. Isiku tuvastamine isikukoodi taotlemisel
(1) Isikukoodi taotlemisel §-de 91 ja 92 alusel tuvastatakse taotluse esitaja isik «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» § 2 lõikes 2 sätestatud dokumendi, Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni poolt väljaantud isikut tõendava dokumendi või välisriigi reisidokumendi alusel.
(3) Taotluse esitamisel esitatav välisriigis väljaantud dokument peab olema tõlgitud eesti või inglise keelde ning tõlke õigsus peab olema notariaalselt kinnitatud. Välisriigis väljaantud dokument peab olema legaliseeritud või kinnitatud tunnistusega (apostille’ga), kui välisleping ei sätesta teisiti.»;
6) määruse lisas 1 esitatud isikukoodi saamise taotluse vorm asendatakse käesoleva määruse lisas 1 esitatud isikukoodi saamise taotluse vormiga.
§ 3. Regionaalministri 7. jaanuari 2005. a määruses nr 5 «Elukoha andmete rahvastikuregistrisse kandmise teadete vormid ja nende täitmise juhend» (RTL 2005, 13, 116; 61, 873) tehakse järgmised muudatused:
« § 31. Isiku tuvastamine elukohateate esitamisel
(1) Elukohateate esitamisel tuvastatakse elukohateate esitaja isik «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» § 2 lõikes 2 sätestatud dokumendi, Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni poolt väljaantud isikut tõendava dokumendi või välisriigi reisidokumendi alusel.
(3) Elukohateate esitamisel esitatav välisriigis väljaantud dokument peab olema tõlgitud eesti või inglise keelde ning tõlke õigsus peab olema notariaalselt kinnitatud. Välisriigis väljaantud dokument peab olema legaliseeritud või kinnitatud tunnistusega (apostille’ga), kui välisleping ei sätesta teisiti.»;
2) paragrahvi 4 punkti 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) elukohateate esitamisel posti teel – koopia elukohateate esitaja isikut tõendava dokumendi isikuandmetega leheküljest ja koopia esindusõigust tõendavast dokumendist, kui elukohateade esitatakse oma alaealise lapse või eestkostetava eest ning rahvastikuregistris puuduvad alaealise lapse isikuandmetena andmed tema vanemate kohta või eestkostetava isikuandmetena andmed eestkoste kohta;»;
3) paragrahvi 5 lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
« 4) isikukoodid, kui elukohateate esitab Euroopa Liidu, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanik, kelle elukoht registreeritakse esmakordselt Eestis.»;
4) määruse lisas 1 esitatud elukohateate vorm asendatakse käesoleva määruse lisas 2 esitatud elukohateate vormiga.
Märkus. Lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. (Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 11.08.2006. a resolutsioon nr 17-1/06-05359.)


Paul Varul > Juhatuse liikme karistusõiguslik vastutus
Juhatuse liikme karistusõiguslik vastutus
Majanduse tormituultes omandab isiku põhiõiguste vaatepunktist äärmuslikemaid vahendeid kasutav karistusõigus üha rohkem tähendust ka ühingujuhtide tegevusele hinnangute andmisel. Keerulistes oludes tehtud otsused võivad hiljem osutuda sedavõrd vääraks, et nii ühingule endale kui ka võlausaldajatele tekitatud kahju tõstatab küsimuse tahtlikust õigusrikkumisest ning samal ajal ka sellest, kas toime on pandud kuritegu.
Nii nagu tsiviilõigusliku vastutuse, võib ka karistusõigusliku vastutuse jagada kaheks: vastutus ühingu ees [karistusseadustiku (edaspidi: KarS) §-d 2172 ja 201] ning ühingu ees (KarS § 381, juhatuse liige kui juriidilise isiku eest vastutav isik).
Ühingu ja juhatuse liikme vahelises suhtes kohaldatavate koosseisudena tulevad eelkõige kõne alla omastamine (KarS § 201) ja usalduse kuritarvitamine (KarS § 2172). Esimese puhul on karistatav võõra e ühingule kuuluva vallasasja või juhatuse liikmele usaldatud muu eseme (nt ühingu arveldusarve) enda või kolmanda isiku kasuks pööramine. Tüüpiline näide on kassapuudujäägi põhjustamine kas sularaha endale võtmise või raha aluseta endale või kolmandale isikule ülekandmise teel. Seega on omastamine olemuselt suhteliselt primitiivne: piisab, kui juhatuse liikmel on juurdepääs ühingu varale, ja seesama juhatuse liige teeb tegusid, millega jäetakse ühing varast kestvalt ilma.
Märksa keerulisem on KarS § 2172 võimalik kohaldamisala. See kriminaliseerib esindusõigusega isiku poolt sisesuhtest tuleneva kohustuse rikkumise sisesuhet rikkuva tehingu tegemise näol, millega ühtlasi on tekitatud kahju vähemalt 435 000 krooni. Kohustused sisesuhtes tulenevad nii juhatuse liikme ametilepingust kui ka seadusest (sh äriseadustikust tulenev hoolsus- ja lojaalsuskohustus). Teise alternatiivina on KarS § 2172 kohaselt karistatav isikule pandud varaliste huvide kohustuse rikkumine, millega on tekitatud kahju vähemalt 435 000 krooni. Esimese alternatiivi puhul on ilmekaks näiteks ühingule kahjuliku laenutehingu tegemine, kui sellega on põhjustatud kahju vähemalt 435 000 krooni (laenusaaja on tegelikult täiesti maksejõuetu ja laenusummat ei ole reaalne tagasi saada). Teise, pisut laiema alternatiivi puhul võiks näiteks olla juhatuse liikme kahjulikud tehingud ühingu suhtes, olgugi, et juhatuse liikme ametivolitused on tähtaja saabumise tõttu lõppenud (isikul puudub õigus teha tehinguid, ent tal on ühingu suhtes veel teatav varaliste huvide järgimise kohustus).
KarS § 201 ja 2172 omavaheline suhestumine on kohtupraktikas selgelt piiritlemata, kuna koosseisud kattuvad osati. Näiteks võib olla juhatuse liikmega seotud äriühingust laenusaajale kahjuliku laenu andmine nii sisesuhtest tulenevate kohustuste rikkumine KarS § 2172 tähenduses kui ka klassikaline omastamise juhtum (kasu kolmandale isikule). KarS § 2172 on kehtinud KarS-s vaid alates 15.03.2007 (asendades varem laialt tõlgendatud ametiseisundi kuritarvitamist §-s 289), mistõttu kohtupraktika puudub või on äärmiselt hüplik. Fakt on see, et ühingule kuuluva vara ühingust alusetult väljaviimisega kaasneb suure tõenäosusega kriminaalmenetlus ühe eelnimetatud koosseisu alusel.
Juhatuse liikme suhtes kohaldub ka mitu erikoosseisu, nendest on ehk kõige olulisem KarS § 381. Selle koosseisu sõnastus on küllalt lai ja võimaldab algatada kriminaalmenetluse iga vähegi passiivse juhatuse liikme suhtes, pakkudes omamoodi alternatiivi äriseadustikus sätestatud erikontrollile (eelkõige juhul, kui on teada, et juhatuse liige ei ole erikontrollist erilises vaimustuses). Nimelt näeb KarS § 381 ette rahalise karistuse või kuni üheaastase vangistuse äriühingu juhatuse või nõukogu liikme äriühingu asutajatele, osanikele, aktsionäridele, liikmetele, audiitorile või erikontrolli läbiviijale juhul, kui nad on jätnud äriühingu varalise seisundi või muude kontrollitavate asjaolude kohta esitamata olulisi andmeid või esitanud valeandmeid. Tegemist on nn ärajooksikust juhatuse liikme süüteoga, mis võimaldab näiteks osanikul (olenemata tema osa suurusest) algatada suhteliselt kergesti kriminaalmenetluse juhul, kui juhatuse liige ei vasta arupärimistele või esitab valeandmeid. Nagu koosseisust näha, on võimalik panna see toime ka tegevusetusega (juhatuse liige ei esita andmeid), teisalt peaks sellisel juhul tegevusetust jaatama eelkõige siis, kui juhatuse liige ei vasta kirjalikele (ehk isegi ka korduvatele) teabenõuetele, millele vastamiseks on talle antud mõistlik tähtaeg.
Täiesti eraldi risk juhatuse liikme jaoks on KarS-s sätestatud juriidilise isiku vastutuse regulatsioon (KarS § 14). Nimelt on tegemist nn derivatiivse vastutusega, st juriidilise isiku vastutuse tekkeks tuleb tuvastada juriidilise isikuga seotud füüsilise isiku (juhatuse liige, juhtivtöötaja vm esindusõiguslik isik, vt lähemalt KarS § 14 lg 1 loetelu) tegu. Seega algatatakse kriminaalasi esmalt konkreetse juhatuse liikme suhtes ja seejärel omistatakse selle juhatuse liikme teod juriidilisele isikule. Niisiis võivad lõppastmes vastutada kas mõlemad või lõpetatakse menetlus ühe suhtes ja seda jätkatakse teise suhtes. Sealjuures on Riigikohus selgelt rõhutanud, et puudub vastuolu põhiseadusest tuleneva topeltkaristamise keeluga, kui juhatuse liige on ka juriidilise isiku ainuosanik (RKKKo 3-1-1-7-04). Seega on nt maksu-, konkurentsi- ja väärtpaberituru süütegude puhul reaalne risk, et vastutab nii teatud valdkonna eest ühingusiseselt vastutavaks määratud juhatuse liige kui ka juriidiline isik (juhul, kui juhatuse liikme tegu oli ka juriidilise isiku huvides, vt KarS § 14 lg 1).
Lõpetuseks tasub viidata tõsiasjale, et praeguses tormilises majanduskeskkonnas on tuntavalt esile kerkinud pankrotisüüteod. Neist on juhatuse liikme suhtes kõige olulisem uus § 3851, mis näeb ette rahalise karistuse või koguni kuni üheaastase vangistuse seaduses sätestatud pankrotiavalduse esitamise kohustuse täitmata jätmise eest. Pankrotiavaldus tuleb esitada juhul, kui juriidiline isik on püsivalt maksejõuetu (tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 36), mis aga ei ole KarS § 3851 kohaldamise vältimatuks eelduseks juriidilise isiku pankroti väljakuulutamisel.
Juhtorgani liikme kohustused kui vastutuse alus
Juhtorgani liikme varaline vastutus ja selle tasakaalustamine
Kas võlausaldajal on võimalik nõuda äriühingu juhatuse liikmelt talle tekitatud kahju hüvitamist, kui äriühing on maksejõuetu või likvideeritud?
Maksuõiguse infokiri september 2009
Valdkonna kontaktisik:
ants.mailend@varul.ee


Kaitseväeteenistuse seaduse muutmise ja sellest tulenevalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Kaitseväeteenistuse seaduse muutmise ja sellest tulenevalt teiste seaduste muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 23. detsembri 2002. a otsusega nr 305
I. Kaitseväeteenistuse seaduses (RT I 2000, 28, 167; 2001, 34, 190; 47, 260; 58, 353; 97, 604; 100, 648; 2002, 61, 375; 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 3 täiendatakse lõigetega 9–11 järgmises sõnastuses:
« (9) Kaitseväeteenistuskohustuse täitmisest kõrvalehoidvast isikust teatab riigikaitseosakonna juhataja avaldusega politseiasutusele isiku asukoha kindlaks tegemiseks.
(10) Kaitseväeteenistuskohustuse täitmata jätmise korral on riigikaitseosakonna juhatajal õigus teha isikule ettekirjutus. Ettekirjutuse täitmata jätmisel võib riigikaitseosakonna juhataja rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras.
(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 10 nimetatud sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.»
§ 2. Paragrahvi 17 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Teenistustähtaega arvestatakse kuudes ja aastates.
(2) Teenistusstaaži arvestatakse täisaastates. Täisaastani ümardatakse staaž, mille pikkus on vähemalt kuus kuud.»
§ 3. Paragrahvi 18 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kaitseväelase teenistust valitsusasutuses või valitsusasutuse hallatavas riigiasutuses või õppeasutuses korraldab minister või hallatava riigiasutuse või õppeasutuse juht käesoleva seaduse alusel ja selles reguleerimata osas vastavalt avaliku teenistuse seadusele (RT I 1995, 16, 228; 1999, 7, 112; 10, 155; 16, 271 ja 276; 2000, 25, 144 ja 145; 28, 167; 102, 672; 2001; 7, 17 ja 18; 17, 78; 42, 233; 47, 260; 2002, 21, 117; 62, 374).»
§ 4. Paragrahvi 20 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Paragrahvi 22 lõike 2 punktid 3 ja 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) kindralmajori auastmega ametikoht – Kaitsejõudude Peastaabi ülema ametikoht ja maaväe ülema ametikoht;
4) brigaadikindrali auastmega ametikoht – õhuväe ülema ametikoht ja mereväe ülema ametikoht;».
§ 6. Paragrahvi 27 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 7. Paragrahvi 31 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Esimese auastmena pärast kaitseväekohustuslase ajateenistusse või õppekogunemisele kutsumist või vabatahtlikuna tegevteenistusse astumist antakse talle koos väeosa või asutuse nimekirja arvamisega sõduriauastmena reamehe või madruse auaste.»
§ 8. Paragrahvi 37 lõikes 4 asendatakse sõna «haldusõiguserikkumise» sõnaga «väärteo» ning sõnad «tal ei ole karistatust tahtlikult toimepandud kuriteo eest» sõnadega «tema karistusandmed on karistusregistrist kustutatud».
§ 9. Paragrahvi 39 lõikes 2 asendatakse sõna «kaitseväelaste» sõnaga «kaitseväekohustuslaste».
§ 10. Paragrahvi 40 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
« 5) tema ajateenistusse kutsumisest vabastamine ja kaitseväekohustuslaste registrist kustutamine vastavalt seadusele.»
§ 11. Paragrahvi 42 lõiked 3 ja 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Arstlike komisjonide liikmed nimetab kaitseminister vastavalt kehtestatud korrale arstina tegutseda lubatud erialaarstide hulgast kooskõlastatult sotsiaalministriga.
(4) Arstlike komisjonide esimehed määrab komisjonide liikmete hulgast kaitseminister käskkirjaga.»
§ 12. Paragrahvi 43 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Arstlik komisjon tuvastab kaitseväelase või kaitseväekohustuslase kaitseväeteenistuseks kõlblikkuse piirangutega, ajutise mittekõlblikkuse või mittekõlblikkuse põhjustanud tervisehäire seose tegevteenistusega, otsustades, kas:
1) tervisehäire on põhjustatud teenistusülesannete täitmisest;
2) tervisehäire ei ole põhjustatud teenistusülesannete täitmisest.»
§ 13. Paragrahvi 44 täiendatakse lõikega 2¹ järgmises sõnastuses:
« (2¹) Vajadusel võib Kaitseministeeriumi arstlik keskkomisjon teostada selle kaitseväekohustuslase või kaitseväelase, kelle tervise seisundi kohta tehtud otsuse peale vaie esitati, arstliku läbivaatuse või suunata ta täiendavatele uuringutele. Sel juhul pikeneb käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud vaide läbivaatamise tähtaeg arstliku läbivaatuse või täiendavate uuringute teostamiseks vajaliku aja võrra.»
§ 14. Paragrahvi 45:
1) lõikes 1 asendatakse sõnad «valla- või linnavalitsuses» sõnaga «riigikaitseosakonnas»;
« (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 märgitud tähtajaks mõjuva põhjuseta kaitseväeteenistuskohustuse täitmiseks arvele võtmata jätnud kutsealune, samuti käesoleva seaduse §-s 46 sätestatud arvelevõtmise korda rikkunud kutsealune võetakse vastutusele käesolevas seaduses, karistusseadustikus (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480) ja väärteomenetluse seadustikus (RT I 2002, 50, 313) sätestatud alustel ja korras.
(4) Kaitseväeteenistuskohustuse täitmiseks arvele võtmata jätmise eest vastutusele võtmist välistavateks põhjusteks loetakse:
1) kutsealuse haigust, mis ei võimaldanud elukohajärgsesse riigikaitseosakonda või Eesti Vabariigi saatkonda või konsulaati ilmuda;
3) vääramatust jõust sõltuvaid või kutsealuse tahtest või tegevusest mittesõltuvaid takistusi, mis ei võimaldanud elukohajärgsesse riigikaitseosakonda või Eesti Vabariigi saatkonda või konsulaati ilmuda.»
§ 15. Paragrahvi 46 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Arvelevõtmisel on kutsealune kohustatud esitama andmed oma hariduse, õppe- või töökoha kohta ning perekondlikku või majanduslikku olukorda tõendavad dokumendid või osutama nende asukohale, kui tal puudub neile juurdepääsu võimalus.
(2) Riigikaitseosakond nõuab andmekogust või riigi- või kohaliku omavalitsuse asutusest välja kutsealuse perekondlikku või majanduslikku olukorda tõendavad dokumendid.
(3) Arvelevõetud kutsealusele teatab riigikaitseosakond kirjalikult tema tervise seisundi kontrollimiseks määratud riigikaitseosakonna arstlikku komisjoni kohustusliku ilmumise aja ja koha.
(4) Alalise elukoha muutmise korral on kutsealune kohustatud end uue elukoha järgses riigikaitseosakonnas arvele võtma 10 tööpäeva jooksul.
(5) Kutsealune on kohustatud teatama elukohajärgsele riigikaitseosakonnale oma sõidust välisriiki kauemaks kui kolmeks kuuks enne ärasõitu ja pärast välisriigist saabumist 10 tööpäeva jooksul.
(6) Kutsealune, kes põeb kroonilist haigust või kellel on puue, mis ei võimalda arvelevõtmiseks kohale ilmuda, võetakse riigikaitseosakonnas arvele kutsealuse vanema, eestkostja või hooldaja kirjaliku avalduse alusel.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud korras kutsealuse arvele võtmata jätmise korral on riigikaitseosakonnal õigus teha kutsealuse vanemale, eestkostjale või hooldajale ettekirjutus. Ettekirjutuse täitmata jätmisel võib riigikaitseosakond rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud sunniraha ülemmäär on 2000 krooni.»
§ 16. Paragrahvi 47:
« (1) Eesti Vabariigi välisesindused esitavad arvelevõetud kutsealuste nimekirjad ja arvestusdokumendid Kaitseministeeriumile 1. jaanuariks eelmise aasta 1. detsembri seisuga.»;
2) lõikes 2 asendatakse sõnad «valla- või linnavalitsusele» sõnaga «riigikaitseosakonnale» ning lõiget täiendatakse pärast sõna «sünniaeg» sõnadega «karistusseadustiku või»;
3) lõikes 3 asendatakse sõnad «valla- või linnavalitsusele» sõnaga «riigikaitseosakonnale».
§ 17. Paragrahvi 48 lõikes 2 asendatakse sõnad «valla- või linnavalitsusele» sõnaga «riigikaitseosakonnale».
§ 18. Paragrahvi 49:
« (1) Väljakutse peale riigikaitseosakonda mõjuva põhjuseta ilmumata jäänud kutsealune võetakse vastutusele käesolevas seaduses, karistusseadustikus ja väärteomenetluse seadustikus sätestatud alustel ja korras.»;
2) lõike 2 punkti 3 täiendatakse pärast sõna «jõust» sõnaga «sõltuvaid»;
3) lõikest 3 jäetakse välja sõnad «, välisriigis viibiva kutsealuse suhtes Eesti Vabariigi saatkond või konsulaat,».
§ 19. Paragrahvi 50 täiendatakse lõigetega 11 –13 järgmises sõnastuses:
« (11) Riigikaitseosakonna arstlikule komisjonile on kutsealune kohustatud esitama andmed oma tervise seisundi kohta, andes üle vastavad dokumendid või osutades nende asukohale, kui tal puudub neile juurdepääsu võimalus.
(12) Kui kutsealune osutab tervise seisundit kajastavate dokumentide asukohale, nõuab riigikaitseosakonna arstliku komisjoni esimees need nende asukohast välja.
(13) Kutsealuse, kes põeb kroonilist haigust või kellel on puue, mis ei võimaldanud arvelevõtmiseks riigikaitseosakonda kohale ilmuda, tervise seisundit kajastavad dokumendid esitatakse kutsealuse vanema, eestkostja või hooldaja poolt riigikaitseosakonna arstlikule komisjonile ühe kuu jooksul pärast kutsealuse arvelevõtmist riigikaitseosakonnas.»
§ 20. Paragrahvi 51 lõiked 3 ja 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kutsealune, kes vastavalt käesoleva seaduse § 55 lõikele 1 on kasutanud õigust ajapikendusele ja asunud omandama kõrgharidust kutseõppeasutuse, riiklikult akrediteeritud õppekava alusel rakenduskõrgkooli või ülikooli statsionaarses õppevormis, kutsutakse ajateenistusse temale sobival ajal hiljemalt kolme aasta jooksul, arvates õppeasutusse vastuvõtmisest.
(4) Kutsealuste ajateenistusse kutsumise korra kehtestab kaitseminister määrusega. Kutsealuste ajateenistusse kutsumise tähtajad järgmiseks aastaks kehtestab kaitseminister määrusega hiljemalt 15. oktoobriks.»
§ 21. Paragrahvi 54 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Perekondlikel või majanduslikel põhjustel antakse kutsealusele ajapikendust, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
1) ta on lapsevanem, eestkostja või muu last ülalpidav isik perekonnaseaduse (RT I 1994, 75, 1326; 1996, 40, 773; 49, 953; 1997, 28, 422; 35, 538; 2000, 50, 317; 2001, 16, 69; RT III 2001, 15, 154; RT I 2001, 53, 307; 2002, 53, 336) tähenduses, kes peab üleval vähemalt kahte või üksinda vähemalt ühte last;
2) ta on ainus isik, kes hooldab raske või sügava puudega inimest, kelle ülalpidamise kohustus tuleneb perekonnaseadusest.»
§ 22. Paragrahvi 55 täiendatakse lõikega 1¹ järgmises sõnastuses:
« (1¹) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud õppeasutusse vastuvõtmist teatab kutsealune riigikaitseosakonnale kirjalikult hiljemalt 15. septembriks kalendriaasta, millal ta hiljemalt kolme aasta jooksul õppeasutusse vastuvõtmisest alates soovib asuda ajateenistuskohustuse täitmisele.»
§ 23. Paragrahvi 63 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kaitseväe juhataja käskkirjaga katkestatakse ajateenistus seoses ajateenija:
1) tervise seisundi tõttu kaitseväe arstliku komisjoni otsuse alusel tegevteenistuseks ajutiselt mittekõlblikuks tunnistamisega kuni kaheks kuuks;
2) kohustusega kuni kaks kuud ainsa hooldajana hooldada raske või sügava puudega inimest, kelle ülalpidamise kohustus tuleneb perekonnaseadusest;
3) viibimisega tõkendina vahi all üle 10 päeva.»
§ 24. Seadust täiendatakse §-ga 631 järgmises sõnastuses:
« § 631. Ajateenijate esindusmees
(1) Ajateenijate esindusmees on ajateenija, kes esindab ajateenijate huvisid teenistusküsimustes teenistust korraldavate ülemate ees.
(2) Esindusmees ei ole kohustatud ajateenijate huvide esindamisel avaldama ettepaneku esitaja nime, välja arvatud seaduses sätestatud juhtudel süüteo-, distsiplinaar- või halduskohtumenetluse huvides.
(3) Kaitseminister kehtestab ajateenijate poolt valitud esindusmehe tegutsemise korra, millega reguleeritakse esindusmehe valimine, tagasikutsumine, rühmakoosoleku pidamine, esindusmeeste kogu koosseis ja kokkukutsumise kord, samuti esindusmehe täpsemad õigused ja kohustused ning ettepanekute esitamise ja menetlemise kord.»
§ 25. Paragrahvi 65 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Ajateenijat ei määrata ametikohale, mille vahetu ülem on tema lähisugulane (vanavanem, vanem, vend, õde), hõimlane (abikaasa, abikaasa vanem, abikaasa vend, õde või nende laps) või faktiline abikaasa.»
§ 26. Paragrahvi 68 lõiked 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Ajateenija vabastatakse ajateenistusest, kui tal ei ole võimalik jätkata ajateenistuskohustuse täitmist seoses:
1) tema tervise seisundi tõttu kaitseväe arstliku komisjoni otsuse alusel tegevteenistuseks mittekõlblikuks tunnistamisega või ajutiselt mittekõlblikuks tunnistamisega kestusega üle kahe kuu;
3) kohustusega üle kahe kuu ainsa hooldajana hooldada raske või sügava puudega inimest, kelle ülalpidamise kohustus tuleneb perekonnaseadusest;
4) olemisega lapsevanemaks, eestkostjaks või muuks last ülalpidavaks isikuks perekonnaseaduse tähenduses, kes peab üleval vähemalt kahte või üksinda vähemalt ühte last.
(3) Kaitseväe juhataja käskkirjaga võib ajateenija ajateenistusest käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud alustel vabastada ja lugeda tema ajateenistuskohustus täidetuks, kui ta on teeninud vähemalt 3/4 oma ajateenistuse kestusest.»
§ 27. Paragrahvi 72 lõikes 3 asendatakse sõna «ülem» sõnaga «juhataja».
§ 28. Paragrahvi 76 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Teenimisel asendusteenistuses makstakse asendusteenistuslasele teenistuskoha asutusest töötasu vastavalt ametikohale.»
§ 29. Paragrahvi 77:
1) täiendatakse lõigetega 11–13 järgmises sõnastuses:
« (11) Siseministri või sotsiaalministri käskkirjaga katkestatakse asendusteenistus seoses asendusteenistuslase:
1) tervise seisundi tõttu kaitseväe arstliku komisjoni otsuse alusel ajutiselt mittekõlblikuks tunnistamisega kuni kaheks kuuks;
2) viibimisega tõkendina vahi all üle 10 päeva.
(12) Kaitseväekohustuslane, kelle ajateenistuskohustus ei ole loetud täidetuks, võetakse asendusteenistuse katkestamise käskkirja alusel arvele elukohajärgses riigikaitseosakonnas ja kutsutakse asendusteenistust jätkama, kui tema suhtes ei esine enam käesoleva paragrahvi lõikes 11 sätestatud asendusteenistuse katkestamise asjaolusid või käesoleva seaduse §-s 59 sätestatud ajateenistusse kutsumisest vabastamise asjaolusid.
(13) Kaitseväekohustuslane, kelle asendusteenistus on katkestatud, on kohustatud viivitamatult teatama elukohajärgsele riigikaitseosakonnale asendusteenistuse katkestamise tinginud asjaolude muutumisest või äralangemisest.»;
« (2) Asendusteenistuslane vabastatakse asendusteenistusest, kui tal ei ole võimalik jätkata ajateenistuskohustuse täitmist asendusteenistuses seoses:
3) kohustusega ainsa hooldajana hooldada raske või sügava puudega inimest, kelle ülalpidamise kohustus tuleneb perekonnaseadusest.»;
« (21) Siseministri või sotsiaalministri käskkirjaga võib asendusteenistuslase vabastada käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud alustel asendusteenistusest ja lugeda tema ajateenistuskohustus täidetuks, kui ta on teeninud vähemalt 3/4 oma asendusteenistuse kestusest.»
§ 30. Paragrahvi 80 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) on kandnud karistust ja tema karistusandmed on karistusregistris;».
§ 31. Paragrahvi 89 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Kaadrikaitseväelast ei määrata ametikohale, mille vahetu ülem on tema lähisugulane (vanavanem, vanem, vend, õde, laps, lapselaps), hõimlane (abikaasa, abikaasa vanem, abikaasa vend, õde või nende laps) või faktiline abikaasa.»
§ 32. Paragrahvi 92 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) teda peetakse kriminaalasjas tõkendina vahi all üle 10 päeva või tõkend vahi all pidamine asendatakse tõkendiga kautsjon – vahi alla võtmise päevale järgnevast päevast;».
§ 33. Paragrahvi 93:
1) lõike 1 punktid 4 ja 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) lähedaste sugulaste, hõimlaste või faktilise abikaasaga koos töötamise keeluga;»;
9) pidamisega kriminaalasjas tõkendina vahi all üle 10 päeva või süüdistatavana uurija määrusega ametikohalt kõrvaldamisel;»;
« (11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 9 sätestatud tõkendi vahi alla võtmine asendamisel tõkendiga kautsjon otsustab kaadrikaitseväelase ametikohalt vabastamise kaadrikaitseväelase ametikohale määrav ülem.»
§ 34. Paragrahvis 96 asendatakse sõnad «kaadriohvitseride reserv» sõnadega «kaadrikaitseväelaste reserv» ja sõnad «ohvitser» ning «kaadriohvitser» sõnaga «kaadrikaitseväelane» vastavas käändes.
§ 35. Paragrahvi 99 lõikes 2 asendatakse sõna «ohvitseri» sõnaga «kaadrikaitseväelase» ja sõna «kaadriohvitseride» sõnaga «kaadrikaitseväelaste».
§ 36. Paragrahvi 101 lõikes 3 asendatakse sõna «Ohvitseri» sõnaga «Kaadrikaitseväelase» ja sõna «kaadriohvitseride» sõnaga «kaadrikaitseväelaste».
§ 37. Paragrahvi 102 lõikes 3 asendatakse sõna «Ohvitseri» sõnaga «Kaadrikaitseväelase» ja sõna «kaadriohvitseride» sõnaga «kaadrikaitseväelaste».
§ 38. Paragrahvi 103 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kaadrikaitseväelane vabastatakse ametikohalt 10 päeva jooksul, kui tema vahetu ülem on tema lähisugulane (vanavanem, vanem, vend, õde, laps, lapselaps) , hõimlane (abikaasa, abikaasa vanem, abikaasa vend, õde või nende laps) või faktiline abikaasa, ja määratakse teisele samaastmelisele ametikohale.
(2) Kaadrikaitseväelase võib pärast ametikohalt vabastamist seoses lähedaste sugulaste, hõimlaste või faktilise abikaasaga koos töötamise keeluga määrata kuni samaastmelisele ametikohale määramiseni kaadrikaitseväelaste reservi või tema nõusolekul madalamaastmelisele ametikohale.»
§ 39. Paragrahvi 105 lõikes 3 asendatakse sõna «Ohvitseri» sõnaga «Kaadrikaitseväelase» ja sõna «kaadriohvitseride» sõnaga «kaadrikaitseväelaste».
§ 40. Paragrahvi 107:
1) lõiget 1 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
« 3) kui tal puudub dokument, mis on vastaval ametikohal teenimise kohustuslik tingimus.»;
« (3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel vabastatud kaadrikaitseväelase võib kuni uuele ametikohale määramiseni määrata kaadrikaitseväelaste reservi.»;
« (4) Ametikohal teenimise kohustuslikuks tingimuseks oleva dokumendi puudumise tõttu tuleb kaadrikaitseväelane vabastada ametikohalt kohe pärast vastava asjaolu ilmnemist.»
§ 41. Paragrahvi 108 lõiget 1 täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
« 10) kaadrikaitseväelaste reservis oleku tähtaja lõppemisega.»
§ 42. Paragrahvi 109 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kaadrikaitseväelane vabastatakse lepingulisest teenistusest seoses tegevteenistuse lepingu lõpetamisega omal soovil lepingut sõlmivale ülemale esitatud kirjaliku avalduse alusel. Kaadrikaitseväelane on kohustatud lepingu lõpetamise soovist ette teatama vähemalt kaks kuud.»
§ 43. Paragrahvi 115 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kaadrikaitseväelane vabastatakse tegevteenistusest süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisel, millega talle mõisteti karistus tahtlikult toimepandud kuriteo eest või karistus, mis välistab tegevteenistuse jätkamise, arvates süüdimõistva kohtuotsuse jõustumise päevale järgnevast päevast.
(2) Vahi alla võetud kaadrikaitseväelane vabastatakse tegevteenistusest pärast süüdimõistva kohtuotsuse jõustumist, arvates vahi alla võtmise päevast.»
§ 44. Paragrahvi 116 täiendatakse pärast sõnu «põhjal või» sõnadega «ametikohal teenimise kohustuslikuks tingimuseks oleva dokumendi puudumise tõttu või».
§ 45. Seadust täiendatakse §-ga 1171 järgmises sõnastuses:
« § 1171. Lepingulisest teenistusest vabastamine seoses kaadrikaitseväelaste reservis oleku tähtaja lõppemisega
Kaadrikaitseväelane vabastatakse lepingulisest teenistusest kaadrikaitseväelaste reservis oleku tähtaja lõppemise päevale järgnevast päevast.»
§ 46. Paragrahvi 123 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «koondamisega» sõnadega «või kaadrikaitseväelaste reservis oleku tähtaja lõppemisega».
§ 47. Paragrahv 126 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 126. Reservi ja erru arvamine
1) väeosa ülema või temaga võrdsustatud ülema või asjaomase ministri poolt isik, kes on täitnud ajateenistus- või asendusteenistuskohustuse või kellel on see loetud täidetuks;
2) lepingut sõlmiva ülema poolt tegevteenistusest vabastatud kaitseväekohustuslasest kaadrikaitseväelane;
3) väeosa ülema või temaga võrdsustatud ülema või riigikaitseosakonna juhataja poolt vastava erialase ettevalmistuse ja sõjaväelise väljaõppe saanud naissoost Eesti kodanik.
(2) Käesoleva seaduse § 59 lõike 1 punktides 2 ja 3 sätestatud isikud võetakse riigikaitseosakonna juhataja poolt reservis arvele väljaõpetamata sõduritena.
(3) Kaadrikaitseväelane, kes oma vanuse või tervise seisundi tõttu ei kuulu arvestamisele reservväelasena, arvatakse lepingut sõlmiva ülema või riigikaitseosakonna juhataja poolt erru.»
§ 48. Seaduse 7. peatükki täiendatakse 11 . jaoga järgmises sõnastuses:
«11. jagu
Valmisoleku reserv
§ 1291. Valmisoleku reserv
(1) Reservväelane, kes vastab käesolevas seaduses lepingulisse teenistusse võtmisele esitatavatele nõuetele, arvatakse temaga sõlmitava valmisoleku reservi lepingu alusel kaitseväe kõrgendatud reageerimisvalmiduse tagamiseks ettenähtud üksuse ülesannete, sealhulgas Eesti riigi poolt rahvusvaheliste kohustuste, täitmiseks moodustatavasse valmisoleku reservi.
(2) Valmisoleku reservis oleku ajal on reservväelane lisaks käesoleva seaduse §-s 128 sätestatule ja sõlmitud valmisoleku reservi lepingus võetud kohustustele kohustatud:
1) teatama valmisoleku reservi lepingut sõlmivale ülemale oma elu- ja töökoha ning sidevahendite andmed, millelt ta on kättesaadav valmisoleku reservi lepingus sätestatud aja jooksul;
2) informeerima viivitamatult valmisoleku reservi lepingu sõlminud ülemat käesoleva lõike punktis 1 nimetatud andmete muutumisest või asjaoludest, mis mõjutavad tema valmisoleku reservis olekut või lepingulisse tegevteenistusse astumist;
3) väljakutse saamise korral ilmuma määratud ajal tegevteenistusse.
(3) Valmisoleku reservi lepingu sõlminud reservväelasel on valmisoleku reservis toimuva sõjalise väljaõppe ajal õppekogunemisest osavõtva reservväelase õigused ja kohustused.
§ 1292. Valmisoleku reservi leping
(1) Valmisoleku reservi leping on Eesti Vabariigi nimel teenimiseks kaitseväe kõrgendatud reageerimisvalmiduse tagamiseks ettenähtud üksuses, sealhulgas Eesti riigi poolt rahvusvahelisi kohustusi täitvas kaitseväeüksuses, reservväelasega sõlmitav kirjalik kokkulepe, mille kohaselt:
1) reservväelane kohustub valmisoleku reservis oleku ajal osalema nimetatud kaitseväeüksuses teenimiseks vajalikul sõjalisel väljaõppel ja asuma väljakutsel tegevteenistusse, täitma käesolevas seaduses, kaitseväe määrustikes ja teistes õigusaktides sätestatud tingimusi ja korda;
2) Eesti Vabariigi nimel käesoleva seaduse alusel valmisoleku reservi lepingut sõlmiv ülem kohustub valmisoleku reservis olevale reservväelasele valmisoleku reservis oleku ajal tagama nimetatud kaitseväeüksuses teenimiseks vajaliku sõjalise väljaõppe, maksma valmisoleku reservi tasu ja tagama muud käesolevas seaduses, kaitseväe määrustikes ja teistes õigusaktides sätestatud kaitseväelase õigused.
(2) Valmisoleku reservi lepingu sõlmimisel märgitakse lepingus:
2) reservväelase auaste ja ametikoht;
3) reservväelase nõusolek väljakutse saamisel sõlmida tegevteenistuse leping ning teenida määratud ajal ja kohas kaitseväe kõrgendatud reageerimisvalmiduse tagamiseks ettenähtud üksuses, sealhulgas Eesti riigi poolt rahvusvahelisi kohustusi täitvas kaitseväeüksuses;
4) reservväelase nõusolek osaleda valmisoleku reservis oleku ajal määratud ulatuses ja ajal sõjalisel väljaõppel;
5) valmisoleku reservis oleku muud tingimused.
(3) Valmisoleku reservi lepingut sõlmima volitatud ülemaks on valmisoleku reservis oleva reservväelase teenistust korraldav ülem.
(4) Valmisoleku reservi lepingule allakirjutamisega kinnitab reservväelane nõustumist lepingu tingimustega ning enda esitatud andmete õigsust.
(5) Valmisoleku reservi leping sõlmitakse kahes eksemplaris, millest üks jääb reservväelasele ja teine käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud ülemale.
(6) Valmisoleku reservi lepingu sõlmimisest informeerib lepingut sõlmiv ülem reservväelase elukohajärgset riigikaitseosakonda.
(7) Valmisoleku reservi leping jõustub selle allakirjutamisel.
(8) Valmisoleku reservi lepingu vormi kehtestab kaitseminister.
§ 1293. Valmisoleku reservi lepingu tähtaeg
Valmisoleku reservi leping sõlmitakse kuni kolmeks aastaks.
§ 1294. Valmisoleku reservi lepingu peatamine
Valmisoleku reservi leping peatatakse:
1) valmisoleku reservis oleva reservväelasega tegevteenistuse lepingu kehtivuse ajaks;
2) ajaks, millal reservväelane on tunnistatud kaitseväe arstliku komisjoni otsuse alusel tegevteenistuseks ajutiselt mittekõlblikuks;
3) ajaks, mil esinevad üle ühe kuu kestvad asjaolud, mis mõjutavad reservväelase valmisoleku reservis olekut või lepingulisse tegevteenistusse astumist.
§ 1295. Valmisoleku reservi lepingu lõpetamine
Lepingut sõlmiv ülem lõpetab valmisoleku reservi lepingu:
1) kaitseväe arstliku komisjoni otsuse alusel reservväelase kaitseväeteenistuskõlblikkuse astme muutmise korral, mille tõttu on välistatud tema kuulumine valmisoleku reservi;
2) reservväelase poolt lepingu mittetäitmise korral;
3) reservväelase surma korral.
§ 1296. Valmisoleku reservi tasu
(1) Reservväelasele makstakse valmisoleku reservis oleku aja eest tasu. Tasu makstakse välja valmisoleku reservis oldud iga kaheteist kuu möödumisele järgneval kuul ja lepingu tähtaja lõppemisele järgneval kuul.
(2) Valmisoleku reservi tasu ei maksta aja eest, millal valmisoleku reservi leping on peatatud või lõpetatud seoses reservväelase poolt lepingu mittetäitmisega.
(3) Valmisoleku reservi tasu suuruse ja maksmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.»
§ 49. Paragrahvi 131:
« (4) Riigikaitselisest vajadusest lähtudes võib Vabariigi Valitsuse igakordse otsuse alusel kutsuda reservväelasi õppekogunemisele kuni kolmeks kuuks, arvestamata käesolevas paragrahvis ja käesoleva seaduse § 132 lõikes 2 sätestatud piiranguid.»;
2) lõikes 6 asendatakse arv «180» arvuga «120».
§ 50. Paragrahvi 132:
« 4) kes on sõlminud valmisoleku reservi lepingu, lepingu tähtaja jooksul.»;
§ 51. Paragrahvi 134 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Reservväelast ei määrata ametikohale, mille vahetu ülem on tema lähisugulane (vanavanem, vanem, vend, õde, laps, lapselaps) , hõimlane (abikaasa, abikaasa vanem, abikaasa vend, õde või nende laps) või faktiline abikaasa.»
§ 52. Paragrahvi 135 lõiget 2 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses:
«Käskkirja ärakiri reservväelase õppekogunemisest vabastamise kohta saadetakse viivitamatult reservväelase elukohajärgsele riigikaitseosakonnale.»
§ 53. Paragrahvi 144 lõikes 1 asendatakse sõnad «haldus- või kriminaalvastutusele» sõnadega «vastutusele vastavalt seadusele».
§ 54. Paragrahvi 153:
« (1) Kaadrikaitseväelase teenistustasu koosneb ametipalgast koos seaduses sätestatud lisatasudega, puhkusetasust ja puhkusetoetusest.»;
« (3) Kaadrikaitseväelaste ametikohtadele vastavad palgaastmed, palgamäärad, sealhulgas palgamäärade diferentseerimise alused, ning lisatasude maksmise alused ja ulatuse täiendavate teenistusülesannete täitmise, nõutavamast tulemuslikuma teenistuse ning teenistuse eripära eest ning nende maksmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.»
§ 55. Paragrahvi 154:
« (1) Ametipalgaks nimetatakse palgaastmele vastava kuupalgamäära alusel arvutatud palga osa.»;
« (11) Palgamäär on kaadrikaitseväelase ametikoha palgaastmele vastav käesoleva seaduse § 153 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud rahasumma või selle diferentseering.»;
« (7) Kaadrikaitseväelasele, kes teenib ametikohal, millel teenimise eeltingimuseks on riigisaladusele juurdepääsu loa omamine, makstakse riigisaladuse ja salastatud teabekandjate töötlemise eest lisatasu kuni 30 protsenti tema ametipalgast.
(8) Kaadrikaitseväelasele võib maksta lisatasu täiendavate teenistusülesannete täitmise, nõutavamast tulemuslikuma teenistuse ja teenistuse eripära eest.
(9) Teenistuse eripäraks loetakse teenistust:
1) tervist kahjustavates või eriti rasketes tingimustes;
2) kõrgendatud ohu- ja lahinguvalmiduse tingimustes;
3) vaimsele ja füüsilisele tervisele ning erialale kõrgendatud nõudeid esitavates tingimustes.»
§ 56. Paragrahvi 155 tekstis asendatakse sõna «kaitseväelasele» sõnaga «kaadrikaitseväelasele».
§ 57. Paragrahvi 156 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «makstakse» sõnaga «lisatasuna».
§ 58. Paragrahvi 158:
« (1) Kaadrikaitseväelasele makstakse Vabariigi Valitsuse kehtestatud ulatuses ja korras toetusena korteriraha ja toiduraha. Korteriraha ja toiduraha ei arvata teenistustasu hulka ning seda ei maksta ajal, mil kaadrikaitseväelane on vabastatud ametikohalt ja tema tegevteenistussuhe on peatatud käesoleva seaduse § 92 lõike 1 alusel või ta viibib lapsehoolduspuhkusel.
(2) Kaadrikaitseväelasele, kellele tagatakse tasuta toitlustamine või hüvitatakse kulud toitlustamisele muul alusel, toiduraha selle aja eest ei maksta.»;
« (3) Ajateenijale ja õppekogunemisest osavõtvale reservväelasele tagatakse tegevteenistuse ajal tasuta majutus ning kaitseministri kehtestatud ulatuses tasuta toitlustamine.»
§ 59. Paragrahv 164 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 164. Toetus kaitseväelase hukkumise ja töövõimetuse korral teenistusülesannete täitmise tõttu
(1) Teenistusülesannete täitmise tõttu hukkunud kaitseväelase lastele, vanematele, lesele ja perekonnaseaduse alusel hukkunu ülalpidamisel olnud teistele isikutele kokku maksab riik ühekordset toetust hukkunu 10 aasta palga ulatuses.
(2) Teenistusülesannete täitmise tõttu või teenistusülesannete täitmise ajal hukkunud või surnud kaitseväelase matuse korraldab riik ja kannab riikliku matusetoetuse seaduses (RT I 2000, 86, 549; 2001, 102, 674; 2002, 61, 375) sätestatud matuse korraldamise kulud Vabariigi Valitsuse kehtestatud ulatuses ja korras.
(3) Teenistusülesannete täitmise tõttu saadud vigastuse või tekkinud haiguse tagajärjel kaitseväe arstliku komisjoni otsusega püsivalt töövõimetuks tunnistatud kaitseväelasele maksab riik ühekordset toetust:
1) osalise töövõimetuse korral töövõime kaotusel 10–30 protsenti – tema kuue kuu palga ulatuses;
2) osalise töövõimetuse korral töövõime kaotusel 40–90 protsenti – tema kahe aasta palga ulatuses;
3) täieliku töövõimetuse korral töövõime kaotusel 100 protsenti – tema seitsme aasta palga ulatuses.
(4) Kaadrikaitseväelasele ja reservväelasele, kes teenistusülesannete täitmisel sai kehavigastuse, millega kaasnes ajutine töövõime kaotus üle 30 päeva, maksab riik ühekordset toetust ühe kuu palga ulatuses.
(5) Kaadrikaitseväelase ühe kuu palga arvutamise aluseks võetakse palgaseaduse (RT I 1994, 11, 154; 1995, 12, 120; 1999, 29, 397; 2000, 10, 59; 40, 248; 2001, 42, 233; 50, 287; 2002, 61, 375; 62, 377) alusel arvutatud keskmine teenistustasu, mis tal oli vastavalt hukkumise või töövõime kaotuse korral püsivalt töövõimetuks tunnistamise või kehavigastuse saamise kuule eelnenud kuul. Aastapalga arvutamisel korrutatakse kuupalk 12-ga.
(6) Kui käesoleva paragrahvi lõike 5 alusel arvutatud kaadrikaitseväelase ühe kuu palk osutub väiksemaks, kui on kaadrikaitseväelase hukkumise kuule või töövõime kaotuse korral püsivalt töövõimetuks tunnistamise kuule eelnev viimane Statistikaameti poolt avaldatud kuukeskmine brutopalk kalendriaastas, võetakse ühe kuu palga aluseks Statistikaameti poolt avaldatu.
(7) Ajateenija ja reservväelase ühe kuu palga arvutamise aluseks võetakse ajateenija või reservväelase hukkumise kuule või töövõime kaotuse korral püsivalt töövõimetuks tunnistamise kuule eelnev viimane Statistikaameti poolt avaldatud kuukeskmine brutopalk kalendriaastas. Aastapalga arvutamisel korrutatakse kuupalk 12-ga.
(8) Vabariigi Valitsus kehtestab kaitseväelase teenistusülesannete täitmise tõttu hukkumise või töövõimetuks jäämise korral asjaomase ministri käskkirja alusel antava ühekordse toetuse maksmiseks taotluste esitamise, toetuse määramise ja väljamaksmise korra.
(9) Teenistusülesannete täitmiseks käesoleva seaduse mõttes ei loeta olukordi, kus kaitseväelane:
1) on puhkusel või lubatud ülema loal välja väeosa territooriumilt;
3) on vabatahtlikult põhjustanud endale alkohoolse, narkootilise või psühhotroopse joobe;
4) on toime pannud distsiplinaarkorras karistatava teo;
5) on toime pannud süüteo;
6) on toime pannud enesetapu või enesetapukatse või enesevigastuse, mis ei ole seotud haigusliku seisundiga ega ole põhjustatud teiste isikute süülisest käitumisest;
7) on hõivatud teenistusega mitteseotud tegevusega, mille ajaks ta on teenistusest vabastatud väeosa ülema käskkirja alusel.»
§ 60. Paragrahvi 165 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kaitseväelase surma korral makstakse kuue kuu jooksul temale väljamaksmisele kuuluv teenistustasu ja toetusena makstavad korteri- ja toiduraha kaitseväelase teenistust korraldanud ülemale esitatud avalduse ja pärimisõigust tõendava dokumendi alusel välja tema pärijatele.»
§ 61. Paragrahvi 166 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Õppekogunemisest osavõtvale reservväelasele kompenseeritakse sõit elukohast õppekogunemisele ja tagasi Eesti piires kaitseministri kehtestatud ulatuses ja korras.»
§ 62. Paragrahvi 167 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Ajateenijale, kes on vabastatud ajateenistusest käesoleva seaduse § 68 lõike 1 ja lõike 2 punktide 1, 3 ja 4 alusel, ja asendusteenistuslasele, kes on läbinud asendusteenistuse või vabastatud asendusteenistusest käesoleva seaduse § 77 lõike 2 punktide 1 ja 3 alusel, makstakse ühekordset toetust, mis arvutatakse tema teenistusest vabastamise kuule eelnenud viimasest Statistikaameti poolt avaldatud kuukeskmisest brutopalgast kalendriaastas kahe nädala ulatuses.»
§ 63. Paragrahvi 169:
« (3) Ajateenijale või asendusteenistuslasele antakse ajateenistuskohustuse täitmise ajal puhkust sõltuvalt ajateenistuskohustuse või asendusteenistuskohustuse täitmise kestusest:
1) lühima käesolevas seaduses sätestatud ajateenistuskohustuse või asendusteenistuskohustuse täitmise kestuse korral vastavalt ajateenijale 10 päeva ja asendusteenistuslasele 15 päeva;
2) käesoleva lõike punktis 1 nimetatud kestusest pikema ajateenistuskohustuse või asendusteenistuskohustuse täitmise kestuse korral vastavalt ajateenijale 15 päeva ja asendusteenistuslasele 20 päeva.»;
« (31) Ajateenijale või asendusteenistuslasele võib eeskujuliku teenistuse eest anda lisapuhkust kuni 10 päeva.»;
3) lõiget 4 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses:
«Distsiplinaarkaristuse kehtivuse ajal võib lisapuhkust vähendada või jätta selle andmata.»
§ 64. Paragrahvi 170 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Ajateenijale kompenseeritakse üks kord sõit puhkusele elukohta ja tagasi Eesti piires kaitseministri kehtestatud ulatuses ja korras.»
§ 65. Paragrahvi 183 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna «reservväelastele» sõnadega «ja valmisoleku reservi lepingu sõlminud reservväelastele nende lepingulises tegevteenistuses oleku ajal».
§ 66. Paragrahvi 190:
1) lõiget 3 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
« 51) aastatel 1986–1989 sõjaväeüksuste koosseisus eriõppekogunemistele kutsutuna Tšernobõli aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimisel viibitud aeg;»;
2) lõiget 4 täiendatakse pärast sõna «oli» sõnaga «käesolevas».
§ 67. Paragrahvi 192 lõikes 2 asendatakse sõnad «teenistuskohas ja» sõnadega «teenistuskohas või».
§ 68. Paragrahvi 193 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kaadrikaitseväelasele antakse lepingulisest teenistusest vabastamisel tema soovil väljavõte teenistuslehest ja teenistusleht saadetakse Kaitsejõudude Peastaapi.»
§ 69. Paragrahvi 197:
« (1) Pensioni suuruse arvestamise aluseks on:
1) kaadrikaitseväelasele, reservväelasele ja eruväelasele – tema viimase 12 kuu teenistustasu üldsumma, mille hulka ei arvata korteri- ja toiduraha, mis on jagatud 12-ga, või kui isik on teeninud vähem kui 12 kuud, siis teenitud kuude teenistustasu üldsumma, mis on jagatud kuude arvuga (edaspidi pensioni arvestamise teenistustasu);
2) ajateenijale ja õppekogunemisel viibivale reservväelasele – viimane Statistikaameti poolt avaldatud kuukeskmine brutopalk kalendriaastas.
(2) Kaadrikaitseväelane võib valida väljateenitud aastate pensioni või töövõimetuspensioni suuruse arvestamise aluseks:
1) oma lepingulise teenistuse ajast temale soodsaima 12 kuu teenistustasu üldsumma, mis on jagatud 12-ga, ametikoha järgi, millel ta teenis vähemalt 12 kuud järjest või
2) oma viimase teenistuses oleku kuu teenistustasu, mille hulka ei arvata puhkusetoetust ja puhkusetasu.»
§ 70. Paragrahvi 198 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Väljateenitud aastate pensioni ei suurendata avaliku teenistuse seaduse § 57 alusel.»
§ 71. Paragrahvi 200 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Töövõimetuspensioni suuruse arvestamise aluseks on kaitseväelasele tema töövõime kaotuse astmele vastavalt määratud püsiva töövõimetuse aste, kaadrikaitseväelasele tema pensioni arvestamise teenistustasu ning ajateenijale ja reservväelasele viimane Statistikaameti poolt avaldatud kuukeskmine brutopalk kalendriaastas.»
§ 72. Paragrahvi 201 lõikes 1 asendatakse sõnad «jooksva aasta Eesti keskmisest palgast» sõnadega «viimasest Statistikaameti poolt avaldatud kuukeskmisest brutopalgast kalendriaastas».
§ 73. Paragrahvi 203 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Toitjakaotuspensioni arvestamise aluseks on, kui toitja oli:
2) ajateenija ja õppekogunemisel viibiv reservväelane – viimane Statistikaameti poolt avaldatud kuukeskmine brutopalk kalendriaastas.»
§ 74. Paragrahvi 205 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Pensioni taotlemine toimub riikliku pensionikindlustuse seaduses sätestatud korras.»
§ 75. Paragrahvi 206 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Pensioni määramine toimub riikliku pensionikindlustuse seaduses sätestatud korras, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti.»
§ 76. Paragrahvi 209 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Pensioni ümberarvutamine pensioni suuruse arvestamise aluse muutumisel toimub:
1) kaadrikaitseväelase, reservväelase või eruväelase pensioni arvestamisel aluseks olnud teenistustasu koosseisu arvatud ametipalga ja auastmetasu suuruse muutumisel;
2) ajateenija ja õppekogunemisele kutsutud reservväelase pensioni arvestamisel aluseks olnud kuukeskmise brutopalga kalendriaastas suuruse muutumisel järgmisel kalendriaastal.»
§ 77. Paragrahvi 210 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Tegevteenistuses oleku ajal väljateenitud aastate pensioni ei maksta.»
§ 78. Paragrahvi 211 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Pärast pensionäri surma alusetult tema arvele kantud pensionisummad ei kuulu pärandvara koosseisu ning need tagastatakse panga või pärandvara saanud isiku poolt kaitseministri nõudel elukohajärgsest pensioniametist saadud informatsiooni põhjal riigieelarvesse.»
§ 79. Paragrahv 2153 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 2153. Arvelevõtmise korra rikkumine
Ajateenistusse arvelevõtmiseks mõjuva põhjuseta ilmumata jätmise eest, samuti reservväelase või kutsealuse poolt riigikaitseosakonna väljakutse peale mõjuva põhjuseta ilmumata jätmise eest, samuti reservväelase või kutsealuse poolt alalise elukoha muutmisel riigikaitseosakonnas mõjuva põhjuseta arvele võtmata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut või arestiga.»
§ 80. Paragrahvi 216 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «28-aastaseks saamisel».
§ 81. Paragrahvi 220 lõikes 1 asendatakse sõnad «2003. aasta 1. septembrist» sõnadega «2008. aasta 1. septembrist».
§ 82. Paragrahvist 225 jäetakse välja sõnad «, kuid kokku mitte rohkem kui kaheksa aasta võrra».
II. Avaliku teenistuse seaduses (RT I 1995, 16, 228; 1999, 7, 112; 10, 155; 16, 271 ja 276; 2000, 25, 144 ja 145; 28, 167; 102, 672; 2001, 7, 17 ja 18; 17, 78; 42, 233; 47, 260; 2002, 21, 117; 62, 377) tehakse järgmised muudatused:
§ 83. Paragrahvi 108 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
« 41) ajateenistuskohustuse täitmise ajaks;».
§ 84. Paragrahvi 111 lõiget 2 täiendatakse pärast arvu «1» arvuga «, 41».
§ 85. Paragrahv 122 tunnistatakse kehtetuks.
§ 86. Paragrahvi 131 lõikest 2 jäetakse välja sõnad «ajateenistusse või asendusteenistusse kutsumise tõttu».
III. Eesti Vabariigi töölepingu seaduses (RT 1992, 15/16, 241; 1993, 10, 150; RT I 1993, 26, 441; 1995, 14, 170; 16, 228; 1996, 3, 57; 40, 773; 45, 850; 49, 953; 1997, 5/6, 32; 1998, 111, 1829; 1999, 16, 276; 60, 616; 2000, 25, 144; 51, 327; 57, 370; 102, 669; 2001, 17, 78; 42, 233; 53, 311; 2002, 61, 375; 62, 377) tehakse järgmised muudatused:
§ 87. Paragrahvi 55 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 7) ajateenistuskohustuse täitmise ajaks;».
§ 88. Paragrahv 111 tunnistatakse kehtetuks.
IV. Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel kaitseväe kasutamise seaduses (RT I 1995, 20, 299) tehakse järgmine muudatus:
§ 89. Paragrahvi 4 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Teenistusele Eesti riigi rahvusvahelisi kohustusi täitvas kaitseväeüksuses laienevad kaitseväeteenistuse seaduses (RT I 2000, 28, 167; 2001, 34, 190; 47, 260; 58, 353; 97, 604; 100, 648; 2002, 61, 375; 63, 387) sätestatud sotsiaalsed tagatised, kui käesolev seadus või Riigikogus ratifitseeritud välisleping ei sätesta teisiti. Asjaomase ministri otsusel võib eelnimetatud üksuses teeniva kaitseväelase kasuks sõlmida kindlustuslepingu, millega tagatakse täiendavate hüvitiste maksmine tema surma või tervisekahjustuse korral.»
V. Tervikteksti avaldamine
§ 90. Vabariigi Valitsus tagab kaitseväeteenistuse seaduse tervikteksti avaldamise ühe kuu jooksul käesoleva seaduse jõustumisest arvates.
VI. Seaduse jõustumine
§ 91. Käesolev seadus jõustub 2003. aasta 1. märtsil, välja arvatud § 66 punkt 1, mis jõustub 2004. aasta 1. jaanuaril.»


Koolikava toetus – Riigi Teataja
Koolikava toetus - sisukord
§ 6 Haridusasutuses puu- ja köögivilja ning piima ja piimatoote pakkumise toetuse taotlemine
§ 7 Haridusasutuses puu- ja köögivilja ning piima ja piimatoote pakkumise toetuse taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
§ 8 Kaasnevate haridusmeetmete toetuse taotlemine
§ 9 Kaasnevate haridusmeetmete toetuse taotluse menetlemine
§ 10 Kaasnevate haridusmeetmete toetuse saamise nõuded
§ 11 Kaasnevate haridusmeetmete rakendamist tõendavate dokumentide esitamine
§ 12 Kaasnevate haridusmeetmete toetuse maksmine ja toetuse maksmisest keeldumine
RT I, 11.07.2017, 2
Vastu võetud 30.06.2017 nr 51
Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 35 lõike 3 ning § 44 lõigete 4 ja 5, komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/39, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 kohaldamise eeskirjad seoses liidu toetusega, mida antakse haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ja piima tarnimiseks (ELT L 5, 10.01.2017, lk 1–10), artikli 4 lõike 1 alusel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671–854), artikli 217 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse haridusasutuses puu- ja köögivilja ning piima ja piimatoote pakkumise, sellega kaasnevate haridusmeetmete toetuse (edaspidi koos koolikava toetus) raames toetatavad tegevused, sealhulgas pakutavate toodete ja pakkumisega kaasnevate haridusmeetmete loetelu, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord ning taotlusele esitatavad nõuded, kaasnevate haridusmeetmete rakendamiseks antava toetuse määr kogu koolikava toetusest ning kaasnevate haridusmeetmete puhul ühe lapse kohta antava koolikava toetuse suurus.
(2) Koolikava toetust antakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõigete 8 ja 9 kohaselt koostatud ning maaeluministri kehtestatud riikliku strateegiaga „Koolikava rakendamise riiklik strateegia”.
(1) Haridusasutuses puu- ja köögivilja pakkumise toetust antakse puu- ja köögivilja pakkumiseks koolieelse lasteasutuse lastele ja haridusasutuse 1.–5. klassi õpilastele.
(2) Haridusasutuses piima ja piimatoote pakkumise toetust antakse piima ja piimatoote pakkumiseks koolieelse lasteasutuse lastele, haridusasutuse 1.–12. klassi õpilastele ning kutsekeskharidust omandavatele õpilastele, kes õpivad kutseõppeasutuses või rakenduskõrgkoolis.
(3) Kaasnevate haridusmeetmete toetust antakse kaasnevate haridusmeetmete raames toetatavates tegevustes osalevate koolieelse lasteasutuse laste ja haridusasutuse 1.–5. klassi õpilaste tegevuste elluviimiseks.
(4) Haridusasutuses puu- ja köögivilja pakkumise toetust võib taotleda lisas 1 loetletud puu- ja köögiviljade pakkumiseks, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 6 loetletud lisanditega toodete pakkumiseks.
(5) Haridusasutuses piima ja piimatoote pakkumise toetust võib taotleda lisas 2 loetletud piima ja piimatoodete pakkumiseks.
(6) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 45 lõike 4 alusel arvutatud toetuse määra ulatuses võib puu- ja köögivilja pakkuda koolieelse lasteasutuse lastele ja haridusasutuse 1.–5. klassi õpilastele ning piima ja piimatoodet koolieelse lasteasutuse lastele, haridusasutuse 1.–12. klassi õpilastele ning kutsekeskharidust omandavatele õpilastele.
(7) Kaasnev haridusmeede selle määruse tähenduses on komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/40 artikli 4 lõike 1 punktis b loetletud tegevus.
(1) Abikõlblikud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõike 1 punktis a ja b ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/40 artikli 4 lõike 1 punktides a ja b loetletud kulud.
(2) Kaasnevate haridusmeetmete raames toetatavate tegevuste kulud ei tohi olla ebaproportsionaalselt suured ning need peavad olema vastavuses heade finantsjuhtimise põhimõtetega, eriti ökonoomsuse ja tasuvuse põhimõttega.
(1) Koolikava toetuse taotluse võivad esitada haridusasutus, linna- ja vallavalitsus oma haldusterritooriumil paikneva haridusasutuse kohta ning puu- ja köögivilja ning piima ja piimatoote pakkuja (edaspidi taotleja).
(2) Lõikes 1 nimetatud linna- ja vallavalitsus, puu- ja köögivilja ning piima ja piimatoote pakkuja võivad toetust taotleda, kui nad on selles haridusasutusega kirjalikult kokku leppinud.
(1) Taotleja esitab haridusasutuses puu- ja köögivilja ning piima ja piimatoote pakkumiseks ning kaasnevate haridusmeetmete raames toetatavate tegevuste elluviimiseks heakskiidutaotluse.
(2) Taotleja esitab komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/40 artiklis 6 sätestatud heakskiidu saamiseks Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (edaspidi PRIA) e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le elektroonilise taotluse, mis sisaldab järgmisi andmeid:
6) puu- ja köögivilja tarbivate koolieelse lasteasutuse laste ja haridusasutuse 1.–5. klassi õpilaste arv;
7) piima ja piimatooteid tarbivate koolieelse lasteasutuse laste, haridusasutuse 1.–12. klassi õpilaste ning kutsekeskharidust omandavate õpilaste arv;
8) kaasnevate haridusmeetmete raames toetatavates tegevustes osalevate koolieelse lasteasutuse laste ja haridusasutuse 1.–5. klassi õpilaste arv.
(3) Kui taotleja ei ole haridusasutus, esitatakse heakskiidutaotlusel iga haridusasutuse kohta, kelle nimel toetust taotletakse, lisaks lõikes 2 loetletud andmetele ka järgmised andmed:
7) piima ja piimatooteid tarbivate koolieelse lasteasutuse laste, haridusasutuse 1.–12. klassi õpilaste ning kutsekeskharidust omandavatele õpilaste arv;
(4) Kui taotleja ei ole haridusasutus, esitab ta PRIA-le koos heakskiidutaotlusega iga haridusasutuse kohta Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 45 lõikes 3 nimetatud kirjaliku kokkuleppe.
§ 6. Haridusasutuses puu- ja köögivilja ning piima ja piimatoote pakkumise toetuse taotlemine
(1) Haridusasutuses puu- ja köögivilja ning piima ja piimatoote pakkumise toetust võib taotleda kuni kuus korda aastas järgmiste taotlusperioodide kohta: 1. august – 30. september; 1. oktoober – 30. november; 1. detsember – 31. jaanuar; 1. veebruar – 31. märts; 1. aprill – 31. mai ning 1. juuni – 31. juuli.
(3) Haridusasutuses puu- ja köögivilja ning piima ja piimatoote pakkumise toetuse taotlemiseks esitab taotleja lõikes 1 nimetatud taotlusperioodi kohta PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le elektroonilise taotluse, mis sisaldab järgmisi andmeid:
5) heakskiiduotsuse number ja toetuse taotlusperiood;
6) puu- ja köögivilja tarbinud koolieelse lasteasutuse laste ja haridusasutuse 1.–5. klassi õpilaste arv;
7) piima ja piimatooteid tarbinud koolieelse lasteasutuse laste, haridusasutuse 1.–12. klassi õpilaste ning kutsekeskharidust omandavate õpilaste arv;
8) õppepäevade arv taotlusperioodil;
9) abikõlblikud puu- ja köögiviljad, mille kohta toetust taotletakse;
10) abikõlblik piim ja abikõlblikud piimatooted, mille kohta toetust taotletakse;
11) jaotatud puu- ja köögivilja kogused kilogrammides;
12) jaotatud piima ja piimatoodete kogused kilogrammides ja/või liitrites;
13) abikõlblike puu- ja köögiviljade käibemaksuta kogumaksumus eurodes;
14) abikõlbliku piima ja abikõlblike piimatoodete käibemaksuta kogumaksumus eurodes.
(4) Kui taotleja ei ole haridusasutus, esitatakse taotlusel lõike 3 punktides 6–14 sätestatud andmed iga haridusasutuse kohta, kelle nimel toetust taotletakse.
(5) Kui taotlejaks on põhikool või gümnaasium ja kooli pidaja on põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 24 lõike 7 alusel kehtestanud koolivaheaegadest erinevad koolivaheajad, teavitab ta sellest PRIA-t õppeaasta alguses.
(6) Kui taotlejaks on kutseõppeasutus või rakenduskõrgkool, teavitab ta õppeaasta vaheajast või puhkusest PRIA-t õppeaasta alguses.
§ 7. Haridusasutuses puu- ja köögivilja ning piima ja piimatoote pakkumise toetuse taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
(1) PRIA kontrollib haridusasutuses puu- ja köögivilja ning piima ja piimatoote pakkumise toetuse taotluse esitamisel nõutavate dokumentide olemasolu, esitatud andmete õigsust ja taotleja vastavust toetuse saamise nõuetele ning teeb taotluse rahuldamise otsuse ja toetuse maksmise otsuse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates § 6 lõigetes 3 ja 4 nimetatud nõuetekohase taotluse esitamisest.
(2) PRIA teeb haridusasutuses puu- ja köögivilja ning piima ja piimatoote pakkumise toetuse taotluse rahuldamise otsuse, kui taotlus vastab komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/40 ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/39 ning selles määruses sätestatud tingimustele.
§ 8. Kaasnevate haridusmeetmete toetuse taotlemine
(1) Kaasnevate haridusmeetmete toetuse taotleja esitab ajavahemikul 1. veebruarist kuni 15. veebruarini PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le elektroonilise taotluse, mis sisaldab järgmisi andmeid:
5) heakskiiduotsuse number;
6) kaasnevate haridusmeetmete raames toetatava tegevuse nimetus;
7) kaasnevate haridusmeetmete raames toetatava tegevuse elluviimise algus- ja lõppkuupäev;
8) kaasnevate haridusmeetmete raames toetatavas tegevuses osalevate koolieelse lasteasutuse laste ja haridusasutuse 1.–5. klassi õpilaste arv;
9) kaasnevate haridusmeetmete raames toetatava tegevuse eesmärgid komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/40 artikli 4 lõike 1 punkti b kohaselt;
10) kaasnevate haridusmeetmete raames toetatava tegevuse kirjeldus;
11) kaasnevate haridusmeetmete raames toetatava tegevuse kavandatav tulemus;
12) kavandatavad käibemaksuta kulud eurodes;
13) teenuse tellimise korral saadud hinnapakkumused võrreldavas vormis, mis sisaldab pakkuja nime, pakkuja kontaktandmeid, hinnapakkumuse väljastamise kuupäeva, hinnapakkumuse kehtivusaega ning kavandatava tegevuse või selle osa käibemaksuta maksumust eurodes;
14) valitud parim hinnapakkumus, mis sisaldab pakkuja nime, kavandatava tegevuse või selle osa nimetust ja kavandatava tegevuse käibemaksuta maksumust eurodes.
(2) Kui taotleja tellib kaasnevate haridusmeetmete rakendamiseks teenuse või ostab toote, mille maksumus ületab 500 eurot, peab ta olema saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumust. Juhul kui taotleja ei ole saanud kolme hinnapakkumust, põhjendab ta seda.
(3) Kui taotleja tellib kaasnevate haridusmeetmete rakendamiseks teenuse või ostab toote, mille maksumus ei ületa 500 eurot, peab ta olema saanud vähemalt ühe hinnapakkumuse.
(4) Väljavalitud hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase teenuse või toote eest tasutava hinnaga. Kui taotleja ei ole valinud odavaimat hinnapakkumust, põhjendab ta tehtud valikut.
(5) Taotleja esitab PRIA-le hinnapakkumuste ärakirjad koos taotlusega. Kui taotleja on lõikes 3 nimetatud juhul saanud ühe hinnapakkumuse, esitab ta lisaks kaasnevate haridusmeetmete rakendamise eelarve kululiikide kaupa.
(6) Kaasnevate haridusmeetmete rakendamiseks antava toetuse määr on kuni 8% koolikava toetuse kogu eelarvest. Kaasnevate haridusmeetmete rakendamiseks antava toetuse määr lapse kohta ei tohi ületada 30 eurot õppeaastas.
(7) Kaasnevate haridusmeetmete raames toetatava tegevuse elluviimise korral esitab taotleja vähemalt kaks nädalat enne tegevuse elluviimise alguskuupäeva PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le elektroonilise teate, mis sisaldab nimetatud tegevuse kohta järgmisi andmeid:
1) tegevuse nimetus;
2) tegevuse elluviimise algus- ja lõppkuupäev;
3) tegevuse elluviimise algus- ja lõppkellaaeg;
4) tegevuse elluviimise koht;
5) taotlejapoolne tegevuse elluviija.
§ 9. Kaasnevate haridusmeetmete toetuse taotluse menetlemine
(1) PRIA kontrollib kaasnevate haridusmeetmete toetuse taotluse esitamisel nõutavate dokumentide olemasolu, esitatud andmete õigsust ja taotleja vastavust toetuse saamise nõuetele ning teeb taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse 40 tööpäeva jooksul taotluse vastuvõtmise tähtpäevast arvates.
(2) PRIA teeb kaasnevate haridusmeetmete toetuse taotluse rahuldamise otsuse, kui taotlus vastab komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/40 ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/39 ning selles määruses sätestatud tingimustele.
(3) Kui nõuetekohaste taotluste rahastamise summa ületab nõukogu määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 5 lõikes 1 sätestatud liikmesriigile eraldatud aastase toetussumma, vähendab PRIA taotlejale määratava toetuse suurust võrdeliselt taotletava toetuse suurusega ja teeb toetuse vähendamise otsuse. PRIA toimetab taotlejale toetuse vähendamise otsuse ärakirja või väljavõtte kätte kümne tööpäeva jooksul toetuse vähendamise otsuse tegemise päevast arvates.
(4) Kui PRIA vähendab makstava toetuse suurust võrreldes taotletava toetuse suurusega, esitab taotleja kümne tööpäeva jooksul toetuse vähendamise otsuse kättetoimetamisest arvates parandatud taotluse, milles on arvestatud toetuse määramise otsust. Parandatud taotluse esitamiseks võtab taotleja toetatava tegevuse elluviimiseks väljavalitud teenuseosutajalt uue hinnapakkumuse, mis vastab parandatud pakkumuskutsele. Kui toetatava tegevuse väljavalitud teenuseosutaja loobub uue hinnapakkumuse tegemisest, teeb taotleja uue pakkumuskutse ja leiab uue teenuseosutaja või esitab PRIA-le teate toetuse taotlemisest loobumise kohta.
§ 10. Kaasnevate haridusmeetmete toetuse saamise nõuded
Kaasnevate haridusmeetmete toetust võib kasutada üksnes nende abikõlblike kulude hüvitamiseks, mis on tehtud pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist, ja üksnes sellisteks toetatavateks tegevusteks, mis on ellu viidud ja mille eest on tasutud taotluse esitamise aasta 31. juuliks.
§ 11. Kaasnevate haridusmeetmete rakendamist tõendavate dokumentide esitamine
(1) Kaasnevate haridusmeetmete toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja taotluse esitamise aasta 10. augustiks PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le elektroonilise maksetaotluse, mis sisaldab järgmisi andmeid:
5) kaasnevate haridusmeetmete raames ellu viidud toetatava tegevuse nimetus;
6) kaasnevate haridusmeetmete raames toetatava tegevuse elluviimise algus- ja lõppkuupäev;
7) kaasnevate haridusmeetmete raames toetatavas tegevuses osalenud koolieelse lasteasutuse laste ja haridusasutuse 1.–5. klassi õpilaste arv;
8) kaasnevate haridusmeetmete raames toetatavas tegevuses osalenud haridusasutus;
9) ülevaade kaasnevate haridusmeetmete raames ellu viidud toetatavast tegevusest ja saavutatud tulemustest;
12) tehtud kulutused ning nende käibemaksuta maksumus eurodes.
(3) Juhul kui kaasnevate haridusmeetmete raames toetatava tegevuse elluviimise kulud erinevad taotlusel näidatud kuludest, täpsustab toetuse saaja taotluses esitatud andmeid ning esitab PRIA-le koos maksetaotlusega seletuskirja. Taotleja ei esita maksetaotlusel andmeid uute kulude kohta.
§ 12. Kaasnevate haridusmeetmete toetuse maksmine ja toetuse maksmisest keeldumine
(1) Kaasnevate haridusmeetmete toetus makstakse välja üksnes abikõlblike kulude hüvitamiseks ja üksnes siis, kui toetuse saaja on kaasnevate haridusmeetmete raames toetatavad tegevused nõuetekohaselt ellu viinud.
(2) PRIA teeb kaasnevate haridusmeetmete toetuse saaja esitatud maksetaotluse alusel toetuse maksmise otsuse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole kolme kuu jooksul § 11 lõigetes 1 ja 2 nimetatud nõuetekohaste maksetaotluse ja dokumentide esitamisest arvates.
(3) PRIA teeb kaasnevate haridusmeetmete toetuse maksmisest keeldumise otsuse, kui maksetaotlus ei vasta komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/40 ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/39 ning selles määruses sätestatud tingimustele.
(1) Taotleja ja haridusasutus, mille koolieelse lasteasutuse lapsed ja haridusasutuse 1.–5. klassi õpilased on tarbinud abikõlblikke puu- ja köögivilju või osalenud kaasnevate haridusmeetmete raames toetatavas tegevuses ning mille koolieelse lasteasutuse lapsed, haridusasutuse 1.–12. klassi õpilased ning kutsekeskharidust omandavad õpilased on tarbinud abikõlblikku piima ja abikõlblikke piimatooteid, säilitavad koolikava toetuse taotlemisega seotud dokumente seitse aastat.
(2) Koolikavas osalev haridusasutus säilitab puu- ja köögivilja ning piima ja piimatoote pakkumiste päevade koolitoidu menüüd koos koolikava raames pakutud puu- ja köögivilja ning piima ja piimatoodete nimetustega kolm aastat ning esitab need nõudmisel kohapealse kontrolli ajal.
(1) Maaeluministri 24. juuli 2015. a määrus nr 73 „Koolipuuvilja ja -köögivilja toetus” tunnistatakse kehtetuks.
(2) Maaeluministri 24. juuli 2015. a määrus nr 74 „Koolipiimatoetus” tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 1. augustil 2017. a.
Lisa 1 Abikõlblikud puu- ja köögiviljad ning nende arvestuslikud ühekordsed kogused
Lisa 2 Abikõlblik piim ja abikõlblikud piimatooted ning nende toetatavad maksimumkogused õpilase kohta õppepäevas


Toomas Valk'i kaebuse läbivaatamine – Riigi Teataja
Toomas Valk'i kaebuse läbivaatamine
RT III, 26.09.2013, 3
Vastu võetud 20.09.2013 nr 21
Teet Raatsin esitas 10.09.2013 Tartu Linna Valimiskomisjonile registreerimiseks üksikkandidaat Toomas Valk’i kandideerimisdokumendid.
Tartu Linna Valimiskomisjon kontrollis Toomas Valk’i kandideerimisdokumente ja tuvastas järgmised puudused:
1) Toomas Valk’i kandideerimisavaldus ja kandidaadi ankeet on allkirjastatud Teet Raatsini poolt;
2) Teet Raatsinil puudub Toomas Valk’i üksikkandidaadina registreerimiseks sellekohane volikiri;
3) Toomas Valk on kohtu poolt süüdi mõistetud kuriteos ja kannab vanglakaristust.
Tartu Linna Valimiskomisjon tegi 11.09.2013 Teet Raatsinile ettepaneku esitada valimiskomisjonile puuduolevad kandideerimisdokumendid (Toomas Valk’i volikiri ja Toomas Valk’i poolt allkirjastatud kandideerimisavaldus ning kandidaadi ankeet). Teet Raatsin esitas nimetatud dokumendid kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 36 lõikes 6 nimetatud tähtaja jooksul 12.09.2013.
Ühtlasi esitas Teet Raatsin Toomas Valk’i nimel läbi Tartu Linna Valimiskomisjoni 10.09.2013 Vabariigi Valimiskomisjonile taotluse jätta kohaldamata siseriikliku KOVVS sätted, mis keelavad vangistust kandvatel isikutel valimistel kandideerida ning kanda Toomas Valk üksikkandidaadina 20.10.2013 toimuvate kohaliku omavalitsuse volikogu valimiste nimekirja. Nimetatud taotlusele vastas Vabariigi Valimiskomisjoni esimees Alo Heinsalu oma 13.09.2013 kirjaga nr 22-7/13-14/3, milles teavitas taotlejat sellest, et valimiskomisjonidel tuleb oma tegevuses lähtuda seadustest ning Vabariigi Valimiskomisjoni pädevuses ei ole otsustada kehtivate siseriiklike seaduste võimaliku mittekohaldamise üle. Samuti tuleb Tartu linnas kandideerida soovivatel isikutel pöörduda enda registreerimiseks Tartu Linna Valimiskomisjoni poole, kuna vastavalt KOVVS §-le 37 on see valla või linna valimiskomisjoni pädevuses.
Tartu Linna Valimiskomisjon jättis oma 13.09.2013 aasta otsusega nr 22 Toomas Valk’i taotluse üksikkandidaadina registreerimiseks rahuldamata. KOVVS § 5 lg 6 sätestab, et volikogu liikmeks ei või kandideerida isik, kes on kohtu poolt süüdi mõistetud kuriteos ja kannab vanglakaristust. Kuna Toomas Valk on kohtu poolt süüdi mõistetud kuriteos ja kannab vanglakaristust, ei ole Toomas Valk KOVVS § 5 lõikes 6 sätestatud kandideerimise keeldu arvestades 20.10.2013 toimuvatel Tartu Linnavolikogu valimistel kandideerimisõiguslik.
Kaebuse sisu ja volitused
16.09.2013 esitas Teet Raatsin Tartu Linna Valimiskomisjoni kaudu Toomas Valk’i nimel kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile, milles taotles Tartu Linna Valimiskomisjoni 13.09.2013 otsuse nr 22 tühistamist. Lisaks taotletakse Vabariigi Valimiskomisjonilt läbi Tartu Linna Valimiskomisjoni Toomas Valk’i kandmist üksikkandidaadina 20.10.2013 toimuvatele kohaliku omavalitsuse volikogu valimiste üksikkandidaatide nimekirja. Tartu Linna Valimiskomisjon edastas nimetatud kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile 18.09.2013.
Kaebusele lisas Teet Raatsin volikirja, millega Toomas Valk volitas teda esitama üksikkandidaadi registreerimise avaldust Tartu linna valimisringkonnas nr 1.
Kaebuse kohaselt ei nõustu Toomas Valk Tartu Linna Valimiskomisjoni otsusega ja leiab, et KOVVS § 5 lõige 6 on vastuolus Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni 1. protokolli artikliga 3 ning seda täpsustavate Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtulahenditega, ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikliga 25, Euroopa Nõukogu Veneetsia Komisjoni heade tavade koodeksiga valimisküsimustes ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 39 ja 40 selles osas, et Eesti Vabariigis kohtu poolt süüdi mõistetud ja vanglakaristust kandvad isikud ei saa kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel kandideerida.
Tartu Linna Valimiskomisjon jääb 18.09.2013 selgituses oma 13.09.2013 otsuses toodud seisukohtade juurde ning leiab, et kaebus tuleks jätta rahuldamata.
Esitatud kaebuse osas leiab Tartu Linna Valimiskomisjon, et Teet Raatsini poolt Toomas Valk’i nimel esitatud kaebus ei vasta KOVVS § 63 lg 2 nõuetele. Viidatud sätte kohaselt kirjutab kaebusele alla selle esitaja, erakonna või valimisliidu kaebusele kirjutab alla erakonna või valimisliidu volitatud esindaja. Teet Raatsini esitatud volikirjast ja KOVVS-st ei tulene, et nimetatud volikiri annaks Teet Raatsinile volituse Toomas Valk’i nimel kõnealuse kaebuse esitamiseks.
Tartu Linna Valimiskomisjon selgitab, et kuna Toomas Valk on süüdi mõistetud kuriteos ja kannab vanglakaristust, polnud nimetatud olukorda võimalik muuta ja seepärast ei tehtud Teet Raatsinile KOVVS § 36 lg 6 kohast ettepanekut nimetatud vea parandamiseks. Seisukoht, nagu oleks Tartu Linna Valimiskomisjon pidanud jätma kohaldamata siseriikliku KOVVS-i sätted, mis keelavad vangistust kandvatel isikutel kandideerida, on väär. Eesti Vabariigi põhiseaduse § 3 lõikest 1 tuleneb kohustus teostada riigivõimu seaduse alusel ning Tartu Linna Valimiskomisjon saab oma tegevuses lähtuda vaid kehtivatest seadustest ning tema pädevuses pole hinnata KOVVS-i vastavust põhiseadusele ja Riigikogu poolt ratifitseeritud välislepingutele ega otsustada võimaliku vastuolu korral KOVVS-i kohaldamata jätmist.
1. KOVVS § 65 lõike 1 kohaselt võib huvitatud isik, kui ta leiab, et maakonna valimiskomisjoni otsuse või toiminguga või elektroonilise hääletamise komisjoni toiminguga rikutakse tema õigusi, esitada kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile.
2. Kaebuse Vabariigi Valimiskomisjonile on esitanud Teet Raatsin kui Toomas Valk’i volitatud esindaja. Teet Raatsinit teavitati 18.09.2013 kirjaga vajadusest täpsustada talle antud volituste ulatust. Teet Raatsin esitas 20.09.2013 Vabariigi Valimiskomisjonile uue volituse, mille kohaselt Toomas Valk volitab teda esindama end 2013. a oktoobris toimuvate valimistega seotud küsimustes, sealhulgas kaebemenetlustes valimiskomisjonides, kohtutes ja Euroopa Inimõiguste Kohtus.
3. Seetõttu leiab Vabariigi Valimiskomisjon, et Toomas Valk’i kaebus tema üksikkandidaadina registreerimata jätmise kohta tuleb tulenevalt KOVVS § 65 lõikest 1 läbi vaadata.
4. Vabariigi Valimiskomisjon nõustub Tartu Linna Valimiskomisjoni 13.09.2013 otsuses nr 22 toodud põhjendusega Toomas Valk’i registreerimata jätmiseks kandideerimisõiguse puudumise tõttu.
5. KOVVS § 5 lõige 6 näeb ette, et volikogu liikmeks ei või kandideerida tegevväelane ega isik, kes on kohtu poolt süüdi mõistetud kuriteos ja kannab vanglakaristust.
6. Toomas Valk on kuriteos süüdi mõistetud ja kannab vanglakaristust Tartu vanglas. Seega ei ole tal võimalik kandideerida 20.10.2013 toimuvatel kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel ning Tartu Linna Valimiskomisjon on teda kandidaadina registreerimata jättes järginud KOVVS-i nõudeid.
7. KOVVS võimaliku vastuolu osas põhiseaduse ja Riigikogu poolt ratifitseeritud välislepingutega, märgib Vabariigi Valimiskomisjon, et PS § 3 lõikest 1 tulenevast seaduslikkuse põhimõttest lähtuvalt tuleb haldusorganil, sh valimiskomisjonil, oma tegevuses lähtuda kehtivatest seadustest. Võimaliku vastuolu hindamine kehtivate seaduste ja Riigikogu poolt ratifitseeritud välislepingute vahel ning kehtivate seaduste kohaldamata jätmise otsustamine ei ole haldusorgani pädevuses. Samuti puudub haldusorganil pädevus pöörduda põhiseaduslikkuse järelevalve algatamiseks kohtusse.
8. Ülaltoodust tulenevalt jätab Vabariigi Valimiskomisjon Tartu Linna Valimiskomisjoni 13.09.2013 otsuse nr 22 muutmata ning kaebuse selle peale rahuldamata.
Jätta Toomas Valk’i kaebus rahuldamata.