Alajõe valla jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Alajõe valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord
2 Jäätmekäitluse ja jäätmete hoidmise korraldus
1 Jäätmete käitlemine
§ 5 Jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuded
§ 8 Jäätmeveo piirkond
§ 9 Jäätmete kogumiskoht või kohad, kuhu tuleb korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed nende edasivedamiseks toimetada
§ 10 Teenustasu suuruse määramise ja muutmise tingimused
§ 12 Korraldatud jäätmeveoga liitumine ja jäätmekäitlusleping
§ 13 Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveo liitumisest vabastamine
4 Nõuded jäätmeveole ja mahutitele
§ 14 Jäätmeveole esitatavad nõuded
§ 15 Nõuded jäätmemahutitele
§ 16 Nõuded jäätmemahuti paiknemiskohale ja juurdepääsuteele
§ 17 Jäätmeveokite tehnilised nõuded
3 Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud ja hõlmamata jäätmete käitlemise nõuded
§ 18 Taaskasutatavate jäätmete kogumine
§ 19 Paberi ja kartongi kogumise nõuded
§ 20 Pakendite ja pakendijäätmete kogumise nõuded
§ 22 Biolagunevate jäätmete kogumise nõuded
§ 23 Probleemtoodete kogumise nõuded
§ 25 Metallijäätmete kogumise nõuded
§ 27 Ehitusjäätmete käitlemine
§ 28 Tervishoiu-ja veterinaarteenuse osutaja riskijäätmete käitlemine
§ 29 Jäätmete põletamine
§ 30 Jäätmete liigiti kogumise ja sortimise arendamise nõuded koos tähtaegadega jäätmeliikide kaupa
RT IV, 18.03.2015, 5
(1) Määruses kasutatakse mõisteid jäätmeseaduse tähenduses, juhul kui määrusest ei tulene teisiti.
1) suurjäätmed– suuregabariidilised ja rasked jäätmed, mida ei ole võimalik nende mõõtude või mahu tõttu paigutada kogumisvahenditesse nagu näiteks mööbliesemed, vaibad ja madratsid;
2) kompostimine– orgaaniliste jäätmete segamine ja ladestamine ning käitlemine maapinnal või kompostris nende looduslikuks lagundamiseks mullaviljakuse parandamisel;
3) territooriumi haldaja– kinnisasja omanik, hoonestusõigust omav isik ning ehitise kui vallasasja omanik.
2. peatükk Jäätmekäitluse ja jäätmete hoidmise korraldus
1. jagu Jäätmete käitlemine
(1) Füüsilised ja juriidilised isikud peavad tegema kõik endast oleneva, et jäätmete teket võimalikult suures mahus vähendada ning jäätmeid liigiti sorteerida. Tekkinud jäätmeid tuleb maksimaalselt taaskasutada, kui see osutub tehnoloogiliselt võimalikuks ja ei põhjusta ülemäära suuri kulutusi.
(2) Tekkinud jäätmeid ladestatakse läheduse põhimõtet arvestades lähimasse nõuetekohasesse jäätmekäitluskohta.
(4) Jäätmekäitlust kinnisasjal korraldab kinnisasja omanik. Jäätmekäitlust hoonestusõiguse alusel kasutataval maal korraldab hoonestusõigust omav isik. Jäätmekäitlust ehitise kui vallasasja juurde kuuluval ehitise teenindamiseks vajalikul maal korraldab ehitise omanik.
(5) Liigiti kogutud jäätmed tuleb paigutada selleks ettenähtud mahutitesse, mis võivad olla jäätmevaldaja oma või üüritud või avalikuks kasutamiseks väljapandud.
(6) Liigiti kogutavate jäätmete paigutamiseks mõeldud mahutid peavad olema varustatud informatsiooni sisaldavate kirjetega.
(7) Jäätmete käitlemine, sh jäätmete põletamine, väljaspool selleks ettenähtud kohti on keelatud. Küttekolletes võib põletada ainult immutamata ja värvimata puitu ning kiletamata paberit ja kartongi. Võimaluse korral tuleb paberi ja kartongi põletamisele eelistada nende üleandmist taaskasutamiseks.
(8) Territooriumide haldajad ja juriidilisest isikust jäätmevaldajad on kohustatud teavitama oma hallatavate hoonete elanikke või oma ettevõtete töötajaid eeskirja nõuetest.
(1) Jäätmevaldaja korraldab jäätmete nõuetekohast käitlemist.
(2) Jäätmevaldaja peab kasutama kõiki võimalusi jäätmete koguse ja ohtlikkuse vähendamiseks. Ta peab jäätmeid sortima ja liigiti koguma eeskirja ja teiste õigusaktidega kehtestatud nõuete kohaselt ning andma korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed üle korraldatud jäätmeveoks ainuõigust omavale jäätmevedajale.
§ 5. Jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuded
(2) Järelhoolduse kulud kannab suletud jäätmekäitluskoha endine käitleja või selle puudumisel jäätmekäitluskoha maaomanik.
(1) Jäätmete kogumise ja sortimise korraldab jäätmevaldaja.
(2) Jäätmeid tuleb koguda liigiti, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses. Olmejäätmete sortimisel tekkekohas tuleb liigiti koguda:
(3) Liigiti kogumisest ülejäänud segaolmejäätmed tuleb üle anda jäätmevedajale.
6) probleemtooted ja nendest tekkinud jäätmeid;
7) aineid ja esemeid, mis oma kaalu, mõõtmete või kuju tõttu või muul põhjusel võivad kahjustada mahuteid või jäätmeveokeid või raskendavad märkimisväärselt jäätmete kokkupressimist;
8) aineid ja esemeid, mis võivad ohustada konteinerite hooldajat või jäätmekäitlejat või teisi isikuid;
(5) Liiva, tuhka ja pühkmeid võib paigutada mahutitesse ja vedada prügilasse, kui need vastavad jäätmekäitlusettevõtte kehtestatud tingimustele ja kui tuhk on jahtunud.
(6) Segunenud olmejäätmed ning muud kergesti riknevad ja halvasti lõhnavad jäätmed tuleb paigutada mahutitesse paberi- või kilekottidesse pakitult ning selliselt, et need ei levitaks lõhna, ei põhjustaks ohtu inimestele ega määriks mahuteid.
(7) Eraldikogutavate jäätmete (pakendid ja pakendijäätmed) kogumiseks paigaldab konteinerid taaskasutusorganisatsioon või tootjavastutusorganisatsioon koostöös vallavalitsusega.
(8) Kodumajapidamises tekkinud suurjäätmeid on elanikel võimalus üle anda jäätmevedajale eelnevalt kokku leppides jäätmevedajaga.
(9) Jäätmete kogumise avalikes ja üldkasutatavates kohtades korraldab vallavalitsus, paigaldades üldkasutatavatesse kohtadesse vajalikud konteinerid. Kui üldkasutatav territoorium on antud teenust pakkuva isiku kasutusse (territooriumi haldaja), korraldab jäätmete kogumise üldkasutatavalt territooriumilt territooriumi haldaja.
(10) Kaupluste, söögikohtade, asutuste sissekäikude juures peab nende lahtioleku ajal jäätmete kogumiseks olema konteiner või prügiurn, mille paigaldab ja vastutab selle korrashoiu eest ning korraldab õigeaegse tühjendamise vastava asutuse omanik või teenuse osutaja.
(11) Avalikel üritustel korraldab jäätmete nõuetekohase kogumise ürituse korraldaja, kes peab ürituse ajal jäätmete kogumiseks tagama piisava hulga ning suurusega konteinereid. Ürituse korraldaja vastutab avaliku ürituse ajal ürituse paigas jäätmete nõuetekohase käitlemise eest.
3. jagu Korraldatud jäätmevedu
(1) Korraldatud jäätmeveo üldnõuded tulenevad jäätmeseadusest.
(2) Korraldatud jäätmevedu on olmejäätmete kogumine ja vedamine määratud piirkonnast määratud jäätmekäitluskohta või -kohtadesse vallavalitsuse valitud ettevõtja poolt.
(3) Korraldatud jäätmevedu kohaldatakse segaolmejäätmetele, papile, paberile ja pakendijäätmetele.
§ 8. Jäätmeveo piirkond
Alajõe vallas on üks korraldatud jäätmeveo piirkond, mille piir kattub Alajõe valla haldusterritooriumi piiriga.
§ 9. Jäätmete kogumiskoht või kohad, kuhu tuleb korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed nende edasivedamiseks toimetada
(1) Segaolmejäätmete kogumismahutid asuvad valla territooriumil Alajõe, Katase, Uusküla, Karjamaa, Remniku, Smolnitsa ja Vasknarva külas. Nõuded segaolmejäätmete paiknemiskohale sätestatakse käesoleva eeskirja §s 16.
(2) Paberi, papi ja pakendikonteinerite kogumismahutid asuvad:
1) Alajõel – Külaplatsi kinnistul, Kanarbiku 1, Männi tn;
2) Katasel – 13111 Kauksi-Vasknarva tee ääres Rannasalu tee 76 kinnistu juures, 13111 Kauksi-Vasknarva tee Rannasalu tee 91 kinnistu juures;
3) Uusküla – 13111 Kauksi-Vasknarva tee Linnu tee T2 kinnistu juurde, 13111 Kauksi-Vasknarva tee äärde Daali kinnistu juures;
4) Remnikus – Külaplatsi kinnistul;
5) Karjamaal – Luige tee kinnistul;
6) Smolnitsas – Tamme tee T3 kinnistul;
7) Vasknarvas –Külaväljaku kinnistul, 32 Jõhvi-Vasknarva tee ääres Sõrenetsi tee 64 kinnistu juures, Karja tee kinnistul Sõrenetsi tee 11 kinnistu juures.
§ 10. Teenustasu suuruse määramise ja muutmise tingimused
(1) Teenustasu suurus kujuneb riigihanke menetluse käigus. Jäätmevedajal puudub õigus ühepoolselt muuta jäätmeveo teenustasusid.
(2) Jäätmevedajal on õigus muuta jäätmeveo teenustasu, kui esinevad objektiivsed asjaolud, mis oluliselt mõjutavad jäätmete veokulusid või jäätmekäitluskoha rajamis-, kasutamis-, sulgemis- või järelhoolduskulusid, kuid mitte enam kui 10% võrra ja mitte sagedamini kui üks kord aastas ainuõiguse kehtivuse perioodi jooksul.
(3) Jäätmevedaja esitatav teenustasude muutmise taotlus peab sisaldama hindade muutmise vajaduse põhjendust (sh taotletavate teenustasude kalkulatsiooni, eelnenud majandusaasta raamatupidamise aruannet, eeloleva majandusaasta prognoositavate tulude ja kulude arvestust kehtivates teenustasudes ning eeloleva majandusaasta prognoositavate tulude ja kulude arvestust taotletavates teenustasudes).
(4) Jäätmeveo teenustasude muutmisest teavitatakse jäätmevaldajat mitte vähem kui 30 päeva ette.
(1) Korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja leidmiseks korraldab vallavalitsus iseseisvalt või koostöös teiste valdadega teenuste kontsessiooni lähtuvalt riigihangete seaduses sätestatust.
(2) Korraldatud jäätmeveo teenuse kontsessiooni ehk õiguse olla määratud veopiirkonnas olmejäätmete ainsaks jäätmeveo ettevõtjaks, saab ettevõtja, kelle pakkumus on riigihangete seaduse alusel korraldatud jäätmeveo hankel edukaks tunnistatud.
(3) Vallavalitsus avalikustab otsuse korraldatud jäätmeveo teenuse osutajaga lepingu sõlmimisest valla kodulehel.
(4) Korraldatud jäätmeveo riigihanke tulemusel Alajõe vallaga hankelepingu sõlminud jäätmevedajal on õigus osutada korraldatud jäätmeveo teenust määratud jäätmeliikide osas ja veopiirkonnas.
§ 12. Korraldatud jäätmeveoga liitumine ja jäätmekäitlusleping
(1) Jäätmeveopiirkonnas loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks kõik korraldatud jäätmeveo piirkonda arvatud olmejäätmete valdajad. Olmejäätmete valdaja on korraldatud jäätmeveoga liitunud alates käesoleva määruse jõustumisest või ainuõigust omava jäätmevedaja konkreetses jäätmeveo piirkonnas korraldatud jäätmeveo jäätmeloa kehtima hakkamisest.
(2) Vallavalitsus informeerib jäätmevaldajat korraldatud jäätmeveoga liitumisest.
(3) Korraldatud jäätmeveo liitumise kohustusest on vabastatud isikud, kellel on kehtiv jäätmeluba või kompleksluba.
(4) Jäätmevedaja on kohustatud sõlmima ühe kuu jooksul jäätmevaldajaga lepingu kui viimane seda soovib. Jäätmeveo lepingu sõlmimata jätmine ei vabasta olmejäätmete valdajat korraldatud jäätmeveoga liitumisest.
(5) Juhul, kui sõlmitakse lõikes 4 nimetatud leping, sätestatakse selles:
1) kas olmejäätmete valdaja üürib jäätmevedajalt jäätmete kogumismahuti, ostab jäätmevedajalt jäätmemahuti, kasutab endale kuuluvat jäätmete kogumismahutit või ühismahutit;
3) muud kokkulepitud tingimused.
(6) Jäätmevedajal puudub õigus rakendada jäätmeveo lepingus leppetrahve ja viiviseid suuremal määra, kui on sätestatud võlaõigusseaduses.
(7) Jäätmevaldajad võivad jäätmete kogumiseks poolte kokkuleppel kasutada ühiseid kogumismahuteid, mis teenindavad mitut kinnistut, seejuures peavad jäätmekäitluslepingus olema fikseeritud kõik ühist kogumismahutit kasutavad jäätmevaldajad.
§ 13. Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveo liitumisest vabastamine
(1) Kui vallavalitsus on veendunud, et kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata, võib ta jäätmevaldaja erandkorras vabastada tema taotluse alusel teatud perioodiks või tähtajaks korraldatud jäätmeveoga liitumisest.
1) põhjuseid, miks jäätmevaldaja soovib enda vabastamist korraldatud jäätmeveoga liitumisest;
1) kinnistu omanik esitab vormikohase kirjaliku taotluse (lisa) vallavalitsusele;
4) vallavalitsus teeb 30 päeva jooksul alates taotluse esitamisest põhjendatud otsuse, kas jäätmevaldaja vabastada või mitte korraldatud jäätmeveoga liitumisest. Mõjuval põhjusel (täiendava teabe kogumise vajadus, küsimuse eriline keerukus jms) võib vallavalitsus taotluse menetlemise tähtaega pikendada kuni kahe kuuni.
(4) Käesoleva paragrahvis lg 3 punktis 3 nimetatud otsus vormistatakse vallavalitsuse korraldusena, mis peab sisaldama:
1) liitumisest vabastamise perioodi või tähtaega;
2) liitumisest vabastamise (või mittevabastamise) põhjuseid;
3) vallavalitsuse teenistuja ametikoha nimetust, kes teostab seiret jäätmevaldaja vabastuse üle.
(5) Korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastatud jäätmevaldaja on kohustatud järgmise aasta 20. jaanuariks esitama vallavalitsusele kirjaliku kinnituse, et kinnistul ei ole eelmisel aastal vabastatud ajal elatud või kinnistut ei ole kasutatud.
(6) Juhul, kui jäätmevaldaja on olnud vabastatud korraldatud jäätmeveoga liitumisest perioodiks, siis kinnistu omanik ei pea pärast käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud kinnituse esitamist esitama vallavalitsusele täiendavaid avaldusi ning liitumisest vabastamine jääb kehtima kuni jäätmevaldajat puudutava uue haldusakti andmiseni.
(7) Juhul, kui jäätmevaldaja on olnud vabastatud korraldatud jäätmeveoga liitumisest kindlaks tähtajaks, siis peab kinnistu omanik esitama vallavalitsusele lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud kinnitusele ka uue vabastamise taotluse, mida vallavalitsus menetleb käesoleva paragrahvi lõike 3 kohaselt.
(8) Jäätmevaldaja, kes ei ole esitanud käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud tähtajaks kinnitust, loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks 21. jaanuarist arvates.
(9) Vallavalitsusel on õigus erandkorras jäätmeveoga liitumisest vabastatud jäätmevaldaja lugeda liitunuks korraldatud jäätmeveoga, kui seire käigus selgub, et vabastamist võimaldavad asjaolud on muutunud või jäätmevaldaja on esitanud valeandmeid.
4. jagu Nõuded jäätmeveole ja mahutitele
§ 14. Jäätmeveole esitatavad nõuded
(1) Jäätmete äravedu korraldab jäätmete valdaja oma vahenditega või kokkuleppel jäätmekäitlusettevõttega.
(2) Segaolmejäätmete mahutit peab tühjendama sagedusega, mis väldib jäätmemahuti ületäitumist, haisu ja kahjurite teket ning ümbruskonna reostust, kuid mitte harvem kui üks kord nelja nädala jooksul ja hajaasustusalalt vähemalt üks kord 12 nädala jooksul.
(3) Pakendijäätmete konteinereid ning paberi ja papi konteinereid tuleb tühjendada vastavalt vajadusele, vältides nende ületäitumist. Konteinereid tühjendab vallavalitsuse korraldamisel taaskasutusorganisatsioon.
(4) Jäätmed, mille säilitamine kinnistul või krundil kujutab endast vahetut ohtu inimeste tervisele, tuleb ära vedada 3 päeva jooksul.
(5) Jäätmeid peab vedama pakitult või muul asjakohasel viisil, et jäätmed, sealhulgas nendest imbuvad vedelikud ja nõrgvesi, ei satuks laadimisel ega vedamise ajal keskkonda.
(6) Jäätmete vedu ei tohi häirida öörahu ega inimeste igapäevast elukorraldust. Jäätmete veol ei tohi rikkuda tervisekaitsenõudeid ning häid tavasid. Jäätmevedu ei tohi reeglina teostada ajavahemikul 23.00 – 7.00.
§ 15. Nõuded jäätmemahutitele
(1) Jäätmete kogumiseks paigaldatavad mahutid ja kogumiskohad peavad vastama käesoleva eeskirja nõuetele.
(2) Kogumismahutid peavad olema korras. Need peavad olema terved, kuuma veega pestavad (v.a jäätmekotid) ning ei tohi põhjustada terviseohtu ega keskkonnareostust, ega tohi sattuda sademete, lindude ja loomade mõjuvalda. Kogumismahutite korrashoiu ja puhtuse eest vastutab nende omanik või rentnik, kui sõlmitud jäätmekäitlusleping ei sätesta teisiti.
(3) Olmejäätmete kogumiseks võib kogumismahutitena kasutada:
1) käsitsi teisaldatavaid ratastel, põhiliselt 140, 240, 360, 600, 750 või 800 liitriseid kaanega suletavaid ning haaratavaid spetsiaalselt selleks otstarbeks valmistatud väikekonteinereid, mida on võimalik tõstemehhanismiga tühjendada prügi kokkupressivatesse jäätmeautodesse;
2) kaanega varustatud konteinereid mahtuvusega 1500, 2500, 3500 ja 4500 liitriseid, mida on võimalik mehhaanilisel teel tühjendada prügi kokkupressivatesse jäätmeautodesse või toimetada käitluskohta;
3) jäätmekotte, mis on valmistatud niiskuskindlast paberist või plastikust ning asetatud kaanega suletavasse kotihoidjasse.
(4) Kokkuleppel jäätmevedajaga võib kasutada ka teistsuguseid, kui eelnevas lõikes nimetatuid mahuteid, mis ei põhjusta ohtu keskkonnale ning vastavad käesoleva eeskirja nõuetele.
(5) Jäätmetekitaja peab maksimaalselt vähendama jäätmete mahtu enne kogumismahutisse asetamist nende tihendamise ja kokkupressimise teel, jälgides, et tema poolt täidetud jäätmekogumismahuti mass ei ületa piirnormi: 25 kg 0,1 mᶾC0#3F kohta, kui jäätmevedajaga pole teisiti kokku lepitud.
(6) Kogumismahutites oleva prügi põletamine on keelatud.
(7) Ehitus- ja lammutusjäätmete jaoks tuleb jäätmevaldajal tellida eraldi mahuti ja korraldada äravedu jäätmekäitluskohta.
(8) Heitvete või fekaalide kogumiskaevud peavad olema vee reostuse vältimiseks vettpidavad ja pealt suletavad. Kinnised kaevud peavad olema ventileeritavad. Kaevude tühjendamine toimub paakmasinaga selleks ettenähtud purgimiskohta.
(9) Kirjaliku kokkuleppe olemasolul on lubatud kasutada ühiseid jäätmemahuteid.
(1) Teisaldatav kogumismahuti tuleb paigutada korralikult suletuna kokkulepitud ajaks jäätmevedajale kättesaadavasse kohta sõidutee lähedale, tasasele horisontaalsele alusele. Mahuti alus peab võimaldama jäätmemahutit hõlpsasti käsitsi teisaldada. Mahuti asukoht peab olema valitud selliselt, et jäätmeveok pääseks takistamatult mahuti kõrvale ja kui see ei ole võimalik, siis määratakse tühjendustingimused jäätmeveolepinguga.
(2) Kogumismahutite paiknemiskohtade ja juurdesõiduteede korrashoiu eest territooriumil vastutab territooriumi omanik või haldaja.
(3) Jäätmemahuti ei tohi olla paigutatud sõidu- või kõnniteele ega häirida muul viisil liikluskorraldust.
(4) Ligipääsutee mitteteisaldatavale jäätmemahutile peab olema piisava kandevõimega ja tasane. Ligipääsutee peab olema vähemalt 3,5 m lai. Jäätmevaldaja on kohustatud talvel puhastama lumest juurdesõidutee kogumismahutini ja selle ümbruse, tagades ligipääsu jäätmeveovahendile.
(5) Jäätmemahutid peavad paiknema naaberkinnistust vähemalt 3 m kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
§ 17. Jäätmeveokite tehnilised nõuded
(1) Jäätmeveok peab olema kinnine ja varustatud konteineri tühjendamiseks vajaliku tõstemehhanismiga. Jäätmeveokist ei tohi laadimise ega vedamise ajal keskkonda sattuda jäätmeid ega jäätmetest imbuvaid vedelikke.
(2) Suurjäätmeid ning ehitusjäätmeid tohib vedada lahtises veovahendis ainult tingimusel, kui vedamise ajal ei satu jäätmeid keskkonda. Tolmavaid ehitusjäätmeid võib vedada pakendatult või ainult kinnikaetud veokikastiga.
3. peatükk Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud ja hõlmamata jäätmete käitlemise nõuded
§ 18. Taaskasutatavate jäätmete kogumine
Taaskasutatavad jäätmed peab jäätmetekitaja jäätmetekkekohal ise sorteerima ning transportima taaskasutatavate jäätmete kogumiskohta.
§ 19. Paberi ja kartongi kogumise nõuded
Paberit ja kartongi peab koguma liigiti ning jäätmekogumispunkti üleandmisel või vastavasse konteinerisse panemisel peab see olema kuiv ja puhas ning paber- ja kartongijäätmete hulgas ei tohi olla teist liiki jäätmeid.
§ 20. Pakendite ja pakendijäätmete kogumise nõuded
(1) Pakendid ja pakendijäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi.
(2) Üleantavad pakendid peavad olema puhtad ning tühjad, nad ei tohi levitada haisu ega määrida teisi kogumismahutis olevaid pakendijäätmeid.
(3) Pakendijäätmete kogumiseks kasutatakse avalikke pakendikogumise mahuteid, mille paigaldamise-, hooldamise- ja käitlemiskulud kannab taaskasutusorganisatsioon. Nende asukohad kooskõlastatakse vallavalitsusega.
(4) Pakendid, millele on kehtestatud tagatisraha tagastatakse vastavalt pakendiseaduses sätestatule.
(2) Koduses majapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed (nt kasutuskõlbmatuks muutunud õlid, õlifiltrid, kemikaalid, värvid, lakid ja lahustid ning elavhõbelambid ja -kraadiklaasid, kanistrid, koduelektroonika) saab ära anda selleks kohaldatud spetsiaalsesse ohtlike jäätmete kogumispunkti.
(3) Juriidilised isikud ja asutused peavad ohtlikud jäätmed üle andma jäätmekäitlejale, kellel on keskkonnaministri poolt väljastatud ohtlike jäätmete käitlemise litsents ning jäätmeluba. Jäätmete üleandmisel tuleb ohtlikud jäätmed märgistada vastavalt keskkonnaministri kehtestatud korrale või anda jäätmekäitlejale informatsiooni üleantavate jäätmete kohta.
(4) Kasutamiskõlbmatud ravimid tuleb tagastada apteeki.
§ 22. Biolagunevate jäätmete kogumise nõuded
(1) Kodumajapidamises kogutud aia- ja haljastusjäätmeid saavad eraisikud kompostida oma kinnistul. Vastavate võimaluste ja tingimuste olemasolul tuleb eelistada kohapeal kompostimist.
(2) Kompostimisel tuleb biolagunevad jäätmed ladustada tervisele ja ümbruskonnale kahjutult nii, et see ei soodustaks kahjurite levikut. Komposti ei tohi panna jäätmeid, mis muudavad komposti taaskasutamiskõlbmatuks. Kompostinõud ja -anumad on soovitatav asetada naaberkinnistust vähemalt 3 m kaugusele, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(3) Toidujäätmeid võib kohapeal kompostida ainult selleks ettenähtud, kahjurite eest kaitstud kinnistes kompostimisnõudes. Aia- ja pargijäätmeid võib kompostida lahtiselt aunades.
(5) Kuivkäimla sisu tohib hajaasustusega piirkondades oma aiamaal maasse kaevata varakevadel või hilissügisel. Käimla sisu laialilaotamine on keelatud. Territooriumil, kus peetakse koduloomi ja -linde, peab olema välja ehitatud sõnnikuhoidla. Keelatud on laotada sõnnikut, läga või virtsa külmunud maale ja lumele. Laupäeval, pühapäeval ja riigipühadel on sõnniku, läga ja virtsa vedu keelatud.
§ 23. Probleemtoodete kogumise nõuded
(1) Elektri- ja elektroonikaseadmed jäätmetena võib üle anda uue toote ostmisel selle müüjale või käideldakse neid ohtlike jäätmetena vastavalt sätestatud korrale.
(3) Vanarehvid tuleb üle anda jäätmekogumispunkti või uue rehvi ostmisel kauplusse või rehviettevõttesse.
(4) Vanad patareid ja akud tagastatakse nende müüjale või käideldakse ohtlike jäätmetena vastavalt sätestatud korrale.
(5) Kasutusest kõrvaldatud mootorsõidukid ja nende osad antakse üle vastavate jäätmete käitlemise luba omavale ettevõtjale.
(6) PCB-sid sisaldavad seadmed (kondensaatorid, trafod jm) antakse üle nende müüjale või käideldakse ohtlike jäätmetena vastavalt eeskirjas sätestatud korrale.
(1) Suurjäätmeid kogutakse oma kinnistu piirides ning neid ei tohi ladustada väljapoole kinnisasja. Suurjäätmeid ei ole soovitatav ladustada kinnistu välispiiride lähedale juhul, kui pole kokku lepitud nende kohest äravedu.
(2) Üldjuhul peab suurjäätmed jäätmetekitaja ise kõrvaldama, leppides kokku jäätmevedajaga.
(3) Vallavalitsus korraldab võimalusel suurjäätmete äraveo üks kord aastas, millest teavitatakse jäätmevaldajaid aegsasti ette. Jäätmevaldajad saavad suurjäätmed paigutada spetsiaalsesse suurde konteinerisse, mis paigaldatakse kaheks-kolmeks päevaks valla territooriumile. Konteinerid paigaldatakse:
1) Remniku külas külaplatsile;
2) Alajõe külas Valla 8 kinnistule;
3) Katase külas bussipeatuse juurde.
§ 25. Metallijäätmete kogumise nõuded
(2) Metallijäätmeid kogutakse oma kinnistu piirides ning neid ei tohi ladustada väljapoole kinnisasja. Metallijäätmeid ei ole soovitatav ladustada kinnistu välispiiride lähedale juhul, kui pole kokku lepitud nende kohest äravedu.
(3) Metallijäätmed kogutakse muudest jäätmetest eraldi, antakse üle vastavat tegevusluba omavale vanametalli kokkuostjale.
(1) Loomsed jäätmed tuleb viia jäätmekäitlusettevõtte poolt Lääne-Virumaale, Väike-Maarja vallas Ebavere külas asuvasse Vireen AS jäätmekäitlustehasesse.
(2) Surnud lemmiklooma on lubatud matta kas lemmikloomade kalmistule või oma koduaeda, kus puudub oht inimese ja looma tervisele.
§ 27. Ehitusjäätmete käitlemine
(1) Ehitus- ja lammutusjäätmete (edaspidi ehitusjäätmete) nõuetekohase käitlemise eest vastutab jäätmevaldaja.
(2) Ehitusjäätmete valdaja on ehitise omanik, kui tema ja ehitusettevõtja või kinnisvaraarendaja vaheline leping ei näe ette teisiti, või muu isik, kelle valduses on jäätmed. Ehitise omanik on ehitise kui vallasasja omanik, kinnistu omanik, hoonestusõiguse või mõne muu piiratud asjaõiguse alusel kinnistu kasutaja.
(3) Ehitusjäätmete valdajal ja jäätmekäitlusettevõttel on õigus sõlmida täiendavaid lepinguid ehitusjäätmete omaniku määratlemiseks ja taaskasutatavate jäätmete realiseerimisel saadava tulu jaotamiseks.
(4) Kui ehitamise käigustekib jäätmeid rohkem kui 10 m³, tuleb ehitise vastuvõtmiseks esitatavatele dokumentidele lisada ehitusjäätmete õiend jäätmete nõuetekohase käitlemise kohta.
(5) Kui ehitamise käigustekib jäätmeid rohkem kui 100 m³, tuleb nende käitlemine kooskõlastada vallavalitsusega ning ehitusprojektile peab olema lisatud jäätmekava.
(7) Mitteohtlikud ehitusjäätmed tuleb sorteerida liikidesse nende tekkekohal. Ehitusjäätmete eraldi kogumise eesmärk on nende taaskasutamine võimalikult suures ulatuses ja ohtlike jäätmete eraldamine. Sorteeritavate liikide arv lähtub jäätmete taaskasutuse võimalustest. Eraldi tuleb sorteerida:
(8) Eraldi kogutud ehitusjäätmed on lubatud tekkekohas taaskasutada või kõrvaldada vastavalt õigusaktidega kehtestatud tingimustele või anda üle vastavat jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(9) Juhul, kui ehitusjäätmete tekkekohas puudub võimalus jäätmete sorteerimiseks või see osutub majanduslikult ebaotstarbekaks, võib jäätmed sorteerimata üle anda vastavale jäätmeloaga jäätmekäitlusettevõttele, kes teeb selle töö teenustööna.
(10) Ehitusjäätmeid ei tohi anda vedamiseks, kõrvaldamiseks või taaskasutamiseks üle isikule, kellel puudub vastav jäätmeluba või kes ei ole ehitusjäätmete vedajana registreeritud. Ohtlike ehitusjäätmete üleandmisel peab jäätmevaldaja lisaks kontrollima ka ohtlike jäätmete käitluslitsentsi olemasolu.
(11) Saastumata pinnase ja sorteerimisel ülejäänud mineraalsete püsijäätmete segu kõrvaldamine väljaspool ametlikke ladestuspaiku nende taaskasutamise eesmärgil, sealhulgas territooriumi planeerimiseks, on lubatud ainult kehtivate nõuete kohaselt vormistatud ehitusprojekti ja ehitusloa alusel territooriumi haldaja ja vallavalitsusega kooskõlastatult. Saastumata pinnast või sorteerimisel ülejäänud mineraalsete püsijäätmete segu võib kinnistu valdaja kasutada oma kinnistu heakorrastamiseks kooskõlastatult vallavalitsusega.
(12) Ehitusel taaskasutatavad ehitusjäätmed (nt ehituskividena kasutatavad kivid) paigutatakse ehitusjäätmete kogumismahutisse või krundi piires selleks eraldatud maa-alale nende hilisemaks taaskasutamiseks. Mahukad ehitusjäätmed, mida oma kaalu või mahu tõttu pole võimalik paigutada konteinerisse ja mida ei anta koheselt üle jäätmekäitlusettevõttele, paigutatakse krundi piires selleks eraldatud territooriumile nende hilisemaks transportimiseks jäätmekäitluskohta. Mahukad ehitusjäätmed on suuregabariidilised ja raskemad ehitus- ja lammutustöödel tekkinud jäätmed (vannid, pliidid, raudbetoon- ja betoondetailid, palgid, metall- ja puittalad jne).
(13) Raudbetoon- ja betoondetailid tuleb üle anda purustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele. Eelsorteeritud ehituskivid ja tellised tuleb kas taaskasutada ehituskividena ja tellistena või anda purustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks üle vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(14) Bituumenit sisaldavat asfalti tuleb käidelda ohtliku jäätmena.
(15) Puhtaid puidujäätmeid võib taaskasutada, põletada küttekolletes või anda üle vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(16) Kasvupinnas tuleb koorida eraldi ja kasutada samal ehitusel haljastamiseks.
(17) Ohtlikud ehitusjäätmed on ehitamisel tekkivad jäätmed, mis oma ohtlike omaduste tõttu võivad põhjustada kahju tervisele ja keskkonnale ning nõuavad erimenetlust nende käsitlemisel. Ohtlikud ehitusjäätmed määratakse keskkonnaministri poolt kehtestatud ohtlike jäätmete nimistu alusel. Ohtlike ehitusjäätmete hulka kuuluvad:
1) asbesti sisaldavad jäätmed (eterniit, asbesttorud jne);
3) tõrvapapp, immutatud isolatsioonimaterjalid, asfalt jmt;
(18) Pinnas loetakse saastunuks, kui see sisaldab ohtlikke aineid üle keskkonnaministri kehtestatud piirnormide.
(19) Ohtlikud ehitusjäätmed, v.a saastunud pinnas, tuleb koguda liikide kaupa nõuetele vastavatesse mahutitesse, mis on märgistatud vastavalt keskkonnaministri poolt kehtestatud korrale.
(20) Ohtlike ehitusjäätmete kogumiseks kasutatavad jäätmemahutid peavad olema lukustatavad või valvatavad.
(21) Ohtlike ehitusjäätmete konteinerisse ei tohi kallata vedelaid ohtlikke jäätmeid nagu värvid, lakid, lahustid, liimid jne. Vedelad ohtlikud jäätmed ning nende jäägid tuleb koguda nende algpakenditesse või vastavalt märgistatud kindlalt suletavatesse mahutitesse.
(22) Ohtlikud ehitusjäätmed, s.h ehitusjäätmed, mis sisaldavad ohtlikke jäätmeid ja saastunud pinnast, tuleb selleks kehtestatud korras üle anda ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõttele.
(23) Saastunud pinnast võib kohapeal käidelda vastava projekti ja vallavalitsuse kooskõlastuse alusel. Saastunud pinnase käitlemiseks peab olema jäätmeluba ja ohtlike jäätmete litsents.
(24) Asbestitööde tegemisel tuleb järgida asbestitöökaitse eeskirja. Asbesti sisaldavad jäätmed tuleb koguda erimärgistusega kinnistesse kogumismahutitesse, et vältida asbestikiu ja -tolmu sattumist keskkonda ning need tuleb kõrvaldada vastavat luba omavas jäätmekäitluskohas.
(25) Ohtlikud ehitusjäätmed ja saastunud pinnas tuleb üle anda jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlusettevõttele. Ohtlike ehitusjäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõttele.
(26) Juriidilised isikud, kes tekitavad või käitlevad ohtlikke ehitusjäätmeid, on kohustatud andma järelevalveametnikele neid jäätmeid puudutavat informatsiooni.
§ 28. Tervishoiu-ja veterinaarteenuse osutaja riskijäätmete käitlemine
(1) Tervishoiu-, hooldus- ja veterinaarteenuse osutamisel tekkivad jäätmed tuleb koguda liigiti vastavatesse mahutitesse ja üle anda vastavale jäätmekäitlusettevõttele.
(2) Nakkusohtlikud jäätmed nagu verega või muude potentsiaalselt nakkusohtlike kehavedelikega saastunud meditsiinitarbed, ühekordsed esemed, muud nakkusohtlikud jäätmed tuleb kohe pärast tekkimist paigutada vastavalt tähistatud jäätmekotti. Nakkusohtlike jäätmete kogumiseks tuleb kasutada jäätmekotte, millised on heaks kiitnud nakkusohtlikke jäätmeid kahjutustamisele vastu võttev käitleja. Kogutud nakkusohtlikud jäätmed tuleb kahjutustamiseks ja kõrvaldamiseks üle anda vastavat litsentsi ja jäätmeluba omavale käitlusettevõttele.
(3) Bioloogilised jäätmed (sidemed) tuleb koguda eraldi plastikkottidesse, millel on markeering „Bioloogilised jäätmed“. Markeeritud plastikkotid säilitatakse tervishoiuasutuse jäätmehoidlas kuni üleandmiseni vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(4) Ravimijäätmed pakitakse kilekotti, mis suletakse omakorda lukustatavasse kasti, millel on markeering „Ravimijäätmed“. Ravimijäätmed tagastatakse apteeki või antakse üle ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõttele.
(5) Elavhõbeda jäätmed (vanad kraadiklaasid) kogutakse klaaspurki, mis tihedalt suletakse. Metallilist elavhõbedat tuleb hoida veega anumas nii, et vesi katab elavhõbeda. Pakend markeeritakse „Elavhõbedajäätmed“. Elavhõbedajäätmed antakse üle ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(6) Tervishoiuasutuse jäätmehoidla ruum peab vastama alljärgnevatele nõuetele:
§ 29. Jäätmete põletamine
(1) Jäätmete kõrvaldamine väljapoole prügilat või jäätmekäitluskohti on keelatud.
(2) Ilma vastava loata on jäätmete põletamine keelatud, välja arvatud:
1) ohtlikke aineid mittesisaldavate paberi-, kartongi- ja keemilistest töötlemata puidujäätmete põletamine katlamajades ja küttekolletes kogustes, mis on vajalik tule süütamiseks;
2) jäätmevaldaja võib aia- ja haljastusjäätmeid põletada oma kinnistu piires, kuid põletamine on lubatud ainult tuulevaikse ilmaga ning naabreid mittehäirival viisil, kusjuures tule tegemise koht peab paiknema vähemalt 15 m kaugusel mistahes ehitisest või põlevmaterjali lahtisest hoiukohast ja vähemalt 30 m kaugusel metsast. Põletamisel tuleb võtta kasutusele kõik muud asjakohased meetmed tuleohu vältimiseks.
(3) Igasugune omavoliline jäätmete põletamine väljaspool kinnistu piire ilma territooriumi valdaja nõusolekuta on keelatud.
§ 30. Jäätmete liigiti kogumise ja sortimise arendamise nõuded koos tähtaegadega jäätmeliikide kaupa
(1) Segaolmejäätmete sortimisel eraldatakse taaskasutatavad jäätmed ja ohtlikud jäätmed, kui see on tehniliselt teostatav ja sellega ei kaasne ülemääraseid kulutusi.
(2) Sõltuvalt kinnistu otstarbest, olmejäätmete tekkimise mahust ning jäätmevaldaja tegevuse eripärast on olmejäätmete valdaja kohustatud olmejäätmeid koguma liigiti alljärgnevalt:
1) vanapaberit ja kartongi elamumaa sihtotstarbega kinnistul, kus on vähemalt 8 korterit ja mitteelamumaa sihtotstarbega kinnistutel kui neid jäätmeid tekib üle 50 kg nädalas;
2) tagatisrahata pakendijäätmed koguma eraldi kasutades selleks kas avalikke pakendikogumise mahuteid või korteriühistu poolt renditud või tasuta kasutamiseks saadud pakendikogumise mahuteid;
3) tagatisrahaga pakendijäätmed;
4) ohtlikud jäätmed -sõltumata elamu või ettevõtte suurusest;
5) biolagunevad jäätmed- elamumaa sihtotstarbega kinnistutel kus on kortereid üle 60, majutuskohtades kus on kohti üle 200 ja toiduainetega kauplevates kaubandusettevõtetes, kus on müügipinda üle 200 m²;
6) sorditud segaolmejäätmed;
(1) Järelevalvet käesoleva korra täitmise üle teostab vallavalitsus käesolevas eeskirjas, jäätmeseaduses, pakendiseaduses ja keskkonnajärelevalve seaduses sätestatud korras.
(2) Järelevalvet teostaval isikul on õigusteha käesoleva korra täitmise tagamiseks ettekirjutusi. Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib rakendada sunnivahendeid asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras ja piires.
(1) Ebaseaduslikult keskkonda viidud jäätmed kõrvaldab ja nendest põhjustatud keskkonnareostuse likvideerimise korraldab jäätmete ebaseaduslikult keskkonda viija oma kulul vallavalitsuse ettekirjutuse alusel ja hüvitab reostusega põhjustatud kahju täies ulatuses.
(3) Kui saastunud kinnisasja omanik ei täida käesoleva paragrahvi lõikes toodud kohustust või kui saastajat ei ole võimalik kindlaks teha, korraldab jäätmete ja neist põhjustatud saaste likvideerimise saastatud kinnisasja omaniku kulul vallavalitsus asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(4) Jäätmehoolduseeskirja rikkumise korral on ette nähtud karistus vastavalt õigusaktidele.
(1) Tunnistada kehtetuks Alajõe Vallavolikogu 21.12.2006 määrus nr 5 „Alajõe valla jäätmehoolduseeskirja kinnitamine“.
(2) Tunnistada kehtetuks Alajõe Vallavolikogu 10.11.2011 määrus nr 30 „Alajõe Vallavolikogu 21.12.2006. a määruse nr 5 Lisa nr 1 uue redaktsiooni kinnitamine“.
Lisa Alajõe valla korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise taotlus


Puude raskusastme tuvastamise menetluse muudatuste ja sotsiaalhoolekande seaduse alusel makstava toetusega seotud sotsiaalkaitseministri, sotsiaalministri ning tervise- ja tööministri määruste muutmine – Riigi Teataja
Puude raskusastme tuvastamise menetluse muudatuste ja sotsiaalhoolekande seaduse alusel makstava toetusega seotud sotsiaalkaitseministri, sotsiaalministri ning tervise- ja tööministri määruste muutmine
RT I, 08.05.2020, 2
Vastu võetud 30.04.2020 nr 23
Määrus kehtestatakse puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 22 lõigete 3 ja 4, § 23 lõike 9, § 6 lõike 6 ja § 17 lõike 1, sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 38 lõike 2 ning töövõimetoetuse seaduse § 5 lõike 4 ja § 6 lõike 3 alusel.
§ 1. Sotsiaalkaitseministri 12. mai 2016. a määruse nr 32 „Lapse ja vanaduspensioni-ealise inimese puude raskusastme tuvastamise taotlusele kantavate andmete loetelu” muutmine
Sotsiaalkaitseministri 12. mai 2016. a määruse nr 32 „Lapse ja vanaduspensioniealise inimese puude raskusastme tuvastamise taotlusele kantavate andmete loetelu” § 2 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Puude raskusastme tuvastamiseks kantakse taotlusele järgmised andmed:
2) isikukood või selle puudumise korral sünniaeg ja sugu;
3) postiaadress, e-posti aadress ja telefon;
4) isiku terviseseisundist tingitud kõrvalabi ja juhendamise vajadus, mis esineb vaatamata abivahendi kasutamisele;
5) isiku vaimse tervise seisundist tingitud järelevalve vajadus;
6) perearsti või põhiliselt raviva eriarsti andmed ja nende külastamise sagedus;
7) nende spetsialistide andmed, kes lisaks punktis 6 nimetatud arstidele saavad anda infot isiku terviseseisundist tingitud kõrvalabi, juhendamise ja järelevalve vajaduse kohta;
8) seadusliku esindaja ja tema esindusõiguse andmed;
9) isiku eest taotluse täitnud isiku andmed.”.
§ 2. Sotsiaalkaitseministri 29. veebruari 2016. a määruse nr 18 „Puude raskusastme tuvastamise tingimused ja kord ning puudega tööealise inimese toetuse tingimused” muutmine
Sotsiaalkaitseministri 29. veebruari 2016. a määruses nr 18 „Puude raskusastme tuvastamise tingimused ja kord ning puudega tööealise inimese toetuse tingimused” tehakse järgmised muudatused:
„5) võtmetegevus – tööealisel inimesel töösoorituseks ja kodusteks töödeks oluline ja vajalik tegevus, sealhulgas suhtlemine;”;
2) paragrahvi 2 punkt 7 sõnastatakse järgmiselt:
„7) erijuhtum – juhtum, mille korral valdkondade kaupa tegutsemisvõimet hinnates on tööealisel inimesel piirangud vähe väljendunud või ei vasta puude raskusastme tuvastamise kriteeriumitele, kuid isiku igapäevane tegutsemine või ühiskonnaelus osalemine on terviseseisundi ning keskkondlike ja suhtumuslike takistuste koosmõju tulemusena piiratud;”;
3) paragrahvi 2 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
„9) muutumatu või progresseeruv püsiv seisund – raske või sügava puude raskusastme tuvastamisel kindlaks tehtud terviseseisund, mis tänapäevaste meditsiiniliste teadmiste ja teadaolevate andmete kohaselt ei saa paraneda või seisundi paranemise tõenäosus on vähene.”;
4) paragrahvi 4 lõike 5 punkti 1 täiendatakse pärast sõna „ohutu” sõnadega „ja takistuseta”;
5) paragrahvi 5 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Sotsiaalkindlustusamet tuvastab kuni 16-aastase lapse ja vanaduspensioniealise inimese puude raskusastme, võttes aluseks arstiõppe läbinud isiku arvamuse ning vajaduse korral muud asjasse puutuvad andmed.
(2) Lapsel ei tuvastata puude raskusastme kestust pikemalt kui kolmeks aastaks, välja arvatud juhul, kui lapsel on muutumatu või progresseeruv püsiv seisund.
(3) Esmakordsel puude raskusastme taotlemisel ei tuvastata lapsel muutumatu või progresseeruva püsiva seisundi korral tavapäraselt puude raskusastet kestusega kuni 16-aastaseks saamiseni. Puude raskusastme tuvastamine kestusega kuni 16-aastaseks saamiseni on tavapäraselt võimalik korduvhindamise tegemisel, kui on tuvastatud ajas muutumatu või progresseeruv püsiv seisund.
(4) Muutumatu või progresseeruva püsiva seisundi korral lapsel puude raskusastme kestuse tuvastamisel on võimalik seda teha kuni 16-aastaseks saamiseni tavapäraselt alates lapse kolmandast eluaastast.”.
§ 3. Sotsiaalministri 12. septembri 2008. a määruse nr 49 „Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määramise ja väljamaksmise kord ning tähtajad” muutmine
„Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määramise ja väljamaksmise kord ja tähtajad ning selliste harvikhaiguste loetelu, mille puhul makstakse puudega lapse toetust”;
„Määrus kehtestatakse puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 6 lõike 6 ja § 17 lõike 1 alusel.”;
3) määrust täiendatakse §-ga 131 järgmises sõnastuses:
„§ 131. Harvikhaigused, mille puhul makstakse puudega lapse toetust
Harvikhaigused, mille puhul makstakse puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 6 lõikes 11 sätestatud juhul puudega lapse toetust, on järgmised:
1) fenüülketonuuria;
2) galaktoseemia;
3) vahtrasiirupi tõbi;
4) püridoksiinsõltuv epilepsia.”.
§ 4. Sotsiaalkaitseministri 5. märtsi 2019. a määruse nr 12 „Sotsiaalkaitse infosüsteemi põhimäärus” muutmine
Sotsiaalkaitseministri 5. märtsi 2019. a määruses nr 12 „Sotsiaalkaitse infosüsteemi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 9 lõiget 1 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
„3) sotsiaalhoolekande seaduse § 1402 alusel makstava toetuse andmed.”;
2) määrust täiendatakse §-ga 171 järgmises sõnastuses:
„§ 171. Kohustuslikud andmeandjad erakorralises olukorras rakendatava meetme puhul
9) töötuna ja tööotsijana arvel olevate isikute ning tööturuteenuste osutamise register andmeandja isikule osutatud tööturuteenuste ja töötuna arveloleku andmete kohta sotsiaalhoolekande seaduse alusel makstava toetuse pakkumiseks ja määramiseks.”.
§ 5. Sotsiaalkaitseministri 12. mai 2016. a määruse nr 30 „Tööealise inimese puude raskusastme tuvastamise taotlusele kantavate andmete loetelu” muutmine
Sotsiaalkaitseministri 12. mai 2016. a määruses nr 30 „Tööealise inimese puude raskusastme tuvastamise taotlusele kantavate andmete loetelu” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) võtmetegevus – tööealisel inimesel töösoorituseks ja kodusteks töödeks oluline ja vajalik tegevus või piirang suhtlemisel;”;
2) paragrahvi 3 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Puude raskusastme tuvastamiseks kantakse taotlusele järgmised andmed:
2) isikukood ja välisriigi isikukoodi väljastanud riik;
3) isikukoodi puudumise korral sünniaeg ja sugu;
4) postiaadress, e-posti aadress ja telefon;
5) andmed välisriigis elamise ja töötamise kohta;
6) andmed abivahendite, kõrvalise abi, rehabilitatsiooni ja sotsiaalteenuste kasutamise kohta;
7) nende arstide ja spetsialistide andmed, kes saavad anda infot isiku puude tuvastamiseks oluliste tervisehäirete ja tegutsemispiirangute kohta;
8) andmed esindaja ja tema esindusõiguse kohta;
9) andmed taotlusele lisatud dokumentide kohta.”;
3) paragrahvi 3 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Isik annab taotlusel hinnangu igapäevaelus osalemise tahte olemasolu kohta ning kehalise ja vaimse võimekuse valdkondades ja võtmetegevustes piirangute esinemise või puudumise kohta vastavalt tervise- ja tööministri 7. septembri 2015. a määruse nr 39 „Töövõime hindamise taotlusele kantavate andmete loetelu, töövõime hindamise tingimused ja töövõimet välistavate seisundite loetelu” § 3 lõikes 2 sätestatule.”;
4) paragrahvi 3 lõike 3 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt
„1) sõltuvust tekitavate ainete mõju ja ravimite kõrvaltoimed;”;
5) paragrahvi 3 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Taotlusele kantakse andmed töövõimetoetuse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2 alusel kehtestatud töövõimet välistava seisundi kohta.”.
§ 6. Tervise- ja tööministri 5. märtsi 2019. a määruse nr 9 „Tööotsijate ja tööturuteenuste riikliku registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus” muutmine
Tervise- ja tööministri 5. märtsi 2019. a määruse nr 9 „Tööotsijate ja tööturuteenuste riikliku registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus” pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„Töötuna ja tööotsijana arvel olevate isikute ning tööturuteenuste osutamise registri asutamise ja pidamise põhimäärus”.
§ 7. Tervise- ja tööministri 7. septembri 2015. a määruse nr 39 „Töövõime hindamise taotlusele kantavate andmete loetelu, töövõime hindamise tingimused ja töövõimet välistavate seisundite loetelu” muutmine
Tervise- ja tööministri 7. septembri 2015. a määruse nr 39 „Töövõime hindamise taotlusele kantavate andmete loetelu, töövõime hindamise tingimused ja töövõimet välistavate seisundite loetelu” § 3 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Kui eksperdiarvamus ei kinnita käesoleva määruse §-s 4 nimetatud töövõimet välistava seisundi esinemist, tuleb isikul anda hinnang piirangute esinemise või puudumise kohta kõikides käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud valdkondades ja võtmetegevustes.”.
Määruse § 4 punkt 2 kehtib kuni 15. juulini 2020. a.


§ 22 Ettenägematud asjaolud
§ 23 Ümbersõidu korraldamine
§ 24 Teostusmõõdistamine
§ 25 Kaeviku tagasitäitmine ja heakord
§ 26 Haljastuse taastamine
§ 27 Tööde vastuvõtmine
§ 28 Garantii
4 AvariikaevetöödPeatüki pealkiri
§ 29 Avariikaevetööde erisused
§ 32 Kaevaja vastutuse ulatus
§ 33 Järelevalve ja sanktsioonid
RT IV, 18.12.2013, 88
Vastu võetud 13.12.2013 nr 27
(1) Kaevetööde eeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib kaevetööde tegemist (edaspidi kaevetööd) Are valla haldusterritooriumil ja on kohustuslik kõikidele kaevetöid teostavatele isikutele.
(2) Eeskirja sätteid ei kohaldata kaevetöödel füüsiliste või juriidiliste isikute valduses/omandis oleval maa-alal juhul, kui maa-alal, maapõues ei asu tehnovõrke ega tehnorajatisi ning ei ole tegemist nende rajamisega.
1) Kaevetööd– kaevamine maapinnast arvestatuna enam kui 30 cm sügavusel, kui tööde tegemisel rikutakse tee- või pinnakate, asfalt, sillutis, muru või muudetakse maapinna kõrgust;
2) Kaevaja – füüsiline või juriidiline isik, kes teeb kaevetöid;
3) Avariikaevetööd – kaevetööd, mille tegemise vajadus tekib ootamatult ja mis on ulatuslike ebasoovitavate tagajärgede tõttu edasilükkamatud;
4) Vastutav isik – kaevaja poolt kirjalikult määratud isik, kes vastutab kaevetööde eest. Vastutavaks isikuks võib olla Euroopa Liidu kodanik või kehtivat töö- ja elamisluba omav muu isik. Kui vastutavat isikut ei ole määratud, loetakse vastutavaks isikuks kaevaja tegevjuht või juhatuse esimees. Kui kaevaja on füüsiline isik, võib ta ise olla ka vastutavaks isikuks.;
5) Kaeveluba – vallavalitsuse poolt antud luba, mis annab õiguse kaevetööde tegemiseks, määrab kaevetööde tingimused ja tähtaja;
6) Loa andja – vallavalitsus, kelle pädevuses on kaeveloa andmine ja sellega seotud menetlustoimingud;
7) Tehnorajatis – maapõue või maapinnale inimtegevuse tulemusena paigaldatud torustik, pumpla, kaablivõrk või muu taoline rajatis;
8) Teostusmõõdistamine – paigaldatud tehnorajatise mõõdistamine;
9) Kaevik – kaevetööde tulemusena maapõue moodustunud üle 30 cm sügavusega süvend;
10) Kaeveala – maa-ala, kus paikneb kaevik ja kaevikuga vahetult piirnev maa-ala, kus hoitakse kaevetöödeks materjale, sõidukeid, masinaid, mehhanisme ja seadmeid, samuti ohutusala kaevetööde teostajale;
11) Geodeetilised märgid – riikliku kaitse all olevad horisontaal- ja vertikaalmõõdistamise koordineeritud märgid;
12) Topo-geodeetiline plaan – mõõdistamise teel koostatud situatsiooni ja maa-aluste trassidega mõõtkavas 1:500 plaan.
(3) Ehitus- ja remonttööde tegemisega kaasnevatest kaevetöödest põhjustatud avaliku tee, haljasala, pargi, parkla või puhkeala (edaspidi üldkasutatav ala) täielik või osaline sulgemine toimub Are Vallavalitsuse kehtestatud tingimustel.
(1) Kaeveloa saamiseks esitab taotleja või kaevetööde eest vastutav isik vallavalitsusele vormikohase kaeveloa taotluse hiljemalt seitse päeva enne kaevetööde algust. Taotluse vorm lisa 1.
4) muud loa andja määratud kooskõlastused ja dokumendid, trasside mahamärkimine, tööjoonis, teekatte ja haljastuse taastamise joonis jmt;
6) taotlus liikluse ajutise piiramiseks või sulgemiseks (edaspidi tee ajutine sulgemine);
7) juhul, kui kaevetööde käigus tekib ehitus- ja lammutusprahti, pinnase ja jäätmete ladustamise või äraveo skeem ja ajakava;
8) juhul kui kaevetööd toimuvad maaparandusobjektil on vajalik Põllumajandusameti kooskõlastus.
Kaeveloa väljastab loa andja viie tööpäeva jooksul kaevaja poolt vormikohase kaeveloa taotluse esitamise päevast arvates. Kaeveloa vorm lisa 2.
Enne kaeveloa väljastamist kontrollib loa andja kaevaja ettevalmistust kaevetöödeks, trassi mahamärkimine, ümbersõidutee seisukord, jalakäijate ohutu liikumise võimalus ja muu selline.
(3) Kaeveloa taotluse rahuldamata jätmisest teatab vallavalitsus taotlejale kirjalikult viie tööpäeva jooksul.
Vallavalitsusel on õigus peatada kaevetööd juhul, kui ilmneb, et on esitatud valeandmeid, projekti nõuetest ja kooskõlastustingimustest või kehtivatest õigusaktidest ei ole kinni peetud, kaevetöödega kahjustatakse haljastust või avastatakse keskkonnareostus.
(1) Tee või haljasala korduva lahtikaevamise vältimiseks viiakse võimalikult üheaegselt läbi samale teele, teelõigule või haljasalale planeeritud erineva otstarbega kaevetööd.
(1) Kaevetööde ala ja sellega külgnev maa-ala ümbritsetakse ohupiiretega ja tähistatakse liikluskorraldusvahenditega. Ajutise piirdeaia kasutamisel paigaldatakse see viisil, mis tagab aia püsivuse.
(2) Kaevetöödel kestvusega üle kolme ööpäeva paigaldatakse kaevetrassi otstesse nähtavale kohale teatetahvlid, millele on märgitud:
2) ehitusprojekt koos vallavalitsuse poolt kooskõlastatud liikluskorralduse ajutise skeemiga, tehnovõrkude valdaja kooskõlastused kaevetöödeks tehnovõrkude kaitsevööndis.
(1) Kaevaja tagab kaeveala ja sellega piirnevate alade heakorra vastavalt Are vallas kehtivale heakorra eeskirjale.
(7) Vallavalitsusel on õigus teha kaevajale ettekirjutusi tööde käigus eemaldatava materjali, teekate, killustik, kruus, liiv, kasvumuld jne. ladustamise ja taaskasutamise osas.
(2) Kaevetööd võib teostusmõõdistamise lõpuni peatada ka juhul, kui kaevaja on asunud kaevikut tagasi täitma enne nõuetekohaste teostusjooniste tegemist ja teostusjooniste tegemine ilma avatud kaevikuta ei ole võimalik.
(1) Kaevetrassist väljapumbatav vesi suunatakse vastavalt projektile või kooskõlastustingimustele torustiku abil sademeveekanalisatsiooni või kraavi. Vee suunamine sademeveekanalisatsiooni/kraavi kooskõlastatakse eelnevalt selle piirkonna vee-ettevõtjaga, sademeveekanalisatsiooni/kraavi haldajaga.
(2) Kaeveloaga hõlmatud ala ümbritsevale alale võib vett juhtida ainult ümbritseva ala omaniku kirjalikul nõusolekul.
(5) Reostatud pinnasevee väljapumpamiseks ja äravedamiseks taotletakse Keskkonnaametilt eriluba.
(1) Kaevetööde tegemisel kasvavate puude piirkonnas, kus on tegemist kergesti variseva pinnasega, samuti kaevamisel puudele lähemal kui nende võra projektsioon maapinnal, rajatakse tõkendid, mis väldivad juurestiku kahjustamist pinnase nihkumise tagajärjel. Kaevetööde tsoonis paigaldatakse puudele tüvekaitsed.
(2) Kaevetööde vahetus ümbruses asuvate puude tüved ja võrad peavad olema kaitstud võimalike vigastuste eest.
(3) Kui puude alumised oksad segavad kaevetöid, kooskõlastatakse nende kärpimine maaomanikuga. Kõrghaljastuse likvideerimiseks tiheasutusalal peab olema vallavalitsuse luba puude raiumiseks.
(2) Mehhanisme ja sõidukeid, mille rattad, roomikud või muud konstruktsiooniosad või veos võivad rikkuda teekatet, rajatisi, liikluskorraldusvahendeid ja teisi tee-elemente, veetakse eriveeremiga, treiler. Nimetatud sõidukid võivad teed ületada, kui kasutatakse abivahendeid, mis hoiavad ära tee-elementide ja teekatte rikkumise.
(2) Kaevamise käigus reostatud pinnase või potentsiaalset keskkonnaohtu omava objekti avastamisel on kaevaja kohustatud peatama tööd ja informeerima seisukohavõtuks ning meetmete rakendamiseks vallavalitsust.
§ 22. Ettenägematud asjaolud
Ettenägematute asjaolude ilmnemisel nagu näiteks lõhkekeha, arheoloogilise leiu, topo-geodeetilisele plaanile kandmata tehnorajatise või muu taolise leidmine või tööde tehnoloogiast tingitud oht inimese elule, tervisele, varale ja/või ümbritsevale keskkonnale, varingud, tehnovõrkude vigastused või purunemised vms, peab kaevaja kaevetööd kohe peatama, rakendama meetmed ohu kõrvaldamiseks ning teavitama nendest asjaoludest vallavalitsust. Kaevaja nõudel teeb kaeveloa andja kaeveloale kaevetööde peatamise kohta kirjaliku märkuse. Vajadusel võib kaevaja taotleda vallavalitsuselt uut kaevetööde lõpetamise tähtaega.
§ 23. Ümbersõidu korraldamine
(2) Juhul, kui ümbersõidutee rajamiseks või liikluse korraldamiseks on vajalik täiendav maakasutus, esitab kaevaja enne loa saamist loa andjale maaomaniku kirjaliku nõusoleku või sellekohase lepingu.
§ 24. Teostusmõõdistamine
(2) Teostusjoonised esitab kaevaja vallavalitsusele ühes eksemplaris nii paberkandjal kui ka digitaalselt.
(3) Juhul, kui kaevaja ei ole esitanud nõuetekohaseid teostusjooniseid kahe nädala jooksul kaevetööde lõpetamisest arvates, on vallavalitsusel õigus lasta asendustäitmise korras teostada paigaldatud tehnorajatiste digitaalne teostusmõõdistamine kasutaja kulul.
(5) Kui avariitööde käigus trassi asukoht ei muutunud, pole mõõdistamine nõutav.
§ 25. Kaeviku tagasitäitmine ja heakord
(3) Teekatte alla jääva kaevetöötrassi täitmist alustatakse kaevetöötrassi põhja tihendamisest enne tehnovõrgu paigaldamist. Kaeviku tagasitäidet tuleb tihendada kihtide kaupa. Tihendatava kihi paksus sõltub kasutatava tihendusseadme tehnilistest näitajatest, kuid ei tohi ületada 30 cm. Kaeviku tagasitäitel kihtidena elastsusmoodul iga konstruktsioonikihi peal peab vastama riiklikult kehtestatud nõuetele.
(4) Taastatava asfaltkatte äär tuleb sirgeks lõigata ja kiht taastada mõlemalt poolt vähemalt 30 cm võrra laiemalt, kui olid kaeviku mõõtmed. Serva profiilis ei tohi olla kõrvalkaldeid ega varisemisi. Erinevate asfaltkatte kihtide vaheline pind ning uue ja vana asfaldikihi vaheline kontaktpind tuleb kruntida bituumeni või bituumenemulsiooniga. Pealmise asfaltkatte vuugikohad tuleb katta bituumeni või bituumenemulsiooniga ning puistata üle graniitsõelmetega. Kogu teekatte konstruktsiooni taastamisel ristlõike laiuses paigaldatakse asfaldikate sooja vuugiga.
(5) Tänava, väljaku või parkla või selle osa pikisuunalise kaevetöö korral tuleb kaeviku serva ja äärekivi või teekatte serva vaheline alla 1,5 meetri laiune asfaltkate eemaldada ning paigaldada sinna uus asfaltkate koos vajaliku aluskihiga. Kuni 5 aasta vanuste asfaltkatete üleskaevamisel tuleb katend taastada mõlemal pool kaevet vähemalt 1,5 m laiemalt. Kõnni- või kergliiklustee pikisuunalisel kaevamisel tuleb paigaldada uus asfaltkate kogu tee laiuselt.
(7) Kaevaja peab tagama teekatte nõuetekohase taastamiseni häireteta ja ohutu liikluse, sealhulgas vajadusel ajutise teekatte korrashoiu, omal kulul. Tänava, väljaku või parkla või selle osa, millel ei ole kaevetööde lõppemisel või teekatte taastamisel tagatud nõutav teeseisund ja liiklusohutus, peab olema tähistatud. Talviste kaevetööde puhul taastab kaevaja objekti lõplikult hiljemalt 30. juuniks. Vallavalitsusel on õigus nõuda asfaltkatte kohest ajutist taastamist juhul, kui lõplik taastamine ei ole kaevetööde lõpetamisel tehnoloogiliselt võimalik.
1) kasutatud ehitusmaterjalide sertifikaadid;
2) trassi asendiplaani teostusjoonise digitaalsel kujul L-Est süsteemis ning paberkandjal;
3) tõendi jäätmete nõuetekohase käitlemise kohta.
(11) Kui kaevetrassi taastäitmine toimub talvel, miinuskraadidel, teostab kaevaja taastamistööd kevadel. Enne taastamistööde lõpetamist loa andja töid vastu ei võta.
§ 26. Haljastuse taastamine
Haljastuse taastamisel pärast kaevetöötrassi tagasitäitmist kasutatakse ära varem kooritud huumusmuld. Pärast kaevetöötrassi tagasitäitmist ja tihendamist kaetakse taastatav maa-ala vähemalt 10 cm paksuse sõelutud huumusmulla kihiga, külvatakse muruseeme ja rullitakse. Haljastuse taastamisel võib kasutada mätastust või muruvaipa, millele tehakse kasvumullast aluskiht. Jätkuvahed täidetakse kasvumullaga, kastetakse ja rullitakse. Puude juurte piirkonnas tehakse tagasitäide 30–40 cm paksuse kasvumulla kihina, kuid mitte kõrgemale juurekaelast. Murupind ei tohi oma kõrguse tõttu takistada sademevee äravoolu teekattelt.
§ 27. Tööde vastuvõtmine
(2) Pärast kõigi kaevetööde ning maa-ala taastamistööde lõpetamist ja loa andjale teostusjooniste esitamist, teevad kaevaja, kaevetööde järelevalve teostaja ja loa andja kaeveloale märked tööde vastuvõtmise kohta. Nimetatutest viimasena teeb märke loa andja.
§ 28. Garantii
4. peatükk AvariikaevetöödPeatüki pealkiri
§ 29. Avariikaevetööde erisused
(1) Avariilisi kaevetöid võib kaevaja alustada kaeveloata, teatades kaevetöödest kohe kirjalikult vallavalitsusele elektronposti teel, kaeveala maaomanikele või -valdajatele ja kaeveala vahetusse ümbrusse jäävate tehnorajatiste omanikele. Kui avariiliste kaevetööde alustamise päev langeb riiklikule pühale või puhkepäevale, teatatakse kaevetöödest kohe riiklikule pühale või puhkepäevale järgneval tööpäeval. Teates märgitakse avarii asukoht (aadress) ja põhjus, kaevetööde algus- ja lõpptähtpäev ja kaevetööde eest vastutava isiku nimi, ametikoht ja kontaktandmed.
(2) Avariikaevetööde teostamiseks ei ole nõutav kaeveluba, kui avariitööde teostamine ning teekonstruktsiooni ja haljastuse taastamine toimub ühe ööpäeva jooksul kaevetööde alustamisest ehk taastatakse eelnev olukord. Juhul kui ei jõuta taastada teekonstruktsiooni ja haljastust ühe ööpäeva jooksul, taotletakse kaeveluba.
(1) Avariikaevetööde kohta koostab avariilise tehnovõrgu valdaja või tema ülesandel selle avariitööde teostaja avariikaevetööde akti ning edastab selle vallavalitsusele kinnitamiseks ühe ööpäeva jooksul arvates avariikaevetööde alustamisest. Akt lisa 3.
(3) Kui avariikaevetööd toimuvad teel, mille teekate on alla viie aasta vana, kooskõlastatakse avariikaevetööde akt vallavalitsusega ning võimaluse korral tehakse seda enne kaevetööde algust. Andmed teede teekatte vanuse kohta väljastab vallavalitsuse pädev ametnik. Loa andja nõudel tehakse kaeve- ja/või taastamistööd vastavalt kooskõlastus tingimustele, vajadusel tehakse töid ümber ning vallavalitsusele kinnitamiseks esitatakse nõuetele vastav akt.
(4) Loa andja kinnitab nõuetekohaselt koostatud avariikaevetööde akti ühe tööpäeva jooksul arvates selle kättesaamisest.
§ 32. Kaevaja vastutuse ulatus
(2) Haljastuse rikkumise või teekatte rikkumise tuvastamisel on vallavalitsusel õigus nõuda kaevajalt haljastuse või teekatte taastamist või kahju hüvitamist kolme aasta jooksul arvates ajast, mil õigustatud isik kahjust ja kahju hüvitama pidanud isikust teada sai või pidi teada saama.
§ 33. Järelevalve ja sanktsioonid
Lisa 1 Kaevetööde loa taotlus