Tarbija kaitse ja kõlvatu konkurents
Eksamitöö aines "Intellektuaalse omandi õiguskaitse"
Konkurentsi defineerimisvõimalusi
Kontroll konkurentsi üle
Uus ja vana konkurentsiseadus
Konkurentsi riiklilk järelvalve
Kes on tarbija?
Iga riigi ülesanne on kaitsta oma territooriumil viibivaid inimesi mitmete ohtude eest. Et kõik mainitud isikud on ka tarbijad, kes soovivad saada kvaliteetset toodet-teenust, tuleb seda neile võimaldada. Kuna samal ajal eelistab teatav osa firmasid kasutada tulu saamiseks tarbija ja kaasfirmade poolt vaadatuna "ebaviisakaid mängureegleid", siis tuleb selliste firmade vastu midagi ette võtta.
Seda, mida selliste firmade ohjamiseks tehakse, kutsutakse tarbija kaitseks. Eelpool mainitud "ebaviisakad mängureeglid" leiduvad eri riikide seadusandluses tavaliselt kõlvatu konkurentsi nime all. Mis asjad need mõlemad on ja kuidas nende vastu võideldakse, vaatlemegi järgnevas (Eesti Vabariigi seaduste põhjal).
Konkurentsi võib üldiselt määrata kui ostjate võitlust müüjate ja müüjate võitlust ostjate pärast. Eesti Enstüklopeedia defineerib konkurentsi kui võitlust, protsessi, milles mitu subjekti taotlevad samaaegselt sama eesmärki, objekti või kasumit ning püüavad teisi taotlejaid edestada, saavutada eelisolukorda.
Ülo Mallene defineerib majandusliku konkurentsi kui tegevust, kus firmad püüavad parandada oma positsiooni turul, kasutades selleks võtteid, mille tagajärjel toodetavate või müüdavate kaupade hind, kvaliteet või muud omadused on tarbija seisukohalt soodsamad kui alternatiivsetel toodetel. [3, lk. 76] Eest Vabariigis võeti 16. juunil 1993. a. vastu Konkurentsiseadus, mis jõustus 7. juulil 1993. Selles on olemas üpris segane konkurentsi definitsioon §3, mille kohaselt on konkurents ettevõtlusega tegelevate füüsiliste ja juriidiliste isikute ning nende liitude, assotsiatsioonide ja muude ühenduste kui turusuhetes osalejate selline omavaheline võitlus, mis soodustab näiteks:
tegevus- ja valimisvabadust;
kaupade, teenuste ja tehnoloogia uuendamist;
kaupade ja teenuste pakkumise vastavusse viimist nõudlusega;
turu intensiivistamist, turutoonuse tõusu.
Adam Smith nägi konkurentsi majanduse "nähtamatu käena", mille eesmärgiks on ressursside jaotamine kooskõlas tarbija valikuga ning seega majanduslik efektiivsus. Konkurentsi mõistet on erinavad autorid defineerinud väga erinevas sõnastuses; näiteks nõistetakse konkurentsi kui kahe või enama isiku püüdlemist ühe eesmärgi poole, kusjuures eesmärgi saavutamine ühe isiku poolt vähendab selle võimalikkust teisele.
Et erinevad autorid konkurentsist rääkides üht ja sama ei mõtle, on näha ka omadussõnadest, mis mõistele "konkurents" lisatakse: täiuslik ja mittetäiuslik, vaba, töövõimeline, funktsioneeriv, tegus, atomistlik, innovatiivne, potentsiaalne jne.
Siiski on konkurentsil vaatamata erinevatele definistioonidele teatud ühtsed iseloomulikud jooned:
Konkurentsil on teatud tagajärjed, ta viib teatud tulemusteni.
Konkurents näitab end turuprotsessi teatud kulgemises, osaliste teatud turukäitumises.
Konkurents toimib, kui on olemas vajalikud ja piisavad konkurentsieeldused.
Nagu selgus, ei ole üksmeelt selles, mida konkurentsi all mõista. Siiski on erinevuste taga soov konkurentsi kaudu midagi positiivset saavutada. Reeglina lähtuvad kõik kolmest üldtunnustatud väärtusest: vabadusest, heaolust ja õiglusest. Vabaduse printsiip on fikseeritud paljude riikide, sealhulgas ka Eesti Vabariigi, põhiseaduses.
Vaba konkurents, mida iseloomustab vabaduspiirangute puudumine, toob kaasa ka positiivsed majanduslikud tagajärjed. head majanduslikud tingimused tähendavad jällegi seda, et turule jäävad vaid efektiivseimad, st. optimaalse suurusega ettevõtted.
Täiesti vaba konkurentsi majanduses siiski ei eksisteeri, kuigi mitmetes riikides on sellele juba üsna lähedale jõutud. Vaba konkurentsi tekkimist takistavad nii seadusandlikud aktid kui ka turu iseloomu eripärasused. Mõnedel tegevusaladel suudab edukalt tegutseda vaid väike arv firmasid, kuna turg on niivõrd kitsas. Väiksemates riikides on majanduslik kontsentratsioon tihti rahvusvahelise konkurentsivõime eelduseks.
Kohe siirdume uurima, mis on kõlvatu konkurents, kuid enne vaatame veel, mis on konkurentsipiirang. Konkurentsipiiranguks nimetatakse olukorda, kus ettevõtja kkeldub ilma objektiivsete põhjusteta majanduslepingute sõlmimisest. Konkurentsipiirangud tulenevad kas turu struktuurist või ettevõtjate kokkulepetest (kartellidest). Kuna turu jõud ei suuda alati tagada efektiivset konkurentsi, peab riik konkurentsipoliitikat ellu viies kindlustama konkurentsipiirangute ohtu sattunud konkurentsi eelduste säilimise.
Kõlvatut konkurentsi käsitleme Konkurentsiseadusest lähtuvalt. Selles seaduses määratakse kindlaks kõlvatu konkurentsi ja konkurentsi kahjustamise sisu, kehtestatakse turusuhetes osalejate vastutus ning sätestatakse konkurentsi riiklik järelvalve. Siinkohal lisaks veel seda, et konkurentsiseadus reguleeriv ka leiutiste, patentide, kaubamärkide ja autoriõiguste kaitsega tekkivaid suhteid, kuid üksnes sel määral, mil neid suhteid ei reguleerita teiste seadustega. See seadus ei reguleeri mingeid suhteid tööjõuturul. Näiteks ei laiene seadus tööotsijate vahelisele kõlvatule konkurentsile, küll aga kõigile muudele kõlvatu konkurentsi faktidele.
Mis asi siis on kõlvatu konkurents? Eesti Vabariigi Konkurentsiseaduse §7 sätestab, et kõlvatu konkurents on turusuhetes osaleja teod, mis on vastuolus kaubandustegevuse heade kommete ja tavadega ning millega taotletakse konkurentsieeliste saamist, sealhulgas kuuluvad nende tegude hulka:
eksitav reklaam;
ärinime, kaubamärgi või muude tunnuste ebaõige kasutamine;
ärisaladuse kuritarvitamine;
teise turusuhetes osaleja töötaja ärakasutamine;
kaupade ja teenuste müügi ebaseaduslik piiramine või soodustamine;
muud teod;
Vaatleme neid lähemalt.
EKSITAV REKLAAM. Selle mõtte seadusandlik tähendus on toodud Konkurentsiseaduse §8, mille esimeses lõikes öeldakse, et "Eksitav reklaam on ebatõeste andmete levitamine, mis võivad ostja tavalise tähelepanelikkuse juures tekitada eksliku mulje eriti soodsast pakkumisest". Sama paragrahvi teises lõikes selgitatakse, et andmete all, millest räägitakse paragrahvi esimeses lõikes, tuleb mõelda andmeid pakkuvate kaupade ja teenuste päritolu, omaduste, valmistamisviisi, hankimisviisi, hinna, auhindamise (näiteks: toote eest saadud medalite), müügi põhjuste ja varude suuruse, turusuhetes osalejate eesõiguste, nende finantsseisundi (näiteks: maksujõulisuse või maksujõuetuse) ja muude omaduste kohta.
Ebatõeste andmete levitamine võib toimuda nii suuliselt kui ka kirjalikult. Kirjalik eksitusse viimine hõlmab omakorda juhud, kui näiteks kaubal endal, selle pakendil, saatedokumentides või mujal on kasutatud märki,teavet või nimetust, mis tavalise tähelepaneku juures võib viia eksitusse kauba tootja, valmistamiskoha või kauba omaduste suhtes.
Seadusandja loeb eksitava reklaami kasutamise kui teo toimepanduks ka siis, kui kasutatavad ebatõesed andmed võivad ostja tavalise tähelepanelikkuse juures esile kutsuda eksliku mulje. Tavalise tähelepanelikkuse all tuleb mõelda tähelepanelikkuse sellist taset või astet, mis on reeglina iseloomulik igale nn. tavalise või keskmise tähelepanelikkusega inimesele. Siin ei tule mõelda tähelepanelikkust, mis on omane kas teatavatele spetsialistidele või lapseealistele. Kui tekib vaidlus, kas reklaam on selline, et võis või ei võinud ostja tavalise tähelepanelikkuse juures tekitada ekslikku muljet eriti soodsast pakkumisest, siis tuleb läbi viia vastav ekspertiis. [5, lk. 7]
ÄRINIME, KAUBAMÄRGI VÕI MUUDE TUNNUSTE LUBAMATU KASUTAMINE. On lubamatu, kui neid võib tavalise tähelepanelikkuse juures ära vahetada tunnustega, mida teine turusuhetes osaleja juba seaduslikult kasutab. Tunnused on kergesti segamini aetavad järgmistel juhtudel: * Nimetus (näiteks ärinimi on pikk, keeruline ja rasksti mõistetava semntikaga. Üldiselt loetakse enamike maade kohtupraktikas firma nimetuses või kaubamärgis mäne tähe vahetamisel saadud uut kaubamärki või firma nime originaaliga äravahetamiseni sarnaseks. (Näiteks: Zetax ja Zeta, Topilar ja Topican). * Kaubamärk on keeruline. Väga keerulist kaubamärki on tarbijal raske meeles pidada. See on ilmselt ka üheks põhjuseks, miks kaubamärkide disainil on tendents lihtsustumise poole. * Kaubamärgi kaitstav osa ei ole ülejäänud osast hästi eraldatav. Kui registreeritud kaubamärgist ei ole kaitstud mitte see osa, mis jääb tarbijale hästi meelde ja mille järgi seda toodet üldiselt tuntakse, vaid mõni muu kaubamärgi komponent, siis võib tekkida olukord, kus müüakse seaduslikult sarnasid (näiteks sama nimega) tooteid, mis on valmistatud eri kohtades ja on väga erineva kvaliteediga. Tarbija ei pruugi neil toodetel vahet teha. Selline on näiteks 1993. a. alguses olnud Royal-piirituse skandaali põhjus. * Kui kombineeritud kaubamärgist on kaitstud ainult selle kirjalik osa, võib segadust tekidada pildi osa sarnasus. Näiteks on Eesti Patendiametis 1992. a. lõpus registreeritud väga tuntud USA firma Levi-Strauss & Co kaubamärk LEVI's. See on aga kergesti segi aetav Eesti kauplustes sageli esineva kaubamärgiga LIVE's. [2, lk. 143]
KONKURENDI VÕI TEMA KAUBA HALVUSTAMINE. Konkurendi halvustamine on käsitletav kõlvatu konkurentsina, kui see seisneb tahtlikus valeteadete levitamises teiste turusuhetes osalejate või tema (nende) poolt müüdava kauba või teenuse kohta, kui sellega kahjustatakse konkurentsieeliste saamiseks teiste turusuhetes osalejate mainet või äritegevust (Konkurentsiseadus §10). Valeteadete levitamine on tahtlik siis, kui nende levitaja on teadlik, et levitatavad teated on valed või kui ta möönab levitatavate teadete tõele mittevastavust. Selline käsitatus vale teadete levitamisel tahtlikkuse olemusest on vastavuses kõlvatu konkurentsi legaalse määratlusega. [5, lk. 8]
Konkurendi halvustamine on eriti tõsiste tagajärgedega sel juhul, kui tegu on komplitseeritud kaupade, näiteks autode või personaalarvutitega, mille kohta kogu kuuldud informatsiooni ei ole võimalik mõne testi sooritamisega järele kontrollida ka eksperdil, rääkimata tavakasutajast. Halvustamine on objektile sama ohtlik, kui tema nime all või kaubamärgiga praaktoodangu müümine, sest üldiselt levib inimeste seas kõige kiiremini negatiivne informatsioon. Seda usutakse aga sagedamini kui kiitmist.
ÄRISALADUSE KURITARVITAMINE. See on teiste turusuhetes osaleja ärisaladuste kasutamine konkurentsieeliste saamiseks, kui vastavad andmed on saadud seadusevastaselt või nende kasutamine on vastuolus teise turusuhetes olijaga sõlmitud kokkuleppega. Ärisaladus on Konkurentsiseaduse §11 lõige 2 kohaselt turusuhetes osaleja käsutuses olev tehniline, tehnoloogiline ja muu ärialane teave, samuti andmed kaubanduslike läbirääkimiste, tehingute, turu-uuringute ja muude asjaolude kohta, mille avaldamine ei ole kohustuslik ja mille saladuses hoidmist peab turusuhetes osaleja vajalikuks.
Ärisaladust kujutava teabe (andmete) kuritarvitamine on käsitletav kõlvatu konkurentsina, kui: 1) teavet (andmeid) kasutatakse mõne konkurentsi eelise saamiseks ja 2) need andmed on saadud seadusevastaselt. Andmete seadusevastase saamise all tuleb mõelda nende saamist: 1)altkäemaksu või muu seadusevastase tasu andmise eest; 2) vargyse teel; 3) loeata forografeerimise või muu ebaseadusliku paljundamise teel või 4) muul ebaseaduslikul teel.
Ärisaladuse kuritarvitamine on käsitletav ka ärisaladuse n. ö. omaniku poolt teisele turusuhetesosalejale usalduse alusel avaldatud ärisaladuse kasutamisena, kui see on vastuolus nende vahl sõlmitud kokkuleppega.
TEISE TURUSUHETES OSALEJA TÖÖTAJA VÕI ESINDAJA ÄRAKASUTAMINE. See on tema mõjutamine mõjutaja huvides tegutsema või tema tegelik kasutamine konkurentsieeliste saamiseks (Konkurentsiseaduse §12). Selle sätte kohaselt saab kõlvatu konkurents esineda kahel kujul.
Esiteks saab lugeda kõlvatuks konkurentsiks juba seda, et mõjutatakse konkurendi töötajat või esindajat tegutsema kõlvatu konkurendi huvides. Kas selle tulemusena mõjutaja saavutab oma eesmärgi või mitte, ei ole oluline. Mõjutamine võib esineda psüühilise või füüsilise mõjutamisena, samuti äraostmisena selle kõigis avaldumisvormides. Vastutuse osas võib mõjutaja kuuluda kriminaalseaduses ettenähtud asjaolude esinemisel ka vastutusele võtmisele altkäemaksu andmise eest.
Teiseks saab konkurendi töötaja või esindaja ärakasutamist käsitleda kõlvatu konkurentsina siis, kui tema kaudu saavutab kõlvatu konkurent konkurentsieeliseid.
KAUPADE VÕI TEENUSTE MÜÜGI EBASEADUSLIK PIIRAMINE VÕI SOODUSTAMINE (Konkurentsiseaduse §13). Selle paragrahvi järgi saab kaupade või teenuste müügi ebaseaduslik piiramine olla käsitletav kõlvatu konkurentsina järgmistel juhtudel.
Esiteks, kui müüdavate või teenuste kogust kas piiratakse või nende müük pannakse sõltuvusse mingist tingimusest.
Kõlvatu konkurentsiga ei ole tegemist, kui sellised piirangud või tingimused tulenevad sedusandliku või täidesaatva riigivõimuasutuse või kohaliku omavalitsuse otsusest (Konkurentsiseadus §13, lõige 1, p. 1). Seejuures on aga sama seaduse §4 lõige 2 kohaselt neil keelatud selliste piirangute kehtestamine, mis on vastuolus konkurentsiseadusega ega ole lubatud teiste seadustega. See tähendab, et riigi- ja kohalik võim oma asutuste, organite ja ametiisikute kaudu ei võin ahistada konkurentsivabadust.
Teiseks, seadusandja loeb kõlvatuks konkurentsiks kaupade või teenuste müügi takistamist või nende kõrvaldamist müügilt, kui see toimub enne hinnatõusu (Konkurentsiseaduse §13, lõige 1, p.2).
Kolmandaks on kõnealuse paragrahvi esimese lõike kolmanda punktiga keelatud üleskutsed müügi- või ostukeelu (boikoti) rakendamiseks teise turusuhetes osaleja suhtes. Üleskutsed võivad olla kirjalikud või suulised. Neil ei pruugi olla ähvardavat iseloomu.
Neljandaks on kõlvatuks konkurentsiks kuulutatud kaupade ja teenuste müügi ebaseaduslik soodustamine nende müügi sidumise kohustusega, kui eesmärk on:
osta teisi kaupu või teenuseid
leida uus ostja.
MUUD TEOD. Siia alla kuuluvad teod, mida seadusandja ei ole osanud ette näha.
Kontroll konkurentsi üle.
Kontrolli konkurentsi üle peab teostama selliselt, et see ei kahjustaks ettevõtte majandustegevust s. t. seadus peab garanteerima, et ükski ametiisik ega organiatsioon ei saaks hankida piiramatult informatsiooni ettevõtte, asutuse või organisatsiooni kohta.
Turgu valitsev ettevõte ei tähenda ainult monopoli, vaid ka sellist olukorda, kus ühe firma või liidu turuülivõimsususe tõttu ei ole võimalik mõjus konkurents. See on turule niinimetatud ehituslik takistus ehk piirang, mis on tekkinud mitteseadusandluse vaid turujõudude toimimise tõttu. Seega ei saa keelata turgu valitseva ettevõtte seisundit kui sellist. Riiklikus konkurentsipoliitikas on vaja otstarbekalt minimeerida valitsevast positsioonist tulenevaid potentsiaalseid kahjusid. Kahjude vältimist võib teha preventatiivselt - vältides turgu valitsevate ettevõtete teket - või represiivselt - sekkudes sellise ettevõtte tegevusse.
Eesti konkurentsiseaduses on turgu valitsev ettevõte selline ettevõte, mis omab vähemalt 40% konkreetse kaubaturu käibest või on domineerival postisioonil oma finantsjõu, kaubaturgudele juurdepääsu, sidemete või muude asjaolude tõttu. Turgu valitseva ettevõtte kuritarvitamine on defineeritud mittelõpliku loeteluna: 1) tootmise, teenindamise või turustamise mahu vähendamine eesmärgiga hoida või tõsta kauba hinda, kui teiste ettevõtete ligipääs turule on piiratud. Fakt, et ettevõte oma tegevuse mahtu vähendab, ei ole iseenesest kõlvatu konkurents; 2) hinnastrateegia kasutamine, mille eesmärgiks on konkurentide turult väljatõrjumine. Sellise tegevuse näiteks on dumping.
Euroopa Ühenduse seaduse järgi ei ole dumping keelatud ainult turgu valitsevatele ettevõtetele. Dumpingu vastaste seaduste eesmärgiks on kaitsta ühenduse liikmesmaade firmasid subsideeritud või agressiivse hinnakujundusega müüdavate eksporttoodete eest. Euroopa Ühenduse määratluse järgi on dumpinguga tegemist juhul, kui toote eksporthind on väiksem kui selle tavaline hind valmistaja- või eksportija maal. Sellest reeglist on palju erandeid, mida võetakse arvesse igal konkreetsel juhul eraldi. Näiteks võivad toote hinnad erineda selle tõttu, et eksportija- või importijamaal on elatustase või töötasud väga erinevad, samuti võib eksportija ajutiselt kasutada madalamaid hindu, et ennast turule "sisse süüa". Hindade erinevus riikide lõikes võib olla tingitud ka müügikoguste erinevusest või riikide maksupoliitika erinevusest. [5, lk. 145]
Praegu veel kehtiv Konkurentsiseadus on konkurentsiameti peadirektori asetäitja Aini Proosi sõnul veel liiga üldine ning lähtudes praktilistest kogemustest vajab täiendamist ja täpsustamist. Et Eesti soov on ühineda Euroopa Liiduga, lähtuti uue seaduse väljatöötamisel mitmetest Euroopa Liidu dokumentidest.
Uue seaduse koostamise tingis käesolevaks ajaks tekkinud vajadus Eesi konkurentsiseadust täiendada ning uuendada seoses turumajanduse arenguga ja Euroopa Liidu riikidega lepingute sõlmimisega. Kuna seaduse muudatused on olulised, esitati konkurentsiseaduse muutmise seaduse asemel uus seaduse eelnõi. Momendil veel kehtivas konkurentsiseaduses puuduvad nimelt mitmed protseduurireeglid, riigi abi andmise ja ühinemise kontrolli põhimõtted, samuti eri- või ainuõigusega ettevõtja ning loomuliku monopoli kohustused.
Kõige olulisemad põhimõtted, mis uue seadusega kehtestatakse, ongi põhimõtted riigi abi andmiseks ja ettevõtete ühinemise konrollimiseks. Mõlemad põhimõtted on uued ja ei ole kehtivas seaduses üldse käsitletud. Sisuliselt iseloomustab Euroopa Ühenduse riigitoetuste kontrolli süsteemi põhimõte keelustada sellised riigitoetused, mis mõningatele ettevõtetele või mõningate kaupade tootmisele eeliseid luues moonutavad või ähvardavad moonutada konkurentsi, sest need kahjustavad liikmesriikide kaubandust. Riigitoetuste kontrolli süsteemi tõhusaks rakendamiseks on vaja reaalselt täidetavaid protseduurireegleid. Arvestades Eestile Euroopa lepingutega määratud kohustusi, oleks Konkurentsiametil nägemusel normaalne, et kehtestataks Euroopa Ühenduses kasutatavaga sarnane süsteem, andes järelevalve volitused riigiorganitele. Samuti aitab see luua süsteemi, mis hõlbustab täita hilisemast ühinemisest tulenevaid kohustusi.
Riigi abi defineerib uus Konkurentsiseadus kui riigi või kohaliku omavalitsuse poolt või nende vahenditest antavat finantssoodustust, mis moonutab või võib moonutada konkurentsi, soodustades mõnda ettevõtjat või mingite kaupade tootmist või teenuste osutamist, kaasa arvatud näiteks: rahaline abi, maksude tasumise ajastamine, võlgade kustutamine või laenude andmine oluliselt soodsamatel tingimustel kui tavaliselt teistele ettevõtjatele.
Kui piirid on avanenud, võib riigil tekkida kiusatus anda riigi abi, sest need on vähesed allesjäänud abinõud, mis võimaldavad neil oma tööstust tugevneva konkurentsi eest kaitsta. Riigitoetused on vastuvõetavad, kui need on mõeldud uurimis- või arendustegevuseks, keskkonnnakaitseks või piirkondliku ühtekuuluvuse saavutamiseks. Üldiselt on siis nii, kui mingi äriühingu investeeringutel on väga hinnatav väljund kogu ühiskonnale, see tähendab, et äriühing teeb investeeringu, millest ühiskonnale sugeneb majanduslikku kasu, mida see äriühing ise omastada ei saa. Äriühingu seisukohast on mõistlik teha selliseid investeeringuid vähem, kui ühiskonnale vaja oleks. Kohase toetupoliitika abil saab valitsus seda olukorda parandada ning ergutada äriühingut omaks võtma igas mõttes optimaalset investeerimisstrateegiat. Samas tuleb hukka mõista riigitoetuse vormid, mis muud kasu andmata moonutavad konkurentsi. Eespool toodu põhjedab vajadust rangelt jälgida siseturul antavaid riigitoetusi.
Lisaks riigi abi andmise kontrollile on teine konkurentsiseadusesse täiendusena sisse lülitatud punkt ettevõtete ühinemise kontroll. Siseturg tekitab äriühingule rohkesti probleeme, mida on võimalik lahendada vaid strateegiliste liitude sõlmimise abil, moodustades liitettevõtteid ning omandades teisi ettevõtteid. Kuigi selline äristrateegia on põhimõttelislt vastuvõetav, tuleb kanda hoolt, et need turustruktuurid jääksid konkureerima ka tulevikus. See selgitabki ühinemise kontrolli vajalikkust. ka siin võib reguleerimatus viia selleni, et mingi ettevõte saavutab nii tugeva domineeriva seisundi, et selle kuritarvitamine võimaldab tal saada alusetut tulu ning vähendada üldist heaolu.
Väikeriikide puhul nähakse ettevõtete ühinemises sageli rahvusvahelise konkurentsivõime tagatist. Enamik konkurentsiõiguse süsteeme sisaldab võimalust kontrollida ettevõtete ühinemist. Ühinemiste kontrollile on pühendatud eraldi oda Euroopa ühenduse seadusandluses, samuti on ka mitmetel liikmesriikidel oma rahvuslikud ühinemiste kontrolli seadused. Puudub selline kontroll aga näiteks Soomel ja Taanil. Nende riikides ei peeta suurust iseenesest paheks ning kogu konkurentsiameti tegevus on suunatud turgu valitseva seisundi kuritarvitamise vastu. Selline põhimõte on toodud ka meie uues Konkurentsiseaduses. Alljärgnevalt aga mõningad spetsialistide arvamused ühinemiskeeli vastu:
Suureneb bürokraatlik asjaajamine, kusjuures riik võtab otsustamise kaasosanikuna endale a priori vastutuse ühinemise tagajärgede eest.
Ametiisikud ei suuda peensusteni tungida firmade arengustrateegiatesse, et teha pädevaid otsuseid: võimalik, et eitava vastuse korral langeb firmade rahvusvahelise konkurentsi tase või firmad pankrotistuvad.
Ühinemisele eelneb firmade omavaheline tihe koostöö ning infovahetus. Tavalisele partnerile saavad teatavaks saladused, mida eitava vastuse korral on ühel või teisel osapoolel kerge ära kasutada teise osapoole turult väljatõrjumiseks.
Veel on uude Konkurentsiseadusesse eeltoodud põhimõtetele lisatud ka teisi täiendavaid sätteid, millel ma lähemalt peatuma ei hakka. Põhimõtteliselt on eelnõu koostmisel lähtutud võimalikult lähedaselt Euroopa Liidu dokumentide sisust. Ka on uuteks uues Konkurentsiseaduses eri- ja ainuõigusega ettevõtjat ja loomulikku monopoli puudutavad sätted. Kõlvatu konkurentsi osa ei ole oluliselt muudetud võrreldes kehtiva seadusega. Eksitava reklaami asemel on kasutatud mõistet "teave". Välja on jäetud firmanimetuse, kaubamärgi või muude tunnustre lubamatu kasutamine, mida reguleerivad teised seadused ning üldjuhul läheb ka eksitava teabe alla.Seaduse koostanud töögrupp arvab, et edaspidi tuleb kõlvatu konkurentsi kohta teha eraldi seadus, mis ühendaks endas kehtiva tarbijakaitse-, konkurentsi- kui ka teistes seadustes sisalduvad sätted majandustegeuse heade kommete ja tavade kohta. Uus konkurentsiseadus sätestab ka kõlvatu konkurentsi otsese keelu. Riikliku järelvalve sätted on koostatud lähtudes käesoleval ajal kehtivatest õigusaktidest. Uuendusena teostab järelvalvet riigi abi üle Rahandusministeerium ja ettevõtjate ühinemise üle Konkurentsiamet. Laiendatud on ka Konkurentsiameti pädevust, eriti konkurentsialase rikkumise juhtumi uurimise ja dokumentide väljanõudmise alal. Kõlvatu konkurentsi alased vaidlused lahendatakse tsiviilvaidluse korras kohtu kaudu. Riikliku järelvalve osas sisaldab uus Konkurentsiseadus Konkurentsiameti pädevust ja protseduurireegleid, mida käsitleme järgmisena.
Konkurentsi riiklik järelvalve
Eesti Vabariigi seadusandluses on konkurentsi riikliku järelvalve asutuseks kehtestatud Konkurentsiamet. Momendil kehitv rahandusministri 21. oktoobri 1993. a. määrusega nr. 155 kinnitatud Riigi Konkurentsiameti põhimäärus sätestab, et Eesti Vabariigi Riiklik Konkurentsiamet on Rahandusministeeriumi valitsemisalas tegutsev riigiasutus, kes töötab välja ja teostab riigi hinna- ja konkurentsipoliitikat, lähtudes eelkõige tarbija huvidest. Kõige uuemas põhimääruses defineeritakse konkurentsiametit kui Rahandusministeeriumi valitsemisalas tegutsevat riigiasutust, kellel on juhtimisfunktsioon, ja kes töötab välja konkurentsipoliitika põhisuunad ning kaitseb konkurentsivabadust ausa äritegevuse arendamise eesmärgil, teostades riiklikku järelvalvet seaduses ettenähtud alustel ja ulatuses. Need muudatused lähtuvad uuest Konkurentsiseadusest. Selle põhimääruse järgi seletame ka ameti töökorraldust ja õigusi.
Kui vanas põhimääruses oli sätestatud konkurentsiameti tegevusvaldkondadeks nii hinna- kui ka konkurentsipoliitika, siis uues põhimääruses kuulub ameti ülesannete hulka vaid konkurentsipoliitika väljatöötamine, teostamine ja järelvalve. Uue põhimääruse kohaselt konkurentsiamet konkurentsivabaduse kaitsmisel ja konkurentsipoliitika põhisuundade väljatöötamisel:
jälgib, uurib ja analüüsib konkurentsi olukorda riigis;
kavandab konkurentsivabadust soodustavaid meetmeid, annab soovitusi konkurentsi olukorra parandamiseks ja hinnanguid ettevõtjate tegevuse konkurentsiseadusele vastavuse kohta;
teeb ettepanekuid õigusaktide vastuvõtmiseks ja muutmiseks;
teeb koostööd teiste riikide konkurentsialaste järelvalve asutustega;
teostab järelvalvet konkurentsiseaduse täitmise üle seaduses ettenähtud korras;
määratleb kaubaturgu;
teeb kohustuslikke ettekirjutisi ja trahve seadusega ettenähtud alustel ja ulatuses;
täidab muid talle seaduste, Riigikogu otsuste, Vabariigi Presidendi seadluste, Vabariigi Valitsuse ja ragandusministri õigusaktidega pandud ülesandeid.
Võrreldes vana seadusega on uues seaduses täpsustatud Konkurentsiameti pädevust, õigust nõuda teavet ja materjale ettevõtja tegutsemiskoha - territooriumi, hoonete, ruumide, transpordivahendite - kontrollimist. Samut on uues seaduses säilitatud ärisaladuse hoidmise kohustus Konkurentsiameti poolt, millele on lisatud põhimõte, et Konkurentsiamet ei tohi kasutada ettevõtja vastu teavet, mida ei saa sellele ettevõtjale avaldada. Nimetatu seab kaebaja olukorda, kus ta peab lubama teisel poolel kõigi matrjalidega tutvumist, et tuvastada seaduse rikkumist.
Konkurentsiseaduse rikkumise eest kohaldatakse haldusvastutust nii juriidiliste kui ka füüsiliste isikutele ka koos või eraldi. Karistuse määramisel arvestatakse õiguse rikkumise raskust, laadi ja teisi asjaolusid. Karistust ei kohaldata, kui õiguserikkumise toimepanemisest on möödunud enam kui 3 aastat.
Kõik me oleme tarbijad. Tarbijakaitse seaduse paragrahvis 3 seletab seadusandja üsna põhjalikult, kes tarbija on. Sealt saame teada, et tarbija on füüsiline isik, kes ostab ja kasutab või kavatseb osta ja kasutada kaupa või teenust eravajaduseks. Kuna enamik meist ei ole kõige rikkamate klassist, on eluga toimetulemine muutumas üha raskemaks. MIks see nii on? Seda sellepärast, et hindadel on millegipärast omadus ainult tõusta ja mitte langeda. Et siiski garanteerida võrdsust kõigi tarbijate vahel on Tarbijakaitseseaduse paragrahvis 4 välja toodud tarbija põhiõigused, milleks on:
õigus nõuda vähemalt kohustuslikele nõuetele vastavat kaupa või teenust;
õigus olla kaitstud oma elule, tervisele, varale ja keskkonnale ohtliku ning kasutamiseks või omamiseks keelatud kauba või teenuse eest;
õigus saada vajalikku ja tõest teavet pakutavate kaupade ja teenuste hulgast teadliku valiku tegemiseks;
õigus taotleda oma huvide arvestamist ja olla esindatud oma liitude ja ühingute kaudu otsuste tegemisel tarbijapoliitikat puudutavates küsimustes;
õigus nõuda riiklikku kaitset oma õiguste ahistamise korral;
Kuna mainitud põhiõigused baseeruvad J. F. Kennedy esinemisel toodud tarbija põhiõiguste deklaratsioonil (sellel baseeruvad ka ÜRO tarbijakaitse juhised), on nende kaitsmise ulatus ja tase üks riigi majanduse arengu taseme näitajatest ja seda tunnustatakse palju.
Sageli on vaesuse piiri püütud määrata piisava sissetuleku olemasoluga teatud koguse toidu soetamiseks. Rahvusvaheline tarbijaorganisatsioonide liit Consumers International leiab, et peale esmaste vajaduste rahuldamise (toit, peavari, riietus, haridus) tuleb arenenud riikide valitsustel silmas pidada ka elanike selliseid vajadusi nagu osavõtmine ühiskonna kultuuri-, teadus-, sotsiaalsest ja poliitilisest elust.
Selleks, et tarbijat kaitsta s. t. kaitsta tema põhiõigusi, on Eesti Vabariigis loodud Tarbijakaitse amet. H. Aruniit kirjutab: "Tarbijakaitseameti eesmärk on aidata tarbijat, kaitsta tema seaduslikke õiguseid, anda võimalusi teadmiste omandamiseks, et olla arukas osaleja turusuhetes ja vääriline vastane teenuste ja kaupade pakkujatele - müüjatele. Üksiktarbijal pole kerge teha õiget valikut külluses pakutavate kaupade ja teenuste seast ning hoiduda ärimeeste poolt oskuslikult seatud ebasoodsatest lepingutingimustest. Teadlik tarbija, kes teab hästi oma õigusi aga ka kohustusi, suudab mõjutada kaupmehi täpsemalt järgima ausaid mängureegleid." [7]
Eesti Vabariigis korraldavad tarbija kaitset Tarbijakaitse seaduse kolmandas peatükis olevad paragrahvid. §9 alusel on tarbijatel õigus oma huve kaitsta koondudes tarbijaühingutesse, mille asutamise ja tegevuse kord on sätestatud füüsiliste isikute mittetulundusühinguid reguleeriva seadusega. Loodud tarbijaühingud aga võivad omakorda asutada tarbijaliite ja terbijakeskliite. Tarbijaühingu ja tarbijaliidu volitatud esindaja(te)l on õigus:
Kontrollida müüja kohustuste täitmist, sealhulgas hinnakujundust, koos pädeva ametiisikuga või iseseisvalt;
Koostada avastatud õiguserikkumise kohta protokoll ja edastada see tarbijakaitse ametiisikule või pädevale asutusele;
Esindada tarbijaid suhetes müüjaga, tarbijakaitseametis, kohtus või muudes asutustes.
Ka valla- ja linnavolikogu võivad moodustada tarbijakaitsega tegelevaid üksusi. Sellisel juhul volitab valla- või linnavolikogu tarbijakaitsega tegelema ametiisiku(d), kellel on õigus:
Kontrollida käesoleva seaduse täitmist;
Teha suulisi hoiatusi või käesoleva Tarbijakaitseseaduse paragrahvis 15 sätestatud ettekirjutusi;
Kohaldada haldusvastutust kooskõlas haldusõiguserikkumiste seadustikuga või teha ettepanekuid õiguserikkuja vastutuselevõtmiseks.
Riiklikku tarbijakaitset korraldab Vabariigi Valitsus ministeeriumide ja teiste valitsusasutuste kaudu. Tarbijakaitsealased riikliku järelevalve volitused on:
Standardiametil - tehniliste eeskirjadega sätestatud või õigusaktidega kohustuslikuks muudetud standardite ja nendega võrdsustatud dokumentide nõuete täitmise järelevalve ning mõõtevahendite seisundi järelevalve alal;
Ravimiametil - ravimite valmistamise, levitamise, hulgimüügi ning apteegist väljastamise ja reklaamimise järelevalve alal;
Tervisekaitseinspektsioonil - tehniliste eeskirjadega sätestatud või õigusaktidega kohustuslikuks muudetud standardite ja nendega võrdsustatud dokumentide tervisekaitsealaste nõuete täitmise järelevalve alal;
Põllumajandusministeeriumil - toidu kvaliteedi ja ohutuse kohustuslike nõuete täitmise järelevalve alal;
Politseiametil - kauplemisnõuete, turul ja tänaval kauplemise eeskirjade ning taksoteeninduse eeskirjade täitmise järelevalve alal;
Maakonnaarstil - ebaseadusliku arstimise, ravivahendite kasutamise ja nende reklaamimise ning riikliku litsentsi kohase ravitegevuse järelevalve alal;
Teistel järelevalveorganitel vastavalt seadusele.
Tarbijakaitseseadusega sätestatud tarbija õiguste tagamiseks kehtestab Vabariigi Valitsus kaupluse töö üldeeskirjad, toitlustamise üldeeskirjad, toiduainete ja muude toodete märgistamise eeskirjad, alkoholi, tubaka ja tubakatoodete sisse- ja väljaveo, tootmise ning müügi eeskirjad, tervisekaitse eeskirjad toiduainete valmistamisel, säilitamisel, vedamisel ja müümisel, samuti seaduses nimetatud juhtudel muud eeskirjad tarbija õiguste tagamiseks. Toodete või teenuste üksikutele liikidele esitatavad tarbijate õiguste tagamiseks muud kohustuslikud nõuded kehtestavad vastavad ministeeriumid Vabariigi Valitsuse poolt määratud korras.
Tarbijakaitseametil on õigus:
Teha ettepanekuid tarbijakaitsealaste õigustloovate aktide vastuvõtmiseks või muutmiseks;
Lahendada ametile esitatud avaldusi ja kaebusi tarbijate õiguste ahistamise kohta, kaitsta tarbija õigusi ja huve kohtus;
Teha suulisi hoiatusi või käesoleva seaduse paragrahvis 15 sätestatud ettekirjutusi;
Kohaldada haldusvastutust ja taotleda füüsilise isiku kriminaalvastutusele võtmist tarbijakaitseseaduse rikkumise eest;
Panna pitser või plomm ohtlikule või saate- või müügidokumentideta kaubale ning taotleda sellise kauba erikonfiskeerimist;
Taotleda seadusega ettenähtud korras ettevõtte või organisatsiooni tegevusloa äravõtmist;
Teavitada üldsust müüjate ja teenindajate tarbijat kahjustavast tegevusest;
Nõuda füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt asjakohaseid dokumente, materjale ja muud vajalikku teavet;
Võimaldada tarbijaühingu esindaja osavõttu tarbijakaitsealaste küsimuste lahendamisest;
Anda tarbijale ja tarbijaühingutele tarbijakaitsealaseid teadmisi.
Tarbijakaitseameti ametiisikul on õigus kontrollimiseks takistamatult siseneda müüja ametiruumi, -rajatisse ja kaupu vedavasse sõidukisse või avada veovahendeid.
Uurime nüüd Riigi Tarbijakaitseameti põhimääruse [9] põhjal Tarbijakaitseameti tööülesandeid ja õigusi.
Riigi Tarbijakaitseamet on Majandusministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus ja tegeleb tarbijakaitse riikliku korraldamisega. Tarbijakaitseamet teostab riiklikku järelevalvet ning kohandab vajadusel riiklikku sundi seaduses ettenähtud alustel ja ulatuses. Oma ülesannete täitmisel esindab amet riiki. Tarbijakaitseameti tegevuse eesmärgiks on tarbija seaduslike õiguste kaitsmine ning nende huvide esindamine. Samuti viib ta ellu tarbija seaduslike huvide ja õiguste kaitset kõigi ettevõtjate suhtes, sõltumata ettevõtte omandivormist ja ametkondlikust alluvusest, kes suhetes tarbijaga on kauba või teenuse müüjad, tootjad või vahendajad.
Tarbijakaitseameti ülesanneteks tarbijakaitsealase töö korraldamisel on:
Tagada tarbija seadusjärgsed õigused tema suhetes kauba või teenuse müüjaga;
Tagada müüja seadusjärgsete kohustuste täitmine tema suhetes tarbijaga;
Korraldada vajadusel kaubale või teenusele kohustuslike nõuete täitmise üle järelevalvet;
Kaitsta tarbija ja müüja vahelistes lepingutes tarbija kui majanduslikult lepingulise suhte nõrgema poole õigusi;
Esindada tarbijaid seadusandlusega määratletud korras riigi ja kohaliku omavalitsuse asutustes, kaupu või teenuseid tootvates, müüvates või vahendavates ettevõtetes, kohtus, vahekohtus, tootjate, müüjate või tarbijate organisatsioonides ja rahvusvahelises tarbijakaitseliikumises;
Kohaldada vastavalt seadusandlusele vastutust tarbijakaitseseaduse nõuete rikkumise eest ja vastutust haldusõiguserikkumiste eest;
Korraldada tarbijale müüja või teenindaja õigusvastaste tegudega tekitatud kahju hüvitamist.
Tarbijakaitseametil on tema ülesannete täitmiseks õigus:
Teha ettepanekuid tarbijakaitsealaste õigustloovate aktide vastuvõtmiseks või muutmiseks, koguda, analüüsida ja edastada selleks vajalikku teavet ning praktikat;
Kontrollida tarbijakaitseseaduse täitmist müüjate ja tarbijate lepingulistes suhetes;
Lahendada ja edastada lahendamiseks ametile esitatud avaldusi ja kaebusi tarbijate õiguste ahistamise kohta;
Kaitsta tarbija õigusi ja seaduslikke huve kohtus hageja või kostja esindajana või iseseisvate nõuetega kolmanda isikuna;
Teha müüjale suulisi hoiatusi ning seaduses ettenähtud ettekirjutusi tarbijakaitseseaduse nõuete rikkumise korral;
Kohaldada vastavalt haldusõiguserikkumiste seadustikule haldusvastutust ja taotleda füüsiliste isikute kriminaalvastutusele võtmist vastavalt kehtivale seadusandlusele;
Peatada tarbijale ohtliku või saate- või müügidokumentideta kauba või teenuse müük, kasutades vajadusel pitseerimist või plommimist ning taotleda sellise kauba erikonfiskeerimist või puuduste kõrvaldamist;
Taotleda seadusega ettenähtud korras ettevõtte või organisatsiooni tegevusloa või tegevuslitsentside äravõtmist või kehtivuse peatamist;
Kontrollida takistamata müüja ruume, hoidlaid ja dokumentatsiooni, samuti transpordivahendeid ning nõuda füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt asjakohaseid dokumente, materjale, seletusi ja muud asjasse puutuvat teavet;
Võimaldada tarbijaühingu või -organisatsiooni esindaja osavõttu kontrollimistest ja tarbijakaitse korraldust puudutavate küsimuste lahendamisest;
Teavitada üldsust müüja või teenindaja poolt tarbija õigusi rikkuvast tegevusest;
Levitada tarbijakaitsealast teavet, anda tarbijale ja tarbijaühingutele tarbijakaitsealaseid teadmisi;
Osaleda tarbijakaitsealases rahvusvahelises koostöös seadusandlusega ettenähtud korras ja tingimustel;
Nõuda ettevõtetes revisjonide ja inventuuride läbiviimist ja vajadusel nendes osaleda;
Anda oma ülesannete täitmiseks välja otsuseid, ettekirjutusi, protokolle ja muid õigusakte vastavalt oma pädevusele;
Osutada tarbijale teenuseid kaupade kvaliteedi ja ohutuse kontrollimiseks;
Võtta osa tarbijakaitset puudutavate küsimuste lahendamisest ministeeriumides, riiklikes ametites, kohalikes omavalitsustes, ettevõtetes, asutustes, organisatsioonides ja liitudes.
Riigi Tarbijakaitseametil on õigus teha ja tellida analüüse ning ekspertiise kaupade ja teenuste kohta, mille tulemustest vajadusel teavitatakse tarbijaid.
Tarbijakaitseametil on juriidilise isiku tarbijakaitsealase õiguserikkumise asja menetlusse võtmise ja karistamise õigus vastavalt kehtivale seadusandlusele.
Tarbijakaitseameti ametiisikutel on kohustus hoida saladuses kontrollimistel neile teatavakssaanud andmeid, mis kujutavad endast ettevõtte ärisaladust konkurentsiseaduse mõttes, kui nende andmete avalikustamise vajadus ei tulene tarbijakaitse või haldusõiguserikkumise kohta teabe levitamise nõudest.
Nagu eelnevast nägime, on seadusandja valmis saanud ja vastu võtnud mitu tarbija õiguste kaitseks mõeldud seadust. Neist olulisim on Tarbijakaitseseadus, mis sätestab tarbija põhiõigused. Tähtsuselt järgmine võiks olla Konkurentsiseadus, mis reguleerib turusuhteid eelkõige firmade vahel. Loomulikult ei saa välja jätta ka Tarbijakaitseameti ja Konkurentsiameti loomise määruseid.
Kuidas need kaks ametit ja seadust aitavad tarbijat? Sellele ei ole lihtne vastata. Ent proovime siiski.
Kuna ma uurisin suurema või väisema põhjalikkusega mõlemat seadust, siis tekkis mul arusaam, et Tarbijakaitseamet (põhineb Tarbijakaitse seadusel) on eelkõige mõeldud tavalise lihtkodaniku kaitseks kõlvatu konkurentsi eest. Konkurentsiseadus ja -amet tegelevad sama asjaga, kuid firmade vaatepunktist vaadatuna.
Minu arvates ei ole kummagi ameti tegevus veel maksimaalselt efektiivne. Tõsi on ka see, et ma ei tea kahjuks palju seda, mida Riigi Konkurentsiameti on ette võtnud tarbijate kaitseks. Nojah, uue konkurentsiseadusega sai ta maha küll, kuid tuleb tunnustada ka fakti, et tavaline lihtkodanik ei tea oma õigustest ega ka kohustustest suurt midagi. Nagu ma juba eelnevalt mainisin, reguleerib Konkurentsiseadus suhteid firmade vahel, kes toodavad samasugust toodangut ja üritavad saavutada seda, et tarbija valiks just nende toote. Selline keplemine tekitabki konkurentsi. Millise firma toote tarbija valib, peab olema tarbija valida.
Selleks, et tarbijaid oma õigustega kurssi viia, on Tarbijakaiyseamet teinud juba põhjalikku tööd. On korraldatud mitmeid infopäevi, töötab infotelefon, levitatakse õpetusi, jne. Kui uurida tarbijakaitseseaduse rikkumise statistikat, mida Tarbijakaitseamet iga kuu väljastab, tuleb välja, et ega rikkumiste arv eriti vähenenud ei ole. Tarbija petmine on levinud. Kuidas petmist lõpetada, ei oska kahjuks öelda. Kui vaadata asja tarbija seisukohalt, peaks olema Tarbijakaitse ülesanne selliseid ettevõtteid trahvida (ja ka sulgeda korduvate rikkumiste puhul, kuid see ei ole lubatud seadusega). Ent see võiks olla rohkem nagu Konkurentsiameti tegevusala, kuna minu arvates on tegu kõlvatu konkurentsi ühe ilminguga.
Momendil ei kuulu konkurentsiameti ülesannete hulka hindade kontroll, kuid mõnes mõttes oleks see siiski vajalik. Nimelt ei kontrolli minu teada momendil mitte ükski amet praegu hindade õigsust (võib-olla majandus- või rahandusministeeriumi haldusalas on mõni selline asutus, mis seda teeb, kuid selle kohta mingit infot ma kuulnud ei ole), ent vajalik see oleks. See aitaks teada saada kas hindadega on midagi ettevõetud ja kes seda tegi (s.t. millised firmad olid kaasa haaratud). Näitena tooks siinkohal mitmeid bensiini hinna tõstmisi, kus suured firmad ilma mingi põhjuseta tõstsid hinda. Seda põhjemdati sellega, et bensiini (täpsemalt: toornafta) hind maailmaturul tõusis ja saadav bensiin tuleb kallim, kuid kuidas saab mitmeid päevi varem mahutisse pandud bensiin kallimaks minna, seda mina ei tea. Kuigi tahaks teada. Väikestel bensiinifirmadel on oma käitumise taktika sellistel juhtudel. Nad panevad tankla päevak-paariks kinni ja avavad juba siis, kui hind on uuel tasemel (See on kõlvatu konkurents!), kuid jällegi ei ole ma mitte midagi kuulnud, kas neid on trahvitud või miks seda ei ole tehtud. Kuigi see on otseselt Konkurentsiameti tegevusala, ei ole sealt poolt olnud kuulda mitte midagi (ma ei ole ajakirjanduses vastavat infot kohanud).
Nüüd ka natuke kiitust. Kogu maailm on Internetiseerumas ja nii ka Eesti Vabariik. Tore on see, et Internetti on jõudnud ka Riigi Tarbija- ja Konkurentsiameti infoleheküljed. Tarbijakaitse oma on üsna põhjalik ja tarbijale kasulik (osa käesoleva referaadi materjalist ongi sealt pärit). Näiteks on seal olemas mitmeid õpetusi, kuidas midagi teha (kuidas osta autot, maja, esitada kaebust jne.). Samuti leiab sealt põhjalikku infot ameti tegevuse kohta. Konkurentsiameti infoleheküljed on veel väheldased, kuid on näha, et asjaga tegeletakse ja kunagi saavad need olema sama head kui Tarbijakaitseametil.
Heinsalu, K. Tulemas on uus konkurentsiseadus. - Äripäev, 15. nov. 1996
Kukrus, A. Tööstusomandi õiguskaitse, Tallinn, 1995
Mallem, Ü. Konkurents ja konkurentsiseadus. Äriilm, nr. 1, 1994
Konkurentsiseadus, Riigi Teataja I, 1993, 47, 642
Paltser, A. Kõlvatu konkurents. EMI, nr. 9, 1994
Konkurentsiseadus, Riigi Teataja I, 1998, 30, 410
URL: http://www.consumer.ee/ (Riigi Tarbijakaitseameti kodulehekülg)
Tarbijakaitseseadus, Riigi Teataja I, 1994, 2, 13
Riigi Tarbijakaitseameti põhimäärus, Riigi Teataja Lisa, 1997, 83, 480


Riigikogu 15.09.1993 seadus; jõustumiskuupäev 01.12.1993
redaktsioon 01.01.2020 [RT I, 13.03.2019, 89]
17.02.1999 RT I 1999, 27, 380 01.04.1999, osaliselt 18.03.1999
15.09.1993 RT I 1999, 44, 511 terviktekst RT paberkandjal
15.01.2003 RT I 2004, 14, 91 25.03.2004
17.06.2010 RT I 2010, 38, 231 01.07.2010, osaliselt 01.01.2011
05.12.2012 RT I, 18.12.2012, 3 01.01.2013
10.04.2013 RT I, 02.05.2013, 1 01.07.2013
07.06.2016 RT I, 28.06.2016, 1 01.07.2016, osaliselt 01.01.2017
(1) Kinnistusraamatuseadus sätestab kinnistusraamatu pidamise korra. Kinnistusraamat on andmekogu, mille eesmärk on koguda, säilitada ja avalikustada teavet kinnisomandi tekkimise, üleandmise ja kinnisasja asjaõigusega koormamise, samuti kinnisasja koormava asjaõiguse üleandmise, koormamise, selle sisu muutmise või lõpetamise kohta.
(11) Käesolevas seaduses sätestamata küsimustes juhindutakse tsiviilkohtumenetluse seadustikus registriasjade lahendamise kohta sätestatust. Kinnistamisavaldusele kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse seadustikus kandeavalduse kohta sätestatut käesolevas seaduses sätestatud erisusi arvestades.
(12) [Kehtetu - RT I 2008, 59, 330 - jõust. 01.01.2009]
(2) Valdkonna eest vastutaval ministril on õigus anda määrusi käesoleva seaduse ellurakendamiseks ning kinnistusosakonna tegevuse korraldamiseks.
(3) Valdkonna eest vastutav minister võib oma määrusega kehtestada:
§ 2. Kinnistusraamatu vastutav ja volitatud töötleja
Kinnistusraamatu vastutav töötleja on Justiitsministeerium ja volitatud töötlejad on Tartu Maakohtu kinnistusosakond ning Registrite ja Infosüsteemide Keskus.
§ 3. Kinnistusosakonna koosseis
§ 4. <!- END 3 -!> Kinnistusosakonna pitsat
§ 5. [Kehtetu - RT I, 18.12.2012, 3 - jõust. 01.01.2013]
[Pealkiri kehtetu - RT I, 21.06.2014, 8 - jõust. 01.01.2015]
[Kehtetu - RT I, 18.12.2012, 3 - jõust. 01.01.2013]
§ 7. <!- END 6 -!> Mitmes kinnistuspiirkonnas asuvad kinnistud
§ 8. <!- END 7 -!> Kinnistusraamatusse kantavad kinnisasjad
(3) [Kehtetu - RT I, 28.06.2016, 1 - jõust. 01.01.2017]
(3) Kinnistu igakordsele omanikule kuuluvate piiratud asjaõiguste kohta tehakse kinnistu omaniku avalduse alusel märge ka tema kinnistu kinnistusregistriossa.
(3) [Kehtetu - RT I 1994, 94, 1609 - jõust. 29.12.1994]
(4) Kinnistusregistriosal on pealkiri ja neli jagu.
[RT I, 05.12.2014, 3 - jõust. 03.02.2015]
(5) [Kehtetu - RT I, 05.12.2014, 3 - jõust. 03.02.2015]
(6) [Kehtetu - RT I, 05.12.2014, 3 - jõust. 03.02.2015]
1) [kehtetu - RT I, 21.06.2014, 8 - jõust. 01.01.2015]
2) kinnistusosakonna nimetus;
3) kinnistu number.
4) [kehtetu - RT I, 02.05.2013, 1 - jõust. 01.07.2013]
5) [kehtetu - RT I, 05.12.2014, 3 - jõust. 03.02.2015]
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 1-3 ja 5 sätestatud andmed esitab enne kinnistamist riigi maakatastri pidaja. Nimetatud andmed ei ole kanneteks asjaõigusseaduse ega käesoleva seaduse tähenduses.
(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud andmete muutumisel, kui sellega ei kaasne kinnistu piiride muutumist looduses, parandab kinnistamiseks pädev isik need andmed registriosa esimeses jaos riigi maakatastri pidaja kirjaliku taotluse alusel.
(31) Kui käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud andmete muutmise või parandamise aluseks on ümberkruntimiskava kinnitamise või maakatastri andmete muutmise või parandamise otsus, parandab kinnistamiseks pädev isik need andmed registriosa esimeses jaos riigi maakatastri pidaja kinnistamisavalduse alusel.
(4) Kui katastriüksuse piirid muutuvad looduses, esitab riigi maakatastri pidaja kinnistamisavalduse andmete muutmiseks. Avaldusele lisatakse kinnisasja omaniku ja teiste kinnistusraamatust nähtuvate puudutatud isikute nõusolekud.
2) kui kinnistu on ühises omandis - omanikud, see, kas kinnistu on ühis- või kaasomandis, ning kaasomandi korral kaasomanike osade suurus.
(2) [Kehtetu - RT I, 28.06.2016, 1 - jõust. 01.01.2017]
4) [kehtetu - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
§ 17. Abiregistrid
[Kehtetu - RT I 2003, 13, 64 - jõust. 01.07.2003]
§ 18 <!- END 17 -!> . Registri asendusosa
(1) Kinnistustoimikus säilitatakse kõiki kinnistu kohta käivaid dokumente.
(2) Kinnistusosakond tagab kinnistustoimikus säilitatavate dokumentide vastavuse algdokumentidele.
§ 21. Hoonestusõiguse kandmine kinnistusraamatusse
[Kehtetu - RT I 1999, 27, 380 - jõust. 01.04.1999]
§ 22 <!- END 21 -!> . Kinnistusosakonna arhiiv
(1) Kinnistusosakonna arhiivi peetakse digitaalselt.
(2) Kinnistusosakonna arhiivis hoitavate andmete ja dokumentide nimekirja ja säilitamise tähtajad, samuti arhiivi pidamise ja säilitamise korra ning arhiivile esitatavad nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
2) lõpliku kande jaoks ettenähtud jakku, kui märge tagab nõuet mingi muu õiguse seadmiseks kinnistule või seda koormavale õigusele;
3) ülejäänud juhtudel sellesse jakku, kuhu on kantud õigus, mille kohta märge käib.
§ 29. Märke õiguslik tagajärg
§ 30 <!- END 29 -!> . Kande järjekoht ja selle tähistamine
<!- START 32b2 -!>
(2) [Kehtetu - RT I 2001, 93, 565 - jõust. 01.02.2002]
<!- END 32b2 -!>
§ 34. Kinnistamisavaldus
(11) Kinnistamisavalduse esitamise õigus on riigi maakatastri pidajal ümberkruntimise korral või juhul, kui maakatastri kande muutmise või parandamise otsuse teeb katastripidaja. Kinnistusraamatu kande aluseks on maakatastri pidaja avaldus ja maakatastri kande aluseks olev otsus. Maakatastri pidaja esitatud kinnistamisavaldus asendab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isiku kinnistamisavaldust.
(21) Kinnistamisavaldus peab olema notariaalselt kinnitatud või digitaalselt allkirjastatud. Notariaalselt kinnitatud kinnistamisavaldus esitatakse koos kinnistamiseks vajalike dokumentidega kinnistusosakonnale kinnistamisavalduse kinnitanud notari vahendusel notarite elektroonilise infosüsteemi kaudu. Mõjuval põhjusel võib kinnistamisavalduse ja kinnistamiseks vajalikud dokumendid esitada teise notari vahendusel. Notar selgitab isikule, millised dokumendid tuleb kinnistamisavaldusele lisada ja millised nõuded neile kehtivad.
[RT I, 18.12.2012, 3 - jõust. 01.01.2013]
(22) Kinnistamisavalduse esitamise volikiri peab olema notariaalselt kinnitatud või digitaalselt allkirjastatud.
(5) [Kehtetu - RT I 2010, 38, 231 - jõust. 01.07.2010]
(6) Kinnistamisavalduses peab olema väljendatud soov kande tegemiseks, märgitud selle registriosa number, milles taotletakse kande tegemist, ja taotletava asjaõiguse sisu. Kande taotlemisel avatavasse registriossa märgitakse kinnistamisavalduses registriosa numbri asemel katastritunnus.
(61) [Kehtetu - RT I 2007, 67, 413 - jõust. 28.12.2007]
(7) [Kehtetu - RT I 2010, 38, 231 - jõust. 01.07.2010]
(71) Kui kinnistamisavaldusele tuleb seaduse kohaselt lisada notariaalselt tõestatud käsutustehing, peab kinnistamisavaldus olema notariaalselt kinnitatud. Sellisel juhul esitatakse kinnistamisavaldus koos kinnistamiseks vajalike dokumentidega kinnistusosakonnale kinnistamisavalduse kinnitanud notari vahendusel. Mõjuval põhjusel võib kinnistamisavalduse ja kinnistamiseks vajalikud dokumendid esitada teise notari vahendusel.
(8) [Kehtetu - RT I 2010, 38, 231 - jõust. 01.07.2010]
(7) Puudutatud isiku nõusolek ei ole nõutav, kui:
1) kinnistamisavaldusele on lisatud vastav jõustunud või viivitamata täitmisele kuuluv hagi tagamise, esialgse õiguskaitse kohaldamise või vara arestimise kohtumäärus;
2) kohtutäitur taotleb kande tegemist oma seadusest tulenevate ülesannete täitmisel;
3) rahapesu andmebüroo taotleb kande tegemist oma seadusest tulenevate ülesannete täitmisel;
4) notar taotleb vastuväite kandmist kinnistusraamatusse pärast pärimistunnistuse kehtetuks tunnistamist;
5) annakusaaja taotleb eelmärke kandmist kinnistusraamatusse kinnisasjaõiguse üleandmise tagamiseks ja kinnistamisavaldusele on lisatud vastavasisuline annakusaaja tunnistus;
6) maakatastri pidaja taotleb kande tegemist, muutmist või kustutamist ümberkruntimiskava kinnitamise või katastrikande muutmise või parandamise otsuse alusel.
(8) Puudutatud isiku nõusolekut võib asendada jõustunud või viivitamata täitmisele kuuluv kohtulahend, millega on tuvastatud nõusoleku andmise kohustus.
5) [kehtetu - RT I 1999, 27, 380 - jõust. 01.04.1999]
(11) Kinnistusosakonnale esitatakse dokumendi originaal või notariaalselt või ametlikult kinnitatud ärakiri. Ametlikult kinnitatud ärakiri võib olla elektrooniline. Sel juhul asendab kinnituse andnud isiku nime ja allkirja ning asutuse pitserit isiku digitaalallkiri või asutuse digitaalne tempel.
(12) Kui dokument asub kinnistustoimikus, ei ole seda vaja uuesti esitada. Kinnistamisavalduses tuleb märkida selle dokumendi asukoht.
§ 351. Kohtu eelteade
§ 35 <!- END 35b1 -!> 2. Kinnistusosakonnale esitatavad isikuandmed
1) füüsilise isiku nimi ja Eesti isikukood;
11) Eesti isikukoodi puudumisel välismaa isikukood;
12) isikukoodi puudumisel isikukoodi asendav muu tunnus või sünniaeg;
(6) [Kehtetu - RT I 2010, 38, 231 - jõust. 01.07.2010]
(1) Kui isik tegutseb teise isiku nimel, peab ta kinnistusosakonnale esitama vormikohased esindusõigust tõendavad dokumendid.
(3) Pärimisjärglust tõendatakse pärimistunnistusega.
(2) Võõrkeelsed dokumendid esitatakse kinnistusosakonnale vandetõlgi tehtud eestikeelse tõlkega.
(3) [Välja jäetud - RT I 2001, 93, 565 - jõust. 01.02.2002]
Rahasummad kantakse kinnistusregistrisse eurodes.
(3) Posti teel esitatud kinnistamisavaldus ja selle lisadokumendid skaneeritakse ja salvestatakse viivitamata elektroonilises kinnistustoimikus ning tagastatakse nende esitaja nõudmisel. Posti teel esitatud dokumendid, mille tagastamist ei nõuta, hävitatakse pärast ühe kuu möödumist nende esitamisest.
(4) Kinnistamisavalduse ja selle lisadokumentide skaneerimise, kinnistustoimikusse salvestamise, tagastamise ja hävitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(1) [Kehtetu - RT I, 09.05.2017, 1 - jõust. 01.07.2017]
(2) Elektroonilise kinnistusraamatu infosüsteemi esitatud kinnistamisavalduse kohta saadetakse selle esitajale automaatne vastuvõtukinnitus. Automaatne vastuvõtukinnitus ei ole esitatud dokumendi tehnilise ja õigusliku korrektsuse tunnustamise alus.
[RT I 2010, 38, 231 - jõust. 01.01.2011]
(1) [Kehtetu - RT I 1996, 51, 967 - jõust. 29.07.1996]
(3) [Kehtetu - RT I 1999, 27, 380 - jõust. 01.04.1999]
(1) Kuni kandemääruse tegemiseni võib kinnistamisavalduse esitanud isik esitada kinnistusosakonnale täiendavaid dokumente.
(2) Kui kinnistamisavaldus esitati notari vahendusel, esitatakse ka täiendavad dokumendid notari vahendusel.
§ 44. Kande tegemise takistus
§ 45 <!- END 44 -!> . Puudutatud isikud
§ 46 <!- END 45 -!> . Kandemäärus
(4) Kui ühe kinnisasja kohta on esitatud mitu kinnistamisavaldust ja kui takistusega seotud avaldus või avaldus, mille alusel on kinnistamine välistatud, on registreeritud kinnistuspäevikus varem, peab enne hiljem laekunud avalduse alusel kande tegemist kandma kinnistusregistri kande jaoks ettenähtud jakku varem esitatud avalduses taotletava kande kohta ametiülesande korras eelmärke või vastuväite. Eelmärge või vastuväide kustutatakse ametiülesande korras, kui takistusega seotud kanne tehakse või kui kandemääruse peale esitatud määruskaebus jäetakse rahuldamata või lükatakse tagasi.
§ 47. Kinnistamisotsuse tegemine
§ 48 <!- END 47 -!> . Kandemääruse sisu
2) kande tekst, samuti viide kinnistusregistriosale ja selle jaole, kuhu kanne tehakse;
(3) Kui ühe kinnistusregistriosa erinevatesse jagudesse tehakse samal päeval mitu kannet, mille avaldused polnud esitatud üheaegselt, siis kantakse registriossa ametiülesande korras märkus, et hiljem esitatud avalduse alusel tehtav kanne on varem esitatud avalduse alusel tehtavast kandest järjekohas tagapool.
2) kinnistusregistri kolmandasse jakku, kui pärimise esemeks on kolmandasse jakku kantud õigus;
3) kinnistusregistri neljandasse jakku, kui pärimise esemeks on hüpoteek.
(2) Märkus testamenditäitja kohta kantakse sõltuvalt pärimise esemest ametiülesande korras kinnistusregistri samadesse jagudesse nagu käesoleva seaduse § 491 lõikes 2 nimetatud märkused.
<!- START 49b3 -!>
1) sõna "hoonestusõigus", samuti koormatud kinnistu koosseisuandmed vastava registriosa esimesest jaost;
<!- END 49b3 -!>
<!- START 49b4 -!>
<!- END 49b4 -!>
<!- START 49b5 -!>
<!- END 49b5 -!>
<!- START 49b6 -!>
<!- END 49b6 -!>
§ 51. Riigilõivu tagastamine
(1) [Kehtetu - RT I, 05.12.2014, 3 - jõust. 03.02.2015]
(2) Kinnistamisavalduse rahuldamata jätmise korral tagastatakse tasutud lõiv määruse alusel. Tagastatavast lõivust arvatakse maha menetluse kulud, mis on 1/4 tasutud lõivust, aga mitte üle 30 euro.
(3) [Kehtetu - RT I, 05.12.2014, 3 - jõust. 03.02.2015]
(2) [Kehtetu - RT I, 05.12.2014, 3 - jõust. 03.02.2015]
(1) Kui jagatakse piiratud asjaõigusega koormatud kinnistut, mille piiratud asjaõiguse esemeks on kinnistu tervikuna, jäetakse kanne endises registriosas püsima ja tehakse kanne ka uude registriossa.
(11) Kui piiratud asjaõiguse esemeks on jagatava kinnistu osa, jäetakse piiratud asjaõiguse kanne vastavas registriosas kehtima või tehakse vastavasse uude registriossa uus kanne.
§ 62 <!- END 61 -!> . Kande parandamine pärast allakirjutamist
§ 62 <!- END 62 -!> 1. Kande parandamine
(1) Kanne parandatakse juhul, kui:
1) kanne on tehtud ebaõige kandemääruse alusel;
2) kanne on muutunud ebaõigeks asjaõiguse kinnistusraamatuvälise ülemineku tõttu;
3) kanne on muutunud ebaõigeks kinnistusraamatusse kantud isiku isikuandmete muutumise tõttu.
(2) Kinnistusosakond parandab kande kinnistamisavalduse alusel või omal algatusel ametiülesande korras. Seaduses sätestatud juhtudel toimub kande parandamine automatiseeritult.
§ 63. Ebaõige kinnistamisotsus
§ 63 <!- END 63 -!> 1. Ebaõige kandemääruse alusel tehtud kande parandamine
(1) Ebaõige kandemääruse alusel tehtud kanne parandatakse kinnistamisavalduse alusel. Kande parandamiseks on vajalik puudutatud isiku nõusolek.
(2) Õiguslikku tähendust mitteomavad kirjavead ja muud ilmsed eksimused parandab kinnistusosakond ametiülesande korras. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 597 4. lõikes sätestatut ei kohaldata.
(3) Kui asjaõigus kuulub abikaasade ühisvara hulka, kuid kinnistusraamatusse on ebaõige kandemääruse alusel selle omajana kantud ainult üks abikaasa, tuleb kande parandamiseks kinnistamisavaldusele lisada omandiõiguse tunnistus, mis tõendab asjaõiguse kuulumist abikaasade ühisvara hulka.
§ 64. Kande parandamine õigusliku aluse puudumisel
§ 65 <!- END 64 -!> . Kande kustutamine õigusliku tähenduse kadumisel
(3) Kui kinnistusosakond saab teada, et mingi kanne on kaotanud õigusliku tähenduse, kohaldatakse vastavalt käesoleva seaduse § 631 1. lõikes sätestatut.
(1) Kui kinnistusraamat on muutunud valeks asjaõiguse kinnistusraamatuvälise ülemineku tõttu, parandab kinnistusosakond kande asjaõiguse uue omaja kinnistamisavalduse alusel. Kinnistamisavaldusele tuleb lisada asjaõiguse üleminekut tõendav dokument.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatut ei kohaldata, kui asjaõiguse kinnistusraamatuväline üleminek toimub juriidiliste isikute ühinemise tõttu. Sellisel juhul parandab kinnistusosakond kande ametiülesande korras selle andmekogu andmete alusel, millesse vastavad andmed on kantud põhiandmetena. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 597 4. lõikes sätestatut ei kohaldata.
(3) Kui asjaõiguse kinnistusraamatuvälise ülemineku tõttu kuulub see üheaegselt mitmele isikule, parandatakse kanne asjaõiguse ühe omaja kinnistamisavalduse alusel. Asjaõiguse ülejäänud omajad ei ole puudutatud isikuteks käesoleva seaduse tähenduses.
(4) Kui asjaõigus on üle läinud pärijale ja pärimistunnistuse kohaselt oli abikaasade varalise suhte liigiks ühisvarasuhe, kohaldatakse kinnistusraamatu kande parandamisele vastavalt ka käesoleva seaduse § 631 3. lõikes sätestatut.
(5) Kui käesoleva paragrahvi 4. lõikes nimetatud juhul kuulus asjaõigus pärandaja lahusvara hulka, tuleb kande parandamiseks kinnistamisavaldusele lisada omandiõiguse tunnistus, mis tõendab asjaõiguse kuulumist pärandaja lahusvara hulka.
(6) Kui kinnistusraamat on muutunud valeks asjaõiguse kinnistusraamatuvälise ülemineku tõttu ja asjaõiguse uus omaja ei ole esitanud käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud kinnistamisavaldust, võib kinnistusosakond kohustada asjaõiguse omajat või testamenditäitjat trahvi ähvardusel esitama kinnistusraamatu kande parandamiseks kinnistamisavalduse ja kande tegemiseks vajalikud dokumendid.
§ 652. Kande parandamine isikuandmete muutumise korral
<!- START 65b2 -!>
(1) Kinnistusraamatusse kantud isikuandmete muutumise korral, kui kinnistusraamatusse kantud isik jääb samaks, parandab kinnistusosakond kande ametiülesande korras selle andmekogu andmete alusel, millesse vastavad andmed on kantud põhiandmetena avaliku teabe seaduse tähenduses. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 597 4. lõikes sätestatut ei kohaldata.
(2) Selliste isikuandmete muutumisel, mis ei ole põhiandmetena kantud Eesti andmekogusse, parandab kinnistusosakond kande sellekohase teate ja vastava registri kinnitatud väljavõtte või muu usaldusväärse tõendi alusel. Välisriigis väljaantud dokument peab olema legaliseeritud või kinnitatud tunnistusega (apostillega), kui välisleping ei sätesta teisiti.
(3) Tehniliste võimaluste olemasolu korral toimub käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud kande parandamine automatiseeritult.
<!- END 65b2 -!>
(1) Kande parandamiseks kustutatakse ebaõige kanne ja tehakse õige kanne vastavalt käesoleva seaduse §-le 23.
§ 67. Kinnistusregistriosa ümberkirjutamine
[Kehtetu - RT I 1996, 51, 967 - jõust. 29.07.1996]
§ 68 <!- END 67 -!> . Ümberkirjutamine ebaülevaatlikkuse tõttu
(2) [Kehtetu - RT I 1999, 27, 380 - jõust. 01.04.1999]
§ 691. Vastulause kohtunikuabi otsuse peale
<!- START 69b1 -!>
§ 70 <!- END 69b1 -!> . Vastuväite ja keelumärke kandmine määruskaebuse esitaja avalduse alusel
§ 71. Kaebused kinnistusametnike tegevuse peale
§ 72 <!- END 71 -!> . Kinnistusregistriosa sulgemise alused
3) [kehtetu - RT I 2005, 15, 85 - jõust. 01.01.2006]
(2) Riigile või kohaliku omavalitsuse üksusele kuuluva kinnisasja kohta avatud registriosa suletakse omaniku avalduse alusel, kui kinnisasi ei ole koormatud piiratud asjaõigusega.
[RT I, 28.06.2016, 1 - jõust. 01.01.2017]
Kinnistusregistriosa sulgemisel tehakse registriosa pealkirjas märge sulgemise kohta.
10. peatükk TUTVUMINE JA VÄLJATRÜKID
§ 74. Kinnistusraamatu avalikkus
(1) Igaüks võib registriosaga tutvuda ja saada sellest väljatrükke.
(2) Kinnistustoimikuga võib tutvuda ja sellest väljatrükke saada õigustatud huvi olemasolu korral. Kinnistu omanik, notar, kohtutäitur, kohus ja järelevalveõiguslik asutus ei pea kinnistustoimikuga tutvumiseks tõendama õigustatud huvi.
(3) Kinnistuspäevik on mõeldud asutusesiseseks kasutamiseks ja sellega tutvumist ei võimaldata.
(4) Kinnistusraamatu ja kinnistustoimikuga saab tutvuda notaribüroos või vastava veebilehe kaudu.
(5) Käesoleva paragrahvi 4. lõikes nimetatud veebilehe kaudu võib kinnistu omanik volitada teist isikut tutvuma temale kuuluva kinnistu kohta peetava kinnistustoimikuga. Volitus antakse edasivolitamise õiguseta digitaalselt allkirjastatuna. Veebilehe kaudu antud volitus võetakse tagasi veebilehe kaudu.
(6) Kinnistustoimikuga tutvumise loa andmisest keeldumise kohta vormistatakse määrus tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 59 6. lõike kohaselt. Kui kinnistustoimikuga tutvumise loa andmisest keeldub notar, kohaldatakse notariaadiseaduse § 41.
(7) Kinnistusraamatuga tutvumise, volituse andmise ja volituse tagasivõtmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 741. Kinnistusraamatuga tutvumine
(1) Kinnistusraamatuga saab tutvuda registriosa või kinnistustoimikus sisalduva dokumendi taasesitamisega kuvaril.
(2) Tutvuja võib registriosa või kinnistustoimikus sisalduva dokumendi ise esile kutsuda, kui tehniliselt tagatakse, et lubatud tutvumise mahtu ei ületata ja tutvujal ei ole võimalik muuta registriosa või dokumendi sisu.
(3) Tutvuja soovil võimaldatakse tal notaribüroos tutvuda registriosa või dokumendi väljatrükiga.
§ 75. Väljatrüki tegemine
(1) Kinnistusraamatust tehakse kinnitatud ja kinnitamata väljatrükke.
(2) Tehniliste võimaluste olemasolu korral väljastatakse digitaalselt kinnitatud väljatrükke.
(3) Registriosa väljatrükk peab sisaldama vastava jao kõiki kehtivaid kandeid. Keelatud on teha väljatrükki üksikutest kannetest.
(4) Taotleja soovil võib registriosa väljatrükk sisaldada ka kustutatud kandeid.
(5) Väljatrükkide tegemise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
Kui kinnistusosakonnale on esitatud kinnistamisavaldus, mille kohta ei ole veel tehtud kandemäärust, peab kinnistusraamatu väljatrükk sisaldama viidet kinnistamisavaldusele, mis on kantud kinnistuspäevikusse.
(1) Isiku nõudel annab notar tõendi, et kannet ei ole muudetud või et teatud kannet või kandeid kinnistusraamatus ei ole.
(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tõendiks võib olla ka kinnistusraamatu väljatrükk.
(2) Tehniliste võimaluste olemasolu korral väljastatakse käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud tõend automatiseeritult.
(3) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud tõendi automatiseeritult väljastamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 77. Kinnistusraamatu hoidmine
§ 77 <!- END 77 -!> 1. Mõiste
<!- START 77b1 -!>
(1) Elektroonilise kinnistusraamatu koosseisu kuuluvad:
2) kinnistustoimik;
3) kinnistuspäevik.
(2) Elektroonilise kinnistusraamatu suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 1-77, kui käesolevast peatükist ei tulene teisiti.
(3) [Kehtetu - RT I, 21.06.2014, 8 - jõust. 01.07.2014]
(4) Kõik elektroonilise kinnistusraamatu andmed salvestatakse ja säilitatakse ühes andmetöötluskeskuses. Valdkonna eest vastutav minister määrab elektroonilise kinnistusraamatu andmetöötluskeskuse ning kehtestab andmetöötluse korra.
(5) Andmetöötluskeskus ei ole kinnistusosakond ega pea kinnistusraamatut, vaid tagab üksnes kinnistusraamatu andmete elektroonilise salvestamise, kestvalt muutumatu säilitamise ja taasesitamise.
<!- END 77b1 -!>
<!- START 77b2 -!>
§ 77 <!- END 77b2 -!> 3. Andmetöötluse nõuded
<!- START 77b3 -!>
<!- END 77b3 -!>
<!- START 77b4 -!>
<!- END 77b4 -!>
<!- START 77b5 -!>
<!- END 77b5 -!>
<!- START 77b6 -!>
(3) Plomm kustutatakse pärast kinnistuskande tegemist või eitava kandemääruse jõustumist.
<!- END 77b6 -!>
<!- START 77b7 -!>
(1) Elektroonilise kinnistusraamatu korral tehakse eraldi vaid määrus, mille alusel ei tehta kinnistusraamatusse kannet.
(3) Valdkonna eest vastutav minister võib kinnistusosakonna juhataja avalduse alusel määrata, et kinnistusosakonnas rakendatakse elektroonilise kinnistusraamatu pidamisel kinnistusraamatuseaduse §-des 47 ja 49 sätestatud korda.
(31) Kandemäärus koostatakse elektroonilise kinnistusraamatu infosüsteemis ja allkirjastatakse elektrooniliselt vastavalt käesoleva seaduse §-le 778.
<!- END 77b7 -!>
<!- START 77b8 -!>
(1) Registrikandele ja kandemäärusele lisatakse kande või kandemääruse teinud isikut identifitseeriv teave. Registrikanne või kandemäärus ja isikut identifitseeriv teave allkirjastatakse elektrooniliselt.
<!- END 77b8 -!>
<!- START 77b9 -!>
<!- END 77b9 -!>
<!- START 77b10 -!>
<!- END 77b10 -!>
<!- START 77b11 -!>
(4) Kustutatud kannete taasesitamisel peavad need kuvaril ja väljatrükil olema eristatavad kehtivatest kannetest.
<!- END 77b11 -!>
<!- START 77b12 -!>
§ 77 <!- END 77b12 -!> 13. Koostöö katastripidajaga
<!- START 77b13 -!>
<!- END 77b13 -!>
<!- START 77b14 -!>
§ 77 <!- END 77b14 -!> 15. Väljatrükk
<!- START 77b15 -!>
§ 77 <!- END 77b15 -!> 16. Elektroonilise kinnistusraamatu andmete väljastamise eest tasumise kord
<!- START 77b16 -!>
(1) Elektroonilise kinnistusraamatu andmete väljastamine on tasuline.
(2) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega elektroonilise kinnistusraamatu andmete väljastamise eest tasumäärad kuni kaks eurot ühe päringu või päringuobjekti kohta.
(3) Elektroonilise kinnistusraamatu andmete väljastamise tasu maksmisest on vabastatud isik riigiportaalis ja kinnisasja omanik elektroonilise kinnistusraamatu päringusüsteemis päringu tegemisel enda kohta, samuti käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel valdkonna eest vastutava ministri määratud isikud avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks. Samuti on elektroonilise veebipäringu tasu maksmisest vabastatud korteriomandi omanik teistele kinnisasja kaasomanikele kuuluvate korteriomandi registriosade andmetega tutvumisel ning kinnisasja omaniku seadusjärgne esindaja ja eestkostja.
(4) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega avalik-õiguslike juriidiliste isikute ja teiste isikute loetelu, kellele väljastatakse tasuta andmeid seaduses sätestatud avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks.
<!- END 77b16 -!>
<!- START 77b17 -!>
(1) Kui kannete tegemine elektroonilises kinnistusraamatus või kinnistamisavalduste elektrooniline esitamine otse elektroonilise kinnistusraamatu infosüsteemi ei ole ajutiselt võimalik infosüsteemi tehnilise rikke tõttu, võib teha kandeid paberil olevasse asenduskinnistusraamatusse ja kinnistamisavaldusi esitada paberkandjal. Tehtud kanded ja esitatud dokumendid võetakse elektroonilisse kinnistusraamatusse üle esimesel võimalusel.
(2) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega asenduskinnistusraamatu pidamise ja kinnistamisavalduste paberkandjal esitamise tingimused ja korra.
<!- END 77b17 -!>
<!- START 77b18 -!>
(2) Registriosa loetakse suletuks, kui kuvarilt ja väljatrükilt nähtub, et registriosale on kantud sulgemismärge.
<!- END 77b18 -!>
§ 78. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
(2) [Kehtetu - RT I 1996, 51, 967 - jõust. 29.07.1996]
(3) [Kehtetu - RT I 2001, 93, 565 - jõust. 01.02.2002]
(1) Elektrooniline kinnistusraamat asendab paberkinnistusraamatut, kui:
1) kõigi registriosade kanded on andmekandjale salvestatud;
2) kõik toimikus sisalduvad dokumendid on selleks ettenähtud andmekandjale salvestatud;
3) on tagatud salvestatud andmete ning dokumentide säilivus ja nende muutumatul kujul taasesitamise võimalus;
4) kinnistusosakond on ette valmistatud elektroonilise kinnistusraamatu ja digitaalse arhiivi pidamiseks.
(2) Elektroonilisele kinnistustoimikule ja digitaalsele arhiivile minnakse üle toimikute kaupa.
(3) Pärast elektroonilisele kinnistustoimikule ja digitaalsele arhiivile üleminekut ei võimaldata tutvuda pabertoimikuga.
(4) Elektroonilisele kinnistustoimikule ja digitaalsele arhiivile ülemineku ning elektroonilise kinnistustoimiku pidamiseks mittevajalike dokumentide pabertoimikust eraldamise korra, samuti paberarhiivi säilitamise tähtajad kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(11) Muudetud kande ümberkirjutamisel kantakse elektroonilisse kinnistusraamatusse üle ainult kande kehtiv sõnastus, lisades kandele märkuse kande ümberkirjutamise ja muutmise kohta.
(12) Kui kanne sõnastatakse ümberkirjutamisel ümber, lisatakse kandele märkus kande ümberkirjutamise ja ümbersõnastamise kohta.
(6) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab registriosade ümberkirjutamise korra.
§ 794. Asjaõigusseaduse § 56 kehtivuse peatamine
§ 79 <!- END 79b4 -!> 5. Riigi vastutus
<!- START 79b5 -!>
<!- END 79b5 -!>
§ 796. Kasutatava vääringu erisused
<!- START 79b6 -!>
(1) Enne päeva, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu otsuses Eesti Vabariigi suhtes kehtestatud erandi kehtetuks tunnistamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud alusel (edaspidi erandi kehtetuks tunnistamise päev), tehtud kinnistusregistri kannete puhul väljendatakse kinnistusregistris rahasummasid Eesti kroonides.
(2) Rahasummade kandmisel kinnistusregistrisse kohaldatakse käesoleva seaduse § 371 ka juhul, kui kandeavaldus esitatakse kinnistusosakonnale enne erandi kehtetuks tunnistamise päeva, kuid kanne tehakse pärast erandi kehtetuks tunnistamise päeva.
<!- END 79b6 -!>
§ 797. Kinnistusraamatu ja kinnistustoimikuga tutvumine notaribüroos
<!- START 79b7 -!>
Käesoleva seaduse § 74 lõige 4 ja lõike 6 teine lause jõustuvad kinnistusraamatu ja kinnistamistoimikuga notaribüroos tutvumist ja notari poolt kinnistustoimikuga tutvumise loa andmisest keeldumist käsitlevas osas 2010. aasta 1. augustil.
<!- END 79b7 -!>
§ 798. Korteriomandi omaniku ja korteriühistu õigus tutvuda korteriomandi registriosade andmetega
<!- START 79b8 -!>
Käesoleva seaduse § 7716 lõike 3 teine lause jõustub koos korteriomandi omaniku õigusega tutvuda kinnistu teistele kaasomanikele kuuluvate korteriomandite kohta avatud registriosade andmetega ja korteriühistu õigusega tutvuda korteriomandite registriosade andmetega käsitletavas osas 2018. aasta 1. jaanuaril.
<!- END 79b8 -!>
§ 799. Kinnistusraamatu andmetega tutvumine maakohtu kantseleis
<!- START 79b9 -!>
§ 79 <!- END 79b9 -!> 10. Riigivara valitseja kohta kantud märkuse kustutamine
<!- START 79b10 -!>
Riigivara valitseja kohta kantud märkus kustutatakse kinnistusraamatust ametiülesande korras 90 päeva jooksul riigi kinnisvararegistri vastava andmeteenuse süsteemi kasutusele võtmisest arvates.
§ 80. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
<!- END 79b10 -!>


§ 69 Teises Euroopa Liidu liikmesriigis tehtud taimekaitsevahendi turule lubamise otsuse tunnustamine
§ 70 Taimekaitsevahendi ajutine turule lubamine
§ 71 Taimekaitsevahendi kasutusala laiendamine
§ 72 Taimekaitsevahendi lihtsustatud korras turule lubamine
§ 85 Taimekaitseseadme nõuetele vastavuse hindamine ja tõendamine
§ 86 Taimekaitseseadme katsetamine ja vastavussertifikaat
RT I, 22.02.2019, 27
§ 70. Taimekaitsevahendi ajutine turule lubamine
§ 71. Taimekaitsevahendi kasutusala laiendamine
§ 72. Taimekaitsevahendi lihtsustatud korras turule lubamine
§ 86. Taimekaitseseadme katsetamine ja vastavussertifikaat


Kohustuslikule metroloogilisele kontrollile kuuluvate mõõtevahendite nimistu, mõõtevahendite olulised ja erinõuded, sealhulgas täpsusnõuded, ning mõõtevahendite taatluskehtivusajad – Riigi Teataja
Kohustuslikule metroloogilisele kontrollile kuuluvate mõõtevahendite nimistu, mõõtevahendite olulised ja erinõuded, sealhulgas täpsusnõuded, ning mõõtevahendite taatluskehtivusajad
Kohustuslikule metroloogilisele kontrollile kuuluvate mõõtevahendite nimistu, mõõtevahendite olulised ja erinõuded, sealhulgas täpsusnõuded, ning mõõtevahendite taatluskehtivusajad - sisukord
§ 3 Kohustuslikule metroloogilisele kontrollile kuuluvad mõõtevahendid
§ 4 Nõuded mõõtevahenditele
§ 5 Taatluskehtivusaeg
Kohustuslikule metroloogilisele kontrollile kuuluvate mõõtevahendite nimistu, mõõtevahendite olulised ja erinõuded, sealhulgas täpsusnõuded, ning mõõtevahendite taatluskehtivusajad1
Vastu võetud 12.12.2006 nr 104
RTL 2006, 89, 1662
28.02.2008 RTL 2008, 19, 276 10.03.2008
Määrus kehtestatakse «Mõõteseaduse» § 7 lõike 3 alusel.
(1) Määrus sätestab nende turule lastavate, kasutusele võetavate ja kasutusel olevate mõõtevahendite nimistu, mis kuuluvad «Mõõteseaduse» § 7 lõike 1 alusel kohustuslikule metroloogilisele kontrollile, ning kehtestab nende mõõtevahendite taatluskehtivusajad, olulised ja erinõuded.
(2) Mõõtevahendite metroloogilise kontrolli liigid on vastavushindamine, tüübikinnitus, legaalmetroloogiline ekspertiis ja taatlemine.
(1) Mõõtmiste ja mõõtevahenditega seotud mõisteid kasutatakse määruses «Mõõteseaduse» tähenduses.
(2) Kaubandustegevuse mõistet kasutatakse määruses «Kaubandustegevuse seaduse» tähenduses.
(3) Vee-ettevõtja ja kliendi mõisteid kasutatakse määruses «Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse» tähenduses.
§ 3. Kohustuslikule metroloogilisele kontrollile kuuluvad mõõtevahendid
(1) Kohustuslikule metroloogilisele kontrollile kuuluvate mõõtevahendite nimistu sõltuvalt nende kasutusotstarbest ning kehtestatud täpsusnõuded on esitatud lisade 1 ja 2 tabelite teises veerus.
(2) Turule lastav ja/või kasutusele võetav mõõtevahend peab olema läbinud «Mõõteseaduse» § 7 lõikes 2 ja § 10 lõike 1 punktides 1–4 sätestatud metroloogilise kontrolli. Konkreetse mõõtevahendi metroloogilise kontrolli menetlused on esitatud lisa 1 tabeli kolmandas veerus.
(3) Kasutusel oleva mõõtevahendi võib, kui sellele ei laiene «Mõõteseaduse» § 49, võtta taatlemisele, kui mõõtevahend on:
1) läbinud «Mõõteseaduse» § 7 lõike 2, §-de 71, 8, 9 või § 10 lõike 1 kohase metroloogilise kontrolli, võttes arvesse «Mõõteseaduse» § 491 lõiget 1 ja § 50 lõiget 3, või
2) enne käesoleva määruse jõustumist Eestis tõendatult taadeldud.
§ 4. Nõuded mõõtevahenditele
(1) Mõõtevahendi metroloogilisel kontrollil tuleb lähtuda olulistest ja erinõuetest ning kriteeriumitest (edaspidi nõuded), mis on kehtestatud seda liiki mõõtevahendile EÜ mõõtevahendite direktiivis, EÜ mitteautomaatkaalude direktiivis, EÜ üksikdirektiivides ning käesoleva määruse lisades 1 ja 2 viidatud Rahvusvahelise Legaalmetroloogia Organisatsiooni (OIML) dokumendis, rahvusvahelise või Euroopa standardiorganisatsioonide standardis.
(2) Turule lastavatele ja/või kasutusele võetavatele eri liiki mõõtevahenditele nõudeid kehtestavad dokumendid on esitatud lisa 1 tabeli neljandas veerus.
(3) Kasutusel oleva mõõtevahendi siseriiklikul esmataatlusel ja kordustaatlusel tuleb lähtuda nendest lõikes 1 viidatud ja lisa 2 tabeli neljandas veerus toodud dokumentides esitatud nõuetest ja katsetuste mahust, mis kehtisid mõõtevahendile selle turulelaskmisel ning on fikseeritud mõõtevahendi vastavusdeklaratsioonis, siseriiklikus tüübikinnitustunnistuses või EÜ tüübikinnitustunnistuses. Kui nimetatud dokumendid ei esita kordustaatlusele eraldi nõudeid, tuleb kordustaatlusel lähtuda esmataatluse nõuetest.
(4) Lisa 1 ja lisa 2 neljandas veerus nimetatud dokumente tuleb vaadelda koos kõigi hilisemate muudatuste ja parandustega, välja arvatud dokumendid viitega aastaarvule.
§ 5. Taatluskehtivusaeg
(1) Eri liiki mõõtevahendite taatluskehtivusajad on esitatud lisa 2 tabeli kolmandas veerus.
(2) «Mõõteseaduse» § 10 lõike 1 punktide 1–4 kohase metroloogilise kontrolli läbinud mõõtevahendi taatluskehtivusaeg algab seda liiki mõõtevahendile õigusaktides sätestatud vastavushindamisprotseduuri, EÜ esmataatluse või siseriikliku esmataatluse toimumise kuupäevast. Kui vastavusdeklaratsioonil, taatlustunnistusel, vastavus- või taatlusmärgisel puudub kuupäev ja kuu, siis algab taatluskehtivusaeg vastava menetluse toimumise aasta 1. jaanuarist.
(1) Käesolevas määruses kehtestatud taatluskehtivusaegu kohaldatakse mõõtevahendile, mis on taadeldud enne käesoleva määruse jõustumist, alates hetkest, kui on lõppenud sellele mõõtevahendile majandus- ja kommunikatsiooniministri 21. aprilli 2004. a määruses nr 112 «Metroloogilisele kontrollile kuuluvate mõõtevahendite nimistu, mõõtevahendite taatluskehtivusajad, mõõtevahendite täpsus- ja üldnõuded» sätestatud taatluskehtivusaeg.
(2) Kui käesoleva määruse lisas 2 sätestatud taatluskehtivusaeg on sellele mõõtevahendile majandus- ja kommunikatsiooniministri 21. aprilli 2004. a määruse nr 112 «Metroloogilisele kontrollile kuuluvate mõõtevahendite nimistu, mõõtevahendite taatluskehtivusajad, mõõtevahendite täpsus- ja üldnõuded» sätestatud taatluskehtivusajast pikem, rakendub uus taatluskehtivusaeg mõõtevahendi eelmise vastavushindamise, esma- või kordustaatluse toimumise kuupäevast.
(3) Majandus- ja kommunikatsiooniministri 21. aprilli 2004. a määrus nr 112 «Metroloogilisele kontrollile kuuluvate mõõtevahendite nimistu, mõõtevahendite taatluskehtivusajad, mõõtevahendite täpsus- ja üldnõuded» (RTL 2004, 49, 851; 112, 1760) tunnistatakse kehtetuks.
1 Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2004/22/EÜ mõõtevahendite kohta (ELT L 135, 30.04.2004, lk 1–80);
EÜ Nõukogu direktiiv 71/316/EMÜ liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta (EÜT L 202, 06.09.1971, lk 1–13), muudetud direktiividega 72/427/EMÜ (EÜT L 291, 28.12.1972, lk 156–157); 83/575/EMÜ (EÜT L 332, 28.11.1983, lk 43–47), 87/354/EMÜ (EÜT L 192, 11.07.1987, lk 43–45), 87/355/EMÜ (EÜT L 192, 11.07.1987, lk 46–47), 88/665/EMÜ (EÜT L 382, 31.12.1988, lk 42–43), 2006/96/EÜ (ETL L 363, 20.12.2006, lk 81–106), 2007/13/EÜ (ETL L 73, 13.03.2007, lk 10–11) ning Nõukogu määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ETL L 122, 16.05.2003, lk 36–62);
EÜ Nõukogu direktiiv 71/317/EMÜ keskmise täpsusega risttahukakujulisi kaaluvihte alates 5 kg kuni 50 kg ning keskmise täpsusega silindrilisi kaaluvihte alates 1 kg kuni 10 kg käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 202, 06.09.1971, lk 14–20);
EÜ Nõukogu direktiiv 71/349/EMÜ laevatankide kalibreerimist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 239, 25.10.1971, lk 15);
EÜ Nõukogu direktiiv 72/306/EMÜ sõidukite diiselmootorite heitmete vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 190, 20.08.1972, lk 1), muudetud direktiividega 89/491/EMÜ (EÜT L 238, 15.08.1989, lk 43) ja 97/20/EÜ (EÜT L 125, 16.05.1997, lk 21);
EÜ Nõukogu direktiiv 74/148/EMÜ keskmisest täpsemaid kaaluvihte alates 1 mg kuni 50 kg käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 84, 28.03.1974, lk 3–7);
EÜ Nõukogu direktiiv 76/765/EMÜ alkoholomeetreid ja alkoholiareomeetreid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 262, 27.09.1976, lk 143), muudetud direktiiviga 82/624/EMÜ (EÜT L 252, 27.08.1982, lk 8) ja parandusega EÜT L 060, 05.03.1977);
EÜ Nõukogu direktiiv 86/217/EMÜ mootorsõidukite rehvimanomeetreid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 152, 06.06.1986, lk 48);
EÜ Nõukogu direktiiv 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (EÜT L 169, 12.07.1993, lk 1–43), muudetud direktiividega 98/79/EÜ (EÜT L 331, 07.12.1998, lk 1), 2000/70/EÜ (EÜT L 313, 13.12.2000, lk 22) ja 2001/104/EÜ (EÜT L 6, 10.01.2002, lk 50) ja määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1–53).
[RTL 2008, 19, 276 - jõust. 10.03.2008]
Märkus. Lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. (Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 13.12.2006. a resolutsioon nr 17-1/06-08377.)


Istikute müük e pood settekaev hind. Mikromootor müük lihaveis hind
Istikute müük e pood settekaev hind. vanade fotode müük merisigade müük 2020
Istikute müük e pood settekaev hind
Istikute müük e pood settekaev hind. aknaklaas müük buy sony xperia xz compact.ortopeedilised jalanõud soodustus gtx 1080 müük ti hinta
1 kw hind istikute müük e pood settekaev hind eestis cng hindi status.Best games to get on istikute müük e pood settekaev hind black friday kivisöe hind tartus Airbaltic kinkekaart google home ostaTallinna linna kinnisvara müük hinder arlo pro 2 black friday seve maja hind hiina viisa hind walmart toyota auris müük Kasutatud mootorite müük f hinds müük jewellers milton müük keynes.Kingitus mehele aastapäevaks huawei p30 hind Maxima nädalapakkumine auto mootor müük ps4 black friday 2020 usa mumm mõmm särgi hind.samsung a8 video hindi kingitused jalgrataste müük tallinn yamaha grizzly müük koolilõpetajale
Cat hindi video black friday headphones canada.Weekend festival pileti hind lada vaz müük müük
Black friday sales uk hind legs of a pig.T 16 müük pood new balance müük.Eesti kunsti keemiline müük madude müük.Egcc võistlused black friday 2020 usa walmart.Sony xperia xz1 compact price uk gearbest promotion black friday.Sidrunipuu müük kile müük tallinnas.Kingitus õpetajale black friday things to know.Sparkling group kinkekaart karuputke tõrje hind.Kus osta viagrat krundi müük ja käibemaks.Settekaev hind kuidas võita viking lotoga.Inhalaatorite müük tartus nokia 6 hidden features in hindi.Passi hind 2020 osta takki.Kasutatud raiderite müük ipod touch 6 osta.Skuutrite müük bmw x3 hind.Ebay black friday 2020 canada steam black friday sale end
Magda m ostatni odcinek selver kinkekaart.Puurkaevupumbad müük settekaev kasutatud autode müük haapsalus settekaev
Eps 95 hindi www rimi ee kingitus.Ukulele mistä ostaa fifa 19 black friday price.Tarte cosmetics black friday kliimaseadmete müük.Parketi paigaldamise hind cluse horloge black friday.Huawei vistlused honor 7 müük müüa rehvide müük ja vahetus.Garmin gps müük tartus korterite müük kundas.Air france black friday sale black friday gaming laptop deals.Puksiirhaagise müük equestrian black friday south africa.Kliima torude müük osta bmw alpina b7.Turkish airlines black friday 2020 tourest spa pakkumised.Fifa black friday packs katie hinde ted
Best espresso machine black müük friday v spa pakkumised.Nike air force müük rauafilter hind hind
Rotveileri müük song klaipēdas osta spending adrese.Lõhe filee müük korterite müük tartus.Black friday deals 2020 airline tickets krüolipolüüs hind.Slackline osta skyrim osta.Velux cabrio hind solaris kinkekaart.Seened müük lufthansa shop black friday.Bacardi carta blanca hind gopro osta.Mesilaspere hind black friday ps4 deals europe.Okariina osta sony xperia z ultra müük.Mb mootor müük säästukaardi pakkumised.Rimi kampaania kleepsud i tala hind.Tina hindsberg maakivimüüri ladumise hind.Nikon d5500 review in hindi yxes ripsmeseerum müük.Millised võistlused kuuluvad nelikürituse sarja syoss kampaania 2020.Black friday 2020 ps4 games canada korterite müük maardus
Earpods müük traktori haagised müük.Toornafta istikute müük e pood settekaev hind hind maailmaturul nba istikute müük e pood settekaev hind live black friday Spoilerid müük haltuura pakkumised4kids sooduskood razer black friday 2020 uk akira hindi black friday graphics card uk lhv aktsiate arv full movie gopro fusion korterite müük räpinas maasika seemnete müük hind Raspberry pi black friday dušikabiinide müük tartus.Lasergraveerija müük cult beauty black friday sales.Kassi kastreerimise hind ps3 müük tallinnas.Microsoft office müük liuguksed hind.Sims 4 lemmikin ostaminen black friday 2020 usa flyers.Logo design meaning in hindi nerf sniper müük.Kuuse taime hind pvc paigaldus hind.Herbitsiidide müük turba müük tartumaa.Atv mootorite müük kase vineer hind.Talude müük eestis betsafe bonus kods.Ford f 150 raptor müük nike black friday code
Nova t spiraal hind maatulundusmaa hind harjumaal.Juku kinkekaart kuidas osta tallinna sadama aktsiad hind
Black friday train tickets kasvuhoonete müük tallinnas.Ruuter müük roger hinds longboard.Samsung galaxy s4 mini müük noorus spa pakkumised.Maarja kask hind tsingitud ratastoolide müük tallinnas.Rääbise müük kolkjas ortooside müük viljandis.Tallinna sadama aktsia lhv hind austraalia lambakoera hind.Dji spark hinderniserkennung deaktivieren pump hindi definition.Korter üürimine otse omanikult murutraktorite müük.Fiskars pannide müük mini yorkshire terrier müük.Põrandakütte toru hind odav maja ehitus.Nokia 6 hindi viagra müük.Tourest pakkumised 2020 kasutatud külmkappide müük pärnus
Osta ee deposiidiga maksmine microblading kulmud hindi.Kasutatud nõudepesumasinate settekaev müük vene sinine müük.3m settekaev puude müük nokia 8110 hind
Double black label hind black friday online sales statistics.Osta asuntoauto kasutatud telefonide müük võrus.Black friday 2020 deutschland shops eften aktsiate märkimine.Collie kutsikate müük 2020 liugustega riidekapp müük.Can nexplanon hinder weight loss photo booth videos save.Cluse uhr black friday osaühingu osa müügi maksustamine.Voodi müük tallinnas ps4 black friday deals uk.Punane kalamari hind black friday vs cyber monday pc parts.Hidden anagram maasika hind rakvere turul.Kasutatud soojakute müük black friday deals 2020 computer parts.Mercedes sprinter müük iphone x black friday apple.Veoautode müük leedus türgi reisipakkumised magneesiumi Ruuterite müük samsung galaxy j3 pro review in hindi.La muu jäätis hind ipad air 1 müük.Black friday real story akvaariumi pump müük.Äratuskellade müük killustiku müük tartu.Helkuri kampaania lamineeritud klaas hind.Viimase hetke reisid türki ciarán hinds wife.Kulla hind börsil viimase hetke reisid kreeka.Sfinks kassi müük pahtlipritsi müük.Xbox one controller black friday target hm kupongkode.Huvitavad kingitused naistele ruubiku kasum kuubik müük.Püstlamellkardinad hind corgi koer hind
Istikute müük e pood settekaev hind Parim spa pakkumine makita komplekt müük nelikanttoru müük plaatimise hind soomes Baby jogger city mini gt müüa toru müük tartus lõhutud iphone 5 hind eestis välisvoodrilaua paigaldamise hind küttepuude müük ida virumaal unapuu istikud müük kuusejalg müük basenji hund wesen
Apple macbook pro müük stigo ratas hindi.Välisukse u väärtus istikute ark settekaev eksam riigilõiv
Reserved müük allahindlused kõnnirobot hind.Belarus 320 müük lihaveis vasika hindi.Kodulehe valmistamise hinnad black friday special offers uk.Roostevaba kilo hind must roos müük.Black friday shopping center wijnegem black friday lyrics rebecca.Akira hindi movie hd download jõulutäht hind.Taimede müük rakveres pood grillide müük.Lamborghini eesti müük tepleko müük.Etsy hind black friday coupon code volga gaz 21 müük.Steam link black friday 2020 raspberry pi black friday specials.Jcb müük odav laminaatparkett Sisseehitatud kapp hind millist autot osta.Maatulundusmaa ruutmeetri hind vundament ehitus hind.Läti kütte hind pukseerimishaagis müük.Massaažilaud müük dmso müük.Puugivaktsiini hinnad põllumaa hind soomes.How long black friday hind sales last amazon black friday 2020 coupon.Black friday newspaper birmingham ferrero rocher translate in hindi.Amazon co uk black friday sale cr2032 hind.Purskkaevude müük pukside vahetus hind.Õiglane janek haapsalu salli lõnga müük.Google black friday offers tibude müük harjumaal.Piimaseen müük kitarride müük Agar agar osta www ostanlid trädgrd kinnisvara müük viljandimaa black friday osta briketti inglikaardid müük shopping 2020 clothes Alaska müük gopro black friday south africaLaminaatparketi paigaldus hind nintendo switch black friday eshop soodustused kolme lapsega perele black friday watch deals ebay black friday sale today hoverboard video funny canada Meilleur offre black hind friday iphone ilusalongi sisustuse müük.Võistlustantsu kleidid müük coway õhupuhasti hind.Kasutatud kajaki müük elektrimopeed müük.Best beauty offers black friday didriksons osta.Minisiga müük murutraktor hind.Red bull videos extreme sports kingitus 10a poisile.Grillahjude müük husky koer hind.Korterite müük tulumaks istikute galaxy s8 hindi.Betoon kaevurõngad müük xbox com hindi.Doberman hindquarters liikluskindlustuse hind sõltub.Autosõit sooduskood miniature market black friday list.Qatar airways promotion black friday ivo lill müük.Ujumisriiete müük big bag kott hind.Sülearvuti müük tartu stepanjan hind Aiapaneelide müük black friday 2020 sales ebay.Valge kulla grammi hind samsung s6 edge plus unboxing in hindi.Sõiduki ost müük pesakastide müük.Pumppihustite müük black friday funny status.Playstation portable müük rooside müük tallinnas.Briti lühikarvaline kass hind ampulli paigaldamine hind.Isover flo 30 hind freespalkmaja hind.Ps4 osta pood ee lg g3 müük.Gta 5 müüa ps3 nexus 6p hind.Ukulele müük tartus settekaev vee kandi hind
Istikute müük e pood settekaev hind. kasutatud raamatute ost müük black friday 2020 uk laptops
Istikute müük e pood settekaev hind. villased sokid müük hm black friday 2020