Nõuded lamba ja kitse pidamise ja selleks ettenähtud ruumi või ehitise kohta – Riigi Teataja
Nõuded lamba ja kitse pidamise ja selleks ettenähtud ruumi või ehitise kohta - sisukord
§ 1 Lamba ja kitse pidamisega vahetult tegelev isik
§ 2 Lamba ja kitse tervis ning tervise kontrollimine
§ 3 Lamba ja kitse pidamise ruum või ehitis ning vahendid ja seadmed
§ 4 Lamba ja kitse pidamise ruumi või ehitise ning vahendite ja seadmete ohutus
§ 5 Lamba ja kitse pidamise ruumi või ehitise põrand
§ 6 Lamba ja kitse pidamise ruumi või ehitise mikrokliima
§ 7 Lamba ja kitse pidamine
§ 8 Lamba pügamine
§ 9 Kitse lüpsmine
§ 10 Lamba ja kitse poegimine ning talle pidamine
§ 11 Lamba ja kitse karjatamine
§ 12 Lamba ja kitse söötmine ja jootmine
§ 13 Talle söötmine ja jootmine
RTL 2009, 69, 1018
Nõuded lamba ja kitse pidamise ja selleks ettenähtud ruumi või ehitise kohta1
Vastu võetud 27.08.2009 nr 91
Määrus kehtestatakse «Loomakaitseseaduse» § 3 lõike 4 punkti 1 ning Vabariigi Valitsuse 8. mai 2001. a määruse nr 161 «Volituste andmine «Loomatauditõrje seadusest» ja «Loomakaitseseadusest» tulenevate õigusaktide kehtestamiseks» punkti 4 alusel.
§ 1. Lamba ja kitse pidamisega vahetult tegelev isik
Lamba ja kitse pidamisega vahetult tegeleval füüsilisel isikul peavad olema vajalikud teadmised looma anatoomiast, füsioloogiast, loomaliigile omastest käitumisharjumustest ja loomakaitsenõuetest ning asjakohased praktilised oskused.
§ 2. Lamba ja kitse tervis ning tervise kontrollimine
(1) Loomapidaja tagab siseruumis peetava lamba ja kitse tervise kontrollimise vähemalt üks kord päevas. Eraldi kontrollitakse looma, kelle puhul leitakse see vajalik olevat üldülevaatuse käigus. Väliaedikus või karjamaal olevat looma kontrollitakse selliste vaheaegadega, mis on piisavad looma pikaajalise kannatuse vältimiseks.
(2) Lamba ja kitse tervise kontrollimisel tuleb tähelepanu pöörata looma anatoomilistele ja füsioloogilistele näitajatele, pidades silmas loomaliigile omaseid käitumisharjumusi.
(3) Lamba ja kitse sõrgu kontrollitakse korrapäraselt ja hooldatakse vajaduse korral.
(4) Haigestunud või vigastatud lammas või kits peab saama vajalikku ravi. Loomale veterinaarabi saamiseks kutsub loomapidaja või looma pidamisega vahetult tegelev füüsiline isik viivitamata veterinaararsti. Vajaduse korral eraldatakse haige või vigastatud loom teistest loomadest, paigutades ta eraldi ruumi, kus on kuiv allapanu.
§ 3. Lamba ja kitse pidamise ruum või ehitis ning vahendid ja seadmed
(1) Lamba ja kitse pidamise ruum või ehitis ning vahendid ja seadmed peavad olema sellisest materjalist, mida on kerge puhastada ja desinfitseerida ning mis ei ole kahjulik looma tervisele. Lamba ja kitse pidamise ruumi või ehitist ning vahendeid ja seadmeid puhastatakse vastavalt vajadusele, kuid vähemalt iga kord pärast loomarühma karjast väljaviimist.
(2) Lamba ja kitse pidamise ruumi seadmed, aediku uks ja põrand peavad olema ehitatud nii, et oleks välistatud looma vigastumine.
(3) Lamba ja kitse pidamise ruumis või ehitises peab loomal olema võimalik näha teisi liigikaaslasi.
(4) Kui majapidamises on rohkem kui üks lammas või kits, ei tohi looma pidada üksikult, välja arvatud veterinaararsti ettekirjutusel seoses looma tervisliku seisundiga.
(5) Lamba ja kitse pidamise kohas peab olema võimalik kasutada laadimisvahendit ja sõrgade hooldamise vahendit.
§ 4. Lamba ja kitse pidamise ruumi või ehitise ning vahendite ja seadmete ohutus
(1) Lamba ja kitse tervisele ja heaolule vajalikku automaatset ja mehhaanilist seadet kontrollitakse vähemalt üks kord päevas. Rikke avastamise korral kõrvaldatakse see viivitamata või kui see on võimatu, võetakse asjakohased meetmed looma tervise ja heaolu kaitseks.
(2) Võrgupingel töötav elektriseade peab olema lambale ja kitsele kättesaamatu, korralikult isoleeritud, näriliste eest kaitstud ja nõuetekohaselt maandatud.
(3) Lamba ja kitse pidamise ruum või ehitis peab olema ehitatud nii, et hädaolukorras oleks võimalik loom kiiresti ehitisest välja viia. Loomapidaja koostab kava võimalikus ohuolukorras tegutsemiseks ja tutvustab seda loomaga vahetult tegelevale füüsilisele isikule.
(4) Lamba ja kitse pidamise ruum või ehitis peab olema varustatud esmaste tulekustutusvahenditega, mille korrasolekut kontrollitakse korrapäraselt.
(5) Väliaediku piiretes ei tohi kasutada okastraati ega selliste avadega võrku, millesse lamba või kitse pea võib kinni jääda.
(6) Lamba ja kitse lõastamise korral peab lõastamisvahend olema varustatud vähemalt kahe pöörlaga.
§ 5. Lamba ja kitse pidamise ruumi või ehitise põrand
(1) Lamba ja kitse pidamise ruumi või ehitise põrand peab olema ehitatud nii, et oleks tagatud vedelate väljaheidete äravool või nende imendumine allapanusse. Loomadel peab olema kasutada piisavas koguses kuiva allapanuga lamamisala, kuhu nad kõik korraga ära mahuksid.
(2) Laudpõranda ja restpõranda ehitus peab välistama lamba ja kitse jalgade ja udarate vigastumise ning sõrgade kinnijäämise. Põrandamaterjali laius restpõranda puhul peab olema vähemalt 80 mm ja vahe kuni 25 mm.
(3) Poegimisaedikus ja talle pidamise kohas ei tohi kasutada restpõrandat. Tall selle määruse tähenduses on alla kuue kuu vanune lammas või kits.
(4) Poegimisaediku ja talle pidamise koha põrand peab olema kaetud küllaldases koguses kuiva allapanuga.
§ 6. Lamba ja kitse pidamise ruumi või ehitise mikrokliima
(1) Lamba ja kitse pidamise ruumi või ehitise õhuvahetus peab tagama, et ruumi suhteline õhuniiskus, temperatuur ja gaasisisaldus püsivad tasemel, mis ei kahjusta looma tervist.
(2) Lammast ega kitse ei tohi pidada ruumis, kus müratase ületab pidevalt 65 dB.
(3) Lammast ega kitse ei tohi pidada alaliselt pimedas. Lamba ja kitse pidamise ruum või ehitis peab olema piisavalt valgustatud kas loomuliku valguse või kunstliku valgustusega. Kunstlik valgustus peab olema sisse lülitatud vähemalt kella 9.00st kuni kella 17.00ni. Lisaks peab olema võimalus kasutada ööpäev läbi lisavalgusallikat, et vajaduse korral kontrollida looma tervist.
(4) Sundventilatsiooni kasutamise korral peab ruumis olema asjakohane varusüsteem, et tagada süsteemirikke korral piisav õhuvahetus looma tervise ja heaolu säilitamiseks, ning riketest märkuandev häiresüsteem.
§ 7. Lamba ja kitse pidamine
(1) Lamba ja kitse pidamise ruum peab olema küllalt suur, et kõik loomad saaksid korraga takistamatult maha heita, lamada ja üles tõusta ning piisavalt liikuda.
(2) Poegimisruumi pindala peab olema vähemalt 2 m2.
(3) Lamba ja kitse väliaediku suurus peab olema vähemalt 3 m2 looma kohta.
(4) Lammast ja kitse ei tohi ruumis või ehitises pidada alaliselt lõas ega ühes ruumis suuremas kui 50 loomast koosnevas rühmas.
(5) Loomapidaja võtab meetmeid, et kaitsta looma kiskja rünnaku eest.
§ 8. Lamba pügamine
(1) Lammast pügatakse vähemalt kord aastas.
(2) Lammast võib pügada isik, kellel on sellekohased teadmised ja oskused.
(3) Lammast tuleb pügada ettevaatlikult ja looma vigastusi vältides. Pügamisel tekkinud haav desinfitseeritakse viivitamata.
(4) Vastpügatud lammast ei tohi ebasobivate ilmastikuoludega pidada välitingimustes.
(5) Vajaduse korral fikseeritakse lammas pügamise ajaks istuvasse või külili asendisse. Lammast ei tohi fikseerida selili asendisse. Lamba fikseerimise korral ei tohi kasutada elektrilist uimastamisvahendit.
(6) Pügamiseks kasutatav seade ja vahend peavad olema nõuetekohaselt hooldatud, puhtad ja heas kasutuskorras.
§ 9. Kitse lüpsmine
Lüpsil olevat kitse lüpstakse vähemalt üks kord päevas ja vajaduse korral sagedamini.
§ 10. Lamba ja kitse poegimine ning talle pidamine
(1) Vastsündinud tall ja emasloom peavad olema koos vähemalt 24 tunni vältel, kui see ei ole veterinaarselt vastunäidustatud.
(2) Vahetult enne ja pärast poegimist ning poegimise ajal tuleb looma tavapärasest rohkem jälgida ning tagada talle rahulik ja vaikne keskkond.
(3) Vajaduse korral kasutatakse lisasoojendust. Vastsündinud talle aedik peab olema kuiv ja tuuletõmbuseta.
(4) Väljas võib poegida ainult sellist tõugu lammas, kes on kohanenud karjamaal valitsevate keskkonna- ja ilmastikuoludega.
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas "ainult" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Põllumajandusministeeriumi 20.02.2015 taotlust nr 4.2-1/361
§ 11. Lamba ja kitse karjatamine
(1) Karjatamisperioodil tuleb lambale ja kitsele tagada pääs karjamaale või väliaedikusse.
(2) Karjamaale viiv tee peab olema lambale turvaline ja sellise pinnakattega, mis ei määri looma. Karjatee äär peab olema vaba takjatest ja ohakatest, et vältida villa saastumist.
(3) Väliaedik ja karjamaa peavad olema looma tervisele ohutud. Teravad esemed tuleb eemaldada. Piirdeaed tuleb hoida korras.
(4) Elektritara kasutamise korral peab see olema tootja poolt nõutavas töökorras, et välistada oht looma tervisele. Elektripiitsa võib ajamisel kasutada vaid täiskasvanud mittetiine looma puhul.
(5) Välitingimustes tuleb lammast ja kitse kaitsta halbade ilmastikutingimuste eest. Üleujutuse ohu korral viiakse loom turvalisse piirkonda.
(6) Kui loomade ajamisel kasutatakse koera, tagab loomapidaja, et koer ei vigastaks looma ega põhjustaks talle üleliigset stressi.
(7) Väliaedikus või karjamaal looma lõastamise korral peab lõastamisvahendi pikkus olema vähemalt 3 meetrit.
§ 12. Lamba ja kitse söötmine ja jootmine
(1) Lambal ja kitsel peab olema saadaval kohane ja rahuldav sööt. Söödavalik peab olema tervislik ja vastama looma vanusele ning sööta peab olema piisavas koguses. Emaslooma söödaratsiooni muudetakse vastavalt tema füsioloogilisele seisundile.
(2) Lamba ja kitse pidamise ruumis peab söötmiskoht olema paigaldatud nii, et see oleks kõigile loomadele kättesaadav ega kujutaks ohtu looma tervisele.
(3) Loomal peab olema juurdepääs söödale selliste vaheaegadega, mis vastavad tema füsioloogilistele vajadustele. Pidev ligipääs puhtale veele peab loomale olema tagatud alates esimesest elunädalast.
(4) Söötmise ja jootmise vahendid peavad olema paigutatud selliselt, et loomale antava sööda ja vee saastumise oht oleks võimalikult väike. Vesi ei tohi jäätuda.
(5) Kui lambaid ja kitsi ei söödeta vabalt, peavad kõik loomad pääsema sööma ühel ajal. Söötmiskohal tuleb arvestada vähemalt 35 cm sõimepikkusega iga looma kohta ja vähemalt 45 cm sõimepikkusega tiine looma kohta.
(6) Lamba ja kitse pidamise ruumis peab olema piisavalt puhta veega joogikohti. Jooginõu või automaatjootja peab olema paigaldatud nii, et see oleks kõigile loomadele pidevalt vabalt kättesaadav. Nippeljootja kasutamise korral peab olema vähemalt üks jootja 30 looma kohta.
§ 13. Talle söötmine ja jootmine
(1) Tall peab saama ternespiima hiljemalt nelja tunni möödudes sündimisest arvates.
(2) Talle kunstliku söötmise korral tuleb loomale anda kahe esimese nädala jooksul vähemalt neli korda päevas piima või piimaasendajat.
(3) Nädalavanusele tallele võib anda puhast vett, kahe nädala vanusele tallele võib lisasöödana anda heina või muud kuivsööta. Nippeljootja kasutamise korral õpetatakse talle seda kasutama.
(4) Tall võõrutatakse mitte varem kui 3-4 kuu vanuselt. Kui talle hakatakse pärast võõrutamist söötma jõusöödaga, harjutatakse teda enne võõrutamist sellega.
Määrus jõustub 1. septembril 2009. aastal, välja arvatud § 4 lõige 5, mis jõustub 1. septembril 2019. aastal.
1 Põllumajandusloomade kaitse Euroopa konventsioon (EÜT L 323 17.11.1978); nõukogu direktiiv 98/58/EÜ (EÜT L 221, 08.08.1998, lk 23–27), mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset.


Kohtule dokumentide esitamise kord – Riigi Teataja
Kohtule dokumentide esitamise kord
Kohtule dokumentide esitamise kord - sisukord
§ 1 Määruse eesmärk
§ 2 Dokumendi elektroonilise esitamise viisid
11 DIGITAALALLKIRJASTAMISE NÕUDED
§ 21 Nõuded digitaalse allkirjastamise sertifikaadile
§ 22 Eksperthinnang sertifikaadile
2 NÕUDED PABERDOKUMENDILE
§ 4 Maksekäsu kiirmenetluse avaldus ja vastuväide
3 DOKUMENDI ESITAMINE E-POSTI TEEL
§ 5 Kohtu e-posti aadress ja mahupiirang
§ 6 Nõuded e-posti teel esitatud dokumendile
§ 7 Kohtu vastuvõtukinnitus
§ 8 Kohustuslikud dokumendivormid
§ 9 Kohustuslike dokumendivormide kättesaadavaks tegemine
31 DOKUMENDI ESITAMINE X-TEE KAUDU
§ 91 Maksekäsu kiirmenetluse avalduse esitamine
§ 92 Teenusega liitumine
§ 93 Avalduse esmane kontroll ja kohtu vastuvõtukinnitus
§ 94 Väljatrükk paberkandjale
4 DOKUMENDI ESITAMINE VEEBILEHE JA INFOSÜSTEEMI KAUDU
§ 10 Veebilehe https://ettevotjaportaal.rik.ee/ kaudu esitatavate dokumentide loetelu ja allkirjastamise viisid
§ 11 Äriregistri ning mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri elektrooniline kandeavaldus
§ 111 Kiirmenetluses kasutatav põhikiri
§ 112 Kiirmenetluses makstud osakapitali sissemakse tagastamine
§ 113 Krediidiasutuse ja makseasutuse teatist asendavad dokumendid
§ 12 Majandusaasta aruande elektrooniline esitamine
§ 121 Majandusaasta aruande aruandluskeskkonnas esitaja
§ 122 Majandusaasta aruande esitamine aruandluskeskkonnas
§ 123 Vandeaudiitori aruande vormistamine aruandluskeskkonnas
§ 124 Majandusaasta aruande esitamine PDF-vormingus
§ 125 Majandusaasta aruande esitamine notari kaudu
§ 13 Erakonna liikmete nimekirja esitamine
§ 14 Erakonnast väljaastumise avalduse esitamine
§ 15 Kohtu registriosakonna infosüsteemi teade
§ 16 Vabariigi Presidendiga seotud erisus erakonna liikmete nimekirjas
§ 19 Nimekirjade avalikkusele kättesaadavaks tegemine
§ 20 Sidevahendite andmete elektrooniline esitamine
§ 201 Dokumentide esitamine „e-notari” infosüsteemi kaudu
§ 202 Nõukogu koosseisu ja audiitori muutmine
§ 203 Dokumentide esitamine e-toimiku menetlemise infosüsteemi kaudu
§ 204 Veebilehe https://kinnistuportaal.rik.ee/ kaudu esitatavate dokumentide loetelu ja allkirjastamise viisid
§ 205 Dokumentide esitamine laevakinnistusraamatu infosüsteemi kaudu
5 RISTKASUTUSE KORRAS VAHETATAVAD ANDMED
§ 21 Registriväljavõtted osa- ja aktsiakapitali mitterahalise sissemakse üleandmise kohta
§ 22 Väärtpaberite keskdepositooriumi teatised
§ 23 Aktsionäride nimekiri
51 ETTEVÕTJA TEGEVUSALADE KLASSIFITSEERIMISNÕUDED
§ 231 Eesti majanduse tegevusalade klassifikaator
§ 232 Tegevusala klassifitseerimine
6 RAKENDUSSÄTTED
§ 24 Määruse kehtetuks tunnistamine
§ 241 E-toimiku menetlemise infosüsteemi rakendamine
§ 25 Paragrahvi 201 rakendamine
§ 26 Määruse lisa 16 rakendamine
§ 27 Paragrahvi 125 rakendamine
§ 28 Majandusaasta paberaruande esitamine
§ 29 Majandusaasta aruande esitamine enne 2009. aasta 1. jaanuari alanud aruandeperioodi kohta
§ 30 Majandusaasta aruande esitamine 2009. aasta 1. jaanuaril alanud aruandeperioodi kohta
Justiitsminister
RT I, 09.08.2019, 15
Kohtule dokumentide esitamise kord1
Vastu võetud 28.12.2005 nr 59
RTL 2006, 5, 77
jõustumine 14.01.2006
08.06.2006 RTL 2006, 49, 891 25.06.2006
27.07.2006 RTL 2006, 62, 1127 11.08.2006
22.12.2006 RTL 2006, 93, 1721 01.01.2007
28.12.2006 RTL 2006, 93, 1722 01.01.2007
25.01.2007 RTL 2007, 10, 163 02.02.2007
18.04.2007 RTL 2007, 36, 628 06.05.2007
30.04.2007 RTL 2007, 39, 662 13.05.2007
08.05.2007 RTL 2007, 41, 694 19.05.2007
18.01.2008 RTL 2008, 9, 113 01.02.2008, osaliselt rakendatakse alates 01.01.2008
25.04.2008 RTL 2008, 35, 508 10.05.2008
04.07.2008 RTL 2008, 58, 800 15.07.2008
25.09.2008 RTL 2008, 82, 1127 01.10.2008
12.12.2008 RTL 2008, 99, 1389 01.01.2009
27.03.2009 RTL 2009, 32, 414 10.04.2009
18.12.2009 RTL 2009, 99, 1466 01.01.2010, osaliselt 01.03.2010
08.01.2010 RTL 2010, 3, 43 18.01.2010
05.02.2010 RTL 2010, 7, 121 15.02.2010
19.02.2010 RTL 2010, 9, 160 08.03.2010
29.04.2010 RTL 2010, 23, 404 17.05.2010
21.05.2010 RTL 2010, 26, 453 01.06.2010
30.06.2010 RT I 2010, 44, 263 12.07.2010, rakendatakse 01.07.2010
13.12.2010 RT I, 22.12.2010, 3 01.01.2011
01.12.2010 RT I, 29.12.2010, 166 01.01.2011
29.12.2010 RT I, 06.01.2011, 8 09.01.2011
05.04.2011 RT I, 12.04.2011, 10 15.04.2011
05.04.2011 RT I, 13.04.2011, 1 09.05.2011, osaliselt jõustumine muudetud 28.05.2011 [RT I, 06.05.2011, 17]
05.05.2011 RT I, 06.05.2011, 17 09.05.2011
14.06.2011 RT I, 17.06.2011, 1 20.06.2011
05.09.2011 RT I, 09.09.2011, 1 12.09.2011
12.12.2011 RT I, 15.12.2011, 4 01.01.2012
09.12.2012 RT I, 17.01.2012, 2 20.01.2012
21.06.2012 RT I, 28.06.2012, 31 01.07.2012
02.07.2012 RT I, 12.07.2012, 1 15.07.2012
20.12.2012 RT I, 29.12.2012, 22 01.01.2013
14.06.2013 RT I, 21.06.2013, 3 24.06.2013, osaliselt 01.03.2014
22.11.2013 RT I, 29.11.2013, 10 02.12.2013
26.03.2014 RT I, 29.03.2014, 22 01.04.2014
17.06.2014 RT I, 28.06.2014, 2 01.07.2014
19.09.2014 RT I, 24.09.2014, 4 01.12.2014
03.12.2014 RT I, 11.12.2014, 1 14.12.2014, osaliselt 01.01.2015; määruses asendatud läbivalt sõnad „kohtute registriosakondade” ja „kohtute registriosakonna” sõnadega „kohtu registriosakonna”.
04.02.2016 RT I, 11.02.2016, 2 14.02.2016
31.05.2017 RT I, 05.06.2017, 1 08.06.2017
18.09.2017 RT I, 22.09.2017, 2 01.10.2017
30.11.2017 RT I, 23.12.2017, 1 01.01.2018, osaliselt 01.03.2018
16.02.2018 RT I, 23.02.2018, 1 26.02.2018
07.01.2019 RT I, 11.01.2019, 3 14.01.2019
06.08.2019 RT I, 09.08.2019, 14 12.08.2019
Määrus kehtestatakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 601 lõike 5, § 336 lõigete 3 ja 6, § 482 lõike 4 ja § 484 lõike 3, äriseadustiku § 4 lõike 6, § 33 lõike 14, § 67 lõike 4 punktide 1 ja 4, § 1391 lõike 1, § 151 lõike 2, § 318 lõike 51, § 520 lõike 42 ning § 541 lõigete 3 ja 4, kriminaalmenetluse seadustiku § 1603 lõike 2, väärteomenetluse seadustiku § 51 lõike 2, erakonnaseaduse § 81 lõike 6, notariaadiseaduse § 57 punkti 1, kinnistusraamatuseaduse § 1 lõike 3 punkti 1 ja § 7717 lõike 2 alusel.
[RT I, 23.12.2017, 1 - jõust. 01.03.2018]
§ 1. Määruse eesmärk
(1) Määrusega kehtestatakse kohtule dokumentide elektroonilise esitamise ning digitaalallkirjastamise nõuded.
[RTL 2008, 35, 508 - jõust. 10.05.2008]
(2) Määrusega kehtestatakse vormistusnõuded järgmiste dokumentide kohta:
1) elektrooniliselt esitatav maksekäsu avaldus;
[RTL 2008, 99, 1389 - jõust. 01.01.2009]
11) infosüsteemide andmevahetuskihi (edaspidi X-tee) kaudu esitatav maksekäsu avaldus;
12) paberil esitatav vastuväide maksekäsu kiirmenetluses;
2) kande-, sealhulgas kinnistamisavaldus, ja selle lisadokumendid, kui need esitatakse elektrooniliselt;
3) majandusaasta aruanne ja sellega koos esitatavad dokumendid;
[RTL 2009, 99, 1466 - jõust. 01.01.2010]
4) elektrooniliselt esitatav erakonna liikmete nimekiri;
5) elektrooniliselt esitatavad sidevahendite andmed.
6) elektrooniliselt esitatavad andmed audiitori ja nõukogu liikmete nimekirja ning tegevusala muudatuste kohta;
7) osakapitali sissemakse tagastamise taotlus.
(3) Määrusega sätestatakse juhud, mil isiku poolt kohtule dokumendi esitamine on asendatud asutustevahelise elektroonilise andmevahetusega.
(4) Määrusega kehtestatakse ettevõtja tegevusalade klassifitseerimisnõuded.
(5) Määrusega sätestatakse juhud, mil notar esitab kohtule elektroonilised dokumendid infosüsteemi „e-notar” kaudu.
(6) Määrusega sätestatakse juhud, kui kande- ja kinnistamisavaldusi ja lisadokumente võib esitada paberkandjal.
[RT I 2010, 44, 263 - jõust. 12.07.2010, rakendatakse 01.07.2010]
§ 2. Dokumendi elektroonilise esitamise viisid
(1) Dokument esitatakse kohtule elektrooniliselt:
1) e-posti teel või
11) X-tee kaudu
[RTL 2007, 39, 662 - jõust. 13.05.2007]
2) selleks määratud veebilehe või infosüsteemi kaudu.
(2) Kui käesoleva määruse kohaselt tuleb dokument esitada veebilehe või teatud infosüsteemi kaudu, on keelatud seda esitada e-posti teel.
11. peatükk DIGITAALALLKIRJASTAMISE NÕUDED
§ 21. Nõuded digitaalse allkirjastamise sertifikaadile
(1) Digitaalseks allkirjastamiseks kasutatav sertifikaat (edaspidi sertifikaat) peab olema väljastatud sertifitseerimise riiklikus registris registreeritud sertifitseerimisteenuse osutaja poolt „E-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seaduse” alusel füüsilisele isikule tema isikunime all, varjunime kasutamata.
[RT I, 09.08.2019, 14 - jõust. 12.08.2019]
(2) Sertifikaadi omanik peab sertifikaadi väljaandmisel olema tuvastatud isikutunnistuse, digitaalse isikutunnistuse või elamisloakaardi väljaandmiseks ettenähtud korras „Isikut tõendavate dokumentide seaduse” alusel.
[RT I, 06.01.2011, 8 - jõust. 09.01.2011]
(3) Sertifitseerimise riiklikus registris registreerimata sertifitseerimisteenuse osutaja välja antud sertifikaadi tehnilised ja organisatsioonilised turvanõuded, sertifikaadi omaniku tuvastamise nõuded ning nõuded sertifitseerimisteenuse osutajale peavad olema samaväärsel tasemel käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud nõuetega.
(4) Kui sertifikaat on välja antud väljaspool Euroopa Liitu, peab see olema tunnustatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/93/EÜ artiklile 7.
(5) Äriregistri kiirmenetluses ja maksekäsu kiirmenetluses ning teistes automatiseeritud teenustes kasutatav sertifikaat ei tohi sisaldada kasutusvaldkonna piiranguid ega sertifikaadiga allkirjastatavate tehingute väärtuste ülempiire.
§ 22. Eksperthinnang sertifikaadile
Kui sertifikaadi on välja andnud sertifitseerimise riiklikus registris registreerimata sertifitseerimisteenuse osutaja, küsib Registrite ja Infosüsteemide Keskus enne sertifikaadile teenuse avamist majandus- ja kommunikatsiooniministri määratud pädevalt asutuselt eksperthinnangut sertifikaadi vastavuse kohta käesoleva määruse § 21 nõuetele.
2. peatükk NÕUDED PABERDOKUMENDILE
§ 3. [Kehtetu - RTL 2009, 99, 1466 - jõust. 01.01.2010]
§ 4. Maksekäsu kiirmenetluse avaldus ja vastuväide
(1) [Kehtetu - RTL 2008, 99, 1389 - jõust. 01.01.2009]
(2) Pabervastuväide makseettepanekule esitatakse kohtule määruse lisades 3 ja 4 kehtestatud vormil.
3. peatükk DOKUMENDI ESITAMINE E-POSTI TEEL
§ 5. Kohtu e-posti aadress ja mahupiirang
(1) e-kirjaga kohtule menetlusdokumendi saatmiseks tuleb kasutada selleks ettenähtud e-posti aadressi, mis on avaldatud Justiitsministeeriumi veebilehel http://www.just.ee.
(2) E-kirja maht võib kohtule menetlusposti saatmisel olla kuni 500 megabaiti. Mahtu ületav e-kiri tuleb kohtule saatmiseks jagada väiksemamahulisteks e-kirjadeks.
§ 6. Nõuded e-posti teel esitatud dokumendile
(1) e-posti teel esitatud menetlusdokument, mis seaduse kohaselt peab olema digitaalallkirjastatud:
1) tuleb digitaalallkirjastada tarkvara abil, mille kirjeldus on antud Justiitsministeeriumi ning Registrite ja Infosüsteemide Keskuse veebilehel;
2) peab olema loetav kas AdobeReaderi või Microsoft Wordi tarkvara abil;
3) tuleb esitada lihtteksti- (Text), RTF- (Rich Text Format), PDF- (Portable Document Format), ODF- (Open Document Format), DOC- (MS Office Word Document), DOCX- (Office Open XML Document), DDOC- (digitaalselt allkirjastatud fail), BDOC- (rahvusvaheline digitaalallkirja vorming), ASICE (BDOC allkirjavorming), JPG- (pildifail), XLS- (MS Office Excel Spreadsheet) või XLSX- (MS Office Excel workbook) vormingus;
[RT I, 05.06.2017, 1 - jõust. 08.06.2017]
4) ei tohi sisaldada muutuvaid osi (kirja sisu muutvaid linke);
5) peab sisalduma manusena e-kirjas;
[RT I, 11.02.2016, 2 - jõust. 14.02.2016]
6) e-kirja manusena lisatakse esimesena põhidokument ja seejärel dokumendi lisad vastavalt menetlusdokumendi lisade numeratsioonile.
(2) Tõendamise huvides ja vastava taotluse esitamisel võib kohus vastu võtta ka muus vormingus koostatud ning muu tarkvaraga digitaalallkirjastatud dokumente. Sellisel juhul pöördub kohus vajaliku tarkvara paigaldamiseks (installeerimiseks) Registrite ja Infosüsteemide Keskusse. Tarkvara paigalduskulusid ja litsentsitasusid võib kohus lugeda asja läbivaatamiskuludeks.
[RTL 2010, 3, 43 - jõust. 18.01.2010]
(3) Kinnistamis- ja kandeavaldused, mis ei ole omavahel seotud, tuleb digitaalallkirjastada ning esitada eraldi.
§ 7. Kohtu vastuvõtukinnitus
(1) e-kirjaga dokumendi esitamisel selleks ettenähtud e-posti aadressile saab esitaja automaatse vastuvõtukinnituse dokumendi laekumise kohta kohtu e-postkasti.
(2) Automaatne vastuvõtukinnitus ei ole esitatud dokumendi tehnilise ja õigusliku korrektsuse tunnustamise alus.
§ 8. Kohustuslikud dokumendivormid
(1) e-kirjaga kohtule dokumendi esitamisel tuleb järgmistel juhtudel kasutada käesoleva määruse lisadena kehtestatud vorme:
1) [kehtetu - RTL 2008, 99, 1389 - jõust. 01.01.2009]
2) [kehtetu - RTL 2008, 99, 1389 - jõust. 01.01.2009]
3) vastuväide maksekäsu kiirmenetluses – lisa 3;
4) vastuväide lapse elatisnõudele maksekäsu kiirmenetluses – lisa 4;
5) [kehtetu - RT I, 13.04.2011, 1 - jõust. 28.05.2011]
6) [kehtetu - RT I, 13.04.2011, 1 - jõust. 28.05.2011]
7) [kehtetu - RT I, 29.12.2012, 22 - jõust. 01.01.2013]
8) [kehtetu - RT I, 29.12.2012, 22 - jõust. 01.01.2013]
9) avaldus laevakinnistusraamatusse kande tegemiseks – lisa 9;
10) avaldus laevakinnistusraamatu kandeavalduse muutmiseks, tagasivõtmiseks või lisadokumentide esitamiseks – lisa 10;
11) avaldus kommertspandiregistrisse kande tegemiseks – lisa 11;
12) avaldus kommertspandiregistri kandeavalduse muutmiseks, tagasivõtmiseks või lisadokumentide esitamiseks – lisa 12;
13) nõusolek kommertspandiregistrisse või laevakinnistusraamatusse kande tegemiseks – lisa 13;
[RT I, 13.04.2011, 1 - jõust. 28.05.2011]
14) volikiri laevakinnistusraamatusse kande tegemiseks – lisa 14.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 kehtestatud vorme tuleb kasutada ka juhul, kui nende e-postiga esitamine ei ole võimalik kohtu e-postkasti tehnilise rikke tõttu ja need tuleb esitada kohtule paberkandjal.
§ 9. Kohustuslike dokumendivormide kättesaadavaks tegemine
Kohustuslikke dokumendivorme saab isik oma arvutisse laadida Justiitsministeeriumi veebilehelt http://www.just.ee.
31. peatükk DOKUMENDI ESITAMINE X-TEE KAUDU
§ 91. Maksekäsu kiirmenetluse avalduse esitamine
(1) Tehniliste võimaluste olemasolul võib avaldaja maksekäsu kiirmenetluse avalduse esitada sõnumipõhiselt riigi infosüsteemide andmevahetuskihi (edaspidi X-tee) kaudu.
(2) Sõnumipõhise maksekäsu kiirmenetluse avalduse saab X-tee kaudu esitada juhul, kui avaldaja infosüsteem on X-teega liidestatud ning talle on teenus Registrite ja Infosüsteemide Keskuse poolt kasutamiseks avatud.
(3) Justiitsministeerium avaldab sõnumipõhiselt esitatava maksekäsu kiirmenetluse avalduse andmete struktureerimis- ja paigaldusviisi nõuded ning tehnilised tingimused oma veebileheküljel.
(4) X-tee kaudu saab sõnumipõhist maksekäsu kiirmenetluse avaldust esitada sõltumata kohtu tööajast.
(5) X-tee kaudu edastatav sõnumipõhine maksekäsu kiirmenetluse avaldus loetakse kohtule esitatuks, kui see on salvestatud kohtute infosüsteemi. Sõnumi saatjale edastatakse selle kohta elektrooniline vastuvõtukinnitus.
(6) [Kehtetu - RTL 2008, 35, 508 - jõust. 10.05.2008]
§ 92. Teenusega liitumine
(1) X-tee kaudu sõnumipõhise maksekäsu kiirmenetluse avalduse esitamise teenusega liitumiseks tuleb esitada avaldus Registrite ja Infosüsteemide Keskusele.
(2) Info teenusega liitumise korra ja tingimuste kohta avaldatakse Registrite ja Infosüsteemide Keskuse veebilehel.
§ 93. Avalduse esmane kontroll ja kohtu vastuvõtukinnitus
(1) Maksekäsu kiirmenetluse avalduse esitamisel X-tee kaudu saab esitaja automaatse vastuvõtukinnituse avalduse laekumise kohta kohtute infosüsteemi.
(2) Maksekäsu kiirmenetluse avalduse esmase kontrolli vormi- ning tehnilistest nõuetest kinnipidamise kohta teeb selle esitamisel kohtute infosüsteem.
(3) Kui sõnumipõhine maksekäsu kiirmenetluse avaldus edastatakse vormingus, mis ei vasta kehtestatud vormi- ning tehnilistele nõuetele, loetakse, et sõnumit ei ole esitatud ja see tagastatakse esitajale. Esitajale kuvatakse tagastamise põhjus.
(4) Vastuvõtukinnituses esitatakse avaldajale edastatud sõnumi põhjal loodud kohtuasjade numbrid, sõnumi saatmise aeg ja muu sõnumiga seonduv oluline info. Automaatne vastuvõtukinnitus ei ole esitatud dokumendi õigusliku korrektsuse tunnustamise alus.
§ 94. Väljatrükk paberkandjale
Kohtute infosüsteemi salvestatud sõnumi põhjal luuakse automatiseeritult maksekäsu kiirmenetluse avaldus.
§ 95. [Kehtetu - RTL 2008, 35, 508 - jõust. 10.05.2008]
4. peatükk DOKUMENDI ESITAMINE VEEBILEHE JA INFOSÜSTEEMI KAUDU
§ 10. Veebilehe https://ettevotjaportaal.rik.ee/ kaudu esitatavate dokumentide loetelu ja allkirjastamise viisid
(1) Registrite ja Infosüsteemide Keskuse veebilehe https://ettevotjaportaal.rik.ee/ kaudu esitatakse kohtule:
1) äriregistri ning mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrite kandeavaldus ning selle lisadokumendid – digitaalallkirjastatult, arvestades § 11 lõikes 6 toodud erandit;
2) majandusaasta aruanne ja sellega koos esitatavad dokumendid – digitaalse isikutuvastusega;
3) erakonna liikmete nimekiri – digitaalse isikutuvastusega;
4) füüsilisest isikust ettevõtja ning juriidilise isiku sidevahendite andmed – digitaalse isikutuvastusega;
5) osakapitali sissemakse tagastamise taotlus – digitaalallkirjastatult;
6) äriühingu ja sihtasutuse audiitori andmed ja muudatused nõukogu nimekirjas – digitaalallkirjastatult;
7) ettevõtja tegevusala muutumise teadaanne – digitaalse isikutuvastusega.
(11) Registrite ja Infosüsteemide Keskuse veebilehe https://ettevotjaportaal.rik.ee/ kaudu võib kohtule esitada määruskaebuse registriosakonna kandemääruse peale.
[RT I, 29.12.2012, 22 - jõust. 01.01.2013]
(2) [Kehtetu - RTL 2008, 35, 508 - jõust. 10.05.2008]
(3) [Kehtetu - RT I, 05.06.2017, 1 - jõust. 08.06.2017]
§ 11. Äriregistri ning mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri elektrooniline kandeavaldus
[RT I, 11.01.2019, 3 - jõust. 14.01.2019]
(1) Registrite ja Infosüsteemide Keskuse veebilehel võimaldatakse esitada tavamenetlusse digitaalallkirjastatud kandeavaldus:
1) füüsilisest isikust ettevõtja, täis- ja usaldusühingu, mittetulundusühingu ning maaparandusühistu registrisse kandmiseks;
2) füüsilisest isikust ettevõtja, täis-, usaldus- ja osaühingu, aktsiaseltsi, tulundusühistu, sihtasutuse, mittetulundusühingu, korteriühistu ja maaparandusühistu andmete muutmiseks registris, välja arvatud ühinemisel ja jagunemisel.
(2) Äriregistri kiirmenetlusse võimaldatakse esitada „Äriseadustiku” § 53 lõikes 5 sätestatud juhtudel:
1) füüsilisest isikust ettevõtja, täis-, usaldus- ja osaühingu esmakandeavaldus;
2) füüsilisest isikust ettevõtja ning täis-, usaldus- ja osaühingu, aktsiaseltsi, tulundusühistu ja filiaali muu kandeavaldus.
(3) Äriregistri kiirmenetlusse esitatakse kandeavaldus üksnes juhul, kui kandeavalduses näidatud ja kandedokumentidele alla kirjutanud:
1) füüsilised isikud on registreeritud Eesti rahvastikuregistris või välisriigi rahvastikuregistris, kust kohtu registriosakonna infosüsteem saab nende isikuandmeid automatiseeritult kontrollida või kui kande tegemiseks vajalikud isikuandmed on allalaetavad käesoleva määruse §-s 21 sätestatud nõuetele vastavalt sertifikaadilt;
2) juriidilised isikud on kantud Eesti äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse või välisriigi sarnasesse registrisse, kust kohtu registriosakonna infosüsteem saab nende andmeid ning esindusõiguse reegleid automatiseeritult kontrollida
(4) Kandeavalduste esitamisel Registrite ja Infosüsteemide Keskuse veebilehe kaudu tuleb täita kõik ettenähtud andmeväljad. Lisadokumendid salvestatakse vajadusel avalduse juurde manusena. Manus peab vastama käesoleva määruse § 6 lõikes 1 dokumendi kohta esitatud nõuetele.
[RT I, 22.12.2010, 3 - jõust. 01.01.2011]
(5) Äriregistri kiirmenetluses makstakse riigilõiv registrikande eest ja osakapitali sissemakse selleks ettenähtud arvelduskontole:
1) kandeavalduse esitamiseks ettenähtud veebilehel asuva pangalingi kaudu või
2) muu krediidiasutuse või makseasutuse kaudu, kui kohtu registriosakonna infosüsteem saab makse laekumist automatiseeritult kontrollida.
(6) Kui kandeavaldust registriandmete muutmiseks ei ole võimalik esitada veebilehe kaudu, võib seadusega ettenähtud andmeid sisaldava vabas vormis kandeavalduse ja lisadokumendid esitada e-postiga käesoleva määruse 3. peatüki alusel. Kui kandeavaldust ja lisadokumente registriandmete muutmiseks ei ole võimalik esitada e-posti teel kohtu e-postkasti tehnilise rikke tõttu, võib seaduses sätestatud andmeid sisaldava vabas vormis kandeavalduse ja lisadokumendid esitada kohtule paberkandjal.
§ 111. Kiirmenetluses kasutatav põhikiri
(1) Osaühing, mis kantakse äriregistrisse kiirmenetluse korras, kasutab vormikohast põhikirja (lisa 15).
(2) Kiirmenetluses kasutatav põhikiri koosneb:
1) põhiandmetest, mille kohtu registriosakonna infosüsteem võtab ise kandeavalduse andmetest (lisa 15 punktid 1.1–1.4);
2) püsisätetest (lisa 15 põhikirja punktid 1.5, 2.1, 3.1, 3.8 ja 3.9);
3) valiksätetest, mille asutajad valivad lisa 15 põhikirja punktides 2.2–2.7, 3.2–3.7 ja 3.10–3.12 ning põhikirja lisa punktides 1–4 toodud valikutest.
(3) Põhikiri lisatakse kandeavaldusele PDF-vormingus.
[RT I, 11.12.2014, 1 - jõust. 14.12.2014]
§ 112. Kiirmenetluses makstud osakapitali sissemakse tagastamine
(1) Äriregistri kiirmenetluses makstud osakapitali sissemakse tagastamise taotluse esitab juhatuse liige pärast vastava osaühingu äriregistrisse kandmist Riigi Tugiteenuste Keskusele Registrite ja Infosüsteemide Keskuse veebilehe kaudu.
[RT I, 15.12.2011, 4 - jõust. 01.01.2012]
(2) Esitaja täidab taotluses järgmised andmed:
1) osakapitali sissemakse teinud isiku andmed;
2) krediidiasutuse või makseasutuse ja konto andmed, kuhu ja millelt sissemakse tasuti;
3) sissemakse viitenumber;
4) sissemakse tagastamise taotluse esitaja isikuandmed;
5) osaühingu andmed, kellele pärast registrisse kandmist sissemakse tagastatakse;
6) osaühingu maksekonto number, kuhu sissemakse tagastamist taotletakse.
(3) Kohtu registriosakonna infosüsteem kontrollib taotlust automatiseeritult ning edastab selle Riigi Tugiteenuste Keskusele osakapitali sissemakse tagastamiseks juhul, kui:
1) taotluses märgitud osaühing on äriregistrisse kantud;
2) taotluse esitaja on kantud vastava äriühingu juhatuse liikmena äriregistrisse;
3) sama osaühingu kohta pole varem osakapitali sissemakse tagastamise taotlusi esitatud.
(4) Kui taotluses esitatud andmete automaatkontrollimisel ilmneb, et taotlust ei saa edastada, kuvatakse esitajale põhjus.
[RTL 2006, 93, 1722 - jõust. 01.01.2007]
(5) Juriidiline isik, mille ühelgi juhatuse liikmel ei ole autentimisvahendit, mis võimaldaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluse digitaalallkirjastada, ega õigust seda taotleda, esitab Riigi Tugiteenuste Keskusele kohtu registriosakonna kaudu digitaalallkirjastatud taotluse asemel notariaalselt kinnitatud avalduse. Avalduses tuleb märkida käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmed. Avalduse vastavust nõuetele kontrollib kohtu registriosakond.
§ 113. Krediidiasutuse ja makseasutuse teatist asendavad dokumendid
Osa- või aktsiakapitali sissemakse kohta esitatavaks krediidiasutuse või makseasutuse teatiseks loetakse ka krediidi- või makseasutuse poolt digitaalselt allkirjastatud või digitaalse templiga varustatud konto väljavõte või maksekorraldus, kui konto väljavõttel või maksekorraldusel on kapitali sissemaksmist tõendav selgitus.
§ 12. Majandusaasta aruande elektrooniline esitamine
(1) Majandusaasta aruanne ja sellega koos esitatavad dokumendid esitatakse majandusaasta aruande elektroonilise koostamise ja esitamise keskkonnas (edaspidi aruandluskeskkond). Aruandluskeskkond asub käesoleva määruse § 10 lõikes 1 nimetatud veebilehel.
(2) Raamatupidamiskohustuslane, kes lähtub majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavate dokumentide koostamisel „Raamatupidamise seaduse” § 141 lõikest 3, koostab ja esitab need dokumendid aruandluskeskkonnas või laadib vastavad andmed aruandluskeskkonda.
(3) Raamatupidamiskohustuslane, kes ei lähtu majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavate dokumentide koostamisel käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatust, kuid peab kohtule esitama majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavad dokumendid, esitab need dokumendid kohtule aruandluskeskkonnas PDF-vormingus. Majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavate dokumentide maht kokku ei tohi ületada 10 megabaiti.
[RT I, 17.01.2012, 2 - jõust. 20.01.2012]
(4) Majandusaasta aruande esitamisel täidab raamatupidamiskohustuslane aruandluskeskkonnas andmeväljad sidevahendite andmete (telefon, faks, e-posti aadress), osanike nimekirja, mittetulundusühingu või sihtasutuse aruandeaasta põhitegevusala või äriühingu müügitulu jaotuse kohta. Välismaa äriühingu filiaali juhataja täidab aruandluskeskkonnas andmeväljad filiaali sidevahendite kohta.
[RT I, 29.03.2014, 22 - jõust. 01.04.2014]
§ 121. Majandusaasta aruande aruandluskeskkonnas esitaja
[RT I, 12.07.2012, 1 - jõust. 15.07.2012]
(1) Majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavad dokumendid koostab ja esitab aruandluskeskkonnas raamatupidamiskohustuslase registrisse kantud juhatuse liige, täisosanik, esindusõiguslik usaldusosanik, likvideerija, pankrotihaldur või filiaali juhataja (edaspidi raamatupidamiskohustuslase esindusõiguslik isik).
(2) Raamatupidamiskohustuslase esindusõiguslik isik võib majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavate dokumentide koostamiseks ja esitamiseks aruandluskeskkonnas volitada teise isiku.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud toimingu saab teha ka notari kaudu. Notar tõestab raamatupidamiskohustuslase esindusõigusliku isiku poolt välja antava volituse ja sisestab volituse andmed aruandluskeskkonda.
[RTL 2009, 99, 1466 - jõust. 01.03.2010]
(4) Raamatupidamiskohustuslane, kelle ühtegi esindusõiguslikku isikut ei ole võimalik aruandluskeskkonda autentimisel üheselt siduda äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse raamatupidamiskohustuslase kohta kantud andmetega, võib majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavad dokumendid lasta koostada ja esitada ka muul isikul.
§ 122. Majandusaasta aruande esitamine aruandluskeskkonnas
(1) Kui majandusaasta aruanne ja sellega koos esitatavad dokumendid on aruandluskeskkonnas koostatud, siis nende esitamiseks digitaalallkirjastatakse majandusaasta aruanne aruandluskeskkonnas.
(2) Paberkandjal allkirjastatud majandusaasta aruande esitamiseks lisatakse majandusaasta aruanne ja sellega koos esitatavad dokumendid aruandluskeskkonda PDF-vormingus. Kui lisatav aruanne on koostatud väljaspool aruandluskeskkonda, peab raamatupidamiskohustuslane esitama ka majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavate dokumentide andmed aruandluskeskkonnas olevatel andmeväljadel.
§ 123. Vandeaudiitori aruande vormistamine aruandluskeskkonnas
[RTL 2010, 9, 160 - jõust. 08.03.2010]
(1) Raamatupidamiskohustuslase esindusõiguslik isik määrab aruandluskeskkonnas raamatupidamise aastaaruande auditeerimiseks audiitori, kui audiitorkontroll on kohustuslik. Määratud audiitor peab määramise aruandluskeskkonnas aktseptima.
(2) Kui audiitorkontroll on kohustuslik, vormistab audiitor aruandluskeskkonnas vandeaudiitori aruande. Vandeaudiitori aruanne peab olema digitaalallkirjastatud.
(3) Kui majandusaasta aruanne ja sellega koos esitatavad dokumendid lisatakse aruandluskeskkonda PDF-vormingus, võib vandeaudiitori aruande esitada koos majandusaasta aruandega. Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut ei kohaldata.
§ 124. Majandusaasta aruande esitamine PDF-vormingus
(1) Käesoleva määruse § 12 lõikes 3 nimetatud raamatupidamiskohustuslase esindusõiguslik isik lisab aruandluskeskkonda paberkandjal allkirjastatud ja seaduses sätestatud juhtudel auditeeritud majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavad dokumendid PDF-vormingus. Vastavalt kohaldatakse käesoleva määruse § 121 ja § 123.
(2) PDF-vormingus aruandluskeskkonda lisatava majandusaasta aruande võib paberkandjal allkirjastamise asemel digitaalallkirjastada aruandluskeskkonnas.
§ 125. Majandusaasta aruande esitamine notari kaudu
(1) Majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavad dokumendid võib esitada kohtule ka notari kaudu.
(2) Raamatupidamiskohustuslane esitab majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavate dokumendite ärakirjad notarile elektrooniliselt PDF-vormingus või paberkandjal. Elektrooniliselt esitatud majandusaasta aruanne peab aruande esitaja poolt olema digitaalallkirjastatud. Notar ei pea kontrollima esitatud dokumentide vastavust originaalile.
(3) Majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavate dokumentide ärakirja esitamisel peab nende esitaja edastama notarile justiitsministri 19. juuni 2009. aasta määruse nr 23 „Notariaadimäärustik” § 57 lõike 1 punktis 3 nimetatud andmed. Paberkandjal majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavate dokumentide esitamisel peab notar tuvastama nende dokumentide esitaja isiku.
(4) Majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavate dokumentide esitamisel notari kaudu ei pea notar tuvastama aruande esitaja esindusõigust.
(5) Notar edastab majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavate dokumentide ärakirja kohtule aruandluskeskkonnas viie tööpäeva jooksul, jättes täitmata või muutmata aruandluskeskkonnas olevad andmeväljad sidevahendite andmete (telefon, faks, e-posti aadress), osanike nimekirja, mittetulundusühingu või sihtasutuse aruandeaasta põhitegevusala või äriühingu müügitulu jaotuse kohta.
§ 13. Erakonna liikmete nimekirja esitamine
(1) Erakonna registrisse kandmisel või erakonna liikmete nimekirja muutumisel esitab erakonna liikmete nimekirja kohtule erakonna juhatuse liige, likvideerija või pankrotihaldur, kes on sellisena kantud mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse.
(2) Erakonna liikmete nimekirja esitajal on võimalik kohtu registriosakonna infosüsteemi kaudu volitada teist isikut erakonna liikmete nimekirja muudatusi tegema. Esitaja sisestab selleks volitatu isikukoodi ja volituse kehtivuse lõppkuupäeva.
(3) Isiku erakonna liikmete nimekirja lisamiseks sisestab nimekirja esitaja isiku isikukoodi ja erakonda astumise aja, mille on ette andnud kohtu registriosakonna infosüsteem. Juhul, kui isik on varem kuulunud samasse erakonda, lisab isiku poolt allkirjastatud PDF-, RTF- või JPG- (Joint Photographic Expert Group) vormingus avalduse erakonda astumiseks.
[RT I, 12.04.2011, 10 - jõust. 15.04.2011]
(4) Kui isik on erakonna liikmete nimekirja lisamise ajal veel ka teise erakonna liikmete nimekirjas, arvatakse isik välja sellest erakonnast, mille nimekirja ta varasema erakonna liikmeks astumise kuupäevaga oli kantud. Väljaarvamise kuupäevaks märgitakse uude erakonda astumise aeg. Kohtu registriosakonna infosüsteem saadab sellekohase teate erakonnale, mille liikmete nimekirjast isik välja arvati, ja isikule.
(5) Isiku liikmelisuse lõppemisega erakonnas sisestab nimekirja esitaja väljaarvatava või väljaastuva isiku isikukoodi ja väljaarvamise või väljaastumise aja, mille on ette andnud kohtu registriosakonna infosüsteem. Kohtu registriosakonna infosüsteem saadab sellekohase teate erakonnale, mille liikmete nimekirjast isik välja arvati või välja astus, ja isikule.
(6) Rahvastikuregistri andmetel surnud isikut ei võimalda kohtu registriosakonna infosüsteem erakonna liikmete nimekirja lisada, samuti arvatakse selline isik automaatselt erakonna liikmete nimekirjast välja. Kohtu registriosakonna infosüsteem saadab sellekohase teate erakonnale, mille liikmete nimekirjas surnud isik oli.
(7) Kui erakonna liikmete nimekirja lisatav isik ei ole rahvastikuregistri andmetel Eesti kodanik või Eestis püsivalt elav Euroopa Liidu kodanik, ei võimalda kohtu registriosakonna infosüsteem isikut erakonna liikmete nimekirja lisada, samuti arvatakse selline isik automaatselt erakonna liikmete nimekirjast välja. Kohtu registriosakonna infosüsteem saadab sellekohase teate erakonnale, mille liikmete nimekirjas isik oli, ja isikule.
§ 14. Erakonnast väljaastumise avalduse esitamine
Isik võib erakonnast väljaastumise avalduse esitada kohtu registriosakonnale kirjalikult või digitaalallkirjastatult Registrite ja Infosüsteemide Keskuse veebilehe kaudu. Kohtu registriosakonna infosüsteem saadab sellekohase teate erakonnale, millest isik välja astus, ja isikule.
§ 15. Kohtu registriosakonna infosüsteemi teade
Käesoleva määruse §-des 13 ja 14 nimetatud teade saadetakse elektrooniliselt. Isikule saadetakse teade juhul, kui on aktiveeritud e-posti aadress kujul isikukood@eesti.ee.
§ 16. Vabariigi Presidendiga seotud erisus erakonna liikmete nimekirjas
(1) Kui erakonda kuulub Vabariigi President, siis näidatakse tema andmed erakonna liikmete nimekirjas analoogselt teiste erakonna liikmetega, vaatamata liikmeksoleku peatamisele.
(2) Registrite ja Infosüsteemide Keskus teeb erakonda kuuluva Vabariigi Presidendi nime juurde märkuse „Erakondlik kuuluvus peatatud Põhiseaduse § 84 alusel”.
§ 17. [Kehtetu - RT I, 22.12.2010, 3 - jõust. 01.01.2011]
§ 18. [Kehtetu - RT I, 22.12.2010, 3 - jõust. 01.01.2011]
§ 19. Nimekirjade avalikkusele kättesaadavaks tegemine
Registrite ja Infosüsteemide Keskuse veebilehel tehakse avalikkusele kättesaadavaks käesoleva määruse alusel esitatud nimekirjad koos otsinguvõimalustega. Erakonna liikme isikukoodi asemel tehakse kättesaadavaks sünniaeg.
§ 20. Sidevahendite andmete elektrooniline esitamine
(1) Juurdepääs sidevahendite andmete elektrooniliseks esitamiseks võimaldatakse füüsilisest isikust ettevõtjale, juhatuse liikmele, täisosanikule, likvideerijale ja pankrotihaldurile, kes on kantud äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse.
(2) Pärast registrikoodi sisestamist tuleb esitajal täita etteantud vormid oma sidevahendite andmetega (telefon, faks, e-posti ja veebilehe aadress jm). Telefoni ja faksi numbri ette tuleb märkida riigi suunakood. Eeltäidetud vorme saab vajadusel korrigeerida.
§ 201. Dokumentide esitamine „e-notari” infosüsteemi kaudu
(1) Notar esitab kohtu kinnistus- või registriosakonnale infosüsteemi „e-notar” kaudu järgmised dokumendid:
1) kinnitatud kande- ja kinnistamisavaldus;
[RT I, 21.06.2013, 3 - jõust. 24.06.2013]
11) digitaalallkirjastatud avaldus ja nõusolek, mis on seotud notari tõestatud tehingu või kinnitatud avaldusega;
2) teade osaühingu osa võõrandamise, pärimise või pantimise kohta;
3) teade hooneühistu liikmelisuse võõrandamise, pärimise, pantimise või hooneühistu liikmeks saamise kohta;
4) äriühingu nõukogu nimekirja muudatused juhul, kui notar tõestas nõukogu nimekirja muutnud üldkoosoleku protokolli;
5) [kehtetu - RTL 2009, 99, 1466 - jõust. 01.03.2010]
6) määruskaebus kinnistus- või registriosakonna kandemääruse peale.
(11) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumente ei ole võimalik esitada infosüsteemi e-notar kaudu, esitatakse need e-posti teel. Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumente ei ole võimalik esitada e-posti teel kohtu e-postkasti tehnilise rikke tõttu, esitatakse need kohtule paberkandjal.
(2) [Kehtetu - RT I, 11.12.2014, 1 - jõust. 01.01.2015]
(3) [Kehtetu - RT I, 11.12.2014, 1 - jõust. 01.01.2015]
(31) [Kehtetu - RT I, 23.12.2017, 1 - jõust. 01.03.2018]
(4) Saadetavad dokumendid peavad vastama käesoleva määruse § 6 lõikes 1 dokumendi kohta esitatud nõuetele.
§ 202. Nõukogu koosseisu ja audiitori muutmine
(1) Juurdepääs nõukogu nimekirja ja audiitori muudatuste elektrooniliseks esitamiseks võimaldatakse vastava äriühingu või sihtasutuse juhatuse liikmele, täisosanikule, likvideerijale ja pankrotihaldurile, kes on kantud registrisse.
(2) Nõukogu nimekirja ja audiitori andmete muudatuste esitamiseks sisestatakse selleks ettenähtud lahtrisse vajalikud isikuandmed.
(3) Taotluse nõukogu nimekirja ja audiitori andmete muutmiseks loob ja kuvab esitajale kohtu registriosakonna infosüsteem. Taotluse kinnitavad digitaalallkirjaga andmete esitaja ja vastav nõukogu liige või audiitor.
(4) Nõukogu nimekirja muutmise taotlusele lisatakse manusena äriühingu või sihtasutuse organi protokoll või otsus ja muud nõutavad dokumendid, mille on digitaalallkirjastanud aktsionäride üldkoosoleku juhataja ja protokollija või muud seaduses nimetatud isikud.
(5) Käesolevat paragrahvi ei kohaldata, kui nõukogu nimekirja muudatuse esitab notar.
§ 203. Dokumentide esitamine e-toimiku menetlemise infosüsteemi kaudu
(1) E-toimiku süsteemi kaudu võib tsiviil- ja halduskohtumenetluses esitada järgmisi menetlusdokumente:
1) hagiavaldus, avaldus ja taotlus kohtuasja või -menetluse algatamiseks tsiviilasju lahendavas kohtus;
2) kaebus, protest ja taotlus kohtuasja või -menetluse algatamiseks halduskohtus;
3) kaja, menetluse taastamise avaldus, apellatsioonkaebus ja määruskaebus menetlusseadustikes sätestatud juhtudel;
4) muud menetlusdokumendid kohtumenetluse kestel menetlusseadustikes sätestatud juhtudel.
(11) E-toimiku süsteemi kaudu ei või kohtule esitada:
1) riigisaladust või lapsendamissaladust sisaldavaid menetlusdokumente ega menetlusdokumentide lisasid;
2) menetlusdokumente, mis on piiratud juurdepääsuga teabe sisaldamise tõttu krüpteeritud;
3) [kehtetu - RT I, 29.12.2012, 22 - jõust. 01.01.2013]
4) [kehtetu - RT I, 24.09.2014, 4 - jõust. 01.12.2014]
(12) E-toimiku menetlemise infosüsteemi (edaspidi e-toimiku süsteem) kaudu esitatakse kohtule maksekäsu kiirmenetluse avaldus ja maksekäsu kiirmenetluse avaldus lapse elatisnõudes.
(2) E-toimiku süsteemi kaudu esitatakse menetlusdokument digitaalallkirjastatult.
(21) E-toimiku süsteemi kaudu esitatud ühe menetlusdokumendi maht võib olla kuni 500 megabaiti. Korraga esitatavate menetlusdokumentide kogumaht ei või ületada 500 megabaiti.
(22) E-toimiku süsteemi kaudu esitatud menetlusdokumendid:
1) peavad olema digitaalallkirjastatud tarkvara abil, mille kirjeldus on Justiitsministeeriumi ning Registrite ja Infosüsteemide Keskuse veebilehel;
2) tuleb esitada TXT-, RTF-, PDF-, DOC-, DOCX-, DDOC-, BDOC- või JPG-vormingus või ühes järgmistest vormingutest: XLS (MS Office Excel workbook), XLSX (MS Office Excel workbook), AVI (Audio Video Interleave), ASICE (BDOC allkirjavorming), MOV (Apple videofail), MP4 (MPEG-4 Part 14), MKV (Matroska), WMV (Microsoft Windows Media Video), M4V (iTunes Video Format), 3GP (3GPP File Format), MPG (MPEG-1 konteiner), MPEG (Moving Picture Experts Group), MPV (MPEG-1), 3G2 (3GGP2 File Format), ODF (Open Document Format), OGG (Ogg Video), QT (QuickTime File Format), ASF (Advanced Systems Format), MP3 (MPEG-1 Audio Layer III), WAV (Audio File Format), AIFF (Advanced Forensics Format), M4P (MPEG-4 Part 14), WMA (Windows Media Audio), ZIP (tihendatud failid), MSG (Microsoft Outlook sõnum), EML (Microsoft Outlook Express), PGN (Portable Network Graphics), JPEG (Joint Photographics Experts Group), 7Z (tihendatud failid), GIF (Graphics Interchange Format);
3) ei tohi sisaldada muutuvaid osi (sisu muutvaid linke).
(3) E-toimiku süsteemi kaudu esitatava menetlusdokumendi esmase kontrolli vormilistest nõuetest kinnipidamise kohta teeb selle esitamisel infosüsteem.
(4) Puuduste ilmnemisel ei võta infosüsteem menetlusdokumenti vastu. Esitajale kuvatakse põhjus, miks avalduse vastuvõtmine ei ole võimalik.
(5) E-toimiku süsteemi kaudu menetlusdokumendi esitamisel saab esitaja automaatse vastuvõtukinnituse dokumendi laekumise kohta kohtute infosüsteemi. Automaatne vastuvõtukinnitus ei ole esitatud dokumendi tehnilise ja õigusliku korrektsuse tunnustamise alus.
(6) E-toimiku kaudu esitatud dokumendid tuleb esitajal lisada õiges järjekorras. Esimesena lisatakse põhidokument ja seejärel dokumendi lisad vastavalt menetlusdokumendi numeratsioonile.
§ 204. Veebilehe https://kinnistuportaal.rik.ee/ kaudu esitatavate dokumentide loetelu ja allkirjastamise viisid
(1) Veebilehe https://kinnistuportaal.rik.ee/ (edaspidi kinnistuportaal) kaudu esitatakse kohtule avaldus kinnistusraamatusse kande tegemiseks (edaspidi kinnistamisavaldus) ja selle lisadokumendid.
(2) Avaldust kinnistuportaali kaudu esitatud kinnistamisavalduse muutmiseks või tagasivõtmiseks, samuti lisadokumente saab kinnistuportaali kaudu esitada kuni kandemääruse tegemiseni.
(3) Kinnistuportaalis võib anda ka nõusoleku või volituse kinnistusraamatusse kande tegemiseks või esitada määruskaebuse tehtud kandemääruse peale.
(4) Kinnistuportaalis koostatud dokumendid esitatakse kohtule kinnistuportaali kaudu.
(5) Avaldus kinnistamisavalduse muutmiseks, tagasivõtmiseks või lisadokumentide esitamiseks salvestatakse elektroonilise kinnistusraamatu infosüsteemis kinnistuportaali kaudu esitatud avalduse juurde. Kandemääruse peale esitatud määruskaebuse kohta luuakse elektroonilise kinnistusraamatu infosüsteemis eraldi menetlus.
(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud avalduse või lõikes 3 nimetatud nõusoleku, volikirja või määruskaebuse koostamisel ja esitamisel kinnistuportaali kaudu tuleb täita kõik ettenähtud andmeväljad. Lisadokumendid salvestatakse avalduse, nõusoleku, volikirja või määruskaebuse juurde manusena. Manus peab vastama käesoleva määruse § 6 lõikes 1 sätestatud tingimustele.
(7) Kinnistuportaali kaudu esitatav avaldus, nõusolek, volikiri ja määruskaebus allkirjastatakse digitaalselt. Avaldusele, nõusolekule, volikirjale ja määruskaebusele lisatavad dokumendid varustatakse saatja digitaalallkirjaga juhul, kui need ei ole eelnevalt digitaalselt allkirjastatud.
(8) Kui kinnistamisavaldusele, nõusolekule, volikirjale või määruskaebusele lisatavaid dokumente ei ole võimalik esitada kinnistuportaali kaudu, võib need esitada kohtule e-postiga või paberkandjal.
[RT I, 11.12.2014, 1 - jõust. 01.01.2015]
(9) Kinnistusraamatusse kande tegemiseks või määruskaebuse läbivaatamiseks ettenähtud riigilõiv makstakse selleks ettenähtud arvelduskontole kinnistuportaalis asuva pangalingi kaudu või lisatakse maksekorraldust tõendav dokument manusena kinnistamisavaldusele või esitatakse kohtule paberkandjal.
(10) Kinnistuportaali kaudu esitatud dokumendi esmase kontrolli vormilistest nõuetest kinnipidamise kohta teeb selle esitamisel infosüsteem. Puuduste ilmnemisel ei võimalda kinnistuportaal dokumenti elektroonilise kinnistusraamatu infosüsteemi esitada. Isikule kuvatakse põhjus, miks dokumenti ei ole võimalik esitada.
(11) Kinnistamisavalduse esitamisel kinnistuportaali kaudu saab esitaja automaatse vastuvõtukinnituse kinnistamisavalduse laekumise kohta elektroonilise kinnistusraamatu infosüsteemi. Automaatne vastuvõtukinnitus ei ole esitatud dokumendi tehnilise ja õigusliku korrektsuse tunnustamise alus.
(12) Kui kinnistamisavaldust ei ole võimalik esitada kinnistuportaali kaudu selle püsiva tehnilise rikke tõttu, võib seadusega ettenähtud andmeid sisaldava kinnistamisavalduse ja selle lisadokumendid esitada e-postiga käesoleva määruse 3. peatüki alusel. Kui kinnistamisavaldust ja selle lisadokumente ei ole võimalik esitada e-posti teel kohtu e-postkasti tehnilise rikke tõttu, võib seaduses sätestatud andmeid sisaldava kinnistamisavalduse ja selle lisadokumendid esitada kohtule paberkandjal.
§ 205. Dokumentide esitamine laevakinnistusraamatu infosüsteemi kaudu
Laevakinnistusraamatu kinnistamisavaldusi ning dokumente võib notar ja Veeteede Amet edastada laevakinnistusraamatu infosüsteemi kaudu oma seadusest tulenevate ülesannete ja tööülesannete täitmiseks.
5. peatükk RISTKASUTUSE KORRAS VAHETATAVAD ANDMED
§ 21. Registriväljavõtted osa- ja aktsiakapitali mitterahalise sissemakse üleandmise kohta
(1) Osaühingu, tulundusühistu ja aktsiaseltsi asutamisel või osa- või aktsiakapitali suurendamisel ei ole vaja äriregistrisse kande tegemiseks esitada kohtule mitterahalise sissemakse äriühingule üleandmist tõendavat Eestis peetava registri väljavõtet, kui sissemakseks on:
1) kinnistusraamatusse kantud kinnistu;
2) laevakinnistusraamatusse kantud laev või teisaldatav ujuvvahend;
3) liiklusregistrisse kantud sõiduk;
4) Eesti väärtpaberite registrisse kantud aktsia või osaühingu osa;
[RT I, 22.09.2017, 2 - jõust. 01.10.2017]
5) kauba- ja teenindusmärkide registrisse kantud kauba- ja teenindusmärk, mille kohta saab teha päringu Patendiameti koduleheküljel avaldatud andmebaasi.
(2) Kui mitterahaliseks sissemakseks on lõikes 1 nimetatud ese, siis tuleb kandedokumentides selle kohta avaldada arvutivõrgu kaudu otsinguks vajalikud andmed (nt registrinumber vms).
§ 22. Väärtpaberite keskdepositooriumi teatised
(1) Äriühingu asutamisel, samuti osaühingu osade Eesti väärtpaberite registris registreerimisel ei ole vaja kohtule esitada teatist äriühingu osade või aktsiate registreerimise kohta Eesti väärtpaberite registris.
(2) Äriühingu osa- või aktsiakapitali suuruse muutmise registreerimisel Eesti väärtpaberite registris ei ole vaja kohtule esitada teatist, mis on ette nähtud „Äriseadustiku” § 196 lõike 1 punktis 61, § 200 lõike 1 punktis 31, § 343 lõike 1 punktis 61 ja § 359 lõike 1 punktis 21.
(3) Aktsiate ülevõtmisel põhiaktsionäri poolt ei pea kohtule esitatavale teadaandele lisama teatist aktsiate ülekandmise kohta, mis on ette nähtud „Äriseadustiku” § 36310 punktis 4.
(4) Äriühingute ühinemisel, jagunemisel või ümberkujundamisel ei pea kohtule esitama vastavalt kas „Äriseadustiku” § 400 lõike 1 punktis 10, § 443 lõike 1 punktis 9 või § 485 lõike 1 punktis 10 ettenähtud kinnitust.
§ 23. Aktsionäride nimekiri
(1) Majandusaasta aruande esitamisel kohtule ei pea aktsiaselts aruandele lisama aktsionäride nimekirja.
(2) Lõiget 1 kohaldatakse ka osaühingu majandusaasta aruandele lisatava osanike nimekirja kohta, kui osaühingu osanike nimekirja peetakse Eesti väärtpaberite registris.
51. peatükk ETTEVÕTJA TEGEVUSALADE KLASSIFITSEERIMISNÕUDED
§ 231. Eesti majanduse tegevusalade klassifikaator
(1) Käesoleva määruse lisaga 16 kehtestatakse „Eesti majanduse tegevusalade klassifikaator” (EMTAK), mis jaguneb 5 tasemeks.
(2) Registrite ja Infosüsteemide Keskus haldab „Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatorit ja avaldab selle oma veebilehel.
[RTL 2007, 36, 628 - jõust. 06.05.2007]
§ 232. Tegevusala klassifitseerimine
(1) Ettevõtja ja välismaa äriühingu filiaali tegevusalad esitatakse äriregistrit pidavale kohtule „Äriseadustiku” § 4 lõikes 5 nimetatud teadaandes ja majandusaasta aruandes vastavuses „Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatorile”.
(2) Tegevusala näidatakse vähemalt „Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori” neljandal tasemel.
(3) Tegevusala esitatakse paberdokumendis tekstina, millele võib lisada klassifikaatori koodi.
6. peatükk RAKENDUSSÄTTED
§ 24. Määruse kehtetuks tunnistamine
§ 241. E-toimiku menetlemise infosüsteemi rakendamine
[RTL 2010, 7, 121 - jõust. 15.02.2010]
(1) Alates 1. jaanuarist 2009 rakendatakse täielikku elektroonilist maksekäsu kiirmenetlust.
(2) [Kehtetu - RTL 2008, 99, 1389 - jõust. 01.01.2009]
(3) [Kehtetu - RTL 2008, 99, 1389 - jõust. 01.01.2009]
(4) Kuni 31. märtsini 2015. aastal võib e-toimiku süsteemi kasutama õppimise ja sellega harjumise eesmärgil tsiviil- ja halduskohtumenetluses käesoleva määruse § 203 lõikes 1 nimetatud menetlusdokumente elektrooniliselt esitada kohtutele e-toimiku süsteemi kaudu käesoleva määruse § 203 lõigetes 11 ja 2–5 sätestatud korras ning ka käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktis 1 sätestatud viisil. Sel ajal e-toimiku süsteemi kaudu saabunud dokumente menetletakse menetlusseadustikes ettenähtud korras.
[RT I, 24.09.2014, 4 - jõust. 01.12.2014]
(5) Alates 1. aprillist 2015. aastal on tsiviil- ja halduskohtumenetluses käesoleva määruse § 203 lõikes 1 nimetatud menetlusdokumentide esitamine kohtutele e-toimiku süsteemi kaudu käesoleva määruse § 203 lõigetes 11 ja 2–5 sätestatud korras menetlusseadustikes sätestatud juhtudel kohustuslik.
§ 25. Paragrahvi 201 rakendamine
(1) Paragrahvis 201 sätestatu rakendamine on notarile kohustuslik alates 2007. aasta 1. juunist. Tehnilise võimaluse korral võib notar esitada kohtule dokumente „e-notari” kaudu ka varem.
(2) Kui paragrahvis 201 nimetatud dokumenti või selle kinnitatud ärakirja ei ole e-notari kaudu võimalik esitata tervikuna digitaalselt (näiteks kui kande- või kinnistamisavalduse lisaks on plaanid, mille formaat on suurem kui A4), võib osa dokumendist või ärakirjast edastada kohtu registri- või kinnistusosakonnale ka paberdokumendina. Sel juhul lisatakse e-notari kaudu kohtu registri- või kinnistusosakonnale esitavasse dokumenti või ärakirja, mida pole tervikuna võimalik digitaalselt esitada, märkus, et dokumendi või ärakirja juurde esitatakse täiendavalt paberdokument.
[RTL 2007, 10, 163 - jõust. 02.02.2007]
§ 26. Määruse lisa 16 rakendamine
Käesoleva määruse lisa 16 rakendatakse 1. jaanuarist 2008.
[RTL 2008, 9, 113 - jõust. 01.02.2008]
§ 27. Paragrahvi 125 rakendamine
(1) Paragrahvis 125 sätestatut kohaldatakse majandusaasta aruandele, mis on koostatud 2009. aasta 1. jaanuaril või hiljem alanud aruandeperioodi kohta.
(2) [Kehtetu - RT I, 12.07.2012, 1 - jõust. 15.07.2012]
(3) [Kehtetu - RT I, 12.07.2012, 1 - jõust. 15.07.2012]
(4) [Kehtetu - RT I, 12.07.2012, 1 - jõust. 15.07.2012]
(5) [Kehtetu - RT I, 12.07.2012, 1 - jõust. 15.07.2012]
§ 28. Majandusaasta paberaruande esitamine
(1) Aruandeperioodi kohta, mis algas enne 2009. aasta 1. jaanuari, võib raamatupidamiskohustuslane esitada majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavad dokumendid kohtule paberkandjal või saata postiga.
(2) Majandusaasta paberaruanne ja sellega koos esitatavad dokumendid esitatakse trükitud kujul (arvuti või trükimasinaga), ühepoolselt täidetud, kokku köitmata ning nummerdatud lehtedel.
(3) [Kehtetu - RTL 2010, 9, 160 - jõust. 08.03.2010]
(4) Aruande esimene leht on tiitelleht, millel märgitakse:
1) pealkiri „Majandusaasta aruanne”;
2) aruandeaasta algus ja lõpp;
3) ärinimi või sihtasutuse nimi ja registrikood;
4) sihtnumber ja aadress (maja ja korteri number, tänava või talu nimi, asula, kohaliku omavalitsuse üksuse ja maakonna nimi);
5) sidevahendite andmed (telefon, faks, e-posti aadress ja veebilehe aadress). Telefoni- ja faksinumbri ette tuleb märkida riigi suunakood;
6) audiitori nimi.
(5) Aruande tiitellehe näidisvorm tehakse kättesaadavaks Registrite ja Infosüsteemide Keskuse veebilehel www.rik.ee.
(6) Kohtu registriosakonnale esitatakse majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavate dokumentide ärakiri.
§ 29. Majandusaasta aruande esitamine enne 2009. aasta 1. jaanuari alanud aruandeperioodi kohta
Aruandeperioodi kohta, mis algas enne 2009. aasta 1. jaanuari, võib raamatupidamiskohustuslane esitada majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavad dokumendid käesoleva määruse §-s 124 sätestatud korras.
§ 30. Majandusaasta aruande esitamine 2009. aasta 1. jaanuaril alanud aruandeperioodi kohta
(1) Aruandeperioodi kohta, mis algas 2009. aasta 1. jaanuaril või hiljem, kuid mitte hiljem kui 2009. aasta 31. detsembril, võib käesoleva määruse § 12 lõikes 2 nimetatud raamatupidamiskohustuslane esitada majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavad dokumendid käesoleva määruse §-s 124 sätestatud korras.
(2) Enne käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud toimingut peab raamatupidamiskohustuslane esitama majandusaasta aruande ja sellega koos esitatavate dokumentide andmed aruandluskeskkonnas olevatel andmeväljadel
[RTL 2010, 23, 404 - jõust. 17.05.2010]
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/93/EÜ, elektroonilisi allkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta (EÜT L 13, 19.1.2000, lk 12–20; eestikeelne eriväljaanne: peatükk 13, köide 24, lk 239–248).
[RTL 2008, 35, 308 - jõust. 10.05.2008]
Lisa 1 [Kehtetu - RTL 2008, 99, 1389 - jõust. 01.01.2009]
Lisa 2 [Kehtetu - RTL 2008, 99, 1389 - jõust. 01.01.2009]
Lisa 3 Vastuväide maksekäsu kiirmenetluses
[RT I, 23.02.2018, 1 - jõust. 26.02.2018]
Lisa 4 Vastuväide lapse elatisnõudele maksekäsu kiirmenetluses
Lisa 5 Avaldus kinnistusraamatusse kande tegemiseks
[Kehtetu - RT I, 13.04.2011, 1 - jõust. 28.05.2011]
Lisa 6 Avaldus kinnistusraamatu kandeavalduse muutmiseks, tagasivõtmiseks või lisadokumentide esitamiseks
Lisa 7 Avaldus abieluvararegistrisse kande tegemiseks
[Kehtetu - RT I, 29.12.2012, 22 - jõust. 01.01.2013]
Lisa 8 Avaldus abieluvararegistri kandeavalduse muutmiseks, tagasivõtmiseks või lisadokumentide esitamiseks
Lisa 9 Avaldus laevakinnistusraamatusse kande tegemiseks
[RT I, 23.12.2017, 1 - jõust. 01.01.2018]
Lisa 10 Avaldus laevakinnistusraamatu kandeavalduse muutmiseks, tagasivõtmiseks või lisadokumentide esitamiseks
Lisa 11 Avaldus kommertspandiregistrisse kande tegemiseks
Lisa 12 Avaldus kommertspandiregistri kandeavalduse muutmiseks, tagasivõtmiseks või lisadokumentide esitamiseks
Lisa 13 Nõusolek kommertspandiregistri või laevakinnistusraamatusse kande tegemiseks
Lisa 14 Volikiri laevakinnistusraamatusse kande tegemiseks
Lisa 15 Põhikiri
Lisa 16 Eesti majanduse tegevusalade klassifikaator (EMTAK)
Lisa 17 Erakonna liikmete nimekirja vorm
[Kehtetu - RT I, 22.12.2010, 3 - jõust. 01.01.2011]
Lisa 18 Avaldus laevakinnistusraamatu kande muutmiseks, kustutamiseks või laeva kustutamiseks laevakinnistusraamatust


Riigikohus keelas kohtutäituritel inimesi purupaljaks koorida. - Elulife
Riigikohus keelas kohtutäituritel…
Riigikohtu otsusest ühe võlgniku kaebuse põhjal sai ajalooline pretsendent, tänu millele tuleb kohtutäituritel nüüd arvesse võtta oma “ohvrite” eluliselt hädavajalikke väljaminekuid.
Sputnik Eesti on juba kirjutanud sellest, et Eesti parlamendi poolt 13. detsembril 2017. aastal kinnitatud muudatus täitemenetluse seadustikus, mis võimaldas kohtutäituritel arestida kuni 20% võlgniku sissetulekuist ja jätta äraelamiseks ainult 140 eurot kuus, pidi jõustuma 2018. aasta 9. jaanuarist. Kuid kohtutäiturid tegid juba 2017. aasta detsembris oma “klientide” raha puhul ümberarvestisi.
“Sisuliselt tähendab see, et inimese puhul, kes teenib alla alampalga ja kelle minimaalsed hädavajalikud kulud võrduvad sissetulekuga, võib juhtuda nii, et kohtutäitur ei saa seepeale, kui on teinud tema materiaalse olukorra analüüsi, temalt mitte midagi arestida,” märkis Gogin.
Valdavale hulgale võlgnikest, kelle sissetulek on alampalgast väiksem, aga sääraseid on ligi 100 000, tuleneb sellest, et arestitava raha määr võib väheneda, kuid töövõimetute, pensionäride ja teiste madala sissetulekuga inimeste jaoks ei pruugi seda üldse ollagi,” selgitas ta.
Riigikohtu otsus annab tunnistust sellest, et peaaegu kõik kohtutäiturid on terve aasta vältel seadust rikkunud, kuna rajendasid 2017. aasta 13. detsembrist kehtivat seadusemuudatust ilma võlgniku majanduslikku olukorda arvesse võtmata. “Riigikohtu otsuses kajastub see, mis on seadusega kindlaks määratud. See pole lihtsalt nii üksipulgi lahti kirjutatud, nagu kirjeldas Riigikohus,” ütles Oleg Gogin.
Allikas: m.sputnik-news.ee
Kohtuasja number 2-18-4482
Määruse kuupäev Tartu, 20. märts 2019
Kohtukoosseis Eesistuja Jaak Luik, liikmed Peeter Jerofejev ja Malle Seppik
Kohtuasi Ljudmila Andronova kaebus kohtutäituri Katrin Velleti 12. märtsi 2018. a otsuse peale täiteasjades nr 031/2007/3784, 031/2009/400 ja 031/2015/1732
Vaidlustatud kohtulahend Tallinna Ringkonnakohtu 30. novembri 2018. a määrus
Kaebuse esitaja ja kaebuse liik Ljudmila Andronova määruskaebus
Menetlusosalised ja nende esindajad Riigikohtus Avaldaja Ljudmila Andronova
Puudutatud isik (kohtutäitur) Katrin Vellet
Puudutatud isik (sissenõudja) Osaühing Aktiva Finants
Puudutatud isik (sissenõudja) Telia Eesti AS
Asja läbivaatamise kuupäev 4. märts 2019, kirjalik menetlus
1. Tühistada Tallinna Ringkonnakohtu 30. novembri 2018. a määrus ja Harju Maakohtu 13. juuli 2018. a määrus tsiviilasjas nr 2-18-4482 ning teha uus määrus, millega rahuldada Ljudmila Andronova kaebus kohtutäituri Katrin Velleti 12. märtsi 2018. a otsuse peale täiteasjades nr 031/2007/3784, nr 031/2009/400 ja nr 031/2015/1732.
2. Tühistada kohtutäituri Katrin Velleti 12. märtsi 2018. a otsus täiteasjades nr 031/2007/3784, nr 031/2009/400 ja nr 031/2015/1732 ning kohustada kohtutäiturit Ljudmila Andronova 8. veebruari 2018. a kaebust uuesti läbi vaatama.
4. Jätta menetluskulud kõigis kohtuastmetes kohtutäituri Katrin Velleti kanda.
5. Tagastada määruskaebuselt tasutud kautsjon.
1. Ljudmila Andronova (avaldaja, võlgnik) esitas 22. märtsil 2018 Harju Maakohtule kaebuse kohtutäituri Katrin Velleti (kohtutäitur) 12. märtsi 2018 otsuse peale täiteasjades nr 031/2007/3784, nr 031/2009/400 ja nr 031/2015/1732. Avaldaja palus kohtutäituri otsuse tühistada ning uue otsusega arestimisaktid tühistada.
1.1. Avalduse kohaselt on kohtutäitur algatanud avaldaja vastu mitu täitemenetlust. Avaldajale on määratud osaline töövõimetus kuni 9. juulini 2020. Avaldaja sissetulek on töövõimetoetus 208 eurot kuus ja Tallinna Linnavalitsuselt ravimite ostmiseks saadav hüvitis. Avaldaja on töötu. Ta elab Tallinna linna munitsipaalkorteris, mille eest on kohustatud tasuma üüri ja kommunaalkulusid ca 267 eurot kuus (veebruarikuu näitel). Kohtutäitur edastas 4. veebruaril 2018 Eesti Töötukassale arestimise aktid, millega arestis avaldaja töövõimetoetusest 20%.
1.2. Avaldaja esitas kohtutäiturile 8. veebruaril 2018 avalduse, milles palus arestimisaktid tühistada. Kohtutäitur vastas 13. veebruari 2018 kirjaga, et ei rahulda avaldust sissetulekust kinnipeetava osa (20%) vähendamiseks või arestist vabastamiseks, sest see ei ole võimalik, arvestades täitmisele esitatud nõuete menetlemise aega ja seda, et muud vara ei ole. Avaldaja esitas 16. veebruaril 2018 korduva avalduse, milles palus läbi vaadata oma 8. veebruari 2018 avalduse kui kaebuse kohtutäituri tegevuse peale. Kohtutäitur tegi 12. märtsil 2018 otsuse, millega jättis kaebuse kohtutäituri tegevuse peale aluse puudumise tõttu rahuldamata ning töövõimetoetuse arestimise aktid muutmata.
1.3. Kohtutäituril on täitemenetluse seadustiku (TMS) § 132 lg 1² kohaselt õigus arestida avaldaja sissetulekust kuni 20%. Kohtutäitur on kohustatud arvestama avaldaja isikut puudutavate asjaoludega ja põhjendama arestimise määra suurust. Kohtutäitur tegi formaalse otsuse arestida maksimaalse määra järgi 20% avaldaja sissetulekust. Selline otsus on õigusvastane.
1.4. TMS § 132 lg 1² on vastuolus põhiseadusega, kuna ei arvesta avaldaja eluasemekulusid ega taga talle sissetulekut inimväärseks äraelamiseks. Toimetulekupiiri nõue on meelevaldselt ja formaalselt võetud sotsiaalhoolekande seadusest (SHS), arvestamata selle seaduse nõudeid. Arestimisaktide täitmine ja TMS § 132 lg 1² kohaldamine piirab olulisel määral kaebaja võimalust inimväärseks äraelamiseks.
2. Kohtutäitur vaidles kaebusele vastu. Avaldajal tuvastatud osaline töövõime ei vabasta teda oma kohustuste täitmisest. Osalise töövõime puhul määratakse isikule töövõimetoetus, mis on TMS § 131 lg 2 järgi arestitav samas seadustikus sätestatud piirangutega. On ilmselge, et avaldaja sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme ei ole võimalik lahendada täitemenetluse kaudu. Enne töövõimetoetuse arestimist hindas kohtutäitur avaldaja varalist seisundit ja kajastas seda 12. märtsi 2018 otsuses. Kohtutäitur tuvastas, et avaldajal ei ole vara, mille arvel oleks võimalik täielikult rahuldada võlgniku vastu esitatud nõudeid, või selle vara väärtus ei ole küllaldane, katmaks vara võõrandamisega tekkivaid kulusid. Võlgniku ainuke sissetulek, millele on võimalik sissenõuet pöörata, on töövõimetoetus.
3. Sissenõudja osaühing Aktiva Finants leidis, et TMS § 132 lg 12 kohaldamine oli põhjendatud, kuna kõik muud võimalused olid ammendunud. Avaldajal puudub muu vara, mis viiks nõude täieliku rahuldamiseni. Samuti tuleb arvestada menetlusele kulunud aega. Seega on tõenäoline, et kui TMS § 132 lg-t 12 ei rakendata, siis jäävad nõuded täitmata ning sissenõudja seaduslik huvi kaitseta.
4. Harju Maakohus jättis 13. juuli 2018. a määrusega kaebuse rahuldamata ja menetluskulud avaldaja kanda. Maakohus märkis, et puuduvad menetluskulud, mida saaks avaldajalt välja mõista.
Maakohus põhjendas, et avaldaja kohtule esitatava kaebuse asjaolud saavad olla TMS §-st 218 tulenevalt samad, mis kohtutäiturile kaebuse esitamisel. Seega ei ole vaja hinnata avaldaja kaebuse asjaolusid, mida avaldaja ei toonud esile kohtutäiturile esitatud kaebuses, st töövõimetoetuse arestimise ulatuse põhjendatust.
Kohtutäitur on õigustatult määranud kaebaja töövõimetoetuse arestimise ulatuse aktide koostamise ajal kehtinud TMS § 132 lg 12kohaselt lubatud määras, st 20% avaldaja sissetulekust. Kohtutäituri otsuse kohaselt ei ole otsuse koostamise päeva seisuga kohtutäituri ametikontole nõude katteks kinnipidamisi tehtud. Seega ei ole avaldaja õigusi ka rikutud.
Avaldaja taotlus tunnistada TMS § 132 lg 12 põhiseadusega vastuolus olevaks tuleb jätta rahuldamata, kuivõrd avaldajast võlgniku sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme ei ole võimalik lahendada täitemenetluse kaudu. Nõustuda tuleb kohtutäituriga, et asjaolu, et isikule on määratud töövõimetoetus väiksemas määras, kui võlgniku hinnangul temale piisaks, ei ole aluseks täitemenetluses arestimise määra vähendamiseks. Võlgnik võib esitada sotsiaalabi taotluse või vajadusel pankrotiavalduse. Sätte eesmärgiks on tagada võlausaldajate nõuete rahuldamine olukorras, kus sissenõude pööramine võlgniku muule varale ei ole viinud või eeldatavalt ei vii täitemenetluses nõude täielikule rahuldamisele.
5. Avaldaja esitas ringkonnakohtule määruskaebuse, milles palus maakohtu määruse tühistada ja uue määrusega kaebus rahuldada. Kaebuse kohaselt on nii kohtutäitur kui maakohus jätnud põhjendamatult hindamata arestimise ulatuse põhjendatuse. Sellised formaalsed otsustused on seadusvastased. Samuti on maakohus jätnud põhjendamatult rahuldamata kaebaja taotluse tunnistada TMS § 132 lg 1² põhiseadusega vastuolus olevaks.
6. Kohtutäitur ja sissenõudjad ei esitanud määruskaebuse kohta seisukohti.
7. Maakohus jättis määruskaebuse rahuldamata ja edastas selle tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 663 lg 5 alusel läbivaatamiseks Tallinna Ringkonnakohtule.
8. Tallinna Ringkonnakohus jättis 30. novembri 2018. a määrusega maakohtu määruse resolutsiooni muutmata, kuid muutis osaliselt määruse põhjendusi ja täiendas neid. Määruskaebuse esitamisest tingitud menetluskulud jäid avaldaja kanda, avaldajalt menetluskulusid välja ei mõistetud.
8.1. Vaidlusaluses asjas on tähtsad järgmised asjaolud:
· OÜ Aktiva Finants 24. juuli 2015 avalduse ja Pärnu Maakohtu tsiviilasjas nr 2-15-107068 tehtud 10. juuni 2015 määruse alusel algatas kohtutäitur täitemenetluse täiteasjas nr 031/2015/1732 avaldajalt 480 euro 47 sendi sissenõudmiseks;
· Telia Eesti AS-i 16. novembri 2007 avalduse ja Harju Maakohtu tsiviilasjas nr 2-06-31494 tehtud 5. oktoobri 2007 kohtuotsuse alusel algatas kohtutäitur täitemenetluse täiteasjas nr 031/2007/3784 avaldajalt 3493 krooni 80 sendi (s.o 223 euro 29 sendi) väljamõistmiseks;
· Telia Eesti AS-i 3. veebruari 2009 avalduse ja Harju Maakohtu tsiviilasjas nr 2-06-31494 tehtud 30. oktoobri 2008 määruse alusel algatas kohtutäitur täitemenetluse täiteasjas nr 031/2009/400 avaldajalt 1775 krooni 42 sendi (s.o 113 euro 47 sendi) sissenõudmiseks;
· kohtutäitur koostas 4. veebruaril 2018 täiteasjades nr 031/2015/1732, nr 031/2009/400 ja nr 031/2007/3784 töövõimetoetuse arestimise aktid, millega arestis võlgniku töövõimetoetusest 20%.
8.2. Maakohus on jätnud ebaõigesti hindamata avaldaja arestimistoimingu vaidlustamisel esitatud väited sissetuleku (töövõimetoetuse) arestimise ulatuse kohta, põhjendades seda asjaoluga, et avaldaja ei ole kaebuses kohtutäiturile neid esile toonud. Asjas on tuvastatud, et avaldaja esitas kohtutäiturile 8. veebruaril 2018 avalduse arestimise aktide tühistamiseks ning 16. veebruaril 2018 avalduse pealkirjaga “Korduv kaebus arestimise aktide tühistamiseks täiteasjades nr 031/2007/3784, nr 031/2009/400 ja nr 031/2015/1732“. 16. veebruari 2018. a avaldusest nähtub, et avaldaja palus läbi vaadata tema 8. veebruari 2018 avalduse TMS § 217 järgse kaebusena kohtutäituri tegevuse peale. Seega on väide, et kohtutäitur on arestinud töövõimetoetuse liiga suures ulatuses, esitatud kooskõlas TMS § 218 lg-ga 1 ka kaebuses kohtutäiturile ning kaebuse läbivaatamisel tulnuks seda hinnata. Selle menetlusnormi rikkumise saab kõrvaldada ringkonnakohtus.
8.3. Määruskaebuse peamine väide on see, et avaldaja hinnangul ei ole kohtutäitur põhjendanud, miks ta on pidanud õigustatuks arestida avaldaja töövõimetoetuse arestimise aktide koostamise ajal kehtinud TMS § 132 lg 1² esimeses lauses sätestatud maksimaalses lubatud määras ehk 20% viidatud normis sätestatud sissetulekust. Selle seisukohaga ei saa nõustuda.
8.3.1. TMS § 133 lg 1 esimese lause kohaselt pidi kohtutäitur töövõimetoetuse arestimise akti märkima talle teadaolevate andmete põhjal summa, mida ei arestita. 4. veebruaril 2018 koostatud arestimisaktides märkis kohtutäitur, et summa, mida ei arestita, on 1/3 palga alammäärast ehk 166 eurot 67 senti.
8.3.2. Avaldaja on 8. veebruari 2018 avalduse esitamisega kasutanud TMS § 133 lg 1 teises lauses sätestatud õiguskaitse võimalust ja esitanud kohtutäiturile avalduse täiendavate andmetega, mis annab kohtutäiturile aluse kaaluda arestimise tühistamist selliselt, et võlgnikule oleks tagatud arestimisele mittekuuluv sissetulek, arvestades TMS §-des 131 ja 132 sätestatud piiranguid. Praegusel juhul jättis kohtutäitur TMS § 133 järgse avalduse rahuldamata ning nagu eespool märgitud, palus võlgnik selle avalduse läbi vaadata kaebusena kohtutäituri tegevuse peale. Seega tuli kohtul kontrollida, kas kohtutäitur on arestimistoimingu tegemisel diskretsioonipiire järginud, arvestades ka avalduses tehtud etteheiteid.
8.3.3. Kohtutäituri 13. veebruari 2018 vastusest avaldusele nähtuvad kaalutlused, millest lähtudes on kohtutäitur pidanud põhjendatuks arestida avaldaja sissetulekust just 20% ja mitte vähem. Kohtutäitur on leidnud, et avaldaja sissetuleku arestimine maksimaalses lubatud määras (20%) on põhjendatud seetõttu, et võlgnikul ei ole muud vara, millele sissenõuet pöörata, ning arvestada tuleb täitmisele esitatud nõuete menetlemise aega. Seega ei ole õige määruskaebuse väide, et kohtutäitur on jätnud sissetuleku arestimise ulatuse määramisel kaalutlusõigust teostades põhjendamiskohustuse täitmata. Kohtutäitur on piisavalt põhjendanud, miks ei ole avaldaja sissetuleku arestimise määra vähendamine õigustatud. Määruskaebuse väited ei anna alust jõuda teistsugusele järeldusele.
8.4. Põhjendamatu on ka määruskaebuse väide, et kohtutäituri otsus on õigusvastane põhjusel, et kohtutäitur ei ole töövõimetoetusest 20% arestimisel taganud avaldajale igas kuus arestimisele mittekuuluvat sissetulekut. Maakohus on TMS § 132 lg 12 alusel sissetuleku arestimise arvestust kontrollinud. Maakohtu põhjendustega saab nõustuda ja neid ei ole vaja korrata. Avaldaja majanduslikud raskused, sh asjaolu, et talle on määratud töövõimetoetus väiksemas määras, kui tema hinnangul elamisväärseks äraelamiseks piisaks, ei ole seaduses sätestatud määras töövõimetoetuse arestimise tühistamise aluseks, kui võlgnikule on tagatud TMS § 132 lg 12 tähenduses arestimisele mittekuuluv sissetulek.
8.5. Maakohus jättis põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse õigesti algatamata ning TMS § 132 lg 12 kohaldamata jätmiseks ei ole alust. Nõustuda tuleb maakohtu vastavate põhjendustega.
8.6. Vastuseks määruskaebuse etteheitele, et maakohus ei ole vaadanud avaldaja kaebust läbi seaduses sätestatud 15-päevase tähtaja jooksul, märkis ringkonnakohus, et see ei mõjuta asja sisulist tulemust.
8.7. Määruskaebuse rahuldamata jätmise tõttu tuleb TsMS § 171 lg 1 alusel jätta menetluskulud avaldaja kanda. Kuna sissenõudjad ega kohtutäitur ei ole kaebusele vastanud ning TsMS § 175 lg 31 järgi kohtutäituri otsuse peale esitatud kaebuse lahendamise menetluses kohtutäituri kantud õigusabikulu nii või teisiti ei hüvitata, ei ole määruskaebemenetluses menetluskulusid, mille väljamõistmist puudutatud isikud saaksid avaldajalt nõuda.
9. Avaldaja esitas ringkonnakohtu määruse peale määruskaebuse, milles palub ringkonnakohtu ja maakohtu määrused ning kohtutäituri otsuse tühistada ja kohustada kohtutäiturit avaldaja kaebust uuesti läbi vaatama.
Kohtutäituri aktidest ja otsustest ei nähtu, et sissenõudja oleks esitanud kohtutäiturile avalduse TMS § 131 lg 2 kohaldamiseks ja et avaldaja oleks ära kuulatud. Kohtud oleksid hagita menetluses pidanud neile minetustele omal algatusel tähelepanu pöörama.
Kohtutäitur ei ole põhjendanud, miks ta arestis 20% töövõimetoetusest. Kohtulahenditest ei ole jälgitav, miks määr peab olema just 20%. Sõna „kuni“ on sättes just selleks, et võetaks arvesse erinevate inimeste erinevat olukorda. Avaldaja olukorda ei ole arvesse võetud.
Maakohus rikkus TMS § 218 lg-s 2 sätestatud kaebuse läbivaatamise tähtaega.
TMS § 132 lg 12 on vastuolus põhiseadusega. SHS kohaselt peab inimesele jääma toimetulekupiiriks nimetatud summa, kuhu ei kuulu eluasemekulud. TMS § 132 lg-s 12 aga on arvestatud, et inimesele peab jääma toimetulekupiirile vastav sissetulek, kuhu kuuluvad kõik inimese kulud, sh eluasemekulud. Lisaks on vastuolu põhiseadusega seetõttu, et kohtutäituril ei ole õigust anda sisulisi hinnanguid, aga formuleering „kuni 20%“ sunnib seda tegema.
10. Kohtutäitur leiab, et määruskaebus tuleb jätta rahuldamata. Määruskaebuse kohaselt ei kontrollinud kohus, kas sissenõudja esitas sissetuleku arestimise avalduse ja kas võlgnik kuulati ära. Nimetatud nõuete täitmist ei ole võlgnik vaidlustanud kohtutäiturile kaebuse esitamisega, seega ei saa võlgnik sellele kohtumenetluses tugineda. Seadus paneb paika diskretsiooni piirid, millest kohtutäitur ei ole väljunud ega teinud võlgnikule ülekohut. TMS § 132 lg 12 alusel arestitakse just nende võlgnike sissetulekuid, kellel see ongi väike. Võlgniku raske majanduslik olukord nimetatud sätte mõttes ei ole erandjuhtum, vaid reegel. Sellises olukorras võlgniku puhul on kohtutäituril õigus arestida võlgniku sissetulekut, mis jääb alla Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäära, kuid ületab toimetulekupiiri. Praeguseks ei ole avaldaja selgitanud kohtutäiturile ega kohtule selliseid erandlikke asjaolusid, millega arvestades oleks arestimise määra vähendamine nii võlgniku kui ka sissenõudja suhtes õiglane ja põhjendatud. Kohtutäituri 4. veebruari 2018 töövõimetoetuse arestimise aktid on viidud vastavusse alates 10. juunist 2018 kehtima hakanud TMS redaktsioonis sätestatuga. Sellest tulenevalt on võlgniku määruskaebuse aluseks olevad asjaolud praeguseks muutunud ja kohtutäituri 4. veebruari 2018 töövõimetoetuse arestimise akt enam ei kehti.
11. Sissenõudjad ei ole määruskaebusele vastanud.
12. Kolleegium leiab, et avaldaja määruskaebus tuleb rahuldada ning ringkonnakohtu ja maakohtu määrused TsMS § 692 lg 1 p 1 ja § 695 alusel tühistada TMS väära kohaldamise tõttu. Kolleegium saab TsMS § 701 lg 3 esimese lause alusel teha uue määruse, millega rahuldab avaldaja kaebuse kohtutäituri 12. märtsi 2018 otsuse peale, tühistab selle ja kohustab kohtutäiturit kaebust uuesti läbi vaatama.
13. Kassatsiooniastmes vaidlevad menetlusosalised peaasjalikult selle üle, kas kohtutäitur on põhjendatult arestinud avaldaja töövõimetoetusest 20%.
Pooled ei vaidle selle üle, et avaldaja vastu on aastatel 2007, 2009 ja 2015 alustatud kolm täitemenetlust ning täitedokumentideks on kohtulahendid. Kohtutäituri Riigikohtule esitatud seisukoha järgi oli 22. veebruari 2019 seisuga avaldaja vastu käimas kaks täitemenetlust: nr 031/2009/400, nõude jääk 58 eurot 74 senti, ja nr 031/2015/1732, nõude jääk 631 eurot 3 senti.
14. Kolleegium selgitab esmalt töövõimetoetusele sissenõude pööramise üldisi eeldusi (I) ja seejärel käsitleb avaldaja määruskaebuse väiteid (II) ning teeb menetluslikud otsused (III).
15. Isikule töövõimetoetuse määramise võimaluse näeb ette töövõimetoetuse seadus (TVTS). Selle seaduse § 64 kohaselt muudeti täitemenetluse seadustikku ning täiendati TMS § 131 lg-t 1 p-ga 61 sõnastuses „töövõimetoetus“. Muudatus jõustus 1. juulil 2016.
15.1. Selline muudatus tähendab täitemenetluse jaoks järgmist. TMS § 131 lg 1 näeb ette võlgniku sissetulekute loetelu, millele ei saa täitemenetluses üldse sissenõuet pöörata (p-d 1-5, 9 ja 11-12, nt riiklik peretoetus, puudega isiku sotsiaaltoetus) või saab sissenõuet pöörata erandjuhul (p-d 6-8, nt töövõimetoetus, vanemahüvitis) või eriseaduses ettenähtud korras (p 10, riiklik pension). Selliselt on TMS § 131 eesmärk koostoimes eelkõige TMS §-dega 130 ja 132-136 tagada võlgnikule tema suhtes korraldatava täitemenetluse tingimustes tema enda ja tema ülalpeetavate ülevalpidamiseks minimaalselt vajalikud vahendid (vt ka Riigikohtu 15. märtsi 2017. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-166-16, p 15 ja seal viidatud varasemad lahendid). Erandjuhul sissetulekule sissenõude pööramise eeldused näeb ette TMS § 131 lg 2.
15.2. TVTS eelnõu seletuskirjas on märgitud, et töövõimetoetusele peab saama TMS § 131 lg 2 kohaselt sissenõuet pöörata samas lõikes nimetatud erisusi arvestades. Seletuskirjas viidati, et töövõimetoetusele peab saama sissenõuet pöörata sarnaselt kehavigastuse või terviserikke tekitamise tõttu makstavale hüvitisele ja mittevaralise kahju hüvitisele, seadusel põhinevale elatisele ja vanemahüvitisele sissenõude pööramisega (st erandjuhul). Seadusandja on TMS eespool kirjeldatud muutmisega nõustunud töövõimetoetusele erandkorras sissenõude pööramisega.
16. TMS § 131 lg 2 esimese lause kohaselt, kui sissenõude pööramine võlgniku muule varale ei ole viinud või eeldatavalt ei vii sissenõudja nõude täielikule rahuldamisele ning kui arestimine on nõude liiki ja sissetuleku suurust arvestades õiglane, võib TMS § 131 lg 1 p-des 6-8 nimetatud sissetulekutele pöörata sissenõude sissenõudja avalduse alusel.
17. TMS § 131 lg 2 esimene lause näeb seega ette kolm eeldust erandjuhul sissetulekule sissenõude pööramiseks. Esiteks on selleks vaja sissenõudja avaldust, teiseks peab senine täitemenetlus olema ebaõnnestunud või eeldatavasti ebaõnnestumas. Kolmandaks peab sissenõude pööramine olema õiglane. Võimaluse korral on TMS § 131 lg 2 teise lause kohaselt ette nähtud ka võlgniku ärakuulamine (vt selle kohta määruse p 20).
17.1. Kolleegium on seisukohal, et TMS § 131 lg 2 esimene lause ei pea silmas sissenõudja eraldi avaldust, milles taotletaks võlgniku sissetulekutele erandjuhul sissenõude pööramist. Selles vaid korratakse TMS § 23 lg-s 1 märgitud põhimõtet, mille järgi täitemenetluse alustamiseks on üldjuhul vaja sissenõudja avaldust. Piisav on TMS § 23 kohane täitmisavaldus, kui selle järgi taotletakse muu hulgas sissenõude pööramist võlgniku sissetulekutele (sh nõudeõigusele). Seejuures ei ole sissenõudja kohustatud täitmisavalduses eraldi märkima, et asjakohaste eelduste olemasolu korral soovib ta TMS § 131 lg 2 kohaldamist. Kohtutäitur saab täitmisavalduse alusel rakendada kõiki õigusaktides ette nähtud sunniabinõusid sissenõudja nõude rahuldamiseks, sh TMS § 131 lg-t 2, arvestades samal ajal võlgniku seaduses sätestatud huvidega.
17.2. Erandi kohaldamise teine eeldus on see, et võlgnikul ei ole muud vara või olemasolev vara on mittearestitav (nt teatud vallasasjad TMS § 66 kohaselt) või see on niivõrd vähese väärtusega, et selle arvel ei ole õnnestunud sissenõudja nõuet rahuldada, või eelduslikult ei õnnestu nõuet rahuldada muul põhjusel. Selle eelduse täitmiseks peab kohtutäitur üldjuhul olema teinud mõistlikud pingutused võlgniku muu vara leidmiseks ja arestimiseks, mh on võimalik võlgnikult nõuda vara kohta teabe ja vara nimekirja esitamist (vt TMS § 59 jj). TMS § 8 lg 1 järgi on kohtutäitur kohustatud viivitamata tarvitusele võtma kõik seadusega lubatud abinõud täitedokumendi täitmiseks, koguma täitemenetluseks vajalikku teavet ning selgitama täitemenetluse osalistele nende õigusi ja kohustusi.
Kolleegium nendib, et ei ole võimalik täpselt ette kindlaks määrata ajalist piiri, millal saab lugeda täitemenetluse võlgniku muu vara suhtes ebaõnnestunuks. Nii võib mõne võlgniku korral olla olemas arvestatav lootus vara tekkimiseks tulevikus, nt pärandina (kui käimas on pärimismenetlus või kohtuvaidlus pärandvara kuuluvuse üle) või muul viisil. Ebaõnnestunuks lugemine sõltub konkreetsest täitemenetlusest. Üldise kriteeriumina ajalise piiri kohta tuleks lähtuda mõistlikust ajast. Ebaõnnestumisele võib nt viidata vahetult enne täitemenetlust mõne teise sissenõudja nõude alusel korraldatud täitemenetluse tagajärjetus vms.
17.3. Kolmanda eeldusena tuleb TMS § 131 lg-s 2 sätestatud erandi kohaldamiseks arvestada kõiki asjaolusid, mille põhjal saab teha järeldusi selle kohta, kas sissenõude pööramine võlgniku sissetulekule on õiglane. Kohtutäituril tuleb TMS § 131 lg 2 eesmärgipärase tõlgendamise kaudu arvestada konkreetse täitemenetluse poolte, eelkõige võlgniku ja sissenõudja õigustatud huve ja majanduslikku olukorda, et teha õiglane otsus. Esmalt tuleb arvestada nõude liiki ja sissetuleku suurust, kuid need on vaid osa kriteeriumeist, mida arvestada. Selline eelkõige nõude liigi ja sissetuleku suuruse arvesse võtmine tagab maksimaalselt poolte huvidest lähtumise, arvestades esmalt seda, et üldjuhul ei või sissetulekut (töövõimetoetust) võlgniku huvidest lähtudes arestida, kuid erandjuhtudel kõiki asjaolusid koos kaaludes on see piiratult võimalik (vt TMS § 132 lg 12 kohta ka määruse p 21). Kolleegium märgib, et kui sissenõudja paneb täitemenetluses maksma nt elatise või (deliktilise) kahju hüvitamise nõude, võib töövõimetoetusele sissenõude pööramine olla õiglasem kui mõne muu nõude korral, kuid ka sel juhul tuleb arvestada kõiki asjaolusid kogumis.
17.4. Kolleegium juhib tähelepanu ka sellele, et TMS § 131 lg 2 korral on tegemist kohtutäituri diskretsiooniotsusega, mis allub TMS § 217 alusel esitatava kaebuse kaudu kohtulikule kontrollile (vt Riigikohtu 10. juuni 2015. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-62-15, p 14; see määrus ei käsitlenud küll töövõimetoetusele sissenõude pööramist).
18. Enne 9. jaanuari 2018 olid määruse p-des 16 ja 17 käsitletud eeldused ainsad eeldused töövõimetoetusele sissenõude pööramiseks.
18.1. 9. jaanuaril 2018 jõustusid 13. detsembril 2017 vastu võetud kohtutäituri seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse alusel mh TMS §-s 132 tehtud muudatused. TMS § 132 täiendati lg-ga 12. Nimetatud lõike kuni 10. juunini 2018 kehtinud redaktsiooni esimese lause kohaselt, kui sissenõude pööramine võlgniku muule varale ei ole viinud või eeldatavalt ei vii nõude täielikule rahuldamisele, võib arestida kuni 20 protsenti TMS § 132 lg-s 1 nimetatud sissetulekust (s.o sissetulekust, mis ei ületa kehtivat kuupalga alammäära, mis praegusel ajal on 540 eurot kuus). Teise lause kohaselt sissetulekut ei arestita, kui see jääb alla kehtestatud toimetulekupiiri.
18.2. Asjakohase seaduseelnõu seletuskirja kohaselt tehti muudatus täitemenetluse efektiivsuse tõstmise eesmärgil. Seletuskirja kohaselt saavad paljud võlgnikud töötasu palga alammääras, mis võimaldab neile koos lisanduvate toetustega rahuldaval tasemel toimetuleku, kuid sissenõudja nõude rahuldamiseks ei ole võimalik neilt midagi kinni pidada. Eraldi toodi seletuskirjas välja elatisvõlgnikud ja avaliku võimu kandja trahviotsuste võlgnikud, mh loodeti muudatusega vähendada halduskoormust asenduskaristuste määramisel.
18.3. Kohtutäitur on lähtunud 4. veebruari 2018 arestimisaktide koostamisel alates 9. jaanuarist 2018 kehtima hakanud TMS § 132 lg 12 redaktsioonist. Kolleegiumi hinnangul võis seda täitemenetluse tõhususe eesmärgil teha, kuid TMS § 132 lg 12kohaldamisel tuleb põhjendusi näidates kaaluda, milline on töövõimetoetusele sissenõude pööramise ulatus seaduses sätestatud piiri, s.o 20% siseselt (vt määruse p 21).
Kolleegiumi arvates tuleb seega alates 9. jaanuarist 2018 töövõimetoetusele sissenõude pööramise lubatavust otsustades kohaldada TMS § 131 lg-t 2 koos TMS § 132 lg-ga 12. Analüüsida tuleb nii seda, kas sissenõude pööramine on lubatav TMS § 131 lg 2 järgi, kui ka seda, millises täpsemas ulatuses võib töövõimetoetusele sissenõude pöörata.
19. Praegusel juhul on sissenõudjad kõikides täitmisavaldustes märkinud (vt tl-d 45, 47 ja 49), et soovivad pöörata sissenõuet võlgniku kinnisasjale, vallasvarale või nõudeõigusele. Kolleegiumi hinnangul on täitmisavaldused piisavad ka TMS § 131 lg 2 ning TMS § 132 lg 12 rakendamiseks (vt määruse p 17.1). Kolleegium märgib, et kui pädev asutus on otsustanud töövõimetoetuse väljamaksmise võlgnikule, tekib võlgniku vara hulka nõudeõigus toetus välja maksta. Kui toetus on välja makstud pangakontole, tekib võlgnikul nõudeõigus krediidiasutuse vastu konto käsutamiseks.
20. Kolleegium leiab, et iseenesest ei too alati ebaõiget lahendit kaasa see, kui kohtutäitur jätab võlgniku enne TMS § 131 lg 2 kohaldamist ära kuulamata. TMS § 131 lg 2 teise lause kohaselt kuulab kohtutäitur enne otsuse tegemist võlgniku võimaluse korral ära. Ärakuulamise põhiline eesmärk on saada võlgnikult teavet tema majandusliku seisundi ja muude sissenõude pööramise otsuse tegemiseks vajalike asjaolude kohta. Kolleegium kordab varasemat seisukohta, mille kohaselt (eelkõige) kiiret täitetoimingut vajavatel juhtudel, samuti siis, kui võlgnikuga kontakti saamine on eelduslikult raskendatud, on võimalik TMS § 131 lg 2 järgi täitetoiming teha võlgnikku enne ära kuulamata. Võlgniku õiguste kaitse on sel juhul mh tagatud kaebuse esitamise õiguse kaudu (vt Riigikohtu 10. juuni 2015. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-62-15, p 14). Samas, kui täitetoimingut ei tule teha kiiresti või kohtutäituril napib teavet võlgniku majandusliku olukorra, sh tema toimetuleku kohta, võib võlgniku ärakuulamine enne TMS § 131 lg 2 järgse täitetoimingu tegemist olla võlgniku huvide õiglaseks arvestamiseks vajalik. Kuna praeguses asjas tuleb kohtutäituril võlgniku kaebus põhjendamiskohustuse rikkumise tõttu uuesti läbi vaadata (vt määruse p 21), on tal võimalik võlgnik enne vaidlusaluse sissetuleku arestimise üle otsustamist ära kuulata.
21. Kolleegium leiab, et ei kohtutäitur ega kohtud ole piisavalt põhjendanud, miks pöörati sissenõue võlgniku töövõimetoetusele maksimaalses lubatud määras. Jätnud otsustuse piisavalt põhjendamata, on täitur ja kohtud oluliselt ületanud diskretsiooni piire.
21.1. Ringkonnakohus on pidanud piisavaks kohtutäituri seisukohti, mille kohaselt on 20% rakendamine põhjendatud seetõttu, et võlgnikul ei ole muud vara, millele sissenõuet pöörata, ning arvestada tuleb täitmisele esitatud nõuete menetlemise aega.
21.2. On õige, et üks TMS § 131 lg 2 (ning ka TMS § 132 lg 12) kohaldamise eeldusi on see, et sissenõudmine on ebaõnnestunud või eelduslikult ebaõnnestub. Samas ei näita see midagi täpsemat konkreetse võlgniku olukorra kohta, mh selle kohta, millises ulatuses töövõimetoetusele sissenõude pööramine on õiglane. Teist ringkonnakohtu viidatud põhjust – nõuete täitmisele kuluvat aega – võib samuti muude asjaolude hulgas arvestada. On tõsi, et ühes täiteasjas on menetlus kestnud juba peaaegu kümme aastat ning teises üle kolme aasta ning sissenõudja on üldjuhul õigustatud saama oma nõude rahuldatud lühema tähtaja jooksul. Samas ei võimalda ka see asjaolu eraldi võetuna (mh võlgniku olukorda analüüsimata) otsustada selle üle, millises määras tuleks võlgniku töövõimetoetusele sissenõue pöörata. Selleks tuleks hinnata võlgniku majanduslikku ja muud olukorda tervikuna (vt ka määruse p 17.3). Hinnata tuleks mh seda, kas töövõimetoetuse maksimaalses määras arestimisel on tagatud võlgniku toimetulek minimaalselt vajalikus määras (kulutused eluasemele, toidule, riietele, ravimitele, transpordile jms), samuti seda, kas võlgnikul võib olla muid sissetulekuid või sääste (nt menetlusabi taotluses (tl 19 jj) märgib võlgnik oma igakuiste kulutuste suuruseks 407 eurot, lepingulise esindaja kulude suuruseks maakohtus on märgitud 339 eurot (tl 67) jms). Kohtutäitur ega kohtud ei ole praeguses asjas hinnanud võlgniku toimetulekut ning see annab aluse kohtulahendid tühistada. Kolleegium lisab, et töövõimetoetusele sissenõude pööramise ja selle ulatuse üle otsustamisel ei ole asjakohane arutleda selle üle, kas pädeva asutuse määratud töövõimetoetuse suurus on piisav või mitte. Hindamisel tuleb arvestada ka TMS § 132 lg 12 teises lauses kehtestatud sissetuleku minimaalmäära, mis peab võlgnikule kätte jääma.
21.3. Kolleegium on ka varem olnud seisukohal, et kui seadus kehtestab kohtutäiturile kaalutlusõiguse, tuleb kaalutlusõiguse alusel tehtud otsuses näidata põhjendused selle kohta, kuidas kaalutlusõigust sisustati (vt Riigikohtu 16. detsembri 2015. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-108-15, p-d 23 ja 25; kaalutlusõigus kohtutäituri lisatasu suuruse määramise kohta).
22. Kolleegiumi hinnangul ei ole TMS § 132 lg 12 (9. jaanuarist 2018 kuni 10. juunini 2018 kehtinud redaktsioonis) vastuolus põhiseadusega. TMS § 132 lg-s 12 sisalduv õigus arestida töövõimetoetusest kuni 20% ei riiva põhiseaduses sätestatud põhiõigusi, eelkõige omandipõhiõigust ebaproportsionaalselt. Kohtutäituri otsuse peale, mis on tehtud TMS § 132 lg 12 alusel, on menetlusosalisel TMS § 217 lg 1 järgi õigus esitada kaebus kõigepealt kohtutäiturile endale ja seejärel TMS § 218 lg 1 järgi maakohtule. Maakohtu lahendi peale on seadusega (TMS § 218 lg 3) tagatud kahekordne ehk maksimaalne kaebeõigus. Seega on kohtutel võimalik iga juhtumi kõiki asjaolusid arvestades ja kaaludes teha põhjendatud lahend selle kohta, kas töövõimetoetuse arest on erandlikel asjaoludel lubatud ja kui on, siis millises ulatuses 20% piires. Seega võimaldab TMS § 132 lg 12 (koostoimes TMS § 131 lg-ga 2) teha iseenesest ka otsuse, et töövõimetoetusele sissenõude pööramine ei ole üldse lubatud, st vältida omandipõhiõiguse riivet täielikult.
23. Kolleegium nõustub ringkonnakohtu seisukohaga, et kuigi maakohus ei vaadanud võlgniku kaebust läbi TMS § 218 lg 2 esimeses lauses sätestatud 15 päeva jooksul, ei mõjutanud see asja sisulist tulemust. Kolleegium märgib siiski, et maakohus peaks tegema endast oleneva kaebuse seaduses ettenähtud tähtaja jooksul läbivaatamiseks. Kui vaidluse ese on võlgniku minimaalse sissetuleku arestimine, võib vaidluse kestus mõjutada negatiivselt võlgniku toimetulekut.
24. Menetluskulud kõikides kohtuastmetes tuleb TsMS § 172 lg 1 teise lause ja lg 10 alusel jätta kohtutäituri kanda. Alama astme kohtud ei ole avaldaja kaebust rahuldamata jättes teiste menetlusosaliste menetluskulusid nende puudumise tõttu rahaliselt kindlaks määranud. Riigikohus muudab põhiasjas tehtud lahendeid mh sel määral, et sellega kaasneb ka menetluskulude jaotuse muudatus, ega määra menetluskulusid rahaliselt kindlaks (vt ka Riigikohtu 13. juuni 2018. a otsus tsiviilasjas nr 2-15-8794/42, p 14 ja seal viidatud varasem praktika). Tulenevalt TsMS § 177 lg-st 2 määrab menetluskulude rahalise suuruse kindlaks maakohus mõistliku aja jooksul praeguse määruse jõustumisest.
25. Määruskaebuse rahuldamise tõttu tuleb TsMS § 149 lg 4 esimese lause alusel kassatsioonikautsjon tagastada.
Jaak Luik, Peeter Jerofejev, Malle Seppik


1. märtsi 2011. aasta otsuses asjas nr 3-2-1-157-10 rõhutas Riigikohus, et äriühingu organi otsus on tehing tsiviilseadustiku üldosa seaduse (edaspidi TsÜS) § 67 lg 1 mõttes, mis kujuneb organi liikmete (aktsiaseltsi aktsionäride üldkoosoleku puhul aktsionäride) erinevate tahteavalduste kogumist ja mis on suunatud mingi kindla õigusliku tagajärje saavutamisele. Hääle andmine äriühingu organi otsuse tegemisel on tahteavaldus TsÜS § 33 lg 1 mõttes ja hääle andmisele kohaldatakse tehingu kohta sätestatut. Järelikult on äriühingu organi otsus mitmepoolne tehing TsÜS § 67 lg 2 kolmanda lause mõttes.
Hääle andmine on tühine näiteks juhul, kui hääl anti: * vaimutegevuse ajutise häire tõttu (TsÜS § 13);
* vastuolus heade kommete või avaliku korraga (TsÜS § 86); * vastuolus seadusega (TsÜS § 87); (4) käsutuskeeldu rikkudes (TsÜS § 88) jne.
Hääle andmine on tühistatav näiteks juhul, kui hääl anti: * olulise eksimuse või pettuse mõjul (TsÜS § 92 ja 94);
* ähvarduse või vägivalla mõjul (TsÜS § 96); * esindaja poolt, kuid esindaja kohustusi rikkudes (TsÜS § 131).
Lähtudes eeltoodust rõhutame, et äriühingu juhtorgani otsust tuleb käsitleda kui tehingut ja hääle andjal on võimalik teatud eelduste olemasolul enda hääl ka pärast äriühingu juhtorgani otsuse vastuvõtmist vaidlustada. Kehtivalt vaidlustatud hääl annab aga aluse nõuda vastava otsuse kehtetuks tunnistamist kohtu poolt.
Seega tuleb äriühingu organi otsuse vastuvõtmisel silmas pidada ka neid asjaolusid, mis annavad aluse tehingu tühistamiseks, s. t kontrollida esindajate esindusõigust, hääle andjate arusaamist tegelikest asjaoludest jne. Seejuures on oluline jälgida tähtaegasid.
Autor: Lemmi Kann, Hetti Lump