Omandireformiga seonduvate õigusaktide muutmise seadus – Riigi Teataja
Vastu võetud 29.01.1997
Vabariigi Presidendi 11. veebruari 1997. a. otsusega nr. 81
§ 1. Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduses (RT 1991, 21, 257; RT I 1994, 38, 617; 40, 653; 51, 859; 94, 1609; 1995, 2/3, 5; 60, 1017) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
(1) Paragrahvi 5 senine tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
«(2) Omandireformi tagab Vabariigi Valitsus, kes määrab omandireformi erinevate valdkondade eest vastutavad ministrid. Kohalikud omavalitsused teevad omandireformi läbiviimisel seaduses ja seaduse alusel Vabariigi Valitsuse poolt ettenähtud toiminguid.».
«5) kohalik omavalitsusüksus 1940. aasta 16. juuni seisuga kohaliku omavalitsusüksuse omandis olnud ja tagastamist taotleva kohaliku omavalitsusüksuse praegusel haldusterritooriumil asuva õigusvastaselt võõrandatud munitsipaalvara osas; kui kohaliku omavalitsusüksuse omandis olnud õigusvastaselt võõrandatud vara asub teise kohaliku omavalitsusüksuse haldusterritooriumil, tagastatakse vara kohalikule omavalitsusüksusele vara asukohajärgse kohaliku omavalitsuse volikogu nõusolekul;»;
«7) välisriigi kodanike ja kodakondsuseta isikute omandis olnud õigusvastaselt võõrandatud vara osas nimetatud isikute §-s 8 sätestatud pärijad, kellel on Eesti kodakondsus või kes elavad käesoleva seaduse jõustumise ajal alaliselt Eesti Vabariigi jurisdiktsioonile alluval territooriumil;»;
3) lõiget 1 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
«8) isik, kellele on nõudeõigus loovutatud või kes on selle pärinud käesoleva seaduse § 161 alusel.»;
4) lõiget 2 täiendatakse pärast arvu «4.» sõnadega «ja 7.»;
5) paragrahvi täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
«(3) Saksa riigiga sõlmitud lepingute alusel Eestist lahkunud isikute omandis olnud ja Eesti Vabariigis asunud õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise või kompenseerimise taotlused lahendatakse riikidevahelise kokkuleppega.
(4) Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamist on õigustatud nõudma ka isik, kes oli vara omandamiseks sõlminud vara omanikuga enne 1940. aasta 16. juunit lepingu ja oli täitnud lepinguga endale vara omandamiseks võetud kohustused ning kelle omandiõigus jäi lõpuni vormistamata pooltest mitteolenevatel põhjustel. Sama õigus on ka nende isikute pärijatel käesoleva seaduse §-s 8 sätestatud tähenduses ja tingimustel. Oma õiguste tõendamise kohustus lasub isikul või tema pärijatel. Kui sama vara tagastamist või kompenseerimist taotleb teine isik, lahendab nendevahelise vaidluse kohus.».
(3) Paragrahvi 8 lõike 3 punktist 2 jäetakse välja sõnad «endise omaniku lapse abikaasa, kui endise omaniku laps on surnud (sõltumata surma ajast), ning» ja sõnad «abikaasal või».
(4) Paragrahvi 9 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
«(3) Ühiskondlik organisatsioon käesoleva seaduse tähenduses on organisatsioon, mille tegevuse eesmärk ei olnud tulu jaotamine liikmete vahel.
(4) Avalik-õigusliku juriidilise isiku võib õigustatud subjektiks tunnistada ainult seadusega. Nimetatud isikutele tagastatakse vara käesolevas seaduses sätestatud alustel ja Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras. Tagastamata vara neile ei kompenseerita.».
(5) Paragrahvis 11:
«(1) Omandireformi objektiks on õigusvastaselt võõrandatud maa koos sellega püsivalt seotud loodusobjektidega, ehitised, laevaregistrisse kantud laevad, põllumajandusinventar, tootmishoonete sisseseade, aktsiad ja osatähed, arvestamata neil lasunud võlgu.»;
2) paragrahvi täiendatakse lõigetega 3, 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
«(3) Aktsia ja osatäht on omandireformi objektiks, kui aktsia ja osatäht on 1940. aasta 18. juuli väärtpaberite käibe korraldamise seaduse (RT 1940, 69, 678) §-de 6 ja 7 kohaselt registreeritud või 1940. aasta 1. augusti natsionaliseerimise korraldamise seaduse (RT 1940, 89, 870) § 12 alusel esitatud ja kantud vastavasse nimekirja.
(5) Tootmishoonete sisseseade käesoleva seaduse tähenduses on tootmiseks kasutatud masinad, seadmed ja tööriistad.».
(6) Paragrahvis 12:
«(1) Isikud, kelle omandis on omandireformi objektiks olev õigusvastaselt võõrandatud vara, on kohustatud selle õigustatud subjektile tagastama, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti. Eraõiguslikule juriidilisele isikule, välja arvatud riigi äriühing, aktsiaselts, mille kõik aktsiad kuuluvad kohalikule omavalitsusüksusele, osaühing, mille ainuke osa kuulub kohalikule omavalitsusüksusele, ning põllumajandusreformi ja taasriigistamise kohustatud subjektid, kes on tagastamisele kuuluva vara omandanud seaduslikus korras ostu-müügilepingu alusel, hüvitab riik vara ostmisel tasutud summa. Hüvitamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus. Eraõiguslikul juriidilisel isikul, kellele riik hüvitab vara ostmisel tasutud summa, on õigus nõuda vara tagasi saanud õigustatud subjektilt varale tehtud kulutuste hüvitamist asjaõigusseaduse (RT I 1993, 39, 590; 1995, 26-28, 355; 57, 976; 1996, 45, 848; 51, 967) §-de 27 ja 28 alusel, lähtudes käesoleva paragrahvi 10. lõikes sätestatust.»;
«(2) Kui tagastamisele kuuluvat vara on õigustatud nõudma mitu isikut, tagastatakse kogu vara, kui vähemalt üks isik seda nõuab, kusjuures vara tagasi saanud isik peab kompenseerima teistele isikutele nende osa seaduses sätestatud korras. Kui vara tagastamist nõuavad mitu õigustatud subjekti, tagastatakse vara nende kaasomandisse vastavalt nende osadele. Kui tagastatav vara oli kaasomandis, tagastatakse vara kaasomandi osade suhtes õigustatud subjektide kaasomandisse vastavalt nende osadele. Vara osalisel tagastamisel tagastatakse see mõttelise osana.»;
3) lõike 3 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«3) vara on füüsilise isiku heauskses omandis; eelkõige ei saa heauskseks omandajaks olla isik, kes on osa võtnud vara omaniku kohtuvälisest represseerimisest või tema vara õigusvastasest võõrandamisest;»;
4) lõike 3 punktis 4 asendatakse sõna «rendilepingu» sõnadega «rendi- või üürilepingu»;
5) lõike 3 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«5) valitsusasutuse või kohaliku omavalitsuse volikogu ettepanekul Vabariigi Valitsus otsustab tagastamata jätta sõjalise, korrakaitse-, kultuuri- või sotsiaalobjekti või riikliku kaitse all oleva objekti, samuti riigi või kohaliku omavalitsusüksuse valduses oleva haldushoone;»;
6) lõike 3 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«7) kohaliku omavalitsuse ettepanekul maavanem otsustab, et õigusvastaselt võõrandatud vara eraldamine teeb ülejäänud vara sihipärase kasutamise tehnoloogiliselt võimatuks või ehitisega majanduslikult seotud kõrvalhoone tagastamise korral oleks ehitise normaalne ekspluateerimine häiritud;»;
7) lõiget 3 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
«8) vara asub maal, mida ei tagastata Eesti Vabariigi maareformi seaduse (RT 1991, 34, 426; RT I 1996, 41, 796) § 31 1. lõike punkti 2 alusel.»;
8) lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
9) lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(5) Vara tagastamise otsustab ja vara tagastamist korraldab valla- või linnavalitsus, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.»;
10) lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(6) Vabariigi Valitsuse või kohaliku omavalitsuse volikogu otsusel võib enne vara tagastamist seada õigustatud subjektile vara tagastamise eeltingimuseks vara senise valdaja või riigiasutuse või kohaliku omavalitsuse asutusega tagastatud vara senisel sihtotstarbel kasutamise lepingu sõlmimise tähtajaga kuni viis aastat. Vara tagasi saanud isik on kohustatud täitma vara kohta kehtestatud kaitserežiimi. Kui kaitserežiim ei tulene seadusest või kaitsekohustuse teatisest, tagatakse nimetatud kohustuse täitmine pädeva riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse ja õigustatud subjekti vahel sõlmitava lepinguga. Vara ei tagastata, kui õigustatud subjekt ei nõustu sihtotstarbelise kasutamise lepingu või kaitserežiimi täitmise tagamise lepingu sõlmimisega.»;
11) lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(7) Õigustatud subjektiks tunnistatud isik on kohustatud vara tagastamise menetluses tegema Vabariigi Valitsuse kehtestatud tähtaegadel ja korras menetluseks vajalikke toiminguid. Kui õigustatud subjekt mõjuva põhjuseta ei tee talle kirjalikult teatatud tähtaja jooksul vajalikke toiminguid, loetakse ta nõudest loobunuks ja tagastamismenetlus lõpetatakse. Kui õigustatud subjekt pärast tagastamise otsustamist ei võta mõjuva põhjuseta talle kirjalikult teatatud tähtaja jooksul vara vastu, tagastamismenetlus lõpetatakse ja tagastamise otsus tühistatakse. Nimetatud juhtudel vara kompenseerimise menetlust ei alustata.»;
12) lõike 8 esimest lauset täiendatakse pärast sõna «kuju» sõnaga «, väärtus»;
13) lõike 8 punktid 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1) ehitis loetakse endisel individualiseeritaval kujul säilinuks, kui ehitise väärtus ei ole kapitaalremondi või ümber-, peale-, alla- või juurdeehituse tõttu kasvanud rohkem kui 1/4 võrra;
2) ehitist ei loeta endisel individualiseeritaval kujul säilinuks, kui ehitise väärtus on kapitaalremondi või ümber-, peale-, alla- või juurdeehituse tõttu kasvanud vähemalt 3/4 võrra;».
14) lõike 8 punkti 5 täiendatakse pärast sõnu «selle olid» sõnadega «seaduslikul alusel»;
15) paragrahvi täiendatakse lõigetega 9, 10 ja 11 järgmises sõnastuses:
«(9) Kui ehitise väärtus on kapitaalremondi või ümber-, peale-, alla- või juurdeehituse tõttu oluliselt suurenenud ja puudub käesoleva paragrahvi 8. lõike punktides 1 ja 2 sätestatud alus ehitise tervikuna tagastamiseks või tagastamata jätmiseks, tagastatakse ehitise säilinud väärtusele vastav mõtteline osa. Kui ehitisele on juurde, peale või alla ehitatud eluruumid, siis tagastatakse käesoleva paragrahvi 8. lõike punktis 1 sätestatud juhul ehitise säilinud väärtusele vastav osa. Seda piirangut ei kohaldata eluruumidele, mis on ümber ehitatud mitteeluruumidest.
(10) Käesoleva paragrahvi 8. lõikes nimetatud objektide hindamisel ei arvestata pärast Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse jõustumist tehtud parendusi ja uuendusi. Ehitise väärtuse hindamisel lähtutakse hindamise aja väärtusest, arvestades kulumit. Ehitise väärtuse hindamisel ei hinnata ehitise uusi osi, mis ehitusnormidele ning planeerimis- ja ehitusseaduse (RT I 1995, 59, 1006; 1996, 36, 738; 49, 953) § 43 nõuetele mittevastavuse tõttu kuuluvad lammutamisele. Kui ehitise mittetagastamisel käesoleva paragrahvi 8. lõikes sätestatud alustel jääksid tagastamata ka kõrvalhooned, arvestatakse ehitise endisel individualiseeritaval kujul säilimise arvestamisel ehitise ja selle kõrvalhoonete säilivust kogumis.
(11) Ehitise endisel individualiseeritaval kujul säilimise hindamise korra ja metoodika kehtestab Vabariigi Valitsus.».
(7) Seadust täiendatakse §-ga 121 järgmises sõnastuses:
«§ 121 Üürilepingu kehtivus tagastatud elamus
(12) Kohalik omavalitsus on kohustatud üürnikku informeerima vara õigustatud subjektile tagastamise otsusest enne elamu tagastamist.».
(8) Paragrahvis 13:
1) lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: «Kui omandireformi objektiks olevat õigusvastaselt võõrandatud vara ei tagastata käesoleva seaduse § 12 alusel või kui varaks on aktsiad või osatähed, kompenseerib selle riik seaduses sätestatud ulatuses ja korras.». Sama lõike teises lauses asendatakse sõnad «kohaliku omavalitsuse organid» sõnadega «kohalik omavalitsusüksus»;
2) lõiget 2 täiendatakse sõnadega «, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti»;
3) lõiget 4 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses :
«Õigusvastaselt võõrandatud, kuid hävinud vara riik ei kompenseeri, kui seadusest ei tulene teisiti.»;
4) paragrahvi täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
«(7) Õigustatud subjektiks tunnistatud isik on kohustatud vara kompenseerimise menetluses tegema Vabariigi Valitsuse kehtestatud tähtaegadel ja korras menetluseks vajalikke toiminguid. Kui õigustatud subjekt mõjuva põhjuseta ei tee talle kirjalikult teatatud tähtaja jooksul vajalikke toiminguid, loetakse ta nõudest loobunuks ja kompenseerimismenetlus lõpetatakse. Kui õigustatud subjekt pärast kompenseerimise otsustamist ei ava mõjuva põhjuseta erastamisväärtpaberiarvet kuue kuu jooksul, arvates kompensatsiooni määramisest, kompenseerimismenetlus lõpetatakse ja kompenseerimise otsus tühistatakse.».
(9) Paragrahvi 14 lõike 3 algus punktini 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Kui ühistatud vara käesoleva seaduse alusel ei tagastata või see on hävinud, kompenseerib selle seadusega sätestatud korras:».
(10) Paragrahvi 15 tekstis asendatakse sõnad «või muude loodusobjektide» sõnadega «ja sellega püsivalt seotud loodusobjektide».
(11) Paragrahvis 16:
«(2) Avalduste esitamise ja läbivaatamise ning tõendite esitamise ja hindamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus. Avalduse esitanud isiku õigustatud subjektiks tunnistamise otsustab maavanema või Tallinna, Tartu, Pärnu, Narva, Kohtla-Järve, Sillamäe või Narva-Jõesuu linnavalitsuse moodustatud õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise maakonna- või linnakomisjon (edaspidi kohalik komisjon). Kohaliku komisjoni õigustatud subjektiks tunnistamise või avalduse menetlemise lõpetamise või avalduse rahuldamata jätmise otsusega mittenõustumise korral on isikul õigus esitada kaebus Vabariigi Valitsuse moodustatud õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise keskkomisjonile (edaspidi keskkomisjon) ühe kuu jooksul, arvates päevast, millal isik oma õiguste rikkumisest teada sai või pidi teada saama. Keskkomisjon vaatab esitatud kaebuse läbi Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras ja tähtaja jooksul. Keskkomisjoni otsus on täitmiseks kohustuslik.»;
2) paragrahvi täiendatakse lõigetega 4–7 järgmises sõnastuses:
«(4) Õigustatud subjektil on õigus avalduses märgitud taotlust muuta ühe kuu jooksul pärast subjektiks tunnistamise otsuse kättesaamist.
(7) Kohtuotsuse jõustumiseni asjas, mis puudutab õigustatud subjektiks tunnistamise otsustamist, ei või avalduse menetlemist lõpetada ega jätta avaldust rahuldamata.».
(12) Seadust täiendatakse §-ga 161 järgmises sõnastuses:
«§ 161 Nõudeõiguse pärimine ja vara tagastamise nõudeõiguse loovutamine
(3) Isik võib nõudeõiguse ühe eseme suhtes loovutada üksnes tervikuna. Kui nõudeõigus kuulub mitmele õigustatud subjektile, võib igaüks loovutada oma nõudeõiguse osa tervikuna. Nõudeõiguse loovutamise leping peab olema notariaalselt tõestatud.».
(13) Paragrahvis 17:
1) lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: «Õigusvastaselt võõrandatud vara kompenseerimiseks antakse omandireformi õigustatud subjektile hüvitusväärtpaber.»;
2) lõike 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: «Vara tagastamisel vara maksumust kindlaks ei määrata, kui seadusest ei tulene teisiti.»;
3) lõikest 5 jäetakse välja sõna «talle»;
4) paragrahvi täiendatakse lõigetega 8 ja 9 järgmises sõnastuses:
«(8) Õigustatud subjektil ja õigustatud subjekte esindaval ühendusel on õigus saada tagastamise läbiviijalt teavet vara tagastamise käigu kohta, esitada täiendavaid dokumente ja tõendeid ning nõuda abinõude rakendamist vara säilimise tagamiseks.
(9) Järelevalvet vara tagastamise üle teostab Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras maavanem, kellel on õigus rakendada Vabariigi Valitsuse seaduses (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560) sätestatud abinõusid. Rahandusministril on õigus teha maavanemale taotlus järelevalvemenetluse alustamiseks.».
(14) Paragrahvis 18:
«(1) Kuni omandireformi objektiks oleva õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise küsimuse otsustamiseni (sealhulgas kohtueelse või kohtuliku vaidluse lõppemiseni) on riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustel ning teistel juriidilistel ja füüsilistel isikutel, kelle omandis või valduses vara on, keelatud vara võõrandada või asjaõigusega koormata, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti. Seda keeldu rikkuvad tehingud on tühised. Nimetatud vara võib võõrandada riigile või kohalikule omavalitsusüksusele või õigustatud subjektide kirjalikul nõusolekul teistele isikutele. Kuni õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise otsustamiseni on vara praegustel valdajatel õigus seda rentida või muul viisil valdusse anda üksnes tähtaega määramata, välja arvatud, kui õigustatud subjektid on nõus tähtajalise suhtega. Tähtajatu üürilepingu suhtes ei kohaldata käesoleva seaduse § 121 sätteid. Tähtajatud lepingud kuuluvad lõpetamisele kolmekuulise etteteatamisega. Kirjaliku nõusoleku andmisel peab õigustatud subjekti allkiri sellel olema notariaalselt tõestatud.»;
2) paragrahvi täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
«(3) Õigusvastaselt võõrandatud maal on kuni maa tagastamise küsimuse otsustamiseni keelatud metsa lõppraie. Maa tagastamise õigustatud subjektil on õigus tasuta teha hooldusraiet ja raiuda piirisihte, maa erastamise õigustatud subjektil on õigus tasuta raiuda piirisihte ja teha pärast kohaliku omavalitsusüksuse poolt maa ostueesõigusega erastamiseks vastu võetud korraldust hooldusraiet Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras. Maa tagastamisest või erastamisest loobumisel on õigustatud subjekt kohustatud tasuma raiutud metsa eest vastavalt kehtestatud hinnakirjale. Ebaseaduslike raiete eest deponeeritud kahjutasud makstakse pärast maa tagastamist välja maa omanikule.
(4) Kuni õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise otsustamiseni võib tagastatavaid ehitisi lammutada ja ümber ehitada üksnes maavanema taotlusel Vabariigi Valitsuse loal või õigustatud subjektide kirjalikul loal, kus allkirjad peavad olema notariaalselt tõestatud. Lammutatud ehitis kompenseeritakse.».
(15) Paragrahvis 19:
1) paragrahvi senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
«(2) Kohtueelselt lahendavad kaebusi vara tagastamise või kompenseerimise menetluse käigus tehtud otsuste peale maakonnakomisjonid ja käesoleva seaduse § 16 2. lõikes sätestatud juhtudel keskkomisjon. Maakonnakomisjon võib tegutseda ka lepituskomisjonina.»;
2) paragrahvi täiendatakse lõigetega 3–7 järgmises sõnastuses:
«(3) Kui kohtule on esitatud kaebus, mille lahendamiseks üks asjaosalistest on samaaegselt pöördunud maakonnakomisjoni, keeldub kohus kaebuse menetlusse võtmisest või jätab selle läbi vaatamata. Maakonnakomisjoni pöördumise tähtaeg on üks kuu, arvates päevast, millal isik sai või pidi teada saama oma õiguste rikkumisest. Maakonnakomisjoni pöördumine on riigilõivuvaba. Kaebuse esitamise korral võib maakonnakomisjon peatada vara tagastamise või kompenseerimise avalduse edasise menetlemise.
(7) Vabariigi Valitsus kehtestab kaebuste kohtuvälise lahendamise täpsema korra.».
(16) Paragrahvi 20 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Munitsipaliseerimine on omandireformi käigus vara üleandmine valla või linna omandisse või nimetatud omavalitsusüksuste ühisesse omandisse koos erastamiskohustusega või selleta.».
(17) Paragrahvis 21:
«(1) Munitsipaliseerimise objekt on riigi või riigi äriühingu omandis olev vara, mille üleandmine kohalikule omavalitsusüksusele on vajalik tema ülesannete täitmiseks ja mida ei ole üldistes huvides otstarbekas jätta riigi omandisse või mida on otstarbekas erastada kohaliku omavalitsusüksuse kaudu.»;
2) lõiget 2 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses:
«Ühismajandi vara munitsipaliseerimine toimub Eesti Vabariigi põllumajandusreformi seaduses (RT 1992, 10, 143; 36, 474; RT I 1994, 52, 880; 1996, 48, 945) sätestatud tingimustel ja korras.»;
3) paragrahvi täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«(3) Riigivara registrisse kantud riigivara võõrandatakse kohalikule omavalitsusüksusele riigivaraseaduses (RT I 1995, 22, 327; 1996, 36, 738; 40, 773; 48, 942; 81, 1446) sätestatud korras.».
(18) Paragrahvis 22:
1) lõikes 1 asendatakse sõnad «valla ja linna volikogu» sõnadega «kohalik omavalitsus» ja lõikest jäetakse välja sõna «riigi»;
2) lõikes 2 asendatakse sõnad «valitsusasutused, ettevõtted ja muud organisatsioonid» sõnadega «riigiasutused ja juriidilised isikud» ja lõikest jäetakse välja sõna «riigi».
(19) Paragrahvi 23 tekstist jäetakse välja sõna «riigi».
(20) Paragrahvi 24 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «linnavalitsuse» sõnadega «, vara valdaja».
(21) Paragrahvis 28:
1) lõiget 1 täiendatakse lausetega järgmises sõnastuses:
«Kohalik omavalitsusüksus on kohustatud tagama vara säilimise. Vara ei või koormata ega väljaspool erastamiskohustust võõrandada. Munitsipaliseerimist korraldaval valitsusasutusel on õigus nõuda nende kohustuste rikkumisega tekkinud kahju hüvitamist.»;
«(2) Erastamiskohustuse täitmata jätmise korral on munitsipaliseerimist korraldaval valitsusasutusel õigus kohalikult omavalitsusüksuselt nõuda vara üleandmist riigile. Vabariigi Valitsus kehtestab vara tagasiandmise korra. Kohalik omavalitsusüksus võib taotleda erastamiskohustuse pikendamist või lõpetamist tingimusel, et tasub vara hariliku väärtuse.».
(22) Paragrahvid 29 ja 30 tunnistatakse kehtetuks.
(23) Paragrahvis 33:
«(1) Erastamise objekt on riigi või riigi äriühingu omandis olev või erastamiskohustusega kohaliku omavalitsusüksuse omandisse antud või seaduse kohaselt erastamisele kuuluv muu vara, mida ei ole vaja Eesti Vabariigi või kohaliku omavalitsusüksuse sotsiaalse või majandusliku arengu tagamiseks jätta riigile või kohalikule omavalitsusüksusele.»;
«(3) Riigivara registrisse kantud riigivara, mida ei ole riigivaraseaduse § 42 3. lõike alusel erastamisnimekirja kantud, võõrandatakse riigivaraseaduses sätestatud alustel ja korras.
(4) Munitsipaalomandis olev vara, mida ei ole sätestatud käesoleva paragrahvi 1. lõikes, võõrandatakse kohaliku omavalitsuse volikogu kehtestatud korras vastavalt tsiviilseadustele.».
(24) Paragrahvi 34 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Erastamise kohustatud subjektid on riik ja kohalikud omavalitsused, kes on kohustatud seaduses ettenähtud tingimustel ja korras erastama riigi ja munitsipaalomandis olevat vara, ning juriidilised isikud, kes seaduse alusel on kohustatud vara erastama.».
(25) Paragrahvi 35 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Munitsipaalomandis oleva vara erastamist korraldab kohalik omavalitsus, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.».
(26) Paragrahvi 36 lõikes 1 asendatakse sõna «väärtpaberite» sõnaga «hüvitusväärtpaberite».
(27) Paragrahvi 40 lõikes 1 asendatakse sõnad «Eesti Vabariigi Ülemnõukogu võib oma otsusega» sõnadega «Seaduse alusel võib».
(28) Paragrahvi 41 lõikes 1 asendatakse sõnad «Eesti Vabariigi Valitsuse» sõnadega «vastavalt Vabariigi Valitsuse või kohaliku omavalitsuse volikogu».
(29) Paragrahvi 42 lõikes 2 asendatakse sõnad «Eesti Vabariigi Ülemnõukogu poolt» sõnaga «seadusega».
§ 2. Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsuse «Omandireformi aluste seaduse rakendamise kohta» (RT 1991, 21, 258; 31, 378; 36, 443; 1992, 35, 461; RT I 1993, 45, 639) punktid 2–5, 7–9 ja 12–14 tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Eluruumide erastamise seaduses (RT I 1993, 23, 411; 1995, 44, 671; 57, 979; 1996, 2, 28) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
(1) Paragrahvis 3:
«(1) Erastamise objektiks on elamu või korter koos sellele vastava muu osaga elamust või ehitusjärgus olev elamu või korter, mis on riigi või riigi äriühingu omandis (edaspidi riigile kuuluvad eluruumid) või kohaliku omavalitsusüksuse või aktsiaseltsi, kelle kõik aktsiad kuuluvad kohalikule omavalitsusüksusele, või osaühingu, kelle ainuke osa kuulub kohalikule omavalitsusüksusele, omandis (edaspidi munitsipaalomandisse kuuluvad eluruumid).»;
«Nimetatud osa määratletakse mõttelise osana.»;
3) lõike 6 esimesest lausest jäetakse välja sõnad «või kohaliku» ning teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: «Nimetatud kohustuse täitmise tagamiseks antakse eluruumi omandajale kaitsekohustuse teatis.»;
4) lõike 8 teist lauset täiendatakse sõnadega «ajalehes, kus avaldatakse omavalitsusüksuse ametlikud teated»;
5) paragrahvi täiendatakse lõigetega 12 ja 13 järgmises sõnastuses:
«(12) Eluruum on erastamise objektiks, kui see on kohustatud subjekti omandis käesoleva seaduse jõustumisel või on antud kohustatud subjekti omandisse erastamisseaduse (RT I 1993, 45, 639; 1997, 9, 78) või Eesti Vabariigi põllumajandusreformi seaduse alusel.
(13) Riigivara registris olev eluruum võõrandatakse riigivaraseaduses (RT I 1995, 22, 327; 1996, 36, 738; 40, 773; 48, 942; 81, 1446) sätestatud alustel ja korras.».
(2) Paragrahvis 5:
1) lõike 3 viimast lauset täiendatakse sõnadega «ja eluruumide erastamist korraldavale valitsusasutusele» ja lõiget täiendatakse lausega järgmises sõnastuses: «Kohalik omavalitsus on kohustatud kaasama asustamata ja vabanenud eluruumide üürile andmise ja eluruumide avalikul enampakkumisel erastamise otsustamise juurde tagastatud majade omanike ja nendes majades elavate üürnike ühenduste esindajaid.»;
«(4) Käesoleva seaduse kohaselt erastamise objektiks olevaid kohaliku omavalitsusüksuse omandisse kuuluvaid asustamata eluruume uutes, kapitaalselt remonditud või rekonstrueeritud elamutes (v.a. käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 2 nimetatud juhul), samuti eelmise üürniku lahkumise, väljatõstmise või surma tõttu vabanenud eluruume võib kuni erastamiseni üürile anda vaid käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 3 märgitud esimesi eelistusi omavatele isikutele. Teistele isikutele võib nimetatud eluruume üürile anda üksnes kohaliku omavalitsuse volikogu igakordse otsusega, milles näidatakse ära, kellele eluruum üürile antakse. Üürilepingu võib ümber vormistada ka Eesti Vabariigi elamuseaduse (RT 1992, 17, 254; RT I 1994, 28, 426; 40, 653; 1995, 30, 380; 53, 846; 1996, 42, 811) § 40 alusel.».
(3) Paragrahvi 6 punkti 1 esimest lauset täiendatakse pärast sõna «organisatsioon» sõnadega «, sealhulgas avalik-õiguslik juriidiline isik».
(4) Paragrahvi 7 lõike 1 teises lauses asendatakse sõnad «kohaliku omavalitsuse poolt kehtestatud korras» sõnadega «kohalikule omavalitsusüksusele» ning lõike neljas lause tunnistatakse kehtetuks.
(5) Paragrahvi 9 lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu «asustamata eluruumi» sõnadega «ja eelmise üürniku lahkumise, väljatõstmise või surma tõttu vabanenud eluruumi».
(6) Paragrahvi 11 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
(7) Paragrahvi 14 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Kui ostja on jätnud järelmaksu maksmata kahel järjestikusel tähtajal, võib kohustatud subjekt nõuda lepingu kehtetuks tunnistamist, eluruumi tagastamist, tasu eluruumi kasutamise eest ning kahjude hüvitamist. Kohustatud subjekti nõuded tasaarvestatakse ostja poolt tasutud summade arvelt ning ülejääk tagastatakse Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.».
(8) Paragrahvi 16 teksti täiendatakse lausega järgmises sõnastuses: «Kuni järelmaksu tasumiseni võib eluruumi pantida üksnes kohustatud subjekti nõusolekul järelmaksu tasumiseks.».
(9) Paragrahvi 22 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
«(9) Järelevalvet eluruumide erastamise seaduslikkuse üle teostab Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras munitsipaalomandisse kuuluvate eluruumide puhul maavanem, muude eluruumide puhul majandusminister. Majandusministril on õigus teha maavanemale taotlus järelevalvemenetluse alustamiseks. Kui majandusminister või maavanem leiab, et kohustatud subjekt on rikkunud seadust, on tal õigus pöörduda kohtusse. Majandusminister või maavanem võib enne kohtusse pöördumist teha kohustatud subjektile kirjaliku ettekirjutuse rikkumise kõrvaldamiseks.».
§ 4. Eesti Vabariigi seaduses «Kooperatiivsete, riiklik-kooperatiivsete ja ühiskondlike organisatsioonide vara taasriigistamise ja erastamise kohta» (RT 1992, 24, 337; 1993, 11, 173; RT I 1996, 2, 28) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
(1) Paragrahvi 1 pealkirja täiendatakse sõnadega «ja objekt».
(2) Paragrahvi 1 senine tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
«(2) Seaduse objektiks on käesoleva seaduse jõustumise hetkel kohustatud subjekti omandis olev taasriigistamisele ja erastamisele kuuluv vara.».
(3) Paragrahvi 6 lõikes 5 asendatakse sõnad «Aluste §-le 30» sõnadega «kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (RT I 1993, 37, 558; 1994, 12, 200; 19, 340; 72, 1263; 84, 1475; 1995, 16, 228; 17, 237; 23, 334; 26-28, 355; 59, 1006; 97, 1664; 1996, 36, 738; 37, 739; 40, 773; 48, 942; 89, 1591) § 34 4. lõikele».
(4) Paragrahvi 8 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Vara erastamisest laekunud summad jagatakse seaduse kohaselt kui riigi vara erastamisest laekuv raha, kui seadusest ei tulene teisiti.».
§ 5. Mitteeluruumide erastamise seaduses (RT I 1995, 57, 979; 1996, 2, 27) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
(1) Paragrahvi 1 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Käesoleva seadusega määratakse kindlaks riigi või riigi äriühingu või kohaliku omavalitsusüksuse või aktsiaseltsi, kelle kõik aktsiad kuuluvad kohalikule omavalitsusüksusele, või osaühingu, kelle ainuke osa kuulub kohalikule omavalitsusüksusele, omandis olevates elamutes erastamisele kuuluvad mitteeluruumid, erastamise õigustatud subjektid, kord, kohustatud subjektid ja tingimused.».
(2) Paragrahvis 2:
1) lõikes 1 asendatakse sõnad «juriidilise isiku omandis, kus riik või kohalik omavalitsusüksus on ainus osanik, liige või aktsionär» sõnadega «riigi äriühingu või aktsiaseltsi, kelle kõik aktsiad kuuluvad kohalikule omavalitsusüksusele, või osaühingu, kelle ainuke osa kuulub kohalikule omavalitsusüksusele, omandis»;
2) lõiget 4 täiendatakse sõnadega «ajalehes, kus avaldatakse kohaliku omavalitsusüksuse ametlikud teated»;
3) paragrahvi täiendatakse lõigetega 7 ja 8 järgmises sõnastuses:
«(7) Mitteeluruum on erastamise objektiks, kui see on kohustatud subjekti omandis käesoleva seaduse jõustumisel või on antud kohaliku omavalitsusüksuse omandisse erastamisseaduse (RT I 1993, 45, 639; 1997, 9, 78) või Eesti Vabariigi põllumajandusreformi seaduse (RT 1992, 10, 143; 36, 474; RT I 1994, 52, 880; 1996, 48, 945) alusel.
(8) Riigivara registris olev mitteeluruum võõrandatakse riigivaraseaduses (RT I 1995, 22, 327; 1996, 36, 738; 40, 773; 48, 942; 81, 1446) sätestatud alustel ja korras.».
(3) Paragrahvi 4 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Mitteeluruumid elamus, mille üheks omanikuks on riik või kohalik omavalitsusüksus või riigi äriühing või aktsiaselts, kelle kõik aktsiad kuuluvad kohalikule omavalitsusüksusele, või osaühing, kelle ainuke osa kuulub kohalikule omavalitsusüksusele, erastatakse käesoleva seaduse kohaselt, kui kaasomandis oleva elamu omanikud on lihtkirjaliku kokkuleppe alusel kindlaks määranud elamu reaalosad ja registreerinud need hooneregistris. Kokkuleppe mittesaavutamisel erastatakse nimetatud mitteeluruumid eraldi seaduse alusel.».
(4) Paragrahvi 5 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(5) Kui käesoleva paragrahvi 4. lõikes nimetatud isikud puuduvad, on kahe kuu jooksul pärast enampakkumise toimumist ostueesõigus erastamise lõpphinnaga elamu korteriühistul, kus asub erastatav mitteeluruum. Kui korteriühistu puudub, siis on sama aja jooksul ostueesõigus elamu korterite omanikel ühiselt või ühel või osal neist vähemalt poolte korteriomanike kirjalikul nõusolekul. Kui käesoleva paragrahvi 4. lõikes nimetatud isikud ei kasuta ostueesõigust, siis on käesolevas lõikes nimetatud isikutel ostueesõigus kolmanda kuu jooksul pärast enampakkumise toimumist.».
(5) Paragrahvi 5 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
«(8) Järelevalvet mitteeluruumide erastamise seaduslikkuse üle teostab Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras munitsipaalomandisse kuuluvate mitteeluruumide puhul maavanem, muude mitteeluruumide puhul majandusminister. Majandusministril on õigus teha maavanemale taotlus järelevalvemenetluse alustamiseks. Kui majandusminister või maavanem leiab, et kohustatud subjekt on rikkunud seadust, on tal õigus pöörduda kohtusse. Majandusminister või maavanem võib teha kohustatud subjektile kirjaliku ettekirjutuse rikkumise kõrvaldamiseks.».
(6) Paragrahvi 6 lõikes 3 asendatakse sõnad «riigi- ja munitsipaalvara erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse» sõnadega «erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse (RT I 1996, 26, 529)».
§ 6. Õigusvastaselt võõrandatud vara maksumuse määramise ja kompenseerimise seaduses (RT I 1993, 30, 509; 1994, 8, 106; 51, 859; 54, 905; 1995, 29, 357) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
(1) Paragrahvis 2:
1) punktist 1 jäetakse välja sõnad «ja 4.»;
2) punkt 2 tunnistatakse kehtetuks.
(2) Paragrahvis 4:
«(1) Kui ehitiste, laevade ja tootmishoonete sisseseade võõrandamisaegse maksumuse kohta puuduvad käesoleva seaduse §-s 3 nimetatud dokumendid, kuid on olemas dokumendid, mis kirjeldavad vara suurust, koosseisu ja kasutusotstarvet, määravad vara võõrandamisaegse maksumuse õigustatud subjekti taotlusel ja kulul kolmeliikmelised ekspertkomisjonid, mis on moodustatud maavanema või Aluste § 16 2. lõikes nimetatud linnades linnavalitsuse poolt.»;
2) lõiget 2 täiendatakse pärast sõna «otsustab» sõnadega «õigustatud subjekti taotlusel»;
3) paragrahvi täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
«(5) Ekspertkomisjoni koosseisus peab olema vähemalt üks atesteeritud ekspert. Ekspertide atesteerimise ja nende tegevuse üle järelevalve teostamise korra kehtestab keskkonnaminister.».
(3) Paragrahvi 41 teksti täiendatakse pärast sõna «korras» sõnadega «või kui õigustatud subjekt ei taotle ekspertiisi».
(4) Paragrahvi 6 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «(sealhulgas loomad)».
(5) Paragrahvi 8 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«(3) Rahandusminister kehtestab vara maksumuse määramise metoodika.».
(6) Paragrahvi 9 esimest lauset täiendatakse sõnadega «, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti».
(7) Paragrahvi 10 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «ja 4.».
«(2) Aktsia või osatähe nominaalväärtus tõendatakse Aluste § 11 3. lõikes nimetatud seaduste alusel koostatud nimekirjadega. Kui nimekirjades puuduvad andmed nominaalväärtuse kohta, tõendatakse see käesoleva seaduse §-s 3 nimetatud dokumentidega.»;
2) lõikes 3 asendatakse sõnad «seaduse §-s 3 nimetatud dokumendid» sõnadega «paragrahvi 2. lõikes nimetatud dokumentides andmed nominaal-väärtuse kohta».
(9) Paragrahvis 14:
1) lõikest 1 jäetakse välja sõna «riikliku» ja lõiget täiendatakse lausega järgmises sõnastuses: «Õigusvastaselt võõrandatud vara eest kompensatsiooni määramine toimub kuni 1998. aasta 1. juulini.»;
2) lõikes 3 tunnistatakse kehtetuks teine lause.
(10) Paragrahvi 15 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Järelevalvet vara maksumuse ja kompensatsiooni määramise üle teostab Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras maavanem, kellel on õigus rakendada Vabariigi Valitsuse seaduses (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560) sätestatud abinõusid. Rahandusministril on õigus teha maavanemale taotlus järelevalvemenetluse alustamiseks. Järelevalvemenetluses on maavanemal õigus otsustada ekspertiisi määramine ja nimetada ekspertkomisjon vara võõrandamisaegse maksumuse kindlakstegemiseks. Sellisel juhul tehakse ekspertiis riigi kulul.».
(11) Paragrahvi 16 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Õigusvastaselt võõrandatud vara eest kompensatsiooni määramine toimub Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.».
§ 7. Eesti Vabariigi seaduses «Aiandus- ja suvilakooperatiivide vara erastamise kohta» (RT 1992, 28, 371) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
(1) Paragrahvi 1 teksti täiendatakse pärast sõna «reorganiseerimise» sõnadega «või lõpetamise».
(2) Paragrahvi 2 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «reorganiseeritakse» sõnadega «või lõpetatakse».
(3) Paragrahvi 6 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Vara erastamisel ühisesse omandisse jäetud vara on kaasomand. Kooperatiivi vara erastamisel liikmele eraldatud vara võõrandamisel on vara omandajal õigus nõuda ka liikmele kuuluva kaasomandi osa võõrandamist. Nimetatud kaasomandi osale ei laiene teiste kaasomanike ostueesõigus.».
(4) Paragrahvi 7 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Ühisesse omandisse jäetud vara valitsemiseks võivad omanikud kooperatiivi ümber kujundada, asutada äriühingu või sõlmida ühise tegutsemise lepingu.».
(5) Paragrahvi 8 lõiget 1 täiendatakse pärast arvu «6» sõnadega «ja 7».
(6) Paragrahvi 11 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kooperatiivile kuulunud ehitise erastamisel on ehitise omanikul õigus maa omandamiseks Eesti Vabariigi maareformi seaduses (RT 1991, 34, 426; RT I 1996, 41, 796) sätestatud alustel ja korras. Sama õigus on ühisesse omandisse jääva ehitise omanikel.».
(7) Seaduses asendatakse sõnad «reorganiseerima» ja «reorganiseerimine» sõnadega «ümber kujundama» ja «ümberkujundamine» vastavas pöördes või käändes.
§ 8. Endiste korteriühingute liikmete korterite tagastamise ja kompenseerimise seaduses (RT I 1993, 35, 546) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
(1) Paragrahvi 3 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Kui korteriühingult õigusvastaselt võõrandatud elamus asuv korter oli korteriühingu liikme omandis või osamaksu alusel tema kasutuses, loetakse korter koos sellele vastava muu osaga elamust omandireformi objektiks ning tagastatakse või antakse endise korteriühingu liikme või tema pärijate omandisse või kompenseeritakse neile selle maksumus. Elamust korterile vastava muu osa suuruse kindlaksmääramisel lähtutakse selle korteri üldpinna osast kogu hoone korterite üldpinnast.».
(2) Paragrahvi 5 lõiget 2 täiendatakse sõnadega «, kui Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse §-st 121 ei tulene teisiti».
(3) Seaduses asendatakse sõna «omandus» sõnaga «omand» vastavas käändes.
§ 9. Korteriomandiseaduses (RT I 1994, 28, 426) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
(1) Paragrahvis 15:
«Ehitise teenindamiseks vajaliku maatüki võib kindlaks määrata plaani- või kaardimaterjali alusel. Korteriomand kinnistatakse pärast korteriomandi seadmisega seotud kulude tasumist õigustatud subjektide poolt.»;
2) lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu «§ 6 3. lõikes» sõnadega «ja § 16 2. lõikes».
(2) Paragrahvis 16:
«(1) Eluruumi erastanud isikule kuuluva korteriomandi registriosa avamisel koormatakse korteriomand avalik-õigusliku reaalkoormatisega riigi kasuks, välja arvatud, kui maa mõttelise osa hind on tervikuna tasutud või kui reaalkoormatist ei seata vastavalt käesoleva paragrahvi 5. lõikele. Reaalkoormatise rahaliseks väärtuseks on korteriomandi mõtteliseks osaks oleva maa mõttelise osa hind, mis määratakse maa maksustamishinna alusel, arvestades Eesti Vabariigi maareformi seaduse (RT 1991, 34, 426; RT I 1996, 41, 796) § 223 2. lõikes sätestatud koefitsienti. Korteriomandi omanik maksab reaalkoormatise eest tasumisel intressi 10 protsenti igal aastal tasutavalt summalt ja viivist tähtaegselt tasumata summalt 0,1 protsenti iga viivitatud päeva eest.»;
2) lõikes 2 asendatakse sõna «riigiasutuse» sõnadega «isiku või asutuse»;
3) lõike 3 algusest jäetakse välja sõnad «Riigile kuuluva»;
4) paragrahvi täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
«(5) Elamus, milles on üle 24 korteri, ei koormata reaalkoormatisega korteriomandeid, mille esemeks on erastatud eluruum.».
(3) Paragrahvis 18:
1) lõiget 1 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses: «Maa müügihind määratakse maa maksustamishinna alusel, arvestades Eesti Vabariigi maareformi seaduse § 223 2. lõikes sätestatud koefitsienti.»;
2) lõikes 2 asendatakse sõnad «ja seaduses sätestatud dokumentide» sõnadega «, riigiga sõlmitud võõrandamistehingu ja muude seaduses sätestatud dokumentide»;
3) lõiget 3 täiendatakse lausetega järgmises sõnastuses:
«Kui maatükk koormatakse järelmaksu tagamiseks hüpoteegiga, tuleb korteriomandite seadmisel hüpoteek jagada ühistu avalduse alusel ja maavanema nõusolekul osahüpoteekideks. Korteriomandite seadmisel elamus, milles on üle 24 korteri, antakse maa korteriomanike kaasomandisse tasuta.».
(4) Paragrahvis 19:
1) lõikest 1 jäetakse välja sõnad «korteriühistu või»;
(5) Paragrahvi 22 teksti täiendatakse pärast sõnu «Erastatava korteriomandi» sõnadega «ja erastatud eluruumist moodustatava korteriomandi».
(6) Paragrahvi 24 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Maa antakse omandisse tasuta §-des 16 ja 18 sätestatud juhtudel kuni 1998. aasta 31. detsembrini.».
§ 10. Asjaõigusseaduse rakendamise seaduses (RT I 1993, 72/73, 1021; 1994, 53, 889; 66, 1159; 94, 1609; 1995, 22, 327; 57, 979; 1996, 36, 738; 1997, 1, 2) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
(1) Paragrahvis 11:
1) pealkirjast jäetakse välja sõnad «või välisriigi omandisse antud»;
2) lõikest 3 jäetakse välja sõnad «või välisriigi omandisse antud maa».
(2) Paragrahvis 13:
1) lõike 4 kolmandat lauset täiendatakse pärast sõna «mitteeluruumina» sõnadega «, endise korteriühingu liikme omandisse antud korterina»;
2) lõiget 6 täiendatakse lausetega järgmises sõnastuses:
«Ehitist või selle osa võib vallasasjana võõrandada kuni 1999. aasta 31. detsembrini. Kui ehitis on panditud enne 1999. aasta 31. detsembrit, võib ehitist võõrandada pandiga tagatud nõude täitmiseks.»;
3) lõiget 9 täiendatakse lausetega järgmises sõnastuses:
«Kui ehitisealune maa on pärast testamendi tegemist kantud kinnistusraamatusse, pärib ehitise maa pärinud isik. Isikul, kes testamendi kohaselt pidi pärima ehitise, on õigus nõuda hoonestusõiguse seadmist ehitisealusele ja ehitise teenindamiseks vajalikule maale ühe aasta jooksul, arvates nimetatud maa omandi ülemineku kandmisest kinnistusraamatusse.
Muus osas kohaldatakse hoonestusõiguse seadmisele käesoleva seaduse § 15 1. ja 4. lõike sätteid.».
(3) Paragrahvi 132 lõike 1 viimast lauset täiendatakse pärast sõnu «kohtu otsuse alusel» sõnadega «või kohesele sundtäitmisele alludes».
(4) Paragrahvis 133:
1) lõiget 1 ja 2 täiendatakse pärast sõnu «õigus nõuda» sõnadega «asjaõiguslepingu sõlmimist ja»;
2) lõiget 3 täiendatakse pärast esimest lauset lausetega järgmises sõnastuses: «Pandipidajal on õigus eelnevalt avaldada märke kandmist kinnistusraamatusse. Pandipidajal on ehitise pandilepingu alusel asjaõigusseaduse § 121 1. lõikes sätestatud õigus.».
(5) Paragrahvi 14 lõike 1 kolmas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: «Õigusliku aluseta püstitatud ehitisele kasutusloa andmine toimub planeerimis- ja ehitusseaduse (RT I 1995, 59, 1006; 1996, 36, 738; 49, 953) § 70 alusel, kuid sellega ei või rikkuda maa tagastamise õigustatud subjekti õigusi.».
(6) Paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
«(4) Maakasutusõigus on päritav ja üleantav talupere liikmele. Maakasutusõiguse üleandmine peab olema notariaalselt tõestatud ning registreeritud kohalikus omavalitsusüksuses. Maakasutusõigus lõpeb taluhoonete võõrandamisel talupere liikmeks mitteolevale isikule, maakasutusõigusest loobumisel, talupere vara müümisel nõuete katteks ning taluperemehe teovõimetuks tunnistamisel. Kohaliku omavalitsuse volikogu otsustab maakasutusõiguse lõpetamise, kui talupere kahel järjestikusel aastal maad sihtotstarbeliselt ei kasuta või rikub korduvalt maa kasutamise eeskirju.».
(7) Paragrahvi 24 lõiked 1 ja 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 11. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses (RT I 1993, 37, 558; 1994, 12, 200; 19, 340; 72, 1263; 84, 1475; 1995, 16, 228; 17, 237; 23, 334; 26-28, 355; 59, 1006; 97, 1664; 1996, 36, 738; 37, 739; 40, 773; 48, 942; 89, 1591) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
Paragrahvis 34:
«(3) Kohalik omavalitsus võib talle riigi poolt tasuta omandisse antud kinnisasja võõrandada juhul, kui kinnisasi ei ole enam vajalik või on muutunud kõlbmatuks kohaliku omavalitsusüksuse ülesannete täitmiseks. Riigi poolt tasuta antud kinnisasja võib võõrandada ainult kohaliku omavalitsuse volikogu poolt kehtestatud korras.»;
2) paragrahvi täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
«(4) Kohalikul omavalitsusüksusel on ostueesõigus tema haldusterritooriumil asuva ehitise võõrandamisel eraõiguslike isikute poolt, kui seda ehitist on osaliselt või tervikuna enne võõrandamist vähemalt ühe aasta jooksul kasutatud haridus-, tervishoiu-, kultuuri- või kasvatusasutusena. Muus osas kohaldatakse ostueesõigusele asjaõigusseaduse (RT I 1993, 39, 590; 1995, 26-28, 355; 57, 976; 1996, 45, 848; 51, 967) sätteid.».
§ 12. Eesti Vabariigi maareformi seaduses (RT 1991, 34, 426; RT I 1996, 41, 796) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
(1) Paragrahvi 5 lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
«4) isikutel, kellele on nõudeõigus loovutatud või kes on selle pärinud käesoleva seaduse §-de 191 ja 192 alusel.».
(2) Paragrahvi 15 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
«(4) Maa omandiõiguse tõendamiseks kasutatakse 1938. aastal ja järgnevatel aastatel Katastri Ameti poolt koostatud «Maksualuste maaüksuste nimekirju», kinnistusametite dokumentatsiooni ning Aluste § 7 4. lõikes nimetatud dokumente. Piirkondades, kus Katastri Ameti ja kinnistusametite dokumentatsioon ei kajasta enne 1940. aasta 16. juunit lõpule viidud maakorraldustoimingute (ümberkruntimise) järgset situatsiooni, võib tõendada maa omandiõigust enne maa õigusvastast võõrandamist kehtinud korras koostatud maakorralduskava alusel.».
(3) Paragrahvi 191 lõiget 3 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses: «Nõudeõiguse loovutamine on tagastamise korraldajale kehtiv, kui talle on esitatud nõudeõiguse loovutamise leping või selle notariaalselt tõestatud ärakiri.».
(4) Paragrahvi 223 lõiget 5 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses: «Maa erastamisel võib füüsiline isik, kes ei ole Eesti alaline elanik, tasuda erastatava maa eest erastamisväärtpaberites talle õigusvastaselt võõrandatud vara eest tasutud kompensatsiooni ulatuses.».
(5) Paragrahvi 223 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(6) Eesti Vabariigi seaduse «Kooperatiivsete, riiklik-kooperatiivsete ja ühiskondlike organisatsioonide vara taasriigistamise ja erastamise kohta» (RT 1992, 24, 337; 1993, 11, 173; RT I 1996, 2, 28) kohustatud subjekt ja Eesti Vabariigi põllumajandusreformi seaduse kohustatud subjekti õigusjärglane võivad ostueesõigusega erastatava maa eest tasuda erastamisväärtpaberites lisaks käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud osale ka ülejäänud osa müügihinnast eluruumide erastamisest talle või temaga ühte kontserni kuuluvale äriühingule laekunud summa ulatuses.».
§ 13. Eesti Vabariigi põllumajandusreformi seaduses (RT 1992, 10, 143; 36, 474; RT I 1994, 52, 880; 1996, 48, 945) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
(1) Paragrahvi 10 lõikes 3 asendatakse sõnad «Aluste §-le 30» sõnadega «kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (RT I 1993, 37, 558; 1994, 12, 200; 19, 340; 72, 1263; 84, 1475; 1995, 16, 228; 17, 237; 23, 334; 26–28, 355; 59, 1006; 97, 1664; 1996, 36, 738; 37, 739; 40, 773; 48, 942; 89, 1591) § 34 4. lõikele.».
(2) Paragrahvi 25 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
«(6) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 1 nimetatud võlakohustuse täitmiseks, samuti põllumajandusreformi käigus loovutatud tööosakute eest täiendavalt arvelevõetud riigiosa eest tasumiseks riigile üleantud erastamisväärtpaberid või raha kantakse vastavalt Põllumajandusministeeriumi erastamisväärtpaberiarvele või erastamise eriarvele. Laekunud raha kasutatakse vastavalt erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse (RT I 1996, 26, 529) §-le 3.».
§ 14. Erastamisest laekuva raha kasutamise seaduses (RT I 1996, 26, 529) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
(1) Paragrahvi 6 tekstist jäetakse välja sõnad «, millest on maha arvatud käesoleva seaduse § 2 lõikes 2 nimetatud kulud,».
(2) Paragrahvi 9 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «korraldamisega» sõnadega «ning erastatud eluruumide haldamiseks moodustatava korteriühistu asutamisega».
(3) Paragrahvis 10:
1) lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu «tehtud eraldiste» sõnadega «, samuti Keskkonnafondi ja Eluasemefondi erastamisest laekunud raha»;
«(4) Rahandusministril on õigus teha majandusministrile ja maavanemale käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 ning lõikes 3 sätestatud järelevalve osas taotlus järelevalvemenetluse alustamiseks.»;
«(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud järelevalvet teostavatel isikutel (edaspidi järelevalve teostaja) on õigus küsida erastamise korraldajatelt ja erastamise kohustatud subjektidelt (edaspidi erastamise korraldaja), Keskkonnafondilt, Eluasemefondilt ning asutustelt ja juriidilistelt isikutelt, kellele on eraldatud käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud fondidest raha, järelevalve teostamiseks vajalikke andmeid.»;
«(6) Järelevalve teostaja võib erastamise korraldajale ja käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud fondidest eraldatud raha kasutavatele asutustele ja juriidilistele isikutele teha kirjaliku ettekirjutuse õiguserikkumise lõpetamiseks või teatud toimingute sooritamiseks, näidates ära vastava tähtaja.»;
5) lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(7) Ettekirjutuse täitmata jätmisel või mittenõuetekohasel täitmisel on järelevalve teostajal õigus pöörduda kohtusse, ettekirjutuse täitmata jätnud või mittenõuetekohaselt täitnud riigiasutusele kohaldatakse Vabariigi Valitsuse seaduse (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560) 7. peatükis sätestatud teenistuslikku järelevalvet.»;
6) paragrahvi täiendatakse lõigetega 8 ja 9 järgmises sõnastuses:
«(8) Kui erastamise korraldaja ei kanna erastamisest laekuvat raha üle 12 tööpäeva jooksul pärast selle eriarvele laekumist, on rahandusministril õigus nõuda järelevalve teostaja kirjaliku teate alusel erastamise korraldajalt intressi maksmist 0,5% ülekandmisele kuuluvalt summalt iga viivitatud päeva eest. Intressinõue vormistatakse rahandusministri käskkirjaga.
(9) Aruanded erastamise eriarvete, erastamisest raha laekumise, jaotamise ja kasutamise kohta esitatakse rahandusministri kehtestatud korras.».
(8) Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse § 16 lõikes 5 ettenähtud tähtaja nende avalduste menetlemiseks, millega taotletakse õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamist või kompenseerimist Vene–Eesti ajutise kontrolljoone tagusel Petserimaal ja Narva jõe tagusel Virumaal, kehtestab Vabariigi Valitsus.
(9) Kui käesoleva seaduse jõustumiseni kehtinud endiste korteriühingute liikmete korterite tagastamise ja kompenseerimise seaduse § 3 lõike 1 alusel on antud omandisse korter sellele vastava muu osata elamust, on korteriomanikul õigus pöörduda selle osa kindlaksmääramiseks korteri omandisse andmise otsuse teinud valla- või linnavalitsuse poole.
Riigikogu aseesimees Arnold RÜÜTEL


Narva Linna ehitusmääruse kinnitamine – Riigi Teataja
Narva Linna ehitusmääruse kinnitamine
KO 2007, 4, 45
Vastu võetud 30.11.2006 nr 48
Juhindudes Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktist 29 ja Planeerimisseaduse § 5 ja Ehitusseaduse § 19 lõikest 4
Narva linna ehitusmääruse (edaspidi ehitusmäärus) eesmärgiks on linna ruumiline planeerimine, ehitusliku planeerimise ja ehitamise üldiste põhimõtete ja eeskirjade sätestamine ning Narva Linnavolikogu (edaspidi Linnavolikogu) ja Narva Linnavalitsuse (edaspidi Linnavalitsus) sellealaste ülesannete jaotamine ja täitmise tähtaegade määramine.
(1) Planeerimis- ja ehitusalane tegevus on avalik. Linnavalitsus kindlustab juurdepääsu planeeringutele, projekteerimistingimustele ja ehitusprojektidele ning kõigile planeerimisega seotud materjalidele, avalikustab planeeringuga seotud materjalid alates planeeringu algatamise otsuse vastuvõtmisest.
(2) Linnavalitsus avaldab vastavalt kehtiva seadusandluse nõuetele informatsiooni järgmiste planeeringutega seotud toimingute kohta:
2) planeeringu avaliku väljapaneku aeg, koht ja tulemused;
3) planeeringu avaliku arutelu aeg, koht ja tulemused;
4) planeeringu kehtestamine ja planeeringu kehtetuks tunnustamine;
5) kehtestatud planeeringu ülevaatamise tulemused.
§ 3. Ülesannete jaotamine planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel
(2) Linnavalitsus võib linna sihipärase ruumilise arengu tagamiseks, linnalise tähtsusega planeeringute ja ehitiste eskiislahenduste läbivaatamiseks ja arhitektuurikonkursside korraldamiseks ning ehitusprojektide läbivaatamiseks moodustada nõuandvaid töögruppe. Nõuandvate töögruppide koosseisu ja tegutsemise alused kinnitab Linnavalitsus.
(3) Linnavalitsus annab linnavalitsuse poolt määratud Narva linna Ametiasutuse (edaspidi Ametiasutus) ettepanekul seaduses sätestatud juhtudel loa detailplaneeringut koostamata hoone ehitusprojekti koostamiseks, krundi sihtotstarbe muutmiseks, mitmete hoonetega hoonestatud krundi jaotamiseks nende hoonete omanike vahel mitmeks krundiks.
Ruumiline planeerimise Narva linna territooriumil tagatakse:
2) linna üldplaneeringuga;
3) detailplaneeringutega;
4) linna naabrusesse jäävate kohalike omavalitsustega ühiselt koostatavate üldplaneeringute ja teemaplaneeringutega;
5) osalemisega linna naabrusesse jäävate kohalike omavalitsuste territooriumile koostatavate üldplaneeringute koostamisel ja nende kooskõlastamisel;
6) osalemisega maakonnaplaneeringu koostamisel;
7) osalemisega riikliku tähtsusega ehitise asukohta määrava planeeringu koostamisel.
(1) Linna või selle osa üldplaneeringu, teemaplaneeringu ja linna naabrusesse jäävate kohalike omavalitsuste territooriumile koostatava ühise üldplaneeringu algatamise ettepanek esitatakse Linnavalitsusele. Nimetatud planeeringu lähteülesande koostab kooskõlastatult vastavate Linnavalitsuse osakondadega Ametiasutus.
(2) Detailplaneeringu koostamise algatamise ettepanek esitatakse Ametiasutusele. Ametis tutvustatakse ettepaneku tegijale planeeringuga seotud organisatsioonilisi, sisulisi ja tehnilisi üksikasju ning väljastatakse detailplaneeringu koostamise algatamise taotluse vorm. Taotluse vormi kinnitab Linnavalitsus.
(3) Ametiasutus koostab detailplaneeringu lähteülesande või detailplaneeringu algatamisest keeldumise põhjenduse.
(4) Linna või selle osa üldplaneeringu, teemaplaneeringu ja linna naabrusesse jäävate kohaliku omavalitsuse territooriumile koostatava ühise üldplaneeringu lähteülesandes sätestatakse:
5) planeeringu ülesannetest tulenevad täpsustustused üldplaneeringu eesmärkide lahendamiseks;
1) käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud planeeringutest tulenevad nõuded;
4) kehtivad kitsendused, kui need eksisteerivad või tekivad;
5) täiendavate uuringute või muinsuskaitse eritingimuste koostamise vajadus miljööväärtuslikes piirkondades või muinsuskaitsealal;
6) planeeringu kooskõlastajad;
7) arvestamisele kuuluvad algatatud, vastuvõetud ja kehtestatud planeeringud;
8) planeeringu ja eskiisprojekti materjalide koosseis.
(6) Ametiasutusel on põhjendatud vajaduse korral õigus küsida planeeringu koostamisest huvitatud isikult täiendavaid materjale seoses planeeringuga. Kui detailplaneeringuga taotletakse linna või selle osa üldplaneeringu muutmist, siis peab huvitatud isik kirjalikult esitama üldplaneeringu muutmise vajaduse põhjenduse.
(7) Ametiasutus esitab Linnavalitsusele detailplaneeringu koostamise algatamise ja lähteülesande kinnitamise või planeeringu koostamise algatamisest keeldumise otsuse haldusakti eelnõu.
2) ühise üldplaneeringu linna naabrusesse jäävate kohalike omavalitsustega;
3) detailplaneeringud.
(9) Põhjendatud juhtudel võib Linnavolikogu võtta vastu detailplaneeringu koostamise algatamisest loobumise otsuse, kui:
1) algatamise ettepanek on vastuolus linna piirkonna väljakujunenud linnaehitusliku miljööga;
3) algatamise ettepanek on vastuolus linna või selle osa üld- ja teemaplaneeringuga;
4) detailplaneeringu kehtestamine võib avalikule sektorile kaasa tuua põhjendamatuid kulutusi või kaasneb oluline negatiivne keskkonnamõju;
(10) Linnavalitsus sõlmib detailplaneeringu koostamisest huvitatud isikuga detailplaneeringu koostamise ja finantseerimise lepingu.
(11) Vastavalt käesoleva ehitusmääruse § 5 lõike 5 punktile 6 kooskõlastatud detailplaneering tuleb esitada Ametiasutusele 24 kuu jooksul arvates detailplaneeringu algatamise haldusakti vastuvõtmise päevast. Kui nimetatud tähtaja jooksul ei ole detailplaneeringu koostamisele asutud, siis kaotab lähteülesanne kehtivuse. Haldusakti kehtetuks tunnistamise otsuse eelnõu koostab ja esitab Linnavalitsusele Ametiasutus. Detailplaneeringu koostamisest huvitatud isiku põhjendatud taotluse alusel võib Linnavalitsus otsustada detailplaneeringu koostamise tähtaja pikendamise. Kirjalik taotlus tuleb esitada Ametiasutusele 30 päeva enne käesolevas lõikes sätestatud tähtaja lõppemist.
(1) Algatatud planeeringust teavitatakse avalikkust ühe kuu jooksul pärast planeeringu algatamise otsuse tegemist. Algatatud planeeringu kohta avaldatav teade peab sisaldama:
1) teavet planeeritava ala suuruse ja asukoha kohta;
(2) kui detailplaneeringu algatamisel on teada, et detailplaneeringu kehtestamine võib kaasa tuua kinnisasja või selle osa võõrandamise vajaduse, siis Ametiasutus teatab tähitud kirjaga detailplaneeringu algatamisest vastava kinnisasja omanikule kahe nädala jooksul planeeringu algatamise otsuse vastuvõtmisest.
(2) Linna üldplaneeringu tellib Ametiasutus.
(3) Planeeringu koostamise aluskaardiks on Ametiasutuse poolt kooskõlastatud geodeetiline plaan.
(4) Geodeetilise plaani, planeeringu koosseisu ja vormistamise nõuded kehtestab Linnavalitsus. Vastavad materjalid valmistab ette Ametiasutus.
1) planeeritava ala kinnisasjade omanikud;
3) riigiasutused või kaitseala valitseja, kui planeeritaval alal asub riikliku kaitse alla võetud maa-ala või üksikobjekt või planeeringuga tehakse ettepanek selle kaitse alla võtmiseks;
4) vajadusel teised huvitatud isikud, sh planeeritava ala naaberkinnistute omanikud.
(2) Koostööd maakonnaplaneeringu, linna või selle osa üldplaneeringu ja linna naabruses asuvate kohalike omavalitsustega ühise üldplaneeringu koostamisel korraldab Linnavalitsus Ametiasutuse kaudu.
(3) Linna üldplaneeringu või selle osa, teemaplaneeringu, linna naabruses asuvate kohalike omavalitsuste alade ühise planeeringu ja kaitse alla võetud ala detailplaneeringu või muude lähteülesandega määratud juhtude osas korraldab Ametiasutus koostöös planeeringu koostajaga vähemalt ühe avaliku arutelu planeeringu ja eskiislahenduste lähtepunktide tutvustamiseks.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetamata jäänudteiste planeeringute lähteseisukohad ja eskiislahendused kiidab heaks ja vajaduse korral suunab need tutvumiseks avalikule arutelule Ametiasutusele.
(5) Ametiasutus teatab ajalehes käesolevas paragrahvis nimetatud avaliku arutelu toimumise aja ja koha. Teade peab olema avaldatud ajalehes vähemalt 1 nädal enne arutelu algust.
(6) Ametiasutus koostab arutelu protokolli.
§ 9. Planeeringu eskiisi läbivaatamine ja kooskõlastamine
(1) Planeeringu koostaja esitab kooskõlastusteta planeeringu eskiisprojekti paberkandjal Ametiasutusele. Detailplaneeringu eskiis peab olema koostatud sellise detailsusega, mis võimaldab koostada selle alusel ehitusprojekti vastavalt detailplaneeringu eesmärkidele.
1) kontrollib detailplaneeringu eskiisi vastavust lähteülesandele ja detailplaneeringu lahenduste sobivust piirkonda;
2) tagastab hiljemalt ühe kuu jooksul detailplaneeringu eskiisi planeeringu koostajale puuduste kõrvaldamiseks, kui need esinevad;
3) kui puudusi ei esine, tagastab detailplaneeringu eskiisi kooskõlas käesoleva määruse ja lähteülesandega detailplaneeringu vormistamiseks ja kooskõlastamiseks.
(3) Linna või selle osa üldplaneeringule, linna naabrusesse jäävate kohalike omavalitsuste alade ühisele üldplaneeringule või linna üldplaneeringut või selle osa muutvale detailplaneeringule taotleb maavanemalt kooskõlastuse vajaduse määramise Ametiasutus.
(4) Maavanema poolt määratud kooskõlastused hangib planeeringu koostaja.
(1) Planeeringu koostaja esitab käesoleva määruse nõuetele ja lähteülesandele vastava ning kooskõlastatud planeeringu paberkandjal ja digitaalselt Ametiasutusele.
(2) Ametiasutus esitab planeeringu koos vastava haldusakti eelnõuga Linnavalitsusele, kes:
1) esitab haldusakti eelnõu Linnavolikogule planeeringu vastuvõtmiseks;
2) korraldab vastuvõetud planeeringu avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu.
(3) Ametiasutus teatab ajalehes planeeringu avaliku väljapaneku aja ja koha. Teade peab ilmuma ajalehes vähemalt üks nädal enne väljapaneku alguskuupäeva.
(4) Avaliku väljapaneku ajal tagatakse tööaja jooksul juurdepääs planeeringule ja sellega seotud kõikidele materjalidele.
(5) Kui detailplaneering toob kaasa kinnisasja sundvõõrandamise vajaduse või muudab omaniku tahte vastaselt senist maakasutust või krundi hoonestuse õigust, teatab Ametiasutus tähitud kirjaga kinnisasja omanikule planeeringu avaliku väljapaneku aja ja koha hiljemalt kaks nädalat enne avaliku väljapaneku algust.
(6) Linna või selle osa üldplaneeringu, linna naabrusesse jäävate kohalike omavalitsuste territooriumile koostatava ühise üldplaneeringu ja detailplaneeringu, mis muudab linna või selle osa üldplaneeringut, avaliku väljapaneku kestus on neli nädalat. Muude avalikule väljapanekule suunatud detailplaneeringute avaliku väljapaneku kestus on kaks nädalat.
§ 11. Ettepanekute ja vastuväidete esitamise kord, seisukoha võtmine avalikul väljapanekul laekunud ettepanekute ja vastuväidete kohta ning avalike arutelude korraldamine
(1) Avaliku väljapaneku jooksul esitatud kirjalikud ettepanekud ja vastuväited registreeritakse Ametiasutuses. Ettepanekud ja vastuväited registreeritakse, kui neil on nimi ja autori kontaktandmed.
(2) Planeeringu avaliku väljapaneku ajal ettepanekuid ja vastuväiteid teinud isikutele teatab Linnavalitus kahe nädala jooksul pärast planeeringu avaliku väljapaneku lõppemist oma arvamuse ettepanekute ja vastuväidete suhtes ning avaliku arutelu läbiviimise aja ja koha. Kui avaliku väljapaneku ajal ettepanekuid ja vastuväiteid ei esitatud, siis avalikku arutelu ei korraldata.
(3) Ametiasutus avaldab ajalehes avaliku arutelu läbiviimise aja ja koha vähemalt 2(kaks) nädalat enne selle läbiviimist.
(4) Avaliku väljapaneku tulemuste tutvustamiseks korraldab Ametiasutus avaliku arutelu.
(5) Juhul kui avaliku väljapaneku käigus kirjalikke vastuväiteid esitanud isik ei loobu oma vastuväidetest planeerimisseaduses sätestatud korras ja tähtaja jooksul, saadab Ametiasutus detailplaneeringu koos lahendamata vaidlustega maavanemale järelevalve teostamiseks.
(6) Ametiasutus teatab ajalehes avaliku arutelu tulemustest hiljemalt 2(kahe) nädala jooksul selle lõppemise päevast.
(7) Juhul kui avaliku arutelu käigus arvestati esitatud vastuväiteid ja ettepanekuid, edastab Ametiasutus arvestatud vastuväited ja ettepanekud vajalike muudatuste ja täienduste tegemiseks planeeringu koostajale.
(1) Ametiasutus esitab seadusest tulenevatel juhtudel planeeringu koos teabega arvestamata jäänud vastuväidete kohta järelevalve teostamiseks maavanemale. Vastavad materjalid valmistab ette Ametiasutus.
(2) Narva linna esindajaks planeeringu järelevalve küsimustes on linna peaarhitekt või teda asendav isik.
§ 13. Planeeringu kehtestamine ja sellest teavitamine
(1) Kui kehtestatav detailplaneering sisaldab ettepanekut muudatuste tegemiseks linna või selle osa üldplaneeringusse ning maavanem oli järelevalve käigus muudatustega nõus, teeb Ametiasutus muudatused vastavas planeeringus.
(2) Planeeringud kehtestab Linnavolikogu.
(3) Linnavalitsus avaldab ajalehes planeeringu kehtestamise teate. Teade peab olema avalikustatud ühe kuu jooksul pärast planeeringu kehtestamist.
(4) Ametiasutus teatab tähitud kirjaga üld- või detailplaneeringu kehtestamisest ühe nädala jooksul pärast planeeringu kehtestamist:
b) kinnisasja omanikele, kelle senist maakasutust või ehitusõigust planeeringu alusel kitsendatakse;
c) kinnisasja omanikele, kelle kinnistu suhtes kehtestati planeeringu koostamise ajal ehituskeeld.
§ 14. Planeeringu kehtetuks tunnistamine
(1) Planeeringu kehtetuks tunnistamise ettepaneku Linnavolikogule teeb Linnavalitsus. Sellekohase otsuse haldusakti eelnõu valmistab ette Ametiasutus.
(2) Kehtestatud planeeringu või selle osa tunnistab kehtetuks Linnavolikogu.
(3) Linnavalitsus korraldab teavitamise planeeringu kehtetuks tunnistamisest ja sellise otsuse põhjustest ajalehes ühe kuu jooksul planeeringu kehtetuks tunnistamise päevast arvates.
§ 15. Planeeringu koostamiseks vajalike materjalide ja kehtestatud planeeringute kättesaadavus ning säilitamine
(1) Huvitatud isikud võivad tutvuda kehtestatud planeeringutega ja kõikide planeeringutega seotud ning Linnavalitsuse käsutuses olevate materjalidega Ametiasutuse tööajal.
1) peab planeeringute lähteülesannete ja planeeringute elektroonilist andmekogu;
2) tagab planeeringute ja planeeringutega seotud materjalide säilitamise.
§ 16. Riikliku tähtsusega ehitise asukohta määrava planeeringu koostamine
1) riikliku tähtsusega ehitise asukohast keeldumise kohta;
2) riikliku tähtsusega ehitise asukohta määrava üldplaneeringu kooskõlastamise kohta.
1) esitab kirjaliku põhjenduse riikliku tähtsusega ehitise Narva linna territooriumile paigutamisest keeldumise kohta;
2) määrab vajaliku ala suuruse üldplaneeringu koostamiseks, mis on aluseks vastava ehitise lõpliku asukoha valikul;
3) teeb koostööd riikliku tähtsusega ehitise asukohta määrava üldplaneeringu koostamisel;
4) kooskõlastab riikliku tähtsusega ehitise asukohta määrava detailplaneeringu.
(3) Materjalid käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud otsuste kohta valmistab ette Ametiasutus.
§ 17. Detailplaneeringu koostamine lihtsustatud korras
(1) Linnavalitsus võib planeerimisseaduses sätestatud juhtudel loobuda ehitusmääruse §-des 10 ja 11 toodud nõuete täitmisest ja asendada need planeeritava krundi ja naaberkruntide omanike kooskõlastustega.
§ 18. Üldmõisted
(1) Ehitamine on:
(2) Ehitise laiendamine toimub juurde-, peale- või allaehitamise teel.
(3) Ehitise rekonstrueerimine on ehitise piirdekonstruktsioonide muutmine ning kande- ja jäigastavate konstruktsioonide muutmine ja asendamine. Oluliseks rekonstrueerimiseks loetakse sellist rekonstrueerimist, mille maksumus on suurem kui üks kolmandik rekonstrueeritava ehitisega samaväärse ehitise keskmisest ehitusmaksumusest.
§ 19. Nõuded ehitisele
(1) Ehitis peab olema projekteeritud ja ehitatud heade ehitustavade ja üldtunnustatud linnaehituslike põhimõtete järgi.
(2) Projekteerimisel ja ehitamisel on vaja arvestada ehitisele seadustes ja nende alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud kohustuslike nõuetega ning asjaõigusseaduses sätestatud naabrusõigustega.
(3) Hoone põhimaht paigutatakse planeeringuga või projekteerimistingimustega ette nähtud kohustuslikule ehitusjoonele. Ehitusjoonest ei tohi üle ulatuda ükski ehitise osa, välja arvatud trepp, trepi varikatus, rõdu, lodža, ärkel või katuseräästas, mis ei ulatu kõnniteele.
(4) Ehitis peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et oleks tagatud vaba juurdepääs selle ehitise ja vahetus läheduses asuvate teiste ehitiste remondiks, hoolduseks, tulekahjude ja muude avariide ning õnnetuste likvideerimiseks.
(5) Projekteerimisel ja ehitamisel ei või ehitiste vahelised kaugused olla vastuolus ohutuse nõuetega ja peavad olema heaks kiidetud päästeteenistuse poolt.
(6) Kõik väljaulatuvad osad peavad paiknema kinnisasja (krundi) piirides, millel ehitis asub; välja arvatud juhud, kui kinnisasja kasuks on seatud servituut. Hoone fassaadi paiknemisel tänava ehitusjoonel võivad hoone väljaulatuvad osad peale treppide, s.o keldriakna valguskaev, rõdud, karniisid ulatuda üldkasutatavale kõnniteele nii, et oleks tagatud kõnnitee normaalne kasutamine.
(7) Korterhoonete abiehitiste rajamine tuleb lahendada kompleksselt, kõikide korterite vajadusi arvestades.
(8) Ehitise omanik on kohustatud tagama ehitise juurde kuuluval krundil korrashoiu ja ohutuse ehituse ajal, ehitise kasutamisel ja selle lammutamisel vastavalt Narva linna heakorraeeskirjadele. Kui ehitustööde läbiviimiseks on vaja kasutada naaberkrundi territooriumit, siis lähtudes asjaõigusseaduse § 147, võib seda teha ainult naaberkrundi omaniku kirjalikul nõusolekul. Omanik on kohustatud taotlema Ametiasutuselt kirjaliku kooskõlastuse:
1) ehitise välisviimistluse muutmiseks, välja arvatud individuaalelamu, kui see ei ole muinsuskaitse all või ei asu miljööväärtuslikul hoonestusalal või linna üldkeskuses;
3) krundi tänavapoolse piirde muutmiseks või uue ehitamiseks ning kruntide vahelised piirded rajatakse ja vajadusel muudetakse naabrite kokkuleppel.
Selleks on vaja Ametiasutusele esitada:
1) krundi geodeetilisel mõõdistusel põhinev asendiplaan, märkides ära piirde rajamise kohad;
2) piirde fragmendi eskiis, näidates ära konstruktsioonide mõõtmed ja materjalid.
(9) Hoone uus arhitektuuriline lahendus, lodžade kinnitegemine, ehitise värvilahenduse muutmine, elementide paigutamine fassaadile (sildid, viidad, päikesekarniisid jne) või muul viisil hoone välisilme muutmine võib toimuda ainult peaarhitekti eelneval loal. Peaarhitekt kooskõlastab välisviimistluse passi või muud projekti muudatused. Muinsuskaitse tsoonis ja selle kaitsevööndis asuvate ehitiste-mälestusmärkide jaoks on vajalik Muinsuskaitseameti eelnev kooskõlastus. Ehitusloa väljaandmise tingimuseks on peaarhitekti kirjaliku kooskõlastuse olemasolu.
Fassaadi välisilme ja värvilahenduse muutmise loa saamiseks on vaja esitada Ametiasutusele vabas vormis avaldus, millele lisatakse fassaadi joonis, värvilahenduse eskiis ja kasutatava värvi number kataloogi järgi. Kui hoone asub mälestusmärkide kaitsetsoonis, siis tuleb Muinsuskaitseametiga kooskõlastada ka värvilahenduse muudatused.
(10) Välikohvikute laudade ja toolide paigaldamiseks tuleb esitada Ametiasutusele kooskõlastamiseks asendiplaan, kus on näidatud tänavakohviku asukoht, paigaldatavate konstruktsioonide joonis või foto.
1) vajaduse korral kehtiv detailplaneering;
3) miljööväärtuslike hoonestusalade ehitamise põhimõtted ja nõuded;
4) ehitise arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused;
5) vajadusel muinsuskaitse eritingimused;
6) projekteeritava ehitise asukoha maaüksuse ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde tulemused;
7) ehitusmäärus;
8) Eesti Vabariigis juhtivad standardid
(1) Enne projekteerimistööde alustamist esitatakse Linnavalitsusele vastavas vormis taotlus. Taotluse vormi võib saada Ametiasutuses.
(2) Ehitiste püstitamiseks, laiendamiseks, rekonstrueerimiseks ja lammutamiseks esitatakse Ametiasutusele projekteerimistingimuste taotlus.
(3) Ehitiste insener-tehniliste süsteemide projekteerimine toimub vastavate isikute poolt väljaantud tehniliste tingimuste alusel.
(1) Projekteerimistingimused kinnitab korraldusega Linnavalitsus.
(2) Projekteerimistingimuste koostamise vajaduse määrab Ametiasutus.
(3) Projekteerimistingimustega võib tutvuda vastuvõtu aegadel Ametiasutuses, kes kindlustab nende säilitamise.
(2) Ehitusprojekt peab vastama järgmistele vormistamisnõuetele:
2) asendiplaan, mille mõõtkava määratakse projekteerimistingimustega;
3) arhitektuursed joonised (plaanid, vaated, lõiked) mõõtkavas 1:100, erandjuhtudel 1:50 või 1:200;
4) uusehitise ja juurdeehitise puhul asendiplaan geodeetilisel alusplaanil mõõtkavas M 1:500, mis on koostatud vastavalt geodeetiliste, kartograafiliste ja maakorralduslike tööde nõuetele Narva linnas ning kooskõlastatud Ametiasutuse geodeesia- ja maakorralduse osakonna spetsialistiga. Alusplaan peab kajastama vahetult projekteerimiseelset olukorda;
5) Projekti seletuskirjas peab olema viide kasutatud standarditele;
6) uusehitise ja juurdeehitise puhul esitada projekti koosseisus 3-D joonised;
7) olemasoleva hoone mahus toimuvate ehitustööde puhul võib asendiplaani vormistada olemasoleval geodeetilisel alusel;
8) digitaalsel kujul esitatud lisadena projekti hindamiseks vajalikud materjalid (väljavõte detailplaneeringust, projekteerimistingimused, mõõtmisjoonised nende olemasolul) ja olemasoleva hoone tehnilise seisukorra ekspertiisiakt;
9) Ehitustööde korraldamise projekt, mis vajadusel määratakse projekteerimistingimustega.
(3) Ehitusloa taotlemiseks esitatav ehitusprojekt peab olema eelnevalt kooskõlastatud seadustes ja projekteerimistingimustes ettenähtud ametiasutuste ja isikutega ning kooskõlastatud linna peaarhitekti poolt.
(4) Ehitisega seotud tehnovõrkude, juurdepääsuteede ja parkimiskohtade lahendused on ehitusprojekti lahutamatud osad.
(5) Keskkonnamõju hindamise vajaduse otsustab Linnavara- ja Majandusamet. Vajadus määratakse detailplaneeringu või projekteerimistingimustega.
(6) Ehitusprojekti sõltumatu ekspertiis on kohustuslik kõikide avalikule kasutamisele suunatud ehitiste (välja arvatud väikeehitised) puhul.
(1) Ehitusloa saamiseks esitatakse peaarhitekti poolt kooskõlastatud ehitusprojekti põhiprojekti staadium Ametiasutuse ehitusjärelevalve osakonnale (edaspidi ehitusjärelevalve osakond) kahes eksemplaris koos taotlusega, mille vorm on kehtestatud kehtiva seadusandlusega.
(2) Ametiasutus kontrollib projekti vastavust detailplaneeringule, projekteerimistingimustele ja muudele nõuetele.
(3) Ehitusjärelevalveosakonnale esitatakse kaasomandis oleva ehitise kaasomanike luba enne ehitustööde algust koos ehitamise alustamise teatisega.
(4) Läbivaatuse tulemuste alusel koostab ehitusjärelevalveosakond haldusakti eelnõu ehitusloa väljastamise või sellest keeldumise kohta ning esitab selle Linnavalitsusele.
(5) Korralduse ehitusloa väljastamise või sellest keeldumise kohta annab Linnavalitsus. Ehitusloa väljastab ehitusjärelevalve osakond pärast riigilõivu tasumist Linnavalitsuse korralduse alusel 20 päeva jooksul ehitusloa taotluse ja nõuetekohaselt vormistatud ehitusprojekti saamise päevast.
(6) Kaasomanikel on õigus esitada 30 päeva jooksul ehitusjärelevalveosakonda ehitusloa tühistamiseks põhjendatud taotlus.
(7) Ametiasutus tagab ehitusloa väljastamisega seotud dokumentide säilitamise kuni ehitise lammutamiseni või dokumentide arhiivi üleandmiseni.
(1) Ehitusseaduse § 15 lõikes 1 nimetatud tunnustele vastavat väikeehitist ning olemasolevate ehitiste teenindamiseks vajalikke rajatisi, laste mänguväljakuid, kvartalisiseseid spordiplatse, väikevorme, heakorrastuse elemente, piirdeid jne võib ehitada kirjalikul nõusolekul. Kirjaliku nõusoleku saamiseks esitatakse ehitusjärelevalve osakonnale kehtiva seadusandlusega kehtestatud vormikohane taotlus. Taotlusele lisatakse ehitise välismõõtudega varustatud ja peaarhitektiga kooskõlastatud eskiis, millel näidatakse väikeehitise soovitav asukoht, põhiplaan, vähemalt kaks vaadet ja seletuskiri.
(2) Ehitusjärelevalve osakonnal on põhjendatud juhtudel õigus nõuda enne kirjaliku nõusoleku väljastamist ehitusprojekti esitamist.
(3) Väikeehitise püstitamiseks on vaja ehitise asukoht ja arhitektuuriline lahendus kooskõlastada linna peaarhitektiga, esitades asendiplaani krundi geodeetilise mõõdistuse alusel, kandessellele hoonestuse kohad ja näidates ära ehitise mõõtmed ning kauguse lähimate piiride ja ehitisteni.
Kuni 20 m2 ehitusaluse pinnaga väikeehitist, mis ei ole mõeldud avalikuks kasutamiseks, võib ehitada ilma ehitusloata ja kirjaliku nõusolekuta. Selline väikeehitis ei või paikneda eespool tänava ehitusjoont ega naaberkinnistu piiri vahetus läheduses kui puudub naaberkinnistu omaniku kooskõlastus. Sellist väikeehitist on õigus püstitada aiandusühistutes ja individuaalelamurajoonides va Kerese, Pähklimäe ja Kalevi linnaosades.
(4) Väikeehitise ehitamisel tuleb arvestada tuleohutusnõudeid. Hoone peab olema arhitektuurses kooskõlas krundi ja eelneva hoonestusega. Ehitise omanik peab ehitusjärelevalve osakonda informeerima püstitatud väikeehitistest, millele ei taotleta kasutusluba, esitades teate ehitisest viie tööpäeva jooksul.
(5) Laste mänguväljakute projekteerimisel ja ehitamisel tuleb järgida Eestis kehtivate standardite nõudeid. Nõuete täitmist projekteerimisel ja ehitamisel jälgib Linnavara- ja Majandusamet.
1) Teisele isikule kuuluvale krundile ajutise ehitise püstitamiseks nõutakse krundi omaniku kirjalikku nõusolekut.
2) ehitise lammutamise tähtaja.
(3) Kui ehitis ei ole ehitusloas ja kasutusloas või kirjalikus nõusolekus määratud tähtajaks lammutatud, korraldab Ametiasutus Linnavalitsuse korralduse alusel ehitise likvideerimise asendustäitmise ja sunniraha seaduses ettenähtud korras.
(4) Ajutisi ehitisi ei tohi olla järgmistes linna osades (linna osad on määratud Narva linna üldplaneeringu alusel):
Vanalinnas, Kerese, Joaorus, Tallinna mnt ääres kuni 5. Rohelise tänava ristmikuni, välja arvatud nendes linna osades asuvad ajalehekioskid ja autobussipeatused.
(1) Kasutusloa saamiseks esitatakse Ametiasutusele vormikohane taotlus koos seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides nõutud dokumentidega ning tasutud riigilõiv.
(2) Ehitusjärelevalve osakond:
2) kaasab ehitise ülevaatusele pädevaid isikuid ja asutusi;
3) esitab Linnavalitsusele haldusakti eelnõu kasutusloa väljastamise või sellest keeldumise kohta.
(4) Ehitise püstitamisel ja laiendamisel ehitise kohta esitatakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentidele geodeetiline teostusmõõdistus paberkandjal ja digitaalsel kujul.
(5) Käesolevas paragrahvis nimetatud dokumente hoitakse Ametiasutuse arhiivis.
(6) Olemasoleva ehitise või tema osa otstarbe muutmiseks, kui see ei too kaasa ehitustöid, peab omanik taotlema uue kasutusloa. Ehitise omanik esitab kasutusloa saamiseks Ametiasutusele kasutusloa saamise taotluse koos nõutavate lisadega: projektiga, arvestades ehitise või selle osa sihtotstarbe muutmist, mis on kooskõlastatud seadusega kehtestatud juhtudel vormikohase taotluse ja riigilõivu tasumisega.
(1) Ehitise lammutamiseks esitab omanik Ametiasutusele taotluse ehitusloa väljastamiseks. Taotlusele tuleb lisada tegelikkusele vastav geodeetiline alusplaan või krundi plaan, kus on ära näidatud lammutatav ehitis ja ehitusprojekt ehitise lammutamiseks. Geodeetiline alusplaan või krundi plaan peab olema registreeritud Ametiasutuse geodeesia- ja maakorralduse osakonnas (edaspidi geodeesiaosakond).
(2) Ehitusjärelevalve osakonnal on õigus nõuda lammutusprojekti. Selle projektiga lahendatakse tehnovõrkudest lahtiühendamine, lammutusplatsi piire, tööde tehnoloogiline käik, ehitusjäätmete käitlemine ja platsi heakorrastamine pärast lammutamist.
(3) Inimese elule ja tervisele või varale ja keskkonnale ohtlikuks muutunud ehitise omanik peab viima nimetatud ehitise vastavusse ehitisele esitatud nõuetega või lammutama selle tähtajaks ettekirjutuses määratud viisil ja tingimustel.
Ettekirjutuse tingimuste täitmata jätmisel kasutatakse omaniku suhtes seadusega kehtestatud mõjutusvahendeid.
(1) Ehitusjärelevalvet ehitusseaduse § 59 mõistes teostab Linnavalitsus ehitusjärelevalve osakonna ja ehitusjärelevalvet teostavate ametnike kaudu.
(2) Kui ehituse käigus tekib vajadus ehitusprojekti muuta, pöördub ehitusluba omav isik ettepanekuga Ametiasutusse, kus otsustatakse olenevalt muudatuse olemusest ja ulatusest, kas:
1) kooskõlastatakse ehitusprojekti muudatus vastavate isikutega ja muudatus lisatakse esialgse ehitusprojekti kõikidele eksemplaridele ilma uue ehitusloa väljaandmiseta või
2) tuleb koostada uus ehitusprojekt ja taotleda uut ehitusluba vastavalt Ehitusseaduse § 23.
(3) Ehitise omanik esitab ehitusjärelevalve osakonnale ehitise alustamise kohta vormikohase teatise vähemalt kolm päeva enne ehitamise algust. Kui on tegemist ühe ehitusloaga hoonele ja seda teenindavatele rajatistele, siis tuleb ehitamise alustamise teatis esitada iga ehitise kohta eraldi.
(4) Ehitusplats tuleb piirata kogu ehituse ajaks, kaasa arvatud tööde ettevalmistamise etapp (taimkatte eemaldamine, arheoloogilised uuringud jne).
(5) Ameti ehitusjärelevalvet teostav ametiisik kontrollib ehitustöid ehituslehes määratud ulatuses ning kontrollib ehitustööde alustamise seaduslikkust.
§ 30. Ehitustööde registreerimine
(1) Amet väljastab ehitise alustamise teatise esitamisel omanikule ehituslehe, millega on kindlaks määratud ehitustööde korralise kontrolli etapid
(2) Amet kannab ehitusregistrisse andmed ehitustööde registreerimise kohta ja ehitise ehitamise alustamise teatise andmed. Andmed väikeehitise püstitamise kohta kannab Amet ehitisteregistrisse ehitise teatise alusel.
(3) Registreeritud ehitustöid kontrollib Ameti ehitusjärelevalvet teostav ametiisik ehituslehes määratud ulatuses ning kontrollib ehitustööde alustamise seaduslikkust.
LINNA MILJÖÖVÄÄRTUSLIK ALA
§ 31. Linna miljööväärtusliku ala määramine
(1) Linna miljööväärtuslike hoonestusalade piirid ja üksikobjektide asukohad määratakse linna üldplaneeringute ja detailplaneeringutega.
(2) Linna miljööväärtuslikel hoonestusaladel tuleb ehitustegevuses järgida hoonestuse ja ehituse traditsioone (kinnistute suurus, ehitusjoon, hoonete korruselisus, paigutus ja mastaap, traditsioonilised ehitusmaterjalid ja kujundusvõtted, haljastustavad jms) ning soodustada hoonestusala terviklikkuse säilimist ja taastamist.
(3) Linna miljööväärtuslikule hoonestusalale on keelatud projekteerida ja ehitada hoonestusala arhitektuuri ja hoonestustavadega kokkusobimatuid ehitisi.
(4) Ehitise vahetusse lähedusse ja ehitistele paigaldatav reklaam ei tohi varjata ega segada vaadet arhitektuuriväärtuslikele hoonetele ja detailidele.
Planeerimine miljööväärtuslikel hoonestusaladel
(1) Kvartalite hoonestuspõhimõtete muutmise otstarbekuse otsustab detailplaneeringu kehtestamisel Linnavolikogu, arvestades algset planeeringut ja hiljem kehtestatud planeeringut. Linnavolikogu otsustab samuti täiendavate uuringute või muinsuskaitse eritingimuste koostamise vajaduse miljööväärtuslikes piirkondades või muinsuskaitsealal.
(3) Linna miljööväärtuslikele hoonestusaladele on keelatud rajada ehitisi, mille kasutamisega kaasnevad kahjulikud mõjud keskkonnale.
(4) Uute ehitusalade ja kruntide ehitusaluse pinna määramisel lähtutakse kruntide ajaloolise struktuuri säilitamisest.
(5) Planeeringus:
1) esitatakse graafiliselt kaitsealuste objektide asukohad, säilitatavad ning avatavad vaated ning esitatakse tingimused väärtusliku haljastuse säilitamiseks;
2) määratakse säilitatavad ja restaureeritavad ehitised, tänavate ristumiskohtade hoonestamise põhimõtted, üldised arhitektuurinõuded (katusekalded, katuseharja joon, välisviimistluse materjalid, säilitatavad väikevormid hoonetel, piirete tüübid ja kõrgus);
3) vajadusel tehakse ettepanekud uute objektide või alade kaitse alla võtmiseks.
Projekteerimine ja ehitamine linna miljööväärtuslikul alal
(1) Uusehitiste rajamisele või ehitiste remondi- või ümberehitusprojektide koostamisele peavad üldjuhul eelnema tehnilised ja geodeetilised uuringud, ehitusajaloolised või arheoloogilised uuringud, mille vajadus määratakse planeeringuga või projekteerimistingimustega.
(2) Uuringute alusel koostatakse eritingimused, mis on projekteerijale ja ehitajale täitmiseks kohustuslikud. Uuringute aruannete ja eritingimuste üks eksemplar esitatakse Ametiasutusele, kus korraldatakse nende säilitamine.
(1) Hoonete remontimisel, rekonstrueerimisel ja laiendamisel tuleb tagada arhitektuuriväärtuslike objektide ja nende osade (fassaad, välis- ja sisekujunduse detailid, sh aknad ja uksed, dekoratiivsed vormid, piirded jms) säilimine, restauratsioon ja võimalusel ka eksponeerimine. Hoone lammutamisel tuleb arhitektuuriväärtuslikud detailid pildistada ja dokumenteerida ning dokumentaalne materjal esitada Ametiasutusele.
(2) Linna miljööväärtuslikul alal on väikeehitise püstitamiseks vaja ehitusprojekti.
(3) Akende ja uste vahetamisel peavad uued olema analoogsed esialgsetega, säilitades materjalid, gabariidid, akende ja uste ruudujaotuse ja profiilid. Lubatud on ühekordne sisemine klaas vahetada klaaspaketi vastu. Akende ja uste vahetamiseks ning uute avade tegemiseks on vajalik iga kord Ametiasutuse kirjalik nõusolek.
(4) Linna miljööväärtuslike hoonete seinakatte või katuse remontimisel või uuendamisel tuleb kasutada algseid või algsele lähedasi materjale.
(5) Väljakaevamistööde käigus ilmnenud kultuuriväärtuslikud esemed ja ehitiste säilmed dokumenteeritakse vastavates aruannetes ja markeeritakse või säilitatakse oma asukohal vastavalt ehitusprojekti eritingimustele.
(6) Ehitus- või remonditööde käigus ehitusajaloolise väärtusega leidude ilmnemisel tuleb peatada tööd ja teavitada Ametiasutust.
§ 35. Riiklik ehitusregister
Riiklikusse ehitusregistrisse edastab andmeid ja väljastab kinnitatud väljavõtteid Linnavalitsus ehitusjärelevalve osakonna kaudu.
§ 36. Linnavalitsusele volituste andmine
Narva Linnavolikogu delegeerib Narva Linnavalitsusele õiguse võtta vastu otsuseid maakatastriseaduse § 18 lõigetes 4 ja 5 nimetatud küsimustes.
(1) Narva Linnavolikogu 24.09.1997. a määrus nr 20/15 “Narva linna ehitusmääruse kinnitamine” tunnistatakse kehtetuks.
(2) Määrus jõustub 1. detsembril 2006. a.
Linnavolikogu esimees Mihhail STALNUHHIN