Sõjaväerelva, lahingutehnika, lahingumoona ning kaitseotstarbelise erivarustuse väljaveo ja sisseveo ning riigipiiri ületava sõjaväerelva ja laskemoona käitlemise ja üleandmise kord – Riigi Teataja
Sõjaväerelva, lahingutehnika, lahingumoona ning kaitseotstarbelise erivarustuse väljaveo ja sisseveo ning riigipiiri ületava sõjaväerelva ja laskemoona käitlemise ja üleandmise kord - sisukord
§ 2 Eriloa taotlemine
§ 3 Eriloa väljastamine
§ 4 Eriloa nõuded
§ 5 Eriloa kehtetus
§ 6 Tolliformaalsused
§ 7 Riigipiiri ületamine
§ 8 Riigipiiri ületava sõjaväelise kauba vedu
§ 9 Riigipiiri ületava sõjaväerelva ja laskemoona käitlemine
§ 10 Riigipiiri ületava sõjaväerelva ja laskemoona üleandmine
RT I, 13.07.2018, 14
Vastu võetud 11.12.2014 nr 29
RT I, 16.12.2014, 8
16.03.2016 RT I, 22.03.2016, 1 25.03.2016
Määrus kehtestatakse strateegilise kauba seaduse § 1 lõike 3 alusel.
1) eriloa andmist riigile, välisriigi relvajõududele või Kaitseliidule kuuluva sõjaväerelva, lahingutehnika, lahingumoona ja kaitseotstarbelise erivarustuse (edaspidi koos sõjaväeline kaup) sisse- ja väljaveol Eesti territooriumile või sealt välja eesmärgiga sama kaup hiljem vastavalt Eestist välja viia või tagasi tuua;
2) eriloa andmist sõjaväelise kauba sisseveoks Eesti territooriumile eesmärgiga võtta see kasutusele Kaitseväe, Välisluureameti või Kaitseliidu ülesannete täitmisel;
3) sisse- ja väljaveetava sõjaväelise kauba riigipiiri ületamist;
4) riigipiiri ületava sõjaväelise kauba vedu;
5) riigipiiri ületava sõjaväerelva ja laskemoona käitlemist ja üleandmist.
§ 2. Eriloa taotlemine
(1) Sõjaväelise kauba sisse- ja väljaveo eriloa (edaspidi eriluba) taotlus tuleb Kaitseministeeriumile esitada vähemalt viis tööpäeva enne soovitavat sõjaväelise kauba sisse- ja väljavedu. Eriloa taotlus esitatakse elektroonselt või kirjalikult.
(2) Eriloa taotluse esitamise õigus on sõjaväelist kaupa valdava asutuse juhil või tema volitatud isikul. Välisriigi relvajõududele kuuluva sõjaväelise kauba sisseveo korral on taotluse esitamise õigus vastuvõtva asutuse juht või tema volitatud isik.
(3) Eriloa taotluses esitatakse järgmised andmed:
1) soovitava toimingu kirjeldus;
2) sõjaväelise kauba nimetus, mudel, kaliiber, kogus ja relvanumber või seerianumber või muu registreerimisnumber;
3) riik, kuhu sõjaväeline kaup soovitakse viia;
4) riik, kust sõjaväeline kaup soovitakse Eestisse tuua;
5) piiripunkt, mida soovitakse kasutada sõjaväelise kauba üle riigipiiri vedamiseks;
6) veo eest vastutava isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood ning ametikoht (edaspidi loaomaniku esindaja);
7) taotletava eriloa kehtivusaeg;
8) vajaduse korral salastatuse tase.
(4) Sõjaväelise kauba sisseveo või väljaveo korral, kui kaup toimetatakse otse Euroopa Liidu välisest riigist Eestisse või Eestist Euroopa Liidu välisesse riiki, peab esitama taotluses lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule Euroopa Nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri koodi (edaspidi kaubakood).
(5) Relvanumbri, seerianumbri või muu registreerimisnumbri puudumisel võib numbri jätta märkimata, tehes taotlusse sellekohase märke vastava sõjaväelise kauba andmete juurde.
(6) Kaitseministeeriumil on õigus nõuda taotluse läbivaatamisel lisaandmeid soovitava toimingu ja sõjaväelise kauba kohta.
§ 3. Eriloa väljastamine
(1) Eriloa väljastab Kaitseministeeriumi kantsler või tema volitatud isik.
(2) Kaitseministeeriumil on õigus keelduda eriloa väljastamisest, kui taotluses näidatud sõjaväelise kauba sisse- või väljavedu ei ole kooskõlas rahvusvaheliste lepingu või kokkuleppega või Eesti õigusaktiga või kui ei ole selge väljaveo eesmärk või sihtriik või väljavedu võib kahjustada Eesti kaitsevõimet või rahvusvahelist mainet.
(3) Eriloa väljastamata jätmist või selle andmisest keeldumist ei pea põhjendama.
§ 4. Eriloa nõuded
(1) Eriluba võib olla elektroonses või kirjalikus vormis ning sellel tuleb märkida vähemalt järgmine teave:
1) loa tüüp ja väljaandja nimetus;
2) loa number ja väljaandmise kuupäev;
3) loa omaniku nimetus ja registrikood;
4) lubatud toimingu kirjeldus;
5) sõjaväelise kauba nimetus, mudel, kaliiber ja kogus;
6) kaubakood, kui kaup toimetatakse otse Euroopa Liidu välisest riigist Eestisse või Eestist Euroopa Liidu välisesse riiki;
7) veo sihtriik;
8) veo lähteriik;
9) riik, kuhu ajutiselt sisseveetud sõjaväeline kaup tagasi viiakse;
10) piiripunkt, mille kaudu sõjaväeline kaup veetakse Eestist välja või tuuakse Eestisse;
11) sisse- ja väljaveo eest vastutava isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood ning ametikoht;
12) loa kehtivuse tähtaeg;
13) loa väljastanud isiku ees- ja perekonnanimi ning allkiri.
(2) Kirjalikus vormis väljastatud eriloale kantakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule Kaitseministeeriumi pitser.
(3) Sõjaväelise kauba suures koguses sisse- ja väljavedamisel võib käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 ettenähtud teabe esitada eriloa lisas või lisades. Eriloa lisa on eriloa lahutamatu osa ja kehtib ainult koos eriloaga.
(4) Euroopa Liidu välisest riigist Eestisse või Eestist Euroopa Liidu välisesse riiki toimetatava sõjaväelise kauba korral märgib Maksu- ja Tolliamet eriloale järgmise teabe:
1) tolliformaalsuste teostamise koht ja kuupäev;
2) tolliformaalsuste käigus tehtud märkused;
3) tolliametniku ees- ja perekonnanimi, allkiri;
4) tolliasutuse pitser, välja arvatud elektroonse eriloa korral.
(5) Elektroonsel eriloal esitatakse käesoleva paragrahvi lõikes 4 ettenähtud andmed elektroonselt koos loaga või prinditud eriloale tehtud kandena. Prinditud eriluba loetakse eriloa lisaks ning see edastatakse koos Maksu- ja Tolliameti tehtud kandega Kaitseministeeriumile.
(6) Eriluba väljastatakse kehtivusajaga kuni üks aasta.
(7) Ametnikule või töötajale, kes täidab oma teenistus- või tööülesandeid välisriigis ja kelle teenistuse või töö iseloom eeldab korduvat riigipiiri ületamist, võib anda eriloa sõjaväerelva, lahingutehnika või kuni ühe lahingukomplekti laskemoona korduvaks sisse- ja väljaveoks. Korduva sisse- ja väljaveo soovi korral peab eriloa taotlemisel esitama koos eriloa taotlusega ameti- või tööülesannete kirjelduse ning kirjaliku põhjenduse, miks eriluba on vajalik korduvaks piiriületuseks.
(8) Välisriigi relvajõududele kuuluva sõjaväelise kauba korduva sisse- ja väljaveo vajaduse korral võib vastuvõtva asutuse juhi või tema volitatud isiku taotlusel väljastada eriloa sõjaväelise kauba korduvaks- sisse ja väljaveoks. Korduva sisse- ja väljaveo soovi korral peab eriloa taotlemisel esitama koos eriloa taotlusega kirjaliku põhjenduse, miks eriluba on vajalik korduvaks piiriületuseks.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 7 sätestatud juhul võib eriloa anda tähtajaga kuni neljaks aastaks, kuid mitte kauemaks kui teenistus- või tööülesannete täitmiseks vajalik aeg. Käesoleva paragrahvi lõikes 8 sätestatud juhul võib eriloa anda tähtajaga kuni üks aasta, kuid mitte kauemaks kui sõjaväelise kauba rotatsiooniperiood. Korduvat piiriületamist võimaldavale eriloale kantakse läbivalt suurtähtedega märge „KORDUVAKS PIIRIÜLETUSEKS”.
(10) Eriluba, mis käsitleb riigisaladust või salastatud välisteavet, väljastatakse vaid kirjalikus vormis.
(11) Eriloal ei või käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtud teabes teha muudatusi ega parandusi. Eriloal muudatuste ja paranduste tegemise vajaduse korral tuleb taotleda uue eriloa väljastamist, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
(12) Kirjaliku eriloa näidis on toodud käesoleva määruse lisas.
§ 5. Eriloa kehtetus
(1) Eriluba muutub kehtetuks:
1) loa kehtivuse lõpptähtpäeva saabumisel;
2) loa hävimise korral;
3) loa kadumise või varguse korral;
4) loal märgitud sõjaväelise kauba sisse- või väljaveost loobumisel, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti;
5) pärast loaga lubatud toimingute teostamist, kui käesolevas määruses ei sätestata teisiti;
6) loal muudatuste ja paranduste tegemisel;
(2) Kaitseministeeriumi kantsleril ja tema volitatud isikul on õigus tunnistada eriluba kehtetuks, kui ilmnevad asjaolud, mis välistavad loa andmise ja kasutamise või otsustatakse keelata eriloal märgitud sõjaväelise kauba sisse- või väljavedu või on vaja eriluba muuta või parandada. Korduvat piiriületust võimaldava eriloa võib kehtetuks tunnistada ka korduva piiriületuse vajaduse äralangemisel. Eriloa, millega oli lubatud sõjaväelise kauba toimetamine Eestist Euroopa Liidu välisesse riiki või selle toimetamine Euroopa Liidu välisest riigist Eestisse, kehtetuks tunnistamisest teavitatakse eriloa omanikku ning Maksu- ja Tolliametit.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2−4 sätestatud juhtudel peab loaomaniku esindaja või eriloa omanik sellest viivitamata kirjalikult teavitama Kaitseministeeriumi ning kui eriloaga oli lubatud sõjaväelise kauba toimetamine Eestist Euroopa Liidu välisesse riiki või selle toimetamine Eestisse Euroopa Liidu välisest riigist, teavitatakse ka Maksu- ja Tolliametit.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 4−7 sätestatud juhtudel peab loaomaniku esindaja või eriloa omanik tagastama kirjaliku eriloa Kaitseministeeriumile.
§ 6. Tolliformaalsused
(1) Sõjaväelise kauba tolliformaalsuste teostamine eeldab kehtiva eriloa olemasolu. Sõjaväelise kauba tolliladustamine on keelatud.
(2) Sõjaväelise kauba sisse- ja väljaveol eriloa ja saatedokumentide õigsuse kontrollimiseks on Maksu- ja Tolliametil õigus:
1) sõjaväeline kaup ajutiselt kinni pidada;
2) saada Kaitseministeeriumilt teavet eriloa kehtivuse kohta;
3) taotleda Kaitseministeeriumilt ekspertiisi korraldamist.
(3) Maksu- ja Tolliameti poolt kinnipeetud sõjaväelist kaupa hoitakse Kaitseväe julgeolekualal.
§ 7. Riigipiiri ületamine
(1) Sõjaväelise kauba ajutisel sisse- ja väljaveol, kui kaup kavatsetakse tagasi tuua või välja viia, peavad need relvad või laskemoon olema eriloal märgitud tähtajaks Eestisse tagasi toodud või Eestist välja viidud.
(2) Sõjaväelist kaupa võib üldjuhul vedada järgmiste rahvusvaheliseks liikluseks avatud piiripunktide kaudu:
2) Kunda;
3) Muuga;
4) Narva-1;
5) Paldiski-2;
6) Tallinn-1;
7) Tallinn-5;
8) Tallinn-7;
9) Tallinn-11;
10) Valga-1;
11) Ämari.
(3) Loaomaniku esindaja peab teavitama asutusi sõjaväelise kauba veost järgmiselt:
1) Eestisse sisseveo korral Politsei- ja Piirivalveametit;
2) Eestist Euroopa Liidu välisesse riiki või Euroopa Liidu välisest riigist Eestisse toimetamise korral ka Maksu- ja Tolliametit.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud asutusi teavitatakse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt üks päev ning käesoleva paragrahvi lõikes 2 loetlemata piiripunkti kasutamisel vähemalt kolm päeva enne kavandatud riigipiiri ületamist.
(5) Eriloal märgitud laskemoona äratarvitamise või sõjaväelise kauba hävimise, kadumise või varguse korral peab loaomaniku esindaja koostama akti, milles näitab äratarvitatud laskemoona koguse, hävinud, kadunud või varastatud sõjaväerelva, lahingutehnika või laskemoona andmed võrreldes eriloal märgituga. Aktis tuuakse välja ka andmete erinevuse põhjus. Kirjaliku eriloa korral koostatakse akt kahes eksemplaris, millest üks eksemplar edastatakse koos eriloaga Kaitseministeeriumile ja teine jääb eriloa omanikule. Elektroonset akti säilitatakse elektroonselt väljastatud eriloa juures.
(6) Sõjaväelise kauba toimetamisel Eestist Euroopa Liidu välisesse riiki või selle toimetamisel Euroopa Liidu välisest riigist Eestisse koostatakse käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud kirjalik akt kolmes eksemplaris. Kolmas eksemplar jääb Maksu- ja Tolliametile. Kaitseministeeriumile edastatavale aktile kannab Maksu- ja Tolliamet käesoleva määruse § 4 lõikes 4 ettenähtud teabe. Elektroonse akti korral toimib Maksu- ja Tolliamet vastavalt käesoleva määruse § 4 lõikes 5 sätestatule.
(7) Eestisse sisse veetud välisriigi relvajõududele kuuluva sõjaväelise kauba vargusest või kaotsiminekust tuleb lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatule viivitamata teavitada kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis Politsei- ja Piirivalveametit.
§ 8. Riigipiiri ületava sõjaväelise kauba vedu
(1) Sõjaväelise kauba lähtekohast riigipiirile ja riigipiirilt sihtkohta vedamisel peab järgima ohtlike veoste veole ettenähtud korda.
(2) Sõjaväelise kauba lähtekohast riigipiirile ja riigipiirilt sihtkohta suuremõõtmelise või raskekaalulise veosena vedamise korral järgitakse niisuguse veose veole ettenähtud korda.
§ 9. Riigipiiri ületava sõjaväerelva ja laskemoona käitlemine
(1) Sõjaväerelva ja laskemoona käitlemine sisse- ja väljaveol toimub valdkonna eest vastutava ministri poolt relvaseaduse § 3 lõike 2 alusel kehtestatud sõjaväerelvade käitlemise ja üleandmise korras sätestatud nõuete kohaselt.
(2) Sõjaväerelvade registrisse kantud relva ajutise väljaveo korral, kui see on kavas tagasi tuua, esitab loaomaniku esindaja väljaviidud relva numbri, väljaviimise kuupäeva ja eriloa numbri selle sõjaväerelvade registri alamregistri, kuhu on sõjaväerelva andmed kantud, volitatud töötlejale.
(3) Sõjaväerelvade registri volitatud töötleja teeb relva andmete juurde märkuse väljaviimise, väljaviimise kuupäeva ja eriloa numbri kohta.
(4) Sõjaväerelvade registrisse kantud relva Eestisse tagasi toomisel esitab loaomaniku esindaja tagasitoodud relva andmed sõjaväerelvade registri alamregistri, kuhu on sõjaväerelva andmed kantud, volitatud töötlejale, kes kustutab registrist käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel tehtud märkuse.
(5) Relva korduvat sisse- ja väljavedu võimaldava eriloa korral esitab loaomaniku esindaja käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 ettenähtud teabe sõjaväerelvade registri volitatud töötlejale relva esmakordsel väljaviimisel ja relva viimasel sissetoomisel.
(6) Välisriigi relvajõududele kuuluva sõjaväerelva ja laskemoona käitlemine Eestis toimub vastavas välisriigis kehtivate nõuete kohaselt, kui rahvusvahelises kokkuleppes ei ole teisiti ette nähtud.
§ 10. Riigipiiri ületava sõjaväerelva ja laskemoona üleandmine
(1) Riigipiiri ületava sõjaväerelva üleandmine toimub valdkonna eest vastutava ministri poolt relvaseaduse § 3 lõike 2 alusel kehtestatud sõjaväerelvade käitlemise ja üleandmise korras sätestatud nõuete kohaselt või rahvusvahelises kokkuleppes ettenähtud korras.
(2) Välisriigile kuuluva sõjaväerelva ja laskemoona üleandmine toimub riigivaraseaduses sätestatud või rahvusvahelises kokkuleppes ettenähtud korras.
Enne käesoleva määruse jõustumist kaitseministri 25. märtsi 2003. a määruse nr 4 „Sõjaväerelvade käitlemise ja üleandmise ning lahingutehnika väljaveo ja sisseveo kord” alusel väljastatud sõjaväelise kauba sisse- ja väljaveo eriluba kehtib kuni käesoleva määruse § 5 lõikes 1 sätestatud alusel kehtetuks muutumiseni.
Lisa Kirjaliku eriloa näidis


007 LEGENDS, PS3 HIND | kaup24.ee
Algus / ... / Eurocom Entertainment Software mängud arvutitele ja konsoolidele
Algus / Kodumasinad, kodutehnika / Mängud ja seadmed / Mängud arvutitele ja konsoolidele / Eurocom Entertainment Software mängud arvutitele ja konsoolidele
007 Legends, PS3
0€ transport sooduskoodiga KAUP3090 1t 51min.
Toote kirjeldus: 007 Legends, PS3
"007 Legends" - nagu arvata võis, on see mäng legendaarse Briti agendi 007 - James Bondi kohta - James Bondi filmisarja 50. aastapäeva tähistamiseks. Stseen hõlmab kuut klassikalist filmi Agent 007 kohta, sealhulgas ka uusimat - „Skyfall“. Peale põhiosa on projektil üksikmängu(inglise keeles "singleplayer") missioon Mi6 Ops, mida debüteerib GoldenEye 007: Reloaded" mängus. Veel üks uuendus on see, et mängijad saavad kontrollida James Bondi vaenlasi või inimesi tema keskkonnast ning näha missioone läbi nende silmade.
Mitme mängijaga (inglise keeles"multi-player") "007 Legends" koosnevad kohalikust "split-skrin" režiimist neljale mängijale, aga ka reaalajas (inglise keeles "online") veebimängus, kus mängijad saavad omavahel võidelda teineteisega.
Rohkem informatsiooni võite leida mängu lehelt.
Üldine informatsioon tootest: 007 Legends, PS3
Eurocom Entertainment Software, playstation 3 mängud
Soovitame osta koos: 007 Legends, PS3
Küsimused ja vastused toote kohta: 007 Legends, PS3
NINTENDO 45496422981 , Anthem (Xbox One) , ACTIVISION 88418EN , Videomäng Dying Light Enhanced Edition PS4 , Videomäng FIFA 20 Champions Edition (EN) PS4 , Mäng Resident Evil Origins Collection, Xbox One , NBA 2K18, PS4 , Dead by Daylight Special Edition, PS4 , Monster Energy Supercross, PS4 , Disgaea 5 complete, NSW , Railway Empire, PS4 , Just Dance 2018 NSW , A Way Out, XBOX one , Nintendo SW Troll , Far Cry 5 (PS4) , A Plague Tale: Innocence (PS4) , Videomäng NBA 2k20 Legend Edition, PS4 , Videomäng FIFA 20 Standard Edition, Xbox One , Videomäng FIFA 20 Standard Edition, PS4 , Videomäng NBA 2k20 Legend Edition, XBOX One , Videomäng NBA 2k20 Standard Edition Xbox One , Videomäng NBA 2k20 Standard Edition, PS4 , Videomäng EA Sports UFC 3 PS4 , Cars 3: Driven to Win / XONE , Mäng Battlefield Hardline, PS4 , Mäng Super Stardust Ultra VR, PS4 , Mäng Microsoft Xbox One Need for Speed Rivals , Days Gone, PS4 , Sony PlayStation Plus 365-päeva tellimus , NINTENDO 45496478056 , Mäng LEGO Marvel Super Heroes 2, PS4 , Mäng Gravel, PS4 , Mäng Resident Evil 7 Biohazard, Xbox One , Mäng Terraria, PS4 , Mäng Mirror's Edge Catalyst, Xbox One , Ubisoft 3307216073451 , Mäng LEGO City Undercover, Nintendo Switch , Sony , Mäng Ps4 LITTLEBIGPLANET 3 , . 4020628762735 , Mäng Worms Battlegrounds, Xbox One , Game Xbox One Crash Bandicoot N. Sane Trilogy (BOX; Blu-ray; English; from 3 years old) , Mäng NHL 18, Xbox One , Mäng Lets Sing 2018, Nintendo Switch , Mäng Dragon Ball Fighter Z, Xbox One , Mäng NIOH, PS4 , Mäng MXGP 3, The Official Motocross Videogame, Xbox One , UBISOFT 3307216023036 , Ubisoft 3307216023234


§ 7 Karistusseadustiku muutmine
§ 8 Strateegilise kauba sisse- ja väljaveo ning transiidi seaduse muutmine
§ 9 Finantsinspektsiooni seaduse muutmine
§ 10 Investeerimisfondide seaduse muutmine
§ 11 Kindlustustegevuse seaduse muutmine
§ 13 Krediidiasutuste seaduse muutmine
§ 14 Väärtpaberituru seaduse muutmine
18.12.2002 otsus nr 293
(3) Kui rahvusvahelise sanktsiooni kehtestanud organisatsioon või Vabariigi Valitsus on teinud sellest sanktsioonist erandi ja kui mõni Eesti ettevõte taotleb nimetatud erandist lähtuvalt Eesti riigi soovitust või luba sanktsiooniga hõlmatud kauba või teenuse suhtes majandustegevuse võimaldamiseks blokeeritava ühendusega, otsustab asjakohase soovituse või loa andmise strateegilise kauba sisse- ja väljaveo ning transiidi seaduse (RT I 1999, 57, 597) alusel moodustatud strateegilise kauba sisse- ja väljaveo ning transiidi kontrolli komisjon (edaspidi komisjon). Komisjon teavitab asjast huvitatud pooli otsusest kirjalikult.
(2) Rahvusvahelise sanktsiooni siseriiklikuks rakendamiseks valmistab Välisministeerium koostöös teiste asjaomaste valitsusasutustega ette vajaliku Vabariigi Valitsuse õigusakti eelnõu ning esitab selle Vabariigi Valitsusele otsustamiseks. Seejuures konsulteerib Välisministeerium Eesti Panga ja Finantsinspektsiooniga, välja arvatud käesoleva seaduse § 3 lõike 1 punktides 1, 7, 8 ja 9 sätestatud abinõude kasutamise puhul.
3) Välisministeerium vajaduse korral ÜRO Julgeolekunõukogule, Euroopa Liidu Nõukogule või muule rahvusvahelisele organisatsioonile.
Karistusseadustikku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480) täiendatakse §-ga 931 järgmises sõnastuses:
« § 931. Rahvusvahelise sanktsiooni rakendamiseks vajaliku abinõu rikkumine
(1) Rahvusvahelise sanktsiooni rakendamiseks vajaliku siseriikliku abinõu rikkumise eest, – karistatakse rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistusega.
§ 8. Strateegilise kauba sisse- ja väljaveo ning transiidi seaduse muutmine
Strateegilise kauba sisse- ja väljaveo ning transiidi seaduse (RT I 1999, 57, 597; 2001, 88, 531; 2002, 61, 375; 63, 378) § 6 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) strateegilise kauba väljavedu Eesti tolliterritooriumilt ning selle transiit läbi Eesti tolliterritooriumi riikidesse, mille suhtes kehtivad ÜRO Julgeolekunõukogu, Euroopa Liidu Nõukogu või mõne muu rahvusvahelise organisatsiooni kehtestatud sanktsioonid, millega Eesti on ühinenud, või Vabariigi Valitsuse algatusel rahvusvahelise sanktsiooni seaduse alusel kehtestatud rahvusvahelised sanktsioonid;».
§ 9. Finantsinspektsiooni seaduse muutmine
Finantsinspektsiooni seaduse (RT I 2001, 48, 267; 2002, 12, õiend; 23, 131) § 6 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 7) täita tagatisfondi seadusest (RT I 2002, 23, 131; 57, 357), rahapesu tõkestamise seadusest (RT I 1998, 110, 1811; 2000, 84, 533; 2001, 93, 565; 2002, 53, 336; 63, 387) ja rahvusvahelise sanktsiooni seadusest ning selle alusel antud õigusaktidest tulenevaid ülesandeid;».
§ 10. Investeerimisfondide seaduse muutmine
Investeerimisfondide seaduse (RT I 1997, 34, 535; 1998, 61, 979; 2000, 10, 55; 57, 373; 2001, 48, 268; 79, 480; 89, 532; 93, 565; 2002, 23, 131; 53, 336; 63, 387) § 20 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
« 51) aktsiaselts on kehtestanud sise-eeskirjad, kus on kindlaks määratud sisemised protseduurireeglid rahvusvahelise sanktsiooni seaduse alusel kehtestatud rahvusvaheliste sanktsioonide rakendamiseks;».
§ 11. Kindlustustegevuse seaduse muutmine
Kindlustustegevuse seaduse (RT I 2000, 53, 343; 2001, 43, 238; 48, 268; 59, 359; 87, 529; 93, 565; 2002, 35, 215; 63, 387) § 46 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
« 4) sisemised protseduurireeglid rahvusvahelise sanktsiooni seaduse alusel kehtestatud rahvusvaheliste sanktsioonide rakendamiseks.»
Kogumispensionide seaduse (RT I 2001, 79, 480; 2002, 23, 131; 44, 284) § 109 lõiget 2 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
§ 13. Krediidiasutuste seaduse muutmine
Krediidiasutuste seaduse (RT I 1999, 23, 349; 2002, 17, 96; 21, 117; 23, 131; 53, 336; 63, 387) § 63 lõiget 2 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
« 6) sisemised protseduurireeglid rahvusvahelise sanktsiooni seaduse alusel kehtestatud rahvusvaheliste sanktsioonide rakendamiseks.»
Väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131; 63, 387) § 82 lõiget 2 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
« 5) sisemised protseduurireeglid rahvusvahelise sanktsiooni seaduse alusel kehtestatud rahvusvaheliste sanktsioonide rakendamiseks.»


text:
Kokku: 109| Näitan: 101 - 109
3-2-3-3-97 Riigikohus 10.03.1997
Tagaseljaotsuse saab teha üksnes siis, kui pool puudub kohtuistungilt sellele vaatamata, et talle on kohtukutse kätte antud ning teda on hoiatatud tagaseljaotsusest.
Igaühel on õigus olla oma kohtuasja arutamise juures. Linnakohtu otsus tuleb tühistada TsKS § 318 lg 1 p 2 sätestatud protsessiõiguse normi rikkumise tõttu.
3-2-3-26-96 Riigikohus 24.10.1996
Kostja kutsutakse ajalehekuulutusega kohtusse ainult siis, kui kostja elu- või asukoht on hagejale teadmata vaatamata hageja pöördumisele aadressbüroo ja politsei poole.
Kohtuotsus kannab kohtuotsuse kuupäeva. Kohtuotsus kannab kohtuistungi toimumise kuupäeva, kui otsus kuulutati samal istungil. Kui kohtuotsus tehti hiljem teatavaks, peab otsus kandma kuupäeva, mil ta avalikult kuulutati.
3-2-3-18-96 Riigikohus 20.06.1996
Võtnud asja menetlusse, teatab kohus kostjale viivitamatult hagi esitamisest ning saadab talle hageja nõudeid põhjendavate dokumentide ärakirjad. Kohtukutse toimetatakse kätte poole või mõne teise protsessiosalise näidatud aadressil. Kohtukutse võib saata ka töökohta. Üleandmata jäänud kohtukutse tagastatakse kohtule ning kohus võtab selle toimikusse.
III-2/1-43/94 Riigikohus 18.10.1994

matches:
Riigikohus
§ 318
Riigikohus
Riigikohus
kohus
kohus
Riigikohus


text:
URANTIA RAAMAT, 133. Kiri. Tagasipöördumine Roomast
URANTIA RAAMAT - 133. Kiri. Tagasipöördumine Roomast
133. Kiri. Tagasipöördumine Roomast
§ 1. Halastus ja õiglus
§ 2. Laevaleminek Tarentumis
§ 3. Korintoses
§ 4. Isiklik töö Korintoses
§ 5. Ateenas — arutlus teadusest
§ 6. Efesoses — arutlus hingest
§ 7. Viibimine Küprosel — arutlus meelest
§ 8. Antiookias
§ 9. Mesopotaamias
133:4.3 (1474.3) Rooma tsentuuriole ütles ta: „Andke keisrile, mis keisri oma, ja Jumalale, mis Jumala oma. Siiras Jumala teenimine ja ustav keisri teenimine ei ole omavahel vastu olus, kui just keiser ei julge nõuda endale neid austusavaldusi, mida võib nõuda vaid Jumalus. Ustavus Jumalale, kui te peaksite teda tundma õppima, ainult suurendaks teie ustavust ja truudust oma väärikale imperaatorile.”

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9


Saku valla haridusteenuste haldamise infosüsteemi ARNO põhimäärus – Riigi Teataja
Saku valla haridusteenuste haldamise infosüsteemi ARNO põhimäärus
Saku valla haridusteenuste haldamise infosüsteemi ARNO põhimäärus - sisukord
§ 10 Laste või õpilaste kohta registrisse kantavad andmed
§ 11 Teenuse osutajate kohta registrisse kantavad andmed
RT IV, 25.06.2019, 19
Vastu võetud 18.06.2019 nr 5
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõigete 2 ja 3, § 30 lõike 1 punkti 4, koolieelse lasteasutuse seaduse § 10 lõike 1, avaliku teabe seaduse § 433 lõike 1, § 435 lõike 1 ja Saku Vallavolikogu 23. augusti 2018. a otsuse nr 77 „Saku Vallavalitsuse volitamine asutama andmekogusid ja kinnitama andmekogude põhimääruseid“ alusel ja kooskõlas Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a määrusega nr 265 vastu võetud „Eesti Hariduse Infosüsteemi asutamine ning põhimäärus“ § 24 punktiga 1 ning § 29 lõikega 1
(1) Määrusega asutatakse Saku valla haridusteenuste haldamise infosüsteem ARNO (edaspidi register) ja kinnitatakse registri pidamise kord.
(1) Registri pidamise eesmärk on koguda ja töödelda haridusteenuste (alusharidus, põhiharidus, üldkeskharidus, huviharidus ja huvitegevus) korraldamiseks vajalikku teavet Saku vallas ning menetleda haridusteenuste osutamisega seotud taotlusi ja toetusi.
(2) Registri andmeid kasutatakse Saku valla alushariduse kättesaadavuse tagamiseks ning riiklikesse registritesse andmete esitamiseks.
(1) Registri vastutav töötleja on Saku Vallavalitsus (edaspidi vastutav töötleja).
2) annab volitatud töötlejatele juurdepääsu registrile ning õiguse andmeid sisestada ja töödelda tema ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses;
(3) Vallasekretär määrab vastutava töötleja õiguste teostaja ülesannete täitja, kellel on õigus täita vastutava töötleja ülesandeid, hallata andmekogu või selle osade juurdepääsuõigusi (süsteemi administraatorid).
(1) Registri volitatud töötlejad on Saku Vallavalitsuse struktuuriüksused ja valla ametiasutuse hallatavad asutused või muud asutused ja juriidilised isikud.
(3) Juriidilise isiku või asutuse juht või Saku Vallavalitsuse hallatava asutuse juht määrab volitatud töötleja õiguste teostaja, kellel on õigus täita volitatud töötleja ülesandeid.
Registri pidamist finantseeritakse Saku valla eelarvest.
(4) Registri vastutav ja volitatud töötleja rakendab tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, mis vastavad isikuandmete kaitse üldmääruse nõuetele andmekaitse, andmetele juurdepääsu ja nende säilimise tagamiseks.
1) koolieelsed lasteasutused, üldharidusasutused ja huviharidust või huvitegevust pakkuvad asutused või nende pidajad (edaspidi teenuse osutajad) laste kohta;
2) teenuse osutajad enda kohta, v.a eralapsehoiu teenuse osutajad, kelle kohta kannab registrisse andmeid volitatud töötleja;
3) teenuse vajajad enda kohta;
(3) Teenuse osutajad sisestavad enda andmete muudatused hiljemalt kolme tööpäeva jooksul andmete muutumisest.
§ 10. Laste või õpilaste kohta registrisse kantavad andmed
(1) Registrisse kantakse järgmiste laste (edaspidi andmesubjektide) andmed:
1) laste andmed, kellele Saku vallal on kohustus pakkuda kohta Saku valla munitsipaallasteasutuses;
2) laste andmed, kellele Saku vallal on kohustus pakkuda koht Saku valla munitsipaalkoolis;
3) põhi- ja üldkeskharidust omandavate õpilaste või koolieelses lasteasutuses kohta taotlevate laste andmed;
4) huviharidust omandavate ja omandada soovivate laste andmed;
5) huvitegevuses osalevate ja osaleda soovivate laste andmed;
6) eralapsehoidu soovivate ja käivate laste kohta;
7) kooli toitlustuse kohta.
32) vajaliku toe rakendamine;
35) kohatasu suurus koolieelses lasteasutuses ja kohatasu võlgnevused lasteasutuse lõpetamisel;
36) lapse puudumine koolieelsest lasteasutusest päevade lõikes;
37) kasutatud toidukordade arv;
38) huvikooli ring või rühm;
39) huvikooli õppekava aste (mitmes aasta);
40) eralastehoiu koha kasutamise andmed;
41) eralastehoiu lasteasutuse rühma nimi ja liik;
42) kooli toitlustuse kohta.
§ 11. Teenuse osutajate kohta registrisse kantavad andmed
(1) Registrisse kantakse järgmiste teenuse osutajate andmed:
3) huviharidust pakkuv hallatav asutus;
4) huvitegevust pakkuv hallatava asutus;
5) vallavalitsuse struktuuriüksus;
6) eralastehoid.
(2) Teenuse osutaja kohta kantakse järgmised andmed:
13) vabade kohtade arv õppeasutuses.
(2) Registrisse kantavad laste isiku- ja elukohaandmed saadakse X-tee kaudu rahvastikuregistrist.
(1) Alus-, põhi- ja üldkeskharidust, huviharidust omandavate õpilaste andmetel, mis edastatakse vastavalt õigusaktidele EHIS-esse, on õiguslik tähendus.
(1) Registrile on igaühel otsejuurdepääs aadressilt https://piksel.ee/arno/Saku, kust on avalikult kättesaadavad:
3) üldhariduskoolide klasside andmed, õppekohtade ja vabade õppekohtade arv klassis;
4) huviharidust pakkuvate asutuste kontaktandmed ja õppekavad;
5) huvitegevust pakkuvate asutuste kontaktandmed ja huviringid.
4) huviharidust ja huvitegevust pakkuval asutusel on juurdepääs vastava asutusega seotud andmetele (nii asutuse enda andmed kui ka asutusega seotud isikute andmed);
5) administraatoril on juurdepääs kõikidele temale volitatud registri andmete piires;
6) vastutaval töötlejal on juurdepääs kõikidele registri andmetele.
(1) Volitatud töötleja õiguste teostajad kannavad andmeid registrisse üle turvakanali ligipääsetava veebilehe https://piksel.ee/arno/Saku kaudu. Isik tuvastatakse turvalise autentimisvahendi abil nagu ID-kaart, mobiil-ID või pangalink.
(2) Juurdepääsuõiguse saamiseks registrisse andmete kandmiseks esitatakse Saku Vallavalitsusele taotlus, milles märgitakse:
2) volitatud töötleja nimel andmeid sisestama hakkava isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood;
(1) Andmesubjekti andmeid säilitatakse üks aasta haridusteenuste osutamise kohustuse lõppemisest arvates, misjärel need kustutatakse infosüsteemist.
(2) Andmekogusse kantud toetuste menetlemisega seotud andmeid ja alusdokumente säilitatakse andmekogus 10 aastat, misjärel need kustutatakse infosüsteemist.
(3) Teenuse osutaja andmeid säilitatakse kuni asutuse tegevuse lõppemiseni, misjärel need kustutatakse infosüsteemist.
(2) Registri vastutav töötleja kontrollib pidevalt volitatud töötlejate poolt esitatud andmete õigsust ja andmete tähtaegset esitamist. Vastutava töötleja ametnik teavitab andmete esitajat puudustest andmete esitamisel ning tagab puuduste kõrvaldamise.
(1) Registri tegevuse lõpetamise otsustab Saku Vallavalitsus.
(2) Registri tegevuse lõpetamisel otsustatakse andmete üleandmine teise andmekogusse, arhiivi või nende kuulumine hävitamisele ning üleandmise või hävitamise tähtaeg. Andmete üleandmisel või hävitamisel koostatakse akt.


(3) Telkimisel ja muul püsivamal viibimisel selleks ettevalmistamata ja tähistamata kohas tuleb hoiduda väljapoole elumajast arvestatavat nähtavus- ja kuuldekaugust, mis avatud maastikul on vähemalt 150 meetrit.
1. KeÜS §-s 32 on sätestatud võõral maatükil viibimise üldregulatsioon, KeÜS §-s 35 aga täpsustused võõral maal püsivama peatumise puhuks. Püsivam peatumine hõlmab ka telkimist. Erinevalt senisest AÕS-s sisalduvast regulatsioonist ei ole KeÜS sätete kohaselt piiramata ja tähistamata võõral kinnisasjal viibimine ka öisel ajal keelatud, mistõttu on võimalik ka võõral maatükil öö veetmine. Püsivam viibimine pole tunniks-paariks peatumine näiteks pikniku pidamiseks, seente-marjade korjamiseks või puhkamiseks. Sellest pikemaks veniva peatumise korral tuleb aga arvestada KeÜS § 35 lg-tes 2 ja 3 nimetatud erinõudeid.
2. KeÜS § 35 lg 1 regulatsioon kattub § 32 lg 1 üldnormiga – nagu lühiajaline viibiminegi, eeldab võõral maatükil telkimine või muu püsivam peatumine maaomaniku luba.
3. KeÜS § 32 lg-s 2 on sätestatud võõral maatükil viibimise loa eeldus: kui omanik ei ole maatükki piiranud või tähistanud viisil, millest ilmneb tema tahe piirata võõraste viibimist maatükil või kui selline tahe ei ilmne muudest asjaoludest, võib igaüks eeldada loa olemasolu (vt ka KeÜS § 32 lg 2 kommentaari). KeÜS § 35 lg 2 sätestab loa eelduse erisused võõral maatükil püsivama viibimise puhuks. Loa eeldus on püsivama viibimise puhul piiratum – piiramata või tähistamata kinnisasjal saab püsivamaks viibimiseks loa olemasolu eeldada üksnes väljaspool selgelt piiritletavat kompaktse asustusega ala.
4. Väljendit selgelt piiritletav kompaktse asustusega ala on kasutatud ka PlanS-s (§ 3 lg 2) ja LKS-s (§ 38 lg 1 p 3). Mõlemas seaduses kasutatakse seda väljendit külade ja alevike tihedama asustusega piirkondade kohta. Linnad ja alevid on seevastu alati tervikuna kompaktse asustusega alad. LKS nimetab selgelt piiritletava kompaktse asustusega ala sünonüümina tiheasustusala. Planeerimisvaldkonna tarbeks määratakse sellised alad kindlaks kas üld- või maakonnaplaneeringuga (PlanS § 7 lg 3 p 5 ja § 8 lg 3 p 4). KeÜS § 35 tähenduses ei ole aga määravaks see, kas konkreetne ala on üld- või maakonnaplaneeringuga tiheasustusalana määratletud. Oluline on see, mida keskmine mõistlik looduses viibija tajub kompaktse asustusega alana. Seejuures tuleb silmas pidada KeÜS § 32 lg-st 4 tulenevat üldnõuet vältida võõral maatükil viibimise korral maaomanike kodurahu häirimist. Tiheasustusalal pole võõraste püsivam viibimine maatükil ilma maaomaniku privaatsust ja kodurahu ülemäära häirimata eelduslikult lihtsalt võimalik. Seetõttu ei ole linnades, alevites ja mujal tihedama asustusega alal telkimine ja muu püsivam viibimine ilma maaomaniku selgesõnalise nõusolekuta lubatud.
5. Väljaspool tihedalt asustatud ala võib igaüks seevastu eeldada maaomaniku nõusolekut telkimiseks või muuks püsivamaks viibimiseks, kuni maaomanik pole väljendanud vastupidist. Nõusolekueeldus kehtib siiski vaid kuni 24-tunniseks võõral maatükil viibimiseks. Pikemaks peatumiseks võõral maatükil tuleb küsida maaomaniku luba.
6. Püsivama võõral maatükil viibimise korral on oluline järgida KeÜS § 32 lg-test 3 ja 4 tulenevaid nõudeid keskkonnahäiringute vältimiseks ning maaomaniku omandi- ja kodurahu austamiseks. Kohta püsivamaks viibimiseks tuleb seega eriti hoolikalt valida. Näiteks on sobimatu telkida niitmata heinamaal, sest heina tallamine tekitab maaomanikule kahju. Kaitsealal viibides tuleb arvestada ka LKS-st tulenevaid erinõudeid: telkimine on üldreeglina keelatud kaitseala sihtkaitsevööndis (LKS § 30 lg 2 p 6), piiranguvööndis on telkimine lubatud vaid kaitseala valitseja poolt ette valmistatud ja tähistatud kohas (LKS § 31 lg 2 p 11).
7. KeÜS § 35 lg 3 sätestab võõral maatükil püsivama viibimise puhuks täpsustuse võrreldes KeÜS § 32 lg-st 3 tuleneva nõudega kodurahu häirimise vältimiseks. Kuna püsivam viibimine, sh telkimine, riivab maaomaniku kodurahu tugevamalt kui maaüksuse läbimine või seal lühiajaline peatumine, tuleb selleks valida koht väljaspool elumajadest ja nende lähiümbrusest arvestatavat nähtavus- ja kuuldekaugust. Avatud maastikul, st paikades, kus nähtavus ja kuuldavus elamu juurest ei ole piiratud metsa, muu taimestiku või pinnavormidega, tuleb hoiduda vähemalt 150 meetri kaugusele. Kui aga 150-meetrine distants konkreetsel juhul kodurahu ja privaatsuse kaitstust ei taga, tuleb hoiduda veelgi kaugemale. Erandiks on juhud, kus maaomanik on oma elamu lähistele matkajatele telkimiseks või muuks püsivamaks viibimiseks koha ette valmistanud ja selle vastavalt tähistanud. Sellisel juhul on ta andnud ka loa elamust arvestatavas nähtavus- ja kuuldekauguses viibimiseks.


text:
Dokumentide kättetoimetamine - Rumeenia
Kohus võib otsustada taotluse üle, kui pooled on kohale kutsutud või viibivad isiklikult kohal, või kui nende esindaja viibib kohal. Dokumentide kättetoimetamine välismaale ja välismaalt on toiming, millega antakse need üle adressaatidele: pooltele, tunnistajatele või kohtulikul arutelul osalejatele taotlevas riigis. (Seaduse nr 189/2003 (rahvusvahelise õigusalase abi kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) artikli 3 lõige 1).
Ametlikult kättetoimetatavad kohtudokumendid on dokumendid, mis on välja antud tsiviil- või kaubandusasjades kohtupidamise käigus ja mille kättetoimetamist nõuab kohus (kohtukutsed, kohtuotsused, õiguskaitsetaotlused jms).
Menetlusega seotud dokumendid toimetatakse kätte kohtukulleri või muu kohtuametniku poolt tema ametiülesannete täitmise raames tasuta. Kui see peaks osutuma võimatuks, siis toimetatakse need kätte posti teel pitseeritud ümbrikus tähitud kirjaga, mille sisu deklareeritakse, ja väljastusteatega, millele lisatakse kinnitus/tõend kättesaamise kohta ja teade. Huvitatud poole nõudmisel ja kulul võib kättetoimetamine toimuda ka kohtutäiturite poolt või kullerpostiga (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 154 lõiked 1, 4 ja 5).
Esialgne taotlus peab sisaldama poole aadressi (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 194). Eelmenetluse ajal, kui taotlust kontrollitakse ja muudetakse, võib kohus nõuda, et taotleja esitaks täiendavat teavet, mida taotlus ei sisaldanud (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 200).
Kohus ei ole oma ametiülesannete raames kohustatud välja uurima taotleja kehtivat aadressi. Siiski on kohus üldiselt kohustatud mängima aktiivset rolli (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 22) ning võtma vajalikud meetmed põhjendatud lahendi saavutamiseks.
Rumeenia kodaniku aadress on kättesaadav siseministeeriumi kaudu (riiklik isikuandmete inspektsioon ja andmebaasi administratsioon INEPABD (Inspectoratul Național pentru Evidenţa Persoanelor şi Administrarea Bazelor de Date – INEPABD)), str. Obcina Mare nr. 2, Sector 6, Bucureşti, tel +40214135442, +40217467047/8/9, faks +40214135049, e-post depabd@mai.gov.ro; veebiaadress: http://depabd.mai.gov.ro/furnizari_date.html) või kohaliku isikuandmete asutuse kaudu.
Huvitatud isikud võivad küsida Rumeenia kodanike teatavate isikuandmete kohta riiklikust isikuandmete registrist (Registrul national de evidenta a persoanelor), nende juriidilise aadressi või elukoha kohta, esitades selleks põhjendatud kirjaliku päringu kohalikule isikuandmeid haldavale asutusele, kelle haldusalasse kuulub piirkond, kus on otsitava ettevõtja/isiku asukoht. Sellist teavet tohib väljastada ainult asjaomase isiku eelneval nõusolekul.
Nõusolek ei ole vajalik, kui on olemas põhjendatud õiguslik alus ja taotlus on esitatud teatava asutuse (politsei, riigikaitse-, kohtu-, sotsiaalkaitseasutuse jms) või isiku poolt, kelle õigustatud huvid on tõestatud dokumentide abil, mis osutavad põhjendatud õiguslikule alusele. Juriidiliste isikute taotluste üle on pädevad otsustama kohalikud isikuandmeid haldavad asutused ja INEPABD.
Üksikute või väikesemahuliste päringute puhul on lõiv 1 leu isiku kohta, mis tuleb kanda riigieelarvesse kontole nr RO35TREZ70620330108XXXXX (IBAN), mis on riigikassas avatud Sector 6, Bukarest jaoks, mille maksukohustuslasena registreerimise number on 26362870 (kui andmeid annab INEPABD), või kohalike omavalitsuste kontodele (kui andmeid annavad kohalikud isikuandmeid haldavad asutused).
Iga taotluse külge tuleb kinnitada maksumärk väärtusega 5 leud. Suuremahuliste taotluste korral on lõiv 120 leud töötunni kohta keskses arvutisüsteemis või 7 leud töötunni kohta kohalikus arvutisüsteemis. Riigiasutused, kes on pädevad konkreetsetes valdkondades (riigikaitse, avalik kord, riigi julgeolek, õigusemõistmine, rahandus, tervishoid jms), on maksmisest vabastatud, kui nad küsivad andmeid oma seaduslike ülesannete täitmiseks.
Juriidilise isiku registreeritud asukoha küsimine riiklikust äriregistrist (Oficiului Național al Registrului Comerțului) (Bd. Unirii nr. 74, tronson 2+3, bl. J3B, Sector 3, Bucureşti; https://portal.onrc.ro/ ) või kohtute juures asuvatest äriregistritest.
Taotleja kulul võib väljastada tõestatud koopia registris leiduvatest andmetest ja sinna esitatud dokumentidest, teabe olemasolevate andmete kohta ja õiendi, milles kinnitatakse, et teatav dokument või asjaolu on või ei ole olemas või dokumenteeritud. Päringu võib esitada ja dokumendid väljastada ka posti teel. Nõudmise korral võib dokumendid väljastada ka elektroonilisel kujul ja saata interneti kaudu koos digiallkirjaga, mis on kas vastuse külge kinnitatud või sellega loogiliselt seotud.
Konkreetse teabe (põhiandmed või laiendatud andmed), ajalooliste aruannete või õiendite vormid, lõivud ja tasud on kättesaadaval aadressil https://www.onrc.ro/index.php/en/, rubriigis „Teave“ (Informații).
Koostööprotokollide olemasolu korral võidakse dokumente ja teavet väljastada tasuta teatavatele riigiasutustele ja avalik-õiguslikele asutustele, juriidilistele isikutele, ajakirjanikele ja massimeedia esindajatele ning akrediteeritud diplomaatilistele esindustele.
InfoCert teenistus väljastab õiendeid interneti teel ja annab teavet järgmise portaali kaudu https://portal.onrc.ro/. Kõnealuse teenistuse väljastatud õiendid peavad olema varustatud digiallkirjadega ja ajatemplitega. Need sisaldavad turvaelemente: nõuetele vastavaid digiallkirju, ajatempleid, vesimärke (graafilisi kujutusi lehe tagataustal) ning triipkoode. Kõnealuse teenistuse poolt väljastatavate dokumentide näidised leiab veebisaidilt https://portal.onrc.ro/ONRCPortalWeb/appmanager/myONRC/signup?p=infoCert.
Liikmete, aktsionäride või teiste isikute isikuandmeid on võimalik avaldada, kui andmeid küsitakse päringu teel ja need väljastatakse kas kohapeal või RECOMi online-teenuse abil, saates need interneti kaudu, varustatuna digiallkirjaga, mis on vastuse külge kinnitatud või sellega loogiliselt seotud, või õienditena. Õigusemõistmise, riigikaitse või rahanduse valdkonna riigiasutustele, likvideerijatele ja kohtutäituritele võimaldatakse juurdepääs ka muudele andmetele.
Kõnealuste taotluste töössevõtmise lubatavuse üle otsustab kohus. Rumeenia kohtutele laekub vaid väike arv nõudekirju, milles küsitakse isiku aadressi / registreeritud asukohta, ja seetõttu on raske hinnata, kas ühtne tava on olemas. Olemasolevad andmed näitavad, et üldiselt Rumeenia kohtud võtavad selliseid taotlusi vastu.
Vt vastus küsimusele nr 3.
Menetlusdokumente võib kätte toimetada kohtuametnik, ent neid võidakse kätte toimetada ka faksi, e-posti või muude vahenditega, millega tagatakse dokumendi sisu edastamine ja väljastamise koha kinnituse saamine, aadressile, mille asjassepuutuv pool kohtule asjaomasel eesmärgil andis. Kui kohus saadab välja menetlusdokumendi, siis lisatakse kättesaamise kinnitamise jaoks ka vorm, kuhu adressaadil tuleb märkida kättesaamise kuupäev, kirjutada selgelt välja kirja vastuvõtmise eest vastutava isiku nimi ja lisada allkiri. Vorm saadetakse kohtule kinnitusena tagasi kas faksi, e-posti või muude vahenditega (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 154 lõige 6).
Kohtulikule arutelule kutsutud isikule toimetatakse dokumendid isiklikult kätte. Kui on tegemist hotellis/hostelis elavate inimestega, antakse dokument üle administraatorile või uksehoidjale (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 161).
Dokument antakse üle üksusele, kus adressaat asub (militaarüksusele, laevapere liikmete puhul sadamakaptenile, vangide puhul vangla administratsioonile või patsientide puhul haigla administratsioonile), kusjuures asjaomane üksus annab dokumendi seejärel üle adressaadile ning kohtukullerile kinnituse kättesaamise kohta või saadab selle otse kohtule (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklid 161 ja 162).
Dokumente võib üle anda isikule, kes vastutab posti vastuvõtmise eest, hoone administraatorile, valvurile, turvatöötajale või järgmiste üksuste keskasutustele (sulgudes märgitud adressaatidele): rahandusministeerium / muud määratud asutused (riik), õigusasutuste esindajad (kohalikud haldusasutused, avalik-õiguslikud isikud), esindajate peakontor / tütarettevõtja (eraõiguslikud juriidilised isikud), määratud esindaja (assotsiatsioonid, äriühingud, juriidilise isiku staatuseta üksused), nende kodusel aadressil / registreeritud asukoha aadressil (isikud, kes on hõlmatud maksejõuetuse menetlusega ja kreeditorid), välisministeerium (diplomaatilise esinduse / konsulaarteenistuse töötajad, Rumeenia kodanikud, kes on lähetatud töötama rahvusvahelistes organisatsioonides ning nendega koos välismaal elavad pereliikmed), keskasutused, kes on need töötajad lähetanud või kellele töötajad lähetanud üksused alluvad (teised Rumeenia kodanikud, kes viibivad tööga seotud eesmärkidel välismaal, ja nendega kaasas olevad pereliikmed).
Kui adressaat keeldub dokumenti vastu võtmast, paneb kohtukuller selle tema postkasti. Juhul kui postkast puudub, jäetakse adressaadi uksele teade, mis peab muu hulgas sisaldama teavet selle kohta, et adressaat peab ilmuma talle dokumendi kätteandmiseks järgmisel päeval, ent mitte hiljem kui 7 päeva pärast teate kuupäeva (3 päeva, kui tegemist on hädaolukorraga) tema elukoha / registreeritud asukoha järgse kohtu/omavalitsuse kantseleisse (kui adressaat ei asu seal, kus on kohtu asukoht).
Kui adressaati ei ole võimalik leida, annab kohtukuller dokumendi üle teisele isikule (täiskasvanud pereliikmele, kes elab koos adressaadiga ning võtab vastu tema posti). Kui adressaat elab hotellis/korterelamus ja ei ole kodus, siis annab kohtukuller dokumendi üle administraatorile/uksehoidjale. Isik, kes võtab dokumendi vastu, allkirjastab väljastusteate ning kohtukuller kontrollib tema isikusamasust ja allkirja ning koostab aruande. Juhul kui isik võtab dokumendi vastu, ent keeldub väljastusteadet allkirjastamast või ei ole võimeline seda tegema, koostab kohtukuller selle kohta aruande. Juhul kui selline isik ei ole kohal või keeldub dokumenti vastu võtmast, pannakse dokument talle postkasti. Juhul kui postkast puudub, jäetakse teade talle ukse taha.
Kohtukulleril on igal juhul kohustus esitada dokument ja aruanne 24 tunni jooksul peale teate üleandmist/jätmist kohtu / kohaliku omavalitsuse kantseleisse, kes seejärel dokumendi kätte toimetab. Kui dokumendi annab poolele üle kohaliku omavalitsuse ametnik, esitab viimatimainitu 24 tunni jooksul kohtule tõendi kättetoimetamise kohta ja aruande. Kui tähtaeg on möödas ja pool ei ole kohaliku omavalitsuse kantseleisse ilmunud dokumenti kätte saama, saadab kohaliku omavalitsuse ametnik dokumendi ja aruande kohtule (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 163).
Kui kaebuse esitaja ei suuda leida kostja aadressi, võib kohus heaks kiita, et kostja kutsutakse kohtusse kuulutuse abil, riputades dokumendi üles kohtumaja ukse juurde, kohtu veebilehele ja viimasel teadaoleval aadressil. Vajaduse korral võib kohus tellida kohtukutse avaldamise Rumeenia ametlikus väljaandes või mõnes üleriigilise levikuga ajalehes. Kui kohus kiidab heaks kohtukutse avaldamise kuulutusega, määrab kohus ka kuraatori advokaatide hulgast, keda kutsutakse kohtulikule arutelule kostja huve kaitsma.
Menetlustoiming on lõpetatud, kui allkirjastatakse tõend kättetoimetamise kohta või koostatakse aruanne, vaatamata sellele, kas pool sai menetlusdokumendi isiklikult kätte või mitte. Juhul kui dokument toimetatakse kätte postiga/kullerpostiga, lõpeb toiming sellega, et väljastusteade allkirjastatakse, või sellega, et postitöötaja/kuller paneb kirja, et adressaat keeldus saadetist vastu võtmast. Juhul kui dokument toimetatakse kätte faksiga, e-postiga või muul viisil, lõpeb toiming kuupäeval, mis on näha postitamist tõendaval väljatrükil, mida tõendab kohtu asjaajaja, kes dokumendi postitas (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 165).
Kui adressaat keeldub dokumenti vastu võtmast või tal ei ole postkasti, jätab kohtukuller tema ukse taha teate, milles nõutakse tema ilmumist kohtu / kohaliku omavalitsuse kantseleisse dokumenti vastu võtma. Kui adressaat ei ilmu kohale, eeldatakse, et dokument on tähtaja möödumise kuupäevaks kätte toimetatud (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 163).
Kui kohtukutse avaldati kuulutusena, loetakse, et toiming on lõpetatud 15. päeval peale kutse avaldamist (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 167).
Kui adressaati ei leita, siis võib kohtukuller või postitöötaja dokumendi üle anda teisele isikule, või kui asjaomane isik on kohal, ent keeldub dokumenti vastu võtmast, võib dokumendi panna tema postkasti. Juhul kui postkast puudub, jäetakse teade adressaadi või teise isiku ukse taha. 24 tunni jooksul peale teate üleandmist/jätmist annab kohtukuller dokumendi ja aruande adressaadi elukoha / registreeritud asukoha järgsesse kohtu / kohaliku omavalitsuse kantseleisse, kes peab kohtukutse kätte toimetama.
Toiming on lõpetatud, kui koostatakse aruanne, vaatamata sellele, kas pool sai dokumendi isiklikult kätte või mitte. Juhul kui kättetoimetamine toimub posti või kullerpostiga, lõpeb toiming siis, kui postitöötaja/kuller kinnitab allkirjaga, et pool keeldub saadetist vastu võtmast (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 165).
Juhul kui adressaat võtab dokumendi vastu, ent keeldub või ei ole võimeline kättetoimetamist allkirjaga kinnitama, koostab kohtukuller selle kohta aruande. Kui adressaat keeldub dokumenti vastu võtmast, paneb kohtukuller selle tema postkasti. Juhul kui postkast puudub, jäetakse teade adressaadi ukse taha ning koostatakse aruanne. Teates antakse adressaadile teada, et ta peab ilmuma kohtu või kohaliku omavalitsuse kantseleisse, et dokument vastu võtta, ja et vastasel juhul loetakse dokument kättetoimetatuks (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 163)
Pool, kes osaleb kohtulikul arutelul isiklikult, või keda esindab advokaat või muu esindaja, on kohustatud vastu võtma menetlusdokumendid, mis antakse üle arutelu käigus. Juhul kui ta keeldub dokumente vastu võtmast, loetakse need üleantuks, paigutades need kohtuasja toimikusse. Asjaomane pool võib need sealt kätte saada, andes allkirja vastuvõtmise kohta (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 170).
Kui adressaati ei ole võimalik leida, võib dokumendi üle anda teisele isikule (täiskasvanud pereliikmele, kes elab koos adressaadiga ning võtab vastu tema posti). Kui adressaat elab hotellis/korterelamus ja ei ole kodus, võib dokumendi üle anda administraatorile või uksehoidjale (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 163 punktid 6 ja 7).
Dokumente toimetatakse posti teel kätte ainult üks kord. Kui adressaati või posti kättesaamiseks volitatud isikut ei leita, jäetakse neile teade, et nad läheksid 10 päeva jooksul postkontorisse saadetist vastu võtma. Kui adressaat välja ei ilmu, jäetakse talle kahe tööpäeva pärast uus teade, et ta läheks kümne päeva jooksul postkontorisse saadetist vastu võtma.
Pärast teise teate jätmist hoitakse dokumente postkontoris 10 päeva, enne kui need saatjale tagasi saadetakse. Teates teatatakse adressaadile, et postkontoris on saadetis, millele tal tuleb järgi minna.
Tõend üleandmise kohta või üleandmise aruanne, mille kohtukuller koostab (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 164), ja allkirjastatud postikviitung juhul, kui dokumendid toimetati kätte tähitud kirjaga koos väljastusteatega (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 155 punkt 13).
• Kohtuistungi edasilükkamine; kohus lükkab kohtuistungi edasi ja käsib kohale ilmuda, kui ta leiab, et puuduvat osapoolt ei ole kutsutud kooskõlas seadustega, tühisuse karistuse alusel (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 153);
• kõikide menetlusdokumentide tühisus pärast kohtusse kutsumise ebaõnnestumist või seadustega mitte kooskõlas olevat kutsumist; vastuväide menetlustoimingute kohta seoses kohtusse kutsumise ebaõnnestumise või seadustega mitte kooskõlas oleva kutsumisega;
• põhjendused erakorraliseks edasikaebamiseks (apellatsioon tühistamiseks või uuesti läbivaatamiseks);
• põhjendused kohtuotsuste tunnustamisest ja täitmisest keeldumiseks (välisriigi kohtuotsuste täidetavaks tunnistamise menetlus).
Viimati uuendatud: 12/01/2017

matches: Kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Tallinna teeregistri põhimäärus – Riigi Teataja
Tallinna teeregistri põhimäärus - sisukord
§ 11 Teede, tänavate, ristmike ja parklate andmed
§ 12 Tänavate lisavarustus
§ 13 Sildade, viaduktide ja tunnelite andmed
§ 14 Kergliiklusteede andmed
§ 15 Tänavavalgustuse andmed
§ 16 Liikluskorraldusvahendite andmed
§ 17 Tänavate remont- ja kaevetööde andmed
§ 18 Tänavate teekatte remondi ja korrashoiu planeerimise ja optimeerimise süsteemi (Pavement Management System, edaspidi PMS) andmed
3 Andmete kandmine registrisse ja registriandmete väljastamine
§ 20 Andmeandja
§ 21 Andmete registrisse kandja ja tähtajad
§ 22 Ebaõigete andmete parandamine
§ 24 Andmete õiguslik tähendus
§ 26 Järelevalve registri pidamise üle
§ 27 Registri pidamise lõpetamine
RT IV, 29.05.2019, 47
Vastu võetud 14.03.2011 nr 20
RT IV, 24.04.2013, 34
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, teeseaduse § 11 lg 1 p 3 ja lg 2 alusel ning kooskõlas avaliku teabe seaduse § 435 lg 1 ning Tallinna Linnavolikogu 20. aprilli 2000 otsusega nr 131 "Tallinna teeregistri asutamineˮ ja Tallinna Linnavolikogu 2. aprilli 2009 otsuse nr 62 "Linnavolikogu otsuste muutmine, volituse andmine Tallinna Linnavalitsusele andmekogude põhimääruste kehtestamiseks ja mootorsõidukimaksu registri kasutamise lõpetamineˮ punktiga 1.2 ja ning arvestades, et register on vajalik Tallinna teede kohta teabe kogumiseks ja andmete edastamiseks riiklikusse teeregistrisse.
(1) Tallinna teeregistri (edaspidi register) põhimäärusega kehtestatakse registrisse kogutavate andmete koosseis ning registri pidamise, selle järelevalve ja lõpetamise kord.
(2) Registrisse kogutakse andmeid Tallinna haldusterritooriumil asuvate teede kohta sõltumata omandivormist.
(1) Registri ametlik nimi on "Tallinna teeregister"
(2) Registri lühinimi on tlntrg.
1) koguda ja säilitada usaldusväärset teavet Tallinna linna territooriumil asuvate teede ja nende lisavarustuse kohta;
2) olla kohaliku omavalitsuse kui tee omaniku halduskohustuse täitmise abivahend;
3) fikseerida iga aasta alguses Tallinna teede olem, s.t tänavad liikide kaupa koos tänava mahu, pikkuse, pinna ja kattega;
4) anda teavet Tallinna teede kohta;
5) edastada andmeid riiklikule teeregistrile teeseaduse § 11 lg 1 p 3 ja lg 2 alusel.
(1) Registrit peetakse käesoleva põhimääruse, avaliku teabe seaduse, teeseaduse ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse alusel.
(2) Register kasutab Tallinna ruumiandmete registri alusandmeid.
(3) Riikliku teeregistriga vahetatakse andmeid interneti teel.
(4) Registri pidamisel tuginetakse kehtivatele riiklikele klassifikaatoritele ja standarditele.
(5) Registri kasutamine on tasuta.
(6) Registri andmeid saavad kasutada kõik soovijad päringu alusel kooskõlas avaliku teabe seadusega.
Registri arendamise, hooldamise ja pidamise kulud kaetakse Tallinna linna eelarves Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalametile ette nähtud vahendite arvelt.
(1) Registri turvaklass on K2T2S1.
(3) Registri vastutav ja volitatud töötleja tagavad organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehnoloogiliste turvameetmete abil andmete käideldavuse, terviklikkuse ja konfidentsiaalsuse.
(4) Vastutav töötleja korraldab andmetest arhiivikoopia tegemise vähemalt üks kord aastas. Arhiivikoopiat säilitatakse alaliselt.
1) korraldab registri tööd ja vajaduse korral kavandab registri arendamist;
2) korraldab registri pidamist reguleerivate õigusaktide eelnõude ning registri pidamiseks vajalike kordade jm dokumentatsiooni koostamist;
3) juhib ja korraldab registri arendustöid ja kasutuselevõttu ning registri tarkvara hankimist, majutamist või rentimist ja hooldust;
4) korraldab andmevahetust teiste infosüsteemidega;
5) töötleb registri andmeid;
6) annab volitatud töötlejale õiguse registrit kasutada;
7) annab juhiseid registri kasutamiseks ja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks;
8) teeb järelevalvet andmete õigsuse ja registri kasutamise üle;
9) võimaldab õigustatud isikutele juurdepääsu andmetele;
11) vastutab oma sisestatud andmete õigsuse eest;
12) lahendab registri pidamisel tekkinud küsimusi;
(1) Registri volitatud töötleja on registri kasutaja, kellele vastutav töötleja on andnud registri kasutusõiguse.
(2) Liikluskorraldusvahendite andmeid on volitatud töötlema Tallinna Transpordiamet.
1) sisestab, töötleb ja väljastab registriandmeid ning vastutab nende ajakohasuse ja õigsuse eest;
2) teavitab vastutavat töötlejat viivitamatult, kui on avastatud ebaõiged andmed, andmeid on kasutatud mittesihipäraselt või registri kasutamisel on tekkinud probleemid;
3) rakendab meetmeid, et tagada andmekaitse, andmetele juurdepääs ja nende säilimine;
4) osaleb registri arendustöödel ning juurutamisel;
5) täidab vastutava töötleja korraldusi registri pidamisel.
(1) Register koosneb teede kohta kehtivatest ajakohastest andmetest.
1) digiandmebaas;
2) paberil alusdokumendid.
(3) Digiandmebaas koosneb:
1) teede, tänavate, ristmike ja parklate moodulist, mis sisaldab põhimääruse §-des 11-14 ning §-des 17 ja 18 nimetatud andmeid;
2) tänavavalgustuse moodulist, mis sisaldab põhimääruse §-s 15 nimetatud andmeid;
3) liikluskorraldusvahendite moodulist, mis sisaldab põhimääruse §-s 16 nimetatud andmeid.
(4) Paberil alusdokumendid on:
1) tänavate passid;
2) tänavate bilansiline ja tehniline dokumentatsioon.
§ 11. Teede, tänavate, ristmike ja parklate andmed
Teede, tänavate, ristmike ja parklate kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) tänava ja ristmiku nimi;
2) tänava ja ristmiku ruumikujud;
3) sõidu-, kõnni- ja kergliiklusteede üldandmed (pikkus, laius, pindala, pinnakate, teise pinnakatte olemasolu, teepeenra ja äärekivi andmed);
4) tänavaliigid;
5) linnaosasse kuuluvus;
6) seisunditasemed;
7) parkla aadress;
8) parkla, juurdepääsutee ja mahasõidu ruumikujud;
9) parkla pindala ja pinnakatte andmed.
§ 12. Tänavate lisavarustus
Tänavate lisavarustuse kohta kantakse registrisse järgmiste objektide ruumikujud:
1) restkaevud;
2) mürapiirded;
3) tugimüürid;
4) trammiteed;
5) raudtee ülesõidud;
6) invapandused.
§ 13. Sildade, viaduktide ja tunnelite andmed
(1) Sildade, viaduktide ja tunnelite kohta kantakse registrisse järgmised andmed;
1) tüüp ja number;
3) ületatav takistus;
4) pikkus ja laius;
5) ehituse aeg;
6) kandevõime;
7) kandekonstruktsiooni materjal;
8) sillaavade arv;
9) viimase ülevaatuse tegemise aeg;
10) ruumikujud.
§ 14. Kergliiklusteede andmed
(1) Kergliiklusteede kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
2) kergliiklusteede ruumikujud;
3) üldandmed (pikkus, laius, pindala, pinnakate);
4) ehitamise aasta.
§ 15. Tänavavalgustuse andmed
Tänavavalgustuse kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) tänavavalgustusliinide ja lülitus-jaotusseadmete (edaspidi LJS) kappide ruumiandmed;
2) postide tüübid, rühmad ja materjal;
3) valgustite tüübid, rühmad, otstarbed, tootjad ja margid;
4) kandjate elemendid ja tüübid;
5) kaablite tüübid, rühmad ja margid;
6) lülitus-jaotusseadmete (LJS) kapinumber;
7) tänavavalgustusrajatiste paigaldusaasta;
8) alajaamade ja muude tarbijate ruumiandmed.
§ 16. Liikluskorraldusvahendite andmed
Liikluskorraldusvahendite kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) fooride andmed;
2) piirete tüübid;
3) liiklusmärkide andmed;
4) liikluskorraldusvahendite paigalduse aeg;
5) liikluskorraldusvahendite ruumikujud;
6) liikluskorraldusvahendite fotod;
7) liikluskorraldusvahendite arhiiviandmed.
§ 17. Tänavate remont- ja kaevetööde andmed
(1) Remonttööde kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) tänava nimi;
2) aadresside vahemik ja ruumikuju;
3) remondi lõpu kuupäev;
4) remondi liik ja tunnus;
5) remonditava lõigu pikkus ja pindala;
6) materjal;
7) teostaja.
(2) Kaevetööde kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
2) kaevetöö alus (kaeveluba, avarii kaeveluba, tänavasulgemisluba);
4) kaevetöö alguse ja lõpu kuupäev;
5) remondi liik;
6) aadress ja ruumikuju;
7) kaevetöö põhjustanud remondi või avarii liik;
8) kaevetöö tegija;
9) kaevetöö eest vastutaja.
§ 18. Tänavate teekatte remondi ja korrashoiu planeerimise ja optimeerimise süsteemi (Pavement Management System, edaspidi PMS) andmed
Tänavate teekatte remondi ja korrashoiu planeerimise ja optimeerimise süsteemi kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) PMS-lõigu asukoht sõiduradade kaupa ja pikettide asukohad;
2) PMSi mõõdistamise aeg;
3) teekatte defektide andmed;
4) tänava kandevõime;
5) tänava tasasus;
6) tänava roopa sügavus;
7) tänava karedus;
8) tänava liiklusintensiivsus;
9) tänava seisukorra hinded.
3. jagu Andmete kandmine registrisse ja registriandmete väljastamine
1) tänava pass;
2) teostusjoonis;
3) projekt;
4) kasutusluba;
5) omandiõigust näitav dokument vms;
6) Tallinna õigusaktid;
7) Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalameti käskkirjad.
§ 20. Andmeandja
(1) Andmeandja on tee omanik või haldaja.
(2) Soovi korral esitab eratee omanik vastutavale töötlejale avalduse andmete registrisse kandmiseks.
(3) Kohalike teede omanik või haldaja sisestab andmed registrisse ise ja see loetakse registrile andmete esitamiseks.
(4) Andmeandja on kohustatud tagama registrisse kandmiseks esitatud andmete õigsuse.
§ 21. Andmete registrisse kandja ja tähtajad
(1) Andmete registrisse kandmise ning uuendamise kohustus on vastutaval töötlejal, liikluskorraldusvahendite andmed kannab registrisse volitatud töötleja.
(2) Andmed kantakse registrisse kuu aja jooksul pärast alusdokumendi jõustumist või alusdokumendi jõudmisest vastutava töötlejani.
(3) Vastutaval töötlejal on õigus keelduda andmete registrisse kandmisest, kui esitatud andmed ei ole õiged või ei ole kooskõlas õigusaktidega. Vastutaval töötlejal on õigus teha järelevalve eesmärgil päringuid riigi registritest.
(4) Registrisse andmete esitamise üle peab arvestust registri vastutav töötleja, liikluskorraldusvahendite andmete kohta peab arvestust volitatud töötleja.
(5) Volitatud töötleja vastutab, et registriandmed oleksid alusdokumentidega vastavuses.
(1) Andmete sisestamist registrisse koordineerib vastutav töötleja.
(2) Ebaõigete andmete avastamisel on vastutav ja volitatud töötleja kohustatud kahe tööpäeva jooksul korraldama andmete parandamise.
Registriandmete ja alusdokumentide arhiveerimisel lähtutakse arhiiviseadusest ja selle alusel kehtestatud õigusaktidest.
§ 24. Andmete õiguslik tähendus
(1) Avalikkuse teavitamiseks vajalikud andmed kajastatakse Tallinna veebilehel.
(2) Igal tänava omanikul või haldajal on õigus saada registri vastutavalt ja volitatud töötlejalt oma tänava kohta registris sisalduvaid andmeid, samuti esitada registri vastutavale ja volitatud töötlejale järelepärimisi andmete kohta.
(3) Registri andmete saamiseks esitatakse registri vastutavale või volitatud töötlejale avaldus, kus on märgitud taotleja nimi, kontaktandmed, päringu objekt, soovitud andmed ja nende kasutamise otstarve
(4) Soovitud andmed väljastatakse vastavalt avaliku teabe seaduses ning märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seadusega kindlaks määratud aja jooksul. Andmed väljastatakse registrist kas elektrooniliselt või paberil.
(5) Registri andmete väljastamisel lähtutakse avaliku teabe seaduse §-st 25.
(6) Andmete väljastamine registreeritakse Tallinna ametiasutuste dokumendihaldussüsteemis Postipoiss.
§ 26. Järelevalve registri pidamise üle
(1) Registri pidamise järele valvab vastutav töötleja ja isik, kellel on selleks seadusest tulenev õigus.
(3) Volitatud töötleja on kohustatud järelevalvet teinud isiku ettekirjutuses nimetatud puudused ettekirjutuses märgitud tähtajaks kõrvaldama.
§ 27. Registri pidamise lõpetamine
(1) Registri pidamise otsustab lõpetada Tallinna Linnavolikogu.
Määrus jõustub 1. aprillil 2011.


text:
Rahvatervise seadus – Riigi Teataja
Rahvatervise seadus (lühend - RTerS)
3-3-1-63-15 Riigikohus 15.12.2015
Tervisekaitsenõuded ilu- ja isikuteenuste osutamisele § 10 lg 1
RTerS § 16 lg 1 p 3
Tervise kaitsmise, haiguste ennetamise ja tervise edendamise eesmärk (RTerS § 1 lg 1) peab olema proportsioonis ettevõtlusvabadusega ning tervisekaitselistel eesmärkidel seatud nõuded ei tohi olla põhjendamatud ja ebamõistlikud. (p 10) RTerS § 1 lg 1 eesmärkide täitmine sõltub ruumide sisulisest nõuetekohasusest (nt tualettruumi olemasolu ja selle puhtus), mitte ruumide sihtotstarbest. Määruse nr 86 § 1 lg 3 kohaselt osutatakse teenust ettevõttes, mis peab vastama samas määruses kehtestatud tervisekaitsenõuetele. (p 12) Määrus ei kehtesta nõuet, et personaliruum ja tualettruum peaksid külgnema juuksuriruumiga. Piisav on, kui ruumide omavaheline kaugus ei tee nende tegelikku kasutamist määruses näidatud otstarbel ebausutavaks. (p 14)
3-3-1-94-08 Riigikohus 09.03.2009
KaubTS
VÕKS
KaubTS § 23
VÕKS § 136
RTerS § 10 lg 1
KaubTS § 16 lg 6 p 3
Üksnes kõikidele kaebaja kirjadele vastamine ei ole piisav ning ei välista, et kohalik omavalitsus oli taotlus(t)e lahendamisel tegevusetu. HMS § 5 lg 2 kohaselt viiakse haldusmenetlus läbi eesmärgipäraselt ja efektiivselt, samuti võimalikult lihtsalt ja kiirelt, vältides üleliigseid kulutusi ja ebameeldivusi isikutele. Kirjadele vastamist ei saa pidada müraprobleemi lahendamisel sobivaks (asjakohaseks) tegevuseks. HMS § 5 lg 2, mis seondub ka hea halduse põhimõttega, eeldab isiku taotluse lahendamisel tõhusat ja tulemuslikku tegevust.
kaebeõiguse ilmselge puudumine
Kui kaebaja leiab, et kohalik omavalitsus on rikkunud tema õigusi tegevusetusega müraprobleemide lahendamisel, siis sellist kaebust ei saa pidada ilmselgelt põhjendamatuks ja kohesele tagastamisele kuuluvaks. Kui kaebaja on nimetanud probleemi, mille vastustaja pidanuks lahendama, kuid ei ole lahendanud, siis sellega on vaidlustav tegevusetus piisava täpsusega määratletud.
Kohalik omavalitsus peab tagama avaliku korra eeskirja täitmise. Riiklik järelevalve müranormide rikkumise üle Tervisekaitseinspektsiooni poolt ei välista kohaliku omavalitsuse õigust ja kohustust tagada ettevõtlusalase tegevuse vastavus seadustele ja avaliku korra eeskirjale ning seda ka juhul, kui rikkumine seisnebki müranormide ületamises. Kui kohalikule omavalitsusele esitatakse taotlus, mille lahendamine on tema pädevuses, peab kohalik omavalitsus kõigepealt kindlaks tegema, kas taotluses väidetud asjaolud vastavad tõele, näiteks tellides ekspertiisi. Pärast asjaolude väljaselgitamist ning menetlusosaliste ärakuulamist saab teha kaalutlusotsuse, milliste vahenditega õigusrikkumine kõrvaldada. Kõige efektiivsem võib olla lahenduse leidmine koostöös ettevõttega. Koostöö ebaõnnestumise korral on võimalik teha ettekirjutus vastavalt KaubTS § 23 lg 1 p-dele 1 ja 3 ning § 23 lg-le 2 või muuta ettevõtte registreeringut majandustegevuse registris näiteks lahtiolekuaegade osas (KaubTS § 16 lg 6 p 3). Äärmisel juhul võib kohalik omavalitsus kaaluda ka ettevõtte kustutamist majandustegevuse registrist (KaubTS § 16 lg 6 p 3). Viimane on aga eriti intensiivselt ettevõtte õigusi riivav tegevus, mis nõuab erinevate isikute huvide eriti põhjalikku kaalumist.
KOV pädevus
Riigikohtu halduskolleegiumi praktika kohaselt mõistetakse teiselt poolelt välja üksnes reaalselt kantud menetluskulud. Menetluskulude väljamõistmiseks ei piisa sellest, kui advokaat kinnitab õigusabikulude kandmist. Menetluskulude kandmine peab olema tõendatud kuludokumentidega, millest nähtub, et menetluskulud on menetlusosalise poolt reaalselt kantud. Advokaadi kinnitus arvete tasumise kohta ei ole piisav tõend. (vt Riigikohtu 20.10.2008 otsuse haldusasjas nr 3-3-1-47-08 p-i 28). Õigusabikulusid ei saa välja mõista, kui on esitatud üksnes esindaja arve, sest see ei tõenda kulude reaalset kandmist. Õigusabikulude tasumist saaks ja peaks tõendama kassa sissetuleku orderiga või pangakonto väljavõttega.
tegevusetuse vaidlustamine
Kohtusse esitatava kaebusega võib taotleda haldusakti või toimingu õigusvastasuse kindlakstegemist. Toiminguks, mille peale võib halduskohtusse kaevata või protestida, on avalik-õiguslikke haldusülesandeid täitva asutuse, ametniku või muu isiku tegevus või tegevusetus või viivitus avalik-õiguslikus suhtes. Kui kaebaja leiab, et linnavalitsus on rikkunud tema õigusi tegevusetusega müraprobleemide lahendamisel, siis sellist kaebust ei saa pidada ilmselgelt põhjendamatuks ja kohesele tagastamisele kuuluvaks. Kui kaebaja on nimetanud probleemi, mille vastustaja pidanuks lahendama, kuid ei ole lahendanud, siis sellega on ta vaidlustatava tegevusetuse piisava täpsusega määratlenud. Tegevusviisi valik on kohaliku omavalitsuse kaalutlusotsustus ning isik ei pea seda valikut tegema. Seega ei pea isik kohtusse pöördumisel välja tooma konkreetset toimingut või akti, mida vastustaja pole sooritanud või andnud.
vormivabadus ja eesmärgipärasus
HMS § 5 lg 2 kohaselt viiakse haldusmenetlus läbi eesmärgipäraselt ja efektiivselt, samuti võimalikult lihtsalt ja kiirelt, vältides üleliigseid kulutusi ja ebameeldivusi isikutele. Kirjadele vastamist ei saa pidada müraprobleemi lahendamisel sobivaks (asjakohaseks) tegevuseks. HMS § 5 lg 2, mis seondub ka hea halduse põhimõttega, eeldab isiku taotluse lahendamisel tõhusat ja tulemuslikku tegevust.
kohtu selgituskohustus kaebuse liigi valikul
Kaebaja ei ole kohustatud esitama lisaks haldusorgani poole pöördumisele kõigepealt kohtule kohustamiskaebust ning alles juhul, kui see ei viiks sihile, taotlema kahju hüvitamist. Õigusvastasuse tuvastamise kaebus kavatsusega esitada hiljem kahjunõue on praegusel juhul sobiv vahend kaebaja õiguste kaitseks. Halduskohtumenetluse seadustiku §-d 6 ja 7 ei välista haldusakti õigusvastaseks tunnistamise kaebuse (tuvastamiskaebuse) läbivaatamist ühes halduskohtumenetluses ja kahjunõude esitamist riigi vastu teises halduskohtumenetluses (vt Riigikohtu 19.04.2004 otsuse asjas nr 3-3-1-46-03 p-i 33). Kaebajal on õiguskaitsevahendi valiku vabadus, kuid selle vabaduse kasutamisel on oluline, et valitud vahendi kaudu oleks võimalik isiku rikutud õiguste kaitse. Kui õiguste kaitse on saavutatav mitme õiguskaitsevahendiga, saab kohus juhtida kaebaja tähelepanu sobivamale õiguskaitsevahendile (vt Riigikohtu 29.10.2004 otsuse asjas nr 3-3-1-35-04 p-i 15).
Kohalik omavalitsus peab tagama avaliku korra eeskirja täitmise. Riiklik järelevalve müranormide rikkumise üle Tervisekaitseinspektsiooni poolt ei välista kohaliku omavalitsuse õigust ja kohustust tagada ettevõtlusalase tegevuse vastavus seadustele ja avaliku korra eeskirjale ning seda ka juhul, kui rikkumine seisnebki müranormide ületamises.

matches:
Riigikohus
§ 10
§ 16
§ 1
§ 1
§ 1
Riigikohus
§ 23
§ 136
§ 10
§ 16
§ 5
§ 5
§ 23
§ 23
§ 16
§ 16
§ 5
§ 5
kohus