Riigi 2009. aasta lisaeelarve ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Riigi 2009. aasta lisaeelarve ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus - sisukord
§ 4 Eesti Arengufondi seaduses (RT I 2006, 52, 385) tehakse järgmised muudatused:
§ 5 Eesti keskmise palgaga seotud ametipalkade maksmise ajutise korralduse seaduses (RT I 2008, 50, 275) tehakse järgmised muudatused:
23.02.2009 otsus nr 436
Vastu võetud 20.02.2009
Riigi 2009. aasta lisaeelarve
(a, ü) mitteresidentidelt laekumistega seotud
(a, ü) teistelt riigiasutustelt laekumistega seotud
Riigieelarve tulud, kulud ja finantseerimistehingud (kroonides)
–9 631 300 000 –10 159 000 000 0 548 700 000 –21 000 000 0 –9 610 300 000
–6 575 777 978 –7 103 477 978 0 548 700 000 –21 000 000 0 –6 554 777 978
–3 055 522 022 –3 055 522 022 0 0 0 0 –3 055 522 022
–9 265 724 –9 265 724 0 0 0 0 –9 265 724
15 Materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine ja renoveerimine (ü) –1 807 000 –1 807 000 0 0 0 0 –1 807 000
–7 011 634 –7 011 634 0 0 0 0 –7 011 634
4 Eraldised –15 400 –15 400 0 0 0 0 –15 400
450 Sihtotstarbelised eraldised –15 400 –15 400 –15 400
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks –15 400 –15 400 –15 400
4500.0 Valitsussektorisisesed eraldised –15 400 –15 400 –15 400
– Eesti Keele Instituut –15 400 –15 400 –15 400
5 Tegevuskulud –6 996 234 –6 996 234 0 0 0 0 –6 996 234
– tegevuskulud –6 996 234 –6 996 234 –6 996 234
–447 090 –447 090 0 0 0 0 –447 090
4 Eraldised –447 090 –447 090 0 0 0 0 –447 090
450 Sihtotstarbelised eraldised –447 090 –447 090 –447 090
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks –447 090 –447 090 –447 090
4500.0 Valitsussektorisisesed eraldised –447 090 –447 090 –447 090
– valimiskomisjonid –447 090 –447 090 –447 090
–4 200 116 –4 200 116 0 0 0 0 –4 200 116
15 Materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine ja renoveerimine (ü) 200 000 200 000 0 0 0 0 200 000
–4 400 116 –4 400 116 0 0 0 0 –4 400 116
4 Eraldised –493 500 –493 500 0 0 0 0 –493 500
450 Sihtotstarbelised eraldised –493 500 –493 500 –493 500
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks –493 500 –493 500 –493 500
4500.8 Muudele residentidele –493 500 –493 500 –493 500
– Sihtasutus Vabariigi Presidendi Kultuurirahastu –14 000 –14 000 –14 000
– Eesti Kodukaunistamise Ühendus –21 000 –21 000 –21 000
– Sihtasutus Eesti Mälu Instituut –175 000 –175 000 –175 000
– Sihtasutus Eesti Koostöö Kogu –253 500 –253 500 –253 500
– MTÜ Konstantin Pätsi Muuseum –16 000 –16 000 –16 000
– MTÜ 20. Augusti Klubi –14 000 –14 000 –14 000
5 Tegevuskulud –3 906 616 –3 906 616 0 0 0 0 –3 906 616
– tegevuskulud –3 706 616 –3 706 616 –3 706 616
–4 597 917 –4 597 917 0 0 0 0 –4 597 917
5 Tegevuskulud –4 597 917 –4 597 917 0 0 0 0 –4 597 917
– tegevuskulud –4 597 917 –4 597 917 –4 597 917
–1 966 090 –1 966 090 0 0 0 0 –1 966 090
5 Tegevuskulud –1 966 090 –1 966 090 0 0 0 0 –1 966 090
– tegevuskulud –1 966 090 –1 966 090 –1 966 090
–1 706 205 –1 706 205 0 0 0 0 –1 706 205
5 Tegevuskulud –1 706 205 –1 706 205 0 0 0 0 –1 706 205
– tegevuskulud –1 706 205 –1 706 205 –1 706 205
–6 554 041 926 –7 081 741 926 0 548 700 000 –21 000 000 0 –6 533 041 926
4 Eraldised –709 170 000 –709 170 000 0 0 0 0 –709 170 000
452 Mittesihtotstarbelised eraldised –709 170 000 –709 170 000 –709 170 000
452.0 Valitsussektorisisesed toetused –519 170 000 –519 170 000 –519 170 000
452.01 Kohaliku omavalitsuse üksustele ja omavalitsusasutustele –519 170 000 –519 170 000 –519 170 000
– sellest jaotatakse käesoleva seaduse § 4 lõikes 1 sätestatud korras –330 000 000 –330 000 000 –330 000 000
– hariduskulud, toimetulekutoetused, koolilõuna kulud, sotsiaaltoetuste ning -teenuste osutamise toetus, omavalitsuste tulubaasi stabiliseerimise toetus ning täiendav toetus saarvaldadele ja saarelise osaga valdadele, mis jaotatakse käesoleva seaduse § 4 lõikes 2 sätestatud korras –189 170 000 –189 170 000 –189 170 000
452.9 Mitteresidentidele –190 000 000 –190 000 000 –190 000 000
452.92 Euroopa Liidule (a, ü) –190 000 000 –190 000 000 –190 000 000
6 Muud kulud 8 500 000 8 500 000 0 0 0 0 8 500 000
– Vabariigi Valitsuse reserv (ü) 8 500 000 8 500 000 8 500 000
sellest kohtuotsuste ja rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks 8 500 000 8 500 000 8 500 000
–22 274 966 –22 274 966 0 0 0 0 –22 274 966
15 Materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine ja renoveerimine (ü) –500 000 –500 000 0 0 0 0 –500 000
–15 252 372 –15 252 372 0 0 0 0 –15 252 372
4 Eraldised –2 885 000 –2 885 000 0 0 0 0 –2 885 000
450 Sihtotstarbelised eraldised –2 885 000 –2 885 000 –2 885 000
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks –2 885 000 –2 885 000 –2 885 000
4500.0 Valitsussektorisisesed eraldised –2 285 000 –2 285 000 –2 285 000
– riiklike ekspertide lähetamise toetus –185 000 –185 000 –185 000
4500.02 Valitsussektorisse kuuluvatele muudele avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele –170 000 –170 000 –170 000
– Eesti Rahvusraamatukogu Euroopa Liidu Infokeskus –170 000 –170 000 –170 000
4500.03 Valitsussektorisse kuuluvatele sihtasutustele –1 930 000 –1 930 000 –1 930 000
– Integratsiooni Sihtasutus –1 930 000 –1 930 000 –1 930 000
4500.8 Muudele residentidele –600 000 –600 000 –600 000
– eesti keele hoidmine ja arendamine –100 000 –100 000 –100 000
– Peipsi-äärsete vanausuliste kogukonna rahvuskultuuri toetamine –400 000 –400 000 –400 000
– Sihtasutus Eesti Represseeritute Abistamise Fond –100 000 –100 000 –100 000
5 Tegevuskulud –12 367 372 –12 367 372 0 0 0 0 –12 367 372
–6 522 594 –6 522 594 0 0 0 0 –6 522 594
5 Tegevuskulud –6 522 594 –6 522 594 0 0 0 0 –6 522 594
–200 006 821 –200 006 821 0 0 0 0 –200 006 821
15 Materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine ja renoveerimine (ü) –6 720 000 –6 720 000 0 0 0 0 –6 720 000
–6 720 000 –6 720 000 0 0 0 0 –6 720 000
– hariduse valdkonna infrastruktuuri arendamine –6 720 000 –6 720 000 –6 720 000
sealhulgas abikõlbmatu käibemaks –6 720 000 –6 720 000 –6 720 000
–123 078 689 –123 078 689 0 0 0 0 –123 078 689
4 Eraldised –113 682 645 –113 682 645 0 0 0 0 –113 682 645
– kõrghariduse riikliku koolitustellimuse 2009. aasta vastuvõtt –3 941 527 –3 941 527 –3 941 527
– rahvuskaaslaste poliitika arendamine –650 300 –650 300 –650 300
40 Subsiidiumid ettevõtlusega tegelevatele isikutele –520 051 –520 051 –520 051
– riiklik koolitustellimus erakõrgkoolidele –630 739 –630 739 –630 739
– riiklik koolitustellimus erakutsekoolidele 110 688 110 688 110 688
41 Sotsiaaltoetused –2 733 754 –2 733 754 –2 733 754
413 Sotsiaalabitoetused ja muud eraldised füüsilistele isikutele –2 733 754 –2 733 754 –2 733 754
4134 Õppetoetused –2 733 754 –2 733 754 –2 733 754
– õppetoetused –2 733 754 –2 733 754 –2 733 754
450 Sihtotstarbelised eraldised –105 837 013 –105 837 013 –105 837 013
– Tiigrihüppe Sihtasutus –16 537 689 –16 537 689 –16 537 689
– eesti keele strateegia rakendamine –2 245 300 –2 245 300 –2 245 300
– teadus-, haridus-, laste- ja noorteprojektid hasartmängumaksu laekumisest (a) –10 584 948 –10 584 948 –10 584 948
– ettevalmistus eestikeelsele õppele üleminekuks vene õppekeelega gümnaasiumides –1 780 000 –1 780 000 –1 780 000
– MTÜ Eesti Pärimusmuusika Keskus –315 000 –315 000 –315 000
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks –94 374 076 –94 374 076 –94 374 076
– Eesti ajaloo teadvustamine –70 000 –70 000 –70 000
4500.0 Valitsussektorisisesed eraldised –92 604 010 –92 604 010 –92 604 010
4500.01 Kohaliku omavalitsuse üksustele ja omavalitsusasutustele –3 909 416 –3 909 416 –3 909 416
– munitsipaliseeritud kutseõppeasutused –3 909 416 –3 909 416 –3 909 416
4500.02 Valitsussektorisse kuuluvatele muudele avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele –49 882 031 –49 882 031 –49 882 031
– riiklik koolitustellimus ülikoolidele –33 435 811 –33 435 811 –33 435 811
– Tartu Ülikooli Eesti Geenivaramu –700 000 –700 000 –700 000
– Eesti Teaduste Akadeemia –1 597 330 –1 597 330 –1 597 330
– Tartu Ülikooli Euroopa Kolledž –148 890 –148 890 –148 890
– Sihtasutus Tartu Ülikooli Kliinikum –14 000 000 –14 000 000 –14 000 000
4500.03 Valitsussektorisse kuuluvatele sihtasutustele –38 812 563 –38 812 563 –38 812 563
– Sihtasutus Archimedes –49 977 979 –49 977 979 –49 977 979
sealhulgas teadus- ja arendustegevuse konkurentsivõime tugevdamine teadusprogrammide ja kõrgkoolide ning teadusasutuste kaasajastamise kaudu (ERF) –44 349 477 –44 349 477 –44 349 477
sealhulgas horisontaalne tehniline abi –180 027 –180 027 –180 027
– Elukestva Õppe Arendamise Sihtasutus Innove –1 159 484 –1 159 484 –1 159 484
sealhulgas tegevustoetus –1 159 484 –1 159 484 –1 159 484
– Eesti Infotehnoloogia Sihtasutus –1 260 000 –1 260 000 –1 260 000
– Kutsekvalifikatsiooni Sihtasutus –275 100 –275 100 –275 100
– Sihtasutus Teaduskeskus Ahhaa –140 000 –140 000 –140 000
– Sihtasutus Tartu Ülikooli Kliinikum 14 000 000 14 000 000 14 000 000
4500.8 Muudele residentidele –1 700 066 –1 700 066 –1 700 066
– MTÜ Fenno-Ugria Asutus – hõimurahvaste programmi täitmine –350 000 –350 000 –350 000
– MTÜ Eesti Instituut – eesti keele välisõpe –380 566 –380 566 –380 566
– noorteühingute aasta- ja projektitoetused –590 000 –590 000 –590 000
– noortevaldkonna võrgustiku toetamine –301 030 –301 030 –301 030
– Eesti Regionaal- ja Vähemuskeelte Liit –11 200 –11 200 –11 200
– Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsioon Andras –25 270 –25 270 –25 270
– Eestimaa Rahvuste Ühendus –42 000 –42 000 –42 000
4502 Sihtotstarbelised eraldised põhivara soetamiseks ja renoveerimiseks 20 000 000 20 000 000 20 000 000
4502.02 Valitsussektorisse kuuluvatele muudele avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele 20 000 000 20 000 000 20 000 000
– Tallinna Tehnikaülikooli ehitiste kaasfinantseerimine 20 000 000 20 000 000 20 000 000
5 Tegevuskulud –9 396 044 –9 396 044 0 0 0 0 –9 396 044
–24 529 504 –24 529 504 0 0 0 0 –24 529 504
4 Eraldised (ü) –24 529 504 –24 529 504 0 0 0 0 –24 529 504
450 Sihtotstarbelised eraldised –24 529 504 –24 529 504 –24 529 504
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks –44 529 504 –44 529 504 –44 529 504
4500.0 Valitsussektorisisesed eraldised –44 529 504 –44 529 504 –44 529 504
4500.03 Valitsussektorisse kuuluvatele sihtasutustele –44 529 504 –44 529 504 –44 529 504
– Sihtasutus Archimedes –44 529 504 –44 529 504 –44 529 504
4502.0 Valitsussektorisisesed eraldised 20 000 000 20 000 000 20 000 000
–358 708 –358 708 0 0 0 0 –358 708
5 Tegevuskulud –358 708 –358 708 0 0 0 0 –358 708
–615 570 –615 570 0 0 0 0 –615 570
5 Tegevuskulud –615 570 –615 570 0 0 0 0 –615 570
–536 569 –536 569 0 0 0 0 –536 569
5 Tegevuskulud –536 569 –536 569 0 0 0 0 –536 569
–8 165 930 –8 165 930 0 0 0 0 –8 165 930
4 Eraldised –4 876 000 –4 876 000 0 0 0 0 –4 876 000
– õpetaja ja pedagoogi lähtetoetus –4 876 000 –4 876 000 –4 876 000
5 Tegevuskulud –3 289 930 –3 289 930 0 0 0 0 –3 289 930
–36 417 757 –36 417 757 0 0 0 0 –36 417 757
5 Tegevuskulud –36 417 757 –36 417 757 0 0 0 0 –36 417 757
–9 135 370 –9 135 370 0 0 0 0 –9 135 370
5 Tegevuskulud –9 135 370 –9 135 370 0 0 0 0 –9 135 370
–14 148 448 –14 148 448 0 0 0 0 –14 148 448
5 Tegevuskulud –14 148 448 –14 148 448 0 0 0 0 –14 148 448
–829 780 –829 780 0 0 0 0 –829 780
5 Tegevuskulud –829 780 –829 780 0 0 0 0 –829 780
–126 708 338 –126 708 338 0 0 0 0 –126 708 338
15 Materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine ja renoveerimine (ü) –5 200 000 –5 200 000 0 0 0 0 –5 200 000
–16 489 241 –16 489 241 0 0 0 0 –16 489 241
4 Eraldised –4 663 130 –4 663 130 0 0 0 0 –4 663 130
450 Sihtotstarbelised eraldised –4 663 130 –4 663 130 –4 663 130
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks –4 663 130 –4 663 130 –4 663 130
4500.0 Valitsussektorisisesed eraldised –1 000 000 –1 000 000 –1 000 000
4500.02 Muudele residentidele –1 000 000 –1 000 000 –1 000 000
– Tartu Ülikooli Riigiõiguse Instituut –1 000 000 –1 000 000 –1 000 000
4500.8 Muudele residentidele –3 663 130 –3 663 130 –3 663 130
– kuritegevuse ennetamine –70 000 –70 000 –70 000
– Sihtasutus Iuridicum –14 000 –14 000 –14 000
– mittetulunduslikud ühendused – õigusabi andmisega seotud tegevused –70 000 –70 000 –70 000
– Eesti Advokatuur – avalik-õiguslike ülesannete täitmine 2 000 000 2 000 000 2 000 000
– riigi poolt tasutav õigusabi –5 412 325 –5 412 325 –5 412 325
– Sisekaitseakadeemia –96 805 –96 805 –96 805
5 Tegevuskulud –11 826 111 –11 826 111 0 0 0 0 –11 826 111
– tegevuskulud –10 321 111 –10 321 111 –10 321 111
5522 Kohtupsühhiaatriline ekspertiis ja ravi –1 505 000 –1 505 000 –1 505 000
–14 015 588 –14 015 588 0 0 0 0 –14 015 588
5 Tegevuskulud –14 015 588 –14 015 588 0 0 0 0 –14 015 588
–5 516 370 –5 516 370 0 0 0 0 –5 516 370
5 Tegevuskulud –5 516 370 –5 516 370 0 0 0 0 –5 516 370
–4 573 160 –4 573 160 0 0 0 0 –4 573 160
5 Tegevuskulud –4 573 160 –4 573 160 0 0 0 0 –4 573 160
–1 222 154 –1 222 154 0 0 0 0 –1 222 154
5 Tegevuskulud –1 222 154 –1 222 154 0 0 0 0 –1 222 154
–32 159 853 –32 159 853 0 0 0 0 –32 159 853
5 Tegevuskulud –32 159 853 –32 159 853 0 0 0 0 –32 159 853
–46 888 936 –46 888 936 0 0 0 0 –46 888 936
5 Tegevuskulud –46 888 936 –46 888 936 0 0 0 0 –46 888 936
257 000 257 000 0 0 0 0 257 000
5 Tegevuskulud (ü) 257 000 257 000 0 0 0 0 257 000
–643 036 –643 036 0 0 0 0 –643 036
5 Tegevuskulud –643 036 –643 036 0 0 0 0 –643 036
16 888 487 16 888 487 0 0 0 0 16 888 487
Kohustuste vähenemine 16 888 487 16 888 487 0 0 0 0 16 888 487
2081.6 – võetud laenude tagasimaksed 16 888 487 16 888 487 16 888 487
–16 888 487 –16 888 487 0 0 0 0 –16 888 487
Kohustuste vähenemine –16 888 487 –16 888 487 0 0 0 0 –16 888 487
2082.6 – kinnipidamiskohtade kapitaliliisingu maksed –16 888 487 –16 888 487 –16 888 487
–593 688 400 –593 688 400 0 0 0 0 –593 688 400
15 Materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine ja renoveerimine (ü) –53 404 596 –53 404 596 0 0 0 0 –53 404 596
–253 407 800 –253 407 800 0 0 0 0 –253 407 800
4 Eraldised –47 254 100 –47 254 100 0 0 0 0 –47 254 100
450 Sihtotstarbelised eraldised –47 254 100 –47 254 100 –47 254 100
– Kaitseliit –41 671 000 –41 671 000 –41 671 000
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks –1 183 100 –1 183 100 –1 183 100
4500.0 Valitsussektorisisesed eraldised –1 183 100 –1 183 100 –1 183 100
4500.03 Valitsussektorisse kuuluvatele sihtasutustele –1 183 100 –1 183 100 –1 183 100
4502 Sihtotstarbelised eraldised põhivara soetamiseks ja renoveerimiseks (ü) –4 400 000 –4 400 000 –4 400 000
4502.0 Valitsussektorisisesed eraldised (ü) –4 400 000 –4 400 000 –4 400 000
4502.01 Kohaliku omavalitsuse üksustele ja omavalitsusasutustele (ü) –4 400 000 –4 400 000 –4 400 000
5 Tegevuskulud –206 153 700 –206 153 700 0 0 0 0 –206 153 700
– tegevuskulud –19 902 600 –19 902 600 –19 902 600
5531 Kaitseotstarbeline varustus ja materjalid (ü) –186 251 100 –186 251 100 –186 251 100
–15 500 000 –15 500 000 0 0 0 0 –15 500 000
6 Muud kulud –15 500 000 –15 500 000 0 0 0 0 –15 500 000
–265 826 804 –265 826 804 0 0 0 0 –265 826 804
4 Eraldised –6 848 900 –6 848 900 0 0 0 0 –6 848 900
41 Sotsiaaltoetused –6 848 900 –6 848 900 –6 848 900
413 Sotsiaalabitoetused ja muud eraldised füüsilistele isikutele –6 848 900 –6 848 900 –6 848 900
4138 Muud sotsiaalabitoetused ja eraldised füüsilistele isikutele (a, ü) –6 848 900 –6 848 900 –6 848 900
5 Tegevuskulud –258 977 904 –258 977 904 0 0 0 0 –258 977 904
– tegevuskulud –165 577 904 –165 577 904 –165 577 904
5531 Kaitseotstarbeline varustus ja materjalid (ü) –93 400 000 –93 400 000 –93 400 000
–559 700 –559 700 0 0 0 0 –559 700
5 Tegevuskulud –559 700 –559 700 0 0 0 0 –559 700
–735 100 –735 100 0 0 0 0 –735 100
5 Tegevuskulud –735 100 –735 100 0 0 0 0 –735 100
–4 254 400 –4 254 400 0 0 0 0 –4 254 400
5 Tegevuskulud –4 254 400 –4 254 400 0 0 0 0 –4 254 400
45 000 000 45 000 000 0 0 0 0 45 000 000
38 Muud tulud 45 000 000 45 000 000 0 0 0 0 45 000 000
381 Materiaalsete ja immateriaalsete varade müük 45 000 000 45 000 000 45 000 000
–72 575 413 –72 575 413 0 0 0 0 –72 575 413
15 Materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine ja renoveerimine (ü) –12 000 000 –12 000 000 0 0 0 0 –12 000 000
–20 280 486 –20 280 486 0 0 0 0 –20 280 486
4 Eraldised –2 290 000 –2 290 000 0 0 0 0 –2 290 000
450 Sihtotstarbelised eraldised –2 290 000 –2 290 000 –2 290 000
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks –2 290 000 –2 290 000 –2 290 000
4500.0 Valitsussektorisisesed eraldised –1 700 000 –1 700 000 –1 700 000
4500.03 Valitsussektorisse kuuluvatele sihtasutustele –1 700 000 –1 700 000 –1 700 000
– Sihtasutus Erametsakeskus –1 700 000 –1 700 000 –1 700 000
4500.8 Muudele residentidele –100 000 –100 000 –100 000
– Keskkonnaühenduste Koda –50 000 –50 000 –50 000
– MTÜ Eesti Looduskaitse Selts –50 000 –50 000 –50 000
4500.9 Mitteresidentidele –490 000 –490 000 –490 000
– rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud –490 000 –490 000 –490 000
5 Tegevuskulud –17 990 486 –17 990 486 0 0 0 0 –17 990 486
–11 130 579 –11 130 579 0 0 0 0 –11 130 579
5 Tegevuskulud –11 130 579 –11 130 579 0 0 0 0 –11 130 579
70008658. Keskkonnaamet
79 932 702 67 768 682 1 070 650 7 747 212 3 282 383 63 775 76 650 319
4 Eraldised 702 492 702 492 0 0 0 0 702 492
5 Tegevuskulud 78 043 341 65 879 321 1 070 650 7 747 212 3 282 383 63 775 74 760 958
6 Muud kulud 1 186 869 1 186 869 0 0 0 0 1 186 869
4 740 710 4 740 710 0 0 0 0 4 740 710
4 Eraldised (ü) 702 492 702 492 0 0 0 0 702 492
5 Tegevuskulud (ü) 4 038 218 4 038 218 0 0 0 0 4 038 218
–2 585 352 –2 585 352 0 0 0 0 –2 585 352
5 Tegevuskulud –2 585 352 –2 585 352 0 0 0 0 –2 585 352
–10 498 940 –10 498 940 0 0 0 0 –10 498 940
5 Tegevuskulud –10 498 940 –10 498 940 0 0 0 0 –10 498 940
–3 815 386 –3 815 386 0 0 0 0 –3 815 386
5 Tegevuskulud –3 815 386 –3 815 386 0 0 0 0 –3 815 386
–6 309 704 –5 239 054 –1 070 650 0 0 0 –6 309 704
5 Tegevuskulud –6 309 704 –5 239 054 –1 070 650 0 0 0 –6 309 704
–3 239 420 –3 239 420 0 0 0 0 –3 239 420
5 Tegevuskulud –3 239 420 –3 239 420 0 0 0 0 –3 239 420
–346 700 –346 700 0 0 0 0 –346 700
5 Tegevuskulud –346 700 –346 700 0 0 0 0 –346 700
–81 622 998 –70 529 628 0 –7 747 212 –3 282 383 –63 775 –78 340 615
4 Eraldised –702 492 –702 492 0 0 0 0 –702 492
5 Tegevuskulud –79 733 637 –68 640 267 0 –7 747 212 –3 282 383 –63 775 –76 451 254
6 Muud kulud –1 186 869 –1 186 869 0 0 0 0 –1 186 869
–4 740 710 –4 740 710 0 0 0 0 –4 740 710
4 Eraldised (ü) –702 492 –702 492 0 0 0 0 –702 492
5 Tegevuskulud (ü) –4 038 218 –4 038 218 0 0 0 0 –4 038 218
–678 550 –678 550 0 0 0 0 –678 550
5 Tegevuskulud –678 550 –678 550 0 0 0 0 –678 550
–139 460 109 –139 460 109 0 0 0 0 –139 460 109
15 Materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine ja renoveerimine (ü) –14 548 000 –14 548 000 0 0 0 0 –14 548 000
–102 300 411 –102 300 411 0 0 0 0 –102 300 411
4 Eraldised –100 222 879 –100 222 879 0 0 0 0 –100 222 879
450 Sihtotstarbelised eraldised –100 222 879 –100 222 879 –100 222 879
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks –94 472 879 –94 472 879 –94 472 879
4500.0 Valitsussektorisisesed eraldised –84 749 487 –84 749 487 –84 749 487
4500.01 Kohaliku omavalitsuse üksustele ja omavalitsusasutustele –1 254 709 –1 254 709 –1 254 709
– rahvaraamatukogud –476 254 –476 254 –476 254
sealhulgas rahvaraamatukogude tegevuskulud –476 254 –476 254 –476 254
– muuseumid –74 406 –74 406 –74 406
– teatrid –704 049 –704 049 –704 049
4500.02 Valitsussektorisse kuuluvatele muudele avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele –76 597 882 –76 597 882 –76 597 882
– Rahvusooper Estonia –5 026 450 –5 026 450 –5 026 450
– Eesti Rahvusraamatukogu –3 879 965 –3 879 965 –3 879 965
– Eesti Rahvusringhääling –19 571 467 –19 571 467 –19 571 467
– Eesti Kultuurkapital hasartmängumaksu ning tubaka- ja alkoholiaktsiiside laekumisest (a) –48 120 000 –48 120 000 –48 120 000
4500.03 Valitsussektorisse kuuluvatele sihtasutustele –6 896 896 –6 896 896 –6 896 896
– Sihtasutus Jõulumäe Tervisekeskus –148 598 –148 598 –148 598
– Eesti Filmi Sihtasutus –2 100 000 –2 100 000 –2 100 000
– Sihtasutus Virumaa Muuseumid –167 117 –167 117 –167 117
– Sihtasutus Eesti Draamateater –1 169 526 –1 169 526 –1 169 526
– Sihtasutus Vene Teater –709 217 –709 217 –709 217
– Sihtasutus Rakvere Teatrimaja –685 566 –685 566 –685 566
– Sihtasutus Ugala Teater –738 519 –738 519 –738 519
– Sihtasutus Kultuurileht –813 920 –813 920 –813 920
– Sihtasutus Tehvandi Spordikeskus –295 712 –295 712 –295 712
– Sihtasutus UNESCO Rahvuslik Komisjon –68 721 –68 721 –68 721
4500.8 Muudele residentidele –9 723 392 –9 723 392 –9 723 392
– projekti- ja tegevustoetused kultuurile –1 302 112 –1 302 112 –1 302 112
– projekti- ja tegevustoetused spordile –73 600 –73 600 –73 600
– kultuuri- ja spordiprojektidele hasartmängumaksu laekumisest (a) –8 347 680 –8 347 680 –8 347 680
4502 Sihtotstarbelised eraldised põhivara soetamiseks ja renoveerimiseks –5 750 000 –5 750 000 –5 750 000
4502.0 Valitsussektorisisesed eraldised –5 750 000 –5 750 000 –5 750 000
4502.01 Kohaliku omavalitsuse üksustele ja omavalitsusasutustele (ü) –5 250 000 –5 250 000 –5 250 000
4502.03 Valitsussektorisse kuuluvatele sihtasutustele –500 000 –500 000 –500 000
– Pokumaa Sihtasutus –500 000 –500 000 –500 000
5 Tegevuskulud –2 077 532 –2 077 532 0 0 0 0 –2 077 532
– tegevuskulud –1 961 592 –1 961 592 –1 961 592
– hasartmängumaksu nõukogu teenindamiskulud vastavalt hasartmängumaksu laekumisele (a) –115 940 –115 940 –115 940
–3 862 953 –3 862 953 0 0 0 0 –3 862 953
4 Eraldised –3 139 383 –3 139 383 0 0 0 0 –3 139 383
450 Sihtotstarbelised eraldised –3 139 383 –3 139 383 –3 139 383
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks –3 139 383 –3 139 383 –3 139 383
4500.8 Muudele residentidele –3 139 383 –3 139 383 –3 139 383
5 Tegevuskulud –723 570 –723 570 0 0 0 0 –723 570
sealhulgas riiklik programm «Pühakodade säilimine ja areng» –348 820 –348 820 –348 820
–384 944 –384 944 0 0 0 0 –384 944
5 Tegevuskulud –384 944 –384 944 0 0 0 0 –384 944
–267 477 –267 477 0 0 0 0 –267 477
5 Tegevuskulud –267 477 –267 477 0 0 0 0 –267 477
–277 023 –277 023 0 0 0 0 –277 023
5 Tegevuskulud –277 023 –277 023 0 0 0 0 –277 023
–105 001 –105 001 0 0 0 0 –105 001
5 Tegevuskulud –105 001 –105 001 0 0 0 0 –105 001
–4 492 452 –4 492 452 0 0 0 0 –4 492 452
5 Tegevuskulud –4 492 452 –4 492 452 0 0 0 0 –4 492 452
–7 848 134 –7 848 134 0 0 0 0 –7 848 134
5 Tegevuskulud –7 848 134 –7 848 134 0 0 0 0 –7 848 134
–5 373 714 –5 373 714 0 0 0 0 –5 373 714
5 Tegevuskulud –5 373 714 –5 373 714 0 0 0 0 –5 373 714
643 200 000 94 500 000 0 548 700 000 0 0 643 200 000
35 Toetused 548 700 000 0 0 548 700 000 0 0 548 700 000
38 Muud tulud 94 500 000 94 500 000 0 0 0 0 94 500 000
382 Tulud varadelt 94 500 000 94 500 000 94 500 000
–537 623 978 –1 086 323 978 0 548 700 000 0 0 –537 623 978
15 Materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine ja renoveerimine (ü) –387 442 707 –861 142 707 0 473 700 000 0 0 –387 442 707
sealhulgas riigiteede hoid –387 442 707 –861 142 707 473 700 000 –387 442 707
–335 642 707 –335 642 707 0 0 0 0 –335 642 707
15 Materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine ja renoveerimine (ü) –335 642 707 –335 642 707 0 0 0 0 –335 642 707
sealhulgas riigiteede hoid –335 642 707 –335 642 707 –335 642 707
–241 315 619 –241 315 619 0 0 0 0 –241 315 619
4 Eraldised –232 930 660 –232 930 660 0 0 0 0 –232 930 660
40 Subsiidiumid ettevõtlusega tegelevatele isikutele –11 000 000 –11 000 000 –11 000 000
– ühistranspordi toetuste reserv –11 000 000 –11 000 000 –11 000 000
450 Sihtotstarbelised eraldised –221 930 660 –221 930 660 –221 930 660
– Krediidi ja Ekspordi Garanteerimise Sihtasutus KredEx –3 700 000 –3 700 000 –3 700 000
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks –18 230 660 –18 230 660 –18 230 660
4500.0 Valitsussektorisisesed eraldised –18 230 660 –18 230 660 –18 230 660
4500.02 Valitsussektorisse kuuluvatele muudele avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele –13 766 000 –13 766 000 –13 766 000
– Eesti Arengufond –13 766 000 –13 766 000 –13 766 000
4500.03 Valitsussektorisse kuuluvatele sihtasutustele –4 464 660 –4 464 660 –4 464 660
– Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus –3 264 660 –3 264 660 –3 264 660
– Riigi Infokommunikatsiooni Sihtasutus –1 200 000 –1 200 000 –1 200 000
4502 Sihtotstarbelised eraldised põhivara soetamiseks ja renoveerimiseks –200 000 000 –200 000 000 –200 000 000
4502.0 Valitsussektorisisesed eraldised –200 000 000 –200 000 000 –200 000 000
4502.01 Kohaliku omavalitsuse üksustele ja omavalitsusasutustele (ü) –200 000 000 –200 000 000 –200 000 000
– avalikult kasutatavate kohalike teede hoid –200 000 000 –200 000 000 –200 000 000
5 Tegevuskulud –8 384 959 –8 384 959 0 0 0 0 –8 384 959
–2 341 054 –2 341 054 0 0 0 0 –2 341 054
5 Tegevuskulud –2 341 054 –2 341 054 0 0 0 0 –2 341 054
–332 906 –332 906 0 0 0 0 –332 906
5 Tegevuskulud –332 906 –332 906 0 0 0 0 –332 906
124 091 823 49 091 823 0 75 000 000 0 0 124 091 823
4 Eraldised 141 122 796 66 122 796 0 75 000 000 0 0 141 122 796
41 Sotsiaaltoetused 122 796 122 796 122 796
413 Sotsiaalabitoetused ja muud eraldised füüsilistele isikutele 122 796 122 796 122 796
4138 Muud sotsiaalabitoetused ja eraldised füüsilistele isikutele 122 796 122 796 122 796
– riigiteede hoid 122 796 122 796 122 796
450 Sihtotstarbelised eraldised 141 000 000 66 000 000 75 000 000 141 000 000
4502 Sihtotstarbelised eraldised põhivara soetamiseks ja renoveerimiseks 141 000 000 66 000 000 75 000 000 141 000 000
4502.0 Valitsussektorisisesed eraldised 141 000 000 66 000 000 75 000 000 141 000 000
4502.01 Kohaliku omavalitsuse üksustele ja omavalitsusasutustele (ü) 141 000 000 66 000 000 75 000 000 141 000 000
5 Tegevuskulud –17 030 973 –17 030 973 0 0 0 0 –17 030 973
– riigiteede hoid –17 030 973 –17 030 973 –17 030 973
–957 490 –957 490 0 0 0 0 –957 490
5 Tegevuskulud –957 490 –957 490 0 0 0 0 –957 490
–715 123 –715 123 0 0 0 0 –715 123
5 Tegevuskulud –715 123 –715 123 0 0 0 0 –715 123
–13 740 593 –13 740 593 0 0 0 0 –13 740 593
5 Tegevuskulud –13 740 593 –13 740 593 0 0 0 0 –13 740 593
– tegevuskulud –13 110 593 –13 110 593 –13 110 593
– talvine navigatsioon (ü) –630 000 –630 000 –630 000
–3 248 426 –3 248 426 0 0 0 0 –3 248 426
5 Tegevuskulud –3 248 426 –3 248 426 0 0 0 0 –3 248 426
–8 250 231 –8 250 231 0 0 0 0 –8 250 231
5 Tegevuskulud –8 250 231 –8 250 231 0 0 0 0 –8 250 231
– tegevuskulud –6 654 231 –6 654 231 –6 654 231
– tootmiskulud (a) –1 596 000 –1 596 000 –1 596 000
–78 968 –78 968 0 0 0 0 –78 968
5 Tegevuskulud –78 968 –78 968 0 0 0 0 –78 968
–3 292 684 –3 292 684 0 0 0 0 –3 292 684
5 Tegevuskulud –3 292 684 –3 292 684 0 0 0 0 –3 292 684
–139 528 174 –139 528 174 0 0 0 0 –139 528 174
–19 415 839 –19 415 839 0 0 0 0 –19 415 839
4 Eraldised –1 000 000 –1 000 000 0 0 0 0 –1 000 000
40 Subsiidiumid ettevõtlusega tegelevatele isikutele –1 000 000 –1 000 000 –1 000 000
– Loomsete Jäätmete Käitlemise AS –1 000 000 –1 000 000 –1 000 000
5 Tegevuskulud –18 415 839 –18 415 839 0 0 0 0 –18 415 839
–1 000 000 –1 000 000 0 0 0 0 –1 000 000
5 Tegevuskulud (ü) –1 000 000 –1 000 000 0 0 0 0 –1 000 000
–105 453 203 –105 453 203 0 0 0 0 –105 453 203
4 Eraldised –106 000 000 –106 000 000 0 0 0 0 –106 000 000
– ühtne pindalatoetus, energiakultuuri toetus ja täiendavad otsetoetused –100 000 000 –100 000 000 –100 000 000
– maaelu ja põllumajanduse arendamine –5 000 000 –5 000 000 –5 000 000
– kalanduse arengutoetused –1 000 000 –1 000 000 –1 000 000
5 Tegevuskulud 546 797 546 797 0 0 0 0 546 797
–4 963 191 –4 963 191 0 0 0 0 –4 963 191
5 Tegevuskulud –4 963 191 –4 963 191 0 0 0 0 –4 963 191
–3 480 981 –3 480 981 0 0 0 0 –3 480 981
5 Tegevuskulud –3 480 981 –3 480 981 0 0 0 0 –3 480 981
–337 325 –337 325 0 0 0 0 –337 325
5 Tegevuskulud –337 325 –337 325 0 0 0 0 –337 325
–213 858 –213 858 0 0 0 0 –213 858
5 Tegevuskulud –213 858 –213 858 0 0 0 0 –213 858
–6 337 –6 337 0 0 0 0 –6 337
5 Tegevuskulud –6 337 –6 337 0 0 0 0 –6 337
–269 254 –269 254 0 0 0 0 –269 254
5 Tegevuskulud –269 254 –269 254 0 0 0 0 –269 254
–1 047 605 –1 047 605 0 0 0 0 –1 047 605
5 Tegevuskulud –1 047 605 –1 047 605 0 0 0 0 –1 047 605
–3 694 554 –3 694 554 0 0 0 0 –3 694 554
5 Tegevuskulud –3 694 554 –3 694 554 0 0 0 0 –3 694 554
–49 117 –49 117 0 0 0 0 –49 117
5 Tegevuskulud –49 117 –49 117 0 0 0 0 –49 117
–596 910 –596 910 0 0 0 0 –596 910
5 Tegevuskulud –596 910 –596 910 0 0 0 0 –596 910
–10 306 000 000 –10 306 000 000 0 0 0 0 –10 306 000 000
30 Maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed –10 712 000 000 –10 712 000 000 0 0 0 0 –10 712 000 000
300 Tulumaks –1 585 000 000 –1 585 000 000 –1 585 000 000
302 Sotsiaalmaks ja sotsiaalkindlustusmaksed –4 020 000 000 –4 020 000 000 –4 020 000 000
303 Omandimaksud –6 000 000 –6 000 000 –6 000 000
3031 Raskeveokimaks –6 000 000 –6 000 000 –6 000 000
304 Maksud kaupadelt ja teenustelt –4 976 000 000 –4 976 000 000 –4 976 000 000
3040 Käibemaks –3 740 000 000 –3 740 000 000 –3 740 000 000
3042 Aktsiisid –1 175 000 000 –1 175 000 000 –1 175 000 000
3043 Hasartmängumaks –61 000 000 –61 000 000 –61 000 000
305 Maksud väliskaubanduselt ja -tehingutelt –125 000 000 –125 000 000 –125 000 000
3050 Tollimaks –125 000 000 –125 000 000 –125 000 000
38 Muud tulud 406 000 000 406 000 000 0 0 0 0 406 000 000
382 Tulud varadelt 406 000 000 406 000 000 406 000 000
–738 929 166 –738 929 166 0 0 0 0 –738 929 166
15 Materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine ja renoveerimine (ü) –1 000 000 –1 000 000 0 0 0 0 –1 000 000
–379 191 341 –379 191 341 0 0 0 0 –379 191 341
4 Eraldised –350 000 000 –350 000 000 0 0 0 0 –350 000 000
452 Mittesihtotstarbelised eraldised –350 000 000 –350 000 000 –350 000 000
452.0 Valitsussektorisisesed toetused –350 000 000 –350 000 000 –350 000 000
452.03 Valitsussektorisse kuuluvatele sihtasutustele –350 000 000 –350 000 000 –350 000 000
– Sihtasutus Keskkonnainvesteeringute Keskus (a) –350 000 000 –350 000 000 –350 000 000
5 Tegevuskulud –29 191 341 –29 191 341 0 0 0 0 –29 191 341
– tegevuskulud –29 191 341 –29 191 341 –29 191 341
–346 371 512 –346 371 512 0 0 0 0 –346 371 512
4 Eraldised –317 994 000 –317 994 000 0 0 0 0 –317 994 000
41 Sotsiaaltoetused –317 994 000 –317 994 000 –317 994 000
410 Sotsiaalkindlustustoetused –317 994 000 –317 994 000 –317 994 000
4103 Riigipoolsed kanded kohustusliku kogumispensioni fondi (a) –317 994 000 –317 994 000 –317 994 000
5 Tegevuskulud –28 377 512 –28 377 512 0 0 0 0 –28 377 512
– tegevuskulud –28 377 512 –28 377 512 –28 377 512
–11 793 867 –11 793 867 0 0 0 0 –11 793 867
5 Tegevuskulud –11 793 867 –11 793 867 0 0 0 0 –11 793 867
–572 446 –572 446 0 0 0 0 –572 446
5 Tegevuskulud –572 446 –572 446 0 0 0 0 –572 446
Finantsvarade suurenemine –3 055 522 022 –3 055 522 022 0 0 0 0 –3 055 522 022
10.1 – finantsvarade suurenemine –3 055 522 022 –3 055 522 022 –3 055 522 022
–13 500 000 7 500 000 0 0 –21 000 000 0 7 500 000
35 Toetused –21 000 000 0 0 0 –21 000 000 0 0
38 Muud tulud 7 500 000 7 500 000 0 0 0 0 7 500 000
388 Muud tulud 7 500 000 7 500 000 7 500 000
–333 924 842 –312 924 842 0 0 –21 000 000 0 –312 924 842
–15 902 557 –15 902 557 0 0 0 0 –15 902 557
4 Eraldised –1 709 433 –1 709 433 0 0 0 0 –1 709 433
450 Sihtotstarbelised eraldised –1 702 249 –1 702 249 –1 702 249
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks –1 702 249 –1 702 249 –1 702 249
4500.0 Valitsussektorisisesed eraldised –1 637 500 –1 637 500 –1 637 500
4500.01 Kohaliku omavalitsuse üksustele ja omavalitsusasutustele –412 000 –412 000 –412 000
4500.03 Valitsussektorisse kuuluvatele sihtasutustele –1 225 500 –1 225 500 –1 225 500
– Sihtasutus Eesti Migratsioonifond –1 225 500 –1 225 500 –1 225 500
4500.9 Mitteresidentidele –64 749 –64 749 –64 749
– rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud –64 749 –64 749 –64 749
452 Mittesihtotstarbelised eraldised –7 184 –7 184 –7 184
452.8 Muudele residentidele –7 184 –7 184 –7 184
5 Tegevuskulud –14 193 124 –14 193 124 0 0 0 0 –14 193 124
–9 000 000 –9 000 000 0 0 0 0 –9 000 000
6 Muud kulud –9 000 000 –9 000 000 0 0 0 0 –9 000 000
–19 689 058 –19 689 058 0 0 0 0 –19 689 058
4 Eraldised –20 000 –20 000 0 0 0 0 –20 000
41 Sotsiaaltoetused –20 000 –20 000 –20 000
413 Sotsiaalabitoetused ja muud eraldised füüsilistele isikutele –20 000 –20 000 –20 000
4138 Muud sotsiaalabitoetused ja eraldised füüsilistele isikutele –20 000 –20 000 –20 000
5 Tegevuskulud –19 669 058 –19 669 058 0 0 0 0 –19 669 058
–46 855 786 –46 855 786 0 0 0 0 –46 855 786
5 Tegevuskulud –46 855 786 –46 855 786 0 0 0 0 –46 855 786
–109 900 528 –109 900 528 0 0 0 0 –109 900 528
4 Eraldised –232 280 –232 280 0 0 0 0 –232 280
41 Sotsiaaltoetused –232 280 –232 280 –232 280
413 Sotsiaalabitoetused ja muud eraldised füüsilistele isikutele –232 280 –232 280 –232 280
4138 Muud sotsiaalabitoetused ja eraldised füüsilistele isikutele –232 280 –232 280 –232 280
5 Tegevuskulud –107 249 560 –107 249 560 0 0 0 0 –107 249 560
6 Muud kulud –2 418 688 –2 418 688 0 0 0 0 –2 418 688
–54 975 564 –54 975 564 0 0 0 0 –54 975 564
4 Eraldised –1 750 000 –1 750 000 0 0 0 0 –1 750 000
41 Sotsiaaltoetused –1 506 972 –1 506 972 –1 506 972
413 Sotsiaalabitoetused ja muud eraldised füüsilistele isikutele 20 818 20 818 20 818
4138 Muud sotsiaalabitoetused ja eraldised füüsilistele isikutele 20 818 20 818 20 818
414 Sotsiaaltoetused valitsussektori töötajatele –1 527 790 –1 527 790 –1 527 790
450 Sihtotstarbelised eraldised –243 028 –243 028 –243 028
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks –243 028 –243 028 –243 028
4500.0 Valitsussektorisisesed eraldised –237 528 –237 528 –237 528
4500.00 Riigile ja riigiasutustele –250 000 –250 000 –250 000
– maakondlike kriisireguleerimisplaanide koostamine ja riskianalüüs –250 000 –250 000 –250 000
4500.9 Mitteresidentidele –5 500 –5 500 –5 500
– rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud –5 500 –5 500 –5 500
5 Tegevuskulud –53 145 564 –53 145 564 0 0 0 0 –53 145 564
6 Muud kulud –80 000 –80 000 0 0 0 0 –80 000
–13 912 855 –13 912 855 0 0 0 0 –13 912 855
4 Eraldised –1 007 265 –1 007 265 0 0 0 0 –1 007 265
41 Sotsiaaltoetused –1 007 265 –1 007 265 –1 007 265
413 Sotsiaalabitoetused ja muud eraldised füüsilistele isikutele –1 007 265 –1 007 265 –1 007 265
4134 Õppetoetused –1 007 265 –1 007 265 –1 007 265
5 Tegevuskulud –12 905 590 –12 905 590 0 0 0 0 –12 905 590
–8 293 517 –8 293 517 0 0 0 0 –8 293 517
5 Tegevuskulud –8 293 517 –8 293 517 0 0 0 0 –8 293 517
–55 394 977 –34 394 977 0 0 –21 000 000 0 –34 394 977
–21 816 016 –21 816 016 0 0 0 0 –21 816 016
4 Eraldised –20 103 150 –20 103 150 0 0 0 0 –20 103 150
450 Sihtotstarbelised eraldised –20 103 150 –20 103 150 –20 103 150
– regionaalarengu toetamine –10 829 150 –10 829 150 –10 829 150
– Kodanikuühiskonna Sihtkapital –1 400 000 –1 400 000 –1 400 000
– hasartmängumaksu laekumisest regionaalsete investeeringutoetuste andmise programm (a) –7 874 000 –7 874 000 –7 874 000
5 Tegevuskulud –1 712 866 –1 712 866 0 0 0 0 –1 712 866
– tegevuskulud –712 866 –712 866 –712 866
55 – Euroopa Parlamendi ja kohaliku omavalitsuse üksuste volikogude valimistega seotud kulud –1 000 000 –1 000 000 –1 000 000
–33 578 961 –12 578 961 0 0 –21 000 000 0 –12 578 961
4 Eraldised –21 000 000 0 0 0 –21 000 000 0 0
450 Sihtotstarbelised eraldised –21 000 000 –21 000 000 0
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks –21 000 000 –21 000 000 0
– laste riiklik hoolekanne –21 000 000 –21 000 000 0
5 Tegevuskulud –12 578 961 –12 578 961 0 0 0 0 –12 578 961
–2 891 523 461 –2 891 523 461 0 0 0 0 –2 891 523 461
–1 593 987 897 –1 593 987 897 0 0 0 0 –1 593 987 897
4 Eraldised –1 584 415 312 –1 584 415 312 0 0 0 0 –1 584 415 312
– sotsiaalkaitse eraldised –1 000 000 –1 000 000 –1 000 000
450 Sihtotstarbelised eraldised –1 583 415 312 –1 583 415 312 –1 583 415 312
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks –1 583 415 312 –1 583 415 312 –1 583 415 312
4500.0 Valitsussektorisisesed eraldised –1 573 646 716 –1 573 646 716 –1 573 646 716
4500.00 Riigile ja riigiasutustele –21 000 000 –21 000 000 –21 000 000
– laste riiklik hoolekanne (ü) –21 000 000 –21 000 000 –21 000 000
4500.02 Valitsussektorisse kuuluvatele muudele avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele –1 551 386 716 –1 551 386 716 –1 551 386 716
– Eesti Haigekassa riikliku ravikindlustuse kulud (a) –1 547 386 716 –1 547 386 716 –1 547 386 716
– Tartu Ülikool – residentuurikulud –4 000 000 –4 000 000 –4 000 000
4500.03 Valitsussektorisse kuuluvatele sihtasutustele –1 260 000 –1 260 000 –1 260 000
– Eesti E-tervise Sihtasutus –1 260 000 –1 260 000 –1 260 000
4500.8 Muudele residentidele –9 768 596 –9 768 596 –9 768 596
– hasartmängumaksu laekumisest pere-, meditsiini-, hoolekande-, vanurite ning puuetega inimeste projektidele (a) –7 350 596 –7 350 596 –7 350 596
– Eesti Punasele Ristile hasartmängumaksu laekumisest (a) –2 418 000 –2 418 000 –2 418 000
5 Tegevuskulud –9 572 585 –9 572 585 0 0 0 0 –9 572 585
–360 783 –360 783 0 0 0 0 –360 783
5 Tegevuskulud –360 783 –360 783 0 0 0 0 –360 783
–1 271 591 111 –1 271 591 111 0 0 0 0 –1 271 591 111
4 Eraldised –1 260 543 844 –1 260 543 844 0 0 0 0 –1 260 543 844
41 Sotsiaaltoetused –1 259 243 844 –1 259 243 844 –1 259 243 844
410 Sotsiaalkindlustustoetused (a) –1 259 243 844 –1 259 243 844 –1 259 243 844
4100 Sotsiaalmaksutuludest makstavad pensionid (a) –1 222 456 694 –1 222 456 694 –1 222 456 694
4102 Mittesotsiaalmaksutuludest makstavad pensionid, pensionilisad ja -suurendused (a) –36 787 150 –36 787 150 –36 787 150
450 Sihtotstarbelised eraldised –1 300 000 –1 300 000 –1 300 000
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks –1 300 000 –1 300 000 –1 300 000
– psüühiliste erivajadustega inimeste hoolekanne –1 300 000 –1 300 000 –1 300 000
5 Tegevuskulud –11 047 267 –11 047 267 0 0 0 0 –11 047 267
–618 182 –618 182 0 0 0 0 –618 182
5 Tegevuskulud –618 182 –618 182 0 0 0 0 –618 182
–11 966 831 –11 966 831 0 0 0 0 –11 966 831
5 Tegevuskulud –11 966 831 –11 966 831 0 0 0 0 –11 966 831
–3 990 191 –3 990 191 0 0 0 0 –3 990 191
5 Tegevuskulud –3 990 191 –3 990 191 0 0 0 0 –3 990 191
–2 514 223 –2 514 223 0 0 0 0 –2 514 223
5 Tegevuskulud –2 514 223 –2 514 223 0 0 0 0 –2 514 223
–116 759 –116 759 0 0 0 0 –116 759
5 Tegevuskulud –116 759 –116 759 0 0 0 0 –116 759
–1 501 000 –1 501 000 0 0 0 0 –1 501 000
5 Tegevuskulud –1 501 000 –1 501 000 0 0 0 0 –1 501 000
–77 593 –77 593 0 0 0 0 –77 593
5 Tegevuskulud –77 593 –77 593 0 0 0 0 –77 593
–371 605 –371 605 0 0 0 0 –371 605
5 Tegevuskulud –371 605 –371 605 0 0 0 0 –371 605
–4 427 286 –4 427 286 0 0 0 0 –4 427 286
4 Eraldised 400 000 400 000 0 0 0 0 400 000
450 Sihtotstarbelised eraldised 400 000 400 000 400 000
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks 400 000 400 000 400 000
– riiklikud ennetusstrateegiad 400 000 400 000 400 000
5 Tegevuskulud –4 827 286 –4 827 286 0 0 0 0 –4 827 286
–57 128 258 –57 128 258 0 0 0 0 –57 128 258
15 Materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine ja renoveerimine (ü) –6 300 000 –6 300 000 0 0 0 0 –6 300 000
–50 828 258 –50 828 258 0 0 0 0 –50 828 258
4 Eraldised –6 480 000 –6 480 000 0 0 0 0 –6 480 000
450 Sihtotstarbelised eraldised –6 480 000 –6 480 000 –6 480 000
4500 Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks –6 480 000 –6 480 000 –6 480 000
4500.0 Valitsussektorisisesed eraldised –400 000 –400 000 –400 000
4500.03 Valitsussektorisse kuuluvatele sihtasutustele –400 000 –400 000 –400 000
– Sihtasutus Eesti Välispoliitika Instituut –400 000 –400 000 –400 000
4500.8 Muudele residentidele –80 000 –80 000 –80 000
– MTÜ Arengukoostöö Ümarlaud –50 000 –50 000 –50 000
– MTÜ Eesti NATO Ühing –10 000 –10 000 –10 000
– MTÜ Eesti Euroopa Liikumine –20 000 –20 000 –20 000
4500.9 Mitteresidentidele –6 000 000 –6 000 000 –6 000 000
– arengu- ja humanitaarabi –6 000 000 –6 000 000 –6 000 000
5 Tegevuskulud –44 348 258 –44 348 258 0 0 0 0 –44 348 258
– tegevuskulud –44 348 258 –44 348 258 –44 348 258
§ 2. 2009. aasta riigieelarve seaduses (RT I 2008, 60, 332) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõige 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (13) Kassareservi suurus on 100 000 000 krooni ja riigieelarve tulude laekumist ületavate kulude finantseerimise piirmäär on 12 000 000 000 krooni vastavalt riigieelarve seaduse § 36 lõikele 1.»;
2) paragrahvi 3 lõige 15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (15) Eelarvelaenu suurim lubatud jääk vastavalt riigieelarve seaduse § 39 lõikele 2 on 9 000 000 000 krooni, millele lisandub käesoleva paragrahvi lõikes 17 nimetatud summa.»;
3) paragrahvi 3 lõige 17 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (17) Vabariigi Valitsuse poolt antavate laenude suurim lubatud jääk on 3 000 000 000 krooni vastavalt riigieelarve seaduse § 401 lõikele 1.»;
4) paragrahvi 4 lõikes 1 asendatakse sõnad «üksikisiku tulumaksu laekumine konkreetses kohaliku omavalitsuse üksuses vastavalt 2006., 2007. ning 2008. aastal viiduna võrreldavaks 2009. aastal kehtiva kohaliku omavalitsuse üksustele laekuva tulumaksu osaga;» asendatakse sõnadega «üksikisiku tulumaksu laekumine konkreetses kohaliku omavalitsuse üksuses vastavalt 2006., 2007. ning 2008. aastal korrutatuna 11,4-ga ning jagatuna vastaval aastal kehtinud kohaliku omavalitsuse üksusele arvestatud tulumaksu määraga;»;
5) paragrahvi 4 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (2) Tasandusfondist kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvesse käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel eraldatava toetuse ning kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvesse eraldatavate hariduskulude, toimetulekutoetuse, koolilõuna kulude, sotsiaaltoetuste ja -teenuste osutamise toetuse, omavalitsuste tulubaasi stabiliseerimise toetuse ning saarvaldadele ja saarelise osaga valdadele täiendava toetuse jaotuse omavalitsusüksuste vahel ning jaotamise ulatuse, tingimused ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus.»;
6) paragrahvi 15 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:«Sildfinantseerimist kasutamata võib Euroopa Liidu vahenditest, rahvusvaheliselt organisatsioonilt, välisriigilt või välisriigi valitsusväliselt organisatsioonilt riigiasutusele tema poolt 2008. aastal tehtud lähetuskulude hüvitamiseks laekunud vahendeid kasutada lähetuskuludeks vastavalt tegelikule laekumisele.»;
7) paragrahv 20 tunnistatakse kehtetuks;
8) seadust täiendatakse §-ga 21 järgmises sõnastuses:« § 21. Riigieelarve kulude ja tulude vahe katmine reservide arvelt
2009. aasta riigieelarve kulude ja tulude vahe kaetakse 3 500 000 000 krooni ulatuses stabiliseerimisreservi vahendite kasutusele võtmisega ning sotsiaalmaksu laekumist ületavate pensionide väljamaksed tehakse vastavalt tegelikele kuludele erakorralisest pensionireservist.»;
9) seadust täiendatakse §-ga 22 järgmises sõnastuses:« § 22. Erakorralise pensionireservi ajutine kasutamine likviidsuse juhtimiseks
2009. aasta sotsiaalmaksu laekumist ületavate pensionide väljamakseteks mittekasutatavaid erakorralise pensionireservi vahendeid on lubatud kasutada riigieelarve jooksvate tulude ja kulude mittevastavuse korral ajutiseks likviidsuse juhtimiseks.»
§ 3. Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse (RT I 2003, 2, 17; 2008, 49, 272) § 29 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 4. Eesti Arengufondi seaduses (RT I 2006, 52, 385) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 10 lõike 7 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Nõukogu liikme kuutöötasu on poolteist kuupalga alammäära.»;
2) seadust täiendatakse §-ga 431 järgmises sõnastuses:
« § 431. Aktsiate tagastamine
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aktsiate vastuvõtmise korraldab Vabariigi Valitsus.»;
3) paragrahvi 44 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kuni 2011. aasta 1. detsembrini ei kohaldata käesoleva seaduse § 37 lõikes 2 sätestatud investeerimispiiranguid.»;
4) paragrahvi 45 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Arengufondi tegevuskulude, sealhulgas arenguseire kulude katteks eraldatakse Arengufondile viie aasta jooksul 2007. aastast alates riigieelarveliste eraldistena kuni 20 000 000 krooni aastas.»
§ 5. Eesti keskmise palgaga seotud ametipalkade maksmise ajutise korralduse seaduses (RT I 2008, 50, 275) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja selle punktis 2 jäetakse välja sõna «riigikontrolöri» järel koma ning asendatakse see sõnaga «ja» ning jäetakse välja sõnad «Riigikohtu esimehe, Riigikohtu liikme, ringkonnakohtuniku ning maa- ja halduskohtu kohtuniku»;
2) paragrahvi 1 täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) 2009. aasta 1. märtsist kuni 2010. aasta 28. veebruarini on Riigikohtu esimehe, Riigikohtu liikme, ringkonnakohtuniku ning maa- ja halduskohtu kohtuniku ametipalk Eesti keskmise palga ning Riigikogu ja Vabariigi Presidendi poolt nimetatavate riigiametnike ametipalkade seaduses sätestatud vastava koefitsiendi korrutis, kuid mitte suurem kui 2007. aasta Eesti keskmise palga ja nimetatud seaduses sätestatud vastava koefitsiendi ning koefitsiendi 0,93 korrutis.»
§ 6. Keskkonnatasude seaduse (RT I 2005, 67, 512; 2009, 3, 15) § 19 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks.
§ 7. Kohtute seaduse (RT I 2002, 64, 390; 2009, 4, 27) § 134 tunnistatakse kehtetuks.
§ 8. Koolieelse lasteasutuse seaduses (RT I 1999, 27, 387; 2009, 5, 35) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 10 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (1) Valla- või linnavalitsus loob kõigile pooleteise- kuni seitsmeaastastele lastele, kelle elukoht on antud valla või linna haldusterritooriumil ning kelle vanemad seda soovivad, võimaluse käia teeninduspiirkonna lasteasutuses.»;
2) paragrahvi 27 lõige 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (11) Riigieelarves nähakse võimaluse korral ette toetus kohaliku omavalitsuse üksustele lasteasutuste kohtade loomiseks ja renoveerimiseks, lasteasutuste õpikeskkonna arendamiseks ja lasteasutuste õpetajate palgavahenditeks tingimusel, et kohaliku omavalitsuse üksus lisab riigieelarvest eraldatavale toetusele täiendavalt valla- või linnaeelarve vahendid (edaspidi omaosalus).»
§ 9. Noorsootöö seaduses (RT I 1999, 27, 392; 2007, 45, 320) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 2) kinnitab noorteühingute noorteprogrammide ja noorteprojektide valla- või linnaeelarvest toetamise tingimused, korra ja taotluste vormid ning vajaduse korral näeb ette omaosaluse tingimused toetuse saamiseks;»;
2) paragrahvi 6 lõiget 1 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:« 21) toetab eelarveliste vahendite olemasolul antud valla või linna haldusterritooriumil tegutsevate noorteühingute noorteprogramme ja noorteprojekte;».
§ 10. Prokuratuuriseaduse (RT I 1998, 41/42, 625; 2009, 4, 26) § 58 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) 2009. aasta 1. märtsist kuni 2010. aasta 31. detsembrini võib määrata prokuröri ametipalga lühemaks ajavahemikuks kui üks aasta, seejuures võib kehtestada eelmisest perioodist madalama ametipalga.»
§ 11. Ravikindlustuse seaduses (RT I 2002, 62, 377; 2009, 5, 35) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 53 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:« (11) Käesoleva seaduse § 51 lõike 1 punktis 1 nimetatud kindlustusjuhtumi puhul, kui kindlustud isikule makstakse haigushüvitist käesoleva seaduse § 56 lõikes 12 sätestatud juhul, on hüvitise määramise ja maksmise täiendavaks tingimuseks arsti väljastatud tõend.»;
2) paragrahvi 53 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 53 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (3) Käesoleva seaduse § 51 lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud kindlustusjuhtumi puhul on hüvitise määramise ja maksmise täiendavaks tingimuseks arsti otsus, milles osutatakse vajadusele anda kindlustatud isikule tema terviseseisundile vastavat tööd töölepingu seaduse § 18 lõike 1 alusel või viia ta üle kergemale ametikohale ja kirjeldatakse soovituslikku tööd või teenistustingimusi.»;
4) paragrahvi 54 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (3) Kui töötajale on võimaldatud terviseseisundile vastavat tööd töölepingu seaduse § 18 lõike 1 alusel või teenistuja on ajutiselt üle viidud teisele ametikohale või tema teenistustingimusi on ajutiselt kergendatud, maksab haigekassa kindlustatud isikule hüvitist niisuguses summas, et hüvitis koos selle ajavahemiku eest saadava töötasu või palgaga (edaspidi töötasu) jagatuna selle ajavahemiku kalendripäevadega on võrdne kindlustatud isiku kalendripäeva keskmise tuluga.»;
5) paragrahvi 55 lõiked 1–3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (1) Kalendripäeva keskmine tulu arvutatakse, lähtudes Maksu- ja Tolliameti esitatud kindlustatud isikule arvestatud sotsiaalmaksu alusel arvutatud tulu andmetest ja käesoleva seaduse § 5 lõike 2 punktides 1, 2, 4 ja 5 ning lõikes 3 nimetatud isikute esitatud hüvitise saamise õigust tõendavatest andmetest. Kalendripäeva keskmise tulu arvutamisel ei võeta arvesse sotsiaalmaksuseaduse § 6 lõike 1 punktide 1–3 ja 6–13 ning lõike 11 alusel riigi, valla või linna poolt makstavat sotsiaalmaksu.
(2) Käesoleva seaduse § 5 lõike 2 punkti 1 või 2 alusel kindlustatud isiku kalendripäeva keskmine tulu võrdub töövõimetuslehel märgitud töö- või teenistuskohustuste täitmisest vabastuse alguspäeva kalendriaastale eelnenud kalendriaastal kindlustatud isiku eest või tema poolt makstud sotsiaalmaksu alusel arvutatud tulu ja arvu 365 jagatisega.
(3) Kui käesoleva seaduse § 5 lõike 2 punkti 1 või 2 alusel kindlustatud isiku eest kalendripäeva keskmise tulu arvutamisel aluseks oleval kalendriaastal ei makstud sotsiaalmaksu, siis võrdub kalendripäeva keskmine tulu töötajaga kokkulepitud töötasu ja arvu 30 jagatisega, kuid see ei tohi olla üle Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud kuu töötasu alammäära ja arvu 30 jagatise. Kalendripäeva keskmise tulu arvutamisel lähtutakse töövõimetuslehel märgitud töökohustuste täitmisest vabastuse alguspäevale eelnenud päeval kehtinud töötajaga kokkulepitud töötasust või Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuu töötasu alammäärast.»;
6) paragrahvi 55 lõike 5 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 56 lõikes 1 asendatakse sõna «teisest» sõnaga «üheksandast»;
8) paragrahvi 56 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:« (11) Kui haigushüvitise maksmise kohustuse aluseks on töötaja ajutine keeldumine tööülesannete täitmisest töölepingu seaduse § 18 lõike 2 alusel või teenistuskohustuste täitmisest ajutine vabastamine, siis arvutatakse hüvitist teisest päevast, millal töötaja või teenistuja keeldus tööülesannete ajutisest täitmisest või vabastati ajutiselt teenistuskohustuste täitmisest.
(12) Käesoleva seaduse § 5 lõike 2 punktides 1, 2, 4 ja 5 ning lõikes 3 nimetatud isikutel tekib vähemalt 12-nädalase raseduse korral õigus saada haigushüvitist käesoleva seaduse § 51 lõike 1 punktis 1 sätestatud kindlustusjuhtumi korral töövõimetuslehel märgitud töö- või teenistuskohustuste täitmisest või majandus- või kutsetegevusest vabastuse teisest päevast alates.»;
9) paragrahvi 58 lõikest 2 jäetakse välja sõnad «või ämmaemanda»;
10) paragrahvi 89 täiendatakse lõikega 14 järgmises sõnastuses:« (14) Isiku suhtes, kelle töövõimetuslehel märgitud töö- või teenistuskohustustest või majandus- või kutsetegevusest vabastus algab pärast 2009. aasta 30. juunit, kohaldatakse alates 2009. aasta 1. juulist ravikindlustuse seaduses sätestatut.»
§ 12. Riikliku pensionikindlustuse seaduses (RT I 2001, 100, 648; 2008, 48, 264) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 26 lõikest 5 jäetakse välja sõnad «käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel arvutatud»;
2) paragrahvi 26 täiendatakse lõigetega 51 ja 52 järgmises sõnastuses:« (51) Vabariigi Valitsus võib kinnitada indeksi väärtuse käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust madalamana, kui:
(52) Vabariigi Valitsus lisab või tasaarvestab koos uue indeksi väärtuse kinnitamisega tõstmata või vähendamata jäänud indeksi osa viie aasta jooksul käesoleva paragrahvi lõike 5 või 51 rakendamisest arvates.»;
3) paragrahvi 26 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (6) Vabariigi Valitsus kinnitab indeksi väärtusega vähemalt 1,000 ja käesoleva paragrahvi lõike 52 alusel lisada või tasaarvestada jääva indeksi osa hiljemalt jooksva aasta 20. märtsiks.»
§ 13. Sotsiaalhoolekande seaduse, puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse ja nendega seonduvate seaduste muutmise seadusest (RT I 2008, 58, 329) jäetakse välja § 9.
§ 14. Sotsiaalmaksuseaduse (RT I 2000, 102, 675; 2009, 11, 67) § 3 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 122 alusel makstavat haigushüvitist, mis ei ületa töötaja keskmist töötasu ning § 13 lõikest 1 tulenevaid tööandja kulutusi töötaja töötervishoiu ja tööohutuse tagamiseks;».
§ 15. Spordiseaduses (RT I 2005, 22, 148; 2008, 48, 264) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 2) kinnitada spordiorganisatsioonide valla- või linnaeelarvest toetamise tingimused, kord ja taotluste vormid ning vajaduse korral näha ette omaosaluse tingimused toetuse saamiseks;»;
2) paragrahvi 3 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:« 21) toetada eelarveliste vahendite olemasolu korral oma haldusterritooriumil asuvate spordiorganisatsioonide tööd;».
§ 16. Teeseaduse (RT I 1999, 26, 377; 2008, 56, 314) § 16 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Raha jaotus riigimaanteede hoiuks ning kohalike teede hoiuks määratakse igaks eelarveaastaks riigieelarves.»
§ 17. Tulumaksuseaduses (RT I 1999, 101, 903; 2009, 3, 15) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 1) arvestamata 4. peatükis sätestatud mahaarvamisi, laekub maksumaksja elukohajärgsele kohaliku omavalitsuse üksusele 11,4% residendist füüsilise isiku maksustatavast tulust;»;
2) paragrahvi 13 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«Tulumaksuga maksustatakse kõik rahalised tasud, mida makstakse töötajale või avalikule teenistujale, sealhulgas palk, lisatasu, juurdemakse, puhkusetasu, avaliku teenistuse seaduse § 46 alusel makstav puhkusetoetus, töölepingu ülesütlemisel või teenistusest vabastamisel ettenähtud hüvitis, kohtu või töövaidluskomisjoni väljamõistetud hüvitis või viivis, haigushüvitis ning riigieelarvest hüvitatav puhkusetasu.»;
3) paragrahvi 27 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (1) Residendist füüsilisel isikul on õigus maksustamisperioodi tulust maha arvata § 11 lõikes 1 nimetatud nimekirja kantud või § 11 lõikes 10 nimetatud isikule või riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse teadus-, kultuuri-, spordi-, haridus- või sotsiaalhoolekandeasutusele, kaitseala valitsejale või avalik-õiguslikule ülikoolile maksustamisperioodil tehtud dokumentaalselt tõendatud kingitused ja annetused.»
§ 18. Töölepingu seaduse (RT I 2009, 5, 35; 11, 67) § 18 lõikest 3, § 59 lõigetest 2 ja 3, § 60 esimesest lausest ning § 93 lõikest 3 jäetakse välja sõnad «või ämmaemanda».
§ 19. Töötervishoiu ja tööohutuse seaduses (RT I 1999, 60, 616; 2009, 5, 35) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 10 lõikest 4 jäetakse välja sõnad «või ämmaemanda»;
2) seadust täiendatakse §-ga 122 järgmises sõnastuses:« § 122.Tööandja makstav haigushüvitis
(5) Tööandja maksab haigushüvitise välja palgapäeval, kuid mitte hiljem kui 30 kalendripäeva jooksul alates nõuetekohaselt vormistatud haiguslehe esitamisest tööandjale.»;
3) seadust täiendatakse §-ga 313 järgmises sõnastuses:« § 313. Haigushüvitiste maksmine
Käesoleva seaduse §-s 122 sätestatud haigushüvitist maksab tööandja haiguslehtede alusel, millele märgitud töö- või teenistuskohustuste täitmisest vabastus algab 2009. aasta 1. juulil või hiljem.»
§ 20. Valla- ja linnaeelarve seaduses (RT I 1993, 42, 615; 2003, 88, 588) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«Valla- ja linnaeelarve seadus sätestab valla- ja linnaeelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise korra ning kohustuste võtmise tingimused ja piirangud.»;
2) paragrahvi 7 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«Kui pärast eelarve vastuvõtmist kehtestatakse Riigikogu või Vabariigi Valitsuse õigusakte, mille alusel eelarve tulud vähenevad või kulud suurenevad, hüvitatakse vastavad summad või vähendatakse vastavalt kohaliku omavalituse üksusele pandud kohustusi.»;
3) seadust täiendatakse §-ga 81 järgmises sõnastuses:« § 81. Kohustuste võtmise piirangud seoses eelarve puudujäägiga
(1) Kui sisemajanduse koguprodukt on vähenenud kaks kvartalit järjest, võivad kuni kolmeks eelarveaastaks makromajandusliku stabiilsuse tagamiseks ning valitsussektori eelarvepositsiooni kontrollimiseks vald ja linn ning raamatupidamise seaduse mõistes valla või linna otsese või kaudse valitseva mõju all olev üksus (edaspidi vald ja linn ning nendest sõltuv üksus), mille tuludest üle poole moodustavad tulud vallalt või linnalt, riigilt või muudelt avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt või eelnimetatud isikute valitseva mõju all olevatelt sihtasutustelt, emiteerida võlakirju, võtta laenu, kapitalirendi- ja faktooringkohustusi, teenuse kontsessiooni kokkuleppest tekkivaid kohustusi, pikaajalisi kohustusi tarnijate ees ja muid pikaajalisi kohustusi, mis nõuavad tulevikus raha väljamaksmist, ainult perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse ja perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse alusel saadava toetuse (edaspidi struktuuritoetus) ning välislepingute alusel Eesti Vabariigile eraldatava toetuse (edaspidi muu välisabi toetus) sildfinantseerimiseks, struktuuritoetuse või muu välisabi toetuse saamiseks vajaliku omafinantseeringu tagamiseks või enne seaduse jõustumist võetud eelnimetatud olemasolevate kohustuste refinantseerimiseks.
(2) Vald ja linn on kohustatud kooskõlastama käesoleva paragrahvi lõikes 1 valla ja linna ning nendest sõltuvate üksuste poolt võetavad kohustused Rahandusministeeriumiga. Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustuste täpsema loetelu ja kohustuste võtmise kooskõlastamise taotluse esitamise ning taotluse hindamise tingimused ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(3) Rahandusministeerium hindab valla ja linna ning nendest sõltuvate üksuste finantssuutlikkust hinnatava eelarves esitatud andmete põhjal. Kui Rahandusministeeriumi hinnangul on vald või linn või nendest sõltuv üksus suuteline kohustusi võtmata tagama struktuuritoetuse või muu välisabi toetuse saamiseks vajalikku omafinantseeringut, võib Rahandusministeerium jätta kohustuse võtmise taotluse kooskõlastamata või teha ettepaneku võetava kohustuse suuruse vähendamiseks.
(4) Kui vald või linn või nendest sõltuv üksus on võtnud kohustusi käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata eesmärkidel või võtnud käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustusi Rahandusministeeriumi kooskõlastuseta, peatab rahandusminister käskkirjaga:
1) riigieelarve seaduse § 9 lõike 2 alusel kehtestatud riigieelarve kohalike omavalitsuste eelarvete tasandusfondi eraldiste ülekandmise;
(5) Rahandusministeerium informeerib valda ja linna tasandusfondi ja tulumaksu summade ülekandmise peatamisest viivitamata.
(6) Tasandusfondist ja tulumaksust ülekandmisele kuuluvatest summadest peetakse eelarveaasta jooksul kinni summa, mille ulatuses võeti kohustusi, mida käesolev seadus ei luba, kuid mitte rohkem kui 20% vallale või linnale iga-aastase riigieelarve seaduse alusel eraldatavatest eelarvete tasandusfondi vahenditest ja tulumaksuseaduse § 5 lõike 2 alusel kehtestatud valdadele ja linnadele tulumaksu kandmise korra kohaselt vallale või linnale arvestatud tulumaksu summast.
(7) Tasandusfondist ja tulumaksust ülekandmisele kuuluvate summade ülekandmise võib peatada kuni peatamise tinginud asjaolu äralangemiseni. Summade kinnipidamise lõpetamise kinnitab rahandusminister käskkirjaga viie tööpäeva jooksul asjaolu äralangemise tuvastamisest arvates. Rahandusministeerium informeerib valda ja linna summade ülekandmise peatamise lõpetamisest pärast vastava otsuse tegemist viivitamata. Peatatud vahendite tagastamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.»;
4) seadust täiendatakse §-ga 281 järgmises sõnastuses:« § 281. Seaduse rakendamine
Käesoleva seaduse § 81 kehtib 2011. aasta lõpuni.»
§ 21. Vangistusseadust (RT I 2000, 58, 376; 2009, 5, 35) täiendatakse §-ga 1724 järgmises sõnastuses:
« § 1724. Käesoleva seaduse §-de 1361 ja 1363 rakendamise erisused
2009. aasta 1. märtsist kuni 2010. aasta 31. detsembrini võib Vabariigi Valitsus vähendada vanglaametnikule ja vanglas töötavale riigiametnikule kehtivat Vabariigi Valitsuse määrusega kinnitatud palgamäära ja diferentseeringut. Vabariigi Valitsus ei pea pärast 2010. aasta 31. detsembrit tõstma palgamäära ega diferentseeringut endisele tasemele.»
§ 22. Ülikooliseaduses (RT I 1995, 12, 119; 2009, 5, 35) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 punkti 14 viimane lause jäetakse välja;
2) seadust täiendatakse §-ga 59 järgmises sõnastuses:« § 59. Seaduse rakendamine
Käesoleva seaduse § 2 punkti 14 muudatust, mis on tehtud riigi 2009. aasta lisaeelarve ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadusega, rakendatakse 2009. aasta 1. jaanuarist.»
(2) Käesoleva seaduse §-d 3 ja 6, § 8 punkt 1, §-d 9 ja 15 ning § 17 punkt 1 jõustuvad 2009. aasta 1. aprillil.
(3) Käesoleva seaduse §-d 11 ja 14, § 17 punkt 2 ning §-d 18 ja 19 jõustuvad 2009. aasta 1. juulil.
(4) Käesoleva seaduse § 17 punkt 3 jõustub 2010. aasta 1. jaanuaril.


Jõustumine: 01.01.202701.01.202101.07.202022.04.202001.01.202013.01.201901.01.201801.07.201701.01.201702.07.201601.07.201601.01.201601.04.201501.07.201420.01.201401.09.201301.05.201301.01.201301.08.201201.06.201201.01.201201.01.201101.09.201001.07.201016.05.201001.01.201021.11.200910.03.200901.03.200901.01.200923.11.200801.10.200830.09.200801.01.200826.11.200723.06.200720.11.200601.08.200601.01.200601.07.200507.01.200501.04.200401.01.200401.07.200310.03.200301.08.200201.07.200201.06.2002
2) kellel on 15 aastat Eestis omandatud käesoleva seaduse §-s 27 sätestatud pensionistaazhi.
(1) Isikul, kellel on vanaduspensioni määramiseks nõutav käesoleva seaduse § 7 lõike 1 punktis 2 sätestatud pensionistaazh, on õigus ennetähtaegsele vanaduspensionile kuni kolm aastat enne vanaduspensioniikka jõudmist.
(6) Täiendava pensionistaazhi omandamisel arvutatakse ennetähtaegse vanaduspensioni suurus ümber käesoleva seaduse §-s 25 sätestatud korras.
(1) Õigus soodustingimustel vanaduspensionile on järgmistel isikutel, kui neil on olemas vanaduspensioni määramiseks nõutav pensionistaazh:
2) staazhiosakust, mille suurus võrdub pensioniõigusliku staazhi (§ 28) aastate arvu ja aastahinde korrutisega;
(2) Pensioni aastahinne on ühe pensioniõigusliku staazhi aasta ja aastakoefitsiendi 1,000 rahaline väärtus.
(3) Kui pensioni taotlejal ei ole pensionikindlustusstaazhi (§ 30), määratakse pension lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud osade alusel.
(4) Kui pensioni taotlejal ei ole pensioniõiguslikku staazhi, määratakse pension käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 3 nimetatud osade alusel.
3) kellel on olemas käesoleva seaduse §-s 15 sätestatud töövõimetuspensioni määramiseks nõutav pensionistaazh.
§ 15. Töövõimetuspensioni määramiseks nõutav pensionistaazh
(1) Töövõimetuspensioni määramiseks peab isikul püsiva töövõimetuse töövõime kaotusega 40–100 protsenti tuvastamise algtähtajaks olema järgmine Eestis omandatud pensionistaazh:
Nõutav pensionistaazh
staazhinõuet ei ole
2) Töövõimetuspensioni määramiseks staazhinõuet ei ole, kui püsiva töövõimetuse põhjuseks on Eesti õigusaktide alusel tuvastatud töövigastus või kutsehaigus.
(3) Töövõimetuspensioni korduval määramisel isikule, kellele on varem makstud töövõimetuspensioni ja kelle õigus pensionile lõppes, suurendatakse töövõimetuspensioni eelmisel määramisel kohaldatud pensionistaazhi nõuet ühe aasta võrra iga kolme aasta kohta, mis on möödunud eelmise töövõimetuspensioni maksmise aja lõppemisest, kuid mitte enam kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud pensionistaazhi nõudeni.
1) püsivalt töövõimetu isiku pensioniõigusliku staazhi ja aastakoefitsientide summa alusel käesoleva seaduse §-s 11 sätestatud korras arvutatud vanaduspension;
2) vanaduspension 30-aastase pensioniõigusliku staazhi korral.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul arvutatakse vanaduspension vastavalt käesoleva seaduse § 11 sätetele, lähtudes vanaduspensioni määramise ajaks olemasolevast pensionistaazhist.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 või 3 nimetatud isikutele määratakse toitjakaotuspension, kui toitjal oli surma päevaks pensionistaazh, mis oleks olnud vajalik temale töövõimetuspensioni (§ 15) või vanaduspensioni (§ 7) määramiseks.
1) toitja surmapäevani omandatud pensioniõigusliku staazhi ja aastakoefitsientide summa alusel käesoleva seaduse § 11 sätete kohaselt arvutatud vanaduspension;
2) püsivalt töövõimetuks tunnistatud isikul, kelle töövõime kaotuse protsent on vähemalt 40, kellel puudub töövõimetuspensioni mä��ramiseks nõutav pensionistaazh ja kes on elanud Eestis alalise elanikuna või tähtajalise elamisloa alusel vähemalt ühe aasta vahetult enne pensioni taotlemist;
3) käesoleva seaduse §-s 20 nimetatud isikutel, kellel seoses toitjal nõutava pensionistaazhi puudumisega ei ole õigust toitjakaotuspensionile, kui toitja oli elanud Eestis alalise elanikuna või tähtajalise elamisloa alusel vähemalt üks aasta enne surma;
(3) Isikule, kellel on õigus mitmele käesolevas paragrahvis loetletud pensionilisale, mä��ratakse üks pensionilisa tema valikul.
8. peatükk PENSIONISTAAZH
§ 27. Pensionistaazh
(1) Pensionistaazh on aeg, mil pensionikindlustatu oli hõivatud riiklikule pensionile õigust andva tegevusega.
(2) Pensionistaazh jaguneb järgmiselt:
1) pensioniõiguslik staazh, mida arvestatakse kuni 1998. aasta 31. detsembrini;
2) pensionikindlustusstaazh, mida arvestatakse alates 1999. aasta 1. jaanuarist.
(3) Pensioniõigusliku staazhi tõendamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.
(4) Pensionistaazhi arvestamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.
§ 28. Pensioniõigusliku staazhi hulka arvatava tegevuse aeg
(1) Pensioniõigusliku staazhi hulka arvatakse tegevuse aeg, kui tööandja oli kohustatud maksma sotsiaalmaksu.
(2) Pensioniõigusliku staazhi hulka arvatakse samuti:
1) loomeliitude ja kutseühingute liikmete tegevuse aeg alates loometegevuse algusest. 1991. aasta 1. jaanuarist arvatakse nimetatud isikute loometegevuse aeg staazhi hulka juhul, kui maksti sotsiaalmaksu;
9) töötamise aeg kirikus (koguduses) või muus registreeritud usuorganisatsioonis. 1991. aasta 1. jaanuarist arvatakse nimetatud töötamise aeg staazhi hulka juhul, kui maksti sotsiaalmaksu;
(3) Sooduskorras arvatakse Eestis omandatud pensioniõigusliku staazhi hulka:
(4) Pensioniõigusliku staazhi hulka arvatakse käesolevas paragrahvis sätestatud tegevuse aeg endise NSV Liidu territooriumil kuni 1991. aasta 1. jaanuarini juhul, kui isikul on vähemalt 15 aastat Eestis omandatud pensionistaazhi.
§ 29. Pensioniõigusliku staazhi arvestamine
(1) Pensioniõigusliku staazhi kohta peetakse arvestust päeva täpsusega.
(2) Pensioni suuruse arvutamisel ümardatakse vähemalt kuue kuu pikkune pensioniõiguslik staazh täisaastaks, alla kuue kuu pikkune pensioniõiguslik staazh jäetakse arvestamata.
(3) Vanadus-, töövõimetus- või toitjakaotuspensionile õigust andva pensionistaazhi nõude täitmise kindlakstegemisel lähtutakse ümardamata pensioniõiguslikust staazhist.
§ 30. Pensionikindlustusstaazhi arvestamine
(1) Üks aasta pensionikindlustusstaazhi arvestatakse pensionikindlustatule, kelle eest on vastavalt sotsiaalmaksuseadusele makstud või arvestatud isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa vähemalt kuupalga alammäära aastasummalt.
(2) Pensionikindlustusstaazhi arvutamisel võrreldakse pensionikindlustatu iga kalendriaasta isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa vastava aasta jaanuarikuu kaheteistkümnekordselt kuupalga alammääralt arvutatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osaga.
(3) Riigi poolt sotsiaalmaksuseaduse § 6 alusel makstav sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa võetakse pensionikindlustusstaazhi arvestamisel arvesse samaväärselt sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa tasumisega kuupalga alammääralt.
2) pensioniõigusliku staazhi tõendamiseks esitatud dokumentidele õigusliku hinnangu andmine;
(1) Isikule, kellel puudub riikliku pensioni määramiseks nõutav pensionistaazh, kuid kellel tekib õigus pensionile vastavalt välislepingule, arvutatakse pension Eestis omandatud pensionistaazhi alusel.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isiku töövõimetus- või toitjakaotuspensioni baasosa arvutamisel korrutatakse pensioni baasosa suurus Eestis omandatud pensionistaazhi aastate arvuga ning jagatakse käesoleva seaduse § 15 lõikes 1 sätestatud staazhinõude aastate arvuga.
(1) Ennetähtaegset vanaduspensioni, toitjakaotuspensioni (välja arvatud alla 18-aastasele lapsele või alla 24-aastasele päevases või meditsiinilistel näidustustel muus õppevormis või täiskoormusega õppijale) ja rahvapensioni (välja arvatud püsivalt töövõimetuks tunnistatud isikule ning alla 18-aastasele lapsele või alla 24-aastasele päevases õppevormis või meditsiinilistel näidustustel muus õppevormis või täiskoormusega õppijale) töötamise korral ei maksta.
(1) Riiklik pensionikindlustuse register (edaspidi register ) on riiklik register andmekogude seaduse (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77) § 31 tähenduses.
(2) Registri andmete alusel peetakse arvestust isiku kohta makstud ja arvestatud sotsiaalmaksu, pensioniõigusliku ja pensionikindlustusstaazhi ning pensionide mä��ramise ja maksmise kohta.
1) käesoleva seadusega sätestatud vanaduspensionid (sealhulgas soodustingimustel, ennetähtaegsed ja edasilükatud vanaduspensionid), töövõimetuspensionid, toitjakaotuspensionid ja endises suuruses säilitatud pensionid, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 24 sätestatud pensionilisad ja § 28 lõikes 3 sätestatud pensioniõigusliku staazhi aastatele vastavad pensionide osad;
1) I invaliidsusgrupile vastab tööv��ime kaotus 100 protsenti;
§ 59. Pensionikindlustusstaazhi ja riikliku pensioni kindlustusosaku arvutamine aastate 1999, 2000 ja 2001 kohta
(1) Kalendriaastate 1999, 2000 ja 2001 puhul arvestatakse üks aasta pensionikindlustusstaazhi pensionikindlustatule, kelle eest on vastavalt sotsiaalmaksuseadusele makstud või arvestatud isikustatud sotsiaalmaksu vähemalt kuupalga alammäära aastasummalt.
(2) Kalendriaastate 1999, 2000 ja 2001 puhul võrreldakse pensionikindlustusstaazhi arvutamisel pensionikindlustatu kalendriaasta isikustatud sotsiaalmaksu vastava aasta jaanuarikuu kaheteistkümnekordselt kuupalga alammääralt arvutatud sotsiaalmaksuga.
(3) Kalendriaastate 1999, 2000 ja 2001 puhul võetakse pensionikindlustusstaazhi arvestamisel riigi poolt sotsiaalmaksuseaduse § 6 alusel makstav sotsiaalmaks arvesse samaväärselt sotsiaalmaksu tasumisega kuupalga alammääralt.
(14) 2005. ja 2006. aasta 1. juulil tõstetakse pensioni baasosa 50 krooni ja aastahinnet 1,13 krooni võrra.
§-d 62--67.[Käesolevast tekstist välja jäetud]
RT I, 21.04.2020, 35


Tallinna haljastute infosüsteemi põhimäärus – Riigi Teataja
Tallinna haljastute infosüsteemi põhimäärus
Tallinna haljastute infosüsteemi põhimäärus - sisukord
§ 2 Andmekogu nimi
§ 3 Andmekogu pidamise eesmärgid
§ 4 Andmekogu pidamise põhimõtted
2 ANDMEKOGU PIDAMINE JA ANDMED
1 Andmekogu pidamine
§ 5 Andmekogu pidamise viis
§ 6 Andmekogu pidamise kulud
§ 7 Andmekogusse kantud andmete kaitse
§ 8 Vastutav töötleja
§ 9 Volitatud töötleja
2 Andmekogu ülesehitus ja andmed
§ 10 Andmekogu ülesehitus
§ 11 Andmeobjektid
§ 12 Üldised andmed
§ 13 Haljasalad
§ 14 Jalg-, jalgrattateed ning platsid
§ 15 Mänguväljakud
§ 16 Spordirajatised ja atraktsioonid
§ 17 Koerte jalutusplatsid ja ujutamiskohad
§ 18 Lillepeenrad
§ 19 Inventar ja rajatised
§ 20 Puud, põõsad, hekid
§ 21 Metsad
§ 22 Hooldusfirmade andmed
§ 23 Lepingute andmed
§ 24 Hooldustööde andmed
§ 25 Infokihid
§ 26 Andmekogu pidamist ja järelevalve tegemist abistavad andmed
3 Andmete kandmine andmekogusse
§ 27 Andmete alusdokumendid
§ 28 Andmeandja
§ 29 Linnaosa valitsus
§ 30 Tallinna Keskkonnaamet
§ 31 Ebaõigete ja puuduvate andmete parandamine
§ 32 Andmete arhiveerimine
4 Andmete õiguslik tähendus ja juurdepääs andmetele
§ 33 Andmete õiguslik tähendus
§ 34 Andmete väljastamine
§ 35 Andmekogu kasutamise õiguse andmine
§ 36 Andmekogu kasutamise õiguse lõppemine ja äravõtmine
3 JÄRELEVALVE JA ANDMEKOGU PIDAMISE LÕPETAMINE
§ 37 Järelevalve andmekogu pidamise üle
§ 38 Järelevalve andmete esitamise ja väljastamise üle
§ 39 Andmekogu pidamise lõpetamine
RT IV, 24.05.2013, 58
Vastu võetud 10.11.2010 nr 88
jõustumine 15.11.2010
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja avaliku teabe seaduse § 435 alusel ja kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 25. veebruari 2010 otsuse nr 48 „Tallinna haljastute infosüsteemi asutamine“ p-ga 4.
(1) Tallinna haljastute infosüsteemi (edaspidi andmekogu) põhimäärusega kehtestatakse andmekogusse kogutavate andmete koosseis ning andmekogu pidamise, selle järelevalve ja lõpetamise kord.
(2) Andmekogusse kogutakse andmeid Tallinna haldusterritooriumil asuvate linnaosa valitsuse valitsemisel ja Tallinna Keskkonnaameti valitsemisel, v.a tema hallatavate asutuste valduses, olevate andmeobjektide kohta ning Tallinna haldusterritooriumil asuvate riigi omandis olevate metsade kohta.
§ 2. Andmekogu nimi
(1) Andmekogu ametlik nimi on „Tallinna haljastute infosüsteem".
(2) Andmekogu lühinimi on tlnhaljastud.
§ 3. Andmekogu pidamise eesmärgid
Andmekogu pidamise eesmärgid on:
1) süstematiseerida ja parendada linna ametiasutuste valitsemisalas olevate andmeobjektide hoolduse ja inventariga seotud andmete kogumist ja töötlemist;
2) võimaldada ametiasutuste valitsemisalas olevate andmeobjektide hooldustöid paremini korraldada, jälgida ning analüüsida;
3) luua tänapäevane volitatud töötlejaid üheaegselt teenindav andmekogu, muuta haljastute andmete haldamine tsentraalseks, hoida ära andmete dubleerimine ja tagada kasutajatele aktuaalsete andmete kättesaadavus;
4) võimaldada haljastute kohta kogutud andmeid kasutada haljastute hooldamise ja rajamise hangete läbiviimiseks;
5) tagada linna haljastusvaldkonna arenguks ning andmeobjektide eelarve mahtude planeerimiseks vajalike andmete olemasolu.
§ 4. Andmekogu pidamise põhimõtted
(1) Andmekogu peetakse vastavalt avaliku teabe seadusele, isikuandmete kaitse seadusele ja käesolevale põhimäärusele.
(2) Andmekogu kasutab Tallinna teeregistri, Tallinna planeeringute registri ja Tallinna ruumiandmete registri andmeid.
(3) Andmekogu pidamisel tuginetakse kehtivatele riiklikele klassifikaatoritele ja standarditele.
(4) Andmekogu kasutamine on tasuta.
2. peatükk ANDMEKOGU PIDAMINE JA ANDMED
1. jagu Andmekogu pidamine
§ 5. Andmekogu pidamise viis
(1) Andmekogu peetakse veebipõhise liidesega infosüsteemina.
(2) Andmeid töödeldakse digitaalselt andmekogu pidamiseks välja töötatud tarkvaraga.
(3) Andmekogu saab aluskaardi andmed Tallinna ruumiandmete registrist.
§ 6. Andmekogu pidamise kulud
Andmekogu arendamise, hooldamise ja pidamise kulud kaetakse Tallinna linna eelarves Tallinna Linnakantseleile tsentraliseeritud infotehnoloogia kuludeks ette nähtud vahendite arvelt.
§ 7. Andmekogusse kantud andmete kaitse
(1) Andmekogu turvaklass on K1T1S1. Andmekogu turbeaste on madal (L).
(2) Andmekogu vastutav töötleja ja volitatud töötlejad tagavad organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehnoloogiliste turvameetmetega andmekogu andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse.
(3) Vastutav töötleja korraldab kord nädalas andmetest turvakoopiate tegemise ja säilitamise üheks kuuks.
(4) Vastutav töötleja korraldab andmetest arhiivikoopia tegemise vähemalt üks kord aastas. Arhiivikoopiat säilitatakse viis aastat.
§ 8. Vastutav töötleja
(1) Andmekogu vastutav töötleja on Tallinna Keskkonnaamet.
1) korraldab andmekogu tööd ja kavandab selle arendamist;
2) korraldab andmevahetuse andmeandjate ja teiste andmekogudega;
3) korraldab andmekoguga seotud dokumentatsiooni koostamist;
4) töötleb andmekogu andmeid;
5) annab andmekogu kasutamise õigusi volitatud töötlejatele;
6) annab juhiseid andmekogu kasutamiseks;
7) teeb järelevalvet andmete õigsuse ja andmekogu kasutamise üle;
8) võimaldab õigustatud isikutele juurdepääsu andmetele;
9) lahendab andmekogu pidamisel tekkinud küsimusi;
10) vastutab andmekogu pidamise seaduslikkuse eest;
11) vastutab enda sisestatud andmete õigsuse eest;
12) täidab muid õigusaktidest tulenevaid kohustusi.
(3) Vastutava töötleja juht määrab vastutava töötleja õigus(t)e teostaja(d), kellel on õigus täita vastutava töötleja ülesandeid, ning peaadministraatori, kellel on õigus hallata andmekogu või selle osade juurdepääsuõigusi.
§ 9. Volitatud töötleja
(1) Andmekogu volitatud töötleja on andmekogu kasutaja, kellele vastutav töötleja on andnud andmekogu andmete sisestamise ja muutmise õiguse.
1) kasutab andmekogu üksnes avalike ülesannete täitmiseks;
2) töötleb andmekogu andmeid ja vastutab nende ajakohasuse ja õigsuse eest;
3) teavitab viivitamata vastutavat töötlejat avastatud ebaõigetest andmetest, andmete mittesihipärasest kasutamisest ja andmekogu kasutamisel tekkinud probleemidest;
4) rakendab meetmeid andmekaitse, andmetele juurdepääsu ja nende säilimise tagamiseks;
5) osaleb andmekogu arendustöödel ning juurutamisel;
6) täidab vastutava töötleja korraldusi andmekogu pidamisel.
2. jagu Andmekogu ülesehitus ja andmed
§ 10. Andmekogu ülesehitus
(1) Andmekogu koosneb järgmistest osadest:
1) kaardimoodul;
2) andmeobjektide andmehaldusmoodul;
3) lepingute andmehaldusmoodul;
4) hooldustööde andmehaldusmoodul;
5) administreerimismoodul.
(2) Andmekogu koosseisu kuuluvad:
1) digitaalne andmebaas;
2) paberkandjal alusdokumendid.
§ 11. Andmeobjektid
(1) Andmekogusse kogutakse andmed § 1 lg-s 2 nimetatud ametiasutuste valitsemisel olevate järgmiste andmeobjektide kohta:
1) haljasalad;
2) jalg-, jalgrattateed ning platsid;
3) mänguväljakud;
4) spordirajatised ja atraktsioonid;
5) koerte jalutamisplatsid ja ujutamiskohad;
6) lillepeenrad;
7) inventar ja rajatised;
8) puud, põõsad, hekid;
9) metsad, s.h Tallinna haldusterritooriumil asuvad riigi omandis olevad metsad.
(2) Andmekogusse kantakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud andmeobjektide kohta:
1) sõlmitud hoolduslepingute andmed;
2) tehtud hooldustööde andmed.
§ 12. Üldised andmed
Üldised andmed iga andmeobjekti kohta on:
2) asukoha andmed;
3) linnaosa;
4) omandivorm;
5) valitseja;
6) lepingu andmed;
7) hooldusklass;
8) lisateave;
9) andmeobjektiga seotud toimingu andmed (näiteks märkus, ettekirjutus, trahv, foto).
§ 13. Haljasalad
Haljasalade kohta kantakse andmekogusse lisaks §-s 12 toodud andmetele järgmised andmed:
1) pindala;
2) andmed niitmisvajaduse kohta.
§ 14. Jalg-, jalgrattateed ning platsid
Jalg-, jalgrattateede ning platside kohta kantakse andmekogusse lisaks §-s 12 toodud andmetele järgmised andmed:
1) tee liik;
3) pikkus;
4) katte liik;
5) seisund;
6) äärekivi pikkus;
7) andmeobjekti Tallinna teeregistri ID.
§ 15. Mänguväljakud
(1) Mänguväljakute inventari kohta kantakse andmekogusse lisaks §-s 12 toodud andmetele järgmised andmed:
1) inventari loetelu;
2) seisundi hinnang;
3) rajamise aasta;
4) seisukorra kirjeldus;
5) hooldusvajaduse hinnang;
6) vanusegrupp;
7) mänguväljaku fotod.
(2) Mänguväljaku alade kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) üldpindala;
3) katte liik ja pindala;
4) liiva maht;
5) piirde liik;
6) piirde pikkus ja kõrgus.
§ 16. Spordirajatised ja atraktsioonid
Spordirajatiste ja atraktsioonide kohta kantakse andmekogusse lisaks §-s 12 toodud andmetele järgmised andmed:
3) üldpindala;
4) katendi liik ja pindala;
5) inventari loetelu;
6) piirde liik;
7) piirde pikkus ja kõrgus.
§ 17. Koerte jalutusplatsid ja ujutamiskohad
(1) Koerte jalutusplatside kohta kantakse andmekogusse lisaks §-s 12 toodud andmetele järgmised andmed:
2) haljasala pindala;
3) muu katendi pindala;
4) rajamise aasta;
6) piirde pikkus ja kõrgus;
7) inventari loetelu;
8) seisund.
(2) Koerte ujutamiskohtade kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) koristatav pind;
2) inventari loetelu;
3) seisund.
§ 18. Lillepeenrad
Lillepeenarde kohta kantakse andmekogusse lisaks §-s 12 toodud andmetele järgmised andmed:
2) liik (püsililled, suvelilled);
3) hooajalise kompositsiooni andmed;
4) püsikompositsiooni andmed;
5) taimede nimetused.
§ 19. Inventar ja rajatised
(1) Andmekogusse kantakse §-s 12 toodud andmed järgmise inventari ja rajatiste kohta:
(2) Praktilise otstarbega inventar ja rajatised:
1) pingid;
2) paviljonid;
3) jalgrattahoidjad;
4) konteinerhaljastuse elemendid;
5) väikeehitised;
6) valgustid;
7) prügikonteinerid ning -urnid.
(3) Esteetilise väärtusega ja erijooni rõhutavad inventar ja rajatised:
1) seisuveekogud;
2) purskkaevud;
3) skulptuurid;
4) ruumiteosed;
5) reklaamikandjad.
(4) Maastiku funktsionaalsust suurendavad inventar ja rajatised:
1) tugimüürid;
2) trepid;
3) piirded;
4) sillad;
5) truubid;
6) madalpiirded.
§ 20. Puud, põõsad, hekid
(1) Puude, sh teemaa haljasalal ja pargis kasvavate puude kohta kantakse andmekogusse lisaks §-s 12 toodud andmetele järgmised andmed:
1) liigi nimetus;
2) puu inventariseerimise number;
3) istutusaeg või hinnanguline vanus;
4) puu liigitus (teemaa haljasalal kasvav puu, pargis kasvav puu, asendusistutatud puu, kaitsealune puu);
5) väärtushinnang;
6) seisund;
7) tüve läbimõõt;
8) puu kõrgus;
9) harulisus;
10) võra raadius;
11) kahjustused;
12) ülevaatuse ja välitööde aeg.
(2) Põõsaste kohta kantakse andmekogusse lisaks §-s 12 toodud andmetele järgmised andmed:
1) põõsaste aluse maa pindala;
2) valdava liigi nimetus;
4) seisund;
5) keskmine kõrgus.
(3) Hekkide kohta kantakse andmekogusse lisaks §-s 12 toodud andmetele järgmised andmed:
1) pikkus;
5) keskmine kõrgus;
6) laius.
§ 21. Metsad
Tallinna haldusterritooriumil asuvate metsade kohta kantakse andmekogusse lisaks §-s 12 toodud andmetele järgmised andmed:
1) metsa tüüp (okasmets, segamets, lehtmets);
2) kasvukoha tüüp (mets, harvik, noorendik, hukkunud puistu);
3) metsa aluse maa pindala;
4) keskmine kõrgus;
5) valdav puuliik.
§ 22. Hooldusfirmade andmed
Andmeobjekti hooldamisega seotud hooldusfirma kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) ettevõtte nimi;
3) kontaktisiku nimi;
5) kontaktaadress;
6) märkused;
7) hooldusfirma volitatud töötleja andmed;
8) kasutaja nimi;
9) kasutaja isikukood.
§ 23. Lepingute andmed
Andmeobjektiga seotud hoolduslepingu kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) lepingu nimetus;
2) tellija nimi;
3) täitja nimi;
4) lepingu kehtivuse aeg;
5) lepingu number;
6) lepingu alusel hooldatavate andmeobjektide nimekiri.
§ 24. Hooldustööde andmed
Andmeobjektil tehtud hooldustööde kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) töö nimetus (valitakse klassifikaatorist);
2) töö staatus (vastu võetud, tagasi lükatud, tellitud);
3) töid tegeva ettevõtte nimi;
4) töö alguse ja lõpu kuupäev;
5) töö maht;
6) lisaandmed töö kohta (foto, joonis, tellimiskiri jm).
§ 25. Infokihid
(1) Andmekogu sisaldab järgmisi infokihte:
1) aluskaardid;
2) katastrikaardi kihid;
3) Tallinna teeregistri andmekihid;
4) andmeobjektide andmekihid;
5) Tallinna planeeringute andmekogu kitsenduste kihid;
6) looduskaitselisi piiranguid sisaldavad kihid.
(2) Kaardikihtide näitamiseks kasutatakse võimaluse korral teiste andmekogude andmeteenuseid.
§ 26. Andmekogu pidamist ja järelevalve tegemist abistavad andmed
(1) Andmekannete tegemise aja, andmete muutmise ning väljastamise aja ja nimetatud toimingute tegijate üle peetakse arvestust digitaalselt.
(2) Järelevalve tegemist abistavad andmed on:
1) andmete töötleja kasutajatunnus;
2) andmete töötlemise kuupäev.
3. jagu Andmete kandmine andmekogusse
§ 27. Andmete alusdokumendid
Andmekogusse kantavate andmete alusdokumendid on:
1) kohapeal koostatud ülevaatuse akt;
2) leping;
3) tellimiskiri;
4) tööde vastuvõtmise akt.
§ 28. Andmeandja
(1) Andmeandjaks on hooldustöid tegev isik.
(2) Andmeandja volitatud töötleja sisestab andmekogusse § 24 punktides 1 ja 3-6 nimetatud andmed.
(3) Vastutav töötleja annab andmeandjale volitatud töötleja õigused andmeobjektidega seotud lepingute kehtivuse ajaks.
§ 29. Linnaosa valitsus
(1) Linnaosa valitsuse volitatud töötleja sisestab andmekogusse §-des 12-14, § 15 lõikes 2, §-s 16, §-des 18-23 ja § 24 punktis 2 nimetatud andmed oma linnaosa valitsuse valitsemisel olevate andmeobjektide kohta.
(2) Rajatud ja soetatud andmeobjektide andmed sisestatakse kuu aja jooksul pärast objekti vastuvõtmist või valitsemisele andmist.
§ 30. Tallinna Keskkonnaamet
(1) Tallinna Keskkonnaamet kui vastutav töötleja sisestab andmekogusse §-des 12, 15, 17-23 ja § 24 punktis 2 nimetatud andmed ameti valitsemisel olevate andmeobjektide ning kaardikihtide kohta.
(2) Rajatud ja soetatud andmeobjektide andmed sisestatakse kuu aja jooksul pärast andmeobjekti vastuvõtmist või valitsemisele andmist.
§ 31. Ebaõigete ja puuduvate andmete parandamine
(1) Ebaõigete andmete avastamise korral teavitab vastutav töötleja puudustest andmete sisestajat. Viimane on kohustatud korraldama andmete parandamise kümne tööpäeva jooksul pärast teate saamist.
(2) Andmekogust puuduvate andmete sisestamist koordineerib vastutav töötleja, sh puuduvate või ebaõigete haljasalade või muude andmeobjektide osas.
(3) Andmekogusse sisestatud ebaõiged andmed parandab vastutav töötleja, lähtudes volitatud töötlejailt lõike 1 alusel saadud teabest ja teistest andmekogudest saadud andmetest, ning teavitab vajaduse korral nendest andmeandjat, kelle tööpiirkonnas on andmed muutunud.
§ 32. Andmete arhiveerimine
(1) Andmekogusse kantud andmete ja vastutavale töötlejale esitatud dokumentide arhiveerimisel lähtutakse arhiiviseadusest ja selle alusel kehtestatud õigusaktidest.
(2) Andmekogu arhiivi kantakse andmeobjektide metaandmed nende muutmise või uuendamise korral.
(3) Arhiivi kantud ja järelevalve tegemist abistavaid andmeid säilitatakse elektrooniliselt viis aastat.
4. jagu Andmete õiguslik tähendus ja juurdepääs andmetele
§ 33. Andmete õiguslik tähendus
(1) Andmekogusse kantud andmetel on informatiivne tähendus.
(2) Seaduse või haldusaktiga ette nähtud juhtudel on andmekogusse kantud andmetel õiguslik tähendus.
§ 34. Andmete väljastamine
(1) Avalikkusele huvi pakkuvad §-des 13-21 toodud andmeobjektide asukoha andmed avalikustatakse Tallinna veebilehel.
(2) Hooldusfirmaga seotud isik, kellel on andmekogu kasutajakonto, näeb kõiki hooldusfirma kehtiva lepinguga seotud objektide ja haljastute andmeid ning kõiki aluskaardi kaardikihtide andmeid.
(3) Andmekogusse kantud andmed väljastab vastutav töötleja:
1) riigi ja kohaliku omavalitsuse asutustele ning teistele avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele ja eraõiguslikele juriidilistele isikutele, kui see on vajalik avaliku ülesande täitmiseks;
2) hooldusfirmale tema hoolduspiirkonna andmeobjektide andmete kohta;
3) teistele isikutele, kui see ei ole vastuolus seadusega.
§ 35. Andmekogu kasutamise õiguse andmine
(1) Vastutava töötleja määratud peaadministraator loob volitatud töötlejale kasutajakonto (edaspidi konto).
(2) Konto loomiseks esitab andmekogu kasutada sooviv isik vastutavale töötlejale elektroonilise avalduse, milles märgib järgmised andmed:
3) ettevõtte nimi;
4) ettevõtte registrikood;
5) loetelu andmekogu pidamisega seotud ülesannetest;
6) andmekogu kasutamise õiguse kehtivuse soovitav aeg;
7) hooldusfirma esindaja esitab hoolduslepingu andmed, mille alusel kasutajakonto loomist soovitakse.
(3) Vastutav töötleja loob konto ja teavitab sellest taotlejat kolme tööpäeva jooksul alates lõikes 2 nimetatud avalduse saamisest.
(4) Andmekogu kasutamise õiguse saanud isikut käsitatakse andmekogu volitatud töötlejana.
(5) Volitatud töötlejale antakse juurdepääs tema ülesannete täitmiseks vajalikele andmetele.
(6) Andmekogusse sisselogimine toimub kasutajatunnuse või ID-kaardi abil.
§ 36. Andmekogu kasutamise õiguse lõppemine ja äravõtmine
(1) Vastutav töötleja sulgeb andmeandja konto hoolduslepingu lõppemisel või teostatud tööde vastuvõtmise järel.
(2) Konto sulgemiseks esitab kontot taotlenud volitatud töötleja vastutavale töötlejale elektroonilise taotluse, milles märgib järgmised andmed:
1) volitatud töötleja ees- ja perekonnanimi;
5) andmekogu kasutamise õiguse lõppemise aeg.
(3) Vastutav töötleja sulgeb konto hiljemalt lõike 2 punktis 5 nimetatud kuupäevale järgneval tööpäeval.
(4) Vastutav töötleja võib oma algatusel konto sulgeda, kui esineb vähemalt üks järgmistest alustest:
1) konto kasutaja on korduvalt rikkunud andmete töötlemise korda;
2) konto kasutaja on korduvalt kandnud andmekogusse ebaõigeid andmeid;
3) konto kasutaja on võimaldanud oma kontot kasutada teisel isikul;
4) konto kasutaja on andmeid kasutanud mittesihipäraselt;
5) andmekogusse andmete kandmine ei ole enam isiku ametiülesanne;
6) andmeandjaga sõlmitud hoolduslepingu lõppemisest või teostatud tööde vastuvõtmisest on möödunud 30 päeva.
3. peatükk JÄRELEVALVE JA ANDMEKOGU PIDAMISE LÕPETAMINE
§ 37. Järelevalve andmekogu pidamise üle
(1) Järelevalvet andmekogu pidamise üle teeb vastutav töötleja ja teised isikud, kellel on selleks seadusest tulenev õigus.
(2) Vastutav töötleja lahendab kaebusi, mis on esitatud andmekogu pidamise ja andmete töötlemise vaidlustamiseks. Kaebus lahendatakse ja järelevalve tulemustest teavitatakse kaebuse esitajat ühe kuu jooksul alates kaebuse saamisest.
(3) Volitatud töötleja on kohustatud kõrvaldama järelevalvet teostanud isiku ettekirjutuses nimetatud puudused ettekirjutuses märgitud tähtajaks.
§ 38. Järelevalve andmete esitamise ja väljastamise üle
(1) Andmete esitamise ja väljastamise üle peetakse arvestust andmekogu tarkvara abil.
(2) Vastutav töötleja vaatab regulaarselt läbi §-s 26 nimetatud järelevalve tegemist abistavad andmed.
§ 39. Andmekogu pidamise lõpetamine
(1) Andmekogu pidamise lõpetamise otsustab Tallinna Linnavolikogu.
(2) Andmekogu pidamine lõpetatakse kooskõlas arhiiviseaduse ja avaliku teabe seadusega ning nende alusel kehtestatud õigusaktidega.
(1) Määruse § 29 lõikes 1 sätestatud linnaosa valitsuse volitatud töötleja kohustust sisestada andmekogusse § 12 punktis 6, §-des 22 ja 23 ning § 24 punktis 2 nimetatud andmed oma linnaosa valitsuse valitsemisel olevate andmeobjektide kohta rakendatakse alates 1. märtsist 2012.
(2) Enne määruse jõustumist andmeobjekti kohta olemasolevad andmed kantakse haljastute infosüsteemi hiljemalt 1. septembriks 2011.
Määrus jõustub 15. novembril 2010.