text:
juristaitab.ee • Vaata teemat - Isa kandmine sünnitunnistusele, st isaduse tuvastamine
07 Aug 2012, 10:52 Noortel sündis kooselust laps, kelle sünnidokumendile otsustati isa nime mitte kanda. Ausalt öeldes oli põhjus majanduslik- vallasema toetuse saamine. Noored läksid lahku. Paraku läks elu nii, et laps jäi kasvatada mehe vanemate juurde. Lapsel on seal kodu, ta on hoitud ja armastatud. Lapse isa tegeleb lapsega nädalas paar kolm korda, emaga kohtub laps kuus korra ja sedagi ehk pool päeva. Nüüd teatas lapse ema, et ta soovib lähitulevikus koos lapsega välismaale kolida. Enne aga abiellub ja soovib, et uus mees lapse lapsendaks ( väljendas nii, et "oma nime peale võtaks"). Lapse bioloogiline isa soovib selle jutu peale ennast kanda isana sünnitunnistusele ja taotleda ka ametlikku hooldusõigust. Otsene põhjus see, et last ei viidaks Eestist ära (ilma tema nõusolekuta), lapselt ei võetaks kodu, tegelikku isa ja isaga suhtlemisvõimalust. Lapse ema asjade sellise käiguga tõenäoliselt vabatahtlikult nõus ei ole. Mida edasi teha- kas ainuke lahendus on kohtusse pöörduda? Kas siis tuleb esitada hagi isaduse tuvastamiseks ja ühtlasi lapse hooldusõiguse saamiseks ning suhtlemiskorra kehtestamiseks? Kas igaljuhul tuleb teha DNA test? Lapse ema tõenäoliselt ei vaidlustagi isadust, küll aga ei soovi ta kaotada üksikvanema staatust. Sooviksin nõu, mida oleks antud olukorras mõistlik teha ja millest alustada.Kohtus teadagi võtavad asjad aega ja enne võib tulla kätte päev, kus laps isast, vanavanaematest, oma tegelikust kodust lahutatakse ja Eestist ära viiakse. Kas antud hagi raames saab taotleda ka esmast õiguskaitset, st lapse Eestist äraviimise keelamist? Laps on 5.aastane.
Postitusi: 3Liitunud: 18 Mär 2011, 07:55
Re: Isa kandmine sünnitunnistusele, st isaduse tuvastamine
17 Aug 2012, 08:19 Tere,Isaduse omaksvõtuks on vajalik lapse ema nõusolek (PKS § 89), selle puudumisel on võimalik esitada kohtusse hagi isaduse tuvastamiseks. Isaduse tuvastamise otsustab kohus mehe hagi põhjal, mis on esitatud lapse vastu (PKS § 95 lause 1). Isaduse tuvastab kohus, kui PKS § 84 lõike 1 punkti 1 või 2 või § 86 kohaselt ei ole ühtki meest lapse isana kindlaks tehtud, samuti kui isadus on vaidlustatud PKS § 91 alusel ja kohus on tuvastanud, et laps ei põlvne mehest, kelle isadus vaidlustati (PKS § 94 lg 1). Põlvnemise isast tuvastab kohus asjaolude alusel, mis võimaldavad eeldada, et laps põlvneb sellest mehest (PKS § 94 lg 2). DNA testi tegemise vajalikkus sõltub vaidluse asjaoludest. Hooldusõiguse ja suhtlemiskorra asjas on samuti võimalik vaidluse korral esitada kohtule avaldus (vt ka PKS § 137 jj, § 143 jj).Perekonnaasjas võib kohus menetluse ajaks reguleerida ka vanema õigusi ühise lapse suhtes, vanema suhtlemist lapsega, lapse väljaandmist teisele vanemale, seadusest tuleneva ülalpidamiskohustuse täitmist, muu hulgas kohustada kostjat menetluse ajal elatist maksma või selleks tagatist andma, muid perekonnaga seonduvaid küsimusi, mille kiire lahendamine on asjaoludest tulenevalt vajalik (tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 378 lg 1).LugupidamisegaSA Õigusteenuste Büroo

matches:
§ 89
kohus
§ 95
§ 84
§ 86
§ 91
kohus
§ 94
kohus
§ 94
§ 137
§ 143
kohus
§ 378


Väike-Maarja valla korraldatud olmejäätmeveo piirkonna, jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigi, vedamise sageduse ja aja ning jäätmeveo teenustasu suuruse määramise korra kehtestamine – Riigi Teataja
Väike-Maarja valla korraldatud olmejäätmeveo piirkonna, jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigi, vedamise sageduse ja aja ning jäätmeveo teenustasu suuruse määramise korra kehtestamine
Jõustumine: 23.09.201801.12.2010
RT IV, 05.12.2013, 57
Määrus kehtestatakse jäätmeseaduse § 66 lõike 4 ja § 67 lõike 4, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 366 ja § 62 lõike 1 punkti 1, konkurentsiseaduse § 14, halduskoostöö seaduse § 5 lg 1 alusel ning lähtudes Laekvere, Rakke, Tamsalu ja Väike-Maarja valdade ühishuvidest korraldatud jäätmeveo konkursi korraldamiseks.
§ 1. Jäätmeveopiirkond
(1) Laekvere, Rakke, Tamsalu ja Väike-Maarja valdade haldusterritooriumid on üks jäätmeveopiirkond.
(2) Väike-Maarja valla korraldatud jäätmeveo piirkonnas kehtestatakse kahetasandiline jäätmeveo korraldus:
1) I tasand - Väike-Maarja alevik.
2) II tasand - Aavere, Aburi, Avanduse, Avispea, Ebavere, Eipri, Hirla, Imukvere, Koonu, Kurtna, Kännuküla, Kärsa, Käru, Liivaküla, Müüriku, Määri, Nadalama, Nõmme, Orguse, Pandivere, Pikevere, Pudivere, Raeküla, Raigu, Rastla, Triigi, Uuemõisa, Vao, Varangu, Vorsti, Võivere, Äntu ja Ärina külad ning Kiltsi ja Simuna alevikud.
§ 2. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliik
Korraldatud jäätmeveoga hõlmatakse jäätmeliik, mis on tähistatud Vabariigi Valituse 6. aprilli 2004. määruses nr 102 jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu koodinumbriga 20 03 01 ehk prügi (segaolmejäätmed).
§ 3. Äraveo sagedus ja aeg
(1) Jäätmemahutit peab tühjendama sagedusega, mis väldib mahutite ületäitumise, haisu ja kahjurite tekke ning ümbruskonna reostamise.
(2) Jäätmemahutite minimaalne tühjendussagedus on:
1) I tasandil mitte harvem, kui üks kord 4 nädala jooksul;
2) II tasandil mitte harvem, kui üks kord 12 nädala jooksul.
(3) Jäätmevedu võib toimuda ajavahemikul kella 07.00 – 23.00.
§ 4. Teenustasu piirmäär:
(1) Jäätmeveo teenustasu piirmäär on suurim võimalik tasu jäätmete käitlemise eest, millest ainuõigust omava vedaja teenustasu ei või olla kõrgem.
(2) Korraldatud jäätmeveo teenustasu piirmäärad koos käibemaksuga on järgmised:
Teenustasu piirmäär jäätmete ühe tühjenduskorra kohta koos käibemaksuga EEK/€
30-50 l jäätmekott
240 l (190 l)
340 l (360 l või 370 l)
600 l (660 l)
* Teenustasu piirmäär sisaldab jäätmekoti hinda
§ 5. Jäätmeveo teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord
(1) Jäätmeveo teenustasu on tasu ühekordse vastava suurusega jäätmemahutis sisalduvate jäätmete käitlemise eest, mis määratakse kindlaks jäätmevedaja poolt avalikule konkursile/hankele esitatud ja edukaks tunnistatud pakkumises.
(3) Jäätmeveo teenustasu koosneb erinevatest komponentidest, millest tähtsamad on:
1) tööjõukulu – 25%
Tööjõukulu muutumisel arvutatakse uus jäätmeveo teenustasu hind järgmiselt:
X - muudetud jäätmeveo teenustasu hind
B – tööjõukulu suurenemine või vähenemine %-des
0,25 – tööjõukulu osakaal
2) kütusekulu – 20%
Kütuse hinna muutumisel arvutatakse uus jäätmeveo teenustasu hind järgmiselt:
A – kütuse hinna muutus %-des
0,2 – kütusekulu osakaal
3) käitluskulu sisaldab kõiki jäätmeveo ainuõigust omava vedaja poolt tehtavaid kulutusi teenuse osutamiseks, sealhulgas saastetasu, jäätmekäitluskoha vastuvõtutasu ning muid kulusid, mida ei ole loetletud, kuid mis on vajalikud teenuse osutamiseks.
Saastetasu või käitlustasu muutmisel kujuneb uus jäätmeveo teenustasu hind järgmiselt:
X = (saastetasu muutus x mahukaal x konteineri suurus) + C
X – muudetud jäätmeveo teenustasu hind
kortermajad k=0,133 t/m3
eramud k=0,146 t/m3
(4) Jäätmevedajal on võimalik taotleda jäätmeveo teenustasu muutmist esitades kirjaliku taotluse MTÜ-le Roheline Paik. Taotlus vaadatakse läbi 30 päeva jooksul.
(5) Taotluse esitamise eelduseks on käesoleva määruse § 5 lõikes 3 nimetatud teenustasu komponentide oluline muutumine.
(6) Jäätmeveo teenustasu muutmist ei saa taotleda enne 12 kuu möödumist korraldatud jäätmeveo teenuse osutamise algusest.
(7) Jäätmevedaja ei saa taotleda teenustasu muutmist enam kui 10% võrra pakkumise hinnast.
(8) Jäätmevedaja ei saa taotleda teenustasu muutmist rohkem, kui kaks korda ainuõiguse kehtivusaja jooksul.
(9) Jäätmevedaja poolt esitatav teenustasude muutmise taotlus peab sisaldama:
(10) Vajadusel peab jäätmevedaja esitama MTÜ Roheline Paik soovil taotluse menetlemiseks vajalikku muud informatsiooni.
(11) Teenustasu muutmise õigus on vallavalitsusel.
(12) Teenustasu muutmine jõustub, kui ühise jäätmeveopiirkonna kõigi kohalike omavalitsuste täitevorganid sellega nõustuvad.
Tunnistada kehtetuks Väike-Maarja Vallavolikogu 27.06.2007. määrus nr 10. “Väike-Maarja valla korraldatud olmejäätmeveo piirkondade, vedamise sageduse ja aja ning jäätmeveo teenustasu piirmäärade kehtestamine“.
Määrus jõustub 01.12.2010.
RT IV, 20.09.2018, 11


Riigi rahastatava lapsehoiuteenuse maksimaalse maksumuse ning riigieelarvest rahastatava asenduskoduteenuse maksimaalse maksumuse ja hinna kehtestamine – Riigi Teataja
Riigi rahastatava lapsehoiuteenuse maksimaalse maksumuse ning riigieelarvest rahastatava asenduskoduteenuse maksimaalse maksumuse ja hinna kehtestamine
Riigi rahastatava lapsehoiuteenuse maksimaalse maksumuse ning riigieelarvest rahastatava asenduskoduteenuse maksimaalse maksumuse ja hinna kehtestamine - sisukord
§ 1 Riigi rahastatava lapsehoiuteenuse maksimaalne maksumus
§ 2 Asenduskoduteenuse maksimaalne maksumus ja hind
RT I, 12.01.2016, 4
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 113 lõike 2 ja § 120 lõike 2 alusel.
§ 1. Riigi rahastatava lapsehoiuteenuse maksimaalne maksumus
Sotsiaalhoolekande seaduse §-s 109 nimetatud raske või sügava puudega lapse hooldusõigust omaval isikul või § 129 lõikes 1 nimetatud hooldajal on kuni selle kalendriaasta lõpuni, kui laps saab 18-aastaseks, sotsiaalhoolekande seaduse § 109 punktides 1–4 sätestatud tingimuste esinemise korral õigus saada sama seaduse §-s 108 nimetatud lapsehoiuteenust maksimaalse maksumusega 402 eurot kalendriaastas.
§ 2. Asenduskoduteenuse maksimaalne maksumus ja hind
(1) Sotsiaalhoolekande seaduse §-s 117 nimetatud asenduskoduteenust saama õigustatud lapsel on õigus saada sotsiaalhoolekande seaduse §-s 116 nimetatud asenduskoduteenust maksimaalse maksumusega 9948 eurot kalendriaastas teenuse hinnaga kuni 829 eurot ühes kalendrikuus.
(2) Asenduskoduteenust saama õigustatud alla 3-aastasel lapsel ja lapsel, kellel on tuvastatud puude raskusaste puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse alusel, on õigus saada asenduskoduteenust maksimaalse maksumusega 15 396 eurot kalendriaastas teenuse hinnaga kuni 1283 eurot ühes kalendrikuus.
(3) Kui asenduskoduteenust saama õigustatud lapsele hakatakse asenduskoduteenust osutama või lõpetatakse asenduskoduteenuse osutamine kalendrikuu kestel, tasutakse nimetatud kalendrikuul osutatud teenuse eest proportsionaalselt asenduskoduteenusel viibitud päevade arvuga.
(4) Asenduskoduteenuse osutamise kestel 3-aastaseks saanud lapse eest tasutakse osutatud asenduskoduteenuse eest lõikes 2 kehtestatud teenuse hinda kuni selle kalendrikuu lõpuni, mil laps sai 3-aastaseks.
(5) Kui asenduskoduteenuse osutamise kestel tuvastatakse lapsel puude raskusaste puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse alusel, tasutakse osutatud asenduskoduteenuse eest lõikes 2 kehtestatud teenuse hinda puude raskusastme tuvastamise kalendrikuule järgnevast kalendrikuust alates.
(6) Kui asenduskoduteenuse osutamise kestel lõpeb lapsel puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse alusel tuvastatud puude raskusastme kestus, tasutakse sellele lapsele osutatud asenduskoduteenuse eest lõikes 2 kehtestatud hinda puude raskusastme tuvastamise kestuse kalendrikuu lõpuni.


Ahula Raamatukogu põhimäärus – Riigi Teataja
Ahula Raamatukogu põhimäärus
Ahula Raamatukogu põhimäärus - sisukord
§ 5 Raamatukogu töökorraldus
§ 6 Raamatukogu vara, aruandlus ja järelevalve
RT IV, 02.12.2011, 14
Vastu võetud 21.10.2010 nr 13
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 34, § 35 lg 2, rahvaraamatukogu seaduse § 6 lg 1 alusel eesmärgiga liita Järva-Madise Raamatukogu Ahula Raamatukoguga, mille tulemusena Järva-Madise Raamatukogu tegevus lõpeb.
(1) Ahula Raamatukogu (edaspidi raamatukogu) on üldkasutatav munitsipaalraamatukogu.
(3) Raamatukogu on Albu Vallavalitsuse hallatav asutus.
(4) Raamatukogul on oma alaeelarve Albu valla eelarve koosseisus.
(5) Raamatukogu ruumid, kogud ja muu vara on Albu valla vara.
(6) Raamatukogu asukoht on Ahula küla Albu vald Järvamaa. Raamatukogul võivad olla teeninduspunktid teistes Albu valla külades.
(7) Raamatukogu juhindub oma tegevuses rahvaraamatukogu seadusest, teistest õigusaktidest, UNESCO rahvaraamatukogude manifestist ning käesolevast põhimäärusest.
(8) Raamatukogul võib olla oma nime ja valla vapi kujutisega pitsat ning sümboolika, mille kinnitab raamatukogu direktori ettepanekul Albu Vallavalitsus.
(9) Raamatukogu põhimääruse kinnitab ja teeb selles muudatusi Albu Vallavolikogu.
(10) Raamatukogu teeninduspiirkonna kinnitab vallavalitsus.
(1) Raamatukogu kogub, säilitab ja teeb lugejale kättesaadavaks temale vajalikud trükised, auvised ja teised teavikud (edaspidi teavikud) ning avalikud andmekogud.
(2) Raamatukogule pandud ülesannete täitmiseks raamatukogu:
1) osutab lugejale raamatukogu põhi-ja eriteenuseid, vajadusel koduteenindust;
7) teeb koostööd teiste raamatukogudega, sealhulgas koolide raamatukogudega;
(3) Raamatukogu töö korraldatakse vastavalt kultuuriministri kehtestatud rahvaraamatukogu töökorralduse juhendile
(4) Raamatukogu teenindus korraldatakse ja raamatukogu kasutatakse vastavalt Albu Vallavolikogu kehtestatud raamatukogu kasutamise eeskirjale.
(1) Raamatukogu juhib direktor, kelle kinnitab ametisse ja vabastab ametist Albu Vallavalitsus vallavanema ettepanekul. Direktoriga sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem.
(2) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldab Albu Vallavalitsus konkursi.
(3) Direktor tagab raamatukogule pandud ülesannete täitmise ning kannab vastutust raamatukogu arengu ja rahaliste vahendite õiguspärase kasutamise ning raamatukogu valduses oleva vallavara otstarbekohase kasutamise eest.
(1) Raamatukoguteeninduse korraldamise kohta ettepanekute tegemiseks, raamatukogu töö hindamiseks ja muude raamatukogu tegevust puudutavate oluliste küsimuste läbiarutamiseks moodustatakse nõuandava koguna valla raamatukogude ühine nõukogu.
(2) Nõukogu koosseisu kinnitab Albu Vallavalitsus kolmeks aastaks.
1) arutab raamatukogu tegevust puudutavaid olulisi küsimusi ja teeb direktorile ettepanekuid raamatukogutöö paremaks korraldamiseks;
2) vaatab läbi ja kooskõlastab direktori poolt koostatud eelarve projekti enne selle esitamist Albu Vallavalitsusele;
3) vaatab läbi raamatukogu tööplaani ja tegevuse aastaaruande;
4) kooskõlastab direktori ettepanekul enne Albu Vallavalitsusele kinnitamiseks esitamist raamatukogu poolt osutatavate tasuliste teenuste hinnad;
5) aitab kaasa raamatukogu finantseerimiseks täiendavate vahendite leidmisele ja taotlemisele;
6) arutab raamatukogu poolt ettevalmistatud raamatukogu arengukava ja aitab igati kaasa selle täitmisele ning teeb omapoolseid ettepanekuid kirjanduse valikul.
(4) Nõukogul on õigus saada direktorilt oma tegevuseks vajalikku informatsiooni.
(5) Nõukogu istungitel osaleb sõnaõigusega direktor.
(6) Nõukogu istungid toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvemini kui üks kord aastas.
(7) Nõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe, aseesimehe ja sekretäri.
(8) Nõukogu istungi kutsub kokku ja seda juhatab esimees, tema äraolekul aseesimees. Kokkukutsumise õigus on vähemalt kahel nõukogu liikmel. Kokkukutsumine toimub viie kalendripäevase etteteatamisega. Kõigi nõukogu liikmete nõusolekul võib etteteatamise tähtaeg olla ka lühem.
(9) Nõukogu istungite materjalid valmistab ette ja asjaajamist korraldab direktor koostöös nõukogu esimehega.
(10) Nõukogu on otsustusvõimeline, kui istungist võtab osa peale esimehe või teda asendava aseesimehe veel üks nõukogu liige. Nõukogu istungeid protokollib nõukogu sekretär. Protokollile kirjutavad alla istungi juhataja ja protokollija. Protokolle säilitatakse alaliselt.
(11) Nõukogu teeb otsuseid häälteenamusega, häälte võrdsel jaotumisel on otsustav istungi juhataja hääl. Eriarvamusele jäänu soovil tema arvamus protokollitakse.
(12) Nõukogu esimehel on õigus algatada liikme väljaarvamine nõukogust, kui liige ei ole kestvalt osalenud nõukogu töös ning teha ettepanek Albu Vallavalitsusele uue liikme määramiseks.
§ 5. Raamatukogu töökorraldus
(1) Raamatukogu töötajate koosseisu kinnitab direktori ettepanekul Albu Vallavalitsus.
(2) Raamatukogu töötajate ametijuhendid kinnitab direktor.
(3) Teistes külades teeninduspunktide loomise otsustab direktori ettepanekul Albu vallavalitsus.
§ 6. Raamatukogu vara, aruandlus ja järelevalve
(1) Raamatukogu vara moodustavad Albu Vallavalitsuse poolt sihtotstarbeliseks valdamiseks ja kasutamiseks antud ehitised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Raamatukogu valdab, kasutab ja käsutab tema valduses olevat vara Albu Vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
(3) Raamatukogu finantseeritakse valla eelarvest, toetusena riigieelarvest, annetustest, tema põhitegevusega seotud tasulistest teenustest ning muudest laekumistest.
(4) Tasuliste teenuste hinnad kehtestab direktori ettepanekul Albu Vallavalitsus. Raamatukogu raamatupidamist korraldab Albu Vallavalitsus.
(5) Raamatukogu eelarve vallaeelarve osana kinnitab Albu Vallavolikogu ja selle täitmist kontrollib Albu Vallavalitsus.
(6) Raamatukogu esitab oma tegevuse kohta õigusaktides ettenähtud aruandeid.
(1) Raamatukogu ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine toimub Albu Vallavolikogu otsuse alusel.
(2) Raamatukogu ümberkorraldamisest või tegevuse lõpetamisest teatab Albu Vallavalitsus Kultuuriministeeriumile vähemalt üks kuu enne kavandatavat tähtaega.
(1) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2011.a.
(2) Määruse jõustumisel Järva-Madise Raamatukogu liidetakse Ahula Raamatukoguga, mille tulemusena Järva-Madise Raamatukogu tegevus lõpeb.
(3) Albu Vallavolikogu 23. aprilli 1999.a. määrusega nr 9 “Raamatukogude põhimääruste kinnitamine” kinnitatud „Ahula Raamatukogu põhimäärus“ ja „Järva-Madise Raamatukogu põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.
(4) Järva-Madise Raamatukogu teeninduspunkt Järva-Madise külas Albu vallamajas ja Ahula Raamatukogu teeninduspunkt Kaalepi külas muutuvad määruse jõustumisest Ahula Raamatukogu teeninduspunktideks.
(5) Albu Vallavolikogu 23. aprilli 1999.a. määrusega nr 9 “Raamatukogude põhimääruste kinnitamine” kinnitatud „Albu Raamatukogu põhimääruses“ asendatakse teksti läbivalt sõna „juhataja“ sõnaga „direktor“.


text:
3-1-1-42-11 Riigikohus 31.05.2011
KrMS § 236 lg 2
KrMS § 236 lg 1
Lühimenetluses kannatanu ja tsiviilkostja puudumine kohtuistungilt ei ole asja arutamist takistav asjaolu üksnes juhul, kui need isikud on nõuetekohaselt kohtuistungile kutsutud.
Apellatsiooni väiteid lühimenetluses kannatanu kohtuistungile nõuetekohaselt kutsumata jätmise kohta ei saa pidada õiguslikult asjakohatuiks. Sellisel juhul ei saa kohus lugeda apellatsiooni ilmselt põhjendamatuks.
Kui kohus kutsus menetlusosalise kohtuistungile, märkides kutses kohtuistungi toimumise vale aja ja vale kohtusaali numbri, ei taganud ta sellega menetlusosalisele reaalset võimalust kohtuasja arutamisest osa võtta. Asudes sellest hoolimata kriminaalasja arutama, rikkus maakohus oluliselt kriminaalmenetlusõigust KrMS § 339 lg 2 mõttes.

matches:
Riigikohus
§ 236
§ 236
kohus
kohus
§ 339


text:
Äriregistrisse kandmata ettevõtete sundlõpetamise kord
Justiitsministri 01.09.1997 määrus number 39; jõustumiskuupäev 02.10.1997
RTL 1997, 140, 805
Justiitsministri 01.09.1997 a määrus nr 39
Äriseadustiku paragrahvi 513 lõike 8 ning Vabariigi Valitsuse seaduse paragrahvi 46 lõike 6 alusel määran:
Käesolev määrus täpsustab äriseadustiku paragrahvis 513 nimetatud ettevõtete, asutuste ja organisatsioonide registris (edaspidi ettevõtteregister) registreeritud ettevõtete sundlõpetamise teostamist.
2. Sundlõpetamine ümberregistreerimisavalduse esitamata jätmisel
Kui ettevõtteregistris registreeritud ettevõte ei ole hiljemalt 1997. aasta 1. septembriks esitanud äriregistrisse kandmise avaldust (edaspidi ümberregistreerimisavaldus), loetakse ta sundlõpetatuks alates 1997. aasta 2. septembrist.
3. Ettevõtte lõpetamine muudel alustel
Ettevõtteregistris registreeritud ettevõtet ei loeta äriseadustiku paragrahvi 513 alusel sundlõpetatuks, kui:
a) ettevõtte vabatahtlik lõpetamine otsustati hiljemalt 1997. aasta 1. septembril ning likvideerijate avaldatud teade likvideerimise kohta ilmus ajalehes või Riigi Teataja Lisas hiljemalt 1997. aasta 2. septembril. Sellisel juhul alustatud likvideerimismenetlust jätkatakse ja ettevõte kustutatakse ettevõtteregistrist vastavalt tsiviilseadustiku üldosa seadusele (RT I 1994, 53, 889; ... 2007, 124, 128), äriseadustikule, Eesti Vabariigi ühistuseadusele (RT 1992, 36, 477; RT I 1998, 59, 941 ), maksukorralduse seadusele (RT I 1994, 1, 5; 2001, 59, 360) ning Vabariigi Valitsuse 1995. aasta 31. oktoobri määrusele nr. 343 "Ettevõtteregistris registreeritud ettevõtete andmete muudatuste registreerimise ajutise korra kinnitamine" (RT I 1995, 85, 1470);
b) kohus kuulutas ettevõtte pankroti välja hiljemalt 1997. aasta 1. septembril. Sellisel juhul pankrotimenetlust jätkatakse pankrotiseaduses (RT 1992, 31, 403; RT I 1997, 18, 302) sätestatud korras.
4. Sundlõpetamine ümberregistreerimisavalduse rahuldamata jätmisel
Kui ettevõtteregistris registreeritud ettevõtte ümberregistreerimisavaldus otsustatakse jätta pärast 1997. aasta 1. septembrit rahuldamata, loetakse ta sundlõpetatuks otsuse jõustumise päevast.
5. Ettevõtte pankrotimenetluse raugemise tagajärjed
Ettevõtteregistris registreeritud ettevõtte pankrotimenetluse raugemisel või pankroti väljakuulutamata jätmisel, kui see toimub:
a) pankrotiseaduse paragrahvi 15 lõike 1 punkti 1 alusel või paragrahvi 93 lõike 3 alusel ning ettevõte ei ole esitanud ümberregistreerimisavaldust hiljemalt 1997. aasta 1. septembril, loetakse ettevõte äriseadustiku paragrahvi 513 alusel sundlõpetatuks ning kohaldatakse käesoleva määruse punkti 2;
b) pankrotiseaduse paragrahvi 15 lõike 1 punkti 2 või paragrahvi 93 lõike 1 alusel, loetakse ettevõte lõppenuks ning ettevõtteregistri pidaja kustutab ta registrist sundlõpetamisteadet avaldamata jõustunud kohtumääruse ärakirja alusel.
6. Äriregistrisse kandmata ettevõtte tegevuse jätkamise erisused
Kui ettevõte loetakse äriseadustiku paragrahvi 513 alusel ja käesoleva määruse punktides 2 või 5 nimetatud põhjusel sundlõpetatuks, jätkab ta tegevust seadusest tulenevate erisustega. Sellise ettevõtte juhatuse või seda asendava organi volitused säilivad kuni:
a) likvideerija määramiseni kohtu poolt või
b) pankroti väljakuulutamiseni kohtu poolt või
c) kui likvideerijat ei ole määratud ja pankrotti ei ole välja kuulutatud, siis ettevõtte ettevõtteregistrist kustutamiseni.
Juhatuse või seda asendava organi koosseisus võib tema volituste kestuse ajal teha muudatusi vastavalt Vabariigi Valitsuse 1995. aasta 31. oktoobri määrusele nr. 343 "Ettevõtteregistris registreeritud ettevõtete andmete muudatuste registreerimise ajutise korra kinnitamine".
7. Ümberregistreerimisavalduse esitanud ettevõtte seisund enne äriregistrisse kandmist
Kui ettevõtteregistris registreeritud ettevõte esitas hiljemalt 1997. aasta 1. septembril ümberregistreerimisavalduse, aga ei ole veel äriregistrisse kantud, siis tegutseb ta senises korras edasi ning juhatuse või seda asendava organi esindusõigus säilib kuni äriregistrisse kandmiseni. Kui kohus jätab ümberregistreerimisavalduse rahuldamata, rakendatakse käesoleva määruse punktides 4 ja 6 sätestatut.
II. osa MAA- JA LINNAKOHTUTE REGISTRIOSAKONDADE PÄDEVUS
8. Ümberregistreerimisavalduse tähtaegne esitamine
Ümberregistreerimisavaldus on tähtaegselt esitatud, kui see on hiljemalt 1997. aasta 1. septembril toodud äriregistrit pidava maa- või linnakohtu registriosakonda (edaspidi registriosakond) või hiljemalt sel kuupäeval registriosakonnale adresseerituna postitatud. Postiümbrik säilitatakse postituskuupäeva tuvastamiseks ning köidetakse registritoimikusse.
9. Ümberregistreerimisavalduse esitamine tähtaja möödumisel
Käesoleva määruse punktis 8 nimetatud tähtaja möödumisel toodud või postitatud ümberregistreerimisavaldusi registriosakond menetlusse ei võta. Sellised ümberregistreerimisavaldused antakse või saadetakse koos motiveeritud teatega avaldajale tagasi. Tähtaja möödumisel toodud või postitatud ümberregistreerimisavalduste kohta peetakse eraldi registripäevikut, lisades päevikukandele ettevõtteregistri registreerimisnumbri.
10. Arvutipäevikusse registreerimisnumbrite sisestamine
Registriosakond sisestab kõik tähtaegselt esitatud ümberregistreerimisavaldused äriregistri arvutitarkvaraprogrammi registripäeviku ossa (arvutipäevikusse) koos ettevõtteregistri registreerimisnumbritega.
Kui registriosakond otsustab jätta ümberregistreerimisavalduse rahuldamata, siis avaldab ta selle kohta sundlõpetamisteate ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Sundlõpetamisteade peab sisaldama järgmisi andmeid:
a) otsuse teinud kohtu registriosakonna nimi;
b) ümberregistreerimisavalduse rahuldamata jätmise aeg;
c) ettevõtte ettevõtteregistrisse kantud nimi ning taotletav ärinimi;
d) ettevõtteregistri registreerimisnumber;
e) ettevõtteregistrisse kantud juriidiline aadress ning asukoht ja aadress, mille äriregistrisse kandmist taotleti;
f) ettevõtteregistrisse kantud ettevõtte juhi nimi ning juhatuse liikmete nimed, kelle äriregistrisse kandmist taotleti;
g) teade võlausaldajatele ning osanikele, aktsionäridele või liikmetele selle kohta, et nad esitaksid 4 kuu jooksul pärast sundlõpetamisteate avaldamist ettevõtte asukohajärgsele maa- või linnakohtule avalduse likvideerimismenetluse läbiviimiseks likvideerijate määramise või pankroti väljakuulutamise kohta.
Registriosakond saadab käesoleva määruse punktis 11 nimetatud sundlõpetamisteate teadmiseks ettevõtteregistri pidajale ning ettevõtte asukohajärgsele maa- või linnakohtule.
III. osa SUNDLÕPETATUD ETTEVÕTETE NIMEKIRI
13. Sundlõpetatud ettevõtete nimekirja koostamine
Ettevõtteregistri pidaja koostab käesoleva määruse punktis 2 nimetatud ettevõtetest sundlõpetatud ettevõtete nimekirja. Nimekirja võib koostada mitmes järgus. Nimekirja kantakse aktsiaseltsid (sealhulgas riigiaktsiaseltsid), osaühingud (sealhulgas ühisettevõtted), täisühingud, usaldusühingud, riigiettevõtted, munitsipaalettevõtted, rahvaettevõtted ja rendiettevõtted. Muus õiguslikus vormis üksuse kandmiseks sundlõpetatud ettevõtete nimekirja tuvastab ettevõtteregistri pidaja selle üksuse juriidiliseks isikuks ja ettevõtteks olemise igal üksikul juhul eraldi ning võib kahtluse korral konsulteerida käesoleva määruse punktis 21 nimetatud ekspertnõukoguga.
14. Sundlõpetatud ettevõtete nimekirja mittekantavad üksused
Sundlõpetatud ettevõtete nimekirja ei kanta ettevõtteregistrisse kantud üksustest:
a) välismaa äriühingute filiaale ja esindusi;
b) talusid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid;
c) käesoleva määruse punktis 3 nimetatud ettevõtteid;
d) ettevõtete siseriiklikke filiaale ja muid ettevõtete struktuuriüksusi.
15. Sundlõpetatud ettevõtete nimekirja teadmiseks saatmine
Ettevõtteregistri pidaja saadab sundlõpetatud ettevõtete nimekirja teadmiseks maavalitsustele, ettevõtteregistri andmeid registreerinud linnavalitsustele, maa- ja linnakohtutele, Riigi Maksuametile, Riigi Tolliametile, Riigikontrollile, Tööinspektsioonile, Eesti Pangale.
a) millised ettevõtted on esitanud ümberregistreerimisavaldused, kuid ei ole veel äriregistrisse kantud;
b) millised ettevõtted on kantud sundlõpetatud ettevõtete nimekirja;
c) milliste ettevõtete ümberregistreerimisavaldused on jäetud rahuldamata;
d) millistele ettevõtetele on kohus määranud likvideerijad, kuulutanud välja pankroti või jätnud taotlused likvideerijate määramise või pankroti väljakuulutamise kohta rahuldamata;
e) millised ettevõtted on ettevõtteregistrist kustutatud pärast 1997. aasta 1. septembrit.
Pärast sundlõpetatud ettevõtete nimekirja või selle osa koostamist saadab ettevõtteregistri pidaja ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded avaldamiseks sundlõpetamisteate iga nimekirjas oleva ettevõtte kohta. Sundlõpetamisteade sisaldab järgmisi andmeid:
a) ettevõtte nimi;
d) ettevõtteregistrisse kantud ettevõtte juhi nimi ning isikukood või sünniaeg;
e) teade ettevõtte võlausaldajatele ning osanikele, aktsionäridele või liikmetele selle kohta, et nad esitaksid 4 kuu jooksul pärast teate avaldamist ettevõtte asukohajärgsele maa- või linnakohtule avalduse likvideerimismenetluse läbiviimiseks likvideerijate määramise või pankroti väljakuulutamise kohta.
IV. osa AMETLIKUS VÄLJAANDES AMETLIKUD TEADAANDED TEADETE AVALDAMINE
18. Ettevõtteregistri pidaja sundlõpetamisteadete avaldamine
Ettevõtteregistri pidaja saadab ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded avaldamiseks käesoleva määruse punkti 17 alusel koostatud sundlõpetamisteated järgmises põhi- ja alajaotuses: ettevõtteliigiti (pealkiri) ning ettevõtete asukohajärgsete maakondade kaupa (alapealkiri). Teade võlausaldajatele, osanikele, aktsionäridele ja liikmetele 4 kuu jooksul likvideerimismenetluse läbiviimiseks likvideerijate määramise või pankroti väljakuulutamise avalduse esitamise kohta võib hõlmata mitut ettevõtet.
19. Kohtute sundlõpetamisteadete avaldamine
Käesoleva määruse punkti 11 alusel koostatud sundlõpetamisteated saadetakse avaldamisele kohtute kaupa. Teade võlausaldajatele, osanikele, aktsionäridele ja liikmetele 4 kuu jooksul likvideerimismenetluse läbiviimiseks likvideerijate määramise või pankroti väljakuulutamise avalduse esitamise kohta võib hõlmata mitut ettevõtet.
V. osa EKSPERTNÕUKOGU
20. Sundlõpetatud ettevõtete nimekirja koostamisega mittenõustumine
Kui ettevõte või tema osanik või aktsionär või liige või võlausaldaja või Riigikontroll ei nõustu ettevõtteregistri pidaja poolt ettevõtte sundlõpetatud ettevõtete nimekirja kandmise või mittekandmisega, siis võib ta esitada järelepärimise käesoleva määruse punktis 21 nimetatud ekspertnõukogule. Ekspertnõukogule järelepärimise esitamine ei takista sundlõpetatud ettevõtete nimekirja kandmise või mittekandmise vaidlustamist halduskohtumenetluse seadustikus (RT I 1993, 50, 694; ... 1999, 16, 271) sätestatud korras.
21. Ekspertnõukogu moodustamine
Sundlõpetatud ettevõtete nimekirja kandmise või mittekandmise kohta esitatud järelepärimiste läbivaatamiseks moodustatakse ekspertnõukogu. Ekspertnõukogusse kuuluvad kolm justiitsministeeriumi esindajat ja üks riikliku keskäriregistri volitatud töötleja esindaja. Eesti Kaubandus-Tööstuskojal on õigus nimetada üks esindaja ekspertnõukogu liikmeks. Ekspertnõukogu kodukorra kehtestab justiitsminister, kuulates ära riikliku keskäriregistri volitatud töötleja ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoja arvamuse.
22. Ekspertnõukogu arvamus
Ekspertnõukogu vaatab läbi talle esitatud järelepärimised ja esitab ettevõtteregistri pidajale motiveeritud arvamuse selle kohta, kas ettevõte tuleks kanda sundlõpetatud ettevõtete nimekirja või arvata sellest välja koos ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded vastava teate avaldamisega.
VI. osa KOHTULE TAOTLUSTE ESITAMINE
23. Kohtule taotluste esitamise tähtaeg
Sundlõpetatud ettevõtete nimekirja kantud ettevõtte võlausaldajatel, osanikel, aktsionäridel või liikmetel on pärast sundlõpetamisteate avaldamist 4 kuu jooksul aega esitada ettevõtte asukohajärgsele maa- või linnakohtule avaldusi likvideerimismenetluse läbiviimiseks likvideerijate määramise või pankroti väljakuulutamise kohta.
24. Ettevõtteregistri pidajale avaldustest ja lahenditest teatamine
Kohus teatab käesoleva määruse punktis 23 nimetatud avalduse esitamisest ning nende avalduste rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta jõustunud kohtulahenditest ettevõtteregistri pidajale.
25. Uute avalduste likvideerijale edastamine
Kui kohus on juba määranud sundlõpetatud ettevõttele likvideerimise läbiviimiseks likvideerija ning ettevõtte suhtes esitatakse kohtule uus likvideerija määramise avaldus, siis käsitletakse sellise avalduse esitamist kui nõudest teatamist. Likvideerija määranud kohus edastab selle likvideerijale.
VII. osa LIKVIDEERIMISMENETLUS
26. Likvideerimistoimingud
Sundlõpetatud ettevõtte likvideerija:
a) koostab likvideerimismenetluse alustamisel ettevõtte bilansi;
b) lõpetab ettevõtte tegevuse;
d) müüb ettevõtte vara;
f) pärast kõigi võlausaldajate nõuete rahuldamist ja neile kuuluva raha deponeerimist koostab ettevõtte lõppbilansi ning allesjäänud vara jaotusplaani;
g) teatab ettevõtte osanikele, aktsionäridele või liikmetele ettevõtte lõppbilansi ja allesjäänud vara jaotusplaani koostamisest ning esitab need ettevõtte asukohas ettevõtte osanikele, aktsionäridele või liikmetele tutvumiseks;
h) jagab ettevõtte allesjäänud vara jaotusplaani alusel ettevõtte osanikele, aktsionäridele või liikmetele, kui Riigi Teataja Lisas sundlõpetamisteate avaldamisest on möödunud vähemalt 6 kuud ning lõppbilansi ja jaotusplaani osanikele, aktsionäridele ja liikmetele tutvumiseks esitamisest on möödunud vähemalt 2 kuud ning lõppbilanssi ja jaotusplaani ei ole kohtus vaidlustatud või on sellekohane hagi rahuldamata jäetud;
i) pärast likvideerimismenetluse lõppemist esitab ettevõtteregistri pidajale lõppbilansi ning avalduse ettevõtte ettevõtteregistrist kustutamise kohta ja likvideeritud ettevõtte dokumentide hoidja andmete (nimi, elu- või asukoht) ettevõtteregistrisse märkimise kohta.
27. Pankrotiavalduse esitamine
Sundlõpetatud ettevõtte likvideerija peab vastavalt tsiviilseadustiku üldosa seaduse paragrahvile 53, äriseadustiku paragrahvidele 120, 210 ja 373 ja Eesti Vabariigi ühistuseaduse paragrahvile 51.1 esitama kohtule pankrotiavalduse, kui selgub, et likvideeritava ettevõtte varast või likvideeritava täis- või usaldusühingu puhul ettevõtte ja isiklikult vastutavate osanike varast ei jätku kõigi võlausaldajate nõuete rahuldamiseks.
28. Dokumentide hoidja määramine
Sundlõpetatud ettevõtte likvideerimismenetluse lõppemisel võtab likvideerija ettevõtte dokumendid enda kätte hoiule või annab hoiule kolmandale isikule. Dokumentide hoidja säilitab dokumente kümme aastat, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti.
VIII. osa REGISTRIST KUSTUTAMINE
29. Sundlõpetatud ettevõtte registrist kustutamise alus
Ettevõtteregistri pidaja kustutab sundlõpetatud ettevõtete nimekirja kantud või seoses ümberregistreerimisavalduse rahuldamata jätmisega sundlõpetatud ettevõtte ettevõtteregistrist, kui:
a) kohtule ei ole ettevõtte kohta käesoleva määruse punktis 23 nimetatud avaldusi esitatud;
b) kohus teatab kõigi käesoleva määruse punktis 23 nimetatud avalduste rahuldamata jätmisest;
e) käesoleva määruse punkti 5 alapunktis "b" nimetatud juhul jõustunud kohtumääruse alusel.
30. Kustutamise ja dokumentide hoidja kanne
Ettevõtteregistri pidaja teeb oma andmekogusse käesoleva määruse punktis 29 nimetatud aluse olemasolul kande selle kohta, et ettevõte on ettevõtteregistrist kustutatud. Kandele lisatakse isiku andmed, kes on ettevõtte dokumentide hoidjaks (nimi, elu- või asukoht).
31. Ümberregistreerimata filiaalide ja esinduste registrist kustutamine
Välismaa äriühingute filiaalid ja esindused, mille ümberregistreerimisavaldust ei ole hiljemalt 1997. aasta 1. septembriks registriosakonnale esitatud või mille ümberregistreerimisavaldus on pärast 1997. aasta 1. septembrit jäetud rahuldamata, kustutatakse äriseadustiku paragrahvi 513 lõike 7 alusel ettevõtteregistri pidaja poolt ettevõtteregistrist. Käesoleva määruse punktis 11 või 17 nimetatud sundlõpetamisteadet taolistel juhtudel ei koostata.
32. Välispankade filiaalid ja esindused
Käesoleva määruse punkti 31 ei kohaldata krediidiasutuste seaduse (RT I 1995, 4, 36) paragrahvis 22 nimetatud välisriigi krediidiasutuste filiaalide ja esinduste suhtes.

matches: kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus


2 ISIKUKOODI MOODUSTAMINE JA KOOSSEIS
§ 3 Isikukoodi koosseis
3 ISIKUKOODIDE VÄLJAJAGAMINE
§ 5 Isikukoodi väljajagamine meditsiinilisele sünnitõendile märkimiseks
4 ISIKUKOODI ANDMINE
§ 10 Antud isikukoodi muutmine
28.12.2005 RTL 2006, 5, 85 01.02.2006
04.09.2007 RTL 2007, 73, 1264 21.09.2007
08.12.2009 RTL 2009, 93, 1349 01.01.2010
Määrus kehtestatakse «Rahvastikuregistri seaduse» § 50 lõike 6 alusel
2. peatükk ISIKUKOODI MOODUSTAMINE JA KOOSSEIS
§ 3. Isikukoodi koosseis
teine ja kolmas number – sünniaasta kaks viimast numbrit;
neljas ja viies number – sünnikuu number (jaanuar – 01 jne);
kuues ja seitsmes number – sünnikuupäev (01 jne);
kaheksas, üheksas ja kümnes number – järjenumber ühel ja samal päeval sündinuile;
3. peatükk ISIKUKOODIDE VÄLJAJAGAMINE
§ 4. Isikukoodi väljajagamine
4. peatükk ISIKUKOODI ANDMINE
§ 6. Isikukoodi andmine tervishoiuasutuse poolt
§ 8. Isikukoodi andmine Politsei- ja Piirivalveameti poolt üleantud andmete alusel
[RTL 2009, 93, 1349 - jõust. 01.01.2010]
(1) Kui isikule ei ole varem isikukoodi antud, teeb seda Politsei- ja Piirivalveamet isikut tõendava dokumendi väljaandmisel, elamisloa või elamisõiguse taotluse või muu seaduses sätestatud menetluse käigus.
(2) Isikukoodi moodustamiseks rahvastikuregistri tarkvara abil annab Politsei- ja Piirivalveamet rahvastikuregistri volitatud töötlejale üle järgmised andmed:
(4) Rahvastikuregistri volitatud töötleja edastab Politsei- ja Piirivalveametile lõikes 2 nimetatud andmete alusel moodustatud isikukoodi ja sellega seotud eesnime ja perekonnanime asjatu viivituseta, kuid mitte hiljem kui andmete esitamise päevale järgmisel tööpäeval.
§ 9. Isikukoodi andmine andmete kandmisel rahvastikuregistrisse enne rahvastikuregistri moodustamist koostatud dokumentidelt
§ 91. Isikukoodi andmine isikule, kelle andmed kantakse riigi andmekogusse
(1) Isikukoodi andmiseks isikule, kelle isikukood kuulub seaduse või andmekogu põhimääruse alusel kandmisele riigi andmekogusse, esitab isik isiklikult kohale ilmudes maavalitsusele kirjaliku taotluse (lisa 1) järgmiste andmetega:
[RTL 2007, 73, 1264 - jõust. 21.09.2007]
§ 92. Isikukoodi andmine Euroopa Liidu kodanikule, kelle elukoht registreeritakse esmakordselt Eestis
(1) Isikukoodi andmiseks Euroopa Liidu kodanikule, kelle elukoht registreeritakse esmakordselt Eestis ja kellele ei ole varem isikukoodi antud, esitab isik isiklikult kohale ilmudes elukohajärgse kohaliku omavalitsusüksuse pädevale asutusele kirjaliku taotluse (lisa 1) järgmiste andmetega:
§ 93. Isikukoodi andmine välisriigis elavale isikule, kelle andmed kantakse riigi andmekogusse
(1) Välisriigis elav isik, kelle isikukood tuleb seaduse või andmekogu põhimääruse alusel kanda riigi andmekogusse, võib esitada isikukoodi saamise taotluse (lisa 2), millel oleva taotleja allkirja on kinnitanud notar või Eesti konsulaarametnik, rahvastikuregistri vastutavale töötlejale Siseministeeriumile. Isik võib taotleda taotluse edastamist „Konsulaarseaduse“ § 40 lõike 1 alusel.
(2) Lõikes 1 nimetatud taotluses märgitakse lisaks § 91 lõikes 1 loetletud andmetele kontaktisiku andmed tema olemasolul ning taotlusele lisatakse notari poolt notariaalselt või konsulaarametniku poolt ametlikult kinnitatud koopia isikut tõendava dokumendi isikuandmetega leheküljest. Vastava dokumendi olemasolul lisab isik taotlusele ka dokumendi, mis tõendab isikukoodi kasutamise vajadust.
(3) Isikukoodi moodustamiseks antakse § 91 lõikes 1 loetletud andmed andmesidevõrgu kaudu üle rahvastikuregistri volitatud töötlejale.
(4) Taotluse esitanud isikule või taotluses toodud kontaktisikule väljastab Siseministeerium isikukoodi saanud isiku kohta väljavõtte rahvastikuregistrist. Väljavõtte võib saata posti teel tähtkirjaga.
§ 94. Isiku tuvastamine isikukoodi taotlemisel
(1) Isikukoodi taotlemisel §-de 91 kuni 93 alusel tuvastatakse taotluse esitaja isik „Isikut tõendavate dokumentide seaduse” § 2 lõikes 2 sätestatud dokumendi, Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni poolt väljaantud isikut tõendava dokumendi või välisriigi reisidokumendi alusel.
(11) Alla 15-aastase isiku, kellele ei ole välja antud lõikes 1 nimetatud dokumenti, isik tuvastatakse sünnitunnistuse ja seadusliku esindaja ütluste alusel.
(12) Vajadusel tuvastatakse isik, kellel ei ole lõikes 1 nimetatud dokumenti, muu dokumentaalse tõendi alusel.
(2) Oma alaealise lapse või eestkostetava eest esitab isikukoodi taotluse tema vanem, eestkostja või eestkosteasutuse volitatud esindaja (edaspidi seadusjärgne esindaja). Taotluse esitamisel tuvastatakse taotluse esitaja isik ja seadusliku esinduse õigus lõikes 1 nimetatud dokumendi ning esindusõigust tõendava dokumendi alusel.
§ 10. Antud isikukoodi muutmine
3) isikukood ei vasta «Rahvastikuregistri seaduses» või standardis isikukoodile esitatud nõuetele.
(2) Isikukoodi muutmise vajadusel esitab perekonnaseisuasutus või Politsei- ja Piirivalveamet rahvastikuregistri volitatud töötlejale isikukoodi muutmise taotluse.
§ 11. Seniantud isikukoodide kehtivus


Ajutised püügikitsendused, kalapüügiõiguse tasu, kalastuskaartide piirarv harrastuslikul kalapüügil 2011. aastal – Riigi Teataja
Ajutised püügikitsendused, kalapüügiõiguse tasu, kalastuskaartide piirarv harrastuslikul kalapüügil 2011. aastal
Ajutised püügikitsendused, kalapüügiõiguse tasu, kalastuskaartide piirarv harrastuslikul kalapüügil 2011. aastal - sisukord
2 Harrastuslik kalapüük nakkevõrgu ja õngejadaga ja ajutised püügikitsendused harrastuslikul kalapüügil
§ 2 Lubatud püügivahendite piirarv ja harrastusliku kalapüügiõiguse tasu Läänemerel
§ 3 Lubatud püügivahendite piirarv, harrastusliku kalapüügiõiguse tasu ja püügikitsendused Peipsi, Pihkva või Lämmijärvel
§ 4 Lubatud püügivahendite piirarv Võrtsjärvel
§ 5 Lubatud kalastuskaartide piirarv Harju maakonna siseveekogudel
§ 6 Lubatud püügivahendite piirarv Ida-Viru maakonna sise- ja piiriveekogudel
§ 7 Lubatud kalastuskaartide piirarv Jõgeva maakonna siseveekogudel
§ 8 Lubatud kalastuskaartide piirarv Lääne maakonna siseveekogudel
§ 9 Lubatud kalastuskaartide ja püügivahendite piirarv Põlva maakonna siseveekogudel
§ 10 Lubatud kalastuskaartide ja püügivahendite piirarv Pärnu maakonna siseveekogudel
§ 11 Lubatud püügivahendite piirarv Saare maakonna siseveekogudel
§ 12 Lubatud kalastuskaartide ja püügivahendite piirarv Tartu maakonna siseveekogudel ja Saadjärvel ning püügikitsendused harrastuspüügil
§ 13 Lubatud kalastuskaartide ja püügivahendite piirarv Valga maakonna siseveekogudel ja püügikitsendused harrastuspüügil
§ 14 Lubatud püügivahendite piirarv Viljandi maakonna siseveekogudel
§ 15 Lubatud kalastuskaartide ja püügivahendite piirarv Võru maakonna siseveekogudel
§ 16 Üheaegselt püügile lubatud maksimaalne harrastuslike nakkevõrkude arv väikejärvedes
§ 17 Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu Võrtsjärvel ja teistel sise- ja piiriveekogudel
3 Harrastuslik kalapüük liivi ja kuuritsaga
§ 18 Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu siseveekogudes harrastuslikul kalapüügil liivi ja kuuritsaga
4 Harrastuslik kalapüük harpuunpüssi ja harpuuniga
§ 19 Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuslikul kalapüügil Jõgeva ja Tartu maakonnas harpuunpüssi ja harpuuniga
5 Lõheliste püük
§ 20 Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu lõhe ja meriforelli harrastuspüügil jõgedel
§ 21 Püügikitsendused harrastuslikul kalapüügil forellijõgedel
§ 22 Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuslikul kalapüügil Silma looduskaitsealal
§ 23 Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuslikul kalapüügil Matsalu rahvuspargis
§ 24 Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuslikul kalapüügil Endla looduskaitsealal
7 Vähipüük
§ 25 Kasutada lubatud vähipüügivahendi ööpäevade piirarv
§ 26 Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest ühe vähipüügivahendiga Harju, Hiiu, Ida-Viru, Jõgeva, Järva, Lääne, Lääne-Viru, Põlva, Pärnu, Rapla, Saare, Tartu, Valga, Viljandi ja Võru maakonnas
§ 27 Ajutised püügikitsendused vähipüügil
RT I, 25.02.2011, 18
Vastu võetud 15.11.2010 nr 60
RT I, 19.11.2010, 3
jõustumine 22.11.2010
22.02.2011 RT I, 25.02.2011, 17 28.02.2011
Määrus kehtestatakse „Kalapüügiseaduse” § 11 lõigete 11, 111, 112 ja 18, § 19 lõike 3, „Keskkonnatasude seaduse” § 11 lõike 2 punkti 3 ja Vabariigi Valitsuse 9. mai 2003. a määruse nr 144 „Kalapüügieeskiri” § 33 lõike 4, § 39 lõigete 3 ja 6 ning § 41 lõike 2 alusel.
[RT I, 25.02.2011, 17 - jõust. 28.02.2011]
(1) Määrusega kehtestatakse 2011. aastaks:
1) piirkonnad, kus harrastuslikul kalapüügil on lubatud kasutada nakkevõrku, õngejada, liivi, kuuritsat, vähinatta ja vähimõrda ning nendes piirkondades kasutada lubatud püügivahendite ja kalastuskaartide piirarv;
2) ajutised püügikitsendused harrastuslikul kalapüügil;
3) harrastusliku kalapüügiõiguse tasu kalastuskaardi alusel.
(2) Määrus reguleerib harrastuslikku kalapüüki riigile ja kohalikule omavalitsusele kuuluval veekogul ning eraomanikule kuuluval avalikuks kasutamiseks määratud veekogul.
2. peatükk Harrastuslik kalapüük nakkevõrgu ja õngejadaga ja ajutised püügikitsendused harrastuslikul kalapüügil
§ 2. Lubatud püügivahendite piirarv ja harrastusliku kalapüügiõiguse tasu Läänemerel
(1) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel ajavahemikul märts kuni oktoober üheks kalendrikuuks kasutada lubatud 100 õngekonksuga õngejadade piirarv on:
1) Harju maakonnas – 150;
2) Hiiu maakonnas – 180;
3) Lääne maakonnas – 150;
4) Lääne-Viru maakonnas – 15;
5) Pärnu maakonnas – 90;
6) Saare maakonnas – 300.
(2) Harrastuslikul kalapüügil Harju maakonnas kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv on:
1) jaanuaris – 100;
2) veebruaris – 130;
3) märtsis – 150;
4) aprillis – 250;
5) mais – 380;
6) juunis – 470;
7) juulis – 630;
8) augustis – 660;
9) septembris – 630;
10) oktoobris – 500;
11) novembris – 250;
12) detsembris – 120.
(3) Harrastuslikul kalapüügil Hiiu maakonnas üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv on 175.
(4) Harrastuslikul kalapüügil Ida-Viru maakonnas kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv on:
1) jaanuaris – 50;
2) veebruaris – 80;
3) märtsis – 120;
4) aprillis – 140;
5) mais – 170;
6) juunis – 230;
7) juulis – 170;
8) augustis – 160;
9) septembris – 170;
10) oktoobris – 120;
11) novembris – 80;
12) detsembris – 70.
(5) Harrastuslikul kalapüügil Lääne maakonnas kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv on:
1) jaanuaris – 30;
2) veebruaris – 40;
3) märtsis – 70;
4) aprillis – 90;
5) mais – 110;
6) juunis – 150;
7) juulis – 180;
8) augustis – 180;
9) septembris – 160;
10) oktoobris – 140;
11) novembris – 65;
12) detsembris – 45.
(6) Harrastuslikul kalapüügil Lääne-Viru maakonnas kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv on:
1) jaanuaris – 40;
3) märtsis – 60;
4) aprillis – 70;
5) mais – 80;
6) juunis – 90;
7) juulis – 90;
8) augustis – 90;
9) septembris – 80;
10) oktoobris – 80;
11) novembris – 70;
12) detsembris – 50.
(7) Harrastuslikul kalapüügil Pärnu maakonnas kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv on:
2) veebruaris – 100;
4) aprillis – 150;
5) mais – 160;
6) juunis – 170;
8) augustis – 170;
10) oktoobris – 150;
11) novembris – 120;
12) detsembris – 100.
(8) Harrastuslikul kalapüügil Saare maakonnas kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv on:
1) jaanuaris – 180;
2) veebruaris – 200;
3) märtsis – 200;
4) aprillis – 350;
5) mais – 350;
6) juunis – 500;
7) juulis – 520;
8) augustis – 520;
9) septembris – 500;
10) oktoobris – 350;
11) novembris – 350;
12) detsembris – 180.
(9) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel väikesaari ümbritseval veealal üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv saarte kaupa on:
1) Abruka – 12;
2) Haldi – 3;
3) Kihnu – 45;
4) Manilaid – 15;
5) Naissaar – 16;
6) Prangli – 90;
7) Ruhnu – 15;
8) Suur-Pakri ja Väike-Pakri – 9;
9) Vilsandi – 21;
10) Vormsi – 45.
(10) Harrastuslikul kalapüügil Läänemerel väikesaari ümbritseval veealal üheks kalendrikuuks kasutada lubatud 100 õngekonksuga õngejadade piirarv ajavahemikul märts kuni oktoober saarte kaupa on:
1) Abruka – 15;
2) Haldi – 4;
3) Kihnu – 67;
4) Manilaid – 22;
5) Ruhnu – 45;
6) Vilsandi – 7;
7) Vormsi – 67.
(11) Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest kalendrikuus, sõltumata püügipäevade arvust, käesoleva paragrahvi lõigetes 1–8 nimetatud piirkondades on:
1) nakkevõrguga püügil – 6,39 eurot;
2) 100 õngekonksuga õngejadaga püügil – 2,23 eurot.
(12) Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest kalendrikuus, sõltumata püügipäevade arvust, käesoleva paragrahvi lõigetes 9 ja 10 nimetatud piirkondades on:
1) nakkevõrguga püügil – 3,19 eurot;
2) 100 õngekonksuga õngejadaga püügil – 1,59 eurot.
§ 3. Lubatud püügivahendite piirarv, harrastusliku kalapüügiõiguse tasu ja püügikitsendused Peipsi, Pihkva või Lämmijärvel
(1) Harrastuslikul kalapüügil Peipsi, Pihkva või Lämmijärvel ajavahemikul 15. märts – 5. mai kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv on:
1) Ida-Viru maakonnas Peipsi järvel kaldast kuni 1 km kaugusel – 174;
2) Jõgeva maakonnas Peipsi järvel kaldast kuni 1 km kaugusel – 121;
3) Põlva maakonnas Pihkva ja Lämmijärvel kaldast kuni 0,5 km kaugusel mõlemal veekogul kokku – 228;
4) Tartu maakonnas Peipsi järvel kaldast kuni 1 km ja Lämmijärvel kaldast kuni 0,5 km kaugusel mõlemal veekogul kokku – 249;
5) Piirissaart ümbritseval veealal kaldast kuni 1 km kaugusel – 100.
(11) Harrastuslikul kalapüügil Peipsi, Pihkva või Lämmijärvel ajavahemikul 1. märts – 14. märts kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv on:
(2) Harrastuslikul kalapüügil Peipsi, Pihkva või Lämmijärvel ajavahemikul märts kuni oktoober üheks kalendrikuuks kasutada lubatud 100 õngekonksuga õngejada piirarv on:
1) Ida-Viru maakonnas Peipsi järvel – 15;
2) Jõgeva maakonnas Peipsi järvel – 15;
3) Põlva maakonnas Pihkva ja Lämmijärvel – 15;
4) Tartu maakonnas Peipsi ja Lämmijärvel – 15.
(3) Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest nakkevõrguga püügil Peipsi, Pihkva ning Lämmijärvel on:
1) käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–4 nimetatud piirkonnas ajavahemikul 15. märts – 5. mai – 6,39 eurot;
2) käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 nimetatud piirkonnas ajavahemikul 15. märts – 5. mai – 3,19 eurot;
3) käesoleva paragrahvi lõike 11 punktides 1–4 nimetatud piirkonnas ajavahemikul 1. märts – 14. märts – 3 eurot;
4) käesoleva paragrahvi lõike 11 punktis 5 nimetatud piirkonnas ajavahemikul 1. märts – 14. märts – 1,5 eurot.
(4) Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest kalendrikuus, sõltumata püügipäevade arvust, käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud piirkondades on 6,39 eurot.
(5) Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu võetakse eraldi iga lõigetes 3 ja 4 nimetatud piirkonna eest.
§ 4. Lubatud püügivahendite piirarv Võrtsjärvel
(1) Harrastuslikul kalapüügil Võrtsjärvel üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv on 40.
(2) Harrastuslikul kalapüügil Võrtsjärvel ajavahemikul märts kuni oktoober üheks kalendrikuuks kasutada lubatud 100 konksuga õngejadade piirarv on 90.
§ 5. Lubatud kalastuskaartide piirarv Harju maakonna siseveekogudel
Harrastuslikul kalapüügil nakkevõrkudega Harju maakonna siseveekogudel ühe kalendrikuuse kehtivusajaga kalastuskaartide piirarv aastas veekogude kaupa on:
1) Kahala järvel – 26;
2) Klooga järvel – 23;
3) Maardu järvel – 26;
4) Männiku karjääris – 9;
5) Soodla veehoidlal – 30;
6) Tänavjärvel – 23.
§ 6. Lubatud püügivahendite piirarv Ida-Viru maakonna sise- ja piiriveekogudel
Harrastuslikul kalapüügil Ida-Viru maakonnas Narva veehoidlas ja Narva jõe ülemjooksul üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv kokku on 40.
(2) Harrastuslikul kalapüügil nakkevõrkudega Jõgeva maakonna siseveekogudel ühe kalendrikuuse kehtivusajaga kalastuskaartide piirarv aastas veekogude kaupa on:
1) Elistvere järvel – 20;
2) Kaiavere järvel – 10;
3) Kuremaa järvel – 26.
(3) Harrastuslikul kalapüügil Jõgeva maakonnas Kuremaa järvel ajavahemikul märts kuni oktoober üheks kalendrikuuks kasutada lubatud 100 õngekonksuga õngejadade piirarv on 3.
§ 8. Lubatud kalastuskaartide piirarv Lääne maakonna siseveekogudel
Harrastuslikul kalapüügil nakkevõrguga Lääne maakonna siseveekogudel ühe kalendrikuuse kehtivusajaga kalastuskaartide piirarv aastas veekogude kaupa on:
1) Veskijärvel – 20;
2) Hindaste järvel – 10.
§ 9. Lubatud kalastuskaartide ja püügivahendite piirarv Põlva maakonna siseveekogudel
(1) Harrastuslikul kalapüügil nakkevõrguga Põlva maakonnas Meelva järvel on ühe kalendrikuuse kehtivusajaga kalastuskaartide piirarv aastas 13.
(2) Harrastuslikul kalapüügil Põlva maakonnas on Meelva, Jõksi, Kooraste Suurjärvel, Valgjärvel, Piigandi, Erastvere, Järvepää, Kiidjärvel, Orava, Tilsi Kõrbjärvel, Tilsi Pikkjärvel, Uiakatsi, Värska, Mutsina järvel ning Räpina, Leevaku, Leevijõe ja Põlva paisjärvel ajavahemikul märts kuni oktoober on ühes kalendrikuus lubatud kasutada kahte 100 õngekonksuga õngejada.
§ 10. Lubatud kalastuskaartide ja püügivahendite piirarv Pärnu maakonna siseveekogudel
(1) Harrastuslikul kalapüügil nakkevõrguga Pärnu maakonna siseveekogudel ühe kalendrikuuse kehtivusajaga kalastuskaartide piirarv aastas veekogude kaupa on:
1) Ermistu järvel – 30;
2) Tõhela järvel – 50;
3) Kaisma järvel – 23.
(2) Harrastuslikul kalapüügil Pärnu maakonna siseveekogudel ajavahemikul märts kuni oktoober üheks kalendrikuuks kasutada lubatud 100 õngekonksuga õngejadade piirarv veekogude kaupa on:
1) Ermistu järvel – 9;
2) Kaisma järvel – 3.
§ 11. Lubatud püügivahendite piirarv Saare maakonna siseveekogudel
(1) Harrastuslikul kalapüügil Saare maakonna siseveekogudel üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv veekogude kaupa on:
1) Karujärvel – 5;
2) Suurlahel – 5;
3) Mullutu lahel – 5;
4) Undu lahel – 4.
(2) Harrastuslikul kalapüügil Saare maakonnas Suurlahel ajavahemikul märts kuni oktoober üheks kalendrikuuks kasutada lubatud 100 õngekonksuga õngejadade piirarv on 6.
(3) Harrastuslikul kalapüügil Saare maakonna siseveekogudel on keelatud kasutada nakkevõrku silmasuurusega alla 130 mm.
(4) Riksu ojas ja Riksu lahel on 2011. aastal kalapüük harrastuspüügi vahenditega keelatud.
§ 12. Lubatud kalastuskaartide ja püügivahendite piirarv Tartu maakonna siseveekogudel ja Saadjärvel ning püügikitsendused harrastuspüügil
(1) Harrastuslikul kalapüügil Tartu maakonna siseveekogudel on keelatud kasutada nakkevõrku pikkusega üle 35 meetri.
(2) Harrastuslikul kalapüügil Tartu maakonna siseveekogudel kuni 35 m pikkuse nakkevõrguga ühe kalendrikuuse kehtivusajaga kalastuskaartide piirarv aastas veekogude kaupa on:
1) Pangodi järvel – 38;
2) Keeri järvel – 6;
3) Soitsjärvel – 20;
4) Lahepera järvel – 10.
(3) Harrastuslikul kalapüügil Tartu maakonnas Suur Emajõel üheks kalendrikuuks kasutada lubatud kuni 35 m pikkuste nakkevõrkude piirarv on 10.
(4) Harrastuslikul kalapüügil Tartu maakonnas Suurel Emajõel ajavahemikul märts kuni oktoober üheks kalendrikuuks kasutada lubatud 100 õngekonksuga õngejadade piirarv on 15.
(5) Harrastuslikul kalapüügil Saadjärvel on keelatud kasutada nakkevõrku pikkusega üle 35 meetri. Harrastuslikul kalapüügil Saadjärvel kuni 35 m pikkuse nakkevõrguga ühe kalendrikuuse kehtivusajaga kalastuskaartide piirarv jaanuari, veebruari, märtsi, juuli, augusti, septembri, oktoobri, novembri ja detsembri kuus kokku on 46.
(6) Harrastuslikul kalapüügil Saadjärvel ajavahemikul märts kuni oktoober üheks kalendrikuuks kasutada lubatud 100 õngekonksuga õngejadade piirarv on 8.
§ 13. Lubatud kalastuskaartide ja püügivahendite piirarv Valga maakonna siseveekogudel ja püügikitsendused harrastuspüügil
(1) Harrastuslikul kalapüügil nakkevõrguga on Valga maakonnas Aheru järvel ühe kalendrikuuse kehtivusajaga kalastuskaartide piirarv aastas 120.
(2) Aheru järvel on keelatud kasutada väiksema silmasuurusega nakkevõrku kui 100 mm.
(3) Harrastuslikul kalapüügil Valga maakonna siseveekogudel ajavahemikul märts kuni oktoober üheks kalendrikuuks kasutada lubatud 100 õngekonksuga õngejadade piirarv veekogude kaupa on:
1) Aheru järvel, Nõuni järvel ja Tündre järvel – 8;
2) Väike Emajõel – 45;
3) Pikre järvel, Udsu järvel, Virtsjärvel, Koorküla Valgjärvel, Kadastiku järvel, Korijärvel, Juusa järvel, Inni järvel, Pörja Porijärvel, Pilkuse järvel, Kiidjärvel ja Karula Pikkjärvel – 3.
§ 14. Lubatud püügivahendite piirarv Viljandi maakonna siseveekogudel
(1) Harrastuslikul kalapüügil Viljandi maakonna siseveekogudel üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv veekogude kaupa on:
1) Õisu ja Veisjärvel – 3;
2) Parika ja Ruhijärvel – 2.
(2) Harrastuslikul kalapüügil Viljandi maakonna siseveekogudel ajavahemikul märts kuni oktoober üheks kalendrikuuks kasutada lubatud 100 õngekonksuga õngejadade piirarv veekogude kaupa on:
1) Õisu järvel – 8;
2) Ruhijärvel – 6;
3) Kariste, Päidre ja Veisjärvel – 5;
4) Parika ja Mäeküla järvel – 3;
5) Kuuni järvel – 2.
2) Tamula järvel – 70;
3) Hino järvel – 50;
4) Ähijärvel – 30;
5) Lõõdla järvel – 16.
(2) Harrastuslikul kalapüügil Võru maakonnas Uhtjärvel, Kahrila, Rõuge Suurjärvel, Rõuge Ratasjärvel, Tsolgo Pikkjärvel, Väimela Mäejärvel, Vaskna, Palujüri ja Kavadi järvel ajavahemikul märts kuni oktoober ühes kalendrikuus kasutada lubatud 100 õngekonksuga õngejadade piirarv on 2.
§ 16. Üheaegselt püügile lubatud maksimaalne harrastuslike nakkevõrkude arv väikejärvedes
Harrastuslikul kalapüügil nakkevõrkudega käesoleva määruse §-s 5, § 7 lõikes 2, §-s 8, § 9 lõikes 1, § 10 lõikes 1, § 12 lõikes 2, § 13 lõikes 1 ja § 15 lõikes 1 nimetatud siseveekogudes ei anta ühes kalendrikuus rohkem kalastuskaarte, kui on käesoleva määruse lisas 1 toodud vastava veekogu suuruse kohta üheaegselt püügile lubatud maksimaalne harrastuslike nakkevõrkude arv.
§ 17. Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu Võrtsjärvel ja teistel sise- ja piiriveekogudel
(1) Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest kalendrikuus, sõltumata püügipäevade arvust, käesoleva määruse §-des 4–6, 8–11 ja 13–15 nimetatud sise- ja piiriveekogudel on:
1) nakkevõrguga püügil – 9,59 eurot;
2) 100 õngekonksuga õngejadaga püügil Võrtsjärvel – 17,44 eurot;
3) 100 õngekonksuga õngejadaga püügil teistel siseveekogudel – 12,78 eurot.
(2) Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest kalendrikuus, sõltumata püügipäevade arvust, käesoleva määruse § 7 lõikes 2 ja § 12 lõigetes 2 ja 5 nimetatud veekogudel kuni 35-meetrise nakkevõrguga püügil on 6,39 eurot.
3. peatükk Harrastuslik kalapüük liivi ja kuuritsaga
§ 18. Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu siseveekogudes harrastuslikul kalapüügil liivi ja kuuritsaga
(1) Harrastuslikuks kalapüügiks liivi ja kuuritsaga antakse kalastuskaarte väikejärvedele pindalaga alates 10 ha.
(2) Liivi ja kuuritsaga püük on 2011. aastal keelatud kuni 31. maini ja 1. septembrist 31. detsembrini.
(3) Kalastuskaarte liivi ja kuuritsaga püügiks ei väljastata 2011. aastal vooluveekogudele, Võrtsjärvele, Peipsi järvele, Narva veehoidlale ja kaitsealade sihtkaitsevööndisse jäävatele veekogudele.
(4) Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud veekogudel püügiks liivi ja kuuritsaga on:
1) kalapüügiõiguse eest 1 päevaks – 1,91 eurot;
2) kalapüügiõiguse eest üheks nädalaks – 3,19 eurot.
4. peatükk Harrastuslik kalapüük harpuunpüssi ja harpuuniga
§ 19. Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuslikul kalapüügil Jõgeva ja Tartu maakonnas harpuunpüssi ja harpuuniga
(1) Kalastuskaarte harrastuslikuks kalapüügiks harpuunpüssi ja harpuuniga antakse Jõgeva ja Tartu maakonnas järgmistele veekogudele:
1) Kuremaa järv;
2) Saadjärv.
(2) Allveekalapüük harpuunpüssi ja harpuuniga on keelatud kõigis keskkonnaministri 15. juuni 2004. a määruses nr 73 „Lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaikade nimistu” nimetatud veekogudes või nende lõikudes.
(3) Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud veekogudel püügiks harpuunpüssi ja harpuuniga on:
1) kalapüügiõiguse eest 3 päevaks – 4,79 eurot;
2) kalapüügiõiguse eest üheks nädalaks – 6,39 eurot;
3) kalapüügiõiguse eest 30 päevaks – 19,17 eurot.
(4) Kalastuskaart harrastuslikuks kalapüügiks harpuunpüssi ja harpuuniga kehtib üheaegselt kõigil käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud veekogudel.
5. peatükk Lõheliste püük
§ 20. Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu lõhe ja meriforelli harrastuspüügil jõgedel
(1) Lõhe ja meriforelli harrastuspüügiks antakse kalastuskaarte järgmistele jõgedele:
1) Piritajõgi;
2) Jägala jõgi;
3) Valgejõgi;
4) Selja jõgi;
5) Narva jõgi;
6) Vääna jõgi;
7) Purtse jõgi.
(11) Kalastuskaarte lõhe ja meriforelli püügiks ei anta 15. oktoobrist kuni 15. novembrini Purtse, Selja, Valgejõe, Pirita ja Vääna jõele.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud veekogudel harrastusliku kalapüügiõiguse tasu lõhe- ja meriforelli püügiks on:
1) kalapüügiõiguse eest 1 päevaks – 6,39 eurot;
2) kalapüügiõiguse eest 3 päevaks – 12,78 eurot;
3) kalapüügiõiguse eest 30 päevaks – 95,86 eurot.
(3) Kalastuskaart lõhe ja meriforelli püügiks kehtib üheaegselt kõigil käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud veekogude.
(4) Lõhe ja meriforelli püügil käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud jõgedes on keelatud kasutada spinninguga püügil lanti või lendõngega püügil kunstpeibutist, mille pikkus on suurem kui 18 cm ilma konksude ja neid hoidvate rõngaste pikkust arvestamata. Landi või kunstpeibutise küljes kasutatavatel konksudel ei tohi konksu teraviku ja sääre vaheline kaugus ületada 12 mm.
(5) Lõhe ja meriforelli püügil on kalastuskaardi alusel lõikes 1 nimetatud jõgedes kokku, välja arvatud Narva ja Jägala jões, ühel isikul ühe ööpäeva jooksul lubatud püüda kuni kaks lõhet või meriforelli või üks lõhe ja üks meriforell.
§ 21. Püügikitsendused harrastuslikul kalapüügil forellijõgedel
(1) Harrastuslik kalapüük, välja arvatud püük spinningu ja lendõngega, on Jõgeva, Lääne-Viru ja Järva maakonna piires keelatud järgmistel jõgedel ja jõelõikudel:
3) Neeva kanalis;
4) Norra ojas;
6) Palu peakraavis;
11) Võlingi ehk Võllinge ojas;
12) Onga jõel.
(2) Harrastuslik kalapüük spinningu ja lendõngega on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud veekogudel lubatud kalastuskaardi alusel.
(3) Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 toodud tingimustel on:
1) kalapüügiõiguse eest 1 aastaks – 31,95 eurot;
2) kalapüügiõiguse eest 30 päevaks – 15,97 eurot;
3) kalapüügiõiguse eest 3 päevaks – 6,39 eurot.
(4) Kalastuskaart forellipüügiks kehtib üheaegselt kõigil lõikes 1 nimetatud veekogudel.
§ 22. Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuslikul kalapüügil Silma looduskaitsealal
(1) Silma looduskaitsealal antakse ühepäevase kehtivusega kalastuskaarte järgmistele veekogudele:
1) Sutlepa meri;
2) Saunja laht.
(2) Kalapüük Silma looduskaitsealal Sutlepa merel ja Saunja lahel on keelatud 1. märtsist 30. juunini.
(3) Saunja lahel ja Sutlepa merel võib kalastuskaardi anda püügiks lihtkäsiõngega, käsiõngega, spinninguga, lendõngega ja sikutiga.
(4) Silma looduskaitsealal on 2011. aastal harrastuslikul kalapüügil keelatud kasutada nakkevõrku.
(5) Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ühepäevaseks perioodiks on 6,39 eurot.
§ 23. Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuslikul kalapüügil Matsalu rahvuspargis
(1) Harrastuslikuks kalapüügiks Matsalu rahvuspargis, välja arvatud Penijõe vasakul kaldal looduskaitseala piirist Bogeri auguni ja rahvuspargi piiridesse jäävate sadamate muulidel, antakse kalastuskaarte püügiks spinninguga, lihtkäsiõngega, käsiõngega, lendõngega ja sikutiga järgmiselt:
1) ajavahemikus 1. jaanuar – 15. veebruar Matsalu rahvuspargi jõgedel ehk piirkonnas J;
2) ajavahemikus 15. märts – 10. mai Raana jõel, Liivi jõel ning Kasari jõel Säina sonnist kuni Liivi jõe suudmeni, Kasari jõel Rõude jõe algusest ülesvoolu kuni Sitsi peakraavini, Kloostri sadamas, Kasari jõe vasakul kaldal Kloostri silla juures tähistatud alal ja Rõude jõel Rõude silla juures 50 m üles ja allavoolu ehk piirkondades A, B, C, D, E, K ja J2 – 810 tükki;
3) ajavahemikus 1. juuli – 15. november Penijõel, Tuudi jõel, Raana jõel, Kasari jõel Kasari sillast kuni Tuudi jõe suudmeni, Liivi jõel, Kasari jõel Kasari sillast kuni Rõude jõeni, Kasari jõe lõunakaldal Rõude jõest kuni Kloostri sadamani ja Rõude jõe põhjakaldal Kasari jõest kuni Rõude sillani;
4) ajavahemikus 1. juuli – 15. november Väinamere vabavee sihtkaitsevööndis ehk piirkonnas M2 – 150 tükki;
5) ajavahemikus 1. juuli – 15. november Matsalu lahe vabavee sihtkaitsevööndis, „Kalatee” sihtkaitsevööndis, Väinamere vabavee sihtkaitsevööndis ehk piirkonnas M1 – 60 tükki;
6) ajavahemikus 16. november – 31. detsember Matsalu rahvuspargi jõgedel ehk piirkonnas J.
(2) Kalapüügiks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–6 toodud tingimustel on harrastusliku kalapüügiõiguse tasu eraldi iga käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–6 kohta 6,39 eurot.
(3) Matsalu rahvuspargis on harrastuslikul kalapüügil 2011. aastal keelatud kasutada nakkevõrku.
§ 24. Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuslikul kalapüügil Endla looduskaitsealal
(1) Kalastuskaarte harrastuslikuks kalapüügiks Endla looduskaitsealal antakse üheks kalendrikuuks järgmistele veekogudele:
1) Endla järv;
2) Sinijärv.
(3) Kalapüük Endla looduskaitsealal Endla järvel ja Sinijärvel on keelatud 1. aprillist 30. juunini.
(4) Harrastuspüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud üheks kalendrikuuks on 6,39 eurot.
7. peatükk Vähipüük
§ 25. Kasutada lubatud vähipüügivahendi ööpäevade piirarv
(1) Harrastuslikul kalapüügil vähinata või vähimõrra (edaspidi vähipüügivahendite) kasutada lubatud vähipüügivahendi ööpäevade piirarv 2011. aastal on:
1) Harju maakonnas – 300;
2) Hiiu maakonnas – 100;
3) Ida-Viru maakonnas – 200;
4) Jõgeva maakonnas – 400;
5) Järva maakonnas – 200;
6) Lääne maakonnas – 100;
7) Lääne-Viru maakonnas – 50;
8) Põlva maakonnas – 400;
9) Pärnu maakonnas – 200;
10) Rapla maakonnas – 50;
11) Saare maakonnas – 1000;
12) Tartu maakonnas – 300;
13) Valga maakonnas – 500;
14) Viljandi maakonnas – 200;
15) Võru maakonnas – 300.
§ 26. Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest ühe vähipüügivahendiga Harju, Hiiu, Ida-Viru, Jõgeva, Järva, Lääne, Lääne-Viru, Põlva, Pärnu, Rapla, Saare, Tartu, Valga, Viljandi ja Võru maakonnas
(1) Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest üheks ööpäevaks ühe vähipüügivahendiga Harju, Hiiu, Ida-Viru, Jõgeva, Järva, Lääne, Lääne-Viru, Põlva, Pärnu, Rapla, Tartu, Valga, Viljandi või Võru maakonnas on 1,91 eurot.
(2) Harrastusliku kalapüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest üheks ööpäevaks ühe vähipüügivahendiga Saare maakonnas on 2,55 eurot.
§ 27. Ajutised püügikitsendused vähipüügil
(1) Vähipüük on 2011. aastal keelatud kuni 31. juulini ja 1. septembrist 31. detsembrini.
(2) Saare maakonnas on 2011. aastal vähipüük keelatud Põduste jões, Laugi peakraavis ja Riksu ojas ja Riksu lahel.
(3) Harju maakonnas on 2011. aastal vähipüük keelatud Jägala jões ja selle lisajõgedes.
(4) Põlva maakonnas on 2011. aastal vähipüük keelatud Leevi jões ja Ahja jões.
(5) Võru maakonnas on 2011. aastal vähipüük keelatud Mustjões ja selle lisajõgedes.
(6) 2011. aastal on keelatud püüda vähke, kelle pikkus otsaorgi tipust laka lõpuni, lakakarvakesi arvestamata, on väiksem kui 11 cm.
Kuni 1. jaanuarini 2011. a on käesolevas määruses sätestatud kalapüügiõiguse tasu määrad kroonides järgmised:
1) määruse § 2 lõike 11 punktis 1 toodud määr 100 krooni;
2) määruse § 2 lõike 11 punktis 2 toodud määr 35 krooni;
3) määruse § 2 lõike 12 punktis 1 toodud määr 50 krooni;
4) määruse § 2 lõike 12 punktis 2 toodud määr 25 krooni;
5) määruse § 3 lõike 3 punktis 1 toodud määr 100 krooni;
6) määruse § 3 lõike 3 punktis 2 toodud määr 50 krooni;
7) määruse § 3 lõikes 4 toodud määr 100 krooni;
8) määruse § 17 lõike 1 punktis 1 toodud määr 150 krooni;
9) määruse § 17 lõike 1 punktis 2 toodud määr 273 krooni;
10) määruse § 17 lõike 1 punktis 3 toodud määr 200 krooni;
11) määruse § 17 lõikes 2 toodud määr 100 krooni;
12) määruse § 18 lõike 4 punktis 1 toodud määr 30 krooni;
13) määruse § 18 lõike 4 punktis 2 toodud määr 50 krooni;
14) määruse § 19 lõike 3 punktis 1 toodud määr 75 krooni;
15) määruse § 19 lõike 3 punktis 2 toodud määr 100 krooni;
16) määruse § 19 lõike 3 punktis 3 toodud määr 300 krooni;
17) määruse § 20 lõike 2 punktis 1 toodud määr 100 krooni;
18) määruse § 20 lõike 2 punktis 2 toodud määr 200 krooni;
19) määruse § 20 lõike 2 punktis 3 toodud määr 1500 krooni;
20) määruse § 21 lõike 3 punktis 1 toodud määr 500 krooni;
21) määruse § 21 lõike 3 punktis 2 toodud määr 250 krooni;
22) määruse § 21 lõike 3 punktis 3 toodud määr 100 krooni;
23) määruse § 22 lõikes 5 toodud määr 100 krooni;
24) määruse § 23 lõikes 2 toodud määr 100 krooni;
25) määruse § 24 lõikes 4 toodud määr 100 krooni;
26) määruse § 26 lõikes 1 toodud määr 30 krooni;
27) määruse § 26 lõikes 2 toodud määr 40 krooni.
Lisa Üheaegselt püügile lubatud maksimaalne harrastuslike nakkevõrkude arv Eesti väikejärvedes


Autojuhi ameti- ja täienduskoolituse kord, koolituse õppekavad, nõuded autojuhi koolituse korraldamise õppekavale ja õppekava koostamisele, nõuded autojuhi teadmistele ja oskustele ning pädevustunnistuse vorm – Riigi Teataja
Autojuhi ameti- ja täienduskoolituse kord, koolituse õppekavad, nõuded autojuhi koolituse korraldamise õppekavale ja õppekava koostamisele, nõuded autojuhi teadmistele ja oskustele ning pädevustunnistuse vorm
Autojuhi ameti- ja täienduskoolituse kord, koolituse õppekavad, nõuded autojuhi koolituse korraldamise õppekavale ja õppekava koostamisele, nõuded autojuhi teadmistele ja oskustele ning pädevustunnistuse vorm - sisukord
1 Ameti- ja täienduskoolituse korraldus
§ 1 Ametikoolituse maht ja sisu
§ 2 Täienduskoolituse maht
§ 3 Ameti- või täienduskoolitusel osalemiseks esitatavad dokumendid
§ 4 Koolituse korraldus
§ 5 Valdkonnapõhise õppe korraldus
§ 6 Koolitatava eksamineerimine, hindamine ja andmete edastamine
§ 7 Ametikoolituse läbimist tõendava dokumendi andmine
§ 8 Pädevustunnistuse vorm
2 Nõuded autojuhi teadmistele ja oskustele ning koolituse õppekava ja selle koostamine
§ 9 Nõuded autojuhi teadmistele
§ 10 Nõuded autojuhi oskustele
§ 11 Õppekava ja selle koostamine
RT I, 12.06.2018, 9
Autojuhi ameti- ja täienduskoolituse kord, koolituse õppekavad, nõuded autojuhi koolituse korraldamise õppekavale ja õppekava koostamisele, nõuded autojuhi teadmistele ja oskustele ning pädevustunnistuse vorm1
Vastu võetud 06.06.2018 nr 29
1. peatükk Ameti- ja täienduskoolituse korraldus
§ 1. Ametikoolituse maht ja sisu
(1) Ametikoolitus ja selle maht jagunevad järgmiselt:
1) ametikoolitus – vähemalt 280 õppetundi, millest vähemalt 20 õppetundi on sõiduõpet;
2) kiirendatud ametikoolitus – vähemalt 140 õppetundi, millest vähemalt 10 õppetundi on sõiduõpet;
3) punktis 1 nimetatud koolituse läbinud isiku ametikoolitus, kes soovib pädevust uues juhtimisõiguse kategoorias – vähemalt 70 õppetundi, millest vähemalt viis õppetundi on sõiduõpet;
4) punktis 2 nimetatud koolituse läbinud isiku ametikoolitus, kes soovib pädevust uues juhtimisõiguse kategoorias – vähemalt 35 õppetundi, millest vähemalt kaks ja pool tundi on sõiduõpet.
(2) Lõike 1 punktis 2 või 4 nimetatud ametikoolitusele võetakse vastu isik, kelle vanus vastab asjaomase mootorsõiduki kategooria juhtimisõiguse saamise vanuse alammäärale ja kes omab B-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigust.
(3) Lõike 1 punktis 4 nimetatud ametikoolitusele võetakse vastu ka isik, kes on läbinud lõike 1 punktis 1 nimetatud ametikoolituse ja kelle vanus vastab asjaomase mootorsõiduki kategooria juhtimisõiguse saamise vanuse alammäärale.
(4) Lõikes 1 nimetatud ametikoolituse võib läbi viia ühendkoolitusena, mille raames juht omandab C- või C1-kategooria auto, CE- või C1E-kategooria autorongi, D- või D1-kategooria bussi või DE- või D1E-kategooria autorongi juhtimisõiguse. Sellisel juhul lisandub koolitusele taotletava kategooria mootorsõidukijuhi koolituse maht. Taotletava kategooria mootorsõidukijuhi koolitus toimub vastavalt liiklusseaduses sätestatud mootorsõidukijuhi ettevalmistamise tingimustele ja korrale.
(5) Lõike 1 punktis 1 nimetatud ametikoolitusele võib lisada ka B-kategooria mootorsõidukijuhi juhtimisõiguse omandamise vastavalt liiklusseaduses sätestatud mootorsõidukijuhi ettevalmistamise tingimustele ja korrale.
(6) Kui ametikoolituse raames omandatakse ka B-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigus või kui õppima asumisel ei ole isik läbinud juhi esmaõppe lõppastme koolitust, tuleb see läbida koolituskursuse jooksul.
(7) Lõikes 1 nimetatud ametikoolituse õppemahust 40 protsenti võib läbida praktikana (edaspidi õppepraktika) ettevõtja juures, kes omab asjaomase kategooria tasulise veose- või sõitjateveo tegevusluba (edaspidi praktikaettevõtja).
(8) Autojuhi koolitust korraldav õppeasutus (edaspidi koolitaja) võib arvestada isiku poolt koolitaja või mõne teise koolitaja juures eelnevalt läbitud õppeainega ja sellest tulenevalt vähendada ametikoolituse mahtu. Arvesse võetav õppeaine ei tohi olla läbitud rohkem kui viis aastat enne ametikoolituse algust.
(9) Koolitaja ette nähtud iseseisvat ja elektroonilist õpet ei arvestata koolituse mahu hulka.
§ 2. Täienduskoolituse maht
(1) Autojuhi täienduskoolituse maht peab olema vähemalt 35 õppetundi.
(2) Koolitaja võib arvestada isiku poolt koolitaja või mõne teise koolitaja juures eelnevalt läbitud õppeainega ja sellest tulenevalt vähendada täienduskoolituse mahtu. Arvesse võetav õppeaine ei tohi olla läbitud rohkem kui viis aastat enne täienduskoolituse algust.
§ 3. Ameti- või täienduskoolitusel osalemiseks esitatavad dokumendid
(1) Koolitusel osalemiseks esitab isik koolitajale:
1) juhiloa või esmase juhiloa, kui see on isikule väljastatud;
3) täienduskoolituse puhul pädevustunnistuse, kui juhiloal puudub vastav kirje;
(2) Koolitaja võib nõuda isikult täiendavate andmete ja dokumentide esitamist, mis tõendavad tema vastavust autoveoseaduse § 37 lõigetes 1 ja 2 ning § 74 lõikes 3 sätestatud nõuetele.
§ 4. Koolituse korraldus
(1) Teooria- ja sõiduõppe tunni kestus on 45 minutit.
(2) Ühel koolituspäeval ei tohi toimuda rohkem kui üheksa õppetundi ja seitsme päeva jooksul rohkem kui 45 õppetundi.
(3) Täienduskoolituse ühe õppepäeva pikkus peab olema vähemalt seitse õppetundi. Koolitaja võib selle jagada kahele järjestikusele päevale.
(4) Ametikoolituse õppetundide sisuline ülesehitus ja vahelduvus peavad tagama §-des 9 ja 10 ettenähtud teadmiste ja oskuste omandamise ja õpilase vajaliku ettevalmistuse iseseisvaks tööks. Täienduskoolituse õppetundide sisuline ülesehitus ja vahelduvus peavad süvendama ja täpsustama teadmisi õppekavas ette nähtud õppeteemades ja valdkondades ning värskendama tööks vajalikke olulisi teadmisi ja oskusi, keskendudes eelkõige liiklusohutusele ja säästlikule sõidule. Teooriatunnid tuleb läbi viia auditoorselt.
(5) Ametikoolituse ja täienduskoolituse õppetundide koos läbiviimine ei ole lubatud.
(6) Õppepraktika kasutamisel peab see toimuma õppekursuse ajal, olema integreeritud õppetöö protsessi ning katma õppekavas määratletud õppeaineid ja nendega seotud ülesandeid.
(7) Õppepraktika tegemine praktikaettevõtja juures tuleb kooskõlastada koolitajaga. Praktika läbimise kohta tuleb täita praktikapäevikut.
(8) Sõiduõpe viiakse läbi korraga ühe õpilasega. Sõiduõppe viib läbi koolitaja määratud vastava kategooria juhtimisõigust omav lektor.
(9) Paragrahvi 1 lõikes 1 nimetatud ametikoolituse sõiduõpe tuleb läbida sama kategooria sõidukiga, mille osas pädevust omandatakse. Et hinnata ohutusnõuetel põhineva säästliku sõidu oskust, eelkõige sõiduki valitsemist erinevates teeoludes, vahelduvates ilmastikutingimustes valge ja pimeda ajal ning oskust vähendada kütusekulu, võib § 1 lõike 1 punktis 1 sätestatud sõiduõppest kuni kaheksa tundi ja lõike 1 punktis 2 sätestatud sõiduõppest kuni neli tundi teha asjaomase mootorsõiduki kategooria simulaatoril, mis vastab liiklusseaduse § 112 lõike 2 alusel kehtestatud nõuetele, või õppeväljakul.
(10) Simulaatoril läbiviidava sõiduõppe korral võib üks lektor õpetada korraga mitut õpilast eeldusel, et igal õpilasel on individuaalne simulaatori kasutamise võimalus.
(11) Koolitaja esitab hiljemalt üks päev pärast koolituse algust Maanteeameti asjaomases veebikeskkonnas autenditult õpperühma nimekirja, mis sisaldab järgmisi andmeid:
2) koolitaja registrikood;
3) õpilase ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
4) lisa 2 kohane õppekava kood;
5) kursuse algus- ja lõppkuupäev;
6) õpperühma number.
(12) Koolitaja peab koolituse jooksul pidama ajakohast õppetöö päevikut, mis sisaldab järgmisi andmeid:
3) tunniplaan, koolituse toimumise koht, õppeaine nimetus, läbiviimise kuupäev ja tundide kellaajad;
5) sõiduõppe andmed;
6) õpilase ja lektori ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
7) õpilase ja lektori allkiri iga koolitusel toimunud päeva ja õppeaine kohta, välja arvatud õpilase allkiri õppeaines, mille osas koolitaja arvestab eelnevalt läbitud koolitust.
(13) Lõike 12 punktis 5 nimetatud sõiduõppe andmed on:
1) õpilase ja lektori ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
2) õppeteema;
4) sõidu alustamise kuupäev ja kellaaeg;
5) sõiduõppe tundide arv;
6) õpilase ja lektori allkiri.
(14) Kui koolitaja arvestab isiku eelnevalt läbitud õppeainet, peab õppetöö päevik sisaldama lisaks lõikes 12 sätestatule järgmisi andmeid:
1) koolitaja või mõne teise koolitaja väljastatud § 5 lõike 3 kohane tunnistuse koopia läbitud õppe kohta;
2) õppeaine nimetus ja maht, mida koolitaja on arvesse võtnud.
(15) Õppepraktika praktikapäevik peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) õppepraktika läbimise aeg ja koht;
2) praktikaettevõtja nimi;
3) praktikaettevõtja veokorraldusjuhi ametipädevuse tunnistuse koopia;
4) õppepraktika maht;
5) õppepraktika käigus täidetud ülesannete kirjeldus;
6) praktikaettevõtja veokorraldusjuhi hinnang praktika läbimisele;
7) praktikaettevõtja veokorraldusjuhi, koolitaja esindaja ja õpilase allkiri.
(16) Õppetöö päevikut ja praktikapäevikut peab koolitaja säilitama viis aastat. Kui õppetöö päevikut ja praktikapäevikut ei peeta elektroonselt, siis peab koolitaja need pärast eksami toimumist vormistama viisil, et neid oleks võimalik elektroonselt säilitada. Õppetöö päeviku peab digitaalselt allkirjastama koolituse korraldamise eest vastutav isik kolm tööpäeva pärast õppekursuse eksami toimumist.
§ 5. Valdkonnapõhise õppe korraldus
(1) Koolitaja võib läbi viia ka §-des 9 ja 10 sätestatud ühe valdkonna teadmiste ja oskuste omandamisele suunatud koolitust.
(2) Lõikes 1 nimetatud koolituse läbiviimisel esitab õppeasutus hiljemalt üks päev enne koolituse algust Maanteeameti asjaomases veebikeskkonnas autenditult õpperühma nimekirja, mis lisaks § 4 lõike 11 punktides 1–3, 5 ja 6 sätestatud andmetele sisaldab ka lisaõppeaine lisa 2 kohast õppekava koodi.
(3) Lõikes 1 nimetatud koolituse lõpus väljastab koolitaja õpilasele tunnistuse, mis sisaldab § 4 lõike 11 punktides 1–3, 5 ja 6 sätestatud andmeid ning §-des 9 ja 10 sätestatud valdkonna teadmiste ja oskuste omandamisele suunatud õppeaine nimetust ja mahtu.
(4) Koolitaja esitab asjaomases Maanteeameti veebikeskkonnas autenditult hiljemalt üks päev pärast lõikes 1 nimetatud koolituse toimumist koolituse läbinud isiku kohta lisaks lõikes 2 sätestatud andmetele ka lõikes 3 nimetatud tunnistuse numbri ja kuupäeva.
§ 6. Koolitatava eksamineerimine, hindamine ja andmete edastamine
(1) Paragrahvi 1 lõikes 1 nimetatud ametikoolitus lõpeb teoreetiliste teadmiste ja praktilise töö eksamiga. Täienduskoolitus lõpeb teoreetiliste teadmiste eksamiga.
(2) Eksami eesmärgiks on selgitada objektiivselt välja õppija teadmised, oskused ja hoiakud kõikide §-des 9 ja 10 sätestatud valdkonna teadmiste ja oskuste osas.
(3) Teoreetiliste teadmiste eksami küsimustik peab katma §-des 9 ja 10 sätestatud valdkondi kõigi teadmiste ja oskuste teemade ulatuses. Praktilise töö eksam peab katma koolitaja valitud autojuhi tööga seonduvaid praktilisi ülesandeid autojuhile ettenähtud oskuste teemade osas.
(4) Teoreetiliste teadmiste eksam on sooritatud, kui eksamineeritav vastab õigesti vähemalt 70 protsenti küsimustest. Paragrahvi 1 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud ametikoolituse puhul peab teoreetiliste teadmiste eksamil küsimusi olema vähemalt 50 ning § 1 lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud ametikoolituse ning täienduskoolituse korral vähemalt 25.
(5) Praktilise töö eksamil rakendatakse hindamissüsteemi põhimõttel – „sooritas”, „ei sooritanud”. Paragrahvi 1 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud ametikoolituse puhul peab praktilise töö eksamil olema vähemalt kolm individuaalset harjutust erinevatest teemadest. Paragrahvi 1 lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud ametikoolituse korral peab praktilise töö eksamil olema vähemalt üks individuaalne harjutus.
(6) Praktilise töö eksami harjutused peavad olema valitud vastavalt asjaomase mootorsõiduki kategooria ametikoolitusele. Harjutused peavad olema valitud järgmistest teemadest:
1) liiklusreeglid ja liikluspsühholoogia;
2) veoseohutus;
3) sõitjaohutus;
4) teekonna planeerimine ja tasu maksmine;
5) sõidumeeriku kasutamine;
6) autojuhi tööohutus ja ergonoomia;
7) harjutused õppeväljakul või õigete juhtimisvõtete kasutamine liikluses;
8) sõiduki põhiagregaatide, süsteemide või varustuse kasutamine;
9) erinevate sõitjagruppide teenindamine ja abistamine.
(7) Eksamikomisjoni koosseisu määrab koolitaja. Eksamikomisjoni koosseisu peab koolitaja kutsuma lisaks lektoritele ka autovedajate ametiliitude, transporditöötajate ametiühingu ja Maanteeameti esindaja. Kutse saanud asutustel jääb osalemise kohta otsustusõigus.
(8) Koolitaja esitab asjaomases Maanteeameti veebikeskkonnas autenditult hiljemalt üks päev pärast eksami toimumist õppekava läbinud ja eksami sooritanud isikute eksamiprotokolli, mis sisaldab järgmisi andmeid:
3) eksami sooritanud õpilase ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
5) eksamiprotokolli number ja kuupäev;
§ 7. Ametikoolituse läbimist tõendava dokumendi andmine
(1) Pädevustunnistuse andmiseks peab isik Maanteeametile esitama:
1) juhtimisõigust tõendava dokumendi, kui liiklusregistris selle kohta andmed puuduvad;
3) mootorsõidukijuhi kehtiva tervisetõendi, välja arvatud, kui mootorsõidukijuhi tervisetõendi andmed liiklusregistris on kehtivad ja mootorsõidukijuhi terviseseisund ei ole muutunud või kui tervisetõendi väljastaja on andmed esitanud Maanteeametile elektrooniliselt;
4) vajadusel lisadokumendi, mis tõendab isiku vastavust autoveoseaduse § 37 lõigetele 1 ja 2;
5) isikut tõendavate dokumentide seaduse § 15 lõike 7 alusel kehtestatud õigusakti nõuetele vastava foto või näokujutise, kui seda ei ole liiklusregistris või isikut tõendavate dokumentide andmekogus või kui see on nimetatud andmekogudes vanem kui viis aastat;
6) allkirjakujutise, kui seda ei ole liiklusregistris või isikut tõendavate dokumentide andmekogus;
7) andmed või maksekorralduse koopia riigilõivu tasumise kohta.
(2) Juhiloale kantakse vastav kirje juhul, kui lisaks lõikes 1 esitatule vastab isik liiklusseaduses juhiloa taotlemisele või vahetamisele sätestatud nõuetele. Juhiloale vastava kirje kandmisel lähtutakse liiklusseaduses juhiloa vahetamisele sätestatud nõuetest.
(3) Maanteeamet annab pädevustunnistuse kümne tööpäeva jooksul taotluse esitamisest arvates.
(4) Isiku taotluse alusel võib pädevustunnistuse kätte toimetada ka lihtkirjaga Eesti postiaadressile.
(5) Pädevustunnistuse kättetoimetamisel kaotab varem välja antud dokument kehtivuse uue dokumendi üle andmisel. Lihtkirjaga uue pädevustunnistuse kättetoimetamisel kaotab varem välja antud dokument kehtivuse dokumendi valmimisele järgneval päeval. Kehtivuse kaotanud dokument tuleb selle omanikul mõistliku aja jooksul kasutuskõlbmatuks muuta.
(6) Kui isik ei ole pädevustunnistust lihtkirjaga kätte saanud kümne tööpäeva jooksul alates dokumendi taotluse esitamisest, peab ta sellest Maanteeametit teavitama ning Maanteeamet tunnistab dokumendi kehtetuks. Uus dokument antakse isikule kätte allkirja vastu Maanteeametis.
(7) Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni pädeva asutuse väljastatud kehtiva pädevustunnistuse võib vahetada Eesti pädevustunnistuse vastu.
§ 8. Pädevustunnistuse vorm
Pädevustunnistus peab vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.09.2003, lk 4–17) II lisas sätestatud nõuetele, arvestades lisa 1 vormil sätestatud erisusi.
2. peatükk Nõuded autojuhi teadmistele ja oskustele ning koolituse õppekava ja selle koostamine
§ 9. Nõuded autojuhi teadmistele
(1) Autovedude korraldamisega seonduvalt peab autojuht teadma:
(2) Autojuhi õiguste, kohustuste ning vastutusega seonduvalt peab autojuht teadma:
(3) Sõidukiga seonduvalt peab autojuht teadma:
(4) Autojuhi ametiga seonduvalt peab autojuht teadma:
(5) Liikluses osalemisega seonduvalt peab autojuht teadma:
(6) Lisaks lõikes 1 sätestatule peab veosevedu teostav autojuht autovedude korraldamisega seonduvalt teadma:
1) veoseveo korraldust reguleerivaid õigusakte, erinevaid veoliike ja veoseveol nõutavaid dokumente, nende tähendust ja täitmist autojuhile vajalikus ulatuses;
2) erinevusi Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vedudel, tollipiiride ületamisel;
4) konteinerite, kaubaaluste ja paakide kasutamise reegleid tükikaupade, puistekaupade, gaasiliste ainete ja vedelike veol;
5) veoste laadimise, kinnitamise ja katmise põhimõtteid ja nõudeid erinevatel vedudel, sobiva sõiduki valiku põhimõtteid ja nõudeid lähtuvalt veose liigist ja kujust ning erinevat liiki ja kujuga veoste kinnitamise ja toestamise võtteid;
6) enamkasutatavate kinnitus- ja katmisvahendite liigitust ja kasutamise nõudeid;
7) kiirestiriknevate toidukaupade veoga seonduvaid erinõudeid;
8) suuremõõtmelise ja raskekaalulise autoveo erinõudeid, nõudeid sõidukile ja selle tähistamisele, veoteele ning dokumentidele;
9) ohtliku veose mõistet ja ohtliku veose veo erikorra üldpõhimõtteid.
(7) Lisaks lõikes 2 sätestatule peab veosevedu teostav autojuht teadma autojuhi õigusi, kohustusi ja vastutust veoste laadimisel, kinnitamisel ja katmisel.
(8) Lisaks lõikes 3 sätestatule peab veosevedu teostav autojuht sõidukiga seonduvalt teadma:
1) veoseveoks ettenähtud sõiduki lubatud mõõtmeid ja masse ning nende mõõtmise või määramise põhimõtteid;
2) vedukit ja haagist ühendavate juhtmete ja nende pistikute ehitust ning ühendamise nõudeid.
(9) Lisaks lõikes 1 sätestatule peab sõitjatevedu teostav autojuht autovedude korraldamisega seonduvalt teadma:
7) autojuhi ja sõitjate õigusi ning kohustusi.
(10) Lisaks lõikes 3 sätestatule peab sõitjatevedu teostav autojuht sõidukiga seonduvalt teadma bussi ehituse erinõudeid, nõudeid bussi varustusele ja tähistusele, busside kategooriaid, liike ja mugavusklasse ning bussi ehitusest tulenevaid lisaohte.
(11) Lisaks lõikes 4 sätestatule peab sõitjatevedu teostav autojuht autojuhi ametiga seonduvalt teadma:
1) autojuhi ohuolukorras tegutsemise ning sõitjate evakueerimise põhimõtteid;
2) sõitjate ja lastegruppide veole kehtestatud erinõudeid ning veo piiranguid;
3) agressiivse sõidustiili ning ebaõigete sõiduvõtete kasutamisest tulenevaid ohte ning tagajärgi sõitjale;
4) autojuhile vajalikke suhtlemis- ning klienditeenindusoskusi erinevate kategooriate sõitjatega suhtlemisel;
5) sõitjate teenindamise taset mõjutavaid tegureid ja põhjusi ning juhi- ja reisijateruumi kütte- ja ventilatsiooniseadmete õige kasutamise nõudeid;
6) probleemsete sõitjatega käitumise reegleid, enamlevinud probleemide põhjuseid ning autojuhi ja asjaomaste ametiisikute õigusi korda rikkunud sõitjate korralekutsumiseks või sõidukist kõrvaldamiseks.
§ 10. Nõuded autojuhi oskustele
(1) Autovedude korraldamisega seonduvalt peab autojuht oskama:
(2) Sõidukiga seonduvalt peab autojuht oskama:
(3) Autojuhi ametiga seonduvalt peab autojuht oskama:
(4) Liikluses osalemisega seonduvalt peab autojuht oskama:
(5) Lisaks lõikes 1 sätestatule peab veosevedu teostav autojuht autovedude korraldamisega seonduvalt oskama:
1) paigutada veose laadimisel veos ohutult, ühtlaselt ja tasakaalustatult, et vältida lubatud mõõtmete ja masside ületamist, auto ebastabiilset koormist ning veose ohtlikku paigutust;
2) valida ja kasutada sobilikke kinnitus- ja katmisvahendeid peamiste veosegruppide nõuetekohaseks kinnitamiseks ja katmiseks;
3) arvutada veose kinnitusvahendite nõutavat tugevust ja kinnitusvahendite arvu sõltuvalt saadetise massist ja mõõtmetest;
4) täita veoseveol erivedude nõuetest ning välislepingust tulenevaid nõutavaid dokumente elektrooniliselt ja paberil autojuhile vajalikus ulatuses.
(6) Lisaks lõikes 2 sätestatule peab veosevedu teostav autojuht sõidukiga seonduvalt oskama:
1) ühendada vedukit täishaagise, kesktelghaagise ja poolhaagisega;
2) kasutada talvistes teeoludes täiendavaid ohutusvahendeid ja lumekette.
(7) Lisaks lõikes 1 sätestatule peab sõitjatevedu teostav autojuht autovedude korraldamisega seonduvalt oskama:
1) järgida sõiduplaani liinivedudel;
2) täita ja kasutada sõitjateveo dokumente nii riigisisesel kui ka rahvusvahelistel veol autojuhile vajalikus ulatuses.
(8) Lisaks lõigetes 2–4 sätestatule peab sõitjatevedu teostav autojuht oskama:
1) juhtida, kiirendada ja peatada autot sõitjateveoks ohutu sujuvusega, arvestades erinevate veoliikide ja sõitjagruppide eripärasid;
2) arvestada teiste liiklejate käitumist ning ette näha ja ära hoida ohtlike liiklusolukordade tekkimist;
3) kasutada sõiduõiguse andmiseks kasutatavaid seadmeid;
4) avada bussi varuväljapääse ja evakueerida sõitjaid õnnetuse korral, kasutada tulekustutit;
5) aidata puudega ja piiratud liikumisvõimega isikuid sõiduki kasutamisel ning kasutada selliste isikute teenindamiseks ette nähtud abiseadmeid.
§ 11. Õppekava ja selle koostamine
(1) Autojuhi ameti- ja täienduskoolituse õppekava koostab koolitaja.
(2) Autojuhi ametikoolituse õppekava peab sisaldama õppeaineid, mis tagavad §-des 9 ja 10 sätestatud teadmiste ja oskuste omandamise ja õpilase vajaliku ettevalmistuse iseseisvaks tööks.
(3) Paragrahvi 1 lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud ametikoolituse õppekava peab sisaldama üksnes õppeaineid, mis on seotud ainult uue juhtimisõiguse kategooria spetsiifikaga.
(4) Täienduskoolituse õppekava peab süvendama, täpsustama ning värskendama §-des 9 ja 10 sätestatud autojuhi tööks vajalikke teadmisi ja oskusi, keskendudes eelkõige liiklusohutusele ja säästlikule sõidule.
(5) Õppekava peab vastama täiskasvanute koolituse seaduse § 9 lõike 1 alusel kehtestatud määruses sätestatud nõuetele ning lisaks seal sätestatule sisaldama:
2) iga õppeaine kohta õppeaines käsitletavate teemade loetelu, õppetundide ülesehituse ja läbiviidavate tegevuste detailsemat kirjeldust ning kasutatavate õppevahendite ja tarvikute loetelu ning õpilasele antavaid materjale;
4) sõiduõppel kasutatavate sõidukite marki ja mudelit;
5) tunniplaani.
(6) Lõike 5 punktis 5 nimetatud tunniplaan tuleb avaldada koos õppekavaga koolitaja veebilehel ning hoida ajakohasena, sisaldades teavet kursusel osalemise tingimuste ja osalejate arvu kohta, koolituse toimumise koha kohta, õppeaine nimetusi, läbiviimise kuupäevi ja tundide kellaaegu.
(7) Koolitaja peab õppekava koostamisel eristama õppetunde järgmiselt:
3) sõiduõppe tunnid.
(1) Enne käesoleva määruse jõustumist kehtinud õppekava alusel võib ameti- või täienduskoolitust läbi viia kuni 180 päeva pärast käesoleva määruse jõustumist.
(2) Isik, kellel on vähemalt kaks aastat olnud C- või C1-kategooria auto, CE- või C1E-kategooria autorongi, D- või D1-kategooria bussi või DE- või D1E-kategooria autorongi juhtimisõigus ja kes on alustanud täienduskoolituse õppega enne käesoleva määruse jõustumist, saab taotleda pärast täienduskoolituse läbimist pädevustunnistust või juhiloale vastavat kirjet, ilma et talle oleks eelnevalt väljastatud vastava kategooria pädevustunnistus või vastava kirjega juhiluba.
(3) Pärast käesoleva määruse jõustumist võib Maanteeamet 180 päeva jooksul anda ametikoolituse läbimist tõendavaid tunnistusi, millele on kantud nimetus „kutsetunnistus”.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.09.2003, lk 4–17), muudetud Komisjoni direktiividega 2004/66/EÜ (ELT L 168, 01.05.2004, lk 35–67), 2006/103/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 344–351), 2013/22/EL (ELT L 158, 10.06.2013, lk 356–361) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1137/2008 (ELT L 311, 21.11.2008, lk 1–54).
Lisa 2 Õppekavade koodid


Meremäe valla jäätmevaldajate registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Meremäe valla jäätmevaldajate registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus
Meremäe valla jäätmevaldajate registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus - sisukord
1 Meremäe valla jäätmevaldajate registri asutamine
2 Meremäe valla jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus
RT IV, 05.12.2013, 8
Vastu võetud 24.08.2009 nr 11
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja lõike 3 punkti 1, § 22 lõike 1 punkti 37, Jäätmeseaduse § 69 lõike 3 ning Avaliku teabe seaduse § 43, § 431, § 433 lõike 1 ja § 581 alusel
1. peatükk Meremäe valla jäätmevaldajate registri asutamine
Määrusega asutatakse Meremäe valla jäätmevaldajate register.
Registri omanik on Meremäe vald.
Meremäe valla jäätmevaldajate registri vastutavaks töötlejaks on Meremäe Vallavalitsus.
Registri asutamist, arendamist ja tarkvara igakuist hooldust finantseeritakse Meremäe valla eelarvest.
2. peatükk Meremäe valla jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus
(1) Meremäe valla jäätmevaldajate register on asutatud ja võetakse kasutusele eesmärgiga: tagada arvestus Meremäe vallas korraldatud olmejäätmete veoga liitunud ja mitteliitunud jäätmevaldajate ja nende poolt tekitatud jäätmekoguste käitlemise üle.
(2) Registri ametlik nimi on Meremäe valla jäätmevaldajate register (edaspidi register)- lühendatult MJVR.
(3) Register on kohaliku omavalitsuse register, mille asutamise ja kasutusele võtmise eesmärgiks on:
1) andmete kogumine Meremäe valla haldusterritooriumil elavate või asuvate jäätmevaldajate kohta, kes loetakse liitunuks korraldatud jäätmeveoga Jäätmeseaduse § 69 lg 1 alusel;
4) andmete kogumine nende Meremäe valla haldusterritooriumil elavate või asuvate jäätmevaldajate kohta, kes on Jäätmeseaduse § 69 lg 4 alusel Meremäe Vallavalitsuse poolt erandkorras loetud mitteliitunuks korraldatud jäätmeveoga;
5) ülevaate andmine valla elanikel, korteriühistutel ja asutustes tekkinud olmejäätmete kogustest ja olmejäätmete käitlemise nõuetest kinnipidamisest.
(1) Registrit peetakse vastavalt Jäätmeseaduse, Isikuandmete kaitse seaduse, Avaliku teabe seaduse, muude riigi ja Meremäe valla õigusaktide ning käesoleva põhimääruse sätetele.
(2) Registri pidamisel on lubatud andmete ristkasutus teiste Meremäe valla registrite ja muude andmekogude ning riiklike andmekogudega. Andmete ristkasutus tugineb õigusaktidele ja/või registri vastutava töötleja poolt sõlmitud lepingutele teiste kohalike ja riiklike registrite ning andmekogude vastutavate töötlejatega.
(1) Jäätmevaldajate registrit peetakse elektrooniliselt, kasutades arvutiprogrammi «Skarabeus», vajadusel minnakse üle veebipõhisele kaardirakendusele.
(2) Register on piiratud kasutusega register, mida peetakse infotehnoloogilise andmebaasina. Andmeid töödeldakse tarkvaraga, mis on välja töötatud registri pidamiseks, et täita registri asutamise ja kasutuselevõtu eesmärke ning tagada andmete nõuetekohane töötlemine.
(3) Registri pidamisel võib kasutada teiste riiklike või vallale kuuluvate andmekogude või registrite andmeid.
(4) Lisaks registri volitatud töötlejale võib vallavanema käskkirja alusel määrata registri kasutajad, kellel on õigus kasutada registris sisalduvaid andmeid ametialaste ülesannete täitmiseks.
(2) Registrist andmete väljastamiseks esitatakse kirjalik põhjendatud avaldus, kus on märgitud taotleja nimi, kontaktandmed, päringu objekt, soovitud andmed ja nende kasutamise otstarve.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata isik, kes soovib tutvuda registriga, esitab registri vastutavale töötlejale teabenõude avaliku teabe seaduse alusel.
(4) Soovitud andmed väljastatakse juhul, kui andmete kasutamise otstarve on põhjendatud.
(5) Jäätmevaldajal on õigus saada registrist andmeid enda kohta.
(1) Meremäe valla haldusterritooriumil elavate või asuvate jäätmevaldajate kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
2) jäätmevaldaja isiku- või registrikood;
4) jäätmevaldaja aadress (küla, kinnistu, majanumber, korterinumber) ja kontakttelefon;
(2) Meremäe valla haldusterritooriumil elavate ja asuvate jäätmevaldajate kohta, kes on jäätmeseaduse § 69 lõike 4 alusel vallavalitsuse poolt erandkorras loetud korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks, kantakse registrisse täiendavalt käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 – 6 ja 10 sätestatud andmetele järgmised andmed:
(2) Registri andmetest tehakse arhiivikoopia üks kord aastas 01. jaanuari seisuga. Arhiivikoopiat säilitatakse 5 aastat.
(1) Registri likvideerimise otsustab Meremäe Vallavolikogu.
Määrus jõustub 01. septembril 2009.