aircraft -- ESTERM
aircraft (T40810 1.b) ● any machine that can derive support in the atmosphere from the reactions of the air other than the reactions of the air against the earth's surface (EUR) (=airborne vehicle) (T60483) õhusõiduk ● seade, mille tõstejõud atmosfääris moodustub õhu vastumõjul, välja arvatud maa- või veepinnalt põrkunud õhu vastumõjul (X30040 § 5-1) Õhusõidukid jagunevad riiklikeks ja tsiviilõhusõidukiteks. (X30040 § 5-2)
Valdkond: TR8 -- air traffic; PO8 -- foreign policy & international relations; TVZ -- professions & careers (sn: only in relation to Employment - Working Conditions & Ergonomics)
(Märkus: EN: airborne vehicle (T60483)FR: aéronef (T60483)DE: Luftfahrzeug (T60483)FI: ilma-alus) (T60483)
national civil aircraft register tsiviilõhusõidukite riiklik register ● Vabariigi Valitsuse poolt andmekogude seaduse (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155) alusel asutatud andmekogu tsiviilõhusõidukitele riikkondsuse andmiseks ja nende omandiõiguse rahvusvaheliseks tunnustamiseks. (X30040 § 16-1) (=Eesti Vabariigi tsiviilõhusõidukite riiklik register) (X40070) VAREM: lennukiregister (X0004)
Valdkond: TR8 -- air traffic; JU5 -- administrative law; AU8 -- information management systems - database & databank - data
aircraft accident ● an occurrence associated with the operation of an aircraft which takes place between the time any person boards the aircraft with the intention of flight until such time as all such persons have disembarked, in which any person suffers
death or serious injury as a result of being in or upon the aircraft or by direct contact with the aircraft or anything attached thereto, or the aircraft receives substantial damage (EUR) (Märkus: SÜNONÜÜM: kasutatud ka X2019 tõlkes, kuna siin ei ole mõistet täpselt defineeritud .) (=air accident) (EUR) lennuõnnetus ● õhusõiduki kasutamisega seotud õnnetusjuhtum, mis toimub ajavahemikus alates hetkest, mil keegi isik astub õhusõiduki pardale kavatsusega sooritada lend, kuni kõigi pardal viibinud isikute õhusõidukist lahkumise hetkeni ja mille kestel keegi isikutest saab surma, surmavalt või raskesti vigastada või õhusõiduk saab tõsiseid vigastusi, on teadmata kadunud või asub ligipääsmatus kohas (X30040 § 48-1)
Valdkond: TR8 -- air traffic; MEA -- traffic medicine; AD7 -- public safety services; JU8 -- tax law; fiscal law
military aircraft (EUR) ● aircraft - a flying-machine. Since the 1930s commonly restricted to denote an aeroplane (as distinct from a balloon or airship). (OED) sõjalennuk (X2007 55-1) ● maa-, mere- või õhuobjektide hävitamiseks ja sõjaliste eriülesannete täitmiseks ehitatud või kohaldatud lennuk. Eristatakse pommitus-, ründe-, hävitus, luure- jm lennukeid. (ENE) Toll ei kontrolli Eesti Vabariigi kaitseväe teenistusülesandeid täitvaid sõjalaevu, sõjalennukeid ja muud sõjatehnikat, piirivalve teenistusülesandeid täitvaid ujuvvahendeid ja õhusõidukeid ning päästemeeskondade teenistusülesandeid täitvaid veokeid ja tehnikat ... (X2007K3 § 55-1)
Valdkond: TR8 -- air traffic; DEI -- air force; TV2 -- organisations in the subject field; JU8 -- tax law; fiscal law
crew of an aircraft Confidentiality of information given voluntarily, in particular by the crew of aircraft subjected to ramp inspections, will be ensured by de-identifying extensively the source of such information. (7121) (=aircraft crew) (=flight crew) (EUR) lennuki meeskond Sotsiaalmaksuga ei maksustata järgmisi käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punktides 1, 2 ja 6 nimetatud isikutele makstud summasid või antud soodustusi: ... laevade ja tsiviillennunduse lennukite meeskondadele antava tasuta kollektiivtoitlustamise ratsiooni maksumust reisidel viibimise ajal riigisiseste töölähetuste päevarahade alampiirides. (X2055 § 3-6) (=õhusõiduki meeskond) (X30040) (=lennumeeskond) (KIR)
Valdkond: TR8 -- air traffic; TRZ -- professions & careers; SO8 -- welfare - public assistance; TR8 -- air traffic
(Märkus: Õhusõidukil on olemas "crew". See omakorda reisilennukil jaguneb kahte ossa: "flight crew" - lennumeeskond ehk see meeskond, kes juhib lennukit. Euroopa dokumentides on olnud veel "cockpit crew", millel on täpselt sama tähendus. Teine osa on "cabin crew", kes ka on meeskond, kuid ei tegele lennuki juhtimisega. Seda oleme tõlkinud üheselt kui "salongimeeskond".
"Flight personnel" või "flight staff" on meeskondade ja igasuguste lendurite kohta käiv laiem mõiste ja seda kasutatakse harilikult väga üldistavalt kui juttu on näiteks firma kogu lendavast personalist jne.) (EKSPERT)
aircraft captain ● the aircrew member designated by competent authority as being in command of an aircraft and responsible for its safe operation and accomplishment of the assigned mission (EUR) (=aircraft commander) (EUR) (=captain of the aircraft) (U50131) õhusõiduki kapten (X30023 10) ● piloot, kes vastutab õhusõiduki käitamise ja ohutuse eest lennu ajal (X30040 § 28-1) Õhusõiduki meeskonna tööd juhib kapten eesmärgiga tagada õhusõiduki, selle reisijate, lasti ja lennuliikluse ohutus. (X30040 § 28-2)
Valdkond: TR8 -- air traffic; TRZ -- professions & careers; MGA -- internal combustion engines; SI -- Metallurgy - Iron & Steel - Non-ferrous Metals
state aircraft (EUR ) (TERMIUM) riiklik õhusõiduk ● õhusõiduk, mida kasutatakse kaitseväe-, tolli- või politseiteenistuses (X30040 § 5-3)
Valdkond: TR8 -- air traffic; EC -- Economics (sn: macroeconomics; nt: generic field; rf: Commerce and Movement of Goods, see: CO; Financial Affairs - Taxation - Customs, see: FI); JU19 -- terms and phraseological elements particular to legal language; ECC -- Commerce & Movement of Goods (sn: microeconomics 1; us: for detailed breakdown, see: CO)
aircraft nationality (TERMIUM ) (2675) Among the most important points resolved in the 1919 Paris Convention were that aircraft should have a nationality, that they should have the nationality of the state in which they were registered, and that no aircraft could be validly registered in more than one state. (BRI) õhusõiduki riikkondsus ● teatud riiki kuuluvus (näit. lennukite puhul) (EKS) Eestis registreeritud õhusõidukil on Eesti riikkondsus. (X30040 § 6)
Valdkond: TR8 -- air traffic; JUD2 -- aviation law; JU19 -- terms and phraseological elements particular to legal language; ECC -- Commerce & Movement of Goods (sn: microeconomics 1; us: for detailed breakdown, see: CO)
aircraft used for special purposes eriotstarbeks kasutatav õhusõiduk Välisriikide sõjaväe või eriotstarbeks kasutatava õhusõiduki sisenemise Eesti õhuruumi ja väljumise õhuruumist otsustab Vabariigi Valitsus igal üksikjuhul eraldi. (X30040 § 4-5)
civil aircraft ● an aircraft other than a public aircraft, and other than those owned by the government (TERMIUM) This chapter complements the Arrangement on guidelines for officially supported export credits. It sets out the particular complementary guidelines that are applicable to officially supported export credits for financing sales or leases of large civil aircraft listed in the Appendix and supersedes the terms of the OECD "Standstill" (TC/ECG/M/75.1, item 6 and Annex III, A) with respect to such aircraft. (T40149) tsiviilõhusõiduk Õhusõidukid jagunevad riiklikeks ja tsiviilõhusõidukiteks. (X30040 § 5-2)
Valdkond: TR8 -- air traffic; TR8 -- air traffic; JU19 -- terms and phraseological elements particular to legal language; ECC -- Commerce & Movement of Goods (sn: microeconomics 1; us: for detailed breakdown, see: CO)
aerobatic aircraft (EKSPERT ) (TERMIUM) ebaharilike omadustega õhusõiduk ● õhusõiduk, mille käitamine erineb tavapäraste õhusõidukite käitamisest hoolduse, lennuomaduste või piloteerimise poolest (X30040 § 5-5)
powered aircraft mootoriga õhusõiduk Mootoriga õhusõiduki keskkonnakõlblikkusnõuded kehtestab Vabariigi Valitsus. (X30040 § 15-2)
aircraft maintenance engineer (TERMIUM) õhusõiduki hooldemehhaanik Õhusõiduki meeskonnaliikme ja hooldemehhaanikuna, lennuliikluse lennujuhi ja -informaatorina ning lendude korraldajana on lubatud tegutseda isikul, kellel on kehtiv ja Eestis tunnustatud lennundusluba. (X30040 § 23-1) (Märkus: SÜNONÜÜM: suunas en-et kasutada ühe "h-ga" varianti, st "mehaanik") (=hooldusmehaanik) (X40082)
Valdkond: TR8 -- air traffic; TRZ -- professions & careers; JU5 -- administrative law; ECC -- Commerce & Movement of Goods (sn: microeconomics 1; us: for detailed breakdown, see: CO)
manning of aircraft (EKSPERT) õhusõiduki mehitamine ● õhusõiduki komplekteerimine pädeva, lennuohutust tagava meeskonnaga (X30040 § 27-1)
member of the crew of an aircraft 1. 24 July 1999; Air Fiji Bandeirante; near Suva, Fiji: The aircraft was on a domestic flight from Suva to Nadi when it struck a ridge in a mountainous region of the island nation. Both crew members and all 15 passengers were killed. (7432) 2. Acts of espionage committed after leaving the aircraft by members of the crew of an aircraft or by passengers transported by it are subject to the provisions of the Land Warfare Regulations. (7433, 28) õhusõiduki meeskonnaliige ● kehtivat lennundusluba omav lennundusspetsialist, kes täidab vajalikke ülesandeid õhusõiduki lennu ajal (X30040 § 27-1)
operator of an aircraft (=aircraft operator) (EKSPERT) õhusõiduki käitaja ● peab tagama õhusõiduki mehitamise lennundusspetsialistidega, kes omavad kehtivat lennundusluba ja keda volitatakse täitma erialaseid ülesandeid lennu ajal (X30040 § 27-3)
aircraft incident (Allikas: 65283.j) ● an occurrence, other than an accident, associated with the operation of an aircraft which affects or could affect the safety of operations (6528, 3.j) lennuintsident ● õhusõiduki kasutamisega seotud, lennuohutust mõjutav, kuid mitte lennuõnnetusega lõppenud sündmus, mis toimub ajavahemikus alates hetkest, mil keegi isik astub õhusõiduki pardale kavatsusega sooritada lend, kuni kõigi pardal viibinud isikute õhusõidukist lahkumise hetkeni (X30040 § 48-2)
Valdkond: TR8 -- air traffic; NO6 -- units of measurement; JU5 -- administrative law; ECC -- Commerce & Movement of Goods (sn: microeconomics 1; us: for detailed breakdown, see: CO)
aircraft insurance ● any kind of insurance pertaining to the ownership and use of aircraft. A broad field covering both domestic and international operations involving hulls, liability, passenger liability, airport and hangar keepers liability. (TERMIUM) õhusõidukite kindlustus Kahjukindlustuse liigid on: ... 4) raudtee veerevkoosseisu kindlustus; 5) õhusõidukite kindlustus; 6) laevade kindlustus; ... (X30072 § 8-4)
Valdkond: AS9 -- aircraft insurance; AG31 -- documentation systems and information systems in the subject field; ME -- Medicine - Pathology - Surgery; ECC -- Commerce & Movement of Goods (sn: microeconomics 1; us: for detailed breakdown, see: CO)
aircraft liability insurance ● 1. insurance which insures against liability arising out of the ownership, maintenance, or use of the aircraft (TER)
2. aircraft liability - all liability arising out of the use of aircraft (including carrier's liability) (T50172) (=aircraft liability) (T50172) õhusõiduki valdaja vastutuskindlustus Kahjukindlustuse liigid on: ... 12) õhusõiduki valdaja vastutuskindlustus ... (X30072 § 8-4)
FR: R . C . vehicules aériens (T50172) DE: Luftfahrzeughaftpflicht (T50172) FI: ilmakuljetusvastuu (T50172)
aircraft certification (WPG-48) ● certification in relation to an aircraft, used to indicate compliance with the appropriate requirements concerning aircraft type, airworthiness state, registration, etc (WPG-48) The Union has adopted directives on the mutual acceptance of cockpit personnel licenses. It also adopted a regulation with the objective of producing common rules for the certification of aircraft, maintenance organizations and air operators as well as for the licensing of personnel involved in aviation safety and aircraft operations. (T0050) õhusõidukite sertifitseerimine
Valdkond: TR8 -- air traffic; CEP7 -- Agreements; JU15 -- legal classifications; JU71 -- sources of international public law
(Märkus: FR: certification des aéronefs (WPG-48)DE: Zulassung von Flugzeugen; Musterzulassung von Flugzeugen) (WPG-48)
noisy aircraft (WPG-935) The Union, in view of making all operators bear the same burdens, has adopted a number of directives on the gradual phasing-out of noisy aircraft. (T0050) müra tekitav lennuk
Valdkond: TR8 -- air traffic; JUJ -- Community Law (sn: specific aspects of Community Law; rf: Community Constitutional Law, see: JU42; us: for practical applications, see: CE); NO4 -- standardisation; NO4 -- standardisation; JUJ -- Community Law (sn: specific aspects of Community Law; rf: Community Constitutional Law, see: JU42; us: for practical applications, see: CE)
(Märkus: FR: aéronef bruyant (WPG-935)DE: Flugzeug mit starker Geräuschentwicklung) (WPG-935)
subsonic aircraft (WPG-1416) ● an aircraft incapable of sustaining level flight at speeds exceeding flight Mach 1 (WPG-1416) Council Directive 80/51 of 20 December 1979 on the limitation of noise emissions from subsonic aircraft (T0050) eelhelikiirusega õhusõiduk (TSR)
Valdkond: TR8 -- air traffic; JUC2 -- company law; JU9 -- civil law; ME8 -- public health; ME9 -- occupational diseases
(Märkus: FR: aéronef subsonique (WPG-1416)DE: Unterschalluftfahrzeug (WPG-1416)FI: ääntä hitaammin lentävä ilma-alus) (TIS) (Märkus: ; alisooninen lentokone (EUR); aliäänikone) (EUR)
non-power driven aircraft The carriage by air of passengers, mail and/or cargo, performed by non-power driven aircraft and/or ultra-light power driven aircraft, as well as local flights not involving carriage between different airports, are not subject to this Regulation. (T2033) mootorita õhusõiduk (Allikas: LENNUNDUSSEADUSE PRO§ 56-1)
Valdkond: TR8 -- air traffic; EN -- Environment - Environmental Protection; OR -- International Organisations; JU75 -- position of the individual; ME9 -- occupational diseases
ultra-light power driven aircraft The carriage by air of passengers, mail and/or cargo, performed by non-power driven aircraft and/or ultra-light power driven aircraft, as well as local flights not involving carriage between different airports, are not subject to this Regulation. (T2033) ülikerge mootorõhusõiduk
Valdkond: TR8 -- air traffic; OR -- International Organisations; OR -- International Organisations; JU75 -- position of the individual; ME9 -- occupational diseases
safe operation of aircraft ... 'arrangements' means arrangements developed under the auspices of the European Civil Aviation Conference (ECAC) for cooperation in the development and implementation of joint requirements in all fields relating to the safety and safe operation of aircraft. (T2199) õhusõiduki ohutu käitamine (EKSPERT) Lennuvälja või lennuväljaku kasutamiseks õhusõidukite lennutegevuse korraldamisel peab lennuväljal või lennuväljakul olema sertifikaat, mis kinnitab selle vastavust õhusõidukite ohutu käitamise nõuetele. (X30040 § 36-1)
Valdkond: TR8 -- air traffic; TE6 -- materials science; TR8 -- air traffic; JU15 -- legal classifications; JU71 -- sources of international public law; EN5 -- environment affected
very light aeroplane Type certification of products and parts: JAR 22 Sailplanes and powered sailplanes up to and including Amendment 22/92/1 JAR 25 Large aeroplanes up to and including change 14 JAR AWO All weather operations up to and including Amendment AWO/91/1 JAR E Engines up to and including Amendment E/93/1 JAR P Propellors up to and including change 7 JAR APU Auxiliary power units up to and including Amendment APU/92/1 JAR TSO Technical standards orders up to and including change 2 JAR VLA Very light aeroplanes up to and including Amendment VLA/92/1 JAR 145 Approved maintenance organisations' (T30252) (=very light aircraft) (=VLA) (T2199) ülikerglennuk (EKSPERT)
Valdkond: TR8 -- air traffic; TE -- Technology - Engineering; TR8 -- air traffic; JU15 -- legal classifications; JU71 -- sources of international public law; EN5 -- environment affected
(Märkus: Vt ka kirjet 'microlight aircraft' - "ülikerglennuk".)
substitute aircraft Exceptions for certain technical agreements
1. The prohibition laid down in Article 85 (1) of the Treaty shall not apply to the agreements, decisions and concerted practices listed in the Annex, in so far as their sole object and effect is to achieve technical improvements or cooperation. This list is not exhaustive.
2. If necessary, the Commission shall submit proposals to the Council for the amendment of the list in the Annex. ... the organisation and execution of substitute transport operations for passengers, mail and baggage, in the event of breakdown/delay of aircraft, either under charter or by provision of substitute aircraft under contractual arrangements ... (T2173) asendusõhusõiduk (EKSPERT)
FR: un aéronef de remplacement DE: Ersatzflugzeug
Valdkond: TR8 -- air traffic; TRD -- freight; goods traffic; TRF -- transport services; JU15 -- legal classifications; JU71 -- sources of international public law; EN5 -- environment affected
joint purchase of aircraft parts If necessary, the Commission shall submit proposals to the Council for the amendment of the list in the Annex. ... the exchange, leasing, pooling, or maintenance of aircraft, aircraft parts, equipment or fixed installations for the purpose of operating air services and the joint purchase of aircraft parts, provided that such arrangements are made on a non-discriminatory basis ... (T2173) õhusõiduki osade ühisost
FR: l'achat en commun de piéces d'aeronefs DE: gemeinsame Aschaffung von Luftfahrzeugersatzteilen
fixed installations for aircraft If necessary, the Commission shall submit proposals to the Council for the amendment of the list in the Annex. ... the instruction or uniform application of technical standards for fixed installations for aircraft, where such standards are set by an organisation normally accorded international recognition ... (T2173) õhusõiduki püsiseadmed
FR: les installations fixes DE: ortsfeste Luftfahrzeugeinichtungen
Valdkond: TR8 -- air traffic; TRF -- transport services; JUC -- commercial law; JU15 -- legal classifications; JU71 -- sources of international public law; EN5 -- environment affected
aircraft push back The Commission may, in particular adopt such regulations in respect of agreements, decisions or concerted practices which have as their object any of the following: ... -technical and operational ground handling at airports, such as aircraft push back, refuelling, cleaning and security ... (T2177) õhusõiduki "saba ees" pukseerimine (EKSPERT)
FR: roulage au sol DE: Abzichen von Finger
Valdkond: TR8 -- air traffic; COA -- accountancy & commercial arithmetics (sn: applied accountancy; us: for accouncy theory, see: ECB1); AD5 -- public procurement; JU15 -- legal classifications; JU71 -- sources of international public law; EN5 -- environment affected
microlight aircraft Other major durables for recreation and culture (D) - Camper vans, caravans and trailers - Aeroplanes, microlight aircraft and hang-hliders ... (T30421) (=ultra-light aircraft) (EUR) ülikerglennuk ● seda tüüpi lennukil on 1 mootor, mitte rohkem kui 2 istet; kogukaal enamikus riikides kuni 450 kg, mõnel pool aga kuni 800 kg (EKSPERT) (Märkus: Siiamaani on tarvitusel vaste "kerglennuk", kuid see on ebatäpne ja eksitav (aastast 1993). Lennuamet koostab uut eeskirja, kus nii 'microlight', 'ultralight' kui 'very light aircraft'i' vaste on 'ülikerglennuk'.) (EKSPERT) VÄLDI: kerglennuk
FR: (=U.L.M.) (T30421) (EUR) DE: Ultraleichtflugzeug (T30421) FI: kevytlentokone (T30421)
Valdkond: TR -- Transport; MAC -- special methods of calculation; NO7 -- measuring instruments (sn: mechanical, electrical, electronic, chemical measuring instruments); TRA -- vehicle disposal - ship disposal - aircraft disposal (rf: vehicle industry, see: INT); JU15 -- legal classifications; JU71 -- sources of international public law
Sector Understanding on Export Credits for Civil Aircraft This Arrangement shall apply, except that where relevant, the provisions of the Sector Understanding on Export Credits for Civil Aircraft (Annex IV to this Arrangement), which complements this Arrangement, shall apply in lieu of the corresponding provisions of the Arrangement. (T40149) sektorilepe tsiviilõhusõidukite ekspordikrediidi kohta
FR: accord sectoriel sur le crédits a l'exportation d'aeronefs civils (T40149) DE: Sektorvereinbahrung über Exportkredite für zivile Luftfahrzeuge (T40149) FI: siviililentokoneiden vientiluottoja koskeva alakohtainen sopimus (T40149)
Valdkond: TR8 -- air traffic; TRD -- freight; goods traffic; CEPM2 -- specific commercial policy measures (nt: non-tariff measures established as part of the common commercial policy in the form of Community rules governing arrangements for the import or export of goods,such as surveillance or safeguard measures,quantitative limits or restrictions and import or export bans); JUA -- administration of justice; JUF -- private international law; CEP -- Treaties - Agreements - Conventions - Cooperation - Commonity Policy - Commercial Policy
large commercial aircraft ● aircraft flown for hire or reward (TERMIUM) LARGE COMMERCIAL AIRCRAFT
1. Form and scope
This chapter complements the Arrangement on guidelines for officially supported export credits. It sets out the particular complementary guidelines that are applicable to officially supported export credits for financing sales or leases of large civil aircraft listed in the Appendix and supersedes the terms of the OECD "Standstill" (TC/ECG/M/75.1, item 6 and Annex III, A) with respect to such aircraft. (T40149) suur äriotstarbeline õhusõiduk ● tsiviilkäibes olev õhusõiduk, mis veab tasu eest reisijaid, posti ja lasti (kaupa) (EKSPERT) VÄLDI: suured kaubalennukid
FR: avion commercial (T40149) DE: Luftfahrzeug (T40149) FI: kaupallinen lentokone (T40149)
Valdkond: INT4 -- shipyards; TR84 -- aircraft maintenance (rf: aircraft industry, see: INT4); CO -- Commerce - Movement of Goods (sn: microeconomics 1; nt: further breakdown of subject field ECC); JUA -- administration of justice; JUF -- private international law; CEP -- Treaties - Agreements - Conventions - Cooperation - Commonity Policy - Commercial Policy
turbine-powered aircraft ... turbine-powered aircraft - including helicopters - (e.g. turbo jet, turbo-prop, and turbo-fan aircraft), with generally between 30 to 70 seats. In case a new large turbine-powered aircraft with over 70 seats is being developed, immediate consultations shall be held upon request with a view to agree on the classification of such an aircraft in this category or in Chapter I of this Understanding in view of the competitive situation ... (T40149) gaasiturbiinmootoriga õhusõidukid (TET)
Valdkond: MGA -- internal combustion engines; TV7 -- safety at work; CO -- Commerce - Movement of Goods (sn: microeconomics 1; nt: further breakdown of subject field ECC); JUA -- administration of justice; JUF -- private international law; CEP -- Treaties - Agreements - Conventions - Cooperation - Commonity Policy - Commercial Policy
take-off weight of aircraft õhusõiduki stardimass Õhusõiduki registreerimise eest tasutakse riigilõivu 7000 krooni + 200 krooni õhusõiduki maksimaalse lubatud stardimassi iga tonni kohta. (X40031 § 110-1)
Valdkond: TR8 -- air traffic; BZ4 -- general botany; FI -- Financial Affairs - Taxation & Customs (sn: microeconomics 2; nt: further breakdown of ECF); JU71 -- sources of international public law; JU71 -- sources of international public law; CEP -- Treaties - Agreements - Conventions - Cooperation - Commonity Policy - Commercial Policy
hijacking of aircraft (TERMIUM ) (EUR) õhusõiduki kaaperdamine ● lennul oleva õhusõiduki juhtimise ebaseaduslik ülevõtmine või õhusõiduki meeskonna vaba juhtimisõiguse ebaseaduslik piiramine vägivalla või pettusega (X30068 § 111)
Valdkond: TR8 -- air traffic; TRE -- transport safety; DEM -- army medical service; JU71 -- sources of international public law; JU71 -- sources of international public law; CEP -- Treaties - Agreements - Conventions - Cooperation - Commonity Policy - Commercial Policy
power driven aircraft The carriage by air of passengers, mail and/or cargo, performed by non-power driven aircraft and/or ultra-light power driven aircraft ... (T2033) mootorõhusõiduk Määrus ei laiene reisijate, posti ja lasti õhuveole, mis toimub mootorita õhusõidukiga või mootorõhusõidukiga stardimassiga kuni 450 kg. (X40081 § 2)
Valdkond: TR8 -- air traffic; SPC -- touring - holidays & leisure; TR6 -- inland waterway traffic; TR8 -- air traffic; PHD -- nuclear physics; atomic physics; CEP -- Treaties - Agreements - Conventions - Cooperation - Commonity Policy - Commercial Policy
Airworthiness Requirements for Aircraft õhusõidukite lennukõlblikkusnõuded (X40082)
Valdkond: TR8 -- air traffic; ST82 -- tourism statistics; TR6 -- inland waterway traffic; TR8 -- air traffic; PHD -- nuclear physics; atomic physics; CEP -- Treaties - Agreements - Conventions - Cooperation - Commonity Policy - Commercial Policy
aircraft checklist ● checklist - ... a list carried in an airplane setting forth procedures and/or instructions to be followed before and during various flight phases such as preflight, takeoff, landing, etc. (TER) õhusõiduki kontroll-leht Õhusõiduki kontroll-lehed (kaardid), pealkirjad mõõteriistadel ja sildid kabiinis peavad olema lennukäsiraamatuga samas keeles. (X40082 § 10)
Environmental Eligibility Requirements for Powered Aircraft mootoriga õhusõiduki keskkonnakõlblikkuse nõuded (X40070)
Valdkond: TR8 -- air traffic; BA -- Civil Engineering - Building; SO -- Social Sciences - Society (rf: Ethnology & Folklore, see: HI; Religion, see: RP); TR8 -- air traffic; PHD -- nuclear physics; atomic physics; CEP -- Treaties - Agreements - Conventions - Cooperation - Commonity Policy - Commercial Policy
single-engine aircraft (TER) ühemootoriline õhusõiduk Sertifikaadi käitamistingimustes ei pea nimetama teiselt lennuettevõtjalt ajutiselt ... renditud õhusõidukeid, kui ... tegemist on ühemootoriliste alla 2000-kg stardimassiga õhusõidukitega; ... (X40083, 20.1)
Valdkond: TR8 -- air traffic; JU15 -- legal classifications; JUJ1 -- Agricultural Law; TR8 -- air traffic; PHD -- nuclear physics; atomic physics; CEP -- Treaties - Agreements - Conventions - Cooperation - Commonity Policy - Commercial Policy
registration mark of the aircraft (EKSPERT) õhusõiduki registritunnus Vee- või õhusõiduki raadioloa väljastamise taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid: ...2) laeva nimi või õhusõiduki registritunnus; ... (X40089 § 11-6)
Valdkond: ELA -- telecommunications technology (sn: transmitters and receivers; rf: telecommunications - signalling - postal services, see: OO); ELB -- transmission (sn: transmission of analog and digital signals) - commutation; OO6 -- telephone network (rf: telephone technique, see: ELA4); TR8 -- air traffic; PHD -- nuclear physics; atomic physics; CEP -- Treaties - Agreements - Conventions - Cooperation - Commonity Policy - Commercial Policy
Approval of Procedure for Formation of Aircraft Incident Investigation Committees lennuintsidendi uurimise komisjoni moodustamise korra kinnitamine Käesolev lennuintsidendi uurimise komisjoni moodustamise kord (edaspidi kord) sätestab toimunud lennuintsidendi uurimiseks vajaliku ametkondliku uurimiskomisjoni moodustamise, eesmärgiga tagada toimunud intsidendi tekkepõhjuste objektiivne väljaselgitamine nende edaspidiseks vältimiseks ja üldise lennuohutuse tagamiseks. (X40087, 1)
Valdkond: TR8 -- air traffic; JU95 -- civil liability; JU71 -- sources of international public law; JUF -- private international law; JUF -- private international law; JU71 -- sources of international public law
aircraft equipment lennutehnika Lennutehnika uurimisi ja katsetusi teostatakse komisjoni otsusega, kooskõlastatult valmistajariigi volitatud esindajaga. (X40087, 19)
Valdkond: TR8 -- air traffic; FI8 -- money & currency; JU71 -- sources of international public law; JUF -- private international law; JUF -- private international law; JU71 -- sources of international public law
aircraft near collision ● aircraft neat miss - any circumstance in flight where the degree of separation between two aircraft is considered by either pilot to have constituted a hazardous situation involving potential risk of collision (TER) (=aircraft near miss) (TER) õhusõidukite ohtlik lähenemine ● õhusõidukitevaheline kokkupõrkeoht . Õhusõidukite ohtlike lähenemiste puhul tuleb iga õhusõiduki kohta anda järgmised andmed ja selgitused: lennu tegelik kiirus; kaldenurga suurus ja lennu suund, tõus, laskumine, horisontaallend ... (X40087, lisa 1.16)
Valdkond: TR8 -- air traffic; TR53 -- traffic control; JU71 -- sources of international public law; JUF -- private international law; JUF -- private international law; JU71 -- sources of international public law
Conditions for Issue of Certificates for Construction, Manufacture and Maintenance of Aircraft õhusõiduki ehitamiseks, valmistamiseks ja hooldamiseks sertifikaadi väljaandmise tingimused (X40086)
aircraft station licence (=aircraft radio station licence) (EUR) õhusõiduki raadioluba ÕHUSÕIDUKI RAADIOLUBA
LICENCE DE STATION D'AÉ RONEF
LICENCIA DE ESTACIÓ N DE AERONAVE (X40089, lisa 7)
Valdkond: OO6 -- telephone network (rf: telephone technique, see: ELA4); TR -- Transport; TR6 -- inland waterway traffic; TR8 -- air traffic; JUF -- private international law; JU71 -- sources of international public law
experimental aircraft (TER) eksperimentaalõhusõiduk Välisriikide eksperimentaalõhusõidukite lennud sisenemisega Eesti õhuruumi ... võivad toimuda ainult Lennuameti loal. (X50033 § 39)
Valdkond: TR8 -- air traffic; JU15 -- legal classifications; FI2 -- organisations in the subject field; EN9 -- air pollution & toxic gases; JUF -- private international law; JU71 -- sources of international public law
Procedure for Forced Landing of Aircraft õhusõiduki sundmaandamise kord Käesolev kord sätestab tsiviilõhusõiduki (edaspidi õhusõiduk) sundmaandamise korra kooskõlas Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (RTO) 1944. a Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni artikliga 5 ja lisaga (Annex) 2 ning sisaldab RTO dokumendi 9433 põhimõtteid. (X50048 § 1)
Valdkond: TR8 -- air traffic; JU15 -- legal classifications; EN -- Environment - Environmental Protection; TR5 -- land transport (sn: other than railways); JUF -- private international law; JU71 -- sources of international public law
recreational aircraft (T60697 ann III.B) sportlennuk
FR: avions de sport (T60697) DE: Sportflugzeuge (T60697)
Valdkond: TR8 -- air traffic; SPG -- flying; ECB -- prices & costs - accountancy & debiting - cost-benefit analysis; TR56 -- motor vehicle maintenance (rf: motor vehicle industry, see: INT1); TRE -- transport safety; JU71 -- sources of international public law
aircraft engine ● an engine used to provide the main propulsive or lifting power for an aircraft (EUR) Parts for spark-ignition internal combustion engines, excluding parts for aircraft engines (T50609) õhusõiduki mootor (EKN2002 ) (TET ) (TSR)
Valdkond: MG -- Mechanical Engineering (sn: construction & machine parts); TR8 -- air traffic; MGA -- internal combustion engines; TR56 -- motor vehicle maintenance (rf: motor vehicle industry, see: INT1); TRE -- transport safety; JU71 -- sources of international public law
marginally compliant aircraft ● civil subsonic jet aeroplanes, that meet the certification limits laid down in Volume 1, Part II, Chapter 3 of Annex 16 to the Convention on International Civil Aviation by a cumulative margin of not more than 5EPNdB (Effective Perceived Noise in decibels), whereby the cumulative margin is the figure expressed in EPNdB obtained by adding the individual margins (i.e. the differences between the certificated noise level and the maximum permitted noise level) at each of the three reference noise measurement points as defined in Volume 1, Part II, Chapter 3 of Annex 16 to the Convention on International Civil Aviation (T61007) müra piirväärtusega õhusõiduk (EKSPERT)
Valdkond: TR8 -- air traffic; ENC3 -- noise & vibration; TE -- Technology - Engineering; TR56 -- motor vehicle maintenance (rf: motor vehicle industry, see: INT1); TRE -- transport safety; JU71 -- sources of international public law
aircraft noise Details of noise contours for the current and previous years - including an assessment of the number of people affected by aircraft noise. (T61007) õhusõidukite müra (10235)
Valdkond: ENC3 -- noise & vibration; TR8 -- air traffic; TE -- Technology - Engineering; TR56 -- motor vehicle maintenance (rf: motor vehicle industry, see: INT1); TRE -- transport safety; JU71 -- sources of international public law
aircraft security check ● an inspection of the interior of an aircraft to which passengers may have had access and an inspection of the hold for the purpose of discovering prohibited articles (T70091) õhusõiduki julgestuskontroll (EKSPERT)
Valdkond: TRE -- transport safety; TR8 -- air traffic; TV7 -- safety at work; TR56 -- motor vehicle maintenance (rf: motor vehicle industry, see: INT1); TRE -- transport safety; JU71 -- sources of international public law
(Märkus: DE: Luftfahrzeug-Sicherheitskontrolle (T70091)FI: ilma-aluksen turvatarkastus) (T70091)
aircraft security search ● a thorough inspection of the interior and the exterior of the aircraft for the purpose of discovering prohibited articles (T70091) õhusõiduki läbiotsimine (EKSPERT)
Valdkond: TR8 -- air traffic; TR8 -- air traffic; TV7 -- safety at work; TR56 -- motor vehicle maintenance (rf: motor vehicle industry, see: INT1); TRE -- transport safety; JU71 -- sources of international public law
(Märkus: DE: Luftfahrzeug-Sicherheitsdurchsuchung (T70091)FI: ilma-aluksen turvaetsintä) (T70091)
all-cargo aircraft All cargo, courier and express parcels intended to be carried on passenger or all-cargo aircraft shall be subjected to the security controls detailed hereunder before being placed on board the aircraft. (T70091) kaubalennuk
Valdkond: TR8 -- air traffic; TRE -- transport safety; TV7 -- safety at work; TR56 -- motor vehicle maintenance (rf: motor vehicle industry, see: INT1); TRE -- transport safety; JU71 -- sources of international public law
all-mail aircraft Mail carried on passenger, all-cargo and all-mail aircraft shall be subjected to security controls before being placed on board an aircraft. (T70091) postilennuk
hold of an aircraft (T70091 ann, 1.1) ● hold - compartment used for the stowing of heavy baggage and freight; usually located in the lower part of the fuselage, under the cabin (TER) õhusõiduki lastiruum (7462 ) (EKSPERT)
Valdkond: TR8 -- air traffic; EC -- Economics (sn: macroeconomics; nt: generic field; rf: Commerce and Movement of Goods, see: CO; Financial Affairs - Taxation - Customs, see: FI); TV7 -- safety at work; TR56 -- motor vehicle maintenance (rf: motor vehicle industry, see: INT1); TRE -- transport safety; JU71 -- sources of international public law
(Märkus: DE: Frachtraum eines Luftfahrzeugs (T70091)FI: ilma-aluksen ruuma) (T70091)
rotorcraft ● a power-driven heavier-than-air aircraft supported in flight by the reactions of the air on one or more rotors (EUR) .. when the product is one of the following:
1. a very light aeroplane or rotorcraft, a sailplane or a powered sailplane, a balloon, a hot air airship; (T71654) (=rotating wing aircraft) (EUR) (=rotary wing aircraft) tiivikõhusõiduk (X30040) Teede- ja sideminister kehtestab 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (RT 1992, 6, 85; RT II 2000, 2, 12) ja 1990. aasta Küprose ühtsete lennundusnõuete väljatöötamise, vastuvõtmise ja rakendamise kokkuleppe (RT II 2000, 2, 13) rakendamiseks:...
2) nõuded lennukitele, tiivikõhusõidukitele, nende mootoritele, abimootoritele, propelleritele, lennuki lennusimulaatoritele ning lennu- ja navigatsiooniprotseduuride treeningvahenditele; (X30040K3) (=tiiviklennuk) (TSR)
Valdkond: TR8 -- air traffic; IN -- Industries & Crafts - Finished Products (sn: manufacture / manufacturing processes & types of products only; us: for use, refer to respective subject fields); AU -- Automation - Computer Science - Information Technology (sn: data processing); TR56 -- motor vehicle maintenance (rf: motor vehicle industry, see: INT1); TRE -- transport safety; JU71 -- sources of international public law
(Märkus: FI: roottori-ilma-alus (T71654)FR: aéronef ? voilure tournante (T71654)DE: Drehflügler) (T71654)


Puka Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Puka Kooli põhimäärus
Puka Kooli põhimäärus - sisukord
§ 9 Hariduslike erivajadustega õpilased
§ 10 Motiveerimine ning tugi- ja mõjutusmeetmed
3 ÕPPEKAVAVÄLISE TEGEVUSE KORRALDUSE ALUSED
§ 11 Koolieelikute ettevalmistusrühm
§ 13 Huvitegevus
§ 14 Kooli raamatukogu
§ 16 Pedagoogiline nõukogu ja õppenõukogu
5 ÕPILASTE, VANEMATE JA KOOLITÖÖTAJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 21 Vanemate õigused
§ 22 Vanemate kohustused
§ 23 Arenguvestlus
§ 27 Turvalisus ja tervise kaitse
6 MAJANDAMISE ALUSED, JÄRELEVALVE JA ARUANDLUS
§ 28 Kooli vara ja rahastamine
§ 29 Järelevalve ja aruandlus
7 KOOLI PÕHIMÄÄRUSE KINNITAMINE
RT IV, 03.05.2019, 33
Vastu võetud 18.04.2019 nr 11
Kooli nimetus on Puka Kool (edaspidi kool).
(1) Kooli asukoht on Kooli tn 3, Puka alevik, Otepää vald.
(2) Kooli tegutsemiskohad on:
1) põhikooli osas Kooli tn 3, Puka alevik, Otepää vald;
2) lasteaia osas Võru mnt 10, Puka alevik, Otepää vald.
(2) Kooli pidaja on Otepää vald. Kool on Otepää Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav munitsipaalõppeasutus.
(4) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi õigusaktidest, Otepää valla õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
(1) Koolil on Otepää valla vapi kujutise ja oma nimega pitsat.
(2) Kooli võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab kooli direktor (edaspidi direktor) käskkirjaga, kooskõlastades sümboolika enne kehtestamist vallavalitsusega.
(2) Kool korraldab oma asjaajamise õigusaktidega kehtestatud nõuete ja kooli asjaajamiskorra kohaselt.
(4) Kooli järjepideva arengu tagamiseks koostatakse kooli arengukava. Arengukava koostatakse vähemalt kolmeks aastaks. Arengukavas määratakse kooli arengu eesmärgid ja põhisuunad.
(5) Arengukava ja selle muudatused valmistatakse ette koostöös hoolekogu, õpilasesinduse, õppenõukogu, pedagoogilise nõukogu ning ekspertidega. Arengukava kinnitab Otepää Vallavolikogu (edaspidi volikogu) või tema volitatud isik ja kooli direktor annab selle täitmisest aru kooli pidaja kehtestatud korras.
(6) Koolil on oma kodukorrad, mis on lastele, õpilastele, vanematele ning töötajatele täitmiseks kohustuslikud.
(7) Kooli kodukord ja kooli kodukorras tehtavad muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule ja õpilasesindusele. Kooli kodukorra kehtestab direktor.
(8) Lasteaia kodukorra koostab direktor ja esitab selle enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule. Lasteaia kodukorra kehtestab hoolekogu.
(9) Kool avalikustab kooli õppekava, põhimääruse, arengukava ja kodukorra oma veebilehel ja võimaldab nendega tutvuda kooli raamatukogus paberkandjal. Kooli kodukord pannakse välja koolis õpilastele ja vanematele nähtavasse kohta.
(1) Kooli tegevuse eesmärk on võimaldada koolieast noorematele lastele alushariduse omandamist ning õpilastele koolikohustuse täitmist ja põhihariduse omandamist.
(2) Kooli peamised ülesanded on määratud koolieelse lasteasutuse seaduse, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning riiklike õppekavadega.
(3) Kool täidab ka teistest seadustest ja nende alusel antud õigusaktidest tulenevaid ning Otepää valla eesmärkide saavutamiseks vajalikke ülesandeid.
(1) Kool jaguneb lasteaia osaks, kus direktor moodustab iga õppeaasta algul vastavalt vajadusele ja võimalustele lasteaia- või liitrühmad pooleteise- kuni seitsmeaastastele lastele, ja kooliosaks, kus toimub õppetöö kõigil kolmel põhikooli kooliastmel.
(2) Lasteaia rühmadesse võetakse lapsi vastu vastavalt vallavalitsuse poolt kehtestatud lasteasutustesse vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise korrale.
(3) Õpilaste kooli vastuvõtt, ühest koolist teise üleminek ja koolist väljaarvamine toimub põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega ning haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
(3) Lasteaia rühmade aastaringse või hooajalise tegutsemise ning lahtioleku ajad otsustab vallavalitsus hoolekogu ettepanekul.
(4) Õppeaasta koolis koosneb trimestritest ja koolivaheaegadest.
(5) Koolis kehtivad haridus- ja teadusministri kehtestatud koolivaheajad.
(6) Õppe- ja kasvatustegevuse aluseks koolis on põhikooli riikliku õppekava alusel koostatud kooli õppekava, lasteaias koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava alusel koostatud lasteaia õppekava.
(7) Lasteaia õppekava alusel koostatakse lähtuvalt laste vanusest rühmade õppeaasta tegevuskavad.
(8) Kooli õppekavade koostamisel arvestatakse kooli ja paikkonna eripära, õpilaste, lapsevanemate ja õpetajate ettepanekuid ning eelarvelisi võimalusi
(9) Õppekavad kehtestab kooli direktor. Õppekavad ja nendes tehtavad muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, pedagoogilisele nõukogule ja õppenõukogule.
(10) Lasteaia õppekava läbinule annab kool välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused.
(11) Kooli õppetegevuste ning õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste järjestus ja ajaline kestus määratakse kooli päevakavaga. Kooli päevakava kehtestab direktor.
(12) Lasteaia tegevus- ja päevakava kehtestab direktor.
(13) Kool võtab vastu kõik soovi avaldavad koolikohustuslikud isikud, kellele see on elukohajärgne kool. Teiste omavalitsuste laste ja õpilaste vastuvõtt toimub vabade kohtade olemasolul.
(14) Õpilast võib õpetada vanema taotlusel koduõppes. Väljaspool kooli toimuva õppe osa korraldab ja rahastab vanem. Koduõppe tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
§ 9. Hariduslike erivajadustega õpilased
(1) Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamise põhimõtted on sätestatud kooli õppekavas.
(4) Sobitus- ja erirühmade loomise lasteaias otsustab vallavalitsus direktori ettepanekul.
§ 10. Motiveerimine ning tugi- ja mõjutusmeetmed
(1) Õpilast tunnustatakse kiituskirjaga õpingute jooksul ja kiitusega lõputunnistusel haridus- ja teadusministri kehtestatud tingimustel ja korras.
(2) Täiendavad motiveerimis- ja tunnustamismeetmed kehtestatakse kooli kodukorras.
(3) Eesmärgiga mõjutada õpilasi kooli kodukorra kohaselt käituma ja teistest lugu pidama ning ennetada turvalisust ohustavate olukordade tekkimist koolis, võib õpilase suhtes rakendada põhjendatud asjakohaseid ja proportsionaalseid tugi- ja mõjutusvahendeid.
(4) Kool võib õpilase suhtes rakendada põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses loetletud mõjutusmeetmeid. Mõjutusmeetme rakendamise otsustab direktor või tema poolt volitatud isik. Ajutise õppes osalemise keelu otsustab õppenõukogu.
3. peatükk ÕPPEKAVAVÄLISE TEGEVUSE KORRALDUSE ALUSED
§ 11. Koolieelikute ettevalmistusrühm
(1) Kooli direktor võib kooli pidaja nõusolekul moodustada koolis pikapäevarühmi, mis pakuvad õpilastele järelevalvet, pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel ning huvide arendamisel.
(2) Pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava kehtestab kooli direktor. Õpilane võetakse pikapäevarühma vastu ja arvatakse sealt välja direktori otsusega vanema taotluse alusel.
§ 13. Huvitegevus
(1) Huvitegevus on koolis toimuv või kooli korraldatud õppekavade läbimist toetav või muu õppekavaväline tegevus.
(2) Direktor võib moodustada aine-, huvi- ja spordiringe.
(3) Õpilasel on õigus kasutada õppekavaväliseks tegevuses tasuta oma kooli ruume ja rajatisi, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras.
§ 14. Kooli raamatukogu
(2) Raamatukogu põhiülesanne on toetada trükiste, audiovisuaalsete ja muude infokandjate säilitamise ja kättesaadavaks tegemise kaudu kooli õppekava järgset õpet, arendada õpilase iseseisva õpitöö ja teabe kasutamise oskust ning lugemishuvi.
(1) Kooli juhib direktor. Direktor tagab koostöös pedagoogilise nõukogu, õppenõukogu ja hoolekoguga kooli tulemusliku töö.
(3) Direktor täidab Eesti Vabariigi seadustest või seaduste alusel antud õigusaktidest, volikogu ja vallavalitsuse õigusaktidest, töölepingust ja käesolevast põhimäärusest tulenevaid ülesandeid ning vastutab nende täitmise eest, sealhulgas:
2) esindab kooli ja tegutseb kooli nimel, teeb kooli eelarve piires tehinguid, mis on vajalikud volikogu ja vallavalitsuse õigusaktides sätestatud ülesannete täitmiseks;
4) kasutab ja valdab kooli valduses ja kasutuses olevat vara vastavalt volikogu kehtestatud korrale;
5) korraldab kooli asjaajamist õigusaktidega kehtestatud nõuete ja asjaajamiskorra kohaselt;
11) korraldab kooli arengukava koostamist volikogu kehtestatud korras.
§ 16. Pedagoogiline nõukogu ja õppenõukogu
Koolil on lasteaia osas pedagoogiline nõukogu ja kooli osas õppenõukogu, mille ülesandeks on kooli õppe- ja kasvatustegevuse eesmärgistamine, kooli toimimise ning edukuse analüüsimine ja hindamine ning ettepanekute tegemine kooli õppe- ja kasvatustegevuse parendamiseks. Õppenõukogu ülesanded ja töökorra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(2) Kooli hoolekogu täidab oma ülesandeid põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses, koolieelse lasteasutuse seaduses ja teistes õigusaktides sätestatu alusel.
(3) Hoolekogu moodustatakse ja tegutseb volikogu poolt kehtestatud korras.
6) otsustab lasteaia lapse toidukulu päevamaksumuse;
7) annab arvamuse kooli vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõule;
8) annab nõusoleku valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud koolivaheaegade muutmiseks;
9) annab arvamuse kooli kodukorra kehtestamiseks ja muutmiseks;
10) annab direktori ettepanekul vallavalitsusele nõusoleku kehtestada põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses nimetatud klassi täituvuse piirnormist väiksem klassi täituvuse piirnorm;
18) annab arvamuse kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise kohta;
19) täidab teisi seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid ning teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
5. peatükk ÕPILASTE, VANEMATE JA KOOLITÖÖTAJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
1) kvaliteetsele haridusele,
2) osaleda õppetöös;
3) õppida oma huvidele ja võimetele vastavalt;
4) saada õppekavas kirjeldatud õpiväljundite saavutamiseks õpetajatelt täiendavat abi õpetajate tööaja piires;
5) luua koolis ühinguid, klubisid, stuudioid, ringe ning osaleda nende töös, arvestades õigusaktides sätestatut;
6) võtta osa õppekavavälisest tegevusest, vastavalt kooli päevakavale ja üldtööplaanile;
7) saada nõustamist ja koolis pakutavaid tugispetsialistide teenuseid põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras;
8) teha ettepanekuid kooli direktorile ja pedagoogidele õppe- ja kasvatustegevuse korraldamise osas;
9) moodustada koolis õpilasesindus, mis esindab õpilaskonda;
10) osaleda valitud õpilasesindajate kaudu koolielu probleemide lahendamises;
11) saada koolist teavet ja selgitusi koolikorralduse ning õpilaste õiguste ja kohustuste kohta;
12) pöörduda abi saamiseks kooli töötajate poole;
13) saada tasuta õpilaspilet.
§ 21. Vanemate õigused
1) tuua last lasteaeda ja viia sealt ära kokkuleppel rühma õpetajaga vanematele sobival ajal, järgides lasteaia päevakava;
3) teha ettepanekuid kooli tegevuse korraldamise kohta;
4) olla teavitatud oma lapse õppest puudumistest;
5) olla teavitatud oma lapse hinnetest;
8) olla teavitatud õpilasele kohalduvast osast kooli päevakavas ning õppetrimestri jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest;
9) saada nõustamist õpilase kasvatamise ja õpetamise küsimustes
10) osaleda vanemate koosolekul;
12) olla kaasatud lapse individuaalse õppekava koostamisse;
13) pöörduda õppe- ja kasvatustegevust puudutavate vaidlusküsimuste lahendamiseks kooli juhtkonna, hoolekogu ning vallavalitsuse poole.
§ 22. Vanemate kohustused
1) luua lastele tingimused arenemiseks ja alushariduse omandamiseks ning koolikohustuse ja õppekava täitmiseks;
4) tutvuda koolielu reguleerivate dokumentidega;
5) teha kooliga koostööd oma lapse õpetamisel ja kasvatamisel;
6) osaleda oma lapse arenguvestlusel;
7) tagada õpilase järelevalve ning õppe korraldamine individuaalse õppekava alusel ajutise õppes osalemise keelu ajal;
8) tagada õpilase koolikohustuse täitmine;
9) teavitada kooli lasteaialapse või koolikohustusliku õpilase õppest puudumisest ja selle põhjusest;
10) osaleda kooli kutsel lapse või õpilase käitumise arutamisel;
11) pöörduda kooli ettepanekul spetsialistide või koolivälise nõustamismeeskonna poole.
§ 23. Arenguvestlus
(1) Vähemalt üks kord õppeaasta jooksul viivad lasteaia õpetajad läbi lapse arengu toetamiseks vanemaga arenguvestluse.
(3) Arenguvestluste korraldamise tingimused ja korra kehtestab direktor, esitades selle enne arvamuse andmiseks õppenõukogule ja hoolekogule.
(3) Õpilasesinduse valimise õigus on kõikidel kooli õpilastel. Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor hiljemalt kahe kuu jooksul õppeaasta algusest. Esimesel õpilasesinduse koosolekul valitakse lihthäälteenamusega vähemalt õpilasesinduse president ja asepresident.
(4) Õpilasesindus annab arvamuse kooli arengukavale, õppekavale ja kodukorrale ning nende muudatustele.
(5) Õpilasesinduse nimetatud esindaja kuulub kooli hoolekogu koosseisu ja on kaasatud kooli õppenõukogu tegevusse.
(6) Õpilasesinduse tegevust rahastatakse kooli eelarve kaudu. Konkreetsetes kulutustes lepivad igal aastal kokku õpilasesinduse president, huvijuht ja direktor.
(7) Õpilasesinduse tegevust juhendab, nõustab ja vahendab kooli huvijuht.
(3) Põhimäärus ja selle muudatused võetakse vastu lihthäälteenamusega. Hääletus viiakse läbi avalikustamises kindlaks määratud päeval. Hääletamist võib läbi viia igas klassis eraldi ning klassi esindaja edastab tulemused õpilasesindusele.
5) kasutada muid õigusaktides sätestatud töötajate õigusi;
6) lasteaiaõpetajatel kutseoskuste ja kutsemeisterlikkuse ning nende kvalifikatsioonitaseme üle otsustamiseks taotleda atesteerimist haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud tingimustel ja korras.
(4) Koolitöötajatel on keelatud avalikustada lapselt saadud teavet lapse perekonna kohta.
(5) Lapse koduse ebarahuldava kasvukeskkonna kohta või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise kahtlusega on koolitöötajad kohustatud andma teavet direktorile, kes informeerib valla lastekaitsespetsialisti või noorsoopolitseid.
(6) Koolitöötajate täpsemad õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks töökorralduse reeglite, ametijuhendi ning töölepinguga.
§ 27. Turvalisus ja tervise kaitse
(3) Kool rakendab abinõud vaimset ja füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamiseks, tehes koostööd vanemate, kooli pidaja ning vajadusel politsei, teiste ametiasutuste ja ekspertidega.
(5) Koolitervishoiu korraldamise tingimused ja korra kehtestab sotsiaalminister määrusega.
6. peatükk MAJANDAMISE ALUSED, JÄRELEVALVE JA ARUANDLUS
§ 28. Kooli vara ja rahastamine
(2) Kool kasutab ning valdab tema valduses ja kasutuses olevat vara vastavalt volikogu kehtestatud korrale ning tagab selle sihipärase kasutamise, säilimise ja heaperemeheliku majandamise.
(3) Koolil on Otepää valla eelarves iseseisev eelarve, mille kinnitab volikogu.
(4) Kooli raamatupidamisarvestust ja -aruandlust korraldab vallavalitsus.
(5) Kooli tegevuse rahastamine toimub kooli eelarve kaudu, mis moodustub riigi-, valla ja teiste omavalitsuste eraldistest, sihttoetustest, annetustest, lastevanematelt ja kooli osutavatest teenustest saadud tuludest.
(6) Õppekavavälises tegevuses osalemise eest võetava tasu määrad ja põhitegevusega seotud tasuliste teenuste hinnad kehtestab vallavalitsus.
§ 29. Järelevalve ja aruandlus
7. peatükk KOOLI PÕHIMÄÄRUSE KINNITAMINE
(1) Kooli põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks volikogu.
(2) Kehtiva põhimääruse muutmise eelnõu koostab kooli direktor.
Määrus jõustub 31. augustil 2019. a.


Kohalike omavalitsuste portaal ELL ja EMOL seisukohad põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu (340 SE) §82 täiendavate muudatusettepanekute osas
ELL ja EMOL seisukohad põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu (340 SE) §82 täiendavate muudatusettepanekute osas
ELL ja EMOL seisukohad Riigikogu menetluses oleva Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu (340SE) Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt esitatud §82 täiendavate muudatusettepanekute osas.
Riigikogu HTM e-kiri: 23.05.2013
kultuurikomisjon ELL 03.05.2013 nr 5-2/85
EMOL 03.05.2013 nr 10-2/17-3
ELL ja EMOL seisukohad põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise
seaduse eelnõu (340 SE) §82 täiendavate muudatusettepanekute osas
Täname täiendava võimaluse eest esitada omapoolsed seisukohad Riigikogu menetluses oleva Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu (340SE) Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt esitatud §82 täiendavate muudatusettepanekute osas.
Ühtlasi rõhutame siinkohal veelkordselt, et Eesti Linnade Liit ja Eesti Maaomavalitsuste Liit on oma varasemalt SE340 kohta esitatud ühistes seisukohtades, sealhulgas §82-s sätestatava osas palunud arvestada kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõiguse põhimõtetega. (ELL 29.01.2013 nr 1-7/14 ja EMOL 29.01.2013 nr 10-2/17, ELL ja EMOL seisukohad põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu (340 SE) põhiseisukohtade osas; ELL 15.03.2013 nr 1-7/39 ja EMOL 15.03 .2013 nr 10-2/48, ELL ja EMOL täiendavad ettepanekud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu (340 SE) osas).
Oleme jätkuvalt seisukohal, ning palume arvestada, et eelnõus tuleb vältida ülemäärast sekkumist kohalike omavalitsuste enesekorraldusõigusse ja arvestada kohaliku omavalitsuse eelarveautonoomia põhimõttega, vastavalt Euroopa kohaliku omavalitsuse hartale, mille kohaselt: “Kui võimalik, ei seostata kohalikele võimuorganitele eraldatavaid toetusi konkreetsete projektide finantseerimisega. Toetuste saamine ei võta kohalikult võimuorganilt ära tema põhivabadust tegutseda oma jurisdiktsiooni piires omal äranägemisel.“ Märgime, et kohalike omavalitsuste haridusvaldkonna ülesanded ei ole projektipõhised vaid alalised, mida tuleb täita järjepidevalt ja rahastada kohapealset otsustusõigust säilitades.
Alljärgnevalt esitame seisukohad Riigikogu menetluses oleva 340SE §82 Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt esitatud täiendavate muudatusettepanekute osas.
Ettepanek HTM §82 lg 1, 8, 11 ettepanekute osas:
Selgitame, et kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (KOKS) kohaselt (§5 lg1) on vallal ja linnal kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest ja eelarve- ning maksuseadustest (st - mitte erinevate valdkondade seadustest) lähtuv iseseisev eelarve. KOKS (§ 38) sätestab, et kohaliku omavalitsuse üksuse eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise, täitmise ja avalikustamise ning aruandluse nõuded sätestatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses (KOFS). KOFS (§21 lg1) kohaselt on kohaliku omavalitsusüksuse eelarve liigendamine (sh kohaliku omavalitsuse asutuste, sealhulgas kooli eelarve, ülesehituse ja detailsuse määratlemine) linna- või vallavolikogu pädevuse küsimus. Samuti rõhutame, et KOFS-i ja raamatupidamise seaduse kohaselt määratletakse raamatupidamise ja aruandluse põhimõtted ning üksikasjade korraldus nii kohaliku omavalitsuse üksusele tervikuna kui ka asutuste osas.
Eeltoodust tulenevalt rõhutame, et erinevate valdkonnaseaduste, sealhulgas hariduselu reguleerivate õigusaktide kaudu kohaliku omavalitsuse üksuste ja nende struktuuriüksuste eelarvekorralduse eklektiline juhtimine ei ole vastavauses kohaliku omavalitsuse enesekorralduse põhimõtetega ega ka kehtivate kohaliku omavalitsuse korralduse aluseid ning finantsjuhtimist reguleerivate seadustega.
Ettepanek: arvestada PGS §82 kavandamisel kohalike omavalitsuste põhiseaduslike garantiide, sh eelarvete iseseisvuse põhimõtte arvestamise vajadusega.
Ettepanekud HTM §82 lg 4 p 1 ettepaneku osas:
Ettepanek: Lähtuda põhimõttest, et kohalikele omavalitsustele kui iseseisvale avalik õiguslikele isikutele eraldatav haridustoetus on üldtoetus.
Ettepanek HTM §82 lg 4 p 1 ettepanekute osas:
(4) Riigieelarvest määratakse valdadele ja linnadele igal aastal haridustoetuse eraldised:
1) munitsipaalkoolide direktorite, õppealajuhatajate, õpetajate ja tugispetsialistide tööjõukulude ning nende täienduskoolituse kulude katmise toetuseks, lähtudes õpilaste ja klassikomplektide arvust koolis, hariduse kättesaadavuse tagamise ning riiklike õppekavade täitmise vajadusest.
Selgitus: ettepanek lähtub vajadusest arvestada haridustoetuse jaotusmudeli aluste kujundamisel seaduse tasandil lisaks õpilaste arvu näitajatele ka klassikomplektide arvu koolis ning hariduse kättesaadavuse tagamise ja riiklike õppekavade täitmise vajadusega.
Lähtuda tuleb sellest, et õppekava täitmisel erinevates kooliastmetes kaasnevad kooliastmeti erinevad kulud. Seega ei saa riigipoolne eraldis lähtuda ühesugusest nn. pearahast kõigile kooliastmetele. Kooli õpilaste arvu ja klassikomplektide arvu arvestamine tagab paindlikuma lähenemise ja tagab suuremad valikuvõimalused koolide valimisel lastele ning lastevanematele. HTMi lahenduse ettepanek, kus arvestatakse laste arvu kohalikus omavalitsuses kuid jätab arvestamata klassikomplektide arvu ning erinevate kooliastmete erineva kulu, muudab kodulähedase põhikooli mõiste sisu.
Ettepanekud HTM §82 lg 4 täiendamise osas:
Ettepanek: täiendada eelnõu § 82 lg 4 loetelu punktiga, milles arvestada investeeringutega seotud kulude katmise jätkuva vajadusega.
Selgitus: HTM ettepanekutes on arvestamata investeeringutega seotud kulude katmise jätkuva vajadusega. Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt esitatud arvamus, et investeeringutoetuse komponent on võimalik asendada EL struktuurivahendite projektipõhise toetusega, ei ole jätkusuutlik, sest nii jooksev investeering kui ka EL projektipõhine investeering vajab katet põhivara säilimise ja uuendamise omaosalusele, milleks investeeringukomponent ühe osana haridustoetusest on senises PGS-is kavandatud. Kohalike omavalitsuste asetamine sundseisu - kas EL struktuuritoetus või haridustoetuse investeeringukomponent, ei ole jätkusuutlik lahend.


AUGUST KUU LOOSUNG: Ja minnes kuulutage: Taevariik on lähedal! Mt 10,7
1. Neljapäev Sina, Issand, ära ole kaugel, mu vägi, tõtta mulle appi! Ps 22,20 Paulus kirjutab: Et ma olen Jumalalt abi saanud tänase päevani, siis ma seisan, tunnistades nii pisikestele kui suurtele. Ap 26,22 Kui me usume tõesti kõigeväelisse Jumalasse, siis ei pea me kindlasti kahtlema selles, kas Issand midagi võib või suudab, vaid ainult selles, kas me ise suudame usaldada Teda kõiges. Mare Palgi Mt 18,1–6; Mt 7,12–23
2. Reede Kui mehe teed meeldivad Issandale, siis ta paneb tema vaenlasedki temaga rahu tegema. Õp 16,7 Armastage oma vaenlasi ning tehke head ning laenake ilma midagi tagasi lootmata, ja teie palk on suur ja te olete Kõigekõrgema lapsed. Lk 6,35 Õpeta meid tänama ja õnnistama ka meie vaenlasi, et nad näeksid meid alati rõõmsate ja julgetena! Martin Luther Mt 7,24–29
3. Laupäev Kuulge, kaugelviibijad, mida ma olen teinud, ja juuresolijad, tundke mu väge! Js 33,13 Jumal, kes oma Poegagi ei säästnud, vaid loovutas tema meie kõikide eest, kuidas ta ei peaks siis koos Pojaga meile kõike muud kinkima? Rm 8,32 Kristlik usk on loendamatutele kristlastelegi unustatud, kasutamata varandus. Nad kannatavad sisemise rahutuse, elumõtte puudumise all. Neil ei ole jõudu tulla toime elu ja iseendaga. Aga samas jätavad nad kasutamata rikkused, mis Jumal on kinkinud meile kui oma lastele. Rudolf Kiviranna Mt 8,1–4
7. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Nii ei ole te siis mitte enam võõrad ega majalised, vaid pühade kaaskodanikud ja Jumala kodakondsed. Ef 2,19 Ap 2,41-47; Jh 6,1-15; Ps 119,105-112 Jutlus: Jh 6,30–35
4. Pühapäev Püha, püha, püha on vägede Issand! Kogu maailm on täis tema au! Js 6,3 Halleluuja! Sest Issand, meie Jumal, Kõigeväeline, on hakanud valitsema kuningana! Rõõmustagem ja hõisakem ja andkem talle au. Ilm 19,6–7 Issanda suurus pole selles, et Ta igal pool silma torkaks, vaid selles, et Teda igal pool leida võib, kus Teda otsitakse. Teedy Tüür
5. Esmaspäev Nüüd aga, Issand, oled sina meie isa. Meie oleme savi ja sina vormid meid, me kõik oleme sinu kätetöö. Js 64,7 Meie oleme tema teos, Kristuses Jeesuses loodud heade tegude tegemiseks. Ef 2,10 Ükski korraldus, mille Jumal sulle annab, ka kõige lihtsam, vahest sulle kentsakanagi tunduv, pole üleliigne. Saad sa sellele korraldusele kuulekaks, elad sa läbi Jumala armu imesid. Harri Haamer Mt 8,5–13
6. Teisipäev Mu õigusemõistja on ligidal. Kes tahab minuga riielda? Js 50,8 Jeesus ütles: "Sakkeus, tule kiiresti maha, sest täna pean ma jääma sinu kotta!" Lk 19,5 Issand Jeesus Kristus! Sina võid pöörata patuse ja teha ta oma valitud tööriistaks! Anna armu, et need, keda Sa kutsud, ei tõrguks, vaid julgeksid minna Sinu järel ja käia Sinu valguses! Toomas Paul Mt 22,1–14; Mt 8,14–17
7. Kolmapäev Aga sina, Petlemm Efrata, olgugi väike Juuda tuhandete seas, sinust tuleb mulle see, kes saab valitsejaks Iisraelis ja kes põlvneb muistseist päevist, igiaegadest. Mi 5,1 Jumal on valinud need, kes maailma meelest on alamast soost ja halvakspandud, need, kes midagi ei ole, et teha tühiseks need, kes midagi on. 1Kr 1,28 Sa ära karda saatanat, maailma ja ka surma! Su Jeesus võitnud vaenlased – ei suuda nad sind murda. Ei jäta oma armuga Ta nõtru iial abita – see vägev äravõitja. KLPR 111:3. Lorenz Lorenzen Mt 8,18–22
8. Neljapäev Issand, sinu käes on ju jõud ja vägi, ja ükski ei suuda sulle vastu panna. 2Aj 20,6 Jumalale, kes meis tegutseva väega võib korda saata palju rohkem, kui oskame paluda või isegi mõelda, temale olgu kirkus koguduses ja Kristuses Jeesuses igavesest ajast igavesti! Ef 3,20–21 On olemas usk, mis võidab ära maailma – kristlik usk. Kuidas on see võimalik? Väga lihtsalt. See ei ole usk, mis nõuaks uskumist iseendasse, veel vähem üle enda varju hüppamist. See pole usk, mille inimene oleks ise välja mõelnud või mida ta rakendaks endast lähtudes – vastupidi, see on usk, mida antakse väljast. Maailma saab ära võita ainult usk, mida luuakse väljastpoolt, mis juurdub teispoolsuses, pärineb Jumalast. Arne Hiob Mt 8,23–27
9. Reede See ei sünni väe ega võimu läbi, vaid minu Vaimu läbi, ütleb vägede Issand. Sk 4,6 Me ootame usust õiguse lootust Vaimu kaudu. Gl 5,5 Usk ei ole mingi harrastus, vaid kogu elu haarav jõud. Lõpuks on võitjate seas vaid need, kellele usk Jeesusesse oli elu ja surma küsimus. Osvald Tärk Lk 22,14–20; Mt 8,28–34
10. Laupäev Ära löö kätt õelaga, et sa ei saaks valetunnistajaks. 2Ms 23,1 Sinu sõnadest mõistetakse sind õigeks ja su sõnadest mõistetakse sind süüdi. Mt 12,37 Õnnis, kes ei võta teha kurja mõtte järele, ei või ülekohut näha, õelaist lahkub täiesti, pilkajatest põgeneb, nende seltsist taganeb, aga kalliks hindab seda, kui teeb Jumal targaks teda. KLPR 307:1. Paul Gerhardt Mt 9,1–8
8. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Käige nagu valguse lapsed – sest valguse vili on kõiksugune headus ja õigus ja tõde. Ef 5,8.9 Ef 5,8b-14; Mt 5,13-16; Ps 4 Jutlus: Js 2,1–5
11. Pühapäev Ja ometi ootab Issand, et teile armu anda. Js 30,18 Sina siis, mu poeg, saa vägevaks armus, mis on Kristuses Jeesuses. 2Tm 2,1 Ilma Jeesus Kristuseta on inimene paratamatult patune ja armetu; Jeesus Kristusega on inimene vaba nii patust kui armetusest. Temas on kogu meie voorus ja kogu meie õndsus. Väljaspool teda on ainult patt, armetus, eksimused, pimedus, surm ja meeleheide. Blaise Pascal
12. Esmaspäev Nad laulsid Issandat kiites ning tänades: "Sest tema on hea, sest tema heldus kestab igavesti!" Esr 3,11 Kogu rahvahulk rõõmustas kõigi auliste tegude üle, mis sündisid Jeesuse läbi. Lk 13,17 Kiida nüüd Issandat, kes on kõik targasti seadnud, kes kotka tiibadel vägevalt ikka sind kandnud, hoiab sind ka, nõnda kui igatsed sa. Eks ole seda sa tundnud? KLPR 306:2. Joachim Neander Mt 7,7–12; Mt 9,9–13
13. Teisipäev Haljale aasale paneb ta mind lebama, hingamisveele saadab ta mind; tema kosutab mu hinge. Ps 23,2–3 Jeesus ütleb: Mina olen tulnud, et neil oleks elu, ja oleks seda ülirohkesti. Jh 10,10 Sa tohid minna oma teed väsimatult, hoolimata koormast, mida kannad, sest Isa ei lase sul langeda. Samm-sammult ja päev-päevalt võid sa seda üha enam kogeda. Jaan Kiivit jun Lk 6,27–35; Mt 9,14–17
13.08. 13. august 1727 – vennastekoguduse vaimne sünd Herrnhutis, ühine püha õhtusöömaaeg Berthelsdorfi kirikus
14. Kolmapäev Küllap sa kardad mind, küll sa võtad õpetust. Sf 3,7 Parandage meelt, sest taevariik on lähedal! Mt 4,17 Loo puhas süda minule, mu helde Jumal taevas! Mu süda on nii tõbine ja ägab patuvaevas. Oh tule appi minule ja minu süda terveks tee, Sa minu arst ja Looja! KLPR 215:1. Ludämilia Elisabet von Schwarzburg-Rudolstadt Mt 5,33–37; Mt 9,18–26
15. Neljapäev Kui armsad on mägede peal sõnumitooja sammud. Ta kuulutab rahu, toob häid sõnumeid, kuulutab päästet ja ütleb Siionile: Sinu Jumal on kuningas! Js 52,7 Kui te astute kuhugi majja, ütelge esmalt: Rahu olgu sellele kojale! Lk 10,5 Oleme tulesüütajad. Selles külmas maailmas, mis on täis vihkamist ja isekust, võib meie väike leek tunduda mõjuta, kuid peame hoidma oma tuld põlemas. Billy Graham Mt 9,27–34
16. Reede Mina, Issand, olen viinamäe valvur, ma kastan seda igal hetkel, ma valvan öösel ja päeval, et sellele kahju ei tehtaks. Js 27,3 Ometi püsib kindlana Jumala seatud aluskivi, millel on see pitser: Issand tunneb omi. 2Tm 2,19 Kõigeväeline Jumal, me palume: anna meile tunda, et Sa oled meiega. Ja kui meie ei ole Sinuga, siis juhata meid tagasi enese juurde, oma õnnistuse alla. Mare Palgi Mt 9,35–10,4
17. Laupäev Nõnda ütleb Issand: Kui kaua sa tõrgud alistumast mu ees? 2Ms 10,3 Alistuge siis Jumalale! Pange vastu kuradile, siis ta põgeneb teie juurest. Jk 4,7 Armas Isa, sündigu Sinu tahtmine, mitte aga kuradi ja meie vaenlaste oma, mitte ka nende tahtmine, kes Sinu püha Sõna vaenavad ja tahavad seda maha suruda või takistavad Sinu riigi teostumist. Anna, et me kõike, mis meil selle eest tuleb kannatada, hästi taluksime ja võidu saavutaksime, et me oma vaese liha laiskuse või nõtruse pärast Sinust ei taganeks ega Sind hülgaks. Martin Luther Mt 10,5–15
9. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Igaühelt, kellele on antud palju, nõutakse palju, ja kelle hoolde on jäetud palju, sellelt küsitakse veel rohkem. Lk 12,48 Fl 3,(4b-6)7-14; Mt 13,44-46; Ps 70 Jutlus: Fl 3,(4b–6)7–14
18. Pühapäev Anna oma tee Issanda hooleks ja looda tema peale; küll ta toimetab kõik hästi! Ps 37,5 Ma olen veendunud selles, et see, kes teis on alustanud head tööd, lõpetab selle enne Kristuse Jeesuse päeva. Fl 1,6 Ma usun, et Jumal annab igas hädaolukorras meile nii palju vastupanujõudu, kui me vajame. Aga Ta ei anna seda ette, et me ei loodaks iseendile, vaid üksnes Temale. Dietrich Bonhoeffer
19. Esmaspäev Vaata, sulle tuleb sinu kuningas, õiglane ja aitaja. Tema on alandlik ja sõidab eesli seljas. Sk 9,9 Inimese Poeg ei ole tulnud, et lasta ennast teenida, vaid et ise teenida ja anda oma elu lunaks paljude eest. Mt 20,28 Mitu kord siin vaevailmas käid sa nuttes, pisar silmas. Mured suured tahtvad matta, kõik su rõõmu ära võtta. Miks sa Jeesusel ei räägi, eks sa tea, et Tal on vägi! Miks ei usalda sa Teda, Ta võib ära võtta häda! Elmar Rinaldo Mt 10,16–26a
20. Teisipäev Temale pannakse nimeks Imeline Nõuandja, Vägev Jumal, Igavene Isa, Rahuvürst. Js 9,5 Jeesus küsis jüngritelt: Kelle teie ütlete minu olevat? Mt 16,15 Ja Jeesust usun ma, me Isa ainust Poega, kes oma surmaga on maksnud minu võla. Nüüd elab taevas Ta, maailma valitseb ning viimsel päeval ka kõik hauad lahti teeb. KLPR 141:2. Mt 10,26b–33
21. Kolmapäev Ma tahan taluda Issanda viha, sest tema vastu olen ma pattu teinud. Mi 7,9 Alanduge Issanda ette, siis ta ülendab teid. Jk 4,10 Kui sa ei taha kiiresse elutemposse uppuda, kui sa ei taha patuhaavadesse surra, vaid igaveseks eluks terveks saada, siis pead laskma end aidata. Albert Soosaar Mt 10,34–42
21.08. 21. august 1732 – esimeste misjonäride lähetamine Herrnhutist teistele mandritele
22. Neljapäev Ta lõigati ära elavate maalt, ja teda tabas surm mu rahva üleastumise pärast. Js 53,8 Võtke siis eeskujuks teda, kes on kannatanud niisugust patuste vaenu enese vastu, et te ei väsiks ega teie hing ei nõrkeks. Hb 12,3 Jumal märkis oma Poja tee. See oli raske tee. See oli risti tee. See oli surma tee, aga see viis ellu. Jumal on meile ära märkinud sama tee ja kui julgeme seda astuda, siis peame ka teadma, et see lõpeb elus, elus Isa juures! Harri Haamer Mt 11,1–19
23. Reede Sinul, Issand, on suurus ja vägevus, ilu ja hiilgus ja au, kõik, mis on taevas ja maa peal. 1Aj 29,11 Sina, meie Issand ja Jumal, oled väärt võtma au ja austust ja väge, sest sina oled loonud kõik, kõik olev on loodud sinu tahtmise läbi. Ilm 4,11 Issand, mu Jumal, Sind tahan ma lauluga kiita! Rõõmuga hõisates tulen, ei aega ma viida! Tõuse, mu laul, taevasse ilul ja aul, et Issand võtaks mind kuulda. KLPR 295:1. Anton Suurkask Mt 11,20–24
24. Laupäev Ma lasen teil mind leida, kui te nõuate mind kõigest oma südamest, ütleb Issand. Jr 29,13–14 Mõtelge sellele, mis on ülal, mitte sellele, mis on maa peal, Kl 3,2 Sa igavene ots ja algus, kel vägev võim ja valitsus, meid juhtigu Su tähe valgus, kui ümbritseb meid pimedus. Oh lase ennast leida Sa, mu helde Õnnistegija! KLPR 46:2. Anna Prants Lk 12,42–48; Mt 11,25–30
10. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Õnnis on rahvas, kelle Jumal on Issand, rahvas, kelle tema on valinud enesele pärisosaks. Ps 33,12 Rm 11,25-32; Mk 12,28-34; Ps 101 Jutlus: Mk 12,28–34
25. Pühapäev Ja Juuda soost pääsenu, tema jääk, juurdub taas alt ja kannab vilja pealt. 2Kn 19,30 Kui juur on püha, siis on ka oksad pühad. Rm 11,16 Sa elad! Mulle anna Su elust osa ka. Oh viinapuu, mind kanna kui haljast oksa Sa ja anna Vaimu toitu ning kasvamise jõudu, sest Sa mind istutand. KLPR 110:5. Friedrich Adolf Lampe
26. Esmaspäev Nõnda ütleb Issand: Ma olen sind kuulnud hea meele ajal ja aidanud päästepäeval. Js 49,8 Seesama Issand on kõikide Issand, rikas kõikide heaks, kes teda appi hüüavad. Rm 10,12 Aukuningas, oh Jeesus, Su riik on otsata, Sul meelevald ja võimus maa peal ja taevas ka. Oh anna, et kõik rahvad kui riigi alamad Su omaks usus saavad ja rahu leiavad! KLPR 52:1. M. Böhme Mt 12,1–14
27. Teisipäev Vaata, ma läkitan oma ingli ja tema valmistab minu ees teed. Ml 3,1 Ingel ütles karjastele: "Ärge kartke! Sest vaata, ma kuulutan teile suurt rõõmu, mis saab osaks kogu rahvale." Lk 2,10 Nüüd Jumalale ülistust ma laulan südamest ja suust ning ühes inglikooriga ma Jeesust kiidan lõpmata. KLPR 22:10. Martin Luther Mt 12,15–21
28. Kolmapäev Mooses ütles Jumalale: "Kes olen mina, et võiksin minna vaarao juurde ja viia Iisraeli lapsed Egiptusest välja?" Aga tema kostis: "Mina olen sinuga." 2Ms 3,11–12 Sulle saab küllalt minu armust; sest vägi saab nõtruses täie võimuse! 2Kr 12,9 Kas ei seisne üks meie elu sügavale juurdunud vigu selles, et me püüame elu, inimeste ja iseendaga toime saada, kasutades ainult oma jõude ja jättes kõrvale Jumala jõuallikad, mis on meile nii kergesti kättesaadavad? Rudolf Kiviranna Mt 12,22–32
29. Neljapäev Issanda kartus on tarkuse kool. Õp 15,33 Kui kellelegi tundub, et ta on midagi tunnetanud, siis ta pole veel tunnetanud, kuidas peab tunnetama. Aga kui keegi armastab Jumalat, selle on Jumal ära tundnud. 1Kr 8,2–3 Kui pikk on tee Jumala tundmaõppimisest Tema armastamiseni! Blaise Pascal Mt 12,33–37
30. Reede Kes teab, vahest Jumal pöördub ja kahetseb, pöördub oma tulisest vihast, nii et me ei hukku. Jn 3,9 Issand on teie vastu pikameelne, sest ta ei taha, et keegi hukkuks, vaid et kõik tuleksid meeleparandusele. 2Pt 3,9 Su halastus on minu elu alus, mis kaljust kindlamana püsib veel. On varjendiks mul õnnes ja ka valus – mu kaitsev kilp siin võitlusrohkel teel. Milla Krimm Mt 12,38–42
31. Laupäev Meie abi on Issanda nimes, kes on teinud taeva ja maa. Ps 124,8 Teie Isa teab, mida teile vaja läheb, enne kui te teda palute. Mt 6,8 Suured varandused toovad suurt häda. Ma olen rikas, kui mul ka palju pole, sest ma naudin seda, mis mul on. Mul pole muret, kuidas oma rikkust teiste eest varjata. Mure selle pärast, kuidas oma raha hoida, on kõige kohutavam sulasepõlv. Martin Luther Mt 12,43–45


Jõhvi Põhikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Jõhvi Põhikooli põhimäärus - sisukord
§ 3 Kooli õiguslik seisund ja tegutsemine vorm
§ 4 Kooli tegevuse üldalused
2 ÕPPE JA KASVATUSE KORRALDUS KOOLIS
§ 5 Koolis omandatava hariduse liik ja tase
§ 7 Koolikohustuse täitmine
§ 8 Õppetöö korraldus
§ 9 Õpilaste kooli vastuvõtmine
§ 10 Õpilase koolist väljaarvamine
§ 11 Klasside ja õpperühmade korraldamine
§ 12 Koduõpe vanema taotlusel
§ 13 Õpilase arengu toetamine
§ 14 Pikapäevarühmad
3 ÕPPEKAVAVÄLISTE TEGEVUSTE KORRALDAMINE KOOLIS
§ 15 Õppekavaväline tegevus
4 KOOLI HOOLEKOGU
§ 16 Kooli hoolekogu moodustamine
§ 17 Kooli hoolekogu töökord
§ 18 Kooli hoolekogu pädevus:
§ 19 Õpilaste õigused
§ 20 Õpilaste kohustused
§ 21 Õpilasesindus
§ 22 Esmase õpilasesinduse valimise kord
§ 23 Õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmine
§ 24 Vanemate õigused
§ 25 Vanemate kohustused
6 KOOLI DIREKTORI ÜLESANDED
§ 26 Kooli direktor
7 KOOLITÖÖTAJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
8 KOOLI MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
§ 28 Kooli vara
§ 29 Kooli asjaajamine
§ 30 Kooli õppe- ja kasvatustöö algus
§ 31 Põhimääruse muutmine
RT IV, 04.12.2018, 47
Vastu võetud 18.11.2014 nr 31
RT IV, 25.11.2014, 18
jõustumine 28.11.2014
14.06.2018 RT IV, 20.06.2018, 8 23.06.2018
22.11.2018 RT IV, 04.12.2018, 2 01.01.2019
Määrus antakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõike 2 alusel ning lähtudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõikest 2.
Kooli nimetus on Jõhvi Põhikool (edaspidi kool).
(1) Kool asub aadressil Jõhvi linn, Hariduse 5, postiindeks 41534.
(2) Kooli peamine tegutsemise koht on Jõhvi linnas Hariduse 5 ja Hariduse 5a hoonetes.
[RT IV, 20.06.2018, 8 - jõust. 23.06.2018]
§ 3. Kooli õiguslik seisund ja tegutsemine vorm
(1) Kool on Jõhvi Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
(2) Kooli tegutsemise vorm on põhikool, kus toimub statsionaarne õpe I, II ja III kooliastmel.
(3) [Kehtetu - RT IV, 20.06.2018, 8 - jõust. 23.06.2018]
(4) Koolis omandatakse põhiharidust statsionaarses õppes.
(5) Kool on Jõhvi Gümnaasiumi õigusjärglane.
§ 4. Kooli tegevuse üldalused
(1) Kool registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris.
(2) Koolil on oma sümboolika (lipp, vapp jne) ning Jõhvi valla sümboolikaga pitsat.
(3) Kooli teeninduspiirkond on Jõhvi valla haldusterritoorium. Õpilasi teistest omavalitsustest võetakse vastu vabade kohtade olemasolul.
(4) Laste vastuvõtul kooli on eelistatud Jõhvi valla elanike registrisse kuuluvad lapsed.
(5) Õpilasele väljastatakse taotluse alusel koolis õppimise perioodiks õpilaspilet.
(6) Kool juhindub oma tegevuses riigi ning Jõhvi valla õigusaktidest, kooli direktori käskkirjadest ning käesolevast põhimäärusest.
(7) Kooli põhitegevus on põhihariduse andmine, toetades õpilase vaimset, füüsilist, kõlbelist, sotsiaalset ja emotsionaalset arengut ning luues tingimused õpilase võimete tasakaalustatud arenguks ja eneseteostuseks ning teaduspõhise maailmapildi kujunemiseks.
(8) Kooli järjepideva arengu tagamiseks koostatakse vähemalt kolmeks aastaks kooli arengukava, mille kinnitab Jõhvi Vallavalitsus määrusega.
2. peatükk ÕPPE JA KASVATUSE KORRALDUS KOOLIS
§ 5. Koolis omandatava hariduse liik ja tase
(1) Põhikoolil on nii hariv kui kasvatav ülesanne. Põhikool aitab kaasa õpilase kasvamisele loovaks, mitmekülgseks isiksuseks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides: perekonnas, tööl ja avalikus elus ning valida oma huvide ja võimete kohast õpiteed.
(2) Põhikoolis on õppekava täitmiseks arvestatud aeg (edaspidi nominaalne õppeaeg) üheksa aastat.
(3) Põhikooli kooliastmed on:
1) I kooliaste – 1. – 3. klass;
2) II kooliaste – 4. – 6. klass;
3) III kooliaste – 7. – 9. klass.
(1) Kooli õppekeel on eesti keel.
(2) Põhiharidust omandavatele õpilastele, kelle emakeel ei ole õppekeel või kes koduses suhtluses räägivad õppekeelest erinevat keelt, mis on vähemalt ühe vanema emakeel, korraldab kool keele- ja kultuuriõpet, kui seda soovivad vähemalt kümme sama emakeele või koduse suhtluskeelega õpilast.
§ 7. Koolikohustuse täitmine
(1) Koolikohustus on kohustus osaleda kooli päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes, täita õpiülesandeid ning omandada teadmisi ja oskusi oma võimete kohaselt.
(2) Koolikohustust ei loeta täidetuks, kui koolikohustuslik isik ei ole kantud ühegi kooli nimekirja või puudub õppest mõjuva põhjuseta.
(3) Kool loob koos Jõhvi Vallavalitsusega tingimused koolikohustuse täitmiseks ja kontrollib selle täitmist.
§ 8. Õppetöö korraldus
(1) Õppetöö toimub koolis õppekava alusel, mille koostamisel on lähtutud põhikooli riiklikust õppekavast. Õppekava, millele on arvamuse andnud kooli hoolekogu, õpilasesindus ja õppenõukogu, kehtestab direktor.
(2) Andmed kooli õppekava kohta on hariduse infosüsteemi õppekavade ja koolituslubade alamregistris.
(3) Õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema ja direktori või direktori volitatud pedagoogi kokkuleppel võib kool arvestada kooli õppekava välist õppimist või tegevust, sealhulgas õpinguid mõnes teises üldhariduskoolis koolis õpetatava osana, tingimusel, et see võimaldab õpilasel saavutada kooli või individuaalse õppekavaga määratletud õpitulemusi.
(4) Igas klassis õppeks vajalikud õpikud, tööraamatud ja töövihikud valib kool hariduse infosüsteemi õppekirjanduse alamregistrist.
(5) Õppeaasta kestab 1. septembrist järgmise aasta 31. augustini.
(6) Õppeaasta koosneb õppeveeranditest ja koolivaheaegadest.
(7) Õppeveerandites on kokku vähemalt 175 õppepäeva. Lõpuklassis on õppeveerandites kokku vähemalt 185 õppepäeva.
(8) Jõhvi Vallavalitsus võib korraldusega kehtestada valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud koolivaheaegadest erinevad koolivaheajad, arvestades õigusaktides toodud norme.
(9) Põhikoolis võib suvevaheajal korraldada täiendava õppega seotud tegevusi, arvestades, et põhiharidust omandavale õpilasele on tagatud vähemalt kümne järjestikuse nädala pikkune puhkus kõigist õppe ja eksamitega seotud tegevustest.
(10) Direktor kehtestab kooli päevakava. Kooli päevakava kajastab õppetegevuste ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste (pikapäevarühmas, ringides ja stuudiotes) korraldatavate tegevuste järjestust ja ajalist kestust.
(11) Õppepäev on kalendripäev, mil õpilane on päevakava või individuaalse õppekava alusel kohustatud õppes osalema. Ühes nädalas on kuni viis õppepäeva.
(12) Õpilase nädala õppekoormus õppeaineti määratakse kooli õppekavaga, kusjuures nädalakoormus ei tohi ületada põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses määratud suurimat lubatud koormust.
(13) Õppetunni pikkus on 45 minutit. Õppetund vaheldub vahetunniga. Vahetunni pikkus on vähemalt kümme minutit iga õppetunni kohta.
(14) Õppetund on kooli päevakavas või õpilasele koostatud individuaalses õppekavas juhendatud õppeks ettenähtud ajavahemik. Juhendatud õpe on kooli määratud viisil toimuv õpe: loeng, individuaaltund, konsultatsioon, e-õpe ja õppekäik jmt.
(15) Kooli lõpetamiseks korraldatakse lõpueksamid.
(16) Põhikooli lõpueksamid on põhikooli ühtsete ülesannetega eksamid ja kooli kinnitatud materjalidega põhikooli koolieksamid. Põhikooli lõpetamise tingimused on sätestatud põhikooli riiklikus õppekavas ja lihtsustatud riiklikus õppekavas.
§ 9. Õpilaste kooli vastuvõtmine
(1) Kool on kohustatud põhikooli vastu võtma kõik selleks soovi avaldavad koolikohustuslikud isikud, kellele see kool on elukohajärgne kool. Õpilasi teistest omavalitsustest võetakse vastu, kui koolis on vabu õppekohti.
(2) Õpilase kooli vastuvõtmise üldised tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister, mille alusel koostab kool õpilaste vastuvõtu tingimused ja korra, mis on heaks kiidetud kooli hoolekogus ja kinnitatud Jõhvi Vallavalitsuse poolt.
§ 10. Õpilase koolist väljaarvamine
Õpilane arvatakse koolist välja lähtuvalt põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses, haridus- ja teadusministri kehtestatud korras ja kooli kodukorras toodud tingimustel.
§ 11. Klasside ja õpperühmade korraldamine
(1) Klassi või kui õpe on korraldatud õpperühmadena siis õpperühma täitumuse ülemine piirnorm põhikoolis on 24 õpilast. Jõhvi Vallavalitsus võib korraldusega kehtestada piirnormist väiksema klassi täitumuse ülemise piirnormi.
(2) Erandjuhul ning direktori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul võib Jõhvi Vallavalitsus korraldusega suurendada õpilaste arvu üle sätestatud piirnormi üheks õppeaastaks konkreetses klassis juhul, kui kõik tervisekaitse- ja ohutusnõuded on täidetud.
(3) Õpilase haridusliku erivajaduse väljaselgitamiseks ja õpilasele vajaliku toe pakkumiseks loob võimalused Jõhvi Vallavalitsus ning selle korraldab direktor:
3) klasse põhiharidust omandavatele lihtsustatud õppel olevatele õpilastele;
4) klasse põhiharidust omandavatele toimetulekuõppel olevatele õpilastele;
5) klasse põhiharidust omandavatele õpilastele, kellel nõustamiskomisjon on spetsiifilistest hariduslikest erivajadustest tulenevalt soovitanud õppida väikeklassis, aktiivsus- ja tähelepanuhäiretega või sõltuvushäiretega õpilastele;
6) klasse põhiharidust omandavatele kasvatusraskustega õpilastele.
(4) [Kehtetu - RT IV, 20.06.2018, 8 - jõust. 23.06.2018]
(5) [Kehtetu - RT IV, 20.06.2018, 8 - jõust. 23.06.2018]
§ 12. Koduõpe vanema taotlusel
Põhiharidust omandavat õpilast võib õpetada vanema taotlusel koduõppes. Vanema taotlusel koduõppe rakendamisel korraldab ja rahastab väljaspool kooli toimuva õppe osas vanem.
§ 13. Õpilase arengu toetamine
(1) Õpetajad jälgivad õpilase arengut ja toimetulekut koolis ning vajaduse korral kohandavad õpet õpilase vajaduste kohaselt.
(2) Õpilasele tagatakse vähemalt eripedagoogi, logopeedi, psühholoogi ja sotsiaalpedagoogi (edaspidi tugispetsialistid) teenus.
§ 14. Pikapäevarühmad
(1) Kooli direktor võib Jõhvi Vallavalitsuse nõusolekul moodustada koolis pikapäevarühmi.
(3) Õpilane võetakse pikapäevarühma vastu ja arvatakse sealt välja direktori otsusega ja vanema taotluse alusel.
3. peatükk ÕPPEKAVAVÄLISTE TEGEVUSTE KORRALDAMINE KOOLIS
§ 15. Õppekavaväline tegevus
(1) Kooli õppekavaväline tegevus on huvitegevus.
(2) Huvitegevus on koolis toimuv või kooli korraldatud kooli õppekava läbimist toetav või muu õppekavaväline tegevus. Huvitegevuses kasutatakse erinevaid õppevorme ja -meetodeid, sealhulgas ringid ja stuudiod.
(3) Huvitegevuse läbiviimine fikseeritakse huviringi päevikus, kuhu märgitakse õpilase andmed, kohalolek ja tunni sisu. Huviringi päevikut täidab ringijuht.
4. peatükk KOOLI HOOLEKOGU
§ 16. Kooli hoolekogu moodustamine
(1) Hoolekogu moodustamise korra ja töökorra kehtestab Jõhvi Vallavolikogu.
[RT IV, 04.12.2018, 2 - jõust. 01.01.2019]
(2) - (8)
[Kehtetud - RT IV, 04.12.2018, 2 - jõust. 01.01.2019]
§ 17. Kooli hoolekogu töökord
[Kehtetu - RT IV, 04.12.2018, 2 - jõust. 01.01.2019]
§ 18. Kooli hoolekogu pädevus:
Kooli hoolekogu pädevuses on:
1) osaleda kooli arengukava ettevalmistamisel ning anda selle kohta enne kinnitamist oma arvamus;
2) anda arvamus kooli põhimääruse kehtestamiseks ja muutmiseks;
3) anda arvamus kooli õppekava kehtestamiseks ja muutmiseks;
4) anda nõusolek erandjuhul põhikooli õpilaste arvu klassis suurendamiseks;
5) anda arvamus kooli vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõule;
6) anda nõusolek kehtestatud koolivaheaegade muutmiseks;
7) anda arvamus kooli kodukorra kehtestamiseks ja muutmiseks;
8) kehtestada kooli õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra;
9) anda arvamus direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kohta;
10) anda arvamus kooli eelarve projekti kohta;
11) anda arvamus arenguvestluse korraldamise tingimuste ja korra eelnõu kohta;
12) anda arvamus kooli sisehindamise korra kohta;
13) anda arvamus kooli palgakorralduse põhimõtete kohta;
14) anda hinnang huvitegevuse ja pikapäevarühma vajaduse ja töökorralduse kohta;
15) anda arvamus kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise kohta;
16) täidab teisi seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid ning teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
§ 19. Õpilaste õigused
(1) Õpilaste õigused tulenevad õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
1) saada õppekavas ettenähtud haridustaseme omandamiseks õpetust;
2) õppida individuaalõppekava järgi haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras;
3) valida koolis õpilasesindus, samuti moodustada ühinguid, klubisid, stuudioid ja ringe, mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus kooli ja kodu kasvatustaotlusega;
4) osaleda valitud õpilasesinduse kaudu koolielu probleemide lahendamises;
5) kasutada klassivälises tegevuses tasuta kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi jm vahendeid vastavuses kooli töökorralduse reeglite ja kooli kodukorraga;
6) saada õppekavas ettenähtud haridustaseme omandamiseks täiendavat abi ja konsultatsioone lähtuvalt kinnitatud päevakavast;
7) saada õpiabi vastavalt oma erivajadustele lähtuvalt kinnitatud päevakavast;
8) saada sõidu- ja muid soodustusi ja Jõhvi Vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
9) saada koolist teavet koolikorralduse ja õpilaste õiguste kohta, samuti esmast teavet õppimisvõimaluste kohta;
10) kaitsele hädaolukorras;
11) pöörduda oma õiguste kaitseks Haridus- ja Teadusministeeriumi, lastekaitseametniku või -organisatsiooni ning hoolekogu poole.
§ 20. Õpilaste kohustused
2) täitma kooli kodukorda ning kandma vastutust selle rikkumise eest;
3) käituma koolis väärikalt;
4) suhtuma lugupidavalt kaasinimestesse, hoidma loodust ja elama keskkonda säästvalt;
5) järgima üldtunnustatud moraalinorme;
8) täitma teisi õigusaktidest tulenevaid norme.
(2) Õpilase poolt koolile tekitatud ainelist kahu hüvitab õpilane või teevad seda vanemad õigusaktidega sätestatud korras.
§ 21. Õpilasesindus
(1) Õpilaskonnal (kooli õpilased) on õigus valida õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda koolisisestes suhetes ning suhetes rahvuslike ja rahvusvaheliste organisatsioonide, asutuste ja isikutega.
(2) Õpilasesindus on õpilaste õigus kooskõlas seadusega iseseisvalt otsustada ja korraldada õpilaselu küsimusi, lähtudes õpilaste huvidest, vajadustest, õigustest ja kohustustest.
(3) Õpilasesinduse ülesanded ja valimise korra sätestab õpilasesinduse põhimäärus ning kinnitab direktor.
§ 22. Esmase õpilasesinduse valimise kord
(1) Esimesed õpilasesinduse valimised korraldab kooli direktor õppeaasta alguses koostöös klassijuhatajatega, lähtudes demokraatlikest põhimõtetest.
(2) Klassijuhataja esitab klassis valitud kandidaatide nimed direktorile kinnitamiseks.
§ 23. Õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmine
(1) Õpilasesinduse moodustamise kord, õpilasesinduse õigused, kohustused ja vastutus ning töökord sätestatakse õpilasesinduse põhimääruses.
(2) Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajatega.
(3) Õpilaskond kiidab õpilasesinduse põhimääruse heaks üldkoosolekul lihthäälte enamusega.
(4) Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks direktorile.
(5) 30 päeva jooksul põhimääruse kättesaamisest arvates kinnitab direktor õpilasesinduse põhimääruse või esitab kirjalikud põhjendused, miks põhimäärust ei ole võimalik kinnitada.
(6) Kui põhimääruse projekt ei leia poolehoidu vaatab õpilasesindus projekti uuesti läbi ning uue redaktsiooni menetlemine toimub käesolevas paragrahvis ettenähtud korras.
§ 24. Vanemate õigused
(1) Vanemal on õigus saada koolist teavet ja selgitusi koolikorralduse ning õpilase õiguste ja kohustuste kohta. Kool on kohustatud võimaldama õpilase vanemale juurdepääsu kooli valduses olevale teabele selle õpilase kohta.
(2) Kooli ja vanemate koostöö koordineerimiseks kutsub direktor kokku õpilaste vanemate koosoleku arvestusega, et kõigile vanematele antakse vähemalt üks kord aastas võimalus osaleda vanemate koosolekul. Direktor on vähemalt ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudmisel kohustatud kutsuma kokku selle klassi õpilaste vanemate koosoleku.
§ 25. Vanemate kohustused
Vanem on kohustatud võimaldama ja soodustama koolikohustuse täitmist, sealhulgas:
4) tegema koostööd kooliga riigi ja Jõhvi valla õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras;
6. peatükk KOOLI DIREKTORI ÜLESANDED
§ 26. Kooli direktor
(1) Kooli juhib direktor, kellega sõlmib töölepingu ja teostab teisi tööandja õigusi ja kohustusi vallavanem või tema volitatud ametiisik. Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss, mille kuulutab välja ja mille läbiviimise korra kehtestab Jõhvi Vallavalitsus, esitades selle enne arvamuse andmiseks hoolekogule.
1) tagab põhimääruses ettenähtud ülesannete täitmise;
3) korraldab kooli valduses oleva vara valdamist, kasutamist ja käsutamist, juhib ja vastutab kooli õppekasvatus- ja majandustegevuse tulemuslikkuse eest, vastutab kooli üldseisundi ja arengu, valla vara säilimise ja eelarvevahendite sihipärase ning otstarbeka kasutamise eest koolile kinnitatud eelarve piires;
4) tegutseb kooli nimel ja esindab kooli ilma lisavolitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusorganites ja -asutustes ning suhetes teiste juriidiliste ja füüsiliste isikutega v.a juhul, kui riigi või Jõhvi valla õigusaktid sätestavad teisiti;
5) teeb tehinguid valla nimel põhimääruses sätestatud ülesannete täitmiseks koolile valla eelarves selleks ette nähtud kulutuste piires ja tagab eelarves kavandatud tulude täitmise ning laekumise;
6) tagab kooli eelarve projekti koostamise ja selle esitamise koos hoolekogu arvamusega Jõhvi Vallavalitsusele vastavalt Jõhvi valla õigusaktides kehtestatud korrale. Jälgib jooksvalt eelarve täitmist ja esitab vajadusel ettepanekuid eelarve muutmiseks;
7) kehtestab kooli õppekava ja selle muudatused;
8) kehtestab kooli päevakava;
9) valmistab ette kooli vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõu;
10) teeb isiku õpilaste nimekirja arvamise otsuse ja õpilase koolist väljaarvamise otsuse;
11) teeb Jõhvi Vallavalitsusele ja hoolekogule ettepaneku erandkorras põhikooli klassis õpilaste arvu suurendamiseks;
12) korraldab tugispetsialistide teenuse rakendamist;
13) kehtestab arenguvestluse korraldamise tingimused ja korra;
14) kehtestab pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava, teeb otsuse õpilase pikapäevarühma vastuvõtmise sealt väljaarvamise kohta;
15) kehtestab hädaolukorra lahendamise plaani;
16) määrab haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija;
17) kutsub kokku lastevanemate koosoleku;
18) kehtestab kooli sisehindamise korra ja aruande;
19) on hoolekogu ees aruandekohustuslik;
20) vastutab kooli teenindavale raamatupidamisüksusele tööks vajalike dokumentide ja informatsiooniõigeaegse edastamise eest;
21) kehtestab kooli palgakorralduse põhimõtted, esitades need enne kehtestamist arvamuse andmiseks õpetajatele ja hoolekogule ning kooskõlastamiseks Jõhvi Vallavalitsusele;
22) teeb käesolevas põhimääruses sätestatud korras ettepanekud koolitöötajate koosseisu kinnitamiseks Jõhvi Vallavalitsusele;
23) sõlmib personaliga töölepingud, kinnitab töötajate ametijuhendid ja teostab teisi tööandja õigusi ja kohustusi vastavuses töösuhteid reguleerivate õigusaktidega;
24) kinnitab kooli asjaajamiskorra ja muud töökorraldusdokumendid;
25) tagab riigi ja Jõhvi valla õigusaktide ning lepingutega sätestatud aruannete koostamise ja esitamise;
26) annab oma pädevuse piires kooli tegevuse koordineerimiseks ja korraldamiseks käskkirju ning kontrollib nende täitmist;
27) korraldab kooli saabunud teabenõuetele, kirjadele, märgukirjadele ja selgitustaotlustele vastamist ja nende lahendamist;
28) täidab muid ülesandeid.
(3) Kooli direktorit asendab vallavanema käskkirjaga määratud isik.
7. peatükk KOOLITÖÖTAJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
(1) Koolitöötajad on direktor, õpealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid, teised õppe- ja kasvatusalal töötavad ning teised töötajad.
(2) Direktor kehtestab enne iga õppeaasta algust koolitöötajate, sh õpetajate, koosseisu lähtuvalt kooli õppekavast. Koolitöötajate koosseisus võib teha muudatusi õppeaasta jooksul põhjendatud vajaduse korral.
(3) Enne koolitöötajate koosseisu kehtestamist või muutmist tuleb vastav käskkirja projekt kooskõlastada Jõhvi Vallavalitsusega.
(4) Koolitöötajatega sõlmib töölepingud ning neid muudab ja ütleb üles kooli direktor.
(5) Koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks tööandja poolt kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga.
8. peatükk KOOLI MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
§ 28. Kooli vara
(1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad Jõhvi Vallavalitsuse poolt koolile sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara. Kooli kasutuses olev vara on Jõhvi valla omand.
(2) Vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning Jõhvi vallale varaliste kohustuste võtmine toimub õigusaktidega kehtestatud korras.
(3) Kooli tasuliseks õppekavaväliseks tegevuseks on kooli ruumide üürimine ja vara rentimine, õppekavavälise koolituse, võistluste, festivalide, kontsertide ning näituste korraldamine.
§ 29. Kooli asjaajamine
(1) Kooli asjaajamine toimub direktori käskkirjaga kehtestatud korras.
(2) Kooli tegevuse käigus loodud või saadud dokumentide liigitamiseks ja neile säilitustähtaja määramiseks kehtestab direktor dokumentide loetelu.
(3) Kooli õppe- ja kasvatusalaseid kohustuslikke dokumente peetakse paberil või elektrooniliselt.
(4) Kooli raamatupidamisarvestust korraldab Jõhvi Vallavalitsus koos kooli direktoriga vastavalt õigus- ja haldusaktidele.
§ 30. Kooli õppe- ja kasvatustöö algus
[Kehtetu- RT IV, 20.06.2018, 8 - jõust. 23.06.2018]
§ 31. Põhimääruse muutmine
(1) Kooli põhimääruse ja selle muudatused kinnitab Jõhvi Vallavolikogu.
(2) Direktor esitab kooli põhimääruse ja selle muudatused enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.


text:
Ostjal on üldjuhul õigus nõuda ostueesõiguse teostajalt nii vajalike kui ka kasulike kulutuste hüvitamist. Ostueesõiguse teostamise avalduse esitamine ei muuda ostja valdust ebaseaduslikuks ega pahauskseks.
AÕS § 269 lg 2 ja § 28 lg 1 kohaselt tuleb ostjale hüvitada kinnisasjale tehtud vajalikud kulutused ning § 28 lg 2 järgi kinnisasjale tehtud kasulikud kulutused osas, mis ületavad tema poolt asja viljast saadud tulu. Kulutuste väärtus tuleb kindlaks määrata kulutuste tegemise aja seisuga.
3-2-1-4-08 Riigikohus 05.03.2008
Kohtulahendi resolutsioon peab olema piisavalt selge ja täpne, et selle täitmine oleks võimalik ka kohtulahendi muude osadeta.
Juhul, kui maa erastamine on tühistatud ja kinnistusraamatusse on maa omanikuna kantud Eesti Vabariik, peaks Eesti Vabariik sellisel juhul tulenevalt kinnistusraamatuseaduse § 72 lg-st 2 esitama avalduse registriosa sulgemiseks. Alles seejärel taastub n-ö endine olukord, st on olemas vallasasjast ehitis, mille juurde saaks ostueesõigusega erastada maad.
AÕSRS § 131 lg-st 1 tulenevalt on kaasomaniku ostueesõigus piiratud peale võõrandamise lähedastele ka teistel seaduses sätestatud juhtudel. Selliseks juhuks on ORAS § 121 lg-s 10 sätestatud üürniku ostueesõigus.

matches:
§ 269
§ 28
§ 28
Riigikohus
§ 72
§ 131
§ 121