text:
Kohtul tuleb lapse heaolu tagamiseks kohaldada eelkõige perekonda toetavaid abinõusid ning üksnes juhul, kui sellised meetmed ei ole tulemust andnud või on ilmne, et neil positiivset mõju ei oleks, saab kohus võtta vanemalt lapse hooldusõiguse täielikult ära (vt ka Riigikohtu 4. mai 2011. a määrus tsiviilasjas 3-2-1-13-11, p 14 ja Riigikohtu 14. novembri 2012. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-121-12, p 16). (p 14)
Olukorras, kus vanem soovib last ise kasvatada ja osaleb lapse elus ka pärast lapse perekonnast eraldamist ning on nõus oma elukombeid ja senist elukorraldust muutma ja tegema selleks linnavalitsusega koostööd, tuleb vanemale enne hooldusõiguse äravõtmist kohaldada muid abinõusid ja anda võimalus näidata, kas ta suudab olukorda muuta ja last ähvardanud ohu kõrvaldada. (p 18)
3-2-1-4-07 Riigikohus 01.03.2007
PKS §-st 54 tuleneb, et kohus võib vanemalt vanema õigused ära võtta siis, kui vanem on oma õigusi kuritarvitanud või jätnud lapse suhtes vanema kohustused täitmata õigusvastaselt ja süüliselt. Üksnes vanema poolt lapse ülalpidamiskohtuse rikkumine ei anna PKS § 54 lg 1 p 1 järgi alust vanema õiguste äravõtmiseks. Vanema kohustuste täitmata jätmine lapse eest hoolitsemisel on PKS § 54 lg 1 p 1 mõttes eelkõige vanema huvi puudumine lapse käekäigu vastu ja temaga mittesuhtlemine.
PKS § 54 lg 1 p-s 4 nimetatud lapsele avaldatav kahjulik mõju ei pea ilmtingimata seisnema vanema vägivaldses või ähvardavas käitumises lapse enda suhtes, vaid see võib seisneda ka lapsele tajutavas vägivaldses või ähvardavas käitumises lapsele lähedaste inimeste suhtes.
Vanemalt lapse suhtes vanema õiguste äravõtmine on äärmuslik õiguskaitsevahend lapse huvide kaitseks. Seaduse mõte ei ole vanema õiguste äravõtmisega karistada vanemat, vaid kaitsta last vanema eest, kes ei täida vanema kohustusi nõuetekohaselt ilma mõjuvate põhjusteta või kahjustab oma tegevusega lapse huve. Vanema õiguste äravõtmine on suunatud ka sellele, et mitte võimaldada vanemal last esindada.
3-2-1-113-99 Riigikohus 20.12.1999
PKS § 53 lg 1 kohaselt võib kohus ühe vanema, eestkostja või eestkosteasutuse nõudel võtta lapse ühelt või mõlemalt vanemalt ära vanema õiguste äravõtmiseta, kui last on ohtlik jätta vanemate juurde. PKS § 61 lg 1 kohaselt mõistab kohus teise vanema, eestkostja või eestkosteasutuse nõudelt vanemalt välja elatise lapsele nõude esitanud vanema või eestkostja või isiku kasuks, kelle huvides on eestkosteasutus nõude esitanud. Seega ei ole lapse vanaema isik, kes kohtu poolt eestkostjaks määramata, saaks teostada lapse üle eestkostet (PKS § 93 lg 1 ja 95) ja esineda lapse seadusliku esindajana (PKS § 97 lg 1).
3-2-1-78-99 Riigikohus 29.09.1999
Vanemad, olles õigustatud isiklikult kasvatama oma lapsi, on samaaegselt kohustatud teostama seda õigust laste huvides. Selle nõude rikkumise puhul vanemate õigusi ei kaitsta ja riik, sekkudes perekondlikesse õigussuhetesse, kas piirab vanemate õigusi või kohaldab sanktsioonina vanema õiguste äravõtmist. Vanemate kõrvalehoidumine oma kohustuste täitmisest laste kasvatamisel väljendub laste hoolitsuseta ja järelevalveta jätmises.
3-2-3-12-98 Riigikohus 02.11.1998
Perekonnaseaduse § 54 lg 2 kohaselt on vanema õiguse äravõtmise asjas eestkosteasutuse kaasamine protsessi kohustuslik selleks, et ta annaks arvamuse vanema õiguse äravõtmise kohta.

matches:
kohus
Riigikohus
kohus
§ 54
§ 54
§ 54
Riigikohus
§ 53
kohus
§ 61
kohus
§ 93
§ 97
Riigikohus
Riigikohus
§ 54


Andmete, järelepärimiste, logifailide ja taotluste säilitamise, Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile üleandmise ning kustutamise ja hävitamise kord – Riigi Teataja
Andmete, järelepärimiste, logifailide ja taotluste säilitamise, Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile üleandmise ning kustutamise ja hävitamise kord
Andmete, järelepärimiste, logifailide ja taotluste säilitamise, Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile üleandmise ning kustutamise ja hävitamise kord - sisukord
§ 1 Andmete, järelepärimiste, logifailide ja taotluste säilitamine
§ 2 Andmete ja järelepärimiste kustutamine ja hävitamine
§ 3 Järelepärimiste, logifailide ja taotluste ametile üleandmine
§ 4 Ametile üle antud järelepärimiste, logifailide ja taotluste hävitamine
RT I, 26.02.2019, 2
Vastu võetud 25.06.2008 nr 56
RTL 2008, 56, 774
18.12.2008 RTL 2008, 102, 1453 01.01.2009
20.09.2016 RT I, 23.09.2016, 4 26.09.2016
Määrus kehtestatakse «Elektroonilise side seaduse» § 113 lõike 7 alusel.
§ 1. Andmete, järelepärimiste, logifailide ja taotluste säilitamine
(1) «Elektroonilise side seaduse» § 1111 lõigetes 2 ja 3 sätestatud andmeid (edaspidi andmed), § 112 kohaselt esitatud järelepärimisi (edaspidi järelepärimised), § 113 lõikes 5 nimetatud logifaile (edaspidi logifailid) ja § 113 lõikes 6 nimetatud taotlusi (edaspidi taotlused) peab sideettevõtja säilitama sellisel kujul, mis võimaldab täita «Elektroonilise side seaduse» §-s 112 ning § 113 lõigetes 7 ja 8 sätestatud sideettevõtja kohustusi.
(2) Logifailide ja taotluste säilitamisel on sideettevõtja kohustatud:
1) määrama isikud, kes omavad logifailidele ja taotlustele juurdepääsuõigust (edaspidi juurdepääsuõigust omav isik);
2) registreerima igakordse juurdepääsu logifailidele ja taotlustele, fikseerides kuupäeva, kellaaja ja juurdepääsuõigust omava isiku nime või elektroonilise side seaduse § 113 lõigete 8 ja 81 alusel järelevalvet teostava isiku nime ja ametinimetuse;
[RT I, 23.09.2016, 4 - jõust. 26.09.2016]
3) säilitama logifaile ja taotlusi piiratud juurdepääsuga valvatavas ruumis;
4) teavitama viivitamatult Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni, Riigiprokuratuuri ja Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametit (edaspidi amet) häiretest käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustuse täitmisel;
5) säilitama logifaile viisil, mis võimaldab nende käitlemist tsentraalse jälgimisseadme abil teostatud toimingu aja, liigi, objekti ja numbri järgi «Elektroonilise side seaduse» § 113 lõikes 5 nimetatud tähtaja jooksul.
[RTL 2008, 102, 1453 - jõust. 01.01.2009]
(3) Sideettevõtja on kohustatud säilitama andmeid «Elektroonilise side seaduse» § 1111 lõigetes 4–9 sätestatud nõuete kohaselt.
(4) Sideettevõtja teavitab Kaitsepolitseiametit juurdepääsuõigust omavatest isikutest ning edastab Kaitsepolitseiametile nende nimed, isikukoodid ja kontaktandmed.
(5) Elektroonilise side seaduse § 113 lõikes 5 nimetatud logifaile säilitatakse julgeolekuasutuses, kui tsentraalne jälgimisseade ei võimalda logifailide säilitamist sideettevõtja juures. Julgeolekuasutus teavitab asjaomase ministeeriumi kaudu eelnevalt Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni logifailide säilitamisest julgeolekuasutuses ning tagab neile eraldi sõltumatud logifailid.
(6) Kui logifaile säilitatakse käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud juhul julgeolekuasutuses, täidab julgeolekuasutus käesoleva paragrahvi lõikes 1 ja lõike 2 punktides 1–3 ja 5 sätestatud sideettevõtja kohustusi. Julgeolekuasutus teavitab viivitamata Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni häiretest käesolevas paragrahvis sätestatud kohustuste täitmisel.
§ 2. Andmete ja järelepärimiste kustutamine ja hävitamine
Sideettevõtja on kohustatud andmed ja järelepärimised kustutama või hävitama elektroonilise side seaduse § 1111 lõikes 4 sätestatud tähtaja möödudes.
§ 3. Järelepärimiste, logifailide ja taotluste ametile üleandmine
(1) Sideettevõtja poolt sideteenuse osutamise lõpetamise korral, samuti tema lõpetamise, sealhulgas ühinemise või jagunemise tulemusena või pankroti korral on sideettevõtja kohustatud järelepärimised, logifailid ja taotlused viivitamata, kuid mitte hiljem kui 10 tööpäeva jooksul arvates nimetatud sündmusest ametile üle andma.
(2) Sideettevõtja surma korral peab tema pärija andma järelepärimised, logifailid ja taotlused ametile üle viivitamata, kuid mitte hiljem kui kolme kuu jooksul sideettevõtja surmapäevast arvates.
(3) Järelepärimised, logifailid ja taotlused antakse ametile üle selleks ameti moodustatud komisjoni, kuhu kuuluvad ameti, Riigiprokuratuuri, Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni ja Kaitsepolitseiameti esindaja (edaspidi komisjon), juuresolekul.
(4) Sideettevõtja või sideettevõtja surma korral tema pärija vormistab järelepärimiste, logifailide ja taotluste ametile üleandmise kohta akti, milles näidatakse vähemalt järgmised andmed:
1) üleantud järelepärimiste, logifailide ja taotluste loomise ajavahemik;
2) järelepärimiste, logifailide ja taotluste üleandmise aeg ja koht;
3) järelepärimisi, logifaile ja taotlusi üleandva sideettevõtja nimi ja isiku- või registrikood ning sideettevõtja esindaja või sideettevõtja surma korral tema pärija nimi, isikukood ja ametinimetus;
4) järelepärimiste, logifailide ja taotluste üleandmise juures viibinud komisjoni liikmete nimed ja ametinimetused.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud akt vormistatakse elektrooniliselt ning allkirjastatakse digitaalselt kõikide komisjoni liikmete ja sideettevõtja või sideettevõtja surma korral tema pärija poolt. Komisjoni liikme või sideettevõtja või tema pärija eriarvamus lisatakse aktile.
(6) Amet tunnistab talle üle antud järelepärimised, logifailid ja taotlused asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks ning on kohustatud neid säilitama käesoleva määruse § 1 lõikes 2 sätestatud korras.
§ 4. Ametile üle antud järelepärimiste, logifailide ja taotluste hävitamine
(1) Amet hävitab talle käesoleva määruse § 3 kohaselt üle antud järelepärimised «Elektroonilise side seaduse» § 1111 lõikes 4 sätestatud tähtaja möödudes.
(2) Amet hävitab talle käesoleva määruse § 3 kohaselt üle antud logifailid ja taotlused «Elektroonilise side seaduse» § 113 lõigetes 5 ja 6 sätestatud tähtaja möödudes, kuid mitte harvem, kui üks kord kalendriaastas.
(3) Logifailide ja taotluste hävitamine toimub komisjoni juuresolekul.
(4) Amet vormistab talle üle antud järelepärimiste, logifailide ja taotluste hävitamise kohta akti, milles näidatakse vähemalt järgmised andmed:
1) hävitatud järelepärimiste, logifailide ja taotluste loomise ajavahemik;
2) järelepärimiste, logifailide ja taotluste hävitamise aeg ning koht;
3) sideettevõtja, kes järelepärimised, logifailid ja taotlused ametile üle andis, nimi ja isiku- või registrikood ning sideettevõtja esindaja nimi, isikukood ja ametinimetus;
4) kui järelepärimised, logifailid ja taotlused anti ametile üle sideettevõtja surma korral, siis sideettevõtja nimi ja isiku- või registrikood ning järelepärimised, logifailid ja taotlused üle andnud pärija nimi, isikukood, aadress ja sidevahendi number;
5) logifailide ja taotluste korral hävitamise juures viibinud komisjoni liikmete nimed ja ametinimetused.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud akt vormistatakse elektrooniliselt ning allkirjastatakse digitaalselt kõikide komisjoni liikmete poolt. Komisjoni liikme eriarvamus lisatakse aktile.


RT I 1999, 60, 617
Vabariigi Presidendi 7. juuli 1999. a otsusega nr 616
Täiskasvanute koolituse seaduses (RT I 1993, 74, 1054; 1998, 71, 1200; 1999, 10, 150) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
§ 1. Paragrahvi 1 täiendatakse pärast sõna «sätestab» sõnadega «täiskasvanute koolituse alused ja».
§ 2. Paragrahvis 2 asendatakse sõnad «Täiskasvanute koolitusasutused on» sõnadega «Käesoleva seaduse tähenduses on täiskasvanute koolitusasutused».
1) lõikes 1 asendatakse sõnad «ning ülikooliseadus (RT I 1995, 12, 119; 1996, 49, 953; 51, 965; 1997, 42, 678; 1998, 57, 859)» sõnadega «, ülikooliseadus (RT I 1995, 12, 119; 1996, 49, 953; 51, 965; 1997, 42, 678; 1998, 57, 859; 1999, 10, 150) ning erakooliseadus (RT I 1998, 57, 859; 1999, 24, 358; 51, 550)»;
3) lõiget 3 täiendatakse enne sõna «Vabahariduslikku» sõnadega «Tööalast ja»;
«(5) Riigi- või munitsipaalkutseõppeasutuste ja riigi rakenduskõrgkoolide poolt korraldatava täiskasvanute tööalase koolituse läbiviimisele kohaldatakse kutseõppeasutuse seadust (RT I 1998, 65/65, 1007; 1999, 10, 150; 51, 550) ning rakenduskõrgkooli seadust (RT I 1998, 61, 980; 1999, 10, 150).
(6) Erakoolid, kes korraldavad täiskasvanute tööalast või vabahariduslikku koolitust, mille õppe maht on üle 120 tunni, peavad selleks taotlema koolitusloa haridusministri määrusega kehtestatud tingimustel ja korras.»
§ 4. Paragrahv 41 tunnistatakse kehtetuks.
2) lähtudes prioriteetidest, näeb riigieelarve eelnõus Haridusministeeriumi valitsemisala kuludes ette vahendid täiskasvanute koolituseks ja täiskasvanuhariduse uuringuteks;
3) moodustab Täiskasvanuhariduse Nõukogu ja kinnitab tema põhimääruse.»
§ 6. Seadust täiendatakse §-ga 61 järgmises sõnastuses:
«§ 61. (1) Täiskasvanuhariduse Nõukogu on Vabariigi Valitsuse nõuandev kogu, kes:
(2) Täiskasvanuhariduse Nõukogu esimeheks on ametikoha järgselt haridusminister, kes nimetab Täiskasvanuhariduse Nõukogu liikmete hulgast aseesimehe.
(3) Täiskasvanuhariduse Nõukogu tehnilise teenindamise tagab Haridusministeerium.»
1) lõiget 5 täiendatakse pärast sõna «töötajale» sõnadega «või teenistujale» ja pärast sõna «töötaja» sõnadega «või teenistuja»;
2) lõiget 9 täiendatakse pärast sõna «töötaja» sõnadega «või teenistuja»;
3) tekstis asendatakse sõna «ametnik» sõnaga «teenistuja».
§ 8. Paragrahvi 9 täiendatakse pärast sõna «töötajatest» sõnadega «või teenistujatest».
«(4) Täiskasvanute tööalase koolituse võimaluste tagamiseks võidakse vahendeid ette näha valla- või linnaeelarves.»;
«(5) Riigiasutuste töötajatele ja teenistujatele nähakse tööalaseks koolituseks ette vahendid riigieelarves -- nimetatud töötajate ja teenistujate aastasest palgafondist kahe kuni nelja protsendi ulatuses.»;
«(51) Pedagoogidele, kelle palgad kaetakse riigieelarvest, nähakse tööalaseks koolituseks ette vahendid riigieelarves -- nimetatud pedagoogide aastasest palgafondist vähemalt kolme protsendi ulatuses.»;
4) täiendatakse lõikega 52 järgmises sõnastuses:
«(52) Kohaliku omavalitsuse asutuste pedagoogidele, kelle palgad kaetakse valla- või linnaeelarvest, nähakse tööalaseks koolituseks ette vahendid riigieelarves -- nimetatud pedagoogide aastasest palgafondist vähemalt kolme protsendi ulatuses.»;
5) lõiget 6 täiendatakse pärast sõna «töötajate» sõnadega «ja teenistujate».
§ 10. Paragrahvi 14 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Vabaharidusliku koolituse toetuseks võidakse ette näha vahendid riigi- ja valla- või linnaeelarves, kusjuures riigieelarve vahenditest toetatakse Haridusministeeriumi kaudu vaid koolitusluba omavate täiskasvanute koolitusasutuste õpetajate ja direktorite (juhatajate) töötasu.»
§ 11. Paragrahv 15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 15. Riigieelarvest käesoleva seaduse § 6 punktis 2 ja § 14 lõikes 2 nimetatud vahendite taotlemise tingimused ja finantseerimise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.»
§ 12. Käesoleva seaduse § 9 punkt 2 ja § 10 jõustuvad 2000. aasta 1. jaanuaril.
§ 13. Käesoleva seaduse § 9 punkt 4 jõustub 2001. aasta 1. jaanuaril.


Eluruumide alaliste kulude piirmäärade kehtestamine toimetulekutoetuse määramisel – Riigi Teataja
Eluruumide alaliste kulude piirmäärade kehtestamine toimetulekutoetuse määramisel
Eluruumide alaliste kulude piirmäärade kehtestamine toimetulekutoetuse määramisel - sisukord
§ 1 Toimetulekutoetuste määramisel aluseks võetavad kulud
§ 2 Toimetuleku arvestamisel arvesse võetavad jooksval kuul tasumisele kuuluvad eluruumi alaliste kulude piirmäärad
RT IV, 24.03.2016, 49
Vastu võetud 17.03.2016 nr 76
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 5, sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 15 p 2 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 133 lõike 6 alusel.
§ 1. Toimetulekutoetuste määramisel aluseks võetavad kulud
Toimetulekutoetuse määramisel võetakse aluseks eluruumi tegelikud kulud, kuid mitte üle vallavolikogu poolt käesolevas määruses kehtestatud piirmäärade, arvestades Vabariigi Valitsuse 26.01.1999.a. määrusega nr 38 „Eluruumidele esitatavate nõuete kinnitamine“ kehtestatud eluruumi sotsiaalselt põhjendatud normpinda ning jooksval kuul tasumisele kuuluvaid eluruumi alalisi kulusid.
§ 2. Toimetuleku arvestamisel arvesse võetavad jooksval kuul tasumisele kuuluvad eluruumi alaliste kulude piirmäärad
(1) Toimetulekutoetuse arvestamisel aluseks olevatele eluruumi alalistele kuludele kehtestatakse alljärgnevad piirmäärad:
1) tegelik korteriüür või omandiõiguse alusel kasutatava eluruumi majandamiskulud kuni 5,00 eurot eluruumi ruutmeetri kohta kuus;
2) kütteks tarbitud soojusenergia või kütuse maksumus – kuni 3,00 eurot eluruumi ruutmeetri kohta kuus;
3) kütteks tarbitud elektrienergia maksumus kuni 4,00 eurot eluruumi ruutmeetri kohta kuus;
4) soojaveevarustuseks tarbitud soojusenergia või kütuse maksumus – kuni 20,00 eurot ühe isiku kohta kuus;
5) veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste maksumus – kuni 20,00 eurot ühe isiku kohta kuus;
6) elektrienergia tarbimisega seotud kulu – kuni 30,00 eurot üksi elava isiku või perekonna esimese liikme kohta kuus, perekonna iga järgneva liikme kohta kuni 15,00 eurot kuus;
7) majapidamisgaasi maksumus – kuni 12,00 eurot üksi elava isiku või perekonna esimese liikme kohta kuus, perekonna iga järgneva liikme kohta kuni 8,00 eurot kuus. Balloonigaasi kasutamisel kompenseeritakse kulu vastavalt kehtestatud piirmäärale vajadusel ka kuludokumendi esitamisele järgnevatel kuudel kuludokumendil näidatud summa kompenseerimiseni või kuni uue kuludokumendi esitamiseni;
8) maamaksukulud, mille arvestamise aluseks on kolmekordne elamualune pind;
9) hoonekindlustuse kulud – kuni 0,25 eurot ruutmeetri kohta kuus;
10) olmejäätmete veotasu;
11) korterelamu haldamise kulu, sealhulgas remondiga seotud kulu – kuni 1,50 eurot eluruumi ruutmeetri kohta kuus;
12) korterelamu renoveerimiseks võetud laenu tagasimakse – 1,00 eurot eluruumi ruutmeetri kohta.
(2) Juhul kui kuludokumendil kajastub taotlusele järgneva perioodi küttekulu, kompenseeritakse see kuludokumendi esitamisele järgnevatel kuudel vastavalt kehtestatud piirmäärale kuludokumendil näidatud summa kompenseerimiseni või kuni uue kuludokumendi esitamiseni.
(3) Eluruumi alaliste kulude hüvitamine toimub teenuse osutaja või kauba müüja poolt esitatud arvete alusel.
(1) Tunnistada kehtetuks Jõelähtme Vallavolikogu 31.03.2014 määrus nr 18 “Eluruumide alaliste kulude piirmäärade kehtestamine toimetulekutoetuse määramisel”.
(2) Kehtestada toimetulekutoetuse taotluse vorm (lisa 1) ja taotleja varade loetelu vorm (lisa 2).
(3) Määrus jõustub 01. aprillil 2016.
Lisa 1 Toimetulekutoetuse taotluse vorm
Lisa 2 Taotleja varade loetelu vorm


Täisealisele isikule hoolduse seadmise ja hooldaja määramise ning hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord – Riigi Teataja
Täisealisele isikule hoolduse seadmise ja hooldaja määramise ning hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord
Täisealisele isikule hoolduse seadmise ja hooldaja määramise ning hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord - sisukord
§ 2 Hooldus
§ 3 Hooldaja
§ 4 Hooldatav
§ 5 Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise taotlemine
§ 51 Linnaosa valitsuse sotsiaalhoolekande komisjon
§ 9 Hooldajatoetus
§ 11 Hooldajatoetuse määramine
§ 12 Hooldajatoetuse tähtaeg
§ 13 Hooldajatoetuse maksmine
§ 14 Hooldajatoetuse maksmise lõpetamine
§ 15 Vaidluste lahendamine
§ 16 Hooldajatoetuse maksmise arvestus ja järelevalve
RT IV, 04.03.2016, 47
Vastu võetud 26.08.2010 nr 42
RT IV, 21.05.2013, 47
15.05.2014 RT IV, 27.05.2014, 1 30.05.2014
16.10.2014 RT IV, 23.10.2014, 2 26.10.2014
25.02.2016 RT IV, 04.03.2016, 2 07.03.2016
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja § 22 lõike 1 punkti 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse §-de 14 ja 26 alusel.
(1) Määrus kehtestab:
1) täisealisele isikule hoolduse seadmise ja hooldaja määramise korra;
2) täisealise isiku hooldajale, puudega lapse vanemale, vanemaga abielus olevale isikule või eestkostjale hooldajatoetuse määramise ja maksmise tingimused ning korra.
(2) Määruse eesmärk on:
1) hoolduse seadmise ja hooldaja määramisega tagada vaimse või kehalise puudega täisealisele isikule tema õiguste teostamisel ja kohustuste täitmisel kohane abi, pannes hooldajaks sobivale isikule konkreetsed ülesanded;
2) hooldajatoetuse maksmisega tagada keskmise, raske või sügava puudega isikule igapäevane kõrvalabi, juhendamine ja järelevalve, mis toetab puudega isiku iseseisvat toimetulekut.
§ 2. Hooldus
Hooldus (edaspidi ka hooldamine) on hooldaja igapäevane füüsiline tegevus hooldatavale kõrvalabi osutamiseks ning hooldatava juhendamine söömisel, hügieenitoimingutes, riietumisel, liikumisel või suhtlemisel; järelevalve on ohutuse tagamine inimese suhtes, kes oma tegevuse või tegevusetusega võib tekitada kahju iseenda või teiste inimeste elule, tervisele või varale.
§ 3. Hooldaja
(1) Hooldaja on teovõimeline isik, kes on võimeline hooldust vajavat isikut vajalikul moel hooldama.
(2) Hooldajaks ei määrata isikut ja hooldaja ei saa olla isik, kes:
[RT IV, 27.05.2014, 1 - jõust. 30.05.2014]
1) töötab;
2) õpib päevases õppevormis;
3) [kehtetu - RT IV, 27.05.2014, 1 - jõust. 30.05.2014]
4) kasvatab alla 3-aastast last;
[RT IV, 23.10.2014, 2 - jõust. 26.10.2014]
5) on raske või sügava puudega.
(3) Isik saab olla ainult ühe hooldust vajava isiku hooldajaks. Erandina saab isik olla kahe või enama hooldust vajava isiku hooldaja, kui hooldust vajavad isikud on tema pereliikmed või hooldust vajavad isikud elavad samas eluruumis.
(4) Hooldaja elukohana peab olema rahvastikuregistrisse kantud Tallinna linn.
§ 4. Hooldatav
(1) Hooldatav on täisealine raske või sügava puudega isik, kes vajab igapäevast kõrvalabi ja juhendamist ning turvalisuse tagamist ning kelle eelnimetatud vajadused on võimalik rahuldada hooldaja tegevusega.
(2) Hooldatava elukohana peab olema rahvastikuregistrisse kantud Tallinna linn ja tema tegelikult kasutatav eluruum peab asuma Tallinna linna haldusterritooriumil.
§ 5. Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise taotlemine
(1) Hoolduse seadmist ja hooldajaks määramist taotlev isik (edaspidi taotleja) esitab hooldust vajava isiku rahvastikuregistri järgse elukoha linnaosa valitsuse sotsiaalhoolekande osakonnale (edaspidi hoolekandeosakond) kirjaliku vormikohase taotluse, milles:
1) annab enda ja hooldust vajava isiku isikuandmed;
2) põhjendab hoolduse seadmise ja hooldaja määramise vajaduse;
3) annab loa töödelda enda isikuandmeid;
4) võtab kohustuse teatada hoolekandeosakonnale kirjalikult asjaoludest, mis toovad kaasa hoolduse lõpetamise, kümne tööpäeva jooksul nende asjaolude tekkimisest;
5) kinnitab esitatud andmete õigsust.
(2) Taotleja esitab koos taotlusega:
1) Sotsiaalkindlustusameti otsuse hooldust vajava isiku puude raskusastme tuvastamise kohta;
2) hooldust vajava isiku kirjaliku nõusoleku hoolduse seadmiseks ja hooldaja määramiseks;
3) hooldust vajava isiku loa töödelda tema isikuandmeid;
4) enda ja hooldust vajava isiku isikut tõendavad dokumendid.
(3) Hoolekandeosakonnal on vajaduse korral õigus nõuda taotlejalt lisaandmeid või -dokumente, millest taotlejat teavitatakse taotluse vastuvõtmisel või kirjalikult kümne tööpäeva jooksul pärast taotluse vastuvõtmist.
(4) Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise taotluse vormi kinnitab Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti (edaspidi ameti) juhataja.
§ 51. Linnaosa valitsuse sotsiaalhoolekande komisjon
Linnaosa valitsuse sotsiaalhoolekande komisjonil (edaspidi sotsiaalhoolekande komisjon) on õigus teha hoolekandeosakonna juhatajale või tema asetäitjale ettepanek:
1) määrata isik kahe või enama hooldust vajava isiku hooldajaks, kui hooldust vajavad isikud ei ole tema pereliikmed või ei ela ühes ja samas eluruumis;
2) määrata hooldajaks raske puudega isik, kui tema puue võimaldab hooldust teostada;
3) määrata hooldajaks isik ja määrata hooldajatoetus isikule, kelle elukohana on rahvastikuregistrisse kantud muu kohaliku omavalitsuse üksus peale Tallinna linna;
4) seada hooldus isikule, kes ajutiselt kasutab väljaspool Tallinna linna haldusterritooriumi asuvat eluruumi;
5) määrata hooldajaks isik, kes töötab, kui töötamine võimaldab hooldust teostada;
6) loobuda alusetult makstud hooldajatoetuse tagasinõudmisest, kui toetuse tagasinõudmine oleks kõiki asjaolusid arvestades ebamõistlik;
7) määrata hooldajaks isik, kes kasvatab alla 3-aastast last, kui lapse kasvatamine võimaldab hooldust teha.
(1) Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise taotluse lahendamisel külastab hoolekandeosakonna teenistuja hooldust vajava isiku elukohta ning hindab hooldusvajadust, kontrollib taotleja tegevust hooldamisel ja hoolduse vastavust hooldust vajava isiku vajadustele. Kontrolli tulemused fikseeritakse kirjalikult.
(2) Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise korduva taotlemise korral ei ole vaja kontrolli korrata, kui taotleja tegevust hooldamisel ja hoolduse vastavust hooldatava vajadustele on kontrollitud vähem kui kolm aastat tagasi ja sellega on tuvastatud hooldamise vastavus ja hooldaja sobivus.
(3) Hoolekandeosakonna juhataja või tema asetäitja teeb otsuse hoolduse seadmise ja hooldaja määramise või sellest keeldumise kohta ühe kuu jooksul pärast taotluse või nõutud lisadokumendi või -andmete esitamist või esitamise tähtaja möödumist.
(4) Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise või sellest keeldumise motiveeritud otsus tehakse taotlejale ja hooldust vajavale isikule teatavaks viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
(5) Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise otsuses märgitakse:
3) hooldaja ülesanded;
4) hoolduse tähtaeg.
(6) Hooldust ei seata ja hooldajat ei määrata:
1) kui hooldust vajava isiku funktsioonihäiret on võimalik abivahendiga ja/või tugiteenustega kompenseerida;
2) kui hooldust vajav isik vajab abi ainult majapidamistöödes ja/või toidu- ja tarbekaupade kättesaamisel ning taotleja kasutab hooldust vajava isikuga sama eluruumi.
(7) Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise otsuse näidise kinnitab ameti juhataja.
(1) Hooldus seatakse ja hooldaja määratakse tähtajaliselt hooldust vajava isiku puude raskusastme kehtivuse tähtaja lõppemiseni, kui lühema tähtaja määramist ei tingi taotlejast või hooldust vajavast isikust tulenevad asjaolud.
(2) Hoolduse võib seada ja hooldaja määrata tähtajatult, kui hooldust vajava isiku puude raskusaste on määratud tähtajatult. Hooldaja tegevust hooldamisel ja hoolduse vastavust hooldatava vajadustele kontrollitakse tähtajatult seatud hoolduse ja määratud hooldaja korral vähemalt üks kord kolme aasta jooksul alates hoolduse seadmisest ja hooldaja määramisest.
(3) Kui tähtajaliselt seatud hoolduse lõppemisel jätkub hoolduse vajadus ja hooldaja, kes jätkuvalt vastab hooldaja nõuetele, on esitanud hoolduse jätkamise taotluse hiljemalt hoolduse lõppemise kalendrikuule järgneval kalendrikuul, jätkub hooldus ning hooldaja õigused ja kohustused katkemata.
(31) Kui puude raskusastme määramise, hoolduse seadmise ja hooldaja määramise tähtaja möödumisel teeb Sotsiaalkindlustusamet uue puude raskusastme määramise otsuse, mille hooldatav vaidlustab, ja Sotsiaalkindlustusamet muudab puude raskusastet tagasiulatuvalt, võib jätkata hooldust katkematult, kui hooldus on puude raskusastme määramise, hoolduse seadmise ja hooldaja määramise tähtpäeva ja Sotsiaalkindlustusameti tagasiulatuva otsuse tegemise vahelisel ajal nõuetekohaselt toiminud.
(4) Hoolduse jätkamiseks esitab hooldaja hoolekandeosakonnale taotluse, millele lisab hoolduse seadmise ja hooldaja määramise tähtajalisuse tinginud asjaolude jätkumist tõendavad dokumendid.
(5) Hoolekandeosakonna juhataja või tema asetäitja teeb otsuse hoolduse jätkamise kohta §-s 6 sätestatud hoolduse seadmise ja hooldaja määramise regulatsiooni alusel.
(1) Hoolekandeosakonna juhataja või tema asetäitja teeb otsuse hoolduse lõpetamise kohta, kui:
1) hooldaja ja/või hooldatav ei vasta määruse tingimustele;
3) hooldaja taotleb hoolduse lõpetamist;
4) hooldatav taotleb hoolduse lõpetamist.
(2) Hoolduse lõpetamise otsus tehakse hooldajale ja hooldatavale teatavaks viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest. Hooldus lõpeb otsuse kättesaamisel, kui otsuses ei ole märgitud teistsugust kuupäeva.
(3) Hoolduse lõpetamise otsuse näidise kinnitab ameti juhataja.
(4) Hooldamise lõpetamise otsust ei tehta, kui hooldus lõpeb hooldaja või hooldatava surma tõttu.
§ 9. Hooldajatoetus
(1) Hooldajatoetust on õigus saada käesoleva määruse alusel täisealise isiku hooldajaks määratud isikul.
(2) Hooldajatoetust on õigus saada 3-16-aastase keskmise, raske või sügava puudega või 16-18-aastase raske või sügava puudega lapse (edaspidi puudega laps) vanemal, vanemaga abielus oleval isikul või eestkostjal, kui:
1) puudega lapse vanema, vanemaga abielus oleva isiku või eestkostja tegevus vastab hooldusele käesoleva määruse mõttes ning puudega lapse vanem, vanemaga abielus olev isik või eestkostja vastab hooldaja määramise tingimustele, välja arvatud § 3 lõike 2 punktis 4 sätestatu;
2) puudega lapse elukohana on rahvastikuregistrisse kantud Tallinna linn;
3) puudega lapse vanema, vanemaga abielus oleva isiku või eestkostja elukohana on rahvastikuregistrisse kantud Tallinna linn.
(3) [Kehtetu - RT IV, 27.05.2014, 1 - jõust. 30.05.2014]
(4) Kui isik on määratud mitme hooldust vajava isiku hooldajaks, on tal õigus saada hooldajatoetust iga hooldatava hooldamise eest. Kui isik on mitme puudega lapse vanem, vanemaga abielus olev isik või eestkostja, on ta õigus saada toetust iga puudega lapse eest.
(5) Hooldajatoetuse määrad kehtestab Tallinna Linnavalitsus.
(1) Hooldajatoetuse taotleja esitab hooldatava või puudega lapse rahvastikuregistri järgse elukoha linnaosa valitsuse sotsiaalhoolekande osakonnale kirjaliku vormikohase taotluse, milles:
1) annab enda ja hooldatava või puudega lapse isikuandmed;
2) annab loa töödelda isikuandmeid;
3) võtab kohustuse teatada hoolekandeosakonnale kirjalikult asjaoludest, mis toovad kaasa hooldajatoetuse määra muutumise või maksmise lõpetamise, kümne tööpäeva jooksul nende asjaolude tekkimisest;
4) kinnitab esitatud andmete õigsust.
(2) Hooldajatoetuse taotleja esitab koos taotlusega:
1) Sotsiaalkindlustusameti otsuse hooldatava või lapse puude raskusastme tuvastamise kohta;
2) enda ja hooldatava või puudega lapse isikut tõendavad dokumendid;
3) hooldajaks, lapse vanemaks, vanemaga abielus olemist või eestkostjaks olemist tõendava dokumendi.
(3) Hoolekandeosakonnal on vajaduse korral õigus nõuda hooldajatoetuse taotlejalt lisaandmeid või -dokumente, millest hooldajatoetuse taotlejat teavitatakse taotluse vastuvõtmisel või kirjalikult kümne tööpäeva jooksul pärast taotluse vastuvõtmist. Hooldajatoetuse taotleja ei pea esitama andmeid ja dokumente, mis on esitatud hoolduse seadmise ja hooldaja määramise taotlemisel.
(4) Hooldajatoetuse taotluse vormi kinnitab ameti juhataja.
§ 11. Hooldajatoetuse määramine
(1) Hooldajatoetuse määramine toimub §-s 6 sätestatud hoolduse seadmise ja hooldaja määramise regulatsiooni alusel.
(11) Paragrahvi 7 lõikes 31 nimetatud juhul määratakse hooldajatoetus või selle suurus lähtuvalt puude raskusastmest tagasiulatuvalt.
(2) Hooldajatoetuse otsuse näidise kinnitab ameti juhataja.
§ 12. Hooldajatoetuse tähtaeg
(1) Hooldajatoetus määratakse tähtajaliselt hooldatava või puudega lapse puude raskusastme kehtivuse tähtaja lõppemiseni, kuid maksimaalselt:
1) keskmise puudega lapse 16-aastaseks saamiseni;
2) raske või sügava puudega alla 18-aastase lapse täisealiseks saamiseni;
3) tähtajalise eestkoste, hoolduse või elamisloa kehtivuse lõppemiseni.
(2) Hooldajatoetuse võib määrata tähtajatult, kui hooldus on seatud ja hooldaja on määratud tähtajatult.
(3) Kui tähtajaliselt määratud hooldajatoetuse maksmise lõppemise korral jätkub õigus saada hooldajatoetust ja hooldajatoetuse saaja on esitanud hooldajatoetuse maksmise jätkamise taotluse hiljemalt hooldajatoetuse maksmise lõppemise kalendrikuule järgneval kalendrikuul, siis hooldajatoetuse maksmine ei katke.
(4) Hooldajatoetuse maksmise jätkamiseks esitab hooldajatoetuse saaja hoolekandeosakonnale taotluse, millele lisab hooldajatoetuse tähtajalist määramist tinginud asjaolude jätkumist tõendavad dokumendid.
(5) Hoolekandeosakonna juhataja või tema asetäitja teeb otsuse hooldajatoetuse jätkamise kohta §-s 6 sätestatud hoolduse seadmise ja hooldaja määramise regulatsiooni alusel.
§ 13. Hooldajatoetuse maksmine
(1) Hooldajatoetust makstakse alates toetuse määramise otsuse tegemise kalendrikuule järgnevast kalendrikuust.
(2) Hooldajatoetus kantakse hooldajatoetuse saaja nimetatud arvelduskontole üks kord kalendrikuus jooksva kalendrikuu eest.
(3) Kui hooldatava elukohana kantakse rahvastikuregistrisse teises linnaosas asuva elukoha aadress, annab hooldajatoetuse määranud linnaosa valitsuse hoolekandeosakond hooldajatoetuse maksmise kohustuse ning hoolduse seadmise ja hooldajatoetuse määramise toimiku koopia hooldatava uue elukoha järgse linnaosa valitsuse sotsiaalhoolekande osakonnale, teavitades sellest hooldatavat ja hooldajat.
§ 14. Hooldajatoetuse maksmise lõpetamine
(1) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse, kui:
1) on ära langenud hooldajatoetuse maksmise alused;
2) hooldajatoetuse saaja on hooldajatoetuse saamiseks teadvalt andmeid varjanud või esitanud valeandmeid.
(2) Hooldajatoetuse maksmise lõpetamiseks teeb hoolekandeosakonna juhataja või tema asetäitja motiveeritud otsuse, mis tehakse hooldajatoetuse saajale teatavaks viie tööpäeva jooksul. Kui hooldajatoetust on makstud alusetult, sätestatakse otsuses hooldajatoetuse saaja kohustus tagastada alusetult saadud hooldajatoetus ning määratakse kindlaks selle tagastamise tähtaeg ja summa.
(3) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse hooldajatoetuse maksmise lõpetamist tingivate või maksmist välistavate asjaolude tekkimise kalendrikuule järgnevast kalendrikuust.
(4) [Kehtetu - RT IV, 04.03.2016, 2 - jõust. 07.03.2016]
(5) Hooldajatoetuse maksmise lõpetamise otsuse näidise kinnitab ameti juhataja.
§ 15. Vaidluste lahendamine
[Kehtetu - RT IV, 04.03.2016, 2 - jõust. 07.03.2016]
§ 16. Hooldajatoetuse maksmise arvestus ja järelevalve
(1) Hooldajatoetuse maksmist korraldab ja maksmiseks linnaeelarvest eraldatud vahendite üle peab arvestust hoolekandeosakonna juhataja või tema asetäitja.
(2) Tallinna linna eelarves ametile hooldajatoetuse maksmiseks eraldatud vahendite jaotamist linnaosade valitsuste vahel, arvestuse pidamist ning järelevalvet nende sihipärase kasutamise üle korraldab ameti juhataja.
(1) Kuni 1. juulini 2010 kehtinud perekonnaseaduse § 105 alusel tehtud hooldaja määramise korraldused kehtivad kuni neis märgitud tähtajani. Kui tähtajatult hooldajaks määratud isik taotleb hooldajatoetuse määramist, tehakse käesoleva määruse alusel uus otsus hoolduse seadmiseks ja hooldaja määramiseks ning tähtajatult hooldajaks määramise korralduse andnud linnaosa vanem tunnistab korralduse kehtetuks.
(2) Tallinna Linnavolikogu 19. veebruari 2009 määruse nr 5 "Hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord" alusel tehtud hooldajatoetuse määramise otsused kehtivad kuni neis märgitud tähtajani.
(3) Kui hooldajatoetus on määratud tähtajatult Tallinna Linnavolikogu 19. veebruari 2009 määruse nr 5 "Hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord" alusel, kontrollitakse hooldaja tegevust hooldamisel ja hoolduse vastavust hooldatava vajadustele kolme aasta möödumisel viimasest hindamisest nimetatud määruse alusel.
Määrus jõustub 1. septembril 2010.


Eesti Vabariigi põhiseadus / paragrahv 39
Käesolevat paragrahvi on võimalik tõlgendada kitsalt ja laiendavalt. Kitsa tõlgenduse kohaselt on paragrahv autoriõiguse põhiseaduslik alus. Võõrandamatu viitab sellele, et autori teoseid pole võimalik riigi poolt natsionaliseerida või muul viisil sunniviisiliselt autorilt võõrandada, nagu see oli võimalik nõukogude autoriõiguses. Laiendava tõlgenduse kohaselt annab käesolev paragrahv põhiseadusliku kaitse autori loometöö tulemustele autoriõiguse, autoriõigusega kaasnevate õiguste ja tööstusomandi valdkonnas (üldmõiste – intellektuaalomand (IO)), kuna praktika seisukohalt on vajalik leida põhiseaduslik alus intellektuaalomandi kõigile liikidele; tänases praktikas on see võimalik koostoimes §-ga 32 (vt p 4). See paragrahv vajaks tulevikus ümbersõnastamist, et see hõlmaks sõnaselgelt kõik IO liigid.
Eestile siduv IO õiguslik määratlus tuleneb Maailma Intellektuaalomandi Organisatsiooni (WIPO) asutamise konventsioonist (art 2 viii). Intellektuaalomand on ulatuslikult reguleeritud rahvusvaheliste lepingute ja EL-i õigusega ja on olemas pikaajaline Euroopa Kohtu ja Euroopa Ininõiguste Kohtu kohtupraktika.
IO tekkis 18. sajandil ja kujunes lõplikult välja 19. ja 20. sajandil. Kuigi IO kasutab osaliselt asjaõiguse mõisteaparaati (vt PS § 32), on tänapäeval tegemist iseseisva instituudiga, mida asjaõigusest eristavad mitmed printsiibid (territoriaalne iseloom, tähtajaline kaitse, spetsiifilised õigused, sh isiklikud õigused (droit moral, moral rights)).
Intellektuaalomandit käsitatakse inimõigusena ja põhiõigusena mitmes rahvusvahelises ja EL dokumendis. ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis on kirjas: “Igal inimesel on õigus teaduslikest töödest, kunsti- ja kirjandusteostest, mille autoriks ta on, tulenevate mittevaraliste ja varaliste huvide kaitsele.” (art 27). Majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvaheline pakt kohustab liikmesriike tunnustama iga inimese õigust “saada kaitset moraalsetele ja materiaalsetele huvidele, mis on tekkinud seoses mis tahes teaduslike, kirjanduslike või kunstialaste töödega, mille autoriks ta on“ (art 15). Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis intellektuaalomandit kui õigust eraldi ei nimetata, kuid tuginedes mitmetele kaasustele (nt EIKo Balan vs.Moldova, 29.01.2008; Smith Kline & French Lab. Ltd. vs.Madalmaad, 04.10.1990) on asutud seisukohale, et IO on kaitstav omandina inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni esimese protokolli kohaselt (art 1).
EL põhiõiguste harta artiklis II-77 “Õigus omandile” lg-s 2 on fikseeritud, et intellektuaalomandit kaitstakse.
Intellektuaalomandi kaitse tagamisel on tuginetud ka teistele alustele, näiteks õigusele õiglasele kohtulikule arutamisele (EIÕK art 6; nt EIKo I. D. vs.Rumeenia, 23.03.2010; Lenzing AG vs.Ühendkuningriik, 09.09.1998).
PS § 39 tõlgendamisel on oluline selgitada õigustatud isikud. PS §-s 39 kasutav termin “autor“ tähendab füüsilist isikut. Autorit käsitavad füüsilise isikuna autoriõiguse, patendi- ja tööstusdisaini kaitse seadused (AutÕS § 28, PatS § 13, TDKS § 12). Autori üheks tunnuseks on isiklike õiguste olemasolu (AutÕS § 12, PatS § 13, TDKS § 13). Kuna teose esitaja on füüsiline isik (AutÕS § 64), kellel on isiklikud õigused (AutÕS § 66), siis võib teda pidada autoriks PS tähenduses. Autori kui füüsilise isiku kontseptsioon on aluseks ka töösuhtes loodud teose ja leiutise puhul, kus vaatamata varaliste õiguste võimalikule üleminekule tööandjale loetakse autoriks füüsilisest isikust loojat (AutÕS § 32, PatS § 12).
Intellektuaalomandi omanikeks võivad lisaks autorile olla ka teised füüsilised ja juriidilised isikud, kellele IO on üle läinud kas seaduse või lepingu alusel (nt töösuhtes, isikud, kes kasutavad IO litsentsilepingu alusel jne). PS kontekstis tugineb õiguste omanike õiguste kaitse PS §-le 32.
RKTK on selgitanud, et nõudeõigus teose õigusvastase kasutamise korral kuulub autorile või autoriõiguse omanikule. Seda ka vaatamata asjaolule, et AutÕS § 817 nimetab teose õigusvastase kasutamise korral nõudeõigusega isikuna üksnes autorit (RKTKo 07.02.2012, 3-2-1-155-11, p 15).
Kui pärimisel lähevad üle lisaks IO varalistele õigustele ka isiklikud õigused (AutÕS § 36, PatS § 51), siis võib pärija, vähemalt isiklike õiguste kaitsel, tugineda PS § 39-le.
Lisaks PS §-le 39 seondub intellektuaalomandi kaitsega PS § 32 (omandikaitse). PS § 39 võib pidada IO kaitse erinormiks, mis tähendab, et intellektuaalomandi liigid, mis ei ole kaitstavad PS § 39 alusel, on kaitstavad PS § 32 alusel. Investeeringul põhinevate intellektuaalomandi liikide, nagu näiteks kaasnevate õiguste objektide ja kaubamärkide kaitse aluseks tuleb praegu pidada PS § 32. Samuti kaitseb PS § 32 isikute õigusi, kellele intellektuaalomand on loovutatud, juhul kui need õigused on väljaspool PS § 39 kaitse raame.
PS § 39 garanteerib autorile võõrandamatu õiguse oma loomingule. Kuna autori varalised õigused on üleantavad (AutÕS § 11, PatS § 43, TDKS § 71) ning IO on piiratav (nt patendiga kaitstud leiutise kasutamiseks saab väljastada sundlitsentse ja võimalik on riiklik ärieesmärgita kasutus (PatS §-d 47 ja 471), siis tuleb võõrandamatust mõista eelkõige autori isiklike õiguste kontekstis. Isiklike õiguste võõrandamatus on sätestatud ka autoriõiguse seaduses ja patendiseaduses (AutÕS § 11, PatS § 13).
Isiklike õiguste lahutamatus loojast ei tähenda seda, et nende teostamine poleks teatud juhtudel võimalik kolmandate isikute (nt pärijate) poolt. Praktikas on sageli hädavajalik isiklike õiguste teostamise lubamine kolmanda isiku poolt. Kehtivaks võib lugeda ka kokkuleppe seoses n-ö variautorsuse ja tööstusomandi objekti autorsusega. Seega on võimalik, et kolmandatele isikutele antakse lepinguga nõusolek isiklike õiguste teostamiseks.
Õigus intellektuaalomandile ei ole absoluutne. Piirangud on reguleeritud rahvusvahelises ja EL õiguses. Rahvusvaheline IO piirangute süsteem rajaneb eelkõige Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioonil (art 9) ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingul (TRIPS-leping) (art-d 13, 17, 30). IO piirangud on sätestatud konkreetset intellektuaalomandi liiki reguleerivas Eesti õigusaktis. Õiguste ammendumine (exhaustion) kui õigus ärilisel eesmärgil IO sisaldavat kaupa Euroopa Majanduspiirkonnas müüa pärast nimetatud kauba esmamüüki on kohaldatav autoriõigusele, kaasnevatele õigustele ja tööstusomandile (AutÕS § 13, PatS § 171, KaMS § 16, TDKS § 17). Lisaks eksisteerib IO liigispetsiifilisi piiranguid, nagu luba teost tsiteerida ja kasutada teadus- ja õppeesmärkidel (AutÕS § 19) ning varemkasutusõigus osa tööstusomandi liikide puhul (PatS § 17, TDKS § 18).
Lisaks IO õigusaktides ettenähtud piirangutele võib intellektuaalomand olla piiratud ka teise põhiõiguse tagamiseks. Sellest lähtudes on Euroopa Inimõiguste Kohus käsitlenud intellektuaalomandi kaitset sõnavabaduse (EIKo Ashby Donald ja teised vs.Prantsusmaa, 10.01.2013; Fredrik Neij ja teised vs.Rootsi, 19.02.2013) ja õiguse austusele era- ja perekonnaelu vastu (EIKo Chappell vs.Suurbritannia, 30.03.1989) kontekstis.
Kuna EL õigus reguleerib ulatuslikult IO küsimusi, siis on Eestis oluline arvestada ka Euroopa Liidu Kohtu praktikaga. Näiteks on ELK rõhutanud, et intellektuaalomandi kaitsel tuleb hinnata põhiõiguste kaitsest tulenevaid nõudeid (C-70/10, 24.11.2011, p 41).
PS loob riigi üldise kohustuse kaitsta igaühe õigusi (PS §-d 13 ja 14). PS § 39 lg-st 2 tuleneb autori isiklike ja varaliste õiguste kaitse garantii, mis on aluseks vastavatele karistus- ja eraõiguslike normide kehtestamisele.
Rahvusvahelisel tasemel tuleneb TRIPS-lepingust üldine nõue, et liikmesriigid peavad tagama võimaluse kasutada intellektuaalomandi iga rikkumise tõkestamiseks tõhusaid kaitsemeetmeid (art 41).


SISENEN |
Andmekaitse |
Sõiduauto suverehvid
Sõiduauto talverehvid
4x4 rehvid
Rehvitesti portaal tarbijalt tarbijale
Palun sisesta vähemalt 3 tähemärki
No search results for given query
Veebilehe www.rehvitest.com üldised kasutustingimused
§ 1.Teenusepakkuja ja kontakt
www.rehvitest.com teenusepakkuja on
Kuidas meiega ühendust võtta:
Telefon: +49 (0)511-93634960 (E-R. kell 7.00-22.00)
Faks: +49 (0)511/87 98 90 71
E-posti aadress: info@delti.com
Koduleht: www.delti.com
Nõukogu esimees: Rainer Binder
Juhatus: Thierry Delesalle, Susann Dörsel-Müller, Philip von Grolman, Andreas Prüfer
Äriühingu asukoht: Hannover
Registrikohus: AG Hannover (Hannoveri esimese astme kohus) HRB 58026
KMKR.: DE 812759861
§ 2 Kehtivus
(1) www.rehvitest.com on suunatud tarbijatele, kes soovivad internetis saada ja anda infot rehvide kohta. Lehe kasutajad saavad tasuta kogemusraporteid ja hinnanguid sõiduautode ja mootorrataste rehvide kohta.
(2) Käesolevad üldised kasutustingimused kehtivad www.rehvitest.com kasutamise hetkel (registreerimata kasutajatele) ja registreerimise hetkel (registreeritud kasutajatele) igakordselt kehtivas redaktsioonis.
(3) www.rehvitest.com või sellel lehel pakutavate teenuste kasutamisega väljendab kasutaja oma täielikku nõusolekut selle lehe kasutamisega ja vastavalt kehtivate kasutustingimusega.
§ 3 Oma sisu
Delticom AG vastutab üldiste seaduste järgi oma sisu eest, mis on kättesaadav www.rehvitest.com veebilehel pakutava raames. Kehtib vastutuspiirang vastavalt käesolevate kasutustingimuste §-le 10.
§ 4 Kolmandate isikute sisu
(1) Delticom AG annab kasutajale võimaluse avaldada www.rehvitest.com veebilehel teatud sisu, mis on kättesaadav teistele kasutajatele. See võimalus antakse üldiselt tasuta, erandid lepitakse eraldi kokku. Nimetatud sisu (edaspidi „kasutajate sisu“) hulka kuuluvad:
- hinnangud rehvidele;
- kogemusraportid
- fotod;
- videod.
(2) Kasutajate sisu avaldamist ei saa kohtusse kaevata ega muul viisil sundida või nõuda. Kasutajate sisu avaldamise õigust ei eksisteeri.
(3) Kasutajate sisu avaldamine www.rehvitest.com veebilehel ei kujuta endast Delticom AG õiguslikult siduvat arvamust või seisukohta, hinnangut ega soovitust, vaid kajastab ainult kasutajate arvamust. Delticom AG ei võta kasutajate sisu enda omaks ega vastuta nimetatud sisu korrektsuse, aktuaalsuse ega täielikkuse eest.
(4) Delticom AG ei ole kohustatud ega ka suuteline kontrollima ja jälgima igakülgselt kasutajate sisu õiguspärasust. Kui Delticom AG tähelepanu juhitakse seaduse- ja/või õigusrikkumistele, teeb ta kõik vajaliku rikkumise kõrvaldamiseks. Täpsem regulatsioon sisaldub järgnevas §-s 5.
§ 5 Kaitseõigused ja õiguste andmine
(1) Veebilehel www.rehvitest.com avaldatud sisu/andmed (nt tooted, kaubamärgid, logod, ettevõtete tunnused jm informatsioon, raportid, fotod, videod) on vajadusel õiguslikult kaitstud.
Kasutaja annab Delticom AG-le tasuta õiguse salvestada ja paljundada kasutaja poolt lisatud sisu ning toimetada sellega kõikide muude praegusel ajal teadaolevate kasutus- ja realiseerimisõiguste raames ning avaldada neid ükskõik, millises kohas veebilehel www.rehvitest.com või muudes tema vastutusalas olevates telemeediakanalites, eelkõige teha need avalikult kättesaadavaks ning edastada muul viisil. Ta annab Delticom AG-le õiguse sublitsentseerida kasutajate sisu seotud ettevõtetele.
(2) Kasutajate sisule õiguste andmine ei ole üldiselt ajaliselt piiratud. Kasutaja võib õiguste andmise igal ajal tagasi võtta, kustutades vastava sisu.
(3) Kasutaja tagab, et tal on piiramatu õigus anda Delticom AG-le õigused eespool nimetatud ulatuses.
(4) Kui tekib kahtlus, et veebilehel www.rehvitest.com rikutakse kaitseõigusi, teatage sellest koheselt meiliaadressile info@delti.com, et Delticom AG saaks asjaolusid kontrollida ning vajadusel võtta abinõusid rikkumise kõrvaldamiseks. Delticom AG jätab endale õiguse tõkestada kasutajate sisu ning kasutajate profiile ning/või need kestvalt eemaldada.
Lisaks on Delticom AG-l õigus
- kasutada sisu veebis enda pakkumistele ja endaga seotud ettevõtete pakkumistele reklaami tegemiseks;
- sublitsentseerida kasutusõigus kolmandatele isikutele, kui ja mil määral seda on vaja kolmandate isikute veebiplatvormidel oleva sisu kasutamiseks.
§ 6 Kasutajate sisu lisamine
(1) Kasutajate sisu avaldamise tingimusi võivad täita registreeritud ja registreerimata kasutajad.
(2) Kasutaja kohustub mitte lisama sisu, mis:
- rikub kolmandate isikute õigusi, nt autori-, tunnusmärgi-, patendi-, kaubamärgi- või teenusekaitseõigusi, isikuõigusi, andmekaitseõigusi või omandit;
- on solvav, ähvardav, ahistav, laimav, vägivalda ülistav;
- pornograafiline, noorsugu kahjustav, rassistlik, rahvastevahelist vaenu õhutav või muul viisil karistatav/õigusvastane;
- on ebaõige.
(3) Kasutajate sisu saab lisada vähemalt 18 aasta vanune isik.
(4) Kasutajatel ei ole lubatud edastada teistele kasutajatele või kolmandatele isikutele reklaami veebilehe www.rehvitest.com kaudu. See puudutab ka vastavate linkide seadmist. Toodete positiivset kajastamist ei käsitleta reklaamina selles mõttes, kui see vastab § 6 lõike 5 tingimustele.
(5) Kasutajate poolt rehvidele antavad hinnangud (kaasa arvatud arvamused kasutajaprofiilides, pildikommentaarides, fotodel, videotes) peavad vastama järgnevatele tingimustele. Kasutaja peab:
- tagama rehvile antava hinnangu korrektse asukoha;
- andma hinnangu vaid siis, kui ta on hinnatavat rehvi ise kasutanud;
- esitama rehvide, nende kasutus- ja sõiduomaduste või muude asjaolude/sündmuste kohta tõele vastavaid andmeid;
- mitte avaldama sisu tasu eest või rahaliselt hinnatava kasu eest;
- mitte esitama hinnangut ega lisama fotot, kui ta ise on hinnatava rehvi tootja töötaja, omanik või operaator või tegutseb nende ülesandel. Sama kehtib töötajate kohta, kes tegutsevad hinnatava rehvi tootjaga majanduslikult seotud ettevõttes, samuti nende poolt ülesande saanud inimeste kohta;
- mitte anda väärtushinnanguid, mille puhul on esiplaanil tootja või Delticom AG laimamine või mille esimeseks eesmärgiks on midagi muud kui rehvile asjaliku ja neutraalse hinnangu andmine;
- mitte lisama fotosid ja videoid, millel kujutatud isikud on äratuntavad või millele tal ei ole õigust.
(1) Isikuandmeid, mille kasutaja annab veebilehe www.rehvitest.com kasutusse, kasutatakse kooskõlas kohaldamisele kuuluvate andmekaitsesätete ja meie kehtiva andmekaitsedeklaratsiooniga. Seda saab lugeda siin.
(2) Teiste kasutajate isikuandmete lugemine, salvestamine ja edastamine muudel eesmärkidel kui pakkumise nõuetekohaseks kasutamiseks on keelatud. Kasutajad käsitlevad neile teadaolevaid või teatavaks saanud isikuandmeid üldiselt konfidentsiaalselt, kui nimetatud andmeid ei ole avaldanud õigustatud isikud ise.
§ 8 Vabastamine
Kasutaja kohustub vabastama Delticom AG-d kõikidest kolmandate isikute nõuetest, kaasa arvatud õiguskaitse kohasest või seadusega kindlaksmääratud kuludest, mis põhinevad kasutaja kohustuste süülisel rikkumisel või garantiil. Kasutaja toetab Delticom AG-d selliste nõuete tõrjumisel, eelkõige kogu kaitsmiseks vajaliku informatsiooni andmisega.
§ 9 Registreerimine
(1) Kasutajakonto tegemine (registreerimine) on võimalik kõikidele kasutajatele igal ajal tasuta.
(2) Registreerimiseks www.rehvitest.com veebilehel peab kasutaja olema vähemalt 18 aastat vana.
(3) Iga kasutaja kohustub esitama registreerimise käigus õigeid ja täielikke andmeid ega rikkuma kolmandate isikute õigusi. Kolmandate isikute õiguste rikkumisega on muu hulgas tegemist siis, kui kasutatakse kolmandate isikute isikuandmetega seotud informatsiooni või muid andmeid ilma nende nõusolekuta, nt nime või e-posti-aadressi. Korduv registreerimine ei ole lubatav. Registreeritud kasutajad võivad oma registreerimisel esitatud andmeid igal ajal muuta või ajakohastada lasta.
(4) Registreeritud kasutajad vastutavad neile antud või nende poolt valitud juurdepääsuinfo (eelkõige salasõna) konfidentsiaalse käsitlemise eest. Iga registreeritud kasutaja on kohustatud teavitama Delticom AG-d koheselt oma juurdepääsuinfo kaotamisest või loata kasutamisest. Delticom AG-l on õigus tõkestada juurdepääs kasutajakontole www.rehvitest.com veebilehel, kui on tekkinud kahtlus, et salasõna kasutavad loata kolmandad isikud; kasutajat teavitatakse sellest.
(5) Käesolevate kasutustingimuste rikkumise korral võib Delticom AG kustutada kasutaja poolt lisatud või talle muul viisil omistatava sisu ja teabe. Lisaks võib Delticom AG välistada pakkumise kasutamise kasutaja poolt ajutiselt või kestvalt.
(6) Käesolevate kasutustingimuste süülise rikkumise korral vastutab kasutaja lisaks Delticom AG ees seaduse alusel kogu tekkinud otsese ja kaudse kahju, kaasa arvatud varalise kahju hüvitamise eest. Säilivad ka kõik muud nõuded.
(7) Kasutajakonto saab igal ajal, tähtajast kinni pidamata, lõpetada konto kustutamise teel või Delticom AG-le saadetava e-kirja teel.
(8) Delticom AG jätab endale õiguse lõpetada registreering põhjust nimetamata, andes sellest teada kaks nädalat ette. Säilib õigus registreeringu lõpetamiseks ilma etteteatamistähtajata mõjuval põhjusel. Mõjuvaks põhjuseks on eelkõige käesolevates kasutustingimustes loetletud kohustuste rikkumine.
(9) Lepingu ülesütlemise või muul viisil lõpetamise korral on Delticom AG-l õigus tõkestada või kustutada kasutaja poolt lisatud kasutaja sisu. Kasutamise või tõkestamise kohustust ei ole.
§ 10 Delticom AG garantii/vastutus
(1) Delticom AG ei vastuta veebilehel www.rehvitest.com avaldatud informatsiooni täielikkuse, aktuaalsuse, korrektsuse, õiguspärasuse ega muu kvaliteedi eest. Delticom AG pakub nimetatud informatsiooni kasutajale ainult soovitusena. Delticom AG ei vastuta selle eest, et kasutajad on tõepoolest kasutajate lisatud sisu õiguste omanikud.
(2) Lisaks ei vastuta Delticom AG selle eest, et veebilehel www.rehvitest.com esitatud sisu oleks vaba viirustest ja muudest omadustest, millel võib olla kahjulik või hävitav toime. Kasutaja vastutab ise oma andmetöötlusseadmete vastava kaitsmise eest.
(3) vastutab lepingust tulenevate või lepinguväliste nõuete puhul ainult kahju eest, mis on tekitatud tahtlikult või raske hooletuse tõttu, samuti kahju eest, mis tulenevad selliste kohustuste rikkumisest hooletuse tõttu, mida vastava kasutajaga sõlmitud lepingu nõuetekohane täitmine kõigepealt võimaldab ning mille täitmist võib lepingupool seetõttu usaldada (esmased kohustused). Viimasel juhul on vastutus piiratud lepingu sõlmimisel ettenähtavate lepingule omaste kahjudega. Ülalnimetatud vastutuspiirangud ei kehti juhul, kui tegemist on ohuga elule, kehale ja tervise kahjustamisega, tootevastutusseaduse kohaldamisalas, samuti selgete garantiide andmise korral.
§ 11 Veebilehe kasutajate käsutusse andmine
(1) Delticom AG ei vastuta pakkumiste katkematu kasutamise või kättesaadavuse eest veebilehel www.rehvitest.com ega võta selles osas ka vastutust, eelkõige puudutab see tehnilisi takistusi, katkestusi ja rikkeid.
(2) Delticom AG jätab endale õiguse muuta, täiendada ja kustutada kasutusse antud informatsiooni, sellest ette teatamata, samuti tõkestada veebileht www.rehvitest.com täielikult või osaliselt, seda muuta, täiendada, kustutada või lõpetada avaldamine ajutiselt või lõplikult.
(3) Keelatud on igasugune katse segada veebilehe www.rehvitest.com korrektset toimimist, nt püüdes vältida turvafunktsioone, muutes arvutisüsteeme, servereid, ruutreid või muid internetiga ühendatud seadmeid, võimaldada endale sellist lubamatut juurdepääsu või häirida selliste süsteemide/seadmete toimimist ükskõik, millisel viisil.
(4) Delticom ei vastuta kadunud andmete eest.
§ 12. Kohaldatav õigus, kohtualluvus ja muud
(1) Delticom võib teha avaldusi kasutajale e-kirja, faksi või kirja teel, kui tüüptingimustes ei ole sätestatud teisiti. Lisaks võib Delticom teha avaldusi kasutajale, kasutades selleks registreeritud kasutaja privaatset postkasti veebilehel www.rehvitest.com.
(2) Kohtu asukoht on Delticom AG asukoht, Hannover.
(3) Kehtib Saksa õigus, välistades rahvusvahelise eraõiguse ja ÜRO konventsiooni kaupade rahvusvahelise ostu-müügilepingute kohta.
§ 13 Lõppsätted
Juhul, kui käesoleva kokkuleppe mõni säte on täielikult või osaliselt kehtetu või kaotab hiljem oma kehtivuse, ei mõjuta see ülejäänud sätete kehtivust. Kehtetu sätte asemel kehtib seaduses sätestatu.
Andmekaitse | Tootjad | Üldised kasutustingimused
© 2000–2018 Delticom AG


21 PÄRING SIDEETTEVÕTJALE, JÄLITUSTOIMINGUD JA SALAJANE KOOSTÖÖ
§ 221 Päringu tegemine sideettevõtjale
§ 222 Andmete kogumine isiku jälitusteabele juurdepääsu ja teenistusse võtmise otsustamiseks
§ 223 Salajane koostöö ja konspiratsioonivõtted
RT I, 25.10.2012, 28
21. peatükk PÄRING SIDEETTEVÕTJALE, JÄLITUSTOIMINGUD JA SALAJANE KOOSTÖÖ
§ 221. Päringu tegemine sideettevõtjale
(1) Maksu- ja Tolliamet võib teha päringu elektroonilise side ettevõtjale kriminaalmenetluse seadustiku § 1262 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud alusel ning kriminaalmenetluse seadustiku § 1262 lõike 3 punktides 1 ja 2 nimetatud isikute suhtes järgmiste andmete saamiseks:
§ 222. Andmete kogumine isiku jälitusteabele juurdepääsu ja teenistusse võtmise otsustamiseks
(1) Maksu- ja Tolliamet võib isiku kirjalikul nõusolekul koguda tema kohta isikuandmeid kriminaalmenetluse seadustiku § 1263 lõikes 1 nimetatud jälitustoiminguga ning päringuga sideettevõtjale elektroonilise side seaduse § 1111 lõigetes 2 ja 3 sätestatud andmete kohta, kui see on vajalik selleks, et otsustada isiku juurdepääs jälitusteabele või isiku teenistusse võtmine Maksu- ja Tolliametisse.
(2) Isikut teavitatakse tema suhtes käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtud toimingu tegemisest pärast otsuse tegemist ning talle tutvustatakse toimingutega kogutud andmeid tema soovil.
§ 223. Salajane koostöö ja konspiratsioonivõtted
(1) Maksu- ja Tolliametil on õigus jälitustoimingute tegemiseks, nende tegemise tagamiseks või teabe kogumiseks kaasata isikuid salajasele koostööle ja kasutada variisikuid, samuti kasutada konspiratsioonivõtteid politsei ja piirivalve seaduses sätestatud tingimustel.
(2) Isiku kaasamiseks annab kirjaliku loa Maksu- ja Tolliameti juht või tema määratud ametnik.
(3) Variisiku kasutamiseks annab kirjaliku loa Maksu- ja Tolliameti juht.
(4) Konspiratsioonivõtete teostamiseks vajaliku dokumendi annab välja ning vajaliku muudatuse andmekogus või registris teeb Maksu- ja Tolliameti juhi või tema volitatud ametniku põhjendatud taotluse alusel haldusorgan või juriidiline isik, kelle pädevuses on vastavat liiki dokumendi väljaandmine või andmekogus või registris muudatuse tegemine.


Viimsi valla kohanimede määramise kord – Riigi Teataja
KOV määruste valdkondlik liigitus: Transport ja liiklus → Kohanimed ja ruumiandmed
Viimsi valla kohanimede määramise kord
Viimsi valla kohanimede määramise kord - sisukord
§ 2 Kohanime määramise pädevus
§ 3 Kohanime määramise korraldamine
§ 4 Kohanime määramise avalikustamine ja avaldamine
§ 5 Kohanime kasutamine
RT IV, 24.09.2019, 6
Vastu võetud 15.12.2015 nr 25
RT IV, 22.12.2015, 11
30.01.2018 RT IV, 09.02.2018, 3 12.02.2018, määruses on läbivalt asendatud sõna "kommunaalamet" sõnadega "ehitus- ja kommunaalamet" vastavas käändes
10.09.2019 RT IV, 24.09.2019, 1 27.09.2019
Määrus kehtestatakse kohanimeseaduse § 5 lõike 1 punkti 3 ja lõike 4 ja ruumiandmete seaduse § 54 lõike 1, § 55-57 alusel ning kooskõlas kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõikega 2.
(1) Viimsi valla kohanimede määramise kord sätestab kohanimede määramise ja kasutamise Viimsi vallas vastavalt kohanimeseadusele ning koha-aadresside määramise vastavalt ruumiandmete seadusele.
(2) Korras reguleerimata küsimuste puhul lähtutakse kohanimeseaduses ja ruumiandmete seaduses sätestatust.
(3) Viimsi vallas määratakse nimi järgmistele nimeobjektidele:
1) osavallale;
2) sadamale, tuletornile ja ühissõidukipeatusele;
3) teele, tänavale, väljakule või muule Viimsi valla territooriumil asuvale nimeobjektile, kui seda on vaja kohanime alusel eristada ja maaüksusele, kui see moodustab iseseisvalt kasutatava kinnisasja, millel paikneb aadressi vajav objekt.
(4) Kavandatavale kohanimekohustusega objektile määratakse nimi pärast detailplaneeringu kehtestamist.
§ 2. Kohanime määramise pädevus
(1) Viimsi Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) määrab kohanime osavallale.
(2) Viimsi Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) määrab kohanime:
1) ajaloolise tekke ja nimega terviküksusele;
2) teele, tänavale, väljakule ning asustusüksusest väiksemale nimeobjektile, mis on kasutusel aadressides (aadressikoht);
3) ühissõidukipeatusele, sadamale ja muule nimeobjektile;
4) maaüksusele.
(3) Viimsi Vallavalitsus määrab koha-aadressid tulenevalt ruumiandmete seadusest.
(4) Vallavalitsus moodustab alalise komisjonina tegutseva Viimsi Vallavalitsuse nimekomisjoni (edaspidi nimekomisjon), mille eesmärk on nõustada vallavalitsust kohanime määramisel.
§ 3. Kohanime määramise korraldamine
(1) Kohanime määramise korraldab seadusest tuleneval alusel omal algatusel või füüsilise ja juriidilise isiku kirjaliku taotluse alusel Viimsi Vallavalitsuse poolt määratud osakond. Taotlus peab sisaldama kohanime valiku põhjendust. Detailplaneeringu menetlemise käigus planeerija poolt nimetatud kohanime käsitletakse kirjaliku taotlusena kohanime määramiseks.
[RT IV, 24.09.2019, 1 - jõust. 27.09.2019]
(2) Kohanime määramise ettepaneku esitab nimekomisjonile arvamuse saamiseks kohanimekorraldaja (määratletakse ametniku ametijuhendis).
(3) Kohanime määramisel eraomandis olevale maaüksusele või sellel paiknevale nimeobjektile teavitab kohanimemääraja asjaomast maaomanikku posti teel, küsides tema arvamust. Maaomanik peab kirjaliku arvamuse esitama 15 päeva jooksul pärast teate saamist. Kui maaomanik jätab arvamuse tähtajaks esitamata, loetakse tema nõusolek saaduks. Sätet ei kohaldata, kui kohanime määramist taotleb maaomanik ise või tema nõusolek on tuvastatav maaüksuse moodustamise dokumentatsioonist.
(4) Võõrkeelse kohanime ja rööpnime määramiseks ning ametliku kohanime muutmiseks kohanimeseaduses sätestamata põhjustel taotleb Viimsi Vallavalitsus nõusoleku Vabariigi Valitsuse kohanimenõukogult.
(5) Pühendusnime määramine toimub kooskõlas Vabariigi Valituse 22.06.2004 määrusega nr 227 „Pühendusnimede määramise kord“.
(6) Mitteametliku kohanime või sellise objekti nime, millel ei ole kohanimeseaduse alusel nimekohustust, võib objekti omaniku või haldaja soovil kanda Viimsi valla andmekogudesse või valla aluskaardile.
(7) Vallavalitsuse nimekomisjon võib küsida kohanimede kohta arvamust Vabariigi Valitsuse moodustatud kohanimenõukogult või eksperdihinnangut Vabariigi Valitsuse määratud nimeteaduslikult usaldusasutuselt.
(8) Kui Viimsi vallas asuvale nimeobjektile määrab kohanime Vabariigi Valitsus või minister, esitab vallavalitsus nimekomisjoni ettepanekuid arvestades Vabariigi Valitsusele või ministrile sellekohase kirjaliku arvamuse.
(9) Kohanime määramise õigusakti eelnõu valmistab ette nimekomisjoni ettepanekuid arvestades Viimsi Vallavalitsuse määratud ametnik.
(10) Ühissõidukipeatusele nime määramise eelnõu õigusakti valmistab nimekomisjoniga kooskõlastatult ette Viimsi valla ehitus- ja kommunaalosakond.
§ 4. Kohanime määramise avalikustamine ja avaldamine
(1) Kohanime määramise kohta avaldatakse eelteade Viimsi valla ametlikke teateid avaldavas ajalehes ja veebilehel vähemalt 15 päeva enne kohanime määramist. Sätet ei kohaldata maaüksuse nime määramisel.
(2) Kohanime määramise õigusakt avaldatakse Viimsi valla ametlikke teateid avaldavas ajalehes ja veebilehel hiljemalt 10 tööpäeva jooksul.
(3) Valla kohanime määrav ametnik korraldab:
1) kohanime määramise õigusakti edastamise kohanimenõukogule, riikliku kohanimeregistri volitatud töötlejale ning huvitatud isikutele kümne päeva jooksul pärast õigusakti jõustumist;
2) määratud kohanime kandmise valla aluskaardile kümne päeva jooksul pärast õigusakti jõustumist;
3) kohanimeandmete uuendamise Viimsi valla andmekogudes.
§ 5. Kohanime kasutamine
(1) Viimsi valla õigusaktides, andmekogudes, aluskaardil, aadressiandmetes, teabelevis, avalikul sildil, kuulutustes, viitadel jms tuleb kasutada riiklikku kohanimeregistrisse kantud ametlikku kohanime. Põhi- ja rööpnimi esitatakse riiklikus kohanimeregistris esitatud järjekorras.
(2) Iga isik ja nimekomisjon võib teha ettepaneku vahetada välja viidad, kus kohanimi on esitatud ebakorrektselt.
(3) Kohanime sisaldavad aadressid määratakse seaduste ja nende alusel antud õigusaktide alusel.
(4) Kohanime peab muutma, kui see on vastuolus kohanimele esitatavate nõuetega või kui kohanimede eri kujud vajavad ühtlustamist.
(5) Kohanime võib kehtetuks tunnistada, kui nimeobjekti tegelikkuses ei eksisteeri. Kohanimi tunnistatakse kehtetuks vallavalitsuse korraldusega.
(2) Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2016.a.


Mootorsõiduki ja selle haagise tehnonõuetele vastavuse kontrollija atesteerimise nõuded ja kord – Riigi Teataja
Mootorsõiduki ja selle haagise tehnonõuetele vastavuse kontrollija atesteerimise nõuded ja kord - sisukord
§ 3 Atesteerimise eesmärk ja korraldamine
§ 5 Teooriaeksami ja praktiliste oskuste kontrolli korraldamine ja läbiviimine
§ 7 Praktiliste oskuste kontroll
§ 8 Esmakordne atesteerimine
§ 9 Täiendavates atesteerimiskategooriates olevate sõidukite lisamine atesteerimistunnistusele
§ 10 Atesteerimistunnistuse kehtivuse pikendamine
§ 11 Erandid
§ 12 Atesteerimise tulemuste vaidlustamine
RT I, 01.09.2017, 2
Mootorsõiduki ja selle haagise tehnonõuetele vastavuse kontrollija atesteerimise nõuded ja kord1
Vastu võetud 03.07.2014 nr 49
RT I, 09.07.2014, 33
jõustumine 12.07.2014
Määrus kehtestatakse liiklusseaduse § 74 lõike 10 alusel.
(1) Käesolev määrus kehtestab mootorsõiduki ja selle haagise (edaspidi sõiduk) tehnonõuetele vastavuse kontrollija (edaspidi ülevaataja) atesteerimise nõuded ja korra.
(2) Käesolev määrus ei hõlma Kaitseväe ja Kaitseliidu sõidukite registris oleva sõiduki ja registreerimiseelse tehnonõuetele vastavuse kontrollija ning liiklusjärelevalve teostaja atesteerimist.
1) ADR-sõiduk on autoveoseaduse § 23 lõike 1 punkti 1 alusel kehtestatud nõuete kohaselt ohtlike veoste riigisisesel või rahvusvahelisel autoveol kasutatav sõiduk;
2) atesteerimine on atesteerimist taotleva isiku kvalifikatsiooni, teoreetiliste teadmiste, praktiliste oskuste, väljaõppe ja kogemuste kontrollimine ja hindamine;
3) atesteerimiskategooria on üldnimetus sõidukite rühmale, milles loetletud sõidukid sarnanevad üksteisega nende otstarbe, kasutusala või ehituse poolest ning mille ülevaatuse teostamise õiguseid saab üheaegselt taotleda;
4) atesteerimistunnistus on ülevaataja õiguste ja nõutavate teoreetiliste teadmiste ning praktiliste oskuste omandamist tõendav dokument;
5) CEMT-sõiduk on Rahvusvahelise Transpordifoorumi Euroopa Transpordiministrite Konverentsi (CEMT) veolubade kvoodisüsteemis käsitletud „ohutu veoauto”, „EURO III ohutu veoauto”, „EURO IV ohutu veoauto”, „EURO V ohutu veoauto”, „EURO VI ohutu veoauto” ja nende haagised;
6) ülevaatus on sõiduki tehnonõuetele vastavuse kontroll;
7) ülevaatuspunkt on liiklusseaduse § 191 kohase halduslepingu sõlminud äriühingu poolt kasutatav nõuetekohase varustusega ruum ja territoorium sõidukite ülevaatuseks.
§ 3. Atesteerimise eesmärk ja korraldamine
(1) Atesteerimise eesmärgiks on tuvastada atesteerimist taotleva isiku vastavus liiklusseaduse §-s 74 kehtestatud nõuetele ning kontrollida ja hinnata tema teoreetilisi teadmisi ja praktilisi oskusi liiklusseaduse § 73 lõigete 11 ja 12 alusel kehtestatud nõuete osas.
(2) Väljaõppe, täiendusväljaõppe, teooriaeksami ja praktiliste oskuste kontrolli läbiviimist korraldab ning eksami ja kontrolli tulemused kinnitab Maanteeamet.
(1) Ülevaatajad atesteeritakse üks kord 36-kuulise perioodi jooksul.
(2) Esmakordset atesteerimist või täiendavaid atesteerimiskategooriaid taotlev isik peab teooriaeksami sooritamiseks esitama taotluse 12 kuu jooksul pärast käesoleva määruse lisas 4 kirjeldatud väljaõppe läbimist.
(3) Atesteerimist taotlev isik peab atesteerimistaotluse vormistamiseks esitama Maanteeametile isikut tõendava dokumendi. Taotlus kehtib atesteerimiseks ettenähtud perioodi lõpuni.
(4) Atesteerimist taotlev isik peab taotluse vastuvõtja juuresolekul kinnitama oma allkirjaga atesteerimistaotlusel esitatud andmete õigsust.
(5) Atesteerimist on võimalik taotleda atesteerimiskategooriate kaupa. Atesteerimiskategooriad on toodud käesoleva määruse lisas 1.
(6) Isik loetakse atesteerituks, kui ta on läbinud Maanteeameti poolt korraldatud väljaõppe või täiendusväljaõppe ning sooritanud teooriaeksami ja praktiliste oskuste kontrolli vastavalt käesoleva määruse lisas 4 toodule.
(7) Atesteerimisel omistatakse atesteerimist taotlevale isikule sõidukite ülevaatuse teostamise õigus, mille ulatus ja kehtivusaeg märgitakse atesteerimistunnistusele.
(8) Atesteerimistunnistust ei väljastata, kui isikul puudub kehtiv vastava kategooria juhtimisõigus.
(9) Väljaõppel, täiendusväljaõppel ja praktikal kasutatav õppekava peab sisaldama vähemalt käesoleva määruse lisas 3 loetletud teemasid ning vastama vähemalt lisas 3 toodud minimaalsele mahule.
(10) Käesoleva määruse lisas 3 toodud nõuete kohase praktika läbimise kohta peab atesteerimist taotlev isik esitama Maanteeametile praktika läbi viinud äriühingu juhatuse liikme või juhtima õigustatud isiku või ülevaatuspunkti juhataja ning praktika juhendaja poolt allkirjastatud tõendi.
§ 5. Teooriaeksami ja praktiliste oskuste kontrolli korraldamine ja läbiviimine
(1) Atesteerimist taotleva isiku teadmiste ja oskuste hindamine koosneb teooriaeksamist ning seejärel praktiliste oskuste kontrollist. Atesteerimiseks nõutav väljaõpe ja praktika ning nõutavad eksamid ja kontrollid on toodud käesoleva määruse lisas 4.
(2) Teooriaeksam ja praktiliste oskuste kontrolli läbiviimine toimub vastavalt keeleseaduse § 10 lõikele 1 eesti keeles.
(3) Teooriaeksami või praktiliste oskuste kontrolli läbiviija peab tuvastama atesteerimist taotleva isiku vahetult enne eksamit või kontrolli isikutunnistuse või muu isikut tõendava dokumendi kontrollimisega.
(4) Enne teooriaeksamile või praktiliste oskuste kontrollile registreerimist peab atesteeritaval isikul olema tasutud riigilõiv.
(5) Teooriaeksami ja praktiliste oskuste kontrolli tulemus teatatakse atesteerimist taotlevale isikule koheselt pärast vastava eksami või kontrolli lõppu.
(6) Teooriaeksam või praktiliste oskuste kontroll loetakse mittesooritatuks ja atesteerimist taotlev isik kõrvaldatakse, kui:
1) ta kasutab eksami või kontrolli sooritamisel selleks mitte ette nähtud kõrvalist abi;
2) tema käitumine segab eksami või kontrolli läbiviimist.
(7) Kui atesteerimist taotlev isik ei saa määratud ajaks teooriaeksamile või praktiliste oskuste kontrollile tulla, peab ta sellest enne eksamiks või kontrolliks määratud kuupäeva kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis teavitama Maanteeametit.
(8) Kui teooriaeksamile või praktiliste oskuste kontrollile registreerinud isik ei tule kohale või ei ole oma mittetulemisest käesoleva paragrahvi lõikes 7 ettenähtud korras teavitanud, siis loetakse eksam või kontroll toimunuks ning tasutud riigilõiv kasutatuks. Eksami või kontrolli toimumise põhjuseks märgitakse „mitte ilmunud”. Eelnimetatut ei rakendata, kui hilisem teavitamine on tingitud isiku ootamatust haigestumisest või muust asjaolust, mida isik ei saanud mõjutada ja mõistlikkuse põhimõttest lähtudes ei saanud selle asjaoluga arvestamist või selle vältimist isikult oodata ning ta esitab selle kohta Maanteeametile asjakohase tõendi.
(1) Teooriaeksami küsimused koostab Maanteeamet. Teooriaeksami küsimused on avalikud ja avaldatakse Maanteeameti kodulehel.
(2) Teooriaeksamil kontrollitakse atesteerimist taotleva isiku teoreetilisi teadmisi vastavalt käesoleva määruse lisas 3 toodud teemadele.
(3) Teooriaeksami võtab vastu Maanteeameti määratud isik, kes on saanud sellekohase ettevalmistuse.
(4) Teooriaeksamil on vastamiseks aega summaarselt 1 minut iga küsimuse kohta. Teooriaeksami sooritamiseks positiivsele tulemusele tuleb õigesti vastata vähemalt 70% küsimustest. Küsimus loetakse valesti vastatuks, kui kas või ühele vastusevariandile on valesti vastatud või küsimus on jäetud vastamata. Teooriaeksami sooritamiseks ettenähtud aja lõppemisel vastamata jäänud küsimused loetakse valesti vastatuks.
(5) Teooriaeksam toimub Maanteeametis selleks kohandatud eksamiklassis. Teooriaeksami läbiviimiseks kasutatakse arvuteid.
(6) Käesoleva määruse § 8 lõikes 3 ja § 9 lõikes 7 nimetatud korduseksamite sooritamiseks ettenähtud aja jooksul teooriaeksami positiivsele tulemusele mittesooritamisel peab atesteerimist taotlev isik atesteerimistunnistuse saamiseks või täiendavas atesteerimiskategoorias olevate sõidukite lisamiseks atesteerimistunnistusele uuesti läbima käesoleva määruse lisas 4 nõutava väljaõppe ja praktika ning sooritama positiivsele tulemusele vastava teooriaeksami ja praktiliste oskuste kontrolli.
§ 7. Praktiliste oskuste kontroll
(1) Praktiliste oskuste kontrolli saab sooritada üksnes pärast teooriaeksami positiivsele tulemusele sooritamist ja praktika läbimist. Praktiliste oskuste kontroll koosneb näitlikult teostatavast sõiduki ülevaatusest atesteerimistaotlusel esitatud vastava sõidukikategooria lõikes. Praktiliste oskuste kontrolli ajal hinnatakse:
1) ettenähtud töömahu täitmist;
2) asjakohaste õigusaktide ning kontrolli objektiks olevale sõidukile kehtestatud tehnonõuete tundmist;
3) kontrollimis- ja mõõtemetoodikatest kinnipidamist;
4) õigete töövõtete tundmist;
5) kontrollseadmete kasutamise oskust;
6) kontrollimiseks kasutatavate arvutite ja programmide kasutamise oskust;
7) ülevaatuse tulemuste vormistamise oskust;
8) valdkonda puudutava sõnavara tundmist ja kasutamist suhtlustasandil;
9) ohutusnõuetest kinnipidamist.
(2) Praktiliste oskuste kontrolli võtab vastu Maanteeameti tehnoosakonna töötaja.
(3) Praktiliste oskuste kontroll loetakse sooritatuks positiivsele tulemusele, kui atesteerimist taotlev isik täidab käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud hindamise aluseks olevad nõuded.
(4) Praktilise oskuste kontrollil kasutatav sõiduk peab olema kantud liiklusregistrisse ja omama riikliku tüübikinnitust. Olenevalt taotletavast atesteerimiskategooriast peab praktiliste oskuste kontrolliks olema valitud:
1) sõiduauto atesteerimiskategoorias kaks sõidukit, mille hulgas on M1 ja N1 (keretüüp: kaubik) kategooria sõiduk, millest üks on diiselmootoriga ja teine bensiinimootoriga;
2) mootorratta atesteerimiskategoorias L3e kategooria sõiduk;
3) bussi atesteerimiskategoorias M3 kategooria sõiduk;
4) veoauto atesteerimiskategoorias N3 kategooria sõiduk;
5) suure haagise atesteerimiskategoorias O4 kategooria sõiduk;
6) ADR ja CEMT atesteerimiskategoorias vastava liigitusega sõiduk;
7) traktori atesteerimiskategoorias T1 või T5 kategooria sõiduk.
(5) Praktiliste oskuste kontrolli sooritamisel mittepositiivsele tulemusele on atesteerimist taotleval isikul õigus sooritada kaks korduskontrolli. Praktiliste oskuste kontroll peab olema sooritatud positiivsele tulemusele 12 kuu jooksul alates teooriaeksami positiivsele tulemusele sooritamisest. Käesolevas lõikes ettenähtud aja jooksul kontrolli sooritamata jätmisel või kolmel korral mittepositiivsele tulemusele sooritamisel peab atesteeritav atesteerimistunnistuse saamiseks või täiendavas atesteerimiskategoorias olevate sõidukite lisamiseks atesteerimistunnistusele uuesti läbima käesoleva määruse lisas 4 nõutava vastava väljaõppe ja praktika ning sooritama positiivsele tulemusele vastava teooriaeksami ja praktiliste oskuste kontrolli.
(6) Sama atesteerimistaotluse alusel toimuva kahe praktiliste oskuste kontrolli vahe peab olema vähemalt 30 päeva.
§ 8. Esmakordne atesteerimine
(1) Esmakordset atesteerimist võib taotleda sõiduauto atesteerimiskategoorias või samaaegselt sõiduauto ja mootorratta atesteerimiskategoorias.
(2) Teooriaeksam koosneb 20-st küsimusest. Kui lisaks sõiduauto atesteerimiskategooriale taotletakse sama atesteerimistaotluse alusel atesteerimist ka mootorratta atesteerimiskategoorias, siis 20-le küsimusele lisandub 5 mootorratta atesteerimiskategooria küsimust.
(3) Teooriaeksami sooritamisel mittepositiivsele tulemusele on atesteerimist taotleval isikul õigus sooritada korduseksam. Korduseksam peab olema sooritatud positiivsele tulemusele 12 kuu jooksul arvestatuna esimese teooriaeksami sooritamise kuupäevast alates. Korduseksamite arv ei ole piiratud.
(4) Positiivsele tulemusele teooriaeksami ja praktiliste oskuste kontrolli sooritamise järel väljastab Maanteeamet atesteerimist taotlevale isikule atesteerimistunnistuse, millele on kantud käesoleva määruse lisas 2 loetletud andmed.
(5) Atesteerimistunnistus kehtib 36 kuud alates sõiduauto atesteerimiskategooria praktiliste oskuste kontrolli sooritamise kuupäevast.
§ 9. Täiendavates atesteerimiskategooriates olevate sõidukite lisamine atesteerimistunnistusele
(1) Atesteerimistunnistusele täiendavates atesteerimiskategoorias olevate sõidukite lisamise eelduseks on kehtiv atesteerimistunnistus.
(2) Kui ülevaataja on atesteeritud ja töötanud ülevaatajana vähemalt 6 kuud, võib ülevaataja taotleda atesteerimist veoauto, suure haagise, bussi või traktori atesteerimiskategoorias.
(3) Suure haagise atesteerimiskategooria lisamise eelduseks on kehtiv veoauto atesteerimiskategooria olemasolu atesteerimistunnistusel, välja arvatud suure haagise atesteerimiskategooria ja veoauto atesteerimiskategooria samaaegsel atesteerimisel.
(4) Kui ülevaataja on atesteeritud veoauto ja suure haagise atesteerimiskategoorias ning töötanud ülevaatajana vähemalt 6 kuud, võib ülevaataja taotleda atesteerimist eriliigilise ADR ja eriliigilise CEMT atesteerimiskategoorias.
(5) C-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigust omaval ülevaatajal on õigus taotleda atesteerimist ka bussi atesteerimiskategoorias.
(6) Teooriaeksam koosneb 20-st küsimusest iga atesteerimiskategooria kohta, välja arvatud mootorratta atesteerimiskategooria puhul, mille teooriaeksam koosneb 5-st küsimusest.
(7) Teooriaeksami sooritamisel mittepositiivsele tulemusele on atesteerimist taotleval isikul õigus sooritada korduseksam. Korduseksam peab olema sooritatud positiivsele tulemusele 12 kuu jooksul arvestatuna esimese teooriaeksami sooritamise kuupäevast alates. Korduseksamite arv ei ole piiratud.
(8) Mootorratta atesteerimiskategoorias atesteerimisel ei ole korduseksamite arv ja aeg piiratud.
(9) Täiendavates atesteerimiskategooriates olevate sõidukite lisamisel atesteerimistunnistusele väljastatakse uus atesteerimistunnistus, mis ei muuda eelneva atesteerimistunnistuse kehtivuse aega.
§ 10. Atesteerimistunnistuse kehtivuse pikendamine
(1) Atesteerimistunnistuse kehtivuse lõppemisel peatub ülevaataja õigus teostada sõidukite ülevaatust.
(2) Atesteerimistunnistuse kehtivuse pikendamiseks võib ülevaataja esitada taotluse ning registreeruda teooriaeksamile kuus kuud enne atesteerimistunnistuse kehtivuse lõppu.
(3) Atesteerimistunnistuse kehtivuse pikendamisel hakkab uus atesteerimistunnistus kehtima alates sõiduauto atesteerimiskategooria teooriaeksami positiivsele tulemusele sooritamise kuupäevast. Kui atesteerimisetunnistuse kehtivuse pikendamiseks nõutud teooriaeksam sooritatakse positiivsele tulemusele enne olemasoleva atesteerimistunnistuse kehtivuse lõppu, hakkab uus atesteerimistunnistus kehtima olemasoleva atesteerimistunnistuse sõiduautode atesteerimiskategooria kehtivuse lõpu kuupäevast alates.
(4) Teooriaeksami küsimuste arv moodustatakse vastavalt atesteerimistaotlusel esitatud atesteerimiskategooriatele järgmiselt:
1) sõiduauto – 10 küsimust;
2) buss – 10 küsimust;
3) veoauto – 10 küsimust;
4) suur haagis – 5 küsimust;
5) eriliigiline CEMT – 5 küsimust;
6) eriliigiline ADR – 5 küsimust;
7) mootorrattas – 5 küsimust;
8) traktor – 10 küsimust.
(5) Atesteerimistunnistuse kehtivuse pikendamist on võimalik taotleda atesteerimiskategooriate lõikes. Suure haagise, eriliigilise ADR- ja eriliigilise CEMT atesteerimiskategooriate kehtivuse pikendamise eelduseks on kehtiv veoauto atesteerimiskategooria või samaaegselt veoauto atesteerimiskategooria kehtivuse pikendamine.
(6) Kui kehtivale atesteerimistunnistusele on lisatud täiendavaid atesteerimiskategooriaid kuni kuus kuud enne atesteerimistunnistuse kehtivuse lõppu, siis atesteerimistunnistuse kehtivuse pikendamisel ei sisalda teooriaeksam lisatud atesteerimiskategooriaga seotud küsimusi.
(7) Atesteerimistunnistuse kehtivuse pikendamiseks tuleb alates eelmise atesteerimistunnistuse kehtetuks muutumisest 60 kuu jooksul sooritada positiivse tulemusega vähemalt sõiduauto atesteerimiskategooria teooriaeksam. Kui eelnimetatud perioodil ei ole atesteerimistunnistuse kehtivust pikendatud, tuleb atesteerimistunnistuse kehtivuse pikendamise taotlemisel esmakordse atesteerimise nõuetest.
(8) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud perioodil ei ole atesteerimiskategooria kehtivust taastatud, tuleb atesteerimiskategooria taotlemisel lähtuda täiendavate atesteerimiskategooriate lisamise nõuetest. Atesteerimiskategooria taastamisel ei muutu atesteerimistunnistuse kehtivuse tähtaeg.
(9) Atesteerimistunnistuse kehtivuse pikendamisel ei ole korduseksamite arv ja aeg piiratud.
(10) Atesteerimistunnistuse kehtivuse pikendamisel väljastatakse uus atesteerimistunnistus.
§ 11. Erandid
(1) Erandina võib esmakordset atesteerimist taotleda bussi atesteerimiskategoorias isik, kes soovib teostada ülevaatust ainult trollidele.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud juhul atesteeritakse atesteerimist taotlev isik sõiduauto atesteerimiskategooria protseduuri nõuete kohaselt, välja arvatud teooriaeksami sooritamisele ja vastuvõtmisele kehtestatud nõuded. Teooriaeksam sooritatakse kirjalikult ja selle võtab vastu Maanteeameti tehnoosakonna töötaja.
(3) Atesteerimiseks peab atesteerimist taotlev isik läbima käesoleva määruse lisa 3 punktis 2.2.1 toodud õppekava kohase teoreetilise väljaõppe ja praktika.
(4) Atesteerimiseks tuleb atesteerimist taotleval isikul sooritada kirjalik teooria eksam, mis sisaldab bussi atesteerimiskategoorias nõutava teooriaeksami küsimusi ning pärast kirjaliku teooriaeksami positiivsele tulemusele sooritamist praktiliste oskuste kontroll.
(5) Praktiliste oskuste kontrolli positiivsele tulemusele sooritamise järel väljastab Maanteeamet atesteerimist taotlevale isikule atesteerimistunnistuse bussi atesteerimiskategoorias.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud atesteerimist taotlevale isikule omistatakse sõidukite ülevaatuse teostamise õigus ainult bussi atesteerimiskategoorias, see märgitakse atesteerimistunnistusele ja võimaldab käesoleva määruse § 4 lõikes 1 määratud perioodil teostada ülevaatusi ainult nendes ülevaatuspunktides, kus teostatakse trolli ülevaatusi.
§ 12. Atesteerimise tulemuste vaidlustamine
Atesteerimist taotlev isik, kes ei ole nõus teooriaeksami või praktiliste oskuste kontrolli tulemusega, võib esitada vaide Maanteeameti peadirektorile haldusmenetluse seaduses sätestatud korras ja tähtajal või taotleda korduseksami või -kontrolli sooritamist.
(1) Isik, kellele on enne 2011. aasta 1. juulit omistatud ülevaataja õigused, loetakse käesoleva määruse kohaselt atesteerituks kuni 2015. aasta 31. märtsini.
(2) Isikule, kellele on enne 2011. aasta 1. juulit omistatud ülevaataja õigused, pikendatakse atesteerimist käesoleva määruse §-s 10 toodud nõuete kohaselt.
Lisa 1 Atesteerimiskategooriad
Lisa 2 Atesteerimistunnistusele kantavad andmed
Lisa 3 Ülevaataja väljaõppe, praktika ja täiendusväljaõppe õppekavad
Lisa 4 Atesteerimise teooriaeksamid ja praktiliste oskuste kontrollid vastavalt atesteerimise liigile