Tallinna Linnavolikogu 18.05.2000 määrus number 15
Jõustumine: 19.06.2000
Redaktsiooni kehtivus: 19.06.2000 - ...
18. mai 2000 nr 15
Lähtudes Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seadusest, Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 9 ja Tallinna põhimääruse § 98,
1. Muuta Tallinna põhimäärust (kinnitatud Tallinna Linnavolikogu 10. oktoobri 1996 määrusega nr 27; muudetud linnavolikogu 6. märtsi 1997 määrusega nr 6; 12. juuni 1997 määrusega nr 28; 5. veebruari 1998 määrusega nr 8; 19. veebruari 1998 määrusega nr 11; 14. mai 1998 määrusega nr 18; 3. septembri 1998 määrusega nr 29; 26. novembri 1998 määrusega nr 37; 25. märtsi 1999 määrusega nr 4; 8. aprilli 1999 määrusega nr 37; 10. juuni 1999 määrusega nr 17; 16. detsembri 1999 määrusega nr 41; 16. detsembri 1999 määrusega nr 42) alljärgnevalt:
1.1 muuta § 2 lg 2 ja sõnastada see järgmiselt:
“(2) Kohalik omavalitsus teostub demokraatlikult moodustatud esindus- ja võimuorganite kaudu, samuti kohaliku elu küsimustes rahvaküsitluse või rahvaalgatuse teel.”;
1.2 jätta § 6 lg 5 välja sõnad “linnavalitsus § 26 3. lõikes sätestatud ulatuses”;
1.3 muuta § 7 lg 3 ja sõnastada see järgmiselt:
“(3) Linnavolikogu valib linnavolikogu esindajad Vabariigi Presidendi valimiskogusse, linnavolikogu esindaja maavanema kandidatuuri kooskõlastamiseks ning Tallinna Linnakohtu kaasistujad vastava seaduse alusel linnavolikogu poolt kehtestatud korras. Esindajad Eesti Linnade Liidu esindajate kogusse valitakse Eesti Linnade Liidu põhikirja alusel linnavolikogu poolt kehtestatud korras.”;
1.4 asendada § 10 lg 1 p 1 sõnad “Tallinna munitsipaalasutuste” sõnadega “linna ametiasutuste hallatavate asutuste”;
1.5 muuta § 22 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 22. Linnavolikogu liige
1)	algatada linnavolikogu õigusakte ja teha ettepanekuid linnavolikogu istungil arutatavate küsimuste kohta;
2)	seada üles kandidaadi linnavolikogu poolt valitavale, kinnitatavale või määratavale kohale;
3)	esitada linnavolikogu menetluses olevate eelnõude täiendus- ja muudatusettepanekuid;
4)	esitada oma kandidatuur komisjoni ja töörühma liikmeks;
5)	saada linnavolikogu, linnavalitsuse ja linnaosade valitsuste õigusakte, linna ametiasutuste dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmed, mille väljastamine on seadusega keelatud;
6)	esineda linnavolikogu istungil avaldusega, protestiga, sõnavõtuga, repliigiga ja esitada küsimusi;
7)	esitada linnavolikogu istungil arupärimisi linnapeale ja linnavalitsuse liikmetele;
8)	kuuluda halduskogu koosseisu käesoleva põhimääruse § 88 sätestatud korras;
9)	kasutada linnaosa valitsuse ruume linnaelanike vastuvõtuks ja saada tehnilist abi selle korraldamiseks;
10)	tasuta informeerida linnaelanikke linnavolikogu kantselei kaudu linnavolikogu liikme vastuvõtuajast ja kohast;
11)	saada hüvitust linnavolikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste ning linnavolikogu tööst osavõtu eest linnavolikogu kehtestatud määras ja korras.
1)	esitama majanduslike huvide deklaratsiooni korruptsioonivastases seaduses sätestatud korras;
2)	saatma linnasekretärile kolme tööpäeva jooksul vastava avalduse ja ärakirja dokumendist, millega ta nimetati valla- või linnaametnikuks Tallinnas või mõnes teises vallas või linnas, valiti vallavanemaks või linnapeaks, kinnitati või nimetati valla- või linnavalitsuse liikmeks mõnes teises vallas või linnas.”;
1.6 muuta § 23 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 23. Linnavolikogu liikme volituste ennetähtaegne lõppemine
1)	linnavolikogu tegutsemisvõimetusega;
2)	tagasiastumisega;
3)	väljalangemisega Eesti hääleõiguslike kodanike riiklikust registrist Tallinnas;
4)	nimetamisega kohtunikuks;
5)	tahtliku kuriteo eest süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisega;
6)	jõustunud kohtuotsusega, millega tühistati Tallinna Linna Valimiskomisjoni (edaspidi valimiskomisjon) otsus tema registreerimise kohta linnavolikogu liikmeks;
7)	teovõimetuks tunnistamisega;
8)	surmaga.
(6) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 5-7 sätestatud juhtudel saadab linnasekretär Tallinna Linnakohtust saabunud vastava kohtuotsuse hiljemalt kolme tööpäeva jooksul selle kättesaamisest arvates linnavolikogule.”;
1.7 muuta § 24 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 24. Linnavolikogu liikme volituste peatumine
1)	valimisega Vabariigi Presidendiks, nimetamisega Vabariigi Valitsuse liikmeks, riigisekretäriks, riigikontrolöriks, õiguskantsleriks või maavanemaks;
2)	nimetamisega prokuröriks,
3)	valimisega vallavanemaks või linnapeaks, kinnitamisega valla- või linnavalitsuse liikmeks;
4)	nimetamisega valla- või linnaametnikuks;
5)	asumisega tegevteenistusse kaitseväes või sellega võrdsustatud teenistuses;
6)	tema suhtes tõkendina vahi alla võtmise kohaldamisega üle kolme kuu;
7)	tööülesannete, õpingute tõttu või muul põhjusel, mis takistab linnavolikogu istungitel osalemist vähemalt kolme järjestikuse kuu ulatuses.
(8) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 6 sätestatud juhul saadab linnasekretär hiljemalt kolme tööpäeva jooksul vastava kohtumääruse kättesaamisest arvates selle linnavolikogule.”;
1.8 muuta § 25 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 25. Linnavolikogu asendusliige
(9) Kui linnavolikogu liikmete arv langeb käesoleva põhimääruse § 37 11. lõikes osutatud tegutsemiseks vajaliku miinimumini või alla selle, korraldatakse linnavolikogu koosseisu puudu olevate liikmete valimiseks täiendavad valimised.”;
1.9 muuta § 26 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 26. Linnavolikogu pädevus
1)	linna eelarve vastuvõtmine ja muutmine ning selle täitmise aruande kinnitamine ning audiitori määramine;
2)	kohalike maksude kehtestamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine;
3)	linna eelarvesse laekuvate kohalike maksude puhul soodustuste andmise korra kehtestamine;
4)	koormiste määramine;
5)	toetuste andmise ja linna eelarvest finantseeritavate teenuste osutamise korra kehtestamine;
6)	linnavara valitsemise, kasutamise ja käsutamise korra kehtestamine;
7)	Tallinna arengukava vastuvõtmine ja muutmine;
8)	laenude ja teiste varaliste kohustuste võtmine,
9)	Tallinna põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine;
10)	taotluse esitamine või arvamuse andmine linna piiride või linna nime muutmiseks ning sellega seotud varaliste või muude vaidluste lahendamiseks;
11)	linnaosa moodustamine ja lõpetamine, tema pädevuse kindlaksmääramine ja põhimääruse kinnitamine;
12)	linnavolikogu järgmise koosseisu liikmete arvu määramine;
13)	valimisringkondade arvu, piiride ja ühtse numeratsiooni ning igas valimisringkonnas mandaatide arvu määramine, valimiskomisjoni ja jaoskonnakomisjoni moodustamine;
14)	linnavolikogu esimehe, aseesimehe või aseesimeeste valimine;
15)	linnapea valimine ja ametist vabastamine;
16)	linnavalitsuse liikmete arvu ja linnavalitsuse struktuuri kinnitamine;
17)	linnavalitsuse liikmete kinnitamine ja nende vabastamine linnavalitsuse liikmete kohustustest ning palgaliste linnavalitsuse liikmete ametisse nimetamine ja ametist vabastamine;
18)	umbusalduse avaldamine linnavolikogu esimehele, linnavolikogu aseesimehele, linnavolikogu komisjoni esimehele, linnavolikogu komisjoni aseesimehele, revisjonikomisjoni liikmele, linnavalitsusele, linnapeale või linnavalitsuse liikmele;
19)	linnapeale ja palgalistele linnavalitsuse liikmetele töötasu määramine ning teistele linnavalitsuse liikmetele hüvituse maksmise otsustamine ja selle suuruse määramine;
20)	linnavolikogu komisjonide moodustamine ja tegevuse lõpetamine, nende esimeeste ja aseesimeeste valimine linnavolikogu liikmete hulgast ja komisjonide koosseisu kinnitamine;
21)	linnavolikogu esimehele või ühele aseesimehele töötasu või hüvituse määramine või aseesimeestele hüvituse määramine;
22)	linnavolikogu liikmetele linnavolikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste ning linnavolikogu tööst osavõtu eest hüvituse suuruse ja maksmise korra kehtestamine;
23)	linna esindamise korra kehtestamine;
24)	linna poolt äriühingu ja sihtasutuse asutamine, lõpetamine ning põhikirja kinnitamine ja muutmine;
25)	linna osalemise otsustamine äriühingus, sihtasutuses, mittetulundusühingus ning nendes osalemise lõpetamise otsustamine;
26)	Tallinna Linnakohtu kaasistujate valimine;
27)	Vabariigi Presidendi valimiskogusse linnavolikogu esindajate valimine;
28)	maavanema kandidatuuri kooskõlastamiseks linnavolikogu esindaja valimine;
29)	Tallinna ehitusmääruse kinnitamine, muutmine ja tühistamine;
30)	kinnisasja sundvõõrandamise taotluse esitamine;
31)	üldplaneeringu algatamine, kehtestamine ja tühistamine;
32)	üldplaneeringu projekti vastuvõtmine ja avaliku väljapaneku väljakuulutamine;
33)	detailplaneeringu kehtestamine ja tühistamine;
34)	linna ametiasutuse ja linna ametiasutuse hallatava asutuse moodustamine, ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine ning ametiasutuse põhimääruse kinnitamine;
35)	linnaametnikele sotsiaalsete garantiide kehtestamine;
36)	linna ametiasutuste struktuuri ja teenistujate koosseisu ning palgamäärade ja palgatingimuste kinnitamine;
37)	muud seadusega volikogu ainupädevusse antud küsimused.
(3) Linnavolikogu võib delegeerida linnavalitsusele muudatuste tegemise aasta jooksul ametiasutuste struktuuris ja teenistujate koosseisus linnavolikogu poolt kinnitatud teenistujate üldarvu ja palgafondi piires.”;
1.10 muuta § 28 pealkirja ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 28. Linnavolikogu töökorraldus”;
1.11 täiendada põhimäärust §-ga 28¹ järgmises sõnastuses:
“§ 28¹. Hääletamise läbiviimise ja hääletamistulemuste kindlakstegemise kord isikuvalimistel linnavolikogus
1)	vastavasse lahtrisse ei ole kirjutatud ühegi kandidaadi registreerimisnumbrit või on kirjutatud registreerimisnumber, mis ei ole antud ühelegi kandidaadile;
2)	vastavasse lahtrisse kirjutatud kandidaadi registreerimisnumber ei ole loetav või on parandatud ning ei ole üheselt mõistetav;
3)	kui hääletamissedelil puudub hääletamiskomisjoni esimehe allkiri või ühes ümbrikus on mitu hääletamissedelit või ümbrikul ei ole linnavolikogu pitsati jäljendit.
1)	kandidaadi nime järel märgitud vastavates lahtrites ei ole risti või on rist mõlemas lahtris;
2)	kui hääletamissedelil puudub hääletamiskomisjoni esimehe allkiri või ühes ümbrikus on mitu hääletamissedelit või ümbrikul ei ole linnavolikogu pitsati jäljendit.
1)	hääletamissedeli saanud valijate arvu;
2)	valimiskastis olevate vormikohaste hääletamissedelite alusel hääletamisest osavõtnud linnavolikogu liikmete arvu;
3)	kehtetute hääletamissedelite arvu;
4)	igale kandidaadile antud häälte (ühe kandidaadi ning revisjonikomisjoni liikmete valimise puhul poolt- ja vastuhäälte) arvu.
(15) Käesolevas paragrahvis reguleerimata protseduuriküsimusi otsustab linnavolikogu hääletamise teel. Nimetatud linnavolikogu otsustused kantakse linnavolikogu istungi protokolli.”;
1.12 muuta § 29 alljärgnevalt:
1.12.1 täiendada lg 1 p 4 pärast sõna “palgamäärad” sõnadega “ja palgatingimused”;
1.12.2 tunnistada kehtetuks lg 1 p 9;
1.12.3 täiendada paragrahvi lõikega 3 järgmises sõnastuses:
“(3) Linnavolikogu esimehe või ühe linnavolikogu aseesimehe ametikoht võib linnavolikogu otsusel olla palgaline.”;
1.13 muuta § 30 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 30. Linnavolikogu esimehe valimise kord
(5) Linnavolikogu esimeheks osutub valituks kandidaat, kes saab linnavolikogu koosseisu häälteenamuse.”;
1.14 täiendada põhimäärust §-ga 30 ¹ järgmises sõnastuses:
“30¹. Linnavolikogu aseesimehe (aseesimeeste) valimise kord
(6) Linnavolikogu aseesimeheks osutub valituks kandidaat, kes saab linnavolikogu koosseisu häälteenamuse.”;
1.15 muuta § 31 ja sõnastada see järgmiselt:
§ 31. Linnavolikogu komisjon
1)	selgitab välja kohaliku omavalitsuse poolt lahendamist vajavad linnaelu probleemid ja teeb ettepanekuid nende lahendamiseks;
2)	töötab välja tegevuskavad;
3)	algatab linnavolikogu määruste ja otsuste eelnõusid;
4)	annab arvamusi talle läbivaatamiseks saadetud Tallinna õigusaktide eelnõude kohta;
5)	kontrollib linnavolikogu määruste ja otsuste täitmist;
6)	võib teha ettepanekuid linnaeelarve koostamise ja eelarve projekti kohta.
(8) Linnavolikogu komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool linnavolikogu komisjoni koosseisust, sealhulgas komisjoni esimees või aseesimees. Linnavolikogu komisjon võtab otsuseid vastu poolthäälte enamusega. Linnavolikogu komisjon kuulab vajadusel ära linnavolikogu vastava ala nõuniku ja õigusnõuniku seisukoha arutatava küsimuse kohta.
1)	linnavolikogu õigusakti eelnõu eestseisusele linnavolikogu istungi päevakorda võtmiseks või
2)	linnavolikogu esimehele taotluse pikema menetlusaja saamiseks või
3)	linnavolikogule põhjendatud ettepaneku eelnõu menetlusest väljaarvamiseks.
1.16 täiendada põhimäärust §-ga 31¹ järgmises sõnastuses:
“§ 31¹. Linnavolikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe valimise kord
(8) Linnavolikogu komisjoni esimeheks või aseesimeheks osutub valituks kandidaat, kes saab hääletamisest osa võtnud linnavolikogu liikmete poolthäälte enamuse.”;
1.17 muuta § 32 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 32. Linnavolikogu revisjonikomisjoni moodustamine
1)	revisjonikomisjoni liige lahkub revisjonikomisjonist isikliku avalduse alusel;
2)	revisjonikomisjoni liikmele avaldatakse umbusaldust;
3)	revisjonikomisjoni liikme surma korral.
(13) Käesoleva paragrahvi 12. lõikes nimetatud juhtudel viiakse läbi revisjonikomisjoni uue liikme valimine käesolevas paragrahvis sätestatud korras või linnavolikogu otsusel vähendatakse vastavalt revisjonikomisjoni liikmete arvu.”;
1.18 täiendada põhimäärust §-ga 32¹ järgmises sõnastuses:
“§ 32¹. Linnavolikogu revisjonikomisjon
1)	linnavalitsuse tegevuse vastavust linnavolikogu määrustele ja otsustele;
2)	tulude tähtaegset sissenõudmist ja arvelevõtmist ning kulude vastavust linna eelarvele;
3)	linna asutuste raamatupidamise õigsust ja linna ametiasutuste hallatavatesse asutustesse paigutatud linnavara kasutamise sihipärasust;
4)	linna poolt sõlmitud lepingute täitmist;
5)	linnavolikogu ülesandel linnavalitsuse ja linna ametiasutuste tegevuse seaduslikkust ja otstarbekust.
(5) Revisjonikomisjoni teenindab linnavolikogu kantselei.”;
1.19 asendada § 33 lõikes 1 numbrid “32 4.” numbritega “32¹ 2.”;
1.20 muuta § 35 alljärgnevalt:
1.20.1 asendada lg 1 number “2” sõnaga “kaks”;
1.20.2 tunnistada kehtetuks lg 4 p 7;
1.21 muuta § 36 alljärgnevalt:
1.21.1 muuta lg 2 teist lauset ja sõnastada see järgmiselt:
“Linnavolikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku ja seda juhatab kuni linnavolikogu esimehe valimiseni valimiskomisjoni esimees või tema asetäitja.”;
1.21.2 muuta lg 4 ja sõnastada see järgmiselt:
“(4) Kutse linnavolikogu istungi kokkukutsumise kohta, milles on ära näidatud istungi toimumise aeg, koht ja arutlusele tulevad küsimused, tehakse linnavolikogu liikmetele teatavaks linnavolikogu kantselei kaudu vähemalt neli päeva enne linnavolikogu istungit ning kutse avaldatakse vähemalt üks päev enne linnavolikogu istungit ajalehes, milles linnavolikogu avaldab oma ametlikke teateid.”;
1.22 muuta § 37 alljärgnevalt:
1.22.1 muuta lg 8 ja sõnastada see järgmiselt:
“(8) Hääletamine linnavolikogus on avalik, v.a. isikuvalimised. Avalikul hääletamisel kasutatakse elektroonilist hääletamissüsteemi. Linnavolikogu liikmel on õigus nõuda koheselt istungil avaliku hääletamise tulemuste lisamist istungi protokollile.”;
1.22.2 täiendada paragrahvi lõikega 8¹ järgmises sõnastuses:
“(8¹) Elektroonilise hääletamissüsteemi rikke korral ning juhul, kui linnavolikogu istung ei toimu linnavolikogu istungite saalis, hääletatakse käetõstmisega. Sel juhul võib linnavolikogu liige taotleda nimelist hääletamist, kui tema ettepanekut toetab vähemalt kaks linnavolikogu liiget. Nimeline hääletamine viiakse läbi, kui selle poolt hääletab vähemalt ¼ kohalolevatest linnavolikogu liikmetest.”;
1.22.3 muuta lg 9 ja sõnastada see järgmiselt:
“(9) Isikuvalimistel toimub hääletamine hääletamissedeliga linnavolikogu poolt sätestatud korras.”;
1.22.4 asendada lõikes 11 number “17” numbriga “18” ja number “23” numbriga “24”;
1.22.5 muuta lg 12 teist lauset ja sõnastada see järgmiselt:
“Protokollile kirjutavad alla linnavolikogu esimees või tema asendaja–linnavolikogu istungi juhataja ning istungi protokollija.”;
1.23 muuta § 37¹ ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 37¹. Arupärimine
(4) Kui arupärimises oli ette nähtud suuline vastamine, võtab linnavolikogu esimees pärast arupärimisele kirjalikku vastamist suulise vastamise linnavolikogu istungi päevakorra projekti. Kui arupärimises ei olnud ette nähtud suulist vastamist, kuid kirjalik vastus ei rahulda arupärimise esitajat, esitatakse linnavolikogu esimehele kahe nädala jooksul pärast kirjaliku vastuse saamist taotlus võtta arupärimisele vastamine linnavolikogu istungi päevakorra projekti. Suulisel vastamisel võib arupärimisele vastaja anda sõna täiendavateks selgitusteks vastava valdkonna spetsialistile.”;
1.24 muuta § 37² lg 1 ja 3 ning sõnastada need järgmiselt:
“(1) Linnavolikogu liige on kohustatud taandama ennast sellise linnavolikogu üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes on tal huvide konflikt vastavalt korruptsioonivastase seaduse § 25 lõikele 1.
(3) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud juhul on linnavolikogu liige kohustatud enne küsimuse arutelu algust tegema avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorrapunkti arutamisel. Vastav märge fikseeritakse linnavolikogu istungi protokollis. Küsimuse arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle linnavolikogu liikme võrra väiksem.”;
1.25 muuta § 38 alljärgnevalt:
1.25.1 muuta lg 1 ja sõnastada see järgmiselt:
“(1) Vähemalt neljandik linnavolikogu koosseisust võib algatada umbusalduse avaldamise linnavolikogu esimehele, linnavolikogu aseesimehele, linnavolikogu komisjoni esimehele, linnavolikogu komisjoni aseesimehele, revisjonikomisjoni liikmele, linnavalitsusele, linnapeale või linnavalitsuse liikmele.”;
1.25.2 muuta lg 3 esimest lauset ja sõnastada see järgmiselt:
“(3) Umbusalduse avaldamine toob kaasa linnavolikogu esimehe või aseesimehe ametist või komisjoni esimehe või aseesimehe või revisjonikomisjoni liikme tema kohustustest vabastamise.”;
1.25.3 muuta lg 4 ja sõnastada see järgmiselt:
“(4) Umbusalduse avaldamine on aluseks linnapea või palgalise linnavalitsuse liikme ametist või linnavalitsuse liikme tema kohustustest vabastamisele linnavolikogu usalduse kaotamise tõttu.”;
1.26 muuta § 40 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 40. Ettepanekud seaduste ja teiste õigusaktide vastuvõtmiseks
(2) Linnavolikogu vastava otsuse alusel esitab käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud ettepanekud Vabariigi Valitsusele linnavalitsus.”;
1.27 muuta § 41 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 41. Linnavolikogu tegutsemisvõimetus
1)	pole vastu võtnud linna eelarvet kolme kuu jooksul eelarveaasta algusest või riigieelarve vastuvõtmisest arvates, kui riigieelarvet ei olnud vastu võetud eelarveaasta alguseks;
2)	pole kahe kuu jooksul uue koosseisu esimese istungi lõppemise päevast arvates valinud linnavolikogu esimeest ja linnapead või pole nelja kuu jooksul uue koosseisu esimese istungi päevast arvates kinnitanud linnavalitsuse liikmeid;
3)	pole kahe kuu jooksul linnavolikogu esimehe või linnapea ametist vabastamisest arvates valinud uut linnavolikogu esimeest või linnapead või pole nelja kuu jooksul linnapea vabastamisest arvates kinnitanud linnavalitsuse liikmeid;
4)	pole kahe kuu jooksul linnapeale või linnavalitsusele umbusalduse avaldamise päevast arvates valinud uut linnapead ja pole nelja kuu jooksul umbusalduse avaldamise päevast arvates kinnitanud linnavalitsuse liikmeid.
(3) Kui linnavolikogu muutub tegutsemisvõimetuks vähem kui kuus kuud enne kohaliku omavalitsuse volikogude korralisi valimisi ning linnavolikogu liikmete kohtade täitmiseks ei piisa volikogu asendusliikmeid, otsustab käesoleva põhimääruse § 26 1. lõike punktis 13 ja 2. lõikes nimetatud küsimusi linnavalitsus.”;
1.28 muuta § 42 alljärgnevalt:
1.28.1 muuta lg 3 ja sõnastada see järgmiselt:
“(3) Linnavalitsus juhib linna ametiasutuste (v.a. linnavolikogu kantselei) ja nende hallatavate asutuste tegevust, osaleb linnavolikogu poolt kehtestatud korras aktsionärina, osanikuna, asutajana ja liikmena eraõiguslikes juriidilistes isikutes.”;
1.28.2 täiendada lg 4 pärast sõna “palgamäärad” sõnadega “ja palgatingimused”;
1.29 muuta § 43 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 43. Linnapea valimise kord
(6) Linnapeaks osutub valituks kandidaat, kes saab linnavolikogu koosseisu häälteenamuse.”;
1.30 muuta § 44 alljärgnevalt:
1.30.1 muuta lg 1 ja sõnastada see järgmiselt:
“(1) Linnapea:
1)	juhib ja korraldab linnavalitsuse tööd ja linnavalitsuse istungite ettevalmistamist;
2)	esindab Tallinna ja linnavalitsust vastavalt seaduse ja käesoleva põhimäärusega sätestatud korras, välja arvatud § 29 lg 1 p 2 toodud juhud. Linnapea võib volitada teisi isikuid esindama linna temale antud pädevuse piires;
3)	annab linnavalitsuse ja tema ametiasutuste sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
4)	kirjutab alla linnavalitsuse määrustele ja korraldustele ning teistele linnavalitsuse dokumentidele;
5)	esitab linnavolikogule kinnitamiseks linnavalitsuse liikmete arvu ja linnavalitsuse struktuuri;
6)	esitab linnavolikogule ettepaneku linnavalitsuse liikme kinnitamiseks ja tema vabastamiseks linnavalitsuse liikme kohustustest ning palgalise linnavalitsuse liikme ametisse nimetamiseks ja ametist vabastamiseks;
7)	esitab linnavalitsusele ametisse nimetamiseks linna ametiasutuse (v.a linnavolikogu kantselei) juhi kandidaadi ja ametisse kinnitamiseks linna ametiasutuse hallatava asutuse juhi kandidaadi, teeb linnavalitsusele ettepaneku nimetatud juhtide ametist vabastamise kohta;
8)	täidab muid talle seaduse alusel või käesoleva põhimäärusega pandud ülesandeid.”;
1.30.2 tunnistada kehtetuks lg 2 kolmas lause;
1.31 muuta § 45 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 45. Linnavalitsuse koosseis ja moodustamine
(6) Linnavalitsuse liikmed kinnitab ja palgalised linnavalitsuse liikmed nimetab ametisse linnavolikogu linnapea esildisel linnapea volituste ajaks.”;
1.32 muuta § 46 lg 1 ja 5 ning sõnastada need järgmiselt:
“(1) Linnavalitsus saab oma volitused linnavolikogu poolt linnavalitsuse liikmete kinnitamise ning palgaliste linnavalitsuse liikmete ametisse nimetamise päevast.
(5) Kui osade linnavalitsuse liikmete volituste lõppemise tõttu osutub linnavalitsuse liikmete arv väiksemaks kui linnapea ja vähemalt pool linnavolikogu poolt kinnitatud linnavalitsuse liikmete arvust, ei ole linnavalitsus otsustusvõimeline kuni vajaliku arvu uute linnavalitsuse liikmete kinnitamiseni ja palgaliste linnavalitsuse liikmete ametisse nimetamiseni.”;
1.33 muuta § 47 alljärgnevalt:
1.33.1 muuta lg 1 p 5 ja sõnastada see järgmiselt:
“5) seoses linnavalitsuse uue koosseisu liikmete kinnitamise ja palgaliste liikmete ametisse nimetamisega;”;
1.33.2 muuta lg 3 ja sõnastada see järgmiselt:
“(3) Linnavalitsuse liikme vabastamisel linnavalitsuse liikme kohustustest ja palgalise linnavalitsuse liikme ametist vabastamisel lõpevad tema linnavalitsuse liikme volitused. Käesoleva põhimääruse § 54 sätestatud juhtudel ja korras makstakse hüvitust ametist vabastatud palgalisele linnavalitsuse liikmele.”;
1.34 muuta § 48 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 48. Uute linnavalitsuse liikmete kinnitamine ja palgaliste linnavalitsuse liikmete ametisse nimetamine
Linnavalitsuse koosseisus olevale vabale linnavalitsuse liikme kohale kinnitatakse ja palgalisele linnavalitsuse liikme ametikohale nimetatakse uus isik linnapea esildisel linnavolikogu poolt §-s 45 sätestatud korras.”;
1.35 muuta § 49 lg 1 p 3 ja sõnastada see järgmiselt:
“3) lahendab seadusega kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud küsimusi, mille lahendamise on linnavolikogu delegeerinud linnavalitsusele.”;
1.36 muuta § 50 lg 2 teist lauset ja sõnastada see järgmiselt:
“Linnavalitsuse istungist võtab sõnaõigusega osa linnasekretär.”;
1.37 muuta § 51 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 51. Linnasekretär
1)	juhib linnakantseleid ning esitab linnapeale ettepanekuid linnakantselei ülesannete, struktuuri ja teenistujate koosseisu kohta;
2)	annab kaasallkirja linnavalitsuse määrustele ja korraldustele ning linnavalitsuse istungi protokollile;
3)	korraldab linnavalitsuse õigusaktide avaldamist ja töö avalikustamist;
4)	korraldab koostöös linnavolikogu kantseleiga linnavolikogu õigusaktide avaldamist ja töö avalikustamist;
5)	saadab õiguskantslerile linnavalitsuse õigustloovate aktide ärakirjad 10 päeva jooksul nende vastuvõtmisest arvates;
6)	saadab koostöös linnavolikogu kantseleiga õiguskantslerile linnavolikogu õigustloovate aktide ärakirjad 10 päeva jooksul nende vastuvõtmisest arvates;
7)	esindab linna kohtus või volitab selleks teisi isikuid;
8)	hoiab linna vapipitsatit;
9)	osaleb linnavalitsuse istungite ettevalmistamisel ja korraldab istungite protokollimist;
10)	annab linnakantselei sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
11)	täidab teisi seaduses, Tallinna põhimääruses ja linnavalitsuse reglemendis pandud ülesandeid.
(5) Linnasekretäri asendamise korra määrab linnapea. Linnasekretäri asendaja peab vastama käesoleva paragrahvi 2. lõikes sätestatud tingimustele. Alates 2002. aasta 1. jaanuarist on linnasekretäri asendajal kõik linnasekretäri õigused ja kohustused.”;
1.38 muuta VI peatüki pealkirja ja sõnastada see järgmiselt:
“VI LINNA ASUTUSED JA LINNA AVALIK TEENISTUS. TEENISTUSLIK JÄRELEVALVE”;
1.39 muuta § 52 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 52. Linna asutused. Linna asutuste moodustamise kord ja põhiülesanded
1)	linna ametiasutused, mis teostavad avalikku võimu;
2)	linna ametiasutuse hallatavad asutused, mis ei teosta avalikku võimu.
(11) Linna ametiasutus ja ametiasutuse hallatav asutus registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.”;
1.40 muuta § 53 lg 4 teine lause ja sõnastada see järgmiselt:
“Kui seaduses või käesolevas põhimääruses ei ole sätestatud teisiti, võib ametnikuna teenistusse võtta 18-aastaseks saanud vähemalt keskharidusega Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt seadusega või seaduse alusel kehtestatud ulatuses.”
1.41 muuta § 54 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 54. Linnavolikogu poolt valitud ja ametisse nimetatud isikute ning teiste linnaametnike sotsiaalsed garantiid
(1) Palgalisel ametikohal töötavale linnavolikogu esimehele või tema asetäitjale, linnapeale ja linnavolikogu poolt ametisse nimetatud linnavalitsuse liikmele võib linnavolikogu otsusega maksta ametist vabastamisel hüvitust kuni kolme kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud kaks kuni kaheksa aastat, ja kuni kuue kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud vastaval ametikohal rohkem kui kaheksa aastat, kusjuures nimetatud töötamise aja hulka arvatakse ka pidev töötamine käesoleva paragrahvi 3. ja 5. lõikes nimetatud ametikohtadel ning vabastamine toimub:
1)	seoses volituste tähtajalise lõppemisega;
2)	tema enda algatusel seoses terviseseisundiga, mis ei võimalda püsivalt oma teenistuskohustusi täita;
3)	seoses umbusalduse avaldamisega.
1)	vabastatakse ametist tema enda algatusel, v.a. käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 2 toodud juhul;
2)	valitakse või nimetatakse linnavolikogu poolt ametisse uueks tähtajaks.
(3) Linnaosa vanemale makstakse ametist vabastamisel hüvitust kolme kuu ametipalga ulatuses kui ta on töötanud kaks kuni kuus aastat, ja kuue kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud oma ametikohal rohkem kui kuus aastat, kusjuures nimetatud töötamise aja hulka arvatakse ka pidev töötamine käesoleva paragrahvi 5. lõikes nimetatud ametikohtadel ning vabastamine toimub:
1)	teenistustähtaja möödumise tõttu;
2)	tema enda algatusel seoses terviseseisundiga, mis ei võimalda püsivalt oma teenistuskohustusi täita.
1)	vabastatakse ametist tema enda algatusel, v.a. käesoleva paragrahvi 3. lõike punktis 2 toodud juhul;
2)	nimetatakse linnavalituse poolt linnaosa vanemaks uueks tähtajaks või nimetatakse linna muu ametiasutuse juhiks.
(5) Linnasekretäri, linnavalitsuse nõuniku, linnavalitsuse ameti juhataja ja tema asetäitja, linnakantselei osakonna juhataja, linnaosa vanema asetäitja, linnaosa valitsuse haldussekretäri, linnavolikogu kantselei juhataja ja tema asetäitja, linnavolikogu nõuniku ning linnavolikogu kantselei osakonna juhataja teenistusest vabastamisel ametniku algatusel võib maksta eelnimetatud ametnikule hüvitust, kui ta on töötanud oma või eelnimetatud ametikohtadel kokku vähemalt kolm viimast aastat ning linna ametiasutuses pidevalt:
3 kuni 6 aastat – kuni kolme kuu ametipalga ulatuses;
6 kuni 10 aastat – kuni nelja kuu ametipalga ulatuses;
üle 10 aasta – kuni kuue kuu ametipalga ulatuses.
Hüvituse maksmise ja selle suuruse otsustab linnavalitsus linnavalitsuse ametnike osas v.a linnavolikogu kantselei ametnikud, kelle suhtes teeb vastava otsuse linnavolikogu esimees.
(13) Käesoleva paragrahvi lõigetes 7-10 ettenähtud hüvitused ja toetus makstakse välja erakorralisteks sündmusteks eraldatud vahendite arvel.”;
1.42 täiendada põhimäärust §-ga 54¹ järgmises sõnastuses:
“§ 54¹. Teenistuslik järelevalve
(9) Käesoleva paragrahvi alusel ei teostata teenistuslikku järelevalvet haldusõiguserikkumiste seadustiku § 189-216 sätestatud ametiisikute aktide ja toimingute üle.”;
1.43 muuta § 55¹ ja sõnastada see järgmiselt:
“Tallinna eelarve projekt, vastuvõetud eelarve, eelarve muudatused ja lisaeelarved ning eelarve täitmise aruanne avalikustatakse käesoleva põhimääruse § 81 lg 1 sätestatud korras.”;
1.44 täiendada § 57 lõikega 10 järgmises sõnastuses:
“(10) Eelarve, eelarve muutmise ja lisaeelarve projekti koostamine ja vastuvõtmine toimub linnavolikogu poolt sätestatud korras.”;
1.45 jätta § 58 lg 1 välja sõnad “(sealhulgas rahanduskomisjon)”;
1.46 muuta § 59 lg 5 ja sõnastada see järgmiselt:
“(5) Eelarve täitmise aruande kinnitab linnavolikogu hiljemalt 1. juuniks, olles eelnevalt ära kuulanud revisjonikomisjoni vastava arvamuse. Alates 2001. aasta 1. jaanuarist peab olema linnavolikogule kinnitamiseks esitatavale eelarve täitmise aruandele lisatud linnavolikogu poolt määratud audiitori arvamus aruande kohta.”;
1.47 asendada § 65 lg 3 sõna “asutused” sõnadega “ametiasutuse hallatavad asutused”;
1.48 muuta § 69 alljärgnevalt:
1.48.1 asendada lõigetes 1 ja 2 sõnad “linna asutus” sõnadega “linna ametiasutuse hallatav asutus” vastavas käändes;
1.48.2 muuta lg 5 ja sõnastada see järgmiselt:
“(5) Linnal on õigus oma ülesannete täitmiseks sõlmida lepinguid. Lepingute sõlmimiseks volitatud isikud määratakse käesoleva põhimäärusega ja Tallinna õigusaktidega.”;
1.49 muuta § 71 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 71. Tallinna arengukava
1)	linnaeelarve koostamisele;
2)	investeeringute kavandamisele ja nende jaoks rahaliste ja muude vahendite taotlemisele, sõltumata nende allikast;
3)	laenude võtmisele ja võlakirjade emiteerimisele eelarveaastast pikemaks perioodiks.
(7) Tallinna üldplaneering ja arengukava ei tohi olla vastuolus.”;
1.50 tunnistada kehtetuks § 73 lg 3;
1.51 tunnistada kehtetuks § 74 lg 2;
1.52 muuta § 81 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 81. Linnavolikogu õigusaktidele esitatavad nõuded ja õigusaktide jõustumine
(10) Jõustunud linnavolikogu õigusaktid saadab linnavolikogu kantselei Rahvusraamatukogule ja Tallinna Keskraamatukogule.”;
1.53 muuta § 82 lg 2¹ ja sõnastada see järgmiselt:
“(2¹) Linnavalitsuse määruste ärakirjad saadab linnasekretär 10 päeva jooksul nende vastuvõtmisest arvates õiguskantslerile, linnavolikogu kantseleile, Rahvusraamatukogule ja Tallinna Keskraamatukogule.”;
1.54 asendada § 86 lõigetes 1 – 4 sõnad “linnaosa põhikiri” sõnadega “linnaosa põhimäärus” vastavas käändes;
1.55 muuta § 89 lg 5 ja sõnastada see järgmiselt:
“(5) Halduskogu liikmel on õigus saada hüvitust halduskogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste ning halduskogu tööst osavõtu eest linnavolikogu poolt kehtestatud määras ja korras.”;
1.56 muuta § 90 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 90. Halduskogu liikme volituste ennetähtaegne lõppemine
1)	tagasiastumisega isikliku avalduse alusel;
2)	väljalangemisega Eesti hääleõiguslike kodanike riiklikust registrist Tallinnas;
3)	nimetamisega kohtunikuks;
4)	tahtliku kuriteo eest süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisega;
5)	jõustunud kohtuotsusega, millega tühistati valimiskomisjoni otsus tema registreerimise kohta linnavolikogu liikmeks;
6)	teovõimetuks tunnistamisega;
7)	surmaga.
(5) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 4-6 sätestatud juhtudel edastab linnaosa vanem vastava kohtuotsuse hiljemalt kolme tööpäeva jooksul selle kättesaamisest arvates linnavolikogule.”;
1.57 muuta § 91 ja sõnastada see järgmiselt:
“§ 91. Halduskogu liikme volituste peatumine
3)	valimisega vallavanemaks või linnapeaks, kinnitamisega valla- või linnavalitsuse liikmeks, valimisega Tallinna Linnavolikogu esimeheks, kinnitamisega Tallinna linnaosa vanemaks;
4)	nimetamisega sama linnaosa valitsuse ametnikuks;
5)	asumisega tegevteenistusse kaitseväes või sellega võrdsustatud teenistusse;
7)	tööülesannete, õpingute tõttu või muul põhjusel, mis takistab halduskogu istungitel osalemist vähemalt kolme järjestikuse kuu ulatuses.
(8) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 6 sätestatud juhul saadab linnaosa vanem hiljemalt kolme tööpäeva jooksul vastava kohtumääruse kättesaamisest arvates selle linnavolikogule.”;
1.58 muuta § 93 lg 8 teist lauset ja sõnastada see järgmiselt:
"Halduskogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa üle poole halduskogu liikmetest, sealhulgas halduskogu esimees või tema asendaja.";
1.59 muuta § 96 alljärgnevalt:
1.59.1 täiendada lg 1 esimest lauset pärast sõna “palgamäärad” sõnadega “ning palgatingimused”;
1.59.2 täiendada lg 2 pärast sõnu “linnaosa valitsuse põhimäärusega” sõnadega “ja teiste Tallinna õigusaktidega”;
1.59.3 asendada lg 2 ja lg 4 p 2 sõnad “linnaosa põhikiri” sõnadega “linnaosa põhimäärus” vastavas käändes;
1.59.4 muuta lg 4 p 6 ja sõnastada see järgmiselt:
“6) teeb linnapeale ettepaneku linnaosa valitsuse hallatava asutuse juhi ametisse kinnitamiseks ja ametist vabastamiseks, sõlmib ja lõpetab temaga töölepingu ning täidab teisi tööandja õigusi ja kohustusi seaduses ja Tallinna õigusaktidega sätestatud korras.”;
1.59.5 täiendada lg 4 p 6¹ järgmises sõnastuses:
“6¹) täidab tööandja õigusi ja kohustusi linnaosa valitsuse ametnike ja abiteenistujate suhtes kui Tallinna õigusaktides ei ole sätestatud teisiti;”;
1.59.6 tunnistada kehtetuks lg 4 p 9;
1.60 tunnistada kehtetuks § 97.
2. Linnavalitsusel korraldada Tallinna põhimääruse tervikteksti avaldamine 3 nädala jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
3. Linnavalitsusel esitada ettepanekud linnavolikogu õigusaktide kooskõlla viimiseks Tallinna põhimäärusega ja viia oma õigusaktid kooskõlla Tallinna põhimäärusega.
4. Linnavolikogu kantseleil esitada linnavolikogu töökorra muutmise eelnõu kahe kuu jooksul põhimääruse muudatuste jõustumisest arvates.
5. Tunnistada kehtetuks Tallinna Linnavolikogu:
5.1 2. detsembri 1999 määrus nr 40 “Linnavolikogu komisjoni aseesimehe valimise korra kinnitamine”;
5.2 16. detsembri 1999 määruse nr 46 “Linnavolikogu revisjonikomisjoni liikmete valimise korra kinnitamine” punkt 1;
5.3 10. veebruari 2000 määruse nr 10 “Linnavolikogu komisjoni esimehe valimise korra kinnitamine” punkt 1.
6. Määrus jõustub 19. juunil 2000.
Tallinna Linnavolikogu aseesimees-
linnavolikogu esimehe asendaja


Saelatt 18" 45cm 84936 @ voti24
TÖÖRIISTAD (1872)
Padrunid, tarvikud ja komplektid (237)
1/4" Padruni tarvikud (23)
3/8" Padruni tarvikud (15)
Autotööriistad, filtrivõtmed ja tõmmitsad (178)
Mootoritööriistad (4)
Fikseerimis tööriistad (10)
Rehvipingid ja tarvikud (36)
Rehvipaigaldus tarvikud (27)
TÖÖKOJA SISUSTUS (358)
Varustus (70)
AUTOELEKTER (111)
MÄÄRDED, ÕLID (49)
ATF õlid (13)
REHVITARVIKUD (70)
Tasakaalud (12)
Ventiilid ja tööriistad (11)
Taskulamp võtmehoidja AA patarei komplektis
Tootekood: APT-BW , Laoseis: 4
Esileht » Saelatt 18" 45cm 84936
Saelatt 18" 45cm 84936
Tootekood: 49432
EAN: 5906083849367
Kadaka tee 1/2 Tallinn poe laos - Tellimisel 3-10 tööpäeva. Täpsema info saamiseks pöörduge abi@aerton.ee
Linnamäe tee 37A Tallinn poe laos - Tellimisel 3-10 tööpäeva. Täpsema info saamiseks pöörduge abi@aerton.ee
Meistri tee 3 Tutermaa poe laos - 1
Kettsaagide kettsuunaline juhend. Pikkus 18 ", 72 rakkudes helikõrgust 0,325", mille laius 0,058 "(1,5 mm). See on valmistatud mangaanterasest Mn65, mis suurendab märkimisväärselt hõõrdetaluvuse suunava ja ülekuumenemist, mis ulatub tema elu jooksul. Fantastiline ots on kinnitatud needid 4 pakkudes kõrgema paigaldus täpsuse ja tugevuse suurendamiseks juhend. Lisaks lõppu täht on rull-laager, mis tagab täpse juhtimise ahela, vähendades resistentsuse ajal.
Liikuv YATO on eriline õlitussüsteem reservuaari õli, mille ahelas on kogutud õli ja jaotab selle ühtlaselt kogu pikkus juhend. see võimaldab vähendada vastupanu töö ja suurenenud jahutus, mis oluliselt pikendab kogu lõikamine süsteemi.
YATO juhendid on mõeldud koduseks ja professionaalseks kasutamiseks. Nad on pühendunud maja ümber töötama aias. Need sobivad hästi ka puidu lõikamiseks.
On soovitatav kasutada rööbastelt ketid YATO YT-YT-84 943 või 84 963. Samuti on võimalik neid teiste tootjate kettidega kasutada.
Eesmärk / kasutamine
Suunava YATO YT-84 936 on samaväärne:
- OREGON 188SLGK095
- DOLMAR: 415045631
- Makita: 415045631
- Windsor 18CJL58SPYJ
suunata YATO YT-84936 saab kasutada järgmise käeshoitavad:
- Dolmar 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, ES1800, PS460, PS4600, PS4605, PS500, PS5000, PS510, PS5100S, PS540
- Homelite 250, 252, 290, 290C, 300, 340, 340C, 3850B, 3850C, 4045, 415B, 444, 4550B, HCS4040, HCS4446CA
- Husqvarna 133, 136, 137, 141, 142, 154, 234, 238, 240, 242, 242XP, 246, 254, 257, 261, 262, 339XP, 340, 345, 346, 346XP, 350, 351, 353 357, 357XP, 359, 36, 40, 41, 42, 435, 35E, 44, 440, 440E, 444, 445, 445E, 45, 450E, 455 RANCHER, 455E, RANCHER, 460, 460 RANCHER, 50, 51 550, 560XP, T435
- Jonsered: 2012, 2014, 2015, 2016, 2036, 2040, 2041, 2045, 2050, 2051, 2054, 2055, 2063, 2141, 2145, 2147, 2149, 2150, 2152, 2153, 2155 , 2156, 2159, 2163, 370, 380, 410, 420, 425, 435, 45, 450, 451, 451EVS, 452, 455, 490, 49S, P50, 51, 510, 52, 520, 521, 525, 535 , 590, CS2149W, CS2152W
- Makita 45, DCS430, DCS43001, DCS4300I, DCS431, DCS460, DCS4600S, DCS500, DCS5000, DCS5030, DCS520, DCS5200I,
- NAC NO-CS38, SPS01-45, SPS01-52, SPS02- 45 YD 40/45, YD40, YD52
- Oleo-Mac 850, 938, 940, 941, 942, 942C, 945, 946, 947, 950, 950 Super, 950A, 951, 952, 956, 962, E300F
- Partner: 365, 400, 405, 410 , 450, 460, 465, 470, 495, 500, 510, 540, 545, P500, P5000, P5500
- Solo: 639, 641, 644, 645, 647, 650, 651, 652, 656, 665
Indeksi number
YT-84936
EAN 5906083849367
Brutokaal (kg) 1,0000
Suurus [in] 18
Lahtrite arv 72
Lõpetamine [in] 0,325 "
Laius [in] 0,058 "
Lõikamise hamba tüüp Półdłuto
18mm narre-lehtvõti jäik 0199
Tootekood: 53680	, Laoseis: 7	, Valige suurus: , KIle moodud:
12-tähik 1/2" m17 YT-0457 12kant 0457 = 04357
Tootekood: 4158	, Laoseis: 3	, Valige suurus: , KIle moodud:
PZ2 kruvik.o.lüh.25a/karbis10tk non-slip 19,6Nm 04712
Tootekood: 54007	, Laoseis: 1	, Valige suurus: , KIle moodud:
PH2 kruvik.oL50 10tk/1/4" 6,3mmHRC58-61 04782
Tootekood: 50553	, Laoseis: 4	, Valige suurus: , KIle moodud:
PH2 kruvik.ots kahep25/10tk 1/4" non-slip süst HRC 0481
Tootekood: 39254	, Laoseis: 24	, Valige suurus: , KIle moodud:


text:
Kohtuasi F‑6/07
Avalik teenistus – Ajutised teenistujad – Menetlusküsimus – Konfidentsiaalsed dokumendid – Ebaseaduslikult saadud dokumendid – Dokumentide toimikust eemaldamine – Töölevõtmine – Vaba ametikoht – Kandidatuuri õigusvastane kõrvalejätmine – Tühistamine – Kahju hüvitamise hagi – Töölesaamine võimaluse kaotamine – Ex aequo et bono hindamine
Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, milles R. Suvikas palub esiteks tühistada nõukogu lepingute sõlmimise pädevusega asutuse 20. veebruari 2006. aasta otsus jätta ta nõukogu/B/024 ajutiste teenistujate valikumenetluses väljaselgitatud parimate kandidaatide nimekirja kandmata ja teiseks mõista välja kahjuhüvitis talle väidetavalt tekitatud varalise ja mittevaralise kahju eest.
Otsus: Jätta kohtutoimikust välja R. Suvikase esitatud dokumendid, mis sisalduvad hagiavalduse lisades A 14−A 16. Tühistada lepingu sõlmimise pädevusega asutuse 20. veebruari 2006. aasta otsus jätta R. Suvikas nõukogu/B/024 ajutiste teenistujate valikumenetluses väljaselgitatud parimate kandidaatide nimekirja kandmata. Mõista nõukogult kahju hüvitamiseks R. Suvikase kasuks välja 20 000 eurot. Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. Mõista kohtukulud välja nõukogult.
1. Menetlus – Menetlusdokumentide vastuvõetavus – Hindamine dokumendi esitamise ajal – Taotlus lahendada menetlusküsimus – Vastuvõetavus igas menetlusstaadiumis
2. Ametnikud – Konkurss – Konkursikomisjon – Menetluse konfidentsiaalsus – Ulatus
3. Ametnikud – Ajutised teenistujad – Töölevõtmine – Menetlus – Valiku nõuandekomitee kaalutlusõigus – Piirid – Teatega vaba ametikoha kohta seatud tingimustest kinnipidamine
4. Ametnikud – Ajutised teenistujad – Töölevõtmine – Menetlus – Teenete hindamine
5. Ametnikud – Ajutised teenistujad – Töölevõtmine – Menetlus – Teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse kaalutlusõigus – Piirid – Töölevõtmise teadaandes seatud tingimuste ja kaalutlusõiguse kasutamiseks kehtestatud menetluseeskirjade järgimine
6. Ametnikud – Hagi – Tühistamisotsus – Mõju
7. Ametnikud – Hagi – Täielik pädevus – Võimalus mõista kohtu omal algatusel kostjast institutsioonilt välja hüvitis
8. Ametnikud – Hagi – Täielik pädevus – Kandidatuuri tagasilükkamise tõttu võimaluse kaotamisega seonduva varalise kahju hüvitamine
(Personalieeskirjad, artikli 91 lõige 1; Muude teenistujate teenistustingimused, artikli 47 punkt b, alapunkt ii)
9. Ametnikud – Hagi – Kahju hüvitamise hagi – Vaidlustatud ebaseadusliku akti tühistamine – Mittevaralise kahju adekvaatne hüvitamine
1. Kuigi Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artiklis 78 sätestatud norm, mille kohaselt võib Avaliku Teenistuse Kohus juhul, kui tal palutakse lahendada menetlusküsimus, seda teha põhistatud määrusega või liita küsimuse põhikohtuasjaga, on menetlusnorm, mida kohaldatakse selle jõustumise kuupäevast kõigi Avaliku Teenistuse Kohtu menetluses olevate asjade suhtes, ei kehti sama nende normide kohta, mille põhjal Avaliku Teenistuse Kohus võib selle artikli alusel teha otsuse kõnealuse küsimuse vastuvõetavuse kohta ja mida tuleb kohaldada nimetatud taotluse esitamise kuupäeval kehtinud redaktsioonis, kuna need määravad selle, kas küsimuse lahendamise taotlus on vastuvõetav.
Kui tegemist on enne Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra jõustumiskuupäeva esitatud taotlusega lahendada menetlusküsimus, on küsimuse vastuvõetavuse tingimusi kehtestavateks normideks need, millele viitas Esimese Astme Kohtu kodukorra, mis on mutatis mutandis kohaldatav Avaliku Teenistuse Kohtu suhtes, artikkel 114. Kõnealune artikkel 114 on nimelt see säte, mis vastab Esimese Astme Kohtu kodukorras Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artiklile 78. Järelikult tuleb sellisel juhul kohaldada esiteks kodukorra artiklis 78 osundatud menetlusnormi ja teiseks vastuvõetavust käsitlevaid norme, millele viitas Esimese Astme Kohtu kodukorra artikkel 114.
Kuna menetlusküsimus, mida tuleb eristada hagi vastuvõetamatuse vastuväitest, võib tekkida igas menetlusstaadiumis, peab sellise küsimuse lahendamise taotlust olema võimalik esitada samuti igas menetlusstaadiumis.
(vt punktid 49–51 ja 54)
2. Konkursikomisjoni menetluse konfidentsiaalsuse põhimõte loodi selleks, et tagada konkursikomisjoni iseseisvus ja komisjoni menetluse objektiivsus ning selle põhimõtte eesmärk on ka kaitsta kandidaatide õigustatud huvi, et nende võimeid ja oskusi ei avalikustataks. Seega on nimetatud põhimõtte järgimisega vastuolus see, kui avaldatakse konkursikomisjoni liikmete isiklikke arvamusi ning paljastatakse teavet konkursikomisjoni poolt kandidaatidele antud isiklikku laadi või võrdlevate hinnangute kohta.
Sellegipoolest, kuigi valikukomitee või selle üksikute liikmete võrdlevad hinnangud on komitee menetluse konfidentsiaalsuse tõttu salajased, ei kehti sama väljaspool valikumenetlust koostatud dokumentide puhul, mis iseenesest ei kuulu valiku nõuandekomitee kogu menetluse kui sellise hulka, vaid on koostatud ühe komiteeliikme isiklikul algatusel. Nende puhul ei kehti tingimata sama konfidentsiaalsuse tase, mis valikukomitee võrdlevate hinnangute puhul, mis keelab viimaste esitamise Avaliku Teenistuse Kohtus. Eespool nimetatud dokumentide hankimise ebaseaduslikkus või seaduslikkus on seetõttu asjaolu, mida tuleb arvesse võtta.
Sellega seoses tuleb kohtuasja toimikust välja jätta dokumendid, mille on koostanud komiteeliige väljaspool valikumenetlust ja millest osa on ta saanud kolmandalt isikult, hankides need ise ilma loata.
(vt punktid 57, 58, 60, 61, 64–66 ja 71)
Esimese Astme Kohus: 7. veebruar 2001, kohtuasi T‑118/99: Bonaiti Brighina vs. komisjon (EKL AT 2001, lk I‑A‑25 ja II‑97, punkt 46); 5. aprill 2005, kohtuasi T‑336/02: Christensen vs. komisjon (EKL AT 2005, lk I‑A‑75 ja II‑341, punktid 23, 24 ja 26)
3. Teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse poolt ajutiste teenistujate töölevõtmiseks loodud valiku nõuandekomiteel on teatav kaalutlusruum oma menetluse korraldamiseks, seda siiski tingimusel, et jäädakse piiridesse, mis on seatud teates vaba ametikoha kohta. Sellega seoses ei takista miski komiteel tegutsemast etappides, jättes kandidaadid välja progressiivselt vastavalt kriteeriumidele, mis on kindlaks määratud teates vaba ametikoha kohta. Nii ei tähenda pelgalt see, et valikukomitee hindas teates vaba ametikoha kohta kindlaks määratud kriteeriumide põhjal kandidaatide intervjuu tulemusi kahes järjestikuses etapis iseenesest, et valikumenetluses oleks tehtud viga.
(vt punktid 88–90)
4. Konkursi raames tuleb konkursikomisjonil hinnata asjaolusid, mille kohta kandidaadid teavad, et neid hinnatakse ja milleks võivad olla kvalifikatsioonide kohta esitatud dokumendid, eksamid, milles kandidaadid osalesid või hindamisaruanded, millega kandidaadid on saanud tutvuda ja kommenteerida. See moodustab konkursimenetluse nõuetelevastavuse tagatise ja kaitse igasuguse meelevaldsuse vastu, sest kandidaadid on teadlikud kõikidest asjaoludest, mida konkursikomisjon on hinnanud, ja saavad seega hõlpsalt seda hinnangut vaidlustada, kui nad leiavad, et see ei ole õige. Seevastu, kui konkursikomisjon tugineb vähemalt osaliselt sellistele asjaoludele nagu ülemuselt saadud teave või arvamus, millest asjaomased kandidaadid ei ole teadlikud, puudub neil igasugune kaitse kolmandate isikute kinnituste eest, mis võivad olla täielikult õiged, aga võivad mis iganes põhjusel olla ka väärad. Sellega, kui kandidaadil ei ole võimalik esitada oma seisukohta seoses tema ülemuse arvamusega tema kohta, mida konkursikomisjon on arvesse võtnud, rikutakse konkursimenetluses järgitavat põhimõtet, mis õigustab kandidaadi kohta tehtud eksamile mittelubamise otsuse tühistamist.
Konkursikomisjoni eeskujul ei saa teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse loodud valiku nõuandekomitee samadel põhjustel tugineda hinnagu andmisel isegi osaliselt sellistele asjaoludele, nagu ülemuselt saadud teave või arvamus, millest asjaomased kandidaadid ei ole teadlikud ja mille osas ei ole neil olnud võimalik esitada oma seisukohta. Ülemustega konsulteerimine, isegi kui seda teeb üks komitee liige enda nimel, muudab kogu komitee tegevuse ebaseaduslikuks.
(vt punktid 93, 94 ja 97)
Euroopa Kohus: 11. märts 1986, kohtuasi 293/84: Sorani jt vs. komisjon (EKL 1986, lk 967, punktid 17–20); kohtuasi 294/84: Adams jt vs. komisjon (EKL 1986, lk 977, punktid 22–25)
5. Teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse laia kaalutlusõiguse kasutamine eeldab igal juhul seda, et järgitakse maksimaalselt kõiki asjakohaseid norme, st mitte ainult vaba ametikoha teadet, vaid ka võimalikke menetlusnorme, mis sellele ametiasutusele kaalutlusõiguse teostamiseks on kehtestatud.
Pealegi ei või see, et nimetatud asutusel on lai kaalutlusõigus, kaasa tuua tema otsuse ettevalmistavas menetluses tehtud rikkumise peitmist. Seega muudab kõnealune asutus ebaseadusliku ettevalmistava menetluse lõpus oma otsust tehes selle otsuse ebaseaduslikuks, kui ta jätab võtmata meetmed ettevalmistavas menetluses tuvastatud rikkumise hüvitamiseks.
(vt punktid 101–103)
Esimese Astme Kohus: 18. september 2003, kohtuasi T‑73/01: Pappas vs. Regioonide komitee (EKL AT 2003, lk I‑A‑207 ja II‑1011, punkt 53)
6. Kui tühistatakse teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse otsus jätta kandidaadi nimi ebaseaduslikus ajutiste teenistujate valikumenetluses parimate kandidaatide nimekirja kandmata, oleks selle tulemusel kandidaatide nimekirja enda ning sellesse kantud kandidaatide vabadele ametikohtadele kinnitamise otsuse tühistamine liigne sanktsioon asjaomase institutsiooni rikkumisele. Nimelt oleks ajutiseks teenistujaks saanud väljavalitud kandidaatide ametissenimetamisest tulenevate õiguste ära võtmine vaid sel põhjusel, et töölevõtmise menetlus oli ebaseaduslik, vastuolus proportsionaalsuse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtetega ega oleks ka teenistuse huvides.
(vt punktid 109, 111 ja 122)
7. Kui asjaomaste huvide kaalumisel selgub, et teenistuse ja kolmandate isikute huvid takistavad tühistatud otsuse tagajärjel sellele järgnenud otsuste tühistamist, võib ühenduse kohus selle tagamiseks, et tühistamisotsusel on hageja huvide suhtes kasulik mõju, kasutada talle rahalistes vaidlustes antud täielikku pädevust ja mõista isegi omal algatusel kostjast institutsioonilt välja kahjuhüvitise. Kohus võib ka kutsuda asjaomast institutsiooni üles kaitsma adekvaatselt hageja huve, püüdes leida tema olukorrale õiglase lahenduse.
(vt punkt 127)
Euroopa Kohus: 5. juuni 1980, kohtuasi 24/79: Oberthür vs. komisjon (EKL 1980, lk 1743, punkt 14); 6. juuli 1993, kohtuasi C‑242/90 P: komisjon vs. Albani jt (EKL 1993, lk I‑3839, punkt 13)
Esimese Astme Kohus: 23. veebruar 1994, liidetud kohtuasjad T‑18/92 ja T‑68/92: Coussios vs. komisjon (EKL AT 1994, lk I‑A‑47 ja II‑171, punkt 107)
8. Kui Avaliku Teenistuse Kohtul tuleb lahendada rahaline vaidlus kodukorra artikli 91 lõike 1 teise lause tähenduses, rahaliste vaidluste puhul täielik pädevus, mille raames ta võib, kui selleks on alust, mõista omal algatusel kostjalt välja hüvitise tema eksimuse tõttu tekkinud kahju eest ning sellisel juhul hinnata tekkinud kahju ex aequo et bono kohtuasja kõiki asjaolusid arvestades. Kui Avaliku Teenistuse Kohus tuvastab kahju, on ta lisaks ainsana pädev taotluse raames hindama selle kahju hüvitamise viisi ja ulatust, võttes arvesse, et selleks, et apellatsioonkohus saaks teostada kohtulikku kontrolli Esimese Astme Kohtu otsuste üle, peavad need otsused olema piisavalt põhistatud ja juhul, kui tegemist on kahju hindamisega, peavad neis olema välja toodud kriteeriumid, mida on arvestatud väljamõistetud kahjusumma kindlaksmääramisel.
Selleks et määrata kindlaks õiglase kompensatsiooni summat, mis tuleb maksta ebaseaduslikus valikumenetluses osalenud kandidaadile, kes kaotas töölevõtmise võimaluse, tuleb esiteks teha kindlaks kandidaadi töötasu kaotus, määrates kindlaks erinevuse selle töötasu vahel, mida talle oleks makstud töölesaamise korral ja pärast õigusrikkumist tegelikult saadava töötasu vahel, ning teiseks hindama protsentuaalselt tema töölesaamise võimalust, et kaaluda selliselt arvutatud töötasu kaotust.
Kui siiski eriliste asjaolude tõttu nagu see, mil määral ei ole kindel tuvastatud ebaseaduslikkuse mõju asjaomase kandidaadi kandidatuuri tagasilükkamisele, ei ole Avaliku Teenistuse Kohtul võimalik kindlaks määrata matemaatilist koefitsienti, mis väljendaks võimaluse kaotamist, tuleb asjaomase isiku kasuks välja mõista kindlasummaline hüvitis selle võimaluse kaotuse hüvitamiseks.
Nimetatud hüvitise summa arvestamisel ei või võtta iseenesestmõistetavana seda, et kui hageja oleks valikumenetluse edukalt läbinud, oleks temaga sõlmitud kuueaastane ajutise teenistuja leping. Nimelt on institutsioonil muude teenistujate teenistustingimuste artikli 47 punkti 3 alapunkti ii alusel võimalus lõpetada tähtajaline ajutise teenistuja leping tingimusel, et ta järgib nimetatud sättes kehtestatud etteteatamistähtaega. Lisaks, kui hageja oleks tööle võetud, ei oleks tal olnud õigust nõuda lepingu pikendamist veel kaheks aastaks pärast esialgse nelja-aastase ajavahemiku möödumist.
(vt punktid 133–135 ja 142–145)
Euroopa Kohus: 21. veebruar 2008, kohtuasi C‑348/06 P: komisjon vs. Girardot (EKL 2008, lk I‑833, punkt 45 ja viidatud kohtupraktika ning punkt 58 ja viidatud kohtupraktika)
Esimese Astme Kohus : 6. juuni 2006, kohtuasi T‑10/02: Girardot vs. komisjon (EKL AT 2006, lk I‑A‑2‑129 ja II‑A‑2‑609)
9. Ametniku poolt vaidlustatud haldusorgani akti tühistamine on iseenesest adekvaatne hüvitus ning üldjuhul, kui asjaomases aktis puudub ilmselgelt negatiivne hinnang hageja võimetele, mis võiks viimast kahjustada, on see piisav, et heastada igasugune mittevaraline kahju, mis viimasel võis tühistatud akti tõttu tekkida.
(vt punkt 151)
Esimese Astme Kohus: 26. jaanuar 1995, kohtuasi T‑60/94: Pierrat vs. Euroopa Kohus (EKL AT 1995, lk I‑A‑23 ja II‑77, punkt 62); 19. märts 1997, kohtuasi T‑21/96: Giannini vs. komisjon (EKL AT 1997,lk I‑A‑69 ja II‑211, punkt 35)

matches: Kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus


text:
Vandeadvokaat Annika Vait: Riigikohus alusetult makstud koondamishüvitise tasaarveldamisest - Addenda
Riigikohus on lahendis nr 3-2-1-73-14 selgitanud, et kui kohus või töövaidluskomisjon loeb tööandja poolse koondamise tühiseks ning lõpetab ise töölepingu TLS § 107 lg 2 alusel, on töötajal õigus TLS §-s 109 ette nähtud hüvitisele, kuid sellega kaob töötajal omakorda koondamishüvitise saamise õigus. Seega kui koondamishüvitis on sellises olukorras töötajale juba välja makstud, kuulub see tööandjale tagastamisele. Sellises olukorras on pooltel üksteise vastu nõuded, mida nad võivad tasaarveldada.
Riigikohus selgitas, et olukorras, kus tööandja on juba koondamishüvitise välja maksnud ning pärast seda esitab töötaja töövaidluskomisjoni või kohtusse nõude, tuvastamaks ülesütlemise tühisus ja paludes lepingu lõpetamist TLS § 107 lg 2 alusel ja sellega seoses ka TLS §-s 109 sätestatud eraldi hüvitise väljamõistmist tööandjalt, on tööandjal mõistlik esitada juba sama vaidluse raames tasaarvelduse avaldus. Nimetatud avaldusega tasaarvestataks võimalik temalt väljamõistetav TLS § 109 järgne hüvitis tema poolt töötajale juba välja makstud koondamise hüvitisega.
Sellisel juhul olukorras, kus tööandjalt mõistetakse TLS § 109 alusel hüvitis välja, saab vaidlustusorgan lugeda selle tasaarvestatuks tööandja poolse alusetult makstud koondamishüvitise tagastamise nõudega. Ehk siis sisuliselt oleks tööandja justkui TLS § 109 järgse hüvitise juba väljamakstud koondamishüvitise ulatuses töötajale ära tasunud ning tööandja ei pea alusetult tasutud koondamishüvitise tagasinõudmisega eraldi tegelema.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
kohus
§ 107
Riigikohus
§ 107
§ 109
§ 109
§ 109


Notarite Koda / Eesti notarite eetikakoodeks
Teabekeskus / Notarite Koja aktid / Notarite eetikakoodeks
Eesti notarite eetikakoodeks
Vastu võetud Notarite Koja üldkoosolekul 15.12.2001
Notarite Koja eetikakoodeks sätestab notari kui avalik-õigusliku ameti kandja kutse-eetika põhimõtted. Eetikakoodeksi eesmärgiks on aidata kaasa notari ameti kohusetundlikule ja laitmatule pidamisele, kutse-eetika põhimõtete järgimisele ja väärikale käitumisele. Nende nõuete täitmise tagab iga notari teadlikkus notari ametiga kaasnevatest õigustest ja kohustustest, ametivandes antud tõotuse pidamine ning avalik arvamus.
§ 1. Õigusteenuse osutamine
Oma ametialases tegevuses lähtub notar õigusteenuse osutamise põhimõtetest. Õigusteenus peab olema asjatundlik ja kooskõlas heade kommetega. Õigusteenuse osutamisel peab notar tegutsema heas usus, vahendid ja viisid ei tohi olla vastuolus seadusega.
§ 2. Sõltumatus ja erapooletus
(1)Notar on ametitoimingute tegemisel sõltumatu, erapooletu ja õiglane.
(2)Ameti pidamisel juhindub notar seadusest, Notarite Koja organite otsustest, eetikakoodeksist, headest tavadest ja oma südametunnistusest.
(1)Notar ei või ametitoimingu tegemisel alluda avaliku arvamuse, riigi- ja kohaliku võimu ega ametiisikute survele, samuti asjaosaliste otsesele või kaudsele mõjutamisele.
(2)Notar peab jääma erapooletuks ja usaldatavaks kõigi isikute suhtes, kelle huve ja õigusi ametitoiming puudutab.
§ 3. Saladuse hoidmine
(1)Notar on kohustatud ametitegevusega seoses saadud andmeid hoidma saladuses nii ametis oleku ajal kui ka pärast ametist lahkumist. Juhul, kui notar on saladuse hoidmise kohustusest vabastatud, võib ta andmete avaldamisest keelduda, kui seda ei nõua kohus.
(2)Notar peab tagama, et kõrvalistel isikutel ei oleks juurdepääsu notariaaldokumentidele, sellega seotud kirjavahetusele ja muudele teabekandjatele.
(3)Notar nõuab ametitegevusega seotud saladuse hoidmist ka kõigilt oma büroos töötavatelt isikutelt.
§ 4. Usaldatavus, au ja väärikus
(1)Avalik-õigusliku ameti kandjana käitub ja tegutseb notar viisil, mis tagab talle isikute, avalikkuse ja võimude usalduse.
(2)Notar peab ametit ausalt ja väärikalt, säilitab töös rahu, väljapeetuse ning viisakuse. Notar hoidub tegudest, mis seaksid kahtluse alla tema usaldatavuse ja sõltumatuse.
5. Ametialane pädevus
Notar hoolitseb oma ametialase pädevuse eest, osaleb koolitustel ning täiendab pidevalt oma erialaseid teadmisi ja oskusi.
§ 6. Reklaamikeeld
Notar ei või ennast ja oma ametitegevust avalikult reklaamida ega esile tõsta. Reklaamiks ei loeta teabe avaldamist notari nime, notaribüroo tööaja, aadressi ja sidevahendite kohta.
III SUHTED KLIENTIDEGA
§ 7. Asjaosaliste huvide kaitse
(1)Ametitoiminguid teeb notar isikute taotlusel tagades kõigi toiminguosaliste seaduslike huvide kaitse.
(2)Notariaaltoimingust tulenevas vaidluses ei esinda notar ühe osapoole huve teise vastu.
§ 8. Nõustamine ja selgitamine
(1)Notar on kohustatud ametitoimingus osalejaid õiguslikult nõustama ja selgitama neile toimingu sisu, olemust ja tagajärgi.
(2)Notaril on kõigi toiminguosaliste ees võrdsed kohustused, ta ei tohi kedagi teistele eelistada.
§ 9. Teenindusvalmidus
(1)Notar tagab oma büroos kliendikeskse teenindamise.
(2)Notar täidab talle seadusega pandud ülesandeid isiklikult, mõistliku ajaga ja parimal võimalikul viisil.
(3)Sõltumata toimingute tähtsusest suhtub notar neisse ja asjaosalistesse võrdse tähelepanuga.
(4)Konfliktsituatsioonid lahendab notar viisakalt ja vaoshoitult.
§ 10. Tasu võtmine
Ametitoimingute tegemise eest tasu võtmisel lähtub notar seadusest ja selgitab seda toimingus osalejatele, laskmata tekkida lootust võimalikele kõrvalekalletele.
§ 11. Isiklike huvide konflikti vältimine
(1)Notar väldib isiklike huvide ja ametialase tegevuse konflikti.
(2)Ta ei luba sotsiaalsetel, perekondlikel ega muudel suhetel mõjutada oma tegevust notarina, hoiab rangelt lahus oma ametialase tegevuse ja eraelu.
§ 12. Toimingust keeldumine
(1)Isikute taotlusel teeb notar kõiki ametitoiminguid, ainult seaduses sätestatud alustel lükatakse notari ametitoiming edasi, peatatakse selle tegemine või notar keeldub toimingu tegemisest andes osalejatele selle kohta vajalikku teavet.
(2)Notar ei lasku toiminguosalistega vaidlustesse, vaid selgitab neile keeldumise peale kaebamise korda, nõudmisel annab kirjaliku dokumendi keeldumise põhjuste kohta.
IV NOTARITE OMAVAHELISED SUHTED
§ 13. Notariameti ühtsus
(1)Arvestades notari missiooni olla rahva teenistuses ja notari ameti laitmatu pidamise olulist osa õiguskorra kindlustamisel hoiab notar kõrgel oma ameti mainet.
(2)Notar peab ametit enda nimel ja vastutusel vaba elukutsena ning väldib tegevust, mis võib heita varju notari ametile.
(3)Notar kasutab oma ametinime ametitegevusega seoses asjakohaselt, hoidudes selle vääritust ja omakasulisest ärakasutamisest.
§ 14. Notarite Koja liikme õigused ja kohustused
Notar järgib Notarite Koja põhikirja ning täidab Notarite Koja organite otsuseid ja ettekirjutusi.
§15. Kollegiaalne koostöö
(1)Suhetes kolleegidega on notar lojaalne, abivalmis ja koostööaldis, hoidudes halvustamisest ning umbusaldamisest
(2)Kui notar märkab, et kolleeg on eksinud, juhib ta sellele kolleegi tähelepanu ja aitab vajadusel eksimust parandada.
(3)Praktika ühtlustamiseks informeerib notar talle teadaolevast notarite erinevast praktikast ametitoimingute tegemisel Notarite Koja eestseisust.
§ 16. Kandidaatide väljaõpe
(1)Notar jagab oma teadmisi, oskusi ja kogemusi tulevaste kolleegidega.
(2)Kandidaadi väljaõppe juhendajana on notar heatahtlik, toetav ja vajadusel sõbralikult kriitiline tagades notarikandidaadile väljaõppe eesmärgile vastava tegevuse.
§ 17. Vaidluste lahendamine
Arusaamatused kolleegide vahel tuleb võimalusel lahendada kokkuleppel. Kui kokkulepet ei saavutata, võib pöörduda kolleegide vahelise vaidluse lahendamiseks Notarite Koja eestseisuse või aukohtu poole.
§ 18. Aukohus
Notarite Koja aukohus arutab notari, eestseisuse või revisjonikomisjoni algatusel notari ametipidamise, kutse-eetika ja käitumise kohta esitatud kaebusi.
V SUHTED RIIGI- JA AMETIVÕIMUDEGA
§ 19. Seaduskuulekus ja koostöövalmidus
Notar on seadusekuulekas ja õiguskindluse tagamisel koostöövalmis. Õiguskorra huvides teatab notar pädevatele asutustele asetleidnud õiguserikkumistest.
VI SUHTLEMINE AVALIKKUSE JA MEEDIAGA
§ 20. Avatud suhtlemine
(1)Notar suhtleb avalikkusega ja meediaga heatahtlikult ning avatult rikkumata talle pandud saladuse hoidmise kohustust.
(2)Notar ei arvusta avalikkuse ees oma kolleege, hoidub hinnangute andmisest riigi-, kohtu- jm. ametivõimude tegevusele ning ei tõsta esile oma isikut.
VII AMETIVÄLISED SUHTED
§ 21. Osalemine sotsiaal- ja kultuurielus
(1)Notar osaleb sotsiaal- ja kultuurielus vastavalt hea käitumise tavadele ning jälgib, et see ei kahjusta tema ametiväärikust ega tekita huvide konflikti.
(2)Notar ei või olla erakonna juhatuse liige ega kuuluda välismaisesse poliitilisse ühendusse.
§ 22. Osalemine ärilises tegevuses
(1)Notar ei või peale notariameti pidada teisi tasustatavaid ameteid ega olla muul tasustataval tööl, välja arvatud õppe- ja teadustöö.
(2)Notar ei osale äritegevuses juhi või ametiisikuna. Ta ei või tegeleda ettevõtlusega, kuid võib omandada avalikult emiteeritud väärtpabereid, sealhulgas aktsiaid ja vahetusvõlakirju.


Vastseliina valla jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Vastseliina valla jäätmehoolduseeskiri
Vastseliina valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord
§ 5 Läheduse põhimõte jäätmekäitluses.
§ 6 Jäätmete käitlemise eest vastutav isik.
§ 8 Jäätmete liigiti kogumise ja sorteerimise arendamise nõuded
§ 10 Korraldatud jäätmeveo olemus
§ 12 Korraldatud jäätmeveoga liitumise korraldus
§ 26 Vastutus ehitusjäätmete nõuetekohase käitlemise eest.
§ 34 Jäätmekäitluskohtade järelhoolduse nõue
§ 38 Varasema määruse kehtetuks tunnistamine
§ 39 Jõustumine
RT IV, 01.03.2016, 66
Vastu võetud 26.02.2016 nr 4
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 365 ja jäätmeseaduse § 66 lõike 4 § 71 lõike 1 ja 2 ning pakendiseaduse §15 lõike 1 alusel.
(1) Jäätmehoolduseeskiri reguleerib Vastseliina valla haldusterritooriumil jäätmete, sh olme-ja tootmisjäätmete kogumist, sorteerimist, vedu, töötlemist, hoidmist, taaskasutamise ja kõrvaldamise korraldamist ning jäätmete tekitaja, territooriumi valdaja, jäätmekäitlusettevõtte ja Vastseliina valla kui omavalitsusüksuse vahelisi suhteid jäätmekäitlusalases tegevuses.
(2) Vastseliina valla jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestab jäätmehoolduse korraldamise nõuded, korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid, veopiirkonnad, jäätmete vedamise sageduse ja aja Vastseliina vallas.
1) Aia-ja pargijäätmete all mõistetakse aedade ja haljasalade hooldamisel tekkinud biolagunevaid jäätmeid nagu rohi, lehed, oksad jne.
2) Taaskasutatavate jäätmete all mõistetakse jäätmeid, mida saab kasutada toorainena, kütusena või muuks otstarbeks (vanapaber, kartong, pakendijäätmed, biolagunevad jäätmed, metallijäätmed ja puidujäätmed).
3) Olmejäätmete all mõistetakse kodumajapidamisjäätmeid ning kaubanduses, teeninduses või mujal tekkinud oma koostise ja omaduste poolest samalaadseid jäätmeid.
4) Püsijäätmete all mõistetakse tavajäätmeid, milles ei toimu olulisi füüsikalisi, keemilisi, ega bioloogilisi muutusi.
5) Ohtlike jäätmete all mõistetakse jäätmeid, mis vähemalt ühe kahjuliku toime tõttu võivad olla ohtlikud tervisele, varale või keskkonnale.
6) Biolagunevate jäätmete all mõistetakse jäätmeid mis lagunevad anaeroobselt või aeroobselt, nagu toidujäätmed, paber ja papp.
7) Ehitus-ja lammutusjäätmete all mõistetakse ehituse, remondi ja lammutamise käigustekkivaid jäätmeid ning väljaveetud pinnast.
8) Probleemtoode on toode, mille jäätmed põhjustavad või võivad põhjustada tervise-või keskkonnaohtu, keskkonnahäiringuid või keskkonna ülemäärast risustamist.
9) Suurjäätmete all mõistetakse tavajäätmeid, mis oma kuju või suuruse tõttu ei mahu jäätmete kogumismahutisse. Suurjäätmete hulka ei kuulu elektroonikaromud.
10) Jäätmete kogumismahuti all mõistetakse standardset jäätmete kogumiseks kasutatavat mahutit, mida saab jäätmeveovahendiga tühjendada.
11) Jäätmehoidla all mõistetakse lukustatud uksega ruumi või hoonet, kus hoitakse jäätmeid kuni nende üleandmiseni jäätmekäitlusettevõttele.
12) Jäätmete kokkukandepunktide all mõistetakse hajaasustusega piirkonnas jäätmete kogumiskohti, kus kogutakse ühismahutites segaolmejäätmeid.
13) Sortimise all mõistetakse jäätmete sortimist, sealhulgas liigiti kogumist, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses. Sortimisel eraldatakse taaskasutatavad jäätmed ning ohtlikud jäätmed ülejäänud jäätmetest, kui see on tehniliselt teostatav ja sellega ei kaasne ülemääraseid kulutusi.
14) Kompostimise all mõistetakse orgaaniliste jäätmete segamist ja ladestamist ning käitlemist maapinnal või komposteris nende looduslikuks lagundamiseks mullaviljakuse parandamise eesmärgil.
15) Komposteri all mõistetakse orgaaniliste jäätmete lagundamiseks kasutatavat anumat.
16) Jäätmejaama all mõistetakse spetsiaalselt rajatud, tehniliselt varustatud jäätmekäitluskohta, kuhu on paigutatud taaskasutatavate ja ohtlike jäätmete kogumiseks ja esmaseks töötlemiseks kogumismahutid.
17) Keskkonnajaama all mõistetakse taaskasutatavate jäätmete (paberi, papi, plasti, klaasi jne) ja ohtlike jäätmete esmaseks kogumiseks mõeldud kohta, kuhu on paigutatud vastavad mahutid, vajadusel piiratud aiaga. Keskkonnajaamas ei toimu jäätmete töötlust.
18) Jäätmepunkti all mõistetakse taaskasutatavate jäätmete (paberi, papi, plasti, klaasi jne) esmaseks kogumiseks mõeldud kohta, kuhu on paigutatud vastavad mahutid, vajadusel piiratud aiaga. Jäätmepunktis ei toimu jäätmete töötlust.
19) Kogumisringi all mõistetakse valla poolt korraldatud ohtlike jäätmete ja/või suurjäätmete ja/või elektroonikaromude kogumist kindlaks määratud ajal ja kohtades.
20) Territooriumi haldaja all mõistetakse kinnisasja omanikku, hoonestusõigust omavat isikut ning ehitise kui vallasasja omanikku.
21) Jäätmevaldaja on jäätmetekitaja või muu isik või riigi või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle valduses on jäätmed.
22) Jäätmetekitaja on isik või riigi või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle tegevuse käigustekivad jäätmed, või isik, kelle tegevuse tulemusel jäätmete olemus või koostis muutub.
(1) Eeskirja eesmärgiks on säilitada Vastseliina vallas puhas ja tervislik elukeskkond, vähendada jäätmete koguseid ning soodustada jäätmete taaskasutamist.
(2) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile juriidilistele ja füüsilistele isikutele, kes tegutsevad, elavad või viibivad Vastseliina valla haldusterritooriumil.
(1) Jäätmehoolduse arendamist korraldab Vastseliina Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
3) korraldab valla haljasaladel tekkivate aia-ja pargijäätmete kogumist ja kompostimist vallas selleks rajatud kompostimisväljakul;
5) kontrollib jäätmekäitluslepingute olemasolu ja jäätmekäitlustoiminguid kinnistutel, sõltumata maakasutuse sihtotstarbest;
6) kontrollib jäätmekäitlustoiminguid tänavakaubanduses.
(3) Vallavalitsus teavitab liigiti kogutud jäätmete üleandmise võimalustest Vastseliina valla kodulehel
§ 5. Läheduse põhimõte jäätmekäitluses.
Jäätmeid tuleb taaskasutada või kõrvaldada nende tekkekohale võimalikult lähedal asuvas tehnoloogiliselt sobivas ning tervisekaitse-ja keskkonnanõuetele vastavas jäätmekäitluskohas.
§ 6. Jäätmete käitlemise eest vastutav isik.
(2) Jäätmevaldaja on kohustatud järgima vallavalitsuse esitatud nõudeid jäätmete segunemise vältimiseks nende tekkekohas ja jäätmete liigiti kogumiseks selleks ettenähtud mahutitesse, jäätmepunktidesse või piirkondadesse ehitatud keskkonnajaamadesse ja jäätmejaamadesse.
(3) Jäätmevaldaja peab kasutama kõiki võimalusi jäätmete koguse ja ohtlikkuse vähendamiseks. Ta peab jäätmeid tekkekohas sortima ja liigiti koguma, vedama ja taaskasutama või andma need üle jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele eeskirjaga määratud korras.
1) koguma oma kinnistul tekkinud jäätmeid liigiti ning teavitama kinnistul asuvaid elanikke ja seal töötavaid isikuid jäätmete sorteerimise ja kogumise korraldusest;
1) rakendama oma tegevuses kõiki sobivaid jäätmete tekke vältimise ja jäätmete hulga vähendamise võimalusi, jäätmeid tekkekohas sortima ja liigiti koguma ning pöörama tähelepanu jäätmete taaskasutamisele ja ohtlikkuse vähendamisele;
4) käitlema tervishoiu-ja veterinaarteenuse osutamisel tekkinud jäätmeid ja ehitus-ja lammutusjäätmeid vastavalt eeskirja peatükkides 6 ja 7 toodud korrale;
§ 8. Jäätmete liigiti kogumise ja sorteerimise arendamise nõuded
(1) Jäätmete liigiti kogumisel eraldatakse taaskasutatavad (pakendid, kartong, paber ja papp), biolagunevad aia-ja haljastujäätmed ning ohtlikud jäätmed ülejäänud jäätmetest. Selle tulemusena väheneb oluliselt prügilasse ladestavate jäätmete hulk
(2) Eraldi kogutava jäätmeliigi kogumismahutil peab olema nähtavas kohas märk või kiri, mis määrab mahutiga kogutava jäätmeliigi. Kogumismahutisse pandavad jäätmed pakitakse nii, et nad ei levitaks lõhna, ei põhjustaks ohtu tervisele ja keskkonnale.
(3) Jäätmete kogumismahutisse tohib panna ainult neid jäätmeid, mille kogumiseks antud mahuti on ette nähtud.
(5) Segaolmejäätmete sortimisel tekkekohas tuleb liigiti koguda vähemalt järgmised jäätmeliigid:
2) plastid (20 01 01);
7) bioloogiliselt mittelagunevad aia-ja haljastusjäätmed (20 02 02, 20 02 03);
8) pakendid jäätmekoodiga (15 01 01, 15 01 02, 15 01 03, 15 01 04, 15 01 05, 15 01 07, 15 01 09).
11) probleemtoodete jäätmed, (20 01 21,20 0123, 20 01 34, 20 01 35, 20 01 36)
12) suurjäätmed (20 03 07 );
13) käesolevas lõikes nimetamata ohtlikud jäätmed.
(6) Lõike 5 punktides 1-6 ning punktis 8 nimetatud ja jäätmekoodiga (15 01 01, 15 01 02, 15 01 04 ning 15 01 07) määratud pakendijäätmete liigiti kogumine on alates 01.01.2015 kohustuslik:
1) üle 6 korteriga kortermajad
2) juriidilised isikud, kes pakuvad majutus ja/või toitlustus teenust
3) juriidilised isikud, kellel töötab üle 20 inimese
(7) Jäätmetekitajatel on võimalus liigiti kogumisel kasutada valla jäätmejaamas ja teistes avalikes kohtades paigaldatud eraldi konteinereid.
(8) Biolagunevaid aia-ja haljastusjäätmeid tuleb jäätmetekitajatel kompostida oma kinnistul või viia kompostimisväljakule. Komposteerimisväljak asub Vastseliina alevikus, Vastseliina gümnaasiumi krundi kõrval.
(3) Aia-ja pargijäätmete põletamine on lubatud jäätmevaldaja kinnistu piires tuulevaikse ilmaga naabreid mittehäirival viisil ja tule tegemise koht peab paiknema vähemalt 30 m kaugusel mistahes ehitisest, metsast või põlevmaterjali lahtisest hoiukohast, kusjuures tuleb arvestada ilmastikutingimusi.
§ 10. Korraldatud jäätmeveo olemus
Korraldatud jäätmevedu on segaolmejäätmete kogumine ja vedu valla haldusterritooriumil vallavalitsuse korraldatud hanke korras valitud jäätmekäitlusettevõtte poolt. Kui seda tingib avalik huvi, võidakse korraldatud jäätmeveoga hõlmata ka teisi jäätmeliike.
(1) Korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja leidmiseks korraldab vallavalitsus teenuste kontsessiooni vastavalt riigihangete seaduse paragrahvi 31 lõikes 2 ning jäätmeseaduse paragrahvi 67 lõikes 3 sätestatule.
(2) Vallavalitsuse otsusega antakse hankel edukaks tunnistatud ettevõtjale vallavolikogu poolt määratud jäätmeliikide osas korraldatud jäätmete veoks ainuõigus kuni 5 aastaks.
§ 12. Korraldatud jäätmeveoga liitumise korraldus
(1) Vastseliina vallas on üks korraldatud jäätmeveo piirkond, mis hõlmab kogu Vastseliina valla haldusterritooriumi.
(2) Korraldatud jäätmeveoga liitumine on kohustuslik kõikidele jäätmevaldajatele Vastseliina valla haldusterritooriumil.
(3) Korteriühistu puudumisel on jäätmevaldaja kinnisasja omanik, millel asub elu-või äriruum.
(4) Jäätmete kogumiseks korraldatud jäätmeveo piirkonnas on kaks võimalust:
1) Jäätmevaldaja individuaalne kogumiskonteiner Individuaalset kogumiskonteinerit peaks kasutama jäätmevaldajad piirkondades, kus teed võimaldavad pääseda prügiautol majapidamise juurde. Isikliku kogumiskonteineri kasutamine tagab jäätmevaldajale kontrolli oma jäätmekoguse, tühjendussageduse ja teenuse maksumuse üle.
2) Rajatakse ühised jäätmete kokkukandepunktid Kokkukandepunktidesse on paigutatud 0,6-5m3 suurused segaolmejäätmete kogumiskonteinerid. Kokkukandepunktid peaksid asuma piirkonna hajakülades, kus ei ole võimalik prügiautol pääseda iga majapidamise juurde.
(5) Tühjendamissagedust Vastseliina valla haldusterritooriumil tuleb rakendada järgmiselt:
1) korterelamutes mahuteid tühjendada (alates neljast korterist) vähemalt üks kord nelja nädala jooksul;
2) eramutes mahuteid tühjendada vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui üks kord kvartalis;
3) hajaasutusega alal kokkukandepunktides mahuteid tühjendada vähemalt üks kord kvartalis;
(6) Eramu või korterelamu jäätmemahuti suurus sõltub elanike arvust ja jäätmemahuti tühjendussagedusest.
(7) Ettevõtete jäätmemahuti suurus ja tühjendussagedus sõltub ettevõtte töötajate arvust ja tegevusalast. Jäätmemahuti tühjendamine ei tohi toimuda harvem kui üks kord kuus.
(8) Korraldatud jäätmeveoga ei ole hõlmatud avaliku ürituse korraldamise luba vajavad üritused ega ühistranspordipeatustes, tänavatel, avalikes parkides, kalmistutel ning haljasaladel paiknevate avalike jäätmemahutite tühjendamine.
(2) Korraldatud jäätmeveoga võidakse hõlmata ka käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata jäätmeliike, kui seda tingib kohaliku omavalitsuse oluline avalik huvi.
(1) Kõik jäätmevaldajad, kes elavad või tegutsevad Vastseliina valla korraldatud jäätmeveo veopiirkonnas, loetakse jäätmeseaduse § 69 lõike 1 alusel korraldatud jäätmeveoga liitunuks alates korraldatud jäätmeveo jäätmeloa kehtima hakkamisest.
(2) Vallavalitsus võib jäätmevaldaja erandkorras teatud tähtajaks tema taotluse alusel vabastada korraldatud jäätmeveoga liitumisest. Erandkorras korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastatud jäätmevaldaja esitab vallavalitsusele kirjaliku selgituse oma jäätmete käitlemise kohta.
(3) Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest on jäätmeseaduse paragrahvi 69 lõike 41 alusel vabastatud isikud, kellel on jäätmeluba või kompleksluba.
(4) Korraldatud jäätmeveoga liitunud jäätmevaldaja on kohustatud:
1) omama või rentima piisavas koguses jäätmemahuteid. Mahuti peab olema standardne ja vedajale tühjendatav;
2) ühe pere jäätmete kogumiseks võib kasutada ettemakstud jäätmekotti, kaaluga kuni 15 kg;
3) kaanega varustatud 1,5 m3, 2,5 m3 ja 4,5 m3 metallist kogumismahuteid, mida on võimalik mehhaanilisel teel tühjendada jäätmeid kokkupressivatesse jäätmeveokitesse või toimetada käitluskohta;
(6) Jäätmete kogumismahuti ei tohi olla paigutatud sõidu-või kõnniteele ega häirida muul viisil liikluskorraldust. Rajatud piirded, kaitsed ja alused ei tohi takistada kogumismahuti tühjendamist. Mahutite lukustamise korral peab jäätmevaldaja kindlustama nende avamise tühjenduspäeval.
(7) Segunenud olmejäätmed ning muud kergesti riknevad ja halvasti lõhnavad jäätmed tuleb paigutada mahutisse paberi-või kilekottidesse pakitult ning selliselt, et need ei levitaks lõhna, ei põhjustaks ohtu inimestele ega määriks mahuteid.
(8) Erinevate jäätmeliikide kogumiseks tuleb kasutada vastava informatsiooniga sildistatud ja eelistatult erinevat värvi jäätmemahuteid:
3) Sinine – paberi-ja papijäätmed
(9) Jäätmemahutil peab olema kasutajale nähtavas kohas kiri või märk, mis viitab mahutiga kogutavale jäätmeliigile. Kogumispunktidesse paigutatud mahutitel peab lisaks olema kirjas mahutit tühjendava ettevõtte nimi ja kontaktandmed.
(10) Kogumismahuti tuleb paigutada krundile või kinnistule, kus jäätmed on tekkinud, välja arvatud juhul, kui jäätmed paigutatakse lepingu alusel kasutatavasse ühismahutisse. Ühismahuti asukoht tuleb kooskõlastada territooriumi valdaja ja vallavalitsusega. Korterelamutega aladel, kus elamutele on moodustatud minimaalse suurusega kinnistud, tohib jäätmemahuteid paigutada väljapoole oma kinnistut ainult vallavalitsuse tingimustel ja kirjalikul loal.
(11) Kogumismahutid peavad paiknema naaberkinnistul paiknevast eluhoonest vähemalt 3 meetri kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(12) Kogumismahutite asukoha valikul tuleb arvestada esteetilisi ja tervisekaitse alaseid aspekte.
(13) Hajaasustusega piirkondade (II tasand) kokkukandepunktide asukohad, arvu ja jäätmekogumisringi täpse kuupäeva määrab kindlaks vallavalitsus. Kogumismahutid kokkukandepunktidesse paigutab jäätmeveoettevõte.
(14) Kinnistul või krundil tekkivad jäätmed, mida ei saa kohapeal taaskasutada, tuleb paigutada selle jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud jäätmemahutisse.
(15) Kogumismahuti tuleb paigutada korralikult suletuna kokkulepitud ajaks jäätmevedajale kättesaadavasse kohta tasasele horisontaalsele alusele sõidutee lähedale nii, et jäätmeveok pääseks takistamatult kogumismahuti juurde. Juurdesõidutee kogumismahuti laadimiskohani peab olema ehitatud selliselt, et kannatab raskeveoki pealesõitu. Jäätmete kogumismahuti ei tohi olla paigutatud sõidu-või kõnniteele ega häirida muul viisil liikluskorraldust. Rajatud piirded, kaitsed ja alused ei tohi takistada kohumismahuti tühjendamist.
(18) Üldkasutatavatesse kohtadesse (pargid, parklad, ühissõidukite peatused jm) paigutab kogumismahutid vallavalitsus või territooriumi haldaja. Kaupluste, söögikohtade, ettevõtete, asutuste sissekäikude ja müügipaviljonide juures peab nende lahtioleku ajal olema kogumismahuti (prügiurn), mille õigeaegse tühjendamise ja korrashoiu eest vastutab haldaja. Avalike ürituste paigad varustab kogumismahutitega ürituse korraldaja, kes vastutab ürituse käigustekkinud jäätmete liigiti kogumise ja nõuetekohase käitlemise eest.
2) üle 40 °C kuuma tuhka;
13) ehitus-ja lammutusjäätmeid.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud omadustega jäätmed peab jäätmetekitaja või kinnistu haldaja viima selleks ettenähtud kohta (ohtlike jäätmete vastuvõtukohad, spetsiaalsed jäätmete kogumispunktid, muud eraldi määratavad vastuvõtukohad (jäätmejaam) või andma üle vastavat luba omavale jäätmekäitlejale (vastavasisuline informatsioon valla kodulehel www.vastseliina.ee).
(3) Liiva, tuhka ja pühkmeid võib paigutada kogumismahutisse ja vedada prügilasse, kui need vastavad jäätmekäitlusettevõtte tingimustele ja kui tuhk on jahtunud (temperatuur alla 40 °C ).
(4) Kuum tuhk, temperatuuriga üle 40 °C, kogutakse selleks ette nähtud kaanega suletavasse mittepõlevast materjalist vahenditesse. Jahutatud või niisutatud tuhka võib tihedas ja vastupidavas pakendis paigutada olmejäätmete kogumismahutisse.
(2) Pakendid ja pakendijäätmed tuleb koguda teistest jäätmetest eraldi ja viia pakendiorganisatsiooni kogumisvõrgustiku kogumispunktidesse. Üleantavad pakendid peavad vastama taaskasutusorganisatsioonide nõuetele – pakendid peavad olema puhtad.
(4) Pakendiettevõtja on kohustatud tasuta tagasi võtma müüdud kauba müügipakendi või – pakendijäätmed müügikohas või selle vahetus läheduses, teavitades sellest võimalusest müügikohas nähtavale kohale seatud ja arusaadava kirjaliku teatega.
(8) Joogipakendile (klaas-ja plastpudel ning metallpurk) on määratud tagatisraha ehk pant, mis on ühe müügiühiku hinnale lisatud pakendit väärtustav tasu ühe pakendi eest.
(12) Pakendiettevõtjad või taaskasutusorganisatsioonid on kohustatud paigaldama pakendite ja pakendijäätmete, väljaarvatud tagatisrahaga koormatud pakendid, kogumiseks kogumismahutid Vastseliina valla jäätmekavas kehtestatud asukohtadesse. Kogumispunktide asukohad ja paigaldustingimused kooskõlastatakse vallavalitsusega.
(13) Vastseliina valla territooriumil asuvate pakendi ja pakendijäätmete kogumismahutite asukohad on ära toodud käesoleva määruse lisas.
(2) Ohtlike jäätmete kogumisel, säilitamisel ja veol tuleb jäätmed pakendada asjakohasel viisil, vältides erinevate ohtlike jäätmete segunemist, tervise-ja keskkonnaohte ja võimaldades hilisemat taaskasutust või kõrvaldamist.
(4) Kodumajapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed (patareid, akumulaatorid, õlid, õlifiltrid, ravimid, päevavalguslambid, värvid, lakid, lahustid jne) tuleb viia ohtlike jäätmete kogumispunktidesse.
(5) Ohtlike jäätmete kogumispunktides (lisa 1) võetakse vastu ainult kodumajapidamistes tekkinud ohtlikke jäätmeid.
(6) Vähemalt kord aastas korraldab vallavalitsus ohtlike jäätmete kogumisringi (teavitatakse valla kodulehel www.vastseliina.ee ja valla ajalehes), mille käigus kogutakse kodumajapidamistes tekkinud ohtlike jäätmeid.
(7) Juriidilised isikud korraldavad ohtlike jäätmete kogumiseks mõeldud kogumismahutite paigaldamise ise. Juriidiline isik peab ohtlikud jäätmed üle andma jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõttele. #CP1252#
(9) Ohtlikke jäätmeid tuleb säilitada nii, et need ei reostaks pinna-või põhjavett ega põhjustaks teisi keskkonnakahjustusi. Vedelaid ohtlikke jäätmeid peab säilitama kindlalt suletavates mahutites, mis välistab nende sattumise maapinnale, põhjavette või kanalisatsiooni.
(13) Kinnistu valdaja peab paigutama ohtlike jäätmete kogumist reguleerivad juhised kogumispunktis nähtavasse kohta. Juhises peab olema fikseeritud ohtlike jäätmete äraveo kord.
(1) Suurjäätmed on olemjäätmete tekkevaldkonda kuuluvad suuregabariidilised ja rasked jäätmed (nt mööbel, vaibad, jalgrattad, WC - potid, vannid, kraanikausid jne), mis oma kuju või suuruse tõttu ei mahu jäätmete kogumismahutisse. Suurjäätmete hulka ei kuulu probleemtooted ja muud tootjavastutusega hõlmatud jäätmed.
(2) Suurjäätmed saab üle anda Vastseliina valla jäätmejaama, Vastseliina jäätmejaamas kehtiva hinnakirja alusel
(3) Suurjäätmeid kogutakse hooajaliselt elanikelt ka kogumiskampaaniate käigus. Elanikke teavitatakse eelnevalt valla ajalehes ja kodulehel
(1) Probleemtoode on toode, mis keskkonda sattumisel võib põhjustada tervise-või keskkonnahäiringuid.
(2) Probleemtoodete nimetused on toodud jäätmeseaduse paragrahvis 25, milledeks on:
3) elektri-ja elektroonikaseadmed ja nende osad;
(3) Probleemtoodetest tekkivate jäätmete kokkukogumise ja nende taaskasutamise või nende kõrvaldamise kohustus lasub tootjal, kellele laieneb ka probleemjäätmete kogumise ja kõrvaldamise kohustus.
(4) Tootja käesoleva määruse tähenduses on toodete sisseveo või edasimüügiga tegeleja sõltumata tegutsemise eesmärgist või müügiviisist.
(5) Kui Vabariigi Valitsus on tootja vabastanud lõikes 2 toodud kohustustest, siis jäätmehoolduse kulud kannab jäätmevaldaja.
(6) Probleemjäätmed ja nendest tekkinud jäätmed saab füüsiline isik üle anda Vastseliina valla ohtlike jäätmete kogumispunkti jäätmejaamas.
(7) Elektri-ja elektroonikatoodete jäätmed tuleb üle anda valla jäätmejaama.
(8) Vanad autorehvid tuleb üle anda rehviettevõtete juurde loodavatesse kogumispunktidesse või valla jäätmejaama
(9) Probleemtoodetest tekkivate jäätmete kogumist korraldavad isikud on kohustatud jäätmevaldajaid teavitama probleemtoodetest tekkivate jäätmete kogumise korrast.
(10) Romusõidukeid saab üle anda vanametalli kogumisega tegelevale ja vastavat luba omavale ettevõttele. #CP1252#
Vanametall ja metallijäätmed tuleb üle anda vanametalli kogumisega tegelevale ja vastavat luba omavale ettevõttele või toimetada vastavasse jäätmekäitluskohta (Võru maakonnas Kuusakoski AS Võru teenindusplats, aadressil Jaama 22; BLRT Refonda OÜ Võru filiaal aadressil Vanaraua tee 1)
(1) Eraldi kogutud kompostitavad biolagunevad jäätmed (aia ja haljastu biolagunevad jäätmed) tuleb vedada valla poolt määratud alale kompostimisväljakule või teistesse vastava jäätmeloaga jäätmekäitluskohtadesse. Kinnisel territooriumil tekkivad aia ja haljasalade biolagunevaid jäätmeid võib kompostida lahtiselt aunas või kompostris. Lahtine kompostiaun ja komposter peab paiknema vähemalt 2 meetri kaugusel naaberkinnistust, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(3) Eramutes tekkivaid toidujäätmeid võib kompostida selleks ettenähtud kinnistes kompostrites või lahtistes kompostiaunades oma kinnistu piirides. Kompostitava materjali hulka ei ole lubatud panna bioloogiliselt mittelagunevaid jäätmeid.
(5) Valla haljasaladel tekkivaid aia-ja haljastu biolagunevaid jäätmeid (taimed, rohi, lehed, oksad jne) ei ole lubatud ladestada prügilasse. Need tuleb koguda teistest jäätmetest eraldi ja kompostida valla poolt määratud alal, kompostimisväljakul,mis asub Vastseliina alevikus Vastseliina gümnaasiumi krundi kõrval.
(7) Kogumiskaevude setted ja reovesi tuleb vedada vastavat teenust osutava ettevõtte poolt reovee vastuvõtu sõlme. Heitvee kogumis-ja settekaevude setteid ei tohi kasutada komposti valmistamiseks ega laotada territooriumile.
(8) Reoveepuhasti jääkmuda tuleb kompostida valla poolt rajatud kompostimisväljakul, mis asub Vastseliina alevikus Vastseliina gümnaasiumi krundi kõrval.
(10) Juriidilised isikud võivad orgaanilisi jäätmeid kompostida kompostrites või vallavalitsusega kooskõlastatud tingimustel ja kirjalikul loal selleks ettevalmistatud väljakutel.
(11) Biolagunevate jäätmete kompostimisel tuleb tagada, et toimuksid aeroobsed lagunemisprotsessid. Korrastamata, roiskuva, haisva, taimehaigusi levitava, keskkonnale ja inimese tervisele ohtliku ja mittesobivasse kohta rajatud kompostimiskoha peab likvideerima selle omanik. Valla kompostimisväljakul on lubatud kasutada anaeroobset kompostimistehnoloogiat, kui tehnoloogia vastab keskkonnanõuetele.
(1) Käesolev kord määrab kindlaks tervishoiu ja veterinaarteenuse osutamisel tekkivate jäätmete (edaspidi tervishoiu-ja veterinaarjäätmete) käitlemise korra. Korra järgimine on kohustuslik kõikidele Vastseliina vallas tegutsevatele tervishoiu-ja veterinaarteenuse osutajatele, kus tekivad jäätmed, mis on jäätmeliikide, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistus määratletud «inimeste ja loomade tervishoiul või sellega seonduvatel uuringutel tekkinud jäätmetena».
(2) Tervishoiu-ja veterinaarteenuse osutajad peavad välja töötama asutusesisesed juhised jäätmete liigiti kogumiseks ja edasiseks käitlemiseks. Personal, kes vastutab jäätmete liigiti kogumise ja jäätmete edasisse käitlusse suunamise eest, peab saama vajalikku informatsiooni ja/või koolituse, kuidas neid juhiseid järgida.
(1) Tervishoiu-ja veterinaarteenuse osutajad Vastseliina vallas on:
2) hooldekodu;
3) hooldajad, kes teevad hooldust kodus;
5) laboratooriumid;
6) hambaarstid;
7) apteek.
(2) Inimeste ja loomade tervishoiul tekkinud ohtlikud jäätmed tuleb üle anda vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(4) Tervishoiu-ja veterinaarteenuse osutaja jäätmed tuleb koguda eraldi, pakendada tulenevalt jäätmeliigi eripärast ja anda üle vastavat jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele:
1) teravad ja torkivad jäätmed nagu nõelad, skalpelliterad, ampullikillud, kasutatud katseklaasid, muud teravad osad, tuleb tekkekohas paigutada mitte läbitorgatavast materjalist valmistatud suletavatesse nõudesse ning seejärel vastavalt märgistatud punasesse kotti;
2) bioloogilised ning nakkusohtlikud jäätmed tuleb pakkida eraldi jäätmekottidesse, mis on märgistatud vastavalt kirjaga „Bioloogilised jäätmed” punasesse kotti ning „Nakkusohtlikud jäätmed” kollasesse kotti. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda;
3) nakkusohtliku materjali käitlemise kõigil etappidel tuleb täita Sotsiaalministri 31.10.2003.a. määruse nr 119 „Nakkusohtliku materjali käitlemise kord” nõudeid;
4) ravimijäätmed on ravimid, mis on riknenud või nende kehtivusaeg on lõppenud; ravimeid ei eemaldata originaalpakenditest. Ravimijäätmed pakitakse plastikkotti või -purki, mis omakorda pakitakse lukustatavatesse kastidesse ning antakse üle vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele. Pakendile märgitakse ravimijäätmed tekitanud tervishoiuasutus.
5) taaskasutatavate jäätmete (diskreetse vanapaberi) käitlemine. Diskreetne vanapaber tuleb purustada tervishoiuasutuses. Purustatud diskreetne vanapaber pannakse taaskasutatavate paberijäätmete mahutisse. Purustatud mittetaaskasutatav diskreetne vanapaber pannakse olmejäätmete kogumismahutisse;
(5) Inimeste ja loomade tervishoiul tekkinud ohtlikud jäätmed tuleb üle anda vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(6) Loomade pidamise või veterinaarteenuse osutamise tulemusel tekkivad loomsed kõrvalsaadused (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 järgse definitsiooni järgi) tuleb üle anda tunnustust omavale ettevõttele. (näiteks AS VIREEN). Loomsete jäätmete matmine on keelatud.
(7) Tervishoiu teenuse osutaja jäätmed tuleb pakkida tekkekohas sealhulgas koduvisiitidel tekkinud tervishoiujäätmed vastavalt käesoleva paragrahvi punktis 4 kehtestatud nõuetele.
(8) Jäätmed tuleb viia tekkekohast pakituina teenuse osutaja hoidlasse.
(9) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutajad peavad pidama arvestust tekkivate jäätmekoguste üle jäätmeliikide kaupa.
1) jäätmehoidla lagi, seinad, põrand ja uks peavad olema siledad, pragudeta, ruumi siseviimistlus peab võimaldama niisket puhastamist, desinfitseerivate ja kahjuritõrjevahendite kasutamist.
2) jäätmehoidlas tuleb säilitada kindlat temperatuurirežiimi (jahe või külm).
3) jäätmehoidla ruum peab olema ventileeritav ja lukustatav.
§ 26. Vastutus ehitusjäätmete nõuetekohase käitlemise eest.
3) metall (eraldi must-ja värviline metall);
5) raudbetoon-ja betoondetailid;
(5) Kui ehitamise käigustekib jäätmeid rohkem kui 10 m3, tuleb ehitise vastuvõtmiseks esitatavatele dokumentidele lisada ehitusjäätmete õiend jäätmete nõuetekohase käitlemise kohta
(6) Ehitise lammutamiseks peab olema kehtivatele nõuetele vastav lammutusprojekt, mis on kooskõlastatud vallavalitsusega, ja lammutusluba.
(8) Tekkinud ehitusjäätmed taaskasutatakse või kõrvaldatakse läheduse põhimõtet järgides Vastseliina vallas või selle lähiümbruses paiknevas ja vastavat jäätmeluba omavas ehitusjäätmete käitluskohas.
(12) Väljapool ametlikku ladestuspaika tekkinud saastumata pinnase ja sortimisel ülejäänud mineraalsete püsijäätmete (pinnas, ehituskivid, tellised, kruus, betoon, krohv jne.) segu võib suunata taaskasutamisele (ka territooriumi planeerimiseks) ainult kehtivate nõuete kohaselt vormistatud ehitusprojekti ja ehitusloa alusel territooriumi haldaja ja vallavalitsusega kooskõlastatult. Saastumata pinnast või sortimisel ülejäänud mineraalsete püsijäätmete segu võib kinnistu valdaja kasutada oma kinnistu heakorrastamiseks kooskõlastatult vallavalitsusega.
(13) Ehitusel taaskasutatavad ehitusjäätmed (nt ehituskividena kasutatavad kivid) paigutatakse ehitusjäätmete kogumismahutisse või krundi piires selleks eraldatud maa-alale nende hilisemaks taaskasutamiseks.
(14) Betoonijäätmete, asfaldi, puidu ning eelsorteeritud ehituskivide ja telliste ladestamine prügilasse on keelatud.
(15) Puhtaid puidujäätmeid tuleb taaskasutada või anda puiduhakke valmistamiseks üle vastavat luba omavale ettevõttele.
(2) Ohtlike ehitusjäätmete kogumismahutisse ei tohi panna vedelaid ohtlikke jäätmeid (värvid, lakid, lahustid, liimid jne)
(3) Asbesti sisaldavad jäätmed tuleb koguda erimärgistusega suletavatesse mahutitesse‧konteineritesse, kottidesse või muusse pakendisse, et vältida asbesti ja –tolmu sattumist keskkonda. Asbestijäätmete kiu või tolmu kogumisel tuleb lendumise vältimiseks vajadusel materjali niisutada. Asbesti sisaldavad jäätmed tuleb kõrvaldada vastavat luba omavas jäätmekäitluskohas.
(2) Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete kogumismahutite minimaalne tühjendamise sagedus kehtestatud veopiirkonnas määratakse kindlaks jäätmetekitaja ja jäätmekäitleja vahelise lepinguga, kuid mitte vähem kui:
1) tiheda asustusega alal korterelamutes – vähemalt 1 kord kuus;
2) tiheda asustusega alal eramutes – vähemalt 1 kord kvartalis;
4) hajaasustusega alal kokkukandepunktides – vähemalt 1 kord kvartalis;
5) ettevõtjatel, juriidilistel isikutel ja asutustel – vähemalt 1 kord kuus.
(1) Kogumismahutite tühjendamine ja jäätmete vedu elamupiirkondades on keelatud ajavahemikus 22.00 – 6.00.
(2) Käesolevas paragrahvis sätestatud nõudeid võib täpsustada vedaja leidmiseks korraldatava avaliku konkursi pakkumise kutse dokumentides.
1) veopiirkonnas kogutavad segaolmejäätmed suunama lähimasse majanduslikult
otstarbekasse jäätmekäitluskohta;
(3) Prügilasse ladestamisele kuuluvad jäätmed tuleb kõrvaldada regionaalses prügilas või järgides läheduse põhimõtet mõnes muus tehnoloogiliselt sobivas ning tervisekaitse-ja keskkonnanõuetele vastavas jäätmekäitluskohas.
§ 34. Jäätmekäitluskohtade järelhoolduse nõue
(1) Vastseliina valla territooriumil asuvates endistes jäätmekäitluskohtades tuleb objekti valdajal teostada keskkonnaseiret (pinnavee, naftasaaduste, raskmetallide jne) vastavalt objekti iseärasustele võimaliku negatiivse keskkonnamõju väljaselgitamiseks.
(2) Vallavalitsusel on õigusteha Keskkonnaametile ettepanekuid kohaliku omavalitsuse territooriumil jäätmekäitluskohas jäätmete käitlemiseks esitatud jäätmeloa taotluse kohta, sh jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuete kohta.
Eeskirjaga sätestatud nõuete rikkumisel kannavad süüdlased vastutust tulenevalt jäätmeseaduse § 120, 121, 122, 124, 125, 126 ja pakendiseaduse § 29, 30, 31, 32, 33, 34.
(6) Kui kohaliku omavalitsuse üksus ei ole korraldanud oma haldusterritooriumil korraldatud jäätmevedu, kuigi tal oli vastav kohustus, ja sellest tulenevalt on tekkinud keskkonnasaastatus, kannab jäätmete ning nendest põhjustatud saastuse likvideerimise kuludest poole kohaliku omavalitsuse üksus.
§ 38. Varasema määruse kehtetuks tunnistamine
(1) Tunnistada kehtetuks Vastseliina Vallavolikogu 27.05.2005 määrus nr 1-1/20 „Vastseliina valla jäätmehoolduseeskiri“
(2) Tunnistada kehtetuks Vastseliina Vallavolikogu 27.02.2008 määrus nr 1-1/7 „Korraldatud jäätmeveo veopiirkondade, vedamissageduse ja -aegade, jäätmeveo teenustasu piirmäärade kehtestamine ning korraldatud jäätmeveo eri- või ainuõiguse andmiseks avaliku konkursi korraldamiseks volituste andmine“
§ 39. Jõustumine
Määrus jõustub kolmandal päeval peale avalikustamist ning rakendatakse 1. märtsist 2016. a.
Lisa Vastseliina vallas tekkinud ja sorteeritud jäätmete vastuvõtu kohad