Entry into force: 15.01.201916.01.201601.01.201501.07.201401.01.2011
6) demand relevant documents and other necessary information from persons and to make copies of documents.
(4) Competent officials of the Data Protection Inspectorate have the right to enter, without hindrance, the premises or territory of a processor of personal data for the purposes of inspection, to access the documents and equipment of a processor of personal data as well as the recorded data and the software used for data processing.
Officials of the Data Protection Inspectorate are required to:
1) be guided by this Act, other Acts and legislation established on the basis thereof;
2) maintain, for an unspecified term, the confidentiality of restricted data and personal data made known to them in the course of their official duties;
3) to present identification upon the request of an inspected person;
4) prepare an inspection report concerning the results of inspection;
5) in the event of a violation of personal data processing requirements, explain the nature of the violation to the processor of the personal data or a representative thereof and demand termination of the violation;
6) issue, in the case of violation of the requirements for processing personal data, a precept or initiate misdemeanour proceedings.
RT I, 30.12.2010, 11
(1) Seaduse eesmärk on kaitsta isikuandmete töötlemisel füüsilise isiku põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige õigust eraelu puutumatusele.
(2) Seadus sätestab:
2) isikuandmete töötlemise riikliku järelevalve korra;
(1) Käesolevat seadust ei kohaldata, kui:
1) isikuandmeid töötleb füüsiline isik isiklikul otstarbel;
2) isikuandmeid üksnes edastatakse läbi Eesti territooriumi, ilma et neid andmeid Eestis muul viisil töödeldaks.
(2) Käesolevat seadust kohaldatakse kriminaalmenetlusele ja kohtumenetlusele menetlusseadustikes sätestatud erisustega.
1) 1990. aasta 19. juulil allakirjutatud konventsioonist, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel sõlmitud Schengeni lepingut kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta nende ühispiiridel (Schengeni konventsioon) või
5) biomeetrilised andmed (eelkõige sõrmejälje-, peopesajälje- ja silmaiirisekujutis ning geeniandmed);
7) andmed ametiühingu liikmelisuse kohta;
8) andmed süüteo toimepanemise või selle ohvriks langemise kohta enne avalikku kohtuistungit või õigusrikkumise asjas otsuse langetamist või asja menetluse lõpetamist.
Isikuandmete töötlemine on iga isikuandmetega tehtav toiming, sealhulgas isikuandmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, muutmine ja avalikustamine, juurdepääsu võimaldamine isikuandmetele, päringute teostamine ja väljavõtete tegemine, isikuandmete kasutamine, edastamine, ristkasutamine, ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine, või mitu eelnimetatud toimingut, sõltumata toimingute teostamise viisist ja kasutatavatest vahenditest.
§ 7. Isikuandmete töötleja
(1) Isikuandmete töötleja on füüsiline või juriidiline isik, välismaa äriühingu filiaal või riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus, kes töötleb või kelle ülesandel töödeldakse isikuandmeid.
(2) Isikuandmete töötleja määrab kindlaks:
(3) Isikuandmete töötleja (edaspidi vastutav töötleja) võib haldusakti või lepinguga volitada isikuandmeid töötlema teist isikut või asutust (edaspidi volitatud töötleja), kui seadusest või määrusest ei tulene teisiti.
(4) Vastutav töötleja annab volitatud töötlejale kohustuslikke juhiseid isikuandmete töötlemiseks ja vastutab selle eest, et volitatud töötleja täidab isikuandmete töötlemise nõudeid. Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud nõuded määrab volitatud töötleja jaoks kindlaks vastutav töötleja.
(5) Volitatud töötleja võib isikuandmete töötlemist edasi volitada üksnes vastutava töötleja kirjalikul nõusolekul ning tingimusel, et ei ületata volitatud töötleja volituste mahtu.
(6) Väljaspool Euroopa Liitu tegutsev isikuandmete töötleja, kes kasutab isikuandmete töötlemiseks Eestis asuvaid seadmeid, on kohustatud määrama kindlaks Eestis asuva esindaja, välja arvatud käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punktis 2 nimetatud juhul.
§ 8. Andmesubjekt
§ 9. Kolmas isik
Kolmas isik on füüsiline või juriidiline isik, välismaa äriühingu filiaal või riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus, kes ei ole:
1) isikuandmete töötleja ise;
2) andmesubjekt;
3) füüsiline isik, kes isikuandmete töötleja alluvuses töötleb isikuandmeid.
§ 10. Isikuandmete töötlemise lubatavus
(2) Haldusorgan võib isikuandmeid töödelda üksnes avaliku ülesande täitmise käigus seaduse, välislepingu või Euroopa Liidu Nõukogu või Euroopa Komisjoni otsekohalduva õigusaktiga ettenähtud kohustuse täitmiseks.
(3) Andmesubjektil on õigus igal ajal nõuda isikuandmete avalikustajalt isikuandmete avalikustamise lõpetamist, välja arvatud juhul, kui avalikustamine toimub seaduse alusel või kooskõlas käesoleva paragrahvi lõikega 2 ning andmete jätkuv avalikustamine ei kahjusta ülemääraselt andmesubjekti õigusi. Isikuandmete avalikustajalt ei saa nõuda avalikustamise lõpetamist selliste andmekandjate suhtes, mille üle andmete avalikustajal puudub nõude esitamise ajal kontroll.
(4) Andmesubjektil on õigus igal ajal nõuda avalikustatud isikuandmete töötlejalt isikuandmete töötlemise lõpetamist, kui seadus ei sätesta teisiti ja see on tehniliselt võimalik ega too kaasa ebaproportsionaalselt suuri kulutusi.
(5) Lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 sätestatule on andmesubjektil õigus esitada käesoleva seaduse §-des 21–23 sätestatud nõudeid.
(6) Isikute krediidivõimelisuse hindamise või muul samasugusel eesmärgil kolmandatele isikutele edastamiseks mõeldud isikuandmete töötlemine on lubatud üksnes juhul, kui:
1) kolmandal isikul on isikuandmete töötlemiseks õigustatud huvi;
2) isikuandmete edastaja on tuvastanud kolmanda isiku õigustatud huvi, kontrollinud edastatavate andmete õigsust ning registreerinud andmeedastuse.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud eesmärgil andmete kogumine ja kolmandatele isikutele edastamine ei ole lubatud, kui:
1) tegemist on delikaatsete isikuandmetega;
2) see kahjustaks ülemääraselt andmesubjekti õigustatud huve;
3) lepingu rikkumisest on möödunud vähem kui 30 päeva;
4) kohustuse rikkumise lõppemisest on möödunud rohkem kui kolm aastat.
(8) Kui seadus ei sätesta teisiti, asendab avalikus kohas toimuva heli- või pildimaterjalina jäädvustamise puhul avalikustamise eesmärgil andmesubjekti nõusolekut tema teavitamine sellises vormis, mis võimaldab tal heli- või pildimaterjali jäädvustamise faktist aru saada ja enda jäädvustamist soovi korral vältida. Teavitamiskohustus ei kehti avalike ürituste puhul, mille avalikustamise eesmärgil jäädvustamist võib mõistlikult eeldada.
§ 12. Andmesubjekti nõusolek isikuandmete töötlemiseks
(1) Andmesubjekti tahteavaldus, millega ta lubab oma isikuandmeid töödelda (edaspidi nõusolek), kehtib üksnes juhul, kui see tugineb andmesubjekti vabal tahtel. Nõusolekus peavad olema selgelt määratletud andmed, mille töötlemiseks luba antakse, andmete töötlemise eesmärk ning isikud, kellele andmete edastamine on lubatud, samuti andmete kolmandatele isikutele edastamise tingimused ning andmesubjekti õigused tema isikuandmete edasise töötlemise osas. Vaikimist või tegevusetust nõusolekuks ei loeta. Nõusolek võib olla osaline ja tingimuslik.
(2) Nõusolek peab olema kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis, välja arvatud juhul, kui vorminõude järgmine ei ole andmetöötluse erilise viisi tõttu võimalik. Kui nõusolek antakse koos teise tahteavaldusega, peab isiku nõusolek olema selgelt eristatav.
(3) Enne andmesubjektilt isikuandmete töötlemiseks nõusoleku küsimist peab isikuandmete töötleja andmesubjektile teatavaks tegema isikuandmete töötleja või tema esindaja nime ning isikuandmete töötleja aadressi ja muud kontaktandmed. Kui isikuandmeid töötlevad vastutav töötleja ja volitatud töötleja, siis tehakse teatavaks või kättesaadavaks vastutava ja volitatud töötleja või nende esindajate nimed ning vastutava ja volitatud töötleja aadressid ja muud kontaktandmed.
(4) Delikaatsete isikuandmete töötlemiseks tuleb isikule selgitada, et tegemist on delikaatsete isikuandmetega ning võtta selle kohta kirjalikku taasesitamist võimaldav nõusolek.
(5) Andmesubjektil on õigus igal ajal keelata teda käsitlevate andmete töötlemine tarbijaharjumuste uurimiseks või otseturustuseks ja andmete üleandmine kolmandatele isikutele, kes soovivad neid kasutada tarbijaharjumuste uurimiseks või otseturustuseks.
(6) Andmesubjekti nõusolek kehtib andmesubjekti eluajal ning 30 aastat pärast andmesubjekti surma, kui andmesubjekt ei ole otsustanud teisiti.
(7) Nõusoleku võib andmesubjekt igal ajal tagasi võtta. Nõusoleku tagasivõtmisel ei ole tagasiulatuvat jõudu. Nõusoleku suhtes kohaldatakse täiendavalt tsiviilseadustiku üldosa seaduses tahteavalduse kohta sätestatut.
(8) Vaidluse korral eeldatakse, et andmesubjekt ei ole oma isikuandmete töötlemiseks nõusolekut andnud. Andmesubjekti nõusoleku tõendamise kohustus on isikuandmete töötlejal.
(1) Pärast andmesubjekti surma on andmesubjekti isikuandmete töötlemine lubatud andmesubjekti pärija, abikaasa, alaneja või üleneja sugulase, õe või venna kirjalikul nõusolekul, välja arvatud juhul, kui isikuandmete töötlemiseks nõusolekut ei ole vaja, või juhul, kui andmesubjekti surmast on möödunud 30 aastat. Mitme pärija või muu käesolevas lõikes nimetatud isiku olemasolul on andmesubjekti isikuandmete töötlemine lubatud neist ükskõik kelle nõusolekul, kuid igaühel neist on õigus nimetatud nõusolek tagasi võtta.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõusolekut ei ole vaja, kui töödeldavateks isikuandmeteks on üksnes andmesubjekti nimi, sugu, sünni- ja surmaaeg ning surmafakt.
1) seaduse alusel;
2) välislepingu või Euroopa Liidu Nõukogu või Euroopa Komisjoni otsekohalduva õigusaktiga ettenähtud ülesande täitmiseks;
3) üksikjuhtumil andmesubjekti või muu isiku elu, tervise või vabaduse kaitseks, kui andmesubjektilt ei ole võimalik nõusolekut saada;
4) andmesubjektiga sõlmitud lepingu täitmiseks või lepingu täitmise tagamiseks, välja arvatud delikaatsete isikuandmete töötlemine.
(2) Isikuandmete edastamine või nendele juurdepääsu võimaldamine andmete töötlemiseks kolmandale isikule on lubatud andmesubjekti nõusolekuta:
1) kui kolmas isik, kellele andmed edastatakse, töötleb isikuandmeid seaduse, välislepingu või Euroopa Liidu Nõukogu või Euroopa Komisjoni otsekohalduva õigusaktiga ettenähtud ülesande täitmiseks;
2) üksikjuhtumil andmesubjekti või muu isiku elu, tervise või vabaduse kaitseks, kui andmesubjektilt ei ole võimalik nõusolekut saada;
3) kui kolmas isik taotleb teavet, mis on saadud või loodud seaduses või selle alusel antud õigusaktides sätestatud avalikke ülesandeid täites ja taotletav teave ei sisalda delikaatseid isikuandmeid ning sellele ei ole muul põhjusel kehtestatud juurdepääsupiirangut.
(3) Isikute või vara kaitseks võib isikuandmeid edastavat või salvestavat jälgimisseadmestikku kasutada üksnes juhul, kui sellega ei kahjustata ülemääraselt andmesubjekti õigustatud huve ning kogutavaid andmeid kasutatakse ainult nende kogumise eesmärgist lähtuvalt. Andmesubjekti nõusolekut asendab sellise andmetöötluse korral jälgimisseadmestiku kasutamise fakti ning andmete töötleja nime ja kontaktandmete piisavalt selge teatavakstegemine. Nõue ei laiene jälgimisseadmestiku kasutamisele riigiasutuse poolt seaduses sätestatud alustel ja korras.
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas "eesmärgist" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
(1) Kui isikuandmete allikaks ei ole andmesubjekt, peab isikuandmete töötleja pärast isikuandmete saamist, parandamist või enne isikuandmete edastamist kolmandale isikule tegema andmesubjektile viivitamata teatavaks töödeldavate isikuandmete koosseisu ja allikad ning käesoleva seaduse § 12 lõikes 3 nimetatud andmed.
(2) Andmesubjekti ei ole vaja tema isikuandmete töötlemisest teavitada:
1) kui andmesubjekt on andnud nõusoleku oma isikuandmete töötlemiseks;
2) kui andmesubjekt on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaoludest teadlik;
3) kui isikuandmete töötlemine on ette nähtud seaduses, välislepingus või Euroopa Liidu Nõukogu või Euroopa Komisjoni otsekohalduvas õigusaktis;
4) kui andmesubjekti teavitamine ei ole võimalik;
5) käesoleva seaduse § 20 lõikes 1 sätestatud juhtudel.
§ 16. Isikuandmete töötlemine teadusuuringu või riikliku statistika vajadusteks
(1) Andmesubjekti nõusolekuta võib teadusuuringu või riikliku statistika vajadusteks töödelda andmesubjekti kohta käivaid andmeid üksnes kodeeritud kujul. Enne isikuandmete üleandmist teadusuuringu või riikliku statistika vajadustel töötlemiseks asendatakse isiku tuvastamist võimaldavad andmed koodiga. Tagasikodeerimine ja selle võimalus on lubatud ainult täiendavate teadusuuringute või riikliku statistika vajadusteks. Isikuandmete töötleja määrab nimeliselt isiku, kellel on ligipääs tagasikodeerimist võimaldavatele andmetele.
(2) Andmesubjekti tuvastamist võimaldaval kujul on teadusuuringu või riikliku statistika vajadusteks andmesubjekti nõusolekuta tema kohta käivate andmete töötlemine lubatud üksnes juhul, kui pärast tuvastamist võimaldavate andmete eemaldamist ei oleks andmetöötluse eesmärgid enam saavutatavad või oleks nende saavutamine ebamõistlikult raske. Sellisel juhul võib andmesubjekti nõusolekuta isikuandmeid töödelda tingimusel, et selleks on teadusuuringu teostaja hinnangul ülekaalukas avalik huvi ning töödeldavate isikuandmete põhjal ei muudeta tema kohustuste mahtu ega kahjustata muul viisil ülemääraselt andmesubjekti õigusi.
(3) Teadusuuringu või riikliku statistika vajadusteks isikuandmete töötlemine andmesubjekti nõusolekuta on lubatud, kui isikuandmete töötleja on isikuandmete kaitseks võtnud kasutusele piisavad organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnilised turvameetmed, delikaatsete isikuandmete puhul on registreerinud nende töötlemise ning Andmekaitse Inspektsioon on enne isikuandmete töötlemise algust kontrollinud käesolevas paragrahvis sätestatud tingimuste täitmist, kuulates vastavas valdkonnas seaduse alusel loodud eetikakomitee olemasolu korral eelnevalt ära ka nimetatud eetikakomitee seisukoha.
(4) Kogutud isikuandmeid on lubatud töödelda teadusuuringu või riikliku statistika vajadusteks, olenemata sellest, millisel eesmärgil neid isikuandmeid algselt koguti. Teadusuuringu või riikliku statistika vajadusteks kogutud isikuandmeid on kodeeritud kujul lubatud säilitada ka hilisemate teadusuuringute või riikliku statistika vajadusteks.
(1) Andmetöötlussüsteemi poolt ilma andmesubjekti osaluseta otsuse (edaspidi automaatne otsus) tegemine, millega hinnatakse tema iseloomuomadusi, võimeid või muid isiksuseomadusi, kui see toob andmesubjektile kaasa õiguslikke tagajärgi või mõjutab teda muul viisil märkimisväärselt, on keelatud, välja arvatud järgmistel juhtudel:
1) automaatne otsus andmesubjekti suhtes tehakse lepingu sõlmimise või täitmise käigus tingimusel, et andmesubjekti taotlus lepingu sõlmimiseks või täitmiseks rahuldatakse või talle on antud võimalus esitada tehtava otsuse suhtes vastuväide oma õigustatud huvi kaitseks;
§ 18. Isikuandmete edastamine välisriiki
(1) Isikuandmete edastamine Eestist on lubatud üksnes sellisesse riiki, kus on piisav andmekaitse tase.
(2) Isikuandmete edastamine on lubatud Euroopa Liidu liikmesriiki ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga ühinenud riiki, samuti riiki, mille isikuandmete kaitse taset on Euroopa Komisjon hinnanud piisavaks. Isikuandmete edastamine ei ole lubatud riiki, mille andmekaitse taset on Euroopa Komisjon hinnanud ebapiisavaks.
(3) Välisriiki, mis ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tingimusele, võib isikuandmeid edastada üksnes Andmekaitse Inspektsiooni loal, kui:
1) vastutav töötleja garanteerib konkreetsel juhul andmesubjekti õiguste ja eraelu puutumatuse kaitse selles riigis;
2) konkreetsel isikuandmete edastamise juhul on selles riigis tagatud piisav andmekaitse tase. Andmekaitse taseme hindamisel tuleb arvesse võtta isikuandmete edastamisega seotud asjaolusid, sealhulgas andmete koosseisu, töötlemise eesmärke ja kestust, andmete edastamise siht- ja lõppriiki ning riigis kehtivat õigust.
(4) Andmekaitse Inspektsioon informeerib Euroopa Komisjoni loa andmisest käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud alusel.
(5) Välisriiki, mis ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tingimusele, võib isikuandmeid edastada Andmekaitse Inspektsiooni loata, kui:
1) andmesubjekt on andnud selleks käesoleva seaduse § 12 kohase nõusoleku;
2) isikuandmed edastatakse käesoleva seaduse § 14 lõike 2 punktides 2 ja 3 sätestatud juhtudel.
3. peatükk ANDMESUBJEKTI ÕIGUSED
(2) Andmesubjektil on õigus saada isikuandmete töötlejalt enda kohta käivaid isikuandmeid. Isikuandmed väljastatakse võimaluse korral andmesubjekti soovitud viisil. Andmete väljastamise eest paberkandjal võib isikuandmete töötleja alates 21. leheküljest nõuda tasu kuni 0,19 eurot iga väljastatud lehekülje eest, kui seadusega ei ole teabe väljastamise eest riigilõivu ette nähtud.
(3) Isikuandmete töötleja on kohustatud andma andmesubjektile teavet ja väljastama nõutavad isikuandmed või põhjendama andmete väljastamisest või teabe andmisest keeldumist avalduse saamise päevale järgneva viie tööpäeva jooksul. Seaduses võib andmesubjektile tema isikuandmete kohta teabe ja isikuandmete väljastamise korra suhtes näha ette erandi.
(4) Pärast andmesubjekti surma on tema kohta käivate isikuandmete suhtes käesolevas peatükis sätestatud õigused andmesubjekti pärijal, abikaasal, alanejal või ülenejal sugulasel, õel või vennal.
§ 20. Teabe ja isikuandmete saamise õiguse piirangud
(1) Andmesubjekti õigust saada teavet ja enda kohta käivaid isikuandmeid isikuandmete töötlemisel piiratakse, kui see võib:
2) ohustada lapse põlvnemise saladuse kaitset;
3) takistada kuriteo tõkestamist või kurjategija tabamist;
4) raskendada kriminaalmenetluses tõe väljaselgitamist.
(2) Andmete või teabe andmisest keeldumise otsusest teavitab isikuandmete töötleja andmesubjekti. Kui isikuandmeid töötleb volitatud töötleja, otsustab andmete või teabe andmisest keeldumise vastutav töötleja.
§ 21. Andmesubjekti õigus nõuda isikuandmete töötlemise lõpetamist ning isikuandmete parandamist, sulgemist ja kustutamist
(1) Andmesubjektil on õigus oma isikuandmete töötlejalt nõuda ebaõigete isikuandmete parandamist.
(2) Kui isikuandmete töötlemine ei ole seaduse alusel lubatud, on andmesubjektil õigus nõuda:
1) isikuandmete töötlemise lõpetamist;
2) isikuandmete avalikustamise või neile juurdepääsu võimaldamise lõpetamist;
3) kogutud isikuandmete kustutamist või sulgemist.
(3) Isikuandmete töötleja sooritab käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud toimingu andmesubjekti nõudel viivitamata, välja arvatud juhul, kui esinevad käesoleva seaduse § 20 lõikes 1 sätestatud asjaolud või kui andmesubjekti nõue on põhjendamatu. Isikuandmete töötleja teavitab andmesubjekti tema nõude rahuldamisest. Rahuldamata jätmist tuleb andmesubjektile põhjendada.
§ 22. Andmesubjekti õigus pöörduda Andmekaitse Inspektsiooni ja kohtu poole
Kui andmesubjekt leiab, et isikuandmete töötlemisel rikutakse tema õigusi, on tal õigus pöörduda Andmekaitse Inspektsiooni või kohtu poole, kui seaduses ei ole sätestatud teistsugust vaidlustamise korda.
§ 23. Andmesubjekti õigus nõuda kahju hüvitamist
1) riigivastutuse seaduses sätestatud alustel ja korras, kui õigusi rikuti avaliku ülesande täitmise käigus või
2) võlaõigusseaduses sätestatud alustel ja korras, kui õigusi rikuti eraõiguslikus suhtes.
4. peatükk ISIKUANDMETE TÖÖTLEMISE NÕUDED JA ISIKUANDMETE TURVAMEETMED
§ 24. Isikuandmete töötlemise nõuded
5) isikuandmed, mille õigsus on vaidlustatud, sulgema kuni andmete õigsuse kindlakstegemiseni või õigete andmete väljaselgitamiseni;
6) isikuandmete parandamise korral viivitamata teavitama sellest kolmandaid isikuid, kellelt isikuandmed saadi või kellele isikuandmeid edastati, kui see on tehniliselt võimalik ega too kaasa ebaproportsionaalselt suuri kulutusi.
§ 25. Isikuandmete organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnilised turvameetmed
(1) Isikuandmete töötleja on kohustatud kasutusele võtma organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnilised turvameetmed isikuandmete kaitseks:
(2) Isikuandmete töötleja on isikuandmete töötlemisel kohustatud:
3) ära hoidma isikuandmete omavolilist salvestamist, muutmist ja kustutamist ning tagama, et tagantjärele oleks võimalik kindlaks teha, millal, kelle poolt ja milliseid isikuandmeid salvestati, muudeti või kustutati või millal, kelle poolt ja millistele isikuandmetele andmetöötlussüsteemis juurdepääs saadi;
5) tagama andmete olemasolu isikuandmete edastamise kohta: millal, kellele ja millised isikuandmed edastati, samuti selliste andmete muutusteta säilimise;
(3) Isikuandmete töötleja on kohustatud pidama arvestust isikuandmete töötlemisel kasutatavate tema kontrolli all olevate seadmete ja tarkvara üle, dokumenteerides järgmised andmed:
1) seadme nimetus, tüüp ja asukoht ning seadme valmistaja nimi;
2) tarkvara nimetus, versioon, valmistaja nimi ja kontaktandmed.
§ 26. Isikuandmeid töötlevatele isikutele esitatavad nõuded
(1) Füüsiline isik, kes isikuandmete töötleja alluvuses töötleb isikuandmeid, on kohustatud neid töötlema käesolevas seaduses lubatud eesmärkidel ja tingimustel ning vastutava töötleja antud juhiste ja korralduste kohaselt.
(3) Isikuandmete töötleja on kohustatud tagama oma alluvuses isikuandmeid töötlevate isikute väljaõppe isikuandmete kaitse alal.
§ 27. Delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerimise kohustus
(1) Kui isikuandmete töötleja ei ole määranud kindlaks käesoleva seaduse §-s 30 sätestatud isikuandmete kaitse eest vastutavat isikut, on isikuandmete töötleja kohustatud registreerima delikaatsete isikuandmete töötlemise Andmekaitse Inspektsioonis. Kui isikuandmeid töötleb volitatud töötleja, esitab käesolevas peatükis sätestatud taotlusi vastutav töötleja.
(2) Isiku majandustegevust ei registreerita ega anta talle tegevusluba või litsentsi tegevusalal, millega kaasneb delikaatsete isikuandmete töötlemine, kui isikuandmete töötleja ei ole registreerinud delikaatsete isikuandmete töötlemist Andmekaitse Inspektsioonis või määranud isikuandmete kaitse eest vastutavat isikut.
(3) Delikaatsete isikuandmete töötlemine registreeritakse viieks aastaks. Isikuandmete töötleja on kohustatud vähemalt kolm kuud enne registreeringu tähtaja möödumist esitama uue registreerimistaotluse.
1) Andmekaitse Inspektsioon ei ole delikaatsete isikuandmete töötlemist registreerinud, välja arvatud käesoleva seaduse § 30 lõikes 1 nimetatud juhul;
2) delikaatsete isikuandmete töötlemise registreeringu tähtaeg on möödunud;
2) töötlemise tingimus ei vasta käesolevas seaduses, muus seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud nõudele;
3) rakendatud isikuandmete organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnilised turvameetmed ei taga käesoleva seaduse §-s 25 sätestatud nõuete täitmist.
(1) Registreerimistaotlus esitatakse Andmekaitse Inspektsioonile isikuandmete töötlejate registrisse kandmiseks vähemalt üks kuu enne delikaatsete isikuandmete töötlemise algust.
1) isikuandmete töötleja, sealhulgas volitatud töötleja nimi, registri- või isikukood, tegevuskoht, asu- või elukoht ja muud kontaktandmed;
2) viide isikuandmete töötlemise õiguslikule alusele;
4) isikuandmete koosseis;
5) isikute kategooriad, kelle andmeid töödeldakse;
6) isikuandmete allikad;
7) isikud või nende kategooriad, kellele isikuandmete edastamine on lubatud;
8) isikuandmete töötlemise koht või kohad;
9) isikuandmete välisriiki edastamise tingimused;
10) käesoleva seaduse § 25 lõikes 2 nimetatud isikuandmete organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehniliste turvameetmete üksikasjalik kirjeldus;
11) käesoleva seaduse § 16 lõike 3 alusel antud eetikakomitee seisukoht, kui see on olemas.
§ 29. Registreerimistaotluse menetlus
(1) Andmekaitse Inspektsioon otsustab delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerimise või registreerimisest keeldumise 20 tööpäeva jooksul registreerimistaotluse esitamise päevast arvates.
(2) Andmekaitse Inspektsioon võib kohapeal kontrollida valmisolekut delikaatsete isikuandmete töötlemiseks. Sel juhul pikeneb registreerimistaotluse lahendamise tähtaeg kümne tööpäeva võrra. Kontrollimise tulemusena võib Andmekaitse Inspektsioon anda soovitusi isikuandmete organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehniliste turvameetmete rakendamiseks ja tõhustamiseks.
(3) Isikuandmete töötleja õigus delikaatsete isikuandmete töötlemiseks tekib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuses määratud tähtpäevast. Kui otsuses on tähtpäev määramata, on isikuandmete töötlejal delikaatsete isikuandmete töötlemise õigus alates tema isikuandmete töötlejate registrisse kandmisele järgnevast päevast.
(5) Isikuandmete töötleja on kohustatud isikuandmete töötlejate registrisse kantavate andmete muutmise või täiendamise registreerima Andmekaitse Inspektsioonis. Andmete muutmise või täiendamise registreerimisele kohaldatakse isikuandmete töötlemise registreerimise tähtaegade kohta sätestatut.
(3) Isikuandmete kaitse eest vastutav isik peab isikuandmete töötleja andmetöötlemiste registrit, milles peavad sisalduma käesoleva seaduse § 28 lõike 2 punktides 1–7 nimetatud andmed.
(2) Andmekaitse Inspektsioon on käesolevast seadusest tulenevate ülesannete täitmisel sõltumatu ja tegutseb, lähtudes käesolevast seadusest, muudest seadustest ja nende alusel kehtestatud õigusaktidest.
(3) Isikuandmeid sisaldava riigisaladuse töötlemise üle teostab järelevalvet Andmekaitse Inspektsioon käesoleva seaduse § 2 lõikes 3 sätestatud juhtudel ja ulatuses.
§ 33. Andmekaitse Inspektsiooni ülesanded
3) algatab vajaduse korral väärteomenetluse ja kohaldab karistust;
4) nõuda isikuandmete sulgemist või töötlemise lõpetamist, sealhulgas hävitamist või edastamist arhiivi;
5) rakendada isiku õiguste ja vabaduste kahjustamise ärahoidmiseks vajaduse korral asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras viivitamata isikuandmete kaitseks organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnilisi turvameetmeid, välja arvatud juhul, kui isikuandmeid töötleb riigiasutus;
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1, 3 ja 4 sätestatut kohaldatakse riigiasutuse suhtes üksnes juhul, kui kohaldamata jätmine tooks kaasa andmesubjekti õiguste olulise kahjustamise.
(4) Andmekaitse Inspektsiooni pädeval ametiisikul on õigus kontrollimiseks takistamatult siseneda isikuandmete töötleja territooriumile või ruumi, saada juurdepääs isikuandmete töötleja dokumentidele ja seadmetele, samuti salvestatud andmetele ning andmetöötluseks kasutatavale tarkvarale.
(5) Andmekaitse Inspektsioon võib järelevalvemenetluse algatada kaebuse alusel või omal algatusel.
§ 34. Andmekaitse Inspektsiooni juhile esitatavad nõuded
(1) Andmekaitse Inspektsiooni juhina võib töötada juhtimiskogemusega kõrgharidusega isik, kellel on piisavad teadmised isikuandmete kaitse õiguslikust regulatsioonist ja infosüsteemidest.
§ 35. Andmekaitse Inspektsiooni juhi kandidaadi julgeolekukontroll
(1) Andmekaitse Inspektsiooni juhi kandidaat peab enne Andmekaitse Inspektsiooni juhiks nimetamist läbima julgeolekukontrolli, välja arvatud juhul, kui tal on kehtiv juurdepääsuluba täiesti salajase taseme riigisaladusele juurdepääsuks või kui ta on kandidaadiks saamise ajal ametikohal, millel on ametikohajärgne õigus juurdepääsuks kõigile riigisaladuse tasemetele.
(2) Andmekaitse Inspektsiooni juhi kandidaadi julgeolekukontrolli teostab Kaitsepolitseiamet julgeolekuasutuste seaduses ettenähtud korras.
(3) Julgeolekukontrolli läbimiseks täidab Andmekaitse Inspektsiooni juhi kandidaat riigisaladusele juurdepääsu loa taotleja ankeedi ja allkirjastab nõusoleku, millega lubab julgeolekukontrolli teostaval asutusel saada julgeolekukontrolli teostamise ajal enda kohta teavet füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt ning riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustelt ja organitelt, ning esitab need Justiitsministeeriumi kaudu Kaitsepolitseiametile.
(4) Kaitsepolitseiamet edastab julgeolekukontrolli tulemusena kogutud andmed justiitsministrile kolme kuu jooksul arvates käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumentide saamisest, lisades oma arvamuse Andmekaitse Inspektsiooni juhi kandidaadi vastavuse kohta riigisaladusele juurdepääsu loa saamise tingimustele.
(5) Kui Andmekaitse Inspektsiooni juhi volitused on lõppenud ennetähtaegselt, tuleb julgeolekukontroll Andmekaitse Inspektsiooni juhi kandidaadi suhtes teostada ühe kuu jooksul arvates käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumentide saamisest. Vabariigi Valitsuse julgeolekukomisjoni loal võib julgeolekukontrolli teostamise tähtaega pikendada ühe kuu võrra, kui esineb riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse § 33 lõike 4 punktis 1 või 2 nimetatud asjaolu või on ühe kuu jooksul võimalik punktis 3 või 4 nimetatud asjaolu ilmnemine.
(6) Teostatud julgeolekukontrolli käigus kogutud andmetele tuginedes võib Andmekaitse Inspektsiooni juhi kandidaadi ametisse nimetada üheksa kuu jooksul arvates ajast, kui Kaitsepolitseiamet julgeolekukontrolli käigus kogutud teabe justiitsministrile edastas. Nimetatud tähtajast hiljem võib Andmekaitse Inspektsiooni juhi kandidaadi ametisse nimetada pärast uue julgeolekukontrolli läbimist.
§ 36. Andmekaitse Inspektsiooni juhi ametisse nimetamine ja ametist vabastamine
(1) Andmekaitse Inspektsiooni juhi nimetab justiitsministri ettepanekul viieks aastaks ametisse Vabariigi Valitsus, olles eelnevalt ära kuulanud Riigikogu põhiseaduskomisjoni seisukoha.
(2) Andmekaitse Inspektsiooni peadirektori võib ametist vabastada:
(3) Andmekaitse Inspektsiooni juhi vabastab ametist Vabariigi Valitsus justiitsministri ettepanekul, olles eelnevalt ära kuulanud Riigikogu põhiseaduskomisjoni seisukoha. Riigikogu põhiseaduskomisjoni seisukoha küsimine ei ole vajalik, kui vabastamine toimub käesoleva paragrahvi lõike 2 punktide 1, 2, 5 või 6 alusel. Kui Riigikogu põhiseaduskomisjoni seisukohaga ei arvestata, peab seda põhjendama.
§ 37. Andmekaitse Inspektsiooni ametniku kohustused
5) selgitama isikuandmete töötlemise nõuete rikkumise korral isikuandmete töötlejale või tema esindajale õigusaktide rikkumise olemust ning nõudma rikkumise lõpetamist;
(1) Käesoleva seaduse täitmise tagamiseks on Andmekaitse Inspektsiooni ametiisikul õigus teha isikuandmete töötlejale ettekirjutusi ja vastu võtta otsuseid.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettekirjutuse mittetäitmisel võib Andmekaitse Inspektsioon rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 9600 eurot. Sunniraha ei rakendata riigiasutuse suhtes.
(3) Andmekaitse Inspektsiooni otsused ja ettekirjutused isikuandmete töötlemise õiguse peatamise, lõpetamise ning keelamise kohta kantakse isikuandmete töötlejate registrisse.
(4) Kui riigiasutusest isikuandmete töötleja ei ole Andmekaitse Inspektsiooni ettekirjutust selles määratud tähtaja jooksul täitnud, pöördub Andmekaitse Inspektsioon halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras protestiga halduskohtusse.
(1) Andmekaitse Inspektsioon esitab iga aasta 1. aprilliks käesoleva seaduse täitmise kohta ettekande Riigikogu põhiseaduskomisjonile ja õiguskantslerile.
(2) Ettekandes esitatakse ülevaade eelmise kalendriaasta olulisematest käesoleva seaduse täitmise ja rakendamisega seotud asjaoludest.
§ 42. Delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerimiskohustuse ja isikuandmete välisriiki edastamise nõuete ning andmesubjekti teavitamise kohustuse rikkumine
(1) Delikaatsete isikuandmete töötlemise registreerimiskohustuse, isikuandmete kaitse turvameetmete või isikuandmete töötlemise muude nõuete eiramise eest –
§ 43. Isikuandmete kaitse turvameetmete ja isikuandmete töötlemise nõuete rikkumine
(1) Käesoleva seaduse §-des 42 ja 43 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 42 ja 43 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Andmekaitse Inspektsioon.
Enne käesoleva seaduse jõustumist kogutud isikuandmete töötlemine tuleb viia vastavusse käesoleva seadusega ühe aasta jooksul käesoleva seaduse jõustumisest arvates.
§ 46. Isikuandmete kaitse seaduse kehtetuks tunnistamine
Isikuandmete kaitse seadus tunnistatakse kehtetuks.
§ 47. – § 53. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
§ 54. [Välja jäetud – RT I 2007, 68, 421 – jõust. 20.12.2007]
§ 55. – § 56. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
§ 57. [Välja jäetud – RT I 2007, 68, 421 – jõust. 20.12.2007]
§ 58. – § 72. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


Riigikogu 19.06.2008 seadus; jõustumiskuupäev 01.01.2009
redaktsioon 15.03.2019 - 01.09.2019 [RT I, 13.03.2019, 72]
13.06.2012 RT I, 10.07.2012, 2 01.04.2013 Seaduses asendatud läbivalt sõna "kaitsevägi" sõnaga "Kaitsevägi".
3) politsei ja piirivalve seaduse § 3 lõike 1 punktides 1, 4-6 ja 8 ning hädaolukorra seaduse § 16 lõikes 3 sätestatud politsei ülesannete täitmisse.
§ 15 <!- END 14 -!> . Sõjaaja üksused
§ 16 <!- END 15 -!> . Kaitseringkond
§ 17 <!- END 16 -!> . Eraldiseisvad staabid ja muud Kaitseväe struktuuriüksused
§ 18 <!- END 17 -!> . Kaitseväe peastaap
§ 19 <!- END 18 -!> . Väeliikide staabid
§ 20 <!- END 19 -!> . Kaitseväe logistikakeskus
§ 20 <!- END 20 -!> 1. Toetuse väejuhatus
§ 21 <!- END 20b1 -!> . Sõjaväepolitsei
§ 22 <!- END 22 -!> 1. NATO küberkaitsekoostöö keskuse Eesti kontingent
§ 22 <!- END 22b1 -!> 2. Erioperatsioonide väejuhatus
§ 22 <!- END 22b2 -!> 3. Luurekeskus
§ 23 <!- END 22b3 -!> . Kaitseväe juhtimise alused
§ 26 <!- END 25 -!> . Ülem
<!- START 41b5 -!>
<!- END 41b5 -!>
<!- START 41b6 -!>
<!- END 41b6 -!>
<!- START 41b7 -!>
<!- END 41b7 -!>
<!- START 41b8 -!>
<!- END 41b8 -!>
<!- START 41b9 -!>
<!- END 41b9 -!>
<!- START 41b10 -!>
<!- END 41b10 -!>
(3) Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonil on julgeolekuasutuste seaduse § 36 lõigetes 3 ja 5-7 sätestatud õigused ja kohustused järelevalveks Kaitseväe üle, kui Kaitsevägi väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi tegutsemise eesmärgil isikuid küsitleb või varjatult jälgib, kaasab isikut salajasse koostöösse, kasutab variisikut või teeskleb eraõigusliku juriidilise isiku struktuuriüksust või organit või äriühingu filiaali.
(11) Käesoleva seaduse § 37 lõike 1 punktides 1-3 ning vajaduse korral § 37 lõike 1 punktis 5 sätestatud viisil kogutud teabe dokumenteerib Kaitsevägi dokumendiregistris.
(1) Kaitseväe loata Kaitseväe territooriumil, selle kohal või riigikaitse ülesannetega sadamas ratastel või muul veermikul maapinnaga kontaktis liikuva sõiduki, õhusõiduki või muu lendava seadme või veesõiduki või muu ujuvvahendi, mis on osaliselt või täielikult automaatne või kaugjuhitav, kasutamise eest -
(1) Kaitseväe loata Kaitseväe julgeolekualal pildi või kujutise salvestamise või edastamise eest -
§ 58. - § 80. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


OKTOOBER OKTOOBER / viinakuu
1. Neljapäev
Jumalaema kaitsmise püha.
Ap. Anania †I s.; vg. Roman Kauniltlaulja †556
Hb 9:1-7;
Lk 10:38-42, 11:27-28
2. Reede
Pskmr. Kiprian ja mr. Justiina †304; Kpm. Andreas †936
Ef 4:17-25; Lk 6:17-23
3. Laupäev
Ateena pskmr. Dionissi ja prmr. Rustik †96
1Kr 14:20-25; Lk 5:17-26
4. Pühapäev
17. pp. Ateena psk. Hierotei †I s; mr. Veronika †305
8. v. HE Lk 24:36-53.
2Kr 6:16-7:1; Lk 6:31-36
5. Esmaspäev
Mr. Haritiina †304; mr. Mamelhta †344
Ef 4:25-32; Lk 6:24-30
6. Teisipäev
Ap. Toomas †I s.
Ef 5:20-26; Lk 6:37-45
7. Kolmapäev
Mr-d Sergei ja Vakh †290; Terracina pskmr. Julian †I s.
Ef 5:25-33; Lk 6:46-7:1
8. Neljapäev
Antiookia mr. Pelagia †303; vg. Taissia †IV s.
Ef 5:33-6:9; Lk 7:17-30
9. Reede
Ap. Jaakobus Alfeuse poeg †I s.; vg. Andronik †V s.
Ef 6:18-24; Lk 7:31-35
10. Laupäev
Mr-d Eulampi ja Eulampia †303
1Kr 15:39-45; Lk 5:27-32
11. Pühapäev
18. pp. VII üleilmse kirikukogu pühade isade pp.
Ap. dk. Filippus †I s.; smr. Sinaiida †I s.
1. v. HE Jh 20:1-10;
Tt 3:8-15; Lk 8:5-15
12. Esmaspäev
Mr-d Proob, Tarahh ja Andronik †304; Riia pskmr. Joann †1934
Fl 1:1-7; Lk 7:36-50
13. Teisipäev
Mr-d Karp, Papil, Agatodor ja Agatonike †251
Fl 1:8-14; Lk 8:1-3
14. Kolmapäev
Mr-d Nasaari, Gervaasi, Protaasi ja Kelsi †60
Fl 1:12-20; Lk 8:22-25
15. Neljapäev
Vg. Eufiimi Uus †889; pskmr. Lukian †312
Fl 1:20-27; Lk 9:7-11
16. Reede
Mr. Longin Sajapealik †I s.; Riia psk. tunn. Agafangel †1928
Fl 1:27-2:4; Lk 9:12-18
17. Laupäev
Prh. Hoosea †IX s. eKr.; vgmr. Andreas †767
1Kr 15:58-16:3; Lk 6:1-10
18. Pühapäev
19. pp. Ap. ev. Luukas †I s.
2. v. HE Jh 20:11-18;
2Kr 11:30-12:9; Lk 7:11-16
19. Esmaspäev
Prh. Joel †IX s.; mr. Uar jkk. †307
Fl 2:12-16; Lk 9:18-22
20. Teisipäev
Smr. Arteemi †362
Fl 2:17-23; Lk 9:23-27
21. Kolmapäev
Vg. Hilarion Suur †371; Oudova vg. Hilarion †1476; Kölni mr. Ursula jkk. †IV s.
Fl 2:24-30; Lk 9:44-50
22. Neljapäev
Hierapoli psk. aps. imet. Averki †167
Fl 3:1-8; Lk 9:49-56
23. Reede
Ap. Jaakobus, Issanda vend †I s.
Fl 3:8-19; Lk 10:1-15
24. Laupäev
Mr. Areta jkk. †523; Jumalaema pühakuju ”Kõigi kurbade rõõm”
2Kr 1:8-11; Lk 7:2-10
25. Pühapäev
Üleminek talveajale
20. pp. Mr-d Markian ja Martiiri †355; õigl. Tabiita †I s.
3. v. HE Jh 20:19-31;
Gl 1:11-19; Lk 8:26-39
26. Esmaspäev
Smr. Dimitri Mürritulvaja †306
Fl 4:10-23; Lk 10:22-24
27. Teisipäev
Mr. Nestor †306; mr. Kapitoliina †304
Kl 1:1-2,7-11; Lk 11:1-10
28. Kolmapäev
Mr-d Terenti ja Neonilla jkk. †249;
vg. Stefan †IX s.; smr. Paraskeeva †III s.
Kl 1:18-23; Lk 11:9-13
29. Neljapäev
Vgmr. Anastasia †III s.; vg-d Aabraham ja Maria †360
Kl 1:24-29; Lk 11:14-23
30. Reede
Mr-d Sinoovi ja Sinoovia †285
Kl 2:1-7; Lk 11:23-26
31. Laupäev
Ap-d Stahhi, Apelli, Ampli, Urban, Narkiss ja Aristovul †I s.
2Kr 3:12-18; Lk 8:16-21
1. Neljapäev Mk 5:1-10 Issand tervendab haigeid
2. Reede Lk 7:1-10 Issand tervendab haigeid
3. Laupäev Jh 5:1-18 Issand tervendab haigeid
4. Pühapäev Mt 21:33-43; Js 5:1-7; Ps 80:9-20; Fl 4:6-9 Külvi ja lõikuse seadus
5. Esmaspäev Õp 11:1-14 Külvi ja lõikuse seadus
6. Teisipäev Kg 11:1-10 Külvi ja lõikuse seadus
7. Kolmapäev Ps 92:1-16 Külvi ja lõikuse seadus
8. Neljapäev 5Ms 16:1-17 Külvi ja lõikuse seadus
9. Reede Kg 12:9-14 Külvi ja lõikuse seadus
10. Laupäev Ml 3:13-18 Külvi ja lõikuse seadus
11. Pühapäev Mt 22:1-14; 3Ms 23:6-22; Ps 23:1-6; Fl 4:12-20 Jumala korraldused
Tallinna Nõmme Baptistikogudus
12. Esmaspäev 2Ms 20:1-17 Jumala korraldused
13. Teisipäev Lk 6:12-16 Jumala korraldused
14. Kolmapäev 5Ms 6:1-9 Jumala korraldused
15. Neljapäev Hs 22:17-31 Jumala korraldused
16. Reede Jos 24:1-15 Jumala korraldused
17. Laupäev Lk 10:1-12 Jumala korraldused
18. Pühapäev Mt 22:15-21; Js 45:1-6; Ps 96:1-10; 1Ts 1:1-15 Ihu ja hinge tervenemine
Evangelist Luuka päev e luukapäev
hõimurahvaste palvepäev
Loksa Baptisti Kogudus (45)
19. Esmaspäev Lk 8:40-56 Ihu ja hinge tervenemine
20. Teisipäev 1Kn 19:1-8 Ihu ja hinge tervenemine
21. Kolmapäev 2Kn 20:1-11 Ihu ja hinge tervenemine
22. Neljapäev Ps 66:8-20 Ihu ja hinge tervenemine
23. Reede Mk 6:7-13 Ihu ja hinge tervenemine
24. Laupäev Ps 42:1-12 Ihu ja hinge tervenemine
25. Pühapäev Mt 22:34-40; 2Ms 22:20-26; Ps 18:1-4; 1Ts 1:5-10 Suurim käsk
26. Esmaspäev 1Jh 4:1-21 Suurim käsk
27. Teisipäev Mi 6:6-8 Suurim käsk
28. Kolmapäev 5Ms 5:6-22 Suurim käsk
29. Neljapäev Jh 21:15-25 Suurim käsk
30. Reede Ps 115:1-18 Suurim käsk
31. Laupäev Hs 3:16-21 Suurim käsk
Usupuhastuspüha (1517)


text:
Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendid 26. märts – 01.aprill 2018 - Riigi Teataja
Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendid 26. märts – 01.aprill 2018
Kohtu-uudis
Kohtu tasand:
Kohtumenetluse liik:
Euroopa Inimõiguste Kohtu menetlus
EIÕK artikkel 5 – õigus isikuvabadusele ja puutumatusele
EIK lahendas ühes kohtuotsuses erineva kestusega kohtueelse kinnipidamise asju
Arsentyev jt vs Venemaa, kohtuotsus 29.03.2018, avaldus nr 17970/10 ja 5 teist avaldust
Kõigi kaebajate avaldused olid EIÕK artikli 5 lg 3 rikkumise tuvastamiseks seoses kohtueelse kinnipidamise ebamõistliku kestusega. Kinnipidamiste kestus oli 5 kuust kuni ligikaudu 3 aasta ja 11 kuuni.
EIK on nn juhtivas otsuses Venemaa vastu (27.11.2012 otsus Dirdizov vs Venemaa, nr 41461/10) tuvastanud rikkumise analoogilises asjas. Olles tutvunud kõigi asjaoludega ei leidnud EIK argumente, mis viinuks rikkumise mitte-tuvastamisele.
1.	EIÕK artikli 5 lg 3 rikkumine;
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks ja kulude katteks määras EIK 1 000 kuni 4 100 eurot.
EIK on korduvalt tuvastanud Venemaa suhtes isikute ebamõistlikult pika kinnipidamise kohtueelse menetluse ajal
Belkov jt vs Venemaa, kohtuotsus 29.03.2018, avaldus nr 8344/12 ja 6 teist avaldust
Kõigi kaebajate avaldused olid EIÕK artikli 5 lg 3 rikkumise tuvastamiseks seoses kohtueelse kinnipidamise ebamõistliku kestusega. Kinnipidamiste kestus oli ligikaudu 1 aastast ja 4 kuust kuni ligikaudu 3 aasta ja 9 kuuni. Üks kaebaja väitis ka artikli 5 lg 4 rikkumist.
EIK on nn juhtivas otsuses Venemaa vastu (27.11.2012 otsus Dirdizov vs Venemaa, nr 41461/10) tuvastanud rikkumise analoogilises asjas. Olles tutvunud kõigi asjaoludega ei leidnud EIK argumente, mis viinuks rikkumise mitte-tuvastamisele. Tuginedes väljakujunenud kohtupraktikale tuvastas EIK ka artikli 5 lg 4 rikkumise.
1.	EIÕK artikli 5 lg-te 3 ja 4 rikkumine;
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks ja kulude katteks määras EIK 1 400 kuni 3 800 eurot.
EIÕK artikkel 6 lg 1 – õigus õiglasele kohtumenetlusele
EIK lahendas menetlusaja kaasuse viitega 12 aastat tagasi lahendatud nn juhtotsusele
Smolko vs Bulgaaria, kohtuotsus 29.03.2018, avaldus nr 62906/16
Avaldus ebamõistliku menetlusaja tuvastamiseks tsiviilasjas EIÕK artikli 6 lg 1 tähenduses.
Menetluse kestus: menetlus algas 05.05.2008 ning on pooleli, st on kestnud ligikaudu 10 aastat.
Kohtuastmeid käesoleva ajani: 2.
Menetlusaja mõistlikkuse üle otsustamisel tuleb lähtuda asja keerukusest, osapoolte käitumisest ja sellest, mis on isikule kaalul. EIK on tuvastanud rikkumise analoogilises asjas nn juhtotsuses Obluk vs Slovakkia (20.09.2006, nr 69484/01) ning puudus alus rikkumist mitte tuvastada.
1.	EIÕK artikli 6 lg 1 rikkumine;
2.	Hüvitiseks määras EIK 2 000 eurot.
Menetlus sõjaväekohtus ei ole objektiivne
Sehmus Ekinci vs Türgi, kohtuotsus 27.03.2018, avaldus nr 15930/11
Kaebajal oli arstide ekspertiisi kohaselt psüühikahäire. Pärast kutse saamist sõjaväeteenistusse vaatas ta läbi vastuvõtukomisjoni psühhiaater ning leidis, et kaebaja on teenistuseks kõlblik. Kohtumenetlus sõjaväekohtus ei olnud talle edukas. Kaebaja alustas teenistust, kuid vabastati sellest probleemse täitmise tõttu. Tema avaldus oli EIÕK artikli 6 lg 1 rikkumise tuvastamiseks seoses sõjaväekohtu sõltumatuse puudumisega.
EIK on korduvalt tuvastanud Türgi suhtes õiglase õigusemõistmise põhimõtte rikkumise seoses sõjaväekohtu objektiivsuse puudumisega. Puudus alus asuda erinevale seisukohale.
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 1 500 eurot ning 500 eurot kulude katteks.
Kaitseõigust saab tasakaalustada ka asja saatmisega uueks kohtueelseks uurimiseks
Toma vs Rumeenia, kohtuotsus 27.03.2018, avaldus nr 23408/11
Kaebaja avaldus oli EIÕK artikli 6 lg-te 1 ja 3 “d” rikkumise tuvastamiseks seoses võimatusega küsitleda võtmetunnistajaid. Kohus avaldas tunnistajate poolt kohtueelsel uurimisel politseile antud ütlused. Seadus ei võimaldanud kohtul kuulata vahetult üle tunnistajaid, sest tegemist oli väärteo asjaga.
Kaebajale ei teatatud tunnistajate küsitlemisest kohtueelse uurimise ajal. Kuigi kohtul puudus pädevus ise tunnistajaid küsitleda, oleks kohus saanud tasakaalustada tunnistajate küsitlemise õiguse puudumist. Kohus oleks saanud saata asja uueks uurimiseks kohtueelses menetluses ning anda suunise tagada kaebajale võimalus tunnistajate küsitlemiseks.
1.	EIÕK artiklite 1 ja 3 “d” rikkumine;
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 2 400 eurot.
EIÕK artikkel 8 – õigus era- ja perekonnaelu kaitsele
Meditsiiniliste rikkumiste asju tuleb lahendada kiiresti
Ibrahim Keskin vs Türgi, kohtuotsus 27.03.2018, avaldus nr 10491/12
2001. aasta jaanuaris sünnitas kaebaja abikaasa tütre. Laps sündis puudega ning pärast nelja operatsiooni määrati lapsele 60% puue. Kaebaja algatatud kriminaal- ja tsiviilkohtumenetlused ei olnud talle edukas. Kaebaja leidis, et lapse puue kujunes sünnitust abistanud meditsiinipersonali hooletuse tulemusena ning esitas avalduse EIÕK artikli 8 rikkumise tuvastamiseks.
EIÕK artikli 8 alusel on lepinguosalisel riigil kohustus tagada eraõiguslikes haiglates patsientide tervise kaitse ning meditsiiniliste rikkumiste korral võimalus saada kohast hüvitist. Seda kohustust ei ole täidetud siis, kui vastavad meetmed eksisteerivad üksnes teoreetiliselt ning neid ei ole võimalik praktikas maksma panna. Kaebaja lapse parem käsi sai raske vigastuse sünnituse aja, mis viis püsiva puudeni. EIK määratles enda ülesandena teha kindlaks, kas Türgi õigussüsteemi õiguskaitsevahendid osutusid kaebaja asjas tõhusaks. Kriminaalmenetluse kestus oli ebamõistlik, sest otsuseni jõuti kaheksa aastaga. Tsiviilmenetlus kestis seitse aastat. Meditsiiniliste rikkumiste korral on menetluste sellised kestused ebamõistlikud.
1.	EIÕK artikli 8 rikkumine;
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 7 500 eurot.
Määrus isiku kinnipidamiseks ei anna voli tema tööruumide läbiotsimiseks
Özgün Öztunc vs Türgi, kohtuotsus 27.03.2018, avaldus nr 5839/09
Kaebaja tegutseb advokaadina. 13.01.2014 toimusid läbiotsimised paljude isikute kodudes ja töökohtades, keda kahtlustati ametialasteks rikkumisteks organiseeritud gruppi kuulumises. Kaebaja peeti kinni ning tema advokaadibüroo otsiti läbi. Kaebaja mõisteti õigeks 10.05.2005. Kaebaja taotles 2005. aasta jaanuaris hüvitist justiitsministeeriumilt õigusvastase läbiotsimise eest, millest keelduti. Kohtumenetlus ei olnud edukas. Tema avaldus oli EIÕK artikli 8 rikkumise tuvastamiseks.
EIÕK artikli 8 kaitsealas on isiku tööruumid. EIK tuvastas, et tööruumide läbiotsimiseks puudus kohtu määrus, sest kohtunik oli andnud määruse üksnes kaebaja kinnipidamiseks. Politsei seevastu otsis läbi ka tema ametiruumid. Puudus igasugune informatsioon, et läbiotsimine oli kiireloomuliselt ja erandlikult vajalik.
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 2 000 eurot.
Läbiotsimise kohtumäärus ei tohi olla sõnastatud ebamääraselt
Voykin jt vs Ukraina, kohtuotsus 27.03.2018, avaldus nr 47889/08
Teise kaebaja – Marina Voykina – väite kohaselt ründas teda 2008. aasta  juunikuus ametikohuseid mittetäitev politseinik, kes oli tema abikaasa – esimese kaebaja – kolleeg. Kriminaalmenetluse algatamisest keelduti, väidetav ründaja eitas toimunut. Esimese kaebaja kutsus prokurör välja 2008. aasta septembris. Ta ei ilmunud ning peeti 2009. aasta juunis kinni kahtlustatuna võimu kuritarvitamises. Ta oli teatud perioodi kinnipeetav kohtumenetluse ajal ning mõisteti süüdi apellatsioonikohtu otsusega, teda karistati 6-aastase vangistusega. Esimese kaebaja suhtes toimunud kriminaalmenetluse ajal otsiti läbi kolmanda ja neljanda kaebaja korterid, nende kaebused ei olnud edukad. Kaebajate avaldus oli EIÕK artiklite 3, 5 lg 1, 8 ja 13 rikkumise tuvastamiseks.
Väiteid väärkohtlemise kohta tuleb tõendada väljaspool mõistlikku kahtlust, kuid asjaolusid võib tõendatuks lugeda ka piisavalt selgete ja tugevate eelduste olemasolu korral. Teise kaebaja meditsiinilise läbivaatuse aruande kohaselt tekitati talle kehavigastused tema väidetud viisil. Puudus alternatiivne seletus, mistõttu oli asjas artikli 3 rikkumine sisulisest aspektist.
Kriminaalmenetluse algatamisest keeldumisel ignoreeris uurija meditsiinilise läbivaatuse aruande selgeid seisukohti, mistõttu oli keeldumine meelevaldne. Asjas oli artikli 3 rikkumine menetluslikust aspektist.
Esimese kaebaja kinnipidamise motiiv oli see, et ta oli kuulutatud tagaotsitavaks. EIK on varasemalt märkinud, et isiku kandmine tagaotsitavate nimekirja ei tähenda, et ta soovib ennast varjata. Siiski ei nõustunud EIK esimese kaebajaga, et ta ei olnud teadlik enda tagaotsimisest ning ei soovinud ennast varjata. Seetõttu oli tema kinnipidamine õiguspärane. Seejärel aga ei andnud kohus määrust tema kinnipidamiseks põhjusel, et vajas täiendavat informatsiooni otsustamiseks. Seega puudus alus tema kinnipidamiseks.
Kolmanda ja neljanda kaebaja korteri läbiotsimiseks oli seaduslik alus ja legitiimne eesmärk. Kohtumäärus ei olnud detailne ja seadis läbiotsimise eesmärgiks esemete ja dokumentide leidmise, mis on vajalikud tõe tuvastamiseks. EIK on korduvalt kritiseerinud üldsõnalisi määruseid läbiotsimiseks.
Valitsus ei näidanud, milliseid õiguskaitsevahendeid oleksid kolmas ja neljas kaebaja saanud kasutada enda õiguste rikkumise vastu.
1.	EIÕK artikli 3 rikkumine sisulisest ja menetluslikust aspektist teise kaebaja suhtes;
2.	Asjas ei olnud EIÕK artikli 5 lg 1 rikkumist esimese kaebaja suhtes seoses kinnipidamisega 29.06.2009;
3.	EIÕK artikli 5 lg 1 rikkumine esimese kaebaja suhtes seoses kinnipidamisega 30.06.-21.07.2009;
4.	EIÕK artikli 8 rikkumine ning artikli 13 rikkumine koosmõjus artikliga 8 kolmanda ja neljanda kaebaja suhtes;
5.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK vastavalt 5 000, 4 000 ja 2 000 eurot, kaebajatele ühiselt kulude katteks 5 950 eurot.
EIÕK artikkel 14 – diskrimineerimise keelamine
Tingimusliku karistuse mittekohaldamine alalise elukoha puudumise tõttu oli diskrimineeriv kohtlemine
Aleksandr Aleksandrov vs Venemaa, kohtuotsus 27.03.2018, avaldus nr 14431/06
Kaebaja tunnistati 2005. aastal süüdi politseiniku ründamises alkoholijoobes ning talle määrati karistuseks 1-aastane vangistus. Kohus keeldus kohaldamast karistust tingimuslikult põhjendusega, et kaebajal puudub Moskva rajoonis alaline elukoht. Kaebaja esitas avalduse EIÕK artikli 14 (diskrimineerimise keelamine) koosmõjus artikliga 5 rikkumise tuvastamiseks põhjusel, et ainus selgitus tingimusliku karistuse mittekohaldamiseks oli alalise elukoha puudumine kuriteo toimepanemise rajoonis.
EIÕK artikli 14 kohaldamisalas on EIÕK teistes artiklites tagatud õiguste diskrimineeriv kohaldamine. Artikli 14 rikkumine ei eelda, et mõnda teist õigust on rikutud. Rikkumiseks on piisav, kui seaduslikku meedet on kohaldatud diskrimineerivalt. Artikli 14 rikkumisega on tegemist siis, kui analoogilises või olulisel määral sarnases olukorras isikuid koheldakse ebavõrdselt ilma mõistliku põhjenduseta. Artiklis 14 sisalduvat terminit “muu seisund” tuleb tõlgendada avaralt.
Kriminaalkohus loetles lahendis mitmeid kergendavaid asjaolusid, kuid viitas kahele asjaolule, mis välistasid tingimusliku karistuse kohaldamise: süüteo toimepanemise konkreetsed asjaolud ning Moskva rajoonis alalise elukoha puudumine. Kuigi karistuse mõistmine on reeglina väljaspool EIÕK kohaldamisala, võib EIK sekkuda siis, kui vabaduskaotuslikku karistust kohaldatakse ebavõrdselt lähtuvalt isiku vanusest või soost. Käesolevas asjas tuli analüüsida, kas kohus põhjendas objektiivselt ja mõistlikult tingimusliku karistuse mittekohaldamist. Siseriiklik kohus kohtles kaebajat erinevalt isikutest, kellel oli Moskva rajoonis alaline elukoht. Kohus ei põhjendanud erineva kohtlemise vajalikkust. Kõrgemad kohtud ei võtnud kaebaja argumendi osas seisukohta. Valitsus ei selgitanud, milline oli erineva kohtlemise legitiimne eesmärk. EIK ei saa spekuleerida siseriikliku kohtu põhjenduste üle siis, kui need ei ole kirjas kohtulahendis.
1.	EIÕK artikli 14 koosmõjus artikliga 5 rikkumine;
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 10 000 eurot.
EIÕK artikkel 35 – vastuvõetavuse kriteeriumid
Vastloodud uut õiguskaitsevahendit ei tule kasutada isikul, kes on EIK-ile juba individuaalkaebuse esitanud
Orlov jt vs Venemaa, kohtuotsus 29.03.2018, avaldus nr 39680/08 ja 2 teist avaldust
Kaebajate avaldused olid EIÕK artikli 6 lg 1 ning 1.protokolli artikli 1 rikkumise tuvastamiseks seoses nende kasuks jõustunud kohtulahendite mittetäitmisega. Viivituste kestus oli vastavalt ligikaudu 1 ja 6,5 aastat. Samuti kaebasid nad artikli 13 rikkumist seoses tõhusa õiguskaitsevahendi puudumisega kohtulahendite mittetäitmise vastu.
Kohtulahendit täitmise faas on artikli 6 lg 1 kaitsealas. Kaebajate kasuks jõustunud kohtulahendid panid riigile teatud toimingute teostamise kohustuse. Tegemist oli varaga 1.protokolli artikli 1 tähenduses. Olles tutvunud kaasuste asjaoludega, avamata asjakohaseid detaile, asus EIK seisukohale, et vastustav riik ei ole teinud kõiki vajalikke pingutusi kohtulahendite täitmiseks.
Venemaa on tulenevalt piloot-otsusest kehtestanud uue õiguskaitsevahendi kohtulahendite mittetäitmise vastu. Ebaõiglane oleks isikuid, kes on eelnevalt esitanud avalduse EIK-ile, suunata kasutama vastloodud õiguskaitsevahendit. Samas ei ole kohane käesoleval ajal uurida sisuliselt selle õiguskaitsevahendi vastavust EIÕK standarditele.
Riigil on jätkuvalt kohustus kohtulahendite täitmiseks, kusjuures saadaolevale rahasummale tuleb lisada Euroopa Keskpanga intressimäär vastava ajaperioodi osas.
1.	EIÕK artikli 6 lg 1 ning 1. protokolli artikli 1 rikkumine;
2.	Vastustaval riigil tuleb 3 kuu jooksul täita asjakohaste meetmetega siiani täitmata kohtulahendid;
3.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks ja kulude katteks määras EIK 0, 900 ja 1 000 eurot.
Õigusnormi põhiseadusvastasuse tuvastamine ei ole taga õiguskaitsevahendit ajaliselt varem jõustunud lahenditest tulenenud rikkumiste vastu
Fartunova vs Bulgaaria, kohtuotsus 29.03.2018, avaldus nr 34525/08
Kaebajale määrati trahv sõiduki ebaõige parkimise eest. Seadus ei võimaldanud trahvi vaidlustada kohtus ning kaebaja esitas avalduse EIÕK artikli 6 lg 1 rikkumise tuvastamiseks.
Valitsuse vastuväite kohaselt ei olnud kaebaja põhiõiguste rikkumise ohvri seisundis, sest konstitutsioonikohus tunnistas põhiseadusvastaseks kaebevõimaluse puudumise. EIK selgitas, et isik ei ole enam ohvri seisundis siis, kui ametivõimud on rikkumise omaks võtnud ning määranud kohase hüvitise. Konstitutsioonikohtu lahend ei muutnud kaebaja olukorda, sest tehti pärast kaebajale määratud rahatrahvi.
Avaldus oli EIÕK artikli 6 lg 1 kaitsealas, sest kaebajale määratud karistus tulenes üldisest õigusnormist ning võimatus trahvi vaidlustada kohaldus kõigile. EIK on ka varasemalt tuvastanud Bulgaaria suhtes, et haldusmenetluses määratud liiklustrahvi vaidlustamise võimatus sõltumatus kohtus on artikli 6 lg 1 rikkumine. Puudus vajadus asuda erinevale seisukohale.
2.	Kahjude hüvitamiseks määras EIK 1 000 eurot.
EIÕK artikkel 41 – õiglane hüvitis
Täitmata kohtulahendi täitmisel tuleb saadaolevale rahasummale lisada Euroopa Keskpanga intress
Polyinvest S.R.L. jt vs Rumeenia, kohtuotsus 29.03.2018, avaldus nr 20752/07 ja 2 teist avaldust
Kaebajate avaldused olid EIÕK artikli 6 lg 1 ning 1.protokolli artikli 1 rikkumise tuvastamiseks seoses nende kasuks jõustunud kohtulahendite mittetäitmisega. Viivituste kestus oli vastavalt ligikaudu 16, 14,5 ja 6 aastat.
Kohtulahendit täitmise faas on artikli 6 lg 1 kaitsealas. Kaebajate kasuks jõustunud kohtulahendid panid riigile teatud toimingute teostamise kohustuse. Tegemist oli varaga 1. protokolli artikli 1 tähenduses. Olles tutvunud kaasuste asjaoludega, avamata asjakohaseid detaile, asus EIK seisukohale, et vastustav riik ei ole teinud kõiki vajalikke pingutusi kohtulahendite täitmiseks.
1.	EIÕK artikli 6 lg 1 ning 1.protokolli artikli 1 rikkumine;
3.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks ja kulude katteks määras EIK 700 ja 3 823 eurot.
3 aastat kestnud äärmiselt ebainimlike kinnipidamistingimuste hüvitamiseks määras EIK 14 000 eurot
A.K. jt vs Venemaa, kohtuotsus 29.03.2018, avaldus nr 7130/08 ja 5 teist avaldust
Kõik kaebajad esitasid avaldused EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses ebainimlike kinnipidamistingimustega. Peamiselt viitasid nad ruumikitsikusele. Kaebajate isiklik ruum oli alates 1,2 kuni 3 ruutmeetrini ja kinnipidamiste kestus oli alates 2,5 kuust kuni ligikaudu 3 aastani. Kaebajad kaebasid ka EIÕK teiste rikkumiste üle, mille sisu kohtulahend ei ava.
Äärmisest ruumikitsikusest tuleneb kas eraldi või koosmõjus teiste tingimustega EIÕK artikli 3 rikkumine. EIK on juba tuvastanud analoogilistes asjades rikkumisi. Puudusid kaalutlused rikkumist mitte tuvastada.
Toetudes väljakujunenud kohtupraktikale tuvastas EIK ka teisi rikkumisi.
Suurima hüvitise summas 14 000 eurot määras EIK kaebajale, kes viibis ligikaudu 3 aastat äärmiselt ebainimlikes tingimustes (tualeti privaatse kasutamise võimatus, räpased kambrid, toidu halb kvaliteet, närilised kambrites, passiivne suitsetamine).
1.	EIÕK artikli 3 ning teiste artiklite rikkumised tulenevalt väljakujunenud kohtupraktikast;
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 1 700 kuni 14 000 eurot.
Äärmiselt ebainimlike kinnipidamistingimuste hüvitamiseks määras EIK üle 10 000 euro
Fatkin jt vs Venemaa, kohtuotsus 29.03.2018, avaldus nr 21778/08 ja 6 teist avaldust
Kõik kaebajad esitasid avaldused EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses ebainimlike kinnipidamistingimustega. Peamiselt viitasid nad ruumikitsikusele. Kaebajate isiklik ruum oli alates 1,4 kuni 3 ruutmeetrini ja kinnipidamiste kestus oli alates ligikaudu 3 aastast kuni 11 aastani. Kaebajad kaebasid ka EIÕK teiste rikkumiste üle, mille sisu kohtulahend ei ava.
Äärmisest ruumikitsikusest tuleneb kas eraldi või koosmõjus teiste tingimustega EIÕK artikli 3 rikkumine. EIK on juba tuvastanud analoogilistes asjades rikkumisi. Puudusid kaalutlused rikkumist mitte tuvastada. Enamike kaebajate tingimused olid ebainimlikud paljudes aspektides, st mitte ainult seoses ruumikitsikusega.
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 5 000 kuni 11 500 eurot.
Erivajadustega kinnipeetavale vajalike tingimuste mittetagamise hüvitamiseks määras EIK 15 000 eurot
Nicheporuk jt vs Venemaa, kohtuotsus 29.03.2018, avaldus nr 19538/10 ja 2 teist avaldust
Kõigi kaebajate avaldused EIK-ile olid EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses ebainimlike kinnipidamistingimustega arvestades nende puuet. Kaebajad vajasid pidevat hooldust igapäevaste toimingutega toimetulemiseks ning sõltusid selles teiste kinnipeetavate abist, või ei olnud kinnipidamisasutus kohaldatud ratastooliga liikumiseks, või ei tagatud neile konkreetset meditsiiniabi. Üks kaebaja väitis ka tõhusa õiguskaitsevahendi puudumist artikli 13 tähenduses ebainimlike kinnipidamistingimuste vastu.
EIK on korduvalt tuvastanud rikkumisi Venemaa suhtes analoogilistes asjades ning puudus alus jõuda erinevale seisukohale. Kohtulahendis ei ole detailset analüüsi. Samaviisi tuvastas EIK ka tõhusa õiguskaitsevahendi puudumise.
1.	EIÕK artiklite 3 ja 13 rikkumine;
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks kahele kaebajale määras EIK 15 000 eurot.
Ebamõistliku menetlusaja eest kriminaalasjas kestusega ligikaudu 10 aastat määras EIK hüvitiseks 4 200 eurot
Rashitov jt vs Ukraina, kohtuotsus 29.03.2018, avaldus nr 60085/12 ja 4 teist avaldust
Avaldused ebamõistliku menetlusaja tuvastamiseks kriminaalasjades EIÕK artikli 6 lg 1 tähenduses ning tõhusa õiguskaitsevahendi puudumise kindlakstegemiseks EIÕK artikli 13 alusel.
Menetluste kestus: 5 aastat ja 3 kuud kuni 9 aastat ja 10 kuud.
Kohtuastmeid: 1 kuni 3.
EIK on nn juhtkohtuasjas (30.03.2004 Merit vs Ukraina, nr 66561/01) tuvastanud rikkumised analoogilises asjas. Puudus alus jõuda erinevale lõppjäreldusele.
1.	EIÕK artiklite 6 lg 1 ja 13 rikkumine;
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 1 200 kuni 4 200 eurot.
Ebamõistliku menetlusaja eest tsiviilasjas kestusega ligikaudu 9 aastat määras EIK hüvitiseks 1 800 eurot
Konory ja Gryta vs Ukraina, kohtuotsus 29.03.2018, avaldused nr 40213/13 ja 41168/17
Avaldused ebamõistliku menetlusaja tuvastamiseks tsiviilasjades EIÕK artikli 6 lg 1 tähenduses ning tõhusa õiguskaitsevahendi puudumise kindlakstegemiseks EIÕK artikli 13 alusel.
Menetluste kestus: 3 aastat, 8 kuud ja 19 päeva; 4 aastat, 1 kuu ja 8 päeva; 8 aastat, 8 kuud ja 19 päeva.
Kohtuastmeid: 1 - 3.
EIK on nn juhtkohtuasjas (30.11.2006 Krasnoshapka vs Ukraina, nr 23786/02) tuvastanud rikkumised analoogilises asjas. Puudus alus jõuda erinevale lõppjäreldusele.
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 800 ja 1 800 eurot.
Hüvitiseks vähem kui aasta viibimise eest ebainimlikes kinnipidamistingimustes määras EIK 1 000 eurot
Corduneanu jt vs Rumeenia, kohtuotsus 29.03.2018, avaldus nr 7065/14 ja 14 teist avaldust
Kõik kaebajad esitasid avaldused EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses ebainimlike kinnipidamistingimustega. Peamiselt viitasid nad ruumikitsikusele. Kaebajate isiklik ruum oli alates 0,87 kuni 3,81 ruutmeetrini ja kinnipidamiste kestus oli alates 4 kuust kuni ligikaudu 7 aastani.
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 1 000 kuni 5 000 eurot.
Äärmiselt ebainimlikes tingimustes kinnipidamise eest kestusega 3 aastat ja 7 kuud määras EIK hüvitiseks 13 000 eurot
Nemtsev jt vs Venemaa, kohtuotsus 29.03.2018, avaldus nr 22722/14 ja 6 teist avaldust
Kõik kaebajad esitasid avaldused EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses ebainimlike kinnipidamistingimustega. Peamiselt viitasid nad ruumikitsikusele. Kaebajate isiklik ruum oli alates 1,5 kuni 2 ruutmeetrini ja kinnipidamiste kestus oli alates ligikaudu 10 kuust kuni 6,5 aastani. Kaebajad kaebasid ka EIÕK teiste rikkumiste üle.
Kõrgeima hüvitise summas 13 000 eurot määras EIK kaebajale, kelle tingimused olid äärmiselt ebainimlikud – ebapiisavad temperatuur ja hügieenitingimused, tualeti privaatse kasutamise võimatus, räpane kamber, piirangud sooja vee kasutamiseks, halva kvaliteediga toit, ventilatsiooni puudumine, sobivate jalatsite mittevõimaldamine.
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 4 700 kuni 13 000 eurot.
Ebainimlike kinnipidamistingimuste eest kestusega alla ühe aasta määras EIK hüvitiseks 1 000 eurot
Boldijar jt vs Rumeenia, kohtuotsus 29.03.2018, avaldus nr 46831/14 ja 15 teist avaldust
Kõik kaebajad esitasid avaldused EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses ebainimlike kinnipidamistingimustega. Peamiselt viitasid nad ruumikitsikusele. Kaebajate isiklik ruum oli reeglina allpool 4 ruutmeetrit ja kinnipidamiste kestus oli alates ligikaudu 8 kuust kuni mitme aastani.
Äärmisest ruumikitsikusest tuleneb kas eraldi või koosmõjus teiste tingimustega EIÕK artikli 3 rikkumine. EIK on juba tuvastanud analoogilistes asjades rikkumisi. EIK viitab 25.04.2017 piloot-otsusele Rezmives jt vs Rumeenia (nr 61467/12).Puudusid kaalutlused rikkumist mitte tuvastada. Enamike kaebajate tingimused olid ebainimlikud paljudes aspektides, st mitte ainult seoses ruumikitsikusega.
1.	EIÕK artikli 3 rikkumine;
Ebainimlike kinnipidamistingimuste eest kestusega 8 aastat määras EIK hüvitiseks 5 000 eurot
Ilie jt vs Rumeenia, kohtuotsus 29.03.2018, avaldus nr 47861/14 ja 14 teist avaldust
Kõik kaebajad esitasid avaldused EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses ebainimlike kinnipidamistingimustega. Peamiselt viitasid nad ruumikitsikusele. Kaebajate isiklik ruum oli reeglina allpool 4 ruutmeetrit ja kinnipidamiste kestus oli alates ligikaudu 6 kuust kuni 8 aastani.
Ligikaudu neli aastat kestnud kohtueelse kinnipidamise eest määras EIK hüvitiseks 4 000 eurot
Lastochkin jt vs Venemaa, kohtuotsus 29.03.2018, avaldus nr 7121/15 ja 6 teist avaldust
Kõigi kaebajate avaldused olid EIÕK artikli 5 lg 3 rikkumise tuvastamiseks seoses kohtueelse kinnipidamise ebamõistliku kestusega. Kinnipidamiste kestus oli ligikaudu 1 aastast ja 4 kuust kuni ligikaudu 3 aasta ja 10 kuuni. Üks kaebaja väitis ka artikli 5 lg 5 rikkumist.
1.	EIÕK artikli 5 lg-te 3 ja 5 rikkumine;
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks ja kulude katteks määras EIK 1 500 kuni 4 000 eurot.
Ligikaudu 6 aasta ja 5 kuu eest äärmiselt ebainimlikes tingimustes kinnipidamise hüvitamiseks määras EIK 25 000 eurot
Prokhorenko jt vs Venemaa, kohtuotsus 29.03.2018, avaldus nr 12204/15 ja 2 teist avaldust
Äärmisest ruumikitsikusest tuleneb kas eraldi või koosmõjus teiste tingimustega EIÕK artikli 3 rikkumine. EIK on juba tuvastanud analoogilistes asjades rikkumisi. EIK viitab 10.01.2012 juhtotsusele Ananyev jt vs Venemaa  (nr 42525/07).Puudusid kaalutlused rikkumist mitte tuvastada. Enamike kaebajate tingimused olid ebainimlikud paljudes aspektides, st mitte ainult seoses ruumikitsikusega.
Kõrgeima hüvitise summas 25 000 eurot määras EIK kaebajale, kelle tingimused 6 aasta ja 5 kuu kestel olid äärmiselt ebainimlikud – ruumikitsikus, tualeti privaatse kasutamise võimatus, värske õhu puudumine, passiivne suitsetamine, loomuliku valguse puudumine, pesemisvõimaluste piiratus, füüsiliste harjutuste võimaluste ebapiisavus.
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 1 000, 5 000 ja 25 000 eurot.
Ebainimlikes tingimustes kinnipidamise eest kestusega 14 aastat määras EIK hüvitiseks 6 300 eurot
Shimokhin jt vs Venemaa, kohtuotsus 29.03.2018. avaldus nr 9428/17 ja 7 teist avaldust
Kõik kaebajad esitasid avaldused EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses ebainimlike kinnipidamistingimustega. Peamiselt viitasid nad ruumikitsikusele. Kaebajate isiklik ruum oli 1,7 kuni 3 ruutmeetrini ja kinnipidamiste kestus oli ligikaudu 1 kuni 14 aastat. Mõned kaebajad viitasid ka artikli 13 rikkumisele.
Äärmisest ruumikitsikusest tuleneb kas eraldi või koosmõjus teiste tingimustega EIÕK artikli 3 rikkumine. EIK on juba tuvastanud analoogilistes asjades rikkumisi. EIK viitab 28.11.2013 juhtotsusele Sergey Babushkin vs Venemaa  (nr 5993/08). Puudusid kaalutlused rikkumist mitte tuvastada. Enamike kaebajate tingimused olid ebainimlikud paljudes aspektides, st mitte ainult seoses ruumikitsikusega.
2.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks määras EIK 5 000 kuni 8 300 eurot.
Omandiõiguse taastamisel EIK-i otsuse tulemusena ei ole alust hüvitada varalist kahju
Karen Poghosyan vs Armeenia, kohtuotsus 29.03.2018 (õiglane hüvitis), avaldus nr 62356/09
31.03.2016 kohtulahendis tuvastas EIK EIÕK artikli 6 lg 1 ning 1.protokolli artikli 1 rikkumise seoses kaebaja omandiõigust tunnustanud jõustunud kohtulahendi tühistamisega. Käesolevas lahendis otsustas EIK õiglase hüvitise.
Kaebaja palus esialgselt hüvitada varalise kahju summas 92 000 eurot, mis oli tema hinnangul vara turuväärtus. Samuti palus ta hüvitada mittevaralise kahju summas 2 000 eurot. Seejärel saavutas ta siseriikliku kohtulahendi tühistamise ning asja uue arutamise tulemusena taastati tema omandiõigus. Kaebaja teatas seejärel EIK-ile, et tema omandiõigus on tagatud, kuid palus hüvitada mittevaralise kahju summas 2 000 eurot.
1.	Määrata mittevaralise kahju hüvitamiseks 1 000 eurot ning 1 410 eurot kulude katteks.
EIÕK artikkel 46 – EIK-i otsuste siduvus
Kaebajate kasuks täitmata kohtulahendite täitmiseks riigi kulul andis EIK 3 kuud
Zlatin jt vs Rumeenia, kohtuotsus 29.03.2018, avaldus nr 24693/07 ja 5 teist avaldust
Kaebajate avaldused olid EIÕK artikli 6 lg 1 ning 1.protokolli artikli 1 rikkumise tuvastamiseks seoses nende kasuks jõustunud kohtulahendite mittetäitmisega. Viivituste kestus oli ligikaudu 17 aastast ühe aastani.
3.	Mittevaralise kahju hüvitamiseks ja kulude katteks määras EIK summad vahemikus 0 kuni ja 4 680 eurot.
EIÕK 4. protokoll artikkel 2 - liikumisvabadus
Venemaa on Euroopa Nõukogu ainus riik, kes takistab riigisaladusega kokku puutunud isikute reisimist välismaale
Berkovich jt vs Venemaa, kohtuotsus 27.03.2018, avaldus nr 5871/07 ja 9 teist avaldust
Kõik kaebajad töötasid ametikohtadel, kus neil oli juurdepääs riigisaladusele. Ametisuhte lõppemisel kas ei väljastatud või ei tagastatud neile reisidokumente välismaale reisimiseks. Kõigi kaebajate kohtuvaidlused olid edutud. Nende avaldused EIK-ile olid EIÕK 4.artikli lg 2 rikkumise tuvastamiseks. Kaebajad märkisid, et piirang ei olnud vajalik ning proportsionaalne, eriti arvestades seda, et neil oli võimalik välismaale reisida ametisuhte ajal.
EIK möönis võimalust, et piirang tulenes riigisaladuse seadusest. Riive legitiimne eesmärk oli rahvusliku julgeoleku kaitse.
EIK leidis, et kaebajad oleksid soovi korral saanud edastada riigisaladust ka kodumaale jäädes. EIK viitas ÜRO inimõiguste komitee seisukohale, et proportsionaalne ning vajalik ei ole isiku blanketne takistamine välismaale reisida ainult seetõttu, et talle on teada riigisaladus.
EIK lükkas tagasi ka valitsuse vastuväite, et reisikeeld oli vajalik kaebajate turvalisuse tagamiseks. Esiteks seetõttu, et selline kaalutlus olnuks mõjuvam teenistussuhte ajal, kuid mitte pärast selle lõppemist. Kuid teenistussuhte ajal reisisid kaebajad korduvalt välismaale. Ametivõimud ei põhjendanud endi otsustes seda kaalutlust. Teiseks analüüsis EIK valitsuse vastuväidet, et kaebajad olid ise loobunud õigusest reisida välismaale töölepingu sõlmimisega.  Kaebajatel ei olnud mingit valikut töölepingu sõlmimisel, sest tingimused olid standardsed ja ette kirjutatud. Venemaa on ainus lepinguosaline riik, mis keelab riigisaladusega kokku puutunud isikute reisimise võimaluse välismaale.
1.	EIÕK 4.protokolli artikli 2 rikkumine;
2.	EIK määras mittevaralise kahju hüvitamiseks 3 538 kuni 5 000 eurot ning erinevad summad kulude katteks.
EIÕK 7. protokoll artikkel 4 – teistkordse kohtumõistmise ja karistamise keelamine (ne bis in idem)
Saksamaal lõplikult õigeks mõistetud isiku süüdimõistmine Prantsusmaal võib olla vastuolus Euroopa Ühenduse õigusega, kuid ei ole vastuolus EIÕK-s tagatud ne bis in idem põhimõttega
Krombach vs Prantsusmaa, otsus avalduse vastuvõetavuse kohta 20.02.2018, avaldus nr 67521/14
Kaebaja on 1935. aastal sündinud Saksamaa kodanik. Kaebaja vastu esitas André Bamberski süüdistuse enda tütre vägistamises ja tapmises. Kriminaalmenetlus algatati nii Saksamaal kui ka Prantsusmaal, sest kasutütar oli Prantsusmaa kodanik. Ajavahemikus 1982 – 1986 lõpetati Saksamaal kriminaalmenetlus neljal korral tõendite puudumise tõttu. Prantsusmaa kohus mõistis ta in absentia süüdi 1995. aastal surma põhjustamise eest ettevaatamatuse tõttu ning karistas teda 15-aastase vangistusega. 13.02.2001 aasta lahendis Krombach vs Prantsusmaa (nr 29731/96) tuvastas EIK 7.protokolli artikli 2 rikkumise seoses apellatsiooniõiguse mittetagamisega kriminaalmenetluses. Prantsusmaa Kassatsioonikohus tühistas 10.12.2008 lahendiga esimese astme lahendi õiglase õigusemõistmise põhimõtte rikkumise kaalutlusel. André Bamberski korraldas kaebaja röövi Saksamaalt ning andis ta seotuna ja vigastatuna üle Prantsusmaa ametivõimudele. Kaebaja peeti kinni ning esimese astme kohus mõistis ta süüdi ja karistas 15-aastase vangistusega. Kaebaja avaldus oli EIÕK 7.protokolli artikli 4 (ne bis in idem) rikkumise tuvastamiseks.
EIK on järjekindlalt tõlgendanud 7.protokolli artikli 4 kohaldumist ainult ühe ja sama riigi kohtute tehtud lahendite suhtes. Seetõttu ei ole takistusi isikule süüdistuse esitamiseks ja tema karistamiseks vaatamata sellele, et ta on mõnes teises lepinguosalises riigis lõplikult õigeks või süüdi mõistetud. Kuigi Euroopa Ühenduse õiguses tunnustatakse riikidevahelise ne bis in idem põhimõtte kehtivust, ei ole EIK-il pädevust kohaldada ühenduse õigust, v.a kui sellest tuleneb EIÕK rikkumine. Seetõttu ei võtnud EIK seisukohta, kas kaebaja süüdimõistmine Prantsusmaal oli vastuolus ühenduse õigusega. Lepinguosalistel riikidel ei ole takistusi andmaks EIÕK-s tagatud õigustele avaramat kaitset.
1.	Avaldus ei ole vastuvõetav.

matches: Kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus kohus


§ 38 Inspektsiooni pädevus
§ 51 Välisriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse muutmine
§ 52 Mõõteseaduse muutmine
§ 53 Elektroonilise side seaduse muutmine
§ 54 Metsaseaduse muutmine
07.02.2007 otsus nr 95
(3) Tehnilise Järelevalve Inspektsioon võib keelata elektriseadme Eesti turule laskmise või nõuda selle turult kõrvaldamist, kui seade ei vasta käesolevas seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud ohutustasemele. Kõnealuse elektriseadme tootjat või levitajat, kes lasi seadme või soovib selle lasta Eesti turule, tuleb keelamisest eelnevalt kirjalikult teavitada.
(3) Võrguettevõtja pingestab elektripaigaldise selle kasutuselevõtuks teatise alusel pärast Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni juures asuvast andmekogust elektripaigaldise tehnilise kontrolli teostatuse ja nõuetele vastavaks tunnistamise kindlaks tegemist.
8) andma Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni ametiisikule ja teistele volitatud ametiisikutele igakülgset abi õnnetuse põhjuste väljaselgitamisel, säilitades põhjuste väljaselgitamiseni õnnetuse tagajärjel tekkinud olukorra, kui see ei põhjusta edasisi kahjustusi;
9) teatama Tehnilise Järelevalve Inspektsioonile esimesel võimalusel elektripaigaldise kasutamisel toimunud õnnetusest, millega kaasnes tervisekahjustus või muu raske tagajärg.
4) teatama Tehnilise Järelevalve Inspektsioonile elektripaigaldise kasutamise nõuete rikkumistest, kui elektripaigaldise omanik ei kõrvalda ise rikkumist mõistliku aja jooksul.
4) elektritöö käigus toimunud õnnetusest, millega kaasnes tervisekahjustus või muu raske tagajärg, teatataks viivitamata Tehnilise Järelevalve Inspektsioonile.
4) teavitama elektripaigaldise omanikku ja Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni tehnilise kontrolli käigus tuvastatud elektripaigaldisega seotud ohtudest inimesele, varale või keskkonnale;
5) edastama andmed elektripaigaldise kasutuselevõtule eelneva tehnilise kontrolli ning esimese ja teise liigi elektripaigaldise korralise tehnilise kontrolli kohta Tehnilise Järelevalve Inspektsioonile käesoleva seaduse §-st 27 tuleneva korra kohaselt;
(1) Tehnilise kontrolli teostaja esitab ühe nädala jooksul pärast elektripaigaldise kasutuselevõtule eelnevat tehnilist kontrolli andmed nõuetekohaseks tunnistatud elektripaigaldise ja selle tehnilise kontrolli kohta Tehnilise Järelevalve Inspektsioonile.
(2) Tehnilise kontrolli teostaja esitab ühe kuu jooksul pärast esimese ja teise liigi elektripaigaldise korralist tehnilist kontrolli andmed kontrollitud elektripaigaldise ja selle tehnilise kontrolli kohta Tehnilise Järelevalve Inspektsioonile.
(2) Lisaks majandustegevuse registri seaduses sätestatule avaldatakse majandustegevuse registris ettevõtja kohta käesoleva seaduse § 32 lõike 2 punktides 2–7 nimetatud andmed, käesoleva seaduse §-s 40 nimetatud ettekirjutuse olemasolu korral andmed ettekirjutuse kohta ja muud seadusega sätestatud andmed.
(2) Registreeringu kustutamise korral peab tehnilise kontrolli teostaja ning isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendaja kogu oma tehnilise kontrolli või isiku nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise alase dokumentatsiooni üle andma Tehnilise Järelevalve Inspektsioonile ühe kuu jooksul registreeringu kustutamise päevast arvates.
(1) Käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete täitmise üle teostab riiklikku järelevalvet Tehnilise Järelevalve Inspektsioon (edaspidi inspektsioon).
§ 38. Inspektsiooni pädevus
(2) Inspektsiooni peadirektor võib järelevalveküsimuste lahendamiseks moodustada ekspertide komisjone.
(3) Inspektsioonil on õigus nõuda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/108/EÜ, mis käsitleb liikmesriikide elektromagnetilise ühilduvuse alaste õigusaktide ühtlustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 89/336/EMÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 24–37), artikliga 4 järgmiste elektriseadmete või -paigaldiste kasutusele võtmist või kasutamist käsitlevate erimeetmete rakendamist:
(4) Kui riikliku järelevalve käigus tuvastatakse, et käidukorraldaja, elektritöö juht või tehnilist kontrolli teostav töötaja on rikkunud käidukorraldusele, elektritööle või tehnilisele kontrollile käesoleva seadusega kehtestatud nõudeid ja sellega põhjustanud inimesele, varale või keskkonnale ohu tekkimise, võib inspektsiooni peadirektor või viimase volitatud ametiisik sõltuvalt rikkumise raskusest ja lisaks muude käesolevast seadusest tulenevate sanktsioonide rakendamisele peatada käidukorraldaja, elektritöö juhi või tehnilist kontrolli teostava töötaja pädevustunnistuse kehtivuse kuni üheks aastaks. Pädevustunnistuse kehtivuse peatamise tähtaja lõppemisel tuleb selle kehtivuse taastamiseks teha uus pädevuseksam vastavalt käesoleva seaduse § 29 lõike 3 punktile 1.
(2) Inspektsiooni peadirektoril või tema volitatud ametiisikul on käesoleva seaduse alusel õigus inspektsiooni pädevusse kuuluvates küsimustes kohustada elektriseadme tootjat, elektriseadme turule laskjat või elektritöö ettevõtjat teatama avalikkusele tekkinud ohtudest või edastada selline teade tootja, turule laskja või elektritöö ettevõtja kulul.
(3) Kui ettekirjutus tehti ettevõtjale, kes on registreeritud majandustegevuse registris, kannab inspektsioon andmed ettekirjutuse kohta majandustegevuse registrisse vastavalt majandustegevuse registri seaduses sätestatule.
(1) Inspektsiooni peadirektoril või tema volitatud ametiisikul on õigus teha majandustegevuse registrisse kantud ettevõtja kohta majandustegevuse registrist kustutamise otsus järgmistel juhtudel:
(4) Inspektsiooni peadirektor vaatab vaide läbi ja teeb otsuse 14 tööpäeva jooksul vaide esitamise päevast arvates.
1) elektriseade ei vasta kehtestatud nõuetele, peab selle tootja või turule laskja tagastama inspektsioonile käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 sätestatud tasu ja hüvitama nõuetele vastavuse kontrollimiseks tellitud hindamisteenuse dokumentaalselt tõendatud kulud;
2) elektripaigaldis ei vasta kehtestatud nõuetele, on Tehnilise Järelevalve Inspektsioonil õigus elektripaigaldise nõuetele vastavuse eest vastutavalt isikult nõuda elektripaigaldise nõuetele vastavuse kontrollimiseks tellitud hindamisteenuse dokumentaalselt tõendatud kulude hüvitamist.
(2) Käesoleva seaduse §-des 44–48 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tehnilise Järelevalve Inspektsioon.
(2) Kui võrguettevõtjal ei ole tehnilistel põhjustel võimalik tutvuda Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni juures asuva andmekogu andmetega vastavalt käesoleva seaduse § 11 lõikele 3, siis võib ta elektripaigaldise kasutusele võtmiseks pingestada käesoleva seaduse § 11 lõikes 2 nimetatud andmetega teatise ja tehnilise kontrolli teostaja väljastatud nõuetekohasuse tunnistuse alusel.
(5) Käesoleva seaduse §-st 25 tulenevat kohustust osaleda võrdluskontrollides rakendatakse alates 2008. aasta 20. juunist.
§ 51. Välisriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse muutmine
Välisriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse (RT I 2000, 29, 168; 2004, 45, 316) § 6 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Pädev organ võib olla asjaomane valitsusasutus, valitsusasutuse hallatav riigiasutus, muu avalik-õiguslikke ülesandeid täitev asutus, töötajate, tööandjate, kutse- või erialaühendus, Akadeemilise Tunnustamise Infokeskuste Koostöövõrgu Eesti Keskus (edaspidi Keskus) või muu isik või asutus, kellele pädeva organi ülesannete täitmine on seadusega või halduslepinguga ülesandeks tehtud. Vabariigi Valitsusel on õigus määrata pädevaid organeid. Vabariigi Valitsus kehtestab pädevate organite ühtse töökorra ja finantseerimise alused.»
§ 52. Mõõteseaduse muutmine
Mõõteseaduse (RT I 2004, 18, 132; 2006, 21, 161) § 10 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) mitteautomaatkaalu EÜ vastavusdeklaratsiooni esitamine, EÜ esmataatlus või EÜ üksiktoote taatlus, mille läbib uus või uuendatud mitteautomaatkaal. EÜ esmataatlust ja EÜ üksiktoote taatlust teeb pädev asutus, millest on teavitatud Euroopa Komisjoni ja EL-i liikmesriike;».
§ 53. Elektroonilise side seaduse muutmine
Elektroonilise side seaduses (RT I 2004, 87, 593; 2007, 3, 12) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:« 41) elektromagnetiline ühilduvus on aparatuuri võime toimida rahuldavalt elektromagnetilises keskkonnas, tekitamata elektromagnetilisi häireid teisele selles keskkonnas asuvale seadmele;»;
2) paragrahvi 123 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (1) Aparatuur peab vastama järgmistele nõuetele:
1) aparatuuri kasutamine peab olema ohutu ega tohi kahjustada selle kasutajate ja kolmandate isikute elu, tervist ja vara;
2) aparatuur tuleb kavandada, projekteerida ja toota nii, et oleks tagatud elektromagnetilise ühilduvuse nõuete täitmine.»
§ 54. Metsaseaduse muutmine
Metsaseaduse (RT I 2006, 30, 232) § 32 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) ehitusseaduse või maaparandusseaduse kohase ehitusprojekti või elektriohutusseaduse kohase elektripaigaldise käidukava alusel, kui detailplaneeringu kohustus puudub;».
Elektriohutusseadus (RT I 2002, 49, 310; 2004, 75, 520) tunnistatakse kehtetuks.


text:
Riigikogu asub arutama uut maapõueseadust
2014. a märtsi alguses avalikustas Keskkonnaministeerium uuendatud maapõueseaduse eelnõu esimese versiooni. Rohkem kui kaks aastat hiljem on eelnõu jõudnud viimase, ent olulise etapini ehk edastatud valitsuselt Riigikogule, kes seda nüüd menetlema hakkab. Kuigi eelnõu põhineb suures osas kehtival õigusel, toob see kaasa ka hulga detailseid, ent olulisi muudatusi. Sestap on asjakohane uurida, millised on olulisimad muudatused ja mõjud.
USA kohus lubas noortel vaidlustada valitsuse kliima-alase tegevuse puudujääke
Vabariigi Valitsus kiitis heaks Pariisi kliimamuutuste konventsioonist tulenevad kohustused
Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu kokkuleppega kehtestataks väljaspool teid kasutatavate masinatele rangemad õhuheite normid
Müradirektiivi vaadatakse läbi, mh on küsimuse all EL-tasandi piirnormid
ÜRO plaanib mere-elustiku kaitseks uut rahvusvahelist lepet
Euroopa Komisjon kaalub 20 liigi lisamist invasiivsete võõrliikide nimekirja
Looduskaitseseaduse muudatused pikendasid vanade kaitse-eeskirjade kehtivust
Õiguskantsler: saartel kehtiv laiem ehituskeeluvöönd on põhiseaduspärane
Uuringu kohaselt kasutatakse reoveesetet liiga vähe, üheks lahenduseks on reeglite täpsustamine
Euroopa Kohus ei tuvastanud siseriikliku kemikaaliregistri vastuolu REACH-määruse nõuetega (C-472/14)
Õiguskantsleri hinnangul vajab jahitunnistuse kehtivuse peatamise regulatsioon muutmist
USA kohus tegi 8. aprillil määruse, milles tunnustas 21 USA noore õigust vaidlustada valitsuse kliimaalast tegevus(etus)t. Kaebuse kohaselt on USA valitsus rikkunud kliimat ohustavate kasvuhoonegaaside heite lubamise ja soodustamisega noorte ja tulevaste põlvede õigust elule, vabadusele, varale ning kahjustanud oluliselt avalikke hüvesid.
Üheks kohtusse pöördumise ajendiks on poliitikas valitsev patiseis, mis ohustab otseselt kõigi, aga eriti noorte ameeriklaste õiguseid
Vabaühenduse Our Childrens’ Trusti koordineeritud kaebuse kohaselt on USA valitsus rikkunud noorte põhiseaduslikke õigusi, kuna edendab fossiilkütuste kasutamist ja kliimavaenuliku tööstuse arengut. Valitsus on teadlik, et fossiilkütused hävitavad loomuliku kliimasüsteemi. Valitsuse tegevusest võib aga järeldada, et see eelistab lühiajalist majanduslikku kasu hoolimata teadaolevatest ohtudest ja kahjudest inimeste elule ja tervisele. Samuti on juba pikemat aega kliimamuututega võitlemise teemal valitsenud poliitiline patiseis ja arutelu on riigis pidurdunud. Oma kaebusega loodavad noored esitada väljakutse valitsuse fossiilkütuseid puudutavale poliitikale. Täpsemalt on eesmärgiks sundida presidenti koheselt rakendama riiklikku plaani, mille tulemusel ei ületa CO2 kontsentratsioon atmosfääris ohutut taset ehk aastaks 2100 oleks see 350 ppm’i (miljondik osa).
Määruse kohaselt on kohus seisukohal, et kliimamuutuste poolt on eriliselt ohustatud just noored ja tulevased põlved. Kaebajate argumendid on kohtu hinnangul sisuliselt õiged ning kohus jätkab seetõttu asja läbivaatamist.
Kohtuasja materjalid Our Childrens’ Trusti kodulehel (ingl k)
Vabariigi Valitsus võttis hiljuti vastu eelnõu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Pariisi kokkuleppe allkirjastamiseks. Kokkuleppe pidulik allkirjastamine toimub 22. aprillil New Yorkis, lepe jõustub 30. päeval pärast seda, kui vähemalt 55 konventsiooniosalist, kelle kasvuhoonegaaside heide kokku moodustab vähemalt 55% globaalsest heitest, on andnud hoiule oma leppe ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja.
EL ja selle liikmesriigid edastasid ÜRO-le 2015. a alguses siduva lubaduse vähendada ELis 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet võrreldes 1990. aasta tasemega vähemalt 40% võrra. Pariisi kokkuleppe kohaselt tuleb kokkuleppe täitmise jälgimiseks kõigil osalistel alates 2023. a iga viie aasta tagant saata ÜROle koondülevaade riigi tegevusest ja olukorrast. Selles peab olema kajastatud senise tegevuse tulemuslikkus, võttes arvesse heite vähenemist, kliimamuutustega kohanemist ja toetusmeetmeid.
Pariisi lepe mõjutab Keskkonnaministeeriumi hinnangul kõiki poliitikavaldkondi, sest üleminekuks puhtale energeetikale on vaja muuta ettevõtluse ja investeerimisega seonduvaid käitumismustreid ja stiimuleid ning üle vaadata EL-i heitkogustega kauplemise süsteemi toimimine. Eelnõu kohaselt toob see lisaks mõningates valdkondades piirangute kehtestamisele kaasa võimalused uute töökohtade loomiseks teistes valdkondades. Kokkuvõttes leiavad eelnõu koostajad, et Pariisi lepe annab aluse majanduskasvuks, stimuleerides mh investeeringuid ja innovatsiooni taastuvenergia valdkonnas .
Euroopa Parlament ja EL Nõukogu jõudsid aprilli algul kokkuleppele, et väljaspool teid kasutatavate masinate heidetele kehtestatakse senisest rangemad õhusaaste standardid. Uue regulatsiooni eesmärgiks on muuta heidete mõõtmise reegleid selliselt, et need vastaksid enam tegelikele heidetele.
Kõige leebemad normid on plaanis kehtestada jõelaevadele ja veduritele, mistõttu on keskkonnaühendus Transport&Environment eelnõu suhtes kriitiline
Saavutatud kokkulepe põhineb Euroopa Komisjoni poolt 2014. aastal tehtud ettepanekul. Kehtestatavad standardid mõjutavad väljaspool teid kasutatavaid masinaid, nt murutraktoreid, buldoosereid ja praame. Heitenormid hakkavad järkjärgult kehtima masinatele, mis valmistatakse aastatel 2018-2020. Erinevalt komisjoni ettepanekust sisaldab sõlmitud kokkulepe ka võimalust nõuda juba kasutusel olevate masinate moderniseerimist, et vähendada nende tekitatavat heidet. Regulatsioon võimaldab samas vanemate masinate riketega mootorite asendamist samasugust tüüpi mootoriga juhul, kui asendamine uuemat tüüpi ja keskkonnasõbarlikuma mootoriga ei ole otstarbekas.
Kõige leebemad heitenormid on kehtestatud jõelaevadele ja täielikult on reguleerimata diiselrongide peenosakeste heide. Leebemad eeskirjad siseveekogude sõidukitele ja rongidele õõnestavad keskkonnaorganisatsiooni Transport&Environment sõnul EL-i väiteid, et siseveekogude ja raudteede suurem kasutus alternatiivina maanteetranspordile on keskkonnasõbralik lahendus.
Kokkulepe läheb edasi lõplikule vastuvõtmisele ministrite ja Euroopa parlamendi poolt.
Materjalid Euroopa Komisjoni kodulehel (ingl k)
Euroopa Komisjon viib käesoleval hetkel läbi EL keskkonnamüradirektiivi (2002/49/EÜ) tõhususe, sobivuse jms hindamist (nn REFIT). Selle raames viidi märtsi lõpuni läbi ka avalik konsultatsioon, mille käigus laekus oodatult vastukäivaid ettepanekuid. Üheks intrigeerivaks teemaks on küsimus üleeuroopaliste müranormide kehtestamisest.
Üleeuroopaliste müranormide kehtestamist pooldab nt keskkonnaühendus EEB, kelle hinnangul annaks selliste normide kehtestamine tõsise tõuke erinevate müraallikatega tegelemiseks ning tõhusamate mürakaitsemeetmete rakendamiseks liikmesriikides. EEB hinnangul on praegune direktiivi liiga üldine ja leebe. Seevastu raudteeettevõtete liit CER leidis, et müranormid on olemuslikult kohalikuks küsimuseks ning tulenevalt ELis kehtivast subsidiaarsuse põhimõttest (erinevaid küsimusi tuleks reguleerida võimalikult kohalikul tasandil) ei ole EL-tasandi piirväärtuste kohaldamine õigustatud.
Järgmise sammuna peaks Komisjon nii ekspertide uuringute kui avaliku konsultatsiooni põhjal panema kokku oma järeldused müradirektiivi muutmise vajaduse kohta.
Müratemaatika on aprillis oluline ka seetõttu, et 27. aprill on Euroopas müraalase teadlikkuse päev.
Euroopa Komisjoni müradirektiivi läbivaatamise teemaline veebileht
ÜRO asus märtsi lõpus välja töötama uut merekeskkonna kaitse lepet, et tagada mere-elustiku mitmekesisusele parem kaitse. Tegemist oleks ÜRO mereõiguste konventsiooni alla kuuluva õiguslikult siduva leppega, mis võimaldaks mere-elustikku kaitsta ka väljaspool riikide jurisdiktsiooni asuvatel merealadel.
Konventsiooni ettevalmistav komitee kogunes juba 2015. a juunis, et alustada leppe sisuks olevate ettepanekute ettevalmistamist. Mh toodi välja vajadus hinnata merekeskkonna kvaliteeti ja oluliselt mõjutada võivate tegevuste planeerimisel võimalikke keskkonnamõjusid. Samuti peeti oluliseks rakendada täiel määral saastaja maksab põhimõtet. Leppes peaks olema defineeritud, mis on reostus, keda võib pidada saastajaks ja kui palju ning kellele peab saastaja maksma. Samuti on oluline ettevaatuspõhimõtte ja ökosüsteemide kaitsel põhinev lähenemisviis. Nende põhimõtete tagamine peaks võimaldama tuvastada, määrata ja efektiivselt hallata merekaitsealasid, sh rangelt kaitstud mereala reservaate.
Esimene läbirääkimiste sessioon lõppes 8.aprillil. Euroopa Liidu riike esindab läbirääkimistel Euroopa Komisjon
Materjalid ÜRO mereõiguste konventsiooni kodulehel (ingl k)
Euroopa Komisjon plaanib täiendada invasiivsete võõrliikide nimekirja 20 liigi võrra. Kehtivat määrust ja selle tausta kajastasime oma 2014. a märtsikuu uudiskirjas. Enne lõpliku otsust liikide nimekirja lisamise osas, on vajalik läbi viia riskianalüüs liikide leviku piiramise vajaduse väljaselgitamiseks.
Enne, kui liigid lisatakse invasiivsete võõrliikide nimekirja, tuleb nende suhtes läbi viia riskianalüüsid
Uute „kandidaatliikidena“ on välja pakutud 2 kalaliiki, 1 linnuliik, 4 imetajat ja 12 taimeliiki. Komisjoni poolt väljapakutud liikide hulgas on näiteks hiidkaruputk, tähnikhirv ja Ameerika homaar. Ameerika homaari lisamine invasiivsete võõrliikide hulka võib aga olla poliitiliselt keeruline, kuna elus homaaride eksport Euroopasse toob USAle iga aastaselt sisse suurt tulu. Rootsi valitsuse hinnangul on Ameerika homaar samas konkurendiks kohalikele populatsioonidele, ristub nendega ning on haiguste kandjaks. See põhjustab kahjusid harrastuspüügile, kalatööstusele ja turismisektorile.
Võimalikud uued liigid lisatakse invasiivsete võõrliikide nimekirja selle järgmisel uuendamisel.
Riigikogu võttis aprillis vastu looduskaitseseaduse (LKS) muudatused kaitse-eeskirjade kehtivusaja, võõrliikidega seotud sätete ja trahvimäärade tõstmise osas. Kirjutasime eelnõust oma 2015. a detsembrikuu uudiskirjas.
Kui varasemalt plaaniti enne kehtivat LKS vastuvõetud kaitsealade kaitsekorrad muuta tähtajatult kehtivaks, siis Riigikogus vastu võetud LKS muudatuste kohaselt kehtivad kaitsekorrad kuni 1. maini 2023. a. Uute, varasemalt meie uudiskirjas kajastamata muudatustena on looduskaitseseadusesse sisse viidud loodushoiutoetuse maksmine liigi kaitse või elupaiga tegevuskavaga määratud vajaliku töö tegemiseks. Senini maksti toetust vaid nende tööde tegemiseks, mis olid kindlaks määratud loodusobjekti (nt looduskaitseala) kaitse-eeskirjas või kaitsekorralduskavas. Samuti täpsustati, et ranna ja kalda ehitusvööndi ehituskeeld ei laiene maakaabelliinile ja olemasoleva elamu tarbeks rajatavale tehnovõrgule ja –rajatisele.
Looduskaitseseaduse muudatused jõustusid 15. aprillil.
Looduskaitseseaduse muutmise seadus
Õiguskantsler andis aprilli keskpaigas oma hinnangu küsimusele, kas saartel kehtiv laiem ehituskeeluvöönd (200m mandril kehtiva 100m asemel) on põhiseaduspärane. Mitmed maaomanikud olid ses küsimuses pöördunud õiguskantsleri poole, kes pärast Keskkonnaministeeriumi selgitusi leidis, et laiem vöönd on põhiseadusega kooskõlas. Selle põhjuseks on asjaolu, et meresaarte keskkond on tundlikum ning vajab seetõttu ulatuslikumat kaitset.
Õiguskantsler palub keskkonnaministeeriumil siiski hinnata, kas ehituskeeluvööndi vähendamine oleks võimalik lihtsamas ja odavamas menetluses
Samas juhtis õiguskantsler tähelepanu, et kehtivatest seadustest ei tulene ühest tõlgendust, milline on ehituskeeluvööndi ning üleujutusala omavaheline seos. Täpsemalt – kas ehituskeeluvöönd algab sealt, kus üleujutusala lõpeb või kulgevad need kaks vööndit paralleelselt. Õiguskantsler seejuures pidas õigustatuks seda, et need kaks vööndit peaks kulgema paralleelselt, kuna see on omanikke vähem piirav ning peaks täitma soovitud eesmärke.
Samuti leidis õiguskantsler, et praegune menetluskord ehituskeeluvööndi vähendamiseks ei pruugi olla optimaalne. Ehituskeeluvööndi vähendamiseks tuleb koostada üldplaneering või seda muutev detailplaneering ning küsida Keskkonnaameti nõusolekut, kusjuures viimast alles hilises faasis (pärast planeeringu vastuvõtmist). Seetõttu tegi õiguskantsler keskkonnaministeeriumile ettepaneku kaaluda, kas ehituskeeluvööndi vähendamise menetlust oleks võimalik lihtsustada.
Õiguskantsleri seisukoht (pdf)
Keskkonnaministeerium avalikustas aprilli algul uuringu tulemused, millest selgus, et Eestis tekkivat reoveesetet võetakse liiga vähe kasutusse. Suurimaks põhjuseks, miks reovett vähe kasutatakse, on piisava teabe puudumine ja ebaselgus reeglites, millistel juhtudel on reoveesete kasutamiseks ohutu.
Eestis tekib iga aasta ligikaudu 167 000 kuupmeetrit töödeldud reoveesetet. Kui reovee puhastamisele on palju tähelepanu pööratud, siis reovee puhastuse käigus tekkiva sette käitluse arendamine on jäänud varasemalt tagaplaanile. Seetõttu puudus info, kui palju reoveesetet Eestis tekib, milliste puhastite juurde oleks mõttekas settekäitlus rajada ning kuidas oleks mõistlik käideldud setet hiljem kasutada. Uute uuringute käigus leiti, et enam kui pool reoveesettest aunkompostitakse välitingimustes, vähemal määral kasutatakse reaktorkompostimist ning biogaasijaamasid. Üheks suuremaks probleemiks on uuringute kohaselt reoveesette käitlemise kulukus, mistõttu on tihti sete üle antud jäätmekäitlejatele. Samuti kardetakse, et reoveesette kasutamine on ohtlik ja ebamugav, sest reoveesette koostise ja mõjude kohta puudub piisav teave.
Reoveesette kasutuse suurendamiseks on plaanis välja töötada kriteeriumid, millele vastav reoveesete ei oleks enam jääde, mis tähendaks, et seda saab vabalt müüa
Hetkel kehtiva seaduse kohaselt on reoveesette kasutamine keelatud maal, kus kasvatatakse köögivilja- või marjakultuure ning ravim- või maitsetaimi. Maal, kus on setet laotatud, ei tohi aasta jooksul pärast laotamist kasvatada köögiviljakultuure ning ravim- või maitsetaimi toiduks või söödaks. Samuti lasub reoveesette kasutajal kohustus tegevus Keskkonnaametis registreerida ning pidada põllumajandusraamatut, mis sisaldab endas sette kasutamise aega, kohta ning analüüsiandmeid.
Reoveesette kasutuse hoogustamiseks on Keskkonnaministeeriumil kavas tulevikus välja töötada kriteeriumid selle kohta, millal reoveesete lakkab olemast jääde ning on kasutamiseks ohutu.
Euroopa Kohus tegi 17. märtsil otsuse, milles käsitles küsimust, kas liikmesriigid võivad nõuda kemikaalide registreerimist enne turule viimist lisaks EL-registrile ka siseriiklikus registris.
Rootsi Riigikohus pöördus Euroopa Kohtu poole vaidluses, kus firma Canadian Oil esitas kaebuse määruse EÜ nr 1907/2006 (nn REACH-määruse) rikkumise osas, sest Rootsi riik nõudis firmalt kemikaalide registreerimist riiklikus kemikaaliregistris. Canadian Oil leidis, et tegemist on REACH-määruse vastase nõudega, sest kemikaalid olid juba registreeritud Euroopa Kemikaaliameti juures.
Kohus leidis oma otsuses, et siseriiklikus registris täiendava registreerimise nõue ei ole vastuolus REACH-määrusega. Vastav tingimus on samas kohtu hinnangul lubatav vaid juhul, kui registreerimine ei ole ainete turule viimise eeltingimuseks, nõutav info erineb REACH-määruses nõutavast infost ning info päringu eesmärgiks on tagada inimese tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning ainete vaba liikumine siseturul. Seda, kas antud juhul vastas Rootsi siseriiklik register neile tingimustele, tuleb nüüd hinnata Rootsi kohtul.
Euroopa Kohtu otsus C-472/14
Õiguskantsler lahendas aprilli keskpaigas küsimust jahitunnistuse kehtivuse peatamise regulatsiooni kohta. Küsimuse keskmes oli jahiseaduse säte, mille kohaselt Eesti Jahimeeste Sets (EJS) peatab jahialase väärteo eest karistatud isikute jahitunnistuse kehtivuse. Menetluse tulemusel järeldas õiguskantsler, et kehtivad reeglid pole küll selges vastuolus põhiseadusega, ent neid tuleks selguse huvides siiski üle vaadata ja vajadusel täpsustada.
Esimene murekoht on õiguskantsleri hinnangul see, et Keskkonnainspektsioonile (KKI) ei ole määratud selget tähtaega, mille jooksul tuleb väärteootsus saata EJS-le jahitunnistuse kehtivuse peatamise otsustamiseks. Praktikas toob see kaasa suuri viivitusi (antud juhul nt 4 kuud), mis on lubamatud ja tekitavad isikutes topeltkaristamise tunnet.
Teine ja põhimõttelisem puudujääk on, et kehtivate seaduste kohaselt järgneb jahialastele väärtegudele sisuliselt alati jahitunnistuse kehtivuse peatamine (kuigi EJS võib selle pikkuseks määrata vaid ühe päeva). Samas jahialaste kuritegude puhul on asja arutaval kohtul õigus, ent mitte kohustus tunnistuse kehtivus peatada. Seega võib väärtegude puhul pidada regulatsiooni rangemaks kui kuritegude puhul.
Lugejad on keskkonnaõiguse uudiskirjaga rahu
2016. aasta lugejaküsitluse tulemused näitasid, et juba kaheksandat aastat ilmuva keskkonnaõiguse uudiskirja lugejad on jätkuvalt uudiskirjaga rahul. Küsitlusele vastas kokku 59 uudiskirja lugejat. Täname kõiki vastajaid! Selleaastased tulemused näitasid, et valdav osa vastanutest loeb uudiskirja iga kord (68%) ja leiab sealt sageli või alati enda jaoks kasulikku infot. Lühiuudiseid pidas kompaktseks 87% ja pikki uudiseid piisavalt põhjalikuks 80% vastanutest.
Kõiki ilmunud uudiskirja numbreid saad vaadata meie temaatilisest uudiskirjast

matches: kohus Kohus kohus kohus kohus Kohus Riigikohus Kohus