Riigikogu 22.02.1995 seadus; jõustumiskuupäev 25.03.1995
redaktsioon 15.03.2019 [RT I, 13.03.2019, 146]
22.01.2003 RT I 2003, 13, 69 01.05.2003, osaliselt 01.01.2004
13.06.2012 RT I, 10.07.2012, 2 01.04.2013, seaduses asendatud läbivalt sõna "kaitsevägi" sõnaga "Kaitsevägi" vastavas käändes.
21.03.2018 RT I, 03.04.2018, 4 13.04.2018
RT I 1995, 25, 352
jõustumine 25.03.1995
(1) Käesoleva seadusega kehtestatakse riigikaitselised sundkoormised ning nende määramise ja täitmise kord.
(11) Riigikaitseliste sundkoormiste määramisel ja täitmisel kohaldatakse ka riigikaitseseaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
[RT I, 03.04.2018, 4 - jõust. 13.04.2018]
§ 2. Riigikaitselised sundkoormised
Riigikaitselised sundkoormised (edaspidi sundkoormised) on:
1) sundvõõrandamine (rekvireerimine);
2) sundkasutus ja sundvaldus;
3) veokohustus.
§ 3. Sundkoormiste määramine
(1) Sundkoormisi määratakse rahuajal.
(2) Sõjaseisukorra ajal määratakse sundkoormisi olenevalt riigikaitselisest vajadusest.
(3) Sundkoormis määratakse haldusakti või üldkorraldusega.
(4) Sundkoormise määramisel võib kehtestada järgmised kõrvaltingimused:
1) sundkoormise täitmiseks vajalik lisakohustus, sealhulgas vara hooldamise ja säilitamise, vara kasutusse andmisest või võõrandamisest teavitamise, kvalifikatsiooninõude säilitamise, kvalifitseeritud spetsialisti rakendamise või muu kohustus;
2) sundkoormise täitmise tingimus, selle tingimuse saabumisest teavitamise kord ja sundkoormise adressaadi kohustused tingimuse saabumisel seoses sundkoormise täitmisega.
(5) Haldusaktis või üldkorralduses, millega määratakse sundkoormis, nimetatakse sundkoormise adressaat, sundkoormise objekt, sundkoormise liik ja sisu ning muud sundkoormise täitmisega seotud asjaolud.
(6) Sundkoormise määramisel võib sundkoormise määramist otsustav ametiasutus töödelda sundkoormatava vara omaniku ja valdaja isikuandmeid.
§ 31. Haldusakti ja muu dokumendi kättetoimetamise erandid
(1) Haldusakti või muu dokumendi kättetoimetamine isikule kõrgendatud kaitsevalmiduse, sõjaseisukorra, mobilisatsiooni või demobilisatsiooni ajal võib peale haldusmenetluse seaduse §-s 25 sätestatu toimuda ühel järgmistest viisidest:
1) haldusakt või muu dokument avaldatakse interneti uudisteportaalis, mõnes teises internetiportaalis või muus asjakohases internetikeskkonnas;
2) haldusakt või muu dokument avaldatakse tele- ja raadioprogrammides ajavahemikul kella 7-22 vähemalt kolm korda, kusjuures avaldamiskordade vahele peab jääma vähemalt üks tund;
3) haldusakt või muu dokument avaldatakse vähemalt ühes üleriigiliselt ilmuvas ajalehes.
(2) Kõrgendatud kaitsevalmiduse, sõjaseisukorra, mobilisatsiooni või demobilisatsiooni ajal võib haldusorgan haldusmenetluse seaduse §-s 28 sätestatud juhul haldusakti või üldkorralduse, millega määratakse sundkoormis või otsustatakse sundkoormise täitmine, isikule kätte toimetada igal ajal ja ükskõik kus kohas.
§ 4. Sundkoormiste täitmine
(1) Sundkoormisi täidetakse isikute poolt sõjaseisukorra ajal. Sundkoormiste täitmine võidakse ette näha ka kõrgendatud kaitsevalmiduse, mobilisatsiooni ja demobilisatsiooni ajal.
(2) Sõjaseisukorra väljakuulutamisel kuuluvad rahuajal isikutele määratud ja teatavaks tehtud sundkoormised täitmisele täiendava korralduseta.
(3) Sõjaseisukorra ajal isikutele määratud sundkoormised kuuluvad täitmisele viivitamatult või ettenähtud tähtajal.
(4) Kui isikule määratud ja teatavaks tehtud sundkoormist ei ole võimalik täita vara hävimise, kasutamiskõlbmatuks muutumise tõttu või muul põhjusel, teatab isik temale koormise määranud organile sellest:
1) rahuajal 10 päeva jooksul;
2) sõjaseisukorra ajal viivitamatult.
(5) Sundkoormise täitmine otsustatakse haldusakti või üldkorraldusega.
(6) Haldusaktis või üldkorralduses, millega otsustatakse sundkoormise täitmine, määratakse sundkoormise adressaat, sundkoormise objekt, sundkoormise liik ja sisu, sundkoormise täitmise aeg ja koht ning muud sundkoormise täitmisega seotud asjaolud.
§ 41. Sundkoormiste üle arvestuse pidamine
Sundkoormiste üle peetakse keskset arvestust tsiviiltoetuse registris.
§ 42. Tsiviiltoetuse register
(1) Tsiviiltoetuse register on andmekogu, milles peetakse arvestust riigikaitseks, vastuvõtva riigi toetuse osutamiseks ja tsiviil-sõjaliseks koostööks vajalike vahendite üle, elutähtsa teenuse osutajate, riigikaitselisi ameti- ja töökohti omavate tööandjate ning sundkoormise määramise ja täitmise üle. Tsiviiltoetuse registris töödeldakse isikuandmeid.
(2) Tsiviiltoetuse registri vastutav ja volitatud töötleja on Kaitseressursside Amet.
(21) Elutähtsa teenuse osutaja arvestuse puhul on volitatud töötleja elutähtsa teenuse toimepidevust korraldav asutus.
(3) Tsiviiltoetuse registri põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
§ 43. Vara seisukorra hindamine
(1) Isik peab võimaldama Kaitseressursside Ameti, Kaitseväe struktuuriüksuse ülema või asjaomase ministeeriumi määratud ametiisikul või komisjonil hinnata vara seisukorda sundkoormise määramise või täitmise eesmärgil.
(2) Ametiisik või komisjon teavitab isikut käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud hindamise vajadusest ning lepib kokku hindamise aja ja muud üksikasjad.
(3) Ametiisik või komisjon võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud hindamisse kaasata eksperdi.
§ 5. Andmete saladuses hoidmine
Isikud on vastutavad sundkoormistega seotud riigi- ja ärisaladuse ja salastatud välisteabe hoidmise eest seaduses ettenähtud alustel ja korras.
§ 6. Hüvise või pensioni maksmine
Isiku osalise või puuduva töövõime tuvastamise või surma korral, kui see oli tingitud sundkoormise täitmisest, makstakse hüvist või pensioni vastavalt seadusele.
§ 7. Sundkoormise määramise otsuse vaidlustamine
(1) Isik, kes leiab, et sundkoormisemääramisega on tema õigusi rikutud, võib pöörduda sundkoormise määranud organi või kohtu poole sundkoormise otsuse vaidlustamiseks.
§ 8. Kahju hüvitamine
(1) Isikule sundkoormisega tekitatud kahju hüvitatakse seadusega sätestatud korras.
(11) Isikule rahuajal rakendatud sundkoormisega tekitatud kahju hüvitatakse riigivastutuse seaduse alusel.
(2) Sundkoormisega tekitatud kahjuna ei käsitata vara hävimist, riknemist või vara väärtuse vähenemist sõjategevuse läbi.
(3) [Kehtetu - RT I 2003, 13, 69 - jõust. 01.05.2003]
2. peatükk RIIGIKAITSELISTE SUNDKOORMISTE KOONDKAVA VÄLJATÖÖTAMISEKS JA SELLE RAKENDAMISEKS PÄDEVAD ORGANID
§ 9. Vabariigi Valitsuse pädevus
1) kinnitab valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul riigikaitseliste sundkoormiste koondkava (edaspidi sundkoormiste koondkava);
2) otsustab vara sundkasutusele võtmise käesoleva seaduse §-de 28 ja 29 järgi;
3) suunab ja koordineerib ministeeriumide ning muude riigikaitselisi ülesandeid täitvate organite tegevust sundkoormiste korraldamisel;
4) kehtestab asutuste, ettevõtete ja isikute nimekirjad, kelle sõidukid, ujuvvahendid, õhusõidukid ja muu vara ei kuulu või kuuluvad piiratud hulgal sõjaseisukorra ajal sundvõõrandamisele või sundkasutusele võtmisele;
5) [kehtetu - RT I, 03.04.2018, 4 - jõust. 13.04.2018]
6) otsustab muid sundkoormistega seotud küsimusi, mis käesoleva seadusega ei ole antud teiste organite pädevusse.
§ 10. Ministeeriumide pädevus
(1) Kaitseministeerium:
1) töötab koostöös Kaitseväe juhataja ja vastavate ministeeriumidega välja sundkoormiste koondkava ja esitab selle kinnitamiseks Vabariigi Valitsusele;
2) teeb sundkoormiste koondkavast tulenevad sundkoormised teatavaks ministeeriumidele või muudele isikutele;
3) otsustab isikutele sundkoormiste määramise vastavalt käesoleva seaduse §-dele 17 ja 24;
31) korraldab rahuajal Kaitseressursside Ameti kaudu sundkoormiste määramist Kaitseväe vajadusteks ning sundkoormiste rakendamist Kaitseväe vajadusteks kõrgendatud kaitsevalmiduse, mobilisatsiooni ja demobilisatsiooni ajal;
4) määrab sundvõõrandamise ja sundkasutusele võtmise ametiisikud või nendest moodustatud komisjonid vastavalt käesoleva seaduse §-dele 18 ja 25;
5) nõuab sundkoormistega seotud informatsiooni ministeeriumidelt, valla- ja linnavalitsustelt ning muudelt isikutelt;
51) kehtestab sundkoormiste täitmiseks vajalikud juhendid ja vajaduse korral dokumentide vormid;
6) korraldab ja koordineerib sundvõõrandamise ja sundkasutusele võtmise komisjonide ning vastavate ametiisikute tööd;
7) kontrollib käesoleva seaduse täitmist vastavate isikute poolt.
(2) Muud ministeeriumid:
1) töötavad Kaitseministeeriumilt saadud riigikaitseliste suuniste alusel välja ettepanekud sundkoormiste koondkava koostamiseks;
2) teevad isikutele sundkoormiste koondkava alusel teatavaks neile määratud sundkoormised käesoleva seaduse §-de 17 ja 24 järgi;
3) otsustavad isikutele sundkoormiste määramise vastavalt käesoleva seaduse §-dele 17 ja 24;
4) määravad sundvõõrandamise ja sundkasutusele võtmise ametiisikud või nendest moodustatud komisjonid vastavalt käesoleva seaduse §-dele 18 ja 25;
5) nõuavad isikutelt seoses riigikaitseliste ülesannetega saadud informatsiooni;
51) kehtestavad sundkoormiste täitmiseks vajalikud juhendid ja vajaduse korral dokumentide vormid;
6) kontrollivad käesoleva seaduse täitmist vastavate isikute poolt.
§ 11. Kaitseväe juhataja pädevus
(1) Kaitseväe juhataja:
1) töötab välja ettepanekud sundkoormiste koondkava koostamiseks ja esitab need Kaitseministeeriumile;
2) korraldab ja tagab sundvõõrandatud ja sundkasutusele võetud vara õigeaegse vastuvõtmise Kaitseväe struktuuriüksuste poolt;
3) [kehtetu - RT I 2003, 13, 69 - jõust. 01.05.2003]
4) kontrollib sõjaseisukorra ajal käesoleva seaduse täitmist vastavate isikute poolt.
(2) Kaitseväe juhataja ning talle alluvad ülemad kõrgendatud kaitsevalmiduse, sõjaseisukorra, mobilisatsiooni ja demobilisatsiooni ajal:
1) rakendavad eelnevalt Kaitseressursside Ameti määratud sundkoormisi;
2) määravad vajaduse korral lisasundkoormisi ning rakendavad neid.
§ 12. Maavanemate pädevus
[Kehtetu - RT I 2003, 13, 269 - jõust. 01.05.2003]
§ 13 <!- END 12 -!> . Valla- ja linnavalitsuse pädevus
3. peatükk SUNDVÕÕRANDAMINE
§ 14 <!- END 13 -!> . Sundvõõrandamise mõiste
Sundvõõrandamine käesoleva seaduse mõistes on omanikult vara riigikaitselisteks vajadusteks riigi omandisse äravõtmine.
§ 15. Sundvõõrandamisele kuuluv vara
Sundvõõrandada võidakse:
1) kütte- ja määrdeaineid;
2) toiduaineid;
3) ravimeid ja ravivahendeid;
4) muud vallasvara, mis vara omadustest lähtuvalt on äratarvitatav.
§ 16. Sundvõõrandamisele mittekuuluv vara
Sundvõõrandamisele ei kuulu:
1) muuseumide ja arhiivide vara;
2) kirikute ja koguduste, usuühingute ning nende liitude vara, mida kasutatakse riitusteenistuseks;
3) välisriikide saatkondadele, konsulaatidele, esindustele ja neis töötavatele välisriikide kodanikele kuuluv vara, mis on ametialaseks ja isiklikuks kasutamiseks;
4) vara, mis rahvusvaheliste kokkulepete või rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud normide alusel ei kuulu sundvõõrandamisele;
5) isikule kuuluv vara, millele ei saa pöörata sissenõuet täitemenetluses;
6) käesoleva seaduse § 9 punktis 4 tähendatud isikute vara;
7) elutähtsa teenuse osutamiseks vältimatult vajalik vara.
§ 17. Vara sundvõõrandamise otsustamiseks pädevad organid
(1) Isikutelt vara sundvõõrandamise otsustamiseks on rahuajal pädevad:
2) ministeeriumid sundkoormiste koondkavas antud ülesande järgi.
(2) Kaitseressursside Amet ning ministeeriumid:
1) peavad sundvõõrandamiste arvestust;
2) korraldavad sundvõõrandamise haldusaktide isikutele kätteandmise rahuajal;
3) kontrollivad vara sundvõõrandamise otsuse täitmise võimalikkust.
(3) Kaitseväe juhataja otsustab vara sundvõõrandamise sõjaseisukorra ajal, lähtudes riigikaitselistest vajadustest. Kaitseväe struktuuriüksuse ülem võib otsustada vara sundvõõrandamise sõjaseisukorra ajal, lähtudes sõjategevuse huvidest ja teatades sellest Kaitseväe juhatajale.
(4) [Kehtetu - RT I, 03.04.2018, 4 - jõust. 13.04.2018]
§ 18. Vara sundvõõrandamise kord
(1) [Kehtetu - RT I 2003, 13, 69 - jõust. 01.05.2003]
(2) Vara sundvõõrandamiseks ja vastuvõtmiseks kõrgendatud kaitsevalmiduse, mobilisatsiooni, demobilisatsiooni või sõjaseisukorra ajal määratakse Kaitseväe struktuuriüksuse ülema, Kaitseressursside Ameti või vastava ministeeriumi poolt ametiisikud või nendest moodustatud kolmeliikmelised komisjonid.
(3) Sundvõõrandamise haldusakti alusel sundvõõrandamisele kuuluv vara toimetatakse sundvõõrandamise haldusaktis ettenähtud kohta omaniku või valdaja poolt. Vara võidakse vastu võtta ka selle asukohas.
(4) Sundvõõrandatav vara võetakse vastu vastava sundvõõrandamise ametiisiku (komisjoni) poolt koostatud üleandmise-vastuvõtmise akti alusel. Üks eksemplar aktist antakse omanikule või valdajale.
(5) Ametiisikud (komisjonid) vastutavad sundvõõrandatud vara säilimise eest kuni selle üleandmiseni ja tagavad selle saatmise määratud kohta ettenähtud tähtajaks.
(6) Kaitseväe juhataja loal võib vastav ametiisik (komisjon):
1) anda sundvõõrandatud vara vastutavale hoiule isikule, kellelt vara sundvõõrandati;
2) pikendada sundvõõrandamise haldusaktis ettenähtud vara üleandmise tähtaega kohustusega toimetada nimetatud vara kindlaksmääratud tähtajaks vastuvõtupunkti.
§ 19. Sundvõõrandatava vara vastuvõtmise nõuded
(1) Sundvõõrandatav vara peab vastama riiklikult kehtestatud standarditele, tehnilistele ja kvaliteedinõuetele.
(2) Vedel- ja puisteained peavad olema nõuetekohases taaras, pakendis või mahutis.
(3) Vara üleandmise-vastuvõtmise aktis märgitakse sundvõõrandatud vara kogus, hulk, vastavus kehtivatele standarditele, tehnilistele ja kvaliteedinõuetele ning vara amortiseerumise aste.
§ 20. Sundvõõrandamisele kuuluva vara võõrandamise keeld
(1) Rahuajal isikule kätteantud sundvõõrandamise haldusaktis nimetatud vara on keelatud võõrandada alates sõjaseisukorra väljakuulutamisest.
(2) Sõjaseisukorra ajal isikule kätteantud sundvõõrandamise haldusaktis nimetatud vara on keelatud võõrandada alates vastava haldusakti kätteandmise ajast.
4. peatükk SUNDKASUTUS
§ 21. Sundkasutuse mõiste
Sundkasutus on käesoleva seaduse mõistes vara ajutine kasutamine riigikaitseliseks vajaduseks.
§ 22. Sundkasutusele võetav vara
Sundkasutusele võidakse võtta:
1) maatükke;
2) sõidukeid, ujuvvahendeid ja õhusõidukeid;
3) ettevõtteid (sh. haiglaid);
4) masinaid ja seadmeid;
5) ehitisi ja rajatisi;
6) elektri-, side-, gaasi- ja muid liine;
7) relvi, optika- ja mõõte- ning arstiriistu;
8) muud vallasvara.
§ 23. Sundkasutusele mittevõetav vara
Sundkasutusele ei võeta käesoleva seaduse §-des 15 ja 16 loetletud vara.
§ 24. Vara sundkasutusele võtmiseks pädevad organid
(1) Vabariigi Valitsuse poolt otsustatakse vara sundkasutusele võtmine käesoleva seaduse §-de 28 ja 29 järgi. Nimetatud vara sundkasutusele võtmise korraldab vastav ministeerium.
(2) Vara sundkasutusele võtmine otsustatakse muudel juhtudel vastava ministeeriumi või Kaitseressursside Ameti poolt sundkoormiste koondkavas antud ülesande alusel.
(3) Kaitseväe juhataja otsustab vara sundkasutusele võtmise sõjaseisukorra ajal, samuti maatükkide sundkasutusele võtmise kõrgendatud kaitsevalmiduse ajal, lähtudes riigikaitselistest vajadustest. Kaitseväe struktuuriüksuse ülem võib otsustada vara sundkasutusele võtmise sõjaseisukorra ajal, samuti maatükkide sundkasutusele võtmise kõrgendatud kaitsevalmiduse ajal, lähtudes sõjategevuse huvidest ja teatades sellest Kaitseväe juhatajale.
(4) Vara sundkasutusele võtmiseks pädevad organid:
1) peavad sundkasutusele võetavate varade arvestust;
2) korraldavad isikutele vara sundkasutusele võtmise haldusaktide kätteandmise ja vara sundkasutusele võtmise;
3) kontrollivad vara sundkasutusele võtmise võimalikkust;
4) korraldavad sundkasutusele võetud vara isikutele tagastamist.
§ 25. Sundkasutusele võtmise kord
(2) Vara sundkasutusele võtmiseks kõrgendatud kaitsevalmiduse, mobilisatsiooni, demobilisatsiooni või sõjaseisukorra ajal määratakse Kaitseväe struktuuriüksuse ülema, Kaitseressursside Ameti või vastava ministeeriumi poolt ametiisikud või nendest moodustatud kolmeliikmelised komisjonid.
(3) Vara võetakse sundkasutusele vastava ametiisiku (komisjoni) poolt koostatud üleandmise-vastuvõtmise akti alusel. Üks eksemplar aktist antakse omanikule või valdajale.
§ 26. Sõiduki, ujuvvahendi ja õhusõiduki sundkasutusele võtmine
(1) Sundkasutusele võetava sõiduki, ujuvvahendi ja õhusõiduki tehniline seisund peab vastama kehtivatele nõuetele, olema komplekteeritud ettenähtud varustuse, tööriistade ja muude sundkasutusele võtmise haldusaktis ettenähtud vahenditega ning tangitud kütusega täismahus.
(2) Sõiduki, ujuvvahendi ja õhusõiduki vastuvõtmisel kontrollitakse selle riiklikku registreerimistunnistust, tehnilist seisundit ja komplekteeritust. Kui sõiduki, ujuvvahendi või õhusõiduki tehniline seisund ei vasta nõuetele, võib vastav ametiisik (komisjon) nõuda rikke parandamist omaniku või valdaja kulul ettenähtud tähtajaks.
(3) Koos sõiduki, ujuvvahendi ja õhusõidukiga võib kohustada ka selle juhti või meeskonda juhtima ja hooldama sõidukit, ujuvvahendit või õhusõidukit. Nimetatud isikuid on Kaitseväe struktuuriüksuse ülemal õigus hoida oma käsutuses kuni seitse ööpäeva, mille jooksul nad on väekoondise või väeosa toidul Kaitseväe normide kohaselt. Käesoleva lõike nõuded ei laiene ohvitseri auastet omavale isikule, kes peab samal ajal osalema õppekogunemisel või ilmuma mobilisatsiooni väljakuulutamise tõttu kogunemiskohta.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud isikutele säilitab tööandja väeosa ülema käsutuses oldud aja eest keskmise töötasu töölepingu seaduse § 29 lõike 8 alusel kehtestatud korras.
(5) Vara sundkasutusele võtmiseks pädev organ hüvitab tööandjale lõikes 4 nimetatud tasu.
§ 27. Ettevõtte sundkasutus
(1) Ettevõtte sundkasutus on:
1) ettevõtte omanikule või valdajale kohustuslike riigikaitseliste ülesannete andmine;
2) ettevõtte ajutine riigi valdusesse võtmine.
(2) Ettevõtte omanik või valdaja on kohustatud võimaldama vastava ministeeriumi esindajal või selleks volitatud ametiisikul tutvuda ettevõtte tootmisvõimaluste ja tooraine ning materjalide tagavaradega nii rahuajal kui sõjaseisukorra ajal.
(3) Tehingud sundkasutusele võetud ettevõtte varustamiseks seadmete, tooraine ja materjalidega kuuluvad sõjaseisukorra väljakuulutamisel hankijate ja tarnijate poolt täitmisele esmajärjekorras.
§ 28. Ettevõtte omanikule või valdajale kohustuslike riigikaitseliste ülesannete andmine
(1) Ettevõtte omanikule või valdajale kohustuslike riigikaitseliste ülesannete andmise õigus on Vabariigi Valitsusel ja sõjaseisukorra ajal ka Kaitseväe juhatajal, lähtudes riigikaitselistest vajadustest. Kaitseväe struktuuriüksuse ülem võib sõjaseisukorra ajal anda ettevõtte omanikule või valdajale kohustuslikke riigikaitselisi ülesandeid, lähtudes sõjategevuse huvidest ja teatades sellest Kaitseväe juhatajale.
(2) Sundkasutusele võtmise haldusakti alusel on ettevõtte omanik või valdaja kohustatud:
1) ettenähtud tähtajaks koostama saadud riigikaitseliste ülesannete täitmise kava ja esitama selle kooskõlastamiseks ja kinnitamiseks vastavale ministeeriumile;
2) sõjaseisukorra väljakuulutamisel viivitamatult asuma täitma kohustuslikke riigikaitselisi ülesandeid vastavalt kinnitatud kavale.
(3) Sõjaseisukorra ajal antud riigikaitselised ülesanded kuuluvad ettevõtte omaniku või valdaja poolt täitmisele viivitamatult või ettenähtud tähtajaks.
§ 29. Ettevõtte ajutine riigi valdusesse võtmine
(1) Kui ettevõtte omanik või valdaja ei täida või keeldub täitmast ettevõttele antud kohustuslikku riigikaitselist ülesannet, võidakse sõjaseisukorra ajal, lähtudes üldistest riigikaitselistest huvidest, ettevõte võtta ajutiselt riigi valdusesse Vabariigi Valitsuse või Kaitseväe juhataja poolt.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud ettevõtte ajutiselt riigi valdusesse võtmise korraldab vastav ministeerium või Kaitseväe juhataja, kelle poolt nimetatakse sundkasutuse ajaks ettevõtte juhtkond.
§ 30. Elektri-, side-, gaasi- ja muude liinide ning masinate ja seadmete sundkasutusele võtmine
(1) Sundkasutusele võetavate elektri-, side-, gaasi- ja muude liinide ning masinate ja seadmete tehniline seisund peab vastama kehtivatele nõuetele.
(2) Elektri-, side-, gaasi- ja muude liinide vastuvõtmisel kontrollitakse nende tehnilist seisundit. Kui elektri-, side-, gaasi- ja muude liinide ning masinate ja seadmete tehniline seisund ei vasta kehtivatele nõuetele, võib vastav ametiisik (komisjon) nõuda rikke parandamist omaniku või valdaja kulul ettenähtud tähtajaks.
§ 31. Sundkasutusele võtmisele kuuluva vara võõrandamise keeld
(1) Rahuajal isikule kätteantud sundkasutusele võtmise haldusaktis nimetatud vara on keelatud võõrandada alates sõjaseisukorra väljakuulutamisest.
(2) Sõjaseisukorra ajal isikule kätteantud sundkasutusele võtmise haldusaktis nimetatud vara on keelatud võõrandada alates vastava haldusakti kätteandmise ajast.
§ 32. Sundkasutusele võetud vara tagastamine
(1) Vara osalisel või täielikul säilimisel tagastatakse see omanikule või valdajale sõjaseisukorra lõppemisel või sõjaseisukorra ajal vara kasutamise vajaduse möödumisel Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras ja tähtajal.
(2) Vara tagastamise kohta koostatakse vastava ametiisiku (komisjoni) ja vara omaniku või valdaja poolt vara üleandmise-vastuvõtmise akt.
(3) Vara omanikul on õigus loobuda tagastatava vara vastuvõtmisest selle kasutamiskõlbmatuks muutumise tõttu või muul põhjusel.
(4) Tagastatava vara vastuvõtmisest loobumisel koostatakse vastava ametiisiku (komisjoni) ja omaniku poolt tagastatava vara vastuvõtmisest loobumise akt.
5. peatükk VEOKOHUSTUS
§ 33. Veokohustuse mõiste
Veokohustus on riiklik kohustus sõiduki, ujuvvahendi või õhusõiduki omanikule või valdajale vedude teostamiseks koos juhi või meeskonnaga riigikaitselisteks vajadusteks.
§ 34. Veokohustuse otsustamiseks pädevad organid
(1) Veokohustuse otsustamiseks kõrgendatud kaitsevalmiduse, mobilisatsiooni, demobilisatsiooni ja sõjaseisukorra ajal on pädevad:
2) Kaitseressursside Amet;
3) Kaitseväe struktuuriüksuste ülemad või nende poolt volitatud isikud.
(2) Veokohustus tehakse isikule teatavaks vastava haldusaktiga.
§ 35. Veokohustuse kestus
(1) Veoks võib juhti või meeskonda kohustada mitte kauemaks kui 24 tunniks. Vajadusel võidakse veokohustuse kestust ühekordselt pikendada veel kuni 24 tunniks.
(2) Veokohustuse kestuseks ujuvvahendiga on saadud kohustuse täitmise aeg.
§ 36. Veokohustuse tingimused
(1) Veokohustus peab arvestama sõiduki, ujuvvahendi või õhusõiduki otstarvet ja tehnilisi tingimusi.
(2) Sõiduki, ujuvvahendi või õhusõiduki tehniline seisund peab vastama kehtivatele nõuetele sõitjate ja veoste vedudeks.
(3) Juhile või meeskonnale antakse Kaitseväe normide järgi toiduaineid ning nende sõidukile, ujuvvahendile või õhusõidukile võidakse anda vajalikke aineid ja materjale tasuta.
§ 37. Veokohustuse hüvitamine
(1) Veokohustuse täitmise ajal säilitab tööandja veokohustuse saanud töötajale keskmise töötasu töölepingu seaduse § 29 lõike 8 alusel kehtestatud korras.
(2) Veokohustuse otsustamiseks pädev organ hüvitab tööandjale lõikes 1 nimetatud tasu.
6. peatükk TÖÖKOHUSTUS
[Kehtetu - RT I, 12.03.2015, 1 - jõust. 01.01.2016]
§ 38. - § 42. [Kehtetud - RT I, 12.03.2015, 1 - jõust. 01.01.2016]
61. peatükk JÄRELEVALVE
§ 421. Järelevalve
Järelevalvet sundkoormise täitmise üle teevad Kaitsevägi ja Kaitseressursside Amet ning iga asjaomane ministeerium enda määratud või täidetavate sundkoormiste üle.
§ 422. Järelevalve meetmed
<!- START 42b2 -!>
Kaitsevägi, Kaitseressursside Amet või asjaomane ministeerium võib käesolevas seaduses sätestatud järelevalve tegemiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 26-30, 44, 49, 50, 51 ja 52 sätestatud riikliku järelevalve meetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
<!- END 42b2 -!>
§ 423. Vara sundvõõrandamiseks või sundkasutamisele võtmiseks pädeva ametiisiku tegevuse takistamine
[RT I, 03.04.2018, 4 - jõust. 13.04.2018 - muudetud paragrahvi number 42² numbriks 42³]
<!- START 42b3 -!>
(1) Kõrgendatud kaitsevalmiduse, sõjaseisukorra, mobilisatsiooni või demobilisatsiooni ajal riigikaitseliseks vajaduseks vara sundvõõrandamise ja sundkasutusele võtmise õigusega ametiisiku tegevuse takistamise eest vara sundvõõrandamisel, sundkasutusele või sundvaldusesse võtmisel -
(2) [Kehtetu - RT I, 03.04.2018, 4 - jõust. 13.04.2018]
(3) Käesolevas paragrahvis sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Politsei- ja Piirivalveamet.
<!- END 42b3 -!>
§ 43. Järelevalve
§ 44 <!- END 43 -!> . Vastutus
§ 45. - § 46. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


RT I, 29.01.2019, 12
02.08.2018 RT I, 07.08.2018, 5 10.08.2018
24.01.2019 RT I, 29.01.2019, 2 01.02.2019, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 11.05.2018
Toetust võib taotleda komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 I lisa artikli 2 tähenduses mikro-, väikese või keskmise suurusega ettevõtja nõuetele vastav ettevõtja või suurettevõtja, kellel oli taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaastal alla 750 töötaja ja kelle müügitulu nimetatud majandusaastal oli alla 200 miljoni euro, ning kes on:
[RT I, 07.08.2018, 5 - jõust. 10.08.2018]
2) punktis 1 nimetatud ühe või mitme tunnustatud tootjarühma valitseva mõju all olev ettevõtja.
(1) Paragrahvis 3 nimetatud isik (edaspidi taotleja) vastab järgmistele nõuetele:
3) [kehtetu - RT I, 07.08.2018, 5 - jõust. 10.08.2018]
4) kui investeeringuobjekti alune maa on kaasomandis, on taotlejal § 4 lõike 1 punktis 2 nimetatud ehitise ehitamise korral kinnistusraamatus asjaõigusseaduse § 79 lõike 2 kohaselt märkus, millest nähtub, et taotlejal on õigus ja võimalus teha kavandatav investeering ning investeeringuobjekti sihtotstarbeliselt kasutada vähemalt kolm aastat arvates Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (edaspidi PRIA) poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, kui taotleja on mikro- või väikeettevõtja, ning vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, kui taotleja on keskmise suurusega ettevõtja või suurettevõtja;
(3) Lõike 2 punktis 1 sätestatud nõudele ei pea vastama taotleja, kellel ei ole veel tekkinud esimese majandusaasta kohta taotluse esitamisele vahetult eelnenud 12 kuu finantsnäitajad.
2) ehitis ja selle alune maa on taotleja omandis või on taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt kolmeks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, kui taotleja on mikro- või väikeettevõtja, ning vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, kui taotleja on keskmise suurusega ettevõtja või suurettevõtja.
(5) Kui investeeringuobjektiks on seade, mis paigaldatakse ehitisse või mida kasutatakse ehitises, on ehitis taotleja omandis või on taotleja kasuks seatud kasutusvaldus või sõlmitud kirjalik üüri- või rendileping vähemalt kolmeks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, kui taotleja on mikro- või väikeettevõtja, ning vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, kui taotleja on keskmise suurusega ettevõtja või suurettevõtja.
6) liisingumakse, kui asja omandiõigus ei ole viie aasta möödudes arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid mitte hiljem kui 2023. aasta 30. juunil üle läinud toetuse saajale;
(2) Taotleja peab olema investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt kolmelt asjakohast teenust osutavalt isikult võrreldavad hinnapakkumused koos tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile „(edaspidi investeeringuobjekti hinnapakkumus).
(3) Kui asjaomases valdkonnas on ainult üks teenuse pakkuja, peab taotleja olema investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumuse.
(4) Kui taotleja taotleb toetust ehitise ehitamiseks, peab taotleja olema saanud vähemalt kolmelt asjakohast teenust osutavalt isikult võrreldavad investeeringuobjekti hinnapakkumused iga ehitise kohta eraldi ja need hinnapakkumused peavad sisaldama lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele järgmisi andmeid:
(10) PRIA koostab § 7 lõikes 4 nimetatud hinnapakkumuse vormi ja avaldab selle oma veebilehel.
(2) [Kehtetu - RT I, 07.08.2018, 5 - jõust. 10.08.2018]
(3) [Kehtetu - RT I, 07.08.2018, 5 - jõust. 10.08.2018]
(6) [Kehtetu - RT I, 07.08.2018, 5 - jõust. 10.08.2018]
62) teave selle kohta, et kahe aasta jooksul enne taotluse esitamist ei ole toimunud sama või sarnase tegevuse või selle osa ümberpaigutamist komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punkti 61a tähenduses ettevõttesse, kuhu tehakse investeering taotletava toetuse abil;
63) teave selle kohta, kas taotleja on autonoomne ettevõtja, partnerettevõtja või seotud ettevõtja;
64) teave taotleja kontserni liikmete ja taotleja üle lepingu või muul alusel valitsevat mõju omava ettevõtja kohta;
65) teave taotleja olemasolevate töökohtade ja töötajate arvu kohta;
66) teave küsitud investeeringuobjekti hinnapakkumuste ja nende valikukriteeriumite kohta;
7) [kehtetu - RT I, 07.08.2018, 5 - jõust. 10.08.2018]
(2) Taotleja esitab bilansid ja kasumiaruanded, mis on vajalikud § 31 lõike 2 punktis 1 nimetatud koondhinnangu arvutamiseks, kui need ei ole kättesaadavad äriregistrist, välja arvatud § 31 lõikes 3 sätestatud juhul.
1) maaeluministri 6. juuli 2017. a määruse nr 52 „Tootjarühma tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord“ § 2 lõigetes 2 ja 3 nimetatud kehtiva liikmete nimekirja, kui taotlejaks on § 3 punktis 1 nimetatud tootjarühm;
(4) [Kehtetu - RT I, 07.08.2018, 5 - jõust. 10.08.2018]
2) kirjaliku üüri- või rendilepingu või kasutusvalduse lepingu ärakiri, mille alusel tõendatakse § 4 lõikes 5 sätestatud nõude täitmist;
3) kaasomaniku kirjalik nõusolek, kui seade paigaldatakse kaasomandis olevasse ehitisse.
4) [kehtetu - RT I, 07.08.2018, 5 - jõust. 10.08.2018]
1) [kehtetu - RT I, 07.08.2018, 5 - jõust. 10.08.2018]
3) hoonestusõiguse seadmise lepingu ärakiri, kui taotleja kasutab investeeringuobjekti alust maad hoonestusõiguse alusel, mis tõendab, et taotleja kasuks on seatud hoonestusõigus vähemalt kolmeks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, kui taotleja on mikro- või väikeettevõtja, ning vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, kui taotleja on keskmise suurusega ettevõtja või suurettevõtja;
5) paragrahvi 7 lõikes 4 nimetatud juhul vähemalt kolme hinnapakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumuse ärakiri.
(9) [Kehtetu - RT I, 07.08.2018, 5 - jõust. 10.08.2018]
(4) Võrdse hindepunktide summaga taotluste puhul eelistatakse taotlust, milles taotletav toetuse summa on väiksem. Kui ka taotletavad toetussummad on võrdsed, eelistatakse taotlejat, kelle müügitulu oli taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaastal väiksem.
(7) PRIA teeb taotluse osalise või täieliku rahuldamise otsuse või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 80 tööpäeva jooksul taotluse esitamise tähtpäevast arvates.
(1) Toetuse saaja täidab toetuskõlblikkuse tingimusi, kui ta vastab § 31 lõike 1 punktis 5 sätestatud nõuetele vähemalt kolm aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, kui taotleja on mikro- või väikeettevõtja, ning vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, kui taotleja on keskmise suurusega ettevõtja või suurettevõtja (edaspidi koos sihipärase kasutamise periood).
4) iga ehitise kohta § 7 lõikes 4 nimetatud andmeid sisaldav ehitustegevuse kuluaruanne, kui investeeringuobjektiks on ehitis.
(6) PRIA koostab ehitustegevuse kuluaruande vormi ja avaldab selle oma veebilehel.
(5) [Kehtetu - RT I, 07.08.2018, 5 - jõust. 10.08.2018]
(1) Toetuse saaja, kelle taotlus on rahuldatud enne 2016. aasta 30. aprilli ning kes on kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemist esitanud PRIA-le toetuse väljamaksmiseks maksetaotluse koos investeeringu tegemist tõendavate dokumentidega, millest nähtub, et toetuse saaja on viinud toetatavast tegevusest ellu osa, mille maksumus moodustab vähemalt 45 protsenti kogu tegevuse abikõlblikust maksumusest, võib:
(2) Alates 2017. aastast ei saa toetust taotleda sellise tegevuse elluviimiseks, mille raames ehitatakse ehitis või tehakse muu investeering maale, mis määratakse Harju, Rapla ja Pärnu maakonnas algatatud maakonnaplaneeringu kohaselt Rail Balticu raudteetrassi koridori asukohaks.
[RT I, 29.01.2019, 2 - jõust. 01.02.2019, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 11.05.2018]
[Kehtetu - RT I, 07.08.2018, 5 - jõust. 10.08.2018]


Kalender oktoober 2013
1. oktoober Kuule, Iisrael! Issand, meie Jumal Issand, on ainus. Armasta Issandat, oma Jumalat, kõigest oma südamest ja kõigest oma hingest ja kõigest oma väest! 5Ms 6:4-5 Sk 8:20–23;Ps 87;Lk 9:51–56;
2. oktoober Tunnistus Kristusest on teis kinnitatud, nii et teil ei ole puudu ühestki armuannist, oodates meie Issanda Jeesuse Kristuse ilmumist. 1Kr 1:6-7 Ne 2:1–8;Ps 17:1–6;Lk 9:57–62;
3. oktoober Imelised on Sinu tunnistused, sellepärast hoiab neid minu hing. Ps 119:129 Ne 8:1–12;Ps 19:8–12;Lk 10:1–12;
4. oktoober Õndsad on need, kelle elutee on laitmatu, kes käivad Issanda Seaduse järgi! Ps 119:1 Brk 1:15–22;Ps 79:1–9;Lk 10:13–16;
5. oktoober Jumal kinnitab teid ka lõpuni, et te oleksite laitmatult puhtad meie Issanda Jeesuse Kristuse päeval. 1Kr 1:8 Brk 4:5–12,27–29;Ps 69:33–37;Lk 10:17–24;
6. oktoober Nende usku nähes ütles Jeesus halvatule: „Poeg, sinu patud on sulle andeks antud!” Mk 2:5 Ps 78:1–8;1Ms 15:1–6;Rm 4:16–25;Mk 2:1–12
20. pühapäev pärast nelipüha Usk ja uskmatus - Tee mind terveks, Issand, siis ma saan terveks; aita mind, siis ma saan abi. Jr 17:14 KLPR 66 Ps 78:1–8;1Ms 15:1–6;Rm 4:16–25;Mk 2:1–12 Issand, meie Jumal, me vajame Sinu andestuse jõudu, mis ainsana meid vabastab uueks alguseks. Kingi meile oma lõpmatus headuses abi ja päästet, et me elaksime Sinu läheduses ning saaksime terveks ihu ja hinge poolest. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
7. oktoober Sina, Issand, istud aujärjel igavesti ja Sinu mälestus kestab põlvest põlve. Ps 102:13 Jn 1:1–16 2:1–2,10;Ps 69:1–6;Lk 10:25–37;
07.40 - 18.37
8. oktoober Aabram uskus Issandat ning see arvati temale õiguseks. 1Ms 15:6 Jn 3;Ps 130;Lk 10:38–42;
9. oktoober Aabraham uskus, kui lootus näis lootusetu, et ta saab paljude rahvaste isaks, selle ütluse järgi: „Nõnda peab olema sinu sugu.“ Rm 4:18 Jn 4;Ps 86:1–9;Lk 11:1–4;
10. oktoober Issanda parem käsi on tõusnud kõrgele, Issanda parem käsi teeb vägevaid tegusid! Ps 118:16 Ml 3:13–4:2a;Ps 1;Lk 11:5–13;
11. oktoober Me jutustame tulevasele põlvele Issanda kiituseväärt tegudest, Tema vägevusest ja Tema imedest, mis Ta on teinud. Ps 78:4 Jl 1:13–15 2:1–2;Ps 9:1–7;Lk 11:15–26;
12. oktoober Usk arvestatakse samuti meile õiguseks, sest me usume Temasse, kes äratas surnuist üles meie Issanda Jeesuse. Rm 4:24 Jl 3:12–21;Ps 97:1,8–12;Lk 11:27–28;
13. oktoober Jeesus ütles: „Vaadake ette ja hoiduge igasuguse ahnuse eest, sest külluseski ei olene kellegi elu sellest, mis tal on!” Lk 12:15 Ps 104:1,13–14,27–28,33;5Ms 8:7–18;2Kr 9:6–11(12–15);Lk 12:(13–14)15–21
14. oktoober Jumal õnnistagu meid ja kõik ilmamaa otsad kartku Teda! Ps 67:8 Rm 1:1–7;Ps 98;Lk 11:29–32;
07.57 - 18.16
15. oktoober Enne kui ma sind emaihus valmistasin, tundsin ma sind, ja enne kui sa emaüsast välja tulid, pühitsesin ma sinu: ma panin su rahvastele prohvetiks. Jr 1:5 Rm 1:16–25;Ps 19:1–4;Lk 11:37–41;
16. oktoober Tuleb aeg, mil nad ei salli tervet õpetust, vaid otsivad endile oma himude järgi õpetajaid, kes kõditavad nende kõrvu. 2Tm 4:3 Rm 2:1–11;Ps 62:1–8;Lk 11:42–46;
17. oktoober Maa peal tuntagu Sinu teed, kõigi rahvaste seas Sinu päästet! Ps 67:3 Rm 3:21–30;Ps 130;Lk 11:47–54;
18. oktoober Sind ülistavad, Issand, kõik Sinu teod, ja Su vagad tänavad Sind. Nemad kõnelevad Sinu riigi auhiilgusest ja nad räägivad Su vägevusest. Ps 145:10-11 Ps 22:23,28–29,32;Js 35:3–6 (või: Js 43:8–13);2Tm 4:5–11;Lk 10:1–9 (või: Lk 1:1–4)
Evangelist Luuka päev ehk luukapäev Ps 22:23,28–29,32;Js 35:3–6 (või: Js 43:8–13);2Tm 4:5–11;Lk 10:1–9 (või: Lk 1:1–4) Kõigeväeline Jumal, Sina kutsusid arst Luuka, et temast saaks Sinu evangeeliumi kuulutaja ja inimhingede ravija. Anna, et tema evangeeliumi ravim tervendaks kõik meie hingehaigused ja teeks meie südamed ärksaks armastama ja teenima. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
19. oktoober Sinu riik on kõigi ajastute riik ja Sinu valitsus kestab rahvapõlvest rahvapõlve. Ps 145:13 Rm 4:13,16–18;Ps 105:6–10,41–44;Lk 12:8–12;
20. oktoober Ametimees ütles Jeesusele: „Issand, tule alla, enne kui mu laps sureb!” Jeesus ütles talle: „Mine, sinu poeg elab!” Ja inimene uskus sõna, mis Jeesus talle ütles, ning läks. Jh 4:49-50 Ps 46:2–8;Js 33:20–22 (või: Jr 3:14–15);Rm 1:16–17 (või: Ef 6:10–18);Jh 4:46–53
22. pühapäev pärast nelipüha Usuvõitlus - Ära lase kurjal võitu saada enese üle, vaid võida sina kuri heaga! Rm 12:21 KLPR 332 Ps 46:2–8;Js 33:20–22 (või: Jr 3:14–15);Rm 1:16–17 (või: Ef 6:10–18);Jh 4:46–53 Halastaja Jumal ja Isa, usu jõul saadad Sa ka meie elus korda imelisi tegusid. Aita meil uskuda Sinu sõnasse, panna sellele oma lootus ning rajada Sinu armastusele oma elu. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
21. oktoober Ma tahan rääkida Su tunnistustest kuningate ees ja mitte häbeneda. Ps 119:46 Rm 4:20–25;Lk 1:68–73;Lk 12:13–21;
08.14 - 17.56
22. oktoober Pöörduge ümber, taganenud lapsed, ütleb Issand, sest mina olen võtnud teid oma valdusesse. Jr 3:14 Rm 5:12,15,17–21;Ps 40:9–15;Lk 12:35–38;
23. oktoober Ma ei häbene evangeeliumi, see on ju Jumala vägi päästeks igaühele, kes usub, juudile esmalt ja siis kreeklasele. Rm 1:16 Rm 6:12–18;Ps 124;Lk 12:39–48;
24. oktoober Vägede Issand on meiega, Jaakobi Jumal on meile kindlaks varjupaigaks. Ps 46:12 Rm 6:19–23;Ps 1;Lk 12:49–53;
25. oktoober Jumal on oma linna keskel, ei ta kõigu; Jumal aitab teda hommiku koites. Ps 46:6 Rm 7:18–25;Ps 119:33–40;Lk 12:54–59;
26. oktoober Saage vägevaks Issandas ja Tema tugevuse jõus! Pange ülle Jumala sõjavarustus, et te suudaksite seista kuradi salanõude vastu! Ef 6:10-11 Rm 8:1–11;Ps 24:1–6;Lk 13:1–9;
27. oktoober Kuningas ütles oma sulasele: „Sa tige sulane! Ma kustutasin kogu sinu võla, sest sa palusid mind. Eks siis sinagi oleksid pidanud halastama oma kaassulase peale, nõnda nagu mina sinu peale halastasin!” Mt 18:32-33 Ps 119:162–168;1Ms 50:15–21;Ef 4:25–32;Mt 18:23–35
28. oktoober Vihkamine õhutab riidu, aga armastus katab kinni kõik üleastumised. Õp 10:12 Ps 89:2,6,16–18;Js 28:14–16;Ef 2:19–22;Jh 15:17–27 (või: Jh 15:7–11)
Apostlite Siimona ja Juuda päev ehk simunapäev Ps 89:2,6,16–18;Js 28:14–16;Ef 2:19–22;Jh 15:17–27 (või: Jh 15:7–11) Kõigeväeline Jumal, Sina oled oma Kiriku rajanud apostlite ja prohvetite alusele, mille nurgakiviks on Kristus Jeesus ise. Anna, et me nende õpetuse kaudu saame usuosaduses üheks ja koos Siimon Kananaiose, Juudas Jaakobuse poja ja kõigi teiste apostlitega kasvame Sinu templiks Vaimus. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
07.31 - 16.37
29. oktoober Joosep ütles oma vendadele: „Te mõtlesite küll mu vastu kurja, aga Jumal pööras selle heaks, et teha, mis tänapäeval ongi tehtud: hoida palju rahvast elus.“ 1Ms 50:19-20 Rm 8:18–25;Ps 126;Lk 13:18–21;
30. oktoober Jätke vale ja rääkige tõtt oma ligimesega, sest me oleme üksteise liikmed. Kui vihastute, siis ärge tehke pattu! Ärgu päike loojugu teie vihastumise üle! Ef 4:25-26 Rm 8:26–30;Ps 13;Lk 13:22–30;
31. oktoober Vaata, kui hea ja armas on see, et vennad üheskoos elavad! Ps 133:1 Ps 46:2–3,5,8;Js 62:6–7,10–12;Rm 3:21–28;Mt 5:1–10(11–12)
Usupuhastuspüha. Reformatsiooni aastapäev Usu alused - Jah, teist alust ei saa keegi rajada selle kõrvale, mis on juba olemas – see on Jeesus Kristus. 1Kr 3:11 KLPR 16 Ps 46:2–3,5,8;Js 62:6–7,10–12;Rm 3:21–28;Mt 5:1–10(11–12) Püha Jumal, me täname Sind, et Sa oma sõna ja Vaimu toel hoiad usku elavana ja uuendad oma Kirikut. Täida kogudus oma Püha Vaimu andidega. Anna oma rahvale katsumustes rahu, meeleheites jõudu, kahtluste keskel kindlat veendumust ja paigaletardumise puhul julgust otsast alata. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.


Merel, Narva jõel ja Peipsi järvel ohtlike ning kahjulike ainete käitlemise kord – Riigi Teataja
Merel, Narva jõel ja Peipsi järvel ohtlike ning kahjulike ainete käitlemise kord
Merel, Narva jõel ja Peipsi järvel ohtlike ning kahjulike ainete käitlemise kord - sisukord
§ 3 Ohtlike ja kahjulike ainete käitlemise üldised nõuded
§ 4 Nõuded punkrilaevale
§ 5 Käitlemiskoht
§ 6 Kavandatavast ohtlike ja kahjulike ainete käitlemisest teatamine
§ 7 Toimingud enne käitlemise alustamist
§ 8 Käitlemise alustamine
§ 9 Nõuded, mida tuleb täita käitlemise ajal
§ 10 Käitlemise peatamine ja lõpetamine
§ 11 Reostusjuhtumist teatamine
RT I, 27.06.2020, 4
Vastu võetud 25.06.2020 nr 51
Määrus kehtestatakse veeseaduse § 143 lõike 7 alusel.
Määrusega kehtestatakse ohtlike ja kahjulike ainete käitlemise kord Eesti merealal, Narva jõel ja Peipsi järvel.
1) käitlemine on punkerdamine, laevalt laevale ümberlaadimine ja laeva kütusest vabastamine;
2) punkerdamine on laevade mootorikütusega või -õlidega varustamine;
3) reostus on veeseaduse § 71 lõikes 3 nimetatud inimtegevuse tagajärjel tekkinud reostus sõltumata sellest, kas reostusjuhtum leiab aset merel, Narva jõel või Peipsi järvel;
4) laeva punkerdatud kütusest vabastamine (de-bunkering) on punkerdatud kütuse tagastamine punkrilaevale.
§ 3. Ohtlike ja kahjulike ainete käitlemise üldised nõuded
(1) Ohtlikke ja kahjulikke aineid võib käidelda üksnes tunnustatud standardite ja sadamas kehtestatud eeskirja kohaselt ning selleks vajaliku väljaõppe saanud personal, kes suudab tagada käitlemise ohutusnõuete täitmise. Käitlemisel kasutatavad laevad ja vahendid peavad vastama rahvusvahelistele standarditele.
(2) Lõikes 1 nimetatud rahvusvahelised standardid on:
1) Rahvusvahelise Merenduskoja (International Chamber of Shipping – ICS) ja Naftaettevõtete Rahvusvahelise Merefoorumi (Oil Companies International Marine Forum – OCIMF) laevalt laevale ümberlaadimise juhised (nafta);
2) Rahvusvahelise Standardimisorganisatsiooni (International Organization for Standardization − ISO) LNG (Liquefied Natural Gas) punkerdamise standard EVS-EN ISO 20519;
3) HELCOMi soovituse 28/3 punkerdamise ning MARPOL 73/78 I lisa mahtlastis veetava nafta ja naftasaaduste laevalt laevale ümberlaadimise juhised.
(3) Käitlemisel tuleb tagada inimese tervise ja laeva ohutus nii, et ohtlike ja kahjulike ainete keskkonda sattumise oht on välistatud.
(4) Narva jõel ja Peipsi järvel võib ohtlikke ja kahjulikke aineid käidelda ainult sadamas.
(5) Laeva punkerdatud kütusest vabastamine võib toimuda ainult sadamas.
(6) Sadamas võib ohtlikke ja kahjulikke aineid käidelda ainult sadamakapteni loal ning ainult kai ääres ja sadama eeskirja kohaselt. Sadamas peab olema tagatud sadama reostustõrjeplaani kohane valmidus võimalik reostus kohe lokaliseerida ja likvideerida.
(7) Käitlemise ajaks määrab käitlemises osaleva laeva kapten käitlemise eest vastutavaks laeva juhtkonna pädeva liikme (edaspidi juhtkonna pädev liige), kes on saanud ohtliku lasti käitlemiseks vajaliku väljaõppe.
§ 4. Nõuded punkrilaevale
(1) Punkrilaeval peab olema võime punkerdamise või laeva kütusest vabastamise käigus tekkinud reostus kohe lokaliseerida, likvideerida ja utiliseerida, selle korraldamine on punkrilaeva reederi kohustus.
(2) Punkrilaeval peavad olema kasutusvalmis minimaalselt 13 cm läbimõõduga absorbentpoomid vähemalt punkrilaeva kolmekordse pikkuse ulatuses ja avamere seinpoomid kõrgusega 90–150 cm.
(3) Kui avamere seinpoome ei ole tehniliselt võimalik punkrilaevale paigutada ega kasutada, peab punkrilaeva reeder tagama, et need paiknevad lähimal kaldal ja on vajaduse korral kasutatavad hiljemalt 1,5 tundi pärast reostuse tekkimist.
(4) Punkrilaeval peab raske ja kerge naftasaaduse likvideerimiseks veepinnalt olema reostuse likvideerimiseks rahvusvahelise klassifikatsiooniühingu sertifikaadiga skimmerisüsteem, mis põhineb hariskimmeri tehnoloogial, on kasutatav suvel ja talvel ja mille sertifitseeritud tootlikkus on minimaalselt 19 m³/h.
(5) Punkerdamisel kasutatavaid voolikuid peab katsetama üks kord aastas litsentseeritud ettevõte, kes väljastab asjakohase sertifikaadi. Juhtkonna pädev liige peab veenduma enne iga punkerdamist, et voolikud ja nende ühendused on töökorras ja terved.
(6) Punkerdatav laevakütus peab vastama õigusaktidega kehtestatud keskkonnanõuetele.
(7) Lõigetes 2 kuni 4 nimetatud nõuded ei kehti veeldatud gaasi (LNG ja LPG) punkerdavate laevade kohta.
§ 5. Käitlemiskoht
(1) Käitlemiskoht peab asuma üldkasutatavatest laevateedest eemal nii, et mööduva laeva tekitatud lainetus ei ohusta käitlemise turvalisust.
(2) Laevaliikluse korraldamise süsteemi tööpiirkonnas on käitlemine lubatud navigatsiooniteabes avaldatud ankrualadel.
(3) Laeva kaptenil on õigus muuta käitlemiskohta, kooskõlastades selle teise laeva kapteniga ning teavitades sellest elektroonilise mereinfosüsteemi kaudu või kui see ei ole võimalik, siis telefoni või e-posti teel Politsei- ja Piirivalveameti merevalvekeskust (JRCC Tallinn) ja Veeteede Ametit, kus teated registreeritakse.
§ 6. Kavandatavast ohtlike ja kahjulike ainete käitlemisest teatamine
(1) Kavandatavast ohtlike ja kahjulike ainete käitlemisest teavitab laev või laeva agent elektroonilise mereinfosüsteemi kaudu või kui see ei ole võimalik, siis telefoni või e-posti teel JRCC Tallinna, Keskkonnainspektsiooni ja Veeteede Ametit, kus teated registreeritakse.
(2) Teavitamisel lõikes 1 nimetatud asutustele edastatakse järgmised andmed:
1) käitlemisel osalevate laevade nimed ja lipuriigid, laeva iseloomustavad andmed, IMO numbrid, tunnusnumbrid või kutsungid;
2) teave reederi kohta;
3) käitlemiskoha koordinaadid;
4) käitlemise alustamise aeg;
5) teave ohtliku või kahjuliku aine kohta;
6) eeldatav käitlemise kestus.
(3) Käitlemiseks annab loa JRCC Tallinn elektroonilise mereinfosüsteemi kaudu.
(4) Kui käitlemine toimub laevaliikluse korraldamise süsteemi tööpiirkonnas, teatab laev asjakohasel töökanalil laevaliikluse korraldamise süsteemi operaatorile käitlemise alustamise ja lõpetamise aja.
(5) Laeva kavandatavast punkerdatud kütuse vabastamisest teavitab laev või laeva agent lisaks ka sadamakaptenit ning esitab sissesõidul sadamasse tagastatava punkrikütusega seotud järgmised andmed:
1) punkerdatud kütuse liik, päritolu, kvaliteet ja kogus;
2) punkerdatud kütuse vastuvõtja andmed, mis on nimetatud lõike 2 punktis 1.
§ 7. Toimingud enne käitlemise alustamist
(1) Käitlemisel osalevate laevade juhtkonna pädevad liikmed peavad:
1) veenduma enne käitlemise alustamist, et ilmastikuolud käitlemiskohas, arvestades ka ilmaprognoosi, võimaldavad ohutut käitlemist;
2) vastutama ilmastikuoludest tingitud meetmete võtmise eest võimaliku reostuse vältimiseks;
3) määrama kindlaks käitlemises osalevate laevade vahelise raadioside ULL-kanalid, mille puhul võib raadiosideks kasutada ka töökorras ja varutoiteallikatega varustatud kantavaid raadiojaamu;
4) kontrollima, et voolikud oleksid ühendatud lekkekindlalt ja viisil, mis välistab voolikute vigastamise käitlemise käigus;
5) kooskõlastama omavahel pumpade maksimumvõimsuse ja käitlemisel kasutatava võimsuse;
6) allkirjastama käesoleva määruse lisas esitatud vormikohase täidetud kontroll-lehe kahes eksemplaris eesti või inglise keeles.
(2) Lõike 1 punktis 6 nimetatud kontroll-lehti säilitatakse mõlemal laeval vähemalt kolm aastat ja need peavad olema igal ajal kättesaadavad.
(3) Vastuvõtva laeva kapten või laeva juhtkonna pädev liige peab tagama laeva tankide vaba mahu mõõtmise ja kooskõlastama vastuvõetava aine koguse.
(4) Kui laevale ei ole paigaldatud hädaseiskamissüsteemi, siis peavad laadimisseadmed olema varustatud signaalnupuga, millele vajutades peab vastuvõtva laeva juhtkonna pädev liige kinnitama laadivale laevale käitlemise ohutust.
(5) Haalamine peab toimuma kokkulepitud plaani kohaselt ning vastuvõtval laeval peab olema venderkaitse kogu parda ulatuses.
(6) Merel võib käitlemist alustada alles siis, kui vähemalt üks laev on kindlalt ankrus navigatsiooniteabes avaldatud ankrualal ja laevad on nõuetekohaselt haalatud.
(7) Enne käitlemise alustamist tuleb teha kontroll-laadimine 15 minuti jooksul, mille käigus on vaja veenduda, et seadmed on töökorras, reostuse tekkimise oht on välistatud ja vastuvõtva laeva juhtkonna pädev liige vastutab protsessi ohutuse eest vastuvõtval laeval.
§ 8. Käitlemise alustamine
Korralduse käitlemise alustamiseks annab vastuvõtva laeva juhtkonna pädev liige, kes juhib kogu käitlemisprotsessi ja vastutab selle eest ning kellel peab olema pidev ülevaade laeva kõigi tankide täituvusest.
§ 9. Nõuded, mida tuleb täita käitlemise ajal
(1) Käitlemisel osalevad laevad peavad:
1) välja panema ohtliku aine käitlemisele viitavad tuled, märgid või signaallipud;
2) sulgema käitlemise ajaks laeva piigartid, mida ümberlaadimine mõjutab;
3) seadma vastuvõtva laeva kasutatavad klapid õigele mahutile;
4) kindlustama, et laeva pardal on küllaldase suurusega alusvannid ning need on paigutatud voolikute ühenduskohtade ja tankide õhutustorude alla;
5) seadma laeva pimeäärikud kasutamisvalmis ning paigaldama need kohe pärast voolikute tühjendamist ja lahtivõtmist.
(2) Lõike 1 punktis 4 nimetatud alusvannide olemasolu ei ole vajalik veeldatud gaaside käitlemisel.
(3) Kui laevale ei ole paigaldatud hädaseiskamissüsteemi, peab vastuvõtva laeva juhtkonna pädev liige vajutama signaalnuppu 15-minutilise intervalliga. Vastasel juhul peatab ümberlaadiv laev laadimise.
(4) Reostuse korral peavad käitlemises osalevad laevad alustama kohe reostuse lokaliseerimist ja likvideerimist.
§ 10. Käitlemise peatamine ja lõpetamine
(1) Käitlemine tuleb peatada ja vajaduse korral lõpetada, kui:
1) ilmastikuolud käitlemiskohas märgatavalt halvenevad;
2) käitlemise käigus ei ole signaalnuppu vajutatud 15-minutilise intervalliga või vette on sattunud ohtlikke või kahjulikke ained.
(2) Laeva juhtkonna pädev liige peab olema instrueeritud ohuolukorra tekkimise korral käitlemise peatamiseks.
(3) Käitlemise peatamisest ja lõpetamisest teavitatakse § 6 lõikes 1 sätestatu kohaselt.
§ 11. Reostusjuhtumist teatamine
Aset leidnud reostusjuhtumist on käitlemisel osaleva laeva kapten kohustatud kohe teavitama JRCC Tallinna ja Keskkonnainspektsiooni.
Vabariigi Valitsuse 3. märtsi 2011. a määrus nr 32 „Nafta ja naftasaaduste merel, Peipsi-Pihkva järvel ning Narva jõel käitlemise kord” tunnistatakse kehtetuks.
Lisa Käitlemise kontroll-leht


text:
Ühistatud vara maksumuse määramise seadus – Riigi Teataja
Ühistatud vara maksumuse määramise seadus
Ühistatud vara maksumuse määramise seadus - sisukord
Vastu võetud 27.01.1993
RT 1993, 7, 104
jõustumine 04.02.1993
§ 1. Käesolev seadus sätestab ühistatud vara maksumuse määramise selle kompenseerimiseks vastavalt Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse §-le 14 ja Eesti Vabariigi põllumajandusreformi seaduse §-le 9.
§ 2. Ühistatud vara maksumuse määramise aluseks on lehma arvestuslik hind, mille kinnitab esmatasandi kohaliku omavalitsuse volikogu ühismajandi põllumajandusreformi komisjoni ettepanekul.
Lehma arvestusliku hinna alammäär on 31,96 eurot.
§ 3. Ühistatud vara maksumus määratakse lehma arvestusliku hinna ja Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud ühistatud varade hinna ümberarvestuse koefitsientide alusel.
§ 4. Ühistatud vara maksumuse määramiseks teeb ühismajandi põllumajandusreformi komisjon kindlaks õigustatud subjektile kuulunud ühistatud vara koosseisu ühistamise akti ja muude tõendite alusel.
Kui ühistatud vara koosseisu ei ole võimalik tõendada, loetakse ühistatud vara maksumus võrdseks ühe lehma arvestusliku hinnaga talumaa iga nelja hektari kohta.
§ 5. [Kehtetu - RT I 1996, 48, 945 - jõust. 19.07.1996]
§ 6. Käesoleva seaduse jõustumise päevaks kohaliku omavalitsuse volikogu poolt kinnitatud lehma arvestuslik hind on kehtiv, kui see ei ole madalam antud ühismajandi lehma keskmisest bilansilisest maksumusest.
§ 7. Ühistatud vara kompenseeritakse natuuras põllumajandusreformi õigustatud subjektidele, kes on asunud või asuvad talu pidama, hiljemalt 1993. aasta 15. maiks, kui õigustatud subjekt ja ühismajandi põllumajandusreformi komisjon ei lepi kokku teisiti.
§ 8. Kõik käesoleva seaduse ja muude õigusaktidega reguleerimata ühistatud vara maksumuse määramise küsimused otsustab ühismajandi põllumajandusreformi komisjoni ettepanekul esmatasandi kohaliku omavalitsuse volikogu.
§ 9. Käesolev seadus jõustub väljakuulutamise päevast.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9