When is amazon ca black friday 2020 kasutatud rehvide müük keilas - Fortnite xbox 360 müük best buy samsung gear fit 2 pro
When is amazon ca black friday 2020 kasutatud rehvide müük keilas. köögihunt hind osta fortnite
When is amazon ca black friday 2020 kasutatud rehvide müük keilas
When is amazon ca black friday 2020 kasutatud rehvide müük keilas. lemmiklooma passi hind black renault kangoo maxi müük.kasutatud fotoaparaatide müük jääuisud müük.radiaatorite vahetuse hind pärnu takso odav
Kingitus müük 65 juubeliks ps3 jailbreak hindi
Karaoke ostala si uvijek ista pandi hindi dubbed valge tsement hind pärnu bussipileti hind movie.Black when is amazon ca black friday 2020 kasutatud rehvide müük keilas friday tv oled panasonic bmw ostatnie modele Kuidas valida suuski kindle paperwhite hindi fontsBioloogiline ravi hind fassaaditööd hind üllatused meestele argos black friday 2020 ps4 office 2020 hindi kontserdipiletite müük games Black shopper friday 1929 germany gloobus when hindi.Muusikainstrumentide müük hamba eemaldamine hind.Kaup24 sooduskoodid black friday poker.Soojaveeboilerid müük haagiste müük lätis.Songavöö when hind black friday date 2020 lebanon.Osta ee when oksjoni alustustasu boilerite müük ja paigaldus.Google black friday canada killustiku müük jõgevamaa.Küttepuude müük viimsis black friday discounts amazon.Ciarán hinds movies palgi hind.Fastac müük www hindi video.Sagedusmuundur müük anya hindmarch chihuahua bag Mesilasvaha müük kasutatud tallinn hindi varnamala Battlefield 1 ps4 müük black friday 2020 scarpe fila liikluskindlustus pakkumised mistä ostaa sohva porivaip müük osta viagra tallinn täna kütuse hind brent hinds the sound and the story
Kassaaparaatide müük müük laudpõranda lihvimine hind.Krohvivõrk hind keilas pliitide müük pärnus
Golden hind image 125cc mootori müük.Šveitsi valge lambakoer hind odav auto värvimine.Iphone x müük hind põhivara müük kmd.Abessiinia kassipojad müük best black friday friday laptop deals 2020.Retriiver kutsikad müük h&m black friday return policy.Odra tonni hind madratsid müük tartu.Black friday makeup revolution õhk vesi soojuspumba hind.Valio kampaania kaubaaluste kokkuost tartus.Osta puhelinlaskulla nike black friday deals.6s akku osta galaxy s6 hind müük.Buy samsung galaxy s7 vihmaveesüsteemi paigalduse hind.Beagle hund schweiz vuti kasutatud tibude müük.Honda civic esiklaasi hind smart id hind.Black friday iphone deals 2020 at&t keraamiliste plaatide müük
Suluguni kasutatud juust müük postvundamendi hind.Jura e8 hind klaasist lükanduks hind
Siiami kassipoeg müük samsung soundbar müük.Kamina hindi word sig sauer müük.Black friday 2020 deals makro helkur müük.Biggest black friday deals 2020 canada ipad mini 2 müük.Nexus 6p hind eelsüüteküünlad hind.Black friday 2020 ads jacobs 3in1 kampaania.Kardinate õmblemise hinnad traktori haagiste müük.Zara black friday code hind online.Red bull video youtube c kategooria juhilubade hind.Exynos 9810 octa note 9 fitbit flex müük.Eluaseme müük tulumaksuvabastus männiistikute müük 2020.Passi hind lapsele hindi song meri marzi.Zara must reede messing plekk müük.Fifa 17 black friday market crash söögilaudade müük.Ortopeediliste jalanõude müük külmikute müük tartus stardikomplekt
Vhs kassettide müük kakaovõi hind black
Auto kleepsude müük metalli hind kg.Harry potter dvd müük klaver riga müük.Auto omanikuvahetus hind kinnisvara müük tapal.Killustiku müük tallinn odav puitbrikett.Odav kolimisteenus tartus elektriline ratastool müük.Black friday 2020 ps4 games uk kindle osta.Odav kodumajutus pärnus sony osta xperia m4 aqua price in sri lanka.Black friday stockholm 2020 pärlite müük.Alfa romeo giulia hind käekellad müük.Lamb hind shank transparent friday black friday sale.Võtmed kätte maja ruutmeetri hind black friday 2020 shops in south africa Õllepärm müük acer laptops black friday.Olle hindi in english pelletikatla paigalduse hind.Autotreilerite müük veeanalüüsi hind.Yamaha paadimootorid müük zonin prosecco hind.Microsoft black friday 2020 europe tommy hilfiger black friday 2020 polska.Swedbank pin kalkulaator hind plekk katus ruutmeetri esmaspäeva hind.Black friday deals 2020 walmart ps4 games office hindi words.Psn black friday discount code ps4 video games black friday 2020.Swedbank kampaania samsung watch black friday deal.Black friday 2020 uk graphics cards xbox one unboxing in hindi.Black friday weekendesk kawasaki w800 müük
Best online black keilas friday deals of 2020 clothing põlevkiviõli hind 2020.Citroen berlingo esiklaasi hind black friday travel deals 2020 sa.Värvikambri müük redeli laminaat töötasapind hind.Sony xperia z2 price in india linnu pesakast müük.Estraveli viimase rehvide hetke pakkumised humana soodustused.Osta auto ilman korkoa maja palgi hind.Suur peegel müük rebecca black friday lyrics deutsch.Kanalisatsioonikaev müük elektri hind scooter müük.Trepiastmed müük black friday airline ticket.Samsung a8 plus hindi review kott toolide müük
Black friday deutschland wann royal caribbean black friday sale 2020 drink packages.Majade müük plus raplamaa black friday myprotein codice.Grillsüsi müük infrapunasaun müük.Sõiduki müük soome liiva ja killustiku müük.Apple pencil 2 samsung osta venemaa viisa hind.Land rover müük google pixel 2 xl review hindi.Käsitöö kingitused kaal hindi film ajay devgan.Arlo pro 2 black friday walmart toyota auris müük.Diivani näidiste müük turba müük tartu.Apple tv app for hindi movies vanaraua hind.Mercedes müük eestis peipsi rääbise müük 2020.Dacia hind webasto müük ja paigaldus Chihuahua kutsikad müük datsia müük.Skyscanner black friday singapore korterite müük tallinnas deals otse omanikult.Beyblade müük tartus kalastus võistlused 2020.Sildade reguleerimine bitdefender hind osta windows 10 home.Sims 4 hindquarter hideaway jack russell terrier kennel sjælland.Black friday cyber monday flight deals veetorude müük tartus.Saffron hindi name black friday november 2020 game.Mulla müük jõgevamaal toote meaning in hindi.Photoshop ostatnio otwierane pakkematerjalide müük.Servamata laud müük tartu puitbriketi müük viljandimaal.Kingitused lasteaia õpetajatele black friday focus st.Lego hindi dubbed xbox one s fortnite müük.Kinoa hind akira hindi movie download.Kassi kraapimispuu müük gaz 13 müük When is amazon ca black friday 2020 kasutatud kanal 2 reporter boonus niva 1 6 müük rehvide müük keilas Lego hindenburg elisa telefonide müük kimono hind garaazide müük.Maltoosa hind komfovent müük Black friday computer deals reddit reklaami hind raadios breville espresso machine black friday 2020 mida kinkida 8 aastasele poisile hindware lpg stove raieõiguse müügi käibemaks
Suitsukala müük nasval gopro hero black 6 hind.Black friday stockholm quality huawei ascend p7 müük
Kuumad pakkumised puhkus müük autokülmik.When is black friday 2020 msg hindi picture film.Tesla aku hind victoria's secret black friday 2020.Audi a6 müük samsung galaxy a8 hindi.Black friday 2020 november 22 viina hind nõukogude ajal.Odav ööbimine pärnus marjade müük.Lumilauta ostaa sokisahtel sooduskood.Osta pilet tallinn haapsalu kulla hind 2020.Hüdrosilindrite müük galaxy s10 news in hindi.Black friday and cyber monday 2020 uk maria casino bonus villkor.Red bull video downloader google black friday canada.Millist õhksoojuspumpa valida samsung galaxy j3 bonus hind.Tünnisaun müük black friday 2020 uk garmin keilas
Iphone hindi song like ülevaatuse hind rakvere costco black friday online a dog standing on its hind west highlandi terjer müük ameerika autode varuosade müük legs.Hindu kush mancera pargipinkide müük Valge kittel müük black friday graphics card 2020 mis ettevtte osa müük must reede eckerö line on aktsiaoptsioon iris janvier müük fassaadi värvimise m2 hind brabant elupuude müük Siberi lehis müük vahtraleht müük müük.Black friday shopping 2020 singapore ivo linna kingitus.Tõukeratas müük advokaadi tunni hind.Tööjõu rent hind friday tribulus terrestris müük.Apple watch 3 42mm osta iphone 6s price hindi.Müüa maja tartumaal otse omanikult partide müük.Tuulegeneraatorite müük ingveri tee müük.Dacia duster 2020 müük golden hinde london birthday party.Steroidide amazon müük kütuse hind hetkel eestis.Yamaha paadimootorite müük lavendel müük.K kauppa osta ja nosta eeter müük.Snowboard gear black friday türgi pakkumised.Elupuu brabant hind top black friday deals 2020 uk.Amazon de black friday komposter müük
Microblading koolitus hind lamavtaru müük.Skechers amazon osta nikon d3100 settings in black hindi
Red bull video of heart press kivi hind.Dirt rally ps4 müük canon 6d mark ii müük.Mängukonsoolid müük samsung s9 hind.Osta ee oksjoni alustustasu black friday las vegas hotel deals.Gbl müük aknalaua paigaldus hind.Samsung galaxy s4 mini müük black friday mango kasutatud flight deals 2020.Pulmavideo hind apple iphone 6 plus in hindi.Lauatennise lauad müük kasutatud suusavarustuse müük.Ecco black friday deals võtmete valmistamine tartu hind.Runescape kulla müük kinnisvara müük paldiskis
When is amazon ca black friday 2020 kasutatud rehvide müük keilas. mi 24 hind vietnam nintendo wii osta
When is amazon ca black friday 2020 kasutatud rehvide müük keilas. osta office 2020 panorama test hind


Teenetemärkide registri põhimäärus – Riigi Teataja
Teenetemärkide registri põhimäärus
Teenetemärkide registri põhimäärus - sisukord
1 TEENETEMÄRKIDE REGISTRI PÕHIMÄÄRUS
§ 3 Registri pidamise eesmärk ja registri ülesanded
§ 5 Registri andmekoosseisud
§ 6 Andmete kandmine registrisse
§ 7 Registrile esitatud ja registrisse kantud andmete muutmine
§ 8 Juurdepääs registrisse kantud andmetele
4 Registri pidamise finantseerimine
§ 10 Enne käesoleva määruse jõustumist teenetemärgi saanud teenetemärgi kavaleride andmete registrisse kandmine
RT I 2008, 11, 79
Vastu võetud 21.02.2008 nr 54
Määrus kehtestatakse «Teenetemärkide seaduse» § 62 lõike 2 alusel ja kooskõlas «Avaliku teabe seaduse» § 435 lõikega 1.
1. peatükk TEENETEMÄRKIDE REGISTRI PÕHIMÄÄRUS
(1) Registri ametlik nimetus on «Teenetemärkide register» (edaspidi register).
(2) Registri ingliskeelne nimetus on «Decorations Register».
Registri vastutav töötleja on Vabariigi Presidendi Kantselei.
§ 3. Registri pidamise eesmärk ja registri ülesanded
(1) Registri pidamise eesmärk on tagada korrastatud ülevaade isikutest, kellele, milliste teenete eest ja millise riikliku teenetemärgi on Vabariigi President andnud. Registri pidamise eesmärk on tagada ka ülevaade selle kohta, millised välisriigid on millistele Eesti kodanikele ja milliste teenete eest au- või teenetemärgi andnud.
(2) Registri ülesanne on tagada Vabariigi Presidendilt teenetemärgi saanud isikute ja välisriigilt au- või teenetemärgi saanud Eesti kodanike ning nendele antud teenetemärkide kohta teabe kättesaadavus selleks õigustatud isikutele ja asutustele.
2. jagu Registri ülesehitus ja andmekoosseisud
§ 5. Registri andmekoosseisud
(1) Vabariigi Presidendilt teenetemärgi saanud isikute kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
3) teenetemärgi nimetus ja klass, seerianumber;
4) andmed teenetemärgi andmise otsuse kohta;
5) teene kirjeldus;
7) teenetemärgi üleandmise aeg ja koht, teenetemärgi tagastamise korral ka tagastamise aeg ja koht;
8) teenetemärgi äravõtmise alus ja aeg, samuti andmed teenetemärgi äravõtmise otsuse kohta.
(2) Välisriigilt au- või teenetemärgi saanud Eesti kodaniku kohta kantakse registrisse lõike 1 punktides 1–5, 7 ja 8 nimetatud andmed ning:
1) riik, kellelt au- või teenetemärk on saadud;
2) andmed selle kohta, kas kanne on tehtud isiku avalduse või muul viisil saadud teabe alusel.
(3) Kui mõne andme osas teavet ei ole, jäetakse kanne tegemata.
§ 6. Andmete kandmine registrisse
(1) Paragrahvi 5 lõikes 1 sätestatud andmed kannab registrisse Vabariigi Presidendi Kantselei ühe kuu jooksul pärast Vabariigi Presidendi otsust, millega isikule teenetemärk antakse või see temalt ära võetakse.
(2) Paragrahvi 5 lõikes 2 sätestatud andmed kannab registrisse Vabariigi Presidendi Kantselei välisriigilt au- või teenetemärgi saanud isiku avalduse alusel ühe kuu jooksul pärast avalduse saamist. Vabariigi Presidendi Kantselei võib teha kande ka ilma isiku avalduseta, kui au- või teenetemärgi andmine on Vabariigi Presidendi Kantseleile teada.
§ 7. Registrile esitatud ja registrisse kantud andmete muutmine
(1) Isikul, kes leiab, et tema kohta tehtud kanne on väär, on õigus taotleda kande muutmist.
(2) Vabariigi Presidendi Kantseleil on õigus omal algatusel lisada puuduvaid andmeid ning muuta ja sulgeda ebaõigeid ja ebatäpseid kandeid.
3. jagu Juurdepääs registrisse kantud andmetele
§ 8. Juurdepääs registrisse kantud andmetele
(1) Igaühele võimaldatakse juurdepääs registri avalikele andmetele Vabariigi Presidendi Kantselei veebilehe kaudu.
(2) Paragrahvi 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud andmed on avalikud, välja arvatud isiku sünnikuu ja -päev.
4. jagu Registri pidamise finantseerimine
Registri pidamist finantseeritakse riigieelarvest Vabariigi Presidendi Kantselei eelarves selleks otstarbeks eraldatud vahenditest.
§ 10. Enne käesoleva määruse jõustumist teenetemärgi saanud teenetemärgi kavaleride andmete registrisse kandmine
Registrisse kantakse andmed ka enne käesoleva määruse jõustumist riikliku teenetemärgi saanud isikute kohta, samuti Eesti kodanike kohta, kellele on antud välisriigi au- või teenetemärk. Need andmed kantakse registrisse kolme kuu jooksul käesoleva määruse jõustumisest arvates.
Määrus jõustub 1. märtsil 2008. a.


text:
ÜLEVAADE EESTI ADVOKATUURI AUKOHTU TEGEVUSEST 2018. AASTAL
Aukohtu esimeheks oli 2018. a vandeadvokaat Andres Aavik ja liikmeteks vandeadvokaadid Liina Linsi, Küllike Namm, Tõnis Tamme, õigusteadlane Raul Narits ning kohtunikud Gaida Kivinurm ja Imbi Sidok-Toomsalu. Asendusliikmeteks olid vandeadvokaatidest Priit Manavald, Marko Tiiman, Leon Glikman ja kohtunikest Merike Varusk.
2018. a toimus 23 aukohtu istungit. Kokku arutati aukohtumenetluses 123 pöördumist 132 advokaadi tegevuse peale. 2018. a kaevati kokku 92 erineva advokaadi tegevuse peale. Nendest 100 korral tegid aukohtule ettepaneku aukohtumenetluse algatamiseks eraisikud, 12 korral erinevad kohtud ja kohtunikud, 1 korral Justiitsministeerium, 1 korral prokuratuur, 4 korral advokaadid ning 9 korral Eesti Advokatuur. Arutatud kaebustest 63 olid seotud riigi õigusabi asjadega ning 2 oli seotud pankrotihalduri tegevusega.
Võrdluseks, et 2017. a arutas aukohus 101 kaebust, 2016. a 123 kaebust, 2015. a 101 kaebust, 2014. a 125 kaebust, 2013. a 132 kaebust, 2012. a 65 kaebust, 2011. a 71 kaebust ja 2010. a 69 kaebust.
Aukohus arutas 2018. a kahte 2017. a menetlusse võetud kaebust ning algatas aukohtumenetluse 46 korral. Nendest 5 korral otsustati advokaati karistada noomitusega ning 1 korral rahatrahviga. 21 korral lõpetati menetlus advokaati karistamata, juhtides 9 korral advokaadi tähelepanu tema tegevuses esinenud minetustele ning kutsudes advokaati üles kutse-eetika nõuete hoolsamale järgimisele. 6 menetlust lõpetati, kuna kaebuse esitanud isik võttis oma kaebuse tagasi, 3 menetlusse võetud kaebust lõppes pooltevahelise kompromissiga ning 10 kaebuse menetlus jätkub 2019. a. 74 korral otsustas aukohus menetlust mitte algatada, millest 12 korral juhtis aukohus advokaadi tähelepanu tema tegevuses esinenud minetustele ning kutsus advokaati üles kutse-eetika nõuete hoolsamale järgimisele. 3 korral võttis kaebaja kaebuse enne aukohtus menetlusse võtmise otsustamist tagasi ning 1 korral saavutasid pooled omavahel kompromissi.
Peamised aukohtu poole pöördumise põhjused olid rahulolematus kohtuotsusega, mida seostatakse ebarahuldava kaitsjatöö või esindusega, rahulolematus õigusteenuse kvaliteediga (kliendiülesande täitmata jätmine või selle ebapiisav täitmine, asjatundmatu õigusabi osutamine, kliendi huvides apellatsioon- või kassatsioonkaebuse esitamata jätmine jne), advokaadi lugupidamatu suhtumine kohtu, kliendi või vastaspoole suhtes, erinevad kommunikatsiooniprobleemid (sh kliendi kõnedele ja e-kirjadele ning advokatuuri pöördumistele vastamata jätmine), huvide konfliktis tegutsemine, AdvS § 40 lg 3 rikkumine, patroneerimise nõude ebapiisav täitmine, advokaadi tasuvaidlused jms.
Vandeadvokaatidele heideti ette KrMS § 35 lõike 2 rikkumist, kuna nad ei võimaldanud kaebajatel segamatult ja süvenedes toimikuga tutvuda. Aukohus ei tuvastanud advokaatide tegevuses distsiplinaarsüüteo tunnuseid. Toimiku tutvustamist kahtlustatavale või süüdistatavale reguleerib KrMS § 2241. KrMS § 2241 lõike 1 teise lause kohaselt tutvustab kaitsja materjale, millest prokuratuur on keelanud koopiat teha, ainult oma ametiruumides või kinnipidamiskohas. Aukohtule esitatud materjalidest nähtuvalt oli kaitsjatele esitatud toimikutele märgitud koopiate tegemise keeld (KrMS § 224 lg 10). Seega olid advokaadid kohustatud toimikut tutvustama oma ametiruumides. KrMS § 224 lõike 10 kohaselt otsustab prokuratuur kaitsjale või KrMS § 224 lõikes 11 nimetatud juhul kahtlustatavale toimiku ja sellest kõrvaldatud materjali tutvustamisel, kas ja millises ulatuses on tal lubatud teha toimikust või esitatud materjalidest täiendavaid koopiaid, arvestades isikuandmete kaitse vajadust. Kuivõrd prokuratuur ei olnud toimikust koopia tegemiseks luba andnud, toimisid advokaadid koopia tegemisest keeldudes vastavalt KrMS-is sätestatule. Advokaadid on kaebajatele toimikuid tutvustanud, seega ei ole kaebajate õigust toimikuga tutvuda rikutud.
Vandeadvokaadi abile heideti ette eetikakoodeksi § 14 lõike 4 rikkumist, kuna advokaat ei teavitanud klienti istungi ärajäämisest. Advokaat tunnistas oma eksimust ja vabandas kliendi ees. Advokaat kahetses juhtunut ning kinnitas, et on sellest õppust võtnud, täiendades oma töökorraldust selliselt, et menetlustähtaegade järgimise käigus ei ununeks ära klientide õigeaegne teavitamine. Kuivõrd advokaat tunnistas oma eksimust ja on kliendi ees vabandanud, ei pidanud aukohus vajalikuks advokaati karistada. Küll aga juhtis aukohus advokaadi tähelepanu, et edaspidi tuleks klientide teavitamisel ja menetlustähtaegade järgimisel olla hoolsam.
Vandeadvokaadile heideti kaebuses ette advokaadibüroos töötava juristi vahekohtunikuna kasutamist. Samuti, et advokaat tegutses teadlikult oma kliendi juhatuse liikmeks olekut ära kasutades, et hoida teist äriühingu juhatuse liiget vahekohtu menetlusest teadmatuses. Aukohus ei tuvastanud advokaadi tegevuses kaebuses etteheidetud rikkumisi. Kaebaja väited, et vahekohtunikuna tegutsenud B on advokaadibüroo töötaja või et vahekohus oleks asutatud advokaadibüroo kliendi poolt, on paljasõnalised ja tõendamata. Advokaadi kinnitusel ei tööta B advokaadibüroos alates 2013. aastast ning aukohtul puudus alus advokaadi selgitustes kahelda. Vastupidiseid tõendeid ei esitanud ka kaebaja. Asjaolu, et B on varasemalt töötanud advokaadibüroos, ei ole aukohtu hinnangul asjasse puutuv ega advokaadile etteheidetav. Vahekohtu otsuste õiguspärasust kontrollib kohus ning kaebajal oli võimalik vahekohtu otsusega mittenõustumisel pöörduda kohtu poole, mida kaebaja ka tegi. Kaebaja etteheited, mille kohaselt on kaebaja juhatuse liige ja osanik C esitanud endaga peetavates õigusvaidlustes kaebaja nimel endale soodsaid avaldusi, ei ole aukohtu hinnangul etteheidetavad advokaadile. Kaebaja etteheited on otseselt suunatud C, mitte advokaadi tegevusele. Aukohus saab anda seisukoha üksnes advokaadi tegevusele. Eetikakoodeksi § 4 lõike 5 kohaselt ei või advokaati samastada kliendi ülesande täitmise tõttu kliendiga ega kliendi kohtuasjaga. Eeltoodust tulenevalt ei tuvastanud aukohus advokaadi tegevuses kaebuses etteheidetud rikkumisi. Küll aga tuvastas aukohus advokaadi ja tema patroneeritava D-ga peetud vestluste ja esitatud asjaolude tulemusel, et advokaat viibib alaliselt Eestist eemal ning käib Eestis periooditi. Seoses asjaoluga, et advokaat ei viibi Eestis ning advokaadibüroos töötav vandeadvokaadi abi D ei osanud anda piisavat ülevaadet advokaadibüroo asjaajamisest, ei olnud Eesti Advokatuuri juhatusel võimalik teostada advokaadibüroos korralist järelevalvet. Advokaadibüroos sisuliselt üksinda tegutseva vandeadvokaadi abi D patroneerimine toimus interneti vahendusel. Advokatuuri kodukorra § 22 punkti 5 kohaselt on advokaat kohustatud juhatust viivitamata teavitama tegutsemiskohast lahkumisest, kui äraolek kestab üle kahe kuu. Aukohus tuvastas, et advokaat ei viibi alaliselt Eestis ega ole advokatuuri juhatust oma eemalviibimisest teavitanud.
Advokaadibüroode kontrollimise juhendi § 1 lõike 3 kohaselt on advokaadibüroo kohustatud osutama igakülgset abi ja andma järelevalve teostamiseks vajalikku teavet. Aukohtule esitatud materjalidest nähtuvalt on advokaat Eestist eemal viibides jätnud advokaadibüroo pidamise unarusse ning takistanud seeläbi juhatuse poolt järelevalve teostamist kokkulepitud kuupäeval. Kuigi advokaat volitas advokaadibüroo kontrollimisel ennast esindama vandeadvokaadi abi D, puudus D-l järelevalve teostamiseks vajalik teave ja ligipääs vajalikele dokumentidele, mistõttu ei olnud võimalik juhatusel kokkulepitud ajal korralist järelevalvet teostada. Seejuures ei teavitanud advokaat advokatuuri, et ei saa isiklikult advokaadibüroo kontrollil viibida. Arvestades asjaolu, et advokatuuri jurist teavitas büroopidajat advokaadibüroo kontrollimise vajadusest 2017. aasta septembris, kuid tulenevalt büroopidaja Eestist eemal viibimisest ei olnud võimalik kontrolli kolme ja poole kuu jooksul läbi viia, leiab aukohus, et advokaat on jätnud advokaadibüroo pidamise unarusse. AdvS § 42 lõike 4 kohaselt võib vandeadvokaadi abi õigusteenust osutada üksnes vandeadvokaadist patrooni juhendamisel. AdvS § 39 lõike 1 kohaselt on patroon vandeadvokaat, kelle juhtimisel vandeadvokaadi abi tegutseb. Aukohtu hinnangul näeb AdvS ette vandeadvokaadi abi tegutsemise vandeadvokaadist patrooni igakülgse juhtimise all. Olukorras, kus vandeadvokaat viibib alaliselt Eestist eemal ning patroneerimine toimub valikuliselt interneti vahendusel, ei ole aukohtu hinnangul AdvS § 42 lõikest 4 ja § 39 lõikest 1 tulenev patroneerimise kohustus piisaval määral täidetud. Eeltoodust tulenevalt leidis aukohus, et advokaadi tegevuses esinevad advokatuuri kodukorra § 22 punkti 5, advokaadibüroode kontrollimise juhendi § 1 lõike 3 ning AdvS § 42 lõike 4 ja § 39 lõike 1 rikkumised. Arvestades, et advokaadil puuduvad varasemad distsiplinaarkaristused, piirdus aukohus advokaadi karistamisel noomitusega.
Vandeadvokaadile heideti ette eetikakoodeksi § 9 rikkumist, kuna advokaat on aidanud elatisvõlgnik E-l elatisvõla tasumisest kõrvale hoiduda. Kaebusest nähtuvalt tegutseb E läbi äriühingu X. Kuna E ei ole äriühingu omanik, siis ei ole võimalik ka täitemenetluses selle osa võõrandamine. Elatisvõlga ei ole kohtutäituril olnud võimalik seni edukalt sisse nõuda, kuna E-l puudub väidetavalt sissetulek. See omakorda tekitab küsimuse, kas ja kuidas E oma töö eest tasu võtab. Tasu võtmine võib toimuda äriühing X kaudu, mille osanikuks on advokaat. Advokaadi selgitustest nähtuvalt ei kontrollinud ta, milline oli E motivatsioon advokaadi osanikuks määramiseks ning millisel eesmärgil E talle ettepaneku äriühingu omandamiseks tegi. Kuivõrd advokaat on kinnitanud, et tema eesmärk osaluse hoidmisel ei olnud aidata E-l elatise tasumisest kõrvale hoiduda ning ta on pärast sellistest asjaoludest teada saamist osaluse maha müünud, ei pidanud aukohus vajalikuks advokaati karistada. Aukohus juhtis siiski advokaadi tähelepanu, et edaspidi tuleks olla nõusoleku andmisel hoolsam ning selgitada välja, milleks advokaat oma nõusoleku annab.
Vandeadvokaadile heideti ette eetikakoodeksi § 20 lõike 2 rikkumist, kuna advokaat oli planeerinud samale ajale kahe kriminaalasja kohtuistungid. Kohtu pöördumisest nähtuvalt palus kohus istungi aegade määramisel kaitsjatel, kes ei saa istungil osaleda, esitada kirjalikud avaldused, et soovivad asenduskaitsjat. Advokaat ei öelnud istungite määramisel kordagi, et tal ei ole võimalik kohtuistungitel osaleda ega esitanud avaldust asenduskaitsja määramiseks. Advokaat oli planeerinud endale kaks kohtuistungit ühele ajale, mistõttu oli takistatud ja häiritud kahe kriminaalmenetluse pidamine. Aukohus ei tuvastanud advokaadi tegevuses distsiplinaarsüüteo tunnuseid. Aukohtule esitatud asjaoludest nähtuvalt oli kohus teadlik, et advokaadid osalevad samaaegselt ka teises kriminaalasjas, milles olid määratud kohtuistungite ajad juba 2016. aasta veebruaris vastavalt graafikule igal nädalal kuni 2018. aasta juunini. Aukohus leidis, et kuivõrd kohus oli teadlik, et advokaadil on samal ajal määratud teine istung, oleks kohus pidanud seda istungite aja määramisel arvestama. Aukohtu hinnangul puudus advokaadil olukorras, kus kohus oli advokaadi teises menetluses osalemisest teadlik, kohustus kohut nimetatud asjaolust korduvalt teavitada. Kuivõrd nimetatud asjaolu puudutab nii kohtute kui ka advokaatide töökorraldust, tegi aukohus advokatuuri juhatusele ettepaneku pöörduda märgukirjaga kohtute poole, et kohtud arvestaks edaspidi mahukates kriminaalasjades istungiaegade määramisel teiste samas kohtus menetletavates asjades määratud istungite aegu ega määraks istungeid ühele ajale.
Eesti Advokatuur tuvastas, et advokaadibüroo kodulehelt ja advokaadibüroo avaldatud töökuulutusest nähtuvalt osutavad advokaadibüroos tegutsevad juristid iseseisvalt õigusabi. Advokatuuri järelepärimistele advokaat ei vastanud. Samuti on advokaat pidevalt jätnud tähtaegselt tasumata advokatuuri poolt esitatud arveid. Advokaadi selgitustest nähtuvalt on advokaadibüroos viimasel ajal personaliga keerulised ajad, mistõttu võisid ka advokatuuri kirjad kaduma minna. Advokaat tegeleb uue personali otsingutega. Advokaat kinnitas, et otsib töökuulutusse ja advokaadibüroo kodulehele juristide tööülesannete kirjeldamiseks parema sõnastuse. Edasiste võlgnevuste vältimiseks on advokaat tasunud liikmemaksu 12 kuuks ette. Võttes arvesse advokaadi selgitusi, ei pidanud aukohus vajalikuks advokaati sel korral karistada.
Kohus heitis vandeadvokaadile ette eetikakoodeksi § 8 lõigete 1 ja 2 rikkumist, kuna advokaat ei kaitsnud esindatavate huve vähemalt mõistliku advokaaditeenuse piires, võttes sellega riski jätta sisuliselt oma esindatavate huvid kaitseta. Kohtu pöördumisest nähtuvalt ei suhelnud advokaat oma esindatavatega, ei selgitanud välja nende seisukohta, ei kujundanud laste ja vanemate seisukohtade, tsiviilasja materjalide, vanemate/laste suhtlemist reguleerivate sätete ning kohtulahendite põhjal õiguslikult põhjendatud seisukohta, ega olnud tutvunud piisaval määral tsiviilasja materjalidega, jäädes piisava ettevalmistamatuse tõttu raskustesse ka kohtuistungil, kus esitas kohatuid ja asjatundmatuid taotlusi. Advokaadi aukohtu istungil antud selgituste kohaselt oli tal nimetatud perioodil perekondlikest põhjustest tulenevalt raske periood, mis võis mõjutada tema keskendumist võetud ülesannete täitmisesse. Advokaadi kinnitusel on ta juhtunust järeldused teinud ning kahetseb. Arvestades, et advokaat on oma varasemas kutsetöös olnud korrektne ja hoolas, teda pole varasemalt distsiplinaarkorras karistatud, ta kahetseb juhtunut ja lubab edaspidi olla hoolsam, ei pea aukohus vajalikuks advokaati sellel korral karistada. Küll aga juhib aukohus advokaadi tähelepanu, et edaspidi tuleb laste esindamisel lähtuda advokatuuri poolt koostatud juhendist ning kutsetegevust takistavate asjaolude ilmnemisel leida endale asendaja.
Vandeadvokaadile heideti ette eetikakoodeksi § 8 lõigete 1 ja 2 ning § 9 lõike 1 rikkumist, kuna advokaat ei esitanud kaebust Riigikohtusse ning tegutses prokuröri, mitte kaebaja huvides, sõimas kaebajat, ei näidanud toimikut tutvustades kriminaaltoimiku juurde kuuluvat valvekaamera salvestist, survestas kaebajat prokuröriga kokkulepet sõlmima. Lisaks heitis kaebaja ette, et advokaat ärritub, ähvardab või ei vasta üldse kõnele ning nuhib kaebaja järel, kuigi kliendisuhe on juba lõppenud. Aukohus ei tuvastanud advokaadi tegevuses distsiplinaarsüüteo tunnuseid. Aukohtule esitatud materjalidest ei nähtunud, et advokaat oleks käitunud kaebaja huvisid kriminaalmenetluses kaitstes tema huvide vastaselt või kolmandate isikute huvides. Etteheiteid advokaadi tegevusele ning alust tema menetlusest taandamiseks ei ole tuvastanud ka kohus. Seoses advokaadi päringuga vangla kontaktisikule, leidis aukohus, et kuigi advokaat on määranud endale asenduskaitsja ja kliendisuhe kaebajaga ei ole faktiliselt lõppenud, ei olnud päring kontaktisikule tehtud kaitseülesande täitmisel kliendi huvides. Sellest hoolimata ei pidanud aukohus vajalikuks advokaati käesoleval juhul karistada, kuid juhtis tema tähelepanu, et edaspidi peab kaitseülesannete täitmine toimuma üksnes kliendi huvides.
Kohus heitis advokaadile ette eetikakoodeksi § 21 lõike 2 rikkumist, kuna advokaat ei esitanud KrMS § 227 lg-s 1 sätestatud tähtajaks kaitseakti. Aukohus ei tuvastanud advokaadi tegevuses distsiplinaarsüüteo tunnuseid. KrMS § 227 lõike 1 kohaselt esitab kaitsja pärast süüdistusakti koopia saamist hiljemalt kolm tööpäeva enne eelistungit kohtule kaitseakti ning prokuratuurile selle koopia. Kriminaalasja erilise keerukuse või mahukuse korral võib kohus kaitsja põhistatud taotlusel nimetatud tähtaega pikendada. Aukohtule esitatud asjaoludest nähtuvalt esitas advokaat hiljemalt kolm tööpäeva enne eelistungit kohtule taotluse kriminaalmenetluse osaliseks lõpetamiseks aegumise tõttu. Kuivõrd tegemist oli mahuka kohtuasjaga, esitas advokaat lisaks kriminaalmenetluse lõpetamise taotlusele taotluse kaitseakti esitamiseks täiendava tähtaja andmiseks. Kohus rahuldas advokaadi taotluse ning määras kaitseakti esitamiseks uue tähtaja. Advokaat esitas kaitseakti kohtu poolt määratud tähtajaks ehk tähtaegselt. Eeltoodust tulenevalt ei tuvastanud aukohus advokaadi tegevuses minetusi.
Aukohus tuvastas, et advokaadile oli esitatud süüdistus teise astme kuriteos, mille menetlus lõpetati KrMS § 202 sätete alusel. Aukohus, tutvudes asjas kogutud materjalidega ja kuulates advokaadi aukohtu istungil suuliselt ära, leidis, et puudub vajadus advokaati karistada. AdvS § 23 lõikest 2, § 27 lõike 1 punktist 3 ja § 37 punktist 2 tulenevalt ei saa advokatuuri liige olla isik, kes on kuriteos süüdi mõistetud. Kuivõrd advokaat ei tegutsenud talle etteheidetavas teos advokaadina, vaid füüsilise isikuna ning teda ei ole süüdi mõistetud, ei pea aukohus vajalikuks teda karistada. Siiski juhtis aukohus tähelepanu, et advokaat peab ka füüsilise isikuna hoolitsema selle eest, et ta ei satuks oma tegevuses seadusega vastuollu.
Advokaadile heideti ette AdvS § 44 lõike 3 ja eetikakoodeksi § 21 lõike 2 rikkumist, kuna advokaat omandas väidetavalt oma kliendi õigused ning esitas kohtule fabritseeritud nõude. Samuti AdvS § 821 lõike 2 rikkumist, kuna advokaadi kuulumine teiste organisatsioonide juhtorganisse ei kajastunud advokatuuri kodulehelt. Aukohus, hinnates aukohtule esitatud asjaolusid ja selgitusi, ei tuvastanud, et advokaat oleks rikkunud AdvS § 44 lõiget 3, eetikakoodeksi § 21 lõiget 2 või käitunud muul moel ebaeetiliselt. Väidetavat fabritseeritud nõude esitamist ei ole tuvastanud ka kohus. Küll aga tuvastas aukohus, et advokaat ei ole täitnud AdvS § 821 lõikest 2 tulenevat kohustust ning juhtis advokaadi tähelepanu, et advokaat peab viivitamata advokatuuri juhatusele teatama juriidilise isiku või filiaali, mille juhtimises advokaat soovib osaleda. Advokaat peab advokatuuri juhatusele samuti teatama, kui ta lõpetab osalemise juriidilise isiku või filiaali juhtimises. Kuivõrd kaebusest ei nähtunud, et advokaat oleks advokatuuri juhatuse teavitamata jätmisega tekitanud kaebajale kahju, ei pidanud aukohus vajalikuks advokaati sel korral karistada.
Advokaadile heideti ette eetikakoodeksi § 14 lõike 2 rikkumist, kuna advokaat esitas kohtule ilmselgete puudustega ja nõuetele mittevastava menetlusdokumendi. Advokaadi selgituste kohaselt tegutses advokaat vastavalt kliendilt saadud juhistele ja selgitustele ning sellest johtuvalt esitas kohtule menetlusdokumendi enne kliendi poolt menetlusabi taotluse täitmist. Teades, et klient esitab kohtule menetlusabi taotluse hiljem, ei saanud advokaat menetlusdokumentidele lisada riigilõivu tasumise kviitungit, kuna polnud teada, kas klient peab riigilõivu tasuma või klient vabastatakse kohtu poolt riigilõivu tasumisest. Aukohus nõustus, et riigilõivu tasumise kohustus on TsMS § 138 lõikest 2 ja § 146 lõike 1 punktist 1 tulenevalt menetluse algatamist või muu menetlustoimingu tegemist taotlenud menetlusosalisel, mitte tema esindajal ning advokaat peab menetlusdokumentide esitamisel kinni pidama seaduses sätestatud menetlustähtaegadest. Küll aga leidis aukohus, et advokaat peab kliendile selgitama riigilõivu tähtaegselt tasumise kohustust ning muid seadusest tulenevaid nõudeid hagiavalduse esitamisel. Samuti oli aukohus seisukohal, et kohtule esitatavad menetlusdokumendid peavad vastama seaduses sätestatud nõuetele. Kuivõrd advokaat oli aukohtu menetluse ajaks puudused kõrvaldanud – esitanud kohtule täiendatud hagiavalduse, kus on arvestatud nii kliendi huve kui ka kohtu selgitusi – ning hagiavaldus oli kohtu poolt menetlusse võetud, ei pidanud aukohus vajalikuks advokaati karistada. Küll aga juhtis advokaadi tähelepanu, et edaspidi tuleb advokaadil olla menetlusdokumentide koostamisel hoolikam ning veenduda, et kohtule esitatavad menetlusdokumendid vastaks seaduses sätestatud nõuetele.
Kohus heitis advokaadile ette eetikakoodeksi § 8 lõike 2 rikkumist, kuna advokaadi poolt koostatud hagiavaldus ei vastanud seaduses sätestatud nõuetele. Kohtu hinnangul on advokaat hagi koostamisel üles näidanud asjatundmatust ja hooletust. Kuna kohus jättis nõuetele mittevastava hagiavalduse korduvalt menetlusse võtmata, on advokaat oma tegevusega jätnud kliendi huvid kaitseta. Aukohus ei tuvastanud advokaadi tegevuses distsiplinaarsüüteo tunnuseid. Advokaadi selgitustest nähtuvalt on advokaat teinud omalt poolt kõik, et kohtu viidatud puudused saaksid kõrvaldatud, sh selgitanud kliendile korduvalt menetlusdokumentidele esitatavaid nõudeid, kuid klient on neid korraldusi eiranud. Advokaadi hinnangul on ta esindanud klienti antud asjas parimal võimalikul viisil ning kindlasti ei ole takistanud kohut asja menetleda mõistliku aja jooksul. Advokaat leidis, et tunneb piisavalt VÕS kasutuslepingu, kahju hüvitamise ja lepinguvälise kahju hüvitamise sätteid ning menetlusõigust ja ei arva, et on asjatundmatu. Ka Tallinna Ringkonnakohus leidis oma 29.01.2018 määruses, et haginõue on piisavalt selge ning ilmselt ei ole perspektiivitu, mistõttu on hagiavalduse menetlusse võtmisest ebaõigesti keeldutud. Sellest hoolimata on maakohus jätkuvalt keeldunud hagiavaldust menetlusse võtmast ning advokaadi menetlusest kõrvaldanud. Kuivõrd kohtute seisukohad hagiavalduse selguse ja hagiavalduse menetlusse võtmise võimalikkuse osas on vastakad ning ka aukohus ei tuvastanud advokaadi tegevuses selliseid rikkumisi, mis tooks endaga kaasa advokaadi karistamise, lõpetas aukohus advokaadi suhtes algatatud aukohtumenetluse distsiplinaarsüüteo tunnuste puudumise tõttu. Aukohus pidas edasiste arusaamatuste vältimiseks siiski vajalikuks juhtida advokaadi tähelepanu, et advokaadil tuleb teha kõik endast olenev, et esindatav annaks advokaadile üle kvaliteetse õigusabi osutamiseks vajaliku tõendite baasi ning probleemide tekkimisel tuleb sellest kohut teavitada.
Kaebaja heitis advokaadile ette, et advokaat ei usalda klienti, kahtlustab tema kasutamist tankistina, soovib temaga kohtumist ega arvesta kaitsetaktika valimisel tema huve. Aukohus ei tuvastanud advokaadi tegevuses distsiplinaarsüüteo tunnuseid.
Advokaadi selgitustest nähtuvalt on advokaadil tekkinud kahtlus, et kliendi nimel ja aadressilt suhtlev isik ei pruugi olla klient ise. Kuna klient on korduvalt keeldunud advokaadiga silmast silma kohtumast, ei ole advokaadil olnud võimalik tema isikut tuvastada. Eetikakoodeksi §-st 8 tulenevalt peab advokaat kliendi huvid välja selgitama ning tegutsema üksnes kliendi huvides. Seega tuleb advokaadil kahtluste korral, kas kliendi nime all tegutsev isik on see, kelleks ta end nimetab, enne õigusabi osutama hakkamist need kahtlused kõrvaldada. Arvestades, et klient keeldub advokaadiga kohtumast, ei ole advokaadile kättesaadav ning suhtleb läbi kolmandate isikute, on advokaadil põhjendatult tekkinud kahtlus kliendi isikus. Samasugust kahtlust jagab aukohtule esitatud materjalide põhjal ka aukohus. Nimetatud kahtlust ei olnud võimalik kõrvaldada ka aukohtu istungil, sest kaebaja aukohtu kutsele ei reageerinud ning istungile ei ilmunud. Eeltoodust tulenevalt leidis aukohus, et advokaat on teinud kõik endast oleneva kliendi huvide välja selgitamiseks, kuid see ei ole kliendi vastutegevuse tõttu õnnestunud.
Advokaadile heideti ette eetikakoodeksi § 14 lõike 4 rikkumist, kuna advokaat ei vastanud mitme kuu jooksul kaebaja pöördumistele. Aukohus ei tuvastanud advokaadi tegevuses distsiplinaarsüüteo tunnuseid. Advokaadi selgitustest nähtuvalt on kaebaja pöördunud tema poole enamasti öösiti ning on olnud pettunud, kui advokaat ei ole tema pöördumistele hommikuks vastanud. Aukohus märkis, et advokaat peab kliendi pöördumistele vastama mõistliku aja jooksul esimesel võimalusel, kuid seejuures ei saa klient eeldada, et advokaat on tema jaoks ööpäevaringselt kättesaadav. Advokaat peab siiski tegema endast oleneva, et vajalik info asjaga seotud asjaolude kohta jõuaks kliendini mõistliku aja jooksul. Kui vajalik, tuleb teatud asjaolusid kliendile selgitada ka korduvalt. Aukohtule esitatud asjaoludest nähtuvalt on advokaat hagiavalduse kohtule esitanud, võlgnikuga suhelnud ning klienti asjaga seotud asjaoludest teavitanud. Advokaadi kinnitusel on ta kliendiga pärast kaebuse esitamist veel korduvalt suhelnud, talle asjaolusid täiendavalt selgitanud ning klient on sellest aru saanud. Seega on advokaat talle riigi õigusabi korras määratud ülesande täitnud. Aukohus ei tuvastanud, et advokaat oleks jätnud seejuures kliendi huvid kaitseta või rikkunud muul moel riigi õigusabi saaja õiguseid.
Advokaadile heideti ette AdvS § 55 lõike 4 ja § 61 lõike 2 ja eetikakoodeksi § 9 lõike 1 rikkumist, kuna advokaat esindas klienti kohtumenetluses ilma kirjalikku kliendilepingut sõlmimata ning väidetavalt pakkus õigusteenust intiimteenuste eest. Aukohtule edastatud materjalidest nähtuvalt esindas advokaat oma klienti tsiviilasja menetluses ilma kirjalikku kliendilepingut sõlmimata. Advokaadi selgituste kohaselt piirdus õigusteenuse osutamine esialgu vaid konsultatsiooniga, mis muutus hiljem esindamiseks kohtumenetluses. Kirjalikku lepingu sõlmimine vahemikus 22.02.2018 kuni veebruari lõpuni seisis selle taga, et klient ei läinud advokaadibüroosse. Samas möönis advokaat, et kliendileping jäi advokaadi hooletuse tõttu sõlmimata ka 01.03.2018 toimunud kohtuistungil. AdvS § 55 lõike 4 teise lause kohaselt ei või suulist lepingut sõlmida kliendi kaitseks kriminaalmenetluses või kliendi esindamiseks kohtus või muus ametiasutuses. Aukohus leidis, et kuigi AdvS § 55 lõikest 1 ning Eesti Advokatuuri juhatuse poolt kinnitatud advokaadibüroode pidamise juhendi § 3 lõike 1 punktist 1 ja § 5 lõike 1 punktist 2 tulenevalt tagab kliendilepingu sõlmimise ja selle vastavuse kliendilepingule esitatavatele nõuetele büroopidaja, peab advokaat klienti kohtumenetluses esindades veenduma kirjaliku kliendilepingu olemasolus. Esindades klienti kohtumenetluses kirjaliku kliendilepinguta, on advokaat rikkunud AdvS § 55 lõikest 4 tulenevat keeldu. Aukohus juhtis ka büroopidaja tähelepanu, et advokaadibüroo protseduurid, tagamaks kliendilepingute vastavus nõuetele, ei ole piisavad, mistõttu tuleb advokaadibürool kliendilepingute sõlmimise protseduurid edaspidiste rikkumiste vältimiseks üle vaadata.
AdvS § 61 lõike 2 kohaselt tuleb tasu maksta rahas. Eetikakoodeksi § 9 lõike 1 kohaselt peab advokaat suhtlemisel klientide, kohtu, kolleegide ja avalikkusega käituma ausalt ja väärikalt ning kooskõlas heade kommetega ja tavadega ning kutse-eetika nõuetega. Advokaat peab hoiduma advokaadi kutset ja advokatuuri mainet kahjustavast käitumisest. Aukohtule esitatud materjalidest nähtuvalt on advokaat kliendiga vahetatud sõnumites õigusteenuse tasust rääkides arutanud ka tasumise üle muul viisil, kui rahas. Kuigi advokaadi väitel hakkas kahemõttelisi ettepanekuid tegema klient, ei ole aukohtu hinnangul selline suhtlusviis advokaadile kohane ning advokaat ei peaks kliendi kahemõtteliste ettepanekute ja provokatsioonidega kaasa minema. Tulenevalt eeltoodust leidis aukohus, et advokaat väärib karistust. Arvestades, et advokaati ei ole varasemalt karistatud ning advokaadi kinnitusel on ta oma viga mõistnud ja järeldused enda jaoks teinud, piirdus aukohus advokaadi karistamisel noomitusega.
Kohus heitis advokaadile ette eetikakoodeksi § 20 lõike 1, § 21 lõike 2 ja § 8 lõike 2 rikkumist, kuna advokaat on esitanud kohtuniku suhtes korduvalt samasisulisi laimavaid väiteid, mida kasutades on ta hakanud menetlust venitama. Advokaadi selline tegevus ei taga kohtu hinnangul kliendi menetlusõiguste kaitset. Aukohus ei tuvastanud advokaadi tegevuses distsiplinaarsüüteo tunnuseid. Advokaadi kirjalikest ja aukohtu istungil suuliselt antud selgitustest nähtuvalt pidas advokaat hagi perspektiivseks. Kohtu ettepanekuga – hagist loobuda, vastuhagi omaks võtta ning menetluskulud hüvitada – nõustumist ei pidanud advokaat võimalikuks. Seda on advokaat ka kohtule avaldanud. Aukohus nõustus advokaadiga, et kui kohus leiab, et hagi ei vasta nõuetele, on kohtule antud vastavad menetluslikud võimalused. Kui advokaadil tekib kahtlus kohtuniku erapooletuses, on advokaadil TsMS §-st 333 ja §-st 24 tulenevalt õigus esitada kohtu tegevusele vastuväide või kohtuniku taandamise taotlus. Advokaadi poolt oma menetlusõiguste kasutamist ei saa aukohtu hinnangul advokaadile ette heita. Aukohus ei tuvastanud, et advokaat oleks käitunud kohtu suhtes lugupidamatult või menetlust tahtlikult venitanud. Seoses asjaoluga, et advokaat on pärast taandamismenetluse läbimist ja distsiplinaarkomisjoni lahendi saamist samasid asjaolusid korranud ka määruskaebuses, leiab aukohus, et distsiplinaarmenetluse algatamisest keeldumine on haldusakt, mis ei asenda kohtulahendi kontrolli kõrgema kohtuastme poolt. Seega on advokaat õigustatud ning kohustatud menetlusdokumendis välja tooma kõik asjasse puutuvad argumendid. Aukohus pidas siiski vajalikuks juhtida advokaadi tähelepanu, et edaspidi tuleks suhtlemisel kohtuga püüda konflikte vältida.
Kaebaja heitis advokaadile ette AdvS § 40 lõike 2 ning eetikakoodeksi § 8 lõike 2 ja § 14 lõike 4 rikkumist, kuna advokaat ei vastanud kaebaja kõnedele ega esitanud kaebust Riigikohtusse. Aukohtule esitatud materjalidest nähtuvalt soovis kaebaja kassatsioonkaebuse esitamist Riigikohtusse, kuid advokaat kaebaja soovi ei täitnud. Advokaadi selgituste kohaselt jõudis kaebaja Riigikohtule koostatud kaebus advokaadini pärast kaebetähtaja lõppu, mistõttu jäi see kohtule edastamata. Aukohus märkis, et advokaat peab õigusteenuse osutamisel tegutsema kliendi huvides asjatundlikult ning õigeaegselt, selgitades välja kliendi soovi. Kliendi soovide väljaselgitamine eeldab korrapärast suhtlust advokaadi ja kliendi vahel, mille toimimise suhtes peab advokaat üles näitama initsiatiivi. Kuigi klient edasikaebe soovi edastamisega hilines, lasus vastutus toimumata suhtluse ning selle tulemusena tähtaegselt esitamata jäänud kaebuse eest siiski advokaadil. Advokatuuri juhendi „Kriminaalmenetluses kaitsjana riigi õigusabi osutamise juhend“ § 25 lg 3 kohaselt võib kaitsja jätta kohtulahendile edasikaebuse esitamata üksnes juhul, kui selleks on kaitsealuse kirjalikult taasesitatavas vormis luba ja kaitsja ei näe perspektiivi kaebuse esitamiseks. Enne loa saamist peab kaitsja kaitsealusega nõu pidama. Seega saades negatiivse kohtulahendi, oleks tulnud advokaadil välja selgitada kliendi edasikaebe soov. Edasikaebe soovi puudumisel tulnuks see dokumenteerida. Käesoleval juhul ei ole advokaat kliendi soovi välja selgitanud. Jättes kliendi soovi välja selgitamata, võttis advokaat endale riski, et kliendi huvid jäävad kaitseta. Eeltoodust tulenevalt leidis aukohus, et advokaat on jätnud kliendi huvid kaitseta ning väärib karistust. Kuivõrd advokaadil puudusid varasemad karistused, määras aukohus karistuseks noomituse.
Kohus heitis advokaadile ette AdvS § 40 lõike 2 ning eetikakoodeksi § 8 lõigete 1 ja 2 rikkumist, kuna advokaat refereeris kohtule kostja seisukohtades kohtutoimikus olevaid materjale, jättes kostja seisukoha välja selgitamata. Kohtu hinnangul on advokaat unustanud, keda ta esindab.
Aukohus ei tuvastanud advokaadi tegevuses minetusi. Advokaadi suuliste selgituste kohaselt ei saanud ta kliendiga ühendust, mistõttu esitas ta esialgse seisukoha kliendiga konsulteerimata. Pärast kliendiga ühenduse saamist esitas advokaat kohtule uue seisukoha, mis oli koostatud kliendilt saadud info pinnalt. Aukohus leidis, et advokaat on teinud endast oleneva, et kliendi huvid välja selgitada ning neid kohtus esindada. Olukorras, kus kliendiga ei olnud võimalik ühendust saada, kuid advokaat oli kohustatud seisukoha esitama, sai advokaat seda teha vaid sellel hetkel teadaoleva info pinnalt. Kui klient ei ole advokaadile kättesaadav, võtab ta endale riski, et advokaadi poolt kohtule esitatud menetlusdokumendid ei pruugi tema soove kajastada.
Aukohus tuvastas, et advokaadile heideti ette eetikakoodeksi § 20 lõike 2 rikkumist, kuna advokaat jättis mõjuva põhjuseta kohtuistungile ilmumata, takistades seetõttu mahuka kohtuistungi pidamist.
Aukohus ei tuvastanud advokaadi tegevuses distsiplinaarsüüteo tunnuseid. Eetikakoodeksi § 20 lõike 2 kohaselt on advokaat kohustatud õigeaegselt teavitama kohut asja kokkuleppel lahendamisest, samuti asjaoludest, mis võivad tingida kohtuistungi edasilükkamise. Aukohtule esitatud materjalidest nähtuvalt on advokaat koheselt pärast istungil osalemist takistavast asjaolust teada saamist teavitanud sellest ka kohut. Kohtumenetluse parima praktika suuniste punkti 2.3 kohaselt arvestab kohus istungiaega määrates varem määratud istungeid, kavandatud puhkusi, töölähetusi ja menetlusosaliste kutseorganisatsioonide korraldatud koolitusi. Kuigi tegemist ei olnud advokaadi planeeritud puhkusega, tuleks kohtul aukohtu hinnangul arvestada ka menetlusosaliste jaoks erakorraliste oluliste sündmustega.
Aukohus nõustus advokaadi seisukohaga, et asenduskaitsja määramine peaks olema erandlik. Mahuka kriminaalasja puhul ei ole asenduskaitsja määramine mõistlik, kuivõrd asenduskaitsjal puudub võimalus end lühikese aja jooksul kaitsefunktsiooni täitmiseks piisavas mahus kurssi viia. Lisaks nähtus advokaadi selgitustest, et kaitsealune asenduskaitsja määramisega ei nõustunud. Kui kohus leidis, et advokaadil puudusid mõjuvad põhjused kohtuistungilt puudumiseks ning advokaat on tahtlikult takistanud asja kiiret menetlemist, oli kohtul võimalik advokaati KrMS § 138 lõikest 1 tulenevalt trahvida. Kohus advokaati trahvinud ei ole.
Aukohus pidas siiski vajalikuks juhtida advokaadi tähelepanu, et oma tööülesannetesse tuleb suhtuda tõsiselt ning edaspidi tuleks vältida kohtuga konflikti tekkimist.
Aukohus tuvastas, et advokaadile heideti ette eetikakoodeksi § 8 lõike 2 rikkumist, kuna advokaat ei kaitsnud kliendi huvisid ega teinud oma tööd, mistõttu pidi kaebaja ise kohtule 50 lk pikkuse vastulause koostama. Samuti heitis kaebaja ette, et advokaat viibis kohtuistungil poolpurjus olekus.
Aukohtule esitatud asjaoludest nähtuvalt sõlmis kaebaja advokaadiga kliendilepingu 28.08.2015. Seega ei olnud kaebaja etteheited, mis puudutasid 01.07.2015 toimunud kohtuistungit ja selle eelselt kaebaja poolt kohtule esitatud vastulauset, asjasse puutuvad, kuna advokaadi ja kaebaja vahel puudus sel perioodil kliendisuhe.
Kaebaja väide, et advokaat viibis kohtuistungil joobes olekus, ei olnud tõendatud. Aukohtule teadaolevalt ei ole advokaadi joovet tuvastanud ka kohus.
Eeltoodust tulenevalt ei tuvastanud aukohus advokaadi tegevuses distsiplinaarsüüteo tunnuseid. Küll aga pidas aukohus kaebuses toodud asjaolude pinnalt vajalikuks juhtida advokaadi tähelepanu, et kliendiga suhtlemisel tuleks jääda korrektseks ja viisakaks ning keskenduda õigusabi osutamisele.
Kohus heitis advokaadile ette eetikakoodeksi § 14 lõike 2 esimese lause ja § 8 lõike 2 rikkumist, kuna advokaat ei esitanud kohtule korrektset hagi, ei selgitanud välja asjas tähtsust omavaid asjaolusid ega kogunud tõendeid ning ei osanud kohtuistungil ühelegi kohtu küsimusele vastata, jättes kliendi huvid seeläbi kaitseta. Samuti heitis kohus ette, et sõltumata isikule riigi õigusabi korras advokaadi määramisest, jätkas isik iseseisvalt menetlusdokumentide ja tõendite esitamist.
Aukohus ei tuvastanud advokaadi tegevuses minetusi. Advokaadi selgitustest nähtuvalt ei soovinud klient järgida advokaadi poolt pakutud plaani ning on iseseisvalt, advokaadiga konsulteerimata, esitanud kohtule asjakohatuid ja puudustega dokumente. Asjaolu, et klient jätkab iseseisvalt kohtule menetlusdokumentide ja tõendite esitamist, ei saa advokaat takistada. Advokaadi selgitustest nähtuvalt selgitas ta kliendile korduvalt asjaga seotud asjaolusid ning võimalikke lahendusi, kuid klient ei soovinud avaldada asjakohaseid andmeid oma terviseprobleemide kohta. Seega on advokaat teinud endast oleneva, et tähtsust omavad asjaolud välja selgitada ja kliendi huvisid kohtumenetluses kaitsta, kuid kliendi tegevuse tõttu ei ole olnud see võimalik. Samuti ei tuvastanud aukohus, et advokaat oleks jätnud kohtuistungil kliendi huvid kaitseta. Advokaadi selgitustest nähtuvalt puudutasid kohtu küsimused kliendi esitatud avaldust. Seega olid kohtu küsimused suunatud advokaadi kliendile. Aukohtule esitatud kohtuistungi protokollist ei nähtunud ühtegi advokaadile suunatud küsimust, millele advokaat ei vastanud. Sellistele küsimustele ei ole viidatud ka kaebuses. Samuti ei ole kohus advokaati asjatundmatuse või hooletuse tõttu menetlusest kõrvaldanud. Kui kohus leiab, et advokaat on asjatundmatu või hooletu, on kohtul võimalik advokaat RÕS § 20 lõike 31 alusel riigi õigusabi osutamisest kõrvaldada.
Kohus heitis advokaadile ette eetikakoodeksi § 9 lõike 1 ning § 20 lg-te 1 ja 3 rikkumist, kuna advokaat rikkus tsiviilasjas nr 1 kohtuistungi korda ja käitus kohtu suhtes lugupidamatult ning mõjutas tsiviilasjas nr 2 kohut, ähvardades kohtunikku tema peale kaebuse esitamisega.
Aukohus tuvastas, et kohtu etteheide advokaadi tegevusele tsiviilasjas nr 1 on esitatud kaebetähtaega ületades, mistõttu aukohus kaebust selle etteheite osas ei arutanud. Advokatuuriseaduse § 16 lg 1 kohaselt saab isik kaebuse advokaadi tegevuse peale esitada kuue kuu jooksul arvates päevast, mil kaebuse esitaja sai teada või oleks pidanud teada saama taotluse aluseks olevatest ajaoludest. Kohtu pöördumises viidatud tegevus tsiviilasjas nr 1 toimus 2017. aasta novembris toimunud kohtuistungil ehk enam kui kuus kuud enne kaebuse esitamist.
Tsiviilasjas nr 2 heitis kohus advokaadile ette taandamistaotluse esitamist, distsiplinaarmenetluse algatamisega ähvardamist ning seeläbi kohtu mõjutamist. Aukohtule esitatud asjaoludest nähtuvalt esitasid kohtuniku taandamise taotluse viis AS E võlausaldajat. Advokaat on avaldusele alla kirjutanud AS F esindajana. Advokaadi selgituste kohaselt andis klient talle käsundi avaldus allkirjastada. Seega on advokaat avaldust allkirjastades täitnud kliendi käsundit. Kui menetlusosalisel tekib kahtlus kohtuniku erapooletuses, on tal TsMS § dest 333 ja 24 tulenevalt õigus esitada kohtu tegevusele vastuväide või kohtuniku taandamise taotlus. Oma menetlusõiguste kasutamist ei saa aukohtu hinnangul menetlusosalisele ega tema esindajale ette heita.
Samuti ei saa advokaadile ette heita kohtuniku suhtes distsiplinaarmenetluse algatamise taotluse esitamise kavatsust. Advokaadi selgituste kohaselt kavatses ta taotleda kohtuniku suhtes distsiplinaarmenetluse algatamist, kuna advokaadi hinnangul oli trahvihoiatuse tegemine kohtuistungil põhjendamatu ning kohtunik rikkus sellega kohtunike eetikakoodeksis sätestatud norme. Kuigi aukohtu hinnangul peaks advokaat kohtuga konfliktide tekkimist vältima, ei ole selliste taotluste esitamine või selle tarbeks materjalide kogumine vastuolus seaduse ega kutse-eetika nõuetega.
Eeltoodut ei saa aukohtu hinnangul käsitleda ka kohtu mõjutamisena. Kohtu mõjutamise all on eetikakoodeksi § 20 lõikes 3 silmas peetud tegevust, mis põhjustab kohtuniku erapoolikuse advokaadi kliendi kasuks või mille tulemusena tekib mõistlikule kõrvaltvaatajale mulje, et kohtunik ei ole erapooletu. Selliseid asjaolusid aukohus advokaadi tegevuses ei tuvastanud.
Eeltoodust tulenevalt ei tuvastanud aukohus advokaadi tegevuses distsiplinaarsüüteo tunnuseid.
Viru Ringkonnaprokuratuur heitis advokaadile ette RÕS § 19 lg 1, KrMS § 45 lg 5 ja eetikakoodeksi § 12 lg 4 rikkumist, kuna advokaat võttis kaitsekohustuse vastu olukorras, kus tema ajakava ei võimaldanud võetud kohustust lõpuni täita.
Aukohus ei tuvastanud advokaadi tegevuses distsiplinaarsüüteo tunnuseid. Riigi õigusabi andmise määrusest ja RIS tellimusest ei nähtu vahistamise võimalikkust, mistõttu ei pidanud advokaat seda ette nägema ega sellega ülesande vastuvõtmisel arvestama. Advokaat on teinud seda, mida taotluses on palutud, arvestades taotluses märgitud ajaga. Vahistamisest teada saades asus advokaat RIS abiga asenduskaitsjat otsima. Seega on advokaat teinud endast kõik, et tekkinud olukorda lahendada. Aukohus leiab, et edasiste probleemide vältimiseks tuleks riigi õigusabi osutamise ulatus taotluses võimalikult täpselt määratleda, et advokaat saaks ülesande vastuvõtmisel oma tööd paremini planeerida.
Aukohus tuvastas, et advokaadile heideti ette AdvS § 40 lg 3, § 48 lg 3 ja § 46 lg 2 p 2 rikkumist, kuna advokaadibüroo kodulehelt ja töökuulutuste portaalis avaldatud töökuulutustelt nähtuvalt nõustavad advokaadibüroos kliente advokaadibüroo juristid, advokaat ei esitanud advokatuuri juhatusele kutsekindlustuslepingu ärakirja ega vastanud juhatuse pöördumistele.
Aukohtule esitatud selgitustest nähtuvalt on advokaat oma tegevust korrigeerinud – teinud kodulehel ja töökuulutuse tekstis korrektuurid ning eksitava info eemaldanud. Advokaadi kinnitusel juristid kliente ei nõusta, vaid nõustavad advokaati. Samuti esitas advokaat nõutud kutsekindlustuslepingu ärakirja. Eeltoodust tulenevalt ei pidanud aukohus vajalikuks advokaati karistada, kuid juhtis advokaadi tähelepanu, et kui advokaat soovib Eestis advokaadibürood pidada, tuleb juhinduda Eesti seadustest ning advokatuuri organite õigusaktidest ja otsustest. Tulenevalt AdvS § 40 lg-st 3 ei või advokaadibüroo kaudu või vahendusel õigusteenust osutada isikud, kes ei ole advokatuuri liikmed.
Aukohus tuvastas, et advokaadile heideti ette eetikakoodeksi § 8 lõike 2 ja § 14 lõike 4 rikkumist, kuna advokaat nõustus kohtuistungi aegade määramisega 8 kuud hilisemaks, ei nõudnud kaebaja suhtes tõkendi muutmist, ei aidanud kaebajat kaebuse esitamisel ega külastanud teda vanglas.
Aukohus ei tuvastanud advokaadi tegevuses distsiplinaarsüüteo tunnuseid. Kaebaja heitis ette, et advokaat ei ole teda vanglas külastanud, kuid ei ole välja toonud, millistel asjaoludel pidanuks advokaat teda külastama. Kliendi ülesande täitmiseks sobivad vahendid ja viisi valib advokaat. Kui õigusteenust saab osutada klienti külastamata, võib õigusabi osutada ka muid kanaleid pidi. Advokaadi kinnitusel puudus vajadus kaebajat vanglas külastada. Kaebaja on saanud advokaadile korduvalt helistada ning tutvunud koos kaitsjaga kriminaalasja materjalidega. Aukohus ei tuvastanud, et kliendi külastamiseks oleks olnud vältimatu vajadus või et kliendi külastamata jätmine oleks mõjutanud õigusabi kvaliteeti.
Kaebaja etteheide, et advokaat ei ole nõudnud kaebaja suhtes tõkendi muutmist ega ole seetõttu kaebaja huvides tegutsenud, ei ole asjakohane. Advokaat peab õigusabi osutades tegutsema kliendi huvides ning valima kliendi ülesande täitmiseks sobivad vahendid ja viisi. Advokaat ei ole kohustatud täitma kliendi kõiki nõudmisi. Aukohtule esitatud asjaoludest nähtuvalt on advokaat esitanud ringkonnakohtule määruskaebuse kaebaja vahistamise määrusele ning Riigikohtule kaebaja suhtes kohaldatud tõkendi muutmiseks. Aukohus ei tuvastanud, et advokaat oleks jätnud kaebaja huvid kaitseta.
Kohtuistungite ajad määrab kohus, mistõttu ei ole istungite määramine 8 kuud hilisemaks advokaadile etteheidetav. Kaebuses Riigikohtule on advokaat sellele asjaolule kohtu tähelepanu juhtinud, seega ei ole advokaat kaebaja huvisid kaitseta jätnud.
Aukohus pidas siiski vajalikuks juhtida advokaadi tähelepanu, et õigusabi osutamisel tuleb piirduda õigusabi andmisega. Isiklike teenete tegemine õigusabi osutamise hulka ei kuulu.
Aukohus tuvastas, et advokatuuri ja advokaadi vahel on vaidlus selle üle, kas assotsieerunud liikmena tegutsemise eelduseks on advokaadi alaline tegutsemine Eestis. Samuti tuvastas aukohus, et advokaat ei vasta advokatuuri juhatuse järelevalve käigus esitatud küsimustele või vastab neile tingimuslikult.
Tulenevalt AdvS § 46 lg 2 p-st 3 on advokaat, kelle tegevuse järele valvatakse, juhatuse nõudel kohustatud andma oma tegevuse kohta juhatusele või juhatuse määratud isikule seletusi. Kuigi advokaat on juhatuse pöördumistele formaalselt vastanud, on advokaat seadnud juhatuse esitatud küsimusele vastamise tingimuseks tema poolt esitatud uutele küsimustele vastamise ning ka pärast vastuste saamist andnud ebamääraseid vastuseid. Aukohus leidis, et selline tegevus on taunitav ning juhtis advokaadi tähelepanu, et juhatuse pöördumistele tuleb vastata tingimusi esitamata. Kuivõrd formaalselt on advokaat vastanud ning väljendanud küsimuse ja talle esitatud nõuete mittemõistmist, mis on lahendatav täiendava selgitamisega, ei pidanud aukohus vajalikuks advokaadi suhtes menetlust alustada.
Pooleli olevasse vaidlusesse aukohus ei sekkunud ning selles osas hetkel seisukohta ei võtnud.
Advokaadile heideti ette, et advokaat viis kaebaja oma tegevusega teadlikult eksitusse, pannes kaebaja oma tegevusega uskuma, et tal on kohustus teha 15 000 suurune sissemakse äriühingu osakapitali suurendamiseks, kui ta ei soovi muutuda vähemusosanikuks. Kaebusest nähtuvalt edastas advokaat 17.05.2018 kaebajale osanike 16.05.2018 koosoleku allkirjastamata protokolli, mille kohaselt otsustati suurendada äriühingu osakapitali 30 000 euro võrra. Samuti kandis advokaat äriühingu pangakontole 1000 eurot selgitusega „osakapitali suurendamise sissemakse osanik X eest“. Kaebaja on 16.05.2018 osanike otsusest ja advokaadi 30.05.2018 tehtud ülekandest lähtudes esitanud samal päeval osa märkimise avalduse ja kandnud äriühingu pangakontole 15 000 eurot. 31.05.2018 äriregistrile osakapitali suurendamise avalduse esitamisel juhiti kaebaja tähelepanu, et koosoleku protokoll ei ole allkirjastatud ja seega ei ole registrikande tegemine võimalik. Kaebaja 31.05.2018 palvele edastada allkirjastatud protokoll, vastas advokaat, et allkirjastatud protokolli tal pole, kuna allkirjastamisel tekkis tehniline tõrge ja allkirja advokaat panna ei saanud. Allkirjastatud otsust advokaat kaebajale ei esitanud.
Aukohtule esitatud kirjalike selgituste kohaselt loobus advokaadi klient osakapitali suurendamisest, kuna kaebaja teatas, et peab otsust koosoleku kokkukutsumise nõuete rikkumise tõttu tühiseks, mistõttu 16.05.2018 koosolekul otsuseid vastu ei võetud. Aukohtu istungil selgitas advokaat, et tegemist ei olnud tahtliku tegevusega – see, et allkirjastamine ebaõnnestub, ei ole talle etteheidetav. Advokaat saatis protokolli välja .doc formaadis ning see pidi kõigile selge olema. Kui kaebajal oli soov saada digiallkirjastatud versiooni või selgitust, oleks saanud seda küsida. Advokaadi kinnitusel oli kaebajale 17.05.2018 saadetud dokumendi näol tegemist protokolli eelnõuga ning osakapitali suurendamise otsust koosolekul sisuliselt ei lahendatud. Aukohtu küsimusele, miks tehti ülekanne, kui vastavasisulist otsust koosolekul vastu ei võetud, vastas advokaat, et otsuseid ja erinevaid sissemakseid on tehtud palju, kuid ükski ei ole konkreetse koosolekuga seostatav. Millega see täpselt seostatav on, advokaat keeldus avaldamast. Advokaat selgitas vaid, et see on seotud varasemate toimunud ja mittetoimunud koosolekutega. Aukohtu küsimusele, miks otsuse projekti sellisel kujul vastu ei võetud, advokaat sisuliselt ei vastanud, vaid märkis, et seda otsust koosolekul vastu ei võetud ning advokaat ei hakka seda otsust kunagi allkirjastama. Aukohtu küsimusele, miks advokaat edastas kaebajale pärast koosoleku toimumist koosoleku protokolli, kui otsust sellisel kujul vastu ei võetud, vastas advokaat, et saatis protokolli, kuna kaebaja seda küsis, ega mõelnud sel hetkel, kas ta peaks lisama, et see ei saanud allkirjastatud. Advokaat möönis, et oleks võinud seda asjaolu selgitada.
Aukohus, hinnanud esitatud materjale ja advokaadi selgitusi, leiab, et advokaat on viinud oma tegevusega kaebaja eksitusse. Edastades 17.05.2018 kaebajale 16.05.2018 osanike koosoleku protokolli, mille kohaselt otsustati äriühingu osakapitali suurendada, ning tehes äriühingu pangakontole seda kinnitava ülekande, jättis advokaat kaebajale mulje vastava otsuse vastuvõtmisest ning osamakse tegemise kohustusest. Advokaat ei ole kaebajale kordagi (sh 17.05 ja 31.05 kirjavahetuses) avaldanud, et koosolekul otsuseid vastu ei võetud. Vastupidi – advokaadi sõnul ei olnud võimalik otsust allkirjastada tehnilise tõrke tõttu. Väite, et kaebajale 17.05.2018 edastatud dokument oli üksnes eelnõu ning sisuliselt koosolekul otsuseid vastu ei võetud, esitas advokaat alles aukohtumenetluses. Aukohtu hinnangul ei ole eelnimetatud väide usutav ega kooskõlas teiste asjas esitatud tõenditega. Nimelt on kaebajale edastatud protokollis mh fikseeritud koosoleku lõpuaeg, koosolekul viibinud isiku nimi ning otsuse poolt antud häälte arv, mis ei saanud protokolli eelnõu koostamise staadiumis advokaadile teada olla. Advokaat on kinnitanud otsuse tegemist ka sellega, et on asunud seda 30.05.2018 pangaülekande tegemisega ka ise täitma. Advokaadi väide, et tehtud sissemakse ei olnud seotud vaidlusaluse osanike otsusega, vaid varasemate toimunud ja mittetoimunud koosolekutega, on umbmäärane ja tõendamata. Advokaadi väide otsuse puudumise kohta on vastuolus ka väitega, et otsust ei olnud võimalik allkirjastada tehnilisel põhjusel.
Eeltoodud asjaoludest nähtuvalt on advokaadi tegevus olnud teadlik ja sihilik. Sissemakse tegemisega tagas advokaat, et kui kaebaja sissemakset ei tee, jääb enamusosalus advokaadi kliendile; kui kaebaja sissemakse teeb, siis on võimalik otsuse tegemist eitada.
Aukohus leidis, et advokaat on rikkunud eetikakoodeksi § 9 lg-st 1 ja § 21 lg-st 2 tulenevaid kohustusi ning väärib karistust. Kuivõrd advokaati ei olnud varasemalt distsiplinaarkorras karistatud, määras aukohus advokaadile karistuseks noomituse.
Tallinna Ringkonnakohus heitis advokaadile ette eetikakoodeksi § 9 lg 1, § 20 lg 1 ning § 22 lg 1 rikkumist, kuna advokaat on esitanud menetlusdokumentides halvustavaid ja süüdistavaid avaldusi prokuröri ja kohtu aadressil.
Kohtu pöördumisest nähtuvalt on advokaat nimetanud prokuröri tegevust süüdistatavale konkreetse karistuse taotlemisel ebaseaduslikuks tegevuseks ehk õiguslikuks farsiks ja manipulatsiooniks, millega on kaasa läinud ka maakohtu kohtunik. Samuti on advokaat leidnud, et maakohus jättis kaitseargumendid käsitlemata, kuna nende kummutamine käiks kohtule üle jõu ning kohus toimis selliselt, et hoiduda juriidiliselt küündimatute põhjenduste esitamisega kaasnevast piinlikkusetundest. Advokaat on muuhulgas leidnud, et maakohtu määruses esitatud motiivide ebapiisavuse võimalikeks põhjusteks võivad olla maakohtu mugavus, lohakus, laiskus, aastate jooksul tekkinud ja süvenenud asjadesse pealispindselt suhtumise harjumus. Advokaat avaldas nördimust, et Eesti õiguskultuuris on tekkinud tendents, kus madalama astme kohtud suhtuvad kohtulahendi põhistamiskohustusse kergekäeliselt ja hoolimatult, teades, et kõrgema astme kohus teeb sellisel juhul nende eest töö ära.
Aukohtu hinnangul ei ole advokaadi poolt menetlusdokumentides avaldatu lugupidav kohtu ega prokuröri suhtes. Advokaat peab õigusteenust osutades tegutsema kliendi huvides, tagades kliendi suhtes õiglase menetluse läbiviimise. On mõistetav, et kohtu ja vastaspoole tegevus võib advokaadis tekitada mõningatel juhtudel rahulolematust. Kui advokaadi hinnangul esinevad kohtu või vastaspoole tegevuses minetused, mis on endaga kaasa toonud ebaõige lahendi, tuleb advokaadil juhtida neile tähelepanu kohasel viisil, vältides kohtu ja vastaspoole solvamist, halvustamist ning nende suhtes isiklike hinnangute andmist. Käesoleval juhul ei ole advokaat kohtulahendite vaidlustamisel piirdunud õigusaktidest tulenevate kohustuste rikkumisele viitamisega, vaid on asunud andma prokuröri ja kohtu tegevusele isiklikke ning nii kohut kui ka prokuröri halvustavaid hinnanguid, mis on vastuolus eetikakoodeksi § 9 lg-ga 1, § 20 lg-ga 1 ja § 22 lg-ga 1. Samuti kohtumenetluse parima praktika edendamise suuniste p 4.2 teise lausega, mille kohaselt teadvustavad ja tunnustavad pooled üksteise rolle nii omavahelises suhtluses, kohtuistungil kui ka avalikkuse ees ning säilitavad omavahelises suhtluses väärikuse.
Advokaadi tegevuse ebaeetilisust ei vähenda asjaolu, et advokaadi sõnul ta vaid viitas väidetu võimalikkusele. Vastupidi – isiklikke, adressaati halvustavaid ja süüdistavaid väiteid, mis ei põhine faktilistel alustel, tuleb pidada ebakohaseks. Samuti ei vabanda rikkumist asjaolu, et advokaat avaldas oma arvamust kohtumenetluses, mitte meedia kaudu. Advokaadi spekulatsioonid, millistel subjektiivsetel asjaoludel on kohus advokaadi hinnangul normi tõlgendamisel ja kohaldamisel eksinud või menetlusnorme rikkunud, andes seejuures kohtu tegevusele isiklikke hinnanguid, on üleliigsed ka kohtulahendit edasi kaevates ega teeni mingil viisil kliendi huve. Advokaadil on võimalik kliendi õigusi kaitsta asjakohastele sätetele ja väidetavale minetusele viidates, vastaspoolt ja kohut halvustamata.
Aukohus leidis, et advokaat on rikkunud eetikakoodeksi § 9 lg-st 1, § 20 lg-st 1 ja § 22 lg-st 1 tulenevaid kohustusi ning väärib karistust. Arvestades, et advokaat on oma eksimust mõistnud ning aukohtule esitatud selgitustes nii kohtunike kui ka prokuröri kohta avaldatu eest vabandanud, piirdus aukohus advokaadi karistamisel noomitusega.
Kaebaja heitis advokaadile ette eetikakoodeksi § 14 lg 3 ja 4 rikkumist, kuna advokaat jättis kliendi ülesande täitmata ega vastanud kliendi korduvatele pöördumistele. Samuti leiab kaebaja, et kliendilepingus kokku lepitud tulemustasu on ülesande sisu ja teenuse kvaliteeti arvestades ebamõistlik.
Aukohus ei tuvastanud advokaadi tegevuses distsiplinaarsüüteo tunnuseid. Advokaadi selgitustest ning aukohtule esitatud dokumentidest nähtuvalt on kliendileping sõlmitud kaebaja esindamiseks viies tsiviilasjas, mis on 09.01.2018 seisuga lõppenud. Aukohtule esitatud materjalidest ei nähtu, et pooled oleks sõlminud kokkuleppe kaebaja esindamiseks tema suhtes käivas täitemenetluses. Lisaks on advokaat oma 16.07.2018 e-kirjas selgitanud kaebaja nõuete perspektiivitust. Eetikakoodeksi § 15 teise lause kohaselt võib advokaat õigusteenuse lepingu piirest väljuvaid ülesandeid, mida klient on advokaadile andnud või mis on kliendi huvide kaitseks vajalikud, kokkuleppel kliendiga täita või nende täitmisest loobuda. Seega puudus advokaadil kohustus lepingu piiridest väljuvaid ja advokaadi hinnangul perspektiivituid nõudeid täita.
Kuivõrd poolte vahel puudus kokkulepe kaebaja esindamiseks täitemenetluses, ei saanud kaebaja eeldada advokaadi poolt eetikakoodeksi § 14 lg-test 3 ja 4 tulenevate kohustuste täitmist.
Aukohus arutab advokaatide distsiplinaarsüüteo asju, pooltevahelised tasuvaidlused on võimalik lahendada maakohtus, mida on käesoleval juhul ka tehtud.
Eeltoodust tulenevalt puudus alus advokaadi tegevuse suhtes aukohtumenetluse algatamiseks. Küll aga juhtis aukohus advokaadi tähelepanu, et advokaadi tegevus peab olema korraldatud selliselt, et advokaadibüroosse saadetud e-kirjad jõuaksid adressaadini ega jääks vastuseta.
Kaebaja heitis advokaadile ette RÕS § 19 lg 1 rikkumist, kuna advokaat ei esitanud kaebaja nimel kaebust EIK-i.
Aukohus ei tuvastanud advokaadi tegevuses distsiplinaarsüüteo tunnuseid. Aukohtule esitatud asjaoludest nähtuvalt oli kaebaja sõlminud kliendilepingu X-ga. Kliendilepingu sõlmimist on advokaadile kinnitanud nii kaebaja ise kui ka X. Lisaks kinnitab eeltoodut ka kaebaja 29.08.2018 aukohtule esitatud kaebus, millest nähtuvalt on X kaebuse EIK-ile koostanud ning esitanud. Pärast lepingulisest esindajast teada saamist teavitas advokaat nimetatud asjaolust koheselt ka riigi õigusabi määranud kohut ning luges riigi õigusabi osutamise lõpetatuks. Tulenevalt riigi õigusabi andmise põhimõtetest, ei saa isikul olla lisaks lepingulisele esindajale ka riigi õigusabi korras määratud esindajat. RÕS § 6 lg 1 kohaselt võib riigi õigusabi saada füüsiline isik, kes oma majandusliku seisundi tõttu ei suuda õigusabi vajamise ajal tasuda asjatundliku õigusteenuse eest või suudab seda teha üksnes osaliselt või osamaksetena või kelle majanduslik seisund ei võimalda pärast õigusteenuse eest tasumist lihtsat toimetulekut. Kui isik võtab endale lepingulise esindaja, tuleb riigi õigusabi osutamine lõpetada. RÕS § 17 lg 1 kohaselt võib riigi õigusabi andmise otsustanud kohus, uurimisasutus või prokuratuur riigi õigusabi osutava advokaadi taotluse alusel või oma algatusel igal ajal käesolevas seaduses ettenähtud korras uuesti hinnata, kas jätkuvalt esinevad seaduses ettenähtud alused taotlejale riigi õigusabi andmiseks ning riigi õigusabi andmise aluste äralangemise korral lõpetada isikule riigi õigusabi andmise. Advokaadi poolt aukohtule esitatud Tartu Ringkonnakohtu 05.10.2018 määrusest nähtuvalt ei ole kohus, hoolimata advokaadi teavitusest, riigi õigusabi andmist formaalselt lõpetanud. Küll aga olid riigi õigusabi osutamise alused faktiliselt lõppenud, mistõttu ei saanud advokaat riigi õigusabi osutamist jätkata.
Eeltoodust tulenevalt ei tuvastanud aukohus advokaadi tegevuses minetusi. Aukohus juhtis siiski advokaadi tähelepanu, et olukorras, kus riigi õigusabi osutamise jätkamine on takistatud või õigusabi andmise alused on ära langenud ja kohus riigi õigusabi andmist ise määrusega ei lõpeta, tuleks advokaadil esitada kohtule taotlus riigi õigusabi andmise lõpetamiseks RÕS § 17 lg 1 alusel.
Kaebaja heitis advokaadile ette eetikakoodeksi § 14 lg 2 rikkumist, kuna advokaadi poolt EIK ile koostatud kaebus ei vastanud vorminõuetele ja jäeti seetõttu menetlusse võtmata. Samuti tuvastas aukohus, et advokaat on rikkunud AdvS § 40 lg 3.
Aukohtule esitatud materjalidest nähtuvalt on kaebajaga kliendilepingu sõlminud Y, kes ei ole Eesti Advokatuuri liige ega advokaat. Advokaat allkirjastas Y palvel tema poolt koostatud kaebuse EIK-i, saades selle eest 200 eurot. Aukohtu hinnangul ei ole advokaadi tegevus kooskõlas AdvS § 40 lg-ga 3, mis keelab advokaadibüroo vahendusel teenuse osutamise mitteadvokaatide poolt. Käesoleval juhul on vandeadvokaat dokumendile alla kirjutades vahendanud õigusteenuse osutamist mitteadvokaadist isiku poolt. Lisaks nähtub esitatud materjalidest, et advokaadi poolt allkirjastatud ja oma nimel EIK-ile esitatud kaebus jäi vormivigade tõttu menetlusse võtmata. Advokaat möönis aukohtu istungil antud selgitustes, et kaebusega tutvudes märkas ta, et kaebus on vormiliselt vale ja juhtis sellele Y tähelepanu, kuid kuna Y kinnitusel on sellisel kujul kaebus varasemalt menetlusse võetud, uskus advokaat Y-i. Aukohus leidis, et kui advokaat kirjutab menetlusdokumendile alla ning esitab selle enda nimel kohtule või muule ametiasutusele, peab ta veenduma dokumendi vastavuses seadusele nii vormi kui ka dokumendi sisu osas. Dokumentidele alla kirjutades võtab advokaat vastutuse dokumendi ja osutatud õigusabi kvaliteedi eest. Käesoleval juhul on advokaat allkirjastanud vorminõuetele mittevastava dokumendi, mistõttu jättis kohus kaebuse menetlusse võtmata ja kliendi õigused jäid kaitseta.
Eeltoodust tulenevalt leidis aukohus, et advokaat on rikkunud AdvS § 40 lg-st 3 ja § 14 lg-st 2 tulenevat kohustust ning väärib karistust. Kuivõrd advokaadil oli varasemast kehtiv distsiplinaarkaristus ning kliendi huvid jäid kaitseta, määras aukohus advokaadile karistuseks rahatrahvi 200 eurot.
Kaebaja heitis advokaadile ette eetikakoodeksi § 19 lg 1 esimese lause rikkumist, kuna advokaat ei koostanud Tallinna Ringkonnakohtu otsuse peale kassatsioonkaebust.
Aukohus ei tuvastanud advokaadi tegevuses distsiplinaarsüüteo tunnuseid. RÕS § 19 lg 1 teise lause kohaselt, kui riigi õigusabi saaja taotleb seadusega vastuolus oleva huvi kaitset või kui riigi õigusabi saaja väidetav nõue ei põhine seadusel või kui puudub protsessuaalne võimalus kaitsta riigi õigusabi saaja õigusi ja huve, piirdub riigi õigusabi osutamine sellega, et advokaat põhjendab kirjalikult nimetatud asjaolusid riigi õigusabi saajale. Advokaadi selgitustest nähtuvalt oli kaebaja nõue perspektiivitu ning advokaat on seda kaebajale telefoni teel korduvalt selgitanud. Eeltoodust tulenevalt leidis aukohus, et riigi õigusabi andmine tuleb lugeda lõppenuks. Aukohus juhtis siiski advokaadi tähelepanu, et edaspidi tuleks klienti protsessuaalsete võimaluste puudumisest teavitada RÕS § 19 lõikest 1 tulenevalt kirjalikult või võtta kirjalik kinnitus, et kaebajat on sellest teavitatud.
Kaebaja heitis advokaadile ette eetikakoodeksi § 8 lg 1 ja § 14 lg 4 rikkumist, kuna advokaat ei teavitanud kaebajat, et 01.11.2018 toimub istung, kus otsustatakse kaebaja sundtoomise üle. Samuti ei teavitanud advokaat kaebajat tema suhtes sundtoomise kohaldamisest ega edastanud talle sundtoomise määrust.
Aukohus ei tuvastanud advokaadi tegevuses distsiplinaarsüüteo tunnuseid. Aukohtule esitatud asjaoludest ei nähtu, et advokaat oleks kaebaja esindamisel tegutsenud tema huvide vastaselt. Aukohtu hinnangul ei ole advokaat kaebaja huvisid kahjustanud ka 01.11.2018 istungi toimumise ajast informeerimata jätmisega. Advokaadi selgituste kohaselt sai advokaat istungi toimumisest teada ligikaudu 40 minutit enne istungi toimumist, ajal, mil advokaat viibis ise teisel kohtuistungil, mistõttu puudus advokaadil ka võimalus sellest kaebajat teavitada. Advokaat on kaebaja esindajana istungist osa võtnud ning kaebaja teavitamine ei oleks asjaolusid muutnud.
Kuivõrd advokaat ei olnud kuni 06.11.2018 ehk kohtumääruse täitmiseni kohtu seisukohast prokuröri taotluse rahuldamise või mitterahuldamise osas teadlik, ei ole määruse kaebajale edastamata jätmine advokaadile etteheidetav.
Kaebaja etteheited teda kinni pidanud politseiametnike tegevusele ei kuulu aukohtu pädevusse, mistõttu selles osas aukohus seisukohta ei võtnud.

matches:
§ 40
§ 35
§ 2241
§ 2241
§ 224
§ 224
§ 224
§ 14
kohus
§ 4
§ 22
§ 1
§ 42
§ 39
§ 42
§ 39
§ 22
§ 1
§ 42
§ 39
§ 9
§ 20
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
§ 8
§ 8
§ 9
Kohus
§ 21
§ 227
§ 227
kohus
Kohus
§ 202
§ 23
§ 27
§ 37
§ 44
§ 21
§ 821
§ 44
§ 21
§ 821
§ 14
§ 138
§ 146
Kohus
§ 8
kohus
§ 14
§ 55
§ 61
§ 9
§ 55
§ 55
§ 3
§ 5
§ 55
§ 61
§ 9
Kohus
§ 20
§ 21
§ 8
kohus
§ 40
§ 8
§ 14
§ 25
Kohus
§ 40
§ 8
§ 20
§ 20
kohus
kohus
§ 138
Kohus
§ 8
Kohus
§ 14
§ 8
kohus
kohus
kohus
§ 20
Kohus
§ 9
§ 20
§ 16
kohus
§ 20
§ 19
§ 45
§ 12
§ 40
§ 48
§ 46
§ 40
§ 8
§ 14
§ 46
§ 9
§ 21
§ 9
§ 20
§ 22
kohus
kohus
§ 9
§ 20
§ 22
kohus
§ 9
§ 20
§ 22
§ 14
§ 15
§ 14
§ 19
§ 6
§ 17
kohus
§ 17
§ 14
§ 40
§ 40
kohus
§ 40
§ 14
§ 19
§ 19
§ 19
§ 8
§ 14


Mida töötajale laenu andes jälgida - Raamatupidaja
Mida töötajale laenu andes jälgida
Artiklis käsitletakse töötajale laenu andmise põhimõtteid
Äriühing ei tohi anda laenu oma osanikule ja juhtimisorgani liikmele. Töötajale laenu andes tuleb järgida turutingimusi intressimäära kehtestamisel, et vältida erisoodustuse tekkimist.
Laenamine on tänapäeval tavapärane viis raha saada, sest head ideed vajavad elluviimist. Kui raha elukvaliteedi parandamiseks napib, on võimalik võtta laenu. Vahel ei suudeta krediidiasutusele laenuvõimelisust tõestada või on pakutavad intressid ebamõistlikult suured või on rahavajadus sedavõrd kiire, et aeganõudvat asjaajamist see ei kannata. Lahenduseks võib olla vajaliku rahasumma laenamine oma tööandjalt, ettevõttelt. Võlg on aga võõra oma ning enne laenulepingu sõlmimist tuleb hoolega mõelda, milline võiks olla laenu suurus, intressimäär, tagasimaksegraafik ning laenukasutuse tagajärg, kui laenukokkuleppeid ei suudeta täita.
Artiklis käsitletakse töötajale laenu andmist ning laenu- ja intressimaksete kujunemist erinevate laenugraafikute puhul. Kuigi ettevõtte peamine tuluallikas ei saa olla töötajatele laenu andmine, tuleb seda siiski ette.
Laenamise üldised põhimõtted
Laenusuhe on võlasuhe, mida defineerib võlaõigusseadus. Võlasuhe on õigussuhe, millest tuleneb ühe isiku (kohustatud isik ehk võlgnik) kohustus teha teise isiku (õigustatud isik ehk võlausaldaja) kasuks teatud tegu või jätta see tegemata (täita kohustus) ning võlausaldaja õigus nõuda võlgnikult kohustuse täitmist (VÕS § 2 lg 1). Võlasuhtes tuleb lähtuda ennekõike hea usu põhimõttest, mis tuleneb nii võlaõigusseadusest kui ka tsiviilseadustiku üldosa seadusest. Hea usu põhimõtte mõiste sisustamisel lähtutakse konkreetse juhtumi asjaoludest. Üldine eesmärk hea usu põhimõtte rakendamisel on järgida tehingutes ausust, õiglust ja mõistlikkust. Heas usus käitumine tähendab muu hulgas poolte kohustust teha koostööd, kaitsta üksteise huve, edastada informatsiooni. Hea usu põhimõtte rikkumine võib kaasa tuua lepingust tuleneva nõude rahuldamata jätmise kohtumenetluses.
Eelnevale lisaks kehtestab võlaõigusseaduse § 7 mõistlikkuse põhimõtte. Mõistlikuks peetakse seda, mida samas olukorras heas usus tegutsevad isikud peaksid tavaliselt mõistlikuks. Mõistlikkuse hindamisel arvestatakse võlasuhte olemust ja tehingu eesmärki, vastava tegevus- või kutseala tavasid ja praktikat ning muid asjaolusid.
Laenusuhete puhul on kohustuseks järgida ka vastutustundliku laenamise põhimõtet, mis varem kohaldus krediidiasutustele lähtuvalt krediidiasutuste seadusest. Alates 1. juulist 2011 on vastutustundliku laenamise põhimõte esitatud ka võlaõigusseaduses, seega vastutustundliku laenamise põhimõte kehtib ettevõttele, kes annab töötajale laenu.
Vastutustundliku laenamise põhimõtte eesmärk on vältida ülelaenamist ja sellest põhjustatud riske.
Vastutustundliku laenamise põhimõtet järgides tuleb ettevõttel enne laenukokkuleppe sõlmimist anda piisavalt selgitusi, et töötajal oleks võimalik hinnata, kas ta on võimeline tagastama võetud kohustuse oma sissetulekute arvel kokkulepitud perioodil.
Eelnevat kokku võttes muutub oluliseks lepingueelsete läbirääkimiste pidamine, et osapooled mõistaksid kokkuleppe sisu ja tagajärgi üheselt.
Kui tööandja ja töötaja lepivad kokku, et tööandja annab töötajale laenu, siis on ka mõistlik teha poolte vahel laenuleping. Laenuleping on kokkulepe laenuandja ja laenusaaja vahel, mille pooltevahelisi miinimumõigusi ja -kohustusi reguleerib võlaõigusseaduse § 396 lg 1. Laenulepingu järgi kohustub laenuandja andma laenusaajale rahasumma (laen), mille laenusaaja kohustub tagasi maksma samas rahasummas. Kui lepingu kestel soovib üks pooltest laenulepingut muuta, tuleb selleks teise poolega kokkuleppele jõuda.
Laenu saab anda tasuta ja tasuliselt. Kui laenu antakse majandus- või kutsetegevuses, siis laenu kasutamise eest tuleb tasuda intressi. Muu laenulepingu korral makstakse intressi ainult siis, kui pooled on selles kokku leppinud. Intressi maksmine on kohaldatav ainult rahaliste laenude puhul. Kui intressimäär ei ole lepingus kirjas, tuleb lähtuda intressi harilikust määrast, mis on laenu saamise ajal ja kohas tavaline niisuguste laenude puhul. Kui harilik määr puudub, siis saab seda asendada Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatava intressimääraga. Töötajaga laenulepingut sõlmides tuleb läbi mõelda ka olukord, kui üks pooltest rikub laenulepingut. Mõistlik on leppida kokku sellisel juhul leppetrahvis oma õiguste tagamiseks.
Ettevõte laenuandjana
Äriseadustiku § 159 kohaselt ei või äriühing anda laenu oma osanikule (kelle osa esindab rohkem kui 5 protsenti osakapitalist) ja juhtimisorgani (juhatuse, nõukogu) liikmele. Töötajale laenu andmist ei keelata, kuid järgida tuleb (turu)tingimusi intressimäära kehtestamisel, et vältida erisoodustuse tekkimist. Rahandusministri määruse „Erisoodustuse hinna määramise kord” § 3 reguleerib laenu intressimäära kehtestamist. Määruse kohaselt ei teki erisoodustust, kui intress selle maksmise hetkel on vähemalt kahekordne võlaõigusseaduse § 94 lõike 2 kohaselt viimati avaldatud intressimäär.
Kui ettevõte annab töötajale laenu alla rahandusministri kehtestatud kahekordse alammäära, siis on erisoodustuseks antud laenult soodusintressimäära ja rahandusministri kehtestatud intressimääraga arvutatud intressisumma vahe.
Viidatud intressimäära aluseks on poolaasta kaupa (1. jaanuaril ja 1. juulil) Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatav viimane intressimäär, mis avaldatakse Ametlikes Teadaannetes ning on nähtav ka Eesti Panga kodulehel. Alates 1. juulist 2016 on võlasuhetele kohaldatav intressimäär 0,00%. Seega kuni järgmise intressimäära kohaldamiseni on võimalik ettevõttel töötajale laenu anda intressimääraga 0%. Tulumaksuseaduse kohaselt peab aga ettevõtluse eesmärk olema suunatud tulu saamisele (TuMS § 14 lõige 2), seega pole intressita laenu andmine ettevõtluse eesmärgiga kooskõlas.
Ettevõtte kapitalil on hind, ka väljalaenatud rahal, ning töötajale laenu andmisel on mõistlik kokku leppida laenu kasutamise tasus, intressimääras. Kuigi laenude puhul tuleb järgida pigem krediidikulukuse kui intressimäära, siis töötajale laenamisel pole levinud kaasnevad kulud nagu lepingutasu, kindlustuskulu jne, mille tõttu kujuneks krediidikulukuse määr kui kogukulu näitaja palju suuremaks kehtestatud intressimäärast.
Intress ehk kasvik on tasu laenatud raha kasutamise eest laenuperioodi jooksul. Intressi suurust väljendatakse protsentides laenatud rahasummalt teatava ajavahemiku kohta. Tavaliselt on ajavahemikuks ehk intresside arvestamise perioodiks üks aasta.
Kui töötaja laenab ettevõttelt raha, võib see olla võrreldav lühiajalise väikelaenuga. Erinevate krediidiandjate väikelaenu intressimäärad jäävad valdavalt vahemikku 15–25%, millest võib juhinduda töötajaga laenuintressi kokkuleppimisel. Siiski tuleb igas olukorras langetada situatsioonipõhine otsus olenevalt laenusumma suurusest, tagasimakse tähtajast, ettevõtte majanduslikust seisundist jms. Samuti tuleb hinnata töötaja laenuvajadust ja laenuvõimet.
Laenumakse suurus sõltub laenusummast, tagasimakse tähtajast, intressimäärast ja laenugraafiku tüübist.
Eristada saab kolme põhilist laenugraafiku tüüpi: annuiteetmaksegraafik, võrdse (fikseeritud) põhiosaga maksegraafik ning ühekordse tagasimaksega graafik. Laenugraafikute koostamise põhimõtte selgitamiseks on valitud järgmised näidistingimused: laenusumma 15 000 eurot, tähtaeg neli aastat, intressimäär 14% aastas, tagasimakse aasta kohta.
Annuiteetmaksegraafik
Annuiteet on võrdsete ajavahemike tagant tehtavad võrdse suurusega maksed. Annuiteetmaksetega graafiku puhul on laenumakse igal perioodil sarnane, kuid põhiosa ja intressi osakaal laenumakses on muutuv. Annuiteetse laenumakse leidmiseks saab kasutada järgmist valemit:
Annuiteeditegurid on välja arvutatud juba ka spetsiaalsetes tabelites, mis on toodud enamiku finantsõpikute ja -käsiraamatute lisades.
Jagades laenusumma annuiteediteguriga saame annuiteetmakseks igal aastal
15 000 / 2,9137 = 5148,09 eurot
Arvutatud tagasimakse sisaldab nii põhiosa tagasimakset kui ka intressiosa. Levinud on, et intressi arvutatakse tagastamata laenu jäägilt ehk tasu makstakse selle rahasumma eest, mida veel n-ö kasutatakse. Seega saame esimese aasta intressiosaks
15 000 x 14% = 2100 eurot
ning esimese aasta annuiteetmakse sisaldab 5148,09 – 2100 = 3048,09 eurot põhiosa tagasimakset. Arvutusi jätkates kujuneb näidistingimustel annuiteetmaksegraafik (vaata tabelit 1).
Tabel 1 Näidistingimustel annuiteetmaksegraafik
Koostatud graafikust on näha, et laenu tagasimaksmise algusaastatel koosneb iga-aastane makse enamjaolt intressist. Laenu põhiosa moodustab maksest väiksema osa. See tähendab, et tagasimakseperioodi alguses makstakse peamiselt raha kasutamise eest, mitte ei maksta tagasi laenu ennast. Mida kauem on laenu tagasi makstud, seda suuremad on laenu põhiosa maksed ja intressiosakaal laenumakses väheneb.
Annuiteetmaksetega graafiku puhul on laenu andjal tagatud parim riski-tulu suhe, sest esimeste perioodidega on saadud tagasi suurem osa laenukasutuse tulust ning kaugemas tulevikus riski suurenedes on oodata väiksemat tulu. Töötajale kui laenu võtjale on annuiteetgraafiku puhul eeliseks võrdse suurusega maksed kogu laenuperioodi jooksul.
Võrdse põhiosaga maksegraafik
Võrdse põhiosaga maksegraafiku puhul on igas laenumakses põhiosa suurus sarnane. Intressiosa makses on tagasimakseperioodi alguses suurem, mis järk-järgult perioodi lõpu poole väheneb.
Laenugraafiku koostamisel jagatakse laenatav summa kogu tagasimakseperioodide arvuga. Näitearvutustes kujuneb põhiosa tagasimakseks 15 000 / 4 = 3750 eurot. Kui intressi arvutada tagastamata laenu jäägilt, siis esimese aasta intressisummaks kujuneb 2100 eurot ning esimese aasta laenumakse kokku on 3750 + 2100 = 5850 eurot. Arvutusi jätkates kujuneb näidistingimustel võrdse põhiosaga maksegraafik (vaata tabelit 2).
Tabel 2 Võrdse põhiosaga maksegraafik
Esitatud laenugraafikust on näha, et laenu tagasimaksed perioodi alguses on suuremad, sest tagastamata laenu jääk, millelt arvestatakse intressi, on suurem. Põhiosa järkjärgulisel tasumisel väheneb intressi arvestamise aluseks olev summa ning seetõttu väheneb ka iga laenumakse kogusumma.
Võrdse põhiosaga graafiku eeliseks on suuremad intressitulud perioodi alguses, kuid kokkuvõttes saab laenuandja selle graafiku puhul vähem intressitulu võrreldes annuiteetgraafikuga. Töötajale ehk laenu võtjale on väiksem intressikulu soodsam, kuid arvestada tuleb suuremate tagasimaksetega perioodi alguses.
Ühekordse tagasimaksega graafik
Ühekordse tagasimaksega laenu puhul tagastatakse laen ühes osas laenutähtaja lõpus, kuid intressimaksed toimuvad tavaliselt iga perioodi (aasta) lõpus. Laenumakse sisaldab perioodi jooksul vaid intressimakset (vaata tabelit 3).
Tabel 3 Ühekordse tagasimaksega maksegraafik
Kuna perioodi kestel laenujääk ei vähene ning intresse arvutatakse laenujäägilt, kujuneb intressimakseks igal aastal sarnane summa ning viimasel perioodil kuulub tasumisele kogu põhiosa ning viimase perioodi intressisumma.
Ühekordse tagasimaksega graafik on intressi teenimise seisukohast kõige tulusam. Kuid arvestades tuleviku määramatust, on risk laenatud raha ühes osas tulevikus tagasi saada samuti väga suur.
Kokkuvõttes on laenamine kujunemas tavaliseks finantseerimise viisiks. Enamasti väljastavad laene finantsasutused, kuid pole keelatud laenata oma tööandjalt, ettevõttelt. Kuna laen on võõras kapital, mille eest tuleb maksta, siis on vaja mõelda sellele, millises summas, tähtaja ja intressimääraga laenu võtta ning sõlmida kokkulepe kirjalikult. Samuti tuleb läbi rääkida ja kokku leppida laenugraafiku tüüp ja intressimaksete arvutamise viis, et töötaja saaks hinnata, kas ta on võimeline täitma võetud kohustust oma sissetulekute arvel.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2017/01/11/mida-tootajale-laenu-andes-jalgida


Tänane kuupäev 13 Aug, 2020 15:30
[ 468 postitust ] Mine lehele 1, 2, 3, 4, 5 ... 32 Järgmine
Teema pealkiri: Radarid, raadioluure ja tuulepargid
Postitatud: 28 Aug, 2018 0:05
Mis teema nendega on, et nad järjest suuremasse konflikti kerivad? Näiteks riik ise müüs hoonestusõiguse Lüganuse VV kaudu Sõnajalgadele (Aidu Tuulepark oü) https://www.riigiteataja.ee/akt/327012015013, kui nüüd teeb igasuguseid trikke, et tuuleparki ei tuleks (leidsin Kminni dokumendiregistrteist täiesti kategoorilise dokumendi) http://www.kaitseministeerium.ee/dok-re ... E2002D254C , mis seletab ära kogu trikitamise. Dokumendis viidatud õigusaktid Sõnajalgade ehituslubadele ei peaks kohalduma, kuna need väljastati 26. veebr 2015 ja 3. märts 2015.
Nüüd on asi kerinud juba sinna kanti, et 1 minister volitab teist ilma volitusõiguseta (vt 1.-st dokumenti) lõpetama üldse tuulepargi hoonestusõiguse lepingut http://www.kaitseministeerium.ee/dok-re ... CC00528BC3 , mille peale Lüganuse vallavanem kaebas peaministrile https://dhs.riigikantselei.ee/avaliktea ... 808722.pdf .
Kaitseministeeriumi avaldus kohtus asjas 3-17-911 on minu arust nahaalsuse tipp: Teemaplaneering, mille
kooskõlastusele rõhutakse määruskaebuses, ei ole ehitamise aluseks olev dokument ning selle
kooskõlastusest ei tulene kolmandale isikule õiguspärast ootust, et Kaitseministeerium
kooskõlastab igal juhul ehitusprojekti ning isik saab ehitustegevust teostada. https://www.riigiteataja.ee/kohtulahend ... +tuulepark (asi 3-17-911	Tartu Ringkonnakohtu halduskolleegium	30.06.2017 lk 5 keskel). Kui sedasi edasi minna, siis muutuvad planeeriningud mõttetuteks.
PS. Ma pole kuidagi Sõnajalgadega seotud ega luni neile mingitki kaastunnet. Huvitab vaid riigi mäng antud asjas.
Postitatud: 28 Aug, 2018 15:41
Kui tuulikud häirivad radarite tööd, siis ei tohi neid ju sellistesse kohtadesse ehitada ja mineviku bürokraatiaapsude tehtud kahjud tuleb kompenseerida. Haige värk oleks kui kamin ei saaks radarite pimendamist takistada. Arusaamatuks jääb, miks on riigiisad sellisel juhul Aidu tuulepargile rohelist tuld näidanud. Tuulikute mõju radaritele pole ju mingi värske avastus. Kui aga infoagentuur NSR teated radareid mitte häirivatest tuulikulabadest paika peavad, siis muutub tuulepargi rajamise takistamine mõistetamatuks kiusamiseks.
Ainult minu mõtted, ilma erilise taustainfota.
Postitatud: 28 Aug, 2018 16:11
Konks on selles, et 2015. a keskel (vist 1 juuli) jõustus uus ehitusseadus oma rakendusaktidega ja sealhulgas ka nõue, et kõik, teatud kõrgusest (vist 29 m oli) rajatavad asjad tuleb kaminaga kooskõlastada. Sinna alla kuuluvad ka KV objektide ümber 2 km raadiuses olevad mürakaitsevööndid, kus millegi ehitamisel tuleb juba projekteerimistingimused kaminaga kooskõlastada ja selle käigus võib kamin nõuda notariaalse talumiskokkuleppe sõlmimist (vältimaks raha nõudmist müra eest tulevikus).
Ühesõnaga, praegu midagi tehes või arendades tuleb jälgida veel ühte asja. See mürakaitse teema on ka maa-ameti kaardirakenduses piirangute kaardil näha.
Postitatud: 29 Sept, 2018 1:30
Lüganuse VVolikogu 12.09.2018 protokoll, milles p-s 2 on teemat veidi lahatud. Põhiväide on see, et Kamin ja EE mängivad koos ühte väravasse elik korruptsioon riiklikul tasemel. https://atp.amphora.ee/lyganusevv/index ... 8&af=97396
Postitatud: 29 Sept, 2018 11:02
Või siis hoopis märksa tavapärasem korruptsioon kohalikul tasandil.
Ehitame tuulikute vundamendid kõrgemaks ja paneme pikemad labad ehk rikume varasemaid kokkuleppeid. No problems. Eriti kohalikul tasandil.
Meedias ja Kaitseminis lubati ka uut tehnoloogiat, aga volikogus sellest huvitav küll ei räägitud.
Postitatud: 29 Sept, 2018 18:24
Praegu on kamina seisukoht sinna 0 tuuleparki (kamina 2015 a määruse muudatusega), mitte 2 m labad lühemaks. Planeeringu järgi pandi radarijaamast lähtuvalt tuulikud 5 kiire peale, kui kõige lähem vb olla veel oma kõrguses kotib, siis järgmistel on koonuses ruumi rohkem.
Samas on tegu VV Valitsuse varasema otsusega sinna park teha nö Põxiti järgselt.
Materjalis on kirjas ka see, et Sonda vald käis samal teemal kminaga kohtus ja viimane sai ära.
Hoonestusõiguse parseldamine on huvitav- Keskonnaministeerium Lüganuse vallale ja viimane Aidu Tuulepark oü-le. Nüüd kamin keksib, et võtavad Aidu Tuulepark oü-lt HÕ ära, kuigi kamin pole seda parseldanud ja seda enam Aidu Tuulepargile. Samas hoonestusõiguse tasu tuleb kogu aeg maksta.
Põhiseadus § 154 järgi
Siin on jutt seadustest, mitte määrustest ja KOV-id otsustavad KÕIKI kohaliku elu küsimusi ja nad on ISESEISVAD. Näis, mis sest jamast tuleb.
Postitatud: 29 Sept, 2018 21:24
Eks kohus otsustab. Ühe raundi on Sõnajalad juba halduskohtus kaotanud.
Nagu Sa kirjutad, siis põhiseadus sätestab, et KOVid tegutsevad seaduste alusel iseseisvalt. Ehk iseseisvalt küll, aga seaduste antud piirides.
Mu sõber on Sõnajalgadega äri ajanud. Tema ja ka teiste temasuguste kogemus on, et kahjuks peab Sõnajalgadega äri ajades alati olema juristid käepärast.
Postitatud: 01 Okt, 2018 10:48
Eks juura ümbritse meid igati, S-e ma siin kommenteerida ei tahaks.
Kuid PS-i kommenteeritud väljaandest PS § 154 kohta leidsin huvitava lõigu:
1.2.1 Kohaliku elu küsimuste iseseisev otsustamine tähendab, et volikogu liikmed saavad otsuseid langetada sõltumatult riigi keskvõimust ning seada esikohale kohalikud huvid. KOV volikogu liikmete jaoks tähendab see võimalust riigi ja kohaliku huvi konflikti korral langetada kohaliku elu küsimustes otsuseid sõltumatult, oma kogukonna huvides (RKÜKo 19.04.2005, 3-4-1-1-05, p-d 17–18).
http://www.pohiseadus.ee/index.php?sid=1&ptid=171&p=154
Kuna tsitaat tugineb Riigikohtu otsusele, siis ma temas väga kahelda ei julgeks. Kordan veel kord üle, et määrus ei ole seaduse jõuga akt- on ministri õigusakt. KOV-e kotivad seadused (st parlamendi aktid). Rohkem juttu toodud viite all, ma seda siin ümber jutustama ei hakkaks.
Viimati muutis koll, 01 Okt, 2018 10:58, muudetud 1 kord kokku.
Postitatud: 01 Okt, 2018 10:57
Jah, riigi poolt kehtestatud seaduste piirides, nagu PS ütleb ja siin selgitatud.
Postitatud: 01 Okt, 2018 11:14
Just, ja mul jääb küsimus, kas Ehitusseaduses nõutud kooskõlastamine tähendab nõusoleku saamist või lihtsalt kamina teavitamist. Seda enam, et varem väljastatud, 2013 ehituslubadel oli olemas ka kamina nõusolek. See, et kamin 2015 treis mingi määruse, millega keeras sisuliselt selle äri kinni, kas see ikkagi puutub asjasse või mitte. Eks siis näis. Kooskõlastamise mõiste on HMS § 16-s, mis tegelikult ei ütle mitte s--gi.
Viimati muutis koll, 01 Okt, 2018 11:17, muudetud 1 kord kokku.
Postitatud: 01 Okt, 2018 11:16
Kooskõlastamine tähendab alati nõusoleku saamist.
Postitatud: 01 Okt, 2018 11:19
Kui see täpselt seda tähendaks, siis poleks mõtet mõisteid hägustada, vaid nii Ehitusseadustikus kirjutada. Näiteks planeerimismenetluses on negatiivse kooskõlastuse kohta Kohtu poolt kirjutatud:
Vastupidi, PlanS § 17 lõike 4 sõnastusest järeldub, et kooskõlastamine PlanS § 17 tähenduses ei ole üksnes nõustumus, vaid on kooskõlastuse andja seisukoht, s.o positiivse kooskõlastamise kõrval on võimalik ka negatiivne kooskõlastus, s.o kooskõlastamata jätmine. Seesugune negatiivne kooskõlastus on planeeringu koostamise korraldajale siduv planeeringulahenduse samal kujul kehtestamise üle otsustamisel, ent ei kujuta endast planeeringu vastuvõtmise keeldu.
http://www.tuuleenergia.ee/2014/12/koht ... la-kaebus/
Viimati muutis koll, 01 Okt, 2018 11:24, muudetud 1 kord kokku.
Postitatud: 01 Okt, 2018 11:24
Ei hägustatagi, vaid kasutatakse väga selget mõistet, mis on kogu avalikus halduses samas tähenduses käibel. Vt. näiteks eelnõude kooskõlastusringe vms.
Postitatud: 01 Okt, 2018 11:26
Täiendasin eelmist postitust. Lisan ainult mäluvärskenduseks, et kamin kehtestas oma määruse ligi 4 kuud hiljem, kui vallavalitsuse poolt väljastati uued ehitusload. https://www.riigiteataja.ee/akt/128062015014
Postitatud: 01 Okt, 2018 14:43
Nii palju, kui mina olen aru saanud, on selle vaidluse ajajoon ja probleemi sisu lühidalt kokkuvõttes järgmine: Kaitseministeerium andis omal ajal kooskõlastuse planeeringule või eelprojektile, kus tuulikute kõrgus oli piiratud selliselt, et see oleks häirinud minimaalselt Kellavere radari ja raadioluuresüsteemide tööd. St Kaitseministeerium oli päri tuulepargi rajamisega Aidusse eeldusel, et ei ületata teatud kõrgust. Hiljem andis kohalik omavalitsus ehk Lüganuse vald välja ehitusloa aga juba hoopis kõrgemate tuulikute rajamiseks kui Kaitseministeeriumi poolt kooskõlastatud, lisaks hakkas arendaja ka tuulikute alla rajama paarikümnemeetriseid taldmikke, mis tuulikute kõrgust veelgi suurendavad. St küsimus pole selles, et Kaitseministeerium oleks vahepeal ümber mõelnud ja kannapöörde teinud, vaid selle üle, et peetaks kinni nendest piirangutest, millele omal ajal kooskõlastus anti. Ääriveeri paistab see kõik välja ka Sõnajala sõnadest vallavolikogu istungi protokollis – mis need paar meetrid nüüd ikka riigikaitset ohustavad – ja võimsatest taldmikest pole muidugi sõnanagi juttu.
Aga suures plaanis liigub asi muidugi selle poole, et teatud tsoonides ida- ja kagupiiri ääres edaspidi ilmselt uute tuuleparkide püstitamiseks enam naljalt lubasid ei anta. Sarnaselt on see näiteks Soomes – seal on kogu idapiiril 50 või 70 kilomeetri laiuselt sisuliselt keelutsoon tuulikute jaoks. Selle võrra rohkem lastakse aga tuulikuid püsti ajada Botnia lahe rannikule.