Tallinna kinnisvararegistri põhimäärus – Riigi Teataja
Tallinna kinnisvararegistri põhimäärus - sisukord
2 REGISTRI PIDAMINE JA ÜLESEHITUS
1 Registrisse kantavad andmed, nende alusdokumendid ja õiguslik tähendus
§ 10 Registrisse kantud andmete õiguslik tähendus
§ 11 Registrikannete alusdokumendid
2 Allregistritesse kantavad põhiandmed
§ 13 Kinnisvara allregistrisse kantavad põhiandmed
§ 14 Toimingute allregistrisse kantavad põhiandmed
§ 15 Dokumentide allregistrisse kantavad põhiandmed
§ 16 Kohustuste allregistrisse kantavad põhiandmed
§ 17 Isikute allregistrisse kantavad põhiandmed
3 Andmevahetuse teel registrisse esitatavad andmed
§ 18 Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklik register
§ 20 Riiklik elektrooniline kinnistusraamat
§ 21 Riiklik elektrooniline maakataster
§ 22 Riiklik kultuurimälestiste register
§ 23 Riiklik maksukohustuslaste register
§ 24 Riiklik rahvastikuregister
§ 25 Riiklik äriregister
§ 26 Tallinna dokumendihaldussüsteemi integreeritud dokumendisüsteemid (edaspidi Postipoiss)
§ 27 Tallinna finantsinfosüsteem
§ 28 Tallinna maamaksu register
§ 29 Tallinna maaregister
§ 30 Tallinna planeeringute register
§ 31 Tallinna õigusaktide register
§ 32 Tallinna üüriarvestuse infosüsteem Reeni Haldur
4 Registri pidamist ja järelevalve tegemist abistavad andmed
4 ANDMETE ESITAMINE, VÄLJASTAMINE JA SÄILITAMINE
1 Andmete esitamine ja registrisse kandmine
§ 34 Andmeandjad
§ 35 Andmete registrisse kandmine
§ 36 Andmete õigsuse ja ajakohasuse tagamine
2 Andmetele juurdepääsu tagamine ja sulgemine ning andmete väljastamine ja säilitamine
§ 37 Andmetele juurdepääsu tagamine
§ 38 Andmetele juurdepääsu sulgemine
§ 39 Andmete väljastamine
§ 40 Andmete saladuses hoidmise kohustus
3 Andmete säilitamine
§ 41 Andmete säilitamine ja arhiveerimine
5 JÄRELEVALVE REGISTRI PIDAMISE ÜLE JA REGISTRI PIDAMISE LÕPETAMINE
§ 42 Registri pidamise järelevalve
RT IV, 08.02.2013, 93
Vastu võetud 16.11.2011 nr 122
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 2 ja § 30 lg 1 p 2, Tallinna põhimääruse § 63 lg 2 ja Tallinna Linnavolikogu 8. aprilli 2010 otsuse nr 90 Tallinna kinnisvararegistri asutamineˮ p 4 alusel ning kooskõlas avaliku teabe seaduse § 435 lg-ga 1.
(1) Määrusega kehtestatakse Tallinna kinnisvararegistri (edaspidi register) pidamise, selle järelevalve ja lõpetamise kord ning registrisse kogutavate andmete koosseis.
(2) Määruses mõistetakse kinnisvarana Tallinna linna (edaspidi linn) omandis ja kasutuses olevaid:
1) kinnistuid, st kinnisasju, korteriomandeid, hoonestusõigusi ja korterihoonestusõigusi koos nende oluliste osadega;
2) ehitisi ja nende olulisi osasid, kuni nende aluse ja teenindamiseks vajaliku maatüki kandmiseni kinnistusraamatusse;
3) riiklikus maakatastris registreeritud, kuid kinnistamata maaüksusi.
(1) Registri ametlik nimi on Tallinna kinnisvararegisterˮ.
(2) Registri lühinimi on tlnkvrˮ.
Registrisse kogutakse kinnisvaraandmed eesmärgiga:
1) toetada kinnisvara otstarbekohast ning parimal viisil valdamist, käsutamist ja kasutamist;
2) anda kasutajale süstematiseeritud, õiget ja ajakohast teavet kinnisvara kohta.
(1) Registrit peetakse käesoleva määruse kohaselt ning kooskõlas avaliku teabe seaduse, isikuandmete kaitse seaduse ning teiste asjasse puutuvate riigi ja linna õigusaktidega.
(2) Register annab põhiandmeid teistele andmekogudele ja kasutab teistesse andmekogudesse kogutud põhiandmeid. Andmevahetust koordineerib registri vastutav töötleja.
(4) Registriandmetele tagatakse juurdepääs ööpäev läbi.
2. peatükk REGISTRI PIDAMINE JA ÜLESEHITUS
(1) Registrit peetakse veebipõhise liidesega infosüsteemina.
(2) Registriandmeid töödeldakse digitaalselt registri pidamiseks välja töötatud tarkvaraga.
(1) Registri turvaklass on K2T1S1. Registri turbeaste on keskmine (M).
(2) Registri vastutav töötleja ja registri volitatud töötlejad tagavad organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehnoloogiliste turvameetmetega registriandmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse.
(3) Registriandmete säilimise tagamiseks korraldab registri vastutav töötleja registriandmete turva-, täis- ja arhiivikoopiate tegemise.
(4) Registriandmetest tehakse korrapäraselt üks kord ööpäevas turvakoopia, mis salvestatakse korduvkasutatavale andmekandjale ja säilitatakse seitse päeva. Turvakoopia tehakse nende andmete kohta, mis on muutunud alates eelmise turvakoopia tegemise hetkest.
(5) Registriandmetest tehakse korrapäraselt üks kord nädalas täiskoopia, mis salvestatakse korduvkasutatavale andmekandjale ja säilitatakse kolm kuud.
(6) Registrist tehakse digitaalne arhiivikoopia üks kord aastas seisuga 1. jaanuar. Arhiivikoopia kuulub alalisele säilitamisele.
(7) Turva-, täis- ja arhiivikoopia tegemine registreeritakse turvapäevikus. Turvapäeviku pidamise korraldab registri vastutav töötleja.
(1) Registri vastutav töötleja on Tallinna Linnavaraamet.
1) korraldab registri loomiseks vajalikud arendustööd ja registri kasutuselevõtmise;
2) korraldab registri pidamist ja andmete töötlemist;
3) teeb järelevalvet registrisse kantud andmete õigsuse ning registri kasutamise üle;
4) vastutab registri pidamise seaduslikkuse eest;
5) vastutab registrisse enda sisestatud andmete õigsuse eest;
6) lahendab registri pidamisel tekkinud probleeme, sh korraldab temale teadaolevate ebaõigete andmete parandamise või sulgemise registris;
7) annab registri kasutamise juhiseid;
8) täidab registri pidamisel teisi õigusaktidest tulenevaid kohustusi, mida käesoleva määrusega ei reguleerita.
(3) Registri peaadministraator on registri vastutava töötleja õiguste teostaja, kes:
1) on kontaktisik registriga seonduvates küsimustes;
2) haldab registri dokumentatsiooni;
3) haldab registri kasutajate juurdepääsuõigusi registrile või selle osadele;
4) täidab teisi registri vastutava töötleja õigusi ja kohustusi.
(4) Registri vastutava töötleja juht määrab registri vastutava töötleja õiguste teostajad, kes täidavad registri vastutava töötleja ülesandeid ja nimetab registri peaadministraatori.
(1) Registri volitatud töötlejad on:
1) Tallinna Linnavolikogu Kantselei;
3) Tallinna Linnaarhiiv;
4) Tallinna linnaosade valitsused;
5) Tallinna Linnavalitsuse ametid;
6) eespool nimetamata isik, kellele registri vastutav töötleja on andnud registri volitatud töötleja õigused.
(2) Registri volitatud töötleja:
1) kasutab registrit üksnes avalike ülesannete täitmiseks;
3) vastutab registrisse enda sisestatud andmete õigsuse eest;
4) teavitab viivitamatult registri vastutavat töötlejat talle teatavaks saanud ebaõigetest andmetest, andmete mittesihipärasest kasutamisest ja teistest registri kasutamisel ilmnenud probleemidest, mille kõrvaldamine ei ole registri volitatud töötleja vastutusalas;
6) täidab registri kasutamisel registri vastutava töötleja juhiseid.
(3) Registri koordinaator on registri volitatud töötleja õiguste teostaja, kes:
1) on kontaktisik registriga seonduvates küsimustes ja suhtlemisel registri vastutava töötlejaga;
2) korraldab oma asutuse registri volitatud töötleja õiguste teostajate juurdepääsuõiguse avamise ja sulgemise registrile või selle osadele;
3) täidab teisi registri volitatud töötleja õigusi ja kohustusi.
(4) Registri iga volitatud töötleja juht nimetab registri koordinaatori.
(1) Register on lähtuvalt kasutajate juurdepääsuõigustest neljatasandiline, kus eristatakse:
1) administraatori vaade, kus kasutajale väljastatakse andmeid § 39 lg 2 kohaselt, kasutajal on õigus töödelda kõiki §-des 13-17 loetletud andmeid ning hallata kasutajakontosid, juurdepääsuõigusi ja erinevates vaadetes väljastatavate andmete koosseisu;
2) andmetöötleja vaade, kus kasutajale väljastatakse andmeid § 39 lg 3 kohaselt ning kasutajal on õigus töödelda kõiki §-des 13-17 loetletud andmeid;
3) avaliku tuvastatud kasutaja vaade, kus kasutajale väljastatakse andmeid § 39 lg 4 kohaselt ning kasutajal on õigus töödelda registri põhiandmetena kogutavaid oma kontaktandmeid;
4) avalik vaade, kus kasutajale väljastatakse andmeid § 39 lg 5 kohaselt.
(2) Register koosneb lähtuvalt andmeobjektidest järgmistest allregistritest:
1) kinnisvara allregister;
2) toimingute allregister;
3) dokumentide allregister;
4) kohustuste allregister;
5) isikute allregister.
(3) Allregistrisse kogutakse määruses loetletud andmekoosseisu järgi andmeobjektide põhiandmed ning sama andmeobjekti kohta teistest andmekogudest andmevahetuse kaudu saadud andmed.
1. jagu Registrisse kantavad andmed, nende alusdokumendid ja õiguslik tähendus
§ 10. Registrisse kantud andmete õiguslik tähendus
§ 11. Registrikannete alusdokumendid
Registrisse kantakse kinnisvara ja sellega seotud toimingute andmed järgmiste dokumentide alusel:
1) riigi ja linna õigusaktid ning linna ametiasutuste haldusaktid;
3) teised dokumendid, mis koostatakse kinnisvaraga seonduvate tehingute ja toimingute käigus.
(1) Kinnisvara allregistrisse kantakse kinnisvara andmed järgmiste objektidena:
1) maatükk;
2) rajatis;
3) hoone;
4) eluruum;
5) äriruum.
(2) Toimingute allregistrisse kantakse järgmiste kinnisvaratoimingute andmed:
1) omandamine;
2) vahetamine;
3) võõrandamine;
4) kinnistu jagamine, ühendamine ja piiride muutmine;
5) kasutusse võtmine;
6) kasutusse ja allkasutusse andmine;
7) piiratud asjaõiguse seadmine linna või linna omandis oleva kinnistu kasuks;
8) piiratud asjaõiguse seadmine linna omandis olevale kinnistule;
9) valitseja määramine ja volitamine;
10) eluruumide jaotamine linnaosade eluasemekomisjonidele üürnike majutamiseks;
11) eluruumi määramine munitsipaal-, sotsiaal- või tööandja eluruumiks;
12) vara kõlbmatuks tunnistamine;
13) muu kinnisvaraga seotud toiming.
(3) Dokumentide allregistrisse kantakse registrikannete alusdokumentide andmed.
(4) Kohustuste allregistrisse kantakse andmed registrikannete alusdokumentidest tulenevate järgmiste kohustuste kohta:
1) äriruumi investeerimiskohustus;
2) hoonestusõiguse alusel ehitise püstitamise kohustus;
3) registrikande alusdokumendist tulenev muu kohustus, mis ei ole kinnisvara kasutustasu.
(5) Isikute allregistrisse kantakse kinnisvaratoimingutega seotud järgmiste isikute andmed:
2) mitteresidendist füüsiline isik;
3) juriidiline isik;
4) mitteresidendist juriidiline isik;
5) riigi või kohaliku omavalitsuse ametiasutus.
2. jagu Allregistritesse kantavad põhiandmed
§ 13. Kinnisvara allregistrisse kantavad põhiandmed
(1) Kinnisvara objekti üldandmetena kantakse registrisse:
1) objekti registrikood;
2) objekti liik (registris hallatav loend);
3) objekti registrisse kandmise kuupäev;
4) objekti arhiveerimise kuupäev;
5) selgitus ja märkused.
(2) Ruumi üldandmetena kantakse registrisse ruumi asukoha täpsustus (nt tähis inventariseerimise plaanil).
§ 14. Toimingute allregistrisse kantavad põhiandmed
(1) Toimingu üldandmetena kantakse registrisse:
1) toimingu registrikood;
2) toimingu liik (registris hallatav loend);
3) toimingu alguse või algatamise kuupäev;
4) toimingu peatamise kuupäev;
5) toimingu peatamise põhjus;
6) toimingu lõpetamise kuupäev;
7) selgitus ja märkused.
(2) Kinnisvara kasutusse andmise ja võtmise ning linna omandis olevale kinnistule piiratud asjaõiguse seadmise ja linna või linna omandis oleva kinnistu kasuks piiratud asjaõiguse seadmise toimingu andmetena kantakse registrisse:
1) kinnisvara kasutatava osa või piiratud asjaõiguse ulatuse pindala;
2) lepingus määratud kasutustasu;
3) kasutustasu tasumise perioodi liik (registris hallatav loend);
4) kasutustasu tasumise kohustuse tähtaeg.
(3) Elu- ja äriruumide kasutusse andmise ja võtmise toimingu andmetena kantakse registrisse:
1) kinnisvara üleandmise aeg;
2) märge tarbijahinnaindeksi rakendamise kohta;
3) märge allkasutusse andmise loa kohta.
(4) Äriruumi kasutusse andmise andmetena kantakse registrisse äriruumi kasutusotstarve (registris hallatav loend).
(5) Piiratud asjaõiguse seadmise toimingu andmetena kantakse registrisse piiratud asjaõiguse alamliik (registris hallatav loend).
(6) Enampakkumise toimingu andmetena kantakse registrisse:
1) enampakkumise liik (registris hallatav loend);
2) pakkumiste esitamise tähtaeg;
3) pakkumiste avamise või suulise enampakkumise toimumise kuupäev;
4) alghind;
5) tagatisraha suurus;
6) tingimused;
7) lisainformatsioon.
(7) Kinnisvara võõrandamise toimingu andmetena kantakse registrisse võõrandamistasu.
(8) Eluruumi munitsipaal-, sotsiaal- või tööandja eluruumiks määramise toimingu andmetena kantakse registrisse eluruumi liik (registris hallatav loend).
§ 15. Dokumentide allregistrisse kantavad põhiandmed
(1) Dokumendi üldandmetena kantakse registrisse:
1) dokumendi registrikood;
2) dokumendi liik (registris hallatav loend);
3) viide dokumendi säiliku asukohale;
4) selgitus ja märkused.
(2) Eluruumi üürilepingu andmetena kantakse registrisse:
1) eluruumi üürilepingu number;
2) eluruumi üürilepingu sõlmimise kuupäev;
3) eluruumi üürilepingu tähtaeg.
(3) Teistes andmekogudes registreerimata üleandmis-vastuvõtmisakti andmetena kantakse registrisse:
1) üleandmis-vastuvõtmisakti number;
2) üleandmis-vastuvõtmisakti kuupäev.
§ 16. Kohustuste allregistrisse kantavad põhiandmed
Lepingust tuleneva täiendava kohustuse andmetena kantakse registrisse:
1) kohustuse registrikood;
2) kohustuse liik (registris hallatav loend);
3) kohustuse suurus;
4) kohustuse täitmise tähtaeg;
5) kohustuse täitmise kuupäev;
6) kohustuse täitmise suurus;
7) kohustuse kirjeldus;
8) selgitus ja märkused.
§ 17. Isikute allregistrisse kantavad põhiandmed
(1) Isiku üldandmetena kantakse registrisse:
1) isiku kood registris;
2) isiku liik (registris hallatav loend);
3) selgitus ja märkused.
(2) Füüsilise isiku andmetena kantakse registrisse isiku e-posti aadress.
(3) Mitteresidendist juriidilise isiku andmetena kantakse registrisse isiku e-posti aadress.
3. jagu Andmevahetuse teel registrisse esitatavad andmed
§ 18. Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklik register
Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri esitatavad andmed on:
1) asutuse täisnimi;
3) asutuse e-posti aadress.
Riikliku ehitisregistri esitatavad andmed on:
2) ehitise aadress normaliseeritud kujul;
3) ehitisealune pind;
4) ehitise esmane kasutus;
6) ehitise maksimaalne korruste arv;
7) ehitise minimaalne korruste arv;
8) ehitise kaalutud energiakasutuse klass;
9) ruumi tähis;
10) ruumi üldpind;
11) reaalosa alumine korrus;
12) reaalosa ülemine korrus;
13) eluruumi toalisus;
14) eluruumi elamispind.
§ 20. Riiklik elektrooniline kinnistusraamat
Riikliku elektroonilise kinnistusraamatu esitatavad andmed on:
2) kinnistu aadress normaliseeritud kujul;
3) kinnistusraamatusse kandmise kuupäev;
6) linna omandiosa suurus;
7) kinnistule seatud piiratud asjaõiguse andmed;
8) kinnistule seatud kitsenduse andmed.
§ 21. Riiklik elektrooniline maakataster
Riikliku elektroonilise maakatastri esitatavad andmed on:
2) maaüksuse maakatastrisse kandmise kuupäev;
3) maaüksuse aadress normaliseeritud kujul;
4) maaüksuse pindala;
5) maa sihtotstarve;
6) maa sihtotstarbe osakaal.
§ 22. Riiklik kultuurimälestiste register
Riikliku kultuurimälestiste registri esitatavad andmed on:
1) kultuurimälestise number;
2) riiklikusse kultuurimälestiste registrisse kandmise kuupäev;
3) kultuurimälestise liik;
4) kultuurimälestise nimetus;
5) andmed kultuurimälestiseks tunnistamise kohta.
§ 23. Riiklik maksukohustuslaste register
Riikliku maksukohustuslaste registri esitatavad andmed on:
1) mitteresidendist füüsilise isiku ees- ja perekonnanimi;
2) mitteresidendist füüsilise isiku isikukood või sünniaeg;
3) mitteresidendist füüsilisest isikust ettevõtja ärinimi;
4) mitteresidendist füüsilisest isikust ettevõtja registrikood;
5) mitteresidendist juriidilise isiku nimetus;
6) mitteresidendist juriidilise isiku registrikood.
§ 24. Riiklik rahvastikuregister
Riikliku rahvastikuregistri esitatavad andmed on:
1) füüsilise isiku eesnimi;
2) füüsilise isiku perekonnanimi;
3) füüsilise isiku staatus (kas elus või surnud);
4) füüsilise isiku isikukood või sünniaeg.
§ 25. Riiklik äriregister
Riikliku äriregistri esitatavad andmed on:
2) juriidilise isiku registrikood;
3) juriidilise isiku e-posti aadress.
§ 26. Tallinna dokumendihaldussüsteemi integreeritud dokumendisüsteemid (edaspidi Postipoiss)
Postipoisi esitatavad andmed on:
1) dokumendi kood Postipoisis;
2) dokumendi väljaandja või osaliste andmed;
4) dokumendi vastuvõtmise, allkirjastamise või väljaandmise kuupäev;
5) dokumendi kehtivuse tähtaeg;
6) dokumendi pealkiri.
§ 27. Tallinna finantsinfosüsteem
Tallinna finantsinfosüsteemi esitatavad andmed on:
1) põhivara kood Tallinna finantsinfosüsteemis;
2) lepingu kood Tallinna finantsinfosüsteemis;
3) kehtiv kasutustasu.
§ 28. Tallinna maamaksu register
Tallinna maamaksu registri esitatavad andmed on:
1) kinnistuga seotud maakasutuse kood;
2) kinnistuga seotud maakasutuse maksustamishind;
3) maakasutuse alguskuupäev;
4) maakasutuse lõppkuupäev.
§ 29. Tallinna maaregister
Tallinna maaregistri esitatavad andmed on maaüksuste registrikoodid.
§ 30. Tallinna planeeringute register
Tallinna planeeringute registri esitatavad andmed on:
1) kinnisvara objektiga seotud menetluse liik;
2) kinnisvara objektiga seotud menetluse number;
3) kinnisvara objektiga seotud menetluse seisund;
4) kinnisvara objektiga seotud menetluse nimetus.
§ 31. Tallinna õigusaktide register
Tallinna õigusaktide registri esitatavad andmed on:
1) dokumendi väljaandja;
3) dokumendi vastuvõtmise kuupäev;
4) dokumendi pealkiri.
§ 32. Tallinna üüriarvestuse infosüsteem Reeni Haldur
Tallinna üüriarvestuse infosüsteemi Reeni Haldur esitatavad andmed on lepingute (korterite) koodid infosüsteemis.
4. jagu Registri pidamist ja järelevalve tegemist abistavad andmed
(1) Registri pidamise, andmete registrisse kandmise, muutmise ja väljastamise aja, väljastamise viisi ning andmete saajate üle peetakse arvestust digitaalselt.
(2) Registri pidamise üle järelevalve tegemist abistavad andmed on:
4. peatükk ANDMETE ESITAMINE, VÄLJASTAMINE JA SÄILITAMINE
1. jagu Andmete esitamine ja registrisse kandmine
§ 34. Andmeandjad
Registrisse kantavate andmete andmeandjad on:
1) linnavara valitsejad;
2) linnavara valitsema volitatud asutused;
3) linna omandis või kasutuses oleva kinnisvaraga tehtavates toimingutes osalevad eraõiguslikud ja avalik-õiguslikud juriidilised ning füüsilised isikud.
§ 35. Andmete registrisse kandmine
2) registri volitatud töötlejad;
3) avalikud tuvastatud kasutajad.
(2) Registri volitatud töötlejal ja registri vastutaval töötlejal on õigus keelduda andmete registrisse kandmisest, kui esitatud andmed on ebaõiged või puudulikud.
§ 36. Andmete õigsuse ja ajakohasuse tagamine
(1) Registrisse kantud andmete õigsuse eest vastutavad andmed esitanud andmeandja ning registrisse andmed kandnud isik oma ülesannete kohaselt.
(2) Kui andmeandja või registrisse andmed kandnud isik on teadlik registrisse kantud ebaõigetest andmetest, on ta kohustatud viivitamatult korraldama andmete parandamise.
(3) Kui registri kasutamisel ilmnenud ebaõigete andmete või teiste probleemide kõrvaldamine ei ole nendest teadliku isiku vastutusalas, teavitab see isik viivitamatult registri vastutavat töötlejat.
2. jagu Andmetele juurdepääsu tagamine ja sulgemine ning andmete väljastamine ja säilitamine
§ 37. Andmetele juurdepääsu tagamine
(1) Registri peaadministraator loob registri volitatud töötleja õigusi teostavale isikule (edaspidi registrivahetutöötleja) registri kasutajakonto (edaspidi konto), mille vahendusel tagatakse juurdepääs registriandmetele andmetöötleja vaates.
(2) Konto loomiseks esitab registri koordinaator registri peaadministraatorile taotluse, milles tuleb märkida registri vahetu töötleja kohta järgmised andmed:
4) registri kasutamise õiguse kehtivuse tähtaeg.
(3) Registri peaadministraator loob konto ja teavitab sellest taotlejat kolme tööpäeva jooksul alates lõikes 2 nimetatud taotluse saamisest.
(4) Avaliku tuvastatud kasutaja vaadet saab kasutada igaüks. Selleks tuleb registrisse sisse logida ID-kaardiga.
(5) Avalikku vaadet saab kasutada igaüks. Selle kasutamine ei eelda registrisse sisse logimist.
§ 38. Andmetele juurdepääsu sulgemine
(1) Andmetele võib juurdepääsu sulgeda üksnes registri peaadministraator.
(2) Taotluses tuleb märkida registri vahetu töötleja ees- ja perekonnanimi, isikukood ning juurdepääsu sulgemise põhjus. Registri peaadministraator teavitab konto sulgemisest isikut, kes taotluse esitas.
(3) Kui registri vahetu töötleja volitus lõpeb enne tähtaega, esitab registri koordinaator registri peaadministraatorile registri vahetu töötleja konto sulgemistaotluse, milles tuleb märkida registri vahetu töötleja kohta järgmised andmed:
3) konto sulgemise põhjus;
4) registri kasutusõiguse lõppemise aeg.
(4) Registri peaadministraator sulgeb konto hiljemalt lõike 3 punktis 4 nimetatud kuupäevale järgneval tööpäeval.
(5) Registri peaadministraator võib oma algatusel konto sulgeda, kui esineb vähemalt üks järgmistest alustest:
4) konto kasutaja on andmeid kasutanud sihipäratult;
5) andmete registrisse kandmine ei ole enam seotud konto kasutaja ametiülesannetega;
6) registri volitatud töötleja õiguste kehtivuse tähtaeg, mis esitati registri konto loomise taotluses, on möödunud ja uut taotlust ei ole esitatud.
§ 39. Andmete väljastamine
(1) Registri kasutajale väljastatakse andmeid koosseisus, mis on määratud registri infotehnoloogilisele tasandile, millelt registri kasutaja esitab päringu.
(2) Administraatori vaate kasutajale väljastatakse kõiki registrisse kantud andmeid.
(3) Andmetöötleja vaate kasutajale väljastatakse kõiki registrisse kantud andmeid, v.a registri pidamist ja järelevalve tegemist abistavaid andmeid.
(4) Avaliku tuvastatud kasutaja vaate kasutajale väljastatakse kõiki registrisse kantud andmeid, v.a:
1) allregistrites andmeobjektile lisatud selgitusi ja märkusi;
2) asjaõiguslepingutest tulenevaid andmeid, sh teavet kohustuste ja nende täitmise ning isikute kohta, kui selline kohustus tuleneb lepingust ja nimetatud andmed ei ole seotud avaliku tuvastatud kasutaja isikuga;
3) füüsiliste isikute andmeid, sh mitteresidendist füüsiliste isikute kohta, kui tegemist ei ole avaliku tuvastatud kasutaja kui füüsilise või juriidilise isiku isikuandmetega;
4) dokumentide säilikuid, kui need sisaldavad teavet, mis ei kuulu avalikustamisele ja ei ole seotud avaliku tuvastatud kasutaja isikuga;
5) registri pidamist ja järelevalve tegemist abistavaid andmeid.
(5) Avaliku vaate kasutajale väljastatakse kõiki registrisse kantud andmeid, v.a:
2) asjaõiguslepingutest tulenevaid andmeid, sh teavet kohustuste ja nende täitmise ning isikute kohta, kui selline kohustus tuleneb lepingust;
3) füüsiliste isikute andmeid, sh mitteresidendist füüsiliste isikute kohta;
4) dokumentide säilikuid, kui need sisaldavad teavet, mis ei kuulu avalikustamisele;
(6) Registrisse kantud andmed väljastab registri vastutav töötleja järgmistele isikutele:
2) riigi ja kohaliku omavalitsuse asutustele ning teistele avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele;
3) eraõiguslikele juriidilistele isikutele, kui see on vajalik avaliku ülesande täitmiseks;
4) teistele isikutele, kui see ei ole vastuolus seadusega.
(7) Registri vastutav töötleja peab registris digitaalselt arvestust andmete väljastamise aja, koosseisu ja saajate üle.
§ 40. Andmete saladuses hoidmise kohustus
(1) Registri vastutava töötleja ja volitatud töötleja õigusi ja kohustusi täitma volitatud isik on kohustatud hoidma saladuses piiratud juurdepääsuga teavet, mis on talle saanud teatavaks tööülesannete täitmisel.
(2) Lõikes 1 nimetatud kohustus kehtib pärast juurdepääsu sulgemist kuni teabe juurdepääsupiirangu eemaldamiseni või andmete säilitustähtajani.
3. jagu Andmete säilitamine
§ 41. Andmete säilitamine ja arhiveerimine
(1) Registrisse kantud aktuaalsuse kaotanud andmed tähistatakse arhiveerimistunnusega, mis sisaldab aktuaalsuse kaotamise kuupäeva.
(2) Registrisse kantud andmete arhiveerimisel lähtutakse arhiiviseadusest ja selle alusel kehtestatud õigusaktidest.
(3) Registris digitaalselt arhiveeritud andmeid väljastatakse samas korras ning ulatuses kui aktuaalseid andmeid.
5. peatükk JÄRELEVALVE REGISTRI PIDAMISE ÜLE JA REGISTRI PIDAMISE LÕPETAMINE
§ 42. Registri pidamise järelevalve
(1) Järelevalvet registri pidamise üle teevad isikud, kellel on selleks seadusest tulenev õigus.
(2) Registrisse andmete esitamise, väljastamise ja muutmise kohta peetakse arvestust tarkvara abil.
(3) Registri vastutav töötleja lahendab kaebusi, mis on esitatud registri pidamise ja andmete töötlemise õigsuse vaidlustamiseks. Kaebus lahendatakse ja järelevalve tulemustest teavitatakse kaebuse esitajat ühe kuu jooksul alates kaebuse saamisest.
(3) Andmete üleandmise või hävitamise korraldab registri vastutav töötleja.


The old house is located in a radio Kreutzwald`s Street.... in Tallinn | Public tender in Estonia | Oppex.com
« Back to Search« Back to SearchSearch » The old house is located in a radio Kreutzwald`s Street. 14, Tallinn Reconstruction Eesti Rahvusringhääling - Ilo Kalk
The old house is located in a radio Kreutzwald`s Street. 14, Tallinn Reconstruction
Tallinn Estonia — Eesti Rahvusringhääling - Ilo Kalk
Published June 10, 2015 — Deadline June 29, 2015 (3 years ago)
Estonian National Broadcasting is a house belonging to an old radio in Kreutzwald`s Street. 14, reconstruction of the Tallinn TV, radio and Internet news media to fit his Jaks. The goal is to create an appropriate editorial environment with the necessary modern studios and technical rooms.
Vana raadiomaja asukohaga F.R. Kreutzwaldi tn. 14, Tallinn rekonstrueerimine
Eesti Rahvusringhääling, 74002322, Gonsiori 27, Tallinn, 15029 Eesti (EE) Kontaktisik: Ilo Kalk Tel.: +372 6284124 E-post: ilo.kalk@err.ee URL: http://www.err.ee(URL)Pakkumuste ja osalemistaotluste elektrooniline esitamine: (URL)vt eelmainitud kontaktandmed:vt eelmainitud kontaktandmed:vt eelmainitud kontaktandmed:
ringhäälingu organisatsioon Üldised avalikud teenused
TeostamineEhitustööde teostamise koht: F.R. Kreutzwaldi tn. 14, TallinnNUTS kood: EE
Eesti Rahvusringhäälingule kuuluva vana raadiomaja asukohaga F.R. Kreutzwaldi tn. 14, Tallinn rekonstrueerimine televisioonile, raadiole ning internetimeediale sobivaks uudistemajaks. Eesmärgiks on luua toimetustele sobiv tänapäevane töökeskkond koos vajalike stuudiote ja tehniliste ruumidega.
45212300-9, 45260000-7, 45232141-2, 45310000-3, 45443000-4
Eeldatav maksumus ilma käibemaksuta: 4300000Rahaühik: Euro
Tellija tasub Töövõtjale tasu Tööde eest maksepostide alusel, vt hankelepingu p 8.2.
Kvalifitseerimise tingimustele vastavuse hindamiseks vajalikud andmed ja nende vorminõuded: 1. Allkirjastaja esindusõigus Pakkumuse allkirjastanud isikul peab olema pakkuja esindamise õigus. Nõutav dokument: Eesti Vabariigis registreeritud pakkuja esindusõigust kontrollib hankija Justiitsministeeriumi Registri-keskuse kaudu kohtute registriosakondade keskandmebaasist. Pakkuja, kelle asukohamaaks ei ole Eesti Vabariik, peab esitama oma asukohamaal väljastatava dokumendi, millest nähtub pakkumuse allkirjastanud isiku esindusõigus. Juhul, kui pakkumusele pakkuja esindajana allakirjutanud isik või isikud ei ole kantud registrikaardile, esitab pakkuja koos pakkumusega Vormi 1 kohase volikirja pakkuja esindamiseks Lisatud nõutava dokumendi vorm: Vorm 1 volikiri 2. Ühispakkujate esindaja määramine ning solidaarne vastutus Kui pakkumuse esitavad mitu pakkujat ühiselt, peavad nad hankemenetluse ning hankelepingu sõlmimise ja täitmisega seotud toimingute tegemiseks volitama enda hulgast esindaja. Ühispakkujate aadressiks ning kontaktandmeteks hankemenetluses on volitatud esindaja aadress ja kontaktandmed. Nõutav dokument: Volikiri ja kinnitus ühispakkujate solidaarvastutuse kohta tuleb esitada koos ühise pakkumusega vastavalt Vormile 2. Lisatud nõutava dokumendi vorm: Vorm 2 Ühise pakkumuse volikiri 3. Ettevõtja registreeritus äriregistris Pakkuja, kes peab tegutsemiseks olema oma asukohamaa seaduste kohaselt registreeritud äriregistris, esitab sellekohase kehtiva dokumendi. Nõutav dokument: Eesti Vabariigi pakkuja registreeritust ja kehtivaid andmeid kontrollib hankija Justiitsministeeriumi Registrikeskuse kaudu kohtute registriosakondade keskandmebaasist (registritunnistust ei pea esitama). Pakkuja, kelle asukohamaaks ei ole Eesti Vabariik, peab esitama oma asukohamaal väljastatava dokumendi koopia, millest nähtub pakkuja registreeritus vastavas registris. 4. Pakkujalt nõutavad registreeringud 1.	Pakkujal peab olema majandustegevuse registri (MTR) registreering tegevusalal „ehitamine“, täpse liigitusega 1)	üldehituslik ehitamine; 2)	hoonesiseste ja kinnistusiseste küttesüsteemide ja soojussõlmede ehitamine; 3)	ventilatsioonisüsteemide ehitamine; 4)	jahutussüsteemide ehitamine; 5)	hoonesiseste ja kinnistusiseste veevarustuse- ja kanalisatsioonisüsteemide ehitamine; 6)	ehitiste kontrollimis-ja juhtimissüsteemide automatiseerimine; 7)	elektroonilise side võrkude ja -rajatiste ehitamine; 8)	nõrkvoolusüsteemide ehitamine; või asukohamaa seaduse kohane vastav registreering või luba nimetatud tegevusalal tegutsemiseks. 2.	Pakkujal peab olema majandustegevuse registri (MTR) registreering tegevusalal „elektritööd“, täpse liigitusega 1)	elektripaigaldise ehitamine, s.h. paigaldamine või asukohamaa seaduse kohane vastav registreering või luba nimetatud tegevusalal tegutsemiseks. Nõutav dokument: Eesti Vabariigi pakkuja registreeritust ja kehtivaid andmeid kontrollib hankija Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi peetava avaliku majandustegevuse registri kaudu. Pakkujal, kelle asukohamaaks ei ole Eesti Vabariik, peab (kui see on tema asukohamaal nõutav) olema ülalloetletud valdkonnas oma asukohamaa õigusaktide kohane tegevusõigus. Pakkuja, kelle asukohamaaks ei ole Eesti Vabariik, esitab tõendid selle kohta, et pakkujal on vastavalt oma asukohamaa seadustele õigus tegutseda nimetatud valdkonnas. Tõendiks loetakse pakkuja asukohamaa õiguspädeva institutsiooni tõendit või vastava tegevusloa või registreeringu koopiat. 5. Pakkuja hankemenetlusest kõrvaldamise alused 1.	Hankija ei sõlmi hankelepingut isikuga ja kõrvaldab hankemenetlusest pakkuja, kelle puhul esineb üks või mitu käesolevas punktis nimetatud asjaolu: 1.1.	keda on või kelle seaduslikku esindajat on kriminaal- või väärteomenetluses karistatud kuritegeliku ühenduse organiseerimise või sinna kuulumise eest või riigihangete nõuete rikkumise või kelmuse või ametialaste või rahapesualaste või maksualaste süütegude toimepanemise eest ja kelle karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või karistus on tema elu- või asukohariigi õigusaktide alusel kehtiv; 1.2.	kes on pankrotis või likvideerimisel, kelle äritegevus on peatatud või kes on muus sellesarnases seisukorras tema asukohamaa seaduse kohaselt; 1.3.	kelle suhtes on algatatud sundlikvideerimine või muu sellesarnane menetlus tema asukohamaa seaduse kohaselt; 1.4.	kes on samas riigihankes või ühe hankemenetluse raames osadeks jaotatud riigihanke korral sama osa suhtes esitanud ühise pakkumuse, olles ühtlasi esitanud pakkumuse üksi, esitanud mitu ühist pakkumust koos erinevate teiste ühispakkujatega või andnud teisele pakkujale kirjaliku nõusoleku enda nimetamiseks pakkumuses alltöövõtjana hankelepingu täitmisel; 1.5.	kes on esitanud valeandmeid riigihangete seaduse 2. peatüki 3. jaos sätestatud nõuetele vastavuse kohta või nimetatud sätete alusel hankija kehtestatud nõuetele vastavuse kohta; 2.	Hankija võib kõrvaldada hankemenetlusest pakkuja, kelle puhul esineb üks või mitu käesolevas punktis kirjeldatud asjaolu: 2.1.	kelle suhtes või kelle esindaja suhtes on kutse- või ametiliidu aukohtu otsusega või muul sellesarnasel alusel tõendatud raske süüline eksimus kutse- või ametialaste käitumisreeglite vastu; 2.2.	kes on jätnud hankija poolt pakkuja hankemenetluses kõrvaldamise aluste puudumise kohta nõutud andmed või dokumendid esitamata, kui need andmed või dokumendid ei ole hankijale oluliste kulutusteta andmekogus olevate avalike andmete põhjal kättesaadavad; 2.3.	kes on jätnud hankijat teavitamata RHS § 38 lõikes 1 nimetatud asjaolude olulisest muutumisest; 2.4.	kelle pakkumuse koostamisel on osalenud isik, kes on osalenud sama riigihanke hankedokumentide koostamisel või kes on muul viisil hankijaga seotud ja sellele isikule seetõttu teadaolev info annab talle eelise teiste pakkujate ees. Nõutav dokument: Punktides 1.1-1.3. ning 2. nimetatud asjaolude puudumise kohta esitab pakkuja Vormi 3 kohase kinnituse. Lisatud nõutava dokumendi vorm: Vorm 3 Kinnitus pakkuja hankementlusest kõrvaldamise aluste puudumise kohta 6. Pakkuja riiklike ja sotsiaalkindlustuse maksete tasumise kohustuste täitmine Hankija ei sõlmi hankelepingut isikuga ja kõrvaldab hankemenetlusest pakkuja, kellel on õigusaktidest tulenevate riiklike või sotsiaalkindlustuse maksete võlg või tähtpäevaks tasumata jäetud maksusummalt arvestatud intress (edaspidi maksuvõlg) hankemenetluse algamise päeva seisuga või maksuvõla tasumine on ajatatud pikemaks perioodiks kui kuus kuud arvates hankemenetluse algamise päevast, välja arvatud juhul, kui maksuvõla tasumise ajatamine on täies ulatuses tagatud. Riiklike maksude võlaks loetakse pakkuja tähtpäevaks tasumata riiklike maksude ja tähtpäevaks tasumata jäetud maksusummalt arvestatud intressi võlga, mis ületab 100 eurot. Nõutav dokument: Eesti Vabariigis registreeritud pakkuja maksuvõla puudumist hankemenetluse algamise päeva seisuga, (milleks vastavalt riigihangete seaduse § 29 lg-le 2 on hanketeate riiklikus riigihangete registris avaldamise kuupäev) kontrollib hankija Maksu- ja Tolliametile tehtava elektroonilise päringu teel; Juhul kui tegemist ei ole Eesti Vabariigis registreeritud pakkujaga, esitab pakkuja riiklike maksude tasumise kohustuste täitmise kontrollimiseks pakkuja asukohariigi vastava pädevusega ametiasutuse tõendi, millelt nähtub maksuvõla puudumine hankemenetluse algamise päeva seisuga, milleks vastavalt riigihangete seaduse § 29 lg 2 on hanketeate riiklikus riigihangete registris avaldamise kuupäev. Juhul, kui pakkuja asukohariigi vastava pädevusega ametiasutus sellise sisuga tõendit ei väljasta, esitada selle ametiasutuse tõend maksuvõlgade puudumise kohta. 7. Pakkuja elu- või asukoha kohalike maksude tasumise kohustuse täitmine Hankija ei sõlmi hankelepingut isikuga ja kõrvaldab hankemenetlusest pakkuja, kellel on õigusaktidest tulenevate tema elu- või asukoha kohalike maksude võlg või tähtpäevaks tasumata jäetud maksusummalt arvestatud intress (edaspidi maksuvõlg) hankemenetluse algamise päeva seisuga või maksuvõla tasumine on ajatatud pikemaks perioodiks kui kuus kuud arvates hankemenetluse algamise päevast, välja arvatud juhul, kui maksuvõla tasumise ajatamine on täies ulatuses tagatud. Elu- või asukoha kohalike maksude võlaks loetakse pakkuja tähtpäevaks tasumata elu- või asukoha kohalike maksude ja tähtpäevaks tasumata jäetud maksusummalt arvestatud intressi võlga, mis ületab 100 eurot. Nõutav dokument: Pakkuja elu- või asukohajärgse kohalike maksude maksuvõlgade tasumise kohustuse täitmise kontrollimiseks esitab pakkuja enda elu- või asukohajärgse kohalike maksude maksuhalduri või pakkuja asukohariigi vastava pädevusega ametiasutuse tõendi, millelt nähtub maksuvõla puudumine hankemenetluse algamise päeva seisuga, milleks vastavalt riigihangete seaduse § 29 lg 2 on hanketeate riiklikus riigihangete registris avaldamise kuupäev. Juhul, kui pakkuja asukohariigi vastava pädevusega ametiasutus sellise sisuga tõendit ei väljasta, esitada selle ameti¬asutuse tõend maksuvõlgade puudumise kohta.
Kvalifitseerimise tingimustele vastavuse hindamiseks vajalikud andmed ja nende vorminõuded: 1. Pakkuja netokäive Pakkuja 2011., 2012. ja 2013. majandusaasta netokäive hankelepinguga seotud valdkonnas peab olema igal aastal olnud vähemalt 4 500 000 (neli miljonit viissada tuhat) eurot. Nõutav dokument: esitada väljavõte pakkuja pakkuja 2011., 2012. ja 2013. majandusaasta netokäibe kohta (iga aasta vastava netokäibe summa eraldi), täita vorm 4. Lisatud nõutava dokumendi vorm: Vorm 4 Pakkuja netokäibe vorm 2. Pakkujal olemasolevad vahendid hankelepingu võimaliku rikkumisega tekkida võiva kahju hüvitamiseks Pakkuja peab olema võimeline hüvitama hankelepingu võimaliku rikkumisega tekkida võiva kahju. Pakkuja, kelle esitatud pakkumus on tunnistatud edukaks, on kohustatud esitama allolevas punktis 1 nimetatud garantiikirja või deponeerima punktis 2 nimetatud rahalised vahendid enne hankelepingu sõlmimist, kuid hiljemalt hankelepingu sõlmimise ajaks, vastavalt hankelepingus sätestatule. Nõutav dokument: esitada üks alljärgnevatest dokumentidest (pakkuja valikul), mille on hanketeate avaldamise või hilisema kuupäevaga väljastanud Eesti Vabariigis registreeritud krediidiasutus või välisriigi krediidiasutuse Eesti Vabariigis registreeritud filiaal: 1.	kinnituskiri, mille kohaselt on nimetatud asutus nõus väljastama pakkujale (sh peavad kinnituskirjaga olema hõlmatud ka pakkujaga ühispakkumuses osalevad pakkujad), kelle pakkumus tunnistatakse edukaks, hankelepingu lisa 1 vormi kohase täitmisaegse tagatise (garantiikirja) summas 450 000 (nelisada viiskümmend tuhat) eurot, hiljemalt 14 (neljateistkümne) päeva jooksul pakkumuse edukaks tunnistamisest, kuid enne hankelepingu sõlmimist. Kinnituskiri ei pea olema väljastajale siduv ja võib olla tingimuslik (väljastaja ei pea kinnituskirja andmisega võtma kohustusi), kuid kinnituskirjast peab nähtuma, et pakkujal (sh ühispakkujad) on võimalik eelnimetatud garantiikiri saada enne hankelepingu sõlmimist. 2.	kinnituskiri, mille kohaselt on pakkujal (või ükskõik millisel ühispakkumuses osaleval pakkujal) olemas vabad rahalised vahendid 450 000 (nelisada viiskümmend tuhat) eurot. Kinnituskiri ei pea olema väljastajale siduv (väljastaja ei pea kinnituskirja andmisega võtma kohustusi).
Kvalifitseerimise tingimustele vastavuse hindamiseks vajalikud andmed ja nende vorminõuded: 1. Pakkuja referentsid Pakkuja peab olema hanketeate riiklikus riigihangete registris avaldamise kuupäevale eelneva viie aasta jooksul teostanud vähemalt 3 (kolmel) üle 4 000m² suletud netopinnaga hoonel sarnaseid ehitustöid. Sarnaseks ehitustööks loetakse Majandus- ja kommunikatsiooniministri 4. detsembri 2012. a määrusega nr 78 kinnitatud „Ehitise kasutamise otstarvete loetelu“ koodidega 12200 (büroo- ja administratiivhooned), 12600 (meelelahutus-, haridus-, tervishoiu- ja muud avalikud hooned), 12110 (majutushooned) või 12300 (kaubandus- ja teenindushooned) tähistatud hoone püstitamise, laiendamise ja/või rekonstrueerimistööd ehitustööde peatöövõtjana. Laiendamise ja/või rekonstrueerimise puhul peab tööde käibemaksuta maksumus olema olnud vähemalt 2 000 000 (kaks miljonit) eurot. Kui pakkuja nimetatud ehitisel on mitu kasutamise otstarvet, peab nõutud tingimustele vastama ehitise vastavat kasutamise otstarvet omava osa suurus. Kui ehitustööde objektiks on olnud ehitise osa, peab nõutud tingimustele vastama ehitise vastava osa suurus. Pakkuja peab olema nimetatud tööd teostanud sõlmitud lepingute ja hea tava kohaselt. Nõutav dokument: Esitada Vormi 5 kohane teostatud sarnaste ehitustööde nimekiri. Lisatud nõutava dokumendi vorm: Vorm 5 Teostatud sarnaste ehitustööde nimekiri 2. Pakkuja spetsialistid 1.	Pakkuja peab antud riigihanke objektiks olevate ehitustööde teostamisel kaasama projektijuhi, kes vastab järgmistele nõudmistele: a)	haridus - ehitusalane kõrgharidus (või kõrgharidus ja kutsekvalifikatsioon „ehitusjuht III“); b)	töökogemus - ehitusalane töökogemus vähemalt 10 (kümme) aastat ning kogemus vähemalt 3 (kolmel) üle 4 000m² suletud netopinnaga hoonel sarnaste ehitustööde juhtimisel projektijuhina. Sarnase ehitustöö kirjeldus on esitatud hanketeate p-s III.2.3) 1. Nõutav dokument: Esitada projektijuhi kohtaVormi6 kohane CV. Lisatud nõutava dokumendi vorm: Vorm 6 CV 3. Pakkuja peab antud riigihanke objektiks olevate ehitustööde teostamisel kaasama objektijuhi, kes vastab järgmistele nõudmistele: a)	haridus - ehitusalane kõrgharidus (või vähemalt ehitusalane keskeriharidus ja kutsekvalifikatsioon „ehitusjuht III“); b)	töökogemus - ehitusalane töökogemus vähemalt 10 (kümme) aastat ning kogemus vähemalt 3 (kolmel) üle 4 000m² suletud netopinnaga hoonel sarnaste ehitustööde juhtimisel objektijuhina või projektijuhina. Sarnase ehitustöö kirjeldus on esitatud hanketeate p-s III.2.3) 1. Nõutav dokument: Esitadaobjektijuhi kohta Vormi 6 kohane CV. Projektijuht ja objektijuht ei või olla üks ja sama isik. Lisatud nõutava dokumendi vorm: Vorm 6 CV 4. Pakkuja peab riigihanke objektiks olevate käesolevas punktis nimetatud ehitustööde eriosade vahetuks teostamiseks kaasama alljärgnevad spetsialistid (erinevate eriosade vahetut ehitamist võib seejuures teostada üks ja sama isik või mitu isikut): a)	vastutusvaldkond „tugevvool“, isiku kvalifikatsioon - vähemalt rakenduslik elektrialane kõrgharidus, vähemalt kehtiv B-pädevustunnistuse olemasolu; b)	vastutusvaldkond „nõrkvool, tulekahju- ja valvesignalisatsioon, audio-videosüsteemid, hoone automaatika“, isiku kvalifikatsioon - vähemalt rakenduslik elektrialane kõrgharidus, kehtiva tulekahju- ja valvesüsteemide kutsetunnistuse (III) olemasolu; c)	vastutusvaldkond „küte, ventilatsioon, jahutus, vesi ja kanalisatsioon“, isiku kvalifikatsioon - vähemalt rakenduslik kõrgharidus kütte-ventilatsiooni erialal. Eriosade spetsialistidele esitatav töökogemus – vähemalt 10 (kümne) aastane töökogemus vastava eriosa ehitustööde ehitamise valdkonnas ning kogemus vähemalt 3 (kolme) üle 4 000m² suletud netopinnaga hoonel sarnaste ehitustööde ehitamise vastava eriosa spetsialistina. Sarnase ehitustöö kirjeldus on esitatud hanketeatep-s III.2.3) 1. Nõutav dokument: EsitadaVormi6 kohane CV(CV-d). Lisatud nõutava dokumendi vorm: Vorm 6 CV 5. Pakkujal peab olema ehitustöödetegevusvaldkonnas vastav kvaliteedi- ja keskkonnajuhtimissüsteem, mis vastaks vähemalt ISO 9001 ja ISO 14001 standardite tingimustele või nimetatud standarditega võrdväärseid nõudeid sätestavate dokumentide nõudmistele. Nõutav dokument: Esitada kvaliteedi- jakeskkonnajuhtimissüsteemi olemasolu tõendamiseks sertifikaatide või nendega samaväärsete dokumentide koopiad. Juhul, kui pakkuja kvaliteedi- või keskkonnajuhtimissüsteem ei ole sertifitseeritud, siis tuleb esitada vähemalt ISO 9001 ja ISO 14001 standardite tingimustele vastava ettevõttesisese kvaliteedi- ja keskkonnajuhtimissüsteemi kirjeldus. Hankija kontrollib esitatava kvaliteedijuhtimissüsteemi kirjelduse vastavust ISO 9001 ja ISO 14001 standardi tingimustele. 6. Tuginemine teiste isikute näitajatele Kui see on kvalifikatsiooni tõendamiseks vajalik ja asjakohane, võib pakkuja tõendada vastavust kvalifitseerimise tingimustele hankelepingu täitmise raames lisaks oma näitajatele ka teise isiku näitajate alusel. Nõutav dokument: a)	Alltöövõtjale tuginemiseks nimetab pakkuja Vormil 7 alltöövõtja. b)	Lisaks esitab pakkuja alltöövõtja sellekohase kinnituse Vormil 8, mis võib olla esitatud kas originaali või koopiana. Kui Vormi 8 ei allkirjasta alltöövõtja nimel isik, kelle seaduslik esindusõigus nähtub äriregistrist (prokurist või juhatuse liige või ühise esindusõiguse korral mitu juhatuse liiget üheskoos), vaid muu isik, tuleb juurde lisada volikirja originaal, millest tuleneb allakirjutanu volitus alltöövõtjat esindada. Lisatud nõutava dokumendi vorm: Vorm 7 ja vorm 8
Hankedokumentide taotlemise või nendele u tähtpäev (viimane päev): 29.06.2015 12:55Dokumendid on tasulised: EiRahaühik: Euro
Pakkumuste avamise aeg: 29.06.2015 13:00Volitatud isikud, kes võivad viibida lisaks pakkujatele pakkumuste avamise juures: Ei
1.	Pakkujat ei kvalifitseerita, kui: 1.1.	esineb RHS § 39 lg 4 primm 1alus; 1.2.	pakkujal puudub õigusaktide kohaselt nõutud tegevusluba või registreering või ta ei kuulu vastavasse organisatsiooni tema asukohariigi õigusaktide kohaselt; 1.3.	pakkuja majanduslik ja finantsseisund või tehniline ja kutsealane pädevus ei vasta hankija hanketeates esitatud tingimustele. 2.	RHS § 39 lg 3 kohaldatakse muuhulgas juhul, kui pakkuja ei ole hiljemalt hankelepingu sõlmimise ajaks andnud hankijale hanketeate kvalifitseerimistingimustes nimetatud tagatist.


Avaleht Äriklient Tulu, kulu, käive, kasum Ülevaade käibemaksuga maksustamisest
Kes maksavad käibemaksu
Käibemaksukohustuslane maksab käibemaksu enda müügikäibelt, välisriigi ettevõtjalt ostetud ja Eestis pöördmaksustamisele kuuluvatelt kaupadelt ja teenustelt, Eestisse imporditud kaupadelt ja teiselt Eesti maksukohustuslaselt ostetud siseriiklikule pöördmaksustamisele kuuluvatelt kaupadelt ning tal on sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus.
Piiratud käibemaksukohustuslane ehk isik, välja arvatud tavakorras käibemaksukohustuslasena registreeritud isik ja ettevõtlusega mittetegelev füüsiline isik, kes on registreeritud või kes on kohustatud end registreerima piiratud maksukohustuslasena. Piiratud käibemaksukohustuslane maksab käibemaksu ainult välisriigi ettevõtjalt ostetud ja Eestis pöördmaksustamisele kuuluvatelt kaupadelt ja/või teenustelt ning Eestisse imporditud kaupadelt, temal ei ole sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust.
Muu isik
Mittemaksukohustuslane, kes impordib kauba, soetab teisest liikmesriigist aktsiisikauba (välja arvatud füüsilise isikuna isiklikuks otstarbeks) või uue transpordivahendi, lõpetab kauba maksuladustamise ilma võõrandamiseta, toob ajutises aktsiisivabastuses oleva aktsiisikauba aktsiisilaost välja ilma võõrandamiseta või on mingil põhjusel näidanud arvel käibemaksu, mida näidata ei oleks tohtinud. Vaadake lähemalt »
Käibemaksukohustuslasena registreerimine »
Mida maksustatakse käibemaksuga
käive, välja arvatud maksuvaba käive, mille tekkimise koht on Eesti
kauba import Eestisse, välja arvatud maksuvaba import
teenuse osutamine, mille käibe tekkimise koht ei ole Eesti, välja arvatud maksuvaba käive
kauba või teenuse maksuvaba käive, millele on maksukohustuslane vabatahtlikult lisanud käibemaksu
kauba ühendusesisene soetamine, välja arvatud kauba ühendusesisene maksuvaba soetamine
Millal tekib käive
Käive, välja arvutatud ühendusesisene käive, tekib:
kauba ostjale üleandmise või teenuse osutamise hetkel või
kauba või teenuse eest osaliselt või täielikult makse laekumise hetkel.
Käibe tekkimise aja määramisel lähtutakse sellest, kumb esimesena eespool toodud tingmisutest saab täidetud.
Kus tekib käive
Käibe tekkimise koha määramine on aluseks sellele, millises riigis toimub käibe maksustamine. Kaupade käive tekib üldjuhul kauba asukohariigis. Teenuse käibe tekkimise koha määramine sõltub teenuse iseloomust.
kaup toimetatakse saajale või tehakse talle muul viisil kättesaadavaks Eestis, eksporditakse Eestist, teostatakse kauba ühendusesisest käivet või kaugmüüki Eestist teise liikmesriiki isikule, kes ei ole teise liikmesriigi maksukohustuslane ega piiratud maksukohustuslane, välja arvatud käibemaksuseaduse (edasi KMS) § 9 lõikes 2 nimetatud juhul.
Eestis maksukohustuslasena registreeritud ettevõtlusega tegelev teise liikmesriigi isik teostab kaugmüüki Eesti isikule, kes ei ole maksukohustuslane ega piiratud maksukohustuslane (KMS § 9 lg 1 p 2).
Ettevõtlusega tegelev teise liikmesriigi isik võõrandab paigaldatava või kokkupandava kauba ning paigaldab või paneb selle kokku Eestis või see kaup paigaldatakse või pannakse Eestis kokku tema eest (KMS § 9 lg 1 p 3).
Kaup, sealhulgas pardal tarbitav ja kaasamüüdav kaup, võõrandatakse vee- ja õhusõiduki pardal, mis väljub Eestist rahvusvahelisele reisile (KMS § 9 lg 1 p 4).
Eestis asuvale Eesti maksukohustuslasest edasimüüjale võõrandatakse võrgu kaudu maagaasi või elektri-, soojus- või jahutusenergiat (KMS § 9 lg 1 p 5).
võrgu kaudu edastatav maagaas või elektri-, soojus- või jahutusenergia võõrandatakse kauba soetajale, kes kasutab seda kaupa Eestis. Kui kauba soetaja jätab kogu kauba või osa sellest kasutamata, käsitatakse kasutamata jäänud kaupa Eestis kasutatud kaubana, kui selle soetaja asukoht või püsiv tegevuskoht, mille tarbeks on kaup võõrandatud, on Eestis. Sätet ei kohaldata KMS § 9 lõike 1 punktis 5 sätestatud juhul.
Teenuse käibe tekkimise koht on Eesti, kui:
teenust osutatakse Eestis registreeritud maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele või kui teenust osutatakse Eestis oleva asukoha või püsiva tegevuskoha kaudu isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena ega piiratud maksukohustuslasena registreeritud isik ega ettevõtlusega tegelev ühendusevälise riigi isik, välja arvatud KMS § 10 lõigetes 2, 4 ja 5 sätestatud juhtudel.
Teenuse käibe tekkimise koha määramine, käibemaksumäär ja deklareerimine »
Teatud tehingute puhul tuleb arvele täiendavalt märkida ka viide kas KMS vastavale sättele või käibemaksudirektiivi sättele. See nõue tuleneb käibemaksudirektiivi artiklist 226 ja on KMS § 37 lõikes 8 võimalikult täpselt sätestatud, märkides ära nii konkreetsed tehingud kui ka iga tehingu puhul vajalikud viited. Viited on vajalikud näiteks maksuvaba käibe ja nullmääraga maksustatava käibe puhul, ühendusesiseste tehingute puhul ja erikordade rakendamisel.
Arvele märgitavad viited (DOC)
Käibedeklaratsiooni ja selle lisa esitamine »
Ühendusesisese käibe aruande esitamine »
Erikorrad
Kassapõhise käibemaksuarvestuse erikord »
Elektroonilise side teenuste ja elektrooniliste teenuste käibemaksuga maksustamise (MOSS) erikord »
Maksulaopidajad »
Käibemaksukohustuslase meelespea »
Käibemaksuseaduse selgitused »
Ühendusesisese käibe andmete päring e-MTAs »
Euroopa Liidu käibemaksukohustuslase registreerimise (KMKR) numbri kehtivuse kontrollimine »
Välisriigis tasutud käibemaksu taotlemine »
Võimalus tasuda kauba impordi käibemaksu käibedeklaratsiooniga »
Krüptoraha/virtuaalse valuuta (nt bitcoin'i) vahetustehingute maksuvabastusest »
Millega peab arvestama müntide sissetoomisel, soetamisel või võõrandamisel Eestis »


text:
Maksumaksja portaal - Nõue juhatuse liikme vastu aegub viie aastaga. Arsi Pavelts - 2013 > august (nr 8) - EML ajakiri MaksuMaksja
EML ajakiri MaksuMaksja > 2013 > august (nr 8) > Nõue juhatuse liikme vastu aegub viie aastaga. Arsi Pavelts
Nõue juhatuse liikme vastu aegub viie aastaga. Arsi Pavelts
Käesoleva aasta mais tegi Riigikohus pretsedenti loova otsuse, milles leidis, et juhatuse liikme vastu suunatud kahjunõuded aeguvad viie aasta möödudes rikkumise toimepanemisest. Otsuse muudab problemaatiliseks Riigikohtu puudulik argumentatsioon ja taotletud eesmärgi küsitavus.
08.05.2013 otsusega kohtuasjas 3-2-1-191-12 jõudis Riigikohtu tsiviilkolleegiumi täiskoosseis järeldusele, et juhatuse liikme kohustuse rikkumisest tulenev äriühingule kuuluv ja juhatuse liikme vastu suunatud kahjunõue aegub erandlikult viie aastaga. Seejuures ei hakka aegumine kulgema mitte siis, kui kahjust sai teada kas teine juhatuse liige või äriühingu aktsionärid-osanikud, vaid kohustuse rikkumise hetkest. Nii hakkab näiteks ebasoodsast tehingust või alusetust väljamaksest tulenev äriühingu juhatuse liikme vastu suunatud nõue aeguma tehingu või alusetu väljamakse tegemisest, mitte aga selliste asjaolude ilmnemisest.
Kolleegium märkis, et äriühingu juhatuse liikme vastutusele kohalduv regulatsioon ja selles ette nähtud viieaastane aegumistähtaeg on erisäteteks üldise aegumise regulatsiooni osas. Selline regulatsioon on ühelt poolt erandlik ning teiselt poolt ammendav. Viimane tähendab, et kuigi seaduses sätestatud üldreegel näeb ette, et nõuded võlgniku vastu, kes on rikkunud tehingust tulenevaid kohustusi tahtlikult, aeguvad kümne aastaga (TsÜS § 146 lg 4), ei ole see kohaldatav juhatuse liikme vastutuse osas. Seega, juhatuse liige, kes põhjustab äriühingule kahju tahtlikult või isegi pettuslikult, vabaneb kahju tekitamisega seotud kahjust viie aasta möödudes. Pikenenud aegumistähtaeg juhatuse liikmeid ei ohusta.
Sisemine kriitika
Tsiviilkolleegium ei ole otsuse tegemisel olnud siiski päris ühtne. Nii on riigikohtunik Henn Jõks kohtuotsuse eriarvamuses leidnud, et TsÜS § 146 lõige 4 on kohaldatav erisättena ÄS § 315 lõike 3 suhtes ning juhatuse liikme kohustuste tahtlikul rikkumisel kohaldub seega kümneaastane aegumistähtaeg. Jõks rõhutab, et seeläbi oleks tagatud tehinguliste nõuete aegumistähtaegade terviklik käsitlus, samuti oleks tagatud pikem aegumistähtaeg pahatahtlike rikkumiste puhuks. Kuna tahtliku rikkumise kohaldamisala on Riigikohtu praktikas võrdlemisi kitsas, ei võiks pikem aegumistähtaeg hirmutada hoolsaid ja ausaid juhatuse liikmeid. Küll võib Jõksi hinnangul kolleegide seisukoht julgustada juhatuse liikmeid, kes rikuvad oma kohustusi tahtlikult või petturlikul viisil. Sellise käsitlusega on raske mitte nõustuda.
Välimine kriitika
Riigikohtu otsuse muudab problemaatiliseks ja (õiguslikult) küsitavaks selle puudulik argumentatsioon. Täpsemalt, Riigikohus on eelistanud põhjendustele ja argumentidele paljasõnalist konstateerimist. Selline kohtulahend ei ole paraku veenev ega tekita majanduskäibes osalejatele õiguskindlust. Seejuures on Riigikohus vaadanud mööda õiguskirjanduses väljendatud seisukohtadest, samuti on otsus osaliselt vastuolus Riigikohtu enda varasema praktikaga.
Kogu vaidlus taandub lõppastmes järgnevale:
· TsÜS § 146 lõike 1 järgi on tehinguliste nõuete aegumistähtaeg kolm aastat. Tegemist on üldreegliga, mis kohaldub kõigile tehingulistele nõuetele. Vaidlus puudub, sh Riigikohtu praktika tasandil, et juhatuse liikme vastu suunatud nõue on olemuslikult tehinguline.
Kuna tegu on üldsättega (lex generalis), võib seaduses sätestatud juhul olla nõude aegumistähtaeg kas lühem või pikem kui kolm aastat. Nii on see näiteks ehitise puudustest tulenevate nõuete (TsÜS § 146 lg-te 2 ja 3 järgi viis aastat) ja veolepingust tulenevate nõuete puhul (VÕS § 802 lg 1 järgi üks aasta).
Spetsiifilise erandi sätestab ka ÄS § 315 lõige 3, mille kohaselt on juhatuse liikme vastu suunatud nõude aegumistähtaeg viis aastat. Selline eriregulatsioon on kooskõlas TsÜS § 146 lõike 1 mõttega;
· TsÜS § 146 lõike 4 järgi on tehingulise nõude aegumistähtaeg kümme aastat, kui kohustust on rikutud tahtlikult. Seejuures tuleb rõhutada, et TsÜS § 146 lõike 4 selge sõnastuse kohaselt laieneb tahtliku rikkumise puhuks ette nähtud pikendatud kümneaastane aegumistähtaeg kõigile tehingulistele nõuetele. Seadus viitab otseselt, et see kohaldub ka TsÜS § 146 lõigetes 1–3 sätestatud juhtumitele, sh nendes ette nähtud eranditele. Sellist tõlgendust toetab üheselt ka õiguskirjandus, kus märgitakse, et teistsugune aegumistähtaeg saab kõne alla tulla üksnes juhul, kui seadus sätestab eriregulatsiooni spetsiifilisest õigussuhtest tuleneva tahtliku rikkumise puhuks.[1] Teisisõnu, spetsiifiline regulatsioon peab olema sätestatud ka tahtliku rikkumise juhuks. Kuna äriseadustikus puuduvad vastavad erinormid, kohaldub TsÜS § 146 lõige 4 ka juhatuse liikme vastutusele.[2]
Eeltoodud seaduse süstemaatikat on Riigikohus ise tunnustanud 24.10.2008 tehtud lahendis kohtuasjas nr 3-2-1-83-08, märkides ettevõtte üleminekust tulenevate nõuete aegumise osas, et kuigi VÕS § 183 lõige 3 näeb ette erisättena viieaastase aegumistähtaja, ei välista see TsÜS § 146 lõike 4 järgset kümneaastast aegumistähtaega kohustuste tahtliku rikkumise korral. See tähendab, et tahtliku rikkumise puhuks ette nähtud pikendatud kümneaastane aegumistähtaeg kehtib kõigile tehingulistele nõuetele.
Lahendades ÄS § 315 lõike 3 järgi küsimust juhatuse liikme vastu suunatud nõuete aegumisest, ei ole Riigikohus eelmärgitud seadusesätetele ning õiguskirjanduses väljendatud argumentidele tähelepanu pööranud. Muu hulgas on Riigikohus jätnud põhjendusi esitamata kõrvale oma varasema praktika (vt eelmine lõik). Kahetsusväärne on, et Riigikohus ei ole pidanud arutelu selliste asjaolude üle isegi vajalikuks, märkides lakooniliselt, et äriühingu juhatuse liikme vastu esitatavale kahju hüvitamise nõudele kohaldub ÄS § 315 lõige 3 kui erisätte järgi üksnes äriseadustikus sätestatud viieaastane aegumistähtaeg. Sellise ühelauselise väitega kogu analüüs ka piirdub. Millest selline järeldus on tuletatud, kuidas on see kooskõlas seaduse üldise süstemaatikaga ning millised on sellise tõlgenduse kasuks rääkivad argumendid — jääb paraku täielikult selgusetuks.
Mingit aimdust Riigikohtu tõlgenduste taustast võib saada Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 29.05.2013 otsuse (kohtuasi nr 3-2-1-40-13) punktist 20, kus märgitakse, et ÄS §-s 315 sätestatud aegumistähtaja mõtteks on ajaliselt piirata ja kaitsta juhatuse liikmeid aastaid hiljem esitatavate nõuete eest. Selline argumentatsioon TsÜS § 146 lõike 4 kohaldamata jätmiseks ei ole siiski veenev, kuivõrd igasuguse aegumistähtaja (olgu see tsiviil- või karistusõiguslik) eesmärk on tekitada õigusrahu, s.o vältida aastaid hiljem esitatavaid nõudeid. Seadusandja on aga selgelt ette näinud, et isik, kes paneb rikkumised toime tahtlikult või pettuslikult, ei vääri tavapärase aegumistähtajaga kaasnevat kaitset ning peab arvestama nõuete pikema esitamise võimalikkusega. Õiguspoliitiline otsustus on, et petturi vastutus peab olema kõrgendatud. Sellele on raske vastu vaielda.
Praktiline tagajärg
Nõuete pikendatud aegumistähtaeg kohustuste tahtliku rikkumise või petturliku kahju tekitamise puhul põhineb õigluse ning poolte tasakaalustatud huvide põhimõttel.
Pikendatud kümneaastase aegumistähtaja kohaldamise vajadus tõusetub enamasti äriühingu pankrotistumise, juhatuse vahetumise või ettevõtte müügi järgselt. Võib väita, et pankrotistunud äriühingute juures on peaaegu reegliks kujunenud, et juhatuse liikmed, olles samal ajal sageli ka osanikuks või aktsionäriks, on aastate jooksul teinud tehinguid, mis ei lähtu äriühingu huvidest, eelistavad juhatuse liikmega seotud äriühinguid teistele võlausaldajatele või põhjustavad ühingule muul moel kahju. Selline kahju tekitav käitumine on sageli pikaajaline ja ulatub aastate taha, mõjutamata küll ehk vahetult tehingu tegemisel äriühingu maksevõimet ja seeläbi võlausaldajate huve, kuid mille tähtsus aktualiseerub ettevõtte pankrotistumisel.
Riigikohtu otsus toob kaasa olukorra, kus pankrotihaldurite poolt pankrotivara suurendamine ja võlausaldajate nõuete rahuldamine kohustusi rikkunud ja kahju tekitanud juhatuse liikmete vastu nõuete maksmapaneku kaudu on tulevikus oluliselt raskendatud või isegi välistatud. Väita, et tahtlikult või petturlikult juhatuse liikme kohustusi rikkunu vajab seaduse silmis suuremat kaitset kui tädi Maali tänavalt, kes varjab kasutatud pesumasina müügil selle vigu naabrinaise Asta eest (kohaldub TsÜS § 146 lg 4 järgne kümneaastane aegumine), on äärmiselt küsitav. Seda enam, et sellised põhjendused Riigikohtu otsusest ei nähtu.
Advokaadibüroo VARUL vandeadvokaadi vanemabi
[1] Vt P. Varul jt. Tsiviilseadustiku üldosa seadus. Juura: 2010, § 146 kommentaar 3.3.7.3.
[2] Samas.

matches:
Riigikohus
§ 146
§ 146
§ 315
Riigikohus
Riigikohus
§ 146
§ 146
§ 802
§ 315
§ 146
§ 146
§ 146
§ 146
§ 146
Riigikohus
§ 183
§ 146
§ 315
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 315
§ 146
§ 146
§ 146


Meetme «Õppijakeskse ja uuendusmeelse kutsehariduse arendamine ning elukestva õppe võimaluste laiendamine» avatud taotlemisel struktuuritoetuse andmise ja kasutamise kord – Riigi Teataja
Meetme «Õppijakeskse ja uuendusmeelse kutsehariduse arendamine ning elukestva õppe võimaluste laiendamine» avatud taotlemisel struktuuritoetuse andmise ja kasutamise kord
Meetme «Õppijakeskse ja uuendusmeelse kutsehariduse arendamine ning elukestva õppe võimaluste laiendamine» avatud taotlemisel struktuuritoetuse andmise ja kasutamise kord - sisukord
§ 8 Toetuse maksimaalne määr ja summa
2 TAOTLUSE ESITAMINE JA MENETLEMINE
§ 10 Avatud taotlemise väljakuulutamine ja taotluse esitamine
§ 13 Taotluste menetlemine
§ 15 Taotluste hindamine ekspertide poolt
§ 16 Taotluste hindamine hindamiskogus
4 VÄLJAMAKSETE TEGEMINE JA TOETUSE KASUTAMISEGA SEOTUD ARUANNETE ESITAMINE
§ 22 Toetuse väljamaksete tegemine
RT I, 03.12.2014, 16
Vastu võetud 15.07.2010 nr 32
RT I 2010, 50, 313
jõustumine 26.07.2010
07.09.2011 RT I, 13.09.2011, 1 16.09.2011
22.03.2012 RT I, 30.03.2012, 2 02.04.2012, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 16.09.2011 ja 01.01.2012
27.11.2014 RT I, 03.12.2014, 1 06.12.2014, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2014
Määrusega sätestatakse «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 3 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse poolt heaks kiidetud ja Euroopa Komisjoni poolt 25. septembril 2007. a kinnitatud «Inimressursi arendamise rakenduskava» nr CC12007EE051PO001 (edaspidi rakenduskava) prioriteetse suuna «Elukestev õpe» meetme «Õppijakeskse ja uuendusmeelse kutsehariduse arendamine ning elukestva õppe võimaluste laiendamine» avatud taotlemisel antava struktuuritoetuse (edaspidi toetus) taotluste esitamise ja menetlemise ning toetuse kasutamise tingimused.
1) kutsehariduse arendamine õppijatele tugi- ja nõustamisteenuste ning huvitegevuste pakkumise ja õpetajate professionaalse arengu toetamisega;
2) täiskasvanuhariduse arendamine karjääriõppe pakkumise, täiskasvanud õppijatele suunatud üldharidusõppe paindlikumaks muutmise ja kõrgkoolide täienduskoolitusvõimaluste kättesaadavuse parandamisega.
Käesoleva määruse mõistes on täiskasvanu inimene, kes on omandanud põhihariduse või 17-aastane ja vanem isik.
(1) Meetme rakendusasutus on vastavalt Vabariigi Valitsuse 19. aprilli 2007. a määrusele nr 111 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine» Haridus- ja Teadusministeerium (edaspidi rakendusasutus).
(2) Meetme rakendusüksus on vastavalt Vabariigi Valitsuse 19. aprilli 2007. a määrusele nr 111 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine” Sihtasutus Innove (edaspidi rakendusüksus).
[RT I, 30.03.2012, 2 - jõust. 02.04.2012, rakendatakse alates 01.01.2012]
(1) Meetme raames toetatavad tegevused jagunevad kutse- ja täiskasvanuhariduse valdkondade vahel.
(2) Kutsehariduse valdkonnas toetatavad tegevused on:
1) kutseõppeasutustes õppijatele (sh hariduslike erivajadustega) karjääri-, õpi- ja sotsiaalnõustamise teenuse pakkumine kutseõppeasutustes;
2) kutseõppeasutuste, põhikooli kolmanda kooliastme ja gümnaasiumiõpilaste loovust, ettevõtlikkust ning tehnika-, infotehnoloogia- ja tehnoloogiaharidust edendavate innovaatiliste huvitegevuste (kutseõppeasutuste juures huviringides toimuv huvist ja võimetest lähtuv organiseeritud isiksuse arendamise) pakkumine kutseõppeasutustes;
3) praktikasüsteemi või töökohapõhise õppe edendamiseks kutseõppeasutuste ja ettevõtete ning kutseliitude koostöövõrgustiku arendamine (v.a õppekohtade rahastamine);
4) kutseõppeasutustesse uudsete teadmiste ja oskuste sissetoomiseks, uute erialade ja kompetentside juurutamiseks õpetajate stažeerimine ettevõtetes või õppeasutustes Eestis või välismaal, kestusega 60-180 kalendripäeva. Stažeerimisperioodi kestus peab olema vähemalt 60 kalendripäeva järjest;
[RT I, 13.09.2011, 1 - jõust. 16.09.2011]
5) kutseõppeasutustesse uudsete teadmiste ja oskuste sissetoomiseks, uute erialade ja kompetentside juurutamiseks külalisõpetajate rakendamine, kestusega 60-180 kalendripäeva, mis võib olla jagatud õpetamisperioodideks. Ühe õpetamisperioodi kestus peab olema vähemalt 5 tööpäeva järjest.
(3) Täiskasvanuhariduse valdkonnas toetatavad tegevused on:
1) täiskasvanutele (välja arvatud kutse- või kõrgkoolide tasemeõppe õppekavadel õppijatele) karjääriõppekursuste pakkumine võimalikult paljudes Eesti maakondades, et suurendada täiskasvanud elanikkonna teadlikkust kaasaegsetest õppimisvõimalustest ja tööturu nõuetest ning parandada nende karjääriplaneerimise oskusi;
2) arendustegevused täiskasvanutele suunatud üldharidusõpingute paindlikumaks muutmiseks, põhi- või keskhariduseta täiskasvanute üldharidusõpingutesse tagasitoomiseks, üldhariduse õhtuses- ja kaugõppe õppevormis väljalangevuse vähendamiseks ning nimetatud õppevormis varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamise (edaspidi VÕTA) põhimõtete väljatöötamiseks ja rakendamiseks vastavalt senistele Eestis välja töötatud VÕTA printsiipidele;
3) täienduskoolituse süsteemi arendamine rakenduskõrgkoolides ja ülikoolides (v.a koolituste, mis ei ole vajalikud arendustegevusteks, läbiviimine) eesmärgiga laiendada ja mitmekesistada koolituse pakkumist, tõsta koolituse kvaliteeti ja kaasata uusi sihtgruppe.
(4) Ühe taotlusega võib toetust taotleda ainult ühele käesoleva paragrahvi lõikes 2 või 3 sätestatud tegevusele, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 4 ja 5 sätestatud tegevused, mis võivad olla koondatud ühte taotlusesse.
1) kulud on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1081/2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999 (ELT L 210, 31.07.2006, lk 12–18);
2) kulud on kooskõlas «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 21 lõike 2 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määrusega nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord»;
3) kulud on toetatavate tegevustega otseselt seotud ja nende tegevuste elluviimiseks vältimatult vajalikud.
(2) Toetatavate tegevuste elluviimiseks on abikõlblikud järgmised lõikes 1 nimetatud tingimustele vastavad kulud:
1) töötaja töötasu, kui ta töötab projekti heaks töölepingu, avaliku teenistuja ametisse nimetamise käskkirja või korralduse või võlaõigusliku lepingu alusel;
2) töötaja puhkusetasu proportsionaalselt projekti heaks töötatud ajaga ja vastavalt «Töölepingu seaduses» sätestatud korrale;
3) töötaja transpordikulud vastavalt ühissõiduki pileti maksumusele, tegelikule kulule kütusekulu tõendava dokumendi ja kalkulatsiooni esitamisel või vastavalt asutusesiseselt kehtestatud isikliku sõiduvahendi kasutamise tingimustele ja korrale. Tasuline parkimine hüvitatakse kuludokumentide alusel, mis esitatakse koos selgitusega;
4) lähetuskulu, sealhulgas päevaraha, majutuskulu, transpordikulu ja reisikindlustus;
5) töötaja töötervishoiu- ja koolituskulud;
6) seadustest tulenevad ametist vabastamise, töölepingu lõpetamise ja muud hüvitised proportsionaalselt projekti heaks töötatud ajaga;
7) kinnipidamised ja seadustest tulenevad maksud töötasult, puhkusetasult ja seadusest tulenevalt hüvitiselt;
8) projekti tegevuste elluviimiseks vajalikud rendi- ja üürikulud;
9) projekti abikõlblike kulude puhul tekkiv erisoodustusena käsitletav kulu ja tasutav maks «Tulumaksuseaduse» § 48 lõike 4 tähenduses;
10) teavitamiskulud;
11) projekti ettevalmistamise kulud;
12) projekti raames toetatavate tegevustega otseselt seotud ja nende elluviimiseks vajalikud muud kulud.
(3) Meetme raames ei ole lisaks Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» §-s 15 sätestatule abikõlblikud veel järgmised kulud:
1) üldkulud;
3) liiklusvahendite ostmine ja liisimine;
4) kinnisasja ostmine;
5) projekti haldamiseks vajamineva kontoritehnika ja mööbli soetamine;
6) päevaraha, majutuskulu ja mootorsõiduki kasutamise kulu ulatuses, mis ületab õigusaktides kehtestatud maksustamisele mittekuuluvaid piirmäärasid;
7) käesoleva määruse § 5 lõike 2 punktis 4 sätestatud tegevuse puhul välislähetuse toitlustus- ja transpordikulu, v.a ühekordne lähetusse minemiseks ja lähetusest tagasi tulemiseks kasutatava transpordi kulu;
71) käesoleva määruse § 5 lõike 2 punktis 5 sätestatud tegevuse puhul toitlustus- ja transpordikulu, v.a ühekordne transpordi kulu välisriigist Eestisse ja tagasi;
8) organisatsiooni juhtimisega seotud personalikulud;
9) Euroopa Regionaalarengu Fondi kohaldamisala kulud või projekti administreerimisega seotud kulud osas, mis ületavad vastava kulu kohta käesoleva paragrahvi lõikes 4 või 5 ettenähtud proportsiooni;
10) kulu, mille hüvitamiseks on varem saadud toetust riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest.
(4) Projekti abikõlblikest kuludest võib teha kuni 1% ulatuses kulusid, mis kuuluvad Euroopa Regionaalarengu Fondi kohaldamisalasse, erandina võib käesoleva määruse § 5 lõike 2 punktis 2 sätestatud tegevuse puhul teha kuni 10% ulatuses kulusid, mis kuuluvad Euroopa Regionaalarengu Fondi kohaldamisalasse.
(5) Projekti administreerimisega seotud kulusid võib teha kuni 15% ulatuses projekti abikõlblikest kuludest. Projekti administreerimiseks loetakse Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» § 31 lõikes 3 loetletud tegevusi.
(1) Meetme abikõlblikkuse periood algab 1. septembril 2010 ja lõpeb 31. detsembril 2013.
(2) Projekti abikõlblikkuse periood sätestatakse toetuse taotluse rahuldamise otsuses, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut. Projekti abikõlblikkuse periood võib olla kuni 24 kuud.
§ 8. Toetuse maksimaalne määr ja summa
(1) Toetuse maksimaalne määr projekti kohta on 100% projekti abikõlblikest kuludest, millest 85% on Euroopa Sotsiaalfondi toetus ja 15% Eesti riigi poolsed kaasfinantseerimise vahendid (riiklik struktuuritoetus).
(2) Ühele projektile taotletav toetus võib olla minimaalselt 19 100 eurot ja maksimaalselt 127 900 eurot.
(1) Kui alameetme raames antav toetus on vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8), mõistes, siis kohaldatakse nimetatud määruses ja „Konkurentsiseaduse” §-s 33 sätestatut.
[RT I, 03.12.2014, 1 - jõust. 06.12.2014, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2014]
(2) Kui toetuse taotleja on viimase kolme eelarveaasta jooksul saanud vähese tähtsusega abi, siis ei tohi nimetatud ajal saadud vähese tähtsusega abi summa kumulatiivselt koos meetme raames taotletava toetusega ületada Euroopa Komisjoni määruses (EL) nr 1407/2013 piirmäära (200 000 eurot).
(3) Vastavalt „Konkurentsiseaduse” § 33 lõikele 41 on abi andja lõikes 1 nimetatud vähese tähtsusega abi andmise korral enne vähese tähtsusega abi andmise otsuse tegemist kohustatud abi saajat teavitama kavandatavast vähese tähtsusega abi andmisest.
(4) Kontserni kuuluvate või muul viisil omavahel seotud vähese tähtsusega abi saajatele loetakse vähese tähtsusega abi andmisel üheks ettevõtjaks sellised isikud, kes on omavahel komisjoni määruse 1407/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud suhetes.
2. peatükk TAOTLUSE ESITAMINE JA MENETLEMINE
§ 10. Avatud taotlemise väljakuulutamine ja taotluse esitamine
(1) Rakendusüksus kuulutab rakendusasutuse ettepanekul meetme abikõlblikkuse perioodil toetuse taotlemiseks välja avatud taotlusvoorud.
(2) Avatud taotlusvoore võib välja kuulutada meetme konkreetse tegevuse või meetme eelarve osa kohta, suunatuna konkreetsele sihtrühmale või valdkondlikult piiritletult.
(3) Rakendusasutus teeb taotlusvooru väljakuulutamiseks rakendusüksusele kirjaliku ettepaneku, milles on nimetatud vähemalt taotlusvoorus toetatavad tegevused, tegevuste elluviimise periood, taotlusvooru eelarve valdkondade või tegevuste kaupa ja toetuse taotluste esitamise tähtaeg.
(4) Taotlusvooru välja kuulutamise teade avaldatakse rakendusüksuse koduleheküljel ning vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes vähemalt 30 kalendripäeva enne taotluste esitamise tähtpäeva.
(5) Taotleja esitab rakendusüksusele allkirjastatud toetuse taotluse rakendusüksuse kinnitatud vormil koos nõutud dokumentidega hiljemalt taotlusvooru välja kuulutamise teates nimetatud taotluste esitamise tähtpäevaks.
(1) Kutsehariduse valdkonnas võivad toetust taotleda:
1) kutseõppeasutused, sh kutseõpet pakkuvad rakenduskõrgkoolid;
2) mittetulundusühingud;
3) sihtasutused.
(2) Täiskasvanuhariduse valdkonnas võivad toetust taotleda:
1) õppeasutused, mis pakuvad täiskasvanute koolitust;
(3) Taotleja peab vastama järgmistele nõuetele:
1) taotleja suhtes ei ole algatatud likvideerimis- või pankrotimenetlust või tehtud pankrotiotsust;
2) taotlejal ei ole maksuvõlga, välja arvatud juhul, kui maksuvõlg on ajatatud ning maksed tasutud ajakava kohaselt;
3) taotleja on «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» ja «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» alusel tagasimaksmisele kuuluva summa taotluse esitamise ajaks või tagasimakse tähtajaks tagasi maksnud või ajatamise korral tasunud tagasimaksed ettenähtud tähtajal ja summas;
4) residendist taotleja tegevuskoht või mitteresidendist taotleja püsiv tegevuskoht «Maksukorralduse seaduse» tähenduses on Eestis;
5) taotleja peab olema taotlusvooru lõpptähtpäevaks tegutsenud valdkonnas, mille tegevusele ta toetust taotleb, vähemalt 12 kuud.
(4) Taotleja võib projekti kaasata partnereid. Taotleja peab tagama, et partner vastab järgmistele nõuetele:
1) partneriks võib olla käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud asutused ja kohalik omavalitsusüksus ning käesoleva määruse § 5 lõike 2 punktides 3, 4 ja 5 nimetatud tegevustes ka äriühingud;
[RT I, 30.03.2012, 2 - jõust. 02.04.2012, rakendatakse alates 16.09.2011]
2) residendist partneri tegevuskoht või mitteresidendist partneri püsiv tegevuskoht «Maksukorralduse seaduse» tähenduses on Eestis.
(5) Taotleja on kohustatud täitma «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 14 lõikes 2 sätestatud kohustusi.
1) taotlus on esitatud tähtaegselt meetme tingimustes ettenähtud korras ja vormis;
2) toetust taotletakse meetme tingimustes sätestatud ja avatud taotlusvooru väljakuulutamise teates nimetatud ühele toetatavale tegevusele;
3) taotlus vastab käesoleva määruse §-des 7 ja 8 sätestatud nõuetele;
4) projekti tegevused viiakse läbi hiljemalt 2013. aasta 31. detsembriks;
5) partneri kaasamisel on taotluses partneri kaasamine põhjendatud ning partneri tegevused on taotluses fikseeritud;
6) taotluses on esitatud vastav teave, kui projektile või projekti üksikutele tegevustele taotletakse toetust samal ajal mitmest meetmest või muudest riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või muu välisabi vahenditest;
8) taotluse on allkirjastanud taotleja esindusõiguslik isik.
(2) Taotlusele tuleb lisada dokumendid, mille loetelu kehtestatakse taotlusvormis.
§ 13. Taotluste menetlemine
(1) Taotluse menetlemine koosneb taotluse registreerimisest rakendusüksuses, taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollist, taotluse hindamisest ning taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemisest.
(2) Taotluse menetlemine kestab kuni 75 tööpäeva avatud taotlusvooru väljakuulutamise teates sätestatud taotluste esitamise tähtpäevast. Põhjendatud juhtudel võib rakendusüksus pikendada menetlemise tähtaega kuni 10 tööpäeva.
(1) Rakendusüksus kontrollib avatud taotlusvooru esitatud taotluse ja taotleja vastavust käesoleva määruse §-s 11 ja §-s 12 esitatud nõuetele 20 tööpäeva jooksul arvates avatud taotlusvooru väljakuulutamise teates sätestatud taotluste esitamise tähtpäevast.
(2) Kui taotluses on puudusi, teavitab rakendusüksus sellest viivitamatult taotlejat kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis ning annab taotlejale võimaluse puuduste kõrvaldamiseks. Rakendusüksus annab taotlejale ühe taotluse raames kõigi puuduste kõrvaldamiseks aega kokku kuni 10 tööpäeva. Taotluse nõuetele vastavuse kontrolli tähtaeg pikeneb puuduste kõrvaldamiseks kulunud tähtaja võrra.
(3) Kui rakendusüksus on palunud taotluses puudused kõrvaldada, siis taotleja võib taotlust muuta vaid rakendusüksuse osutatud puuduste kõrvaldamiseks. Rakendusüksus ei pea arvestama muudatustega, mida taotleja teeb lisaks rakendusüksuse osutatud puuduste kõrvaldamiseks.
(4) Rakendusüksusel on õigus nõuda taotlejalt selgitusi taotluses toodud andmete kohta, näidates ühtlasi, millised asjaolud vajavad täiendavat selgitamist.
(5) Kui taotlus ei ole esitatud avatud taotlusvooru väljakuulutamise teates nimetatud tähtpäevaks, jätab rakendusüksus taotluse läbi vaatamata.
(6) Rakendusüksus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, ilma taotlust hindamiseks edastamata kui:
1) taotleja või taotlus ei vasta vähemalt ühele käesoleva määruse §-s 11 või §-s 12 sätestatud nõudele või esineb vähemalt üks «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 15 lõikes 3 nimetatud asjaoludest;
2) taotleja ei ole puuduste kõrvaldamiseks ette nähtud tähtaja jooksul taotluses esinevaid puudusi kõrvaldanud.
(7) Taotluste hindamist korraldab rakendusüksus.
(8) Taotluste hindamine viiakse läbi kahes etapis. Esimeses etapis annavad nõuetele vastavatele taotlustele konsensusliku hinnangu kaks eksperti. Teises etapis hindab käesoleva määruse § 15 lõikes 8 sätestatud lävendit ületavaid taotlusi hindamiskogu.
§ 15. Taotluste hindamine ekspertide poolt
(1) Ekspertide valimise korraldab rakendusüksus. Rakendusüksus kinnitab taotluste hindamiseks ekspertide koosseisu.
(2) Iga nõuetele vastavat taotlust hindavad kaks erapooletut ja sõltumatut eksperti.
(3) Ekspert peab eelnevalt kinnitama oma sõltumatust ja erapooletust vastava projekti hindamisel ning menetluse käigus taotleja ja taotluste kohta saadud informatsiooni mitteavaldamist. Kui ekspert on seotud hinnatava projekti ettevalmistamise või elluviimisega või toetuse taotlejaga või projekti partneriga, kohustub ta viivitamatult teavitama rakendusüksust huvide konfliktist ning taandama ennast selle projekti hindamisest. Huvide konflikti korral valib rakendusüksus projekti hindama teise eksperdi.
(4) Eksperdid hindavad taotlust rakendusüksuse kinnitatud hindamislehe vormil järgmiste hindamiskriteeriumite lõikes:
1) projekti põhjendatus – maksimaalselt 25 punkti;
2) projekti teostatavus – maksimaalselt 25 punkti;
3) projekti mõjuulatus – maksimaalselt 20 punkti;
4) projekti majanduslik efektiivsus – maksimaalselt 25 punkti;
5) projekti jätkusuutlikkus – maksimaalselt 5 punkti.
(5) Kui taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole põhjendatud, võivad eksperdid taotluse hindamisel teha rakendusüksusele ühise ettepaneku vähendada taotletavat toetust ja muuta projekti tegevusi tingimusel, et projekt saavutab taotluses nimetatud eesmärgid. Eksperdid peavad oma ettepanekut põhjendama.
(6) Taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole põhjendatud, kui toetust on taotletud tegevustele, mis ei ole meetmest toetatavad või projekti elluviimise seisukohast olulised või põhjendatud või projekti eesmärgid on saavutatavad ka osalise toetusega.
(7) Eksperdid hindavad taotlust konsensuslikult ja täidavad iga hinnatava taotluse kohta ühise hindamislehe. Hindamislehe allkirjastavad mõlemad taotlust hinnanud eksperdid ja hindamisleht esitatakse rakendusüksusele hiljemalt 15 tööpäeva jooksul taotluse hindamiseks saamisest.
(8) Rakendusüksus edastab taotlused, mis on saanud vähemalt 70 punkti, hindamiskogule hindamiseks.
§ 16. Taotluste hindamine hindamiskogus
(1) Rakendusüksus kinnitab rakendusasutuse ettepanekul taotluste hindamiseks hindamiskogu, mille koosseisu kuulub kuni 11 liiget ning nimetab liikmete hulgast hindamiskogu juhi.
(2) Hindamiskogu hindab taotlusi valdkondade kaupa. Igat taotlust peab hindama vähemalt 6 hindamiskogu liiget.
(3) Hindamiskogu liige peab eelnevalt kinnitama oma sõltumatust ja erapooletust vastava taotluse hindamisel ning menetluse käigus taotleja ja taotluse kohta saadud informatsiooni mitteavaldamist. Kui hindamiskogu liige on seotud hinnatava projekti ettevalmistamise või elluviimisega või toetuse taotlejaga või projekti partneriga, kohustub ta viivitamatult teavitama hindamiskogu juhti huvide konfliktist ning taandama ennast selle projekti taotluse hindamisest.
(4) Hindamiskogu hindab taotlusi konsensuslikult, lähtudes taotluste hindamisel järgmistest valikukriteeriumitest:
1) projekti olulisus meetme eesmärkide saavutamisel, riiklike ja valdkondlike arengukavade ning strateegiate eesmärkide täitmisel – maksimaalselt 50 punkti;
2) projekti mõju valdkonna arengule, uuenduslikkusele ja valdkonna sisesele koostööle – maksimaalselt 50 punkti.
(5) Iga taotluse kohta täidetakse hindamiskogu hindamisleht mille allkirjastavad kõik taotlust hinnanud hindamiskogu liikmed. Rakendusüksus kinnitab hindamiskogu töökorra ja hindamislehe vormi.
(6) Hindamiskogu juht esitab taotluste hindamise kohta hindamisprotokolli koos hindamiskogus täidetud hindamislehtedega rakendusüksusele hiljemalt 15 tööpäeva jooksul taotluste hindamiseks saamisest.
(7) Rakendusüksus arvutab taotluste koondhinded, liites ekspertide ja hindamiskogu taotlusele antud hinded. Rakendusüksus koostab taotlustele antud koondhinnete alusel valdkondade kaupa taotluste paremusjärjestuse.
(8) Võrdsete punktidega taotluste puhul eelistatakse taotlust, mis on käesoleva määruse § 16 lõike 4 punktis 1 sätestatud kriteeriumi osas saanud suurema punktisumma. Kui taotlusi on ka nimetatud kriteeriumi osas võrdselt hinnatud, heidetakse taotluste järjekoha selgitamiseks liisku. Liisuheitmise läbiviimise ning tulemused fikseerib rakendusüksus kirjalikult.
(1) Rakendusüksus teeb taotluse täieliku rahuldamise, osalise rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse.
(2) Rakendusüksus rahuldab valdkondlikus paremusjärjestuses nimetatud parimad taotlused, mille rahastamise summa ei ületa avatud taotlusvooru teates nimetatud rahastamise eelarvet. Ülejäänud taotluste suhtes teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(3) Juhul kui valdkondlike paremusjärjestuste alusel reastatud taotluste eelarvete kogusumma jääb väiksemaks kui on valdkonna eelarve, võib rakendusüksus rakendusasutuse kirjalikul ettepanekul kasutada vabanenud vahendeid kuni 50% ulatuses teise valdkonna taotluste rahuldamiseks.
(4) Rakendusüksus teeb taotlejale ettepaneku taotluse osaliseks rahastamiseks juhul, kui taotlust konsensuslikult hinnanud eksperdid on esitanud rakendusüksusele vastava ettepaneku. Taotluse osalise rahuldamise ettepanekust teavitatakse taotlejat osalise rahuldamise tingimustest ning põhjustest. Ettepanekule lisatakse kinnituskiri, mille allkirjastamisega kinnitab taotleja, et ta on nõus toetust taotluse osalise rahuldamise ettepanekus sätestatud tingimustel vastu võtma.
(5) Kui taotleja nõustub rakendusüksuse esitatud taotluse osalise rahuldamise ettepanekuga, peab taotleja 7 tööpäeva jooksul ettepaneku saamisest kinnituskirja allkirjastatult rakendusüksusele tagastama.
(6) Kui taotleja ei nõustu rakendusüksuse esitatud taotluse osalise rahuldamise ettepanekuga, saadab taotleja rakendusüksusele teatise toetusest loobumise kohta. Kinnituskirja tähtaegselt tagastamata jätmist käsitleb rakendusüksus taotleja toetusest loobumisena.
(7) Taotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi ja kohustusi ning kehtestatakse tingimusi, sätestades vähemalt:
2) otsuse tegemise aluse;
4) toetatava projekti nime;
5) toetuse maksimaalse suuruse summana ja määrana projekti abikõlblikest kuludest;
6) omafinantseeringu olemasolul selle suuruse summana ja määrana projekti abikõlblikest kuludest;
8) projekti eelarve;
9) väljamakse taotluste esitamise korra;
10) toetuse tagasinõudmise alused;
11) aruannete esitamise tähtajad;
12) vajadusel info toetuse kui vähese tähtsusega abi kohta käesoleva määruse § 9 lõikes 1 nimetatud Euroopa Komisjoni määruse mõistes.
(8) Rakendusüksuse juht teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, kui esineb vähemalt üks alljärgnevatest asjaoludest:
3) esineb käesoleva määruse § 14 lõikes 6 sätestatud alus;
4) taotlust hinnanud eksperdid on andnud taotlusele vähem kui 70 punkti;
5) taotleja loobub toetusest;
6) puuduvad vahendid taotluse rahastamiseks.
(9) Taotluse rahuldamata jätmise otsuses sätestatakse vähemalt:
(10) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus tehakse taotlejale kirjalikult teatavaks 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
(11) Taotleja saab otsuse peale esitada rakendusüksuse kaudu vaide «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» §-s 34 sätestatud alusel rakendusasutusele. Rakendusasutus vaatab vaide läbi «Haldusmenetluse seaduses» sätestatud korras. Enne halduskohtule kaebuse esitamist tuleb läbida vaidemenetlus.
(1) Toetuse saaja teavitab rakendusüksust viivitamatult kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis võivad mõjutada projekti elluviimist või toetuse saaja kohustuste täitmist ning vajadusel esitab taotluse rahuldamise otsuse muutmiseks taotluse.
(2) Toetuse saaja on kohustatud esitama rakendusüksusele toetuse taotluse rahuldamise otsuse muutmiseks allkirjastatud taotluse, kui:
1) muutuvad toetuse saaja või partneri juriidilised andmed;
4) toetuse saaja soovib muuta projekti eelarve kulukohti rohkem kui 10% kinnitatud eelarve mahust kalendriaasta jooksul;
5) muutuvad projektis ette nähtud tegevused, saavutatavad tulemused või indikaatorid.
(3) Juhul kui toetuse saaja taotleb rahuldamise otsuse muutmist lõike 2 punktis 4 toodud alustel, esitab ta koos taotlusega ka uue eelarve.
(4) Juhul kui toetuse saaja soovib muuta projekti eelarvet ühe kalendriaasta jooksul vähem, kui käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 4 sätestatud, on toetuse saaja kohustatud enne muudatuste tegemist selle rakendusüksusega kooskõlastama kirjalikult taasesitatavas vormis ning esitama rakendusüksuse nõudel uue eelarve.
(5) Taotluse rahuldamise otsuses sätestatud toetuse summat on võimalik suurendada «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 18 lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimustel.
(6) Rakendusüksusel on õigus keelduda taotluse rahuldamise otsuse muutmisest juhul, kui taotletav muudatus ei ole kooskõlas projekti sisu ja eesmärkidega või kui meetme eelarves ei ole selleks piisavalt vabu vahendeid või kui toetuse saaja ei ole enne toetuse kasutamise tingimuste muutmist saanud rakendusüksuse nõusolekut.
(8) Rakendusüksus algatab taotluse rahuldamise otsuse muutmise, kui projekti aruandest või muudest objektiivsetest asjaoludest selgub, et muudatuse tegemine on vajalik projekti edukaks läbiviimiseks.
(9) Taotluse rahuldamise otsuse muutmise teostab rakendusüksus 10 tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise taotluse ja muutmise otsuste tegemiseks vajalike dokumentide esitamist. Tähtaeg pikeneb puuduste kõrvaldamiseks ette nähtud aja võrra.
(10) Lõikes 2 nimetatud toetuse saaja kohustuse rikkumisel võib rakendusüksus teha toetuse tagasinõudmise otsuse vastavalt Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määruse nr 278 «Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord» § 11 lõikele 1.
(1) Rakendusüksus võib taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistada «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 18 lõikes 6 toodud alustel.
(1) Toetuse saajale kohalduvad lisaks käesolevas määruses sätestatule «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» ja selle alusel kehtestatud õigusaktides toetuse saajale sätestatud kohustused.
(2) Toetuse saaja tagab projekti juhtimise ja eduka elluviimise õigusaktides ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tähtaegade ja tingimuste kohaselt, sealhulgas:
2) tagab, et temal on projekti abikõlblikkuse perioodil projekti elluviimiseks vajalik kvalifikatsioon või õiguslikud eeldused;
3) tagab toetuse väljamaksmise aluseks olevate dokumentide nõuetele vastavuse ning kulude abikõlblikkuse;
4) esitab toetuse saamise ja kasutamise kohta nõutud teabe ning aruanded tähtaegselt, ettenähtud vormis, viisil ja tähtaegadel;
5) esitab rakendusüksusele Euroopa Sotsiaalfondi toimingutes osalejate kohta komisjoni määruse (EÜ) nr 1828/2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1–59), lisas XXIII nimetatud andmed;
6) teavitab viivitamata kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis rakendusüksust taotluses esitatud või projektiga seotud andmete muutumisest ja projekti elluviimist takistavatest asjaoludest;
7) taotleb eelnevalt rakendusüksuselt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis nõusolekut toetuse kasutamise tingimuste muutmiseks;
8) võimaldab auditi, järelevalve või «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 7 lõikes 3 või § 8 lõikes 2 nimetatud kontrolli teostamist ning osutab selleks igakülgset abi, sealhulgas võimaldab volitatud isikul esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks viibida toetuse saaja ja partneri ruumides ja territooriumil, mis on seotud toetuse kasutamisega;
9) annab õigustatud isiku kasutusse tema nõutavad andmed ja dokumendid õigustatud isiku määratud tähtaja jooksul;
10) tagab, et toetuse saaja ja partneri raamatupidamises on toetuse kasutamisest saadud tulu muust tulust ning toetuse kasutamisega seotud kulud muudest kuludest, samuti kulusid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest selgelt eristatud;
11) säilitab taotluse, toetuse kasutamise ja projekti teostamisega seotud dokumendid ning tagab nende säilimise vähemalt 2025. aasta 31. detsembrini;
12) juhul kui toetuse saaja on hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, järgib ja tagab, et partner järgib projekti elluviimisega seotud hangete läbiviimisel „Riigihangete seaduses” kehtestatud nõudeid ning säilitab sellest kirjaliku kontrolljälje;
121) juhul kui toetuse saaja on hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, küsib ja tagab, et partner küsib pakkujate olemasolul vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;
13) juhul, kui toetuse saaja ja partner ei ole hankijad „Riigihangete seaduse” mõistes, küsib ja tagab, et partner küsib pakkujate olemasolul vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui projektiga seotud hanke maksumus on suurem kui 3000 eurot (ilma käibemaksuta). Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;
14) juhul kui toetuse saaja ei ole hankija „Riigihangete seaduse” mõistes ja partner on, täidab toetuse saaja käesoleva paragrahvi punktis 13 sätestatut ning tagab, et partner täidab käesoleva paragrahvi punktides 12 ja 121 sätestatut;
15) tagab projekti elluviimiseks vajalike, õigusaktides ette nähtud lubade olemasolu ja kooskõlastuste läbiviimise;
17) näitab toetuse kasutamisel, et tegemist on struktuuritoetusega, kasutades selleks Euroopa Liidu struktuuritoetuse sümboolikat ja teavitustegevusi ning vajadusel kooskõlastades sümboolika kasutamise eelnevalt rakendusüksusega, vastavalt Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2007. a määrusele nr 211 «Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning kord»;
18) maksab rakendusüksuse poolt tagasinõutava toetuse tagasi tagasinõudmise otsuses märgitud summas ja tähtpäevaks. Tagastatava summa jäägilt arvestatakse intresse ja viiviseid vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» §-le 28;
19) teavitab rakendusüksust projekti tulust, mida ei ole projekti taotluses kajastatud, 5 tööpäeva jooksul tulu tekkimisest kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis ning järgib projekti tulu tekkimisel Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» §-s 11 sätestatut;
20) tagab, et juhul kui täiskasvanuhariduse valdkonna projekt sisaldab koolitustegevust, siis on koolituse läbiviijal olemas koolitusluba, välja arvatud juhul kui seadus koolitusluba ei nõua.
3) tutvuda projekti ettevalmistamisega ning elluviimisega seotud dokumentidega;
4) vajadusel algatada toetuse rahuldamise otsuse muutmine;
5) teostada muid «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» ja selle alusel antud õigusaktides ning käesolevas määruses sätestatud toiminguid.
1) sisestada toetuse taotluse, projekti aruannete ja järelevalve andmed struktuuritoetuse riiklikku registrisse;
2) vaadata läbi ning kinnitada toetuse saaja koostatud projekti aastaaruanded ja lõpparuanne;
3) anda toetuse saajale selgitusi toetuse andmist ja kasutamist puudutavates küsimustes;
4) esitada toetuse andmise ja kasutamise aruandluse jaoks vajalikke andmeid;
5) koostada ja avalikustada toetuse andmise ja kasutamise kohta ülevaateid;
6) teostada struktuuritoetuse järelevalvet, sh teha ettekirjutusi ning jälgida ettekirjutuste täitmist;
7) teavitada rikkumistest vastavalt Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määruses nr 278 «Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord» sätestatule;
8) menetleda toetuse väljamakseid, sh kontrollida kulude abikõlblikkust;
9) säilitada toetuse andmise ja kasutamisega seotud dokumente vähemalt 2025. aasta 31. detsembrini;
10) jälgida, et vähese tähtsusega abi andmisel ei ületataks vähese tähtsusega abi ülemmäära ning täita Vabariigi Valitsuse 5. juuni 2012. a määruses nr 41 „Riigiabi ja vähese tähtsusega abi registri põhimäärus” sätestatud kohustusi;
11) järgida muid «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» ja selle alusel antud õigusaktides ning käesolevas määruses ja halduslepingus sätestatud nõudeid.
4. peatükk VÄLJAMAKSETE TEGEMINE JA TOETUSE KASUTAMISEGA SEOTUD ARUANNETE ESITAMINE
§ 22. Toetuse väljamaksete tegemine
(1) Toetuse väljamaksed tehakse rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruse nr 15 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord» alusel ja vastavalt taotluse rahuldamise otsuses sätestatule.
(2) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele hiljemalt 10 tööpäeva jooksul taotluse rahuldamise otsuse saamisest jooksva kalendriaasta väljamaksetaotluste esitamise prognoosi (edaspidi väljamaksete prognoos) rakendusüksuse kinnitatud vormil. Toetuse saaja esitab iga järgmise aasta väljamaksete prognoosi jooksva kalendriaasta 10. detsembriks.
(3) Toetuse saaja on kohustatud esitama rakendusüksusele väljamaksetaotlusi rakendusüksuse kinnitatud vormil mitte tihedamini kui kord 30 päeva jooksul ja mitte harvemini kui kord kvartalis, lähtudes väljamaksete prognoosi tähtaegadest ja summadest.
(4) Toetuse väljamaksmine ettemaksena või osaliselt tasutud kuludokumentide alusel on lubatud rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruses nr 15 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord» sätestatud korras.
(5) Kui väljamakse on teostatud osaliselt tasutud kuludokumentide alusel või ettemaksena, esitab toetuse saaja väljamakse abikõlblike kuludega kinni katmise kohta aruande (edaspidi väljamakse kinni katmise aruanne) rakendusüksuse kinnitatud vormil koos nõutud kuludokumentidega ja tasumist tõendavate dokumentidega rakendusüksusele vastavalt rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruses nr 15 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord» sätestatule.
(6) Rakendusüksus kontrollib esitatud väljamaksetaotluse või väljamakse kinni katmise aruande 20 tööpäeva jooksul alates selle registreerimisest. Juhul kui esitatud dokumentides on puudusi, pikeneb kontrollimise tähtaeg toetuse saaja poolt puuduste kõrvaldamiseks kulunud aja võrra. Rakendusüksusel on õigus nõuda täiendavalt kulude tõendamiseks vajalikke dokumente.
(7) Kui toetuse saaja esitatud väljamaksetaotlus või väljamakse kinni katmise aruanne on puudulik, teavitab rakendusüksus sellest toetuse saajat. Väljamakse tegemiseks või väljamakse kinni katmise aruande kinnitamiseks peab toetuse saaja puudused kõrvaldama rakendusüksuse poolt määratud tähtpäevaks.
(8) Toetuse väljamaksmise ja väljamakse kinni katmise eelduseks on selles sisalduvate kulude abikõlblikkus, sh kulude aluseks olevate tegevuste toetatavus ning nende vastavus toetuse taotluse rahuldamise otsusele.
(9) Rakendusüksusel on õigus peatada väljamakse taotluse menetlemine või keelduda täielikult või osaliselt toetuse väljamaksmisest, kui:
1) toetuse saaja ei kõrvalda väljamakse taotlusest tähtaegselt puudusi või väljamakse taotlus sisaldab mitteabikõlblikke kulusid;
2) toetuse saaja rikub «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses», selle alusel antud õigusaktides või toetuse rahuldamise otsuses sätestatud toetuse saaja kohustusi;
3) toetuse saaja majanduslik olukord on selliselt halvenenud, et toetuse kasutamine või projekti elluviimine on ohustatud.
(10) Rahuldatud väljamakse taotluse alusel väljamakse tegemiseks vajalikud andmed sisestab rakendusüksus lõikes 6 nimetatud tähtaega arvestades struktuuritoetuste registrisse.
(11) Projektile tehtav viimane väljamakse peab moodustama vähemalt 5% projektile antava toetuse kogusummast. Põhjendatud juhtudel võib rakendusüksuse kirjalikul nõusolekul viimane väljamakse olla väiksem kui 5%.
(12) Viimane väljamakse tehakse toetuse saajale pärast lõpparuande kinnitamist, välja arvatud juhul, kui toetuse saaja taotleb viimast väljamakset osaliselt tasutud kuludokumentide alusel või ettemaksena.
(1) Projekti aruandevormi koostab ja kinnitab rakendusüksus, kooskõlastades vormi eelnevalt rakendusasutusega. Toetuse saaja esitab projekti aasta- ja lõpparuande rakendusüksusele.
(2) Toetuse kasutamise aruannete esitamise ja hindamise regulatsiooni ning nõuded projekti aasta- ja lõpparuannetes ja meetme lõpparuandes esitatavale on kehtestatud haridus- ja teadusministri 12. mai 2008. a määruses nr 28 «Struktuuritoetuse kasutamise aruannete esitamise kord».