Krediidiasutuste seaduse § 50 lg 2 põhiseaduslikkuse kontroll – Riigi Teataja
Krediidiasutuste seaduse § 50 lg 2 põhiseaduslikkuse kontroll
RT I, 03.03.2015, 1
Vastu võetud 27.02.2015
3-4-1-54-14
Eesistuja Priit Pikamäe, liikmed Eerik Kergandberg, Saale Laos, Jüri Põld ja Tambet Tampuu
Harju Maakohtu 19. novembri 2014. a määrus tsiviilasjas nr 2-14-58865
Tunnistada krediidiasutuste seaduse § 50 lg 2 põhiseaduse vastaseks ja kehtetuks.
1. Finantsinspektsioon (FI) tegi 9. septembril 2013. a-l AS-ile Eesti Krediidipank (Krediidipank) ettekirjutuse, milles tegi Krediidipanga üldkoosolekule ettepaneku kutsuda nõukogust tagasi Andrus Kluge, kuna ta ei vasta krediidiasutuste seaduse (KAS) § 48 lg-tes 2 ja 3 sätestatud nõuetele, ning kohustas Krediidipanga juhatust kutsuma kokku erakorraline üldkoosolek kümne päeva jooksul alates ettekirjutuse saamisest ja panema A. Kluge tagasikutsumise küsimus erakorralise üldkoosoleku päevakorda.
2. FI esitas 10. oktoobril 2014. a-l Harju Maakohtule hagiavalduse Krediidipanga vastu nõudega kutsuda A. Kluge Krediidipanga nõukogu liikme kohalt tagasi. FI märkis, et Krediidipanga aktsionäride üldkoosolek toimus 24. oktoobril 2013, kus arutati ettekirjutuses tehtud ettepanekut. A. Kluge jätkab senini oma kohustuste täitmist nõukogu liikmena. A. Kluge esitas halduskohtule kaebuse, milles taotles mh FI 9. septembri 2013. a ettekirjutuse tühistamist. Halduskohus jättis kaebuse rahuldamata.
3. Harju Maakohus tunnistas 19. novembri 2014. a määrusega asjas nr 2-14-58865 põhiseadusega (PS) vastuolus olevaks ja jättis kohaldamata KAS § 50 lg 2 (p 1); keeldus FI nimel esitatud hagiavaldust menetlusse võtmast (p 2); jättis vastu võtmata ja arvestamata A. Kluge seisukohad ja taotlused (p 3); jättis menetluskulud Eesti Panga kanda tema juures asuva FI eelarve kaudu (p 4); tagastas hagiavalduse ja taotlused (p 6).
4. KAS § 50 lg-s 2 sätestatud nõue tuleb esitada tsiviilkohtule.
5. FI ei ole avalik-õiguslik juriidiline isik, vaid Eesti Panga juures olev asutus (finantsinspektsiooni seaduse (FIS) § 4 lg 1). FI-l puudub õigusvõime tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 201 lg 2 mõttes.
6. Hagejaks ei ole riik ega Eesti Pank, kes mõlemad on mh teatanud hagemissoovi puudumisest.
7. KAS § 50 lg 2 põhiseaduspärasusest sõltub hagi menetlusse võtmine. KAS § 50 lg 2 ei ole PS-ga formaalselt kooskõlas. KAS § 50 lg 2 on PS § 104 lg 2 p 14 mõttes kohtumenetluse seadus ja selle vastuvõtmise poolt hääletas 40 Riigikogu liiget.
8. TsMS § 371 lg 1 p 11 alusel tuleb hagi menetlusse võtmisest keelduda, sest hagiavalduses märgitud andmed ei võimalda hageja isikut tuvastada.
9. KAS § 50 lg 2 annab FI-le õiguse nõuda, et kohus kutsuks krediidiasutuse juhi tagasi. KAS § 50 lg 2 on põhiseaduspärane.
10. FIS § 4 lg 1 ja Eesti Panga seaduse (EPS) § 41 lg 1 kohaselt on FI Eesti Panga juures asuv asutus, kellel on autonoomne pädevus riikliku järelevalve tegemisel, oma juhtimisorganid, eelarve ja aruandlus.
11. FI ülesandeks on teha sõltumatut riiklikku finantsjärelevalvet, mille eesmärgiks on tagada kogu Eesti finantssektori usaldusväärsus, stabiilsus ja läbipaistvus. FI-d ei rahastata riigieelarvest, vaid seda teevad turuosalised (FIS § 35). FI ei ole samastatav Eesti Panga ega valitsusasutusega Vabariigi Valitsuse seaduse § 39 lg 1 tähenduses. FI-l on oma pädevus. Sõltumatuse nõue tuleneb EL-i õigusest. FI on loodud erandliku mudelina. FIS § 4 lg 1 tähendab seda, et FI halduslik asukoht on Eesti Panga juures ja ta on Eesti Pangaga seotud eelkõige infosüsteemide, andmetöötluse, analüüsi ja uurimistööde, personalitöö ühise korraldamise kaudu. Seeläbi on vähendatud keskpanga ja turuosaliste kulusid.
12. Krediidiasutuste seadusele ei laiene PS § 104 lg 2 p-st 14 tulenev nõue, kuna krediidiasutuste seadus ei ole kohtumenetluse seadus. KAS § 50 lg 2 ei muuda tsiviilkohtumenetluse seadustikku.
13. KAS § 50 lg 2 on üksnes üks paljudest järelevalvelistest meetmetest, mille rakendamise õiguse annavad FI-le FIS § 4 lg-d 2 ja 3. Nimetatud normid ei eelda Riigikogu koosseisu häälteenamust ega ole kohtumenetluse sätted. Kohtumenetluse seadused võivad seostuda ja toetuda ka lihtseaduste sätetele, nagu KAS § 50 lg-le 2. KAS § 50 lg 2 ei muuda tsiviilkohtumenetluse seadustiku põhisisu.
14. FI on seaduse alusel ja avalikes huvides loodud õigussubjekt vähemalt olukorras, kus ta täidab seadusega talle otse delegeeritud riikliku järelevalve funktsiooni, sh täidab KAS § 50 lg-t 2. Tulenevalt TsMS § 3 lg-st 2 võib FI esitada KAS § 50 lg 2 alusel nõude tsiviilkohtusse. Riik on sellise valiku teinud teadlikult, tagamaks FI sõltumatuse. Analoogne õigus on FI-le antud ka teiste seadustega, nt makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse § 49 lg 2, investeerimisfondide seaduse § 52 lg 2, väärpaberituru seaduse § 81 lg 2, kindlustustegevuse seaduse § 50 lg 2, Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse § 29 lg 9.
15. Seadusandja on volitanud FI-d enda nimel vastavasisulist nõuet esitama, rakendamaks järelevalvelist meedet (FIS §-d 2–6, § 23 lg 2; KAS § 50 lg 2).
16. Kui FI-lt võetakse õigus pöörduda kohtusse, tekib olukord, kus FI-l ei ole võimalik krediidiasutuste juhte eemaldada. Nimetatud olukord läheks vastuollu direktiivi 2013/36 art 64 lg-ga 1 ja lg 2 p-ga (d), art 67 lg 1 p-ga (p), lg 2 p-dega (b) ja (d) ning art 91 lg-ga 1.
17. KAS § 50 lg 2 on põhiseadusega vastuolus. Maakohtus hagemisõiguse realiseerimise viis ei ole haldusmenetluslik ega finantsjärelevalve küsimus. KAS § 50 lg 2 reguleerib tsiviilkohtumenetlust.
18. KAS § 50 lg 2 ei ole asjassepuutuv säte. KAS § 50 lg 2 ei ole kohtumenetluse norm PS § 104 lg 2 p 14 tähenduses. KAS ei loo FI-le iseseisvat tsiviilkohtumenetlusõigusvõimet, vaid määrab tema esindusõiguse. Kohtusse pöördumise otsustab FI juhatuse esimees. FI tegevuse tsiviilõigussuhetes saab lugeda Eesti Panga tegevuseks. Finantsjärelevalves tekkinud vaidlused on avalik-õiguslikud, mille lahendamine on halduskohtu pädevuses.
19. KAS § 50 lg 2 ei ole asjassepuutuv säte.
20. Maakohus on pädev asja lahendama.
21. Kui maakohus oleks asja lahendanud hagita menetluses, ei tekkinuks küsimusi hageja isikust ning tema esindusõiguse piisavusest. Seadusandja otsuse kohaselt on Finantsinspektsioon FIS §-s 3 nimetatud avalikke huve kaitsma õigustatud asutus, mistõttu võib ta TsMS § 198 lg 2 järgi olla menetlusosaline tsiviilkohtumenetluses ning TsMS § 476 kohaselt seaduses (nt KAS § 50 lg-s 2) sätestatud juhul esitada ka avalduse hagita menetluse algatamiseks. Kuna aga juriidilise isiku (sh krediidiasutuse) juhatuse või nõukogu liikme tagasikutsumine ei ole TsMS § 475 lg-s 1 toodud hagita asjade loetelus, võib läbivaatamiseks kohane menetlusliik siiski olla hagimenetlus.
22. FI-l puudub iseseisev õigusvõime. FI esitab hagi Eesti Panga asutusena, kellel on seaduses sätestatud ulatuses õigus ilma Eesti Panga juhtorganite volituseta iseseisvalt esindada Eesti Panka.
23. EPS § 41 reguleerib piisaval määral FI-ga seotud küsimusi, mis jäävad PS § 104 lg 2 p-s 12 nimetatud Eesti Panga seaduse spetsiifilisse reguleerimisalasse.
24. KAS § 50 lg 2 koosmõjus FIS § 4 lg-ga 2 on osas, milles need annavad FI-le õiguse pöörduda riigi nimel kohtusse, nõudes krediidiasutuse juhi tagasikutsumist, formaalselt vastuolus PS § 104 lg 2 p-ga 14.
25. KAS § 50 lg 2 ei anna FI-le õigust tegutseda tsiviilkohtumenetluses iseenda nimel, vaid FI tegutseb nõuet esitades riigi nimel (FIS § 4 lg 2). Asjassepuutuv on KAS § 50 lg 2 koosmõjus FIS § 4 lg-ga 2 osas, milles need annavad FI-le õiguse pöörduda riigi nimel kohtusse, nõudes krediidiasutuse juhi tagasikutsumist.
26. Tegemist on esindusõiguse küsimusega tsiviilkohtumenetluses, mis piiritleb kohtusse pöördumise tingimusi, ning see on olemuslikult kohtumenetlust reguleeriv norm. Kummagi asjassepuutuva sätte puhul ei ole järgitud PS § 104 lg 2 p-st 14 tulenevat häälteenamuse nõuet.
27. Praegu on Riigikogu menetluses finantskriisi ennetamise ja lahendamise seaduse eelnõu, mille §-ga 101 täiendatakse TsMS § 220 lg-ga 5.
28. Puudub alus tunnistada KAS § 50 lg 2 põhiseadusega vastuolus olevaks.
29. Finantsjärelevalve eesmärgiks on vähendada süsteemseid riske ja toetada Eesti rahasüsteemi. Väikesel kontsentreeritud finantsturul on raske tõmmata piiri, millal mikrotasandi (ühe ettevõtja) probleemist saab makromajanduslik probleem. FI tegevuse eesmärgid on osaliselt sarnased ministeeriumi valitsemisalas tegutseva valitsusasutuse riikliku järelevalve eesmärkidega, kuid teisalt on need seotud keskpanga tegevuse eesmärkide ja pädevusega.
30. FI loomisel võeti mh eeskujuks tol ajal Soomes kehtinud regulatsioon, kus oli finantsjärelevalve administratiivselt seotud riigi keskpangaga. Väikeriigi tingimustele on see sobilik mudel.
31. Täidesaatva riigivõimu teostamisel peab organil olema oma pädevus. Vabariigi Valitsuse juurde finantsjärelevalveasutuse loomine oleks piiranud Eesti Panga võimalusi talle põhiseadusega pandud ülesannete täitmisel. Kehtiva mudeli väljatöötamisel arvestati selle otstarbekust.
32. FI tegevuse aluseks on finantsjärelevalve asutuse sõltumatus nii poliitilistest kui ka individuaalsetest majanduslikest huvidest. FI on volitatud sekkuma ettevõtja privaatautonoomiasse. Riikliku sõltumatu finantsjärelevalve tegemine hõlmab mh vajalike nõuete esitamist kohtule.
33. Arvestada tuleb ka EL-i õigust. Direktiivi 2013/36 art 26 lg 2 kohaselt, kui osalus omandatakse pädeva asutuse vastuseisust hoolimata, näevad liikmesriigid ette vastava hääleõiguse peatamise, hääletamisel antud häälte õigustühiseks tunnistamise või võimaluse need tühiseks tunnistada.
34. Kui FI ei saa kohtusse pöörduda, jääks avalik huvi kaitseta ja võiks viia süsteemse kriisini.
35. FI juhatuse esimehel on pädevus esindada inspektsiooni kohtus (FIS § 18 lg 2 p 9 ja § 23 lg 3). FIS § 23 lg 3 võeti vastu 78 Riigikogu liikme poolthäälega.
36. KAS § 50 lg-s 2 sätestatud norme sisaldavad ka teised finantsjärelevalvet reguleerivad eriseadused. Seadusandja on selgelt andnud FI-le kohtusse pöördumise õiguse.
37. Riigikogus on praegu menetlemisel finantskriisi ennetamise ja lahendamise seaduse eelnõu. Sellega muudetakse mh TsMS § 220, millele lisatakse lg 5 järgmises sõnastuses: „Finantsjärelevalve- ja kriisilahenduseülesande täitmisest tulenevas vaidluses esindab Eesti Vabariiki Finantsinspektsioon." Eelnõu vastuvõtmiseks on vaja Riigikogu liikmete poolthäälte enamust.
38. Krediidiasutuste seaduse § 50 lg 2:
„Kui krediidiasutus ei ole täielikult või tähtaegselt täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettekirjutust, on Finantsinspektsioonil õigus nõuda krediidiasutuse juhi tagasikutsumist kohtu poolt."
39. Esmalt võtab kolleegium seisukoha sätte asjassepuutuvuse kohta (I). Seejärel leiab kolleegium riivatava põhiõiguse (II) ning viimaks analüüsib asjassepuutuva sätte põhiseaduspärasust (III).
40. Asjassepuutuv on säte, mis on kohtuasja lahendamisel otsustava tähtsusega, st mille põhiseadusvastasuse korral peaks kohus otsustama teisiti kui sätte põhiseaduspärasuse korral (vt nt Riigikohtu üldkogu 22. detsembri 2000. a otsus asjas nr 3-4-1-10-00, punkt 10; 28. oktoobri 2002. a otsus asjas nr 3-4-1-5-02, punkt 15).
41. Finantsinspektsioon tegi 9. septembri 2013. a ettekirjutusega nr 4.1-1/41 KAS § 50 lg 1 alusel AS-i Eesti Krediidipank aktsionäridele ettepaneku kutsuda A. Kluge nõukogust tagasi, kuna ta ei vasta KAS § 48 lg-tes 2 ja 3 sätestatud nõuetele. AS Eesti Krediidipank nimetatud nõuet ei täitnud. Seejärel esitas FI 10. oktoobril 2014 maakohtule hagiavalduse AS-i Eesti Krediidipank (kostja) vastu nõudega kutsuda A. Kluge nõukogu liikme kohalt tagasi. FI tugines maakohtusse pöördumisel KAS § 50 lg-le 2, mille kohaselt on FI-l õigus nõuda, et kohus kutsuks krediidiasutuse juhi tagasi, kui krediidiasutus ei ole täielikult või tähtaegselt täitnud KAS § 50 lg-s 1 sätestatud ettekirjutust.
42. Harju Maakohus tunnistas 19. novembri 2014. a määrusega asjas nr 2-14-58865 põhiseadusega vastuolus olevaks ja jättis kohaldamata KAS § 50 lg 2 (resolutsiooni punkt 1) ning keeldus FI hagiavaldust menetlusse võtmast ja tagastas hagiavalduse ja hagi tagamise taotluse (resolutsiooni punktid 2 ja 6). Maakohus luges asjassepuutuvaks sätteks KAS § 50 lg 2, kuna maakohtu hinnangul sõltub sellest FI õigus esitada hagi enda nimel. Maakohus asus seisukohale, et FI ei ole isik tsiviilõiguse tähenduses, kuna ta ei ole avalik-õiguslik juriidiline isik (tsiviilseadustiku üldosa seaduse (TsÜS) § 25 lg 2 ja § 26) ja tal puudub tsiviilkohtumenetlusõigusvõime TsMS § 201 lg 2 mõttes. Maakohus ei lugenud hagejaks riiki ega Eesti Panka. Eelnevast tulenevalt keeldus maakohus FI esitatud hagi menetlusse võtmast TsMS § 371 lg 1 p 11 alusel, mis sätestab, et kohus ei võta hagi menetlusse, kui hagiavalduses esitatud andmed hageja kohta ei võimalda isikut tuvastada.
43. Üldjuhul on isikul õigus pöörduda maakohtusse enda eeldatava ja seadusega kaitstud õiguse või huvi kaitseks (TsMS § 3 lg 1). TsMS § 3 lg 2 kohaselt menetleb kohus tsiviilasja ka siis, kui seadus sätestab isikule õiguse pöörduda kohtusse avalikkuse eeldatava seadusega kaitstud huvi kaitseks. Hagimenetluses on menetlusosalised pooled ja kolmas isik (TsMS § 198 lg 1 p 1). Tsiviilkohtumenetlusõigusvõime on igal isikul, kellel on õigusvõime tsiviilõiguse kohaselt (TsMS § 201 lg 2 esimene lause). Hagita menetluses vaatab maakohus läbi ka teisi asju, mis seadusega on antud kohtu pädevusse ja mida ei saa läbi vaadata hagimenetluses (TsMS § 475 lg 2). Hagita menetluses on menetlusosalised avaldaja ja muud asjast puudutatud isikud (TsMS § 198 lg 1 p 2).
Kolleegium on seisukohal, et FI ei ole avalik-õiguslik juriidiline isik TsÜS § 25 lg 2 ja § 26 tähenduses, vaid ta on asutus (FIS § 4 lg 1 ja EPS § 41 lg 1), kellel puudub tsiviilkohtumenetlusõigusvõime TsMS § 201 lg 2 mõttes. FI ei pöördunud maakohtusse enda eeldatava ja seadusega kaitstud õiguse või huvi, vaid avaliku huvi kaitseks. FI-le annab avaliku huvi kaitseks maakohtusse pöördumise õiguse KAS § 50 lg 2 (vt käesoleva otsuse punkti 50).
44. Kolleegium on seisukohal, et maakohtus asja menetlusse võtmine sõltub mh KAS § 50 lg 2 põhiseaduspärasusest. Ilma KAS § 50 lg-ta 2 ei saaks FI pöörduda maakohtusse avaliku huvi kaitseks ega maakohus menetleda FI avaldust sõltumata sellest, kas tegemist on hagimenetluse või hagita menetlusega.
Kui maakohus peaks olema ekslikult asunud seisukohale, et asi tuleks läbi vaadata hagimenetluses, siis ka see ei mõjutaks KAS § 50 lg 2 asjassepuutuvust. Ka hagita menetluses sõltuks asja menetlusse võtmine KAS § 50 lg 2 põhiseaduspärasusest (vt käesoleva otsuse punkti 50). Kui KAS § 50 lg 2 oleks põhiseadusvastane, ei saaks kohus FI avaldust menetleda ja tal tuleks avalduse menetlemisest keelduda teisel õiguslikul alusel. Näiteks TsMS § 371 lg 1 p 1 järgi ei võta kohus hagiavaldust menetlusse, kui ta ei ole pädev asja lahendama.
Eeltoodust tulenevalt loeb kolleegium KAS § 50 lg 2 asjassepuutuvaks.
45. KAS § 50 lg 1 alusel teeb FI krediidiasutusele ettekirjutuse, mille sisuks on kohustada krediidiasutust kutsuma oma juht tagasi. Kui krediidiasutus ettekirjutust ei täida, on FI-l õigus pöörduda kohtusse nõudega kutsuda juht tagasi. Seega ettekirjutusega pandud kohustus muudetakse (sunniviisiliselt) täidetavaks kohtulahendiga.
46. Nimetatud ettekirjutus ja KAS § 50 lg 2 alusel kohtusse pöördumine ettekirjutuse sundtäidetavuse tagamiseks riivab kolleegiumi hinnangul krediidiasutuse ettevõtlusvabadust (PS § 31) ja krediidiasutuse juhi kutsevabadust (PS § 29 lg 1). Ettevõtlusvabaduse kaitsealasse kuulub tulu saamise eesmärgil toimuv tegevus (Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 28. aprilli 2000. a otsus asjas nr 3-4-1-6-00, p 10). Krediidiasutus kui äriühing võib olla huvitatud, et just konkreetne isik kuuluks tema juhtide hulka, kuna see isik võib oma teadmiste ja oskustega aidata äriühingu tulu teenimisele kaasa. Ettekirjutus ja selle täitmise tagamiseks maakohtusse pöördumine koormab krediidiasutuse juhti ning mõjutab negatiivselt tema õigust tegeleda enda valitud tegevusalal.
47. Formaalne kooskõla põhiseadusega tähendab, et põhiõigusi piirav õigustloov akt peab vastama põhiseaduse pädevus-, menetlus- ja vorminõuetele ning määratuse ja seadusereservatsiooni põhimõtetele (Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 13. juuni 2005. aasta otsus asjas nr 3-4-1-5-05, punkt 8).
PS § 104 lg 2 kohaselt saab mõningaid seadusi vastu võtta ja muuta üksnes Riigikogu koosseisu häälteenamusega. PS § 104 lg 2 p 14 kohaselt tuleb Riigikogu häälteenamusega vastu võtta ka kohtumenetluse seadused.
48. Maakohus asus seisukohale, et KAS § 50 lg 2 on PS § 104 lg 2 p 14 tähenduses kohtumenetluse seadus.
Riigikogu 9. istungjärgu 9. veebruari 1999. a stenogrammist nähtub, et krediidiasutuste seaduse eelnõu (1070 SE) vastuvõtmise poolt hääletas 36 Riigikogu liiget.
Riigikogu 9. mai 2001. a stenogrammist nähtub, et finantsinspektsiooni seaduse rakendamisega seotud seaduste muutmise seaduse eelnõu (632 SE), millega muudeti KAS § 50 lg-t 2, vastuvõtmise poolt hääletas 40 Riigikogu liiget.
Seega ei ole krediidiasutuste seaduse vastuvõtmise ega KAS § 50 lg 2 muutmise poolt hääletanud üle 50 Riigikogu liikme. Kui KAS § 50 lg 2 on PS § 104 lg 2 p 14 mõttes kohtumenetluse seadus, ei ole selle vastuvõtmisel ega ka muutmisel järgitud Riigikogu koosseisu häälteenamuse nõuet.
49. Maakohtu põhjendustest võib järeldada, et FI nõuet on võimalik lahendada hagimenetluses ning hagi saab esitada üksnes isik. Kuna FI ei ole isik TsÜS § 25 lg 2 ja § 26 tähenduses, puudub tal tsiviilkohtumenetlusõigusvõime TsMS § 201 kohaselt. Maakohus ei käsitanud Eesti Panka ega ka riiki hagi esitanud isikuna. Eelnevast tulenevalt ei olnud võimalik hageja isikut tuvastada, mistõttu keeldus maakohus hagi menetlusse võtmast (TsMS § 371 lg 1 p 11).
50. Kolleegiumi hinnangul tuleb esmalt vastata küsimusele, kas tegemist on hagi- või hagita menetlusega, kuna sellest sõltub, millist regulatsiooni tuli maakohtul FI taotluse menetlusse võtmise hindamisel kohaldada ning keda tuleb käsitada menetlusosalisena. Sellest sõltub mh ka see, kas tegemist on kohtumenetluse seadusega PS § 104 lg 2 p 14 mõttes.
Riigikohtu tsiviilkolleegiumi praktika kohaselt peab kohus sõltumata menetlusosalise seisukohast menetlusse võtmisel otsustama, kas nõuet tuleks menetleda hagi- või hagita menetluses. See tähendab, et kui kohtusse pöördunud isik eksib menetlusliigi valikul, ei tohi kohus keelduda asja menetlemisest. Vajadusel saab kohus TsMS § 3401 lg 1 järgi anda kohtusse pöördunud isikule tähtaja avalduse või nõude täpsustamiseks, mh juhul, kui ei ole esitatud piisavalt andmeid, et nõuet kvalifitseerida (Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 2. oktoobri 2013. a otsus asjas nr 3-2-1-90-13, p 12).
50.1. Kolleegium on seisukohal, et maakohus on ekslikult käsitanud asja hagimenetlusena, sest tegemist on hagita menetlusega TsMS § 475 lg 2 mõttes.
Hagita asjad on loetletud TsMS § 475 lg-s 1. Tegemist ei ole ammendava loeteluga, kuna TsMS § 475 lg 2 kohaselt vaatab kohus hagita menetluses läbi ka teisi asju, mis seadusega on antud kohtu pädevusse ja mida ei saa läbi vaadata hagimenetluses.
Kolleegiumi hinnangul on krediidiasutuse juhi tagasikutsumise nõude lahendamine maakohtu pädevuses. Halduskohtumenetluse ülesandeks on eelkõige isikute õiguste kaitse õigusvastase tegevuse eest täidesaatva riigivõimu teostamisel (halduskohtumenetluse seadustiku (HKMS) § 2 lg 1). Olukorda, kus haldusorgan esitab eraisiku vastu kaebuse, reguleerivad HKMS § 260 lg-d 1 ja 2, milles ei ole sõnaselgelt ettenähtud seda, et finantsjärelevalve tegemiseks võib haldusorgan esitada krediidiasutuse vastu kaebuse halduskohtule, mille nõudeks oleks krediidiasutuse juhi tagasikutsumine. Üldjuhul nõuavad äriseadustiku § 184 lg 5 ja § 319 lg 5 kohaselt osanikud ja aktsionärid äriühingu juhatuse või nõukogu liikme tagasikutsumist maakohtus. Seadusandja ei ole KAS § 50 lg-s 2 sätestanud, et selline nõue (s.o äriühingu juhtorgani liikme tagasikutsumine) vaadatakse läbi halduskohtus. Eeldada võib, et seadusandja on soovinud, et ka krediidiasutuse juhi tagasikutsumist FI avalduse alusel menetletakse maakohtus.
Kolleegiumi hinnangul ei saa KAS § 50 lg 2 alusel maakohtusse esitatud nõuet läbi vaadata hagimenetluses, kuna tegemist ei ole eraõigussuhtes tekkinud vaidlusega (TsMS § 1 teine lause). FI kontrollib, kas krediidiasutuse juht vastab KAS §-s 48 sätestatud nõuetele. KAS §-s 48 sätestatud nõuded krediidiasutuse juhtidele ei ole eraõigusliku, vaid avalik-õigusliku iseloomuga. Kui FI leiab, et krediidiasutuse juht ei vasta seadusest tulenevatele nõuetele, on tal õigus teha krediidiasutusele ettekirjutus kutsuda juht tagasi. Kui krediidiasutus jätab FI ettekirjutuse täitmata, ei näe krediidiasutuste seadus FI-le ette volitust kutsuda ise krediidiasutuse juht tagasi, vaid selleks peab ta pöörduma kohtu poole (KAS § 50 lg 2). Ettekirjutuse täitmise tagamiseks maakohtusse pöördumine ei muuda FI ja krediidiasutuse vahelist vaidlust eraõiguslikuks. Olemuslikult on nii ettekirjutuse tegemine kui ka selle täitmise tagamiseks maakohtusse pöördumine finantsjärelevalve, mille eesmärgiks on kaitsta avalikku huvi (FIS § 3).
50.2. Hagita menetluses on menetlusosalised avaldaja ja muud asjast puudutatud isikud (TsMS § 198 lg 1 p 2). Seaduses ettenähtud juhul algatab hagita menetluse kohus selleks õigustatud isiku või asutuse avalduse alusel (TsMS § 476 lg 2). Kolleegiumi hinnangul on FI hagita menetluses avaldajaks. Kuigi avaldajaks on FI, esitab ta avalduse maakohtule finantsjärelevalvet tehes, mida ta teeb riigi nimel (FIS § 4 lg 2).
51. TsMS § 475 lg 2 sätestab maakohtu õigusemõistmise ülesande sisu ja üldised piirid, sh näidates ära, millal maakohus on õigustatud ja kohustatud temale esitatud avaldust läbi vaatama ning selle kohta otsustust langetama, kui tegemist ei ole hagita asjaga TsMS § 475 lg 1 tähenduses ega hagimenetlusega. TsMS § 475 lg 2 on viitenorm, milles on sätestatud üksnes osa maakohtu õigusemõistmise ülesande sisu ja üldisi piire reguleerivaid eeldusi. Seadusandja võib muus seaduses sätestada need juhtumid, millal asi tuleb TsMS § 475 lg 2 kohaselt lahendada hagita menetluses.
Kolleegium on seisukohal, et KAS § 50 lg 2 on PS § 104 lg 2 p 14 mõttes kohtumenetluse seadus. KAS § 50 lg 2 on mõeldud muu hulgas reguleerima kohtumenetlust, sest see on vastu võetud selleks, et täiendada TsMS § 475 lg-s 2 sätestatud eelduste kogumit. Kuna KAS § 50 lg 2 vastuvõtmise poolt ei ole hääletanud Riigikogu koosseisu häälteenamus (vt käesoleva otsuse punkti 48), on see formaalselt põhiseadusvastane.
52. Eeltoodust tulenevalt tunnistab kolleegium põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse § 15 lg 1 p 2 alusel KAS § 50 lg 2 põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks.
Priit Pikamäe, Eerik Kergandberg, Saale Laos, Jüri Põld, Tambet Tampuu
Riigikohtunik Priit Pikamäe eriarvamus Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 27. veebruari 2015. a otsuse kohta kohtuasjas nr 3-4-1-54-14, millega on ühinenud riigikohtunik Jüri Põld


Isiku maksukohustuslasena registreerimise avalduse vorm ja maksukohustuslase registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm – Riigi Teataja
Isiku maksukohustuslasena registreerimise avalduse vorm ja maksukohustuslase registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm
Isiku maksukohustuslasena registreerimise avalduse vorm ja maksukohustuslase registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm - sisukord
§ 1 Isiku maksukohustuslasena registreerimise avalduse vorm
§ 2 Maksukohustuslase registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm
Vastu võetud 07.04.2004 nr 76
RTL 2004, 44, 759
06.07.2005 RTL 2005, 80, 1135 22.07.2005(rakendatakse alates 01.07.2005)
Määrus kehtestatakse «Käibemaksuseaduse» RT I 2003, 82, 554 § 20 lõike 12 alusel.
§ 1. Isiku maksukohustuslasena registreerimise avalduse vorm
Kehtestatakse käesoleva määruse lisa 1 kohane isiku maksukohustuslasena registreerimise avalduse vorm.
§ 2. Maksukohustuslase registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm
Kehtestatakse käesoleva määruse lisa 2 kohane isiku maksukohustuslasena registreerimise kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm.
Rahandusministri 7. aprilli 2004. a määruse nr 76
lisa 1 [RTL 2005, 80, 1135; 22.07.2005]
KÄIBEMAKSUKOHUSTUSLASENA REGISTREERIMISE AVALDUSE TÄITMISE JUHISED
Lahter «Registri- või isikukood» –füüsiline isik näitab isikukoodi puudumisel oma sünniaja.
Lahter 2 – aeg, millal isik alustas/kavatseb alustada iseseisva majandustegevusega.
Lahter 6
Maksustatava käibe piirmäärad
a) 250 000 krooni kalendriaasta algusest arvates – Eestis registreeritud isik (ka välisriigi maksukohustuslane, kellel on Eestis püsiv tegevuskoht);
b) 250 000 samal kalendriaastal – isik on maksukohustuslaste registrist kustutatud, kuid tema maksustatav käive ületab registrist kustutamisele järgnevast päevast arvates samal kalendriaastal 250 000 krooni;
c) 550 000 – teise liikmesriigi isik, kes teostab kaugmüüki Eesti isikule;
d) esimene maksustatav tehing – aktsiisikauba kaugmüük Eesti isikule;
e) esimene maksustatav tehing – kui välisriigi isikul, kellel puudub Eestis püsiv tegevuskoht, tekib Eestis maksustatav käive, mis ei kuulu maksustamisele maksukohustuslase või piiratud maksukohustuslase poolt kauba soetamisel või teenuse saamisel.
Lahtrit 6 ei täideta, kui isik soovib maksukohustuslaseks registreeruda vabatahtlikult.
Lahter 7 – täidetakse ainult juhul, kui avaldus esitatakse vastavalt «Käibemaksuseaduse» (RT I 2003, 82, 554) § 19 lõike 1 või 2 alusel.
Kui avaldus esitatakse vastavalt § 19 lõikele 2 (isik on maksukohustuslaste registrist kustutatud, kuid tema maksustatav käive ületab registrist kustutamise päevale järgnevast päevast samal kalendriaastal 250 000 krooni), märgitakse lahtrisse kuupäev, millal maksustatav käive ületab samal kalendriaastal 250 000 krooni.
Maksukohustuslase kohta tehtava maksuhalduri otsuse vorm
lisa 2 [RTL 2005, 80, 1135; 22.07.2005]
Vorm KO
........................................... maksu-ja tollikeskus
(Maakond/linn) ............................. nr ............
Vastavalt «Käibemaksuseaduse» (RT I 2003, 82, 554) paragrahvile 20 registreerida
(registrikood/isikukood ...............) käibemaksukohustuslasena alates ....................
registreerimisnumbriga EE....................................
Maksu- ja tollikeskuse ametnik (vastavalt rahandusministri 19. jaanuari 2004. a määruse nr 9 «Maksu- ja Tolliameti põhimäärus» (RTL 2004, 9, 136) § 37 lõike 1 punkti 3 alusel antud volitusele)
Vastavalt «Käibemaksuseaduse» (RT I 2003, 82, 554) paragrahvile 24 on registreeritud maksukohustuslane registreerimise päevast alates kohustatud täitma seaduses sätestatud registreeritud maksukohustuslase kohustusi.
lisa1_leht1
lisa1_leht2


Kiviõli linna lemmikloomade registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
KOV määruste valdkondlik liigitus: Korrakaitse → Kasside ja koerte pidamine
Kiviõli linna lemmikloomade registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus
Kiviõli linna lemmikloomade registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus - sisukord
1 KIVIÕLI LINNA LEMMIKLOOMADE REGISTRI ASUTAMINE
§ 2 Registri omanik
§ 3 Registri vastutav töötleja
§ 4 Registri volitatud töötleja
§ 5 Registri väljatöötamise ja teenindamise kulud
2 KIVIÕLI LINNA LEMMIKLOOMADE REGISTRI PIDAMISE PÕHIMÄÄRUS
§ 6 Üldsätted
§ 7 Registri ülesehitus ja registri pidamise organisatsiooniline struktuur
§ 8 Registrisse kantavad andmed, nende õiguslik režiim ning andmeteregistrisse kandmise kord
§ 9 Registri andmete väljastamine
§ 10 Registriandmete kaitsmine ja säilitamine
§ 11 Registri järelevalve
§ 12 Registri pidamise, finantseerimise ja registri likvideerimise kord
Kiviõli Linnavolikogu
RT IV, 28.08.2012, 29
Vastu võetud 23.10.2008 nr 54
Määrus kehtestatakse loomatauditõrje seaduse § 11 lõike 1, andmekogude seaduse § 43 lõike 1 ja § 44 ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 1 ning Kiviõli Linnavolikogu 11.09.2008 määruse nr 51 „Koerte ja kasside pidamise eeskirja kehtestamine” § 1 lõike 5 alusel.
1. peatükk KIVIÕLI LINNA LEMMIKLOOMADE REGISTRI ASUTAMINE
Määrusega asutatakse kohaliku omavalitsuse register ametliku nimetusega „Kiviõli linna lemmikloomade register” (edaspidi register).
§ 2. Registri omanik
Registri omanik on Kiviõli linn.
§ 3. Registri vastutav töötleja
Registri vastutavaks töötlejaks on Kiviõli Linnavalitsus.
§ 4. Registri volitatud töötleja
Registri volitatud töötlejaks on Kiviõli Linnavalitsuse poolt määratud isik.
§ 5. Registri väljatöötamise ja teenindamise kulud
Registri asutamist, arendamist ja tarkvara igakuist hooldust finantseeritakse Kiviõli linna eelarvest.
2. peatükk KIVIÕLI LINNA LEMMIKLOOMADE REGISTRI PIDAMISE PÕHIMÄÄRUS
§ 6. Üldsätted
(1) Registri ametlik nimi on „Kiviõli linna lemmikloomade register” (edaspidi register).
(2) Registri omanik on Kiviõli linn.
(3) Registri asutab, tema põhimääruse kinnitab ja teeb selles muudatusi Kiviõli Linnavolikogu (edaspidi volikogu).
(4) Registri asutamise ja kasutamisele võtmise eesmärgid on:
1) Kiviõli linnas registreeritud lemmikloomade üle arvestuse pidamine;
2) Kiviõli linnas registreeritud lemmikloomade kohta informatsiooni kogumine;
3) Kiviõli linnas registreeritud koerte ja kasside kohta informatsiooni väljastamine;
4) Kiviõli linnas registreeritud järelevalveta koerte ja kasside omanike kiire leidmine ja lemmiklooma tagastamine omanikule.
(5) Register on kohaliku omavalitsuse register, milles sisalduvad andmeid kasutavad linna asutused, juriidilised ja füüsilised isikud § 9 lõikes 5 nimetatud eesmärkidel.
§ 7. Registri ülesehitus ja registri pidamise organisatsiooniline struktuur
(1) Register on avalik ja seda peetakse veebipõhise liidesega andmebaasina.
(2) Registrit peetakse ühetasandilise infotehnoloogilise andmebaasina ja andmeid töödeldakse registri pidamiseks väljatöötatud tarkvaraga.
(3) Registri vastutava töötleja õiguste teostaja (edaspidi vastutav töötleja) on Kiviõli Linnavalitsus.
(4) Vastutav töötleja registri pidamisel:
1) vastutab registri pidamise seaduslikkuse eest;
2) korraldab registri pidamist reguleerivate Kiviõli õigusaktide eelnõude ning dokumentatsiooni koostamist;
3) korraldab ja juhib registri arendustöid ja kasutuselevõttu;
4) korraldab ja juhib registri pidamist, täiendamist ja kasutajate õiguste haldamist;
5) sõlmib registri volitatud töötlejatega lepinguid registri andmete töötlemiseks;
6) annab ametnikele volitusi ja määrab nende ülesanded vastutava töötleja õiguste ning kohustuste täitmiseks;
7) lahendab registri pidamisel tekkinud probleeme;
8) teostab järelevalvet registri pidamise üle;
9) tagab andmetele juurdepääsu nende sihtpäraseks kasutamiseks;
10) täidab muid seadustest, teistest õigusaktidest ning põhimäärusest tulenevaid ülesandeid.
(5) Registri volitatud töötlejad on Kiviõli linna veterinaararstid (edaspidi volitatud töötleja).
(6) Volitatud töötleja registri pidamisel:
1) täidab vastutava töötleja korraldusi;
2) töötleb registriandmeid;
3) rakendab meetmeid andmekaitse, andmetele juurdepääsu ja nende säilitamise tagamiseks;
4) teavitab vastutavat töötlejat koheselt registri pidamisel tekkinud probleemidest ja talle teatavaks saanud andmete mittesihipärastest kasutamise juhtudest;
5) täidab muid seadustest, teistest õigusaktidest ning põhimäärusest tulenevaid ülesandeid.
(7) Register jaguneb kahte ossa:
1) ajakohased andmed – kehtivad andmed Kiviõli linnas registreeritud koerte ja kasside ning nende omanike kohta;
2) aegunud andmed – Kiviõli linnas registreeritud koerte ja kasside ning nende omanike kohta avastatud ebaõiged andmed ja kehtetuks muutunud andmed.
(8) Ajakohaste ja aegunud andmete andmekoosseis on samasugune, välja arvatud juhul kui registri vastutav töötleja on registriandmete koosseisu laiendanud pärast andmete arhiveerimist.
§ 8. Registrisse kantavad andmed, nende õiguslik režiim ning andmeteregistrisse kandmise kord
(1) Registrisse kantakse Kiviõli linna haldusterritooriumil asuvad koerad ja kassid vastavalt Kiviõli linna koerte ja kasside pidamise eeskirjale ning registri põhimäärusele.
(2) Registri volitatud töötlejale esitavad andmeid Kiviõli linna koerte ja kasside omanikud.
(3) Andmed kannab registrisse volitatud töötleja.
(4) Volitatud töötleja registreerib koera ja kassi ning koera- ja kassiomaniku andmed ankeedi täitmisel hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul, arvates koera märgistamise kuupäevast. Kui volitatud töötlejal puudub juurdepääs veebipõhisele registrile, esitab ta registreerimisandmed digitaalselt või paberkandjal hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul Kiviõli Linnavalitsusele.
(5) Volitatud töötleja kannab registrisse Kiviõli linnas registreeritud koerte ja nende omanike andmed, samuti koera vaktsineerinud veterinaararsti nime ning viimase vaktsineerimise kuupäeva.
(6) Registrisse kantava koera ja kassi andmed on:
1) koera registrikood – tarkvara poolt omistatav koera registrikande identifikaator;
2) koera ja kassi registrinumber – volitatud veterinaararsti pooltantud märgistusnumber (mikrokiip);
3) koera ja/või kassi nimi;
4) koera ja/või kassi vanus/sünniaeg;
5) koera ja/või kassi sugu;
6) koera ja/või kassi tõug või tõuta koera ja kassi puhul välimuse lühikirjeldus;
7) koera ja/või kassi muu eritunnus;
8) koera ja/või kassi asukoht;
9) koera ja/või kassi registreerinud veterinaararsti nimi;
10) viimase vaktsineerimise kuupäev;
11) viimase kande teinud veterinaararsti nimi.
(7) Registrisse kantava koera- ja kassiomaniku andmed on:
1) koera- ja/või kassiomaniku isikukood, selle puudumisel sünniaeg;
2) koera- ja/või kassiomaniku nimi;
3) koera- ja/või kassiomaniku elukoht;
4) koera- ja/või kassiomaniku telefoninumber;
(8) Registriandmete esitaja on kohustatud tagama registrisse kandmiseks esitatud andmete õigsuse.
(9) Registri volitatud töötaja võtab koera registreerimisel omanikult nõusoleku andmete avaldamise kohta § 8 lg 5 sätestatud juhtudel lg 6 märgitud ulatuses.
(10) Arvestust registrisse kantud andmete esitamise kohta peab registri volitatud töötaja.
(11) Avastatud ebaõiged andmed parandatakse, säilitades paranduste ajaloos andmete eelneva seisu. Kehtetuks muutunud andmed kantakse ajakohaste andmete registriosast aegunud andmete registriossa.
§ 9. Registri andmete väljastamine
(1) Registri andmete väljastamine on tasuta.
(2) Registrist väljastatakse andmeid volitatud töötlejale esitatud avalduse alusel, kus on märgitud taotleja nimi, kontaktandmed, soovitud andmed ja nende kasutamise otstarve.
(3) Avalduse võib esitada:
1) kirjalikult;
2) elektrooniliselt;
3) suuliselt.
(4) Kui andmete kasutamine on põhjendatud, väljastatakse soovitud andmed järgmiselt:
1) suulise päringu korral koheselt;
2) kirjaliku ja elektroonilise päringu korral kolme tööpäeva jooksul alates avalduse laekumisest.
(5) Andmete kasutamist loetakse põhjendatuks, kui:
1) avalikus kohas järelevalveta koera ja /või leidnud isik soovib koera- ja/või kassi tagastada omanikule;
2) avalikus kohas järelevalveta koera- ja/või kassi kinni püüdnud Kiviõli linna poolt määratud juriidiline isik soovib koera- ja/või tagastada tema omanikule;
3) avalikus kohas järelevalveta viibinud koer- ja/või kass on põhjustanud kahju.
(6) Registrist avalduse alusel väljastamisele kuuluvad üksnes § 8 lg 6 p 3 ja p 6, lg 7 p 2 ja p 4 nimetatud andmed koera ja/või kassi ja koera- ja/või kassiomaniku kohta.
(7) Registrist ametliku väljavõte saamiseks on õigus registri volitatud töötlejal. Ametliku väljavõtte korral kuuluvad avaldamisele kõik registris sisalduvad andmed, kui päringus ei ole määratud teisiti.
(8) Andmete väljastamise kohta peetakse elektroonilist kanderaamatut, kuhu märgitakse kellele, millal ja millised andmed on väljastatud.
§ 10. Registriandmete kaitsmine ja säilitamine
(1) Andmete juurdepääsu haldamine on registri vastutava töötaja ülesanne. Juurdepääs registriandmetele on kaitstud kasutajanime ja parooliga.
(2) Registri volitatud töötlejale juurdepääsu saamise ja sulgemise kord sätestatakse § 7 lõike 4 punktis 5 nimetatud lepinguga.
(3) Kiviõli Linnavalitsuse poolt volitatud isikule juurdepääsu andmiseks esitab viimane vastava taotluse, milles on toodud isiku ees- ja perekonnanimi, tema poolt täidetavad ülesanded registri pidamisel ja juurdepääsuõiguse kehtivuse soovitav aeg. Juurdepääsuõigus võib olla tähtajatu. Registri vastutav töötleja avab ühe päeva jooksul pärast taotluse saamist, juurdepääsu ja teavitab sellest juurdepääsu saanud isikut.
(4) Juurdepääsuõiguse sulgemiseks, enne kehtivuse aja lõppemist, esitatakse registri vastutavale töötlejale taotlus, milles näidatakse ära volitatud isiku ees- ja perekonnanimi, juurdepääsuõiguse sulgemise põhjus ning soovitav aeg. Registri vastutav töötleja sulgeb juurdepääsuõiguse taotluses näidatud ajal.
§ 11. Registri järelevalve
(1) Järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse üle teostavad registri vastutav töötleja ja andmekaitse järelevalveasutus vastavalt oma pädevusele.
(2) Registri üle järelevalvet teostaval volitatud isikul on õigus tutvuda registrisse kantud andmete ja nende alusdokumentidega ning saada teavet andmete registrist väljastamise ja kasutamise kohta.
(3) Registri pidamisel tekkinud puuduste ilmnemisel on registri volitatud töötleja kohustatud kõrvaldama järelevalvet teostanud isiku ettekirjutuses kajastatud puudused määratud tähtajaks.
§ 12. Registri pidamise, finantseerimise ja registri likvideerimise kord
(1) Registri pidamist, täiendamist ja arendamist finantseeritakse Kiviõli linna eelarvest selleks eraldatud vahenditest.
(2) Registri vastutav töötleja tasub § 8 lg 6 ja lg 7 märgitud andmete sisestamise eest vastavalt lepingus sätestatud korrale.
(3) Registrile tehtavad päringud on tasuta.
(4) Registri likvideerimise otsustab volikogu.
(5) Registri likvideerimine toimub seaduses ettenähtud korras.
(6) Registri likvideerimisel otsustatakse andmete üleandmine registri volitatud töötleja poolt vastutavale töötlejale, teise andmekogusse, Kiviõli linna arhiivi või nende hävitamiseks. Linnavolikogu määrab üleandmise või hävitamise tähtaja.
(7) Andmete üleandmisel või hävitamisel koostatakse vastav akt.
§ 13. Määrus jõustub 1. novembril 2008. a.


Rae valla omandis olevate eluruumide valitsemise, kasutamise ja käsutamise ning nende üürimist taotlevate isikute üle arvestuse pidamise kord – Riigi Teataja
Rae valla omandis olevate eluruumide valitsemise, kasutamise ja käsutamise ning nende üürimist taotlevate isikute üle arvestuse pidamise kord
Rae valla omandis olevate eluruumide valitsemise, kasutamise ja käsutamise ning nende üürimist taotlevate isikute üle arvestuse pidamise kord - sisukord
§ 2 Eluruumide valitsemine
§ 3 Eluruumide üürimist taotlevate isikute üle arvestuse pidamine
§ 4 Eluruumide kasutusse andmine
§ 5 Eluruumi tunnistamine varisemisohtlikuks või kasutamiskõlbmatuks
RT IV, 04.11.2015, 10
Vastu võetud 20.10.2015 nr 35
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punktide 6 ja 37, sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1, elamuseaduse § 8 punktide 1 ja 2 ning Rae valla põhimääruse § 83 lõige 2 alusel.
(1) Rae valla omandis olevate eluruumide valitsemise, kasutamise ja käsutamise korra (edaspidi kord) eesmärgiks on sätestada Rae valla omandis olevate eluruumide valitsemise, kasutamise ja käsutamise alused ning seda korraldavate asutuste pädevus.
(2) Käesolevat korda kohaldatakse koos tsiviilseadustiku üldosa seaduse, võlaõigusseaduse, elamuseaduse, eluruumide erastamise seaduse, omandireformi aluste seaduse, asjaõigusseaduse, korteriomandiseaduse, korteriühistuseaduse, hooneühistuseaduse ja teiste eluruumide valitsemist, kasutamist ja käsutamist reguleerivate õigusaktidega.
(4) Eluruumide valitsemise, kasutamise ja käsutamisega seotud küsimuste lahendamise otsustab Rae Vallavalitsus, kui käesolevas korras ja teistes õigusaktides ei ole sätestatud teisiti. Sotsiaalhoolekandega seotud eluasemeteenuste osutamine toimub käesolevas korras ja muudel Rae Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) ja Rae Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) õigusaktides sätestatud alustel.
(5) Elamuküsimuste lahendamiseks teeb vallavalitsusele ettepanekud vallavalitsuse poolt moodustatud eluasemekomisjon. Eluasemekomisjoni töövormiks on koosolek. Koosoleku kohta koostatakse protokoll, millele kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Eluasemekomisjoni täpsem töökorraldus on sätestatud eluasemekomisjoni põhimääruses.
(6) Üürilepingute täitmist korraldab vallavalitsus.
§ 2. Eluruumide valitsemine
(1) Kui Rae vald omandab eluruumi, võtab vallavalitsus seisukoha eluruumi edasise kasutamise kohta, arvestades eluruumi ja elamu andmeid, eluasemeteenuse vajajana arvel olevate isikute vajadusi ning valla munitsipaaleluruumide vajadust.
(2) Asustamata või vabanenud eluruumid antakse üürile või võõrandatakse õigusaktidega sätestatud korras.
§ 3. Eluruumide üürimist taotlevate isikute üle arvestuse pidamine
(1) Eluruumi mitteomavate ja eluruumi üürimist taotlevate isikutena võetakse arvele:
1) isikud, kelle õiguslikul alusel kasutatav Rae vallas asuv eluruum on vääramatu jõu tagajärjel muutunud kasutuskõlbmatuks. Vääramatuks jõuks loetakse erakorralisi sündmusi (loodusõnnetus, tulekahju, plahvatus jms), mida ei võidud ette näha ega saadud mõistlike tegevustega vältida ja mille tekkimise eest ei saanud eluruumi omanik või üürnik vastutada;
2) isikud, kes on Rae vallas asuva eluruumi, mis kuulub lammutamisele seoses maa sundvõõrandamisega või kasutusõiguse lõpetamisega munitsipaalvajadusteks, omanikud;
3) isikud, kes on vabanenud kinnipidamiskohast, kui endisesse eluruumi asumine on võimatu;
4) orvud ja vanemliku hoolitsuseta isikud, kes pöörduvad tagasi endisesse elukohta lasteasutustest, sugulaste, eestkostjate või hooldajate juurest, samuti pärast õppimist õppeasutuses, kui endisesse eluruumi asumine on võimatu;
5) erandkorras muud isikud sotsiaalameti ettepanekul, kui eluruumi taotlemise põhjuseks on õnnetusjuhtum, raske perekondlik või sotsiaalne olukord või muu erandlik asjaolu, mida arvestades on isikule eluruumi eraldamine põhjendatud;
6) Rae Vallavalitsusega teenistus- või töösuhtes, valla hallatavate asutustega töösuhtes olevad isikud, kes on vajalikud valla jaoks olulise avaliku teenuse osutamiseks ning ei oma eluruumi Harju maakonnas.
(2) Elamistingimuste parandamisel abivajavate isikutena võetakse arvele:
1) isikud, kes kasutavad üürilepingu alusel Rae valla omandis olevat varisemisohtlikku või kasutuskõlbmatut eluruumi;
2) eakad ja puudega isikud, kellel ei ole seadusjärgseid ülalpidajaid ja kes vajavad kõrvalist abi või kelle kasutuses olevas eluruumis ei ole võimalik nende hooldamist korraldada;
3) lastega, sotsiaalselt vähekindlustatud pered, kes ei oma omaette eluaset.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-5 ja lõike 2 punktides 1-3 loetletud isikute elukoha andmed peavad olema kantud või olid kantud viimati rahvastikuregistrisse Rae vallas.
(4) Arvestust eluruumide üürimist taotlevate isikute üle peetakse eraldi eluruumi mitteomavate ja elamistingimuste parandamisel abi vajavate isikute osas.
(5) Eluruumi üürimist taotlevate isikutena arvele võetud isikud on kohustatud teatama vallavalitsusele eluruumi üürimist taotleva isikuna arvel olemise põhjuse ära langemisest või muutumisest ühe kuu jooksul vastava muutuse toimumisest arvates.
(6) Isikud kustutatakse eluruumi üürimist taotlevate isikute arvelt järgmistel põhjustel:
1) eluruumi saamist taotleva isikuna arvel olemise põhjuse ära langemine;
2) arvelevõetud isiku keeldumine talle pakutud eluruumi üürilepingu sõlmimisest, juhul kui pakutud eluruum vastab eluruumidele esitatavatele nõuetele;
3) isiku poolt tegelikkusele mittevastavate andmete esitamine;
4) käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud kohustuste mittetäitmine;
5) isikliku avalduse alusel.
(7) Kui isik kustutatakse eluruumi üürimist taotlevate isikute arvelt, kuid on säilinud isiku eluruumi üürimist taotleva isikuna arvele võtmise alused, võib isik pöörduda avaldusega vallavalitsuse poole uuesti eluruumi üürimist taotleva isikuna arvele võtmiseks.
§ 4. Eluruumide kasutusse andmine
(1) Eluruumi kasutamise aluseks on üürileping või tasuta kasutamise leping, mille sõlmib vastava otsuse või korralduse alusel eluruumi valitseja. Üürileping või tasuta kasutamise leping sõlmitakse kirjalikus vormis.
(2) Üürilepingu võib sõlmida tähtajaga:
1) Käesoleva korra § 3 lõike 1 punktides 1-5 nimetatud isikuga kuni viieks aastaks, kui seaduse või vallavolikogu õigusaktidega ei ole ette nähtud teisiti. Põhjendatud vajadusel on vallavalitsusel õigus üürilepingut pikendada;
2) käesoleva korra § 3 lõike 1 punktis 6 nimetatud isikuga kuni kolmeks aastaks, kui seaduse või vallavolikogu õigusaktidega ei ole ette nähtud teisiti. Põhjendatud vajadusel on vallavalitsusel õigus üürilepingut pikendada kuni üks aasta.
(3) Ajutise üürilepingu võib sõlmida kuni taotlejale üldises korras otsustatud eluruumi üürilepingu sõlmimiseni.
(4) Vallavalitsusega teenistus- või töösuhtes või vallavalitsuse hallatava asutusega töösuhtes oleva isiku teenistus- või töösuhte lõppemisel lõpeb temaga sõlmitud üürileping teenistus- või töösuhte lõppemisest arvates kolme kuu möödumisel.
(5) Eluruumi valdus antakse üle üleandmise-vastuvõtmise aktiga, millele kirjutavad alla üürnik ja eluruumi valitseja.
§ 5. Eluruumi tunnistamine varisemisohtlikuks või kasutamiskõlbmatuks
(1) Eluruumi tunnistamist varisemisohtlikuks või kasutuskõlbmatuks korraldab ja otsustab vallavalitsus. Eluruumi seisukorra kohta koostatakse hinnang, kus märgitakse eluruumi bilansiline maksumus, lühiiseloomustus, varisemisohtlikuks või kasutamiskõlbmatuks muutumise põhjused, eluruumiga seotud õigused ja kohustused ja muud eluruumiga seotud olulised andmed. Hinnangu andmiseks võib vallavalitsus tellida hinnangu muudelt vastavat kvalifikatsiooni omavatelt isikutelt.
(2) Varisemisohtlikuks või kasutamiskõlbmatuks tunnistatud eluruumi remontimise, muul viisil kasutamise või lammutamise otsustab vallavalitsus.
(1) Rae Vallavolikogu 12.aprilli 2005 määrus nr 61 „Rae valla omandis olevate eluruumide valitsemise, kasutamise ja käsutamise kord“ ja Rae Vallavolikogu 12. aprilli 2005 määrus nr 60 “Rae valla omandis olevate eluruumide üürimist taotlevate isikute üle arvestuse pidamise kord” tunnistatakse kehtetuks.
(2) Rae Vallavalitsusel kinnitada Rae valla omandis olevate eluruumide üürile andmisel kasutatavate üürilepingute vormid.


Sotsiaalmaksu maksmise kord erijuhtudel – Riigi Teataja
Sotsiaalmaksu maksmise kord erijuhtudel
Sotsiaalmaksu maksmise kord erijuhtudel - sisukord
§ 2 Sotsiaalmaksu arvestust pidavad riigiasutused
§ 21 Sotsiaalmaksu arvestust pidavad valla- või linnaasutused
§ 22 Sotsiaalmaksu arvestust pidavad avalik-õiguslikud juriidilised isikud
§ 23 Sotsiaalmaksu arvestust pidavad loomeliidud
§ 3 Sotsiaalmaksu maksmise kohustuse kestus
§ 4 Sotsiaalkindlustusametile esitatavad dokumendid
§ 41 Valla- või linnavalitsusele esitatavad dokumendid
§ 5 Eesti Töötukassale esitatavad dokumendid
§ 6 Sotsiaalmaksu arvestamine ja deklaratsiooni esitamine
§ 7 Sotsiaalmaksu ülekandmine
§ 8 Andmete muutumisest teatamine
§ 9 Deklaratsiooni parandamine
§ 91 Üleminekusätted
RT I, 06.09.2019, 30
Vastu võetud 31.12.2003 nr 113
RTL 2004, 3, 35
jõustumine 12.01.2004
07.03.2005 RTL 2005, 32, 450 01.04.2005, rakendatakse alates 01.01.2005
04.07.2005 RTL 2005, 80, 1133 22.07.2005, rakendatakse alates 01.07.2005
16.01.2006 RTL 2006, 11, 199 03.02.2006, rakendatakse osaliselt 01.01.2006 ja osaliselt 01.06.2006
26.04.2006 RTL 2006, 40, 702 15.05.2006, rakendatakse osaliselt 13.02.2006 ja osaliselt 01.06.2006
28.06.2006 RTL 2006, 56, 1021 21.07.2006, rakendatakse alates 01.07.2006
02.01.2007 RTL 2007, 2, 19 12.01.2007, rakendatakse alates 01.01.2007
19.03.2008 RTL 2008, 28, 419 12.04.2008, rakendatakse alates 01.03.2008
12.12.2008 RTL 2008, 99, 1399 01.01.2009
19.01.2009 RTL 2009, 9, 115 26.01.2009, rakendatakse alates 02.01.2009
09.03.2009 RTL 2009, 25, 327 20.03.2009, rakendatakse alates 01.03.2009
20.04.2009 RTL 2009, 37, 497 01.05.2009
25.03.2013 RT I, 28.03.2013, 22 01.04.2013
20.11.2013 RT I, 26.11.2013, 3 01.07.2014, rakendatakse riigi poolt sotsiaalmaksu maksmisel, kui käesoleva määruse § 1 punktis 3 nimetatud kohustuse tekkimise päev saabub või lapsendamishüvitise, lapsehooldustasu, vanemahüvitise või seitsme- ja enamalapselise pere vanema toetuse maksmine lõpetatakse 2014. aasta 1. juulil või hiljem
22.01.2014 RT I, 24.01.2014, 2 27.01.2014
11.08.2015 RT I, 14.08.2015, 5 01.09.2015
14.01.2016 RT I, 15.01.2016, 5 01.07.2016, osaliselt rakendatakse 2016. aasta 1. jaanuarist
14.06.2016 RT I, 22.06.2016, 19 25.06.2016, rakendatakse alates 01.05.2016
16.12.2016 RT I, 22.12.2016, 15 01.01.2017, osaliselt 01.07.2017
05.12.2017 RT I, 08.12.2017, 8 01.01.2018
20.01.2018 RT I, 24.01.2018, 1 27.01.2018, rakendatakse 2018. aasta 1. jaanuarist.
04.09.2019 RT I, 06.09.2019, 29 09.09.2019, rakendatakse tagasiulatuvalt 2019. aasta 1. septembrist
Määrus kehtestatakse «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 4 alusel.
Määrus sätestab «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 alusel riigi-, valla või linna eelarvest sotsiaalmaksu maksmise ja deklaratsiooni esitamise korra.
[RTL 2005, 32, 450 - jõust. 01.04.2005]
§ 2. Sotsiaalmaksu arvestust pidavad riigiasutused
(1) «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõikes 1 nimetatud järgmiste isikute osas peab sotsiaalmaksu arvestust ja täidab «Sotsiaalmaksuseaduse» § 9 lõike 7 alusel kehtestatud vormi ESD «Sotsiaalmaksu deklaratsioon erijuhtudel» (edaspidi vorm ESD) Sotsiaalkindlustusamet:
[RTL 2006, 11, 199 - jõust. 03.02.2006, rakendatakse alates 01.01.2006]
[RT I, 24.01.2018, 1 - jõust. 27.01.2018, rakendatakse 2018. aasta 1. jaanuarist.]
2) üks Eestis elav mittetöötav vanem, kes kasvatab kolme või enamat alla 19-aastast Eestis elavat last, kellest vähemalt üks on alla 8-aastane;
3) [kehtetu - RTL 2009, 25, 327 - jõust. 20.03.2009, rakendatakse alates 01.03.2009]
4) «Ravikindlustuse seaduse» § 5 lõike 2 punktis 1, 2, 4, 5 või 51 või lõikes 3 nimetatud isiku ülalpeetav abikaasa, kes kasvatab vähemalt ühte alla 8-aastast last või 8-aastast last kuni esimese klassi lõpetamiseni või vähemalt kolme alla 16-aastast last ning kelle eest riik ei maksa sotsiaalmaksu käesoleva lõike punkti 1 või 2 alusel;
[RT I, 08.12.2017, 8 - jõust. 01.01.2018]
5) "Sotsiaalhoolekande seaduse” § 140 alusel määratud sotsiaaltoetust saav isik;
[RT I, 15.01.2016, 5 - jõust. 01.07.2016, rakendatakse 2016. aasta 1. jaanuarist]
6) üks Eestis elav vanem, eestkostja või hoolduspere vanem, kes kasvatab Eestis seitset või enamat alla 19-aastast Eestis elavat last;
7) [kehtetu - RT I, 15.01.2016, 5 - jõust. 01.07.2016]
8) Eestis elav mittetöötav rahvusvahelise kaitse saaja, kes on vanaduspensioniealine „Riikliku pensionikindlustuse seaduse“ § 7 tähenduses ja kes ei saa Eestis määratud riiklikku pensioni.
(11) Sotsiaalkindlustusamet maksab sotsiaalmaksu käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud isiku eest, kellele makstakse lapsendamishüvitist ravikindlustuse seaduse alusel või vanemahüvitist perehüvitiste seaduse alusel või kes kasutab lapsehoolduspuhkust. Sotsiaalkindlustusamet maksab sotsiaalmaksu käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud mittetöötava isiku ja lõike 1 punktis 6 nimetatud isiku eest, kui neile makstakse perehüvitiste seaduse § 21 alusel lasterikka pere toetust. Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktide 1, 2 ja 6 alusel makstakse sotsiaalmaksu vaid ühe last või lapsi kasvatava isiku eest lõikes 1 toodud järjekorras.
[RT I, 06.09.2019, 29 - jõust. 09.09.2019, rakendatakse tagasiulatuvalt 2019. aasta 1. septembrist]
(12) Käesoleva määruse § 3 lõikes 4 nimetatud kohustuse tekkimise päevast kuni vanemahüvitise esimese väljamakse tegemise kuuni (viimane välja arvatud) või § 4 lõikes 2 või 4 nimetatud taotluse esitamise kuuni (viimane kaasa arvatud) makstakse sotsiaalmaksu lapse või laste ema, eestkostja või hoolduspere vanema eest, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud juhul. Kui lapse või laste ema ei vasta käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 või 2 nimetatud tingimustele, makstakse sotsiaalmaksu samades punktides nimetatud tingimustele vastava lapse või laste isa eest, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud juhul.
(13) Lapsendamishüvitise või vanemahüvitise maksmise lõpetamisel jätkatakse sotsiaalmaksu maksmist sama kindlustatava eest kuni lapsehoolduspuhkust kasutava isiku eest sotsiaalmaksu maksmise kohustuse tekkimise kuuni (viimane kaasa arvatud). Lapsendamishüvitise, vanemahüvitise või lasterikka pere toetuse maksmise lõpetamisel seetõttu, et perehüvitiste maksmise kohustus on üle läinud teisele Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigile või Šveitsi Konföderatsioonile vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (ELT L 166, 30.04.2004, lk 72–116), jätkatakse sotsiaalmaksu maksmist sama kindlustatava eest kuni § 4 lõigetes 2 ja 4 nimetatud taotluse esitamise kuuni (viimane kaasa arvatud).
(14) Lapse ja kindlustatava elukoha määramisel võetakse aluseks rahvastikuregistrisse kantud elukoha aadress.
[RT I, 26.11.2013, 3 - jõust. 01.07.2014]
(2) «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõikes 1 nimetatud järgmiste isikute osas peavad sotsiaalmaksu arvestust ja täidavad vormi ESD järgmised riigiasutused:
1) «Välisteenistuse seaduse» § 67 alusel abikaasatasu saava isiku kohta Välisministeerium, lähetajaministeerium «Välisteenistuse seaduse» tähenduses või selle valitsemisala asutus
[RTL 2007, 2, 19 - jõust. 12.01.2007]
11) avaliku teenistuse seaduse § 46 alusel abikaasatasu saava isiku kohta lähetav ministeerium või selle valitsemisala ametiasutus;
[RT I, 28.03.2013, 22 - jõust. 01.04.2013]
2) [kehtetu - RTL 2006, 11, 199 - jõust. 01.06.2006]
3) [kehtetu - RTL 2006, 11, 199 - jõust. 01.06.2006]
4) ajateenija kohta Kaitsevägi;
5) [kehtetu - RTL 2006, 11, 199 - jõust. 01.06.2006]
6) [kehtetu - RTL 2009, 37, 497 - jõust. 01.05.2009]
7) [kehtetu - RTL 2009, 37, 497 - jõust. 01.05.2009]
8) rahvusvahelise kaitseorganisatsiooni struktuuriüksusse lähetatud ametniku või tegevväelasega kaasasoleva mittetöötava abikaasa kohta Kaitsevägi;
9) [kehtetu - RTL 2009, 37, 497 - jõust. 01.05.2009]
10) [kehtetu - RTL 2007, 2, 19 - jõust. 12.01.2007, rakendatakse 01.01.2007]
11) Vabariigi Presidendi ametivolituste ajal ja pärast ametivolituste lõppemist Vabariigi Presidendi mittetöötava abikaasa kohta Vabariigi Presidendi Kantselei;
[RTL 2006, 40, 702 - jõust. 15.05.2006, rakendatakse alates 13.02.2006]
12) [kehtetu - RTL 2009, 37, 497 - jõust. 01.05.2009]
13) päästeteenistuja toetust saava isiku kohta Päästeamet.
[RTL 2008, 28, 419 - jõust. 12.04.2008, rakendatakse alates 01.03.2008]
14) asendusteenistuja kohta Kaitseressursside Amet;
15) isiku kohta, kellel on aja- või reservteenistuse ajal tekkinud ajutine töövõimetus, Kaitsevägi;
16) isiku kohta, kellel on asendusteenistuse ajal tekkinud ajutine töövõimetus, Kaitseressursside Amet;
17) pikaajaliselt välisriiki riiklike ülesannete täitmiseks lähetatud tegevväelasega kaasasoleva mittetöötava abikaasa kohta lähetajana Kaitsevägi või Kaitseliit;
18) doktoranditoetust saava isiku kohta Haridus- ja Teadusministeerium;
[RT I, 14.08.2015, 5 - jõust. 01.09.2015]
19) „Sotsiaalmaksuseaduse” § 6 lõike 1 punktis 33 nimetatud ajateenistuse lõpetanud isiku kohta Kaitsevägi.
(3) Kui «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 1–33 või 6–15 või lõikes 11 nimetatud isik vastab mitmele nimetatud punktides või «Perehüvitiste seaduse» §-s 18 sätestatud tingimusele samaaegselt, makstakse tema eest sotsiaalmaksu käesoleva paragrahvi lõigetes 31–6 sätestatud juhtudel ühekordselt «Sotsiaalmaksuseaduse» §-s 6 sätestatud summalt.
(31) Kui „Sotsiaalmaksuseaduse” § 6 lõike 1 punktis 2, 10 või 14 nimetatud isik vastab samaaegselt muudele „Sotsiaalmaksuseaduse” § 6 lõike 1 punktis 1–33, 6–15 või lõikes 11 sätestatud tingimustele, makstakse tema eest sotsiaalmaksu selle punkti alusel, mille puhul on sotsiaalmaksu arvutamise aluseks olev summa suurim.
(4) Kui «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 1, 11, 8, 9 või 15 nimetatud isik vastab samaaegselt mõnele «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 21–33, 6, 61, 7, 11 või 13 või lõikes 11 sätestatud tingimusele, peab tema osas sotsiaalmaksu arvestust Sotsiaalkindlustusamet «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punkti 1, 11, 8, 9 või 15 alusel.
(5) Kui «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 6, 61, 7 või 11 nimetatud isik vastab samaaegselt mõnele «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktides 21, 22, 31, 32, 33 või 13 või lõikes 11 sätestatud tingimusele, peab tema osas sotsiaalmaksu arvestust Eesti Töötukassa «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punkti 6, 61, 7 või 11 alusel.
(6) Kui valla- või linnavalitsusel on teave, et «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõikes 11 nimetatud isik vastab samaaegselt «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõikes 1 sätestatud tingimustele, ei ole valla- või linnavalitsusel kohustust pidada tema osas sotsiaalmaksu arvestust.
[RTL 2005, 80, 1133 - jõust. 22.07.2005]
§ 21. Sotsiaalmaksu arvestust pidavad valla- või linnaasutused
«Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõikes 11 nimetatud isiku osas peab sotsiaalmaksu arvestust ja täidab vormi ESD puudega isiku hooldamise eest toetust maksev valla- või linnavalitsus.
[RTL 2009, 25, 327 - jõust. 20.03.2009, rakendatakse alates 01.03.2009]
§ 22. Sotsiaalmaksu arvestust pidavad avalik-õiguslikud juriidilised isikud
«Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktides 5–7 ja 11 nimetatud isiku sotsiaalmaksu arvestust peab ja täidab vormi ESD Eesti Töötukassa.
[RT I, 15.01.2016, 5 - jõust. 01.07.2016]
§ 23. Sotsiaalmaksu arvestust pidavad loomeliidud
«Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõikes 12 nimetatud isiku kohta peab sotsiaalmaksu arvestust ja täidab vormi ESD vabakutselisele loovisikule loometoetust maksev loomeliit „Loovisikute ja loomeliitude seaduse“ tähenduses (edaspidi loomeliit).
[RT I, 24.01.2014, 2 - jõust. 27.01.2014]
§ 3. Sotsiaalmaksu maksmise kohustuse kestus
(1) Käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktis 4 nimetatud isiku eest riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise kohustuse tekkimise päevaks loetakse isiku Sotsiaalkindlustusametile taotluse esitamise päev, ent mitte varasem kui isiku kehtiva ravikindlustuse kindlustuskaitse lõppemisele järgnev päev. Perioodi eest, millal isik on kindlustatud isikuga võrdsustatud isik «Ravikindlustuse seaduse» § 5 lõike 4 tähenduses, riik sotsiaalmaksu ei maksa. Esimese klassi lõpetamise ajaks «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punkti 8 tähenduses loetakse jooksva õppeaasta lõpp (31. august).
(2) «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 5 nimetatud isiku eest maksab sotsiaalmaksu riik. Maksmise kohustuse tekkimise päevaks loetakse Eesti Töötukassale taotluse esitamise päeva, kuid kohustuse tekkimise päev ei saa olla varasem töötajal osalise või puuduva töövõime tuvastamise päevast ega tema kohta «Maksukorralduse seaduse» §-s 251 sätestatud töötamise registrisse kantud töötamise alustamise päevast.
(3) «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 7 nimetatud isiku eest riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise kohustuse tekkimise päevaks loetakse Eesti Töötukassale taotluse esitamise päev.
[RTL 2009, 37, 497 - jõust. 01.05.2009]
(4) Käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktides 1, 2 ja 6 nimetatud isikute eest riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise kohustuse tekkimise päevaks loetakse lapse sünnikuupäev, lapsendamise või eestkostja määramise kohtumääruse või hoolduspere vanemaga sõlmitud lepingu jõustumise päev või eelnimetatud punktides nimetatud isiku ja lapse Eestisse elama asumise päev.
(5) Käesoleva määruse § 2 lõike 2 punktis 18 nimetatud isiku eest riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise kohustuse tekkimise päevaks loetakse päev, millest alates määrab õppeasutus «Õppetoetuste ja õppelaenu seaduse» § 5 lõike 3 tingimustele vastavale doktorandile doktoranditoetuse. Riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise kohustuse lõppemise päevaks on kuupäev, millest alates doktorant ei vasta «Õppetoetuste ja õppelaenu seaduse» § 5 lõike 3 tingimustele.
§ 4. Sotsiaalkindlustusametile esitatavad dokumendid
(1) Käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktis 4 nimetatud isik esitab Sotsiaalkindlustusametile taotluse koos isikut tõendava dokumendi ning abielu ja laste sündi tõendavate dokumentidega, kui abielu või laste sünni kohta ei ole andmeid rahvastikuregistris. Sotsiaalkindlustusametil on õigus vajaduse korral nõuda täiendavaid dokumente, mis tõendavad taotleja vastavust § 2 lõike 1 punktis 4 sätestatud tingimustele.
(2) Käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktis 1 või 2 nimetatud isik, kes ei saa lapsendamishüvitist, vanemahüvitist või lasterikka pere toetust võib esitada Sotsiaalkindlustusametile riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise taotluse, välja arvatud juhul, kui lapsendamishüvitist, vanemahüvitist või lasterikka pere toetust makstakse teisele sama last või lapsi kasvatavale isikule. Sotsiaalkindlustusametil on õigus vajaduse korral nõuda täiendavaid dokumente, mis tõendavad taotleja vastavust § 2 lõike 1 punkti 1 või 2 tingimustele.
(3) [Kehtetu - RTL 2009, 25, 327 - jõust. 20.03.2009, rakendatakse alates 01.03.2009]
(4) Käesoleva määruse § 2 lõike 1 punktis 6 nimetatud isik, kes ei saa lasterikka pere toetust seitset või enamat last kasvatavale perele, võib esitada Sotsiaalkindlustusametile riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise taotluse koos isikut tõendava dokumendiga. Sotsiaalkindlustusametil on õigus vajaduse korral nõuda täiendavaid dokumente, mis tõendavad taotleja vastavust § 2 lõike 1 punkti 6 tingimustele.
[RT I, 22.12.2016, 15 - jõust. 01.07.2017]
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 või 4 nimetatud taotluse esitamisel lisatakse taotlusele selle isiku nõusolek, kelle eest maksti taotluse esitamiseni sotsiaalmaksu.
§ 41. Valla- või linnavalitsusele esitatavad dokumendid
Valla- või linnavalitsusel on õigus vajadusel nõuda täiendavaid dokumente, mis tõendavad taotleja vastavust «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 11 tingimustele.
§ 5. Eesti Töötukassale esitatavad dokumendid
(1) «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 5 nimetatud äriühing, mittetulundusühing, sihtasutus või füüsilisest isikust ettevõtja esitab Eesti Töötukassale sotsiaalmaksu ülekandmiseks taotluse, kus näidatakse osalise või puuduva töövõimega töötaja ees- ja perekonnanimi, isikukood, töötamise alustamise kuupäev ning kinnitus, et tööandja vastab «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõikes 3 sätestatud tingimusele.
(2) «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 7 nimetatud isik esitab Eesti Töötukassale taotluse koos isikut tõendava dokumendiga. Töötukassal on õigus vajaduse korral nõuda täiendavaid dokumente, mis tõendavad taotleja vastavust «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 7 sätestatud tingimustele.
§ 6. Sotsiaalmaksu arvestamine ja deklaratsiooni esitamine
(1) Kui riigi, valla, linna või juriidilise isiku kohustus maksta sotsiaalmaksu käesoleva määruse § 2 lõikes 1 või 2 või §-des 21–23 nimetatud isiku eest tekib või lõpeb aruandekuu kestel, arvutatakse maksmisele kuuluv sotsiaalmaksu summa proportsionaalselt kalendripäevade arvuga, mille eest riigil, vallal, linnal või juriidilisel isikul on kohustus sotsiaalmaksu maksta, ning deklaratsioonis näidatakse riigi, valla, linna või juriidilise isiku kohustuse tekkimise või lõppemise kuupäev.
(2) Käesoleva määruse § 2 lõigetes 1 ja 2 ning §-des 21–23 nimetatud asutused ja juriidilised isikud arvestavad aruandekuul iga isiku kohta maksmisele kuuluva sotsiaalmaksu summa ja esitavad Maksu- ja Tolliametile aruandekuule järgneva kuu 10. kuupäevaks vormi ESD. Vastavate infotehnoloogiliste võimaluste olemasolul esitatakse vorm ESD elektrooniliselt.
(3) [Kehtetu - RT I, 15.01.2016, 5 - jõust. 01.07.2016]
(4) Käesoleva määruse § 5 lõikes 1 nimetatud tööandja taotluse ja töötamise registri andmete alusel esitab Eesti Töötukassa Maksu- ja Tolliametile vormi ESD, millel näitab andmed iga «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 5 nimetatud äriühingu, mittetulundusühingu, sihtasutuse või füüsilisest isikust ettevõtja osalise või puuduva töövõimega töötaja kohta. Vormi ESD esitatakse töötamise kuule järgneva kuu 10. kuupäevaks.
§ 7. Sotsiaalmaksu ülekandmine
(1) Sotsiaalkindlustusamet, Välisministeerium, lähetajaministeerium või selle valitsemisala asutus, Haridus- ja Teadusministeerium, Eesti Töötukassa, Kaitsevägi, Kaitseliit, Vabariigi Presidendi Kantselei, Päästeamet, Kaitseressursside Amet, valla- või linnavalitsus ning loomeliit kannavad Maksu- ja Tolliameti kontole üle deklaratsiooni järgi tasumisele kuuluva sotsiaalmaksu hiljemalt aruandekuule järgneva kuu 10. kuupäevaks.
(2) [Kehtetu - RT I, 28.03.2013, 22 - jõust. 01.04.2013]
§ 8. Andmete muutumisest teatamine
(1) Käesoleva määruse § 2 lõike 2 punktides 1, 11, 8, 11 ja 17 ning §-s 21 nimetatud isik teatab sotsiaalmaksu maksjale 10 päeva jooksul kirjalikult oma tööle asumisest või töötamise lõpetamisest, § 2 lõike 1 punktides 2 ja 4 nimetatud isik teatab sellest sotsiaalkindlsutusametile ning «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 7 nimetatud isik Eesti Töötukassale.
(2) Käesoleva määruse § 2 lõike 2 punktides 1, 11, 8, 11 ja 17 nimetatud isik teatab sotsiaalmaksu maksjale 10 päeva jooksul kirjalikult oma abielu lahutamisest ning § 2 lõike 1 punktis 4 nimetatud isik teatab sellest sotsiaalkindlustusametile.
(3) Käesoleva määruse § 2 lõike 2 punktides 8, 11 ja 17 ning §-s 21 nimetatud isik teatab sotsiaalmaksu maksjale 10 päeva jooksul kirjalikult pensioni saamisest teisest Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigist või Eestiga sotsiaalkindlustuslepingu sõlminud riigist ning «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 7 nimetatud isik Eesti Töötukassale.
§ 9. Deklaratsiooni parandamine
Pärast vormi ESD Maksu- ja Tolliametile esitamist deklaratsioonis oleva vea avastamisel esitatakse sama kuu kohta uus parandatud deklaratsioon.
§ 91. Üleminekusätted
(1) «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 5 nimetatud äriühing, mittetulundusühing, sihtasutus või füüsilisest isikust ettevõtja esitab Eesti Töötukassale käesoleva määruse § 5 lõikes 1 nimetatud taotluse 2016. aasta juuli eest hiljemalt 2016. aasta 2. augustil.
(2) «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 5 nimetatud äriühing, mittetulundusühing, sihtasutus või füüsilisest isikust ettevõtja esitab Sotsiaalkindlustusametile sotsiaalmaksu maksmise taotluse hiljemalt 2016. aasta 2. juulil. Taotluse esitamisel tekib riigil sotsiaalmaksu maksmise kohustus tagantjärele, kuid mitte rohkem kui taotluse esitamise kuule eelnenud kolme kalendrikuu eest. Sotsiaalkindlustusamet esitab deklaratsiooni ja kannab tasumisele kuuluva sotsiaalmaksu üle Maksu- ja Tolliametile enne 2016. aasta 1. juulit kehtinud korras.
(3) Kuni 2020. aasta 1. juulini jätkatakse käesoleva määruse § 2 lõike 13 esimese lause kohaselt sotsiaalmaksu maksmist sama kindlustatava eest vaid lapsendamishüvitise või vanemahüvitise lõpetamisel.
(4) Isiku eest, kellele makstakse lapsehooldustasu kuni 2019. aasta 31. augustini kehtinud perehüvitiste seaduse alusel, maksab Sotsiaalkindlustusamet sotsiaalmaksu kuni lapsehooldustasu saamise õiguse lõppemiseni, aga mitte kauem kui 2022. aasta 31. märtsini. Sotsiaalmaksu makstakse käesoleva määruse kuni 2019. aasta 31. augustini kehtinud redaktsioonist lähtuvalt.
(5) Kui isikul on alates 2022. aasta 1. aprillist jätkuvalt lapsehooldustasu saamise õigus, maksab Sotsiaalkindlustusamet perioodil 2022. aastal 1. aprillist kuni 2024. aasta 31. augustini isiku eest sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa kuni lapsehooldustasu saamise õiguse lõppemiseni.