Põllumajandustoodete kokkuostu täpsem kord, teravilja veokulude hüvitamise piirmäär, nõuded sekkumiskeskuse ja -lao kohta ning pakkumise vorm – Riigi Teataja
Põllumajandustoodete kokkuostu täpsem kord, teravilja veokulude hüvitamise piirmäär, nõuded sekkumiskeskuse ja -lao kohta ning pakkumise vorm
RTL 2008, 31, 455
Vastu võetud 10.04.2008 nr 32
Määrus kehtestatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 6 lõike 3, § 31 lõike 2, § 32 lõigete 2–4 ning § 48 lõike 31, komisjoni määruse (EÜ) nr 824/2000, millega kehtestatakse teravilja ülevõtmise kord sekkumisametite poolt ja sätestatakse teravilja kvaliteedi määramise analüüsimeetodid (EÜT L 100, 20.04.2000, lk 31–50), artikli 4 lõike 1, komisjoni määruse (EMÜ) nr 2131/93, milles sätestatakse sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused (EÜT L 191, 31.07.1993, lk 76–80), komisjoni määruse (EÜ) nr 562/2000, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veiseliha kokkuostu kohta (EÜT L 068, 16.03.2000, lk 22–45), artikli 5 lõigete 1 ja 2, artikli 6 lõike 1 ning artikli 30 lõike 3, komisjoni määruse (EÜ) nr 105/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega võiturul (ELT L 32, 6.02.2008, lk 3–20), artikli 3 lõigete 4 ja 6 ning artikli 19 lõike 1, komisjoni määruse (EÜ) nr 214/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega lõssipulbriturul (EÜT L 100, 20.04.2001, lk 100–111), artikli 2 lõike 5, komisjoni määruse (EMÜ) nr 3149/1992, millega kehtestatakse ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad (EÜT L 313, 30.10.1992, lk 50–55), artikli 4 lõike 3, komisjoni määruse (EMÜ) 3002/1992, millega kehtestatakse üksikasjalikud ühiseeskirjad sekkumisvarust pärit toodete kasutamise ja/või sihtkoha kontrollimiseks (EÜT L 301, 17.10.1992, lk 17–26), alusel ning kooskõlas komisjoni määruse (EMÜ) nr 2173/79 sekkumisasutuste kokkuostetud veiseliharealiseerimise üksikasjalike rakenduseeskirjade ja määruse (EMÜ) nr 216/69 kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 251, 5.10.1979, lk 12–16) nõuetega.
Määrusega kehtestatakse põllumajandustoodete kokkuostu, sealhulgas säilitamise, müümise või tasuta üleandmise täpsem kord, teravilja veokulude hüvitamise piirmäär, nõuded sekkumiskeskuse ja -lao kohta ning pakkumise vorm.
§ 2. Põllumajandustoodete kokkuostuks pakkumisega, müümisega või kokkuostust tasuta üleandmisega seotud isik
Põllumajandustoodete kokkuostuks pakkumisega, müümisega või kokkuostust tasuta üleandmisega seotud isik peab olema kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse. Kui isiku andmed ei ole registrisse kantud, esitab ta kokkuostus osalemiseks «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 60 lõikes 1 nimetatud avalduse andmete registrisse kandmiseks.
§ 3. Heakskiitmine
(1) Kokkuostuks pakutavat võid ja lõssipulbrit toota sooviv isik, kelle ettevõtet on Veterinaar- ja Toiduamet (edaspidi VTA) «Toiduseaduse» kohaselt tunnustanud, esitab Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) iga sel otstarbel kasutatava eraldi tootmisüksuse kohta heakskiidu taotlemiseks lisas 1 toodud vormi kohase taotluse.
(2) Kui komisjoni määruse (EMÜ) nr 3002/1992 alusel peab tootja asjakohaste käitlemisprotsesside tegemiseks olema heaks kiidetud või peab talle selleks olema väljastatud luba, siis selle taotlemiseks esitab taotleja PRIA-le vabas vormis taotluse, milles märgib järgmised andmed:
2) ettevõtja registrikood või maksukohustuslaste registri kood;
3) ettevõtja aadress ja sidevahendite andmed;
4) sekkumisvarudest pärit toote nimetus;
5) toodetava toote nimetus;
6) ettevõtte VTA tunnustamise otsuse number;
7) heakskiidutaotluse koostamise kuupäev ja taotleja allkiri.
§ 4. Kvaliteedisertifikaat
(1) Või ja lõssipulbri teise Euroopa Liidu liikmesriiki kokkuostuks pakkumisel komisjoni määruste (EÜ) nr 105/2008 artikli 5 ja (EÜ) nr 214/2001 artikli 4 alusel nõutava kvaliteedisertifikaadi saamiseks esitab pakkuja VTA kohalikule asutusele lisas 2 toodud vormi kohase taotluse.
(2) Eestis asuvast sekkumisvarust pärit toote tarnimisel teise Euroopa Liidu liikmesriiki komisjoni määruse (EMÜ) nr 3002/92 alusel sätestatud kasutusotstarbel peab tootega vajaduse korral olema kaasas kvaliteedisertifikaat. Selle taotlemiseks esitab pakkuja VTA kohalikule asutusele vabas vormis kvaliteedisertifikaadi taotluse, milles märgib järgmised andmed:
3) pakkuja aadress ja sidevahendite andmed;
5) andmed pakutava toote kohta (ettevõtte VTA tunnustamise otsuse number, tootja nimi, ettevõtte aadress, toote valmistamise kuupäev, tootepartii number, pakendite arv, netomass (kg, t, hl));
6) selle liikmesriigi nimi, kus sekkumisvarust pärinevat toodet asjakohasel kasutusotstarbel kasutatakse.
SEKKUMISKOKKUOST JA MÜÜK
§ 5. Põllumajandustoodete pakkumine kokkuostuks
(1) Teravilja kokkuostu korral esitab pakkuja PRIA-le lisas 3 toodud vormi kohase kirjaliku pakkumise.
(2) Kui teravili võetakse üle selles laos, kus teravilja pakkumise tegemise ajal hoitakse, esitab pakkuja koos lõikes 1 nimetatud pakkumisega väljavõtte laoarvestusest, milles on andmed pakkumises märgitud teravilja koguse, kaalumise ajal kindlaks tehtud kvaliteediomaduste, saagiaasta ja päritolumaa kohta silode kaupa.
(3) Ühte sekkumiskokkuostuks pakutavasse silosse tohib panna sarnaste kvaliteediomadustega vilja. Kõigi pakutavas silos olevate eraldi tarnete või partiide kvaliteediomadused peavad vastama komisjoni määruse (EÜ) nr 824/2000 lisas 1 kehtestatud nõuetele. Nõuetekohase kvaliteedi saavutamiseks teravilja segada ei ole lubatud.
(4) Veiseliha kokkuostu korral esitab pakkuja PRIA-le lisas 4 toodud vormi kohase kirjaliku pakkumise, võttes arvesse pakkumiskutses toodud tingimusi.
(5) Või ja lõssipulbri kokkuostu korral esitab tootja PRIA-le lisas 5 toodud vormi kohase tootmiskava. Tootmiskava esitatakse pärast heakskiidu saamist, kuid hiljemalt kaks tööpäeva enne kokkuostuks pakutava või ja lõssipulbri tootmise alustamist.
(6) Või 90%-lise sekkumishinnaga kokkuostu ja alalise pakkumismenetluse ning lõssipulbri sekkumishinnaga kokkuostu ja alalise pakkumismenetluse korral esitab pakkuja PRIA-le lisas 6 toodud vormi kohase kirjaliku pakkumise.
(7) Lõikes 6 nimetatud pakkumised tehakse täistonnides.
§ 6. Kokkuostuks pakutava või pakendi märgistus
Kui laopidaja peab laoarvestust, mille puhul sisestab ta komisjoni määruse (EÜ) nr 105/2008 artikli 3 lõike 6 esimeses lõigus nimetatud andmed laoarvestusse kokkuostetud või lattu saabumise päeval, ei pea toote lattu saabumise kuupäeva pakendile eraldi märkima.
§ 7. Teravilja ladustamine kokkuostu korral
(1) Kokkuostetud teravili ladustatakse muust viljast eraldi.
(2) Eri aastatel koristatud teravili ladustatakse eraldi.
(3) Silo või ladu, milles teravilja ladustatakse, peab olema plommitud ja märgistatud ning märgistusele peavad olema kantud järgmised andmed:
1) teraviljaliik;
2) saagiaasta;
3) silo või lao number.
(4) Vajaduse korral võib laopidaja nõuda teravilja ümberpaigutamist ühest silost või laost teise. Sel juhul esitab laopidaja PRIA-le kirjaliku avalduse koos teravilja ümberpaigutamise vajaduse põhjendusega hiljemalt viis tööpäeva enne soovitud ümberpaigutamist.
(5) PRIA kontrollib avalduses esitatud andmete õigsust ning lepib laopidajaga kokku teravilja ümberpaigutamise ajagraafiku.
§ 8. Kokkuostetud teravilja toimetamine sekkumislattu
(1) Pakkuja tarnitav kogus võib erineda pakkumises esitatud kogusest alla 500-tonnise pakkumise puhul kuni 30 tonni pakutavast kogusest, 500–1000-tonnise pakkumise puhul kuni 60 tonni pakutavast kogusest ning üle 1000-tonnise pakkumise puhul kuni 100 tonni pakutavast kogusest, kuid tarnitav kogus ei tohi olla väiksem kui komisjoni määruse (EÜ) nr 824/2000 artiklis 1 ettenähtud 80-tonnine miinimumkogus.
(2) Kui pakkuja on tarnegraafikus ettenähtud aja jooksul tarninud sekkumislattu pakkumises näidatud teraviljakogusest väiksema koguse, kuid see ületab 80-tonnise miinimumkoguse ja vastab lõikes 1 sätestatud kogusele, võtab PRIA tarnitud koguse üle. Kui pakkuja ei ole tarnegraafikus ettenähtud aja jooksul tarninud sekkumislattu vähemalt 80-tonnist miinimumkogust või kui tarnitud kogus ei vasta lõikes 1 sätestatud kogusele, tunnistab PRIA pakkumise rahuldamise otsuse kehtetuks.
(3) Pakkuja võib esitatud pakkumise katkestada, kui ta on tarninud sekkumislattu nõutava teravilja 80-tonnise miinimumkoguse. Pakkumise katkestamise korral esitab pakkuja PRIA-le kirjaliku avalduse kahe tööpäeva jooksul pärast katkestamise vajaduse ilmnemist.
(4) Kui Põllumajandusuuringute Keskuse (edaspidi PMK) tehtud teravilja kvaliteedianalüüsi tulemustest selgub, et teravilja kvaliteedinäitajad ei vasta osaliselt komisjoni määruse (EÜ) nr 824/2000 lisas I sätestatud kvaliteedi miinimumnõuetele, võtab PRIA üle teraviljakoguse, mille kvaliteedianalüüsi tulemused on positiivsed. Kui miinimumnõuetele vastav teraviljakogus on komisjoni määruse (EÜ) nr 824/2000 artiklis 1 ettenähtud 80-tonnisest miinimumkogusest väiksem, lükatakse kogu pakkumine tagasi.
(5) Teravilja pakkuja või laopidaja võib taotleda tarnegraafiku muutmist. Tarnegraafiku muutmiseks esitab pakkuja PRIA-le põhjendatud avalduse esimesel võimalusel, kuid hiljemalt viis tööpäeva enne PRIA määratud tarnimise tähtpäeva.
(6) Komisjoni määruse (EÜ) nr 824/2000 artikli 5 lõikes 4 nimetatud viisil teravilja ülevõtmise korral võib sama määruse artikli 5 lõike 4 punktis c nimetatud representatiivse proovi koostada laopidaja või pakkuja tellimusel sekkumisameti esindaja või tema järelevalve all teravilja lattu vastuvõtmisel võetud proovidest tingimusel, et ladu on enne teravilja vastuvõtmist plommitud, ning arvestusega, et teravilja ülevõtmise alguse ja lattu paigutamise vaheline aeg ei ületa kolme kuud.
(7) Kui ladu ei ole tarnegraafikus kokku lepitud ajal valmis teravilja vastu võtma, siis kannab laopidaja sellega pakkujale ning PMK-le ja PRIA-le tekkinud kulud.
§ 9. Teravilja kvaliteedianalüüsi tulemuste vaidlustamine
(1) Kui pakkuja ei ole nõus PMK tehtud teravilja kvaliteedianalüüsi tulemustega, on pakkujal viie tööpäeva jooksul arvates temale saadetud analüüsitulemuste kättesaamisest õigus taotleda kontrollproovi kordusanalüüsi.
(2) Negatiivse kvaliteedianalüüsi ja vajaduse korral ka negatiivse korduvanalüüsi tulemuste puhul katab pakkuja PMK-le analüüsikulud.
§ 10. Teravilja veokulude hüvitamine
(1) Kui PRIA võtab teravilja üle mujal kui sekkumiskeskuses, kaetakse täiendavad veokulud komisjoni määruse (EÜ) nr 824/2000 artikli 8 lõike 2 kohaselt.
(2) Sekkumislaost eksportimise eesmärgil teravilja müümise korral hüvitab PRIA pakkujale veokulud komisjoni määruse (EMÜ) nr 2131/1993 artikli 7 lõike 2 kohaselt.
(3) Lõigetes 1 ja 2 nimetatud veokulude hüvitamise määr sõltuvalt veovahendi liigist on järgmine:
1) auto puhul 1,35 kr/tkm;
2) rongi puhul 0,42 kr/tkm.
(4) Ladudevahelise vahemaa arvutab PRIA.
§ 11. Müük sekkumisvarudest
(1) Teravilja sekkumisvarudest müügi korral esitab pakkuja PRIA-le lisas 7 toodud vormi kohase kirjaliku pakkumise. Pakkuja tarnitav kogus võib erineda pakkumises esitatud kogusest 5% võrra.
(2) Veiseliha sekkumisvarudest müügi korral esitab pakkuja PRIA-le lisas 8 toodud vormi kohase kirjaliku pakkumise.
(3) Või ja lõssipulbri sekkumisvarudest müügi korral esitab pakkuja PRIA-le lisas 9 toodud vormi kohase kirjaliku pakkumise.
(4) Sekkumistoote müügipakkumise rahuldamise korral koostab PRIA sekkumistoote väljaviimise graafiku ning kooskõlastab selle lao ja pakkujaga. Sekkumistoode viiakse laost välja PRIA järelevalve all.
(5) Kui sekkumistoode eksporditakse ja ladustatakse ajutiselt enne eksportimist mujal kui sekkumislaos, siis pakkuja:
1) kinnitab toote koguse sekkumislaost ajutisse lattu saabuva iga saadetise kohta;
2) peab saadetiste üle arvestust, mis sisaldab järgmisi andmeid:
a) toote ajutisse lattu saabumise kuupäev;
b) toote kirjeldus ja KN-kood;
c) toote staatus (sekkumistoode);
d) toote sekkumislaost väljaviimise protokolli number;
e) saatelehe dokumendi viitenumber;
f) toote täpne asukoht ajutises laos;
g) saabuva toote kogus (t, kg, hl);
h) deklarandi nimi;
I) toote ajutisest laost väljaviimise kuupäev;
j) ekspordideklaratsiooni number;
k) väljaviidava toote kogus (t, kg, hl).
(6) Viis päeva enne sekkumistoote eksportimiseks veovahendile laadimist esitab pakkuja Maksu- ja Tolliametile (edaspidi MTA) eelteate, mis sisaldab järgmisi andmeid:
1) toote laadimise alustamise aeg ja hinnanguline lõppaeg;
2) toote laadimise koht;
3) selle veoki või laeva identifitseerimisandmed, millele kaup laaditakse;
4) eksportija või tema esindaja nimi (kui kasutatakse);
5) toote kirjeldus ja KN-kood;
6) toote staatus (sekkumistoode);
7) toote netokogus ja pakendite arv (kui kasutatakse);
8) vedaja nimi ja tema sidevahendite andmed;
9) toote ekspordilitsentsi number.
§ 12. Sekkumiskeskuse ja -lao nõuded
(1) Sekkumiskeskusena ja -laona kasutatavat veiseliha külmhoonet ja lihalõikusettevõtet ning või ja lõssipulbri ladu peab VTA olema tunnustanud «Toiduseaduse» kohaselt.
(2) Kokkuostetud veiselihatooted ladustatakse sekkumiskeskuses või -laos Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (EÜT L 139, 30.04.2004, lk 55–205), lisa III jao I peatüki VII nõuete kohaselt.
(3) Kokkuostetud võid ja lõssipulbrit ladustatakse sekkumislaos Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 lisa III jao IX peatüki II nõuete kohaselt.
(4) Sekkumislaos peavad või ja lõssipulbri alused olema paigutatud selliselt, et kaubaaluste vahele jääks vähemalt 60 cm ning seinapoolse kaubaaluse ja seina vahele jääks samuti vähemalt 60 cm.
(5) Veiseliha, või ja lõssipulbri sekkumislaos peavad olema taadeldud kaalud pakendite ja aluste kaalumiseks ning vajaduse korral laoseisu kontrollimiseks.
(6) Sekkumisladu, milles teravilja ladustatakse, peab vastama lisas 10 toodud nõuetele.
(7) PRIA-l on õigus lõpetada leping laopidajaga, kui ladu ei vasta lisas 10 toodud nõuetele. PRIA korraldab nõuetele mittevastavaks tunnistatud laost teravilja ümberpaigutamise nõuetele vastavasse lattu selle laopidaja kulul, kelle ladu tunnistati nõuetele mittevastavaks.
§ 13. Pakkumise esitamine sekkumisvarudest pärit toote kasutamiseks
(1) Sekkumisvarudest pärit toote kasutamiseks komisjoni määruse (EMÜ) nr 3002/1992 alusel esitab pakkuja PRIA-le pakkumise.
(2) Pakkumises märgitakse järgmised andmed:
4) sekkumisvarudest pärit toote nimetus ja kogus (t, kg, hl);
6) sekkumisvarudest pärit toote pakkujapoolne ostuhind (EUR/100 kg, EUR/t, EUR/hl);
7) pakkumise koostamise kuupäev ja taotleja allkiri.
(3) Pakkumise esitamise tähtpäevaks esitab pakkuja PRIA-le «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» §-s 55 nimetatud tagatise, kui selline nõue tuleneb Euroopa Liidu asjakohastest määrustest.
§ 14. Käitlemiskava esitamine
(1) Pakkumise edukaks tunnistamise korral esitab pakkuja PRIA-le hiljemalt viis tööpäeva enne asjakohase toimingu tegemist vabas vormis koostatud käitlemiskava.
(2) Käitlemiskavas märgitakse järgmised andmed:
6) käitlemise algus- ja lõppaeg (kuupäev ja kellaaeg);
7) käitlemiskava koostamise kuupäev ja allkiri.
(3) Muudatustest käitlemiskavas teavitatakse PRIA-t hiljemalt kaks tööpäeva enne asjakohase toimingu tegemise algust kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
§ 15. Sekkumisvarudest pärit toodete ekspordiks või kasutamiseks esitatud pakkumise kontrollimine
(1) Sekkumisvarudest pärit toodetega tegelev ja määrusega reguleeritud tegevuses osalev ettevõtja võimaldab PRIA-l kontrollida toodete ostmist, ladustamist, vedu, ümberlaadimist, töötlemist ja raamatupidamist ning teostada muud vajalikku järelevalvet komisjoni määruse (EMÜ) nr 3002/1992 alusel.
(2) Ettevõtja hoiab sekkumislaost ostetud tooteid teistest toodetest eraldi ja eristatult.
(3) PRIA vaatab pakkumise läbi ning kontrollib koostöös «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» §-s 63 nimetatud teiste järelevalveasutustega pakkumises esitatud andmete õigsust ja pakkuja nõuetekohasust.
SEKKUMISKOKKUOSTUST PÕLLUMAJANDUSTOODETE TASUTA ÜLEANDMINE
§ 16. Toiduabina jagamiseks eraldatavaid toiduaineid taotleva heategevusorganisatsiooni nõuded
(1) Sekkumisvarudest eraldatavaid tooteid ning nendest toodetest valmistatud lõpptooteid võib toiduabina enim puudust kannatavatele isikutele jagamiseks taotleda heategevusorganisatsioon, kes on kantud mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse ning kelle tegevusvaldkond hõlmab heategevust.
(2) Heategevusorganisatsioon peab jagamiseks saadud ning jagatud toiduainete kohta lisa 11 kohast arvestust.
(3) Heategevusorganisatsioon tagab tööstuses pakendatud ja töödeldud toote nõuetekohase käitlemise ning säilimise toote väärtust kahjustamata.
§ 17. Nõuded sekkumisvarudest pärit toodete toiduabiks käitlejale
Sekkumisvarudest pärit toodete toiduabiks käitlejat on komisjoni määruse (EÜ) nr 3149/1992 kohaselt vajaduse korral tunnustanud VTA «Toiduseaduse» kohaselt.
§ 18. Toiduabi taotlemine
Heategevusorganisatsioon esitab toiduabina jagamiseks eraldatavate lõpptoodete saamiseks PRIA-le lisas 12 toodud vormi kohase taotluse hiljemalt jaotusaastale eelneva aasta 2. maiks. Taotletav miinimumkogus lõpptoote kohta on 100 kg ja miinimumkogus taotluse kohta on 500 kg.
§ 19. Taotluse läbivaatamine ja otsuse tegemine
(1) PRIA kontrollib taotleja vastavust § 16 lõikes 1 sätestatud nõuetele.
(2) PRIA otsustab taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise viivitamata pärast §-s 17 nimetatud käitlejaga lepingu sõlmimist, kuid mitte hiljem kui jaotusaasta 31. märtsiks.
(3) Kui jagamiseks eraldatavate toiduainete kogus on väiksem kui heategevusorganisatsioonide taotletud kogus, vähendatakse taotletud koguseid proportsionaalselt, lähtudes võrdse kohtlemise põhimõttest.
(4) PRIA teavitab lõikes 2 nimetatud otsusest taotlejat viie tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemisest. Kui heategevusorganisatsioonile jagamiseks eraldatavat toiduainete kogust vähendatakse lõike 3 kohaselt, teeb PRIA koos taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsusega taotlejale teatavaks jagamiseks eraldatavate toiduainete uued kogused.
§ 20. Toiduabi jaotus
(1) PRIA teavitab viivitamata heategevusorganisatsioone toiduabi jagamise alustamise tähtpäevast.
(2) Heategevusorganisatsioon esitab PRIA-le lisas 13 toodud vormi kohase toiduabi jaotusplaani kümne tööpäeva jooksul arvates lõikes 1 nimetatud teate saamisest.
(3) PRIA korraldab viivitamata pärast lõikes 2 nimetatud jaotusplaani saamist toiduabina jagamiseks eraldatavate lõpptoodete tarnimise heategevusorganisatsiooni määratud vastuvõtmiskohta.
(4) Kui heategevusorganisatsioon soovib toiduabi jaotusplaani muuta, esitab ta muudetud jaotusplaani koos põhjendusega kirjalikult PRIA-le hiljemalt viis tööpäeva enne muudetavas jaotusplaanis toodud tähtpäeva.
§ 21. Pakkumismenetluse tegemine
(1) PRIA korraldab sekkumisvarudest pärit toodete pakendamise, töötlemise, lõpptoodete ladustamisteenuse ja veoteenuse tellimiseks pakkumismenetluse «Riigihangete seaduses» nimetatud korras.
(2) Pakkumismenetluse tulemusel edukaks tunnistatud pakkuja ja PRIA sõlmivad hankelepingu, milles lepitakse kokku pakendamis-, töötlemis-, ladustamis- ja veotingimused.
§ 22. Lõpptoodete veokulude hüvitamine
(1) Lõpptoodete põhjendatud veokulud heategevusorganisatsioonist enim puudust kannatava isikuni hüvitatakse kuludokumentide alusel komisjoni määruse (EMÜ) nr 3149/1992 artikli 6 lõike 1 kohaselt.
(2) Lõikes 1 nimetatud veokulude hüvitise saamiseks esitatakse PRIA-le lisas 14 toodud vormi kohane veokulude hüvitamise taotlus komisjoni määruse (EMÜ) nr 3149/1992 artikli 8a kohaselt. Veokulude hüvitamist võib taotleda kuni jaotusaasta 1. oktoobrini tehtud tarnete kohta.
§ 23. Veokulude hüvitamise taotluse kontroll
(1) Paragrahvis 22 nimetatud veokulude hüvitamise taotluse kontrollimiseks võib PRIA teha kohapealset kontrolli, mille käigus kontrollib koostöös § 15 lõikes 3 nimetatud teiste järelevalveasutustega taotluses esitatud andmete õigsust ja taotleja nõuetekohasust.
§ 24. Veokulude hüvitamise taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine
PRIA otsustab veokulude hüvitamise taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise ühe kuu jooksul arvates taotluse saamisest.
§ 25. Veokulude hüvitise väljamaksmine
Veokulude hüvitis makstakse välja §-s 24 nimetatud otsuse alusel komisjoni määruse (EMÜ) nr 3149/1992 artikli 8a kohaselt ühe kuu jooksul arvates otsuse tegemisest.
§ 26. Majanduskulude hüvitamine
(1) Enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jagamisel tehtud põhjendatud majanduskulud hüvitatakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 3149/1992 artikli 6 lõike 3 kohaselt.
(2) Lõikes 1 nimetatud hüvitise saamiseks esitatakse PRIA-le lisas 15 toodud vormi kohane majanduskulude hüvitamise taotlus komisjoni määruse (EMÜ) nr 3149/1992 artikli 8a kohaselt.
§ 27. Majanduskulude hüvitamise taotluse kontroll
(1) Paragrahvi 25 lõikes 1 nimetatud majanduskulude hüvitamise taotluse kontrollimiseks võib PRIA teha kohapealset kontrolli, mille käigus kontrollib koostöös § 15 lõikes 3 nimetatud teiste järelevalveasutustega taotluses esitatud andmete õigsust ja taotleja nõuetekohasust.
§ 28. Majanduskulude hüvitamise taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmine
PRIA otsustab majanduskulude hüvitamise taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise ühe kuu jooksul arvates taotluse saamisest.
§ 29. Majanduskulude hüvitise väljamaksmine
Majanduskulude hüvitis makstakse välja §-s 28 nimetatud otsuse alusel komisjoni määruse (EÜ) nr 3149/1992 artikli 8a kohaselt ühe kuu jooksul arvates otsuse tegemisest.
§ 30. Toiduabiskeemis osalemise peatamine
(1) Kohustuste täitmata jätmise või rikkumise korral peatatakse heategevusorganisatsiooni osalemine toiduabiskeemis komisjoni määruse (EÜ) nr 3149/1992 artikli 9 lõike 3 kohaselt.
(2) Toiduabiskeemis osalemise peatamine jõustub viivitamata ja kehtib vähemalt ühe plaanitäitmise ajavahemiku jooksul ning seda võib eiramise tõsidusest olenevalt pikendada.
Põllumajandusministri 3. mai 2006. a määrus nr 59 «Põllumajandustoodete kokkuostu täpsem kord, teravilja veokulude hüvitamise piirmäär, nõuded sekkumiskeskuse ja -lao kohta ning pakkumise vorm» (RTL 2006, 39, 674; 2007, 35, 605) tunnistatakse kehtetuks.


Jõelähtme valla reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri – Riigi Teataja
Jõelähtme valla reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri
Jõelähtme valla reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri - sisukord
§ 4 Üldised nõuded reovee kohtkäitlussüsteemidele
§ 5 Reovee kohtkäitlussüsteemi ehitamine, kasutamine ja hooldamine
§ 6 Purgimisteenus
§ 7 Reovee kohtkäitlussüsteemi likvideerimine
§ 8 Riiklik järelevalve ja vastutus
RT IV, 08.05.2020, 72
Vastu võetud 07.05.2020 nr 3
Määrus kehtestatakse veeseaduse § 104 lõike 7 ja Jõelähtme Vallavolikogu 16.01.2020 määruse nr 52 „Jõelähtme valla reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskirja kehtestamiseks ja selles sätestatud nõuete täitmise üle riikliku järelevalve teostamiseks volituste andmine“ § 1 alusel.
(1) Käesoleva reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskirjaga (edaspidi eeskiri) reguleeritakse Jõelähtme valla haldusterritooriumil reovee käitlemist selle tekkekohas ja sealt selle äraveole, sh purgimisteenuse korras äraveole.
(2) Reovee kohtkäitlussüsteemide planeerimine, rajamine, kasutamine, hooldamine ja likvideerimine toimub ehitusseadustiku, veeseaduse ja nende alusel kehtestatud õigusaktide kohaselt.
(3) Eeskirjas reovee käitluse kohta sätestatut kohaldatakse ka käimlajäätmete ja omapuhasti reovesette käitlusele.
1) heitvesi – maapinda või veekogusse juhitav õigusaktides ettenähtud saastenäitajateni puhastatud reovesi;
2) hoolduspäevik - vabas vormis peetav dokument (päevik), milles kajastatakse reovee kohtkäitlussüsteemi hooldamisega seotud teavet;
3) imbsüsteem – omapuhasti osa, kus ehitatud pinnasefiltersüsteemis toimub reovee bioloogiline puhastamine pinnaseosakestele tekkivas biokiles elavate mikroorganismide poolt;
4) inimekvivalent - ühe inimese põhjustatud keskmise ööpäevase tingliku reostuskoormuse ühik. Inimekvivalendi väärtuseks biokeemilise hapnikutarbe (BHT7) kaudu väljendatuna on 60 grammi hapnikku ööpäevas;
5) isikliku majapidamise reoveepuhasti – ühe ühepereelamu tarbeks kasutatav omapuhasti;
6) kogumismahuti –reovee ja käimlajäätmete ajutiseks hoiustamiseks ette nähtud lekkekindel ja äravooluta rajatis;
7) kuivkäimla –ehitis, mille osaks on kogumismahuti;
8) omapuhasti –rajatis, kus kõrvaldatakse mehaaniliste, bioloogiliste või füüsikalis-keemiliste võtetega saasteained ja ebasoovitavad organismid ning mille projekteeritud reostuskoormus ei ületa 49 inimekvivalenti;
9) purgimine - reovee kohtkäitlusesüsteemist reovee, –sette ja/või käimlajäätmete eemaldamine ja äravedu asjakohase sõidukiga (purgimissõiduk) ning selle purgimiskohas väljutamine;
10) reovee kohtkäitlus - reovee tekkekohas, üldjuhul ühe kinnistu piires ja seal tekkiva reovee tarbeks kuni 50 inimese olmes tekkiva reovee kogumine, puhastamine, pinnasesse immutamine ja nõuetekohaselt puhastatult heitveena suublasse väljamine ja/või taaskasutamine, sh käimlajäätmete kogumine, kompostimine ja/või taaskasutamine;
11) reovee kohtkäitlussüsteem - reovee tekkimise asukohas kasutatav tehnoloogiline rajatis, mida kasutatakse reovee ja käimlajäätmete kogumiseks, puhastamiseks ja/või maapinda immutamiseks, sh reovee ajutiseks kogumiseks (nt kogumismahuti, kuivkäimla) või reovee puhastamiseks ja nõuetekohaselt puhastatult heitveena suublasse juhtimiseks (nt omapuhasti, sh isikliku majapidamise reoveepuhasti);
12) septik –pealt kinnine väljavooluga reovee mehhaaniline puhasti, kus sadenenud, läbivoolava reoveega kokku puutuva sette orgaaniline aine laguneb anaeroobselt. Septikus mehhaaniliselt puhastunud reovesi juhitakse imbsüsteemi, kus toimub selle lõplik puhastamine ja heitveena suublasse juhtimine;
13) suubla - veekogu, veekogu osa või maapõue osa, kuhu reoveepuhastist väljutatakse heitvett.
(1) Reovesi kohtkäitlus on lubatud olmes tekkiva reovee kohtkäitluseks üldjuhul selle tekkekoha kinnistu piires, kus puudub võimalus liituda ühiskanalisatsiooniga. Mitme kinnistu tarbeks on lubatud paigaldada üks kogumismahuti, kusjuures muu reovee kohtkäitlussüsteemi puhul on vajadusel, eelkõige keskkonnaalastel ja majanduslikel kaalutlustel, lubatav ühe reovee kohtkäitlussüsteemiga käidelda rohkem kui ühe kinnistu ja vähem kui 50 inimese olmes tekkivat reovett.
(2) Reovee kohtkäitlus on Jõelähtme valla territooriumil lubatav:
1) aladel, kus ühiskanalisatsioon puudub ja kuhu selle rajamist ei ole planeeringute ega ühiskanalisatsiooni arendamise kavaga kavandatud või mis asuvad väljaspool keskkonnaregistrisse kantud reoveekogumisala;
2) aladel, kuhu on ühiskanalisatsiooni rajamine kavandatud, kuid seda ei ole veel rajatud, võib erandkorras ja ajutise lahendusena kuni ühiskanalisatsiooni liitumisvõimaluse loomiseni kasutada kogumismahutit;
3) väljaspool reoveekogumisala asuvates ühiskanalisatsioonita piirkondades ja samuti alla 2000 inimekvivalendi koormusega reoveekogumisaladel (Neeme küla ja Kostivere alevik), kus ei ole ühiskanalisatsiooni ega ole ka selle rajamist kavandatud. Nendes piirkondades võib lisaks kogumismahutitele kasutada reovee kohtkäitluseks omapuhasteid, kui keskkonnaalasel kaalutlusel on see lubatav, juhtides neist bioloogiliselt või süvapuhastatud reovett suublasse;
4) 2000 ja enama inimekvivalendi koormusega reoveekogumisaladel piirkondades, kus ühiskanalisatsioon puudub võib kasutada ajutiselt kogumismahutitega kohtkäitlussüsteeme, kusjuures tuleb eelistada mitme kinnistu tarbeks kasutatavaid ühiseid kogumismahuteid.
(3) Omapuhastites tuleb reovesi enne suublasse juhtimist puhastada vastavalt asjassepuutuvatele õigusaktidele, so suublasse juhitav heitvesi peab vastama õigus- või haldusaktidega määratud heitvee saasteainesisalduse piirväärtustele ja saasteainete heitkogustele.
(4) Reovee ja –sette laialilaotamine, immutamine ning kogumismahutite ja septikute tühjendamine loodusesse või mujale selleks mitteettenähtud kohtadesse on keelatud.
(5) Heitvee suublasse juhtimisel peab kinnistu omanik tagama asjassepuutuva keskkonnaloa olemasolu.
§ 4. Üldised nõuded reovee kohtkäitlussüsteemidele
(1) Reovee kohtkäitlussüsteemi tüübi ja asukoha valikul peab lähtuma ehitusseadustikust ja veeseadusest ning reoveekäitlust reguleerivatest õigusaktidest, kusjuures arvesse tuleb võtta kinnistu asukohta, maapinna ja maapõue ehituse-hüdro-geoloogilisi omadusi, sh põhjavee kaitstust, käideldava reovee hulka ja saastatust, võimalike suublate, olemasolevate ja kavandatavate ehitiste, sh hoonete, teede ja kanalisatsioonirajatiste asukohti, veekogude ja joogiveehaarete olemasolu ja nende lähedusest tulenevaid piiranguid, samuti väljaspool kinnistut asuvatest objektidest kinnistule ulatuvate kujade, sanitaarkaitse-ja hooldusalade ulatust.
(2) Reovee kohtkäitlussüsteemi ehitamine peab olema ohutu ning selle kasutamine, sh hooldamine ei tohi põhjustada ohtu inimesele, keskkonnale ega varale, sh naaberkinnistutele. Eeldatakse, et reovee kohtkäitlussüsteemist naaberkinnistule tekkiv mõju on vähene, kui kohtkäitlussüsteemi asukoht on naaberkinnistu piirist vähemalt viis (5) meetrit.
1) lubatud on kasutada vaid Euroopa standardite alusel sertifitseeritud kogumismahuteid;
2) kohtkäitlussüsteem peab paiknema joogiveekaevu suhtes allanõlva, selle asukohta ei tohi ohustada üleujutused;
3) kohtkäitlussüsteem peab olema lekke- ja külmumiskindel;
4) kogumismahuti ja kaevu luuk peavad olema terved ja sulguma tihedalt;
5) kinnine kogumismahuti ja reovee omapuhasti peavad olema ventileeritavad;
6) kohtkäitlussüsteemi teenindamiseks, sh reovee ja käimlajäätmete äraveoks peab olema tagatud asjakohase sõiduki (purgimissõiduk) aastaringne juurdepääs.
(4) Kuna sobimatu või nõuetele mittevastavasse asukohta rajatud reovee kohtkäitlussüsteem võib kujutada olulist ohtu põhjaveele ja teistele joogiveehaaretele, siis peab reovee kohtkäitlussüsteemi omanik tõendama reovee kohtkäitlussüsteemi ja selle asukoha valikut asjakohase veevarustuse ja kanalisatsiooni projekteerimise kvalifikatsiooniga spetsialisti poolt, esitades selleks Jõelähtme Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) vastavasisulise dokumendi.
§ 5. Reovee kohtkäitlussüsteemi ehitamine, kasutamine ja hooldamine
(1) Reovee kohtkäitlussüsteemi ehitamine peab toimuma ehitusprojekti ja paigaldusjuhendite kohaselt, kusjuures sellise nõuetekohase ehitamise eest vastutab kohtkäitlussüsteemi omanik.
(2) Reovee kohtkäitlussüsteemi kasutamine peab toimuma keskkonna- ja tervisekaitse nõuete kohaselt ja vastavalt kasutusotstarbele ja kasutamisjuhendile, kusjuures sellise nõuetekohase kasutamise eest vastutab kohtkäitlussüsteemi omanik.
(3) Reovee kohtkäitlussüsteemi hooldamise vastavalt hooldusjuhendile peab tagama omanik, kusjuures hooldustöid tuleb teha vajadusel mitte harvem kui üks kord kuue kuu jooksul. Kontrolli tulemused ja teostatud hooldustööd peab omanik kandma kirjalikus vormis peetavasse hoolduspäevikusse, mida peab säilitama viie aasta jooksul ja mis peab sisaldama vähemalt järgmisi kandeid:
1) reovee kohtkäitlussüsteemi ülevaatuse kuupäeva;
2) reovee kohtkäitlussüsteemi hooldustööde (nt puhastuselementide hooldamine/vahetamine, bioaktivaatorite lisamine) kirjeldust ja teostamise kuupäeva;
3) reovee puhastamisega seotud näitajaid, nt puhastamise käigustekkiva sette äraveo koguseid ja kuupäeva;
4) reovee kohtkäitlussüsteemi avariilise olukorra kuupäeva.
(4) Reovee kohtkäitlussüsteemi korrasolek peab olema tagatud kogu eluea jooksul, kusjuures peab olema tagatud kohtkäitlussüsteemi ümbruse hooldamine ja õigeaegne tühjendamine, et vältida reovee kohtkäitlussüsteemi ületäitumisest tingitud reostuse jõudmist keskkonda.
(5) Reovee kohtkäitlussüsteemist tingitud reostuse jõudmisel keskkonda peab reovee kohtkäitlussüsteemi omanik rakendama viivitamatult kõiki meetmeid reostuse kõrvaldamiseks ja ohutuse tagamiseks.
(6) Reovee kohtkäitlussüsteemi ala ja ümbrus peab olema hooldatud, sh võimalike biotiikide kaldad peavad olema niidetud ja võsast vabad.
(7) Uue ehitise ehitamisel või olemasoleva ehitise ümberehitamisel või laiendamisel, mille teenindamiseks on vajalik reovee kohtkäitlussüsteem, tuleb lahendada reovee kohtkäitlussüsteemi ehitamine koos vastava ehitise ehitusprojektiga.
(8) Reovee kohtkäitlussüsteemi ehitamisele eelnevalt tuleb esitada riikliku ehitisregistri kaudu vallavalitsusele ehitusseadustiku lisas 1 toodud tabelile vastavalt ehitusteatis, ehitusteatis koos ehitusprojektiga või ehitusluba. Reovee kohtkäitlussüsteemile võib omavalitsus esitada täiendavaid nõudeid, tulenevalt reovee kohtkäitlussüsteemi asukohast ja ehituslikest omapäradest.
(9) Reovee kohtkäitlussüsteemi kasutusele võtmiseks tuleb esitada ehitatud reovee kohtkäitlussüsteemi andmed kohtkäitlussüsteemi projekteerija kohta, reovee puhastusviisi kohta, projekteeritud reostuskoormuse kohta, reoveekäitlussüsteemi tähtsamate tehniliste näitajate ja tehnoloogiaseadmete kohta, reoveesette käitlusviisi kohta, kusjuures lisada tuleb ehitusprojekt, mille järgi on kohtkäitlussüsteem ehitatud ja hooldusjuhend.
(10) Vallavalitsusel on õigus nõuda paigaldatud reovee kohtkäitlussüsteemi ülevaatust ja katsetamist, sh selle lekkekindluse tõendamist.
(11) Käimlajäätmete kompostimine, laialijaotamine ja maasse kaevamine on tiheasustusaladel ning kaitsmata ja nõrgalt kaitstud põhjaveega hajaasustusaladel keelatud. Kaitstud ja keskmiselt kaitstud põhjaveega hajaasustusaladel tohib kompostitud käimlajäätmeid oma kinnistul laiali jaotada ja maasse kaevata kõige varem aasta pärast komposti valmimist ning vahemikus 31.märtsist 1 detsembrini keskkonna- ja tervisekaitse nõudeid järgides, kusjuures kompostitud käimlajäätmeid ei tohi paigutada lumele, külmunud pinnasele ega veega küllastunud pinnasele. Põhjavee kaitstuskategooria kindlakstegemisel lähtutakse Eesti põhjavee kaitstuse kaardist.
§ 6. Purgimisteenus
(1) Purgimisteenust osutav ettevõtja (edaspidi ettevõtja) peab olema registreeritud äriregistris ning ta peab olema sõlminud purgimisteenuse osutamiseks lepingu vee-ettevõtjaga, kelle hallatavasse purgimiskohta reovesi purgitakse.
(2) Purgimisteenust tohib osutada asjakohase sõidukiga, mille mahuti ja seadmed on lekkekindlad.
(3) Reovett on lubatud purgida üksnes purgimiskohta, mis on vee-ettevõtja hallatav, kusjuures vee-ettevõtja peab esitama vastava nõude korral vallavalitsusele info purgimise, sh purgimist teostanud isikute kohta.
(4) Reovee kohtkäitlussüsteemi omanik on kohustatud nõudma purgimisteenuse osutajalt dokumenti purgimisteenuse osutamise kohta, dokumenti (kviitungit), millel on kajastatud vähemalt purgimisteenuse osutaja ärinimi, registrikood, teenuse lühikirjeldus ja osutamise aadress, vastu võetud reovee kogus, kuupäev ning reovee purgimiskoht.
(5) Reovee kohtkäitlussüsteemi nõuetekohase kasutamise tõendamiseks peab selle omanik säilitama dokumendid reovee äraveo kohta vähemalt kaks aastat.
(6) Purgimisteenust osutav ettevõtja vastutab purgimisteenuse nõuetele vastavuse eest, sh kogumismahutite vms tühjendamise, veo ning peale- ja mahalaadimise ajal tekkiva keskkonnareostuse eest.
§ 7. Reovee kohtkäitlussüsteemi likvideerimine
(1) Reovee kohtkäitlussüsteemi likvideerimisel tuleb tagada samased nõuded, mis on reovee kohtkäitlussüsteemi ehitamisel.
(2) Reovee kohtkäitlussüsteemi likvideerimise üldised nõuded:
3) tühjendatud reovee kogumismahutit, mis on puhastatud ja mida ei kasutata reovee kohtkäitlussüsteemina võib vajadusel kasutada sademevee kogumismahutina;
4) likvideerimise käigustekkivad lammutusjäätmed tuleb üle anda vastavat luba omavale ettevõttele. Lammutusjäätmete matmine pinnasesse või nende omavoliline kasutamine reovee kogumismahuti või omapuhasti süvendite täitmiseks ei ole lubatud.
(3) Reovee kohtkäitlussüsteemi likvideerimisel tuleb esitada vallavalitsusele andmed ehitise likvideerimise kohta, millele lisatakse tehtud tööde täpsem kirjeldus ning lammutusjäätmete utiliseerimist tõendavad dokumendid.
(4) Reovee kohtkäitlussüsteemi likvideerimise tähtajad on järgmised:
2) uue reovee kohtkäitlussüsteemi rajamisel - hiljemalt kolm kuud peale uue reovee kohtkäitlussüsteemi rajamist.
§ 8. Riiklik järelevalve ja vastutus
(1) Reovee kohtkäitlussüsteemide kasutamise üle teostavad järelevalvet vallavalitsus ja Keskkonnainspektsioon vastavalt keskkonnajärelevalve seadusele, ehitusseadustikule ning käesolevale eeskirjale, kaasates vajadusel spetsialiste ning eksperte.
(2) Järelevalve teostajal on reovee kohtkäitlussüsteemi seaduslikkuse kontrollimiseks ja ebaseadusliku tegevuse peatamiseks või lõpetamiseks õigus nõuda kohtkäitlussüsteemi omanikult rajatiste ehitusjooniste, kasutamis- ja hooldusjuhendi esitamist, samuti ülemõõtmise ja kontrolli teostamist ning reovee kogumismahuti puhul reovee äravedu tõendava dokumentatsiooni esitamist. Rajatise kontrolli korral peab järelevalve teatama rajatise omanikule 5 tööpäeva reovee kohtkäitlussüsteemi kontrollist ette, kus toob välja kas on vajalik reovee kohtkäitlussüsteemi tühjendamine. Juhul, kui reovee kohtkäitlussüsteemi tühjendamine on vajalik, tellib selle omanik omal kulul kontrolli teostamise ajaks ettevõtja, kes selle reovee kohtkäitlussüsteemi tühjendab.
(3) Järelevalve teostajal on õigus rikkumiste avastamisel teha rikkujale kohustuslikke ettekirjutusi rikkumiste kõrvaldamiseks. Rikkumiste tähtajaks mittekõrvaldamisel on vallavalitsusel õigus korraldada erakorralisel vajadusel rikkuja kulul reovee kohtkäitlusrajatise nõuetele vastavusse viimine või likvideerimine.
(4) Reovee kohtkäitlussüsteemide kasutamise ja hoolduse eest vastutab nende omanik, järgides nende kasutamise- ja hooldusjuhendeid, kehtiva keskkonnaloa nõudeid ja vallavalitsuse ja Keskkonnainspektsiooni ettekirjutusi.
(5) Reovee kohtkäitlussüsteemi omanik on kohustatud koheselt teavitama vallavalitsust ja Keskkonnainspektsiooni igast reovee kohtkäitlussüsteemiga toimunud avariist või avariilisest olukorrast, millega kaasnes puhastamata reovee keskkonda väljumine ning võtma viivitamatult tarvitusele kõik meetmed tekkinud reostuse kõrvaldamiseks ja keskkonnaohutuse tagamiseks.
(1) Ühiskanalisatsiooniga kaetud alal asuval kinnistul paikneva olemasoleva nõuetele mittevastava reovee kohtkäitlussüsteemi puhul on kinnistu omanik või valdaja kohustatud liituma seal asuva ühiskanalisatsiooniga.
(2) Ühiskanalisatsiooniga katmata alal asuval kinnistul paikneva olemasoleva nõuetele mittevastava reovee kohtkäitlussüsteemi puhul on selle omanik või valdaja kohustatud rajama nõuetekohase reovee kohtkäitlussüsteemi.


LG tõi turule 2,5 cm paksuse plasmateleri PS8000 - LG Electronics
LG tõi turule 2,5 cm paksuse plasmateleri PS8000
LG Electronics esitleb ainulaadset ilma raamita 2,5 mm paksust plasmapaneeli PS8000, millel on kasutatud HD TV 1080p ja 600 Hz Max Sub-field Driving tehnoloogiat. Uuel plasmateleril on parandatud heledust ning muudetud mustad toonid uskumatult sügavaks Ultra Bright Panel abil, mis koos HD TV 1080p ja dünaamilise kontrastsusega 2 000 000:1 tagab realistlikuima pildi. Spordivõistlusi ja märulifilme võimaldab senisest veelgi kõrgema kvaliteediga vaadata 600 Hz Max Sub-field Driving süsteem, mis kasutab motion-tehnoloogiat, tänu millele on ekraani reageerimisaeg 0,0001 ms.
Suurepärase filmielamuse tagab kinotööstuse suurimate spetsialistide poolt kiidetud THX Media Director, mis optimeerib pilti ja parandab oluliselt helikvaliteeti. THX Media Director teeb kohandab automaatselt filmistuudiote ja sisutootjate kasutatavad standardid, võimaldades täpselt ja hõlpsalt edastada režissööri originaalset käekirja. LG Dual XD Engine pilditöötlussüsteem optimeerib kõikvõimalike vormingutega pildi kvaliteeti ning spetsiaalsed videorežiimid võimaldavad valida nii filmi-, videomängu- kui ka spordivõistluse režiimi vahel. PS8000 kasutusaeg on ligi 100 000 tundi.
LG PS8000-l on kõigi 2009. aasta uute plasmatelerimudelite standardfunktsioon Smart Energy Saving Plus. Innovatiivne Intelligent Sensor reguleerib pildiheledust sõltuvalt toa valgustusest, parandades nii vaatamiskogemust kui vähendades ka energiakulu tavaliste plasmateleritega võrreldes.
Sildid: plasmatelerid, PS8000, telerid