Pärnumaa Naiste Ümarlaua jalutuskäik Kesklinna kallasrajal 22.08.2012 | Pärnu Wiki | Fandom powered by Wikia
Protokoll	Pärnumaa Naiste Ümarlaua jalutuskäik Kesklinna kallasrajal 22.08.2012
Jalutuskäik Kesklinna kallasrajal 22.08.12.
Naisteühenduste võrgustiku esindajad.
Avaliku ruumi tekitamine jõe kallasrajale
Igal ühendusel on oma missioon, aga ühine on huvi, et meie kodulinn Pärnu oleks jätkuvalt kaunis roheline suvepealinn. Pärnumaa naisteühenduste esindajad arutasid 10.02.12 tekkinud olukorda, kus arendajate surve jõe kallastele on suurenenud, soovitasid märgukirjaga teha volikogu tasandil poliitiline otsus jõe äärde avaliku ruumi tekitamiseks ja vaadete avamiseks jõele. Sama teema oli arutusel naiste ümarlaua kohtumisel linnapea Toomas Kivimägiga 29.05.12. Et teemasse süvitsi minna, korraldasime 22.augustil jalutuskäigu kesklinnas jõe kaldal. Liikusime kinnistult Lai 22 sadama suunas kuni Sadama 4. Kaasas oli LV muinsuskaitse spetsialist Liina Hansen, kes selgitas muinsuskaitse nõudeid.
Jaansoni rada. VasakkallasEdit
Jaansoni raja vasakalda saatus oleneb kahest kinnistust- Lai 10 ja 22. Kallasrada peab olema valmis 2014 IV kvartalis. Kuna pole märke kokkulepetest kinnistute omanikega, on Jaansoni raja valmimine kahtluse all.
Kinnistu Lai 22Edit
Alustasime oma õppekäiku Politseimaja juurest jõe äärde minekuga. Jõudsime kinnistule Lai 22. Kes võtsid osa koolitusest „ Pärnu kaasab planeerimisse“, teavad et kinnistu omanik on ekslinnapea Einar Kelder (Linnapea aastatel 2000-2002), kes omandas kinnistu ja sai detailplaneeringu kinnitamise volikogult oma ametikohta kasutades. Samal ajal omandas ta Pärnu jõe paremkaldal magusa kinnistu ja nüüd on seal korterelamud (OÜ KALDA MAJAD) Nagu planeerimise õpitoas teada saime, on linna poolt planeeringutele ette nähtud tingimused (täisehitusprotsent, parkimiskohtade arv, roheala), millele Lai 22 ei vasta. Seepärast väidangi, et ekslinnapea sai krundi omanikuks ja kehtiva detaiplaneeringu läbi suruda oma ametiposti kasutades. Lai 22 krundi ühte osa läbib ka võimalik kolmanda silla läbimurre Aia tänavale.
Linnapea Einar Kelderi valitsusajal valmistati linnavalitsuses Raeküla raudteejaama mahaparseldamise eelnõu ja Pärnu Linnavolikogu 21.02.2002 otsusega nr 10 kinnitati detailplaneering, kus Riia mnt 116 kinnistule on ette nähtud ärimaa, võimalusega ehitada üks kuni 700 m2 suurune ja 12 m kõrge hoone. Nagu teate, on vana raudtejaam nüüd lammutatud ja sinna on planeeritud tankla.
Edasi sadama suunas liikudes jäid tee peale vana raudtee liiprid. Asub see kallasrajal ja võiks mõelda väikse lõigu markeerimiseks ning teavitava tahvli panekut, mis on vaadeldav Jaansoni rajalt.
Lai 10Edit
Lai 10 on teine probleemne kinnistu, mille kohta on valminud planeering 77m kõrguse torni ja jõega paralleelse 20m kõrguse hoone ehitamiseks. Planeering sulgeb vaate jõele täielikult 350 meetri ulatuses. Muinsuskaitseseaduse järgi on Lai tn 10 kinnistule ehitusõiguse määramiseks koostatavale detailplaneeringule vaja teha muinsuskaitse eritingimused, mis peaks laekuma veel augustis. Lootus on, et sellise kõrgusega ja mahuga hoonet Muinsuskaitseamet ei luba kinnistule ehitada. Lai tn 10 on 1999a. sõlmitud hoonestusõiguse lepingu alusel võõrandatud, lepingu järgi oli hoonestusõiguse omanikul Rumer Arendusel kohustus ehitada valmis kaldakindlustus 350m maad mööda kallasrada 31.10.2009. Kaldakindlustuse väljaehitamist pole hakatud teostama. Linnavalitsus leppetrahvi, milleks oli 200 000 Eesti krooni päevas, ei ole siiani nõudnud. Masu ja halbade laenude ajal oleks leppetrahv linnakassasse suur abi olnud.
GaraažidEdit
Silla poole liikudes tulevad enne haljasala inetud garaazid. Nagu saime teada, siis need on erastatud koos Pika tänava korteriomandiga ning nende likvideerimine on juriidiliselt raske. Samas Jaansoni raja ehitust nad ei takista, lihtsalt on inetud.
HaljasalaEdit
Kuigi haljasala on väike, on juba siin näha, et avaliku ruumi olemasolu sotsialiseerib kallasraja. Jõe äärde on tekkinud vaba aja veetmise koht. Kui neid inetuid garaaźe Kontserdimaja ja jõe vahel poleks, laieneks haljasala ja mitmekesistuks pakutavate teenuste hulk kallasrajal.
VallikäärEdit
Sadama 4Edit
Lisaks on kallasraja teema tõusnud päevakorda Vallikääru ala planeerimisel, mille eesmärk on tagada muinsuskaitsealal paikneva ehitismälestise Pärnu linnakindlustused tõrgeteta avalik kasutus. Oma jalutuskäigu lõpetasimegi Vallikääru muinsuskaitsealal laste mänguväljakul, kus on probleemne kinnistu Sadama 4. Kinnistu on registrisse kantud kui KÜ Sadama4. Kuigi KÜ Sadama4 asub muinsuskaitsealal, on ta piiranud avaliku juurdepääsu kallasrajale väitega, et tegemist on sadama territooriumiga ja neile ei laiene kallasraja nõue (veeseaduse § 10 lõike 4 punktist 1) .Kuna tegemist on ikkagi muinsuskaitsealaga, ei saa siin eirata avalikku huvi liikuda vabalt Vallikraavi kallastel. Vallikääru restaureerimine toimus EL rahade toel ja seetõttu on avalik juurdepääs kogu muinsuskaitse ala piires kohustuslik, vastasel juhul küsitakse raha tagasi. Otsustasime, et tegeleme probleemiga kuni rahuldava tulemuse saamiseni. Teadmiseks. Laste mänguväljaku äärde on linn paigaldanud avalik WC, mille pärast KÜ linna kohtusse kaebas (vähendab KÜ Sadama4 väärtust). Kohtu otsus tuleb augusti lõpuks. Muinsuskaitsealale avalikku ruumi väikelastele ehitatud mänguväljak ilma WC olemasoluta on mõeldamatu. KÜ Sadama4 teguviis näitab, et avalikele huvidele tõmmatakse vesi peale.
On arusaamatu, kuidas anti luba muinsuskaitsealale korterelamu ehitamiseks ja missugust sadama tööd korterites tehakse, mis tingib kallasraja nõude mittekohaldamist.
13.08.12 korraldusega nr 369 andis Pärnu linnavalitsus rohelise tee KÜ Sadama4le ujuvsilla paigaldamiseks 14 väikelaevale, kogusuurusega 576 m2. Kes jalutuskäigul käisid ja KÜ Sadama4 kinnistest väravatest sisse piilusid, teavad, et on juba ehitatud kapitaalne sildumine (umbes 4 kohta) väikelaevadele. Ujuvkai 10 väikelaeva kohta lisaks tuleks avaliku ruumi arvelt.
Edasine tegevuskavaEdit
1. Keskkonnaministeeriumile märgukiri KÜ Sadama4 poolt jõe kallasraja sulgemise kohta (saadetud 3.09.12).
2. Maavalitsusse märgukiri, et toetame Vallikääru detailplaneeringu realiseerimist ja ei nõustu Sadama tn 4 kohal kallasraja sulgemisega. Saadetud 3.09.12 – vastus 14.09.12 (detailplaneeringust lähtuv servituut õiguspärane)
3. Jälgida, kuidas volikogu suhtub KÜ Sadama 4 kasuks avaliku ruumi vähendamisse (LV 13.08.12 korraldusega nr 369- ujuvkai 14 väikelaevale) ja vajadusel sekkuda. 4. Septembri lisandus: Linn kaotas kohtuvaidluse avaliku WC osas laste mänguväljakul Sadama4 juures ja kohus on ehitusloa tühistanud. Ilma avaliku tualetita linna parim mänguväljak ja veel muinsuskaitsealal on mõeldamatu. Kuidas edasi?
5. Septembri lisandus: Lai tn 10 kinnistu hoonestamiseks ja Raba—Aia tn suunalise silla ehitamiseks algatatud detailplaneeringule on koostanud FIE Tõnis Padu muinsuskaitse eritingimused. Need ei ühti arendajate soovidega. Jälgida arenguid.
6. Uus üldplaneering läheb tutvustusringile. Osaleme tutvustusprotsessis ja teeme kõik endast oleneva, et uue üldplaneeringuga tekiks jõe kaldale avatud ruum, mis võimaldaks jõe kallasrada kasutada puhke- ja spordialana.
Ülevaate koostas Astrid Hindriks, ümarlaua koordinaator
KirjavahetusEdit
MTÜ Kodanikujulgus kiri Pärnu maavanemale Andres Metsojale 3.09.2012Edit
Hr Andres Metsoja 3.09.2012 Pärnu Maavalitsus	Akadeemia tn 2 80088 PÄRNU Toetuskiri
Lugupeetud härra maavanem
Pärnumaa Naiste Ümarlaud tegutseb alates 1999.aastast ja on osalenud paljude poliitikate kujundamisel nii maakonna kui riigi tasandil ja sekkunud seal, kus näeme vigu laita.
Pärnumaa Naiste Ümarlaud arutas 10.02.12 tekkinud olukorda, kus arendajate surve jõe kallastele on suurenenud, soovitada Pärnus teha poliitiline otsus jõe äärde avaliku ruumi tekitamiseks ja vaadete avamiseks jõele. 22.08.12 tegime jalutuskäigu Kesklinna muinsuskaitse alale jääval kallasrajal.
Üks probleemne koht muinsusalal on KÜ Sadama4 kinnistu, mis sulges juurdepääsu Vallikraavi kallasrajale põhjendusega, et nendele ei kehti kinnistu suhtes kallasraja nõue tulenevalt Veeseaduse § 10 lõike 4 punktist 1. Sellega tituleerivad nad end sadamaks, kuigi tegemist on korteriühistuga, mis peaks toimima mtü-de seaduse alusel.
“Pärnu Linnavalitsuse 25.06.2012 korralduse nr 325 leiame teksti, milles KÜ Sadama4 väidab et:„… kinnistu Sadama tn 4 Pärnu on registreeritud Pärnu Sadama koosseisus ning seega ei kehti kinnistu suhtes kallasraja nõue tulenevalt veeseaduse § 10 lõike 4 punktist 1. KÜ on pöördunud nimetatud küsimuses järelevalve teostamiseks ka Pärnu Maavanema poole”. Toetame Pärnu LV poolt kehtestatud Vallikääru detailplaneeringut, millet Sadama4 kinnistul on avalik läbipääs, seatud servituudiga 7m laiune kallasrada. Avalik huvi kogu muinsuskaitse all oleva Vallikääru, sealhulgas Vallikraavi katkematu kallasraja avaliku kasutamise kohta on see, mis peaks olema meie ühiskonnas primaarne Linnale on see ka majanduslik huvi, sest praeguse olukorra jätkumine võib tähendada, et EL rahad Vallikääru restaureerimiseks nõutakse tagasi..
Astrid Hindriks, Pärnumaa naisteühenduste võrgustiku koordinaator
Lisa1 – kiri Keskkonnaministeeriumisse
Lisa2 - 22.08.12 jalutuskäigu ülevaade
Lisa3 - kiri linnapeale ja volikogu esimehele
MTÜ Kodanikujulgus kiri keskkonnaminister Keit Pentus Rosimannusele 3.09.12Edit
Pr. Keit Pentus Rosimannus 3.09.12
Palun selgitada järgmisi mõisteid:
1.	Mida loetakse seaduse järgi sadamaks?
2.	Milliseid teenuseid seaduse järgi loetakse sadamateenusteks, mis annavad õiguse kasutada veeseaduse § 10 lõike 4 punkti 1?
3.	Kas § 10 lõige 4 punktist 1 on kasutatav ka korteriühistul, mis peab toimetama mtü-de seaduse alusel?
4.	Kes kinnitas KÜ Sadama4 sadamaks ja milliste dokumentide alusel?
5.	KÜ Sadama4 asub linna muinsuskaitsetsoonis, kus kõige kõrgemal on Muinsuskaitse Ameti nõuded, siinjuures ka juurdepääs kaitsealas olevatele veekogudele kallasraja ulatuses. Kas sadama tiitli andnud institutsioon on sellega arvestanud?
6.	Vallikääru rekonstrueerimine toimus Euroopa Liidu rahade toetusel. Kas korteriühistule sadama tiitli andnud institutsioon on valmis rahalist vastutust võtma, kui KÜ Sadama4 avaliku läbipääsuta Vallikraavi kallasrajale nõutakse linnalt eraldatud rahad tagasi?
Avalik huvi kogu muinsuskaitse all oleva Vallikääru, sealhulgas Vallikraavi katkematu kallasraja avaliku kasutamise kohta on see, mis peaks olema meie ühiskonnas primaarne. Vallikääru detailplaneeringus on kirjas, et Sadama4 kinnistul on avalik läbipääs, seatud servituudiga 7m laiune kallasrada. Linnale on see ka majanduslik huvi, sest praeguse olukorra jätkumine võib tähendada seda, et EL rahad Vallikääru restaureerimiseks nõutakse tagasi.
Loodame Teie heatahtlikule suhtumisele ja tegutsemisele selles suunas, et pärnakatel ja Pärnu külalistel oleks jätkuvalt Vallikääru kallaste kui riikliku kultuuripärandi tõkkevaba ja avaliku kasutuse võimalus.
Jarelevalve vastus M.Kukk 12.09.2012Edit
Margus Kukk Teie 01.06.2012
KÜ Sadama 4 ärimaja	Meie 13.09.2012 nr 6-1/1236-2
margus.kukk@comex.ee
Järelevalve teostamine Pärnu Linnavolikogu 19. märtsi 2009 otsuse nr 18 „Pärnu Vallikääru ja selle lähiümbruse detailplaneeringu osaline kehtestamine“ õiguspärasuse üle
Austatud härra Margus Kukk
Olete pöördunud Pärnu maavanema poole taotlusega järelevalve teostamiseks Pärnu Linnavolikogu 19. märtsi 2009 otsuse nr 18 „Pärnu Vallikääru ja selle lähiümbruse detailplaneeringu osaline kehtestamine“ õiguspärasuse üle.
Teilt 5.06.2012.a saadud taotluse alusel tegi maavanem linnavolikogu esimehele järelepärimise, seoses Pärnu Linnavolikogu 19. märtsi 2009 otsusega nr 18, milles palus esitada antud asjaga seonduvad dokumendid ning selgitused Teie taotluses toodud asjaolude kohta. 26.06.2012 saatis Pärnu Linnavolikogu esimees maavanemale vastuse.
Järelevalvet Pärnu Linnavolikogu 19. märtsi 2009 otsuse nr 18 „Pärnu Vallikääru ja selle lähiümbruse detailplaneeringu osaline kehtestamine“ üle teostati Vabariigi Valitsuse seaduse § 85 lg 1 alusel. Järelevalvemenetluse käigus kontrolliti Pärnu Linnavolikogu 19. märtsi 2009 otsuse nr 18 „Pärnu Vallikääru ja selle lähiümbruse detailplaneeringu osaline kehtestamine“ vastavust haldusmenetluse seaduses sätestatud nõuetele. Haldusakti õiguspärasuse eeldused on määratud haldusmenetluse seaduse (HMS) teises jaos. Vastavalt HMS §-le 54 on haldusakt õiguspärane, kui see on antud pädeva haldusorgani poolt andmise hetkel kehtiva õiguse alusel ja sellega kooskõlas, proportsionaalne, kaalutlusvigadeta ning vastab vorminõuetele. 1. Kontrollitav detailplaneeringu kehtestamise otsus on antud Pärnu Linnavolikogu poolt. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (KOKS) § 6 lg 1 kohaselt on omavalitsusüksuse ülesandeks korraldada ruumilist planeerimist oma linna territooriumil. Vastavalt KOKS § 7 lg-le 2 on volikogul õigus üksikaktidena vastu võtta otsuseid.
Seega oli detailplaneeringu vastuvõtmise otsustamise õigus Pärnu Linnavolikogu pädevuses ja Pärnu Linnavolikogu 19. märtsi 2009 otsus nr 18 „Pärnu Vallikääru ja selle lähiümbruse detailplaneeringu osaline kehtestamine“ on antud pädeva haldusorgani poolt.
2. Haldusakti vorminõuded on sätestatud HMS §-s 55. Selle kohaselt peab haldusakt olema selge ja üheselt mõistetav, antud kirjalikus vormis, kui seaduse või määrusega ei ole sätestatud teisiti. Haldusaktis peab olema märgitud selle andnud haldusorgani nimetus, haldusorgani juhi või tema volitatud isiku nimi ja allkiri, haldusakti väljaandmise aeg ning muud õigusaktiga ettenähtud andmed.
Pärnu Linnavolikogu 19. märtsi 2009 otsus nr 18 „Pärnu Vallikääru ja selle lähiümbruse detailplaneeringu osaline kehtestamine“ on kirjalikus vormis. Järelevalve teostaja hinnangul on otsuse tekstis, samuti otsuse lisaks olevas detailplaneeringus väljendatu selge ja üheselt mõistetav. Otsuse esimeses punktis on toodud viide detailplaneeringule. Otsusel on märgitud kuupäev (19.märts 2009) ja number (nr 18), samuti otsuse andnud haldusorgani nimetus – Pärnu Linnavolikogu. Otsuse on allkirjastanud volikogu esimees Ahti Kõo.
Seega vastab Pärnu Linnavolikogu 19. märtsi 2009 otsus nr 18 „Pärnu Vallikääru ja selle lähiümbruse detailplaneeringu osaline kehtestamine“ HMS §-s 55 sätestatud vorminõuetele.
3. Haldusakti põhjendamise nõuded on sätestatud HMS §-s 56. Selle kohaselt peab kirjalik haldusakt olema kirjalikult põhjendatud. Põhjendus tuleb esitada haldusaktis või menetlusosalisele kättesaadavas dokumendis, millele on haldusaktis viidatud. Põhjenduses tuleb märkida haldusakti andmise faktiline ja õiguslik alus. Kaalutlusõiguse alusel antud haldusakti põhjenduses tuleb märkida kaalutlused, millest haldusorgan on haldusakti andmisel lähtunud.
Antud linnavolikogu otsuse puhul on tegemist kirjaliku otsusega. Pärnu Linnavolikogu 19. märtsi 2009 otsus nr 18 „Pärnu Vallikääru ja selle lähiümbruse detailplaneeringu osaline kehtestamine“ sisaldab haldusakti andmise faktilist ja õiguslikku alust.
Otsusest nähtub, et planeeringuala paikneb Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitse alal nr 27007. Planeeritaval alal asuvad kaitsealused pargialad Vallikääru park P1 ja Vallikääru park P2, Pärnu linna piiridesse jäävad veekogud, üks ühiskondlike ehitiste maa sihtotstarbega kinnistu (Sadama tn 2), kaks transpordimaa sihtotstarbega kinnistut (Vana Tallinna tänav, Sadama tänav), üldkasutatava maa sihtotstarbega kinnistud ( Õhtu tn 1a, pargid), ärimaa sihtotstarbega kinnistud (Sadama tn 4, Sadama tn 2) ja elamumaa sihtotstarbega kinnistud (Õhtu tn 1, Kalda tn 1, 5 ja 3) ning riigile kuuluvad maad (Lootsi 1, Kalda 1a).
Otsuses on fikseeritud, et Pärnu linna üldplaneeringu kohaselt on Vallikääru ja selle lähiümbruse peamiseks maakasutuse sihtotstarbeks üldmaa, äri- ja elamumaa. Üldplaneeringuga määratud Õhtu tn 1 ja Õhtu tn 1a kinnistute maakasutuse sihtotstarbeid korrigeeritakse lähtuvalt Pärnu linna üldplaneeringu kehtestamisest möödunud seitsme aastaga muutunud avalikust huvist. Pärnu linn näeb Õhtu tn 1 kinnistut bastionaalvööndil paikneva Vallikääru pargi, so avaliku ruumi osana, st kõigile linnakodanikele ja linna külalistele avatud territooriumina. Üldplaneeringus määratud väikeelamumaa määratlus lähtus üldplaneeringu kehtestamisel kehtinud elamumaa juhtsihtotstarbest. Tulenevalt soovitavast ühiskondlikust funktsioonist on kinnistu sihtotstarbeks planeeritud 100% ühiskondlike ehitiste maa. Pärnu kontekstis on Vallikäär suviste ürituste korraldamisel enesestmõistetav ja raskesti asendatav võimalus. Üldplaneeringuga määratud Õhtu tn 1a krundi ärimaa määratlus lähtus üldplaneeringu kehtestamisel kehtinud juhtsihtotstarbest. Muinsuskaitseameti nõuetest tulenevalt on lubatud Õhtu tn 1a kinnistut teenindavad ruumid osaliselt paigutada bastionaalvööndi muldkehasse. Planeering näeb ette olemasoleva ehituskeeluvööndi vähendamist kitsal lõigul kuni vallipealsel kulgeva jalgteeni, et reserveerida olmeruumidele piisav ehitusala. Planeeritud ehituskeeluvööndi muudatus ei kitsenda inimeste vaba liikumist pargi alal ega ohusta keskkonnamõjutegureid. Antud piirkonnas on ajalooliselt välja kujunenud ehitusala ja linnaehituslikult olemasolev hoonestusala. Tulenevalt soovitavast ühiskondlikust funktsioonist on kinnistu sihtotstarbeks planeeritud 100% ühiskondlike ehitiste maa. Otsuses on välja toodud, et planeeringuga tehakse ettepanek kergkonstruktsioonis silla rajamiseks üle vallikraavi lõpus oleva vallikraavi kõrvalharu suudme. See võimaldaks nihutada vallikraavi äärsed jalutamismarsruudid kogu ulatuses kraavi äärde ning lisaks pargimiljöösse mitmekesistava elemendi. Vallikraavi kallasraja ulatus on 4m. Vastavalt kokkuleppele on üldkasutatav juurdepääs kallasrajale tagatud detailplaneeringuga planeeritud jalgteedega. Vallikraavi veekaitsevööndi ulatus on 10m. Vallikraavi kalda piiranguvööndi ulatus on 100m. Samuti on otsuses fikseeritud, et detailplaneeringu projekt esitati Pärnu Maavalitsusele planeeringujärelevalve teostamiseks koos ettepanekuga detailplaneeringu osaliseks kehtestamiseks, jättes planeeringualast välja Õhtu tn 5 kinnistu.
Detailplaneeringu kehtestamise otsuses on fikseeritud, et detailplaneeringu kehtestamise põhjendused on lisaks toodud detailplaneeringu seletuskirjas ja joonistes (situatsiooniskeem; tugiplaan; kruntimise skeem; hoonestuse skeem; insenervõrkude skeem; heakorrastus-, liiklus- ja haljastusskeem), mis on otsuse lahutamatud lisad.
Vastavalt detailplaneeringu kehtestamise otsuse punktile 1 on nimetatud otsuse lisa Pärnu Vallikääru ja selle lähiümbruse detailplaneering. Planeeringualast on välja jäetud Õhtu tn 5 kinnistu.
Siinkohal peab järelevalve teostaja oluliseks välja tuua, et detailplaneeringu kohaselt piirneb Sadama tn 4 kinnistu vallikraaviga. Planeeringu joonisel „Heakorrastus- , liiklus- ja haljastusskeem“ on vallikraavi läänekaldale ette nähtud nelja meetri laiune kallasrada ja sellele ka kergliiklustee, mis läbib ka Sadama tn 4 kinnistut. Kallasraja ja kergliiklustee laiuselt on kogu Sadama tn 4 kinnistu ulatuses Vallikraavi kaldale planeeritud servituudiala (vt joonis „Insenervõrkude skeem“). Planeeringujoonisel „Tugiplaan“ on Sadama tn 4 kinnistul kaks krundi kasutamise sihtotstarvet – ärimaa ja üldmaa. Planeeringujoonisel „Kruntimine“ on fikseeritud Sadama tn 4 kinnistule kaks krundi kasutamise sihtotstarvet – ärimaa Ä002 55 % ja üldmaa Üm0051 45%, samuti on sellel joonisel näidatud piki vallikraavi kallast kulgev servituudiala S8. Vastavalt Maa-ameti geoportaali andmetele (seisuga 11.09.2012) on Sadama tn 4 kinnistul kaks sihtotstarvet: 55% ärimaa ja 45% üldmaa.
Planeeringu seletuskirja punktis 3.1 on kirjeldatud, et 2005.a valmis Sadama tn 4 kinnistul külaliskorteritega uus hoone. Punktis 3.4.7 on fikseeritud, et vallikraavi kaldal on seadusest tulenevalt ja üldplaneeringu ning kehtiva detailplaneeringu kohaselt 4 meetri laiune kallasrada. Käesoleva planeeringuga nähakse Vallikraavi kaldale ette avalik läbipääs laiusega 7 meetrit. Planeeringu seletuskirja punktis 4.1.2 on fikseeritud, et Sadama tn 4 kinnistu olemasolevale ehitusmahule juurdeehitust ei planeerita. Kinnistu piirded rajada kuni 1m kõrguste haljaspiiretena. Vallikraavi veealale on Sadama tn 4 kinnistu ulatuses planeeritud väikealuste sildumisala. Seletuskirja punktis 8 on fikseeritud, et vallikraav on planeeritud Sadama tänava poolsel küljel väikelaevade sadamana. Paigaldatakse ujuvkaid ja rajatakse teenindavad insenervõrgud. Teeninduskaid on planeeritud teha puidust ujuvkaidena.
Järelevalve teostaja on seisukohal, et detailplaneeringu kehtestamise otsuses on käsitletud, kaalutletud ning põhjendatud nii valitud planeeringulahendust kui ka Pärnu linna üldplaneeringu (kehtestatud 20.09.2001) muutmise vajadust, mis tuleneb avalikust huvist antud piirkonnas. Samuti on otsuse punktis 1 fikseeritud, et nimetatud otsuse lisa on Pärnu Vallikääru ja selle lähiümbruse detailplaneering. Siinjuures on oluline rõhutada, et Riigikohtu halduskolleegium on 10.11.2009 otsuse nr 3-3-1-84-08 p-s 16 asunud seisukohale, et põhjendamine planeeringudokumentides võib olla piisav ega eelda põhjenduste täiendavat esitamist planeeringu kehtestamise otsuses. Võimalus esitada akti põhjendused akti juurde kuuluvates dokumentides, milleks saab olla ka planeering, on kooskõlas HMS § 56 lg-s 1 sätestatuga. Siinkohal on oluline rõhutada, et kohaliku omavalitsuse planeerimisalased kohustused on sätestatud planeerimisseaduses. PlanS § 4 lg 2 kohaselt on planeerimisalase tegevuse korraldamine kohaliku omavalitsuse pädevuses. Seejuures on kohaliku omavalitsuse ülesandeks tagada maakasutuse ja ehitamise aluseks vajalike planeeringute olemasolu ning planeeringu koostamisel avalike huvide ja väärtuste ning huvitatud isikute huvide tasakaalustatud arvestamise, mis on planeeringu kehtestamise eeldus.
Vastavalt HMS §-s 4 sätestatule on haldusorganile antud volitus kaalutleda otsustuse tegemist või valida erinevate otsustuste vahel. Kooskõlas nimetatud põhimõttega algatas Pärnu Linnavalitsus 26.11.2007 korraldusega nr 853 Pärnu Vallikääru ja selle lähiümbruse detailplaneeringu eesmärgiga Pärnu Vallikääru kujundamine kontserdipaigaks ja pargialaks ning alale kaasaegse ja atraktiivse elu-, äri- ja vabaajaveetmise keskkonna loomine. Pärnu Linnavalitsuse 15.09.2008 korraldusega nr 618 võeti vastu detailplaneeringu projekt ja suunati avalikustamisele. Antud detailplaneeringu lahenduse on kooskõlastanud ka Pärnumaa Keskkonnateenistus, Muinsuskaitseamet, Veeteede amet, Maa-amet ja Pärnu Tervisekaitsetalitus. Detailplaneeringu on kehtestanud Pärnu Linnavolikogu 19.03.2009. aastal.
Planeeringut on menetletud kooskõlas õigusaktidega, mida muuhulgas kinnitab detailplaneeringu koostamise üle järelevalvet teostanud Pärnu maavanema poolt 20.02.2009 antud heakskiit. Detailplaneeringu kehtestamise otsuses on välja toodud, et otsus on antud PlanS § 23 lg 7, § 24 lg 3 ja 6 ning Pärnu Linnavolikogu 20. aprilli 2006 määruse nr 16 “Pärnu linna ehitusmäärus” § 3 p 5, § 21 lg 3 ja 7 alusel.
Seega on Pärnu Linnavolikogu 19. märtsi 2009 otsuse nr 18 „Pärnu Vallikääru ja selle lähiümbruse detailplaneeringu osaline kehtestamine“ vastavuses HMS §-s 56 sätestatud nõuetega.
4. Pärnu Vallikääru ja selle lähiümbruse detailplaneeringu koostamise üle teostas maavanem järelevalvet ka enne planeeringu kehtestamist.
Vastavalt PlanS § 23 lg-le 1 teostab maavanem järelevalvet kohalikus omavalitsuses koostatud detailplaneeringu õiguspärasuse üle vahetult enne planeeringu kehtestamist.
Maavanema pädevus järelevalve teostamisel on sätestatud PlanS § 23 lg-s 3-7. Seaduse kohaselt maavanema pädevuses on: 1) planeeringu õigusaktidele vastavuse kontrollimine, 2) planeeringu liigilt üldisemale kehtestatud planeeringule vastavuse kontrollimine, 3) nõusoleku andmine liigilt üldisema kehtestatud planeeringu muutmiseks temale esitatud, liigilt üldisema planeeringu muutmise ettepanekut sisaldava planeeringu kehtestamisel, 4) planeeringus riigi huvide järgimise kontrollimine, kui planeeritava maa-ala kohta puudub liigilt üldisem kehtestatud planeering. 5) planeeringu avalikul väljapanekul kirjalikke vastuväiteid esitanud isikute ning planeeringu koostamist korraldava kohaliku omavalitsuse ärakuulamine ja seisukoha esitamine vastuväidete kohta, kui planeeringu koostamisel vastuväiteid ei arvestatud. Tulenevalt PlanS § 23 lg-st 6 annab järelevalve teostaja planeeringule oma heakskiidu pärast järelevalve käigus esitatud nõuete täitmist ja planeeringu avaliku väljapaneku käigus esitatud vastuväidete suhtes kokkuleppe saavutamist või nende kohta seisukoha andmist ning teeb kohalikule omavalitsusele ettepaneku planeeringu kehtestamiseks.
Maavanema planeeringujärelevalve teostamise põhieesmärgiks on kohalikus omavalitsuses koostatud detailplaneeringu kehtestamise eelne kontrollimine, sh haldustoimingute kvaliteedi kindlakstegemine, õigusvastase tegevuse tõkestamine ja olukorra tagamine, kus oluliste puudustega haldusaktidel ei oleks juriidilist jõudu. Detailplaneeringu järelevalve tulemusena kiitis maavanem 20.02.2009 kirjaga nr 2.1-6/267 Pärnu Vallikääru ja selle lähiümbruse detailplaneeringu, millest oli välja jäetud Õhtu tn 5 kinnistu, heaks ning tegi ettepaneku selle kehtestamiseks. Seega enne Pärnu detailplaneeringu kehtestamist Pärnu Linnavolikogu poolt, oli täidetud ka HMS § 16 lg-s 1 sätestatud nõue, mille kohaselt maavanema heakskiit peab olema saadud enne detailplaneeringu kehtestamist. Siinjuures on oluline välja tuua, et ka Riigikohtu halduskolleegium on oma 19. 05.2008 otsuses nr 3-3-1-61-07 pidanud vajalikuks rõhutada, et maavanema heakskiit üldplaneeringut muutvale detailplaneeringule on HMS § 16 lg 1 kohane siduva iseloomuga kooskõlastus. 5. HMS §-s 57 lg-s 1 on sätestatud, et haldusaktis peab olema viide haldusakti vaidlustamise võimaluste, koha, tähtaja ja korra kohta. Pärnu Linnavolikogu 19. märtsi 2009 otsuse nr 18 „Pärnu Vallikääru ja selle lähiümbruse detailplaneeringu osaline kehtestamine“ 2. punktis on fikseeritud, et otsust on võimalik vaidlustada ühe kuu jooksul teatavakstegemisest, esitades kaebuse halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras või vaide Pärnu Linnavolikogule haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.
Seega on täidetud ka HMS § 57 lg-s 1 sätestatud nõuded haldusakti vaidlustamisviite kohta.
Järelevalve tulemusena on järelevalve teostaja seisukohal, et Pärnu Linnavolikogu 19. märtsi 2009 otsuses nr 18 „Pärnu Vallikääru ja selle lähiümbruse detailplaneeringu osaline kehtestamine“ on täidetud HMS § 54 sätestatud haldusakti õiguspärasuse eeldused ja seega on otsus õiguspärane.
Rahvastiku toimingute talituse juhataja kt
maavanema ülesannetes Teadmiseks: Pärnu Linnavolikogu esimees, Pärnu Linnavalitsus, Keskkonnainspektsioon laaneregioon@kki.ee ja MTÜ Kodanikuühendus julgus@neti.ee Tiiu Pärn 44 79761
tiiu.parn@mv.parnu.ee
Ühenduste ümarlaud võtab luubi alla avaliku ruumi. PP 18.09.2012 Pärnu jõe kalda korrastamine võib vaidluse tõttu takerduda. PP 19.09.2012
Välja otsitud andmebaasist "http://et.parnu.wikia.com/wiki/P%C3%A4rnumaa_Naiste_%C3%9Cmarlaua_jalutusk%C3%A4ik_Kesklinna_kallasrajal_22.08.2012?oldid=4233"


Ridala valla jäätmevaldajate registri põhimääruse kinnitamine – Riigi Teataja
Ridala valla jäätmevaldajate registri põhimääruse kinnitamine
Ridala valla jäätmevaldajate registri põhimääruse kinnitamine - sisukord
1 Ridala valla jäätmevaldajate registri asutamine
§ 4 Registri asutamise ja haldamise finantseerimine
2 Ridala valla jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus
§ 6 Registri nimi ja eesmärk
§ 7 Registri pidamise põhimõtted
§ 8 Omanik ja asutaja
§ 9 Registri pidamise viis
§ 10 Registri vastutav ja volitatud töötleja
§ 11 Registri töökeel
§ 14 Andmete esitamine registrisse
§ 15 Muudatuste tegemine registrisse
§ 16 Registriandmetele juurdepääs
§ 17 Registriandmete säilitamine
§ 18 Finantseerimine
RT IV, 03.10.2012, 14
Vastu võetud 21.05.2009 nr 106
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lg 1 punkti 37, Jäätmeseaduse § 69 lg 3 ning Avaliku teabe seaduse § 433 lg 1, § 43, § 581 lg 1 alusel Ridala valla jäätmevaldajate registri asutamine.
1. peatükk Ridala valla jäätmevaldajate registri asutamine
Määrusega asutatakse kohaliku omavalitsuse register ametliku nimetusega Ridala valla jäätmevaldajate register.
Ridala valla jäätmevaldajate registri vastutavaks töötlejaks on Ridala Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
Ridala valla jäätmevaldajate registri volitatud töötlejaks on vallavalitsuse poolt selleks volitatud isik.
§ 4. Registri asutamise ja haldamise finantseerimine
Registri asutamist ja haldamist finantseeritakse Ridala valla eelarvest.
2. peatükk Ridala valla jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus
(1) Ridala valla jäätmevaldajate register on asutatud ja võetakse kasutusele eesmärgiga: tagada arvestus Ridala vallas korraldatud olmejäätmete veoga liitunud ja mitteliitunud jäätmevaldajate ja nende poolt tekitatud jäätmekoguste käitlemise üle.
(2) Registri pidamisel lähtutakse Jäätmeseadusest, Isikuandmete kaitse seadusest, Avaliku teabe seadusest, käesoleva registri pidamise põhimäärusest, teistest kehtivatest õigusaktidest.
§ 6. Registri nimi ja eesmärk
Registri ametlik nimi on Ridala valla jäätmevaldajate register (edaspidi register). Register on kohaliku omavalitsuse register, mille asutamise ja kasutusele võtmise eesmärgiks on:
1) andmete kogumine nende Ridala valla haldusterritooriumil elavate või asuvate jäätmevaldajate kohta, kes loetakse liitunuks korraldatud jäätmeveoga Jäätmeseaduse § 69 lõike 1 alusel;
2) andmete kogumine jäätmetekke kohtade kohta;
3) andmete kogumine käesoleva põhimääruse § 1 lg 1 punktis 1 nimetatud iga jäätmevaldaja valduses või kasutuses olevate jäätmemahutite kohta;
4) andmete kogumine nende Ridala valla haldusterritooriumil elavate või asuvate jäätmevaldajate kohta, kes on Jäätmeseaduse § 69 lõike 4 alusel vallavalitsuse poolt erandkorras loetud mitteliitunuks korraldatud jäätmeveoga;
5) register annab ülevaate valla elanikel, korteriühistutel ja asutustes tekkinud olmejäätmete kogustest ja olmejäätmete käitlemise nõuetest kinnipidamisest.
§ 7. Registri pidamise põhimõtted
(1) Registrit peetakse vastavalt Jäätmeseaduse, Isikuandmete kaitse seaduse, Avaliku teabe seaduse, teiste riigi ja vallavalitsuse õigusaktide ning käesoleva põhimääruse sätetele.
(2) Andmete ristkasutus teiste andmekogudega on lubatud kui see tugineb õigusaktidele ja/või registri vastutava töötleja poolt sõlmitud lepingutele teiste kohalike ja riiklike registrite ning andmekogude vastutavate töötlejatega.
(3) Registri infosüsteem peab vastama ISKE klassifikatsiooni järgi turvaklassile K2T2S2.
§ 8. Omanik ja asutaja
(1) Registri omanik on Ridala vald.
(2) Registri asutaja on Ridala Vallavolikogu (edaspidi volikogu).
§ 9. Registri pidamise viis
Jäätmevaldajate registrit peetakse elektrooniliselt, kasutades arvutiprogrammi «Skarabeus», vajadusel minnakse üle veebipõhisele kaardirakendusele .
§ 10. Registri vastutav ja volitatud töötleja
(1) Vallavalitsus kui registri vastutav töötleja korraldab ja juhib registri pidamist, teostab järelvalvet registri pidamise üle ning vastutab registri pidamise seaduslikkuse eest.
(2) Volitatud töötleja ülesandeks on korraldada registri pidamist, milleks ta töötleb, sisestab ning väljastab andmeid, rakendab vajalikke abinõusid andmekaitse, andmetele juurdepääsu ja andmete säilimise tagamiseks.
§ 11. Registri töökeel
(1) Registrist andmete saamiseks esitatakse vallavalitsusele kirjalik põhjendatud avaldus, kus on märgitud taotleja nimi, kontaktandmed, päringu objekt, soovitud andmed ja nende kasutamise otstarve.
(2) Jäätmevaldajal on õigus saada registrist andmeid enda kohta.
(3) Registri andmed on ametialaseks kasutamiseks vallavalitsusele ja jäätmeveoga tegelevale ettevõttele.
Registrisse kantakse jäätmevaldaja kohta järgmised andmed:
1) liitumiskohustusega isiku nimi;
3) kontaktandmed (aadress, telefon, e-posti aadress);
4) esindaja nimi;
5) esindaja kontaktandmed (aadress, telefon, e-posti aadress);
6) elanike või töötajate arv jäätmevaldaja territooriumil;
7) katastriüksuse tunnus,
8) jäätmeveo piirkond,
9) korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid,
10) jäätmemahuti asukoha aadress;
11) jäätmemahutite arv;
12) jäätmemahuti(te) kubatuur (maht m3);
13) jäätmemahutite tühjendamise sagedus;
14) jäätmekäitluseks sõlmitud lepingu number ja sõlmimise kuupäev;
15) käitlemiseks üleantud jäätmete kogused kvartalite ja aastate kaupa.
§ 14. Andmete esitamine registrisse
(1) Jäätmevedaja esitab 1 kord kvartalis valla ja jäätmevedaja vahelises lepingus kokkulepitud kuupäevaks registrisse andmed jäätmevaldaja jäätmekoguste kohta jäätmevaldajate lõikes, mis on tema poolt üle antud.
§ 15. Muudatuste tegemine registrisse
(2) Jäätmevaldaja andmete muudatused kantakse registrisse vähemalt 2 korda aastas (1. jaanuari ja 1. juuli seisuga).
(3) Muudatusi registris teeb ja parandab ebaõigeid kandeid registri vastutav töötleja, kes informeerib muudatuste sisseviimisest andmete esitajat.
§ 16. Registriandmetele juurdepääs
Jäätmevaldajate registri andmetele juurdepääs on piiratud. Kasutajad määratakse vallavanema käskkirjaga.
§ 17. Registriandmete säilitamine
(1) Registri volitatud töötleja korraldab perioodilise turvakoopiate tegemise ja säilimise.
(2) Registri andmetest tehakse arhiivikoopia üks kord aastas 1. jaanuari seisuga ja säilitatakse alaliselt.
§ 18. Finantseerimine
(1) Andmekogu likvideerimise otsustab volikogu.


text:
3-2-1-155-09 Riigikohus 31.03.2010
RRS § 43
TsÜS § 15
RRS § 48 lg 2 p 3
RRS § 6 lg 2
Vanemliku hoolitsuseta jääva lapse elukohaks on TsÜS § 15 lg-te 1 ja 2 järgi tema hoolitsuseta jäämise hetkel temaga kooselava(te) vanema(te) elukoht, kui vanemad ei ole andnud nõusolekut lugeda lapse elukohaks muud kohta. RRS § 43 järgi on kohaliku omavalitsuse üksusel, kelle territooriumil isik tegelikult elab, kohustus kanda isiku elukoha aadress rahvastikuregistrisse.
vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 28. oktoobri 2005. a otsus nr 3-2-1-101-05, p 14.
Kuna eestkosteasutust eestkostjaks määrata ei saa, saab kohaliku omavalitsuse asutus olla üksnes eestkosteasutuseks, kes täidab kuni eestkostja nõuetekohase määramiseni eestkostja ülesandeid PKS § 95 lg 5 mõttes (vt Riigikohtu halduskolleegiumi 30. novembri 2006. a otsus nr 3-3-1-42-06, p 16).
Kui vanema õiguste äravõtmise menetluses ilmneb, et eestkosteasutused vaidlevad selle üle, kes on pädev lapse elu korraldama ning täitma eestkostja ülesandeid kuni lapsele eestkostja määramiseni, tuleb kohtul määrata pädev eestkosteasutus.
Hoolitsuseta jäänud lapse suhtes ei ole PKS § 95 lg 5 järgi eestkostja ülesannete täitmine kuni eestkostja määramiseni avaliku ülesande täitmine RRS § 48 lg 2 p 3 mõttes. Tegemist on eestkostesuhtele sarnase suhtega, mis on eraõiguslik suhe. Eestkostja ülesandeid on pädev täitma see eestkosteasutus, kelle territooriumil oli lapse elukoht TsÜS § 15 mõttes lapse hoolitsuseta jäämise hetkel, so üldjuhul temaga kooselava(te) vanema(te) elukoht, kui vanem(ad) ei ole andnud nõusolekut lugeda lapse elukohaks muud kohta.

matches:
Riigikohus
§ 43
§ 15
§ 48
§ 6
§ 15
§ 43
§ 95
§ 95
§ 48
§ 15


Eesti topograafia andmekogu andmete kasutusse andmise ja teenuste osutamise kord – Riigi Teataja
Eesti topograafia andmekogu andmete kasutusse andmise ja teenuste osutamise kord
Eesti topograafia andmekogu andmete kasutusse andmise ja teenuste osutamise kord - sisukord
§ 2 Ruumiandmete kasutusse andmine
§ 3 Ruumiandmete tasuta kasutamine
§ 4 Ruumiandmete kasutamine tasuliste andmeteenuste kaudu
§ 5 Ruumiandmete kasutusse andmise ulatus
§ 6 Litsentsileping
§ 7 Taotluses sisalduvad andmed
§ 8 Taotluse rahuldamine
§ 9 Enne käesoleva määruse jõustumist sõlmitud litsentsilepingute kehtivus
RT I, 31.03.2015, 3
Vastu võetud 25.03.2015 nr 20
Määrus kehtestatakse ruumiandmete seaduse § 73 lõike 3 ja maakatastriseaduse § 20 lõike 2 alusel.
Määrusega sätestatakse Eesti topograafia andmekogu andmete (edaspidi ruumiandmed) kasutamise kord, tasuliste andmeteenuste tasumäärad ning kasutusõiguse saamiseks taotluse esitamise ja menetlemise kord.
§ 2. Ruumiandmete kasutusse andmine
(1) Ruumiandmed antakse kasutusse tärkandmetena, digitaalselt või tardkujul kaartidena või ruumiandmekogumitena.
(2) Ruumiandmete kasutusõiguse saamiseks esitab taotleja Maa-ametile vormikohase taotluse koos allkirjastatud litsentsilepinguga või kehtiva litsentsilepingu korral ainult vormikohase taotluse.
(3) Taotluse ja litsentsilepingu vormid kinnitab Maa-ameti peadirektor ning need tehakse kättesaadavaks geoportaalis.
(4) Maa-amet peab arvestust ruumiandmete kasutusse andmiseks sõlmitud litsentsilepingute ja kasutusse antud ruumiandmete üle.
(5) Tardkujul kaardi, selle koopia või paberkandjale trükitud kaardi saamiseks esitab taotleja Maa-ametile lihtvormis taotluse. Nimetatud kaartide saamiseks litsentsilepingut ei sõlmita ning kaarte kasutatakse kooskõlas autoriõiguse seadusega.
§ 3. Ruumiandmete tasuta kasutamine
(1) Ruumiandmed antakse tasuta kasutusse ruumiandmete seaduse § 20 lõigetes 1, 5 ja 6 loetletud juhtudel.
(2) Ruumiandmete tasuta kasutusõigust taotlev isik peab tõendama avaliku teabe seaduse § 5 lõikes 2 kirjeldatud teabevaldajaks olemist.
§ 4. Ruumiandmete kasutamine tasuliste andmeteenuste kaudu
(1) Ruumiandmeid, sealhulgas nende uuendusi, antakse kasutusse andme- ja võrguteenuste kaudu, mille teenustasud on järgnevad:
1) 0,05 eurot vektorobjekti kohta;
2) 0,1 eurot rasterandmete megapiksli kohta;
3) 0,1 eurot aero- ja ortofotode megapiksli kohta;
4) 0,01 eurot kõrgusandmete tuhande kõrguspunkti kohta.
(2) Digitaalkujul kaardi paberkandjale trükkimise tasumäärad on:
1) kuni A2 formaadis kaart 20 eurot;
2) kuni A1 formaadis kaart 25 eurot;
3) kuni A0 formaadis kaart 30 eurot.
(3) Tardkujul kaardi, mis on vanem kui 10 aastat, tasumäär on 2,5 eurot. Tardkujul kaardi, mis on uuem kui 10 aastat, tasumäärad on:
1) kuni A1 formaadis kaart 7 eurot;
2) kuni A0 formaadis kaart 15 eurot.
(4) Tardkujul kaardist koopia tegemise tasumäärad on:
1) kuni A2 formaadis kaart 7 eurot;
2) kuni A1 formaadis kaart 13 eurot;
3) kuni A0 formaadis kaart 25 eurot.
§ 5. Ruumiandmete kasutusse andmise ulatus
(1) Rasterkujul ruumiandmeid ja kõrgusandmeid antakse kasutusse ettevalmistatud mõõtkavas Eesti topograafiliste kaartide nomenklatuurile vastavate kaardilehtede kaupa.
(2) Vektorkujul ruumiandmeid antakse kasutusse taotleja poolt piiritletud ala ulatuses.
§ 6. Litsentsileping
(1) Paragrahvi 2 lõikes 3 nimetatud litsentsilepingus sätestatakse litsentsisaaja ja -andja õigused ja kohustused kooskõlas autoriõiguse seadusega.
(2) Litsentsilepingu tingimustega nõustumist väljendab taotleja ühepoolselt lepingu allkirjastamise kaudu. Taotleja põhjendatud soovi korral võib lepingu allkirjastada ka mõlemapoolselt. Litsentsilepingu allkirjastab seadusjärgset esindusõigust omav või esindusõigust volikirja kaudu tõendav isik.
(3) Litsentsileping kehtib kolm aastat alates lepingu allkirjastamisest. Litsentsilepingu number ja ruumiandmete kasutusõiguse lõpptähtaeg antakse taotlejale teada andmete üleandmisaktiga.
(4) Kehtiva litsentsilepingu alusel on taotlejal õigus esitada täiendavaid ruumiandmete kasutusõiguse taotlusi, välja arvatud juhul, kui litsentsilepingu tingimused on muutunud.
§ 7. Taotluses sisalduvad andmed
1) taotleja nimi, ärinimi või nimetus;
3) elu- või asukoha aadress;
4) kontaktisiku nimi, sidevahendite numbrid ja e-posti aadress;
5) andmete kasutamise eesmärk;
6) taotletavad ruumiandmed.
§ 8. Taotluse rahuldamine
(1) Paragrahvi 3 lõikes 1 nimetatud juhul teeb Maa-amet andmed taotlejale kättesaadavaks kümne tööpäeva jooksul alates allkirjastatud litsentsilepingu ja nõuetekohase taotluse vastuvõtmisest.
(2) Paragrahvis 4 nimetatud ruumiandmete kasutusse andmisel teeb Maa-amet andmed taotlejale kättesaadavaks viie tööpäeva jooksul alates arve tasumisest.
(3) Maa-ametil on õigus keelduda ruumiandmete kasutusõiguse andmisest, kui taotleja on varem rikkunud ruumiandmete kasutusse andmiseks sõlmitud litsentsilepingut või kui taotleja soovib ruumiandmeid formaatides ja ühikutena, mis ei ole Maa-ametis kasutusse andmiseks ette valmistatud.
§ 9. Enne käesoleva määruse jõustumist sõlmitud litsentsilepingute kehtivus
Enne käesoleva määruse jõustumist keskkonnaministri 12. märtsi 2001. a määruse nr 14 „Katastrikaardi alusena kasutatavate kaartide, plaanide ja ortofotode kasutamise kord ja tasumäärad” alusel sõlmitud litsentsilepingud kehtivad kehtivusperioodi lõpuni, kuid nende lepingute alusel ei ole võimalik esitada uusi taotlusi ruumiandmete kasutusõiguste saamiseks.
Keskkonnaministri 12. märtsi 2001. a määrus nr 14 „Katastrikaardi alusena kasutatavate kaartide, plaanide ja ortofotode kasutamise kord ja tasumäärad” tunnistatakse kehtetuks.


Hoolduse seadmise, hooldaja määramise, hooldajatoetuse ja puudega inimese toetuse määramise ja maksmise kord – Riigi Teataja
Hoolduse seadmise, hooldaja määramise, hooldajatoetuse ja puudega inimese toetuse määramise ja maksmise kord
Hoolduse seadmise, hooldaja määramise, hooldajatoetuse ja puudega inimese toetuse määramise ja maksmise kord - sisukord
§ 4 Hoolduse seadmise, hooldaja ja hooldajatoetuse määramise taotlemine
§ 5 Hooldajatoetuse maksmine ja maksmise lõpetamine
§ 6 Hooldajaks määramisest ja hooldajatoetuse maksmisest keeldumine
§ 8 Puudega inimese toetuse taotlemine, määramine ja maksmine
§ 9 Puudega inimese toetuse määramisest keeldumine
§ 10 Puudega inimese toetuse maksmise lõpetamine
§ 11 Abistamismeetme otsustamine
§ 12 Hooldajatoetuse ja puudega inimese toetuse suurus
RT IV, 20.12.2013, 83
Vastu võetud 13.12.2013 nr 2
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 282 lõike 5 ja § 41 alusel.
(1) Hoolduse seadmise, hooldaja määramise, hooldajatoetuse ja puudega inimese toetuse määramise ja maksmise kord (edaspidi kord) sätestab hooldusvajadusega isikule hoolduse seadmise, hooldaja ja hooldajatoetuse määramise taotlemise, hooldajatoetuse maksmise ja maksmise lõpetamise, hooldajaks määramisest ja hooldajatoetuse maksmisest keeldumise, puudega inimese toetuse taotlemise, määramise ja maksmise, puudega inimese toetuse määramisest keeldumise ja puudega inimese toetuse maksmise lõpetamise tingimused ja korra Valga linnas.
(2) Hooldus seatakse raske või sügava puudega täisealisele isikule, kelle toimetulekut ei ole võimalik tagada muude teenuste või muu abi osutamisega ja kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks.
(3) Hooldajatoetust on õigustaotleda hooldajatel, kelle hooldatava elukoht on registreeritud Valga linnas. Puudega inimese toetust on õigustaotleda isikul, kelle elukoht on registreeritud Valga linnas
(1) Hooldajatoetus on igakuine sotsiaaltoetus, mis määratakse hooldajale või eestkostjale, kes tagab hooldatava toimetuleku.
(2) Puudega inimese toetus on sotsiaaltoetus, mis määratakse raske või sügava puudega isikule kõrvalabiga seotud lisakulude osaliseks kompenseerimiseks.
(3) Hooldatav – kõrvalabi, juhendamist ja järelevalvet vajav vaimse või füüsilise puudega täisealine isik, kellele on puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse kohaselt määratud raske või sügav puue.
(4) Hooldaja – kohaliku omavalitsuse poolt määratud teovõimeline isik, kes tagab hooldatavale kõrvalabi, juhendamise ja järelevalve.
(5) Hooldus – vajaliku kõrvalabi, juhendamise ja järelvalve tagamine isikule, kes ei tule iseseisvalt toime söömise, hügieenitoimingute, riietumise, liikumise või suhtlemisega või kes oma tegevuse või tegevusetusega võib tekitada kahju iseenda või teiste inimeste elule, tervisele või varale.
(6) Hooldusvajadus – hooldatava abi, toetuse ja järelvalve vajadus igapäevaelutoimingute sooritamisel.
(1) Sotsiaalabiameti ametnik tuvastab hindamisintervjuu abil puudega inimese hooldusvajaduse nii hoolduse seadmise, hooldaja ja hooldajatoetuse määramise menetluses kui ka puudega inimese toetuse taotlemise menetluses, kasutades selleks hindamisinstrumenti, mis kinnitatakse käesoleva korra lisaga 1.
(2) Puudega inimese hooldusvajadust võib hinnata ka sotsiaalabiameti ametnik omal algatusel, kaasates hindamisse puudega inimese, tema hooldaja, eestkostja või erialaspetsialisti.
(3) Sotsiaalabiameti ametnikul on õigus hooldusvajaduse väljaselgitamiseks külastada hooldatava elamispinda, küsitleda hooldust vajava isiku lähedasi ning arvestada erialaspetsialistide arvamust.
§ 4. Hoolduse seadmise, hooldaja ja hooldajatoetuse määramise taotlemine
(1) Hoolduse seadmiseks, hooldaja ja hooldajatoetuse määramiseks esitab puudega inimene, tema hooldaja või eestkostja Valga Linnavalitsuse sotsiaalabiametile avaldused, mis on kinnitatud käesoleva korra lisas 2, isikut tõendavad dokumendid, hooldust vajava isiku puude määramise otsuse ja hooldatava isikliku rehabilitatsiooniplaani selle olemasolul.
(2) Sotsiaalabiameti ametnikul on õigus nõuda taotlejalt täiendavaid dokumente või selgitusi esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks.
(3) Hoolduse seadmise, hooldaja ja hooldajatoetuse määramise aluseks on hooldaja ja hooldajatoetuse määramise haldusakt või kohtumäärus eestkostjaks määramise kohta.
(4) Hooldajatoetus määratakse tähtajaliselt või tähtajatult.
4) kui esineb muu mõjuv põhjus, mille tõttu pole hooldajatoetust võimalik määrata tähtajatult.
§ 5. Hooldajatoetuse maksmine ja maksmise lõpetamine
(1) Hooldajatoetust makstakse igakuiselt jooksva kuu eest ning see kantakse üle hooldaja või eestkostja pangakontole hiljemalt jooksva kuu lõpuks.
(2) Tähtajaliselt määratud hooldajatoetuse maksmise jätkamiseks esitab hooldaja uue puude määramise otsuse. Hindamisinstrumenti sellisel juhul ei koostata, vaid esitatakse mõningaid täiendavaid küsimusi hooldatava toimetuleku kohta, kusjuures võrreldakse eelneva hindamise tulemusi.
(3) Kui tähtajaliselt määratud hooldajatoetuse jätkamiseks ei esitata õigeaegselt puude määramise otsust, siis ei maksta hooldajatoetust tagasiulatuvalt, vaid puude määramise otsuse esitamise kuust.
(4) Hooldajatoetuse maksmise jätkamiseks makstakse hooldajatoetust tagasiulatuvalt 2 kuud, kui uut puude otsust ei esitatud õigeaegselt mõjuvatel põhjustel.
1) hooldaja või hooldatav esitavad avalduse hoolduse lõpetamiseks;
2) on ära langenud hoolduse seadmise alus.
(6) Hooldaja on kohustatud hiljemalt 10 päeva jooksul teavitama sotsiaalabiametit asjaoludest, mis on aluseks hooldajatoetuse maksmise lõpetamisele või suuruse muutumisele.
(7) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse maksmise lõpetamist tingivate asjaolude tekkimise kuule järgnevast kuust.
§ 6. Hooldajaks määramisest ja hooldajatoetuse maksmisest keeldumine
Hooldajaks ei määrata ja hooldajatoetuse ei maksta, kui:
1) hooldataval ei tuvastatud hooldusvajaduse hindamisel hooldusvajadust;
2) hooldatav suudab enamusi igapäevaelutoiminguid teostada või neis osaleda;
3) hooldatav tuleb iseseisvalt toime eneseteenindusega ja asjaajamistega;
4) hooldatava toimetulek on igapäevastes majapidamistoimingutes kergelt häiritud;
5) hooldatavale on määratud puudega inimese toetus;
6) hooldajal on hooldatava suhtes ülalpidamiskohustus. Erandkorras võib ülalpidamiskohustusega isikut määrata hooldajaks, kui hooldatava toimetulek igapäevastes majapidamistoimingutes ja eneseteeninduses on raskelt häiritud;
7) hooldajal on raske või sügav puue.
Hooldus lõpetatakse, kui:
1) hooldaja või hooldatav esitavad sotsiaalabiametile avalduse hoolduse lõpetamiseks;
2) hooldatav asub elama teise omavalitsusse;
3) hooldaja asub elama teise omavalitsusse, mistõttu pole tal võimalik pika vahemaa tõttu hooldust korraldada;
4) hooldatav saab teenus ööpäevaringses hoolekandeasutuses;
5) hooldatav või hooldaja sureb;
6) hooldajale määratakse raske või sügav puue;
7) tervislikust seisundist tingituna või muudel mõjuvatel põhjustel pole hooldajal võimalik hooldust korraldada;
8) hooldataval ei tuvastatud puude määramise otsuses puuet või talle määrati keskmine puue;
9) hooldatavale seatakse eestkoste;
10) hooldaja või hooldatav on hooldajatoetuse saamiseks esitanud teadlikult valeandmeid;
11) hooldaja ei teosta hooldatava toimetuleku tagamiseks vajalikke abistamistoiminguid nõuetekohaselt.
§ 8. Puudega inimese toetuse taotlemine, määramine ja maksmine
(1) Puudega inimese toetuse taotlemiseks esitab puudega inimene või isik, kes on teadlik tema hooldusvajadusest Valga Linnavalitsuse sotsiaalabiametile avalduse, mis on kinnitatud käesoleva korra lisas 3, isikut tõendavad dokumendi, puude määramise otsuse ja hooldatava isikliku rehabilitatsiooniplaani selle olemasolul.
(3) Puudega inimese toetus määratakse raske või sügava puudega isikule, kellel on tuvastatud hooldusvajadus ja tema lisakulutused on seotud kulutustega kõrvalabi korraldamisele.
(4) Puudega inimese toetus määratakse tähtajaliselt või tähtajatult.
(5) Puudega inimese toetus määratakse tähtajaliselt:
2) hooldatava tähtajalise elamisloa lõpptähtajani;
3) kui esineb muu mõjuv põhjus, mille tõttu pole puudega inimese toetust võimalik määrata tähtajatult.
(6) Tähtajaliselt määratud puudega inimese toetuse maksmise jätkamiseks esitab puudega isik või tema kõrvalabi vajadusest teadlik isik uue puude määramise otsuse. Hindamisinstrumenti sellisel juhul ei koostata, vaid esitatakse mõningaid täiendavaid küsimusi hooldatava toimetuleku kohta, kusjuures võrreldakse eelneva hindamise tulemusi.
(7) Kui tähtajaliselt määratud puudega inimese toetuse maksmise jätkamiseks ei esitata õigeaegselt puude määramise otsust, siis ei maksta puudega inimese toetust tagasiulatuvalt.
(8) Puudega inimese toetuse maksmise jätkamiseks makstakse puudega inimese toetust tagasiulatuvalt 2 kuud, kui uut puude otsust ei esitatud õigeaegselt mõjuvatel põhjustel.
(9) Puudega inimese toetust makstakse igakuiselt jooksva kuu eest ning see kantakse üle puudega inimese või tema poolt volitatud isiku pangakontole hiljemalt jooksva kuu lõpuks.
§ 9. Puudega inimese toetuse määramisest keeldumine
Puudega inimese toetust ei määrata, kui:
1) puudega inimese toetust taotleval isikul ei tuvastatud hooldusvajaduse hindamisel hooldusvajadust ning tal ei esine kulutusi kõrvalabi korraldamisele;
2) puudega inimese toetust taotlevale isikule on määratud hooldaja või eestkostja, kellele makstakse hooldajatoetust;
3) puudega inimese toetust taotlev isik saab sotsiaalteenust, mis tagab tema toimetuleku, välja arvatud juhul, kui isik tasub ise teenuse osutamisega seotud kulud;
4) hooldatav suudab enamusi igapäevaelutoiminguid teostada või neis osaleda;
5) hooldatav tuleb iseseisvalt toime eneseteenindusega ja asjaajamistega;
6) hooldatava toimetulek on igapäevastes majapidamistoimingutes on kergelt häiritud;
§ 10. Puudega inimese toetuse maksmise lõpetamine
(1) Puudega inimese toetuse maksmine lõpetatakse, kui:
1) puude määramise otsuse tähtaeg möödub ja sotsiaalabiametile pole esitatud uut puude määramise otsust;
2) hooldataval ei tuvastatud uues puude määramise otsuses puuet või talle määrati keskmine puue;
3) isikul ei esine enam kulutusi kõrvalabile;
4) isik asub kasutama sotsiaalteenuseid, mis tagavad tema toimetuleku.
(2) Puudega inimese toetuse maksmine lõpetatakse maksmise lõpetamist tingivate asjaolude tekkimise kuule järgnevast kuust.
§ 11. Abistamismeetme otsustamine
(1) Hooldusvajaduse tuvastamisel otsustab sotsiaalabiameti ametnik alates avalduse laekumisest hiljemalt 30 päeva jooksul, millise sotsiaalteenuse, sotsiaaltoetuse või muu abiga korraldada hooldust vajava puudega inimese toimetulek või tuleb isikule määrata hooldaja.
(2) Puudega isikul on õigusteha ettepanek, millise abistamismeetmega tagada talle toimetulek.
§ 12. Hooldajatoetuse ja puudega inimese toetuse suurus
Hooldajatoetuse ja puudega inimese toetuse suuruse kehtestab Valga Linnavalitsus.
(1) Tunnistada kehtetuks Valga Linnavolikogu 21. septembri 2007 määrus nr 8 „Hooldajatoetuse ja puudega inimese toetuse määramise ja maksmise kord” tunnistatakse kehtetuks.


Ridala valla ehitusmäärus – Riigi Teataja
Ridala valla ehitusmäärus
Ridala valla ehitusmäärus - sisukord
2 Valla või selle osade, sealhulgas miljööväärtusega alade ja miljööväärtuslike hoonestusalade, ranna- ja kaldaalade planeerimise ja ehitamise põhimõtted ja nõuded
§ 3 Planeerimine
3 Katastriüksus(t)e sihtotstarbe määramine
§ 5 Katastriüksus(t)e sihtotstarbe määramine
4 Ehitise arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused
§ 6 Ehitise arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused
5 Projekteerimistingimused ja nende avalikustamise kord
§ 7 Projekteerimistingimused ja nende avalikustamise kord
6 Ajutise ehitise ja väikeehitise ehitamise ning kasutamise kord
§ 8 Ajutise ehitise ehitamine ja kasutamine
§ 9 Väikeehitise ehitamine ja kasutamine
7 Vallavolikogu ja vallavalitsuse ülesannete jaotus ja tähtajad planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel
§ 10 Vallavolikogu ülesanded
§ 11 Vallavalitsuse ülesanded
§ 12 Tähtajad
RT IV, 10.10.2012, 40
Vastu võetud 17.04.2008 nr 79
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 29 ja Ridala valla põhimääruse § 27 lg 1 punkti 29 alusel.
(1) Ridala valla ehitusmääruse (edaspidi määrus) ülesanneteks on valla ruumilise planeerimise, ehitusliku projekteerimise ja ehitamise üldine korraldamine ja reeglite seadmine.
1) valla või selle osade, sealhulgas miljööväärtuslike alade ja miljööväärtuslike hoonestusalade, ranna- ja kaldaalade planeerimise ja ehitamise põhimõtted ja nõuded;
2) katastriüksus(t)e sihtotstarbe määramine;
4) projekteerimistingimused ja nende avalikustamise kord;
5) ajutise ehitise ja väikeehitise ehitamise ning kasutamise kord;
6) vallavolikogu ja vallavalitsuse ülesannete jaotus ja tähtajad planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel.
(1) Ajutine ehitis – mitte kauemaks kui viieks aastaks ehitatud ehitis. Ajutise ehitise kasutamise aeg määratakse kindlaks vallavalitsuse kirjaliku nõusoleku, ehitusloa ja kasutusloaga.
(2) Ehitis – hoone või rajatis. Ehitis on aluspinnaga kohtkindlalt ühendatud ja inimtegevuse tulemusena ehitatud terviklik asi. Ehitised jagunevad hooneteks ja rajatisteks:
2) rajatis on ehitis, mis ei ole hoone;
(3) Väikeehitis – kuni 60 m2 ehitusaluse pindalaga ja projekteeritud maapinnast kuni 5 m kõrgusega ühel kinnistul asuv:
2) olemasolevate ehitiste teenindamiseks vajalik rajatis, mis ühendatakse võrguettevõtjale energiaseaduse tähenduses kuuluva elektriliini või sellega liituva ehitisega või vee-ettevõtjale ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse tähenduses kuuluva liitumispunktiga ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse tähenduses või telekommunikatsiooniteenuse osutajale telekommunikatsiooniseaduse tähenduses kuuluva liinirajatisega.
(4) Omavoliline ehitis – vallavalitsuse nõusolekuta püstitatud ehitis.
(5) Ehitaja – ehitusettevõtja äriseadustiku tähenduses ja registreeritud erinõuetega tegevusalade registris (majandustegevuste register – MTR) või enda tarbeks ehitustöid tegev füüsiline isik.
(6) Ehitamine on ehitise püstitamine, laiendamine, rekonstrueerimine, lammutamine ja tehnosüsteemide muutmine.
(8) Ehitise rekonstrueerimine on ehitise piirdekonstruktsioonide muutmine ning kande- ja jäigastavate konstruktsioonide muutmine.
(9) Ehitusjärelevalve – ehitustegevuse nõuetele, kehtestatud normidele, detailplaneeringule ja projekteerimistingimustele vastavuse kontrollimine.
(10) Omanikujärelevalve – ehitusprojekti nõuetele vastavuse, nõuetele vastavate ehitustoodete kasutamise, keskkonnaohutuse tagamise ja ehitamise tehniliste dokumentide olemasolu ning tehniliste dokumentide nõuetele vastavuse, ehitustööde kvaliteedi, ehitustööde ohutuse, ehitise ja ehitusplatsi korrashoiu ning keskkonna saastamise kontrollimine.
(11) Ehitusluba – vallavalitsuse nõusolek ehitustegevuse alustamiseks kinnisasja omanikule või isikule, kelle kasuks on seatud hoonestusõigus, või isikule kes kasutab maad enne 1.11.1991.a tekkinud maa kasutusõiguse alusel.
(12) Ehitusprojekt – projekteerimise tulemusena valminud Eesti Vabariigi standardile vastav dokumentide kogum, mille alusel ehitatakse hoone või rajatis. Ehitusprojekt koosneb tehnilistest joonistest, seletuskirjast, hooldusjuhendist ja muudest asjakohastest dokumentidest.
(13) Kasutusluba – vallavalitsuse nõusolek ehitusloa või kirjaliku nõusoleku kohaselt valminud ehitise või selle osa kasutusele võtmiseks vastavalt kasutamise otstarbele.
(14) Kirjalik nõusolek on vallavalitsuse nõusolek 20–60 m 2 ehitusaluse pinnaga väikeehitise püstitamiseks või ehitise tehnosüsteemide muutmiseks.
(15) Krunt – ehitamiseks, ehitise teenindamiseks ja hooldamiseks kavandatud maaüksus, millele ehitusõigusega määratakse:
(16) Kuja – ehtiste lubatud väiksem vahekaugus.
(17) Miljööväärtusega ala – väärtuslik põllumaa, avatud maastik, looduskooslus, rannakadastik, jms.
(18) Miljööväärtusega hoonestusala - ajalooliselt välja kujunenud haljastuse ja hoonestusviisiga ala, mis moodustab säilitamist vääriva kvalitatiivse terviku.
(19) Planeering – planeerimise käigus valmiv dokument, mis koosneb tekstist, planeeringu kaartidest ja illustreerivatest joonistest. Valla territooriumi kohta koostatakse:
1) üldplaneering, mille põhieesmärk on valla ruumilise arengu põhimõtete kujundamine ning millega määratakse maa- ja veealadele üldised kasutamis- ja ehitustingimused ning detailplaneeringu koostamise kohustusega alad väljaspool alevikke;
2) detailplaneering, mille eesmärk on maakasutus- ja ehitustingimuste seadmine detailplaneeringu kohustusega aladel.
(20) Projekteerimistingimused – vallavalitsuse poolt ehitisele määratavad arhitektuurilised, ehituslikud ja muud projekteerimise lähteandmed ning isikud (ettevõtted, asutused), kellega tuleb projekt kooskõlastada.
(21) Tiheasustusala – maakonna- või üldplaneeringuga määratud kompaktse asustusega ala, mis õigustab ühiste teede ja tehnovõrkude rajamist.
(22) Hajaasustusala – tiheasustusalast välja jääv ala.
(23) Planeeritav kompaktse asustusega (hoonestusega) ala – planeeritav üksikelamute, aiamajade või suvilate grupp, mis koosneb enam kui viiest hoonest ja mille väljaehitamine nõuab ühiste teede ja tehnovõrkude rajamist.
2. peatükk Valla või selle osade, sealhulgas miljööväärtusega alade ja miljööväärtuslike hoonestusalade, ranna- ja kaldaalade planeerimise ja ehitamise põhimõtted ja nõuded
§ 3. Planeerimine
(1) Üldplaneeringu kohane ehitamine.
1) üldplaneering koostatakse kogu valla territooriumi või selle osade kohta;
2) ehitamine peab toimuma vastavalt Ridala valla või valla osa üldplaneeringus või teemaplaneeringus määratletud tingimustel, kui sellel alal puudub kehtiv detailplaneering;
3) üldplaneeringus või valla osa üldplaneeringus lahendamata alade (nn valged tsoonid) planeerimiseks annab nõusoleku vallavolikogu, kui nende alade planeerimine on kooskõlas üldplaneeringu või valla osa üldplaneeringu kontseptsiooniga;
4) uue tiheasustusala moodustamine ranna- või kaldaalal on keelatud, v.a vallavalitsus ettepanekul Vabariigi Valitsuse poolt otsustatud korras;
5) olemasoleva tiheasustusala laiendamine rannal või kaldal toimub kehtestatud üldplaneeringu alusel.
(2) Detailplaneeringu kohane ehitamine.
1) detailplaneering koostatakse valla territooriumi väiksema osa kohta ning on lähiaastate ehitustegevuse ja maakasutuse aluseks.
2) ehitamine peab toimuma vastavalt kehtestatud detailplaneeringule, kui see on olemas või kui selle olemasolu on ehitise püstitamiseks koostatava ehitusprojekti lähtealusena nõutav;
3) detailplaneeringu algatamiseks tuleb huvitatud isikul esitada vallavalitsusele vormikohane taotlus, mis on kättesaadav vallavalitsuses ja valla veebilehel www.ridala.ee; taotluse vormi kinnitab vallavalitsus;
4) detailplaneeringukohase avalikult kasutatava tee, tehnovõrkude jms lepivad detailplaneeringuala maaomanik või tema volitatud esindaja ja vallavalitsus kokku asjakohase lepinguga;
5) ehituskrundi või kinnistu jagamine ehituskruntideks, sealhulgas hoone jagamine reaalosadeks, on lubatud: - alevikes, kui jagamise tulemusel tekib minimaalselt 1000 m2 suurune elamumaa krunt; - muul kompaktse asustusega alal, kui jagamise tulemusel tekib minimaalselt 2500 m2 suurune elamumaa krunt; - hajaasustusega alal, kui jagamise tulemusel tekib minimaalselt 1,0 ha suurune katastriüksus kavandatava sihtotstarbega elamumaa.
6) kinnistu jagamise lubamise punktis 5 loetletutest väiksemateks katastriüksusteks otsustab põhjendatud taotluse korral vallavolikogu.
7) kehtiva detailplaneeringuga kinnistu jagamine katastriüksusteks on lubatud pärast detailplaneeringukohast juurdepääsuteede/tänavate ja kommunikatsioonide väljaehitamist vastavalt maaomaniku (kelle maaüksusele on koostatud detailplaneering) ja vallavalitsuse vahel sõlmitud lepingule.
(3) Detailplaneeringu koostamine on kohustuslik valla üldplaneeringuga, teemaplaneeringuga ja valla osa üldplaneeringuga määratud detailplaneeringu koostamise kohustusega alal ning miljööväärtuslikul hoonestusalal järgmistel juhtudel:
1) uute hoonete (välja arvatud üksikelamu kõrvalhooned, suvila kõrvalhooned või aiamaja kõrvalhooned ning kuni 20 m2 ehitusaluse pinnaga väikehooned) ehitusprojekti koostamise ja püstitamise aluseks;
2) olemasolevate hoonete (välja arvatud üksikelamu, suvila ja aiamaja ning nende kõrvalhooned) laiendamise ja selle ehitusprojekti koostamise aluseks, kui sellega hoone maapealse osa kubatuur suureneb üle 33 protsendi;
3) maa-ala(de) kruntideks jaotamise korral.
(4) Detailplaneeringu koostamise kohustusega aladeks kuni valla üldplaneeringu kehtestamiseni on valla alevike ja külade olemasolevad ja kavandatavad selgelt piiritletavad kompaktse asustusega valla territooriumi osad.
(5) Lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatule on detailplaneeringu koostamine kohustuslik:
1) enam kui viiest ühepereelamust, aiamajast või suvilast koosneva hoonete grupi puhul, kus hoonete omavaheline kaugus on alla 100 meetri;
2) eraldiseisva(te) üle 1 000 m2 ehitusaluse kogupinnaga tootmishoone(te) või laohoone(te) ala koos selle teenindamiseks vajaliku maaga;
3) kämpingu või motelli maa-ala;
4) puhkeküla või puhkebaasi maa-ala;
5) spordikompleksi või supelranna maa-ala;
6) väljaspool alevikku paikneva sadama, lennuvälja, autolammutuse või bensiinijaama ala koos nende teenindamiseks vajaliku maaga;
7) prügila või jäätmejaama maa-ala koos selle teenindamiseks vajaliku maaga;
8) kinnistute jagamisel kruntideks ranna- ja kaldaalal;
9) hajaasustusalal maatulundusmaa sihtotstarbega kinnistu jagamisel elamumaa katastriüksusteks, kui kavandatavale kinnistule/kinnistutele puudub juurdepääs avalikult kasutatavalt teelt, va juhul kui kinnistule pääsuks on seatud teeservituut;
10) mõisakompleksi maa-ala (selle juurde kuuluva pargiga).
(6) Vastavalt planeerimisseaduse § 9 lõikele 10 võib vallavalitsus lubada, välja arvatud riikliku kaitse alla võetud maa-alal, miljööväärtusega alal ja miljööväärtuslikul hoonestusalal, ilma detailplaneeringut koostamata:
1) olemasoleva tööstushoone laiendamist või selle kõrvalhoone püstitamist ja selleks ehitusprojekti koostamist;
3) olemasoleva hoonestuse vahele jäävale ühele krundile korterelamu ehitusprojekti koostamist ja püstitamist, kui uue elamu korruselisus ja ehitusalune pindala järgib olemasolevate hoonete vastavaid näitajaid ning projekteerimistingimused kooskõlastatakse naaberkinnistute omanikega;
5) naaberkruntide piiride muutmist, kui piiride muutmine ei too endaga kaasa nende kruntide senise ehitusõiguse, välja arvatud ehitusaluse pindala ja seniste kasutamistingimuste muutmist ning toimub naaberkruntide omanike kokkuleppel.
(7) Miljööväärtusega alade ja miljööväärtusega hoonestusalade määramine:
1) Ridala valla miljööväärtusega alad ja miljööväärtusega hoonestusalad määratakse valla üldplaneeringuga, teemaplaneeringuga, valla osa üldplaneeringuga või detailplaneeringuga.
(8) Planeerimise põhimõtted miljööväärtusega alal ja miljööväärtusega hoonestusalal:
1) planeerimisel peab jälgima hoonestus- ja ehitustavasid (kinnistute suurus, ehitusjoon, hoonete korruselisus, paigutus ja mastaap, traditsioonilised ehitusmaterjalid ja kujundusvõtted, haljastustavad jms);
2) uute ehitusalade ja kruntide ehitusaluse pinna määramisel lähtutakse olemasolul ajaloolise krundistruktuuri säilitamisest;
3) miljööväärtusega metsaalal ja vajadusel ka lagealal rakendada kahte erinevat kaitsetaktikat – punasega tähistada kaitseala, mis keelab täielikult ehitustegevuse ja rohelisega tähistada kaitseala, kus ehitamine on lubatav hajaasustuse põhimõttel.
(9) Nõuded planeeringule miljööväärtusega alal ja miljööväärtusega hoonestusalal:
1) planeeringus esitatakse graafiliselt väljakujunenud ja säilinud krundistruktuuriga piirkonnad, kultuuriväärtusega ehitised (sh abihooned) ning näidatakse varasemate ehitiste asukohad;
2) esitatakse graafiliselt kõigi kaitsealuste objektide asukohad, säilitatavad ja avatavad vaated ning luuakse tingimused haruldaste looduskoosluste säilitamiseks;
3) määratakse säilitatavad ja restaureeritavad ehitised, juurdepääsuteede paiknemise põhimõtted, üldised arhitektuurinõuded (katuste kalded, kattematerjalid ja harjajooned, välisviimistluseks sobivad materjalid, säilitatavad väikevormid hoonetel, piirete tüübid ja kõrgused) ning tehakse vajadusel ettepanek uute objektide või alade kaitse alla võtmiseks;
4) transpordi-, müra ja muude saastekoormust suurendavate ettevõtete rajamine miljööväärtuslikele hoonestusaladele on keelatud.
(10) Loodukaitseala piires kooskõlastatakse üldplaneering, teemaplaneering, valla osa üldplaneering ja detailplaneering enne nende planeerimisseaduse kohast vastuvõtmist kaitseala valitsejaga.
(11) Kehtivat detailplaneeringut muudetakse enne detailplaneeringu elluviimist vaid põhjendatud vajaduse korral.
(12) Kehtiv detailplaneering tunnistatakse kehtetuks, kui 3 aasta jooksul pärast detailplaneeringu kehtestamist ei ole alustatud detailplaneeringu elluviimist vastavalt lepingule.
(13) Vallavolikogu võib otsustada detailplaneeringu koostamise algatamisest loobumise, kui:
2) algatamise ettepanek taotleb kalda ulatuse või ehituskeeluvööndi vähendamist;
3) maa-ala kohta on olemas kehtiv detailplaneering;
4) algatamise ettepanek on vastuolus üldplaneeringuga;
5) kavandatava detailplaneeringu kehtestamine võib kaasa tuua nii era- kui avalikule sektorile põhjendamatuid kulutusi või kaasneb oluline keskkonnamõju;
(1) Nõuded ehitamisele:
1) ehitise projekteerimisel ja ehitamisel tuleb jätta ehitise minimaalseks kauguseks naaberkrundi piirist vähemalt pool ehitise piiripoolse osa kõrgusest, kui naaberkruntide omanikud ei lepi kokku teisiti ja selle kokkuleppega on nõustunud tuleohutuse järelevalve asutus või kui detailplaneering ei näe ette teisiti;
2) hoone põhimaht paigutatakse planeeringuga või projekteerimistingimustega ettenähtud kohustuslikule ehitusjoonele; ehitusjoonest ei tohi üle ulatuda ükski ehitise osa välja arvatud trepp, trepi varikatus, rõdu, lod˛a või katuse räästas;
3) ehitis peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et oleks tagatud vaba juurdepääs selle ning teiste vahetus naabruses asuvate ehitiste remondiks, hoolduseks ja tulekahjude ning muude avariide ja õnnetuste likvideerimiseks;
4) alevikes ei ehitata reeglina ühele krundile rohkem kui kolm hoonet, juhul kui detailplaneering ei näe ette teisiti;
5) korterelamus teostatava sisemise ümberehituse jaoks, mis toob kaasa konstruktiivseid muutusi kandevseintes või kandevseintesse avade raiumisel või lõikamisel, tuleb taotleda vallavalitsusest ehitusluba või kirjalikku nõusolekut;
6) kui ehitise kasutamise otstarve seda eeldab, peavad ehitis ja selle üldkasutatavad osad ning ruumid või alad olema ligipääsetavad ja kasutatavad liikumis-, nägemis- ja kuulmispuuetega inimestele;
7) lokaalsete küttekollete (kaminad, ahjud jms) ehitamiseks korterelamutes, mis algselt olid projekteeritud ja ehitatud kaugküttele, peab olema vallavalitsuse kirjalik nõusolek eluruumi tehnosüsteemide muutmiseks. Kirjaliku nõusoleku andmise eelduseks on samas korterelamus elavate korteriomanike enamuse nõusolek ja küttekolde ehitusprojekti koostamise kohustus.
(2) Nõuded ehitusprojektile:
1) ehitusprojekt peab vastama ehitusprojektidele esitatavatele nõuetele;
2) enne vallavalitsusest kirjaliku nõusoleku, ehitusloa või ehitise kasutusloa taotlemist, kui projekteeritakse ehitist, millele on õigusaktidega kehtestatud tuleohutusnõuded, peab ehitusprojekti eelnevalt kirjalikult heaks kiitma tuleohutuse järelevalve asutuse ametiisik;
3) kaitseala piires tuleb ehitusprojekt enne ehitusele kirjaliku nõusoleku või ehitusloa andmist kooskõlastada kaitseala valitsejaga;
4) ehitusprojekti ekspertiis on nõutav suurte rahvahulkade kogunemisega seotud (koolimajad, klubid, kinod, näituse-, kauba- vm hallid üldpinnaga üle 400m2 ja sildeavaga üle 9 m) ehitiste ehitusprojektidele ja avalike funktsioonidega munitsipaalehitiste ehitusprojektidele;
5) kui ehitamise käigustekib vajadus ehitusprojekti muuta, pöördub ehitusluba omav isik kirjaliku ettepanekuga vallavalitsuse poole;
6) vallavalitsus otsustab olenevalt muudatuse olemusest ja ulatusest, kas ehitusprojekti muudatus kooskõlastatakse asjassepuutuvate isikutega ja muudatus liidetakse esialgse ehitusprojekti kõikidele eksemplaridele või tuleb koostada uus ehitusprojekt ja taotleda uus ehitusluba;
7) vallavalitsuse määratud ametiisikutel on õigus otsustada ehitusprojekti kooskõlastuse vajadus teiste järelevalveorganitega (tervisekaitse, tööohutus, keskkonnakaitse, liiklusohutus, jt);
8) maapinnast üle 45 meetri kõrgusega ehitise ehitusprojekt peab olema Lennuameti poolt heaks kiidetud;
9) käesoleva lõike punktide 1–3 nõuded kehtivad ka mõõdistusprojekti kohta;
10) kirjaliku nõusoleku või ehitusloa taotlemiseks esitatav ehitusprojekt peab eelnevalt olema kooskõlastatud vallavalitsuse määratud valla ametiisikutega;
11) keskkonnamõju hindamise ehitusprojektile algatab ja korraldab vallavalitsus.
(3) Ehitusloa andmine ja ehitise lammutamine:
1) ehitusloa andmise otsustab vallavalitsus;
2) vallavalitsus tagab ehitusloa väljastamisega seotud dokumentide säilitamise kuni ehitise lammutamiseni või arhiivi üleandmiseni;
3) ehitusluba annab õiguse projektis ettenähtud puude ja põõsaste maharaiumiseks ehituskrundi piires;
4) ehitusluba annab õiguse projektikohaste kaevetööde tegemiseks ehituskrundil;
5) Ridala valla territooriumil kohalikuks liiklemiseks ettenähtud tee ja tänava tee-ehitusloa annab vallavalitsus; tee-ehitusluba antakse tee omanikule vastavalt teeseadusele;
6) võõrale maale tee rajamise tee-ehitusluba antakse pärast servituudi kandmist kinnistusraamatusse;
7) ehitise lammutamiseks esitavad ehitise omanikud vallavalitsusele ehitusloa taotluse;
8) põhjendatud vajaduse korral on vallavalitsusel õigus nõuda lammutamise projekti, millega lahendatakse hoone tehnovõrkudest lahtiühendamine, lammutusplatsi piirded, tööde tehnoloogiline käik, tööde teostamise ohutus, ehitusjäätmete käitlemine ja platsi lammutusjärgne heakorrastamine;
9) pärast ehitise lammutamist esitab omanik vallavalitsusele vormikohase teatise ehitise likvideerimise kohta;
10) ehitusloa taotluse, kirjaliku nõusoleku taotluse, kasutusloa taotluse, ehitise alustamise teatise ja ehitise teatiste vormid on kättesaadavad ehitisregistri veebilehel www.ehr.ee, vallavalitsuse veebilehel www.ridala.ee ja vallavalitsuse kantseleis.
(4) Kasutusloa andmine:
1) valminud ehitisele kasutusloa andmise otsustab vallavalitsus;
2) valminud ehitisele korraldab vallavalitsuse määratud ametiisik ehitise ülevaatuse vastavalt ehitise ülevaatuse korrale;
3) ehitise või tema osa kasutusotstarbe muutmiseks, kui see ei too kaasa ehitustöid, peab omanik taotlema uue kasutusloa;
4) õigusliku aluseta püstitatud ehitise likvideerimise või seadustamise otsustab vallavalitsus;
5) ehitise kasutusloa väljaandmise päevast muutub kehtetuks sama ehitise ehitusluba;
6) eluruumide kasutuselevõtmiseks on nõutav vähemalt ühe toa ja käimla olemasolu.
3. peatükk Katastriüksus(t)e sihtotstarbe määramine
§ 5. Katastriüksus(t)e sihtotstarbe määramine
(1) Detailplaneeringu koostamise kohustuse korral määrab vallavalitsus katastriüksuse sihtotstarbe kehtestatud detailplaneeringu alusel, arvestades sealjuures maaomaniku ja vallavalitsuse vahel sõlmitud lepingust (vastava lepingu olemasolul) tulenevaid kohustusi.
(2) Detailplaneeringu koostamise kohustuse puudumise korral määrab vallavalitsus katastriüksuse sihtotstarbe vastavalt maaomaniku taotlusele ja üldplaneeringu või valla osa üldplaneeringu alusel. Üldplaneeringu või valla osa üldplaneeringu puudumise korral määrab katastriüksuse sihtotstarbe vallavolikogu.
(3) Ehitise või selle osa kasutamise otstarbe muutmisel, kui see ei too kaasa ehitamist, määrab vallavalitsus katastriüksuse sihtotstarbe või sihtotstarbed ehitusseaduse kohases ehitise kasutusloas nimetatud ehitise või selle osa kasutamise otstarbe või otstarvete alusel.
(4) Kui ehitise või selle osa kasutamise otstarbe muutmisega kaasneb ehitamine, mis ei too kaasa detailplaneeringu kohustust, määrab vallavalitsus katastriüksuse sihtotstarbe või sihtotstarbed ehitusseaduse kohases ehitusloas või kirjalikus nõusolekus nimetatud ehitise kasutamise otstarbe või otstarvete alusel.
(5) Ehitise, välja arvatud teede ning tehnovõrgu ja -rajatise püstitamiseks maatulundusmaa sihtotstarbega katastriüksusele, millel ei asu ehitisi, moodustatakse iseseisev ehitise alust ning selle teenindamiseks vajalikku maad hõlmav katastriüksus, mille sihtotstarbe määrab detailplaneeringu koostamise kohustuse puudumise korral vallavolikogu ehitise kasutamise otstarbe alusel. Eraldi katastriüksus peab olema moodustatud ja katastris registreeritud enne ehitisele ehitusloa väljastamist või kirjaliku nõusoleku andmist vallavalitsuse poolt.
(6) Maatulundusmaa sihtotstarbega katastriüksusel paiknevate ehitistega ühtse kompleksi moodustavate ehitiste või maatulundusmaa sihtotstarbeliseks kasutamiseks vajalike ehitiste püstitamiseks või tehnovõrkude ja -rajatiste ehitamiseks iseseisvat katastriüksust ei moodustata. Vajadusel määratakse maale vallavolikogu otsusega mitu otstarvet.
(7) Katastriüksuse sihtotstarbe või sihtotstarvete muutmise aluseks olevast otsusest informeerib vallavalitsus maaomanikku jakatastripidajat ühe kuu jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
4. peatükk Ehitise arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused
§ 6. Ehitise arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused
Ehitise arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused määratakse detailplaneeringu kohustuse korral detailplaneeringu lähteülesandes ning muudel juhtudel projekteerimistingimustega.
5. peatükk Projekteerimistingimused ja nende avalikustamise kord
§ 7. Projekteerimistingimused ja nende avalikustamise kord
(1) Projekteerimistingimused on ehitise arhitektuursed ja ehituslikud tingimused.
(2) Projekteerimistingimused määratakse ehitisele, mille puhul on vajalik ehitusprojekti koostamine ja ehitise püstitamiseks ei ole nõutav detailplaneeringu olemasolu või koostamise kohustus.
1) ehitusala seotuna krundi piiridega või rajatise asukoht;
4) hoone lubatud ehituskõrgus või korruselisus;
5) ehitise kasutamisotstarve;
8) haljastuse nõuded;
9) jäätmete käitlemine;
10) isikud kellega projekt tuleb kooskõlastada;
11) keskkonnamemorandumi koostamise vajadus;
(4) Projekteerimistingimuste saamiseks tuleb vallavalitsusele esitada vormikohane taotlus, mis on kättesaadav vallavalitsuse veebilehel www.ridala.ee ja vallavalitsuse kantseleis.
(5) Projekteerimistingimused kooskõlastatakse vallavalitsuse poolt määratud valla ametiisikutega ning kaitseala valitsejaga, juhul kui projekteeritav ehitis jääb kaitseala piiresse.
(6) Projekteerimistingimused avalikustatakse valla veebilehel viie tööpäeva jooksul vastuvõtmisest ja nendega on võimalik tutvuda vallasekretäri juures vastuvõtmisest viiendast päevast alates.
6. peatükk Ajutise ehitise ja väikeehitise ehitamise ning kasutamise kord
§ 8. Ajutise ehitise ehitamine ja kasutamine
(1) Üle 60 m2 ehitusaluse pindalaga ajutise ehitise ehitamiseks ja kasutamiseks on vaja koostada ehitusprojekt ja taotleda ehitus- ja kasutusluba.
(2) 20–60 m2 ehitusaluse pindalaga ajutise ehitise ehitamiseks on vajalik vallavalitsuse kirjaliknõusolek.
(3) Kuni 20 m2 ehitusaluse pindalaga ajutise ehitise ehitamiseks ei ole vaja kirjalikkunõusolekut ega ehitusluba. Ehitamisel detailplaneeringu kohustusega alale on ajutise ehitise ehitaja kohustatud viie tööpäeva jooksul enne ajutise ehitise püstitamist informeerima vallavalitsust ehitamise kavatsusest vormikohase teatisega.
§ 9. Väikeehitise ehitamine ja kasutamine
(1) 20–60 m2 ehitusaluse pindalaga väikeehitise ehitamiseks on vajalik vallavalitsuse kirjalik nõusolek.
(2) Väikeehitise ehitamiseks võib vallavalitsus põhjendatud juhtudel nõuda ehitusprojekti koostamist.
(3) Ehitusprojekt on nõutav, kui väikeehitisele taotletakse kasutusluba.
(4) Kasutusluba on kohustuslik, kui väikeehitist kasutatakse elamiseks (suvila, aiamaja jms).
(5) Kuni 20 m2 ehitusaluse pindalaga väikeehitise ehitamisel detailplaneeringu kohustusega alale on ehitise omanik kohustatud viie tööpäeva jooksul enne väikeehitise püstitamist informeerima vallavalitsust ehitamise kavatsusest vormikohase teatisega. Teatist ei ole vaja esitada õuetiigi, kiige, varjualuse, lehtla vms ehitamisel või rajamisel.
7. peatükk Vallavolikogu ja vallavalitsuse ülesannete jaotus ja tähtajad planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel
§ 10. Vallavolikogu ülesanded
(1) Vallavolikogu ülesanneteks planeerimisvaldkonnas on:
1) üld- ja teemaplaneeringute algatamine;
2) detailplaneeringu algatamine;
3) põhjendatud vajaduse korral detailplaneeringu algatamine aladel ja juhtudel, mille korral planeerimisseaduse § 3 lõikes 2 ja käesoleva määruse paragrahvis 3 ei ole sätestatud detailplaneeringu koostamise kohustust;
4) üld- ja teemaplaneeringu vastuvõtmine ja avaliku väljapaneku väljakuulutamine;
5) üld- ja teemaplaneeringu kehtestamine;
6) käesoleva lõike punktides 3 ja 4 nimetatud detailplaneeringu ning detailplaneeringu, mille puhul planeerimisseaduse kohane järelevalve teostamine planeeringute koostamise üle on kohustuslik või millega määratakse miljööväärtuslik hoonestusala, kehtestamine;
7) detailplaneeringute kehtetuks tunnistamine;
8) üldplaneeringu ülevaatamine kuue kuu jooksul pärast kohalike omavalitsuste volikogudekorralisi valimisi;
9) maakonnaplaneeringute ja naaberomavalitsuste üldplaneeringute kooskõlastamine;
10) planeerimisseaduse § 30 alusel kinnisasja omaniku nõudel kinnisasja või selle osa kohese ja õiglase tasu eest omandamise otsustamine;
11) kinnisasja sundvõõrandamise otsustamine kehtestatud planeeringu elluviimiseks;
12) riiklikult tähtsa ehitise asukohta määrava planeeringu kooskõlastamine;
(2) Vallavolikogu ülesanneteks ehitusvaldkonnas on:
1) riiklikult tähtsa ehitise asukohaettepaneku läbivaatamine;
2) valla ehitusmääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine;
3) ehitusjärelevalve tegemise pädevusega ametikohtade määramine.
§ 11. Vallavalitsuse ülesanded
(1) Vallavalitsuse ülesanneteks planeerimisvaldkonnas on:
1) detail-, üld- ja teemaplaneeringute koostamise korraldamine;
2) planeerimisseaduse § 9 lõikes 10 sätestatud tegevuse lubamine ilma detailplaneeringut koostamata;
3) vallavolikogu poolt algatatud detailplaneeringule lähteseisukohtade väljastamine;
4) detailplaneeringute vastuvõtmine ja avaliku väljapaneku väljakuulutamine, pärast volikogu arengu- ja planeeringukomisjoni heakskiitu;
5) detailplaneeringu koostamisest huvitatud isikuga lepingu sõlmimine detailplaneeringu koostamise ja finantseerimise kohta ning maaomanikuga või tema volitatud esindajaga lepingu sõlmimine detailplaneeringukohase teedevõrgu, kommunikatsioonide jms väljaehitamiseks;
6) detailplaneeringukohase avalikult kasutatava tee ja üldkasutatava haljastuse, välisvalgustuse ja sadevete ärajuhtimise süsteemi väljaehitamise kuni ehitusloas märgitud maaüksuseni tagamine, kui vallavalitsus ja maaomanik ei ole kokku leppinud teisiti;
7) planeeritaval maa-alal või selle osal planeeringu koostamise ajaks ajutise ehituskeelu kehtestamine;
8) detailplaneeringu lähteseisukohti ja eskiislahendusi tutvustavate arutelude vajaduse määramine;
9) üldplaneeringu alusel koostatavale detailplaneeringule kooskõlastamise vajaduse määramine;
10) detailplaneeringu lihtsustatud korras koostamise otsustamine;
11) kehtestatud planeeringute järgimise tagamine;
12) strateegilisele planeerimisdokumendile keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 35 kohane keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine või algatamata jätmine (vajadusel);
13) keskkonnamõju strateegilise hindamise vajaduse korral keskkonnamõju strateegilise hindamise läbiviimise korraldamine.
(2) Vallavalitsuse ülesanded ehitusvaldkonnas:
1) ehitisele projekteerimistingimuste määramine ja nende avalikustamine;
2) ehitusprojektide ja ehitiste mõõdistusprojektide nõuetele vastavuse kontrolli korraldamine;
3) vajadusel ehitusprojekti nõuetele vastavuse kontrollimiseks ekspertiiside tegemise korraldamine;
4) ehitamiseks kirjaliku nõusoleku andmine või sellest keeldumise otsustamine;
5) ehituslubade väljaandmise või sellest keeldumise otsustamine;
6) ehituslubade kehtetuks tunnistamine;
7) ehitiste nõuetele vastavuse kontrolli korraldamine ja vajadusel ekspertiisi tellimise otsustamine;
8) kasutuslubade väljastamisele eelneva ehitiste ülevaatuse korraldaja määramine ja vajadusel ehitiste ülevaatuse teostamisele pädevate isikute ja institutsioonide kaasamise otsustamine;
9) kasutuslubade väljaandmise või sellest keeldumise otsustamine ja kasutuslubade kehtetuks tunnistamine;
10) ehitusettevõtja, projekteerimisettevõtja, omanikujärelevalvet tegeva ettevõtja, ehitusgeoloogilisi ja -geodeetilisi töid tegeva ettevõtja, ehitusprojektide ekspertiise tegeva ettevõtja, ehitiste ekspertiise tegeva ettevõtja, keskkonnamõju hindamist teostava ettevõtja ja ehitusjuhtimisega tegeleva ettevõtja nõuetele vastavuse kontrollimine;
11) ehitistega toimunud avariide põhjuste uurimise korraldamine;
12) ajutise ehitise kasutamise pikendamise otsustamine;
13) ajutise ehitise lammutamiseks või muul viisil likvideerimiseks tähtaja määramine;
14) planeerimisseaduse, ehitusseaduse, valla ehitusmääruse mittetäitmisel ettekirjutuste tegemine;
15) ehitusseaduse §-s40 nimetatud ehitise nõuetele vastavusse viimise või lammutamise korraldamine asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras, kui ehitis määratud tähtpäevaks ei vasta ehitisele esitatavatele nõuetele või seda ei lammutata;
16) ehitusuuringute tulemuste säilitamine;
17) ehitamiseks kirjaliku nõusoleku andmisega seotud dokumentide säilitamine;
18) ehitusloa andmisega seotud dokumentide säilitamine;
19) kasutusloa andmisega seotud dokumentide säilitamine;
20) ohtliku või ehitusloata püstitatud ehitise likvideerimise otsustamine;
21) ehitusjärelevalvet teostava ametiisiku määramine ja ettekirjutuse tegemiseks volituste andmine;
22) riiklikule ehitisregistrile andmete esitamine ja ehitisregistrist kinnitatud väljavõtete väljastamine;
23) muude planeerimisseadusest ja ehitusseadusest tulenevate kohaliku omavalitsuse õiguste ja kohustuste täitmine, mis ei kuulu vallavolikogu pädevusse.
§ 12. Tähtajad
Vallavalitsuse ülesanneteks on:
1) teatada planeeringu algatamisest, anda informatsiooni planeeritava maa-ala suuruse ja asukoha kohta ning tutvustada algatatud planeeringu eesmärke kohalikus ajalehes hiljemalt ühe kuu jooksul pärast planeeringu algatamise otsuse tegemist;
2) teatada tähtsaadetisena edastatud kirjaga detailplaneeringu algatamisest vastava kinnisasja omanikule kahe nädala jooksul planeeringu algatamise otsuse tegemise päevast arvates, kui algatatav detailplaneering võib kaasa tuua kinnisasja või selle osa sundvõõrandamise;
3) informeerida maavanemat üldplaneeringu või detailplaneeringu algatamisest kahe nädala jooksul planeeringu algatamise otsuse tegemise päevast arvates;
4) planeeringu koostamise ajal ajutise ehituskeelu kehtestamisel teatada kinnisasja omanikule, keda ajutine ehituskeeld puudutada võib, ajutise ehituskeelu kehtestamise kavatsusest ja põhjustest tähtsaadetisena edastatud kirjaga hiljemalt kaks nädalat enne ajutise ehituskeelu kehtestamist;
5) teha ajutine ehituskeeld teatavaks kinnisasja omanikule, keda ajutine ehituskeeld puudutab, tähtsaadetisena edastatud kirjaga ühe nädala jooksul ehituskeelu kehtestamise päevast arvates;
6) kui üldplaneeringu või detailplaneeringuga kavandatu toob kaasa kinnisasja sundvõõrandamise vajaduse või muudab omaniku tahte vastaselt senist maakasutust või krundi ehitusõigust, teatada tähtsaadetisena edastatud kirjaga vastava kinnisasja omanikule planeeringu avaliku väljapaneku ning üldplaneeringu avaliku arutelu toimumise aeg ja koht hiljemalt üks nädal enne avaliku väljapaneku algust;
7) teatada kohalikus ajalehes detailplaneeringu avaliku väljapaneku toimumise aeg ja koht ning üldplaneeringu avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu toimumise aeg ja koht;
8) panna hiljemalt üks nädal enne avaliku väljapaneku algust välja teade avaliku väljapaneku toimumise kohta üldplaneeringu ja üldist huvi pakkuva detailplaneeringu puhul – valla külade ja alevike vähemalt ühes avalikkusele avatud üldkasutatavas hoones või kohas ning detailplaneeringu puhul – vastava küla või aleviku vähemalt ühes avalikkusele avatud üldkasutatavas hoones või kohas;
9) teatada planeeringu avaliku väljapaneku ajal kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid esitanud isikutele vallavalitsuse seisukoht ettepanekute ja vastuväidete kohta ning avaliku arutelu toimumise aeg ja koht kahe nädala jooksul planeeringu avaliku väljapaneku lõppemisest;
10) üldplaneeringu ja selle avaliku väljapaneku tulemuste avaliku arutelu korraldamine ühe kuu jooksul pärast avaliku väljapaneku lõppemist;
11) detailplaneeringu avaliku arutelu korraldamine ühe kuu jooksul pärast avaliku väljapaneku lõppemist, kui avaliku väljapaneku käigus on detailplaneeringu kohta laekunud kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid, teatades avaliku arutelu toimumise aja ja koha kohalikus ajalehes hiljemalt üks nädal enne avaliku arutelu toimumist;
12) informatsiooni avaldamine avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemuste kohta kohalikus ajalehes kahe nädala jooksul avaliku arutelu toimumise päevast arvates, kui planeeringu avalikul väljapanekul esitati planeeringu kohta kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid;
13) üldplaneeringu ja detailplaneeringu kehtestamise teate avaldamine kohalikus ajalehes ühe kuu jooksul planeeringu kehtestamise päevast arvates;
14) üldplaneeringu ja detailplaneeringu kehtestamise otsuse ärakirja ja kehtestatud planeeringu saatmine maavanemale ja informatsiooni üldplaneeringu kehtestamisega jõustunud maakasutus- ja ehitustingimuste ning kitsenduste kohta ja kehtestatud detailplaneeringu saatmine riigi maakatastri pidajale ühe kuu jooksul planeeringu kehtestamise päevast arvates;
15) tähtsaadetisena edastatud kirjaga üldplaneeringu või detailplaneeringu kehtestamisest teatamine ühe nädala jooksul planeeringu kehtestamise otsuse tegemise päevast isikutele, kelle avaliku väljapaneku käigustehtud kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid planeeringu kehtestamisel ei arvestatud, samuti kinnisasja omanikele, kelle senist maakasutust või ehitusõigust kehtestatud detailplaneeringu alusel kitsendatakse või kelle kinnistule kehtestati planeeringu koostamise käigus ajutine ehituskeeld;
16) kehtestatud planeeringu või planeeringu kehtestamise otsuse seaduse või muu õigusaktiga vastavusse viimise ettepaneku kohta tehtud otsusest ja ettepaneku vastuvõtmise või tagasilükkamise põhjustest ettepaneku tegija informeerimine tähtsaadetisena edastatud kirjaga ühe kuu jooksul ettepaneku kättesaamise päevast arvates;
17) kehtestatud detailplaneeringu või selle osa kehtetuks tunnistamisest ja kehtetuks tunnistamise põhjustest teatamine kohalikus ajalehes ühe kuu jooksul planeeringu kehtetuks tunnistamise päevast arvates;
18) projekteerimistingimuste määramine ehitisele 15 päeva jooksul vastava taotluse esitamise päevast arvates;
19) projekteerimistingimuste avalikustamine viie päeva jooksul projekteerimistingimuste väljastamise päevast arvates;
20) anda ehitamiseks kirjalik nõusolek või keelduda selle andmisest 10 päeva jooksul kirjaliku nõusoleku taotluse saabumise päevast arvates või ehitusprojekti nõude korral ehitusprojekti esitamise päevast arvates;
21) kirjaliku nõusoleku taotleja esitatud dokumentide puudulikkuse korral võimaldada taotlejal kõrvaldada puudused viie tööpäeva jooksul kirjaliku nõusoleku andmisest keeldumise aluse selgumise päevast arvates;
22) väljastada ehitusluba või keelduda selle väljastamisest 20 päeva jooksul ehitusloa taotluse ja ehitusprojekti ning vastava nõude olemasolu korral ehitusprojekti ekspertiisi esitamise päevast arvates;
23) ehitusloa taotleja esitatud dokumentide puudulikkuse korral võimaldada ehitusloa taotlejal kõrvaldada puudused viie tööpäeva jooksul ehitusloa väljastamisest keeldumise aluse selgumise päevast arvates;
24) tunnistada ehitusluba kehtetuks 10 päeva jooksul vastava taotluse esitamise päevast võiehitusloa kehtetuks tunnistamise aluse vallavalitsusele teadasaamise päevast arvates;
25) väljastada kasutusluba või keelduda selle väljastamisest 20 päeva jooksul kasutusloa väljastamiseks vajaliku viimase dokumendi esitamise päevast arvates;
26) kasutusloa taotleja esitatud dokumentide puudulikkuse korral võimaldada kasutusloa taotlejal kõrvaldada puudused viie tööpäeva jooksul kasutusloa väljastamisest keeldumise aluse selgumise päevast arvates;
27) tunnistada kasutusluba kehtetuks 10 päeva jooksul vastava taotluse esitamise päevast või ehitusloa kehtetuks tunnistamise aluse vallavalitsusele teadasaamise päevast arvates;
28) ehitise omanikule tehtud ettekirjutuse andmete edastamine riiklikule ehitisregistrile kahe tööpäeva jooksul ettekirjutuse tegemise päevast arvates;
29) ettevõtjale tehtud ettekirjutuse andmete edastamine Tehnilise Järelevalve Inspektsioonile kahe tööpäeva jooksul ettekirjutuse tegemise päevast arvates;
30) riiklikule ehitisregistrile andmete esitamine vastavalt esitamise korras määratud tähtajale.
Ridala Vallavolikogu 29. oktoobri 2003.a. määrus nr 16 «Ridala valla ehitusmääruse kinnitamine» tunnistatakse kehtetuks.