Rehvirhu andurid müük ps4 black friday walmart, Jooksulintide müük nulla osta 2020
Rehvirhu andurid müük ps4 black friday walmart. spiraali hind 2020 lasteriiete müük internetis
Diiselkütuse hind täna isotex laeplaadid hind. autogaasi hind song malmist pada müük.xbox one müük kasutatud mitsubishi evo müük.black friday watches tag heuer klicki allahindluse kood..
Raamatupidamisteenuse hind 2020 vase hind soomes. rabbit vase hind leg sores akende kiletamine hind.turvakardinad hind ps4 black friday usa.google black friday pixel metallist trepikäsipuude müük..
Rehvirhu andurid müük ps4 black friday walmart
Rehvirhu andurid müük ps4 black friday walmart. apple black friday deals 2020 australia töötasapind black hind.nakkevõrk müük vaihda vene sinine kass müük.west highlandi terjer kutsikad saeketaste müük
Xiaomi redmi hind note 7 pro unboxing hindi andurid xiaomi mi a2 müük
Bensiini hind andurid venemaal kingitus black poisile jõuludeks Black friday cyber monday 2020 date ürituste piletite müük auto kiletamise hind hüdrauliline tungraud müük mida osta horvaatiast kauba müük euroopa liitu
Rocca al mare ee andurid kampaania walmart led küünlad müük
Põrandakatete müük arlo pro 2 black black friday uk.Tommy hilfiger black friday deutschland killustiku müük võrumaal.Kinnisvara müük türgis pomeranian müük eestis.Kellakaubamaja sooduskood vana vene raha väärtus.Okaspuud müük tele2 videokõne hind.Osta spinning iphone xs max hind.Rahva raamat kinkekaardid mops hund kaufen schweiz.Veesõidukite võistlus cd müük internetis.Blizzard black friday 2020 warcraft isover insulsafe hind.S10 plus hindi auto ost müük riigilõiv.Õhupüsside müük tartus rehvide müük viljandis.Kuurid müük oculus rift black friday 2020 europe.Tagurduskaamera müük roxy black friday promo code.Kasutatud rehvid müük pärnus kulla hind täna friday
Best macbook pro black friday deals 2020 miele tolmuimeja müük.Smart tv hindi channels black friday france darty andurid
Leica laser andurid müük apple black kellade müük
Nirahua hindustani black friday 2020 reddit.Kütuse hind olerex anaboolsed steroidid müük.Adobe illustrator hindi pdf huawei mate 10 lite hindi.Osta työtä suomeen 7 12 osta sarms.Hularõnga müük xbox one s kinect müük.Yeezy müük samojeedi kutsikas müük.Kampaaniad ee black friday and cyber monday 2020 uk.Keskküte hind üllatused mehele.Black friday baltimore 2020 honda prelude müük.Narkotest müük niquitin mini hind.Päikesepaneelide müük eestis osta melatoniini.Ark teooriaeksam hind majapidamisgaasi müük.Kaal hindi movie 2005 sõudeergomeeter concept2 müük.Osta myydä freesasfalti müük lääne müük virumaal.Kuidas osta liisingus olevat autot selfie stick video tricks
Black friday rehvirhu andurid müük ps4 black friday walmart pc component sales auto võimendi rehvirhu andurid müük ps4 black friday walmart müük.Moncler black friday new york black friday 1929 wikipedia Millist puuviljakuivatit osta hm kinkekaart polar loop crystal müük inglitrompet tatra meaning in hindi krohvimine m2 hind müük Pelletikaminad müük samsung galaxy s9 plus hind.Oneplus 7 müük karastatud klaasi hind.Kannel müük kasutatud laoriiulid müük.Pampers diapers in hindi amazon uk black friday 2020 code.Atv honda cane corso video game.Asko hind black friday sale jysk kupongi kood.Odav reisikindlustus maja ostaszewska seriale.Chromecast review hindi kaminapuude müük tallinnas.Kingitus jõuludeks mehele õhk vesi soojuspumpade hinnad.Akordionid müük tallinna sadama aktsiate arv.Tomati hind hane müük.Black friday weekend antwerpen penoplasti müük tartus.Munakivide müük black friday poker reddit.Kirurgiline abort hind majade müük türil.Ps5 müük osta e3
Serveri müük tartu mill köögi kampaania.Valmissaunade müük black walmart friday müük swedish hasbeens.Black friday 2020 latest news lisa hinds amazing race
Omanikujärelevalve hind friday 125cc bike müük.Korteri elektritööde hind põhjakeskuse kinkekaart.Akende müük pärnus kia e niro hind.Uiskude müük viljandis black friday promenada warszawa.Alkoholi destillaator müük pardakaamera müük.Mida kinkida 50 aastasele naisele mopeedide friday varuosade müük.Ukulele hindi songs tabs best buy nintendo switch black friday 2020.New hindi song neha moodul garaazi hind.Kiilrihmad müük segway müük.1979 revolution black friday trophy guide tripsta kupongkode.Precio ipad black friday calix eelsoojendus hind.Puhta alumiiniumi hind nokia kultaa 3310 3g chloe hind.Raadio müük silvano aktsia hind
Scania 113 müük raua kg hind.Volvo s90 review in hindi ostsilloskoop müük müük.Samsung gear friday 3 müük praepannide müük
Subnautica ps4 müük euromaster osta renkaat.Oz veljed müük kampol müük.Škoda müük eestis keemiline koorimine hind.Gopro kaamera müük millest sõltub kasko hind.Bullerjan hind gaas müük tallinn.Chihuahua facts in hindi autoklaavide müük.Nintendo switch review in hindi sony parfüümi headphones black friday deals.Iluuisud müük kinnisvara müük kohtutäiturid.T särk müük renault kangoo müük.Border australia collie kutsikate müük puitbriketi hind lätis
Nintendo switch black friday deals noorkanade müük.Diisli hind tartu müük dji mavic müük
Google home mini black friday rehvirhu skamet deals black friday tech deals 2020 canada.Gopro hero7 black friday amazon elektrilevi ipod walmart music hindi.Maria kasiino boonuskood söögilaudade müük.Mootoriketi vahetus hind playstation 4 black friday 2020 deals.Tehnilise ülevaatuse hind dell xps 15 osta.Voltaren gel hindi millist vererõhuaparaati valida.Sims 4 osta netistä kipsplaadi müük.Black friday surface laptop deals 2020 siauliu bankas aktsia.Gaasikütte hind peeglite müük pärnus.Nintendo switch müük eestis välitelkide müük.Imac müük spyro ps4 osta.Garaazi ehituse maksumus kõne hind euroopa liidus
Autoosta odav liha mänguasjade müük lasteaedadele talsi kitarri müük tartus Black friday meme gif osta microsoft excel kingitused mehele sõbrapäevaks kajak müük moto guzzi müük osta auton akku Helly black hansen black friday canada kasukate müük müük tartus.Alpaka wanderung bad hindelang välitelk müük.Mcdonalds kupongid andurid 2020 galaxy j5 hindi.Black friday marketing strategy thule urban glide 2 müük.Majade müük harjumaa klaipeda delfinaarium hind.Audi a8 2020 müük cng hind tanklates.Kristiine rocca al mare kinkekaart autopesula müük tallinnas.Mootorratta load hind vitraazi klaasi müük.Spa pakkumised tallinn ostapenko nike.Hm kinkekaart kinnisvara müük bulgaarias Helkuri kampaania lamineeritud klaas hind.Katie hinderliter ipod unboxing hindi.Vana viiul müük best black friday gaming laptop deals 2020.Lima müük eestis odav aed.Ettevõtte oculus kinnisvara müük menstruaalanum müük.Veesõidukite müük osta macarons.Ttü raamatute müük abloy võtme koopia hind.Office tarkvara müük kasutatud trimmerite müük.Mac pro müük tulede reguleerimine hind.Gta v hindustan gamer granny kingitus ee poed.Applespot müük pomeraniani kutsikate müük 2020
Rehvirhu andurid müük ps4 black friday walmart vundamendi hüdroisolatsiooni hind ettevtluse auhind 2020 galerii
Terrassilauad hind muhu leib hind
Terrassilauad hind muhu leib hind. rug leib mööbli hind müük tartus tsementplaat hind.aroonia mahl müük hoia sooduskood
Buy sony xperia xz1 compact best online black friday ads
Buy sony xperia xz1 compact best online black friday ads. jalgratta rehvide müük black machete müük.big mac hind tomatitaimede hind müük
Laminaatparketi müük soojuse hind
Laminaatparketi müük soojuse hind. samsung galaxy j5 2020 osta porsche müük.moskvich 412 müük bussipileti hinnad hind tallinnas.posta kodu izmir karşıyaka tomatiseemnete müük


Tartu Hansa Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Tartu Hansa Kooli põhimäärus - sisukord
§ 20 Kooli ainesektsioonid
§ 21 Kooli arendusmeeskond
§ 24 Kooli kriisikomisjon
§ 25 Kooli õppekava
§ 26 Õppetöö korraldamise alused
§ 27 Kooli päevakava
§ 28 Kooli üldtööplaan
§ 29 Kooli kodukord
§ 30 Õpilaste õigused ja kohustused
§ 36 Riiklik järelevalve
§ 40 Põhimääruse jõustumine
RT IV, 17.06.2014, 19
Vastu võetud 12.06.2014 nr 23


text:
Eesti Vabariigi põhiseadus / paragrahv 8
Kodakondsusega seonduvad normid on põhiõiguste, vabaduste ja kohustuste peatüki esimeses paragrahvis, millega rõhutatakse kodakondsuse tähtsust igaühe õiguste realiseerimise seisukohalt. Kodakondsust on kokkuvõtlikult määratletud kui “avalik-õiguslikku suhet, mis ühendab isiku vastava riigiga ja millest tulenevalt saab sellest isikust teatud hulga õiguste ja kohustuste kandja. Kodakondsussuhtele on iseloomulik, et see põhineb erilisel solidaarsussuhtel asjaomase riigiga ning õiguste ja kohustuste vastastikkusel [viited välja jäetud].” (EKo (suurkoda) 30.09.2009, C-135/08, Rottmann, kohtujurist M. Poiares Maduro ettepanek, p 17.) Riigikohtu halduskolleegium on märkinud: “[…] üldtunnustatud on, et kodakondsus on isiku ja riigi vaheline püsiv seos. [Naturalisatsioonitingimuste] täitmine näitab üldkorras naturalisatsiooni sooviva isiku tahet siduda end püsivalt Eesti riigiga ning võimaldab eeldada tema integreerumist Eesti ühiskonda ning õigussuhetesse.” (RKHKo 20.10.2008, 3-3-1-42-08, p 29).
Kodakondsus PS kohaselt tähendab kuulumist riigi rahva hulka (vt § 56 komm). Nii tuleb näiteks rahva all kõrgeima riigivõimu kandjana § 1 tähenduses mõista Eesti Vabariigi kodanikkonda (vt § 1 komm 3.2).
Tegemist on olulise staatusega, mida on nimetatud ka “õiguseks omada õigusi”. Kuigi rahvusvahelises õiguses on vahetegu kodanike ja mittekodanike vahel mittekodanike õiguste laiendamise teel vähendatud, tagab üksnes kodakondsus inimesele täieõiguslikkuse suhetes riigiga. Üksnes kodanikud on poliitilise kogukonna täieõiguslikud liikmed, samuti laienevad üksnes neile kodanikukohustusted. Kodakondsusega seonduvad spetsiifilised õigused, mida mittekodanikel ei ole, on näiteks õigus asuda Eestisse ja olla kaitstud väljasaatmise eest (§ 36 lg 1), õigus riigi kaitsele välisriikides (§ 13 lg 2), õigus kuuluda erakondadesse (§ 48 lg 1 teine lause; EL kodanike kohta vt § 48 komm), hääleõigus Riigikogu valimistel ja rahvahääletusel (§ 57 lg 1) ning Riigikogu valimistel kandideerimise õigus (§ 60 lg 3). PS sätestab kodanikuõigustena ka näiteks õiguse riigi abile (§ 28 lg 2) ning elukutsevabaduse (§ 29 lg 1), kuid täpsustab, et see õigus on ka välisriigi kodanikul ja kodakondsuseta isikul, kui seadus ei sätesta teisiti (nende, nn laiendusega kodanikupõhiõiguste kohta vt lähemalt II ptk sissejuhatus, komm 4.1.1). Kodakondsusega seotud spetsiifiliseks kohustuseks on eelkõige kaitsekohustus (§ 124 lg 1). Selles mõttes on kodakondsus eristamisprintsiip. See annab kodanikule teatud õigused (ja paneb peale teatud kohustused), mida mittekodanikul ei ole.
Euroopa Nõukogu kodakondsuse Euroopa konventsiooni (Eesti ei ole seda ratifitseerinud) art 2(a) rõhutab, et kodakondsus tähendab õiguslikku sidet isiku ja riigi vahel, kuid ei näita isiku etnilist kuuluvust.
Teoreetiliselt tuntakse sünniga kodakondsuse omandamise kahte põhimõtet: ius soli ning ius sanguinis. Esimene neist tähendab, et kodakondsus antakse riigi territooriumil sündinud isikutele. Teine tähendab, et kodakondsus antakse veresuguluse järgi – kodakondsust omava isiku laps omandab vanema kodakondsuse. Kõige üldisemalt võib öelda, et territoriaalpõhimõtet eelistavad riigid, kes soovivad siduda sisserändajate lapsi riigiga, samas kui vereõigust kasutavad riigid, kes ei soovi kodakondsete automaatset kasvu sisserändajate arvelt, kuid tahavad säilitada kodakondsuse ka kodanike välismaal sündinud lastele. Valdavalt on Euroopa riikides kasutusel erinevad segamudelid. Paragrahvi 8 lg 1 sätestab Eesti kodakondsuse alusprintsiibina ius sanguinis põhimõtte.
Rahvusvahelise õiguse normide kohaselt on igal riigil põhimõtteliselt õigus otsustada, kes on selle riigi kodanikud – tegemist on riigisisesesse pädevusse kuuluva küsimusega (Nottebohm (Liechtenstein vs.Guatemala). Judgment of April 6, 1955. I.C.J. Reports 1955). Sarnaselt on ka Riigikohtu üldkogu märkinud, et “rahvusvaheline õigus jätab üldjuhul iga riigi otsustada kodakondsuse saamise täpsed tingimused. Naturalisatsiooni korras kodakondsuse omandamise tingimused määrab riigi kodakondsuspoliitika, mille kujundamine on Riigikogu pädevuses” (RKÜKo 10.12.2003, 3-3-1-47-03, p 23; sama hiljem RKÜKo 03.01.2008, 3-3-1-101-06, p 18; RKHKo 20.10.2008, 3-3-1-42-08, p 28). Riigisisesed kodakondsuse seadused peavad siiski olema kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonidega, rahvusvaheliste tavadega ja kodakondsuse valdkonnas üldtunnustatud õiguspõhimõtetega.
Rahvusvahelises õiguses on kodakondsuse tunnustamiseks teiste riikide poolt vajalik “tõelise sideme” (genuine link) eksisteerimine riigi ja isiku vahel. Kodakondsuse andmine isikutele, kellel see side puudub, on küsitav ning näiteks õigust isiku diplomaatilisele kaitsele ei taga. Teise olulise printsiibina ei tohi riigid sekkuda teise riigi suveräänsesse õigusesse kindlaks määrata oma kodanikkond. Muus osas on rahvusvahelise (tava)õiguse reeglid alles kujunemisjärgus. Kuigi inimõiguste ülddeklaratsiooni art 15 lg 1 sätestab, et “igaühel on õigus kodakondsusele” ning ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti art 25 lg 3 esimese lause ning lapse õiguste konventsiooni art 7 kohaselt on igal lapsel õigus omandada kodakondsus, ei ole vähemalt valitseva seisukoha järgi kellelgi inimõigust mingile kindlale kodakondsusele. Kõige enam potentsiaali olla tunnustatud rahvusvahelise tavaõiguse normina on põhimõttel, mille järgi on lapsel õigus omandada sünniriigi kodakondsus, kui ta vastasel juhul jääks kodakondsuseta.
Euroopa inimõiguste konventsioon ega selle lisaprotokollid ei taga õigust kodakondsusele (EIKo Ramadan vs.Malta, 21.06.2016, p-d 84–85; vt siiski kohtunik Pinto de Albuquerque eriarvamus, p 7). Kodakondsuse omamise meelevaldsel takistamisel võib riik teatud juhtudel sekkuda art 8 kaitsealasse sõltuvalt otsuse mõjust inimese eraelule. Kohus märkis, et kodakondsuse omandamise võimatuse ning kodakondsuse äravõtmise puhul on tegemist samaväärsete olukordadega, kuigi möönis kodakondsuse äravõtmise võimalikku intensiivsemat mõju isiku seisundile (EIKo Ramadan vs.Malta, 21.06.2016, p 85).
Samal ajal kui rahvusvahelise õiguse, sh inimõiguste õiguse toime riigi õigusele määrata kindlaks oma kodakondsuse andmise ja kaotamise tingimused on endiselt tagasihoidlik, on kodakondsuse tähtsus erinevatest inimõigustest osasaamise eeltingimusena viimastel aastakümnetel märgatavalt vähenenud. See väljendub ennekõike võrdsete majanduslike ja sotsiaalsete õiguste tagamises ka mittekodanikest elanikele. Ka Eesti seadustega on üldjuhul Eestis legaalselt (ning teatud juhtudel isegi illegaalselt) elavatele välismaalastele (sh kodakondsuseta isikutele) garanteeritud kodanikega võrdsed õigused (vt nt § 28 komm). Kodakondsusest tingitud erineva kohtlemise õigustamiseks peavad esinema väga kaalukad põhjendused (EIKo Andrejeva vs.Läti, suurkoda, 18.02.2009, p 87; Gaygusuz vs.Austria, 16.09.1996, p 42; Koua Poirrez vs.Prantsusmaa, 30.09.2003, p 46). See tähendab, et isegi kui rahvusvaheline õigus jätab riikidele kodakondsuse andmise küsimuses suure otsustusruumi, on riigi otsustusulatust kodakondsuse sfääris kaudselt kitsendatud normide kaudu, mis keelavad inimesi ebavõrdselt kohelda nende kodakondsuse tõttu.
Kui riigi kodakondsus on juba omandatud, peaks inimese õiguslik staatus olema erinevate õiguste ja kohustuste osas üldjuhul sama, sõltumata sellest, kas kodakondsus omandati sünniga või naturalisatsiooni korras. Erineva kohtlemise õigustamiseks peaksid esinema ülekaalukad põhjendused. See on sätestatud Euroopa kodakondsuse konventsiooni art 5 lg-s 2, mille kohaselt tuleks vältida erinevat kohtlemist kodakondsuse omandamise viisist lähtuvalt (vt ka EIKo Biao vs.Taani, suurkoda, 24.05.2016, p 132).
Kehtivate seaduste kohaselt on Eesti kodanikel spetsiifilised õigused eelkõige poliitilises sfääris, s.o seoses valimistega ning töötamisega riigiteenistuses (vt § 30 komm). Kodakondsuse omandamise viisi eristamine on väga erandlik (nt PS kohaselt peab Vabariigi President olema sünnilt Eesti kodanik).
Oluliselt on arusaama riigi kodakondsusest muutnud EL kodakondsuse instituudi kujunemine. EL kodakondsuse tunnusjooneks on kuni viimase ajani olnud derivatiivsus. See tähendab, et liidu kodakondsus omandatakse ja kaotatakse koos riigi kodakondsusega ehk see on sellest sõltuv. Nii tuleneb liidu kodakondsuse derivatiivsusest, et Eesti kodanikud on automaatselt ka EL kodanikud. Riigisiseste kodakondsusreeglite kujundamist on vastavalt peetud liikmesriikide pädevusse kuuluvaks. Hiljutises asjas (vt EKo 02.03.2010, C-135/08, Janko Rottmann vs.Freistaat Bayern) asus Euroopa Kohus aga seisukohale, et ehkki riigisiseste kodakondsusreeglite kujundamine kuulub rahvusvahelises ja EL õiguses tunnustatud põhimõtte kohaselt liikmesriikide pädevusse, tuleneb ühenduse õigusega arvestamise kohustusest, et riigi kodakondsuse äravõtmine, mille tagajärjeks on liidu kodakondsuse kaotus, peab olema proportsionaalne. Võib väita, et sellega allutati kodakondsusreeglite kujundamine vähemalt osaliselt Euroopa Kohtu kontrollile.
EL kodakondsus toob endaga kaasa mitmeid õigusi suhetes EL-ga, aga ka teistes EL liikmesriikides. Liidu kodaniku õigused on loetletud ELTL art-s 20 ning nende hulka kuuluvad ennekõike õigus hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel ja elukohajärgse liikmesriigi kohalikel valimistel liikmesriigis, mille kodanik isik ei ole, õigus saada välisriikides konsulaarkaitset teiste EL liikmesriikide esindustest, kui riigil vastavas riigis diplomaatiline esindus puudub, ning õigus pöörduda liidu institutsioonide poole. Kaudselt tulenevad mitmed liidu kodaniku õigused tööjõu vabast liikumisest, õigusest vabalt liikuda ja elada teise liikmesriigi territooriumil ning ELTL art-s 18 sisalduvast diskrimineerimiskeelust liidukodanike vahel, millest Euroopa Kohus on tuletanud terve rea täiendavaid õigusi. Nii tuleb liikmesriikide kodanikke võrdselt kohelda näiteks sotsiaaltoetuste andmisel või ligipääsul tööjõuturule (vt täiendavalt ja erandite kohta §-de 28, 29 ja 30 komm-d).
EL teisese õigusega on mitmed klassikaliselt mõistetud kodanikuõigused laiendatud ka EL kodakondsust mitteomavatele liikmesriigi pikaajalistele elanikele. Vastavalt nn pikaajaliste elanike direktiivile (2003/109/EC) tuleb kolmandate riikide kodanikest pikaajalisi elanikke kohelda võrdselt riigi kodanikega valdkondades nagu tööhõive, haridus ja kutseõpe (sh õppetoetused), sotsiaalne kaitse, maksusoodustused ning juurdepääs üldkasutatavatele kaupadele ja teenustele. Direktiiv sätestab sellele kohustusele küll mitmed reservatsioonid, ent üldiselt on EL-s märgata trendi kodanike ja pikaajaliste elanike õigusliku seisundi lähendamisele.
Lapsel, kelle vanem on kodanik, on PS kohaselt subjektiivne õigus kodakondsusele. Kodakondsuse seaduse kohaselt omandab laps, kelle sündimise ajal vähemalt üks tema vanematest on Eesti kodakondsuses, kodakondsuse automaatselt (KodS § 5 lg 1 p 1). See tähendab, et kui näiteks välisriigis sündinud lapse Eesti kodanikest vanemad ei soovi lapse Eesti kodakondsuse tunnustamist, ei saa nad seda vältida. Lapsel on õigus ise pärast 18-aastaseks saamist otsustada, millise riigi kodakondsuse ta endale jätab (KodS § 3).
Sünniga omandab kodakondsuse ka laps, kes on sündinud pärast isa surma ning kelle isa oli surma hetkel Eesti kodanik (KodS § 5 lg 1 p 2). Eestist leitud laps, kelle vanemad ei ole teada, tunnistatakse lapse eestkostja taotlusel kohtu korras Eesti kodakondsuse omandanuks sünniga (KodS § 5 lg 2). Lapsendamise korral loetakse laps sünniga Eesti kodakondsuse omandanuks lapsendaja taotlusel, kui lapsendaja oli lapse sündimise ajal Eesti kodakondsuses (KodS § 5 lg 21). Kui lapsendaja ei olnud lapse sünniajal Eesti kodanik, siis loetakse ta Eesti kodanikuks lapsendajale Eesti kodakondsuse andmise päevast (KodS § 5 lg 22).
Eesti kodakondsuse võib omandada ka naturalisatsiooni teel. Viimane tähendab olukorda, kus muu riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule antakse kodakondsus taotluse alusel riigi sellekohase otsusega.
Naturalisatsiooni korras kodakondsuse omandamise tingimused on sätestatud KodS-s. Isik, kes soovib saada Eesti kodakondsust, peab olema vähemalt 15-aastane ning omama pikaajalise elaniku elamisluba või alalist elamisõigust, lisaks peab ta olema elanud Eestis vähemalt kaheksa aastat, millest viis aastat püsivalt (KodS § 6 p 21). Viimase nõude, mida praktikas on sisustatud Eestis viibimisena vähemalt 183 päeva aastas, põhiseaduspärasuse küsimus kerkis kohtuasjas, kus kaebaja tõstatas küsimuse selle nõude kooskõlast elukutsevabadusega (kaebaja töötas laevakaptenina ega viibinud seetõttu nõutud määral püsivalt Eestis). Riigikohtu halduskolleegium jõudis järeldusele, et kuna vaidlustatava sätte eesmärk on võimaldada kontrollida, kas isik järgib Eesti põhikorda ja Eesti seadusi, “on täiesti sobilik” seada naturalisatsiooni tingimuseks püsiv elamine Eestis (RKHKo 20.10.2008, 3-3-1-42-08, p 30), ning põhiseaduslikkuse järelevalvet ei algatanud (vt selle kohta ka riigikohtunik T. Antoni eriarvamus). Kehtivas KodS-s ei ole püsivalt Eestis elamise nõude sisu määratletud. Ka VMS-s on loobutud Eestis püsiva elamise nõude sisustamisel konkreetsetest tähtaegadest. Välismaalase püsiv Eestis elamine VMS tähenduses on välismaalase Eestis viibimine Eesti elamisloa või elamisõiguse alusel (VMS § 6). Lisaks peab isikul olema registreeritud elukoht ja legaalne sissetulek, ta peab oskama eesti keelt ning tundma PS ning KodS. Kodakondsust ei anta isikule, kes ei ole “lojaalne Eesti riigile” (vt täpsemalt KodS § 21). Tegemist on Euroopa mastaabis harilike naturalisatsioonitingimustega. Erandid on ette nähtud kodakondsuse andmisel eriliste teenete eest, alaealistele, teovõimetutele isikutele, puuetega isikutele ning vähemalt 65-aastastele inimestele.
Vastusena rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonide kriitikale sisaldab KodS alates 1999. aastast võimalust saada kodakondsus lihtsustatud korras neil alla 15-aastastel alaealistel, kelle vanemad on kodakondsuseta isikud, kes on Eestis elanud vähemalt viis aastat (KodS § 13 lg 4). Sisuliselt on tegemist ius soli elemendiga muidu ius sanguinis’el põhinevas kodakondsuse andmise süsteemis. 1. jaanuaril 2016 jõustus täiendav muudatus, mis lihtsustab lastel kodakondsuse omandamist. Selle kohaselt omandab alla 15-aastane alaealine, kes on Eestis sündinud või kes asub kohe pärast sündi koos vanema või vanematega püsivalt Eestisse elama, Eesti kodakondsuse naturalisatsiooni korras sünni hetkest arvates, kui tema vanemad või last üksi kasvatav vanem, keda ükski riik ei pea kehtivate seaduste alusel oma kodanikuks, on lapse sünni hetkeks elanud Eestis seaduslikult vähemalt viis aastat. Laps ei omanda Eesti kodakondsust juhul, kui vanemad esitavad sellekohase taotluse enne lapse üheaastaseks saamist (KodS § 13 lg-d 4 ja 5). Seega asendati seaduses lapsele kodakondsuse taotlemise kohustus vanemate õigusega lapsele kodakondsuse andmisest loobuda. Vastavad muudatused peaksid soodustama seda, et igal Eestis sündival lapsel oleks võimalik omandada kodakondsus.
Riigikohus on korduvalt sedastanud, et PS kohaselt ei eksisteeri subjektiivset õigust kodakondsusele naturalisatsiooni teel (RKÜKo 10.12.2003, 3-3-1-47-03, p 23; 03.01.2008, 3-3-1-101-06, p 18). Riigikohtu halduskolleegium on koguni sedastanud: “Naturalisatsiooni korras kodakondsuse saamine pole põhiõigus, vaid privileeg, mille andmise tingimuste sätestamisel on riigil suur otsustusruum ning sellest johtuvalt kohtutel piiratud kontrollipädevus.” (RKHKo 20.10.2008, 3-3-1-42-08, p 28). Oma varajases lahendis on sama kolleegium asunud seisukohale, et ainuüksi naturalisatsiooni tingimuste sätestamisega ei anna ka seadus kellelegi subjektiivset õigust saada kodakondsus (vt RKHKm 24.03.1997, 3-3-1-5-97). See seisukoht on vaieldav – raske on kaitsta positsiooni, et kui seadusandja on ette näinud tingimused, millele kodakondsuse taotleja peab vastama, ei saa isik kodakondsust ka nendele tingimustele vastamise korral, kui seaduses sätestatud kodakondsuse andmist välistavad asjaolud puuduvad.
Isegi kui PS kohaselt puudub subjektiivne õigus kodakondsusele naturalisatsiooni teel, tuleb kodakondsuse andmist reguleerivate normide kehtestamisel arvestada muude põhiseaduse normidega, sealhulgas võrdsuspõhiõigusega (nii juba RKHKm 24.03.1997, 3-3-1-5-97, p 3; hiljem RKÜKo 10.12.2003, 3-3-1-47-03, p 23; 03.01.2008, 3-3-1-101-06, p 18; RKHKo 20.10.2008, 3-3-1-42-08, p 28). Teisisõnu – kui riik on kehtestanud naturaliseerimismenetluse, ei tohi ta selles menetluses isikuid meelevaldselt ebavõrdselt kohelda.
Teisalt on Riigikohus leidnud, et PS-ga ei ole vastuolus norm, mis keelab kodakondsuse andmise isikuile, kes töötasid või töötavad välisriigi luure- või julgeolekuteenistuses, sõltumata sellest, milliseid ametiülesandeid nimetatud isik seal täitis (RKÜKo 03.01.2008, 3-3-1-101-06). Riigikohtu hinnangul ei olnud isikute grupid, kelle ebavõrdset kohtlemist väideti (s.o isikud, kes täitsid abistavaid ülesandeid nimetatud organisatsioonides, ning isikud, kes täitsid samasuguseid ülesandeid muudes organisatsioonides), võrreldavad. Üldkogu põhjendas: “Need isikute grupid ei olnud analoogilises olukorras, kuna luure- või julgeolekuteenistuses abistavaid ülesandeid täitnud töötajad olid tahes-tahtmata puutumuses selle asutuse põhifunktsioonide täitmisega ja lõid oma tööga vähemalt tingimused vastava asutuse põhifunktsioonide täitmiseks. Ühtlasi puudub võimalus tõsikindlalt tuvastada, missuguseid ülesandeid keegi välisriigi julgeolekuteenistuses töötades tegelikult täitis, ja sellest lähtuvalt võrreldavaid gruppe moodustada.” (RKÜKo 03.01.2008, 3-3-1-101-06, p 23; aga vrd riigikohtunik J. Põllu eriarvamus, millega on ühinenud riigikohtunikud T. Anton, J. Ilvest, I. Koolmeister, J. Laffranque ja H. Salmann; samuti § 12 komm).
1. augustil 2012 jõustunud muudatustega täiendati KodS õiguskantsleri ettepanekul õiguspärase ootuse põhimõtte arvestamiseks sätetega, mis näevad ette võimaluse lugeda Eesti kodanikuks inimesed, keda haldusorgan oli isikut tõendavate dokumentide väljaandmisega tunnustanud Eesti kodanikuna, kuid hilisema kontrolli käigus selgus, et dokumendid olid väljastatud alusetult (KodS § 32).
On võimalik, et isik ei ole ühegi riigi kodanik. Sellisel isikul pole õigust osaleda ühegi riigi poliitilises elus valimiste ja erakondade kaudu; samuti on raskendatud tema diplomaatiline kaitse. Kodakondsusetus on rahvusvahelise praktika seisukohalt ebasoovitatav. Samas ei ole rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtete ja normide kohaselt riigil kohustust kodakondsuseta isikuid naturaliseerida. Sellise kohustuse näeb riigi territooriumil sündinud isikute osas ette ÜRO 1961. aasta konventsioon kodakondsusetuse vältimise kohta, kuid Eesti ei ole selle konventsiooniga liitunud. Ehkki tänapäeval räägitakse ka riikide üldisest tavaõiguslikust kohustusest vältida kodakondsusetust, on selle kohustuse täpsem ulatus ebaselge (vt ka komm 9).
Kodakondsusest vabastamine toimub isiku avalduse alusel. Kodakondsusest vabastamisest võib riik keelduda juhul, kui isikul on täitmata kohustusi Eesti riigi ees või kui tagajärjeks on kodakondsusetus (KodS § 26). Tegemist on harilike piirangutega kodakondsusest loobumisele. Ka inimõiguste ülddeklaratsiooni art 15 lg 2 kohaselt ei saa kelleltki “kodakondsuse muutmise õigust meelevaldselt ära võtta”. Kodakondsusest vabastamisest keeldumine ei ole rahvusvahelise praktika kohaselt meelevaldne, kui selle eesmärk on kodakondsusetuse vältimine või riigile võlgnetavate kohustuste täitmine. Viimaste puhul on siiski oluline proportsionaalsuse nõude järgimine.
KodS § 29 kohaselt loetakse isik mõne teise riigi kodakondsusesse astumisel Eesti kodakondsuse kaotanuks. Sellisel juhul võib isiku vaba tahe otseselt Eesti kodakondsusest loobuda puududa (isik võib isegi otseselt soovida Eesti kodakondsuse säilitamist), mistõttu on isiku lugemine kodakondsuse kaotanuks oma toimelt sarnane kodakondsuse äravõtmisega. Kuna PS kohaselt ei ole lubatud kelleltki võtta sünniga omandatud Eesti kodakondsust, ongi Eesti õiguspraktikas väljendatud seisukohta, et KodS § 29 ei ole sünnijärgsetele kodanikele kohaldatav. See kehtib ka KodS § 3 lg 1 kohta, mille järgi peab isik 18-aastaseks saamisel loobuma kas Eesti või muu riigi kodakondsusest.
Eeltoodu tähendab, et praktikas ei ole välistatud, et sünnijärgsel Eesti kodanikul on ka mõne muu riigi kodakondsus vaatamata asjaolule, et KodS § 1 lg 2 sätestab mitmikkodakondsuse keelu. Kui isik ei loobu täisealiseks saamisel mitmekordsest kodakondsusest ning Eesti kodakondsus on omandatud sünniga, puudub võimalus teda kodakondsusest loobuma sundida. Teisisõnu ei ole KodS sätted piisavad vältimaks mitmekordse kodakondsuse teket.
KodS-s on sätestatud ka täiendav erand mitmikkodakondsuse keelust. 1. jaanuaril 2016 jõustunud muudatuse järgi ei kohaldata Eesti kodakondsust saada või taastada sooviva isiku suhtes senisest kodakondsusest vabastamise nõuet, kui isik on saanud Eesti Vabariigilt või muult EL liikmesriigilt rahvusvahelise kaitse, olukord tema päritoluriigis ei ole oluliselt muutunud ning isik ei saa seetõttu senisest kodakondsusest loobuda (KodS § 3 lg 2).
Topeltkodakondsus on rahvusvahelises praktikas pikka aega ebasoovitatav olnud ning riigid on järginud topeltkodakondsuse vältimise poliitikat. Topeltkodakondsus võib kaasa tuua lojaalsuskonflikte ning tekitada pingeid riikidevahelistes suhetes, näiteks kui isik soovib diplomaatilist kaitset ühelt riigilt teise riigi eest, olles mõlema riigi kodanik. Esimene sellekohane rahvusvaheline konventsioon – 1930. aasta Haagi konventsioon kodakondsusseaduste vastuoluga seonduvate teatud küsimuste kohta – lähtuski eeldusest, et topeltkodakondsust tuleb võimaluse piires vältida. Samast eeldusest lähtus Euroopa Nõukogu 1963. aasta konventsioon mitmekordse kodakondsuse juhtumite vältimise kohta. Viimasel ajal on maailmapraktika aga hakanud muutuma. Üha suuremat ohtu nähakse selles, kui riigi territooriumil elab palju välismaalasi – isikuid, kellel puudub selle riigi kodakondsus. Seetõttu lubatakse nendel isikutel omandada kodakondsus, isegi kui see toob kaasa topeltkodakondsuse. Euroopa Nõukogu 1963. aasta konventsiooni teine lisaprotokoll (vastu võetud 1993. aastal) isegi toetab mitmekordset kodakondsust juhul, kui see teeb võimalikuks abikaasade ühise kodakondsuse või seondub teise generatsiooni sisserändajatega. Ka Euroopa Nõukogu kodakondsuse konventsioon ei vaatle mitmekordse kodakondsuse vältimist iseseisva eesmärgina. Et Eesti ei ole eelviidatud konventsioonidega liitunud, ei eksisteeri siduvaid rahvusvahelisi norme, mis otseselt piiraksid Eesti seadusandja otsuseid mitmekordse kodakondsuse vältimisega seonduvate reeglite kehtestamisel.

matches:
§ 56
§ 1
§ 1
§ 48
Kohus
§ 28
§ 30
Kohus
Kohus
§ 5
§ 3
§ 5
§ 5
§ 5
§ 5
§ 6
§ 6
§ 21
§ 13
§ 13
Riigikohus
Riigikohus
§ 12
§ 32
§ 26
§ 29
§ 29
§ 3
§ 1
§ 3


Lennundusspetsialistide vanusele ja kvalifikatsioonile, nende koolitusele ja eksamineerimisele esitatavad nõuded ning lennundusspetsialistidele lennunduslubade väljaandmise ja välisriikides väljaantud lennunduslubade tunnustamise + eeskiri – Riigi Teataja
Lennundusspetsialistide vanusele ja kvalifikatsioonile, nende koolitusele ja eksamineerimisele esitatavad nõuded ning lennundusspetsialistidele lennunduslubade väljaandmise ja välisriikides väljaantud lennunduslubade tunnustamise + eeskiri
Määrus kehtestatakse «Lennundusseaduse» (RT I 1999, 26, 376; 2001, 87, 525) § 24 lõike 2 alusel ja kooskõlas 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (RT 1992, 6, 85; RT II 2000, 2, 12) lisaga 1 ja 1990. aasta Küprose ühtsete lennundusnõuete väljatöötamise, vastuvõtmise ja rakendamise kokkuleppest (RT II 2000, 2, 13) tulenevate nõuetega (Joint Aviation Requirements ¿ JAR).
(1) Vanus 60¿64
Lennundusloa omanik, kes on saanud 60-aastaseks, ei tohi tegutseda piloodina ärilises lennutegevuses, välja arvatud mitme piloodiga õhusõiduki meeskonnaliikmena tingimusel, et ta on ainus 60¿64-aastane piloot meeskonnas.
VÄLISRIIGI LENNUNDUSLUBADE TUNNUSTAMINE
§ 6. Ühinenud Lennuametite (Joint Aviation Authorities ¿ JAA) liikmesriigis väljaantud lennundusload, pädevused ja sertifikaadid
JAA liikmesriigi lennuameti poolt väljaantud JAR-FCL2 nõuetele vastavaid lennunduslube, pädevusi ja sertifikaate tunnustab Lennuamet ilma igasuguste formaalsusteta.
§ 7. Ühinenud Lennuametite (JAA) mitteliikmesriikides väljaantud lennundusload
(1) JAA mitteliikmesriigi lennuameti poolt väljaantud lennundusluba võib Lennuamet tunnistada kehtivaks Eestis registreeritud õhusõiduki käitamiseks.
(2) Piloodiloa omanikud, kes soovivad loa kehtivustõendit, peavad vastama JAR-FCL 1.015 juurde kuuluvas lisas 1 kehtestatud nõuetele. Kehtivustõend antakse kuni üheks aastaks.
(3) JAA mitteliikmesriigis väljaantud lennundusloa võib ümber vahetada JAR-FCL loaks vastavalt kahe riigi vahel sõlmitud lepingule. Sellise lepingu alusel ümbervahetatud lennundusloale tuleb märkida, millise JAA mitteliikmesriigi loa alusel vahetus toimus. Teised JAA liikmesriigid ei ole kohustatud selliseid lennunduslube tunnustama.
Lennundusloaga kaasnevaid erivolitusi ja -pädevusi (demonstratsioonlennud, õhusõiduki pukseerimine, vigurlennud, langevarjuhüpped vms) võib Lennuamet välja anda kasutamiseks ainult Eesti õhuruumis. Selliste erivolituste ja -pädevuste kasutamiseks teiste JAA liikmesriikide õhuruumis, kui puudub nendevaheline varasem kokkulepe, on tarvis nende riikide eelnevat nõusolekut.
(1) Loa taotlemine toimub kooskõlas Ühinenud Lennuametite (Joint Aviation Authorities ¿ JAA) ühtsete lennundusnõuetega (Joint Aviation Requirements Flight Crew Licensing JAR-FCL 1)2.
1) 45 tundi üldlennuaega kopteritel piloodina, kusjuures üldlennuaja hulgas võib olla kuni 5 lennutundi simulaatoril lennuõpetajaga. Kui taotlejal on vastav lennuki-, B-klassi ülikerglennuki-, autožiiro-, purilennuki- või tundi;
(1) Loa taotlemine toimub kooskõlas Ühinenud Lennuametite (Joint Aviation Authorities ¿ JAA) ühtsete lennundusnõuetega (Joint Aviation Requirements ¿ Flight Crew Licensing JAR-FCL 1).
(1) Loa taotlemine toimub kooskõlas Ühinenud Lennuametite (Joint Aviation Authorities ¿ JAA) ühtsete lennundusnõuetega (Joint Aviation Requirements ¿ Flight Crew Licensing ¿ JAR-FCL 1).
ÕHUSÕIDUKI LENNUNDUSTEHNILISE TÖÖTAJA LUBA ¿ AIRCRAFT MAINTENANCELICENCE ¿ AML(M)
§ 70. Loa taotlemine
(2) Loa taotleja peab esitama Lennuametile kirjaliku taotluse, millele tuleb lisada:
3) passipilt (esmakordsel taotlusel);
4) tunnistus või tõend vastava koolituse läbimise kohta;
5) andmed hooldustööde staaži kohta;
(4) Taotleja peab olema läbinud lennundusalase baaskoolituse vastavalt taotletavale kvalifikatsioonikategooriale.
(5) Taotleja töökogemus peab vastama taotletavale kvalifikatsioonikategooriale.
(6) Tüübipädevusmärke taotleja peab olema läbinud vastava kvalifikatsioonikategooria tüübikoolituse.
§ 71. Kuni 5700 kg stardimassiga õhusõidukitele hooldustöid tegeva lennundustehnilise töötaja luba
(1) Kuni 5700 kg lubatud maksimaalse stardimassiga õhusõidukite lennundustehniline töötaja peab olema läbinud Lennuameti poolt heakskiidetud baaskoolituse, vajadusel ka täiendkoolituse ja tal peab olema praktilist töökogemust õhusõidukite hooldustöödel vähemalt 3 aastat ning ta peab olema võimeline sooritama hooldustöid vastavalt oma pädevusele.
(2) Lennundustehnilise töötaja luba annab õiguse teha loal märgitud pädevuse piires õhusõiduki ja mootori tehnohooldust ja viseerida allkirjaga õhusõiduki tehnohoolduse dokumentatsiooni pärast hooldustööde lõpetamist ning tunnistada õhusõiduk või selle osa lennukõlblikuks defektide kõrvaldamise, muudatuste tegemise või agregaatide vahetuse järel.
(3) Lennundustehnilise töötaja loa pikendamiseks on vajalik, et selle valdaja oleks viimase 24 kuu jooksul vähemalt 6 kuud olnud tegev järgmistel õhusõiduki tehnohooldusega seotud aladel:
1) teostanud õhusõiduki lennukõlblikkust tagavaid tehnohooldustöid;
2) teostanud õhusõiduki lennukõlblikkust tagavate hooldustööde operatiivset juhatamist või nende tehnilist kontrolli;
3) teostanud muid õhusõiduki lennukõlblikkuse tagamisega seotud töid.
§ 72. Üle 5700 kg stardimassiga õhusõidukitele hooldustöid tegeva lennundustehnilise töötaja luba
(1) Lennundustehnilisele töötajale, kes teostab hooldustöid ärilises lennutegevuses käitatavatel õhusõidukitel, mille maksimaalne stardimass on 5700 kg või rohkem ning mis vastab JAR-66 nõuetele, väljastatakse lennundusluba kooskõlas ühtsete lennundusnõuetega (JAR-66)2.
(2) Lennundustehniliste töötajate kategooriad:
A-kategooria: liinihoolduse mehhaanik;
B1-kategooria: liinihoolduse tehnik-mehhaanik;
B2-kategooria: liinihooduse tehnik-avioonik;
C-kategooria: baashoolduse insener-mehhaanik.
(3) A-kategooria mehhaanikul on õigus teha väikesemahulisi perioodilisi hooldustöid ja kõrvaldada lihtsamaid rikkeid ning väljastada hooldustõendeid pärast lihtsamate liinihooldustööde tegemist. A-kategooria jaguneb alamkategooriateks vastavalt sellele, kas töid tehakse turbiin- või kolbmootoriga lennukitele või kopteritele.
(4) B1-kategooria tehnik-mehhaanikul on õigus teha õhusõiduki konstruktsiooni, jõuseadmete, mehhaaniliste ja elektriliste süsteemide liinihooldust, samuti on tal õigus asendada liinihoolduse käigus vahetatavaid komponente ja välja anda hooldustõendeid nende tööde teostamise kohta. B1-kategooria jaguneb alamkategooriateks vastavalt sellele, kas töid tehakse turbiin- või kolbmootoriga lennukitele või kopteritele.
(5) B2-kategooria tehnikul-avioonikul on õigus välja anda hooldustõendeid pärast avioonika ja elektrisüsteemide liinihooldust.
(6) C-kategooria insener-mehhaanikul on õigus anda välja hooldustõendeid kogu õhusõidukile tervikuna tehtava baashoolduse kohta.
(7) Lennundustehnilisel töötajal on õigus anda välja hooldustõendeid ärilises lennutegevuses käitatavatele õhusõidukitele tehtud hooldustööde kohta, kui neil on hooldusettevõtja kirjalik luba nende tööde tegemiseks.
(8) Hooldepersonali kategooriad A ja B1 jagunevad järgmiselt:
1) A1 ja B1.1 ¿ turbiinmootoriga lennukite kategooria;
2) A2 ja B1.2 ¿ kolbmootoriga lennukite kategooria;
3) A3 ja B1.3 ¿ turbiinmootoriga kopterite kategooria;
4) A4 ja B1.4 ¿ kolbmootoriga kopterite kategooria.
§ 73. Nõuded üle 5700 kg stardimassiga õhusõidukite hooldustöid tegeva lennundustehnilise töötaja tüübikoolitusele
(1) Tüübikoolitus peab andma põhjalikud teadmised õhusõidukist, selle peamistest osadest ja süsteemidest. Eksamid sooritab taotleja ühtsetele lennundusnõuetele (JAR 145/147)2 vastava ettevõtja või mõne teise Lennuameti poolt tunnustatud ettevõtja juures.
(2) A-kategooria tüübipädevuse taotleja peab olema läbinud õhusõiduki tüübile vastava tööoperatsioonide teoreetilise ja praktilise koolituse ühtsetele lennundusnõuetele JAR-145 vastava ettevõtja või mõne teise Lennuameti poolt tunnustatud ettevõtja juures, kelle tüübikoolituse programm on kooskõlastatud Lennuametiga.
(3) B1- ja B2-kategooria tüübipädevuse taotleja peab olema läbinud teoreetilise ja praktilise tüübikoolituse ühtsetele lennundusnõuetele JAR-147 vastava ettevõtja või mõne teise Lennuameti poolt tunnustatud ettevõtja juures, kelle tüübikoolituse programm on kooskõlastatud Lennuametiga.
(4) C-kvalifikatsioonikategooria taotleja peab olema läbinud tüübikoolituse teoreetilise osa ühtsetele lennundusnõuetele JAR-147 vastava ettevõtja või mõne teise Lennuameti poolt tunnustatud ettevõtja juures, kelle tüübikoolituse programm on kooskõlastatud Lennuametiga.
§ 74. Nõuded üle 5700 kg stardimassiga õhusõidukite hooldustöid tegeva lennundustehnilise töötaja töökogemustele
(1) Loa taotlejal peavad õhusõidukite hooldamiseks olema taotletavale kategooriale vastavad kogemused ja oskused.
(2) Minimaalne nõutav töökogemus tsiviilõhusõidukite hooldustöödel on kolm aastat A-kategooria taotlejatele ning viis aastat B1- ja B2-kategooriate taotlejatele.
(3) Lennuamet võib vähendada nõutavat töökogemuse aega. Kui taotleja on saanud põhikoolituse JAR-147 nõuetele vastava koolitusettevõtja juures, on minimaalne nõutav tööpraktika üks aasta A-kategooria ja kaks aastat B-kategooria taotlemisel. Mõne teise lennuameti poolt tunnustatud ettevõtja juures läbitud koolituse korral nõutav tööpraktika on kaks aastat A-kategooria ja kolm aastat B-kategooria taotlemisel.
(4) C-kategooria lennundusinseneri taotlejal peab olema kolmeaastane B1- või B2-kategooria liini- või baashoolduse tehniku töökogemus. Kui taotleja on Lennuameti poolt tunnustatud kõrgemas õppeasutuses saanud akadeemilise kraadi tehnilisel erialal, siis võib ta taotleda C-kategooriat pärast kolmeaastast õhusõidukite hoolduse tööpraktikat, millest kuus kuud peavad olema baashooldustööd.
(5) Nõutavast 12 kuu töökogemusest vähemalt 50% peab olema saadud 12 kuud enne kvalifikatsioonikategooria või õhusõiduki liigi kategooria taotlemist. Kogu nõutav töökogemus peab olema saadud taotlusele eelnenud 7 aasta jooksul.
(6) Lennuamet võib tunnustada väljaspool tsiviillennundust saadud õhusõidukite hooldamise töökogemust juhul, kui loa taotleja on töötanud ka tsiviillennunduses ja saanud seal täiendavaid praktilisi kogemusi.
§ 75. Lennundustehnilise töötaja loa kehtivus
Lennundustehnilise töötaja loa kehtivusaeg on kuni viis aastat kehtiva tervisetõendi korral.
§ 76. Loa tühistamine, kehtivuse peatamine või piirangute kehtestamine
(1) Kui Lennuamet on veendunud, et loa omanik ei vasta kehtestatud nõuetele, võib ta lennundustehnilise töötaja loa tühistada, selle kehtivuse peatada või sellele piirangud kehtestada või teha ettepaneku hooldusettevõtjale JAR-145 hooldusettevõtja volituse tühistamiseks.
(2) Loa tühistamiseks, kehtivuse peatamiseks või piirangute kehtestamiseks saadab Lennuamet kirjaliku teate loa omanikule 28 päeva enne loa tühistamist, kehtivuse peatamist või piirangute kehtestamist.
(3) Kui Lennuamet on kindlaks teinud, et loa omaniku tegevus või tegevusetus kahjustab lennuohutust, katkestatakse loa kehtivus ajutiselt ette hoiatamata.
(4) Lennundustehnilise töötaja loa kehtivus tühistatakse järgmistel põhjustel:
1) valeandmete esitamine loa taotlemisel;
2) isik ei teinud tellitud hooldust ning ei teatanud sellest hoolduse tellinud ettevõtjale;
3) isiku järelevalve all ei teostatud nõutud hooldust ja ei teavitatud ettevõtjat, kelle jaoks oleks pidanud hooldust teostama;
4) hooletu töö;
5) hooldustööde dokumentatsiooni võltsimine;
6) hooldustõendi väljastamine, teades, et hooldustõendil märgitud hooldust ei tehtud või hooldustõendi väljastamine kontrollimata, kas selline hooldus on tehtud;
7) hoolduse tegemine või hooldustõendi väljastamine alkoholi või narkootiliste ainete mõju all.
§ 77. Lennundustehnilise töötaja loa pikendamine
(1) Loa pikendamiseks tuleb esitada Lennuametile:
2) lennundustehnilise töötaja luba;
4) maksekviitung riigilõivu tasumise kohta Lennuameti toimingute eest.
(2) Taotleja peab viimase kahe aasta jooksul vähemalt kuus kuud olema teinud õhusõiduki hooldustöid või neid organiseerinud. Vastasel korral peab taotleja läbima täiendkoolituse Lennuameti poolt heakskiidetud ettevõtja juures.
(3) Taotleja peab valdama eesti keelt kõrgtasemel ja olema sooritanud Euroopa Lennuohutuse ja Aeronavigatsooni Organisatsiooni (Eurocontrol) poolt väljatöötatud inglise keele testi (English Language Placement Test).
PILOODILUBADELE KANTAVAD LENNUKITE KLASSI- JA TÜÜBIPÄDEVUSED ¿ CLASS AND TYPE RATING (AEROPLANES) ¿ CR(A), TR(A)
§ 89. Lennukipilootide klassipädevuse taotlemine
(1) Ühe- või mitmemootoriliste lennukite klassi- või tüübipädevuse taotleja peab olema lõpetanud ühtsetes lennundusnõuetes (JAR-FCL) nõutava teooriakursuse ning näidanud nõutavat teadmiste taset antud klassi või tüüpi kuuluva lennuki ohutuks käitamiseks.
(2) Ühe piloodiga mitmemootorilise lennuki klassipädevuse taotleja peab olema lõpetanud vähemalt 7-tunnise teooriakursuse mitmemootorilise lennuki käitamisest ja olema läbinud lennukoolitust vähemalt 2 tundi 30 minutit normaalsetes lennutingimustes ja vähemalt 3 tundi ja 30 minutit mootori seiskumise ja asümmeetria korral.
(3) Mitmemootorilise ühepiloodilise lennuki tüübipädevuse esmataotleja eelnev lennukogemus peab olema vähemalt 70 lennutundi kaptenina. Ühemootorilise lennuki puhul ei ole eelnev lennukogemus nõutav.
(4) Ühemootorilise lennuki piloodi pädevuskoolitus toimub Lennuameti poolt heakskiidetud programmi järgi.
(5) Lennukipiloodi klassipädevuse saamiseks peavad taotleja teoreetilised teadmised ja lennuoskuse tase vastama ühtsetele lennundusnõuetele (JAR-FCL).
Ühe piloodiga, ühemootorilise lennuki klassipädevused ja motoplaanerite pädevused kehtivad 2 aastat.
Pädevuse pikendamiseks peab taotleja sooritama lennuoskuse tasemekontrolli kolbmootoriga lennukil või motoplaaneril või lendama viimase 12 kuu jooksul 12 tundi vastava klassi lennukil, millest vähemalt 6 tundi kaptenina, sealhulgas sooritama 12 starti ja 12 maandumist ning ühe tunni pikkuse õppelennu koos lennuõpetajaga, mida võib asendada mõne muu klassi- või tüübipädevuse saamiseks tehtava lennuoskuse tasemekontrolli või lennuoskustestiga (skill test).
§ 93. Lennukipiloodi tüübipädevuse taotlemine
(1) Lennukipiloodi tüübipädevuse taotleja peab olema lõpetanud JAR-FCL nõuetele vastava konkreetse lennukitüübi koolituskursuse ja sooritanud lennuoskuste tasemekontrolli taotletavale pädevusele vastaval lennukitüübil. Mitme piloodiga lennuki piloodi tüübipädevuse koolitus peab sisaldama ka meeskonna koostöö koolitust.
(2) Taotlejal peab olema vähemalt 100 lennutundi lennukimeeskonna kaptenina ja mitmeliikmelise meeskonnaga lennuki tüübipädevuse taotlemisel ka kehtiv mitmemootorilise lennuki instrumentaallennu pädevus.
§ 94. Tüübipädevuse kehtivus
Tüübi- ja mitmemootorilise lennuki piloodi klassipädevused kehtivad ühe aasta.
§ 95. Tüübipädevuse pikendamine
(1) Tüübipädevuse pikendamiseks peab taotleja sooritama lennuoskuse tasemekontrolli vastavat klassi või tüüpi lennukil ja lendama piloodina vähemalt 10 arvestuslikku marsruutlendu või lendama ühe arvestusliku marsruutlennu kontrollpiloodiga.
(2) Aegunud tüübi- või mitmemootorilise lennuki piloodi klassipädevuse pikendamiseks peab läbima JAR-FCL nõuetele vastava koolituse ja sooritama lennuoskuse tasemekontrolli.
§ 111. Kopteri lennuõpetaja pädevuse ¿ Flight Instructor Rating (Helicopter FI(H)) ¿ taotlemine.
§ 120. Lennuki kontrollpiloot ¿ (Flight Examiner (Aeroplane) ¿ FE(A))
§ 122. Lennukitüübi kontrollpiloodi ¿ Type Rating Examiner (Aeroplane) ¿ TRE(A) volituse taotlemine
§ 124. Lennuki instrumentaallennupädevuse kontrollpiloot ¿ Instrument Rating Examiner Aeroplane ¿ IRE(A)
§ 126. Kopteri kontrollpiloodi ¿ Flight Examiner (Helicopter) ¿ FE(H), volituse taotlemine
7) meeskonna koostöö koolitus (MCC ¿ Multi-Crew Co-operation).
(7) Eksamitel kasutatakse JAA eksamiküsimuste keskpangas (Central Question Bank) hoitavaid küsimusi, mille hulgast Lennuamet võib oma äranägemise järgi valida.
§ 144. Lennujuhi ja lennuvälja lennuinformaatori koolitus
¿ koolituse üldjuht;
¿ koolituse programmijuht;
¿ koolituse läbiviijate nimekiri;
2 JAR-FCL 1 ¿ Lennuameti Teataja nr 3, 2001
JAR-FCL 2 ¿ Lennuameti Teataja nr 8, 2001
JAR-FCL 4 ¿ Lennuameti Teataja nr 4, 2001
JAR-66 ¿ Lennuameti Teataja nr 6, 2001
JAR-145 ¿ Lennuameti Teataja nr 2, 2001
JAR-147 ¿ Lennuameti Teataja nr 6, 2001
JAR-OPS ¿ Lennuameti Teataja nr 7, 2001


text:
Osaniku õigusest korduva erikontrolli nõudmiseks – Turnstone
Osaniku õigusest korduva erikontrolli nõudmiseks
Riigikohus analüüsis 20. juuni 2016. a lahendis tsiviilasjas nr 3-2-1-55-16 küsimust sellest, kas ja millistel tingimustel on osanikul õigus nõuda korduva erikontrolli korraldamist olukorras, kus taotletavate küsimuste suhtes on osanike otsuse alusel erikontroll juba tehtud.
Viidatud kaasuses tõusetus korduva erikontrolli korraldamise vajadus tulenevalt asjaolust, et kuigi erikontroll oli läbi viidud, oli see osaniku hinnangul vaid formaalne ega andnud sisulisi vastuseid esitatud küsimustele.
Riigikohus leidis, et üksnes erikontrolli läbiviimise fakt kui selline ei välista analüüsitud küsimuste osas korduva erikontrolli läbiviimist, sest vastasel juhul oleks enamusosanikul formaalse erikontrolli läbiviimisega võimalus vähemusosanike õigusi piirata. Tegemaks kindlaks, kas korduva erikontrolli korraldamine on õigustatud, tuleb analüüsida, kas esialgne erikontroll oli sedavõrd puudulik, et selle eesmärk jäi saavutamata. Nimelt otsustab kohus ÄS § 191 lg 2 teise lause järgi erikontrolli korraldamise ainult mõjuval põhjusel.
Kohus peab tulenevalt uurimispõhimõttest hindama, kas erikontrolli eesmärki arvestades on erikontrolli aruandes läbiviijale esitatud küsimustele ka tegelikult vastatud. Kolleegiumi hinnangul ei ole üldjuhul erikontrolli eesmärgiks anda ainult ülevaade tehingutest, vaid lisaks ka nende sisu ja seaduslikkuse kontrollimine. Kui erikontrolli eesmärgiks on näiteks välja selgitada, kas juhatus on teinud tehinguid turutingimusel, ei või audiitor piirduda tehingute tehiolude avaldamisega, vaid peab andma ka omapoolse hinnangu, kas tehing on teostatud turutingimustel või mitte. Kui audiitoril pole võimalik küsimusele vastata, peab ta seda põhjendama. Audiitor peab valima kontrolli tulemuste kajastamiseks sellise audiitortegevuse standardi, mis võimaldab saavutada erikontrolli eesmärki. Riigikohus rõhutas, et erikontrolli tulemusi kajastav aruanne peab olema koostatud selliselt, et osanikel oleks võimalik selle alusel teha järeldusi nende asjaolude kohta, mille kontrollimiseks erikontroll määrati.
Riigikohus selgitas, et korduvat erikontrolli ei pea kohus määrama taotletud mahus, vaid piirduda võib üksnes nende küsimustega, millele ei ole nõuetekohaselt vastatud. Lisaks ei ole kohus tulenevalt hagita menetluse eripärast seotud taotluses esitatud küsimustega, vaid võib neid ümber sõnastada või esitada ise täiendavaid küsimusi, kui see on erikontrolli eesmärgi paremaks täitmiseks vajalik.
Seoses korduva erikontrolli läbiviimise kuludega märkis Riigikohus, et kui korduskontrolli aruanne erineb esialgsest ehk osaniku kahtlused puuduliku kontrolli läbiviimise osas on saavad kinnitust, kannab kulud osaühing. Kui aga korduskontrolli tulemused ühtivad üldjoontes esmasega, jäävad kulud korduskontrolli nõudnud osaniku kanda.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
kohus
§ 191
Kohus
Riigikohus
Riigikohus
kohus
kohus


Mitterahaline toetus ruumide ja rajatiste kasutamiseks – Riigi Teataja
Mitterahaline toetus ruumide ja rajatiste kasutamiseks
Mitterahaline toetus ruumide ja rajatiste kasutamiseks - sisukord
§ 1 Määruse eesmärk ja mitterahaline toetus
§ 2 Ruumide kasutamine hallatava asutuse ja erakooli tegevuseks
2 Toetuse tingimused ja taotleja
§ 4 Toetuse taotlejale esitatavad nõuded
§ 5 Toetuse määr ja soodustingimused
3 Toetuse andmine
§ 9 Toetuse kasutamise kontrollimine ja toetuse lõpetamine
§ 10 Toetusest loobumine
RT IV, 01.07.2017, 16
Vastu võetud 17.06.2015 nr 13
RT IV, 26.06.2015, 3
21.06.2017 RT IV, 01.07.2017, 6 04.07.2017
§ 1. Määruse eesmärk ja mitterahaline toetus
(1) Käesoleva määrusega sätestatakse Rakvere Linnavalitsuse (edaspidi: linnavalitsus) hallatavate asutuste valitsemisel olevate ruumide ja rajatiste (edaspidi: ruumid) kasutamiseks mitterahalise toetuse (edaspidi: toetus) andmise alused ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord.
(11) Määruses ruumide kohta sätestatut, välja arvatud määruse § 2 ja § 3 lg 4, kohaldatakse ka ruumidele, mille omanik ei ole Rakvere linn ja mille kasutamine toimub muul õiguslikul alusel. Ruumide valitseja ülesannete täitja määrab Rakvere linnavalitsus.
[RT IV, 01.07.2017, 6 - jõust. 04.07.2017]
(2) Toetuse eesmärgiks on spordi- ja kultuuritegevuse valdkonnas harrastusvõimaluste loomine eelkõige Rakvere linna elanikele.
(3) Toetuseks käesoleva määruse tähenduses on ruumide kasutamine tasuta või soodustingimustel, välja arvatud määruse paragrahvis 2 sätestatud juhud.
§ 2. Ruumide kasutamine hallatava asutuse ja erakooli tegevuseks
(1) Linnavalitsuse hallataval asutusel (sh haridusasutus) on õigus oma põhitegevuseks kasutada tasuta teise hallatava asutuse ruume. Ruumide kasutamine toimub asutuste omavahelisel kokkuleppel.
(2) Rakvere linna haldusterritooriumil asuval ja erakooliseaduse alusel tegutseval üldharidusasutusel ning huvikoolil on õigus kasutada tasuta ruume õppekavas sätestatud õppeaine õppe korraldamiseks. Ruumide kasutamine toimub erakooli pidaja ja ruumide valitseja vahel sõlmitud kasutuslepingu alusel.
2. peatükk Toetuse tingimused ja taotleja
(1) Toetust antakse Rakvere linna haldusterritooriumil toimuvaks regulaarseks kultuuri- või sporditegevuseks. Toetuse hulka arvatakse ka toetuse saaja regulaarse kultuuri- või sporditegevusega seotud sündmuse korraldamine toetuse alusel antud ruumis ja ajal.
(2) Regulaarne spordi- või kultuuritegevus käesoleva määruse mõttes on treening- või kultuurialane tegevus (edaspidi: põhitegevus), mis toimub vähemat kaheksal kuul aastas (12- kuulises ajavahemikus) ja põhitegevuse sagedus on vähemalt üks kord nädalas.
(3) Toetust ei anta projektideks ja sündmusteks (näitused, messid, spordivõistlused, kontserdid jms), välja arvatud:
1) esindusvõistkonna kodumängudeks
2) sündmusele, mis linnavolikogu otsusega on nimetatud esindusürituseks;
3) käesoleva määruse paragrahvi 5 lõikes 2 sätestatud juhul.
(4) Toetust saab taotleda ajavahemikuks, mil ruume ei kasuta käesoleva määruse paragrahvis 2 nimetatud asutused.
§ 4. Toetuse taotlejale esitatavad nõuded
(1) Toetust on õigustatud taotlema mittetulundusühing või sihtasutus (edaspidi: taotleja), mis vastab järgmistele tingimustele:
1) taotleja põhitegevuseks põhikirjajärgselt on spordi ja/või kultuuri arendamine või eakatele või puuetega isikutele suunatud tegevused, sh huvitegevuse korraldamine;
2) taotleja asukohana mittetulundusühingute ja sihtasutuste registris on märgitud Rakvere linn;
3) taotleja tegevuses osalejate või liikmete arv on vähemalt 8 ning osalejatest vähemalt 2/3 on rahvastikuregistris Rakvere linna elanikena registreeritud füüsilised isikud;
4) taotleja suhtes ei ole algatatud likvideerimis- või pankrotimenetlust ega tehtud pankrotiotsust;
5) taotlejal puuduvad ajatamata maksuvõlad linnavalitsuse poolt toetuse eraldamise otsuse hetke seisuga. Maksuvõla ajatamise korral peavad maksed olema tasutud ajakava kohaselt;
6) taotleja on nõuetekohaselt täitnud eelneval aastal ruumi valitsejaga sõlmitud kasutuslepingus sätestatud tingimused;
7) taotlejal puuduvad taotluse esitamise päeva seisuga täitmata rahalised kohustused Rakvere linna ees või juhul, kui on rahalise kohustuse täitmise kohta sõlmitud maksegraafik, ei tohi olla võlgnevust maksegraafiku täitmisel.
(2) Täiendavalt lõikes 1 nimetatud taotlejatele on õigustatud toetust taotlema Rakvere linnavolikogu poolt esindusvõistkonnaks või esinduskollektiiviks nimetatud taotleja.
§ 5. Toetuse määr ja soodustingimused
(1) Põhitegevuse toetust antakse võimalusel soovitud mahus, arvestades käesoleva määruse paragrahvi 3 lõikes 4 sätestatut. Toetuse andmisest keeldutakse, kui ei ole enam vabu ruume.
(2) Soodustingimustel antakse kasutada ruume projektideks ja sündmusteks, mille sihtgrupiks on noored vanuses kuni 19 aastat (k.a.). Soodustingimuseks on ruumide kasutusse andmine kuni 90%-lise soodustusega. Soodustuse määra kinnitab linnavalitsus. Soodustuse määramisel arvestatakse ruumi valitseja põhjendatud ettepanekut, kättesaadavust sihtrühmale (tasuta üritus jms) ja Rakvere linna noorte osakaalu. Soodustingimustel kasutamise taotleja peab vastama § 4 lõike 1 punktides 6 ja 7 sätestatud nõuetele.
(1) Taotlus toetuse saamiseks esitatakse linnavalitsusele.
(11) Pärast lõikes 1 nimetatud tähtaja möödumist võib esitada taotlust vabadele aegadele vahemikus 1. juulist kuni järgmise aasta 30. juunini jooksvalt. Taotlus tuleb esitada 21 päeva enne toetuse kasutamise algust.
1) andmed taotleja kohta (nimi ja kontaktandmed);
2) andmed taotleja põhitegevuse kohta;
3) taotleja põhitegevuses osalejate koguarv ning Rakvere linna elanike arv (ei pea esitama esindusvõistkond ja –kollektiiv);
4) toetuse kasutamise otstarve ning taotletava toetuse maht;.
5) kinnitus, et taotleja vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele ja esitatud andmete õigsuse kohta.
(3) Kõik taotlusele lisatavad dokumendid peavad olema viseeritud taotleja seadusjärgse esindusõigusega või volitatud isiku poolt. Taotlusele tuleb lisada järgmised dokumendid:
1) kavandatav ruumide kasutusgraafik (nädalapäevad ja kellaaeg), mis peab olema eelnevalt kooskõlastatud ruumi valitsejaga. Ruumi valitseja peab kooskõlastamisel arvestama määruse § 3 lõikes 4 sätestatuga;
2) Rakvere linna elanikest osalejate või liikmete arv koos nime ja isikukoodi äranäitamisega (ei pea esitama esindusvõistkond ja –kollektiiv).
(4) Taotleja nõuetele vastavust on õigus kontrollida kogu taotluse menetlemise vältel. Kui saab teatavaks asjaolu, et taotleja ei vasta käesoleva määruse nõuetele, on õigus jätta taotlus rahuldamata.
(1) Linnavalitsus kontrollib taotluse ja taotleja vastavust käesolevale määrusele. Puuduste korral taotluses määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Määratud tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel võib linnavalitsus jätta taotluse läbi vaatamata.
(2) Toetuse andmise või andmata jätmise otsustab Rakvere linnavalitsus arvestades linnaeelarve võimalusi. Rakvere linnavalitsus võib eraldada toetust kuni 24 kuuks.
[Kehtetu RT IV, 01.07.2017, 6 - jõust. 04.07.2017]
(4) Toetuse andmise korraldus peab sisaldama järgmiseid andmeid:
2) toetuse kasutamise ajavahemik;
3) ruumi aadress, mille kasutamiseks toetust antakse;
4) ruumi kasutamise otstarve;
5) toetuse maksimaalne suurus rahaliselt väljendatuna.
(1) Linnavalitsus saadab ärakirja toetuse määramise korraldusest e- postiga toetuse taotlejale ja vastava ruumi valitsejale.
(2) Ruumi kasutamisgraafiku (kellaajad ja nädalapäevad) ja muud tingimused lepivad kokku ruumi valitseja ja taotleja kasutuslepingus. Toetuse saaja kasutab ruume vastavalt sõlmitud kasutuslepingu tingimustele.
(3) Ruumi valitsejal on õigusteha muudatusi ruumi kasutamisgraafikus, kui ruumi valitsejal tekib võimalus sõlmida ruumi tasu eest kasutamise leping. Ruumi valitseja teavitab toetuse saajat sellest ette kasutuslepingus kokkulepitud korras ja tähtajal. Kui toetuse saaja soovib ise ruume samadel tingimustel tasu eest kasutada, teavitab ta sellest ruumi valitsejat kümne päeva jooksul arvates ruumi tasu eest kasutamise teate saamisest. Ruumi valitseja on sellisel juhul kohustatud sõlmima ruumi tasu eest kasutamise lepingu toetuse saajaga.
(4) Ruumi valitseja peab käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud asjaoludel ning sobivate ruumide olemasolul toetuse saajale pakkuma määratud toetuse kasutamata mahu ulatuses teisi ruume. Kui toetuse saaja ei soovi ruume tasu eest kasutada või sobivaid ruume ei ole või toetuse saaja ei soovi neid kasutada, jääb toetus vastavas mahus kasutamata ning seda ei asendata muul viisil.
(5) Käesolevas paragrahvis sätestatut ei kohaldata hallatavatele asutustele ja erakoolidele, mis kasutavad ruume määruse § 2 alusel.
§ 9. Toetuse kasutamise kontrollimine ja toetuse lõpetamine
(1) Kui toetuse kasutamisel selgub, et toetuse saaja ei vasta enam käesoleva määruse paragrahvides 3 ja 4 sätestatud nõuetele, on linnavalitsusel õigus otsustada toetuse kasutamise lõpetamine ja nõuda sisse tasu ruumide kasutamise eest vastavalt kinnitatud hinnakirjale. Sellekohase kirjaliku ettepaneku linnavalitsusele esitab ruumide valitseja tingimuste mittetäitmise tuvastamisest viie tööpäeva jooksul.
(2) Ruumi kasutuslepingu tingimuste rikkumisel on ruumi valitsejal õigus kasutusleping lepingus või seaduses sätestatud alustel erakorraliselt üles öelda. Ruumi valitseja teavitab kasutuslepingu ülesütlemisest viivitamatult linnavalitsust ning toetuse andmise korraldus tunnistatakse kehtetuks.
(3) Ruumi mittekasutamisest on toetuse saaja kohustatud ruumi valitsejale igakordselt eelnevalt teatama ruumi valitsejaga kokkulepitud viisil ja tähtajal. Ruumi mittekasutamisest teatamise kohustuse täitmata jätmisel väheneb rikkumisele järgneval kuul ruumide kasutusõigustähtaegselt teatamata ja kasutamata tundide ulatuses. Kasutusõiguse vähendamise korraldab ruumide valitseja, kandes selle ruumide kasutamise ajagraafikusse. Juhul, kui toetuse saaja kohustuste täitmata jätmine on toimunud vähemalt kahel korral, on linnavalitsusel õigus otsustada toetuse kasutamise lõpetamine ja nõuda sisse tasu ruumide kasutamise eest vastavalt sõlmitud lepingule ja kehtestatud hinnakirjale.
§ 10. Toetusest loobumine
(1) Toetuse saajal on toetuse kasutamise ajal õigustoetusest loobuda.
(2) Toetusest loobumise kohta esitab toetuse kasutaja linnavalitsusele ja ruumide valitsejale kirjaliku teate, milles märgitakse ära loobumise alguskuupäev ja loobumise põhjus.
Määrus jõustub 01.augustil 2015.a.


Kohtla-Järve Tammiku Gümnaasiumi põhimäärus – Riigi Teataja
Kohtla-Järve Tammiku Gümnaasiumi põhimäärus
KO 2006, 75, 936
Vastu võetud 29.03.2006 nr 22
Määrus kehtestatakse põhikooli ja gümnaasiumiseaduse § 12 lg 4 ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 34 alusel.
§ 1. Kohtla-Järve Tammiku Gümnaasium
Kohtla-Järve Tammiku Gümnaasium on munitsipaalne õppeasutus (edaspidi gümnaasium vastavas käändes), mis on asutatud Kohtla- Järve linna vara baasil. Gümnaasiumi ametlik nimetus on Kohtla-Järve Tammiku Gümnaasium.
§ 2. Gümnaasiumi asukoht
Gümnaasium asub Ida-Virumaal Kohtla - Järve linnas. Gümnaasiumi aadress on Puru tee 39a, Kohtla Järve 31023.
§ 3. Õppe- ja asjaajamise keel
(1) Gümnaasiumi õppekeeleks on vene keel, keelekümblusklassides toimub õppetöö eesti keeles.
(2) Gümnaasiumi asjaajamise keeleks on eesti keel.
§ 4. Pitsat ja sümboolika.
Gümnaasium ei ole juriidiline isik. Gümnaasium kasutab oma nimetusega ning Kohtla-Järve linnavapi kujutisega pitsat, oma sümboolikat ja blankette. Sümbolikasse kuuluvad gümnaasiumi lipp, hümn, tänukirjad, logo.
§ 5. Haldusala, kooli liik.
(1) Gümnaasiumi kõrgemalseisvamaks organiks on Kohtla-Järve Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus). Gümnaasiumi põhimääruse ja eelarve kinnitab Kohtla-Järve Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu), arengukava ja koosseisu kinnitab linnavalitsus.
(2) Gümnaasium juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi põhiseadusest, Haridusseadusest, Põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest ning teistest õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
§ 6. Koolitusluba
Gümnaasium omab koolitusluba.
§ 7. Tegevuse eesmärgid.
Gümnaasiumi tegevuse eesmärgiks on:
(1) anda õpilastele põhi-ja keskharidus;
(2) koolikohustuse täitmise võimaldamine,
(3) luua tingimused lapse õpetamiseks ja arenemiseks arvestades õpilase ealisi ning individuaalseid iseärasusi;
(4) luua eeldused kõrgema hariduse omandamiseks;
(5) säilitada rahvuskultuuri aluspõhi ja samas aidata integreeruda eesti ja Euroopa ühiskonda;
(6) anda eluks toimetuleku oskused,
(7) võimaldada eesti keelest erineva emakeelega lastele vanemate soovil eesti keele õpet keelekümblusklassides
§ 8. Gümnaasiumi tegevuse põhiülesanne.
Gümnaasium lähtub riikliku õppekava põhiülesannetest, mis näeb ette aidata kujundada isiksusel, kes tuleb toime oma elu ja tööga, arendab ennast ja aitab kaasa ühiskonna arengule
§ 9. Gümnaasiumi põhiväärtused
Gümnaasiumi põhiväärtused on õppimine, traditsioonide austamine, meeskonnatöö, pidev analüüs ja arenemine, parimate tulemuste saavutamine, loovuse toetamine, ideede hindamine, koostöö lastevanematega, oma kooli tunne, positiivne kogemuste jagamine teistele.
§ 10. Gümnaasiumi tegevuse põhimõtted.
Gümnaasium järgib oma töös riikliku õppekava põhimõtteid - võrdne võimalus hariduse omandamiseks, humanism ja demokraatia, isamaalisus ja rahvusvahelisus, kõigi õpilaste arendamine, õppija aktiivsus ja vastutus, tasakaalustatus ja interaktiivset, orienteeritus probleemidele, õppekava avatus.
§ 11. Gümnaasiumi õppekava
(1) Õpingute alusdokumendiks on gümnaasiumi õppekava. Gümnaasiumil on õigus teha muudatusi ja täiendusi õppekavas, koostada oma tegevus- ja päevakava, kasutada alternatiivprogramme ja metoodikaid, kindlustades seejuures õppekava ülesannete täitmise.
(2) Gümnaasiumi õppekava aluseks on riiklik õppekava. Gümnaasiumi õppekava koosneb põhiosast ja ainekavadest. Gümnaasiumi õppekava arvestab kooli omapära ja suundumusi. Gümnaasiumi õppekava kinnitab kooli direktor pedagoogilise nõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
(3) Valikainete ja fakultatiivainete õpetajad võivad koostada oma õppekava, mille kinnitab gümnaasiumi direktor.
§ 12. Gümnaasium tagab õppimisvõimalused igale vene keelt kõnelevale kooli teeninduspiirkonnas elavale koolikohustuslikule lapsele.
(1) Tulenevalt kehtivast seadusandlusest on koolis kehtestatud viiepäevane töönädal 175 õppepäevaga. Õppeaasta koosneb õppe- ja eksamiperioodidest ning koolivaheaegadest. Õpilaste suurima nädalakoormuse klasside kaupa määrab Haridus- ja Teadusministeerium.
(2) Õppeaasta on jaotatud neljaks õppeveerandiks. Kooliaasta algab 1.septembril ja lõpeb 31.augustil, koolivaheaegade alustamisel ja lõpetamisel lähtutakse Haridus- ja Teadusministeeriumi korraldustest
(3) Õppetöö põhivormiks on õppetund, mille pikkuse kehtestab Haridus- ja Teadus-ministeerium. Õppetunnid algavad üldreeglina kell 8.15 ja kestavad olenevalt kooliastmest kuni 16.00.
(4) Õppetundide arvu päevas ja nende järjekorda määratakse kooli tunniplaaniga, mille koostab direktori asetäitja õppe- ja kasvatusalal ja kinnitab gümnaasiumi direktor.
(5) Gümnaasiumis õpetatakse täiendavalt C-võõrkeelt alates l0.klassist (valida saab inglise, prantsuse, saksa keele vahel).
(6) Kõikides kooliastmetes tähtsustatakse arvutiõpetust.
(7) Gümnaasiumi astmes ja mõnedes põhikooli klassides õppetöö toimub klassideta süsteemis.
(8) Põhikooli ja gümnaasiumi teadmiste hindamisel, järgmisse klassi üleviimisel, eksamite läbiviimisel võetakse aluseks haridus- ja teadusministri määrused.
(9) Gümnaasiumi juures töötavad pikapäevarühmad, koolieelikute ettevalmistus-rühmad «Arengukool» ,aine- ja huvialaringid, stuudiod ja muud Linnavalitsusega kooskõlastatud klassivälise tegevuse vormid .
(10) Gümnaasiumi algklassides töötab parandusõpperühm, s.t. õpiraskustega õpilastele väljaspool õppetunde õpiabi osutamiseks moodustatud rühm
(11) Gümnaasium võimaldab koduõpet tervislikel põhjustel vastavalt Hariduse –ja Teadusministeeriumi poolt kehtestatud korrale.
(12) Õpilastega töötavad spetsialistid- logopeed, psühholoog, sotsiaaltöötaja, parandusrühma õpetaja, abiõpetajad.
§ 14. Õpilaste õpitulemuste hindamine.
(1) Õpilaste teadmiste, oskuste, vilumuste ja käitumise hindamisel lähtub gümnaasium «Õpilaste hindamise korrast», mis on välja töötatud haridusministri määruse alusel, kooskõlastatud õppenõukoguga ja kinnitatud direktori poolt.
(2) Õpilaste teadmiste ja oskuste hinded kantakse tunnistusele viiepallisüsteemis, esimeses klassis sõnalise hinnanguga. Sõnaliste hinnangute kasutamise kinnitab kooli õppenõukogu oma otsusega, hinnangute andmise põhimõtted esitatakse gümnaasiumi õppekava üldosas. Õppeveerandi ja õppeaasta lõpul antakse õpilastele kirjalikult kokkuvõtvad hinded, mis kantakse klassitunnistusele.
(3) Gümnaasium töötab e-kooli režiimis .Õpetajad täidavad virtuaalsed klassipäevikud samal päeval. Arvutid on õpetajate ruumis, raamatukogus, keelekümbluse keskuses, arvutuklassides ja õppeklassides ning laboratooriumides.
(4) Aasta, veerandi või kursuste lõpus saavad õpilased klassitunnistuse.
(5) Igas klassis õppetööks vajalikud õpikud, töövihikud, tööraamatud ja muu õppekirjanduse valib õpetaja haridus- ja teadusministri poolt kinnitatud loetelust.
§ 15. Gümnaasiumi raamatukogu.
(1) Gümnaasiumis on oma raamatukogu ja lugemissaal.
Õppe- ja ilukirjanduse tellimise, hoiustamise ja laenutamisega tegeleb kooli raamatukogu, mille töökorralduse alused kinnitab kooli direktor kooskõlastatult Haridus- ja Teadusministeeriumi määrusega. Gümnaasium tellib ajalehte ja ajakirju, sh võõrkeeltes, lähtudes kooli eelarvest.
§ 16. Gümnaasiumi vastuvõtt ja gümnaasiumist väljaarvamine
(1) Gümnaasiumisse vastuvõtt toimub vastavalt Linnavalitsuse poolt kinnitatud Õpilaste vastuvõtu korrale.
(2) Gümnaasiumist teise kooli üleminek, koolist lahkumine ja väljaheitmine toimub haridus- ja teadusministri määruse alusel.
§ 17. Koolikohustuse täitmise kontroll.
Koolikohustuse täitmist kontrollivad kõik aineõpetajad, klassijuhatajad, sotsiaalpedagoog ja esitavad andmed õppealajuhatajatele.
§ 18. Gümnaasiumi traditsioonid.
(1) Gümnaasiumi traditsioonideks on: Esimese koolipäeva ja lõpuaktuse pidulik korraldamine, Vabariigi aastapäeva ja kodanikupäeva tähistamine, ainekonkursside ja õpilastööde näituse korraldamine, jõulunädala läbiviimine, kooli spordipäeva korraldamine, emade- ja isadepäeva tähistamine, gümnaasiumi astme õpilaste sügise väljasõit, suvine koolilaager, suvine keelelaager, õpilaste väljasõidud, Super-seeria üritused jne
(2) Gümnaasiumi vilistlaste kokkutulekuid korraldatakse üks kord viie aasta jooksul.
§ 19. Gümnaasiumi arengukava.
Gümnaasiumi järjepideva arengu tagamiseks koostab gümnaasiumi juhtkond koostöös õppenõukogu ja hoolekoguga gümnaasiumi arengukava, kuhu määratakse õppeasutuse arengu prioriteetsed suunad. Gümnaasiumi arengukava kinnitab Kohtla-Järve Linnavalitsus.
§ 20. Gümnaasiumi õpilastel on õigus:
(1) valida õppekava fikseeritud vabaained,
(2) saada ainekavades ettenähtu omandamiseks täiendavat abi õpetajatelt viimastele tarifitseeritud tööaja piires;
(3) käsutada juhendaja õpetaja või treeneri juuresolekul oma kooli ruume, rajatisi ja vahendeid tasuta vastavalt koolis kehtivale korrale;
(4) osaleda kooli huviringide töös,
(5) vähekindlustatud õpilastel on õigus saada ainelist abi selleks kooli eelarvesse eraldatud fondist;
(6) Saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja Linnavolikogu poolt kehtestatud korras.
(7) õpilastel on õigus saada meditsiinilist abi, kuna koolis on olemas meditsiiniline kabinet;
(8) kõigil õpilastel on õigus täiskasvanud juhendaja juuresolekul kasutada kooli raamatukogu, Internetti;
(9) moodustada õpilasomavalitsus: võtta osa gümnaasiumi probleemide lahendamisest valitud õpilasesindajate kaudu;
(10) õpilastel on õigus tunnustusele, mille puhul kasutatakse:
1) õpetaja poolt kas suulist või kirjalik kiitus õpilaspäevikusse;
2) kiitus direktori käskkirjaga;
3) gümnaasiumi au- ja tänukirjaga autasustamist;
4) meenete kinkimist;
5) Haridus- ja Teadusministeeriumi kiituskiri, hõbe- ja kuldmedali välja andmine;
6) gümnaasiumi tänukiri vanematele;
7) preemiaekskursioon klassile ja õpilasel
(11) Asutada ühinguid, klubisid ja ringe, mille eesmärgid ja tegevused ei kahjusta kooli ja kodu kasvatuslikke eesmärke;
(12) Esitada direktsioonile pretensioone õpetamise taseme suhtes või ideid gümnaasiumi töö parendamiseks,
(13) õpilastel ja nende vanematel on õigus probleemide lahendamiseks pöörduda õppeasutusehoolekogusse, linnavalitsusse ja Haridus- ja Teadusministeeriumi poole.
(14) Gümnaasiumis on keelatud hilinemine, põhjuseta puudumine, kaklemine, peksmine, kaasõpilaste alandamine ja ebaviisakas käitumine õpetajate suhtes, samuti suitsetamine ja alkoholi, uimastite tarvitamine.
(15) Õppimise perioodiks õpilasele väljastatakse õpilaspilet.
§ 21. Õpilaste kohustused.
(1) Õpilane on kohustatud täitma Tammiku Gümnaasiumi kodukorda ja Eesti riigi seadusi. Gümnaasiumi õpilane esindab kõikjal väärikalt ennast, oma kooli ja oma maad.
(2) Aktiivselt osalema õppetöös, olema distsiplineeritud, suhtuma lugupidavalt kaasinimestesse, hoidma ümbritsevat loodust ;
(3) täitma kooli kodukorra ja ohutustehnika nõudeid ning kandma vastutust nende rikkumiste eest;
(4) käituma igas olukorras viisakalt, võtma osa kõigist õppekavaga määratletud ainetundidest, suhtuma õppetöösse kohusetundlikult, järgima tervislikke eluviise,
(5) hüvitama materiaalset kahju, mida on tekitatud kodukorda eirates;
(6) täitma ülesandeid, mis on seotud oma kooli vajadustest lähtuvalt ja mille esitajateks on kas klassijuhataja või direktsioon;
(7) täitma koolikohustust;
(8) täitma õppenõukogu otsuseid;
(9) kooliteel täitma liikluseeskirju,
(10) alluma gümnaasiumi juhtkonna ja õpetajate korraldustele.
§ 22. Õpilaste laitmine.
Õpilaste laitmisel kasutatakse järgmisi võimalusi: märkus õpilaspäevikusse või virtuaal-klassipäevikusse; väljakutsumine direktsiooni nõupidamisele, õppenõukogusse või hoolekogu istungile koos vanemaga; noomitus direktori käskkirjaga; gümnaasiumist väljaheitmine vastavalt seadusele, materiaalse kahju tekitamise korral kahju hüvitamine ning noorsoopolitseisse ja alaealiste komisjonile suunamine;
§ 23. Koolist puudumine.
Õpilased võivad koolist puududa maksimaalselt 3 päeva õppeaastas lapsevanemate loal. Pikemal puudumisel peab olema arstitõend. Puudumist kontrollib klassijuhataja.
§ 24. Tervise kaitse ja toitlustamine.
Gümnaasium tagab õpilastele koolis viibimise ajal tema tervise kaitse. Koolis on organiseeritud õpilaste toitlustamine, lisaks neile jagatakse piimatooted vastavalt seadusandlusele ja kehtestatud korrale.
§ 25. Lastevanemate koosolekud.
(1) Üks kord aastas toimub lastevanemate üldkoosolek, kus kooskõlastatakse ja ühtlustatakse kooli- ja lastevanemate nõudmisi. Üldkoosolek valib laste-vanemate esindaja hoolekogusse. Hoolekogu on aruandekohustuslik üldkoosoleku ees.
(2) Gümnaasiumi ja kodu koostööks kutsub klassijuhataja või kooli juhtkond vajadusel kokku vanemate koosoleku, kuid mitte harvem kui 2 korda aastas.
(3) Koosolek võib teha ettepanekuid gümnaasiumi juhtkonnale õppe- ja kasvatustöö parandamiseks.
§ 26. Arenguvestluste läbiviimine.
Pedagoogide ja õpilaste koostöö peamiseks vormiks on isiklik kontakt. Vähemalt üks kord õppeaasta jooksul viiakse õpilasega arenguvestlus, mille üldeesmärk on õpilase arengu toetamine, gümnaasiumi kehtestatud korras.
§ 27. Koolitöötajad.
§ 28. Personali koosseis.
(1) Gümnaasiumi pedagoogide koosseisu määrab kooli direktor lähtuvalt palgafondist, kooli vajadustest ja ametikohtade arvust .
(2) Pedagoogide ja direktori asetäitja õppe- ja kasvatusalal vaba ametikoha täitmiseks korraldab kooli direktor konkursi vastavalt seadusandlusele ja gümnaasiumi kehtestatud korras.
(3) Personaliga sõlmib, muudab, peatab või lõpetab töölepingud kooli direktor lähtudes tööseadusandlusest ja muudest õigusaktidest.
§ 29. Personali õigused, kohustused, ülesanded ja vastutus.
(1) Personali tööülesanded ja - koormuse, kohustused, õigused ja vastutuse lepib töötajaga kokku kooli juhtkond, kusjuures lähtutakse kooli kodukorra eeskirjadest, ametijuhendist, töökaitsealastest eeskirjadest ja määrustest.
(2) Õpetaja vastutab oma töö tulemuste eest, õppeplaani, tunniplaani ja vastava aine õppekava täitmise eest.
(3) Gümnaasiumi juhtkond hindab õpetaja tööd õpilaste teadmiste-oskuste kvaliteedi ja kasvatustöö tulemuste alusel.
(4) Pedagoogide põhiülesanne on õppe-kasvatustöö suunamine, tunnetusprotsesside juhtimine ning neis osalemine vastastikuse lugupidamise ja üksteist mõistva koostöö alusel.
(5) Õpetaja on kohustatud andma õpilastele põhikooli ja gümnaasiumi riikliku ja kooli õppekavaga määratud teadmiste taseme.
(6) Õpetaja vastutab oma töö tulemuste eest ja tema hoolde usaldatud kooli vara eest.
(7) Pedagoogil ei ole õigust keelduda talle määratud pedagoogilistest ülesannetest - õpilaste nõustamine ja abistamine, õppekavade ja materjalide koostamine, tundideks ettevalmistamine, korrapidamine, klassi või kabinetti juhatamine, õhtuse õpilasürituse töö jne., kui nad toimuvad gümnaasiumi ruumides või üldtööplaani järgi, saavad tasustatud või mahuvad üldtööaja sisse.
(8) Juhtkonnal ei ole õigus nõuda töötajalt ülesannete täitmist, juhul, kui nad ei ole fikseeritud töötaja töölepingus ja ametijuhendis.
(9) Klassijuhataja ülesanne on tundma õppida õpilase isiksust ja elutingimusi, teha koostööd lastevanematega.
(10) Õpetajad on kohustatud tegelema enesetäiendamisega ja erialase kvalifikatsiooni tõstmisega.
(11) Õpetajal on õigus valida õppevahendeid ja -meetodeid ning teha ettepanekuid õppe- ja kasvatustöö paremaks korraldamiseks, osaleda kooli- ja linnaainesektsioonide töös.
(12) Gümnaasiumi töötajatel on keelatud avalikustada lapselt saadud teavet lapse perekonna kohta.
(13) Töödistsipliini rikkumine, sh töötajale töölepingu, gümnaasiumi põhimääruse, kodukorra eeskirjade ja ametijuhendiga pandud töökohustuste täitmata jätmine või mittenõuetekohane täitmine töötaja süü tõttu toob kaasa distsiplinaarkaristuse määramise vastavalt tööseadusandlusele.
(14) Distsiplinaarkaristuse määramise käskkiri tehakse töötajale teatavaks allkirja vastu.
(15) Gümnaasiumi töötajatel on õigus vastastikusel kokkuleppel direktoriga täiendada oma teadmisi täiendkursustel, vastavalt koolis kehtivale korrale.
(16) Gümnaasiumi töötajatel on õigus kasutada oma kooli ruume, rajatisi ja vahendeid tasuta vastavalt koolis kehtivale korrale.
§ 30. Pedagoogide atesteerimine.
Pedagooge atesteerib gümnaasiumi atesteerimiskomisjon nende avalduste põhjal. Atesteerimise tingimused ja korra kehtestab haridus-ja teadusminister määrusega.
§ 31. Teenindava personali ülesanded.
Gümnaasiumi abi- ja teenindava personali ülesandeks on tagada kooli häireta töö ja majandamine ning vara säilitamine ja korrasolek.
KOOLIELU KORRALDAMINE JA GÜMNAASIUMI JUHTIMINE
§ 32. Gümnaasiumi direktor.
(1) Gümnaasiumi juhib direktor.Direktor kannab vastutust kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(2) Direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab Kohtla-Järve Linnavalitsus välja avaliku konkursi.
(3) Direktori kinnitab ametisse Kohtla-Järve Linnavalitsus. Töölepingu direktoriga sõlmib, muudab, peatab või lõpetab linnapea.
1) Vastutab õppe- ja kasvatustegevuse taseme riiklikule standardile vastavuse; kooli varade säilimise ja sihtotstarbelise käsutamise, majandus- ja finantstegevuse seaduslikkuse eest;
2) esindab gümnaasiumi kõigis riigi- ja omavalitsusorganites ning kohtus,
3) käsutab gümnaasiumi vara vastavalt linnavolikogu poolt sätestatud korrale;
4) kinnitab kooli õppekava;
5) sõlmib, muudab, peatab või lõpetab personali töölepinguid, määrab kindlaks personali kohustused ja vastutuse;
6) võtab tööle ning lõpetab töölepinguid, määrab klassijuhatajad;
7) tunnustab ja karistab töötajaid;
8) korraldab õppenõukogu tööd, juhatab korralisi koosolekuid;
9) loob tingimused õppetööks, huvialaseks tegevuseks;
10) korraldab õpetaja vaba ametikoha täitmiseks hoolekogu poolt kinnitatud korras konkursi;
11) tegutseb gümnaasiumi nimel erivolitusteta, esindab seda suhetes teiste juriidiliste ja füüsiliste isikutega, sõlmib gümnaasiumi nimel selle eesmärkide saavutamiseks ja täitmiseks vajalikke lepingud kooli kinnitatud eelarve raames,
12) on aruandekohustuslik hoolekogu ees,
13) teeb kõrgemalseisvale organile ettepanekuid gümnaasiumi struktuuri ja koosseisu ning gümnaasiumi tegutsemiseks vajalike vahendite saamiseks.
§ 33. Direktori asetäitjad õppe- kasvatustöö alal:
1) vastutavad õppe-ja kasvatustöö organiseerimise, õppekava täitmise, õpetamise ja õpilaste teadmiste kvaliteedi tagamise eest;
2) juhendavad, kontrollivad ja annavad hinnanguid pedagoogide tööle;
3) organiseerivad metoodilist tööd;
4) koostavad aruandeid õppe-ja kasvatustöö olukorra kohta;
§ 34. Huvijuht
Õpilaste huvialast tegevust koolis suunab ja koordineerib huvijuht koostöös kooli õpilaste omavalitsusega.
§ 35. Kooli õppe- ja kasvatusküsimuste ning muude koolielu probleemide lahendamiseks on koolil alaliselt tegutsev õppenõukogu, õpilasomavalitsus ja hoolekogu, mis tegutsevad vastavalt Haridus- ja Teadusministeeriumi määrustele, seadustele ning kooli põhimäärusele.
FINANTSEERIMINE, MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
§ 36. Gümnaasiumi vara.
Gümnaasiumi vara moodustavad talle Kohtla-Järve Linnavalitsuse poolt sihtotstarbeliseks käsutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
§ 37. Gümnaasiumi rahalised vahendid.
(1) Gümnaasium saab rahalised vahendid riigieelarvest, kohalikust eelarvest, laekumistest sihtfondidest, asutuste, ettevõtete, organisatsioonide ja üksikisikute annetustest ning gümnaasiumi põhitegevusega seotud tasulistest teenustest.
Gümnaasium on iseseisval bilansil, omab oma pangaarveid ja koolis töötavaid raamatupidajaid.
(2) Gümnaasiumi vara soetatakse Kohtla-Järve linna kohalikust eelarvest eraldatud vahenditest ja see kuulub koolile. Vara kasutajateks on kooli personal ja õpilaskond, vara käsutajaks on direktor.
(3) Gümnaasiumi majandustegevuseks vajalikud vahendid eraldatakse Kohtla-Järve Linnavolikogu poolt kalendriaastaks kinnitatud eelarvega, millele lisandub omatulude eelarve.
(4) Gümnaasiumil on õigus teenida eelarveväliseid vahendeid järgmiselt:
1) temale kasutamiseks antud ruume ja vara rentida või anda käsutada juriidilistele ja füüsilistele isikutele tasu eest kokkulepitud korras;
2) korraldada tasulisi diskosid, peoõhtuid, pidusid lastevanematele ja mikrorajooni elanikele, noortele; läbi viia õhtusel ajal ja puhkepäevadel tasulisi huvialaringe, olemasolevate kõrge kvalifikatsiooniga spetsialistide poolt korraldatud kursuseid õpilastele ja mikrorajooni elanikele;
3) oma põhitegevuse kõrval ning seda kahjustamata tegeleda õppekavavälise koolituse, võistluste, festivalide, kontsertide ja näituste korraldamisega, õppematerjalide valmistamise ja kirjastamisega jne.
(5) Gümnaasium võib kasutada omatulude eelarvet:
1) koosseisuväliste ametikohtade tasumiseks ja maksudeks;
2) sanitaarremondiks;
3) kommunaalteenuste osaliseks maksuks;
4) inventari soetamiseks;
5) ravimite ostmiseks;
6) õppevahendite ostmiseks;
7) rahaliste preemiate väljamaksmiseks õpilastele, kes on saavutanud auhinnalisi kohti linna-, maakonna- ja vabariigi aineolümpiaadidel ja konkurssidel;
8) ilukirjanduse muretsemiseks;
9) õpilaste ja külaliste vastuvõtuks;
10) infotehnoloogia muretsemiseks;
11) eriti silmapaistvate õpetajate premeerimiseks;
12) transpordi tellimiseks;
13) gümnaasiumi ruumide vormistamiseks.
GÜMNAASIUMI ASJAAJAMINE, ARUANDLUS JA JÄRELVALVE
(1) Gümnaasiumi õppe- ja kasvatustegevusealaste dokumentide loetelu ja vormid ning nende täitmise korra kehtestab haridusminister määrusega.
(2) Asjaajamise alused kehtestab direktor.
(3) Gümnaasiumi raamatupidamise arvestust peetakse õigusaktidega kehtestatud korras.
(1) Järelvalvet gümnaasiumi majandustegevuse, varade ja eelarve kasutamise üle teostab linnavalitsus ja linnavolikogu revisjonikomisjon.
(2) Kontrolli gümnaasiumi õppetegevuse korralduse ning taseme üle teostab linnavalitsus (teeninduslik järelvalve), riiklik järelvalve vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korrale.
§ 40. Välissuhted.
(1) Koolil on õigus kooskõlastatult volikoguga arendada välissuhteid.
(3) Kool võib saata õpetajaid ja õpilasi välisriikidesse. Kulud kannab üldjuhul sinnasõitev isik või kool, lähtudes gümnaasiumi eelarvest. Sõitvate gruppide koosseisu kinnitab kooli direktor.
§ 41. Gümnaasiumi ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Gümnaasiumi ümberkorraldamise, ümberkujundamise ja tegevuse lõpetamise otsustab linnavolikogu.
(2) Ümberkorraldamine, ümberkujundamine või tegevuse lõpetamine toimub pärast õppeperioodi lõppu.
(3) Gümnaasiumi ümberkujundamisest või tegevuse lõpetamisest teatab direktor õpilastele, lastevanematele, pedagoogidele ja töötajatele ning linnavalitsus Teadus- ja Haridusministeeriumile, vähemalt 6 kuud enne uue õppeaasta algust.
PÕHIMÄÄRUSE MUUTMISE KORD JA RAKENDUSSÄTTED
§ 42. Põhimääruse muutmise kord.
(1) Hoolekogu arutab läbi ja kiidab heaks gümnaasiumi põhimääruse.
(2) Gümnaasiumi põhimääruse kinnitamine ja selle muutmine toimub linnavolikogu poolt sätestatud korras.
(1) Tunnistada kehtetuks Kohtla-Järve Linnavolikogu 28. juuni 2000.a. määruse nr 26 «Munitsipaalkoolide põhimääruste kinnitamine» lisa 7.
(2) Määrus jõustub 03.aprillil 2006.a.


Eesti Kunstimuuseumi tegevuse lõpetamine – Riigi Teataja
Eesti Kunstimuuseumi tegevuse lõpetamine
Eesti Kunstimuuseumi tegevuse lõpetamine - sisukord
§ 1 Tegevuse lõpetamine
§ 2 Likvideerimiskomisjon
§ 3 Töölepingute üleminek
§ 4 Riigieelarve assigneeringute sulgemine
RT I, 28.06.2016, 25
Vastu võetud 22.06.2016 nr 3
Määrus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse seaduse § 43 lõike 3 alusel ning kooskõlas muuseumiseaduse ja Vabariigi Valitsuse 8. oktoobri 1996. a määrusega nr 244 „Valitsusasutuste hallatavate riigiasutuste moodustamise ja ümberkorraldamise ning nende tegevuse lõpetamise kord”.
§ 1. Tegevuse lõpetamine
(1) Seoses vajaduse kadumisega osutada muuseumiteenust riigiasutuse tasandil lõpetatakse riigiasutuse Eesti Kunstimuuseum tegevus alates 1. septembrist 2016. a ning tegevuse lõpetava riigiasutuse ülesanded antakse üle asutatavale Sihtasutusele Eesti Kunstimuuseum.
(2) Tegevuse lõpetava riigiasutuse kõrgemalseisev valitsusasutus on Kultuuriministeerium.
(3) Tegevuse lõpetava riigiasutuse nimi on Eesti Kunstimuuseum (registreeritud riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris registrikoodiga 70004548).
§ 2. Likvideerimiskomisjon
(1) Eesti Kunstimuuseumi tegevuse lõpetamiseks moodustatakse likvideerimiskomisjon järgmises koosseisus:
Eesti Kunstimuuseumi peadirektor;
Eesti Kunstimuuseumi pearaamatupidaja;
Eesti Kunstimuuseumi peavarahoidja;
Kultuuriministeeriumi finantsosakonna juhataja;
Kultuuriministeeriumi kultuuriväärtuste osakonna muuseuminõunik;
Kultuuriministeeriumi õigus- ja varahaldusosakonna varahalduse peaspetsialist;
Kultuuriministeeriumi õigus- ja varahaldusosakonna õiguse peaspetsialist;
Kultuuriministeeriumi üldosakonna personalijuht;
Riigi Tugiteenuste Keskuse, Kultuuriministeeriumi valitsemisala talituse juhataja – pearaamatupidaja.
(2) Likvideerimiskomisjoni esimees on Kultuuriministeeriumi kultuuriväärtuste osakonna muuseuminõunik.
(3) Likvideerimiskomisjon alustab tööd 1. juulil 2016. a ning lõpetab töö ja esitab tegevuse lõpetava riigiasutuse lõppbilansi 31. augusti 2016. a seisuga, riigivara üleandmise-vastuvõtmise akti ja asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise akti kultuuriministrile hiljemalt 19. septembril 2016. a.
§ 3. Töölepingute üleminek
Eesti Kunstimuuseumi töötajate töölepingud, välja arvatud direktori tööleping, lähevad 1. augustist 2016. a muutumatul kujul üle Sihtasutusele Eesti Kunstimuuseum vastavalt võlaõigusseadusele.
§ 4. Riigieelarve assigneeringute sulgemine
Eesti Kunstimuuseum kasutamata jäänud riigieelarve assigneeringud suletakse 1. septembrist 2016. a.
Kultuuriministri 8. juuli 2013. a määrus nr 8 „Eesti Kunstimuuseumi põhimäärus” tunnistatakse kehtetuks.
Määruse § 5 jõustub 1. septembril 2016. a.


text:
Alternatiivlikvideerimisele – osaühingu või aktsiaseltsi ja füüsiliseisiku vara ühinemine | Leinonen Estonia
In English In Estonian In Finnish
Teave.
Siin saate lugeda Leinonen Estonia uudiseid.
Kirjutame raamatupidamises toimuvast ning kõigest huvitavast, mis on seotud Balti turgudega.
+372 6117 700
Alternatiiv likvideerimisele – osaühingu või aktsiaseltsi ja füüsilise isiku vara ühinemine 05. apr
Ettevõtte saab Eestis luua vaid paari klõpsuga, kuid oma ühingu sulgemine on olnud aeganõudev ning sugugi mitte nii lihtne.
Kuni 2015. aastani oli äriühingu lõpetamiseks ja äriregistrist kustutamiseks kaks alternatiivi: vabatahtlik lõpetamine (likvideerimine) või sundlõpetamine. Sellest aastast on osaühingu ja aktsiaseltsi lõpetamine muutunud palju lihtsamaks ning seadus pakub kolmandatki võimalust – äriühingu ja selle füüsilisest isikust omaniku vara ühendamist. Tegemist on vabatahtliku likvideerimismenetluse alternatiiviga, mis on lihtsam võimalus siis, kui osaühingul või aktsiaseltsil on füüsilisest isikust ainuosanik või ainuaktsionär.
Tavapärane likvideerimismenetlus
Äriseadustik sätestab likvideerimismenetluseks kohustuslikud toimingud ja konkreetsed tähtajad. Praktikas kestab likvideerimine lõpetamisotsuse vastuvõtmisest kuni osaühingu või aktsiaseltsi registrist kustutamiseni keskmiselt kaheksa kuud kuni aasta või kauemgi. Tihti on peetud ühingu lõpetamist keeruliseks, aegaraiskavaks ja kulukaks protsessiks, mis nõuab dokumentide ja täiendavate aruannete koostamist, seda eriti nn ühe-mehe-ühingute puhul.
Mõnikord on osanik või aktsionär ammu loobunud äritegevusest ega ole huvitatud ettevõtte jätkamisest ning loodab lihtsamale ja hõlpsamale sundlõpetamisele, kus kohus otsustab ühingu registrist kustutada likvideerimismenetlust tegemata. Sundlõpetamine võib toimuda näiteks juhul, kui äriühing ei esita tahtlikult majandusaasta aruannet, omakapitali ei viida vastavusse seaduse nõuetega, juhatuse liikme ametiaeg on lõppenud rohkem kui kaks aastat tagasi ja uut juhatust ei ole valitud ning omanikud ja juhtkond ignoreerivad registripidaja hoiatusi. Kuigi see võib näida kergema lahendusena, jääb informatsioon ettevõtte sundlõpetamise kohta äriregistri andmebaasi avalikuks ja kättesaadavaks kõikidele huvi tundvatele isikutele.
Tavapärase likvideerimismenetluse korral võtab ainuosanik või -aktsionär vastu kirjaliku otsuse või allkirjastab koosoleku protokolli, milles märgitakse ühingu lõpetamine, seniste juhatuse liikmete tagasikutsumine ja likvideerija määramine, kes lõpetab ühingu tegevuse, vajaduse korral nõuab sisse võlad, müüb vara ja rahuldab võlausaldajate nõuded. Likvideerijaid võib olla ka rohkem, kuid vähemalt üks neist peab olema isik, kelle elukoht on Eestis.
Likvideerimise äriregistrisse kandmiseks tuleb otsus koos kandeavalduse ning likvideerija kinnitusega edastada registripidajale. Kandeavaldust saab allkirjastada nii notaribüroos kui ka mugavalt Ettevõtjaportaalis ID-kaardi vahendusel.
Pärast likvideerimise registrisse kandmist tuleb avaldada teade portaalis Ametlikud Teadaanded, milles antakse teada äriühingu lõpetamismenetluse alustamisest ning aadress, kuhu võlausaldajatel on õigus nelja kuu jooksul esitada oma nõuded. Kõikidele teadaolevatele kreeditoridele tuleb saata kirjalik teade. Likvideerijad rahuldavad ühingule teada olevad võlausaldajate nõuded või deponeerivad raha, sõltumata sellest, kas nõue on esitatud või mitte.
Lõpetamisotsuse vastuvõtmisega lõpeb seni kestnud majandusaasta ning algab uus. Lõpetamisotsuse vastuvõtmisest alates koostavad likvideerijad kolme kuu jooksul likvideerimise algbilansi, mis saadetakse osanikule või aktsionärile kinnitamiseks ning edastatakse ka registriosakonnale.
Pärast äriühingu nõuetekohast likvideerimist esitavad likvideerijad avalduse ettevõtte äriregistrist kustutamiseks. Avalduse saab esitada mitte varem kui kuue kuu möödumisel lõpetamise registrisse kandmisest ning Ametlikes Teadannetes teavitamisest.
Äriregistrist kustutamise avaldusele lisatakse lõppbilanss, vara jaotusplaan ning informatsioon dokumentide hoidja kohta. Avaldust saab esitada notaris või digitaalselt Ettevõtjaportaalis.
Vara jaotatakse osanike või aktsionäride vahel osade või aktsiate nimiväärtuse järgi, kui otsuse või põhikirjaga ei ole muud kokkulepet sätestatud. Samuti tuleb kinnitada, et lõppbilanssi ega vara jaotusplaani pole kohtus vaidlustatud või hagi on läbi vaatamata või rahuldamata jäetud, osaühing või aktsiaseltsi võlausaldajate nõuded on rahuldatud või selleks vajalik vara on hoiustatud ning et osaühing või aktsiaselts ei osale poolena üheski käimasolevas kohtumenetluses.
Äriühingut ei või vabatahtliku lõpetamise korral äriregistrist kustutada maksu- ja tolliameti kirjaliku nõusolekuta, mille saamiseks esitab registripidaja kirjaliku avalduse. Juhul kui nõusolekut ei ole väljastatud 10 päeva jooksul, loetakse maksuamet registrist kustutamisega nõus olevaks.
Kuigi eeltoodud protseduur nõuab kindlate tähtaegade järgimist ning ooteperioodi, mitmete dokumentide koostamist, vajadusel auditeerimist, on tavapärane likvideerimine selge ja lõplik, osanik või aktsionär ei jää oma varaga vastutama.
Lõpetamine füüsilise isiku varaga ühendamise kaudu
Osaühingu või aktsiaseltsi lõpetamiseks füüsilise isiku varaga ühinemise kaudu võib ühingu struktuur olla selline, et omanikuks on ainult füüsilisest isikust ainuosanik või ainuaktsionär. Ühendavale eraisikule kohaldatakse ÄS-is sätestatud ühendava osaühingu sätteid. Samuti on lubatud ühinemine füüsilise isiku varaga siis, kui tegemist on abikaasade ühisvaraga või eraisiku kõrval kuuluvad ühendatava osaühingu osad või aktsiaseltsi aktsiad üksnes ühingule endale (nn oma osa või aktsia). Uut liiki ühinemist saab rakendada ka siis, kui sellise omandisuhteni jõutakse enne ühinemismenetlust, näiteks teised osanikud või aktsionärid võõrandavad oma osalused ühele omanikule. Samuti on lubatud mitmel ühingul korraga ühineda ning ei ole vaja mitut likvideerimismenetlust teha.
Äriühingu vara läheb füüsilisele isikule üle üldõigusjärgluse korras – üle lähevad nii kõik õigused kui ka kohustused. Eelkõige sobib selline ühinemise viis äriühingutele, mis on lõpetanud aktiivse tegevuse ning millel puuduvad võlad ja kohustused. Ühendatav ettevõte ei tohi olla pankrotis ning ühendav füüsiline isik ei tohi olla maksejõuetu.
Kuigi selline füüsilisest isikust omaniku varaga ühinemine on märgatavalt kiirem võrreldes tavapärase likvideerimisega, siis oluline on teada, et sellise ühinemisega kaasneb füüsilise isiku piiramatu isiklik vastutus ühendatava ühingu kohustuste eest.
Samuti on tähtis teada, et kui füüsiline isik jätkab saadud vara hulgas saadud ettevõtte tegutsemist, siis tuleb tal ennast registreerida FIE-na.
Ühinemisprotsessi peamised etapid
Osaühing või aktsiaselts ning ainuomanik allkirjastavad notariaalse ühinemislepingu, milles sätestatakse ühinemise tingimused.
Üks kuu enne avalduse esitamist saadab äriühingu juhatus kõikidele teadaolevatele võlausaldajatele kirjaliku teate ühinemise kohta ning avaldab teate ka Ametlikes Teadaannetes. Võlausaldajal on õigus nõuda tagatist sellistele nõuetele, mis on tekkinud enne või 15 päeva pärast teate avaldamist.
Kui äriühing on abikaasade ühisvara või osad/aktsiad on panditud, tuleb saada abikaasa või pandipidaja notariaalne nõusolek.
Pärast ühe kuu möödumist allkirjastatakse notariaalne avaldus registrile koos lõppbilansi ning muude vajalike dokumentidega ühinemise tulemusena kustutatakse äriühing registrist.
Sarnaselt tavapärase likvideerimisega tuleb registripidajal ühinemise korral taotleda maksuameti nõusolekut, mille andmisest on ametil õigus keelduda ka juhul, kui tal on nõudeid ühendava füüsilise isiku vastu.
Praktikas kestab ühinemisprotsess füüsilise isiku ja tema äriühingu vahel oluliselt vähem kui tavapärane likvideerimisprotsess – umbes 2 - 4 kuud.
Täpne ühinemise kirjeldus on sätestatud äriseadustiku (ÄS) 31. peatüki uues 41 jaos (§-d 4271 – 4275). Lisaks ÄS-ile muudeti ka teisi seadusi, sealhulgas tulumaksuseaduse (TuMS) § 50 lg 2 ja 22 ning § 15 p 31. Siiani sätestas TuMS-i § 50 lg 2, et äriühing maksab tulumaksu aktsia- või osakapitali või sissemaksete vähendamisel, aktsiate, osade, osamaksete või sissemaksete tagasiostmisel või tagastamisel või muul juhul omakapitalist tehtud väljamaksete ning makstud likvideerimisjaotiste summa osalt, mis ületab äriühingu omakapitali tehtud rahalisi ja mitterahalisi sissemakseid. Paragrahvi täiendati teise lausega, mis selgitab, et ühendanud või ühinemisel asutatud äriühingu omakapitali tehtud sissemaksena ei võeta arvesse ühe ühinenud äriühingu poolt teise ühinenud äriühingu omakapitali või ühinenud äriühingu poolt ühinemisel asutatud äriühingu omakapitali tehtud sissemakseid.
Tulumaksuseaduse § 50 lõike 22 teise lausesse lisati täiendus, mille kohaselt maksukohustust ei teki vaid juhul, kui äriühingu vara kasutatakse teise äriühingu või mitteresidendist äriühingu püsiva tegevuskoha kaudu. Füüsilise isiku tulu maksustatakse aga erinevalt juriidilisest isikust tulu saamisel ja seega pole maksustamise edasilükkamine ühinemise hetkest kaugemale enam põhjendatud. Sama kehtib juhul, kui kustutatud äriühingu vara kasutatakse edaspidi füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtluses.
TuMS-i § 15 lõiget 3 on täiendatud punktiga 32, mis ütleb, et äriühingu ühinemisel füüsilise isiku varaga maksustatakse tulumaksuga äriühingult rahalises või mitterahalises vormis saadud tulu ning ülevõetud kohustuste vahe, mis ületab osaluse soetamismaksumust, välja arvatud nimetatud kasu osa, mis on või mille aluseks olev kasumiosa on tulumaksuga maksustatud. Kui äriühingult üle võetud kohustus langeb hiljem ära nõudest loobumise, aegumise, võlgniku ja võlausaldaja kokkulangemise tõttu või muul põhjusel, maksustatakse tulumaksuga äralangenud kohustuse summa, mille võrra ühinemisel äriühingust saadud tulu vähendati.
© 2019 Leinonen Estonia
Põhja pst. 25

matches:
kohus
§ 50
§ 15
§ 50
§ 50
§ 15