Alutaguse Huvikeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Alutaguse Huvikeskuse põhimäärus
Alutaguse Huvikeskuse põhimäärus - sisukord
§ 2 Huvikeskuse õiguslik seisund
§ 3 Nimi ja teeninduspiirkond
§ 4 Huvikeskuse asukoht ja struktuuriüksused
§ 7 Huvikeskuse tegevuse eesmärk
§ 8 Huvikeskuse põhiülesanded
§ 9 Huvikeskuse juhataja
§ 10 Huvikeskuse struktuur ja töötajad
§ 11 Huvikeskuse nõukogu
§ 13 Nõukogu töökord
5 KULTUURIKESKUS
§ 14 Kultuurikeskuse tegevuse eesmärk ja ülesanded
§ 15 Raamatukogu tegevuse eesmärk ja ülesanded
§ 16 Raamatukogu tegevuse korraldamine
§ 17 Raamatukogutöötajad
§ 18 Raamatukogu kogud
7 NOORTEKESKUS
§ 19 Noortekeskuse tegevuse eesmärk ja ülesanded
8 VARA JA FINANTSEERIMINE
§ 20 Huvikeskuse vara
§ 21 Huvikeskuse majandus- ja finantstegevus
9 JÄRELEVALVE JA ARUANDLUS
§ 24 Huvikeskuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
11 PÕHIMÄÄRUSE KINNITAMINE JA MUUTMINE
§ 25 Põhimääruse kinnitamise ja muutmise kord
RT IV, 05.12.2019, 7
Vastu võetud 28.11.2019 nr 115
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2 ja Alutaguse Vallavolikogu 23.04.2018. a määruse nr 43 „Alutaguse valla põhimäärus“ § 105 lõigete 3 ja 4 alusel.
Alutaguse Huvikeskuse (edaspidi huvikeskus) põhimäärus sätestab huvikeskuse eesmärgid ja ülesanded, tegevusvaldkonnad, struktuuri ja juhtimise põhimõtted, huvikeskuse majandamise ja asjaajamise alused, järelevalve teostamise ning põhimääruse muutmise korra.
§ 2. Huvikeskuse õiguslik seisund
(1) Alutaguse Huvikeskus on Alutaguse Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus, mis koordineerib Alutaguse valla territooriumil olevate rahvamajade, seltsimajade, kogukonnamajade, raamatukogude ning noortekeskuste tegevust.
(2) Huvikeskus tegutseb vallavalitsuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalteenistuse haldusalas.
(3) Huvikeskus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi ja kohaliku omavalitsuse õigusaktidest, kultuuripärandi kaitse rahvusvahelistest lepingutest, teistest rahvusvahelistest õigusaktidest ja suunisdokumentidest ning käesolevast põhimäärusest.
§ 3. Nimi ja teeninduspiirkond
(1) Huvikeskuse ametlik nimetus on Alutaguse Huvikeskus.
(2) Huvikeskuse teeninduspiirkond on Alutaguse vald (edaspidi vald).
§ 4. Huvikeskuse asukoht ja struktuuriüksused
(1) Huvikeskus asub Mäetaguse alevikus ning postiaadress on Kooli tn 21, Mäetaguse alevik 41301, Alutaguse vald, Ida-Virumaa.
(2) Huvikeskus tegutseb struktuuriüksuste kaudu. Huvikeskuse struktuuriüksusteks on kultuurikeskused, raamatukogud ja noortekeskused.
(3) Kultuurikeskused on:
1) Alajõe kogukonnamaja;
2) Iisaku rahvamaja;
3) Kiikla rahvamaja;
4) Mäetaguse rahvamaja;
5) Kurtna seltsimaja;
6) Pagari seltsimaja;
7) Tudulinna kogukonnamaja;
8) Tudulinna rahvamaja.
(4) Raamatukogud on:
1) Alajõe raamatukogu;
2) Iisaku raamatukogu;
3) Kuremäe raamatukogu;
4) Kurtna raamatukogu;
5) Kiikla raamatukogu;
6) Mäetaguse raamatukogu;
7) Pagari raamatukogu;
8) Tudulinna raamatukogu.
(5) Noortekeskused on:
1) Iisaku noortekeskus;
2) Kurtna noortekeskus;
3) Mäetaguse noortekeskus.
(1) Huvikeskusel on oma nimetusega pitsat ja sümboolika.
(2) Huvikeskuse logo on neljavärviline (roheline, kollane, sinine, roosa) kaheksakand.
(3) Pitsati jäljend on ringikujuline, sinist värvi, mille keskel on huvikeskuse logo. Pitsati jäljendil on kiri: ülal „Alutaguse vald“ ja all „Alutaguse Huvikeskus“.
Huvikeskus korraldab oma asjaajamist õigusaktidega kehtestatud nõuete ja asjaajamiskorra kohaselt.
§ 7. Huvikeskuse tegevuse eesmärk
Huvikeskuse tegevuse eesmärk on kultuuritraditsioonide järjepidevuse tagamine, rahvuskultuuri säilitamine ja arendamine, valla elanikele sisukate vaba aja veetmise võimaluste loomine rahvakultuuri ja meelelahutuse vallas, tingimuste loomine noore isiksuse mitmekülgseks arenguks ning vaba juurdepääsu võimaldamine informatsioonile, teadmistele ja kultuurile.
§ 8. Huvikeskuse põhiülesanded
Huvikeskuse põhiülesanded on:
1) valla kultuurielu korraldamine ning vaba aja veetmise võimaluste loomine;
2) valla infolehe (edaspidi vallaleht) väljaandmine;
3) avatud noorsootöö korraldamine;
4) raamatukogu põhiteenuste osutamine vastavalt rahvaraamatukogu seadusele ja kasutamise eeskirjadele;
5) kohaliku elu edendamiseks tasuliste eriteenuste osutamine: ruumide rent, majutus- ja toitlustusteenused, postiteenused ja postitarvikute jaemüük, paljundustööd, tasulised kultuuriüritused, tasulised taidlus- ja huviringid jm.
§ 9. Huvikeskuse juhataja
(1) Huvikeskust juhib ja huvikeskuse tööd korraldab juhataja.
(2) Juhataja vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab vallavalitsus. Konkursi võitnud isiku kinnitab ametisse vallavalitsus vallavanema ettepanekul.
(3) Juhatajaga sõlmib, muudab ning ütleb üles töölepingu, täidab tema suhtes muid tööandja õigusi ning kohustusi vallavanem või tema poolt volitatud isik.
(4) Juhataja täidab Alutaguse Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) ja vallavalitsuse õigusaktidest, töölepingust ja käesolevast põhimäärusest tulenevaid ülesandeid ning vastutab nende täitmise eest, sealhulgas:
2) esindab valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut tööandjana ning sõlmib, muudab ja ütleb üles huvikeskuse töötajatega töölepingud;
3) esitab vallavalitsusele kehtestatud tähtaegadel ja korras huvikeskuse eelarve eelnõu ja tagab eelarve täitmise vastavalt õigusaktidega sätestatud nõuetele;
4) esindab valda tsiviilõiguslikes suhetes tehingute tegemisel, mis on vajalikud huvikeskuse ülesannete täitmiseks kehtivate õigusaktide alusel;
6) esitab vallavalitsusele kinnitamiseks huvikeskuse töötajate koosseisu, kinnitab huvikeskuse töötajate palgad tuginedes vallavolikogu poolt kehtestatud töötasustamise alustele ja huvikeskuse eelarvele;
7) kinnitab huvikeskuse töökorralduse reeglid ja muud huvikeskuse sisesed eeskirjad ja teeb need teatavaks;
8) koostab huvikeskuse tegevust reguleerivate õigusaktide eelnõud ning esitab need vastuvõtmiseks, kehtestamiseks või kinnitamiseks vallavalitsusele või vallavolikogule;
9) teeb vallavalitsusele ettepanekuid valla kultuuri-, noorsootöö ja raamatukogunduse valdkondade parendamiseks, huvikeskuse tulemuslikumaks tööks, täiskasvanute, noorte ja laste vaba aja veetmise korraldamiseks ning vastavate tingimuste loomiseks muudes huvitegevusega seotud küsimustes.
(5) Juhataja äraolekul täidab tema kohuseid juhataja käskkirjaga määratud isik.
(6) Juhataja peab huvikeskuse sisemise töökorraldusega (töölepingud, ameti- või tööjuhendid või ühekordsed tööülesanded) tagama, et juhataja ülesannete täitmine ning huvikeskuse esindamine on tagatud ajal, mil juhatajal ei ole õigust või juhataja ei saa juhataja ülesandeid täita ning huvikeskust esindada.
§ 10. Huvikeskuse struktuur ja töötajad
(1) Huvikeskuse struktuuri ja töötajate koosseisu kinnitab vallavalitsus juhataja ettepanekul.
(2) Huviringide koosseisu otsustab juhataja, arvestades vallaeelarve võimalusi, valla elanike huve ja huviringi vajalikkust. Huviringe juhivad ringijuhid.
4. peatükk NÕUKOGU
§ 11. Huvikeskuse nõukogu
(1) Kultuuri-, noorsootöö ja raamatukogunduse valdkondade arendamiseks, vallalehe kolleegiumi ülesannete täitmiseks ning vallavolikogule ja -valitsusele ettepanekute tegemiseks moodustatakse kuni viieliikmeline huvikeskuse nõukogu (edaspidi nõukogu).
(2) Nõukogu koosseisu kinnitab vallavalitsus vähemalt üheks aastaks.
(3) Nõukogu liikmed valivad endi hulgast esimehe ja aseesimehe.
1) ettepanekute tegemine vallavalitsusele ja vallavolikogule kõigis huvikeskuse tööd puudutavates küsimustes;
2) huvikeskuse tegevuse analüüsimine ja ettepanekute tegemine juhatajale ja vallavalitsusele;
3) huvikeskuse üldiste pikemaajaliste arengusuundade väljatöötamisele kaasaaitamine;
4) vallalehe väljaandmise koordineerimine ja järelevalve teostamine vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
§ 13. Nõukogu töökord
(1) Nõukogu koosoleku kokkukutsumisest informeeritakse nõukogu liikmeid vähemalt 5 päeva enne koosoleku toimumist. Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt 3 liiget.
(2) Nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kaks korda aastas.
(3) Nõukogu koosolekud protokollitakse. Protokoll peab vastama haldusdokumentidele esitatavatele nõuetele ja nende säilitamise korraldab juhataja. Protokoll peab olema vormistatud 10 tööpäeva jooksul pärast koosoleku toimumist.
(4) Nõukogu esimese koosoleku kutsub kokku juhataja, edaspidi nõukogu esimees, tema äraolekul aseesimees. Nõukogu kokkukutsumiseks võib ettepaneku teha ka juhataja või vallavalitsus.
(5) Juhataja osaleb nõukogu istungitel, kuid ta ei või olla nõukogu liige.
(6) Nõukogu töös osalemine on üldjuhul tasuta, hüvitatakse nõukogu tööga seotud tegelikud kulud.
5. peatükk KULTUURIKESKUS
§ 14. Kultuurikeskuse tegevuse eesmärk ja ülesanded
(1) Rahvamaja, seltsimaja ja kogukonnamaja (edaspidi kultuurikeskus) tegevuse põhieesmärgiks on rahvakultuuri ning kohalike traditsioonide säilitamine ja edendamine, valla elanikele vaba aja veetmiseks, huvitegevuse harrastamiseks ja aktiivseks puhkuseks võimaluste loomine.
(2) Kultuurikeskuse põhiülesanded on:
1) valla kultuurielu ning kultuuriürituste korraldamine;
2) taidlusringide ja huvitegevuse korraldamine ning edendamine;
3) kohaliku elu edendamiseks tasuliste eriteenuste osutamine: ruumide rent, majutus- ja toitlustusteenused, paljundustööd, tasulised kultuuriüritused, tasulised taidlus- ja huvialaringid jm vastavalt kehtivatele õigusaktidele ja vallavalitsuse poolt kehtestatud hindadele;
4) külaliikumise toetamine ning koostöö arendamine vabaühendustega;
5) täiskasvanute huvihariduse ja tervisespordi toetamine;
6) õppe- ja enesetäiendamisvõimaluste pakkumine ja vahendamine (kursused, õpperingid, koolitused jm);
7) projektikonkurssidel osalemine;
8) valla kultuuriajaloo kogumine, rahvakultuuri ning kohalike traditsioonide järjepidevuse tagamine ning erinevate piirkondade kultuurilise eripära hoidmine;
10) koostöö tegemine kultuuri-, spordi ja haridusasutuste, seltsielu korraldavate füüsiliste ja juriidiliste isikute, ettevõtete ning teiste omavalitsustega;
11) valla ühtse kultuurikalendri koostamine ning avalikkuse teavitamine toimuvatest sündmustest.
(3) Kultuurikeskuse lahtiolekuajad kinnitab juhataja käskkirjaga.
6. peatükk RAAMATUKOGU
§ 15. Raamatukogu tegevuse eesmärk ja ülesanded
(1) Raamatukogu tegevuse eesmärk on tagada valla elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele ja kultuurile ning toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.
(2) Raamatukogu põhiülesanded:
1) lugejale vajalike teavikute kogumine, säilitamine, kättesaadavaks tegemine ning avalike andmebaaside kasutamise võimaldamine;
2) lugejale tasuta raamatukogu põhiteenuste osutamine (teavikute kohapeal kasutamine ja kojulaenutus, andmesidevõrgu kaudu juurdepääsu võimaldamine avalikule teabele);
3) lugejale raamatukogu eriteenuste osutamine (koopiate ja väljatrükkide tegemine, andmekandjale informatsiooni salvestamine, andmebaaside kasutamine, tõlketööd, interneti kasutus jm) ja vajadusel koduteeninduse korraldamine. Raamatukogu eriteenused võivad olla tasulised. Tasuliste teenuste nimekirja ja hinnad kooskõlastab raamatukogude juht juhatajaga ning teenused ja nende hinnad kehtestab vallavalitsus;
4) raamatukogust puuduvate teavikute tellimise korraldamine raamatukogude vahelise laenutuse kaudu lugeja soovil ja kulul;
5) teatme- ja teabeteeninduse tagamine;
6) raamatukogu kogude komplekteerimine, nende täiendamine ning fondide kohta arvestuse pidamine õigusaktidega sätestatud korras, kindlustades nende säilimise;
7) koostöö tegemine teiste raamatukogudega ja huvikeskuse struktuuriüksustega;
8) raamatukogu ja kirjandust tutvustavate ürituste, näituste ja väljapanekute ning lugejale individuaalsete kasutajakoolituste korraldamine.
§ 16. Raamatukogu tegevuse korraldamine
(1) Raamatukogu töö korraldatakse vastavalt rahvaraamatukogu seadusele, kultuuriministri kehtestatud rahvaraamatukogu töökorralduse juhendile, raamatukogu kasutamise eeskirjale ja teistele vastava valdkonna õigusaktidele.
(2) Raamatukogu lahtiolekuajad kinnitab juhataja käskkirjaga.
§ 17. Raamatukogutöötajad
(1) Raamatukoguteenindus tagatakse raamatukoguhoidja kutsenõuetele vastavate töötajate ja muu personaliga.
(2) Raamatukogutöötajad on: raamatukogude juht, raamatukoguhoidjad ja muud töötajad.
(3) Raamatukoguhoidja peab vastama kultuuriministri kehtestatud kutsenõuetele.
(4) Raamatukogude tegevust juhib ja korraldab raamatukogude juht, kellega sõlmib töölepingu juhataja.
(5) Raamatukogude juhi kvalifikatsioon peab vastama rahvaraamatukogu seaduses sätestatud kvalifikatsiooninõuetele.
(6) Raamatukogude juht koordineerib teeninduspiirkonnas olevate raamatukogude tööd.
§ 18. Raamatukogu kogud
(1) Raamatukogu kogud on koostiselt universaalsed, sisaldades teeninduspiirkonna elanike põhivajadustele vastavaid erinevates keeltes, eri tüüpi ja laadi teavikuid. Raamatukogu kogude komplekteerimine, üleandmine, hoidmine ja säilitamine korraldatakse õigusaktidega kehtestatud korras.
(2) Igal raamatukogul on oma kogu, mille komplekteerib raamatukoguhoidja koostöös raamatukogude juhiga. Raamatukogu võib temale mittevajalikke teavikuid tasuta võõrandada või müüa vallavalitsuse kehtestatud tingimustel ja korras.
7. peatükk NOORTEKESKUS
§ 19. Noortekeskuse tegevuse eesmärk ja ülesanded
(1) Noortekeskus tegutseb avatud noorsootöö põhimõttel ning on avatud igale noorele, seadmata eeltingimusi tema tõekspidamistele, võimetele, oskustele, teadmistele ja rahalistele võimalustele.
(2) Noortekeskus kaasab aktiivselt noori tegevuse algatamisse ja arendamisse, võimaldab noorele suhtlemist ja arendavat tegevust talle sobival kodu- ja koolivälisel ajal, seades esikohale noore omaalgatuse arendamise.
(3) Noortekeskus loob tingimusi mitteformaalseks õppimiseks ja kogemuste omandamiseks tegevuse ja suhtlemise kaudu.
(4) Noortekeskuse tegevuse eesmärk on valla noortele sisuka vaba aja veetmise võimaluste loomine vähemalt 20 tundi nädalas.
(5) Noortekeskuse põhiülesanded:
1) erinevate noorsooteenuste (info ja nõuande saamine, huvitegevuse võimaldamine) pakkumine;
2) noorte arengu ning ühiskonnastumise toetamine;
3) piirkondliku noorsootöö arendamine;
4) piirkonna noortele vaba aja veetmise võimaluste loomine erinevate noorteprojektide ja -programmide teostamise kaudu;
5) koostöö tegemine huvikeskuse struktuuriüksustega ning teiste laste- ja noorteorganisatsioonidega;
6) noortekeskuse ruumide kasutada andmine lastele ja noortele koosviibimisteks ja õppimiseks.
(6) Noortekeskusele pandud ülesannete täitmist kontrollib vallavalitsus.
(7) Noortekeskus võib oma töös kasutada vabatahtlikke.
(8) Noortekeskuse kodukorra ja lahtiolekuajad kinnitab juhataja käskkirjaga.
(9) Noortekeskuse valduses olevat vara kasutab noortekeskus sihtotstarbeliselt oma ülesannete täitmiseks.
8. peatükk VARA JA FINANTSEERIMINE
§ 20. Huvikeskuse vara
(1) Huvikeskuse kasutuses oleva vara moodustavad maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara, mille vallavalitsus on huvikeskusele andnud sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks.
(2) Huvikeskuse valduses olev vara on valla omand.
(3) Huvikeskuse vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub vallavolikogu kehtestatud vallavara valitsemise korra ja Alutaguse valla finantsjuhtimise korra järgi.
§ 21. Huvikeskuse majandus- ja finantstegevus
(1) Huvikeskusel on valla eelarves iseseisev eelarve, milles on arvestatud kõigi struktuuriüksuste põhiliste tegevuskuludega. Huvikeskuse majandus- ja finantstegevust korraldab juhataja vastavalt kinnitatud eelarvele.
(2) Huvikeskuse eelarve tuludeks on:
2) eraldised fondidelt projektide rahastamiseks;
3) põhimääruses sätestatud põhitegevusega seotud tasulistest teenustest;
4) sihtasutuste, sihtkapitalide ja projektide laekumistest;
5) annetustest ja muudest tuludest.
(3) Huvikeskuse raamatupidamist peetakse tsentraalselt ametiasutuse kaudu.
9. peatükk JÄRELEVALVE JA ARUANDLUS
(1) Teenistuslikku järelevalvet huvikeskuse ja juhataja tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
(2) Huvikeskuse finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib vallavolikogu revisjonikomisjon ning riigieelarveliste vahendite kasutamist Riigikontroll.
(3) Järelevalvet huvikeskuse tegevuse üle teostab huvikeskuse nõukogu oma pädevuse piires.
Huvikeskus esitab oma tegevuse kohta aruandeid õigusaktidega ettenähtud korras ja tähtaegadel, sealhulgas kultuuriministeeriumile riigieelarvest eraldatud summade kasutamise kohta.
§ 24. Huvikeskuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Huvikeskuse ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu vallavalitsuse ettepanekul valla põhimääruses sätestatud korras.
(2) Huvikeskuse haldusalas oleva raamatukogu ümberkorraldamisest või tegevuse lõpetamisest teatab vallavalitsus Kultuuriministeeriumile ette vähemalt üks kuu enne kavandatavat tähtaega.
11. peatükk PÕHIMÄÄRUSE KINNITAMINE JA MUUTMINE
§ 25. Põhimääruse kinnitamise ja muutmise kord
(1) Huvikeskuse põhimääruse kinnitab, teeb selles muudatusi ja tunnistab kehtetuks vallavolikogu vastavalt valla põhimääruses sätestatule.
(2) Põhimääruse või selle muutmise eelnõu töötab välja juhataja või ametnik, kes koordineerib huvikeskuse tegevust. Eelnõu peab enne vallavolikogule esitamist heaks kiitma vallavalitsus ja vallavolikogu vastav alatine komisjon.
Tunnistatakse kehtetuks Alutaguse Vallavolikogu 21.12.2017 määrus nr 7 „Alutaguse Huvikeskuse põhimäärus“.


Kinnisvara, Niguliste (Tallinn) - Flatfy.ee
Kinnisvara, Niguliste (Tallinn)
Anda üürile äripind, büroo, 575 m² - Niguliste tn 4, Vanalinn, Vanalinn, Tallinn, Harjumaa
Kogupind 575 m², kinnistu, kivimaja Lisainfo: eraldi sissepääs, sissepääs tänavalt, mööbel, parkett Köök: ruumid: Möbleeritud, köök Sanruum: dušš, ventilatsioon Küte ja ventilatsioon: keskküte, kamin Side ja turvalisus: Internet, turvauks, trepikoda lukus, valvesüsteem paigaldatud Ümbrus: asub keskuses Anname üürile esinduslikud büroopinnad kõrgelt hinnatud vanalinna piirkonnas. Hästi ligipääsetav ka autoga. Ruumide interjöör on esinduslik ja soliidne ning on ka möbleeritud, mis kuulub juba üürihinna sisse. Niguliste tn 4 büroopinnad: -esinduslik avar vastuvõtuala -3 suurt nõupidamisteruumi -soklikorrusel puhkeala, kööginurk, mis katab ära nõupidamisruumide vajadused. Olemas pindade joonised ja eksplikatsioon. Soovikorral saan saata. Lisainfo:GSM: +372 566 88 665
Aadress enne haldusreformi Niguliste tn 4, Vanalinn, Vanalinn, Tallinn, Harjumaa
3-toaline korter asukohaga Kullassepa tn 4 // Niguliste tn 2-42 Tallinn
Tallinn,Tallinn,Tallinn, Kullassepa tn 4 // Harju maakond, Tallinn, Kesklinna linnaosa, Niguliste tn 2
Korterite müük: Kullassepa tn Niguliste tn 4//2, Kesklinna linnaosa, Tallinn
Täitemenetluses kinnisasja enampakkumise teade Avaldamise algus: 31.10.2018 Avaldamise lõpp: täitemenetluse lõppemiseni Kohtutäitur Elin Vilippus avaldab teadaande täitemenetluse seadustiku (TMS) § 153 lõike 2 alusel. Kohtutäitur müüb avalikul elektroonilisel enampakkumisel Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja oksjonikeskkonnas *** vara: Kirill Tripolski-le kuuluv 3-toaline korteriomand asukohaga Kullassepa tn 4 // Niguliste tn 2-42 Tallinn. Korteriomand on kantud Tartu Maakohtu kinnistusosakonna registriossa nr 8126201 (katastritunnus 78401:101:0003) Elamumaa 85%, Ärimaa 15%, Harju maakond, Tallinn, Kesklinna linnaosa, Kullassepa tn 4 // Niguliste tn 2. Pindala 2098 m2. 702/39966 mõttelist osa kinnistust ja reaalosa eluruum nr. 42, mille üldpind on 70,20 m2 ja mille tähistus plaanil on 42. Kaasomandi teostamine on kitsendatud korteriomandite nr. 8122101, 8122201, [...], 8127201, 8127301, 8127401 koosseisu kuuluvate reaalosadega seotud õigustega. 3 tuba, avatud köök, vannituba/wc; 1. korrus. Võlgnikule kuuluvat korteriomandit koormavad kolmandate isikute väljaselgitatud õigused koos nende järjekohtadega ja muud kinnisomandi kitsendused: III jaos, kanne nr 1 - Keelumärge keelab kinnistu registriosa nr 8126201 igakordsel omanikul kinnistu registriosa nr 8126201 IV jaos esimesel järjekohal ( kanne nr 1) oleva hüpoteegi käsutamise Euro Leisure Group OÜ (pankrotis) pankrotihaldur Indrek Lepasoo kasuks. 1.08.2017 kohtumääruse, 18.09.2017 kohtumääruse alusel sisse kantud 19.09.2017; III jaos, kanne nr 2 - Keelumärge kinnisasja käsutamise keelamiseks kohtutäitur Elin Vilippus (isikukood 46806280279), Danske Bank A/S (registrikood 61126228) kasuks. 20.04.2018 kohtutäituri avalduse alusel sisse kantud 16.05.2018; IV jaos 1. järjekohal - Hüpoteek summas 3 705 000,00 krooni AS Sampo Pank (registrikood 10040839, Tallinna linn) kasuks. Kinnistu igakordne omanik on kohustatud alluma kohesele sundtäitmisele hüpoteegiga tagatud nõude rahuldamiseks. Kaaskoormatud kinnistu: 6608301. 17.04.2006 asjaõiguslepingu alusel sisse kantud 30.05.2006; IV jaos 2. järjekohal - Kohtulik hüpoteek summas 200 000,00 eurot Euro Leisure Group OÜ (registrikood 12783898) kasuks. 4.05.2016 kohtumääruse alusel sisse kantud 5.05.2016. Enampakkumine toimub keelumärgete ja hüpoteegkidega tagatud nõute rahuldamiseks. Kinnisasja koormavad keelumärked ja hüpoteegid kustutatakse pärast edukat enampakkumist!!! Vastavalt 01.01.2018 jõustunud korteriomandi- ja korteriühistuseaduse § 43 lõikele 2 ei vastuta korteriomandi võõrandamisel täitemenetluses selle omandaja korteriühistu ees võõrandaja korteriomandist tulenevate sissenõutavaks muutunud kohustuste eest. Korteriomandi- ja korteriühistuseaduse § 44 lõikele 1 on korteriühistul korteriomandist tulenevate nõuete tagamiseks pandiõigus korteriomandile (edaspidi korteriühistu pandiõigus). Vastavalt lõikele 2 kohaldatakse korteriühistu pandiõigusele seadustes esimesel järjekohal oleva hüpoteegi kohta sätestatut. Alghind: 210 000 euro(t). Omanik: Kirill Tripolski (isikukood 37912042265) Enampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: *** ning tasuda tagatisraha 5 000 eurot Elin Vilippus, kohtutäitur arveldusarvele nr EE321010011610228222 (SEB). Makseselgitus: „Tagatisraha 21.11.2018 12:00 oksjonil ID42314 osalemise eest. Kinnisvara: Tallinn, Kullassepa tn 4 // Harju maakond, Tallinn, Kesklinna linn“. Tagatisraha loetakse tasutuks selle laekumise hetkest. Tagatisraha peab olema laekunud hiljemalt 21.11.2018 kell 12:00. Hilisemaid laekumisi ei arvestata. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval. Enampakkumisele registreerimine algab 31.10.2018 kell 1 7 : 0 0 ja lõpeb 21.11.2018 kell 12:00. Isik registreeritakse enampakkumisel osalejaks, kui registreerimistaotlus ja selle vajalikud lisad vastavad enampakkumise tingimustele , tagatisraha on tasutud ja isik võib enampakkumisel pakkujana osaleda. Enampakkumine algab 21.11.2018 kell 14:00 ja lõpeb 28.11.2018 kell 14:00. Pikeneva lõpu intervall on 2 minut(it). Enampakkumisel tehtavate pakkumiste samm on 1 000 euro(t). Pakkumisi saab teha ainult oksjonikeskkonnas vastavalt oksjonikeskkonnas näidatud tingimustele. Elektroonilise enampakkumise võitja peab tasuma ostuhinna enampakkumise lõppemise päevale järgneval tööpäeval TMS § 93 lg-s 3 sätestatud viisil. Kui ostuhind ületab 12 700 eurot, tuleb ostuhinnast üks kümnendik tasuda enampakkumisele järgneval tööpäeval ning ülejäänud hind tuleb tasuda 15 päeva jooksul. KOLMANDATE ISIKUTE ÕIGUSED Kohtutäiturile tuleb enne enampakkumise algust teha teatavaks oma õigustest müüdavale asjale, kui nendest ei ole kohtutäiturile veel teatatud, ja neid õigusi kohtutäituri nõudmisel põhistada. Isikutel, kellel on enampakkumist takistavaid õigusi, tuleb saavutada kokkuleppel sissenõudjaga või kohtulahendi alusel enne tulemi jaotamise päeva enampakkumise lõpetamine või peatamine. VARAGA TUTVUMINE. TÄIENDAV INFO Kinnisasjaga tutvumine toimub eelregistreerimisega 15.11.2018 kell 11:00 või muul eelnevalt kokkulepitud ajal kinnisasja asukohas. Kinnisasjaga tutvumine ja lisainfo maaklerilt Karmen Vaha, telefon 53307933, e-post *** Kohtutäitur Elin Vilippus A. Lauteri 5, 10114 Tallinn Telefon: 6840620 E-post: *** Teadaande avaldaja kontaktandmed: avaldaja Anneli Kesküla Telefon: 6840620 E-post: *** Teadaande number 1378481
3 tuba70.2 m²
Müüa korter, 3 tuba - Kullassepa tn // Niguliste tn 4//2, Kesklinn, Tallinn, Harjumaa
Korteriomand, kivimaja Täitemenetluses kinnisasja enampakkumise teade Avaldamise algus: 31.10.2018 Avaldamise lõpp: täitemenetluse lõppemiseni Kohtutäitur Elin Vilippus avaldab teadaande täitemenetluse seadustiku (TMS) § 153 lõike 2 alusel. Kohtutäitur müüb avalikul elektroonilisel enampakkumisel Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja oksjonikeskkonnas *** vara: Kirill Tripolski-le kuuluv 3-toaline korteriomand asukohaga Kullassepa tn 4 // Niguliste tn 2-42 Tallinn. Korteriomand on kantud Tartu Maakohtu kinnistusosakonna registriossa nr 8126201 (katastritunnus 78401:101:0003) Elamumaa 85%, Ärimaa 15%, Harju maakond, Tallinn, Kesklinna linnaosa, Kullassepa tn 4 // Niguliste tn 2. Pindala 2098 m2. 702/39966 mõttelist osa kinnistust ja reaalosa eluruum nr. 42, mille üldpind on 70,20 m2 ja mille tähistus plaanil on 42. Kaasomandi teostamine on kitsendatud korteriomandite nr. 8122101, 8122201, [...], 8127201, 8127301, 8127401 koosseisu kuuluvate reaalosadega seotud õigustega. 3 tuba, avatud köök, vannituba/wc; 1. korrus. Võlgnikule kuuluvat korteriomandit koormavad kolmandate isikute väljaselgitatud õigused koos nende järjekohtadega ja muud kinnisomandi kitsendused: III jaos, kanne nr 1 - Keelumärge keelab kinnistu registriosa nr 8126201 igakordsel omanikul kinnistu registriosa nr 8126201 IV jaos esimesel järjekohal ( kanne nr 1) oleva hüpoteegi käsutamise Euro Leisure Group OÜ (pankrotis) pankrotihaldur Indrek Lepasoo kasuks. 1.08.2017 kohtumääruse, 18.09.2017 kohtumääruse alusel sisse kantud 19.09.2017; III jaos, kanne nr 2 - Keelumärge kinnisasja käsutamise keelamiseks kohtutäitur Elin Vilippus (isikukood 46806280279), Danske Bank A/S (registrikood 61126228) kasuks. 20.04.2018 kohtutäituri avalduse alusel sisse kantud 16.05.2018; IV jaos 1. järjekohal - Hüpoteek summas 3 705 000,00 krooni AS Sampo Pank (registrikood 10040839, Tallinna linn) kasuks. Kinnistu igakordne omanik on kohustatud alluma kohesele sundtäitmisele hüpoteegiga tagatud nõude rahuldamiseks. Kaaskoormatud kinnistu: 6608301. 17.04.2006 asjaõiguslepingu alusel sisse kantud 30.05.2006; IV jaos 2. järjekohal - Kohtulik hüpoteek summas 200 000,00 eurot Euro Leisure Group OÜ (registrikood 12783898) kasuks. 4.05.2016 kohtumääruse alusel sisse kantud 5.05.2016. Enampakkumine toimub keelumärgete ja hüpoteegkidega tagatud nõute rahuldamiseks. Kinnisasja koormavad keelumärked ja hüpoteegid kustutatakse pärast edukat enampakkumist!!! Vastavalt 01.01.2018 jõustunud korteriomandi- ja korteriühistuseaduse § 43 lõikele 2 ei vastuta korteriomandi võõrandamisel täitemenetluses selle omandaja korteriühistu ees võõrandaja korteriomandist tulenevate sissenõutavaks muutunud kohustuste eest. Korteriomandi- ja korteriühistuseaduse § 44 lõikele 1 on korteriühistul korteriomandist tulenevate nõuete tagamiseks pandiõigus korteriomandile (edaspidi korteriühistu pandiõigus). Vastavalt lõikele 2 kohaldatakse korteriühistu pandiõigusele seadustes esimesel järjekohal oleva hüpoteegi kohta sätestatut. Alghind: 210 000 euro(t). Omanik: Kirill Tripolski (isikukood 37912042265) Enampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: *** ning tasuda tagatisraha 5 000 eurot Elin Vilippus, kohtutäitur arveldusarvele nr EE321010011610228222 (SEB). Makseselgitus: „Tagatisraha 21.11.2018 12:00 oksjonil ID42314 osalemise eest. Kinnisvara: Tallinn, Kullassepa tn 4 // Harju maakond, Tallinn, Kesklinna linn“. Tagatisraha loetakse tasutuks selle laekumise hetkest. Tagatisraha peab olema laekunud hiljemalt 21.11.2018 kell 12:00. Hilisemaid laekumisi ei arvestata. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval. Enampakkumisele registreerimine algab 31.10.2018 kell 1 7 : 0 0 ja lõpeb 21.11.2018 kell 12:00. Isik registreeritakse enampakkumisel osalejaks, kui registreerimistaotlus ja selle vajalikud lisad vastavad enampakkumise tingimustele , tagatisraha on tasutud ja isik võib enampakkumisel pakkujana osaleda. Enampakkumine algab 21.11.2018 kell 14:00 ja lõpeb 28.11.2018 kell 14:00. Pikeneva lõpu intervall on 2 minut(it). Enampakkumisel tehtavate pakkumiste samm on 1 000 euro(t). Pakkumisi saab teha ainult oksjonikeskkonnas vastavalt oksjonikeskkonnas näidatud tingimustele. Elektroonilise enampakkumise võitja peab tasuma ostuhinna enampakkumise lõppemise päevale järgneval tööpäeval TMS § 93 lg-s 3 sätestatud viisil. Kui ostuhind ületab 12 700 eurot, tuleb ostuhinnast üks kümnendik tasuda enampakkumisele järgneval tööpäeval ning ülejäänud hind tuleb tasuda 15 päeva jooksul. KOLMANDATE ISIKUTE ÕIGUSED Kohtutäiturile tuleb enne enampakkumise algust teha teatavaks oma õigustest müüdavale asjale, kui nendest ei ole kohtutäiturile veel teatatud, ja neid õigusi kohtutäituri nõudmisel põhistada. Isikutel, kellel on enampakkumist takistavaid õigusi, tuleb saavutada kokkuleppel sissenõudjaga või kohtulahendi alusel enne tulemi jaotamise päeva enampakkumise lõpetamine või peatamine. VARAGA TUTVUMINE. TÄIENDAV INFO Kinnisasjaga tutvumine toimub eelregistreerimisega 15.11.2018 kell 11:00 või muul eelnevalt kokkulepitud ajal kinnisasja asukohas. Kinnisasjaga tutvumine ja lisainfo maaklerilt Karmen Vaha, telefon 53307933, e-post *** Kohtutäitur Elin Vilippus A. Lauteri 5, 10114 Tallinn Telefon: 6840620 E-post: *** Teadaande avaldaja kontaktandmed: avaldaja Anneli Kesküla Telefon: 6840620 E-post: *** Teadaande number 1378481
Kullassepa tn // Niguliste tn 4//2, Kesklinn, Tallinn, Harjumaa
Müüa maja - Suur-Karja, Vanalinn, Tallinn, Harjumaa
Korteriomand, kivimaja, kogupind 1 002,3 m² Lisainfo: sissepääs tänavalt, kõrged laed, planeering läbi mitme korruse, vesi, parkett, elekter Sanruum: tsentraalne vesi Side ja turvalisus: Internet Ümbrus: asub keskuses, ümbruses korterelamud Tallinna vanalinna südames, suurepärases asukohas Raekoja platsi vahetus läheduses asuv vanalinna huvitavamaid hooneid. Asukoha esinduslikkust rõhutab veel seegi, et lähiümbruses on end sisse seadnud mitmed välisesindused (saatkond, suursaadiku residents, kultuurikeskus). Lisaväärtust annavad hoonest avanevad vaated Vanale turule, Suur-Karja tänavale, Niguliste kirikule. Kinnistu on olnud hoonestatud juba alates 13 sajandist ja läbi ajaloo on selle omanike hulka kuulunud lisaks väärikatele kaupmeestele tervelt kolm Tallinna raehärrat, üks bürgermeister ja üks Narva raehärra. Hoone esimesl korrusel on rendipinnad kus tegutsevad esinduslikud kauplused. Kaunis, esinduslik ja ajaloolhõnguline fuajee ning kaunilt renoveeritud keerdtrepp. •Unique opportunity to acquire a prime residential property located at Suur-Karja 2 in the Old Town of Tallinn, Estonia •The 5-storey property accomodates retail premises on the first floor and apartments on floors 2-5. However, the transaction is envisaged to take place as a sale of 6 unique apartments with a total area of 1,002 sq m •The apartments were fully renovated in 2013, thus are in excellent condition and quality •The property has an excellent location-just 1-2 minutes walking distance from the Town Hall Square •The medieval Old Town of Tallinn is a UNESCO world heritage site, known for its exceptional completeness and authentic Hanseatic architecture •The property provides an excellent investment for capital protection purposes Apartments 2 and 3284,8 sq m840 000 eur Apartment 4110,5 sq m315 000 eur Apartment 5 107,7 sq m340 000 eur Apartment 6119,5 sq m350 000 eur Apartment 7 211,0 sq m625 000 eur Apartment 8168,8 sq m525 000 eur TOTAL1002,3 sq m Make your offer!
Aadress enne haldusreformi Suur-Karja, Vanalinn, Tallinn, Harjumaa
1002.3 m²
kinnisvara üür Jälgimäe
kinnisvara narva tamme
kinnisvara tallinn kohila


§ 12 Kogumispensionide seaduse muutmine
§ 13 Puhkuseseaduse muutmine
§ 14 Riikliku pensionikindlustuse seaduse muutmine
§ 15 Riiklike peretoetuste seaduse muutmine
§ 16 Sotsiaalmaksuseaduse muutmine
§ 17 Tulumaksuseaduse muutmine
19.12.2003 otsus nr 493
(2) Ühe kalendrikuu keskmine tulu on sotsiaalmaksuga maksustatud tulu, mis arvutatakse ühe kalendrikuu keskmise isikustatud sotsiaalmaksu alusel. Ühe kalendrikuu keskmise isikustatud sotsiaalmaksu suurus on hüvitise taotleja hüvitisele õiguse tekkimise päevale eelnenud kalendriaasta isikustatud sotsiaalmaksu, välja arvatud sotsiaalmaksu seaduse (RT I 2000, 102, 675; 2001, 50, 285; 59, 359; 79, 480; 91, 544; 95, 587; 2002, 44, 284; 62, 377; 111, 662) § 2 lõike 1 punkti 8 alusel töötuskindlustushüvitiselt ja § 6 lõike 1 punktide 1–4 ja 6–9 alusel makstud sotsiaalmaks, ja kalendrikuude arvu jagatis. Arvesse võetavate kalendrikuude arv on võrdne arvuga, mis saadakse kalendriaasta kalendripäevade arvu ja töövõimetuslehe alusel ajutiselt töölt vabastatud päevade arvu vahe jagamisel 30-ga, kuid see kalendrikuude arv ei tohi olla suurem kui 12. Kalendrikuude arv arvutatakse täpsusega kaks kohta pärast koma. Kui kalendrikuude arv on võrdne nulliga, kuid isik on saanud sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, jagatakse tema tulu arvuga 12.
§ 12. Kogumispensionide seaduse muutmine
Kogumispensionide seaduses (RT I 2001, 79, 480; 2002, 23, 131; 44, 284; 102, 600; 105, 612; 111, 662) tehakse järgmised muudatused:
«(2) Kohustuslik kogumispension on seaduse kohaselt tagatud perioodiline hüvitis, mille saamiseks omandatakse kohustusliku kogumispensioni maksete, isiku eest makstud sotsiaalmaksust sotsiaalmaksu seadusega määratud osa ja vanemahüvitiselt makstud täiendavate sissemaksete eest kohustusliku pensionifondi osakuid ning mis makstakse välja pensionifondist või mille maksab välja kindlustusandja.»;
«§ 81. Täiendavad sissemaksed kohustuslikku pensionifondi vanemahüvitise saamise korral
(1) Kohustuslikku pensionifondi täiendavate sissemaksete tegemiseks kohustatud isiku eest, kes saab vanemahüvitist (edaspidi hüvitis) vastavalt vanemahüvitise seadusele, eraldatakse riigieelarvest täiendavalt üks protsent hüvitise summast (edaspidi täiendav sissemakse) iga sündinud lapse kohta.
(2) Täiendavaid sissemakseid kohustuslikku pensionifondi tehakse kohustatud isiku eest hüvitise maksmise perioodil, arvates hüvitise määramisest.
(3) Täiendava sissemakse eest omandab kohustatud isik käesoleva seaduse § 16 lõikes 2 sätestatud kohustusliku pensionifondi osakuid.
(4) Täiendavale sissemaksele kohaldatakse makse kohta sätestatut.»;
«21) kontrollima Eesti väärtpaberite keskregistrist, kas käesoleva seaduse § 81 lõikes 1 nimetatud hüvitise saaja on kohustatud isik, ja arvutama kohustatud isikule makstavalt hüvitiselt täiendava sissemakse suuruse käesoleva seaduse § 81 lõikes 1 sätestatud määras;»;
4) paragrahvi 10 lõike 1 punktid 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«3) üle kandma kinnipeetud makse ning käesoleva lõike punkti 21 alusel arvestatud täiendava sissemakse Maksuameti pangakontole väljamakse tegemise kuule järgneva kuu 10. kuupäevaks ja esitama samaks kuupäevaks elu- või asukohajärgsele Maksuameti kohalikule asutusele rahandusministri kehtestatud asjakohase deklaratsiooni;
4) andma isikule, kellele maksti käesoleva seaduse § 7 lõikes 1 sätestatud summasid või kelle eest tehti § 81 lõikes 1 sätestatud täiendavaid sissemakseid, tema nõudmisel tõendi kinnipeetud makse või täiendavate sissemaksete kohta järgneva aasta 1. veebruariks või tema töölt lahkumise korral koos lõpparvega. Tõendi vormi kehtestab rahandusminister.»;
«(1) Maksuamet kannab makse ja täiendava sissemakse tasumisel laekunud vahendid 15 tööpäeva jooksul üle Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja (edaspidi registripidaja) pangakontole Eesti Pangas.»;
6) paragrahvi 11 lõiget 2 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
«4) täiendava sissemakse suurus.»;
7) paragrahvi 162 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
«(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud isiku eest tehakse käesoleva seaduse § 81 lõikes 1 nimetatud täiendavaid sissemakseid kohustuslikku pensionifondi § 81 lõikes 1 nimetatud hüvitise maksmise perioodil, arvates hüvitise määramisest, kuid mitte enne valikuavalduse esitamise aastale järgneva aasta 1. jaanuari, tingimusel, et valikuavaldus on esitatud hiljemalt 1. novembriks. Pärast 1. novembrit, kuid enne järgmise aasta 1. jaanuari valikuavalduse esitanud isiku eest tehakse täiendavaid sissemakseid hüvitise maksmise perioodil, arvates hüvitise määramisest, kuid mitte enne ülejärgmise aasta 1. jaanuari.»
§ 13. Puhkuseseaduse muutmine
Puhkuseseaduse (RT I 2001, 42, 233; 2002, 61, 375; 62, 377) § 29 lõiget 5 täiendatakse pärast sõna «eest» sõnadega «hüvitist vastavalt vanemahüvitise seadusele või».
§ 14. Riikliku pensionikindlustuse seaduse muutmine
Riikliku pensionikindlustuse seaduses (RT I 2001, 100, 648; 2002, 53, 336 ja 338; 61, 375; 2003, 20, 116; 48, 343) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 33 lõiget 2 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
«6) seadusega talle pandud muude vaidluste lahendamine.»;
2) paragrahvi 53 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja lõiget täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
«4) isikule pensioni, toetuse või hüvitise määramise ja maksmise alusandmeid;
5) andmeid isikule pensioni, toetuse või hüvitise määramise ja maksmise kohta.»
§ 15. Riiklike peretoetuste seaduse muutmine
Riiklike peretoetuste seaduses (RT I 2001, 95, 587; 2002, 61, 375; 2003, 18, 103; 75, 498) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
«(7) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 ja lõikes 11 sätestatud lapsehooldustasu ei maksta lapse kohta, kelle sünniga seoses makstakse sünnitushüvitist ravikindlustuse seaduse (RT I 2002, 62, 377; 2003, 20, 116) alusel või vanemahüvitist vanemahüvitise seaduse alusel.»;
«(1) Peretoetuste taotlemiseks esitatakse järgmised põhidokumendid:
2) isikut tõendavate dokumentide seaduse (RT I 1999, 25, 365; 2000, 25, 148; 26, 150; 40, 254; 86, 550; 2001, 16, 68; 31, 173; 56, 338; 2002, 61, 375; 63, 387; 90, 516; 2003, 13, 65; 15, 87) § 2 lõikes 2 nimetatud dokument.»;
«(11) Eesti Vabariigi haridusseaduse (RT 1992, 12, 192; RT I 2003, 33, 205; 48, 342; 58, 387) alusel moodustatud õpilaste ja üliõpilaste registrist kantakse riiklikusse pensionikindlustuse registrisse järgmised peretoetuste määramiseks vajalikud andmed:
Sotsiaalmaksuseaduses (RT I 2000, 102, 675; 2001, 50, 285; 59, 359; 79, 480; 91, 544; 95, 587; 2002, 44, 284; 62, 377; 111, 662) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõikes 7 asendatakse sõnad «§ 6 lõike 1 punktide 1 või 5 alusel» ja sõnad «§ 6 lõike 1 punktide 1 ja 5 alusel» sõnadega «§ 6 lõike 1 punktide 1, 11 või 5 alusel»;
2) paragrahvi 6 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
«11) isik, kellele makstakse hüvitist vanemahüvitise seaduse alusel;»;
3) paragrahvi 9 lõikes 4 asendatakse sõnad «§ 6 lõike 1 punktide 1 või 5 alusel» mõlemal juhul sõnadega «§ 6 lõike 1 punktide 1, 11 või 5 alusel».
§ 17. Tulumaksuseaduse muutmine
Tulumaksuseaduses (RT I 1999, 101, 903; 2001, 11, 49; 16, 69; 50, 283; 59, 359; 79, 480; 91, 544; 2002, 23, 131; 41, 253; 44, 284; 47, 297; 62, 377; 111, 662; 2003, 18, 105; 58, 387) tehakse järgmised muudatused:
«(2) Tulumaksuga maksustatakse saadud pensionid, toetused, stipendiumid, kultuuri-, spordi- ja teaduspreemiad, loteriivõidud ning vanemahüvitise seaduse alusel saadud hüvitised.»;
2) paragrahvi 29 lõike 9 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(9) Tulumaksuga maksustatakse kõik Eesti riigi, kohaliku omavalitsusüksuse või residendi poolt mitteresidendile makstud pensionid ja stipendiumid, kultuuri-, spordi- ja teadusalased preemiad, toetused, abirahad, loteriivõidud ning vanemahüvitise seaduse alusel makstud hüvitised (§ 19 lõige 2).»;
3) paragrahvi 41 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«6) mitteresidendile või residendist füüsilisele isikule makstavalt tulumaksuga maksustamisele kuuluvalt kindlustushüvitiselt, pensionilt, pensionifondi väljamakselt, stipendiumilt, loteriivõidult, elatiselt, vanemahüvitise seaduse alusel makstavalt hüvitiselt (§ 19 lõiked 1 ja 2, § 20 lõiked 1–3, § 201, § 21 lõige 1, § 29 lõige 9) või muult väljamakselt, välja arvatud punktis 12 nimetatud väljamaksed;».


Lasteaeda vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kord – Riigi Teataja
Lasteaeda vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kord - sisukord
§ 3 Lapse lasteaeda vastuvõtmise taotlemine
§ 5 Vastuvõtmise avalduse rahuldamata jätmine
§ 6 Vanema kohustus lapse lasteaiast lahkumisel
RT IV, 12.09.2017, 24
Vastu võetud 30.08.2017 nr 2
Määrus kehtestatakse Koolieelse lasteasutuse seaduse § 15 lõike 4 lausel.
Käesolev kord reguleerib Raikküla valla Kabala Lasteaia-Põhikooli lasteaiarühmadesse (edaspidi lasteaed) laste vastuvõtmist ja sealt väljaarvamist.
(1) Arvestust laste lasteaeda vastuvõtmise ja sealt lahkumise kohta peab kooli direktor.
(1) Lapse lasteaeda vastuvõtmiseks täidab lapse seaduslik esindaja (edaspidi lapsevanem) hiljemalt 15. augustiks vormikohase avalduse.
(3) Lapse lasteaeda registreerimisel informeerib lapsevanem vajadusel direktorit lapse terviseseisundist tulenevatest eritingimustest, mille alusel personal kohandab võimaluse korral päevakava, kasvukeskkonda ning õppe- ja kasvatustegevuse korraldust.
(1) Lapsi võetakse lasteaeda alates 1,5 eluaastast.
(2) Lasteaedadesse vastuvõtmine toimub järjekorra alusel.
(3) Pärast Raikküla vallas alaliselt elavate laste, kelle elukoht rahvastikuregistri järgi on Raikküla vald, vastuvõtmist võib vabade kohtade olemasolul võtta lasteaedadesse lapsi väljastpoolt Raikküla valda.
(4) Lapsevanemale on lapse jaoks lasteaia valik vaba, kui soovitud lasteaias on vabu kohti.
(5) Vabade kohtade puudumisel võib lapsevanem jääda lasteaeda kohataotlejate nimekirja.
§ 5. Vastuvõtmise avalduse rahuldamata jätmine
(1) Vastuvõtmise avaldus jäetakse vabade kohtade puudumisel rahuldamata, kui lapse elukoht ei ole rahvastikuregistri andmetel Raikküla vald.
(2) Vastuvõtmise avalduse rahuldamata jätmisest teavitatakse lapsevanemat kirjalikult (lapsevanema nõusolekul e-posti teel).
§ 6. Vanema kohustus lapse lasteaiast lahkumisel
Lapse lasteaeda vastuvõtmisel tutvub lapsevanem Kabala Lasteaia-Põhikooli põhimääruse, kodukorra ja muude lasteaia tegevust puudutavate õigusaktidega ning saab teavet tegevus- ja päevakava ning töökorralduse kohta. Lapsevanemat informeeritakse ka tasumisele kuuluvates maksetest ning nende tasumise korrast.
(1) Direktor teatab lapsevanemale koha eraldamisest. Lasteaia koha kokkulepitud tähtajaks mittetäitmisel ning vanema poolt sellest teatamata jätmisel antakse koht järgmisele järjekorras olevale lapsele.
(3) Vabade kohtade olemasolul võib direktor võtta lapsi vastu kogu jooksva aasta kestel ja kannab andmed Eesti Hariduse Infosüsteemis (EHIS) jooksvalt.
(1) Lapse lasteaiast lahkumisel esitab lapsevanem direktorile vastava avalduse.
(2) Lapse lasteaiast lahkumisel on lapsevanem kohustatud tasuma toidukulu ja lapsevanema poolt kaetava osa lapse lasteaiast lahkumise päevani.
(1) Direktori käskkirjaga arvatakse laps nimekirjast välja kui:
2) lapsevanem ei ole tasunud lapse eest toidukulu ja/või lapsevanema poolt kaetavat osa kahe kuu jooksul arvates arve esitamisest ega ole teavitanud direktorit tekkinud makseraskustest ning avaldanud soovi maksegraafiku koostamiseks;
3) koolikohustuslik laps, kes jooksva aasta 1. oktoobriks saab seitsmeaastaseks ning pole taotlenud koolikohustuse täitmise edasilükkamist;
4) lapsevanem rikub korduvalt lasteaia kodukorda.
(1) Käesoleva määruse jõustumisel tunnistada kehtetuks Raikküla Vallavalitsuse 10.12.2012 määrus nr 5 „Raikküla valla lasteaeda laste vastuvõtu ja väljaarvamise kord”
(3) Määrust rakendatakse alates 15. augustist 2017.


Elektroonilise side seaduse ja ringhäälinguseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Elektroonilise side seaduse ja ringhäälinguseaduse muutmise seadus
RT I 2007, 3, 12
Vabariigi Presidendi 9. jaanuari 2007. a otsusega nr 73
I. Elektroonilise side seaduses (RT I 2004, 87, 593; 2006, 58, 439) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 2 täiendatakse punktidega 321 ja 322 järgmises sõnastuses:
« 321) multiplekser on seade, mille abil muudetakse ringhäälingu saated ja programmid ning andmesideteenused ühtseks digitaalseks andmevooks, mis edastatakse raadiosaateseadmesse;
322) multipleksimisteenus on elektroonilise side teenus, millega multiplekseri omanik võimaldab kliendile juurdepääsu tema digitaalsetele ringhäälingu saadetele ja programmidele ning andmesideteenustele, et muuta need ühtseks andmevooks ja edastada raadiosaateseadmesse;».
§ 2. Seadust täiendatakse §-ga 901 järgmises sõnastuses:
« § 901. Multipleksimisteenuse osutamise erinõue
(1) Multipleksimisteenuse osutaja peab avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni ja ringhäälinguseaduse § 37 lõike 3 punktides 7 ja 8 nimetatud ringhäälinguloa omaja soovil tagama nende televisioonisaadete ja -programmide edastamise. Käesoleva seaduse § 190 lõike 6 kohaselt väljastatud sagedusloa omanik peab võimaldama nimetatud sageduste kasutamise ringhäälinguseaduse § 37 lõike 3 punktides 7 ja 8 nimetatud ringhäälinguloa omajale viimase televisioonisaadete ja -programmide edastamiseks.
(2) Avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon ja käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ringhäälinguloa omaja peavad multipleksimisteenuse osutajat kirjalikult teavitama oma televisioonisaadete ja -programmide edastamise soovist vähemalt kuus kuud enne edastamise alustamist.
(3) Tehnilised nõuded vaba juurdepääsuga ja tingimusjuurdepääsuga ringhäälingusaadete ja -programmide digitaalsele edastamisele ning taasedastamisele kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.»
§ 3. Paragrahvi 190 täiendatakse lõigetega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:
« (6) Sideamet väljastab erandina ilma konkursita kolm esimest üleriigilist sagedusluba digitaalringhäälingu edastamiseks ringhäälinguseaduse § 21 lõikes 1 nimetatud ettevõtjale. Täiendavad sagedusload digitaalringhäälingu edastamiseks väljastatakse käesoleva seaduse §-des 12–14 sätestatud korras.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud ettevõtjal on kohustus ringhäälingu digitaalseks edastamiseks käitada üks üleriigiline digitaalringhäälingu võrk hiljemalt 2007. aasta 31. detsembril ja kaks järgmist üleriigilist digitaalringhäälingu võrku hiljemalt 2009. aasta 31. detsembril.»
II. Ringhäälinguseaduses (RT I 1994, 42, 680; 2006, 58, 439) tehakse järgmised muudatused:
«Ringhääling käesoleva seaduse tähenduses on raadio- või televisiooniprogrammide edastamine eetri, sealhulgas satelliidi kaudu või kaabellevivõrgu kaudu analoog- või digitaalkujul, vaba juurdepääsuga või kasutades tingimusjuurdepääsu süsteeme, eesmärgiga teha need üldkasutatavate vastuvõtuvahenditega üldsusele kättesaadavaks.»
« (1) Ringhäälingusaatja on käesoleva seaduse tähenduses tehniliste vahendite kogum, mille abil väljastatakse avatud keskkonda televisiooni- või raadiosignaal või digitaalne andmevoog, mis on ringhäälingu informatsiooni kandja.»;
« (3) Ringhäälingusagedus on televisiooni- või raadiosignaali või digitaalse andmevoo edastamiseks ettenähtud korras eraldatud raadiosagedusspektri osa, mida võib tähistada kanalina.»
§ 6. Paragrahvi 51 lõike 3 esimesest lausest jäetakse välja sõna «ainult».
§ 7. Paragrahvi 23 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Ringhäälinguluba ei vaja isik, kes taasedastab avalik-õigusliku isiku või ringhäälinguluba omava eraõigusliku isiku saateid ja programme.»
1) lõike 3 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Ringhäälingusaadete edastamiseks antakse välja järgmisi ringhäälingulubasid:»;
2) lõike 3 punktides 1, 3 ja 4 asendatakse sõna «ringhäälinguluba» sõnadega «ringhäälinguluba analoogvõrgus»;
3) lõiget 3 täiendatakse punktidega 7 ja 8 järgmises sõnastuses:
« 7) regionaalne digitaalringhäälinguluba maapealse leviga digitaalringhäälinguvõrgus;
8) üleriigiline digitaalringhäälinguluba maapealse leviga digitaalringhäälinguvõrgus.»;
4) lõigetes 31, 32 ja 41 asendatakse sõna «televisioonivõrgus» sõnaga «analoogtelevisioonivõrgus»;
5) lõike 4 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Käesoleva paragrahvi 3. lõike punktides 2–4 ja 6–8 sätestatud ringhäälinguluba antakse tähtajaga kuni viis aastat.»
§ 9. Paragrahvi 451 täiendatakse lõigetega 14 ja 15 järgmises sõnastuses:
« (14) Käesoleva seaduse § 37 3. lõike punktide 1, 3 ja 4 alusel välja antud ringhäälinguload analoogtelevisiooni saadete ja programmide edastamiseks kehtivad kuni neis märgitud tähtpäevani, kuid mitte kauem kui 2012. aasta 1. veebruarini.
(15) Televisioonisaadete ja -programmide edastamine analoogtelevisioonivõrgus lõpetatakse hiljemalt 2012. aasta 1. veebruariks.»
III. § 10. Käesolev seadus jõustub Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.


Kihnu valla raamatupidamisregistri põhimäärus – Riigi Teataja
Kihnu valla raamatupidamisregistri põhimäärus
Kihnu valla raamatupidamisregistri põhimäärus - sisukord
§ 4 Registrisse andmeandjad
§ 11 Registrisse kantud andmete muutmine
4 Registri kasutamine ja juurdepääs andmetele
§ 13 Kasutajaõigused
§ 17 Registri lõpetamine
RT IV, 19.06.2020, 43
Vastu võetud 17.06.2020 nr 3
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 2, Kihnu Vallavolikogu 20.02.2020 määruse nr 2 „Kihnu valla andmekogude asutamise ja andmekogude põhimääruste kinnitamise delegeerimine“ § 1 alusel ja kooskõlas avaliku teabe seaduse § 433 lõikega 1 ja § 435 lõikega 1
Määrusega kehtestatakse Kihnu valla raamatupidamisregistri PMen (edaspidi register) pidamise kord.
(1) Registri eesmärk on:
1) võimaldada Kihnu vallal korraldada rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetest lähtuvat raamatupidamist ja finantsaruandlust;
2) tagada raamatupidamise seaduses toodud nõuete ja kohustuste täitmine, asjakohane ja tõepäraselt esitatud arvestus;
(2) Kihnu Vallavalitsus omab registri kasutamise õiguse litsentsi sh kuni 2 töökohta.
(3) Registrit arendab ja hooldab sõlmitud lepingu alusel San Revilo OÜ.
(1) Registri vastutav töötleja on vallavalitsus ametiasutusena.
(2) Registri volitatud töötlejad on
1) registri pidamist või infosüsteemi kasutamist võimaldava tarkvara omanik (arendaja);
2) registrisse või infosüsteemi sisestatud andmete majutaja;
3) isik, kellele avalike ülesannete täitmiseks sõlmitud lepingust tulenevalt tagatakse registrile juurdepääs.
§ 4. Registrisse andmeandjad
Registrisse andmeandjad on vallavalitsus ja vallavalitsuse hallatavad asutused ning teised riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused ning füüsilised ja juriidilised isikud, kellel on selleks seadustest tulenevalt kohustus.
Registri pidamist finantseeritakse Kihnu valla eelarvest.
(1) Registrit peetakse elektroonilise andmekoguna ning andmete töötlemisel kasutatakse automatiseeritud andmetöötlust.
(2) Registri vastutav töötleja tagab registri andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehnoloogiliste turvameetmetega.
(3) Registri turbeaste on madal (M) ja andmekogu turvaklass on K2T1S2.
(1) Registrisse kantud andmeid töödeldakse avaliku teabe seaduses, isikuandmete kaitse seaduses, muudes õigusaktides, sisekordades ja käesolevas põhimääruses sätestatud eesmärkidel, korras ja tingimustel.
(2) Ebaõigete andmete avastamisel registris parandab vastutav või volitatud töötleja ebaõiged andmed koheselt.
(3) Registri andmete sisestamist ja muutmist identifitseeritakse isikuliselt ja ajaliselt.
(5) Volitatud töötleja teostab andmete varundamist sagedusega üks kord ööpäevas.
(1) Registrisse kantakse asutuse või isiku kohta järgmised andmed:
5) pangakonto number.
(2) Töötajate ja teenistujate kohta kantakse registrisse lisaks käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 1 toodule järgmised andmed:
1) s ugu;
6) tööle asumise ja töösuhte lõppemise aeg;
8) ametipalk;
(3) Müügiarvete koostamisel seostatakse kauba või teenuse saaja arve maksja isikuga.
§ 11. Registrisse kantud andmete muutmine
(1) Registrisse kantud andmeid muudetakse töötleja poolt alusdokumentide alusel alusandmete muutumisel.
(2) Muudatused kantakse registrisse viivitamata, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul andmete registrisse kandmise aluseks oleva teabe laekumisest, otsuste tegemisest või sündmuse toimumisest.
Registrisse kantavatel andmetel on informatiivne ja statistiline tähendus. Kogutavate andmete alusel koostatakse ja esitatakse aruanded vastavalt õigusaktidega kehtestatud korras.
4. peatükk Registri kasutamine ja juurdepääs andmetele
§ 13. Kasutajaõigused
(1) Registris sisalduvatele andmetele on juurdepääs vastutava töötleja ja töötleja õiguste teostajal õigusakti, ametijuhendi või lepinguga määratud ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses.
(3) Kasutajaõiguste andmine, muutmine, peatamine ja lõpetamine toimub Kihnu Vallavalitsuse poolt kehtestatud korras.
(1) Igal isikul on õigus tutvuda tema kohta registrisse kantud andmetega.
(2) Registrist väljavõtete saamiseks kolmanda isiku kohta esitatakse registri vastutavale või volitatud töötlejale kirjalik taotlus, milles on toodud soovitud andmed ja nende kasutamise otstarve koos viitega õiguslikule alusele.
(3) Andmete väljastamine toimub seaduses sätestatud korras ja on tasuta.
(4) Andmeid väljastav vastutav või volitatud töötleja peab arvestust andmete väljastamise aja, väljastatud andmete koosseisu, andmesaaja, andmete väljastamise õigusliku aluse ja andmete väljastamise viisi üle.
(1) Registrisse kantud andmeid säilitatakse vastavalt raamatupidamise seaduses sätestatule.
(2) Registrisse kantud andmete alusdokumente säilitatakse kooskõlas vastutava töötleja asjaajamises kehtestatud dokumentide loetelus sarjadele ette nähtud säilitustähtaegadega, mille lõppemise järel antakse need arhiiviseaduse ja muude seaduste ning nende alusel kehtestatud õigusaktide kohaselt avalikku arhiivi või otsustatakse nende hävitamine.
§ 17. Registri lõpetamine
(1) Registri tegevuse lõpetamise otsustab vallavalitsus.
Heldy Põlluste


Eesti Haigekassa seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Eesti Haigekassa seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus
RT I, 28.12.2017, 4
15.12.2017 otsus nr 190
Vastu võetud 06.12.2017
§ 1. Eesti Haigekassa seaduse muutmine
Eesti Haigekassa seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Haigekassa eesmärk on ravikindlustushüvitiste võimaldamine, tervishoiuteenuste eest tasumine ning tervishoiuteenuste korraldamisega seotud teiste ülesannete täitmine vastavalt ravikindlustuse seadusele, tervishoiuteenuste korraldamise seadusele ja muudele õigusaktidele ning haigekassa eelarves ettenähtud kuludele.
8) annab nõu tervishoiuteenuste korraldamise seaduses ning muude õigusaktidega seonduvates küsimustes.”;
2) paragrahvi 3 pealkiri ja sissejuhatav lauseosa muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 3. Haigekassa kohustused oma ülesannete täitmisel
Haigekassal on kohustus tulenevalt käesolevast seadusest, ravikindlustuse seadusest, tervishoiuteenuste korraldamise seadusest, haigekassa põhikirjast ja muudest õigusaktidest täita järgmisi ülesandeid:”;
3) paragrahvi 3 punktid 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„2) tasuda tervishoiuteenuse osutajale lepingus ettenähtud teenuste eest vastavalt lepingu tingimustele, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti;
3) tasuda soodustingimustel väljastatud ravimite ja meditsiiniseadmete eest apteekidele, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti;”;
4) paragrahvi 4 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 4. Haigekassa pädevus eelarve kasutamisel
(1) Haigekassa kontrollib seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks, sealhulgas tervise edendamise, haiguste ennetamise, tervishoiuteenuse osutaja poolt osutatud teenuste ja väljaantud töövõimetuslehtede ning retseptide õigsust ja põhjendatust, samuti apteegi poolt ravimite soodustingimustel väljastamise ning apteekide ja meditsiiniseadmete müüjate poolt meditsiiniseadmete soodustingimustel väljastamise õigsust ja põhjendatust. Ebaõigsuse või põhjendamatuse korral on haigekassal õigus summa väljamaksmine vaidlustada või summa väljamaksmisest keelduda. Haigekassal on õigus ebaõigesti või põhjendamatult väljamakstud summa tagasi nõuda või pidada kinni järgmiste perioodide väljamaksetest.”;
5) paragrahvi 5 lõike 4 punktis 1 asendatakse sõna „ravikindlustuseks” sõnadega „haigekassa eelarveks”;
6) paragrahvi 12 lõiget 1 täiendatakse punktiga 24 järgmises sõnastuses:
„24) kinnitab tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 172 lõikes 3 sätestatud asjaolude hindamise alused;”;
7) paragrahvi 12 lõiget 1 täiendatakse punktiga 25 järgmises sõnastuses:
„25) kuulanud ära juhatuse arvamuse, teeb valdkonna eest vastutavale ministrile ettepaneku kiirabi eest tasumise korra, kiirabibrigaadi pidajale makstava tasu arvutamise metoodika ja kiirabi hinna ning meditsiinilise kaugkonsultatsiooni teenuse eest makstava tasu arvutamise metoodika ja selle teenuse hinna kehtestamiseks või selle muutmiseks;”;
8) paragrahvi 35 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) riigieelarves sotsiaalmaksuseaduse § 7 lõikes 3 ja § 10 lõikes 2 sätestatud määras ravikindlustuseks ettenähtud sotsiaalmaksu osast, samuti ravikindlustuseks ettenähtud sotsiaalmaksu ülelaekumistest;”;
9) paragrahvi 35 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 51 lõike 2 punkti 2 alusel haigekassa eelarvesse ülekantavast riigieelarve eraldisest;”;
10) paragrahvi 36 lõiget 2 täiendatakse pärast tekstiosa „ravikindlustuse seadusest,” tekstiosaga „tervishoiuteenuste korraldamise seadusest ja muudest õigusaktidest,”;
11) paragrahvi 36 lõike 7 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Haigekassa eelarve kulud jagunevad tervishoiukuludeks ja haigekassa tegevuskuludeks.”;
12) paragrahvi 38 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Haigekassa reservkapital on haigekassa eelarve vahenditest moodustatav reserv makromajanduslikest muutustest tulenevate haigekassa eelarve riskide vähendamiseks.
(2) Reservkapitali suurus on 5,4 protsenti eelarve mahust. Reservkapitali kantakse igal aastal vähemalt 1/50 haigekassa eelarve kogumahust kuni käesolevas seaduses sätestatud reservkapitali suuruse saavutamiseni või taastamiseni.”;
13) paragrahvi 391 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Haigekassa riskireserv on haigekassa eelarve vahenditest moodustatav reserv haigekassale võetud kohustustest tulenevate riskide vähendamiseks.
(2) Riskireservi suurus on 2 protsenti haigekassa tervishoiukulude eelarve mahust.”.
Halduskoostöö seaduse § 13 lõiget 11 täiendatakse punktiga 26 järgmises sõnastuses:
„26) rakkude, kudede ja elundite hankimise, käitlemise ja siirdamise seaduse § 7 lõikes 1 nimetatud haldusleping.”.
§ 3. Kunstliku viljastamise ja embrüokaitse seaduse muutmine
Kunstliku viljastamise ja embrüokaitse seaduse § 351 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Kehavälise viljastamise ja embrüo siirdamise tervishoiuteenused ning nendega seonduvad ravimikulud hüvitatakse ravikindlustuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.”.
§ 4. Maksukorralduse seaduse muutmine
Maksukorralduse seaduse § 29 punkt 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„12) Sotsiaalkindlustusametile sotsiaalhoolekande seaduses, riikliku pensionikindlustuse seaduses, perehüvitiste seaduses ja ohvriabi seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks, sealhulgas pensionide, toetuste, teenuste ja hüvitiste määramiseks ning järelevalve teostamiseks, samuti tervishoiuteenuste korraldamise seaduses sätestatud riigieelarve eraldise arvestamiseks ja Euroopa Liidu sotsiaalkindlustust koordineerivate õigusaktide rakendamiseks;”.
§ 5. Meretöö seaduse muutmine
Meretöö seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 32 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
„(8) Meditsiinilise kaugkonsultatsiooni teenuse eest makstava tasu arvutamise metoodika ja selle teenuse hinna kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega Eesti Haigekassa nõukogu ettepanekul.”;
2) seaduse 8. peatükki täiendatakse §-ga 801 järgmises sõnastuses:
„§ 801. Lepingulise kohustuse üleminek
Enne 2018. aasta 1. jaanuari kehtinud valdkonna eest vastutava ministri ja meditsiinilise kaugkonsultatsiooni teenuse tasuta osutaja vahelises halduslepingus sätestatud valdkonna eest vastutava ministri õigused ja kohustused võtab Eesti Haigekassa üle alates 2018. aasta 1. jaanuarist.”.
§ 6. Meretöö seaduse ja töötajate üleühenduselise kaasamise seaduse muutmise seaduse muutmine
Meretöö seaduse ja töötajate üleühenduselise kaasamise seaduse muutmise seaduse (RT I, 01.03.2017, 2) § 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) paragrahvi 32 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Meditsiinilise kaugkonsultatsiooni teenuse tasuta osutamiseks sõlmib Eesti Haigekassa tervishoiuteenuse osutajaga halduslepingu halduskoostöö seaduses sätestatud tingimustel ja korras. Teenuse osutamist rahastatakse Eesti Haigekassa eelarve kaudu.”;”.
§ 7. Rakkude, kudede ja elundite hankimise, käitlemise ja siirdamise seaduse muutmine
Rakkude, kudede ja elundite hankimise, käitlemise ja siirdamise seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 lõikes 1 asendatakse sõna „Sotsiaalministeerium” sõnadega „Eesti Haigekassa”;
2) paragrahvi 7 lõike 2 punktid 2–4, 8 ja 9 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 7 lõike 2 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) korraldab tegevusi, mille eesmärk on teadvustada rakkude, kudede ja elundite annetamise olulisust;”;
4) paragrahvi 7 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 8 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Siirdamiskeskus on Sihtasutus Tartu Ülikooli Kliinikum, kui talle on antud tegevusluba elundite hankimise, käitlemise ja siirdamisega tegelemiseks.”;
6) paragrahvi 8 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
„(11) Siirdamiskeskus täidab järgmisi ülesandeid:
1) korraldab elundite hankimise, käitlemise ja siirdamise jälgitavust ja biovalvsust;
2) peab elundite siirdamise ootelehti;
3) korraldab siiratavate elundite jaotamist ja rahvusvahelist vahetust ning sõlmib selleks lepinguid Euroopa Liidu ja kolmandate riikide asjaomaste organisatsioonidega;
4) korraldab rakkude, kudede ja elundite hankimis-, käitlemis- ja siirdamisalast teabevahetust hankijate, käitlejate, siirdajate ning Ravimiametiga.
(12) Siirdamiskeskus tagab käesoleva paragrahvi lõike 11 punktides 1–3 nimetatud ülesannete ööpäevaringse täitmise.”;
7) paragrahvi 8 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 9 lõikes 1, § 20 lõikes 3, § 21 lõikes 2, § 31 lõikes 2, § 33 lõikes 4, §-s 34, § 35 lõikes 6, §-s 36 ja § 45 lõikes 3 asendatakse läbivalt sõnad „riiklik siirdamisasutus” sõnaga „siirdamiskeskus” vastavas käändes;
9) paragrahvi 40 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
„(3) Käesoleva seaduse § 7 lõikes 2 nimetatud riikliku siirdamisasutuse ülesannete täitmist rahastatakse Eesti Haigekassa eelarve kaudu.
(4) Käesoleva seaduse § 8 lõikes 11 nimetatud siirdamiskeskuse ülesannete täitmist rahastatakse Eesti Haigekassa eelarve kaudu ravikindlustuse seaduses sätestatud korras.”;
10) paragrahvi 41 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 8. Ravikindlustuse seaduse muutmine
1) paragrahv 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 4. Tervishoiuteenuste arendamine ja tervise edendamine
(2) Haigekassa osaleb tervise edendamise sihtotstarbeliste projektide rahastamises haigekassa eelarves selleks ette nähtud summade ulatuses kooskõlastatult Sotsiaalministeeriumiga.”;
2) paragrahvi 5 lõiget 4 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) usuliste ühenduste registrisse kantud kloostri liikmeskonda kuuluv munk ja nunn.”;
3) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Käesoleva seaduse § 5 lõike 4 punktis 6 nimetatud isiku ravikindlustuse andmekogusse kandmiseks vajalikud dokumendid esitab klooster, kelle liikmeskonda isik kuulub. Siseministeerium kinnitab haigekassale kloostri õigust nimetatud andmete esitamiseks seitsme kalendripäeva jooksul haigekassalt asjakohase päringu saamisest arvates.”;
4) paragrahvi 11 lõikes 4 asendatakse tekstiosa „1–5” tekstiosaga „1–6”;
5) paragrahvi 11 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Käesoleva seaduse § 5 lõike 4 punktides 3, 31, 5 ja 6 nimetatud isikute kindlustuskaitse lõppemisest on käesoleva paragrahvi lõigetes 2–31 nimetatud dokumentide esitajad kohustatud haigekassale teatama kümne kalendripäeva jooksul selle lõppemisest arvates.”;
6) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Käesoleva seaduse § 5 lõike 4 punktis 6 nimetatud isiku kindlustuskaitse lõpeb ühe kuu möödumisel kloostri liikmeskonnast lahkumise, sealhulgas välisriigis paiknevasse kloostrisse asumise kuupäevast arvates.”;
7) paragrahvi 25 lõike 3 esimeses lauses asendatakse sõna „ravikindlustuse” sõnaga „tervishoiukulude”;
8) paragrahvi 29 täiendatakse lõikega 24 järgmises sõnastuses:
„(24) Haigekassa võtab kehavälise viljastamise ja embrüo siirdamise tervishoiuteenuste eest tasu maksmise kohustuse üle kuni 40-aastaselt naissoost kindlustatud isikult, kellel on meditsiiniline näidustus kehaväliseks viljastamiseks ja embrüo siirdamiseks, käesoleva seaduse §-s 333 sätestatud korras.”;
9) paragrahvi 31 lõiget 5 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
„Sotsiaalministeeriumil on õigus teha haigekassale ettepanek astuda läbirääkimistesse asjast huvitatud tervishoiuteenuse osutajate ühendustega või erialaühendustega, et algatada tervishoiuteenuste loetelu muutmine, kui see on vajalik riigi tervishoiupoliitika elluviimiseks.”;
10) seadust täiendatakse §-ga 333 järgmises sõnastuses:
„§ 333. Kehavälise viljastamise ja embrüo siirdamise tervishoiuteenuste tasu maksmise kohustuse ülevõtmine
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tervishoiuteenuste osutamisel väljaspool Eestit kohaldatakse käesoleva seaduse § 27 lõigetes 2 ja 3 sätestatut.”;
11) paragrahvi 89 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
„(22) Enne 2018. aasta 1. jaanuari osutatud kehavälise viljastamise ja embrüo siirdamise tervishoiuteenused ning retseptiravimitele tehtud kulutused hüvitatakse vastavalt 2017. aasta 31. detsembrini kehtinud kunstliku viljastamise ja embrüokaitse seaduse §-s 351 sätestatule.”.
§ 9. Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmine
1) paragrahvi 17 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna „politseiasutuste” sõnadega „ning Terviseameti”;
2) paragrahvi 17 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) käesoleva seaduse alusel rahastatavate kiirabibrigaadide arvu;”;
„(4) Kiirabi osutatakse käesolevas seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud nõuetest lähtudes ning käesoleva seaduse § 172 lõike 1 alusel sõlmitud halduslepingus kokkulepitud tingimustel.”;
4) paragrahvi 17 lõiked 41–45 tunnistatakse kehtetuks;
5) seadust täiendatakse §-dega 171–173 järgmises sõnastuses:
„§ 171. Kiirabi osutamise korraldamine
(3) Kuni konkursi võitjaga lepingu sõlmimiseni korraldab Terviseamet koostöös Eesti Haigekassaga vajaduse korral teenuse osutamise ajutise asendamise kaudu.”;
6) paragrahvi 19 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kiirabi eest tasutakse Eesti Haigekassa eelarve kaudu ja Sotsiaalministeeriumi kaudu riigieelarvest käesoleva seaduse § 52 lõike 1 punktis 1 nimetatud määras.”;
7) paragrahvi 19 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kiirabi eest tasutakse Eesti Haigekassa eelarvest Eesti Haigekassa ja kiirabibrigaadi pidaja vahel sõlmitud kiirabi rahastamise lepingu alusel.
(2) Kiirabi eest tasumise korra, kiirabibrigaadi pidajale makstava tasu arvutamise metoodika ja kiirabi hinna kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega Eesti Haigekassa nõukogu ettepanekul.”;
8) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Kiirabibrigaadi pidaja ei või nõuda visiiditasu kiirabi osutamise eest.”;
9) paragrahvi 51 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Tervishoidu rahastatakse:
(4) Riigieelarve eraldise arvestamise alused, eraldise arvestamise hulka kuuluvad mittetöötavad riikliku pensioni saajad ja andmete esitamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.”;
10) paragrahvi 52 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) kiirabi osutamist 10 protsendi ulatuses kiirabi aastaeelarvest;”;
11) paragrahvi 52 lõike 1 punkt 1 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 52 lõike 1 punkt 71 tunnistatakse kehtetuks;
13) paragrahvi 52 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Riigieelarves ravikindlustuseks ettenähtud vahenditest rahastatakse tervishoidu ravikindlustuse seaduses ja käesolevas seaduses sätestatud korras.”;
14) paragrahvi 57 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud perearstide ajutise asendamise eest tasutakse Eesti Haigekassa eelarvest Eesti Haigekassa ja Terviseameti vahel sõlmitud halduslepingu alusel halduskoostöö seaduses sätestatud korras.”;
15) paragrahvi 57 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
16) paragrahvi 57 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud juhtudel tasutakse perearstide ajutise asendamise eest Eesti Haigekassa eelarvest ravikindlustuse seaduse alusel.”;
17) paragrahvi 572 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Eesti Haigekassa ja Terviseamet määravad antidootide nomenklatuuri, kogused ning jaotuse Eesti Haigekassa ja Terviseameti vahel sõlmitud halduslepingu alusel. Antidootide varu moodustab Terviseamet kooskõlastatult Eesti Haigekassaga.
(3) Terviseamet tagab antidootide varu ja selle kasutamiseks andmise, kasutamise ning mahakandmise ja selle dokumenteerimise.”;
18) paragrahvi 572 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Antidootide varu moodustamist ja uuendamist vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kehtestatud jaotusele rahastab Eesti Haigekassa.”;
19) seadust täiendatakse §-dega 666–668 järgmises sõnastuses:
„§ 666. Kiirabi lepinguliste kohustuste üleminek ja nende rahastamine
4) 2021. aastal 12 protsenti.”.
(1) Käesoleva seaduse § 1 punktid 1–6, 8–13, §-d 3 ja 4, § 5 punkt 2, §-d 6 ja 8 ning § 9 punktid 2–6, 8–10, 13, 14 ja 19 jõustuvad 2018. aasta 1. jaanuaril.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punkt 7, § 5 punkt 1 ning § 9 punktid 1, 7, 11, 12 ja 15–18 jõustuvad 2019. aasta 1. jaanuaril.
(3) Käesoleva seaduse §-d 2 ja 7 jõustuvad 2020. aasta 1. jaanuaril.