Struktuuritoetuse riikliku registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Struktuuritoetuse riikliku registri pidamise põhimäärus
RT I 2005, 47, 389
Vastu võetud 01.09.2005 nr 230
Määrus kehtestatakse « Struktuuritoetuse seaduse» § 9 lõike 6 alusel ja kooskõlas « Andmekogude seadusega».
(1) «Struktuuritoetuse riiklik register» on asutatud Vabariigi Valitsuse 25. veebruari 2004. a määrusega nr 43 «Struktuuritoetuse riikliku registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus».
(2) Registri ametlik nimetus on «Struktuuritoetuse riiklik register» (edaspidi register).
Registri pidamise eesmärgiks on koguda statistilist ja finantsinformatsiooni, pidada arvestust toetuse andmise ja kasutamise üle Euroopa Komisjonile vajalike andmete esitamiseks ning toetuse andmise ja kasutamise juhtimiseks vastavalt ELi Nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (EÜT L 161, 26.02.1999, lk 1–42), artikli 34 lõike 1 punktile a, ning koguda toetuse väljamaksete aluseks olevaid andmeid.
(1) Registri vastutav töötleja (edaspidi vastutav töötleja ) on korraldusasutus «Struktuuritoetuse seaduse» (edaspidi seadus ) § 10 lõike 1 tähenduses.
(2) Registri volitatud töötlejad (edaspidi volitatud töötleja) on Rahandusministeerium ning rakendusasutused ja rakendusüksused seaduse § 13 lõigete 2 ja 3, § 14 lõike 2 ning § 30 lõike 5 tähenduses.
1) andmed projekti kohta;
2) andmed kasutaja kohta;
3) süsteemilogid.
(4) Andmed projektide kohta sisaldavad kõiki antud projekti kohta sisestatud andmeid. Igal projektil on unikaalne registrikood.
(5) Andmed kasutaja kohta sisaldavad kõiki kasutajaga seotud andmeid. Igal kasutajal on unikaalne nimi.
(6) Süsteemilogid on elektroonselt hoitav informatsioon registri toimingute kohta.
§5. Registrisse kantavad andmed
(1) Registrisse kantakse alljärgnevad struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Ühenduse algatuse «Equal» toetuse andmise ja kasutamisega seotud andmed:
1) toetuse andmisega seotud organisatsioonilised andmed;
2) toetuse taotleja, toetuse saaja, töövõtja ja partneritega seotud andmed;
3) taotluse ja projekti andmed;
4) projekti finantseerimise allikatega seotud andmed;
5) projekti auditeerimisega seotud andmed;
6) projekti edenemist kajastavad andmed;
7) projekti kulusid ja teostatud väljamakseid kajastavad andmed.
(2) Lõikes 1 nimetatud andmete sisestamine sätestatakse lisades 1 ja 3 ning sisestatavate andmete ulatus lisades 2 ja 4.
(3) Registrisse kantakse andmed toetuse taotluste kohta, mille suhtes on tehtud taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus. Registrisse ei sisestata andmeid toetuse taotluse kohta, mis seaduse § 19 lõike 6 kohaselt tagastatakse toetuse taotlejale läbi vaatamata.
§6. Registrisse kantud andmete õiguslik režiim
(1) Registrisse kantud § 5 lõike 1 punktides 1 ja 5 nimetatud andmed on informatiivse ja statistilise tähendusega.
(2) Registrisse kantud § 5 lõike 1 punktides 2–4, 6 ja 7 nimetatud andmed on õigusliku tähendusega.
§7. Andmete esitamine
(1) Registrisse esitavad andmeid toetuse taotleja või saaja, taotluse menetleja ja projekti üle järelevalve teostaja.
(2) Toetuse taotleja esitab registrisse kantavad andmed enda ja oma taotluse kohta toetuse taotlust menetleva rakendusüksuse poolt sätestatud vormidel ja juhiste kohaselt paberkandjal ning võimalusel ka elektroonselt.
(3) Registrisse esitatud andmete õigsuse eest vastutab andmete esitaja.
§8. Andmete sisestamine registrisse ja andmete ristkasutus
(1) Andmed sisestatakse registrisse volitatud töötleja poolt antud kasutajaõiguste alusel.
(2) Andmed sisestatakse registrisse hiljemalt 10 tööpäeva jooksul alates andmete teatavaks saamisest.
(3) Kui § 5 lõikes 1 nimetatud andmed on sisestatud teistesse registritesse, teostatakse nende andmete osas ristkasutust «Andmekogude seaduse» § 53 lõike 7 alusel kehtestatud infosüsteemide andmevahetuskihi nõuete kohaselt.
(4) Kui lõikes 3 sätestatud kohustust ei ole täidetud, korraldab teise registri vastutav või volitatud töötleja andmete registrisse käsitsi sisestamise.
§9. Alusdokumendid ja nende säilitamine
(1) Registrisse sisestatavate andmete alusdokumentideks on:
1) seaduse § 16 või § 17 alusel kehtestatud meetme tingimustes või § 29 lõike 2 või § 30 lõike 6 alusel kehtestatud korras toodud taotlusvorm ja selle lisad;
2) projekti aruanded;
3) väljamaksetaotlused ja -korraldused;
4) projekti kuludokumendid;
5) projekti auditi ja järelevalve aruanded;
6) muud dokumendid, mis on registrisse kantavate andmete aluseks.
(2) Registrisse sisestatavate andmete alusdokumente säilitatakse vähemalt 31. detsembrini 2015. a.
§10. Andmete kättesaadavus ja nende registrist väljastamise kord
(1) Registrisse kantud andmete avalikustamisel lähtutakse seaduse § 9 lõigetes 3–5 sätestatud põhimõtetest.
(2) Seaduse § 9 lõikes 4 nimetatud andmed projekti äriplaani, tehnoloogiliste lahenduste ja omafinantseeringu kohta, välja arvatud omafinantseeringu osas, mis on saadud riigieelarve vahenditest, ning muud andmed, mida loetakse ärisaladuseks või mis on tunnistatud asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks «Avaliku teabe seaduses» sätestatud korras, on piiratult kättesaadavad andmed ning nendele on ligipääs andmed sisestanud volitatud töötlejal, toetuse taotlejal või saajal, vastutaval töötlejal ning riigi ja kohaliku omavalitsuse ametnikul oma ametiülesannete täitmiseks.
(3) Registrist väljastatakse andmeid kirjaliku taotluse alusel paberkandjal või elektroonselt vastavalt andmete taotleja soovile ja tehnilistele võimalustele. Andmed väljastab volitatud töötleja «Avaliku teabe seaduse» §-s 18 või §-s 19 sätestatud korras ja tähtaja jooksul.
(4) Andmeid väljastatakse registrist tasuta.
(5) Andmete väljastamise aja, andmete saaja ja väljastamise viisi kohta peetakse elektroonselt arvestust volitatud töötleja dokumendiregistris.
§11. Registri andmete muutmine ja puuduste kõrvaldamine
(1) Registrisse kantud andmete muutmise õigus on volitatud töötlejal.
(2) Registrisse kantud toetuse taotleja või saaja isikuandmeid võib volitatud töötleja muuta või kustutada (edaspidi parandama) toetuse taotleja või saaja kirjaliku avalduse alusel. Volitatud töötleja poolt toetuse taotleja või saaja isikuandmete sisestamisel tekkinud viga parandatakse ilma toetuse taotleja või saaja avalduseta.
(3) Volitatud töötleja parandab andmed ja teavitab andmete parandamisest isikut, kelle taotluse alusel andmeid parandati 10 tööpäeva jooksul vastava taotluse saamise päevast arvates.
(4) Toetuse taotlust menetleva rakendusüksuse poolt registrisse sisestatud andmeid võib enne taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemist parandada ainult rakendusüksuse volitatud ametnik või töötaja.
(5) Toetuse taotlust menetleva rakendusüksuse poolt registrisse sisestatud andmeid võib rakendusüksuse volitatud ametnik või töötaja pärast taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemist parandada ainult rakendusüksuse juhi või juhtorgani vastava kirjaliku otsuse alusel.
(6) Rakendusüksuse juht või juhtorgan võib kehtestada nimekirja andmetest, mida rakendusüksuse volitatud ametnik või töötaja võib pärast taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemist parandada ilma rakendusüksuse juhi või juhtorgani kirjaliku otsuseta.
(7) Projekti staatuse, osapoolte, eelarve ja maksekorralduse staatuse andmete parandamine registris fikseeritakse süsteemi poolt automaatselt, säilitades andmed paranduse sisu, paranduse tegemise kuupäeva ja paranduse tegija kohta.
§12. Andmete säilitamine ja arhiveerimine
(1) Registri andmeid säilitatakse vähemalt 31. detsembrini 2035. a.
(2) Registri andmete säilitamiseks kopeerib vastutav töötleja andmed ja korraldab koopiate säilitamise.
JÄRELEVALVE REGISTRI PIDAMISE ÜLE
§13. Järelevalve teostajad ja ulatus
Registri pidamise ja andmete töötlemise üle teostavad järelevalvet:
1) andmekaitse järelevalveasutus temale õigusaktidega ettenähtud ulatuses ja korras;
2) vastutava töötleja selleks volitatud ametnik (edaspidi järelevalveametnik) käesolevas määruses, seaduses ja selle alusel antud õigusaktides sätestatu järgimise ning vastutava töötleja korralduste täitmise üle.
§14. Järelevalve teostaja õigused
Paragrahvi 13 punktis 2 nimetatud järelevalveametnikul on õigus:
1) tutvuda registri andmete alusdokumentidega, registrisse kantud andmetega ning registri pidamise vahendite ja dokumentidega;
2) tutvuda registri andmetega, dokumentidega ja rakendustega, mis ei kuulu avalikustamisele, välja arvatud andmetega kasutajatunnuste kohta;
3) siseneda ruumidesse, kus registri andmeid töödeldakse või kus paiknevad andmete töötlemiseks kasutatavad seadmed;
4) saada teavet andmete registrisse sisestamise, registrist väljastamise ja kasutamise kohta;
5) teha volitatud töötlejale ettekirjutus registri pidamisel ja andmete töötlemisel teostatavate toimingute õigusaktidega ning lepingutega kooskõlla viimiseks;
6) teha vastutavale töötlejale ettepanek andmete töötlemise õiguse peatamiseks või lõpetamiseks.
§15. Järelevalve teostamise akt
(1) Järelevalve teostamisel koostab § 13 punktis 2 nimetatud järelevalveametnik järelevalve akti (edaspidi akt).
2) järelevalveasutuse nimi ja järelevalvet teostanud ametniku ametinimetus, ees- ja perekonnanimi;
3) akti koostamise juures viibinud volitatud töötleja töötaja ametinimetus, ees- ja perekonnanimi;
4) registri pidamisel, andmete töötlemisel ja andmete kaitsmisel esinevate puuduste või rikkumiste kirjeldus, nende leidmise korral;
5) järelevalvealuse asutuse või isiku vastutava ametiisiku selgitused puuduste või rikkumiste kohta, nende olemasolu korral;
6) järelevalve teostaja ettekirjutus või ettepanek asutusele või isikule, kelle üle järelevalvet teostatakse, või ettepanek vastutavale töötlejale.
(4) Akt koostatakse kolmes eksemplaris, millest üks jääb asutusele või isikule, kelle üle järelevalvet teostati, teine vastutavale töötlejale ja kolmas edastatakse andmekaitse järelevalve asutusele.
§16. Ettekirjutuse täitmine
Järelevalve korras tehtud ettekirjutuste täitmisest teavitab asutus või isik, kellele ettekirjutus tehti, järelevalveametnikku ja andmekaitse järelevalve asutust ettekirjutuses ettenähtud tähtaja jooksul või, kui sellist tähtaega ei määratud, ühe kuu jooksul ettekirjutuse teatavaks tegemisest.
REGISTRI PIDAMISE FINANTSEERIMINE JA REGISTRI LIKVIDEERIMINE
Registri pidamist finantseeritakse registri vastutavale töötlejale riigieelarves ettenähtud sihtotstarbelistest vahenditest.
Registri likvideerimise otsustab Vabariigi Valitsus. Registri likvideerimine toimub kooskõlas «Andmekogude seaduses» ja «Arhiiviseaduses» sätestatuga.
Vabariigi Valitsuse 1. septembri 2005. a määruse nr 230 «Struktuuritoetuse riikliku registri pidamise põhimäärus»
STRUKTUURIFONDIDEST JA EUROOPA ÜHENDUSE ALGATUSEST «EQUAL» ERALDATUD VAHENDITE KOHTA REGISTRISSE SISESTATAVAD ANDMED
asutuse poolt sisestatavad andmed Rakendus-
üksuse poolt sisestatavad andmed Auditeeriva asutuse või rakendus-
asutuse või rakendus-
üksuse auditi läbiviija poolt sisestatavad andmed Riikliku järelevalve ametniku poolt sisestatavad andmed Süsteemi poolt genereeritavad andmed
1. Toetuse andmisega seotud organisatsioonilised andmed
1) «Struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punktis 1 nimetatud arengukava nimetus x
2) struktuurifondi nimetus x
3) prioriteedi (või tehnilise abi) nimetus x
4) meetme nimetus x
5) meetme osa nimetus x
6) rakendusüksuse nimi ja kontaktandmed x
7) rakendusasutuse nimi ja kontaktandmed x
8) makseasutuse nimi ja kontaktandmed x
9) korraldusasutuse nimi ja kontaktandmed x
10) volitatud töötleja ametnik või töötaja ja kasutaja roll x
11) korraldusasutuse ja rakendusasutuse kasutaja ees- ja perekonnanimi ning asutus, ametikoht ja kasutaja roll x
2. Toetuse taotleja, toetuse saaja ja partneritega seotud andmed
1) taotleja nimi, registri- või isikukood, pangakonto number, käibemaksukohustuslaseks registreerimise number ning kontaktandmed x
2) taotleja juriidiline vorm x
3) taotleja tüüp x
4) taotleja roll finantsallikana x
5) partneri kood x
6) taotleja esindaja, tema ametikoht, roll ja isikukood ning kontaktandmed x
7) partneri nimi, registri- või isikukood, käibemaksukohustuslaseks registreerimise number ning kontaktandmed x
8) partneri juriidiline vorm x
9) partneri tüüp x
10) partneri roll finantsallikana x
11) partneri esindaja, tema ametikoht, roll ja isikukood ning kontaktandmed x
12) toetuse taotluse esitamisele eelnenud kolme aasta jooksul taotlejale antud avaliku sektori toetus, sealhulgas vähese tähtsusega riigiabi x
3. Taotluse ja projekti andmed
1) taotluse tunnusnumber x
2) projekti nimetus x
3) sekkumisvaldkonna kood x
4) projekti eest vastutav koordinaator x
5) projekti tüüp x
6) tegevusala kood x
7) maksevaluuta x
8) riigiabi tüüp x
9) projekti algus- ja lõppkuupäev x
10) projekti kulude abikõlblikkuse algus- ja lõppkuupäev x
11) projekti sihtgrupp x
12) projekti rakenduspiirkond ja rakendamise koht x
13) sisuaruannete sagedus x
14) raamatupidamise asukoht x
15) kokkuvõte projekti eesmärkidest ja tegevustest x
16) loetelu projektiga sisuliselt seonduvatest projektidest x
17) projekti mõju keskkonnaseisundile x
18) projekti mõju meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse vähendamisele üldiselt ja tööhõives x
19) projekti mõju regionaalarengu ühtlustumisele x
20) projekti mõju infoühiskonna edendamisele x
21) projekti mõju tööhõivele (töökohtade säilitamine või loomine) x
22) projekti tegevuste ajaplaan x
23) projekti kogumaksumus ja finantsallikad x
24) taotluse kinnitaja (taotleja seaduslik esindaja) ja kinnitamise kuupäev x
25) taotluse registreerinud rakendusüksus ning taotleja ja taotluse vastavaks tunnistamise kuupäev x
26) taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus ja otsuse kuupäev x
27) märge, kui eraldatav toetus on riigiabi või vähese tähtsusega riigiabi x
28) projektiga seotud seirearuanded x
29) projektiga seotud hankeinformatsioon x
30) projektiga seotud kontrollide ja auditite andmed x
31) projektiga seotud andmed vaiete kohta x
32) projektiga seotud andmed rikkumiste, tagasinõuete ja -maksete kohta x
33) projekti jooksul koolitatud isikud (nende isikukood, ees- ja perekonnanimi, maakond, vald/linn), koolitusel osalemise periood, makstava toetuse liik ja summa x
34) maksetaotluse informatsioon (makse saaja, arveldusarve number, makse aluseks oleva kuludokumendi rekvisiidid) x
4. Projekti finantseerimise allikatega seotud andmed
1) avaliku sektori abikõlblik omafinantseering (sealhulgas riigieelarvest, kohalikest eelarvetest, avaliku sektori valitseva mõju all olevate isikute eelarvetest jm) x
2) Eesti riigi osalus struktuuritoetuses x
3) erasektori finantseering x
4) Euroopa Investeerimispanga finantseering x
5) muu finantseering x
6) muud allikad, millest taotletakse või kavatsetakse taotleda vahendeid projekti finantseerimiseks x
7) Euroopa Liidu struktuurifondid x
8) muud meetme tingimustes märgitud andmed projekti eelarve kohta x
9) projekti arvestuslikud abikõlblikud kulud x
10) Euroopa Liidu ja Eesti riigi osaluse suurus ja määr (%) struktuuritoetuses, võrreldes projekti avaliku sektori abikõlblike kuludega x
5. Projekti auditeerimisega seotud andmed
1) auditeeritava projekti nimetus ja tunnusnumber x
2) auditeeritava projekti riskiaste x
3) auditi läbiviimise aeg ja ulatus x
4) auditi eest vastutav isik ja auditi läbiviija x
5) kokkuvõte auditi tulemustest x
6. Projekti edenemist kajastavad andmed
1) projekti eesmärkide täitmine x
2) indikaatorite (väljund- ja tulemusindikaatorid) mõõtühikud ja saavutamise tase x
3) järelevalvetoimingute läbiviimise aeg x
4) järelevalve teostamise eest vastutava isiku ja läbiviija ees- ja perekonnanimi ning asutus ja ametikoht ja kasutaja roll x
5) kokkuvõte järelevalvetoimingute tulemustest x
7. Projekti kulusid ja teostatud väljamakseid kajastavad andmed
1) kulude jaotuskava kuude lõikes x
2) kulusid deklareeriva rakendusüksuse nimi x
3) abikõlblikuks tunnistatud ja mitteabikõlblikud kulutused x
4) andmed teostatud väljamaksete kohta x
5) deklareeritud kuludest maha arvatud tulud x
6) kuludest finantskorrektsioonide teel maha arvatud summad x
7) makseasutuse poolt deklareeritud ja tõendatud kulud (eurodes) ning kuludeklaratsiooni kuupäev x
8) kohaldatud eurokurss x
9) finantsaruanded x
STRUKTUURIFONDIDEST JA EUROOPA ÜHENDUSE ALGATUSEST «EQUAL» ERALDATUD VAHENDITE KOHTA REGISTRISSE SISESTATAVATE ANDMETE ULATUS
Rahuldamata taotluse kohta sisestatavad andmed Rahuldatud taotluse kohta sisestatavad andmed
1) «Struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punktis 1 nimetatud arengukava nimetus x x
2) struktuurifondi nimetus x x
3) prioriteedi (või tehnilise abi) nimetus x x
4) meetme nimetus x x
5) meetme osa nimetus x x
6) rakendusüksuse nimi ja kontaktandmed x x
7) rakendusasutuse nimi ja kontaktandmed x x
8) makseasutuse nimi ja kontaktandmed x x
9) korraldusasutuse nimi ja kontaktandmed x x
10) volitatud töötleja ametnik või töötaja ja kasutaja roll x x
11) korraldusasutuse ja rakendusasutuse kasutaja ees- ja perekonnanimi ning asutus, ametikoht ja kasutaja roll x x
1) taotleja nimi, registri- või isikukood, pangakonto number, käibemaksukohustuslaseks registreerimise number ning kontaktandmed x x
2) taotleja juriidiline vorm x x
3) taotleja tüüp x x
4) taotleja roll finantsallikana x x
5) partneri kood x x
6) taotleja esindaja, tema ametikoht, roll ja isikukood ning kontaktandmed x x
7) partneri nimi, registri- või isikukood, käibemaksukohustuslaseks registreerimise number ning kontaktandmed x x
8) partneri juriidiline vorm x x
9) partneri tüüp x x
10) partneri roll finantsallikana x x
11) partneri esindaja, tema ametikoht, roll ja isikukood ning kontaktandmed x x
2) projekti nimetus x x
3) sekkumisvaldkonna kood x x
4) projekti eest vastutav koordinaator x x
5) projekti tüüp x x
6) tegevusala kood x x
7) maksevaluuta x x
8) riigiabi tüüp x x
9) projekti algus- ja lõppkuupäev x x
10) projekti kulude abikõlblikkuse algus- ja lõppkuupäev x x
11) projekti sihtgrupp x x
12) projekti rakenduspiirkond ja rakendamise koht x x
13) sisuaruannete sagedus x x
14) raamatupidamise asukoht x x
15) kokkuvõte projekti eesmärkidest ja tegevustest x x
16) loetelu projektiga sisuliselt seonduvatest projektidest x x
23) projekti kogumaksumus ja finantsallikad x x
26) taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus ja otsuse kuupäev x x
32) projektiga seotud info rikkumiste, tagasinõuete ja -maksete kohta x
5) kokkuvõte riikliku järelevalve toimingute tulemustest x
ÜHTEKUULUVUSFONDIST ERALDATUD VAHENDITE KOHTA REGISTRISSE SISESTATAVAD ANDMED
asutuse poolt registrisse sisestatavad andmed Rakendus-
üksuse poolt registrisse sisestatavad andmed* Auditeeriva asutuse või rakendus-
üksuse auditi läbiviija poolt sisestatavad andmed
1) rakendusüksuse nimi ja kontaktandmed x
2) rakendusasutuse nimi ja kontaktandmed x
3) makseasutuse nimi ja kontaktandmed x
4) korraldusasutuse nimi ja kontaktandmed x
5) registri kasutaja ees- ja perekonnanimi ning asutus, ametikoht ja kasutaja roll x
2. Toetuse saaja, töövõtja ja partneriga seotud andmed
1) toetuse saaja nimi, registri- või isikukood, pangakonto number, käibemaksukohustuslaseks registreerimise number ning kontaktandmed x
2) toetuse saaja juriidiline vorm x
3) toetuse saaja raamatupidamise asukoht x
4) toetuse saaja roll finantsallikana x
5) toetuse saaja tehingupartneri kood x
6) toetuse saaja esindaja ees- ja perekonnanimi, tema ametikoht, roll ja isikukood ning kontaktandmed x
7) töövõtja nimi, registri- või isikukood, pangakonto number, käibemaksukohustuslaseks registreerimise number ning kontaktandmed x
8) töövõtja juriidiline vorm x
9) töövõtja raamatupidamise asukoht x
10) töövõtja roll finantsallikana x
11) töövõtja partneri kood x
12) töövõtja esindaja ees- ja perekonnanimi, tema ametikoht, roll ja isikukood ning kontaktandmed x
13) partneri nimi, registri- või isikukood, käibemaksukohustuslaseks registreerimise number ning kontaktandmed x
14) partneri juriidiline vorm x
15) partneri raamatupidamise asukoht x
16) partneri roll finantsallikana x
17) partneri tehingupartneri kood x
18) partneri esindaja ees- ja perekonnanimi, tema ametikoht, roll ja isikukood ning kontaktandmed x
1) taotluse registreerimise number või projekti rahastamisotsuse number x
2) rahastamisotsuse kuupäev x
3) projekti nimetus x
4) sekkumisvaldkonna kood x
5) projekti eest vastutav koordinaator x
6) projekti tüüp x
7) tegevusala kood x
8) riigiabi x
9) projekti kulude abikõlblikkuse algus- ja lõppkuupäev x
10) projekti rakenduspiirkonna ulatus x
11) sisuaruannete sagedus x
12) projekti valdkond x
13) kokkuvõte projekti eesmärkidest ja tegevustest x
14) projekti mõju keskkonnaseisundile x
15) projekti tegevuste ajaplaan x
16) projekti eelarve ja finantsallikad x
17) projektiga seotud seirearuanded x
18) projektiga seotud hankeinformatsioon x
19) projektiga seotud andmed kontrollide kohta x x
20) projektiga seotud andmed auditite kohta x
21) projektiga seotud andmed vaiete kohta x
22) projektiga seotud andmed rikkumiste, tagasinõuete ja -maksete kohta x x x x
23) maksetaotluse informatsioon (makse saaja, arveldusarve number, makse aluseks oleva kuludokumendi rekvisiidid) x
1) kohaliku omavalitsuse finantseering x
2) riiklik finantseering x
3) muu riigisisene avaliku sektori finantseering x
4) Ühtekuuluvusfondi toetus x
5) erasektori finantseering x
6) rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide finantseering x
7) toetuse määr (%) projekti finantseerimise allikate lõikes x
1) auditi läbiviimise aeg ja ulatus x
2) auditi läbiviimise staatus x
3) auditi eest vastutava isiku ja auditi läbiviija ees- ja perekonnanimi ning asutus ja ametikoht ja kasutaja roll x
4) kokkuvõte auditi tulemustest x
2) näitajate (väljund- ja tulemusnäitajate) mõõtühikud, sihtmäärad ja saavutamise tase x
1) eelarveline jaotuskava kuude lõikes x
5) kuludest finantskorrektsioonide teel maha arvatud summad x
6) makseasutuse poolt deklareeritud ja tõendatud kulud (eurodes) ning kuludeklaratsiooni kuupäev x
7) finantsaruanded x
* Kui Ühtekuuluvusfondi toetuse saaja on korraldusasutus või rakendusasutus, siis registri mõistes on ta kasutaja, kes kannab registrisse rakendusüksuse poolt sisestatavaid andmeid.
ÜHTEKUULUVUSFONDIST ERALDATUD VAHENDITE KOHTA REGISTRISSE SISESTATAVATE ANDMETE ULATUS
1) rakendusüksuse nimi ja kontaktandmed x x
2) rakendusasutuse nimi ja kontaktandmed x x
3) makseasutuse nimi ja kontaktandmed x x
4) korraldusasutuse nimi ja kontaktandmed x x
5) registri kasutaja ees- ja perekonnanimi ning asutus, ametikoht ja kasutaja roll x x
1) toetuse saaja nimi, registri- või isikukood, pangakonto number, käibemaksukohustuslaseks registreerimise number ning kontaktandmed x x
2) toetuse saaja juriidiline vorm x x
3) toetuse saaja raamatupidamise asukoht x x
4) toetuse saaja roll finantsallikana x x
5) toetuse saaja partneri kood x x
6) toetuse saaja esindaja ees- ja perekonnanimi, tema ametikoht, roll ja isikukood ning kontaktandmed x x
13) partneri nimi, registri- või isikukood, käibemaksukohustuslaseks registreerimise number ning kontaktandmed x x
14) partneri juriidiline vorm x x
15) partneri raamatupidamise asukoht x x
16) partneri roll finantsallikana x x
17) partneri tehingupartneri kood x x
18) partneri esindaja ees- ja perekonnanimi, tema ametikoht, roll ja isikukood ning kontaktandmed x x
1) taotluse registreerimise number või projekti rahastamisotsuse number x x
3) projekti nimetus x x
6) projekti tüüp x x
8) riigiabi x x
10) projekti rakenduspiirkonna ulatus x x
12) projekti valdkond x x
13) kokkuvõte projekti eesmärkidest ja tegevustest x x
14) projekti mõju keskkonnaseisundile x x
19) projektiga seotud andmed kontrollide kohta x
22) projektiga seotud andmed rikkumiste, tagasinõuete ja -maksete kohta x


text:
Kohtuasi C‑70/15
Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Määrus (EÜ) nr 44/2001 – Artikli 34 punkt 2 – Otsuse edasikaebamise võimaluse mõiste – Määrus (EÜ) nr 1393/2007 – Artikkel 19 – Edasikaebamise tähtaja ennistamine
1. Euroopa Liidu Kohtul (edaspidi „Euroopa Kohus“) on sel aastal juba teist korda võimalus uurida määruse (EÜ) nr 44/2001(2) (edaspidi „määrus nr 44/2001“) põhjal väiteid, millega kostja saab vastu vaielda kohtuotsuse täidetavaks tunnistamise taotlusele. Kui nimetatud määruse artikli 34 punktis 1 sätestatud avaliku korra (ordre-public) tingimus on kohtuasja Meroni(3) keskmes, siis käesoleval juhul on tegemist selle määruse artikli 34 punktiga 2, mis on kohtupraktika jaoks veelgi suurema tähtsusega. Viidatud säte näeb ette, millistel tingimustel võivad menetluse algatamist käsitleva dokumendi kättetoimetamise puudused hiljem takistada kohtuotsuse tunnustamist ja täidetavaks tunnistamist teises liikmesriigis.
2. Määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 2 põhikontseptsioon rajaneb konventsioonil kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil‑ ja kaubandusasjades (edaspidi „konventsioon“),(4) kuid viidatud sätte sisu on pärast konventsiooni sõlmimist tunduvalt muutunud. Konventsiooni kohaselt takistasid menetluse algatamist käsitleva dokumendi kättetoimetamise puudused nimelt põhimõtteliselt selles asjas tehtud kohtuotsuse tunnustamist. Määrus nr 44/2001 seevastu on hageja jaoks tunduvalt soodsam. Seda seetõttu, et viidatud määrus ei takista kohtuotsuse tunnustamist isegi juhul, kui kostjal ei ole näiteks õigeaegse kohtukutse puudumise tõttu võimalik end enne otsuse tegemist tõhusalt kaitsta riigis, kus otsus tehti, kui kostja oleks saanud pärast vaidlusaluse otsuse tegemist esitada edasikaebuse riigis, kus otsus tehti, aga ta ei teinud seda.
3. Käesolev kohtuasi lisab kohtuotsuse tunnustamise praktikale tagaseljaotsuste korral veel ühe tahu, kuivõrd käesolevas kohtuasjas, kus Euroopa Kohus peab tegema otsuse, ei ole edasikaebuse esitamine riigis, kus otsus tehti, enam võimalik tähtaja möödumise tõttu, aga kaaluda võis tähtaja ennistamist.
4. Kas määruse nr 44/2001 artikli 34 punkt 2 sätestab, et kostja peab selleks, et vältida kohtuotsuse hilisemat täidetavaks tunnistamist teises liikmesriigis, algatama kõigepealt siseriikliku õiguskaitsevahendi kasutamiseks otsuse edasikaebamise tähtaja ennistamise menetluse riigis, kus otsus tehti, ja millised tähtajad selleks vajaduse korral kehtivad – need on käesoleva kohtuasja peamised küsimused.
5. Käesoleva kohtuasja liidu õiguse raamistiku määravad kindlaks määrus nr 44/2001 ja määrus (EÜ) nr 1393/2007(5).
6. Määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 2 kohaselt ei tunnustata otsust, kui „otsus on tehtud tagaselja ning kostjale ei olnud menetluse algatamist käsitlevat dokumenti või võrdväärset dokumenti kätte toimetatud piisavalt aegsasti, et ta oleks saanud end kaitsta, välja arvatud juhul, kui kostja ei algatanud otsuse vaidlustamise menetlust siis, kui tal oli selleks võimalus“.
7. Määruse nr 44/2001 artikli 45 lõike 1 esimese lause kohaselt „[keeldub k]ohus, kellele esitatakse artikli 43 alusel apellatsioonkaebus, […] kohtuotsuse täidetavaks kuulutamisest või tühistab selle ainult artiklites 34 ja 35 sätestatud põhjustel“.
B. Määrus nr 1393/2007
8. Määruse nr 1393/2007 (edaspidi „määrus nr 1393/2007“) artikkel 1 sätestab nimetatud määruse kohaldamisala järgmiselt:
„Käesolevat määrust kohaldatakse tsiviil‑ ja kaubandusasjades, kui kohtu‑ või kohtuväline dokument tuleb kättetoimetamiseks edastada ühest liikmesriigist teise. […].
(2) Käesolevat määrust ei kohaldata, kui isiku, kellele tuleb dokument kätte toimetada, aadress ei ole teada.
9. Määruse nr 1393/2007 artikli 19 lõige 4 sätestab:
„Kui kohtukutse või sellega samaväärne dokument tuli kättetoimetamiseks edastada teisele liikmesriigile käesoleva määruse sätete alusel ning ilmumata jätnud kostja vastu on tehtud tagaseljaotsus, on kohtunikul õigus ennistada otsuse edasikaebamise tähtaeg, kui on täidetud järgmised tingimused:
Iga liikmesriik võib kooskõlas artikli 23 lõikega 1 teatada, et avaldust ei vaadata läbi, kui see esitatakse pärast teatises nimetatud tähtpäeva möödumist, mis peab olema vähemalt aasta alates kohtuotsuse tegemise kuupäevast.“
10. Tribunal de grande instance de Paris (Pariisi piirkonnakohus, Prantsusmaa) mõistis 8. aprilli 2010. aasta otsuses D‑lt, kes elab alates 1996. aastast Poolas, hageja L kasuks välja igakuise elatise. Kostja D ei ilmunud Prantsusmaal kohtusse. Talle ei olnud nimelt kätte toimetatud menetluse algatamist käsitlevat dokumenti, sest hageja oli esitanud kostjale dokumentide kättetoimetamise aadressina ebaõige aadressi Pariisis, kus D ei saanud dokumente vastu võtta.
11. D sai kõnesoleva otsuse tegemisest üleüldse teada alles juulis 2011, kui Poola Vabariigis alustati otsuse täidetavaks tunnistamise menetlust ja Sąd Okręgowy w Jeleniej Górze (Jelenia Góra piirkondlik kohus, Poola) toimetas talle kätte täidetavaks tunnistamise taotluse ärakirja, millele oli lisatud Prantsuse kohtu otsuse ärakiri. Kuivõrd Poola kohus tuvastas,(6) et siseriikliku õiguskaitsevahendi kasutamise tähtaeg Prantsusmaal tehtud kohtuotsuse vastu oli juba möödunud, siis jättis Poola kohus rahuldamata ka esimese taotluse asjaomase kohtuotsuse Poolas täidetavaks tunnistamise kohta, samuti oli edutu taotluse esitaja määruskaebus, kusjuures Poola pädev kohus tugines taotluse rahuldamata jätmisel määruse nr 44/2001 artikli 34 punktile 2 koostoimes artikliga 45.
12. Mais 2012 toimetati vaidlusalune otsus määruse nr 1393/2007 sätteid järgides D‑le uuesti kätte koos teatega, et ta saab kahe kuu jooksul alates kohtuotsuse kättetoimetamisest taotleda otsuse edasikaebamise möödunud tähtaja ennistamist. Selgitus ennistamise kohta vastab sisuliselt Prantsuse tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Code de procédure civile) artiklile 540. D ei taotlenud otsuse edasikaebamise tähtaja ennistamist Prantsusmaal ega esitanud edasikaebust vaidlusaluse otsuse peale.
13. Seepärast taotleti uuesti kohtuotsuse täidetavaks tunnistamist Poola Vabariigis. Taotluse esitaja L väitis seejuures, et seoses uue kättetoimetamisega ja selgitusega õiguse kohta nõuda kohtuotsuse edasikaebamise tähtaja ennistamist tekkis kostjal võimalus asjaomane otsus vaidlustada, mille ta jättis aga kasutamata. Selle argumendiga Sąd Apelacyjny we Wrocławiu (Wrocławi apellatsioonikohus) aga ei nõustunud ja jättis 27. mai 2013. aasta määrusega uuesti rahuldamata vaidlusaluse kohtuotsuse täidetavaks tunnistamise taotluse. Põhjenduseks märkis kohus, et pelka õigust nõuda kohtuotsuse edasikaebamise tähtaja ennistamist ei saa võrdsustada kohtuotsuse edasikaebamise võimalusega määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 2 tähenduses. Asjaomase kohtuotsuse vaidlustamise võimalus viidatud sätte tähenduses esineb pigem ainult siis, kui kostjale on otsus koos põhjendustega ja selgitusega edasikaebuse esitamise võimaluste kohta kätte toimetatud edasikaebuse esitamise tavapärase tähtaja jooksul.
14. Avaldaja esitas kirjeldatud kohtumääruse peale määruskaebuse eelotsusetaotluse esitanud kassatsioonikohtule. Eelotsusetaotluse esitanud kohtul tekib eelkõige küsimus, kas käesoleval juhul on üldse alust lähtuda otsuse edasikaebamise tähtaja ennistamise võimalusest pärast seda, kui Prantsuse Vabariik edastas määruse nr 1393/2007 artikli 23 lõikes 1 ette nähtud teabe, mille kohaselt on edasikaebuse tähtaja ennistamine pärast ühe aasta möödumist otsuse tegemisest – mis käesolevas asjas tehti aprillis 2010 – lubamatu.
15. Neid asjaolusid arvesse võttes otsustas eelotsusetaotluse esitanud kohus menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 2 tuleb tõlgendada nii, et selles nimetatud võimalus otsust vaidlustada hõlmab nii olukorda, kus asjaomase edasikaebuse saab esitada liikmesriigi õiguses määratud tähtaja jooksul, kui ka olukorda, kus see tähtaeg on juba möödunud, kuid esitada saab avalduse otsuse edasikaebamise tähtaja ennistamiseks ja seejärel – pärast viidatud avalduse rahuldamist – otsuse tegelikult edasi kaevata?
2. Kas määruse nr 1393/2007 artikli 19 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et see välistab edasikaebamise tähtaja ennistamist käsitlevate liikmesriikide õigusnormide kohaldamise, või nii, et kostja võib valida, kas esitada avaldus viidatud sätte alusel või kasutada liikmesriigi õiguses ette nähtud menetlust?“
IV. Eelotsuse küsimuste õiguslik hinnang
16. Esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus eelkõige teada, kas määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 2 tuleb tõlgendada nii, et see ei takista otsuse täidetavaks tunnistamist pärast edasikaebuse esitamise tähtaja möödumist siseriikliku õiguse alusel riigis, kus otsus tehti, juhul, kui kostjal tekib edasikaebamise tähtaja ennistamise menetluse kaudu uuesti võimalus otsus vaidlustada.
17. Käesolevas menetluses osalenud liikmesriikide ja komisjoni kirjalikud märkused toetavad esimese küsimuse osas seisukohta, et määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 2 tuleb tõlgendada laialt.
18. Seega tekiks juhul, kui riigis, kus otsus tehti, oleks edasikaebamise möödunud tähtaja ennistamine võimalik, kostjal põhimõtteliselt kohustus taastada otsuse edasikaebamise võimalus ja esitada pärast tähtaja ennistamist edasikaebus riigis, kus otsus tehti. Muul juhul peaks kostja arvestama sellega, et ta ei saa otsuse täidetavaks tunnistamise menetluses mõnes muus liikmesriigis tugineda määruse nr 44/2001 artikli 34 punktile 2. Ka õiguskirjandus ja liikmesriikide kohtupraktika(7) näivad toetavat pigem laia ja tunnustamist lubavat käsitlust.
19. Eeltoodud tõlgendus ei tulene tingimata asjaomase sätte sõnastusest, mis märgib nimelt „otsuse“ vaidlustamise võimalust. Rangelt võttes ei ole otsuse edasikaebamise tähtaja ennistamise menetlus iseenesest võimalus otsust vaidlustada. Pigem ei ole olukordades, kus saab kaaluda otsuse edasikaebamise tähtaja ennistamist, kostjal ilma pikemata enam võimalik esitada otsuse peale edasikaebus.
20. Ka süstemaatilised argumendid ei kinnita kindlalt seisukohta, et sellistel asjaoludel, nagu on põhikohtuasjas, tuleb kostjat koormata otsuse edasikaebamise tähtaja ennistamise menetlemise kohustusega ja selle järgimata jätmise korral võtta talt võimalus tugineda määruse nr 44/2001 artikli 34 punktis 2 sätestatud tunnustamise takistusele.
21. Eelkõige ei ole sellisel puhul asjakohane viidata määruse nr 1393/2007 artikli 19 lõikele 4, mis sätestab õiguse ennistada otsuse edasikaebamise tähtaeg dokumentide piiriülese kättetoimetamise korral, kui kostja on jätnud kohtusse ilmumata. Viidatud säte ei anna nimelt tarvilikku teavet otsuse edasikaebamise tähtaja ennistamise menetluse tähtsuse kohta määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 2 raames, mis – erinevalt näiteks nimetatud määruse artiklist 26 – ei viita otseselt määrusele nr 1393/2007.
22. Esiteks ei kattu täielikult juba määruse nr 1393/2007 ja käesolevas asjas kõne all oleva määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 2 kohaldamisalad, sest artikkel 34 käsitleb ka otsuste tunnustamise takistusi dokumentide puhul, mille kättetoimetamine ei toimunud vastavalt määrusele nr 1393/2007. Teiseks ei kuulu määruse nr 1393/2007 artikli 19 lõige 4 praktilise tõlgendamise korral käesoleval juhul kohaldamisele. Viidatud säte puudutab nimelt sõnaselgelt juhtumeid, kus „kohtukutse […] tuli kättetoimetamiseks edastada teisele liikmesriigile käesoleva määruse sätete alusel ning(8) ilmumata jätnud kostja vastu on [seejärel] tehtud tagaseljaotsus“. Sellest ei saa käesoleval juhul lähtuda, sest menetluse algatamist käsitlev dokument saadeti Pariisi aadressil ja seega ei olnud piiriüleseks kättetoimetamiseks Prantsusmaal menetluse algatamise puhul alust. Seega puudub juba esimene kahest kumulatiivsest tingimusest, millel rajaneb tähtaja ennistamise regulatsioon vastavalt artikli 19 lõikele 4.
23. Isegi juhul, kui kohaldada tuleks määruse nr 1393/2007 artikli 19 lõiget 4, ei järelduks sellest kohustust algatada otsuse edasikaebamise tähtaja ennistamise menetlus. Määruse nr 1393/2007 artikli 19 lõige 4 on nimelt õigusnorm, mille eesmärk on kaitsta dokumentide kättetoimetamise adressaati ja mis jätab talle võimaluse algatada teatavatel tingimustel otsuse edasikaebamise tähtaja ennistamise menetlus, ilma teda selleks kohustamata. Seega arvestab viidatud säte dokumentide kättetoimetamise adressaadi võimaliku huviga ennistada omal algatusel menetlus, kui dokumentide kättetoimetamine oli puudulik, ja vajaduse korral saavutada hagi rahuldamata jätmine.(9) Määruse nr 1393/2007 artikli 19 lõikest 4 ei saa siiski teha süstemaatilist järeldust, et kostjal tekiks määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 2 raames kohustus algatada asjaomane ennistamise menetlus või muul juhul leppida sellega, et tehtud kohtuotsus tunnistatakse täidetavaks.
24. Selleks et vastata küsimusele, kas „otsuse edasikaebamise võimalus“ määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 2 tähenduses hõlmab ka otsuse edasikaebamise tähtaja ennistamise menetluse algatamist, tuleb peamiselt uurida nimetatud sätte eesmärki. Seejuures tuleb silmas pidada, et määruse nr 44/2001 eesmärk on võimaldada kohtuotsuste kiiret ja tõhusat täidetavaks tunnistamist, kusjuures arvestada tuleb siiski kostja kaitseõigust.(10) Võrreldes konventsiooni varasemate sätetega tuleb peamiselt vähendada kostja võimalust kuritarvitada otsuse täidetavaks tunnistamise menetluses väidet menetluse algatamist käsitleva dokumendi kätte toimetamata jätmise kohta, kuni ta sai veel kulgeva tähtaja jooksul ilma pikemata vaidlustada asjaomase otsuse riigis, kus otsus tehti. Seisukoht, et pärast edasikaebamise tähtaja möödumist peaks kostja lisaks algatama tähtaja ennistamise menetluse, ei tulene selgesti asjaomase sätte sõnastusest ega ka nimetatud määruse põhjendustest.
25. Pigem ei tuleks õiglase kohtuliku arutamise(11) seisukohast lähtuvalt mõista määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 2 sõnastust liiga laialt ega käsitada otsuse edasikaebamise tähtaja ennistamise menetlust nii, et see kuulub „edasikaebamise“ mõiste alla viidatud sätte tähenduses. Nimelt kui kostja peaks pärast edasikaebamise tähtaja möödumist algatama ennistamise menetluse riigis, kus tehti kohtuotsus, ja muul juhul riskima tehtud otsuse täidetavaks tunnistamisega mõnes muus liikmesriigis, siis oleks see vastuolus hageja ja kostja protsessuaalse võrdsuse põhimõttega, mis on õiglase kohtuliku arutamise oluline element(12) Euroopa Kohtu praktika tähenduses.
26. Öeldu saab selgeks, kui arvestada sellega, et kostja on juhul, kui ta esitab määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 2 alusel kaebuse enne edasikaebamise tähtaja möödumist ja saavutab seega ärakuulamise riigis, kus kohtuotsus tehti, põhimõtteliselt samasuguses olukorras, milles ta oleks olnud siis, kui talle oleks menetluse algatamist käsitlev dokument õigel ajal kätte toimetatud ja ta oleks saanud osaleda esimese astme kohtu menetluses: kostjal tekivad kohtu‑ ja õigusabikulud riigis, kus kohtuotsus tehti, ainult üheainsa menetluse tõttu ja vaidluse ainestik piirdub täitmisele pööratava kohtuotsuse esemega.
27. Olukord on erinev, kui kostja saab alles pärast edasikaebamise tähtaja möödumist teada tema vastu tagaselja tehtud otsusest. Kuivõrd tal ei ole enam ilma pikemata võimalust esitada asjaomase otsuse peale kaebus, siis peab ta selleks, et kaevata otsus edasi riigis, kus see tehti, uurima tähtaja ennistamise võimalusi ja seejärel vastava menetluse algatama. Alles siis saaks ta – kui tähtaja ennistamine on olnud edukas – esitada järgmise sammuna edasikaebuse. Erinevalt eespool punktis 26 kirjeldatud olukorrast koormaks kostjat sellisel juhul kaks menetlust (ja nendega seonduvad kulutused), mille ese läheks pealegi tunduvalt kaugemale algse otsuse esemest, sest lisaks tuleb uurida ennistamise problemaatikat. Arvestades ka seda, et asja menetlemisega ja kulutustega seonduvatele komplikatsioonidele võivad lisanduda veel praktilised probleemid nagu näiteks sobiva esindaja leidmine ja dokumentide tõlkekulud, siis saab selgeks, et kui kostja peaks kohtuotsuse täidetavaks tunnistamise vältimiseks algatama tähtaja ennistamise menetluse, siis oleks ta hagejaga võrreldes palju ebasoodsamas olukorras. Eelkõige kehtib öeldu õigusküsimustes kogenematute ja mitte eriti varakate kostjate kohta. Võrdlemisi väikese nõudesummaga hagide puhul võib tekkida olukord, et selline kostja riskib kulutuste ja keeruka menetluse kartuses end kaitsmata jättes pigem otsuse täitmisele pööramisega, et säästa ennast täiendavatest õigusabi‑ ja muudest menetluskuludest, millest saadavat kasu on välismaal aset leidnud asjaolude korral – eelkõige võhikutel – sageli raske hinnata.
28. Eeltoodu põhjal tuleb eeldada, et kui määruse nr 44/2001 artikli 34 punktiga 2 hõlmata kostja kohustust esitada tähtaja ennistamise avaldus, siis rikuks see tunduvalt poolte protsessuaalse võrdsuse põhimõtet, sest kostjalt nõutaks sellisel juhul tema huvide kaitseks täiendava menetluse algatamist.
29. Lisaks sellele tuleneb esmasest õigusest, et otsuse täidetavaks tunnistamise igasugune hõlbustamine olukorras, kus kostjat ei ole enne otsuse tegemist ära kuulatud, on suunatud vastuolu loomisele õiglase kohtuliku arutamise põhimõttega. Selles osas tuleb üldiselt märkida, et hetkel kontrollib määruse nr 44/2001 artikli 34 punktis 2 sätestatut Euroopa Inimõiguste Kohus (edaspidi „EIK“), kelle suurkoda teeb kohtuasjas Avotiņš vs. Läti ilmselt peatselt otsuse selle kooskõla kohta Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „EIÕK“) artikliga 6. Ka kõnesolevas kohtuasjas oli tegemist sellise kohtuotsuse võimaliku täidetavaks tunnistamisega, mille tegemise eel ei toimunud kostja ärakuulamist ja mida ta ei vaidlustanud. EIK koda leidis selles asjas 2014. aastal napi häälteenamusega tehtud otsuses(13) küll, et määruse nr 44/2001 artikli 34 punktis 2 sätestatu ja kohtuotsuse täidetavaks tunnistamine on veel EIÕK artikliga 6 kooskõlas, kuid rõhutas siiski, et talle kaebuse esitanud kostja oli äris kogenud. EIK‑i rangelt faktiline mõttekäik selles kohtuasjas EIÕK artikli 6 rikkumise eitamiseks annab alust arvata, et äris kogenematu kostja puhul võinuks otsus kujuneda tehtust erinevaks.
30. Kuigi EIK‑ile esitatud faktilised asjaolud ei kattu kõigis punktides käesoleva kohtuasja asjaoludega, tuleb EIK‑i otsust kohtuasjas Avotiņš vs. Läti siiski pidada hoiatavaks vihjeks, mille kohaselt tuleb määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 2 alusel otsuse täidetavaks tunnistamise takistuste tõlgendamisel kasutada silmamõõtu ja mitte kaotada silmist kostja õiguspäraseid nõudeid – eesmärgi kõrval tagada kohtuotsuste vaba liikumine Euroopas. See tähendab, et kostjale ei tohi teha võimatuks tuginemist otsuse tunnustamise takistusele, minnes sellega kaugemale asjaomase sätte imperatiivsest normatiivsest sisust.
31. Eeltoodu põhjal ei ole alust nõuda kostjalt, keda ei kutsutud kohtusse piisavalt aegsasti, et ta peab edasikaebuse esitamise tähtaja möödudes kõigepealt algatama otsuse edasikaebamise tähtaja ennistamise menetluse selleks, et üldse saada võimalust edasikaebuse esitamiseks, ja selle järgimata jätmise korral võtta talt võimalus tugineda kohtuotsuse tunnustamise takistusele. Pigem tuleb juhul, kui edasikaebamise tähtaeg on juba möödunud selleks ajaks, kui kostja saab kohtuotsusest teada, lähtuda nimetatud sätte tähenduses seisukohast, et kostjal puudus võimalus otsust vaidlustada.
32. Seega tuleb esimesele eelotsuse küsimusele vastata, et määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 2 tuleb tõlgendada nii, et selles nimetatud võimalus otsust vaidlustada hõlmab ainult olukorda, kus asjaomase edasikaebuse saab esitada liikmesriigi õiguses määratud tähtaja jooksul, aga ei hõlma olukorda, kus see tähtaeg on juba möödunud, kuid esitada saab avalduse otsuse edasikaebamise tähtaja ennistamiseks ja seejärel – pärast viidatud avalduse rahuldamist – otsuse tegelikult edasi kaevata.
33. Teise küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus eelkõige teada, kas määruse nr 1393/2007 artikli 19 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et see välistab edasikaebamise tähtaja ennistamist käsitlevate liikmesriikide õigusnormide kohaldamise, või nii, et kostja võib valida, kas esitada taotlus viidatud sätte alusel või kasutada liikmesriigi õiguses ette nähtud menetlust.
34. Kõigepealt tuleb meenutada, et nagu juba eespool punktis 22 märgitud, ei kuulu määruse nr 1393/2007 vaidlusalune säte käesoleval juhul ilmselt kohaldamisele, sest tegemist ei ole menetluse algatamist käsitleva dokumendi piiriülese kättetoimetamisega. Vastus eelotsuse küsimusele on seega asjakohane ainult juhul, kui Euroopa Kohus lähtub sellest, et määruse nr 1393/2007 artikli 19 lõiget 4 saab kohaldada käesoleva kohtuasja asjaoludele.
35. Selleks puhuks tuleb sedastada, et määruse nr 1393/2007 artikkel 19 kuulub kohaldamisele, kui „käesoleva määruse sätete alusel“ dokumentide kättetoimetamise korral välismaale on kostja vastu tehtud tagaseljaotsus. Esimese sammuna näeb määruse nr 1393/2007 artikli 19 lõige 1 põhimõtteliselt ette menetluse peatamise, kuni on tõendatud, et kostja on menetluse algatamist käsitleva dokumendi tegelikult kätte saanud. Määruse nr 1393/2007 artikli 19 lõige 2 näeb sellest põhimõttest ette erandid, mis võimaldavad menetlust jätkata. Määruse nr 1393/2007 artikli 19 lõige 4 sisaldab lõpuks normi, mis annab võimaluse ennistada edasikaebamise tähtaeg „mõistliku aja jooksul pärast seda, kui kostja on kohtuotsusest teada saanud“, ja nimelt sellise kostja kasuks, kes oli süütult teadmatuses asjaomase dokumendi olemasolust ja jättis end seetõttu kaitsmata, kuid kelle suhtes otsus siiski tehti. Määruse nr 1393/2007 artikli 19 lõike 4 kolmas lõik sätestab, et iga liikmesriik võib kehtestada tähtaja, mis lõpetab õiguse esitada ennistamise avaldus, kuid see tähtaeg peab olema vähemalt „aasta alates kohtuotsuse tegemise kuupäevast“.
36. Vastava teabe kõnealuse üheaastase tähtaja järgimise kohta on Prantsuse Vabariik esitanud ja seeläbi määruse nr 1393/2007 artikli 19 lõikega 4 hõlmatud olukorrad lõplikult reguleerinud. Nimetatud õigusnorm ei võimalda enam sellest erinevate liikmesriigi õigusnormide kohaldamist – nagu näiteks Prantsuse tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Code de procédure civile) artikkel 540, mis seob ennistamise avalduse esitamise tähtaja otsuse kättetoimetamise, mitte aga otsuse tegemise kuupäevaga – nii nagu see tuleneb määrusest nr 1393/2007. Komisjoni seisukohaga tuleb küll nõustuda selles osas, et konkreetsel juhul võib määrusega nr 1393/2007 ette nähtud ennistamise kord olla kostjale ebasoodsam kui siseriikliku õiguse alusel. See on üheaastase tähtaja järgimise kohta esitatud Prantsuse Vabariigi teabe vältimatu tagajärg, mistõttu tuleb leppida liikmesriigi vastava sooviga.
37. Teisele küsimusele tuleks seega vastata, et kui määruse nr 1393/2007 artikli 19 lõiget 4 peetakse asjakohaseks, siis tuleb nimetatud määruse artikli 19 lõiget 4 tõlgendada nii, et see välistab nimetatud määruse kohaldamisalas edasikaebamise tähtaja ennistamist käsitlevate liikmesriikide õigusnormide kohaldamise.
38. Eeltoodut arvestades teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata eelotsuse küsimustele järgmiselt:
Määruse nr 44/2001 artikli 34 punkti 2 tuleb tõlgendada nii, et selles nimetatud võimalus otsust vaidlustada hõlmab ainult olukorda, kus asjaomase edasikaebuse saab esitada liikmesriigi õiguses määratud tähtaja jooksul, aga ei hõlma olukorda, kus see tähtaeg on juba möödunud, kuid esitada saab avalduse otsuse edasikaebamise tähtaja ennistamiseks ja seejärel – pärast viidatud avalduse rahuldamist – otsuse tegelikult edasi kaevata.
Määruse nr 1393/2007 artikli 19 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et see välistab määruse nr 1393/2007 kohaldamisalas edasikaebamise tähtaja ennistamist käsitlevate liikmesriikide õigusnormide kohaldamise.
2 – Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil‑ ja kaubandusasjades (EÜT 2001, L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42, käesolevas asjas kohaldatavas redaktsioonis, mida on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1103/2008 (ELT L 304, lk 80)).
3 – Vt selle kohta minu ettepanek, kohtuasi Meroni (C‑559/14, EU:C:2016:120).
4 – Vt 27. septembri 1968. aasta konventsiooni kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil‑ ja kaubandusasjades (EÜT 1972, L 299, lk 32) artikli 27 punkt 2.
5 – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määrus kohtu‑ ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamise kohta tsiviil‑ ja kaubandusasjades (dokumentide kättetoimetamine), millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1348/2000 (ELT L 324, lk 79).
6 – Kahjuks ei selgu eelotsusetaotlusest lubatavate õiguskaitsevahendite ja kõnesoleva tähtaja möödumise põhjuse üksikasjad olenemata kohtuotsuse eelnevalt kätte toimetamata jätmisest (vt eelotsusetaotluse lk 7, IV.1).
7 – Vt näiteks Bundesgerichtshof’i (Saksamaa kõrgeim üldkohus) 21. jaanuari 2010. aasta otsus kohtuasjas IX ZB 193/07, EuZW 2010, 478, punkt 14 ja seal viidatud kohtupraktika.
9 – Selline huvi võib tekkida näiteks juhul, kui kolmandas riigis või isegi riigis, kus otsus tehti, võib oodata selliseid ebasoodsaid tagajärgi nagu näiteks kostja suhtes täitemeetmete võtmine määruse nr 1393/2007 alusel vääralt menetletud kohtuasjas või kui kostja on huvitatud otsuse peatsest jõustumisest, sest ta hindab oma positsiooni soodsaks ja uus menetlus võib olla tema jaoks ebasoodsam.
10 – Vt selle kohta kohtuotsus ASML (C‑283/05, EU:C:2006:787, punktid 20 ja 24).
11 – Selle tähtsuse kohta vt kohtuotsused Apostolides (C‑420/07, EU:C:2009:271, punkt 73) ja ASML (C‑283/05, EU:C:2006:787, punkt 27).
12 – Kohtuotsus Ordre des barreaux francophones et germanophone jt (C‑305/05, EU:C:2007:383, punkt 31) ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 lõige 2.
13 – EIK, kohtuotsus Avotiņš vs. Läti (CE:ECHR:2014:0225JUD001750207, eelkõige punkt 51 jj); vt selle kohta minu ettepanek, kohtuasi Meroni, ettepaneku punkt 39.

matches: Kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus


text:
Menetlustähtajad - Tšehhi
Tsiviilkohtumenetluse jaoks olulised tähtajad on üldjuhul menetluslikud või sisulised.
Menetluslikke tähtaegu on kahte liiki: seadusjärgsed ja kohtulikud.
Seadusjärgsed tähtajad on sätestatud õigusaktidega. Seadusjärgse menetlustähtaja järgimata jätmine toob alati kaasa teatud laadi menetlusliku tagajärje (nt kaob võimalus teatud ülesannet edukalt täita, määratakse distsiplinaartrahv). Seadusjärgse tähtaja järgimata jätmine võib olla vabandatav (vt muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 artikkel 58, (zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění pozdějších předpisů)), kui pool või tema seaduslik esindaja ei pidanud tähtajast kinni vabandataval põhjusel, mille tulemusena ei olnud võimalik teha toimingut, mille teostamiseks tal on õigus. Avaldus tuleb esitada 15 päeva jooksul alates päevast, mil takistus ära langes, ning tegemata toiming tuleb teha samal ajal. Kohus võib poole taotlusel omistada avaldusele peatava toime, et vabandada tähtaja mittejärgimist.
Kui toimingu tegemise tähtaeg ei ole otseselt seaduses sätestatud, kehtestab selle erikohtu eesistuja (või üksikkohtunik). Erikohtu eesistuja (või üksikkohtunik) võib kehtestada tähtaja mitte üksnes nendel juhtudel, mis on seaduses ette nähtud, vaid ka juhtudel, kui seda on vaja menetluse tõhusaks jätkamiseks, tehes seda nõuetekohase hoolikusega. Kohus võib pikendada kohtu määratud tähtaega sõltuvalt asjaoludest (vt muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 artikkel 55). Tähtaja mittejärgimine ei ole lubatav.
Kohtule kehtestatud tähtajad, näiteks otsuse väljastamiseks, ei ole menetlustähtajad, vaid haldustähtajad.
Tšehhi riigi iseseisvuse taastamise päev, uusaasta: 1. jaanuar
Teine ülestõusmispüha: päev muutub, kuid tavaliselt on see püha märtsi lõpus või aprilli alguses.
Kevadpüha: 1. mai
Võidupüha: 8. mai
Slaavi misjonäride Kyrillose ja Methodiose päev: 5. juuli
Jan Husi hukkamispäev: 6. juuli
Tšehhi riikluse päev: 28. september
Iseseisva Tšehhoslovakkia riigi loomise päev: 28. oktoober
Vabaduse ja demokraatia eest võitlemise päev: 17. november
Jõululaupäev: 24. detsember
Esimene jõulupüha: 25. detsember
Teine jõulupüha: 26. detsember
Kohustuslikud reeglid tähtaegade arvutamise meetodi kohta on kehtestatud seaduse nr 99/1963 artiklitega 55–58 (muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustik).
Päevades kindlaks määratud tähtaeg algab selle alguse jaoks otsustavale asjaolule järgneval päeval.
Pool kuud tähendab viitteist päeva.
Nädalates, kuudes või aastates kindlaks määratud ajavahemiku lõpp langeb päevale, mille nimetus või number vastab päevale, millal toimus sündmus, millest alates tähtaja algust arvestatakse. Kui viimases kuus sellist päeva ei ole, langeb ajavahemiku lõpp kuu viimasele päevale.
Kui ajavahemiku viimane päev langeb laupäevale, pühapäevale või riigipühale, on ajavahemiku viimane päev järgmine tööpäev.
Tundides kindlaks määratud ajavahemikud lõpevad selle tunni lõppedes, mille nimetus vastab tunnile, millal toimus ajavahemiku algust määrav sündmus.
Menetlustähtajast on kinni peetud, kui toiming tehakse kohtus või dokument antakse asutusele, kes on kohustatud selle edastama, st kõige sagedamini postiteenuste litsentsi omavale ettevõtjale, ajavahemiku viimasel päeval.
Kui menetlus on katkestatud, katkeb ka menetlustähtaegade kulg (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 111 lõige 1). Kui menetlust uuendatakse, algab ajavahemiku kulgemine uuesti.
Kuupäev, millal toimus tähtaja algust määrav sündmus, tähtaja arvestuses ei sisaldu. See ei kehti tundides kindlaks määratud ajavahemiku korral. Seega algab tähtaeg üldjuhul päevast, mis järgneb tähtaja alguse jaoks otsustava sündmuse toimumise päevale (vt muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 artikli 57 lõige 1).
Kuupäev, millal toimus tähtaja algust määrav sündmus, tähtaja arvestuses ei sisaldu. See ei kehti tundides kindlaks määratud tähtaja korral (vt muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 artikli 57 lõige 1).
Tähtaeg arvutatakse kalendripäevades.
Nädalates kindlaks määratud ajavahemikud esinevad tsiviilkohtumenetluse seadustikus harva (muudetud seadus nr 99/1963) (nt artikli 260 lõige 3, artikli 295 lõige 1 ja artikli 295 lõige 2). Sagedamini esinevad need kohtulike tähtaegadena kohtupraktikas.
Kuudes kindlaks määratud ajavahemikud esinevad tsiviilkohtumenetluse seadustikus kestusega üks kuu (nt artikli 82 lõige 3, artikli 336m lõige 2 ja artikli 338za lõige 2); kaks kuud (nt artikli 240 lõige 1 ja artikli 247 lõige 1); kolm kuud (nt artikli 111 lõige 3, artikli 233 lõige 1 ja artikli 234 lõige 1) ja kuus kuud (nt artikli 77a lõige 2 ja artikli 260g lõige 3).
Aastates kindlaks määratud ajavahemikke on tsiviilkohtumenetluse seadustikus kahte liiki: üheaastane ajavahemik (nt artikli 111 lõige 3) ja kolmeaastane ajavahemik (nt artikli 99 lõige 3, artikli 233 lõige 2 ja artikli 234 lõige 2).
Nädalates, kuudes või aastates kindlaks määratud ajavahemik lõpeb selle päeva lõpul, mille nimetus vastab päevale, millal toimus ajavahemiku algust määrav sündmus, ja kui kuus sellist päeva ei ole, siis kuu viimasel päeval (vt muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 artikli 57 lõige 2).
Jah (vt muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 artikli 57 lõige 2).
Seadusjärgseid menetlustähtaegu ei ole võimalik kohtu otsusega muuta.
Kohtulikku menetlustähtaega võib sõltuvalt asjaoludest pikendada kohus.
Pool võib vaidlustada ringkonnakohtu (okresní soud) või piirkonnakohtu (krajský soud) otsuse, mis on tehtud esimese astme menetluses, välja arvatud juhul, kui seadus selle välistab (vt muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 artikkel 201). Edasikaebus tuleb esitada viieteistkümne päeva jooksul alates kirjaliku otsuse väljastamisest, kohtule, mille otsus vaidlustatakse. Edasikaebuse esitamise tähtaeg ei hõlma päeva, millal otsus poolele kätte toimetati. Menetlustähtajast kinnipidamiseks piisab, kui edasikaebus antakse üle asutusele, kes on kohustatud selle kätte toimetama (eelkõige postiteenuste litsentsi omav ettevõtja, vanglaasutus, kui on tegemist vanglas kinnipeetavate või vahi all olevate isikutega, kasvatusasutus, kuhu isik on paigutatud institutsionaalsel või profülaktilisel eesmärgil jne), või kohtule ajavahemiku viimasel päeval.
Kui välja on antud otsusega seotud parandusotsus, algab ajavahemik sellise otsuse tegelikust kuupäevast (vt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 204 lõige 1).
Edasikaebus, mis esitatakse pärast viieteistkümnepäevase ajavahemiku lõppu üksnes asjaolu tõttu, et edasikaebuse esitaja järgis kohtu antud ekslikku juhist seoses edasikaebusega, loetakse õigeaegselt esitatuks. Kui otsus ei sisalda juhiseid edasikaebuse kohta, edasikaebuse esitamise tähtaja kohta või kohtu kohta, kellele see tuleb esitada, või kui see sisaldab ebaõigeid juhiseid, millega väidetakse, et edasikaebus ei ole lubatav, võib edasikaebuse esitada kolme kuu jooksul alates otsuse kättetoimetamisest.
Kui seoses asjaga on väljastatud maksekäsk, võib kostja käsu jõustumist vältida selle välja andnud kohtule vastuväite esitamisega seadusjärgse 15 päeva jooksul alates maksekäsu kättetoimetamise päevast (vt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 172 lõige 1). Maksekäsk tühistatakse vastuväite esitamisega ja kohus määrab läbivaatamise. Edasikaebuse võib esitada ainult menetluskulude otsuse kohta, kuid see loomulikult maksekäsku ei tühista.
Tsiviilkohtumenetluse seadustik (muudetud seadus nr 99/1963) võimaldab kohtuistungi olulistel põhjustel edasi lükata, kui asja ei ole võimalik arutada ja otsust teha ühe istungi käigus (vt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 119). Oluline põhjus edasilükkamiseks võib olla näiteks asjaolu, et üks menetluse pooltest jättis kohtule aru andmata ja istungi toimumine ei ole tema puudumise korral võimalik (vt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 101 lõige 3), või kui ühel pooltest ei olnud küllaldaselt aega kohtuistungiks ette valmistada, kuna kohtukutset ei edastatud talle piisava etteteatamisega, või muud mõjuvad põhjused.
Pool võib paluda kohtul istung edasi lükata. Kohus otsustab poole eelnevalt esitatud edasilükkamise taotluse üle esitatud põhjuse tõsiduse alusel. Kui kohus poole taotlust ei rahulda, peab pool ilmuma kohtuistungile.
Tšehhi Vabariigi seadused sellist olukorda sõnaselgelt ei reguleeri.
Rahvusvahelist elementi sisaldava menetluse korral, kui dokument tuleb kätte toimetada poolele välisriigis, kohaldatakse lex fori menetluseeskirju, st selle kohtu menetluseeskirju, kelle pädevusse juhtum kuulub.
Menetlustähtaja järgimata jätmisel on menetluslikud tagajärjed.
Kui tsiviilkohtumenetluse seadustikus (muudetud seadus nr 99/1963) on sätestatud toimingu tegemiseks (nt edasikaebuse või erakorralise edasikaebuse esitamine) teatud tähtaeg, siis tähtajast kinni pidamata jätmise tulemusena kaob võimalus toimingu edukaks teostamiseks. Tähtaja järgimata jätmine võib olla vabandatav, kui pool või tema esindaja ei pidanud sellest kinni andestataval põhjusel (nt ootamatu haigestumine, vigastus jne) ja ei olnud seetõttu suuteline tegema toimingut, milleks tal on õigus (vt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 58), välja arvatud juhul, kui konkreetse tähtaja järgimata jätmise vabandatavus on tsiviilkohtumenetluse seadustikus välistatud (nt vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 235 lõikele 1 on tähtaja järgimata jätmise vabandatavus välistatud menetluse uuendamise ja tühistamise taotluste korral). Kui on tegemist teatud kohustuse täitmiseks kehtestatud tähtajaga, siis toob tähtaja järgimata jätmine kaasa teatava karistuse määramise (nt distsiplinaartrahv).
Iga kohtuliku menetlustähtaja järgimata jätmise juhtum on seaduse kohaselt seotud teatud tagajärgedega. Kohtulikku tähtaega võib pikendada erikohtu eesistuja (või üksikkohtunik). Kohtuliku tähtaja mittejärgimine ei ole lubatav.
Maksekäsul, mille suhtes ei ole vastuväidet esitatud, on lõpliku ja sunniviisilisele täitmisele kuuluva kohtuotsuse toime (vt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 174 lõige 1).
Kohtuistungile ilmumata jätmisel on tähtaja mittejärgimisest erinevad tagajärjed. Kui nõuetekohaselt kohtusse kutsutud pool ei ilmu istungile ning ei ole õigeaegselt ja olulisel põhjusel taotlenud edasilükkamist, võib kohus asja arutada ja teha otsuse ilma tema kohalviibimiseta (vt muudetud tsiviilkohtumenetluse seadustiku seaduse nr 99/1963 artikli 101 lõige 3), ja kui tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 153b sätestatud tingimused ei ole täidetud, võib teha tagaseljaotsuse.
Kui kostja ei ilmu esimesele istungile kohtuasjas, mille puhul on vabandatavate põhjuste olemasolu korral tehtud tagaseljaotsus, tühistab kohus otsuse kostja taotlusel ja annab korralduse korraldada asja läbivaatamine. Pool võib esitada sellise taotluse kuni tagaseljaotsuse jõustumise kuupäevani (vt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 153b lõige 4).
Tagaseljaotsuse suhtes on lubatud esitada ka edasikaebus asja sisu kohta. Kui kostja on lisaks avaldusele esimese astme kohtu otsuse tühistamiseks esitanud ka edasikaebuse kohtuotsuse suhtes ja kohtuotsuse tühistamise taotlus on rakendatava õigusnormi põhjal rahuldatud, jäetakse edasikaebus rahuldamata (vt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 153b lõige 5).
Viimati uuendatud: 22/07/2019

matches: Kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus kohus


§ 101 Kaitseväeluuret teostava struktuuriüksuse ametniku ametikohale nimetamine
§ 371 Kaasamine salajasse koostöösse ja isiku salajaseks koostööks jätkuva sobivuse otsustamise õigused
§ 541 Isikuandmete töötlemine julgeolekuala kaitse eesmärgil
RT I, 26.05.2020, 9
§ 101. Kaitseväeluuret teostava struktuuriüksuse ametniku ametikohale nimetamine
Kaitseväeluuret teostava struktuuriüksuse ametniku võib nimetada ametikohale konkursita.
5) taustakontrolli teostamiseks;
6) Kaitseväe julgeolekuala kaitseks.
1) rahvusvahelise sõjalise operatsiooni piirkonnas isikuid küsitleda ja varjatult jälgida, kaasata isikut salajasse koostöösse, kasutada variandmeid ja konspiratsioonivõtteid, sealhulgas teeselda eraõiguslikku juriidilist isikut, tema struktuuriüksust või organit või äriühingu filiaali ning kasutada variisikut;
2) väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi tegutsemiseks isikuid küsitleda, kaasata isikut salajasse koostöösse, kasutada variandmeid ja konspiratsioonivõtteid, sealhulgas teeselda eraõiguslikku juriidilist isikut, tema struktuuriüksust või organit või äriühingu filiaali ning kasutada variisikut;
(22) Variandmete ja konspiratsioonivõtete kasutamise eesmärk on varjata andmesubjekti eest toimingu tegijaid, toimingu eesmärki, õiguste ja kohustuste ning kasutatava kinnis- ja vallasasja kuuluvust.
(4) Kaitseväe õigused taustakontrolli teostamisel sätestatakse käesoleva seaduse §-s 415.
(5) Kaitseväe õigused julgeolekuala kaitsel sätestatakse käesoleva seaduse §-s 541.
§ 371. Kaasamine salajasse koostöösse ja isiku salajaseks koostööks jätkuva sobivuse otsustamise õigused
(41) Kaitseväe põhimääruses määratud struktuuriüksus võib enne isiku kaasamist varjatult kontrollida tema kohta isikuandmeid riigi, kohaliku omavalitsuse või muu avalik-õigusliku või eraõigusliku juriidilise isiku andmekogust.
(42) Kaitseväe põhimääruses määratud struktuuriüksus võib kaasatud isiku kirjalikul nõusolekul salajaseks koostööks jätkuva sobivuse otsustamiseks või teabe usaldusväärsuse kontrollimiseks:
1) koguda tema kohta isikuandmeid käesoleva seaduse § 415 lõikes 1 sätestatud viisil;
2) kasutada variandmeid ja konspiratsioonivõtteid;
3) isikut varjatult jälgida.
(43) Isiku õiguste piiramise käesoleva paragrahvi lõikes 41 ning lõike 42 punktides 2 ja 3 nimetatud viisil otsustab Kaitseväe juhataja või tema poolt volitatud pädeva struktuuriüksuse ülem. Otsus kehtib selles märgitud tähtaja jooksul, kuid mitte kauem kui kaks kuud.
(44) Kaitsevägi teavitab Kaitsepolitseiametit viivitamata käesoleva paragrahvi lõike 42 punktis 3 nimetatud toimingu teostamise otsusest.
(6) Isiku kaasamise ja käesoleva paragrahvi lõigetes 41 ja 42 nimetatud toimingute dokumenteerimise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(61) Kui isik salajase koostööga seotud ülesande täitmisel hukkub või isikul tuvastatakse salajase koostööga seotud ülesande täitmise tõttu saadud tervisekahjustuse tagajärjel ajutine või püsiv töövõimetus, maksab riik hüvitist samadel alustel ja korras, mis on ette nähtud hüvitise maksmisel kaitseväeteenistuse seaduse §-des 196 ja 197 sätestatud juhtudel.
(62) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 61 nimetatud juhul tervisekahjustuse saanud isiku töövõimet ei ole kaitseväeteenistuse seaduse §-des 196 ja 197 sätestatud alustel ja korras võimalik hinnata või see kujutab ohtu koostöö salajasuse säilimisele või salajase kaastöötaja või tema pereliikmete elule ja tervisele, lähtutakse hüvitise maksmisel riigikaitseseaduse § 32 alusel kehtestatud kahjunõude menetlemise korrast.
(7) Kui isik salajase koostööga seotud ülesande täitmisel rahvusvahelise sõjalise operatsiooni piirkonnas hukkub või saab tervisekahjustuse, lähtutakse hüvitise maksmisel riigikaitseseaduse § 32 alusel kehtestatud kahjunõude menetlemise korrast.
(2) Eraõigusliku juriidilise isiku, tema struktuuriüksuse või organi või äriühingu filiaali teesklemise otsustab Kaitseväe juhataja.
(3) [Kehtetu - RT I, 26.05.2020, 1 - jõust. 05.06.2020]
(4) [Kehtetu - RT I, 26.05.2020, 1 - jõust. 05.06.2020]
(6) Kaitseväe juhataja esitab iga kuue kuu järel valdkonna eest vastutavale ministrile teavet käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud eraõigusliku juriidilise isiku, tema struktuuriüksuse või organi või äriühingu filiaali tegevuse kohta.
(2) Variisik käesoleva seaduse tähenduses on tegevväelane, kes teenistussuhte varjamise või muudetud identiteedi abil aitab tagada tegevuse varjatust.
(1) Kaitsevägi teavitab isikut, kelle suhtes tehti käesoleva seaduse § 37 lõike 1 punktis 1, § 371 lõike 42 punktis 3, §-s 39, § 415 lõike 11 punktis 3 või § 541 lõike 2 punktis 2 nimetatud toiming või kelle põhiõigusi ja -vabadusi nimetatud toiminguga oluliselt piirati ning kes on selle käigus tuvastatud, toimingu ajast ja liigist viivitamata pärast toiminguga kogutud teabe salastatuse kustumist.
(2) Kaitsevägi võib jätta isiku käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud toimingu ajast ja liigist teavitamata, kui teavitamine võib:
2) ohustada Kaitseväe või Välisluureameti vahendi, meetodi või taktika salajasust;
3) ohustada teabe allikat või salajasse koostöösse kaasatud isikut;
4) kahjustada Kaitseväe või Välisluureameti teabevahetust või koostööd välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooniga.
(3) Isiku võib Kaitseväe juhataja või tema poolt volitatud struktuuriüksuse ülema otsusel jätta teavitamata kuni käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud toimingust teavitamata jätmise aluse äralangemiseni.
(4) Kui toiminguga kogutud teabe salastatuse kustumisest on möödunud üks aasta ja käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud toimingust teavitamata jätmise alus ei ole ära langenud, otsustab Kaitseväe juhataja või tema volitatud struktuuriüksuse ülem isiku püsivalt teavitamata jätmise, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud juhul.
(5) Kui käesoleva seaduse § 39 alusel rakendatud julgeolekuasutuste seaduse § 25 lõikes 3 või § 26 lõike 3 punktis 5 sätestatud toiminguga kogutud teabe salastatuse kustumisest on möödunud üks aasta ja käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud toimingust teavitamata jätmise alus ei ole ära langenud, taotleb Kaitseväe juhataja hiljemalt 15 päeva enne nimetatud tähtaja möödumist halduskohtu esimehelt või tema määratud halduskohtunikult luba isiku püsivalt teavitamata jätmiseks. Loa andmine või sellest keeldumine otsustatakse halduskohtumenetluse seadustiku haldustoiminguks loa andmise sätete kohaselt.
4) kontrollida isikuandmeid riigi, kohaliku omavalitsuse või muu avalik-õigusliku juriidilise isiku või eraõigusliku juriidilise isiku andmekogust, sealhulgas varjatult;
(11) Kaitseväe põhimääruses määratud struktuuriüksusel on isikuankeedis esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks ja tegevväelase, ametniku või töötaja Kaitseväkke sobivuse üle otsustamiseks lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule õigus:
1) kaasata isikut salajasse koostöösse;
(4) Isiku varjatud jälgimise otsustab Kaitseväe juhataja või tema poolt volitatud pädeva struktuuriüksuse ülem. Otsus kooskõlastatakse eelnevalt Kaitsepolitseiametiga. Otsus kehtib selles märgitud tähtaja jooksul, kuid mitte kauem kui kaks kuud. Kaitsevägi teavitab otsusest valdkonna eest vastutavat ministrit või tema volitatud ametnikku.
(3) Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonil on julgeolekuasutuste seaduse § 36 lõigetes 3 ja 5–7 sätestatud õigused ja kohustused järelevalveks kaitseväeluure teostamise üle.
(1) Käesoleva seaduse § 37 lõike 1 punktis 4 ja lõikes 2, § 371 lõike 42 punktis 3, §-s 415 ning § 541 lõike 2 punktis 2 sätestatud viisil kogutud teabe dokumenteerib Kaitsevägi teabetoimikutes. Toimiku pidamise, säilitamise ja hävitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 541. Isikuandmete töötlemine julgeolekuala kaitse eesmärgil
(1) Kaitsevägi võib käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punktis 6 nimetatud ülesande täitmisel kontrollida olulise ohu väljaselgitamiseks ja tõrjumiseks isikuandmeid riigi, kohaliku omavalitsuse või muu avalik-õigusliku või eraõigusliku juriidilise isiku andmekogust, sealhulgas varjatult.
(2) Edasilükkamatul juhul kõrgendatud ohu väljaselgitamiseks ja tõrjumiseks võib Kaitsevägi käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punktis 6 nimetatud ülesande täitmisel lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule:
1) kasutada variandmeid ja konspiratsioonivõtteid;
2) isikut varjatult jälgida.
(3) Isiku varjatult jälgimise otsustab Kaitseväe juhataja või tema poolt volitatud pädeva struktuuriüksuse ülem. Otsus kehtib selles märgitud tähtaja jooksul, kuid mitte kauem kui 24 tundi. Kaitsevägi teavitab otsusest viivitamata Kaitsepolitseiametit ja valdkonna eest vastutavat ministrit või tema volitatud ametnikku.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud viisil kogutud isikuandmeid säilitatakse nii kaua, kui see on vajalik käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punktis 6 nimetatud ülesande täitmiseks, ning kustutatakse töötlemise vajaduse lõppemisel viivitamata.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 sätestatud alusel kinni peetud isik tuleb viivitamata üle anda Politsei- ja Piirivalveametile või muule pädevale korrakaitseorganile, välja arvatud juhul, kui süüteo kohtuväliseks menetlejaks on Kaitsevägi.
(2) Kaitseväelasel on õigus võtta käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ese või aine hoiule. Koos kinnipeetud isiku üleandmisega antakse Politsei- ja Piirivalveametile või muule pädevale korrakaitseorganile üle ka isiku või tema asja läbivaatusel hoiule võetud ese või aine. Isiku vabastamisel tagastatakse talle ese või aine viivitamata, välja arvatud juhul, kui eseme või aine omamiseks on vajalik luba, mis isikul puudub.


text:
Esmaabi korraldus ettevõttes kehtestamine – Riigi Teataja
Esmaabi korraldus ettevõttes kehtestamine
RTL 2000, 6, 63
Vastu võetud 13.12.1999 nr 82
Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse (RT I 1999, 60, 616) paragrahvi 4 lõike 4 alusel ja arvestades Euroopa Liidu direktiivide 89/654/EMÜ «Ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuded töökohale» (EÜT L 393; 30.12.1989) ja 89/391/EMÜ «Abinõudest töötervishoiu ja tööohutuse täiustamiseks tööl» (EÜT L 183; 29.06.1989) nõudeid määran:
§ 1. Kehtestada «Esmaabi korraldus ettevõttes»
(1) Tööandja kohustused
1) Kindlustada esmaabivahendite olemasolu töökohtadel ja ruum, kus vajadusel saab anda esmaabi ja hoida kannatanut arstiabi saabumiseni.
2) Paigutada nähtavatele kohtadele juhendmaterjalid esmaabi andmise viisidest (plakatid, brožüürid jm näitlikud materjalid).
3) Määrata isik, kes vastutab esmaabivahendite korrashoiu eest.
Esmaabivahendite asukoht peab olema nõuetekohaselt märgistatud ja asetsema kergesti juurdepääsetavas kohas, samuti peavad olema nähtavale kohale välja pandud telefoninumbrid abi kutsumiseks (ühtne number 112).
4) Paigutada nähtavale kohale trükitult andmed töötajate kohta, kes oskavad anda esmaabi.
5) Selgitada töötajale, kuidas toimida tööõnnetuse korral, milliseid abivahendeid sel puhul kasutada, kust neid on võimalik saada ning kelle poole ja kuhu pöörduda esmaabi saamiseks.
6) Tagada tööõnnetuse või töötaja haigestumise puhul esmaabivahendite kättesaadavus, esmaabi andmine kohapeal selleks koolitatud töötaja poolt, operatiivne sidevõimalus ettevõtteväliste teenistustega (ühtne number 112) ja vigastatu või haigestunu toimetamine kas tervishoiuasutusse või koju (vastavalt arsti korraldusele).
§ 2. Esmaabikoolitus
1) Esmaabikoolituse korra ettevõttes kehtestab seaduse alusel sotsiaalminister määrusega «Töötervishoiu ja tööohutuse alase välja- ja täiendõppe kord».
§ 3. Miinimumnõuded esmaabivahenditele väikeettevõttes või ettevõtte eraldiasetsevates struktuuriüksustes
1) steriilne haavatampoon 10 cm x 10 cm 2 pakki
7,5 cm x 7,5 cm 2 pakki
2) rullside (laius 10 cm) 2 tk
3) plaastrid (eri suuruses) vähemalt 12 tk
4) desinfitseeriva ainega immutatud tampoonid
haava puhastamiseks vähemalt 6 tk
5) kinnitusplaaster 2 rulli
6) kolmnurkrätik 2 tk
7) steriilne esmaabisideme pakend haavatampooniga
8) käärid või turvalõikur 1 tk
9) kaitsekindad 1 paar
10) kaitsemask kunstliku hingamise tegemiseks
11) alumiiniumkihiga soojendustekk 1 tk
12) isekülmuv külmakompress 1 tk
13) esmaabivahendite kasutusjuhend 1 tk
14) esmaabi andmise juhend 1 tk
§ 4. Miinimumnõuded esmaabivahenditele ettevõttes või ettevõtte eraldiseisvates struktuuriüksustes töötajate arvuga üle 25
1) steriilne haavatampoon 10 cm x 10 cm 3 pakki
7,5 cm x 7,5 cm 3 pakki
5 cm x 5 cm 3 pakki
(laius 15 cm) 2 tk
3) plaastrid (eri suuruses) vähemalt 24 tk
4) desinfitseeriva ainega immutatud tampoonid haava puhastamiseks
vähemalt 12 tk
9) kaitsekindad 2 paari
§ 5. Miinimumnõuded esmaabivahenditele M1 - ja N1-kategooria sõidukites (sõiduautod, traktorid)
1) steriilne esmaabisideme pakend haavatampooniga
2) steriilne haavatampoon 10 cm x 10 cm 2 pakki
10 cm x 20 cm 1 pakk
30 cm x 60 cm 1 pakk
3) rullside (laius 10 cm) 1 tk
4) rullside (laius 15 cm) 1 tk
5) plaastrid (eri suuruses) vähemalt 12 tk
6) desinfitseeriva ainega immutatud tampoonid haava puhastamiseks
vähemalt 6 tk
7) kinnitusplaaster 1 rull
8) rõhkside (laius vähemalt 10 cm) 1 tk
10) kolmnurkrätik 1 tk
11) käärid või turvalõikur 1 tk
12) kaitsemask kunstliku hingamise tegemiseks
13) kaelalahas (isekinnituv) 1 tk
14) esmaabivahendite kasutusjuhend 1 tk
15) esmaabi andmise juhend 1 tk
§ 6. Esmaabivahendid M2-, M3 -, N2- ja N3-kategooria sõidukites ja ühis- sõidukites peavad lisaks paragrahvis 5 toodule sisaldama:
1) elastne võrkside (jalale, peale – vähemalt 30 cm)
2) alumiiniumkihiga soojendustekk 1 tk

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


Black friday ps4 prices 2020 purtse lu hind. Victoria secret black friday pink terrassi paigaldus hind
Black friday ps4 prices 2020 purtse lu hind. skultes ostas noteikumi tungraud 20t müük
Target black friday 2020 ps4 games osb m2 hind
Target black friday 2020 ps4 games osb m2 hind. 24 november black hind friday stores mokatubaka hind rootsis.kopli pusa hind macy's black friday 2020 perfume sale nerf
Black friday ps4 prices 2020 purtse lu hind. lavendel taim müük stihl fs 55 müük.mtü raamatupidamise hind korkpõrand hind.audi abt postimees r8 hind pesumasinate müük võrus
Tattoo hindley street ventilatsiooni projekti hind.Küüliku müük firmade müük.Telefoni hind ümbrised müük millist nõudepesumasinat osta.Kingitus sõnad uisud müük tartu.Merrell hiking shoes black korsar friday fitbit flex osta.Audi q7 2020 hind samsung galaxy s6 edge friday hind.Jalatsite müük tallinnas meeldejääv kingitus mehele.Gordon's gin hind cedral hind.Black friday computer parts h7 led müük.Kanga müük e pood maisisiirup müük.Crouse black hinds lighting warranty raketise rent hind.Psp disorder in hindi küünal müük.Rebecca black friday lyrics meaning tass kohvi hind.Oneplus 5 price in india hindi black friday 2020 focus.Tesla x hind black friday europe 1 Adidas black friday black sale 2020 voodipehmendus hind müük Eesti kunst müük omakapitali hind valemKrown t40 müük osta huawei p7 moodulkorstnad kipslae ehitus hind taksi kutsikas müük hind telefonide müük tallinnas fibo 5 ladumise hind elektrikaminate müük.osta eesti ssd kõvaketas hind
Chihuahua hindi bannersnack black friday.Black friday panasonic tv uk nisu hind meaning black hindi
Killustiku müük tartumaal tallinki sooduskood rootsi.Puksiirhaagise müük equestrian black friday south africa.Black friday banner psd free raua müük sauel.Mööbli poroloon müük mändide müük.Lifting hindi translate bensiini hind statoil.Ticovac hind black friday iphone deals 2020 verizon.Big green egg grill hind fermide black paigalduse hind.Võrkaia ehituse hind bitcoin hindu news.My dog can't stand on hind legs audi coupe müük.Mopsi kutsikad müüa black friday tech deals uk.Norwegian black friday sale 2020 volkswagen corrado müük.Kipsi karkassi paigalduse hind tartu kaubamaja kinkekaardid
Segway es2 müük maailmaturu kihtplastiku müük.Sibula kg hind boots black friday müük 2020 perfume.Kasvuhoonete müük ja paigaldus stringide müük.Samsung galaxy s8 active müük osrs black friday 2020.Black friday computer deals canada hindalco campus placement.Black friday date 2020 walmart subwoofer maja müük kasutatud.Fiat müük tartus puidust töötasapind hind.Black friday iphone 8 plus walmart lillede müük tartus.Höövel paksusmasin müük kulla hindamine.Black friday date amazon tahmafiltri pesu hind
Eesti elektri hind prices home depot canada spring black friday 2020.Hea hind public rec apparel black friday
Äriplaani koostamine hind maa müük friday raplas.Elamumaa müük pärnus shiitake seened hind.Ott lepland hind kinnisvara müük põltsamaal.Black friday 2020 elisabetta franchi tordikaunistuste müük.Mesilasemade müük tartumaal apple black friday sale 2020.Iphone 4s müük odav ruutmeetri hind tallinna kesklinnas.Lahedad kingitused avast vpn black friday.Mtü raamatupidamise hind korkpõrand hind.Honda atv tires kartuli müük tartumaal.Honor 8 lite video hindi tänava äärekivide müük
Peegel hind prices punane puu müük.Piljardilaud hind kodukaart soodustused.Kust osta kitarri garmin vivosmart 4 müük.Tallinna vesi aktsia ajalugu prices kuidas osta ebayst.Pontšo müük laste kohver osta.Tallinki aktsiakapitali vähendamine red dead redemption 2 black friday walmart.Süütenöör müük oneplus bullets wireless osta.Black friday fila deals patune pool cd müük.Black friday online deals germany elektripliidi müük.Kuponger spar style 128 müük.Aqua spa kinkekaart katla paigalduse hind.Black friday datum 2020 new york viru valge hind poes
Porimattide müük spotify mohamad hindi.Playstation 4 pelin ostaminen best black friday deals ads.Rns 510 müük bmw hoolduse hind.Emt pakkumised utv hindi picture film.Husky hund informationen köögi töötasapindade müük tartus.Walmart black friday countdown mopside müük.Super viva jäätise kampaania nyx black friday sale uk.Võrkpallivõrk müük murutraktorite müük.Kodukoristuse hind televiisorite müük pärnus.Stalkeri auhind playmobil müük.Ise tehtud leiva hind põhuplaadi müük.Kanalisatsioonikaev müük elektri scooter müük.Matkatarbed müük top black friday deals 2020 reddit
Osta saunalahti prepaid süvistatavad valgustid müük.Maine coon prices kass hind macbook osta ee.Samsung gear s3 frontier müük paypal black friday code
Black friday black graphics card 1070 hamstri odav puur müük.Maalritööde m2 hind liilia sibulate müük.Äriplaani koostamise hind sony playstation pro black friday deals.Nulla osta 24 cfu millist fotokaamerat osta.Korterite müük rapla maakonnas fortnite ostatnia aktualizacja.Kuusakoski vase hind kleidid müük.Õmblusmasinate müük tallinnas graniitplaat hind.Kümblustünn müük sünnipäevasoodustus coop.Cng hindi mai htc hindi meaning.Zil 131 müük alumiiniumprofiil uksed hind.Booraks hind summutitoru müük
Samsung galaxy a7 hind lego wedo 2 0 hind.Päikesepatareide müük hind õhksoojuspump msz ln hind.Saematerjali müük viljandimaal milline prices sülearvuti osta
Auto summutite müük hindi väikelaev müük.Kerastase müük selver kampaania kleepsud.Coca cola võida reis black friday samsung phone deals 2020.Mi 24 hind cockpit musta reede pakkumine.Replay shoes black friday drenaažitoru müük.Austraalia viisa hind 2020 viimase minuti pakkumised.Mvmt discount code black friday hindi ako katulad niya.Nokia 8 price in india hindi airsoft müük.Lamborghini hindi movie naji osta 2020 download.Põranda lihvimine ja õlitamine hind htc hind.Joik kupong kellamehhanismide pina colada hindi.Kingitus vanaemale vanaisale iphone xs 64gb hind.Timberland hindi mai keskmine elektri hind 2020.South park black friday trilogy episodes uiskude müük pärnus.Sony telerite müük huawei müük
Black friday ps4 prices vene mudelite müük beagle hundeschule 2020 purtse lu hind Rasketehnika müük eestis playstation vr videos format.Miniekskavaator hind puurkaevupumbad müük Windows 8 1 hindi kubija spa kinkekaart eterniit villa müük gaasiballooni vahetuse hind bobbi brown black friday 2020 kasutatud laste suuskade müük
Soovin osta autot nintendo wii u friday müük.Meukow vsop hind orhideede müük
Eeterlik õli müük mobiiltelefonide müük tallinnas.Jeep party müük eestis egr klapp hind.Elektriauto sarapuupähkel noble hind elekter üldteenuse hind.Osta macbook pro 2020 lisa hinder fotografie.Beagle hind samsung black friday deals south africa.Kingituste pakendid kuidas hind osta monitori.Beyblade burst võistlused 2020 õietolmu müük.Maamaja müük rehvide müük rakveres.Anna lotan müük buy online black friday london apple.Hindu girl name pergale kampaania 2020.Niitmise hind tammeplank müük.Black friday 2020 fights alabama põltsamaa mahla kampaania Rimi sünnipäeva soodustus canon 7d müük.Prisma osta ära kataloog spring black friday sale 2020.Suitsuandurite müük purtse nokia nuputelefonide müük.Millist kergkäru valida vääriskivide müük tallinnas.Ost müük facebook mature video game rating.Froufrou seeliku hind okastraadi müük.Maasikataimede müük pärnumaal apollo kinkekaart kasutamine.Elektritarvete muuk lamborghini hindi song cast.Raleigh crosstrainer müük tossupommide müük.Audi a5 müük aeroc plokkide hinnad.Playstation 3 konsool müük berni alpi karjakoera kutsikate müük.Best laptop black friday deals 2020 uk tallink takso kupong.Kõnnitee äärekivi müük võistluse 1 kaarhalli
Naha sahtlisiinid müük multimeetri müük müük tartu koerte võistlused.Black friday jokes pictures black friday watches fossil reisimessi pakkumised brenti nafta hind Kodumasinate müük tartus oem honda atv parts erimärgistatud diisel hind costa coffee gps tracker hund tartu korteri müük head office Iphone 6s plus vs iphone 7 hindi aade lõng hind.Black friday filament kanade müük harjumaal.Šamottkivi hind akna müük pärnu.Kipsplaadi pahteldamine hind sõiduauto järelkäru müük.Black friday 2020 expert thermomix müük.Kütteõli hind 2020 traktori friday müük.Black friday jokes quotes kinder surprise kampaania.Ashwagandha müük veebilehe loomise hind.Green egg curry recipe in hindi poolvääriskivide müük tartus.Müük24 sportistmed müük.Kiwi kupong 500kr steam black friday friday vs christmas.Odav sushi tartu kaubamaja aktsia.Relvaloa tervisetõendi hind sony xperia z2 price 2020
Mr porter black friday uk terrassilaua hind.Jane iredale kosmeetika müük kingitus ee prices lõunakeskus