Loosung detsember 2016
Kalender detsember 2016
DETSEMBER KUU LOOSUNG: Mu hing ootab Issandat enam kui valvurid hommikut, kui valvurid hommikut. Ps 130,6
1. Neljapäev Haara kinni õpetusest, ära lase lahti, hoia seda, sest see on su elu! Õp 4,13 Selle korralduse eesmärk on armastus puhtast südamest ja heast südametunnistusest ja siirast usust. 1Tm 1,5 Oh oma sõna hoia ja selget õpetust! Oh oma riiki aita ja ristikogudust! Ka kindlat usku anna! Kui täht siin taeva all meid saatku Sinu sõna siin all, seal üleval! KLPR 188:1. Andreas Gryphtius 1Ts 5,(1-3)4-8; Js 60,15-22
2. Reede Ma heitsin maha ja uinusin; ma ärkasin unest, sest Issand toetab mind. Ps 3,6 Rahu teile kõikidele, kes olete Kristuses! 1Pt 5,14 Mu Jumal ja mu juht, ma nõuan Sind taga tänasel hommikul, mu Jumal ja mu juht, ma nõuan Sind taga tänasel ööl. Ma annan Sulle oma meele, ma annan Sulle oma tahte, ma annan Sulle oma soovid, oma ihu ja igavese hinge. Keldi palve Hs 37,24-28; Js 61,1-6
3. Laupäev Jumal on tõesti hea Iisraelile, nendele, kes on puhtad südamelt. Ps 73,1 Siimeon ootas Iisraeli lohutust. Lk 2,25 Püha Vaim, mu juurde tule, jää mu sisse elama. Südame ma annan Sulle, Sinu templiks saagu ta. Minu südant puhasta, heida sealt kõik minema, mis mind keelab taeva saamast, inglitega rõõmustamast. KLPR 126:4. Mauritius Kramer Ha 2,1-4; Js 61,7-11
2. ADVENDIPÜHAPÄEV Tõstke oma pea ja vaadake üles, sest teie lunastus läheneb! Lk 21,28 Lk 21,25-33; Jk 5,7-8; Js 63,15-16(17-19a) Ps 68,1-19 Jutlus: Mt 24,1-14
4. Pühapäev Issand tõstku oma pale sinu üle ja andku sulle rahu! 4Ms 6,26 Aga lootuse Jumal täitku teid kõige rõõmu ja rahuga usus. Rm 15,13 Tänan Sind, Jumal, et Sa oled mind saatnud elu erinevatel ajajärkudel! Tänan Sind, et Sa oled andnud jaksu seisma jääda ja vastu pidada kergemat otsimata! Kummaline küll, aga tagasi vaadates on meel rõõmus, et on tulnud minna läbi katsumuste tundidest ja et Sina oled andnud jõudu neis vastu pidada! Kui tänu ka selle eest, et Sina ise oled mõnel viivul andnud julgust astuda tundmatusse! Toomas Paul
5. Esmaspäev Rõõmustage Issandas, oma Jumalas. Jl 2,23 Kiidetud olgu Issand, Iisraeli Jumal, et ta on tulnud oma rahva ligi ja toonud talle lunastuse ja on meile äratanud päästesarve oma sulase Taaveti soost. Lk 1,68-69 Mida lähemal oleme Kristusele, seda suuremaks saab vajadus Teda austada. Osvald Tärk Js 25,1-8; Js 62,1-5
6. Teisipäev Eelija ütles: "Kui kaua te lonkate kahe karguga? Kui Issand on Jumal, siis käige tema järel; aga kui Baal on see, siis käige tema järel!" 1Kn 18,21 Jeesus ütleb: "Keegi ei paika vanutamata riidetükiga vana kuube, muidu paik rebeneb selle küljest, uus vanast, ja auk läheb veel suuremaks." Mk 2,21 Aita mind vältida iga pattu ja unustada iga patuallikas; nii nagu udu hajub künkaharjult, haihtugu ka iga paha hägu minu hingest, oo Jumal. Keldi palve Js 26,7-12(13-15); Js 62,6-12
7. Kolmapäev See on Issanda suur heldus, et me pole otsa saanud. Nl 3,22 Aga meie Issanda arm on olnud minu vastu üliväga suur koos usu ja armastusega, mis meile on antud Kristuses Jeesuses. 1Tm 1,14 Jeesuselt saadud armu võidakse säilitada ainult Tema juurde jäädes. Albert Soosaar Ilm 2,1-7; Js 63,1-6
8. Neljapäev Joosua heitis silmili maha ja kummardas ning küsis temalt: "Mida mu Issand räägib oma sulasele?" Jos 5,14 Õndsad on need, kes Jumala sõna kuulevad ja seda järgivad. Lk 11,28 Kui palju on meis julgust öelda inimesele, et Jumal tahab sinuga rääkida? See on võimalik siis, kui oleme lasknud Jumalal endaga rääkida ja oleme võtnud sõnumiviia ülesande. Kui sõnum on Jumalalt, siis läheb see pärale. Muidu mitte. Eenok Haamer 2.Korinther 5,1–10; Jesaja 63,7–16
9. Reede Bileam ütles: "Isegi kui Baalak annaks mulle oma koja täie hõbedat ja kulda, ei või ma üle astuda Issanda, oma Jumala käsust." 4Ms 22,18 Ära lase kurjal võitu saada enese üle, vaid võida sina kuri heaga! Rm 12,21 Armas taevane Isa, anna meile armu kannatlikult taluda seda, kui keegi räägib meist paha või teeb meile väärust, et me ei süttiks vihale ega tahaks kätte maksta. Ärata meis selle asemel kaaskannatamist nendega, kes meid vihkavad, sest nad vigastavad iseendid palju enam kui meid. Halasta, oh Issand, samal mõõdul nii nende kui meie peale. Ja ära lase tulla nende ega meie peale patu õiget karistust, vaid pööra meid kõiki ja õpeta üksteisele andeks andma. Olaus Petri Sk 2,14-17; Js 63,17-64,3
10. Laupäev Vaata, päevad tulevad, ütleb Issand, mil ma lasen tõusta Taavetile ühe õige võsu; tema valitseb kui kuningas ja talitab targasti, tema teeb maal õigust ja õiglust. Jr 23,5 Need aga, kes käisid Jeesuse eel ja järel, hüüdsid: "Hoosanna! Õnnistatud olgu see, kes tuleb Issanda nimel! Õnnistatud olgu meie isa Taaveti tulev kuningriik! Hoosanna kõrgustes!" Mk 11,9-10 Vaata, Jeesus on sündinud, elanud, kannatanud ja surnud ka sinu pattude lunastuseks. Vaata, Ta kõrvaldab ebajumalad ja väärkuningad su südamest ja kingib sulle Jumala lapse vabaduse ja rõõmu! Kes meist ei vajaks seda? Kes meis tohiks lükata tagasi Jumala armastuse käe, kui see meid otsib meie õnne, meie valu, tühjuse ja rahutuse keskelt? Rudolf Kiviranna 1Ts 4,13-18; Js 64,4-11
3. ADVENDIPÜHAPÄEV Valmistage kõrbes Issanda teed; Issand Jumal tuleb jõuliselt! Js 40,3.10 Mt 11,2-6(7-10); 1Kr 4,1-5; Js 40,1-8(9-11); Ps 68,20-36 Jutlus: Lk 3,1-14
11. Pühapäev Ma kogun äraaetu; ma teen nad ülistatuiks ja kuulsaiks kõigis maades, kus nad on pidanud häbenema. Sf 3,19 Jeesus nägi suurt rahvahulka, ja hakkas tal neist hale, sest nad olid nagu lambad, kellel ei ole karjast. Mk 6,34 Armuline Issand Jeesus, luba ükskord puhta südamega vaadata Sinu palet ja vastu võtta lapseõigus Sinu Isa juures. Siis võime väsimatult ülistada armastust, mida Sa meile osutasid, kui rändasime eksiteedel. Oma armastuses juhtisid Sa meid jälle koju. Henrie Schartau
12. Esmaspäev Ava oma suu keeletu heaks, õiguse tegemiseks kõigile põlatuile! Õp 31,8 Pidage meeles vange, nagu te oleksite kaasvangid, ja kurja kannatajaid, sest ka teie olete alles maises ihus. Hb 13,3 Sina, Issand, annad armu vaestele. See maailm on kannatuste maja, täis kaebeid ja häda, vaesust ja lootusetust. Anna meile armu. Anna armu kõigile, kelle elu on liiga raske, kellelt nõutakse rohkem, kui nad jõuavad anda, kes murduvad oma saatuse all, nägemata selle elu mõtet. Jörg Zink Ho 14,2-10; Js 65,1-10
13. Teisipäev Näita siis mulle oma auhiilgust! 2Ms 33,18 Filippus ütles talle: "Issand, näita meile Isa, ja me jääme rahule!" Jeesus ütles talle: "Nii kaua aega olen ma teie juures, ja sa ei ole mind veel ära tundnud, Filippus?" Jh 14,8-9 Suur on ime taevane: Jeesus tuli kõigile! Isa Sõna lihaks sai, Püha Vaim Ta meile tõi. KLPR 31:2. Ambrosiuse hümn Mt 3,7-12; Js 65,11-16
14. Kolmapäev Taeva Jumal annab meile kordamineku, ja meie, tema sulased, võtame kätte ja ehitame! Ne 2,20 Me oleme Jumala kaastöölised. 1Kr 3,9 Issand, meie ei saa päästa maailma ega isegi mitte kõige lähedasemaid. Saame lasta Sinul päästa iseennast ja püüda olla märgiks sellest, et Sina oled armastus. Toomas Paul Js 45,1-8; Js 65,17-25
15. Neljapäev Isa kuulutab lastele sinu ustavust. Js 38,19 Iga kirjatundja, kes on õpetatud taevariigi jaoks, majaperemehe sarnane, kes oma varakambrist võtab välja uut ja vana. Mt 13,52 Jumal, aita rõõmusõnum Jeesusest viia vanematelt lastele, tänasest homsesse! Osaduses Sinuga puhkeb iidne sõnum üha uuesti õitsele ja kõnetab kõiki ajastuid. Marcus Hermen Mt 11,(7-10)11-15; Js 66,1-4
16. Reede Kas mul tõesti peaks olema hea meel õela surmast, ütleb Issand Jumal? Kas mitte sellest, et ta pöördub ära oma teedelt ja jääb elama? Hs 18,23 Või ei saa saa aru, et Jumala heldus tahab sind juhtida meelt parandama? Rm 2,4 Jumal kohus käib üksikuid inimesi pidi. Aga niisamuti Tema heldus ja arm saab nähtavaks üksiku inimese elus, meie enda elus, ja sealtsamast algab meeleparandus - meie oma elust. Mitte kusagilt mujalt, mitte naabrite ja ligimeste juurest ei tule seda oodata, vaid kui see üldse algab, siis meie eneste juurest. Jaan Kiivit jun Js 44,21-23(24-27); Js 66,5-14
17. Laupäev Ma armastan Issandat, sest ta kuuleb mu häält ja mu anumist. Ps 116,1 Aga ingel ütles talle: "Ära karda, Sakarias, sest su anumist on kuuldud ja su naine Eliisabet toob sulle ilmale poja, ja sa paned talle nimeks Johannes." Lk 1,13 Jeesus Kristus, kinnita meie usku seeläbi, et Sa lased meil näha Sinu auhiilgust ja vägevaid tegusid, mida Sa oled aegade jooksul teinud ja veelgi teed. Tee meile ka täna oma auline nimi teatavaks ja võta meid vastu oma õndsasse osadusse. Johann Albrecht Bengel Lk 1,26-38; Js 66,15-24
4. ADVENDIPÜHAPÄEV Olge ikka rõõmsad Issandas! Taas ma ütlen: Olge rõõmsad! Issand on ligidal! Fl 4,4-5 Lk 1,(39-45)46-55(56); Fl 4,4-7; Js 52,7-10; Ps 130 Jutlus: Lk 1,26-33(34-37)38
18. Pühapäev Kes on nagu Issand, meie Jumal, kes kõrgel istub, kes alandub vaatama, mis taevas ja maa peal on, kes tõstab põrmust üles vaevase ja tuhaasemelt viletsa? Ps 113,5-7 Paulus kirjutab: Sest kuigi Kristus löödi risti nõtruses, ometi elab ta Jumala väest. Nii oleme meiegi nõdrad temas, kuid elame koos temaga Jumala väest teie jaoks. 2Kr 13,4 Ainult Kristus lohutab sind kõhklustes ja ainult Temas leiad sa oma tegemistes rahu. Martin Luther
19. Esmaspäev Valgus koidab õigele ja rõõm neile, kes õiglased südamelt. Ps 97,11 Tähte nähes rõõmustasid nad üliväga. Mt 2,10 Nüüd tule jälle, rändaja, Petlemma tähte otsi! Võid leida armu, eksija, uut lootust, hingetroosti. Kes tulid enne, leidsid tee ja igavese elu, tõe. Arm, ilmu nüüd ka meile! KLPR 26:3. Aleksander Abel Js 11,10-13; Lk 1,1-17
20. Teisipäev Jumal teeb suuri ja mõistmatuid asju ning otsatuid imetegusid. Ii 9,10 Jah, meie kõik oleme võtnud tema täiusest, ja armu armu peale. Jh 1,16 Õnnistus tähendab seda, et Jumal on sinuga. Õnnistus märgib seda, et Jumal tuleb kaasa. Joel Luhamets Js 42,5-9; Lk 1,18-25
21. Kolmapäev Häda neile, kes meelehea eest annavad õiguse süüdlastele ja võtavad õiguse õigetelt! Js 5,22.23 Mis kohtuga teie kohut mõistate, sellega mõistetakse kohut teiegi üle, ja mis mõõduga teie mõõdate, sellega mõõdetakse ka teile. Mt 7,2 Ära heida ligimesele ette vigu, mis sul endal on. Rashi Ilm 3,7.8.10.11(12); Lk 1,26-38
22. Neljapäev See ei sünni väe ega võimu läbi, vaid minu Vaimu läbi, ütleb vägede Issand. Sk 4,6 Usus langesid Jeeriko müürid. Hb 11,30 Jeesus, minu tugi, Sa võid väsinugi teha tugevaks. Anna armust suurest, et mind Sinu juurest ilm ei eksitaks. Helduses mind aidates usule Sa kindlust anna, hoolt mu eest veel kanna. KLPR 272:2. Hugo Viktor Karl Wühner Ilm 22,16.17.20.21; Lk 1,39-56
23. Reede Kõik maailma ääred pöörduvad tagasi Issanda juurde. Ps 22,28 Tõeline valgus, mis valgustab iga inimest, oli maailma tulemas. Jh 1,9 Kristuse armastuses langeb meie ellu igavene armastus. Valgus langeb meie süü pimedusse. Valgus langeb igale inimesele, kes meie ellu astub. Valgus langeb igale teele, mida mööda meid juhitakse, igale kannatusele, mis meil tuleb läbi teha. Ükski inimlik valgusallikas ei saa meid tõeliselt aidata. See võib ootamatult kustuda ja meid just siis pimedusse jätta, kui me kõige rohkem valgust vajame. Vaid Tema, Jeesus Kristus, on valgus meie süü üle, meie kaasinimeste üle ja meie saatuse üle. Helmut Gollwitzer Js 7,10-14; Lk 1,57-66
JÕULUÕHTU Mt 1,(1-17)18-21(22-25); Rm 1,1-7; Lk 1,67-80 Jutlus: 2Sm 7,4-6.12-14a
24. Laupäev Mina usun, seepärast ma räägin. Ma olin suures vaevas. Ps 116,10 Kui nüüd Poeg teid vabastab, siis olete tõepoolest vabad. Jh 8,36 Kõik usklikud, tulge, võidutsedes tulge, rõõmuga alustage Petlemma teed, vaatama last, kes meile Päästjaks antud! Kõik kummardama tulge, kõik kummardama tulge, kõik kummardama tulge me Issandat nüüd! KLPR 21:1. John F. Wade
1. JÕULUPÜHA Sõna sai lihaks ja elas meie keskel, ja me nägime tema kirkust. Jh 1,14 Lk 2,(1-14)15-20; Tt 3,4-7; Lk 2,1-14 Jutlus: Mi 5,1-4
25. Pühapäev Kangelaste ammud murtakse katki, aga komistajad vöötavad endid jõuga. 1Sm 2,4 Maarja ütles: Ta on tõuganud maha võimukad troonidelt ja ülendanud alandlikke, näljaseid on ta täitnud heade andidega, ent rikkad saatnud minema tühjalt. Lk 1,52-53 Kui me ise end õigeks mõistame, siis see Jumala ees ei kehti. Ainult siis, kui Jumal kedagi õigeks mõistab, on ta tõeliselt õigeks mõistetud. Albert Soosaar
2. JÕULUPÜHA Jh 1,1-5(6-8)9-14; Hb 1,1-3(4-6); Lk 2,15-20 Jutlus: Jh 8,12-16
ESIMÄRTER STEFANOSE MÄLESTUSPÄEV Kallis on Issanda meelest tema vagade surm. Sinule ma ohverdan tänuohvreid ja hüüan appi Issanda nime. Ps 116,15.17 Mt 10,16-22; Ap (6,8-15)7,55-60 Jutlus: Mt 23,34-37
26. Esmaspäev Issand avab pimedate silmad. Ps 146,8 Tema valgustab teie südame silmi, et te teaksite, milline lootus on tema kutsumises. Ef 1,18 Kuula: ingli lauluhääl kõlab öösel välja peal; rahu maa peal saabunud, vaen ja häda lõppenud! Rõõmsalt laulge, rahvad, nüüd võimsalt kõlagu me hüüd ühes inglikooriga: Kristus sündind, rõõmusta! Kuula: ingli lauluhääl kõlab öösel välja peal! KLPR 20:1. Charles Wesley
27. Teisipäev Pöördu, Issand, minu poole, vabasta mu hing, päästa mind oma helduse pärast! Ps 6,5 Aga Jeesus pöördus ja sõnas naist nähes: "Tütar, ole julge, sinu usk on su päästnud!" Ja naine sai terveks selsamal hetkel. Mt 9,22 Kes ütles sulle, et Jumala käsi on lühemaks jäänud? Tema seda ütelda ei saanud. Ole julge! Sinu lootus elab! Eenok Haamer Jh 21,20-24; Lk 2,21-24
28. Kolmapäev Issand ütles Jeremijale: "Vaata, ma annan oma sõnad sulle suhu." Jr 1,9 Pilv varjas rahva, ja pilvest kostis hääl: "See on mu armas Poeg, teda kuulake!" Mk 9,7 Jumal on lihas, - kes võib seda saladust mõista? Lahti on värav, et võin mina Tema ees seista. Petlemma läen, seal oma Päästjat ma näen, saan Tema õnnistust maitsta. KLPR 18:4. Gerhard Tersteegen Mt 2,13-18; Lk 2,25-35
29. Neljapäev Ära karda neid, sest mina olen sinuga, ja päästan sinu, ütleb Issand. Jr 1,8 Sest Inimese Poeg on tulnud otsima ja päästma kadunut. Lk 19,10 Jeesus ei ole tulnud selleks, et lahendada probleeme meie elus. Ta tuli lahendama meie elu. Osvald Tärk 1Jh 4,11-16a; Lk 2,36-40
30. Reede Ülevam kui paljude vete kohin, ülevam kui mere lained on Issand ülal kõrgel. Ps 93,4 Jeesus Kristus ütleb: "Maailmas ahistatakse teid, aga olge julged: mina olen maailma ära võitnud." Jh 16,33 Taevane Isa! Meie, Sinu lapsed, oleme maa peal, kus meie üle valitsevad rahutus ja mure, kus oleme võõrad ja majalised. Anna meile oma lõpmatu rikkus, mida vajavad meie ihu ja hing. Lase meie tööl korda minna. Õnnista meid päev päeva järel, Sina, kes oled kõikväeline õnnistamaks meid tõeliselt! Olaus Petri Jesaja 63,7–14; Lukas 2,41–52
VANA-AASTA ÕHTU Halastaja ja armuline on Issand, pikameelne ja rikas heldusest. Ps 103,8 Lk 12,35-40; Rm 8,31b-39; Ps 121 Jutlus: Js 30,(8-14)15-17
31. Laupäev Palveteekonna laul Taavetilt. Vaata, kui hea ja armas on see, et vennad ka üheskoos elavad! Sinna on Jehoova seadnud õnnistuse, elu igaveseks ajaks! Ps 133,1.3 Olge üksmeelsed, pidage rahu. Küll armastuse ja rahu Jumal on siis teiega! Issanda Jeesuse Kristuse arm ja Jumala armastus ja Püha Vaimu osadus olgu teie kõikidega! 2Kr 13,11.13 Kõigeväeline, igavene Jumal, me täname Sind kõigi heategude eest, mida me Sinult möödunud aastal ihu ja hinge poolest rohkesti oleme vastu võtnud, ja palume Sind, anna meile hea ja rõõmus uus aasta, hoia meid armulikult õnnetuste eest, ole ligi hädaohtudes ja saada meid meie teel oma jumaliku õnnistusega Jeesuse Kristuse, oma armsa Poja, meie Issanda pärast. Agenda palve


text:
10.07.2020	Kasulik teada Terje Võrk
Asjaõigusseadus defineerib kaasomandi kui kahele või enamale isikule üheaegselt mõttelistes osades ühises asjas kuuluva omandi. Kuna kaasomanikel võivad olla vara suhtes väga erinevad huvid ja eesmärgid, kaasnevad selle omandivormiga tavaliselt vaidlused ja välja on kujunenud ka arvestatav Riigikohtu praktika. Enamasti kaasomanikud neid vaidlusi omavahel ära vaielda ei suuda ja vajavad appi kolmandat osapoolt.
Kaasomandis võib olla nii individuaal- kui korterelamuga kinnistu ja ka korteriomand, mis pärimise või kooselu lõppemise tulemusena kuulub mitmele omanikule. Vaidlused kaasomandi osas on sagedased siis, kui keegi saab vara omanikuks pärimise teel, sest enamasti ei soovi selline kaasomanik vara omada ja tahaks selle maha müüa. Sageli puuduvad teistel selle ostmiseks vahendid. Võib minna ka vastupidi ja hea asukohaga kinnistut soovivad endale nii omanikuks saanud pärija kui ka teised kaasomanikud ja loobuda ei soovi keegi.
Kui kaasomandi lõpetamisega on seotud vaidlused ja pooled ei jõua rahumeelselt ostu-müügihinnas kokkuleppele, tulebki pöörduda kohtu poole, kus tehakse asjaolusid kaaludes mõlemale poolele kohustuslik otsus. Võimalik on vara müüa enampakkumisel hoopis kolmandatele või jääb vara ühele osapoolele ja teine on kohustatud oma osast loobuma sunnitud poolele raha maksma. Üldjuhul jäetakse vara ühele omanikule siis, kui see on ta elukoht või on tal kinnisasjaga seotud kohustused, nt kinnisasi on laenu tagatiseks.
Kaasomandi lõpetamise nõude esitamiseks ei pea kaasomanikul olema mingit erilist põhjust ja üldjuhul selleks takistusi ei ole. Üksnes juhul, kui omanikuks saav kaasomanik peaks teisele tema osa hüvitama ja tal selleks vahendeid ei ole, tekib olukord, kus hoolimata soovidest on vaja vara siiski maha müüa. Sellisel juhul saab kaasomandit lõpetada üldjuhul vaid enampakkumise teel. Riigikohus on öelnud, et kaasomandi lõpetamise nõude eelduseks on vaid kaasomandi olemasolu ning välistamise kokkulepete puudumine. Kaasomanik ei pea põhjendama, miks ta kaasomandit lõpetada soovib, ning juhul, kui lõpetamise otsustab kohus, ei pea ka kohus üldjuhul tuvastama kaasomandi lõpetamise põhjuseid.
Kui vara läheb enampakkumisele, saavad kaasomanikud oma osale vastavas suuruses rahasumma vara müügihinnast. Lähtuda tuleb seejuures kaasomandis oleva asja kui terviku, mitte näiteks ainuüksi mõttelise osa harilikust väärtusest. Sellise hüvitise suuruse annab teada kvalifitseeritud kinnisvarahindaja kinnisasja väärtuse hindamisel. Arco Vara Kinnisvarabürool on sellised hindajad olemas ning nad oskavad vajadusel osapooltele selgitada, kuidas hüvitise suurus välja selgitatakse.
Kohtumäärus, millega kaasomand lõpetatakse, asendabki kaasomanike kokkulepet (mida ise ei saavutatud) kaasomandi lõpetamise kohta. Kaasomandi lõpetamise viisid on sätestatud asjaõigusseaduses (AÕS § 77 lg-s 2), mille kohaselt kaasomanikevahelise kokkuleppe puudumisel asja jagamise viisi suhtes otsustab kohus hageja nõudel, kas jagatakse reaalosadeks (mh näiteks korteriomanditeks) või antakse ühe kaasomaniku ainuomandisse või mitme kaasomaniku kaasomandisse, pannes neile kohustuse maksta teistele kaasomanikele välja nende osad rahas. Kohus võib ka kohe määrata, et asi müüakse avalikul või kaasomanikevahelisel enampakkumisel ning saadud raha jagatakse kaasomanike vahel vastavalt nende osa suurusele.
Riigikohus on korduvalt võtnud arvesse, et kaasomandi lõpetamine peaks toimuma kaasomanike huve võimalikult suures ulatuses arvestades ja kaasomand tuleb lõpetada viisil, mis koormab kaasomanikke kõige vähem. See tähendab praktikas, et kuigi kaasomandi lõpetamiseks ei ole vaja olulist põhjust, arvestatakse lõpetamise viisi valikul kaasomanikevaheliste suhete ja huvidega.
1. Kinnisasja jagamine reaalosadeks
Kui kõik kaasomanikud soovivad, siis senist staatust saab kõige paremini säilitada reaalosadeks jagamise teel. Võimalik on seda teha nii, et kaasomanike varasemad mõttelised osad muudetakse reaalosadeks. Oluline on, kas see on võimalik, sest moodustada tuleb kas uued katastriüksused ja pärast jagamist on iga osa iseseisev kinnisasi või eraldi korteriomandid.
Ka ehitist saab jagada, kuid ainult juhul, kui lahutatavad osas saaksid iseseisvalt eksisteerida ilma teise osata ehk olles nagu näiliselt ära lõigatud. Kui soovitakse jagamist korteriomanditeks, tuleb enne veenduda, et see füüsiliselt võimalik on. Näiteks on toodud mittejagamise põhjusena välja, et välja pakutud kava kohaselt jääks mitme korteri reaalosa juurde kuuluma mõttelise osana ühine tualettruum, katlaruum või üks elektri või vee ja kanalisatsiooni liitumispunkt. Asja korteriomanditeks jagamisel tuleks sellisel juhul teha ümberehitustöid ja täiendavaid kulutusi, mis poleks mõistlik. Reaalosa suuruse määramiseks võetakse aluseks kaasomanike mõtteliste osade suurused, aga kui nende väärtus erineb kaasomanikele kuuluvate osade väärtusest, siis määrab kohus rahalise tasaarvestuse osade ühtlustamiseks.
Ka ei minda reaalosadeks jagamise teed siis, kui kaasomanikevahelised suhted on äärmiselt halvad. Pidevate konfliktide ja heanaaberlike suhete puudumisel puhul on see ebamõistlik ja vastuolus õigusrahu saavutamise eesmärgiga kinnisasja jagamine reaalosadeks.
2. Asja jätmine ühele või mitmele kaasomanikule
Sellise võimaluse puhul paneb kohus kohustuse maksta teistele kaasomanikele välja nende osad rahas. Sellist viisi kasutatakse eelkõige siis, kui asja ei saa selle olemuse tõttu jagada või kui jagamine pole poolte suhteid arvestades mõistlik. Peamise elukohana kasutamine või tehtud suured kulutused asja korrashoidmiseks võivad olla sellise otsuse tegemise põhjuseks. Nimetatud viisil kaasomandi jagamisel on võimalik arvesse võtta nii ühe kaasomaniku huvi kodu säilitamise vastu kui ka teise kaasomaniku majanduslikke huvisid. Kui mõlemal poolel on kinnisasjaga emotsionaalne side, siis on kohus arvesse võtnud seda, kumma side kinnisasjaga on tugevam.
3. Avalikul enampakkumisel on pooltel võimalik otsustada, millise alghinnaga kinnistu enampakkumisele pannakse. Siiski on väheste rahaliste vahenditega omanike huvides just enampakkumine, vara müümine ning saadud raha jagamine, mitte kohustus maksta teisele kaasomanikule hüvitist. Enampakkumine võimaldab vältida pikaajalisi vaidlusi väärtuse üle ja arvestab kõige rohkem poolte huvisid. See kaasomanik, kes maksab rohkem, saab kinnisasja endale või siis müüakse kinnisasi avalikul enampakkumisel kolmandale isikule.
https://www.kohus.ee/et/kohtusse-poordumine/tsiviilasjad

matches:
Riigikohus
kohus
§ 77
kohus
Kohus
Riigikohus
kohus
kohus
kohus


Tervishoiutöötajate kvalifikatsiooni omandamisele eelneva ja järgneva koolituse õppebaasiks olevate haiglate, üldarstiabi ja eriarstiabi osutavate ettevõtjate loetelu ja õppebaasina tegutsemise kord – Riigi Teataja
Tervishoiutöötajate kvalifikatsiooni omandamisele eelneva ja järgneva koolituse õppebaasiks olevate haiglate, üldarstiabi ja eriarstiabi osutavate ettevõtjate loetelu ja õppebaasina tegutsemise kord
Tervishoiutöötajate kvalifikatsiooni omandamisele eelneva ja järgneva koolituse õppebaasiks olevate haiglate, üldarstiabi ja eriarstiabi osutavate ettevõtjate loetelu ja õppebaasina tegutsemise kord - sisukord
§ 3 Kvalifikatsiooni omandamisele eelneva ja järgneva koolituse õppebaaside loetelu
§ 4 Kvalifikatsiooni omandamisele eelneva ja järgneva koolituse õppebaasina tegutsemise kord
§ 5 Juhendaja õppebaasis
RT I, 06.11.2012, 10
Vastu võetud 21.06.2002 nr 84
RTL 2002, 79, 1221
jõustumine 21.07.2002
Määrus kehtestatakse «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» § 56 lõike 1 punkti 6 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse tervishoiutöötajate kvalifikatsiooni omandamisele eelneva ja järgneva koolituse õppebaasiks olevate haiglate, üldarstiabi ja eriarstiabi osutavate ettevõtjate loetelu ja õppebaasina tegutsemise kord.
(2) Käesolevat määrust ei kohaldata residentuuri läbiviimise korraldamisele. Residentuuri läbiviimist korraldatakse «Tartu Ülikooli seaduses» ning sotsiaalministri 4. juuni 2001. a määruses nr 56 «Residentuuri raamnõuded ja residentuuri läbiviimise kord» kehtestatud korras.
1) kvalifikatsiooni omandamisele eelneva koolituse õppeasutused (edaspidi õppeasutused) – Tartu Ülikool, Kohtla-Järve Meditsiinikool, Tallinna Meditsiinikool ning Tartu Meditsiinikool;
2) kvalifikatsiooni omandamisele eelnev koolitus – arsti, hambaarsti, õe või ämmaemanda põhiõpe kutse omandamiseks;
3) kvalifikatsiooni omandamisele järgnev koolitus – tervishoiutöötajate tööalane koolitus kvalifikatsiooni taseme säilitamiseks ja tõstmiseks ning õdede ja ämmaemandate põhiõppe järgne spetsialiseerumine õendusabi eriala omandamiseks;
4) õppebaas – tervishoiuteenuste osutaja, kellel on sõlmitud leping õppeasutusega või tööalase koolituse tellijaga kvalifikatsiooni omandamisele eelneva või järgneva praktilise koolituse läbiviimiseks.
§ 3. Kvalifikatsiooni omandamisele eelneva ja järgneva koolituse õppebaaside loetelu
Tervishoiutöötajate kvalifikatsiooni omandamisele eelneva ja järgneva koolituse õppebaaside loetelus on kõik perearsti nimistu alusel tegutsevad perearstid ja tervishoiuteenuste osutajad, kellel on Terviseameti väljastatud tegevusluba.
§ 4. Kvalifikatsiooni omandamisele eelneva ja järgneva koolituse õppebaasina tegutsemise kord
(1) Tervishoiutöötajate kvalifikatsiooni omandamisele eelneva ja järgneva koolituse läbiviimist õppebaasis reguleeritakse õppebaasi ja õppeasutuse või tööalase koolituse tellija vahelise lepinguga.
(2) Leping sõlmitakse kirjalikult ja tähtajaliselt.
(3) Lepingut ei sõlmita juhtudel, kui tööalast koolitust korraldab tervishoiuteenuse osutaja tema alluvuses töötavatele tervishoiutöötajatele.
§ 5. Juhendaja õppebaasis
(1) Juhendajaks võib olla tervishoiutöötaja, kellel on vähemalt kolmeaastane töökogemus arsti, hambaarsti, õe või ämmaemanda kutse- või erialal. Õppebaas vastutab juhendaja pädevuse eest õppebaasis.
(2) Juhendaja ülesanne on koolitatavate töö juhendamine ja järelevalve ning kutse- või eriala oskuste ja teoreetilise ettevalmistuse hindamine.
(3) Ühel juhendajal võib olla kuni kaks juhendatavat.


PRIA - Toetused - Taimekasvatus - Uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamise toetus (MAK 2014-2020 meede 16.2) NELJAS TAOTLUSVOOR 2019
Lisatud: 06. mai 2019
Viimati muudetud: 22. mai 2019
Eesti maaelu arengukava meede 16.2 on suunatud Eesti põllumajandussektori konkurentsivõime tõstmisele, aidates nii kaasa ka Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia 2014–2020 „Teadmistepõhine Eesti” raames sätestatud eesmärkide saavutamisele. Toetusmeetme raames saab toetust taotleda põllumajandustoodete tootmisele ja töötlemisele, metsasaaduste töötlemisele, metsa majandamisele ning põllumajandustoodetest mittepõllumajandustoodete töötlemisele suunatud tegevustele, mis on otseselt seotud ka nn nutika spetsialiseerumise kasvuvaldkondadega (kohaliku ressursi väärindamine), mistõttu panustab meede lisaks Eesti maaelu arengukavale ka Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonistrateegia ning Ettevõtluse kasvustrateegias väljatoodud nutika spetsialiseerumise kasvualade arengusse.
2014–2020 programmperioodiks kavandatud eelarve meetmele "Uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamise toetus " on 6,3 miljonit eurot, millest 3 389 328 eurot on kavandatud 2019. aasta taotlusvooruks.
Toetuse maksimaalne suurus on neljandas voorus 350 000 eurot abikõlblike kulude jaoks projekti kohta.
Põllumajandusuuringute Keskuse maaelu võrgustikutöö osakond koostöös Maaeluministeeriumiga ja PRIAga korraldas 17. mail veebiseminari (online infotunni) potentsiaalsetele taotlejatele. Ettekanded on leitavad ja vebinar järelvaadatav siit: https://maainfo.ee/index.php?id=6606&page=3394&
Uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamise toetuse eesmärgiks on toetada üksikprojekte, mis edendavad koostööd ja arendavad innovatsiooni eelkõige põllumajandus-, toidu- ja metsandussektoris ning lahendavad konkreetsete tootjate ja töötlejate tootmisprotsessiga seotud probleeme. Projektid peavad olema suunatud ettevõtte püstitatud praktilistel vajadustel põhinevate lähteülesannete lahendamisele, mitte eraldiseisvate teadushuvide rahastamisele. Seejuures toetatakse koostööd teistes liikmesriikides loodud EIP töörühmadega ning muud arendustegevusele või innovatsiooni arendamisele suunatud piiriülest koostööd teise välisriigi nõuetele vastava teadus- ja arendusasutuse või tootjaga. Oluline on taotleja ja teadus- ja arendusasutuse omavaheline koostöö projekti tegevuste elluviimisel.
Toetuse taotluste vastuvõtt toimub septembris 2019 (kuupäevad on täpsustamisel).
Toetuse taotleja võib olla ettevõtja äriseadustiku tähenduses, sealhulgas ka ettevõtjaid ühendav tulundusühistu, samuti võib taotleja olla mittetulundusühing (edaspidi MTÜ). Piiriülese projekti korral võib taotlejaks olla ka ennast EIP töörühmana määratlev üksus eeldusel, et on täidetud EIP töörühmale esitatavad nõuded (vt § 4 lg 3 ja Lisamaterjalid).
põllumajandus-, toidu- ja metsandussektoris uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamine (vastavalt nõukogu määruse artikli 35 lõike 2 punktile b), mis on seotud:
põllumajandus-, toidu- ja metsandussektoris uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamisega, sh asjaomased uuringud;
tootearendusprojektide elluviimisega;
projektitulemuste levitamisega (teavitustegevused), sh piiriüleselt;
2. katseprojektide elluviimine, mis on seotud:
toodete või tehnoloogiate katsetamisega tingimustes, kus neid ei ole varem rakendatud. Eelneb toote/tehnoloogia äriliselt kasutusele võtmisele (eeldusel, et toodet/tehnoloogiat on võimalik äriliselt kasutusele võtta) ja võib järgneda uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamisele või tootearendusele;
projektitulemuste levitamisega (teavitustegevused), sh piiriüleselt.
EIP piiriülese koostööprojektis juhtpartnerina osalemise korral on abikõlblikud ka töörühmade koostöökulud.
Toetust ei anta järgmiste tegevuste kohta:
puidust ehitusmaterjalide, mööblitööstuse toodete ning tubakatoodete tootmiseks, töötlemiseks ja turustamiseks;
eraldiseisvaks teadustegevuseks, millel puudub praktiline väljund toetust taotleva ettevõtja jaoks;
teavitus- ja esitlustegevuseks, mis kattub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 14 alusel toetatava teavitustegevusega;
tegevuseks või ostuks, mille kulude katmiseks on taotletud toetust muude projektide raames.
Abikõlblikud ei ole järgmised kulud: tootmis- või töötlemisseadmesse ja ehitisse tehtava investeeringu kulud; tehnoloogiasse tehtava investeeringu kulud; standardtarkvara, -arvutustehnika ja -sidevahendi, sealhulgas mobiiltelefoni ostmise ja üürimise kulud; kasutatud seadme ostmiseks tehtud kulud; lepingu sõlmimisega, intressiga, kindlustusega seotud kulud; liisimise, rentimise või üürimise makse, pärast projekti elluviimise lõpetamist; tolli-, sisseveomaks, koolituskulud, koolitusreisi kulud; sularahamakse, teenustasu pangatoimingu eest, intress, tagatismakse ja finantsteenusega seotud muu kulu; maa ja olemasoleva hoone ostmise ning üürimise kulud; õigus- ja raamatupidamisteenuse eest tasumiseks tehtud kulutused ning tehnilise teostatavuse uuringu eest tehtud kulutused; kulutused reklaamile; riigilõiv, notaritasu; trahv, finantskaristus ja kohtumenetluse korral menetluskulud; toreduslikud kulutused tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 63 tähenduses ja muud majanduslikult ebaotstarbekad kulud; keskkonnamõju hindamisega või detailplaneeringu koostamisega kaasnevad kulud; muud kulud, mis ei ole seotud kavandatava projekti või tegevuse elluviimisega.
Kehtestatud on nõuded taotleja põhitegevusalale, samuti nõuded müügitulu, võlakordaja, maksevõime, maksuvõla puudumise jms kohta.
Taotleja omatoodetud või töödeldud toodete ja saaduste turustamisest saadud müügitulu kas koos või eraldi peab olema taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 4000 eurot.
Taotleja peab olema tootmisega või töötlemise ja turustamisega tegelenud vähemalt ühe majandusaasta enne toetuse taotlemist, seega taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta aruanne peab kajastama nimetatud omatoodetud või -töödeldud toodete ja saaduste turustamisest saadud müügitulu.
Taotleja võlakordaja ehk võõrkapitali osakaalu näitaja ei tohi olla taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 0,7 (taimekasvatussaaduste töötlejatel on erisus § 4 lg 5).
Lisaks võlakordaja nõudele ei tohi ettevõtja maksevõime näitaja taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal olla väiksem kui 1.
Sellega tagatakse, et toetust saavad taotleda vaid ettevõtjad, kelle majandusnäitajate alusel võib eeldada, et lisategevused aitavad kaasa ettevõtja arengule ega muutu talle koormavaks.
Kui taotlejaks on MTÜ, siis peavad selle koosseisus vähemalt kolm liiget vastama § 4 lõikes 1 nimetatud tegevusala nõuetele ning § 4 lõike 2 punktides 1 ja 2 sätestatud müügitulu ja võlakordaja nõuetele. Piisav on, kui nimetatud nõuetele vastavad vähemalt kolm MTÜ liiget.
Toetuse taotleja peab kaasama partnerina projekti kavandamisse ja elluviimisse vähemalt ühe teadus- ja arendusasutuse, kellel on projekti valdkonnas varasem teadus- ja arendustegevuse kogemus ning projekti elluviimiseks vajalikud vahendid, ruumid ja asjaomase kvalifikatsiooniga personal. Selline teaduspartner võib olla ka juba EIP töörühma liige.
EIP töörühm
Toetust saab taotleda EIP töörühm, kes valib end esindama ühe töörühma liikme. EIP töörühm moodustatakse vähemalt ühest põllumajandustootmisega, toiduainete töötlemisega või metsamajandamisega tegelevast ettevõtjast, sh võib olla ettevõtjaid ühendavad tulundusühistud või mittetulundusühing ning teadus-ja arendusasutusest (partner).
EIP töörühm ei ole juriidiline isik, vaid on olemuselt projektikonsortsium - erinevad osapooled (vähemalt 1 ettevõtja (või MTÜ) ja teadusasutus, kes teevad koostööd ühise projekti elluviimiseks ning on omavahel sõlminud lepingu oma tegevuse, ülesannete, õiguste ja kohustuste osas.
EIP töörühma tegevuse eesmärk vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 55 toodud EIP eesmärkidele, milleks on luua lisaväärtust tihedama teadusuuringute ja põllumajandustootmise tihedama sidumisega ning innustada olemasolevate innovatsioonimeetmete ulatuslikumat kasutamist; soodustada uuenduslike lahenduste kiiremat ja ulatuslikumat praktikasse ülevõtmist ning teavitada teadlaskonda põllumajandustootmise jaoks vajalikest teadusuuringutest.
EIP töörühm on osa põllumajanduse tootlikkuse ja jätkusuutlikkusega tegelevast EIPst ning töörühm on moodustatud sellistest huvitatud osalejatest nagu põllumajanduses ja toiduainetetööstuses tegutsevad ettevõtjad, põllumajandustootjad, teadustöötajad, ja nõustajad, keda peetakse EIP eesmärkide saavutamisel tähtsaks.
Ehk teisisõnu, EIP töörühma koosseisu moodustavad vähemalt kaks omavahel sõltumatut osapoolt ning koosseis on asjakohane töörühma eesmärgi saavutamiseks, näiteks hõlmama osapooli, nagu põllumajanduses ja toiduainetööstuses tegutsevad ettevõtjad, põllumajandustootjad, teadustöötajad ja nõustajad.
Üheks olulisemaks nõudeks töörühmale on see, et töörühm peab olema kehtestanud sisekorra, millega tagatakse EIP töörühma töö ja otsuste tegevuse läbipaistvus, rahalise vastutuse jaotus töörühma liikmete vahel (sealhulgas näiteks toetuse tagasimakse nõude korral) ning välditakse huvide konflikti. EIP töörühm esitab sisekorra ühena taotlusdokumentidest.
EIP töörühm peab esitama taotlusega koos tegevuskava, mis sisaldab koostatava, katsetatava, kohandatava ja rakendatava uuendusliku projekti kirjeldust ning eeldatavaid tulemusi ja nende kirjeldust ning kirjeldust, kuidas saavutada EIP eesmärki, edendada tootlikkust ja ressursside säästvat majandamist.
Lisaks kohustub EIP töörühm levitama oma projekti tulemusi eelkõige EIP võrgustiku kaudu.
EIP töörühm peab vastama määruse § 4 lõike 2 punktides 3–7 kehtestatud nõuetele. EIP töörühma liikmeteks olevad ettevõtjad peavad vastama määruse § 4 lõike 2 punktides 1–9 sätestatud nõuetele.
EIP töörühmal peab olema piiriüleseks koostööks EL partner (EIP töörühm), kellel on tegevused oma riigis ja rahastus tegevuste kulude katmiseks, vt nt meetme määruse § 5 lg 4 ja 5.
EIP töörühm võib taotleda toetust sellise EIP piiriülese projekti rahastamiseks, kus ta osaleb EIP töörühma partnerina ja kus asjaomase piiriülese töögrupi kulud kaetakse kahe erineva regiooni poolt. Juhul, kui EIP töörühm taotleb piiriülese projekti rahastamist, peab ta määratlema oma osaluse antud projektis kas piiriülese EIP töörühma projekti juhtpartnerina või piiriülese EIP töörühma projekti partnerina.
Projekti juhtpartner on isik, kes koordineerib kogu piiriülese projekti elluviimist ja partnerite tegevust ning tagab seeläbi kavandatud projektitegevuste toimumise vastavalt kokkulepitud ajakavale ja eelarvele. Kui EIP töörühm osaleb piiriüleses projektis juhtpartnerina, võib ta taotleda kogu projekti kulude (sh koordineerimiskulud ning Eesti osaleja kulud) katmist.
EIP töörühma projektis partnerina osalemisel saab Eesti partner toetust taotleda üksnes oma kohalike tegevuste kulude katteks.
Taotlejaks ning toetuse saajaks on EIP töörühm ja kõik selle liikmed peavad vastama taotleja nõuetele. Vähese tähtsusega abi saajad on EIP töörühma ettevõtjatest või MTÜ-dest liikmed.
EIP töörühma sisekord ja liikmete nimekiri
kinnitus teise riigi EIP töörühma rahastamisotsuse kohta või viide taotlemisele (kinnituse otsuse kohta võib esitada ka hiljem);
Lisame Lisamaterjalide alla jooksvalt uut infot teiste liikmesriikide planeeritavate EIP taotlusvoorude, projektide ja muu antud taotlusvoorus vajaliku osas. Huvi korral mõne teema vastu saab täpsemat infot PRIA-st või Põllumajandusuuringute Keskuse maaelu võrgustikutöö osakonnast.
Juhul, kui Eesti EIP töörühm saab taotluse rahuldamise otsuse, kuid projekti välispartner (teine EIP töörühm) oma riigis seda ei saa, siis tunnistatakse ka Eesti projekti rahuldamise otsus kehtetuks.
Kui taotlejal on vähese tähtsusega abi määr ületatud, on toetusmäärad järgmised:
1. uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamisega, sealhulgas asjaomased rakendusuuringud, seotud projekti kohta toetuse taotlemise korral suurettevõtjale kuni 50 protsenti, keskmise suurusega ettevõtjale kuni 60 protsenti ja väikese suurusega ettevõtjale kuni 70 protsenti projekti abikõlbliku kulu maksumusest;
2. tootearendusega seotud projekti kohta toetuse taotlemise korral suurettevõtjale kuni 25 protsenti, keskmise suurusega ettevõtjale kuni 35 protsenti ja väikese suurusega ettevõtjale kuni 45 protsenti projekti abikõlbliku kulu maksumusest.
Toetust on võimalik saada määruse § 9 lõike 3 punktides 1 ja 2 sätestatud toetusmäärast 15 protsendi võrra rohkem, ent mitte rohkem kui 80 protsenti projekti abikõlbliku kulu maksumusest, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:
1. projekt hõlmab tõhusat koostööd ettevõtjate vahel, kellest vähemalt üks on väikese või keskmise suurusega ettevõtja, projekt viiakse ellu vähemalt kahes liikmesriigis või liikmesriigis ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingus osalevas riigis ning ükski ettevõtja ei kanna üle 70 protsendi abikõlblikest kuludest;
2. projekt hõlmab tõhusat koostööd ettevõtja ja vähemalt ühe teadusuuringute ja teadmiste levitamisega tegeleva organisatsiooni vahel, kes kannab vähemalt 10 protsenti abikõlblikest kuludest ning kellel on õigus avaldada oma uuringu tulemused;
3. projekti tulemusi levitatakse laialdaselt konverentsidel, väljaannetes, avatud juurdepääsuga hoidlates või tasuta või avatud lähtekoodiga tarkvara kaudu.
Taotluste hindamiseks ning taotluste paremusjärjestuse koostamiseks moodustab PRIA hindamiskomisjoni. Hindamise aluseks on määruse lisas sätestatud hindamiskriteeriumid. Hindamistulemuste põhjal moodustab PRIA taotluste paremusjärjestuse, mille koostamisel loetakse paremaks suurema hindepunktide summa saanud taotlus. Täpsemalt palume hindamise korra ja hindamiskriteeriumitega tutvuda määrusest
Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ei ületa rahastamise eelarvet ja kui kõik taotlused on saanud vähemalt 40 protsenti maksimaalsest hindepunktide summast ehk kokku vähemalt kaheksa hindepunkti, rahuldatakse kõik nõuetele vastavad taotlused.
Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab toetatava tegevuse rahastamise eelarve, rahuldatakse taotluste hindamise tulemusel koostatud taotluste paremusjärjestuse alusel parimad taotlused, mis on saanud vähemalt minimaalse hindepunktide summa. Minimaalne hindepunktide summa toetuse taotluse rahuldamiseks on vähemalt 40 protsenti maksimaalsest hindepunktide summast ehk kokku vähemalt kaheksa hindepunkti.
Kuna toetuse taotlusega esitatakse ainult eelarve, siis tuleb koos maksetaotlusega tõendada kulude mõistlikkust esitades vajalikud hinnapakkumused (vt meetme määruse § 8).
Abikõlbliku kulude omafinantseeringuga on võimalik kasutada ka mitterahalisi sissemakseid, täpsemalt on kirjeldatud seda teksti lõpus Lisamaterjalide all.
https://www.maainfo.ee/ – Põllumajandusuuringute Keskuse maaelu võrgustikutöö osakonna innovatsioonivõrgustik, abi kontaktide leidmisel võimalike partneritega teistes riikides (nt EIP tegevusgruppidega).
www.eip-agri.eu – Euroopa EIP-AGRI teeninduspunkt. EIP uudised, partnerotsing jpm.
Maksetaotlus(61 KB)
EIP töörühma juhend(453.79 KB)
Mitterahaline sissemakse(282.67 KB)
Ingliskeelne meetme ülevaade(17.98 KB)
Rootsi projektid(79.79 KB)
Soome projektid(13.62 KB)


kindlustusriski võimalikkuse suurenemine
kindlustuslepingust taganemine
kindlustuslepingu ülesütlemine
Kahjustatud isikule on kohustusliku vastutuskindlustuse korral antud otsenõue kindlustusandja vastu (nn ehtne leping kolmanda isiku kasuks, VÕS § 80 lg 2). See on põhjendatav asjaoluga, et kohustuslik vastutuskindlustus (nt liikluskindlustus) on õigusaktides ette nähtud eelkõige võimalike kahjustatud isikute kaitseks. Vabatahtliku vastutuskindlustuse korral ei ole kahjustatud isikule võlaõigusseaduse sellekohases alajaotuses sellist otsenõuet antud. Nimetatu on põhjendatav sellega, et vabatahtliku vastutuskindlustuse korral kaitstakse eelkõige kindlustusvõtja huve, kes on soovinud oma vastutuse vabatahtlikus korras kindlustada. Teatud olukorras (kindlustusvõtja pankrot) kaitseb seadus ka vabatahtliku vastutuskindlustuse korral kahjustatud isiku huve. Sellist olukorda reguleerib VÕS § 518, mille kohaselt on kindlustusvõtja pankroti korral kahjustatud isikul õigus rahuldada oma kindlustusvõtja vastu suunatud nõue kindlustusandja vastu suunatud hüvitamise nõude arvel enne teisi kindlustusvõtja võlausaldajaid. Tegemist on kahjustatud isiku huvide täiendava kaitsega, sest primaarselt on kahjustatud isikul nõudeõigus üksnes kindlustusvõtja vastu, kes on talle kahju tekitanud. Vastutuskindlustuse korral on kindlustatav risk kindlustusvõtja vastutus (tegevuse või tegevusetusega kindlustusjuhtumi põhjustamine), kuid VÕS § 463 lg 1 korral on tegemist mitte kindlustusvõtjaga, vaid kolmanda isikuga seotud kindlustusjuhtumiga seoses kindlustuslepingu sõlmimisega (nt lapse seaduslik esindaja kindlustab kindlustusvõtjana oma lapse elu).
Kahjustatud isikule on kohustusliku vastutuskindlustuse korral antud otsenõue kindlustusandja vastu (nn ehtne leping kolmanda isiku kasuks, VÕS § 80 lg 2). See on põhjendatav asjaoluga, et kohustuslik vastutuskindlustus (nt liikluskindlustus) on õigusaktides ette nähtud eelkõige võimalike kahjustatud isikute kaitseks. Vabatahtliku vastutuskindlustuse korral ei ole kahjustatud isikule võlaõigusseaduse sellekohases alajaotuses sellist otsenõuet antud. Nimetatu on põhjendatav sellega, et vabatahtliku vastutuskindlustuse korral kaitstakse eelkõige kindlustusvõtja huve, kes on soovinud oma vastutuse vabatahtlikus korras kindlustada. Vastutuskindlustuse korral on kindlustatav risk kindlustusvõtja vastutus (tegevuse või tegevusetusega kindlustusjuhtumi põhjustamine), kuid VÕS § 463 lg 1 korral on tegemist mitte kindlustusvõtjaga, vaid kolmanda isikuga seotud kindlustusjuhtumiga seoses kindlustuslepingu sõlmimisega (nt lapse seaduslik esindaja kindlustab kindlustusvõtjana oma lapse elu).
3-2-1-34-03 Riigikohus 01.04.2003
Enne 01.07.2002. a kehtinud TsÜS § 64 lg-s 1 sätestatud poolte tahte ülimuslikkusest kui tehingu tõlgendamise lähtealusest järeldub, et lepingu tõlgendamise käigus poolte tegeliku tahte väljaselgitamisel ei saa üldtingimusest erinevat lepingutingimust välistada sellega, et üldtingimus sellist lepingutingimust ei sisalda. Lepingu tõlgendamisel tuleb arvestada ka tarbijakaitse seaduse sätetega. TKS § 5 lg 3 kehtestas, et tarbija ja müüja vahelise lepingu ebatäpne või puudulik tingimus tõlgendatakse tarbija kasuks.
Kostja ei vaidlustanud hageja esitatud asjaolu, et mõtteline osa elamust kuulus abikaasade ühisvarasse. Kui kohtul selline kahtlus tekkis, pidanuks ta tulenevalt TsMS § 171 lg-st 1 andma hagejale võimaluse esitada selle asjaolu kinnitamiseks tõendeid.
Kindlustushüvitise maksmise üldreegli kehtestas kuni 01.07.2002. a kehtinud KS § 12, mille kohaselt kindlustushüvitist ei maksta rohkem, kui kindlustusjuhtumi tagajärjel kindlustatud varale tekkinud kahju. Täpsemad reguleeringud tulenevad kindlustuslepingust, mille tõlgendamisel tuleb tuvastada poolte kokkulepe hüvitise maksmise kohta. Kuni 01.07.2002. a kehtinud KS §-des 4 ja 5 sätestatu ei välistanud kindlustusvõtja õigust saada hüvitist, kui kindlustatuks on kolmas isik. Kindlustusvõtja õigus saada hüvitist võib olla välistatud aga lepinguga.
Kuni 1. juulini 2002. a kehtinud AÕS § 17 lg 1 ja § 15 ei välistanud ning 1. juulist 2002. a kehtiva TsÜS § 55 lg 1 ja § 53 ei välista ehitise oluliste osade olekut erinevate võlaõiguslike lepingute objektiks.
Kuni 01.07.2002. a kehtinud KS §-des 4 ja 5 sätestatu ei välistanud kindlustusvõtja õigust saada hüvitist, kui kindlustatuks on kolmas isik. Kindlustusvõtja õigus saada hüvitist võib olla välistatud aga lepinguga.
Enne 01.07.2002. a kehtinud TsÜS § 64 lg-s 1 sätestatud poolte tahte ülimuslikkusest kui tehingu tõlgendamise lähtealusest järeldub, et lepingu tõlgendamise käigus poolte tegeliku tahte väljaselgitamisel ei saa üldtingimusest erinevat lepingutingimust välistada sellega, et üldtingimus sellist lepingutingimust ei sisalda. Lepingu tõlgendamisel tuleb arvestada ka tarbijakaitse seaduse sätetega.


Jõustumine: 01.10.202021.07.202002.03.202001.07.201915.03.201901.01.201903.07.201801.01.2017
RT I, 26.02.2020, 2
Määrus kehtestatakse tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 591 lõike 3 alusel.
§ 1. Tervise infosüsteemi asutamine ja nimetus
(1) Tervise infosüsteem (edaspidi infosüsteem) kuulub riigi infosüsteemi ning on asutatud tervishoiuteenuste korraldamise seaduse alusel.
[RT I, 12.03.2019, 14 - jõust. 15.03.2019]
(2) Infosüsteemi ingliskeelne nimetus on Health Information System.
Infosüsteemis töödeldakse tervishoiuvaldkonnaga seotud andmeid tervishoiuteenuse osutamise lepingu sõlmimiseks ja täitmiseks, tervishoiuteenuste kvaliteedi ja patsiendi (edaspidi andmesubjekt) õiguste tagamiseks, rahva tervise kaitseks ning terviseseisundit kajastavate registrite pidamiseks, tervisestatistika tegemiseks ja tervishoiu juhtimiseks.
[RT I, 26.02.2020, 1 - jõust. 02.03.2020]
§ 21. Infosüsteemi ülesehitus
(1) Infosüsteem koosneb infosüsteemi keskandmekogust, meditsiiniliste ülesvõtete andmekogust ja andmelaost.
(2) Infosüsteemi keskandmekogu koosneb järgmistest andmestikest:
1) andmesubjekti esitatud andmestik;
2) tervishoiuteenuse osutajate ja teiste isikute esitatud terviseandmestik (digilugu);
3) üleriigilise digiregistratuuri andmestik.
(3) Meditsiiniliste ülesvõtete andmekogu koosneb andmesubjekti kohta käivatest meditsiinilistest ülesvõtetest.
(4) Andmeladu koosneb keskandmekogu pseudonüümitud isikuandmetest, mis ei võimalda isikut tuvastada.
(5) Paragrahvis 131 sätestatud infosüsteemi osa käsitatakse meditsiiniseadmena ning see peab olema registreeritud meditsiiniseadmete ja abivahendite andmekogus, kui sellekohane kohustus tuleneb õigusaktist.
§ 22. Infosüsteemi turvameetmed ja turbeaste
(1) Infosüsteemi turvameetmed peavad tagama järgmised turvaklassid:
2) terviklus – T3;
3) käideldavus – K2.
(2) Infosüsteemi turbeaste on kõrge (H).
(3) Infosüsteemi turvameetmed meditsiiniliste ülesvõtete andmete töötlemisel ja arhiveerimisel peavad tagama järgmised turvaklassid:
2) terviklus – T2;
(4) Infosüsteemi meditsiiniliste ülesvõtete andmete töötlemise ja arhiveerimise turbeaste on keskmine (M).
(5) Infosüsteemi kasutaja, kes liitub infosüsteemiga oma infosüsteemi kaudu, peab tegema oma infosüsteemi infoturbealaste riskide seire ja analüüsi.
(6) Lõikes 5 nimetatud isik teavitab viivitamata volitatud töötlejat kõikidest asjaoludest, mis võivad ohtu seada infosüsteemi turvalisuse.
§ 3. Infosüsteemi vastutav töötleja ja volitatud töötleja
(1) Infosüsteemi vastutav töötleja on Sotsiaalministeerium.
(2) Infosüsteemi volitatud töötleja on Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskus, kes peab, haldab ja arendab infosüsteemi, töötleb andmeid ning täidab muid vastutava töötleja pandud kohustusi õigusaktide ja nende alusel sätestatud nõuete kohaselt.
(3) Infosüsteemi volitatud töötleja on Sihtasutus Eesti Tervishoiu Pildipank, kes haldab, töötleb ja arhiveerib meditsiiniliste ülesvõtete andmeid ning täidab vastutava töötleja pandud kohustusi õigusaktide ja nende alusel sätestatud nõuete kohaselt.
1) võib infosüsteemi volitatud töötlejale anda täpsemaid juhiseid ja korraldusi;
2) korraldab koostöös volitatud töötlejaga e-teenuste loomist ja infosüsteemi elektroonilist andmevahetust teiste andmekogudega;
3) täidab muid vastutavale töötlejale omaseid ülesandeid.
(2) Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskus tagab andmekogu pidamise ja haldamise õigusaktides sätestatud nõuete kohaselt, sealhulgas:
[RT I, 30.06.2018, 2 - jõust. 03.07.2018]
1) tagab tervishoiuteenuse osutamisel tekkivate dokumentide ja andmete kogumise, haldamise ja säilitamise, sealhulgas andmete kustutamise ja hävitamise ning arhiveeritavate andmete üleandmise § 10 lõikes 5 sätestatud korras;
2) vastutab andmetöötlustoimingute õiguspärasuse eest, sealhulgas turbealase info pideva analüüsimise ja turvariskide väljaselgitamise eest;
3) vastutab isikuandmete töötlemise nõuete täitmise eest ning menetleb isikute avaldusi infosüsteemist andmete ühekordseks väljastamiseks;
31) tagab andmete kasutamise §-s 14 nimetatud tegevusteks;
5) peab arvestust kogutud ja väljastatud andmete ja infosüsteemi vahendusel osutatud teenuste üle ning koostab selle arvestuse juhtimiseks ülevaatlikke analüüse;
6) tagab teenuse intsidentide käsitlemise ja kasutajatoe;
7) tagab infosüsteemi haldamise ja rakendustarkvara toimimise;
8) tagab tehnilise halduse, sealhulgas klassifikaatorite, loendite ja standardite pidamise ning standardite ja klassifikatsioonide publitseerimise;
9) teavitab infosüsteemi andmete töötlemisel avastatud rikkumistest kohe vastutavat töötlejat ning võtab viivitamata tarvitusele kõik vajalikud abinõud rikkumise lõpetamiseks;
10) tagab andmete ja infosüsteemi säilimise vastavalt kehtestatud nõuetele;
11) teeb andmekogu vastutavale töötlejale ettepanekuid andmekogu arendamiseks.
(3) Sihtasutus Eesti Tervishoiu Pildipank tagab andmekogu haldamise õigusaktides sätestatud nõuete kohaselt, sealhulgas:
1) tagab meditsiiniliste ülesvõtete arhiveerimise teenuse haldamise ja rakendustarkvara toimimise;
2) tagab teenuse intsidentide käsitlemise ja kasutajatoe;
3) peab arvestust väljastatud andmete üle;
4) teavitab infosüsteemi andmete töötlemisel avastatud rikkumistest kohe vastutavat töötlejat ning võtab viivitamata tarvitusele kõik vajalikud abinõud rikkumise lõpetamiseks;
5) muud tegevused, mis lepitakse kokku pooltevahelises halduslepingus.
(4) Volitatud töötleja määrab infosüsteemiga liitumise eelduseks olevad tehnilised tingimused ja avaldab need oma veebilehel.
2. peatükk Andmete edastamine infosüsteemi
§ 5. Tervishoiuteenuse osutaja andmeandjana
(1) Tervishoiuteenuse osutaja edastab infosüsteemi andmed tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 592 lõike 2 alusel kehtestatud määruses sätestatud andmekoosseisus järgmiselt:
1) ambulatoorse tervishoiuteenuse osutamise kohta andmed või vormistatud dokumendi ühe tööpäeva ja koduõendusteenuse korral vormistatud epikriisi kahe tööpäeva jooksul pärast seda, kui tervishoiutöötaja on asjakohase dokumendi kinnitanud;
2) statsionaarse tervishoiuteenuse osutamise kohta andmed või vormistatud dokumendi viie tööpäeva jooksul pärast seda, kui tervishoiutöötaja on asjakohase dokumendi kinnitanud;
3) tervishoiuteenuse osutamisel vormistatud saatekirja andmed kohe pärast saatekirja vormistamist;
4) surmateatise andmed viivitamata pärast surma fakti tuvastamist ning surma põhjuse teatise ja perinataalsurma põhjuse teatise andmed ühe tööpäeva jooksul pärast seda, kui tervishoiutöötaja on asjakohase dokumendi kinnitanud;
5) nakkushaiguse kahtluse teatise andmed viivitamata pärast kahtluse tekkimist ning nakkushaiguse teatise andmed ühe tööpäeva jooksul pärast lõppdiagnoosi selgumist;
6) mikrobioloogia labori saatekirja vastuse andmed viivitamata pärast uuringutulemuse selgumist ning HIV referentlabori saatekirja vastuse andmed ühe tööpäeva jooksul pärast uuringutulemuse kinnitamist.
(2) Tervishoiuteenuse osutaja edastab infosüsteemi andmed ravijärjekorra pidamiseks tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 56 lõike 1 punkti 4 alusel.
(21) Andmete edastamisel lõike 2 alusel säilitatakse infosüsteemis järgmised andmed:
1) registreeritud tervishoiuteenuse saamise kuupäev ja kellaaeg koos esimese võimaliku tervishoiuteenuse saamise ajaga;
2) registreeritud tervishoiuteenuse aja kinnitamise kuupäev ja kellaaeg;
3) tervishoiuteenuse registreeringu kinnitanud asutuse andmed (nimi, registrikood);
4) tervishoiuteenuse registreeringu muutmise ja tühistamise andmed (muutmise ja tühistamise kinnitamise kuupäev ja kellaaeg);
5) tervishoiuteenuse registreeringu muutja ja tühistaja andmed (teave, kas õigust teostas andmesubjekt või tervishoiuteenuse osutaja);
6) kui tervishoiuteenuse saamiseks registreerimisel tasuti krediidiasutuse vahendusel, ka makseinfo (maksja ja maksesaaja andmed, arvelduskonto, viitenumber ja summa) ja maksetingimuste info (makseviisid ja tasumise, tühistamise või muutmise tingimused);
7) tervishoiuteenuse saamise andmed (teenust kasutati / ei kasutatud).
[RT I, 28.12.2018, 26 - jõust. 01.01.2019]
(3) Tervishoiuteenuse osutaja edastab infosüsteemi andmed meditsiiniliste ülesvõtete kättesaadavaks tegemiseks tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 592 lõike 3 alusel sätestatud korras.
(31) Tervishoiuteenuse osutaja teavitab määruse § 3 lõikes 2 nimetatud volitatud töötlejat teenuse muudatustest, sealhulgas analüüside nimekirja muudatustest ja täiendustest meditsiinilabori teenuse osutamiseks, esimesel võimalusel peale muudatuste või täienduste tegemist tervishoiuteenuse osutaja juures.
[RT I, 30.06.2018, 2 - jõust. 01.09.2018]
(4) Tervishoiuteenuse osutaja peab andmete edastamisel järgima infosüsteemi kohta kehtivaid standardeid, mille on infosüsteemi volitatud töötleja avaldanud oma veebilehel.
(5) Tervishoiuteenuse osutaja tagab infosüsteemi edastatavate andmete õigsuse.
§ 6. Muud isikud andmeandjana
(1) Rahvastikuregistri vastutav töötleja edastab infosüsteemi:
1) isikut identifitseerivad andmed;
2) isiku esindusõiguse ja teovõime andmed;
3) surma registreerimise kande numbri.
(2) Tervishoiutöötajate riikliku registri vastutav töötleja edastab infosüsteemi:
1) tervishoiutöötaja kvalifikatsiooni tõendavad andmed;
2) tervishoiutöötaja või tervishoiutöötajaga võrdsustatud isiku töökohta puudutavad andmed;
3) tervishoiutöötajana või sellega võrdsustatud isikuna registreerimise andmed.
(3) Tervishoiuteenuse osutamise tegevuslubade riikliku registri vastutav töötleja edastab infosüsteemi:
(4) Retseptikeskuse vastutav töötleja edastab infosüsteemi:
1) apteegist väljastatud ravimi ja selle väljastamise aluseks oleva retsepti andmed;
2) apteegist väljastatud või meditsiiniseadme väljastanud muu isiku väljastatud meditsiiniseadme ja selle väljastamise aluseks oleva meditsiiniseadme kaardi andmed.
(5) Eesti Haigekassa edastab infosüsteemi:
1) isiku kindlustuskaitse andmed;
2) haiguslehe andmed;
[RT I, 06.12.2016, 11 - jõust. 01.01.2019]
3) perearsti nimistu andmed;
4) tervishoiuteenuse osutamise kohta koostatud raviarvetelt tervishoiuteenuse osutaja andmed, põhidiagnoosi, raviarve summa ning arve alustamise, lõpetamise ja esitamise kuupäeva.
(6) Eesti Töötukassa edastab infosüsteemi:
1) töövõime hindamise taotluse andmed;
2) töövõime hindamise menetluse andmed;
3) töövõime hindamisel antud eksperdiarvamuse andja andmed;
4) töövõime hindamisel antud eksperdiarvamuse.
(7) Kaitseministeeriumi valitsemisala arstlik komisjon edastab kaitseväekohustuslase ja kaitseväekohustust võtta sooviva isiku kaitseväeteenistuse seaduse §-des 29 ja 30 nimetatud eesmärgil tehtava terviseseisundi hindamise käigus tuvastatud diagnooside ja terviseseisundit kirjeldavad andmed tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 592 lõike 2 punkti 1 alusel kehtestatud andmekoosseisus.
(8) Häirekeskus edastab infosüsteemi järgmised kiirabi hädaabiteate menetlemise käigus kogutud andmed:
8) abivajaja andmed (ees- ja perekonnanimi, vanus, isikukood või sünniaeg, sugu, kodakondsus);
[RT I, 28.12.2018, 26 - jõust. 01.07.2019]
10) Häirekeskusesse teataja andmed (ees- ja perekonnanimi, kontaktandmed);
15) sündmuskohalt haiglasse lahkumise aeg;
(81) Haridus- ja Teadusministeerium edastab infosüsteemi:
1) õpilase andmed (klass, õpingute alustamine ja õpingute lõpetamine);
2) lõpetatud haridustaseme andmed (haridustaseme nimetus, õpingute alustamine ja õpingute lõpetamine);
3) õppeasutuse andmed (nimi, registreerimisnumber ja aadress).
(9) Andmeandjad täidavad oma kohustust avaliku teabe seaduse § 439 lõike 1 punkti 5 alusel kehtestatud infosüsteemide andmevahetuskihi abil, välja arvatud meditsiinilised ülesvõtted, mida edastatakse virtuaalse privaatvõrgu ühenduse vahendusel.
3. peatükk Infosüsteemi logide säilitamine ja andmete muutmine
§ 7. Tervise infosüsteemi turvameetmed ja turbeaste
[Kehtetu - RT I, 12.03.2019, 14 - jõust. 15.03.2019]
§ 8. Infosüsteemi logide säilitamine
(1) [Kehtetu - RT I, 12.03.2019, 14 - jõust. 15.03.2019]
(2) [Kehtetu - RT I, 12.03.2019, 14 - jõust. 15.03.2019]
(3) Infosüsteemi logisid andmete töötlemise kohta, sealhulgas andmete väljastamise, vaatamise, muutmise, lisamise ja kustutamise aja, andmete koosseisu, andmesaajate ja väljastamise viisi kohta, säilitatakse 30 aastat alates kirje tekkimisest.
(4) [Kehtetu - RT I, 12.03.2019, 14 - jõust. 15.03.2019]
§ 9. Andmete muutmine
(1) Infosüsteemi edastatud andmete muutmiseks esitab andmeandja andmekogusse viivitamata uued andmed või teavitab volitatud töötlejat vajadusest esitatud andmeid muuta viivitamata peale vea ilmnemist.
(2) Infosüsteemi volitatud töötlejal on andmekvaliteedi tagamiseks õigus kontrollida infosüsteemi edastatud dokumendi vastavust standardile. Vastutav töötleja ja volitatud töötleja ei hinda osutatud teenuse kohta esitatud andmeid sisuliselt.
(3) Kui infosüsteemi volitatud töötleja avastab infosüsteemis ebakorrektsed andmed või teda teavitatakse andmete ebaõigsusest või ebakorrektsusest, peab volitatud töötleja andmete õigsust kontrollima ning ebaõiged või ebakorrektsed andmed parandama.
(4) Infosüsteemi volitatud töötlejal on õigus teha andmeandjale järelepärimine, kui on tekkinud kahtlus andmete tõepärasuses.
(5) Käesoleva määruse tähenduses loetakse ebakorrektseteks andmeteks need infosüsteemi edastatud andmed, mis ei vasta nõutud standardile ning sellest tulenevalt ei ole võimalik edastatud andmeid infosüsteemi teenustes kasutada või need takistavad teenuste tööd.
4. peatükk Juurdepääs infosüsteemi andmetele ja andmete väljastamine, terviseseisundi hindamise ja ravisoovituste tarkvaralahenduse ning andmelao kasutamine
(1) Infosüsteemi andmetele tagatakse otsejuurdepääs:
2) volitatud töötleja määratud kasutajaõiguste alusel ja viisil.
(11) Andmete väljastamine infosüsteemist tagatakse:
1) ühekordse andmepäringuna taotluse alusel;
2) poolte vahel sõlmitud lepingu alusel.
(3) Infosüsteemist andmete väljastamise aja, väljastatud andmete koosseisu, andmesaajate ja andmete väljastamise viisi üle peab arvestust infosüsteemi volitatud töötleja.
(4) Infosüsteemi volitatud töötlejal on õigus andmetele ligipääsu piirata või keelata, kui andmevahetuse tõttu võib tekkida või on tekkinud risk infosüsteemi konfidentsiaalsusele või terviklusele.
(5) Arhiiviseaduse alusel arhiiviväärtuslikuks hinnatud andmed või vormistatud dokumendid antakse üle Rahvusarhiivile. Üleandmise üksikasjad lepitakse kokku koostöös Rahvusarhiivi ja infosüsteemi vastutava töötlejaga. Volitatud töötleja tagab kokkuleppekohase andmete üleandmise Rahvusarhiivile.
§ 11. Tervishoiuteenuse osutaja õigus andmetele juurdepääsuks
(1) Tervishoiuteenuse osutajal on infosüsteemis olevatele isikuandmetele juurdepääs tervishoiuteenuse osutamise kavandamiseks, teenuse osutamise lepingu sõlmimiseks ja täitmiseks ning tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 56 lõike 1 punktis 7 sätestatud ulatuses ja eesmärgil.
(3) [Kehtetu - RT I, 12.03.2019, 14 - jõust. 15.03.2019]
(4) Juurdepääsuõiguse teostamisel kontrollitakse tervishoiuteenuse osutaja tegevusloa kehtivust. Kui päringu algatab tervishoiutöötaja või tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 593 lõikes 21 nimetatud isik, kontrollitakse ka vastava isiku registreeringu kehtivust.
§ 12. Kolmandate isikute õigus andmetele juurdepääsuks
(1) Isikud, kellel on seadusest tulenev infosüsteemis olevatele isikuandmetele juurdepääsu õigus, saavad oma õigust teostada § 10 lõikes 1 nimetatud viisil.
(2) Lõikes 1 nimetatud isikutele väljastatakse infosüsteemist andmed üksnes seaduses sätestatud ulatuses ning neil on kohustus tagada, et andmetele juurdepääs võimaldatakse selleks õigustatud isikutele.
(3) Isikud, kellel on infosüsteemi andmetele juurdepääsu õigus andmesubjekti nõusolekul, saavad andmetele juurdepääsu nõusolekuga antud ulatuses ja §-s 10 kehtestatud viisil ja korras.
§ 13. Infosüsteemi kasutamine terviseseisundit kajastavate registrite pidamiseks
Terviseseisundit kajastavate registrite pidamiseks sätestatakse infosüsteemile juurdepääsu ulatus terviseseisundit kajastavate registrite pidamist reguleerivas õigusaktis.
§ 131. Infosüsteemi tarkvaralahenduse kasutamine terviseseisundi hindamiseks ja ravisoovituste saamiseks
(1) Terviseseisundi hindamise ja ravisoovituste tarkvaralahenduse kasutamiseks infosüsteemis on tervishoiuteenuse osutajal õigus edastada infosüsteemi andmesubjekti andmeid tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 592 lõike 2 alusel sätestatud andmekoosseisus. Tarkvaralahendus võimaldab hinnata terviseseisundit ja anda ravisoovitusi tervishoiuteenuse osutaja valikul edastatud andmete, infosüsteemis sisalduvate andmete ja ravijuhiste alusel.
(2) Ravisoovituse sobivust ja selle kasutamisvajadust hindab tervishoiuteenuse osutaja.
§ 14. Andmelao kasutamine
(1) Andmelaos töödeldakse pseudonüümitud isikuandmeid äriprotsesside toetamiseks, poliitika kujundamiseks, mõjude hindamiseks ja teabenõuetele vastamiseks.
(2) Andmelaos tagatakse juurdepääs:
1) andmeandjale tema enda edastatud andmetele;
2) haldusorganile nendele andmetele, mis on vajalikud tema seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks.
(3) Andmelao avaandmed avalikustatakse § 3 lõikes 2 nimetatud volitatud töötleja veebilehel masinloetaval kujul.
§ 15. Andmesubjekti isikusamasuse tuvastamine
1) andmesubjekti isikusamasuse on tuvastanud selleks pädev isik õigusaktis sätestatud korras;
2) andmesubjekt on ennast autentinud autentimisvahendi (ID-kaart, mobiil-ID) abil.
§ 16. Andmesubjekti õigus saada teavet ja enda kohta käivaid isikuandmeid
(1) Andmesubjektil on õigus saada teavet ja enda kohta käivaid isikuandmeid õigusaktides kehtestatud korras.
(2) Andmesubjektil on infosüsteemi vahendusel õigus tutvuda enda kohta infosüsteemis töödeldud andmetega.
§ 17. Andmesubjekti õigus esitada ja muuta andmeid
(1) Andmesubjektil on õigus teha veebikeskkonna kaudu infosüsteemis järgmisi toiminguid:
1) esitada enda kontaktandmeid;
2) esitada tervisedeklaratsiooni tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 592 lõike 2 alusel kehtestatud andmekoosseisus;
3) määrata kontaktisikut;
4) keelata ja lubada terviseandmetele juurdepääsu;
5) lubada surmajärgselt elundite või kudede loovutamist siirdamise eesmärgil;
6) lubada surnukeha üleandmist õppe- ja teadustööks;
7) lubada vereülekande tegemist;
8) võimaldada oma andmete vaatamist ja muutmist;
9) määrata retsepti alusel ravimeid välja ostma volitatud isik.
(2) Lõike 1 punktides 4–9 sätestatud toimingute tegemisel teavitatakse isikut sellega kaasnevatest õigustest ja kohustustest.
(3) Andmesubjektil on õigus muuta infosüsteemis ainult neid andmeid, mille ta on ise infosüsteemi esitanud.
(4) Piiratud teovõimega isiku puhul teostab lõigetes 1 ja 3 nimetatud õigusi isiku seaduslik esindaja, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(5) Andmete esitamisel tuvastatakse isikusamasus §-s 15 kehtestatud korras.
§ 18. Andmesubjekti õigus nõuda ebaõigete isikuandmete parandamist
(1) Andmesubjektil on õigus nõuda infosüsteemi ebaõigeid isikuandmeid edastanud isikult õigete isikuandmete edastamist. Kui andmesubjekt teavitab infosüsteemi vastutavat või volitatud töötlejat nimetatud nõude esitamisest, algatab infosüsteemi volitatud töötleja menetluse andmete parandamiseks vastavalt §-le 9.
(2) Kui ebaõiged isikuandmed esitanud andmesubjekt teavitab andmeandjat isikuandmete ebaõigsusest, edastab andmeandja viivitamata parandatud isikuandmed infosüsteemi.
(3) Isikuandmetega, mille ebaõigsus on tuvastatud, võib tutvuda andmesubjekt ja ebaõigete isikuandmete esitaja.
§ 19. Andmesubjekti õigus keelata tervishoiuteenuse osutaja juurdepääs isikuandmetele
(1) Andmesubjektil on õigus keelata tervishoiuteenuse osutaja juurdepääs oma isikuandmetele.
(2) Andmesubjektil on lõikes 1 kehtestatud õigust võimalik teostada kas infosüsteemi vahendusel, esitades vastavasisulise tahteavalduse vastutavale või volitatud töötlejale, või tervishoiuteenuse osutaja kaudu.
(3) Tervishoiuteenuse osutaja on kohustatud andmesubjekti taotluse alusel keelama juurdepääsu tema koostatud ning tervishoiuteenuse osutamise lepingu raames koostatud ja edastatud dokumentidele.
(4) Isikuandmetele tervishoiuteenuse osutaja juurdepääsu keelamiseks esitab andmesubjekt tervishoiuteenuse osutajale kirjaliku tahteavalduse.
(5) Andmesubjekti tahteavalduse saamisel vastavalt §-s 15 kehtestatud tingimustele sulgeb infosüsteemi volitatud töötleja või tervishoiuteenuse osutaja viivitamata juurdepääsu andmesubjekti isikuandmetele.
§ 20. Andmesubjekti õigus isikuandmetele juurdepääsu lubamiseks kolmandatele isikutele
(1) Andmesubjektil on õigus anda juurdepääs infosüsteemis olevatele andmetele teadliku nõusoleku alusel. Nõusolek peab vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 04.05.2016, lk 1–88) sätestatud tingimustele.
(2) Lõikes 1 nimetatud nõusoleku saab andmesubjekt anda infosüsteemi andmete töötlejale vastavalt §-s 12 kehtestatud tingimustele.
(3) Lõikes 1 nimetatud nõusoleku võib andmesubjekt igal ajal tagasi võtta vastavalt õigusaktides kehtestatud korrale.
§ 21. Andmesubjektile veebikeskkonna kaudu kuvatavad andmed
(1) [Kehtetu - RT I, 26.02.2020, 1 - jõust. 02.03.2020]
(2) [Kehtetu - RT I, 26.02.2020, 1 - jõust. 02.03.2020]
(3) [Kehtetu - RT I, 26.02.2020, 1 - jõust. 02.03.2020]
(4) [Kehtetu - RT I, 26.02.2020, 1 - jõust. 02.03.2020]
(5) Infosüsteemis võimaldatakse andmesubjektile juurdepääs veebikeskkonna kaudu järgmistele andmetele:
1) tervishoiuteenuse osutaja edastatud tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 592 lõike 2 alusel kehtestatud määruses sätestatud andmekoosseisus nimetatud andmed;
2) infosüsteemi poolt käesoleva lõike punkti 1 andmete alusel kombineeritavate teenuste andmed;
3) paragrahvi 17 lõikes 1 nimetatud andmed;
4) [kehtetu - RT I, 26.02.2020, 1 - jõust. 02.03.2020]
5) sõeluuringukutsed;
6) seotud isikute surma ja surma põhjuse teatise andmed vastavalt õigusaktis sätestatule;
7) retsepti, kindlustuskaitse ja perearsti andmed;
8) raviarved;
9) [kehtetu - RT I, 26.02.2020, 1 - jõust. 02.03.2020]
10) töövõime hindamise taotluse ja menetluse, töövõime hindamisel antud eksperdiarvamuse ja eksperdiarvamuse andja andmed;
11) logid;
12) eriarstile registreeritud ambulatoorse vastuvõtu aeg. Perearstile ja hambaarstile registreeritud ambulatoorse vastuvõtu aeg juhul, kui tervishoiuteenuse osutaja on liitunud üleriigilise digiregistratuuriga.
6. peatükk Infosüsteemi järelevalve, rahastamine ja lõpetamine
(1) Järelevalvet infosüsteemi pidamise üle teevad infosüsteemi vastutav töötleja, avaliku teabe seaduse § 531 lõikes 1 nimetatud asutus, Andmekaitse Inspektsioon ja Terviseamet vastavalt õigusaktides sätestatud pädevusele.
(2) Infosüsteemi vastutaval ja volitatud töötlejal on õigus kontrollida §-des 12 ja 20 kehtestatud tingimuste täitmist.
(3) Infosüsteemi vastutaval ja volitatud töötlejal on õigus kontrollida, kas tervishoiuteenuse osutaja täidab § 22 lõikes 5 kehtestatud nõudeid.
§ 221. Rahastamine
Infosüsteemi rahastatakse riigieelarvest Sotsiaalministeeriumi kaudu. Rahastamine ei hõlma tervishoiuteenuse osutaja kulutusi infosüsteemiga liitumiseks ning andmete, sealhulgas ravijärjekorra ja meditsiiniliste ülesvõtete kättesaadavaks tegemiseks vajalike andmete, edastamiseks.
§ 222. Infosüsteemi lõpetamine
Infosüsteemi lõpetamise otsustab Vabariigi Valitsus vastavalt avaliku teabe seaduses sätestatule.
§ 231. Üleminekusäte
Andmesubjekti juurdepääs nakkushaiguse kahtluse teatise, nakkushaiguse teatise ja HIV teatise andmetele võimaldatakse veebikeskkonna kaudu hiljemalt 31. jaanuarist 2021. a.
(2) Paragrahvi 6 lõike 5 punkt 2 ning lõike 6 punktid 3 ja 4 jõustuvad 1. jaanuaril 2019. a.
RT I, 18.07.2020, 9
11) teeb andmekogu vastutavale töötlejale ettepanekuid andmekogu arendamiseks;
12) tagab andmevahetuse § 6 lõikes 82 nimetatud rakendusega vastavalt nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduses nimetatud pädeva asutuse otsusele.
[RT I, 18.07.2020, 4 - jõust. 21.07.2020]
(7) Kaitseministeeriumi valitsemisala arstlik komisjon edastab kaitseväekohustuslase ja kaitseväekohustust võtta sooviva isiku kaitseväeteenistuse seaduse §-des 29 ja 30 nimetatud eesmärgil tehtava terviseseisundi hindamise käigus tuvastatud diagnooside ja terviseseisundit kirjeldavad andmed tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 592 lõike 2 alusel kehtestatud andmekoosseisus.
[RT I, 14.04.2020, 5 - jõust. 01.10.2020]
(71) Kaitseressursside Amet edastab infosüsteemi kaitseväekohustuslase või kaitseväekohustust võtta sooviva isiku nõusoleku andmise ja tagasivõtmise andmed.
(82) Riiklik nakkushaiguse levikut tõkestav rakendus, mille eesmärk on hoiatada isikuid eriti ohtlikku või uudsesse nakkushaigusesse nakatunud isikutega kokkupuutumisest, edastab infosüsteemi nakkushaiguse diagnoosi fakti kinnitamiseks tuvastuskoodi selliselt, et rakenduse kasutamisega ei selgu selle kasutajate isikuandmed ega haigestunute isikuandmed.
(9) Andmeandjad täidavad oma kohustust avaliku teabe seaduse § 439 lõike 1 punkti 5 alusel kehtestatud infosüsteemide andmevahetuskihi abil, välja arvatud meditsiinilised ülesvõtted ning riikliku nakkushaiguse levikut tõkestava rakenduse tuvastus- ja kinnituskood, mis edastatakse krüpteeritud andmevahetuskanali vahendusel.
2) andmesubjekt on ennast autentinud autentimisvahendi (ID-kaart, mobiil-ID, smart-ID või muu samaväärne vahend) abil.
9) määrata retsepti alusel ravimeid välja ostma volitatud isik;
10) lubada infosüsteemist isikustamata kinnituskoodi edastamist haiguse olemasolu fakti kohta § 6 lõikes 82 kirjeldatud riiklikule nakkushaiguse levikut tõkestavale rakendusele.


Kassid - koerad | Alajõe Vallavalitsus - Töö ja puhkus, jõgi, järv - Alajõel sul puhkab närv
Alajõe vallavalitsusMAJANDUSKassid-koerad Kassid-koerad
Alajõe Vallavolikogu 029.07.2010 määruse nr 8 “Alajõe valla korra eeskiri” IV peatükk kehtesatab kasside ja koerte pidamise korra järgmiselt
ALAJÕE VALLA KORRA EESKIRI
KOERTE JA KASSIDE PIDAMISE EESKIRI § 16. Koerte ja kasside pidamise eeskirja eesmärk
(1)Eeskirja eesmärgiks on tagada inimeste rahu, ohutus, samuti vältida võimaliku kahju tekkimist.
(2) Käesolev eeskiri kehtib Alajõe valla elanikele, asutustele, ettevõtetele ja organisatsioonidele, vallas viibivatele isikutele, kes peavad koeri ja/või kasse.
§ 17. Mõisted
1) loomapidaja on isik, kellele kuulub koer või kass (omanik) või kes tegeleb koera või kassi pidamisega rendi või muu selletaolise suhte alusel omanikuga;
2) hulkuv loom on märgistamata loom, kelle omanikku ei ole võimalik tuvastada või loomapidaja juurest lahti pääsenud loom, kes viibib omaniku või looma eest vastutava isiku juuresolekuta väljaspool loomapidajale kuuluvat või tema kasutuses olevat territooriumi;
5) avalik koht on vabaks liikumiseks ja kasutamiseks avatud territoorium, ehitis või selle osa, samuti ühissõiduk.
§ 18. Loomapidamine
(1) Alajõe vallas on lubatud pidada looma korteris ja individuaalelamus, ettevõttes kinnistel territooriumidel (tarastatud hoovid, aiad jms) nii, et oleks välditud nende lahtipääsemine ning tagatud väljaspool valvatavat territooriumi inimeste ohutus. Lasteasutustes ja tervishoiuasutustes võib koeri või kasse pidada üksnes veterinaarnõuete ja loomakaitse-eeskirja täieliku täitmise korral;
(2) Koera tohib avalikus kohas pidada ainult rihma otsas ja suukorviga varustatult. Ilma rihma ja suukorvita võib koera avalikus kohas pidada või välja lasta teenistusülesannete täitmiseks vastavate ametkondade (politsei, piirivalve, kaitsevägi) poolt ning dresseerimiseks õppetreeningplatsidel;
(1) Loomad kuuluvad kohustuslikule marutaudivastasele vaktsineerimisele ning loomaomanikul peab olema kaasas tõend või veterinaarpass kehtiva märkega marutaudi vastu vaktsineerimise kohta;
(2) Looma pidamine ei tohi häirida avalikku korda ega teisi loomi. Loomapidaja vastutab looma poolt tekitatud kahju eest;
(3) Looma on keelatud hüljata, vigastada, abitusse seisundisse jätta, tekitada valu ja välditavaid füüsilisi ja vaimseid kannatusi, põhjustada looma hukkumist või panna toime muud looma suhtes lubamatut tegu;
(4) Kaasomandis olevas korteris võib looma pidada kõigi korteris elavate täisealiste isikute nõusolekul. Korterelamu üldkasutatavates ruumides ja territooriumil loomaga viibides on loomapidaja kohustatud järgima korteriomanike kokkuleppel kehtestatud korda ja avalikku korda;
(5) Kui loomapidajaks on juriidiline isik, on tal kohustus määrata looma heaolu eest vastutav isik;
(6) Ühistranspordis peab koeral olema jalutusrihm ja suukorv, välja arvatud koertel, kes on süles või kandmisvahendis. Kasse on lubatud ühistranspordis vedada kandmisvahendis, mis ei ohusta looma tervist ja on põgenemiskindel.
§ 19. Loomapidaja kohustused
(1) täitma loomakaitse nõudeid;
(2) tagama kaaskodanike ohutuse nii, et koer ei pääseks inimesi hammustama, ehmatama või muud kahju tegema;
(3) asetama eraterritooriumi või muu kinnise territooriumi sissepääsu juurde informatsiooni kurja koera olemasolust (hoiatussilt tekstiga KURI KOER) ja kindlustama ametiülesandeid täitvate isikute ohutu liikumise;
(4) rangelt jälgima sanitaarnõudeid, laskmata koertel ja kassidel reostada hooneid, majade koridore, trepikodasid, kõnniteid, haljasalasid, laste liivakaste ja muid avalikke kohti (tekitatud reostuse peab koera või kassi omanik kohe kõrvaldama);
(5) viima haiged ja haiguskahtlased loomad loomakliinikusse uuringutele ja vajadusel profülaktilisele ravile. Iga isik, kes näeb hulkuvat, haiget või vigastatud looma, peab sellest teatama vallavalitsusele või muule vastavale asutusele;
(6) kinnitama koera kaelarihma külge või mõnel muul viisil registreerimisnumbri;
(7) koerte ja kasside ühissõidukis vedamisel täitma kehtivaid eeskirju, kusjuures tuleb tagada kaasinimeste ohutus;
(8) tagama, et koerad ja kassid ei pääseks kauplustesse, sööklatesse, turule, laste mängupaikadesse jm.
§ 20. Leitud koerad
(1) Kõik järelevalveta koerad ja kassid, kelle pidamisel rikutakse koerte ja kasside pidamise eeskirja, loetakse hulkuvateks ja nad võivad kuuluda hukkamisele;
(2) Leitud koer numbrimärgiga kaelarihmal tagastatakse omanikule. Looma hoidmisega seotud kulud kannab looma omanik;
§ 21. Alajõe valla korra eeskirja rikkumine
(1) Avaliku korra eeskirja rikkumise eest karistatakse karistusseadustiku § 262 kohaselt;
(2) Heakorra eeskirja rikkumise eest karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 66² alusel;
(3) Koerte ja kasside pidamise eeskirja rikkumise eest karistatkse vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §-le 663.
§ 22. Kontrolli tagamine
Kontrolli käesoleva eeskirja täitmise üle teostavad Alajõe Vallavolikogu, Alajõe Vallavalitsus või Politseiprefektuur, samuti Alajõe Vallavalitsuse ametnikud ja Alajõe Vallavolikogu või volikogu poolt volitatud isikud.
§ 23. Väärtegude menetlejad
Väärteo kohtuvälised menetlejad on Alajõe Vallavalitsus ja politseiprefektuur.
§ 24. Avaliku ürituse korraldamisega Alajõe vallale tekitatud kahju hüvitamine
Avaliku ürituse ettevalmistamise ja läbiviimise eest vastutab avaliku ürituse korraldaja seaduses ettenähtud korras. Avaliku üritusega Alajõe vallale tekitatud materiaalne kahju kuulub hüvitamisele korraldaja poolt.
4. глава ПРАВИЛА СОДЕРЖАНИЯ КОШЕК И СОБАК § 18. Содержание животных
(1) В волости Алайыэ разрешено содержать животных в квартирах и частных домах, на закрытых территориях предприятия (огражденные дворы, загоны и т. д.) образом, исключающим их побег, а также если гарантирована безопасность людей за пределами охраняемой территории. В детских учреждениях и учреждениях здравоохранения можно содержать собак или кошек только при абсолютном соблюдении ветеринарных требований и порядка о защите животных.
(2) Содержание собаки в общественном месте разрешено только на поводке и в наморднике. Держать или отпускать собаку в общественном месте без поводка и намордника могут только представители соответствующих органов (полиция, погранохрана, оборонные силы) для исполнения служебных обязанностей или дрессировки на учебно-тренировочных площадках.
(3) Животные подлежат обязательной вакцинации против бешенства, и у владельца животного при себе должен быть ветеринарный паспорт или удостоверение с действующей отметкой о вакцинации против бешенства.
(4) Содержание животного не должно нарушать общественный порядок и мешать другим животным. Владелец животного должен нести ответственность за урон, нанесенный животным.
(5) Запрещено бросать животное, наносить ему повреждения, оставлять в беспомощном состоянии, причинять боль и предотвратимые физические и душевные страдания, обрекать животное на гибель или совершать иные недопустимые в отношении животного деяния.
(6) В находящейся в совместном владении квартире можно содержать животное только с согласия всех проживающих в квартире совершеннолетних лиц. При нахождении с животным на территории квартирного дома и в помещениях общего пользования владелец животного обязан соблюдать порядок, установленный по соглашению с другими квартирособственниками, и общественный порядок.
(7) Юридическое лицо обязано назначить лицо, ответственное за благополучие животного.
(8) В общественном транспорте у собаки должен быть поводок и намордник, за исключением собак, сидящих на руках или в переноске. Перевозка кошек в общественном транспорте разрешена в переносках, которые не создают опасность для здоровья животного и исключают их побег.
§ 19. Обязанности владельца животного
1) выполнять требования по защите животных;
2) обеспечивать безопасность других людей таким образом, чтобы собака не могла кусать, пугать людей или наносить ущерб каким-либо иным способом;
3) размещать у входа на частную или закрытую территорию информацию о наличии злой собаки (предупреждающая табличка с текстом “ЗЛАЯ СОБАКА”) и гарантировать безопасное передвижение лиц, исполняющих служебные обязанности;
4) строго соблюдать санитарные требования, не давать собакам и кошкам загаживать здания, коридоры домов, подъезды, тротуарты, газоны, детские песочницы и иные общественные места (владелец собаки или кошки обязан незамедлительно устранить загрязнение);
5) доставить больное или с подозрением на болезнь животное на обследование в ветеринарную клинику и при необходимости на профилактическое лечение. Каждое лицо, заметившее бродячее, больное или получившее увечья животное, должно оповестить об этом волостную управу или иное соответствующее учреждение;
6) прикрепить регистрационный номер к ошейнику собаки или каким-либо иным способом;
7) при перевозке собак и кошек в общественном транспорте соблюдать действующие правила, при этом следует обеспечить безопасность других людей;
8) предотвращать попадание собак и кошек в магазины, столовые, на рынок, на детские игровые площадки и т. д.
§ 20. Найденные собаки
(1) Все безнадзорные собаки и кошки, при содержании которых нарушаются правила содержания собак и кошек, считаются бродячими, будут отловлены и могут подлежать уничтожению.


Viimsi valla kaevetöölubade ja tee ajutiste sulgemiste lubade menetlemise infosüsteemi OPIS põhimäärus – Riigi Teataja
Viimsi valla kaevetöölubade ja tee ajutiste sulgemiste lubade menetlemise infosüsteemi OPIS põhimäärus
Viimsi valla kaevetöölubade ja tee ajutiste sulgemiste lubade menetlemise infosüsteemi OPIS põhimäärus - sisukord
§ 10 Kaeveloa avalduse andmed
§ 11 Kaeveloa andmed
§ 12 Avariikaevetööde akti andmed
§ 13 Tee ajutise sulgemise taotluse andmed
§ 14 Tee ajutise sulgemise loa andmed
§ 15 Teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde ja sündmuste andmed
§ 16 Füüsilise isiku kasutajarollid
§ 17 Juriidilise isiku kasutajarollid
§ 18 Infotellimuse andmed
§ 19 Andmete kandmine andmekogusse
§ 20 Vastutus andmete õigsuse eest ja ebaõigete andmete parandamine
§ 21 Andmevahetus teiste infosüsteemidega
§ 22 Juurdepääs andmetele
§ 23 Andmete väljastamine
§ 24 Andmekogu kasutamise õiguse andmine
§ 25 Andmekogu kasutamise õiguse lõppemine ja äravõtmine
§ 26 Andmekogu andmete säilitamise aeg
§ 27 Järelevalve andmekogu pidamise üle
§ 28 Andmekogu pidamise lõpetamine
§ 29 Andmete andmekogusse kandmine
RT IV, 15.01.2015, 2
Vastu võetud 06.01.2015 nr 1
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2 ja Viimsi Vallavolikogu 19.08.2014 otsuse nr 55 „Viimsi valla kaevetöölubade ja tee ajutise sulgemise lubade menetlemise infosüsteemi asutamine” punkti 4 alusel ning kooskõlas avaliku teabe seaduse § 435 lõikega 1.
Määrusega kehtestatakse Viimsi valla haldusterritoorium asuvate kaevetöölubade ja tee ajutise sulgemise lubade menetlemise infosüsteemi OPIS (edaspidi andmekogu) pidamise kord, andmete koosseis ning andmete andmekogusse kandmise, andmete kasutamise, andmekogu haldamise ja andmete andmekogust väljastamise kord.
1) parendada Viimsi valla territooriumil toimuvate kaevetööde ja teede ajutise sulgemise lubade taotlemise, menetlemise ja andmise protsessi, võimaldades lubade taotlusi menetleda elektrooniliselt alates taotluse esitamisest kuni loa andmiseni;
2) tõhustada Viimsi Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) ametkondade sisest ja vahelist asjakohast infovahetust ja aruandlust ning võimaldada standardsete andmevahetusprotokollide abil vahetada andmekogu andmeid riigi andmekogudega;
3) avalikustada kaevetöölubade, teede ajutise sulgemise lubade ja teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde lubade menetlemise käigus loodavad andmed;
4) luua avalik infoportaal, sealhulgas kaardirakendus, mis annab operatiivset ja täpset teavet kaevetööde, teede ajutise sulgemise ning teemaa-alal toimuvate teehoiutööde ja sündmuste kohta;
(1) Andmekogu ametlik nimetus on Viimsi valla kaevetöölubade ja tee ajutise sulgemise lubade menetlemise infosüsteem.
(2) Andmekogu lühinimi on OPIS.
Andmekogu arendamise, pidamise ja majutamise kulud kaetakse Viimsi valla eelarvest.
(1) Andmekogu vastutav töötleja on Vallavalitsuse kommunaalamet (edasipidi amet).
2) sisestab andmekogusse paberil esitatud kaeveloa või tee ajutise sulgemise loa taotluse andmed;
3) korraldab sisestatud kaeveloa ja tee ajutise sulgemise loa taotluse andmete õigsuse kontrolli, kui andmed on sisestanud autenditud kasutaja;
4) korraldab kaeveloa ja tee ajutise sulgemise loa taotluste menetlemise ja kaevetöölubade ja tee ajutise sulgemise lubade väljastamise;
5) korraldab tee ajutise sulgemise maksu kogumisega seonduvat;
6) korraldab teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde ja sündmuste andmete õigsuse kontrolli ja andmete avalikustamise;
7) annab volitatud töötlejale tema ülesannetest lähtuvalt juurdepääsu andmekogule ning andmete sisestamise ja töötlemise õiguse;
8) edastab laekunud taotlused volitatud töötlejale kooskõlastamiseks ja menetlemiseks;
9) edastab laekunud taotlused kooskõlastajale kooskõlastamiseks;
10) täidab muid õigusaktidest tulenevaid ülesandeid;
11) annab volitatud töötlejale juhiseid käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks;
12) vastutab andmekogu pidamise seaduslikkuse eest;
13) korraldab teabe avaldamise teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde ja sündmuste andmete kohta.
(3) Ameti juht on volitatud määrama vastutava töötleja õigus(t)e teostaja(d), kellel on õigustäita vastutava töötleja ülesandeid, ning andmekogu peakasutajad, kellel on õigus hallata andmekogu või selle osade juurdepääsuõigusi.
(1) Andmekogu volitatud töötlejad on Vallavalitsuse teised ametkonnad, samuti juriidilisest isikust objekti- või võrguvaldaja, kellele andmekogu vastutav töötleja on andnud andmekogu kasutamise õiguse.
(2) Vallavalitsuse haldusaktiga antakse volitatud töötlejale üks järgmistest õigustest:
1) paberil esitatud kaeveloa või tee ajutise sulgemise loa taotluse andmete sisestamine andmekogusse;
3) kaeveloa või tee ajutise sulgemise loa taotluste menetlemise ning kaevetöölubade ja tee ajutise sulgemise lubade väljastamise korraldamine;
2) kooskõlastab kaeveloa ja tee ajutise sulgemise loa taotlusi;
(4) Volitatud töötleja juht määrab volitatud töötleja õigus(t)e teostaja(d), kellel on õigustäita volitatud töötleja ülesandeid.
(2) Andmekogu turvaklass on K2T1S1. Andmekogu turbeaste on keskmine (M).
Andmekogusse kantakse andmed:
1) kaeveloa ja tee ajutise sulgemise lubade ning teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde ja sündmuste kohta;
2) kasutajate, sh nende kasutajarollide kohta. Füüsilise ja juriidilise isiku kasutajarollid hõlmavad nii vastutava kui volitatud töötleja kasutajarolle;
§ 10. Kaeveloa avalduse andmed
Kaeveloa avalduse menetlemisel kogutakse andmekogusse järgmised andmed:
1) kaevaja andmed;
2) kaevetööde tellija / taotleja andmed;
3) kommunikatsiooni haldaja nimi;
4) kaevetöö kirjeldus – töö lühike iseloomustus ja täpsustavad asjaolud;
5) kaevamiskoht (objektiaadress);
6) kaevamiskoha liik ja ulatus (m2);
7) kaevetöö etapp (algus- ja lõppaeg, pikendatud lõppaeg, tegelik algus- ja lõppaeg);
8) kaevetöö põhjus;
9) kaevetöö põhjuse selgitus;
10) lisatavad dokumendid – ajakava, kooskõlastuste koondtabel, ehitusprojekti katete taastamise plaan, asendiplaan, kasutatud materjalide sertifikaadid, proovitulemuste labori õiend, taotleja kinnitus, et isikuid ja asutusi, keda kaevetöö puudutab, teavitatakse sellest pärast kaeveloa saamist ja muud loa taotlemist toetavad dokumendid;
11) ehitise ehitusloa number;
12) kaeveloa andmise või sellest keeldumise otsus.
§ 11. Kaeveloa andmed
Kaeveloa kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
2) vastutava isiku andmed;
3) kaevetööde tellija andmed;
4) kaevetöö teostamise asukoht ja nimetus;
5) kaevetöö lisainfo, eritingimused ja andmed pikendamise kohta;
6) kaeveloa andmise otsuse kuupäev;
7) kaeveloa number;
8) kaeveloa väljastamise kuupäev ja kehtivusaeg;
9) kaeveloa pikendamise korral selle põhjus;
10) kaevetöö garantiiaja algus ja lõpp;
11) järelevalvetegevuse algus ja lõpp;
12) järelevalve teostamisel tekkivad andmed – protokollid ja ettekirjutused;
13) vaegtöö korral vaegtöö kirjeldus, fikseerimise kuupäev ja tähtaeg.
§ 12. Avariikaevetööde akti andmed
Avariikaevetööde akti kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
2) kaevetööde teostaja andmed;
4) kommunikatsiooni valdaja andmed;
5) kaevetöö andmed;
6) järelevalve andmed.
§ 13. Tee ajutise sulgemise taotluse andmed
Tee ajutise sulgemise taotluse kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) tee ajutise sulgeja andmed;
2) taotluse täitja andmed;
3) tee ajutise sulgemise ja liiklusohutuse ees vastutava isiku andmed;
4) tee andmed;
5) sulgemise põhjuse andmed;
6) tööde tähtaja andmed.
§ 14. Tee ajutise sulgemise loa andmed
Tee ajutise sulgemise loa taotluse menetlemisel kogutakse andmekogusse järgmised andmed:
1) tee ajutise sulgemise kirjeldus – lühikirjeldus ja täpsustavad asjaolud;
3) suletava teeaosa liik ja ulatus, maksugrupp ja maksu suurus;
4) tee ajutise sulgemise etapp (algus- ja lõppaeg, pikendatud lõppaeg, tegelik algus- ja lõppaeg);
5) tee ajutise sulgemise põhjus (soojustorustiku ehitus, elektri- või sidekaabli paigaldamine või remont, katuselt lume ja jää koristamine, avalik üritus jms);
6) tee ajutise sulgemise põhjuse selgitus (tee ajutise sulgemise põhjusest tulenevad kohustused, mida taotleja võtab liiklusohutuse ja jalakäijate turvalisuse tagamiseks ning sulgemisele eelneva olukorra taastamiseks);
7) lisatavad dokumendid – taotleja kinnitus, et isikuid ja asutusi, keda tee sulgemine puudutab, teavitatakse sellest pärast tee ajutise sulgemise loa saamist; liiklejate tee ajutisest sulgemisest teavitamise kava; liikluskorralduse skeem, ühissõidukite ümbersõiduskeem, sissesõiduluba jms;
8) tee ajutise sulgemise loa taotluse esitamise kuupäev;
9) tee ajutise sulgemise loa taotluse kooskõlastamise tähtaeg ja otsus ning kooskõlastamise aeg;
10) tee ajutise sulgemise loa andmise või sellest keeldumise otsus;
11) tee ajutise sulgemise loa andmise otsuse kuupäev;
12) tee ajutise sulgemise loa number;
13) tee ajutise sulgemise loa väljastamise kuupäev ja kehtivusaeg;
14) tee ajutise sulgemise loa pikendamise korral selle põhjus;
15) järelevalvetegevuse algus ja lõpp;
16) järelevalve teostamisel tekkivad andmed – protokollid ja ettekirjutused;
17) vaegtöö korral vaegtöö kirjeldus, fikseerimise kuupäev ja tähtaeg.
§ 15. Teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde ja sündmuste andmed
1) töö kirjeldus – töö lühike iseloomustus ja täpsustavad asjaolud;
2) töö põhjus – elutähtsa teenuse katkestus, tehnovõrgu remonttöö, plaaniline hooldus, torustiku vahetus, teehoiutöö jms;
4) lisatavad dokumendid – taotleja kinnitus, et isikuid ja asutusi, keda tee sulgemine puudutab, teavitatakse sellest pärast tee ajutise sulgemise loa saamist;
8) järelevalvetegevuse algus ja lõpp;
9) järelevalve teostamisel tekkivad andmed – protokollid ja ettekirjutused;
10) garantiiaja algus ja lõpp;
11) vaegtöö korral vaegtöö kirjeldus, fikseerimise kuupäev ja tähtaeg.
§ 16. Füüsilise isiku kasutajarollid
(1) Füüsilisest isiku puhul on andmekogu kasutajarollid järgmised:
1) menetleja – isik, kes menetleb kaevetöölubade ja tee ajutise sulgemise lubade taotlusi ja korraldab tööde järelevalvet;
2) taotleja – isik, kes on avaliku e-keskkonna kaudu esitanud kaeveloa või tee ajutise sulgemise loa taotluse;
3) vastutaja – taotleja määratud isik, kes vastutab kaevetöö, tee ajutise sulgemise või muu töö nõuetekohase läbiviimise eest;
4) teostaja – teostatava töö läbiviija, vastutav isik;
5) tellija – kaevetöö, tee ajutise sulgemise või muu töö tellinud isik;
6) tellija esindaja – kaevetöö, tee ajutise sulgemise või muu töö tellinud isiku esindaja;
7) objekti- või võrguvaldaja – ehitatava või remonditava kommunikatsiooni valdaja;
8) objekti- või võrguvaldaja esindaja – ehitatava või remonditava kommunikatsiooni valdaja esindaja;
9) tellija järelevalve – isik, keda saab andmekogus määrata tellija (omaniku) järelevalve teostajaks;
10) kooskõlastaja – isik, kellele menetleja on taotluse suunanud kooskõlastamiseks. Kooskõlastaja võib olla kas püsiv või ühekordne kooskõlastaja;
11) püsiv kooskõlastaja – isik, kes kooskõlastab taotlusi ja tohib kasutada selleks andmekogu funktsioone. Püsiva kooskõlastaja rolliga kaasnevad ka kõik päringute tegemise õigused. Selle kasutajarolli korral tuleb määrata juriidiline isik, kelle nimel kasutaja saab anda kooskõlastusi;
12) ühekordne kooskõlastaja – isik, kellele menetleja on taotluse suunanud kooskõlastamiseks;
13) allkirjastaja – isik, kes allkirjastab loa;
14) järelevalveinspektor – isik, kes teostab objektidel kohapealset järelevalvet ja tohib kasutada selleks vajalikku infosüsteemi funktsionaalsust.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 kirjeldatud kasutajarollide kohta kogutakse andmekogusse järgmised andmed:
1) isikukood – loetakse ID-kaardilt;
2) eesnimi – loetakse ID-kaardilt;
3) perekonnanimi – loetakse ID-kaardilt;
7) muud kontaktandmed;
8) esindusõigus.
§ 17. Juriidilise isiku kasutajarollid
1) taotleja – isik, kes on avaliku e-keskkonna kaudu esitanud kaeveloa või tee ajutise sulgemise loa taotluse;
2) teostaja – teostatava töö läbiviija;
3) tellija – kaevetöö, tee ajutise sulgemise või muu töö tellinud isik;
4) objekti- või võrguvaldaja – ehitatava või remonditava kommunikatsiooni valdaja;
5) tellija järelevalve – isik, keda saab andmekogus määrata tellija (omaniku) järelevalve teostajaks;
6) kooskõlastaja – isik, kellele menetleja on taotluse suunanud kooskõlastamiseks. Kooskõlastaja võib olla kas püsiv või ühekordne kooskõlastaja;
7) püsiv kooskõlastaja – isik, kelle nimel füüsiline isik kooskõlastab taotlusi ja tohib kasutada selleks andmekogu funktsioone. Püsiva kooskõlastaja rolliga kaasnevad ka kõik päringute tegemise õigused;
8) ühekordne kooskõlastaja – isik, kellele menetleja on taotluse suunanud kooskõlastamiseks.
4) e-post.
§ 18. Infotellimuse andmed
2) infotellimuse sisu (ala).
§ 20. Vastutus andmete õigsuse eest ja ebaõigete andmete parandamine
§ 21. Andmevahetus teiste infosüsteemidega
(2) Infosüsteemide andmevahetuskihi X-tee kaudu sooritatakse automaatselt päringud järgmistest andmekogudest:
3) aadressiandmete süsteemist võetakse objekti aadress.
§ 22. Juurdepääs andmetele
1) autentimata kasutaja – avaliku e-keskkonna kaudu andmekogu poole pöörduv kasutaja, kelle isik on tuvastamata. Autentimata kasutaja saab esitada infotellimuse ja kasutada otsingut. Otsingu tulemusena kuvatakse autentimata kasutajale ainult need andmed, mis on avalikud;
2) autenditud kasutaja – avaliku e-keskkonna kaudu andmekogu kasutav tuvastatud isik. Autenditud kasutajale kuvatakse otsingu tulemusena lisaks avalikele andmetele temaga seotud taotluste andmed ja menetluse käigustekkivad andmed;
3) autoriseeritud kasutaja – Viimsi valla, muu asutuse või juriidilise isiku teenistuja või töötaja, kellele on andmekogu kasutusõiguste haldamisel määratud kasutajaroll või -rollid. Isiku kasutusõigused tulenevad talle määratud kasutajarollist.
1) menetleja – tema menetletavad taotlused ja nendega seonduvad andmed;
2) taotleja – temaga seotud taotluse andmed ning menetluse ja järelevalve käigustekkivad andmed;
3) vastutaja – temaga seotud taotluse andmed ning menetluse ja järelevalve käigustekkivad andmed;
4) teostaja – temaga seotud taotluse andmed ning menetluse ja järelevalve käigustekkivad andmed;
5) tellija – temaga seotud taotluse andmed ning menetluse ja järelevalve käigustekkivad andmed;
6) tellija esindaja – temaga seotud taotluse andmed ning menetluse ja järelevalve käigustekkivad andmed;
7) objekti- või võrguvaldaja – temaga seotud taotluse andmed ning menetluse ja järelevalve käigustekkivad andmed;
8) objekti- või võrguvaldaja esindaja – temaga seotud taotluse andmed ning menetluse ja järelevalve käigustekkivad andmed;
9) tellija järelevalve – tellijaga seotud taotluse andmed ning menetluse ja järelevalve käigustekkivad andmed;
10) kooskõlastaja – kooskõlastatava taotluse andmed ja selle menetluse käigustekkivad andmed;
11) püsiv kooskõlastaja – kooskõlastatava taotluse andmed ja selle menetluse käigustekkivad andmed;
12) ühekordne kooskõlastaja – kooskõlastatava taotluse andmed ja selle menetluse käigustekkivad andmed;
13) allkirjastaja – allkirjastatava taotluse andmed ja selle menetluse käigustekkivad andmed;
14) järelevalveinspektor – kõik andmed.
§ 23. Andmete väljastamine
(1) Infotellimuse korral saadetakse kasutajale kaardil märgitud alal toimuvate sündmuste kohta teavitus kasutaja määratud e-posti aadressile. Autentimata kasutaja peab infotellimuse esitamiseks sisestama e-posti aadressi ja salasõna.
(2) Info teede ajutise sulgemise, kaevetööde, teiste teemaa-alal toimuvate teehoiutööde ja sündmuste kohta on avalik nii masinloetaval kujul kui ka avalikult e-keskkonna kaudu.
§ 24. Andmekogu kasutamise õiguse andmine
2) volitatud töötleja nimel andmeid töötleva isiku ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
(6) Andmekogu peakasutaja loob kasutajakontod vastutava töötleja õiguste teostajatele. Selleks esitab ameti juht andmekogu peakasutajale käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud andmed vastutava töötleja õiguste teostaja kohta.
§ 25. Andmekogu kasutamise õiguse lõppemine ja äravõtmine
§ 26. Andmekogu andmete säilitamise aeg
Põhimääruse § 10 punktides 1-12, § 11 punktides 1-13, § 12 punktides 1-6, § 13 punktides 1-6, § 14 punktides 1-17 ning § 15 punktides 1-11 loetletud andmeid säilitatakse seitse aastat, misjärel andmed hävitatakse.
§ 27. Järelevalve andmekogu pidamise üle
§ 28. Andmekogu pidamise lõpetamine
§ 29. Andmete andmekogusse kandmine
Andmeid kogutakse andmekogusse alates 1. jaanuarist 2015.


Regionaalministri 3. mai 2010 määruse nr 8 "Perekonnaseisuasutusele esitatavate avalduste, paberil tehtavate perekonnaseisukannete ja perekonnaseisuandmete väljavõtete vormid, abieluvõimetõendile kantavad andmed ning mitmekeelses väljavõttes kasutatavate keelte loetelu" muutmine – Riigi Teataja
Regionaalministri 3. mai 2010 määruse nr 8 "Perekonnaseisuasutusele esitatavate avalduste, paberil tehtavate perekonnaseisukannete ja perekonnaseisuandmete väljavõtete vormid, abieluvõimetõendile kantavad andmed ning mitmekeelses väljavõttes kasutatavate keelte loetelu" muutmine
RT I, 02.03.2018, 2
Vastu võetud 19.02.2018 nr 3
Määrus kehtestatakse perekonnaseisutoimingute seaduse § 9 lõike 11, § 15 lõike 7 ja § 40 lõike 7 alusel.
Regionaalministri 3. mai 2010. aasta määruses nr 8 „Perekonnaseisuasutusele esitatavate avalduste, paberil tehtavate perekonnaseisukannete ja perekonnaseisuandmete väljavõtete vormid, abieluvõimetõendile kantavad andmed ning mitmekeelses väljavõttes kasutatavate keelte loetelu“ tehakse järgmised muudatused:
„Perekonnaseisuasutusele esitatavate avalduste, paberil tehtavate perekonnaseisukannete ja perekonnasündmuse kohta väljastatavate tõendite vormid, abieluvõimetõendile kantavad andmed ning võõrkeelses tõendis kasutatavate keelte loetelu“;
2) paragrahvi 1 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
„51) abiellumisavaldus inglise keeles (lisa 27);“;
3) paragrahvi 1 täiendatakse punktiga 81 järgmises sõnastuses:
„81) abieluvõimetõendi väljaandmise avaldus inglise keeles (lisa 28);“;
4) paragrahvi 1 täiendatakse punktiga 12 järgmises sõnastuses:
„12) perekonnasündmuse tõendi väljastamise avaldus inglise keeles (lisa 29).“;
5) paragrahvi 3 sissejuhatav tekst sõnastatakse järgmiselt:
„ § 3. Kehtestada perekonnasündmuse kohta väljastatava tõendi andmekoosseisuna andmed, mis on toodud järgmistes tõendi vormides:“;
6) paragrahvi 3 täiendatakse punktiga 81 järgmises sõnastuses:
„81) abieluvõimetõend isikule, kes ei ole elanud Eestis (lisa 30);“;
„ § 5. Taotleja soovil võib § 3 punktides 1−2 ja 4−81 nimetatud perekonnasündmuse kohta väljastada korduva tõendi inglise, saksa või prantsuse keeles.“;
8) määruse lisad 1−11 asendatakse uute lisadega 1−11 (lisatud);
9) määrust täiendatakse lisadega 27−30 (käesoleva määruse lisad 12−15).
Lisa 12 Abiellumisavaldus inglise keeles
Lisa 13 Abieluvõimetõendi väljaandmise avaldus inglise keeles
Lisa 14 Perekonnasündmuse tõendi väljastamise avaldus inglise keeles
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus lisa 14 sõnas „other“ Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Siseministeeriumi 5.06.2018 taotlust nr 1-6/1620-1
Lisa 15 Abieluvõimetõend isikule, kes ei ole elanud Eestis