Juuru valla kalmistute kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Juuru valla kalmistute kasutamise eeskiri
Juuru valla kalmistute kasutamise eeskiri - sisukord
§ 2 Kalmistu haldaja
§ 3 Eeskirja täitjad
§ 5 Matmisraamat
§ 6 Kalmistu tööaeg
2 HAUAPLATSI KASUTUSSE ANDMINE
§ 7 Hauaplatsi eraldamine ja hauaplatsi kasutamise tähtaeg
§ 8 Hauaplatsi suurus ja asukoht
§ 9 Hauaplatsi kasutamisõiguse lõpetamise tingimused
§ 10 Hauaplatsi kasutamise üleandmine
§ 11 Matmisluba ja matmise registreerimine
§ 12 Matmine
§ 13 Kirstu või urni matmine
4 HAUAPLATSI JA KALMISTU HEAKORD NING KALMISTU HALDAMINE
§ 16 Hauaplatsi kujundamine
§ 18 Kalmistu kasutamise nõuded
§ 19 Kalmistu haldamine
RT IV, 17.10.2017, 24
Vastu võetud 22.01.2015 nr 20
RT IV, 27.01.2015, 38
11.10.2017 RT IV, 17.10.2017, 17 20.10.2017, määruses on läbivalt asendatud sõna "kalmistuvaht" sõnaga "kalmistukorraldaja" vastavas käändes
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 6 lg 3 p 1 ja „Kalmistuseaduse“ § 7 lg 1 alusel.
Kalmistute kasutamise eeskiri reguleerib Juuru vana kalmistu, Juuru kalmistu ja Juuru õigeusu kalmistu (edaspidi kalmistu) haldamist ja kasutamist. Juuru valla kalmistutel kehtivad muinsuskaitseseadusest ja kultuuriministri 3. juuli 1997. a määrusest nr 37 „Kultuurimälestisteks tunnistamine“ tulenevad mälestise ja selle kaitsevööndiga seotud kitsendused.
§ 2. Kalmistu haldaja
Kalmistut haldab Juuru Vallavalitsus (edaspidi kalmistu haldaja) ja kalmistu on määratud avalikuks kasutamiseks.
§ 3. Eeskirja täitjad
Valla kalmistute kasutamise eeskirja (edaspidi eeskiri) on kohustatud täitma kõik kalmistul viibijad ja hauaplatsi kasutajad.
Selles eeskirjas kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
2) hauaplatsi kasutaja – isik, kellel on kalmistu haldaja kirjalik või taasesitamist võimaldavas vormis antud nõusolek hauaplatsi kasutamiseks (edaspidi kasutusleping);
4) kalmistu haldaja – Juuru Vallavalitsus;
5) kalmistukorraldaja – kalmistu haldaja poolt määratud töötaja, kes tegeleb hauaplatside eraldamise, kalmistu kasutamise nõuete täitmise kontrollimise ja kalmistu korrashoiuga;
6) omasteta surnu – surnu, kellel puudus abikaasa, vanemad, täisealine laps, õde, vend või muu surnu lähedane isik tulenevalt tema elukorraldusest.
§ 5. Matmisraamat
Kalmistu kohta peab kalmistukorraldaja matmisraamatut. Iga aasta 1. veebruariks annab kalmistukorraldaja eelmise kalendriaasta matmisraamatu ja sõlmitud kasutuslepingud vallavalitsuse arhiivi. Kalmistukorraldajale jääb matmisraamatu koopia. Kalmistu kohta peetavat muud dokumentatsiooni hoitakse vallavalitsuses.
§ 6. Kalmistu tööaeg
(1) Kalmistukorraldaja peab olema kättesaadav tööpäevadel kella 9.00–17.00. Kalmistukorraldaja kontaktandmed avaldatakse kalmistu peamiste sissepääsude juures.
(2) Kalmistu on avatud iga päev ööpäevaringselt.
2. peatükk HAUAPLATSI KASUTUSSE ANDMINE
§ 7. Hauaplatsi eraldamine ja hauaplatsi kasutamise tähtaeg
(1) Hauaplats eraldatakse lahkunu kirstus või urnis matmiseks.
(2) Hauaplats eraldatakse taotlejale tasuta tähtajatu kasutusõigusega, kui kasutaja ei ole avaldanud teistsugust tahet. Omasteta surnud isikule eraldatakse hauaplats kahekümneks aastaks.
(3) Hauaplatsi eraldamisel või hauaplatsi kasutuse üleminekul teisele isikule annab kalmistukorraldaja kasutajale selle eeskirja ühe eksemplari.
(4) Hauaplatsi eraldamisel sõlmib kalmistukorraldaja hauaplatsi kasutajaga hauaplatsi kasutuslepingu. Kasutuslepingu vormi kinnitab kalmistu haldaja.
(5) Kasutuslepingusse kantakse hauaplatsi kasutaja andmed, hauaplatsi asukoht ja kasutusse antava hauaplatsi suurus jm kasutuslepingu vormil ettenähtud andmed.
(6) Vaidlused hauaplatside küsimustes lahendab kalmistukorraldaja.
§ 8. Hauaplatsi suurus ja asukoht
(1) Hauaplatsi suuruse ja asukoha määrab kalmistukorraldaja, kuulates ära platsi tulevase kasutaja ettepaneku.
(2) Hauaplats eraldatakse vastavalt taotleja soovile ühe- või mitmekohalisena.
(3) Üldjuhul on maa-ala suurus 2,4 × 1,2 m ühe kirstu matmiskoha kohta.
(4) Kalmistukorraldaja näitab hauaplatsi taotlejale kätte hauaplatsi asukoha ning tähistab kohapeal selle piirid.
§ 9. Hauaplatsi kasutamisõiguse lõpetamise tingimused
(1) Kalmistu haldajal on õigus hauaplatsi kasutamine lõpetada juhul kui hauaplats on jäetud hooldamata kahe aasta jooksul.
(2) Enne hooldamata hauaplatsiks tunnistamist märgib kalmistu haldaja (kalmistukorraldaja isikus) hauaplatsi tähisega, mis võimaldab aru saada, et hauaplats on kavas tunnistada hooldamata hauaplatsiks.
(3) Kalmistu haldaja võib hauaplatsi tunnistada hooldamata hauaplatsiks kui hauaplatsi märgistamisest on möödunud vähemalt üks aasta ja hauaplatsi ei ole selle aja jooksul korrastatud.
§ 10. Hauaplatsi kasutamise üleandmine
Hauaplatsi kasutaja võib soovi korral kasutusõigusest loobuda või kasutusõiguse üle anda teisele isikule, millest tuleb kalmistu haldajale kirjalikult teatada. Hauaplatsi kasutaja surma korral läheb hauaplatsi kasutusõigus üle tema omastele.
§ 11. Matmisluba ja matmise registreerimine
(1) Kalmistule matmiseks annab loa kalmistukorraldaja surmatõendi alusel. Surnult sündinu matmisluba antakse arstliku surmateatise alusel. Välisriigis väljastatud surmatõend ei vaja legaliseerimist või apostilliga (välisriigis kasutamiseks ettenähtud dokumendi legaliseerimise standardvorm) kinnitamist. Põhjendatud juhul võib kalmistukorraldaja nõuda välisriigis väljastatud surmatõendi tõlkimist.
(2) Matmisluba loetakse antuks matmise registreerimisega matmisraamatus, kuhu märgitakse maetud isiku andmed, hauaplatsi kasutaja andmed ja hauaplatsi andmed.
(3) Urni matmise registreerimisel peab urni matmine toimuma hiljemalt 10 kalendripäeva jooksul registreerimisest arvates.
§ 12. Matmine
(1) Haua kaevamine ja matmine on ilma matmisloata keelatud.
(2) Eelseisev matmine peab olema kalmistukorraldaja juures registreeritud üldjuhul vähemalt üks ööpäev varem.
(3) Matmist takistavate hauakivide ja muude hauarajatiste ajutine teisaldamine ja taaspaigaldamine toimub matja kulul.
(4) Matja korrastab hauaplatsi pärast matmist. Matmise käigus kõrvalolevale hauale või üldkasutatavale alale tekitatud kahjustused korrastab matja või hüvitab kahjustused kokkuleppel kalmistu haldaja või hauaplatsi kasutajaga 3 päeva jooksul matmisest arvates.
§ 13. Kirstu või urni matmine
(1) Kirstu või urni matmisel järgitakse põlist matmistava.
(2) Kirstuga matmisel peab haua sügavus maapinnast hauapõhjani jääma vahemikku 1,5–2 m ja kaugus hauaplatsi piirist peab olema vähemalt 0,2 m.
(3) Urniga matmisel peab haua sügavus maapinnast olema vähemalt 1,0 m ja kaugus hauaplatsi piirist vähemalt 0,2 m.
(4) Kui haua rajamisel ilmneb ettenähtamatuid takistusi, võib kalmistukorraldaja loal rajada haua, mille sügavus või kaugus hauaplatsi piirist erineb selle paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatust.
(1) Pealematmine võib toimuda 30 aasta möödumisel, v.a urnimatus.
(2) Pealematmisel peab varem maetu tervena säilinud kirst jääma puutumata.
(3) Kui haua kaevamisel tuleb pinnasest välja varem maetu säilmeid, maetakse need tagasi sama haua põhja kaevatud süvendisse.
(4) Kultuurimälestiseks tunnistatud haual ei toimu pealematmist.
Ümbermatmist teostatakse vastavalt tervisekaitse nõuetele kalmistu haldaja loal kooskõlastatult tervisekaitsetalituse ja muinsuskaitseametiga.
4. peatükk HAUAPLATSI JA KALMISTU HEAKORD NING KALMISTU HALDAMINE
§ 16. Hauaplatsi kujundamine
(1) Hauaplats on kalmistu osa, mille kujundamisel tuleb järgida kalmistul väljakujunenud kujunduspõhimõtteid ja -nõudeid, et hauaplatsi kujundus ei erineks oluliselt teistest kalmistul olevatest haudadest.
(2) Iga hauaplats tähistatakse risti, hauaplaadi, -kivi või muu tähisega, millele on ilmastikukindlalt kantud maetu(te) perekonnanimi ning soovitavalt eesnimi, sünni- ja surmadaatum.
(3) Hauatähised (hauarist, -kivi, -sammas, -plaat), hauarajatised (äärekivi, istepink jms) ja haljastus peavad asuma hauaplatsi piires. Kasutada võib madalhaljastust ja puude kääbusvorme, rahulikke värve. Kõrgema haljastuse (puud ja põõsad kõrgusega üle 2 m) võib rajada vaid kalmistukorraldaja loal.
(4) Hauaplatsi piirete ehitamine ja likvideerimine peab olema kooskõlastatud kalmistukorraldajaga.
(5) Hauakivid ja -sambad peavad olema paigutatud selliselt, et uue haua kaevamine oleks ohutu.
(2) Hauaplatsi kasutaja on kohustatud hoidma korras hauatähised ja -rajatised, hauaplatsi ja sellega piirnevad teeosad.
(3) Hauaplatsi hooldajal tuleb mittebiolagunevad (plast, klaas, metall jms) jäätmed viia selleks ettenähtud jäätmemahutisse. Biolagunevad jäätmed (lehed, oksad jms) tuleb viia selleks ettenähtud kohta.
§ 18. Kalmistu kasutamise nõuded
1) hauaplatsi, -tähise ja -rajatise mistahes rikkumine;
2) koduloomadega viibimine;
5) hauaplatsi omavoliline laiendamine ja vähendamine;
7) sõitmine jalgrattaga või mistahes mootorsõidukiga, v.a. invasõidukid ja teenindav transport;
9) muu korrakaitseseaduses sätestatud korda, heakorda ja hauarahu rikkuv tegevus.
(3) Kalmistu inventar tuleb pärast kasutamist tagastada selleks ettenähtud hoiukohta.
§ 19. Kalmistu haldamine
1) hoidma korras kalmistu üldkasutatava ala ning omasteta surnud isikute matmispaigad;
2) korraldama kalmistul jäätmehooldust;
3) korraldama hauaplatside kasutusse andmist;
4) korraldama kalmistule maetud isikute, hauaplatside ja nende kasutajate kohta andmete kogumist;
5) lahendama muud kalmistu tegevuse korraldamisega seotud küsimused, sealhulgas liiva olemasolu kord aastas ja vee olemasolu.
(2) Kalmistute peamiste sissekäikude juurde pannakse välja kalmistukorraldaja kontaktandmed, käesolev eeskiri ning kalmistu plaan, millel on ära näidatud kvartalid, teed, veevõtukohad, jäätmemahutid ning ajaloolise ja kultuuriloolise tähtsusega hauaplatsid ja hauarajatised.
(1) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teeb kalmistu haldaja.
(2) Eeskirjade täitmist kontrollib kalmistu haldaja volitatud järelevalvet teostav ametiisik.
(3) Kalmistu mittenõuetekohase kasutamise korral ja/või kalmistu kujunduspõhimõtete eiramisel on järelevalvet teostaval ametiisikud õigus teha hauaplatsi kasutajale ettekirjutus.
(4) Ettekirjutusega juhitakse hauaplatsi kasutaja tähelepanu kujunduspõhimõtete rikkumisele ning antakse hauaplatsi kasutajale puuduste kõrvaldamiseks tähtaeg.
(5) Kui hauaplatsi kasutaja ei täida ettekirjutust või ei täida nõuetekohaselt, rakendatakse asendustäitmist või sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(1) Selle eeskirja jõustumise ajal kasutuses olev hauaplats jääb senise kasutaja kasutusse tähtajatult, kui senise kasutaja ja kalmistu haldaja vahel ei ole kokku lepitud teisiti.
(2) Seniseks hauaplatsi kasutajaks loetakse maetu omaksed, kes on korraldanud hauaplatsil esimese matmise, selle puudumisel isik, kes on hauaplatsi reaalne kasutaja.
(3) Senisel hauaplatsi kasutajal on kohustus esitada kalmistu haldajale taotlus kasutuslepingu sõlmimiseks kolme aasta jooksul selle eeskirja jõustumisest arvates. Kalmistu haldaja tagab pärast andmete kontrollimist esitatud taotluste alusel lepingute sõlmimise hiljemalt ühe aasta jooksul taotluse esitamisest arvates.


Heelium balloon hind adobe lightroom in hindi: Mini hamstri müük black friday flight deals southwest
Heelium balloon hind adobe lightroom in hindi. apple watch series 1 in hindi gopro hero 7 black black friday
Xiaomi redmi 5a osta iglane sda
Xiaomi redmi 5a osta iglane sda. kinnisvara müük käibemaksuta osta fitbit.kutte redmi hindi meaning mänguautomaatide müük.sony xperia hind soprano ukulele müük
Milline e luger osta galaxy note 8 osta
Milline e luger osta galaxy note 8 osta. jameson viski hind triki osta rulluisud müük.kasutatud väikekaubikute müük võistlustantsu kleidid luger müük.lamborghini aventador video töövõimetuspension soodustused
Call of duty wwii müük xbox 360 mängud müük
Call of duty wwii müük xbox 360 mängud müük. honda generaator tartus müük origin black friday sale 2020 sims 4.kannattaako apple watch ostaa gta v hindustan.autovärvide müük pärnus seinamaalingud hind minu
Heelium balloon hind adobe lightroom in hindi. google pixel 3 black friday amazon subwoofer müük hayabusa ja võimendi müük.black friday online sales now jaguar f type hinta
Alexela hind gaasi hind veoauto rent hind
Karcher sc4 black friday iphone 5s details hindi.Nike jooksujalatsid kipsitstuk müük osta ee köögimööbel müük rasvaimu kõhult hind Honda zoomer müük zara black friday 2020 portugal minikaamera müük kirjamargi hind black friday asia flights maavillase lnga müük 2020.micro center black friday cat s30 hind Asus zenbook ux430ua müük hind tsinkimise hind.Juwel akvaarium müük kruvide müük tartus.Soovin osta klaverit samsung galaxy s8 plus hindi video.Mudelite müük mazda 929 müük.Diisli hind poolas eesti lipp müüa.Garmin fenix 5 müüa ostma lilled.Hortensia en hindi ferrero hindi rocher kampaania.Beebipesa müük microsoft office hindi input tool.Valge klaar must reede laste suusad müük.Osta urban decay betti alveri auhind 2020.Kuldne retriiver müük elioni digiboks müük
Kia hind rio ostaa istikute müük harjumaal.Odav köögimööbel tallinnas kliima hind torude müük
Puidust redel müük kass karabiinide müük.Hind kino uzbek tilida 2020 yangi skachat black friday salsa jeans 2020.Lisatasu maksmine euroaluste müük tartus.Coca cola kampaania korgid sõelutud liiva müük.Mitsubishi delica müük lil kim black friday.1979 revolution black friday black friday 2020 offers india.Pulsikell müük ps4 black friday 2020 south africa.Diana kurves müük kaskokindlustuse pakkumised.Roi kingitused hpv vaktsiini hind.Iphone hindi bug vans sk8 hi mte black friday.Gta v hindi song huawei mate x hind.Hobuse treiler müük best black friday banners.Lg v30 müük hairburst müük Kasutatud mänguväljakute heelium balloon hind adobe lightroom in hindi müük globalsoccerstore sooduskood.Sony xperia x performance heelium balloon hind adobe lightroom in hindi müük osta ps4 pelit Grundfos sba hind kinnisvara iglane väärtus worten black friday 2020 canarias elektrigeneraator hind.tele2 välk müük ponsse pesumasinate müük tallinnas sulepadi müük harvester müük Auto õli hind zte blade v6 müük.Black friday football shirts black friday 2020 ps4 controller.Arestitud autode müük nokia 8 hind.Kasutatud mööbel tallinnas müük hind filmlari musiqalari.Kanala müük pärlipesu hammastele hind.Babycity kinkekaart katuse pleki hinnad.Termovahu hind külmpressitud kookosõli müük.Xbox 360 osta ee mulla hindu law latest friday edition.Black friday electronics deals bock õlu hind.Nissan qashqai müük black friday beauty deals 2020 uk.Solaariumi kinkekaart tiki treiler müük.Sõiduki ostu müügi leping pdf proteiin müük tallinn.Battlefield v ps4 black friday 2020 põltsamaa mahlad kampaania
Jack russell terrier hind ufc 2 ps4 hindi müük.Osta xbox gold v8 mootor müüa.Kõnnitee äärekivide müük põranda kerisekivide fassaadikivi kips hind.Väikebusside müük tallinnas skoda müük tartus.Black friday computer parts 2020 tonybet bonus bedingungen.Brändikaupade müük saku suurhallis espresso machine black friday uk.Basenji hund allergi john hinds death cause.Euronics black friday parma tuletõkkeuks ei60 hind.Laste liumägi müük gaasikütte paigalduse hind.Osta fitbit online nikon d5600 black friday 2020
Audi q5 detail lightroom in hindi rõdu klaasimine hind.Gardest kinkekaart black friday 2020 ps4 games walmart.Korteri remont hinnad helly hansen bakancs hindi black friday
Lauatennise reketite müük müük coca cola video song.Peugeot 205 müük väiketraktorite massimo müük.Ps4 müük surface book 2 black friday 2020.Osta viagra suomi rehe rukkileib kampaania.Korterite müük pärnus black friday ps4 deals europe.Wireless headphones black friday 2020 rtx 2080 ti osta.Auto toomine saksamaalt hind henna tattoo hand einfach.Kitarri müük pärnus murutraktori järelkäru müük.Korteri müük tulumaksu maksmine gopro hero 5 müük.Samsung galaxy note 10 unboxing in hindi energia meaning in hindi.El hindenburg hindi toote to ban jaye Poola köögimööbli müük msi laptop black friday deals.Autoakude girlfriend müük tartus millist sülearvutit sale osta.Porolooni müük kuressaares krunditud hksoojuspumba voodrilaua hind.Oscar pino hinds wikipedia jura e6 hind.Mänguasjade allahindlus parim pakkumine ee.Must muld müük jan õiglane.Lisa hindsley tree poem pocophone f1 müük.Samsung gear fit balloon 2 pro osta eko osta izpilddirektors.Projektori ekraan müük kauboisaapad müük.Vasikaliha müük iphone 6s müük eestis.Tenerife korterite müük milline ratas osta.Must mask osta lehtkapsas müük.Diislikütuse hind täna kuivbetooni müük.Cluse watches black friday skoda autode müük
Maasikate müük balloon raplamaal hind co2 tablets hindi.Kristallide müük tartus logitech rool ja pedaalid müük.Adobe illustrator hind osta auto adobe japanista.Black friday week date dirt rally 2 0 müük.Kivist töötasapind hind victoria secret black friday 2020 date.Metsmaasika hind 2020 huulte täitesüstid hind.Ööusside müük tartus peegel liuguksed hind.Metsamaa müük võrumaal sony xperia xa1 plus unboxing in hindi.Kust osta kurkumi jack russell terrier kennel stockholm.Paugutajad müük black friday clothes uk.Looreha müük tpilet kampaaniakood.Arvuti rool ja pedaalid müük black friday euronics la via lattea.Black friday pricesmart iphone x black friday 2020 canada
Chihuahua hindi bannersnack black balloon friday
Ehitustööd pakkumised tihumeetri hind.13018 hind fa enontekiö kampaania 2020.Vanametalli müük tulumaks mootoriga meevurr müük.Maxima soodustused auhind soome keeles.Ps4 games black friday 2020 nederland kuuse saematerjali müük.Inglise kokkerspanjel hind black friday baltimore band.Lastekärude müük plekkahju kestade müük.Bock lightroom õlu hind renault kangoo maxi müük.Kõne hind ukrainas denim dream allahindlus.Htc vive hind õiglane kohtumenetlus.El hinduismo resumen bussipileti hinnad tartus.Kampaania rmk ee viktoriin phantom 3 standard müük.Nokia 3310 hindi review reddit black friday.Veoautorehvide müük pärnus metsa ja põllumaa müük.Termograafia hind klick allahindlus kood


Haljala Vallaraamatukogu põhimäärus – Riigi Teataja
Haljala Vallaraamatukogu põhimäärus
Haljala Vallaraamatukogu põhimäärus - sisukord
§ 5 Raamatukogu teeninduspiirkond
§ 8 Raamatukogu eesmärk
§ 10 Raamatukogu direktor
§ 12 Raamatukogu nõukogu pädevus
§ 13 Raamatukogu nõukogu töökorraldus
4 KOGUD JA TEENINDUS
§ 14 Raamatukogu kogud
§ 15 Raamatukoguteenindus
§ 16 Raamatukogu vara
§ 17 Eelarve ja finantseerimine
§ 20 Raamatukogu ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 23.05.2018, 1
Vastu võetud 15.05.2018 nr 20
Määrus kehtestatakse rahvaraamatukogu seaduse § 6 lõike 1 alusel ja lähtudes Haljala Vallavolikogu 15.05.2018 otsusest nr 47 „Haljala valla raamatukogude ümberkorraldamine“.
Käesolev põhimäärus sätestab Haljala Vallaraamatukogu (edaspidi raamatukogu) eesmärgid ja ülesanded, juhtimise korralduse, struktuuri, vara valdamise ja käsutamise korra, finantseerimise alused, aruandluse ja kontrolli ning ümberkorraldamise, ümberkujundamise ja tegevuse lõpetamise korra.
(1) Raamatukogu on Haljala Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus, mille asutamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Haljala Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
(2) Raamatukogu ametlik nimetus on Haljala Vallaraamatukogu.
(4) Raamatukogu teeninduse korraldus ning lugejate õigused ja kohustused kehtestatakse vallavolikogu kinnitatud raamatukogu kasutamise eeskirjas.
Raamatukogu asub Haljala alevikus. Raamatukogu postiaadress on Tallinna mnt 13, Haljala alevik, 45301 Lääne-Viru maakond.
(1) Raamatukogul on 7 struktuuriüksust:
1) Aaspere haruraamatukogu, postiaadress Kärmu küla, Haljala vald 45311 Lääne-Viru maakond;
2) Karepa haruraamatukogu, postiaadress Karepa küla, Haljala vald, 45401 Lääne-Viru maakond;
3) Varangu haruraamatukogu, postiaadress Essu küla, Haljala vald, 45303 Lääne-Viru maakond;
4) Vergi haruraamatukogu, postiaadress Vergi küla, Haljala vald, 45404 Lääne-Viru maakond;
5) Vihula haruraamatukogu, postiaadress Vihula küla, Haljala vald, 45402 Lääne-Viru maakond;
6) Võsu haruraamatukogu, postiaadress Mere 6, Võsu alevik, Haljala vald, 45501 Lääne-Viru maakond;
7) Võsupere haruraamatukogu, postiaadress Võsupere küla, Haljala vald, 45405 Lääne-Viru maakond.
(2) Varangu haruraamatukogul on teeninduspunkt Varangu külas.
§ 5. Raamatukogu teeninduspiirkond
Raamatukogu teeninduspiirkonnaks on Haljala valla haldusterritoorium.
(1) Raamatukogul on oma nimega pitsat, millel võib kasutada valla või olemasolul raamatukogu sümboolikat.
(2) Struktuuriüksusel on oma nimega tempel teavikute märgistamiseks.
(1) Asjaajamise korraldamisel lähtub raamatukogu arhiiviseaduses, avaliku teabe seaduses, isikuandmete kaitse seaduses ja teistes Eesti Vabariigi õigusaktides sätestatust.
(2) Raamatukogu asjaajamise korraldus reguleeritakse asjaajamiskorraga, mille kehtestab raamatukogu direktor käskkirjaga.
§ 8. Raamatukogu eesmärk
Raamatukogu on kogukonna keskus, mille eesmärgiks on tagada teeninduspiirkonna elanikele vaba juurdepääs informatsioonile, teadmistele, inimmõtte saavutustele ning kultuurile. Teha kättesaadavaks soovitavad teavikud ja avalikud andmebaasid ning luua seega võimalused elukestvaks õppimiseks ja enesetäiendamiseks.
§ 9. Raamatukogu ülesanded
(1) Raamatukogu põhiülesanne on lugejale vajalike teavikute kogumine, säilitamine, kättesaadavaks tegemine ja avalike andmekogude kasutamise võimaldamine.
1) osutab põhiteenuseid (teavikute kohapeal kasutamine ja kojulaenutus ning avalikule teabele üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu juurdepääsu võimaldamine);
2) korraldab koduteenindust;
3) osutab tasulisi eriteenuseid (kopeerimine, väljatrükid vms);
4) komplekteerib ja töötleb kogusid vastavalt teeninduspiirkonna elanike põhivajadustele;
5) tellib lugeja soovil ja kulul raamatukogus puuduvad teavikud raamatukogudevahelise laenutuse kaudu;
6) peab elektronkataloogis ja hulgiarvestusraamatus arvestust kogude suuruse, koostise ja rahalise väärtuse ja nendes tehtud muudatuste kohta;
7) abistab ja konsulteerib lugejaid veebipõhise avaliku teabe ja andmebaaside kasutamisel; riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste veebilehtedele juurdepääsu saamisel;
8) teeb teatme-bibliograafiatööd, vastab päringutele;
9) korraldab näitusi, kirjandusüritusi, kohtumisi, loenguid, kogude tutvustusi ja muid üritusi;
10) kogub ja säilitab koduloolisi teavikuid;
11) teeb koostööd teiste raamatukogudega.
§ 10. Raamatukogu direktor
(4) Direktori kvalifikatsioon peab vastama Rahvaraamatukogu seaduses § 7 välja toodud kvalifikatsiooninõuetele.
2) esindab raamatukogu oma pädevuse piires või volitab selleks teisi isikuid;
5) sõlmib lepinguid raamatukogu ülesannete täitmiseks raamatukogu eelarves ettenähtud vahendite piires;
6) annab oma pädevuse piires raamatukogu töö sisemiseks korraldamiseks käskkirju;
7) teeb vallavalitsusele ettepaneku raamatukogu lahtiolekuaegade muutmiseks;
8) osaleb raamatukogu tegevust reguleerivate õigusaktide eelnõude väljatöötamisel ning arengukava koostamisel;
9) korraldab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja tähtaegse esitamise;
10) vastutab raamatukogu tegevuses seaduslikkuse järgimise eest ning raamatukogu kasutusse antud vallavara säilimise ja sihipärase kasutamise eest;
11) vastutab raamatukogus tuleohutuse nõuete, töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise eest;
12) teeb vallavalitsusele ja vallavolikogule ettepanekuid raamatukogu töö paremaks korraldamiseks ja taotleb selleks vajalikke vahendeid;
13) koostab raamatukogu eelarve projekti ja esitab selle vallavalitsusele;
14) täidab muid raamatukogu juhtimisega seonduvaid ülesandeid.
(2) Nõukogul on vähemalt 3 liiget. Raamatukogu direktor ei kuulu nõukogu koosseisu, kuid võtab sõnaõigusega osa nõukogu koosolekutest.
(3) Nõukogu liikmed määrab vallavalitsus neljaks aastaks. Nõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe, aseesimehe ja sekretäri.
§ 12. Raamatukogu nõukogu pädevus
2) kooskõlastab raamatukogu direktori ettepanekul enne vallavalitsusele kinnitamiseks esitamist raamatukogu poolt osutatavate tasuliste teenuste hinnad;
3) vaatab läbi raamatukogu tööplaani ja tegevuse aruande;
4) aitab kaasa raamatukogu tegevuse finantseerimiseks täiendavate vahendite leidmisele ja taotlemisele;
5) teeb ettepanekuid raamatukogu arengu kohta ja aitab kaasa selle täitmisele;
7) osaleb sihtprogrammide ja –projektide väljatöötamisel;
8) arutab vallavolikogu, vallavalitsuse või raamatukogu direktori ettepanekul muid olulisi raamatukogu tegevust puudutavaid küsimusi.
§ 13. Raamatukogu nõukogu töökorraldus
(1) Raamatukogu nõukogu töövormiks on koosolek, mis toimub vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kaks korda aastas.
(2) Nõukogu koosoleku kutsub kokku ja seda juhatab esimees või tema äraolekul aseesimees. Nõukogu koosoleku toimumisest tuleb nõukogu liikmetele teatada vähemalt viis päeva ette.
(3) Nõukogu koosolekul arutamisele tulevate küsimuste ettevalmistamist ning asjakohaste materjalide eelnevat tutvustamist nõukogu liikmetele korraldab nõukogu esimees.
(4) Raamatukogu nõukogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa vähemalt pooled liikmed, sealhulgas esimees või aseesimees.
(5) Nõukogu otsused tehakse lihthäälteenamusega. Häälte võrdsel jaotumisel on otsustav koosoleku juhataja hääl. Eriarvamusele jäänud nõukogu liikme soovil tema arvamus protokollitakse.
(6) Nõukogu koosolekud protokollitakse. Nõukogu koosoleku protokollib sekretär, tema puudumisel nõukogu poolt liikmete hulgast määratud isik.
(7) Nõukogu koosoleku protokoll vormistatakse viie tööpäeva jooksul koosoleku toimumise päevast arvates. Protokolli kantakse:
2) koosolekul osalevad ja puuduvad nõukogu liikmed ja kutsutud isikud;
(8) Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokolle hoitakse raamatukogus.
(9) Nõukogu otsused esitab vallavalitsusele raamatukogu direktor.
4. peatükk KOGUD JA TEENINDUS
(3) Haruraamatukogul on oma kogu, mille komplekteerib haruraamatukogu raamatukoguhoidja.
§ 15. Raamatukoguteenindus
(1) Raamatukogu teeninduse korraldus, lugejate õigused ja kohustused kehtestatakse vallavolikogu poolt kinnitatud raamatukogu kasutamise eeskirjas, mis tehakse teatavaks igale lugejale.
(3) Raamatukogu eriteenused võivad olla tasulised. Tasuliste teenuste nimekirja ja hinnad kehtestab raamatukogu direktori ettepanekul vallavalitsus.
(4) Avaliku teabe seaduse üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu avalikustatud teabega tutvumiseks võimaldatakse teabe taotlejal kasutada arvutit.
(5) Raamatukogu lahtiolekuajad kehtestab vallavalitsus.
§ 16. Raamatukogu vara
(1) Raamatukogu vara moodustavad talle Haljala valla poolt sihtotstarbeliseks valdamiseks ja kasutamiseks antud ehitised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Raamatukogu vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt Haljala vallavolikogu kehtestatud korrale.
§ 17. Eelarve ja finantseerimine
(1) Raamatukogul on iseseisev eelarve Haljala valla eelarves.
(2) Raamatukogu kasutab oma tegevuse finantseerimiseks vallaeelarvest, riigieelarvest ja muudest allikatest saadud vahendeid.
(3) Tasulistest teenustest ja muudest allikatest saadud vahendeid jaotatakse vallaeelarve kaudu üldistel alustel.
(4) Direktor korraldab raamatukogu tegevust selleks ettenähtud eelarve piires.
(5) Raamatukogu raamatupidamise arvestust korraldab vallavalitsus õigusaktidega kehtestatud korras.
Raamatukogu esitab oma tegevuse kohta aruandeid rahvaraamatukogu seaduses ja teistes õigusaktides kehtestatud korras ja tähtaegadel.
(2) Raamatukogu finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib vallavolikogu revisjonikomisjon.
§ 20. Raamatukogu ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Tunnistada kehtetuks Haljala Vallavolikogu 21.12.2010 määrus nr 33 „Haljala Vallaraamatukogu põhimäärus“ ja Vihula Vallavolikogu 19.03.2009 määrus nr 92 „Vihula valla rahvaraamatukogude põhimääruste kinnitamine“.
(2) Määrus jõustub 1. augustil 2018.


Eestseisuse koosoleku protokoll
25. oktoober 2007 nr 18
Koosolek algas kell 16.00 ja lõppes kell 16.10.
Koosolekut juhatas linnavolikogu esimees Toomas Vitsut.
Koosolekut protokollis dokumendiosakonna vanemspetsialist Mare Mäetalu.
Koosolekust võtsid osa eestseisuse liikmed Mati Eliste, Tarmo Lausing, Leonid Mihhailov ja Juri Poljakov, linnavolikogu kantselei ametnikud Riina Altpere, Jaak Juske, Erkki-Alo Kirde, Eero Kosk, Rita Makarova, Kristiina Must, Hele Põld, Jaanika Sõmmer ja Ester Šank ning linnakantselei õigusteenistuse õigusloome ja eelnõude osakonna juhataja asetäitja linnasekretäri ülesannetes Merike Alep.
Kinnitati järgmine eestseisuse 25.10.07 koosoleku päevakord:
I Tallinna Linnavolikogu 1.11.07 istungi päevakorra projekt
II Menetluses olevad eelnõud
1. Tallinna linna 2007. aasta eelarve muutmine ja teine lisaeelarve (III lugemine) (ME 324)
Otsustati: võtta eelnõu linnavolikogu 1.11.07 istungi päevakorra projekti III lugemisele.
2. Tallinna Linnavolikogu 30. jaanuari 2003 määruse nr 9 "Parkimistasu kehtestamine" muutmine (II lugemine) (ME 269)
Otsustati: võtta eelnõu linnavolikogu 1.11.07 istungi päevakorra projekti II lugemisele.
3. Ettepaneku esitamine Vabariigi Valitsusele Hasartmänguseaduse muutmiseks (OE 345)
Otsustati: võtta eelnõu linnavolikogu 1.11.07 istungi päevakorra projekti.
4. Tallinna korraldatud jäätmeveo rakendamise kord (ME 325)
5. Ülesande andmine Tallinna Linnavalitsusele (teede remonditööde teostamise kavast)
(OE 316)
Sõna võtsid H. Põld ja M. Eliste.
6. Ülesande andmine Tallinna Linnavalitsusele (linnavolikogu 30. jaanuari 2003 määruse nr 9 "Parkimistasu kehtestamine" muutmine) (OE 317)
7. Ülesande andmine Tallinna Linnavalitsusele (TV Tallinn digivõrgu baasil rajamisest)
(OE 332)
8. Teemaplaneeringu “Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala puhkevõimaluste planeerimine” algatamine (OE 323)
9. Vene Kultuurikeskuse kapitaalremondiks ettenähtud vahendite kasutamine aastatel
2004-2006 (OE 333)
10. Terase tn 16 kinnistu detailplaneeringu kehtestamine Kesklinnas (OE 331)
1. Korteriomandite otsustuskorras müük (Pirita tee 10) ja Tallinna Linnavolikogu 19. augusti 2004 otsuse nr 186 muutmine (OE 131)
T. Vitsut tegi ettepaneku mitte võtta eelnõu linnavolikogu 1.11.07 istungi päevakorra projekti.
Otsustati: mitte võtta eelnõu linnavolikogu 1.11.07 istungi päevakorra projekti.
2. Kloostrimetsa tee 29 hoonete ja kinnistuga seonduvate lepingute sõlmimine ja täitmine
(II lugemine) (OE 203)
3. Hangete korraldamine ja lepingute täitmine Lasnamäe munitsipaalkoolide õpilaste toitlustamisel aastatel 2004 - 2006 (OE 204)
Sõna võttis H. Põld.
4. Tallinna Linnavolikogu 15. juuni 2006 määruse nr 37 "Tallinna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri" muutmine (ME 226)
Sõna võttis E.-A. Kirde.
5. Kolimistoetuse määra suurendamine (OE 318)
E. Kosk tegi ettepaneku mitte võtta eelnõu linnavolikogu 1.11.07 istungi päevakorra projekti.
T. Vitsut nõustus ettepanekuga.
6. Tallinna Linnavolikogu 9. märtsi 2006 otsuse nr 72 "Teemaplaneeringu "Tallinna kesklinna miljööväärtuslike hoonestusalade piiride määramine ning kaitse– ja kasutamistingimuste seadmine” algatamine“ muutmine (OE 319)
7. Tallinna Linnavolikogu revisjonikomisjoni kontrollimiste läbiviimise kord (ME 321)
T. Vitsut tegi ettepaneku mitte võtta eelnõu linnavolikogu 1.11.07 istungi päevakorra projekti, kuna puudub linnavalitsuse seisukoht eelnõule.
8. Tallinna tervishoiu arengukava 2007-2015 (OE 334)
9. Munitsipaaleluruumide Akadeemia tee 48-65, 126 ja 153 ning E. Vilde tee 94-20 üürile andmine (OE 338)
Sõna võtsid R. Altpere, H. Põld ja L. Mihhailov.
10. Tallinna Linnavolikogu 15. aprilli 1993 otsuse “Tallinna linnale kuni 16. juunini 1940.a. kuulunud maa munitsipaalomandusse taotlemine” muutmine (OE 339)
11. Ülesande andmine linnavalitsusele (kampaania korraldamise kohta linnaelanike teavitamiseks alkoholi tarbimisega kaasnevatest negatiivsetest tagajärgedest) (OE 346)
12. Eelarveliste vahendite kasutamine Haabersti Sotsiaalkeskuses alates 2003. aastast
(OE 347)
13. Ülesande andmine Tallinna Linnavalitsusele (endise Esimese Juurdeveoraudtee ja Peeter Suure merekindluse raudtee trassile rajatava kergeliiklustee planeeringu kohta) (OE 348)
14. Alkohoolse joogi jaemüügil hoolsuskohustuse täitmise abinõu rakendamine (ME 349)
15. Ülesande andmine Tallinna Linnavalitsusele (lapse ühekordse sünnitoetuse määra kohta) (OE 350)
16. Munitsipaaleluruumi Wismari tn 31 korter 6 üürilepingu sõlmimine (OE 351)
17. Kontseptsiooni "Tallinna avamine merele" heaks kiitmine (OE 352)
18. Huvikooli seaduse § 7 lõikes 2, § 13 lõikes 1 ja § 15 lõikes 1 kooli pidaja pädevusse antud ülesannete delegeerimine Tallinna Linnavalitsusele ning § 6 lõigetes 1 ja 3, § 9 lõikes 5, § 10 lõigetes 4, 5 ja 6, § 11 lõikes 1, § 14 lõikes 2 ja lõike 3 punktis 8, § 17 lõigetes 1 ja 2 kooli pidaja pädevusse antud ülesannete delegeerimine Tallinna Haridusameti juhatajale
(ME 353)
Sõna võttis R. Makarova.
19. Linnavolikogu revisjonikomisjoni esimehe valimine (OE 354)
T. Vitsut tegi ettepaneku mitte võtta linnavolikogu 1.11.07 istungi päevakorra projekti linnapea E. Savisaare suulisi vastamisi arupärimistele seoses esindusfunktsioonide täitmisega.
Sõna võtsid E. Kosk ja H. Põld.
1. Arupärimisele vastamine
(Linnavolikogu liige R. Holsmer, eluruumide kasutusse võtmiseks korraldatud hankest).
Arupärimisele vastab linnapea E. Savisaar.
Otsustati: mitte võtta suulist vastamist arupärimisele linnavolikogu 1.11.07 istungi päevakorra projekti.
2. Arupärimisele vastamine
(Reformierakonna fraktsiooni aseesimees M. Kubo, linnakorterite üürnike võlgadest).
3. Arupärimisele vastamine
(Linnavolikogu liikmed T. Kruusimäe ja M. Tarum, riigilipu jätkuvast puudumisest Tallinna Prantsuse Lütseumi hoonel).
4. Arupärimisele vastamine
(Linnavolikogu liige T. Mägi, Tallinna ajaloolistest päranditest).
5. Arupärimisele vastamine
(Reformierakonna fraktsioon, Isamaaliidu fraktsioon ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, Vjatšeslav Leedo kinnisvarafirma poolt Tihase tänavale rajatavate kortermajade kohta).
6. Arupärimisele vastamine
(Linnavolikogu liige Ü. Rajasalu, Tallinna linna kanaliseerimisest).
Arupärimisele vastab abilinnapea D. Boroditš.
T. Vitsut tegi ettepaneku mitte võtta suulist vastamist arupärimisele linnavolikogu 1.11.07 istungi päevakorra projekti, kuna Ü. Rajasalu ei osale 1.11.07 istungil.
7. Arupärimisele vastamine
(Linnavolikogu liige N. Stelmach, Reklaamimaksu kaotamise võimalustest).
8. Arupärimisele vastamine
(Linnavolikogu liige T. Kruusimäe, Haabersti liiklussõlme rajamisega viivitamise kohta).
9. Arupärimisele vastamine
(Linnavolikogu liige M. Martinson, tasandusfondist hariduskuludeks eraldatava toetuse kasutamisest palgarahaks).
10. Arupärimisele vastamine
(Linnavolikogu liikmed M. Tarum ja L.-L. Pakosta, Tallinna avamisest merele).
Arupärimisele vastab abilinnapea T. Aas.
Arupärimisele vastamise tähtaeg on 1.11.07.
11. Arupärimisele vastamine
(Linnavolikogu liikmed L.-L. Pakosta ja T. Kruusimäe, eralasteaedade pedagoogide palgatõusuks linnaeelarveliste vahendite eraldamata jätmise kohta).
12. Arupärimisele vastamine
(Linnavolikogu liige M. Kubo, Tallinna Vanalinnast).
13. Arupärimisele vastamine
(Linnavolikogu liikmed V. Mikkal, M. Länik ja M. Martinson, Nõmme metsade olukorrast).
14. Arupärimisele vastamine
(Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, Tallinna taksondusest).
Arupärimisele vastab abilinnapea J. Mutli.
15. Arupärimisele vastamine
(Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, Ahju tänava sulgemisest).
16. Arupärimisele vastamine
(Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, Tallinna linnaosade arengukavade ja üldplaneeringute menetlemisest).
17. Arupärimisele vastamine
(Linnavolikogu liige I. Kravtšenko, Haabersti vanaisa 2007 tiitlist).
18. Arupärimisele vastamine
(Linnavolikogu liige M. Länik, Nõmmel asuvate parkide valgustamisest).
O t s u s t a t i: esitada linnavolikogule kinnitamiseks järgmine linnavolikogu 1.11.07 istungi päevakorra projekt:
5. Ülesande andmine Tallinna Linnavalitsusele (teede remonditööde teostamise kavast) (OE 316)
7. Ülesande andmine Tallinna Linnavalitsusele (TV Tallinn digivõrgu baasil rajamisest) (OE 332)
9. Vene Kultuurikeskuse kapitaalremondiks ettenähtud vahendite kasutamine aastatel 2004-2006 (OE 333)
10. Terase tn 16 kinnistu detailplaneeringu kehtestamine Kesklinnas (OE 331).
T. Vitsut kuulutas eestseisuse koosoleku lõppenuks.
Mare Mäetalu


PS5: Uudised, hind ja tehnilised näitajad
Published by Datagate on veebruar 17, 2020 veebruar 17, 2020
• Sisekomponent
• PS5 keskseade
• Graafikaprotsessor
• Tagasiulatuv ühilduvus
• Väljatuleku aeg
Sel ajal, kui PlayStation 5 arendamine kestab juba mitu aastat, kinnitas Sony, et töö käib täie hooga ja konsooli väljatulekut ei tule enam kaua oodata.
Financial Times´i allika sõnul ei erine uue konsooli väline struktuur oluliselt eelmisest põlvkonnast. Välimus devkitilt sarnaneb Rooma numbrile V, kuid lõpptoode võib välja näha teisiti.
Kontrollerid palju erinema ei hakka, Sony otsustas erilist tähelepanu pöörata mitte disainile, vaid kohalolekutunde parandamisele juhtkangi abil. Sellel on väike ava, mis näeb välja nagu saaks seda kasutada PlayStationi häälassistendi jaoks, mis hiljuti patendist avastati, kuid Sony esindaja ütles, et kompanii taotleb patente pidevalt ja ainult mõned neist saavad valmistooteks. Ka ütlesid Sony kutid, et arutavad selle ava otstarvet kontrolleril kunagi hiljem.
Samuti hakkab järgmise põlvkonna kontroller kasutama USB-C laadimist ja on pisut raskem kui praegune DualShock 4, kuigi kaalub niigi vähem kui praegune Xbox One patareidega kontroller.
Sisekomponent
Uue platvormi riistvara kohta pole just palju teada, kuid märkida tasub, et see hakkab toetama virtuaalreaalsust (PSVR) ja 8K resolutsiooni. Keskseade 8-tuumalise protsessori AMD RYZEN baasil. Mälu tüüp – SSD.
PS5 keskseade
PS4 peaarhitekt Mark Cerny, kes on vastutav ka PS5 arenduse eest, ütles, et keskseade põhineb Ryzeni kolmanda põlvkonna seerial.
Graafikaprotsessor, mis on Navi Radeoni perekonna kasutajale kohandatud variant, mis toetab kiirte trasseerimist. Seda saab üheselt nimetada Sony jaoks tohutuks võiduks. Kiirte trasseerimine on visualiseerimismeetod, mis modelleerib valguse liikumise ja suhtleb virtuaalsete objektidega.
Uues konsoolis kasutatakse SSD kõvaketast ja nagu teada, on SSD märksa kiirem kui HDD. Tänu sellele saab mänguprotsessi sätteid palju laiemalt reguleerida, näiteks saab mängija valida, milline mänguosa alla laadida, kas mitme või ühe mängijaga.
Sony teatas sellisest funktsioonist nagu tagasiulatuv ühilduvus, mis tähendab, et plaanin mänge korraga kahel platvormil, aga võib ka olla, et PS5-le lähevad kõik PS4 mängud.
Xbox One´il on juba suurepärane tagasiulatuva ühilduvuse tugi ja see on see, mida PlayStationi austajad Sonylt soovivad. Kui Sony tahab jääda aktuaalseks, on see seda tüüpi tehnoloogia, millesse kompanii peab investeerima. See, kas Sonyl on olemas plaan, mis võimaldab mänguritele juurdepääsu oma PS4 digitaalsele raamatukogule PS5-s, on esialgu veel ebaselge.
Patent pani inimesi uskuma ka, et järgmine PlayStation võib pakkuda tagasiulatuvat ühilduvust PS3, PS2 ja isegi originaalsete PlayStationi mängudega.
Näib, et patent on mõeldud emuleerimistarkvarale, mis võimaldab PS5-l mitut protsessorit kasutades imiteerida vanemaid konsoole. PS3, PS2 ja originaalse PlayStationi tugi jääb aga praegu kinnitamata.
Keegi ei tea, kui palju uus PlayStation 5 täpselt maksab, kuid on põhjust eeldada, et hind algab 400 eurost.
PlayStation 5 tuleb välja 2020. aasta jõulupühadeks, mis langeb kokku Microsofti järgmise Xbox konsooli Xbox Series X väljatulekuga.


Kalmetu Põhikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Kalmetu Põhikooli põhimäärus
Kalmetu Põhikooli põhimäärus - sisukord
§ 8 Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamine
§ 9 Hariduslike erivajadustega õpilaste rühm
§ 11 Kooli õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
5 Õpilaste, vanemate ja töötajate õigused ning kohustused
§ 24 Kooli põhimääruse muutmine
RT IV, 31.10.2015, 10
Vastu võetud 21.10.2015 nr 89
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 2, § 35 lõike 2, põhikooli-ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõigete 1 ja 2 ning Viljandi Vallavolikogu 23. aprilli 2014 määruse nr 23 ,,Viljandi valla koolide ja koolieelsete lasteasutuste põhimääruste ja arengukavade kinnitamise kord" alusel:
Kooli nimetus on Kalmetu Põhikool (edaspidi kool vastavas käändes).
Kool asub aadressil: Tänassilma küla, Viljandi vald, Viljandi maakond, postiindeks 70103.
(1) Kool on Viljandi Vallavalitsuse ametiasutuse (edaspidi vallavalitsus vastavas käändes) hallatav asutus, mille asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Viljandi Vallavolikogu (edaspidi volikogu vastavas käändes).
(1) Kool aitab kaasa õpilase kasvamisele loovaks, mitmekülgseks isiksuseks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides: perekonnas, tööl ja avalikus elus ning valida oma huvide ja võimete kohast õpiteed.
(2) Koolil on nii harivad kui ka kasvatavad ülesanded: luua õpilasele eakohane, turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õppekeskkond, mis toetab tema õpihuvi ja õpioskuste, eneserefleksiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist.
(3) Vajadusel koostatakse õpilasele individuaalne õppekava.
§ 8. Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamine
§ 9. Hariduslike erivajadustega õpilaste rühm
(1) Kooli raamatukogu põhiülesanne on toetada trükiste, audiovisuaalsete ja muude infokandjate säilitamise ja kättesaadavaks tegemise kaudu kooli õppekava järgset õpet, arendada õpilaste iseseisva õpitöö ja teabe hankimise oskust ning lugemishuvi.
(2) Kooliraamatukogu põhiülesannet täidab kooliga samas hoones asuv Tänassilma raamatukogu.
(3) Kooliraamatukogu töökorralduse alused kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
§ 11. Kooli õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
(5) Kool võib pakkuda paikkonna elanikele tegevusvõimaluste laiendamiseks oma ruume õppetööd häirimata.
(1) Kooli juhib direktor. Direktor tagab koostöös õppenõukogu, kooli hoolekogu ja õpilasesindusega kooli tulemusliku ja häireteta töö ning kooli arengukava, õppekava ja kodukorra täitmise.
(2) Kooli direktor täidab „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” (edaspidi PGS) ja teiste õigusaktide, töölepingu ja ametijuhendiga talle pandud ülesandeid.
(3) Direktor esindab kooli ja tegutseb kooli nimel ning teeb kooli eelarve piires tehinguid, mis on seotud tema ülesannete täitmisega.
(5) Direktor vastutab oma pädevuse piires kooli tegevuse, kooli üldseisundi, arengu ning eelarvevahendite ja muu vara õiguspärase kasutamise ja säilimise eest.
(7) Direktorit asendab puhkusel või töölähetuses olemise ajal ning haigestumise korral direktori määratud ulatuses kooli töötaja, kellele see on ametijuhendiga või direktori käskkirjaga ülesandeks pandud.
(2) Hoolekogu täidab oma ülesandeid PGS ja teistes õigusaktides sätestatu alusel.
(1) Koolil on õppenõukogu, mille ülesanne on oma pädevuse piires õppe ja kasvatuse analüüsimine ja hindamine ning õppe- ja kasvatusalaste otsuste tegemine.
(2) Õppenõukogu liikmeteks on kooli direktor, õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid ja teised direktori nimetatud isikud. Võimalusel kaasatakse õppenõukogu tegevusse õpilasesinduse esindaja.
5. peatükk Õpilaste, vanemate ja töötajate õigused ning kohustused
2) saada õppekavas ettenähtu omandamiseks täiendavalt õpiabi, sealhulgas tugimeetmete rakendamist PGS ning selle alusel kehtestatud tingimustel ja korras;
(1) Direktor korraldab õpilaste teavitamise PGS tulenevast õigusest valida õpilasesindus.Esimene õpilasesinduse valimine korraldatakse juhul, kui selleks on soovi avaldanud 1/10 kooli õpilaskonnast.
(3) Õpilasesinduse liikmete arvu otsustab õpilaskonna üldkoosolek lihthäälteenamusega.Õpilasesinduse liikmete valimiseks on igal üldkoosolekul osalejal õpilasesinduse liikmete arvule vastav häälte arv. Õpilasesinduse liikmeteks valitakse koosolekul enam hääli saanud õpilased.
4) tegema PGS ning selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras kooliga koostööd;
5) kasutama meetmeid, mida talle pakub kool või lapse elukohajärgne valla- või linnavalitsus;
(3) Õpetajate ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ülesanne on tagada õpilaste areng õppe- ja kasvatustegevuse abil, mis tugineb ühiselt seatud eesmärkidele ja kokku lepitud hindamispõhimõtetele. Teiste töötajate ülesanne on tagada kooli häireteta töö ja majanduslik teenindamine.
(4) Töötajad on kohustatud lähtuma oma ülesannete täitmisel kooli arengukavas sätestatud põhimõtetest ja väärtustest ning tuginema nii omavahelises suhtluses kui ka suhtluses õpilaste ja nende vanematega vastastikusele lugupidamisele, üksteisemõistmisele ja koostööle.
(5) Töötajate täpsemad õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks direktori kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga.
§ 24. Kooli põhimääruse muutmine
Kooli põhimääruse kehtestamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine toimub volikogu kehtestatud korras.
(2) Tunnistada kehtetuks Viiratsi Vallavolikogu 27.01.2011 määrus nr 33 “Kalmetu Põhikooli põhimäärus“.


Kiirabi, statsionaarse eriarstiabi ja üldarstiabi osutajate ülesanded riigikaitseks valmistumisel ning valmisoleku tasemed ja sisu riigikaitseülesannete täitmiseks kõrgendatud kaitsevalmiduse, sõjaseisukorra, mobilisatsiooni ja demobilisatsiooni ajal – Riigi Teataja
Kiirabi, statsionaarse eriarstiabi ja üldarstiabi osutajate ülesanded riigikaitseks valmistumisel ning valmisoleku tasemed ja sisu riigikaitseülesannete täitmiseks kõrgendatud kaitsevalmiduse, sõjaseisukorra, mobilisatsiooni ja demobilisatsiooni ajal
Kiirabi, statsionaarse eriarstiabi ja üldarstiabi osutajate ülesanded riigikaitseks valmistumisel ning valmisoleku tasemed ja sisu riigikaitseülesannete täitmiseks kõrgendatud kaitsevalmiduse, sõjaseisukorra, mobilisatsiooni ja demobilisatsiooni ajal - sisukord
§ 2 Kiirabi, statsionaarse eriarstiabi ja üldarstiabi osutajate ülesanded riigikaitseks valmistumisel
§ 3 Kiirabi, statsionaarse eriarstiabi ja üldarstiabi osutajate riigikaitseülesannete täitmise valmisoleku tasemed kriisi ajal
§ 4 Kiirabi, statsionaarse eriarstiabi ja üldarstiabi osutajate riigikaitseülesannete täitmise valmisoleku sisu kriisi ajal
RT I, 29.03.2016, 14
Vastu võetud 28.03.2016 nr 23
Määrus kehtestatakse tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 581 lõike 3 alusel.
Määrusega kehtestatakse kiirabi, statsionaarse eriarstiabi ja üldarstiabi osutajate ülesanded riigikaitseks valmistumisel ning valmisoleku tasemed ja sisu riigikaitseülesannete täitmiseks kõrgendatud kaitsevalmiduse, sõjaseisukorra, mobilisatsiooni ja demobilisatsiooni (edaspidi kriis) ajal.
§ 2. Kiirabi, statsionaarse eriarstiabi ja üldarstiabi osutajate ülesanded riigikaitseks valmistumisel
(1) Riigikaitseks valmistumisel kiirabi ja tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 55 lõike 1 alusel kehtestatud haiglavõrgu arengukava haiglate loetelus sätestatud statsionaarse eriarstiabi osutaja:
1) koostab tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 581 lõike 6 alusel tegevusplaani tervishoiuteenuste osutamiseks kriisi ajal või täiendab sama seaduse § 59 alusel nõutud plaani või hädaolukorra seaduses nõutud elutähtsa teenuse toimepidevuse plaani, arvestades riigikaitselisi erisusi ning valmisoleku tasemeid ja sisu (edaspidi tegevusplaan);
2) tagab valmisoleku oma tegevusplaani täitmiseks;
3) korraldab personali kriisialase väljaõppe ja viib läbi õppuseid riigikaitseülesannete täitmise harjutamiseks;
4) loob riigikaitseülesannete täitmiseks riigikaitseseaduse § 5 lõike 4 alusel nõutud tegevusvaru või täiendab olemasolevat tervishoiuteenuste korraldamise seaduse alusel loodud tervishoiuteenuse osutajate tegevusvaru.
(2) Riigikaitseks valmistumisel tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 55 lõike 1 alusel kehtestatud haiglavõrgu arengukava haiglate loetelus sätestamata statsionaarse eriarstiabi osutaja ja üldarstiabi osutaja on valmis korraldama teenuse osutamise ümber vastavalt käesolevas määruses kehtestatud tervishoiu valmisoleku tasemetele, sama seaduse § 581 lõike 8 alusel valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud haldusaktile ja Terviseameti korraldustele.
§ 3. Kiirabi, statsionaarse eriarstiabi ja üldarstiabi osutajate riigikaitseülesannete täitmise valmisoleku tasemed kriisi ajal
Kiirabi, statsionaarse eriarstiabi ja üldarstiabi osutajate riigikaitseülesannete täitmise valmisoleku tasemed kriisi ajal on järgmised:
1) reaalne oht kriisi tekkimiseks (edaspidi tervishoiu valmisoleku tase 1);
2) eeldatav kannatanute hulk ületab oluliselt kriisipiirkonnas ja selle lähedal asuvate käesoleva määruse §-s 1 nimetatud tervishoiuteenuse osutajate tavapärase abi osutamise võimekuse (edaspidi tervishoiu valmisoleku tase 2);
3) eeldatav kannatanute hulk ületab oluliselt kogu riigis vähemalt poolte käesoleva määruse §-s 1 nimetatud tervishoiuteenuse osutajate tavapärase abi osutamise võimekuse (edaspidi tervishoiu valmisoleku tase 3).
§ 4. Kiirabi, statsionaarse eriarstiabi ja üldarstiabi osutajate riigikaitseülesannete täitmise valmisoleku sisu kriisi ajal
(1) Tervishoiu valmisoleku taseme 1 korral:
1) kiirabi osutaja aktiveerib lisabrigaadid, mis võivad olla kaheliikmelised;
2) statsionaarse eriarstiabi osutaja täiendab erakorralise meditsiini osakonna ja teiste vältimatu abiga seotud üksuste personali ning on valmis paigutama nimetatud osakonda ja üksustesse lisavoodeid;
3) kiirabi ja statsionaarse eriarstiabi osutajad täiendavad oma tegevusvaru;
4) üldarstiabi osutaja täiendab oma varusid ja valmistub teenuse osutamise ümberkorraldamiseks.
(2) Tervishoiu valmisoleku taseme 2 korral lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule:
1) kriisipiirkonnast väljaspool asuvasse piirkonda jäetakse vähemalt 1/3 tavapärasest kiirabiressursist, et tagada raske seisundiga, mis võib olla eluohtlik, ja eluohtliku seisundiga seotud kiirabi väljakutsete katkematu teenindamine;
2) kiirabi osutaja teenindab kriisipiirkonnas ajutiselt eelkõige raske seisundiga, mis võib olla eluohtlik, ja eluohtliku seisundiga seotud kiirabi väljakutseid; isikud, kelle seisund ei eelda vältimatut abi, suunatakse üldarstiabi osutaja juurde;
3) kiirabi osutaja rakendab vajaduse korral kriisipiirkonnas väljakutsete teenindamiseks kaheliikmelisi operatiivvalmisolekus olevaid kiirabibrigaade;
4) statsionaarse eriarstiabi osutaja vabastab ajutiselt voodeid, lisab voodeid ja paigutab neid ümber;
5) statsionaarse eriarstiabi osutaja piirab ajutiselt triaaži alusel tervishoiuteenuste osutamist isikutele, kelle seisund ei eelda vältimatut abi, hospitaliseerib eelkõige vältimatut abi vajavad isikud ning korraldab vältimatut abi mittevajavatele isikutele tervishoiuteenuste osutamist, suunates nad vajaduse korral ravile teise haiglasse või üldarstiabi osutaja juurde;
6) kiirabi ja statsionaarse eriarstiabi osutajad võtavad vajaduse korral kasutusele oma tegevusvaru, taastavad ja täiendavad seda;
7) üldarstiabi osutaja korraldab teenuse osutamise ümber, tagades esmajärjekorras vältimatu abi osutamise üldarstiabi osutaja poole pöörduvatele isikutele;
8) Terviseamet annab vajaduse korral korraldusi kriisipiirkonnas tervishoiutöötajate ümberpaigutamiseks ning rakendab vajaduse korral isikute vabatahtlikku abi;
9) kiirabi, statsionaarse eriarstiabi ja üldarstiabi osutajad on valmis ümber paigutuma oma tegevusplaanis või Terviseameti korralduses ettenähtud kohta;
10) Terviseamet korraldab vajaduse korral riigi tervishoiuvaru kasutuselevõtu.
(3) Tervishoiu valmisoleku taseme 3 korral lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatule:
1) kiirabiressurssi suunatakse piirkondadesse vastavalt vajadusele, teenindades ainult raske seisundiga, mis võib olla eluohtlik, ja eluohtliku seisundiga seotud kiirabi väljakutseid;
2) kiirabi osutaja rakendab vajaduse korral kogu riigis väljakutsete teenindamiseks kaheliikmelisi operatiivvalmisolekus olevaid kiirabibrigaade;
3) statsionaarse eriarstiabi osutaja piirab triaaži alusel tervishoiuteenuste osutamist isikutele, kelle seisund ei eelda vältimatut abi, hospitaliseerib ainult vältimatut abi vajavad isikud ning korraldab vältimatut abi mittevajavatele isikutele tervishoiuteenuste osutamist, suunates nad vajaduse korral ravile üldarstiabi osutaja juurde;
4) Terviseamet annab vajaduse korral korraldusi kogu riigis tervishoiutöötajate ümberpaigutamiseks ning rakendab vajaduse korral isikute vabatahtlikku abi;
5) Terviseamet korraldab riigi tervishoiuvaru kasutuselevõtu.


1. Kolmapäev Mina tunnen rõõmu oma rahvast; seal ei ole enam kuulda nutu- ega hädakisahäält. Js 65,19 Nüüd on teilgi muretsemist, aga kui ma näen teid jälle, on teie süda rõõmus ja keegi ei võta teie rõõmu teilt ära. Jh 16,22 Sina Issand oled hea, täidad meid tänu ja rõõmuga – rõõmuga, mis kord lõputa. * Hb 9,11-15; Mk 14,17-25
2. Neljapäev Jumal, sa oled mind õpetanud mu noorest east, ja sestsaadik ma kuulutan sinu imesid. Ps 71,17 Siimeon võttis Jeesuse sülle, ülistas Jumalat ja ütles: 'Issand, nüüd sa lased oma sulasel lahkuda rahus oma ütlust mööda, sest mu silmad on näinud sinu päästet.' Lk 2,28-30 Õpeta meid nägema Sinu imesid, Issand. Anna rahu ja kannatlikkust. * Jr 15,15-21; Mk 14,26-31
3. Reede Õnnis on rahvas, kes tunneb püha hõiskamist; nad käivad sinu palge valguses, Issand. Ps 89,16 Käige nagu valguse lapsed - valguse vili on ju igasuguses headuses ja õigluses ja tões. Ef 5,8-9 Issand, ärata meis ülevoolav tänu Sinu vastu. * Hb 10,1.11-18; Mk 14,32-42
4. Laupäev Mispärast peaksid paganad ütlema: 'Kus on nüüd nende Jumal?' Aga meie Jumal on taevas, ta teeb kõik, mis temale meeldib. Ps 115,2.3 Jumala nähtamatu olemus, tema jäädav vägi ja jumalikkus on ju maailma loomisest peale nähtav, kui mõeldakse tema tehtule. Rm 1,20 Issand, ava meie silmad ja süda nägema kõiges Sinu tahtmist ja väge. * Lk 18,31-43; Mk 14,43-52
PALMIPUUDEPÜHA (PALMARUM) Nõnda peab ülendatama Inimese Poeg, et igaühel, kes usub, oleks temas igavene elu. Jh 3,14.15 Jh 12,12-19; Fl 2,5-11; Ps 88 Jutlus: Hb 12,1-3
5. Pühapäev Rahvakogudes tänage Jumalat. Ps 68,27 Järgmisel päeval kuulis pühadeks kogunenud suur rahvahulk, et Jeesus tuleb Jeruusalemma, ja palmipuude oksi võttes läks rahvas välja talle vastu ja hüüdis: 'Hoosanna! Õnnistatud olgu, kes tuleb Issanda nimel, Iisraeli kuningas!' Jh 12,12-13 Jeesus, Sina oled meie kuningas. Alandlik ja kõikvõimas, kuningas üle aegade. *
6. Esmaspäev Kuigi ma kirjutan temale väga palju oma seadusi, peetakse neid võõraks asjaks. Ho 8,12 Mina olen selleks sündinud ja selleks tulnud maailma, et ma annaksin tunnistust tõe kohta. Igaüks, kes on tõe seest, kuuleb minu häält. Jh 18,37 Tänan Sind Jeesus, et tulid päästma kadunut. Tänan, et Sina oled Tõde igale kuuljale. * Mt 26,6-13; Mk 14,53-65
7. Teisipäev Issand, Iisraeli kuningas, on su keskel, enam pole sul vaja näha õnnetust. Sf 3,15 Jeesus ütles jüngritele: 'Miks te olete nii arad? Kuidas teil ei ole usku?' Mk 4,40 Meie usk on väike ja me oleme kartlikud elu erinevates olukordades. Palume Sind: kasvata usaldust Sinu vastu! * Ii 38,1-11 Ii 42,1-6; Mk 14,66-72
8. Kolmapäev Anna mulle tagasi rõõmustus sinu päästest, ja heameelne Vaim toetagu mind! Ps 51,14 Teie kurbus muutub rõõmuks. Jh 16,20 Rõõmus meel on kristlase pärisosa, tema olemus. Tänu Sulle, et Sinus muutuvad kurbuse päevad hõiskamiseks. * Lk 22,1-6; Mk 15,1-15
SUUR NELJAPÄEV Tema on mälestuse seadnud oma imetegudele. Halastaja ja armuline on Issand. Ps 111,4 Jh 13,1-15(34-35); 1Kr 11,23-26; Mk 15,16-23 Jutlus: Hb 2,10-18
9. Neljapäev Tulge, lähme leevendama Issanda palet ja otsima vägede Issandat! Minagi lähen! Sk 8,21 Kui nad olid laulnud kiituslaulu, läksid nad välja Õlimäele. Mk 14,26 Tänan Sind Issand, et Sa oled leitav ka paganatele. Tänan, et Sinu kutse on ka meie rahvale. *
SUUR REEDE Sest nõnda on Jumal maailma armastanud, et ta oma ainusündinud Poja on andnud, et ükski, kes temasse usub, ei hukkuks, vaid et tal oleks igavene elu. Jh 3,16 Jh 19,16-30; 2Kr 5,(14b-18)19-21; Mk 15,24-41 Jutlus: Js (52,13-15); 53,1-12
10. Reede Õnnis on mees, kes kardab Issandat, kellele väga meeldivad ta käsud. Ps 112,1 Tema vermete varal te olete terveks saanud. Teie olite ju nagu eksijad lambad, kuid nüüd te olete pöördunud oma hingede Karjase ja Ülevaataja poole. 1Pt 2,24-25 Jeesus, Sinu ristis on meie elu. Aita meil pöörduda kogu südamega Sinu kui hingede Karjase poole. *
11. Laupäev Kui meie süüteod tunnistavad meie vastu, siis, Issand, toimi meiega oma nime kohaselt! Jr 14,7 Kristus kandis ise meie patud oma ihus üles ristipuule, et meie, olles surnud pattudele, elaksime õigusele. 1Pt 2,24 Issand, anna andeks! Anna andeks meie üleastumised, meie isekus. Palun kingi tervenemist nii hingele kui ka ihule. * 1Pt 3,18-22; Mk 15,42-47
1. ÜLESTÕUSMISPÜHA Kristus ütleb: Ma olin surnud, ning ennäe, ma elan igavesest ajast igavesti ning minu käes on surma ja surmavalla võtmed. Ilm 1,18 Mk 16,1-8; 1Kr 15,1-11; Mk 16,1-8 Jutlus: 1Kr 15,19-28
12. Pühapäev Vaata, pimedus katab maad ja pilkane pimedus rahvaid, aga sinu kohal koidab Issand ja sinu kohal nähakse tema auhiilgust. Js 60,2 Nädala esimesel päeval väga vara, kui päike oli just tõusmas, tulid Maarja-Magdaleena ja Jaakobuse ema Maarja ja Saloome haua juurde. Ja nad ütlesid üksteisele: 'Kes küll veeretab meil kivi hauakambri ukse eest ära?' Mk 16,2-3 Kristus on üles tõusnud! Isa, Sinu arm on mõõtmatu – tänu, tänu, tänu! *
2. ÜLESTÕUSMISPÜHA Lk 24,13-35; 1Kr 15,12-20; Mk 16,9-20 Jutlus: Ap 10,34a.36-43
13. Esmaspäev Jaakob läks oma teed. Aga temale tulid vastu Jumala inglid. 1Ms 32,2 Ingel pöördus naiste poole ja ütles: 'Minge kiiresti, öelge tema jüngritele, et ta on üles äratatud surnuist! Ja vaata, ta läheb teie eele Galileasse, seal te saate teda näha.' Mt 28,5.7 Issand, kinnita meie usku. Ava meie silmad nägema Sinu tõelist olemust. *
14. Teisipäev Äkitselt ligineb mu õiglus, ilmub mu pääste ja mu käsivarred mõistavad rahvaile kohut. Js 51,5 Kiidetud olgu Jumal, meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes oma suurest halastusest on meid uuesti sünnitanud elavaks lootuseks Jeesuse Kristuse ülestõusmise läbi surnuist. 1Pt 1,3 Tänu Sulle Issand, kes Sa halastad, kes Sa kutsud, kes Sa hoiad, kes Sa annad meile uue elu. * Jh 20,1-10; 1Kr 15,1-11
15. Kolmapäev Issand, su Jumal, on olnud sinuga, sul ei ole midagi puudunud. 5Ms 2,7 Paulus kirjutab: Me näitame end Jumala abilistena kõiges: suures kannatlikkuses, ahistustes, hädades, kitsikustes, kui kurvad, aga ikka rõõmsad; kui vaesed, kes siiski paljusid rikkaks teevad; kui need, kellel ei ole midagi ja kelle päralt on kõik. 2Kr 6,4.10 Issand puhasta ja valgusta meid oma Vaimuga, et võiksime Sinust tunnistust anda. * Jh 20,11-18; 1Kr 15,12-19
16. Neljapäev Häda neile, kes on iseenese silmis targad ja iseenese meelest arukad! Js 5,21 Meie ei ole saanud maailma vaimu, vaid Vaimu, kes on Jumalast, et me võiksime teada, mida Jumal meile armust kingib. 1Kr 2,12 Issand, milline on minu osa, milline on minu töö Sinu koguduses? Kingi selgust, alandlikku meelt ja ustavust. * Jh 21,1-14; 1Kr 15,20-28
17. Reede Ole mulle kaitsjaks kaljuks, kuhu ma aina saan minna! Sina oled käskinud mind päästa. Ps 71,3 Küll Issand kisub mu välja igast kurjast teost ja viib mu varjule oma taevasesse kuningriiki. 2Tm 4,18 Minu lootus on Sinus, Issand. Hoia ja kaitse – kinnita usku. * Lk 24,36-47; 1Kr 15,29-34
18. Laupäev Isegi toonekurg taeva all teab oma seatud aega, turteltuvi, pääsuke ja rästas peavad kinni oma tulemisajast, aga minu rahvas ei tunne Issanda Seadust. Jr 8,7 Jeesus Kristus on loovutanud iseenda meie eest, et meid lunastada kõigest ülekohtust ja puhastada endale pärisrahvaks, innukaks headele tegudele. Tt 2,14 Issand, puhasta meid, õpeta elama Sinu Sõna järgi. * Lk 24,1-12; 1Kr 15,35-49
2. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (QUASIMODOGENITI) Kiidetud olgu Jumal, meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes oma suurest halastusest on meid uuesti sünnitanud elavaks lootuseks Jeesuse Kristuse ülestõusmise läbi surnuist. 1Pt 1,3 Jh 20,19-29; 1Pt 1,3-9; Ps 16 Jutlus: Js 40,26-31
19. Pühapäev Ta hoidis oma rahvast nagu oma silmatera. 5Ms 32,10 Ära karda, sa pisike karjake, sest teie Isal on hea meel anda teile kuningriik! Lk 12,32 Tänan Sind Issand, et Sina hoiad oma rahvast kui kallist aaret, mille oled ohvriverega lunastanud. Kaota mu hirm maailma ähvarduste ees - ja juhi mind oma riiki. *
20. Esmaspäev Issand ütles: Sest ma tean Aabrahamist, et ta käsib oma poegi ja järeltulevat sugu hoida Issanda teed ning teha, mis õige ja kohus. 1Ms 18,19 Et te olete saanud patust vabaks ja Jumala orjadeks, on teie vili pühitsuseks ja selle lõpp on igavene elu. Rm 6,22 Jeesus, Sina oled meid vabastanud hukatusest ja toonud meile igavese elu Jumala kirkuses. Tänu Sulle päästmise eest! * 1Ms 32,22b-32; 1Kr 15,50-58
21. Teisipäev Taaniel toodi august välja ning tema küljes ei leitud ühtegi viga, sellepärast et ta oli uskunud oma Jumalasse. Tn 6,24 Valvake, seiske usus, olge mehised, saage tugevaks! 1Kr 16,13 Taanielil oli usk, mis tõi ta välja kõige raskematestki olukordadest. Issand kinnita meie usku, et suudaksime oma elu lõpetada võitjatena. * Ii 42,7-13(14-17) 1Kr 16,1-12
22. Kolmapäev Ja ma vandusin sulle ning tegin sinuga lepingu, ütleb Issand Jumal, ja sa said minu omaks. Hs 16,8 Nüüd te olete kõik usu kaudu Jumala lapsed Kristuses Jeesuses. Gl 3,26 Tänu usu eest, tänu usu hoidmise eest, tänu lapseseisuse eest Jeesuses Kristuses! * Js 66,6-13; 1Kr 16,13-24
23. Neljapäev Mina olen su valmistanud, sa oled mu sulane: Iisrael, ma ei unusta sind! Js 44,21 Ärge siis heitke ära oma julgust, mis saab suure palga! Hb 10,35 Issand, Sa oled oma valitud rahvast saatnud ja hoidnud tänase päevani, toonud läbi erinevatest olukordadest. Palume Püha Vaimu, et me ei eksiks Sinu teedelt. Hoia ja kinnita meie usku. * Jh 17,9-19; 1Pt 1,1-12
24. Reede Issand, pea meeles, ära tee tühjaks oma lepingut meiega! Jr 14,21 Ustav on Jumal, kelle poolt te olete kutsutud osadusse tema Poja Jeesuse Kristuse, meie Issandaga. 1Kr 1,9 Me täname, et Sina, Issand, oled ustav ja hea. Ka siis, kui me komistame, annad Sa kahetsejale uue võimaluse. * 1Pt 2,1-10; 1Pt 1,13-16
25. Laupäev Issand on siis jälle rõõmus sinu pärast, millest sinul on kasu, nõnda nagu ta oli rõõmus sinu vanemate pärast. 5Ms 30,9 Jeesus ütleb: Kui teie peate minu käske, siis te jääte minu armastusse, nõnda nagu mina olen pidanud oma Isa käske ja jään tema armastusse. Seda ma olen teile rääkinud, et minu rõõm oleks teis ja teie rõõm saaks täielikuks. Jh 15,10-11 Issand, anna jõudu Sinu järel käia. Kasvata meie usku, et armastus Sinu vastu lööks leegitsema. * Ap 8,26-39; 1Pt 1,17-21
3. ÜLESTÕUSMISAJA PÜHAPÄEV (MISERICORDIAS DOMINI) Kristus ütleb: Mina olen hea karjane. Minu lambad kuulevad minu häält ja mina tunnen neid ja nad järgnevad mulle ning ma annan neile igavese elu. Jh 10,11.27.28 Jh 10,11-16(27-30) 1Pt 2,21b-25; Ps 136 Jutlus: Hb 13,20-21
26. Pühapäev Ma hüüdsin oma kitsikuses Issanda poole ja tema vastas mulle. Jn 2,3 Ja tuli üks sünagoogi ülemaid nimega Jairus, langes Jeesust nähes ta jalge ette maha ja palus teda väga: 'Mu tütreke on hinge vaakumas. Oh et sa tuleksid, paneksid käed tema peale, et ta saaks terveks ja jääks ellu!' Ja Jeesus läks temaga. Mk 5,22-24 Ma tänan Jumalat, kes on kõikvõimas. Ma tänan Jumalat, kel on võimus haiguse ja surmagi üle. *
27. Esmaspäev Aadam ja tema naine peitsid endid Issanda Jumala palge eest. 1Ms 3,8 Te ei ole saanud orjuse vaimu, et peaksite jälle kartma, vaid te olete saanud lapseõiguse Vaimu, kelles me hüüame: 'Abba! Isa!' Rm 8,15 Tänan Sind Jeesus, kes Sa oled meid vabastanud hirmust, kes Sa oled meid tõstnud lapse seisusesse ja andnud õiguse öelda Kõigeväelisele: Isa! * Jh 10,1-10; 1Pt 1,22-25
28. Teisipäev Pöörake nüüd oma süda ja hing Issandat, oma Jumalat, otsima! 1Aj 22,19 Jookske nõnda, et teie auhinna saate! 1Kr 9,24 Issand, tahan Sulle ustavaks jääda lõpuni. Palun hoia ja kaitse mind, kinnita usku. * Mt 9,35-10,1(2-4)5-7; 1Pt 2,1-10
29. Kolmapäev Tee oma jõudu mööda kõike, mida su käsi suudab korda saata. Kg 9,10 Teenige Issandat tüdimatu innuga ja vaimult tulisena. Rm 12,11 Issand, ärata mind, sütita minus uus igatsus Sinu järele. * Jh 17,20-26; 1Pt 2,11-17
30. Neljapäev Jumal on tõesti hea Iisraelile, nendele, kes on puhtad südamelt. Ps 73,1 Armsad, kui meie süda ei süüdista, siis on meil julgus Jumala ees ja mida me iganes palume, seda me saame temalt, sest me peame tema käske ja teeme, mis on tema silmis meelepärane. 1Jh 3,21-22 Issand puhasta minu süda, uuenda mind igal päeval, et võiksin olla Sinu tunnistaja. * Ef 4,(8-10)11-16; 1Pt 2,18-25


§ 5 Sotsiaalhoolekandelise abi andmine
§ 6 Tähtajad sotsiaalhoolekandelise abi korraldamisel
1 Sotsiaaltoetuste liigid
§ 7 Sotsiaaltoetuste liigid
3 Eakate tähtpäeva toetus
§ 9 Eakate tähtpäeva toetus
5 Koolitee alustamise toetus
§ 11 Koolitee alustamise toetus
6 Ühekordne toetus
7 Riiklikku pensioni saavate isikute bussisõidutoetus
§ 13 Riiklikku pensioni saavate isikute bussisõidutoetus
8 Hooldajatoetus
§ 15 Hooldajatoetuse määramine
§ 16 Hooldajatoetuse maksmine ja hooldajatoetuse määr
§ 17 Hooldajatoetuse maksmisest keeldumine
§ 18 Hooldajatoetuse maksmise lõpetamine, peatamine, ümberarvestamine
§ 23 Koduteenuse põhiteenuste loetelu
§ 24 Koduteenuse tugiteenuste loetelu
§ 25 Koduteenuse vajaduse hindamine
§ 26 Koduteenuse osutamine
§ 27 Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse eesmärk ja sisu
§ 28 Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse määramine
3 Täisealise isiku ja puudega lapse hooldus
§ 30 Puudega lapse hoolduse eesmärk ja sisu
§ 31 Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise taotlemine
§ 32 Hooldusvajaduse hindamine
§ 33 Hoolduse seadmine ja hooldaja määramine
§ 34 Hooldaja kohustused
§ 35 Hoolduse seadmisest ja hooldaja määramisest keeldumine
§ 36 Hoolduse lõpetamine
4 Eluruumi tagamine
§ 37 Eluruumi tagamise eesmärk ja sisu
§ 38 Puudega isikule eluruumi tagamine
§ 39 Eluruum
§ 40 Eluruumi taotlemine ja üürilepingu sõlmimine
4 Alusetult saadu tagastamine ja vaidemenetlus
RT IV, 22.12.2016, 25
Vastu võetud 10.03.2016 nr 2
RT IV, 24.03.2016, 25
08.12.2016 RT IV, 22.12.2016, 4 25.12.2016, rakendatakse 01. jaanuarist 2017.a
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja lõike 2 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1 ja lõike 2 alusel.
Määrusega sätestatakse Häädemeeste valla eelarvest sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord.
(1) Sotsiaalhoolekandelist abi on õigus taotleda isikul, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Häädemeeste vald või isikul, kelle rahvastikuregistri järgset elukohta ei saa kindlaks määrata, kuid kes abi vajamise ajal viibib Häädemeeste valla haldusterritooriumil.
(2) Kooskõlastatult isiku rahvastikuregistrisse kantud elukoha järgse kohaliku omavalitsuse üksusega võib sotsiaalhoolekandelist abi osutada isikule, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht ei ole Häädemeeste vald.
(3) Vältimatut abi on õigus taotleda isikul, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole Häädemeeste vald, kuid kes viibib abi vajamise ajal Häädemeeste valla haldusterritooriumil.
§ 5. Sotsiaalhoolekandelise abi andmine
(1) Sotsiaalhoolekandelise abi andmist korraldavad Häädemeeste Vallavalitsus (edaspidi: Vallavalitsus) ja Häädemeeste Sotsiaalkeskus (edaspidi: Sotsiaalkeskus).
(2) Sotsiaaltoetuse andmine või mitteandmine isikule otsustatakse käesolevas määruses sätestatud juhtudel haldusaktiga.
(3) Sotsiaalteenuse osutamine või mitteosutamine isikule otsustatakse haldusaktiga või halduslepinguga. Sotsiaalteenuse osutamine otsustatakse halduslepinguga eelkõige juhul kui sotsiaalteenuse osutamise tingimused määratakse kindlaks Vallavalitsuse ja sotsiaalteenuse saaja või Vallavalitsuse, sotsiaalteenuse saaja ja kolmanda isiku koostöös.
(4) Sotsiaalhoolekandelise abi saamiseks esitab isik või tema esindaja Vallavalitsusele või Sotsiaalkeskusele käesolevas määruses sätestatud juhtudel vormikohase või vabas vormis avalduse ning vajadusel kuludokumendid ja muud tõendid, mis on vajalikud sotsiaalhoolekandelise abi saamise õiguse väljaselgitamiseks.
§ 6. Tähtajad sotsiaalhoolekandelise abi korraldamisel
(1) Sotsiaalhoolekandelise abi andmine otsustatakse kümne tööpäeva jooksul isikult avalduse saamisest või muu sotsiaalhoolekandelise abi saamise õiguse tekkimise aluseks oleva sündmuse toimumisest, asjaolu saabumisest või tingimuse täitmisest arvates.
(3) Vallavalitsus maksab sotsiaaltoetuse välja hiljemalt 30 kalendripäeva jooksul otsuse tegemisest arvates, kui käesolevast määrusest ei tulene varasem tähtaeg.
1. jagu Sotsiaaltoetuste liigid
§ 7. Sotsiaaltoetuste liigid
(1) Häädemeeste valla eelarvest makstakse järgmisi sotsiaaltoetusi:
2) eakate tähtpäeva toetus;
4) koolitee alustamise toetus;
5) ühekordne toetus majandusraskustesse sattunud pere hädavajalike kulutuste osaliseks katmiseks;
6) riiklikku pensioni saavate isikute bussisõidutoetus;
7) hooldajatoetus.
(2) Toetusi makstakse Häädemeeste valla eelarves selleks ettenähtud rahaliste vahendite olemasolul.
(1) Sünnitoetuse suurus on 400 eurot.
(2) Toetust makstakse lapse emale või isale, kui laps on sünni registreerimisel kantud rahvastikuregistri järgi Häädemeeste valla elanikuks.
(3) Toetust makstakse sünnitõendi alusel.
3. jagu Eakate tähtpäeva toetus
§ 9. Eakate tähtpäeva toetus
(1) Eakate tähtpäeva toetuse suurus on 50 eurot.
[RT IV, 22.12.2016, 4 - jõust. 25.12.2016, rakendatakse 01. jaanuarist 2017.a]
(2) Toetust makstakse alates 75.eluaastast juubeli puhul vallavalitsuse korralduse alusel, toetuse annab üle Sotsiaalkeskuse juhataja.
(3) Toetuse maksmiseks esitab eelnõu Vallavalitsusele Sotsiaalkeskus.
4. jagu Matusetoetus
(1) Matusetoetuse suurus on 100 eurot.
(2) Toetust makstakse rahvastikuregistri alusel Häädemeeste valla elaniku surma korral surmatõendi alusel.
(3) Toetus makstakse isikule, kelle avalduse alusel surm registreeriti.
(4) Matusetoetuse taotlemise õigus ja väljamaksmine ei sõltu taotleja elukohast.
5. jagu Koolitee alustamise toetus
§ 11. Koolitee alustamise toetus
(1) Koolitee alustamise toetust makstakse Häädemeeste valla elanike registris olevate I klassi minevate laste vanematele 100 eurot.
(2) Toetus makstakse välja kooli direktori poolt kinnitatud I klassi õpilaste nimekirja alusel.
6. jagu Ühekordne toetus
(1) Ühekordset toetust majandusraskustesse sattunud pere hädavajalike kulutuste osaliseks katmiseks.
(2) Ühekordset toetust makstakse vähekindlustatud isikule või perele.
(3) Ühekordse toetuse määramise aluseks on taotleja kirjalik avaldus käesoleva määruse lisa nr 1 vormis, millele tuleb märkida, milleks toetust taotletakse, vajalik summa, perekonna sissetuleku suurus ja pangakonto number või märge, et toetust soovitakse saada sularahas.
(5) Avaldus esitatakse Sotsiaalkeskusele, kus kontrollitakse avalduse ja teiste esitatud dokumentide õigsust ja esitatud andmete vastavust tegelikkusele. Sotsiaalkeskus võib vajaduse korral nõuda taotlejalt täiendavaid selgitusi või lisadokumente.
(6) Ühekordse toetuse määramise, sealhulgas summa suuruse, otsustab Sotsiaalkeskuse ettepaneku alusel Vallavalitsus korraldusega.
(7) Toetus kantakse taotleja arvelduskontole või makstakse välja sularahas.
7. jagu Riiklikku pensioni saavate isikute bussisõidutoetus
§ 13. Riiklikku pensioni saavate isikute bussisõidutoetus
(1) Riikliku pensioni saavate isikute bussisõidutoetust võivad taotleda mittetöötav vanaduspensioni, töövõimetuspensioni või rahvapensioni saav isik eriarsti juures käimiseks.
(2) Toetust makstakse esitatud sõidupiletite alusel 100 % ulatuses pileti maksumusest, kuid mitte rohkem kui 12 sõidukorra eest aastas.
(3) Toetuse taotlemiseks esitatakse Sotsiaalkeskusele:
1) avaldus käesoleva määruse lisa nr 2 vormis millel on eriarstile suunamist kinnitav perearsti kinnitus või eriarsti kinnitus vastuvõtul viibimise kohta;
2) sõidupiletid;
3) isikut tõendav dokument (koopia);
4) pensionitunnistus (koopia).
(4) Riiklikku pensioni saavate isikute bussisõidutoetuse määramise otsustab Sotsiaalkeskuse ettepaneku alusel Vallavalitsus.
(5) Toetus makstakse välja taotleja pangaarvele kandmisega iga kvartali viimasel kuupäeval (31.03; 30.06; 30.09; 31.12) 1 kord kvartalis.
8. jagu Hooldajatoetus
1) Vallavalitsuse korraldusega 3-18-aastase keskmise, raske või sügava puudega lapse hooldajaks määratud isikule või kohtu poolt määratud keskmise, raske või sügava puudega lapse eestkostjale, kes elab koos hooldatavaga rahvastikuregistri andmetel Häädemeeste vallas, kes ei saa töötada puudega lapse kasvatamise tõttu ning kellel ei ole puuetega inimeste sotsiaaltoetuse seaduse mõttes rasket ega sügavat puuet;
2) Vallavalitsuse korraldusega 18-aastase või vanema inimese hooldajaks määratud teovõimelisele isikule või eestkostjale, kes elab rahvastikuregistri andmetel Häädemeeste vallas ning kellel ei ole puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse mõttes rasket või sügavat puuet.
§ 15. Hooldajatoetuse määramine
(1) Hooldajatoetuse määramise aluseks on hooldatava või tema esindaja poolt Sotsiaalkeskusele esitatud kirjalik vabas vormis taotlus ja seda põhjendavad dokumendid.
(2) Taotlust põhjendavateks dokumentideks on:
(3) Sotsiaalkeskusel on õigus nõuda täiendavaid dokumente või selgitusi.
(4) Ettepanekud hooldajatoetuse määramiseks või toetusest keeldumiseks esitab Sotsiaalkeskus Vallavalitsusele kinnitamiseks kuu aja jooksul arvates taotluse laekumise kuupäevast.
(5) Toetuse saajad ja makstava toetuse suuruse kinnitab Sotsiaalkeskuse ettepanekul Vallavalitsus korraldusega ja teavitab otsusest hooldatavat ja hooldajat kirjalikult 5 tööpäeva jooksul istungi toimumise päevast arvates.
§ 16. Hooldajatoetuse maksmine ja hooldajatoetuse määr
§ 17. Hooldajatoetuse maksmisest keeldumine
§ 18. Hooldajatoetuse maksmise lõpetamine, peatamine, ümberarvestamine
(2) Hooldajatoetuse maksmine peatatakse, kui hooldatav viibib haiglaravil enam kui 30 kalendripäeva.
(3) Hooldajatoetuse saaja on kohustatud teavitama Sotsiaalkeskust kirjalikult asjaoludest, mis toovad kaasa hooldajatoetuse maksmise lõpetamise, peatamise või toetuse suuruse muutumise.
(4) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse või peatatakse hooldajatoetuse maksmist tingivate asjaolude tekkimise kuule järgneva kuu 1. kuupäevast alates.
(5) Hooldajatoetuse suuruse ümberarvestamine toimub hooldatava hooldusvajaduse muutumisel.
(6) Arvestust hooldajate määramise ja hooldajatoetuse maksmise kohta peab Sotsiaalkeskus.
(7) Hooldajatoetusega kaasnevad maksud kannab Vallavalitsus vastavalt kehtivatele õigusaktidele ja esitab vajalikud andmed ravikindlustuse andmekogusse.
(8) Hooldajatoetuse saaja poolt valeandmete esitamisel on Vallavalitsusel õigus liigselt makstud summad tagasi nõuda.
(9) Toetuse saajal on õigus toetuse määramise või sellest keeldumise otsuse vaidlustamiseks taotleda hooldusvajaduse ümberhindamist.
Vallavalitsuse poolt korraldatavad sotsiaalteenused on:
3) täisealise isiku hooldus;
4) puudega lapse hooldus;
5) eluruumi tagamine.
(1) Sotsiaalkeskus selgitab välja abi saamiseks pöördunud isiku abivajaduse ja sellele vastava abi.
(1) Käesolevas korras nimetatud sotsiaalteenuse osutamise eest võib võtta tasu seaduses sätestatud korras.
(2) Sotsiaalteenuste eest tasumise tingimused, korra ja tasumäärad kehtestab Vallavalitsus.
(1) Koduteenus on Vallavalitsuse poolt Sotsiaalkeskuse kaudu korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on täisealise isiku iseseisva ja turvalise toimetuleku tagamine kodustes tingimustes, säilitades ja parandades tema elukvaliteeti.
(3) Koduteenuse korraldamisel kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
1) põhiteenus- isiku hooldamine igapäevase toimetuleku tagamiseks;
2) tugiteenus – isiku toimetuleku toetamine teatud teenuseliikidega;
3) täielik kõrvalabi – koduteenuse osutamine hooldustöötaja poolt iga päev;
4) osaline kõrvalabi – koduteenuse osutamine mitte igapäevaselt.
§ 23. Koduteenuse põhiteenuste loetelu
Koduteenuse põhiteenused on:
1) toiduainete ja majapidamistarvetega varustamine (tellimuste vastuvõtmine, kaupade ostmine ja kojuviimine, toiduainete tuppatoomine hoidlast (juurvili, hoidised jm), valmistoidu kojutoomine, abistamine toidu valmistamisel (kartulite koorimine, juurvilja puhastamine, külma toidu valmistamine jne), toidunõude pesemine ja kappidesse paigutamine, esmaste majapidamistarvetega varustamine, kojutoomine, abistamine söömisel;
2) eluaseme korrastamine (põrandate pühkimine ja pesemine, prügiämbri tühjendamine, tolmu pühkimine, vaipade puhastamine, kloppimine, voodi korrastamine, pesu triikimine, riiete pisiparandused, pesu pesemise korraldamine);
3) kliendi pesemisvõimaluste korraldamine (pesemisvõimaluste korraldamine; abistamine pesemisel, abistamine riietumisel, väljanägemise korrastamine);
4) abistamine eluaseme kütmisel, vee tuppa toomine (küttematerjalide muretsemine, tellimine, kojutoomise korraldamine, küttematerjalide saagimise, lõhkumise, ladumise korraldamine, küttematerjali tuppatoomine, abistamine kütmisel ja tuha väljaviimine, vee tuppatoomine, lumekoristustööd).
§ 24. Koduteenuse tugiteenuste loetelu
Koduteenuse tugiteenused on:
1) kommunaal- ja muude maksete tasumine, toetuste taotlemine (kommunaal- ja muude maksete korraldamine, toetuste taotlemine ja raha kättetoimetamise korraldamine);
2) abistamine arstiabi korraldamisel (arsti kojukutsumine ja vajadusel visiidi äraootamine, abistamine raviasutuse külastamisel, kliendi külastamine tema ajutisel viibimisel haiglas; ravimite muretsemine ja kojutoomine, abistamine ravimite manustamisel);
3) abistamine remont -ja teenustööde korraldamisel (korteri kommunikatsioonirikete ja pisiremonttööde korraldamine, olmetehnika remondi korraldamine);
4) abistamine kevadisel ja sügisesel suurpuhastusel (akende pesemise korraldamine, akende soojustamise korraldamine, abistamine kappide, panipaikade korrastamisel, abistamine kardinate vahetamisel, armatuuride puhastamisel;
5) abistamine ühekordsetel asjaajamistel (ajalehtede, ajakirjade tellimine, abistamine arhiivitõendite jm muretsemisel, abistamine raamatutega varustamisel raamatukogu baasil, abistamine muudel ühekordsetel asjaajamistel;
6) vestlus ja teabe edastamine (kliendi ärakuulamine, teabe edastamine muudatustest ja täiendustest õigusaktides, mis on seotud kliendi huvidega).
§ 25. Koduteenuse vajaduse hindamine
§ 26. Koduteenuse osutamine
(1) Koduteenust osutatakse täielikku või osalist kõrvalabi vajavatele isikutele.
(2) Koduteenuse osutamine toimub isiku enda või teda esindava isiku poolt Sotsiaalkeskusele esitatud avalduse alusel.
(3) Kõrvalabi vajaduse kindlaksmääramiseks täidab sotsiaaltöötaja kodukülastuse põhjal abivajaja kliendikaardi kahe nädala jooksul avalduse laekumise päevast arvates.
(4) Otsus koduteenuse osutamise kohta tehakse teatavaks isikule tema vanust ja arengutaset arvestaval viisil hiljemalt ühe kuu jooksul avalduse laekumise päevast arvates.
(5) Koduteenuse osutamiseks sõlmitakse kliendi (või teda esindava isiku) ja Sotsiaalkeskuse vahel kirjalik leping, milles määratakse muuhulgas kindlaks kõrvalabi vajaduse määrast tulenevalt teenuse osutamise maht ja teenuste loetelu, mis tagavad isiku iseseisva toimetuleku kodustes tingimustes.
(6) Koduteenuse osutamise leping kuulub läbivaatamisele lähtudes kliendi vajadustest, kuid mitte harvem kui üks kord aastas.
(7) Kui isikul puuduvad seadusjärgsed ülalpidajad, osutatakse kliendile koduteenuseid tasuta.
(8) Seadusjärgsete ülalpidajate olemasolul lähtutakse teenustasu maksmisel Vallavalitsuse kehtestatud teenuste hinnakirjast ja koduteenuse osutamise teenustasus lepitakse kokku kolmepoolselt: klient, tema seadusjärgsed ülalpidajad ja sotsiaaltöötaja. Koduteenuse osutamise eest makstava teenustasu suurus sõltub kliendile osutatava kõrvalabi määrast.
(9) Koduteenuse osutamist korraldab ja selle üle arvestuse pidamise eest vastutab Sotsiaalkeskus.
§ 27. Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse eesmärk ja sisu
Väljaspool isiku kodu osutatav üldhooldusteenus on Vallavalitsuse poolt Sotsiaalkeskuse kaudu korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla.
§ 28. Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse määramine
Vallavalitsus koostab koostöös Sotsiaalkeskuse, teenust saava isiku ja teenuseosutajaga teenuse osutamise haldusakti või halduslepingu, määrates selles muu hulgas kindlaks kõrvalabi vajaduse määrast tulenevad toimingud, mis tagavad isiku turvalisuse ja toimetuleku hooldusteenuse kasutamise ajal.
3. jagu Täisealise isiku ja puudega lapse hooldus
(1) Täisealise isiku hooldus on Vallavalitsuse poolt Sotsiaalkeskuse ettepanekul korraldatav sotsiaalteenus täisealisele (18-aastasele ja vanemale) isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks.
(2) Hooldust teostab Vallavalitsuse määratud isik. Hooldus seatakse ja hooldav isik määratakse hooldatava nõusolekul.
(4) Hooldajaks määratakse teovõimelise isiku või eestkostja, kes elab rahvastikuregistri andmetel Häädemeeste vallas ning kellel ei ole puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse mõttes rasket või sügavat puuet.
§ 30. Puudega lapse hoolduse eesmärk ja sisu
(1) Puudega lapse hooldus on Vallavalitsuse poolt Sotsiaalkeskuse ettepanekul korraldatav sotsiaalteenus 3-18-aastase keskmise, raske või sügava puudega lapsele, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks.
(2) Hooldust teostab Vallavalitsuse määratud isik.
(4) Puudega lapse puhul seatakse hooldus ja määratakse hooldajaks üks vanematest või võõrasvanem last kasvatavate vanemate kokkuleppe alusel; eestkostja või sotsiaalhooldekande seaduse §-s 129 nimetatud isik. Juhul, kui vanemad ei jõua hooldaja isiku suhtes omavahel kokkuleppele, määrab puudega lapsele hooldaja Vallavalitsus. Hooldajaks võib määrata isiku, kelle elukoht asub rahvastikuregistri andmetel Häädemeeste vallas ning kellel ning kellel ei ole puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse mõttes rasket või sügavat puuet.
§ 31. Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise taotlemine
(1) Taotluse hoolduse seadmiseks esitab hooldust vajav isik või puudega lapse hooldajaks hakata sooviv isik Sotsiaalkeskusele koos isikut tõendava dokumendi ja arstliku ekspertiisi otsusega puude raskusastme kohta. Taotlusele lisatakse võimaliku hooldaja isikut tõendav dokument ja hooldatava kirjalik nõusolek talle hooldaja määramise kohta.
(2) Kui esitatud taotluses on puudusi või on jäetud esitamata nõutavad dokumendid, määrab Sotsiaalkeskus taotlejale vähemalt 5-päevase tähtaja puuduse kõrvaldamiseks.
§ 32. Hooldusvajaduse hindamine
§ 33. Hoolduse seadmine ja hooldaja määramine
(1) Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise otsustab Vallavalitsus korraldusega hiljemalt 30 päeva jooksul taotluse saamise päevast arvates.
(2) Hooldus seatakse ja hooldaja määratakse tähtajaliselt:
(3) Hooldajaks määratud isikul on õigus taotleda hooldajatoetust käesolevas määruses kehtestatud korras.
§ 34. Hooldaja kohustused
§ 35. Hoolduse seadmisest ja hooldaja määramisest keeldumine
§ 36. Hoolduse lõpetamine
(1) Hooldus lõpetatakse ja hooldaja vabastatakse hoolduskohustusest Vallavalitsuse korraldusega järgmistel juhtudel:
(3) Vallavalitsus otsustab hoolduse lõpetamise ja hooldaja hoolduskohustusest vabastamise hiljemalt 10 päeva jooksul vastava taotluse saamisest või vastavast asjaolust teadasaamisest arvates.
4. jagu Eluruumi tagamine
§ 37. Eluruumi tagamise eesmärk ja sisu
Eluruumi tagamine on Vallavalitsuse poolt Sotsiaalkeskuse kaudu korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on eluruumi kasutamise võimaluse kindlustamine isikule, kes ei ole sotsiaalmajanduslikust olukorrast tulenevalt võimeline enda ja oma perekonna vajadustele vastavat eluruumi tagama.
§ 38. Puudega isikule eluruumi tagamine
Isikuid, kellel on puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puudest tingituna raskusi eluruumis liikumise, endaga toimetuleku või suhtlemisega, abistab Vallavalitsus eluruumi kohandamisel või sobivama eluruumi saamisel.
§ 39. Eluruum
Eluruum on Häädemeeste vallale kuuluv ühest või mitmest toast ja abiruumidest koosnev Häädemeeste Vallavolikogu otsuse alusel sotsiaaleluruumiks tunnistatud eluruum sotsiaalteenust vajavatele isikutele.
§ 40. Eluruumi taotlemine ja üürilepingu sõlmimine
(1) Eluruumi võib taotleda isik, kelle enda eluruum on muutunud elamiskõlbmatuks või isikud, kes muudel asjaoludel on sattunud väljapääsmatusse olukorda.
(2) Eluruumi kasutusse saamiseks esitab taotleja kirjaliku taotluse Sotsiaalkeskusele. Taotluses märgitakse taotleja nimi, elukoht, taotlejaga koos eluruumi kasutavate isikute (pereliikmete) nimed, vanused ja eluruumi taotlemise alus.
(3) Vajadusel on Sotsiaalkeskusel õigus nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid (pensionitunnistuse koopia, puude raskusastet tõendava dokumendi koopia, kinnipidamiskohast vabanemist tõendava dokumendi koopia, kohtuotsuse koopia eluruumist väljatõstmise kohta, lastekodust või erikoolist tagasipöördumist tõendava dokumendi koopia, taotleja passi või muu isikut tõendava dokumendi koopia).
(4) Eluruumi kasutusse andmise otsustab Vallavalitsus korraldusega.
(5) Eluruumi kasutusse andmise kohta sõlmitakse üürileping. Eluruumi kasutamine toimub üürilepinguga määratud tingimustel.
(6) Tasu eluruumi kasutamise eest (üür) ning selle tasumise kord ja tähtajad määratakse Vallavalitsuse kehtestatud hindade alusel. Lisaks üürile tasub eluruumi kasutaja kommunaal- ja muude talle osutatavate teenuste eest.
(7) Eluruumi üürnikul ei ole õigust anda korterit või selle osa allüürile.
4. peatükk Alusetult saadu tagastamine ja vaidemenetlus
Isik, kes leiab, et sotsiaalhoolekandelise abi korraldamisel tehtud otsuse või toiminguga on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi, võib esitada vaide Vallavalitsusele.
Määrus jõustub 01. aprillil 2016. a.
Lisa 1 Avaldus ühekordse toetuse taotlemiseks
Lisa 2 Avaldus bussisõidutoetuse taotlemiseks


Viru-Nigula valla tunnustusavalduste andmise kord – Riigi Teataja
Viru-Nigula valla tunnustusavalduste andmise kord
Viru-Nigula valla tunnustusavalduste andmise kord - sisukord
§ 3 Valla aukodanik
§ 4 Valla teenetemärk
§ 5 Elutöö preemia
§ 6 Valla aasta tegu
§ 7 Valla aunimetus
§ 8 Tänukiri
§ 9 Tunnustusavalduse taotlemine
§ 10 Esildiste esitamise tähtaeg
§ 11 Esildiste läbivaatamine
§ 12 Tunnustusavalduse andmise otsustamine
§ 13 Tunnustusavalduste kätteandmine
§ 15 Aukodaniku märgi või teenetemärgi kandmise õigus
§ 16 Aumärkide kandmine
RT IV, 14.05.2020, 1
Vastu võetud 07.05.2020 nr 6
Määrus kehtestatakse Viru-Nigula Vallavolikogu 28.03.2018 määruse nr 13 „Viru-Nigula valla põhimäärus“ § 5 alusel.
(1) Määrusega sätestatakse Viru-Nigula valla poolt antavate tunnustusavalduste liigid, nende kirjeldused, tunnustusavalduste taotlemise ja andmise tingimused ning aukodaniku märgi ja teenetemärgi kandmise alused.
(2) Tunnustuse eesmärk on väärtustada ja tunnustada üksikisikuid, asutusi ning organisatsioone, kes on tööalase või ühiskondliku tegevusega andnud olulise panuse Viru-Nigula valla inimeste elukvaliteedi tõstmisele, hariduse, kultuuri ja spordi edendamisele ning valla maine arendamisele.
(1) Viru-Nigula valla tunnustusavalduste liigid on:
3) elutöö preemia;
4) valla aasta tegu;
5) valla aunimetus;
6) tänukiri.
(2) Auraamatu ja tunnustatute registri pidamist, aukodaniku märkide, teenetemärkide, meenete ja nende juurde kuuluvate tunnistuste, sh ka tänukirjade valmistamist ning nende üle arvestust, tellimist ja hoidmist korraldab Viru-Nigula vallavalitsuse kui ametiasutuse (edaspidi ametiasutus) kantselei.
§ 3. Valla aukodanik
(1) Viru-Nigula valla aukodanikuks nimetamine on valla antava tunnustuse kõrgeim aste.
(2) Aukodaniku nimetus antakse füüsilisele isikule vallapoolse erilise austusavaldusena väljapaistvate teenete või valla arengule olulist mõju avaldanud tegevuse eest.
(3) Aukodaniku nimetus antakse põhjendatud juhtudel üldjuhul ühele inimesele aastas. Aukodaniku nimetusega kaasneb aukodaniku märk (Lisa 1), rahaline preemia ja tunnistus.
(4) Vastavalt Viru-Nigula Vallavolikogu (edaspidi volikogu) otsusele võivad valla aukodaniku nimetusega kaasneda avalikud õigused ja hüved, näiteks valla korraldatavatel kultuuriüritustel, ujulas ja spordisaalides jm eluaegne tasuta käimise õigus, tasuta sotsiaalteenuse võimaldamine vms.
(5) Aukodaniku nimetus antakse isikule vaid üks kord.
(6) Viru-Nigula valla aukodaniku märk on valmistatud hõbetatud ja kuumemailitud vasesulamist. Märgi diameeter on 38 mm. Märk koosneb kahest kihist. Aluspõhi on kujundatud reljeefsest rukkilille ornamendist, mis on kaetud läikiva juveliiremailiga (sinine PANTONE 286C, hõbetatud). Sellele on joodetud Viru-Nigula valla vapp, mille ümber hõbetatud osa ülaosas on tekst „AUKODANIK“ ja alaosas kumeral osal tekst „VIRU-NIGULA VALD”. Märgi tagaküljel on rinnanõel ning graveeritud märgi väljaandmise järjekorra number.
(7) Aukodaniku nimetusega üle antava tunnistuse allkirjastavad volikogu esimees ja Viru-Nigula vallavanem (edaspidi vallavanem). Tunnistusel on kujundatud värviliselt aukodaniku märk, fikseeritud selle järjekorranumber, saaja nimi, teenete lühikirjeldus ja üleandmise kuupäev. Tunnistus kinnitatakse valla vapipitsatiga.
§ 4. Valla teenetemärk
(1) Viru-Nigula valla teenetemärk (Lisa 2) on valla aukodaniku nimetuse järel tähtsuselt järgmine vallapoolse tunnustuse avaldamine.
(2) Teenetemärk antakse füüsilisele isikule vallapoolse austusavaldusena vallale osutatud väljapaistvate teenete, tulemusliku koostöö või vabatahtliku abi ja toetuse eest hariduse, kultuuri, sotsiaal, tervishoiu, majanduse ja muudes valdkondades.
(3) Teenetemärke antakse põhjendatud juhtudel kord aastas ühele või mitmele füüsilisele isikule koos vastava tunnistuse ja hinnalise kingituse või rahalise preemiaga.
(4) Viru-Nigula valla teenetemärk (suurusega ca 23x33 mm) on valmistatud hõbetatud ja kuumemailitud vasesulamist. Madalamad pinnad on matistatud ja kõrgemad läikivad. Viljapead on modelleeritud, kaetud läikiva juveliiremailiga (hõbetatud). Viru-Nigula valla vappi ümbritseva hõbetatud raami alaosas on tekst „VIRU-NIGULA VALD”. Sinise (PANTONE 286C) lindilõike laius on 30 mm, lõike keskel on 4 mm laiune hõbedane joon. Teenetemärgi tagaküljele on graveeritud märgi väljaandmise järjekorra number.
(5) Teenetemärk antakse isikule vaid üks kord.
(6) Teenetemärgiga koos üle antava tunnistuse allkirjastavad volikogu esimees ja vallavanem. Tunnistusel on kujundatud värviliselt teenetemärk ja kirjutatud selle järjekorra number, saaja nimi, teenete lühikirjeldus ja üleandmise kuupäev. Tunnistus kinnitatakse valla vapipitsatiga.
§ 5. Elutöö preemia
(1) Elutöö preemia antakse tunnustusavaldusena auväärsesse ikka jõudnud füüsilisele isikule, kes oma pikaajalise pühendunud tööalase või ühiskondliku tegevusega on andnud panuse Viru-Nigula valla hüvanguks.
(2) Elutöö preemia on rahaline tunnustus, millega kaasneb tänukiri.
(3) Elutöö preemia antakse isikule vaid üks kord.
§ 6. Valla aasta tegu
(1) Tunnustusavalduse „Viru-Nigula valla aasta tegu“ kategooriad on järgmised:
1) haridus- ja noorsootöövaldkond;
2) kultuuri- ja spordivaldkond;
3) sotsiaal- ja tervishoiuvaldkond;
4) ettevõtlusvaldkond;
5) vabaühenduste ja vabatahtliku töö valdkond.
(2) Tunnustusavalduse andmisega jagatakse igas kategoorias vallapoolset tunnustust ühele füüsilisele ja/või juriidilisele isikule eelneval kalendriaastal tehtud silmapaistva teo või tegude eest, millega kandidaat on kaasa aidanud vastava valdkonna arengule vallas, maakonnas või üleriigilisel tasandil, tuues tuntust Viru-Nigula vallale.
(3) Tunnustusavalduse andmisega kaasneb meene ja tänukiri.
(4) Tunnustusavaldust jagatakse kõikides kategooriates maksimaalselt üks kord aastas.
§ 7. Valla aunimetus
(1) Valla aunimetus antakse erilise austusavaldusena:
1) külale, alevikule või selle elanikule väljapaistva tegevuse eest asustusüksuse arendamisel ja seeläbi elu edendamisel Viru-Nigula vallas;
2) haridus- ja kultuuriasutusele, ühendusele või haridus- ja kultuuritöötajale, kelle silmapaistev tegevus, saavutused ja isiklik eeskuju on oluliselt kaasa aidanud valla elu edendamisele;
3) võistkondadele, treeneritele ja sportlastele, kelle silmapaistvad saavutused valla esindamisel ja isiklik eeskuju on oluliselt kaasa aidanud valla tuntuse saavutamisele ja elu edendamisele;
4) vallas silmapaistvalt heakorrastatud objektidele järgmises kolmes kategoorias:
- eramute ja kortermajade kinnistud;
- külad;
- asutuste ja ettevõtete kinnistud.
(2) Aunimetuse andmisega jagatakse igas kategoorias vallapoolset tunnustust füüsilisele või juriidilisele isikule eelneval kalendriaastal tehtud teo või tegude või silmapaistva saavutuse eest, millega kandidaat on kaasa aidanud vastava valdkonna arengule vallas, maakonnas või üleriigilisel tasandil, tuues tuntust Viru-Nigula vallale.
(3) Valla aunimetused võivad olla näiteks Viru-Nigula valla „Aktiivseim külaselts“, „Heakorrastatuim küla“, „Aasta treener“, „Aasta sportlane“ jne.
(4) Aunimetuse andmisega kaasneb meene ja tänukiri.
(5) Tunnustusavaldust jagatakse kõikides kategooriates maksimaalselt üks kord aastas.
§ 8. Tänukiri
(1) Valla tänukirja annab ametiasutus tunnustusavaldusena füüsilisele või juriidilisele isikule, samuti isikute ühendusele, kes oma pühendunud tegevuse või teenetega on andnud panuse Viru-Nigula valla hüvanguks või seoses tähtpäevaga.
(2) Tänukiri vormistatakse formaat A4 suurusele Viru-Nigula valla sümboolikaga kujundatud kvaliteetpaberile. Tänukirjale kirjutatakse saaja nimi ja lühike tänukirja andmise põhjendus, kuupäev ning vajadusel muud andmed.
(3) Tänukirja allkirjastab vallavanem või tema määratud isik.
(4) Tänukiri antakse saajale kaantega, millel on Viru-Nigula valla sümboolika või raamitult. Tänukirjaga võib kaasneda meene.
(5) Vallavanem võib tänukirjaga autasustamise otsustada ka ilma vastava esildiseta.
§ 9. Tunnustusavalduse taotlemine
(1) Esildisi tunnustuse avaldamiseks on õigus esitada Viru-Nigula vallas elavatel ning tegutsevatel juriidilistel ja füüsilistel isikutel ja institutsioonidel.
(2) Esildised esitatakse etteantud vormil (Lisa 3) kirjalikult paberkandjal ametiasutuse kantseleisse või digitaalselt allkirjastatult ametiasutuse e-posti aadressile.
§ 10. Esildiste esitamise tähtaeg
(1) Põhjendatud esildis valla aukodaniku nimetuse ja teenetemärgi andmiseks tuleb esitada hiljemalt iga aasta 15. novembriks.
(2) Põhjendatud esildis elutöö preemia, aasta teo ja aunimetuse andmiseks tuleb esitada vähemalt 30 (kolmkümmend) päeva enne tunnustusavalduse kavandatavat üleandmist.
(3) Tänukirja andmise põhjendatud esildis tuleb esitada vähemalt 10 (kümme) tööpäeva enne tänukirja kavandatavat üleandmist.
(4) Ametiasutus informeerib avalikkust tunnustuse andmise esildiste esitamise võimalusest vähemalt 1 (üks) kuu enne esildiste esitamise tähtpäeva valla veebilehe ja vallalehe kaudu.
§ 11. Esildiste läbivaatamine
(1) Ametiasutuse kantselei registreerib kõik nõuetekohaselt vormistatud ja tähtajal saabunud esildised tunnustusavalduste andmiseks.
(2) Volikogu liikmetest moodustatud komisjon vaatab läbi nõuetekohaselt esitatud esildised valla aukodaniku nimetuse ja teenetemärgi andmiseks. Komisjonil on õigus küsida esildise esitajalt lisaselgitusi.
(3) Ametiasutuse valdkonnajuhtidest moodustatud komisjon vaatab läbi nõuetekohaselt esitatud esildised muude tunnustusavalduste andmiseks, välja arvatud:
1) määruse § 7 lõike 1 punktis 3 märgitud kategooriates, kus aunimetuste andmiseks esitab kandidaate ja vaatab esitatud esildised läbi Viru-Nigula valla spordinõukogu;
2) määruse § 7 lõike 1 punktis 4 märgitud kategooriates, kus aunimetuste andmiseks moodustatakse eraldi komisjon, mis koosneb vastavate erialaste teadmistega isikutest. Komisjon esitab kandidaate aunimetuste andmiseks ja vaatab läbi esitatud esildised.
(4) Vallavanem vaatab läbi nõuetekohaselt esitatud esildised tänukirja andmiseks. Vallavanemal on õigus paluda esildise esitajalt lisaselgitusi.
§ 12. Tunnustusavalduse andmise otsustamine
(1) Valla aukodaniku nimetuse ja teenetemärgi andmise otsustab volikogu.
(2) Tänukirjade andmise otsustab vallavanem.
(3) Muude tunnustusavalduste andmise otsustab Viru-Nigula Vallavalitsus kui täitevorgan (edaspidi vallavalitsus) vastava komisjoni või Viru-Nigula valla spordinõukogu esitatud ettepaneku alusel.
(4) Valla tunnustusavaldustega kaasnevate rahaliste preemiate suurused, vajadusel konkursi korraldamise tingimused ja tulemused kinnitab vallavalitsus korraldusega.
(5) Kõikide tunnustusavalduste liikide ja kategooriate osas võivad otsustajad väärikate kandidaatide puudumisel jätta tunnustuse jagamata või põhjendatud juhtudel anda tunnustusi üldjuhul ettenähtust enam.
(6) Käesoleva määruse §-s 6 toodud aasta tegude leidmiseks ja §-s 7 nimetatud aunimetuste andmiseks võib vallavalitsus välja kuulutada avaliku konkursi.
§ 13. Tunnustusavalduste kätteandmine
(1) Valla aukodaniku tiitli ja teenetemärgi annab tunnustatavale üle volikogu esimees või vallavanem.
(2) Valla aukodaniku tiitel omistatakse ning teenetemärk antakse tunnustatavale üle üldjuhul Eesti Vabariigi aastapäeva tähistamisel või mõnel muul valla või riigi tähtpäeval.
(3) Elutöö preemia antakse üldjuhul tunnustatavale üle isiku jaoks olulisel tähtpäeval (juubel, ametijuubel vms), vastavalt esildisel märgitule. Elutöö preemiaga kaasneva tänukirja annab üle vallavanem või tema määratud asendaja. Elutöö preemia kantakse üle tunnustatava pangakontole.
(4) Muude tunnustusavalduste üleandmise aeg ja koht valitakse vastavalt esildises märgitule või tehakse seda Eesti Vabariigi aastapäeva tähistamisel või mõnel muul valla või riigi tähtpäeval.
(1) Valla aukodaniku nimetuse, teenetemärgi ja elutöö preemia saajate nimed kantakse koos teenete lühikirjeldusega Viru-Nigula valla auraamatusse ja registrisse ning avalikustatakse valla veebilehel.
(2) Muid antud määruses sätestatud tunnustusavaldusi pälvinute nimed koos teenete lühikirjeldusega avalikustatakse valla veebilehel ja kantakse registrisse.
§ 15. Aukodaniku märgi või teenetemärgi kandmise õigus
Valla aukodaniku märki või teenetemärki (edaspidi koos aumärgid) võib kanda üksnes isik, kellele see on antud. Aumärgi kandmise õigust tõendab koos märgiga antav tunnistus.
§ 16. Aumärkide kandmine
(1) Aumärke kantakse üldjuhul ainult pidulike ja seltskondlike Viru-Nigula valla sündmuste puhul. Riiklike sündmuste puhul võib aumärki kanda ainult juhul, kui see on kooskõlas teenetemärkide seaduse ja selle alusel antud teiste õigusaktidega.
(2) Aumärki kantakse vasakul pool kuuerevääril või sellele vastaval kohal.
(3) Aumärgi kandmisel koos riiklike au- ja teenetemärkidega juhindutakse teenetemärkide seadusest ja muudest riigi õigusaktidest.
(1) Tunnistada kehtetuks Viru-Nigula Vallavalitsuse 06.12.2018 määrus nr 33 „Viru-Nigula valla tunnustusavalduste andmise kord“.
Lisa 1 Viru-Nigula valla aukodaniku märgi kirjeldus ja kujutis
Lisa 2 Viru-Nigula valla teenetemärgi kirjeldus ja kujutis
Lisa 3 Esildis Viru-Nigula valla tunnustuse avaldamiseks


text:
3-2-1-89-02 Riigikohus 18.06.2002
Apellatsioonikohus rikkus TsMS § 330 lg 6, kuna jättis vastamata apellatsioonkaebuse põhjendustele.
Põhikohustise täitnud käendajal tekib võlgniku vastu seaduslik tagasinõudeõigus, mille olemuse määravad TsK § 209 lg-d 1 ja 2. Käendajale lähevad üle kõik kreeditori õigused sh ka õigus saada põhivõlgniku ja endise võlausaldaja vahel täitmise tagamise vahendina kokku lepitud leppetrahvi ning viivist võlgnikupoolse kohustuse täitmisega viivitamise eest.
3-2-1-162-01 Riigikohus 21.12.2001
Käendajana tasus hageja pangale surnud võlgniku laenujäägi. TsK § 209 lg 1 kohaselt võlgniku asemel kohustise täitnud käendajale lähevad üle selle kohustise järgi kreeditori kõik õigused. Tulenevalt PärS § 130 lg-st 1 tekkis hagejal nõudeõigus tasutud summa ulatuses pärija vastu. Pärija ja kostja vahel koostatud võlakirjas kohustus kostja tasuma hagejale surnud võlgniku võla. Apellatsioonikohtu otsusest ei selgu, miks ei kohaldata TsK § 220 lg 1, mille kohaselt võib võlgnik oma võla teisele isikule üle kanda, kui kreeditor sellega nõustub. Kuna hageja esitas nõude kostja vastu, aktsepteeris ta võla ülekandmist.

matches:
Riigikohus
§ 330
§ 209
Riigikohus
§ 209
§ 130
§ 220