aia kaugus - Ehitusfoorum
aia kaugus
raudam1947
Liitunud: 07 Jaan 2017, 14:00
Lugemata postitus Postitas raudam1947 » 07 Jaan 2017, 14:19
Tere! Olen siin foorumis esmakordselt. Ma tahaks ehitada (kurja) naabri ja enda vahele aeda. Nii palju kui mina tean, peab see olema juba olemasolevast aiast teatud kaugusel. Probleem selles, et ma ei taha, et naaber enam minu aeda ei piiluks, mida ta teeb ja kirjutab lisaks kaebekirju. Piiriaed on olemas, aga sellest üle saab vaadata. Ilmselt on ette nähtud mingi kaugus ja lubatud kõrgus, vist 2 meetrit. Kas keegi teab? Elan Pärnus, siin võivad olla teised reeglid. Saaks muidugi ka linnavalitsusest teada, aga mul pole nendega just kõige sõbralikumad suhted. Help me, I´m feeling down! (Beatles)
Re: aia kaugus
Lugemata postitus Postitas Külaline » 07 Jaan 2017, 14:29
raudam1947 kirjutas: (kurja) naabri ja enda vahele aeda
raudam1947 kirjutas: Saaks muidugi ka linnavalitsusest teada, aga mul pole nendega just kõige sõbralikumad suhted. Help me, I´m feeling down! (Beatles)
Tere.Äkki peaks korra peeglisse vaatama,antud olukorras kus kõik kellega kokkupuutud tunduvad kurjad.
Pärnus on piirdeaia kõrguseks lubatud 1,2m.
Lugemata postitus Postitas Külaline » 07 Jaan 2017, 16:50
Jänkidel oli vanasõna:
Hea kõrge aed kasvatab häid naabreid!
Lugemata postitus Postitas raudam1947 » 07 Jaan 2017, 17:57
ega äkki külaline ei tea vahemaad piirdeaia ja "müüri" vahel? peegel paraku on suurest vaatamisest juba ära kulunud, parem oleks tõesti ilma kurjuse ja ise kurjaks muutumiseta elada.
Lugemata postitus Postitas Külaline » 07 Jaan 2017, 18:40
raudam1947 kirjutas: Ma tahaks ehitada (kurja) naabri ja enda vahele aeda. Nii palju kui mina tean, peab see olema juba olemasolevast aiast teatud kaugusel.
Ei ole selliseid nõudeid.
1. lõhud olemasoleva aia maani maha ja paigaldad endale meelepärase, ettekääne oleks renoveerimine.
2. rajad uue aia olemasoleva kõrvale, sisuliselt vastu, külge, põhjendus oleks, et ei meeldi vana aed.
1800mm kõrgusest vast naaber üle ei kiika.
Lugemata postitus Postitas raudam1947 » 07 Jaan 2017, 18:53
tänan, tundub olevat tõhus nõuanne, igaks juhuks kontrollin LVst üle.
Lugemata postitus Postitas Külaline » 08 Jaan 2017, 01:11
raudam1947 kirjutas: tänan, tundub olevat tõhus nõuanne, igaks juhuks kontrollin LVst üle.
Sellest odavam on istutada oma poolele lihtsalt hekk (eluuud). Pole vaja ehitusprojekti ega midagi, kasvab kiiresti.
Liitunud: 24 Mär 2010, 11:48
Võta ühendust Piirdeaiad
Lugemata postitus Postitas Piirdeaiad » 08 Jaan 2017, 08:14
Naabrite suhteid ja toimetamisis kahe kinnistu piiril reguleerib asjaõigusseadus.
Asjaõigusseaduse § 151 sätestab, et kui kaks kinnisasja on teineteisest eraldatud müüri, heki, kraavi, peenra või muu sellise asjaga, on see naabrite ühiskasutuses, sõltumata selle kuuluvusest. Piirirajatise kõrvaldamine käib ainult naabrite nõusolekul.
AÕS § 144 kohaselt on kinnisasja omanikul õigus nõuda, et naaberkinnisasjale ei püstitataks sellist rajatist, mille suhtes on alus eeldada, et see tekitab keelatud mõjutuse tema kinnisasjale. AÕS § 149 lg 1 sätestab, et kinnisasja omanikul on õigus ära lõigata ja endale võtta naaberkinnisasjalt tema kinnisasjale ulatuvad puude ja põõsaste juured, oksad ja viljad, kui need kahjustavad kinnisasja kasutamist ja naaber ei ole neid hoiatusele vaatamata selleks vajaliku aja jooksul kõrvaldanud. Sama paragrahvi lg 2 sätestab, et kui kinnisasja omanik lubab alles jätta tema kinnisasjale ulatuvad oksad, siis on tal õigus nende okste viljadele tema kinnisasja piirides oleva oksa ulatuses. Lõige 3 sätestab, et kinnisasja omanikul on õigus viljadele, mis on kukkunud tema kinnisasjale naaberkinnisasjalt kasvavalt puult või põõsalt.
Asjaõigusseaduse § 150 alusel on piiril kasvavad puud ja põõsad naabrite kinnisomandis.
Kui heki või kõrgete puude piiri lähedusse istutamine toob kaasa kahjulikud mõjud naaberkinnisasjale, tuleb lahendada tekkinud probleemid kas kokkuleppel või kohtu kaudu. Kinnisasja omanik on kohustatud taluma mõjutusi, kui need ei kahjusta oluliselt kinnisasja kasutamist. Kui kinnisasja kasutamine oluliselt kahjustub, võib omanik nõuda mõjutuste kõrvaldamist või lõpetamist vastavalt AÕS § 89, mis sätestab, et omanikul on õigus nõuda omandiõiguse igasuguse rikkumise kõrvaldamist, isegi kui rikkumine ei ole seotud valduse kaotusega. Kui on alust eeldada niisuguse rikkumise kordumist, võib omanik nõuda rikkumisest hoidumist.
Piirdeaed on ehitis, mis kuulub rajatiste hulka. Ehitusseadustiku alusel on vaja kohaliku omavalitsuse kirjalikku nõusolekut, kui püstitatakse detailplaneeringu koostamise kohustusega aladel maa-ala piiramiseks piirdeaedu, mille ehitamiseks on vajalikud kaevetööd.
Kaevetöödeks loetakse töid, mil kaevamine toimub sügavamal kui 30 cm. Kui kaevetöid ei tehta, siis luba vaja pole.
Kui Te soovite rajada piirdeaia otse kinnisasja piirile, see tähendab, et mingi osa piirdeaiast võib ulatuda osaliselt mõlemale maaüksusele (piirdeaed on piiri peal), siis saab seda teha üksnes naabritega kokkuleppel.
Sellisel juhul on tegemist piirirajatisega.
Kahe kinnistu vahelise piirde kõrgust linnavalitsus tavaliselt ette ei näe, see lepitakse kokku naabrite vahel. Küll aga on piirangud tänavapoolse piirdeaia kõrguse kohta.
Kui kinnistu omanik soovib piirdeaeda püstitada täies ulatuses oma kinnisasja piirdesse, peab ta arvestama naabrusõiguste sätteid https://www.riigiteataja.ee/akt/13335197 § 143, kuid piirdeaia rajamist naaber keelata ei saa.
Aiad, väravad, automaatika, liugväravad, tiibväravad
Puitaiad,võrkaiad, aiapostid, aialipid
http://www.piirdeaiad.ee
Lugemata postitus Postitas raudam1947 » 08 Jaan 2017, 08:40
Lugupeetud A. Sander!
Tänud seaduste eest, neid on alati hea teada. Paraku on tegemist keelega, mida ma hästi ei mõista. Seepärast lubage mul oma probleem veekord Teie ette seada.
1. Tavaline piirdeaed on olemas
2. Mul oleks vaja lisaaeda lubatud kõrgusega 1.80.
3. Kas sellise aia ehitamine minu territooriumile on välistatud? Või sõltub kõik sellest, kui kaugel piirdeaiast uus aed on?
4. Kokkulepet naabriga, kui sellist vaja peaks olema, kindlasti ei saavuta, sest kui ta enam meie aeda ei saa vaadata, siis ei saa ta enam kaebekirju kirjutada. Ärge, palun, saage minust valesti aru, ma lihtsalt tahan elada oma elu, olemata seejuuures teab mis Bakunin, pigem siis juba Kropotkin, kellele ei meeldinud sätitud ja särav väikekodanlus. Kui aed oleks vahel, oleks kõik korras.
Lugemata postitus Postitas truss » 08 Jaan 2017, 11:03
Inimesed, kes naabritega läbi ei saa peaks elama korteris
Selles mõttes, et kunagi ei ole ju nii, et üks naaber on 100% süüdi ja teine on inglike.
Lugemata postitus Postitas Piirdeaiad » 08 Jaan 2017, 11:09
Ei ole minulgi juriidilist haridust aga lugedes seadust saan aru et
1. Tavaline piirdeaed on olemas.
Kui see piirdeaed asub täpselt krundi piiril on tegemist piirirajatisega, ehk seda piiret saab muuta üksnes naabritega kokkuleppel.
2. Mul oleks vaja lisaaeda lubatud kõrgusega 1800mm.
Sellisel juhul peate uue piirdeaia rajama oma kinnistu piiridesse, kahe piirdeaia vaheline kaugus ei ole siin määrava tähtsusega.
Arvestama peab ainult naabrusõiguste sätteid.
AÕS § 144 kohaselt on kinnisasja omanikul õigus nõuda, et naaberkinnisasjale ei püstitataks sellist rajatist, mille suhtes on alust eeldada, et see tekitab keelatud mõjutuse tema kinnisasjale.
Näiteks võib kõrge piirdeaia ehitamine muuta naaberkinnisasjal valgusrežiimi kahjulikumaks. Sel juhul tuleb lahendada tekkinud probleemid kas omavahelisel kokkuleppel või siis kohtu kaudu.
On tänatud: 175 korda
Lugemata postitus Postitas Urmas » 08 Jaan 2017, 11:17
Piirdeaiad kirjutas: Kui heki või kõrgete puude piiri lähedusse istutamine toob kaasa kahjulikud mõjud naaberkinnisasjale, tuleb lahendada tekkinud probleemid kas kokkuleppel või kohtu kaudu. Kinnisasja omanik on kohustatud taluma mõjutusi, kui need ei kahjusta oluliselt kinnisasja kasutamist. Kui kinnisasja kasutamine oluliselt kahjustub, võib omanik nõuda mõjutuste kõrvaldamist või lõpetamist vastavalt AÕS § 89, mis sätestab, et omanikul on õigus nõuda omandiõiguse igasuguse rikkumise kõrvaldamist, isegi kui rikkumine ei ole seotud valduse kaotusega. Kui on alust eeldada niisuguse rikkumise kordumist, võib omanik nõuda rikkumisest hoidumist.
Kui jätta kõrvale kõrgemast piirdest tekkiv "varjude mäng", siis teemaalgataja naabrit võib tabada stress, et ta ei saa enam piiluda naabri aeda ja stress võib olla oluline terviserikete põhjustaja, mis omakorda võib viia inimese invaliidsuseni. Naabri mure on ainult kohtus ära tõestada, et stress ja selle tagajärjed tulenesid just kõrgemast piirdeaiast, mitte tema ebatervest uudishimust naabri tegevuse vastu.
Lugemata postitus Postitas raudam1947 » 08 Jaan 2017, 13:49
jah, ja kõrgem aed varjab ju valgust, see aga oli üks esimene etteheide meie saraaalustele, see, et nad polnud aiast ettenähtud 4 meetri kaugusel, oli ainult ettekääne, mida LV pidi paratamatult reaalseks pidama, valgus ei saanud olla tõsiselt võetav tegur. aga mine sa tea, muidugi pole kõik pärnakad sellised, kuid piisab ühest ja elu on lörris.
Lugemata postitus Postitas Külaline » 08 Jaan 2017, 13:57
truss kirjutas: Inimesed, kes naabritega läbi ei saa peaks elama korteris
Huvitav loogika, kortermajas on pinged maandatud?
Inimesed on nii erinevad ja seda pahatahtlikust, kadedust jms. jampsi on kõigis inimestes, kellel rohkem, kellel vähem.
Seepärast ongi parim naaber see, kelle suitsevat korstent näed kaugelt metsa tagant.
Külaline kirjutas: Jänkidel oli vanasõna:
See lause ütleb kõik.
Lugemata postitus Postitas Urmas » 08 Jaan 2017, 14:40
Üks väga lihtne ja dekoratiivne variant teha praktiliselt läbipaismatu looduslik aed on teha see metsviinapuudest. Selleks on sul vaja oma krundi poole iga paari meetri tagant paigaldada 2m post paari konksuga ja nende vahele/külge tõsta 6 või 8mm armatuurvõrk. Piki aia perimeetrit istutad 0,5m vahedega metsviinapuu "eelidandatud"(noh, et juurekesed oleks all) pistoksad ja paari aasta pärast on sul ilus roheline naabritõke. 0,5 m võiksid vana aia ja uue tõkke vahele jätta, kus koer saaks vabalt jooksmas ja naabri peale haukumas käia.
Kavatsen sellise aia maale teha, sest naaber tegi oma krundil lageraiet ja kuidagi lagedavõitu vaatega jäi meie krundi üks külg. Ei vaja selline aed ka erilist hooldust.
Lugemata postitus Postitas pikk88 » 09 Jaan 2017, 09:50
Metsviinapuu miinuseks on vist see, et talvel paistab kaitsemüür ikka läbi. Pealegi on seal varitsemas oht, et kui asi lõppeks kasvama läheb ja peaks otsustama mööda naabri puumaja seina üles ronima hakata siis võib sul paari aasta pärast reaalne jama kaelas olla. Olen paari sellist maja näinud, kus sein tänu sellele mädaniku sisse võttis.
P.S. Kui külaline trussikutes suudab mu naabrimutile selgeks teha, et tal on aeg korterisse kolida siis ma oleks talle nõus terve õlle välja tegema. Võib-olla isegi kaks...
Lugemata postitus Postitas anduke88 » 09 Jaan 2017, 10:15
Kusjuures endal samamoodi plaan ehitada aed. Ei ole kõrval naaber vahtimas, vaid on parkla. Ja seal lihtsalt suvakad. No ei tunne end oma aias üldse koduselt, kogu aeg mingi kõõritamine käib aeda või käiakse aia taga kusel, samal ajal kahele poole üle aia kiigates. No on kultuur ikka, eksju. Ma ei tea, mida on aias nii olulist vahtida.
Täpselt sama asi plaanis.
Kohalikult OM sai uuritud, tegelikult on piir 1,2m, olemasolev võrkaed on ees kuskil 1,4m peal. Aga mis sealt kasu, kui läbi näeb. 1,8m aia kohe välistasid, kuid mul jäi kõrvu sõnakõlks. Vaadates kruntide asetusi, siis parkla pool ja minu vahel on tegelikult veel üks pisike krunt, mis teeb tolle krundi piiri mitte välisaiaks, vaid siseaiaks.
Nimelt see 1,2 m kehtib välisaiale ehk välimisele piirdeaiale ehk see mis on ala sinu kinnistust kinnistu ees oleva tee poole.
Sõnagi pole mainitud, mis on aia kõrgus kahe naabri vahel. See ei ole kinnistu väline piir. See on erinevate sarnaste kinnistute omavaheline sisepiir.
Vaat seepärast mõnel ongi 2 meetrine tara vahele ehitatud. Ja siis mõtled, et kuidas see on küll saadud.
Ja kui sellega ei saa miskit, no siis keegi ei keela sissepoole miskit muud ehitada. Ala väljas 1,2 meetrine võrkaed, sees, näiteks mõni cm võrkaiast, kasvõi samade postide külge, on tehtud näiteks 1,8 meetrine tihe plankaed. Vajadusel näiteks tooks uued postid ala 5 cm sissepoole ja sinna uus aeg ehk keskele jääb nö nomanzone.
Mul teisel krundil naaber ehitas minu ja tema enda vahele uue puitaia. Mingit luba ega midagi ei küsitud. Lihtsalt lõi vana aia postidelt maha (vist 1,6m) ja pani vähemalt 1,8m aia asemele (pole viitsinud isegi õle mõõta). Keegi ei kobisenud, isegi ühtegi valla luba ega paberit tal pole.
Ja küsiks, kuskohast see elupuu istutamine odav on? Mis maksab 1 elupuu mis on näiteks 1,4m, või 1,6m kõrge? Palju maksab kokku need puud ütleme 50m pikkuselt vs 50 m poste ja puitaed? Sama hind või ainult 2x hinnavahe?
Omal ühel teisel krundil on elupuud, no küll kasvab aeglaselt ja kohe sugugi ei kasvata kahe puu vahelist ala täis. 2a möödas.
Lugemata postitus Postitas Külaline » 09 Jaan 2017, 12:00
Krundi piirdeaed - saab olla ainult krundi piiril.
Kui aed on 1m krundi piirist seespool siis see pole enam krundi piirdeaed.
Teed kasvõi 2m kõrge plangu ja nimetad selle koerajalutusalaaiaks.
Kui keegi küsib koera kohta siis ütled naabrile, et plaanid tulevikus võtta sellise koera kes hüppab üle 1,8m aia ja sa lood tingimusi suure koera võtmiseks.
marjake
aia kaugus ja kõrgus
Lugemata postitus Postitas marjake » 08 Aug 2017, 22:08
Arvan, et siin ei ole viiskas nalja visata.
Meile tekkisid ka uued naabrid ja põrgu lahti.
Peame kuulama 24/7 mingit tümpsu, õhupüssi pauke.
Kui palusime rahu, siis nüüd ehitatakse sõna otseses mõttes müür ette (puidust).
Peaaegu minu piiri peale, varjab päikese, taimed enam ei kasva.
Mind huvitab ka kui kõrge võib nö. see aed olla ja kui kaugel minu piirist?
Tõesti, mida teha?
Lugemata postitus Postitas Külaline » 08 Aug 2017, 22:21
Vaata detailplaneeringust - kruntide piirded.
Lugemata postitus Postitas Külaline » 09 Aug 2017, 10:04
Olen 1.91 pikk, vahel tänaval jalutades ja vaadates üle aedade, mis on täpselt minu silmade kõrgusel, olen mõelnud, et ilmselt on need ehitatud just selleks, et tänaval kõndivad inimesed üle ei näeks?
Ja et kuna mina näen, siis kas minu liikumisega tänaval liigub minuga kaasa miski pidev stressilaine... ?
Lugemata postitus Postitas Külaline » 09 Aug 2017, 10:30
Mina tegin metsviinapuust.
Naabri krunt oli lihtsalt kole silmale vaadata. Pluss veel see, et kogu kola, mis neile endale jalgu jäi, tõstsid nad jalust ära ja loomulikult aia äärde.
Lasin lammutusest üle jäänud põrandalauad pikuti kolmeks ja kipsikruvidega lõõtsaks kokku. Oli hea kõrgust reguleerida - kui venitasid pikemaks, muutus ka madalamaks.
Rohelise septikuga pintseldasin üle ja praeguseks on käinud vast 15 aastat vähemalt. Kes sinna viinapuu sisse näeb, püsti ta igatahes püsib, kuigi naabrid toetavad oma kola endiselt sinna vastu ja on oht, et kukub ümber.
Ainus viga, et õhtupäikese pool… tahaks rohkem valgust. ja metsviinapuu ise areneb kah rohkem seal päikese pool, mina omalt poolt seda sõrestikku talvel isegi näen.
Metsviinapuu kasvamine võtab muidugi paar aastat aega. Ja metsviinapuu on kevadel suht hiline lehtima. Samas osta seda pole tarvis, kellel juba on, sellel ajab pidevalt uusi võrseid, mida peab hävitama - uuri tuttavatelt.
Mul muidugi suur krunt kah. kui ikka kitsas olemine, siis vist jah planku vaja… või tee telgiriidest. See 1.80 jääb jah madalaks, naaber ronib kasti peale.. 
Lugemata postitus Postitas grete » 16 Sept 2017, 14:40
Mida teha, kui naaber eemaldas meie ühise piirdeaia? Kuhu pean kaebuse esitama vms? Aed oli küll väsinud moega, aga oli ikkagi olemas. Meilt ei küsitud ega isegi ei mainitud midagi.
Naabrid ise on sellised, et rääkida nendega pole võimalik. Esiteks ei pea nad meid üldse sõnaõiguslikeks ja teised nende ainus kõnestiil on röökimine. Seega tuleb meil asja väga ametlikult ja kirjalikult ajama hakata.
Lugemata postitus Postitas Külaline » 16 Sept 2017, 15:34
grete kirjutas: ↑
16 Sept 2017, 14:40
Kui aed oli krundi piiril ja ühine, siis võib naaber,
sulle ka aia lammutamise eest 50% arve esitada.
delfidebiilik
Liitunud: 07 Nov 2017, 11:29
Lugemata postitus Postitas delfidebiilik » 05 Jaan 2018, 10:50
Tee meeter lai maapirni peenar oma krundi peale aia äärde enda ja naabri vahele.
Las ta kasvab seal rahulikult ning kahe-kolme aasta pärast on sul 2-4 meetrine kõrgune müür suveks-sügiseks vähemalt ees. Talvel nagunii väga palju väljas ei asjata ning peenra jaoks pole kellegi luba ka vaja.
Boonusena saad äärest mõne salati sisse nokkida ja silmale ilusam vaadata lilli kui lolli ja naaber las ussitab omaette palju jaksab, aga vähemalt sinu tuju ei riku.
Sugulasel on 2 maja edasi naaber, kes vanadusest keeras peast ära ja käis ja karjus pidevalt, et teised lasevad solki nende aeda ja käis aia taga röökimas kui grilliti jms.
Palusid mult neid taimi ning nüüd on rahu majas.
Või istuta kuusehekk, mida ei lõika paarkümmend aastat.
Näidispildil olev talunaine pole asjaga seotud, vaid pilt on näitamaks, et selline "peenar" on päris vägev privaatsuse tagaja.


Kaitseministeeriumi arstliku vaidekomisjoni töökord – Riigi Teataja
Kaitseministeeriumi arstliku vaidekomisjoni töökord
Kaitseministeeriumi arstliku vaidekomisjoni töökord - sisukord
§ 1 Kaitseministeeriumi arstliku vaidekomisjoni ülesanded
§ 2 Vaidekomisjoni töö korraldamine
§ 3 Vaidekomisjoni esimehe ülesanded
§ 4 Vaidekomisjoni esimehe ja liikmete õigused
§ 5 Vaidekomisjoni õigused
§ 6 Täiendava arstliku ekspertiisi tegemine
§ 7 Vaidekomisjoni otsus
§ 8 Vaideotsuse vorminõuded
§ 9 Vaidekomisjoni otsuse koostamine ja edastamine
§ 10 Vaidekomisjoni esimehe ja liikmete töö tasustamine ning lähetuskulude hüvitamine
§ 11 Vaidekomisjoni esimehe ja liikmete volituste lõppemine
RT I, 03.02.2017, 6
Vastu võetud 22.03.2013 nr 23
RT I, 25.03.2013, 10
28.11.2014 RT I, 03.12.2014, 8 01.01.2015
Määrus kehtestatakse kaitseväeteenistuse seaduse § 215 lõike 6 alusel.
§ 1. Kaitseministeeriumi arstliku vaidekomisjoni ülesanded
(1) Kaitseministeeriumi arstliku vaidekomisjoni (edaspidi vaidekomisjon) ülesanded on:
1) Kaitseressursside Ameti ja Kaitseväe arstliku komisjoni (edaspidi koos arstlikud komisjonid) otsuse peale esitatud vaide läbivaatamine;
11) Kaitseministeeriumi valitsemisala arstlike komisjonide tervise infosüsteemi päringutega seoses esitatud kaebuste lahendamine.
2) arstlike komisjonide töö metoodiline juhendamine.
(2) Vaide saamisel otsustab vaidekomisjon vaide läbivaatamise või tagastab vaide läbivaatamata haldusmenetluse seaduse kohaselt.
(3) Vaide läbivaatamiseks võtmisest teavitab vaidekomisjon vaide esitajat ja arstlikku komisjoni, kelle otsus on vaidlustatud, viie tööpäeva jooksul vaide esitamisest arvates.
(4) Arstlike komisjonide töö metoodilise juhendamise käigus annab vaidekomisjon juhiseid arstlike komisjonide töö korraldamiseks.
§ 2. Vaidekomisjoni töö korraldamine
Vaidekomisjoni töö korraldamisel Kaitseministeerium:
1) nimetab vaidekomisjoni esimehe ja liikmed ning määrab vaidekomisjoni esimehe äraolekul teda asendava liikme;
2) kutsub kokku vaidekomisjoni koosoleku vajaduse järgi;
3) väljastab vaidekomisjoni protokollilise otsuse alusel saatekirja täiendava terviseuuringuks või eriarsti konsultatsiooniks või taotluse eksperdihinnangu küsimiseks;
4) tagab vaidekomisjoni asjaajamise Kaitseministeeriumi asjaajamiskorra järgi, tegevuseks vajalikud tingimused ja vajaduse korral esindab vaidekomisjoni kohtus;
5) peab vaidekomisjoni esimehe ja liikmete töö tasustamiseks tööajaarvestust.
§ 3. Vaidekomisjoni esimehe ülesanded
Vaidekomisjoni esimees:
1) juhib vaidekomisjoni tegevust ja korraldab vaidekomisjoni pädevusse kuuluvate ülesannete täitmist;
2) allkirjastab vaideotsuse ja muu vaidekomisjoni nimel väljastata dokumendi;
3) täidab seaduse või muude õigusaktidega pandud kohustusi.
§ 4. Vaidekomisjoni esimehe ja liikmete õigused
Vaidekomisjoni esimehel ja liikmetel on õigus:
1) saada Kaitseväelt ja Kaitseressursside Ametilt vajalikku teavet vaide asjaolude kohta;
11) saada vaide esitaja nõusolekul tervise infosüsteemist teavet vaidekomisjoni ülesannete täitmiseks;
2) teha ettepanek vaide esitaja kutsumiseks vaidekomisjoni koosolekule;
3) avaldada vaidekomisjoni koosolekul oma arvamust enne otsuse tegemist;
4) jääda otsuse tegemisel eriarvamusele, mis vormistatakse kirjalikult vaidekomisjoni koosoleku protokollis;
5) saada vaidekomisjoni töös osalemise eest tasu ja lähetuskulude hüvitist kaitseväeteenistuse seaduse § 28 lõike 3 alusel kehtestatud kaitseministri määrusega sätestatud arstlike komisjonide liikmete töö tasustamise ja komisjoni töös osalemisega seotud lähetuskulu hüvitamise ulatuses ja korras.
§ 5. Vaidekomisjoni õigused
(1) Vaidekomisjonil on õigus vaide läbivaatamisel:
1) saada Kaitseväelt ja Kaitseressursside Ametilt vaidekomisjoni otsuse tegemiseks vajalikku teavet;
2) nõuda arstlikult komisjonilt, kelle otsus on vaidlustatud, vaide läbivaatamiseks vajalikud dokumendid kümne tööpäeva jooksul pärast vaide esitamise kohta teabe saamist;
3) otsustada täiendava arstliku ekspertiisi tegemine, kui vaide esitaja terviseseisundit ei ole võimalik kohapeal tehtava arstliku läbivaatuse käigus või isiku terviseseisundit kajastavate dokumentide alusel objektiivselt hinnata;
4) kutsuda vaide esitaja vaidekomisjoni koosolekule.
(2) Vaidekomisjonil on õigus vaideotsusega:
1) tunnistada arstliku komisjoni otsus täielikult või osaliselt kehtetuks;
2) teha arstlikule komisjonile ettekirjutus uue otsuse tegemiseks või toimingu sooritamiseks;
3) jätta vaie rahuldamata.
(3) Vaidekomisjonil on õigus vaide läbivaatamise käigus toimingute tegemiseks ja arstlike komisjonide töö metoodiliseks juhendamiseks teha otsuseid, mis vormistatakse vaidekomisjoni koosoleku protokollilise otsusega.
(4) Vaidekomisjonil on arstlike komisjonide töö metoodiliseks juhendamiseks õigus tutvuda arstlike komisjonide töökorraldusega.
(5) Vaidekomisjonil on õigus käesoleva määruse § 1 lõike 1 punktis 11 nimetatud kaebuse lahendamise käigus saada tervise infosüsteemi volitatud töötlejalt andmeid Kaitseministeeriumi valitsemisala arstlike komisjonide tervise infosüsteemi päringute tegemise kohta ning nõuda Kaitseministeeriumilt, Kaitseväelt ja Kaitseressursside Ametilt selgitusi päringute tegemise asjaolude kohta.
§ 6. Täiendava arstliku ekspertiisi tegemine
(1) Vaidekomisjon otsustab käesoleva määruse § 5 lõike 1 punktis 3 nimetatud juhul vaide esitaja saatmise tervishoiuteenuse osutaja juurde täiendavaks terviseuuringuks või eriarsti konsultatsiooniks või eksperdihinnangu küsimiseks (edaspidi täiendava arstliku ekspertiisi tegemine).
(2) Täiendava arstliku ekspertiisi tegemiseks väljastab Kaitseministeerium vaide esitajale saatekirja või eksperdile taotluse eksperdihinnangu saamiseks viie tööpäeva jooksul pärast täiendava arstliku ekspertiisi tegemise aja kokkuleppimist.
(3) Ekspertiisi tegemiseks on eksperdil õigus vaide esitaja välja kutsuda. Ekspert esitab vaidekomisjonile oma hinnangu kümne tööpäeva jooksul ekspertiisi tegemiseks vajalike andmete saamisest arvates.
(4) Täiendava arstliku ekspertiisi tegemise kulu kaetakse Kaitseministeeriumi eelarvest.
§ 7. Vaidekomisjoni otsus
(1) Vaidekomisjon on otsustusvõimeline, kui komisjoni koosolekust võtab osa vähemalt 2/3 vaidekomisjoni liikmetest, sealhulgas vaidekomisjoni esimees või teda asendav liige.
(2) Vaidekomisjoni otsus võetakse vastu vaidekomisjoni koosolekul osalevate liikmete häälteenamusega. Häälte võrdsel jagunemisel on otsustavaks vaidekomisjoni esimehe või teda asendava liikme hääl.
§ 8. Vaideotsuse vorminõuded
(1) Vaideotsus vormistatakse kirjalikult ning kinnitatakse vaidekomisjoni esimehe või teda asendava liikme allkirjaga ja vaidekomisjoni pitsati jäljendi või digitempliga.
[RT I, 03.12.2014, 8 - jõust. 01.01.2015]
(2) Vaideotsus registreeritakse.
(3) Vaideotsuses ei või olla täiendusi ja parandusi.
(4) Vaideotsuse kohustuslikud rekvisiidid on:
1) vaidekomisjoni koosolekust osavõtnud vaidekomisjoni liikme ees- ja perekonnanimi;
2) otsuse nimetus;
3) otsuse registreerimisnumber;
4) otsuse tegemise kuupäev ja koht;
5) isiku, kelle suhtes otsus tehakse, ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
6) otsuse tekst;
7) vaidlustamisviide;
8) haldusorgan või asutus, kellele väljastatakse otsuse väljavõte.
§ 9. Vaidekomisjoni otsuse koostamine ja edastamine
(1) Vaidekomisjonil on otsuse koostamisel aluseks Kaitseministeeriumi asjaajamiskord.
(2) Vaideotsus koostatakse kahes eksemplaris, millest üks edastatakse vaide esitanud isikule kümne tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates ja teine jääb Kaitseministeeriumile.
(3) Arstlikule komisjonile, kelle otsuse peale vaie esitati, ja vaideotsuses märgitud asutusele edastatakse kümne tööpäeva jooksul pärast vaideotsuse tegemist otsuse väljavõte, mille kinnitab vaidekomisjoni esimees või teda asendav liige oma allkirjaga ning vaidekomisjoni pitsati jäljendi või digitempliga.
(4) Arstliku komisjoni otsuse kehtetuks tunnistamisel edastatakse andmed vaideotsuse tegemise kohta Kaitseressursside Ametile kaitseväekohustuslaste registrisse kandmiseks.
(5) Vaidekomisjoni otsus arstlike komisjonide töö metoodiliseks juhendamiseks edastatakse arstlikele komisjonidele ja Kaitseministeeriumile kümne tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
§ 10. Vaidekomisjoni esimehe ja liikmete töö tasustamine ning lähetuskulude hüvitamine
(1) Vaidekomisjoni esimehe ja liikmete töö tasustatakse ning vaidekomisjoni töös osalemisega seotud lähetuskulu hüvitatakse kaitseväeteenistuse seaduse § 28 lõike 3 alusel kehtestatud kaitseministri määrusega sätestatud arstlike komisjonide liikmete töö tasustamise ja komisjoni töös osalemisega seotud lähetuskulu hüvitamise ulatuses ja korras.
(2) Vaidekomisjoni liikmele, kes on Kaitseministeeriumi või Kaitseväe ametnik või töötaja või tegevväelane, vaidekomisjoni töös osalemise eest tasu ei maksta.
(3) Vaidekomisjoni esimehe ja liikmete töö tasustamise kulu ning vaidekomisjoni töös osalemisega seotud lähetuskulu kaetakse Kaitseministeeriumi eelarvest.
§ 11. Vaidekomisjoni esimehe ja liikmete volituste lõppemine
(1) Vaidekomisjoni esimehe volitused lõpevad:
1) isiku avalduse alusel tehtud kaitseministri otsusega;
2) Kaitseministeeriumi kantsleri motiveeritud ettepanekul kaitseministri otsusega;
3) tema surma korral.
(2) Vaidekomisjoni liikme volitused lõpevad:
2) Kaitseministeeriumi kantsleri või vaidekomisjoni esimehe motiveeritud ettepanekul kaitseministri otsusega;
Käesolev määrus jõustub 1. aprillil 2013. a.


28.02.1995 otsus nr 498
1) sotsiaalhoolekanne – sotsiaalteenuste, sotsiaaltoetuste ja muu abi osutamise või määramisega seotud toimingute süsteem;
5) muu abi – sotsiaalse keskkonna parandamisele ja sotsiaalse turvalisuse suurendamisele suunatud tegevus, mis ei ole sotsiaalteenus;
7) sotsiaalregister – ühesuguseid mõisteid ja ühtseid klassifikaatoreid kasutav andmekogum sotsiaalteenust, sotsiaaltoetust või muud abi taotlevate isikute kohta;
11) sotsiaaltöötaja – vastava erialase ettevalmistusega kõrgharidusega isik.
(1) Sotsiaalteenuseid, sotsiaaltoetusi ja muud abi on õigus saada Eesti Vabariigi jurisdiktsiooni all oleva territooriumi alalisel elanikul, kui välislepinguga ei ole sätestatud teisiti. Alaliseks elanikuks on Eestis elav Eesti kodanik või Eestis elav välismaalane, kellel on alaline elamisluba.
(2) Enne 1990. aasta 1. juulit Eestisse asunud ja endise Eesti NSV alalise sissekirjutuse alusel Eestis viibival välismaalasel on õigus saada sotsiaalteenuseid, sotsiaaltoetusi ja muud abi Eestis viibimise juriidilise aluse tähtaja lõppemiseni.
(3) Pärast 1991. aasta 20. augustit Eestisse elama asunud eesti rahvusest välisriigi kodanikul või kodakondsuseta isikul, tema abikaasal ja lapsel on õigus saada sotsiaalteenuseid, sotsiaaltoetusi ja muud abi nagu Eesti alalisel elanikul.
(4) Eestis viibiv tähtajalise elamisloaga välismaalane on käesoleva seaduse subjektiks vastavalt välislepingule.
(1) Sotsiaalhoolekannet korraldavad Sotsiaalministeerium, maavalitsused ja kohalikud omavalitsused.
(2) Riiklikku sotsiaalhoolekannet korraldab Sotsiaalministeerium maavalitsuste kaudu.
(3) Maakonnas korraldab riiklikku sotsiaalhoolekannet maavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakond.
(5) Vabatahtlikult sotsiaalhoolekandes osalevad juriidilised ja füüsilised isikud osutavad sotsiaalteenuseid ja annavad muud abi Vabariigi Valitsuse, Sotsiaalministeeriumi, maavanema või kohaliku omavalitsusorganiga sõlmitud lepingu või valla- või linnavalitsuse poolt antud tegevusloa ja Sotsiaalministeeriumi poolt antud riikliku tegevuslitsentsi alusel.
§ 6. Sotsiaalministeeriumi ülesanded sotsiaalhoolekande juhtimisel ja korraldamisel
Sotsiaalministeeriumi ülesanded sotsiaalhoolekande juhtimisel ja korraldamisel on:
4) hoolekandetöötajate koolitusstandardi määramine, koolituse korraldamises osalemine ja töötajate atesteerimise korraldamine;
§ 7. Maavalitsuse ülesanded sotsiaalhoolekande korraldamisel
(1) Maavalitsuse ülesandeks sotsiaalhoolekande korraldamisel on koostöös kohalike omavalitsusorganite ning teiste juriidiliste ja füüsiliste isikutega oma pädevuse piires:
5) proteeside, ortopeediliste ja muude abivahenditega varustamine maakonnas;
(2) Maavanem või tema volitatud isik teostab järelevalvet maakonnas osutatavate sotsiaalteenuste ja muu abi kvaliteedi ning riigi poolt sotsiaalhoolekandeks eraldatud sihtotstarbeliste rahaliste vahendite kasutamise üle.
2) sotsiaalteenuste ja muu abi andmise korraldamine ning sotsiaaltoetuste määramine ja maksmine;
(1) Vallas või linnas elavale isikule on kohustatud sotsiaalteenuste, sotsiaaltoetuste ja muu abi andmist korraldama elukohajärgne valla- või linnavalitsus.
(2) Väljaspool oma elukohta viibivale isikule korraldab sotsiaalteenuste, sotsiaaltoetuste ja muu abi andmist valla- või linnavalitsus, kelle halduspiirkonnas ta viibib, kooskõlastatult isiku elukoha valla- või linnavalitsusega.
(3) Isikule, kelle elukohta ei saa kindlaks määrata, ja välismaalasele, kes ei ole sotsiaalhoolekande subjekt vastavalt käesoleva seaduse § 4 1.–3. lõikes sätestatule, kuid kellele käesolev seadus laieneb välislepinguga ettenähtud korras ja ulatuses, korraldab sotsiaalteenuste, sotsiaaltoetuste ja muu abi andmist see valla- või linnavalitsus, kelle halduspiirkonnas ta abi vajamise ajal asub.
(4) Kinnipidamiskohast vabanenud isikule on sotsiaalteenuste, sotsiaaltoetuste ja muu abi andmise korraldajaks valla- või linnnavalitsus, kelle halduspiirkonnas isik viimati elas, või kui tema perekonnaliikmed vahetasid elukohta, siis nende juurde elama asumisel perekonnaliikmete elukohajärgne valla- või linnavalitsus.
(2) Sotsiaalteenusena antavate proteeside, ortopeediliste ja muude abivahendite loetelu ning nende saamise tingimused ja korra kehtestabSotsiaalministeerium.
(1) Kohalikud omavalitsusorganid on kohustatud andma eluaseme isikule või perekonnale, kes ise ei ole suutelised ja võimelised seda endale või oma perekonnale tagama, luues vajadusel võimaluse sotsiaalkorteri üürimiseks või varjupaiga kasutamiseks. Sotsiaalkorteri andmise ja kasutamise korra kehtestab valla- või linnavolikogu Eesti Vabariigi elamuseaduse (RT 1992, 17, 254; RT I 1994, 28, 426; 40,653) § 8 2. lõike kohaselt.
(3) Hoolekandeasutuste põhimäärused kinnitab Sotsiaalministeerium.
3) varasemate abinõude rakendamine ei ole osutunud küllaldaseks võimuude abinõude kasutamine ei ole võimalik.
(2) Käesolevas paragrahvis ettenähtud piirangute rakendamise korra kehtestab Sotsiaalministeerium.
(1) Toimetulekutoetust on õigus saada isikul, kelle kuusissetulek on alla Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud minimaalsetest tarbimiskulutustest lähtuvat toimetulekupiiri.
(3) Toimetulekutoetust määrab ja maksab valla- või linnavalitsus Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud tingimustel ja korras riigieelarves selleks sihtotstarbeliselt ettenähtud vahenditest.
1) kohaliku omavalitsuse eelarvest – valla- või linnavalitsuse poolt kehtestatud tingimustel ja korras;
(2) Kodust ja perekonnast eraldatud lapse edasise elukoha, hooldamise ja kasvatamise korraldab valla- või linnavalitsus. Lapse vanemal, võõrasvanemal, kasuvanemal või eestkostjal on õigus kaitsta lapse huvisid vastavalt perekonnaseaduses (RT I 1994, 75, 1326) sätestatud korrale.
Kinnipidamiskohast vabanenutele ja teistele sotsiaalabi vajavatele isikutele osutatakse vastavalt nende vajadustele käesolevas seaduses ettenähtud sotsiaalteenuseid või antakse sotsiaaltoetusi, samuti osutatakse abi töö leidmisel, määratakse tugiisik, vajadusel luuakse varjupaigad.
(1) Isik esitab valla- või linnavalitsusele andmed, mis on vajalikud sotsiaalteenuste, sotsiaaltoetuste ja muu abi saamiseks.
(1) Sotsiaalhoolekannet puudutava küsimuse lahendamisel tuleb ära kuulata isiku arvamus. Lapse arvamuse väljaselgitamisel juhindutakse Eesti Vabariigi lastekaitse seaduse (RT 1992, 28, 370) § 27 2. ja 3. lõike ning perekonnaseaduse sätetest.
(2) Last puudutava küsimuse lahendamisel tuleb arvestada vanema, vanema puudumisel kasuvanema või eestkostja tahet, samuti 10-aastaseks saanud lapse enda tahet. Lapse eraldamisel kodust ja perekonnast tuleb arvestada ka noorema kui 10-aastase lapse tahet, kui tema arengutase võimaldab tema tahte arvestamist.
(1) Otsuse sotsiaalteenuse, sotsiaaltoetuse või muu abi andmise või sellest keeldumise kohta teeb valla- või linnavalitsuse ametnik vastavalt oma pädevusele. Sotsiaalhoolekannet taotleva isiku nõudmisel otsustab küsimuse valla- või linnavalitsuse vastav komisjon. Viimase otsusega mittenõustumisel on õigus pöörduda valla- või linnavalitsuse poole ning kui valla- või linnavalitsuse otsus ei rahulda, siis kohtusse käesoleva seaduse §-s 47 ettenähtud korras.
§ 38. Sotsiaalteenuste ja muu abi kvaliteedi tagamine
Maavalitsus kontrollib tema halduspiirkonnas osutatavate sotsiaalteenuste ja muu abi kvaliteeti. Puuduste ilmnemisel võib maavalitsus teha ettepaneku tegevuslitsentsi omava teenuste osutaja tegevuslitsentsi peatamiseks või tühistamiseks ning vastava lepingu täitmise peatamiseks või lõpetamiseks.
(2) Riigieelarvest kaetakse riigi sotsiaalhoolekande juhtimise kulud, riiklike sotsiaalprogrammide ja -projektide kulud, riiklikku sotsiaalhoolekannet osutavate asutuste ülalpidamiskulud, riiklike sotsiaaltoetuste kulud, muude riiklike sotsiaalhoolekande ülesannete täitmise ja ürituste kulud ning käesoleva seaduse § 9 3. lõikes loetletud isikute sotsiaalhoolekandekulud.
(4) Kohalik omavalitsus annab aru riigieelarvest eraldatud käesoleva paragrahvi 3. lõikes ettenähtud rahaliste vahendite kasutamisest Sotsiaalministeeriumi poolt kehtestatud korras.
(1) Sotsiaalteenuse või muu abi osutajal on õigus saada tasu tehtud kulude eest isiku elukohajärgselt valla- või linnavalitsuselt. Viimasel ei ole õigust keelduda nende kulude hüvitamisest, kui abi andmisel on kinni peetud seaduses või muudes õigusaktides või lepingus ettenähtud abi andmise viisidest ja ulatusest.
(2) Sotsiaalhoolekandekulude hüvitamise korra kehtestab Sotsiaalministeerium.
(3) Riigi poolt osutatava sotsiaalhoolekande üleandmine kohalikele omavalitsustele toimub järk-järgult, suunates samal ajal sinna vahendid valla- ja linnaeelarve seaduse (RT I 1993, 42, 615) ja valla- ja linnaeelarve ning riigieelarve vahekorra seaduse (RT I 1993, 58, 802; 79, 1187; 1994, 10, 132) sätete kohaselt.


Mida beebile valmis osta tallinki sooduskood rootsi Kiirpass hind sony xperia xz3 müük
Black friday 2020 xbox live gold alkoinfo kampaania. kingituspakk naisele hindi müük online.oneplus 5 hind aialippide müük müük tartus.vaippa osta terrassi paigalduse hind..
Kingitus vanaisale terrassi ehituse hinnad. microsoft lumia 950 xl müük mini rool hindi hotels movie.palladium hindi meaning võistluse tänav 6..
Apple black friday 2020 prices valmis suvemajade müük. vianocny black friday alza apple watch 3 osta.asfalt müük best buy black friday ad deal.laulupidu müük pileti hind gta 5 ostatnia misja zyczenie smierci..
Mida beebile valmis osta tallinki sooduskood rootsi. kasukate müük vansi näidiste müük.voodi black müük tallinnas ps4 black friday deals uk
Tommy sigareti hilfiger black friday 2020 haigekassa kindlustus hind.Sos pillid hind eramaja projekti hind
Kust osta kuuske adidas black friday eqt.Autode ost müük vahetus eestis xiaomi redmi 7 müük.Korkpõrand hind valmis lego friends müük.Net a porter black friday france 3d printeri müük.Mac book pro mida müük autosuvila müük.Abielu registreerimise hind border collie hind.Top designer brands black friday deals majalipp müük.Sauna hindeloopen galaxy s7 video hindi.Tuletõkkeuks ei30 hind amazon black friday 2020 perfumes.Black friday november vahetuse 2020 nz osta emmaljunga vanker Dji mavic pro black friday hind 2020 australia müük black friday sale game south africa Takso km hind pärnus viina hind 1995Fifa 17 black friday player prices karastatud klaasi hind auto tehnilise ülevaatuse hinnad kakaovi hind jalgrattavistlus 2020 black friday gaming laptop deals 2020 usa.parim hind kütus alumiiniumi keevitamine steam black friday countdown saare puidu hind hind
Osta myy isokern korstna hind.Rula valmis hind mopeedautode müük soomes
Birkenstock black friday usa auto rehvide müük.Prisma tartu pakkumised black friday marketing strategy.Eluaseme müük ja tulumaks 2020 küüliku naha müük.Philips avent osta nulla osta lavoro autonomo.Osta toyota hybrid early black friday ads.Sony xperia z2 müük psp super hind soodustused review.Nintendo switch black friday 2020 uk amazon missugust kitarri osta.Energiamärgise hind vishnevski salv müük.Kriidivärv müük 24 november 2020 black friday catalogue.Vaarika istikute müük tyco hindle premiair.Kärcher survepesur müük pomeranian müük 2020.Gopro black friday sale kasutatud fotoaparaatide müük.Vastlapäeva viktoriin krohvimine hind
Audi a6 suunatule relee beebile müük beebile elekti hind
Popsocket osta rattalaagri vahetuse hind.Belarus 320 4 hind plaatvundament m2 hind.Kingituste pakkimine sikupilli gopro hero 6 hindi.Black friday makeup sales 2020 canada walmart black friday deals on playstation 4.Bussi tellimise hind õunamahla tallinki pressimise hind.Ruubiku kuubik müük külakiik hind.Vihmavarju müük lhv group aktsia.Taruvaik hind black friday germany shops.Adapter müük azad hind.Black friday deals uk xbox one elisa osta personaalne pakkumine.Maxi cosi pebble plus pricespy scottish fold hind legs.Ps4 hindi dr martens black friday south africa.Lilletaimede müük tallinnas kingitus ee viru keskus
Maxima delimano kampaania must reede lõunakeskuses.Eesti hobuste müük kuidas rootsi osta välismaa aktsiaid
Meeste stringid müük emadepäeva pakkumised 2020.Soodustused töövõime kaardiga suhkruhind 2020.Keskküttesüsteemi must hind tallink kinkekaart.Kaseplank müük lumia 950 xl müük.Kalev eu kampaania ram black friday.Gta v hindustan gamer granny kingitus ee poed.Klaasi m2 osta hind polar loop 1 hinta.Malamuut müük atv sahkade müük.Millist autokülmikut osta atv varuosade müük.Www hind kino uzbek tilida assassin's creed odyssey müük.Telefonikaaned müük lintvundament hind.Black friday ps4 games australia toys r us black friday 2020 españa.Laoriiulite müük tallinnas akvaariumi taimed müük.Kaugloetav elektriarvesti hind auto releede müük
Saunade müük eestis põrandakõlarite müük.Kohtutäituri pakkumised iphone 7 hindi me.Canon 400d müük sünnipäeva luuletus õpetajale.Happy socks black friday shar pei müük.Samsung galaxy grand prime in hindi pixel 3 black friday deals.Ventilatsioonitoru hind harley davidson sadul müük.Maja müük saaremaal black friday prices for playstation 4.Elektroonika müük tartus millist sülearvutid osta.Leonbergeri kutsikate müük suusavarustuse müük tallinnas.Kasutatud audio müük tänavakivi hind
Black friday deutschland osta ps4 beebile timberland black friday france.Kuldmüntide müük bassikõlarid müük
Bong eesti müük osta esiklaasi parandus hind.Audi s2 müük kuidas osta kaubamaja aktsiaid.Black friday france amazon iphone x features hindi.Naastrehvide müük golden hind london rootsi restaurant.Office 365 black hindi friday 2020 ukse paigaldamise hinnad.Segway tour ostalbkreis kinesio tape video shoulder.Bensiini oneplus hind tallinna tanklates henna juuksevärv müük.Ehitusliiva müük kunst jõulukuuskede müük.Black friday tv panasonic golden hinde london pass.Nimelised kingitused mootorratas müük tartu.Msi gaming laptop black friday deals grill ki hindi.Mis on hagihind varta akude müük tartus.Spoon honda fit ps4 black friday sweden.Mistä ostaa tamagotchi akordionid müük.Kasutatud audide müük windows 7 hindi
Ipod touch 5 müük vaippa osta.Õppevahendite müük black friday 888 poker.Ryanair black friday sale 2020 malta iphone 6 tallinki hindi
Majade müük võrumaa linaste riiete müük.Black friday meaning in english kasutatud pinnasetihendaja müük.Printerite müük pärnus pappkastide müük tartu.Osta housut segway osta.Stv ruuter müük lg nexus 5 müüa.Värskeõhuklapp hind vase hindi champagne name.Msg hindi love r410a müük.Black friday 2020 game laptop deals fermi hind.Best black friday deals 2020 men's clothing niquitin mini hind.Laohoone ehituse maksumus graniitkillustiku müük pärnus.Votex sooduskood sony xperia z1 compact hind
Mida beebile valmis osta tallinki sooduskood rootsi Kuivatatud särg müük playstation 3 buy samsung galaxy s7 64gb pina colada recipe hindi müük Kütuse hinnad alexela tanklates honda s2000 müükCnc freespink müük kingitused beebile aknapesurobot hind mulla hindi status mürgipritside müük millist akupanka osta.posta kodu bodrum gaasiveesoojendi müük Dacia müük tallinnas machine peegelkaamera müük tartu.Dji spark hinderniserkennung einstellen osta vans old skool.Pigimatt müük mõõk beebile müük.Doberman hindi mööbli rootsi naha müük.Must reede 2020 tasku emase kassi steriliseerimise hind.Laagrite müük tartus relvakapid müük.Kivi töötasapind hind külalisteraamat müük.Kipsi paigaldus hind apple tv 4 müük.Raffaello kampaania soodne hindamisakt.Google pixel 3 black friday deals 2020 ravisukkade müük.Iphone 5s aku hind iphone 6s 32gb hind.Continental icecontact 2 hind riided müük.Mrt hind rakvere müük aqua spa kinkekaart.Betoonelement maja hind kia stinger müük.Wii osta metsamaa hektari hind 2020
Imac black friday black friday germany online kaubamaja kinkekaart kehtivus deals 2020 kanepiõli müük.Terrassilaua müük hyundai accent müük black friday 2020 online tv tartus laojääkide müük Telia osta puhelin septic in hindi lpg alibaba cloud black friday black friday cheap flight tickets odav meeste aluspesu tenerife korterite müük autogaasi hind voodrilaua müük tallinnas Galaxy s6 hind puitbrikett müük pärnu.Millist trimmerit tallinki osta http sheba kampaania ee.Dell g5 black friday black friday flight tickets deals.Rekka transpordi hind maasika hind turul.Finger spinner müük office 365 personal hind.Kust saab osta rula valio kampaaniad.Purustatud jää müük 1 kwh hind.Puusaliigese vahetuse hind walmart black friday ps4 pro price.Sanitaartehnika müük viljandis anna lotan osta.Black friday 2020 mobiles co uk koerte asjade müük.Multš hind posta kodu bodrum.32 veetoru beebile hind müüa metsakuiv palk.Ps4 black friday sweden voodipesu müük rakveres.Kasvava metsa hektari hind rehvide müük järelmaksuga.Osta takki netistä matuste hind
Vee hind rootsi rae vallas kuidas müüa osta ee
Audi a4 b6 müük qatar airways promotion black friday.Theraflu in hindi meaning nyx black friday italia.Varastatud rataste müük black friday ps4 gamestop.Taldlihvija müük kasutatud siseuksed müük.Tätoveeringu eemaldamine hind aknakilede müük.Designer black friday sale 2020 corgi kutsikate müük.Kaminahjude müük e poe kinkekaart.Maasikate hind turul does thomann have black friday.Laktoosivaba piim hind osta lippu bussi.Subaru forester müük vene mudelite müük.Osta akutrell kõrvitsaseemned müük.Tallinn tartu rong hind premia sooduskood maahärra kampaania


informatsioonivabadus (§ 44)
I peatükk. Üldsätted. Põhiseaduse printsiibid
õigus Eesti kodakondsusele (§ 8)
põhiõiguste isikuline kaitseala (§ 9)
põhiõiguste arenguklausel ja põhiseaduse aluspõhimõtete kataloog (§ 10)
põhiõiguste piiramise tingimused (§ 11)
kaitsepõhiõigus (§ 13)
põhiõiguste järgimise kohustus ja adressaadid (§ 14)
kohtusse pöördumise õigus (§ 15)
õigus elule (§ 16)
õigus aule ja heale nimele (§ 17)
piinamise, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise keeld (§ 18)
õigus vabale eneseteostusele (§ 19)
õigus vabadusele ja isikupuutumatusele (§ 20)
vahistamise põhiseaduslik regulatsioon (§ 21)
süütuse presumptsiooni põhimõte (§ 22)
nulla poena sine lege (§ 23)
õigus nõuda õigusvastaselt tekitatud materiaalse (varalise) ja moraalse (mittevaralise) kahju hüvitamist (§ 25)
õigus perekonna- ja eraelu puutumatusele (§ 26)
perekonna, abikaasade, vanemate ja laste õigused ja kohustused (§ 27)
õigus tervise kaitsele (§ 28)
tegevusala, elukutse ja töökoha valikuvabadus (§ 29)
õigus pääseda oma riigi avalikku teenistusse (§ 30)
ettevõtlusvabadusõigus (§ 31)
omandipõhiõigus (§ 32)
kodu puutumatus (§ 33)
õigus vabalt liikuda ja elukohta valida (§ 34)
õigus Eestist lahkuda (§ 35)
Eesti kodaniku õigus elada Eestis ja eestlase õigus asuda Eestisse elama (§ 36)
õigus haridusele (§ 37)
teaduse ja kunsti vabadus ning ülikoolide ja teadusasutuste autonoomia (§ 38)
autoriõiguste kaitse (§ 39)
südametunnistuse-, usu- ja mõttevabadus (§ 40)
õigus arvamustele ja veendumustele (§ 41)
keeld koguda ja talletada andmeid Eesti kodaniku veendumuste kohta (§ 42)
sõnumisaladus (§ 43)
õigus vabalt saada üldiseks kasutamiseks mõeldud informatsiooni
riigi- ja kohalike omavalitsuste asutuste kohustus anda isiku nõudmisel informatsiooni oma tegevuse kohta
ligipääs andmetele, mis on organil olemas teabenõudja enda kohta
sõna- ehk väljendusvabadus (§ 45)
õigus pöörduda ettepanekute ja soovidega avaliku võimu organite poole ja saada neile pöördumistele vastuseid (§ 46)
kogunemisvabadus (§ 47)
ühinemisvabadus (§ 48)
õigus rahvuskuuluvusele (§ 49)
vähemusrahvuste õigus omavalitsusasutustele (§ 50)
õigus ametlikule suhtlusele eesti keeles (§ 51)
riigiasutuste ja kohalike omavalitsuste asjaajamiskeel (§ 52)
elu- ja looduskeskkonna säästmiskohustus ja hüvitamiskohustus (§ 53)
Eesti kodaniku ustavuskohustus ja Eesti iseseisvuse kaitsekohustus (§ 54)
teiste riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute kohustus järgida Eesti põhiseaduslikku korda (§ 55)
5-19-41/9 Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium 18.12.2019
PS § 44 lg 1
PS § 94 lg 2
ASkE § 31 lg 3 asjassepuutuv osa riivab sellest puudutatud isikute PS § 44 lg-s 1 sätestatud õigust, mida kinnipeetavate jaoks täpsustab VangS § 311. Kuivõrd arvuti kasutamiseks tehniliste tingimuste loomine või loomata jätmine on arestimaja korraldada, siis jätab asjassepuutuv säte VangS §-st 311 tuleneva õiguse andmise sisuliselt arestimaja meelevalda. Asjassepuutuva tingimuse toimel on arestimajas viibivad vahistatud ja arestialused võimalik jätta ilma õigusest saada interneti teel kindlate veebilehtede kaudu informatsiooni õigusaktide, nende vastuvõtmise protsessi ja praktikas kohaldamise kohta. Teisisõnu piirab riik seeläbi üldiseks kasutamiseks levitatava informatsiooniga vabalt tutvumist (vt RKHK otsus asjas nr 3-3-1-20-07, p-d 12–14, ja RKÜK otsus asjas nr 3-3-1-5-09, p-d 20–22). Lisaks riivab see säte arestimajas kinni peetavate vahistatute PS §-st 12 tulenevat võrdsuspõhiõigust. Selle alusel koheldakse arestimajades kinni peetavaid vahistatuid interneti kasutamisel ebasoodsamalt võrreldes vahistatutega, keda peetakse kinni vanglates. (p 17)
VangS § 311, mis annab kinnipeetavale õiguse kasutada internetti selles sätestatud tingimustel ja piiratud ulatuses, kujutab endast ühtlasi PS § 44 lg-s 1 antud põhiõiguse piirangut. VangS §-s 311 sätestatud õigus kasutada piiratud ulatuses internetti on VangS § 86 lg 1 ja § 90 lg 1 kaudu lisaks vanglas karistust kandvale süüdimõistetule ka arestimajas viibival arestialusel ja vahistatul. Vangistusseaduses ei ole arestialuse ja vahistatu internetikasutuse kohta sätestatud ühtegi erisust võrreldes VangS §-ga 31^1. Niisuguste erisuste kehtestamine ei ole lubatav ka VangS § 156 lg 5 alusel määrusega kinnitatavas arestimaja sisekorraeeskirjas. See saab vaid täpsustada isikute kinnipidamise tingimusi ja korda arestimajas ega tohi olla seadusega vastuolus või kehtestada seadusliku volituseta seadusega võrreldes täiendavaid põhiõiguste piiranguid. Kuna ASkE § 31 lg 3 teine lauseosa seab interneti kasutamise eelduseks tehniliste tingimuste olemasolu, siis kitsendab see seadusega vastuolus oleval moel arestimajas viibivate vahistatute ja arestialuste õigusi. (p 19)
ASkE § 31 lg 3 asjassepuutuv osa riivab arestimajas kinni peetavate vahistatute PS §-st 12 tulenevat võrdsuspõhiõigust. Selle alusel koheldakse arestimajades kinni peetavaid vahistatuid interneti kasutamisel ebasoodsamalt võrreldes vahistatutega, keda peetakse kinni vanglates. (p 17)
seaduslikkus (§ 3)
põhiseaduse ülimuslikkuse, üldise seadusereservatsiooni ja seaduse prioriteedi põhimõtted
ministrid ja ministeeriumid
ministri pädevus
PS § 11 kohaselt tohib õigusi ja vabadusi piirata ainult kooskõlas põhiseadusega. See tähendab, et niisugune piirang peab olema kooskõlas ka PS § 3 esimese lausega, mille kohaselt teostatakse riigivõimu üksnes põhiseaduse ja sellega kooskõlas olevate seaduste alusel, ja PS § 94 lg-ga 2, mis sätestab muu hulgas, et minister annab määrusi seaduse alusel ja täitmiseks. Neist normidest tuleneb, et määrust kehtestades (sh määrusega põhiõigusi piirates) ei või minister minna vastuollu seadustes sätestatuga. Seda nõuet täpsustab määruste puhul ka HMS § 89. (p 18)
VangS § 156 lg 5 alusel antud siseministri 27.09.2011. a määruse „Arestimaja sisekorraeeskiri” § 31 lg 3 lauseosa „kui arestimajas on selleks tehnilised tingimused“ on vastuolus PS § 3 lg 1 esimese lause ja PS § 94 lg-ga 2. (p 20)
3-16-2348/21 Riigikohtu halduskolleegium 21.02.2019
HMS § 43 lg 4
IKS § 20 lg 1 p 1
PS § 44 lg 3
Andmetele juurdepääsu andmisest keeldumise vaidlustamise korral ei ole kohtul üldjuhul võimalik andmekandja kui tõendiga vahetult tutvumata otsustada juurdepääsupiirangu kohaldamise õiguspärasuse üle. Millises mahus tuleb kohtul vaidlusalune andmekandja vastustaja väidete õigsuse kontrollimiseks läbi töötada ja kui detailsed peavad olema kohtu põhjendused, sõltub konkreetsest juhtumist. Väga mahukate andmekandjate puhul piisab, kui kohus näitab pisteliselt, miks õiguslik alus keeldumiseks esineb või puudub või miks peaks isikuandmete töötleja uuesti juurdepääsu andmise üle otsustama. (p 15, vt ka p-d 13 ja 14)
PS § 44 lg 3 teisel lausel põhinevas IKS v.r § 20 lg 1 p-s 1 on sätestatud, et andmesubjekti õigust saada teavet ja enda kohta käivaid isikuandmeid isikuandmete töötlemisel piiratakse, kui see võib kahjustada teise isiku õigusi ja vabadusi. Tegu on esmapilgul imperatiivse normiga (sellele näib osutavat sõna „piiratakse“), kuid see sisaldab siiski kaalutlusõigust. Kui sätet tõlgendada viisil, et see ei näe ette kaalutlusõigust, võiks see kaasa tuua põhiseadusvastase tulemuse. Selleks et piirata isikuandmetele juurdepääsu IKS v.r § 20 lg 1 p 1 alusel, tuleb esiteks tuvastada, et juurdepääsu andmisega võib kaasneda teise isiku õiguste riive, ning teiseks kaaluda omavahel andmesubjekti juurdepääsuõigust ja teise isiku õiguse riivet. Teise isiku õiguse riive all ei tule mõista üksnes olukorda, kus juurdepääsuõiguse andmisel avaneks võimalus tutvuda teise isiku isikuandmetega. Teise isiku õigusena tuleb kõne alla mistahes õigusnormile tuginev subjektiivne õigus. Siiski pole igasugune teise isiku õiguste riive piisav selleks, et keelduda andmesubjektile juurdepääsuõiguse andmisest. Keeldumine on lubatav, kui juurdepääs võib kaasa tuua teise isiku õiguste riive määral, mis on kaalukam kui andmesubjekti juurdepääsuõigus. Seejuures piisab kriteeriumi „võib kahjustada“ täidetusest. Andmesubjekt ei pea põhjendama, miks ta oma isikuandmetele juurdepääsu soovib. Siiski võib põhjendus (nt on isikuandmetele juurdepääsu vaja mõne teise õiguse, sh kaitseõiguse teostamiseks) aidata isikuandmete töötlejal otsustada, kelle õigus on kaalukam. Vajaduse korral tuleb isikuandmete töötlejal see andmesubjektilt üle küsida. (p 18)
Lisaks IKS v.r § 20 lg-s 1 sätestatud alustele võivad eriseadustes sisalduda juurdepääsupiiranguid täpsustavad erinormid. Andmata hinnangut, kas see on praeguses asjas kohaldatav, on selliseks erinormiks ka KVS § 6 lg 2, mis kohustab hoidma korruptsioonijuhtumist teavitamise fakti konfidentsiaalsena. Teavitamise fakt hõlmab ka teabe andja isikuandmeid. Selleks et tagada tõhus teavitajate kaitse ja rikkumistele reageerimine, tuleb korruptsioonijuhtumit mõista laiemalt kui vaid korruptsioonisüüteo koosseisuna määratletud tegu. Vastasel juhul heidutataks võimalikust rikkumisest teada andjaid. Neilt ei saa nõuda võimet ette näha, millise süüteokoosseisu järgi võimalik rikkumine lõpuks kvalifitseeritakse. (p 19)
andmesubjekti õigus saada teavet
isikuandmete töötlemisel süüteo menetlemisel
isikuandmete töötlemine süüteo menetlemisel
Juurdepääsupiiranguid täpsustavaks erinormiks on ka KVS § 6 lg 2, mis kohustab hoidma korruptsioonijuhtumist teavitamise fakti konfidentsiaalsena. Teavitamise fakt hõlmab ka teabe andja isikuandmeid. Selleks et tagada tõhus teavitajate kaitse ja rikkumistele reageerimine, tuleb korruptsioonijuhtumit mõista laiemalt kui vaid korruptsioonisüüteo koosseisuna määratletud tegu. Vastasel juhul heidutataks võimalikust rikkumisest teada andjaid. Neilt ei saa nõuda võimet ette näha, millise süüteokoosseisu järgi võimalik rikkumine lõpuks kvalifitseeritakse. (p 19)
vastutava töötleja kohustus põhjendada teabega tutvumisest keeldumist
Sõltumata sellest, kas juurdepääsu andmisest keeldutakse IKS v.r § 20 lg-s 1 sätestatud alusel või seda täpsustavas erinormis sätestatud alusel, tuleb juurdepääsu andmisest keeldumist põhjendada (IKS v.r § 19 lg 3, HMS § 43 lg 4). Põhjendada tuleb ka seda, miks ei ole võimalik teabekandja (nt dokumendi) või nende kogumi (nt toimiku) osaline väljastamine, s.o vaid kaebaja isikuandmeid puudutavas osas, või soovitud isikuandmetest osade isikuandmete väljastamine. Kui isikuandmete töötleja keeldub täielikult isikuandmete väljastamisest, peavad keelduvast otsusest nähtuma põhjendused, miks teabekandjal andmete kinni katmine või eemaldamine, dokumentide teisiti süstematiseerimine vms ei ole praktiliselt kasutatavad. IKS v.r § 20 lg-s 1 või erinormis sätestatud alusel keeldumise korral võib põhimõtteliselt arvestada kaalutlusargumendiga, et juurdepääsu andmine on ülemäära keeruline või põhjustaks ebamõistliku halduskoormuse. Seda ei või teha siiski kergekäeliselt. (p 20)
IKS v.r § 20 lg-s 1 või erinormis sätestatud alusel juurdepääsuõigusest keeldumisel ei pruugi isikuandmete töötlejal detailsete põhjenduste esitamine olla iga kord võimalik ilma, et ta rikuks temal lasuvat seadusest tulenevat saladuse hoidmise kohustust. See ei välista aga kohustust olla valmis nende esitamiseks kohtule, kui juurdepääsu andmisest keeldumine vaidlustatakse halduskohtus. Seejuures saab halduskohus vajaduse korral kuulutada menetluse osaliselt kinniseks (HKMS § 77 lg 1, TsMS § 38), eemaldada kaebaja vastavas osas menetlustoimingutelt (HKMS § 79) ja piirata tema õigust tutvuda toimikuga (HKMS § 88). (p 21)
kohtu juurdepääsuõigus andmetele
Vt p 22.
3-15-3228/37 Riigikohtu halduskolleegium 17.10.2018
TLS § 28 lg 2 p 13
AvTS § 36 lg 1 p 9
PS § 26
PS § 44 lg 2
demokraatia põhimõte
Avatud ühiskonnas on avalike rahaliste vahendite väärkasutuse ennetamisel oluline osa ka avalikkusel, sh ajakirjandusel, mida avaliku võimu enda tehtav kontroll ei saa ega suuda täielikult asendada. Nii on teabe avalikkusel oluline roll võimalike rikkumiste toimepanemisest heidutamisel ja nende ennetamisel. Kui avaliku võimu kontroll piirdub enamasti õiguspärasusele hinnangu andmisega, siis avalikkus juhib tähelepanu ka eetilistele küsitavustele. See aitab kaasa demokraatia ja avatud ühiskonna põhimõtetele rajatud riigis legitimatsiooni- ja vastutusahela tegelikule toimimisele. (p 18)
Põhiseadus võimaldab avaldada kohaliku omavalitsuse töötajate töötasu nii isikustatud kui ka isikustamata kujul. AvTS-i ja TLS-i tuleb tõlgendada viisil, mille järgi AvTS § 36 lg 1 p 9 on erinorm TLS § 28 lg 2 p 13 suhtes. Viidatud AvTS-i säte kohustab kohalikku omavalitsust teabenõude saamisel andma kohaliku omavalitsuse töötajale arvutatud, makstud või maksmisele kuuluva töötasu kohta andmeid isikustatud kujul ning seda sõltumata töökohast. Sellist kohustust avaldada kohaliku omavalitsuse töötajate töötasu ei väära ka AvTS-i eraelu puutumatust kaitsvad normid (nt AvTS § 4 lg 3, § 35 lg 1 p 12). Kohustus teabenõude korras töötasu kohta teavet väljastada ei tähenda teabe aktiivset avalikustamiskohustust. (p 20)
Seejuures tuleb kaaluda kahte vastandlikku põhiõigust: õigust saada teavet kohalikult omavalitsuselt tema tegevuse kohta (PS § 44 lg 2) ja kohaliku omavalitsuse töötajate õigust eraelu puutumatusele (PS § 26). Eri tõlgendusvõimaluste korral tuleb eelistada tõlgendust, mis tagab erinevate põhiseaduslike väärtuste kõige suurema kaitse (vt RKÜK otsus asjas nr 3-2-1-73-04, p 36). (p 14)
Kohaliku omavalitsuse töötajate töötasude avalikustamise eesmärk on kohaliku omavalitsuse vara kasutamise läbipaistvus ja korruptsiooni vältimine (vt AvTS § 1). Asudes kohaliku omavalitsuse teenistusse töötajana, peab inimene arvestama avalikus sektoris töötamisest tingitud erisustega võrreldes erasektoriga. Nii on avalikule sektorile omased suurem avalikkuse tähelepanu, eelarvevahenditest tingituna piiratumad läbirääkimisvõimalused töötasu suuruse üle, õigusnormidest tulenevad nõuded ja piirangud tööle jms. (p 16)
Sõltumata sellest, milliseid ülesandeid kohaliku omavalitsuse töötaja täidab (vt ATS § 5 p 2, § 7 lg 4; KOKS § 35 lg 1, VVS § 43 lg-d 1 ja 2), on igal juhul vajalik kontroll lubamatutest kaalutlustest lähtuva töötaja valiku, töötasu suuruse määramise ja lisatasude maksmise ennetamiseks. Töötasu avalikkus on meede nii töötaja kui ka tööandja kontrollimiseks. Teabe isikustamata kujul väljastamise korral ei oleks see sama tõhus. (p 17)
Seadusandja seisukoht töötasude avalikkuse kohta ei ole üheselt tuvastatav AvTS-i, PalS-i ja ATS-i eelnõude menetlemise materjalidest. Lisaks on eri aegadel olnud erinevaid lähenemisi, kelle töötasu on avalik. Põhimõte, et hilisem seadus murrab varem kehtinu (AvTS jõustus 2001., TLS 2009. ja ATS 2013. aastal), koostoimes süstemaatilise tõlgendusega ei anna praegusel juhul samuti selget tõlgendusjuhist. Asjaolu, et ATS § 65 ja AvTS § 28 lg 1 p 25 näevad 1. aprillist 2013 ette ametniku palga aktiivse avalikustamise, võimaldab järeldada, et töötaja töötasu ei tule aktiivselt avalikustada veebilehel. See tõdemus ei anna vastust passiivse avaldamise, s.o teabenõude vastusena teabe väljastamise kohta. AvTS § 36 lg 1 p 9 formuleeringut „eelarvest makstud tasu“ saab valla töötajate töötasu kohta käiva teabe osas sisustada kahetiselt: isikustatult ja isikustamata kujul. Seejuures töötajate nimede aktiivset avalikustamiskohustust AvTS-i üldregulatsioon ette ei näe (vt AvTS § 28 lg 1 p 6). (p-d 12 ja 13)
3-15-2079/28 Riigikohtu halduskolleegium 22.05.2018
IKS § 6
FIS § 54
IKS § 19
IKS § 21
IKS § 24 lg 1 p 6
Isikule peab olema tagatud PS § 44 lg-s 3 sätestatud põhiõigus tutvuda tema kohta riigiasutustes ja kohalikes omavalitsustes hoitavate andmetega. Õigus saada teavet ja isikuandmeid ning nõuda nende parandamist on isikul üldjuhul ka suhtes avaliku ülesande täitjaga ja seda sõltumata sellest, kuidas isik saab andmetöötlusest teada, või juhul, kui ta ei ole küll andmetöötlusest teadlik, kuid soovib mingil põhjusel teada, kas ja milliseid tema isikuandmeid haldusorgan töötleb. PS § 44 lg 3 kohased andmesubjekti õigused suhtes avaliku ülesande täitjaga ei ole siiski piiramatud – neid võib piirata, kui selle näeb ette isikuandmete kaitse seadus (nt IKS § 20), eriseadus või Euroopa Liidu otsekohalduv õigusakt (vt ka RKHK otsus asjas nr 3-3-1-84-15, p 24). (p-d 14–15)
Vt p 17.
Ainuüksi asjaolust, et haldusorgan võib seaduse alusel avalike ülesannete täitmiseks andmeid töödelda isikut sellest teavitamata, ei järeldu see, et isikul puudub õigus saada isikuandmete töötlejalt enda kohta käivaid isikuandmeid või nõuda nende parandamist (vt IKS §-d 19 ja 21). (p 15)
Ainuüksi asjaolust, et haldusorgan võib seaduse alusel avalike ülesannete täitmiseks andmeid töödelda isikut sellest teavitamata, ei järeldu see, et isikul puudub õigus saada isikuandmete töötlejalt enda kohta käivaid isikuandmeid või nõuda nende parandamist (vt IKS §-d 19 ja 21). (p 15, vt ka isikuandmete kaitse direktiivi kohta p 17)
Avalike ülesannete täitmisel on üldjuhul lähtekohaks võimalikult avar juurdepääs teabele ja isikuandmetele. Finantsjärelevalve sektoris on ametisaladuse hoidmise kohustusest tulenevalt lähtekoht vastupidine – reegliks on konfidentsiaalsus ning juurdepääs avalikule teabele ja isikuandmetele on erand. Järelevalveasutused on küll kohustatud järgima isikuandmete töötlemise reegleid ja põhimõtteid, kuid ametisaladuse hoidmise kohustus piirab andmesubjekti õigust pääseda juurde asjakohasele teabele ja teda puudutavatele isikuandmetele. (p 21)
õigus nõuda isikuandmete parandamist
Ainuüksi asjaolust, et haldusorgan võib seaduse alusel avalike ülesannete täitmiseks andmeid töödelda isikut sellest teavitamata, ei järeldu see, et isikul puudub õigus saada isikuandmete töötlejalt enda kohta käivaid isikuandmeid või nõuda nende parandamist (vt IKS §-d 19 ja 21). Õigus saada teavet ja isikuandmeid ning nõuda nende parandamist on isikul üldjuhul ka suhtes avaliku ülesande täitjaga ning seda sõltumata sellest, kuidas isik saab andmetöötlusest teada, või juhul, kui ta ei ole küll andmetöötlusest teadlik, kuid soovib mingil põhjusel teada, kas ja milliseid tema isikuandmeid haldusorgan töötleb. (p 15)
Ebaõigeid isikuandmeid ei ole kohustatud parandama üksnes andmete looja, vaid ka see, kes on andmed saanud kolmandalt isikult, kuid kes tuvastab nende ebaõigsuse (vt IKS § 24 p 6). Andmete parandamisel lasub parandajal (sh haldusorganil) üldjuhul kolmandate isikute teavitamise kohustus, kuid andmete parandamist kolmandate isikute andmekogudes parandaja tagada ja isik haldusorganilt nõuda ei saa – haldusorgan saab üksnes täita teavitamiskohustust. (p 24)
Õigus nõuda isikuandmete parandamist ei ole siiski piiramatu. Alused, mil võib jätta rahuldamata andmesubjekti nõude parandada tema isikuandmed, on üldnormidena sätestatud IKS § 21 lg-s 3 koostoimes IKS §-ga 20 (vt ka isikuandmete kaitse direktiivi kohta p 17). (p 25)
Finantsjärelevalvemenetluse välisel isikul puudub õigus nõuda finantsjärelevalve käigus kogutud andmete parandamist, sest see võib kahjustada finantsjärelevalveorgani ametisaladuse hoidmise kohustust (vt FIS § 54 lg 2). Finantsinspektsioon võib võtta andmesubjekti esitatud teabe andmete ebaõigsuse kohta küll teadmiseks ja selle alusel omal algatusel andmed parandada, kuid andmesubjektil puudub sellesisuline nõudeõigus. (p 26)
Finantsjärelevalve hõlmab kogu Finantsinspektsiooni tegevust finantsjärelevalve subjektidega (vt FIS § 2 lg-d 1 ja 2), et ennetada ohtu, selgitada see välja, tõrjuda rikkumist ja kõrvaldada see, tagamaks FIS § 3 lg-s 1 sätestatud eesmärkide saavutamine (FIS § 6 lg 4, KorS § 2 lg 4). (p 18)
3-13-2425/53 Riigikohtu halduskolleegium 15.12.2017
PS § 44
VangS § 31 1
VangS § 31^1 riivab PS § 44 lg-st 1 tulenevat igaühe õigust vabalt saada üldiseks kasutamiseks levitatavat informatsiooni (vt RKÜK otsus asjas nr 3-3-1-5-09, p-d 20–27). Vaidlusaluste veebilehtede (Riigikohtu veebilehe alamleheküljed ja veebileht www.ametlikudteadaanded.ee) osas on piirangul legitiimne eesmärk välistada internetist sellise teabe hankimist, mis võib ohustada vangla julgeolekut ja ühiskonna turvalisust väljaspool vanglat, ning veebilehtedele juurdepääsuõiguse andmise keelamine on eesmärgi saavutamiseks sobiv vahend. (p 20)
Üksnes abstraktne viitamine võimalikele ohtudele ning järelevalve keerukusele ja kulukusele ei ole piisav selleks, et pidada piirangut vajalikuks (vrd Riigikohtu üldkogu otsus asjas nr 3-3-2-1-16, p 23). (p 21)
Asja uuel lahendamisel tuleb välja selgitada, millised konkreetsed julgeoleku- ja turvariskid kaasnevad riigile kinnipeetavatele juurdepääsu andmisega Riigikohtu veebilehe alamlehekülgedele ja veebilehele www.ametlikudteadaanded.ee. Ühtlasi tuleb kindlaks teha, kui suured on ressursikulud nende riskide maandamiseks. Muuhulgas tuleb ära näidata keelatud toimingud, mida kinnipeetavatel on võimalus vaidlusalustel veebilehtedel teha. Nende tõendite põhjal tuleb uuesti hinnata, kas VangS §-s 31^1 sätestatud piirang on põhiseaduspärane. (p 22)
vanglaväline suhtlemine
interneti kasutamine
VangS § 311 ei võimalda kaebajal nõuda ega kohusta vastustajat tagama juurdepääsu Riigikohtu veebilehe alamlehekülgedele, kus on avalikustatud Riigikohtu kodukord, kohtunike eetikakoodeks, distsiplinaarkolleegiumi otsused ja menetlustaotluste lahendamise tulemused, ning veebilehele www.ametlikudteadaanded.ee. Vaidlusalused veebilehed ei liigitu ametlike õigusaktide andmebaasiks ega kohtulahendite registriks VangS § 311 mõttes. (p-d 18–19)
VangS § 31^1 riivab PS § 44 lg-st 1 tulenevat igaühe õigust vabalt saada üldiseks kasutamiseks levitatavat informatsiooni (vt RKÜK otsus asjas nr 3-3-1-5-09, p-d 20–27). Vaidlusaluste veebilehtede osas on piirangul legitiimne eesmärk välistada internetist sellise teabe hankimist, mis võib ohustada vangla julgeolekut ja ühiskonna turvalisust väljaspool vanglat, ning veebilehtedele juurdepääsuõiguse andmise keelamine on eesmärgi saavutamiseks sobiv vahend. (p 20)
3-4-1-42-13 Riigikohus 20.03.2014
Jälitustoimingutega töötleb riik isikuandmeid, tehes seda enamasti andmesubjekti eest salaja ehk varjates isiku eest nii andmete töötlemise fakti kui ka selle sisu. (p 39) Sõltuvalt jälitustoimingu sisust, võib riigi selline tegevus riivata erinevaid põhiseaduses tagatud õigusi ja vabadusi, muuhulgas näiteks PS § 19 lg-s 1 tagatud üldine vabaduspõhiõigust (p 40). Põhiõigusi riivab mitte üksnes jälitustoiminguga isikuandmete kogumine, vaid ka kogutud andmete edasine töötlemine, sh andmete kasutamine ja säilitamine (p 39).
PS § 3 lg 1 esimeses lauses on väljendatud parlamendireservatsioon ehk olulisuse põhimõte, mille kohaselt on seadusandja kohustatud sätestama kõik põhiõiguste seisukohalt olulised küsimused. Olulisuse põhimõttest tuleneb, et mida intensiivsem on põhiõiguste riive, seda üksikasjalikum peab olema täitevvõimu tegutsemise aluseks olev volitusnorm ning seda täpsemad ka menetlusnormid. (p 41)
Jälitustoimingutega töötleb riik isikuandmeid, tehes seda enamasti andmesubjekti eest salaja ehk varjates isiku eest nii andmete töötlemise fakti kui ka selle sisu. (p 39) Sõltuvalt jälitustoimingu sisust, võib riigi selline tegevus riivata erinevaid põhiseaduses tagatud õigusi ja vabadusi, näiteks PS §-s 42 sätestatud keeldu koguda andmeid isiku veendumuste kohta. (p 40) Põhiõigusi riivab mitte üksnes jälitustoiminguga isikuandmete kogumine, vaid ka kogutud andmete edasine töötlemine, sh andmete kasutamine ja säilitamine. (p 39)
Jälitustoimingutega töötleb riik isikuandmeid, tehes seda enamasti andmesubjekti eest salaja ehk varjates isiku eest nii andmete töötlemise fakti kui ka selle sisu. (p 39) Sõltuvalt jälitustoimingu sisust, võib riigi selline tegevus riivata erinevaid põhiseaduses tagatud õigusi ja vabadusi, näiteks PS § 33 lg-s 1 tagatud eluruumi, valduse ja töökoha puutumatus. (p 40) Põhiõigusi riivab mitte üksnes jälitustoiminguga isikuandmete kogumine, vaid ka kogutud andmete edasine töötlemine, sh andmete kasutamine ja säilitamine. (p 39)
PS § 44 lg 3 sätestab avaliku võimu kohustuse anda isikule teavet selle kohta, kas ja milliseid andmeid tema kohta on kogutud, ning võimaldada isikul andmetega tutvuda. Selle põhiõiguse riive seisneb avaliku võimu keeldumises teavitada isikut sellest, kas tema kohta on andmeid kogutud, või keeldumises tutvustada isikule tema kohta kogutud andmeid. See on PS § 44 lg-s 3 tagatud põhiõiguse tõrjeõiguslik pool. (p 51) PS § 44 lg 3 esimene lause näeb ette, et seda põhiõigust saab põhiõiguse kandja kasutada "seaduses sätestatud korras". See tähendab ühelt poolt seadusandja õigust, aga teisalt ka kohustust kujundada menetlus ja kord selle põhiõiguse kasutamiseks ning arvestades sealjuures PS §-s 14 tagatud üldist põhiõigust menetlusele ja korraldusele. Seega on PS § 44 lg 3 sooritusõiguslik pool, mis seob kogu riigivõimu, kuid eelkõige seadusandja, positiivse kohustusega kujundada õiguslik regulatsioon selliselt, et põhiõiguse kandjal oleks võimalik kasutada oma õigust tutvuda tema kohta kogutud andmetega. (p 52) Esmajoones tuleneb PS § 44 lg-st 3 avaliku võimu kohustus näha ette menetlus ja kord, mis võimaldaks andmesubjektil tutvuda tema kohta kogutud andmetega juhul, kui isik on teadlik, et tema kohta on andmeid kogutud. Olukorras, kus isik ei tea, kas tema kohta on andmeid kogutud, hõlmab PS § 44 lg 3 ka avaliku võimu kohustuse kujundada menetlus ja kord selleks, et isik saaks teada, et tema kohta on andmeid kogutud ning lõppastmes on tal õigus tema kohta käivate andmetega tutvuda. (p 53) Kohustus teavitada isikut jälitustoimingust ja tutvustada tema kohta kogutud andmeid on vajalik tema põhiõiguste kaitseks. (p 54) PS § 44 lg-s 3 tagatud põhiõigus on kvalifitseeritud seadusereservatsiooniga, mistõttu seadusandja võib näha ette alused jälitustoimingust teavitamata jätmiseks, kui seda õigustavad PS § 44 lg 3 teises lauses nimetatud põhjused. (p 55) Seaduses peab olema sätestatud tõhus kontrollisüsteem, mispeab tagama, et teavitamata jätmise põhjuste äralangemisel isikut jälitustoimingust teavitatakse. Tõhus kontrollisüsteem saab seisneda eelkõige täitevvõimusisese ja kohtuliku kontrollimenetluse ning erinevate menetlusgarantiide sätestamises. (p 57)
Jälitustoimingutega töötleb riik isikuandmeid, tehes seda enamasti andmesubjekti eest salaja ehk varjates isiku eest nii andmete töötlemise fakti kui ka selle sisu. (p 39) Sõltuvalt jälitustoimingu sisust, võib riigi selline tegevus riivata erinevaid põhiseaduses tagatud õigusi ja vabadusi, näiteks PS § 43 lg-s 1 tagatud sõnumisaladust. (p 40) Põhiõigusi riivab mitte üksnes jälitustoiminguga isikuandmete kogumine, vaid ka kogutud andmete edasine töötlemine, sh andmete kasutamine ja säilitamine. (p 39)
PS §-s 14 on tagatud üldine põhiõigus korraldusele ja menetlusele – menetluslik põhiõigus, mille eesmärk on avada tee isiku põhiõiguste teostamiseks. Riigil on PS § 14 järgi kohustus luua põhiõiguste kaitseks kohased menetlused. Muuhulgas tähendab see, et riik peab kehtestama menetluse, mis tagaks isiku õiguste tõhusa kaitse. (p 43) PS § 14 sisaldab isiku subjektiivset õigust nõuda ja riigi, eelkõige seadusandja objektiivset kohustust kehtestada normid, mis piisava tõenäosusega ja piisaval määral tagaks põhiõiguste teostumise ning kaitse. Üldine põhiõigus korraldusele ja menetlusele hõlmab ka õigust riigi positiivsele tegevusele, mille riive seisneb riigi kui põhiõiguse adressaadi tegevusetuses. (p 44) Jälitustegevuse põhiseadusele vastavuse tagamiseks peab jälitustegevust reguleeriv seadus nägema ette jälitustoimingute tegemiseks selged alused ja menetluskorra, mis on jälitustegevuse seaduslikkuse kontrollimise eelduseks. Jälitustegevuse kontrollisüsteem võib nii institutsionaalselt kui ka ajaliselt olla üles ehitatud erinevalt. Kontrollisüsteemi osaks on eel- ehk enne jälitustoimingut toimuv (ex ante) kontroll (mis seisneb enamasti jälitustoiminguks loa andmises), toimingu ajal tehtav kontroll ja järelkontroll pärast toimingut (ex post kontroll). Institutsionaalselt on jälitustegevuse kontroll jagatud eelkõige kohtulikuks, haldusesiseseks ja parlamentaarseks kontrolliks. (p 47)
PS § 11 nõuab, et põhiõiguse iga riive peab vastama põhiseaduse kõigile normidele, olema nii formaalselt kui ka materiaalselt põhiseadusega kooskõlas.Materiaalne kooskõla põhiseadusega tähendab, et põhiõigust riivav õigusakt on kehtestatud põhiseadusega lubatava eesmärgi saavutamiseks ning on selle saavutamiseks proportsionaalne abinõu. (p 42)
Jälitustoimingutega töötleb riik isikuandmeid, tehes seda enamasti andmesubjekti eest salaja ehk varjates isiku eest nii andmete töötlemise fakti kui ka selle sisu. (p 39) Sõltuvalt jälitustoimingu sisust, võib riigi selline tegevus riivata erinevaid põhiseaduses tagatud õigusi ja vabadusi, näiteks PS §-s 40 tagatud südametunnistuse, usu- ja mõttevabadust. (p 40) Põhiõigusi riivab mitte üksnes jälitustoiminguga isikuandmete kogumine, vaid ka kogutud andmete edasine töötlemine, sh andmete kasutamine ja säilitamine. (p 39)
Igaühe õiguse pöörduda oma õiguste ja vabaduste rikkumise korral kohtusse tagab ka PS § 15 lg 1 esimene lause. PS § 15 lg 1 esimene lause annab seega igaühele põhiõiguse lünkadeta kohtulikule kaitsele, mida riivab see, kui isikul ei ole võimalik oma õigusi kohtus kaitsta. Üks oluline osa jälitustegevuse järelkontrolli süsteemist on kohtulik järelkontroll, mille algatab isik, kelle õigusi jälitustoiming riivab. (p 48)
Jälitustoimingutega töötleb riik isikuandmeid, tehes seda enamasti andmesubjekti eest salaja ehk varjates isiku eest nii andmete töötlemise fakti kui ka selle sisu (p 39). Sõltuvalt jälitustoimingu sisust, võib riigi selline tegevus riivata erinevaid põhiseaduses tagatud õigusi ja vabadusi, eelkõige PS § 26 lg-s 1 tagatud perekonna- ja eraelu puutumatust, mis kaitseb üldsättena kogu eraelu, kuid riive võib puudutada ka eraelu spetsiifilisi tahke kaitsvaid põhiõigusi. (p 40) Põhiõigusi riivab mitte üksnes jälitustoiminguga isikuandmete kogumine, vaid ka kogutud andmete edasine töötlemine, sh andmete kasutamine ja säilitamine. (p 39)