text:
§ 55 Määruskaebus
§ 56 Kassatsioon- ja määruskaebuse edastamine
§ 57 Kassatsioon- ja määruskaebuse tagastamine läbivaatamatult
15.06.2005 RT I 2005, 39, 308 21.07.2005, 1. 01. 2006
[Paragrahvi 91 sõnastus kuni 31. 12. 2005]
[Paragrahvi 91 sõnastus alates 1. 01. 2006]
(8) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud halduskohtu määruste peale võib esitada määruskaebuse ringkonnakohtule kümne päeva jooksul, arvates määruse kättesaamisest.
7) teeb protsessiosalistele teatavaks asja kohtus läbivaatamise aja ja koha.[Lõike 3 sõnastus kuni 31. 12. 2005]
(3) Halduskohus kontrollib eelmenetluses, kas kaebus on esitatud tähtaegselt ja lahendab pärast teiste protsessiosaliste arvamuse saamist kaebuse esitamise tähtaja ennistamise taotluse. Halduskohus rahuldab tähtaja ennistamise taotluse, kui ta loeb tähtaja möödalastuks mõjuval põhjusel. Kui halduskohus leiab, et kaebus on esitatud tähtaega rikkudes ja taotlust tähtaja ennistamiseks ei ole esitatud, samuti juhul, kui halduskohus jätab tähtaja ennistamise taotluse rahuldamata, lõpetab ta määrusega asja menetluse. Tähtaja ennistamise taotluse lahendamise ja menetluse lõpetamise määruse peale võib esitada määruskaebuse ringkonnakohtule kümne päeva jooksul, arvates määruse kättesaamisest.
3) kohustada haldusorganit taotletavat haldusakti välja andma, toimingut sooritama või jätkuvat toimingut lõpetama;[Punkti 4 sõnastus kuni 31. 12. 2005]
4) rakendada tsiviilkohtumenetluse seadustiku (RT I 1998, 43-45, 666; 108/109, 1783; 1999, 16, 271; 31, 425; 2000, 51, 319; 55, 365; 2001, 21, 113; 34, 186; 53, 313) § 156 lõike 1 punktides 1-3 hagi tagamiseks ettenähtud abinõusid.[Punkti 4 sõnastus alates 1. 01. 2006]
4) rakendada tsiviilkohtumenetluse seadustikus ettenähtud hagi tagamise abinõusid.
(5) Esialgse õiguskaitse määruse või esialgse õiguskaitse taotluse rahuldamata jätmise määruse peale võib protsessiosaline esitada määruskaebuse. Ringkonnakohtu määruse peale määruskaebuse kohta edasi kaevata ei saa. Kui määruse esialgse õiguskaitse kohta tegi ringkonnakohus, võib selle peale esitada määruskaebuse Riigikohtule.
(1) Pärast eelmenetlust vaadatakse asi läbi kohtuistungil. Halduskohus võib kaebaja taotlusel või omal algatusel ning kooskõlastatult vastava maakohtu esimehega otsustada kohtuistungi pidamise kaebajale lähima maakohtu ruumides.
(5) Kohtu määrus, millega ei võeta kaebusest või protestist loobumist vastu või ei kinnitata kokkulepet, peab olema põhjendatud ja sellele saab esitada määruskaebuse.
4) Riigikohtu menetluses oleva põhiseaduslikkuse järelevalve asja lahendamise ajaks kuni asjas tehtud otsuse jõustumiseni, kui see võib mõjutada haldusasjas kohaldamisele kuuluva õigustloova akti kehtivust.[Lõike 3 sõnastus kuni 31.12. 2005]
(3) Menetlus peatatakse halduskohtu määrusega. Menetluse peatamise määruse peale võib esitada määruskaebuse, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud juhul.
(5) Käesolevas paragrahvis kaebuse esitaja kohta kehtestatud nõudeid kohaldatakse ka üksikisikule ja eraõiguslikule juriidilisele isikule, kelle vastu on kaebus esitatud.
(3) Kaebuse või protesti läbi vaatamata jätmise ning menetluse taastamise taotluse rahuldamata jätmise määruse peale on õigus esitada määruskaebus.
(6) Määruskaebus esitatakse kümne päeva jooksul määruse avalikult teatavakstegemisest arvates määruse teinud halduskohtu kaudu. Kui määrus tehti pooli kohtusse kutsumata, arvestatakse kaebuse esitamise tähtaega määruse kätteandmisest. Määruskaebuse käesoleva seadustiku § 11 lõigetes 3 ja 4 ja § 12 lõikes 3 sätestatud juhtudel võib esitada vahetult ringkonnakohtule, lisades määruskaebuse halduskohtu määruse ja halduskohtu poolt tagastatud dokumendid.
(7) Määruskaebusele ja selle läbivaatamisele kohaldatakse apellatsioonkaebuse ja selle läbivaatamise kohta sätestatud nõudeid, kui need ei ole vastuolus määruskaebuse olemusega.
(8) Kui halduskohus tunnistas asja lahendamisel kohtuotsuse või -määruse resolutsioonis kohaldamisele kuuluva õigustloova akti põhiseadusega vastuolus olevaks ja jättis selle kohaldamata, arvestatakse apellatsioon- või määruskaebuse esitamise tähtaega kohaldamata jäetud õigustloova akti kohta Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve korras tehtud otsuse kuulutamisest.
(3) Halduskohus tagastab kaebuse selle esitajale määrusega, kui apellant ei kõrvalda puudusi määratud tähtajaks. Halduskohtu määruse peale kaebuse tagastamise kohta võib esitada määruskaebuse.
(4) Halduskohus lahendab apellandi taotluse apellatsioonitähtaja ennistamise kohta. Halduskohus ennistab tähtaja, kui ta loeb selle möödalastuks mõjuval põhjusel. Halduskohtu määruse peale apellatsioonitähtaja ennistamise või ennistamata jätmise kohta võib esitada ringkonnakohtule määruskaebuse.
(3) Määruskaebused võib ringkonnakohus lahendada kirjalikus menetluses, sõltumata protsessiosaliste taotlustest.
[Paragrahvi 38 sõnastus kuni 31. 12. 2005]
[Paragrahvi 38 sõnastus alates 1. 01. 2006]
Apellatsioonkaebuse või määruskaebuse esitajal on õigus loobuda kaebusest kuni asja läbivaatamise lõpetamiseni kohtuistungil. Kui teised protsessiosalised ei ole kohtuotsuse või -määruse peale kaevanud või teised kaebuse esitajad on nõus menetluse lõpetamisega, lõpetab ringkonnakohus määrusega apellatsioonimenetluse.
[Paragrahvi 41 pealkirja sõnastus kuni 31 12. 2005]
[Paragrahvi 41 pealkirja sõnastus alates 1. 01. 2006]
(2) Ringkonnakohus vaatab määruskaebuse läbi 15 päeva jooksul, arvates nõuetekohase määruskaebuse vastuvõtmisest ringkonnakohtus.
(2) Ringkonnakohtu lahend, millega otsustatakse määruskaebus halduskohtu määruse peale, vormistatakse määrusega.
[Lõike 2 sõnastus kuni 13. 12. 2005]
[Lõike 3 sõnastus kuni 13. 12. 2005]
(3) Kassatsioon- või määruskaebus esitatakse otsuse või määruse teinud ringkonnakohtu kaudu.
(3) Ringkonnakohus võib kassatsioon- või määruskaebuse esitaja taotlusel määrusega tähtaja ennistada, kui ta loeb selle möödalastuks mõjuval põhjusel. Kassatsioon- või määruskaebuse tähtaja ennistamata jätmise määrusele võib esitada Riigikohtule määruskaebuse.
[Paragrahvi 55 sõnastus kuni 31. 12. 2005]
[Paragrahvi 55 sõnastus alates 1. 01. 2006]
§ 55. Määruskaebus
(1) Määruskaebusele ja selle läbivaatamisele kohaldatakse kassatsioonkaebuse ja selle läbivaatamise kohta sätestatud nõudeid, kui need ei ole vastuolus määruskaebuse olemusega.
(2) Määruskaebusele lisatakse ringkonnakohtu määrus ja ringkonnakohtu poolt tagastatud dokumendid ja kautsjoni tasumist tõendav dokument.
(3) Määruskaebus esitatakse kohtule koos ärakirjadega vastavalt protsessiosaliste arvule.
§ 56. Kassatsioon- ja määruskaebuse edastamine
(2) Ringkonnakohus edastab määruskaebuse viivitamata Riigikohtule koos kohtutoimikutega.
[Paragrahvi 57 sõnastus kuni 31. 12. 2005]
[Paragrahvi 57 sõnastus alates 1. 01. 2006]
§ 57. Kassatsioon- ja määruskaebuse tagastamine läbivaatamatult
(1) Riigikohus tagastab kassatsioon- või määruskaebuse läbivaatamatult, kui see ei vasta käesoleva seadustiku § 54 või § 55 nõuetele.
(2) Riigikohus võib kassatsioonkaebuse esitajale määrata puuduste kõrvaldamiseks tähtaja, kui Riigikohtule edastatud kassatsioon- või määruskaebus ei vasta käesoleva seadustiku § 54 või § 55 nõuetele.
(3) Riigikohus tagastab kassatsioon- või määruskaebuse läbivaatamatult, kui kassatsioonkaebuse esitaja jätab Riigikohtu nõudmise tähtajaks täitmata ja kaebust ei ole seetõttu võimalik läbi vaadata.
(6) Riigikohtul on õigus rakendada esialgset õiguskaitset vastavalt käesoleva seadustiku §-dele 121 ja 122 .
(2) Määruskaebuse võib Riigikohus läbi vaadata kirjalikus menetluses, sõltumata protsessiosaliste taotlustest.
(2) Tunnistajale, eksperdile ja tõlgile raha väljamaksmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus .
(1) Kassatsioonkaebuse või määruskaebuse või teistmis- või kohtuvea parandamise avalduse esitamisel tasutakse kautsjon summas 400 krooni Riigikohtu arvele.
(2) Kaebuse või avalduse osalise või täieliku rahuldamise korral tagastatakse kautsjon Riigikohtu otsuse või määruse alusel. Kaebuse või avalduse rahuldamata jätmise korral arvatakse kautsjon riigituludesse. Riigituludesse arvatakse kautsjon ka siis, kui kassatsioonkaebust või määruskaebust või teistmis- või kohtuvea parandamise avaldust ei võetud menetlusse.
[RT I 2005, 39, 308 - jõust. 21.07.2005; 1. 01. 2006]
(1) Esimese astme kohtu lahend jõustub pärast apellatsioon- või määruskaebuse esitamise tähtaja möödumist.
(4) Ringkonnakohtu otsus või määrus jõustub pärast kassatsioon- või erikaebuse esitamise tähtaja möödumist. Kassatsioonitähtaja ennistamise korral loetakse, et ringkonnakohtu lahend ei ole jõustunud .
(4) Ringkonnakohtu otsus või määrus jõustub pärast kassatsioon- või määruskaebuse esitamise tähtaja möödumist. Kassatsioonitähtaja ennistamise korral loetakse, et ringkonnakohtu lahend ei ole jõustunud.
(2) Kohus peatab määrusega lahendi täitmise, kui ta ennistab apellatsiooni- või kassatsioonitähtaja. Kohus ei saa peatada kohtuotsuse täitmist, kui kohtuotsus kuulub täitmisele viivitamata .

matches:
§ 56
§ 57
§ 156
§ 11
§ 12
§ 55
§ 56
§ 57
Riigikohus
§ 54
§ 55
Riigikohus
§ 54
§ 55
Riigikohus
Riigikohus
Kohus
Kohus


§ 2 Postiaadress
§ 3 Kaitseväe ingliskeelne nimetus
2 Kaitseväe juhtimine ja ülesehitus
§ 4 Kaitseväe juhtimine
§ 5 Kaitseväe ülesehitus
§ 6 Struktuuriüksused, nende paiknemine ja kuulumine väeliiki
§ 7 Üksuste tüüpsuurused
§ 8 Üksuste jagunemine relvaliikidesse
§ 9 Üksuste jagunemine valmiduse järgi
3 Kaitseväe juhataja asetäitja, väeliigi ülema ja struktuuriüksuse ülema üldine pädevus
§ 10 Kaitseväe juhataja asetäitja
§ 11 Väeliigi ja struktuuriüksuse ülem
4 Struktuuriüksuste ülesanded, ülesehitus ja juhtimine
1 Kaitseväe peastaap
§ 12 Kaitseväe peastaap
§ 13 Kaitseväe peastaabi ülem
2 Maavägi
§ 14 Jalaväebrigaad
§ 15 Jalaväebrigaadi ülem
§ 16 Maaväe koosseisus olevate väeüksuste ülesehitus
3 Õhuvägi
§ 17 Õhuväe ülem
§ 18 Õhuväe staap
§ 19 Õhuväe koosseisus olev väeüksus
§ 20 Õhuväe väeüksuste ülesehitus
§ 21 Mereväe ülem
§ 22 Mereväe koosseisus olev väeüksus
§ 23 Mereväe väeüksuste ülesehitus
5 Toetuse väejuhatus
§ 24 Toetuse väejuhatus
§ 25 Toetuse väejuhatuse koosseisus olev väeüksus
§ 26 Toetuse väejuhatuse väeüksuse ülesehitus
6 Erioperatsioonide väejuhatus
§ 27 Erioperatsioonide väejuhatus
§ 28 Erioperatsioonide grupp
§ 29 Erioperatsioonide väejuhatuse väeüksuse ülesehitus
7 Sõjaväepolitsei
§ 30 Sõjaväepolitsei
§ 31 Vahipataljon
§ 32 Vahipataljoni ülesehitus
8 Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused
§ 33 Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused
§ 34 Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste ülem
9 Luurekeskus
§ 35 Luurekeskus
§ 36 Luurekeskuse ülem
10 NATO küberkaitsekoostöö keskuse Eesti kontingent
§ 37 NATO küberkaitsekoostöö keskuse Eesti kontingent
11 Staabi- ja sidepataljon
§ 38 Staabi- ja sidepataljon
§ 39 Staabi- ja sidepataljoni ülesehitus
5 Kaitseväe raamatupidamine ja eelarve
§ 40 Kaitseväe raamatupidamine
§ 41 Eelarveliste vahendite käsutamine
RT I, 03.10.2017, 6
Vastu võetud 24.07.2014 nr 118
RT I, 29.07.2014, 5
28.09.2017 RT I, 03.10.2017, 3 06.10.2017
(2) Oma ülesannete täitmisel esindab Kaitsevägi riiki.
§ 2. Postiaadress
(1) Kaitseväe postiaadress on Juhkentali 58, 15007 Tallinn.
(2) Kaitseväe struktuuriüksuste ja nende allüksuste postiaadressid sätestatakse struktuuriüksuste põhimäärustes.
§ 3. Kaitseväe ingliskeelne nimetus
Kaitseväe nimetus inglise keeles on Estonian Defence Forces. Kaitseväe nimetuse ingliskeelne lühend on „EDF”.
2. peatükk Kaitseväe juhtimine ja ülesehitus
§ 4. Kaitseväe juhtimine
Kaitseväe juhataja vahetus alluvuses on Kaitseväe juhataja asetäitja, Kaitseväe peastaabi ülem, mereväe ülem, õhuväe ülem, väejuhatuse ülem, sõjaväepolitsei ülem, Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste ülem, luurekeskuse ülem, Kaitseväe peainspektor, Kaitseväe peaaudiitor, NATO küberkaitsekoostöö keskuse Eesti kontingendi ülem, jalaväebrigaadi ülem ning staabi- ja sidepataljoni ülem.
§ 5. Kaitseväe ülesehitus
(1) Kaitseväe üksused jagunevad järgmiselt:
1) Kaitseväe juhataja vahetus alluvuses olevad üksused, seahulgas maaväe koosseisus olevad üksused;
2) mereväe koosseisus olevad üksused;
3) õhuväe koosseisus olevad üksused.
(2) Kaitseväe väeüksus on brigaad, grupp, pataljon, divisjon, laevastik ja baas.
(3) Kaitseväe üksused ning nende allüksused jagunevad rahuaja ja sõjaaja üksusteks.
(4) Rahuaja üksused on:
1) alaline üksus;
2) ajutine üksus;
3) reservüksus.
(5) Sõjaaja üksused ja nende allüksused formeeritakse rahuaja üksuste baasil mobilisatsiooni käigus.
§ 6. Struktuuriüksused, nende paiknemine ja kuulumine väeliiki
(1) Kaitseväe juhataja vahetus alluvuses olevad struktuuriüksused on:
1) Kaitseväe peastaap, mis asub Tallinnas;
2) erioperatsioonide väejuhatus, mis asub Tallinnas;
3) toetuse väejuhatus, mis asub Pärnus;
4) Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused, mis asub Tartus;
5) luurekeskus, mis asub Tallinnas;
6) NATO küberkaitsekoostöö keskuse Eesti kontingent, mis asub Tallinnas;
7) staabi- ja sidepataljon, mis asub Tallinnas;
8) sõjaväepolitsei, mis asub Tallinnas;
9) 1. jalaväebrigaad, mis asub Tapa vallas;
10) 2. jalaväebrigaad, mis asub Luunja vallas.
(2) Lõike 1 punktides 9 ja 10 nimetatud struktuuriüksused moodustavad maaväe.
(3) 1. jalaväebrigaadi koosseisus olevad väeüksused on:
5) suurtükiväepataljon;
6) õhutõrjepataljon;
7) tagalapataljon.
(4) 2. jalaväebrigaadi koosseisus olevad väeüksused on:
2) tagalapataljon.
(5) Mereväe koosseisus olevad väeüksused on:
1) mereväebaas, mis asub Tallinnas;
2) laevastik, mis asub Tallinnas.
(6) Õhuväe koosseisus olevad üksused on:
1) õhuväe staap, mis asub Tallinnas;
2) lennubaas, mis asub Vasalemma vallas;
3) õhuseiredivisjon, mis asub Vasalemma vallas.
(7) Sõjaväepolitsei koosseisus olev väeüksus on vahipataljon.
(8) Toetuse väejuhatuse koosseisus olev väeüksus on logistikapataljon.
(9) Erioperatsioonide väejuhatuse koosseisus olev väeüksus on erioperatsioonide grupp.
(10) Allüksused ja nende paiknemine sätestatakse struktuuriüksuse põhimääruses.
§ 7. Üksuste tüüpsuurused
Üksuste tüüpsuurused on toodud määruse lisas.
§ 8. Üksuste jagunemine relvaliikidesse
(1) Maaväe koosseisus olevad väeüksused jagunevad relvaliikidesse järgmiselt:
1) Kalevi jalaväepataljon, Kuperjanovi jalaväepataljon, Scoutspataljon ja Viru jalaväepataljon kuuluvad jalaväe relvaliiki;
2) pioneeripataljon kuulub pioneeri relvaliiki;
3) suurtükiväepataljon kuulub suurtükiväe relvaliiki;
4) tagalapataljon kuulub lahinguteenindustoetuse relvaliiki;
5) õhutõrjepataljon kuulub õhutõrje relvaliiki.
(2) Mereväe koosseisus olevad väeüksused jagunevad relvaliikidesse järgmiselt:
1) laevastik kuulub sõjalaevastiku relvaliiki;
2) mereväebaas kuulub lahinguteenindustoetuse relvaliiki.
(3) Õhuväe koosseisus olevad väeüksused jagunevad relvaliikidesse järgmiselt:
1) lennubaas kuulub lennuväe relvaliiki;
2) õhuseiredivisjon kuulub raadiotehnilisse relvaliiki.
(4) Logistikapataljon kuulub lahinguteenindustoetuse relvaliiki.
(5) Staabi- ja sidepataljon kuulub side relvaliiki.
(6) Sõjaaja ja reservüksuste jagunemine relvaliikidesse on toodud määruse lisas.
§ 9. Üksuste jagunemine valmiduse järgi
Üksuste jagunemine valmiduse järgi on toodud määruse lisas.
3. peatükk Kaitseväe juhataja asetäitja, väeliigi ülema ja struktuuriüksuse ülema üldine pädevus
§ 10. Kaitseväe juhataja asetäitja
(1) Kaitseväe juhataja asetäitja:
1) juhib ja korraldab Kaitseväe juhataja määratud valdkonna tööd;
2) teeb Kaitseväe juhatajale ettepanekuid valdkonna struktuuri, koosseisu ja töökorralduse muutmiseks;
3) teeb Kaitseväe juhatajale ettepanekuid valdkonna tegevuskava ja eelarve koostamiseks ning eelarvevahendite kasutamiseks;
4) vastutab valdkonna tegevuse korraldamise eest ning annab Kaitseväe juhatajale aru oma tegevusest;
5) teostab järelevalvet temale määratud valdkonna tegevust reguleerivate õigusaktide õiguspärase, täpse, õigeaegse ning otstarbeka täitmise üle;
6) teeb koostööd teiste riigiasutuste, kohaliku omavalitsuse üksuste, vabaühenduste ning avalikkusega;
7) täidab muid seadusest ja selle alusel antud õigusaktidest tulenevaid ning Kaitseväe juhataja antud ülesandeid.
§ 11. Väeliigi ja struktuuriüksuse ülem
(1) Väeliigi ja struktuuriüksuse ülem:
1) juhib väeliigi ja struktuuriüksuse tööd ja vastutab väeliigile või struktuuriüksusele antud ülesannete täitmise eest;
2) vastutab väeliigi ja struktuuriüksuse arengu eest;
3) korraldab väeliigi ja struktuuriüksuse väljaõpet ja vastutab selle eest;
4) vastutab väeliigis ja struktuuriüksuses sõjalise riigikaitse ettevalmistamise ja elluviimise eest;
5) vastutab väeliigi ja struktuuriüksuse lahinguvalmiduse ja mobilisatsioonialase ettevalmistuse eest;
6) korraldab väeliigi ja struktuuriüksuse eelarve planeerimist ning esitab vahetule ülemale ettepaneku väeliigi või struktuuriüksuse eelarve kavandi kohta;
7) vastutab väeliigi ja struktuuriüksuse eelarveliste vahendite sihipärase kasutamise eest;
8) vastutab väeliigile ja struktuuriüksusele kasutamiseks antud vara, sealhulgas riigivara, sihipärase, otstarbeka, säästliku ja heaperemeheliku kasutamise eest;
9) otsustab Kaitseväe juhataja määratud ulatuses riigivaraga seotud küsimusi kooskõlas riigivaraseadusega ja teiste õigusaktidega;
10) korraldab väeliigile ja struktuuriüksusele eraldatud mobilisatsioonilao, mobilisatsioonihoidla ja mobilisatsioonidepoo kasutamise ning riigivara hoidlas ladustamise ja vastutab selle eest;
11) vastutab kaitseväelise distsipliini eest väeliigis ja struktuuriüksuses;
12) vastutab väeliigi ja struktuuriüksuse relvastuse, laskemoona, lahingutehnika ja muu varustuse nõuetekohase käitlemise eest;
13) vastutab väeliigi ja struktuuriüksuse kaitseväelaste sõjaväelise väljaõppe ja kehalise ettevalmistuse eest, kontrollib õppuse käiku, sellest osavõttu ja tulemusi, kinnitab allüksuse ülema koostatud õppeplaani;
14) kohaldab väeliigi ja struktuuriüksuse isikkoosseisule ergutusi ja määrab karistusi;
15) annab sõjaväelisi auastmeid vastavalt kaitseväeteenistuse seaduse § 21 lõikes 1 sätestatud pädevusele ning teeb vahetule ülemale ettepaneku kaitseväekohustuslasele auastme andmiseks, alandamiseks või äravõtmiseks, kui see ei kuulu tema pädevusse;
16) vastutab kõrgemale ülemale ja staabile esitatava ettekande ja aruande eest;
17) annab aru vahetule ülemale;
18) vastutab väeliigi või struktuuriüksuse ja Kaitseväe peastaabi vahelise teabe vahetamise eest;
19) kehtestab talle alluva väeliigi ja struktuuriüksuse eeskirjad, juhendid ning käsiraamatud;
20) vastutab riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse eest väeliigis ja struktuuriüksuses;
21) tagab tervisekaitse, tööohutuse, töötervishoiu ja tuleohutuse nõuetest kinnipidamise väeliigis ja struktuuriüksuses;
22) korraldab personalijulgeoleku, füüsilise julgeoleku, teabejulgeoleku ja tegevusjulgeoleku korralduslike meetmete rakendamist;
23) korraldab väeliigi ja struktuuriüksuse tsiviil-sõjalist koostööd;
24) osaleb Kaitseväe teavitustöös;
25) kontrollib alluvate teenistuskohustuste täitmist;
26) vastutab väeliigi ja struktuuriüksuse formeerimise korraldamise eest;
27) vastutab sõjaaja ja reservüksuste ettevalmistamise eest;
28) korraldab väeliigi ja struktuuriüksuse koosseisus olevate üksuste rahvusvahelistes sõjalistes operatsioonides osalemist;
29) vastutab objektikaitse ning korrapidamis- ja vahiteenistuse korraldamise eest üksuses;
30) korraldab oma vastutusalas Kaitseväe tseremooniaid;
31) moodustab vajaduse korral väeliigi ja struktuuriüksuse ülesannete täitmiseks nõuandva õigusega komisjoni, nõukogu või töörühma;
32) annab volituste piires käskkirju, käske ning suulisi ja kirjalikke korraldusi;
33) nõustab Kaitseväe juhatajat ja Kaitseväe juhataja asetäitjat oma tegevusvaldkonnas;
34) täidab teisi õigusaktidest tulenevaid või otsese ülema antud ülesandeid.
(2) Kaitseväe juhataja antud volituse olemasolu korral ning ulatuses võib Kaitseväe juhataja asetäitja, väeliigi ja struktuuriüksuse ülem:
1) lubada puhkusele ja saata lähetusse väeliigi või struktuuriüksuse isikkoosseisu kuuluva isiku;
2) nimetada sõjaväelise auastmega ametikohale ja vabastada ametikohalt kaitseväelase, nimetada ametikohale ja vabastada ametikohalt ametniku;
3) võtta teenistusse või vabastada teenistusest kaitseväelase või ametniku ning sõlmida, muuta ja lõpetada töölepingu töötajaga;
4) korraldada väärteomenetluste läbiviimist Kaitseväes;
5) käsutada Kaitseväe juhataja antud volituse ulatuses väeliigi ja struktuuriüksuse eelarvelisi vahendeid;
6) teha muid volituses näidatud toiminguid.
4. peatükk Struktuuriüksuste ülesanded, ülesehitus ja juhtimine
1. jagu Kaitseväe peastaap
§ 12. Kaitseväe peastaap
(1) Kaitseväe peastaap on Kaitseväe struktuuriüksus, mille ülesanded on:
1) Kaitseväe juhataja ja Kaitseväe juhataja asetäitja nõustamine ning nende tegevuse toetamine;
2) Kaitseväe tegevuse planeerimine ja Kaitseväe eelarve kavandi koostamine;
3) Kaitseväe väljaõppe korraldamine;
4) Kaitseväe sõjaliste operatsioonide planeerimine ja koordineerimine;
5) mobilisatsiooni ettevalmistamine ja korraldamine;
[RT I, 03.10.2017, 3 - jõust. 06.10.2017]
6) sisekontrolli ja siseauditi korraldamine Kaitseväes.
(2) Lisaks lõikes 1 sätestatule on Kaitseväe peastaabi ülesanneteks:
1) Kaitseväe esindamine Kaitseväe juhataja volituse alusel;
2) Kaitseväe üksuste väljaõppetaseme ja lahinguvõime hindamine;
3) logistika ja vastuvõtva riigi toetuse korraldamine Kaitseväes;
4) rahvusvahelises sõjalises koostöös osalemise ning vajaliku väljaõppe koordineerimine Kaitseväes;
5) Kaitseväe varustuse ja taristu arendamise koordineerimine;
6) Kaitseväe võimenõuete määramine;
7) valmisolekuastmete rakendamise ja mobilisatsiooni ettevalmistamine, juhtimine ning kontrollimine;
8) personalitöö korraldamine Kaitseväes;
9) side- ja juhtimissüsteemide kasutamise korraldamine Kaitseväes;
10) dokumendihalduse ja arhiivinduse juhtimine ning koordineerimine Kaitseväes;
11) infohalduse juhtimine ja arendamine Kaitseväes;
12) mobilisatsiooniregistri volitatud töötleja ülesannete täitmine;
13) riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadusest ja selle alusel antud õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmine;
14) strateegilise kommunikatsiooni arendamine Kaitseväes;
15) teavitustöö juhtimine Kaitseväes;
16) tsiviil-sõjalise koostöö juhtimine Kaitseväes;
17) ettepanekute tegemine peastaabi varustamiseks;
18) õigusabi andmine ja õigusalase tegevuse koordineerimine Kaitseväes;
19) Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni standardimisdokumentide rakendamine Kaitseväes.
(3) Kaitseväe peastaabi ülesanded lisaks lõigetes 1 ja 2 sätestatule on maaväe puhul:
1) tegevuse planeerimine ja analüüsimine;
2) eelarve kavandi koostamine;
3) maaväe väeüksuste ja allüksuste tagalatoetuse ja sidetegevuse planeerimine ja korraldamine;
4) väljaõppe korraldamine;
5) väeüksuste väljaõppetaseme ja lahinguvõime hindamine;
6) mobilisatsiooni ettevalmistamine ja korraldamine;
7) väeüksuste koosseisu ja varustustabelite analüüsimine;
8) isikkoosseisu teenistuskäigu planeerimine ja korraldamine;
9) ettepanekute tegemine väeliigi varustamiseks ning taristu arendamiseks;
10) tsiviil-sõjalise koostöö korraldamine;
11) põhivõimete arendamise korraldamine.
§ 13. Kaitseväe peastaabi ülem
Kaitseväe peastaabi ülem lisaks §-s 11 sätestatule:
1) tagab Kaitseväe juhatajale ja Kaitseväe juhataja asetäitjale otsuse tegemiseks vajaliku teabe või analüüsi edastamise;
2) vastutab sõjalise riigikaitse ettevalmistamise ja teostamise eest;
3) vastutab riigikaitse juhtimissüsteemide valmisoleku ja arendamise eest Kaitseväes;
4) tagab peastaabi tegevuseks vajalike organisatsiooniliste ja majanduslike tingimuste loomise;
5) vastutab Kaitseväe juhatajale Kaitseväe eelarve eelnõu esitamise eest;
6) vastutab Kaitseväe juhatajale Kaitseväe investeeringu- ja hankekava esitamise eest;
7) [kehtetu - RT I, 09.07.2016, 6 - jõust. 01.01.2017]
8) korraldab Kaitseväe sõjaliste operatsioonide planeerimist;
9) korraldab Kaitseväe rahvusvahelist koostööd;
10) korraldab mobilisatsiooni ettevalmistamist ja mobilisatsiooni.
2. jagu Maavägi
§ 14. Jalaväebrigaad
Jalaväebrigaadi põhiülesanded on:
1) jalaväebrigaadi sõjaliste operatsioonide planeerimine ja korraldamine;
2) juhtimis-, korraldus-, planeerimis-, arendus- ja järelevalvetoimingute tegemine oma vastutusalas;
3) mobilisatsiooni planeerimine ja korraldamine ning üksuste formeerimine oma vastutusalas;
4) koosseisus olevate üksuste lahinguvalmiduse tagamine;
5) koosseisus olevate üksuste väljaõppes tagalatoetuse tagamine;
6) koosseisus olevate sõjaaja ja reservüksuste ettevalmistamine ning nende formeerimise korraldamine;
7) rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemiseks vajaliku väljaõppe korraldamine ning rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemine vastavalt antud ülesannetele.
§ 15. Jalaväebrigaadi ülem
Jalaväebrigaadi ülem lisaks §-s 11 sätestatule esitab Kaitseväe juhatajale oma vastutusala puudutavad planeerimisdokumendid.
§ 16. Maaväe koosseisus olevate väeüksuste ülesehitus
(1) 1. jalaväebrigaadi koosseisus on staap, kompaniid ja pataljonid.
(2) Kalevi jalaväepataljoni koosseisus on staap ja kompaniid.
(3) Viru jalaväepataljoni koosseisus on staap, kompaniid ja kool.
(4) Pioneeripataljoni koosseisus on staap, kompaniid, grupp ja kool.
(5) Õhutõrjepataljoni koosseisus on staap, patareid ja kool.
(6) Suurtükiväepataljoni koosseisus on staap, patareid ja kool.
(7) 1. jalaväebrigaadi tagalapataljoni koosseisus on staap ja kompaniid.
(8) Scoutspataljoni koosseisus on staap ja kompaniid.
(9) 2. jalaväebrigaadi koosseisus on staap ja pataljonid.
(10) Kuperjanovi jalaväepataljoni koosseisus on staap, kompaniid ja patarei.
(11) 2. jalaväebrigaadi tagalapataljoni koosseisus on staap, rühmad ja keskus.
3. jagu Õhuvägi
§ 17. Õhuväe ülem
Õhuväe ülem lisaks §-s 11 sätestatule juhib õhuväe struktuuriüksuste tegevust lennundusohutuse ja lennuohutuse järelevalve valdkonnas.
§ 18. Õhuväe staap
Õhuväe staabi põhiülesanded on:
1) õhuväe ülema nõustamine ja tema tegevuse toetamine;
2) lennubaasi ja õhuseiredivisjoni ülemate nõustamine ja nende tegevuse toetamine;
3) õhuväe tegevuse planeerimine ja analüüsimine;
4) õhuväe põhivõimete arendamise korraldamine;
5) õhuväe eelarve kavandi koostamine;
6) õhuväe väeüksuste tagalatoetuse, insener-tehnilise, side- ja luuretegevuse planeerimine ja korraldamine;
7) õhuväe väljaõppe korraldamine;
8) õhuväe väeüksuste väljaõppetaseme ja lahinguvõime hindamine;
9) õhuväe sõjaliste operatsioonide planeerimine ja koordineerimine;
10) õhuväes mobilisatsiooni ettevalmistamine ja korraldamine;
11) Kaitseväe plaanide väljatöötamisel ja rakendamisel osalemine;
12) õhuväe rahvusvahelise suhtluse ja koostöö planeerimine ning korraldamine;
13) õhuväe väeüksuste koosseisu ja varustustabelite analüüsimine ning nende muutmisettepanekute tegemine;
14) õhuväe isikkoosseisu teenistuskäigu planeerimine ja korraldamine;
15) ettepanekute tegemine õhuväe varustamiseks ning taristu arendamiseks;
16) õhuväe tsiviil-sõjalise koostöö korraldamine;
17) õhuväe asjaajamise ja õigusteeninduse korraldamine;
18) kaitselennunduse õhusõidukite lennundusregistri volitatud töötleja ülesannete täitmine;
19) lennundusjulgestusalase tegevuse korraldamine Kaitseministeeriumi valitsemisalas;
20) lennundusohutuse järelevalve õhuseiredivisjoni ja lennubaasi üle.
§ 19. Õhuväe koosseisus olev väeüksus
(1) Õhuväe koosseisus oleva väeüksuse ülesanded on:
1) kollektiivse enesekaitsesüsteemi õhuturbes osalemine ja selle toetamine;
2) Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni integreeritud õhukaitsesüsteemis osalemine;
3) sõjaaja ja reservüksuste formeerimise korraldamine;
4) sõjaaja ja reservüksuste ettevalmistamine;
5) rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemiseks vajaliku väljaõppe korraldamine ning rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemine vastavalt antud ülesannetele.
(2) Lennubaasi ülesanded lisaks lõikes 1 sätestatule on:
1) lennundustegevuse korraldamine Kaitseväes;
2) lennuvälja käitamine;
3) Kaitseväe aktsiisilao pidamine vastavalt alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seadusele ja lennuväljateenuste osutamine.
(3) Õhuseiredivisjoni ülesanded lisaks lõikes 1 sätestatule on:
1) Eesti Vabariigi õhuruumis ja selle lähiümbruses lendavate objektide avastamine ja identifitseerimine ning Eesti Vabariigi õhuruumi puutumatuse järelevalve;
2) teabe kogumine Kaitseväe korralduse seaduse § 37 lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud viisil ning teabe töötlemine ja analüüsimine.
§ 20. Õhuväe väeüksuste ülesehitus
(1) Lennubaasi koosseisus on keskused ja grupid.
(2) Õhuseiredivisjoni koosseisus on grupid, keskused ning Karmėlava mitmeriigilise juhtimis- ja teavituskeskuse Eesti meeskond.
4. jagu Merevägi
§ 21. Mereväe ülem
Mereväe ülem lisaks §-s 11 sätestatule määrab sadamaseaduse alusel ametikohale ja vabastab ametikohalt riigikaitse ülesannetega sadama sadamakapteni.
§ 22. Mereväe koosseisus olev väeüksus
(1) Mereväe koosseisus oleva väeüksuse ülesanded on:
1) merel sõjalistel operatsioonidel osalemine;
2) mereväes mobilisatsiooni ettevalmistamine ja korraldamine;
3) väljaõppes väeliigipõhise tagalatoetuse tagamine;
4) sõjaaja ja reservüksuste formeerimise korraldamine;
5) sõjaaja ja reservüksuste ettevalmistamine;
6) osalemine rahvusvaheliste sõjaliste operatsioonide ettevalmistamisel ja korraldamisel;
7) mereväe tsiviil-sõjalise koostöö korraldamine;
8) rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemiseks vajaliku väljaõppe korraldamine ning rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemine vastavalt antud ülesannetele.
(2) Laevastiku ülesanded lisaks lõikes 1 sätestatule on:
1) mereväe tegevuse planeerimine ja analüüsimine;
2) Kaitseväe tuukri- ja sukeldumistööde ja väljaõppe korraldamine;
3) teabe kogumine Kaitseväe korralduse seaduse § 37 lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud viisil ning teabe töötlemine ja analüüsimine;
4) mereväe sidetegevuse planeerimine ja korraldamine;
5) mereväe väljaõppe korraldamine;
6) mereväe väeüksuste väljaõppetaseme ja lahinguvõime hindamine;
7) mereväe põhivõimete arendamise korraldamine.
(3) Mereväebaasi ülesanded lisaks lõikes 1 sätestatule on:
1) mereväe eelarve kavandi koostamine;
2) mereväe tagala- ja sidetoetuse planeerimine ja korraldamine;
3) mereväe väeüksuste koosseisu ja varustustabelite analüüsimine;
4) mereväe isikkoosseisu teenistuskäigu planeerimine ja korraldamine;
5) ettepanekute tegemine mereväe varustamiseks ning taristu arendamiseks;
6) mereväe asjaajamise ja õigusteeninduse korraldamine.
§ 23. Mereväe väeüksuste ülesehitus
(1) Mereväebaasi koosseisus on osakonnad ja keskus.
(2) Laevastiku koosseisus on operatsioonistaap, sõjalaevad, kool ja grupp.
5. jagu Toetuse väejuhatus
§ 24. Toetuse väejuhatus
(1) Toetuse väejuhatus on Kaitseväe struktuuriüksus, mille ülesanne on Kaitseväele logistilise toetuse ja toetusteenuse osutamine, formeerimisülesande täitmine ning muude õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmine.
(2) Toetuse väejuhatuse ülesanded lisaks lõikes 1 sätestatule on:
1) vara kasutusse võtmine, kasutaja määramine, kodifitseerimine, hoiustamine, hooldamine, remontimine, väljastamine, inventeerimine, ringluse teostamine, utiliseerimine ja vara tsentraalne arvestamine (edaspidi käesolevas paragrahvis käitlemine);
2) mobilisatsioonivaru käitlemine vastavalt sõjalise valmisoleku astmele;
3) järelevalve teostamine Kaitseväe vara seisukorra ja kasutamise üle;
4) vara üle arvestuse pidamine ning materjalide elutsükli jälgimine;
5) Kaitseväe esindamine Kaitseväe kasutusse antava vara hankelepingute täitmisega seotud küsimustes;
6) [kehtetu - RT I, 09.07.2016, 6 - jõust. 01.01.2017]
7) kaitseväelaste majutamise korraldamine;
8) Kaitseväe tsentraalsete ja strateegiliste vedude planeerimine ja tegemine Eestis ja välisriigis;
9) Eesti Vabariigi riigipiiri ületamise korraldamine Eesti ja välisriigi relvajõudude üksustele ja varustusele;
10) välisriigi relvajõududele logistilise toetuse osutamine vastuvõtva riigi toetuse raames;
11) Kaitseministeeriumi valitsemisala asutuste raamatupidamisarvestus ja -aruandlus;
12) Kaitseväe logistikaalane väljaõpe ning teenindamine;
13) sõjaaja ja reservüksuste ettevalmistamine;
14) lahinguteeninduse osutamine;
15) Kaitseväe põhivalmiduses olevate väeüksuste ja täiendusreservi isikkoosseisu ja varustuse üle arvestuse pidamine;
16) Kaitseväe põhivalmiduses olevate väeüksuste formeerimise planeerimine, koordineerimine ja korraldamine;
17) teenistuskohustuste täitmisel vigastatute või haigestunute taastusravi ja rehabilitatsiooni korraldamine;
18) rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalevale Kaitseväe üksusele logistilise toetuse osutamine;
19) Kaitseväe tehnika, relvastuse ja muu varustuse katsetamine, arendamine, moderniseerimine ja juurutamine;
20) toitlustamise arendamine, korraldamine, koordineerimine ja kontrollimine Kaitseväes;
21) vastavalt volitustele rahvusvahelise koostöö tegemine;
22) Kaitseväe logistika juhtimissüsteemide töö koordineerimine;
23) Kaitseväe ja Kaitseliidu relvaregistri volitatud töötleja ülesannete täitmine;
24) Kaitseväe ja Kaitseliidu sõidukite registri volitatud töötleja ülesannete täitmine;
25) riiklikel ja Kaitseväe esindusüritustel osalemine;
26) sõjaväemuusika edendamine ning esinemiste korraldamine;
27) koostöö Eesti ning välisriikide sõjaväe- ja tsiviilorkestritega;
28) tervishoiuteenuse osutamine kaitseväelastele ning Kaitseväe arstliku komisjoni töö ja parameedikute väljaõppe tagamine.
§ 25. Toetuse väejuhatuse koosseisus olev väeüksus
Toetuse väejuhatuse koosseisus oleva väeüksuse ülesanded on:
1) väeüksuse allüksuste lahinguvalmiduse tagamine;
2) logistiliste ülesannetega sõjaaja ja reservüksuste formeerimise korraldamine ning allüksuste ettevalmistamine;
3) Kaitseväe väeüksustele logistilise toetuse osutamine;
4) sõjaväelise väljaõppe korraldamine;
5) Kaitseväe logistilise erialaväljaõppe toetamine;
6) Kaitseväe logistikavaldkonna arendamine ning tasemekoolituse ja logistika funktsiooniõppe korraldamine;
7) logistikaalase täiendusõppe korraldamine kaitseväelastele Kaitseväes ja reservis olevatele isikutele.
§ 26. Toetuse väejuhatuse väeüksuse ülesehitus
Toetuse väejuhatuse koosseisus oleva logistikapataljoni koosseisus on staap ja kompaniid.
6. jagu Erioperatsioonide väejuhatus
§ 27. Erioperatsioonide väejuhatus
(1) Erioperatsioonide väejuhatus on Kaitseväe struktuuriüksus, mille ülesanne on erioperatsiooni planeerimine, ettevalmistamine ja elluviimine ning muude õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmine.
(2) Erioperatsioonide väejuhatuse ülesanded lisaks lõikes 1 sätestatule on:
1) tegevusvaldkonnas uurimis- ja arendustöö tegemine;
2) rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemiseks vajaliku väljaõppe korraldamine ning rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemine vastavalt antud ülesannetele;
3) Kaitseväe korralduse seaduse § 37 lõikes 1 nimetatud viisil teabe kogumine, lõike 2 punkti 1 alusel rahvusvahelise sõjalise operatsiooni piirkonnas isikute küsitlemine ja varjatult jälgimine, ning kogutud teabe töötlemine ja analüüsimine;
4) valdkonnaalase väljaõppe koordineerimine Kaitseväes ja Kaitseliidus.
§ 28. Erioperatsioonide grupp
Erioperatsioonide väejuhatuse koosseisus oleva erioperatsioonide grupi ülesanne on erioperatsioonide planeerimine, ettevalmistamine ja korraldamine.
§ 29. Erioperatsioonide väejuhatuse väeüksuse ülesehitus
Erioperatsioonide grupi koosseisus on sektsioonid ja meeskonnad.
7. jagu Sõjaväepolitsei
§ 30. Sõjaväepolitsei
(1) Sõjaväepolitsei on Kaitseväe struktuuriüksus, mille ülesanded on järelevalve teostamine Kaitseväe distsipliini üle, süütegude menetlemine oma pädevuse piires ning lähtuvalt ohuhinnangust välisriigi kaitseministrite, välisriikide relvajõudude juhtkonna, Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni tsiviil- ja sõjaliste peakorterite juhtkonna, valdkonna eest vastutava ministri ja Kaitseväe juhataja ning vajaduse korral Kaitseväe korralduse seaduses sätestatud korras määratud isikute kaitse.
(2) Sõjaväepolitsei ülesanne lisaks lõikes 1 sätestatule on rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks vajaliku sõjaväepolitsei tegevuse korraldamine Eestis ja välisriigis.
§ 31. Vahipataljon
Sõjaväepolitsei koosseisus oleva vahipataljoni ülesanded on:
1) sõjaaja ja reservüksuste ettevalmistamine;
2) Kaitseväe tseremooniate korraldamine oma vastutusalas.
§ 32. Vahipataljoni ülesehitus
Vahipataljoni koosseisus on juhtkond, jaoskond, teenistus ja kompaniid.
8. jagu Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused
§ 33. Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused
(1) Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused on Kaitseväe struktuuriüksus, mille ülesandeks on sõjaväelise hariduse andmine.
(2) Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused on riigikaitseline rakenduskõrgkool rakenduskõrgkooli seaduse tähenduses.
(3) Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste ülesanded lisaks lõikes 1 sätestatule on:
1) kõrghariduse andmine rakenduskõrgharidus- ja magistriõppe õppekavade alusel;
2) keskhariduse omandanud isikutele kutseõppe tasemeõppe läbiviimine;
3) täiendusõppe läbiviimine;
4) riigikaitsega seotud teadus- ja arendustegevus ning rakendusuuringute tegemine.
§ 34. Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste ülem
Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste ülem lisaks §-s 11 sätestatule:
1) kinnitab Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste õppekorralduseeskirja ning teised õppetööd ja Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste sisemist korraldust reguleerivad õigusaktid;
2) annab aru Kaitseministeeriumile;
3) esitab vähemalt kord aastas Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste nõukogule aruande Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste tegevuse kohta;
4) täidab rakenduskõrgkooli seadusest tulenevaid rektori ülesandeid.
9. jagu Luurekeskus
§ 35. Luurekeskus
(1) Luurekeskus on Kaitseväe struktuuriüksus, mille ülesanne on teostada kaitseväeluuret ja koordineerida teiste struktuuriüksuste luure- ja julgeolekutegevust ning anda Kaitseministeeriumile, Kaitseväe juhatajale ja Kaitseväe juhataja asetäitjale luure- ja julgeolekuteavet.
(2) Luurekeskuse ülesanded lisaks lõikes 1 sätestatule on:
1) teabe kogumine Kaitseväe korralduse seaduse § 37 lõigetes 1 ja 2 sätestatud viisil ning teabe töötlemine ja analüüsimine;
2) struktuuriüksustele luure- ja julgeolekualase teabe andmine ning nende luure- ja julgeolekualaste tegevuste koordineerimine;
3) Kaitseväe juhataja, Kaitseväe juhataja asetäitja, peastaabi ülema ning väeliikide ülemate nõustamine luure- ja julgeolekuvaldkonnas;
4) riigi julgeolekuteabe hanke ja analüüsi kavast tulenevate ülesannete täitmine;
5) riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse korraldamine struktuuriüksustes, sealhulgas riigisaladuse kaitset korraldava isiku tegevuse toetamine;
6) militaargeograafia alase toetuse tagamine;
7) kaitseväeluure võimete ja julgeolekualaste võimete arendamise juhtimine ja koordineerimine;
8) julgeoleku teostamine ning julgeolekuasutustega koostöö planeerimine, koordineerimine ja koostöös osalemine;
9) riski- ja ohuhinnangute ning olukorraanalüüside koostamine;
10) Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni, Euroopa Liidu, teiste riikide sõjaliste institutsioonide ja partnerteenistustega ning julgeolekuasutustega luure- ja julgeolekukoostöö korraldamine, koostöös osalemine, teabenõuete menetlemine;
11) luure- ja julgeolekualase väljaõppe korraldamine;
12) rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemisele eelneva väljaõppe korraldamine ning rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemine vastavalt antud ülesandele;
14) sõjaaja ja reservüksuste formeerimise korraldamine;
15) taustakontrolli tegemine Kaitseväkke teenistusse või tööle kandideeriva isiku ning tegevväelase, ametniku või töötaja Kaitseväkke sobivuse hindamisel ja Kaitseväele teenuse osutamisega seotud isikute Kaitseväe julgeolekualale lubamise otsustamisel.
§ 36. Luurekeskuse ülem
Luurekeskuse ülem lisaks §-s 11 sätestatule:
1) vastutab kaitseväeluure teostamise eest;
2) annab loa isiku kaasamiseks salajasse koostöösse;
3) asutab või soetab teeseldud isiku või äriühingu filiaali Kaitseministeeriumi kirjalikul nõusolekul;
4) annab loa variisiku kasutamiseks.
10. jagu NATO küberkaitsekoostöö keskuse Eesti kontingent
§ 37. NATO küberkaitsekoostöö keskuse Eesti kontingent
(1) NATO küberkaitsekoostöö keskuse Eesti kontingent on Kaitseväe struktuuriüksus, mille ülesanne on NATO küberkaitsekoostöö keskuse teadus-, arendus-, analüüsi- ja väljaõppetegevuses ning doktriinide koostamises ja kohaldamises osalemine.
(2) NATO küberkaitsekoostöö keskuse Eesti kontingendi ülesanne lisaks lõikes 1 sätestatule on NATO küberkaitsekoostöö keskuse tegevuse toetamine.
11. jagu Staabi- ja sidepataljon
§ 38. Staabi- ja sidepataljon
Staabi- ja sidepataljon on Kaitseväe struktuuriüksus, mille ülesanded on:
1) Kaitseväe peastaabi ja väeliigi staabi juhtimiseks vajaliku side- ja staabitoetuse andmine;
2) Kaitseministeeriumi ja valitsemisala asutuste info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toetuse tagamine ning arendusprojektide kavandamine ja teostamine;
3) kaitseotstarbelise elektroonilise sõja arendusprojektide elluviimine;
4) väljaõppes tagalatoetuse korraldamine;
6) sõjaaja ja reservüksuste formeerimise korraldamine;
7) sidealase täienduskoolituse korraldamine;
8) küberkaitse tagamine;
9) Kaitseväe teavitustöö toetamine ja tagamine;
10) objektikaitse, korrapidamis- ja vahiteenistuse korraldamine Kaitseväe peastaabis.
§ 39. Staabi- ja sidepataljoni ülesehitus
Staabi- ja sidepataljoni koosseisus on staap, keskused, kompanii, kool ja teenistus.
5. peatükk Kaitseväe raamatupidamine ja eelarve
§ 40. Kaitseväe raamatupidamine
Kaitseväe raamatupidamist korraldab Kaitseväe juhataja kehtestatud toetuse väejuhatuse põhimääruses volitatud allüksus, mille põhiülesanne on raamatupidamisarvestus ja -aruandlus.
§ 41. Eelarveliste vahendite käsutamine
Kaitseväe eelarvelisi vahendeid käsutab Kaitseväe juhataja või tema volitatud isik, kellel on õigus anda volitusi eelarveliste vahendite käsutamiseks Kaitseväe juhataja antud volituse piires.
Lisa Kaitseväe üksuste jagunemine relvaliikidesse, üksuste tüüpsuurused ning üksuste jagunemine valmiduse järgi (konfidentsiaalse taseme riigisaladus)


RTL 2010, 11, 200
Vastu võetud 09.03.2010 nr 20
Määrus kehtestatakse «Taimekaitseseaduse» § 4 lõike 3, § 6 lõike 4, § 26 lõike 3, § 38 lõike 2, § 40 lõike 2 ja § 41 lõike 2 alusel.
§ 1. Põllumajandusministri 24. mai 2004. a määruse nr 94 «Taime, taimse saaduse ja muu objekti ühendusevälisest riigist või selle piirkonnast Eestisse toimetamise keeld1» (RTL 2004, 68, 1122; 2009, 84, 1233) normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa «2009/118/EÜ (ELT L 239, 10.9.2009, lk 51–54)» tekstiosaga «, 2010/1/EL (ELT L 7, 12.1.2010, lk 17–20)».
§ 2. Põllumajandusministri 24. mai 2004. a määruse nr 96 «Tootmise kohas kontrollitavate ja taimepassiga varustatavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide nimekiri, taimepassile kantavate andmete loetelu ja taimepassi väljastamise ja asendamise kord1» (RTL 2004, 68, 1124; 2009, 93, 1348) normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa «2009/118/EÜ (ELT L 239, 10.9.2009, lk 51–54)» tekstiosaga «, 2010/1/EL (ELT L 7, 12.1.2010, lk 17–20)».
§ 3. Põllumajandusministri 24. mai 2004. a määruse nr 97 «Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetelu, mis peavad olema varustatud fütosanitaarsertifikaadiga ja mis peavad läbima taimetervise kontrolli1» (RTL 2004, 68, 1125; 2009, 84, 1233) normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa «2009/118/EÜ (ELT L 239, 10.9.2009, lk 51–54)» tekstiosaga «, 2010/1/EL (ELT L 7, 12.1.2010, lk 17–20)».
§ 4. Põllumajandusministri 7. juuli 2004. a määruse nr 116 «Ohtlike taimekahjustajate nimekiri1» (RTL 2004, 96, 1503; 2009, 84, 1233) normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa «2009/118/EÜ (ELT L 239, 10.9.2009, lk 51–54)» tekstiosaga «, 2010/1/EL (ELT L 7, 12.1.2010, lk 17–20)».
§ 5. Põllumajandusministri 7. juuli 2004. a määruse nr 118 «Nõuded taime, taimse saaduse või muu objekti päritolu, omaduste ja töötlemisviisi kohta taime, taimse saaduse või muu objekti tootmisel, ladustamisel, ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamisel ja turustamisel või muul etapil1» (RTL 2004, 96, 1505; 2009, 84, 1233) normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa «2009/118/EÜ (ELT L 239, 10.9.2009, lk 51–54)» tekstiosaga «, 2010/1/EL (ELT L 7, 12.1.2010, lk 17–20)».


Aastatel 2009–2014 Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismist toetatava programmi „Riskilapsed ja -noored” toetuse taotlemise ja kasutamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Aastatel 2009–2014 Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismist toetatava programmi „Riskilapsed ja -noored” toetuse taotlemise ja kasutamise tingimused ja kord
Aastatel 2009–2014 Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismist toetatava programmi „Riskilapsed ja -noored” toetuse taotlemise ja kasutamise tingimused ja kord - sisukord
§ 5 Taotluse nõuetele vastavuse kontroll ja hindamine ning toetuse andmine või andmisest keeldumine
§ 9 Toetuse tagasimaksmine
§ 10 Toetuse väljamaksmise peatamine ja väljamaksmisest keeldumine
§ 11 Toetuse andmise üle järelevalve ja auditi teostamine
§ 12 Määruse kehtivusaja lõpp
RT I, 17.04.2014, 4
Määrus kehtestatakse välissuhtlemisseaduse § 8 lõike 4 ja Vabariigi Valitsuse 23. mai 2013. a määruse nr 78 „Aastatel 2009–2014 Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismist ja Norra finantsmehhanismist vahendite taotlemise ja kasutamise tingimused ja kord” § 5 lõike 1 alusel.
(1) Määrusega reguleeritakse aastatel 2009–2014 Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismist toetatava „Riskilapsed ja -noored” programmi (edaspidi programm) raames antavate rahaliste vahendite (edaspidi toetus) taotlemise, kasutamise, väljamaksmise, aruandluse, tagasinõudmise, tagasimaksmise ning järelevalve tingimusi ja korda.
(2) Käesoleva määruse rakendamisel ja määruses sätestamata juhtudel järgitakse käesoleva määruse §-s 3 kirjeldatud õiguslikku raamistikku ja kohaldatavat riigisisest ja Euroopa Liidu õigust.
1) programmioperaator on Haridus- ja Teadusministeerium;
2) alloperaator on Justiitsministeerium. Alloperaator täidab programmioperaatori kohustusi väiketoetuste skeemi osas ning on aruandekohuslane programmioperaatori rakendusüksuse ees;
3) programmioperaatori rakendusüksus (edaspidi rakendusüksus) on Eesti Noorsootöö Keskus. Rakendusüksus täidab programmioperaatori määratud ulatuses programmioperaatori kohustusi kogu programmi osas, sh teeb järelevalvet alloperaatori tegevuse üle ning eraldab alloperaatorile väiketoetuste skeemi korraldamiseks toetust;
4) toetuse taotleja on Eestis registreeritud mittetulundusühing, sihtasutus, avalik-õiguslik juriidiline isik, kohaliku omavalitsuse üksus, kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutus ja tema hallatav asutus, valitsusasutus (sh maavalitsus) ja tema hallatav riigiasutus vastavalt toetuse andja poolt avalikustatud taotlusvoorude kriteeriumitele;
5) projekti elluviija on toetuse taotleja, kellega on sõlmitud projektileping või kellele on antud toetus haldusaktiga ja kes vastutab projekti algatamise, ettevalmistamise, rakendamise ja aruandluse eest;
6) projekti partner on eraõiguslik või avalik-õiguslik juriidiline isik, mille asukoht on kas doonorriigis, abisaajariigis või väljapoole Euroopa Majanduspiirkonda jäävas riigis, millel on ühine piir vastava abisaajariigiga, või valitsustevaheline organisatsioon, mis on seotud projekti rakendamisega;
7) toetuse andja on asutus, kes eraldab toetust projekti elluviijale projektilepingu või vastava haldusakti alusel. Toetuse andjaks on rakendusüksus avatud taotlusvoorude ja eelnevalt kindlaksmääratud projekti osas ning alloperaator väiketoetuste skeemi taotlusvoorude osas.
Programmi elluviimisel järgitakse käesolevat määrust ja Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi 2009–2014 õigusliku raamistiku sätteid, sealhulgas:
1) Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahel 10. juunil 2011. aastal sõlmitud Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi rakendamist aastatel 2009–2014 käsitlevat vastastikuse mõistmise memorandumit;
2) Euroopa Majanduspiirkonna Finantsmehhanismi Komitee poolt 13. jaanuaril 2011. aastal kehtestatud Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi 2009–2014 rakendamise määrust (edaspidi rakendusmäärus);
3) Rahandusministeeriumi ja Finantsmehhanismi Komitee vahel 25. veebruaril 2012. aastal sõlmitud programmi „Riskilapsed ja -noored” programmilepingut (edaspidi programmileping);
4) Vabariigi Valitsuse 23. mai 2013. a määrust nr 78 „Aastatel 2009–2014 Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismist ja Norra finantsmehhanismist vahendite taotlemise ja kasutamise tingimused ja kord”;
5) Finantsmehhanismi Komitee juhiseid;
6) programmioperaatori ja rakendusüksuse juhiseid.
(1) Toetuse taotlemine toimub vastavalt toetuse andja poolt avalikustatud taotlusvoorude kriteeriumitele.
(2) Toetuse taotleja esitab taotluse ja nõutavad lisadokumendid vastavalt taotlusvooru kriteeriumites nõutud vormis ja loetelule taotluste esitamiseks ette nähtud tähtajaks. Pärast määratud tähtaega esitatud taotlusi menetlusse ei võeta.
(3) Toetuse taotleja on kohustatud:
1) võimaldama kontrollida taotluse nõuetele vastavust ning esitatud andmete vastavust tegelikkusele;
2) esitama toetuse andjale nõutud vormis, viisil ja tähtajaks täiendavat informatsiooni taotluse kohta;
3) teavitama toetuse andjat viivitamatult kirjalikult kõigis esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse andja otsust või toetuse taotleja poolt oma kohustuste täitmist;
4) täitma teisi käesoleva määruse §-s 3 reguleeritud õigusliku raamistiku kohustusi.
(4) Käesolevat paragrahvi ei rakendata eelnevalt kindlaksmääratud projekti osas.
§ 5. Taotluse nõuetele vastavuse kontroll ja hindamine ning toetuse andmine või andmisest keeldumine
(1) Toetuse andja kontrollib toetuse taotleja ja taotluse nõuetele vastavust 15 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtajast.
(2) Puuduste korral annab toetuse andja toetuse taotlejale kuni 5 tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks või lisainformatsiooni esitamiseks. Kui toetuse taotleja nimetatud tähtaja jooksul puudusi ei kõrvalda, jäetakse taotlus läbi vaatamata.
(3) Nõuetele vastavad taotlused edastab toetuse andja hindamisele kahele sõltumatule ja erapooletule eksperdile. Kui ekspertide hinnangud erinevad rohkem kui 30%, hindab taotlust kolmas sõltumatu ekspert.
(4) Ekspertide hinnangute alusel moodustatud projektide paremusjärjestuse edastab toetuse andja valikukomisjonile, kes võib põhjendatult paremusjärjestust muuta. Põhjendused on kirjeldatud valikukomisjoni koosoleku protokollis.
(5) Valikukomisjon koosneb vähemalt kolmest asjakohase pädevusega inimesest, kellest vähemalt üks ei ole programmioperaatori või programmioperaatori rakendusüksuse töötaja. Valikukomisjoni koosseisu ja töökorra kinnitab toetuse andja.
(6) Valikukomisjon teeb toetuse andjale põhjendatud ettepanekud projekti toetamise või mittetoetamise kohta.
(7) Toetuse andmise või toetuse andmisest keeldumise otsustab toetuse andja.
(8) Toetust ei anta juhul, kui:
1) toetuse taotleja on projekti samade kulude hüvitamiseks juba teisest allikast, sh riigilt ja programmi raames toetust saanud;
2) varem toetuse taotlejale antud toetuse kasutamise aruanne on programmioperaatorile, rakendusüksusele või alloperaatorile esitamata;
3) toetuse andja varem antud toetus toetuse taotlejale on tagasinõutud ja tagasimaksmisele kuuluv toetus on tähtaja jooksul tagastamata.
(9) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3–5 nimetatud menetlustoimingud teostatakse 60 kalendripäeva jooksul nõuetele vastavate taotluste tuvastamisest.
(10) Toetuse andja teavitab toetuse taotlejat vastuvõetud otsusest 5 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
(11) Toetuse andja sõlmib projekti elluviijaga projektilepingu või annab vastava haldusakti, sätestades sellega muuhulgas projekti elluviija ja partneri ülesanded, kohustused ning toetuse kasutamise tingimused.
(12) Toetuse määramisega seotud vaidlusi lahendab toetuse andja. Toetuse andja otsusega mittenõustumisel võib toetuse taotleja esitada vaide haldusmenetluse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(13) Käesolevat paragrahvi ei rakendata eelnevalt kindlaksmääratud projekti osas.
(1) Projekti elluviija võib taotleda toetuse ettemaksu kuni 20% kogu toetuse summast, välja arvatud väiketoetuste skeemi projekti elluviija, kes võib taotleda toetuse ettemaksu kuni 80% esimese 6 kuu tegevusteks planeeritud toetuse summast.
(2) Toetuse ettemakse teostatakse 15 tööpäeva jooksul ettemaksetaotluse esitamisest, mis esitatakse pärast projektilepingu sõlmimist või, kui lepingu sõlmimine on keelatud siseriikliku õigusega, pärast vastava haldusakti välja andmist.
(3) Edaspidine toetuse maksmine toimub tasutud kulude alusel vahe- ja lõppfinantsaruannete põhjal vastavalt projektilepingus sätestatule. Maksed teostatakse 15 tööpäeva jooksul pärast aruannete kinnitamist toetuse andja poolt.
(4) Toetuse andja kontrollib vahe- ja lõppfinantsaruannete andmete korrektsust ja selles kajastatud kulude põhjendatust ning abikõlblikkust 20 tööpäeva jooksul aruande laekumisest. Toetuse andja teostab oma kontrolliprotseduurid ja kui puudusi ei tuvastata, kantakse toetus projekti elluviija arveldusarvele. Puuduste ilmnemisel võtab toetuse andja projekti elluviijaga ühendust ning määrab puuduste kõrvaldamise tähtaja, mille võrra pikeneb ka aruande menetlemise aeg.
(5) Toetuse andja võib lepingu alusel kinni pidada kuni 15% projekti toetuse kogusummast, mis makstakse välja lõpparuande kinnitamise järel. Väiketoetuste skeemi puhul võib toetuse andja kinni pidada kuni 20% projekti toetuse kogusummast, mis makstakse välja lõpparuande kinnitamise järel.
(6) Projekti elluviija on kohustatud esitama toetuse kasutamise kohta vahe- ja lõpparuanded toetuse andja sätestatud tähtajaks. Toetuse andjal on õigus nõuda projekti elluviijalt kulu ja kulude tasumist tõendavate dokumentide esitamist, vahearuandeid projektide sisulise edenemise ja finantsprogressi kohta ning selgitusi ja muid dokumente, mis tõendavad toetuse sihipärast kasutamist.
(7) Toetuse maksmise ja kasutamisega seotud vaidlusi lahendab toetuse andja. Toetuse andja otsusega mittenõustumisel võib projekti elluviija esitada vaide haldusmenetluse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(1) Projekti elluviijad esitavad finantsvahearuanded projektide elluviimisest järgmiste perioodide kaupa: 1. jaanuar – 30. aprill, 1. mai – 31. august, 1. september – 31. detsember. Vajadusel võib toetuse andja sätestada projektilepingus või haldusaktis ka lühema aruandlusperioodi.
(2) Avatud taotlusvooru ja eelnevalt kindlaksmääratud projekti elluviija esitab projekti finantsvahearuanded nõutud vormis rakendusüksusele hiljemalt 10 kalendripäeva pärast aruandlusperioodi lõppu, aastaaruanded 7 kalendripäeva jooksul kalendriaasta lõpust.
(3) Avatud taotlusvoorude ja eelnevalt kindlaksmääratud projektide elluviijad esitavad projektide lõpparuande nõutud vormis rakendusüksusele hiljemalt 20 kalendripäeva jooksul pärast oma projekti lõpptähtaega, kuid hiljemalt 15. maiks 2016.
(4) Avatud taotlusvooru projekti elluviija esitab toetuse rahavoogude prognoosi rakendusüksusele tema kehtestatud perioodi kohta ja tähtajaks e-kirjaga. Väiketoetuste skeemi projekti elluviija – alloperaatorile tema kehtestatud tähtajaks e-kirjaga.
(5) Väiketoetuste skeemi projektide elluviijad esitavad projektide finantsvahearuanded nõutud vormis alloperaatorile hiljemalt kaks tööpäeva pärast aruandlusperioodi lõpukuupäeva, aastaaruande puhul hiljemalt kaks tööpäeva pärast kalendriaasta lõppu.
(6) Väiketoetuste skeemi projektide elluviijad esitavad projektide lõpparuande nõutud vormis alloperaatorile 10 kalendripäeva jooksul pärast oma projekti lõpptähtaega, kuid hiljemalt 10. maiks 2016.
(7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–6 nimetatud aruanded esitatakse digitaalselt allkirjastatuna.
(8) Projekti elluviijad esitavad rakendusüksusele ja alloperaatorile tema poolt nõutud informatsiooni, mis on vajalik aruandluskohustuste täitmiseks.
(1) Toetuse andja võib projekti elluviijalt toetuse osaliselt või täielikult tagasi nõuda, projekti elluviijaga lepingu lõpetada ja mitte toetada projekti elluviija taotlusi järgnevates programmi avatud taotlusvoorudes, kui:
2) projekti elluviija ei ole täitnud toetuse taotluse rahuldamise otsuses, projektilepingus või toetuse andmist ja kasutamist reguleerivates õigusaktides talle pandud kohustusi;
3) projekti elluviija suhtes on algatatud likvideerimis- või pankrotimenetlus;
6) ilmneb, et toetust on kasutatud mitteabikõlblike kulude hüvitamiseks;
7) projekti elluviija tegevuse tõttu on esitatud programmioperaatori rakendusüksusele tagasinõue;
8) projekti elluviija ei esita tähtajaks aruannet või nõutud kuludokumente.
(2) Toetuse tagasinõudmisel lähtub rakendusüksus Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määrusest nr 278 „Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumistest teabe edastamise tingimused ja kord”.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud juhul esitatakse toetuse tagasimakse nõue likvideerimis- või pankrotimenetlust reguleerivate sätete alusel.
§ 9. Toetuse tagasimaksmine
(1) Projekti elluviija peab tagasinõutava toetuse tagasi maksma 90 kalendripäeva jooksul tagasinõudmise otsuse kehtima hakkamisest arvates.
(2) Kui projekti elluviija peab toetuse osaliselt tagasi maksma, võib toetuse andja sama projekti raames järgnevalt väljamakstavat toetuse summat vähendada tagasi maksmata jäänud summa ulatuses.
(3) Toetuse andja võib peatada toetuse väljamaksed tagasimaksega seotud projektile kuni tagasinõutava summa lõpliku tagasimaksmiseni.
§ 10. Toetuse väljamaksmise peatamine ja väljamaksmisest keeldumine
(1) Toetuse andja võib toetuse väljamaksmise peatada või väljamaksmisest keelduda, kui:
1) kulu osutub abikõlbmatuks;
2) doonor peatab maksed või keeldub maksete tegemisest Eestile;
3) projekti elluviija tõttu peatati toetuse väljamaksmine toetuse andjale või keelduti toetuse väljamaksmisest.
(2) Toetuse väljamaksmise võib peatada või väljamaksmisest keelduda summa ulatuses, mis vastab võimalikule tagasinõudele, mille osas tagasinõudmise asjaolud on selgitamisel.
(3) Toetuse andja võib kuni tagasinõutava summa lõpliku tagasimaksmiseni peatada väljamaksed või väljamaksmisest keelduda projekti elluviija kõikide programmi raames rahastatavate projektide väljamaksete osas.
(4) Käesolevat paragrahvi kohaldatakse alloperaatorile väiketoetuste skeemi projektide elluviijate suhtes.
§ 11. Toetuse andmise üle järelevalve ja auditi teostamine
(1) Toetuse andja vastutab projektide järelevalve, sealhulgas kohapealsete kontrollide, toetuse sihipärase kasutamise, auditi ja hindamise teostamise eest.
(2) Projekti elluviijad osutavad järelevalve või auditi läbiviijale igakülgset abi, sealhulgas tagavad viivitamatult ligipääsu esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks kõigile rakendamisega seotud dokumentidele ja informatsioonile ning õiguse viibida projekti elluviija ja teiste projektides osalevate isikute toetuse kasutamisega seotud ruumides ja territooriumil.
§ 12. Määruse kehtivusaja lõpp


Millised muudatused jõustuvad 1. juulil? - Raamatupidaja
Millised muudatused jõustuvad 1. juulil?
14. juuni 2013 07:00
Riigikogu võttis 22.mail vastu maksukorralduse seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse. Seadus jõustub 1. juulil 2013. Sundtäitmise aegumise tähtaja muudatused jõustuvad 1. jaanuaril 2014.
Maksu – ja Tolliameti (MTA) annab oma kodulehel ülevaade olulisematest maksukorralduse seaduse (edaspidi: MKS), kohalike maksude seaduse ja maamaksuseaduse muudatustest.
MTA sai õiguse dokumentide kättetoimetamiseks e-maksuameti/e-tolli kaudu (MKS § 54)
Alates 01.07.2013 on maksu- ja tolliametil õigus maksumaksjatele haldusakte kätte toimetada elektrooniliselt. Dokumendi elektroonilise kättetoimetamisena käsitatakse:
1) dokumendi üleslaadimist maksu- ja tolliameti e-teenuse keskkonda e-maksuametisse/e-tolli tingimusel, et dokumendi adressaat on e-maksuameti/e-tolli kasutaja ja ta on teatanud maksuhaldurile oma elektronposti aadressi või mobiiltelefoni numbri;
2) dokumendi saatmist dokumendi adressaadi nõusolekul tema elektronposti aadressil, mille dokumendi adressaat on maksuhaldurile teatavaks teinud.
Dokumendi e-maksuametis/e-tollis kättesaadavaks tegemise kohta saadetakse dokumendi adressaadile sellekohane teade tema elektronposti aadressil või lühisõnumiga mobiiltelefoni numbril.
Elektronposti aadressil saadetud dokument loetakse kättetoimetatuks, kui adressaat saadab kinnituse dokumendi kättesaamise kohta. E-maksuametisse/e-tolli üleslaaditud dokument loetakse kättetoimetatuks selle avamisel, dokumendi kättetoimetamise registreerib infosüsteem automaatselt.
Elektrooniliselt kättesaadavaks tehtud dokument toimetatakse kätte ka posti teel, kui:
1) dokumendi adressaat seda soovib;
2) dokumenti ei ole avatud e-maksuametis/e-tollis viie tööpäeva jooksul selle kättesaadavaks tegemisest arvates;
3) maksuhaldur ei ole saanud dokumendi adressaadilt dokumendi kättesaamise kohta kinnitust viie tööpäeva jooksul dokumendi elektronposti aadressil saatmisest arvates.
Maksu- ja tolliamet hakkab e-maksuametisse üles laadima järgmisi dokumente:
• korraldus maksudeklaratsioonide tähtaegseks esitamiseks ühes sunniraha hoiatusega;
• korraldus maksudeklaratsioonide esitamiseks ühes sunniraha hoiatusega;
• korraldus puuduste kõrvaldamiseks maksudeklaratsioonis;
• korraldus sunniraha tasumiseks;
• korraldus maksuvõla tasumiseks 10 päeva jooksul.
Muutus maksuvõla puudumise tõendi väljastamise piirmäär (MKS § 14 lg 5)
Alates 01. 07. 2013 on maksu- ja tolliamet kohustatud maksuvõlgade puudumise tõendi väljastama ka juhul, kui maksukohustuslase maksuvõlg kõikide sama maksuhalduri poolt hallatavate maksude puhul kokku on väiksem kui 10 eurot või kui maksuvõla tasumine on ajatatud.
Senikehtinud MKSi kohaselt oli maksuvõla puudumise tõendi väljastamise piirmääraks 15 euro suuruse maksuvõla olemasolu.
Laienesid maksu- ja tolliameti võimalused maksukohustuslase teavitamisel (MKS § 14 prim 1)
Alates 01.07.2013 võib maksu- ja tolliamet omal algatusel saata maksukohustuslasele meeldetuletusi ja muud maksukohustuslaset puudutavat informatiivse tähendusega teavet maksukohustuslase poolt maksu- ja tolliametile teatavaks tehtud elektronposti aadressile või mobiiltelefoni numbrile (lühisõnumina), samuti muud andmesidet kasutades.
Täienes püsiva tegevuskoha registreerimiseks esitatavate andmete koosseis (MKS § 21 lg 1 p 6)
Alates 01.07.2013 peab mitteresidendist juriidiline isik püsiva tegevuskoha registreerimisel maksu- ja tolliametile esitatavas avalduses lisaks senikehtinud MKS § 21 lõikes 1 loetletud andmetele märkima ka äriühingu aktsionäri või osaniku nime ja isiku- või registrikoodi, isikukoodi puudumisel sünnikuupäeva, -kuu ja -aasta.
Täienes avalike andmete loetelu (MKS § 27 lg 1)
Alates 01.07.2013 võib maksu- ja tolliamet maksukohustuslase nõusoleku ja teadmiseta avaldada igaühele varem MKSi §27 lõikes 1 loetletud andmetele lisaks ka:
• maksulaopidaja, registreeritud kaubasaaja/ -saatja, maksuesindaja, printsipaali, aktsiisilaopidaja, tolliterminali, tollilao, vabatsooni, vabalao ja tolliagentuuri andmeid muudatuses sätestatud ulatuses;
• käibemaksukohustuslase poolt maksuvabade kaupade ja teenuste käibe maksustamiseks maksuhaldurile esitatud kirjalikus teavituses märgitud andmeid;
• maksuvõlgade tekkimise aega;
• andmeid usuliste ühenduste tulude, sealhulgas kingituste ja annetuste kasutamise kohta.
Täienes ja korrastus maksusaladust sisaldava teabe avaldamine (MKS § 29)
Alates 01.07.2013 võib maksu- ja tolliamet maksusaladust sisaldavat teavet:
• rahandusministeeriumile maksude laekumise prognoosimiseks ja maksude laekumist tagavate meetmete kavandamiseks; rahandusministeeriumile avaldatakse maksusaladust sisaldavat teavet vaid isikustamata kujul.
• kindlustusandjale liikluskindlustuse seaduse alusel kannatanule või tema pärijale hüvitise määramiseks.
Täpsustus isiku seadusliku esindaja, vara valitseja ja maksuesindaja vastutus (MKS § 40)
Alates 01.07.2013 peab maksu- ja tolliamet maksukohustuslase süü tuvastamisel lähtuma võlaõigusseaduse §-s 104 sätestatud tahtluse, raske hooletuse ja hooletuse mõistetest.
Täpsustus maksukohustuse suuruse määramine maksuhalduri poolt (MKS § 92)
Muudatuse kohaselt hõlmab maksu määramise mõiste lisaks tasumisele kuuluva maksusumma määramisele ka tagastusnõude suuruse määramist maksuhalduri poolt pärast kontrollitoimingute teostamist.
Tagastusnõude suuruse kujunemine kajastatakse edaspidi maksuotsuses (MKS § 95 lg 2)
Muudatuse kohaselt peab maksuotsusest lisaks tasumisele kuuluvale maksusummale selguma alates 01.07.2013 ka tagastusnõude suuruse kujunemine.
Vähenes maksusumma määramise aegumistähtaeg (MKS § 98 lg 1)
Muudatuse kohaselt vähenes maksusumma määramise tähtaeg maksusumma tahtlikult tasumata või kinni pidamata jätmise korral senikehtinud kuuelt aastalt viiele aastale. Maksusumma määramise all peetakse silmas maksuotsuse tegemist või maksuteate väljastamist.
Maksusumma määramise aegumine ei peatu vastutusotsuse menetlemise ajaks (MKS § 99 lg 3)
Muudatuse kohaselt vastutusotsuse tegemise menetluse ajaks maksusumma määramise aegumine ei peatu.
Täienesid maksuvõla ajatamise otsuse kehtetuks tunnistamise alused (MKS § 113 lg 3)
Muudatusega lisati seadusesse säte, mille kohaselt maksuhaldur tunnistab maksuvõla ajatamise otsuse kehtetuks, kui maksukohustuslase ajatatud maksuvõla suhtes algatatakse saneerimis- või võlgade ümberkujundamise menetlus.
Seadus täienes täismääras intressi arvestamisega ajatamisgraafiku mittekohasel täitmisel (MKS § 117 lg 3)
Maksuvõla ajatamisel on maksu- ja tolliametil õigus vähendada intressimäära kuni 50 protsenti ajatamise otsuse vastuvõtmise päevast.
Muudatusega sätestati asjaolu, et kui maksukohustuslane ei täida ajatamisgraafikus sisalduvaid nõudeid tähtaegselt, siis arvestab maksuhaldur tähtaegselt tasumata nõuetelt intressi täismääras 0,06 protsenti päevas.
Seadus täpsustus intressi arvestamise aegumistähtaja osas (MKS § 118 lg 1)
Muudatuse kohaselt on intressi arvestamise aegumistähtaeg üks aasta alates deklaratsiooni alusel arvutatud, maksuotsusega määratud või vastutusotsusega sissenõutava maksusumma täieliku tasumise päevast või isikule alusetult tagastatud summa täieliku tasumise või tasaarvestamise päevast.
Täienes intressi arvestamise aegumise regulatsioon (MKS § 118 lg 5 ja lg 6)
Muudatuse kohaselt on saneerimiskavaga või võlgade ümberkujundamise kavaga ümberkujundatud maksusummalt intressi arvestamise aegumistähtajaks üks aasta nimetatud alates saneerimiskava või võlgade ümberkujundamise kava kehtetuks tunnistamise päevast.
Intressi arvestamise aegumine peatub intressinõude või intressinõude aluseks oleva maksusumma vaidlustamise ajaks.
Täienesid intressi arvestamise peatumise alused (MKS § 119 lg 1 p 6)
Muudatuse kohaselt peatub intressi arvestamine ka võlgade ümberkujundamise menetluse algatamisest kuni võlgade ümberkujundamise kava kinnitamiseni.
Seadusega kehtestati sundtäitmise aegumise uued põhimõtted (MKS § 132)
Sundtäitmise aegumist käsitlevad sätted jõustuvad alates 1. jaanuarist 2014.
Vähenesid sundtäitmise tähtajad:
• Deklaratsiooni alusel arvutatud või haldusakti (nt korralduse) alusel sissenõutava maksusumma sundtäitmise aegumistähtaeg on viis aastat. Aegumistähtaeg algab kohustuse täitmise tähtpäeva saabumise aastale järgneva aasta 1. jaanuaril.
• Maksuotsuse ja vastutusotsuse alusel sissenõutava maksusumma sundtäitmise aegumistähtaeg on samuti viis aastat alates maksuotsuse või vastutusotsuse kättetoimetamise aastale järgneva aasta 1. jaanuarist.
• Intressinõude sundtäitmise aegumistähtaeg on viis aastat intressinõude esitamise aastale järgneva aasta 1. jaanuarist arvates.
Muutusid maksusumma sundtäitmise aegumise katkemise alused. Sundtäitmise aegumistähtaeg katkeb vaid:
• kohtutäiturile maksuvõla sissenõudmiseks täitmisavalduse esitamisel;
• maksukohustuslase pankroti väljakuulutamisel;
• halduskohtu tehtud esialgse õiguskaitse määruse jõustumisel;
• saneerimismääruse jõustumisel või võlgade ümberkujundamise avalduse menetlusse võtmise määruse jõustumisel.
Täpsustus maksusumma sundtäitmise aegumise katkemine seoses pankrotimenetlusega.
• Maksusumma sundtäitmise aegumise katkemine ei ole enam seotud pankrotiavalduse esitamisega, vaid pankroti väljakuulutamisega. Samuti ei too maksusumma sundtäitmise aegumise katkemist kaasa võlgniku saneerimisavalduse või võlgade ümberkujundamise avalduse esitamine.
• Maksusumma sundtäitmise aegumine katkeb muudatuse kohaselt kohtu poolt saneerimismääruse või võlgade ümberkujundamise avalduse menetlusse võtmise määruse tegemise korral.
Kehtestati rakendussäte maksusumma sundtäitmise aegumistähtaja arvestamiseks enne 2014. aasta 1. jaanuari tekkinud nõuetele (MKS § 168 prim 4)
Enne 2014. aasta 1. jaanuari tekkinud nõuete sundtäitmisele kohaldatakse alates 2014. aasta 1. jaanuarist kehtivat MKS §-s 132 sätestatud sundtäitmise aegumistähtaega. Enne 2014. aasta 1. jaanuari määratud intressinõuetele ja muude maksuhalduri poolt sissenõutavatele rahalistele kohustustele kohaldatakse kuni 01.01.2014 kehtinud sundtäitmise aegumistähtaja regulatsiooni.
Kui sundtäitmise aegumistähtaja on katkestanud asjaolu, mis ei ole alates 2014. aasta 1. jaanuarist enam aegumise katkemise aluseks, loetakse aegumise katkemise alus äralangenuks 2014. aasta 1. jaanuarist arvates ning uus aegumistähtaeg ei hakka kulgema.
Täienes kohalike maksude seadus reklaamimaksu puudutavas osas (kohalike maksude seadus § 10 lg 7)
Muudatusega lisati kohalikule omavalitsusüksusele õigus nõuda reklaamimaksu deklaratsiooni esitamist elektrooniliselt, kui sellel deklareeritakse rohkem kui kümme maksuobjekti (erinevat eksponeeritud reklaami).
Täienes maamaksuseadus intressinõude esitamise ja maksuteate kätte toimetamise viisi osas (maamaksuseadus § 7 prim 1)
Alates 1.juulist 2013 ei esita maksuhaldur maksukohustuslasele intressinõuet enne kui maksusummalt arvutatud intressisumma on suurem kui 10 eurot. Samuti anti maksuhaldurile õigus toimetada maksuteateid kätte ka elektronposti vahendusel.
Allikas: Maksuamet
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2013/06/14/loe-millised-maksuseaduste-muudatused-joustuvad-1-juulil


text:
Pankrotimenetlus - SPT Inkasso
Esileht » Pankrotimenetlus
SPT Inkasso saab Teid aidata pankroti – ja likvideerimismenetluse algatamisel, kui ka menetlusega liitumisel.
PANKROT on võlgniku kohtumäärusega väljakuulutatud maksejõuetus. Võlgnik on maksejõuetu, kui ta ei suuda rahuldada võlausaldaja nõudeid ja see suutmatus ei ole ajutine.
Pankrotimenetluse eesmärk on rahuldada võlausaldajate nõuded võlgniku vara võõrandamise või võlgniku ettevõtte tervendamise kaudu. Pankrotimenetluse käigus selgitatakse välja võlgniku maksejõuetuse põhjused.
Pankrotiavalduse võib esitada võlgnik kui ka võlausaldaja.
Kui pankrotiavalduse esitab võlausaldaja, peab ta pankrotiavalduses põhistama võlgniku maksejõuetuse ning tõendama nõude olemasolu. Võlgniku maksejõuetuse põhistamiseks peab võlausaldaja muu hulgas tuginema vähemalt ühele järgmistest asjaoludest:
Kui pankrotiavalduse esitab võlgnik, peab ta samuti pankrotiavalduses põhistama oma maksejõuetuse. Selleks peab ta lisama avaldusele seletuse maksejõuetuse põhjuse kohta ja võlanimekirja.
Kohus võib kohustada pankrotiavalduse esitanud võlausaldajat tasuma ajutise halduri tasu ja kulutuste katteks deposiidina selleks ettenähtud kontole kohtu määratud rahasumma, kui on alust eeldada, et pankrotivara selleks ei jätku.
Kui kohus on võtnud pankrotiavalduse menetlusse, otsustab kohus kümne päeva jooksul ajutise halduri nimetamise, tehes selle kohta määruse.
Kui pankrotiavalduse esitas võlausaldaja, peab kohus ajutise halduri nimetamise otsustamiseks eelistungi, kuhu kutsutakse pankrotiavalduse esitaja ja võlgnik.
Võlgniku pankrotiavalduse vaatab kohus läbi kümne päeva jooksul, kaalukatel põhjustel 30 päeva jooksul ajutise halduri nimetamisest arvates.
Võlausaldaja pankrotiavalduse vaatab kohus läbi 30 päeva jooksul, kaalukatel põhjustel kahe kuu jooksul ajutise halduri nimetamisest arvates.
Vaadanud pankrotiavalduse läbi, kuulutab kohus pankroti välja, jätab avalduse rahuldamata või lõpetab menetluse raugemise tõttu.
Kui juriidilisest isikust võlgniku pankrotimenetlus lõpetatakse raugemise tõttu, likvideerib ajutine haldur juriidilise isiku kahe kuu jooksul menetluse lõpetamise määruse jõustumisest arvates likvideerimismenetluseta. Kui pankrotimenetluse raugemisel on võlgnikul mingi vara, makstakse sellest kõigepealt ajutise halduri tasu ja kaetakse vajalikud kulutused.
Pankroti väljakuulutamisega:
2) läheb haldurile üle võlgniku vara valitsemise õigus ning õigus olla võlgniku asemel kohtumenetluses menetlusosaliseks vaidluses, mis puudutab pankrotivara või vara, mille võib arvata pankrotivarasse;
61) peatub võlgniku vastu suunatud haldusakti vaidlustamise tähtaja arvestamine;
7) järgnevad muud seaduses ettenähtud tagajärjed.

matches: Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


text:
3-1-1-78-09 Riigikohus 07.10.2009
KrMS § 49 lg 1 p 1
Täitmiskohtunik saab lahendada kohtuotsuse täitmisega seonduvaid küsimusi ka juhul, kui ta on eelnevalt samas asjas teinud süüdimõistva otsuse. Kohtunikul ei teki taandumiskohustust KrMS § 49 lg 1 p 1 alusel, kuna kohtuotsuse täitmise menetluses ei otsustata isiku süü ega karistuse üle. Kohtunik hindab vangistuse täitmisele pööramise otsustamisel vaid seda, kas isik on järginud kohtuotsusega määratud nõudeid.
KrMS § 432 näeb ette kaks võimalust kohtulahendi täitmisel tekkinud küsimuste läbivaatamiseks. KrMS § 432 lg 1 kohaselt lahendab täitmiskohtunik kohtulahendi täitmisega seonduvad küsimused üldjuhul kirjalikus menetluses. KrMS § 432 lg 4 kohaselt saadetakse sellisel juhul määruse koopia menetlusosalistele, keda see puudutab. KrMS § 432 lg 3 näeb ette erandid, mil asi vaadatakse läbi süüdimõistetu osavõtul. Nendeks on KrMS §-des 425-426 sätestatud või süüdimõistetult vabaduse võtmisega seonduvad küsimused.

matches:
Riigikohus
§ 49
§ 49
§ 432
§ 432
§ 432
§ 432


§ 106 Audiitortegevuse seaduse muutmine
§ 107 Finantsinspektsiooni seaduse muutmine
§ 108 Hasartmänguseaduse muutmine
§ 109 Korruptsioonivastase seaduse muutmine
§ 110 Krediidiasutuste seaduse muutmine
§ 112 Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse kehtetuks tunnistamine
§ 114 Rahvusvahelise sanktsiooni seaduse muutmine
§ 115 Võlaõigusseaduse muutmine
§ 116 Väärtpaberituru seaduse muutmine
§ 117 Äriseadustiku muutmine
§ 118 Äriseadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (juriidilise isiku ja tema juhatuse või seda asendava organi asukoht) muutmine
08.11.2017 otsus nr 174
Terrorismi rahastamine on terrorikuriteo ja selle toimepanemisele suunatud tegevuse rahastamine ning toetamine karistusseadustiku § 2373 tähenduses.
2) korteriühistuseaduses sätestatud korteriühistule;
1) korteriühistuseaduses sätestatud korteriühistule;
§ 106. Audiitortegevuse seaduse muutmine
Audiitortegevuse seaduse § 48 lõike 3 punktis 8 asendatakse tekstiosa „§ 34 lõike 3 punkti 2” tekstiosaga „§ 51 lõike 2 punkti 4”.
§ 107. Finantsinspektsiooni seaduse muutmine
1) paragrahvi 46 lõiget 3 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
„41) rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse alusel menetletud väärteoasjas tehtud jõustunud lahendist või haldusaktist ning sunniraha määramisest, samuti nimetatud otsuste suhtes esitatud vaietest või kaebustest;”;
2) paragrahvi 47 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Inspektsioonil on õigus kasutada käesoleva seaduse ja muude õigusaktidega või nende alusel talle antud õigusi, volitusi ja teavet, et täita Euroopa järelevalveasutuse, lepinguriigi ning muu välisriigi finantsjärelevalve asutuse taotlus teabe saamiseks, õiguse kitsendamiseks või muu akti või toimingu tegemiseks. Kui edastatav teave seondub rahapesu ja terrorismi rahastamise või selliste tegevuste tõkestamisega ning pärineb teise lepinguriigi pädevalt asutuselt, tohib seda edastada üksnes selle asutuse loal või sellise loa andmisel seatud piirides.”;
3) paragrahvi 471 täiendatakse lõikega 45 järgmises sõnastuses:
„(45) Inspektsioon annab teada või selgitab teise lepinguriigi pädevale asutusele tema taotluse alusel, kuidas Inspektsioon on järelevalve käigus arvesse võtnud eelnimetatud liikmesriigi pädeva asutuse esitatud teavet ja tuvastatud asjaolusid.”;
4) paragrahvi 54 lõike 4 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) Tagatisfondile või teise lepinguriigi asjaomasele asutusele või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute lepingulisele või omaalgatuslikule kaitseskeemile nende ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses;”.
§ 108. Hasartmänguseaduse muutmine
Hasartmänguseaduse § 9 lõike 3 sissejuhatavas lauseosas asendatakse arv „8” arvuga „9”.
§ 109. Korruptsioonivastase seaduse muutmine
Korruptsioonivastase seaduse § 16 lõiget 4 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) krediidiasutusel ja finantseerimisasutusel rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadusest tulenevate kohustuste täitmiseks.”.
§ 110. Krediidiasutuste seaduse muutmine
1) paragrahvi 63 lõike 2 punktis 6 asendatakse tekstiosa „§ 29 lõikes 1” tekstiosaga „§ 14 lõikes 1”;
2) paragrahvi 88 lõike 51 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) krediidiasutusega samasse konsolideerimisgruppi kuuluvale ettevõtjale, kes vajab pangasaladuseks olevaid andmeid rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduses sätestatud hoolsusmeetmete kohaldamiseks, ning teisele isikule rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse § 51 rakendamiseks vajalikus ulatuses.”;
3) paragrahvi 89 lõige 21 tunnistatakse kehtetuks.
Makseasutuste ja e-raha asutuste seaduse § 1131 tunnistatakse kehtetuks.
§ 112. Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse kehtetuks tunnistamine
Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadus (RT I 2008, 3, 21) tunnistatakse kehtetuks.
§ 114. Rahvusvahelise sanktsiooni seaduse muutmine
Rahvusvahelise sanktsiooni seaduse § 6 punktist 8 jäetakse välja tekstiosa „, välja arvatud reguleeritud turu korraldaja ja väärtpaberiarveldussüsteemi korraldaja, väärtpaberite registri pidamise seaduse tähenduses”.
§ 115. Võlaõigusseaduse muutmine
Võlaõigusseaduse § 7101 lõikes 5 asendatakse tekstiosa „§ 27 lõikes 1” tekstiosaga „§ 42 lõikes 1”.
§ 116. Väärtpaberituru seaduse muutmine
Väärtpaberituru seaduse § 54 lõike 1 punktis 13 asendatakse tekstiosa „§ 29 lõikes 1” tekstiosaga „§ 14 lõikes 1”.
§ 117. Äriseadustiku muutmine
Äriseadustikus tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 53 lõike 5 punktis 4 asendatakse tekstiosa „§ 15 lõikes 41” tekstiosaga „§ 27 lõikes 2” ning § 520 lõigetes 41 ja 5 asendatakse tekstiosa „§ 15 41. lõikes” tekstiosaga „§ 27 2. lõikes”;
2) paragrahvi 520 lõikes 51 asendatakse tekstiosa „§ 15 41. lõikes” tekstiosaga „§ 27 2. lõikes” ja tekstiosa „§ 27 4. lõikega” tekstiosaga „§ 44 1. lõikega”;
3) paragrahvi 520 lõikes 52 asendatakse tekstiosa „§ 15 41. lõikes” tekstiosaga „§ 27 2. lõikes” ja tekstiosa „§ 40 1” tekstiosaga „§ 57 1” ning tekstiosa „ § 40 4” tekstiosaga „ § 57 5”;
4) seadustiku normitehnilist märkust täiendatakse tekstiosaga järgmises sõnastuses:
„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.03.2011, lk 1–12), muudetud direktiividega 2014/107/EL (ELT L 359, 16.12.2014, lk 1–29), 2015/2376/EL (ELT L 332, 18.12.2015, lk 1–10), 2016/881 (ELT L 148, 03.06.2016, lk 8–21) ja 2016/2258/EL (ELT L 342, 16.12.2016, lk 1–3).”.
§ 118. Äriseadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (juriidilise isiku ja tema juhatuse või seda asendava organi asukoht) muutmine
Äriseadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (juriidilise isiku ja tema juhatuse või seda asendava organi asukoht) (RT I, 20.04.2017, 1) paragrahvi 1 punktis 4 esitatud äriseadustiku § 631 lõike 2 teises lauses asendatakse arv „7” arvuga „8”.


Vabariigi Valitsuse 1. detsembri 2016. a määruse nr 138 „Tervise infosüsteemi põhimäärus” muutmine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 1. detsembri 2016. a määruse nr 138 „Tervise infosüsteemi põhimäärus” muutmine
RT I, 12.03.2019, 14
Vastu võetud 07.03.2019 nr 23
§ 1. Vabariigi Valitsuse 1. detsembri 2016. a määruses nr 138 „Tervise infosüsteemi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
„(1) Tervise infosüsteem (edaspidi infosüsteem) kuulub riigi infosüsteemi ning on asutatud tervishoiuteenuste korraldamise seaduse alusel.
(2) Infosüsteemi ingliskeelne nimetus on Health Information System.”;
2) paragrahvides 2 ja 3 ning peatükkides 2–6 asendatakse sõnad „tervise infosüsteem” sõnaga „infosüsteem” vastavas käändes;
3) määrust täiendatakse §-dega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:
„§ 21. Infosüsteemi ülesehitus
1) patsiendi esitatud andmestik;
(3) Meditsiiniliste ülesvõtete andmekogu koosneb patsiendi kohta käivatest meditsiinilistest ülesvõtetest.
(6) Lõikes 5 nimetatud isik teavitab viivitamata volitatud töötlejat kõikidest asjaoludest, mis võivad ohtu seada infosüsteemi turvalisuse.”;
4) paragrahvi 4 lõike 1 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) võib infosüsteemi volitatud töötlejale anda täpsemaid juhiseid ja korraldusi;”;
5) paragrahvi 4 lõike 2 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) tagab tervishoiuteenuse osutamisel tekkivate dokumentide ja andmete kogumise, haldamise ja säilitamise, sealhulgas andmete kustutamise ja hävitamise ning arhiveeritavate andmete üleandmise § 10 lõikes 5 sätestatud korras;”;
6) paragrahvi 4 lõike 2 punkt 31 sõnastatakse järgmiselt:
„31) tagab andmete kasutamise §-s 14 nimetatud tegevusteks;”;
7) paragrahvi 4 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Volitatud töötleja määrab infosüsteemiga liitumise eelduseks olevad tehnilised tingimused ja avaldab need oma veebilehel.”;
8) paragrahvi 5 lõike 1 sissejuhatavast lauseosast jäetakse välja tekstiosa „punkti 1”;
9) paragrahvi 5 lõike 1 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) ambulatoorse tervishoiuteenuse osutamise kohta andmed või vormistatud dokumendi ühe tööpäeva ja koduõendusteenuse korral vormistatud epikriisi kahe tööpäeva jooksul pärast seda, kui tervishoiutöötaja on asjakohase dokumendi kinnitanud;”;
10) paragrahvi 5 lõikes 3 asendatakse sõnad „viivitamata pärast ülesvõtte tegemist” sõnadega „sätestatud korras”;
11) paragrahvi 5 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Tervishoiuteenuse osutaja peab andmete edastamisel järgima infosüsteemi kohta kehtivaid standardeid, mille on infosüsteemi volitatud töötleja avaldanud oma veebilehel.”;
12) paragrahvi 5 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Tervishoiuteenuse osutaja tagab infosüsteemi edastatavate andmete õigsuse.”;
13) määruse 3. peatüki pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
Infosüsteemi logide säilitamine ja andmete muutmine”;
14) paragrahv 7 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 8 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 8. Infosüsteemi logide säilitamine”;
16) paragrahvi 8 lõiked 1, 2 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
17) määruse 4. peatüki pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
Infosüsteemi andmetele juurdepääs, andmete väljastamine ja andmelao kasutamine”;
18) paragrahvi 10 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Infosüsteemi andmetele tagatakse otsejuurdepääs:
2) volitatud töötleja määratud kasutajaõiguste alusel ja viisil.”;
19) paragrahvi 10 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Andmete väljastamine infosüsteemist tagatakse:
2) poolte vahel sõlmitud lepingu alusel.”;
20) paragrahvi 10 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
21) paragrahvi 10 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Arhiiviseaduse alusel arhiiviväärtuslikuks hinnatud andmed või vormistatud dokumendid antakse üle Rahvusarhiivile. Üleandmise üksikasjad lepitakse kokku koostöös Rahvusarhiivi ja infosüsteemi vastutava töötlejaga. Volitatud töötleja tagab kokkuleppekohase andmete üleandmise Rahvusarhiivile.”;
22) paragrahvi 11 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Tervishoiuteenuse osutajal on infosüsteemis olevatele isikuandmetele juurdepääs tervishoiuteenuse osutamise kavandamiseks, teenuse osutamise lepingu sõlmimiseks ja täitmiseks ning tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 56 lõike 1 punktis 7 sätestatud ulatuses ja eesmärgil.”;
23) paragrahvi 11 lõiked 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
24) paragrahvi 11 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Juurdepääsuõiguse teostamisel kontrollitakse tervishoiuteenuse osutaja tegevusloa kehtivust. Kui päringu algatab tervishoiutöötaja või tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 593 lõikes 21 nimetatud isik, kontrollitakse ka vastava isiku registreeringu kehtivust.”;
25) paragrahv 14 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 14. Andmelao kasutamine
(3) Andmelao avaandmed avalikustatakse § 3 lõikes 2 nimetatud volitatud töötleja veebilehel masinloetaval kujul.”;
26) paragrahvi 20 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Andmesubjektil on õigus anda juurdepääs infosüsteemis olevatele andmetele teadliku nõusoleku alusel. Nõusolek peab vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 04.05.2016, lk 1–88) sätestatud tingimustele.”;
27) määruse 6. peatüki pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
Infosüsteemi järelevalve, rahastamine ja lõpetamine”;
28) paragrahvi 22 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Infosüsteemi vastutaval ja volitatud töötlejal on õigus kontrollida, kas tervishoiuteenuse osutaja täidab § 22 lõikes 5 kehtestatud nõudeid.”;
29) määruse 6. peatükki täiendatakse §-dega 221 ja 222 järgmises sõnastuses:
„§ 221. Rahastamine
Infosüsteemi lõpetamise otsustab Vabariigi Valitsus vastavalt avaliku teabe seaduses sätestatule.”.
§ 2. Määrus jõustub 15. märtsil 2019. a.


Saatemeeskonna ülesanded ja töökord – Riigi Teataja
Saatemeeskonna ülesanded ja töökord
Saatemeeskonna ülesanded ja töökord - sisukord
§ 2 Kinnipeetud isiku saatmine
2 SAATMISE ETTEVALMISTAMINE
§ 3 Saatmise alus
§ 4 Saatmisülesande täitmine
3 SAATMISE KORD
§ 5 Saatmise nõuded
§ 6 Saadetavate paigutamine
§ 7 Saadetava isiklike toimikute ja asjade transportimine
§ 8 Vältimatu arstiabi
§ 9 Saadetava poolt distsipliini rikkumine
4 SAADETAVA VASTUVÕTMINE JA TURVAKONTROLL
§ 10 Saadetava vastuvõtmine
§ 11 Turvameetmed
5 SAATMINE LAEVAL JA ÕHUSÕIDUKIS
§ 12 Saatmine laeval
§ 13 Saatmine õhusõidukis
RT I, 29.12.2011, 108
Vastu võetud 14.12.2009 nr 60
RTL 2009, 95, 1395
Määrus kehtestatakse «Politsei ja piirivalve seaduse» § 741 lõike 3 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatakse saatemeeskonna ülesanded ja töökord kinnipeetud isiku saatmisel.
§ 2. Kinnipeetud isiku saatmine
Kinnipeetud isiku saatmine on kahtlustatavana kinnipeetud isiku, vahistatu, sundtoodud isiku, väljasaadetava, arestialuse või süüdimõistetu saatmine arestimajas ja väljaspool arestimaja relvastatud saatemeeskonna valve all.
2. peatükk SAATMISE ETTEVALMISTAMINE
§ 3. Saatmise alus
Saatmise aluseks on:
1) uurimisasutuse määrus;
2) kohtumäärus või -otsus;
3) prokuratuuri määrus;
4) uurimisasutuse, kohtu või prokuratuuri kutse;
5) sundtoomismäärus;
6) väljasaatmisotsus.
§ 4. Saatmisülesande täitmine
(1) Saatmisülesande täitmise aluseks on saatmise ja saatemeeskonna kohta kirjalik korraldus, mille annab politseiasutuse juht, politseiasutuse vastava struktuuriüksuse juht või arestimaja juht.
(2) Korralduses nimetatud saatemeeskonna koosseisu suurus sõltub konkreetse ülesande iseloomust, saadetavate arvust ja eripärast. Saatemeeskonna minimaalse koosseisu kehtestab Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor käskkirjaga.
(3) Saadetavate kinnipeetavate (edaspidi saadetavad) kohta koostatakse saateleht (lisa 1).
(4) Korraldus ja saateleht koostatakse kahes eksemplaris. Korraldusel ja saatelehel on ühtne numeratsioon. Korralduse ja saatelehe teine eksemplar antakse kinnipidamiskohale, kuhu saatemeeskond isiku toimetas.
3. peatükk SAATMISE KORD
§ 5. Saatmise nõuded
(1) Saatmine toimub alarmsõidukiga, või kui see ei ole võimalik, siis muu selleks sobiva sõidukiga, milles on tagatud saadetava turvalisus ja käesolevas määruses sätestatud nõuetest kinnipidamine.
(2) Saatmine tuleb korraldada viisil, mis välistab saadetava kokkupuute kõrvalise isikuga, saadetava põgenemise või muud saatmise häired. Tagatud peab olema käesoleva määruse § 6 lõikes 1 sätestatud tunnuste alusel saadetavate omavaheline eraldatus saatmisel ja kambritesse paigutamisel. Saatemeeskond on kohustatud kaitsma saadetavat õigusvastase ründe eest.
(3) Isikut, kelle transportimine ei ole arsti otsuse alusel lubatud, ei saadeta. Meditsiinitöötaja kaasamiseta ei või saata isikut, kes arsti otsuse alusel vajab teekonnal arstiabi.
§ 6. Saadetavate paigutamine
(1) Saatmisel paigutatakse eraldi:
1) eri soost kinnipeetavad;
2) uurimisalused grupikuriteos, kui selle kohta on kohtumäärus või uurimisasutuse määrus;
3) alaealine ja täiskasvanu;
4) ohtliku nakkushaiguse põdejad;
5) psüühiliselt haiged isikud;
6) kaitseväe- ja õigus- või korrakaitseasutuste ametnikud, samuti endised ametnikud juhul, kui esineb oht nende elule või tervisele.
(2) Erandjuhul on politseiasutuse juhi, politseiasutuse vastava struktuuriüksuse juhi või arestimaja juhi loal lubatud sõidukiga saatmisel eirata käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3 ja 6 sätestatud nõuet.
§ 7. Saadetava isiklike toimikute ja asjade transportimine
(1) Saadetava isiklik toimik on saatmise ajal valvemeeskonna käes ning antakse üle koos saadetavaga vastuvõtvale kinnipidamisasutusele. Isikliku toimiku üleandmine märgitakse saatekirjas.
(2) Saadetava isiklikud asjad paigutatakse sõidukis saadetavast eraldi, et tagada asjade puutumatus kogu saatmise vältel. Saatemeeskonna vanem annab saadetava isiklikud asjad üle vastuvõtvale kinnipidamiskohale üleandmise-vastuvõtmise aktiga (lisa 2).
(3) Saadetava asjade kaal ei tohi ületada 30 kg, saatmisel lennukiga ei tohi asjade kaal ületada tasuta pagasiveo normi.
§ 8. Vältimatu arstiabi
(1) Saadetav, kes saatmise ajal vajab vältimatut arstiabi, toimetatakse viivitamatult tervishoiuteenuse osutaja juurde koos tema isiklike asjadega.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul määrab saatemeeskonna vanem ühe saatemeeskonna liikme tervishoiuteenuse osutaja juures saadetavat valvama ja informeerib juhtunust prefektuuri. Prefektuur tagab saadetava valve tervishoiuteenuse osutaja juures kuni tema edasitoimetamiseni.
§ 9. Saadetava poolt distsipliini rikkumine
Kui saadetav paneb saatmise ajal toime õigusaktides sätestatud süülise rikkumise, koostab saatemeeskonna vanem selle kohta ettekande kahes eksemplaris, millest üks lisatakse saadetava isiklikku toimikusse ja teine esitatakse saatmist teostanud Politsei- ja Piirivalveameti struktuuriüksusele.
4. peatükk SAADETAVA VASTUVÕTMINE JA TURVAKONTROLL
§ 10. Saadetava vastuvõtmine
(1) Saadetava võtab vastu saatemeeskonna vanem.
(2) Saadetavat vastu võttes või üle andes esitab saatemeeskonna vanem oma ametitunnistuse, kontrollib koos kinnipidamiskoha esindajaga saadetava isiklikku toimikut, saatmise aluseks olevat dokumenti ja saadetava isikusamasust.
(3) Käesoleva määrusega kehtestatud kohustusliku dokumendi puudumisel või selle mittenõuetekohase vormistamise puhul saadetavat vastu ei võeta ning saatelehele tehakse sellekohane märge.
§ 11. Turvameetmed
(1) Enne kinnipeetava isiku ühest kinnipidamiskohast teise või kohtuistungile või menetlustoimingule saatmist ja saatmise lõppedes teostatakse turvakontroll või isiku läbivaatus «Politsei ja piirivalve seaduses» ja tema asjade läbiotsimine «Vangistusseaduse» §-s 68 sätestatud alustel ja korras.
(2) Enne kohtus vahi alla võetud isiku konvoeerimist teostatakse isiku suhtes turvakontroll «Politsei ja piirivalve seaduse» § 734 alustel ja korras.
5. peatükk SAATMINE LAEVAL JA ÕHUSÕIDUKIS
§ 12. Saatmine laeval
(1) Saatmisel laeval (v.a Eesti-sisesed praamiliinid) paigutatakse saadetav eraldatud omaette kajutisse, mis tagab isoleerituse teistest reisijatest.
(2) Saadetavat ei tohi paigutada laevatekile.
(3) Toimkonna vanem teavitab laeva kaptenit saadetavast isikust.
§ 13. Saatmine õhusõidukis
(1) Saatemeeskond koos saadetavaga asub õhusõidukis neile määratud kohtadel.
(2) Toimkonna vanem kooskõlastab lennuvälja valdajaga saadetava liikumisteekonna õhusõidukile.


Pärimisseadusest tulenevate notari ametitoimingute tegemise ja pärimisregistri pidamise kord - sisukord
§ 26 Infosüsteemi «E-notar» kaudu andmete esitamine ja päringute tegemine
§ 27 Pärandaja surmaaja teatamine
§ 28 Nime muutumise kohta andmete esitamine
§ 29 Isiku sünniaja ja -koha kohta andmete esitamine
§ 30 Koduse testamendi kohta andmete esitamine
§ 31 Pärimislepingu muutmise või lõpetamise kokkuleppe sõlmimise või lepingust taganemise kohta andmete esitamine
§ 32 Pärimistunnistuse kehtetuks tunnistamise kohta andmete esitamine
§ 33 Pärimismenetluse üleandmise kohta andmete esitamine
§ 34 Pärandvara ühisuse osa võõrandamise kohta andmete esitamine
§ 35 Pärimisregistrisse kannete tegemine
3) pärimistunnistus tõestatakse pärijate kohta, kellest on notarile teatatud, kelle pärimisõigus ja selle ulatus on tõendatud ning kes ei ole pärandist loobunud.
(2) Pärimistunnistuse tõestamise kavandatav tähtpäev märgitakse teates kuupäevaliselt.
(2) Kui pärandaja oli pärandi avanemise ajal abielus ja abikaasade varalise suhte liigiks oli ühisvarasuhe, esitab notar käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–5 ja 7 nimetatud registritesse ja § 167 lõikes 3 nimetatud krediidiasutustele päringud ning järelepärimised ka pärandaja üleelanud abikaasa õiguste ja kohustuste kohta.
(4) [Kehtetu – RT I 2010, 53, 341 - jõust. 06.08.2010]
(1) [Kehtetu – RT I 2010, 53, 341 - jõust. 06.08.2010]
8) [Kehtetu – RT I 2010, 53, 341 - jõust. 06.08.2010]
(3) Notar saadab teate pärimisregistrile pärimistunnistuse kehtetuks tunnistamise kohta kahe tööpäeva jooksul pärimistunnistuse kehtetuks tunnistamise otsuse tegemisest.
§ 32. Pärimistunnistuse kehtetuks tunnistamise kohta andmete esitamine
Notar saadab pärimistunnistuse kehtetuks tunnistamise kohta kahe tööpäeva jooksul pärimistunnistuse kehtetuks tunnistamise otsuse tegemisest arvates pärimisregistrile teate järgmiste andmetega:
4) kehtetuks tunnistatud pärimistunnistuse tõestamise kuupäev, aasta ja number notari ametitegevuseraamatu järgi;
5) pärimistunnistuse kehtetuks tunnistamise otsuse kuupäev, aasta ja number notari ametitegevuseraamatu järgi;
3) pärimistunnistuse kuupäev ja aasta ning number notari ametitegevuse raamatu järgi;


Makseettepaneku kätte toimetamata jätmine maksekäsu kiirmenetluses on teistmise aluseks TsMS § 702 lg 2 p 2 tähenduses (vt ka RKTKm nr 3-2-2-2-14, p 8). (p 6) Maksekäsu kiirmenetluse alustamiseks ei pea avaldaja tõendama maksekäsu aluseks oleva nõude olemasolu (TsMS § 482 lg 1) ja nõuet sisuliselt maksekäsu kiirmenetluses ei kontrollita. Seetõttu ei saa maksekäsu aluseks oleva nõude põhjendatuse või tõendamisega seotud asjaolud olla ka maksekäsu kiirmenetluses teistmise aluseks. Maksekäsu kiirmenetluses sõltub makseettepaneku ja maksekäsu määruse tegemine ainuüksi sellest, kas võlgnik vaidleb makseettepanekule vastu või mitte. Sealjuures ei pea võlgnik TsMS § 485 lg 2 teise lause kohaselt vastuväidet põhjendama (vt RKTKm nr 3-2-2-2-14, p 13). (p 8)
Kuigi infosüsteem registreerib dokumentide kättetoimetamise TsMS § 311^1 lg 3 kohaselt automaatselt, ei saa kättetoimetamise automaatset fikseerimist pidada siduvaks, kui TsMS § 311^1 lg 3 kohaldamise eeldused ei ole täidetud. Kui infosüsteem on registreerinud menetlusdokumendi kättetoimetamise, võib kohus lähtuda eeldusest, et dokument on nõuetekohaselt kätte toimetatud. Menetlusosalisel on siiski võimalus tõendada, et menetlusdokumenti ei ole talle TsMS § 311^1 lg 3 järgi kätte toimetatud (vt Riigikohtu 8. aprilli 2015. a kohtumäärus tsiviilasjas nr 3-2-1-13-15, p 11). (p 12) Menetlusosalisel võib olla raske tõendada tema kontrolli alt väljas olevat asjaolu e-toimiku süsteemi võimaliku tehnilise rikke kohta. Seetõttu võib vajalikel juhtudel osutuda otstarbekaks asjakohase teabe saamine (nt e-toimiku haldurilt) kohtu kaasabil. (p 14)