Tööinspektsiooni infokiri Tööelu 4 / 2015 by Tööinspektsioon - Issuu
TÖÖELU TÖÖINSPEKTSIOONI INFOKIRI
Töö kõrvalt õppima LK 6
Kutsuge ettevõttesse töökeskkonna konsultant! LK 16
Hea ajaplaneerimine
TÖÖELU TÖÖINSPEKTSIOONI INFOKIRI 4/2015 ISSN 2382-8730 Ilmub kuus korda aastas. Väljaandja: Tööinspektsioon Aadress: Gonsiori 29, 10147 Tallinn Koduleht: www.ti.ee Toimetuse e-post: infokiri@ti.ee Toimetuse telefon: 626 9415 Peatoimetaja: Evelin Kivimaa Keeletoimetaja: Marilin Look Kujundaja: Janar Siniväli, Puffet Invest OÜ Fotod: Annela Samuel, Kaja Tamm, Evelin Kivimaa, Inkari Lindve, Mari-Liis Ivask, 123rf.com, erakogud Infokirja arhiiv, infokirjaga liitumine ja kasutajaandmete muutmine: Tööinspektsiooni kodulehel infokirja rubriigis. Infokirjas avaldatud artiklite tekste on lubatud levitada meedias, kuid ainult koos märkega „Artikkel ilmub koostöös Tööinspektsiooni infokirjaga Tööelu” ning autori nimega. Infokirjas avaldatud fotode kasutamise sooviga tuleb eelnevalt pöörduda peatoimetaja poole, kuna autoriõigustest lähtuvalt saab anda loa mujal kasutamiseks vaid neile fotodele, mis on tehtud infokirja tellimusel (mitte andmebaasidest ja erakogudest pärit fotodele).
Mõtelda on mõnus! Loomulikult on võimalik kasutada oma väikesi halle ajurakke ka nii, et tuhised automaatpiloodil tööülesannetest läbi ning argipäevade kõige peadmurdvam ülesanne on otsustamine, kas osta poest kohupiima või jogurtit. Sama loogika järgi võib kasutada mobiiltelefoni, keerukat ja võimalusterohket riistapuud, ka ainult pähklite purustamiseks. Aga kas ikka on mõtet? Mõtelda on ju mõnus! Just nagu on olemas trenni- ja magusasõltuvus, nii võib sõltuvusse sattuda ka sellest tundest, kuidas aju ragistab töötada, omandades uusi teadmisi. Aga see on hea sõltuvus. Lõppeks, õppimine (ja hambapesu) on üks neid väheseid asju, mida teed ainult endale. Pärast ajakirjanduse bakalaureusekraadi omandamist arvasin, lõputöö kirjutamise ponnistus veel meeles kummitamas, et nüüd on õppimisega kõik. Aitab küll! Mõne aasta pärast tekkis siiski uuesti õppimise isu ja läksin kommunikatsiooni magistrantuuri. Vahelduseks tööelule oli tõeliselt vahva istuda auditooriumis ja kuulata, kuidas kõnelevad targad õppejõud ainsa eesmärgiga oma teadmisi jagada. Tõsi, töö kõrvalt õppides läks elu üsna kiireks – aga ma sain hakkama! Kõik algab ju prioriteetide seadmisest – kui sa midagi tõeliselt tahad, leiad selleks ka aega. Peagi algaval septembrikuul on minu jaoks üle aastate taas kõik-kõik nii uus: lähen uuesti magistrantuuri, et õppida keeletoimetamist. Miks just seda? Eks ikka sellepärast, et ükskõik kas kirjutan artikleid infokirjale, mõtlen välja mõne raamatu või toimetan teiste kirjatükke – kaunis keel on kõikjal tähtis! Pealegi, eks igaühel on oma nõrkused. Üks minu nõrkus on mõttekriips – kõige võluvam ja võrratum kirjavahemärk! Temas on hoogu ja nõtkust, teda saab kasutada nii eristamiseks kui ka esiletõstmiseks ... ja kuna ta mulle niivõrd meeldib, siis kipun mõnikord suruma oma lemmikut – puhtalt ilu pärast! – ka sellistesse kohtadesse, kuhu oleks õigem panna koolon või koma või siis jätta lihtsalt tühik. Loodetavasti leian magistrantuuris mitmeid uusi võimalusi ka selleks, kuidas oma lemmikut sujuvalt tekstidesse põimida. Augustikuine infokiri ongi pühendatud õppimisele: räägime elukestva õppe tähtsusest; vaatleme kõrgkooliõpinguid töö kõrvalt; selgitame, miks juhtus tööõnnetus tööõpetuse õpetajaga; ning saame teada, mis paneb keeltekooli eesti keele õpetaja silma särama. Kuidas õppimiseks aega leida? Infokirjas jagavad ajaplaneerimise nippe asjatundjad Kristjan Otsmann ja Ardo Reinsalu. Infokirjas ilmumist alustanud uus rubriik „E-õpe” aga tutvustab võimalusi eneseharimiseks mugavalt ja tasuta just siis, kui sulle endale sobib. Uued teadmised on vaid hiireklõpsu kaugusel!
Kaanefoto: Annela Samuel
EVELIN KIVIMAA peatoimetaja
Õpetajatöö oli lapsepõlveunistus
PEADIREKTORI VEERG
Elukestvalt õppida, õppida, õppida!
Tööpäevasisesed vaheajad tööaja korralduses
Võimalusterohke e-õpe
Katseaeg = võimalus hinnata töö(taja) sobivust
Osalise tööaja kokkulepe töölepingus
Töö kõrvalt õppima
Kuidas mõõta töötaja hoolsust?
TÖÖVAIDLUSKOMISJONI TÖÖMAILT
Töötamise registri kannete kajastumine töövaidlustes
Tööinspektsioon korraldab teabepäevi noortele tööellu astujatele
Küsige tasuta brošüüre!
Kui kaua tuleb dokumente säilitada?
VÄIKESE INIMESE TÖÖ
Sisemine ilu patta
Tasuta teenus: kutsuge ettevõttesse kohale töökeskkonna konsultant!
MIKS JUHTUS TÖÖÕNNETUS?
Tööõpetuse õpetaja eiras ohutusnõudeid
MUUDAME TÖÖELU PAREMAKS!
Kindel kava on hea ajaplaneerimise alus
„Õppida, õppida, õppida!” – need kolm sõna, mida väidetavalt pole Lenin kunagi öelnud, olid kirjutatud minu ajalooklassi seinale. Olgugi et ajalugu oli mu lemmikaine, mõtlesin toona ainult sellele, millal ükskord see kool läbi saab. Et pääseks õppimisest! Tollal ei osanud keegi arvata, et mööda saavad ajad, kus inimene töötab 40 aastat samal ametikohal, pensionile minnes saab asutuselt kingiks nimelise kella ning jääb seejärel koju lapselapsi kantseldama, ajalehte lugema ja marke korjama. Tööturg, st võimalused ja vajadused tööd teha on aga tänapäeval hoopis teised. 2010. aastal anti Nobeli majandusauhind nn lukuauguteooria eest. Selle kohaselt võib inimesel küll olla kimp võtmeid, aga ust lahti ikka ei saa, kui puudub see õige ja ainuke võti. Nõnda saavadki turul samal ajal koos eksisteerida nii tööpuudus kui ka tööjõu puudus, sest vabade töötajate eriala juhtub olema see, mida turg parajasti ei vaja. Mis muud kui „aegunud” erialaga töötajad vajavad stiimulit ja motivatsiooni, et nad omandaksid uue eriala. Majanduselu ja inimese enda isikliku edu aluseks on elukestev õpe. Ükski omandatud oskus pole viimane ja ükski eriala lõplik. Senise elu ja tööga saadud kogemused on vaid soliidne vundament, millele laduda kas sootuks uued teadmised või hoopis teave, kuidas teha senist tööd teistmoodi ja paremini.
Võimalusterohke e-õpe E-õppes saame õppida täpselt siis, kui soovime, ja seda, mida tahame. Vaid nupuvajutuse kaugusel on üha rohkem häid e-kursuseid. Infokirja uues rubriigis „E-õpe” hakkame tutvustama õpivõimalusi, mis on huvilistele täiesti tasuta.
Tööotsimine ja karjäärinõu Töölepingu seadusega on tööandjale pandud kohustus oma töötajaid koolitada ning töötajale omakorda kohustus võtta osa tööandja korraldatud koolitustest ja täiendada ennast ka ise. Tööpuuduse määr on viimastel andmetel 5,9 protsenti. See
oma senises elus ei arvestanud; kes arvasid oma tööelu lõppenuks või tervise nõrgapoolseks. Õppima peavad kõik ja kogu aeg. Iga ühiskonnaliige, kel vähegi tahtmist töö- ja ühiskonnaelus kaasa lüüa, peab
Majanduselu ja inimese enda isikliku edu aluseks on elukestev õpe. on mistahes võrdluses ja mõõdupuuga võetult väike. Tööandjad kurdavad üha häälekamalt tööjõu puudumise üle, alailma näeme silte „Vajatakse...”, „Ootame endi hulka...”, „Pakume...”.
saama selleks võimaluse. Tahtmisele lisaks läheb vaja ainult õppimist ... mis polegi nii hirmus, kui see koolist meelde jäi! Seadkem siis sügisel kõik sammud koolimaja poole, sest õppida pole kunagi hilja.
Eesti demograafiline pilt pole lootusrikas. Seega tuleb pingutada, et tööle tuleksid või seal püsiksid ka need, kes seni on kõrvale jäänud, näiteks eakad või vähenenud töövõimega inimesed. Ärksama meele ja suurema visiooniga tööandjad on juba arvestanud töötajate vanusest ja tervislikust seisundist tulenevate erivajadustega ning pakuvad välja neile sobilikke lahendusi. Paindlikkusele on loonud ruumi ja raamistiku töölepingu seadus. Vähenenud töövõimega inimeste tööle naasmist toetavad veel mitmed Euroopa Sotsiaalfondi pakutavad tööturumeetmed. Viimane Eesti inimarengu aruanne alapealkirjaga „Lõksust välja?” juhib tähelepanu ühele kitsaskohale – praegu täiendavad ennast eelkõige need, kes juba niigi kvalifikatsiooni omavad. Seega peitub nõks selles, kuidas panna õppima need, kes sellega
Vaata: www.karjaarinou.ee Valge Kass OÜ on kokku pannud mahuka kursuse, mis on mõeldud nii neile, kes otsivad tööd, kui ka neile, kes soovivad oma tööelus muudatusi teha või uusi väljakutseid leida.
Vaata: www.hot.ee/werro24 Tallinna Ülikooli infoteaduste osakonna õppejõud on kokku pannud infokirjaoskuse kursuse, mis annab teadmisi ning kujundab oskusi infokäsitluseks ja -otsinguks. Infokirjaoskus loob võimalused toimetulekuks tänapäeva infoühiskonnas.
Vaata: www.kae.edu.ee KAE kool on eestikeelne õpikeskkond nii keskkooli kui ka kõrgkooli tasemel õppimiseks, eelkõige matemaatikas ja programmeerimises. MTÜ KAE Kool sai alguse 2011. aastal vabatahtlikust algatusest. Kooli visiooni järgi võiks igaüks saada võimaluse õppida seda, mida tahab ja millal tahab, omas tempos, tõhusalt ja tasuta. Passiivsed tunnitegevused, nagu loengu kuulamine ja individuaalne ülesannete lahendamine, asenduksid tunnivälise videote vaatamise ja mänguliste ülesannete lahendamisega veebis. KAE kooli tegijatel on plaanis ajapikku õpikeskkonda täiendada videote ja interaktiivsete harjutustega kõiksugu valdkondadest. Kooli eeskujuks on ingliskeelne õppekeskkond Khan Academy. Organiseeritakse ka eestikeelsete subtiitrite tegemist Khan Academy arvukatele õppevideotele.
Töö kõrvalt õppima Kas minna või mitte minna töö kõrvalt õppima? Ühelt poolt tähendab see topeltkoormust ja ajanappust, aga teiselt poolt uusi väljakutseid, teadmisi ja ehk isegi kannapööret karjääriteel. Külli, Madis ja Kerttu selgitavad, kuidas neil töö kõrvalt õppimine edeneb. Raamatupidaja hobi on aiandus
„Teie, rumalad, kuulake, mida mina, tark, räägin” – sellist paikapanemist tartlanna Külli Simsoni (43) sõnul Räpina aianduskoolis pole. „Õpetajad on fanaatikud ja profid, õppida on nendega mõnus ja huvitav,” kiidab Külli, keda viis aiandust õppima oma aia rajamise mõte. Lisaks soovis ta saada teadmisi, leida uusi tuttavaid, võtta vastu väljakutseid ning kogeda midagi uut. Raamatupidaja Külli jaoks on aiandus hobi. Seni elas ta korteris, kuid pärast pikka ootamist ostis perekond krundi ja kaks aastat tagasi löödi kopp maasse. Tartu külje alla uuselamurajooni kerkivas majas ehitus veel käib. Perenaine naerab oma värskes õhus viibimise õhina üle. „Kannustajaks on ilmselt korteris elanud inimeste nälg aia ja omaette olemise järele. Teeme vabadel päevadel abikaasaga maja juures tööd ning õhtul istume terrassil ja naudime. Alati, kui ilm lubab, oleme õues.” Neljaliikmeline pere, kus kasvavad 15ja 20aastased tütred ning pere lemmik, landseeri tõugu kutsikas Stella (6 kuud), loodab varsti uude koju sisse kolida. Maja ümbritseb 1900 m² krunt, kuhu Külli tahab aia luua. Esialgu on valmis mõned lillepeenrad, suur murulapp ja väike aedviljapeenar, värskelt istutatud hekk ja viljapuude rida. Alguses pidas Stella iga peenart oma mängumaaks, kus on vahva lilli välja kaapida. Tasapisi õpetab perenaine talle, kus võib mängida ja kus mitte.
Külli Simson rakendab aianduskoolis õpitut oma aia loomisel.
Puhkehetk: lilled teevad Küllil meele rõõmsaks.
Koolilapsena kohustuslikus korras aiamaal rohimine pole aga Külli sõnul võrreldav enda aias nokitsemisega. „On suur vahe, kas pead vanemaid abistama või töötad oma aia jaoks. Rahalises mõttes ju aiavilja kasvatamine ennast ära ei tasu, pigem meeldib mulle omakasvatatud vilju noppida. Stella sööb näiteks hea meelega maasikaid ja herneid, peenras on porgand ja sibul, et oleks omast käest võtta. Lilled aga teevad meele rõõmsaks.” Külli näib seadvat oma elu põhimõttel, mida soovitas Cicero: „Kui sul on aed ja raamatukogu, siis on sul kõik vajalik olemas.” Raamatute laenutamine käib tihedalt õppetöö juurde.
Raamatupidaja-juhiabi ametit pidav Külli kiidab oma tööandjat, sest on saanud alati koolitöös osaleda. „Õppetöö toimub kuus korda aastas, nädal korraga. Tartust pole Räpinasse teab mis pikk maa, aga elan sel ajal ikkagi kohapeal ühiselamus ning kasutan õhtuid õppimiseks või töötamiseks. Räpinasse jäämine käib koolielu juurde, pakub vaheldust.” Kui õppesessiooni ajaga langeb kokku igakuine palgaarvestus või muud
pidanud. Pingutan maksimumi nimel ja siiamaani olengi saanud viisi, mõned neljad sekka.” Kooliskäimise muudavad mõnusaks nii kaasõpilased kui ka õpetajad. „Meie rühmas on õpilasi kolmekümneaastase vanusevahega – 20aastastest 50aastasteni. Oleme kõik eri aladelt, aga meid ühendab huvi aianduse vastu. Tekivad põnevad arutelud, saame ja jagame kogemusi.”
Õppekavas on peale teooria ka palju praktilisi ülesandeid, näiteks pidid
Madis – elukogemus motiveerib õpingutele pühenduma
Raamatupidaja-juhiabi ametit pidav Külli kiidab oma tööandjat, sest on saanud alati koolitöös osaleda. olulised tööperioodid, tuleb Küllil ühiselamus õhtuti ka palgatööd teha. Sessioonide vahepeal peab valmis saama kodutööd, mida on rohkem, kui Külli ette kujutada oskas. „Lapsed tuletavad mulle ikka meelde, et lubasin mitte jätta koolitöid viimaseks õhtuks. Seni olen tähtaegadest kinni
tuju paranes. Nõnda juba nautisin koduülesande täitmist.”
õpilased pookima oksi. „Alguses oli ehmatus suur, kui ladinakeelsed taimenimed esimese korraga meelde ei jäänud,” sõnab Külli. „Praegu koostan digitaalset herbaariumit sajast puust. Esiti tekkis paanika, kuidas ma need puud leian, aga siis läksin botaanikaaeda, kus on ladinakeelsed nimed taimede juures kirjas, ja
„Ülikoolis on vahel keeruline, kuid peamine on motiveeritus ja tahe heade tulemuste nimel pingutada,” räägib Tartu Ülikoolis taani keelt ja kirjandust õppiv Madis Rebane (38), kes sügisel läheb bakalaureuseõppes teisele kursusele. Lääne-Virumaalt pärit Madise haridusteel on olnud mitu käändu. Kahekümnesena tuli ta Tartu Ülikooli saksa filoloogiat õppima. „Nooruse tuhin tõi ülikooli ja viis sealt ka ära. Ma polnud pühendumiseks valmis. Nüüd, ligi 20 aastat hiljem olen hoopis teine inimene. Kool on mu vaba tahe ja motiveerin ennast ise. Vanus pole ka enam see, et pidutseks ühikas hommikuni ja nädalavahetusel sõidaks
oma oskusi rakendada näiteks Rootsi lauas, konverentside teenindamisel ja kohvikus. Viimane töökoht – laev – läks teise riigi lipu alla, palgad vähenesid poole võrra ning Madis otsustas teha elus kannapöörde, asudes kõrgharidust omandama. Huvi skandinaavia keelte vastu tärkas ammu. „Saatuslikuks sai muidugi töötamine Norras, kus mind paelus kohalik keel, kultuur ja ajalugu. Praeguste õpingutega on mul suurem eesmärk, aga seda ma hetkel ei avalikusta,” naeratab Madis kavalalt. „Minus küpses juba ammu mõte, et oleks vaja kuhugi jõuda, mitte terve elu laeval töötada. Õppimine meeldib mulle väga.” Töö ja õppimise ühitamiseks tuleb Madisel kõvasti pingutada. Kuna tal Tartus ei õnnestunud leida erialast ja tasuvat tööd, sõidab ta nädalavahetusteks Tallinna, kus töötab kelnerina restoranis Schnitzelhaus. Osalise koormusega töötades raha kõigeks ei jätku, ent Madis suudab ka vähesega läbi ajada.
Madis Rebane peab oluliseks enese motiveerimist. koju raha küsima. Mulle meeldibki, et nooruse uljused on seljataha jäänud
lastega, kasvatajana-abiõpetajana. Üsna pea tundsin, et see pole minu
Mulle meeldibki, et nooruse uljused on seljataha jäänud ja saab õpingutele keskenduda. ja saab õpingutele keskenduda. Olen õppejõududega väga rahul ja tunnen, et hariduse omandamine viib mind eesmärgile lähemale. Kõrvalerialaks valisin prantsuse keele.” Madisel on taskus 1990. aastate lõpus saadud tunnistus tollasest Rakvere pedagoogikakoolist sotsiaaltöö erialal. „Olen veidi töötanud erivajadustega
jaoks, põlesin kiiresti läbi.” Madis jättis selle töö ja liikus edasi. Madis on töötanud Tallinnas söögikohas teenindajana ja Tartus telefonimüüjana. Lisaks saksa ja taani keelele oskab ta suhelda norra keeles, kuna töötas 2007.–2009. aastail kelnerina Norras. Seejärel töötas Madis teenindajana parvlaevadel, kus tuli
Tasuta õppekoha säilitamiseks on üliõpilastel vaja koguda igal semestril teatud arv ainepunkte, muidu peab järgmisel semestril õppemaksu maksma. „Õppimine pole minu jaoks raske, aga kuna majanduslikel põhjustel pean töötama, siis vahel ei suuda taset hoida,” nendib Madis. „Mõnikord juhtub, et lähen eksamit või testi sooritama, seljataga pikk töine nädalavahetus. Siis pean kooliasju ülekäe tegema, mis mulle tegelikult ei meeldi.”
Töötamine õpinguid
pikendas
Kerttu Jalandi (23) lõpetas Varstu keskkooli ja asus Tartu Ülikoolis eripedagoogikat õppima 2010. aasta sügisel. „Erialavaliku taga on minu täditütar, kellel diagnoositi autism. Tegelesin temaga ammu enne seda, kui teadvustasin eripedagoogika olemasolu. Kuna õpetajad on nii mu mõlemad vanemad kui ka suurem osa vanatädidest, tundus nende kahe aspekti ühendamine loogilise käiguna.” Võrumaalt Tartusse kolimine sujus neiul üsna kenasti. „Muidugi jäi süda valutama ema pärast, kes pidi minuta
ülikooli ja töötamise vahel, mõnikord jäi õppimine tagaplaanile, vahel pidi jällegi tööle piiri tõmbama ja õppimisele keskenduma. Kui Kerttu juba rohkem teenis, loobus ta vanemate abist hoopiski. Ent ikkagi pidi ta pidevalt iga eurot näpu vahel keerutama ja kaaluma, milleks jagub ja milleks mitte.
Kerttu Jalandi pidas ülikooli kõrvalt mitut töökohta.
Erialase töö maitse
Kerttu jaoks oli tugiisiku-töös põhiline väljakutse enda rahulikuks sundimine. „Sul võivad olla põhjalikud teadmised eripedagoogikas, aga kui ärritud kiiresti ega suuda oma käitumist kontrollida, ei saa töötada ei tugiisiku, eripedagoogi ega tavaõpetajana.”
noorema õe-venna ja majapidamisega maal ise hakkama saama. Tartus ootas mind korteri jagamine endise kooliõega ja kiirkursus enda majandamiseks nappide vahenditega. Algul arvasin sinisilmselt, et ülikooli tullakse õppima ja töötamine pole vajalik. Elu aga õpetas kiirelt, et enda elatamiseks on vanemate toetusele vaja lisa.”
ole neil raha jalaga segada. See, et ma ise ennast üleval pidama hakkasin, oli kergem minu vanematele ja minu südametunnistusele.” Alguses sattus Kerttu ühelt juhutöölt teisele, kuni leidis kuulutuse, kus otsiti tugiisikut erivajadusega lapsele, tunnitasu alusel. „Arvasin, et see
Algul arvasin sinisilmselt, et ülikooli tullakse õppima ja töötamine pole vajalik. Tagantjärele arutleb Kerttu, et oleks hakkama saanud ka vanemate toetusega, kuid süda ei lubanud. „Mis iseseisvus see on, kui toimib vanemate rahakoti arvelt? Vanemad on mõlemad maakoolis õpetajad, ei
täiendaks teoreetilist õpet ning oleks mulle kui tulevasele eripedagoogile hea väljakutse.” Lisaks tugiisiku-tööle jätkas Kerttu juhutöödega. Elu hakkas kõikuma
Kerttu (fotol vasakul) leidis ülikooli kõrvalt aega ka ühisteks ettevõtmiseks koos Viktoriaga.
Ülikooli kõrvalt jõudis Kerttu pidada mitut töökohta, laulda bändis, osaleda motoklubis ja käia nädalavahetustel Mõniste vallas kodus abiks. Isegi toreda sõbra jaoks leidis ta aega. Lõpuks ei pidanud Kerttu keha aga enam pingele vastu. „Migreenihood sagenesid ja vererõhk pürgis kõrgustesse. Loengud kippusid vahele jääma ja tööde esitamine toimus ikka pikendusajaga. Kohati oli motivatsioon nullis ja asjad ei liikunud.” Õppenõustajate abiga sai Kerttu ikkagi õpingud nii kaugele, et sel kevadel anti talle kätte kauaoodatud bakalaureusediplom. „Kõik läks hästi!” rõõmustab Kerttu. „Ma ei vahetaks neid viimast viit aastat millegi muu vastu. Tänu žongleerimisele töö, ülikooli ja eraelu vahel olen täpselt selline, nagu olla tahan. Kõik ei pea tulema kiirelt ja lihtsalt kätte. Vaeva peab nägema. Elu peab nägema.”
INKARI LINDVE ajakirjanik
Uue hooga! Küsige tasuta plakateid! Istu, kalluta ette puusast, mitte niivõrd seljast. Tunne venitust jalgades.
, kõverda ja siruta
asse kätte raskus
Võta mõlem
sekundit, puhka, paarkümmend põlved maha. Hoia asendit on, kui toetad korda. Lihtsam
Hoia asendit paarkümmend sekundit, puhka, korda. Lihtsam on, kui paned põlve või puusa maha.
et enda poole, õrnalt teise käega käega. Tõmba käelaba at venitust. Korda teise tunneksid mõnus
Tea, millised on kemikaali omadused.
Võimlemisharjutused neile, kes töötavad seistes
utused neile, Võimlemisharjistuv töö kellel on
Proovi tõmmata põlve rindkere poole, hoia asendit paarkümmend sekundit, lõdvesta, korda teise jalaga.
Toetage küünarvarred vastamisi ja suruge, hoidke pinget paarkümmend sekundit, lõdvestage, korrake teise käega. Harjutust võib teha ka suurema arvu kolleegidega, pikendades rivi.
Kummarda ette, lõdvesta ülakeha, võta põlvede kinni, tõmba selg kumeraks. ümber
Tee puusaringe ühtepidi ja teistpidi.
ning sellega väike ja soodne käsi kõrvale, Kummilint on harjutust. Too saab teha mitut misliigutust jne. ette, tee suusata
id. Isikukaitsevah endi valikul lähtu ohutuskaardis t ja mõõtmis tulemustest.
Kemikaalide oh
umärgistus
1. Plahvatusoht lik 2. Tuleohtlik 3. Oksüdeeriv 4. Rõhu all olev gaas 5. Söövitav 6. Äge mürgisu s, 7. Äge mürgisu ohukategooriad 1–3 s, ohukategoori 8. Terviseoht a4 9. Keskkonn aoht
käega kaasa, kõrvale, aita poole. Kalluta pead Korda teisele hoia õlad paigal.
Vali sobivad isikukaitsevah
NB! Ohtlike kem ikaalide käitl emisel kasutatavad seadmed, nõud ja muud töövahendid peav või selgelt erist ad olema märgistatud atavad.
Too jalg risti üle teise, kõverda tugijalg, vajadusel toeta käsi näiteks vastu lauda, et hoida tasakaalu. Tunne venitust tuharas.
on, tagant. Lihtsam i. da käed selja Korda teistpid Proovi ühenda salli, rätiku vms. kui võtad abiks
ja siis teisele
Riskianalüüs i käigus tuleb mõõ kemikaali sisa ldust töökeskk ta ohtliku onna õhus.
Hoia jalad paigal, õlad all, pööra ülakehast taha. Korda teisele poole.
, seejärel Astu kõrvale Seisa jalad koos. teise jalaga. tagasi. Korda algasendisse
ja tee Vii käed kõrvale väikeseid sirutatud kätega . ringe kiires tempos
Esialgse info leiad pakendilt ja põhjalikuma teabe ohutuska ardilt.
Tea, kui palju kemikaali õhus leidub.
mõlemad põlved, astu ette, kõverda Seisa jalad koos, tagasi. Korda teise jalaga. disse liigu algasen
Kalluta kõrvale
Kuidas ohtlike kemikaalidega ohutult töötad a?
Suru puusa ette, kalluta ennast kõrvale, venita külge pikaks.
Tõuse varvastele, püüa hoida asendis tasakaalu.
et ratastega st seina ääres, või tee harjutu tagasi, korda. ratasteta tooli püsti, too alla Kasuta ilma ennast toolilt Istu, jalad maas. Lükka kätega alt ära sõita. tool ei saaks
Pange kolleegiga kannad kokku, hoidke kätest ja kandke raskust ettepoole.
Ava käed, siruta ennast pikaks, kalluta ülakeha natuke taha, hoia asendit.
Tööinspektsioon andis tänavu välja uued võimlemisplakatid „Uue hooga! Võimlemisharjutused neile, kellel on istuv töö” ning „Uue hooga! Võimlemisharjutused neile, kes töötavad seistes”. Samuti ilmus plakat teemal „Kuidas ohtlike kemikaalidega ohutult töötada?”.
A2-formaadis. Kõik plakatid on tasuta ning kel on huvi neid oma ettevõttes kasutada, palun andke märku.
Kõik uued plakatid ilmusid nii eesti kui ka vene keeles. Võimlemisplakatid on A1-formaadis ning kemikaaliplakatid
Plakatisoovid palume edastada e-postile evelin.kivimaa@ti.ee, märkides ära, millisele asutusele, kui
Küsida võib ka 2014. aastal ilmunud A1-formaadis võimlemisplakateid „Käed külge! Soovitused raskuste käsitsi teisaldamiseks” ning „Hoogu juurde! Võimlemisharjutused töökohal ja puhkehetkel”, mida on alles piiratud koguses.
palju ja mis keeles (eesti või vene) plakateid soovitakse. Eelistatult tuleks plakatitele järele tulla Tööinspektsiooni Tallinna kontori valvelauda aadressil Gonsiori 29. Palume märkida ka kuupäeva, millal on soov plakateid kätte saada. Kokkuleppel on plakatite ja Tööinspektsiooni muude trükiste kättesaamiseks võimalikud ka muud variandid üle Eesti.
Lugemisvara tööelu teemadel •	•	•	•
Euroopa Töötervishoiu ja Tööohutuse Agentuur (EU-OSHA) uuendas kodulehte, mis nüüd on lõimitud veebientsüklopeediaga OSHwiki ning mugavalt loetav ka mobiilseadmetest. Tööinspektsioon koostöös EU-OSHA Eesti koordinatsioonikeskusega korraldas augustis kolm töökiusamise-teemalist seminari, mille materjalidega saab tutvuda Tööelu portaalis siin. Eesti keelde on tõlgitud EU-OSHA 2014. aasta tegevuse aruanne ning uute ja tekkivate riskide Euroopa ettevõtete teine uuring (ESENER-2). Materjalid on leitavad EU-OSHA kodulehelt väljaannete rubriigist. Vanemtööinspektorite Komitee (SLIC) kampaania „Libisemine ja komistamine samal tasapinnal” raames 18. juunil Eestis toimunud rahvusvahelise konverentsi ettekanded on üleval Tööinspektsiooni kodulehel siin.
teabeosakonna juhataja EU-OSHA Eesti koordinatsioonikeskuse juht
Tööinspektsiooni kliendiportaali kasutamine säästab aega Tööinspektsiooni kliendiportaali abil saab Tööinspektsiooniga elektrooniliselt suhelda ja dokumente vahetada. Kliendiportaal on lihtne, mugav ja kiire ning kättesaadav ööpäev läbi. Kliendiportaali aadress on https://eti.ti.ee ning see on leitav ka eesti.ee teabevärava e-teenuste nimekirjast. Kasutaja identifitseerimine ja autentimine toimub eesti.ee kaudu, kus tuleb valida kasutaja roll – kodanik või ettevõtte esindaja. Tööandjal on võimalik esitada kliendiportaali kaudu Tööinspektsioonile kirju ja nõutavaid dokumente (näiteks teavitus töökeskkonnaspetsialisti määramisest), eraisik saab vaadata enda isikuga seotud juhtumite andmeid ning saata kirju ja töövaidlusavaldusi. Lisainfot kliendiportaali kohta leiate siin. Jätkuvalt saab Tööinspektsiooni teavitada ka muudel moodustel: saates paberdokumendid posti teel, digitaalselt allkirjastatud dokumendid e-posti teel või tuues dokumendid lähimasse Tööinspektsiooni kontorisse.
Avati lastejoonistuste näitus „See on ohtlik”
Tööinspektsioon kutsus lasteaialapsi joonistama pilte ohtudest, mida nad tunnevad, ning nippidest, kuidas keerulistest olukordadest ohutult välja tulla. Saadetud piltidest avati 4. augustil näitus „See on ohtlik”, mida kuni kuu lõpuni saab näha Tallinnas Sotsiaalministeeriumi majas, Gonsiori 29 fuajees.
Ootame parimaid praktikaid septembrikuu lõpuks Tööinspektsioon kogub töökeskkonna parimaid praktikaid, millega panustatakse töötajate heaolusse ja ohutusse enam, kui seadus selleks kohustab. Kui esitate oma praktika enne 30. septembrit, võib just see jõuda 2015. aasta esikolmikusse, mida autasustatakse novembrikuus toimuval töötervishoiupäeval. Kui sinu ettevõttes on kasutusele võetud uuenduslikke meetmeid töötaja ohutuse, tervise ja heaolu paremaks tagamiseks, anna sellest kindlasti teada Tööinspektsiooni teabe peaspetsialistile Liisa Pröömile (liisa.proom@ti.ee). Oma lahenduse tutvustamiseks palume kasutada parima praktika esitamise vormi.
Lastejoonistuste näituse „See on ohtlik” saate välja panna ka enda asutuse või ettevõtte ruumides. Selleks võtke ühendust Tööinspektsiooni teabe peaspetsialisti Liisa Pröömiga (liisa.proom@ti.ee).
Lisainfot parimate praktikate kogumise ja levitamise kohta leiate Tööinspektsiooni kodulehelt ning Tööelu portaalist.
K A M PA A N I A
11. mail toimunud „Noore töötaja” teabepäev Tartu kutsehariduskeskuses oli infoküllane ja rahvarohke.
Tööinspektsioon korraldab teabepäevi noortele tööellu astujatele 2015. aastal korraldab Tööinspektsioon Euroopa Sotsiaalfondi toetusel Eesti kutsehariduskoolides 30 teabepäeva „Noor töötaja”, mis annavad noortele tööellu astujatele esmaseid teadmisi, mida pidada silmas töösuhete ning tööohutuse ja -tervishoiu poole pealt. Kutseõppeasutustes toimuvad teabepäevad on osa sel aastal toimuvast Tööinspektsiooni sotsiaalkampaaniast „Tunne oma õigusi – noor töötaja”, mille käigus korraldatakse meediakampaania
ja koostatakse teabematerjale. Viimaste hulgas on juba ilmunud kahepoolne brošüür „Noore töötaja meelespea: Mida arvestada tööle minnes?” / „Tööandja meelespea: Mida arvestada noort töötajat tööle võttes?”. Teabepäevad aitavad kaasa sellele, et üha rohkem noori oskaks tööandjalt nõuda turvalist töökeskkonda ja vajalikke isikukaitsevahendeid; et üha rohkem noori teaks oma õigusi ja kohustusi ning et nende töötingimused vastaksid töölepingu seaduses sätestatud nõuetele. Teabepäevi tehakse nii eesti kui ka vene keeles. Aprillis-mais peetud neljalt teabepäevalt saadud tagasiside annab
tunnistust, et seesugused üritused on igati vajalikud ning et enamik kuulajatest sai sealt tööle asumisel vajalikku informatsiooni.
Kuidas teabepäev välja näeb?
Teabepäevad on üles ehitatud ühtmoodi: esimeses akadeemilises tunnis käsitleb Tööinspektsiooni tööohutuse spetsialist töötervishoiu ja -ohutuse teemat, misjärel selgitab tööinspektor-jurist 45 minuti jooksul seda, mida on vaja teada töösuhete poole pealt. 11. mail Tartu kutsehariduskeskuse konverentsisaalis toimunud teabepäeva kogunes kuulama ligi sada erinevate erialade viimaste kursuste õpilast.
Teabepäeva esimese lektori, tööohutuse peaspetsialisti Piret Kaljula põhisõnum oli, et töötervishoid ja tööohutus ei tähenda hulka mõttetuid ja igavaid reegleid. See on hoolitsemine töötaja ohutuse ja tervise eest nüüd ja ka tulevikus, et kõik saaksid elust täiel määral rõõmu tunda. Just seetõttu on vaja järgida kõiki ohutusnõudeid, juhiseid ja nõuandeid. Kaljula selgitas, mida peab sisaldama sissejuhatav juhendamine, mis tuleb läbi viia iga uude töökohta tuleva töötajaga. Sissejuhatava juhendamise käigus tutvustatakse muuhulgas tööja puhkeaja korraldust, ettevõtte territooriumi, olmeruume, esmaabivahendite asukohta, evakuatsiooniteid jms. Järgneb esmane juhendamine ning praktiline väljaõpe, mis toimub töö tegemise kohal ja mille käigus peab uuele töötajale selgeks saama, kuidas käib konkreetne tööprotsess tema positsioonil. Väljaõppe lõpuks peab uus töötaja teadma näiteks seda, kuidas kasutada masinaid ja seadmeid ning mida ette võtta seadme rikke korral. Pärast juhendamist lubatakse töötaja iseseisvale tööle. Juhendamise ja väljaõppe tähtsuse rõhutamiseks tõi lektor näiteid elust enesest, kus puudulik tööohutusalane väljaõpe on põhjustanud raske tervisekahjustusega tööõnnetuse. Loengus käsitleti veel isikukaitsevahendite kasutamist, tervisekontrolli ja ergonoomikat ning räägiti ohumärguannetest ja üldisest ohutuskultuurist ettevõttes.
Eelista töölepingut!
Edasi käsitles jurist töölepingu kohustuslikke tingimusi, milles tuleb enne tööle asumist täpselt kokku leppida ja kirjalikult lepingus vormistada, (nt tööülesannete kirjeldus, töötamise koht, töötasu ja tööaja kokkulepped). Seejärel tutvustati kuulajatele, millised on töötajate õigused puhkeajale. Näiteks iga töötatud kuue tunni järel on töötajal õigus saada 30 minutit puhkepausi ning 24tunnine ajavahemik peab sisaldama vähemalt 11 järjestikust tundi igapäevast puhkeaega. Töölepingus lepitakse kokku selleski, kas töösuhe sõlmitakse tähtajatult või tähtajaliselt. Tähtajaline leping võib olla sõlmitud näiteks teise töötaja asendamise ajaks. Jurist selgitas ka töötaja õigust saada puhkust ja õppepuhkust. Loengu lõpus käsitleti töölepingu lõpetamist – mis vormis tuleb esitada avaldus ning millised on etteteatamistähtajad. Kõik teabepäevast osavõtjad said Tööinspektsiooni spetsialistide koostatud „Noore töötaja meelespea”, mis sisaldab loengul käsitletud teemasid ning muudki informatsiooni, mida iga noor peaks teadma enne esimese töölepingu sõlmimist ja tööellu astumist.
a Noore töötaj ea meelesp öle minnes?
da tö
lespea Mida arvest ad tööle võttes? a noort töötajat
Mida arvesta
Küsige tasuta
brošüüre!
Võttes kahepoolse brošüüri kätte ühtpidi, leiab noor töötaja endale vajalikku infot pealkirja all „Noore töötaja meelespea: Mida arvestada tööle minnes?”. Trükise teiselt poolelt lugemist alustades leiab tarvilikku teavet tööandja, kellele on suunatud brošüüripool „Tööandja meelespea: Mida arvestada noort töötajat tööle võttes?”.
Tööinspektsioon jätkab „Noore töötaja” teabepäevadega septembrikuus. Kutseõppeasutused saavad end tasuta teabepäevadeks kirja panna Tööinspektsiooni teabespetsialistide juures, kelle kontaktandmed on leitavad kodulehelt.
Trükistesoovi palume edastada e-postile evelin.kivimaa@ti.ee, märkides ära, millisele asutusele, kui palju ja mis keeles (eesti või vene) brošüüre soovitakse. Eelistatult tuleks trükistele järele tulla Tööinspektsiooni Tallinna kontori valvelauda aadressil Gonsiori 29. Palume märkida ka kuupäeva, millal on soov brošüüre kätte saada. Kokkuleppel on trükiste kättesaamiseks võimalikud ka muud variandid üle Eesti.
Pärast väikest vahepausi, mille jooksul said noored vaadata musta huumoriga vürtsitatud tööohutusvideoid, jätkas tööinspektor-jurist Anne Simmulmann töösuhteid puudutava osaga. Alustuseks käsitles jurist eri tüüpi lepinguid, mida töö tegemiseks võidakse sõlmida, ja rõhutas töölepingu eeliseid muude võlaõiguslike lepingute ees. Jurist kinnitas, et enne lepingule allakirjutamist tuleb alati süveneda selle sisusse, kartmata küsida lisa, kui midagi arusaamatuks jääb. Töölepingu tingimustest ühtemoodi arusaamine on oluline, sest juba allkirjastatud lepingut saab muuta vaid poolte kokkuleppel.
„Suur väljakutse võib alguses olla hirmutav, aga mingist hetkest muutub toredaks ja nauditavaks,” tõdeb täiskasvanute eesti keele õpetaja Evelyn Pukspuu (34), kes on pidanud keeleõpetamist alustama tähtede õpetamisest.
Koolilapse emana teab Evelyn, et õpetada emakeeles lugema last on hoopis midagi muud, kui õpetada lugema ja kirjutama täiskasvanut tema jaoks võõra tähestiku alusel, keeles, mida ta veel ei räägi. „Täiskasvanul, kes pole eestikeelseid sõnu kunagi kuulnud ning kes peab õppima lugema ja rääkima samal ajal, tuleb keele omandamiseks ise palju pingutada,” nendib õpetaja. Evelyni jaoks oli see enda proovilepanek – tal tuli pidevalt leiutada uut õppematerjali, mis vastaks õpilase arengutasemele. 2009. aastal asus Evelyn täiskasvanuid õpetama keeltekoolis Folkuniversitetet Estonia, mis asub Tartu südalinnas. Enne seda andis ta tunde ka maakoolis 5.–9. klassi õpilastele. „Täiskasvanuid on kergem õpetada kui lapsi,” kinnitab Evelyn. „Neid ei pea tööle sundima, nad suudavad ennast ise motiveerida ja teadvustavad, et Eestis on vaja osata eesti keelt. Täiskasvanud on sama lõbutsemishimulised nagu lapsed ning kommunikatiivne keeleõpe pakub nii õpetajale kui ka õppijale võimalusi olla loominguline.”
Kuna keeltekool teeb koostööd Tartu Ülikooliga, on Evelyn õpetanud nii välisüliõpilasi kui ka välismaalt tulnud ülikoolitöötajaid ja nende võõramaalastest kaasasid. „Enamik tuli Euroopast, üksikud teistest paikadest. Ülikoolirahva töö ja teadusuuringud toimusid inglise või vene keeles, kuid keelt õppisid nad soovist saada aru siinses ühiskonnas toimuvast. Paljudele oli see hobi, mitte vajadus. Oli füüsikuid ja loodusteadlasi, sekka ka keeleinimesi. Nüüd teeme koostööd töötukassaga, mille kaudu muulased soovivad oma keeleoskust tõsta või täiendada. Palju tuleb ka algajaid.” Muukeelsed eestimaalased saavad sageli eraelus hakkama vene keelega, aga tööelu jaoks on vaja eesti keelt. Evelyni kasutatavas kommunikatiivse keeleõppe metoodikas on tähtsal kohal sellised materjalid ja ülesanded, millega õppijad puutuvad kokku igapäevaelus. „Kui mulle vaadatakse klassis vastu säravate silmadega, saan aru, et olen tekitanud huvi kasvõi tunniskäimise vastu. Keeleõpe pole alati kerge, ka motiveerituna. Eesti keele kohta ütlen
Evelynil on omad nipid, kuidas eesti keele tunnid huvitavaks teha. naljatades, et iga sõna on erinev ning sõnavormid on praktilises elus lihtsam
rühmad, millega töötamine õpetajalt väikeseid nippe.”
Täiskasvanud on sama lõbutsemishimulised nagu lapsed. selgeks saada kui niisama pähe õppida. Võid ju teada, kuidas on „siga” ja „lammas”, aga restorani menüüs seisab „sealiha” ja „lambaliha”.”
Evelyn särab alati, küllap see nakatab ka õpilasi. „Annan endast palju ning saan palju tagasi. Tore on töötada nii individuaalõpilaste kui ka rühmadega. Keeleklassis on mul olnud kõige rohkem 14 inimest ja see ongi ülempiir, muidu muutub aktiivne õppimine raskeks.” Evelyn peab eriti tähtsaks oskuste kinnistamist. „Teen järgmiseks tunniks kodus lisaülesandeid, kui mõistan, et midagi on vaja veel harjutada, ning enne uut osa ei võta. Oluline pole materjal kiiruga läbi töötada, vaid ikka teadmisi saada ja oskusi arendada, et õpilased keele omandaksid.” Evelyni sõnul ei saa õpetajatöö tasu mõõta rahas. „Eelistan kokkuhoidlikku eluviisi ja taaskasutust, seega tulen välja ka väiksema sissetulekuga. Väga palju tähendab see, et on võimalik koos aega veeta nii erinevate ja huvitavate inimestega. Minu jaoks ei ole ühtegi halba rühma – on rühmad, mis toimivad iseenesest, ning on keerulisemad
Tasuta teenus: kutsuge ettevõttesse kohale
töökeskkonna konsultant! Tööinspektsioon on loonud töökeskkonna konsultandi teenuse, et pakkuda tööandjatele personaalsemat tuge ja nõu. Konsultandid asuvad Tallinnas, Tartus ja Rakveres, kuid sõidavad vajadusel ettevõtetesse üle Eesti, sõltumata asukohast. Ettevõtetele on konsultanditeenus tasuta. Väikese ja keskmise suurusega ettevõtte juht puutub igapäevatöös kokku kümnete teemadega: müük, turundus, raamatupidamine, tootmine, klientide pretensioonid, personalitöö ja veel palju muudki, mis nõuab eriteadmisi ja -oskuseid. Kogu selles virvarris ja lahendamist vajavate probleemide rägastikus võivad jääda n-ö vaeslapse ossa töötajate ohutust ja tervishoidu puudutavad teemad, mis aga võib nii töötajale kui ka tööandjale kurjasti
kätte maksta, näiteks siis, kui töötaja saab töökohal tervisekahjustuse.
jagavad teadmisi koolitustel.
2015. aastal asusid Tööinspektsioonis tööle töökeskkonna konsultandid, kelle peamine tööülesanne on konsulteerida ettevõttes tööandjaid töötervishoiu ja tööohutuse teemal. Lisaks vastavad nad pöördujate töökeskkonnaküsimustele, kirjutavad artikleid ja brošüüre ning
infopäevadel
Kogu ettevõtte konsulteerimise teenust pakutakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Suurtes ettevõtetes peab enne külastust olema ära määratud konsulteerimise valdkond, nt tervisekontrolli või juhendamiste ja väljaõppe korraldamine. Konsultanti on võimalik kaasata ka tööõnnetuste uurimisse: sellisel juhul annab ta nõu, kuidas tööõnnetuse
Tehast külastavad töökeskkonna konsultandid Jane Saar ja Indrek Avi.
Meelis rootsi keelt õppimas
Kuidas saab kutsuda töökeskkonna konsultandi oma ettevõttesse? Kui soovite kutsuda töökeskkonna konsultandi oma ettevõttesse , saatke e-kiri Tööinspektsiooni üldaadressile ti@ti.ee. Küsimuste korral võtke ühendust töökeskkonna nõustamise osakonna juhataja Rein Reisbergiga (telefon 504 8935, rein.reisberg@ti.ee) või tööohutuse peaspetsialisti Piret Kaljulaga (telefon 529 5020, piret.kaljula@ti.ee).
asjaolusid välja selgitada, kuidas jõuda tööõnnetuse algpõhjusteni ning mida nende kõrvaldamiseks ette võtta. Töökeskkonna konsultant ei koosta ettevõttesiseid dokumente ega nende projekte (nt riskianalüüsi, ohutusjuhendit).
Töökeskkonna konsulteerimine ettevõttes algab ettevõtte töötajate ja konsultandi tutvumisega, vajadusel täpsustatakse, millisele osale
näevad, ei pööra sellele enam suuremat tähelepanu. Kui ringkäik töökeskkonnas on lõpule jõudnud, tutvub töökeskkonna konsultant ettevõtte dokumentidega (sh riskianalüüsi, ohutusjuhendite, juhendamiste registreerimisega) ning vajadusel annab soovitusi, et neid asjakohasemaks muuta. Lõpetuseks räägitakse veel kord läbi avastatud puudused ning soovitused töökeskkonna parandamiseks. Viie tööpäeva jooksul pärast külastust saadab töökeskkonna konsultant
Töökeskkonda puudutavad teemad muutuvad järjest tähtsamaks olukorras, kus Eestis tööjõud väheneb ning tööandjad peavad ennast töötajale atraktiivseks tegema. töökeskkonnast või millisele ohutegurile tuleks erilist tähelepanu pöörata. Seejärel tehakse ettevõtte töökeskkonnas (tootmistsehhis, kontoris, laudas vms) ringkäik, mille ajal annab konsultant parandussoovitusi. Konsultandi eeliseks on võime vaadata töökeskkonda värske pilguga – ta ei ole harjunud näiteks käiguteel oleva juhtmega ning märkab seda kindlasti. Samas töötajad, kes juhet iga päev
tööandjale kokkuvõtte.
külastusest
trepi märgistuse ja välisvalgustuse parandamiseks, lisaks soovitasid kasutusele võtta teisaldatavad ohumärgid, juhuks kui käiguteel on ajutine takistus, ning paigaldada ohtlike kemikaalide märgistus ja piirded teisaldatavatele töölavadele. Ettevõttes konsulteerimise järel antakse tööandjale aega, et ta saaks konsultandi soovitusi ellu rakendada, ning sel ajal tööinspektorid ettevõtet kontrollima ei tule. Erandiks jäävad olukorrad, mis viitavad suurele töötervishoiu ja tööohutuse nõuete rikkumisele – need võivad ilmneda tööõnnetuse või kutsehaigestumise teatisest või kaebusest. Muudame maailma töökoht korraga!
kirjaliku
Näide. Tööandja kutsus töökeskkonna konsultandi ettevõttesse eesmärgiga keskenduda liikumisteedele ohtlike töökohtade läheduses. Tööandja oli loonud uue ja turvalisema liikumistee ning soovis kinnitust, et see on ohutu. Konsulteerimise käigus andsid konsultandid tööandjale soovitusi
Tööõpetuse õpetaja eiras ohutusnõudeid Mis juhtus?
Põhikooli tööõpetuse õpetaja korraldas õpilastega tunde puutööklassis, mis oli sisustatud puidutöötlemismasinatega. Ükskord hakkas ta valmistama 110 mm pikkust ja 20 mm läbimõõduga puidust jõuluehet ning otsustas saagida detailile kaks soont. Selleks kasutas ta kiilunuga ja ketassaepinki, millelt oli eemaldatud tootja poolt ette nähtud kaitsekate saekettaga kokkupuute vältimiseks. Soone saagimise ajal käega kinni hoitud detail paiskus aga eemale ja lendas laualt minema. Õpetaja parema käe sõrm sattus kokkupuutesse saeketta lõiketeradega, mis põhjustas raske käevigastuse.
Õpetaja kasutas ketassaagi, mis ei sobi väiksemõõtmeliste detailide töötlemiseks. Töötasapinnale oli saeketta ümber pandud kõvast puitkiudplaadist (nn Soome papist) omavalmistatud kate, mis ei võimaldanud kiilunuga ning sellele kinnitatavat, saekettaga kokkupuute
Töövahendi detailide ja seadiste asendamisel tuleks eelistada tootja ettenähtut. Igal juhul tuleb töövahendi puudustest tööandjat teavitada, sest vaid nii saab tööandja tagada, et töötaja kasutusse antavat töövahendit hoitakse sellises korras, mis tagab töövahendi ohutuse kogu kasutusaja vältel.
Tööõpetuse õpetaja on eeskuju, kes kujundab peagi tööturule suunduva noore suhtumist ja hoiakuid töötervishoidu ja tööohutusse. vältimiseks ette nähtud kaitsekatet paigaldada. Tootja poolt ette nähtud saeketast ümbritsev plastist kate oli varem purunenud, mistõttu oli õpetaja asendanud selle omavalmistatuga. Terviseriski maandamiseks või vältimiseks tuleb täita ohutusnõudeid, vajadusel peab läbi viima täiendava juhendamise. Lisaks on vaja koos töötajatega analüüsida kõigi seadmete võimalikke õnnetusjuhtumeid ning kontrollida ohutusjuhendites ohutusjuhiste olemasolu. Tööandjast haridusasutusel aga puudus ketassaepingi ohutusjuhend, millest tulenevalt ei olnud õpetajale esmajuhendamist juhendi alusel korraldatud.
Paljud saagi kasutades toimunud tööõnnetused lõppevad sõrmede amputeerimisega. Põhjuseks on enamasti nõuetevastaselt reguleeritud või puuduvad kaitsepiirded. Oluline on korraldada väljaõpe ohutute töövõtete omandamiseks ja aeg-ajalt kontrollida nõuete järgimist. Tööõpetuse õpetaja on eeskuju, kes kujundab peagi tööturule suunduva noore suhtumist ja hoiakuid töötervishoidu ja tööohutusse. Kooli juhtkonna roll on tööandjana seda igast küljest toetada, täites töötervishoiu ja tööohutuse nõudeid korralikult.
Enne töövahendi kasutuselevõttu peab olema korraldatud töökeskkonna riskianalüüs, mis muu hulgas hõlmab võimalikke ketassae kasutamise viise ja sellega tehtavaid töid. Lisaks tuleb hinnata ketassae sobivust tööülesande täitmiseks. Kõnealuse tööõnnetuse puhul asusid õpetaja käed soonte tegemise ajal ohualas. Soonte freesimiseks kasutatakse ketassae asemel üldjuhul puidufreesi. Väikesele detailile soone tegemiseks oleks olnud mõistlik kasutada tihedahambalist käsisaagi.
M U U D A M E T Ö Ö E L U PA R E M A K S !
Kindel kava on hea ajaplaneerimise alus Inimesed, kes oskavad aega juhtida, elavad efektiivsemalt ja kvaliteetsemalt: nad panevad tähtsad asjad kalendrisse kirja, tegutsevad tehtud plaanide järgi ning peavad endale antud lubadustest kinni, tulles samal ajal toime igapäevaste katkestustega. Aja- ja projektijuhtimise koolitaja Kristjan Otsmanni sõnul aitab kindel
päevarütm efektiivne olla. „Tean inimesi, kes hommikul võtavad 5–10 minutit päeva ülevaatuseks. Seejärel teevad nad tööd mõne keskendumist nõudva ülesandega pool kuni poolteist tundi. Siis osalevad nõupidamisel või valmistuvad selleks. Kirjutavad puhtaks koosoleku ideed ja annavad need käiku. Pärastlõunal kohtuvad teiste inimestega. Seejärel teevad ära pisiasjad. Lõpuks heidavad pilgu möödunud päevale tagasi ja vilksavad hetkeks järgmist päeva, et veenduda – kõik on hästi,” toob ta esile ühe näite.
Ka veebilehe www.ajajuhtimine.ee autor Ardo Reinsalu soovitab päeva plokkidena planeerida. „Logistiliselt ja kontsentratsiooni mõttes nõuavad ühesugused tegevused vähem aega ja ressurssi kui erisuguste ülesannete vaheldumisi täitmine. Kõige lihtsam näide on ilmselt kontorist väljas toimuvad kohtumised. Kui juba oled sunnitud pea ees liikluskeerisesse tormama ja porikalossid jalga tõmbama, siis miks mitte käia läbi kõik vajalikud kohtumised korraga? Kui aga oled võtnud arvuti taga töötamiseks
eraldi aja, tee korraga ära nii palju kui võimalik,” lisab ta. Planeerimise alustamisel on alati üks oht planeerida liiga täpselt ja ajagraafik liiga täis. „Mõtle ise – ilmselt pole võimalik vältida kõiki ootamatuid sündmusi või ajaraiskajaid,” jagab Reinsalu nõu. „Niipea kui plaanid homse päeva sada protsenti täis, on selge, et ühe ootamatu ajaraiskaja tõttu jääb midagi kavandatust tegemata. See aga ei mõju hästi ei plaanipidamisele ega stressitasemele. Sestap on mõistlik planeerida varuga ja jätta teatud osa päevast üldse
reegel ehk planeeri 80 protsenti ja jäta 20 protsenti ajast planeerimata. Kaheksatunnise tööpäeva mõistes võiks varu olla umbes poolteist kuni kaks tundi. „Loomulikult on see pigem soovitus kui raudne reegel – eks igaüks hindab ise oma plaanist ja tööülesannetest sõltuvat varuaja vajadust,” lisab Reinsalu. Parem on jätta varu peale selliseid tegevusi, mille lõppu sa ei kontrolli, näiteks kohtumine tähtsa kliendiga. Samuti tasub jätta varuaeg ühte plokki selliste ülesannetega, mille ümberkorraldamine pole eriti kee-
Planeeri 80 protsenti ja jäta 20 protsenti ajast planeerimata. planeerimata.” Ära muretse, et sul jääb see varuaeg kasutamata: isegi kui mingid ootamatused seda ei täida, on hiljem lihtne leida ülesandeid, mis vajavad tegemist, aga pole ülitähtsad just sel päeval ära lõpetada. Kui suur peaks see varu olema? Ilmselt kehtib siingi 80 ja 20 protsendi
ruline, näiteks e-kirjade lugemine või telefonikõned. „Mõistlik on planeerida varu pigem tegevusplokkide lõppu, enne lõunat ja päeva lõppu – siis on kindel, et olulised asjad toimuvad produktiivsel ajal ja mõne juhtumi venimine ei nihuta paigast järgmise tegevusploki algust,” soovitab ta.
Tüütud segajad
Kristjan Otsmanni sõnul esineb viis suurimat ajaraiskajat: ala- ja üleplaneerimine, mõtte hajumine, vahelesegamine ning vidinate väärkasutamine. „Kohtan sageli inimesi, kes ütlevad, et kõige mõnusam on planeerimatult ja sihitult kulgeda ning lihtsalt olla, kuid see ei välista mõistlikku planeerimist,” lisab ta. Otsmanni koolitustel osalevad sageli üleplaneerimise ohvrid, kes pälviksid kindlasti mitmekordse üleilmselt tunnustatud aasta mikrodirektori tiitli, sest nad kulutavad märkimisväärselt rohkem aega planeerimisele kui tegutsemisele. „Pane paika kõige tähtsamad kolm sihti ning sõnasta iga sihi puhul järgmine samm. Tee neist kõige olulisem ära ja siis vaata valmis järgmine samm.
Elu muutub liiga palju, et pikalt ja üksikasjalikult planeerida,” soovitab ta. Mõtte hajumise võib jagada kaheks: hajamõtlemine, kui meel läheb uitama, ja rööprähklemine. „Sageli ei pane ise hajamõtlemist ega rööprähklemist tähelegi. Palu kaaslastel teha endale leebe märkus, kui nad märkavad su mõtet uitlemas või näevad, et püüad teha mitut keskendumist nõudvat asja korraga. Võta kasutusele mõni keskendumisvõimet suurendav abivahend või pane uitmõtted ja tegemist vajavad asjad kirja. Kui kirjutame mõtte üles, siis aju rahuneb ja suudab paremini keskenduda,” soovitab Otsmann. Keskmist kontoritöötajat häiritakse sageli kümmekond korda tunnis. Sama keskendumistaseme saavutamine võtab aega mitu minutit. Sinna see aeg kaob. Abi on ennetamisest. „Sea enda jaoks prioriteedid paika ning eira vähem tähtsaid segajaid. Kui eirata pole võimalik või kui see toob kaasa kahju, püüa koguda vähem tähtsaid vahele trügivaid töid ning teha neid näiteks iga tööpäeva lõpus pool tundi,” soovitab ta. „Kasuta lihtsalt mõistetavat märki, mis näitab, et vajad hetkel keskendumist: olgu selleks suletud uks, kuvarile heisatud punane lipuke, kõrvaklapid peas või „telliskivi” Skype’i staatuses.” Kui keegi sind segab, siis küsi, kas jutt tuleb lühike või pikk: kui lühike, peab asja kohe korda ajama, kui pikk, on parem kindel aeg kokku leppida. Vidinad on toredad seni, kuni need teenivad eesmärki. „Tean kümneid inimesi, kes proovivad üha uusi vidinaid, lootes neist produktiivsuskriisile leevendust. Lõpuks kaob kogu aeg uute jubinate ja süsteemide katsetamisele ning efektiivsusest on endiselt asi kaugel,” nendib Otsmann.
Mitu korda oled proovinud ennast kätte võtta ja varem või hiljem avastanud, et selgi korral ei saanud asja? „Sind ei aita ükski efektiivsusnipp, kui sa ei mõtle enne enda jaoks läbi, mis on oluline ja mis mitte ning mis väärib sinu aega ja mis mitte,” õpetab Kristjan
NIPP: Tegele iga päev viis minutit edasilükatud asjadega! Otsmann. „Kui prioriteedid on paigast ära, on paigast ära ka kõik muu. Kui prioriteedid paika klapitad, loksub paika ka kõik muu.”
välise või enda poolt seatud surve all olemine tekitab stressi. Stress aga on produktiivsuse vastane,” lükkab mees selle arusaama ümber.
Selleks et suudaksime mõnuga elada, peaksime keskenduma hädavajalikule. Millised on sinu eluks hädavajalikud kaks või kolm rolli? Millised rollid annavad su elule mõtte? Kui rollid on paigas, leia iga rolli tähtsaim tegevus. Edaspidi ongi vaja keskenduda eelkõige nendele, jättes vajadusel vähem tähtsad asjad kõrvale.
„Olen hõivatud, seega olen produktiivne” on väga populaarne ja protsessile suunatud mõtteviis. „Kahjuks vale, sest pidev rabelemine ei tähenda, et tehakse õigeid asju või et midagi ka valmis saadakse,” jätkab Reinsalu.
Reinsalu toob välja, et peale kasulike nõuannete levib ka hulgaliselt müüte. Näiteks arvatakse, et üle kaheksa tunni töötades ollakse efektiivsemad. „Rohkem ei ole alati parem. Üle kaheksa tunni töötavad inimesed on sageli väsinud, hoopis vähem produktiivsed, teevad rohkem vigu ja kannatavad suurema stressi all,” lisas Reinsalu. Seega pausid töös on hädavajalikud. Surve all efektiivsemalt töötamine on teine laialt levinud väärarusaam. „See võib mõnikord tõsi olla, kuid pidevalt
Iga päev koguneb meie lauale pabereid ja sissetulnud e-kirjade kausta kirju, mis pole hetkel piisavalt olulised ja millega tegelemise lükkame edasi. Sama lugu on ülesannetega, mis pole ajakriitilised. Kuhjuv tegemata tööde nimekiri on üks järjekordne stressiallikas. Lahendusena soovitavad kogenumad ajaplaneerijad planeerida igasse päevasse viis minutit, mille ajal võtad tegemata tööde kaustast ühe ülesande ja hakkad seda lahendama. Sa ei peagi kõike valmis saama, lihtsalt võta endale kohustus alustada ja tegeleda viis minutit! Edasi hakkab tööle psühholoogiline efekt. Seda ka siis, kui tööülesanne ei võta aega viis, vaid pigem 30 minutit. Iga päev viis minutit ja sinu tegemata tööde kuhi väheneb märgatavalt. Muide – samal ajal paraneb enesetunne! Allikas: veebilehe www.ajajuhtimine.ee autor ARDO
Tööaja korraldus tähendab töö tegemise aja kindlaksmääramist. Eelkõige hõlmab tööaja korraldus tööaja algust, lõppu ja tööpäevasiseseid vaheaegu (töölepingu seaduse § 47 lõige 1).
kus tööpäevasisene vaheaeg on 30 minutit, mis on arvatud tööajast välja, või siis on vaheaja kasutamise ajad 3 x 10 minutit tööpäeva jooksul või 2 x 5 ja 1 x 20 minutit. TLSi § 47 lg 2 mõtte kohaselt peab tööajast välja arvatava vaheaja pikkus olema vähemalt 30 minutit (korraga) ja tööandja ei tohi seda osadeks jagada.
Vabariigi Valitsuse 15.11.2000 määrus nr 362 „Kuvariga töötamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded” annab tööandjale kohustuse korraldada tööd vaheldumisi teistlaadsete ülesannetega. Kui see pole võimalik, peab töötaja saama puhkepause vähemalt 10 protsenti kuvariga töötamise ajast.
Kui töötaja asub tööle, siis töölepingu seaduse (TLS) § 5 lg 1 punkti 11 kohaselt peab tööandja teavitama töötajat töölepingu sõlmimisel töökorralduse reeglitest, seega ka ettevõttes kehtivast tööaja korraldusest. Üldise tööaja korralduse kehtestamine ettevõttes ei tähenda, et töötaja ja tööandja ei võiks kokku leppida teistsuguses tööaja korralduses, märkides selle töölepingu kirjalikku dokumenti.
Täiendavad vaheajad
Tööandjal ei ole keelatud anda veel muid pause (nt kohvipause), kuid tasub meeles pidada, et kõik need pausid arvatakse tööaja sisse, st antakse tööaja arvelt.
Kas vaheaeg kuulub tööaja hulka?
Tööaja korralduse hulka kuulub õigus tööpäevasisesele vaheajale, sest TLSi § 47 lg 2 kohaselt peab töötajale olema tagatud iga kuue tunni töötamise kohta vähemalt 30 minutit puhkamise ja einestamise aega, levinud on ka ühetunnised lõunapausid. Tavapäraselt ei ole tööpäevasisene vaheaeg tööaeg ning seda ei tasustata. Üldjuhul võib töötaja kasutada nimetatud vaheaega omal äranägemisel, ta võib ka töökohalt lahkuda, sest vaheaeg ei ole tööaeg. Vaheaja mõte on selles, et töötaja jõuaks taastuda ja ülejäänud tööpäeva tööd teha. Tööpäevasisese vaheaja pikkus on tavaliselt tööandja juures aastatega välja kujunenud, ent kui töö võimaldab, saab uute töötajatega kokku leppida ka teistsuguses pikkuses. Kui puudub võimalus vaheaega anda või kui töö ei võimalda pikemaks ajaks töökohalt lahkuda, peab tööandja looma tingimused töökohal puhkamiseks ja einestamiseks ning see vaheaeg loetakse tööajaks. Töö iseloomust tulenev töötamine ilma vaheajata ja vaheaja kasutamise kord oleks otstarbekas sätestada töökorralduse reeglites. Järelevalve käigus töölepinguid ja töökorralduse reegleid vaadates kohtab vahetevahel kokkuleppeid,
Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 9 lg 31 kohaselt peab tööandja lisaks töölepingu seadusega ette nähtud vaheaegadele võimaldama tööpäeva või töövahetuse jooksul tööaja hulka arvatavaid vaheaegu suure füüsilise või vaimse töökoormuse, pikaajalises sundasendis töötamise (nt terve tööpäev tuleb istuda või seista, liinitööl ühesuguseid liigutusi teha) või monotoonse töö puhul.
Töötajad on seevastu küsinud, kas tööajast väljaarvatavast vaheajast võib hoopiski keelduda, et selle võrra varem koju minna. Kuna vaheaja mõte on ikkagi töötaja tervise säilitamine ning töövõime taastumine ja säilimine
Üldise tööaja korralduse kehtestamine ettevõttes ei tähenda, et töötaja ja tööandja ei võiks kokku leppida teistsuguses tööaja korralduses. Nimetatud tingimustest tulenevate täiendavate vaheaegade võimaldamise vajadus peab selguma ettevõttes töökeskkonna riskianalüüsi tegemise käigus. Antavate vaheaegade arv ja pikkus on tööandja otsustada, lähtudes riskianalüüsi tulemustest.
tööpäeva kestel, ei saa töötaja keelduda vaheaja pidamisest ega ka selles tööandjaga kokku leppida, et nõnda oma tööpäeva lühendada.
Kas vaheajast saab loobuda?
Väga tihti on Tööinspektsiooni juristi infotelefonile helistanud tööandjad küsinud, kui pikk peaks paus olema ja kui tihti või palju peaks neid üldse olema. Kuna antud pausid lähevad tööaja sisse, on kehtestatud isegi viieminutilisi pause. Seadus ei sätesta pauside pikkust ega sagedust, see peaks olema mõistliku pikkuse ja kordade arvuga, lähtudes riskianalüüsi tulemustest. Täiendavate pauside eesmärk on ikkagi töötaja tervise säilitamine ning viieminutilise pausi korral ei jõua töötaja suuremas tsehhis tööruumist väljagi.
Tihtilugu pöördutakse Tööinspektsiooni poole küsimusega, kas on võimalik sõlmida töötajaga tähtajaline tööleping, et hinnata, kas töötaja sobib tööle või mitte. Sama tihti kuuleb ka seda, et reaalselt nii te-
haksegi: tööandja sõlmib töötajaga tähtajalise töölepingu ning kui töötaja „vastab nõuetele”, siis töölepingut pikendatakse. Ka proovipäevad ja „vabatahtlik töö” kasumit teenivas ettevõttes on endiselt levinud praktika
töötaja „proovimiseks”. Selline praktika ei ole aga seadusega kooskõlas. Tähtajalise töölepingu sõlmimiseks peab olema mõjuv põhjus – ajutised tööülesanded, hooajatöö, projektid vms. Töötaja oskuste hindamine sinna hulka
ei kuulu. Mis puudutab proovipäevi, siis Eestis kehtivate seaduste kohaselt võib proovipäeval olla ainult Eesti Töötukassas arvele võetud töötu, kelle suhtes on rakendatud tööturumeedet vastavalt tööturuteenuste ja -toetuste seadusele. Muid proovipäevi ette nähtud pole. Kõik ülejäänud tööle lubatud, kuid lepinguta isikud, on vaadeldavad töölepingu alusel töötavate töötajatena. Samamoodi on ka „vabatahtliku tööga”. Vabatahtlik töö ei ole seotud ettevõtja põhitegevusega ega suunatud kasumi teenimiseks. Seega töötaja sobivuse hindamiseks on ennekõike katseaeg – seda nii tähtajalise kui ka tähtajatu töösuhte korral. Katseaja eesmärk ongi hinnata töö sobivust. Tööandja hindab, kas töötaja teadmised, oskused, võimed, isikuomadused jms vastab tasemele, mida nõutakse töö tegemisel.
lähtudes võib pidada võimalikuks ka katseaja pikendamist. Seda nimelt olukorras, kus töötaja viibib suure osa katseajast eemal ning seetõttu pole tööandjal võimalik töötajat ja töötajal töö sobivust hinnata. Praegu on kohtupraktika selles osas erinev ning kuna Riigikohtu seisukoht puudub,
Katseaeg kestab üldjuhul neli kuud. Tööandjal ja töötajal on võimalus kokku leppida ka katseaja lühendamises või kohaldamata jätmises. Samamoodi saab töötaja katseajal välja selgitada, kas ta suudab ja tahab kokkulepitud tööd teha, kas ettevõtte kultuur ja kollektiiv talle sobivad jne. Katseaeg kestab üldjuhul neli kuud. Tööandjal ja töötajal on võimalus kokku leppida ka katseaja lühendamises või kohaldamata jätmises. Sellisel juhul peab vastav märge olema kirjas töölepingus. Kui töölepingus katseaja pikkuse kohta märge puudub, kestab katseaeg automaatselt neli kuud. Tähtajalise töölepingu puhul võib katseaja pikkuseks olla maksimaalselt pool tähtajalise töölepingu pikkusest, aga mitte üle nelja kuu. Seega näiteks kahekuulise tähtajaga töölepingu puhul võib katseaeg olla maksimaalselt üks kuu.
Katseaja pikendamine pole soovitatav
Teine lugu on katseaja pikendamisega. Üldjuhul seda teha ei saa, kuid seaduse väljatöötaja Sotsiaalministeerium on olnud aastaid seisukohal, et eesmärgist
siis katseaja pikendamist pooltele ei soovitaks. Selleks et töösuhe (või ka võimalik ülesütlemine) oleks igati vettpidav ega tekitaks vaidlusi, on soovitatav anda katseaja jooksul töötajale pidevalt tagasisidet – eelkõige siis, kui töötaja ei vasta ootustele, ning selleks, et ta teaks tööandja ootusi, oskaks õigeid töövõtteid, tunneks ettevõtte kultuuri ja töökorraldusi. Ka töötaja peab katseajal tööandjaga suhtlema: küsima ja arutama, juhtima tähelepanu puudustele või asjaoludele, mis tekitavad segadust või ebakindlust, ning tegema ettepanekuid töö paremaks korraldamiseks. Tihtilugu tekivadki vaidlused ja arusaamatused seetõttu, et töötaja ja tööandja ei suhtle omavahel piisavalt. Kui katseaja jooksul selgub, et töötaja või töö ei vasta ootustele, on pooltel võimalik töösuhe 15kalendripäevase etteteatamisega üles öelda. Üles-
ütlemisavaldus peab olema kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis (kiri, e-kiri, Skype’i vestlus, SMS vms, mida saab hiljem n-ö taasesitada). Töötaja ülesütlemist põhjendama ei pea, kuid tööandjale on põhjendamine kohustuslik. Siin tulevadki talle appi varasemad märkused ja tagasiside. Nii on tõendatav see, et tööandja on omalt poolt teinud kõik, et töötaja katseaja eesmärki täidaks. Alati on võimalik töösuhe lõpetada ka poolte kokkuleppel – sellisel juhul saavad pooled ise valida, millal töösuhe lõppeb. NB! Kindlasti ei tohi töötaja sõnagi lausumata ära jalutada (isegi siis mitte, kui tööandja pole jõudnud töötajale veel kirjalikku töölepingut anda). Seega töötaja ja töö sobivuse hindamiseks on olemas seadusest tulenev katseaeg, mille õige rakendamine on seadusega kooskõlas, täidab eesmärki ning tekitab tõenäoliselt vähem vaidlusi kui proovipäevad, „vabatahtlik töö” ja töötaja hindamiseks sõlmitud tähtajalised töölepingud.
töösuhete nõustamistalituse juhataja
Osalise tööaja kokkulepe töölepingus Kuidas tuleks osalises tööajas kokku leppida, nii et see oleks töölepingus selge ja üheselt arusaadav? Töölepingu seaduse (TLS) § 5 lõike 1 punkti 7 järgi peab töölepingu kirjalikus dokumendis sisalduma muude oluliste andmete kõrval ka aeg, millal töötaja täidab kokkulepitud tööülesandeid (tööaeg). Täistööajaks loetakse töötamist 40 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul (TLS § 43 lg 1), kusjuures eeldatakse, et töötaja töötab kaheksa tundi päevas (TLS § 43 lg 2). Poolte õigus on leppida kokku täistööajast lühemas tööajas ning sel juhul on tegu osalise tööajaga. Ka osalise tööajaga töötamise korral tuleb pool-
tel konkreetselt kokku leppida töötundide arvus seitsmepäevase ajavahemiku kohta, mis on osalise tööaja puhul vähem kui eelduslikud 40 tundi. Nii võiks nn poole kohaga (0,5 tööajaga) töötaja tööaeg olla vormistatud selliselt: „Osaline tööaeg, 20 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul”. Siinjuures on tähtis see, et töötaja tööaja osalisus oleks tema töölepingust arvulise näitajana tuletatav, mis annaks võimaluse edaspidi tuvastada töötaja ületunnid. Mõnel juhul jäetakse osalisus töölepingus kahjuks märkimata, näiteks kirjutatakse: „Töö osalise tööajaga graafiku alusel, tööaeg summeeritud kvartali arvestuses”. Selle näite puhul on tööandja otseselt rikkunud TLSi § 5 lg 1 p-s 7 sätestatud nõuet, sest töötajat ei ole tööajast teavitatud.
Praktikas esineb sageli ka juhtumeid, kus töölepingus on tööaeg sätestatud vahemikuna, näiteks „osaline tööaeg 20–35 tundi nädalas” või „osaline tööaeg 50–100 protsenti kuus”. Ent niisuguseid kokkuleppeid ei saa pidada vastavateks TLSi § 5 lg-le 2, mille järgi tuleb töölepingu kirjalikus dokumendis esitada andmed heauskselt, selgelt ja arusaadavalt ning kokkulepitu sõnastada viisil, mis võimaldab töötajal neist üheselt aru saada. Töötajale arusaadav oleks ka kokkulepe töötamises osalise tööajaga ehk 0,5 kohaga (poole koormusega) või 0,8 kohaga. Kuidas aga anda tööd 0,8 kohaga töötajale, kui tema selle kalendrikuu töötundide arv tuleb komakohaga? Näiteks kuus on töötunde 168, kuid osalise koormuse korral (0,8) peaks töötaja töötama selles kuus 134,4 tundi. See tähendab, et kokkulepe koormuses, millest ei ole võimalik mõista töötundide arvu, pole seesugusel kujul arusaadav, selge ja heauskne ega vasta TLSi § 5 lg-s 2 sätestatule. Seega näeme, et tööandjal oleks mõistlik jõuda töötajaga alati kokkuleppele selles, millist töötundide arvu konkreetses kuus silmas peetakse. See arv peab olema poolte jaoks üheselt mõistetav ja konkreetne.
LEONID SINIAVSKI tööinspektor-jurist
Kuidas mõõta töötaja hoolsust? Töösuhe on kahesuunalise liikumisega tee: tööandja peab looma vajalikud tingimused tööülesannete täitmiseks (töötingimused, õigeaegne informeerimine, vajadusel koolitamine jne) ning töötaja omakorda kasutama oma oskusi ja võimeid täies ulatuses, et saavutada parimat võimalikku tulemust. Kuidas on aga võimalik mõõta, kas töötaja on piisavalt hoolas? Töölepingu seadus (TLS) näeb pooli võrdsete partneritena ning võimaldab probleeme paindlikult lahendada, tuginedes mõistlikkusele, tavadele ja praktikale. Seadus ei saa aga kõike ette näha – paljud nüansid tulenevad töö iseloomust. Igas suhtes ootavad pooled teineteiselt lojaalsust. TLS kohustabki töötajat olema tööandjale lojaalne – täitma lojaalselt töökohustusi oma
teadmiste ja oskuste kohaselt, tööandja kasu silmas pidades ning töö iseloomust tuleneva vajaliku hoolsusega.
täitis ülesandeid hooletult, on tegu nii TLSi § 15 punkti 1 kui ka TLSi § 16 rikkumisega.
Kas töötaja täitis oma töökohustusi piisava hoolsusega või mitte, on aga omaette teema, mis nõuab alati individuaalset lähenemist ning paljude asjaoludega arvestamist. Näiteks tuleb leida vastused järgmistele küsimustele: •	Kuidas teeb samades tingimustes ja samal ametikohal tööd keskmine töötaja? •	Millised on töötaja tööga seotud tavalised riskid? •	Kas töötaja oli terve? •	Kas töötajal olid tööülesannete nõuetekohaseks täitmiseks vajalikud teadmised ja oskused? •	Kas tööandja oli loonud kõik vajalikud tingimused? •	Kas tööandja korraldus oli seaduslik ja tööga seotud?
Kui tööandja tõestab töötaja süüd, siis on tal õigus: •	lõpetada tööleping erakorraliselt TLSi § 88 lõike 1 alusel; •	nõuda lepingulise kahju hüvitamist TLSi § 74 lõike 1 või 2 alusel.
Töötaja ei tohi oma ülesannete täitmisel olla ükskõikne, hooletu ega vastutustundetu ning ettevõttele sellega kahju tekitada. Kui tööandja tagas vajalikud tingimused, ent töötaja
ALEKSANDER MATIKAINEN
T Ö Ö V A I D L U S K O M I S J O N I T Ö Ö M A I LT
Töötamise registri kannete kajastumine töövaidlustes tuvastamisega ei teki probleeme ka kirjaliku töölepingu või muude töösuhet tõendada võivate tõendite puudumise korral. Töötamise registreerimisel on kohustatud ja kande õigsuse eest vastutavaks isikuks tööandja. Üldiselt eeldatakse, et kanne on õige.
Nõuded tuleb selgelt määrata
Lõppenud töösuhte korral ei jäta tööandjad tavaliselt ka lõpetamise kannet tegemata ning lõpetamise alust märkimata. Seda isegi juhul, kui töösuhe ei ole tegelikult töölepingu seaduses (TLS) sätestatud korras üles öeldud või lõpetatud. Ülesütlemise korral ette nähtud aluste märkimisest siiski hoidutakse. Küll aga võib töötaja avastada registrikande põhjal temale seni teadmata töölepingu lõppemise, mida töötaja õiguslikult hinnata ei oska, ja vaidlustab siis töövaidluskomisjonis kui seadusevastase ülesütlemise.
Töötamise registri kanne ei tähenda ega asenda töölepingu ülesütlemist. Paraku juhtub sageli, et töötaja avastab registrikande põhjal temale seni teadmata töölepingu lõppemise, mida ta õiguslikult hinnata ei oska, ning vaidlustab siis töövaidluskomisjonis kui seadusevastase ülesütlemise. See on aga vale tee: töövaidluskomisjonis ei saa vaidlustada registrikande õigsust, küll aga võib vaidluse esemeks olla töölepingu ülesütlemise või muu lõppemise aluse kehtivus.
Alates 1. juulist 2014 peetakse Maksuja Tolliametis maksukorralduse seadusega kehtestatud töötamise registrit, milles tööandja teeb kande töötaja isikuandmete, töö alustamise aja ning töölepingu lõpetamise aja ja aluse kohta. Töötamise register on maksukohuslase registri alamregister, mis peab adekvaatselt kajastama Tööinspektsioonile, Eesti Töötukassale, Eesti Haigekassale, Sotsiaalkindlustusametile ning Politsei- ja Piirivalveametile seadusega pandud ülesannete täitmiseks vajalikke andmeid. Töövaidluskomisjoni praktika põhjal võib väita, et enamikul juhtudest on tööandjad töötajate registreerimise kohustust ka täitnud ning töösuhte
Näide 1. Ehitustööline asus tööle 2014. aasta oktoobris. Detsembris teatas tööandja suulises vormis objektil töö lõppemisest ja töötajale enam tööülesandeid ei antud. Kuna töösuhte lõppemise kohta töötamise registris kannet ei olnud ja tõendit töölepingu lõpetamise või ülesütlemise kohta ei esitanud ka töötaja ise, keeldus Töötukassa töötajat töötuks vormistamast. Mõne aja pärast, kui töötamise registrisse oli ilmunud kanne töölepingu lõpetamise kohta kokkuleppel, pöördus töötaja töövaidluskomisjoni töölepingu ülesütlemise tühiseks tunnistamise ja tühise ülesütlemise eest hüvitise nõuetega. Näide 2. Töötaja tähtajaline tööleping oli pärast tähtaja möödumist tööandja teadmisel töö jätkamise tõttu muutunud tähtajatuks. Kaks kuud pärast töölepingu tähtajatuks muutumist avastas töötaja ajutise töövõimetuse ajal töötamise registrist kande, et tööleping on tähtaja möödumise tõttu lõppenud. Ajutise töö-
võimetuse lõppemise järel töötaja enam tööle ei läinud, leides, et tööandja on töölepingu seadusvastaselt üles öelnud. Eeltoodud või sarnase sisuga töövaidlusi on töövaidluskomisjonis tulnud lahendada pea igal istungite päeval. Selliste juhtumite ühine tunnus on töösuhte katkemine tööandjapoolse töö andmisest keeldumise tõttu ning töölepingu lõpetamisest teadasaamine töötamise registri kande põhjal. Ent töötamise registri kanne ei tähenda ega asenda töölepingu ülesütlemist. Töölepingu ülesütlemine kehtib üksnes seaduses sätestatud vormis teisele poolele lepingu ülesütlemise tahteavalduse esitamise korral ning järelikult saab vaidlustada üksnes vormikohase ülesütlemise vastavust seadusest tulenevale alusele. Kui töölepingut aga üles ei öeldud ning töölepingu lõppemises ei leppinud pooled ka ise kokku, on töösuhe kehtiv ja töölepingut tuleb edasi täita. Töötamise registri kande õigsust iseenesest töövaidluskomisjonis vaidlustada ei saa, vaidluse esemeks on töölepingu ülesütlemise või muu lõppemise aluse kehtivus.
Töölepingu täitmine ei ole aga sageli võimalik just töötaja arvates. Allakirjutanu komisjonis oli juhtum, kus tööandja tunnistas ebaõigeid kandeid töötamise registris ja tegi töötajale ettepaneku tööle tagasi asuda. Töötaja keeldus. Tuleb nentida, et sõltumata kirjeldatud asjaoludel töö jätkumisest on töötajal õigus nõuda tööandjalt talle ebaõige kandega tekitatud kahju hüvitamist. Näiteks oli tööandja teinud registris kande töötaja töölepingu lõppemise kohta ilma seaduses sätestatud aluseta. Töövaidluskomisjonis mõisteti aga töötajale välja töötasu töö andmata jätmise tõttu alates kande tegemisest. Kahju hüvitamise nõuete puhul tuleb lähtuda võlaõigusseaduse (VÕS) vastavatest sätetest. Näiteks nõudis töötaja, kelle kohta tegi tööandja töötamise registris töölepingu lõppemise kohta aluseta kande ja seda töötaja ajutise töövõimetuse
ajal, tööandjalt sellega põhjustatud hingeliste kannatuste ja tema maine kahjustamise tõttu mittevaralise kahju hüvitamist. Asja menetluse käigus selgus siiski, et tööandja oli teinud töötajale ettepaneku asuda pärast töövõimetuslehe lõppemist tagasi tööle. Mittevaralise kahju hüvitise määramisel arvestatakse peale rikkumise raskuse ja ulatuse ka kahju tekitaja käitumist ja suhtumist kahjustatud isikusse pärast rikkumist (VÕS § 134 lg 5). Sama põhimõtet on komisjon arvestanud aluseta kandega tekitatud varalise kahju väljamõistmise vaidluste lahendamisel. Kui töövaidluskomisjon tuvastab, et tööandja on ebaõige kande tegemist tunnistanud ja avaldanud
järelepärimise kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis, näiteks e-kirjaga, ning teatama oma tööks valmisolekust, seda ka juhul, kui töö jätkamine ei olnud tema arvates reaalselt võimalik mingitel, sageli üksnes pooltele teadaolevatel põhjustel.
Tööinspektsioon saab registrikandeid muuta
Töötamise registri kande aluseks võib olla töövaidluskomisjoni jõustunud otsus. Töövaidluste põhjal võib tuvastada töötamise alustamise kuupäeva, lõppemise kuupäeva ja aluse. Tööandja on kohustatud tegema töölepingu lõpetamise kande töölepingu ülesütlemisavalduses märgitud
Töötamise registri kanne ei tähenda ega asenda töölepingu ülesütlemist. töölepingu jätkamiseks valmisolekut, ei ole töötajal õigust nõuda TLSi §-s 35 ette nähtud töö mitteandmise tõttu saamata jäänud töötasu.
Töölepingu lõppemise kanne ei õigusta töölt puudumist
Kas töötamise registri töölepingu lõppemise kande põhjal on töötajal õigus töölt ära jääda? Tuleb eeldada, et kuna tööleping lõpeb TLSis sätestatud alusel, eelkõige kokkuleppel, tähtaja möödumisel ja ülesütlemisega, ei kaasne töötamise registri kande alusel iseenesest töötaja töölt ärajäämise õigust. Järelikult, kui töölepingut tegelikult kokkuleppel ei lõpetatud, tööleping oli tähtajatu ja lepingut TLSis ette nähtud korras üles ei öeldud, peab töötaja tööle minema. Pooltevahelise vaidluse esemeks võib sellistes asjades olla töö andmata jätmine, pahatihti aga ka tööandja algatusel töötaja tööle ilmumata jätmine. Sageli töötajad tööle ei lähe, pidades tööandjaga töölepingu täitmise teemal diskussiooni telefoni teel. Telefonikõnede sisu on aga raske, sageli võimatu tõendada. Niisiis peaks töötaja selliste juhtumite puhul esitama töötamise registri kande kohta
alusel, sõltumata ülesütlemise vaidlustamisest töövaidluskomisjonis või kohtus. Seda nõuet alati ei täideta – tööandjad jätavad kande sageli registrisse märkimata siis, kui ülesütlemisega ei nõustuta, näiteks juhul, kui tööleping on lõppenud töötaja erakorralise ülesütlemisega TLSi § 91 lõike 2 alusel ehk tööandjapoolse lepingulise kohustuse rikkumise tõttu. Töövaidluse lahendamise seisukohast see tähendust ei oma ning komisjon muudab registrikandes andmed vastavalt jõustunud otsusele.
KÜSIMUS-VASTUS l täistööajaga ja Lugeja küsib: Töötan töölepingu aluse s. Kas tohin seda soovin tööle asuda ka teise tööandja juure guga? teha, millistel tingimustel ja millise lepin Vastab tööinspektor-jurist Ülle Kool: tavad lepingu Lepinguvabaduse põhimõtte kohaselt otsus se tehak pooled, millise lepingu nad sõlmivad. Tööd võib ise reeglina töölepingu alusel, kuid töö tegem sarnase muu või tutöövõ -, ndus käsu ka da leppi kokku lepinguga. töötada samal Töölepingu seadus (TLS) ei keela töötajal vastavasisuline ajal mitme tööandja juures (v.a juhul, kui võib näiteks piirang ei tulene töölepingust). Tööandja sipiirangu sõlmida TLSi §-s 23 sätestatud konkurent dja konkurendi kokkuleppe, mis keelab töötamise tööan juures. dja juures, tuleb Kuigi TLS ei keela teha tööd mitme tööan statud tööaja kinni pidada TLSi 3. peatüki 3. jaos kehte b kaheksa piirangutest: seadus eeldab, et töötaja tööta ajavahemiku tundi päevas ja 40 tundi seitsmepäevase jooksul (TLSi § 43 lõiked 1 ja 2). gut, mis on Järgida tuleb ka töö tegemise aja üldist piiran evase mepä koos ületunnitööga keskmiselt 48 tundi seits ul jooks i vahemiku kohta neljakuulise arvestusperiood eaeg puhk e (TLS § 46), ning tagada töötajale igapäevan § 52). Sellest (TLS § 51) ja iganädalane puhkeaeg (TLS ööajaga tulenevalt ei ole mitme tööandja juures täist ud töötajale töötamine lubatud, kuivõrd siis ei oleks tagat puhkeaeg. e ei iganädalane ega tõenäoliselt ka igapäevan lubatud, küll on Seega mitme tööandja juures töötamine se tervi ent osalise koormusega, et vältida töötaja kahjustumist. ja tervise Nimetatud piirangud on kehtestatud tööta ist, kaitsmise eesmärgil, et vältida ületöötam ndada nende kutsehaigestumisi ja tööõnnetusi ning vähe esinemise riski. dja juures Juhul kui töötaja siiski töötab mitme tööan ja ise jälgima, täistööajaga (40 tundi nädalas), peaks tööta amiseks et talle jääks puhkamiseks ja töövõime taast mõistlik kui piisavalt aega. Tööandjale jääb otsustada, ga ööaja on võtta tööle inimene, kes töötab juba täist si haigu da ning kellel võib üleväsimuse tagajärjel tekki (traumasid).
iskohal on liiga vähe Lugeja küsib: Minu töötam kostub kõr valruumist värsket õhku ja sinna av müra. Tööandja klientidega suhtlemist seg agi teha, sest ettevõte ütleb, et tema ei saa mid ja ventilatsiooni eest tegutseb renditud ruumides g müra tekitab hoopis hoolitseb majaomanik nin e firma. kõr valruumides tegutsev tein mise osakonna Vastab töökeskkonna nõusta rg: juhataja Rein Reisbe seadusest tulenevalt Töötervishoiu ja tööohutuse ab ja sisustab töökoha on tööandja see, kes kujund ahjustusi oleks nii, et tööõnnetusi ja tervisek võime ja heaolu töö taja töö g võimalik vältida nin renditava ruumi säilitada. Mingeid erinevusi on ikka tööandja, jaks tuta Vas kasutamisel ei ole. gi kolmas, kes tegeleb mitte hoone omanik või kee ete korrasolekuga. näiteks ventilatsiooniseadm a ettevõtte tegevuseks Seetõttu tasub tööandjal om mõelda, kuidas tagada vajalike ruumide rentimisel töötingimused. töötajatele nõuetekohased liseks otstarbeks Oluline on välja selgitada, mil ruumid ehitatud. on hoone või selle üksikud vitakse muuta Kui laoruumiks ehitatut soo iks, jääb ilmselt uum oor mitme töötajaga bür eseks ja vajalik on väh t ses etu esialgsest õhuvah ndada. Kes sellega ventilatsioonisüsteemi täie on ruumi rendileandja tegeleb ja selle eest tasub, kuleppe küsimus. ja rentniku omavahelise kok tu on kasulik teada, Enne ruumide kasutuselevõt vates ruumides. millega tegeldakse kõr val asu eme, kus büroo- või Sellega saab ennetada proble sannete täitmist müügiruumides segab tööüle iv või kahjulik müra või kuhu levib ebameeld kemikaalilõhn. vähest õhuvahetust Seega ei pea töötaja kur tma ikkagi oma mitte hoone omanikule, vaid tagada us ust koh on tööandjale, kellel ishoiu ja terv töö us tav töökeskkonna vas le. tööohutuse nõuete
Lugeja küsib: Mu lapseh oolduspuhkus hakkab lõp pema, laps saab peagi kol ma oma põhipuhkust ei kas meaastaseks. Enne dekree utanud. Kas mul on õigus tpuhkust vormistada end tööle, aga jääda kohe puhkusele? Vastab tööinspektor-jurist
Ingrid Iter:
Seadus näeb ette töötaja te ringi, kellel on õigus nõu da põhipuhkust neile sob õigus nõuda puhkust vah ival ajal. Teiste hulgas on etult pärast lapsehooldus vanemal puh kust. Kui töötajal jäi enn minekut põhipuhkus kas e rasedus- ja sünnituspu utamata, on tal seda võima hkusele lik kas utada ka pärast lapsehool põhipuhkuse nõude aegum duspuhkust, sest ine peatub ajaks, mil töö taja kas utab rasedus- ja sünnitu lapsehoolduspuhkust. spuhkust ning Töötajal on võimalik kas utada vahetult pärast lap sehoolduspuhkust nii enn jäämist kogunenud puhkus e rasedus- ja sünnituspu epäevi kui ka rasedus- ja hkusele sünnituspuhkuse aja ees Nimelt arvestatakse ka nee t kogunenud puhkusepäevi d 140 kalendripäeva põh . ipuhkuse andmise õiguse lapsehoolduspuhkusel viib aluseks oleva aja hulka erin itud ajast, mille eest töötaja evalt põhipuhkust juurde ei tee ni. Lisaks on töötajal õigus nõuda põhipuhkust aja ees t, mis jääb lapsehooldus lõpu vahele, sest põhipu puhkuse lõppemise ja kal hkuse nõue tähendab kog endriaasta u puhkuse nõuet jooksva kal lahkub töölt enne kasuta endriaasta eest. Kui töötaja tud põhipuhkuse väljatööta mis t, on tööandjal õigus pidada tasu väljatöötamata põh töötaja lõppar vest kinni ipuhkuse päevade eest. Puhkuse kasutamiseks pea b töötaja esitama tööand jale avalduse vähemalt 14 jäämist. Avalduse võib esi kalendripäeva enne puhkus tada nii paberkandjal kui ele ka e-kirja teel. Kui töötaja kat ning soovib kohe kasuta kestab lapsehoolduspuh da ära põhipuhkuse, tule kus e ks ava ldu sed lapsehoolduspuhkus ja põhipuhkuse kasutamis e katkestamiseks eks esitada ühel ajal, ses t mõ lem al juhul eeldab seadus 14k etteteatamist. alendripäevast
Lugeja küsib: Minu laps sai maikuus kolmeaastaseks. Kas utasin aasta alguses ära kolm tasulist lapsepäeva. Kas see tähendab, et ülejäänud kolm lapsepuhkuse päeva läks kaotsi või on mul neid võimalik veel kasutada? Vastab töösuhete nõustamista
lituse juhataja Anni Raigna:
Töölepingu seaduse kohaselt on emal või isal õigus igal kalendriaastal saada lapsepuhku st, mille eest tasustatakse Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäära alusel. 2015. aastal on lapsepuhkuse päevatasu 18,57 eurot. Emal või isal on õigus saada laps epuhkust kolm tööpäeva, kui tal on üks või kaks alla 14aastast last ; kuus tööpäeva, kui tal on väh ema lt kolm alla 14aastast last või väh emalt üks alla kolmeaastane laps . Lapse kolmeaastaseks ja 14aasta seks saamisel antakse lapsepuhkust olenemata sellest, kas lapse sünnipäev on enne või pärast puhkust. Seega antud juhu l on teil sel aastal võimalus ära kasutada ka oma ülejäänud kolm tööpäeva lapsepuhkust, seda olenemata sellest, et laps sai juba kolmeseks. Kui lapsepuhkust puhkuste ajak avas märgitud ei ole, tuleb puh kuse kasutamisest tööandjale kirjaliku lt 14 kalendripäeva ette teatada . Lapsepuhkust võib kasutada nii osade kaupa kui ka järjest – olul ine on silmas pidada, et lapsepuhku st antakse tööpäevades.
Kui kaua tuleb dokumente säilitada? Tööandjal on kohustus koostada ja hallata dokumente. Iga dokumendi koostamisega kaasneb küsimus, kas ja kui kaua peab seda säilitama.
Kui lahtris „Säilitustähtaja õiguslik alus” ei ole eraldi märgitud õigusakti nimetust, vaid ainult paragrahv, on
viidatud lahtris „Dokumendi koostamist sätestav õigusakt” nimetatud õigusaktile.
EGLE HEIMONEN
Järgnevas tabelis on loetletud dokumendid, mida on vaja koostada töötervishoiu ja tööohutuse seaduses ning selle alusel kehtestatud määrustes ja töösuhetega seotud seadustes (töölepingu seadus ja raamatupidamise seadus) esitatud nõuete täitmiseks. Kõikidele dokumentidele ei ole säilitamistähtaega seadusega kehtestatud – nende säilitamise aeg ja tingimused otsustatakse ettevõtte sees (tabelis on need lahtrid jäetud tühjaks). Dokumendi koostamist sätestav õigusakt
töötervishoiu tööinspektor
Säilitustähtaja õiguslik alus
§ 13 lg 1 p 3
töökeskkonnaspetsialisti koolitustunnistus
töökeskkonnavoliniku koolitustunnistus
töökeskkonnanõukogu liikmete koolitustunnistused
esmaabiandja koolitustunnistus
ohutusjuhendid tehtava töö või kasutatavate seadmete, masinate, tööriistade, veokite ja muude töövahendite kohta
Dokument riskianalüüs
Töötervishoiu ja tööohutuse seadus (edaspidi TTOS)
tegevuskava sisekontroll töökeskkonna mõõdistused
Töötervishoiu- ja tööohutusalase väljaõppe ja täiendõppe kord (SoM 14.12.2000 määrus nr 80)
Töötajate tervisekontrolli kord (SoM 24.04.2003 määrus nr 74) (edaspidi TK määrus)
tervisekontrolli suunamise nimekiri
10 aastat pärast töötajaga töösuhte lõppu
§ 7 lg 3
Tööõnnetuse ja kutsehaigestumise registreerimise, teatamise ja uurimise kord (VV 03.04.2008 määrus nr 75)
arsti teatis 55 aastat
TTOS § 24 lg 5
ehitusplatsi kontrolli aktid
ehitustööde alustamise teatis
Isikukaitsevahendite valimise ja kasutamise kord (VV 11.01.2000 määrus nr 12) Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded ehituses (VV 08.12.1999 määrus nr 377)
raport toimik
Dokumendi koostamist sätestav õigusakt
Töövahendi kasutamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded (VV 11.01.2000 määrus nr 13)
Raskuste käsitsi teisaldamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded (SoM 27.02.2001 määrus nr 26) Kuvariga töötamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded (VV 15.11.2000 määrus nr 362) Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded vibratsioonist mõjutatud töökeskkonnale, töökeskkonna vibratsiooni piirnormid ja vibratsiooni mõõtmise kord (VV 12.04.2007 määrus nr 109) Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded mürast mõjutatud töökeskkonnale, töökeskkonna müra piirnormid ja müra mõõtmise kord (VV 12.04.2007 määrus nr 108)
töövahendite ohutusjuhendid
töövahendite kasutusjuhendid
eriväljaõppe/juhendamise registreerimise kaart
töövahendi kontrolli ja teimimise tulemused
1) töövahendi kasutuselevõtul tehtud ning plaanivälise kontrolli või teimimise tulemused ja nende alusel tehtud otsused – töövahendi kasutusea lõpuni 2) eelmise perioodilise kontrolli ja teimimise tulemused – vähemalt kolm kuud pärast järgmist perioodilist kontrolli või teimimist ja tulemuste registreerimist
juhendamise andmed
TTOS § 13 lg 1 p 3
10 aastat pärast töösuhte lõppu
TK määrus nr 74 § 7 lg 3
koos riskianalüüsi tulemustega 55 aastat
§ 8 lg 5
§ 9 lg 6
tervisekontrolli andmed
TTOS §13 lg 1 p 3
asbestiga kokkupuutuvate töötajate nimekiri
40 aastat pärast viimast kokkupuudet
§ 14 lg 2
töötaja väljaõppe tunnistus
töö alustamise teatis
käitlemise teade
juhised käitlemiseks
kokkupuutuvate töötajate nimekiri
§ 11 lg 3
TTOS 13 lg 1 p 3
10 aastat pärast viimast kokkupuudet
§ 10 lg 3
§ 10 lg 4 p 5
§ 11 lg 5
teatised Tööinspektsioonile
tervisekontrolli andmed säilitab arst
§ 4 lg 5
§ 5 lg 5
ERIJUHT: enne 01.07.2009 sõlmitud töölepinguid tuleb säilitada 50 aastat
§ 131 lg 2
Ohtlike kemikaalide ja neid sisaldavate mõõtetulemused materjalide kasutamise töötervishoiu ohutuskaardid ja tööohutuse nõuded (VV 20.03.2001 riskihindamine määrus nr 105)
Asbestitööle esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded (VV 11.10.2007 määrus nr 224)
Kantserogeensete ja mutageensete kemikaalide käitlemisele esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded (VV 15.12.2005 määrus nr 308)
Bioloogilistest ohuteguritest juhendid, juhendamise registreerimine mõjutatud töökeskkonna töötervishoiu töötajate loetelu ja tööohutuse nõuded (VV 05.05.2000 raskete tagajärgedega haigestumise korral määrus nr 144)
Plii ja selle ioonsete ühendite kasutamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded (VV 20.06.2000 määrus nr 193)
Töötervishoiu ja tööohutuse nõumõõte- ja arvutusprotokollid ded tehislikust optilisest kiirgusest mõjutatud töökeskkonnas, tehisliku optilise kiirguse piirnormid ja kiirguse mõõtmise kord (VV 08.04.2010 määrus tervisekontrolli andmed nr 47) Töölepingu seadus
tööajaarvestus, palgalehed, lähetuskorraldused jm raamatupidamise algdokumendid
§ 8 lg 5 p 2
VÄ I K E S E I N I M E S E TÖ Ö
Sisemine ilu patta „Loll mõte ehitada!”
kasvuhoonet
Vanaema tõstis korraks pead, aga langetas selle taas aeglaselt ning jätkas põlvili kivide korjamist. „Suvel on palav. Igasugu putukaid on kõik kohad täis,” sõnas tüdruk ja virutas järjekordse kivi kolinal kärusse. „Triinu! Sa lõhud nõnda käru ära ja kivi võib kellelegi pihta põrkuda!”
„Kust sa siis rohelise saad? Tomatid, paprika, salatimaterjali, maitserohelise ...” „Poest. Tead, linnas on sellised suured majad, mis on riiuleid täis, ja inimesed siis lähevad ning annavad raha ja saavad asju vastu,” lisas tüdruk pisut irooniliselt, mille peale vanaema talle tõsiselt otsa vaatas.
„Olgu-olgu, taimi on vaja süüa, aga kasvuhoone ehitamisest suvel ma küll aru ei saa! Kevadel tärkavad ju taimed, siis on kasvuhoonet vaja.” “Täiesti nõus, Triinu, seda meie kasvuhoonet ongi alates kevadest tarvis,” vastas vanaema naerusui. „Kas sa tahad öelda, et vanaisa oleks ka kasvuhoonet suvel ehitanud?”
„Aga kust sa raha saad?”
„Sorry, aga mõte jääb samaks.”
„Raha ... eee ... vanemad annavad. Ja varsti hakkan ise teenima.”
„Millal siis on mõtet kasvuhoonet ehitada?”
„Sa lähed tööle ju võib-olla alles kümne aasta pärast!”
„Üldse pole vaja ehitada, kasvuhoonet pole absull vaja!” jätkas lapselaps sõjakalt.
„No siis pole mul neid taimi vahepeal vaja süüa!” „Räägitakse, et söödavates taimedes on inimese jaoks kasulikke, lausa vältimatuid aineid, nagu näiteks vitamiinid.”
„Vanaisal, kulla tüdruk,” jätkas vanem naine tõsiselt, „oleks kasvuhoone juba ammu valmis ning varsti me nopiksime esimesi vilju.” „Okei, saame kasvuhoone valmis ja siis? Tõmbame kile peale ja talvel vajutab lumi selle puruks ning hakkame uuesti ehitama.” „Õigest asjast räägid, kile paneme alles kevadel.”
„Aga miks me kogu kevadel ei ehita?”
„Sest kevadel ei pruugi jõuda.” „Mis mõttes nagu ei pruugi jõuda? Aega on ju sama palju!” „Aeg on sama suur küll, aga neid tegemisi, mis selle aja sisse mahtuma peavad, võib kevadel ootamatult rohkem olla.” „Nagu näiteks?” „Näiteks tuleb pikk ja külm kevad ning maa on kaua jäätunud ja siis äkki läheb pauhti! soojaks ning tuleb palju vajalikke töid lühikese aja jooksul ära teha.” „Sellest ma saan juba aru. Ja vanaema, siis sul võivad jälle haiguspäevad vahele tulla...” „Mitte ainult minul, ka märksa nooremad jäävad vahetevahel haigeks ning on siis mängust väljas.” „Sa tahtsid öelda „töövõimetud” vist.” „Just! Üldse võimetud suurt midagi tegema. Haiguse korral ongi mõistlik
puhata ja mitte midagi suuremat ette võtta.” „Ma saan kõigest sellest aru ja saan aru ka sellest, miks sina kasvuhoonega jändad – sul on palju aega ja võib-olla sulle meeldib kah natuke. Aga miks nooremad inimesed, kes teenivad normaalselt raha, kasvuhoones taimi kasvatavad?”
„Väkk! Ma ütlen sulle ausalt, et siin maal pedofiilide peale mõelda on sama rõve kui ... Ma ei oska võrdlust tuuagi, midagi muud nii vastikut polegi.” „Mõningatest asjadest on küll ebameeldiv mõelda või rääkida, aga seda tuleb siiski teha, sest ainult nii on võimalik negatiivsetest asjadest võitu saada!”
„Ma arvan, et nii palju kui on inimesi, on ka põhjusi, aga üks on ehk see, et kui sa oma toidu ise kasvatad, siis tead kindlalt, et see on puhas.”
„Vanaema, kust sa seda kõike tead?”
„Kas poesalatid pesemata?”
„Mulle meeldib nii sind uskuda!” sõnas tüdruk ja nii väiksed kui ka suured mullased käed leidsid kallistuseks ülepõlvesugulase keha.
-kurgid
„Ei, mitte seda. Nad on küll ilusad ja pestud, aga võib-olla on kasutatud nende kasvatamiseks aineid, mis on inimesele lausa kahjulikud.” „Uskumatu, et nii imeilusad poemaasikad võivad olla mürgitatud!” „Ma ei ütleks otse mürgitatud, aga võrdluseks ... Näiteks mõtle selle peale, kui sulle tuleb linnatänaval vastu viisakas ülikonnas galantne mees, kes tegelikult on pedof... kommionu.”
„Ma ei teagi päris kindlalt, aga mulle meeldib nii uskuda.”
Tööelu tekitab küsimusi?
Tööinspektsioon teab vastuseid VAATA
juristi infotelefonile 640 6000 igal tööpäeval kell 9.00–16.30
Tööinspektsiooni infokiri Tööelu 4 / 2015
Peatoimetaja: Evelin Kivimaa / © Tööinspektsioon, 2015


text:
3-4-1-30-05 Riigikohus 14.11.2005
KOVVS § 54
Riigikohtus ei saa vaidlustada neid valimiste linna- või jaoskonnakomisjoni väidetavaid rikkumisi, mida pole vaidlustatud maakonna valimiskomisjonis ja Vabariigi Valimiskomisjonis. Vastupidisel lähenemisel muutuks mõttetuks KOVVS §-dega 64, 65 ja 66 sätestatud astmeline edasikaebesüsteem. Riigikohus saab kaebuse valimiste linna- või jaoskonnakomisjoni väidetava rikkumise peale läbi vaadata ainult nende põhjenduste ja väidete osas, mida käsitleti maakonna valimiskomisjonis ja Vabariigi Valimiskomisjonis (vt ka põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 8. novembri 2002. a otsus asjas nr 3-4-1-15-02 - RT III 2002, 30, 327; 13. novembri 2002. a otsus asjas nr 3-4-1-17-02 - RT III 2002, 32, 346; 2. oktoobri 2003. a otsus asjas nr 3-4-1-16-03 - RT III 2003, 29, 300). (p 8)
3-4-1-34-05 Riigikohus 30.11.2005
K-kohukese reklaami mõju ei saa hinnata selle pinnalt, et Eesti Keskerakond saavutas Narvas 16. oktoobril 2005. aastal toimunud valimistel tunduvalt parema tulemuse kui 2002. a valimistel. Valimistulemused sõltuvad väga paljude tegurite koosmõjust. K-kohukese reklaami mõju hindamiseks on Vabariigi Valimiskomisjon ära kuulanud eksperdid ja tutvunud K-kohukese teemaliste sotsioloogiliste küsitluste tulemustega. Ära kuulatud ekspertide kinnitusel pole metoodikat, mille järgi otsustada, kas see valimisreklaam mõjutas oluliselt hääletamisest osavõttu või mandaatide jaotust. Ka Riigikohtu kasutada pole usaldusväärseid andmeid selle kohta, kas ja kuidas vaidlusalune reklaam mõjutas või võis mõjutada hääletamisest osavõttu ja mandaatide jaotust Narva linnas. See, et suur osa elanikest pidas K-kohukese reklaami poliitiliseks, ei näita veel nimetatud reklaami mõju ulatust hääletamistulemustele. Hääletamistulemusi ei saa kehtetuks tunnistada pelgalt oletuse põhjal, et reklaam võis hääletamistulemusi oluliselt mõjutada. (p 12)
3-4-1-8-05 Riigikohus 25.05.2005
PSJKS § 18
PSJKS § 16
Esitades kaebuse PSJKS § 18 alusel, peab kaebaja ära näitama, kuidas rikutakse tema õigusi. Riigikohtu pädevusse ei kuulu selliste kaebuste läbivaatamine, mis esitatakse näiliselt PSJKS § 16 alusel, kuid tegelikult teiste isikute või avaliku huvi kaitseks. (p 17)
3-4-1-12-05 Riigikohus 08.09.2005
PSJKS § 20 1
Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seadus ei anna isikutele võimalust esitada kaebust teiste isikute või avaliku huvi kaitseks. Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seadus seab üksikisiku kaebuse esitamise eeltingimuseks selle isiku subjektiivsete õiguste rikkumise (vt ka Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 25. mai 2005. a määrust asjas nr 3-4-1-8-05). (p 7)

matches:
Riigikohus
§ 54
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 18
§ 16
§ 18
§ 16
Riigikohus
§ 20