Ilmatsalu lasteaed Lepatriinu põhimäärus – Riigi Teataja
Ilmatsalu lasteaed Lepatriinu põhimäärus
Ilmatsalu lasteaed Lepatriinu põhimäärus - sisukord
§ 6 Pitsat, eelarve, sümboolika ja koduleht
§ 7 Asjaajamiskeel ja õppekeel
§ 10 Põhiülesanne
§ 17 Lasteasutuse töötajad
6 Lasteasutuse tegevuse korraldamine
§ 21 Lasteasutuse direktor
§ 22 Lasteasutuse direktori ülesanded
§ 23 Lasteasutuse pedagoogiline nõukogu
§ 24 Lasteasutuse hoolekogu
§ 25 Lasteasutuse juhtkond
9 Põhimääruse muutmine, täiendamine ja kehtetuks tunnistamine
§ 31 Lasteasutuse põhimääruse muutmine, täiendamine ja kehtetuks tunnistamine
Tähtvere Vallavolikogu
RT IV, 11.05.2012, 21
Vastu võetud 17.12.2010 nr 5
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 p 34 ning koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 alusel.
Asutuse nimetus on Ilmatsalu lasteaed Lepatriinu (edaspidi lasteasutus).
(1) Lasteasutus on Tähtvere vallale kuuluv õppeasutus, mis võimaldab koolieast nooremate laste hoidu ja alushariduse omandamist.
(2) Kõrgemalseisvaks organiks on Tähtvere Vallavalitsus. Oma tegevustes lähtub lasteaed käesolevast põhimäärusest, seadustest ning nende alusel antud õigus- ja haldusaktidest.
(1) Lasteasutus asub aadressil Pargi tee 4, Ilmatsalu alevik, 61401 Tähtvere vald, Tartu maakond.
(2) Lasteaed on aastaringselt tegutsev asutus, mille päevase lahtioleku aja ja selle erisused otsustab Tähtvere Vallavalitsus, arvestades lasteasutuse hoolekogu ettepanekut.
(1) Lasteasutuse teeninduspiirkonnaks on Tähtvere valla haldusterritoorium, mis loob kõigile pooleteise- kuni seitsmeaastastele lastele võimaluse käia teeninduspiirkonna lasteasutuses.
(2) Pärast teeninduspiirkonnas elavate laste vastuvõttu võetakse vabade kohtade olemasolul lasteasutusse lapsi väljastpoolt teeninduspiirkonda, eelistades esmajärjekorras Tähtvere vallas elavaid lapsi, seejärel teeninduspiirkonnas töötavate vanemate lapsi. Väljaspool teeninduspiirkonda elavate laste vastuvõtul arvestatakse ajaliselt varem esitatud taotlusi.
(3) Laste lasteasutusse vastuvõtu ja väljaarvamise korra kehtestab Tähtvere Vallavalitsus.
§ 6. Pitsat, eelarve, sümboolika ja koduleht
(1) Lasteasutusel on eelarve, oma nimega pitsat, sümboolika ja koduleht Internetis.
(2) Lasteasutus kasutab Tähtvere Vallavalitsuse arvelduskontosid.
§ 7. Asjaajamiskeel ja õppekeel
(1) Asjaajamiskeel on eesti keel.
(2) Lasteasutuses toimub õppe- ja kasvatustegevus eesti keeles. Teises keeles võib õppe- ja kasvatustegevus lasteasutuses või lasteasutuse rühmades toimuda kohaliku omavalitsuse volikogu otsusel.
Lasteasutuse tegevusega seotud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades koolieelse lasteasutuse tegevust reguleerivatest seadustest tulenevate erisustega.
(1) Koolieelne lasteasutus on koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist võimaldav õppeasutus.
§ 10. Põhiülesanne
Lasteasutuse põhiülesanne on lapse ealisi, soolisi ja individuaalseid vajadusi ja iseärasusi arvestades:
(1) Lasteasutuses on sõime- ja lasteaiarühmad ning vajadusel liitrühmad, mille moodustamise otsustab lasteasutuse direktor.
(2) Vallavalitsus võib lasteaia direktori ettepanekul moodustada lasteasutuses vastavalt vajadusele sobitusrühmi, kuhu kuuluvad erivajadusega lapsed koos teiste lastega, samuti erirühmi, kuhu kuuluvad erivajadusega lapsed. Võimaluse korral lähtub lasteasutus erivajadusega lapse arendamiseks vajalike tingimuste rakendamisel sobitus- või erirühmas põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse §-s 50 nimetatud nõustamiskomisjoni soovitusest.
(2) Koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega, millega kehtestatakse:
(3) Lasteasutuse õppekava koostavad ja arendavad lasteasutuse pedagoogid, kaasates lapsevanemaid. Lasteasutuse õppekava kinnitab direktor pedagoogilise nõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
(1) Lasteasutusel on lasteasutuse tegevus- ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse koolieelse lasteasutuse riiklikku õppekava ning selle paikkonna, kus lasteasutus asub, kultuurilist omapära ja rahvatraditsioone. Lasteasutuse tegevus- ja päevakava kinnitab direktor.
(2) Lasteasutuse igal rühmal on tegevus- ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse lasteasutuse õppe- ja päevakavaga.
(3) Lasteasutuse õppekava läbinule annab lasteasutus välja koolivalmiduskaardi koolile, kus laps asub täitma koolikohustust.
(4) Lasteasutusel on kodukord.
(5) Lasteasutuse ja kodu koostöös toimuvad lasteasutuses rühma lastevanemate koosolekud ning lapse õpetaja ja lastevanemate vahelised lapse arenguvestlused.
1) tuua laps lasteasutusse ja viia sealt ära vanematele sobival ajal lasteasutuse päevakava järgides;
5) saada valitud hoolekogu liikmeks vastavalt valimise korrale;
6) pöörduda oma õiguste kaitseks lasteasutuse direktori ja pedagoogilise nõukogu, Tähtvere Vallavalitsuse sotsiaaltöötaja, Tähtvere Vallavalitsuse jt õigusorganite poole.
1) looma lapsele soodsad tingimused arendamiseks ja alushariduse omandamiseks lasteasutuses;
3) tasuma lapsevanema poolt kaetava osalustasu ja toidukulu vastavalt Tähtvere Vallavolikogu poolt kehtestatud korrale ja määral;
4) informeerima lasteasutust lapse tervisehäiretest;
5) hoidma lasteasutuse käsutuses olevat vara;
6) informeerima rühma õpetajat lapse lasteaiast puuduma jäämisest;
7) täitma lasteasutuse kodukorda ja kandma vastutust rikkumise eest;
8) saada nõu õppe- ja kasvatusküsimustes;
9) teatama kirjalikult lasteasutuse direktorile lapse lasteaiakohast loobumise soovist.
(3) Vanemate kohustused on määratud ka muudes õigus- ja haldusaktides.
§ 17. Lasteasutuse töötajad
Lasteasutuse töötajad (edaspidi personal) on:
1) pedagoogid: õpetajad, direktor, õppeala juhataja ning teised õppe- ja kasvatusalal töötavad isikud;
3) lasteasutuse majandamist tagavad ning õpetajaid abistavad töötajad.
(1) Lasteasutuse personali koosseisu määrab lasteasutuse direktor, lähtudes haridus- ja teadusministri määrusest lasteasutuse miinimumkoosseisu kohta ja arvestades kehtestatud õigusaktide nõudeid.
(2) Töölepingud pedagoogide, tervishoiutöötaja ja lasteasutuse majandamist tagavate ning õpetajaid abistavate töötajatega sõlmib, muudab ja ütleb üles direktor.
(1) Õpetajate, õppealajuhataja ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vaba ametikoha täitmiseks korraldab lasteasutuse direktor konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu direktori ettepanekul.
(2) Kui õpetaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat õpetajat, korraldab direktor aasta jooksul avaliku konkursi.
(3) Kui pedagoogi vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita koolieelse lasteasutuse seaduse § 11 lõike 2 punkti 1 alusel kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele vastavat pedagoogi, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu tähtajaga kuni üks aasta isikuga, kellel on vähemalt keskharidus.
(1) Personali tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus on määratud käesoleva põhimäärusega, töölepinguga (sh ametijuhendiga), töösisekorraeeskirjadega, kodukorraga ja lasteasutuse tööd koordineerivate õigusaktidega.
(2) Pedagoogid loovad tingimused laste kasvatamiseks ja arendamiseks vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel laste ja nende vanematega, samuti hoolitsevad laste elu ja tervise eest lasteasutuses.
6. peatükk Lasteasutuse tegevuse korraldamine
§ 21. Lasteasutuse direktor
(2) Direktoril on koolieelse lasteasutuse seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks õigus teha tehinguid lasteasutuse varaga õigusaktidega kehtestatud korras.
(4) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab Tähtvere Vallavalitsus. Konkursi võitnud isiku kinnitab ametisse Tähtvere Vallavalitsus.
(5) Töölepingu direktoriga sõlmib, muudab ja ütleb üles vallavanem või tema volitatud ametiisik.
(6) Direktor esitab kord aastas Tähtvere Vallavalitsusele ja hoolekogule ülevaate lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest, samuti teatab kirjalikult lasteasutuse majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelvalveasutuse tehtud ettekirjutusest.
§ 22. Lasteasutuse direktori ülesanded
Lasteasutuse direktor:
1) esindab lasteasutust ja teeb oma pädevuse piires tehinguid, mis on suunatud käesolevas põhimääruses, õigus- ja haldusaktides ning töölepingus (sh ametijuhendis) sätestatud ülesannete täitmisele;
2) korraldab lasteasutuse pedagoogilise nõukogu tegevust;
3) tagab lasteasutuse hoolekogu ja pedagoogilise nõukogu seaduslike otsuste rakendamise lasteasutuses;
4) esitab ühe kuu jooksul õppeaasta algusest hoolekogu koosseisu Tähtvere Vallavalitsusele kinnitamiseks;
5) kinnitab käskkirjaga lapse rühma nimekirja arvamise ja sealt väljaarvamise vastavalt õigus- ja haldusaktidega kehtestatud nõuetele;
6) kinnitab käskkirjaga õigusaktidega kehtestatud nõuetele vastava lasteasutuse õppekava, sisehindamise läbiviimise korra, töösisekorraeeskirja ja muud lasteasutuse tegevust reguleerivad dokumendid;
7) tagab lasteasutuse hoolekogu ja pedagoogilise nõukogu seaduslike otsuste täitmise;
8) otsustab personalivajaduse üle, jagab töötajate vahel tööülesanded ja -kohustused, määrab lasteasutuse töötajate koosseisu;
9) sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab personaliga töölepingud ning võtab vastutusele tööülesannete ja -kohustuste täitmatajätmise või mittenõuetekohase täitmise eest;
10) tagab sisehindamise korraldamise lasteasutuses ja kinnitab sisehindamise aruande;
11) korraldab isikuandmete kaitse ja teabele juurdepääsu, samuti juurdepääsupiirangute kehtestamise;
12) esitab Tähtvere Vallavalitsusele õigusaktidega sätestatud nõuetele vastava lasteasutuse eelarve eelnõu;
13) tagab lasteasutuse eelarve täitmise vastavalt õigusaktidega sätestatud nõuetele;
14) esitab Tähtvere Vallavalitsusele ja lasteasutuse hoolekogule kirjaliku ülevaate õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest, samuti teatab kirjalikult lasteasutuse majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelevalveorgani tehtud ettekirjutusest;
16) tagab lasteasutuse, laste ja pedagoogidega seotud andmete kandmise Eesti Hariduse Infosüsteemi (EHIS);
17) esitab Tähtvere Vallavalitusele lasteasutuse tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente;
18) annab oma pädevuse piires käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi;
19) moodustab vajadusel ajutisi nõuandvaid töögruppe ja komisjone;
20) täidab muid talle pandud kohustusi ja ülesandeid.
§ 23. Lasteasutuse pedagoogiline nõukogu
(1) Pedagoogid kuuluvad lasteasutuse pedagoogilisse nõukogusse, mille ülesanne on lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning direktorile, hoolekogule ja vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine.
(2) Pedagoogiline nõukogu tegutseb õigusaktidega kehtestatud korras ja lasteasutuse direktori käskkirjaga kinnitatud töökorra alusel.
§ 24. Lasteasutuse hoolekogu
(2) Lasteasutuse iga rühma lapsevanemad valivad õppeaasta algul hoolekogusse oma esindaja.
(3) Lasteasutuse erinevate rühmade lapsevanemaid ei või esindada üks ja sama isik.
(4) Lasteasutuse hoolekogusse kuuluvad õpetajate esindaja, iga rühma lapsevanemate esindaja ja valla esindaja.
(5) Lasteasutuse hoolekogu pädevus ja tegutsemise kord on määratud õigusaktides ja hoolekogu põhimääruses.
2) annab vallavalitsusele soovitusi lasteasutuse eelarve koostamisel ja eelarvevahendite otstarbekaks kasutamiseks;
6) otsustab teisi koolieelse lasteasutuse seaduse või vallavalitsuse otsusega hoolekogu pädevusse antud küsimusi.
(7) Hoolekogul on õigus saada direktorilt ning vallavalitsuselt oma tööks vajalikku informatsiooni.
§ 25. Lasteasutuse juhtkond
(1) Lasteasutusel on juhtkond, kuhu kuuluvad lasteasutuse direktor, õppealajuhataja ja majandusjuhataja.
(2) Lasteasutuse juhtkond on direktorile lasteasutuse tegevusega seotud küsimuste lahendamisel nõuandev organ.
(1) Lasteasutuse kasutuses olevaks varaks on Tähtvere Vallavalitsuse poolt lasteasutusele sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar jm. Lasteasutuse kasutuses olevate esemete omanikuks on Tähtvere vald.
(2) Vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning rahaliste kohustuste võtmine toimub õigus- ja haldusaktidega kehtestatud korras.
(1) Lasteasutuse eelarve tulud moodustavad eraldised riigieelarvest ja Tähtvere Vallavalituse eelarvest, lapsevanema poolt kaetav osa, laekumised sihtasutustelt, eraldised ja annetused äriühingutelt, organisatsioonidelt ja füüsilistelt isikutelt ning tasulised tegevused.
(2) Lasteasutuse tasulisteks tegevusteks on lasteasutuse kasutuses oleva vara üürimine ja rentimine, laste toitlustamine päevakava alusel.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tegevuste hinnakiri kinnitatakse vastavalt Tähtvere Vallavalitsuse poolt kehtestatud korrale.
(4) Lasteasutuse raamatupidamise arvestust korraldab Tähtvere Vallavalitsuse raamatupidamine koos lasteasutuse direktoriga vastavalt õigus- ja haldusaktidele.
(5) Lasteasutuse finantsmajanduslikku tegevust kontrollivad Tähtvere Vallavalitsus ja Tähtvere Vallavolikogu revisjonikomisjon.
(1) Lasteasutuse asjaajamine toimub vastavalt Tähtvere Vallavalitsuse kehtestatud korrale.
(3) Lasteasutus koostab oma sisehindamise aruande vähemalt üks kord kolme õppeaasta jooksul. Aruandes tuuakse välja lasteasutuse tegevuse tugevused ja parendusvaldkonnad. Sisehindamise aruanne kooskõlastatakse lasteasutuse hoolekoguga ja lasteasutuse pidajaga ning aruande kinnitab lasteasutuse direktor.
(4) Lasteasutus esitab eelarve täitmise aruande õigus- ja haldusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(1) Riiklikku järelevalvet lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium või maavanem õigusaktidega sätestatud alustel ja korras.
(2) Lasteasutuse ja lasteasutuse direktori tegevuse õiguspärasuse, sihipärasuse ja otstarbekuse üle teostab järelevalvet vallavalitsus vastavalt õigus- ja haldusaktidele.
(1) Lasteasutuse korraldab ja kujundab ümber ning tema tegevuse lõpetab Tähtvere Vallavolikogu õigusaktidega sätestatud alusel ja korras.
(2) Lasteasutuse ümberkorraldamise, ümberkujundamise ja tegevuse lõpetamise otsusest teavitatakse kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, lapsevanemaid (eestkostjad, hooldajad), personali ning maavanemat vähemalt viis kuud enne ümberkorraldamise, ümberkujundamise või tegevuse lõpetamise tähtaega.
(3) Lasteasutuse tegevuse lõpetamisel tagab Tähtvere Vallavalitsus lastele võimaluse jätkata lasteasutuse teenuse kasutamist teises lasteasutuses.
9. peatükk Põhimääruse muutmine, täiendamine ja kehtetuks tunnistamine
§ 31. Lasteasutuse põhimääruse muutmine, täiendamine ja kehtetuks tunnistamine
Lasteasutuse põhimäärust muudab, täiendab ja tunnistab kehtetuks Tähtvere Vallavolikogu.
(2) Tunnistada kehtetuks 17. veebruari 2006. a määrusega nr 4 kinnitatud Ilmatsalu lasteaed Lepatriinu põhimäärus.


text:
Asjas on kassatsiooniastmes põhiliseks vaidlusesemeks see, kas alajaam ehk elektriseadmete kompleks on ehitise oluline osa ning seega ka kinnisasja ja hoonestusõiguse oluline osa. Ruum, kus alajaam asub, on osa ehitisest. (p 16)
Kohtud on leidnud, et alajaama on võimalik teisaldada ja ruumidest ära viia, ilma et kahjustuda võiks ehitis või alajaam ise. Selliselt ei saa alajaama pidada ehitise, kus see paikneb, oluliseks osaks TsÜS § 55 lg 1 mõttes ega kinnisasja oluliseks osaks TsÜS § 54 lg 1 mõttes. Nii saab alajaama lugeda vallasasjaks TsÜS § 50 lg 2 mõttes. Samamoodi sai seda lugeda vallasasjaks alajaama rajamise ajal kehtinud analoogse sisuga AÕS § 8 lg 1 teise lause mõttes, lähtudes tollal kehtinud AÕS § 17 lg-st 1. (p 17) Kuna alajaam on üldreeglite järgi vallasasi, ei ole selle valduse väljanõudmise nõude lahendamisel tähendust, kas seda lugeda ka eri ajal eri redaktsioonis kehtinud sätete järgi tehnorajatiseks. Tehnorajatisi reguleerivad sätted laiendasid üldreeglitega võrreldes võimalusi mingi rajatise mittelugemiseks kinnisasja osaks ja tehnorajatise omamiseks lahus kinnisasjast, kus see paikneb. Kui mingi asi on vallasasi juba üldreeglite järgi, ei mõjuta selle tehnorajatiseks lugemine asja õiguslikku seisundit vallas- või kinnisasjana või kinnisasja osana. Rajatise lugemisel tehnorajatiseks võib sel juhul olla tähendus üksnes rajatise talumise kohustuse hindamisel. (p 20)
Kohtud on leidnud, et alajaama on võimalik teisaldada ja ruumidest ära viia, ilma et kahjustuda võiks ehitis või alajaam ise. Selliselt ei saa alajaama pidada ehitise, kus see paikneb, oluliseks osaks TsÜS § 55 lg 1 mõttes ega kinnisasja oluliseks osaks TsÜS § 54 lg 1 mõttes. Nii saab alajaama lugeda vallasasjaks TsÜS § 50 lg 2 mõttes. Samamoodi sai seda lugeda vallasasjaks alajaama rajamise ajal kehtinud analoogse sisuga AÕS § 8 lg 1 teise lause mõttes, lähtudes tollal kehtinud AÕS § 17 lg-st 1. (p 17)
Ehitise olulisteks osadeks võib pidada ka ehitise eesmärgipärast kasutamist võimaldavaid tehnosüsteeme, eelkõige kliima tagamiseks vajalikke kütteseadmeid. Riigikohus on leidnud, et ehitise oluliseks osaks on elamu kütmiseks vajalik soojussõlm (vt Riigikohtu 13. aprilli 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-144-08, p 13; 30. novembri 2004. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-111-04, p 18). (p 18)
Soojussõlmest eristab alajaama praegusel juhul vähemasti asjaolu, et soojussõlm teenis vaid selle elamu kasutamise huve, kus soojussõlm asus, varustades elamu korteriomanikke vajaliku soojusega. Alajaama põhieesmärk on elektri edastamine teistele tarbijatele, st rajatise põhieesmärk ei seostu ehitisega, milles see paikneb. Selle kaudu varustatakse elektriga kinnistul paiknevaid ehitisi kokku 28 mõõtepunktis. Seega on alajaamal iseseisev kasutusotstarve, mis ulatub väljapoole ehitist, kuhu see on paigutatud. Alajaama lugemiseks ehitise oluliseks osaks ei piisa sellest, et alajaama vahendusel võidakse elektriga varustada ka sama ehitist. Seega ei ole põhjust ka alajaama lugeda just selle ehitise oluliseks osaks, milles see paikneb. Alajaama ehitise oluliseks osaks lugemist ei õigusta ka asjaolu, et selle kaudu elektriga varustatavad tarbijad paiknevad samal kinnistul. Ehitise olulise osa määramisel ei saa kinnistut ehitisega samastada. (p 18)
Kuna alajaam on vallasasi juba üldreeglite järgi, ei ole selle valduse väljanõudmise nõude lahendamisel tähendust, kas seda lugeda ka eri ajal eri redaktsioonis kehtinud sätete järgi tehnorajatiseks. Tehnorajatisi reguleerivad sätted laiendasid üldreeglitega võrreldes võimalusi mingi rajatise mittelugemiseks kinnisasja osaks ja tehnorajatise omamiseks lahus kinnisasjast, kus see paikneb. Kui mingi asi on vallasasi juba üldreeglite järgi, ei mõjuta selle tehnorajatiseks lugemine asja õiguslikku seisundit vallas- või kinnisasjana või kinnisasja osana. Rajatise lugemisel tehnorajatiseks võib sel juhul olla tähendus üksnes rajatise talumise kohustuse hindamisel. (p 20)
VÕS § 305

matches:
§ 55
§ 54
§ 50
§ 8
§ 17
§ 55
§ 54
§ 50
§ 8
§ 17
Riigikohus
§ 305


§ 11 Haldusmenetlus
§ 8 Raamatukogude vaheline laenutus
§ 13 Raamatukogu kasutamise eeskirja muutmine ja kehtetuks tunnistamine
RT IV, 12.02.2016, 6
Vastu võetud 26.04.2006 nr 37
25.03.2009 06.04.2009
Määrus on antud rahvaraamatukogu seaduse § 16 lõike 1 alusel.
Määrusega kehtestatakse Türi Raamatukogu ja tema struktuuriüksuste (edaspidi raamatukogu) teeninduse korraldus, lugejate õigused, kohustused ja vastutus.
§ 11. Haldusmenetlus
[Muudetud Türi Vallavolikogu 30.05.2007 määrusega nr 13 - jõust. 5.06.2007]
(2) Raamatukogu teeninduspiirkond on Türi vald.
(3) Raamatukogu lahtiolekuajad kinnitab Türi Vallavalitsus raamatukogu direktori ettepanekul. Raamatukogu lahtiolekuajad kooskõlastatakse enne kehtestamist raamatukogu nõukoguga.
(2) Raamatukogu eriteenused (koopiate ja väljatrükkide tegemine, andmekandjale informatsiooni salvestamine, tõlketööd jm) võivad olla tasulised. Tasuliste teenuste nimekirja ja hinnad kooskõlastab raamatukogu direktor raamatukogu nõukoguga ning teenused ja nende hinnad kehtestab Türi Vallavalitsus. Tasuliste teenuste nimekiri ja hinnad peavad olema raamatukogus välja pandud lugejatele nähtaval kohal.
(3) Avaliku internetipunkti kasutamist reguleerib vastav eeskiri, mille kinnitab Türi Vallavalitsus.
(7) Tagastamise tähtpäeva ületamisest teavitatakse lugejat ühe nädala jooksul alates tagastamise tähtpäevast.
(8) Lugejalt, kelle elukohaks Eesti rahvastikuregistri alusel ei ole Türi vald või kui see on vajalik teaviku väärtuse tõttu, võib Türi Vallavalitsuse kehtestatud korras võtta teaviku kojulaenutamiseks tagatist.
(9) [Kehtetu - jõust. 5.06.2007]
(10) Iga kuu 1.-5. kuupäevadel ja iga kalendriaasta jaanuaris teavikute tagastamise tähtaja ületamise eest tasu ei võeta.
(11) Lugejale, kes oma tervisliku seisundi tõttu ei ole võimeline raamatukogu külastama, osutab raamatukogu koostöös Türi Vallavalitsuse kui ametiasutuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalosakonnaga teaviku tasuta kojulaenutusteenust.
§ 8. Raamatukogude vaheline laenutus
3) töökoht või õppeasutus;
(8) Lugejaandmed ja teave lugeja laenutatud raamatute ning tasutud maksete kohta säilitatakse lugejate andmebaasis lugejapileti kehtivusaja jooksul.
(10) Kui lugejal puuduvad võlgnevused raamatukogu ees ja ta pole viimasel kümnel järjestikusel aastal raamatukogu külastanud, muutub tema lugejapilet kehtetuks ning kõik konkreetse lugejaga seotud andmed lugejate andmebaasist kustutatakse.
[Muudetud Türi Vallavolikogu 25.03.2009 määrusega nr 7 - jõust. 06.04.2009]
1) vajadusel tasuma Türi Vallavalitsuse sätestatud korras teavikute koju laenutamisel tagatist;
[Muudetud Türi Vallavolikogu 29.06.2011 määrusega nr 20 - jõust. 04.07.2011]
(2) Tagastamata või rikutud teaviku peab lugeja asendama raamatukogu antud tähtajaks sama teavikuga või tasuma teaviku hinna kuni kümnekordses ulatuses. Hinna määrab raamatukogu direktor kirjaliku otsusega, andes lugejale tähtaja summa tasumiseks. Lugejalt, kes ei ole nimetatud kohustust raamatukogu antud tähtpäevaks täitnud, võetakse teavikute kojulaenutamise õigus ära kuni üheks aastaks. Otsuse teeb raamatukogu direktor ning vormistab selle kirjaliku haldusaktiga. Lugeja õiguste piiramise kohta tehakse vastav märge lugejakaardile või lugejate andmebaasi.
(3) Raamatukogu antud tähtpäevaks maksmata summa tasumiseks on rahvaraamatukogu seaduse § 17 lõigete 4, 5 ja 6 alusel õigusteha ettekirjutusi ning anda ettekirjutuse täitmata jätmise korral ettekirjutus sundtäitmiseks. Ettekirjutusi ja sundtäitmise rakendamist otsustab Türi Vallavalitsus või tema volitusel kas Türi Vallavalitsus kui ametiasutus või Türi Raamatukogu.
§ 13. Raamatukogu kasutamise eeskirja muutmine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Raamatukogu kasutamise eeskirja muudab, täiendab ja tunnistab kehtetuks Türi Vallavolikogu.
(2) Eeskirja muutmiseks teeb ettepaneku raamatukogu direktor, kes kooskõlastab muudatuse raamatukogu nõukoguga. Vastava eelnõu töötab välja ametiasutuse haridus- ja kultuuriosakond või raamatukogu direktor. Eelnõu peab enne kinnitamist heaks kiitma ka Türi Vallavolikogu kultuuri- ja spordikomisjon.


Tuletõrje- ja päästeseadus – Riigi Teataja
Tuletõrje- ja päästeseadus
(õ) 21.05.2008 16:35
Vabariigi Presidendi 8. aprilli 1994. a.
otsusega nr. 304
Käesolev seadus reguleerib tuletõrje- ja päästeala korraldamist ning sätestab füüsiliste isikute, asutuste, ettevõtete ja organisatsioonide (edaspidi ettevõtted), kohalike omavalitsuste ning riigiasutuste kohustused, õigused ja vastutuse selles valdkonnas.
§ 2. Tuletõrje- ja päästeteenistus
(1) Tuletõrje- ja päästeteenistus on kodanikukaitse üldriikliku süsteemi osa, mis koosneb tuletõrje- ja päästetööde tegemiseks käesoleva seaduse §-s 4 ettenähtud formeeringutest.
(2) Tuletõrje- ja päästeteenistuse korraldamine on riigi ülesanne.
§ 3. Tuletõrje- ja päästetööd
(1) Tuletõrje- ja päästetööd käesoleva seaduse mõistes on:
1) tuletõrjejärelevalve – tuleohutust käsitlevate õigusaktide täitmise tagamiseks tehtavad tööd;
2) tulekustutus- ja päästetööd – inimeste ja vara päästmiseks ning keskkonna kaitsmiseks tulekahjude kustutamisel, loodusõnnetuste, katastroofide, avariide, plahvatuste, liiklus- ja muude õnnetuste (edaspidi õnnetused) korral ning nendega kaasnevate ohtude ja tagajärgede likvideerimisel tehtavad tööd.
(2) Tuletõrje- ja päästetöid korraldavad kohalikud omavalitsused ja riik.
(3) Vabariigi Valitsus võib loodusõnnetuse või katastroofi korral välja kuulutada eriolukorra riigis või selle osas.
(4) Tulekustutus- ja päästetööd peavad olema korraldatud nii, et need saab läbi viia kiiresti ja efektiivselt.
TULETÕRJE- JA PÄÄSTEALA KORRALDUS
§ 4. Tuletõrje- ja päästeformeeringud
(1) Tuletõrje- ja päästeformeeringud käesoleva seaduse mõistes on:
1) riigi tuletõrje- ja päästeasutused;
2) kohaliku omavalitsuse tuletõrje- ja päästeasutused;
3) ettevõtete tuletõrje- ja päästeallüksused;
4) tuletõrje- ja päästeühingud ning -liidud.
(2) Tuletõrje- ja päästeformeeringud korraldavad ja teevad tuletõrje- ja päästetöid oma pädevuse piires.
(3) Tuletõrje- ja päästeformeeringud teevad tuletõrje- ja päästetööde korraldamisel ja tegemisel omavahel ning ettevõtetega koostööd.
§ 5. Riigi tuletõrje- ja päästeasutused
Riigi tuletõrje- ja päästeasutused moodustatakse Vabariigi Valitsuse poolt või tema kehtestatud korras.
§ 6. Kohaliku omavalitsuse tuletõrje- ja päästeasutused
(1) Kohalik omavalitsus korraldab käesoleva seaduse § 3 2. lõikes ettenähtud riikliku kohustuse täitmiseks tuletõrje- ja päästetöid vallas või linnas. Nende tööde korraldamine kooskõlastatakse maavalitsusega.
(2) Kohalik omavalitsus asutab tuletõrje- ja päästetööde tegemiseks valla või linna tuletõrje- ja päästeasutuse või sõlmib nende tööde täielikuks või osaliseks korraldamiseks ja tegemiseks lepingu.
(3) Kohalikud omavalitsused võivad omavahel sõlmida lepinguid tuletõrje- ja päästetööde ühiseks korraldamiseks, sealhulgas ühise tuletõrje- ja päästeasutuse asutamiseks, või sõlmida eraldi või ühiselt lepinguid nende tööde täielikuks või osaliseks tegemiseks ettevõtete tuletõrje- ja päästeallüksuste või tuletõrje- ja päästeühingute või -liitude poolt.
(4) Kohalik omavalitsus kehtestab tuletõrje- ja päästetööde tegemiseks vajaliku tuletõrje- ja päästetöötajate arvu, väljaõppe ja tehnilise varustatuse sõltuvalt valla või linna elanike arvust, asustustihedusest, ehitiste eripärast, ohtlike tööstusettevõtete paiknemisest, liiklusoludest ja muudest ohuteguritest.
(5) Kohaliku omavalitsuse tuletõrje- ja päästeasutustes seatakse sisse tulekustutus- ja päästemeeskondade valveteenistus.
§ 7. Ettevõtete tuletõrje- ja päästeallüksused
(1) Ettevõtete tuletõrje- ja päästeallüksused moodustatakse lähtuvalt ettevõtte tule-, plahvatus- ja avariiohtlikkuse astmest ning asukohast.
(2) Ettevõtete tuletõrje- ja päästeallüksuste moodustamise korra ning minimaalnõuded nende arvulise koosseisu, väljaõppe ja tehnilise varustatuse osas kehtestab Vabariigi Valitsus.
(3) Kui kohalik omavalitsus või maavalitsus on ettevõttega sõlminud lepingu tuletõrje- ja päästetööde tegemiseks, laienevad ettevõtte tuletõrje- ja päästeallüksusele lepingus ettenähtud ulatuses omavalitsuse või riigi tuletõrje- ja päästeasutuse kohustused ja õigused.
§ 8. Tuletõrje- ja päästeühingud ning -liidud
Tuletõrje- ja päästeühingule ning -liidule, kellega kohalik omavalitsus on sõlminud tuletõrje- ja päästetööde tegemise lepingu, laienevad lepingus ettenähtud ulatuses kohaliku omavalitsuse tuletõrje- ja päästeasutuse kohustused ja õigused.
§ 9. Tuletõrje- ja päästetöötajad
(1) Tuletõrje- ja päästetöötajateks on tuletõrje- ja päästeteenistuse töötajad ning tuletõrje- ja päästeühingu liikmed, kes korraldavad ja teevad tuletõrje- ja päästetöid.
(2) Riigi tuletõrje- ja päästetöötajate ametinimetuste loetelu kinnitab Vabariigi Valitsus.
(3) Tuletõrje- ja päästetöötajate töösuhted reguleeritakse vastavalt ametikohale kas töölepingu seadusega või avaliku teenistuse seadusega.
§ 10. Tuletõrje- ja päästeala juhtimine
(1) Tuletõrje- ja päästeteenistus moodustab ühtse süsteemi.
(2) Tuletõrje- ja päästetööde riiklikku korraldamist juhib Siseministeerium.
(3) Maavalitsus:
1) tagab tuletõrje- ja päästeteenistuse tervikliku ja tasakaalustatud arengu maakonnas;
2) koordineerib tuletõrje- ja päästeformeeringute tegevust maakonnas;
3) korraldab operatiivsidet ja infotöötlust maakonnas;
4) kinnitab maakonnas paiknevate tuletõrje- ja päästeformeeringute koostööplaanid.
(4) Maavalitsus moodustab häirekeskuse ning vajaliku struktuuriüksuse või paneb struktuuriüksuse ülesanded käesoleva seaduse § 6 3. lõike alusel moodustatud ühisele tuletõrje- ja päästeasutusele.
TULEKUSTUTUS- JA PÄÄSTETÖÖD
§ 11. Häirekeskus
(1) Õnnetusest teatamine häirekeskusele või tuletõrje- ja päästeformeeringule tagatakse sidevõrgu kaudu Vabariigi Valitsuse poolt määratud korras.
(2) Häirekeskus võtab saabunud teated vastu, saadab sündmuskohale tulekustutus- ja päästemeeskonnad ning korraldab operatiivsidet ja infotöötlust.
(3) Häirekeskus informeerib õnnetusteadetest politsei korrapidamisteenistust siseministri poolt kehtestatud korras.
§ 12. Tulekustutus- ja päästetööde tegijad
(1) Tulekustutus- ja päästetöid teevad tuletõrje- ja päästeformeeringute tulekustutus- ja päästemeeskonnad.
(2) Tulekustutus- ja päästetööde juhil on õigus kaasata tulekustutus- ja päästetöödele lisajõududena avariiteenistusi, ettevõtete kodanikukaitse rakenduskondi, politsei ja kaitsejõudude allüksusi ning elanikke korras, mille on oma pädevuse piires kehtestanud Vabariigi Valitsus, maavalitsus või kohalik omavalitsus.
§ 13. Tulekustutus- ja päästetööde eeskirjad
Tulekustutus- ja päästetööde korraldamist ja tegemist reguleerivad tulekustutus- ja päästetööde eeskirjad, mis kehtestatakse Vabariigi Valitsuse poolt määratud korras.
§ 14. Tulekustutus- ja päästetööde juhtimine
Tulekustutus- ja päästetööde juhtimise kord sätestatakse tulekustutus- ja päästetööde eeskirjades.
§ 15. Tulekustutus- ja päästetööde juht
(1) Tulekustutus- ja päästetööde juht on isik, kellele alluvad kõik õnnetuskohale saabunud tulekustutus- ja päästemeeskonnad ning lisajõud. Tulekustutus- ja päästetööde juhi määramise kord sätestatakse tulekustutus- ja päästetööde eeskirjades.
(2) Tulekustutus- ja päästetööde juhi seaduslikke korraldusi (§ 16) ei ole kellelgi õigus muuta.
§ 16. Tulekustutus- ja päästetööde juhi õigused
(1) Tulekustutus- ja päästetööde juhil on õigus:
2) rakendada Vabariigi Valitsuse, maavalitsuse või kohaliku omavalitsuse korraldusel tulekustutus- ja päästetöödel töövõimelisi 16–50-aastaseid isikuid;
3) anda korraldusi siseneda tulekustutus- ja päästetööde tegemiseks mis tahes territooriumile, hoonesse ja ruumi ning avada selleks uksi, väravaid, aknaid ja muid konstruktsioone;
4) anda korraldusi teha lammutustöid, maha raiuda puid, teha tõkestustuld, tõkestada kraave ja ojasid ning teha muid tulekustutus- ja päästetööga seotud töid;
5) anda korraldusi võtta vett, liiva, kruusa ning muid tulekustutus- ja päästetöödeks vajalikke aineid ja materjale ettevõtetele ja füüsilistele isikutele kuuluvatest kohtadest;
6) kasutada tulekustutus- ja päästetööde käigus tasuta ja väljaspool järjekorda elektersidevahendeid ja -võrke.
(2) Tulekustutus- ja päästetööde juhi korraldusel tulekustutus- ja päästetööde käigus käesoleva paragrahvi 1. lõike punktide 3 ja 4 alusel ettevõttele või füüsilisele isikule tekitatud kahju loetakse õnnetusest põhjustatud kahjuks.
§ 17. Tulekustutus- ja päästetööde lõpetamine
(1) Tulekustutus- ja päästetööd lõpetatakse tulekustutus- ja päästetööde juhi otsusel.
(2) Tulekustutus- ja päästetööde lõpetamise kord sätestatakse tulekustutus- ja päästetööde eeskirjades.
§ 18. Päästetööd lennuõnnetuse puhul
Lennuõnnetuse puhul korraldab päästetöid lennupäästeteenistus lennundusseaduse kohaselt Vabariigi Valitsuse poolt määratud korras.
§ 19. Päästetööd veekogudel
(1) Päästetöid sise- ja territoriaalmeres, majandusvööndis, Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel korraldab rannavalve Vabariigi Valitsuse poolt määratud korras.
(2) Päästetöid teistel veekogudel korraldab kohalik omavalitsus.
Päästetöid allmaarajatistes korraldab mäepäästeteenistus Vabariigi Valitsuse poolt määratud korras.
TULEOHUTUSE TAGAMINE JA TULEOHUTUSEESKIRJAD
(1) Kohustuslik tuleohutusnõue käesoleva seaduse mõistes on tuleohutuse tagamiseks eeskirjades, standardites, tehnilistes tingimustes ja teistes õigusaktides kehtestatud kohustuslik nõue.
(2) Kohustuslikke tuleohutusnõudeid sisaldavad õigusaktid, välja arvatud seadused, Riigikogu otsused, Vabariigi Presidendi seadlused ning Vabariigi Valitsuse määrused ja korraldused, kuuluvad kooskõlastamisele Siseministeeriumiga.
§ 22. Tuleohutuse tagamise kohustus
§ 23. Tuleohutuseeskirjad
Tuleohutuseeskirjad kehtestatakse Vabariigi Valitsuse poolt määratud korras.
§ 24. Kauba ja toodangu vastavus tuleohutusnõuetele
(1) Kaup ja toodang peavad vastama kohustuslikele tuleohutusnõuetele.
(2) Kauba ja toodangu tuleohutusnõuetele vastavust kontrollivad selleks litsentsi omavad asutused.
§ 25. Tuletõrje- ja päästevahendid
(1) Asja omanik ja valdaja on kohustatud muretsema ning korras hoidma kohustuslikes tuleohutusnõuetes ettenähtud tuletõrje- ja päästevahendid.
(2) Tuletõrje- ja päästevahendite käitusomaduste tagamise nõuded kehtestatakse Vabariigi Valitsuse poolt määratud korras.
§ 26. Tuletõrjejärelevalve teostamine
(1) Tuletõrjejärelevalvet teostavad tuletõrje- ja päästeasutused.
(2) Raudtee-, mere-, sisevee- ja lennutranspordis ning allmaarajatistes, metsades ja mujal looduses teostavad tuletõrjejärelevalvet vastavalt raudtee-, meretranspordi-, siseveetranspordi-, lennundus-, tehnilise järelevalve, metsavalve- ja looduskaitseametnikud.
(3) Tuletõrjejärelevalve õigust omavate ametiisikute loetelu kinnitatakse Vabariigi Valitsuse poolt määratud korras.
§ 27. Tuletõrjejärelevalve õigused
Tuletõrjejärelevalve ametiisikul on oma pädevuse piires õigus:
1) kontrollida tuleohutusnõuete täitmist ettevõtete ja füüsiliste isikute poolt, siseneda sel eesmärgil mis tahes territooriumile, hoonesse või ruumi;
2) teha ameti- ja üksikisikutele ettekirjutusi ja vastu võtta otsuseid;
3) saada füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt tasuta oma tööks vajalikke dokumente ja informatsiooni;
4) kasutada tuletõrje- ja päästealase selgitustöö tegemiseks tasuta riigi massiteabevahendeid;
5) peatada osaliselt või täielikult ettevõtte töö, keelata hoone, ruumi või seadme kasutamine juhul, kui avastatakse tulekahju tekkimise oht, samuti kiiret sekkumist nõudev oht inimeste elule, tervisele või keskkonnale.
§ 28. Tuletõrjejärelevalve põhimäärus
Tuletõrjejärelevalve põhimääruse kinnitab Vabariigi Valitsus.
§ 29. Tuletõrje- ja päästetöötajate koolitus
(1) Tuletõrje- ja päästetöötajate kutseõpet korraldab riik.
(2) Tuletõrje- ja päästetöötajate kutsealast väljaõpet ja täienduskoolitust korraldavad Siseministeerium ja kohalikud omavalitsused Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras.
§ 30. Elanike väljaõppe korraldamine
Elanike tuletõrje- ja päästealast väljaõpet korraldavad haridusasutused, ettevõtted ja kohalikud omavalitsused Vabariigi Valitsuse poolt määratud ulatuses ja korras.
(1) Riigi ja kohaliku omavalitsuse tuletõrje- ja päästeasutusi finantseeritakse riigieelarvest.
(2) Kohalik omavalitsus finantseerib tuletõrje- ja päästeasutusi täiendavalt valla- või linnaeelarvest lepingu alusel.
(3) Ettevõtte tuletõrje- ja päästeallüksusi peetakse ülal ettevõtte kulul.
(4) Riiklikud sihtprogrammid finantseeritakse ja eriolukorra tagajärgede likvideerimise kulutused kaetakse riigieelarvest.
(5) Tuletõrje- ja päästeühingute ning -liitude kulutused lepinguliste kohustuste täitmiseks riigi ja kohaliku omavalitsuse ees kaetakse vastavalt riigi või kohaliku omavalitsuse eelarvest.
§ 32. Eraldised kindlustusmaksetest tuletõrje- ja päästeasutusele
Tulekahjude, loodusõnnetuste ja katastroofide ennetamiseks kindlustusseltside poolt kindlustusmaksetest eraldatavaid vahendeid kasutatakse kindlustusseltside ning tuletõrje- ja päästeasutuste vahel sõlmitud lepingute alusel.
§ 33. Ettevõtte ja füüsilise isiku õigus kompensatsioonile
(1) Tulekustutus- ja päästetööde juhi poolt õnnetuse või selle tagajärgede likvideerimisel rakendatud ettevõtte ja füüsilise isiku kulud, samuti tulekustutus- ja päästetööde käigus nende poolt käesoleva seaduse § 16 1. lõike punkti 5 alusel kantud kulutused, kui ei ole välja kuulutatud eriolukorda, hüvitab kohalik omavalitsus.
(2) Hüvitamisele ei kuulu:
1) õnnetuses süüdioleva omaniku või valdaja kulud;
2) omaniku või valdaja vara päästmiseks käesoleva seaduse § 16 1. lõike punkti 5 alusel tulekustutus- ja päästetööde käigus kasutatud ained ja materjalid, mis kuulusid sellele omanikule.
(3) Ettevõtte objektil üle nelja tunni kestnud päästetöödel osalenud tulekustutus- ja päästemeeskondade toitlustamise, tuletõrje- ja päästetehnika tööks vajaminevate kütte- ja määrdeainete ning muu tehnilise abiga seotud kulud, kui ei ole välja kuulutatud eriolukorda, kannab ettevõte.
(4) Töövõimelise elanikkonna (§ 16 1. lõike punkt 2) tulekustutus- ja päästetöödele rakendamisega seotud kulude hüvitamise korra ning tagatised kehtestab Vabariigi Valitsus.
§ 34. Tuletõrje- ja päästetöötaja või tulekustutus- ja päästetöödel rakendatud isikute sotsiaalsed tagatised
(1) Tuletõrje- ja päästetöötaja või tulekustutus- ja päästetöödel rakendatud isiku hukkumisel teenistuskohustuste täitmisel maksab riik hukkunu ülalpidamisel olnud perekonnaliikmetele ühekordset toetust 10 aasta palga ulatuses. Teenistuskohustuste täitmisel hukkunud isiku matused korraldatakse riigi kulul.
(2) Tuletõrje- ja päästetöötaja või tulekustutus- ja päästetöödel rakendatud isiku invaliidistumisel teenistuskohustuste täitmisel, mis tõi kaasa invaliidsuse I või II grupi, maksab riik temale ühekordset toetust viie aasta palga ulatuses.
(3) Tuletõrje- ja päästetöötaja või tulekustutus- ja päästetöödel rakendatud isiku invaliidistumisel teenistuskohustuste täitmisel, mis tõi kaasa invaliidsuse III grupi, maksab riik temale ühekordset toetust ühe aasta palga ulatuses.
(4) Toetuse saaja soovil makstakse toetus välja tema poolt määratud aja jooksul osade kaupa või korraga kogu summa ulatuses.
§ 35. Tuletõrje- ja päästetöötajate kindlustamine
Tuletõrje- ja päästeasutuste töötajad, kelle ülesannete hulka kuulub tulekahjude kustutamine või päästetööde tegemine, kindlustab tööandja kohustuslikus korras isikukindlustuslepingu alusel.
§ 36. Tuletõrje- ja päästetöötaja vormiriietus
Riigi- ja kohaliku omavalitsuse tuletõrje- ja päästetöötajatele annab tööandja tasuta vormiriietuse, mille kirjelduse kinnitab Vabariigi Valitsus.
§ 37. Vastutus
(1) Isikud, kes on süüdi tuletõrje- ja päästealaste õigusaktide nõuete rikkumises, kannavad distsiplinaar-, haldus-, kriminaal- või tsiviilvastutust vastavalt seadusele.
(2) Tuleohutusnõuete täitmise eest ettevõttes vastutavad selle omanik ja juht ning teised töötajad töö-, teenistus- või ametikohustuste ulatuses.
§ 38. Tuletõrje- ja päästetöötajate autasustamine
(1) Teenete eest tuletõrje- ja päästetöödel autasustatakse tuletõrje- ja päästetöötajaid ning tulekustustus- ja päästetöödele rakendatud isikuid siseministri poolt kehtestatud korras.
(2) Eriti väljapaistvate teenete eest esitatakse tuletõrje- ja päästetöötajad autasustamiseks riiklike autasudega.
§ 39. Rahvusvaheline koostöö
Tuletõrje- ja päästeasutuste osalemine abi andmisel teistes riikides ja teiste riikide vastavate teenistuste osalemine tulekustutus- ja päästetöödel Eestis reguleeritakse Eesti Vabariigi välislepingutega.
§ 40. Muudatus maakonna valitsemiskorralduse seaduses
Maakonna valitsemiskorralduse seaduse (RT I 1993, 51, 696) § 8 1. lõike punkti 3 täiendatakse pärast sõna «sanitaarteenistuse» sõnadega «tuletõrje ja pääste».
§ 41. Muudatused haldusõiguserikkumiste seadustikus
Haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1993, 7, 103; 33, 539; 44, 637; 62, 891; 72/73, 1019; RT I 1994, 1, 5; 12, 202) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
(1) Paragrahvis 179 asendatakse sõna «Tuletõrje» sõnadega «Tuletõrje ja pääste».
(2) Paragrahvis 193:
1) pealkirjas asendatakse sõna «Tuletõrjeametnikud» sõnadega «Tuletõrje- ja päästeametnikud»;
2) 1. lõikes asendatakse sõna «Tuletõrjejärelevalve» sõnadega «Tuletõrje- ja päästeasutuse» ning täiendatakse lõiget pärast arvu «156» arvuga «178N»;
3) 2. lõige sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Halduskaristuse määramise õigus on:
1) Päästeameti peadirektoril ja tema asetäitjal ning peadirektori poolt selleks volitatud osakonnajuhatajal, peaspetsialistil ja spetsialistil;
2) Päästeameti peadirektori poolt selleks volitatud maavalitsuse struktuuriüksuse juhil ja peaspetsialistil.»
(3) Paragrahvi 188 täiendatakse pärast arvu «153» arvuga «156».