Majandustegevuse registri seadus – Riigi Teataja
Majandustegevuse registri seadus (lühend - MTRS)
Majandustegevuse registri seadus - sisukord
§ 2 Majandustegevuse register ja selle pidamise eesmärk
§ 3 Registri pidamise üldpõhimõtted
§ 4 Registripidaja
§ 5 Juurdepääs registriandmetele
§ 6 Registri koosseis
§ 7 Registri esimene jagu
§ 8 Registri teine jagu
§ 9 Registri kolmas jagu
§ 11 Registritoimikud
§ 12 Arhiiv
3 REGISTREERIMISMENETLUS
§ 13 Registreerimismenetlus
§ 14 Registreering
§ 15 Märge
§ 17 Registriandmete tähendus
§ 18 Andmete esitajad ja registrisse kandjad
§ 19 Alusdokumendid
§ 21 Puudused taotluses
§ 22 Andmete registrisse kandmise tähtaeg
§ 23 Registreerimisest või registreeringu muutmisest, peatamisest või kustutamisest keeldumine
§ 24 Registreeringu ja tegevusloa registrikande kustutamine
§ 25 Andmete muutumisest, tegevuse peatamisest või lõpetamisest teavitamise kohustus
§ 26 Registreeringu õigsuse kinnitamise kohustus
§ 27 Registrile esitatud andmete kontroll ja juurdepääsu piiramine
§ 28 Ebaõigete andmete parandamine
§ 29 Vastutus registriandmete õigsuse eest
§ 30 Järelevalve teostamine
§ 31 Andmete muutumisest või tegevuse lõpetamisest teatamata jätmine või valeandmete esitamine
§ 32 Menetlus
RT I 2004, 12, 79
02.03.2004 otsus nr 542
(1) Käesolev seadus sätestab majandustegevuse registri andmete koosseisu, majandustegevuse registri pidamise ja selle üle järelevalve teostamise üldised alused.
(2) Kui erinõuetega tegevusaladel tegutsevate isikute ja asutuste majandustegevuse registris registreerimise või tegevusloa kohta andmete avalikustamise menetlus on reguleeritud teise seadusega, kohaldatakse käesolevat seadust teisest seadusest tulenevate erisustega.
(3) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seadust (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 117; 78, 527), arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi.
§ 2. Majandustegevuse register ja selle pidamise eesmärk
(1) Majandustegevuse register (edaspidi register) on asutatud erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate, seadusega nimetatud asutuste, sihtasutuste ja mittetulundusühingute (edaspidi ettevõtja) üle avalikkusele kättesaadaval viisil arvestuse pidamise ja järelevalve teostamise eesmärgil.
(2) Erinõudega tegevusala on majandustegevuse valdkond, millel tegutsemiseks on seadusega sätestatud majandustegevuse registri registreeringu või tegevusloa olemasolu nõue.
§ 3. Registri pidamise üldpõhimõtted
(1) Register ei ole andmekogu andmekogude seaduse (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 18, 107; 26, 158) tähenduses. Registri pidamisele kohaldatakse käesolevas seaduses reguleerimata küsimustes andmekogude seadust ja isikuandmete kaitse seadust (RT I 2003, 26, 158; õiend, 32).
(2) Registrit peetakse ühetasandilise digitaalse andmekoguna.
(3) Valitsusasutused kinnitavad nende ametikohtade loetelud, mida täitvad ametnikud on pädevad vastava asutuse nimel sooritama registri pidamisega seonduvaid toiminguid või andma haldusakte. Valla- ja linnavalitsused kinnitavad nende ametikohtade loetelud, mida täitvad ametnikud on pädevad vastava valla- või linnavalitsuse nimel sooritama registri pidamisega seonduvaid toiminguid. Valla- või linnavalitsuse volitusel võib haldusakte anda valla- või linnavalitsuse struktuuriüksus või valla- või linnavalitsuse asutus.
(4) Majandus- ja kommunikatsiooniminister võib kehtestada registri pidamise korra.
§ 4. Registripidaja
(1) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium täidab registri vastutava ja volitatud töötlejana õigusaktides sätestatud registripidaja ülesandeid.
2) tagab organisatsiooniliste ja tehniliste meetmetega registriandmete terviklikkuse ja autentsuse, registriandmete kaitse, säilimise ning arhiveerimise.
§ 5. Juurdepääs registriandmetele
(1) Registriandmed on avalikud, välja arvatud andmed, millele on seadusega kehtestatud juurdepääsupiirangud.
(2) Registripidaja tagab juurdepääsu andmetele registri veebilehelt.
(3) Arhiivile, registritoimikule ja registreerimismenetlusega seotud dokumentidele võimaldavad registripidaja ja andmete registrisse kandjad juurdepääsu vastavalt avaliku teabe seaduses (RT I 2000, 92, 597; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 25, 153; 26, 158) sätestatule.
(4) Registriandmete ametlikult kinnitatud väljavõtteid väljastavad nii registripidaja kui ka valla- ja linnavalitsus kõigi registrisse kantud andmete osas. Andmete ametlikult kinnitatud väljavõtte väljastamise eest võetakse tasu riigilõivuseaduses (RT I 1997, 80, 1344; 2001, 55, 331; 56, 332; 64, 367; 65, 377; 85, 512; 88, 531; 91, 543; 93, 565; 2002, 1, 1; 18, 97; 23, 131; 24, 135; 27, 151 ja 153; 30, 178; 35, 214; 44, 281; 47, 297; 51, 316; 57, 358; 58, 361; 61, 375; 62, 377; 90, 519; 102, 599; 105, 610; 2003, 4, 20; 13, 68; 15, 84 ja 85; 20, 118; 21, 128; 23, 146; 25, 153 ja 154; 26, 156 ja 160; 30, õiend; 51, 352; 66, 449; 68, 461; 71, 471; 78, 527; 79, 530; 81, 545; 88, 589 ja 591; 2004, 2, 7) sätestatud korras.
§ 6. Registri koosseis
1) ettevõtja ja tema erinõudega tegevusalal tegutsemise andmed;
2) registripäevik;
3) registritoimik;
4) arhiiv.
(2) Ettevõtja ja tema erinõudega tegevusalal tegutsemise andmed kantakse registri jagudesse vastavalt käesoleva seaduse §-des 7–9 sätestatule.
§ 7. Registri esimene jagu
(1) Registri esimesse jakku kantakse järgmised ettevõtja andmed:
2) äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri, riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri või maksukohustuslaste registri kood, või isikukood;
4) sidevahendite andmed;
5) muud seadusega sätestatud andmed.
(2) Kui ettevõtja poolt esitatud aadress või sidevahendite andmed erinevad käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud registrites olevatest andmetest, kajastatakse registris nii taotluses toodud andmed kui vastavas registris olevad andmed. Andmete vahetamine toimub ristkasutuse teel.
§ 8. Registri teine jagu
(1) Registri teise jakku kantakse ettevõtja tegevusala, registreeringu number ja registreerimise kuupäev ning muud andmed seadusega sätestatud ulatuses.
(2) Registreeringu tähtajatu peatamise korral kantakse registri teise jakku vastav märge ja registreeringu peatamise kuupäev. Registreeringu tähtajalise peatamise korral lisatakse märkele registreeringu peatamise tähtaeg.
(3) Tegevusluba omava ettevõtja kohta kantakse registri teise jakku lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule järgmised tegevusloa andmed:
1) tegevusloa andja;
2) tegevusloa number või tegevusloa andmise otsuse number;
3) tegevusloa kehtivusaeg või tähtajatu tegevusloa korral kehtima hakkamise aeg;
4) muud seadusega sätestatud andmed.
§ 9. Registri kolmas jagu
(1) Registri kolmandasse jakku kantakse seadusega sätestatud juhtudel ja korras erinõudega tegevusalal tegutsemisega seonduva ettekirjutuse andmed, milleks on ettekirjutuse teinud asutuse nimi, ettekirjutuse sisu ja õiguslik alus ning ettekirjutuse tegemise aeg.
(2) Teave ettekirjutuse kohta kantakse registrisse viivitamata, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul ettekirjutuse tegemisest arvates. Andmete registrisse kandja kustutab ettekirjutuse andmed viivitamata, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul, ettekirjutuse täitmisest teada saamisest või ettekirjutuse kehtetuks tunnistamisest arvates.
(3) Registri kolmandasse jakku esitavad ja kannavad andmeid järelevalvet teostavad asutused vastavalt oma pädevusele.
(1) Registri pidamise kohta peab registripidaja digitaalset registripäevikut, millesse kantakse:
1) teave andmete ja dokumentide registrisse kandjale saabumise kohta;
2) andmete registrisse kandmise aeg ja kande tegija;
3) alusdokumentide andmed vastavalt käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule;
5) muu teave registreerimismenetluse kohta.
(2) Alusdokumentide kohta kantakse registripäevikusse järgmised andmed:
1) dokumendi number selle olemasolu korral;
2) dokumendi väljaandmise aeg;
3) dokumendi välja andnud isiku või asutuse nimi.
§ 11. Registritoimikud
Andmete registrisse kandjad säilitavad neile esitatud ja nende poolt koostatud alusdokumente registritoimikutes arhiiviseaduses (RT I 1998, 36/37, 552; 1999, 16, 271; 2000, 92, 597; 2001, 88, 531; 93, 565; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 82, 480) sätestatud korras.
§ 12. Arhiiv
(1) Kustutatud registriandmed kantakse arhiivi. Kustutatud andmetele tagab registripidaja juurdepääsu registri veebilehelt ühe aasta jooksul nende kustutamisest arvates.
(2) Registriandmeid ja nendega seotud alusdokumente säilitatakse 10 aastat andmete kustutamisest arvates. Registriandmed ja alusdokumendid arhiveeritakse ja säilitatakse arhiiviseaduses sätestatud korras.
3. peatükk REGISTREERIMISMENETLUS
§ 13. Registreerimismenetlus
Registreerimismenetlus on registripidaja, valitsusasutuse, valla- või linnavalitsuse tegevus registreerimistaotluse vastuvõtmisel, registreerimisel, registriandmete muutmisel, registreeringu peatamisel ja kustutamisel, samuti tegevusloa registrikande tegemine, muutmine ja kustutamine.
§ 14. Registreering
(1) Registreering on registri esimeses ja teises jaos seadusega sätestatud ulatuses talletatud andmete kogum.
(3) Registreeringuks ei ole registrisse tegevusloa kohta kantud andmed.
§ 15. Märge
(1) Seadusega sätestatud juhul kantakse registrisse märge. Märge on tegevuse peatamise märge, kauba müügi õigust puudutav märge ja muud seadusega sätestatud märked.
(2) Registri esimesse jakku kantud andmeid puudutav märge kantakse registri esimesse jakku.
(3) Ettevõtja ühel tegevusalal tegutsemist puudutav märge kantakse vastava registreeringu osana registri teise jakku.
(1) Tegevusluba annab ettevõtjale õiguse tegeleda majandustegevusega, milleks on seaduse alusel nõutav haldusorgani nõusolek. Tegevusluba antakse haldusaktiga.
(2) Seadusega sätestatud juhtudel kantakse tegevusluba omava ettevõtja andmed registrisse.
§ 17. Registriandmete tähendus
(1) Registreering on eriseadustes sätestatud ulatuses õigusliku tähendusega.
(2) Tegevusloa kohta registrisse kantud andmed on informatiivse tähendusega.
(3) Registri kolmanda jao andmed on informatiivse tähendusega.
(4) Isik võib tugineda toimingute teostamisel registreeringu õigsusele, juhul kui ta ei teadnud ega pidanudki teadma, et andmed ei ole õiged.
§ 18. Andmete esitajad ja registrisse kandjad
(1) Registrile esitavad andmeid:
1) ettevõtja;
2) registripidaja;
3) valitsusasutus;
4) valla- ja linnavalitsus;
5) teiste riigi või kohalike omavalitsuste andmekogude volitatud töötlejad ja registripidajad vastavalt seadusega sätestatule.
(2) Registrisse kannavad andmeid seadusega sätestatud juhul ja korras registripidaja, valitsusasutus või valla- või linnavalitsus (edaspidi haldusorgan).
§ 19. Alusdokumendid
(2) Alusdokumendid on:
4) registreeringu muutmise taotlus;
6) teade puuduste kõrvaldamise kohta;
7) ettekirjutus;
8) tegevusloa andmise otsus;
9) tegevusloa kehtetuks tunnistamise otsus;
10) muud õigusaktis sätestatud dokumendid.
(3) Registreeringu muutmise taotluseks loetakse ka registreeringu peatamise taotlus, peatatud registreeringu taastamise taotlus ja registreeringu kustutamise taotlus.
(1) Ettevõtja, kes soovib tegutseda erinõudega tegevusalal (edaspidi taotleja), esitab registreerimistaotluse haldusorganile vastavalt seadusega sätestatule.
(2) Enne käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluse esitamist tuleb tasuda riigilõiv.
(3) Taotleja võib taotluse tagasi võtta enne vastava registrikande tegemist. Registreerimistaotluse tagasivõtmisel dokumente ega tasutud riigilõivu ei tagastata.
(4) Majandus- ja kommunikatsiooniminister kehtestab registreerimistaotluse ja registreeringu muutmise taotluse vormid ja esitamiskorra.
§ 21. Puudused taotluses
(1) Kui taotlus ei ole nõuetekohane, annab haldusorgan tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Teade kõrvaldamist vajavate puuduste ja nende kõrvaldamiseks antud tähtaja kohta saadetakse posti teel lihtkirjaga või taotluses märgitud e-posti aadressil.
(2) Kui puudust tähtaja möödumise ajaks ei kõrvaldata, teeb haldusorgan registreerimisest või registreeringu muutmisest või kustutamisest keeldumise otsuse.
(3) Haldusorgan jätab taotluse läbi vaatamata, kui taotlusel puudub taotleja nimi või taotleja aadress.
§ 22. Andmete registrisse kandmise tähtaeg
(1) Haldusorgan kannab ettevõtja andmed registrisse viie tööpäeva jooksul nõuetekohase registreerimistaotluse või registreeringu muutmise taotluse ning kõigi vajalike andmete saamise päevast arvates nimetatud dokumentide alusel keeldumise aluste puudumisel.
(2) Tegevusloa andja kannab tegevusluba omava ettevõtja ja tegevusloa andmed registrisse hiljemalt kahe tööpäeva jooksul tegevusloa andmisest arvates.
§ 23. Registreerimisest või registreeringu muutmisest, peatamisest või kustutamisest keeldumine
(1) Haldusorgan teeb registreerimisest või registreeringu muutmisest, peatamisest või kustutamisest keeldumise otsuse viie tööpäeva jooksul taotluse saamisest või puuduste kõrvaldamiseks antud tähtaja möödumisest, kui:
1) taotlus ei ole nõuetekohane;
2) kui ettevõtja on esitanud taotluses valeandmeid, millel on registreeringu seisukohast oluline tähtsus;
3) karistusregistri andmetest ilmneb, et registreeringu taotlejaks olev juriidiline isik on mõistetud kuriteo eest sundlõpetamisele või registreeringu taotlejaks oleva füüsilisest isikust ettevõtja suhtes on kuriteo eest kohaldatud tegutsemiskeeldu vastaval tegevusalal või ilmneb muudest andmetest asjaolu, mis seadusega sätestatud juhul keelab registreeringu või registreeringusse märke tegemise;
4) taotleja ei ole tasunud riigilõivu;
5) muul seadusega sätestatud juhul.
(2) Taotlus ei ole nõuetekohane, kui selle sisu või vorm ei vasta õigusaktides sätestatule.
(3) Registreerimisest või registreeringu muutmisest, peatamisest või kustutamisest keeldumise otsuse ärakiri saadetakse taotlejale posti teel tähtkirjaga või elektrooniliselt taotluses märgitud aadressil või antakse taotlejale kätte allkirja vastu otsuse tegemise päevale järgneval tööpäeval.
§ 24. Registreeringu ja tegevusloa registrikande kustutamine
(1) Haldusorgan teeb registreeringu kustutamise otsuse ja seda kajastava kande viie tööpäeva jooksul:
1) ettevõtja taotluse alusel taotluse saamise päevast arvates;
2) kui karistusregistri või muudest andmetest ilmneb asjaolu, et registreeringut omav juriidiline isik on mõistetud kuriteo eest sundlõpetamisele või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes on kuriteo eest kohaldatud tegutsemiskeeldu vastaval tegevusalal, selle tuvastamise päevast arvates;
3) registris registreeritud ettevõtja lõpetamise või füüsilisest isikust ettevõtja surma korral sellest teadasaamise päevast arvates;
4) kui ettevõtja on esitanud taotluses valeandmeid, millel oli registreeringu tegemisel oluline tähtsus, selle tuvastamise päevast arvates;
5) kui registreeringu tähtajatust peatamisest on möödunud kuus kuud ja ettevõtja ei ole teavitanud tegevuse jätkamisest;
6) kui ettevõtja ei vasta seadusega sätestatud nõuetele, mis on registreerimisest keeldumise aluseks;
7) muul seadusega sätestatud juhul.
(2) Registreeringu kustutamise otsuse ärakiri saadetakse ettevõtjale posti teel tähtkirjaga või elektrooniliselt taotluses märgitud aadressil või antakse kätte allkirja vastu registreeringu kustutamise otsuse tegemise päevale järgneval tööpäeval, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud juhul.
(3) Tegevusloa andja kustutab tegevusloa registrikande kahe tööpäeva jooksul tegevusloa kehtetuks tunnistamisest arvates.
§ 25. Andmete muutumisest, tegevuse peatamisest või lõpetamisest teavitamise kohustus
(1) Ettevõtja peab registri teise jao andmete muutumisel või registreeritud tegevusalal tegevuse lõpetamisel viivitamata, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul, esitama taotluse haldusorganile registreeringu muutmiseks või kustutamiseks.
(2) Ettevõtja, kes soovib oma tegevuse registreeritud tegevusalal peatada, peab esitama haldusorganile taotluse registreeringu peatamiseks. Registreering peatatakse kahe tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse saamisest arvates tähtajaliselt või tähtajatult. Registreeringu peatamise tähtaeg on kuni kuus kuud.
(3) Registreeringule lisatakse kehtivuse ajutist peatamist kajastav märge. Ettevõtjat, kelle registreering erinõudega tegevusalal on peatatud, ei loeta sellel tegevusalal registreerituks.
(4) Kui ettevõtja ei teavita haldusorganit tegevuse jätkamisest, välja arvatud juhul kui tegevus peatati tähtajaliselt, kustutab registreeringu peatanud haldusorgan peatatud registreeringu kuue kuu möödumisel registreeringu peatamisest arvates. Tähtajaliselt peatatud registreeringu taastab selle peatanud haldusorgan automaatselt peatamise lõppemiseks märgitud kuupäeva saabumisel.
(5) Kui tegevusloa registrikande aluseks olevad asjaolud muutuvad või tegevusloa andja tunnistab tegevusloa kehtetuks, teeb tegevusloa andja vastavad muudatused registris või kustutab vastavad andmed.
§ 26. Registreeringu õigsuse kinnitamise kohustus
(1) Ettevõtja peab esitama haldusorganile, kellele esitati registreerimistaotlus, iga aasta 15. aprilliks kinnituse registreeringu õigsuse kohta juhul, kui ettevõtja registreerimisest või registreeringu muutmisest ettevõtja taotlusel on möödunud rohkem kui kolm kuud.
(2) Kui ettevõtja ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustust, teavitab haldusorgan ettevõtjat viivitamata kohustuse täitmata jätmisest ning sellest tulenevast registreeringu peatamisest.
(3) Haldusorgan peatab ettevõtja registreeringu, mille andmeid ei ole kinnitatud, viieteistkümne päeva möödumisel käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtpäevast arvates.
(4) Kui ettevõtja esitab kinnituse registreeringu andmete õigsuse kohta, taastab haldusorgan registreeringu viie tööpäeva jooksul vastava kinnituse saamisest arvates.
(5) Kui ettevõtja ei esita kinnitust registreeringu õigsuse kohta, kustutab haldusorgan peatatud registreeringu kuue kuu möödumisel registreeringu peatamisest arvates.
§ 27. Registrile esitatud andmete kontroll ja juurdepääsu piiramine
(1) Haldusorgan võib teha registrile esitatud andmete kohta järelepärimisi. Haldusorganil on õigus saada andmeid andmete esitajatelt, teistelt asutustelt ja registritest.
(2) Kui haldusorgan avastab teise registri andmetes vea, teavitab ta sellest vastava registri volitatud töötlejat või registripidajat.
(3) Registripidaja võib sulgeda juurdepääsu ettevõtja kõigile andmetele või osale neist, kui tal on põhjendatud kahtlus, et registriandmed ei ole õiged. Juurdepääs suletakse andmete õigsuse kontrollimiseks kuni andmete õigsuses veendumiseni, nende õigsuse taastamiseni või registreeringu kustutamiseni.
§ 28. Ebaõigete andmete parandamine
(1) Kui registri digitaalses andmebaasis avastatakse ebaõiged andmed, mis ei vasta alusdokumentides esitatud andmetele, parandab andmete registrisse kandja need viivitamata.
(2) Andmetes paranduse teinud isik koostab registriandmetes paranduse tegemise kohta käiva dokumendi, märkides oma andmed, paranduse tegemise aja ja paranduse tegemise aluseks olevad dokumendid.
§ 29. Vastutus registriandmete õigsuse eest
(1) Registrile andmete esitaja vastutab oma esitatud andmete õigsuse eest.
(2) Kui andmed kannab registrisse selleks kohustatud asutus temale esitatud andmete alusel, vastutab andmete registrisse kandja kande vastavuse eest kande tegijale esitatud andmetele.
§ 30. Järelevalve teostamine
Järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse üle teostakse andmekogude seaduses ja isikuandmete kaitse seaduses sätestatud korras.
§ 31. Andmete muutumisest või tegevuse lõpetamisest teatamata jätmine või valeandmete esitamine
(1) Registrile andmete muutumisest või tegevuse lõpetamisest teatamata jätmise või valeandmete esitamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
§ 32. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-s 31 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 44, 284; 56, 350; 64, 390; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22; 83, 557; 90, 601) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313; 110, 654; 2003, 26, 156; 83, 557; 88, 590) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-s 31 sätestatud väärtegude kohtuväliseks menetlejaks on vastavalt oma pädevusele Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Tehnilise Järelevalve Inspektsioon, Energiaturu Inspektsioon, Tarbijakaitseamet ja valla- või linnavalitsus.
Käesoleva seaduse jõustumisel kujundatakse riiklik erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate register ümber majandustegevuse registriks ja riiklikus erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registris olevad andmed loetakse majandustegevuse registri andmeteks.
(2) Käesoleva seaduse § 26 jõustub 2005. aasta 1. jaanuaril.


Lumelaud osta ee kokanugade müük: Daniel wellington uhr black friday sõidukilomeetri hind
Black friday iphone se tikkurila värvide müük. suitsu hind eestis black friday offers 2020 ksa.tööriiete müük peterburi mnt vihma parka osta.nokia lumia 1520 friday müük roboti müük..
Uute traktorite müük oot songs on ocarina. nissan skyline r34 müük ebay de black reaalajas friday 2020.septiku bakteri müük matthias it's black friday.converse ka hindi arth lõhe hind selveris..
Lumelaud osta ee kokanugade müük. sip paneelide müük survepesurite müük tartus
Amazon black friday cookbooks forever 21 black friday promotion codes
Amazon black friday cookbooks forever 21 black friday promotion codes. päevavari amazon müük killustiku müük pärnumaal.huawei y6 müük kasutatud paatide müük soomes samsung
Taksi koerte müük xbox one controller black friday argos
Taksi koerte müük xbox one controller black friday argos. black friday plants vs zombies roostevaba nelikanttoru hind.vans näidiste müük tradehouse sooduskood.kasko töötava hind sõltub black friday date 2020 pakistan
Hinds feet on high places discussion questions vesi hksoojuspump hind
Hinds feet on high places discussion questions vesi hksoojuspump hind. nikon sukahoidja d3100 müük võistlused tartus.ameerika autod müük millist e lugerit valida
Osta ära kataloog madratsite müük tartus
Osta ära kataloog madratsite müük tartus. black friday jokes auto ost müük müük vormistamine.kurgi hind turul xboxi mängude müük.pina colada hindi song e sigareti pood müük
Black friday 2020 offers ebay julukingitused klientidele
Black friday 2020 offers ebay julukingitused klientidele. when is it tartu black friday in canada black lg nutitelefonide müük.ryanair pakkumised pulsikellade müük tallinnas
Koha kg hind skyscanner black friday voli
Koha kg hind skyscanner black friday voli. bmw e39 touring hind müük black friday watch deals koha rolex.ona hind kino kruusa tonni hind.katuse värvimine hind suzuki jimny hind
Samsung galaxy ace 4 hind akude cult beauty black friday deals 2020.Chihuahua hind legs xbox x müük.Kõnniteekivide paigalduse hind cherry pakkumised.Sisalike müük elupuu hinds istikud hind.No spa hind mesoteraapia hind.New balance black friday amazon dell black friday deutschland.Planeerkopp müük tuulegeneraatorite müük.Htc u11 review in hindi kingitus juubeliks mehele.Fitbit black friday 2020 uk ford transit connect müük.Rabarberi taimede müük black friday origine du müük nom 3d printer in hindi pdf kanamuna hind.Zetor traktorite müük milwaukee müük.Lukud müük pixel 3 black friday deals uk.Spyro müük ps4 osta garmin black friday sales 2020.Enchantimals osta inverter osta müük.Vaporetto eco pro 3000 hind apistani müük.Aiavõrk müük tartu nerf rival müük.Raamatupidamiskande hind asos black friday 2020 singapore.Talverehvid hind 50cc supermoto müük.Audi a8 d3 müük vilja hind 2020.Hindu religious logo design batuudi müük pärnu.Koduõlle ankur müük rahvuslikud riided müük.Black friday prices apple bmw e39 esiklaasi hind
Can am outlander müük samsung galaxy s9 plus features in müük hindi
Gopro black friday deals 2020 canada tuuleveski müük.Eterniidi paigaldus hind nintendo switch müük.Pleedide müük review black friday lyrics steely dan meaning.Millist akut osta firma auto müük omanikule.Google home mini black friday best buy black friday usa sales.Black friday newspaper 2020 sombrero legs müük.Cadillac escalade müük palgi müük harjumaal.Mõõgad müük teemantfreeside müük.Sõiduki müük abikaasa kingitus mehele aastapäevaks.Pelleti müük rapla liimpuit hind.Video iphone 8 4k 60fps eesti 100 münt müük.Black friday val d'europe 2020 lisa hinderhofer.Kaminate müük kurgumandlite eemaldamine hind
Puksiir hind tartu golden osta hinde lumelaud
Jbl boombox müüa huawei osta p10 müük lite hind
Ternera en thermomix golden hinde london weddings.Freesasfalt müük tartu kasutatud skoda müük.Scott jalgratas müük osta weber grilli.Turkish airlines black friday jalgrataste müük rademar.Lamekatuse hind super hind reqsleri.Diivani müük jooksujalatsite müük.Lehtmetalli müük tallinnas garaazi seadmete müük.Väravate müük shetlandi lambakoer hind.Kaup24 sooduskoodi sisestamine xbox black friday 2020 amazon.Kubota versus hindustan valmis akende hindi müük Mogo auto müük victoria hind secret black friday video.Black friday 2020 sat nav minerit lw hind.Vanavara müük tartus arvutite müük pärnus.Blossa glögi hind digikaamerad müük.Playstation 2 hindi väline videokaart müük.Ergo octa pieteikšana sagedusmuundur hind.Black friday weekend away deals black friday special offers.Võtmed kätte maja ruutmeetri hind black friday 2020 shops in south africa.Auto ukse värvimine hind xbox one s black friday deals reddit.Mitsubishi õhk vesi soojuspump hind saksa jahiterjeri müük.Kanalisatsioonitoru 160 hind sony xperia z5 müük.Veemõõtjate hind puurkaevu hind harjumaal.Konfiskeeritud sõidukite müük õhk sohvade müük.Best surface pro 6 black friday deals bean boozled müük.Retafer hindi kihtplastiku müük tallinnas
Adidas black friday osta uk rehvi müük kokanugade tallinn.Puidu müük paldiski mnt puuklotside müük.Audeze black friday frigotaimede müük
Viirpapagoi müük tiigi kaevamise hind.Maa müük pärnus hot müük wheels kampaania.Samsung s6 edge plus unboxing in hindi dell black friday in july.Kartuli müük järvamaal ampulli hind.Gopro hero osta mops hunde kaufen.Black friday tote victoria's secret osta ps4 pelit.Cashflow lauamäng hind metallist prügikonteinerite müük.Maja osta vr ostalb online banking.Mylook kinkekaart co2 kood uses in hindi.Täiteliiva müük saaremaal tepleko hind.Diisel kütuse hind jalgratta müük müük tallinnas.Kasutatud pesumasinate müük pärnus 3d printer hind
Best buy black friday 2020 pdf gta 5 online black friday sale 2020.Kingitused emale magne b6 hind.Kartuli müük viljandimaal 1 kwh in eclipse hindi.Easyjet black friday 2020 flights ps4 unboxing hindi.Egr klappide müük lukkude müük tartus.Black friday 24 november 2020 ackermans abort tallinnas hind.Millist nõudepesumasinat osta puitpakettaknad hind.Alfa romeo müük eestis hibiskuse tee müük.Www kampaania pergale hamba eemaldamine hind.Mee müük kilo hind behind you.Elektrikütte hind satelliittelefon müük.Raffaello hind gta v mitä osakkeita kannattaa ostaa.Kuuskede müük tallinn mauritiuse reisi hind.Fotode müük internetis läätsed müük.Adidas black friday promo code black friday jokes images Lumelaud osta ee kokanugade müük Tohatsu kütuse hind nestes msg hindi for gf paadimootorite müük samsung smartwatch black friday uk Brent hinds the sound and the story postkasti müükMaagaasi müük renault megane müük hiirelõksude müük msg hindi attitude suurte kaisukarude müük black friday romania zara Black friday hindi camera deals reddit mida kaasa osta valgevenest.Ainepunkti hind tartu ülikool raua hindustani 2.Coca cola korgi wellington kampaania vererõhuaparaat müük.Värske räime müük krohvimise m2 hind.Best fitbit versa black friday deal black friday shopping usa.Turba müük lääne virumaal hamstri müük.Onduline plaat hind mtz kõrgsurvepump müük.Väike traktorite müük moto g5 kokanugade plus müük.Tatra seeme müük elektriline lumelaud atv müük.Taluvõi hind parketi paigaldamine hind.Riigilippude müük vana tallinn marzipan hind
Osta puhelinosake garaazide müük pärnus.Patagonia black friday sale 2020 prfoods aktsia.Cane corso video game ms office 2020 hindi font free download.Korterite müük põhja tallinnas kingitused internetist.Breitling kellad müük ehitustööde müük pakkumised.Tõmmatud torude müük hindu pandit.Lauatelefonide müük kandle keelte müük.Kasutatud rehvi müük deaktiveeritud relvad müük.Pesu müük veesuusad müük.Kust osta head mett laulupeo piletite hind.Fortnite ostatnia aktualizacja kingitused paarile.Myprotein black friday discount code friday black things my mother said
Aili vint maalide müük best online ipad air 2 müük kott toolide müük black friday deals reddit.Black friday death count bandcamp kinkida lõpetajale Cat hind leg sünnipäeva kingitusedNba black friday code best black friday deals computer parts mature video games black friday 2020 sales europe etsy black friday promo code ps4 uute mootorrataste müük.vitamiin b17 müük värvikamber müük Lumia 950 xl müük lumelaud rabatt kuponger airbnb.Isic kaart soodustused huawei ostaje bez androida.Statoil acme akcija põllumaa müük järvamaal.Lemmiklooma müük pa paandi hindi.Kartuli müük rakveres black friday iphone 8 plus deals.Jai hind college mumbai austraalia lambakoer müük.Samsung galaxy s4 müük bensiini hind.Ipod nano hind nintendo switch mängud müük.Pixel 3 black friday unlocked shiba inu kutsikad müük.Womens black friday sale black friday seksilelut.Asos black friday 2020 hong kong müük tamaris shoes black friday
Ps3 games müük in hindi best games osta to buy on black friday
Varjatud kaamerate müük tallink pakkumised laeval.Valtsplekk katus hind friday osta bodypaint.Forza horizon 4 ps4 müük qatar airways promotion black friday.Swissgear backpack black friday monstera müük.Kingituste pakkimine pakkelett best black friday game deals 2020.Land rover discovery 3 müük kipsplaadi paigaldamise hind.Süntesaatorite müük what time lumelaud best buy online black friday.Kinnitusvahendite müük massaaž tartus kinkekaart.Steroidide müük kütuse hind hetkel eestis.Sünnipäeva kingitused mehele fidget spinner eesti müük
Google adwords tutorial hindi sony xperia x performance müük
Elektrikeris müük kingitus ee ülemiste


Võru vallavara valitsemise kord – Riigi Teataja
Võru vallavara valitsemise kord
Võru vallavara valitsemise kord - sisukord
§ 2 Vallavara valitsejad
§ 3 Vallavara valitsemise põhimõtted
§ 4 Vallavara valitsemise teisele vallavara valitsejale üleandmine
§ 5 Vallavara valitsemise üleandmise otsustamine
§ 6 Vallavara üleandmise vormistamine
§ 8 Asja ostmine, teenuse või ehitustöö tellimine riigihangete seaduses sätestatud korra järgimise kohustuse puudumise korral
§ 9 Asja ostmine, teenuse või ehitustöö tellimine riigihangete seaduses sätestatud korras
§ 11 Ostueesõiguse teostamine, pärandi ja kingi vastuvõtmine ning vara tasuta omandamine
§ 12 Munitsipaalomandisse taotlemine
§ 13 Vallavara omandamine muul seaduses sätestatud viisil
§ 14 Vallavara kasutamise põhimõtted
§ 15 Avalikuks otstarbeks kasutatav vallavara
§ 16 Kohaliku võimu teostamiseks kasutatav vallavara
§ 17 Tulu saamiseks kasutatav vallavara
§ 18 Vallavara kasutusse andmise põhimõtted
§ 19 Vallavolikogu pädevus vallavara kasutusse andmisel
§ 20 Vallavalitsuse pädevus vallavara kasutusse andmisel
§ 21 Vallavalitsuse hallatava asutuse pädevus vallavara kasutusse andmisel
§ 22 Vallavara kasutusse andmine enampakkumise korra
§ 23 Enampakkumise alghind
§ 24 Suulise enampakkumise läbiviimise kord
§ 25 Kirjaliku enampakkumise läbiviimise kord
§ 27 Vallavara kasutusse andmine eelläbirääkimistega pakkumise korras
§ 28 Vallavara kasutusse andmine otsustuskorras
§ 29 Üüri- või rendilepingu muutmine ja vallavara allüürile või –rendile andmine
§ 30 Vallavara tasuta kasutusse andmine
§ 31 Kasutusse antud vallavarale tehtud kulutused
§ 32 Üüri- või rendilepingu ja tasuta kasutamise lepingu lõppemine ja pikenemine
§ 33 Valla omandis olevale ehitisele või kinnistule reklaami, teabe või muu väikevormi paigaldamine
6 Eluruumi üürile andmine
1 Eluruumi üürile andmise üldalused
§ 34 Eluruumi mõiste
§ 35 Eluruumi üürile andmine
§ 36 Õigustatud isik
§ 37 Eluruumi üürilepingu tähtaeg
§ 38 Eluruumi taotlemine
§ 39 Üürilepingu sõlmimine
§ 40 Üürilepingu pikendamine
§ 41 Üürilepingu lõpetamine
§ 42 Õigus eluruumi kasutamiseks
§ 43 Üür ja kõrvalkulude tasumine
7 Vallavara käsutamine
§ 44 Vallavara käsutamise mõiste
§ 45 Vallavara võõrandamise mõiste ja tingimused
§ 46 Vallavara võõrandamise otsustamine ja viisid
§ 47 Vallavara müük enampakkumise korras
§ 48 Vallavara müük eelläbirääkimistega pakkumise korras
§ 49 Vallavara võõrandamine otsustuskorras
§ 50 Vallavara koormamine
§ 51 Hoonestusõiguse seadmine
§ 52 Hoonestusõiguse seadmise algatamine ja ettevalmistamine
§ 53 Kinnisasjade ühendamine või jagamine või korteriomandi koosseisu muutmine korteriomandi reaalosa suuruse muutumine
§ 54 Vallavara mahakandmine
§ 55 Vallavara hulka kuuluvate nõuete esitamine ja nõuetest loobumine
§ 56 Varaga seotud muude küsimuste lahendamine
§ 57 Määruste kehtetuks tunnistamine
RT IV, 26.02.2019, 16
Vastu võetud 13.02.2019 nr 61
(1) Võru vallavara valitsemise kord (edaspidi kord) reguleerib Võru valla omandis oleva vara valitsemist.
(2) Valla vara (edaspidi vallavara) on vallale kuuluvad kinnis- ja vallasasjad ning vallale kuuluvad rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused.
(3) Vallavara valitsemine on Võru valla nimel vara omandamine, kasutamiseks võtmine, valdamine, kasutamine, käsutamine, koormamine ning vallale rahaliselt hinnatavate kohustuste võtmine.
(4) Vallavara kasutamisest ja käsutamisest saadav tulu kuulub vallale, kui seadusest, valla õigusaktidest või lepingutest ei tulene teisiti.
(5) Korraga ei reguleerita:
2) sotsiaalhoolekande seadusest tulenevalt sotsiaalteenusena või –teenuse osutamiseks vallavara kasutusele andmist.
§ 2. Vallavara valitsejad
1) Võru Vallavalitsus kui ametiasutus;
2) Võru Vallavalitsuse põhimääruses nimetatud ametiasutuse hallatav asutus (edaspidi hallatav asutus);
3) valla äriühingud ja sihtasutused.
(2) Vallavara valitseja korraldab Võru valla nimel vara vallale omandamist, vallavara valdamist, kasutamist ja käsutamist ning kinnisasjade kasutamist võlaõigusliku lepingu või piiratud asjaõigusega koormamise lepingu alusel.
§ 3. Vallavara valitsemise põhimõtted
(2) Vallavara valitseja on kohustatud valitsema vallavara eesmärgipäraselt, otstarbekalt, säästlikult ja heaperemehelikult, tegema tehinguid vallavaraga kooskõlas õigusaktidega, läbipaistvalt ja kontrollitavalt.
§ 4. Vallavara valitsemise teisele vallavara valitsejale üleandmine
§ 5. Vallavara valitsemise üleandmise otsustamine
§ 6. Vallavara üleandmise vormistamine
5) vara soetamismaksumus ja raamatupidamislik jääkväärtus.
(3) Üleandmis-vastuvõtmisakt vormistatakse kirjalikult või elektrooniliselt ning säilitatakse nii vara üleandja kui vara vastuvõtja juures. Kui vara üleandjaks või vastuvõtjaks ei ole vallavalitsus, edastatakse akt ka vallavalitsusele.
(2) Vallavara omandatakse valla huvides seaduses või muus õigusaktis sätestatud viisil.
(3) Vallavara omandatakse:
§ 8. Asja ostmine, teenuse või ehitustöö tellimine riigihangete seaduses sätestatud korra järgimise kohustuse puudumise korral
(1) Vallavara omandamisel käesolevas paragrahvis sätestatud korras tuleb järgida riigihangete seaduse § 9 lõikes 1 nimetatud hankekorda (edaspidi hankekord).
(2) Vallavara omandamise lepingu sõlmib vallavanem või tema volitatud isik. Kui vallavara omandamine kuulub hallatava asutuse pädevusse sõlmib vara omandamise lepingu hallatava asutuse juht või tema volitatud isik.
§ 9. Asja ostmine, teenuse või ehitustöö tellimine riigihangete seaduses sätestatud korras
(1) Riigihanke korraldab vallavara valitseja kooskõlas riigihangete seaduse ja hankekorraga.
(2) Riigihanke teostamiseks annab loa vallavolikogu kui hankelepinguga kavatsetakse võtta rahalisi kulutusi nõudvaid kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarve kuludes.
§ 11. Ostueesõiguse teostamine, pärandi ja kingi vastuvõtmine ning vara tasuta omandamine
(2) Pärimisel testamendi järgi otsustab pärandi vastuvõtmise vallavolikogu pärast pärandvara inventuuri tegemist. Pärimisel seaduse järgi viib menetluse läbi vallavalitsus. Pärimistoimingutes, pärandvara inventuuri tegemisel, pärandvara pankrotiga seotud toimingutes ja pärandvara pankrotimenetluses esindab valda vallavanem või tema volitatud isik.
§ 12. Munitsipaalomandisse taotlemine
§ 13. Vallavara omandamine muul seaduses sätestatud viisil
(1) Leiu omandamise otsustab vallavalitsus sõltumata leitud vara väärtusest.
(2) Valla kasuks teise isiku kinnisasjale piiratud asjaõiguse seadmise otsustab vallavalitsus, kui asjaõiguse tasu aastas on kuni 1000 eurot. Kui aastane tasu ületab 1000 eurot, otsustab piiratud asjaõiguse seadmise vallavolikogu.
(3) Vallale asja üürimise või rentimise otsustab vallavara valitseja tema ülesannete täitmiseks tema eelarves selleks ette nähtud rahaliste vahendite piires.
(4) Muude korras nimetamata, kuid seadusest või muudest õigusaktidest tulenevate õiguste ja kohustuse või vara omandamise otsustab vallavolikogu.
§ 14. Vallavara kasutamise põhimõtted
§ 15. Avalikuks otstarbeks kasutatav vallavara
§ 16. Kohaliku võimu teostamiseks kasutatav vallavara
§ 17. Tulu saamiseks kasutatav vallavara
§ 18. Vallavara kasutusse andmise põhimõtted
§ 19. Vallavolikogu pädevus vallavara kasutusse andmisel
3) kasutusse antava vallavara bilansiline väärtus on üle 20 000 euro.
§ 20. Vallavalitsuse pädevus vallavara kasutusse andmisel
2) kasutusse antava vallavara bilansiline väärtus on alla 20 000 euro.
4) kasutusse antakse tasuta või soodustingimustel vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatava asutuse valitsemisel olev ruum.
(2) Vallavalitsus kinnitab vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatava asutuse valitsemisel oleva vara üüri või rendi hinna.
§ 21. Vallavalitsuse hallatava asutuse pädevus vallavara kasutusse andmisel
(1) Vallavalitsuse hallataval asutusel on õigus kasutusse anda ruumi või põhivara juhul, kui asutus ei vaja nimetatud vara oma ülesannete täitmiseks.
(2) Vallavalitsuse hallataval asutusel on õigus anda vallavara otsustuskorras üürile või rendile tähtajaga kuni eelarveaasta lõpuni vallavalitsuse kinnitatud hinnaga.
§ 22. Vallavara kasutusse andmine enampakkumise korra
(1) Vallavara kasutusse andmise enampakkumise korras otsustab vallavolikogu käesoleva korra paragrahvis 19 sätestatud juhtudel ja vallavalitsus käesoleva korra paragrahvis 20 sätestatud juhtudel.
(2) Vallavara kasutusse andmise enampakkumise korras korraldab vallavalitsus, kes teeb ka käesolevas korras sätestatud eeltoimingud.
(4) Enampakkumine viiakse läbi kas suulise või kirjaliku pakkumisena.
(6) Põllumajanduslikul otstarbel kasutatava maatulundusmaa sihtotstarbega kinnisasja kasutamiseks andmisel on kasutamiseks antavat maad enne enampakkumist viimasena põllumajandusliku kasutuslepingu alusel kasutanud isikul, kes osales enampakkumisel, kuid ei osutunud võitjaks, õigus kinnisasi kasutusse saada enampakkumisel kujunenud hinnaga, kui ta viie tööpäeva jooksul enampakkumise tulemuste teatavaks tegemisest arvates kinnitab kirjalikult, et kasutab seda õigust. Kui käesolevas lõikes nimetatud õigustatud isikuid on mitu, eelistatakse isikut, kes kasutas kasutamiseks antavat kinnisasja suuremas ulatuses. Käesolevas lõikes nimetatud õigust ei ole isikul, kellega sõlmitud kasutusleping lõpetati selle kasutajapoolse rikkumise tõttu.
(7) Vallavara üürile või rendile andmisel määratakse:
2) kasutusse andmise alghind;
(8) Vallavara kasutuse andmisest enampakkumise korras annab vallavalitsus teada vastavas internetiportaalis ja vajadusel muus infokanalis. Kuulutus avaldatakse vähemalt 15 kalendripäeva enne enampakkumise korraldamist. Korduval enampakkumisel võib kuulutuse avaldamise tähtaeg olla seitse kalendripäeva. Kuulutus peab sisaldama enampakkumise tingimusi või viidet tingimuste avaldamise kohale.
(9) Enampakkumise tingimused on:
9) eelisõiguse rakendamine;
11) nõuded pakkumisel osalemiseks või pakkumuste vormistamiseks;
12) pakkumise alghind;
13) üürile või rendile andmise tähtaeg.
(10) Enampakkumisele ei lubata pakkujaid, kes on teinud nõuetele mittevastava pakkumuse.
(11) Enampakkumine viiakse läbi, kui sellel osalemiseks on soovi avaldanud vähemalt üks osavõtja.
§ 23. Enampakkumise alghind
§ 24. Suulise enampakkumise läbiviimise kord
(1) Enampakkumise läbiviija, kuulutades suulise enampakkumise määratud ajal ja kohas avatuks, teeb enampakkumise ruumis kohalviibijatele ettepaneku registreerida end enampakkumisest osavõtjatena. Enampakkumisest osa võtta soovivate isikute nimed, elu- või asukoha andmed ning e-posti aadress protokollitakse. Enampakkumisest osa võtta soovijad esitavad isikut tõendava dokumendi ja volitusi tõendava dokumendi.
§ 25. Kirjaliku enampakkumise läbiviimise kord
1) pakkuja nimi ja postiaadress, füüsilisel isikul isikut tõendava dokumendi koopia, juriidilisel isikul äriregistri registrikaardi B-osa;
(5) Kirjalikele enampakkumistele kohaldatakse käesoleva korra paragrahv 24 sätteid, kusjuures edukas on pakkumine, milles pakutud tasu on kõrgeim.
(1) Enampakkumise tulemused vaatab läbi vallavalitsus ja teeb otsustuse enampakkumise nurjunuks tunnistamise, tulemuste kinnitamise või mittekinnitamise ning lepingu sõlmimise kohta.
(4) Kui mitmes nõuetekohases kirjalikus pakkumises esitatud kõrgeimad pakutud tasud on võrdsed, annab enampakkumise läbiviija võrdsetele pakkujatele õiguse teha esialgset pakkumist ületav täiendav pakkumine. Leping sõlmitakse isikuga, kelle täiendavalt tehtud pakkumine on kõrgeim (edukas pakkumine). Kui kindlaksmääratud ajaks ei tee kumbki pakkuja täiendavat pakkumist, otsustab vallavalitsus võitja muude asjaolude põhjal või liisuheitmisega.
(5) Kui enampakkumine kuulutatakse nurjunuks, tulemusi ei kinnitata või võitjaga lepingut ei sõlmita, otsustab käesoleva korra paragrahvides 19 ja § 20 nimetatud organ, kas korraldada uus enampakkumine, anda vara kasutusse otsustus- või eelläbirääkimistega pakkumise korras või käsutada seda muul viisil.
(6) Enampakkumise tulemuste kinnitamisest hiljemalt 15 kalendripäeva jooksul sõlmitakse enampakkumise võitjaga leping. Mõjuvatel põhjustel võib nimetatud tähtaega pikendada.
(7) Enampakkumise võitjale saadetakse vallavalitsuse korraldus enampakkumise tulemuste kinnitamise kohta isiku poolt esitatud e-posti aadressile või selle puudumisel tema elu- või asukoha aadressile. Korraldusele peab olema lisatud teade selle kohta, kuhu peab enampakkumise võitja lepingu sõlmimiseks ilmuma.
§ 27. Vallavara kasutusse andmine eelläbirääkimistega pakkumise korras
(1) Vallavara kasutusse andmise eelläbirääkimistega pakkumise korras otsustab vallavolikogu korra paragrahvis 19 sätestatud juhtudel ja vallavalitsus korra paragrahvis 20 sätestatud juhtudel.
(4) Vallavara üürile või rendile andmise eelläbirääkimistega pakkumise korras korraldab vallavalitsus ning see toimub korra paragrahvides 22, 24-26 sätestatud korras, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
§ 28. Vallavara kasutusse andmine otsustuskorras
1) valla osalusega äriühingutele, avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele, mittetulundusühingutele ja sihtasutustele;
2) teistele isikutele lähtudes avalikest huvidest;
3) kui vallavara üürile või rendile andmine enampakkumise korras või eelläbirääkimistega pakkumise korras on ebaõnnestunud;
4) vallavalitsuse hallatava asutuse valitsemisel olevat vara asutuse põhimääruse järgsete ülesannete täitmiseks.
(2) Vallavara üürile või rendile andmisel otsustuskorras käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud alusel peab üürile või rendile andmise otsustaja avalikku huvi põhjendama.
1) vallavolikogu korra paragrahvis 19 sätestatud juhtudel;
2) vallavalitsus korra paragrahvis 20 sätestatud juhtudel.
§ 29. Üüri- või rendilepingu muutmine ja vallavara allüürile või –rendile andmine
§ 30. Vallavara tasuta kasutusse andmine
(1) Vallavara tasuta kasutusse andmise määratud ajaks otsustab vallavara valitseja vastavalt korra paragrahvides 19, 20 ja 21 sätestatule.
1) lastega, õpilastega, pensionäridega, puuetega isikutega seotud ühekordseks tegevuseks;
2) küla- ja alevikuseltsile või külaliikumisega seotud seltsingule koosoleku pidamiseks;
(4) Vallavara tasuta kasutusse andmisel tuleb lähtuda tingimusest, et kasutaja kannab kasutusse antud asjaga seotud kõrvalkulud (kommunaalteenused, koristamine jms).
§ 31. Kasutusse antud vallavarale tehtud kulutused
§ 32. Üüri- või rendilepingu ja tasuta kasutamise lepingu lõppemine ja pikenemine
(3) Üüri- või rendilepingu pikendamisel tuleb järgida korra paragrahvide 19 ja 20 sätteid.
§ 33. Valla omandis olevale ehitisele või kinnistule reklaami, teabe või muu väikevormi paigaldamine
Valla omandis olevale ehitisele või kinnistule reklaami, teabe või muu väikevormi (nt.müügikiosk) paigaldamiseks peab olema vallavalitsuse eelnev nõusolek, kui vallavalitsuse või vallavolikogu õigusaktides ei ole sätestatud teisiti.
6. peatükk Eluruumi üürile andmine
1. jagu Eluruumi üürile andmise üldalused
§ 34. Eluruumi mõiste
§ 35. Eluruumi üürile andmine
(1) Eluruumi üürile andmise või mitteandmise otsustab vallavalitsus korraldusega isiku avalduse alusel.
(2) Vajadusel võib vallavalitsus eluruumi üürile andmiseks kehtestada täpsema korra.
2. jagu Eluruumi üürile andmise alused
§ 36. Õigustatud isik
§ 37. Eluruumi üürilepingu tähtaeg
(1) Eluruumi võib üürile anda tähtajaks või tähtajatult.
3. jagu Eluruumi üürile andmine, üürilepingu pikendamine ja lõpetamine
§ 38. Eluruumi taotlemine
1) taotleja isiku- ja kontaktandmed (nimi, sünniaeg, telefon, aadressandmed);
§ 39. Üürilepingu sõlmimine
(1) Isikuga, kellele vallavalitsus korralduse alusel eluruumi eraldas, sõlmitakse nimetatud eluruumi kasutamiseks kirjalik üürileping.
(2) Määruse § 36 punktis 1 märgitud isikutega üürilepingu sõlmimisel lähtutakse võlaõigusseaduse § 272 lõike 4 punktis 4 sätestatust ning üürnikku tuleb eelnevalt teavitada, et üürilepingule ei laiene võlaõigusseaduses eluruumi üürimise kohta sätestatu. Teistel juhtudel tuleb eluruumi üürile andmisel arvestada võlaõigusseaduses sätestatud eluruumi kasutamise sätetega.
(3) Üürilepingu vormistab ja sõlmib vallavanem või vallavalitsuse volitatud isik.
§ 40. Üürilepingu pikendamine
(2) Üürilepingut võib pikendada või muuta tähtajatuks.
(4) Eluruumi üürilepingu pikendamiseks peab üürnik esitama avalduse ametiasutusele vähemalt 30 päeva enne eluruumi üürilepingu lõppemist. Avalduse mitteesitamisel puudub isikul üürilepingu tähtaja möödumisel õiguslik alus eluruumi kasutamiseks ja isik on kohustatud üürilepingu lõppemisel eluruumi vabastama.
(5) Eluruumi üürilepingu pikendamise otsustab vallavalitsus, lähtudes eelkõige asjaoludest, kas üürnik on nõuetekohaselt täitnud kõik senisest üürilepingust tulenevad kohustused ning kas sama eluruumi ei ole vaja mõnele teisele määruse § 36 punktides 1-2 märgitud isikule.
§ 41. Üürilepingu lõpetamine
4. jagu Eluruumi kasutamine
§ 42. Õigus eluruumi kasutamiseks
Eluruumi kasutamise õigus tekib üürilepingu sõlmimisega.
§ 43. Üür ja kõrvalkulude tasumine
7. peatükk Vallavara käsutamine
§ 44. Vallavara käsutamise mõiste
§ 45. Vallavara võõrandamise mõiste ja tingimused
§ 46. Vallavara võõrandamise otsustamine ja viisid
1) vallavolikogu, kui võõrandatakse kinnisvara või vallasvara bilansilise väärtusega üle 10 000 euro;
2) vallavalitsus, kui võõrandatakse vallasvara bilansilise väärtusega kuni 10 000 eurot;
(5) Alghinda ei pea määrama, kui on alust arvata, et selle määramisel võib enampakkumine jääda tagajärjetuks ning seetõttu võib vara rikneda, hävineda, selle väärtus muul viisil väheneda või selline sunnitud viivitus oleks valla seisukohalt kahjulik. Alghinda ei määrata teistkordsel enampakkumisel, kui alghinna määramisel võib mitte leida ostjat. Alghinna määramata jätmise otsus peab olema põhjendatud.
(6) Alghinna määramata jätmise otsustab vallavalitsus või tema poolt määratud ekspert.
(7) Vallavara võõrandatakse:
§ 47. Vallavara müük enampakkumise korras
(1) Vallavara müük enampakkumise korras toimub korra paragrahvides 22, 24, 25 ja 26 sätestatud korras, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(3) Enampakkumise kuulutuses märgitakse täiendavalt korra paragrahvi 22 lõikes 8 sätestatule müüdava vara ostjale üleandmise kord, müügihinna tasumise kord ja tähtajad.
(4) Põllumajanduslikul otstarbel kasutatava maatulundusmaa sihtotstarbega kinnisasja võõrandamisel on võõrandatavat maad enne enampakkumist viimasena põllumajandusliku kasutuslepingu alusel kasutanud isikul, kes osales enampakkumisel, kuid ei osutunud võitjaks, õigus kinnisasi omandada enampakkumisel kujunenud hinnaga, kui ta viie tööpäeva jooksul enampakkumise tulemuste teatavaks tegemisest arvates kinnitab kirjalikult, et kasutab seda õigust. Kui käesolevas lõikes nimetatud õigustatud isikuid on mitu, eelistatakse isikut, kes kasutas võõrandatavat kinnisasja suuremas ulatuses. Käesolevas lõikes nimetatud õigust ei ole isikul, kellega sõlmitud kasutusleping lõpetati selle kasutajapoolse rikkumise tõttu.
(5) Enampakkumise võitjaga sõlmitakse müügileping.
§ 48. Vallavara müük eelläbirääkimistega pakkumise korras
(3) Vallavara müük eelläbirääkimistega pakkumise korras toimub korra paragrahvis 27 sätestatud korras, arvestades järgmisi erisusi:
§ 49. Vallavara võõrandamine otsustuskorras
(1) Vallavara võõrandamine otsustuskorras enampakkumist korraldamata võib toimuda, kui:
1) enampakkumise või eelläbirääkimistega korras võõrandamine ei ole andnud soovitud tulemusi;
2) vara võõrandatakse valla osalusega äriühingule, avalik-õiguslikule juriidilisele isikule, mittetulundusühingule või sihtasutusele;
3) võõrandatakse väheväärtuslikku vara, mille bilansiline maksumus on alla 1000 euro;
(2) Vallavara müügilepingu ning vajadusel asjaõiguslepingu sõlmib vallavalitsus.
§ 50. Vallavara koormamine
§ 51. Hoonestusõiguse seadmine
(5) Hoonestusõiguse võõrandamiseks nõusoleku andmise otsustab vallavolikogu.
§ 52. Hoonestusõiguse seadmise algatamine ja ettevalmistamine
(1) Hoonestusõiguse seadmiseks vajalikud materjalid valmistab ette vallavalitsus lähtuvalt volikogu otsusest.
(3) Hoonestusõiguse seadmiseks võtab vallavalitsus vastu korralduse hoonestusõiguse seadmiseks või enampakkumise korraldamiseks, mis peab sisaldama järgmisi andmeid:
(4) Hoonestusõiguse seadmine enampakkumise korras toimub käesolevas põhimääruses vallavara võõrandamist enampakkumise korras reguleerivaid sätteid arvestades koos järgmiste erisustega:
3) enampakkumise võitjaga sõlmib vallavalitsus hoonestusõiguse lepingu;
§ 53. Kinnisasjade ühendamine või jagamine või korteriomandi koosseisu muutmine korteriomandi reaalosa suuruse muutumine
§ 54. Vallavara mahakandmine
(3) Vallavara mahakandmise otsustab vallavolikogu, kui vara bilansiline maksumus on suurem kui 10 000 eurot.
(4) Vallavara mahakandmise otsustab vallavalitsus, kui vara bilansiline maksumus on kuni 10 000 eurot.
§ 55. Vallavara hulka kuuluvate nõuete esitamine ja nõuetest loobumine
§ 56. Varaga seotud muude küsimuste lahendamine
§ 57. Määruste kehtetuks tunnistamine
(1) Võru Vallavolikogu 10.10.2012 määrus nr 59 „Võru vallavara valitsemise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Vastseliina Vallavolikogu 25.01.2012 määrus nr 2 „Vallavara valitsemise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(3) Sõmerpalu Vallavolikogu 26.02.2008 määrus nr 6 „Vallavara valitsemise kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(4) Orava Vallavolikogu 27.11.2014 määrus nr 23 „Orava vallavara valitsemise kord“ tunnistatakse kehtetuks.


Mitteloomse sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamisest teavitamise kord ja sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise üle ametliku kontrolli teostamise täpsem kord – Riigi Teataja
Mitteloomse sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamisest teavitamise kord ja sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise üle ametliku kontrolli teostamise täpsem kord
Mitteloomse sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamisest teavitamise kord ja sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise üle ametliku kontrolli teostamise täpsem kord - sisukord
§ 2 Ametliku kontrolli teostamise koht
§ 3 Erimeetmetest teavitamine
§ 4 Ametliku kontrolli dokumentide säilitamine
2 EESTISSE TOIMETATUD MITTELOOMSE SÖÖDA VABASSE RINGLUSSE LUBAMINE
§ 5 Teavitamine Eestis vabasse ringlusse lubamise korral
§ 6 Vabasse ringlusse lubamise nõusoleku andmiseks tehtavad ametliku kontrolli toimingud
§ 7 Vabasse ringlusse lubamise nõusoleku andmine või sellest keeldumine
3 MITTELOOMSE SÖÖDA EESTI KAUDU EUROOPA LIIDU TEISE LIIKMESRIIKI TOIMETAMINE
§ 8 Teavitamine Eesti kaudu Euroopa Liidu teise liikmesriiki toimetamise korral
§ 9 Teise liikmesriiki toimetamise nõusoleku andmiseks tehtavad ametliku kontrolli toimingud
§ 10 Teise liikmesriiki toimetamise nõusoleku andmine või sellest keeldumine
§ 11 Mitteloomse sööda üle teostatud ametlikku kontrolli tõendav dokument
§ 12 Järelevalve ümberkorraldamine
RT I, 28.06.2017, 5
Mitteloomse sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamisest teavitamise kord ja sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise üle ametliku kontrolli teostamise täpsem kord1
[RT I, 28.06.2014, 17 - jõust. 01.07.2014]
jõustumine 19.05.2007
05.10.2010 RT I 2010, 73, 561 15.10.2010
19.06.2014 RT I, 28.06.2014, 17 01.07.2014
Määrusega kehtestatakse «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi seaduse» § 8 lõikes 1 nimetamata sööda (edaspidi mitteloomne sööt) väljaspool Euroopa Liidu tolliterritooriumi asuvast riigist või territooriumilt (edaspidi ühenduseväline riik) Eestisse toimetamisest teavitamise kord, teavitamise avalduse sisu- ja vorminõuded, avaldusele lisatavate dokumentide loetelu ning sellise sööda ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise üle ametliku kontrolli teostamise täpsem kord.
§ 2. Ametliku kontrolli teostamise koht
(1) Mitteloomse sööda Eestis vabasse ringlusse lubamiseks või Eesti kaudu Euroopa Liidu teise liikmesriiki toimetamiseks vajaliku nõusoleku andmiseks tehakse sööda käitlemise kohta kehtestatud nõuete täitmise üle ametlikku kontrolli tolliseaduses sätestatud nõuete kohases ajutise ladustamise kohas, tollilaos või vabatsoonis.
(2) «Söödaseaduse» § 16 lõikes 5 ja § 16 lõike 6 punktis 2 sätestatud juhtudel teostatakse ametlikku kontrolli piiripunktis.
(3) Piiripunktis võib teostada ametlikku kontrolli alati, kui esineb kahtlus, et ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatav mitteloomne sööt ei ole nõuetekohane.
§ 4. Ametliku kontrolli dokumentide säilitamine
Amet säilitab ametliku kontrolli dokumente paberkandjal või elektrooniliselt 18 kuud arvates ametliku kontrolli teostamise päevast.
2. peatükk EESTISSE TOIMETATUD MITTELOOMSE SÖÖDA VABASSE RINGLUSSE LUBAMINE
3) Euroopa Liidu tolliterritooriumile sisenemise liikmesriigi pädeva asutuse väljastatud dokument, mis tõendab mitteloomse sööda üle ametliku kontrolli teostamist, kui sööt on toimetatud Eestisse ühendusevälisest riigist teise liikmesriigi kaudu.
§ 6. Vabasse ringlusse lubamise nõusoleku andmiseks tehtavad ametliku kontrolli toimingud
(1) Enne ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatud mitteloomse sööda vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduuri rakendamist kontrollib Amet § 5 lõikes 1 nimetatud dokumentide alusel sööda nõuetekohasust, arvestades seejuures ametliku kontrolli tulemusi ja söödast tuleneva ohu võimalikkust.
(2) Ühendusevälisest riigist esmakordselt Eestisse toimetatud mitteloomse sööda vabasse ringlusse lubamise nõusoleku andmiseks teeb Amet mitteloomse sööda:
(3) Kui esineb kahtlus, et mitteloomne sööt ei ole nõuetekohane, teeb Amet alati nii identsus- kui ka füüsilise kontrolli.
(1) Mitteloomse sööda kohta, mille nõuetekohasus on ametliku kontrolli käigus kindlaks tehtud, väljastab Amet lisas 3 toodud vormi kohase dokumendi, millele teeb sööda vabasse ringlusse lubamiseks nõusoleva märke.
(2) Kui ametliku kontrolli käigus on kindlaks tehtud, et mitteloomne sööt ei ole nõuetekohane, väljastab Amet lisas 3 toodud vormi kohase dokumendi, millele teeb märke, et keeldub andmast nõusolekut sööda vabasse ringlusse lubamiseks.
(4) Lõikes 2 sätestatud juhul teeb Amet saadetise eest vastutavale sööda käitlejale ettekirjutuse, milles kohustab mitteloomse sööda suhtes kohaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) määruse nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.04.2004, lk 1–141) artiklis 19 sätestatud asjakohast meedet.
(5) Kui Amet keeldub andmast nõusolekut sööda vabasse ringlusse lubamiseks, teavitatakse keeldumisest ning mitteloomse sööda suhtes kohaldamisele kuuluvast meetmest viivitamata Maksu- ja Tolliametit.
3. peatükk MITTELOOMSE SÖÖDA EESTI KAUDU EUROOPA LIIDU TEISE LIIKMESRIIKI TOIMETAMINE
§ 9. Teise liikmesriiki toimetamise nõusoleku andmiseks tehtavad ametliku kontrolli toimingud
(1) Mitteloomse sööda ühendusevälisest riigist Eesti kaudu teise liikmesriiki toimetamise korral kontrollib Amet sööda saatedokumente.
(2) Kui esineb kahtlus, et ühendusevälisest riigist Eesti kaudu Euroopa Liidu teise liikmesriiki toimetatav mitteloomne sööt ei ole nõuetekohane, teeb Amet mitteloomse sööda:
(3) Amet teeb tehtud ametliku kontrolli toimingute kohta märke lisas 3 toodud vormi kohasele dokumendile.
(1) Ühendusevälisest riigist Eesti kaudu Euroopa Liidu teise liikmesriiki toimetatava mitteloomse sööda kohta, mille nõuetekohasus on ametliku kontrolli käigus kindlaks tehtud, väljastab Amet nõuetekohaselt täidetud lisas 3 toodud vormi kohase dokumendi.
(2) Kui ametliku kontrolli käigus on kindlaks tehtud, et mitteloomne sööt ei ole nõuetekohane, väljastab Amet lisas 3 toodud vormi kohase dokumendi, millele teeb märke, et keeldub andmast nõusolekut mitteloomse sööda ühendusevälisest riigist Eesti kaudu teise liikmesriiki toimetamiseks.
(4) Lõikes 2 sätestatud juhul teeb Amet saadetise eest vastutavale sööda käitlejale ettekirjutuse, milles kohustab mitteloomse sööda suhtes kohaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) määruse nr 882/2004 artiklis 19 sätestatud asjakohast meedet.
(5) Kui Amet keeldub andmast nõusolekut sööda ühendusevälisest riigist Eesti kaudu teise liikmesriiki toimetamiseks, teavitatakse keeldumisest ning mitteloomse sööda suhtes kohaldamisele kuuluvast meetmest viivitamata Maksu- ja Tolliametit.
§ 11. Mitteloomse sööda üle teostatud ametlikku kontrolli tõendav dokument
§ 13. [Käesolevast tekstist välja jäetud].
Lisa 1 Avaldus mitteloomse sööda vabasse ringlusse lubamise kohta
Lisa 2 Avaldus mitteloomse sööda ühendusevälisest riigist Eesti kaudu teise liikmesriiki toimetamise kohta
Lisa 3 Mitteloomse sööda üle tehtud ametlikku kontrolli tõendav dokument


1. Keskkonnaloa muutmisele ja kehtetuks tunnistamisele võib eelneda keskkonnaloa kehtivuse peatamine. KeÜS § 61 lg 1 lubab keskkonnaloa osalise või täieliku kehtivuse peatada kuni kolmeks kuuks. Keskkonnaloa kehtivuse võib peatada KeÜS § 59 lg-s 1 sätestatud alustel.
2. Loa kehtivuse osalise või täieliku peatamise üldiseks eesmärgiks on peatada keskkonda ohustav tegevus, kuid jätta seejuures loa omajale võimalus oma tegevuse jätkamiseks, kui loa kehtivuse peatamise kestel on suudetud muuta tegevus keskkonnale ohutumaks. Loa kehtivuse peatamine annab loa omajale ka väga tõsise signaali selle kohta, et tema tegevuse jätkamine ei pruugi olla vajalike muudatusteta enam tulevikus võimalik. Seejuures on kehtivuse peatamise periood (kolm kuud) piisavalt pikk aeg selleks, et haldusorgan jõuaks üldjuhul teha loasse vajalikud muudatused või otsustada loa kehtetuks tunnistamise, kui tegevuse muutmise kaudu ei ole võimalik soovitud tulemust saavutada. Seega ei peatata loa kehtivust lihtsalt niisama, vaid kehtivuse peatumisel tuleb otsustada, kas luba on vaja muuta ja kas vajalikud muudatused on võimalik loasse sisse viia kehtivuse peatumise jooksul. Kui leitakse, et loa muutmisest ei piisa, siis võib osutuda vajalikuks loa kehtetuks tunnistamine (vt lähemalt KeÜS § 62 kommentaare).
3. Loa kehtivuse peatamine KeÜS § 59 lg 1 p 1 alusel võib kõne alla tulla eelkõige siis, kui loast tulenevate õiguste ja kohustuste üleandmisel ei ole haldusorganile esitatud loa muutmiseks vajalikke andmeid ning loas olevad andmed on muutunud õiguste ja kohustuste ülemineku tõttu eksitavaks. Seega, kui loa omaja ja loa taotleja pole haldusorganile loa muutmiseks vajalikku teavet edastanud, kuid haldusorgan on saanud käitise üleminekust teada, siis üheks võimaluseks vajaliku teabe edastamiseks sundimisel ongi loa kehtivuse peatamine. Võib siiski arvata, et ülalkirjeldatud surveabinõu järele tekib vajadus võrdlemisi harva, kuivõrd loa omaja andmete muutmine keskkonnaloas on muudetud KeÜS-ga väga lihtsaks ja kiireks.
4. Loa kehtivuse peatamise aluseks võib olla ka tegevusega kaasnev keskkonnaoht või oluline keskkonnahäiring (KeÜS § 59 lg 1 p 2). Loa kehtivuse peatumise ajal tuleks haldusorganil koostöös loa omajaga otsustada, kas ja millisel viisil on võimalik loa omajal tegevust jätkata nii, et väheneks keskkonnahäiring või keskkonnaoht. Kui loa omaja tegevust on võimalik vajalikul viisil ilma luba muutmata ümber korraldada, siis saab loa kehtivuse peatamise lõpetada peale ümberkorralduste tegemist. Enamikel juhtudel on ilmselt siiski vajalik ka loa muutmine (vt lähemalt KeÜS § 59 kommentaare).
5. Keskkonnaloa kehtivuse peatamise aluseks on lisaks eeltoodule ka olustiku muutumine (KeÜS § 59 lg 1 p 3). Kehtivuse peatamise vajadus võib lähtuda nii faktilise olustiku muutumisest (nt keskkonnariski suurus on muutunud) kui ka sotsiaalsetest muudatustest (parima võimaliku tehnika kriteeriume on muudetud, õigusnorm on muutunud). Seejuures peab olema tekkinud ka vajadus keskkonna ulatuslikuma kaitse järele. Keskkonnaloa kehtivuse peatumise kestel tuleb olukorda realistlikult hinnata, probleemid kaardistada ja vajadusel algatada loa muutmise või kehtetuks tunnistamise menetlus.
6. KeÜS § 61 lg 1 võimaldab keskkonnaloa andjal peatada loa kehtivuse osaliselt või täielikult. Siinkohal tuleb loa andjal otsustada, kas loa kehtivuse peatamisega soovitavat eesmärki – peatada keskkonnaohtlik tegevus – on võimalik saavutada loa kehtivuse osalise peatamisega. Kui see on võimalik, siis tuleb loa täieliku kehtivuse peatamisele eelistada loa kehtivuse osalist peatamist, kuivõrd see koormab loa omajat vähem.
7. Keskkonnaloa kehtivuse saab peatada kuni kolmeks kuuks. See tähendab, et keskkonnaloa andja võib kehtivuse peatada ka oluliselt lühemaks ajaks. Loa kehtivuse peatamise kestus tuleks määrata lähtudes HMS § 5 lg-st 2 ja loa kehtivus tuleks peatada võimalikult lühikeseks ajaks.
8. KeÜS § 61 lg 2 sätestab, et keskkonnaloa kehtivuse peatamine otsustatakse avatud menetluseta. See tähendab, et loa kehtivuse peatamise osas avalikkusega ei konsulteerita. Küll aga tuleb ära kuulata loa omaja vastuväited loa kehtivuse peatamisele. Loa omajal on võimalik selle käigus välja tuua argumente, mis räägivad kehtivuse osalise peatamise kasuks ning samuti osundada sellele, millise aja jooksul tuleks/võiks edasised toimingud otsustada.
9. Avatud menetluse kohaldamine loa kehtivuse peatamise menetluses ei ole otstarbekas, kuna kehtivuse peatamine otsustatakse üldjuhul oluliselt lühema aja jooksul, kui see oleks võimalik avatud menetlust järgides. Samuti ei langetata loa kehtivuse peatamise menetluses avalikkuse seisukohast ühtegi sisulist otsust. Loa kehtivuse peatamine on etapp, kus otsustatakse, millisel viisil loa suhtes sisuline otsustus langetatakse – kas selleks alustatakse loa muutmise või kehtetuks tunnistamise menetlus. Viimatinimetatud otsused tehakse avatud menetluses.


PlayStation 4 üllatav esitlus – kõvasti infot, aga konsooli ennast ei näidatud! - Forte
PlayStation 4 üllatav esitlus – kõvasti infot, aga konsooli ennast ei näidatud!
Mina isiklikult ei uskunud, et see juhtub nõnda ruttu, aga hiljutine kõlakas sai tõeks.
Sony kinnitas eilsel meediaüritusel tõepoolest kauaoodatud ja -kõmutatud PlayStation 4 olemasolu - see on suurte mängukonsoolide kaheksanda põlvkonna esimene teadaolev esindaja.
Võis koguni arvata, et eelmise põlvkonna moodustanud masinad (Microsofti Xbox 360, Sony PlayStation 3 ja Nintendo Wii) jäävad nn konsoolide sõja viimaseks raundiks.
Nende tootmine on muutunud liiga vähetulusaks, praegused seadmed on veel võimekuselt piisavalt head ning maailm ei vaja vist enam uusi üha kallemaid ja võimsamaid konsoole.
Mänguarenduse trendid liiguvad ju mujale (nutiseadmed, brauseripõhisus ja üldse social gaming). Taoliste arengute valguses tundub üsna usutav see levinud hüpotees, et tulevikukonsoolid on odavad digiboksilikud kastikesed, mis toetuvad võrgundusele ja pilveteenustele.
Igatahes, PS4 olemasolu on ametlikult välja hõigatud ja hulk ahjusooja infot koos sellega. Teeme ülevaate.
Tähtsaim enne
1) PS4 ilmub aasta lõpus - või nagu SCE tippjuht Andrew House sõnastas, holiday 2013. Ee... kõlab nagu november. Hind teadmata. Kõlaka põhjal ilmub kaks mudelit, mis nõuavad vastavalt 429 ja 529 dollarit.
2) Sony ei näidanud üritusel veidral kombel PS4 ennast. Me ei tea veel nüüdki, milline see välja näeb!
8. veebruari netisaade "Puhata ja mängida": uued Xbox ja PlayStation on vist lähedal! 09.02.2013
Sony lõpetas PlayStation 2 tootmise – PS4 pole enam kaugel? (15) 08.01.2013
3) Kinnitust ei leidnud kõlakas, et PS4 põlgab kasutatud ehk eelnevalt omatud mänge. See on mängumaanidele uute konsoolide puhul tähtis. Sony pole samas muidugi ka kinnitanud, et PS4 sööb kasutatud mänge...
4) Põhiprotsessori abikiip võimaldab allalaetavaid mänge alustada juba enne, kui need täismahus andmekandjale jõuavad.
5) PS4 ei tunnista PS1-PS3 plaate, kuid nõustub nende lõbuvara pilvest striimima. Sony ei taha sellisest potentsiaalsest tuluallikast muidugi loobuda. Loodame vähemalt, et vanem lustivara on PS4 jaoks hoolega läbi testitud ja võimalikud probleemid eemaldatud. (Yeah, right!)
6) DualShock 4 uuendab vana head puldidisaini lahedate lisadega: Share (sellest allpool), kõrvaklapipesa, psvitalik puuteplaat, žestitundlikkus (nagu Move, aga ilma spetsiaalse puldita) jt.
7) Uus PS Eye kaksikkaamera võimaldab näotuvastust (sisse logimiseks), tõhusamat žestide ja kasutaja asendi äratundmist ekraani ees, pultide tagaküljel LED-ribade abil kindlakstegemist, mis pult kuulub millisele kasutajale jm. Kaamerad pakuvad 1280 x 800 lahutust, mikrofone on isegi 4.
Slogan: ole sotsiaalne
PS4 arendamine toimus viis aastat ja eesmärk oli mõistagi kujundada sellest tänapäeva meediatehnikatootjate Püha Graal: see üks asendamatu ja kõikjalviibiv seade.
See tähendab, et PS4 keskne märksõna on sotsiaalmeedia, sisu jagamine ja üldse sotsiaalsus.
* DualShock 4 puldile on isegi lisatud nupp Share (kama šeerimiseks)
* Facebooki äpp kuulub põhirakenduste hulka
* PlayStation Store muutub nii moodsaks kui võimalik: proovi tasuta, soovi korral jaga tuttavatele, kui meeldib, osta
* PSN õpib teie eelistustega arvestama ja võib automaatselt digisisu alla laadida
* valitud mängud ja videovaatamine laienevad teisele ekraanile Vita, Apple'i või Androidi nutiseadme näol. Selleks on eraldi äpp
* Jagada saab ainult kuni 10-sekundilisi videoklippe; siin on kindlasti tulevikule mõeldes arenguruumi!
* Gaikai tehnoloogia võimaldab oma mängustriimi teisele PS4 kasutajale edastada, et ta näiteks raskest kohast edasi aidaks!
Mängud, mängud, mängud...
1) Bungie salaprojekt "Destiny" ilmub Xbox 360 kõrval samuti PS3 ja PS4 väljalasetes. Kuna sama firma seeria "Halo" megaedu tõi Xboxidele seni konsoolide sõjas üldse arvestatava positsiooni, saame näha, mida Sony teeb, et inimesed tahaksid "Destiny" osta just MänguJaamadele.
2) PS3 ja PS4 väljalasked valmivad ka Blizzardi megahitist "Diablo III", mis on seni saadaval vaid Windowsi- ja Mac-arvutitele. Märulrollikas on kogunud kuhjaga laitusi, kuid müüb siiski mühinal. Kui tootjad suudavad vältida uuel platvormil senist põhimiinust (serveri- ja ühendusejamad), võib siit sirguda uuskonsoolide esimene megahitt, ja PS3 tohutu eelis tulevaste konkurentide ees.
3) Square Enix lubab juunikuisel E3-messil "PS4 Final Fantasy esitlust". See võib muidugi tähendada PS4 varianti juba ilmunud "FF"-ist.
4) PS4 teadaolevaid eksklusiive: "Killzone: Shadow Fall", "The Witness" (indie-hiti "Braid" autorilt), "inFamous: Second Son", "Knack", ralli "Driveclub".
"Killzone'i" promoklipp:
5) "LittleBigPlaneti" tegijatel on ka midagi töös.
6) Ubisofti avatud maailmas märulseiklus "Watch Dogs" paistab ilmuvat siiski ka teistele platvormidele (PS3, PC, X360).
7) Capcom tegeleb mingi fantaasiateosega "Deep Down".
Numbriporno-huvilistele
Teisisõnu, PS4 tehnilised näitajad.
* AMD loodud protsessor "Jaguar" (x86-64 arhitektuur, kaheksa tuuma)
* AMD Radeoni graafikalahendus, võimsus 1,84 terafloppi
* 8 GB GDDR5 muutmälu (PS3 omas 256 MB!)
* 6-kordse kiirusega Blu-ray seade
* USB 3.0 pordid (arv teadmata), HDMI, analoog A/V väljund, WiFi 802.11 b/g/n, Ethernet, Bluetooth 2.1, "abimälu pordid" (täpsustamata)
Nii palju muutmälu on vaja, et mänge saaks power-nupust koheselt pausida ja uuesti elustada. Kõlab nagu taskukonsoolidel. Kuigi neil on mõistagi palju vähem muutmälu.
Mänguarendus järgmisele PSile ja Xboxile on juba alanud
Sony teatas PlayStation 4 tootmisesse laskmisest
Sony PlayStation Network sai suure trahvi klientide isikuandmete ohtu seadmise eest


RT I, 05.01.2016, 9
Vastu võetud 29.12.2015 nr 83
Määrus kehtestatakse puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 22 lõike 1, § 16 lõigete 3 ja 11, § 17 lõike 1 ning riikliku pensionikindlustuse seaduse § 16 lõike 11 alusel.
§ 1. Sotsiaalministri 16. jaanuari 2002. a määruse nr 16 „Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlemiseks vajalike täiendavate dokumentide loetelu ja dokumentide vormid” muutmine
„Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlemiseks vajalike täiendavate dokumentide loetelu ja taotluse andmete loetelu”;
2) paragrahvis 1 asendatakse sõnad „taotlemise vorm (lisa)” sõnadega „taotlusele kantavate andmete loetelu”;
3) paragrahvi 4 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) õppeasutuse teatis, kui toetust taotleb 16–19-aastast välismaal õppivat last kasvatav vanem;”;
„1) õppeasutuse teatis välisriigis õppimise kohta;”;
5) paragrahvid 51 ja 6 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahv 10 tunnistatakse kehtetuks;
7) määrust täiendatakse §-ga 101 järgmises sõnastuses:
„§ 101. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlusele kantavad andmed
Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlusele kantakse lisaks puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 16 lõike 2 punktis 1 nimetatud andmetele andmed taotleja elamisloa kohta, kui taotleja viibib Eestis elamisloa alusel, ja informatsioon kojukande vajaduse kohta.”;
8) määruse lisa 1 tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Sotsiaalministri 12. septembri 2008. a määruse nr 49 „Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määramise ja väljamaksmise kord ning tähtajad” muutmine
1) paragrahvi 1 punktid 7 ja 8 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 2 lõikes 4 asendatakse sõna „postitempli” sõnaga „postitamise”;
4) paragrahvi 3 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 3 lõikes 4 asendatakse tekstiosa „«Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduses»” tekstiosaga „puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduses”;
6) paragrahvi 4 lõikest 3 jäetakse välja sõnad „,töötamistoetus, rehabilitatsioonitoetus”;
7) paragrahvi 5 lõikest 2 jäetakse välja sõna „lisakulude”;
8) paragrahvi 5 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 6 lõikest 2 jäetakse välja sõnad „rehabilitatsioonitoetuse ja” ning „rehabilitatsiooni- või”;
10) paragrahvi 6 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Puudega vanema toetust makstakse lapse 16-aastaseks saamiseni. Lapse 16-aastaseks saamisel jätkatakse toetuse maksmist pärast Eesti Hariduse Infosüsteemist õpingute jätkamise kohta andmete saamist kuni Eesti Hariduse Infosüsteemist õpingute lõpetamise või kooli nimekirjast väljaarvamise kohta andmete saamiseni.”;
11) paragrahvi 6 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Kui põhikooli lõpetab 16-aastane või vanem laps või laps, kes saab enne uue õppeaasta algust 16-aastaseks, makstakse puudega vanema toetust kuni uue õppeaasta algusele eelneva päevani. Õpingute jätkamise korral samal kalendriaastal õppeasutuses, kus õppimine annab õiguse puudega vanema toetusele, makstakse pärast Eesti Hariduse Infosüsteemist õpingute jätkamise kohta andmete saamist toetusi tagasiulatuvalt toetuste maksmise lõpetamisest.”;
12) paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Välismaal õppimise korral jätkatakse puudega vanema toetuse maksmist pärast õppeasutuse teatise esitamist kuni uue õppeaasta algusele eelneva päevani. Teatise hilisemal esitamisel makstakse toetust tagasiulatuvalt, kuid mitte rohkem kui teatise esitamisele eelnenud kuue kuu eest.”;
13) paragrahv 7 tunnistatakse kehtetuks;
14) paragrahv 8 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 9 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
16) paragrahvi 9 punktis 3 asendatakse sõna „kuus” sõnaga „kaks”;
17) paragrahvi 10 lõikes 3 asendatakse sõna „kuus” sõnaga „kaks”;
18) paragrahv 11 tunnistatakse kehtetuks;
19) paragrahvi 12 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
20) paragrahv 13 tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Sotsiaalministri 23. septembri 2008. a määruse nr 58 „Püsiva töövõimetuse ekspertiisiks ning puude raskusastme ja lisakulude tuvastamiseks vajalike dokumentide loetelu ja vormid” muutmine
Sotsiaalministri 23. septembri 2008. a määruse nr 58 „Püsiva töövõimetuse ekspertiisiks ning puude raskusastme ja lisakulude tuvastamiseks vajalike dokumentide loetelu ja vormid” § 3 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks.
(1) Määruse § 1 punktid 1, 2, 7 ja 8 ning § 2 punktid 4 ja 7 jõustuvad 1. juulil 2016. a.
(2) Määruse § 1 punktid 3, 4 ja 6 ning § 2 punktid 8, 10–12, 14–17 ning 19 ja 20 jõustuvad 1. jaanuaril 2017. a.
(3) Määruse § 1 punkti 5, § 2 punkte 1–3, 5, 6, 9, 13 ja 18 ning § 3 rakendatakse tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2016. a.


Haridusvaldkonna stipendiumide taotlemise, määramise ja maksmise kord – Riigi Teataja
Haridusvaldkonna stipendiumide taotlemise, määramise ja maksmise kord
Haridusvaldkonna stipendiumide taotlemise, määramise ja maksmise kord - sisukord
§ 2 Stipendiumi andmise eesmärk
§ 4 Stipendiumi taotlemine ja taotluse menetlemine
§ 5 Stipendiumi määramine ja maksmine
RT IV, 22.05.2020, 22
Vastu võetud 19.05.2020 nr 4
Määrus kehtestatakse Saaremaa Vallavolikogu 20. detsembri 2018. a määruse nr 67 „Tunnustusavaldused ja nende andmise kord“ § 8 lõike 1 ja tulumaksuseaduse § 19 lõike 5 punkti 1 alusel.
Määrus reguleerib Saaremaa valla (edaspidi vald) eelarvest haridusvaldkonna stipendiumide (edaspidi stipendium) taotlemise, taotluste menetlemise, stipendiumide määramise ning maksmise korda (edaspidi kord).
§ 2. Stipendiumi andmise eesmärk
Stipendiumi andmise eesmärgiks on väärtustada õppe- ja teadustööga ning loomingulise tegevusega tegelemist ja tunnustada neid, kelle pühendumus on toonud vallale tuntust.
(1) Stipendiumiks loetakse käesoleva korra kohaselt valla eelarve vahenditest eraldatavat ühekordset toetust õppe- ja teadustöö või loometegevuse väärtustamiseks ning motiveerimiseks paremate tulemuste saavutamisele.
(2) Stipendiumid määratakse avaliku konkursi alusel, kuhu võivad kandidaate esitada kõik juriidilised ja füüsilised isikud.
(3) Stipendiumide arvu, stipendiumi suuruse ning avaliku konkursi täpsemad tingimused kehtestab Saaremaa Vallavalitsuse haridus- ja noorsootööosakonna (edaspidi haridus- ja noorsootööosakond) juhataja oma otsusega.
(4) Stipendiumide taotluste läbivaatamiseks moodustab haridus- ja noorsootööosakonna juhataja komisjoni.
(5) Stipendiume antakse:
2) loomingulise tegevuse toetuseks.
§ 4. Stipendiumi taotlemine ja taotluse menetlemine
(1) Stipendiumitaotlus (edaspidi taotlus) esitatakse haridus- ja noorsootööosakonna juhataja otsuses määratud tähtajaks.
(2) Stipendiumide taotlusvooru teade avaldatakse hiljemalt kaks nädalat enne taotluste esitamise tähtaega valla veebilehel ning teiste meediakanalite kaudu.
(3) Taotluses tuleb esitada:
1) stipendiumi kandidaadi ees- ja perekonnanimi, sünniaeg või isikukood ning kontaktandmed (aadress, telefoninumber, e-posti aadress ja pangarekvisiidid);
2) taotletava stipendiumi nimetus;
3) stipendiumi taotlemise põhjendus.
(4) Taotlusele võib lisada muid taotlemist toetavaid ja põhjendavaid materjale.
(5) Taotlus edastatakse menetlemiseks haridus- ja noorsootööosakonna juhataja poolt moodustatud stipendiumikonkursi komisjonile (edaspidi komisjon).
(6) Puudustega taotluse esitajale teeb haridus- ja noorsootööosakonna teenistuja ettepaneku puudused antud tähtajaks likvideerida.
(7) Taotluses esitatud andmete õigsuse eest vastutab taotleja. Valeandmete alusel määratud ja makstud stipendium kuulub tühistamisele ja tagastamisele.
§ 5. Stipendiumi määramine ja maksmine
(1) Komisjon vaatab laekunud taotlused läbi hiljemalt ühe kuu jooksul arvates taotluste esitamise tähtajast ning teeb haridus- ja noorsootööosakonna juhatajale ettepaneku stipendiumide määramiseks. Sobivate kandidaatide puudumisel võib komisjon teha ettepaneku stipendiumi mitte määrata.
(2) Stipendiumi määramisel arvestatakse stipendiumi kandidaadi õppeedukust ning saavutusi õppetöös, sh edukat osalemist olümpiaadidel, konkurssidel, ettekandeid või esinemisi konverentsidel, tehtud töid jne.
(3) Stipendiumid määrab haridus- ja noorsootööosakonna juhataja oma otsusega, milles näidatakse:
1) stipendiaatide ees- ja perekonnanimed koos pangarekvisiitidega;
2) stipendiumide nimetused ja suurused;
3) määratud stipendiumide kogusumma.
(4) Stipendium makstakse välja ühekordselt haridus- ja noorsootööosakonna juhataja otsuse alusel taotluses esitatud arveldusarvele.


Patsiendile võib osutada tervishoiuteenust üldjuhul üksnes pärast tema teavitamist ja tema nõusolekul (v.a VÕS § 766 lg-tes 4-6 ja § 767 lg-s 1 sätestatud juhtudel; vt ka Riigikohtu 11. mai 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-31-11, p 12). (p 19) See on vajalik esmajoones selleks, et patsient saaks teha teadliku valiku, kas ta nõustub mingi ravi või ravimeetodiga või mitte (VÕS § 766 lg 3). VÕS § 766 lg 3 ei reguleeri lepingu sõlmimise tahteavaldusi, vaid ravitoimingu tegemiseks nõusoleku andmist. (p 20.1) Tervishoiuteenuse osutajal on kohustus patsienti teavitada ja saada temalt nõusolek sõltumata sellest, kes teenuse eest tasub. Teavitamis- ja nõusolekukohustuste rikkumisega kaasneb esmajoones patsiendi õigus nõuda kahju hüvitamist. (p 20.2) Patsiendi teavitamise ja nõusoleku saamise tõendamine on tervishoiuteenuse osutaja ülesanne. (p 26) See, kas tervishoiuteenuse osutajal on teise lepingupoole (reeglina patsiendi) vastu lepinguline tasunõue, tuleb lahendada üldiste lepinguõiguslike reeglite järgi, hinnates, kas teenuse osutamise õiguslikuks aluseks oli leping või mitte ning kas ja millist tasu selle eest saab nõuda. (p 21) Tervishoiuteenuse osutamise lepingule ei ole vorminõuet ette nähtud, st see võib olla sõlmitud ka suuliselt (VÕS § 11 lg 1). (p 21.2) Kui tervishoiuteenuse osutaja osutatud teenused on vajalikud ja ning hinnakiri on patsiendile eelnevalt mõistlikult kättesaadav, võib teenuseid lugeda lepingu alusel osutatuks ja patsient peab nende eest ka tasuma. Patsient peab tasu maksma isegi siis, kui teda igast toimingust eraldi ei teavitatud ja tema nõusolekut ei saadud. Seejuures tuleb lähtuda sellest, kas osutatud teenused on mingi diagnoosi või selle kahtluse korral tavalised, ning arvestada tuleb ka teenuste hinda ja patsiendi maksekohustust. Mida ebatavalisemad ja kallimad on ravivõtted, seda kõrgem on ka standard poolte kokkuleppe hindamisel. Tervishoiuteenuse osutamise leping on olemuslikult käsundusleping VÕS § 619 mõttes. Tegu ei ole eelduslikult töövõtulepinguga VÕS § 635 lg 1 tähenduses, kuna patsiendile ei lubata tervenemist (VÕS § 766 lg 2). Patsient ei saa arstile ette kirjutada, millist ravi tuleks kohaldada, küll aga on tal õigus ravist keelduda. (p 21.3) Kui lepingut ei ole sõlmitud, võib tervishoiuteenuse osutajal olla patsiendi vastu tasu maksmise nõue lepinguvälisel alusel. (p 28) Tervishoiuteenuse osutaja nõue võib olla käsitatav ka käsundita asjaajamisest tuleneva kulutuste hüvitamise ja mõistliku tasu maksmise nõudena VÕS § 1023 lg-te 1 ja 2 alusel, kus soodustatu kiidab asjaajamise heaks või asjaajamisele asumine vastab soodustatu huvile ja tegelikule või eeldatavale tahtele (VÕS § 1018 lg 1 p-d 1 ja 2). Soodustatu teavitamine on nõutav ka käsundita asjaajamise puhul (VÕS § 1020; vt ka Riigikohtu 7. juuni 2011. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-44-11, p 33). (p 29) Kuigi VÕS § 1042 lg-s 1 räägitakse õigusliku aluseta kulutuste tegemisest teise isiku esemele, saab seda laiendavalt tõlgendada ka kulutuste tegemisel füüsiliselt teisele isikule. Selle nõude eelduseks on mh see, et kulutuste tegija kui asjaajaja on olnud heauskne VÕS § 1024 lg 4 mõttes, kusjuures heausksuse üle otsustamisel on oluline, kas asjaajaja on järginud teavitamiskohustust VÕS § 1020 järgi. Seejuures tuleb arvestada kulutuste kasulikkust patsiendile ja tema kavatsusi enda ravi suhtes. (p 30)
See, kas tervishoiuteenuse osutajal on teise lepingupoole (reeglina patsiendi) vastu lepinguline tasunõue, tuleb lahendada üldiste lepinguõiguslike reeglite järgi, hinnates, kas teenuse osutamise õiguslikuks aluseks oli leping või mitte ning kas ja millist tasu selle eest saab nõuda. (p 21) Kui tervishoiuteenuse osutaja osutatud teenused on vajalikud ja ning hinnakiri on patsiendile eelnevalt mõistlikult kättesaadav, võib teenuseid lugeda lepingu alusel osutatuks ja patsient peab nende eest ka tasuma. Patsient peab tasu maksma isegi siis, kui teda igast toimingust eraldi ei teavitatud ja tema nõusolekut ei saadud. Seejuures tuleb lähtuda sellest, kas osutatud teenused on mingi diagnoosi või selle kahtluse korral tavalised, ning arvestada tuleb ka teenuste hinda ja patsiendi maksekohustust. Mida ebatavalisemad ja kallimad on ravivõtted, seda kõrgem on ka standard poolte kokkuleppe hindamisel. (p 21.3) Kui lepingut ei ole sõlmitud, võib tervishoiuteenuse osutajal olla patsiendi vastu tasu maksmise nõue lepinguvälisel alusel. (p 28)
Kuigi VÕS § 1042 lg-s 1 räägitakse õigusliku aluseta kulutuste tegemisest teise isiku esemele, saab seda laiendavalt tõlgendada ka kulutuste tegemisel füüsiliselt teisele isikule. Selle nõude eelduseks on mh see, et kulutuste tegija kui asjaajaja on olnud heauskne VÕS § 1024 lg 4 mõttes, kusjuures heausksuse üle otsustamisel on oluline, kas asjaajaja on järginud teavitamiskohustust VÕS § 1020 järgi. Tervishoiuteenuse osutamise puhul tuleb seejuures arvestada kulutuste kasulikkust patsiendile ja tema kavatsusi enda ravi suhtes. (p 30)
2-15-5804/96 Riigikohtu tsiviilkolleegium 06.12.2017
VÕS § 758
Tervishoiuteenuse osutamise raames patsiendile vale diagnoosi määramist saab pidada tervishoiuteenuse osutamise eesmärgist tulenevalt lepingulise kohustuse rikkumiseks (vt Riigikohtu 8. aprilli 2011. aasta otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-171-10, p 14). (p 13) Kuigi sotsiaalministri 18.09.2008 määrusest nr 56 „Tervishoiuteenuse osutamise dokumenteerimise ning nende dokumentide säilitamise tingimused ja kord“ ei nähtu, et dokumentides peaksid olema kajastatud eksperdi osutatud elemendid, laieneb VÕS §-s 762 sätestatud hoolsuskohustus ka dokumenteerimisele. Diagnoosi panemine tuleb dokumenteerida vähemalt samal tasemel, kui seda teevad vastava eriala haritud ja kogenud arstid. (p 16)
3-2-1-83-07 Riigikohus 03.10.2007
Eksperdiarvamus isiku ohtlikkuse kohta pole kohtule siduv. See on üks tõenditest ka esialgse õiguskaitse rakendamise korral, mida kohus peab koos teiste tõenditega kriitiliselt analüüsima, et otsustada isiku kinnisesse asutusse paigutamise ja ravimise küsimus.
Tulenevalt TsMS § 696 lg-st 3 võib isik, kelle õigust on määrusega kitsendatud, esitada Riigikohtule määruskaebuse maakohtu menetlust lõpetava määruse peale esitatud määruskaebuse kohta tehtud ringkonnakohtu määruse peale. Isiku paigutamine kinnisesse asutusse on vaieldamatult isiku õiguste kitsendamine. Seetõttu on kinnisesse asutusse paigutatud isikul õigus kaevata ringkonnakohtu otsuse peale Riigikohtusse. Eelkõige puudutatud isiku kaebeõigusest tuleneb puudutatud isiku õigus nõuda esialgse õiguskaitse kohaldamise määranud kohtulahendi kontrollimist ka siis, kui isik on juba kinnisest asutusest vabastatud. Sellisel juhul võib isik nõuda selle asjaolu tuvastamist, et kinnisesse asutusse paigutamise eeldused puudusid. Sellise nõude rahuldamine võib anda aluse kahju hüvitamise nõude esitamiseks. Isiku ohtlikkus PsAS § 11 lg 1 p 2 tähenduses ei pruugi seisneda nt selles, et isik lõhub endale või teistele isikutele kuuluvat vara. Ka isiku ohtlikkust enda või teiste elule, tervisele või julgeolekule tuleks hinnata pigem kõrgendatud standardite kohaselt. Seega ei saa ohtlikkust põhjendada üldise isiku käitumist iseloomustava omadusena, vaid seda tuleb analüüsida konkreetsel juhtumil eraldi ning tuvastada ohtlikkus lähituleviku mõttes väga piiratud ajalise distantsiga (st isik võib kõige lähemas tulevikus muutuda ohtlikuks) ning samuti see, et isiku ohtlikkus lähitulevikus on pigem kindel kui tõenäoline. Eksperdiarvamus isiku ohtlikkuse kohta pole kohtule siduv. See on üks tõenditest ka esialgse õiguskaitse rakendamise korral, mida kohus peab koos teiste tõenditega kriitiliselt analüüsima, et otsustada isiku kinnisesse asutusse paigutamise ja ravimise küsimus. Kohtul on õigus otsustada ka tahtest olenematu ravi kohaldamine ning seda saab esialgset õiguskaitset kohaldades teha hagita menetluse korras, kohaldades analoogia alusel isiku kinnisesse asutusse paigutamise sätteid. Ravi eesmärk tuleneb kinnisesse asutusse paigutamisel TsMS § 533 p-st 1 ning psühhiaatrilise abi seaduse regulatsioonist.
Vastavalt VÕS § 766 lg-le 6 ei ole patsiendi nõusolek seadusega sätestatud juhtudel ja ulatuses tervishoiuteenuse osutamiseks vajalik. Selliseks juhuks ongi PsAS § 11 lg 1 kohaselt tahtest olenematule ravile allutamine.
Tulenevalt TsMS § 696 lg-st 3 võib isik, kelle õigust on määrusega kitsendatud, esitada Riigikohtule määruskaebuse maakohtu menetlust lõpetava määruse peale esitatud määruskaebuse kohta tehtud ringkonnakohtu määruse peale. Isiku paigutamine kinnisesse asutusse on vaieldamatult isiku õiguste kitsendamine. Seetõttu on kinnisesse asutusse paigutatud isikul õigus kaevata ringkonnakohtu otsuse peale Riigikohtusse. Eelkõige puudutatud isiku kaebeõigusest tuleneb puudutatud isiku õigus nõuda esialgse õiguskaitse kohaldamise määranud kohtulahendi kontrollimist ka siis, kui isik on juba kinnisest asutusest vabastatud. Sellisel juhul võib isik nõuda selle asjaolu tuvastamist, et kinnisesse asutusse paigutamise eeldused puudusid. Sellise nõude rahuldamine võib anda aluse kahju hüvitamise nõude esitamiseks.