text:
1 Milliseid tähtaegu kohaldatakse tsiviilmenetluses?
2 Puhkepäevade loetelu vastavalt 3. juuni 1971. aasta määrusele (EMÜ, Euratom) nr 1182/71.
3 Millised üldsätted kehtivad eri tsiviilasjade menetlemise tähtaegade suhtes?
4 Kui toimingu või formaalsuse peab sooritama ettenähtud ajavahemiku jooksul, siis mida peetakse toimingu või formaalsuse sooritamise alguseks?
5 Kas dokumentide edastamise või kättetoimetamise viis (isiklikult kohtutäituri kaudu või posti teel) võib mõjutada või muuta tähtaja algust?
6 Kas ajavahemiku kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka sündmuse kuupäeva, kui tähtaeg hakkab kulgema teatavast sündmusest?
7 Kui tähtaeg on väljendatud päevades, kas nimetatud päevade arv tähendab kalendripäevi või tööpäevi?
8 Millal väljendatakse tähtaega nädalates, kuudes või aastates?
9 Millal nädalates, kuudes või aastates väljendatud tähtaeg möödub?
10 Kui tähtpäev saabub laupäeval, pühapäeval või riigipühal, kas see pikeneb esimese järgneva tööpäevani?
11 Kas teatavate asjaolude korral tähtaega pikendatakse? Millised on tähtaja pikendamise tingimused?
12 Millised on apellatsioonkaebuse esitamise eritähtajad?
13 Kas kohus võib eelkõige kohtusse ilmumise tähtaega muuta või määrata kohtusse ilmumiseks kindla kuupäeva?
14 Kui toimingust, mis on suunatud menetlusosalisele, kes elab kohas, kus tema suhtes võidakse kohaldada tähtaegade pikendamist, teatatakse menetlusosalisele kohas, mille elanike suhtes nimetatud pikendamist ei kohaldata, kas siis selline isik kaotab õiguse tähtaja pikendamisele?
15 Millised on tagajärjed, kui tähtaegadest kinni ei peeta?
16 Milliseid õiguskaitsevahendeid võivad kohtusse ilmumata jätnud menetlusosalised kasutada tähtaja lõppemise korral?
Menetlustähtaegade arvutamisele kohaldatakse tsiviilseadustiku üldosa seaduses (TsÜS) tähtaja ja tähtpäeva kohta sätestatut, kui seadusest ei tulene teisiti. TsÜS § 134 lg 2 kohaselt määratakse tähtaeg aastate, kuude, nädalate, päevade, tundide või väiksemate ajaühikute või kindlalt saabuva sündmusega. Tähtaja kulgemine algab järgmisel päeval pärast selle kalendripäeva või sündmuse saabumist, millega määrati kindlaks tähtaja algus ning tähtaeg lõpeb tähtpäeva saabumisel. Kui tähtpäeva saabumine on määratud päevades või suuremates ajaühikutes arvutatava tähtajaga, möödub tähtaeg tähtpäeva saabumise päeval kell 24.00, kui seadusest ei tulene teisiti. Majandus- või kutsetegevuses tegutsevale isikule tähtaja jooksul edastamisele kuuluv tahteavaldus tuleb talle edastada ja tähtaja jooksul tema suhtes tehtav toiming teha hiljemalt tähtpäeval selle koha, kus tahteavaldus tuleb edastada või toiming teha, tavalise tööaja lõpuks. Kui menetlustoiming tuleb teha kohtu ruumides, loetakse tähtaja lõpuks kohtu tööpäeva lõpp..
Puhkepäevad sätestab pühade ja tähtpäevade seadus (jõustunud 23.02.1998) . Nendeks on:
1) 24. veebruar – iseseisvuspäev, Eesti Vabariigi aastapäev
2) 1. jaanuar – uusaasta;
3) – suur reede;
4) – ülestõusmispühade 1. püha;
5) 1. mai – kevadpüha;
6) – nelipühade 1. püha;
7) 23. juuni – võidupüha;
8) 24. juuni – jaanipäev;
9) 20. august – taasiseseisvumispäev;
10) 24. detsember – jõululaupäev;
11) 25. detsember – esimene jõulupüha;
12) 26. detsember – teine jõulupüha.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 65 lg 1 kohaselt kohaldatakse menetlustähtaegade arvutamisele tsiviilseadustiku üldosa seaduses (TsÜS) tähtaja ja tähtpäeva kohta sätestatut, kui seadusest ei tulene teisiti.
Üldreegli sätestab tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 135 lg 1, mille kohaselt algab tähtaja kulgemine järgmisel päeval pärast selle kalendripäeva või sündmuse saabumist, millega määrati kindlaks tähtaja algus, kui seadusest või lepingust ei tulene teisiti. Kohtu määratud tähtaja kulgemine algab menetlusdokumendi, milles on tähtaeg määratud, kättetoimetamisele järgnevast päevast, kui tähtaja määramisel ei ole ette nähtud teisiti. Kui dokumenti ei pea kätte toimetama, algab tähtaja kulgemine tähtaja määramise kohta teate saamisega (TsMS § 63 lg ).
Ei, tsiviilkohtumenetluse seadustik sätestab, et kohtu määratud tähtaja kulgemine algab menetlusdokumendi kättetoimetamisele järgnevast päevast. See kehtib kõikide kättetoimetamise viiside puhul.
Ei, tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 135 lg 1 kohaselt algab tähtaja kulgemine järgmisel päeval pärast selle kalendripäeva või sündmuse saabumist, millega määrati kindlaks tähtaja algus, kui seadusest või lepingust ei tulene teisiti.
TsÜS § 136 lg 9 loetakse tähtaja määramisel päevaks ajavahemikku keskööst keskööni. Seega, kui tähtaeg on väljendatud päevades, tähendab nimetatud päevade arv kalendripäevi.
Reeglina väljendatakse menetlustähtaegu päevades.
Kuudes on väljendatud näiteks tähtaeg, mille saabumisel ei saa enam apellatsioonkaebust esitada. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 632 kohaselt võib apellatsioonkaebuse esitada 30 päeva jooksul, alates otsuse apellandile kättetoimetamisest, kuid mitte hiljem kui viie kuu möödumisel esimese astme kohtu otsuse avalikult teatavakstegemisest. Pärast viie kuu möödumist otsuse avalikult teatavakstegemisest ei saa enam kaebust esitada ka juhul, kui otsuse kättetoimetamise ja avalikult teatavakstegemisest viie kuu möödumiseni jääb vähem kui 30 päeva. Selline absoluutne piirang on kehtestatud õiguskindluse tagamiseks. Sarnane viie-kuuline absoluutne kaebuse esitamise tähtaeg on sätestatud ka näiteks määruskaebuse ja kassatsioonkaebuse esitamisele.
Aastates on väljendatud näiteks riigilõivu ja kautsjoni tagastamise nõude lõppemise tähtaeg – nõue lõpeb kahe aasta möödumisel selle aasta lõpust, millal kautsjon või riigilõiv tasuti, kuid mitte enne menetluse jõustunud lahendiga lõppemist. Tegemist on siiski nõude lõppemise tähtaja ja mitte menetlustähtajaga – seda ei saa pikendada ega ennistada.
Aastates väljendatakse ka nõude aegumistähtaegu. Ka nõude aegumistähtaeg ei ole menetlustähtaeg. Tulenevalt tsiviilseadustiku üldosa seaduse §-st 143 võtab kohus nõude aegumist arvesse ainult kohustatud isiku taotlusel.
Tähtaeg lõpeb tähtpäeva saabumisel. Kui tähtpäeva saabumine on määratud nädalates arvutatava ajavahemikuga, saabub tähtpäev ajavahemiku viimase nädala vastaval päeval. Kui tähtpäeva saabumine on määratud kuudes arvutatava tähtajaga, saabub tähtpäev viimase kuu vastaval päeval. Kui tähtpäeva saabumine on määratud aastates arvutatava tähtajaga, saabub tähtpäev viimase aasta vastaval kuul ja päeval. Kui tähtpäeva saabumine on määratud kuudes või aastates arvutatava tähtajaga ning määratav tähtpäev satub kuule, milles vastavat kuupäeva ei ole, loetakse tähtpäev saabunuks selle kuu viimasel päeval (TsÜS § 136 lg 2-5).
Jah, TsÜS § 136 lg 8 sätestab, et kui tahteavalduse tegemiseks või kohustuse täitmiseks ettenähtud tähtpäev satub riigipühale või muule puhkepäevale, loetakse tähtpäev saabunuks puhkepäevale järgneval esimesel tööpäeval
TsMS § 64 lg 1 kohaselt võib kohus tema määratud menetlustähtaega põhistatud avalduse alusel või omal algatusel mõjuval põhjusel pikendada. Korduvalt võib tähtaega pikendada üksnes vastaspoole nõusolekul.
Apellatsioonkaebus tuleb esitada 30 päeva jooksul, alates otsuse apellandile kättetoimetamisest, kuid mitte hiljem kui viie kuu möödumisel esimese astme kohtu otsuse avalikult teatavakstegemisest (TsMS § 632 lg 1). Sellest üldreeglist on aga erandid:
1) Kui maakohus tunnistas asja lahendamisel kohtuotsuse resolutsioonis kohaldamisele kuuluva õigustloova akti põhiseadusega vastuolus olevaks ja jättis selle kohaldamata, ei hakka apellatsioonitähtaeg kulgema enne kohaldamata jäetud õigustloova akti kohta Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve korras tehtud otsuse kuulutamist;
2) Kui apellatsioonitähtaja jooksul tehakse asjas täiendav otsus, hakkab apellatsioonitähtaeg kulgema täiendava otsuse kättetoimetamisest ka esialgselt tehtud otsuse suhtes uuesti. Kirjeldava või põhjendava osata tehtud otsuse täiendamise korral puuduva osaga hakkab apellatsioonitähtaeg uuesti kulgema tervikotsuse kättetoimetamisest.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku kohaselt määrab kohus kohtuistungi aja viivitamata pärast avalduse või taotluse ja sellele vastuse saamist või vastamiseks antud tähtaja möödumist. Kohus võib määrata kohtuistungi aja kindlaks ka enne vastuse saamist või vastamiseks antud tähtaja möödumist, kui võib eeldada, et sõltumata vastusest on asja lahendamiseks vajalik kohtuistung, või kui istungi kohene kindlaksmääramine on vastavalt asjaoludele muul põhjusel mõistlik. Kui kohus vastust ei küsi, määrab ta kohtuistungi aja viivitamata pärast avalduse või taotluse saamist. Kohtuistungi aja määramisel küsitakse ja arvestatakse võimaluse korral ka menetlusosaliste arvamust.
Kohus võib istungiaja tühistada, seda muuta või istungi edasi lükata üksnes mõjuval põhjusel (TsMS § 352 lg 1).
Kui menetluse läbiviimisele kohaldatakse Eesti menetlusõigust, ei kaota isik õigust menetlustähtaja pikendamisele ainuüksi põhjendusel, et kohas, kus isik toimingust teada sai, kohaldatakse tähtaja pikendamist või mitte.
Kui menetlustoiming jääb õigel ajal tegemata, ei ole menetlusosalisel õigust menetlustoimingut hiljem teha, kui kohus seaduses sätestatud tähtaega ei ennista või ei pikenda enda määratud tähtaega või ei menetle menetlusosalise esitatud avaldust, taotlust, tõendit või vastuväidet. See kehtib sõltumata sellest, kas menetlusosalist sellise tagajärje eest enne hoiatati.
Kui kostja mitteilmumise tõttu on kohus teinud tagaseljaotsuse on kostjal võimalik esitada kaja (TsMS § 415). Kostja võib esitada tagaseljaotsuse peale kaja, kui tema tegevusetus, mis oli tagaseljaotsuse tegemise aluseks, oli tingitud mõjuvast põhjusest. Mõjuvaks põhjuseks hagile vastamata jätmiseks või kohtuistungile ilmumata jätmiseks ja sellest teatamata jätmiseks on eelkõige liikluskatkestus, poole ootamatu haigestumine või lähedase ootamatu raske haigus, mille tõttu isik ei saanud hagile vastata või kohtusse ilmuda ega saata kohtusse esindajat (§ 422 lg 1).
Sõltumata mõjuva põhjuse olemasolust võib kaja esitada kui:
1) hagile vastamata jätmise puhul oli hagi kostjale või tema esindajale kätte toimetatud muul viisil kui isiklikult allkirja vastu üleandmisega või elektrooniliselt;
2) kohtuistungile ilmumata jäämise puhul oli kohtukutse toimetatud kostjale või tema esindajale kätte teisiti kui isiklikult allkirja vastu üleandmisega kohtuistungil või elektrooniliselt;
3) tagaseljaotsust ei võinud seaduse kohaselt teha.
Kaja võib esitada tagaseljaotsuse kättetoimetamisest alates 30 päeva jooksul. Kui tagaseljaotsus toimetatakse kätte avalikult, võib kaja esitada 30 päeva jooksul alates päevast, kui kostja sai tagaseljaotsusest või selle täitmiseks algatatud täitemenetlusest teada. Kui pärast menetluse taastamist tehakse kostja kahjuks uus tagaseljaotsus, võib kostja uue otsuse peale esitada apellatsioonkaebuse üksnes tagaseljaotsuse tegemise eelduste kontrollimata jätmisele tuginedes.

matches:
kohus
§ 134
§ 65
§ 135
§ 63
§ 135
§ 136
§ 632
kohus
§ 136
§ 136
§ 64
kohus
§ 632
kohus
Kohus
kohus
Kohus
§ 352
kohus
kohus
§ 415


text:
Hüvituse, töötasu ja tasu määramine – Riigi Teataja
Hüvituse, töötasu ja tasu määramine
Hüvituse, töötasu ja tasu määramine - sisukord
§ 1 Põhja-Sakala Vallavolikogu esimehe hüvitus
§ 2 Põhja-Sakala vallavanema töötasu
§ 3 Põhja-Sakala Vallavolikogu liikme tasu
§ 4 Põhja-Sakala Vallavolikogu alatise komisjoni esimehe ja liikme tasu
§ 5 Põhja-Sakala Vallavalitsuse liikme tasu
§ 6 Põhja-Sakala Vallavalitsuse alatise komisjoni esimehe ja liikme tasu
RT IV, 06.03.2020, 51
Vastu võetud 30.11.2017 nr 1
RT IV, 09.12.2017, 11
jõustumine 12.12.2017
27.02.2020 RT IV, 06.03.2020, 26 09.03.2020, rakendatakse alates 01.01.2020
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 22 lõike 1 punktide 19, 21 ja 22 ja Vabariigi Valitsuse 26.01.2017 määruse nr 27 “Kõo valla, Kõpu valla, Suure-Jaani valla ja Võhma linna osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 “Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine” § 1 alusel
§ 1. Põhja-Sakala Vallavolikogu esimehe hüvitus
Vallavolikogu esimehe hüvitus on 700 eurot kuus.
§ 2. Põhja-Sakala vallavanema töötasu
Vallavanema töötasu on 2800 eurot kuus.
§ 3. Põhja-Sakala Vallavolikogu liikme tasu
(1) Vallavolikogu liikme tasu vallavolikogu tööst osavõtu eest on 40 eurot istung.
[RT IV, 06.03.2020, 26 - jõust. 09.03.2020, rakendatakse alates 01.01.2020]
(2) Paragrahvi lõiget 1 ei rakendata vallavolikogu esimehele.
§ 4. Põhja-Sakala Vallavolikogu alatise komisjoni esimehe ja liikme tasu
(1) Vallavolikogu alatise komisjoni esimehe tasu komisjoni tööst osavõtu eest on 60 eurot koosolek.
(2) Vallavolikogu alatise komisjoni liikme tasu komisjoni tööst osavõtu eest on 40 eurot koosolek
§ 5. Põhja-Sakala Vallavalitsuse liikme tasu
(1) Vallavalitsuse liikme tasu vallavalitsuse tööst osavõtu eest on 40 eurot istung.
(2) Paragrahvi lõiget 1 ei rakendata vallavanemale ja Põhja-Sakala Vallavalitsuse kui ametiasutuse ametnikule ja töötajale ning hallatava asutuse töötajale.
§ 6. Põhja-Sakala Vallavalitsuse alatise komisjoni esimehe ja liikme tasu
(1) Vallavalitsuse alatise komisjoni esimehe tasu komisjoni tööst osavõtu eest on 60 eurot koosolek.
(2) Vallavalitsuse alatiste komisjoni liikme tasu komisjoni tööst osavõtu eest on 40 eurot koosolek.
(3) Paragrahvi lõikeid 1 ja 2 ei rakendata vallavanemale ja Põhja-Sakala Vallavalitsuse kui ametiasutuse ametnikule ja töötajale ning hallatava asutuse töötajale.
(1) Vallavolikogu ja vallavalitsuse liikmetele ning komisjonide esimeestele ja liikmetele makstakse tasu välja üks kord kvartalis.
(2) Tasu arvestamiseks esitavad raamatupidamisele aruande vallasekretäri abi vallavolikogu liikmete, komisjonide esimehed komisjonide esimeeste ja liikmete ning vallasekretär vallavalitsuse liikmete töös osaluse kohta.
(3) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist, kuid seda rakendatakse vallavolikogu esimehe ja liikmete suhtes tagasiulatuvalt 21. oktoobrist 2017; vallavolikogu komisjonide esimeeste ja liikmete ning vallavanema ja vallavalitsuse liikmete suhtes nende volituste jõustumise päevast.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 1
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


text:
Meelis Kaldalu 6. kaebuse läbivaatamine – Riigi Teataja
Meelis Kaldalu 6. kaebuse läbivaatamine
Väljaandja:Vabariigi ValimiskomisjonAkti liik:otsusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:10.03.2015Avaldamismärge:RT III, 13.03.2015, 7
Meelis Kaldalu 6. kaebuse läbivaatamineVastu võetud 10.03.2015 nr 87Kaebuse sisu
5. märtsil 2015 esitas Meelis Kaldalu Vabariigi Valimiskomisjonile kaebuse seoses massiliste rikkumistega elektroonilise hääletuse läbiviimisel. Kaebaja leiab, et elektrooniline hääletus on mitmetel põhjustel vigane: elektroonilise hääletamise vastaste poolt tõstatatud küsimusi ei ole sisuliselt arutletud, vaid hoopis püütud naeruvääristada; elektrooniliste valimiste poliitiline kallutatus on ületanud rahva taluvuse piirid, kuna ühetaolised valimised ei tohiks anda sama elektoraadi seas eri korraldusmeetoditel nii erinevaid tulemusi; elektrooniliste valimiste inimfaktori risk on väga kõrge, kuna seda organiseerib ja viib läbi väga kitsas rühm inimesi; elektrooniliste valimiste läbiviimise keskkonna üldine riskianalüüs puudub ning kasutajarakenduse lähtekoodi ei avalikustata; elektrooniliste valimiste tarkvara on siiani auditeerimata; välisriikide salateenistused on suutelised hääli tuvastama ja muutma ning on tekkinud kahtlused elektrooniliste valimiste operatiivturvalisuse osas.
Eeltoodust tulenevalt taotleb kaebaja järgmist: 1) jätta valimiste tulemused kinnitamata ja tunnistada kehtetuks elektrooniliste hääletuste teel antud hääled; 2) kuulutada välja erakorralised Riigikogu valimised; 3) Vabariigi Valimiskomisjonil pöörduda Riigikohtu ja Riigikogu poole õigusselguse saavutamiseks elektroonilise hääletamise korraldamiseks Eesti Vabariigis; 4) Vabariigi Valimiskomisjonil aidata teha ettepanek muuta valimiste või vähemalt elektroonilise hääletamise korda, nii et valimiste salajasus on valijapoolne, soovi või vajaduse korral on hääl tõestatav ning hääle loovutamisest jääb järele logi; 5) moodustada kõrgete rahaliste ja eetiliste võimalustega elektrooniliste valimiste kompetentsikeskus, mida ei juhiks elektrooniliste valimiste „isa“ T. Martens; 6) tõsta oluliselt elektrooniliste valimiste läbiviimise operatiivturvalisuse taset; 7) avalikustada elektrooniliste valimiste valijarakenduse tarkvara lähtekood; 8) viia läbi elektrooniliste valimiste tarkvara audit; 8) käskida lükata edasi elektroonilise hääletamise serverite kõvakestaste hävitamine kuni antud taotluse menetlemise lõpptähtajani Euroopa Liidu või Euroopa Nõukogu kohtusüsteemis, vastavalt milline tähtaeg saabub kõige hiljem ning säilitada kõvakettad seni Vabariigi Valimiskomisjonis.
2. Vabariigi Valimiskomisjonile on õigus esitada kaebus juhul, kui huvitatud isik leiab, et maakonna valimiskomisjoni otsuse või toiminguga või elektroonilise hääletamise komisjoni toiminguga rikutakse tema õigusi. Samuti on Vabariigi Valimiskomisjonile õigus esitada kaebus juhul, kui isik on esitanud RKVS § 70 lõike 1 alusel kaebuse, mille maakonna valimiskomisjon on jätnud rahuldamata. Vastavalt RKVS § 69 lõikele 1 punktile 3 tuleb kaebuses esitada andmed vaidlustatava otsuse kohta või vaidlustatava toimingu kirjeldus. 3. Esitatud kaebus ei vasta RKVS-s kaebusele esitatud nõutele. Kaebaja ei näita ära, millist konkreetset valimiskomisjoni otsust või toimingut ta vaidlustab ning kuidas vastav valimiskomisjoni otsus või toiming tema subjektiivseid õigusi rikub. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium on 23.03.2011 otsuse 3-4-1-7-11 punktis 7 viidanud, et RKVS § 72 lõikest 1 ning § 70 lõikest 1 tulenevalt saab isik esitada kaebuse ainult enda rikutud õiguste kaitseks. 4. Vabariigi Valimiskomisjon viitab siinkohal ka Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 23.03.2011 otsuse 3-4-1-7-11 punktile 9. Nimetatud punktis märgib Riigikohus elektroonilise hääletamise võimalikku ebaturvalisust puudutavate väidete kohta, et pelk hüpoteetiline võimalus et keegi on valimisprotsessi käigus kaebaja hääletamist jälginud, tema häält muutnud või muul moel mõjutanud, nagu ka samasugune hüpoteetiline võimalus, et kaebaja antud elektrooniline hääl ei ole jõudnud selleks määratud kohta või ei ole vastu võetud, ei anna kaebuse rahuldamiseks alust isegi juhul, kui kaebaja ise elektrooniliselt hääletas. Selleks oleks vajalik kaebaja õiguste tuvastatud rikkumine. 5. RKVS § 69 lõige 3 sätestab, et kui kaebus ei vasta RKVS § 69 lõikes 1 ettenähtud nõuetele, võib organ, kellele kaebus esitatakse, jätta kaebuse läbi vaatamata.

matches:
§ 70
§ 69
§ 72
§ 70
Riigikohus
§ 69
§ 69


(RelvS)
Riigikogu 13.06.2001 seadus; jõustumiskuupäev 31.03.2002
redaktsioon 01.07.2017 - 01.01.2020 [RT I, 16.06.2017, 25]
26.11.2009 RT I 2009, 62, 405 01.01.2010; seaduses asendatud sõna "politseiprefektuur" sõnaga "politseiasutus" vastavas käändes.
Relvaseadus1
3) käesoleva seaduse alusel kehtestatud nõuete kohaselt laskekõlbmatuks muudetud relvale, mille vastavus laskekõlbmatuks tunnistatud relva kohta kehtivatele tehnilistele nõuetele (edaspidi laskekõlbmatusnõuded) on tuvastatud ja mille kohta on väljastatud käesoleva seaduse § 782 lõikes 1 nimetatud tunnistus;
4) strateegilise kauba seaduse kohaselt demilitariseeritud sõjalisele relvale, välja arvatud selle kasutuskõlblikele osadele;
6) terariistale, mis on valmistatud kasutamiseks koduses majapidamises või olmes ja millel puuduvad käesoleva seaduse § 20 lõike 2 punktis 2 nimetatud eritunnused;
7) riigi- ja munitsipaalmuuseumi relvakollektsioonile, välja arvatud käesoleva seaduse § 25 lõikes 10 sätestatud juhul;
8) sõjaväe- ja teenistusrelvadele ning nende laskemoonale, sõjaliste relvade veole ja teenuse osutamisele, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti;
9) Kaitseliidu relvale ja selle laskemoonale, kui käesolev seadus või Kaitseliidu seadus ei sätesta teisiti;
10) ametirelvale ja selle laskemoonale, mida kannab relvastatud pardasaatja või teise riigi pädeva asutuse ametnik, kes on kaasatud politsei või tolli tegevusse välislepingu või Euroopa Liidu õigusakti alusel, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 31 sätestatud juhul;
11) riigi omandis olevale relvale ja laskemoonale, mida riiklik ekspertiisiasutus kasutab ekspertiiside tegemiseks, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 101 sätestatud juhul.
(2) Käesoleva seaduse 8. ja 81. peatükki ei kohaldata teises riigis laskekõlbmatuks muudetud tulirelvale, mis on toodud käesolevas seaduses sätestatud laskekõlbmatusnõuetele vastavuse tuvastamisele.
1) sõjaväerelv - relv, mis on põhiliselt ette nähtud Kaitseväele ja Kaitseliidule lahingutegevuseks ning Kaitseväele, Kaitseliidule ja Kaitseministeeriumi valitsemisalas olevatele asutustele teenistusülesannete täitmiseks. Omaduste poolest loetakse sõjaväerelvaks ja selle laskemoonaks üksnes käesoleva seadusega kehtestatud tingimustele vastav eriohtlikkusega tulirelv ja laskemoon;
2) teenistusrelv - relv, mis on seadusega ette nähtud avalikku võimu teostavatele valitsusasutustele, kohaliku omavalitsuse organitele ja asutustele ning kohtutele teenistusülesannete täitmise tagamiseks ning sisekaitselisele rakenduskõrgkoolile õppetööks ja vastava teenistusülesande täitmiseks. Omaduste poolest loetakse teenistusrelvaks ja selle laskemoonaks üksnes käesoleva seadusega tsiviilkäibes keelatud relv ja laskemoon, välja arvatud eriohtlikkusega relvad ja laskemoon ning tulirelv, millel puudub valmistaja markeering;
3) tsiviilrelv - relv, mis on põhiliselt ette nähtud jahipidamiseks, vastava spordialaga tegelemiseks või turvalisuse tagamiseks;
4) sõjaline relv - relv strateegilise kauba seaduse § 2 lõike 3 tähenduses.
§ 31. Relvastatud pardasaatja ja teise riigi ametniku ametirelvad ja nende laskemoon
(1) Teise riigi pädeva asutuse ametnikule, kes on kaasatud politsei või tolli tegevusse välislepingu või Euroopa Liidu õigusakti alusel, on lubatud järgmised ametirelva liigid:
(31) Relvastatud pardasaatja ja teise riigi ametniku ametirelva ja laskemoona võib Eestisse sisse tuua kavatsusega sama kaup muutmata kujul tagasi viia üksnes vastava Eesti ametiasutuse teatise alusel.
(4) Relvastatud pardasaatja ja teise riigi pädeva asutuse ametnik võib ametirelva kasutada üksnes juhul, kui esineb oht ametniku või teise inimese elule. Relva on keelatud kasutada lapse, vanuri ja ilmsete raseduse tunnustega naise vastu, välja arvatud nendepoolse relvastatud ründe või grupiviisilise ründe tõrjumiseks või tõkestamiseks või nende relvitustamiseks.
(5) Relvastatud pardasaatja ja teise riigi pädeva asutuse ametniku ametirelva alaliigid ning teise riigi pädeva asutuse ametniku ametirelva ja selle laskemoona käitlemise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(2) Alates pärandi vastuvõtmise päevast kolme kuu jooksul on pärijal õigus:
(4) Sundvõõrandamisele kuuluva relva ja laskemoona eest väljamakstava hüvitise arvestamise ja maksmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(5) Sundvõõrandatud relva ja laskemoona realiseerimise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(2) Alates jagatud varale omandiõiguse tekkimise päevast kolme kuu jooksul on omanikul õigus:
1) esitada avaldus omandatud relva kohta relvaloa saamiseks;
2) esitada taotlus relva laskekõlbmatuks muutmiseks või käesoleva seaduse alusel kehtestatud laskekõlbmatusnõuetele vastavuse tuvastamiseks;
3) võõrandada relv ja laskemoon kolme kuu jooksul käesoleva seadusega kehtestatud korras.
(4) Alates leitud varale omandiõiguse tekkimisest kolme kuu jooksul on omanikul õigus:
1) esitada taotlus omandatud relva kohta relvaloa saamiseks;
2) esitada taotlus omandatud relva laskekõlbmatuks muutmiseks või käesoleva seaduse alusel kehtestatud laskekõlbmatusnõuetele vastavuse tuvastamiseks;
3) võõrandada relv ja laskemoon käesoleva seadusega kehtestatud korras.
1) tulirelv - relv, mis on ette nähtud objekti tabamiseks või kahjustamiseks lendkehaga, mille suunatud väljalaskmiseks kasutatakse püssirohtu;
(3) Piiramata tsiviilkäibega relvale ja laskemoonale laieneb käesolev seadus üksnes käesoleva paragrahvi lõigete 4-9 ning käesoleva seaduse § 10 lõike 1 ja § 28 lõike 2 osas.
(8) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 6nimetatud külmrelva võib ohutust tagades kanda ja kasutada ajaloolise kultuuri-, võitlus- või sporditraditsiooni järgimiseks ning traditsioone järgiva võitluse imiteerimiseks.
(11) Tulirelva oluliste osadena käsitatakse ka käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud osade lõpuni töötlemata toorikuid ja nõuetele mittevastavalt laskekõlbmatuks muudetud osasid, samuti muid esemeid, mida on võimalik nende valmistamismaterjali või konstruktsiooni ära kasutades üldlevinud tehniliste vahendite või tööriistadega töödelda, ümber ehitada või kohandada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud osaks.
(1) Relva ja laskemoona tüübikinnituse (edaspidi tüübikinnitus) käigus tehakse kindlaks relva- või padrunimudeli või tulirelva olulise osa tsiviilkäibesse lubatavus ja määratakse kasutusvaldkond, lähtudes käesoleva seaduse §-dest 3 ja 25.
(7) Käesoleva paragrahvi lõike 6 punktides 2-4 nimetatud erinevuste puudumisel loetakse erineva pikkuse või erinevast materjalist padrunikestaga sileraudse püssi padrunid samaks padrunimudeliks ja -modifikatsiooniks.
(8) Huvitatud isiku taotlusel tehakse tüübikinnitus relva või laskemoona Eestisse sissetoomisel, Eestis valmistamisel, teisest kasutusvaldkonnast ületoomisel, samuti pärast relva ümberehitamist.
(1) Kollektsiooni asutada ja pidada sooviv füüsiline või juriidiline isik esitab vastava avalduse Politsei- ja Piirivalveametile. Avalduses näidatakse kollektsioneerimise eesmärk, kollektsioneeritavate relvade ja padrunite liik ning nende hoiutingimused. Avaldusele lisab füüsiline isik käesoleva seaduse § 35 lõike 2 punktides 2-5, juriidiline isik aga käesoleva seaduse § 37 lõike 2 punktides 2-5 nimetatud dokumendid.
1) vähemalt 18-aastane isik - sporditulirelva, pneumo-, heit- ja külmrelva, välja arvatud kumminui, vastava spordialaga tegelemiseks, jahitulirelva jahipidamiseks, gaasirelva ja sileraudset püssi turvalisuse tagamiseks (enese ja vara kaitseks);
2) vähemalt 21-aastane isik - kõiki käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud relvi samadel otstarvetel ja kombineeritud või vintraudset püssi, püstolit või revolvrit turvalisuse tagamiseks.
(3) Jahitulirelv on jahipidamiseks ette nähtud sileraudne püss, vintraudne püss, kombineeritud püss, püstol ja revolver. Jahipidamiseks ette nähtud sileraudsel, vintraudsel ja kombineeritud püssil peab olema kergesti lülitatav kaitseriiv. Isik võib jahitulirelva soetada, seda omada ja vallata tingimusel, et tal on jahitunnistus.
(1) Politsei- ja Piirivalveamet väljastab relvaloa ametniku suulise otsuse alusel isikule:
1) kes on Politsei- ja Piirivalveametile esitanud käesoleva seaduse § 35 lõikes 2 sätestatud dokumendid;
2) kelle suhtes ei ole tuvastatud käesoleva seaduse § 36 lõikes 1 ja lõikes 4 sätestatud relvaloa andmist välistavaid asjaolusid;
3) kes on sooritanud käesoleva seaduse § 35 lõikes 5 sätestatud eksami.
(21) Füüsilise isiku relvaloale kantakse isiku registreeritud relv ja temale lubatud relva liik tulenevalt käesoleva seaduse § 11 punktidest 1-5 ja § 12 lõike 1 punktidest 1-3.
(7) Relvaloa kehtivusaeg on kuni viis aastat. Relvaloa kehtivusaeg ei saa olla pikem kui isikule väljastatud tervisetõendi kehtivusaeg. Paralleelrelvaloa kehtivus on piiratud relvaomaniku relvaloa kehtivusega ja paralleelrelvaluba kaotab kehtivuse relvaomaniku relvaloa kehtetuks tunnistamise korral või relvaomaniku taotluse puhul. Sellisel juhul on isikul õigus paralleelrelvaluba vahetada relvaloa vastu.
(9) Isikule, keda seaduses sätestatud korras on autasustatud nimelise tulirelvaga, antakse nimelise relva relvaluba ilma kehtivusaega määramata.
(5) Soetamisloa või relvaloa võib väljastada isikule, kes on sooritanud relva soetamist, registreerimist, hoidmist, kandmist, võõrandamist ja seaduslikku kasutamist reguleerivate õigusaktide nõuete tundmise ning laskevigastuse korral kannatanule esmaabi andmise eksami. Tulirelva relvaloa või soetamisloa taotlemise korral tuleb sooritada eksami käigus taotletava tulirelva tundmise test ning käsitsemise katse vastavalt taotletava tulirelva liigile tulenevalt käesoleva seaduse § 12 lõike 1 punktidest 1-3. Eksamitulemus kehtib üks aasta alates eksami sooritamise päevast.
(52) Enne käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud eksami sooritamist peab isik tasuma riigilõivu.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud eksami läbiviimise korra, relva käsitsemise ning laskeoskuse eksami ning soetamisloa ja relvaloa andmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(7) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 ja lõikes 5 sätestatud nõuded ei laiene:
1) politseiametnikule, vanglaametnikule ja tegevväelasele, kellel on teenistus- või sõjaväerelva kandmise õigus ja kes vastab politsei-, vangla- või tegevteenistusse asumisel esitatavatele tervisenõuetele;
2) abipolitseinikule, kellele on antud abipolitseiniku seaduse §-s 12 sätestatud alusel ja korras tulirelva kandmise õigus ning kes vastab abipolitseinikuks asumisel esitatavatele tervisenõuetele;
3) Kaitseliidu tegevliikmele, kellel on Kaitseliidu relva kandmise luba ning kellel on käesoleva seaduse §-s 351 sätestatud kehtiv tervisetõend;
4) käesoleva seaduse § 30 lõigetes 1, 3 ja 5 nimetatud isikule.
(71) Käesoleva paragrahvi lõike 7 punktides 1-3 nimetatud isikutele väljastatakse käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1, 2 ja 4 sätestatud dokumentide, relva kandmise õiguse olemasolu tõendava dokumendi ja tervisetõendi või tervisenõuetele vastavuse kohta ametiasutuse kinnituse esitamisel otsus soetamisloa või relvaloa andmise kohta ametniku suulise otsuse alusel. Tervisenõuetele vastavust kinnitavas dokumendis peab olema märgitud selle kehtivusaeg.
(8) Relvaloa omaja ei pea relvaloa kehtivuse ajal järgmise sama liiki relva soetamisel läbima tervisekontrolli ega sooritama uut eksamit. Lähtuvalt relva pikkusest ja relvaraua pikkusest peab relvaloa omaja teist liiki tulirelva soetamisel sooritama relva käsitsemise ning laskeoskuse eksami.
(9) Enne käesoleva paragrahvi lõikes 8 nimetatud relva käsitsemise ning laskeoskuse eksami sooritamist peab isik tasuma riigilõivu.
(1) Soetamisloa ja relvaloa taotleja peab läbima tervisekontrolli, mille eesmärk on teha kindlaks tal käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punktides 1-3 nimetatud tervisehäirete puudumine.
(11) Tervisekontrolli peab läbima kõige varem kolm kuud enne soetamisloa taotlemist või enne relvaloa taotlemist juhul, kui eelnevalt ei tule soetamisluba taotleda.
(21) Tervisetõend kehtib kuni viis aastat.
(4) Soetamisloa ja relvaloa taotleja tervisekontrolli korra, loa andmist välistavate tervisehäirete loetelu ning tervisetõendi sisu ja vormi nõuded kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
14) on väärteomenetluse korras karistatud ajateenistuse kohustuse eiramise või õppekogunemise eiramise eest;
15) ei täida lapse ülalpidamise kohustust.
(11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 15 kohaldatakse, kui isiku suhtes on jõustunud täitemenetluse seadustiku § 1772 lõike 1 punkti 3 ja lõike 2 alusel tehtud kohtumäärus.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 6, 7, 11, 111 ja 14 sätestatud keeld ei laiene isikule, kelle karistusandmed on kustutatud karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt, ning käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 15 sätestatud keeld lõpetatakse, kui isiku suhtes on jõustunud täitemenetluse seadustiku § 1775 lõike 1 alusel tehtud kohtumäärus.
(21) Kui relvaluba või soetamisluba taotletakse turvateenuse osutamiseks Eesti riigilippu kandval ja Eesti kohtu juures asuvasse laevakinnistusraamatusse kantud laeval, peab taotleja esitama käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 7 sätestatu asemel valvatava laeva nime, laeva registrinumbri, laeva omaniku nime, laeva omaniku isiku- või registrikoodi, kontaktisiku nime ja telefoninumbri ning laeva kapteni nime ja telefoninumbri.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 4 sätestatud nõue ei laiene käesoleva seaduse § 35 lõike 7 punktides 1 ja 2 nimetatud isikule relva kandmise õigust tõendava dokumendi ja tervisetõendi või tervisenõuetele vastavuse kohta ametiasutuse kinnituse esitamisel. Tervisenõuetele vastavust kinnitavas dokumendis peab olema märgitud selle kehtivusaeg.
1) relvaloa või relvakandmisloa kehtivuse lõppemise korral - vähemalt üks kuu enne kehtivuse lõppemist;
2) relvaloa või relvakandmisloa kõlbmatuks muutumise korral - vahetult pärast loa kõlbmatuks muutumist;
3) relva, relvaloa või relvakandmisloa omaja andmete või relvahoidla asukoha muutumise korral - seitsme tööpäeva jooksul andmete või asukoha muutumisest arvates;
4) relvaloa, relvakandmisloa või relva kaotsimineku või hävimise korral - seitsme tööpäeva jooksul käesoleva seaduse § 43 lõikes 5 sätestatud otsuse kättesaamisest arvates;
5) paralleelrelvaloa või relvakandmisloa vahetamise korral relvaloa vastu - kolme kuu jooksul loa kehtivuse lõppemise päevast arvates.
(14) Isiku relvaloa kehtivus peatub, kui tema suhtes on jõustunud täitemenetluse seadustiku § 1772 lõike 1 punkti 3 alusel tehtud kohtumäärus.
(21) Täitemenetluse seadustiku § 1772 lõike 1 punktis 3 sätestatud relvaloa kehtivuse peatatus lõpeb, kui isiku suhtes on jõustunud täitemenetluse seadustiku § 1775 lõike 1 alusel tehtud kohtumäärus.
2) loa omaja ei vasta enam käesoleva seadusega kehtestatud nõuetele või kui esineb käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punktis 1-7, 9 või 10 või § 40 lõikes 1 nimetatud asjaolu;
10) [kehtetu - RT I, 04.03.2015, 5 - jõust. 01.04.2015]
(6) Käeoleva paragrahvi lõiget 5 ei kohaldata täitemenetluse seadustiku § 1772 lõike 1 punkti 3 alusel relvaloa ja soetamisloa kehtivuse peatamisel või täitemenetluse seadustiku § 1775 lõike 1 alusel relvaloa ja soetamisloa kehtivuse peatatuse lõpetamisel.
(1) Füüsiline isik peab hoidma relva hoiukohas, mis asub isiku elukohas või tema määratud aadressil asuvas hoiukohas, mis on kooskõlastatud Politsei- ja Piirivalveametiga.
(5) [Kehtetu - RT I, 04.03.2015, 5 - jõust. 01.04.2015]
(6) Jahitulirelva ja jahiseaduse § 27 lõike 1 mõistes jahivibuna kasutatava sportvibu kandmist jahil reguleerib jahiseadus ja selle alusel väljaantud õigusaktid.
(5) Relva kaotamisest, hävimisest või muul viisil valdusest väljaminekust on relva kandev töötaja või laskespordiorganisatsiooni liige kohustatud viivitamata teatama politseile ja relva väljastanud isikule või asutusele.
(2) Laskespordiorganisatsiooni nimele registreeritud relva väljastamisele ja tagastamisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 52 lõigetes 1-4 ja 6 sätestatud korda ja tingimusi.
8. peatükk RELVA JA LASKEMOONA VEDU NING EUROOPA LIIDU VÄLISEST RIIGIST EESTISSE JA EESTIST EUROOPA LIIDU VÄLISESSE RIIKI TOIMETAMINE
§ 59. Relva, selle olulise osa ja laskemoona sisseveo, väljaveo ja ajutise väljaveo termin ning eriloa nõue
(1) Käesolevas seaduses mõistetakse relva, selle olulise osa ja laskemoona sisseveona nende Euroopa Liidu välisest riigist Eestisse toimetamist ja väljaveona nende Eestist Euroopa Liidu välisesse riiki toimetamist.
(2) Käesolevas seaduses mõistetakse relva, selle olulise osa ja laskemoona ajutise väljaveona Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 258/2012, millega rakendatakse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade ja laskemoona ebaseaduslikku valmistamist ja nendega ebaseaduslikku kauplemist tõkestava ÜRO protokolli (ÜRO tulirelvade protokoll) artiklit 10 ning kehtestatakse tulirelvade, nende osade ja laskemoona ekspordilubade andmise menetlus ning importi ja transiiti käsitlevad meetmed (ELT L 94, 30.03.2012, lk 1-15), artikli 2 lõikes 11 sätestatud ajutist eksporti, mis ei ületa 24 kuud.
(3) Relva, selle olulise osa ja osa ning laskemoona sissevedu, väljavedu ja ajutine väljavedu toimub käesoleva seaduse, tolliseaduse, strateegilise kauba seaduse ning kultuuriväärtuste väljaveo, ekspordi ja sisseveo seaduse ning nende alusel kehtestatud õigusaktidega kehtestatud korras.
(4) Tsiviilrelva, selle olulise osa ja laskemoona võib käesoleva seaduse kohaselt sisse ja ajutiselt välja vedada üksnes eriloa alusel. Eriloa väljastab seda taotlevale isikule Politsei- ja Piirivalveamet.
(5) Eriloa väljastamise ja vormistamise korra, eriloa alusel Eestisse sisse- ja Eestist ajutiselt väljaveetavate relvade, tulirelva olulise osa ja laskemoona nomenklatuuri ning eriloa vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(6) Sõjalise relva sissevedu ning tsiviilrelva, sõjalise relva ja tsiviilkäibes keelatud relva, selle olulise osa või osa ning laskemoona väljavedu, transiit ja teenuse osutamine toimub strateegilise kauba seadusega kehtestatud korras, välja arvatud käesoleva seaduse § 60 lõigetes 4-7 sätestatud juhtudel.
(7) Politsei- ja Piirivalveamet saadab kolme tööpäeva jooksul teate relva ajutise väljaveo kohta sihtriigi pädevale asutusele.
§ 591. Relvade ja laskemoona ajutiseks väljaveoks lubatud kogused
Relvade ja laskemoona ajutisel väljaveol peab arvesse võtma Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 258/2012, millega rakendatakse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade ja laskemoona ebaseaduslikku valmistamist ja nendega ebaseaduslikku kauplemist tõkestava ÜRO protokolli (ÜRO tulirelvade protokoll) artiklit 10 ning kehtestatakse tulirelvade, nende osade ja laskemoona ekspordilubade andmise menetlus ning importi ja transiiti käsitlevad meetmed, artiklis 9 sätestatud koguseid.
§ 60. Relva, selle olulise osa ja laskemoona sissevedu ja ajutine väljavedu
(1) Relva, selle olulise osa ja laskemoona võib sisse vedada käesoleva seaduse § 59 lõikes 4 nimetatud eriloa alusel relvade, tulirelva osade või laskemoona valmistamiseks, relvade, tulirelva osade või laskemoona müügiks või relvade ja tulirelva osade ümbertegemise ja parandamise teenuse osutamiseks.
(2) Füüsiline või juriidiline isik võib relva, selle olulise osa või laskemoona oma tarbeks Eestisse sisse vedada, kui tal on vastava relva või selle olulise osa soetamisluba ja käesoleva seaduse § 59 lõikes 4 nimetatud eriluba.
(3) Lubatud on ainult sellise relva, selle olulise osa ja laskemoona sissevedu, mille tüübikinnitusega tsiviilrelvaks tunnistatud mudel või modifikatsioon on kantud teenistus- ja tsiviilrelvade registrisse.
(4) Füüsiline isik võib enda nimele registreeritud relva, selle olulise osa ja laskemoona välja vedada spordivõistlusel või õppusel osalemiseks, jahipidamiseks ja muudeks samalaadseteks üritusteks, kui tal on käesoleva seaduse § 59 lõikes 4 nimetatud eriluba. Relv ja selle oluline osa peab olema loal märgitud tähtajaks Eestisse sisse veetud.
(5) Välisriigi füüsiline või juriidiline isik võib enda nimele registreeritud relva, selle olulise osa ja laskemoona Eestisse sisse vedada spordivõistlusel või õppusel osalemiseks, jahipidamiseks ja muudeks samalaadseteks üritusteks, kui tal on käesoleva seaduse § 59 lõikes 4 nimetatud eriluba. Sisseveetud relv ja selle oluline osa peab olema loal märgitud tähtajaks Eestist välja veetud.
(6) Füüsiline või juriidiline isik võib oma nimele registreeritud relva või käesoleva seaduse § 30 lõikes 3 sätestatud soetamisloa alusel soetatud relva, mis ei ole sõjaline relv strateegilise kauba seaduse tähenduses, selle olulise osa ning laskemoona Eestist ajutiselt välja vedada, kui tal on käesoleva seaduse § 59 lõikes 4 nimetatud eriluba. Eriloa väljastamisel võib konsulteerida strateegilise kauba komisjoniga.
(7) Diplomaatilise või konsulaaresinduse töötaja, kes on välisriigi kodanik, ning välisriigi ametliku delegatsiooni või diplomaatilise tava kohaselt sellega võrdsustatud delegatsiooni koosseisu kuuluv välisriigi kodanik ja teda saatev isik võivad kodakondsusjärgses riigis registreeritud relva, selle olulise osa ning relva juurde kuuluva laskemoona Eestisse sisse ja Eestist välja vedada Välisministeeriumi taotlusel antava käesoleva seaduse § 59 lõikes 4 nimetatud eriloa alusel.
§ 62. Relva, selle olulise osa ja laskemoona sisseveo ja ajutise väljaveo tingimused
(1) Relva, selle olulise osa ja laskemoona võib sisse ja ajutiselt välja vedada rahvusvaheliseks liiklemiseks avatud piiripunktide kaudu, kus toll on alaliselt kohal.
(2) Sisseveetava relva, selle olulise osa ja laskemoona vastavust nõuetele kontrollib piiripunktis Maksu- ja Tolliamet, kes nende nõuetele vastavuse korral teeb sellekohase märke eriloale. Relva, selle olulise osa või laskemoona mittevastavuse korral kehtestatud nõuetele koostatakse akt, kus märgitakse puudused, mille tõttu on sissevedu keelatud.
(3) Relv, selle oluline osa ja laskemoon peavad olema saatedokumentide ja loa alusel täpselt identifitseeritavad. Nomenklatuur ei tohi erineda loal märgitud nomenklatuurist ning kogus ei tohi ületada loal märgitud kogust.
(4) Sisseveetaval tulirelval ja selle olulisel osal peab olema nõuetekohane markeering. Registreeritud tulirelva markeering peab vastama eriloal märgitule.
(5) Ilma käesoleva seaduse § 59 lõikes 4 nimetatud eriloata piiripunkti toimetatud relv, selle oluline osa ja laskemoon peetakse kinni kuni asjaolude selgitamiseni. Kinnipeetud relva, selle olulise osa ja laskemoona säilimise ning nõuetekohase hoidmise tagab toll.
81. peatükk TULIRELVADE JA LASKEMOONA EDASITOIMETAMINE EUROOPA LIIDUS NING EUROOPA LIIDU VÄLISESSE RIIKI
§ 621. Tulirelvade ja laskemoona Euroopa Liidus ning Euroopa Liidu välisesse riiki edasitoimetamise üldine kord
(1) Euroopa Liidu territooriumil tulirelva ja laskemoona edasitoimetamise aluseks on Euroopa tulirelvapass, millesse on vajaduse korral kantud riigi pädeva asutuse luba reisida ühest liikmesriigist teise Euroopa tulirelvapassis nimetatud tulirelva ning sellele tulirelvale mõeldud laskemoonaga.
(11) Tulirelva ja laskemoona edasitoimetamisele Euroopa Liidu välisesse riiki, millele kohaldub nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiiv 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (EÜT L 256, 13.09.1991, lk 51-58; ELT eriväljaanne 13/11, lk 3-10), kohaldatakse käesolevas peatükis kehtestatud korda tulirelvade ja laskemoona Euroopa Liidus edasitoimetamise kohta.
(1) Relvade ja laskemoona teisest Euroopa Liidu liikmesriigist Eestisse toimetamise aluseks on järgmised Euroopa Liidus kasutusel olevad tunnustatud relvade ja laskemoona veo dokumendid:
1) tulirelvade Euroopa Liidus edasitoimetamise eelluba (edaspidi eelluba);
2) tulirelvade Euroopa Liidus edasitoimetamise luba (edaspidi luba) või
3) tulirelvade Euroopa Liidus edasitoimetamise deklaratsioon (edaspidi deklaratsioon).
1) relva, tulirelva olulise osa, tulirelva lisaseadise või laskemoona müük;
11) relva, tulirelva olulise osa, tulirelva lisaseadise või laskemoona valmistamine;
11. peatükk RELVADE JA LASKEMOONA VALMISTAMINE, MARKEERIMINE, MÜÜK, PARANDAMINE, ÜMBERTEGEMINE, LASKEKÕLBMATUKS MUUTMINE NING LASKEKÕLBMATUSNÕUETELE VASTAVUSE TUVASTAMINE, LAMMUTAMINE JA HÄVITAMINE
(1) Tegevusloa alusel relvi, tulirelva olulisi osi, tulirelva lisaseadiseid ja laskemoona valmistav või müüv isik on kohustatud pidama eraldi arvestust relvade, tulirelva oluliste osade, helisummutite, lasersihikute ja laskemoona kohta.
(1) Relva laskekõlbmatuks muutmine toimub tulirelva olulise osa mehaanilise töötlemise teel, mille tulemusena relv kaotab lasu sooritamise võime.
(3) Relva laskekõlbmatusnõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(31) [Kehtetu - RT I, 04.03.2015, 5 - jõust. 01.04.2015]
(4) [Kehtetu - RT I, 04.03.2015, 5 - jõust. 01.04.2015]
§ 781. Laskekõlbmatusnõuetele vastavuse tuvastamine
(1) Teises riigis laskekõlbmatuks muudetud relv peab vastama käesoleva seaduse § 78 lõike 3 alusel kehtestatud laskekõlbmatusnõuetele.
(2) Teises riigis laskekõlbmatuks muudetud relva Eestisse toomisest teavitab isik Politsei- ja Piirivalveametit kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis enne relva Eestisse toomist. Politsei- ja Piirivalveametile esitatakse Eestisse toodava teises riigis laskekõlbmatuks muudetud relva kohta järgmised andmed:
1) omaniku või valdaja andmed, sealhulgas füüsilise isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood, elukoht ja telefoninumber, juriidilise isiku puhul nimi, registrikood või registreerimisnumber, aadress ja telefoninumber;
2) relva liik ja markeering;
3) teises riigis laskekõlbmatu relva kohta välja antud tõendi koopia selle olemasolul;
4) transpordi viis ja eeldatav Eestisse toomise aeg.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 4 nimetatud andmete muutumisest on isik kohustatud viivitamata teavitama Politsei- ja Piirivalveametit.
(4) Teises riigis laskekõlbmatuks muudetud relva Eestisse toonud isik peab esitama taotluse Politsei- ja Piirivalveametile relva laskekõlbmatusnõuetele vastavuse tuvastamiseks 30 päeva jooksul relva Eestisse toomisest arvates.
(5) Teises riigis laskekõlbmatuks muudetud relva laskekõlbmatusnõuetele vastavuse tuvastamiseks annab relvaomaniku või -valdaja taotlusel loa Politsei- ja Piirivalveamet. Loale kohaldatakse käesoleva seaduse § 80 lõigetes 4 ja 6-8 sätestatud nõudeid.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud loa taotlemisel esitab isik Politsei- ja Piirivalveametile järgmised andmed ja dokumendid:
3) teises riigis laskekõlbmatu relva kohta välja antud tõendi koopia selle olemasolul.
(7) Relva vastavust laskekõlbmatusnõuetele kontrollib relva parandamise või ümbertegemise tegevusluba omav isik.
(8) Kui relva parandamise või ümbertegemise tegevusluba omav isik tuvastab, et teises riigis laskekõlbmatuks muudetud relv vastab osaliselt laskekõlbmatusnõuetele, võib relva omanik taotleda käesoleva seaduse §-s 80 sätestatud relva võõrandamise, ümbertegemise, laskekõlbmatuks muutmise ja lammutamise luba.
(9) Kui relva parandamise või ümbertegemise tegevusluba omav isik tuvastab, et teises riigis laskekõlbmatuks muudetud relv on laskekõlbmatuks muudetud muul viisil kui käesoleva seaduse § 78 lõike 3 alusel kehtestatud korras ning selle kohta on teises riigis välja antud laskekõlbmatust kinnitav dokument, mis on kooskõlastatud Politsei- ja Piirivalveametiga, võib relva parandamise või ümbertegemise tegevusluba omav isik tunnistada relva laskekõlbmatuks.
§ 782. Relva laskekõlbmatuks tunnistamine
(1) Relva tunnistab laskekõlbmatuks pärast relva laskekõlbmatuks muutmist või laskekõlbmatusnõuetele vastavuse tuvastamist relva parandamise või ümbertegemise tegevusluba omav isik.
(2) Relva laskekõlbmatuks tunnistamisel väljastatakse laskekõlbmatust kinnitav tunnistus, mille vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Relva laskekõlbmatust kinnitava tunnistuse koopia edastab relva parandamise või ümbertegemise tegevusluba omav isik Politsei- ja Piirivalveametile kolme tööpäeva jooksul tunnistuse väljastamisest arvates.
(21) Päritud, leitud, ühisomandis olnud või teises riigis laskekõlbmatuks muudetud relva korral märgitakse loa taotlemise avalduses:
2) nõudma relva ümbertegemiseks, laskekõlbmatuks muutmiseks või lammutamiseks toonud isikult isikut tõendava dokumendi ja relvaloa esitamist koos relva ümbertegemise, laskekõlbmatuks muutmise või lammutamise loaga ning laskekõlbmatusnõuetele vastavuse tuvastamiseks toonud isikult isikut tõendava dokumendi ning relva laskekõlbmatuks muutmise tehnilistele nõuetele vastavuse tuvastamise loa esitamist;
3) teatama ümbertehtud või lammutatud relva ja selle omaniku või valdaja andmed Politsei- ja Piirivalveametile kolme tööpäeva jooksul relva ümbertegemisest või lammutamisest arvates;
31) teatama laskekõlbmatuks muudetud relva või relva, mille vastavus laskekõlbmatusnõuetele on tuvastatud, omaniku või valdaja andmed ning edastama laskekõlbmatust kinnitava tunnistuse koopia Politsei- ja Piirivalveametile kolme tööpäeva jooksul relva laskekõlbmatuks muutmisest või käesoleva seaduse §-s 782 nimetatud tunnistuse kättesaamisest arvates;
5) teatama relva vastuvõtmisest ümbertegemiseks, laskekõlbmatuks muutmiseks, lammutamiseks või laskekõlbmatusnõuetele vastavuse tuvastamiseks Politsei- ja Piirivalveametile kolme tööpäeva jooksul relva vastuvõtmise päevast arvates.
(2) Keelatud on vastu võtta relva isikult, kes ei esita isikut tõendavat dokumenti ja nõutavat luba.
§ 82. Parandamisele, ümbertegemisele, laskekõlbmatuks muutmisele ja laskekõlbmatusnõuetele vastavuse tuvastamisele toodud relvade arvestus
(1) Relvade parandamise ja ümbertegemise tegevusluba omav isik on kohustatud pidama parandamisele, ümbertegemisele, laskekõlbmatuks muutmisele ja laskekõlbmatusnõuetele vastavuse tuvastamisele toodud relvade, samuti relvade parandamiseks ja ümbertegemiseks vajalike tulirelva oluliste osade arvestust.
(5) Tegevusloa lõppemisel või kehtetuks tunnistamisel on relvade parandamise ja ümbertegemise tegevusluba omav isik kohustatud relvaraamatu üle andma politseile hiljemalt tegevusloa kehtivuse viimasel päeval.
1) sundvõõrandatud relv ja laskemoon, mida ei ole võimalik muul viisil realiseerida;
3) kohtu otsuse alusel konfiskeeritud ning hävitamisele kuuluvad relvad ja laskemoon;
4) Politsei- ja Piirivalveametile või Kaitsepolitseiametile isiku toodud ebaseaduslik relv ja laskemoon, mille ebaseaduslikus käitlemises on kriminaalmenetlus jäetud alustamata kriminaalmenetluse seadustiku § 199 lõike 1 punkti 7 või lõike 2 alusel;
5) muu relv ja laskemoon seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga kehtestatud korras.
(41) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 1 nimetatud relva ja laskemoona hävitamise korraldab Politsei- ja Piirivalveamet.
(42) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud relva ja laskemoona hävitamise korraldab kohtuotsuse alusel määratud ametiasutus või ametiasutus, kelle valduses relv ja laskemoon on.
(43) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 4 nimetatud relva ja laskemoona hävitamise korraldab Politsei- ja Piirivalveamet või Kaitsepolitseiamet.
(7) Relv ja laskemoon hävitatakse ametiasutuse peadirektori volitatud ametniku juuresolekul. Hävitamise juurde võib kutsuda relvaomaniku või -valdaja, samuti muu ametiasutuse esindaja.
(8) Relva ja laskemoona hävitamise kohta koostatakse akt, milles näidatakse relva või laskemoona liik, mark, mudel, kaliiber, relva markeering (selle olemasolu korral), laskemoona kogus, hävitamise koht, kuupäev ja moodus. Akt koostatakse kahes eksemplaris, millest üks köidetakse relvatoimikusse, teine antakse relvaomanikule või -valdajale. Aktile kirjutavad alla relva või laskemoona hävitamise juures viibinud isikud.
§ 891. Relva, tulirelva olulise osa või laskemoona käitlemise nõuete ning nende arvestuse ja registreerimise korra või nõuetele mittevastava laskekõlbmatu relva käitlemise nõuete rikkumine
(1) Relva, tulirelva olulise osa või laskemoona kandmise, hoidmise, üleandmise, valmistamise, ümbertegemise, parandamise, müümise, laenutamise, veo või käitlemise muude nõuete või nende arvestuse või registreerimise korra või nõuetele mittevastava laskekõlbmatu relva käitlemise nõuete rikkumise eest -
(1) Elektrišokirelva või tsiviilkäibes keelatud külmrelva valmistamise, soetamise, omamise, hoidmise, müümise, kandmise, edasitoimetamise, vedamise või muu ebaseadusliku käitlemise eest -
(1) Gaasi- pneumo-, heit- või külmrelva, välja arvatud tsiviilkäibes keelatud külmrelv, ebaseadusliku valmistamise, ümbertegemise, soetamise, omamise, müümise, kandmise, edasitoimetamise või muu ebaseadusliku käitlemise eest -
(1) Relva või laskemoona ettenähtud tähtaja jooksul politseile üleandmata jätmise eest isiku poolt, kelle relvasoetamisloa või relvaloa kehtivus on lõppenud, peatatud või kehtetuks tunnistatud, samuti relva või laskemoona ettenähtud tähtaja jooksul omanikule üleandmata jätmise eest isiku poolt, kelle paralleelrelvaloa kehtivus on lõppenud, peatatud või kehtetuks tunnistatud, -
(2) Relva või laskemoona ettenähtud tähtaja jooksul politseile üleandmata jätmise eest juriidilise isiku poolt, kelle relvasoetamisloa või relvaloa kehtivus on lõppenud, peatatud või kehtetuks tunnistatud, -
(1) Relvasoetamisloa, relvaloa või paralleelrelvaloa, mille kehtivus on lõppenud, peatatud või kehtetuks tunnistatud, ettenähtud tähtaja jooksul politseile või omanikule tagastamata jätmise eest -
(2) Juriidilise isiku poolt relvasoetamisloa või relvaloa, mille kehtivus on lõppenud, peatatud või kehtetuks tunnistatud, ettenähtud tähtaja jooksul politseile tagastamata jätmise eest -
Relva ja laskemoona kandmise eest alkoholijoobes või narkootilise või psühhotroopse aine mõju all -
Relva või laskemoona kandmise eest avalikul üritusel isiku poolt, kelle ülesandeks ei ole avalikul üritusel teenistus- või tööülesannete täitmine, -
Relvaloa, paralleelrelvaloa, relvakandmisloa või relva kollektsioneerimisloa väljaandmise korra rikkumise eest neid väljaandva ametiisiku poolt -
§ 8913. Laskemoona ebaolulises koguses käitlemine
Tulirelva laskemoona ebaolulises koguses ebaseadusliku käitlemise eest või gaasirelvapadrunite ebaseadusliku käitlemise eest -
Politsei- ja Piirivalveamet või kohus võib kohaldada §-des 891-894, 8910, 8911 ja 8913 sätestatud väärtegude toimepanemise vahetuks objektiks olnud aine või eseme konfiskeerimist vastavalt karistusseadustiku §-le 83.
(2) Käesoleva seaduse §-des 891-895 ja 8910-8913 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Politsei- ja Piirivalveamet.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud relva registreerimiseks tuleb politseiasutusele esitada avaldus, milles on kirjas relva nimetus, liik ja number (mittestandardse relva puhul aga selle kirjeldus) ning relva saamise asjaolud. Relva registreerimisel ei rakendata käesoleva seaduse § 33 lõigetes 1-4 sätestatut.
(7) Enne käesoleva seaduse jõustumist antud relvaluba käesoleva seaduse § 19 lõike 1 punktides 2-4 nimetatud pneumo-, külm- või heitrelvale kehtib loal märgitud kehtivusaja lõpuni.
§ 92. - § 97. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
1 Nõukogu direktiiv 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (EÜT L 256, 13.09.1991, lk 51-58), muudetud direktiiviga 2008/51/EÜ (ELT L 179, 08.07.2008, lk 5-11).


Meremeeste registri asutamise, pidamise ja likvideerimise kord – Riigi Teataja
Meremeeste registri asutamise, pidamise ja likvideerimise kord
Meremeeste registri asutamise, pidamise ja likvideerimise kord - sisukord
1 MEREMEESTE REGISTRI ASUTAMINE
§ 3 Reguleerimisala
§ 41 Registriandmete kaitse ja registri pidamise nõuded
§ 5 Andmesubjekt
§ 6 Andmesubjekti isikuandmete töötlemine
§ 7 Haldusmenetluse seaduse kohaldamine
§ 8 Registri ülesehitus
§ 9 Digitaalne registripäevik
§ 10 Digitaalne andmebaas ja andmete ristkasutus
§ 11 Registrikaart ja aruanne
§ 12 Alusdokumentide säilitamine
§ 13 Registri pidaja
§ 14 Registri pidamise keel
§ 15 Registrisse kantavate andmete õiguslik režiim
§ 16 Andmete registrisse kandmise aluseks olevad alusdokumendid
§ 17 Registrile andmete esitajad
§ 18 Andmete registrile esitamise kord
§ 19 Registri alusdokumentide hoidmine
§ 20 Registri digitaalse andmebaasi hoidmine
§ 21 Meremehe isikuandmete säilitamine digitaalses andmebaasis
§ 22 Ebaõigete andmete parandamine ja sellest informeerimine
3 JUURDEPÄÄS REGISTRI ANDMETELE
§ 23 Registriandmetega tutvumise õigus
§ 24 Registri andmetele juurdepääsu korraldamine
§ 25 Meremehe õigus tutvuda enda kohta käivate isikuandmetega
§ 26 Turvameetmed registri pidamiseks
4 JÄRELEVALVE, KONTROLL, FINANTSEERIMINE JA LIKVIDEERIMINE
§ 27 Järelevalve ja kontrolli teostamine
§ 28 Finantseerimine
§ 29 Likvideerimine
RT I, 13.01.2017, 15
Vastu võetud 10.01.2003 nr 1
RTL 2003, 9, 97
09.01.2017 RT I, 13.01.2017, 5 16.01.2017
Määrus kehtestatakse «Meresõiduohutuse seaduse» § 29 lõike 2 alusel ja kooskõlas «Meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooniga, 1978».
[RT I, 13.01.2017, 5 - jõust. 16.01.2017]
1. peatükk MEREMEESTE REGISTRI ASUTAMINE
(1) Käesoleva määrusega asutatakse andmekogu ametliku nimetusega «Meremeeste register» (edaspidi register).
(2) Registri nimi inglise keeles: «Estonian Seafarers Register».
Registri pidamise eesmärk on meremehe kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide ja tervisetõendi andmete ning munsterdamise ja muude meremehe kohta käivate andmete registreerimine ja töötlemine ning nende andmete üle arvestuse pidamine.
§ 3. Reguleerimisala
Käesoleva määrusega reguleeritakse registrisse kantavate andmete koosseis ja sätestatakse registrisse andmete kandmise, muutmise ja registrist andmete väljastamise ning registri üle järelevalve teostamise kord.
Registri vastutavaks ja volitatud töötlejaks on Veeteede Amet.
§ 41. Registriandmete kaitse ja registri pidamise nõuded
(1) Vastutav ja volitatud töötleja tagavad registriandmete tervikluse, käideldavuse ja konfidentsiaalsuse.
(2) Vastutav ja volitatud töötleja tagavad registri pidamise ning registris sisalduvate andmete töötlemise, kaitse, säilimise ja arhiveerimise.
(3) Andmekogu saab andmeid teistest andmekogudest seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks vastavalt kokkuleppele nende andmekogude vastutavate töötlejatega.
(4) Registriandmete turbeaste on keskmine (M) ja registri turvaklass on K2T2S1.
§ 5. Andmesubjekt
Andmesubjektiks on:
1) Eesti kodanikust meremees;
2) Eestis elamisloa või elamisõiguse alusel elav välismaalasest, Euroopa Liidu kodanikust või kodakondsuseta isikust meremees;
3) isik, kes on läbinud koolituse Eestis tegutsevas või tegutsenud mereõppeasutuses.
§ 6. Andmesubjekti isikuandmete töötlemine
[Kehtetu – RT I, 13.01.2017, 5 - jõust. 16.01.2017]
§ 7. Haldusmenetluse seaduse kohaldamine
Käesolevas määruses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse «Haldusmenetluse seaduse» sätteid, arvestades käesoleva määruse erisusi.
§ 8. Registri ülesehitus
1) [kehtetu – RT I, 13.01.2017, 5 - jõust. 16.01.2017]
2) digitaalne andmebaas, mis koosneb digitaalsetest registrikaartidest;
3) alusdokumendid.
(2) [Kehtetu – RT I, 13.01.2017, 5 - jõust. 16.01.2017]
(3) Registrit peetakse ühetasandilise digitaalse andmekoguna.
§ 9. Digitaalne registripäevik
§ 10. Digitaalne andmebaas ja andmete ristkasutus
(1) Registri digitaalsesse andmebaasi kantakse meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni kohaselt meremehe kohta järgmised andmed:
1) ees- ja perekonnanimi, isikukood või sünniaeg, kodakondsus ning kontaktaadress ja -telefon;
2) andmed eriharidust tõendavate diplomite ja tunnistuste kohta;
3) andmed tööalast ja tasemekoolitust tõendavate diplomite ja tunnistuste kohta;
4) andmed meresõidudiplomi või -kutsetunnistuse ning kinnituslehe ja soodusloa kohta;
5) teenistusraamatu või meresõidutunnistuse andmed;
6) munsterdamise andmed;
7) tervisetõendi andmed.
§ 11. Registrikaart ja aruanne
(1) Registrikaart on ühe meremehe isikuandmetest moodustatud andmekogum.
(2) Registrikaardile kantakse registrikaardi number, meremehe isikuandmed ja teised käesoleva määruse § 10 lõikes 1 sätestatud andmed.
(3) Registrikaardi numbriks on meremehe isikukood.
(4) Aruanne on registrikaartidele kantud andmete valimi alusel moodustatud andmekogum.
§ 12. Alusdokumentide säilitamine
Alusdokumente säilitatakse Veeteede Ameti arhiivis 25 aastat.
§ 13. Registri pidaja
§ 14. Registri pidamise keel
(2) Digitaalses andmebaasis võib paralleelselt eesti keelega kasutada ka inglise keelt.
(3) Dokumendid, mis ei ole eesti või inglise keeles, esitatakse registri volitatud töötlejale koos notari kinnitatud või vandetõlgi tõlgitud eestikeelse tõlkega.
§ 15. Registrisse kantavate andmete õiguslik režiim
§ 16. Andmete registrisse kandmise aluseks olevad alusdokumendid
Registrisse kantavate andmete alusdokumentideks on järgmised dokumendid:
2) meremehe isikut tõendav dokument isikut tõendavate dokumentide seaduse tähenduses, kuhu on kantud isiku kodakondsus;
3) meremehe haridust ja tööalase- või tasemekoolituse läbimist tõendavad dokumendid;
4) meresõidudiplom- või kutsetunnistus;
5) kinnitusleht;
6) soodusluba;
7) teenistusraamat või meresõidutunnistus;
8) munsterdamise dokumendid;
9) tervisetõend.
§ 17. Registrile andmete esitajad
Registrile andmete esitaja on meremees, mereõppeasutus, reeder ning riigi- ja tervishoiuasutus.
§ 18. Andmete registrile esitamise kord
(1) Andmed esitatakse registrile volitatud töötleja kinnitatud vormide ja juhiste kohaselt.
§ 19. Registri alusdokumentide hoidmine
§ 20. Registri digitaalse andmebaasi hoidmine
Registri digitaalset andmebaasi hoitakse Veeteede Ameti serveril sellele kehtestatud turvanõuete kohaselt.
§ 21. Meremehe isikuandmete säilitamine digitaalses andmebaasis
Meremehe isikuandmeid säilitatakse digitaalses andmebaasis 75 aastat.
§ 22. Ebaõigete andmete parandamine ja sellest informeerimine
(3) Registris ebaõigete andmete ilmnemise korral sulgeb volitatud töötleja juurdepääsu ebaõigetele andmetele kuni nende parandamiseni. Volitatud töötleja on kohustatud kolme tööpäeva jooksul pärast õigete andmete saamist need registris parandama.
3. peatükk JUURDEPÄÄS REGISTRI ANDMETELE
§ 23. Registriandmetega tutvumise õigus
(1) Andmesubjektil on õigus tutvuda enda kohta registris säilitatavate andmetega.
(2) Reederile, mehitamisfirmale ja välisriigi mereadministratsioonile ning muule huvitatud isikule on lubatud juurdepääs järgmistele isikuandmetele:
1) meremehe ees- ja perekonnanimi;
2) meremehe sünnikuupäev;
3) meresõidudiplomi või -kutsetunnistuse andmed;
4) kinnituslehe andmed;
5) soodustusluba;
6) täienduskoolituste tunnistused;
7) tervisetõendi kehtivusaeg.
(3) Registriandmetega tutvumise huvi tuleb põhjendada. Huvi põhjendatuse otsustab volitatud töötleja.
§ 24. Registri andmetele juurdepääsu korraldamine
(1) Registrist statistiliste väljavõtete saamiseks esitab füüsiline või juriidiline isik registri volitatud töötlejale kirjaliku taotluse, milles on ära näidatud soovitud andmed ja nende kasutamise otstarve ning isiku nimi või asutuse nimetus, kellele andmed esitada.
(2) Registri volitatud töötleja peab registrist isikuandmete väljastamise üle arvestust elektroonilises arhiivis, kuhu ta kannab registrist väljastatud andmefailid koos väljastamise aja ning andmete saaja kohta käiva infoga. Andmete saamiseks esitatud kirjalikud taotlused registreeritakse.
(3) Registrist väljastatakse andmeid elektrooniliselt vastavalt andmete taotleja soovile ja tehnilistele võimalustele.
(4) [Kehtetu – RT I, 13.01.2017, 5 - jõust. 16.01.2017]
(5) [Kehtetu – RT I, 13.01.2017, 5 - jõust. 16.01.2017]
(6) [Kehtetu – RT I, 13.01.2017, 5 - jõust. 16.01.2017]
§ 25. Meremehe õigus tutvuda enda kohta käivate isikuandmetega
§ 26. Turvameetmed registri pidamiseks
(1) Registri töötlemise seadmeid hoitakse lukustatud ruumides, kuhu on sissepääs ametijuhendiga selleks volitatud isikutel.
4. peatükk JÄRELEVALVE, KONTROLL, FINANTSEERIMINE JA LIKVIDEERIMINE
§ 27. Järelevalve ja kontrolli teostamine
(1) Teenistuslikku järelevalvet registri haldamise üle teostab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium. Riiklikku järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse üle teostab Andmekaitse Inspektsioon.
(3) Registri pidamisel tekkinud puuduste ilmnemisel on registri volitatud töötleja kohustatud likvideerima järelevalve korras avastatud puudused ettekirjutuses määratud tähtajaks.
§ 28. Finantseerimine
Registri pidamist finantseeritakse riigieelarvest volitatud töötleja eelarverealt.
§ 29. Likvideerimine
Registri likvideerimine toimub seadusega sätestatud korras.


Tõstamaa vallavara valitsemise korra kehtestamine – Riigi Teataja
Tõstamaa vallavara valitsemise korra kehtestamine
Tõstamaa vallavara valitsemise korra kehtestamine - sisukord
§ 2 Vallavaramõiste
§ 4 Vallavara valduse muutmine
§ 8 Ostueesõiguse teostamine
§ 9 Pärandi või kingitud asja vastuvõtmine
§ 10 Laenu või muu rahalise kohustuse võtmine
§ 12 Vallavara kasutusse andmine otsustuskorras
§ 14 Enampakkumisest osavõtjad
§ 20 Kasutusse antud vallavarale tehtud kulutused
§ 21 Üüri- või rendilepingu ja tasuta kasutamise lepingu lõppemine ja pikenemine
§ 27 Müügihinna määramine
§ 35 Vallavara mahakandmine
§ 36 Nõuete hindamine ja nõudest loobumine
RT IV, 09.11.2012, 68
Vastu võetud 30.11.2007 nr 46
25.04.2008 01.05.2008
12.12.2008 18.12.2008
03.12.2010 01.01.2011
Määrus kehtestatakse «Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse» § 22 lõike 1 punkti 6 ja § 34 lõike 2 alusel.
(1) Käesolev kord sätestab Tõstamaa valla omandis oleva vara (edaspidi vallavara) valdamise, kasutamise ja käsutamise üldised alused.
(2) Käesolev kord ei reguleeri Tõstamaa vallale kuuluvate eluruumide kasutusse andmist.
(3) Vallavara valdamine on selle vara üle tegeliku võimu teostamine, samuti reaalservituudi teostamine.
(4) Vallavara kasutamine on selle vara omaduste igasugune tarbimine vara füüsilist vormi muutmata.
(5) Vallavara käsutamine on vara õigusliku seisundi muutmine, samuti tema tulevase juriidilise staatuse määramine võõrandamise või täieliku ärakasutamise teel.
§ 2. Vallavaramõiste
(1) Vallavaraks käesoleva korra tähenduses on Tõstamaa valla (edaspidi vald) omandis olevad kinnis- ja vallasasjad ning rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused.
(2) Vallavara kasutamisest ja käsutamisest saadav tulu ning varalised õigused kuuluvad vallale, kui seadusest, valla õigusaktist või lepingust ei tulene teisiti.
(1) Vallavara valdajad on vallavalitsus või vallavalitsuse hallatavad asutused vastavalt vara otstarbele ja valla või vallavalitsuse hallatava asutuse põhimääruses sätestatud ülesannetele ning kolmandad isikud vastava lepingu alusel.
(2) Vallavara valdajad on kohustatud vallavara majandama heaperemehelikult ning tagama vara säilimise, korrashoiu ja sihipärase kasutamise.
(3) Vallavara valdava asutuse juht määrab vallavara eest materiaalselt vastutava isiku. Kui vallavara eest materiaalselt vastutavat isikut ei ole määratud, on selle vallavara eest materiaalselt vastutav vallavara valdava asutuse juht.
§ 4. Vallavara valduse muutmine
(1) Vallavara jaotuse valdajate vahel ja üleandmise ühelt teisele otsustab vallavalitsus, lähtudes sellest, milline vara on vajalik valdaja põhimäärusjärgsete ülesannete täitmiseks.
(2) Vallavara üleandmine ja vastuvõtmine ühelt valdajalt teisele toimub kirjaliku akti alusel, mille koostab vara üleandja. Akti märgitakse andmed üleandja ja vastuvõtja, üleandmise aja, vara koosseisu, seisukorra ja bilansilise väärtuse kohta. Üleandmise-vastuvõtmise akt koostatakse kolmes eksemplaris, millest üks jääb üleandjale, üks vastuvõtjale ja üks vallavalitsuse raamatupidamisele.
Vallavara arvestus toimub vastavalt valla raamatupidamise sise-eeskirjale.
(1) Asja ostmise, teenuse või ehitustöö tellimise (edaspidi valla avara omandamine) otsustab:
2) vallavalitsuse hallatava asutuse juht jooksva aasta eelarve kuludes ettenähtud vahendite piires, kui vara hind ei ületa 6400 eurot ja vallavara omandamine on vajalik nimetatud vallavara valdaja korrapärase tegevuse tagamiseks;
(Muudetud Tõstamaa Vallavolikogu 03.12.2010 määrusega nr 9 – jõustub 01.01.2011)
(2) Vallavara omandamisel käesoleva paragrahvi alusel tuleb tagada konkurentsi korral erinevate pakkumuste võrdlemise teel parima võimaliku hinna ja kvaliteedi suhe ning rahaliste vahendite säästlik ja otstarbekas kasutamine.
(3) Vallavara omandamise lepingu sõlmib vallavalitsus. Kui vallavara omandamine kuulub vallavalitsuse hallatava asutuse pädevusse vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 1 punktile 2, sõlmib vara omandamise lepingu vastav hallatav asutus.
(2) Kui hankelepinguga võetakse vallale rahalisi kohustusi, mis ei ole tagatud jooksva aasta eelarvega või kui pakkumismenetluse tulemusel sõlmitakse hankeleping tähtajaga üle ühe eelarveaasta, kiidab hankelepingu sõlmimise heaks vallavolikogu, kinnitades vastava rahalise kohustuse.
§ 8. Ostueesõiguse teostamine
Ostueesõiguse kasutamise või sellest loobumise otsustab vallavalitsus. Kui ostueesõiguse kasutamisel võetakse vallale rahalisi kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarve kuludes, annab loa ostueesõiguse kasutamiseks vallavolikogu.
§ 9. Pärandi või kingitud asja vastuvõtmine
Vallale pärandi või kingitud asja vastuvõtmise otsustab vallavalitsus. Kui vara pärandatakse või kingitakse vallale ilmselt suuremate kohustustega kui on asjaga kaasnevad varalised õigused, otsustab vara vastuvõtmise või sellest loobumise vallavolikogu.
§ 10. Laenu või muu rahalise kohustuse võtmine
(2) Käesolevas korras sätestatut ei kohaldata mitteeluruumide lühiajalisel kasutusse andmisel ühekordsete ürituste (näitus, etendus, kontsert, spordivõistlus, treening, koosviibimine, jne) läbiviimiseks, samuti mitteeluruumide muudel tunnitasu alusel kasutusse andmise juhtudel. Sellistel puhkudel rakendatakse vallavalitsuse poolt kehtestatud hindu.
2) vallavara väärtus ületab 64000 eurot;
(Muudetud Tõstamaa Vallavolikogu 03.12.2010 määrusega nr 9 – jõustus 01.01.2011)
(4) Vallavara kasutusse andmise otsustab vallavalitsus, kui:
1) vallavara antakse kasutusse tähtajaga kuni kümme aastat või tähtajatult;
2) vallavara väärtus ei ületa 64000 eurot;
3) kasutusse antakse vallavalitsuse hallatava asutuse valduses olevat vallasvara.
(5) Vallavara teistele isikutele kasutusse andmise tähtajad on:
1) vallasasja puhul mitte üle kümne aasta;
2) kinnisasja puhul mitte üle 25 aasta, v.a. juhul, kui pikem tähtaeg tuleneb seadusest või pikemaks tähtajaks kasutusse andmine on avalikes huvides.
(6) Vallavara antakse kasutusse tähtajatult seaduses ettenähtud juhul või kui on tõenäoline, et vallavara on vallale tulevikus vaja muuks otstarbeks või kui muul põhjusel on vaja jätta vallale võimalus leping omal äranägemisel lõpetada.
§ 12. Vallavara kasutusse andmine otsustuskorras
7) muudel juhtudel vastavalt volikogu otsusele.
(2) Kasutusse andmise otsustamisel käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 6 sätestatud alusel peab vallavalitsus arvestama eelkõige järgmiste asjaoludega:
3) üürile või rendile andmise otstarbekus samale üürnikule või rentnikule olemasolevas turusituatsioonis, sealhulgas teiste isikute huvi selle vallavara kasutamise vastu.
(3) Vallavara otsustuskorras kasutusse andmisel määrab tasu suuruse vallavara kasutusse andmise otsustaja, kui tasu suurus ei ole kindlaks määratud kehtestatud tariifidega.
(4) Vallavara kasutamise tasu suuruse määramisel peab vallavalitsus arvestama samas piirkonnas samal otstarbel ja seisukorras ning samadel tingimustel kasutatavate üüri- või rendipindade tasumäärasid.
(5) Kehtetu (Tõstamaa Vallavolikogu 25.04.2008 määrus nr 64 – jõustus 01.05.2008)
(1) Enampakkumise korraldamise varale kasutaja leidmiseks otsustab organ, mis on pädev otsustama vallavara kasutusse andmist.
(2) Enampakkumine viiakse läbi avaliku suulise või kirjaliku pakkumisena.
(3) Enampakkumise korraldamise otsus, enampakkumise läbiviimine ja enampakkumise tulemuste kinnitamine on osaks vallavara kasutusse andmise otsuse ja kasutuslepingu sõlmimise ettevalmistamisest ning ei ole aluseks vallavara kasutusse andmisega seonduvate tsiviilõiguslike õiguste ja huvide tekkimisele. Enampakkumisel osalemisega seotud kulutusi osalejatele ei hüvitata.
(4) Pakkumise korraldamise otsustaja määrab pakkumise korraldamise otsuses kindlaks:
2) vallavara kasutusse andmise tähtaja;
3) üüri või rendi alghinna (tasu vallavara kasutamise ühe kuu eest);
4) osavõtutasu ja tagatise suuruse;
(5) Enampakkumise korraldaja on vallavalitsus.
(6) Enampakkumise ettevalmistamisel vallavalitsus:
1) moodustab korraldusega vähemalt 3-liikmelise komisjoni, nimetab nende hulgast komisjoni esimehe ning komisjoni sekretäri;
2) määrab kindlaks enampakkumise läbiviimise tingimused, mida ei ole määratud enampakkumise korraldamise otsustaja poolt (enampakkumise toimumise aeg, pakkumiste esitamise aeg, esindusõiguse tõendamise nõuded, osavõtutasu maksmise ja pakkumise tagatise andmise tõendamise nõuded, suulise enampakkumise samm, jms);
3) avaldab vähemalt 15 tööpäeva enne enampakkumise toimumist enampakkumise kohta teate maakondlikus ajalehes ning vajadusel teatades pakkumisest ka muudel viisidel.
(7) Enampakkumise teates tuleb märkida:
1) kasutusse antav vallavara (vallavara nimetus, asukoht või muud tunnused);
3) käesoleva paragrahvi lõikest 4 tulenevad andmed;
(8) Pärast enampakkumise teate avaldamist tagab vallavalitsus ebampakkumisel osalemisest huvitatud isikutele informatsiooni kättesaadavuse kasutusse antava vallavara, enampakkumise läbiviimise korra ja sõlmitava kasutuslepingu tingimuste kohta ning võimaluse tutvuda kasutusse antava vallavaraga.
§ 14. Enampakkumisest osavõtjad
(2) Enne pakkumiste alustamist annavad pakkujana registreerunud isikud allkirja selle kohta, et nad on teadlikud enampakkumise tingimustest ning esitavad dokumendid osavõtutasu ja tagatisraha tasumise kohta. Pakkujaid, kes keelduvad allkirja andmisest või ei esita dokumente osavõtutasu ja tagatisraha tasumise kohta või kes kuuluvad eeskirja paragrahvi 14 lõikes 2 nimetatud isikute ringi, enampakkumisest osa võtta ei lubata.
2) kuulutab välja enampakkumise alghinna ja enampakkumise sammu suuruse (summa, mille võrra on võimalik pakkumisi suurendada);
(6) Pakkumist alustatakse pärast enampakkumise juhataja esimest haamrilööki. Pakkumisi alustatakse alghinnast. Pakkuja annab enampakkumise juhatajale märku registreerimisnumbri tõstmisega ning teatab pakkumise suuruse pärast seda, kui ta on saanud enampakkumise juhatajalt vastava loa. Pakkumise alustamisel tähendab pakkumise tegemine alghinna pakkumist, selle järgselt eelnevast pakkumisest enampakkumise sammu võrra suurema pakkumise tegemist. Pakkumise tegemisel teatab enampakkumise juhataja osaleja numbri ja pakkumise suuruse. Kõik pakkumised fikseeritakse pakkumiste lehel, mis on enampakkumise protokolli lahutamatuks osaks.
(7) Pakkumine kuulutatakse suulise enampakkumise läbiviija poolt lõppenuks pärast kõrgeima pakkumise kolmekordset teatamist.
(8) Enampakkumise protokollile kirjutavad alla kõik kohalviibinud komisjoni liikmed. Enampakkumisest osavõtjatel on õigus enampakkumise protokolliga tutvuda ja esitada protokolli ning enampakkumisega seonduva kohta kirjalikult märkusi või kaebusi kolme tööpäeva jooksul arvates enampakkumise toimumisest.
(9) Osaleja, kelle pakutud hind osutus kõrgeimaks, annab enampakkumise protokolli allkirja selle kohta, et ta kohustub võtma vallavara kasutusse enampakkumiseks esitatud tingimustel ja pakutud hinnaga ning et ta on teadlik käesoleva korra paragrahvi 13 lõikest 3 ja nõustub, et vallal tekivad vallavara kasutusse andmisega seonduvad kohustused enampakkumise tulemuste põhjal antava haldusakti alusel sõlmitavast kasutuslepingust. Osaleja, kes keeldub allkirja andmast, kaotab võimaluse kasutuslepingu sõlmimiseks ja tema pakkumise tagatis realiseeritakse. Sellise keeldumise korral annab allkirja ja keeldumise korral allub märgitud sanktsioonile suuruselt eelmise pakkumise teinud osaleja. Kui kõik pakkumisi teinud osalejad keelduvad, loeb komisjon enampakkumise nurjunuks.
6) pakkumise tegemise kuupäev;
(3) Pakkumised, mis ei ole esitatud tähtaegselt või ei vasta lõigetes 1 ja 2 nimetatud nõuetele, enampakkumises ei osale, välja arvatud juhul, kui enampakkumise komisjon on tuvastanud, et tegemist ei ole sisulise kõrvalekaldumisega pakkumise kohta esitatud nõuetest.
(4) Pakkumiste kinnised ümbrikud registreeritakse vastavalt nende saabumise järjekorrale kuupäevaliselt ja kellaajaliselt vallakantseleis.
(7) Pakkumiste avamise kohta koostatakse protokoll. Protokolli kantakse pakkuja nimi ja pakutud summa. Protokollile kirjutavad alla kõik kohalviibinud komisjoni liikmed. Kõigil pakkujatel on õigus ise või esindajate kaudu osaleda pakkumiste avamisel ning tutvuda pakkumiste avamise protokolliga paragrahvi 15 lõikes 8 sätestatud korras.
(8) Kui kirjaliku pakkumise korral on pakkumised võrdsed, annab enampakkumise komisjon võrdse pakkumise teinud pakkujatele õiguse esitada uus kirjalik pakkumine viie tööpäeva jooksul. Uus pakkumine ei või olla väiksem juba tehtud pakkumisest. Kui pakkujad ei esita kindlaksmääratud ajaks uut pakkumist, tunnistab komisjon enampakkumine nurjunuks.
(2) Enampakkumise tulemuste kinnitamine või kinnitamata jätmine peab toimuma hiljemalt 15tööpäeva jooksul enampakkumise toimumisest.
(8) Enampakkumises osalejaile, kellele ei laiene käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatu, tagastatakse tagatisraha kolme tööpäeva jooksul arvates enampakkumiste tulemuste kohta protokolli koostamisest. Osavõtutasu ei tagastata. Osavõtutasu arvel katab enampakkumise korraldaja enampakkumise ettevalmistamise ja korraldamisega seotud kulud.
(10) Kui enampakkumise komisjon tunnistab enampakkumise nurjunuks käesoleva korra paragrahvi 15 lõikes 3 sätestatud alustel, on komisjonil õigus korraldada samadel tingimustel kuni kaks uut enampakkumist.
(11) Kui enampakkumine on nurjunud, enampakkumise tulemusi ei kinnitata või võitjaga lepingut ei sõlmita, tunnistab vallavalitsus enampakkumise menetluse lõppenuks ning otsustab, kas korralda uus enampakkumine, anda vara kasutusse otsustuskorras või käsutada seda muul viisil.
(4) Vallavara kasutusse andmine eelläbirääkimistega pakkumise korras toimub käesoleva korra paragrahvides 13 - 16 sätestatud korras arvestades järgmisi erisusi:
2) eelläbirääkimistega pakkumise teates märgitakse lisaks käesoleva eeskirja paragrahvi 13 lõikes 7 nimetatud andmetele ära eelläbirääkimistega pakkumise lisatingimused ning pakkumise võitja väljaselgitamise alused;
(1) Üüri- või rendilepingu muutmise otsustab vallavalitsus
(2) Vallavara allkasutusse andmiseks annab nõusoleku vallavalitsus .
§ 20. Kasutusse antud vallavarale tehtud kulutused
§ 21. Üüri- või rendilepingu ja tasuta kasutamise lepingu lõppemine ja pikenemine
(1) Üüri- või rendileping ja tasuta kasutamise leping lõpeb seaduses või lepinguga ettenähtud juhtudel. Üüri- või rendilepingu ja tasuta kasutamise lepingu lõppemise otsustab vallavalitsus.
(2) Üüri- või rendilepingu pikenemise otsustab vallavalitsus.
1) võõrandatava vara turuväärtus ületab 64 000 eurot;
2) võõrandatav vara on kinnisasi;
3) vara võõrandatakse enampakkumiseta ning selle vara turuväärtus ületab 3 200 eurot;
4) tegemist on valla osalusega äriühingute aktsiate või osadega või rahaliste õiguste ja kohustustega.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata juhtudel otsustab vallavara võõrandamise vallavalitsus.
(3) Vallavara võõrandamise lepingu, asjaõiguslepingu ja hüpoteegi seadmise lepingu sõlmib vallavalitsus. Järelmaksuga müügi korral sätestatakse lepingus selle täitmise tagatised.
(1) Vallavara võõrandamine otsustuskorras otsustab:
1) kinnisvara, aktsiate ja osade puhul, samuti vallasvara puhul väärtusega üle 3 200 euro vallavolikogu vallavalitsuse ettepanekul;
(2) Kehtetu alates 01.05.2008
(1) Vallavara müük enampakkumise korras toimub käesoleva korra paragrahvides 13–17 sätestatud korras arvestades järgmisi erisusi:
2) enampakkumise teates märgitakse lisaks käesoleva korra paragrahvi 13 lõikes 7 nimetatud andmetele müüdava vara ostjale üleandmise kord, ostuhinna tasumise kord ja tähtajad ning ostuhinna järelmaksuga tasumisel müügilepingu täitmise tagatised. Käesolevas punktis nimetatud andmeid võib mitte avaldada, kuid sellisel juhul peab kuulutus sisaldama enampakkumise tingimustega tutvumiseks ettenähtud kohta ja aega;
5) müügileping sõlmitakse ühe kuu jooksul arvates enampakkumise tulemuste kinnitamise korralduse teatavakstegemisest. Mõjuvatel põhjustel võib müügilepingu sõlmimine toimuda käesoleva punkti esimeses lauses sätestatust pikema tähtaja jooksul, kuid mitte rohkem kui kolm kuud arvates enampakkumise tulemuste kinnitamise korralduse teatavakstegemisest. Kui müügilepingut ei sõlmita, tunnistab vallavalitsus enampakkumismenetluse lõppenuks ning otsustab vallavara edasise käsutamise.
(4) Vallavara müük eelläbirääkimistega pakkumise korras toimub käesoleva eeskirja paragrahvides 13 - 16 sätestatud korras arvestades järgmisi erisusi:
2) eelläbirääkimistega pakkumise kuulutusse märgitakse lisaks eeskirja paragrahvi 13 lõikes 7 ja paragrahvi 25 lõike 1 punktis 2 nimetatud andmetele ära eelläbirääkimistega pakkumise lisatingimused ning pakkumise võitja väljaselgitamise alused;
10) müügileping sõlmitakse ühe kuu jooksul arvates eelläbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamise korralduse teatavakstegemisest. Mõjuvatel põhjustel võib müügilepingu sõlmimine toimuda käesoleva punkti esimeses lauses sätestatust pikema tähtaja jooksul, kuid mitte rohkem kui kolm kuud arvates eelläbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamise korralduse teatavakstegemisest. Kui müügilepingut ei sõlmita, tunnistab vallavalitsus eelläbirääkimistega pakkumismenetluse lõppenuks ning otsustab vallavara edasise käsutamise.
§ 27. Müügihinna määramine
(2) . Kehtetu alates 01.05.2008.a.
(2) Valla omandis olevale kinnisasjale seatakse reaalservituut, reaalkoormatis või ostueesõigus vallavalitsuse poolt. Vallavara koormamise lepingu, vajadusel ka asjaõiguslepingu sõlmib vallavalitsus.
(1) Hoonestusõigus seatakse hoonestamata või hoonestatud munitsipaalmaale.
(Muudetud Tõstamaa Vallavolikogu 12.12.2008 määrusega nr 73- jõustus 18.12.2008)
(2) Hoonestusõigust võib seada enampakkumise või otsustuskorras või muul seadusest tuleneval juhul. Hoonestusõiguse seadmine otsustuskorras võib toimuda:
(Muudetud Tõstamaa Vallavolikogu 12.12.2008 määrusega nr 73 – jõustus 18.12.2008)
1) vallavalitsus, kui see toimub munitsipaalmaal asuva ehitise omaniku kasuks;
(4) Hoonestusõiguse seadmisel ei või hoonestusõiguse tähtaeg olla üle viiekümne aasta, v.a juhud mil hoonestaja peab hoonestusõiguse lepingu kohaselt teostama kinnisasjal või selle abil teatud töid valla huvides, mille tähtaeg ületab viiskümmend aastat. Hoonestusõiguse tähtaeg ei või siiski ületada üheksakümmend üheksat aastat.
(5) Hoonestusõiguse seadmise lepingu sõlmimise otsustab vallavalitsus.
(2) Hoonestusõiguse seadmine enampakkumise korras toimub käesoleva eeskirja paragrahvides 13 (lg 7) – 16 sätestatud korras arvestades järgmisi erisusi:
2) enampakkumise kuulutuses märgitakse lisaks eeskirja paragrahvi 13 lõikes 7 nimetatud andmetele hoonestusõiguse tähtaeg ning hoonestamise tingimused ja tähtaeg;
(2) Ehitise omaniku kasuks hoonestusõiguse seadmisel lähtutakse käesoleva eeskirja paragrahvide 31–33 sätetest.
§ 35. Vallavara mahakandmine
1) kui vara on muutunud kasutamiskõlbmatuks ning selle võõrandamine ei ole võimalik;
(2) Vallavara mahakandmise aluse tekkimisel on vallavara valdaja kohustatud koostama akti, milles näidatakse mahakandmisele kuuluva vara täpne koosseis ja bilansiline maksumus ning puudujäägi korral ka tarvitusele võetud meetmed.
(4) Vallavara mahakandmine toimub vastavalt kehtivale seadusandlusele ja valla raamatupidamise sise-eeskirja alusel.
§ 36. Nõuete hindamine ja nõudest loobumine
(3) Kui vallavara hulka kuuluv nõue osutub lootusetuks või nõude aluseks olevad dokumendid on puudulikud, võib nõude esitamisest, hagist või sissenõude pöördumisest loobumise otsustada:
1) vallavolikogu, kui nõue ületab 6400 eurot;
2) vallavalitsus, kui nõue on kuni 6 400 eurot.
(4) Vallavalitsusel on õigus sõlmida võlgnikuga kokkuleppeid nõude vähendamiseks, kui see on konkreetseid asjaolusid arvestades põhjendatud ja vallale kasulik.


Maksuseaduste muudatused 2014. aastal - Prindivaade - EML - Maksumaksja portaal
Maksuseaduste muudatused 2014. aastal
Kuupäev 30.12.2013 8:52:50 | Rubriik: EML
Vt ka Olulisemad maksumäärad aastatel 2007-2014
Riigikogus 22. mail 2013 vastu võetud ja põhiosas 01.07.2013 jõustunud seadusega tehti järgmisi muudatusi:
· Maksuvõla puudumise tõend antakse 10 eurost väiksema võla puhul (varem 15 eurot)
· Maksuvõla avalikustamise korral lisatakse sellele ka info võla tekkimise aja kohta
· Maksuvaba käibe vabatahtliku maksustamise (KMS § 16 lg 3) kohta maksuhaldurile esitatud kirjalikus teavituses märgitud andmed ei ole enam maksusaladusega kaitstud, mis võimaldab näiteks kinnisvara ostjal või üürnikul kontrollida käibemaksu lisamise õigsust
· Muudetud on dokumentide kättetoimetamise reegleid, mh täpsustatud elektroonilise kättetoimetamise korda (MKS §-d 531 ja 54)
· Maksu määramise aegumistähtaega (tahtliku seaduserikkumise korral) lühendati kuuelt aastalt viiele (MKS § 98)
· Maksuvõla sundtäitmise aegumistähtaega lühendati seitsmelt aastalt viiele, muudeti ka aegumise katkemise reegleid (MKS § 132, muudatus jõustus 01.01.2014)
Maksukorralduse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus
Seaduseelnõu 414 SE menetlusinfo
Riigikogus 23. jaanuaril 2013 vastu võetud seadusemuudatuse kohaselt muutuvad alates 01.01.2014 lepinguliste investeerimisfondide maksustamise reeglid. Sellega seoses tehti ka täpsustavaid muudatusi seltsingute ja ühisuste maksustamise üldistesse sätetesse.
· Kui seltsingul või muul sarnasel ühendusel ei ole oma asukohariigi seaduste kohaselt tulumaksuga maksustamisel juriidilise isiku staatust siis kehtib nn transparentsuse põhimõte, mille kohaselt omistatakse ühenduse tulud selle liikmetele (TuMS § 18 lg 4, § 29 lg 11). Eesti residendist füüsiline isik deklareerib nii kodumaisest kui välismaisest ühendusest saadud tulu talle kuuluvas osas Eestis maksustatava tuluna. Kui ühendusele tehakse väljamakse, millelt tuleb Eestis tulumaksu kinni pidada või maksukohustust deklareerida, siis tuleb väljamakse jagada ühenduse liikmete vahel või peab iga ühenduse liige esitama tuludeklaratsiooni.
· Erikord kehtib lepingulise investeerimisfondi kohta (TuMS § 18 lg 5). Osakuomanik ei maksa tulumaksu fondi arvestuslikult kasumilt, vaid maksustatakse ainult fondist saadud väljamaksed või osaku võõrandamisest saadud kasu. Mitteresidendist osakuomanik maksab Eestis tulumaksu ainult siis, kui investeerimisfondi vara koosnes peamiselt Eestist asuvast kinnisvarast (TuMS § 29 lg 4 punktid 5 ja 6, § 29 lg 7).
· Lepinguline investeerimisfond muudetakse iseseisvaks maksumaksjaks Eestist saadud kinnisvaratulu osas (TuMS §-d 312-316). Muudatuse eesmärk oli tagada kooskõla Euroopa Liidu õigusega ning maksustada kinnisvaratulu ühtsete reeglite alusel sõltumata sellest, kas fondivalitseja asub Eestis või välismaal. Kinnisvaratulu hulka kuuluvad: kasu Eestis asuva kinnisasja võõrandamisest, tulu Eestis asuva kinnisvara üürile või rendile andmisest või piiratud asjaõigustega koormamisest ning teisest investeerimisfondist saadud intressitulu, kui selle fondi varast enamuse moodustab Eestis asuv kinnisvara. Renditulu ja intresside puhul hakatakse rakendama ka tulumaksu kinnipidamist. Lisatud on ka rida sätteid võimaliku topeltmaksustamise vältimiseks.
· Lõpetatakse intresside maksustamine mitteresidendi tuluna (TuMS § 29 lg 7). Edaspidi saab maksustada vaid seotud isikute vahelisi tehinguid siirdehinna sätete alusel (vt TuMS § 50 lg 4). Sellega muudatusega seoses muutub 2014. aastal ka vorm INF 12 ning sellel ei pea enam deklareerima mitteresidendist juriidilistele isikutele makstud intresse.
Seaduseelnõu 275 SE menetlusinfo
Riigikogus 5. detsembril 2013 vastu võetud seaduse kohaselt on pensioni maksuvaba osa suurus alates 01.01.2014 varasema 2304 euro asemel 2520 eurot aastas (210 eurot kuus).
Sama seadusega tunnistatakse alates 01.01.2015 kehtetuks tulumaksuseaduse üleminekusätted (§ 60 ja § 61 lõiked 27-28). Ettevõtjad, kellel on veel jaotamata enne 01.01.2000 teenitud kasumit ning kellel on võimalik üleminekusätte kohaselt oma tulumaksu kohustust vähendada, peavad 2014. aasta jooksul dividendid välja maksma.
Seaduseelnõu 492 menetlusinfo
Sotsiaalmaksu kuumäär on 2014. aastal 320 eurot. Kuumäärale vastav tööandja minimaalne sotsiaalmaksu kohustus on 105,60 eurot kuus. Kuumäärale vastav FIE sotsiaalmaks on 316,80 eurot kvartalis ja 1267,20 eurot aastas.
Aastatel 2014-2017 kehtib maksemäär 3% nendele, kes esitasid vastava avalduse hiljemalt 15. septembriks 2013. Lähemat teavet kogumispensioni kohta saab portaalist www.pensionikeskus.ee.
Riigikogus 23. oktoobril 2013 vastu võetud seadusega piirati Venemaalt sissetoodavate aktsiisikaupade maksuvabastust. Muudatuste kohaselt saab reisija üldjuhul tuua aktsiisivabalt kütust üks kord kuus ning alkoholi ja tubakatooteid kaks korda kuus (ATKEAS §-d 47, 57 ja 68, vt ka § 27 lg-d 6-8). Muudatused jõustusid 01.12.2013.
Seaduseelnõu 449 SE menetlusinfo
Alkoholi aktsiisimäärad tõusevad aastatel 2013–2016 igal aastal keskmiselt 5%. Seaduseelnõu seletuskirja kohaselt peaks maksumäärade tõus 2016. aastaks tõstma viina hinda keskmiselt 13% ja muude jookide (õlu, vein, siider, vahetooted) hindu vahemikus 2–4%.
Seaduseelnõu 268 SE menetlusinfo Riigikogus
Sigarettide aktsiis tõuseb aastatel 2013 ja 2014 kummalgi aastal 6%. Selle tulemusena peaks minimaalne aktsiisisumma olema 90 eurot 1000 sigareti kohta ning aktsiis moodustama umbes 2/3 sigarettide jaehinnast. Seega hakkab kõige odavam sigaretipakk maksma 2014. aastal umbes 2,70 eurot ja keskmine kaalutud müügihind on 2,83 eurot.
Seaduseelnõu 280 SE menetlusinfo Riigikogus
Alates 01.01.2014 läheb Tallinna reklaamimaksu haldamine osaliselt Maksu- ja Tolliameti pädevusse ning sellega seoses kehtib ka uus elektrooniline deklaratsioonivorm. Deklaratsioonide esitamine ja maksu tasumine toimub edaspidi e-maksuameti kaudu. MTA ülesanne on arvutuskäikude õigsuse kontrollimine ning maksusumma sissenõudmine ja tagastamine, samuti maksuvõla ajatamine. Reklaamimaksu deklareerimise sisulise õigsuse kontroll ning deklareerimata maksu sissenõudmine jääb Tallinna Ettevõtlusameti pädevusse.
Tallinna reklaamimaksu määruse muutmine
Tallinna reklaamimaksu määruse terviktekst 01.01.2014
Selgitused Tallinna Linnavalitsuse kodulehel
Selgitused MTA kodulehel
http://www.maksumaksjad.ee/modules/news/article.php?storyid=6106