2-17-131006/50 Riigikohtu tsiviilkolleegium 23.10.2019
KrtS § 65 lg 1
KrtS § 42 lg 1
KOS § 21 lg 1 p 1
KOS § 21 lg 1 p 5
KrtS § 42 lg 1, mis sätestab majandamiskulude tasumisega viivitamise jaoks viivise määra, ei ole imperatiivne säte. Selle sätte kehtima hakkamisega ei muutunud kehtetuteks korteriomanike enamuse otsusega kehtestatud viivisemäärad. (p 16)
KOS § 21 lg 1 p-dest 1 ja 5 koostoimest tuleneb valitseja õigus esitada oma nimel hagi ka selliste nõuete sissenõudmiseks, mida saaksid vastastikku nõuda korteriomanikud KOS § 13 alusel.
KOS § 13 lg-te 1-3 järgi on korteriomanik kohustatud teistele korteriomanikele hüvitama kaasomandi eseme korrashoiu ja valitsemise vajalikud kulutused (vt sellekohaste nõudeõiguste kohta lähemalt nt Riigikohtu 20. detsembri 2017. a otsus tsiviilasjas nr 2-14-25115/48, p 10.2), üldjuhul võrdeliselt talle kuuluva kaasomandiosa suurusega.
Korteriomanike vahelistele suhtele kohaldus enne 1. jaanuari 2018 ka KOS § 15 lg 2, mille järgi on korteriomanikul õigus teha kaasomandi eseme säilitamiseks vajalikke toiminguid teiste korteriomanike nõusolekuta ning ta võib teistelt korteriomanikelt nõuda et nad hüvitavad vajalikud kulutused kaasomandi kulude kandmise suhte alusel. Ka sellist liiki kulutuste hüvitamise nõude esitamise õigus on KOS § 21 lg 1 p-dest 1 ja 5 tulenevalt ka valitsejal. KOS § 15 lg-s 2 nimetatud vajalike kulutuste hüvitamise nõude eelduseks ei olnud sellist liiki kulutuste hüvitamise kohustuse kajastamine majandustegevuse aastakavas. Seetõttu ei ole tähtsust, kas korteriomanike üldkoosolek on otsustanud sellist liiki kulutuste hüvitamise ning kas valitsejale on antud volitus esitada hagi sellist liiki kulutuste sissenõudmiseks. (p 12)
Valitseja õigus nõuda korteriomanikult enda kantud kulutuste hüvitamist võib tuleneda ka käsundita asjaajamise sätetest (VÕS § 1018 jj), seda mh juhul, kui kantud kulutused ei ole kaasomandi eseme korrashoiu ja valitsemise vajalikud kulutused KOS § 13 mõttes või vajalikud kulutused KOS § 15 lg 2 mõttes (vt selle kohta Riigikohtu 8. oktoobri 2014. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-61-14, p 29). (p 13)
Korteriomaniku reaalosas oleva elektrisüsteemiga võib olla tegemist juhul, kui elektrijuhtmed on vajalikud üksnes ühe korteriomaniku elektritarbimiseks ning need on eemaldatavad, ilma et kaasomandit või teiste korteriomanike õigusi kahjustataks (vt Riigikohtu 16. mai 2018. a otsus tsiviilasjas nr 2-16-8344/41, p 11). Eeltoodu kehtib ka muude kommunikatsioonide ja tehnosüsteemide kohta. (p 13.3)
Maja ühiskommunikatsioonid (mh vee- ja kanalisatsioonitorustikud) kuuluvad eelduslikult kaasomandi koosseisu ja kõigile korteriomanikest kaasomanikele. Korteriomandi eseme reaalosa teenindavad torustiku osad võivad kuuluda ka korteriomandi eseme reaalosa (eriomandi) koosseisu. Kuuluda ei saa need aga elamut haldavale korteriühistule, kes ei ole korteriomanik. (p 13.4)
Korteriomanike ühisusest tuleneb (olenemata korteriühistu olemasolust) eriline seadusjärgne võlasuhe korteriomanike kui kaasomanike vahel VÕS § 3 p 6 mõttes, millele kohaldub VÕS § 1 lg 1 järgi erisätetega reguleerimata ulatuses ka võlaõigusseaduses võlasuhte, mh võlasuhtest tulenevate kohustuste täitmise ja rikkumise kohta sätestatu (vt ka nt Riigikohtu 13. veebruari 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-116-11, p 23).
Muu hulgas on selle suhte sisuks kaasomaniku AÕS § 72 lg 5 esimese lause järgne õigus nõuda teistelt kaasomanikelt, et kaasomandis olevat asja vallataks ja kasutataks kõigi kaasomanike huvides. Samuti sisustab seda võlasuhet AÕS § 72 lg 5 teine lause, mille järgi peavad kaasomanikud üksteise suhtes käituma lähtuvalt hea usu põhimõttest, eelkõige hoiduma teiste kaasomanike õiguste kahjustamisest.
Kohtuvaidlus, mis tuleneb korteriomanike kaasomandi esemeks olevate torude kahjustamisest, tuleb 1. jaanuarist 2018 kehtiva TsMS § 613 lg 1 p 1 kohaselt lahendada hagita menetluses. (p 18) Kuna vaidlus puudutab kaasomandiosa, tuleb sellesse hagita menetlusse kaasata menetlusosalistena kõik korteriomanikud. (p 19)
Kui korter kuulub ühisvarasse abikaasaga, võib olla vajalik mh PKS § 29 lg 1 esimese lause järgi menetlusse kaasata ka abikaasa või vähemasti saada vaidluseks tema nõusolek. (p 20)
Korteriomanikule võib hea usu põhimõttest tuleneda mh kohustus mitte kahjustada ühistut ja panustada selle juhtimisse, mille väljendusena võib ta mh olla kohustatud hääletama maja valitsemiseks vajalike otsuste poolt või nõustuma valitsemiseks vajalike kokkulepetega (vt ka Riigikohtu 13. veebruari 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-116-11, p 23; 11. detsembri 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-129-13, p 20). (p 27.1)
Kokkuleppega mittenõustunud korteriomanikult saab kokkuleppe sõlmimise tahteavaldust (nõusolekut) nõuda, kui vastavad eeldused on täidetud. Vajalik tahteavaldus on võimalik kohtulahendiga asendada. Kohtulahendis saab määrata kindlaks tahteavalduse andmise tingimused. (p 28)
Vt korteriomaniku kohustuste kohta enne 1. jaanuari 2018 kehtinud KOS-i alusel Riigikohtu 11. detsembri 2013 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-129-13, p 20. (p 30)
Kaasomandi kui eriomandi eseme kahjustamisest hoidumise kohustus on sarnaselt ette nähtud ka 1. jaanuarist 2018 kehtivas KrtS-is. (p 35)
Korteriomanike vahel kehtib kaasomanikele kehtiv üldine nõue valitseda ühist asja vastavalt kõigi kaasomanike huvidele ning üldine hea usu põhimõtte järgimise kohustus (AÕS § 72 lg 5) (vt ka Riigikohtu 13. veebruari 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-116-11, p 23). (p 23.3)
Kui korterist vee- ja kanalisatsioonitorude läbiviimine on ehituslik või muu kaasomandi eseme korrashoiuks vajalikust muudatusest suurem ümberkorraldus KOS § 16 lg 1 tähenduses, on selle tegemiseks vajalik korteriomanike kokkulepe. (p 23)
Vähemasti põhiosas üksnes juurdeehitatud korterite huvides korteriomaniku korterist torustiku läbiviimist ei saa üldjuhul mahutada kulutuste hulka, mida korteriühistu võiks otsustada liikmete enamusega selliselt, et kohustada üht korteriomanikku tahtevastaselt torusid taluma. Korterite juurdeehitamist ei saa vähemasti üldjuhul pidada maja remondiks KÜS § 151 lg 2 teise lause mõttes. (p 24.4)
Ka KrtS-i alusel on ehituslikeks või muudeks kaasomandi eseme korrashoiuks vajalikest muudatustest suuremateks ümberkorraldusteks üldjuhul vaja korteriomanike kokkulepet ning neid ei saa otsustada tavapärase valitsemise raames KrtS § 35 lg 1 tähenduses. (p 25.1)
Elamu rekonstrueerimistööd on käsitatavad kaasomandi eseme ajakohastamisena KrtS § 39 tähenduses.
Kui kanalisatsioonitorude läbiviimine korterist on tingitud elamu laiendamisest, s.o kahe uue korteri ehitamisest hoone katusealusele, siis see ei kujuta endast iseenesest kaasomandi eseme ajakohastamist KrtS § 39 tähenduses. (p 25.2)
Korterisse õigusliku aluseta paigaldatud vee- ja kanalisatsioonitorusid ei tohi korteriomanik ise läbi lõigata. Tsiviilühiskonnas realiseeritakse oma varalisi nõudeid esmajoones kohtu vahendusel, mitte omaabi teel (vt ka nt Riigikohtu 30. novembri 2005. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-123-05, p 30). (p 29)
Torude läbilõikamise asemel saab korteriomanik nõuda teistelt korteriomanikelt oma korteri reaalossa vastuolus KOS § 16 lg-ga 1 paigaldatud vee- ja kanalisatsioonitorude eemaldamist, pöördudes vajadusel kohtusse endise olukorra taastamise nõudes. Sellise nõude õiguslik alus on vähemasti AÕS § 89. (p 34)
Kahjuna saab käsitada ainult seda osa kahjust, mille võrra korteriühistule tehtud vastusoorituse väärtus on kahjuna nõutavast summast väiksem (vt RKTKo nr 3-2-1-197-13, p 13; RKTKo nr 3-2-1-134-09, p 11; RKTKo nr 3-2-1-41-05, p 55). (p 16)
Kahjunõude arvutamisel tuleb arvestada kõiki asjaolusid, mh VÕS § 127 lg 5. Vastasel juhul oleks tegemist karistusliku hüvitisega, mis võiks viia korteriühistu põhjendamatu rikastumiseni (vt nt RKTKo nr 3-2-1-115-04, p 26; RKTKo nr 3-2-1-137-05, p 11; RKTKo nr 3-2-1-45-08, p 16; RKTKo nr 3-2-1-110-13, p 15; RKTKo nr 3-2-1-20-14, p 12; RKTKo nr 3-2-1-38-15, p 21; RKTKo nr 3-2-1-60-15, p 16). (p 17)
VÕS § 127 lg 5 alusel tuleb kaaluda, kas kannatanu suhtes on õiglane arvata maha kasu olukorras, kus kannatanul ei ole objektiivselt võimalik kasu saamist kahju hüvitamise käigus vältida (vt RKTKo nr 3-2-1-115-04, p 26). (p 17)
Korteriühistu puhul on vastutusest vabanemise alus sätestatud MTÜS § 32 lg 2 teises lauses ja selle järgi vabaneb juhatuse liige vastutusest, kui ta tõendab, et on oma kohustusi täitnud juhatuse liikmelt tavaliselt oodatava hoolsusega (vt RKTKo nr 3-2-1-169-14, p 11). (p 11)
MTÜS § 32 lg-s 2 sätestatud nõude tõendamiskoormus jaguneb selliselt, et korteriühistu peab nõude maksmapanekul tõendama, et juhatuse liige on rikkunud oma kohustusi ja et just nende rikkumiste tulemusena on korteriühistule tekkinud kahju. Seejärel on juhatuse liikmel omakorda võimalus tõendada, et ta on tegutsenud korteriühistu juhatuse liikmelt tavaliselt oodatava hoolsusega (vt RKTKo nr 3-2-1-169-14, p 12). (p 12)
Korteriühistu juhatuse liikme hoolsuskohustus tähendab seda, et juhatuse liige peab tegutsema heas usus ja korteriühistu huvides, samuti olema otsuste vastuvõtmiseks piisavalt informeeritud ega tohi ühistule võtta põhjendamatuid riske. Korteriühistu juhatuse liige peab toimima kooskõlas üldkoosoleku otsustega, põhikirja ja seaduse nõuetega. Lepingute sõlmimisel peab ta arvestama nii korteriühistu huvide kui ka ühistu käsutuses oleva raha ja muude vahenditega (vt RKTKo nr 3-2-1-33-10, p 12; RKTKo nr 3-2-1-169-14, p 13). (p 13)
Kulutatud summade sisaldumine majandusaasta aruandes ei kujuta endast kulutuste heakskiitmist, vaid üksnes faktilist olukorda. Kulutuse majandusaasta aruandes kajastamine ei välista korteriühistu kahju hüvitamise nõude esitamist juhatuse liikme vastu, kui kulutust võib pidada ühistule tekkinud kahjuks. Korteriühistu üldkoosoleku pädevuses olevate majandamiskulude tegemise saab mh heaks kiita üldkoosoleku otsusega majandustegevuse aastakava vastuvõtmisel (vt RKTKo nr 3-2-1-89-13, p 11; RKTKo nr 3-2-1-61-14, p 18). (p 15)
Korteriühistu juhatuse liikme poolt tehtud tehingu vajalikkuse ja majandusliku otstarbekuse hindamisel tuleb eelkõige hinnata tehinguga saadud vastusoorituse väärtust. Selle kaudu on võimalik hinnata, mis oli tehingu tegelik majanduslik sisu ning kas juhatuse liige on ühistusse tehinguga kahju tekitanud (vt nt RKTKo nr 3-2-1-33-10, p 19; RKTKo 3-2-1-110-13, p 16; RKTKo nr 3-2-1-20-14, p 12). (p 16)
Korteriomanikul on võimalik tasaarvestuseks korteriühistu majandamiskulude nõudega kasutada lisaks võimalikele nõuetele korteriühistu vastu ka oma võimalikke nõudeid kaasomanike kui korteriühistu liikmete vastu (vt Riigikohtu 8. oktoobri 2014. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-61-14, p 32). Kui korteriomaniku tegevus on hõlmatav KOS § 15 lg-ga 2, on tal õigus kantud kulutused tasaarvestada korteriühistu majandamiskulude nõudega. Samasugune õigus tuleneb asja kaasomanikule AÕS § 72 lg-st 4. (p 11)
Kulusid, mis tekivad korteriühistu tegevuse tõttu korteriühistu ja tema liikmete vahelises kohtuvaidluses õigusabi teenuse kasutamise tõttu, saab lugeda KÜS § 15-1 lg 1 mõttes korteriühistu majandamiskuludeks. Kui õigusabikulu sisaldub tavapärastes majandamiskuludes, mida nõutakse igakuiselt ühistu kehtestatud tariifide alusel, siis maksavad neid kõik ühistu liikmed. Ühistu liikmelt ei saa aga sisse nõuda taolisi kulusid, mida korteriomanikud kannavad ühistu kaudu just selle liikmega peetavas kohtuvaidluses ja mida ei kaeta ühistu liikmete tavapäraste igakuiste maksete arvel, vaid kogutakse üldkoosoleku otsuse alusel ettenägematuteks juhtudeks lisaks juba teada olevatele ja majandustegevuse aastakava järgi otsustatud majandamiskuludele või nõutakse vastavalt ühistu aastakavas ettenähtule sisse korteriühistu liikmelt (vt ka Riigikohtu 6. novembri 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-89-13, p 11). (p 12)
Juriidilise isiku puudustega üldkoosoleku otsus võib olla kas tühine või kehtetuks tunnistatav, kusjuures tühisuse aluseks saab olla mõni MTÜS §-s 241 sätestatud puudus (vt Riigikohtu 27. märtsi 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-16-13, p 12). MTÜS § 241 lg 1 esimese lause kohaselt on üldkoosoleku otsus muu hulgas tühine, kui otsuse vastuvõtmisel rikuti üldkoosoleku kokkukutsumise korda. Lisatingimusi sellise otsuse tühisusele seadus ei sea. MTÜS § 24 lg 1 esimese lause järgi võib kohus mittetulundusühingu vastu esitatud hagi alusel kehtetuks tunnistada seaduse või põhikirjaga vastuolus oleva üldkoosoleku otsuse. Sellisel juhul võib MTÜS § 24 lg 3 teise lause järgi otsuse tegemisel osalenud mittetulundusühingu liige nõuda otsuse kehtetuks tunnistamist üksnes juhul, kui ta on lasknud protokollida oma vastuväite otsusele (vt Riigikohtu 27. märtsi 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-16-13, p 16). (p 14)
Korteriühistu liikmete üldkoosolek võib otsustada KÜS § 15 lg 1 p 1 ja KÜS § 151 lg 1 alusel koguda liikmetelt majandamiskuludena kindlaksmääratud igakuiste tariifide alusel raha lisaks juba teada olevate (majandustegevuse aastakava järgi otsustatud) kulutuste katmisele ka ettenägematuteks juhtudeks. Korteriühistu majandustegevuse aastakavas on võimalik ette näha ka seda, et majandamiskulusid ei kaeta korteriühistu liikmete igakuiste maksete arvel (arvestatuna eluruumi üldpinna ühe ruutmeetri kohta), vaid nõutakse iga kord sisse korteriühistu liikmetelt. Samuti on võimalik üldkoosoleku otsusega heaks kiita (majandustegevuse aastakava vastuvõtmisel) varem kantud, kuid varasemas majandustegevuse aastakavas mitteettenähtud kulutuste tegemine. Eelöeldu kehtib ka korteriühistu õigusabikulude kohta. (p 11)
KÜS § 15 lg 1 p-s 1 on imperatiivselt sätestatud, et ainult korteriühistu liikmete üldkoosolekul on pädevus otsustada, mis liiki kulutusi korteriühistu võib majandamiskuludena teha. KÜS § 151 lg 1 ei anna korteriühistu juhatusele volitust otsustada, missuguste majandamiskulutuste hüvitamist korteriühistu liikmetelt nõuda. (p 12)
Üldkoosolekul võib otsustada juriidiliste kulude kogumise vastavalt tekkinud kuludele elamispinna ruutmeetri järgi. See on kooskõlas KÜS § 15 lg 1 p-ga 1 ja KÜS § 151 lg-ga 1. (p 13)
Kulud, mis tekivad korteriühistu tegevuse tõttu korteriühistu ja tema liikmete vahelises kohtuvaidluses õigusabi teenuse kasutamise tõttu, on korteriühistu makstav tasu elamu majandamiseks osutatud ja ostetud teenuste eest ja neid kulusid saab lugeda korteriühistu majandamiskuludeks KÜS § 151 lg 1 mõttes.
Juriidiliste kulude kogumine vastavalt tekkinud kuludele elamispinna ruutmeetri järgi on kooskõlas KÜS § 15 lg 1 p-ga 1 ja KÜS § 151 lg-ga 1. (p 13)
3-2-1-192-12 Riigikohus 20.02.2013
Korteriomandi omandaja ei vastuta endise korteriomaniku majandamiskulude võla eest, mis tekkis endisel korteriomandi omanikul enne korteriühistu asutamist. KÜS § 7 lg 3 sätestab küll korteriomandi võõrandaja ja omandaja solidaarkohustuse ja märgitud sätte eesmärgiks ei ole vabastada korteriomandi võõrandajat tema omanikuks oleku ajal tekkinud võlgnevuse tasumise kohustusest, kuid solidaarkohustus tekib võõrandajal ja omandajal üksnes nende majandamiskulude võla osas, mis tekkis korteriühistu olemasolu ajal (vt ka Riigikohtu lahend tsiviilasjas nr 3-2-1-48-11, p 12). Tulenevalt AÕS § 75 lg-st 1, KOS § 8 lg-st 1 ja § 13 lg-st 1 vastutab kaasomanik enne korteriühistu moodustamist tekkinud võla eest ise, st praegusel juhul korteriomandi endine omanik.
Korteriomandi omandaja ei vastuta endise korteriomaniku majandamiskulude võla eest, mis tekkis endisel korteriomandi omanikul enne korteriühistu asutamist. Solidaarkohustus tekib võõrandajal ja omandajal üksnes nende majandamiskulude võla osas, mis tekkis korteriühistu olemasolu ajal (vt ka Riigikohtu lahend tsiviilasjas nr 3-2-1-48-11, p 12). Tulenevalt AÕS § 75 lg-st 1, KOS § 8 lg-st 1 ja § 13 lg-st 1 vastutab kaasomanik enne korteriühistu moodustamist tekkinud võla eest ise, st praegusel juhul korteriomandi endine omanik.
3-2-1-52-12 Riigikohus 09.05.2012
AÕS § 75
TsMS § 293 lg 1
Ringkonnakohtus ei saa TsMS § 637 lg-le 21 tuginedes keelduda apellatsioonkaebust menetlemast, kui ei ole ilmne, et maakohus oleks õigesti kohaldanud materiaalõigust, ega ka see, et maakohus ei rikkunud menetlusnorme või hindas õigesti tõendeid, nagu ka see, et see ei võinud mõjutada asja lahendust.
Nii KOS § 13 lg 1 kui ka asjaõigusseaduse § 75 järgi kannavad korteriomanikud kaasomanikena ühised maja valitsemisega seotud kulud vastavalt kaasomandiosa suurusele. Maja valitsemisel korteriühistu vahendusel näeb KÜS § 151 ette ühiste kulude kandmise sarnaselt vastavalt eluruumide pindala osatähtsusele, arvestatuna eluruumi üldpinna ühe ruutmeetri kohta. Kui korteriühistu põhikirjas puuduvad erireeglid, saab kogu maja elektritarbimist lugeda korteriomanike ühiseks kuluks. Korteriomaniku võimalik õigus keelduda tasumast üldelektri eest rohkem, kui temalt võiks vastavalt korteri suurusele nõuda, ei anna talle alust keelduda tasumast tema korteris tarbitud elektrienergia eest ega arvete tasumisest muus ulatuses.
3-2-1-18-12 Riigikohus 27.03.2012
KOS § 11
Korteriühistul on õigus oma nimel panna kohtulikult maksma ühistu liikmetest korteriomanikele ühiselt kuuluvaid nõudeid nii kolmandate isikute kui ka korteriühistu liikmete endi vastu. Korteriühistu liikmete ühiseks huviks võib olla elamu küttesüsteemi korrasolek ning kui korteriomanik rikub teiste korteriomanike õigusi, mis tulenevad korteriomandi mõtteliste osade majandamisest, on korteriühistul õigus esitada oma nimel hagi korteriomanike rikutud õiguste kaitseks. Korteriühistul on õigus esitada oma nimel enne elamu haldamise üleandmist (s.o enne korteriühistu moodustamist) tekkinud korteriomanike ja üürnike tasutud remondirahadest tulenev rahaline nõue. Korteriühistul on kõigi korteriomanike huvides tegutsedes õigus esitada ka nõue korrastada küttesüsteem, kuigi see nõue võis tekkida enne korteriühistu moodustamist. Elamu majandamine kõikide kaas- või korteriomanike ühistes huvides peaks toimuma võimalikult ühtemoodi ning olema ka õiguslikus mõttes järjepidev (sh eelkõige majandamisega seotud nõuete esitamine) olenemata sellest, millises õiguslikus vormis elamut majandatakse. Korteriühistul on õigust esitada hagi korteriomanike eest KOS § 11 alusel kahju hüvitamiseks. Lisaks kulude hüvitamise nõudele on lubatav esitada korteriomanikele tekitatud kahju hüvitamise nõue ka muul alusel.
Korteriühistul on õigus oma nimel panna kohtulikult maksma ühistu liikmetest korteriomanikele ühiselt kuuluvaid nõudeid nii kolmandate isikute kui ka korteriühistu liikmete endi vastu.
3-2-1-174-11 Riigikohus 14.02.2012
TsÜS § 146
VÕS § 88 lg 8
Kuivõrd ühistu majandamiskulud KÜS § 151 mõttes kujutavad endast korduvaid/perioodilisi kohustusi, tuleb nõuete aegumise osas kohaldada TsÜS § 154.
Intress VÕS § 88 lg 8 tähenduses tähendab ka viivist (viivitusintressi) (vt Riigikohtu 4. jaanuari 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-138-11, p 11).
3-2-1-48-11 Riigikohus 15.06.2011
KÜS § 7 lg 3 loob korteriomandi võõrandaja ja omandaja solidaarse kohustuse, st viidatud sätte alusel võib KÜ nõuda korteriomandi võõrandamise korral võõrandaja tasumata jäänud maksete tasumist nii võõrandajalt kui ka omandajalt. Kõnealuse sätte eesmärgiks ei ole vabastada korteriomandi võõrandajat tema omanikuks oleku ajal tekkinud võlgnevuse tasumisest, vaid lihtsustada KÜ nõude maksmapanekut olukorras, kus korteriomandi omanik on vahetunud. Korteriomanik on KÜ liikmena (KÜS § 5 lg 1) kohustatud täitma KÜS § 13 lg 4 järgi KÜ otsuseid elamu majandamiseks ja säilitamiseks vajalike toimingute tegemise ning majandamiskulude kandmise kohta.
3-2-1-28-11 Riigikohus 25.05.2011
Kui korteriühistu üldkoosolek võtab vastu otsused, mida ta on pädev vastu võtma ainult põhikirja muutmiseks ja selleks ettenähtud korras, siis võivad need otsused olla tühised MTÜS § 241 lg 1 järgi. Üldkoosoleku kokkukutsumise korra rikkumisega on tegemist ka siis, kui üldkoosolekul otsustatakse küsimusi, mis nõuavad põhikirja muutmist ja üldkoosoleku kokkukutsumise teates pole päevakorra osas märgitud põhikirja muutmist (v.a MTÜS § 201 lg-s 5 toodud juhul).
Tulenevalt KÜS § 151 lg-st 1 tuleb selle kindlakstegemiseks, kui palju peab korteriühistu liige majandamiskulude eest maksma, jagada korteriühistu kõik majandamiskulud kõigi korteriomandite reaalosadeks olevate eluruumide või mitteeluruumide pindalade summaga ruutmeetrites ning korrutada sellele liikmele kuuluva korteriomandi reaalosaks oleva eluruumi või mitteeluruumi pindalaga. KÜS § 151 lg-st 1 tulenevalt võib korteriühistu põhikirjas sätestada pindalapõhisest arvestusest erinevad alused mõnda liiki või kõigi majandamiskulude liikmete vahel jagamiseks (vt Riigikohtu 16. juuni 2010. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-53-10, p 14). Selleks, et jagada majandamiskulud korteriomanike vahel võrdselt, peab olema korteriühistu põhikirjas endas konkreetselt sätestatud, missugused kulutused jaotatakse erinevalt seaduses sätestatust. Kuna KÜS § 151 lg 1 võimaldab korteriühistu põhikirjaga pindalapõhisest arvestusest kõrvale kalduda, peab selleks, et jagada majandamiskulud korteriomanike vahel võrdselt, olema korteriühistu põhikirjas endas konkreetselt sätestatud, missugused kulutused jaotatakse erinevalt seaduses sätestatust ja milline on nende kulutuste arvestuse viis. Isegi juhul, kui korteriühistu põhikirjas on sätestatud, et konkreetsed kulutused jaotatakse muul kui seaduses sätestatud viisil, ei ole välistatud, et konkreetse põhikirja sätte rakendamine võib olla siiski takistatud selle vastuolu tõttu hea usu põhimõttega. Kui selliste põhikirjasätete alusel nõutakse majandamiskulude tasumist, on võimalik vastuväitega tugineda tasu nõudmise vastuolule hea usu põhimõttega.


text:
 Perkins Coie: UCC ja bitcoiinid - Lahendus eksisteerivatele surmavatele vigadele | EE.concellodemelon.org
Herta Elviste, 18 märts 2018
Selle artikli George K Fogg advokaadibüroo Perkins Coie uurib, miks bitcoins võiks kehtida julgeolekuhuve, et vähendada nende väärtust omanikele, ja kui see on võimalik lahendada.
Kas ostate maja, kui te ei olnud mingit teavet selle hüpoteegid?
See on võrreldav sellega, mida ostjad Bitcoin teha iga päev: osta Bitcoin ilma informatsioon kinnipidamise nende bitcoins.
Lienis huvi laenuvõtja vara, mis teenib tagatisena kasutada, et maksta ära laenuandja peaks laenuvõtja vaikimisi. Kui on kinnipidamisõigus bitcoins on blockchain ei annaks seda teavet.
Praegu see lihtsalt näitab tagamise omandiõiguse.
Bitcoins koormatakse julgeolekuhuve antud ühe või mitme eelneva omanikud - see on fataalne viga ökosüsteemi. Väärtpaberivahendajana - keegi, et oleks nõus raviks bitcoins krediteeritud väärtpaberikonto finantsvara - võiks olla lahendus.
Järgnev aruanne vaatleb, kuidas seda viga jätab bitcoins potentsiaalselt suhtes julgeolekuhuve, mis vähendaksid nende majanduslikku väärtust omanikud ja kuidas seda saab lahendada.
Tänane Bitcoin ökosüsteemi - Saatuslik viga
Bitcoin tagab läbipaistvuse, lastes kõik tehingud loetletud avaliku pearaamatu, mis võimaldab ühe jälgida omandiõiguse iga Bitcoin. See läbipaistvus - koos pöördumatus iga üleandmise bitcoins - loob kindluse, et omandaja võtab omandiõiguse bitcoins ülekanne. Kahjuks avaliku pearaamatu ainult tuvastab omandisse. See ei ole esitatud teavet kinnipidamisõigus.
Artikkel 9 julgeolekuhuve loodud isikliku vara (tuntud tagatisel) omanik andmise turvatud pool turvalisuse huvides. Tagatud pool peab teatud meetmeid "täiuslik" oma turvalisuse huvides, et on täielik kasu õiguste artiklis 9 sätestatud.
Artikkel 9 jagab tagatist liiki, mis on määratletud ühtse äriseadustiku (UCC), [1] ja pakub erinevaid eeskirju seoses erinevat tüüpi. Praeguse Bitcoin ökosüsteemi bitcoins on "üldine immateriaalse" - UCC on catchall tüüp.
Pandiõiguse üldiselt immateriaalse täiuslikuks ainult esitades rahastamise avalduse korral avaliku kontori. Rahastamise avaldus peab kirjeldama tagatise, mis kirjeldus võib olla ebamäärane "kõik varad" või nii täpne kui turvatud pool otsustab seda.
Pandiõiguse üldiselt immateriaalse nagu Bitcoin jätkub, vaatamata müük, litsentsi või muu põhjuse tõttu tagatise, kui turvatud pool nõustub üleandmisega vaba oma turvalisuse huvides tagatud kohustused turvalisuse huvides on täidetud või julgeoleku huvides on muul viisil lõpetamiseni. [2]
Seega iga kord Bitcoin läbib käed omaniku, kelle vara suhtes pandiõiguse üldiselt immateriaalse et Bitcoin muutub koormata, et turvalisuse huvides.
Julgeolekuhuve üldiselt immateriaalse on väga levinud, eriti äri pangas tagatud krediidiliini. See on kombinatsioon bitcoins on üldiselt immateriaalse, julgeolekuhuve üldiselt immateriaalse ei vabaneb automaatselt võõrandamisel ja laialdast julgeolekuhuve üldiselt immateriaalse mis loob saatuslik viga - bitcoins mis on koormatud julgeolekuhuve antud ühe või mitme eelneva omanikud.
UCC Artikkel 8 - Lahendus
Saatuslik viga saab kõrvaldada, muutes artikli 9 tagatise liiki bitcoins üldisest immateriaalse et "kinnisvarainvesteeringu", mis on saavutatud kasutades struktuur, mis põhjustab neid artikli 8financial vara.
"Finantsvarad" on olevad varad "väärtpaberivahendajana" [3], mis säilitab "väärtpaberikontodele" [4] teised ( "accountholders") tavapärase äritegevuse käigus, providedthe vahendaja nõustub raviks vara finantsvara alla Artikkel 8.
Seega Bitcoin metamorfoosi üldiselt immateriaalse kinnisvarainvesteeringuks saavutatakse väärtpaberivahendajana nõustudes raviks bitcoins krediteeritud väärtpaberikonto finantsvara vastavalt artikli 8.
Artikli 8 struktuuril on järgmised eelised:
Tagatiseks arve maksja kontolt võiks täiuslikuks kontrolli kokkulepe (mitte avaliku esitamise), mis säilitab privaatsuse
Bitcoins ei ole enam teema kinnipidamisõigus antud üldiselt immateriaalse
Bitcoins saab tasuta üle olemasolevate turvalisuse huvides, providedthe Konto andis väärtus bitcoins konto ilma ette teatamata olemasolu julgeolekuhuve [5]
Bitcoins mis sellistel kontodel ei ole vara vahendaja ja ei oleks allutatud nõuete vahendaja võlausaldajate [6]
Olemasolevad (kuid teadmata) turvalisuse huvides on elimineeritud.
Täiuslikkuse kontrolli annab ka turvatud võlausaldaja parimat kontrolli, mis peaks krediidi nii rohkem vaba ja odavam.
Kuna ülekanded bitcoins tehakse vahendajale juhiseid, kui pangakonto on täiendav kiht privaatsust kui pangakonto
Vahendaja on kohustatud hoidma bitcoins koguses, mis vastab kogusummale kõik bitcoins krediteeritakse sellised kontod [7]
See struktuur on tuntud äritehingute, loob õiguskindluse, teeb bitcoins toimus sel viisil atraktiivsemaks tagatisena ning hõlbustab võimendades Bitcoin investeeringute finantseerimine laenuvahendite.
Praeguse Bitcoin ökosüsteemi, pooled puudub teave olemasolevate turvalisuse huvides. See asjaolu jätab omandajate bitcoins on oht, et nende bitcoins võidakse julgeolekuhuve, et vähendada või kõrvaldada majanduslikku väärtust bitcoins omanikele.
Sest bitcoins saada kasulik olulist äritehingute käesoleva ebakindlus olemasolevate turvalisuse huvides tuleb eemaldada. Selline ebakindlus ei mõjuta mitte ainult võime omandaja olla kindel, et see on saanud raha ta soovinud, vaid ka oluliselt väheneb võime omandaja selliste investeeringute rahastamiseks.
Artikli 8 struktuur näeb lahendus nende puudusi. See on süsteem, mis on töötanud hästi väärtpaberite ning on piisavalt paindlik, et teha sama bitcoins.
[1] tagatise liik artikli 9 (eksklusiivne alamliikide) on: kontosid, chattel paber, kaubandusliku kahju nõuete, hoiu-, dokumendid, üldine immateriaalse, kaupade (mis hõlmab inventari, seadmeid, rakiseid ja tarbekaubad), vahendid, kinnisvarainvesteeringud, kirja-of-krediiti õigusi, akreditiivid, raha ja nafta, gaasi ja muude mineraalide enne ekstraheerimist.
[2] UCC §9-315 (a).
[3] "väärtpaberivahendajana" on määratletud UCC §8-102 (a) (14). Prototüüpseks väärtpaberivahendajana on usaldus firma või maaklerifirma.
[4] "väärtpaberikontodele" on teatud tüüpi konto määratletud UCC §8-501 (a).
[5] UCC §8-502
[6] UCC §8-503 (a), UCC §8-507.
[7] UCC §8-504 (a).
Miks peavad targa lepingud saama sobivad katseprotokollid
Kohtunik toetab Cryptsy kohtuasi klassi tegevuse staatus
Hollandi juriidiline teenistus, kellel on õigus bik ciinide konfiskeerimiseks

matches: §9 §8 §8 §8 §8 §8 §8


Ehitusriskide kindlustamine | Ehitusriskide kindlustamine | Olavi-Juri Luik - JDSupra
Ehitusriskide kindlustamine Olavi-Jüri Luik Vandeadvokaat Advokaadibüroo LEXTAL The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Mai 2013 Alar Urm Vandeadvokaat Advokaadibüroo LEXTAL Päevakava • 9.30 – 9.55 Registreerimine ja hommikukohv • 9.55 – 10.00 Seminari avamine. Moderaator Raamatupidaja.ee toimetaja Juuli Laanemets • 10.00 – 11.20 Advokaadibüroo Lextal vandeadvokaadid Alar Urm ja Olavi-Jüri Luik • 11.20 – 11.40 Kohvipaus • 11.40 – 13.00 (teema jätkub) • 13.00 – 14.00 Lõuna restoranis Merineitsi • 14.00 – 16.00 (teema jätkub) • 16.00 – 16.10 Seminari lõpetamine The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustuskaitse variandid Hüvitisnõude esitamise õiguse andmine tellijale • Tellija huvi VÕS § 463, 464, Soodustatud isik • Hüvitamise tähtaeg VÕS § 475 The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustuskaitse variandid • -CCIP - Contractor Coordinated Insurance Program - ehitaja lähenemine ja • OCIP e Owner Coordinated Insurance Program- omaniku lähenemine • -Kindlustuslepingu muutmise ja lõpetamise õigus • -Regressinõuded • -Alltöövõtjad • -Tellija poolt antud teave ja projekt The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustuskaitse variandid • -Ehitaja ning projekteerija vastutuskindlustus universaalsete tüüptingimustega ja/või kohustuslik kindlustus? • Pooltargumendid: ühtne kaitse (kindlustusjuhtumid, omavastutus, kindlustussumma, rahaline hüvitamine, alltöövõtjad, kolmanda isiku kahju); • Vastu: ehitushind, kaitse kindlustuskohustuse rikkumiste puhul, ühtsete tüüptingimuste kokkuleppimine oleks ilmselt päris suur jõupingutus. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustuskaitse variandid • Praktikas: • Tööde graafik • Tööde peatamine • 2 põhivarianti • Välistused, all risk vrs riskide loetelu • Pinnasetöö • Õigusrikkumine, krimi, nõuetevastane ehitamine, petmine • Seosed alltöövõtuga, vastutus The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustuskaitse variandid Alltöövõtja vastutus • Tellija ees vastutab nagu töövõtja TsÜS § 5a ja EhS § 4 gar 2a • Kolmanda isiku ees vastutab – nagu töövõtja/ise • Kindlustuskaitse kehtimine alltöövõtja puhul – lepingulise kahju välistus, ristvastutus • Alltöövõtja kasutamise lubatavus vastavalt peatöövõtulepingule – riigihankes võib olla piiratud • regressinõuete esitamine The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustuskaitse variandid Kindlustuskaitse ajaline ulatus • Kohustuslikus vastutuskindlustuses kehtivus kuni vastutava isiku vastutuse lõpuni VÕS § 521 lg 4 • VÕS hagi aegumise tähtaeg 3 aastat • TsÜS ehitaja vastutus 5 a EhS gar 2 a The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustuskaitse variandid Kindlustuskaitse ajaline ulatus • VÕS 476, 477 e kahjukindlustuse juhtum ja hüvitispiirang • VÕS § 450 ja 448 lg 2 (tõendite nõudmine), 449 • VÕS § 488 ärahoid, vähendamine, suuruse kindlakstegemine The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Kindlustuskaitse variandid Kindlustustoote ja täitmistagatise konkurents • Kui tegemist ei ole kohustusliku kindlustuslepinguga, siis võrdsel positsioonil • praktikas panga poolt antud täitmistagatisel eelised – lihtsam ja piirangutevabam The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ehitaja vastutuskindlustus Vastutuskindlustuse tingimuste ja ehitaja reaalse vastutuse kooskõla • Kindlustuslepingu tingimused ja tegelik vastutus erinevad • Erinevused: • kindlustuslepingul summa piiratud- omavastutus, kindlustussumma, hüvitispiir, kindlustusväärtus • kindlustusjuhtumi definitsiooni piirid • kindlustuslepingu välistused • kindlustuslepingu rikkumine – makse, ohutuseeskiri • kindlustuslepingu puhul tuleb nõudest kohe teatada, otsenõue 5 a valmimisest (samas VÕS võrdsustab nõude tähtajad) • VÕS § 513 piirab hüvitamise tahtliku kahju puhul The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ehitaja vastutuskindlustus CAR kindlustus vs üldvastutuskindlustus – mida eristada • CAR sisu=varakindlustus+vastutuskindlustus • Torukahju garantiiperioodil. Hüvitatakse torudefekt – kuid mitte torudefektist 3 isikule tekkinud kahju • Üldvastutuskindlustus/vastutuskindlustus • Garantiiperiood 1 või 2 aastat (ehitusgarantii). Samas ehitusseadusest tulenevad nõudeõiguse aegumistähtajad erinevad. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ehitaja vastutuskindlustus Sisuline ja summaline vastutus • vastustuse alused • kahjust teatamise tähtaeg • kindlustusleping VÕS 479,480. • Kindlustuslepingu summa määramine kui vastutuse piirang? • Vastutuse piiranguid lepingutes. • VÕS § 489 lg 1 KA kohustus kahju suuruse kindlakstegemiseks • kahju suuruse tõendamine 448 lg 2 The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ehitaja vastutuskindlustus • Seosed projekteerijaga ja tema vastutusega • Projekteerija ja-või ehitaja vastutuse piirid • Ehitaja vastutus ositi üleandmisel • Ehitaja vastutus vrs tootevastutus • Kui tellija annab projekti jne • Omanikujärelevalve vastutus The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ehitaja vastutuskindlustus Ajaline vastutus • Leping • Seadus TsÜS 146 5a; EhS § 4 = 2a gar, VÕS • Kindlustuslepingu erisused VÕS 448 lg 1, 449 lg 1, 450, 475 lg 1 ja 3 The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ehitaja vastutuskindlustus Vastutuse seos ehitise hinna vms • kahjusumma ja ehituslepingu summa seos • valed juhised ja vigane projekt • Hüvitamise eesmärk kannatanu asetamine samasse olukorda – seega hüvitamise alus kas projekteerimise aeg, vea avastamise aeg vrs kahju hüvitamise aeg The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ehitaja vastutuskindlustus Ehitaja, projekteerija ja tellija vastutuste puutepunktid • Tellija vastutus • Ehitamiseks antava maatüki omadused (geodeesia) uuringud, teave • Ehitamiseks antava vana hoone omadused, materjalid • Ehitamise aluseks antav projekt/ vana hoone projekt • Projekteerija vastutus • Ehitusprojekti vastavus tellija nõuetele • Ehitusprojekti sisuline vastavus The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ehitaja garantiikindlustus • Pangagarantii või garantiikindlustus • EhS § 29 lg 3, § 4 lg 2 • VÕS § 155 lg 1 ja 2 • Maksegarantii • Pakkumisgarantii • Teostusgarantii • Garantiiaja garantii • Väljamaksmise tingimused • Esimesel nõudmisel • Nõue+lisadokumentide esitamine • Nõue+nõudeõiguse tõendamine The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ehitaja garantiikindlustus Erinevad kaitsed • Pakkumuse garantii • Kui võtab pakkumise tagasi • Ei esita ehituslepingu tagatist • Ei allkirjasta ehituslepingut kokkulepitud tähtaja jooksul • Kas garantii või kindlustuskaitse suureneb, kui pakkumust muudetakse või sõlmitakse leping pakkumusest erinevatel tingimustel, muudetakse lepingut? Vajalik ka garantii, tagatiste ning kindlustuslepingu muutmine. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ehitaja garantiikindlustus Kindlustusandjate poolt esitatavad lisatingimused (käendus, hüpoteek jne) • garantiikindlustuse puhul nõutakse juh liikme käendust • hüpoteeki kinnisasjale • väljamakstud kindlustushüvitise tagasimaksmist • pank soovib x summa deponeerimist • väidetav üldisem praktika, sisuliselt loogikavaba garantii eest nõutakse tasu+deponeeritud sama summa • küsimus, milles teenus seisneb The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ehitaja garantiikindlustus Garantii erinev regulatsioonist (Läti-Eesti-Soome) tulenevad probleemid (esimesel võimalusel vs tingimuslik) • Soomes ja Lätis on garantii õiguslikult sarnane käendusega Eesti VÕS mõttes e kohustatud isikul on ka kõik vastuväited nõudele, nagu ka ehitajal endal oleks. • VÕS § 155 3 sätestab, et Garantii andja võib võlausaldaja vastu esitada üksnes garantiist tulenevaid vastuväiteid • Eestis garantiikohustus on iseseisev võlasuhe. Samas § 155 lg 3 jätab võimaluse tingimuste seadmiseks, näiteks garantiikohustuse sidumine põhikohustusega ja vastuväidete esitamise võimaluse loomine. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Ehitaja garantiikindlustus Kaasuse analüüs • Võru „torukerkimise“ kaasus. • Tellija huvide kaitsetus. • Pea- ja alltöövõtjate ristuvad huvid. • Kindlustusandjate ristuvad huvid. • Ebakvaliteetne ehitustöö ? • Loodusjõu mõju ? • Sadevee mõju ? • Õppetunnid The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Projekteerija vastutuskindlustus • Vastutuskindlustuse tingimuste ja projekteerija reaalse vastutuse kooskõla - Tellija poolt antud teave - uuringud The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Projekteerija vastutuskindlustus Sisuline ja summaline vastutus • projekteerimisvea puhul vastutuse piirid: - uue projekti koostamine - ümberehitamise kulu - ehitatu lammutamise, uue projekteerimise ja - Uuesti ehitamise kulu - kindlustuslepingu välistuste listi ja reaalse vastutuse kooskõla - VÕS § 127 lg 2 lg 5 The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Projekteerija vastutuskindlustus • Ajaline vastutus • Leping • Seadus TsÜS 146 3a; • Kindlustuslepingu erisused VÕS 448 lg 1 ja 449 lg 1, 450, 475 lg 1 ja 3 The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Projekteerija vastutuskindlustus • Vastutuse seos ehitise hinna vms • Hüvitamise eesmärk kannatanu asetamine samasse olukorda – seega hüvitamise alus kas projekteerimise aeg, vea avastamise aeg vrs kahju hüvitamise aeg The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Projekteerija vastutuskindlustus • Kaasuse analüüs • Projekteerija Kati koostab projekti Kitseranna sadama kai ja akvatooriumi põhja ehitustööks • Ehitus teostatakse projekti kohaselt, sadama põhi kaetakse betoonplaatidega, mis omavahel ühendatakse vuugitäitebetooniga. • Plaadistus ei püsi vaid plaadid lendavad sõukruvide töö mõjul kohalt. • Ekspert väidab, et plaatidel on puudu raudarmatuur, selle paigaldamisel moodustaks plaadistus terviku ja kahju ei oleks toimunud. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Projekteerija vastutuskindlustus • Sadamaomanik tellis põhjaplaadistuse täiendava betooniga ülevalamise, et hoida plaate paigal ja tagada sadama kasutatavus ja ohutus. • Projekteerija vastutuse kindlustanud kindlustusandja leiab, et projekteerijal puudub vastutus, ehkki projekteerija tunnistab enda viga. • Vastutuskindlustuse kindlustusandja on ka seisukohal, et hüvitada tuleb vaid täiendava betooni paigaldamise töö kulu, kuid mitte täiendava betooni hinda, sest täiendava betooni hinna võrra saab sadamaomanik betooni, mille ta korrektse projekteerimise korral niikuinii oleks pidanud ostma. The Baltic Law Firm / www.LEXTAL.eu Tänan tähelepanu eest ! Olavi-Jüri Luik Vandeadvokaat, mag iuris olavi@lextal.ee Tel 50 97 543 LEXTAL Tallinn Rävala pst 4 EE-10143 Tallinn, Estonia t +372 6400 250 f +372 6400 260 info@lextal.ee LEXTAL Riga Grēcinieku str 8 LV-1050 Riga, Latvia t +371 672 833 91 f +371 672 406 97 info@lextal.lv LEXTAL Vilnius Olimpiečių g. 1–2 Entrance 1, Floor 2 LT-09200 Vilnius, Lithuania t +370 5 210 27 33 f +370 5 210 27 32 info@lextal.lt Alar Urm Vandeadvokaat alar@lextal.ee Tel 50 10 167


Uhtna raamatukogu põhimäärus – Riigi Teataja
Uhtna raamatukogu põhimäärus
Uhtna raamatukogu põhimäärus - sisukord
§ 8 Järelevalve ja kontroll
5 Tegevuse ümberkorraldamine ja lõpetamine
RT IV, 27.10.2018, 3
Vastu võetud 17.10.2018 nr 24
Määrus kehtestatakse Rahvaraamatukogu seaduse § 6 lõige 1 alusel ning Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 2, § 22 lõike 1 punkti 34, § 35 lõike 2.
Määrus reguleerib Uhtna raamatukogu ülesanded, juhtimise korralduse, juhi õigused ja kohustused ning muud tegevuse korraldamise olulised küsimused.
(1) Uhtna raamatukogu (edaspidi raamatukogu) on Rakvere Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.
(2) Raamatukogu aadress: Nooruse 11, Uhtna alevik, Rakvere vald 44202.
(3) Raamatukogu on üldkasutatav raamatukogu.
(4) Raamatukogul on oma tempel ja sümboolika.
(5) Raamatukogu juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi ja Rakvere valla õigusaktidest, UNESCO rahvaraamatukogude manifestist ning käesolevast põhimäärusest.
(6) Raamatukogu teeninduspiirkonnaks on Rakvere valla territoorium.
(1) Raamatukogu tegevuse eesmärgiks on tagada Rakvere valla elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele ning kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.
(2) Raamatukogu põhiülesandeks on koguda, säilitada ja teha lugejale kättesaadavaks temale vajalikud trükised, auvised ja teised teavikud ning avalikud andmebaasid.
2) tagab oma kasutuses oleva informatsiooni ja kogude üldkättesaadavuse (kui seda ei piira seadus või leping) kooskõlas raamatukogu kasutamise eeskirjaga, kasutades selleks kõiki oma infotehnoloogilisi võimalusi ja arendades teenuseid;
3) korraldab näitusi, koolitusi ja muid põhitegevusega seotud üritusi;
4) korraldab raamatukogus puuduvate teavikute tellimist raamatukogude vahelise laenutuse kaudu;
5) korraldab tasuta koduteeninduse valla elanikele, kelle tervislik seisund ei võimalda raamatukogu külastada;
6) teeb koostööd teiste raamatukogude, organisatsioonide, asutuste ja kodanikuühendustega;
7) täidab teisi raamatukogule õigusaktidega pandud ülesandeid;
8) abistab isikuid riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste veebilehtedele juurdepääsu saamiseks;
9) korraldab raamatukogu töö arvestust ning esitab nõutavaid statistilisi ja sisulisi aruandeid.
(1) Raamatukogu kogud on universaalsed, sisaldades Rakvere valla elanike põhivajadustele vastavaid eri tüüpi ja laadi erinevates keeltes teavikuid.
(2) Raamatukogu teeninduse üldine korraldus, kasutajate õigused ja kohustused määratakse kindlaks Rakvere Vallavolikogu (edaspidi volikogu) kinnitatud raamatukogu kasutamise eeskirjas.
(3) Raamatukogu eriteenuste loetelu ja hinnakirja kinnitab vallavalitsus.
(4) Raamatukogu lahtiolekuajad kinnitab vallavalitsus raamatukogu direktori ettepanekul.
(2) Direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab avaliku konkursi välja ja kehtestab konkursi korra vallavalitsus. Direktoril peab olema kõrgharidus raamatukogunduse või infoteaduste alal või raamatukoguhoidja kutsekvalifikatsiooni vähemalt seitsmes aste.
(3) Avalikul konkursil osalejate seast valitud raamatukogu direktori kinnitab vallavanema ettepanekul ametisse vallavalitsus.
(5) Raamatukogu direktor täidab rahvaraamatukogu seadusest, volikogu ja vallavalitsuse õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest tulenevaid ülesandeid ning vastutab nende täitmise eest, sealhulgas:
2) tagab raamatukogule pandud ülesannete täitmise ning kannab vastutust raamatukogu arengu ja rahaliste vahendite õiguspärase kasutamise eest;
4) koostab asutuse tegevuse korraldamiseks vajalikud dokumendid, töökorralduse eeskirjad, tööplaani jm;
5) annab asutuse sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
6) esindab raamatukogu ja tegutseb raamatukogu nimel;
7) esitab ettepanekud vallavalitsusele raamatukogu eelarve koostamiseks;
8) osaleb valla arengukava väljatöötamisel;
9) tagab töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise;
10) täidab muid käesolevast põhimäärusest, töölepingust ja õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
(1) Raamatukoguteeninduse korraldamise ja arenguga seotud küsimuste koordineerimiseks ja nõustamiseks moodustatakse 3-5 liikmeline nõukogu (edaspidi nõukogu) volituste kestvusega 4 aastat.
(2) Nõukogu valib oma liikmete seast esimehe.
(3) Nõukogu koosseisu kinnitab vallavalitsus.
(4) Nõukogu töövormiks on koosolekud, mis toimuvad vastavalt vajadusele. Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt 2/3 liikmete arvust. Nõukogu otsused protokollitakse;
(5) Nõukogu koosolekust võtab sõnaõigusega osa raamatukogu direktor.
1) raamatukogu tegevuse analüüsimine ja hindamine, ettepanekute tegemine raamatukoguteeninduse parema korraldamise kohta vallavalitsusele ning valla arengukavasse;
2) raamatukogu kasutuseeskirja kooskõlastamine;
3) raamatukogu tööplaani ja tegevusaruande läbivaatamine ning neile hinnangu andmine;
(1) Raamatukogu vara kuulub Rakvere valla omandisse ning selle valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt volikogu kehtestatud korrale.
(3) Raamatukogu eelarve kinnitab ja seda muudab volikogu vallaeelarve koosseisus. Eelarves nähakse ette rahalised vahendid töötajate töö tasustamiseks, teavikute soetamiseks vastavalt teeninduspiirkonna elanike arvule, raamatukogu hoone ja ruumide majandamiskuludeks jms.
(4) Eraldised riigieelarvest (teavikute soetamiseks vastavalt teeninduspiirkonna elanike arvule) ja fondidest, omatulu (viivised, laekumised tasulistest teenustest jms) ning äriühingute, organisatsioonide ja üksikisikute rahalised annetused kasutatakse eelarve kaudu sihtotstarbeliselt.
(5) Raamatukogu võib talle mittevajalikke teavikuid tasuta võõrandada.
§ 8. Järelevalve ja kontroll
(2) Raamatukogu eelarve täitmist ja vara sihipärast kasutamist võib kontrollida ka vallavolikogu revisjonikomisjon vastavalt iga-aastasele tööplaanile või erakorraliselt.
5. peatükk Tegevuse ümberkorraldamine ja lõpetamine
(2) Raamatukogu ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine toimub volikogu otsusel.
(3) Raamatukogu ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise korraldab vallavalitsus.
(1) Tunnistada kehtetuks Sõmeru Vallavolikogu 20.09.2011 määrus nr 34 „Uhtna Raamatukogu põhimäärus“.


text:
Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhineva Euroopa Politseiameti konventsiooniga (Europoli konventsioon) ning selle protokollidega ühinemise seadus – Riigi Teataja
Süstemaatiline liigitus: HALDUSÕIGUS → Sisejulgeolek ja avalik kord → Välislepingud
Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhineva Euroopa Politseiameti konventsiooniga (Europoli konventsioon) ning selle protokollidega ühinemise seadus
Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhineva Euroopa Politseiameti konventsiooniga (Europoli konventsioon) ning selle protokollidega ühinemise seadus - sisukord
§ 1 Konventsiooniga ja selle protokollidega ühinemine
§ 2 Siseriikliku üksuse määramine
§ 3 Siseriikliku järelevalveasutuse määramine
§ 4 Deklaratsiooni tegemine
RT II 2005, 6, 15
jõustumine 04.03.2005
§ 1. Konventsiooniga ja selle protokollidega ühinemine
Ühineda juurdelisatud:
1) Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhineva Euroopa Politseiameti konventsiooniga (Europoli konventsioon), mis on koostatud 1995. aasta 26. juulil Brüsselis;
2) Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhineva ja Euroopa Politseiameti (Europol) konventsiooni Euroopa Ühenduste Kohtu eelotsuste abil tõlgendamise protokolliga, mis on koostatud 1996. aasta 24. juulil Brüsselis;
3) Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 ja Europoli konventsiooni artikli 41 lõikel 3 põhineva Europoli, selle organite liikmete ning Europoli asedirektorite ja töötajate eesõiguste ja puutumatuse protokolliga, mis on koostatud 1997. aasta 19. juunil Brüsselis;
4) Euroopa Politseiameti konventsiooni (Europoli konventsioon) artikli 43 lõikel 1 põhineva selle konventsiooni artikli 2 ja lisa muutmisprotokolliga, mis on koostatud 2000. aasta 30. novembril Brüsselis;
5) Euroopa Politseiameti konventsiooni (Europoli konventsioon) ja Europoli, selle organite liikmete ning Europoli asedirektorite ja töötajate eesõiguste ja puutumatuse protokolli muutmisprotokolliga, mis on koostatud 2002. aasta 28. novembril Luxembourgis;
6) Euroopa Politseiameti konventsiooni (Europoli konventsioon) artikli 43 lõikel 1 põhineva selle konventsiooni muutmisprotokolliga, mis on koostatud 2003. aasta 27. novembril Brüsselis.
§ 2. Siseriikliku üksuse määramine
Europoli konventsiooni artikli 4 lõike 1 kohaselt määratakse siseriiklikuks üksuseks Politsei- ja Piirivalveamet.
§ 3. Siseriikliku järelevalveasutuse määramine
Europoli konventsiooni artikli 23 lõike 1 kohaselt määratakse siseriiklikuks järelevalveasutuseks Andmekaitse Inspektsioon.
§ 4. Deklaratsiooni tegemine
Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhineva ja Euroopa Politseiameti (Europol) konventsiooni Euroopa Ühenduste Kohtu eelotsuste abil tõlgendamise protokolli artikli 2 lõikele 1 ja lõike 2 punktile b deklareerib Eesti Vabariik, et Eesti kohus võib taotleda pooleliolevas asjas Euroopa Ühenduste Kohtu eelotsust konventsiooni tõlgendamise kohta, kui Eesti kohtu arvates on tõlgendamise küsimus vaja lahendada otsuse tegemiseks.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
kohus


RT I, 19.12.2019, 2
13.12.2019 otsus nr 521
1) paragrahvi 1 lõike 1 punktis 4 asendatakse sõna „maksukohustuslane” tekstiosaga „käibemaksukohustuslane (edaspidi maksukohustuslane)”;
2) paragrahvi 2 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Nõudmiseni varu käesoleva seaduse tähenduses on kaup, mis toimetatakse teise liikmesriiki, arvestades kõiki järgmisi tingimusi:
1) kaup toimetatakse maksukohustuslase poolt teise liikmesriiki, et võõrandada kaup seal 12 kuu jooksul saabumisest arvates selles teises liikmesriigis maksukohustuslasena registreeritud isikule vastavalt maksukohustuslaste vahel sõlmitud kokkuleppele;
2) isik, kellele kaup võõrandamiseks toimetatakse, on registreeritud maksukohustuslasena liikmesriigis, kuhu kaup toimetatakse, ning see isik ja temale selles liikmesriigis väljastatud maksukohustuslasena registreerimise number on kaupa toimetavale maksukohustuslasele teada;
3) maksukohustuslasel, kes kauba teise liikmesriiki toimetab, ei ole asukohta või püsivat tegevuskohta teises liikmesriigis, kuhu kaup toimetatakse;
4) maksukohustuslane peab teise liikmesriiki toimetatud kauba kohta arvestust vastavalt käesoleva seaduse § 36 lõike 5 alusel kehtestatud korrale;
5) maksukohustuslane esitab teise liikmesriiki toimetatud kauba soetaja andmed ühendusesisese käibe aruandes.”;
3) paragrahvi 2 lõige 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(10) Investeeringukuld käesoleva seaduse tähenduses on kullaturgudel heakskiidetud kaaluga kullakang või kullatahvel, mille puhta kulla sisaldus on vähemalt 995 tuhandikku kaaluosa, ning pärast 1800. aastat münditud ja ametliku maksevahendina käibel olev või käibel olnud kuldmünt, mille puhta kulla sisaldus on vähemalt 900 tuhandikku kaaluosa ja mille müügihind ei ületa rohkem kui 80 protsendi võrra mündis sisalduva kulla hinda vabaturul.”;
4) paragrahvi 3 lõike 1 esimeses lauses asendatakse tekstiosa „Käibemaksukohustuslane (edaspidi maksukohustuslane)” sõnaga „Maksukohustuslane”;
5) paragrahvi 7 lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) nõudmiseni varuna Eestist teise liikmesriiki toimetatud kauba võõrandamine.”;
6) paragrahvi 7 lõiget 2 täiendatakse punktidega 12–14 järgmises sõnastuses:
„12) nõudmiseni varu toimetamist Eestist teise liikmesriiki;
13) nõudmiseni varu toimetamist Eestist teise liikmesriiki, kui seda ei võõrandatud 12 kuu jooksul arvates nõudmiseni varu teise liikmesriiki saabumisest ning kui see on nimetatud aja jooksul Eestisse tagasi toimetatud;
14) nõudmiseni varu toimetamist Eestist teise liikmesriiki, kui selle soetaja asendatakse teise maksukohustuslasega 12 kuu jooksul arvates nõudmiseni varu teise liikmesriiki saabumisest.”;
7) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Kui Eestist teise liikmesriiki toimetatud nõudmiseni varu ei võõrandata 12 kuu jooksul arvates kauba teise liikmesriiki saabumisest, loetakse ühendusesisene käive tekkinuks 12 kuu möödumisele järgneval päeval vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 1 punktile 3, välja arvatud sama paragrahvi lõike 2 punktis 13 ja lõikes 3 nimetatud juhtudel.”;
8) paragrahvi 8 lõiget 3 täiendatakse punktiga 14 järgmises sõnastuses:
„14) nõudmiseni varu toimetamist Eestisse.”;
9) paragrahvi 8 täiendatakse lõigetega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:
„(6) Kauba ühendusesisene soetamine on ka nõudmiseni varuna Eestisse toimetatud kauba soetamine.
(7) Kui Eestisse toimetatud nõudmiseni varu ei võõrandata 12 kuu jooksul arvates kauba Eestisse saabumisest, loetakse see kaup ühendusesiseselt soetatuks 12 kuu möödumisele järgneval päeval vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 2, välja arvatud juhul, kui kaup on selle aja jooksul tagasi toimetatud liikmesriiki, kust kaup lähetati.”;
10) paragrahvi 9 täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
„(4) Kui sama kaup võõrandatakse mitu korda järjest ja selle kauba toimetab maksukohustuslasest edasimüüja ühest liikmesriigist teise otse esimeselt kauba võõrandajalt tehingute ahela viimasele soetajale, käsitatakse tehingute ahelas kauba ühendusesisese käibena üksnes sellisele edasimüüjale kauba võõrandamist. Nimetatud edasimüüjal tekib kauba ühendusesisene soetus liikmesriigis, kuhu kaup toimetatakse. Sätet ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud juhul.
(5) Kui tehingute ahelas osalev edasimüüja, kes toimetab kauba ühest liikmesriigist teise tehingute ahela esimeselt võõrandajalt tehingute ahela viimasele soetajale, on kauba võõrandajale teatanud oma maksukohustuslasena registreerimise numbri kauba lähetamise liikmesriigis, käsitatakse tehingute ahelas kauba ühendusesisese käibena üksnes sellise edasimüüja poolt kauba võõrandamist. Nimetatud edasimüüjalt kauba soetajal tekib ühendusesisene soetus liikmesriigis, kuhu kaup toimetatakse.”;
11) paragrahvi 11 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „§ 7 lõikes 3 ja § 8 lõikes 4” tekstiosaga „§ 7 lõigetes 3 ja 31 ning § 8 lõigetes 4 ja 7”;
12) paragrahvi 15 lõike 3 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) kaup, mille võõrandamist ja teise liikmesriiki toimetamist või ilma võõrandamata teise liikmesriiki toimetamist käsitatakse kauba ühendusesisese käibena;”;
13) paragrahvi 15 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punkti 2 ei kohaldata, kui käesoleva seaduse § 16 kohaselt on selle kauba käive maksuvaba või kui puudub kauba, välja arvatud uue transpordivahendi või aktsiisikauba soetaja või oma kauba teise liikmesriiki toimetaja kehtiv teises liikmesriigis maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreerimise number või selle kauba käivet pole kajastatud ühendusesisese käibe aruandes vastavalt käesoleva seaduse §-le 28.”;
14) paragrahvi 28 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) tal on maksustamisperioodi jooksul tekkinud kauba ühendusesisene käive, ta on maksustamisperioodi jooksul võõrandanud kaupa edasimüüjana kolmnurktehingus või ta on toimetanud Eestist teise liikmesriiki nõudmiseni varu, sealhulgas juhul, kui nõudmiseni varu soetaja muutub või nõudmiseni varu on toimetatud Eestisse tagasi;”;
15) paragrahvi 36 lõiget 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) pidama nõudmiseni varuga seotud tehingute ja toimingute arvestust, võttes arvesse käesoleva seaduse § 7 lõike 1 punktis 4 ja lõike 2 punktides 12–14 ning § 8 lõigetes 6 ja 7 sätestatut.”;
16) paragrahvi 36 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Maksukohustuslase käibemaksu igapäevase arvestuse pidamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
17) seaduse normitehnilises märkuses asendatakse tekstiosa „2017/2455 (ELT L 348, 29.12.2017, lk 7–22)” tekstiosaga „2018/1910 (ELT L 311, 07.12.2018, lk 3–7)”.


Vabariigi Presidendi 10. detsembri 2002. a otsusega nr 288
I. Toiduseaduses (RT I 1999, 30, 415; 2002, 13, 81; 61, 375; 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 7 lõikes 1 asendatakse sõnad «käesolevas seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud nõuetele» sõnadega «käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele».
« (1) Toidu käitlemine on lubatud tunnustatud käitlemisettevõttes. Käitlemisettevõte, kus toimub ainult toidutoorme tootmine ja tootja enda toodetud toidutoorme selline esmane töötlemine, mille käigus ei muutu toidutoorme esialgne kuju ja esialgsed omadused, samuti käitlemisettevõte, kus toimub ainult toidutoorme puhastamine, sorteerimine, kuivatamine ja ladustamine säilitamise eesmärgil, ei pea olema tunnustatud. Käitlemisettevõte, kus toimub vee pakendamine ning mee või munade tööstuslik pakendamine, kuulub tunnustamisele.»;
«Tunnustamisel valitsenud tingimusi muutvatest ehituslikest, tehnoloogilistest, töökorralduslikest ja teistest ümberkorraldustest peab käitleja teatama tunnustamist korraldavale järelevalveasutusele, edastades viimasele sellekohase kirjaliku teate.»
« (1) Järelevalveasutuse juht või tema volitatud järelevalveametnik kinnitab käitlemisettevõtte vastavust käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele tähtajatu tunnustamise otsusega.»;
« (11) Kui käitlemisettevõtte nõuetele vastavust saab hinnata alles käitlemisettevõttes toimuva käitlemise käigus või kui tunnustamise menetluse käigus tuvastati vajadus teha ettevõttes toiduohutuse tagamist otseselt mittemõjutavaid ehituslikke, tehnoloogilisi, töökorralduslikke või muid ümberkorraldusi, on järelevalveasutuse juhil või tema volitatud järelevalveametnikul õigus väljastada tähtajaline tunnustamise otsus kehtivusajaga kuni üks aasta. Enne tähtajalise tunnustamise otsuse tegemist on järelevalveasutusel õigus nõuda ümberkorralduste tegemise ajakava.»;
« (3) Järelevalveasutuse juht või tema volitatud järelevalveametnik teeb otsuse 20 tööpäeva jooksul pärast taotluse ning käesoleva seaduse § 9 lõike 3 alusel kehtestatud tunnustamise menetluse korras nimetatud andmete ja dokumentide saamist. Otsustamistähtaega võib lisaasjaolude selgitamiseks pikendada kuni 40 tööpäevani. Tähtaja pikendamise kohta edastab järelevalveametnik taotluse esitajale posti teel kirjaliku teate.»;
« (31) Kui käitlemisettevõtte kohta on tehtud tähtajaline tunnustamise otsus, teeb järelevalveasutuse juht või tema volitatud järelevalveametnik enne tähtajalise tunnustamise otsuse kehtivusaja lõppu tähtajatu tunnustamise otsuse või tunnustamisest keeldumise otsuse.»;
5) lõikes 4 asendatakse sõna «kirjalikult» sõnadega «posti teel».
§ 4. Paragrahvi 101:
1) lõiget 1 täiendada pärast sõna «tervis» sõnadega «või käitleja ei pea kinni käesoleva seaduse § 10 lõikes 11 nimetatud ajakavast»;
« (11) Käitlemisettevõttes, mille tunnustamise otsuse kehtivus peatati, tuleb käitlemine viivitamata peatada.»;
« (3) Tunnustamise otsuse kehtivuse peatamise otsus antakse käitlejale üle allkirja vastu või edastatakse posti teel väljastusteatega.»
« (1) Tunnustamise otsus tunnistatakse kehtetuks, kui:
4) käitleja esitab sellekohase taotluse.»;
«Tunnustamise otsuse kehtetuks tunnistamise otsus antakse käitlejale üle allkirja vastu või edastatakse posti teel väljastusteatega.»;
« (21) Käitlemisettevõttes, mille tunnustamise otsus tunnistati kehtetuks, tuleb käitlemine viivitamata lõpetada.»
§ 6. Paragrahvi 32:
« (1) Käitlemisettevõte peab olema varustatud piisava hulga veeseaduse alusel (RT I 1994, 40, 655; 1996, 13, 241; 1998, 2, 47; 61, 987; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843; 2001, 7, 19; 42, 234; 50, 283; 94, 577; 2002, 1, 1; 61, 375; 63, 387) kehtestatud joogivee nõuetele vastava veega (edaspidi joogivesi). Joogivett peab käitlemisettevõttes kasutama alati, kui see on vajalik toidu saastumise vältimiseks. Merel viibivatel kalalaevadel võib kala esmaseks töötlemiseks kasutada sellist merevett, mis ei põhjusta kala saastumist, ei halvenda selle omadusi ega muuda seda ohtlikuks inimese tervisele.»;
2) lõikes 2 asendatakse sõna «kvaliteedinõuetele» sõnaga «nõuetele».
§ 7. Paragrahvi 48 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Järelevalvet tuleb läbi viia regulaarselt ja juhtudel, kui on põhjust arvata, et tegemist on õiguserikkumisega. Järelevalve tegemisel peab järelevalveametnik tagama, et tehtavad toimingud on kohased, vajalikud ning proportsionaalsed kehtestatud nõuete täitmise tagamiseks.»
§ 8. Paragrahvi 50 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib järelevalveasutus rakendada sunnivahendit asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.»
§ 9. Paragrahvi 537 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna «Tervisekaitseinspektsioon» sõnadega «, Veterinaar- ja Toiduamet».
§ 10. Paragrahvi 63:
« (1) Käesoleva seaduse jõustumise ajal tegutseva ja tunnustamisele kuuluva käitlemisettevõtte tunnustamise taotlus peab olema esitatud hiljemalt 2003. aasta 1. jaanuariks.»;
« (11) Käitlemisettevõttes, mille tunnustamiseks on taotlus esitatud vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 1, võib käitlemist jätkata kuni käitlemisettevõtte tunnustamise kohta tehtud otsuse kehtima hakkamiseni. Kui käitlemisettevõtte kohta tehti tunnustamisest keeldumise otsus, tuleb selles käitlemisettevõttes käitlemine viivitamata lõpetada.»
II. § 11. Käesolev seadus jõustub Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.


RT I 2000, 58, 377
Vabariigi Presidendi 5. juuli 2000. a otsusega nr 868
I. Tulumaksuseaduses (RT I 1999, 101, 903; 2000, 55, 359) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
§ 1. Paragrahvi 6 lõike 4 viimane lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« Nimetatud mitteresidendi püsiva tegevuskoha kaudu saadud tulu maksustamisel ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatut.»
§ 2. Paragrahvi 9 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Juhtimis- või kontrollorganiks on muu hulgas juhatus, nõukogu, täis- või usaldusühingut esindama volitatud osanik, prokurist, asutaja kuni juriidilise isiku registrisse kandmiseni, likvideerija, pankrotihaldur, audiitor, revident või revisjonikomisjon. Samuti loetakse juhtimisorganiks välismaa äriühingu filiaali juhatajat ning Maksuameti kohalikus asutuses registreeritud püsiva tegevuskoha (§ 7) tegevjuhti.»
§ 3. Paragrahvi 10:
« Kui erinevat liiki juriidiliste isikute teenitud või jaotatud kasumilt võetava maksu suurus on erinev, siis loetakse territoorium madala maksumääraga territooriumiks ainult nende juriidiliste isikute suhtes, kelle puhul maksu suurus vastab käesoleva lõike esimeses lauses toodud madala maksumääraga territooriumi tingimustele.»;
« 1) kaupade tootmisest, kaubandustegevusest, transpordi-, side-, majutus- ja turismiteenuse osutamisest juriidilise isiku asukohamaal ning kindlustustegevuse litsentsi omava juriidilise isiku poolt kindlustusteenuse osutamisest;».
§ 4. Paragrahvi 11 lõike 3 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« Nimekirja kantakse mittetulundusühing (välja arvatud mittetulundusühistu) ja sihtasutus, mille tegevuse eesmärgiks on heategevuslik teaduse, kultuuri, hariduse, spordi, korrakaitse, tervishoiu, sotsiaalhoolekande, loodushoiu, vähemusrahvuste kultuurautonoomia või kirikute, koguduste või usuühingute toetamine avalikes huvides ning mis vastab alljärgnevatele tingimustele:».
§ 5. Paragrahvi 18:
1) lõikest 4 jäetakse välja viimane lause;
« (5) Lõikes 4 sätestatut ei kohaldata investeerimisfondide seaduse (RT I 1997, 34, 535; 1998, 61, 979; 2000, 10, 55) alusel asutatud lepingulise investeerimisfondi ning pensionifondide seaduse (RT I 1998, 61, 979) alusel asutatud pensionifondi osakuomanike suhtes. Osakuomaniku tulu maksustamine toimub vastavalt § 15 lõigetele 1–3, § 17 lõikele 1, § 20 lõikele 4 ja §-le 21.»
§ 6. Paragrahvi 23 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« Residendist füüsilise isiku maksustamisperioodi tulust arvatakse maha maksuvaba tulu 12 000 krooni.»
§ 7. Paragrahvi 25 lõikes 1 asendatakse tekst «krediidiasutusele, mitteresidendist krediidiasutuse Eesti äriregistrisse kantud filiaalile või finantseerimisasutusele» sõnadega «krediidi- või finantseerimisasutusele või mitteresidendist krediidiasutuse Eesti äriregistrisse kantud filiaalile».
§ 8. Paragrahvi 29 lõike 4 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) registrisse kantav vallasasi oli kuni võõrandamiseni registreeritud Eesti registris või».
§ 9. Paragrahvi 34:
« 1) käesoleva seadusega kehtestatud tulumaksu, välja arvatud § 48 alusel tasutud tulumaks;»;
§ 10. Paragrahvi 42 lõiked 1 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Paragrahvi 41 punktis 1 nimetatud väljamaksetest või residendist füüsilisele isikule makstavatest § 41 punktis 6 nimetatud pensionidest, toetustest, stipendiumidest, kultuuri-, spordi- ja teaduspreemiatest ning loteriivõitudest võib kinnipeetava tulumaksu arvutamisel maha arvata igas kalendrikuus 1/12 §-s 23 sätestatud maksuvabast tulust.»;
« (3) Kui väljamakse saaja saab maksustatavat tulu mitmest allikast, võib lõikes 1 lubatud mahaarvamise teha ainult ühes maksumaksja poolt valitud ja väljamakse tegijale kirjalikult teatatud kohas.»
§ 11. Paragrahvi 45:
1) lõikes 1 asendatakse number «5» numbriga «6»;
2) lõiget 5 täiendatakse pärast sõnu «välisriigi maksuhalduri» sõnadega «või maksu kinnipidaja».
§ 12. Paragrahvi 49:
« Paragrahvi 11 lõikes 1 nimetatud nimekirja kantud või sama paragrahvi lõikes 2 nimetatud isiku (välja arvatud erakonna) poolt tema põhikirjalistel eesmärkidel füüsilistele isikutele osutatud materiaalset abi ja tehtud kingitusi ei maksustata tulumaksuga.»;
2) lõikes 3 asendatakse tekst «Residendist äriühing ning § 11 lõikes 1 nimetatud nimekirja kandmata või § 11 lõikes 2 nimetamata juriidiline isik» tekstiga «Residendist juriidiline isik, välja arvatud § 11 lõikes 1 nimetatud nimekirja kantud ja § 11 lõikes 2 nimetatud isik,».
§ 13. Paragrahvi 52:
« (1) Residendist äriühing, välja arvatud krediidiasutus, maksab tulumaksu ettevõtlusega mitteseotud väljamaksetelt, välja arvatud juhul, kui nendelt väljamaksetelt on kinni peetud tulumaks § 41 alusel või tasutud tulumaks vastavalt §-dele 48–51.»;
« 2) madala maksumääraga territooriumil asuva juriidilise isiku (§ 10) poolt emiteeritud väärtpaberite soetamine, välja arvatud juhul, kui nimetatud väärtpaberid vastavad investeerimisfondide seaduse § 102 lõike 1 punktides 1–3 toodud tingimustele;»;
« (3) Residendist krediidiasutus maksab tulumaksu järgmistelt väljamaksetelt ja kahjudelt, välja arvatud juhul, kui nendelt väljamaksetelt on kinni peetud tulumaks § 41 alusel või tasutud tulumaks vastavalt §-dele 48–51:
3) kahjult, mida krediidiasutus saab madala maksumääraga territooriumil asuva juriidilise isiku vastu omandatud nõudeõiguse (sealhulgas antud laenu ja tehtud ettemakse) võõrandamisest või sissenõudmisest loobumisest.»
§ 14. Paragrahvi 53:
1) lõikest 3 jäetakse välja sõna «kõik»;
« 1) Eestist väljaviidav püsiva tegevuskoha vara, mis ületab enne käesoleva seaduse jõustumist Eestis asunud püsiva tegevuskoha vara, ning Eestisse püsiva tegevuskoha jaoks toodud vara, kui selle vara eest ei anta vastu muud vara või ei osutata teenust;»;
« Mitteresidendist krediidiasutuse Eesti äriregistrisse kantud filiaali kaudu tehtud ettevõtlusega mitteseotud väljamaksed maksustatakse § 51 ja § 52 lõike 3 alusel.»
§ 15. Paragrahvi 54 täiendatakse lõigetega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
« (5) Kui residendist äriühing on saanud viimase 12 maksustamisperioodi jooksul välismaalt dividende, siis võib ta § 50 lõike 1 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust maha arvata välismaal dividendidelt kinnipeetud tulumaksu ja dividendide aluseks olevalt kasumiosalt tasutud tulumaksu, kuid mitte rohkem kui 26/74 välismaal väljamakstud dividendide summast. Maha võib arvata ainult selle osa välisriigi tulumaksust, mille tasumine oli vastava riigi seaduse või välislepingu alusel kohustuslik.
(6) Kui maksumaksja kasutab § 49 lõikes 5 nimetatud summeeritud arvestust või kui langevad ära § 50 lõike 3 punktis 4, § 51 lõike 2 punktides 3–4, § 51 lõigetes 3 ja 4 ning § 52 lõigetes 2 ja 3 maksustamise aluseks olevad asjaolud, on maksumaksjal õigus teha tulumaksu ümberarvutus ning nõuda enammakstud tulumaksu tagastamist. Vastavad ümberarvutused tehakse lõikes 2 nimetatud deklaratsioonis. Enammakstud tulumaksu tagastamine toimub maksukorralduse seaduses sätestatud korras.»
§ 16. Paragrahvi 58 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Füüsilisest isikust maksumaksja, kellel on põhivara, millelt on enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud tulumaksuseaduse § 17 alusel arvutatud amortisatsiooni, võib põhivara korrigeeritud maksumuse maha arvata 2000. aasta ettevõtlustulust. Kui põhivara soetamismaksumuse eest ei ole täies ulatuses tasutud, siis ei või tulust mahaarvatav summa ületada põhivara eest tasutud summat. Üksiku põhivara objekti korrigeeritud maksumuse arvutamine toimub vastavalt § 59 lõikele 1.»
§ 17. Paragrahvi 60:
« (1) Äriühing, kelle poolt enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud tulumaksuseaduse § 32 lõike 2 alusel tasutud tulumaks ei ole enne käesoleva seaduse jõustumist lõppenud viimase maksustamisperioodi kohta esitatud tuludeklaratsiooni alusel täies ulatuses maha arvatud sellesama seaduse alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust, võib sel viisil tekkinud tulumaksu enammakse arvata maha § 50 lõike 1 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust. Kui tulumaksu enammakse on suurem kui maksustamisperioodil § 50 lõike 1 alusel tasumisele kuuluv tulumaks, siis võib maha arvamata osa enammaksest, mida on vähendatud lõike 3 kohaselt teisele residendist äriühingule ülekantud mahaarvamise õiguse võrra, edasi kanda järgmistele maksustamisperioodidele.»;
« (3) Kui residendist äriühing maksab dividende teisele residendist äriühingule, kellele kuulub vähemalt 20 protsenti dividende maksva äriühingu aktsiatest, osadest või häältest, siis kantakse lõigetes 1 ja 2 sätestatud tulumaksu mahaarvamise õigus üle dividendi saajale (edaspidi ülekantud tulumaks). Lõikes 1 nimetatud mahaarvamise õiguse ülekandmisel on ülekantud tulumaksu suuruseks 26/74 makstud dividendi summast, kuid mitte rohkem kui väljamakstud dividendile vastav proportsionaalne osa lõike 1 alusel mahaarvamisele kuuluvast enammakse jäägist dividendide maksmise hetkel. Lõikes 2 nimetatud mahaarvamise õiguse ülekandmisel on ülekantud tulumaksu suuruseks makstud dividendile vastav lõike 2 kohaselt arvutatud mahaarvatava tulumaksu summa. Dividende maksev äriühing esitab ülekantud tulumaksu suuruse kohta tõendi dividendide saajale hiljemalt dividendide väljamaksmise kuule järgneva kuu 5. kuupäeval. Tõendi koopia esitatakse samaks tähtpäevaks dividendide maksja asukohajärgsele Maksuameti kohalikule asutusele.»;
3) lõikes 4 asendatakse number «5» numbriga «6» ning lõiget täiendatakse lausega järgmises sõnastuses:
« Ülekantava tulumaksu kohta koostatakse tõend lõikes 3 sätestatud korras.»;
4) lõikes 7 asendatakse sõnad «lõikes 3» sõnadega «lõigetes 3 ja 4»;
« (8) Enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud tulumaksuseaduse § 32 lõike 4 alusel moodustatud dividendiarvelt makstavaid dividende ei maksustata § 50 lõikes 1 ettenähtud tulumaksuga.»
§ 18. Paragrahvi 61 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Paragrahvi 54 lõiget 5 kohaldatakse pärast käesoleva seaduse jõustumist välismaal kinnipeetud või tasutud tulumaksu suhtes. Enne käesoleva seaduse jõustumist välismaal kinnipeetud või tasutud tulumaks arvatakse maha maksumaksja poolt Eestis tasumisele kuuluvast tulumaksust vastavalt enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud tulumaksuseaduse §-le 30.»
II. § 19. Käesolev seadus jõustub tagasiulatuvalt 2000. aasta 1. jaanuarist, välja arvatud selle § 6, mis jõustub 2001. aasta 1. jaanuaril.


text:
Maksuhalduri õigus nõuda enne maksudeklaratsiooni esitamist teavet - Pluss
Maksuhalduri õigus nõuda enne maksudeklaratsiooni esitamist teavet
http://www.nc.ee/?id=11&tekst=RK/3-3-1-46-14
Riigikohtu 28.10.2014 lahend nr 3-3-1-46-14
MKS § 59 lg 2 p 2
MKS § 62 lg 1
MKS § 10 lg 2 p 1
MKS § 60 lg 1
Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskus (PMTK) andis kaebajale korralduse, milles teavitas üksikjuhtumi kontrolli alustamisest kaebaja käibemaksu arvestamise ja deklareerimise õigsuse kontrollimiseks. Korraldusega kohustati kaebajat mh esitama teatud dokumente ning andma teatud tehingute kohta teavet. Kaebajalt nõuti seejuures andmeid nende maksustamisperioodide kohta, mille puhul ei olnud seadusest tulenev käibemaksu deklareerimise ja tasumise tähtpäev veel saabunud. Kaebaja esitas korralduse tühistamiseks halduskohtule kaebuse. Halduskohus tühistas PMTK korralduse. Maksu- ja Tolliamet esitas apellatsioonkaebuse. Ringkonnakohus tühistas halduskohtu otsuse ja jättis korralduse jõusse. Kaebaja esitas Riigikohtusse kassatsioonkaebuse.
Maksumenetlus on maksuhalduri elluviidav haldusmenetlus, mille üks eesmärk on maksuarvestuse õigsuse kontroll. Mõiste „maksude arvestamine" on laiem mõiste kui „maksu arvutamine“ maksudeklaratsioonis, hõlmates ka arvete nõuetekohast vormistamist, maksuarvestuse kannete õigeaegsust jms. Maksukorralduse seadusest (MKS) tuleneb maksuhalduri üldine kontrollipädevus (MKS § 10 lg 2 p 1), mis ei piiritle kontrollimenetluse lubatavust ajalises mõttes. MKS ei sea piiranguid maksumenetluses tähtsust omavate asjaolude kontrollimisele enne deklaratsiooni esitamise tähtpäeva. Sellist keeldu ei tulene ka MKS üldisest mõttest ega seadusesätete omavahelistest seostest.
Üksikjuhtumi kontrollimenetlus, milles nõutakse teavet dokumentide esitamisena nende asjaolude kohta, mille kogumise ja säilitamise kohustus on maksukohustuslasel raamatupidamisarvestuses niikuinii, ei ole sedavõrd põhiõigusi piirav, et nõuaks seaduses veel täpsema volitusnormi olemasolu, kui seda on MKS-i § 60 lg 1.
Tõendeid kogutakse tuvastusmenetluse käigus kas üksikjuhtumi kontrolli (MKS § 59 lg 2 p 1) või revisjonina (MKS § 59 lg 2 p 2). Revisjoni ja üksikjuhtumi kontrolli sisuline eristamine sõltub hinnangust, kas tegemist on enam koormava kontrollimisega. Võimalik on ka kohtulik kontroll nii selle üle, kas maksuhalduri poolt üksikjuhtumi kontrolliks peetav menetlus on tegelikult revisjon, kui ka selle üle, kas maksuhaldur järgib revisjoni puhul menetlusnõudeid. Kui asjaolud ja tõendid on erisuunalised, viidates sisuliste tunnuste osas nii üksikjuhtumi kontrollile kui ka revisjonile, siis on oluline ka see, kuidas maksuhaldur kontrolli vormistas ja kuidas menetlus toimus. Asjaolud, et maksuhaldur on andnud sama laadi korralduse teabe esitamiseks ka varem (või hiljem) ning maksuhalduri üldine praktika on teha enamik kontrollimenetlusi pärast seda, kui maksukohustus on tekkinud ja maksukohustuslane on maksudeklaratsiooni esitanud, ei ole piisavad, et pidada algatatud kontrollimenetlust revisjoniks. Õiguslik alus üksikjuhtumi kontrolliks on olemas ka siis, kui maksudeklaratsiooni esitamise ega maksu tasumise kohustus ei ole veel tekkinud. Teabe nõudmine sellise kontrollimenetluse raames peab aga olema veenvalt põhjendatud ning saab toimuda vaid erandina.
Üldiselt näeb seadus käibemaksu puhul ette ühekuulise maksustamisperioodi ning andmete esitamise kohustuse igakuise käibedeklaratsiooniga (käibemaksuseaduse (KMS) § 27 lg 1). Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt võib maksuhaldur nõuda teavet enne maksudeklaratsiooni esitamist vaid siis, kui see on alanud maksumenetluses maksude arvestuse ja tasumise õigsuse kontrollimiseks vajalik. Maksuhaldur peaks seega põhjendama, millised on need erilised asjaolud, mis ei võimalda tõendeid koguda ja maksuarvestuse õigsust kontrollida tavapärases korras, st pärast maksudeklaratsiooni esitamist. Näiteks maksuhalduri selgitus, et pärast maksudeklaratsiooni esitamise tähtpäeva ei pruugi menetlustoimingute (nt inventuuride ja ülemõõtmiste) tegemine olla enam mõistlike pingutustega võimalik, sest kontrolliperioodil soetatud kaup on võõrandatud, on hüpoteetiline ning oleks kasutatav väga paljudes käibemaksuvaidlustes. Sellist üldist põhjendust ei saa käsitada erilise asjaoluna, mis lubaks KMS-i § 27 lg-st 1 tulenevast üldpõhimõttest kõrvale kalduda.
Põhjendatud menetluskulud ei saa apellatsiooniastmes olla üldjuhul suuremad kui esimese astme kohtus. Samamoodi ei saa ka kassatsiooniastmes olla menetluskulud üldjuhul suuremad kui apellatsiooniastmes.
Riigikohus tühistas ringkonnakohtu otsuse ja jättis jõusse halduskohtu otsuse resolutsioon, asendades halduskohtu otsuse põhjendused Riigikohtu otsuses toodutega.

matches:
§ 59
§ 62
§ 10
§ 60
§ 10
§ 60
§ 59
§ 59
§ 27
§ 27
Riigikohus


text:
Avaleht » Kõrvalmenüü » Riigikohus » Rahvusvaheline koostöö » Rahvusvahelised organisatsioonid
Riigikohtu liikmete ja töötajate haridus
Arengukava 2013-2016
Riigikohtu kodukord
Välissuhtluse ülevaade
Pildid Riigikohtust
Konstitutsioonikohtute Konverentsi (Conference of European Constitutional Courts) täisliige on Riigikohus alates 17. oktoobrist 2003. aastal. Konverents põhineb Euroopa konstitutsioonikohtute ja sarnase pädevusega institutsioonide esimeeste ühisel tahteavaldusel. Riigikohtu kontakt on esimehe nõunik Liis Lindström.
2012. a jaanuaris ühines Riigikohus Euroopa Nõukogu Veneetsia Komisjoni toetusel moodustatud maailma põhiseaduskohtuid või samaväärse pädevusega asutusi (põhiseadusnõukogud, konstitutsioonilised nõukogud jms) ühendava Konstitutsiooniõiguse Maailmakonverentsiga (World Conference on Constitutional Justice – WCCJ). Organisatsiooni tutvustab Euroopa Inimõiguste Konventsioonist tulenevaid põhiõigusi ja euroopalikku põhiseaduslikkuse järelevalve mudelit üle maailma, seda eelkõige läbi parema infovahetuse, mille väljundiks on iga kolme aasta tagant toimuv ülemaailmne põhiseaduskohtute kongress. Kongressidel analüüsitakse riikide koostatud kokkuvõtetele tuginedes detailsemalt mõnda konstitutsiooniõiguse valdkonna teemat.Konverentsi statuut on tõlgitud eesti keelde (link failile, mis on kirjaga kaasas). 2009. aastal ja 2011. aastal toimunud maailmakongresside kohta leiab infot Euroopa Nõukogu Veneetsia Komisjoni kodulehelt. Riigikohtu kontakt konverentsiga seotud küsimustest on esimehe nõunik Liis Lindström.
Euroopa Liidu Riiginõukogude ja Kõrgemate Halduskohtute Ühenduse (Association of Councils of State and Supreme Administrative Jurisdictions of the European Union, ACA-Europe) täisliige on Riigikohus 1. maist 2004. aastast, mil Eestist sai Euroopa Liidu liige. Organisatsioon sai alguse kuue Euroopa Majandusühenduse liikmesriigi riiginõukogude ja kõrgemate halduskohtute juhtide ideest korraldada regulaarseid kollokviume halduskohtuid puudutavatel teemadel. Esimene kollokvium peeti 1968. aastal. Euroopa Ühenduste laienemisel on ka uute liikmesriikide kõrgemad halduskohtud kutsutud kollokviumidel osalema, kuni 1998. aastal otsustati organisatsioonile anda alaline vorm. Täna ühendab organisatsioon kõiki Euroopa Liidu liikmesriikide riiginõukogusid ja kõrgemaid halduskohtuid. Organisatsiooni arengut puudutavaid küsimusi käsitletakse igal aastal toimuval ühenduse üldkogul. Riigikohtu kontakt ühenduses on halduskolleegiumi nõunik Maarja Oras.
EUROOPA LIIDU KÕRGEMATE KOHTUTE PRESIDENTIDE ÜHENDUS Euroopa Liidu Kõrgemate Kohtute Presidentide Ühenduse (Network of the Presidents of European Supreme Judicial Courts of the European Union) liige on Riigikohus ühenduse loomisest alates, st 10. märtsist 2004. aastast. Võrgustiku liikmeteks on Euroopa Liidu liikmesriikide tsiviil- ja kriminaalvaidlusi lahendavate kõrgeimate kohtute juhid. Nagu teisedki ühendused, pakub ka kõrgemate üldkohtute presidentide võrgustik võimaluse kohtute omavahelise koostöö ja infovahetuse tihendamiseks. Võrgustiku juhtimis- ja haldusküsimusi ning projekte, milles võrgustik osaleb, arutatakse igaaastaselt üldkoosolekul. Ühist huvi pakkuvatel teemadel saavad võrgustiku liikmed arutada kollokviumidel. Muuhulgas võimaldab ühendus Euroopa Liidu toel kohtunikele praktikat liikmesriigi kõrgemates kohtutes. Riigikohtu kontakt ühenduses on esimehe nõunik Liis Lindström.
KESKKONNAÕIGUSEGA TEGELEV EUROOPA LIIDU KOHTUNIKE FOORUM
Euroopa Liidu kohtunike keskkonnaõiguse foorum (European Union Forum of Judges for the Environment) loodi Pariisis 28. veebruaril 2004. aaastal. Samal aastal peeti Luxembourgis Euroopa Ühenduste Kohtus esimene keskkonnaõigusest huvituvaid Euroopa kohtunikke ühendav koosolek. Foorumi eesmärk on aidata kaasa nii siseriikliku, Euroopa kui ka rahvusvahelise keskkonnaõiguse rakendamisele. Viimast püütakse saavutada keskkonnaõigusalase teabe jagamise ning temaatiliste mõttevahetuste abil. Organisatsioon peab igal aastal detsembrikuus konverentsi, mille käigus käsitletakse keskkonnaõiguse aktuaalseid teemasid. Eestit esindab foorumil riigikohtunik Indrek Koolmeister.
Euroopa Nõukogu komisjon "Democracy through law" ehk Veneetsia komisjon loodi 1990. aastal. Veneetsia komisjon nõustab Euroopa Nõukogu konstitutsiooniõiguses. Euroopa Nõukogu ministrite komitee kutsus komisjoni ellu selleks, et rakendada õiguse pakutavaid tagatisi demokraatia teenistusse, seda eelkõige uurides, kõrvutades ja lähendades eri riikide õigussüsteeme. Komisjon koosneb sõltumatutest riigiõiguse ekspertidest, kes koostavad uurimusi, ja arvamusi/juhtnööre õigusriigi ja demokraatia edendamiseks mitte ainult Euroopa Nõukogu liikmesriikides, vaid ka väljaspool Euroopat. 2013. aastal kuuluvad Veneetsia Komisjoni 59 riigi õiguseksperdid, sealhulgas ka nt USA, Brasiilia, Peruu, Tšiili, Mehhiko esindajad. Komisjoni juures tegutseb konstitutsioonikohtute esindajate võrgustik, mille liikmed on põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi nõunikud Ulrika Eesmaa ja Katri Jaanimägi.
Eesti kohta koostatud arvamustega saab tutvuda komisjoni kodulehel. EUROOPA KOHTUNIKE KOOLITUSE VÕRGUSTIK Euroopa Kohtunike Koolituse Võrgustik (European Judicial Training Network - EJTN) on Euroopa Liidu liikmesriikide kohtunikke ja prokuröre koolitavate asutuste koostöövõrgustik peakorteriga Brüsselis. EJTN asutati 13. oktoobril 2000. aastal ja selle eesmärk on arendada Euroopa riikide kohtunike koolitusega tegelevate organisatsioonide koostööd ning korraldada ka ühiseid koolitusi. Koostöös riikide kohtunike koolitusasutustega koostab EJTN igal aastal liikmesriikides toimuvate koolituste kataloogi, milles teiste liikmesriikide kohtunikel on võimalus osaleda. Kataloog avaldatakse EJTN koduleheküljel. Lisaks viib EJTN igal aastal ellu ka kohtunike vahetusprogrammi, mille raames on kohtunikel võimalus õppida paari nädala jooksul tundma mõne teise liikmesriigi kohtusüsteemi. Riigikohus on koolitusvõrgustiku liige alates 3. juunist 2009 ja kohut esindab võrgustikus koolitusosakonna juhataja Tanel Kask.
LISSABONI VÕRGUSTIK Lissaboni võrgustik asutati Euroopa Nõukogu juurde 1995. aastal lihtsustamaks kohtunike koolitusega tegelevate institutsioonide infovahetust valdkondades, milles neil on ühised huvid. Lissaboni võrgustikuga liitunud 44 Euroopa Nõukogu liikmesriigi kohtunike koolitusega tegelevat institutsiooni. Eestist kuulub võrgustikku Riigikohus. Lissaboni Võrgustik aitab Euroopa Nõukogul täita oma eesmärke, mis seisnevad eelkõige õigusemõistmise sõltumatuse ja efektiivsuse tagamises. Kui algselt oli võrgustiku peamiseks eesmärgiks üksnes infovahetus, siis tänaseks on sellest välja kasvanud eesmärk kujuneda üle-euroopaliseks organiks, mis aitaks ka aktiivselt kaasa kohtunike koolitusele. Selleks toetatakse liikmesriikides uute kohtunike koolitusasutuste loomist või seniste edasiarendamist, kuna selle kaudu on võimalik tagada inimõiguste järgimine liikmesriikides ning liikmesriikide institutsioonide põhinemine õigusriigi aluspõhimõtetel.
Riigikohus on 2002. a asutatud Rahvusvaheline Kohtunike Koolituse Organisatsiooni (International Organisation for Judicial Training – IOJT) liige alates 29. detsembrist 2012. aastal. Organisatsiooni eesmärgiks on eri riikide kohtunike koolituse kogemuste ja parimate praktikate tutvustamine, kahe aasta tagant toimub infovahetuseks ja arengute tutvustamiseks rahvusvaheline kongress. Riigikohut esindab IOJT juures koolitusosakonna juhataja Tanel Kask.

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus


text:
Regionaalhaigla apteegipinna üürivaidlus ootab jätkuvalt kohtuotsust | PERH
Regionaalhaigla apteegipinna üürivaidlus ootab jätkuvalt kohtuotsust
Vaidlus seoses Põhja-Eesti Regionaalhaigla fuajees asuva apteegi üürilepinguga jätkub. Regionaalhaigla ootab pingsalt kohtuotsust Regionaalhaigla poolt Terve Pere Apteek OÜ vastu apteegi üüripinna vabastamise nõudes toimuvas kohtuasjas, samuti halduskohtu otsust Ravimiameti ja Terve Pere Apteek OÜ vahelises vaidluses. Kahjuks peab Regionaalhaigla praegust olukorda taluma kuni kohtuotsuseni.
Eile rahuldas Tartu Halduskohus Terve Pere Apteek OÜ esialgse õiguskaitse taotluse apteegi tegevusloa peatamise otsuse peatamise küsimuses, mis tähendab, et esialgu saab Terve Pere Apteegid OÜ jätkata tegutsemist Regionaalhaigla pinnal sõltumata kehtiva üürilepingu puudumisest. Kohus selgitas: „Kokkuvõtteks puudub kohtul praegusel hetkel kindel siseveendumus selle kohta, kuidas tuleb RavS § 46 lg 2 p 1 ja § 47 ning MsüS § 37 lg 2 p 2, § 38 ja § 43 lg 1 p 1 vaidlusaluses küsimuses tõlgendada:“
„Apotheka ketti kuuluval Terve Pere Apteek OÜ-l ei ole J. Sütiste 19 apteegi pidamiseks kehtivat üürilepingut. Terve Pere Apteek OÜ ei ole meile esitanud ühtegi tõendit, nende väited lepingu pikendamisest või uuest lepingust on paljusõnalised,“ ütles Regionaalhaigla juhatuse esimees Agris Peedu ja lisas: „Seda ilmestab eriti asjaolu, et ka avalikkusele pole nad esitanud ühtegi tõendit, vaid korranud väljendit - ei kommenteeri.“
Regionaalhaigla on keskendunud patsientide sujuva ravi tagamisele. Regionaalhaigla arstid on koostöös üürikonkursi võitnud Benu Apteek OÜ-ga taganud patsientidele informatsiooni selle kohta, kust nad saavad endale vajalikud ravimid osta ning koostöös BENU kaubamärgi all tegutseva Lepistiku apteegiga on kõigi patsientidele vajalike ravimite kättesaadavus tagatud. „Benu Lepistiku apteek on meile kinnitanud, et kõik apteeki pöördunud kliendid on oma ravimid saanud,“ kinnitas Peedu. Regionaalhaigla tänab Lepistiku apteeki koostöö eest ning rõhutab, et patsientide ebamugavused ravimi kättesaamisel on olnud tingitud Terve Pere Apteek OÜ pahatahtlikust ebaseaduslikust käitumisest, aga mitte Ravimiameti, Benu Apteegi või Regionaalhaigla tegemistest või tegematajätmistest.
Regionaalhaigla esitas 04.10.2017.a. Harju Maakohtusse hagi Terve Pere Apteek OÜ vastu nõudega üüripind vabastada.
„Ootame Regionaalhaigla rendipinnale kõrgete väärtustega apteegipidajat, kes väljendab seda nii patsientide ja Regionaalhaigla suhtes. Loodame varsti siiski täita oma lepingulisi kohustusi läbipaistva avaliku konkursi võitja - Benu – ees,“ ütles Peedu.
Oktoobri alguses lõppes üürileping Regionaalhaigla fuajees asunud Terve Pere Apteek OÜ-l. Ravimiamet peatas osaliselt Regionaalhaiglas asuvates apteegiruumides tegutseva Terve Pere Apteek OÜ tegevusloa kuni ettevõte esitab ruumide kasutusõigust tõendava dokumendi ehk kehtiva üürilepingu. Apteegiteenuse osutamise tegevusloa andmise aluseks on ravimiseadusest tulenev nõue kehtiva ruumide kasutusõigust tõendava dokumendi (üürileping) kohta. See nõue peab olema täidetud kogu tegevusloa kehtimise ajal. Ravimiamet on küsinud üürilepingut Terve Pere Apteek OÜ-lt, kuid siiani ei ole ettevõte seda esitanud.
Apotheka apteek on seni keeldunud üürilepingu lõppemisest hoolimata Regionaalhaigla müügipinnalt lahkumast. Võimalikke probleeme, millele Apotheka/ Terve Pere Apteegid OÜ esindajad viitavad, poleks tekkinud, kui Terve Pere Apteegid OÜ oleks lepingu lõppemisel üüripinna vabastanud.

matches:
Kohus
§ 46
§ 47
§ 37
§ 38
§ 43