Raudteeinfrastruktuuri avalikuks kasutamiseks määramise kord – Riigi Teataja
Raudteeinfrastruktuuri avalikuks kasutamiseks määramise kord
Raudteeinfrastruktuuri avalikuks kasutamiseks määramise kord - sisukord
§ 5 Raudteeinfrastruktuuri avalikuks kasutamiseks määramine
Vastu võetud 18.03.2004 nr 72
RT I 2004, 15, 110
Määrus kehtestatakse « Raudteeseaduse » § 9 lõike 1 alusel.
(1) Määrust kohaldatakse raudtee-ettevõtjale, kes taotleb enda majandamisel oleva raudteeinfrastruktuuri määramist avalikuks kasutamiseks.
(2) Raudteeinfrastruktuuri määrab avalikuks kasutamiseks majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(3) Avalikuks kasutamiseks määratud raudteeinfrastruktuuri (avalikku raudteed) majandav raudtee-ettevõtja peab tagama juurdepääsu enda majandamisel olevale raudteeinfrastruktuurile põhi- ja lisateenuste ning tasu, aja ja muude kasutustingimuste osas diskrimineerimata kõigile raudtee-ettevõtjatele raudteeveoteenuse osutamiseks «Raudteeseaduses» sätestatud alustel ja korras.
2) raudteeinfrastruktuuri majandamise ohutustunnistuse number, ohutustunnistuse väljaandmise ja kehtivuse pikendamise kuupäev;
3) andmed raudteeinfrastruktuuri kohta, mille avalikuks kasutamiseks määramist raudtee-ettevõtja taotleb – raudtee asukoht, tähised, piirid ja pikkus, raudteeliiklusregistri kood, raudteeinfrastruktuuri tehnoseisundi lühiiseloomustus taotluse esitamise ajal ning kinnitus raudteeinfrastruktuuri vastavuse kohta kehtestatud nõuetele;
4) raudteeinfrastruktuuri kasutamise mahu ja käibe andmed taotluse esitamisele eelneva kolme aasta kohta ning prognoos järgnevaks kolmeks aastaks.
(2) Raudtee-ettevõtja peab taotlusele lisama lõike 1 punktis 3 nimetatud raudteeinfrastruktuuri kohta raudteeinfrastruktuuri ja raudteeliikluse korralduse kehtestatud nõuetele vastavuse kontrollimise aruande (edaspidi kontrollimise aruanne) mitte varasema kui taotluse esitamise kalendriaastale eelnenud aasta seisuga.
(3) Juhul kui raudtee-ettevõtjal puudub majandus- ja kommunikatsiooniministri heakskiidetud raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja tegevuseeskiri (edaspidi tegevuseeskiri), peab raudtee-ettevõtja koos taotlusega esitama majandus- ja kommunikatsiooniministrile heakskiitmiseks tegevuseeskirja.
Taotlus vaadatakse läbi kuuekümne päeva jooksul, arvates taotluse esitamisest.
(1) Kui raudtee-ettevõtja jätab koos taotlusega esitamata § 2 lõikes 1 nõutud andmed, § 2 lõikes 2 ettenähtud kontrollimise aruande või § 2 lõikes 3 sätestatud juhul tegevuseeskirja või taotluses, kontrollimise aruandes või tegevuseeskirjas esineb muid puudusi, määrab majandus- ja kommunikatsiooniminister raudtee-ettevõtjale esimesel võimalusel tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.
§ 5. Raudteeinfrastruktuuri avalikuks kasutamiseks määramine
(1) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumil on õigus taotlust menetledes küsida taotlusega esitatud andmete kohta raudtee-ettevõtjalt selgitusi ja Tehnilise Järelevalve Ametilt arvamust.
[RT I 2009, 45, 302 - jõust. 12.09.2009]
(2) Kui raudtee-ettevõtja taotlusega esitatud andmed, kontrollimise aruanne ja tegevuseeskiri vastavad kehtestatud nõuetele, määrab majandus- ja kommunikatsiooniminister raudtee-ettevõtja majandamisel oleva raudteeinfrastruktuuri oma käskkirjaga avalikuks kasutamiseks.
(3) Raudteeinfrastruktuuri avalikuks kasutamiseks määramist käsitleva teadaande esitab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium avaldamiseks Ametlikes Teadaannetes.
(4) Lõikes 2 sätestatud käskkiri hakkab kehtima selle kohta Ametlikes Teadaannetes teadaande avaldamisest arvates või juhul, kui raudtee-ettevõtja tegevuseeskiri jõustub nimetatud teadaande avaldamisest hiljem, siis tegevuseeskirja jõustumisest arvates, arvestades «Raudteeseaduse» § 55 lõikes 5 tegevuseeskirja jõustumise kohta kehtestatud sätteid.


Mäepealse tn 21 kinnisasjast moodustatavate kinnisasjade Tallinna linnale tasuta omandamine, kinnisasjale Tallinna linna kasuks isiklike kasutusõiguste seadmise taotlemine ning kinnisasjadele ja isiklikele kasutusõigustele valitseja määramine
Tallinna Linnavalitsus 06.12.2017 korraldus number 1880
1880-k
Asjaõigusseaduse § 63 lg 1 p 1, § 641, § 179 lg 1, § 225, § 228, võlaõigusseaduse § 175 lg-te 2 ja 5, § 188 lg 1, kinnistusraamatuseaduse § 341 lg 1, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lg 5, Tallinna Linnavolikogu 13. juuni 2013 määruse nr 31 „Linnavara valitsemise kord” § 5 ja § 6 lg 1 alusel ja kooskõlas Tallinna põhimääruse § 64 lg-ga 1 ning tulenevalt Tallinna Linnavalitsuse 11. jaanuari 2017 korraldusest nr 34-k „Mäepealse tn 21 ja 25 kinnistute detailplaneeringu vastuvõtmine Mustamäe ja Nõmme linnaosas“
1. Omandada tasuta Tallinna linnale Mäepealse tn 21 ja 25 kinnistute detailplaneeringu, edaspidi detailplaneering, kohaselt Mäepealse tn 21 kinnisasjast (kinnistusregistriosa nr 320801, katastritunnus 78404:409:0066, pindala 95544 m2, sihtotstarve maatulundusmaa 100%) moodustatavad järgmised kinnisasjad, edaspidi kinnisasjad, mis on Tallinna linnale vajalikud kinnisasjadele ehitatavate sõidu-, kõnni-, jalgratta- ja jalgtee ning laste mänguväljaku ja haljasala avaliku kasutamise tagamiseks:
1.1 transpordimaa sihtotstarbega kinnisasi ligikaudse pindalaga 5049 m2 (detailplaneeringus tähistatud positsiooniga 9), mis on korralduse lisaks oleval skeemil tähistatud viirutusega - omandatav osa I;
1.2 transpordimaa sihtotstarbega kinnisasi ligikaudse pindalaga 1907 m2 (detailplaneeringus tähistatud positsiooniga 19), mis on korralduse lisaks oleval skeemil tähistatud viirutusega - omandatav osa II;
1.3 üldkasutatava maa sihtotstarbega kinnisasi ligikaudse pindalaga 44076 m2 (detailplaneeringus tähistatud positsiooniga 20), mis on korralduse lisaks oleval skeemil tähistatud viirutusega - omandatav osa III.
2. Omandada punktis 1 nimetatud kinnisasjad järgmiste tingimustega:
2.1 tulenevalt detailplaneeringu menetluses sõlmitud halduslepingust ehitab punktides 1.1 ja 1.3 nimetatud kinnisasjadele sõidu-, kõnni-, jalgratta- ja jalgtee ning laste mänguväljaku detailplaneeringust huvitatud isik(ud);
2.2 kinnisasja omanikel esitada Tallinna Kommunaalametile sõidu- ja kõnnitee kohta vastavalt kas väljatrükk ehitisregistrist kandega „kasutusel“ või kasutusluba koos digitaalse teostusjoonisega ja anda punktis 1.1 nimetatud kinnisasja valdus Tallinna linnale (Tallinna Kommunaalametile) üle üleandmise-vastuvõtmise aktiga 1 kuu jooksul arvates sõidu- ja kõnnitee kohta ehitisregistrisse kande „kasutusel“ tegemisest või kasutusloa väljastamisest;
2.3 kinnisasja omanikel esitada Mustamäe Linnaosa Valitsusele laste mänguväljaku ning jalgratta- ja jalgtee kohta vastavalt kas väljatrükk ehitisregistrist kandega „kasutusel“ või kasutusluba koos digitaalse teostusjoonisega ja anda punktis 1.3 nimetatud kinnisasja valdus Tallinna linnale (Mustamäe Linnaosa Valitsusele) üle üleandmise-vastuvõtmise aktiga 1 kuu jooksul arvates laste mänguväljaku ning jalgratta- ja jalgtee kohta ehitisregistrisse kande „kasutusel“ tegemisest või kasutusloa väljastamisest;
2.4 punktides 1.1 ja 1.3 nimetatud kinnisasjade omandi üleandmise asjaõigusleping sõlmitakse 3 kuu jooksul kinnisasjade valduse üleandmise-vastuvõtmise akti allkirjastamisest arvates;
2.5 punktis 1.2 nimetatud kinnisasja omandi üleandmise asjaõigusleping sõlmitakse 3 kuu jooksul kinnisasja maakatastris registreerimisest arvates;
2.6 punktis 1.2 nimetatud kinnisasja valdus loetakse Tallinna linnale (Tallinna Kommunaalametile) üle antuks kinnisasja omandi üleandmise asjaõiguslepingu sõlmimisega;
2.7 kui kinnisasja omanikud ei ole ilmunud kinnisasjade omandi üleandmise asjaõiguslepingut sõlmima 3 kuu jooksul punktides 1.1 ja 1.3 nimetatud kinnisasjade valduse üleandmise-vastuvõtmise akti allkirjastamisest arvates, kohustuvad kinnisasja omanikud maksma Tallinna linnale leppetrahvi 64 eurot iga tähtaega ületava päeva eest;
2.8 kui kinnisasja omanikud ei ole ilmunud kinnisasja omandi üleandmise asjaõiguslepingut sõlmima 3 kuu jooksul punktis 1.2 nimetatud kinnisasja maakatastris registreerimisest arvates, kohustuvad kinnisasja omanikud maksma Tallinna linnale leppetrahvi 64 eurot iga tähtaega ületava päeva eest;
2.9 kinnisasjade osasid, mis võõrandatakse Tallinna linnale, võib kolmandatele isikutele võõrandada Tallinna linna nõusolekul ja tingimusega, et käesoleva korralduse alusel võetavad kohustused antakse üle kolmandale isikule. Nimetatud kohustuse rikkumise korral maksavad kohustust rikkunud kinnisasja omanikud Tallinna linnale leppetrahvi 6400 eurot iga võõrandatava kinnisasja osa eest;
2.10 Tallinna linnal ja kinnisasja omanikel on õigus ühepoolselt kinnisasjade tasuta võõrandamise võlaõiguslikust lepingust taganeda, kui detailplaneeringut ei kehtestata 2 aasta jooksul kinnisasjade tasuta võõrandamise võlaõigusliku lepingu sõlmimisest arvates;
2.11 kinnisasjal ei lasu kolmandate isikute, sh kinnistusraamatusse mittesissekandekohustuslike kolmandate isikute, õigusi, välja arvatud tehnovõrkude ja -rajatiste talumiseks seatud ja seatavad isiklikud kasutusõigused;
2.12 taotleda eelmärke kandmist Mäepealse tn 21 kinnisasja kinnistusregistriosa nr 320801 kolmandasse (III) jakku kinnisasja 5049 m2 suuruse osa, kinnisasja 1907 m2 suuruse osa ja kinnisasja 44076 m2 suuruse osa omandiõiguse üleandmise nõude tagamiseks Tallinna linna kasuks. Mäepealse tn 21 kinnisasjast detailplaneeringu kohaste kinnisasjade moodustamisel jääb eelmärge koormama ainult Tallinna linnale võõrandatavaid kinnisasju, mis on detailplaneeringus tähistatud positsioonidega 9, 19 ja 20;
2.13 kinnisasjade Tallinna linnale võõrandamisega seotud kulud (notari tasu ja riigilõiv) tasuvad kinnisasja(de) omanikud.
3. Nõustuda Mäepealse tn 21 kinnisasja koormamisega isiklike kasutusõigustega tehnovõrkude ja -rajatiste talumiseks.
4. Taotleda Tallinna linna, edaspidi õigustatud isik, kasuks isiklike kasutusõiguste seadmist Mäepealse tn 21 kinnisasjale (kinnistusregistriosa nr 320801, katastritunnus 78404:409:0066, pindala 95544 m², sihtotstarve maatulundusmaa 100%), punktis 4 edaspidi kinnisasi, detailplaneeringu kohaselt ehitatava sõidu-, kõnni-, jalgratta- ja jalgtee, punktis 4 kõik koos edaspidi tee, avaliku kasutamise tagamiseks järgmiste tingimustega:
4.1 isiklikud kasutusõigused seatakse tähtajatult;
4.2 õigustatud isik isiklike kasutusõiguste eest kinnisasja omanikele tasu ei maksa;
4.3 isiklike kasutusõiguste aladeks on kinnisasja järgmised osad:
4.3.1 kinnisasja 1200 m² suurune osa, mis on korralduse lisaks oleval skeemil tähistatud ruudustusega - isikliku kasutusõiguse ala A;
4.3.2 kinnisasja 79 m² suurune osa, mis on korralduse lisaks oleval skeemil tähistatud ruudustusega - isikliku kasutusõiguse ala B;
4.4 tulenevalt detailplaneeringu menetluses sõlmitud halduslepingust ehitab kinnisasjadele tee detailplaneeringust huvitatud isik(ud);
4.5 õigustatud isikul on õigus kasutada isikliku kasutusõiguse alale A ehitatavat sõidu- ja kõnniteed ning isikliku kasutusõiguse alale B ehitatavat jalgratta- ja jalgteed ööpäevaringselt piiramatu arv kordi avalikult kasutatava teena, st et sõidu- ja kõnniteel võivad igat liiki sõidukitega ja jalgsi ning jalgratta- ja jalgteel võivad jalgrattaga ja jalgsi liigelda kõik isikud ööpäevaringselt piiramatu arv kordi vastavalt detailplaneeringule ja liikluskorraldusele;
4.6 õigustatud isik kohustub kasutama isiklike kasutusõiguste alasid heaperemehelikult ja vastavalt nende otstarbele;
4.7 kinnisasja omanikud kohustuvad:
4.7.1 esitama Tallinna linnale (Tallinna Kommunaalametile) tee kohta vastavalt kas väljatrüki ehitisregistrist kandega „kasutusel“ või kasutusloa koos digitaalse teostusjoonisega ning andma isikliku kasutusõiguse ala valduse Tallinna linnale (Tallinna Kommunaalametile) üleandmise-vastuvõtmise aktiga üle 1 kuu jooksul arvates tee kohta ehitisregistrisse kande „kasutusel“ tegemisest või kasutusloa väljastamisest;
4.7.2 remontima teed ning hoidma selle korras vastavalt seaduse nõuetele, nõudmata õigustatud isikult remondi- ja korrashoiukulude hüvitamist;
4.7.3 hoiduma igasugusest tegevusest, mis takistab tee sihipärast kasutamist;
4.7.4 kinnisasjade koormamisel piiratud asjaõigustega teavitama isikuid, kelle kasuks kinnisasjad koormatakse, käesolevas punktis 4 nimetatud isiklikest kasutusõigustest;
4.7.5 kinnisasja(de) võõrandamisel andma isiklike kasutusõiguste seadmise võlaõiguslikest kokkulepetest tulenevad õigused ja kohustused üle kinnisasja(de) omandaja(te)le;
4.8 detailplaneeringu kohaselt Mäepealse tn 21 kinnisasja jagamisel jääb isiklik kasutusõigus, mille alaks on punktis 4.3.1 nimetatud kinnisasja osa koormama moodustatavat kinnisasja, mis on detailplaneeringus tähistatud positsiooniga 16 ja isiklik kasutusõigus, mille alaks on punktis 4.3.2 nimetatud kinnisasja osa koormama moodustatavat kinnisasja, mis on detailplaneeringus tähistatud positsiooniga 18;
4.9 taotleda isiklike kasutusõiguste kandmist kinnistusraamatusse;
4.10 isiklike kasutusõiguste seadmisega seotud kulud (notari tasu ja riigilõiv) tasuvad kinnisasja omanikud.
5. Määrata Tallinna Kommunaalamet punktides 1.1 ja 1.2 nimetatud kinnisasjade valitsejaks kinnisasjade kinnistusraamatusse kandmisest arvates ning punktides 4.3.1 ja 4.3.2 nimetatud isiklike kasutusõiguste valitsejaks isiklike kasutusõiguste kinnistusraamatusse kandmisest arvates.
6. Määrata Mustamäe Linnaosa Valitsus punktis 1.3 nimetatud kinnisasja valitsejaks kinnisasja kinnistusraamatusse kandmisest arvates.
7. Tallinna Kommunaalametil:
7.1 võtta kinnisasja valdus üle vastavalt punktile 2.2 ja võtta isiklike kasutusõiguste alade valdused üle vastavalt punktile 4.7.1;
7.2 edastada punktis 7.1 nimetatud valduse üleandmise-vastuvõtmise aktide koopiad Tallinna Linnavaraametile.
8. Mustamäe Linnaosa Valitsusel:
8.1 võtta kinnisasja valdus üle vastavalt punktile 2.3;
8.2 edastada punktis 8.1 nimetatud valduse üleandmise-vastuvõtmise aktide koopiad Tallinna Linnavaraametile.
9. Tallinna Linnavaraametil:
9.1 korraldada kinnisasjade tasuta võõrandamise lepingu, isiklike kasutusõiguste seadmise lepingu ja asjaõiguslepingute sõlmimine ning kinnistamisavalduste tegemine;
9.2 teha korraldus teatavaks Anti Roosnupule, Peeter Toomsoole, Tallinna Kommunaalametile ja Mustamäe Linnaosa Valitsusele.
Lisa - Tallinna linnale omandatavate kinnisasjade ja isiklike kasutusõiguste alade asukoha skeem


§ 24 Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 41 lõike 5 rakendamine
§ 46 Jõustunud kohtulahendi avalikustamine arvutivõrgus
§ 112 Täitemenetluse seadustiku § 65 lõike 5 kohaldamine
§ 113 Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokollist nr 16 tulenev menetlus
RT I, 19.03.2019, 28
14.06.2017 RT I, 04.07.2017, 4 jõustub samal ajal ühtset patendikohut käsitleva lepingu ning ühtse patendikohtu Põhjamaade ja Balti riikide piirkondliku talituse asutamise kokkuleppe jõustumisega Eesti suhtes
§ 24. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 41 lõike 5 rakendamine
§ 46. Jõustunud kohtulahendi avalikustamine arvutivõrgus
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 462 lõiget 1 kohaldatakse 2006. aasta 1. jaanuaril või hiljem jõustunud kohtulahendi suhtes.
(11) Enne 2015. aasta 1. juulit sõlmitud vahekohtu kokkuleppe kehtivust hinnatakse enne 2015. aasta 1. juulit kehtinud seaduse kohaselt.
(3) Enne 2015. aasta 10. jaanuari alanud vahekohtumenetlus viiakse lõpuni enne 2015. aasta 10. jaanuari kehtinud seaduse kohaselt, kui pooled ei lepi kokku teisiti.
(4) Enne 2019. aasta 1. aprilli alanud vahekohtumenetlus viiakse lõpuni kuni 2019. aasta 31. märtsini kehtinud seaduse kohaselt, kui pooled ei lepi kokku teisiti.
(5) Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 753 lõike 1 alates 2019. aasta 1. aprillist kehtivat redaktsiooni kohaldatakse ka vahekohtu menetlustele, mis on alanud enne 2019. aasta 1. aprilli.
§ 112. Täitemenetluse seadustiku § 65 lõike 5 kohaldamine
Täitemenetluse seadustiku § 65 lõiget 5 kohaldatakse täiteasjas, mis on algatatud alates 2015. aasta 1. oktoobrist.
§ 113. Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokollist nr 16 tulenev menetlus
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 33 lõiget 5, § 356 lõiget 5, § 358 lõiget 4 ja § 6811 rakendatakse alates inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli nr 16 Eesti suhtes kehtima hakkamise päevast.


Narva-Jõesuu Linnavalitsus kuulutab välja konkursi linnasekretäri ametikohale - Uudised ja teated - Narva-Jõesuu Linnavalitsus
Narva-Jõesuu Linnavalitsus kuulutab välja konkursi linnasekretäri ametikohale
- linnakantselei juhtimine, linnapeale ettepanekute esitamine kantselei struktuuri, ülesannete ja teenistujate koosseisu kohta
- linnavolikogu ja linnavalitsuse istungite materjalide ettevalmistamine, istungite protokollimise ja õigusaktide vormistamise korraldamine;
- õigusaktide eelnõude vastavuse kontrollimine, sh teenistujate poolt linnavolikogu ja –valitsuse istungite päevakorda planeeritud õigusaktide eelnõude vastavuse kontrollimine kehtestatud nõuetele nii sisu kui vormi poolest;
- linnavalitsuse poolt sõlmitavate lepingute, kokkulepete jt juriidilist jõudu omavate dokumentide kontrollimine ning nende koostamine;
- linnavalitsuse õigusaktide avaldamine ja avalikustamine;
- linna õigusaktide täitmise kontrolli korraldamine;
- linnavalitsuse ja volikogu õigusalase nõustamise ning teenindamise korraldamine;
- linna esindamine kohtus;
- linnavalitsuse personalitöö korraldamine;
- linna arhiivitöö korraldamine;
Kandidaat peab vastama Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 55 toodud linnasekretärile esitatavatele nõuetele ning Avaliku teenistuse seaduse § 14 ja §15 esitatud nõuetele.
Linnasekretäriks võib kandideerida vähemalt 21-aastane Eesti kodanik:
- kes on omandanud õiguse õppesuunal vähemalt riiklikult tunnustatud magistrikraadi, sellele vastava kvalifikatsiooni Eesti Vabariigi haridusseaduse § 28 lõike 2.2 tähenduses või sellele vastava välisriigi kvalifikatsiooni;
- kes on omandanud õiguse õppesuunal vähemalt riiklikult tunnustatud bakalaureusekraadi, sellele vastava kvalifikatsiooni Eesti Vabariigi haridusseaduse § 28 lõike 2.2 tähenduses või sellele vastava välisriigi kvalifikatsiooni ning kes on töötanud avaliku teenistuse seaduse § 2 tähenduses riigi või kohaliku omavalitsuse ametiasutuses linna/vallasektetärina vähemalt viis aastat või;
- väga head teadmised kohaliku omavalituse tööd reguleerivatest õigusaktidest;
- valdkonna tööks vajalike riigi ja kohaliku omavalitsuse õigusaktide tundmine;
- väga hea suuline ja kirjalik eneseväljendusoskus ning hea suhtlemis- ja koostööoskus;
- hea analüütiline mõtlemine ja otsustusvõime;
- tööks vajalikud arvutikasutamise oskused;
- varasem kohalikus omavalitsuses töötamise kogemus
Narva-Jõesuu Linnavalitsus ootab kandideerimisavaldusi koos elulookirjelduse ja motivatsioonikirja, tunnistuse või diplomi koopia, eelmise tööandja soovituskirja ja isikut tõendava dokumendi koopiaga hiljemalt 24. jaanuariks 2018.a. aadressil Koidu tn 25 Narva-Jõesuu linn Narva-Jõesuu linn või e-mailile info@narva-joesuu.ee.


Algatatud detailplaneeringud - Saaremaa vald
Algatatud ja algatamata jäetud detailplaneeringud
Murika külas Merimetse detailplaneeringu algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine
Saaremaa Vallavalitsus teatab planeerimisseaduse § 128 lõike 6 ning keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 35 lõike 6 alusel, et vallavolikogu algatas 25.01.2019 otsusega nr 2 Merimetsa detailplaneeringu ja jättis algatamata keskkonnamõju strateegilise hindamise.
Detailplaneeringu ala hõlmab Saaremaa vallas Murika külas Merimetsa katastriüksust (katastriüksuse tunnus 71401:001:0366, pindala 2,69 ha, 100% maatulundusmaa sihtotstarbega). Detailplaneeringu eesmärgiks on maa sihtotstarbe muutmine elamumaaks, ehitusõiguse andmine elamu ja abihoonete ehitamiseks, liiklusskeemi ja parkimise lahendamine, haljastuse lahendamine, tehnovõrkude ja –rajatiste planeerimine, servituutide ja kitsenduste vajaduse määramine, Läänemere ranna ehituskeeluvööndi vähendamine. Ehituskeeluvööndi vähendamise ettepanek tehakse planeeritava hoonestusala ulatuses.
Planeeritav katastriüksus asub Leisi valla üldplaneeringu alal, millega ei ole katastriüksuse alale maakasutuse juhtotstarvet määratud ja tegemist on metsa, puistu või põõsastikuga ehk et üldplaneeringus on markeeritud olemasolev maatulunduslikust kasutusest tulenev olukord. Üldplaneeringuga ei ole Merimetsa katastriüksusel Läänemere ranna ehituskeeluvööndit vähendatud. Detailplaneeringu elluviimiseks on vajalik ranna ehituskeeluvööndi vähendamine planeeritava hoonestusala ulatuses. Tulenevalt eelnevast on käesolev detailplaneering PlanS § 142 lg 1 p 1 ja looduskaitseseaduse § 40 lg 4 p 2 kohaselt vastuolus üldplaneeringuga ja planeeringut menetletakse kui üldplaneeringut muutvat detailplaneeringut.
Keskkonnamõju strateegiline hindamine jäeti algatamata, kuna vallavalitsus on koostatud eelhinnangu põhjal seisukohal, et detailplaneeringuga kavandataval tegevusel ei ole eeldatavalt olulist keskkonnamõju.
Detailplaneeringu algatamise hetkeks kogutud informatsiooni põhjal ei ole vaja detailplaneeringu koostamise käigus teha eraldi täiendavaid uuringuid.
koostamise algataja - Saaremaa Vallavolikogu (kontaktisik Margit Kaldre, raekoda@saaremaavald.ee, 452 5002);
koostamise korraldaja - Saaremaa Vallavalitsus (kontaktisik Kätlin Kallas, katlin.kallas@saaremaavald.ee, 452 5094);
koostaja - OÜ Trevorin (kontaktisik Jalmar Jõksi, jalmar@trevorin.ee);
kehtestaja - Saaremaa Vallavolikogu (kontaktisik Margit Kaldre, raekoda@saaremaavald.ee, 452 5002).
Strateegilise planeerimisdokumendi koostamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmise otsusega on võimalik tutvuda ka paberkandjal vallamajas (Tallinna 10, ruum 308).
Seletuskiri Lähteseisukohad Asendiskeem KM eelhinnang
Lahekülas Teedevahe detailplaneeringu algatamine ja keskkonnamõjude strateegilise hindamise algatamata jätmine
Saaremaa Vallavolikogu 29.11.2018 otsusega nr 110 algatati Lahekülas Teedevahe detailplaneering. Detailplaneeringu eesmärk on katastriüksuse jagamine ja katastriüksuste sihtotstarvete määramine, ühele krundile ehitusõiguse määramine äri- ja tootmishoonete püstitamiseks, keskkonnatingimuste seadmine, tehnovõrkude ja liikluskorralduse lahendamine. Planeeringuala suuruseks on arvestatud ca 18,5 ha. Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi ühisplaneeringu maakasutuse kaardi järgi asub planeeringuala haljasmaal. Tulenevalt detailplaneeringu eesmärgist tehakse ettepanek ühisplaneeringu muutmiseks moodustatava ärimaa krundi osas, sooviga muuta see ala ettevõtlusalaks. Tulenevalt eelnevast on käesolev detailplaneering vastuolus ühisplaneeringuga ja planeeringut menetletakse kui üldplaneeringut muutvat detailplaneeringut.
DP lähteseisukohad Planeeringuala skeem Keskkonnamõju eelhinnang
Kuusnõmme külas Ranna detailplaneeringu algatamine ja keskkonnamõjude strateegilise hindamise algatamata jätmine
Saaremaa Vallavolikogu 29.11.18 otsusega nr 111 algatati Kuusnõmme külas Ranna detailplaneering. Planeeringu eesmärk on analüüsida Vilsandi rahvuspargis asuvale Ranna kinnistule ühe paadikuuri ja ühe võrgukuuri kavandamise võimalikkust, käsitledes seejuures ka olemasolevate ebaseaduslike ehitiste ümberkohandamist ja/või likvideerimist. Lisaks on detailplaneeringu ülesandeks olemasolevate ajalooliste lautrikohtade avalikkusele eksponeerimise tingimuste seadmine. Kuna detailplaneeringu koostamise üheks eesmärgiks on ranna ehituskeeluvööndisse hoonete püstitamine, tehakse ettepanek vähendada ehituskeeluvööndit. Tulenevalt eelnevast on käesolev detailplaneering vastuolus Lümanda valla üldplaneeringu ja planeeringut menetletakse kui üldplaneeringut muutvat detailplaneeringut.
Ninase külas Lambakivi detailplaneeringu algatamine
Saaremaa Vallavalitsus teatab planeerimisseaduse § 128 lõike 7 alusel, et algatas 20.11.18 korraldusega nr 1427 Lambakivi detailplaneeringu. Planeeringuala hõlmab Saaremaa vallas Ninase külas Lambakivi katastriüksust (48301:001:0152, pindala 2,56 ha, 100% maatulundusmaa).
Detailplaneeringu eesmärgiks on planeeringuala jagamine elamumaa kruntideks ning moodustatavatele elamumaa kruntidele ehitusõiguse määramine ühepereelamute ja abihoonete rajamiseks. Lisaks antakse põhimõtteline lahendus planeeringuala haljastusele, heakorrale, liikluskorraldusele ja tehnovõrkudega varustamisele.
Planeeringualal on Mustjala Vallavolikogu 23.01.2004 otsusega nr 7 kehtestatud Mustjala valla Ninase poolsaare osa-üldplaneering, millega on kogu üldplaneeringu ala määratletud tervikuna detailplaneeringu kohustusega alana. Seega on detailplaneeringu koostamine vajalik planeerimisseaduse § 125 lg 2 alusel.
Lambakivi detailplaneeringuga ei kavandata tegevust, mis kuuluks keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lg 1 nimetatud olulise keskkonnamõjuga tegevuste loetellu, mistõttu keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine ei ole kohustuslik. Samuti ei ole vajalik eelhinnangu koostamine.
DP lähteseisukohad Asendiskeem
Tagaranna küla Uuekõrtsi-Tõnsu II detailplaneeringu algatamine ja detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine
Saaremaa Vallavalitsus teatab planeerimisseaduse § 128 lõike 7 ning keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 35 lõike 6 alusel, et Saaremaa Vallavolikogu algatas 26.10.18 otsusega nr 102 Uuekõrtsi-Tõnsu II detailplaneeringu ja jättis algatamata keskkonnamõju strateegilise hindamise.
Detailplaneeringu ala hõlmab Saaremaa vallas Tagaranna külas Uuekõrtsi-Tõnsu katastriüksust (katastriüksus 48301:001:0120, pindala 5,77ha, 100% maatulundusmaa). Detailplaneeringu eesmärgiks on katastriüksuse jagamine elamumaa kruntideks, maa sihtotstarbe muutmine elamumaaks, ehitusõiguse andmine elamute ja abihoonete ehitamiseks, liiklusskeemi ja parkimise lahendamine, haljastuse lahendamine, tehnovõrkude ja –rajatiste planeerimine, servituutide ja kitsenduste vajaduse määramine, Läänemere ranna ehituskeeluvööndi vähendamine. Ehituskeeluvööndi vähendamise ettepanek tehakse tavalisest veepiirist kuni Ninase panga teeni. Planeeringuala suuruseks on arvestatud ca 6ha ja planeeringu nimetus on Uuekõrtsi-Tõnsu II detailplaneering. Detailplaneeringu algatamine on vajalik tulenevalt planeerimisseaduse § 126 lõike 1 punktist 16 ja looduskaitseseaduse § 40 lõike 4 punktist 2.
Detailplaneeringu algatamise hetkeks kogutud informatsiooni põhjal on teada, et detailplaneeringu koostamise raames on vaja selgitada välja ehituskeeluvööndi ulatus Mäepealse katastriüksusel 1m samakõrgusjoone alusel. Kui detailplaneeringu edasise menetluse käigus selgub, et planeeringulahenduse väljatöötamiseks on vajalik teha täiendavaid uuringuid, analüüse, ekspertiise vms, siis tuleb need teha ning planeeringusse lisada.
Keskkonnamõju strateegiline hindamine jäeti algatamata, kuna Saaremaa Vallavalitsus on koostatud eelhinnangu põhjal seisukohal, et detailplaneeringuga kavandataval tegevusel ei ole eeldatavalt olulist keskkonnamõju, kuna kavandatud tegevusel puudub oluline mõju pinna- ja põhjaveele, detailplaneeringu raames ei kavandata tegevusi, mis mõjutaksid otseselt ja oluliselt maavarade kasutamist, kumulatiivset mõju planeeringu elluviimisega ei kaasne ning õhusaaste osas piirkonna taluvust ei ületata, planeeringuga kavandatav tegevus ei suurenda märkimisväärselt jäätmeteket, planeeringualal pole ette näha püsiva vibratsiooni, soojus- ja/või kiirgussaaste tekkimist, eeldatav mõju Natura 2000 võrgustiku aladele puudub või on pigem positiivne, kui alal leiduvaid poollooduslikke kooslusi uuesti hooldama hakatakse.
koostamise algataja - Saaremaa Vallavolikogu (kontaktisik Margit Kaldre, margit.kaldre@saaremaavald.ee, 452 5002);
koostaja - OÜ Kuressaare Kommunaalprojekt (kontaktisik Kai Keel, kai@kommunaalprojekt.ee, 52 48 004):
kehtestaja - Saaremaa Vallavolikogu (kontaktisik Margit Kaldre, margit.kaldre@saaremaavald.ee, 452 5002).
DP lähteseisukohad Asendiskeem Keskkonnamõju eelhinnang Seletuskiri
Strateegilise planeerimisdokumendi koostamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmise otsusega on võimalik tutvuda ka vallamajas (Tallinna 10, ruum 313).
Kuressaare linnas Kalevi tn 34 detailplaneeringu algatamine
Saaremaa Vallavalitsuse 22.08.18 korraldusega nr 950 algatati Kuressaare linnas Kalevi tn 34 detailplaneering. Planeeringu eesmärk on ehitusõiguse määramine äri- ja tootmishoonete püstitamiseks, katastriüksuse sihtotstarbe osaline muutmine, liikluskorralduse põhimõtete määramine ning tehnovõrkude ja -trasside asukoha määramine. Planeeringuala suuruseks on arvestatud ca 1 ha. Käesolev detailplaneering on kooskõlas Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi ühisplaneeringuga.
Planeeringuala skeem Lähteseisukohad
Saaremaa Vallavolikogu 21.06.18 otsusega nr 77 jäeti algatamata Nasva alevikus Aaduni katastriüksuse (katastritunnus 34801:008:0414, suurus 0,82 ha, sihtotstarve maatulundusmaa) detailplaneering. Detailplaneeringu algatamise eesmärgiks oli 4 elamumaa krundi planeerimine ning ehitusõiguse määramine elamute ja abihoonete püstitamiseks. Vallavolikogu on seisukohal, et Aaduni maaüksuse jagamine neljaks või rohkemaks elamumaa krundiks ei ole kooskõlas piirkonna maakasutuse põhijoontega ja asustustihedusega, kuna planeeritavate kruntide suurused kujuneksid ca 2000 m2.
Saaremaa Vallavolikogu 21.06.2018 otsusega nr 1-3/74 algatati Sikasssaare külas Uuevärava, Tiigi ja Sarapupõllu detailplaneering. Planeeringu eesmärk on ehitusõiguse määramine elektrituuliku rajamiseks, sihtotstarvete määramine, liikluskorralduse, tehnovõrkude, trasside ja tehnorajatiste asukoha määramine ning sidumine olemasolevatega. Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi ühisplaneeringus Uuevärava maaüksusele elektrituulikut planeeritud ei ole. Tulenevalt eelnevast on käesolev detailplaneering vastuolus ühisplaneeringuga ja planeeringut menetletakse kui üldplaneeringut muutvat detailplaneeringut.
VVK21.06.18 otsus nr 74 DPseletuskiri Planeeringuala skeem Lähteseisukohad Eelhinnang
Saaremaa Vallavolikogu 21.06.18 otsusega nr 72 algatati Nasva alevikus Sadama tee 24, 24a ja 26 detailplaneering. Planeeringu eesmärk on ehitusõiguse määramine tootmishoonete püstitamiseks ja hoonestusala piiritlemine, ehituskeeluvööndi vähendamine, liikluskorralduse määramine, tehnovõrkude, trasside ja tehnorajatiste asukoha määramine ning sidumine olemasolevatega, hoonestuse ja haljastuse põhimõtete ja ulatuse määramine, keskkonnatingimuste seadmine planeeringuga kavandatu elluviimiseks. Kuna detailplaneeringu koostamise üheks eesmärgiks on ranna ehituskeeluvööndisse tootmishoonete rajamine, tehakse ettepanek vähendada ehituskeeluvööndit. Tulenevalt eelnevast on käesolev detailplaneering vastuolus Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi ühisplaneeringuga ja planeeringut menetletakse kui üldplaneeringut muutvat detailplaneeringut.
Lähteseisukohad Planeeringuala skeem Keskkonnamõju eelhinnang
Kuressaares Pargi tn 14 detailplaneeringu algatamata jätmine
Saaremaa Vallavalitsuse 22.05.2018 korraldusega nr 535 jäeti algatamata detailplaneeringu koostamine Kuressaare linnas Pargi tn 14 katastriüksusel eesmärgiga määrata ehitusõigus äripindade ja korteriomandite rajamiseks. Detailplaneeringu algatamine on vastuolus Kuressaare vanalinna muinsuskaitseala põhimäärusega ja linna ruumilise arenguga, kuna Pargi tn 14 katastriüksusel asuv parkla on vajalik säilitada avaliku parklana. Korraldusega on võimalik tutvuda SIIN.


Puudega isiku eluaseme kohandamise kord – Riigi Teataja
Puudega isiku eluaseme kohandamise kord
Puudega isiku eluaseme kohandamise kord - sisukord
§ 2 Kohanduse saajate teavitamine
§ 3 Kohanduse taotlemine
§ 5 Kohanduste saajatega lepingute sõlmimine
§ 6 Kohandustööde eest tasumine
§ 7 Dokumentide säilitamine ja järelkontroll
§ 8 Kohanduse osutamise lõpetamine
§ 10 Määruse jõustumine ja kehtivus
RT IV, 19.09.2019, 18
Vastu võetud 12.12.2018 nr 19
RT IV, 18.12.2018, 5
jõustumine 21.12.2018
11.09.2019 RT IV, 19.09.2019, 3 01.10.2019
Määrus kehtestatakse "Sotsiaalhoolekande seadus" § 42 lg 1 alusel.
Määrusega kehtestatakse sotsiaalkaitseministri 26. veebruari 2018 määruse nr 4 „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine" alusel saadava toetuse kasutamise kord Võru linnas.
§ 2. Kohanduse saajate teavitamine
(1) Võru Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus)teavitab avalikkust Rahandusministeeriumi poolt välja kuulutatud avatud taotlusvooru väljakuulutamisest Võru linna veebilehel ja kohalikus lehes.
(2) Avalikkuse teavitamine peab toimuma vähemalt 14 päeva jooksul taotlusvooru väljakuulutamisest arvates.
(3) Linnavalitsus ei tohi taotlejatele taotluse esitamiseks jätta lühemat aega kui 14 päeva avalikkuse teavitamise algusest arvates.
§ 3. Kohanduse taotlemine
(1) Kohandust on õigustaotleda puudega isikul, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Võru linn. Kohandust võib puudega isikule taotleda ka puudega isiku lapsevanem, eestkostja või volitatud isik.
(2) Kohanduse taotlemiseks peab esitama linnavalitsusele kirjaliku taotluse (Lisa), millele tuleb vajadusel lisada kohanduse saamise õigust põhjendavad täiendavad dokumendid.
(1) Sotsiaaltööosakond hindab kodukülastuse ja esitatud andmete alusel eluaseme füüsilise kohandamise põhjendatust. Vajaduse ilmnemisel kaasatakse kohanduse vajaduse ja ulatuse hindamisel teisi erialaspetsialiste.
(2) Linnavalitsuse komisjon teeb linnavalitsusele ettepaneku kohanduste saajate osas, võttes nimekirja koostamisel aluseks järgneva informatsiooni:
5) eluruumi kohandamise vajaduse kriitilisust;
6) leibkonna koosseisu ja teiste leibkonna liikmete erivajaduste olemasolu;
7) hooldajate olemasolu ja nende hoolduskoormuse vähendamist läbi kohandamise teostamise;
8) kohanduse saaja sotsiaal-majanduslikku võimekust.
[RT IV, 19.09.2019, 3 - jõust. 01.10.2019]
(3) Linnavalitsus kinnitab korraldusega Rahandusministeeriumi poolt välja kuulutatud taotlusvooru esitatavate kohanduste arvu, kohanduste saajate nimekirja ja kohanduste maksumused.
(4) Korralduse alusel koostab linnavalitsus toetuse taotluse eluruumide kohandamiseks ning esitab meetme rakendusüksusele.
(5) Positiivse rahastusotsuse korral viib linnavalitsus läbi ehitushanke.
§ 5. Kohanduste saajatega lepingute sõlmimine
(1) Kohanduse teostamise otsuse alusel ja pärast ehitusseadustikus sätestatud ehitusteatise esitamist või ehitusloa andmist sõlmib linnavalitsus kohanduse saaja ja eluruumi füüsilist kohandamist tegeva töövõtjaga kolmepoolse lepingu.
(2) Kohanduse saajal on õigus saada linnavalitsuselt informatsiooni ja nõu, mis on seotud osapoolte kohustuste täitmisega ja kohanduse tegemisega, sealhulgas kohanduste tegemisega seotud õigusaktide ja tööde teostajatele kehtivate nõuete kohta.
(3) Kohanduse saaja on kohustatud:
1) vastama kohanduse kohta esitatud linnavalitsuse infopäringutele;
2) tagama ettenähtud omafinantseeringu juhul, kui kokkuleppes linnavalitsusega on omafinantseering ette nähtud;
3) viivitamata kirjalikult informeerima linnavalitsust kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest ja asjaoludest, mis kohanduse saajat tema kohustuste täitmisel mõjutavad või võivad mõjutada;
4) viivitamata kirjalikult informeerima linnavalitsust, kui kohanduse tegemise käigus ilmneb, et kohandust ei ole võimalik teha;
5) võimaldama linnavalitsuse ja Rahandusministeeriumi esindajal teha kohandustööde üle järelevalvet, muu hulgas kohapeal;
6) andma järelevalve tegija käsutusse vajalikud andmed ja dokumendid viie tööpäeva jooksul vastava teate saamisest arvates;
7) täitma õigusaktides sätestatud muid kohustusi.
§ 6. Kohandustööde eest tasumine
(2) Kohanduse eest makstakse töövõtjale 10 tööpäeva jooksul pärast üleandmise-vastuvõtmise akti ja arve esitamist ning vajadusel linnavalitsuse poolt kohandatavas eluruumis paikvaatluse läbiviimist.
§ 7. Dokumentide säilitamine ja järelkontroll
(1) Linnavalitsus säilitab määruse rakendamisel kogutud ja loodud dokumente linnavalitsuse asjaajamiskorras sätestatud viisil ja tähtaegadel. Rahaliste vahendite arvestust peetakse viisil, mis võimaldab eristada kohandamiseks tehtud väljamakseid muudest maksetest.
(2) Linnavalitsus annab eluruumi kohandamise kohta kogutud ja analüüsitud teabe põhjal hinnangu meetme tegevuse tulemuslikkusele ja elluviimisele läbi projekti aruande. Info kogumiseks on linnavalitsusel õigusteha kohandatud eluruumis vaatlusi, küsitleda kohanduse saajat ja kohandatud eluruumi teisi kasutajaid.
§ 8. Kohanduse osutamise lõpetamine
Kohandus jäetakse tegemata või lõpetatakse linnavalitsuse korraldusega järgmistel juhtudel:
1) kohanduse vajaduse ära langemisel;
4) juhul kui kohanduse saaja asub elama teise omavalitsusse;
5) kui kohanduse saaja on esitanud kohanduse saamiseks teadlikult valeandmeid;
6) muudel asjaoludel, mis takistavad kohanduse tegemist.
§ 10. Määruse jõustumine ja kehtivus
Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas ja kehtib kuni 2023. aasta 31. augustini.


Pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste elektroonilise esitamise ja elektroonilise oksjoni läbiviimise kord ning nõuded pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste elektroonilise esitamise ja elektroonilise oksjoni läbiviimise seadmetele - sisukord
§ 3 Menetlusreeglid
§ 4 Elektrooniline teabevahetus
2 PAKKUMUSTE JA HANKEMENETLUSES OSALEMISE TAOTLUSTE ELEKTROONILISE ESITAMISE KORD
§ 5 Pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste elektrooniline esitamine
§ 6 Nõuded elektrooniliselt esitatavale pakkumusele ja hankemenetluses osalemise taotlusele
§ 7 Elektrooniliselt esitatud pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste avamine
3 DÜNAAMILINE HANKESÜSTEEM
4 ELEKTROONILINE OKSJON
§ 17 Elektroonilise oksjoni korraldamine
§ 18 Elektroonilise oksjoni läbiviimisest teavitamine
§ 19 Elektroonilise oksjoni alustamine
§ 20 Elektroonilisel oksjonil osalemise kutse
§ 21 Pakkujate teavitamine
§ 22 Elektroonilise oksjoni lõppemine
§ 23 Hankelepingu sõlmimine
5 NÕUDED PAKKUMUSTE JA HANKEMENETLUSES OSALEMISE TAOTLUSTE ELEKTROONILISE ESITAMISE NING ELEKTROONILISE OKSJONI LÄBIVIIMISE SEADMETELE
§ 24 Nõuded pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste elektroonilise esitamise ning elektroonilise oksjoni läbiviimise seadmetele
RT I, 09.01.2014, 19
03.01.2014 RT I, 09.01.2014, 6 12.01.2014
Määrus kehtestatakse riigihangete seaduse § 51 lõike 7 ja § 55 lõike 6 alusel.
1) pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste elektroonilise esitamise kord;
2) [kehtetu - RT I, 09.01.2014, 6 - jõust. 12.01.2014]
3) elektroonilise oksjoni läbiviimise kord;
4) nõuded pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste elektroonilise esitamise ning elektroonilise oksjoni läbiviimise seadmetele.
(1) Hankija võib nõuda pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste esitamist ainult elektrooniliselt või kombinatsioonis muude andmekandjatega.
(2) Hankija ei nõua pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste elektroonilist esitamist sellises vormingus, mis takistab huvitatud isikute osalemist hankemenetluses.
(3) Hankija ei nõua tasu pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste elektroonilise esitamise ega elektroonilisel oksjonil osalemise eest.
(4) Hankija ei kasuta elektroonilist oksjonit konkurentsi kahjustamiseks, piiramiseks ega moonutamiseks.
§ 3. Menetlusreeglid
Menetlusreeglite kohaldamisel lähtub hankija «Riigihangete seadusest» ja käesolevast määrusest niivõrd, kuivõrd «Riigihangete seadus» ei sätesta teisiti.
§ 4. Elektrooniline teabevahetus
Elektroonilises teabevahetuses lähtub hankija «Riigihangete seaduse» §-st 55.
2. peatükk PAKKUMUSTE JA HANKEMENETLUSES OSALEMISE TAOTLUSTE ELEKTROONILISE ESITAMISE KORD
§ 5. Pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste elektrooniline esitamine
(1) Kui hankija nõuab pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste elektroonilist esitamist, avaldab ta hanketeates või hankedokumentides pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste elektrooniliseks esitamiseks vajaliku teabe ja tehnilised nõuded, sealhulgas krüpteerimise kohta, kui ta nõuab dokumentide krüpteerimist.
(2) Krüpteerimine käesoleva määruse tähenduses on vastuvõtja «Digitaalallkirja seaduse» nõuetele vastava sertifikaadi avalikku võtit kasutades dokumendi elektrooniline teisendamine, kus dokumendi tähenduslik sisu ei ole kättesaadav mittevolitatud isikutele.
(3) Hankija nõuab pakkujalt või taotlejalt elektrooniliselt esitatava pakkumuse või hankemenetluses osalemise taotluse krüpteerimist, kui muul viisil ei ole tagatud pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste konfidentsiaalsus ning see, et hankija saab avada pakkumused ja hankemenetluses osalemise taotlused ning tutvuda nende sisuga alles pärast nende esitamise tähtaja möödumist.
(4) Hankija tagab, et pakkumuse või hankemenetluses osalemise taotluse esitanud pakkuja või taotleja saab pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste elektroonilise esitamise õnnestumise kohta viivitamata elektroonilise teate.
(5) [Kehtetu - RT I, 09.01.2014, 6 - jõust. 12.01.2014]
(6) [Kehtetu - RT I, 09.01.2014, 6 - jõust. 12.01.2014]
(7) [Kehtetu - RT I, 09.01.2014, 6 - jõust. 12.01.2014]
§ 6. Nõuded elektrooniliselt esitatavale pakkumusele ja hankemenetluses osalemise taotlusele
(1) Elektrooniliselt esitatav pakkumus ja hankemenetluses osalemise taotlus esitatakse hanketeates või hankedokumentides nimetatud nõuetele vastavas vormingus.
(2) Kui pakkumuse ja hankemenetluses osalemise taotluse koosseisus on originaaldokumente, mida ei ole võimalik esitada elektrooniliselt, esitatakse need, lisaks elektroonilistele koopiatele, paberil enne hankija määratud pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste esitamise tähtpäeva.
§ 7. Elektrooniliselt esitatud pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste avamine
(1) Elektrooniliselt esitatud pakkumused ja hankemenetluses osalemise taotlused avab hankija määratud isik pärast hankija määratud tähtpäeva.
(2) Kui hankija määratud isikuid on mitu, avavad nad pakkumused ja hankemenetluses osalemise taotlused üheaegse toimingu tulemusel pärast hankija määratud tähtpäeva.
(3) Kui hankija ei saa kasutatavate elektrooniliste seadmete töös esinevate tehniliste tõrgete tõttu pakkumusi või hankemenetluses osalemise taotlusi pärast hankija määratud tähtpäeva avada, lükkab ta avamise aja edasi tehniliste tõrgete lahendamiseni ning teavitab avamise tähtpäeva edasilükkamisest ja muudetud avamise ajast hankemenetluses osalejaid viivitamata.
3. peatükk DÜNAAMILINE HANKESÜSTEEM
[Kehtetu - RT I, 09.01.2014, 6 - jõust. 12.01.2014]
§ 8. – § 16. [Kehtetud - RT I, 09.01.2014, 6 - jõust. 12.01.2014]
4. peatükk ELEKTROONILINE OKSJON
§ 17. Elektroonilise oksjoni korraldamine
(1) Hankija võib korraldada elektroonilise oksjoni avatud ja piiratud hankemenetluse korral ning läbirääkimistega hankemenetluse korral «Riigihangete seaduse» § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud juhul tingimusel, et hankelepingu eset on võimalik täpselt kirjeldada. Sellest tulenevalt ei või elektroonilist oksjonit korraldada selliste teenuste tellimise või ehitustööde hankelepingute sõlmimisel, mille esemeks on intellektuaalne tegevus.
(2) Elektroonilist oksjonit võib kasutada ka hankelepingu sõlmimiseks konkursi korraldamisel raamlepingu poolteks olevate pakkujate vahel ning dünaamilise hankesüsteemi korral.
(3) Elektrooniline oksjon põhineb:
1) üksnes pakkumuste maksumustel, kui hankija sõlmib hankelepingu madalaima hinnaga pakkumuse alusel, või
2) pakkumuste maksumustel või muudel numbriliselt väljendatavatel pakkumuste hindamise kriteeriumidel, kui hankija sõlmib hankelepingu majanduslikult soodsaima pakkumuse alusel.
(4) Elektroonilise oksjoni käigus pakkumuste esitamisele ei kohaldata «Riigihangete seaduse» § 55 lõikes 5 sätestatud nõudeid.
§ 18. Elektroonilise oksjoni läbiviimisest teavitamine
(1) Elektroonilise oksjoni läbiviimisest teavitab hankija hanketeates.
(2) Elektroonilise oksjoni läbiviimisel peavad hanketeade või hankedokumendid sisaldama täiendavalt vähemalt «Riigihangete seaduse» § 31 lõikes 8 sätestatud teavet.
(3) Kui hankija on teavitanud elektroonilise oksjoni läbiviimisest, on tal kohustus elektrooniline oksjon läbi viia, välja arvatud juhul, kui esitatakse ainult üks vastavaks tunnistatud pakkumus.
(4) Kui elektrooniline oksjon või selle etapp ebaõnnestub oksjoni läbiviimiseks kasutatavate elektrooniliste seadmete töös hankija tuvastatud tehnilise tõrke tõttu, tühistab hankija oksjoni või selle etapi ja määrab uued oksjoni läbiviimise tähtajad. Uutest tähtaegadest ja oksjoni või selle etapi tühistamisest teavitab hankija hankemenetluses osalejaid viivitamata.
§ 19. Elektroonilise oksjoni alustamine
(1) Enne elektroonilise oksjoni alustamist kontrollib hankija pakkumuste vastavust hanketeates ja hankedokumentides ning, juhul kui hankija teeb «Riigihangete seaduses» sätestatud korras eraldi pakkumuse esitamise ettepaneku, selles ettepanekus esitatud tingimustele. Kui hankija sõlmib hankelepingu majanduslikult soodsaima pakkumuse alusel, hindab ta pakkumusi enne oksjoni alustamist lähtuvalt hanketeates või hankedokumentides kirjeldatud pakkumuste hindamise kriteeriumidest ja nende suhtelisest osakaalust.
(2) Elektroonilise oksjoniga ei alustata varem kui kahe tööpäeva möödumisel pakkujatele elektroonilisel oksjonil osalemise kutse edastamisest arvates.
§ 20. Elektroonilisel oksjonil osalemise kutse
(1) Hankija saadab elektrooniliselt kõikidele vastavaks tunnistatud pakkumused esitanud pakkujatele elektroonilisel oksjonil osalemise kutse esitada elektrooniliselt uus maksumus või muu näitaja, mida on võimalik numbriliselt väljendada.
(2) Elektroonilisel oksjonil osalemise kutse peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:
1) asjakohane teave elektroonilise oksjoni keskkonnaga ühenduse loomise kohta;
2) elektroonilise oksjoni toimumise alguskuupäev ja kellaaeg;
3) elektroonilise oksjoni kõigi etappide ajakava, kui elektrooniline oksjon toimub mitme järjestikuse etapina;
4) elektroonilisel oksjonil esitatavate uute maksumuste või muude numbriliselt väljendatavate näitajate põhjal automaatselt toimuva pakkumuste ümberjärjestuse määramiseks kasutatav matemaatiline valem;
5) pakkumuste variantide lubamise korral iga variandi kohta eraldi valem;
6) elektroonilise oksjoni lõppemise alused vastavalt §-s 22 sätestatule.
(3) Kui hankija sõlmib hankelepingu majanduslikult soodsaima pakkumuse alusel, peab elektroonilisel oksjonil osalemise kutse sisaldama lisaks lõikes 2 nimetatule pakkuja pakkumuse hindamise tulemusi, mis on arvutatud lähtuvalt hanketeates või hankedokumentides kirjeldatud pakkumuste hindamise kriteeriumidest ja nende suhtelisest osakaalust.
(4) Lõike 2 punktis 4 nimetatud valem väljendab hanketeates või hankedokumentides kirjeldatud pakkumuste hindamise kriteeriumide suhtelist osakaalu, mida kasutatakse majanduslikult soodsaima pakkumuse kindlaksmääramisel. Selleks vähendatakse eelnevalt kõiki vahemikke kindlaksmääratud väärtuseni.
§ 21. Pakkujate teavitamine
(1) Elektroonilise oksjoni igas etapis avaldab hankija kõigile pakkujatele:
1) teavet, mis võimaldab neil välja selgitada oma suhtelise järjekorranumbri elektroonilise oksjoni vastavas etapis;
2) esitatud maksumused või muud oksjoni objektiks olevad numbriliselt väljendatavad näitajad;
3) osalevate pakkujate arvu.
(2) Pakkuja isiku avalikustamine ei ole üheski elektroonilise oksjoni etapis lubatud.
§ 22. Elektroonilise oksjoni lõppemine
Elektrooniline oksjon lõpeb:
1) elektroonilisel oksjonil osalemise kutses eelnevalt kindlaksmääratud kuupäeval ja kellaajal;
2) kui pakkujad ei esita enam uusi maksumusi ega muid numbriliselt väljendatavaid näitajaid. Hankija märgib elektroonilisel oksjonil osalemise kutses aja, mille möödumisel loetakse elektrooniline oksjon lõpetatuks, kui uusi maksumusi ega numbriliselt väljendatavaid näitajaid ei esitata;
3) kui kõik elektroonilisel oksjonil osalemise kutses kindlaksmääratud elektroonilise oksjoni etapid on läbi viidud.
§ 23. Hankelepingu sõlmimine
(1) Läbirääkimised pärast elektroonilise oksjoni lõppemist ei ole lubatud.
(2) Hankeleping sõlmitakse pakkujaga, kes hanketeates või hankedokumentides kirjeldatud pakkumuste hindamise kriteeriumide ja elektroonilise oksjoni tulemuste kohaselt esitas madalaima maksumusega või majanduslikult soodsaima pakkumuse vastavalt «Riigihangete seaduse» § 50 lõigetes 2 ja 3 sätestatule.
5. peatükk NÕUDED PAKKUMUSTE JA HANKEMENETLUSES OSALEMISE TAOTLUSTE ELEKTROONILISE ESITAMISE NING ELEKTROONILISE OKSJONI LÄBIVIIMISE SEADMETELE
§ 24. Nõuded pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste elektroonilise esitamise ning elektroonilise oksjoni läbiviimise seadmetele
(1) Pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste elektroonilise esitamise ning elektroonilise oksjoni läbiviimiseks kasutatavad seadmed peavad olema üldiselt kättesaadavad ja tehniliselt koostalitusvõimelised üldkasutatavate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toodetega ega tohi põhjuseta piirata huvitatud isikute osalemist hankemenetluses.
(2) Elektroonilised seadmed käesoleva määruse mõistes on elektrooniliselt edastatud ja vastu võetud andmete töötlemiseks ja salvestamiseks kasutatavad elektroonilised vahendid koos toetava infrastruktuuri ja tarkvaraliste lahendustega.
(3) Pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste elektroonilise esitamise seadmetega ning elektroonilise oksjoni läbiviimise seadmetega tagatakse:
1) turvaline andmevahetus;
2) teabe vahetamine ja säilitamine viisil, mis tagab andmete tervikluse ja konfidentsiaalsuse;
3) pakkuja ja taotleja tuvastamine;
4) järelevalveametnikule piiramatu juurdepääs andmetele ja toimingute logiraamatule riikliku järelevalve teostamiseks.
(4) Pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste elektroonilise esitamise seadmetega tagatakse lisaks lõikes 3 sätestatule «Riigihangete seaduse» § 55 lõikes 5 sätestatud nõuete täitmine.


3-15-1944/35 Tartu Ringkonnakohtu halduskolleegium 19.01.2017
Kinnisasja sundvõõrandamise seaduse (KASVS) kohaselt on sundvalduse seadmise üheks eelduseks talumiskohustuse tekkimine. Kui kinnisasja omanike jaoks olemasolev talumiskohustus ei muutu, ei ole sundvalduse seadmise eeldused täidetud ning sundvalduse seadmine ei ole lubatav. Kui KASVS-s sätestatud sundvalduse seadmise eeldused on täidetud, on sundvalduse seadmine tulenevalt põhiseaduse §-dest 32 ja 11 lubatav üksnes nii väikses ulatuses, kui on sundvalduse seadmise eesmärgi saavutamiseks vajalik. Haldusakt, millega sundvaldus seatakse, peab olema sundvaldusega seatava talumiskohustuse sisu ja territoriaalse ulatuse osas võimalikult konkreetne. Selles peab olema selgelt välja toodud, milles sundvaldusega seatud talumiskohustus seisneb. Sundvalduse seadmise eesmärgiks ei saa olla kinnisasja omaniku ja tehnovõrgu või –rajatise omaniku vahelise olemasoleva talumiskohustuse ulatuse üle käiva eraõigusliku vaidluse lahendamine või sundvalduse seadmise kaudu selle muutmine avalik-õiguslikuks vaidluseks.
Tee ei muutu ainuüksi isiku kinnistule KOV üksuse kasuks sundvalduse seadmisega veel avalikult kasutatavaks teeks (TeeS § 4 lg 1, vt ka EhS § 92 lg 5). Lepingu alusel või sundvalduse seadmisega omandatud piiratud asjaõigus on KOV üksusele vajalik, et teha edasisi otsuseid tee avalikku kasutusse määramiseks. Avalikult kasutatavaks muutub eratee siis, kui pärast sundvalduse seadmist teeb volikogu eraldi otsuse tunnistada eratee avalikult kasutatavaks (TeeS § 4 lg 3, vt ka EhS § 94 lg 2). Haldusaktide selline järgnevus üksteisele on tingitud sellest, et KOV üksuse kasuks sundvaldusena seatava isikliku kasutusõiguse kehtimiseks peab see olema pärast sundvalduse seadmist ja enne tee avalikuks kasutamiseks määramist kantud kinnistusraamatusse. Tee avalikuks kasutamiseks tunnistamise otsus on asja avalik-õigusliku seisundi muutmisele suunatud haldusakt (HMS § 51 lg 2), mis kehtib igaühe suhtes (HMS § 60 lg 2). Alles tee avalikuks kasutamiseks määramisega tekib ühtlasi AÕS § 155 lg 1 järgi seadusjärgne kitsendus ja sellest tulenevalt igaühe õigus tee omaniku suhtes sellise tee kasutamiseks. (p 14-15)
Kuna sundvaldus seatakse KASVS § 2 lg 1 tähenduses omaniku nõusolekuta, ei ole sellisel juhul vaja notariaalselt tõestatud kokkulepet kinnisasja omanikuga. Seda asendab sundvalduse seadmise otsus. Kui eratee määratakse avalikuks kasutamiseks sundvaldusena seatava isikliku kasutusõiguse alusel, peab isiklik kasutusõigus enne olema kantud kinnistusraamatusse. (p 18-19)


Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse ning vedelkütuse erimärgistamise seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse ning vedelkütuse erimärgistamise seaduse muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 29. detsembri 2003. a otsusega nr 525
I. Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduses (RT I 2003, 2, 17; 48, 345) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Seaduse tekstis asendatakse sõnad «EKNi kaubakoodi esimesed neli numbrit (edaspidi EKNi rubriik)» sõnadega «KNi esimesed neli numbrit» vastavas käändes; «EKNi rubriik» sõnadega «KNi esimesed neli numbrit» vastavas käändes; «EKNi kaubakoodi esimesed kuus numbrit (edaspidi EKNi alamrubriik)» sõnadega «KNi esimesed kuus numbrit» vastavas käändes; «EKNi alamrubriik» sõnadega «KNi esimesed kuus numbrit» vastavas käändes; «EKNi kaubakoodi esimesed kaheksa numbrit» sõnadega «KNi kaheksa numbrit» vastavas käändes; «EKNi eri rubriiki kuuluv» sõnadega «KNi erineva esimese nelja numbriga» vastavas käändes; «EKNi sama rubriigi eri kaubakoodid» sõnadega «KNi sama esimese nelja numbriga» vastavas käändes; «tolliterritoorium» sõnaga «Eesti» vastavas käändes; «tolliinspektuur» sõnaga «tolliasutus» vastavas käändes; «vedelgaasi, metaani või vedela põlevaine tootja» sõnadega «vedelgaasi, metaani või vedela põlevaine käitleja» vastavas käändes; «tolliseadustik» sõnadega «ühenduse tolliseadustik» vastavas käändes.
« (2) Käesolevas seaduses nimetatud alkoholi kaubakoodid põhinevad Euroopa Ühenduste Nõukogu (edaspidi EÜN) määrusega nr 2658/87/EMÜ kehtestatud kombineeritud nomenklatuuril (edaspidi KN) seisuga 1992. aasta 31. detsember ja kütuse kaubakoodid KNil seisuga 2002. aasta 1. jaanuar.»;
§ 3. Seadust täiendatakse §-ga 11 järgmises sõnastuses:
« § 11. Territoorium ja riik
(3) Ühenduseväline riik käesoleva seaduse mõistes on riik või territoorium, mis asub väljaspool EÜ territooriumi.»
§ 4. Seadust täiendatakse §-dega 41 ja 4 2 järgmises sõnastuses:
« § 41. Aktsiisikauba tarbimisse lubamine
Aktsiisikauba tarbimisse lubamine käesoleva seaduse mõistes on ajutise aktsiisivabastuse lõpetamine ning tootmine või import ajutise aktsiisivabastuseta.
(2) Registreeritud kauplejal ei ole õigust ladustada ega lähetada aktsiisikaupa ajutises aktsiisivabastuses.»
§ 5. Paragrahvid 9–11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 9. Aktsiisikauba importija
(3) Aktsiisikauba ekspordiks ei loeta aktsiisikauba toimetamist Eestist EÜNi direktiivi 92/12/EMÜ artikli 2 punktis 4 määratletud territooriumidele.»
§ 6. Paragrahvi 13 tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Piiritus loetakse denatureerituks ka siis, kui see on denatureeritud vastavalt Euroopa Komisjoni määrusele nr 3199/93/EÜ.»
1) lõiked 2–12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Pliivaba bensiin käesoleva seaduse mõistes on kütus pliisisaldusega kuni 0,013 g/l (kaasa arvatud), mille KNi kaheksa numbrit on 2710 11 41, 2710 11 45 või 2710 11 49.
(12) Metaan käesoleva seaduse mõistes on kütus, mille KNi kaheksa numbrit on 2711 21 00 ja mida kasutatakse mootorikütusena, kaasa arvatud statsionaarses mootoris.»;
2) lõige 13 tunnistatakse kehtetuks.
§ 8. Paragrahv 20 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 20. Kütusesarnane toode
Kütusesarnane toode käesoleva seaduse mõistes on toode, mille KNi esimesed neli numbrit, KNi esimesed kuus numbrit või KNi kaheksa numbrit on 2707 10, 2707 20, 2707 30, 2707 50, 2710 11 11 – 2710 11 25, 2710 11 90, 2710 19 11, 2710 19 15, 2710 19 31, 2710 19 35, 2710 19 51, 2710 19 55, ex 2901 (ained, mis atmosfäärirõhul ja 15 °C juures ei ole gaasilises olekus), 2902 20 00, 2902 30 00, 2902 41 00, 2902 42 00, 2902 43 00, 2902 44 00.»
§ 9. Paragrahvi 21 lõiked 4, 7 ja 8 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Aktsiisikaupa on lubatud toota, samuti alkoholi denatureerida ja kütust erimärgistada aktsiisilaos või tollikontrolli all töötlemise või seestöötlemise tolliprotseduuril või tolliladustamise tolliprotseduuril. Vedelgaasi, metaani ja vedelat põlevainet võib toota väljaspool aktsiisiladu. Ajutiselt ladustatud kütust on lubatud erimärgistada ka tolliterminalis.»
« (7) Väljaspool aktsiisiladu on lubatud töödelda kütust käesoleva seaduse § 75 lõikes 2 nimetatud isikul, kui ta kasutab kütust oma ettevõtluses muul otstarbel kui mootorikütuse või kütteainena.
(8) Kütuse tootmiseks käesoleva seaduse mõistes ei loeta mootoriõli (KNi kaheksa numbrit 2710 19 81) lisamist kütusele, mida kasutatakse kahetaktilises mootoris.»
§ 10. Seadust täiendatakse §-dega 211 ja 212 järgmises sõnastuses:
« § 211. Teises liikmesriigis tarbimisse lubatud ja Eestisse ärilisel eesmärgil toimetatud tarbimisse lubatud aktsiisikauba maksustamine
(3) Kui isik ei suuda tõendada, et aktsiisikauba põhjendamata kadu tekkis teises liikmesriigis, maksab kaugmüügil tekkinud aktsiisikauba põhjendamata kaolt aktsiisi maksuesindaja, arvestades käesoleva seaduse § 30 lõikes 4 sätestatut.»
§ 11. Paragrahvi 22:
1) tekst loetakse lõikeks 1 ning seda täiendatakse punktidega 7 1–73 järgmises sõnastuses:
« 71) maksuesindaja;
73) isik, kelle registreeritud kaupleja tegevusluba on tunnistatud kehtetuks;»;
« (2) Aktsiisi maksmise eest aktsiisikauba vedamisel ajutises aktsiisivabastuses vastutab:
3) aktsiisivabastuse loa omanik alates aktsiisikauba vastuvõtmise hetkest.»
§ 12. Paragrahvi 24:
« (1) Maksukohustus tekib aktsiisikauba tarbimisse lubamisel või teisest liikmesriigist ilma ajutise aktsiisivabastuseta Eestisse toimetamisel, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti.»;
« 2) aktsiisikauba lähetamisel ajutises aktsiisivabastuses, kui 15 päeva möödumisel aktsiisikauba lähetamise päevast arvates ei ole aktsiisilaos saatelehte, millel on aktsiisikauba saaja kinnitus aktsiisikauba vastuvõtmise kohta, või kui seitsme päeva möödumisel aktsiisikauba lähetamise päevast arvates ei ole aktsiisilaos saatelehte, millel on tolli märge aktsiisikauba väljaveo kohta ühendusevälisesse riiki või aktsiisikaubale käesoleva seaduse § 26 lõike 1 punktides 9–11 nimetatud menetluse kohaldamise kohta või kui tolli vastav märge saatelehel on tunnistatud kehtetuks;»;
3) lõiget 3 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21) aktsiisikauba lähetamisel teise liikmesriiki ajutises aktsiisivabastuses, kui aktsiisikauba lähetamise kalendrikuust ülejärgmise kalendrikuu viimaseks päevaks ei ole aktsiisilaos saatelehte, millel on aktsiisikauba saaja kinnitus aktsiisikauba vastuvõtmise kohta, või aktsiisikauba lähetamisel ajutises aktsiisivabastuses läbi teise liikmesriigi ühendusevälisesse riiki, kui aktsiisikauba lähetamise kalendrikuust ülejärgmise kalendrikuu 15. päevaks ei ole aktsiisilaos saatelehte, millel on teise liikmesriigi tolli märge aktsiisikauba väljaveo kohta EÜ territooriumilt või aktsiisikaubale käesoleva seaduse § 26 lõike 1 punktides 9–11 nimetatud menetluse kohaldamise kohta või kui tolli vastav märge saatelehel on tunnistatud kehtetuks;»;
4) lõike 3 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) talle väljastatud maksumärkidelt 91. päeval nende Tolliametist kättesaamise päevast arvates, kui maksumärgid, mida ei ole eksporditud, ei ole kinnitatud tubakatoodetele või nende müügipakenditele või kui eksporditud või teise liikmesriiki toimetatud maksumärgid ei ole Eestisse tagasi toimetatud tubakatootele või selle müügipakendile kinnitatult ja need maksumärgid on Tolliametile tagastamata või Tolliameti esindaja juuresolekul hävitamata.»;
« (31) Aktsiisilaopidaja arvab maksustamisperioodi jooksul tekkinud aktsiisimaksukohustuse summast maha tema poolt sama maksustamisperioodi jooksul lennujaama tollikontrolli tsoonis asuvast müügipunktist ekspordiks müüdud aktsiisikaubalt arvutatud aktsiisisumma.»;
6) lõiked 4 ja 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Isikul, kes vastutab aktsiisi maksmise eest ajutises aktsiisivabastuses veetavalt aktsiisikaubalt, tekib maksukohustus aktsiisikauba põhjendamata kaolt, mis tekkis aktsiisikauba ajutises aktsiisivabastuses veo käigus, selle tekkimisel või kui põhjendamata kao tekkimise aega ei ole võimalik kindlaks teha, siis põhjendamata kao avastamisel.
(5) Aktsiisiga maksustamata vedelgaasi, metaani või vedela põlevaine käitlejal tekib maksukohustus varaseimal hetkedest, mil sooritati üks alljärgnevatest toimingutest:
1) vedelgaasi, metaani või vedela põlevaine mootorikütusena võõrandamine;
2) vedelgaasi, metaani või vedela põlevaine toimetamine tanklasse;
3) vedelgaasi, metaani või vedela põlevaine mootorikütusena kasutusele võtmine.»;
7) lõiget 7 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
«Isikul, kes impordib aktsiisikaupa käesoleva seaduse § 10 lõikes 2 sätestatud territooriumidelt, tekib maksukohustus aktsiisikauba Eestisse toimetamisel.»;
8) lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (9) Väljastatud maksumärkidelt aktsiisi maksmise tagamiseks esitatud tagatise kehtimise korral vähem kui 90 päeva tekib maksukohustus käesoleva paragrahvi lõikes 8 nimetatud maksumärkidelt hiljemalt 35. päeval enne tagatise kehtivusaja lõppemist. Tagatise kehtivusajaks loetakse käesoleva seaduse mõistes käendusdokumendis käendusega tagamise perioodina märgitud ajavahemikku, mille jooksul käendajal on kohustus aktsepteerida Tolliameti nõuet maksuvõla tasumiseks.»;
9) lõigetesse 10–13 lisatakse sõnade «§ 22» järele sõnad «lõike 1»;
10) lõige 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (14) Aktsiisilaopidaja vastutab käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktides 9–19, 22 ja 23 nimetatud aktsiisikauba veo käigus tekkinud põhjendamata kaolt aktsiisi maksmise eest hetkeni, mil isik või asutus, kellel on õigus seda aktsiisikaupa kasutada või vastu võtta, on selle vastu võtnud.»;
11) täiendatakse lõigetega 16–20 järgmises sõnastuses:
« (16) Registreeritud kauplejal tekib maksukohustus teisest liikmesriigist ajutises aktsiisivabastuses lähetatud aktsiisikaubalt selle vastuvõtmise päeval, välja arvatud juhul, kui see aktsiisikaup on aktsiisist vabastatud registreeritud kauplejale väljastatud aktsiisivabastuse loa alusel. Registreeritud kauplejal ja isikul, kelle registreeritud kaupleja tegevusluba on tunnistatud kehtetuks, tekib maksukohustus talle väljastatud maksumärkidelt vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 5 sätestatule.
(20) Füüsilisel isikul tekib maksukohustus tema poolt Eestisse toimetatud või talle ühendusevälisest riigist saadetud aktsiisikauba sellelt koguselt, mis ületab vastavalt käesoleva seaduse §-des 47, 47 1, 48, 57, 571, 58 või 69 sätestatud koguseid.»
« § 25. Maksustamisperiood, aktsiisi deklareerimise ja tasumise tähtpäev
(1) Aktsiisilaopidaja, registreeritud kaupleja, maksuesindaja, vedelgaasi käitleja, metaani käitleja või vedela põlevaine käitleja puhul on aktsiisikauba maksustamisperiood kalendrikuu.
(22) Käesoleva seaduse § 211 lõikes 1 nimetatud ettevõtja esitab aktsiisideklaratsiooni ja maksab aktsiisi hiljemalt viiendal päeval maksukohustuse tekkimise päevast arvates.
(3) Vedelgaasi, metaani või vedela põlevaine käitleja on kohustatud esitama tema tootmise üle järelevalvet teostavale tolliasutusele kütuse aktsiisideklaratsiooni ning maksma aktsiisi hiljemalt maksustamisperioodile järgneva kalendrikuu 15. päeval.
(9) Aktsiisideklaratsiooni vormid ja nende täitmise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega.»
1) lõike 1 punktid 2–4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 2) aktsiisikauba toimetamisel ühest aktsiisilaost teise, sealhulgas teise liikmesriigi aktsiisilattu;
4) aktsiisikauba toimetamisel aktsiisilaost, mille aktsiisilao tegevusluba on tunnistatud kehtetuks või mille aktsiisilao tegevusloa kehtivus on peatatud, teise aktsiisilattu, sealhulgas teise liikmesriigi aktsiisilattu, kui aktsiisilaopidaja, kellele aktsiisikaup lähetatakse, võtab selle vastu lähetaja juures;»;
2) lõiget 1 täiendatakse punktidega 31 ja 9–11 järgmises sõnastuses:
« 31) aktsiisikauba toimetamisel aktsiisilaost ühendusevälisesse riiki ekspordi tolliprotseduuriga ühenduse tolliseadustiku mõistes;»;
« 9) aktsiisikauba toimetamisel EÜ territooriumile või sellelt välja, kui rakendatakse ühte ühenduse tolliseadustiku artikli 84 lõike 1 punktis a nimetatud peatamismenetlusega tolliprotseduuri;
11) aktsiisikauba lähetamisel, rakendades ühenduse tolliseadustiku artiklis 163 sätestatud sisetransiidi tolliprotseduuri.»;
3) lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
« 1) välisriigi diplomaatilise esinduse ja konsulaarasutuse, Välisministeeriumi poolt tunnustatud rahvusvahelise organisatsiooni esinduse või esindaja, Eestisse akrediteeritud välisriigi diplomaatilise esindaja, konsulaarametniku, välja arvatud aukonsul, ja erimissiooni esindaja poolt ametialaseks kasutamiseks imporditud või teisest liikmesriigist Eestisse toimetatud alkohol;»;
« 11) Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmesriigi, välja arvatud Eesti, relvajõududele ja EÜNi otsuse 90/640/EMÜ artiklis 1 nimetatud relvajõududele nende enda ja nendega kaasas oleva tsiviilkoosseisu kasutuseks ning nende sööklate varustamiseks imporditud või teisest liikmesriigist Eestisse toimetatud aktsiisikaup. Käesolevas punktis sätestatud aktsiisivabastust kohaldatakse ka teiste riikide relvajõududele, tsiviilkoosseisule ja nende liikmetele ning rahvusvahelisele sõjalisele peakorterile ning sõjalisele õppeasutusele, kui see on ette nähtud Riigikogu poolt ratifitseeritud välislepingus;»;
3) lõike 1 punktid 4, 6 ja 8 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 4) konfiskeeritud, peremehetu või ajutises aktsiisivabastuses olev aktsiisikaup, mis hävitatakse seaduse alusel kehtestatud korras;»;
« 6) alkohol ja tubakatoode, mille reisija toimetab temaga koos liikuvas pagasis Eestisse käesoleva seaduse §-des 47, 471, 57 ja 571 lubatud kogustes ja tingimustel;»;
« 8) esteraldehüüdfraktsioon ja Eestis vastavalt käesoleva seaduse § 13 lõikele 1 denatureeritud piiritus;»;
4) lõiget 1 täiendatakse punktidega 81, 18 1 ja 221 järgmises sõnastuses:
« 81) teises liikmesriigis vastavalt käesoleva seaduse § 13 lõikele 2 denatureeritud piiritus;»;
« 181) alkohol ja tubakatooted, mida tarbitakse ärilisel eesmärgil käitatava õhusõiduki või laeva pardal liikmesriikidevahelise reisi ajal, välja arvatud kaasamüüdav kaup;»;
« 221) kütus, mida kasutatakse laevas, mis sõidab ärilisel eesmärgil rahvusvahelistes vetes EÜ territooriumil, ning kalastamisel väljaspool Eestit EÜ territooriumil;»;
5) lõike 1 punktid 22 ja 23 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 22) kütus, mille äriregistrisse kantud kemikaalikäitleja kasutab oma ettevõtluses muul otstarbel kui mootorikütuse või kütteainena;
23) kuni üheliitrisesse tarbijapakendisse villitud kütusesarnane toode ja laborisse analüüsideks toimetatav kuni üheliitrisesse pakendisse villitud kütus.»
§ 16. Paragrahvi 28:
1) täiendatakse lõigetega 11–14 järgmises sõnastuses:
« (11) Aktsiisikauba põhjendamata kaolt, mis tekkis ajutises aktsiisivabastuses aktsiisikauba teise liikmesriiki veo käigus, maksab aktsiisilaopidaja aktsiisi aktsiisikauba sihtkohariigi aktsiisimäära alusel.
(14) Aktsiisisumma nõutakse teise liikmesriigi aktsiisilaopidajalt sisse maksukorralduse seaduse §-s 51 sätestatud ametiabi korras.»;
« (3) Võlgnik maksab aktsiisi ühenduse tolliseadustikus sätestatud korras. Käesoleva seaduse § 10 lõikes 2 ja § 24 lõikes 20 nimetatud juhtudel esitab isik aktsiisideklaratsiooni reisija deklaratsiooni vormil ja maksab aktsiisi ühenduse tolliseadustikus sätestatud korras.
(4) Aktsiis makstakse täiskroonides Tolliameti pangakontole.»;
3) lõiked 5–7 tunnistatakse kehtetuks.
« (1) Aktsiisikauba kadu on aktsiisikauba puudujääk, mis tekkis aktsiisikauba ajutises aktsiisivabastuses tootmisel, ladustamisel või veol, samuti puudujääk, mis tekkis käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktides 9–19, 22, 221 ja 23 nimetatud juhtudel aktsiisikauba tootmisel, ladustamisel, kasutamisel või veol.»;
2) lõikesse 5 lisatakse sõnade «§ 22» järele sõnad «lõike 1»;
3) täiendatakse lõigetega 6–8 järgmises sõnastuses:
« (6) Aktsiisikauba kao puhul, mis tekkis ajutises aktsiisivabastuses aktsiisikauba teise liikmesriiki veo käigus, lähtutakse aktsiisikauba sihtkohariigis kehtestatud aktsiisikauba kao aktsiisivabast piirnormist.
(8) Teisest liikmesriigist Eestisse lähetatud ajutises aktsiisivabastuses aktsiisikauba veo käigus tekkinud aktsiisikauba kao piirnormi ületamisel peab aktsiisikauba saaja esitama aktsiisikauba lähetajale tagastatava saatelehe eksemplari tollile, kes kinnitab saatelehele aktsiisikauba kao kohta märgitud andmed ning saadab nimetatud saatelehe eksemplari koopia selle liikmesriigi maksuhaldurile, kust kaup Eestisse lähetati.»
§ 18. Paragrahvid 31 ja 32 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« § 31. Tagatis
Aktsiisilaopidaja, registreeritud kaupleja, käesoleva seaduse § 21 1 lõikes 1 ja § 31 lõikes 2 nimetatud isikud esitavad Tolliametile uue tagatise vähemalt 40 päeva enne tagatise kehtivusaja lõppemist. Uue tagatise kehtivus algab eelneva tagatise kehtivusaja lõppemise päevale järgneval päeval.»
1) lõiked 1–9 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Aktsiisilaopidaja, kes toodab aktsiisikaupa, samuti vedelgaasi, metaani või vedela põlevaine käitleja peab teostama aktsiisikauba tooraine, pooltoote ja toodangu ning alkoholi tootmise puhul ka etanoolisisalduse mõõtmist, dokumenteerima mõõtmise tulemused ja pidama nende arvestust. Aktsiisilaopidaja ei pea põlevkivikütteõli tootmisel teostama aktsiisikauba tooraine ega pooltoote mõõtmist. Alkoholi tootev aktsiisilaopidaja peab määratlema ja dokumenteerima ka tootmisprotsessi osad, kus toimub toodetava alkoholi pöördumatu kvalitatiivne või kvantitatiivne muutus, sealhulgas etanoolisisalduse muutumine. Kemikaalikäitleja peab mõõtma aktsiisiga maksustamata kütuse koguse selle vastuvõtmisel.
(2) Aktsiisilaopidaja, kes toodab aktsiisikaupa, samuti vedelgaasi, metaani või vedela põlevaine käitleja peab koostama tootmisprotsessi kirjeldava dokumendi, milles tuleb märkida, millistes tootmisprotsessi osades tehakse mõõtmisi, ning esitama selle dokumendi tolli nõudmisel.
(4) Aktsiisilaopidaja, kes toodab aktsiisikaupa, ja aktsiisilaopidaja või registreeritud kaupleja, kes ladustab aktsiisikaupa statsionaarses mahutis, samuti käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktis 7 nimetatud isiku erialane kompetentsus aktsiisikauba mõõtmiste sooritamiseks peab olema hinnatud ja tõendatud mõõteseaduse alusel ja neil peab olema sellekohane tunnistus.
(9) Aktsiisikauba valmistamiseks kulutatud toorme ja aktsiisikauba koguse mõõtmiseks, alkoholi puhul ka etanoolisisalduse määramiseks kasutatavate mõõtevahendite metroloogilistele omadustele esitatavad nõuded kehtestatakse majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega.»;
« (41) Aktsiisilaopidaja, kes toodab kütust, ja aktsiisilaopidaja või registreeritud kaupleja, kes ladustab kütust statsionaarses mahutis, samuti käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktis 7 nimetatud isik, kes kasutab tooraine, pooltoote ja toodangu mõõtmisel käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud tingimustele vastava sõltumatu akrediteeritud labori teenust, ei pea vastama käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud tingimustele.»
§ 20. Kolmanda peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«AKTSIISILADU JA REGISTREERITUD KAUPLEJA TEGEVUSKOHT, AKTSIISILAOPIDAJA JA REGISTREERITUD KAUPLEJA TEGEVUSLUBA NING MAKSUESINDAJA».
§ 21. Paragrahv 34 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 34. Aktsiisilaole ja registreeritud kaupleja tegevuskohale esitatavad nõuded
(2) Aktsiisikauba jaemüük aktsiisilaos on keelatud.»
§ 22. Paragrahvi 35 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 23. Paragrahv 36 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 36. Aktsiisilaopidaja ja registreeritud kaupleja kohustused
(2) Käesoleva seaduse §-s 35 nimetatud aktsiisilaopidaja on kohustatud täitma käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1, 3, 4, 7, 8, 10, 12 ja 13 sätestatud nõudeid.»
§ 24. Seadust täiendatakse §-ga 361 järgmises sõnastuses:
« § 361. Maksuesindaja kohustused
3) käesoleva seaduse § 442 lõikes 1 nimetatud teatise hilinemisel viivitamatult välja selgitama hilinemise asjaolud. Kui teatis ei ole aktsiisikauba saajale saabunud hiljemalt 10. päeval kaugmüüja poolt teatatud aktsiisikauba kättetoimetamise päevast arvates, teavitama sellest kirjalikult tolli;
4) kaugmüügil tekkinud aktsiisikauba kao avastamisel teavitama viivitamatult sellest tolli ja koostama akti, kus näidatakse kao suurus ja tekkimise põhjused, ning esitama selle koos asjakohaste tõenditega tema tegevuse üle järelevalvet teostavale tolliasutusele.»
§ 25. Paragrahvi 37 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Aktsiisilaopidaja on kohustatud esitama tema aktsiisilao üle järelevalvet teostavale tolliasutusele aktsiisikauba liikumise ja laoseisu aruande hiljemalt maksustamisperioodile järgneva kalendrikuu 15. päeval.»
§ 26. Paragrahvid 38–44 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 38. Aktsiisilao tegevusluba ja registreeritud kaupleja tegevusluba
(1) Aktsiisilao tegevusluba ja registreeritud kaupleja tegevusluba annab õiguse tegutseda aktsiisilaopidajana või registreeritud kauplejana Tolliameti poolt aktsepteeritud kohas.
1) ajutises aktsiisivabastuses toodetava ja ladustatava aktsiisikauba kirjeldus, registreeritud kaupleja tegevuskoha puhul ajutises aktsiisivabastuses vastuvõetava aktsiisikauba kirjeldus;
3) registreeritud kaupleja tegevuskoha puhul ajutises aktsiisivabastuses vastuvõetava aktsiisikauba keskmine kogus registreeritud kaupleja tegevuskohas ühe kalendrikuu jooksul vastavalt käesoleva seaduse §-des 46, 56 ja 66 nimetatud aktsiisikauba liikidele ja aktsiisimääradele;
(4) Tolliametil on õigus nõuda aktsiisilao tegevusloa või registreeritud kaupleja tegevusloa saamiseks esitatud andmetes muudatuste tegemist ka pärast loa väljastamist, võttes vajaduse korral aluseks sõltumatute ekspertide otsuse. Kui ekspertiisi tulemusel osutusid aktsiisilaopidaja või registreeritud kaupleja esitatud andmed ebaõigeteks, tasub ekspertiisikulud aktsiisilaopidaja või registreeritud kaupleja. Tolliamet esitab kulude tasumise nõude vastavalt maksukorralduse seaduses sätestatule.
(4) Aktsiisilaos, mille tegevusloa kehtivus on peatatud, on ajutises aktsiisivabastuses oleva aktsiisikauba vastuvõtmine ja lähetamine keelatud, välja arvatud ajutises aktsiisivabastuses käesoleva seaduse § 26 lõike 1 punktis 4 nimetatud juhul. Aktsiisilaos, mille tegevusloa kehtivus on peatatud, ajutises aktsiisivabastuses oleva aktsiisikaubaga keelatud toimingute loetelu kehtestatakse rahandusministri määrusega. Registreeritud kauplejal, kelle tegevusloa kehtivus on peatatud, on ajutises aktsiisivabastuses oleva aktsiisikauba vastuvõtmine keelatud.
(3) Pärast inventuuri, välja arvatud käesoleva seaduse § 43 lõike 1 punktis 5 märgitud juhul, on aktsiisilaopidaja kohustatud 30 päeva jooksul, arvates inventuuriakti koostamise päevast, maksma aktsiisiga maksustamisele kuuluvalt aktsiisikaubalt aktsiisi või toimetama aktsiisikauba teise aktsiisilattu tingimusel, et teine aktsiisilaopidaja võtab aktsiisikauba vastu lähetaja aktsiisilaos.»
§ 27. Seadust täiendatakse peatükiga 31 järgmises sõnastuses:
TARBIMISSE LUBATUD AKTSIISIKAUBA LÄHETAJA, KÄTTETOIMETAJA JA VASTUVÕTJA KOHUSTUSED
6) aktsiisikauba vastuvõtmise koht.»
§ 28. Paragrahvi 45 täiendatakse lõigetega 4–10 järgmises sõnastuses:
« (4) Teise liikmesriiki ajutises aktsiisivabastuses lähetatud aktsiisikauba kohustuslik saateleht on Euroopa Komisjoni määrusega nr 2719/92/EMÜ kehtestatud saateleht.
(10) Rahandusminister võib kehtestada määrusega käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 nimetatud saatelehtede liikumise ja täitmise täpsustatud korra.»
§ 29. Seadust täiendatakse peatükiga 41 järgmises sõnastuses:
(3) Tubakatoodetelt aktsiisi tagastamiseks ei tagastata tollile maksumärke käesoleva seaduse §-des 452 ja 45 3 ning käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhtudel.»
§ 30. Paragrahvi 46:
«Väikeõlletootja, kes toodab õlut alla 3000 hektoliitri kalendriaastas, toodetud õlle aktsiisimäär on 50 protsenti käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud aktsiisimäärast.»;
« (3) Kääritatud joogi, mille etanoolisisaldus on üle kuue mahuprotsendi, aktsiisimäär on 1040 krooni kääritatud joogi hektoliitri kohta.»;
3) täiendatakse lõigetega 9 ja 10 järgmises sõnastuses:
« (9) Väikeõlletootja on käesoleva paragrahvi mõistes õlletootja, mis on teistest õlletootjatest õiguslikult ja majanduslikult sõltumatu, kasutab teistest õlletootjatest füüsiliselt eraldi asetsevaid ruume ning ei tegutse litsentsi alusel. Väikeõlletootjaks ei loeta õlletootjat, mis kuulub äriühingule, millele kuulub teine õlletootja või millel on otsene või kaudne osalus äriühingus, millele kuulub teine õlletootja. Samuti ei loeta väikeõlletootjaks õlletootjat, mis kuulub äriühingule, milles on otsene või kaudne osalus äriühingul, millele kuulub teine õlletootja. Kui sellisel viisil seotud õlletootjate aastatoodang kokku ei ületa 3000 hektoliitrit, käsitatakse neid õlletootjaid väikeõlletootjana.
(10) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud soodusmäära kohaldamiseks peab väikeõlletootja, sealhulgas välisriigis asuv väikeõlletootja või tema toodangut tarbimisse lubav isik esitama tollile andmed toodangu mahu kohta ja käesoleva paragrahvi lõikes 9 sätestatud tingimustele vastavuse kohta enne soodusmäära kohaldamist.»
§ 31. Paragrahvi 47 pealkiri ja lõike 1 sissejuhatav tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 47. Reisija pagasis väljastpoolt EÜ territooriumi Eestisse aktsiisivabalt toimetatav alkohol
(1) Vähemalt 18 aasta vanusel reisijal on lubatud väljastpoolt EÜ territooriumi ühe päeva jooksul esmakordsel Eestisse saabumisel kasutamiseks mitteärilisel eesmärgil aktsiisivabalt toimetada Eestisse koos temaga liikuvas pagasis veini mitte rohkem kui kaks liitrit, õlut EÜNi määruses nr 918/83/EMÜ sätestatud tollimaksuvaba väärtuselise piirnormi ulatuses ja:».
§ 32. Seadust täiendatakse §-ga 471 järgmises sõnastuses:
« § 471. Reisija pagasis teisest liikmesriigist Eestisse aktsiisivabalt toimetatav alkohol
4) muu alkohol 10 liitrit.»
§ 33. Paragrahv 48 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 48. Füüsilisele isikule aktsiisivabalt saadetav alkohol
2) alkoholi ei ole saadetud samale isikule rohkem kui kolm korda kalendriaastas.»
§ 34. Paragrahv 49 tunnistatakse kehtetuks.
§ 35. Paragrahvi 50:
1) lõiked 1 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Denatureeritud piiritus ja esteraldehüüdfraktsioon tuleb paigutada nende toimetamisel väljastpoolt EÜ territooriumi Eestisse tollilattu, tolliterminali või aktsiisilattu.»
« (4) Käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktides 9–18 1 nimetatud alkoholi impordi või aktsiisilaopidajalt soetamise õiguse annab alkoholi aktsiisivabastuse luba, mis väljastatakse taotleja elu- või asukohajärgse tolliasutuse juhataja poolt. Välisriigi isik, kes käitab õhusõidukit või laeva ärilisel eesmärgil liikmesriikidevahelisel reisil, võib importida või soetada aktsiisilaopidajalt käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktis 181 nimetatud alkoholi õhusõiduki või laeva kapteni allkirjastatud taotluse alusel, milles märgitakse alkoholi nimetus, kogus ja kirjeldus.»;
2) lõiget 5 täiendatakse punktidega 12 ja 13 järgmises sõnastuses:
« 12) isik, kes käitab õhusõidukit ärilisel eesmärgil liikmesriikidevahelisel reisil;
13) isik, kes käitab laeva ärilisel eesmärgil liikmesriikidevahelisel reisil.»
§ 36. Paragrahvi 51 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktis 11 nimetatud otstarbel kasutatava piirituse kulunormid kehtestab määrusega minister, kelle valitsemisalasse vastav valdkond kuulub.»
§ 37. Paragrahvi 53:
« 4) isikul või asutusel ei ole maksuvõlga;»;
« (2) Kui käesolevas seaduses ei ole selgelt määratletud aktsiisivabastuse kohaldamine käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktides 16–18 nimetatud toidu tootmiseks kasutatavale alkoholile, otsustab alkoholi aktsiisivabastuse loa väljastamise Tolliameti peadirektor, võttes arvesse haldusressursi optimaalse kasutamise põhimõtet aktsiisivaba alkoholi eesmärgipärase kasutamise üle järelevalve teostamisel.
(3) Alkoholi aktsiisivabastuse loa andmisest võib keelduda, kui esineb käesoleva seaduse § 42 lõike 2 punktides 1–3 nimetatud rikkumine.»
§ 38. Paragrahvi 54:
« (1) Isiku või asutuse elu- või asukohajärgse tolliasutuse juhataja võib alkoholi aktsiisivabastuse loa kehtivuse peatada, kui uut tagatist ei ole esitatud hiljemalt 40 päeva enne tagatise kehtivusaja lõppu või kui loa kehtivuse ajal esinevad käesoleva seaduse § 42 lõikes 2 nimetatud asjaolud. Alkoholi aktsiisivabastuse loa kehtivust saab peatada kuni 60 päevaks või kuni käesoleva seaduse § 42 lõike 2 punktides 1–3 nimetatud rikkumise asjas otsuse jõustumiseni. Peatatud kehtivusega alkoholi aktsiisivabastuse loal märgitud tegevust võib jätkata elu- või asukohajärgse tolliasutuse juhataja vastava kirjaliku otsuse alusel.»;
« 2) kuuekümne päeva jooksul alkoholi aktsiisivabastuse loa kehtivuse peatamise päevast arvates ei ole ära langenud selle kehtivuse peatamise põhjustanud asjaolud, välja arvatud juhul, kui käesoleva seaduse § 42 lõike 2 punktides 1–3 nimetatud rikkumise menetlus kestab kauem kui 60 päeva;»;
« (3) Isiku või asutuse elu- või asukohajärgse tolliasutuse juhataja võib alkoholi aktsiisivabastuse loa tunnistada kehtetuks, kui tagatis puudub või kui loa kehtivuse ajal on toime pandud käesoleva seaduse § 42 lõike 2 punktides 1–3 nimetatud rikkumine või kui isik või asutus on kasutanud aktsiisivaba alkoholi muul kui aktsiisivabastuse loa saamiseks esitatud taotluses märgitud otstarbel.»
§ 39. Paragrahv 56 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 56. Tubakatoote aktsiisimäär
(1) Sigarettide aktsiisimäär koosneb fikseeritud määrast 1000 sigareti kohta ja sigarettide maksimaalse jaehinna alusel arvutatud proportsionaalsest määrast. Fikseeritud määr on 210 krooni ja proportsionaalne määr on 24 protsenti sigarettide maksimaalsest jaehinnast. Alates 2004. aasta 1. juulist on fikseeritud määr 240 krooni ja proportsionaalne määr 25 protsenti sigarettide maksimaalsest jaehinnast.
(3) Suitsetamistubaka ja närimistubaka aktsiisimäär on 220 krooni ühe kilogrammi vastava tubakatoote kohta. Alates 2004. aasta 1. juulist on suitsetamistubaka ja närimistubaka aktsiisimäär 240 krooni ühe kilogrammi vastava tubakatoote kohta.»
§ 40. Paragrahvi 57 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« § 57. Reisija pagasis väljastpoolt EÜ territooriumi Eestisse aktsiisivabalt toimetatavad tubakatooted
(1) Vähemalt 18 aasta vanusel reisijal on lubatud väljastpoolt EÜ territooriumi ühe päeva jooksul esmakordsel Eestisse saabumisel mitteärilisel eesmärgil kasutamiseks aktsiisivabalt toimetada Eestisse koos temaga liikuvas pagasis tubakatooteid mitte rohkem kui 200 sigaretti või 100 sigarillot või 50 sigarit või 250 grammi suitsetamistubakat või 250 grammi närimistubakat.»
§ 41. Seadust täiendatakse §-ga 571 järgmises sõnastuses:
« § 571. Reisija pagasis teisest liikmesriigist Eestisse aktsiisivabalt toimetatavad tubakatooted
4) üks kilogramm suitsetamistubakat ja närimistubakat.»
§ 42. Paragrahv 58 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 58. Füüsilisele isikule aktsiisivabalt saadetavad tubakatooted
2) tubakatooteid ei ole saadetud samale isikule rohkem kui kolm korda kalendriaastas.»
§ 43. Seadust täiendatakse §-ga 581 järgmises sõnastuses:
« § 581. Tubakatoodete aktsiisivabastuse luba
(6) Toll kontrollib aktsiisivaba tubakatoote eesmärgipärast kasutamist.»
§ 44. Paragrahvi 61:
1) lõiget 3 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
« 4) tarbimisse lubamisel.»;
2) lõiked 6, 8 ja 9 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Maksumärgistamata tubakatoote, mis ei ole tolliprotseduuril, ajutises aktsiisivabastuses ega aktsiisist vabastatud, käitlemine ärilisel eesmärgil on keelatud. Kaugmüügi teel müüdavad tubakatooted võivad olla maksumärgistamata.»
« (8) Väljastpoolt EÜ territooriumi Eestisse ja Eestist väljapoole EÜ territooriumi toimetatavad maksumärgid tuleb deklareerida tollile. Tollideklaratsioonile tuleb märkida maksumärkide trükkimise kulud.
(9) Maksumärgistatud tubakatooteid ja tubakatoodetele kinnitamata maksumärke, mis on aktsiisiga maksustamata, on tubakatoodete importijal, aktsiisilaopidajal ja registreeritud kauplejal keelatud võõrandada, välja arvatud maksumärkide tagastamine Tolliametile.»;
3) täiendatakse lõikega 10 järgmises sõnastuses:
« (10) Aktsiisilaopidajale väljastatud maksumärkidega maksumärgistatud tubakatooteid, mis on aktsiisiga maksustamata, on keelatud Eestis ladustada teisele aktsiisilaopidajale kuuluvas aktsiisilaos, välja arvatud maksumärkidest loobumisel vastavalt käesoleva seaduse § 61 lõikele 2. Registreeritud kauplejale väljastatud maksumärkidega maksumärgistatud tubakatooteid, mis on aktsiisiga maksustamata, on keelatud Eestis ladustada aktsiisilaos või vastu võtta teise registreeritud kaupleja poolt. Importijale, kes ei ole aktsiisilaopidaja ega registreeritud kaupleja, väljastatud maksumärkidega maksumärgistatud tubakatooteid, mis on aktsiisiga maksustamata, on keelatud ladustada aktsiisilaos või vastu võtta registreeritud kaupleja poolt.»
§ 45. Paragrahvi 62:
«Maksumärgid tellib Tolliametilt tubakatoodete importija, aktsiisilaopidaja või registreeritud kaupleja.»;
« 1) isikul on kehtiv aktsiisilao tegevusluba, registreeritud kaupleja tegevusluba või importijal on kehtiv tubakatoote sisse- ja väljaveo tegevusluba või tubakatoote impordi alane märge majandustegevuse registris;»;
3) lõiget 1 täiendatakse punktidega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
« 5) registreeritud kaupleja, kes tellib maksumärke, kinnitab need tubakatoodetele või nende müügipakenditele tollilaos või välisriigis;
6) tubakatoodete importija, kes tellib maksumärke ja ei ole aktsiisilaopidaja ega registreeritud kaupleja, kinnitab maksumärgid tubakatoodetele või nende müügipakenditele tollilaos või ühendusevälises riigis.»;
4) lõiked 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Tubakatoodete importija, aktsiisilaopidaja või registreeritud kaupleja teatab Tolliametile maksumärkide tellimisel sigarettide maksimaalse jaehinna Eesti kroonides 0,50 krooni täpsusega.
(4) Tellitud maksumärkide vastuvõtmisest keeldumise või maksumärkide, mida ei ole tubakatoodetele või nende müügipakenditele kinnitatud, tagastamise korral enne aktsiisi maksmise tähtpäeva peab tellija juhul, kui nimetatud maksumärke ei ole Tolliameti otsusel võimalik väljastada teisele tellijale ja need hävitatakse Tolliameti poolt, hüvitama Tolliametile maksumärkide trükkimise kulud, välja arvatud juhul, kui Tolliamet on väljastanud defektsed maksumärgid või kui maksumärgid, mis tagastatakse enne aktsiisi maksmise tähtpäeva, rikuti tubakatoodete maksumärgistamisel.»
§ 46. Paragrahvi 63 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Tubakatoodete importija, kes ei ole aktsiisilaopidaja ega registreeritud kaupleja, peab esitama tagatise aktsiisisumma ulatuses, mis kuulub maksmisele maksumärgistatavatelt tubakatoodetelt. Tagatissumma suurus peab võimaldama tekkida võiva või tekkinud maksukohustuse täitmist igal ajal tagatava perioodi vältel.»
§ 47. Paragrahvi 65 lõike 3 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Tagastamise eesmärgil on lubatud maksumärk eemaldada tubakatootelt või selle müügipakendilt ainult tollijärelevalve all.»
§ 48. Paragrahv 66 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 66. Kütuse aktsiisimäär
(2) Pliibensiini aktsiisimäär on 5280 krooni 1000 liitri pliibensiini kohta.
(4) Petrooleumi aktsiisimäär on 3840 krooni 1000 liitri petrooleumi kohta.
(6) Eriotstarbelise diislikütuse aktsiisimäär on 420 krooni 1000 liitri eriotstarbelise diislikütuse kohta.
(7) Kerge kütteõli aktsiisimäär on 420 krooni 1000 liitri kerge kütteõli kohta.
(8) Raske kütteõli aktsiisimäär on 200 krooni 1000 kilogrammi raske kütteõli kohta. Põlevkivikütteõli aktsiisiga ei maksustata.
(10) Metaani aktsiisimäär on 1570 krooni 1000 kilogrammi metaani kohta.
(11) Kütuse, mille KNi esimesed neli numbrit, KNi esimesed kuus numbrit või KNi kaheksa numbrit on 2707 10, 2707 20, 2707 30, 2707 50, 2710 11 11 – 2710 11 25, 2710 11 90, ex 2901 (ained, mis atmosfäärirõhul ja 15 °C juures ei ole gaasilises olekus), 2902 20 00, 2902 30 00, 2902 41 00, 2902 42 00, 2902 43 00 või 2902 44 00, aktsiisimäär on 4500 krooni 1000 liitri kütuse kohta.
(12) Kütuse, mille KNi kaheksa numbrit on 2710 19 11 või 2710 19 15, aktsiisimäär on 3840 krooni 1000 liitri kohta.
(14) Kütuse, mille KNi kaheksa numbrit on 2710 19 51 või 2710 19 55 aktsiisimäär on 200 krooni 1000 kilogrammi kütuse kohta.
(15) Aktsiisisumma arvutatakse temperatuuril 15 °C oleva kütuse kohta.»
§ 49. Paragrahv 67 tunnistatakse kehtetuks.
§ 50. Paragrahv 70 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 70. Õhusõidukis ja laevas aktsiisivaba kütuse kasutamise õigus
(1) Käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktides 19 ja 22 1 nimetatud kütuse impordi või aktsiisilaopidajalt soetamise õiguse annab kütuse aktsiisivabastuse luba, mis väljastatakse taotleja elu- või asukohajärgse tolliasutuse juhataja poolt.
(4) Isik, kes käitab Eestis registreerimata laeva ärilisel eesmärgil liikmesriikidevahelisel reisil, võib käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktis 221 nimetatud kütust importida või soetada aktsiisilaopidajalt laeva kapteni allkirjastatud taotluse alusel, milles märgitakse kütuse nimetus ja kogus vastavalt käesolevale seadusele.»
§ 51. Paragrahvi 72 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Toll annab kütuse aktsiisivabastuse loa, kui:
(2) Kütuse aktsiisivabastuse loa andmisest võib keelduda, kui esinevad käesoleva seaduse § 42 lõikes 2 nimetatud asjaolud.»
§ 52. Paragrahvi 73:
« (1) Isiku või asutuse elu- või asukohajärgse tolliasutuse juhataja võib kütuse aktsiisivabastuse loa kehtivuse peatada, kui loa kehtivuse ajal esinevad käesoleva seaduse § 42 lõikes 2 nimetatud asjaolud. Kütuse aktsiisivabastuse loa kehtivust saab peatada kuni 60 päevaks või kuni käesoleva seaduse § 42 lõike 2 punktides 1–3 nimetatud rikkumise asjas otsuse jõustumiseni. Peatatud kehtivusega kütuse aktsiisivabastuse loal märgitud tegevust võib jätkata tolliasutuse juhataja vastava kirjaliku otsuse alusel.»;
« 2) kuuekümne päeva jooksul kütuse aktsiisivabastuse loa kehtivuse peatamise päevast arvates ei ole ära langenud selle kehtivuse peatamise põhjustanud asjaolud, välja arvatud juhul, kui käesoleva seaduse § 42 lõike 2 punktides 1–3 nimetatud rikkumise menetlus kestab kauem kui 60 päeva;»;
« (3) Isiku või asutuse elu- või asukohajärgse tolliasutuse juhataja võib kütuse aktsiisivabastuse loa tunnistada kehtetuks, kui loa kehtivuse ajal on toime pandud käesoleva seaduse § 42 lõike 2 punktides 1–3 nimetatud rikkumine või kui isik või asutus on kasutanud aktsiisivaba kütust muul kui aktsiisivabastuse loa saamiseks esitatud taotluses märgitud otstarbel.»
§ 53. Paragrahvi 74:
1) pealkiri, lõike 1 sissejuhatav tekst ja punkt 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« § 74. Õhusõidukis ja laevas aktsiisivaba kütuse kasutaja kohustused
1) pidama eraldi arvestust aktsiisiga maksustatult ja aktsiisivabalt soetatud kütuse koguse kohta kütuse nimetuste ja KNi kaheksa numbri kaupa;»;
2) lõike 1 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 54. Paragrahvi 75:
« (1) Käesoleva seaduse § 27 lõike 1 punktis 22 nimetatud kütuse impordi või aktsiisilaopidajalt või registreeritud kauplejalt soetamise õiguse annab kemikaalikäitleja aktsiisivabastuse luba, mille väljastab taotleja elu- või asukohajärgse tolliasutuse juhataja.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kemikaalikäitleja aktsiisivabastuse luba võib taotleda äriregistrisse kantud kemikaalikäitleja kemikaaliseaduse (RT I 1998, 47, 697; 1999, 45, 512; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 2003, 23, 144; 51, 352; 75, 499) mõistes, kes kasutab kütust oma ettevõtluses muul otstarbel kui mootorikütuse või kütteainena.»;
« (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud aktsiisivaba kütuse kasutajal on lubatud aktsiisivaba kütust võõrandada teisele kemikaalikäitleja aktsiisivabastuse loa omanikule või aktsiisilaopidajale Tolliametiga kooskõlastatult.»
§ 55. Paragrahvi 76 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kemikaalikäitleja aktsiisivabastuse loa omanik ei pea selle järgneval taotlemisel esitama kütuse arvepidamise eeskirja ja kütuse kao piirnorme, kui neid ei ole muudetud.»
§ 56. Paragrahvi 77 lõike 1 punkt 3 ja lõige 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 3) isikul ei ole maksuvõlga;»;
« (2) Kemikaalikäitleja aktsiisivabastuse loa andmisest võib keelduda, kui esinevad käesoleva seaduse § 42 lõikes 2 nimetatud asjaolud.»
§ 57. Paragrahvi 78:
« (1) Isiku või asutuse elu- või asukohajärgse tolliasutuse juhataja võib kemikaalikäitleja aktsiisivabastuse loa kehtivuse peatada, kui loa kehtivuse ajal esinevad käesoleva seaduse § 42 lõikes 2 nimetatud asjaolud. Kemikaalikäitleja aktsiisivabastuse loa kehtivust saab peatada kuni 60 päevaks või kuni käesoleva seaduse § 42 lõike 2 punktides 1–3 nimetatud rikkumise asjas otsuse jõustumiseni. Peatatud kehtivusega kemikaalikäitleja aktsiisivabastuse loal märgitud tegevust võib jätkata elu- või asukohajärgse tolliasutuse juhataja vastava kirjaliku otsuse alusel.»;
« 2) kuuekümne päeva jooksul kemikaalikäitleja aktsiisivabastuse loa kehtivuse peatamise päevast arvates ei ole ära langenud selle kehtivuse peatamise põhjustanud asjaolud, välja arvatud juhul, kui käesoleva seaduse § 42 lõike 2 punktides 1–3 nimetatud rikkumise menetlus kestab kauem kui 60 päeva;»;
« (3) Isiku elu- või asukohajärgse tolliasutuse juhataja võib kemikaalikäitleja aktsiisivabastuse loa tunnistada kehtetuks, kui loa kehtivuse ajal on toime pandud käesoleva seaduse § 42 lõike 2 punktides 1–3 nimetatud rikkumine või kui isik või asutus on kasutanud aktsiisivaba kütust muul kui aktsiisivabastuse loa saamiseks esitatud taotluses märgitud otstarbel.»
§ 58. Paragrahvi 79 lõike 1 punktid 1 ja 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 1) pidama eraldi arvestust aktsiisiga maksustatult ja aktsiisivabalt soetatud kütuse koguse kohta kütuse nimetuste ja KNi kaheksa numbri kaupa;»;
« 5) esitama kemikaalikäitleja aktsiisivabastuse loa aktsiisilaopidajale aktsiisivaba kütuse soetamisel aktsiisilaost või registreeritud kauplejale aktsiisivaba kütuse soetamisel registreeritud kauplejalt või tollile aktsiisivaba kütuse importimisel ning kinnitama oma allkirjaga aktsiisilaopidaja või registreeritud kaupleja poolt üles märgitud kemikaalikäitleja aktsiisivabastuse loa andmed;».
§ 59. Seadust täiendatakse peatükiga 8 järgmises sõnastuses:
AKTSIISIKAUBA JÄRELEVALVE
(2) Isik taotleb järelevalve alla jäetud aktsiisikauba mitte-eesmärgipäraseks kasutamiseks tollilt eelnevalt luba.»
§ 60. Seadust täiendatakse §-ga 851 järgmises sõnastuses:
« § 851. Lubade väljastamise aeg
Tolliamet võib väljastada käesoleva seaduse § 38 lõikes 3 nimetatud aktsiisilao tegevusloa ja registreeritud kaupleja tegevusloa, § 53 lõikes 5 nimetatud alkoholi aktsiisivabastuse loa, § 581 lõikes 5 nimetatud tubakatoodete aktsiisivabastuse loa, § 72 lõikes 4 nimetatud kütuse aktsiisivabastuse loa ja § 77 lõikes 4 nimetatud kemikaalikäitleja aktsiisivabastuse loa enne Eesti liitumist Euroopa Liiduga.»
II. Vedelkütuse erimärgistamise seaduses (RT I 1997, 73, 1201; 86, 1464; 2000, 33, 199; 2001, 88, 531; 2002, 44, 284; 63, 387; 2003, 2, 17) tehakse järgmised muudatused:
§ 61. Paragrahvi 1 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Erimärgistamisele kuulub Eestis toodetav, ühenduse tolliseadustiku (Euroopa Ühenduste Nõukogu määrus nr 2913/92/EMÜ) mõistes vabasse ringlusse lubatav (edaspidi import) ja Euroopa Liidu liikmesriigist (edaspidi liikmesriik) Eestisse sisse veetav kerge kütteõli ning see osa diislikütusest, mis on ette nähtud kasutamiseks vastavalt käesoleva seaduse § 11 lõikes 2 sätestatule.»
§ 62. Paragrahvi 11 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kerget kütteõli on lubatud kasutada:
3) paikses mootoris;
(3) Käesoleva seaduse tähenduses ei käsitata masinana mootorsõidukit liiklusseaduse (RT I 2001, 3, 6; 2002, 92, 531; 90, 521; 105, 613; 110, 654 ja 655; 2003, 26, 156; 32, õiend) mõistes ning vee- ja raudteesõidukit.»
§ 63. Paragrahvi 2 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Vedelkütusele lisaainete lisamine, sealhulgas värvimine selle eristamiseks teistest vedelkütustest, on lubatud ainult tollijärelevalve all käesoleva seaduse alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korras.»
§ 64. Paragrahvi 3 lõiked 4 ja 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Eestis toodetav ja teisest liikmesriigist Eestisse sisseveetav kerge kütteõli ja diislikütus erimärgistatakse aktsiisilaos hiljemalt kütuse väljastamisel.
(5) Eestis toodetava ja teisest liikmesriigist Eestisse sisseveetava kerge kütteõli ja diislikütuse nõuetekohase erimärgistamise eest vastutab aktsiisilaopidaja.»
§ 65. Paragrahvi 4 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Tolliamet teostab järelevalvet kerge kütteõli ja diislikütuse erimärgistamise ning erimärgistatud vedelkütuse käitlemise üle.
(2) Politseiamet teostab järelevalvet erimärgistatud vedelkütuse kasutamise üle.»
§ 66. Paragrahvi 5 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Kui sõidukijuht keeldub korraldust täitmast, võib rakendada asendustäitmist asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras.»
§ 67. Paragrahvis 6 asendatakse sõna «tolliterritoorium» sõnaga «Eesti» vastavas käändes.
III. § 68. (1) Käesolev seadus jõustub Eesti ühinemisel Euroopa Liiduga eraldi seadusega.
(2) Käesoleva seaduse § 60 jõustub seaduse Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.