Viljandi valla finantsjuhtimise kord – Riigi Teataja
Viljandi valla finantsjuhtimise kord
Viljandi valla finantsjuhtimise kord - sisukord
§ 3 Eelarvestrateegia koostamine
§ 4 Eelarvestrateegia koostamise tähtajad ja vastuvõtmine
§ 5 Eelarve koostamise üldpõhimõtted
§ 7 Eelarve koostamine, menetlemine ja vastuvõtmine
§ 9 Eelarveaasta alguseks vastu võtmata eelarve
§ 10 Tegemata jäänud väljaminekute kavandamine järgmisse eelarveaastasse
§ 11 Alaeelarve muutmine
§ 12 Eelarve täitmine
§ 13 Reservfondi moodustamine
§ 15 Reservfondist raha taotlemine ja eraldamine
§ 16 Reservfondist eraldatud vahendite kasutamine ja järelevalve
§ 17 Eelarve täitmise arvestus ja aruandlus
§ 19 Finantsdistsipliini tagamise meetmed
§ 20 Põhitegevuse tulemi lubatav väärtus
§ 21 Netovõlakoormuse ülemmäär
RT IV, 05.05.2018, 31
Vastu võetud 28.01.2015 nr 63
RT IV, 07.02.2015, 8
jõustumine 10.02.2015
25.04.2018 RT IV, 05.05.2018, 21 08.05.2018, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 25.04.2018
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 5 lõike 7, § 21 lõike 1 ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 372 alusel.
(1) Viljandi valla finantsjuhtimise kord (edaspidi kord) sätestab Viljandi valla (edaspidi vald):
2) eelarve ja lisaeelarve koostamise, menetlemise, vastuvõtmise, täitmise ja aruandluse põhimõtted;
3) vastu võtmata eelarve korral väljaminekute tegemise põhimõtted;
4) majandusaasta aruande menetlemise ja kinnitamise põhimõtted;
5) finantsdistsipliini tagamise meetmed;
6) reservfondi moodustamise ja kasutamise põhimõtted;
7) konsolideerimisgruppi kuuluvate äriühingute, mittetulundusühingute ning sihtasutuste eelarvestrateegia koostamise ning aruandluse põhimõtted.
(2) Kord on täitmiseks kohustuslik vallavalitsusele, vallavalitsuse ametiasutuse struktuuriüksustele ja vallavalitsuse ametiasutuse hallatavatele asutustele.
1) eelarvestrateegia – valla arengukavast tulenev selgitustega finantsplaan;
2) eelarve – eelarveaasta põhitegevuse tulude, põhitegevuse kulude, investeerimistegevuse, finantseerimistegevuse ja likviidsete varade muutuse plaan koos täiendavate nõuete, volituste ja informatsiooniga, mis on aluseks vastava aasta tegevuste finantseerimisele;
4) alaeelarve – ametiasutuse Viljandi Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) ja vallavalitsuse hallatava asutuse eelarve;
5) kassapõhine – majandustehingud on kavandatud sellesse perioodi, millal planeeritakse nendega seotud raha laekumine või väljamaksmine;
6) investeering - põhivara soetus või renoveerimine ning sellega kaasnev käibemaksukulu;
7) likviidsed varad – raha ja pangakontodel olevad vahendid, rahaturu- ja intressifondide aktsiad ja osakud ning soetatud võlakirjad;
8) teenistujad – vallavalitsuse ametiasutuse ametnikud ja töötajad ning vallavalitsuse ametiasutuse hallatavate asutuste töötajad;
9) sõltuv üksus – vallavalitsuse otsese või kaudse valitseva mõju all olev üksus, kes on saanud vallavalitsuselt, riigilt, muult avalik-õiguslikult juriidiliselt isikult või eelnimetatud üksuste valitseva mõju all olevatelt üksustelt üle poole tuludest, või kes on saanud toetust või renditulu vallavalitsuselt või vallavalitsuse valitseva mõju all olevatelt üksustelt rohkem kui 10 % vastava aasta põhitegevuse tuludest.
(2) Käesolevas korras täpsustamata mõisteid kasutatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse (edaspidi KOFS) ja raamatupidamise seaduse tähenduses.
§ 3. Eelarvestrateegia koostamine
(1) Eelarvestrateegia koostatakse arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks, et planeerida kavandatud tegevuste finantseerimist.
(3) Eelarvestrateegia koostamisel lähtutakse KOFS § 20 sätestatud nõuetest.
(4) Eelarve strateegia hõlmab iga aasta 15. oktoobri seisuga vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat.
(5) Eelarvestrateegia eelnõu koostab vallavalitsus koos sõltuvate üksustega ja esitab vastuvõtmiseks vallavolikogule.
§ 4. Eelarvestrateegia koostamise tähtajad ja vastuvõtmine
[Kehtetu - RT IV, 05.05.2018, 21 - jõust. 08.05.2018, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 25.04.2018]
§ 5. Eelarve koostamise üldpõhimõtted
(2) Valla eelarve (edaspidi eelarve) on kassapõhine.
(3) Eelarve kinnitatakse üheks eelarveaastaks. Eelarves võib esitada informatsiooni ka pikema perioodi kohta.
(4) Eelarvega määratakse valla rahaliste vahendite kasutamise plaan eelarveaastaks, tulenevalt arengukavas ja eelarvestrateegias kavandatud eesmärkidest ja tegevustest.
(5) Eelarve ja lisaeelarve eelnõu koostamise ja täitmise korraldajaks on vallavalitsus.
(6) Volikogu võtab vastu eelarve, mis on liigendatud vastavalt käesoleva korra § 6-toodud detailsuses.
(7) Volikogu kinnitab põhitegevuse kulud ja investeerimistegevuse väljaminekud tegevusalade lõikes.
(8) Alaeelarvete detailsema jaotuse majandusliku sisu järgi ja vallavalitsuse ametiasutuse hallatavate asutuste lõikes kinnitab vallavalitsus peale eelarve vastuvõtmist.
(9) Põhitegevuse tulude eelarveosa kogusumma ja põhitegevuse kulude eelarveosa kogusumma vahet, millele on liidetud investeerimistegevuse eelarveosa kogusumma, nimetatakse eelarve tulemiks. Eelarve tulem peab võrduma likviidsete varade muutuse eelarveosa kogusumma ja finantseerimistegevuse eelarveosa kogusumma vahega:
(1) Eelarveosad on:
(2) Põhitegevuse tulude eelarveosa jaotatakse majandusliku sisu järgi:
1) maksutulud; s.h
1.1. füüsilise isiku tulumaks,
1.2. maamaks,
1.3. reklaamimaks;
2) tulud kaupade ja teenuste müügist; s.h
2.1. riigilõivud,
2.2. tulud haridusalasest tegevusest,
2.3. tulud kultuuri- ja kunstialasest tegevusest,
2.4. tulud spordi- ja puhkealasest tegevusest,
2.5. tulud sotsiaalabialasest tegevuses,
2.6. tulud elamu-ja kommunaaltegevusest,
2.7. üldvalitsemise tulud,
2.8. tulu transpordi-ja sidealasest tegevusest,
2.9. üüri- ja renditulud,
2.10. tulud õiguste müügist,
2.11. muu toodete ja teenuste müük;
3) saadavad toetused tegevuskuludeks; sh
3.1.tasandusfond
3.2. toetusfond
3.3. muud saadud toetused tegevuskuludeks
4) muud tegevustulud; sh
4.1. tasu vee erikasutusest
4.2. kohaliku tähtsusega maardlate kaevandamisõiguse tasu
4.3. saastetasud
4.4. muud tulud
(3) Põhitegevuse kulude eelarveosa jaotatakse majandusliku sisu järgi:
2) muud tegevuskulud; sh
2.1. personalikulud
2.2. majandamiskulud
2.3. muud kulud
(4) Investeerimistegevuse eelarveosa jagatakse majandusliku sisu järgi:
(5) Finantseerimistegevuse eelarveosa jaotatakse:
1) kohustuste võtmine (+);
2) kohustuste tasumine (-).
(6) Likviidsete varade muutuse eelarveosa jaotatakse:
(7) Põhitegevuse kulude ja investeerimistegevuse väljaminekute jaotuse tegevusalade koodid:
1) 01. Üldised valitsussektori teenused;
2) 02. Riigikaitse;
3) 03. Avalik kord ja julgeolek;
4) 04. Majandus;
5) 05. Keskkonnakaitse;
6) 06. Elamu-ja kommunaalmajandus;
7) 07. Tervishoid;
8) 08. Vaba aeg, kultuur ja religioon;
9) 09. Haridus;
10) 10. Sotsiaalne kaitse.
§ 7. Eelarve koostamine, menetlemine ja vastuvõtmine
(1) Vallavalitsus kehtestab igaks aastaks eelarve eelnõu koostamise ajakava, tingimused ja vormid.
(2) Alaeelarvete kasutajad esitavad eelseisva eelarveaasta eelarve taotlused koos seletuskirjaga vallavalitsusele käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud korra kohaselt.
(3) Finantsosakond koostab eelarve eelnõu ja seletuskirja ning esitab vallavalitsusele.
(4) Seletuskiri koostatakse vastavalt KOFS § 22 lõikes 2 sätestatud nõuetele.
(5) Eelarve eelnõu ja seletuskirja esitab vallavalitsus volikogule hiljemalt üks kuu enne eelseisva eelarveaasta algust.
(6) Eelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast volikogule esitamist valla veebilehel. Seletuskiri peab olema veebilehel kättesaadav kuni eelarveaasta lõpuni.
(7) Volikogu alatised komisjonid analüüsivad eelarve eelnõud ja esitavad omapoolsed ettepanekud ja seisukohad. Muudatusettepanekud esitatakse volikogu poolt kehtestatud tähtajaks enne eelarve teist lugemist.
(8) Muudatusettepanekule lisab selle algataja põhjendused ja arvestused kavandatavate muudatustega kaasnevate väljaminekute ja nende katteallikate kohta. Muudatusettepanekud esitatakse kirjalikult.
(9) Muudatusettepanekud esitatakse läbivaatamiseks volikogu alatisele eelarve-ja majanduskomisjonile.
(10) Muudatusettepaneku läbivaatamisel kuulatakse ära vallavalitsuse arvamus.
(11) Vallavalitsus ei pea arvestama neid muudatusettepanekuid, mis suurendavad eelarve kulude kogusummat katteallikat näitamata.
(12) Vallavalitsus teeb eelarve eelnõus, volikogu alatise eelarve- ja majanduskomisjoni ettepanekul, muudatusettepanekutest tulenevad muudatused eelarve eelnõu teise lugemise ajaks.
(13) Volikogu alatise eelarve-ja majanduskomisjoni poolt tagasilükatud muudatusettepanek(ud) võetakse hääletusele eelarve teise lugemise käigus.
(14) Eelarve vastuvõtmiseks korraldatakse volikogu istungitel vähemalt kaks lugemist. Volikogu võib eelarve teise lugemise järel samal istungil vastu võtta, kui muudatusettepanekute hääletamisel eelnõu ei muutunud. Kui muudatusettepanekute hääletamise järgselt tuleb eelnõusse sisse viia muudatusi, võetakse eelarve vastu kolmandal lugemisel. Eelarve eelnõu kolmandaks lugemiseks muudatusettepanekuid esitada ei saa.
(15) Eelarve võtab volikogu vastu määrusega.
(16) Eelarve avaldatakse valla veebilehel vastavalt KOFS § 23 lõikes 3 sätestatud tähtaegadel ja viisil.
(17) Eelarve jõustub eelarveaasta algusest.
(1) Eelarve aasta jooksul võib eelarvet muuta lisaeelarvega.
(2) Vallavalitsus koostab lisaeelarve eelnõu ja esitab selle volikogule. Lisaeelarve koostatakse samas liigenduses kui eelarve.
(3) Lisaeelarve eelnõule lisatakse seletuskiri põhjenduste ja arvestustega kavandatavate muudatustega kaasnevate väljaminekute ja nende katteallikate kohta.
(4) Lisaeelarve eelnõu koostamise aluseks on:
1) tulude enamlaekumise või täiendavate tulude laekumise arvelt väljaminekute suurendamise vajadus;
2) tulude alalaekumise tõttu väljaminekute vähendamine või tegemata jätmine;
3) annetuste ja sihtotstarbeliselt laekunud vahendite arvelt väljaminekute suurendamine;
(5) Vallavalitsus võib teha lisaeelarve eelnõu volikogule esitamisest kuni vastuvõtmiseni eelnõus kavandatud väljamineku, kui selle tegemise tähtaeg saabub enne lisaeelarve vastuvõtmist ja see tuleneb õigusaktist, kohustuste täitmiseks sõlmitud lepingust või kohtuotsusest.
(7) Lisaeelarve võib volikogu vastu võtta esimesel lugemisel.
(8) Lisaeelarve võtab volikogu vastu määrusega.
(9) Lisaeelarve ja seletuskiri avaldatakse valla veebilehel vastavalt KOFS-iga sätestatud tähtaegadel ja viisil.
§ 9. Eelarveaasta alguseks vastu võtmata eelarve
(1) Kui volikogu ei ole eelarvet eelarveaasta alguseks vastu võtnud, võib vallavalitsuse ametiasutuse struktuuriüksus ja ametiasutuse hallatav asutus kuni eelarve vastuvõtmiseni teha eelarve eelnõus kavandatud väljamineku, kui selle tegemise tähtaeg saabub enne eelarve vastuvõtmist ja see tuleneb:
2) käesoleva korra § 21 lõikes 2 punktides 1-3, 5-7 ja 9 nimetatud kohustuste ning mittekatkestatava kasutusrendi kohustuste täitmiseks sõlmitud lepingust;
3) käesoleva korra § 10 lõikest 3;
(2) Kui volikogu ei ole eelarvet eelarveaasta alguseks vastu võtnud, võib vallavalitsuse ametiasutuse struktuuriüksus ja ametiasutuse hallatav asutus kuni eelarve vastuvõtmiseni teha lõikes 1 nimetamata väljamineku 1/12 ulatuses:
1) eelmise aasta lõpliku eelarve vastavast väljaminekust, kui kavandatav väljaminek on alanud eelarveaasta eelarve eelnõus samas summas, või
2) alanud eelarveaasta eelarve eelnõus kavandatud väljaminekust, kui see on väiksem eelmise aasta lõpliku eelarve vastavat väljaminekust.
§ 10. Tegemata jäänud väljaminekute kavandamine järgmisse eelarveaastasse
(1) Eelmise aasta eelarves ettenähtud, kuid tegemata jäänud väljaminekute tegemine jooksval eelarveaastal kavandatakse eelarvega, kui eelarve on aasta alguseks vastu võtmata, või lisaeelarvega.
(2) Eelmise aasta tegemata jäänud väljaminekute kavandamiseks uuel eelarveaastal esitavad alaeelarvete kasutajad hiljemalt 15. jaanuariks vallavalitsusele taotluse, kus näidatakse väljamineku sihtotstarve, finantseerija ja summa.
(3) Eelarve või lisaeelarvega võib kavandada eelmisel eelarveaastal tegemata jäänud väljaminekud, kui need tulenevad:
1) investeeringute elluviimiseks sõlmitud lepingust või välja kuulutatud hankest;
§ 11. Alaeelarve muutmine
(1) Alaeelarve muutmiseks (v.a personalikulud ja investeeringud) esitab alaeelarve kasutaja vallavalitsusele taotluse koos põhjendustega eelarve muutmiseks.
(2) Alaeelarvesisesed muudatused kinnitab vallavalitsus korraldusega. Kulude tegemine on lubatud pärast eelarve muutmist.
§ 12. Eelarve täitmine
(1) Eelarve täitmist ja raamatupidamist korraldab vallavalitsuse ametiasutuse finantsosakond. Eelarve täitmine on sissetulekute kogumine, väljaminekute tegemine ning tehingud varade ja kohustustega, samuti nende kohta arvestuse pidamine vastavuses eelarve koostamisemisel kasutatud arvestuspõhimõtetega.
(2) Alaeelarvete kasutajatel on keelatud tehingud, mis ei ole eelarves ette nähtud, välja arvatud käesoleva korra § 10 lõikes 3 sätestatud juhtudel.
(3) Vallavalitsuse ametiasutus ja ametiasutuse hallatav asutus võivad sõlmida lepingu, millega kaasneb väljaminek tulevastel eelarve aastatel, juhul kui sellega on arvestatud eelarvestrateegias. Kui väljaminekuga ei ole eelarvestrateegias arvestatud, võib lepingu sõlmida ainult volikogu loal.
(4) Vallavalitsus võib piirata eelarves ettenähtud väljaminekute tegemist kui eelarve täitmise käigus ilmneb, et tulude laekumine on väiksem planeeritust.
(5) Põhitegevuse kulude ja investeerimistegevuse eelarveosade täitmisel võib üht täita samas mahus rohkem, kui teine eelarveosa jääb täitmata, kui see on põhjustatud hangete korraldamise järel selgunud tingimustest, mille tõttu planeeritud tehing klassifitseeritakse eelarve täitmisel tulenevalt põhivara arvele võtmise reeglitest teisiti, kui eelarves on ette nähtud.
(6) Eelarvete täitmise kohta koostatakse informatsiooni saamiseks vallavalitsuse finantsosakonnas igakuiselt eelarve täitmise aruanne.
(7) Vallavalitsuse ametiasutuse struktuuriüksuse ja ametiasutuse hallatavate asutuste eelarve täitmise eest vastutab vallavalitsuse ametiasutuse struktuuriüksuse juht ning ametiasutuse hallatava asutuse juht.
§ 13. Reservfondi moodustamine
(1) Reservfond moodustatakse iga-aastaselt eelarve põhitegevuse kulude koosseisus.
(2) Reservfondi täpse suuruse igaks eelarveaastaks määrab volikogu eelarve vastuvõtmisel.
(3) Volikogu võib lisaeelarvega muuta reservfondi suurust.
(1) Reservfondi kasutamist korraldab vallavalitsus.
(2) Reservfondi kasutatakse reeglina ühekordsete ettenägemata kulude katmiseks, mida eelarve koostamise käigus ei olnud võimalik ette näha ja eelarvesse kavandada:
1) tulekahju, loodusõnnetuse või muu vääramatu jõu poolt tekitatud kahjude, avariiolukordade ning inimese elu, tervist või vara ohtu seadvate olukordade likvideerimise kulud;
2) eelarveaasta jooksul objektiivsetel põhjustel suurenenud põhitegevuse kulud (küte, elektri vm kulud);
3) kohtulahenditest tulenevad ja juriidilised kulud;
4) projektide oma- ja kaasfinantseerimise kulud;
5) ettekirjutiste tähtaegseks täitmiseks;
6) seadustest või muudest õigusaktidest tulenevad täiendavad kulud;
7) teenistujate koondamishüvitised juhul, kui eelarve koostamisel ei olnud võimalik ette näha asutuse töö ümberkorraldamist või koosseisu muutmist;
8) muud ettenägematud ning põhjendatud kulud, ootamatult ilmnenud kiireloomuliste probleemide lahendamiseks;
9) eelarveaasta kestel volikogu otsusega moodustatavate asutuste või nende struktuuriüksuste finantseerimiseks.
(3) Reservfondi ei tohi kasutada eelarves ettenähtud koosseisuliste teenistujate palgafondi suurendamiseks.
§ 15. Reservfondist raha taotlemine ja eraldamine
(1) Reservfondist vahendite taotlemiseks tuleb esitada vallavalitsusele kirjalik taotlus.
(2) Taotlus peab sisaldama andmeid summa suuruse ja raha kasutamise otstarbe, kasutamise perioodi ning kulutuste vajalikkuse kohta.
(3) Reservfondi eraldis vormistatakse vallavalitsuse korraldusega, milles kajastatakse alljärgnev informatsioon:
1) eraldise saaja nimi;
2) eraldise summa;
3) eraldise arvelt tehtavate kulutuste sihtotstarbe kirjeldus;
4) alaeelarve (tegevusala) nimetus, millisele eelarve reale eraldis suunatakse.
(4) Vallavalitsusel on õigus nõuda taotlejalt täiendavaid selgitusi; rahuldada taotlus täielikult või osaliselt või jätta taotlus rahuldamata koos põhjuse ära näitamisega.
§ 16. Reservfondist eraldatud vahendite kasutamine ja järelevalve
(1) Reservfondist eraldise saaja võib reservfondist eraldatud summa ulatuses teha kulutusi pärast vastava vallavalitsuse korralduse jõustumist. Põhjendatud juhtudel võib raha eraldada ka peale kulutuste tegemist.
(2) Reservfondist eraldatud raha tuleb kasutada sihtotstarbeliselt.
(3) Reservfondi eraldiste kohta peab arvestust vallavalitsuse ametiasutuse finantsosakond.
(4) Vallavalitsusel on õigus mittesihipäraselt kasutatud vahendid eraldise saajalt tagasi nõuda.
(5) Vallavalitsus esitab informatsiooni volikogule reservfondi vahendite eraldamise kohta eraldamisele järgneval volikogu istungil.
(6) Vallavalitsus esitab vallavolikogule reservfondi vahendite kasutamise aruande koos eelarve täitmise aruandega.
5. peatükk ARUANDLUS JA KONTROLL
§ 17. Eelarve täitmise arvestus ja aruandlus
(1) Eelarve täitmise arvestust peab vallavalitsuse ametiasutus vastavalt raamatupidamise seadusele, KOFS-ile, raamatupidamisstandarditele, valla raamatupidamise siseeeskirjale ning teistele eelarvekorraldust reguleerivatele õigusaktidele.
(2) Vallavalitsus esitab andmed eelarve, lisaeelarve ja eelarve täitmise kohta Rahandus-ministeeriumile vastavalt KOFS § 30 sätestatud tingimustel, vormidel ja tähtaegadel.
(3) Valla eelarve täitmise aruanne koostatakse iga kvartali lõppedes ja avalikustatakse valla veebilehel kuu aja jooksul peale kvartali lõppu.
(4) Vallavalitsuse ametiasutuse struktuuriüksuse ja ametiasutuse hallatavate asutuste eelarve täitmise aruanne koostatakse igakuiselt ja saadetakse eelarve täitmise eest vastutava isiku meilile järgneva kuu 10-ndaks kuupäevaks.
(5) Eelarve täitmise aruanne kuulub raamatupidamise aastaaruande koosseisu.
(6) Eelarve täitmise aruanne esitatakse raamatupidamise aastaaruande koosseisus, samas detailsuses kui volikogu poolt kinnitatud eelarve. Aruandes esitatakse esialgne eelarve, lõplik eelarve ja eelarve täitmise andmed.
(7) Eelarve täitmise aruandes ei esitata võrreldavaid arvnäitajaid eelnenud eelarveaasta kohta.
(1) Majandusaasta aruande koostamisel lähtutakse raamatupidamise seaduses sätestatud põhimõtetest, arvestades riigiraamatupidamise üldeeskirjas ja KOFS-is sätestatud erisusi.
(2) Konsolideerimisgruppi kuuluvad äriühingud esitavad oma auditeeritud majandusaasta aruanded vallavalitsusele auditeeritavale majandusaastale järgneva aasta 31.märtsiks.
(3) Valla konsolideeritud majandusaasta aruande koostamist korraldab vallavalitsus.
(4) Majandusaasta aruande tegevusaruande koostavad vallavalitsuse ametiasutuse struktuuriüksuste juhid oma tegevusvaldkondade kohta.
(5) Raamatupidamise aastaaruande ja eelarve täitmise aruande koostab vallavalitsuse ametiasutuse finantsosakond.
(6) Vallavalitsus esitab heakskiidetud ja vallavanema poolt allkirjastatud majandusaasta aruande volikogule kinnitamiseks hiljemalt majandusaastale järgneva aasta 31. maiks. Majandusaasta aruandele lisatakse vandeaudiitori aruanne ja vallavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta.
(7) Volikogu revisjonikomisjon vaatab läbi vallavalitsuse poolt esitatud majandusaasta aruande ja koostab selle kohta kirjaliku aruande ning esitab selle volikogule. Aruandes avaldab revisjonikomisjon, kas ta toetab vallavalitsuse poolt koostatud majandusaasta aruande kinnitamist.
(8) Volikogu kinnitab otsusega majandusaasta aruande hiljemalt 30.juuniks.
(9) Majandusaasta aruanne, koos vandeaudiitori aruandega, vallavalitsuse protokollilise otsusega aruande heakskiitmise kohta ning volikogu otsusega majandusaasta aruande kinnitamise kohta, avaldatakse valla veebilehel vastavalt KOFS § 29 lõikes 12 ettenähtud tingimustel ja tähtaegadel.
§ 19. Finantsdistsipliini tagamise meetmed
(1) Finantsdistsipliini tagamise meetmed on kinnipidamine:
1) põhitegevuse tulemi lubatavast väärtusest;
2) netovõlakoormuse ülemmäärast.
(2) Põhitegevuse tulemi väärtus ja netovõlakoormus arvutatakse tekkepõhise raamatupidamis- arvestuse andmete alusel konsolideerituna aruandeaasta lõpu seisuga.
§ 20. Põhitegevuse tulemi lubatav väärtus
(3) Põhitegevuse tulem võib olla aruandeaasta lõpu seisuga lubatavast määrast väiksem, kui sellele eelnenud aasta põhitegevuse tulem vastab lubatud määrale.
§ 21. Netovõlakoormuse ülemmäär
(1) Netovõlakoormus on käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud võlakohustuste suuruse ja likviidsete varade kogusumma vahe.
2) kapitalirendi-ja faktooringkohustused;
4) tähtajaks täitmata jäänud kohustused;
5) saadud toetuste tagasimaksmise kohustused;
6) toetusteks saadud ettemaksed;
7) toetuse andmise kohustused;
8) pikaajalised võlad tarnijatele;
9) teenuste kontsessioonikokkuleppest tekkivad kohustused;
10) muud pikaajalised kohustused, mis nõuavad tulevikus raha väljamaksmist.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel arvutatud põhitegevuse tulude ja põhitegevuse kulude kuuekordne vahe on väiksem kui 60% vastava aruandeaasta põhitegevuse tuludest, võib netovõlakoormus ulatuda kuni 60% vastava aruandeaasta põhitegevuse tuludest.


text:
Kohus mõistis süüdi endise kohtuniku | Uus Eesti
Uus Eesti / Eesti riik / Õiguskantsler, kohtud ja prokuratuur / Kohus mõistis süüdi endise kohtuniku
Kohus mõistis süüdi endise kohtuniku
Jüri Sakkart (foto: ERR)
Pärnu Maakohus mõistis täna mitmetes kuritegudes süüdi Viru Maakohtu endise kohtuniku Jüri Sakkarti (52) ja karistas teda reaalse vangistusega.
Süüdistuse kohaselt said Sakkartile, kes oli Viru Maakohtu tööjaotuskava kohaselt määratud jälituslube väljaandvaks eeluurimiskohtunikuks, seoses tema ametiülesannete täitmisega teatavaks Maksu- ja Tolliameti poolt menetletava kriminaalasja kohtueelse menetluse ja selle raames teostatavate jälitustoimingute andmed. Eelmise aasta oktoobrist detsembrini andis ta nimetatud kriminaalasja raames kolmel korral välja jälitustoimingute load, mille sisust teavitas kolmandaid isikuid, mistõttu said jälitustoimingute faktist, vormist, viisist ja ajast teada ka need isikud, kelle suhtes toiminguid teostati. Samas olid nimetatud kohtuload tunnistatud piiratud tasemega riigisaladuseks. Vastutasuna teavitamise eest nõudis Sakkart altkäemaksu.
Riigisaladuseks oleva jälitusteabe avaldamise ning kohtueelse menetluse ja jälitusmenetluse andmete avaldamisega kohtunikuna pani Sakkart toime ebaseaduslikud teod, mille eest nõustus vastu võtma 50000 krooni. Tema teod on kvalifitseeritud karistusseadustiku § 241 lg 1, § 294 lg 2 p 2 ja § 316-1 järgi.
Kokkuleppemenetluse sätteid kohaldades mõistis kohus Sakkartile liitkaristuseks kaks aastat ja kaheksa kuud vangistust. Karistuse kandmise alguseks loetakse tema kahtlustatavana kinnipidamise käesoleva aasta 3. veebruaril. Menetluskuludena tuleb Sakkartil tasuda sundraha 10.875 krooni.
Allikas: Pärnu Maakohtu 23.03.2010 pressiteade
Õiguskantsler, kohtud ja prokuratuur
Õiguskantsler ja Kirikute Nõukogu: Väljendusvabadus on üks vaba ühiskonna alustaladest
Uus eelnõu aitab tagada prokuratuuri sõltumatust
Leivatootjate võimaliku konkurentsi kahjustava tegevuse uurimiseks alustati kriminaalmenetlust

matches:
Kohus
Kohus
§ 241
§ 294
§ 316
kohus


Hiiumaa Gümnaasiumi põhimäärus – Riigi Teataja
Hiiumaa Gümnaasiumi põhimäärus
Hiiumaa Gümnaasiumi põhimäärus - sisukord
§ 3 Kooli asukohtja tegutsemiskoht
§ 15 Statsionaarses õppes õppiva õpilase vanema õigused ja kohustused
§ 17 Kooli varaja eelarve
RT I, 02.02.2016, 5
Vastu võetud 01.02.2016 nr 7
Määrus kehtestatakse „ Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ” § 66 lõike 2 alusel.
Kooli nimetus on Hiiumaa Gümnaasium (edaspidi kool).
§ 3. Kooli asukohtja tegutsemiskoht
(1) Kooli asukoht ja tegutsemiskoht on Hiiu vald, Hiiumaa.
(2) Kooli postiaadress on Uus tn 4, 92413, Kärdla, Hiiumaa.
2) saada „Täiskasvanute koolituse seaduses” ja koolis sätestatud tingimuste kohaselt täienduskoolitust;
§ 17. Kooli varaja eelarve


elumere lainetel: 2010
Blogiaastale muidugi, millele siis veel...
Nagu ikka, link iga kuu esimesele postitusele ja väike kommentaar.
Jaanuar - peab ütlema, et päikest aastasse tõepoolest jagus...
Veebruar - rohkem pole sellest prohvetist kuulda olnud...
Märts - sedasorti reklaame ikka aegajalt üles panen...
Aprill - siin pole isegi midagi kommenteerida...
Mai - aga kas on siis veel kuskil koolitädisid?
Juuni - jälle reklaamtulpa mängitud...
Juuli - blogil oli sünnipäev...
August - sünnipäevalugu
September - puhas udujutt :)
Oktoober - silme eest kirju
November - lugu, mis senini lahenduseta...
Detsember - jälle oma tavalise teema juures tagasi...
Üldiselt võrreldes varasemaga oli kesisem see blogiaasta, vahepeal tulid pikad vahed sisse ja nagu avastasin, on päris mitmed lood drafti jäänud. Eks paistab, kas need pärast ülelugemist ja väikesst kohendamist veel avaldamiskõlblikeks osutuvad või mitte.
Fotojahte olen kah vahele jätnud ja seda kohe kindlasti mitte piltide puuduse tõttu. Osalt on aega nappinud, vahel olen lihtsalt hiljaks jäänud ja siis pole enam midagi üles pannud.
Lugejate arv imelikul kombel vähenenud polegi... Kas käiakse siin harjumusest piilumas?
Aasta ise -polnud vigagi. Oli tööd, oli reisimist, muidu ilusaid kohtumisi... Aasta lõpp tõi küll kaasa selliseid arenguid, mis mulle just ei meeldi, aga tundub, et midagi katastroofilist siiski lahti pole, on toetajaid ja koos leiame lahendusi. Kunagi ei tea ju, mis millekski hea võib olla...
Kirjutanud kukupai klo 01:03 1 vastukaja Linkit tähän tekstiin
Kirjutanud kukupai klo 17:55 6 vastukaja Linkit tähän tekstiin
Aastaga on pilte kogunenud üksjagu. Kui neid nüüd lappasin, et fotojahile nö parimaid välja valida, siis sain kohe aru, et see on tegelikult võimatu. On pilte, mis on tehniliselt head, on neid, milles peamine on emotsioon ja on ka juhuklõpse, mis alles hiljem hakkavad oma kohta ja tähendust leidma. Seega noppisin välja need, millel on minu jaoks lugu. Kas need ka vaatajale midagi räägivad, seda ma ei tea...
Kõik need pildid pole kindlasti fotojahil esil olnud, mõnda pole üldse veel avalikult näidanud. Aga siin nad siis on...
Kirjutanud kukupai klo 01:20 8 vastukaja Linkit tähän tekstiin
Täna hommikul sai kojukutse taas üks meie vanema põlve vaimulikke. Lahkus Voldemar Ilja (13.11.1922 - 16.12.2010)
Ligi 55 aastat (õpetajaks ordineeritud 5.09.1956) teenimist jõudis lõpule. Vollist kauem on meie kirikus ametit pidanud ainult emeriitpeapiiskop Kuno Pajula. Viimased aastakümned möödusid Vollil Nõmmel.
Oma leerilastele ja üliõpilastele ütles Volli ikka, et kõike, mida raamatust lugeda saab, lugege ise, tema rääkis lisaks elust, inimestest ja inimeseksolemisest laiemalt. Et aga raamatuid oli tollal vähe, kirjutas ta usinasti ka ise. Kaante vahele sai mitu köidet Põhja-Eesti vennastekoguduse ajalugu. Ise naeris Volli, et uurija kõige tähtsam töövahend on tagumik - arhiivides istumisele kulus ju kuid ja aastaidki.
Oma viimaselt ametikohalt Nõmme Rahu kogudusest ei tahtnud Volli sugugi teenitud pensionile jääda. Üks põhjus oli muidugi, et kirik ja inimesed olid nende aastatega armsaks saanud. Teisalt oli vist ka väike hirm, et nii võib kõrvale jääda ja pole enam tegevust. Paar aastat hiljem aga kurtis, et pensionäri amet röövib kogu aja - tegemist nii palju, et ei jõuagi ära teha...
Kohtumistel küsis Volli alati, kuidas läheb. Paar julgustavat sõna oli tal ikka varuks. Samas oli ta ka omal kombel muretu - läheb nagu läheb, kõik on nii nagu peab ja mitte halvemini. Kõhedustundega kuulasin, kuidas Volli paar nädalat tagasi kirikusse tulles paremale-vasemale vaatamata üle raudtee kõndis ning otse tema selja tagant tuhises mööda elektrirong. Volli jätkas teed nagu poleks seda kuulnud ega näinud.
Üks töömees on puhkama pääsenud. Sõbrad ootavad ees...
Kirjutanud kukupai klo 14:48 0 vastukaja Linkit tähän tekstiin
Kirjutanud kukupai klo 00:00 2 vastukaja Linkit tähän tekstiin
Jajah, sjgelle viskas! Tema küll väidab, et Tiia alustas, aga pihta sain ikkagi! Eks pea siis neist pallidest miskise lumememme kokku saama...
Üldiselt meeldivad küll. On olnud aegu, mil pole niiväga meeldinud, aga need põhjused on aastate taha jäänud ja praegu võin seda aega nautida. Muidugi ei meeldi mulle, et juba poolest sügisest algab kaubanduses üks tilu-lilu, aga ma lihtsalt püüan sellest mööda vaadata. Ise ennast neljaks rebima ei hakka ja päris viimasele minutile ka asju ei jäta. Ei meeldi kohustus tingimata teha hunnikut jõulukinke ja viimasel ajal olen püüdnud sellest niiviisi mööda hiilida, et nuputan mõne kingi pere peale, mis kõigile midagi pakuks.
Mõnusad rahulikud, kodused, kuskile pole kiiret, kuusk lõhnab, tuba soe, puud praksuvad ahjus (kamin oleks veel etem), koos kõige lähemad ja kallimad.
Minu lapsepõlves olid näärid, jõule tollal avalikult ei peetudki. Kolmene olin, siis sellest korrast on juba mälestused olemas...
Vanaemal oli küll kuusk mingi nipiga jõululaupäeval juba toas ja ehitud kah. Aga loomulikult oli see töö- ja koolipäev, ei millegi poolest eriline. Kuigi umbes kuuendas või seitsmendas klassis olin, kui jõululaupäeval tekkisid kõikidele pinkidele küünlad ja kuuseoksad. Ei mäletagi, kelle idee see oli ja pahandust sellest ka ei tulnud, õpetajad ei teinud märkamagi. Nõmme väikekooli asi...
Näärivana käis ja ei kartnud teda keegi. Ühel aastal suutis hoopis mu õde näärivana ennast ehmatada :P
Jääb 12 aasta taha, kui üle hulga aastate olid meie majas jälle rahulikud jõulud. Lihtsalt mõnulesime lastega ja polnud mingit hirmu, et üks teatud tüüp jälle kõik ära suudab rikkuda...
Ikka need traditsioonilised, praad, hapukapsad, verivorst. Ega muul ajal neid meie peres söödagi.
Kodus ja tõenäoliselt pojaga kahekesi. Esimeseks pühaks oleme mu õe juurde kutsutud.
Kuusk on alati olnud toas, ehtimine on laste töö. Isegi sel ajal, kui enne aastalõppu kuuskesid ametlikult müüa ei tohtinud, oli meil ta ikka kohal, mehe vend oli autojuht ja tõi maalt.
Varasematel aastatel oli ka kombeks, et kogu pere sai kokku, kõige sagedamini mu õe juures, sest temal kõige rohkem ruumi. Nüüd aga on lastel omad pered ja eks iga pere peab omad traditsioonid ise looma. Pealegi ei ela me üldsegi nii lähestikku, et üheks õhtusöögiks kokku tulla. Perekogunemised jäävad teiste tähtpäevade juurde. Aga kingikotid liiguvad perede vahel ikka.
Ega ma nüüd väga ahne ka ole, aga uus ja mugav majake kuluks ära :) Oleks ruumi endale ja külalistele.
Tegelikult ei oskagi niiväga kinki tahta, kõige tähtsam, et kõigil lähedastel läheks hästi ja et omavahelised suhted ikka korras püsiks. Kõik muu on boonuseks.
Ei oskagi parimat nimetada, sest igal ajal on erinevad asjad rõõmu teinud. Aga 12 aastat tagasi (vt 5.vastus) oli suurim kingitus tõesti jõulurahu. Sel aastal me üksteisele mingeid suuri kinke ei teinudki, ostsime ühiselt teleka ja leppisime kokku, et see ongi kogu pere kink. Tänavu peame paraku uue ostma - vanake otsustas pensionile minna ja teavitas meid sellest värvide kaotamisega. Nii vähe kui me telekat vaatamegi, tahaks vähemalt normaalset pilti näha.
Minu meelest kingitus kingituse pärast võiks üldse olemata olla. Siis ei koguneks mulle kuhjade viisi kasutut kosmeetikat, mida saab kataloogist tasuta või kaks ühe hinnaga ja mis mulle absoluutselt ei sobi :(
Eks neid pahasid ikka ole, kelle ilma jätaks, aga enamus poliitikutest peaksid kah vitsakimbu saama...
Mida ikka - et just nende salasoovid täituksid, et neil oleks jõuluajal ja ka muidu rõõmu rohkem kui muresid.
Käsk oli vähemalt kolm palli edasi ka visata. Üks minu plaanitav sihtmärk on juba pihta saanud, nagu märkasin, aga pole viga. Bitch nagu ma olen:
wild - nädalalõpuks vähemalt tegemist
katseloom - sünnipäevakingiks või nii...
thela - võiks ju ka vahel mängida :)
Kirjutanud kukupai klo 18:53 1 vastukaja Linkit tähän tekstiin
„Puue on inimõigus!“ on oma avalikes esinemistes korduvalt väitnud Eesti Liikumispuuetega Inimeste Liidu president Ants Leemets. Lahti seletatult tahab ta väita, et puudega inimesesse tuleb suhtuda täpselt samuti kui tervesse, mitte teda alavääristada, vajadusel lihtsalt tuleb arvestada, et inimene ei saa või suuda ilma abita kõike sedasama teha, mida puudeta inimene. Puudega inimene ei pea aga oma olukorda häbenema, ennast peitma ning võib julgesti abi küsida kui vaja. Ta lihtsalt on selline ning see on tema õigus.
Eestis on lähtutud puude defineerimisel ÜRO puuetega inimeste konventsiooni põhimõtetest: puue on inimese anatoomilise, füsioloogilise või psüühilise struktuuri või funktsiooni kaotus või kõrvalekalle, mis koostoimes erinevate suhtumuslike ja keskkondlike takistustega tõkestab ühiskonnaelus osalemist teistega võrdsetel alustel. Puue on ajas muutuv ja mitmetahuline mõiste, mis esindab inimese ja teda ümbritseva keskkonna vahelist suhet. Inimene, kelle tegevusvõime teatud keskkonnas on piiratud, ei pruugi olla piiratud juhul, kui keskkonda on kohandatud või kui ta saab tegutseda mõnes teises keskkonnas.
Sellist mõtteviisi peaksid toetama kõik seadused, avalik arvamus ja praktika. Paraku tuleb tõdeda, et alati pole see Eesti Vabariigis nii. Kas põhjuseks on seaduste puudulikkus, võimalus neid erinevalt tõlgendada, väljakujunenud mõttemallid või midagi muud?
Kui vaadata seaduste poolelt, tundub esmapilgul, et kõik on kõige paremas korras. Eesti Vabariigi Põhiseaduse §28 sätestab muuhulgas, et puuetega inimesed on riigi ja kohalike omavalitsuste erilise hoole all. Selle kinnituseks on vastu võetud rida seadusi ja määrusi, eraldatud vahendid riigi- ja kohalike omavalitsuste eelarvetes (et nende suurus ei vasta vajadusele, on enamasti tingitud meie majanduslikust olukorrast, mitte seadusandja tahtmatusest inimeste eest hoolt kanda).
Kui aga vaadata meie igapäevaelu, tuleb tõdeda, et väga sageli jäävad puudega inimesed oma õiguste realiseerimisel hätta. Seadusi on võimalik mitmeti tõlgendada ning arusaamatul põhjusel kipuvad ametnikud tihti üles leidma just seda punkti, mis võimaldab neil kõige vähem tegutseda ning puudega inimene pole alati nii teadlik oma õigustest, et bürokraatiabarjäärist läbi murda. Samuti on erinevates seadustes vasturääkivused, mis mõnikord viivad selleni, et pooltel on erinevad õigused ning ühest seadusest lähtumine toob kaasa teise seaduse rikkumise.
Kujukaks näiteks on siin vastuolu keeleseaduse ja perekonnaseisutoimingute seaduse vahel. Keeleseaduse §1 nimelt sätestab eesti keele esinemiskujuks peale kõneldava keele ka viibeldud eesti keele ja annab eesti viipekeelele kui iseseisvale keelele riigikeelega võrdsed õigused. See tähendab, et igal kurdil või vaegkuuljal on õigus ametiasutusse pöörduda viipekeeles, kasutades vajaduse korral tõlki (Keeleseadus §4 (1.1)). Perekonnaseisutoimingute seaduse § 10(1) aga sätestab, et kui toiminguosaline piisavalt ei kuule või ei räägi, suhtleb ametnik temaga kirjalikult. Kui nüüd ametnik sellest punktist rangelt kinni peab, tunneb kurt või vaegkuulja, et tema õigusi on riivatud ning sellega vähendatud tema enesemääramisõigust ning alandatud tema väärikust.
Keeleseaduse rikkumisena tõlgendavad viipekeelsed üliõpilased ka Sa Archimedes poolt programmi Primus raames määratava erivajadusega õppija stipendiumi viipekeeletõlke eest tasumiseks ette nähtud summade ootamatut vähendamist poole võrra. Infot selle kohta ei saanud üliõpilased aga mitte programmi kodulehelt, seal on tänaseni kirjas maksimummäär 15 000 kr kuus, vaid hoopis poole semestri peal, kui õppeplaanid olid juba koostatud ning endid kursustele registreeritud, pärast täiendavat arupärimist lihtsalt programmi koordinaatori Inga Kuke e-kirjast ühele üliõpilasele. Pr. Kukk kirjutas:
Kuni käesoleva aastani maksis viipekeeletõlke teenuse eest otse
haridusministeerium ning kuna erivajadusega õppijate tugiteenuste süsteem
Primuse stipendiumisüsteemi käivitudes on taotlejate arv märgatavalt
kasvanud ning eelarvevõimalusi arvestades peame kinni pidama piirmääradest,
mis on välja arvutatud nii, et need kataksid edukaks õppimiseks vajaliku
miinimumi. 2010. aasta sügissemestril lähtus stipendiumikomisjon varasemast
määr on 8000 kr/kuus, mis sulle ka määrati. Viipekeeletõlke vähenemist saab
Viipekeele tõlketeenus on väga kallis ning on selge, et kui kuulmispuudega
ilmselt aidata spetsiifiliste viibete puudumise tõttu ning seda suurem roll
jääb sinu iseseisvale tööle.
See kiri solvas üliõpilasi mitmes mõttes. Kõigepealt muidugi see, et neid ei peetud vääriliseks õigel ajal eelinfot saama, nagu oleks loodetud, et küll lepivad ja vaatavad ise, kuidas hakkama saavad. Sellega aga rikuti nende õigust tõesele informatsioonile. Teiseks leiavad nad, et on riivatud veel mitmeid nende põhiõigusi nagu õigus haridusele (Inimõiguste ülddeklaratsiooni artikkel 26) ning õigus oma keele kasutamisele (Põhiseadus §50). Viipekeelt kirjas ju lausa alavääristatakse, väites, et tõlk pole võimeline üliõpilast aitama viibete puudumise tõttu. Jääb mulje, et seda peetakse lihtsalt mingiks abivahendiks, mitte aga arenevaks iseseisvaks keeleks (Keeleseadus §1).
Üsna samalaadseid mõtteid on väljendanud ka haridusminister Tõnis Lukas oma kirjas Eesti Kurtide Liidule (vastusena palvele aidata kaasa kutseõppe paremini kättesaadavaks muutmisele viipekeelsete noorte jaoks). Minister kirjutab:
Plaanis on diferentseerida hariduslike erivajadustega õpilaste kutseõppe korraldamise koefitsienti lähtuvalt erivajaduse spetsiifikast. Muudatuse eesmärgiks on toetada senisest enam neid õppijaid, kes vajavad õppetöös osalemiseks spetsiaalseid tugiteenuseid ja vähendada sealhulgas viipekeele õpingutõlkide tasustamise probleemi. Lisaks soovime juurutada süsteemi, mil pärast esmast viipekeele tõlgiga läbiviidud õpet oleksid kuulmispuudega õppurid võimelised üha enam aru saama ja lugema sõnu ka õpetaja huultelt – see omakorda vähendaks vajadust õpingutõlkide järgi.
Peab tunnistama, et esimese hooga pärast kirja lugemist pahvatasid kõik üksmeelselt naerma ning selle põhjuseks oli naiivne soovitus õppida lugema kõneleja huultelt. Sellega näitas minister, et ta pole absoluutselt kursis kuulmispuudega õpilaste probleemidega. Huulteltlugemine on rakendatav ainult väiksemas seltskonnas, näost näkku ning seda valdavad kõik kuulmispuudega inimesed suuremal või vähemal määral. Siis loomulikult järgnes pahameel, kuna tundus, et järjekordselt tahetakse piirata viipekeelsete noorte ligipääsu haridusele. Esmane probleem nimelt oli, et koolid leiavad võimaluse viipekeeletõlke korraldamiseks alles siis, kui grupis on vähemalt viis selle vajajat. Sisuliselt tähendab see, et paljudel noortel pole võimalik õppida seda eriala, mis neid huvitab (eeldusel, et muud vajalikud nõuded on täidetud), vaid seda, mida neile kuskilt mujalt soovitatakse. Paternalism (mõtteviis, et meie otsustame sinu eest kuna meie teame paremini) vohab ikka veel täiega ning selle murdmiseks tuleb kulutada tohutult aega ja energiat. Tundub, et võrdse kohtlemise seaduse §13 ilutseb senini veel ainult paberil ning praktikas leitakse piisavalt palju põhjendusi, miks sellest mööda hiilida.
Kui kurdid ja vaegkuuljad siiski üritavad enda õiguste eest seista ning on juba osaliselt saavutanud endi tunnustamise keelelise ja kultuurilise vähemusena ega kipugi end niiväga puuetega inimestena identifitseerima (või identifitseerivad ainult selles osas, mis puudutab nende erivajadusi), üldiselt on suutelised iseseisvalt elama ja tegutsema, seda enam, et suur osa vajalikest abivahenditest on riigi poolt doteeritavad, siis palju tõsisem on probleem muude puuetega inimeste seisukohast.
Kuigi, nagu juba eelpool märgitud, lähtutakse Eestis ÜRO poolt väljatöötatud puude definitsioonist, on veel üsna üldlevinud arusaam, et tegu on haigete inimestega, keda tuleks eelkõige ravida. Kõige drastilisemalt ilmneb see Riigikontrolli auditist. Kuigi seal on palju õigeid väiteid, äratas imestust väide, et suur osa puuetega inimestest pole raha kulutanud ravimitele ja abivahenditele, vaid millelegi muule. Samas ei ole üldse uuritud, kas need kulutused siis olid puudega toimetuleku seisukohast ebavajalikud või mitte. Väga hästi kommenteerib seda oma artiklis MTÜ Händikäp juhatuse esimees Margit Rosenthal, kes näitab ka, et kuigi puuetega inimestele on teoreetiliselt tagatud teistega võrdne õigus tööle, ei ole see siiski päriselt nii – sarnaselt temaga peavad paljud neist töölkäimiseks tegema lisakulutusi, mida riik ega tööandja ei kompenseeri. Selles mõttes on puuetega inimeste toetamine, mis küll lähtub Sotsiaalhoolekande seadusest, tõepoolest vildakas.
Ärevile ajas puuetega inimesed aga see, et sedasama auditit kommenteerides väitis sotsiaalminister Hanno Pevkur ajakirjanduses, et süsteem vaadatakse läbi ning edaspidi tahetakse hakata hindama hoopis inimese töövõimekust. Kardetakse, et siis kaovad praegused napid toetused ja töövõimetuspensionid hoopiski. Praeguses majandusolukorras, mil tööandja eelistab terveid puuetega töötajatele ning toetub seejuures võrdse kohtlemise seaduse §11(2)-le, väites, et töökoha kohandamise kulud on tema jaoks ebamõistlikult suured (ning praktiliselt puuduvad kriteeriumid selle ebamõistlikkuse hindamiseks), on see hirm täiesti mõistetav. Elu paraku on näidanud, et kärbete ohvriks langevadki just need, kes enda kaitseks kõige vähem suutelised on.
Pr. Rosenthal elab siiski omaette, tal on võimalik vastavate tugiteenuste olemasolul iseseisvalt toime tulla. Selle võimaluse on endale välja võidelnud päris paljud puuetega inimesed, üheks värvikaks näiteks on kindlasti Tiia Järvpõld, kes on suutnud ametnikud endaga arvestama panna. Oma elust ja võitlusest on Tiia ise kirjutanud oma raamatus „Ärge lööge mind enam“ ning peab väga huvitavat blogi Sellest hoolimata olen ma kuulnud mõne sotsiaalkindlustusametniku suust arvamust, et Tiia on lihtsalt loll, isegi terved inimesed ei võta nii palju ette.
Selliste mõttemallide ning kindlasti ka meie majandusliku olukorra tõttu pole sugugi mitte kõigile puuetega inimestele tagatud vabadus ise enda eest otsustada ning ise oma elu korraldada, kuigi parandatud ja täiendatud Euroopa sotsiaalharta artikkel 15 sätestab puuetega isikute õiguse elada iseseisvalt, sotsiaalselt integreeruda ja võtta osa ühiskonna elust. Sotsiaalhoolekande seaduse §31(1) väidab küll, et puudega inimese elu korraldamisesse kaasatakse pereliikmeid ainult isiku enda nõusolekul, kuid samas viitab puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse §19(1) otseselt perekonnaseadusele, mille kohaselt perekond peab toetama oma abivajavaid liikmeid. (Huvitav on see, et uut perekonnaseadust netist ei leiagi...)
See on punkt, mille üritavad oma kasuks pöörata kõik otsustajad. Olen väga palju pidanud suhtlema puuetega noortega ning nende vanematega. Noored sageli tahaksid omaette elada, ise oma asju korraldada, aga kuna toetatud elamise ja toetatud töö teenusi lihtsalt napib, ei anta neile seda võimalust, öeldakse otse, et teil on ju perekond olemas. Kui nad aga jäävadki oma koju elama, on sageli vaja maja või korterit kohandada nende puudele vastavaks. Selleks on eelarves summad täiesti olemas, aga kui jagamiseks läheb, võetakse arvesse kogu perekonna sissetulek ning mõnigi kord on toetusest just sellepärast ära öeldud, et pere on ametnike arvates piisavalt jõukas. Kuidas aga sellised kulutused teiste pereliikmete elukvaliteeti mõjutavad, pole oluline. Sellega riivatakse jälle teiste pereliikmete õigusi.
Isegi hariduse omandamine ei ole alati võimalik, kuna eeldatakse, et koolis aitavad vanemad käia või siis tasuvad nende lisakulude eest, mis tekivad. Viimane näide on andekas noormees Jüri Lehtmets, kellest kirjutas Postimehes Merje Pors. Õppima noormees võeti, aga kuna ta vajab pidevalt isiklikku abistajat, siis ta ühiselamusse ei pääse, igapäevaselt kodunt kooli käia aga on kauge. Samas olen näinud sageli Tallinna Tehnikaülikoolis liikumas raske puudega noormeest, kes käibki koolis koos emaga. Ema on oma tööst loobunud poja heaks.
Siin aga tekibki küsimus, millal puue kui inimese õigus hakkab piirama teiste inimeste (esmajoones just perekonnaliikmete) õigusi. Paljud vanemad on tõsiselt hädas, kuna puudega lapse või noore hooldamine võtab neilt endilt võimaluse kasutada enda õigust tööle, puhkusele, üsna sageli ka normaalsele pereelule. Alles hiljuti tekitas meedias suurt vastukaja ühe autisti ema pihtimus, et ta lausa vihkab oma last – laps on agressiivne, ohtlik endale, emale ning pere nooremale lapsele. Üldine suhtumine on selline, et sinu laps, sa pead temaga toime tulema. Väga vähesed tundsid muret teise lapse pärast, kuigi tollele pole tagatud turvaline lapsepõlv.
Siin tulebki ilmsiks Eesti seaduste puudujääk võrreldes rahvusvaheliste paktidega. Põhirõhk puuetega inimeste hoolduses ja elukorralduses on pandud perekonnale. Iseenesest on see hea, sest ka puudega inimesel on õigus perekonna toele ja armastusele. Kuid peaaegu puuduvad tugisüsteemid, kui olukord peaks perele üle jõu käima. Üks väheseid võimalusi, mida pakutakse, on hooldekodu. See aga ei käi kuidagi kokku puudega inimese vaba enesemääramise põhimõttega. Teisalt on ka siin sageli pere olemasolu hoopis takistuseks, hooldekodusse paigutatakse eelisjärjekorras üksikud inimesed.
Eelpoolkirjeldatud olukorras põrkuvadki erinevad õigused ja kohustused. Emale ei taheta anda õigust lapsest loobuda, mis aga piirab tema enda inimõigusi, samas aga ei taheta kuigivõrd tunnustada ka lapse õigust olla puudega, saada asjakohast hoolitsust. Päriselt on kõrvale jäetud pere noorem laps, tema õigus turvatundele ja õnnelikule lapsepõlvele ei tule ametnikel meeldegi, õigemini ei taheta sellele mõelda, sest siis tuleks hakata erinevatest seadusepunktidest neid otsima, mida ema kasuks võiks tõlgendada.
Paraku ongi meie häda selles, et kuigi seadusi on piisavalt, üldjuhul on need ka vastavuses rahvusvaheliste paktidega ning kõik sõnades tunnustavad puuetega inimestele võrdsete õiguste ja võimaluste tagamise vajadust, on piisavalt palju rakendusotsuseid ja määrusi, mida soovi korral on võimalik tõlgendada just nii kuidas mugavam. See aga tähendab, et puue ei ole veel täiel määral inimõiguseks tunnistatud ning seadusandlikul ja täitevvõimul on veel pikk tee käia enne kui võime julgelt öelda, et Inimõiguste ülddeklaratsioon ja puuetega inimeste õiguste deklaratsioon kehtivad meil täies mahus kõigile inimestele.
Rahvusvaheline puuetega inimeste päev 3.detsember on vaid üks kord aastas ning siis on puuetega inimesed suurema tähelepanu all. Aga puue on inimõigus igal päeval ning selle tunnustamist tuleb samuti nõuda iga päev.
Pildil Tallinna ülikooli rektor Rein Raud vastu võtmas Tallinna Puuetega Inimeste Kojalt aasta säravaima koostööpartneri tunnuskirja
Kirjutanud kukupai klo 08:30 7 vastukaja Linkit tähän tekstiin
Kirjutanud kukupai klo 16:07 9 vastukaja Linkit tähän tekstiin
Tol ajal, kui Goethe Fausti suu läbi selle fraasi surematuks kirjutas, polnud keegi veel fotograafiast kuulnudki ja ei osanud aimatagi, et sadakond aastat hiljem ongi võimalik hetki jäädvustada ja tallele panna. Tänapäeval jälle on see nii tavaline, et keegi ei mõtlegi enam, et tegelikult on iga pildile püütud hetk kordumatu mälestus.
Kuid mitte igaüks ei püüa (kas ei taha või ei oska) hetki talletada. Väike valik neist, kes seda siiski teevad...
Mõned neist on profid ja mõned mitte, aga jäädvustused on neil kõigil super :)
Kirjutanud kukupai klo 16:46 9 vastukaja Linkit tähän tekstiin
Sügavust on mitmesugust. Mina pidin nädalavahetusel lausa uppuma ühe pisikese piiga silmadesse...
Sügavalt mõttes (ilmselt nuputab uut koerustükki)
Sügav silmavaatamine...
Rõõmus muidugi ka...
Kirjutanud kukupai klo 00:14 5 vastukaja Linkit tähän tekstiin
Kirjutanud kukupai klo 23:29 12 vastukaja Linkit tähän tekstiin


Euroopa Parlamendi valimise seaduse, kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse, rahvahääletuse seaduse ja Riigikogu valimise seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Euroopa Parlamendi valimise seaduse, kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse, rahvahääletuse seaduse ja Riigikogu valimise seaduse muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 22. detsembri 2008. a otsusega nr 402
I. Euroopa Parlamendi valimise seaduse muutmine
Euroopa Parlamendi valimise seaduses (RT I 2003, 4, 22; 2006, 55, 408) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 20 lõike 1 teises lauses asendatakse sõna «seitsmendaks» sõnaga «üheteistkümnendaks».
§ 2. Paragrahvi 37:
1) lõike 2 punkt 1 tunnistatakse kehtetuks;
« 3) kümnendast päevast kuni neljanda päevani enne valimispäeva elektrooniliselt. Hääletamine algab kümnendal päeval enne valimispäeva kell 9.00 ja kestab ööpäevaringselt kuni hääletamise lõpuni neljandal päeval enne valimispäeva kell 20.00.»;
§ 3. Paragrahvi 40:
1) lõikest 1 jäetakse välja sõnad «maakonna valimiskomisjoni või»;
§ 4. Paragrahvi 43:
« (2) Valija tõendab oma isikut digitaalset tuvastamist võimaldava sertifikaadiga, mis on välja antud isikut tõendavate dokumentide seaduse alusel.»;
« (4) Valija märgistab selle erakonna nimekirja või üksikkandidaadi, kelle poolt ta hääletab, ning kinnitab hääletamist digitaalallkirja seaduse nõuete kohase digitaalallkirjaga.»
§ 5. Paragrahvi 46 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «või § 40 lõikes 3».
II. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse muutmine
Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduses (RT I 2002, 36, 220; 2007, 44, 316) tehakse järgmised muudatused:
§ 6. Paragrahvi 27 lõike 1 teises lauses asendatakse sõna «seitsmendaks» sõnaga «üheteistkümnendaks».
§ 7. Paragrahvi 44:
§ 8. Paragrahvi 47:
§ 9. Paragrahvi 50:
« (4) Valija märgistab oma elukohajärgse valimisringkonna selle kandidaadi, kelle poolt ta hääletab, ning kinnitab hääletamist digitaalallkirja seaduse nõuete kohase digitaalallkirjaga.»
III. Rahvahääletuse seaduse muutmine
Rahvahääletuse seaduses (RT I 2002, 30, 176; 2007, 44, 316) tehakse järgmised muudatused:
§ 10. Paragrahvi 23 lõike 1 teises lauses asendatakse sõna «seitsmendaks» sõnaga «üheteistkümnendaks».
§ 11. Paragrahvi 31:
« 3) kümnendast päevast kuni neljanda päevani enne rahvahääletuse päeva elektrooniliselt. Hääletamine algab kümnendal päeval enne rahvahääletuse päeva kell 9.00 ja kestab ööpäevaringselt kuni hääletamise lõpuni neljandal päeval enne rahvahääletuse päeva kell 20.00.»;
§ 12. Paragrahvi 34:
§ 13. Paragrahvi 37:
« (3) Hääletaja tõendab oma isikut digitaalset tuvastamist võimaldava sertifikaadiga, mis on välja antud isikut tõendavate dokumentide seaduse alusel.»;
« (5) Hääletaja märgib vastuse «jah» või «ei» ning kinnitab hääletamist digitaalallkirja seaduse nõuete kohase digitaalallkirjaga.»
§ 14. Paragrahvi 40 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «või § 34 lõikes 3».
IV. Riigikogu valimise seaduse muutmine
Riigikogu valimise seaduses (RT I 2002, 57, 355; 2007, 44, 316) tehakse järgmised muudatused:
§ 15. Paragrahvi 22 lõike 1 teises lauses asendatakse sõna «seitsmendaks» sõnaga «üheteistkümnendaks».
§ 16. Paragrahvi 38:
§ 17. Paragrahvi 41:
§ 18. Paragrahvi 44:
§ 19. Paragrahvi 47 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «või § 41 lõikes 3».
(1) Käesolev seadus jõustub 10. päeval Riigi Teatajas avaldamisele järgnevast päevast.
(2) Käesoleva seaduse §-d 4, 9, 13 ja 18 jõustuvad 2011. aasta 1. jaanuaril.


Tervise projektide toetamise kord – Riigi Teataja
Tervise projektide toetamise kord
Tervise projektide toetamise kord - sisukord
§ 4 Toetuse taotleja
§ 5 Toetuse valdkonnad
§ 11 Varasema määruse kehtetuks tunnistamine
RT IV, 18.01.2019, 10
Vastu võetud 10.01.2019 nr 4
Määrus kehtestatakse tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 53 ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 alusel.
(1) Käesolev määrus sätestab Pärnu linna eelarvest Pärnu linna elanike tervist edendavate tegevustega seotud ja tervishoiuteenuste kvaliteeti parandavate projektide (edaspidi tervise projekt) toetamise tingimused ja korra.
(2) Käesolev määrus ei reguleeri:
1) koolitervishoiu teenuse toetamist;
2) tervishoiuteenuse osutajale ravikindlustusega hõlmamata sotsiaalabi vajavate isikute ravikulude hüvitamist.
Toetuste andmise eesmärgiks on Pärnu linna elanike tervist väärtustava eluhoiaku ja teadliku terviskäitumise kujundamine ja võimalikult kvaliteetse tervishoiuteenuse tagamine.
1) tervise edendamine on inimese tervist väärtustava ja soodustava käitumise ja elulaadi kujundamine ning tervist toetava elukeskkonna sihipärane arendamine;
2) tervishoiuteenus on tervishoiutöötaja tegevus haiguse, vigastuse või mürgistuse ennetamiseks, diagnoosimiseks ja ravimiseks eesmärgiga leevendada inimese vaevusi, hoida ära tema tervise seisundi halvenemist või haiguse ägenemist ning taastada tervist;
3) tervishoiutöötaja on perearst, eriarst, õde ja ämmaemand, kui nad on registreeritud Tervishoiuametis.
Taotlusi toetuse saamiseks võivad esitada tervishoiutöötajad ja eraõiguslikud juriidilised isikud.
§ 5. Toetuse valdkonnad
1) haigusi ennetavatele ja tervist edendavatele projektidele, sh uimastiennetusalased projektid;
(1) Toetuse taotlusi saab esitada kaks korda aastas – 31. jaanuar ja 31. august.
(2) Toetuse taotlemiseks esitab toetuse taotleja Pärnu Linnavalitsusele (edaspidi linnavalitsus) taotluse, milles märgitakse:
3) projekti eesmärk ja vajalikkus;
5) projekti sihtrühm;
6) projekti lühikirjeldus;
7) taotletav summa, projekti kogueelarve, omaosaluse suurus või kinnitused kaasfinantseerijatelt.
(1) Taotlused vaatab läbi komisjon, mis koosneb tervisenõukogu liikmetest. Puuduste esinemise korral teatatakse sellest taotlejale ning antakse puuduste kõrvaldamiseks aega 10 päeva. Kui taotleja ei kõrvalda tähtaja jooksul puudusi, tagastatakse talle esitatud dokumendid ja menetlus toetuse määramiseks lõpetatakse.
(2) Komisjonil on vajadusel õigus nõuda täiendavate dokumentide esitamist.
(3) Komisjon esitab taotlused linnavalitsusele koos oma arvamusega taotluse rahuldamise kohta.
Toetuse eraldamise otsustab linnavalitsus oma korraldusega volikogu poolt kinnitatud eelarve piires hiljemalt ühe kuu jooksul pärast komisjoni poolt esitatud taotluse saamist.
(1) Lepingu toetuse saajaga sõlmib linnavalitsuse poolt volitatud isik kahe nädala jooksul, arvates linnavalitsuse korralduse jõustumisest.
1) toetuse saamise otstarve ja toetuse maksmise tähtajad;
2) toetuse saaja kohustused toetuse sihipärasel kasutamisel;
3) linnavalitsuse õigused toetuse sihipärase kasutamise kontrollimisel;
5) aruande esitamise aeg ja kord.
(1) Toetus eraldatakse sihtotstarbeliselt.
(2) Toetuse saajaga lepingu sõlmimist, toetuse üleandmist ning kontrolli toetuse sihipärase kasutamise üle korraldab rahvatervise spetsialist.
(3) Linnavalitsus ei eralda toetust järgmise kahe aasta jooksul ja/või nõuab makstud toetuse tagasi, kui:
3) toetuse saaja ei ole nõuetekohaselt täitnud lepingu tingimusi.
§ 11. Varasema määruse kehtetuks tunnistamine
Kehtetuks tunnistatakse Pärnu Linnavolikogu 20. aprilli 2006 määrus nr 20 ”Tervise projektide toetamise kord”