§ 62.1. Riikliku järelevalve teostaja
§ 62.2. Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 62.3. Riikliku järelevalve erisused
§ 62.4. Vahetu sunni kasutamine
§ 62.5. Sunniraha määr
1. KeÜS § 62.1 näeb ette, et KeÜS §-des 38 ja 39 sätestatud nõuete täitmise üle teostavad riiklikku järelevalvet Keskkonnainspektsioon ja kohalik omavalitsus. Samad asutused võisid teostada järelevalvet ka varem, kui kallasraja regulatsioon oli sätestatud LKS-s.
2. KeÜS § 62.1 lg 1 sätestab kallasraja sulgemise ja tõkestamise nõuete täitmise üle peamise riikliku järelevalve teostajana Keskkonnainspektsiooni. Nii oli see ka varemkehtinud õiguses, kuivõrd Keskkonnainspektsioonil on üldine järelevalvepädevus LKS-s ja selle alusel sätestatud nõuete täitmise üle (LKS § 70.2).
3. Lisaks Keskkonnainspektsioonile võib KeÜS § 62.1 lõikest 2 tulenevalt teostada riiklikku järelevalvet kallasraja sulgemise ja tõkestamise nõuete täitmise üle ka kohaliku omavalitsuse üksus, välja arvatud nende nõuete osas, mis näevad ette kallasrajale avaliku juurdepääsu tagamise üldplaneeringuga (KeÜS § 38 lg 7) ning kallasraja sulgemise otsustamise üldplaneeringuga (KeÜS § 38 lg 3). Kuna üldplaneeringu kehtestamine on kohaliku omavalitsuse pädevuses, siis ei saa ta nende sätete järgimise üle mõistetavalt järelevalvet teostada. Ka kohaliku omavalitsuse üksus oli riikliku järelevalve teostajaks juba varemkehtinud õiguses, kui kallasraja sulgemise ja tõkestamise nõuded olid kehtestatud LKS-s. Seega ei too KeÜS säte kaasa sisulist muudatust senises praktikas.
4. Lisaks KeÜS-s sätestatud järelevalve teostajatele võib kallasraja regulatsiooni täitmist KorS § 6 lg 3 teise lause ja lg 4 alusel tagada ka politsei, ent seda lubavad need KorS sätted üksnes juhul, kui pädev korrakaitseorgan (KKI või KOV) ise ei saa või ei jõua õigel ajal ohtu tõrjuda või korrarikkumist kõrvaldada. Sel juhul annab KorS politseile õiguse kohaldada edasilükkamatuid meetmeid KorS alusel, kusjuures politsei peab viivitamata teavitama pädevat korrakaitseorganit. Politsei pädevus kehtib ainult seni, kuni esinevad asjaolud, mis takistasid KKI-l või KOV-l meetmeid kohaldada (nt puhkepäev), nende lõppemisel läheb riikliku järelevalve pädevus jälle üle KKI-le või KOV-le. KKI või KOV võib KorS § 6 lg 4 alusel politsei kohaldatud meetme lõpetada või kohaldada uut meedet, kusjuures politseil on õigus saada temalt rakendatud meetmete kohta teavet.


text:
Kokku: 366| Näitan: 1 - 20
2-16-16510/193 Riigikohtu tsiviilkolleegium 10.06.2020
TsMS § 196 lg 2
Kostja eeldatavate menetluskulude katteks tagatise andmise taotluse lahendamisel tuleb esmalt kontrollida, kas tagatise nõudmise eeldused on TsMS § 196 lg 1 järgi täidetud ja seejärel peab kohus võtma seisukoha, kas tagatise võiks nõudmata jätta TsMS § 196 lg 2^1 alusel. (p 8)
Tagatise määramine on kohtu kaalutlusotsus, kus kohus peab arvestama mõlema poole huvidega. Tagatise andmise määramise eesmärk on kaitsta kostjat juhuks, kui kostja menetluskulude sissenõudmine hagejalt võib osutuda raskendatuks. Samas tuleb tagatise määramisel arvestada ka hageja põhiseadusliku õigusega pöörduda kohtusse, sh teostada kaebeõigust, ning hinnata hagejale kaasnevaid tagajärgi, kui kohus jätab tagatise andmata jätmise korral hagi või kaebuse menetlusse võtmata või läbi vaatamata. Seejuures peab kohus hindama ka hageja kaitstavat õigushüve, sh vaidluse asjaolusid. (p 9)
2-18-17703/88 Riigikohtu tsiviilkolleegium 10.06.2020
TsMS § 173 lg 1
Kui hageja pöördus enne haginõudest loobumist oma õiguste kaitseks kohtusse põhjendatult (kostja on hageja nõude rahuldanud), siis kannab kostja loobutud nõude senise menetlemisega seotud kulud (vt Riigikohtu varasemat praktikat TsMS § 168 lg-te 4 ja 5 kohta nt Riigikohtu 9. märtsi 2016. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-182-15, p 13; 15. mai 2013. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-55-13, p 13; 4. aprilli 2012. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-28-12, p-d 13 ja 14) . (p 11.2)
Kui hageja esitatud nõuded on õiguslikult (samuti menetluskulude jaotust silmas pidades) tihedalt seotud ja hageja loobub ühest nõudest, tuleb TsMS § 173 lg 1 esimest lauset ja § 2 koostoimes tõlgendada selliselt, et menetluskulud tuleb jaotada alles asja tervikuna lahendamisel. (p-d 12.1-12.2)
Vt kahju hüvitamise nõude korral kahju hüvitamise eelduseks olevate kõikide asjaolude väljaselgitamise kohustuse kohta vaheotsuse tegemisel nt Riigikohtu 7. veebruari 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-155-11, p 16. (p 12.3)
2-18-7550/80 Riigikohtu tsiviilkolleegium 27.05.2020
Menetluskulude nimekirja ja avalduse koostamise ning nende dokumentide esitamise kulud, samuti vastaspoole menetluskulude kohta seisukoha koostamise ning esitamise kulud (s.o menetluskulude kindlaksmääramise toimingute kulud) on TsMS § 175 lg 1 mõttes põhjendatud ja vajalikud kulud. (p 15)
2-16-5794/201 Riigikohtu tsiviilkolleegium 13.05.2020
Kolleegium ei nõustu ringkonnakohtu seisukohaga, et lastesse puutuvates hagita asjades jäävad menetluskulud nii maa- kui ka ringkonnakohtus üldjuhul vanemate endi kanda ning sellest põhimõttest võib TsMS § 172 lg 1 teise lause järgi kõrvale kalduda vaid erandjuhtudel. Ringkonnakohtu seisukoht ei põhine seadusel. Kohus saab menetluskulud jaotada muu hulgas TsMS § 172 lg 1 teise lause kohaselt, arvestades seda, milline oleks menetluskulude õiglane jaotus üksikjuhtumi asjaolusid arvestades, ega pea lähtuma eeldusest, et lapsesse puutuvates asjades kannab kumbki vanem enda menetluskulud ise. (p-d 12 ja 13)
TsMS § 172 ei reguleeri seda, kelle kanda jäävad menetluskulud juhul, kui kohus jätab hagita menetluses avalduse TsMS 423 lg 2 p 2 alusel läbi vaatamata. Sellisel juhul saab kohus lähtuda TsMS § 172 üldpõhimõttest. Muu hulgas saab kohus jaotada hagita menetluse avalduse läbi vaatamata jätmise korral menetluskulud TsMS § 172 lg 1 teise lause kohaselt, arvestades seda, milline oleks menetluskulude õiglane jaotus üksikjuhtumi asjaolusid arvestades, ega pea lähtuma eeldusest, et lapsesse puutuvates asjades kannab kumbki vanem enda menetluskulud ise. (p 13)
Menetlusosalise ja tema esindaja sõidukulude hüvitamisele kohalduvad analoogia korras riigi õigusabi osutanud advokaadi sõidukulude kohta väljendatud Riigikohtu seisukoht, mille järgi tuleb hüvitada vajalikus ulatuses ning sõidukulude kandmist tõendavad dokumendid tuleb võimalusel esitada (Riigikohtu üldkogu 26. aprilli 2016. a otsuse tsiviilasjas nr 3-2-1-40-15). Analoogia korras saab sõidukulude hüvitamisel lähtuda Vabariigi Valitsuse 14. juuli 2006. a määruse nr 164 §-s 5 sätestatud hüvitise piirmäärast (p 69-75). (p 16)

matches:
§ 196
§ 196
kohus
§ 196
kohus
kohus
kohus
§ 173
§ 168
§ 173
§ 2
§ 175
§ 172
Kohus
§ 172
§ 172
kohus
kohus
§ 172
kohus
§ 172


text:
Tulemused võtmesõna otsingule: "haldusmenetlus"
Katrin Martson, Karin Sein
2019 8, Lk 603 - 612
...tsiviilkohtumenetluses või paralleelselt toimuvas tsiviilkohtu- ja haldusmenetluses 2.1. Eri menetlusvormide võimalused Esindushagide......kohaselt võib esindushagisid esitada nii kohtu- kui ka haldusmenetluses või mõlemas menetluses korraga. *25 Seega peaks...
2019 7, Lk 478 - 482
...Volitusnorm sellise diplomi kehtetuks tunnistamiseks tuleneb haldusmenetluse seadusest. Diplom, mis on saadud plagiaadiks osutunud......Seega on selle kehtetuks tunnistamise volitusnorm haldusmenetluse seaduse § 66 lõige 1 koosmõjus sama seaduse § 67...
...põhineks haldusorgani kaalutlusel, oleks haldusorgan seotud haldusmenetluse seadusest *47 (HMS) tulenevate kaalutlusreeglitega...
2019 3, Lk 180 - 188
...eelduspäraselt on ta andmise ajal õiguspärane, s.t haldusmenetluse seaduse *7 (HMS) § 54 järgi antud pädeva haldusorgani......isik erandjuhtudel, kui menetlustoiming rikub isiku õigusi haldusmenetluse lõplikust tulemusest sõltumata või toob vältimatult...
...koostoimes järgmiste avaliku õiguse valdkonna seadustega: haldusmenetluse seadus, avaliku teabe seadus, halduskoostöö seadus......kohaldamisel koostoimes järgmiste avaliku õiguse valdkonna seadustega: haldusmenetluse seadus *9 (HMS), avaliku teabe seadus *10 (AvTS...
...Verwaltungsverfahrensgesetz’i*9 §‑s 35 toodud tingimused.*10 Ka Eesti haldusmenetluse seaduse*11 (HMS) § 51 lõikes 1 on välja toodud......antakse transnatsionaalne haldusakt riigisisestele haldusmenetluse normidele tuginedes, siis Saksa haldusorgani väljastatud transnatsionaalne...
... Artiklis keskendutakse haldusõiguse üldosale ning haldusmenetluse õigusele ja halduskohtumenetluse õigusele. Neis õigusvaldkondades...... Alljärgnev analüüs keskendub haldusõiguse üldosale ning haldusmenetluse ja halduskohtumenetluse õigusele. Neis õigusvaldkondades...
...Riigikohus on leidnud, et halduskoormuse vähendamine (sh haldusmenetluse lihtsustamine) on seotud riigi raha säästliku kasutamisega......argumenti võimalik arvestada andmete väljastamise haldusmenetluse kujundamisel, pidades silmas ka haldusmenetluse seaduse...
Rahvusvahelise kaitse taotlejate ümberpaigutamine kui solidaarsusmeede
Kristel Urke
2016 9, Lk 655 - 664
Euroopa Liidus reguleerib küsimust, milline liikmesriik on kohustatud Euroopa Liidu territooriumil esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbi vaatama, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 604/2013 ...
Direktiivi 2008/115/EÜ avatud definitsioonide sisustamine väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse välismaalaste kinnipidamise sätetes
Andrei Svištš
2016 8, Lk 570 - 580
Liikmesriigid on alates 1999. aastast andnud Euroopa Liidule kompetentsi reguleerida migratsiooni, rahvusvahelist kaitset ja ebaseadusliku migratsiooni vastu võitlemist. Selle kompetentsi raames on Euroopa ...
Rahvusvahelise kaitse menetlus Tallinna Ringkonnakohtu praktikas
Reelika Kitsing, Helina Mark, Siiri Pajupuu
2016 7, Lk 496 - 509
...kohaselt kohaldatakse rahvusvahelise kaitse menetluses haldusmenetluse seaduse *16 (HMS) sätted, arvestades VRKS-s sätestatud......kaitse taotlust sisuliselt ning mitte piirduda üksnes haldusmenetluses kogutud informatsiooniga. Kui üldjuhul tuleb kohtumenetluses halduskohtumene...
...ümber. Õiguslike instrumentide toime muutmiseks on haldusmenetluse seaduses, halduskohtumenetluse seadustikus ja riigivastutuse......haldusakti või toimingu peale esitatud vaideid vaatab läbi haldusmenetluse üldises korras haldusorgan, kes teostab haldusakti...
E-riik ja põhiõigused
Paloma Krõõt Tupay, Monika Mikiver
2015 3, Lk 163 - 176
...proportsionaalne (PS § 3 lg 1 esimene lause ja § 10, haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354; RT I, 23.02.2011, 8...
2015 3, Lk 177 - 183
...alluvussuhted, järelevalve, haldusotsuste kooskõlastamine haldusmenetluses (HMS § 16), asutustevahelised hoiatused ja teated......Punkt 2 võimaldab nõuda ka andmeid, mis ei ole (veel) haldusmenetluses kasutatava tõendi vormis (nt on üksnes talletud infosüsteemi...
...eeldustel on võimalik uuesti avada juba suletud kohtu- ja haldusmenetlusi. Samuti tuuakse välja nende lahenduste rakendamise......kokkulangemisel tõuseb siiski halduse kohustus uuendada haldusmenetlus ka lõplikuks muutunud haldusaktide puhul. Kohtuasjas...
Ebaseadusliku riigiabi saaja usalduse kaitstavus riigiabi tagasinõudmise korral
2014 6, Lk 433 - 442
...olukorrale, kus riigiabi on antud haldusakti alusel haldusmenetluse seaduse (HMS) § 51 lõike 1 mõttes. Järelikult toimub......olukorrale, kus riigiabi on antud haldusakti alusel haldusmenetluse seaduse *7 (HMS) § 51 lõike 1 mõttes (artiklis...
Õiguse tõlgendamise ja argumenteerimise võimaluste kasutamine Eesti Vabariigi Riigikohtu praktikas. Riigikohtu halduskolleegiumi otsus asjas 3-3-1-29-12
Raul Narits, Einar Vene
2014 4, Lk 331 - 338
...Kohaldamisele kuuluv norm selles küsimuses on eeskätt haldusmenetluse seaduse *18 (HMS) § 58, mis sätestab, et haldusakti......haldusorgan juhindus hiljem esitatud põhjendustest tegelikult juba haldusmenetluses: kui põhjendus sisaldus dokumendis, millele haldusaktis...
...vormiks on haldusakt, mille legaaldefinitsioon on toodud haldusmenetluse seaduse § 51 lõikes 1. Olulisim haldusakti, toimingu......haldustegevuse vormi õigesti määramisest sõltub kohase haldusmenetluse valimine, haldusmenetluslikud garantiid ja isiku...
Pool aastat Villa Benitaga: Riigikohtu halduskolleegiumi 29. novembri 2012 otsuse nr 3-3-1-29-12 mõju analüüs
Marelle Leppik, Maarja Oras
2013 5, Lk 346 - 354
...tegemist on soodustava haldusaktiga – otsusega algatada haldusmenetlus isikute suhtes, kes tegutsevad otsuses märgitud valikupiirkondades......rikkuda ainult juhul, kui haldusorganil oleks kohustus haldusmenetlus algatada. Riigikohus ei toetanud siiski Haigekassa...
Tõendamisvõimaluste erinevused kartellide uurimisel. Kas võrdse kohtlemise põhiõiguse rikkumine?
2012 6, Lk 432 - 441
...uurib ning menetleb rikkumisi oma pädevuse piires haldusmenetluses. Eesti riigisiseses õiguses sätestab kartellide......uurib ning menetleb rikkumisi oma pädevuse piires haldusmenetluses. Eesti riigisiseses õiguses sätestab kartellide...

matches:
§ 66
§ 67
§ 54
§ 51
§ 3
§ 10
§ 16
§ 51
§ 51
§ 58
§ 51
Riigikohus


Maakorraldusliku, planeerimis- ja ehitusalase tegevuse ning ehitusseadustikust tuleneva riikliku järelevalve korraldamine Tori vallas – Riigi Teataja
Maakorraldusliku, planeerimis- ja ehitusalase tegevuse ning ehitusseadustikust tuleneva riikliku järelevalve korraldamine Tori vallas
Maakorraldusliku, planeerimis- ja ehitusalase tegevuse ning ehitusseadustikust tuleneva riikliku järelevalve korraldamine Tori vallas - sisukord
§ 2 Volikogu pädevus maakorraldusliku ning planeerimis- ja ehitusalase tegevuse korraldamisel
§ 3 Vallavalitsuse pädevus maakorraldusliku ning planeerimis- ja ehitusalase tegevuse korraldamisel
§ 4 Arengu- ja planeeringuosakonna pädevus maakorraldusliku ning planeerimis- ja ehitusalase tegevuse korraldamisel
§ 5 Majandusosakonna pädevus maakorraldusliku ning planeerimis- ja ehitusalase tegevuse korraldamisel
§ 6 Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine
RT IV, 11.04.2018, 30
Vastu võetud 29.03.2018 nr 13
Määrusega reguleeritakse planeerimisseaduse, ehitusseadustiku ja teiste planeerimis- ja ehitusvaldkonda ning maakorralduslikku tegevust puudutavate õigusaktidega kohalikule omavalitsusele, kohaliku omavalitsuse üksusele või kohaliku omavalitsuse organile pandud ülesannete täitmise jaotust Tori vallas. Ametnike ja töötajate ülesanded planeerimis- ja ehitusalastes ning maakorralduslikes tegevustes ja riikliku järelevalve teostamisel määratakse ametijuhendis.
§ 2. Volikogu pädevus maakorraldusliku ning planeerimis- ja ehitusalase tegevuse korraldamisel
Lisaks seadustest tulenevale pädevusele on Tori Vallavolikogu (edaspidi volikogu) pädevuses planeerimise ja ehitusalase tegevuse korraldamisel:
1) riigi eriplaneeringuga kavandatava olulise ruumilise mõjuga ehitise püstitamiseks asukoha eelvaliku kohta ettepanekute tegemine ja eelvaliku otsuse eelnõu kohta arvamuse avaldamine;
2) planeerimisseaduses ja muudes planeerimisvaldkonda reguleerivates õigusaktides sätestatud kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsuse üksuse või kohaliku omavalitsuse organi kooskõlastuse andmine, sh maakonnaplaneeringu ja valla naabrusesse jäävate kohalike omavalitsusüksuste üldplaneeringute kooskõlastamine, välja arvatud vallavalitsuse pädevusse antud kooskõlastused;
3) keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise või algatamata jätmise otsustamine üheaegselt üldplaneeringut muutva detailplaneeringu koostamise algatamisega;
4) ostueesõiguse teostamise otsustamine, kui müüakse kinnisasi, mida läbib detailplaneeringu kohaselt avalikuks kasutamiseks määratav olemasolev või kavandatav tee;
5) eratee avalikuks kasutamiseks määramine;
6) volikogu algatatud detailplaneeringu koostamise lõpetamine.
§ 3. Vallavalitsuse pädevus maakorraldusliku ning planeerimis- ja ehitusalase tegevuse korraldamisel
Lisaks seadustest tulenevale pädevusele on Tori Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) pädevuses planeerimise ja ehitusalase tegevuse korraldamisel:
1) üldplaneeringu (sh teemaplaneering), eriplaneeringu ja detailplaneeringu tegevuse korraldamine;
2) detailplaneeringu koostamise algatamine või algatamisest keeldumine, vastuvõtmine või vastuvõtmisest keeldumine, kehtestamine või mittekehtestamine, välja arvatud volikogu pädevuses olevad detailplaneeringud;
3) detailplaneeringu koostamise lõpetamine, välja arvatud volikogu pädevuses olevad detailplaneeringud;
4) keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise või algatamata jätmise otsustamine üheaegselt detailplaneeringu koostamise algatamisega, välja arvatud volikogu pädevuses olevad juhud;
5) planeerimisseaduses ja muudes planeerimisvaldkonda reguleerivates õigusaktides sätestatud kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsuse üksuse või kohaliku omavalitsuse organi seisukoha või arvamuse andmine;
6) planeerimisseaduses ja muudes planeerimisvaldkonda reguleerivates õigusaktides sätestatud kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsuse üksuse või kohaliku omavalitsuse organi kooskõlastuse andmine Tori vallaga otseselt piirnevate detailplaneeringute kooskõlastamisel;
7) ajutise planeerimis- ja ehituskeelu kehtestamine planeeringu koostamise ajaks;
8) valla huvides servituutide seadmise otsustamine;
9) halduslepingu sõlmimine huvitatud isikuga detailplaneeringu koostamise või detailplaneeringu koostamise tellimise üleandmiseks;
10) detailplaneeringu realiseerimisest huvitatud isikuga halduslepingu sõlmimine, millega huvitatud isik võtab kohustuse detailplaneeringukohaste rajatiste väljaehitamiseks või väljaehitamisega seotud kulude täielikuks või osaliseks katmiseks;
11) detailplaneeringut täpsustavate projekteerimistingimuste andmine;
12) projekteerimistingimuste andmine, projekteerimistingimuste väljastamisest keeldumine, nende muutmine ja kehtetuks tunnistamine;
13) ehitus- ja kasutuslubade väljastamine, väljastamisest keeldumine ja kehtetuks tunnistamine;
14) avalikult kasutatava tee või avalikult kasutatava tee koosseisus oleva üksiku rajatise ehituseks projekteerimistingimuste andmine, andmisest keeldumine ja kehtetuks tunnistamine;
15) avalikult kasutatava tee või avalikult kasutatava tee koosseisus oleva üksiku rajatise ehituseks ehituslubade väljastamine, väljastamisest keeldumine ja kehtetuks tunnistamine;
16) keskkonnamõju hindamise algatamise või algatamata jätmise otsuse tegemine projekteerimistingimuste ning ehitus- ja kasutuslubade väljastamisel;
17) kasutusteatistega taotletud ehitise või selle osa kasutusotstarbe muutmine, kui ehitise või selle osa kasutusotstarbe muutmisega kaasneb katastriüksuse sihtotstarbe muutmine;
18) katastriüksuse sihtotstarbe määramine;
19) koha-aadressi määramine.
§ 4. Arengu- ja planeeringuosakonna pädevus maakorraldusliku ning planeerimis- ja ehitusalase tegevuse korraldamisel
Tori Vallavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna edaspidi arengu- ja planeeringuosakond pädevuses planeerimise ja ehitusalase tegevuse korraldamisel on:
1) üldplaneeringu (s.h teemaplaneeringu), kohaliku omavalitsuse eriplaneeringu ja detailplaneeringute koostamise korraldamine ja nõutavate menetlustoimingute tegemine, sh planeeringu koostamine ja koostamise tellimine;
2) planeeringu elluviimisega kaasnevate asjakohaste majanduslike, kultuuriliste ja sotsiaalsete mõjude väljaselgitamine ja hindamine;
3) üleriigilise planeeringu, riigi eriplaneeringu, maakonnaplaneeringu ja valla naabrusesse jäävate kohalike omavalitsusüksuste üldplaneeringute ja Tori vallaga otseselt piirnevate detailplaneeringute koostamises osalemine (v.a seisukoha või arvamuse andmine ja kooskõlastamine) valla nimel;
4) detailplaneeringu kehtetuks tunnistamise kooskõlastamiseks ja arvamuse andmiseks esitamine;
5) ranna ja kalda ehituskeeluvööndi vähendamise taotlemine;
6) projekteerimistingimuste taotluste menetlemine ja projekteerimistingimuste koostamine;
7) ehitus- ja kasutuslubade taotluste menetlemine;
8) ehitusteatiste menetlemine, nende ehitiste ehitamise lubamise või keelamise otsustamine;
9) kasutusteatiste menetlemine, nende ehitiste või nende osade kasutamise lubamise või keelamise otsustamine, välja arvatud vallavalitsuse pädevuses olevad kasutusteatised;
10) keskkonnamõju hindamise algatamise või algatamata jätmise otsuse tegemine ehitus- või kasutusteatise menetluses, välja arvatud vallavalitsuse pädevuses olevad ehitus- ja kasutusteatised;
11) ehitusseadustikus ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud kohaliku omavalitsuse üksuse riikliku järelevalve ülesannete täitmine korrakaitseseaduse § 6 lg 1 tähenduses, välja arvatud majandusosakonna pädevusse antud riikliku järelevalve ülesanded;
12) maatüki maksustamishinna arvutamine korralise hindamise tulemuste alusel;
13) ehitise teenindamiseks vajaliku maa määramise ettepaneku koostamine.
§ 5. Majandusosakonna pädevus maakorraldusliku ning planeerimis- ja ehitusalase tegevuse korraldamisel
Tori Vallavalitsuse majandusosakonna (edaspidi majandusosakond) pädevuses planeerimise ja ehitusalase tegevuse korraldamisel on:
1) välja selgitada Tori valla kohustuseks oleva avalikult kasutatava tee ja üldkasutatava haljastuse, välisvalgustuse ja sademeveekanalisatsiooni väljaehitamiseks halduslepingu sõlmimise vajadus;
2) planeeringu elluviimisega kaasnevate asjakohaste looduskeskkonnale avalduvate mõjude väljaselgitamine ja hindamine;
3) keskkonnamõju eelhinnangu ja keskkonnamõjude hindamise korraldamine;
4) keskkonnamõju strateegilise hindamise eelhinnangu ja keskkonnamõjude strateegilise hindamise korraldamine;
5) valla huvides servituutide seadmise vajaduse väljaselgitamine;
6) ostueesõiguse teostamise vajaduse väljaselgitamine, kui müüakse kinnisasi, mida läbib detailplaneeringu kohaselt avalikuks kasutamiseks määratav olemasolev või kavandatav tee;
7) rajatava salvkaevu, puurkaevu või -augu asukoha kooskõlastamine;
8) asendusistutuse koha ja haljastuse liikide määramine olukorras, kus planeeringu ja/või projekteerimistingimustega kavandatud haljastuse rajamise võimalus on ära langenud;
9) ehitusseadustikus kohaliku omavalitsuse üksuse riikliku järelevalve ülesannete täitmise korraldamine korrakaitseseaduse § 6 lg 1 tähenduses kohaliku tee kasutamise ja kaitsmise nõuete järgimise kontrollimise osas.
§ 6. Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine
1) Tori Vallavolikogu 15. aprilli 2015 määruse nr 9 „Pädevuse delegeerimine“ § 1 ja § 2;
2) Tori Vallavolikogu 09. november 2016 määrus nr 13 „Ehitusseadustikus ja planeerimisseaduses sätestatud ülesannete delegeerimine“;
3) Sauga Vallavolikogu 19. november 2015 määrus nr 16 „Pädevuse delegeerimine“;
4) Sauga Vallavolikogu 20. oktoobri 2008 määruse nr 35 „Teede omandisse võtmise ja avalikuks kasutamiseks määramise kord Sauga vallas“ § 7 lg 1;
5) Sindi Linnavolikogu 12. mai 2011 määrus nr 24 „Ehitusmäärus“;
6) Are Vallavolikogu 11. märtsi 2016 määruse nr 12 „Ehitusseadustikus, planeerimisseaduses ja liiklusseaduses sätestatud ülesannete delegeerimine“ § 1, § 2 ja § 3;
7) Tori Vallavolikogu 21. detsembri 2011 määruse nr 19 „Pädevuse delegeerimine“ § 1 p 2;
8) Sauga Vallavolikogu 22. detsembri 2011 määrus nr 18 „Ruumiandmete seaduse § 54 lõikega 1 kohaliku omavalitsuse organi pädevusse antud küsimuste lahendamise delegeerimine Sauga Vallavalitsusele“.


Infosüsteemi varundamise kord – Riigi Teataja
Infosüsteemi varundamise kord
Infosüsteemi varundamise kord - sisukord
§ 1 Reguleerimisala ja kehtivus
§ 3 Andmete varundamise eesmärk ja põhimõtted
§ 4 Varukoopiate tegemine
§ 5 Varukoopiate säilitamise viis
§ 6 Varukoopiate säilitamise tähtaeg
§ 7 Varukoopiaseadme hooldus
§ 8 Varukoopiate kontroll
§ 9 Andmete varukoopialt taastamine
§ 10 Andmete varundamine linnavalitsuse hallatavates asutustes
§ 11 Määrus jõustub
RT IV, 05.11.2013, 46
Vastu võetud 30.10.2013 nr 12
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus“ § 30 lg 1 p 3 ja Võru Linnavalitsuse 30. juuni 2010 määruse nr 12 „Võru Linnavalitsuse infoturbepoliitika“ § 5 lg 3 alusel.
§ 1. Reguleerimisala ja kehtivus
(1) Infosüsteemi varundamise kord reguleerib Võru Linnavolikogu, Võru Linnavalitsuse ja linnavalitsuse hallatavate asutuste poolt Võru Linnavalitsuse serveris hoitava infosüsteemi varukoopiate tegemise sageduse, varukoopiate säilitamise, varundusseadmete hoolduse, varukoopiate kontrolli ning varukoopiate taastamise korra.
(2) Käesolev kord kehtib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asutuste andmete varundamisel.
(1) Varukoopia – süsteemi mõjutavate komponentide (rakendusandmed, süsteemiandmed, tarkvara, logiandmed) koopia, mis on tehtud teatud hetke seisuga välisele andmekandjale.
(2) Täiskoopia (F) – varundatavate komponentide täielik varukoopia kindlal ajahetkel.
(3) Inkrementaalne lisakoopia (I) – varukoopia komponentidest, mida on muudetud peale viimast lisakoopiat.
§ 3. Andmete varundamise eesmärk ja põhimõtted
(1) Infosüsteemi andmete varundamist korraldab infotehnoloogiaga tegelev isik (edaspidi infotehnoloogia spetsialist).
(2) Andmete varundamise eesmärk on:
1) anda võimalus infosüsteemi serverites paiknevate süsteemide ning andmete taastamiseks nende osalise või täieliku hävimise või rikkumise korral;
2) anda võimalus vajadusel taastada süsteemide ning andmete varasemaid seise.
(3) Varundamine on jagatud järgnevatesse klassidesse:
1) eluliselt tähtsad süsteemid;
2) toetavad süsteemid.
(4) Varundusplaan:
1) eluliselt tähtsaid süsteeme varundatakse teisipäevast reedeni I reþiimis ning nädalavahetusel F reþiimis;
2) eluliselt tähtsate süsteemide korral säilitatakse 21 viimast varukoopiat mis tagab viimase 30. päeva süsteemide varukoopiad;
3) toetavaid süsteeme varundatakse iga kuu esimesel esmaspäeval F reþiimis;
4) toetavate süsteemide korral säilitatakse viimane varukoopia;
5) kogu süsteemi varundatakse iga kuu esimesel nädalavahetusel F reþiimis;
6) kogu süsteemi varundamise korral säilitatakse 12 viimast varukoopiat mis tagab viimase aasta süsteemide varukoopiad.
(5) Lisaks varundusplaanis ette nähtud varukoopiatele tehakse varukoopia ka enne igat süsteemi olulist muudatust.
§ 4. Varukoopiate tegemine
(1) Varukoopiaid tehakse kõigist infosüsteemidest, välja arvatud test süsteemidest ja andmetest, mille hoidmine infosüsteemis on keelatud.
(2) Varukoopiaid tehakse järgmise sagedusega:
1) igal tööpäeval pärast tööaja lõppu sellel päeval infosüsteemi lisandunud andmete kohta;
2) vähemalt üks kord nädalas kõigist infosüsteemis paiknevatest andmetest.
(3) Varukoopiate tegemine fikseeritakse varundustarkvara poolt automaatselt moodustatavas varukoopiate andmebaasis.
§ 5. Varukoopiate säilitamise viis
(1) Varukoopia säilitamisel tuleb järgida andmekandja, millele turvakoopia on salvestatud, tootja poolt kehtestatud nõudeid.
(2) Varukoopiaid tuleb säilitada viisil, mis välistab nende riknemise või kao infosüsteemiväliste tegurite mõjul samaaegselt infosüsteemi serveritega.
(3) Varukoopiatele on juurepääs ainult infotehnoloogia spetsialisti poolt määratud isikutel.
§ 6. Varukoopiate säilitamise tähtaeg
(1) Varukoopiad tuleb säilitada tähtaja jooksul, mis tagab käesoleva korra paragrahv 3 lõikes 4 sätestatud nõuete täitmise.
(2) Pärast käesoleva korra paragrahv 3 lõike 4 punktides 2, 4 ja 6 nimetatud tähtaja saabumist kustutatakse andmed viisil, mis välistab nende lugemise. Andmekandja võetakse uuesti kasutusele.
(3) Pärast andmekandjale ettenähtud kasutusaja või kasutuskordade ammendumist muudetakse andmekandja kasutamiskõlbmatuks.
§ 7. Varukoopiaseadme hooldus
Varukoopia seadmeid tuleb hooldada vastavalt vajadusele.
§ 8. Varukoopiate kontroll
(1) Veendumaks, et vajadusel on varukoopiast võimalik andmeid taastada, teostab infotehnoloogia eest vastutav isik kord kvartalis varukoopiate kontrolli testtaastamise teel. Testtaastamist teostatakse valikuliselt, valiku teeb infotehnoloogia eest vastutav isik.
(2) Kui testtaastamisel ilmneb tõrkeid, tuleb kontrollida sama seadmega või sama tüüpi andmekandjale tehtud varukoopiad.
(3) Testtaastamine fikseeritakse taastamiste andmebaasis.
§ 9. Andmete varukoopialt taastamine
(1) Infosüsteemi kasutaja, kellel on tekkinud vajadus ligi pääseda varukoopial olevatele andmetele, esitab kirjaliku taotluse infotehnoloogia spetsialistile.
(2) Taotlus peab sisaldama taastamist vajava(te) faili(de) või kataloogi(de) nime(sid) ning kuupäeva, millise seisuga on andmed vaja taastada.
(3) Infotehnoloogia spetsialistil on õigus keelduda andmete taastamisest varukoopialt, kui taastamist vajava faili või kataloogi taastamine varukoopialt on ebamõistlikult keerulisem, kui selle taastamine muul moel või kui taastamist taotletakse ilmselgelt pahatahtlikel kaalutlustel.
(4) Andmed taastatakse kolme tööpäeva jooksul.
(5) Taastamine fikseeritakse taastamiste andmebaasis.
§ 10. Andmete varundamine linnavalitsuse hallatavates asutustes
Andmete varundamisel linnavalitsuse hallatavates asutustes järgitakse käesolevas korras sätestatud põhimõtteid niivõrd, kuivõrd see on tehniliselt ja muudel asjaoludel võimalik.
§ 11. Määrus jõustub
Määrus jõustub 1. detsembril 2013.


Redaktsiooni kehtivus: 01.01.2014 - 01.07.2014 [RT IV, 15.03.2013, 31]
Tvk m 07.03.2013 nr 16 [RT IV, 15.03.2013, 2 - jõust. 01.01.2014]
Tvk m 07.03.2013 nr 16 [RT IV, 15.03.2013, 2 - jõust. 18.03.2013]
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 p-de 365 ja 366 alusel.
[RT IV, 15.03.2013, 2 - jõust. 18.03.2013]
8) teostab järelevalvet eeskirja täitmise üle;
9) kooskõlastab enne pakendipunkti asukoha määramist teemaale asukoha teemaa valitsejaga;
(3) Transpordiamet kooskõlastab jäätmemahuti ajutise paigutamise tänavale (nt ehitus- ja remonttööde tegemisel, suurjäätmete kogumisel vms toimingul) ning annab jäätmevaldajale kooskõlastuse jäätmemahuti paigutamiseks linnamaale.
(4) Kommunaalamet korraldab ühissõidukipeatusesse vajalikul hulgal jäätmemahutite paigutamise ning tagab nende regulaarse tühjendamise ja nende ümbruse korrasoleku.
2) teostab järelevalvet korraldatud jäätmeveoga seotud küsimustes;
8) korraldab üldkasutatavasse parki, haljasalale ja randa vajalikul hulgal jäätmemahutite paigutamise ning tagab nende regulaarse tühjendamise ja nende ümbruse korrasoleku;
9) esitab Tallinna Keskkonnaametile ettepanekud linnaosa haldusterritooriumile paigutatava tagatisrahata pakendi jäätmete pakendipunkti asukoha, kogumismahutite miinimumarvu ja -mahu ning tühjendamissageduse kohta;
10) kooskõlastab probleemtoodete avalike kogumispunktide asukohad, nõuded kogumispunktile ja paigutamise tingimused;
11) annab jäätmevaldajale kooskõlastuse jäätmemahuti paigutamiseks linnamaale.
6) jäätmevedaja on teenuste kontsessiooni või teenuste riigihanke korras valitud isik, kes osutab jäätmevaldajatele oma nimel või Tallinna linna eest Tallinna linnaga sõlmitud hankelepingu alusel korraldatud jäätmeveo teenust kindlaksmääratud jäätmeliikide osas ja jäätmeveopiirkonnas;
9) pakendipunkt on pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni hallatav avalik pakendite või pakendijäätmete mahutite komplekt, mis on mõeldud tasuta kasutamiseks kõigile Tallinna haldusterritooriumil viibivatele isikutele. Pakendipunktis on vähemalt kolm eri liiki jäätmete kogumiseks mõeldud mahutit;
11) suurjäätmed on jäätmed, mida kaalu või mahu tõttu ei ole võimalik paigutada mahutisse, nagu mööbliesemed, vaibad, madratsid, kardinapuud, aknaraamid, kraanikausid, jõulukuused jms, mis on paigutatud mahuti kõrvale äravedamise eesmärgil. Suurjäätmetena ei käsitata ehitusjäätmeid, suuremõõtmelisi probleemtooteid, nagu autoromud või nende osad (sealhulgas vanarehvid), ning elektri- ja elektroonikaseadmeid või nende jäätmeid (sealhulgas pesumasinad, telerid, külmkapid, elektripliidid) ja muid tootjavastutusega hõlmatud jäätmeid;
12) jäätmeveoleping on jäätmevaldajale korraldatud jäätmeveo teenuse osutamise leping, mis on sõlmitud kas jäätmevaldaja ja jäätmevedaja või jäätmevaldaja ja Tallinna linna vahel;
13) jäätmekäitlusleping on jäätmete käitlemise leping, mis on sõlmitud kas jäätmevaldaja ja jäätmekäitleja või jäätmevaldaja ja jäätmevedaja vahel ning mis reguleerib jäätmete käitlemist piirkonnas, kus jäätmevedu ei ole korraldatud, või selliste jäätmete käitlemist, mis ei ole korraldatud jäätmeveoga hõlmatud.
(7) Kodumajapidamises tekkinud suurjäätmeid on elanikel võimalus üle anda jäätmejaamades, mis asuvad jäätmevaldajast maksimaalselt 15 km kaugusel.
§ 41. Jäätmekava koostamine
(1) Tallinna Keskkonnaameti nõudmisel on Tallinna haldusterritooriumil tegutsevad isikud (sh haiglad), asutused ja tootjate ühendused kohustatud koostama ja esitama jäätmehoolduse arendamist käsitleva jäätmekava, kui see on vajalik kohaliku omavalitsuse üksuse jäätmekava koostamiseks või ajakohastamiseks.
3) ülevaadet vanaõli, ohtlike jäätmete ja muude selliste jäätmevoogude käitlemisest, mille kohta on Euroopa Liidus kehtestatud eraldi regulatsioon;
4) hinnangut uute jäätmekogumissüsteemide rajamise, olemasolevate jäätmerajatiste sulgemise, uute jäätmerajatiste infrastruktuuri ja sellega seotud investeeringute vajaduse hinnangut;
5) uute jäätmerajatiste infrastruktuuri loomise vajaduse korral andmeid tulevaste kõrvaldamis- ja taaskasutamisrajatiste asukoha ning nende võimsuse kohta;
6) üldise jäätmekäitluspoliitika kirjeldust, sealhulgas kavandatavate jäätmekäitlustehnoloogiate ja -meetodite või -poliitika ülevaadet nende jäätmete puhul, mille käitlemiseks on vaja võtta erimeetmeid;
7) jäätmekäitlusega seotud organisatsiooniliste aspektide ülevaadet, sealhulgas jäätmekäitlusega tegelevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike isikute vahelise vastutuse jaotuse kirjeldust;
8) üldsusele või kindlale tarbijarühmale suunatud teadvustamis- ja teavitamiskampaaniate kasutamise ülevaadet;
9) andmeid minevikus saastunud jäätmekõrvaldamiskohtade ning nende korrastamiseks võetavate meetmete kohta;
10) jäätmekava rakendamisest keskkonnale avalduva mõju kirjeldust.
[RT IV, 15.03.2013, 2 - jõust.18.03.2013]
5) omama või üürima piisavas koguses eeskirja nõuete kohaseid ühismahuteid või segaolmejäätmete ja liigiti kogutavate taaskasutatavate jäätmete mahuteid (sh jäätmekotte). Mahutid ja kogumiskohad peavad vastama eeskirja nõuetele. Ühismahutit on lubatud kasutada üksnes ühise õuealaga korter- ja ridaelamutes või kõrvuti asetsevatel kinnistutel tekkivate jäätmete kogumiseks, olenemata kinnistute sihtotstarbest. Ühismahuti suurus peab vastama tegelikkuses tekkivatele jäätmekogustele ja ühismahutina ei ole lubatud kasutada jäätmekotti. Ühismahuti kasutamine tuleb kooskõlastada Tallinna Keskkonnaametiga;
7) hoidma mahuti terve ja puhtana. Mahuti korrashoiu ja puhtuse eest vastutab jäätmevaldaja, kui jäätmeveolepinguga ei nähta ette teisiti;
8) tagama jäätmemahuti kättesaadavuse tühjenduspäeval, sh lukustatud mahuti, uste ja väravate avamise.
(3) Korterelamutega aladel, kus elamutele on moodustatud minimaalse suurusega kinnnistud, tohib jäätmemahuteid paigutada väljapoole kinnistu piiri ainult vastava kinnistu omanikuga kooskõlastatult. Linnamaale jäätmemahuti paigutamine on lubatud üksnes linnaosa valitsuse loal ja tingimustel.
(6) Segaolmejäätmete mahutisse tuleb jäätmed, sh kergesti riknevad, haisvad ja lendlevad jäätmed (nt jahtunud tuhk, tänavapühkmed, kassiliiv, koerte väljaheited), panna pakitult.
(7) Paberi-, papi-, metalli-, plasti- ning klaasijäätmete liigiti kogumine peab olema Tallinna haldusterritooriumil korraldatud hiljemalt 1. jaanuariks 2015, kui see on tehniliselt, keskkonna seisukohast ja majanduslikult teostatav.
(3) [Kehtetu - RT IV, 15.03.2013, 2 - jõust.18.03.2013]
(4) Vähem kui 10 korteriga elamumaa sihtotstarbega kinnistul ja korraldatud jäätmeveo vanalinna piirkonnas ei pea olema biolagunevate jäätmete mahutit juhul, kui kinnistul on segaolmejäätmete mahuti ja seda tühjendatakse vähemalt üks kord nädalas. Üksikelamu kinnistul ei pea olema biolagunevate jäätmete mahutit juhul, kui biolagunevad aia- ja haljastujäätmed kogutakse liigiti ning kompostitakse eeskirja § 14 kohaselt samal kinnistul.
2) biolagunevate jäätmete mahuti, kui jäätmeid tekib nädalas enam kui 20 kg või kui kinnistul tegutseb vähemalt 25 istekohaga toitlustusettevõte, sh restoran või muu samalaadne toiduteenust pakkuv ettevõte, või lasteaed, kool või haigla, milles on vähemalt 112 kohta.
(7) Ühismahuti tühjendamise sagedus ja mahuti suurus sõltub seda kasutavate korterite arvust ja kinnistutel nädalas tekkivast jäätmekogusest.
(1) Elektri- ja elektroonikaseadmed (sh külmkapid, elektripliidid, pesumasinad ja telerid) ning neist tekkinud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning viia kogumispunkti või jäätmejaama või uue toote ostmise korral turustaja müügikohta. Tootja on kohustatud tagama enda valmistatud, edasimüüdud või sisseveetud probleemtootest tekkivate jäätmete tasuta kogumise ja taaskasutamise või kõrvaldamise. Enne probleemtoote suhtes kohalduvate tootja kohustuste tekkimist turule lastud probleemtoodetest tekkinud jäätmete (endisaegsed jäätmed) jäätmehoolduse tagamise ning selle finantseerimise kohustused lasuvad tootjatel, kes vastavate probleemtoodete jäätmeteks muutmise ajal turul tegutsevad, proportsionaalselt nende osaga seda tüüpi probleemtoodete turul.
(4) Vanarehvid tuleb üle anda tootja või tootjavastutusorganisatsiooni määratud kogumiskohta või jäätmejaama või uue rehvi ostmise korral turustaja müügikohta või rehviettevõtjale. Jäätmejaamas võetakse vanarehve vastu üksnes füüsilistelt isikutelt. Rehvi tootja jäätmeseaduse § 23 lõike 15 mõistes on kohustatud korraldama enda valmistatud, edasimüüdud või sisseveetud rehvidest tekkivate jäätmete tasuta vastuvõtmise.
(7) Probleemtoodete avalike kogumispunktide asukohad, nõuded kogumispunktile ja paigutamise tingimused kooskõlastab tootja või tootjavastutusorganisatsioon linnaosa valitsusega.
(10) Tootja ja tootjavastutusorganisatsioon on kohustatud korraldama üksi või koostöös teiste tootjatega vähemalt kord aastas teabekampaaniaid, sealhulgas üleriigilisi teabekampaaniaid, meediakanalite, üleriigilise levikuga ajalehtede, ajakirjade või muude üldsusele kättesaadavate võimaluste kaudu, et teavitada probleemtoote kasutajaid sellest tekkinud jäätmete kogumise ja käitlemise võimalustest. Tallinna haldusterritooriumil läbi viidav või tallinlastele suunatud teabekampaania korraldamine tuleb kooskõlastada Tallinna Keskkonnaametiga.
(7) Kodumajapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed (nt kasutuskõlbmatuks muutunud õlid, õlifiltrid, ravimid, värvid, lakid ja lahustid ning elavhõbelambid ja -kraadiklaasid ning teravad ja torkivad jäätmed) tuleb viia kogumispunkti või jäätmejaama. Avalikud kogumispunktid on avalikes kohtades või bensiinitanklate juures paiknevad erimahutid või ohtlike jäätmete kogumisringide peatuskohad. Avalikes kogumispunktides ja jäätmejaamades võetakse ohtlikke jäätmeid vastu ainult füüsilistelt isikutelt. Ravimeid võib üle anda ka turustaja müügikohta.
(4) Tagatisrahata pakendijäätmete pakendipunktide asukohad, kogumismahutite miinimumarvu ja -mahu igas pakendipunktis ning nende minimaalse tühjendamissageduse määrab Tallinna Keskkonnaamet linnaosa valitsuse ettepanekul. Pakendipunktis peab olema tagatud kõigi pakendimaterjali liikide vastuvõtmine. Mahutina tuleb kasutada kuni 5 m3 maapinnal asuvat mahutit või süvakogumismahutit. Pakendipunktis kogutakse eraldi mahutitesse vähemalt kolm pakendimaterjali liiki: paber- ja kartongpakend, klaaspakend ja segapakend. Mahutite eristamiseks kasutatakse värvusi: roheline - klaaspakend, sinine - paber- ja kartongpakend ning kollane - segapakend. Kasutajale nähtav mahutipind peab olema nõutavat värvi vähemalt 80% ulatuses.
[RT IV, 15.03.2013, 2 - jõust. 01.01.2014]
(6) Pakendatud kauba müüja, kelle müügikoha suurus on alla 200 m2, võib sellise pakendi tagasivõtmise, millele on kehtestatud tagatisraha, korraldada väljaspool oma müügikoha teenindusmaa piire müügikoha naabruses, kuid müügikoha kauplemisajal ja ainult linnaosa valitsuse kirjalikul nõusolekul.
(8) Pakendimahutitel on lubatud eksponeerida üksnes selle valdajaga ja jäätmete liigiti kogumisega seotud reklaami, v.a juhul, kui Tallinna Keskkonnaamet on andnud selleks loa.
(9) Pakendikotiteenuse kasutamisel tuleb klaas- ja segapakend eraldi koguda. Pakendikotiteenus, sh pakendikott, peab olema jäätmevaldajale tasuta.
(3) Kui müügipakendi ja -pakendijäätmete vastuvõtmist ei ole võimalik korraldada müügikoha kinnistu või teenindusmaa piires, võib selle korraldada müügikoha kinnistu või teenindusmaa vahetus naabruses linnaosa valitsuse nõusolekul ja tingimustel.
(5) Taaskasutusorganisatsioon on kohustatud sõlmima Tallinna Keskkonnaametiga kirjaliku kokkuleppe, milles määratakse eeskirja nõudeid arvestades kindlaks pakendipunktide asukohad ja mahutite paigutus Tallinna haldusterritooriumil, mahutite miinimumarv ja -maht igas pakendipunktis, tüüp, välimus, minimaalne tühjendamissagedus, haldamine ja korrashoid.
(6) Tagatisrahata pakendi jäätmete kogumisel peab taaskasutusorganisatsioon tagama vähemalt pakendiseaduse § 171 nõuetele vastava pakendipunktide tiheduse. Tallinna Keskkonnaamet võib kokkuleppel taaskasutusorganisatsiooniga suurendada või vähendada pakendipunktide tihedust pakendiseaduses sätestatud miinimumist. Pakendipunktide tihedust on lubatud vähendada üksnes tingimusel, et see asendatakse tekkekohal kogumisega. Tekkekohal kogumisena ei käsitleta pakendikotiteenust, mida pakutakse üksik- või paariselamuga kinnistutel.
(7) Pakendijäätmeid võib koguda tekkekohas. Sel juhul võib Tallinna Keskkonnaameti nõusolekul vähendada avalikkusele suunatud pakendipunktide tihedust ning mahutite arvu ja mahtu. Tekkekohas on lubatud kõik pakendimaterjali liigid koguda ühte mahutisse, kuid taaskasutusorganisatsioon peab tagama pakendite järelsortimise ja taaskasutusse suunamise.
(10) Pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon on kohustatud hoidma pakendipunktis olevad mahutid puhtad ja terved, vältima nende ületäitumist ning mahutite tühjendamisel koristama tühjendamise käigus maha kukkunud pakendijäätmed. Kui pakendipunkti ümbruse koristamise kohustuses ei ole maa omaniku ja pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni vahel kokku lepitud teisiti, vastutab koristamise eest kuni 3 m raadiuses pakendipunktist taaskasutusorganisatsioon. Pakendipunkt või -mahuti tuleb tühjendada kohe, kui see levitab haisu või on ületäitunud.
§ 111. Kogumisvõrgustik ja aruandlus
(1) Taaskasutusorganisatsioonil on kohustus esitada iga aasta 31. jaanuariks Tallinna Keskkonnaametile Tallinna haldusterritooriumil kavandatava pakendipunktide kogumisvõrgustiku kava, mis vastab pakendiseaduse § 171 lõike 1 nõuetele.
(2) Taaskasutusorganisatsioonil on kohustus korraldada avalikkusele suunatud kogumispunktides kogutavate pakendite ja pakendijäätmete käitlemise teenuse ostmiseks avatud konkurss. Konkursi tingimused tuleb esitada enne selle väljakuulutamist Tallinna Keskkonnaametile teadmiseks ning avaldada vähemalt ühes üleriigilise levikuga ajalehes ja konkursi korraldaja veebilehel.
(3) Kui taaskasutusorganisatsioon ei täida talle pakendiseaduse §-ga 171 pandud kohustust, on Tallinna Keskkonnaametil õigus täita kohustus taaskasutusorganisatsiooni kulul.
(4) Taaskasutusorganisatsioonil on kohustus esitada üks kord aastas, 15. jaanuariks, Tallinna Keskkonnaametile andmed avalikkusele suunatud kogumisvõrgustiku kaudu Tallinna haldusterritooriumilt kogutud pakendite ja pakendijäätmete kohta. Pakendimaterjali liikide kaupa esitatakse järgmised andmed:
(5) Kui taaskasutusorganisatsioon on kokkuleppel Tallinna Keskkonnaametiga korraldanud pakendite ja pakendijäätmete kogumise tekkekohal, peab ta tekkekohal kogutud pakendite ja pakendijäätmete kohta esitama käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud andmed.
(2) Jäätmevaldaja kasutuses peab olema piisavas koguses ja suuruses mahuteid. Segaolmejäätmete mahutit peab tühjendama sagedusega, mis väldib selle ületäitumist ja haisu teket, aga vähemalt üks kord nädalas. Segaolmejäätmete ja biolagunevate jäätmete süvakogumismahutit tuleb tühjendada vähemalt üks kord nelja nädala jooksul. Kinnistul, kus on kuni 12 korterit, võib Tallinna Keskkonnaameti nõusolekul segaolmejäätmete mahuti tühjendamise sagedus olla üks kord kahe nädala jooksul, kui jäätmemahuti suurus vastab tegelikkuses tekkivatele jäätmekogustele. Üksikelamu puhul tuleb kuni 150-liitrine ja maksimaalselt 10 kg kaaluv segaolmejäätmete kott lasta ära viia ning kuni 370-liitrine segaolmejäätmete mahuti tühjendada vähemalt üks kord nelja nädala jooksul. Mahuti võib olla jäätmevaldaja omandis või lepingu alusel kasutuses.
(3) Biolagunevate jäätmete mahutit tuleb tühjendada sagedusega, mis väldib mahuti ületäitumist, haisu ja kahjurite teket ning ümbruskonna reostust, kuid vähemalt üks kord kahe nädala jooksul 10-19 korteriga elamus ja vähemalt üks kord nädalas 20 ja enama korteriga elamus.
(6) Elurajoonides, sh Tallinna vanalinnas, ei ole lubatud korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeid ja pakendijäätmeid vedada öörahu ajal. Tallinna vanalinna jäätmeveopiirkonnas on lubatud jäätmevedu ajavahemikus 7.00-12.00. Muul ajal on jäätmevedu lubatud üksnes Tallinna Keskkonnaameti loal.
1) üksikelamus kuni 150-liitrist jäätmekotti (täidetult maksimaalselt 10 kg);
2) põhiliselt plastist 140-, 240-, 370-, 600-, 660-, 770- või 800-liitrist kaane ja käepidemetega jäätmemahutit, mida on tõstemehhanismi abil võimalik jäätmeveokisse tühjendada;
3) [Kehtetu - RT IV, 15.03.2013, 2 - jõust.18.03.2013]
(6) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 3 toodud jäätmemahuti värv ei vasta kogutavale jäätmeliigile, peab selle esiküljele olema suurte tähtedega ja hästi loetavalt kirjutatud kogutava jäätmeliigi nimetus, sh süvakogumismahutitel.
(7) [Kehtetu - RT IV, 15.03.2013, 2 - jõust.18.03.2013]
§ 16. Nõuded jäätmemahuti paiknemiskohale ning teisaldus- ja juurdesõiduteele
(1) Kuni 800-liitrine käsitsi teisaldatav ratastel jäätmemahuti tuleb paigutada seda tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, mis jääb veoki lähimast võimalikust peatumiskohast kuni 10 m kaugusele. Pikema vahemaa korral tasub jäätmevaldaja jäätmemahuti teisaldamise teenustasu. Jäätmemahuti teisaldustee peab olema piisava kandevõimega, et tagada ratastel jäätmemahuti teisaldamine veokini.
(6) Juurdesõidutee mahutile peab olema piisava kandevõimega ja tasane. See peab võimaldama mahutit hõlpsalt käsitsi teisaldada. Juurdesõidutee peab olema vähemalt 3,5 m lai ja vaba kõrgus tee kohal peab olema vähemalt 4,5 m, v.a vanalinna piirkonnas, kus vaba kõrgus tee kohal peab olema vähemalt 2,9 m. Teisaldus- ja juurdesõidutee peab olema puhastatud lumest ja jääst ning tee kalle ei tohi ületada 10%.
(61) Mahutit on keldri- või soklikorrusele lubatud paigutada ainult Tallinna Keskkonnaameti loal.
(7) Mahuti paiknemiskoha ning teisaldus- ja juurdesõidutee korrashoiu eest kinnistul või krundil vastutab jäätmevaldaja. Kui mahuti paikneb linnaosa valitsuse loal linnamaal, lepitakse mahuti paiknemiskoha ja juurdesõidutee korrashoiu kohustuse ulatus kokku loa andmisel. Kinnistu või krundi piirini juurdesõiduteena kasutatava tee korrashoiul lähtutakse heakorra eeskirjast.
(81) Mahuti peab hoone välisseinas olevast ukse-, akna- või muust avast olema vähemalt 2 m kaugusel, v.a vanalinna piirkonnas, juhul kui tuleohutusnõuetele vastavus ei ole tõendatud muul usaldusväärsel viisil.
(4) [Kehtetu - RT IV, 15.03.2013, 2 - jõust.18.03.2013]
(8) [Kehtetu - RT IV, 15.03.2013, 2 - jõust.18.03.2013]
Jäätmekäitlust kalmistul korraldab kalmistu haldaja. Kalmistu haldaja paigutab territooriumile jäätmete liigiti kogumiseks avalikus kasutuses olevad jäätmemahutid (edaspidi avalikult kasutatavad mahutid).
(1) Hankija korraldab korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja (jäätmevedaja) leidmiseks jäätmeseaduse ja riigihangete seaduse alusel teenuste kontsessiooni ning sõlmib edukaks tunnistatud pakkujaga hankelepingu. Kui jäätmevedu on korraldatud jäätmeseaduse § 66 lõike 11 alusel, siis korraldab hankija jäätmevedaja leidmiseks riigihangete seaduse alusel riigihanke ning sõlmib edukaks tunnistatud pakkujaga hankelepingu. Hankija avalikustab otsuse korraldatud jäätmeveo teenuse osutajaga lepingu sõlmimise kohta ajalehes, milles Tallinna linn avaldab ametlikke teadaandeid.
(2) Korraldatud jäätmeveo teenuse kontsessiooni tulemusel hankelepingu sõlminud jäätmevedajal on õigus osutada jäätmevaldajatele korraldatud jäätmeveo teenust kindlaksmääratud jäätmeliikide osas ja veopiirkonnas ning saada jäätmevaldajatelt hankelepingus kokku lepitud tasu. Korraldatud jäätmeveo teenuse riigihanke tulemusel hankelepingu sõlminud jäätmevedajal on õigus osutada Tallinna linna eest jäätmevaldajatele korraldatud jäätmeveo teenust kindlaksmääratud jäätmeliikide osas ja veopiirkonnas ning saada Tallinna linnalt hankelepingus kokku lepitud tasu. Korraldatud jäätmeveo teenuse osutajaga sõlmitava hankelepingu kestus on kuni viis aastat.
(1) Jäätmevaldaja ja jäätmevedaja juhinduvad vastastikuste õiguste ja kohustuste kindlaksmääramisel käesolevast eeskirjast ja teistest korraldatud jäätmevedu reguleerivatest õigusaktidest. Kui jäätmevaldaja ja jäätmevedaja ei ole sõlminud jäätmeveolepingut või kui nad ei ole kokku leppinud teisiti, lähtutakse jäätmemahutite arvu ja tühjendamissageduse määramisel eeskirja lisast 3.
(4) Kui jäätmevedu on korraldatud jäätmeseaduse § 66 lõike 11 alusel, siis kohaldatakse käesolevas paragrahvis esitatud jäätmevedaja õigusi ja kohustusi Tallinna linna suhtes.
(5) Kui biolagunevate jäätmete mahutis või paberi- ja kartongimahutis olevad jäätmed ei vasta sellesse mahutisse kogutavale jäätmeliigile, siis on jäätmevedajal õigus rakendada sama suurusega segaolmejäätmete mahuti tühjendamise tasu või jätta mahuti tühjendamata ja rakendada tasu tühisõidu eest. Tasu tühisõidu eest on 50% selle jäätmeliigi mahuti tühjendamise teenustasust. Käesolevas lõikes nimetatud tasu tühisõidu eest on jäätmevedajal õigus rakendada üksnes siis, kui ta jätab mahuti tühjendamata ning on täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud tingimuse. Jäätmevedaja on kohustatud tõendama jäätmemahutisse kogutud jäätmete mittevastavust mahuti otstarbele.
(8) Kui jäätmevedaja ei pääse jäätmemahutit tühjendama põhjusel, et linnale kuuluva juurdepääsutee seisukord ei vasta heakorra eeskirjale või tee või tänav on ajutiselt suletud, peab jäätmevedaja teavitama sellest linnaosa valitsust või Tallinna linna abitelefonil 1345. Sellise takistuse esinemisel ei ole jäätmevedajal ega Tallinna linnal õigust rakendada jäätmevaldajale tasu tühisõidu eest või muid lisatasusid. Jäätmevedu peab toimuma esimesel võimalusel pärast takistuse äralangemist ja kokkuleppel jäätmevaldajaga.
(9) Kui jäätmevedu on korraldatud jäätmeseaduse § 66 lõike 11 alusel, siis kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõigetes 4 kuni 7 esitatud jäätmevedaja õigusi ja kohustusi Tallinna linna suhtes.
(9) Kui jäätmevedu on korraldatud jäätmeseaduse § 66 lõike 11 alusel, siis kohaldatakse käesolevas paragrahvis esitatud jäätmevedaja õigusi ja kohustusi Tallinna linna suhtes.
§ 35. Jäätmevaldaja poolt jäätmevedajale makstava jäätmeveo teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord
(4) Jäätmevedaja võib taotleda teenustasu muutmist juhul, kui pärast hankelepingu sõlmimist esinevad objektiivsed asjaolud (nt kütuse hinna muutus), mis mõjutavad märkimisväärselt jäätmete veo- ja/või käitluskulusid.
(5) Jäätmevedaja esitab teenustasu muutmise taotluse Tallinna Keskkonnaametile. Taotlus peab sisaldama hindade muutmise põhjendust ning taotlusele tuleb lisada taotletavate teenustasude kalkulatsioon, näidates ära muudatused võrreldes pakkumuse esitamisel tehtud teenustasude kalkulatsiooniga. Tallinna Keskkonnaametil on õigus nõuda lisaselgitusi ja -dokumente, mis on vajalikud taotluse hindamiseks. Kui vedaja selgitused ei ole piisavad või ta ei esita lisadokumente nõutud tähtajaks, lõpetatakse taotluse menetlus Tallinna Keskkonnaameti juhataja käskkirjaga.
§ 351. Jäätmevaldaja poolt Tallinna linnale makstava jäätmeveo teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord
Kui jäätmevedu on korraldatud jäätmeseaduse § 66 lõike 11 alusel, määratakse korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete veo teenustasu Tallinna Linnavalitsuse kehtestatud korras. Jäätmeveo teenustasu peab sellisel juhul katma lisaks käesoleva eeskirja § 35 lõigetes 1 ja 2 nimetatud kuludele jäätmevaldajate registri pidamise ja jäätmevaldajatega arveldamise kulud. Muudetud teenustasu rakendub käesoleva eeskirja § 35 lõikes 7 kindlaks määratud korras.
§ 352. Tallinna linna poolt teenuse osutajale makstava teenustasu suuruse muutmise kord
Jäätmevedaja ja jäätmekäitleja võib taotleda teenustasu muutmist juhul, kui pärast hankelepingu sõlmimist esinevad objektiivsed asjaolud (nt kütuse hinna muutus), mis mõjutavad märkimisväärselt jäätmete veo- ja käitluskulusid ning teenustasude muutmise lubatavus on sätestatud hankedokumentides. Sellisel juhul kohalduvad teenustasu muutmise taotlusele eeskirja § 35 punktid 5 ja 6.
(3) Kui jäätmevedu on korraldatud jäätmeseaduse § 66 lõike 11 alusel, siis kohaldatakse käesolevas paragrahvis esitatud jäätmevedaja õigusi ja kohustusi Tallinna linna suhtes.
1) jäätmevedaja ei ole esitanud korraldatud jäätmeveo loa taotlust pärast seda, kui on teatavaks tehtud Tallinna Keskkonnaameti juhataja käskkiri, millega on jäätmevedaja pakkumus korraldatud jäätmeveo teenuse riigihankel edukaks tunnistatud või on keeldutud talle jäätmeloa väljastamisest või on väljastatud jäätmeluba tühistatud;
(2) Kui ehitamise käigus tekib ehitusjäätmeid üle 10 m3, tuleb nende käitlemine enne ehitamise alustamist kooskõlastada Tallinna Keskkonnaametiga käesoleva paragrahvi lõike 3 kohaselt.
31) ehitusplatsil jäätmete kogumiseks kasutatavate tähistatud mahutite tüübid ja asukohad;
(31) Ehitise kasutusloa taotlemisel tuleb vormistada jäätmeõiend ja kinnitada see Tallinna Keskkonnaametis. Jäätmeõiend tuleb lisada kasutusloa taotlemise dokumentide juurde.
(41) Jäätmeõiendi vormi kinnitab Tallinna Keskkonnaamet.
6) jäätmehoidlas tuleb säilitada kindlat temperatuurireþiimi (jahe või külm);
8) jäätmehoidlal ei tohi olla jäätmeðahti;
Lisa 3 - Olmejäätmete mahutite miinimumarv ja minimaalse tühjendamissageduse tabel [RT IV, 15.03.2013, 2 - jõust. 18.03.2013]


text:
Rahvusvahelise Kriminaalkohtu eesõiguste ja puutumatuse kokkulepe – Riigi Teataja
Rahvusvahelise Kriminaalkohtu eesõiguste ja puutumatuse kokkulepe
RT II 2004, 24, 102
Rahvusvahelise kriminaalkohtu eesõiguste ja puutumatuse kokkuleppe ratifitseerimise seadus
Sõlmitud 9. septembril 2002. a New Yorgis
Osalisriigid,
arvestades, et 17. juulil 1998. aastal ÜRO täievoliliste esindajate diplomaatilisel konverentsil vastu võetud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudiga loodi Rahvusvaheline Kriminaalkohus, kelle jurisdiktsiooni alla kuuluvad rahvusvahelisele üldsusele enim muret tekitavad kuriteod;
arvestades, et Rooma statuudi artikli 4 kohaselt on Rahvusvaheline Kriminaalkohus rahvusvaheline juriidiline isik ning tal on oma ülesannete täitmiseks ja eesmärkide saavutamiseks vajalik õigusvõime;
arvestades, et Rooma statuudi artikli 48 kohaselt on Rahvusvahelisel Kriminaalkohtul kõigi Rooma statuudi osalisriikide territooriumil oma eesmärkide saavutamiseks vajalikud eesõigused ja puutumatus,
(a) statuut – Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut, mis on vastu võetud 17. juulil 1998. aastal ÜRO täievoliliste esindajate Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomise diplomaatilisel konverentsil;
(b) kohus – nimetatud statuudi alusel loodud Rahvusvaheline Kriminaalkohus;
(c) osalisriigid – käesoleva kokkuleppe osalisriigid;
(d) osalisriikide esindajad – delegaat, asedelegaat, nõuandja, tehniline ekspert või delegatsiooni sekretär;
(e) assamblee – statuudi osalisriikide assamblee;
(f) kohtunik – Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtunik;
(g) juhatus – Rahvusvahelise Kriminaalkohtu esimehest ning esimesest ja teisest aseesimehest koosnev organ;
(h) prokurör – süüdistaja, kelle assamblee on valinud statuudi artikli 42 lõike 4 kohaselt;
(i) aseprokurör – asesüüdistaja, kelle assamblee on valinud statuudi artikli 42 lõike 4 kohaselt;
(j) registripidaja – registripidaja, kelle kohus on valinud statuudi artikli 43 lõike 4 kohaselt;
(k) aseregistripidaja – aseregistripidaja, kelle kohus on valinud statuudi artikli 43 lõike 4 kohaselt;
(l) advokaat – kaitsja või kannatanu õiguslik esindaja;
(m) peasekretär – ÜRO peasekretär;
(n) valitsustevahelise organisatsiooni esindaja – valitsustevahelise organisatsiooni juht või selle organisatsiooni ametnik, kes tegutseb juhi nimel;
(o) Viini konventsioon – 1961. aasta 18. aprilli Viini diplomaatiliste suhete konventsioon;
(p) Protseduuri- ja tõendite esitamise reeglid – statuudi artikli 51 kohaselt vastu võetud protseduuri- ja tõendite esitamise reeglid.
Artikkel 2. Kohtu kui juriidilise isiku õiguslik seisund
Kohus on rahvusvaheline juriidiline isik ning tal on oma ülesannete täitmiseks ja eesmärkide saavutamiseks vajalik õigusvõime. Kohtul on õigus sõlmida lepinguid, omandada ja käsutada kinnis- ja vallasvara ning osaleda kohtumenetluses.
Artikkel 3. Kohtu eesõigusi ja puutumatust käsitlevad üldsätted
Kohtul on osalisriigi territooriumil oma eesmärkide saavutamiseks vajalikud eesõigused ja puutumatus.
Artikkel 4. Kohtuhoone puutumatus
Kohtuhoone on puutumatu.
Artikkel 5. Lipp, embleem ja märgistus
Kohtul on õigus kasutada oma lippu, embleemi ja märgistust kohtu hoonel ja ruumides ning ametisõidukil või muul transpordivahendil, mida kasutatakse tööülesannete täitmiseks.
Artikkel 6. Kohtu ning tema rahaliste vahendite ja muu vara puutumatus
1. Kohus ning tema rahalised vahendid ja muu vara on nende asukohast ja valdajast olenemata kohtulikult puutumatud, välja arvatud juhul, kui kohus on puutumatusest sõnaselgelt loobunud. Puutumatusest loobumine ei kehti täitetoimingute kohta.
2. Kohtu rahalisi vahendeid ja muud vara ei või nende asukohast ning valdajast olenemata läbi otsida, arestida, rekvireerida, konfiskeerida, sundvõõrandada ega muul moel neisse sekkuda ei täidesaatva, haldus-, kohtu- ega seadusandliku toiminguga.
3. Kohtu rahaliste vahendite ja muu vara suhtes ei või nende asukohast ja valdajast olenemata kohaldada eeskirja, kontrolli või moratooriumi või muud piirangut, mis takistab kohtu nõuetekohast toimimist.
Artikkel 7. Arhiivi ja dokumentide puutumatus
Puutumatust kohaldatakse kohtu arhiivile ja kohtudokumentidele nende vormist ning asukohast või valdajast olenemata ning materjalile, mis saadetakse kohtule või mille saadab kohus või mis on kohtu valduses või omandis. Puutumatuse lõpetamine või sellise puutumatuse mittekehtestamine ei kahjusta statuudi ning protseduuri- ja tõendite esitamise reeglite kohaselt kohtu määratud võimalikke abinõusid talle kättesaadavaks tehtud või tema kasutatavate dokumentide ja materjali kaitseks.
Artikkel 8. Tolli- ja muude maksude tasumisest ning impordi- ja ekspordipiirangute järgimisest vabastamine
1. Kohus, tema vara ja tulu ning kohtu tehingud ja toimingud on vabastatud kõigist otsestest maksudest, sealhulgas tulumaksust, kapitalimaksust ja ettevõtte tulumaksust ning kohalikul ja maakondlikul tasandil kehtestatud otsestest maksudest. Kohus ei saa nõuda enda vabastamist kindla määra alusel ning täpselt kindlaksmääratavate teenuste hulga järgi tasutavate kommunaalmaksete tasumisest.
2. Kohus on vabastatud tollimaksu ja impordi käibemaksu tasumisest ning kaupade kohta, mida kohus impordib või ekspordib oma väljaannete jaoks või muuks ametialaseks kasutamiseks, ei kehti nende kaupade impordi- ja ekspordikeelud ning -piirangud.
3. Sellise erandi alusel imporditud või ostetud kaupu ei või osalisriigi territooriumil müüa ega muul viisil käsutada, välja arvatud selle osalisriigi pädevate asutustega kokkulepitud tingimustel.
Artikkel 9. Tolli- ja muude maksude tagasimaksmine
1. Üldjuhul ei saa kohus nõuda enda vabastamist vallas- ja kinnisvara hinna sisse arvatud tolli- ja muude maksude ning teenustasude tasumisest. Kui kohus ostab ametialaseks kasutamiseks suuremas koguses vara ja kaupu või kasutab teenuseid, millelt on tasutud või tuleb tasuda kindlaksmääratud tolli- või muid makse, rakendab osalisriik asjakohaseid haldusabinõusid, et vabastada kohus nimetatud maksude tasumisest või et kohtule makstaks tolli- või muu maksuna tasutud summa tagasi.
2. Selle erandi kohaselt ostetud kaupu ei või müüa ega muul viisil käsutada; säte ei kehti, kui kaupu müüakse või muul viisil käsutatakse tingimusel, mille on kehtestanud vabastamise või tagasimaksmise võimaldanud osalisriik. Kohut ei vabastata kommunaalmaksete tasumisest ja tasutud maksesummasid talle ei tagastata.
Artikkel 10. Rahalised vahendid ja valuutapiirangutest vabastamine
1. Kohtu tegevust ei piirata finantskontrolliga, eeskirjadega ega moratooriumidega ning:
(a) kohus võib omada valuutat ja muid rahalisi vahendeid ning kulda ja tal võib olla valuutakonto;
(b) kohus võib vabalt paigutada valuutat või muid rahalisi vahendeid või kulda ühest riigist teise või riigisiseselt ning vahetada tema käsutuses olevat valuutat teise vääringusse;
(c) kohus võib omandada, omada, müüa, loovutada ja vahetada võlakirju ja teisi väärtpabereid või teha nendega muid tehinguid;
(d) osalisriik kehtestab kohtu finantstehingute kohta vähemalt sama soodsa vahetuskursi nagu valitsustevaheliste organisatsioonide ja diplomaatiliste esinduste finantstehingute kohta.
2. Lõikes 1 sätestatud õigusi kasutades arvestab kohus osalisriikide ettepanekuid ja vastuväiteid, mis ei kahjusta kohtu huve.
Artikkel 11. Sidepidamise võimalused
1. Osalisriik kohaldab oma territooriumil kohtu kirjavahetusele ja muule ametlikule sidepidamisele vähemalt sama soodsaid maksueelistusi ning kohalikke ja riiklikke makse nagu valitsustevahelise organisatsiooni või diplomaatilise esinduse postile ning kirjavahetusele ja muule sidepidamisele.
2. Kohtu ametlikku sidepidamist ja kirjavahetust ei tsenseerita.
3. Kohus võib kirjavahetuses ja muus ametlikus sidepidamises kasutada elektroonilisi ja teisi sidevahendeid ning number- ja muid koode. Kohtu kirjavahetus ja muu ametlik sidepidamine on puutumatud.
4. Kohtul on õigus saata ning saada kirju ja muid saadetisi kullerpostiga või pitseeritud postikotis; selliste saadetiste vahetamise kohta kehtivad samad eesõigused, puutumatus ja soodustused, mis diplomaatilise kullerpostiga ja diplomaatilises postikotis posti saatmise kohta.
5. Kohtul on õigus kasutada raadio- või muud kaugsideseadet sagedusel, mille talle on andnud osalisriik kooskõlas oma õigusaktidega. Võimaluse korral lubab osalisriik kohtul kasutada sagedust, mida kohus on taotlenud.
Artikkel 12. Kohtu ülesannete täitmine väljaspool peakorterit
Kui kohus peab kooskõlas statuudi artikli 3 lõikega 3 vajalikuks pidada istungeid väljaspool Hollandis Haagis asuvat peakorterit, võib ta kohtu ülesannete täitmiseks sõlmida asjaomase riigiga kokkuleppe vajalike ruumide kasutamiseks.
Artikkel 13. Assamblees ja assamblee abiasutustes osalevad riikide esindajad ning valitsustevaheliste organisatsioonide esindajad
1. Assamblee ja selle abiasutuste istungil osaleval statuudi osalisriikide esindajal, kooskõlas statuudi artikli 112 lõikega 1 assamblee ja selle abiasutuste istungil vaatlejana osaleval muu riigi esindajal ning assamblee ja selle abiasutuste istungile kutsutud riigi ja valitsustevahelise organisatsiooni esindajal on oma ametiülesannete täitmisel ning teel istungi toimumiskohta ja sealt tagasi:
(a) puutumatus kinnipidamise või vahistamise suhtes;
(b) kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel öeldu, kirjutatu ja tehtu suhtes; puutumatus kehtib ka siis, kui isik on esindusülesannete täitmise lõpetanud;
(c) dokumentide puutumatus, olenemata nende vormist;
(d) õigus kasutada koode või numbreid, saada dokumente ja kirju kas kullerpostiga või pitseeritud postikotis ning saada ja saata teateid elektrooniliste sidevahendite abil;
(e) vabastus sisserändepiirangutest, välismaalaste registreerimise nõudest ja väeteenistuskohustusest riigis, mida ta külastab või millest ta ametiülesannete täitmisel läbi sõidab;
(f) samad valuutavahetuse eesõigused, mida kohaldatakse ametilähetuses viibivale välisriigi valitsuse esindajale;
(g) isikliku pagasi suhtes samad soodustused ja puutumatus nagu diplomaatilisel töötajal Viini konventsiooni alusel;
(h) rahvusvahelise kriisi ajal samad kaitse ja kodumaale tagasipöördumise võimalused nagu diplomaatilistel töötajatel Viini konventsiooni alusel;
(i) muud diplomaatiliste töötajate eesõigused, soodustused ning diplomaatiline puutumatus, mis ei ole eespool loetletud õigustega vastuolus; esindajal ei ole õigust taotleda vabastust imporditud kaubalt (mis ei kuulu isikliku pagasi hulka) makstava tollimaksu ega aktsiisimaksu ja käibemaksu tasumisest.
2. Kui maksustamine sõltub isiku elukohast, ei käsitata riigis elamise ajana ajavahemikku, mil lõikes 1 nimetatud assamblee või abiasutuste töös osalev isik täidab osalisriigi territooriumil oma tööülesandeid.
3. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata esindaja ja tema kodakondsusriigi asutuste suhetele, esindaja ja osalisriigi ega esindaja ja selle valitsustevahelise organisatsiooni suhetele, mille esindaja nimetatud isik on või on olnud.
Artikkel 14. Kohtumenetlusest osa võtva osalisriigi esindaja
Kohtumenetlusest osa võtval osalisriigi esindajal on ametiülesannet täites ning kohtumenetluse kohta ning sealt tagasi sõites artiklis 13 loetletud eesõigused ja puutumatus.
Artikkel 15. Kohtunikud, prokurör, aseprokurör ja registripidaja
1. Kohtunikul, prokuröril, aseprokuröril ja registripidajal on kohtutoiminguid tehes või sellega seoses samad eesõigused ja puutumatus nagu diplomaatilise esinduse juhil; pärast ametiaja lõppemist on tal kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel öeldu, kirjutatu ja tehtu suhtes.
2. Kohtunikule, prokurörile, aseprokurörile ja registripidajale ning temaga ühise leibkonna moodustavale perekonnaliikmele tagatakse kõik võimalused lahkumiseks riigist, kus nad viibivad, ning selle riigi territooriumile sisenemiseks, kus toimuvad kohtuistungid, samuti sealt lahkumiseks. Kohtunikul, prokuröril, aseprokuröril ja registripidajal on oma ametiülesannetega seotud reisil kõigi läbitavate osalisriikide territooriumil samad eesõigused ja soodustused ja samasugune puutumatus nagu samas olukorras oleval diplomaatilisel töötajal Viini konventsiooni alusel.
3. Kui kohtunik, prokurör, aseprokurör või registripidaja viibib kohtu töö huvides muu osalisriigi territooriumil kui see, mille kodanik või elanik ta on, kehtivad tema ning temaga ühise leibkonna moodustava perekonnaliikme suhtes seal viibimise ajal diplomaatilised eesõigused ja soodustused ning diplomaatiline puutumatus.
4. Kohtunikule, prokurörile, aseprokurörile ja registripidajale ning temaga ühise leibkonna moodustavale perekonnaliikmele tagatakse rahvusvahelise kriisi ajal samad kodumaale tagasipöördumise võimalused nagu diplomaatilistele töötajatele Viini konventsiooni alusel.
5. Lõikeid 1–4 kohaldatakse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtunikule ka pärast tema ametiaja lõppu, kui ta jätkab oma ametiülesannete täitmist kooskõlas statuudi artikli 36 lõikega 10.
6. Töö- või muu tasu või hüvitis, mida kohus maksab kohtunikule, prokurörile, aseprokurörile või registripidajale, on maksuvaba. Kui maksustamine sõltub riigis elamisest, siis maksustamise tähenduses ei käsitata riigis elamise perioodina ajavahemikku, mil kohtunik, prokurör, aseprokurör või registripidaja täidab osalisriigi territooriumil ametiülesandeid. Osalisriik võib töö- või muud tasu või hüvitist arvestada teistest allikatest pärineva sissetuleku kohta kehtivaid makse arvutades.
7. Osalisriik ei ole kohustatud endistele kohtunikele, prokuröridele ja registripidajatele ning nende ülalpeetavatele makstavat pensioni ja annuiteete tulumaksust vabastama.
Artikkel 16. Aseregistripidaja, prokuröri ametkonna personal ja registri personal
1. Aseregistripidajal, prokuröri ametkonna personalil ja registri personalil on kõik eesõigused ja soodustused ning puutumatus, mis on vajalikud ametiülesannete iseseisvaks täitmiseks. Neil on:
(a) puutumatus kinnipidamise või vahistamise ning isikliku pagasi kinnipidamise suhtes;
(b) kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel öeldu, kirjutatu ja tehtu suhtes; puutumatus kehtib ka siis, kui nimetatud isikud ei ole enam kohtu teenistuses;
(c) ametlike materjalide ja dokumentide puutumatus, olenemata nende vormist;
(d) maksuvabastus kohtult saadud töötasu, muude tasude ja hüvitiste suhtes. Osalisriik võib arvestada nimetatud töö- ja muud tasu ning hüvitisi teistest allikatest pärineva sissetuleku kohta kehtivaid makse arvutades;
(e) vabastus sõjaväekohustusest;
(f) vabastus sisserändepiirangutest ja välismaalaste registreerimise nõudest, mis kehtib ka temaga ühise leibkonna moodustava perekonnaliikme kohta;
(g) vabastus isikliku pagasi kontrollimisest, sätet ei kohaldata ja pagasit kontrollitakse ametniku juuresolekul, kui on alust arvata, et pagasis leidub esemeid, mille import või eksport on seadusega keelatud või mille impordi või ekspordi suhtes kehtivad asjaomase osalisriigi karantiinieeskirjad;
(h) seoses valuutavahetusega samad eesõigused nagu osalisriigi territooriumil asuva diplomaatilise esinduse võrdväärse auastmega ametnikul;
(i) rahvusvahelise kriisi ajal samad kodumaale tagasipöördumise võimalused nagu diplomaatilisel töötajal Viini konventsiooni alusel; säte kehtib ka temaga ühise leibkonna moodustava perekonnaliikme kohta;
(j) õigus osalisriigis esmakordselt teenistusse asudes importida tolli- ja muud maksu tasumata mööblit ja muud vara ning õigus reeksportida mööbel ja muu vara tolli- ja muud maksu tasumata riiki, kus on tema elukoht; säte ei kehti teenustasu kohta.
2. Osalisriik ei ole kohustatud endisele aseregistripidajale, prokuröri ametkonna personalile, registri personalile ning tema ülalpeetavale makstavat pensioni ja annuiteete tulumaksust vabastama.
Artikkel 17. Kohapealt värvatud personal, kellele kohaldatakse ainult käesolevat artiklit
Personali suhtes, keda kohus värbab kohapealt ja kellele kohaldatakse ainult käesolevat artiklit, kehtib kohtulik puutumatus kohtu teenistuses ametiülesannete täitmisel öeldu, kirjutatu ja tehtu suhtes. Puutumatus kehtib kohtu nimel tehtud toimingute suhtes ka siis, kui isik ei ole enam kohtu teenistuses. Kohtu teenistuses oleku ajal tagatakse nimetatud isikule ka muud ametiülesannete iseseisvaks täitmiseks vajalikud soodustused.
Artikkel 18. Advokaat ja teda abistavad isikud
1. Kui advokaadile on väljastatud lõikes 2 nimetatud tõend, on tal ametiülesannete iseseisva täitmise ja ametiülesannetega seotud reisimise ajal järgmised eesõigused ja soodustused ning puutumatus:
(b) kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel öeldu, kirjutatu ja tehtu suhtes; puutumatus kehtib ka siis, kui nimetatud isikud on oma ametiülesannete täitmise lõpetanud;
(c) materjalide ja dokumentide puutumatus, olenemata nende vormist, ning ametiülesannetega seotud muu materjali puutumatus;
(d) õigus ametiülesannete täitmisega seoses saada ning saata suhtlemiseks vajalikke materjale ja dokumente, olenemata nende vormist;
(e) vabastus sisserändepiirangutest ja välismaalase registreerimise nõudest;
(f) vabastus isikliku pagasi kontrollimisest; pagasit kontrollitakse advokaadi juuresolekul, kui on alust arvata, et pagasis leidub esemeid, mille import või eksport on seadusega keelatud või mille impordi või ekspordi kohta kehtivad asjaomase osalisriigi karantiinieeskirjad;
(g) seoses valuutavahetusega samad eesõigused nagu ajutises lähetuses oleval välisriigi valitsuse esindajal;
(h) rahvusvahelise kriisi ajal samad kodumaale tagasipöördumise võimalused nagu diplomaatilisel töötajal Viini konventsiooni alusel;
2. Kooskõlas statuudi, protseduuri- ja tõendite esitamise reeglite ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu reglemendiga väljastatakse ametisse nimetamisel advokaadile ametiülesannete täitmise ajaks registripidaja allkirjaga tõend. Kui advokaadi volitused või mandaat lõpevad enne tõendi kehtivusaja lõppu, tuleb tõend tagastada.
3. Kui maksustamine sõltub isiku elukohast, ei käsitata riigis elamise ajana ajavahemikku, mil advokaat täidab osalisriigi territooriumil ametiülesandeid.
4. Asjakohaseid erisusi arvestades kohaldatakse käesolevat artiklit ka isikule, kes abistab kaitsjat kooskõlas protseduuri- ja tõendite esitamise reegliga 22.
Artikkel 19. Tunnistaja
1. Kui tunnistajale on väljastatud lõikes 2 nimetatud dokument, on tal kohtus ütluste andmise ajal ja ütluste andmiseks kohtusse sõidu ajal järgmised eesõigused ja soodustused ning puutumatus:
(b) puutumatus isikliku pagasi kinnipidamise suhtes; punktiga d ei ole vastuolus pagas kinni pidada, kui on alust arvata, et pagasis leidub esemeid, mille import või eksport on seadusega keelatud või mille impordi või ekspordi kohta kehtivad asjaomase osalisriigi karantiinieeskirjad;
(c) kohtulik puutumatus ütluste andmisel öeldu, kirjutatu ja tehtu suhtes; puutumatus kehtib ka pärast kohtus esinemist ja ütluste andmist;
(d) materjalide ja dokumentide puutumatus, olenemata nende vormist, ning ütluste andmisega seotud muu materjali puutumatus;
(e) õigus ütluste andmisega seoses saada ning saata kohtu ja advokaadiga suhtlemiseks vajalikke materjale ja dokumente, olenemata nende vormist;
(f) vabastus sisserändepiirangust ja välismaalase registreerimise nõudest, kui tunnistaja tuleb riiki ütluste andmise eesmärgil;
(g) rahvusvahelise kriisi ajal samad kodumaale tagasipöördumise võimalused nagu diplomaatilisel töötajal Viini konventsiooni alusel.
2. Tunnistajale, kellel on lõikes 1 nimetatud eesõigused ja soodustused ning puutumatus, väljastab kohus dokumendi, milles kinnitab kohtusse ilmumise vajadust ja nimetab ilmumise tähtaja.
Artikkel 20. Kannatanu
1. Kui kohtumenetluses osalevale kannatanule on väljastatud käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud dokument, on tal kohtus esinemise ja kohtusse sõidu ajal protseduuri- ja tõendite esitamise reeglite 89–91 kohaselt järgmised eesõigused ja soodustused ning puutumatus:
(b) puutumatus isikliku pagasi kinnipidamise suhtes, välja arvatud juhul, kui on alust arvata, et pagasis leidub esemeid, mille import või eksport on seadusega keelatud või mille impordi või ekspordi suhtes kehtivad asjaomase osalisriigi karantiinieeskirjad;
(c) kohtulik puutumatus seletuste andmisel öeldu, kirjutatu ja tehtu suhtes; puutumatus kehtib ka pärast kohtus esinemist;
(d) vabastus sisserändepiirangust ja välismaalase registreerimise nõudest, kui kannatanu tuleb riiki seletuste andmise eesmärgil.
2. Protseduuri- ja tõendite esitamise reeglite 89–91 järgi kohtumenetluses osalevale kannatanule, kellel on lõikes 1 nimetatud eesõigused ja soodustused ning puutumatus, väljastab kohus dokumendi, milles kinnitab kohtusse ilmumise vajadust ja nimetab ilmumise tähtaja.
Artikkel 21. Ekspert
1. Kui kohtu heaks töötavale eksperdile on väljastatud lõikes 2 nimetatud dokument, on tal kohtus ametiülesannete täitmise ajal ning kohtusse sõidu ja sealt ärasõitmise ajal järgmised eesõigused ja soodustused ning puutumatus:
(b) kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel öeldu, kirjutatu ja tehtu suhtes; puutumatus kehtib ka siis, kui isik on oma ametiülesannete täitmise lõpetanud;
(c) materjalide ja dokumentide puutumatus, olenemata nende vormist, ning ametiülesannete täitmiseks vajaliku muu materjali puutumatus;
(d) õigus saada ja saata kohtuga suhtlemiseks vajalikke dokumente ja muud materjali nende vormist olenemata kullerpostiga või pitseeritud postikotis;
(e) vabastus isikliku pagasi kontrollimisest; sätet ei kohaldata ja pagasit kontrollitakse eksperdi juuresolekul, kui on piisav alus arvata, et pagasis leidub esemeid, mille import või eksport on seadusega keelatud või mille impordi või ekspordi kohta kehtivad asjaomase osalisriigi karantiinieeskirjad;
(f) seoses valuutavahetusega samad eesõigused nagu lähetuses oleval välisriigi valitsuse esindajal;
(g) rahvusvahelise kriisi ajal samad kodumaale tagasipöördumise võimalused nagu diplomaatilisel töötajal Viini konventsiooni alusel;
(h) vabastus sisserändepiirangust ja välismaalase registreerimise nõudest seoses ametiülesannete täitmisega lõikes 2 nimetatud dokumendi kohaselt.
2. Eksperdile, kellel on lõikes 1 nimetatud eesõigused ja soodustused ning puutumatus, väljastab kohus dokumendi, milles kinnitab eksperdiülesannete täitmist ja nimetab ülesannete täitmise tähtaja.
Artikkel 22. Kohtuistungil osalevad muud isikud
1. Kui lõikes 2 nimetatud dokument on väljastatud muule isikule, kes peab kohtuistungist osa võtma, on isikul kohtuistungil osalemise ja istungile sõidu ajal artikli 20 lõike 1 punktides a–d nimetatud eesõigused ja soodustused ning puutumatus.
2. Muule isikule, kes peab kohtuistungist osa võtma, väljastab kohus istungil osalemise kohustuslikkust kinnitava dokumendi, milles on nimetatud ka istungist osavõtu tähtaeg.
Artikkel 23. Kodanik ja elanik
Riik võib kokkulepet alla kirjutades, ratifitseerides, vastu võttes, kinnitades või sellega ühinedes teatada, et:
(a) artikli 15 lõikega 6 ega artikli 16 lõike 1 punktiga d ei ole vastuolus, et artiklites 15, 16, 18, 19 ja 21 nimetatud isikul on oma kodakondsus- või elukohariigi territooriumil ametiülesandeid iseseisvalt täites, kohtus esinedes või ütlusi andes järgmised eesõigused ja puutumatus:
(i) puutumatus kinnipidamise või vahistamise suhtes;
(ii) kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel, kohtus esinemisel või ütluste andmisel öeldu, kirjutatu ja tehtu suhtes; puutumatus kehtib ka siis, kui isik on oma ametiülesannete täitmise, kohtus esinemise või ütluste andmise lõpetanud;
(iii) dokumentide ning ametiülesande täitmisega, kohtus esinemisega või ütluste andmisega seotud muu materjali puutumatus, olenemata nende vormist;
(iv) õigus saada ja saata kohtuga suhtlemiseks vajalikke dokumente, olenemata nende vormist; sama kehtib artiklis 19 nimetatud selle isiku kohta, kes ütlusi andes suhtleb advokaadiga;
(b) artiklites 20 ja 22 nimetatud isikul on selle osalisriigi territooriumil, mille kodanik või alaline elanik ta on, kohtus esinemiseks vajalikud vaid järgmised eesõigused ja puutumatus:
(ii) kohtulik puutumatus kohtus esinemisel öeldu, kirjutatu ja tehtu suhtes; puutumatus kehtib ka siis, kui isik on kohtus esinemise lõpetanud.
Artikkel 24. Osalisriigi ametiasutusega tehtav koostöö
1. Kohus teeb osalisriigi asjaomaste ametkondadega pidevalt koostööd, et hõlbustada osalisriigil seaduste kohaldamist ning takistada isikul kuritarvitada käesolevas kokkuleppes nimetatud eesõigusi ja soodustusi ning puutumatust.
2. Käesoleva kokkuleppe alusel kehtestatud eesõiguste ja puutumatusega ei ole vastuolus isiku kohustus järgida õigusakte selle riigi territooriumil, kus ta viibib või kust seoses kohtu toimingutega läbi sõidab. Nimetatud isikul on keelatud sekkuda riigi siseasjadesse.
Artikkel 25. Artiklites 13 ja 14 nimetatud eesõiguste ja puutumatuse äravõtmine
Artiklites 13 ja 14 nimetatud eesõigusi ja puutumatust ei anta riigi või valitsustevahelise organisatsiooni esindajale mitte selleks, et võimaldada nende kasutamist isikliku kasu eesmärgil, vaid assamblee, assamblee abiasutuste ja kohtutööga seotud ülesannete iseseisva täitmise huvides. Osalisriigil ei ole mitte ainult õigus, vaid ka kohustus võtta oma esindajalt eesõigused ja puutumatus, kui need tema arvates takistavad õigusemõistmist ning kui eesõigust ja puutumatust on võimalik ära võtta nende andmise eesmärki kahjustamata. Kokkuleppe osaliseks mitteolev riik või valitsustevaheline organisatsioon võib artiklites 13 ja 14 nimetatud eesõiguse ja puutumatuse kehtestada tingimusel, et ta järgib nende äravõtmise kohustust samadel alustel nagu osalisriik.
Artikkel 26. Artiklites 15 kuni 22 nimetatud eesõiguste ja puutumatuse äravõtmine
1. Kokkuleppe artiklites 15–22 nimetatud eesõigused ja puutumatus antakse õiglase õigusemõistmise huvides, mitte isikliku kasu saamiseks. Isikult võib kooskõlas statuudi artikli 48 lõikega 5 ja käesoleva artikliga eesõigused ja puutumatuse ära võtta, ning seda tuleb teha alati, kui eesõigused ja puutumatus takistavad õigusemõistmist ning isikult saab need ära võtta ilma nimetatud eesõiguste ja puutumatuse andmise eesmärgiga vastuollu minemata.
2. Eesõigused ja puutumatuse võib ära võtta:
(a) kohtunikult või prokurörilt kohtunike absoluutse häälteenamusega;
(b) registripidajalt juhatus;
(c) aseprokurörilt ja prokuröri ametkonna personalilt prokurör;
(d) aseregistripidajalt ja registri personalilt registripidaja;
(e) artiklis 17 nimetatud personalilt selle kohtuorgani juht, kes nimetatud isikud tööle on võtnud;
(f) advokaadilt ja kaitsjat abistavalt isikult juhatus;
(g) tunnistajalt ja kannatanult juhatus;
(h) eksperdilt eksperdi nimetanud kohtuorgani juht;
(i) muult isikult, kelle kohalolekut kohtuistungil nõutakse, juhatus.
Artikkel 27. Sotsiaalkindlustus
Artiklites 15, 16 ja 17 nimetatud isikud on alates päevast, mil kohus loob sotsiaalkindlustussüsteemi, kohtule osutatud teenuste suhtes riikliku sotsiaalkindlustussüsteemi heaks tehtavatest kohustuslikest maksetest vabastatud.
Artikkel 28. Teated
Registripidaja teatab regulaarselt kõigile osalisriikidele käesolevas kokkuleppes käsitletud kohtunike, prokuröri, aseprokuröride, registripidaja, aseregistripidaja, prokuröri ametkonna personali, registri personali ja advokaadi kategooriad ja nimed. Registripidaja teavitab kõiki osalisriike ka kõigist nimetatud isikute ametiseisundi muudatustest.
Artikkel 29. Reisiluba
Osalisriik tunnustab reisidokumendina ÜRO reisiluba või reisidokumenti, mille on kohtunikule, prokurörile, aseprokurörile, registripidajale, aseregistripidajale, prokuröri ametkonna personalile ning registri personalile väljastanud kohus.
Artikkel 30. Viisa
Kui isik on esitanud ÜRO reisiloa, kohtu väljastatud reisidokumendi või artiklite 18–22 kohase kohtu huvides tegutsemist kinnitava tõendi, menetleb osalisriik viisataotlust või sissepääsuloa- või väljapääsuloataotlust võimalikult kiiresti ning väljastab taotletud dokumendi tasuta.
Artikkel 31. Kolmanda isikuga seotud vaidluste lahendamine
Assamblee statuudijärgsete volituste ega ülesannetega ei ole vastuolus kohtu püüd leida sobivaid vaidluse lahendamise viise, kui tegemist on:
(a) kokkuleppega seotud või muu eraõigusliku vaidlusega, kus kohus on huvitatud isik;
(b) sellise kokkuleppes nimetatud isiku vaidlusega, kellel oma ametiseisundi või kohtuga seotud ametiülesannete tõttu on puutumatus ning seda puutumatust ei ole ära võetud.
Artikkel 32. Kokkuleppe tõlgendamise ja kohaldamisega seotud vaidluste lahendamine
1. Kui osalisriikidel või osalisriigil ja kohtul tekib vaidlus kokkuleppe tõlgendamise ja kohaldamise üle, lahendatakse vaidlus konsultatsioonide või läbirääkimiste teel või muul kokkulepitud viisil.
2. Kui vaidlust ei ole lõike 1 kohaselt lahendatud poole kirjaliku taotluse esitamisest alates kolme kuu jooksul, antakse vaidlus poole taotlusel lahendada vahekohtule lõigete 3–6 alusel.
3. Vahekohus koosneb kolmest liikmest: kummagi vaidluspoole esindajast ning nende valitud kolmandast liikmest, kes on vahekohtu eesistuja. Kui pool ei ole kahe kuu jooksul pärast seda, kui teine pool on vahekohtusse oma esindaja määranud, suutnud oma esindajat nimetada, võib teine pool taotleda, et vahekohtu liikme nimetaks Rahvusvahelise Kohtu esimees. Kui nimetatud kaks liiget ei suuda ametisse nimetamisest alates kahe kuu jooksul määrata vahekohtu esimeest, võib ükskõik kumb pooltest taotleda, et vahekohtu esimehe valib Rahvusvahelise Kohtu esimees.
4. Vahekohus kehtestab oma menetluskorra ise ning pooled kannavad kohtukulud vahekohtu arvutuste kohaselt, kui pooled ei lepi kokku teisiti.
5. Vahekohus teeb otsuse lihthäälteenamusega käesoleva kokkuleppe ning rahvusvahelise õiguse asjakohaste normide kohaselt. Vahekohtu otsus on lõplik ja selle täitmine vaidluspooltele kohustuslik.
6. Vahekohtu otsus saadetakse vaidluspooltele, registripidajale ja ÜRO peasekretärile.
Artikkel 33. Kokkuleppe kohaldamine
Käesoleva kokkuleppe kohaldamine ei ole vastuolus rahvusvahelise humanitaarõigusega ega rahvusvahelise õiguse muude asjakohaste nõuetega.
Artikkel 34. Allakirjutamine, ratifitseerimine, vastuvõtmine, kinnitamine ja ühinemine
1. Kokkulepe on allakirjutamiseks avatud kõigile riikidele 10. septembrist 2002. aastal kuni 30. juunini 2004. aastal ÜRO peakorteris New Yorgis.
2. Allakirjutanud riigid ratifitseerivad, võtavad vastu või kinnitavad kokkuleppe. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis- ja kinnitamiskirjad antakse hoiule ÜRO peasekretäri juurde.
3. Kokkuleppega võivad ühineda kõik riigid. Ühinemiskiri antakse hoiule ÜRO peasekretärile.
Artikkel 35. Jõustumine
1. Kokkulepe jõustub pärast kolmekümne päeva möödumist päevast, mil ÜRO peasekretärile on hoiule antud kümnes ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskiri.
2. Riigi suhtes, kes ratifitseerib, võtab vastu, kinnitab või ühineb kokkuleppega pärast kümnenda ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja deponeerimist, jõustub kokkulepe kolmekümnendal päeval, arvates ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja ÜRO peasekretäri juurde deponeerimise päevast.
Artikkel 36. Muudatused
1. Osalisriik võib teha käesoleva kokkuleppe muutmise ettepaneku, saates selle kirjalikult assamblee sekretariaadile. Sekretariaat edastab ettepaneku teksti kõigile osalisriikidele ning assamblee büroole taotlusega, et osalisriigid teataksid sekretariaadile, kas nad toetavad ettepaneku arutamiseks osalisriikide ülevaatekonverentsi kokkukutsumist.
2. Kui enamik osalisriike teatab sekretariaadile kolme kuu jooksul arvates assamblee sekretariaadi teate laialisaatmisest, et nad pooldavad ülevaatekonverentsi kokkukutsumist, informeerib sekretariaat assamblee bürood vajadusest kutsuda kokku osalisriikide ülevaatekonverents assamblee järgmise korralise või erakorralise istungjärgu ajal.
3. Kui muudatusettepaneku suhtes ei jõuta ühehäälsele kokkuleppele, on muudatuse tegemiseks vaja kohalolijate ja hääletajate kahekolmandikuline häälteenamus, eeldusel et kohal on enamik osalisriike.
4. Assamblee büroo teatab peasekretärile viivitamata kõigist muudatustest, mis osalisriigid on ülevaatekonverentsil vastu võtnud. Peasekretär edastab kõigile osalisriikidele ning kokkuleppele allakirjutanud riikidele kõik ülevaatekonverentsidel vastu võetud muudatused.
5. Muudatus jõustub muudatuse ratifitseerinud ja vastu võtnud osalisriigi suhtes kuuekümne päeva möödumisel päevast, mil kaks kolmandikku riikidest, kes olid muudatuse vastuvõtmise päeval kokkuleppe osalised, on ratifitseerimis- või vastuvõtmiskirja ÜRO peasekretärile hoiule andnud.
6. Riigi suhtes, kes ratifitseerib või võtab vastu muudatuse pärast nõutud arvu ratifitseerimis- või vastuvõtmiskirjade deponeerimist, jõustub muudatus kuuekümnendal päeval, arvates ratifitseerimis- või vastuvõtmiskirja deponeerimise päevast.
7. Kui riik saab osalisriigiks pärast lõike 5 kohase muudatuse jõustumist ja ta ei ole avaldanud vastupidist arvamust, saab ta:
(a) muudetud kokkuleppe osaliseks; ning
(b) muutmata kokkuleppe osaliseks nende osalisriikide suhtes, kes ei ole muudatusega seotud.
1. Osalisriik võib ÜRO peasekretärile edastada kirjaliku teate selle kohta, et ta denonsseerib kokkuleppe. Denonsseerimine jõustub pärast ühe aasta möödumist päevast, mil peasekretär on teate kätte saanud, kui teates ei ole märgitud hilisemat kuupäeva.
2. Denonsseerimine ei vabasta osalisriiki kohustusest järgida neid kokkuleppe kohustusi, mida tuleb käesolevast kokkuleppest olenemata täita rahvusvahelise õiguse alusel.
Artikkel 38. Hoiulevõtja
Kokkuleppe hoiulevõtja on ÜRO peasekretär.
Kokkuleppe originaal, mille araabia-, hiina-, hispaania, inglis-, prantsus- ja venekeelne tekst on võrdselt autentsed, antakse hoiule ÜRO peasekretärile.
Whereas the Rome Statute of the International Criminal Court adopted on 17 July 1998 by the United Nations Diplomatic Conference of Plenipotentiaries established the International Criminal Court with the power to exercise its jurisdiction over persons for the most serious crimes of international concern;
Whereas article 4 of the Rome Statute provides that the International Criminal Court shall have international legal personality and such legal capacity as may be necessary for the exercise of its functions and the fulfilment of its purposes;
Whereas article 48 of the Rome Statute provides that the International Criminal Court shall enjoy in the territory of each State Party to the Rome Statute such privileges and immunities as are necessary for the fulfilment of its purposes;
(a) “The Statute” means the Rome Statute of the International Criminal Court adopted on 17 July 1998 by the United Nations Diplomatic Conference of Plenipotentiaries on the Establishment of an International Criminal Court;
(b) “The Court” means the International Criminal Court established by the Statute;
(c) “States Parties” means States Parties to the present Agreement;
(d) “Representatives of States Parties” means all delegates, deputy delegates, advisers, technical experts and secretaries of delegations;
(e) “Assembly” means the Assembly of States Parties to the Statute;
(f) “Judges” means the judges of the Court;
(g) “The Presidency” means the organ composed of the President and the First and Second Vice-Presidents of the Court;
(h) “Prosecutor” means the Prosecutor elected by the Assembly in accordance with article 42, paragraph 4, of the Statute;
(i) “Deputy Prosecutors” means the Deputy Prosecutors elected by the Assembly in accordance with article 42, paragraph 4, of the Statute;
(j) “Registrar” means the Registrar elected by the Court in accordance with article 43, paragraph 4, of the Statute;
(k) “Deputy Registrar” means the Deputy Registrar elected by the Court in accordance with article 43, paragraph 4, of the Statute;
(l) “Counsel” means defence counsel and the legal representatives of victims;
(m) “Secretary-General” means the Secretary-General of the United Nations;
(n) “Representatives of intergovernmental organizations” means the executive heads of intergovernmental organizations, including any official acting on his or her behalf;
(o) “Vienna Convention” means the Vienna Convention on Diplomatic Relations of 18 April 1961;
(p) “Rules of Procedure and Evidence” means the Rules of Procedure and Evidence adopted in accordance with article 51 of the Statute.
Article 2. Legal status and juridical personality of the Court
Article 3. General provisions on privileges and immunities of the Court
Article 4. Inviolability of the premises of the Court
Article 5. Flag, emblem and markings
Article 6. Immunity of the Court, its property, funds and assets
Article 7. Inviolability of archives and documents
Article 8. Exemption from taxes, customs duties and import or export restrictions
Article 9. Reimbursement of duties and/or taxes
Article 10. Funds and freedom from currency restrictions
Article 11. Facilities in respect of communications
5. The Court shall have the right to operate radio and other telecommunication equipment on any frequencies allocated to it by the States Parties in accordance with their national procedures. The States Parties shall endeavour to allocate to the Court, to the extent possible, frequencies for which it has applied.
Article 12. Exercise of the functions of the Court outside its headquarters
Article 13. Representatives of States participating in the Assembly and its subsidiary organs and representatives of intergovernmental organizations
Article 14. Representatives of States participating in the proceedings of the Court
Article 15. Judges, Prosecutor, Deputy Prosecutors and Registrar
Article 16. Deputy Registrar, staff of the Office of the Prosecutor and staff of the Registry
Article 17. Personnel recruited locally and not otherwise covered by the present Agreement
Article 18. Counsel and persons assisting defence counsel
4. The provisions of this article shall apply mutates mutandis to persons assisting defence counsel in accordance with rule 22 of the Rules of Procedure and Evidence.
Article 19. Witnesses
Article 20. Victims
Article 22. Other persons required to be present at the seat of the Court
Article 23. Nationals and permanent residents
(a) Without prejudice to paragraph 6 of article 15 and paragraph 1 (d) of article 16, a person referred to in articles 15, 16, 18, 19 and 21 shall, in the territory of the State Party of which he or she is a national or permanent resident, enjoy only the following privileges and immunities to the extent necessary for the independent performance of his or her functions or his or her appearance or testimony before the Court:
Article 24. Cooperation with the authorities of States Parties
Article 25. Waiver of privileges and immunities provided for in articles 13 and 14
Article 26. Waiver of privileges and immunities provided for in articles 15 to 22
Article 27. Social security
Article 28. Notification
Article 29. Laissez-passer
The States Parties shall recognize and accept the United Nations laissez- passer or the travel document issued by the Court to the judges, the Prosecutor, the Deputy Prosecutors, the Registrar, the Deputy Registrar, the staff of the Office of the Prosecutor and the staff of the Registry as valid travel documents.
Article 30. Visas
Article 31. Settlement of disputes with third parties
Article 32. Settlement of differences on the interpretation or application of the present Agreement
Article 33. Applicability of the present Agreement
Article 34. Signature, ratification, acceptance, approval or accession
Article 36. Amendments
4. The Bureau of the Assembly shall immediately notify the Secretary- General of any amendment that has been adopted by the States Parties at a Review Conference. The Secretary-General shall circulate to all States Parties and signatory States any amendment adopted at a Review Conference.
1. A State Party may, by written notification addressed to the Secretary- General, denounce the present Agreement. The denunciation shall take effect one year after the date of receipt of the notification, unless the notification specifies a later date.
Article 38. Depositary
Article 39. Authentic texts

matches: kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus