Koigi vallavolikogu töökord – Riigi Teataja
Koigi vallavolikogu töökord
Koigi vallavolikogu töökord - sisukord
§ 4 Vallavolikogu fraktsioon
§ 5 Volikogu eestseisus
§ 6 Vallavolikogu komisjon
§ 7 Vallavolikogu õigusaktide algatamine
§ 8 Eelnõu tagasivõtmine ja menetlusest väljalangemine
§ 9 Vallavolikogu istungi kokkukutsumine
§ 10 Istungi läbiviimise üldpõhimõtted
§ 11 Päevakorraküsimuse arutamine istungil
§ 12 Eelnõu lõpphääletus
§ 13 Vallavolikogu istungi lõpetamine
§ 14 Umbusaldusmenetlus vallavolikogus
§ 16 Vallavolikogu istungi protokoll
RT IV, 20.10.2012, 47
Vastu võetud 18.09.2008 nr 17
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 44 lõike 1 ja Koigi valla põhimääruse § 9 lõike 6alusel.
(1) Koigi Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) on Koigi valla kui kohaliku omavalitsusüksuse esinduskogu, mis valitakse seaduses sätestatud korras neljaks aastaks.
(2) Vallavolikogu juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi ja Koigi valla õigusaktidest, käesolevast töökorrast ning vallaelanike vajadustest ja huvidest.
(4) Vallavolikogu tööorganiteks on alatised ja ajutised komisjonid, fraktsioonid.
(5) Vallavolikogu asjaajamise korraldamise, majandusliku ja organisatsioonilise teenindamise ning vallavolikogu, tema komisjonide ja fraktsioonide töö tagab vallavalitsus.
(6) Töökeel vallavolikogus on eesti keel.
(1) Vallavolikogu tööd korraldab vallavolikogu esimees, tema äraolekul I või II aseesimees või nende kõigi äraolekul kohal viibiv vanim volikogu liige.
Juhul, kui vallavolikogu esimees ei saa oma ülesandeid täita enesetaanduse või muul põhjusel, asendab teda I aseesimees. I aseesimehe äraolekul asendab vallavolikogu esimeest II aseesimees. Vallavolikogu esimehe volituste lõppemisel täidab vallavolikogu esimehe ülesandeid kuni uue vallavolikogu esimehe valimiseni vallavolikogu I aseesimees ning tema äraolekul II aseesimees ning nende äraolekul vanim volikogu liige.
(2) Vallavolikogu esimehe ja aseesimeeste valimine toimub Koigi valla põhimääruses sätestatud korras.
1) juhib vallavolikogu tööd, kutsub kokku ja juhatab vallavolikogu istungeid ning korraldab nende ettevalmistamist ja vallavolikogu õigusaktide eelnõude (edaspidi eelnõu) menetlemist ja avalikustamist;
2) esindab või volitab teisi esindama Koigi Vallavolikogu vastavalt seadusega, Koigi valla põhimäärusega ning vallavolikogu poolt antud pädevusele;
3) omab õigust nõuda kõigilt Koigi valla asutustelt vajalikke dokumente ja informatsiooni vallavolikogu pädevusse kuuluvates küsimustes;
4) kirjutab alla vallavolikogu poolt vastuvõetud määrustele ja otsustele ning korraldab vallavolikogu nimel kirjavahetust;
6) jälgib algatatud eelnõude vastavust käesoleva töökorra § 7 lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõuetele;
7) pikendab eelnõude menetlemise tähtaega vallavolikogus;
8) esitab vallavolikogu istungile istungi päevakorra projekti;
9) omab õigust välja kuulutada vallavolikogu istungil täiendavaid vaheaegu;
10) lahendab vallavolikogu töökorra rakendamisel tekkivad küsimused;
11) täidab muid seaduse alusel või Koigi valla põhimäärusega talle pandud ülesandeid.
(1) Vallavolikogu liige on isik, kes on osutunud valituks vastavalt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusele. Vallavolikogu liikme volituste peatumise, lõppemise ja volituste taastamise alused sätestab seadus ja Koigi valla põhimäärus.
(2) Vallavolikogu liikme tegevus oma volituste täitmisel on avalik.
2) esitada vallavolikogu menetluses olevale eelnõule täiendus-, parandus- ja muudatusettepanekuid;
4) saada vallavolikogu, vallavalitsuse õigusakte, valla asutuste dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmed, mille väljastamine on seadusega keelatud;
5) esineda vallavolikogu istungil avaldusega, protestiga, sõnavõtuga, repliigiga ja esitada küsimusi;
6) esitada vallavolikogu istungil arupärimisi vallavanemale ja vallavalitsuse liikmetele;
7) saada hüvitust vallavolikogu tööst osavõtu ja vallavolikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest vallavolikogu poolt sätestatud korras ja tingimustel.
(4) Vallavolikogu liige ei tohi osa võtta vallavolikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes on tal huvide konflikt vastavalt korruptsioonivastase seaduse § 25 lõikele 1.
(5) Lõikes 4 sätestatud juhul on vallavolikogu liige kohustatud enne küsimuse arutelu algust tegema avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorrapunkti arutamisel. Vastav märge fikseeritakse vallavolikogu istungi protokollis.
(6) Vallavolikogu liige on kohustatud:
§ 4. Vallavolikogu fraktsioon
(1) Fraktsiooni võivad moodustada kolm või enam vallavolikogu liiget. Vallavolikogu liige võib kuuluda samaaegselt ainult ühte fraktsiooni.
(2) Vallavolikogu fraktsiooni moodustamise otsus, milles on ära näidatud fraktsiooni nimi, esimehe ja aseesimehe nimi ja mis on allkirjastatud kõigi fraktsiooni liikmete poolt, edastatakse vallavolikogu esimehele. Fraktsioon loetakse moodustatuks vallavolikogu esimehe poolt vastava otsuse teatavaks tegemisest.
(3) Fraktsiooni nimel tegutseb fraktsiooni esimees või tema poolt volitatud fraktsiooni liige.
(4) Muudatuste tegemine fraktsiooni koosseisus toimub fraktsiooni esimehele esitatud avalduse alusel samas korras, kui fraktsiooni moodustamine.
(5) Fraktsiooni liikmel on õigus igal ajal lahkuda fraktsiooni koosseisust, informeerides sellest kirjalikult fraktsiooni ja vallavolikogu esimeest, kes teeb selle teatavaks vallavolikogu istungil.
(6) Fraktsiooni liikme võib fraktsioonist välja arvata kõigi ülejäänud fraktsiooni liikmete ühisel otsusel, mis on nende kõigi poolt allkirjastatud. Vastav otsus edastatakse vallavolikogu esimehele, kes teeb selle teatavaks vallavolikogu istungil.
(7) Kui fraktsiooni liige lahkub fraktsioonist või ta arvatakse fraktsioonist välja, on tal õigus astuda vallavolikogu mõne olemasoleva fraktsiooni liikmeks.
3) seada üles kandidaat vallavolikogu poolt valitavale, nimetatavatele ja kinnitatavale ametikohale;
4) oma liikme kaudu esineda vallavolikogu istungil kõnega ja sõnavõtuga;
5) võtta vallavolikogu istungil kuni 10-minutiline vaheaeg enne vallavolikogu õigusakti eelnõu lõplikule hääletamisele panemist;
6) esitada vallavolikogu istungil arupärimisi vallavanemale ja vallavalitsuse liikmetele.
7) teha ettepanekuid volikogu istungitel arutusele tulevate põhiküsimuste kohta.
§ 5. Volikogu eestseisus
(1) Volikogu eestseisus (edaspidi eestseisus) on volikogu nõuandev tööorgan. Eestseisusesse kuuluvad volikogu esimees ja aseesimehed. Volikogu eestseisusest võtab sõnaõigusega osa vallavanem või tema asendaja.
(2) Eestseisus aitab ette valmistada volikogu istungeid ja teeb ettepanekud volikogu istungi päevakorra eelnõu kohta ja arutab muid volikogu töö korraldamisega seotud küsimusi. Vallavolikogu võib oma otsustega anda eestseisusele ka muid ülesandeid.
(3) Eestseisuse koosoleku kutsub kokku volikogu esimees või tema äraolekul aseesimees. Eestseisuse koosolek toimub reeglina nädal enne volikogu istungi toimumist.
(4) Eestseisuse koosolekud on üldjuhul kinnised. Eestseisuse koosolekust võib koosoleku juhataja otsusel osa võtta eestseisusse mittekuuluv isik. Eestseisusesse mittekuuluvale isikule otsustab sõnaõiguse andmise koosoleku juhataja.
(5) Volikogu eestseisuse koosolekud protokollitakse. Protokolli märgitakse koosoleku toimumise koht ja aeg, osalejad, puudujad ning ettepanekud volikogu päevakorda küsimuste võtmiseks. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokoll peab vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele.
(6) Protokoll peab olema kättesaadav hiljemalt neljandal tööpäeval pärast eestseisuse koosolekut. Eestseisuse protokollid asuvad valla kantseleis.
§ 6. Vallavolikogu komisjon
(1) Vallavolikogu võib moodustada nii alatisi kui ka ajutisi komisjone. Vallavolikogu komisjoni esimehe valib vallavolikogu oma liikmete hulgast
(2) Vallavolikogu komisjoni koosseisu kinnitab ja teeb selles muudatusi vallavolikogu komisjoni esimehe esildisel. Vallavolikogu alatised komisjonid on volikogu volituste ajaks moodustatud tööorganid.
(3) Vallavolikogu komisjoni liikmeks on isik, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri järgi on Koigi vallas.
(4) Vallavolikogu komisjoni pädevus ja töökord on sätestatud Koigi valla põhimääruses.
§ 7. Vallavolikogu õigusaktide algatamine
5) vallaelanikel seaduses sätestatud alustel ja korras;
6) valla valimiskomisjonil talle pandud ülesannete täitmiseks.
(3) Vallavolikogu õigusakti eelnõu peab olema varustatud esitaja (esitajate) ja koostaja nime ning allkirjaga. Määruse ja vallavolikogu esimehe nõudel vallavolikogu otsuse eelnõule peab olema lisatud seletuskiri
(4) Eelnõu ja sellele lisatud dokumendid peavad olema vormistatud vastavalt haldusdokumentide vorminõuetele. Eelnõu teksti juriidilise, keelelise ja vormistamise õigsuse tagab eelnõu esitaja.
(5) Nõuetekohaselt vormistatud eelnõu koos eelnõu juurde kuuluvate dokumentidega esitatakse vallavolikogu istungi juhatajale istungi algul.
(6) Vallavolikogu esimees kontrollib eelnõu vastavust käesoleva korra § 7 lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõuetele ning teeb kahe nädala jooksul, alates eelnõu esitamisest, otsuse eelnõu menetlusse võtmise kohta. Vallavolikogu esimehe resolutsiooniga suunatakse eelnõu läbivaatamiseks vallavolikogu komisjonidele ja vallavolikogu fraktsioonidele.
(7) Kui vallavolikogu esimees leiab, et eelnõu ei vasta käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 toodud nõuetele, tagastab ta eelnõu esitajale koos puuduste kirjeldusega.
(8) Kõik eelnõud, mis ei ole esitatud vallavalitsuse poolt, tuleb esitada vallavalitsusele seisukoha saamiseks.
(9) Eelnõu läbivaatamiseks ja selle kohta kirjalike muudatusettepanekute esitamiseks on aega kuni kaks nädalat, kui ei ole antud teist tähtaega.
(10) Istungieelse menetluse läbinud ja nõutavas korras ettevalmistatud eelnõudest koostab vallavolikogu esimees vallavolikogu istungi päevakorra projekti, määrates iga päevakorraküsimuse arutamiseks ettekandja ja vajadusel kaasettekandja(d).
(11) Vallavolikogu õigusakti eelnõuga on võimalik tutvuda volikogu sekretäri juures hiljemalt kaks päeva enne volikogu istungit.
§ 8. Eelnõu tagasivõtmine ja menetlusest väljalangemine
(2) Vallavolikogu koosseisu volituste lõppemisega langevad menetlusest välja kõik selle koosseisu volituste ajal lõpuni menetlemata jäänud eelnõud. Juhul, kui vallavalitsuse volitused lõpevad ennetähtaegselt, esitab vallavolikogu esimees vallavolikogu menetluses olevate õigusaktide loetelu uuele vallavalitsusele seisukoha saamiseks.
(3) Eelnõu väljaarvamiseks menetlusest esineb istungil vastava ettekandega eelnõu esitaja. Antud päevakorrapunktis ei esitata küsimusi ega avata läbirääkimisi. Otsustus eelnõu menetlusest väljaarvamise kohta võetakse vastu poolthäälte enamusega ja see protokollitakse.
§ 9. Vallavolikogu istungi kokkukutsumine
(2) Vallavolikogu istungi kutsub kokku vallavolikogu esimees või tema asendaja, kelleks on I aseesimees või tema äraolekul II aseesimees. Vallavolikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku valla valimiskomisjoni esimees või tema asetäitja hiljemalt seitsmendal päeval pärast valimistulemuste väljakuulutamist.
(3) Vallavolikogu esimees või tema asendaja kutsub istungi kokku ka vallavalitsuse või vähemalt 1/4 vallavolikogu koosseisu ettepanekul nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks.
(4) Vallavolikogu korralised istungid toimuvad üldjuhul Koigi vallamajas iga kuu teisel neljapäeval algusega kell 10.00 vaheaegadega 15 minutit iga 1,5- tunnise töötamise järel. Vaheaja algust võib muuta, kui seda tingib küsimuse arutelu. Korralisi vallavolikogu istungeid ei toimu juuli kuus.
(5) Kui on otstarbekas muuta korralise istungi toimumise kohta ja aega, määrab vallavolikogu esimees istungi läbiviimiseks teise koha, päeva või teise algusaja. Nimetatud otsustus tehakse volikogu liikmetele teatavaks eelmisel volikogu istungil.
(6) Kutse vallavolikogu istungi kokkukutsumise kohta, milles on ära näidatud istungi toimumise aeg, koht ja arutusele tulevad küsimused koos määruste ja otsuste eelnõudega tehakse vallavolikogu liikmetele teatavaks vähemalt neli päeva enne vallavolikogu istungit.
Käesolevas punktis toodud etteteatamise tähtaega ei rakendata vallavolikogu uue koosseisu esimese istungi kokkukutsumisel.
§ 10. Istungi läbiviimise üldpõhimõtted
(1) Vallavolikogu istungit juhatab vallavolikogu esimees. Vallavolikogu esimehe äraolekul juhatab vallavolikogu istungit aseesimees. Kui vallavolikogu esimees ei saa istungit juhatada enesetaanduse tõttu või muul põhjusel, juhatab istungit I või II aseesimees. Kui istungil ei viibi vallavolikogu esimees ega aseesimehed, juhatab istungit kohal viibiv vanim vallavolikogu liige.
(2) Vallavolikogu uue koosseisu esimest istungit juhatab kuni vallavolikogu esimehe valimiseni valla valimiskomisjoni esimees. Vallavolikogu uue koosseisu esimese istungi päevakorras on vallavolikogu esimehe ja aseesimehe või aseesimeeste valimine ning vallavalitsuse lahkumispalve ärakuulamine. Vallavolikogu esimehe ja aseesimehe valimised korraldab Koigi valla valimiskomisjon ning valimistulemused tehakse kindlaks valimiskomisjoni otsusega.
(3) Vallavolikogu istungid on avalikud. Vallavolikogu võib kuulutada istungi küsimuse arutelu osas kinniseks häälteenamusega või kui küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(4) Vallavolikogu istungist võtavad sõnaõigusega osa vallavalitsuse liikmed, vallasekretär, samuti vallavolikogu poolt istungile kutsutud isikud. Kinnisest istungist võtavad osa vallavolikogu liikmed.
(5) Raadio-ja teleülekandeid ning foto-, video- ja fonosalvestusi võib teha nii, et see ei segaks vallavolikogu istungi läbiviimist ega vallavolikogu liikmete tööd.
(6) Istungi avamine, päevakorra kinnitamine ning avalduste ja ettepanekute ärakuulamine:
1) Vallavolikogu istungi avab istungi juhataja;
2) Istungi alguses tehakse teatavaks istungi päevakorra projekt. Päevakorraprojekti arutamise käigus vaadatakse läbi protestid päevakorras esinevate vigade kohta ning ettepanekud eelnõude päevakorrast väljaarvamise kohta. Protestid ja ettepanekud tuleb esitada kirjalikult istungi juhatajale, kes loeb need ette. Kui vallavolikogu nõustub päevakorraprojekti kohta esitatud protesti või ettepanekuga, loetakse see rahuldatuks hääletamata, kui keegi vallavolikogu liikmetest hääletamist ei nõua;
3) Pärast ettepanekute ja protestide läbivaatamist kinnitatakse päevakord poolthäälte enamusega. Kui päevakorda ei kinnitata, paneb istungi juhataja kõik punktid ükshaaval hääletamisele;
4) Peale päevakorra kinnitamist võivad vallavolikogu liikmed esitada arupärimisi vallavalitsuse liikmetele;
5) Avaldusele ei järgne kommentaare ega läbirääkimisi. Avalduse tekst tuleb esitada kirjalikult ja see lisatakse istungi protokollile;
6) Arupärimise esitamise ja sellele vastamise kord on sätestatud käesoleva korra paragrahvis 16.
(7) Vaba mikrofon
1) Volikogu liikmete, fraktsioonide ja komisjonide sõnavõttude ärakuulamiseks võib toimuda igal volikogu istungil peale päevakorras olevate küsimuste arutamist ja otsustamist vaba mikrofon;
2) Sõnavõtuks registreeritakse volikogu istungi juhataja juures hiljemalt viis minutit enne volikogu algust;
3) Sõnavõtud vaba mikrofoni ajal antakse aega kuni viis minutit.;
4) Sõnavõtjale küsimusi ei esitata ning läbirääkimisi ei avata.
§ 11. Päevakorraküsimuse arutamine istungil
(1) Päevakorraküsimuse arutamine algab eelnõu esitaja ettekandega. Juhul, kui eelnõu esitajaks on vallavalitsus, kannab eelnõu üldreeglina ette vallavanem.
Juhul, kui istungi juhataja esineb ettekande või kaasettekandega, peab ta ettekande või kaasettekande tegemise ajaks istungi juhatamise üle andma aseesimehele.
(2) Ettekanne ja kaasettekanne pikkuse määrab vallavolikogu eestseisus. Kui kõneleja räägib üle aja või kaldub ilmselt teemast kõrvale või kasutab solvavaid väljendeid, hoiatab istungi juhataja teda või lõpetab sõnavõtu.
(3) Pärast ettekannet ja kaasettekannet võib iga vallavolikogu liige esitada ettekandjale või kaasettekandjale küsimusi. Küsimuste esitamiseks annab sõna istungi juhataja. Ettekandja või kaasettekandja võib vajaduse korral vastamise delegeerida mõnele teisele vallavolikogu liikmele, komisjoni liikmele või vallavalitsuse liikmele.
(4) Pärast küsimuste esitamise lõppemist avatakse läbirääkimised, kus vallavolikogu liikmel on võimalus antud päevakorraküsimuses arvamust avaldada sõnavõtuga, kestusega kuni 5 minutit.
Päevakorraküsimuses arvamuse avaldamiseks annab soovijale (märguandeks tõstetud käsi) sõna istungi juhataja. Samuti istungi läbiviimise korra kohta (nn protseduuriline küsimus) annab soovijale sõna istungi juhataja.
(5) Soovist sõna võtta või esitada küsimusi, annab volikogu liige märku käega. Sõna annab istungi juhataja.
(6) Kui arvamuse avaldamiseks enam soovi ei ole, loeb istungi juhataja läbirääkimised lõpetatuks. Pärast läbirääkimiste lõppu on eelnõu esitajal õigus lõppsõnaks.
(7) Kirjalikult laekunud muudatusettepanekud vaadatakse läbi enne eelnõu lõpphääletust või enne eelnõu lugemise katkestamist või enne eelnõu saatmist teisele lugemisele. Muudatusettepaneku kohta küsitakse eelnõu esitaja arvamust. Istungi juhataja paneb muudatusettepaneku hääletamisele ainult siis, kui mõni vallavolikogu liige või fraktsioon seda nõuab. Muudatusettepanek leiab toetust, kui muudatusettepaneku poolt hääletab rohkem vallavolikogu liikmeid kui vastu.
§ 12. Eelnõu lõpphääletus
(1) Pärast muudatusettepanekute läbivaatamist paneb istungi juhataja eelnõu lõpphääletusele. Enne eelnõu lõpphääletust võib vallavolikogu fraktsiooni esimees või tema asendaja nõuda kuni 10 - minutilist vaheaega nõupidamiseks.
(2) Eelnõu lugemise katkestamise või saatmise järgmisele lugemisele otsustab vallavolikogu poolthäälte enamusega. Enne nimetatud otsustuste hääletamist on eelnõu esitajal õigus nõuda laekunud muudatusettepanekute läbihääletamist.
1) eelnõu puudutab vallaeelarve vastuvõtmist,
2) eelnõuga muudetakse Koigi valla põhimäärust, välja arvatud juhul, kui muudatus tuleneb seadusest;
3) eelnõuga kehtestatakse arengukava või kohalik maks.
(4) Eelnõusse esimesel lugemisel tehtud muudatusettepanekuid saab muuta ainult hääletamise teel.
(5) Vallavolikogu ainupädevuses olevaid küsimusi otsustatakse hääletamise teel. Muudes küsimustes hääletatakse juhul, kui vähemalt üks vallavolikogu liige seda nõuab. “Kohaliku omavalitsuse korralduse” § 22 lõike 1 punktides 2,4,6,10,14,15,18,24 ja 251 ning põhiseaduslikkuse järelvalve kohtumenetluse seaduse §-s 7 ettenähtud küsimustes otsustuste vastuvõtmiseks on vajalik volikogu koosseisu häälteenamus”.
(6) Hääletamine on vallavolikogus avalik, välja arvatud isikuvalimistel.
(7) Vallavolikogu liige hääletab avalikul hääletamisel isiklikult, andes oma poolt- või vastuhääle või jäädes erapooletuks.
(8) Avalik hääletamine toimub käe tõstmisega.
(9) Hääletamistulemustest teatab istungi juhataja ning kinnitab seda haamrilöögiga, peale seda pretensioone ei esitata.
§ 13. Vallavolikogu istungi lõpetamine
(1) Vallavolikogu istungi lõpetab istungi juhataja sõnadega "Istung on lõppenud"
§ 14. Umbusaldusmenetlus vallavolikogus
(1) Vähemalt neljandik vallavolikogu koosseisust võib algatada umbusalduse avaldamise vallavolikogu esimehele, vallavolikogu aseesimehele, vallavolikogu komisjoni esimehele, vallavolikogu komisjoni aseesimehele, revisjonikomisjoni liikmele, vallavalitsusele, vallavanema või vallavalitsuse liikmele.
(2) Umbusalusese algatamine toimub volikogu istungil. Umbusaldus algatatakse enne päevakorrapunktide arutelude juurde asumist. Umbusalduse algatajate esindaja esineb ettekandega ja annab umbusaldusavalduse istungi juhatajale üle.
(3) Umbusalduse avaldamise küsimus lülitatakse vallavolikogu järgmise istungi päevakorda. Umbusalduse avaldamise eelnõu ei saa menetlusest tagasi võtta.
(4) Ettekande küsimuse arutamisel istungil teeb üks umbusalduse algatajatest, kellele iga vallavolikogu liige võib esitada küsimusi. Läbirääkimisi ei avata.
(5) Isikul, kellele tahetakse umbusaldust avaldada, on õigus nimetatud küsimuses esineda kõnega.
(6) Umbusalduse avaldamine otsustatakse avalikul hääletamisel. Umbusalduse avaldamiseks on vajalik vallavolikogu koosseisu häälteenamust. Kui umbusalduse avaldamine ei leidnud vallavolikogu istungil toetust, siis samale isikule ei saa kolme kuu jooksul samal põhjusel algatada uut umbusaldusavaldust.
(7) Umbusalduse avaldamine vormistatakse vallavolikogu otsusega.
(1) Vallavolikogu fraktsioonil ja vallavolikogu liikmel on õigus esitada vallavolikogu istungil arupärimisi vallavanemale ja vallavalitsuse liikmetele. Arupärimises nähakse ette sellele vastamise viis.
(2) Arupärimine vormistatakse kirjalikult ja esitatakse vallavolikogu istungil istungi juhatajale, kes edastab selle vallavolikogu sekretärile. Vallavolikogu sekretär edastab arupärimise vallavolikogu istungile järgneva tööpäeva jooksul arupärimise adressaadile. Kui vallavalitsuse liikmele esitatud arupärimine ei kuulu tema tegevusvaldkonda, edastab ta selle vastava valdkonnaga tegelevale vallavalitsuse liikmele ja informeerib sellest arupärijat ja vallavolikogu sekretäri.
(3) Kirjalik vastus arupärimisele tuleb saata 10 tööpäeva jooksul arvates arupärimise saabumise päevast vallavolikogu sekretärile. Kui küsimusele vastamine nõuab pikemat ettevalmistusaega, informeerib arupärimisele vastaja arupärijat ja vallavolikogu sekretäri arupärimisele vastamise ajast. Arupärimisele tuleb vastata hiljemalt 20 tööpäeva jooksul.
(4) Kui arupärimises oli ette nähtud suuline vastamine, võtab vallavolikogu esimees pärast arupärimisele kirjalikku vastamist suulise vastamise vallavolikogu istungi päevakorra projekti. Kui arupärimises ei olnud ette nähtud suulist vastamist, kuid kirjalik vastus ei rahulda arupärimise esitajat, esitatakse vallavolikogu esimehele kahe nädala jooksul pärast kirjaliku vastuse saamist taotlus võtta arupärimisele vastamine vallavolikogu istungi päevakorra projekti. Suulisel vastamisel võib arupärimisele vastaja anda sõna täiendavateks selgitusteks vastava valdkonna spetsialistile.
§ 16. Vallavolikogu istungi protokoll
(1) Vallavolikogu istung helisalvestatakse ja protokollitakse.
Istungi protokoll vormistatakse kümne tööpäeva jooksul. Helisalvestusi säilitatakse ühe revisjoni perioodi jooksul, kuid mitte vähem kui kuus kuud. Vallavolikogu liikmel on õigus nõuda koheselt istungil nimeliste hääletamistulemuste lisamist istungi protokollile.
(2) Istungi protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, istungist osavõtnud vallavolikogu liikmete, vallavalitsuse liikmete ja kutsutud isikute nimed, kinnitatud päevakord, arutusel olevad küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, andmed vastuvõetud otsuste ja määruste kohta ning eriarvamused. Kinnise istungi protokollis ei näidata küsimuste arutelu käiku.
(3) Kui vallavolikogu liige saabub istungile hiljem, märgitakse osavõtjate registreerimislehele tema saabumise kellaaeg.
(4) Istungilt lahkumiseks informeerib volikogu liige eelnevalt istungi juhatajat. Volikogu liikme lahkumise aeg märgitakse osalejate registreerimislehele.
(5) Vallavolikogu istungi protokollile kirjutab alla istungi juhataja.
(6) Istungi protokollile lisatakse istungil esitatud avaldused ja arupärimised ning salajase hääletamise protokollid. Vastuvõetud määruste ja otsuste originaalid ja säilitatakse vallavalitsuse arhiivis.
(7) Vallavolikogu istungi protokoll on avalik. Protokollid on igaühele kättesaadavad valla kantseleis ja valla veebilehel, välja arvatud andmed, mille väljastamine on seadusega keelatud või mõeldud ametiasutuse või ametiasutuse hallatavate asutuste siseseks kasutamiseks.
Tunnistada kehtetuks Koigi Vallavolikogu 13.04.2000.a määrusega nr 11 kehtestatud “Koigi Vallavolikogu töökord”
Käesolev määrus jõustub 30. septembril 2008.a.


Relvaseaduse, postiseaduse ja strateegilise kauba seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Relvaseaduse, postiseaduse ja strateegilise kauba seaduse muutmise seadus
RT I 2007, 7, 38
Vabariigi Presidendi 18. jaanuari 2007. a otsusega nr 82
§ 1. Relvaseaduses (RT I 2001, 65, 377; 2006, 26, 191) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõiked 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
« § 11. Mõisted
(2) Relva ja laskemoona käitlemine on käesoleva seaduse tähenduses relvade ja laskemoona valmistamine, müük, soetamine, omamine, valdamine, hoidmine, hooldamine, kandmine, edasitoimetamine, vedu, sissevedu, väljavedu, võõrandamine, pärimine, leidmine ja hävitamine ning relvade parandamine, ümbertegemine, laskekõlbmatuks muutmine, lammutamine ja laenutamine.»;
« 1) asjale, mis ei ole relvaks konstrueeritud või kohandatud, kuid mida on võimalik sellena kasutada;
2) enne 1870. aastat valmistatud tulirelvale ja selle koopiale tingimusel, et nendest ei saa tulistada käesoleva seaduse §-des 19 ja 20 nimetatud laskemoona;»;
4) paragrahv 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 3. Sõjaväe-, teenistus- ja tsiviilrelvad ning laskemoon
(4) Teenistusrelvade liigid ning teenistusrelvade, nende oluliste osade, lisaseadiste ja laskemoona käitlemise ja üleandmise korra kehtestab siseminister määrusega.
(7) Sõjaväerelvi ja teenistusrelvi ning nende olulisi osi, lisaseadiseid ja laskemoona võib üle anda vastavalt käesoleva paragrahvi lõigete 2 ja 4 alusel kehtestatud korrale.»;
5) seadust täiendatakse §-ga 81 järgmises sõnastuses:
« § 81. Täitemenetluse objektiks olev relv ja laskemoon
(2) Täitemenetluse objektiks olevat relva ja laskemoona võib võõrandada käesoleva seadusega kehtestatud tingimustel ja korras. Relva võõrandamise luba väljastatakse kohtutäituri taotluse alusel.»;
« § 10. Relva käitlemise ja kasutamise tagajärjest ning kaotsimineku ja hävimise juhtumist teatamine
(3) Relvavaldaja on kohustatud igast relva kaotsimineku või hävimise juhtumist viivitamata teatama politseiprefektuurile.»;
« 1) tulirelv – relv, mis on ette nähtud objekti tabamiseks või kahjustamiseks lendkehaga, mille suunatud väljalaskmiseks kasutatakse püssirohu- või muud laengut;»;
8) paragrahvi 12 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Tulirelvade liigid kasutatava padruni järgi on:
2) tulirelv, mille laskemoonaks on ääretulepadrun.»;
9) paragrahvi 15 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Külmrelvade ehituslikud nõuded kehtestab siseminister määrusega.»;
10) paragrahvi 17 lõike 2 punkt 1 tunnistatakse kehtetuks;
11) paragrahvi 17 lõike 2 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) gaasirelvapadrun.»;
12) paragrahvi 18 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Piiramata tsiviilkäibega relvale ja laskemoonale laieneb käesolev seadus üksnes käesoleva paragrahvi lõigete 4–8 ning käesoleva seaduse § 10 lõike 1 ja § 28 lõike 2 osas.»;
13) paragrahvi 19 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Piiratud tsiviilkäibega relvi võib soetada käesoleva seaduse §-s 32 sätestatud relvasoetamisloa (edaspidi soetamisluba) alusel koos järgneva registreerimisega relvaomaniku või -valdaja nimele, välja arvatud juhul, kui relv soetatakse käesoleva seaduse § 66 lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud tegevusloaga lubatud tegevusaladel tegutsemiseks.
(3) Piiratud tsiviilkäibega relvadele mõeldud laskemoona, püssirohtu ja sütikuid võib soetada käesoleva seaduse §-des 32 ja 34 sätestatud soetamisloa või relvaloa alusel, välja arvatud käesoleva seaduse § 66 lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud tegevusloaga lubatud tegevusaladel tegutsemisel.»;
14) paragrahvi 20 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 7) eriohtlikkusega tulirelv.»;
15) paragrahvi 20 lõike 4 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 6) eriohtlikkusega tulirelvade laskemoon.»;
16) paragrahvi 20 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Eriohtlikkusega relvade ja laskemoona liikide loetelu kehtestab siseminister määrusega.»;
17) paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Lukk on tulirelva oluline osa, mis sulgeb padrunipesa ja hoiab löögimehhanismi padrunipesa suhtes lasu tegemiseks ettenähtud asendis.»;
18) paragrahvi 22 lõiked 2–5 muudetakse ja paragrahvi täiendatakse lõigetega 41 ja 42 järgmises sõnastuses:
« (2) Adapteri soetamiseks on vajalik käesoleva seaduse §-s 32 sätestatud soetamisluba, välja arvatud käesoleva seaduse § 66 lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud tegevusloaga lubatud tegevusaladel tegutsemisel.
(5) Öösihik on tsiviilkäibes keelatud.»;
« (1) Relva ja laskemoona tüübikinnitus (edaspidi tüübikinnitus) on toiming, mille käigus tehakse kindlaks relva-, padrunimudeli või tulirelva olulise osa tsiviilkäibesse lubatavus ja määratakse kasutusvaldkond, lähtudes käesoleva seaduse §-dest 3 ja 25 või kontrollitakse laskekõlbmatuks muudetud relva vastavust käesoleva seaduse § 78 lõike 3 alusel kehtestatud tehnilistele nõuetele.
(14) Tüübikinnitust teeb Vabariigi Valitsuse määrusega volitatud asutus.»;
20) paragrahvi 25 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kollektsiooni võib asutada ja pidada vähemalt 18-aastane Eesti kodanik, välismaalane, kellel on Eesti elamisluba, või Eestis registreeritud juriidiline isik politseiprefektuuri või tema struktuuriüksuse antud relva- ja padrunikollektsioneerimisloa (edaspidi kollektsioneerimisluba) alusel.»;
21) paragrahvi 25 lõike 3 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) lõhkelaskemoon, süütelaskemoon, eriohtlikkusega tulirelvade laskemoon ning närviparalüütilist, nahakahjustust tekitavat, üldmürgitava ja lämmatava toimega ainet sisaldav laskemoon.»;
22) paragrahvi 25 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Kollektsiooni kuuluva relva kandmine on keelatud, välja arvatud kollektsiooni kuulva tsiviilkäibes lubatud relva relvaloa või relvakandmisloa alusel.»;
23) paragrahvi 25 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Kollektsiooni kuuluvaid tulirelvi tuleb hoida relvahoidlas käesoleva seaduse §-s 46 sätestatud tingimustel ja korras.»;
24) paragrahvi 27 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Relva või laskemoona sissevedu relvakollektsiooni jaoks ja väljavedu toimub käesoleva seaduse § 60 lõigetega 2 ja 6 ning toimetamine § 622 lõikega 2 ja § 623 lõikega 1 kehtestatud korras. Tsiviilkäibes keelatud relva ja laskemoona sissevedu, väljavedu ja edasitoimetamine toimub strateegilise kauba seadusega kehtestatud korras.»;
25) paragrahv 29 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 29. Eesti kodanikule lubatud relvad
(5) Relvaomanik ja relva kasutaja koostavad ja allkirjastavad akti kahes eksemplaris, millest üks jääb relvaomanikule ja teine relva kasutajale.»;
15.09.2014 10 :52
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus, lisatud lõike 5 tähis, Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Riigikogu Kantselei 12.09.2014 kirja nr 4-14/14-3/26.
26) paragrahvi 30 lõiked 4 ja 5 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Eestis spordivõistlusel, õppusel või jahil viibiv välismaalane võib soetada laskemoona teda kutsunud isiku või asutuse kirjaliku taotluse alusel antud relva ajutise sisseveo loa esitamisel. Soetatava laskemoona ühekordne kogus ei tohi ületada käesoleva seaduse § 46 lõikes 5 nimetatud kogust.
(5) Välisriigi diplomaatilise või konsulaaresinduse töötaja, kes on välisriigi kodanik, võib soetada, omada ja vallata relva, välja arvatud kumminui, käesoleva seadusega kehtestatud korras Välisministeeriumi taotlusel oma elukohajärgse politseiprefektuuri antud loa alusel tingimusel, et tal on kodakondsusjärgse riigi relvaluba.»;
27) paragrahvi 30 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Välismaalane võib Eestis spordivõistlusel, õppusel või jahil kasutada teise isiku nimele käesoleva seadusega kehtestatud korras registreeritud relva ning laskemoona tingimusel, et tal on seda liiki jahitulirelva või sporditulirelva kohta antud relvaluba.»;
28) paragrahvi 31 lõiget 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
« 6) tegevusloaga lubatud relvade müügiks, valmistamiseks, hoidmiseks, ümbertegemiseks või parandamiseks.»;
29) paragrahvi 31 lõike 3 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Turvateenuse osutamiseks või sisevalveks võib soetada ja omada järgmisi relvi:»;
30) paragrahvi 32 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Piiratud tsiviilkäibega relva ja laskemoona ning adapteri soetamiseks, välja arvatud käesoleva seaduse §-des 5 ja 7 ning § 9 lõikes 3 sätestatud juhtudel ning käesoleva seaduse § 66 lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud tegevusloaga lubatud tegevusaladel tegutsemiseks, on vajalik soetamisluba.
(2) Soetamisluba annab selle omajale õiguse loal märgitud relvaliigi hulka kuuluva relva soetamiseks, selle järgnevaks hoidmiseks ja edasitoimetamiseks kuni relva registreerimiseni, samuti vastava laskemoona soetamiseks käesoleva seaduse § 46 lõikes 5 nimetatud koguses.»;
31) paragrahvi 33 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Relv esitatakse registreerimiseks koos soetamisloaga, millele relva müüja on kandnud andmed müüdud relva kohta.»;
32) paragrahvi 33 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:
« (9) Käesolevas paragrahvis sätestatu ei laiene käesoleva seaduse § 31 lõike 1 punktis 6 märgitud otstarbel soetatud relvale.»;
33) paragrahvi 34 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Käesoleva seaduse § 35 lõikes 5 nimetatud eksami sooritanud isikul on õigus taotleda relvaluba. Relvaloa väljastamise aluseks on politseiprefektuuri juhi otsus.
(2) Füüsilise isiku relvaluba annab selle omajale õiguse relvaloale kantud relva ja selle laskemoona ning helisummuti ja lasersihiku käitlemiseks käesoleva seaduse ning selle alusel antud õigusaktidega kehtestatud tingimustel ja korras. Relvaluba, millele on kantud vaid relva liik, annab selle omajale õiguse soetada kasutusse andmise üleandmise-vastuvõtmise akti alusel kasutusse võetud relva laskemoona. Soetatava laskemoona ühekordne kogus ei tohi ületada käesoleva seaduse § 46 lõikes 5 nimetatud kogust.»;
34) paragrahvi 34 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Füüsilise isiku relvaloale kantakse isiku registreeritud relv ja temale lubatud relva liik tulenevalt käesoleva seaduse § 11 punktidest 1–5 ja § 12 lõike 1 punktidest 1–3.»;
35) paragrahvi 34 lõiked 6 ja 7 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Juriidilise isiku relvaluba annab selle omajale õiguse vastava laskemoona ja helisummuti soetamiseks, relva, helisummuti ja laskemoona hoidmiseks ja edasitoimetamiseks (veoks) ning õiguse anda relva ja laskemoona oma töötajale või relva, helisummutit ja laskemoona Eesti laskespordiorganisatsiooni (edaspidi laskespordiorganisatsioon) liikmele kandmiseks käesoleva seaduse ning selle alusel antud õigusaktidega kehtestatud korras ja tingimustel.
(7) Relvaloa kehtivusaeg on viis aastat. Paralleelrelvaloa kehtivus on piiratud relvaomaniku relvaloa kehtivusega ja paralleelrelvaluba kaotab kehtivuse relvaomaniku relvaloa kehtetuks tunnistamise korral või relvaomaniku taotluse puhul. Sellisel juhul on isikul õigus paralleelrelvaluba vahetada relvaloa vastu.»;
36) paragrahvi 35 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) tervisetõendi;»;
37) paragrahvi 35 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
38) paragrahvi 35 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Soetamisloa või relvaloa võib väljastada isikule, kes on sooritanud relva soetamist, registreerimist, hoidmist, kandmist, võõrandamist ja seaduslikku kasutamist reguleerivate õigusaktide nõuete tundmise ning laskevigastuse korral kannatanule esmaabi andmise eksami. Tulirelva relvaloa või soetamisloa taotlemise korral tuleb sooritada eksami käigus taotletava tulirelva tundmise test ning käsitsemise katse vastavalt taotletava tulirelva liigile tulenevalt käesoleva seaduse § 12 lõike 1 punktidest 1–3. Eksamitulemus kehtib üks aasta alates eksami sooritamise päevast.»;
39) paragrahvi 35 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (8) Relvaloa omaja ei pea relvaloa kehtivuse ajal järgmise sama liiki relva soetamisel läbima tervisekontrolli ega sooritama uut eksamit. Lähtuvalt relva pikkusest ja relvaraua pikkusest teist liiki tulirelva soetamisel peab relvaloa omaja sooritama tulirelva tundmise testi ja tulirelva käsitsemise katse.»;
40) seadust täiendatakse §-ga 351 järgmises sõnastuses:
« § 351. Soetamisloa ja relvaloa taotleja tervisekontroll
(4) Soetamisloa ja relvaloa taotleja tervisekontrolli korra, loa andmist välistavate tervisehäirete loetelu ning tervisetõendi sisu ja vormi nõuded kehtestab Vabariigi Valitsus.»;
41) paragrahvi 36 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 7) on väärteomenetluse korras karistatud relva ja laskemoona soetamist, hoidmist, kandmist, vedu või kasutamist reguleeriva õigusaktiga sätestatud nõuete rikkumise eest või jahipidamise eest ilma jahitunnistuseta;»;
42) paragrahvi 36 lõike 1 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 8) on kriminaalmenetlusest tulenevatel alustel kahtlustatav või süüdistatav;»;
43) paragrahvi 36 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
« 11) on väärteomenetluse korras karistatud mootor-, õhu-, veesõiduki, trammi või raudteeveeremi juhtimise eest joobeseisundis või narkootilise või psühhotroopse aine ebaseadusliku tarvitamise, valdamise või omandamise eest;»;
44) paragrahvi 36 lõiget 1 täiendatakse punktidega 12 ja 13 järgmises sõnastuses:
« 12) oli kriminaalmenetluses tunnistatud kahtlustatavaks või süüdistatavaks ja kelle suhtes kriminaalmenetlus lõpetati kriminaalmenetluse seadustiku § 202 alusel;
13) oli kriminaalmenetluses tunnistatud kahtlustatavaks või süüdistatavaks ja kelle suhtes kriminaalmenetlus lõpetati kriminaalmenetluse seadustiku § 205 alusel.»;
45) paragrahvi 36 lõiget 1 täiendatakse punktiga 14 järgmises sõnastuses:
« 14) on väärteomenetluse korras karistatud ajateenistuse kohustuse eiramise või õppekogunemise eiramise eest.»;
46) paragrahvi 36 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 6, 7, 11 ja 14 sätestatud keeld ei laiene isikule, kelle karistusandmed on kustutatud karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt.»;
47) paragrahvi 36 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 12 ja 13 sätestatud keeld laieneb isikule kriminaalmenetluse seadustiku § 202 lõike 2 alusel pandud kohustuse täitmiseni või § 205 lõikes 2 sätestatud tähtajani.»;
48) paragrahvi 36 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
49) paragrahvi 361 täiendatakse lõigetega 41 ja 42 järgmises sõnastuses:
« (41) Käesoleva seaduse § 30 lõikes 2 nimetatud välismaalane peab esitama kodakondsusriigi pädeva asutuse väljastatud õiendi käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punktides 6, 7 ja 8 sätestatud andmete kohta (õiend karistatuse kohta).
(42) Käesoleva paragrahvi lõikes 41 nimetatud dokument peab olema legaliseeritud või tunnistusega (apostilliga) kinnitatud, kui välisleping ei sätesta teisiti.»;
50) paragrahv 41 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 41. Relvaloa ja relvakandmisloa vahetamine
(11) Endine relvaluba või relvakandmisluba säilitatakse relvatoimikus, välja arvatud loa kaotsimineku või hävimise korral.»;
51) paragrahvi 42 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Muudatuste vormistamiseks tuleb esitada politseiprefektuurile käesoleva seaduse § 41 lõikes 3 nimetatud dokumendid ja tasuda riigilõiv.»;
52) paragrahvi 43 lõike 1 punktid 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 1) loa omajat on väärteomenetluse korras karistatud mootor-, õhu-, veesõiduki, trammi või raudteeveeremi juhtimise eest joobeseisundis või narkootilise või psühhotroopse aine ebaseadusliku tarvitamise, valdamise või omandamise eest;
2) loa omaja on kriminaalmenetlusest tulenevatel asjaoludel kahtlustatav või süüdistatav;»;
53) paragrahvi 43 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
« 5) isikupoolse relva käitlemise või kasutamisega on põhjustatud isiku surm või tekitatud isikule tervisekahjustus või varaline kahju;»;
54) paragrahvi 43 lõiget 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
« 6) loa omaja suhtes on kriminaalmenetlus lõpetatud kriminaalmenetluse seadustiku § 202 või 205 alusel.»;
55) paragrahvi 43 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud karistatuse korral peatatakse soetamisloa või relvaloa kehtivus kuuest kuust kuni ühe aastani.»;
56) paragrahvi 43 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
« (12) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 nimetatud juhtudel peatatakse relvaloa kehtivus kuni isiku uue tervisekontrolli läbimiseni ja talle tervisetõendi väljastamiseni.»;
57) paragrahvi 43 täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:
« (13) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 6 nimetatud juhtudel peatatakse soetamisloa või relvaloa kehtivus kriminaalmenetluse seadustiku § 202 lõike 2 alusel isikule pandud kohustuse täitmiseni või § 205 lõikes 2 sätestatud tähtajani.»;
58) paragrahvi 43 lõike 3 punktid 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 1) seda taotleb loa omaja või relvaomanik;
2) loa omaja ei vasta enam käesoleva seadusega kehtestatud nõuetele või kui esineb käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punktis 1–7, 9 või 10 või § 40 lõikes 1 nimetatud asjaolu;»;
59) paragrahvi 43 lõiget 3 täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
« 10) loa omaja on pidanud jahti ilma jahitunnistuseta.»;
60) paragrahvi 43 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Soetamisloa või relvaloa väljastanud politseiprefektuur võib tunnistada loa kehtetuks, kui loa omaja on enda või teise isiku turvalisust ohustava eluviisi või käitumise tõttu sobimatu antud liiki relva soetama või omama.»;
61) paragrahvi 44 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Pärast soetamisloa või relvaloa kehtivuse lõppemist, peatamist või kehtetuks tunnistamist on loa omaja, vastava relva omanik, valdaja või muu isik, kelle valduses on vastav luba, Euroopa tulirelvapass, relv ja selle laskemoon, kohustatud need hiljemalt loa kehtivuse viimasel tööpäeval või kehtetuks tunnistamise või kehtivuse peatamise otsuse teatavakstegemisele järgneval tööpäeval üle andma politseiprefektuurile.»;
62) paragrahvi 44 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Paralleelrelvaloa kehtivuse lõppemisel, peatamisel või kehtetuks tunnistamisel peab paralleelrelvaloa omaja käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul tagastama relva ja laskemoona selle omanikule ning paralleelrelvaloa politseiprefektuurile. Juhul kui relva ja laskemoona ei ole võimalik relva ja laskemoona omanikule tagastada, antakse need hoiule politseiprefektuuri.»;
63) paragrahvi 44 lõiked 6–8 muudetakse ja paragrahvi täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
« (6) Soetamisloa või relvaloa kehtivuse lõppemise või kehtetuks tunnistamise korral on relva- ja laskemoonaomanikul või -valdajal kohustus üleandmise päevast alates relv ja laskemoon kolme kuu jooksul võõrandada käesoleva seaduse § 63 lõike 2 punktides 1 ja 3 nimetatud isikule või alustada võõrandamist käesoleva seaduse § 63 lõike 2 punkti 2 alusel käesoleva seadusega kehtestatud korras ja tingimustel, välja arvatud erikonfiskeerimise otsuse alusel üleantud relv ja laskemoon.
(8) Juhul kui võõrandamisele kuuluvat relva ja laskemoona ei ole nende omanik või valdaja käesoleva paragrahvi lõikes 6 ettenähtud tingimustel võõrandanud, kuulub hoiule antud relv või laskemoon sundvõõrandamisele.»;
64) paragrahvid 45 ja 46 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« § 45. Relva ja laskemoona hoidmise üldnõuded
(10) Nõuded relvahoidlale, relvakappidele ning püssirohu ja sütiku hoidmisele ning muud hoidmise tingimused kehtestab siseminister määrusega.»;
65) paragrahv 47 tunnistatakse kehtetuks;
66) paragrahvi 48 lõike 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Relvahoidla puudumise korral tagab relva hoidmise ja valve võistluse ja treeningu ajal relvavaldaja.»;
67) paragrahvi 50 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Relva ja laskemoona tuleb kanda avalikus kohas varjatult ning viisil, mis välistab nende kadumise või sattumise teise isiku valdusse, samuti juhusliku kahju tekitamise.»;
68) paragrahvi 50 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) alkoholijoobes, narkootilise või psühhotroopse aine mõju all;»;
69) paragrahvi 51 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Laskespordiorganisatsioon võib anda tema nimele registreeritud relva kanda oma organisatsiooni liikmele, kellel on relvakandmisluba.»;
70) paragrahvi 51 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Relv antakse kanda töötajale töö- või teenistusülesannete täitmiseks või laskespordiorganisatsiooni liikmele spordiga tegelemiseks juriidilise isiku otsuse alusel.»;
71) paragrahvi 51 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Relvakandmisõigust omaval isikul on keelatud:
2) anda relva või relvakandmisluba kõrvalisele isikule.»;
72) paragrahvi 52 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Relva ja laskemoona väljastav isik peab vastama käesoleva seaduse
§-s 38 nimetatud vastutavale isikule kehtestatud nõuetele ja tingimustele.»;
73) seadust täiendatakse §-ga 521 järgmises sõnastuses:
« § 521. Laskespordiorganisatsiooni nimele registreeritud relva väljastamine ja tagastamine
(2) Laskespordiorganisatsiooni nimele registreeritud relva väljastamisele ja tagastamisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 52 lõigetes 1–4 ja 6 sätestatud korda ja tingimusi.»;
74) paragrahvi 53 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Relvakandmisloa kehtivusaeg on viis aastat. Relvakandmisluba kaotab kehtivuse töötaja lahkumisel töökohalt või laskespordiorganisatsiooni liikme lahkumisel laskespordiorganisatsioonist, samuti juriidilise isiku lõppemisel või tema taotluse alusel. Sellisel juhul on isikul õigus relvakandmisluba vahetada relvaloa vastu.»;
75) paragrahvi 53 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:
« (61) Relvakandmisloa kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine toimub käesoleva seaduse §-s 43 kehtestatud alustel ja korras.»;
76) paragrahvi 53 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (8) Relvakandmisloa kehtivuse lõppemise, peatamise või kehtetuks tunnistamise korral peab relvakandmisloa omaja loa kehtivuse viimasel tööpäeval või kehtetuks tunnistamise või kehtivuse peatamise otsuse teatavakstegemisele järgneval tööpäeval tagastama relva ja laskemoona selle omanikule ning relvakandmisloa politseiprefektuurile. Juhul kui relva või laskemoona ei ole võimalik relva ja laskemoona omanikule tagastada, antakse need hoiule politseiprefektuuri.»;
77) seaduse 8. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
RELVA JA LASKEMOONA VEDU NING EUROOPA ÜHENDUSE VÄLISEST RIIGIST EESTISSE JA EESTIST EUROOPA ÜHENDUSE VÄLISESSE RIIKI TOIMETAMINE»;
78) paragrahvid 59 ja 60 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 59. Relva ja laskemoona sisseveo ja väljaveo mõiste ning eriloa nõue
(7) Tsiviilkäibes keelatud relva ja laskemoona sissevedu või väljavedu toimub strateegilise kauba seadusega kehtestatud korras.»;
79) paragrahv 61 tunnistatakse kehtetuks;
80) paragrahvi 62 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 62. Relva ja laskemoona sisseveo ja väljaveo tingimused»;
81) paragrahvi 62 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
82) paragrahvi 62 lõike 6 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Ilma käesoleva seaduse § 59 lõikes 3 nimetatud eriloata tollikontrolli tsooni toimetatud relv ja laskemoon peetakse kinni kuni asjaolude selgitamiseni ning paigutatakse tollilattu.»;
83) paragrahvi 621 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Euroopa Ühenduse territooriumil tulirelva ja laskemoona edasitoimetamise aluseks on Euroopa tulirelvapass, millesse on vajaduse korral kantud riigi pädeva asutuse luba reisida ühest liikmesriigist teise Euroopa tulirelvapassis nimetatud tulirelva ning sellele tulirelvale mõeldud laskemoonaga.
(2) Eestis väljastab Euroopa tulirelvapassi füüsilisele isikule tema elukohajärgne politseiprefektuur isiku taotluse alusel, kui isikule on käesoleva seaduse alusel väljastatud relvaluba või relvakandmisluba ning on tasutud riigilõiv. Euroopa tulirelvapassi kantakse jahipidamise või vastava spordialaga tegelemise otstarbega relvaloale kantud relv. Euroopa tulirelvapass kehtib kuni viis aastat. Euroopa tulirelvapassi kehtivus on piiratud relvaomaniku relvaloa kehtivusega ja tulirelvapass kaotab kehtivuse relvaomaniku relvaloa kehtetuks tunnistamise korral.»;
84) paragrahvi 621 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Eestis väljastatava Euroopa tulirelvapassi vormi ja Euroopa tulirelvapassi väljaandmise korra kehtestab siseminister määrusega.»;
85) paragrahvi 621 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (8) Euroopa Liidu kodanikele, kes omavad Euroopa tulirelvapassi, ei kohaldata käesoleva seaduse § 60 lõigete 4 ja 5 sätteid.»;
86) paragrahvi 621 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (9) Käesolevas peatükis sätestatut ei kohaldata relvakollektsiooni kuuluvate relvade ning tsiviilkäibes keelatud relvade ja laskemoona ühest liikmesriigist teise edasitoimetamisele.»;
87) paragrahvi 622 lõike 3 punkti 3 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud deklaratsioon, mille ta edastab hiljemalt kauba Eestisse toimetamise päeval kauba lähteriigi pädevale asutusele.»;
88) paragrahvi 622 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 loetletud dokumentide kehtivusaeg on kuni üks aasta alates nende väljastamise päevast ning nende väljastamise eest tasutakse riigilõivu.»;
89) paragrahvi 623 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
90) paragrahvi 623 lõike 3 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Relva ja laskemoona võib Eestist teistesse liikmesriikidesse toimetada isik, kellel on:»;
91) paragrahvi 66 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) relvade, tulirelva oluliste osade, tulirelva lisaseadiste või laskemoona valmistamine ja müük;»;
92) paragrahvi 68 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 68. Tegevusloa väljastamine ja väljastamisest keeldumine»;
93) paragrahvi 68 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Tegevusloa väljastamisest keeldutakse, kui:
4) taotleja eelmise tegevusloa kehtetuks tunnistamisest käesoleva seaduse § 70 lõike 1 punktide 2–4, 6 ja 7 alusel on möödunud vähem kui kolm aastat.»;
94) paragrahvi 73 lõike 6 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Käesoleva paragrahvi nõuded ei laiene füüsilise isiku poolt kodusel teel jahipidamise ja sportimise eesmärgil padruni valmistamisele padrunikomponentidest.»;
95) paragrahvi 74 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Nõuded relva ja laskemoona müügikohale kehtestab siseminister määrusega.»;
96) paragrahvi 75 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Tegevusloa alusel relvi, tulirelva olulisi osi, lisaseadiseid ja laskemoona valmistav ning müüv isik on kohustatud pidama eraldi arvestust relvade, tulirelva oluliste osade, lisaseadiste ja laskemoona kohta.
(2) Arvestust peetakse nööritud ja politseiprefektuuri pitseriga kinnitatud relvaraamatus ja laskemoonaraamatus. Relvaraamatu ja laskemoonaraamatu vormi kehtestab siseminister määrusega.
(6) Müügiloleva relva kadumisest on tegevusloa omaja kohustatud viivitamata informeerima politseiprefektuuri ja tegevusloa väljaandjat.»;
97) paragrahvi 76 lõige 2 muudetakse sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Relvaomanik võib relva parandada ise või anda selle parandamiseks vastavat tegevusluba omavale isikule.»;
98) seadust täiendatakse §-ga 831 järgmises sõnastuses:
« § 831. Nõuded relvade ja laskemoona valmistamise, müügi, parandamise, ümbertegemise ning laskekõlbmatuks muutmise, lammutamise ja hävitamisega seotud isikule
Relvade ja laskemoona valmistamise, müügi, parandamise, ümbertegemise ning laskekõlbmatuks muutmise, lammutamise ja hävitamisega võib tegeleda isik, kes on sooritanud käesoleva seaduse § 38 lõikes 3 sätestatud eksami ning kui tema suhtes ei esine käesoleva seaduse §-s 36 nimetatud asjaolusid.»;
99) paragrahvi 86 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 86. Relva laenutamine ja kasutamine lasketiirus»;
100) paragrahvi 86 lõiget 8 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Relvaluba omav lapsevanem või laskeinstruktor võib oma vastutusel ja vahetu järelevalve all anda lasketiirus oma isiklikku tulirelva ja selle laskemoona kasutada vähemalt 12-aastasele lapsele.»;
101) seadust täiendatakse §-ga 861 järgmises sõnastuses:
« § 861. Laskeinstruktor
(5) Laskeinstruktori litsentsi väljaandmise korra ja laskeinstruktori litsentsi vormi kehtestab siseminister määrusega.»;
102) paragrahvi 87 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Laskemoona võib müüa relvaomanikule või -valdajale relvaloa alusel käesoleva seaduse § 46 lõikes 5 kehtestatud koguses.»;
103) paragrahvi 88 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Järelevalvet tsiviilkäibes olevate relvade ja laskemoona käitlemise üle teostavad politseiasutused ning relvade ja laskemoona sisseveo, väljaveo ja edasitoimetamise seaduslikkuse üle Maksu- ja Tolliamet ning piirivalveasutused.»;
104) paragrahv 8910 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 8910. Relva ja laskemoona kandmine alkoholijoobes ning narkootilise ja psühhotroopse aine mõju all
karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut või arestiga.»;
105) paragrahvi 91 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Füüsilise isiku nimele seni kehtinud õigusaktide alusel registreeritud relv, mis ei saa käitlemisviisile kohast tüübikinnitust, jäetakse selle omanikule ja talle säilitatakse relva senise kasutamise õigused. Sellist relva ei tohi anda kasutada paralleelrelvaloa alusel ja võib võõrandada ainult riigi omandisse või relva- ja padrunikollektsiooni pidajale.»
§ 2. Postiseaduse (RT I 2006, 18, 142) § 25 lõike 1 punktid 1 ja 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Strateegilise kauba seaduses (RT I 2004, 2, 7; 2006, 50, 376) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) relvade ja laskemoona üle tollipiiri toimetamisele relvaseaduse § 59 lõikes 3 nimetatud eriloa alusel relvaseaduses sätestatud juhtudel, samuti tsiviilkäibes lubatud relvade ja laskemoona edasitoimetamisele Euroopa Ühenduses.»;
2) paragrahvi 5 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Välismaalane peab teostama Eestist soetatud relva ja laskemoona Eestist väljavedu strateegilise kauba seaduse alusel väljastatud eriloa alusel viie päeva jooksul eriloa soetamise päevast arvates. Relva ja laskemoona Eestist väljaveo tähtaeg märgitakse loale.»
(1) Käesoleva seaduse § 1 punktid 1–80 ja 82–104 ning § 3 jõustuvad kolme kuu möödumisel pärast seaduse Riigi Teatajas avaldamist.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punkt 81 ja § 2 jõustuvad 2008. aasta 1. jaanuaril.


Riigikogu 12.03.2008 seadus; jõustumiskuupäev 01.11.2008
redaktsioon 01.01.2019 - 01.01.2021 [RT I, 12.12.2018, 61]
1) avalik koht - territoorium, ehitis või selle osa, mis on avatud üldiseks kasutamiseks või mis on tegelikult üldkasutatav, või ühistranspordivahend;
2) kaup - müügiks pakutav, müüdav või muul viisil turustatav asi või õigus;
3) reklaam - teave, mis on avalikustatud mis tahes üldtajutaval kujul, tasu eest või tasuta, teenuse osutamise või kauba müügi suurendamise, ürituse edendamise või isiku käitumise avalikes huvides suunamise eesmärgil;
4) reklaami avalikustaja - füüsiline või juriidiline isik või riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus (edaspidi isik), kes reklaami avalikult esitab, edastab, näitab või levitab;
5) reklaami tellija - isik, kes reklaami vahetult tellib või kelle huvides reklaam avalikustatakse;
6) reklaami teostaja - isik, kes reklaami loob või teostab või korraldab selle avalikustamist, välja arvatud tehniline teostaja;
7) teenus - müügiks pakutav või müüdav hüve, mis ei ole kaup;
8) välireklaam - avalikus kohas asuv või avalikust kohast jälgitav reklaam.
15) sisaldada sõnu "keskkonnasõbralik" ja "ökoloogiliselt ohutu" ning muid sama tähendusega sõnu või väljendeid, kui puudub sellekohane tõendusmaterjal;
§ 17 <!- END 16 -!> . Tubakatoote, tubakatoote tarvitamiseks mõeldud toote, tubakatootega sarnaselt kasutatava toote või selle osiste reklaam
(3) Käesoleva seaduse § 2 lõike 2 punktides 2-4 ja punktis 6 nimetatud juhtudel ei tohi kasutada tubakatoodet tähistavat kaubamärki, mis väljendab sõnas või kujutab pildis tubakatoodet või selle tarbimist.
§ 22 <!- END 21 -!> . Tervishoiuteenuse reklaam
Taimekaitsevahendi reklaam peab vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1-50) artiklis 66 sätestatud nõuetele.
(1) Biotsiidi reklaamis on keelatud kasutada väljendeid "madala riskiastmega biotsiid", "mittemürgine", "ohutu" ning muid sama tähendusega sõnu ja väljendeid. Biotsiidi käsitatakse biotsiidiseaduse tähenduses.
(2) Biotsiidi reklaam peab sisaldama ülejäänud tekstist selgelt eristatavalt järgmisi lauseid: "Kasutage biotsiidi ohutult! Enne kasutamist lugege lisatud teave alati läbi!"
(3) Biotsiidi reklaamis võib mõiste "biotsiid" asendada reklaamitava tooteliigi nimetusega.
(4) Alkoholi reklaam peab sisaldama hoiatavat teksti: "Tähelepanu! Tegemist on alkoholiga. Alkohol võib kahjustada teie tervist." Hoiatava teksti esitamiseks valitakse selline kirja tüüp, suurus ja värvus, mis muudab selle tavalise tähelepanu juures märgatavaks, arusaadavaks ning muust teabest selgelt eristatavaks. Trükireklaamis esitatakse tervisehoiatus valgel taustal musta värvi tekstina ning hoiatuse pindala koos taustaga peab moodustama vähemalt 20 protsenti reklaami kogupinnast.
(11) Käesoleva seaduse § 2 lõike 2 punktides 2-4 ja punktis 6 nimetatud juhtudel ei tohi kasutada alkoholi tähistamiseks kasutatavat kaubamärki, mis väljendab sõnas või kujutab pildis alkoholi või selle tarbimist.
(3) Reklaamis, millega teavitatakse valmisolekust anda tarbijakrediiti või vahendada tarbijakrediidilepinguid, on lubatud esitada üksnes käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 31-35 sätestatud teavet, krediidiandja või kohaldataval juhul krediidivahendaja nime ja tegevusloa numbrit ning tegevuskoha kontaktandmeid.
(34) Krediidivahendaja peab lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 3-33 sätestatule avaldama ka oma volituste ulatuse vastavalt võlaõigusseaduse § 4171 lõike 1 punktile 1.
(6) Finantsteenuse osutaja võib reklaamis, millega teavitatakse valmisolekust anda tarbijakrediiti või vahendada tarbijakrediidilepinguid, ning käesoleva seaduse § 2 lõike 2 punktides 2-4 ja 6 nimetatud juhtudel eksponeerida vaid sellist kaubamärki, mis on kooskõlas käesoleva paragrahvi lõikes 7 sätestatuga.
(8) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2, 31 ja 33-35 nimetatud teave tuleb esitada selgel, kokkuvõtlikul ja selgelt eristuval viisil. Valida tuleb selline kirjatüüp ja -suurus ning kõne kiirus ja helitugevus, mis muudab selle teabe tavalise tähelepanu juures märgatavaks, arusaadavaks, sealhulgas selgelt loetavaks ja kuuldavaks ning muust teabest eristatavaks.
(4) Hasartmängu reklaam peab sisaldama hoiatavat teksti "Tähelepanu! Tegemist on hasartmängu reklaamiga. Hasartmäng pole sobiv viis rahaliste probleemide lahendamiseks. Tutvuge reeglitega ja käituge vastutustundlikult!". Hoiatus peab tavalise tähelepanu juures olema märgatav, arusaadav ja selgelt eristatav muust teabest.
(1) Reklaami üldnõudeid rikkuva reklaami tellimise, teostamise või avalikustamise eest -
(1) Reklaami keeldu eirava reklaami tellimise, teostamise või avalikustamise eest -
(1) Reklaami tellimise, teostamise või avalikustamise eest, millega rikutakse kaupade ja teenuste reklaami piirangut või nõuet, -
(2) Käesoleva seaduse §-des 33-35 sätestatud väärteo kohtuvälised menetlejad on Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet ja vastavalt oma pädevusele järgmised haldusorganid:
§ 37. - § 51. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
1 EÜ Nõukogu direktiiv 84/450/EMÜ, mis käsitleb eksitava reklaamiga seotud liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamist (EÜT L 250, 19.09.1984, lk 17-20), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 97/55/EÜ, millega muudetakse direktiivi 84/450/EMÜ eksitava reklaami kohta, arvates selle hulka võrdleva reklaami (EÜT L 290, 23.10.1997, lk 18-23), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (ELT L 149, 11.06.2005, lk 22-39), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (ELT L 133, 22.05.2008, lk 66-92).