Meetme tegevuse „Erihoolekandeasutuste reorganiseerimine” toetuse andmise tingimused avatud taotlemisel – Riigi Teataja
Meetme tegevuse „Erihoolekandeasutuste reorganiseerimine” toetuse andmise tingimused avatud taotlemisel
Meetme tegevuse „Erihoolekandeasutuste reorganiseerimine” toetuse andmise tingimused avatud taotlemisel - sisukord
2 Toetatavad tegevused, kulude abikõlblikkus, toetuse osakaal ja suurus
4 Taotluste menetlemine, projektide hindamine ja taotluse rahuldamise otsus
§ 14 Taotleja, partneri ja taotluse nõuetele vastavuse kontroll
§ 15 Projektide hindamiskomisjoni moodustamine
§ 16 Projekti hindamiskriteeriumid ja hindamine
§ 18 Taotluse osaline ja kõrvaltingimusega rahuldamine
§ 21 Rakendusüksuse ülesanded
§ 22 Rakendusasutuse ja Sotsiaalkindlustusameti ülesanded
§ 23 Toetuse kasutamisega seotud aruannete, dokumentide ja teabe esitamine
RT I, 10.11.2017, 19
Vastu võetud 06.11.2017 nr 42
Määrus kehtestatakse perioodi 2014‒2020 struktuuritoetuse seaduse § 14 alusel.
Määrusega kehtestatakse „Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014–2020” (edaspidi rakenduskava) prioriteetse suuna 2 „Sotsiaalse kaasatuse suurendamine” meetme 2.5 „Hoolekande taristu arendamine, keskkonna kohandamine puuetega inimeste vajadustele vastavaks” tegevuse 2.5.1 „Erihoolekandeasutuste reorganiseerimine” (edaspidi meetme tegevus) toetuse andmise tingimused avatud taotlemisel.
(1) Toetuse andmise eesmärk on tagada psüühilise erivajadusega inimestele paremad elamis-, õppimis- ja töötamistingimused, luues kvaliteetseid erihoolekande teenusekohti.
(2) Toetust antakse kooskõlas heaolu arengukava 2016–2023 ja erihoolekande arengukava aastateks 2014–2020 eesmärkidega, järgides puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja deinstitutsionaliseerimise põhimõtteid.
(3) Meetme tegevuse väljundinäitaja on „Loodud kvaliteetsete teenusekohtade arv”.
2. peatükk Toetatavad tegevused, kulude abikõlblikkus, toetuse osakaal ja suurus
Meetme tegevuse abikõlblikkuse periood on 01.01.2014–31.08.2023. Projekti abikõlblikkuse periood peab jääma meetme tegevuse abikõlblikkuse perioodi.
(1) Meetme tegevuse raames toetatakse käesoleva määruse alusel järgmisi tegevusi:
1) teenuseüksuste reorganiseerimine ööpäevaringse erihooldusteenuse pakkumiseks kohtumäärusega hoolekandeasutusse paigutatud isikutele Valkla Kodu baasil ja ebastabiilse remissiooniga psüühikahäirega isikutele Viljandi Haigla ööpäevaringse erihooldusteenuse üksuse baasil;
2) uute erihoolekande teenusekohtade, sealhulgas sotsiaalhoolekande seaduse §-des 87, 94, 97 ja 100 nimetatud teenuste kohtade taristu ehitamine, rekonstrueerimine, ostmine ja renoveerimine.
(2) Teenuseüksus on iseseisev ja eraldi majapidamisega ühes või mitmes hoones tegutsev teenusekohtade kogum. Käesoleva määruse alusel loodav teenuseüksus võib koosneda:
1) kuni 30-st ööpäevaringse majutusega teenusekohast, mis on jaotatud kuni 10-liikmelisteks peresarnasteks ja vajadusepõhisteks rühmadeks;
2) punktis 1 nimetatud ööpäevaringse majutusega teenusekohtadest ja teenusekohtadest, kus ööpäevaringset majutust ei pakuta;
3) teenusekohtadest, kus ööpäevaringset majutust ei pakuta.
(3) Teenuste spetsiifikast tulenevalt ei tule ebastabiilse remissiooniga psüühikahäirega isikutele ja kohtumäärusega hoolekandeasutusse paigutatud isikutele teenusekohtade rajamisel järgida käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud teenuseüksuse tingimusi.
(4) Teenuseüksuse rajamisel tuleb arvestada ligipääsetavuse põhimõtteid vastavalt ehitusseadustiku § 11 lõike 2 punktile 8.
(1) Abikõlblikud on taotluse rahuldamise otsusega kinnitatud tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud. Kulu on abikõlblik, kui see on põhjendatud ning tekib vastavalt Vabariigi Valitsuse 01.09.2014 määruse nr 143 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetusest hüvitatavate kulude abikõlblikuks lugemise, toetuse maksmise ning finantskorrektsioonide tegemise tingimused ja kord” (edaspidi ühendmäärus) § 2 lõigetele 3 ja 4 ning makstakse vastavalt lõikele 5, on kooskõlas ühendmääruse §-s 5 nimetatud puhastuluga arvestamise tingimustega ning käesolevas määruses sätestatud tingimustega.
8) ehitamise kulud;
11) hoonestamata ja hoonestatud maa ostusumma, mis moodustab kuni kümme protsenti projekti abikõlblikest kuludest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 69 lõike 3 punktile b, ning selle maa omandamisega seotud kulud;
12) ruumide, sealhulgas korterite või elamute ostmise kulud, kui eesmärk on pakkuda ruumides erihoolekandeteenuseid, ning nende ruumide ostmise, remondi ja kohandamisega seotud kulud, mis ei ole käesoleva lõike punktis 11 nimetatud kulud;
14) hoonete ja ruumide ligipääsetavuse tagamiseks vajalike vahendite ning sotsiaalkaitseministri 21.12.2015 määruses nr 75 „Tervisekaitsenõuded erihoolekandeteenustele ja eraldusruumile” ette nähtud sisustuse soetamise kulud.
(3) Kinnisasja ostmisel on toetuse saaja kohustatud vastava kulu tõendamisel esitama rakendusüksusele kinnisasja turuväärtuse kohta sõltumatu kvalifitseeritud hindaja eksperdihinnangu, mis on väljastatud kuni 90 kalendripäeva enne ostutehingut.
(5) Investeeringud toetuse saajast erineva isiku omandisse kuuluvasse taristusse on abikõlblikud tingimusel, et toetuse saaja valdab taristut viisil, mis tagab käesoleva määruse § 20 lõikes 2 nimetatud kohustuse täitmise. Kohustuse täitmise tagamiseks on rakendusasutusel vastavalt määruse § 22 lõikele 2 õigus nõuda märke tegemist kinnistusraamatusse määruse § 20 lõikes 2 nimetatud perioodiks.
(6) Mitteabikõlblikud kulud on loetletud ühendmääruse §-s 4.
(1) Euroopa Regionaalarengu Fondi toetuse suurim osakaal abikõlblikest kuludest on 85%.
(2) Toetuse osakaal ja piirsumma kinnitatakse taotluse rahuldamise otsuses.
(3) Toetuse määramisel arvestatakse abikõlblikest kuludest maha puhastulu vastavalt ühendmääruse § 5 lõikele 2, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 3 alusel antavat määrust, mis reguleerib diskonteeritud puhastulu arvestamise metoodikat, ning artikli 101 alusel antavat määrust, mis näeb ette kulude ja tulude analüüsi metoodika.
(1) Rakendusasutus teatab rakendusüksusele taotlusvooru kavandatava aja ning esitab taotlusvooru eelarve käesoleva määruse § 6 lõikes 1 nimetatud toetatavate tegevuste kaupa. Taotlusvooru võib korraldada käesoleva määruse § 6 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevuste kohta eraldi.
(2) Rakendusüksus teavitab taotlemise algusest oma kodulehel ja avalikus meedias, edastab vastava info Sotsiaalkindlustusametile kodulehele lisamiseks ja erihoolekandeteenuseid pakkuvatele asutustele ning annab vähemalt 40 tööpäeva taotluste esitamiseks.
(3) Taotlemise algatamisel teavitab rakendusüksus eelarve jaotusest toetatavate tegevuste kaupa.
(4) Taotlus koos juurdekuuluvate dokumentidega esitatakse struktuuritoetuse registri kaudu rakendusüksusele digitaalselt allkirjastatuna hiljemalt taotluste esitamise tähtpäevaks.
1) finantsanalüüs koos seletuskirjaga;
2) projekti eskiis või ruumiplaan;
3) määruse § 10 lõikes 4 sätestatud juhtudel vajaduse korral eelleping teenuse osutamiseks;
4) määruse § 10 lõikes 5 sätestatud juhtudel vajaduse korral teenuse osutamise kinnitus või kokkulepe;
5) muud dokumendid, näiteks kohaliku omavalitsuse kaasfinantseeringu kinnitus, koostöökokkulepe kohaliku omavalitsusega teenuste osutamiseks, koostöökokkulepe tööandjate ja muude teenuseosutajatega.
(1) Taotleja ja partner peavad vastama Vabariigi Valitsuse 21.08.2014 määruse nr 133 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse taotlemise ja taotluste menetlemise nõuded ja tingimused toetuse andmise tingimuste määruse kehtestamiseks” (edaspidi taotluste menetlemise määrus) §-s 2 sätestatud nõuetele.
(2) Taotleja on kohustatud täitma perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse (edaspidi struktuuritoetuse seadus) § 21 lõikes 2 sätestatud kohustusi.
(3) Taotlejal peab olema omafinantseeringu ja mitteabikõlblike kulude tasumise suutlikkus vastavalt taotluste menetlemise määruse § 3 lõigetele 1, 2 ja 4 ning ta ei või olla varem sama kulu hüvitamiseks riigieelarve, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest raha saanud.
(4) Määruse § 6 lõike 1 punktis 1 nimetatud tegevuse kohta võib taotluse esitada senine teenuseosutaja või temaga lepinguga võetud kohustuse alusel teenust osutama hakkav isik.
(5) Määruse § 6 lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevuste kohta võib taotluse esitada kohaliku omavalitsuse üksus või juriidiline isik, kellel on sotsiaalhoolekande seaduses nimetatud erihoolekandeteenuse osutamise kogemus alates 2014. aastast vähemalt üks aasta või kokkulepe projekti elluviimise toetamiseks vastavat kogemust omava erihoolekandeteenuse pakkujaga.
(1) Taotlus peab lisaks taotluste menetlemise määruse §-s 4 sätestatule vastama järgmistele nõuetele:
1) projektis planeeritud keskmine ühe ööpäevaringse majutusega teenusekoha maksumus Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest, välja arvatud määruse § 6 lõike 1 punktis 1 nimetatud tegevustega seotud projekti puhul, on kuni 34 000 eurot;
2) nende teenusekohtade kulud Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest, kus ööpäevaringset majutust ei pakuta, on määruse § 6 lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevustega seotud projekti puhul kuni 150 000 eurot;
3) ööpäevaringse majutusega teenusekohtade kulud Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest on määruse § 6 lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevustega seotud projekti puhul kuni 680 000 eurot;
4) määruse § 6 lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevustega seotud projektis võib olla planeeritud kuni 30 ööpäevaringse majutusega teenusekohta, millele võib lisanduda teenusekohti, kus ööpäevaringset majutust ei pakuta.
(2) Taotlused esitatakse käesoleva määruse § 6 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud tegevuste kohta eraldi.
4. peatükk Taotluste menetlemine, projektide hindamine ja taotluse rahuldamise otsus
(1) Taotluse menetlemine koosneb registreerimisest, taotluse ja taotleja nõuetele vastavuse kontrollist, hindamisest ning taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemisest.
(2) Rakendusüksus võib taotluse menetlemise käigus nõuda taotlejalt selgitusi ja lisadokumente taotluses esitatud andmete kohta, samuti taotluse täiendamist või muutmist, kui ta leiab, et taotlus ei ole piisavalt selge või selles esinevad puudused, näidates ühtlasi millised asjaolud vajavad täiendavat selgitamist, täiendamist või lisainformatsiooni.
(3) Taotlejal on õigus esitatud taotlust muuta vaid rakendusüksuse osutatud puuduste kõrvaldamiseks. Taotluse vastavuse kontrollimisel ei pea rakendusüksus arvestama muudatustega, mida toetuse taotleja teeb lisaks rakendusüksuse osutatud puuduste kõrvaldamisele.
(4) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 60 tööpäeva alates taotluse esitamise tähtpäevast. Kui taotluses avastatakse puudusi, teatatakse sellest viivitamata taotlejale ja antakse puuduste kõrvaldamiseks mõistlik tähtaeg, mille võrra pikeneb taotluse menetlemise tähtaeg.
§ 14. Taotleja, partneri ja taotluse nõuetele vastavuse kontroll
(1) Rakendusüksus kontrollib taotleja, partneri ja taotluse nõuetele vastavust 20 tööpäeva jooksul taotlusvooru väljakuulutamise teates sätestatud tähtpäevast. Rakendusüksus kontrollib enne taotleja, partneri ja taotluse vastavaks tunnistamist maksuvõla puudumist avalike andmete põhjal.
(2) Taotleja ja partner tunnistatakse nõuetele vastavaks juhul, kui ta vastab taotluste menetlemise määruse §-s 2 ja käesoleva määruse §-s 10 nimetatud nõuetele.
(3) Taotlus tunnistatakse nõuetele vastavaks, kui see vastab taotluste menetlemise määruse §-s 4 ja käesoleva määruse §-s 11 nimetatud nõuetele.
1) taotlus ei vasta käesoleva määruse §-s 11 nimetatud nõuetele ja taotleja ei ole taotluses esinevaid puudusi määratud tähtaja jooksul kõrvaldanud;
2) taotlejal on maksuvõlg taotluse esitamise hetkest kuni taotluse kohta otsuse tegemiseni, välja arvatud juhul, kui võlg on ajatatud või selle summa on alla 100 euro;
4) taotleja ei võimalda kontrollida taotluses esitatud andmete õigsust või teha kohapealset kontrolli.
(5) Määruse § 6 lõike 1 punktis 1 nimetatud tegevustega seotud projekte hinnatakse vastavushindamise raames. Projekt peab vastama järgmistele hindamiskriteeriumitele:
4) toetuse taotlejal on suutlikkus projekti ellu viia;
5) projektis on hinnatud mõju läbivatele teemadele.
(6) Kui taotleja või taotlus tunnistatakse mittevastavaks, teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse ning teeb selle teatavaks struktuuritoetuse registri vahendusel hiljemalt 30 tööpäeva jooksul taotluste esitamise tähtpäevast. Rakendusasutusele edastatakse otsus teadmiseks.
(7) Kui määruse § 6 lõike 1 punktis 1 nimetatud tegevustega seotud projektide hindamise tulemusel tekib vahendite jääk, võib selle suunata määruse § 6 lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevustega seotud projektide toetamiseks.
§ 15. Projektide hindamiskomisjoni moodustamine
(1) Rakendusüksus moodustab rakendusasutuse ettepanekul kuueliikmelise hindamiskomisjoni määruse § 6 lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevustega seotud projektide hindamiseks ja kinnitab selle töökorra. Komisjoni kuulub kaks Sotsiaalministeeriumi ja kaks Rahandusministeeriumi esindajat ning üks Sotsiaalkindlustusameti ja üks Eesti Puuetega Inimeste Koja esindaja. Vajaduse korral kaasatakse hindamisse eksperte.
(2) Hindamiskomisjoni liikmed ja kaasatud eksperdid peavad vastama struktuuritoetuse seaduse § 21 lõikes 4 nimetatud nõuetele.
§ 16. Projekti hindamiskriteeriumid ja hindamine
(1) Hindamiskomisjon hindab määruse § 6 lõike 1 punktis 2 nimetatud tegevustega seotud vastavaks tunnistatud projekte järgmiste kriteeriumite alusel:
4) taotleja suutlikkus projekti ellu viia;
5) projekti mõju läbivatele teemadele.
(2) Hindamiskomisjon annab projektile hindepunkte hindamisjuhendi alusel, mille kinnitab rakendusasutus.
(3) Projekti koondhinne kujuneb kõikide hindamiskriteeriumite järgi saadud hindepunktide liitmisel.
(4) Hindamiskomisjon moodustab projektide koondhinnete alusel projektide nimekirja. Projektide nimekirjas on esimesel kohal parima koondhinde saanud projekt. Nimekirja ei arvata projekti, mille koondhinne on väiksem kui 50% maksimaalsete hindepunktide summast.
(5) Projekti puhul, mille koondhinne on väiksem kui 50% maksimaalsete hindepunktide summast, teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(6) Nimekirjas eelistatakse võrdse koondhinde korral projekti, mille asukoha maakonnas on sotsiaalhoolekande seaduse §-des 87, 91, 94, 97 ja 100 nimetatud teenuste kohtade suhe elanike arvu seisuga 01.01.2017 väiksem. Samas maakonnas planeeritud projektide puhul eelistatakse suurema väljundinäitaja panusega projekti. Selle võrdsuse korral võetakse aluseks keskmine ühe teenusekoha rajamise maksumus Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest. Kui eespool kirjeldatu põhjal ei suudeta projektidest eelistatumat välja selgitada, heidetakse valiku tegemiseks liisku.
(7) Kui projekti ei ole võimalik tegevuse eelarve piires tervikuna toetada, võib projekti toetada osaliselt vastavalt käesoleva määruse §-s 18 sätestatule. Projekti tegevusi on lubatud vähendada proportsionaalselt eelarvega.
(8) Hindamiskomisjon võib teha rakendusüksusele ettepanekuid projekti lahenduse muutmiseks. Kui taotleja ei ole rakendusüksuse ettepanekuga nõus, teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(1) Rakendusüksus koostab vastavalt taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrolli ning hindamise tulemustele taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse.
(3) Taotlus jäetakse rahuldamata lisaks käesolevas määruses sätestatule ka taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 2 nimetatud juhtudel.
(4) Taotluse rahuldamata jätmise otsuses märgitakse taotluste menetlemise määruse § 8 lõikes 5 sätestatu.
(5) Taotlejale tehakse tema taotluse kohta tehtud otsus teatavaks struktuuritoetuse registri vahendusel hiljemalt viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest. Rakendusasutusele edastatakse otsus teadmiseks.
§ 18. Taotluse osaline ja kõrvaltingimusega rahuldamine
(3) Kõrvaltingimusega taotluse rahuldamise otsuse põhjal ei teki toetuse saajal õigust toetuse maksetele. Õigus toetusega seotud maksetele, sealhulgas ettemaksetele, tekib toetuse saajal pärast otsuses sätestatud kõrvaltingimuse täitmist.
(2) Rakendusüksusel on õigus taotluse rahuldamise otsuse muutmisest keelduda, kui soovitav muudatus seab kahtluse alla projekti oodatava tulemuse saavutamise või projekti tegevuste lõpetamise abikõlblikkuse perioodil.
(3) Rakendusüksus tunnistab taotluse rahuldamise otsuse osaliselt või täielikult kehtetuks struktuuritoetuse seaduse § 22 lõikes 3 ja § 47 lõikes 3 nimetatud juhtudel.
(4) Rakendusüksus küsib rakendusasutuselt hinnangu taotluse rahuldamise otsuse muutmise ja osaliselt või täielikult kehtetuks tunnistamise kohta.
1) esitab rakendusüksusele tähtajaks nõutud informatsiooni ja aruanded ning teeb järjepidevat seiret projekti näitajate täitmise üle vastavalt taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tingimustele ja tähtaegadele;
4) teeb vajaduse korral ettepanekuid projekti muutmiseks.
(2) Toetuse saaja kohustub tagama 20 aasta jooksul projekti abikõlblikkuse tähtaja lõppemisest erihoolekande taristu eesmärgipärase kasutamise vastavalt taotluse rahuldamise otsusele, välja arvatud juhul, kui tegevuste muudatused on rakendusasutusega kooskõlastatud.
(3) Toetuse saaja omandis oleva taristu võõrandamiseks ja tervikuna teisele isikule kasutada andmiseks lõikes 2 nimetatud perioodi jooksul kohustub toetuse saaja saama rakendusasutuselt nõusoleku. Nõusolek antakse juhul, kui on tagatud lõikes 2 sätestatud tingimuste täitmine.
(4) Toetuse saaja on kohustatud järgima riigihangete seaduses hankijale sätestatud korda.
(5) Toetuse saaja on kohustatud edastama rakendusüksusele hankedokumentatsiooni järgmiselt:
1) hankedokumendid ja nende muudatused viis tööpäeva enne nende esitamist riigihangete registrile;
2) hankemenetluses tehtud otsuste, sealhulgas hankekomisjoni otsuste koopiad viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates;
(6) Toetuse saajal on õigus saada rakendusüksuselt informatsiooni ja nõuandeid, mis on seotud õigusaktides sätestatud nõuete ja toetuse saaja kohustustega.
(7) Toetuse saajale antakse vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 23 lõikele 2 võimalus esitada oma seisukoht enne:
§ 21. Rakendusüksuse ülesanded
Rakendusüksus on kohustatud lisaks struktuuritoetuse seaduse § 8 lõikes 2 nimetatud ülesannetele:
1) küsima rakendusasutuselt hinnangu taotluses kirjeldatud projekti kohta enne taotluse rahuldamise otsuse muutmist või selle osaliselt või täielikult kehtetuks tunnistamist;
2) tegema projektide üle järelkontrolli viie aasta jooksul pärast projekti lõppmakse tegemist, veendumaks, et projekti elluviimise tulemusena soetatud vara ja rajatud või rekonstrueeritud taristut kasutatakse sihtotstarbeliselt ning projekt ei ole teeninud puhastulu või teenitud puhastulu ei ületa projekti abikõlblikest kuludest maha arvatud puhastulu;
3) tegema muid struktuuritoetuse seaduses ja selle alusel antud õigusaktides ning käesolevas määruses sätestatud toimingud.
§ 22. Rakendusasutuse ja Sotsiaalkindlustusameti ülesanded
(1) Rakendusasutus on kohustatud lisaks struktuuritoetuse seaduse §-s 7 nimetatud ülesannetele andma rakendusüksusele hinnangu taotluses kirjeldatud projekti kohta enne taotluse rahuldamise otsuse muutmist või selle osaliselt või täielikult kehtetuks tunnistamist.
(2) Rakendusasutusel on õigus nõuda rajatava erihoolekande taristu koormamist piiratud asjaõigusega või sellele märke seadmist kinnistusraamatusse toetuse eesmärgipärase kasutamise tagamiseks.
(3) Sotsiaalkindlustusamet kontrollib rajatud erihoolekande taristu eesmärgipärast kasutamist 15 aasta jooksul pärast struktuuritoetuse seaduse § 24 punktis 14 sätestatud tähtaja lõppu veendumaks, et on tagatud käesoleva määruse § 20 lõikes 2 nimetatud kohustuse täitmine ning erihoolekande taristu võõrandamiseks ja tervikuna teisele isikule kasutada andmiseks on olemas rakendusasutuse nõusolek vastavalt käesoleva määruse § 20 lõikele 3.
§ 23. Toetuse kasutamisega seotud aruannete, dokumentide ja teabe esitamine
(1) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele projekti vahearuande e-toetuse keskkonnas iga aasta 15. jaanuariks 31. detsembri seisuga.
(2) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele projekti lõpparuande e-toetuse keskkonnas 60 kalendripäeva jooksul alates toetuse taotluse rahuldamise otsuses määratud projekti abikõlblikkuse perioodi lõppkuupäevast, kuid kõige hiljem 31.10.2023.
(1) Toetuse väljamaksete tegemisel lähtutakse struktuuritoetuse seaduse §-dest 28 ja 29, ühendmääruse §-dest 11–14 ja 18 ning käesolevas määruses ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud maksete tegemise tingimustest ja korrast.
(2) Toetuse maksmise eelduseks on taotluse rahuldamise otsus vastavalt käesoleva määruse §-le 17 ja kulude abikõlblikkus vastavalt käesoleva määruse §-le 7.
2) toetuse saaja hangete korraldamise korra.
(4) Toetuse saaja esitab maksetaotluse struktuuritoetuse registri kaudu vähemalt üks kord kvartalis.
(5) Toetust makstakse ühendmääruse § 14 lõike 1 punktis 1 sätestatud tingimustel.
(6) Kui toetuse saaja ei ole riigiasutus, makstakse toetus põhjendatud juhtudel välja ühendmääruse § 14 lõike 1 punkti 2 kohaselt, kui abikõlblik kulu on tekkinud ja see on toetuse saaja poolt omafinantseeringu ulatuses makstud, arvestades ühendmääruse § 14 lõigetes 2–5 sätestatut.
(7) Põhjendatud juhtudel võib struktuuritoetuse seaduse § 29 lõike 5 alusel teha ettemakseid toetuse saajale, kes ei ole riigiasutus ühendmääruse §-s 18 sätestatud tingimustel.
(8) Rakendusüksus kontrollib maksetaotluses esitatud kulude abikõlblikkust ja toetuse saaja kohustuste nõuetekohast täitmist hiljemalt 90 kalendripäeva või käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud tingimustel 15 kalendripäeva jooksul maksetaotluse laekumisest rakendusüksusele. Rakendusüksus kontrollib ettemakse kasutamise aruannet hiljemalt 90 kalendripäeva jooksul alates aruande laekumisest.
(10) Rakendusüksus võib maksetaotluse ja ettemakse kasutamise aruande menetlemise osaliselt või täielikult peatada struktuuritoetuse seaduse § 30 lõikes 1 nimetatud alustel.
(11) Kui toetuse maksetaotluse menetlemisel ilmneb maksetaotluses puudus, mida on võimalik määratud tähtaja jooksul kõrvalda, määrab rakendusüksus puuduse kõrvaldamiseks tähtaja vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 30 lõikele 2.
(2) Toetus makstakse tagasi vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-s 48 sätestatule. Toetuse tagasimaksmist võib ajatada vastavalt ühendmääruse §-s 24 sätestatule.


10 PEATUMINE, PARKIMINE, HÄDAPEATUMINE – www.liikluskool.ee
10 PEATUMINE, PARKIMINE, HÄDAPEATUMINE
10 PEATUMINE, PARKIMINE, HÄDAPEATUMINEadmin2018-10-12T07:13:00+00:00
(7) Asulavälisel teel tuleb sõiduk peatada või parkida parempoolsel teepeenral. Kui seda nõuet ei ole võimalik täita, peab sõiduk asuma teel võimalikult paremal. Sõidukeid tohib peatada ja parkida ainult ühes reas, sõiduki pikitelg peab olema rööpne sõiduteeäärega.§ 21. Sõiduki peatamis- ja parkimiskeeld.
12) haljasalal ilma selle omaniku või valdaja loata.
Asulas võib parkida ka tee vasakul poolel, jättes teepeenral jalakäijale vabaks vähemalt 0,7 m laiuse käiguriba (LS § 20. (2)). Seda ei ole kollase sõiduki juht jätnud.
(2) Asulateel tuleb sõiduk peatada või parkida sõiduteel selle parempoolse ääre lähedal … . Antud juhul ei luba liikluskorraldusvahend kollase sõiduki juhile peatumist või parkimist kõnniteel.
§ 20. (2) … Samamoodi tohib asulas sõidukit peatada ja parkida ka tee vasakul poolel ühesuunalisel teel ja sellisel kahesuunalisel teel, mille keskel pole trammiteed … .
TKM § 25. (16) Märgis 931 “Peatumiskeelu joon” tähistab kohta, kus sõidukite peatamine ja parkimine on keelatud. Märgis on kollane ja see on kantud sõidutee äärele (lisa 10 joonis 11) või äärekivile.
(17) Märgis 932 “Parkimiskeelu joon”, kriipsu pikkusega ja kriipsu vahega 1 m, tähistab kohta, kus sõidukite parkimine on keelatud. Märgis on kollane ja see on kantud sõidutee äärele (TKM lisa 10 joonis 11) või äärekivile.
Parkimise keelualal on peatumine lubatud, vastupidi aga mitte.
LS § 20. (2) … Samamoodi tohib asulas sõidukit peatada ja parkida ka tee vasakul poolel ühesuunalisel teel ja sellisel kahesuunalisel teel, mille keskel pole trammiteed … .
§ 20. (4) Asulas tohib alla kuue meetri pikkuse A- ja haagiseta B-kategooria ning haagiseta D1-alamkategooria mootorsõiduki peatada või parkida ka:
3) osaliselt või täielikult kõnniteel, kus seda lubab asjakohane liikluskorraldusvahend, jättes jalakäijale sõiduteest kaugemal kõnniteeserval vabaks vähemalt 1,5 meetri laiuse käiguriba.Antud juhul on tegemist peatumisega, mis on seotud kaupade laadimisega, ja mida märk ei reguleeri.
(1) 35) märk 361 “Peatumiskeeld” keelab peatumise. Märk ei kehti ühissõiduki kohta. (4) Märgid 36 kehtivad ainult sellel teepoolel, kuhu need on pandud.
Teepool hõlmab teest ühe poole sõidu-, kõnniteest, teepeenrast jne – teest. (LS § 2. 81)
Antud juhul on tegemist peatumisega kõnniteel, mida LS ette ei näe. Lisaks: märk “Peatumiskeeld” ei luba peatuda ega parkida märgiga samal teepoolel. Teepool hõlmab teest ühe poole sõidu-, kõnniteest, teepeenrast jne – teest. (LS § 2. 81)
20. Sõiduki peatamine ja parkimine.
(6) Kõnniteel võib juht peatada sõiduki ka veose laadimiseks, kuid mitte lähemal kui 15 meetrit ühissõidukite peatuskohast ning jättes jalakäijale vabaks vähemalt 1,5 meetri laiuse käiguriba. Antud juhul ei ole juht jalakäijale vähemalt 1,5 meetrist käiguriba jätnud.
(3) Asula sõiduteel tohib sõidukeid peatada või parkida ühes reas, … , kusjuures sõiduki pikitelg peab olema rööpne sõiduteeäärega ja takistuse puudumisel ei tohi sõiduk olla kaugemal kui 0,2 meetrit sõiduteeäärest. …
TKM § 25. 5) tähistab sõidutee äärt (lisa 10 joonised 2 ja 3). Märgist tohib ületada mõlemalt poolt.
Kuna väljaspool asulat eesõigusmärgiga “Peatee” tähistatud teesõiduteel parkida ei tohi (LS § 21. (4) 5)), siis abistab sõidutee piiritlemisel juhti teekattemärgis.
12) haljasalal ilma selle omaniku või valdaja loata.§ 21. Sõiduki peatamis- ja parkimiskeeld
9) lähemal kui 15 meetrit enne trammipeatuse liiklusmärki;§ 20. Sõiduki peatamine ja parkimine
(1) 36) märk 362 “Parkimiskeeld” keelab parkimise.
LS § 2. 49) parkimine on sõiduki ettekavatsetud seismajätmine kauemaks, kui seda on vaja sõitjate peale- või mahaminekuks või veose laadimiseks. Tegemist on kauba laadimiseks kavandatud peatumisega (mitte parkimisega) kohas, kus sõiduk ei takista jalakäijate liiklemist.
(1) 35) märk 361 “Peatumiskeeld” keelab peatumise. Märk ei kehti ühissõiduki kohta.
Märk “Peatumiskeeld” vasaku teepoole kohta antud juhul ei kehti.
LM § 21. Tahvlite tähendused. Tahvel 824 näitab märkide 36 mõjupiirkonna lõppu.
Peatumisekeeld kehtib kuni märgini.
(2) Sõidukit ei tohi peatada: 4) silla, estakaadi või viadukti peal ja all, välja arvatud seal parkimiseks lubatud kohad; 5) kohas, kus peatatav sõiduk teeb võimatuks teiste sõidukite liikumise või takistab jalakäijaid;
1) kohas, kus ei tohi sõidukit peatada
7) kohas, kus suunavööndit või sõidurada tähistava pideva märgisjoone ja peatatud sõiduki vahe oleks alla kolme meetri.
(6) Seisval sõidukil peavad põlema ohutuled:
(21)Märgis 933 „Ühissõidukipeatus“ tähistab ühistransporditeenust osutavate busside, trollide või taksode peatuskohta (lisa 10 joonis 11). Märgis on kollane. Märgisel ei tohi sõidukit peatada, kui see takistab D-kategooria ühissõidukite või taksode liiklust.
LS § 21. Sõiduki peatamis- ja parkimiskeeld.
Asulas võib parkida ka tee vasakul poolel, jättes teepeenral jalakäijale vabaks vähemalt 0,7 m laiuse käiguriba (LS § 20. (2)). Kollase sõiduki juht pole seda teinud.
§ 61. Hädapeatamine
(1) Hädapeatamise korral kohas, kus peatuda ega parkida ei tohi või kui hädapeatatud sõidukit, sellelt kukkunud või sellest välja voolanud või varisenud veost ei ole võimalik teelt omal jõul kõrvaldada, peab juht sõiduki tähistama ohutulede sisselülitamisega või ohukolmnurga teele asetamisega käesoleva seaduse § 39 lõike 9 kohaselt, teatama juhtumist viivitamata politseisse või teeomanikule või -valdajale ja võtma tarvitusele abinõud ohu kiireks kõrvaldamiseks või selle kahjulike tagajärgede vähendamiseks.
(2) Hädapeatamise korral raudteeülesõidukohal peab juht hoolitsema selle eest, et inimesed lahkuksid sõidukist, ja tegema kõik temast sõltuva, et vabastada ülesõidukoht. Kui ülesõidukohta ei ole võimalik liiklustakistusest vabastada, peab juht jääma sõiduki juurde ja raudteesõiduki ilmumisel liikuma sellele kiiresti vastu, andes peatumismärguande käega ringikujulisi liigutusi tehes. Pimeda ajal tuleb käes hoida süüdatud valgusallikat, helkurit või selletaolist eset.
Tegemist on hädapeatusega (LS § 2. 12), kus sõidu jätkamine on võimatu või ohtlik. Sõiduki seismajätmine võib olla paratamatu ka kohas, kus reeglina peatuda ei tohi. Liiklusohu vähendamiseks peab juht vabastama võimalusel sõidutee või hoiduma tee äärde. Samuti on oluline, et sõiduk on peatatud piisavalt kõval pinnasel, millel on võimalik vahetada ratast.


text:
Eesti Panga õigus keelduda konto avamisest - Pluss
http://www.nc.ee/?id=11&tekst=RK/3-3-1-72-13
Riigikohtu 02.04.2014 lahend nr 3-3-1-72-13
EPS § 2
Eesti Pangas kontode pidamise üldtingimused
EPS § 14
Eesti Pank otsustas mitte avada ühele äriühingule kontot. Äriühing esitas Eesti Panga vastavate otsuste peale kaebuse halduskohtusse. Kohtud rahuldasid kaebuse ja tühistasid Eesti Panga otsused. Eesti Pank esitas kassatsioonkaebuse Riigikohtusse.
Kontosuhe Eesti Panga ning krediidi- või finantseerimisasutuse vahel võib küll olla eraõiguslik, kuid otsustus, kas konto avada, on avalik-õigusliku iseloomuga ja reguleeritud avaliku õiguse normidega. Selline otsustus vastab üheaegselt nii tsiviilõigusliku tahteavalduse kui haldusakti tunnustele. Kui tsiviilõigusliku tahteavalduse kujunemist reguleerivad avaliku õiguse normid on tegemist avalik-õigusliku menetlusega ja selle raames haldusakti andmisega. Eesti Panga otsustust konto avamise kohta Eesti Pangas reguleerivad avaliku õiguse normid (Eesti Panga seaduse (EPS) § 2 lg 2 ja § 14) ning selle alusel tekkinud suhe on avalik-õiguslik.
Eesti Panga presidendi 13. mai 2004. a määrus nr 10 ja 24. aprilli 2012. a määrus nr 3, millega kehtestati Eesti Pangas kontode pidamise üldtingimused, on õiguslikust iseloomust tulenevalt haldussisesed aktid (halduseeskirjad), mis on esmajärjekorras suunatud haldusele enesele. Nimetatud määrustes sätestatakse Eesti Pangas konto avamise taotluse ja sinna juurde kuuluvate dokumentide esitamise regulatsioon, taotluse menetlemise tähtaeg ja kaalutlusõiguse teostamise põhisuunad.
Eesti Panga määruste kvalifitseerimine halduseeskirjadena ei välista siiski, et nendes määrustes sätestatu avaldab mõju ka haldusvälistele isikutele. Halduseeskirja normid omandavad faktilise välismõju nende kohaldamise tulemusena. Määrustes sätestatud Eesti Pangas kontode pidamise üldtingimused omandavad väljapoole suunatud tähenduse konto avamist taotlevate isikute ja Eesti Panga kontot omavate isikute suhtes.
Vastavalt asjaolude muutumisele ja vajadustele on haldusel õigus muuta ka halduseeskirju. Siinjuures tuleb juhinduda HMS-i §-st 54, mille kohaselt haldusakt on õiguspärane kui ta on antud andmise hetkel kehtiva õiguse alusel.
Eesti Panga otsus konto avamise või sellest keeldumise kohta tehakse kaalutlusõiguse alusel, lähtudes Eesti Panga ülesannetest. Eesti Panga presidendi määruses nr 3 on antud kaalumisõiguse teostamise üldsuunad. Määrus kui halduseeskiri abistab Eesti Panka kaalutlusõiguse teostamisel. Samas ei tohi eeskiri takistada ega välistada kaalutlusõiguse teostamist. Kaalutlusveaga oleks tegemist siis, kui haldusorgan, viidates eeskirjale, ei teosta üldse sisulist kaalutlusõigust, ei arvesta olulisi asjaolusid jne. EPS-i §-d 2 ja 14 annavad Eesti Pangale kaalutlusõiguse teostamisel küllaltki ulatusliku hindamisruumi, s.o õiguse otsustada konto avamisel, kas see aitab kaasa Eesti Panga ülesannete täitmisele. EPS-i § 14 kohaselt teenib konto avamine Eesti Pangas vaid avalikke huve.
Halduse kaalutlusõiguse kohtulik kontroll on piiratud. Kohus ei hinda ümber kaalutlusotsuse otstarbekust, vaid kontrollib üksnes seda, kas kaalutlusotsuse tegemisel ei esinenud menetlus- ja vormivigu, mis võisid mõjutada sisulist otsustamist, kas otsus on kooskõlas kehtiva õigusega ja õiguse üldpõhimõtetega ning ei ole tehtud kaalutlusvigu. Näiteks antud kaasuses ei rikkunud Eesti Pank Riigikohtu hinnangule äriühingule kontot avamata jättes kaalutlusõigust.
Riigikohus rahuldas Eesti Panga kassatsioonkaebuse ja tühistas madalama astme kohtute otsused.

matches:
§ 2
§ 14
§ 2
§ 14
§ 14
Kohus
Riigikohus


Riigikogu 19.11.2014 seadus; jõustumiskuupäev 01.07.2016
redaktsioon 22.04.2020 [RT I, 21.04.2020, 58]
25.11.2015 RT I, 17.12.2015, 1 20.12.2015, paragrahvides 1, 2, 5–13, 15–21, 23 ja 27 asendatud läbivalt sõna „inimene” sõnaga „isik” vastavas käändes.
19.12.2016 RT I, 24.12.2016, 1 01.01.2017, osaliselt 31.12.2016
14.06.2017 RT I, 03.07.2017, 1 01.01.2018
15.04.2020 RT I, 21.04.2020, 1 22.04.2020, paragrahvi 8¹ rakendatakse tagasiulatuvalt 2020. aasta 12. märtsist
25.11.2015 RT I, 17.12.2015, 1 20.12.2015, paragrahvides 1, 2, 5–13, 15–21, 23 ja 27 asendatud läbivalt sõna "inimene" sõnaga "isik" vastavas käändes.
15.04.2020 RT I, 21.04.2020, 1 22.04.2020, paragrahvi 8¹ rakendatakse tagasiulatuvalt 2020. aasta 12. märtsist
§ 81. Töövõime hindamine erakorralise olukorra ajal
(1) Kui see on vajalik käesolevas seaduses sätestatud sotsiaalsete tagatiste kindlustamiseks, võib töötukassa eriolukorra, erakorralise seisukorra või sõjaseisukorra ajal ja sellele järgneva kuue kuu jooksul lugeda käesoleva seaduse § 6 lõikes 4 sätestatud nõude täidetuks, kui isik on käinud arsti vastuvõtul kaheteistkümne kuu jooksul enne töövõime hindamise taotluse esitamist.
(2) Hädaolukorra, eriolukorra, erakorralise seisukorra või sõjaseisukorra ajal võib töötukassa valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul pikendada isiku osalise või puuduva töövõime kestust, kui töövõime hindamine on hädaolukorra, eriolukorra, erakorralise seisukorra või sõjaseisukorra tõttu objektiivsetel põhjustel oluliselt takistatud ning osalise ja puuduva töövõime kestuse pikendamine on vajalik vähenenud töövõimega inimesele tema sotsiaalsete tagatiste säilimiseks kuni hädaolukorrast, eriolukorrast, erakorralisest seisukorrast või sõjaseisukorrast tingitud ümberkorralduse vajaduse äralangemiseni.
[RT I, 21.04.2020, 1 - jõust. 22.04.2020, paragrahvi 8¹ rakendatakse tagasiulatuvalt 2020. aasta 12. märtsist.]
(2) Töötukassa toimetab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsuse isikule kätte elektrooniliselt, posti teel lihtkirjaga või töötukassa kohalikus osakonnas.
1) töötab töölepingu alusel või töövõtulepingu, käsunduslepingu või muu teenuse osutamiseks sõlmitud võlaõigusliku lepingu alusel või osutab teenust või müüb kaupa ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise seaduse tähenduses või on avalikus teenistuses;
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 9 sätestatud alusel on õigus töövõimetoetusele ühel vähemalt ühte alla kolmeaastast last kasvataval vanemal, eestkostjal või hoolduspere vanemal.
(31) Kui töövõimetoetuse saaja on tõendanud, et tema sissetulek töövõimetoetuse maksmise kuule eelnenud kalendrikuul ületas 90-kordset kehtivat päevamäära puhkusetasu, tööandja makstava haigushüvitise või ajutise töövõimetuse hüvitise väljamaksmise aja või temast olenemata põhjusel muutunud tasu või hüvitise väljamaksmise aja tõttu, loetakse sissetulek saaduks kalendrikuul, millal see oleks välja makstud, kui nimetatud asjaolusid ei oleks esinenud.
(32) [Kehtetu - RT I, 10.01.2019, 2 - jõust. 20.01.2019]
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud sissetulek ühes kalendrikuus arvutatakse, võttes arvesse Maksu- ja Tolliameti andmeid tasu kohta, millelt makstakse sotsiaalmaksu sotsiaalmaksuseaduse § 2 lõike 1 punktide 1, 3, 4, 6 ja 9 alusel, andmeid summa kohta, millelt makstakse maksu ettevõtlustulu lihtsustatud maksustamise seaduse alusel, ning andmeid välisriigist saadava töötasu kohta. Sissetulekuks loetakse ka töötuskindlustushüvitis, vanemahüvitis, ajutise töövõimetuse hüvitis ja tööandja makstav haigushüvitis.
(5) Töötukassa toimetab käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud töövõimetoetuse määramise otsuse isikule kätte elektrooniliselt, posti teel lihtkirjaga või töötukassa kohalikus osakonnas.
2) tema elektroonilise, notariaalselt tõestatud või töötukassa kohalikus osakonnas vormistatud kirjaliku avalduse alusel teise isiku, sealhulgas kohaliku omavalitsuse üksuse pangakontole Eestis maksja kulul;
(5) Töötukassa toimetab käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud otsuse isikule kätte elektrooniliselt, posti teel lihtkirjaga või töötukassa kohalikus osakonnas.
(4) Töötukassa teeb toetuse maksmise lõpetamise otsuse käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 1, 2, 4 või 5 sätestatud juhul 15 tööpäeva jooksul selle aluseks olevast asjaolust teadasaamise päevast arvates.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud ettekirjutus koos hoiatusega toimetatakse kätte elektrooniliselt või posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.
(1) Töövõime hindamise ja töövõimetoetuse andmekogu (edaspidi andmekogu) peetakse töövõime hindamiseks, töövõimetoetuse maksmiseks, osalise või puuduva töövõimega töötaja eest sotsiaalmaksu erijuhtudel maksmiseks ning statistika ja analüüside tegemiseks vajalike andmete tagamiseks.
4) sotsiaalmaksu maksmise erijuhtude üle arvestuse pidamise andmed;
(5) Andmekogusse kantud andmeid säilitatakse järgmiselt:
1) töövõime hindamise andmeid nende andmekogusse kandmisest kuni kümme aastat pärast isiku surma;
2) töövõimetoetuse ja erijuhtudel sotsiaalmaksu maksmise andmeid nende andmekogusse kandmisest kuni kümme aastat pärast isiku suhtes alustatud käesolevas seaduses sätestatud menetluse lõppemist või isiku surma;
3) andmekogusse kantud andmed pseudonüümitakse kord aastas säilitustähtaja möödumise kalendriaasta lõpus.
(6) Andmekogusse kantud pseudonüümitud andmed säilitatakse 65 aastat, mille möödumisel andmed anonüümitakse kord aastas säilitustähtaja möödumise kalendriaasta lõpus.
11) eriseadustes sätestatud töövõime ulatuse ja teenistusülesannete või muude seaduses sätestatud ülesannete täitmisel saadud vigastuse või tekkinud haiguse vahelise seose tuvastamiseks – töövõime hindamisel antud eksperdiarvamust ja töövõime hindamise otsuse andmeid;
12) õppetoetuste ja õppelaenu seaduse § 22 lõikes 2 sätestatud riigitagatise saamise õiguse kindlakstegemiseks – töövõime hindamise otsuse andmeid.
(21) [Kehtetu - RT I, 13.03.2019, 2 - jõust. 15.03.2019]
(22) [Kehtetu - RT I, 13.03.2019, 2 - jõust. 15.03.2019]
§ 271. Käesoleva seaduse § 81 rakendamine
Vabariigi Valitsuse 2020. aasta 12. märtsil väljakuulutatud eriolukorra ajal võib Töötukassa käesoleva seaduse §-s 81 sätestatud võimalust rakendada tagasiulatuvalt 2020. aasta 12. märtsist.


17. 12. 2002 nr 393 ( RT I 2002, 105, 626) 1. 01. 2003
17. 12. 2002 nr 406 ( RT I 2002, 107, 640) 1. 01. 2003
23.08.2004 nr 276 ( RT I 2004, 63, 446) 1.09.2004
Määrus kehtestatakse «Eesti Vabariigi haridusseaduse» (RT 1992, 12, 192; RT I 1993, 35, 547; 40, 593; 63, 892; 1994, 12, 200; 1995, 12, 119; 16, 228; 23, 333; 58, 1003; 1996, 49, 953; 51, 965; 1997, 42, 678; 81, 1365; 1998, 57, 859; 61, 980; 64/65, 1007; 1999, 10, 150; 24, 358; 51, 550; 102, 908; 2000, 40, 255) § 5 lõike 2 punkti 7 1 alusel.
§1. Määruse ülesanne ja reguleerimisala
1) alushariduse pedagoog - koolieelse lasteasutuse õpetaja;
2) põhihariduse pedagoog - klassiõpetaja, põhikooli aineõpetaja;
3) üldkeskhariduse pedagoog - gümnaasiumi aineõpetaja, kutseõppeasutuse üldhariduslike õppeainete õpetaja;
4) kutsekeskhariduse pedagoog - kutseõpetaja;
5) kõrghariduse pedagoog - õppejõud;
6) huvialahariduse pedagoog - huvialajuht, huvialakooli õpetaja;
[RT I 2002, 107, 640 - jõust. 1. 01. 2003]
§2. Õpetajate koolituse eesmärk
§3. Õpetajakoolitus
§4. Õpetajakoolituse alustamine
(3) [Kehtetu - RT I 2002, 107, 640 - jõust. 1. 01. 2003]
[RT I 2004, 63, 446 - jõust. 1. 09. 2004]
§5. Õpetajakoolituse koostisosad
§6. Üldhariduslikud õpingud
§7. Ainealased õpingud
§8. Üldkasvatusteaduslikud, psühholoogilised ja ainedidaktilised õpingud ning praktika
§9. Õpetajakoolituse õppekavas määratud õpetajakoolituse maht
(2) Huvialajuhi ja huvialakooli õpetaja õpetajakoolituse õppekavas määratud õpetajakoolituse maht on 140-160 ainepunkti.
3) Koolieelse lasteasutuse õpetaja õpetajakoolituse õppekavas määratud õpetajakoolituse maht on olenevalt omandatavatest pädevustest kõrghariduse esimesel astmel 120 ainepunkti ja magistriõppes 80 ainepunkti.
§10. Õpetajakoolituse õppejõududele esitatavad üldnõuded
§11. Õpetajakoolituse lõpetamine
§12. Kutseaasta eesmärk
§13. Kutseaasta alustamine
(2) Kutseõpetajal, kellel on erialane kõrgharidus, on kutseaasta alustamise tingimus vähemalt kaheaastane erialase töö staa˛ ja läbitud või läbimisel kõrghariduse esimesele astmele järgnev õpetajakoolitus. Kui kutseõpetaja poolt õpetataval erialal ei ole võimalik omandada kõrgharidust, on kutseaasta alustamise tingimus kutsekeskharidus, pedagoogiline kõrgharidus ja vähemalt kaheaastane erialase töö staa˛.
§14. Kutseaasta
§15. Kutseaasta lõpetamine
§16. Õpetaja tööalase täiendkoolituse eesmärk
§17. Õpetaja tööalane täiendkoolitus
§18. Õpetaja üldpädevusnõuded
§19. Koolieelse lasteasutuse õpetaja
§20. Klassiõpetaja ja põhikooli aineõpetaja
§21. Gümnaasiumi aineõpetaja ja kutseõppeasutuse üldhariduslike õppeainete õpetaja
§22. Kutseõpetaja
§23. Õppejõud
§24. Huvialajuht ja huvialakooli õpetaja
§25. Eripedagoog
§26. Üleminek
(1) R iiklikku registrisse «Eesti Hariduse Infosüsteem» kantud õpetajakoolituse õppekavad viiakse määrusega vastavusse 1. septembriks 2001. a. Õpetajakoolituse õppekavad, mille suhtes on vastu võetud positiivne akrediteerimisotsus, viiakse määrusega vastavusse hiljemalt kolme kuu jooksul selle otsuse kehtivusaja lõppemisest.
§27. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§28. Määruse jõustumine
(2) [Kehtetu - RT I 2002, 107, 640 - jõust. 1. 01. 2003]


Päästeteenistuse seaduse eelnõu - Leht 5 - Eesti päästjate foorum
Päästeteenistuse seaduse eelnõu
Postitus Postitas Doktor » 15:47, 28 11 2007
Ivo kirjutas: Hehehee
Pugemisest on asi kaugel...
Püstitan küsimuse uutmoodi - Kas meil on vaja sellist juhtkonda, kes koogutaks kaasa iga asja peale, mis minister välja mõtleb?
Võib-olla tuleb Jüri Pihlil homme pähe mõte panna päästjad kaheksast viieni tööl käima. Võib olla tuleb mõni uus minister, kes toob juurde päästjaid Somaaliast, kes leivakääru eest tööd vehivad ja ei virise, sest ei oska eesti keelt.
Ärge unustage, et komandode sulgemise ja koduvalve ideed pole ka veel kuhugi kadunud.
Ootan diskussiooni.
Palun algatada kollektiivlepingu diskussioon uue teema all.
Liitunud: 22:20, 26 11 2007
Võta ühendust villu
Postitus Postitas villu » 16:37, 29 11 2007
Nüüd on võetud riigikogu menetlusse seaduse viimane versioon, mis peaks jõustuma 01 jaanuar 2008.
Mõned "rõõmustavad" punktid sellest seadusest:
(1) Päästeteenistujale kindlustatakse riiklik vanaduspension
2) Valveaeg on osa puhkeajast, millal päästeteenistuja peab olema kättesaadav tööülesannete täitmiseks
(3) Valveaja kestus ei tohi ületada 150 tundi kuus
Päästeteenistuja töölerakendamist ööpäeva ulatuses päästetööde tegemiseks väljaspool temale Päästeameti peadirektori käskkirjaga kinnitatud väljasõidupiirkonda ei kohaldata avaliku teenistuse seaduse §-s 40 ja Eesti Vabariigi töölepingu seaduse §-s 51 sätestatut.(st ilmajäämist sõidu, päeva, komandeerimis ja korterirahadest. samuti võib kestus ületada 30 päeva)
(2) Käesoleva seaduse §-d 11 ja 12 jõustuvad 1. juulil 2008. aastal. (see puudutab palgaastmeid ja töö tasustamist)
Re: Päästeteenistuse seaduse eelnõu
Postitus Postitas kert. » 12:00, 14 12 2007
Riigikogus siis esimene lugemine tehtud.
Stenogrammi saab lugeda siit
Laaniste
Liitunud: 11:27, 09 06 2006
Võta ühendust Laaniste
Postitus Postitas Laaniste » 11:16, 29 01 2008
Viimased uudised - PäTS võetakse Riigikogus vastu 31. jaanuar ning seadus jõustub täies ulatuses 1. märtsil (koos uue palgakorraldusega).
Margo Klaos
Liitunud: 09:30, 20 04 2006
Võta ühendust Margo Klaos
Postitus Postitas Margo Klaos » 18:02, 29 01 2008
Uue palgakorralduse tulemusena ei muutu palgad ise, vaid ennekõike palgaastme numbrid ja muu selline.
Postitus Postitas jaan kaera » 20:55, 30 01 2008
lohutasid leivaostmisel...
Re: Päästeteenistuse seadus !!
Postitus Postitas kalifa » 15:05, 31 01 2008
Olete oma orjuse ära suutnud oodata, nüüd veel uus töölepinguseadus ka jõusse ja siis võib ju väiksemat palka maksta talvel, sest suvel kulus raha metsas oodatust rohkem!
http://www.postimees.ee/310108/esileht/ ... ma-seaduse
Postitus Postitas Doktor » 22:57, 31 01 2008
No nii mehed, olge nüüd tugevad ja lugege läbi SDE pressiteade.
http://www.riigikogu.ee/?id=48862
Ja magustoiduks stenogramm ka.
http://www.riigikogu.ee/?op=steno&stcom ... amm#pk1559
Postitus Postitas kalifa » 23:11, 31 01 2008
Doktor kirjutas: Ja magustoiduks stenogramm ka.
Mina küll ei usu, et vanempäästjaid meil kõige rohkem töötab!
Postitus Postitas kalifa » 09:44, 01 02 2008
Midagi on nagu puudu! Pakuks välja seaduse riigikogusse esitamise istungi stenogrammi:
http://www.riigikogu.ee/?op=steno&stcom ... 800#pk1307
Seaduse 2 lugemise stenogramm, kus meile pühendati 20 min.:
http://www.riigikogu.ee/?op=steno&stcom ... 500#pk1542
Ühele õiguskomisjoni istungile kutsuti ka päästjate esindaja, ehk oskab Ivo midagi lisada!
Päästeteenistuse seadus
Postitus Postitas kalifa » 14:52, 08 02 2008
Nüüd on ta siis käes- kaua tehtud kaunikene!
https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=12922387
Re: Päästeteenistuse seadus.
Postitus Postitas kalifa » 15:33, 08 02 2008
Kui oli päevakorral 24 tunnise vahetuse ümbermuutmine, siis juhiti tähelepanu EL nõuetele, mis nagu keelaksid nii pikad vahetused ja juttu oli sellest sotsiaalhartas. Samas dokumendis on valveaja nõudeks kehtestatud kuni 30 tundi, seadusega aga kuni 150 tundi- kuidas need arvud omavahel kokku sobivad?
Euroopa sotsiaalharta (parandatud ja täiendatud)
Järeldused 2007 (EESTI
Parandatud ja täiendatud sotsiaalharta artiklid 1 (4), 2, 3,
4, 9, 10, 15, 21, 22, 24, 28 ja 29
Artikkel 2. Õigus õiglastele töötingimustele
Lõige 1. Vastuvõetav igapäevane ja nädalane
Komitee võtab teadmiseks Eesti aruandes esitatud teabe.
Komitee sedastab, et tööja
puhkeaja seaduse § 9 lõikes 1 on tööaja (sealhulgas
ületunnitöö) piirnormiks sätestatud keskmiselt 48 tundi nädalas neljakuulise
arvestusperioodi jooksul. Sama seaduse § 9 lõikes 2 on ületunnitöö piirnormiks sätestatud
neli tundi päevas. Täiendavale ületunnitööle (st piirnormi ületavale ületunnitööle) võib
töötajat rakendada ainult töötaja ja tööandja vahelise kokkuleppe alusel. Täiendava
ületunnitöö tegemist võib nõuda ainult vääramatust jõust tingitud vajaduse korral, näiteks
loodusõnnetuse või tootmisavarii ennetamiseks jne. Töötajat võib tema nõusolekul
rakendada täiendavale ületunnitööle 200 lisatunni ulatuses aastas (§ 9 lõige 4). Töötajal on
õigus keelduda täiendava ületunnitöö tegemisest ning tööinspektoril on õigus täiendavat
ületunnitööd keelata või piirata, kui seaduses sätestatud tingimused või üldised tööohutuse
ja töötervishoiu nõuded ei ole täidetud.
Samuti võtab komitee teadmiseks, et tööja
puhkeaja seaduse § 15 lõike 1 kohaselt on
vahetuse kestus kõige rohkem 12 tundi päevas. Tööinspektori nõusolekul võib aga
kohaldada pikemaid, kuni 24tunniseid
vahetusi (sama seaduse § 15 lõige 3) selliste
töötajate kategooriate puhul nagu valveja
turvatöötajad, tervishoiuja
hoolekandetöötajad,
tuletõrjeja
päästetöötajad jms. Komitee märgib, et kuni 24tunnine
tööpäev on liiga pikk,
mistõttu see ei ole kooskõlas parandatud ja täiendatud sotsiaalhartaga.
Komitee võtab teadmiseks ka valveaega reguleerivad eeskirjad. Ülalnimetatud seaduse §
10 kohaselt on valveaeg osa puhkeajast, mil töötaja peab olema tööandjale kättesaadav
erakorraliste tööülesannete täitmiseks. Valveaja kestus on kuni 30 tundi kuus. Neid tunde ei
arvata tööaja hulka ning nende eest peab tööandja maksma lisatasu. Valveaja kestus ja
rakendamise kord ning lisatasu suurus määratakse kindlaks kollektiivvõi
töölepinguga.
Samas on päästeteenistuse seadusesse sisse kirjutatud:
PÄÄSTETEENISTUJA TÖÖ- JA PUHKEAEG
§ 20. Päästeteenistuja töö- ja puhkeaeg ning valveaeg
(1) Päästeteenistuja töö- ja puhkeaeg määratakse töö- ja puhkeaja seaduse alusel, arvestades käesoleva seadusega ettenähtud erisusi.
(2) Valveaeg on osa puhkeajast, millal päästeteenistuja peab olema kättesaadav tööülesannete täitmiseks.
(3) Valveaja kestus ei tohi ületada 150 tundi kuus.
(4) Valveaja eest makstakse lisatasu, mille suurus on 5–10 protsenti päästeteenistuja tunnipalga määrast.
Re: Päästeteenistuse seadus
Postitus Postitas Doktor » 17:00, 08 02 2008
kalifa kirjutas: Nüüd on ta siis käes- kaua tehtud kaunikene!
Sellega seoses loen selle teema ammendatuks. Olgu tervitatud seaduseloojad, edasi tuleb selle järgi elama hakta. :mrgreen: