Paide Huvikeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Paide Huvikeskuse põhimäärus
Paide Huvikeskuse põhimäärus - sisukord
§ 7 Huvikeskuse struktuur
2 HUVIKESKUSE TEGEVUSE EESMÄRK JA ÜLESANDED
§ 8 Tegevuse eesmärk ja ülesanded
3 KUNSTIKOOLI ÕPPEKORRALDUS
§ 9 Kunstikooli õppeaasta
§ 10 Kunstikooli õppekorralduse alused
§ 11 Kunstikooli õppekavad
§ 12 Õppekavaväline tegevus
§ 13 Kunstikooli õppurite hindamine
§ 15 Õppenõukogu töökord
§ 16 Hoolekogu moodustamine ja töökord
5 HUVIKESKUSE TÖÖTAJATE JA ÕPPURITE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 17 Huvikeskuse töötaja õigused ja kohustused
§ 18 Õppuri õigused ja kohustused
§ 19 Huvikeskuse vara
§ 20 Eelarve ja finantseerimine
§ 21 Aruandlus ja järelevalve
§ 22 Huvikeskuse ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 31.03.2017, 2
Vastu võetud 23.03.2017 nr 4
(1) Huvikeskuse nimi on Paide Huvikeskus (edaspidi huvikeskus).
(2) Huvikeskuse asukoht on Paide linn, Järvamaa, Eesti Vabariik.
(1) Huvikeskus on haridusasutus, mis tegutseb eelkõige noorsootöö valdkonnas ning loob võimalusi huvihariduse omandamiseks ja isiksuse mitmekülgseks arenguks. Huvikeskus registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris ning Eesti Hariduse Infosüsteemis.
(2) Huvikeskuse põhimääruse ja selle muudatused kinnitab Paide Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu).
(3) Huvikeskus omab tööandja õigusi. Huvikeskuse töötajate koosseisu kinnitab huvikeskuse direktor (edaspidi direktor) kooskõlastatult Paide Linnavalitsusega (edaspidi linnavalitsus).
(4) Huvikeskusesse vastuvõtmise, väljaarvamise ja lõpetamise tingimused ja korra ning õpperühmade suuruse ja moodustamise alused kehtestab linnavalitsus.
(5) Huvikeskus juhindub oma tegevuses käesolevast põhimäärusest ja kehtivatest õigus- ning haldusaktidest.
(1) Huvikeskuse pitsat on sõõrikujuline, läbimõõduga 35 mm. Pitsati keskel on Paide linna vapp, ringselt ümber vapi on tekst: PAIDE HUVIKESKUS PAIDE LINN.
(2) Huvikeskus võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab direktor kooskõlastatult linnavalitsusega.
Huvikeskuse õppekeel on eesti keel.
(1) Huvikeskuse asjaajamis- ja suhtlemiskeel on eesti keel.
(2) Huvikeskuse asjaajamiskorra kinnitab direktor, lähtudes õigus- ja haldusaktides sätestatust.
(1) Huvikeskuse järjepideva arengu tagamiseks koostab huvikeskuse direktor koostöös hoolekoguga ja töötajatega arengukava. Arengukava kinnitab linnavalitsus.
(2) Arengukavas on määratud huvikeskuse arengu põhisuunad ja –valdkonnad ning tegevuskava.
§ 7. Huvikeskuse struktuur
(1) Huvikeskuse koosseisus tegutseb kaks üksust: huvikool ja riikliku raamõppekava alusel töötav kunstikool.
(2) Huvikoolis tegutsevad erinevad huviringid.
2. osa HUVIKESKUSE TEGEVUSE EESMÄRK JA ÜLESANDED
§ 8. Tegevuse eesmärk ja ülesanded
(1) Huvikeskuse tegevuse eesmärk on Paide linna ja Järvamaa lastele ning täiskasvanutele kvaliteetse kunstiõppe ja huvihariduse võimaldamine.
(2) Huvikeskuse ülesanneteks on:
1) noorte loomevõimete avastamine ja kavakindel arendamine;
2) huvialaringide töö korraldamine;
3) lastele, noortele ja täiskasvanutele huvitegevuste kaudu võimaluste pakkumine loovaks ja arendavaks tegevuseks ning sisukaks vaba aja veetmiseks;
4) Eesti kultuuritraditsioonide, tehnoloogilise arengu ja keskkonna jätkusuutlikkuse ning paikkondlike traditsioonide arengu toetamine;
5) õppeprotsessi pidev arendamine ja täiustamine, kaasaja vajadustele vastavate tingimuste loomine õppuritele ja huvikeskuse töötajatele.
(3) Huvikeskus võib oma põhitegevuse kõrval ning seda kahjustamata:
1) korraldada tasulisi kursuseid;
2) korraldada näitusi, avatud töötubasid ja teisi kultuurisündmusi;
3) koostada ja anda välja õppevara;
4) rentida välja ruume ja õppevahendeid.
3. osa KUNSTIKOOLI ÕPPEKORRALDUS
§ 9. Kunstikooli õppeaasta
(2) Õppeaasta koosneb õppeperioodidest ja õppevaheaegadest. Õppeperioodi arvestusühikud on poolaasta ja õppetund. Õppeperiood jaguneb kaheks poolaastaks. Õppeperioodis on kokku vähemalt 175 õppepäeva.
(3) Õppevaheajad on üldhariduskooli õppeaasta koolivaheaegadega samal ajal.
(4) Õppetunni pikkus on üldjuhul 45 minutit.
(5) Õppetundide arv ja nende järjekord õppepäevas määratakse üldtööplaanis ja päevakavas, mille kinnitab õppeaasta algul õppenõukogu.
§ 10. Kunstikooli õppekorralduse alused
(1) Õppekorralduse aluseks on õppekava, mille kinnitab huvikeskuse direktor.
(2) Õpe toimub õpperühmades ja individuaalselt. Õpperühma suurus on kuni 15 õpilast.
(3) Õpperühma võib moodustada vähemalt viie huvilisega.
(4) Õppekorralduses kasutatakse erinevaid õppevorme ja meetodeid, sealhulgas õppetunnid, näitused, võistlused, laagrid, õppepraktika jne.
(5) Kunstihariduse andmine toimub järgmistes õppevormides:
1) tasemeõpe, kus õppekorralduse aluseks on Haridus- ja Teadusministeeriumi raamõppekava põhjal koostatud kooli eripära ja võimalusi arvestav õppekava, mille omandamisel saavad õpilased lõputunnistuse; põhiõppeained on joonistamine, maalimine, vormiõpetus ja kompositsioon;
2) huviõpe, mis on alternatiiviks tasemeõppele ja kus õppurid ei pea läbima õppekava täies mahus, vaid koostavad endale tasemeõppes õpetatavate ainete hulgast valides sobiva tunniplaani;
3) lisaks põhitegevusele pakutakse kunstialast huvikoolitust ja korraldatakse kunstialast täiendõpet täiskasvanuile.
(6) Ettevalmistusklassi ülesandeks on õppurite kunstikooliks ettevalmistamine.
(7) Õpe on tasuline.
§ 11. Kunstikooli õppekavad
(1) Kunstikool koostab oma eripära ja võimalusi arvestava õppekava, mis realiseerub igaks õppeperioodiks kehtestatava päevakava, ainekavade ja tööplaanide kaudu.
2) ainekavad;
3) päevakava.
(3) Direktor kinnitab õppekavad käskkirjaga pärast hoolekogu ja õppenõukogu heakskiitu.
(4) Kunstikooli õppekavad registreeritakse Eesti Hariduse Infosüsteemis.
Õppekavade väliselt võib huvikeskus korraldada kursuseid, avatud õpitubasid, loenguid, kontserte ning huvikeskuse põhitegevusega seotud tasulisi üritusi.
§ 13. Kunstikooli õppurite hindamine
(1) Õppurite hindamise korra kehtestab õppenõukogu.
(2) Hindamine põhineb erinevatel tagasiside andmise viisidel, on julgustav ja motiveeriv. Hindamise eesmärgiks on õppurite arengu toetamine. Kunstikooli õppurite töid hinnatakse 10 palli süsteemis, kus kõik hinded on positiivse väärtusega. Hindamine toimub kaks korda õppeaastas, II poolaasta esimesel ja viimasel õppenädalal.
(3) Kunstikooli lõpetajaks loetakse õppur, kes on tulemuslikult ja täies mahus täitnud kunstikooli õppekava.
(4) Õppuril, kellel puudub võimalus osaleda õppetöös kunstikooli õppekavaga määratud mahus, on võimalus olla vabakuulaja, st õppida põhiõppest erinevatel tingimustel, mille kehtestab kunstikooli õppenõukogu.
(5) Kunstikooli õppekavast erinevatel tingimustel õppivatele õppuritele tunnistuse andmise korra ja tingimused kehtestab linnavalitsus.
(6) Kunstikooli lõpetamist tõendab kunstikooli lõputunnistus, milles kajastatakse kunstikoolis õppimise aeg ja läbitud õppeainete loend.
4. osa JUHTIMINE
(1) Huvikeskust juhib direktor, kelle kinnitab ametisse linnavalitsus linnapea ettepanekul. Töölepingu direktoriga sõlmib, muudab ja ütleb üles linnapea või selleks tema poolt volitatud ametiisik.
1) vastutab huvikeskuse üldseisundi ja arengu, rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise ning eelarve täitmise eest;
2) koostab huvikeskuse eelarve eelnõu, esitab selle hoolekogule arvamuse avaldamiseks ja linnavalitsusele menetlemiseks;
3) korraldab huvikeskuse valduses oleva vara valitsemist;
4) tegutseb huvikeskuse nimel ja esindab seda ilma täiendavate volitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusasutustes, suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega;
5) kinnitab huvikeskuse kodukorra, töökorralduse reeglid ja teised töökorralduslikud dokumendid;
6) kinnitab töötajate ametijuhendid ning sõlmib, muudab ja ütleb üles töölepingud töötajatega;
8) annab seaduses ja käesolevas põhimääruses sätestatud pädevuse piires töö koordineerimiseks ja korraldamiseks käskkirju ja kontrollib nende täitmist;
10) juhatab õppenõukogu;
11) tagab hoolekogu ja õppenõukogu otsuste täitmise;
12) kinnitab igal aastal õppurite arvu Eesti Hariduse Infosüsteemis vastavalt kehtestatud korrale ja tähtaegadele;
13) esitab õppeaasta lõpus huvikeskuse tegevuse aruande hoolekogule ja linnavalitsusele;
15) sõlmib käsundus- ja töövõtulepinguid, vara üüri- ja rendilepinguid ning ostu-müügilepinguid huvikeskuse eelarves ettenähtud vahendite piires, lepingute kestus ei tohi ületada eelarveaastat;
16) osaleb linna arengukava koostamisel;
17) lahendab muid seadusega ning käesoleva põhimäärusega tema pädevusse antud küsimusi.
(3) Direktori äraolekul asendab teda linnapea määratud isik.
(4) Direktori ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi tingimused ja korra, direktorile esitatavad kvalifikatsiooninõuded, sealhulgas ka vajalike erialateadmiste taseme kehtestab linnavalitsus. Konkursi direktori ametikoha täitmiseks korraldab linnavalitsus.
§ 15. Õppenõukogu töökord
(2) Õppenõukogu töövorm on koosolek. Õppenõukogu koosolek peab toimuma vähemalt üks kord poolaastas.
(3) Õppenõukogu kutsub kokku direktor. Õppenõukogu koosoleku toimumisest teavitatakse kõiki liikmeid vähemalt viis päeva enne koosoleku toimumist.
(4) Õppenõukogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt kaks kolmandikku õppenõukogu liikmetest.
(5) Päevakorras märgitud otsuseid võtab õppenõukogu vastu hääletamise teel. Otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle poolte koosolekul viibivatest liikmetest.
(6) Õppenõukogu koosolekud protokollitakse, protokollid avalikustatakse kooli veebilehel.
§ 16. Hoolekogu moodustamine ja töökord
(1) Linnavalitsus moodustab viieliikmelise huvikeskuse hoolekogu. Hoolekogu koosseisu kinnitab linnavalitsus direktori ettepanekul kolmeks aastaks.
(2) Hoolekogu liikmeteks on linnavolikogu, õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate, lastevanemate, õppurite ja huvikeskust toetavate organisatsioonide esindajad. Hoolekogu esimeheks ei või valida õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate esindajat.
(3) Hoolekogu töövorm on koosolek. Hoolekogu koosolekud peavad toimuma vähemalt üks kord poolaastas. Hoolekogu koosoleku kutsub kokku ja koosolekut juhatab hoolekogu esimees.
(4) Hoolekogu kokkukutsumisest tuleb hoolekogu liikmeid teavitada vähemalt viis päeva enne koosoleku toimumist. Koos kutsega edastatakse hoolekogu liikmetele koosoleku päevakord.
(5) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt kaks kolmandikku hoolekogu liikmetest. Kui koosolekule kogunenud liikmete arv on alla kahe kolmandiku, kutsutakse hoolekogu koosolek seitsme tööpäeva jooksul uuesti kokku.
(6) Hoolekogu võtab otsuseid vastu hääletamise teel. Otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle poolte koosolekul viibivatest liikmetest.
(7) Hoolekogu koosolekud protokollitakse. Protokoll peab olema kättesaadav hiljemalt seitsmendal päeval koosoleku toimumise päevast arvates. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
5. osa HUVIKESKUSE TÖÖTAJATE JA ÕPPURITE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 17. Huvikeskuse töötaja õigused ja kohustused
Huvikeskuse töötaja õigused, kohustused, vastutus ja tööülesanded sätestatakse töötaja ametijuhendis, töölepingus ja töökorralduse reeglites.
§ 18. Õppuri õigused ja kohustused
1) tutvuda enne huvikeskusesse õppima asumist ja õppimise ajal põhimääruse, õppekavade ning kodukorraga;
4) kasutada muid seaduse ning Paide linna õigus- ja haldusaktidega kehtestatud õigusi.
1) järgima huvikeskuse põhimäärust ja täitma kodukorda;
2) teavitama huvikeskust pikemaajalisest puudumisest;
3) kandma materiaalset vastutust õppuri käsutusse antud huvikeskuse vara eest, alaealise õppuri puhul kannab materiaalset vastutust lapsevanem (eestkostja või hooldaja);
4) täitma muid seadustes ning Paide linna õigus- ja haldusaktidega sätestatud kohustusi.
6. osa VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 19. Huvikeskuse vara
(1) Huvikeskuse vara on õppetööks ja asutuse haldamiseks vajalik inventar, mis on Paide linna poolt antud huvikeskuse kasutusse.
(2) Huvikeskuse vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub linnavolikogu kehtestatud linnavara valitsemise korra kohaselt.
(3) Huvikeskuse vara eest vastutab direktor, kes võib kehtestada huvikeskuse vara kasutamise korra huvikeskuse siseselt.
(4) Huvikeskuse vara säilimise kontrollimiseks viiakse läbi aastainventuurid direktori käskkirjaga moodustatud komisjoni poolt.
§ 20. Eelarve ja finantseerimine
(1) Eelarve eelnõu koostamiseks esitab direktor linnavalitsusele kirjalikult põhjendatud ettepaneku vastavalt Paide linna õigusaktides sätestatule.
(2) Linnavolikogu võtab vastu Paide linna eelarve, mille koosseisus on huvikeskuse kulude ja investeeringute eelarve. Eelarve tuludes kajastuvad huvikeskuse omatulud, millest osa moodustab huvikeskuse põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamisest saadav tulu.
(3) Direktor korraldab huvikeskuse tegevust selleks ettenähtud eelarve piires.
(4) Raamatupidamisarvestust peetakse tsentraliseeritult linnavalitsuses.
§ 21. Aruandlus ja järelevalve
(2) Teenistuslikku järelevalvet huvikeskuse tegevuse üle teostab linnavalitsus.
(3) Haldusjärelevalvet huvikeskuse õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium.
7. osa ÜMBERKORRALDAMINE, ÜMBERKUJUNDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 22. Huvikeskuse ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
Huvikeskuse ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine toimub seadusega ettenähtud korras.


§ 23 Kogumismahutite tühjendamissagedus
RT IV, 20.06.2012, 17
Vastu võetud 15.12.2010 nr 18
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktide 365 ja 366, jäätmeseaduse § 66 lõike 4 ja § 71 ning pakendiseaduse § 15 lõike 1 alusel.
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib jäätmehoolduse korraldust Tori valla (edaspidi valla) haldusterritooriumil.
(2) Jäätmehooldust vallas korraldavad ja kontrollivad Tori Vallavalitsus ja Keskkonnaamet ning Keskkonnainspektsioon vastavalt oma pädevusele.
Määruses kasutakse mõisteid jäätmeseaduse ja pakendiseaduse tähenduses, juhul kui määrusest ei tulene teisiti:
5) jäätmed on mis tahes jäätmeseaduse § 2 lõikes 3 loetletud jäätmekategooriasse kuuluv vallasasi, mille valdaja on ära visanud, kavatseb seda teha või on kohustatud seda tegema;
20) ohtlikud jäätmed on jäätmed, mis vähemalt ühe jäätmeseaduse § 8 nimetatud kahjuliku toime tõttu võivad olla ohtlikud tervisele, varale või keskkonnale;
28) taaskasutatavad jäätmed on jäätmed, mida saab kasutada nende esialgsel otstarbel, toorainena, kütusena või muuks otstarbeks (vanapaber, kartong, pakendijäätmed, biolagunevad jäätmed, metallijäätmed ja puidujäätmed);
29) taaskasutusorganisatsioon on pakendiseaduse § 101 kohaselt keskkonnaministri poolt akrediteeritud juriidiline isik, mille asutajad ja liikmed on pakendiettevõtjad või nende moodustatud juriidilised isikud, mille liikmed, osanikud või aktsionärid on pakendiettevõtjad.
Taaskasutusorganisatsiooni ülesanne on korraldada talle kohustused üle andnud pakendiettevõtjate pakendi ja pakendijäätmete üleriigilist kogumist ja taaskasutamist ning arendada edasi taaskasutussüsteemi eesmärgiga tagada pakendijäätmete taaskasutamine pakendiseaduses sätestatud taaskasutuse sihtarvude ulatuses.
31) ökoloogiline kuivkäimla on kuivkäimla, milles fekaalide lagundamiseks ja stabiliseerimiseks kasutatakse tugiainet vastava toote kasutusjuhendis määratud koguses.
(2) Jäätmevaldaja on kohustatud järgima vallavalitsuse poolt esitatud nõudeid jäätmete liigiti kogumiseks selleks ettenähtud konteineritesse või piirkonna jäätmejaama (lisa 1).
(2) Jäätmete põletamine väljaspool selleks ettenähtud kohti on keelatud. Loata võib põletada ainult immutamata ja värvimata puitu ning kiletamata paberit ja pappi.
(3) Okste ja lehtede põletamine on aastaringselt lubatud oma kinnistu piires küttekoldevälise tule tegemise nõudeid järgides (Tori valla heakorraeeskiri § 13 ja § 14).
Ladestatavad jäätmed tuleb üle anda nende tekkekohale võimalikult lähedal asuvas tehnoloogiliselt sobivas ning tervisekaitse- ja keskkonnanõuetele vastavas jäätmekäitluskohas, Paikre prügilas (Põlendmaa küla, Paikuse vald).
(1) Mitteelamumaa sihtotstarbega kinnistutel tuleb koguda eraldi paberit ja pappi, kui neid tekib üle 50 kg nädalas. Paberiks käesoleva eeskirja tähenduses ei loeta dokumente, mis tuleb hävitada vastavalt isikuandmete kaitse seadusele ja arhiiviseadusele.
(2) Korraldatud jäätmeveo rakendamise tingimused ja kord, sealhulgas jäätmeliigid, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, veopiirkonnad, vedamise sagedus ja aeg ning jäätmeveo teenustasu piirmäärad töötatakse välja ja kehtestatakse eraldi Tori Vallavolikogu määrusega.
(3) Korraldatud jäätmeveoga ei ole hõlmatud avalike üritustega seotud, ühistranspordipeatustes, tänavatel, avalike parkides, kalmistutel ning haljasaladel paiknevate jäätmekonteinerite tühjendamine.
(2) Vallavalitsus võib erandkorras teatud tähtajaks lugeda jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks jäätmevaldaja poolt vallavalitsusele esitatud kirjaliku põhjendatud avalduse alusel .
(1) Jäätmete kogumiseks tuleb kasutada nõuetele vastavaid kogumiskonteinereid (edaspidi konteinereid).
2) kaanega varustatud 1,5, 2,5, 3,5 ja 4,5 m3 konteinereid, mida on võimalik mehhaanilisel teel tühjendada jäätmeveokisse või toimetada käitluskohta;
3) suletavate luukidega varustatud teisaldatavad konteinerid mahtuvusega 12 ja 16 m3, mida tühjendatakse spetsiaalse autoga.
(5) Hajaasustusega piirkondade kokkukandepunktide asukohad ja arvu määrab kindlaks vallavalitsus. Kogumismahutid kokkukandepunktidesse paigutab jäätmevedaja .
(7) Üldkasutatavatesse kohtadesse (pargid, parklad, ühissõidukite peatused jm) paigutab konteinerid territooriumi haldaja. Kaupluste, söögikohtade, asutuste sissekäikude ja müügipaviljonide juures peab nende lahtioleku ajal olema kogumismahuti (nt prügiurn), mille õigeaegse tühjendamise ja korrashoiu eest vastutab haldaja. Avalike ürituste paigad varustab jäätmemahutitega ürituse korraldaja, kes vastutab ürituse käigus tekkinud jäätmete nõuetekohase käitlemise eest.
10) nakkusttekitavaid bioloogilisi jäätmeid;
(3) Ülalnimetatud jäätmed peab jäätmetekitaja või kinnistu haldaja andma üle vastavat luba omavale jäätmekäitlejale või ohtlike jäätmete litsentsi omavale ettevõttele.
(2) Pakendid ja pakendijäätmed tuleb koguda teistest jäätmetest eraldi ja viia selleks ettenähtud lähimasse avalikult kasutatavasse konteinerisse (lisa 1), Paikre prügilasse või Paikre sorteerimisjaama. Üleantavad pakendid peavad vastama taaskasutusorganisatsioonide nõuetele – need peavad olema puhtad ja kuivad.
(4) Kõigi korterelamute juures, kus on 10 või rohkem korterit peavad olema eraldi paberi-papi konteinerid.
(6) Tagatisrahaga pakendi vastuvõtmine peab olema korraldatud vahetult müügikohas või selle vahetus läheduses. Pakendit, millele on kehtestatud tagatisraha, ei pea tagasi võtma tagatisrahaga pakendissse pakendatud kaupa müüv isik, kui müügikoha pindala on alla 20 m2.
(8) Pakendiettevõtted või taaskasutusorganisatsioonid on kohustatud paigaldama pakendite ja pakendijäätmete konteinerid vallavalitsusega kooskõlastatud asukohtadesse.
(3) Koduses majapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed (õlid, õlifiltrid, ravimid, päevavalguslambid, patareid, akumulaatorid, värvid, lakid, lahustid jms) tuleb viia Paikre prügilasse, Paikre Sorteerimisjaama või anda ära ohtlike jäätmete kogumisringil.
(6) Ohtlikke jäätmeid tuleb hoiustada nii, et need ei reostaks pinna- või põhjavett ega põhjustaks teisi keskkonnakahjustusi. Vedelaid ohtlikke jäätmeid peab säilitama kindlalt suletavates mahutites, mis välistab nende sattumise maapinnale, põhjavette või kanalisatsiooni.
(1) Suurjäätmed (nt vana mööbel, vaibad, jalgrattad, WC-potid, vannid, kraanikausid, aknaraamid jne), mida ei ole võimalik paigutada segaolmejäätmete konteinerisse, tuleb viia Paikre prügilasse või Paikre Sorteerimisjaama.
(3) Elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud elektroonikaromud, sh külmkapid, elektripliidid, pesumasinad ja televiisorid või neist tekkinud jäätmed, tuleb üle anda Paikre Sorteerimisjaama, Paikre prügilasse või uue toote ostmisel kauplusse kooskõlas jäätmeseaduse §-ga 23.
(4) Vanad autorehvid saab üle anda lähimasse kogumispunkti, Paikre prügilasse, Paikre sorteerimisjaama, Ragn-Sellsi platsile (Seljametsa küla, Paikuse vald), rehviettevõtete juurde loodud kogumispunktidesse või uue rehvi ostmisel kauplusse.
(5) Patareisid saab ära anda ohtlike jäätmete kogumise ringil, Paikre prügilas, Paikre Sorteerimisjaamas või kõikides kauplustes, kus on patareid müügil (lisa 1).
Metallijäätmete all mõistetakse vastavalt jäätmeseaduse § 104 sätestatule oma põhikoostiselt ehedatest mustmetallidest, värvilistest metallidest või nende sulamitest koosnevaid jäätmeid. Vanametall ja metallijäätmed tuleb üle anda vanametalli kogumisega tegelevale ja vastavat luba omavale ettevõttele või toimetada vastavasse jäätmekäitluskohta, Paikre prügilasse või Paikre sorteerimisjaama.
(1) Aia- ja pargijäätmeid (taimed, rohi, lehed, oksad jne) ei ole lubatud panna segaolmejäätmete konteinerisse. Need tuleb kas kohapeal kompostida või kompostimiseks üle anda Paikre prügilasse, Paikre Sorteerimisjaama või vastavat jäätmeluba omavale isikule.
(1) Jäätmete veo jäätmekäitluskohta korraldab jäätmevaldaja ise või annab jäätmed üle jäätmekäitlejale jäätmekäitluslepingu alusel.
§ 23. Kogumismahutite tühjendamissagedus
(3) Konteinerite tühjendamine ja jäätmete vedu elamupiirkondades on keelatud ajavahemikus 22.00–7.00.
(2) Jäätmete kõrvaldamine (ladestamine, matmine jmt) väljaspool prügilat või jäätmekäitluskohti on keelatud. Oma kinnistul on lubatud biolagunevate aia- ja toidujäätmete kompostimine
(3) Ladestamisele kuuluvad jäätmed tuleb üle anda Paikre prügilas.
(5) Vallavalitsusel on õigus teha Keskkonnaameti Pärnu-Viljandi regioonile ettepanekuid valla haldusterritooriumil jäätmekäitluskoha käivitamiseks ja jäätmekäitluskohas jäätmete käitlemiseks esitatud jäätmeloa taotluse kohta, sh jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuete ja vajaduste korral jäätmekäitluskoha järelhoolduse ja omaseire kava koostamise kohta.
(6) Jäätmekäitluskohtade järelhoolduse konkreetsed nõuded esitatakse vajadusel Keskkonnaameti Pärnu-Viljandi regiooni poolt väljastavas jäätme- või kompleksloas.
Ehitus- ja lammutusjäätmete nõuetekohase käitlemise eest vastutab jäätmete valdaja ehk ehitus- või lammutustööde teostaja.
(4) Ehitiste lammutamiseks peab olema ehitusmääruse nõuetele vastav lammutusprojekt ja lammutusluba.
(8) Ehituse tavajäätmete taaskasutamine (näiteks territooriumi planeerimiseks jne) väljaspool ametlikke ladestuspaiku on lubatud ainult projekti alusel kinnistu omaniku ja vallavalitsusega kooskõlastatult. Vallavalitsuse kooskõlastust ja projekti pole vaja, kui saastumata pinnast kasutatakse territooriumi planeerimiseks oma kinnistul või krundil.
(9) Ehitus- ja lammutusjäätmed tuleb võimalusel taaskasutada. Kui taaskasutus ei ole majanduslikult otstarbekas või tehniliselt võimalik tuleb ehitus- ja lammutusjäätmed viia kõrvaldamiseks vastavat jäätmeluba omavasse jäätmekäitluskohta, Paikre prügilasse või Paikre sorteerimisjaama.
(12) Ehitusaluse pinnase kasutamisel tuleb juhinduda Maapõueseaduse § 60 sätestatust.
1) asbesti sisaldavad jäätmed – asbesttsementplaadid (eterniit), asbesttsementtorud, isolatsioonmaterjalid jne;
(6) Asbesti sisaldavad jäätmed tuleb koguda erimärgistusega kinnistesse kogumismahutitesse, et vältida asbestikiu ja –tolmu sattumist keskkonda. Asbesti sisaldavad jäätmed tuleb kõrvaldada vastavat luba omavas jäätmekäitluskohas.
(7) Saastunud pinnast võib kohapeal käidelda nõuetele vastavas jäätmekäitluskohas ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omava ettevõtte poolt vallavalitsuse kooskõlastuse alusel.
(1) Käesolev kord määrab kindlaks tervishoiu ja veterinaarteenuse osutamisel tekkivate jäätmete (edaspidi tervishoiu- ja veterinaarjäätmete) käitlemise korra. Korra järgimine on kohustuslik kõikidele vallas tegutsevatele tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutajatele, kus tekivad jäätmed, mis on jäätmeliikide, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistus määratletud „Inimeste ja loomade tervishoiul või sellega seonduvatel uuringutel tekkinud jäätmetena“.
bioloogilised jäätmed – koed, organid jms.
(1) Teravad ja torkivad jäätmed tuleb asetada raskesti läbitorgatavast materjalist valmistatud suletavasse kanistrisse, millel on punane markeering "Teravad ja torkivad jäätmed. Suur vigastuse oht!". Pakendi kaal ei tohi ületada 15 kg. Pakendile tuleb märkida jäätmete tekitaja ja pakkimiskuupäev.
(2) Nakkusohtlikke jäätmeid, mis võivad sisaldada elujõulisi mikroorganisme ja toksiine, samuti haigestunute kehavedelikke, ei tohi ladestada prügilasse eelkäitluseta. Kogutud jäätmed tuleb pakkida kollasesse jäätmekotti, millel on markeering "Nakkusohtlikud jäätmed". Nende jäätmete kahjutuks muutmine toimub põletamise või autoklaavimise teel.
(3) Bioloogilised jäätmed tuleb pakkida tekkekohas punasesse jäätmekotti, millel on markeering “Bioloogilised jäätmed”. Markeeritud plastikkotid säilitatakse tervishoiuasutuse jäätmehoidlas kuni üleandmiseni vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(4) Ravimijäätmed pakitakse kilekotti, mis suletakse omakorda lukustatavasse kasti, millel on markeering: „Ravimijäätmed”. Ravimijäätmed antakse üle ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõttele.
Tervishoiuasutuse jäätmehoidla ruum peab vastama järgmistele nõuetele:
1) jäätmehoidlaks kohandatud ruum peab olema mitteköetav, varjatud päikese eest ning näriliste ja putukatevaba;
2) jäätmehoidla lagi, seinad, põrand ja uks peavad olema siledad ja pragudeta ning tehtud kergelt puhastamist võimaldavast ja desinfitseerivaid vahendeid taluvast materjalist;
3) jäätmehoidlas tuleb säilitada kindlat temperatuurireziimi (jahe või külm);
4) Jäätmehoidla peab olema ventileeritav;
5) Jäätmehoidla peab olema lukustatav;
(1) Tühistada Tori Vallavolikogu 15.06.2005 määrus nr 15 «Tori valla jäätmehoolduseeskiri» ja Tori Vallavolikogu 20.06.2006 määrus nr 21 «Tori valla jäätmehoolduseeskiri» muutmine.
(2) Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2011.


Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 18167 Kanepi-Ihamaru km 0,4-1,3 asuva Kanepi jalgratta- ja jalgtee ehituse põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele | Maanteeamet
Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 18167 Kanepi-Ihamaru km 0,4-1,3 asuva Kanepi jalgratta- ja jalgtee ehituse põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele
„Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse” (KeHJS) § 3 lõige 1 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 10, § 9, § 11 lõiked 2, 22, 23, 4, 8 ja 81, § 12 lõike 11 punkti 2, „Ehitusseadustiku” § 2 lõike 6, § 31 lõike 1, Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruse nr 224 „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu” § 13 punkti 8, Maanteeameti peadirektori 24.04.2015 käskkirja nr 0125 alusel on 13.05.2019 otsusega nr 15-7/19/130 jätnud algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 18167 Kanepi-Ihamaru km 0,4-1,3 asuva Kanepi jalgratta- ja jalgtee ehituse põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele, kuna tegevuse elluviimisega eeldatavalt ei kaasne olulist mõju keskkonnale, kultuuripärandile ning inimese tervisele, heaolule ja varale. Kavandatava tegevuse elluviimisel tuleb järgida keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsuses esitatud nõudeid.
Projekti eesmärgiks on liiklusohutuse taseme tõstmine ja tehniliselt vajamineva teemaa määramine.
Negatiivse mõju vältimiseks tuleb projekti koostamisel ja ehitustöödel rakendada järgmist:
Kuna projekteeritav kergliiklustee ristub maaparandussüsteemi eesvooluga on vajalik projekt kooskõlastada Põllumajandusametiga.
Veesängis tööde teostamiseks (Krõmpsi kraav) on vaja eelnevalt taotleda Keskkonnaametilt vee-erikasutusluba.
Et vältida valgusreostust, tuleb valgustuse projekteerimisel tähelepanu pöörata üleliigse valguse vältimisele. Valgusreostust saab ära hoida kasutades valgustuslahendusi, mille reflektorid on ehitatud nii, et valgustid on suunatud vaid valgustamist vajavale objektile ja üleliigse valguse hulk on minimaalne. Kindlasti peaksid valgustid olema ka optimaalse võimsusega.
Projekteeritav kergliiklustee jääb osaliselt (Kanepi alevikust kaugem osa) pärandkultuuri objektile „Kaseallee Kanepi-Piigandi teel“. Projekti koostamisel vältida kaseallee likvideerimist ja kahjustamist.
Otsustaja on Maanteeamet, Teelise 4, 10916 Tallinn. Keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsuse ja eelhinnanguga on võimalik tutvuda alltoodud linkidel. Kontaktisikuks on Maanteeameti lõuna teehoiuosakonna projektijuhi Kaarel Kaine, e-post: Kaarel.Kaine@mnt.ee , tel 53484214.
KMH eelhinnang (pdf, 2.47 MB)
Keskkonnamõju hindamise algatamata jätmine (pdf, 303.56 KB)
Eskiisjoonis (pdf, 175.41 KB)


"Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtne programmdokument aastateks 2004-2006" meetme nr 2.3 "Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamine" osa "Teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuri arendamise programm" tingimused – Riigi Teataja
"Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtne programmdokument aastateks 2004-2006" meetme nr 2.3 "Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamine" osa "Teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuri arendamise programm" tingimused
"Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtne programmdokument aastateks 2004-2006" meetme nr 2.3 "Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamine" osa "Teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuri arendamise programm" tingimused - sisukord
§ 11 Taotleja vastavaks tunnistamise alused ja kord
§ 12 Taotluse vastavaks tunnistamise alused ja kord
§ 14 Taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmise otsus ja otsusest teavitamine
§ 15 Taotleja kinnitus toetuse kasutamiseks ja toetusest loobumine
5 TOETUSE PIIRMÄÄRAD, TOETUSE VÄLJAMAKSETE TEOSTAMISE TINGIMUSED, TOETUSE SAAJA KOHUSTUSED JA SIHTASUTUSE ÕIGUSED
§ 17 Taotluse finantseerimise piirmäärad ja tingimused
§ 18 Taotlejapoolne omafinantseerimine
§ 19 Taotluse finantseerimise kord
Vastu võetud 18.03.2005 nr 34
RTL 2005, 36, 512
jõustumine 03.04.2005
(1) «Teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuri arendamise programm» (edaspidi alameede) on «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punkti 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse 28. jaanuari 2004. a korralduses nr 37-k sätestatud «Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006» 2. prioriteedi meetme number 2.3 «Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamine» osa.
(2) Määrus kehtestab lõikes 1 nimetatud alameetme raames toetuse andmise tingimused alameetme eesmärkide saavutamiseks.
(3) Alameetme üldeesmärgiks on suurendada teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni võimekust Eestis läbi rahvusvaheliselt konkurentsivõimelise kõrgharidust, teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni tervikuna toetava teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuri süsteemse väljaarendamise tugevates ja strateegiliselt olulistes teadus- ja arendustegevuse valdkondades.
(4) Alameetme alaeesmärgiks on toetada suuremahulisi teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuri investeeringute projekte nii, et need:
1) stimuleeriksid teadus- ja arendustegevuse strateegilist planeerimist, sh prioriteetide seadmist ja finantsiliselt jätkusuutlike investeerimisotsuste tegemist teadus- ja arendusasutustes;
2) tõstaksid teadus- ja arendustegevuse süsteemi kui terviku efektiivsust läbi kõrghariduse, teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni parema seostamise, ressursside kontsentreerimise ja koostöö soodustamise teadus- ja arendusasutuste sees ja nende vahel, erinevate distsipliinide vahel, teadus- ja arendusasutuste ja ettevõtjate vahel ning rahvusvahelisel tasandil;
3) suurendaksid teadus- ja arendustegevuses rakendatavat inimressurssi ja tagaksid selle jätkusuutliku arengu, tõstes hõivatud teadlaste ja inseneride arvu ning kvaliteeti.
(5) Alameetme eesmärkide realiseerimise tulemusena paraneb teadus- ja arendustegevuse strateegilise planeerimise võimekus teadus- ja arendusasutustes, väheneb killustatus teadus- ja arendustegevuse süsteemis, paraneb teadus- ja arendustegevuse alane koostöö ning interdistsiplinaarsus. Alameetme rakendamise mõjul tõusevad toetatud teadus- ja arendustegevuse valdkondades teadus- ja arendustegevuse tase ja maht, suurenevad teadlaste arv ja tulemuslikkus ning paraneb Eesti teadus- ja arendustegevuse süsteemi rahvusvaheline atraktiivsus.
(6) Alameetme rakendusüksuseks Vabariigi Valitsuse 22. märtsi 2004. a määruse nr 81 «Struktuuritoetuse rakendusasutuste ja rakendusüksuste nimetamine ning riigi ja kohaliku omavalitsuse investeeringute meetmete kinnitamine» tähenduses on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (edaspidi sihtasutus). Sihtasutus menetleb toetuse saamiseks esitatud taotlusi, sealhulgas teeb otsuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta ja ettepaneku makseasutusele maksekorralduse aktsepteerimiseks.
2) ülikool on ülikool «Ülikooliseaduse» tähenduses;
3) evalveerimine on evalveerimine «Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse» tähenduses;
4) teadus- ja arendustegevus on teadus- ja arendustegevus «Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse» tähenduses;
5) innovatsioon on innovatsioon «Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse» tähenduses;
6) teadus- ja arendustegevuse infrastruktuur (edaspidi TA infrastruktuur) on TA asutustes teadus- ja arendustegevuse strateegia elluviimise jaoks vajalikud hooned ja nendega seotud tehnovõrgud, seadmed ja aparatuur, raamatukogud, tarkvara, andmebaasid jms;
7) abikõlblik kulu või tegevus on määruses sätestatud korra kohaselt alameetme raames finantseerimisele kuuluv kulu või tegevus;
8) taotlus on vormikohane kirjalik avaldus ja sellele lisatud dokumendid toetuse saamiseks. Taotlus jaguneb eel- ja täistaotluseks;
9) eeltaotlus on taotlus, milles esitatakse lühikokkuvõte projekti eesmärgist, põhjendatusest, tegevuskavast, juhtimisstruktuurist ja hinnanguline eelarve ning taotletakse toetust täistaotluse koostamise rahastamiseks;
10) täistaotlus on taotlus, millega taotletakse toetust eeltaotluse rahuldamise otsuses sätestatud projekti rahastamiseks;
11) omafinantseering on toetuse saaja või teiste projektis osalevate isikute või asutuste tehtav rahaline või rahaliselt mõõdetav panus projekti. Omafinantseeringu hulka arvatakse ainult toetuse saaja või teiste projektis osalevate isikute tehtavad abikõlblikud kulud;
13) taotleja on juriidiline isik või asutus, kes on esitanud taotluse toetuse saamiseks;
14) toetuse saaja on taotleja, kelle esitatud taotlus toetuse saamiseks on rahuldatud.
(1) Alameetme taotlusvooru eeltaotluste etapi raames toetatakse § 1 lõigetes 3 ja 4 toodud alameetme eesmärkidele vastava täistaotluse koostamise ja ettevalmistamise jaoks vajalikke tegevusi.
(2) Alameetme taotlusvooru täistaotluste etapi raames toetatakse järgmisi § 1 lõigetes 3 ja 4 toodud alameetme eesmärkidele vastava projekti elluviimise jaoks vajalikke tegevusi:
1) laboriseadmete ja aparatuuri soetamine või täiendamine;
2) laboripindade või nendega seotud mittelaboratoorsete pindade renoveerimine, ehitamine või soetamine;
3) soetatud, renoveeritud või ehitatud pindade sisustamine, välja arvatud punktis 1 nimetatud laboriseadmete ja aparatuuri soetamine või täiendamine;
4) teadusraamatukogude täiendamine ning andmebaaside ja tarkvara soetamine;
5) punktides 1–4 nimetatud tegevuste ettevalmistamine ja juhtimine.
(1) Tegevuse elluviimiseks tehtavad kulud on abikõlblikud, kui need on kooskõlas Euroopa Komisjoni määrusega 448/2004/EÜ, millega muudetakse määrust 1685/2000/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu määruse 1260/1999/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses struktuurifondide kaasfinantseeritavate meetmetega seotud kulutuste abikõlblikkusega, ning tunnistatakse kehtetuks määrus 1145/2003/EÜ (ELT L 72, 11.03.2004, lk 66–77) ning teiste siseriiklike ja Euroopa Liidu õigusaktidega.
(2) Alameetme taotlusvooru eeltaotluste etapis on võimalik taotleda toetust järgmiste eeltaotluses sisalduvate ja otseselt täistaotluse koostamise jaoks vajalike kulude katmiseks vastavalt §-s 17 sätestatud taotluse finantseerimise piirmääradele ja tingimustele:
1) projekti elluviivate töötajate töötasud koos kõigi riiklike maksudega;
2) sisseostetud teenused, sealhulgas detailplaneeringu koostamine, ehitusuuringud, ehitusprojekti koostamine ja ekspertiis, hankeprotseduuride läbiviimine ja hankedokumentatsiooni ettevalmistamine;
3) lähetuskulud, nii kohalikud kui ka rahvusvahelised (sealhulgas majutus, transport, päevaraha) vastavalt Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2000. a määrusele nr 453 «Töölähetuse kulude hüvitiste ja päevaraha määrad ning nende maksmise tingimused ja kord».
(3) Alameetme taotlusvooru täistaotluste etapis on võimalik taotleda toetust järgmiste otseselt täistaotluses sisalduva projekti elluviimise jaoks vajalike kulude katmiseks vastavalt §-s 17 sätestatud taotluse finantseerimise piirmääradele ja tingimustele:
1) kulud laboriseadmete või aparatuuri soetamisele või täiendamisele, sealhulgas nende paigaldamise ja kasutajate esmakoolitamisega seotud kulud vahetult pärast laboriseadmete või aparatuuri soetamist;
2) kulud laboripindade või nendega seotud mittelaboratoorsete pindade sisustamisele, sealhulgas varustamisele kontoriseadmete ja mööbliga;
3) kulud ehitiste, laboripindade või nendega seotud mittelaboratoorsete pindade soetamisele, ehitamisele, renoveerimisele või rekonstrueerimisele;
4) kulud ehitiste, laboripindade või nendega seotud mittelaboratoorsete pindade varustamisele tehnilise infrastruktuuri või tehnovõrkudega, tehnovõrkude väljaehitamine kinnistu piires kuni liitumispunktini, liitumistasud, kui need on seotud konkreetse projekti tehnosüsteemide väljaehitamisega;
5) kulud ehitusmaa soetamisele;
6) sisseostetud teenused, sealhulgas omanikujärelevalve teostamise ja ehitusliku ekspertiisiga seotud kulud;
7) lähetuskulud, nii kohalikud kui ka rahvusvahelised (sealhulgas majutus, transport, päevaraha) vastavalt Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2000. a määrusele nr 453 «Töölähetuse kulude hüvitiste ja päevaraha määrad ning nende maksmise tingimused ja kord»;
8) kulud teadusraamatukogude täiendamiseks või andmebaaside ja tarkvara soetamiseks;
9) projekti elluviivate töötajate töötasud koos kõigi riiklike maksudega;
10) üldkulud kokku kuni 10% ulatuses taotletavast toetusest vastavalt rahandusministri 28. detsembri 2004. a käskkirjaga nr 535 kinnitatud «Struktuurifondide vahenditest toetust saavate projektide personalikulude ja üldkulude arvestamise juhendile»;
13) info levitamisega seotud kulud ja kulud § 21 punktis 13 toodud kohustuste täitmiseks.
1) kulud, mis on otseselt seotud teadus- ja arendustegevuse teostamisega, vastavate teenuste osutamisega või taotlemise hetkel juba olemasoleva infrastruktuuri jooksva või regulaarse korrashoiuga;
2) kulud erisoodustusele;
3) teiste riiklike või Euroopa Liidu programmide poolt finantseeritud kulud;
4) mitterahalised kulud;
7) muud projektiga otseselt mitte seotud või projekti elluviimise seisukohast põhjendamatud ja ebaolulised kulud.
(5) Käibemaks on abikõlblik kulu, kui toetuse saaja ei ole käibemaksukohustuslane vastavalt «Käibemaksuseaduse» §-des 19 ja 20 sätestatule.
(6) Kui toetuse saaja muutub käibemaksukohustuslaseks vastavalt «Käibemaksuseaduse» §-le 19 või 20, peab ta sellest sihtasutust teavitama. Käibemaksukohustuslaseks registreerimise järgse väljamakse taotlusega koos tuleb sihtasutusele esitada maksuhalduri tõend käibemaksukohustuslasena registreerimise kohta. Alates käibemaksukohustuslasena registreerimise kuupäevast on käibemaks vastavalt lõigetele 7 ja 8 kas abikõlblik või abikõlbmatu kulu.
(7) Käibemaksukohustuslasest toetuse saaja puhul on käibemaks abikõlblik kulu, kui projekti raames soetatakse kaupu ja teenuseid vaid maksuvaba käibe tarbeks või ettevõtlusega mitteseotud eesmärkidel, mille sisendkäibemaks ei kuulu mahaarvamisele vastavalt «Käibemaksuseaduse» § 29 lõikes 1 sätestatule. Maksuvaba käive on sätestatud «Käibemaksuseaduse» §-s 16.
(8) Käibemaks ei ole alameetme raames abikõlblik kulu, kui:
1) käibemaks on arvestatud või seda on võimalik arvestada maksukohustuslase poolt mahaarvatava sisendkäibemaksu hulka vastavalt «Käibemaksuseaduse» § 29 lõikes 1 sätestatule;
(9) Kui toetuse saaja kustutatakse käibemaksukohustuslasena registrist vastavalt «Käibemaksuseaduse» §-le 22, peab ta sellest sihtasutust teavitama. Koos käibemaksukohustuslase staatuse muutmise registreerimise järgse väljamakse taotlusega tuleb sihtasutusele esitada maksuhalduri tõend käibemaksukohustuslasena registrist kustutamise kohta. Juhul kui toetuse saaja ei ole sihtasutust käibemaksukohustuslase staatuse muutumisest teavitanud, loetakse käibemaks jätkuvalt mitteabikõlblikuks.
(10) Kõik abikõlblikud kulud peavad olema põhjendatud, läbipaistvad ja detailselt kirjeldatud.
(11) Taotlusvooru eeltaotluste etapi raames võib abikõlblike kulude hulka arvata ainult neid kulusid, mis tehakse pärast eeltaotluste esitamise tähtaega või taotleja poolt eeltaotluses määratletud hilisemat tähtaega kuni täistaotluse esitamise tähtajani.
(12) Taotlusvooru täistaotluste etapi raames võib abikõlblike kulude hulka arvata ainult neid kulusid, mis tehakse pärast täistaotluse esitamise tähtaega või taotleja poolt täistaotluses määratletud hilisemat tähtaega kuni täistaotluse rahuldamise otsuses sätestatud projekti lõpptähtajani, mis ei saa olla hilisem kui «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 19 lõike 1 punktis 5 sätestatud tähtaeg.
(13) Juhul kui sihtasutuse juhatus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, on taotleja kohustatud taotluse esitamisega seotud või projekti elluviimiseks juba tehtud kulud ise katma.
(1) Alameetme raames viiakse läbi üks kaheetapiline taotlusvoor. Esimeses etapis esitatakse sihtasutusele eeltaotlus. Teises etapis esitatakse sihtasutusele täistaotlus, mille esitamise eelduseks on rahuldatud eeltaotlus.
(2) Eeltaotluse esitamise tähtajast ja taotlusvooru rahastamise eelarvest informeerib sihtasutus taotlejaid vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes ja sihtasutuse veebilehel vähemalt 42 tööpäeva enne eeltaotluse esitamise tähtaega.
(3) Täistaotluse esitamise tähtaeg sätestatakse eeltaotluse rahuldamise otsuses.
(1) Taotlejaks võib olla riiklik või avalik-õiguslik TA asutus. TA asutuse struktuuriüksused (sealhulgas ülikooli struktuuris olevad TA asutused) saavad toetust taotleda ainult vastava TA asutuse kaudu.
(2) Taotleja kõik taotlusega seotud teadus- ja arendustegevuse valdkonnad või struktuuriüksused peavad olema evalveeritud vähemalt hindele «hea». Juhul kui taotleja mõni taotlusega seotud teadus- ja arendustegevuse valdkond või struktuuriüksus on evalveeritud madalamale hindele kui «hea», tuleb taotluses eraldi põhjendada nimetatud valdkonna või struktuuriüksuse arengupotentsiaali ning kaasamise lisandväärtust antud projekti.
(3) Taotlejal ei tohi olla taotluse esitamise hetkel maksuvõlga riiklike maksude osas, välja arvatud juhul, kui see on ajatatud ning maksed on tehtud ettenähtud tähtaegadel.
(4) Taotleja suhtes ei tohi olla algatatud likvideerimis- ega pankrotimenetlust ega tehtud pankrotiotsust.
(5) Juhul kui taotleja on sihtasutuselt varem saanud toetust riigieelarvelistest vahenditest või toetust «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduses» sätestatud korras ja see toetus on kuulunud tagasimaksmisele, peavad tagasimaksed olema tehtud tähtaegselt ja nõutud summas.
4) sihtasutust viivitamatult kirjalikult informeerima kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja poolt oma kohustuste täitmist, sealhulgas nime, aadressi ja seaduslike või volitatud esindajate muutumisest, ümberkujundamisest, pankroti väljakuulutamisest või likvideerija määramisest ja tegevuse lõpetamisest;
(1) Taotlus esitatakse sihtasutusele kas paberkandjal ja koopia elektrooniliselt või elektrooniliselt digitaalallkirjaga allkirjastatult. Taotlusele kirjutab alla taotleja esindusõiguslik isik. Eeltaotlus esitatakse lisas 1 toodud taotlusvormil ja täistaotlus lisas 2 toodud taotlusvormil.
(2) Üks taotleja võib esitada ühe või mitu taotlust. Üks taotlus sisaldab ühte projekti.
(3) Taotluses sisalduv projekt peab vastama alameetme eesmärkidele, taotleja teadus- ja arendustegevuse strateegiale, taotluse aluseks olevale valdkondlikule teadus- ja arendustegevuse programmile või programmidele ning teistele käesolevas paragrahvis kehtestatud nõuetele.
(4) Eeltaotlus esitatakse taotlusvormil koos järgmiste lisadega:
1) taotleja taotlusega seotud teadus- ja arendustegevuse valdkondade või struktuuriüksuste evalvatsiooniaruannete koopiad;
2) koopia taotleja institutsionaalsest teadus- ja arendustegevuse strateegiast, mis on taotleja pädeva organi poolt kinnitatud. Institutsionaalne teadus- ja arendustegevuse strateegia sisaldab TA asutuse poolt määratletud teadus- ja arendustegevuse visiooni ja missiooni, pikaajalisi teadus- ja arendustegevuse eesmärke (kuni 10 aastat), valdkondlikke teadus- ja arendustegevuse prioriteete ning prioriteetide valikuprotsessi TA asutuse sees, sealhulgas tugevuste, nõrkuste, ohtude ja võimaluste (SWOT) analüüsi, ning teadus- ja arendustegevuse strateegia elluviimise korraldust, sealhulgas organisatoorset korraldust ja võimalikke struktuurseid muutusi TA asutuses või TA süsteemis;
3) koopia taotluses esitatud projekti aluseks olevast valdkondlikust teadus- ja arendustegevuse programmist või programmidest, mis on taotleja pädeva organi poolt kinnitatud. Valdkondlik teadus- ja arendustegevuse programm sisaldab teadus- ja arendustegevuse eesmärke (projektsioonidega 5–10 aastat), prioriteete ning nende põhjendust, programmi elluviimiseks kavandatud tegevusi (teadus- ja arendustegevus, sealhulgas nii TA asutuse sisesed kui ka TA asutuste vahelised projektid, osalemine teaduse tippkeskustes või tehnoloogia arenduskeskustes; teadus- ja arendustegevusega seotud kõrgharidus; tehnosiire ja innovatsioon), TA asutuste siseseid ja -väliseid ressursse (doktorandid, teadlased ja insenerid; koostööpartnerid, tegevuste eelarve ja finantseerimisallikad) ja nende projektsioone (5 ja 10 aasta pärast) ning teadus- ja arendustegevuse programmi elluviimise korraldust, sealhulgas organisatoorset korraldust ja võimalikke struktuurseid muutusi TA asutuses või TA süsteemis;
4) projektijuhi elulookirjeldus;
5) taotleja viimase majandusaasta aruande koopia, auditeerimise kohustusega taotleja korral koos audiitori otsusega;
6) väljavõte ISI andmebaasist taotluses esitatud projektiga otseselt seotud teadlaste viimase viie aasta jooksul avaldatud kuni kümne olulisema teadustöö kohta;
7) koopia eskiisprojektist ja kooskõlastustest eskiisprojektile, kui taotluses sisalduva projekti investeerimisobjektiks on ehitis;
8) volikiri, kui esindusõiguslik isik tegutseb volituse alusel;
9) eeltaotluse ja punktides 1–5 nimetatud lisade tõlge inglise keelde.
(5) Lõike 4 punktides 2 ja 5 nimetatud dokumendid esitab taotleja üks kord olenemata taotleja poolt esitatud taotluste arvust.
1) eeltaotluse rahuldamise otsuses sihtasutuse poolt tehtud soovituste ja ettepanekute kohaselt edasiarendatud valdkondlik teadus- ja arendustegevuse programm või programmid;
2) projekti tasuvusanalüüs;
3) projekti detailne eelarve;
4) projektiga seotud tehniline dokumentatsioon: koopia tehnilisest projektist (standard EVS 811:2002), kui taotluses sisalduva projekti investeeringuobjektiks on ehitis, kohaliku omavalitsuse poolt väljastatud ehitusluba, koopiad tarnijate või tööde teostajate hinnapakkumistest;
5) volikiri, kui esindusõiguslik isik tegutseb volituse alusel ja on pärast eeltaotluse esitamist muutunud;
6) täistaotluse ja punktides 1–3 nimetatud lisade tõlge inglise keelde.
(7) Sihtasutus võib taotluse menetlusprotsessi käigus taotlejalt nõuda selgitusi taotluses esitatud andmete kohta, kui ta leiab, et taotlus ei ole piisavalt selge, näidates ühtlasi, millised asjaolud vajavad täiendavat selgitamist.
(2) Eeltaotluse menetlemise tähtaeg on kuni 63 tööpäeva alates taotlusvooru eeltaotluse esitamise tähtajast. Täistaotluse menetlemise tähtaeg on kuni 42 tööpäeva alates eeltaotluse rahuldamise otsuses sätestatud täistaotluse esitamise tähtajast.
(1) Taotlused registreeritakse ja vaadatakse läbi sihtasutuses. Taotluse läbivaatamise tähtaeg on kuus tööpäeva. Taotluse läbivaatamise käigus kontrollitakse, kas taotlus on laekunud tähtaegselt, nõuetekohaselt täidetult ja koos kõigi lisadega.
(2) Juhul kui taotlus ei vaja täpsustamist, teatatakse taotlejale kirjalikult posti teel või taotleja nõusolekul e-posti teel taotluse registreerimisest kolme tööpäeva jooksul pärast taotluse läbivaatamist.
(3) Juhul kui taotluse läbivaatamisel avastatakse selles esinevaid ebatäpsusi, teatatakse sellest taotlejale ja antakse ebatäpsuste kõrvaldamiseks 10 kalendripäeva, mille võrra pikeneb taotluse menetlemise tähtaeg.
(4) Sihtasutuse juhatus tagastab taotluse, kui taotleja ei ole esitanud toetuse taotlemiseks lõikes 3 esitatud tähtaja jooksul kõiki määruse alusel nõutavaid dokumente.
§ 11. Taotleja vastavaks tunnistamise alused ja kord
(2) Taotleja vastavuse kontrollimiseks hinnatakse tema nõuetele vastavust. Taotleja tunnistatakse vastavaks juhul, kui on täidetud kõik määruses taotlejale esitatud nõuded.
(3) Taotleja vastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus taotleja vastavaks tunnistamise otsuse.
(4) Taotleja mittevastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata.
§ 12. Taotluse vastavaks tunnistamise alused ja kord
(1) Taotluse nõuetele vastavust kontrollib sihtasutus.
(2) Taotlus tunnistatakse vastavaks, kui on täidetud kõik määruses taotlusele esitatud nõuded.
(3) Taotluse vastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus taotluse vastavaks tunnistamise otsuse.
(4) Taotlust ei tunnistata vastavaks, kui esineb vähemalt üks alljärgnevatest asjaoludest:
3) määruses taotlusele esitatud nõuded ei ole täidetud.
(5) Taotluse mittevastavaks tunnistamise korral teeb sihtasutuse juhatus taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotlust sisuliselt hindamata.
(1) Vastavaks tunnistatud taotluste hindamiseks moodustab sihtasutuse juhatus nõuandva funktsiooniga hindamiskomisjoni (edaspidi hindamiskomisjon). Hindamiskomisjon koosneb sõltumatutest ekspertidest ja hindamiskomisjoni tööd juhib sihtasutuse juhatuse poolt määratud isik. Hindamiskomisjon võib oma ülesande täitmisse kaasata teisi eksperte.
(2) Hindamiskomisjoni koosseisu ja hindamise detailse korra peab sihtasutus enne kinnitamist ja taotlusvooru väljakuulutamist kooskõlastama Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga ning Haridus- ja Teadusministeeriumiga. Ilma Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning Haridus- ja Teadusministeeriumi kooskõlastusteta hindamiskomisjoni ei moodustata.
(3) Eeltaotlusi hindab hindamiskomisjon lõikes 7 toodud hindamiskriteeriumide alusel skaalal 1 (väga nõrk) – 10 (väga hea). Hindamiskriteeriumide kaalutud hinnete liitmisel moodustub eeltaotluse koondhinne. Eeltaotluste koondhinnetest moodustub eeltaotluste pingerida.
(4) Hindamiskomisjon esitab sihtasutuse juhatusele eeltaotluste pingerea ning iga eeltaotluse kohta konsensusliku hindamisraporti, mis muuhulgas sisaldab kokkuvõtet eeltaotluses esitatud projekti tugevuste ja nõrkuste kohta, põhjendatud ettepanekut eeltaotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta ja rahuldamise ettepanekuga eeltaotluste osas soovitusi ning tingimusi.
(5) Arvestades alameetme eesmärke, võivad hindamiskomisjoni poolt täistaotluse koostamise kohta antavad soovitused sisaldada ettepanekuid projektidevahelise dubleerimise kõrvaldamiseks, projekti ja selle finantsmahu korrigeerimiseks või TA asutuste vahelise koostöö suurendamiseks, sealhulgas ühiskasutatava TA infrastruktuuri loomiseks.
(6) Eeltaotluste etapis rahuldatakse eeltaotlus vastavalt hindamise tulemusena tekkinud pingereale järgmistel tingimustel:
1) eeltaotluse koondhinne on suurem kui 50% maksimaalsest võimalikust koondhindest;
2) eeltaotluses taotletav toetus (mis on summa eeltaotlusega taotletavast toetusest ja eeltaotluses toodud täistaotluse indikatiivsest taotletavast toetusest) koos sellele taotlusele pingereas eelnevate ja rahuldatud eeltaotluste taotletava toetusega ei ületa taotlusvooru rahastamise eelarvet.
(7) Eeltaotluse hindamiskriteeriumid ning nende osakaalud on järgmised:
1) taotleja teadus- ja arendustegevuse strateegilise planeerimise kvaliteet ning projekti mõju strateegiliste eesmärkide saavutamisele (30% maksimaalsest koondhindest), mille raames hinnatakse taotleja strateegiliste arengueesmärkide ja prioriteetide põhjendatust, strateegilise planeerimise protsessi usaldusväärsust, projekti aluseks oleva teadus- ja arendustegevuse programmi või programmide kvaliteeti ning nende sidusust taotleja teadus- ja arendustegevuse strateegia eesmärkidega ning esitatud projektiga (sealhulgas projekti eelarvega), teadus- ja arendustegevuse strateegia, teadus- ja arendustegevuse programmi või programmide ning projekti realiseerimiseks kavandatud ressursse, strateegia tasakaalustatust teadus- ja arendustegevuse, doktoriõppe ja innovatsiooni vahel, strateegia seotust riiklike teadus- ja arendustegevuse prioriteetidega;
2) teadus- ja arendustegevuse alase koostöö tase (10% maksimaalsest koondhindest), mille raames hinnatakse taotleja senise teadus- ja arendustegevuse alase koostöö (sealhulgas TA asutuse sisese, TA asutuste vahelise, erinevate distsipliinide vahelise, TA asutuste ja ettevõtjate vahelise ning rahvusvahelise koostöö) iseloomu, sisu, mahtu ja kvaliteeti, taotleja poolt planeeritavat teadus- ja arendustegevuse alast koostööd projekti aluseks oleva teadus- ja arendustegevuse programmi või programmide eluviimisel, projekti mõju koostöö soodustamisele, sealhulgas TA asutuste ühised teadus- ja arendustegevuse programmid, ühiskasutatava TA infrastruktuuri loomine;
3) taotlejate teaduslik ja tehnoloogiline kompetents (35% maksimaalsest koondhindest), mille raames hinnatakse projekti aluseks oleva teadus- ja arendustegevuse programmi või programmide planeerimisse ja elluviimisesse kaasatud või kaasatavate teadlaste seniseid teadussaavutusi, taotleja tulemuslikkust teadus- ja arendustegevuse tulemuste rakendamisel, koostööd ettevõtjatega, tehnosiiret ning taotleja osalust teaduse tippkeskuste või tehnoloogia arenduskeskuste programmis;
4) teadus- ja arendustegevuse mõju kraadiharidusele ja innovatsioonile (25% maksimaalsest koondhindest), mille raames hinnatakse rajatava infrastruktuuri kasutuse balansseeritust ja korraldust doktoriõppe, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni vahel, rakendatavaid meetmeid, mis tugevdavad sidemeid doktoriõppe, teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni vahel, doktorantide osalemist teadus- ja arendustegevuse programmi või programmide elluviimisel, sealhulgas koostööprojektides ettevõtjatega, projekti põhjendatust tulenevalt doktoriõppe vajadustest; ettevõtjate osalemist taotlusega seotud teadus- ja arendustegevuse programmi(de) kavandamisel ja elluviimisel ning teadus- ja arendustegevuse programmi(de)s välja toodud potentsiaali innovatsiooniks.
(8) Täistaotluste etapis esitatud taotlusi hindab hindamiskomisjon lõikes 10 toodud hindamiskriteeriumide alusel hindega rahuldav või mitterahuldav. Rahuldavaks hinnatakse täistaotlus, mis iga hindamiskriteeriumi osas on saanud hindamiskomisjoni poolt koondhindeks rahuldav. Rahuldavaks hinnatud täistaotluse osas tehakse hindamiskomisjoni poolt sihtasutuse juhatusele täistaotluse rahuldamise ettepanek, mitterahuldavaks hinnatud täistaotluse puhul täistaotluse rahuldamata jätmise ettepanek.
(9) Täistaotluste etapis kuuluvad rahuldamisele täistaotlused, mis iga hindamiskriteeriumi osas on saanud hindamiskomisjoni poolt koondhindeks rahuldav ning mille rahastamise summa ei ületa taotlusvooru rahastamise eelarvet.
(10) Täistaotluse hindamiskriteeriumid on järgmised:
1) projekti aluseks oleva teadus- ja arendustegevuse programmi või programmide kvaliteet, sealhulgas eeltaotluse rahuldamise otsuses tehtud soovitustega arvestamine või põhjendused soovitustega mittearvestamise kohta;
2) taotluse tehnilise ettevalmistuse kvaliteet (sealhulgas projekti eelarve).
§ 14. Taotluse rahuldamine või rahuldamata jätmise otsus ja otsusest teavitamine
(1) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse teeb sihtasutuse juhatus hindamiskomisjoni ettepaneku alusel.
(2) Taotlus kuulub rahuldamisele täielikult või osaliselt. Taotluse osaline rahuldamine on lubatud üksnes põhjendatud juhtudel ning tingimusel, et projekti eesmärk on osalise rahuldamise korral saavutatav. Taotluse osalisel rahuldamisel võib vähendada taotletud toetuse mahtu ning muuta toetatavaid tegevusi.
2) toetust on taotletud tegevustele või kulude katteks, mis ei ole projekti elluviimise seisukohast olulised või põhjendatud.
(4) Eeltaotluse rahuldamise korral teeb sihtasutuse juhatus eeltaotluse rahuldamise otsuse, milles tehakse taotlejale ettepanek täistaotluse esitamiseks, antakse toetust täistaotluse koostamiseks, sätestatakse täistaotluse esitamise tähtaeg ning vajadusel antakse soovitusi ja seatakse tingimusi täistaotluse koostamise kohta. Otsuses sätestatakse muuhulgas:
3) projekti algus- ja lõpptähtaeg;
4) toetuse väljamaksmise tingimused, sealhulgas otsus osalise ettemakse või ettemakse tegemise kohta;
5) tingimused ja tähtaeg täistaotluse esitamiseks;
(5) Eeltaotluste etapis tehakse eeltaotluse rahuldamata jätmise otsus kõrvaltingimusega haldusakti hilisema muutmise võimaluse kohta «Haldusmenetluse seaduse» § 53 lõike 1 punkti 4 mõistes nende eeltaotluste osas, mis on pingereas pärast rahuldatud eeltaotlusi järgmised, mille koondhinne on suurem kui 50% maksimaalsest võimalikust koondhindest, kuid milles taotletav toetus koos rahuldatud eeltaotluste toetusega ületab taotlusvooru rahastamise eelarvet.
(6) Eeltaotluste etapis kõrvaltingimusega eeltaotluse rahuldamata jätmise otsused vaadatakse üle vastavalt «Haldusmenetluse seaduse» § 65 lõikele 3 juhul, kui alameetme rahastamise eelarvet suurendatakse või kui mõne täistaotluse osas tehakse täistaotluse rahuldamata jätmise otsus või kui taotlusvooru eelarvesse tekib kasutamata lisavahendeid. Nimetatud juhul teeb sihtasutuse juhatus eeltaotluse rahuldamise otsuse eeltaotluste osas, mis vastavad § 13 lõikes 6 sätestatud tingimustele.
(7) Täistaotluse rahuldamise kohta teeb sihtasutuse juhatus täistaotluse rahuldamise otsuse. Täistaotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi ja kohustusi ning kehtestatakse tingimusi. Otsuses sätestatakse muuhulgas:
5) aruannete esitamine.
(8) Taotluse rahuldamata jätmise korral teeb sihtasutuse juhatus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(9) Kui taotluse hindamisel selgub, et taotluses on esitatud valeandmeid või esinevad asjaolud, mille tõttu taotlejat või taotlust ei saa vastavaks tunnistada või taotlust rahuldada, tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.
(10) Otsus taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta toimetatakse toetuse saajani või taotlejani väljastusteatega tähtkirjaga viie tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemist.
§ 15. Taotleja kinnitus toetuse kasutamiseks ja toetusest loobumine
(1) Toetuse saaja on kohustatud 20 tööpäeva jooksul taotluse rahuldamise otsuse tegemisest esitama sihtasutusele kinnituskirja, millega ta kinnitab, et talle on otsuses sätestatu arusaadav ning ta on valmis toetuse kasutamiseks vastavalt otsuses sätestatud tingimustele.
(2) Juhul kui toetuse saaja esitab sihtasutusele avalduse taotluse rahuldamise otsuse alusel antud toetuse kasutamisest loobumiseks või ei esita tähtaegselt lõikes 1 nimetatud kinnituskirja, tunnistab sihtasutuse juhatus taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks.
(1) Toetuse saaja on kohustatud taotluse rahuldamise otsuse muutmist sihtasutuselt kirjalikult taotlema juhul, kui toetuse saaja soovib muuta:
(4) Lõikes 1 nimetatud toetuse saaja kohustuse rikkumine on toetuse tagasinõudmise aluseks.
5. peatükk TOETUSE PIIRMÄÄRAD, TOETUSE VÄLJAMAKSETE TEOSTAMISE TINGIMUSED, TOETUSE SAAJA KOHUSTUSED JA SIHTASUTUSE ÕIGUSED
§ 17. Taotluse finantseerimise piirmäärad ja tingimused
(1) Taotlusega taotletava toetuse määr võib olla kuni 100 % projekti abikõlblikest kuludest.
(2) Eeltaotlusega taotletava toetuse ülempiir taotluse kohta on 1,5 miljonit Eesti krooni.
(3) Täistaotlusega taotletava toetuse alampiir on 30 miljonit Eesti krooni ja ülempiir 100 miljonit Eesti krooni taotluse kohta.
(4) Juhul kui üks taotleja esitab mitu taotlust, ei tohi ühe taotleja poolt esitatud kõigi taotluste kogumaht ületada 400 miljoni krooni piirmäära.
(5) Taotluses sisalduva projekti kogumaksumus võib olla suurem kui alameetme raames lubatav taotletava toetuse ülempiir. Sel juhul tuleb taotlejal taotluses näidata projekti kogumaksumus, selle realiseerimise etapid ning kõik finantseerimise allikad lisaks taotletavale toetusele. Taotleja peab taotluses kinnitama teiste finantseerimisallikate olemasolu.
§ 18. Taotlejapoolne omafinantseerimine
Omafinantseerimine on nõutud taotlusel, milles esitatud projekti kogumaksumus ületab alameetme raames lubatava toetuse ülempiiri. Omafinantseerimine on sel juhul nõutud vähemalt toetuse ülempiiri ületava summa ulatuses.
§ 19. Taotluse finantseerimise kord
(1) Toetuse väljamaksed tehakse toetuse saajale vastavalt «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 11 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud toetuse väljamaksmise korrale ja taotluse rahuldamise otsuses toodud tingimustele. Toetuse saaja esitab toetuse väljamaksmiseks vastavasisulise taotluse (edaspidi väljamakse taotlus), toetuse saaja esindusõigusliku isiku poolt kinnitatud raamatupidamise algdokumentide koopiad ning maksete toimumist tõendavad dokumendid.
(3) Toetuse väljamaksete aluseks olevate kulude ning omafinantseeringu tõendamisel arvestatakse ainult raamatupidamise algdokumentide alusel ja pangaülekande teel teostatud maksetega.
(4) Juhul kui toetuse saajale on lubatud teha ettemakse, tuleb toetuse saajal esitada sihtasutusele ettemakse saamiseks väljamakse taotlus ja ettemakse vajadust tõendavad dokumendid.
(5) Ettemakse taotluse puhul kontrollib sihtasutus väljamakse taotluse nõuetele vastavust ning kulude abikõlblikkust.
(6) Juhul kui toetuse saajale on lubatud teha osaline ettemakse, tuleb toetuse saajal esitada sihtasutusele:
1) väljamakse taotlus ja toetuse saaja esindusõigusliku isiku poolt kinnitatud raamatupidamise algdokumentide koopiad;
2) omafinantseeringu teostamist tõendavate dokumentide koopiad, kui toetuse saajal on projektis omafinantseering.
(7) Osalise ettemakse taotluse puhul kontrollib sihtasutus kulude abikõlblikkust ning omafinantseeringu olemasolul selle tasumist tõendavate dokumentide ning väljamakse taotluse nõuetele vastavust.
(8) Ettemakse või osalise ettemakse puhul teeb sihtasutus lõigetes 5 ja 7 nimetatud kontrolli kuni 20 tööpäeva jooksul alates väljamakse taotluse esitamisest sihtasutusele.
1) väljamakse taotluse ja toetuse saaja esindusõigusliku isiku poolt kinnitatud raamatupidamise algdokumentide koopiate ning omafinantseeringu puhul lisaks maksete toimumist tõendavate dokumentide esitamine sihtasutusele;
2) omafinantseeringu puhul on teostatud omafinantseering väljamaksmisele kuuluva summa ulatuses projekti plaanis sätestatud omafinantseeringu proportsioonis;
3) omafinantseeringu puhul eelnevalt teostatud maksed tarnijale või tööde teostajale (sealhulgas käibemaks);
4) ettemakse või osalise ettemakse kasutamise ning sellega seotud dokumentatsiooni vastavus projekti plaanile.
(10) Väljamakse puhul kontrollib sihtasutus pärast projekti vahe- või lõpparuande ning väljamakse taotluse esitamist:
1) toetuse saaja poolt projekti raames teostatud tegevuste ja kulude abikõlblikkust, otstarbekust ning vastavust projekti plaanile ja käesolevale määrusele;
2) muid projekti etapi kestuse jooksul ilmnenud asjaolusid ja nende mõju projekti plaanis sätestatud projekti eesmärkide saavutamisele ja saavutamisega seotud riskidele;
3) väljamakse taotluse korrektsust.
(11) Sihtasutuse juhatus teeb maksmise või maksmisest keeldumise otsuse ja esitab makseasutusele toetuse väljamakse taotluse hiljemalt 20 tööpäeva jooksul pärast toetuse saajalt vastavasisulise väljamakse taotluse saamist.
(12) Projektile määratud toetusest viimane 10% makstakse välja pärast projekti lõppemist esitatava aruandluse heakskiitmist.
(1) Alameetme raames toetatava projekti kestuse, rahaliste kohustuste võtmise ja toetuse saaja poolsete väljamaksete teostamise tähtaeg ei tohi alameetme raames olla hilisem kui «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 19 lõike 1 punktis 5 sätestatud tähtaeg.
(2) Eeltaotluses sisalduva projekti ajalise kestuse arvestus algab taotlusvooru eeltaotluste esitamise tähtajast või eeltaotluses näidatud hilisemast tähtajast ja lõpeb eeltaotluse rahuldamise otsuses sätestatud projekti lõpptähtajaga. Täistaotluses sisalduva projekti ajalise kestuse arvestus algab täistaotluse esitamise tähtajast või täistaotluses näidatud hilisemast tähtajast ja lõpeb täistaotluse rahuldamise otsuses sätestatud projekti lõpptähtajaga, mis ei saa olla hilisem kui «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 19 lõike 1 punktis 5 sätestatud tähtaeg.
(4) Projekti aruanded esitatakse sihtasutusele aruandevormidel, mis on kättesaadavad sihtasutuse veebilehel, vastavalt täistaotluse rahuldamise otsuses sätestatule.
(5) Eeltaotluse rahuldamise otsusega täistaotluse koostamiseks toetust saanud toetuse saaja peab esitama projekti lõpparuande ning kuludokumentide kinnitatud koopiad 21 tööpäeva jooksul pärast täistaotluse esitamise tähtaega.
(6) Projekti vahearuanne koosneb kahest osast:
2) finantsaruanne, milles esitatakse kokkuvõte kõikidest aruandeperioodil tehtud tegelikest kuludest võrreldes planeeritud kuludega koos erinevuste põhjendustega. Lisaks esitatakse prognoos järgmise perioodi eeldatavate eelarve muudatuste kohta.
1) tegevusaruanne, milles esitatakse kokkuvõte projekti käigus teostatud peamistest tegevustest ja olulisematest saavutatud tulemustest, saavutatud tulemuste võrdlus täistaotluses kavandatud tegevuste ja püstitatud eesmärkidega ning antakse hinnang projekti jätkusuutlikkuse ja mõju kohta võrreldes täistaotluses prognoosituga;
2) finantsaruanne, milles esitatakse kokkuvõte kõigist projekti käigus tehtud tegelikest kuludest võrreldes planeeritud kuludega koos erinevuste põhjendustega.
(8) Projekti lõpparuanne tuleb esitada kaks kuud pärast projekti lõpuleviimist, kuid mitte hiljem kui 1. septembriks 2008. a.
(9) Vahearuanded ja lõpparuanne peavad olema kinnitatud toetuse saaja esindusõigusliku isiku ja raamatupidamise eest vastutava isiku poolt. Aruannetele lisatakse toetuse saaja esindusõigusliku isiku poolt kinnitatud raamatupidamise algdokumentide koopiad ning maksete toimumist tõendavad dokumendid.
(10) Projekti seire toimub vastavalt taotluse rahuldamise otsusele ja taotleja poolt esitatud aruannetele. Seiret ja aruannete hindamist korraldab sihtasutus. Vahearuannete hindamise tulemusena võetakse vastu otsus, kas:
1) jätkata projekti finantseerimist vastavalt algselt sätestatud projekti elluviimise ajakavale;
2) jätkata projekti finantseerimist, muutes algset sätestatud projekti elluviimise ajakava või
3) peatada projekti edasine finantseerimine.
(11) Finantseerimine jätkub automaatselt vastavalt projekti elluviimise ajakavale, kui projekti tulemused vastavad projekti elluviimise ajakavas sätestatud eesmärkidele.
(12) Kui projekti seire tulemustest lähtub vajadus projekti elluviimise ajakava muutmiseks, otsustab sihtasutuse juhatus ajakava muutmise pärast sellekohaseid läbirääkimisi toetuse saajaga.
(13) Kui projekti seire tulemustest lähtub vajadus projekti edasise finantseerimise peatamiseks, langetab sihtasutuse juhatus antud küsimuses otsuse.
(14) Toetuse saaja on kohustatud üks, kolm ja viis aastat pärast projekti lõppemist esitama sihtasutusele aruande informatsiooniga projekti jätkusuutlikkusest, tulemustest ja mõjust, võrreldes taotluses ja lõpparuandes toodud projekti jätkusuutlikkuse, tulemuste ja mõju hinnanguid tegeliku olukorraga pärast projekti lõppu ning tuues ära erinevuste põhjendused.
2) läbi viima täistaotluses sisalduva projekti täistaotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegade ja tingimuste kohaselt;
4) esitama sihtasutusele tähtaegselt nõutud informatsiooni ja aruandeid;
5) tagama, et toetuse saaja raamatupidamises on toetatava projekti kulud ja neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest toetuse saaja kulu- ja maksedokumentidest selgelt eristatavad;
6) kasutama toetuse eest soetatud vara sihtotstarbeliselt projekti teostamise ajal ja viie aasta jooksul taotluse rahuldamise otsuse tegemisest arvates;
7) säilitama samas majandusüksuses ja projekti teostamise kohas ning kasutama sihtotstarbeliselt toetuse eest soetatud vara projekti teostamise ajal ja vähemalt viie aasta jooksul arvates toetuse saajale viimase väljamakse tegemisest;
8) võimaldama teostada kuludokumentide auditit ja riikliku järelevalve toiminguid (edaspidi riiklik järelevalve);
9) võimaldama riiklikku järelevalvet teostavale isikule juurdepääsu projekti teostamisega seotud ruumidesse ja territooriumidele, mida toetuse saaja omab, rendib või mis tahes muul moel kasutab;
10) andma audiitori ja riiklikku järelevalvet teostava isiku kasutusse kõik projekti teostamisega seotud andmed ja dokumendid kolme tööpäeva jooksul nõudmisest arvates;
11) osutama auditi ja riikliku järelevalve kiireks läbiviimiseks igakülgset abi;
12) «Riigihangete seaduse» subjektina järgima hangete läbiviimisel «Riigihangete seaduses» kehtestatud nõudeid;
13) näitama toetuse kasutamisel, et tegemist on struktuuritoetusega, kasutades selleks etteantud sümboolikat kooskõlas Euroopa Komisjoni määrusega 1159/2000/EÜ, mis käsitleb liikmesriikide järgitavaid teavitus- ja avalikustamismeetmeid seoses struktuurifondide antava abiga (EÜT L 130, 31.05.2000, lk 30–36);
15) säilitama eeltaotlusega, täistaotlusega, toetusega ja projekti teostamisega seonduvat dokumentatsiooni vähemalt 2015. a 31. detsembrini;
16) viivitamatult kirjalikult informeerima kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja poolt oma kohustuste täitmist, sealhulgas nime, aadressi ja seaduslike või volitatud esindajate muutumisest, ümberkujundamisest, pankroti väljakuulutamisest või likvideerija määramisest, tegevuse lõpetamisest jms ka siis, kui eelnimetatud muudatused on registreeritud avalikus registris või avalikustatud massiteabevahendite kaudu;
1) teostada kuludokumentide auditit ja riikliku järelevalve toiminguid vastavalt Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ja sihtasutuse vahel sõlmitud halduslepingule;
4) lõpetada toetuse väljamaksmine ning nõuda toetuse osalist või täielikku tagastamist, kui esinevad «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduses» § 26 lõikes 1 nimetatud asjaolud;
6) keelduda toetuse väljamaksmisest ning nõuda toetuse osalist või täielikku tagastamist, kui toetuse saaja majanduslik olukord on selliselt halvenenud, et toetuse kasutamine või projekti teostamine on ohustatud või esinevad «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 26 lõikes 2 nimetatud asjaolud;
7) kontrollida taotleja poolt esitatud andmeid kohapeal;