Jäätmeseaduse, maapõueseaduse ja keskkonnatasude seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Jäätmeseaduse, maapõueseaduse ja keskkonnatasude seaduse muutmise seadus
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:19.07.2010Avaldamismärge:RT I 2010, 44, 260
Jäätmeseaduse, maapõueseaduse ja keskkonnatasude seaduse muutmise seadusVastu võetud 16.06.2010
Välja kuulutatud Vabariigi Presidendi 30. juuni 2010. a otsusega nr 716
§ 1. Jäätmeseaduses (RT I 2004, 9, 52; 2010, 31, 158) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõike 2 punkt 7 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 1 täiendatakse lõigetega 31–34 järgmises sõnastuses:
«(31) Kaevandamisjäätmete käitlemisele ei kohaldata käesoleva seaduse § 19 lõikeid 3 ja 5, § 31, 34–351, 37 ja 38, § 39 lõikeid 1–3, § 40, 42 ja 43–59 ning 3.–5. ja 7.–9. peatükki, välja arvatud juhul, kui kaevandamisjäätmeid ladestatakse prügilas.
(34) Tavajäätmete suhtes ei kohaldata käesoleva seaduse § 331 lõikeid 2 ja 5 ning § 353, välja arvatud juhul, kui neid jäätmeid ladestatakse A-kategooria jäätmehoidlas.»;
3) paragrahvi 1 lõikes 4 asendatakse tekstiosa «punktides 1–6» tekstiosaga «punktides 1–6 ja 8»;
4) paragrahvi 1 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
«(5) Jäätmekäitlusega seotud teenuste tellimisele kohaldatakse riigihangete seaduses sätestatut, arvestades käesoleva seaduse erisusi.»;
«§ 71. Kaevandamisjäätmed
(4) Käesolevas seaduses sätestatud kaevandamisjäätmetega tehtavaid toiminguid reguleerivaid sätteid ei kohaldata:1) maavarade uuringute, kaevandamise ja rikastamise ning karjääride töö tulemusena tekkinud jäätmete käitlemisele, kui need jäätmed ei teki otseselt nimetatud toimingute tulemusena. Selliseid jäätmeid ei käsitleta kaevandamisjäätmetena ning nende suhtes kohaldatakse üldisi jäätmehoolduse nõudeid;2) avamerel tehtud maavarade uuringute, kaevandamise ja rikastamise tulemusena tekkinud jäätmete käitlemisele.
(5) Avameri käesoleva seaduse tähenduses on mereala ja merepõhi, mis ulatub tavaliste või keskmiste loodete madalaima veetaseme märgist kaugemale.»;
«(4) Kui jäätmekäitluseks on vajalik jäätmeluba, saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seaduse alusel antud keskkonnakompleksluba (edaspidi kompleksluba) või registreerimine Keskkonnaametis, võib jäätmeid taaskasutada või kõrvaldada ainult jäätmeloa, kompleksloa või registreerimisega määratud kohas.»;
7) paragrahvi 23 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 23 täiendatakse lõigetega 11–15 järgmises sõnastuses:
«(11) Mootorsõiduki tootja käesoleva seaduse tähenduses on isik, kes valmistab mootorsõidukeid või veab majandus- või kutsetegevuse korras Eestisse sisse mootorsõidukeid.
(12) Elektri- ja elektroonikaseadme tootja käesoleva seaduse tähenduses on isik, kes sõltumata müügiviisist, müük sidevahendi abil kaasa arvatud:1) valmistab ja müüb oma kaubamärgiga elektri- ja elektroonikaseadmeid;2) müüb teise tootja valmistatud seadmeid oma kaubamärgi all edasi, välja arvatud juhul, kui toote kaubamärgi saab omistada käesoleva lõike punktis 1 nimetatud tootjale;3) veab majandus- või kutsetegevuse korras elektri- ja elektroonikaseadmeid Euroopa Liidu liikmesriiki sisse või liikmesriigist välja.
(15) Turule laskmine on toote kättesaadavaks tegemine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30–47) tähenduses.»;
«(2) Isikut, kes üksnes rahastab rahastamislepingu alusel (näiteks panka), ei loeta tootjaks, kui ta ei tegutse tootjana käesoleva paragrahvi lõigete 11, 12, 13 või 14 kohaselt.»;
10) paragrahvi 23 lõike 4 punktis 2 asendatakse sõna «seadmete» sõnaga «probleemtoodete»;
11) seadust täiendatakse §-ga 241 järgmises sõnastuses:
«§ 241. Valmistaja kohustus elektri- ja elektroonikaseadmete valmistamisel
(3) Käesoleva paragrahvi lõigete 1 ja 2 sätteid ei kohaldata, kui ohutuse, tõhususe, meditsiinilise või andmete säilimise vajaduse tõttu on vajalik katkematu energiavarustus ja pidev ühendus seadme ja patarei või aku vahel.»;
12) paragrahvi 25 lõike 2 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
13) paragrahvi 25 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«3) mootorsõidukid ja nende osad;»;
14) paragrahvi 25 lõike 2 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«5) rehvid.»;
15) paragrahvi 25 lõike 3 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
16) paragrahvi 26 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Tootja on kohustatud tagama tema turule lastud probleemtootest tekkivate jäätmete kogumise ja nende taaskasutamise või nende kõrvaldamise ja omama selle kohustuse täitmiseks piisavat tagatist.»;
17) paragrahvi 26 lõige 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(11) Isikule, kes võtab jäätmevaldajalt vastu probleemtootest tekkinud jäätmed, kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel kehtestatud kohustusi.»;
18) paragrahvi 26 täiendatakse lõigetega 13 ja 14 järgmises sõnastuses:
«(13) Patarei ja aku tootja on kohustatud tagasi võtma sama liiki patarei ja aku sõltumata sellest, millal patarei või aku on turule lastud, millist kaubamärki patarei või aku kannab ning kas kasutaja kavatseb osta uue patarei või aku.
(14) Rehvi tootja on kohustatud tagasi võtma sama liiki rehvi sõltumata sellest, millal rehv on turule lastud, millist kaubamärki rehv kannab ning kas kasutaja kavatseb osta uue rehvi.»;
19) paragrahvi 26 lõike 4 teises lauses asendatakse sõna «tarbijalt» sõnaga «jäätmevaldajalt»;
20) paragrahvi 26 lõike 43 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
21) paragrahvi 26 täiendatakse lõikega 44 järgmises sõnastuses:
«(44) Patareidest ja akudest ning rehvidest tekkinud jäätmete hoolduskulud kannavad tootjad, kes patareide ja akude ning rehvide jäätmeteks muutumise ajal turul tegutsevad, proportsionaalselt nende osaga seda liiki toodete turul.»;
22) paragrahvi 26 lõikes 5 asendatakse sõnad «seda tüüpi seadmete turul» sõnadega «seda tüüpi probleemtoodete turul»;
23) paragrahvi 26 lõiget 9 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Sellisel juhul vastutab tootjate ühendus tootja vastavate kohustuste täitmise eest.»;
24) paragrahvi 26 täiendatakse lõikega 10 järgmises sõnastuses:
«(10) Käesoleva paragrahvi lõigete 1–5 ja 8, §-de 261, 262, 264 ja 27 sätteid ei kohaldata nendele elektri- ja elektroonikaseadmetele ning patareidele ja akudele, mis on seotud esmatähtsate julgeolekuhuvide kaitsmise, relvade, laskemoona ja sõjatarvikutega, välja arvatud elektri- ja elektroonikaseadmed ning patareid ja akud, mis ei ole spetsiaalselt määratud sõjaliseks otstarbeks, ning patareid ja akud, mis ei ole spetsiaalselt määratud kasutamiseks seadmetes, mis saadetakse kosmosesse.»;
25) paragrahvi 261 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
«(12) Probleemtooteregistrile peab esitama andmeid ka ettevõtja, kes viib Eestist välja mootorsõidukeid, rehve ning patareisid ja akusid.»;
26) paragrahvi 261 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Probleemtooteregistrisse kantavad andmed, nende esitamise kord, juurdepääs registri andmetele ja rahvusvahelistest kohustustest tulenev andmete edastamise kord kehtestatakse probleemtooteregistri põhimääruses.»;
27) paragrahvi 261 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
«(31) Keskkonnaminister kehtestab määrusega probleemtooteregistri registrikaardi vormid.»;
28) seadust täiendatakse §-dega 265–269 järgmises sõnastuses:
«§ 265. Kasutajale info esitamine elektroonikaromude ja kasutatud patareide ning akude jäätmete käitluskulude kohta
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud piirang ei kehti järelevalveasutuse või kohaliku omavalitsuse poolt järelevalve käigus omandatud probleemtoodetest tekkinud jäätmete müügi kohta.»;
29) paragrahvi 27 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Euroopa Majanduspiirkonnas on keelatud järgmiste probleemtoodete turule laskmine:1) probleemtooted, mis sisaldavad keelustatud tööstuskemikaale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 689/2008 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (ELT L 204, 31.7.2008, lk 1–35) tähenduses;2) elavhõbedat, kaadmiumi või pliid sisaldavad patareid ja akud;3) kuuevalentse kroomi ühendeid, pliid ja selle ühendeid, elavhõbedat ja selle ühendeid või kaadmiumi ja selle ühendeid sisaldavad mootorsõidukid ja nende osad;4) kuuevalentse kroomi ühendeid, pliid ja selle ühendeid, elavhõbedat ja selle ühendeid, kaadmiumi ja selle ühendeid, polübroomitud difenüüleetrit või polübroomitud bifenüüle sisaldavad elektri- ja elektroonikaseadmed ja nende osad.»;
30) paragrahvi 27 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
«(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud keelust võib teha erandeid tingimusel, et sellise erandi tegemise võimalus tuleneb Euroopa Liidu õigusaktidest.»;
31) paragrahvi 27 lõiked 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
32) paragrahvi 27 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
«(5) Tootja ja tootjate ühendus on kohustatud esitama pädeva järelevalveasutuse või probleemtooteregistri nõudel probleemtoote kohta käesoleva paragrahvi nõuetele vastavuse dokumendid.»;
33) seadust täiendatakse §-dega 271–276 järgmises sõnastuses:
«§ 271. Polüklooritud bifenüüle ja polüklooritud terfenüüle sisaldavate seadmete kasutamise keelu rakendamine
Hädaolukorra lahendamise kaval on järgmised eesmärgid:1) ohjeldada ja kontrollida suurõnnetusi ja muid õnnetusjuhtumeid nii, et nende mõju oleks minimaalne, ning eelkõige piirata inimese tervisele ja keskkonnale tekitatavat kahju;2) rakendada meetmeid, mis on vajalikud inimese tervise ja keskkonna kaitsmiseks suurõnnetuste ja muude õnnetusjuhtumite mõju eest;3) edastada vajalik teave piirkonna asjaomastele asutustele, teenistustele ja üldsusele. Üldsus käesoleva seaduse tähenduses on üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut ja vastavalt õigusaktidele või tavadele selliste isikute ühendused, organisatsioonid või rühmad;4) kavandada keskkonna puhastamine, korrastamine ja taastamine pärast suurõnnetust.
(2) Ohutuse juhtimissüsteemis tuleb käsitleda järgmisi küsimusi:1) kõigil korraldustasemetel tuleb määrata suurõnnetuste ohu korral juhtimisega seotud töötajate ülesanded ja kohustused, teha kindlaks selliste töötajate koolituse vajadus ja teha koolituse pakkumine ning kaasata töötajate koolitamiseks vajaduse korral alltöövõtjaid;2) tõsiste ohtude kindlakstegemine ja hindamine – tava- ja erandkäitamisest tulenevate tõsiste ohtude süstemaatilise kindlakstegemise korra kehtestamine ja rakendamine ning selliste ohtude tõenäosuse ja raskusastme hindamine;3) tegevuse kontrollimine – turvalist toimimist, sealhulgas jäätmehoidla hooldamist, hooldamisprotsesse, -seadmeid ja hooldamise ajutisi katkestusi käsitlevate menetluste ja juhendite kehtestamine ning rakendamine;4) muudatuste juhtimine – jäätmehoidlate muutmist või uute jäätmehoidlate kavandamist käsitlevate menetluste kehtestamine ja rakendamine;5) kavade koostamine hädaolukordade tarbeks – tõenäoliste hädaolukordade kindlakstegemise menetluse kehtestamine ja rakendamine ning hädaolukorra lahendamise kavade ettevalmistamine, katsetamine ja läbivaatamine;6) tegevuse jälgimine – menetluse kehtestamine ja rakendamine suurõnnetuste vältimise põhimõtete ja ohutuse juhtimissüsteemi eesmärkide täitmise pidevaks hindamiseks ning uurimis- ja parandusmeetmete võtmise vahendid juhuks, kui neid eesmärke ei järgita. Menetlus peab hõlmama korda, mida käitaja kasutab suurõnnetustest ja napilt välditud juhtumitest teatamiseks, eriti kui kaitsemeetmetes on olnud puudusi, ning nende puuduste uurimist ja tehtud järelduste alusel võetud järelmeetmeid;7) kontrollimine ja läbivaatamine – menetluse kehtestamine ja rakendamine suurõnnetuste vältimise põhimõtete ja ohutuse juhtimissüsteemi tulemuslikkuse ning sobivuse perioodiliseks süstemaatiliseks hindamiseks. Juhtkond jälgib, kas põhimõtted ja ohutuse juhtimissüsteem toimivad, dokumenteerib ja ajakohastab need.
(1) Asjaomasele üldsusele tuleb edastada teave ohutusmeetmete ja õnnetuse korral kohustusliku käitumise kohta, mis sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:1) käitaja nimi ja jäätmehoidla aadress;2) teavet andva isiku ametikoht;3) kinnitus, et jäätmehoidla suhtes kohaldatakse kehtivaid nõudeid ja et loa andjale on vajaduse korral esitatud nende nõuete täitmise tagamiseks ja kontrollimiseks vajalik teave;4) selge ja lihtne selgitus hoidlas toimuva tegevuse kohta;5) jäätmehoidlas olevate ainete ja valmististe ning suurõnnetuse ohtu tekitada võivate jäätmete tava- või üldnimetused või üldine ohuklassifikatsioon koos peamiste ohtlike omaduste loeteluga;6) üldinfo suurõnnetuse ohu laadi kohta, kaasa arvatud selle võimalik mõju ümbruskonna elanikkonnale ja keskkonnale;7) piisav teave selle kohta, kuidas ümbruskonna elanikkonda hoiatatakse ja kuidas teda suurõnnetuse korral toimuvaga kursis hoitakse;8) piisav teave, kuidas elanikkond peab suurõnnetuse korral käituma;9) kinnitus, et käitaja võtab oma territooriumil piisavaid meetmeid eelkõige koostöös hädaabiteenistustega, et suurõnnetustega toime tulla ja nende mõju minimeerida;10) viide jäätmehoidlavälisele hädaolukorra lahendamise kavale, mis on koostatud, et minimeerida õnnetuse võimalikku mõju väljaspool jäätmehoidla territooriumi. See peab hõlmama nõuannet järgida õnnetuse ajal kõiki hädaabiteenistuste juhtnööre ja nõudeid;11) kust saab täiendavat teavet.
(5) Kui õnnetusel võib olla piiriülene mõju, esitab Päästeameti kohalik päästeasutus nimetatud teabe selle riigi, mida õnnetus võib mõjutada, pädevatele asutustele.»;
34) paragrahvi 28 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Jäätmeid üleandev isik peab olema, arvestades asjaolusid, veendunud, et vastuvõtjal on jäätmeluba või kompleksluba, mis annab õiguse üleantud jäätmete käitlemiseks.»;
35) paragrahvi 29 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Jäätmehoolduses peab kasutusele võtma kõik vajalikud meetmed, et vältida või vähendada nii palju kui võimalik jäätmetest põhjustatud kahjulikku mõju keskkonnale ja inimese tervisele.»;
36) paragrahvi 29 lõiget 4 täiendatakse punktiga 151 järgmises sõnastuses:
«151) kaevandamisjäätmetele;»;
37) paragrahvi 29 lõike 4 punkt 17 tunnistatakse kehtetuks;
38) paragrahvi 29 täiendatakse lõigetega 41 ja 42 järgmises sõnastuses:
«(41) Püsivaid orgaanilisi saasteaineid sisaldavate jäätmete käitlemisel võetakse arvesse jäätmekäitlust reguleerivaid sätteid, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 7–49) artiklis 7.
(42) Elavhõbedat sisaldavate jäätmete käitlemisel juhindutakse muu hulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1102/2008 metallilise elavhõbeda ning teatavate elavhõbedaühendite ja -segude ekspordi keelustamise ja metallilise elavhõbeda ohutu ladustamise kohta sätestatud keeldudest ja ladustamistingimustest (ELT L 304, 14.11.2008, lk 75–79).»;
39) seadust täiendatakse §-ga 331 järgmises sõnastuses:
«§ 331. Nõuded jäätmehoidla rajamise, kasutamise ja sulgemise kohta
(1) Jäätmehoidla käitaja peab tagama:1) jäätmehoidla sobiva asukoha valiku, võttes arvesse eelkõige kaitstavate loodusobjektide paiknemist ning geoloogilisi, hüdroloogilisi, hüdrogeoloogilisi, seismilisi ja geotehnilisi tegureid;2) jäätmehoidla projekteerimise selliselt, et täidetakse pinnase, õhu, põhja- ja pinnavee reostamise vältimiseks vajalikke tingimusi;3) nõrgvee tõhusa kogumise ja puhastamise loas sätestatud ajal ja viisil;4) vee- ja tuuleerosiooni vähendamise niivõrd, kuivõrd see on tehniliselt võimalik ja majanduslikult põhjendatud;5) jäätmehoidla ehitamise, haldamise ja hooldamise nii, et on tagatud jäätmehoidla füüsiline stabiilsus ning välditud pinnase, õhu, pinna- ja põhjavee reostumine ja saastumine ning minimeeritud nii palju kui võimalik maastiku kahjustamine;6) kavade koostamise ja korralduste andmise, et pädevad isikud saaksid perioodiliselt jäätmehoidlat kontrollida, teha seiret ning võtta meetmeid juhul, kui tulemused näitavad ebastabiilsust või vee või pinnase saastumist;7) korralduste tegemise maapinna taastamiseks ja jäätmehoidla sulgemiseks;8) korralduste tegemise jäätmehoidla järelhoolduseks.
(5) Jäätmehoidla sulgemise järel peab käitaja muu hulgas kontrollima jäätmehoidla füüsikalist ja keemilist stabiilsust ning minimeerima negatiivse mõju keskkonnale, eelkõige pinna- ja põhjaveele, tagades:1) jäätmehoidla kõikide osade järelevalve ja kaitse ning kontrolli- ja mõõteaparatuuri alalise kasutusvalmiduse;2) ülevoolukanalite ja liigveelaskmete puhta ja vabana hoidmise.
(8) Keskkonnaminister kehtestab määrusega täpsustavate nõuete loetelu jäätmehoidla rajamise, kasutamise, seire, sulgemise ja järelhoolduse kohta.»;
40) seadust täiendatakse §-ga 341 järgmises sõnastuses:
«§ 341. Prügila kulud
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud prügila kulude katmise põhimõtte ja keskkonnateabele vaba juurdepääsu nõuete rakendamiseks peab prügila käitaja arvestust prügila kulude kohta ja avalikustab jäätmete prügilasse ladestamise eest võetava tasu jagunemise kululiikide kaupa vastaval nõudmisel.»;
41) seadust täiendatakse §-dega 352 ja 353 järgmises sõnastuses:
«§ 352. Jäätmehoidla
(1) Jäätmehoidlaks loetakse iga ehitist või ala, mida kasutatakse tahkel, vedelal, lahuse või suspensiooni kujul olevate kaevandamisjäätmete kogumiseks või ladestamiseks:1) määramata ajaks A-kategooria jäätmehoidlates ja käesoleva seaduse §-s 421 nimetatud kaevandamisjäätmekavas kirjeldatud ohtlike jäätmete hoidlates;2) rohkem kui kuueks kuuks ootamatult tekkinud ohtlike jäätmete hoidlates;3) rohkem kui aastaks tavajäätmete, mis ei ole püsijäätmed, hoidlates;4) rohkem kui kolmeks aastaks saastumata pinnase, uuringute käigus tekkivate tavajäätmete, turba kaevandamisel, rikastamisel ja ladustamisel tekkivate jäätmete ning püsijäätmete hoidlates.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 seatud kriteeriumidele arvestatakse kaevandamisjäätmete kogumiseks või ladustamiseks määratud ala jäätmehoidlaks arvamisel ka järgmist:1) kas jäätmehoidla hõlmab ka tamme või muid rajatisi, mille eesmärk on hoida, säilitada, piirata või muul viisil toetada sellist hoidlat, ning samuti, kuid mitte ainult, puistanguid ja hiivahoidlaid. Tamm käesoleva seaduse tähenduses on inseneriehitis vee või jäätmete hoidmiseks või säilitamiseks hiivahoidlas. Puistang käesoleva seaduse tähenduses on insenerirajatis tahkete jäätmete ladustamiseks maapinnal. Hiivahoidla käesoleva seaduse tähenduses on looduslik või insenerirajatis, kus hoitakse peenestatud jäätmeid, harilikult rikastamisjäätmeid, samuti erinevat veehulka, mis tuleneb maavara rikastamisest ning tööprotsessis kasutatava vee selitamisest ja ringlussevõtust;2) kas jäätmehoidla ei hõlma kaeveõõsi, millesse jäätmed paigutatakse pärast kaevandamist ala korrastamise ja ehituse eesmärgil.
(5) Jäätmehoidlale määratakse A-kategooria, kui esineb üks või mitu järgmistest asjaoludest:1) jäätmehoidla praegust või tulevast suurust, asukohta ja keskkonnamõju arvesse võttev analüüs näitab, et rike, näiteks puistangu varing või tammi purunemine, või väär käitamine võib põhjustada suurõnnetuse;2) jäätmehoidlas on käesoleva seaduse § 2 lõike 4 ja § 6 lõike 2 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruste kohaselt ohtlikeks jäätmeteks klassifitseeritud jäätmeid üle teatava piiri;3) jäätmehoidlas on kemikaaliseaduse kohaselt ohtlikeks aineteks või valmistiteks klassifitseeritud aineid või valmistisi üle teatava piiri.
(8) Kui loa andja kiidab jäätmehoidla sulgemise heaks, annab ta käitajale kirjaliku tõendi, millega ta vabastab käitaja tagamiskohustusest, sulgemisjärgsed kohustused välja arvatud.»;
42) paragrahvi 39 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
«(4) Jäätmehoidla käitaja, üldgeoloogilise uurimistöö loa, geoloogilise uuringu loa või kaevandamisloa omanik, kelle tegevuse käigus jäätmed tekivad, või kui jäätmed tekivad maavara rikastamise käigus, siis maavara rikastaja, peab koostama käesoleva seaduse §-s 421 nimetatud kaevandamisjäätmekava kaevandamisjäätmete minimeerimiseks, töötlemiseks, taaskasutamiseks ja kõrvaldamiseks, võttes arvesse säästva arengu põhimõtet.»;
43) seadust täiendatakse §-ga 421 järgmises sõnastuses:
«§ 421. Kaevandamisjäätmekava
(2) Kaevandamisjäätmekava peab tagama kaevandamisjäätmete ohutu kõrvaldamise. Kaevandamisjäätmekava koostamisel tuleb jäätmehoidla projekteerimisjärgus eelkõige arvesse võtta jäätmehoidla haldamist selle tegevuse ajal ja pärast selle sulgemist ning valida projekt, mis vastab järgmistele nõuetele:1) nõuab vähest ning võimaluse korral ei nõua üldse suletud jäätmehoidla järelhooldust ja järelevalvet;2) hoiab ära või vähemalt minimeerib pikaajalise negatiivse mõju, mis tuleneb näiteks jäätmehoidlast õhu või vee kaudu eralduvatest saasteainetest;3) tagab olemasolevast maapinnast kõrgemale tõusvate tammide või puistangute pikaajalise geotehnilise stabiilsuse.
(3) Kaevandamisjäätmekava esitatakse loa andjale kinnitamiseks, kui:1) lähtuvalt käesoleva seaduse § 73 lõike 2 punktist 8 või § 75 lõike 1 punktist 12 jäätmete tekitamiseks maavara rikastamisel või jäätmehoidla käitamiseks on vajalik jäätmeluba – koos jäätmeloa taotlusega;2) jäätmed tekivad üldgeoloogilise uurimistöö, uuringu või kaevandamise käigus, kui jäätmeluba ei ole nõutav – koos asjaomase loa taotlusega, lähtudes maapõueseadusega kehtestatud nõuetest.
(6) Täpsustavad nõuded kaevandamisjäätmekava sisule, sealhulgas jäätmekava esitamise, kinnitamise ja ülevaatamise täpsustatud korra kehtestab keskkonnaminister määrusega.»;
44) paragrahvide 53 ja 54 pealkirjadest jäetakse välja sõnad «ja maakonna jäätmekava»;
45) paragrahvi 64 lõiked 1–4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Ohtlike jäätmete saatekiri (edaspidi saatekiri) on dokument, mis sisaldab andmeid käitlemiseks üleantavate ohtlike jäätmete liigi, koostise, koguse ja põhiomaduste ning nende jäätmete tekitaja, käitlemiseks üleandja, vedaja ja vastuvõtja kohta.
(3) Saatekirja koostab jäätmeid vedamiseks üleandnud isik, kui ta omab käesoleva seaduse §-s 99 nimetatud ohtlike jäätmete käitluslitsentsi (edaspidi litsents).
(4) Kui jäätmete üleandja litsentsi ei oma, koostab saatekirja litsentsi omav jäätmete vastuvõtja.»;
46) paragrahvi 64 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
«(41) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud litsentsi omavad isikud tõendavad jäätmete üleandmist või vastuvõtmist käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmebaasis koostatud digitaaldokumendil.»;
47) paragrahvi 66 lõiked 1–2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Korraldatud jäätmevedu on olmejäätmete kogumine ja vedamine määratud piirkonnast määratud jäätmekäitluskohta või -kohtadesse kohaliku omavalitsuse üksuse valitud ettevõtja poolt.
(2) Kohaliku omavalitsuse üksus korraldab oma haldusterritooriumil olmejäätmete, eelkõige prügi ehk segaolmejäätmete, nende sortimisjääkide ja olmejäätmete tekkekohas liigiti kogumisel tekkinud jäätmeliikide kogumise ja veo. Korraldatud jäätmevedu võib hõlmata ka teisi olmejäätmete liike või muid jäätmeid, kui see on vajalik käesoleva seaduse nõuete täitmiseks või seda tingib oluline avalik huvi.»;
48) paragrahvi 66 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Jäätmeliigid, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, veopiirkonnad, vedamise sagedus ja aeg ning jäätmeveo teenustasu suuruse määramise kord kehtestatakse valla- või linnavolikogu määrusega.»;
49) paragrahvi 66 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(5) Jäätmeveo teenustasu peab olema piisav, et katta jäätmekäitluskoha rajamis-, kasutamis-, sulgemis- ja järelhoolduskulud ning jäätmete veo ja veo ettevalmistamisega seotud kulud.»;
50) paragrahvi 66 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(7) Vähemalt 40 000 elanikuga kohaliku omavalitsuse üksuses olmejäätmete veo teenust osutav ettevõtja on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 9 punktis 4 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.»;
51) paragrahvi 67 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja leidmiseks korraldab kohaliku omavalitsuse üksus iseseisvalt või koostöös teiste kohaliku omavalitsuse üksustega teenuste kontsessiooni lähtuvalt riigihangete seaduses sätestatust.
(3) Kohalik omavalitsus koostab korraldatud jäätmeveo teenuse tellimiseks teenuste kontsessiooni läbiviimisel hankedokumendid, lähtudes riigihangete seaduse § 31 lõikes 2 sätestatust ning arvestades käesolevas lõikes toodud erisusi. Korraldatud jäätmeveo hankedokumentides määratakse muu hulgas alljärgnevad tingimused:1) veopiirkond;2) veetavad jäätmeliigid;3) eeldatavad jäätmekogused;4) jäätmekäitluskoht;5) hankelepingu kestus;6) veotingimused – veo sagedus, aeg ja tehnilised tingimused;7) toimingud, mille eest jäätmevedaja võtab teenustasu;8) veopiirkonnas asuvate ühepereelamute ja mitme korteriga elamute arv ning korterite arv mitme korteriga elamutes.
(7) Korraldatud jäätmeveo riigihanke korraldaja avalikustab otsuse korraldatud jäätmeveo teenuse osutajaga lepingu sõlmimise kohta kohalikus ajalehes.»;
52) paragrahvi 68 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Korraldatud jäätmeveo riigihanke tulemusel kohaliku omavalitsuse üksusega hankelepingu sõlminud isikul on õigus osutada korraldatud jäätmeveo teenust määratud jäätmeliikide osas ja veopiirkonnas. Korraldatud jäätmeveo teenuse osutajaga sõlmitava hankelepingu kestus on kuni viis aastat.»;
53) paragrahvi 69 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
«(11) Kohaliku omavalitsuse üksus informeerib kirjalikult jäätmevaldajat päevast, mil ta on liitunud korraldatud jäätmeveoga.»;
54) paragrahvi 69 lõiked 3 ja 6 tunnistatakse kehtetuks;
55) paragrahvi 69 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Kui kohaliku omavalitsuse üksus on veendunud, et kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata, võib ta jäätmevaldaja erandkorras vabastada tema taotluse alusel teatud tähtajaks korraldatud jäätmeveoga liitumisest.»;
56) paragrahvi 69 täiendatakse lõikega 42 järgmises sõnastuses:
«(42) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud tähtaja määramiseks peab kohaliku omavalitsuse üksus eelnevalt kohapeal kontrollima, et jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise asjaolud on tõesed ja vabastamist võimaldavad.»;
57) paragrahvi 69 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud jäätmevaldaja esitab järgmise aasta 20. jaanuariks kohaliku omavalitsuse üksusele kirjaliku kinnituse, et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud.»;
58) paragrahvi 69 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
«(51) Jäätmevaldaja, kes ei esita käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud tähtajaks kinnitust, loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks 21. jaanuarist arvates.»;
59) paragrahvi 71 lõike 2 punktid 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«1) jäätmekäitluse ja jäätmete hoidmise korralduse ning sellega seotud tehnilised nõuded, nagu kogumismahutite tüüp, materjal, suurus, mahutite alus ja paiknemine, ühiste kogumismahutite kasutamine;2) jäätmetest tervisele ja keskkonnale tuleneda võiva ohu vältimise, või kui see ei ole võimalik, siis vähendamise meetmed, sealhulgas olmejäätmete regulaarne äravedu tiheasustusalalt vähemalt üks kord nelja nädala jooksul ja hajaasustusalalt vähemalt üks kord 12 nädala jooksul;»;
60) paragrahvi 71 lõiget 2 täiendatakse punktidega 12 ja 13 järgmises sõnastuses:
«12) jäätmete kogumise korraldus hajaasustusalal;13) suurjäätmete kogumiskohad, mis asuvad jäätmevaldajast maksimaalselt 15 kilomeetri kaugusel.»;
61) seadust täiendatakse §-ga 711 järgmises sõnastuses:
«§ 711. Jäätmevaldajate register
(2) Kohalikul omavalitsusel on õigus saada tasuta teavet jäätmeveo piirkonnas tegutsevalt jäätmevedajalt käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud registri andmete kohta.»;
62) paragrahvi 73 lõike 2 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«4) teiste isikute tekitatud ja üleantud metallijäätmete kogumiseks või veoks jäätmete edasise kaubandusvahendamise või taaskasutamise eesmärgil;»;
63) paragrahvi 73 lõiget 2 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
«8) jäätmehoidla käitamiseks.»;
64) paragrahvi 73 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
«(41) Jäätmeluba teiste isikute tekitatud ja üleantud metallijäätmete kogumiseks või veoks jäätmete edasise kaubandusvahendamise või taaskasutamise eesmärgil vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 2 punktile 4 ei nõuta:1) pakendiaktsiisi seaduse alusel maksustatava metallist joogipakendi kogumiseks või veoks;2) käesoleva seaduse § 25 lõike 2 punktides 3 ja 4 nimetatud probleemtoodete jäätmete ning ohtlikke aineid sisaldavate või nendega saastunud metallpakendite kogumiseks või veoks, kui jäätmeid käitlev isik omab ohtlike jäätmete käitluslitsentsi kõnealuste jäätmete käitlemiseks.»;
65) paragrahvi 77 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Jäätmeloa taotlus esitatakse loa andjale paberil või digitaaldokumendina, mis allkirjastatakse digitaalallkirja seaduses sätestatud korras.
(2) Jäätmeloa taotluse koopia esitab loa andja pärast taotluse nõuetele vastavuse kindlakstegemist arvamuse saamiseks taotleja tegevuskohajärgsele linna- või vallavalitsusele või, kui taotlejal puudub püsiv tegevuskoht, siis taotleja asukohajärgsele linna- või vallavalitsusele.»;
66) paragrahvi 77 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
67) paragrahvi 80 lõike 5 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
68) paragrahvi 84 lõiget 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
«6) käesoleva seaduse § 81 lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud andmed on muutunud ja loa omaja esitab loa muutmiseks põhjendatud taotluse.»;
69) paragrahvi 85 lõike 1 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
70) seaduse 6. peatüki 4. jao pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Jäätmeluba prügila ja jäätmehoidla käitamiseks»;
71) paragrahvi 91 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1) andmed ladestatavate jäätmete liikide ja koguste kohta;»;
72) paragrahvi 91 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«5) taotleja kirjaliku selgituse kindlustuslepingu või rahalise tagatise olemasolu kohta, mis tagab käitaja suutlikkuse täita oma ülesandeid nii prügila kasutamise, sulgemise kui ka järelhoolduse ajal. Kindlustus või rahaline tagatis peab olema kehtiv kogu prügila kasutamise, sulgemise ja järelhoolduse aja;»;
73) paragrahvi 91 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
«(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 nimetatud nõuet võib Keskkonnaameti nõusolekul mitte rakendada püsijäätmeprügila korral.»;
74) paragrahvi 93 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«2) prügilasse ladestatavate jäätmete liigid vastavalt jäätmenimistule ning jäätmete kogus kas üldkogusena või vajaduse korral jäätmeliikide kaupa või jäätmeliikide lõikes jäätmekoguste summana;»;
75) seaduse 6. peatüki 4. jagu täiendatakse §-ga 941 järgmises sõnastuses:
«§ 941. Jäätmeluba jäätmehoidla käitamiseks
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 viidatud andmetele peab isik, kes taotleb jäätmeluba jäätmehoidla käitamiseks, esitama loa andjale:1) andmed jäätmehoidla võimalike alternatiivsete asukohtade kohta;2) kaevandamisjäätmekava.
(7) Jäätmehoidla käitamiseks antud jäätmeluba muudetakse lisaks käesoleva seaduse § 84 lõikes 1 nimetatud juhtudele ka järgmistel juhtudel:1) jäätmehoidla töös või ladestatud jäätmetes on toimunud olulised muutused. Oluliseks loetakse muutust jäätmehoidla struktuuris või tegevuses, mis loa andja arvates võib oluliselt kahjustada inimese tervist või keskkonda;2) käitaja esitatud või järelevalve käigus saadud teabe alusel on vajalik loale märgitud andmete muutmine;3) kaevandamisjäätmekava muutmise või uue jäätmekava esitamise tõttu on vaja loale märgitud nõudeid muuta;4) parima võimaliku tehnika põhimõtted on muutunud ulatuses, millest tingituna, ning arvestades käesoleva seaduse § 80 lõike 1 punkti 2, on vajalik loa tingimusi muuta.
(8) Jäätmehoidla käitamiseks antud jäätmeluba tunnistatakse kehtetuks lisaks käesoleva seaduse §-s 85 sätestatud juhtudele ka juhul, kui esinevad §-s 94 nimetatud asjaolud või kui nõutav on kaevandamisjäätmekava esitamine, kuid jäätmekava ei ole esitatud või ei vasta esitatud jäätmekava nõuetele ning puudusi selleks antud tähtaja jooksul ei kõrvaldata.»;
76) paragrahvi 97 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Lisaks käesoleva seaduse §-s 78 nimetatud andmetele esitab kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatud jäätmeveoks jäätmeluba (edaspidi korraldatud jäätmeveoluba) taotlev isik loa andjale kohaliku omavalitsuse üksuse haldusakti koopia selle kohta, et taotleja pakkumus on käesoleva seaduse § 67 lõikes 1 nimetatud riigihankel tunnistatud edukaks.»;
77) seaduse 6. peatükki täiendatakse 7. jaoga järgmises sõnastuses:
«7. jaguJäätmeluba maavara rikastamisjäätmete tekitamiseks
(2) Maavara rikastamisel jäätmete tekitamise luba muudetakse lisaks käesoleva seaduse §-s 84 sätestatule ka siis, kui kaevandamisjäätmekava muutmise või uue kava esitamise tõttu on vaja loa nõudeid muuta.»;
78) paragrahvi 1011 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«(3) Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi ei muudeta käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 3 alusel, kui käitlustegevuseks on saastunud maa-aladelt eemaldatud pinnase puhastamine tekkekohas ning see tegevus hõlmab jäätmekäitlustoiminguid ja jäätmekoguseid, mis on kantud käitluslitsentsile. Kui kõnealuse tegevuse juures rakendatakse samu käitlustehnoloogiaid ja -seadmeid, mis on juba kehtiva litsentsi andmisel heaks kiidetud, siis määratakse konkreetsed keskkonnanõuded muutunud või lisandunud tegevuskohas jäätmeloaga.»;
79) paragrahvi 113 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
«(11) Piiriülese või Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise veoga tegelev jäätmevedaja peab omama jäätmeluba või registreerimistõendit sõltumata sellest, kas veetavad jäätmed on vastavalt käesoleva seaduse § 14 lõikele 3 tema valduses või mitte. Jäätmesaadetisega peab kaasas olema jäätmeluba või registreerimistõend või nende koopia esitamiseks vajaduse korral pädevale asutusele või tolliametnikule.»;
80) seadust täiendatakse §-ga 1141 järgmises sõnastuses:
«§ 1141. Teabe esitamine selliste jäätmete riikidevahelise veo kohta, milleks veoluba ei ole vajalik
Riikidevahelise jäätmesaadetise saatmist korraldav isik või jäätmete vastuvõtja Eestis peab esitama Keskkonnaametile või tema volitatud asutusele kolme päeva jooksul pärast jäätmete saabumist jäätmekäitluskohta, kus taaskasutus- või kõrvaldamistoiming toimub, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 18 lõikes 1 nimetatud jäätmesaadetisega kaasneva ja määruse VII lisale vastava jäätmesaadetise kohta teavet sisaldava dokumendi.»;
81) paragrahvi 115 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
82) paragrahvi 117 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Käesoleva seaduse § 116 lõikes 2 nimetatud isik esitab vähemalt üks kord aastas Keskkonnaametile oma jäätmealase tegevuse aruande keskkonnaregistrisse kandmiseks.»;
83) paragrahvi 117 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
«(11) Aruande esitamise kohustus ei laiene järgmistele isikutele:1) ohtlike jäätmete tekitaja, kelle tegutsemiseks jäätmeluba või kompleksluba ei ole nõutav;2) käesoleva seaduse § 73 lõike 2 punkti 4 alusel registreeritud vahendaja;3) käesoleva seaduse § 14 lõikes 3 nimetatud jäätmete vedaja.»;
84) paragrahvi 117 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
«(21) Jäätmekäitleja, kes käitleb probleemtoodetest tekkinud jäätmeid, esitab probleemtooteregistrile või probleemtoodete tootjale probleemtooteregistri vormidel jäätmealase tegevuse aruande probleemtoote-registrisse andmete kandmiseks.»;
85) paragrahvi 119 lõiked 1–3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Järelevalvet käesolevast seadusest tulenevate nõuete täitmise üle teostab Keskkonnainspektsioon ja kohaliku omavalitsuse üksus või asutus keskkonnajärelevalve seaduses sätestatud korras.
(3) Keskkonnainspektsioon on kohustatud kontrollima vähemalt üks kord aastas prügila käitaja ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omaja jäätmeloaga määratud jäätmekäitlustingimuste täitmist. Kohaliku omavalitsuse üksus teostab pidevat järelevalvet jäätmehoolduseeskirja täitmise üle oma haldusterritooriumil.»;
86) paragrahvi 119 täiendatakse lõigetega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:
«(31) Järelevalve jäätmete kogumise ja veoga seotud tegevuse üle hõlmab kogutavate ja veetavate jäätmete päritolu, liiki, kogust ja sihtkohta.
(32) Keskkonnainspektsioon on kohustatud kontrollima vähemalt üks kord aastas tootjate ühenduse tegevuse vastavust jäätmeseadusega kehtestatud nõuetele.»;
87) paragrahvi 119 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Järelevalvet käesoleva seaduse § 27 nõuete järgimise üle teostavad lisaks Keskkonnainspektsioonile ka Tehnilise Järelevalve Amet, Tarbijakaitseamet ning Maksu- ja Tolliamet.»;
88) paragrahvi 119 täiendatakse lõigetega 5–8 järgmises sõnastuses:
«(5) Järelevalvet käesoleva seaduse §-de 108 ja 113 nõuete järgimise üle teostab lisaks Keskkonnainspektsioonile ka Maksu- ja Tolliamet.
(8) Järelevalvet teostaval isikul on õigus teha käesoleva seaduse täitmise tagamiseks ettekirjutusi. Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib rakendada sunnivahendeid asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 500 000 krooni.»;
89) paragrahvi 119 lõike 8 kolmandas lauses asendatakse tekstiosa «500 000 krooni» tekstiosaga «32 000 eurot»;
90) paragrahvi 120 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «50 000 krooni» tekstiosaga «3200 eurot»;
91) paragrahv 1201 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 1201. Jäätmete käitlemise nõuete rikkumine
(1) Jäätmete käitlemise eest jäätmeloata, kui luba on nõutav, või loa nõudeid rikkudes, samuti jäätmete nende käitlemiseks õigust omavale isikule üleandmise kohustuse rikkumise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –karistatakse rahatrahviga kuni 500 000 krooni.»;
92) paragrahvi 1201 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «500 000 krooni» tekstiosaga «32 000 eurot»;
93) paragrahvi 1202 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «10 000 krooni» tekstiosaga «50 000 krooni»;
94) paragrahvi 1202 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «50 000 krooni» tekstiosaga «3200 eurot»;
95) paragrahvide 1203 ja 1204 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «50 000 krooni» tekstiosaga «500 000 krooni»;
96) paragrahv 1205 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 1205. Rahvusvaheliselt kontrollitavate jäätmete vedu üle riigipiiri asjakohase loata ja teatiseta ning loa nõudeid rikkudes
(1) Ohtlike ja muude rahvusvaheliselt kontrollitavate jäätmete üle riigipiiri veo eest asjakohase loata, teatiseta või loa nõudeid rikkudes –karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
97) paragrahvide 1203–1205 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «500 000 krooni» tekstiosaga «32 000 eurot»;
98) paragrahvi 1206 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «30 000 krooni» tekstiosaga «200 000 krooni»;
99) paragrahvi 1206 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «200 000 krooni» tekstiosaga «13 000 eurot»;
100) paragrahvi 1207 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «30 000 krooni» tekstiosaga «300 000 krooni»;
101) paragrahvi 1207 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «300 000 krooni» tekstiosaga «20 000 eurot»;
102) paragrahvis 121 asendatakse sõna «jäätmekäitluskoha» sõnadega «jäätmekäitluskoha või jäätmehoidla»;
103) paragrahvi 121 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «50 000 krooni» tekstiosaga «500 000 krooni»;
104) paragrahv 122 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 122. Keelatud toote turule laskmine
(1) Keelatud toote turule laskmise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
105) paragrahv 123 tunnistatakse kehtetuks;
106) paragrahvi 124 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «50 000 krooni» tekstiosaga «500 000 krooni»;
107) paragrahvi 1241 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «50 000 krooni» tekstiosaga «500 000 krooni»;
108) paragrahvide 121, 122, 124 ja 1241 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «500 000 krooni» tekstiosaga «32 000 eurot»;
109) paragrahvi 1242 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «50 000 krooni» tekstiosaga «200 000 krooni»;
110) paragrahvi 1242 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «200 000 krooni» tekstiosaga «13 000 eurot»;
111) seadust täiendatakse §-dega 1243 ja 1244 järgmises sõnastuses:
«§ 1243. Probleemtooteregistrisse andmete esitamata jätmine
(1) Probleemtooteregistrisse andmete esitamata jätmise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –karistatakse rahatrahviga kuni 300 000 krooni.
(1) Probleemtoodete märgistamise nõuete rikkumise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
(2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –karistatakse rahatrahviga kuni 200 000 krooni.»;
112) paragrahvi 1243 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «300 000 krooni» tekstiosaga «20 000 eurot»;
113) paragrahvi 1244 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «200 000 krooni» tekstiosaga «13 000 eurot»;
114) seadust täiendatakse §-ga 1245 järgmises sõnastuses:
«§ 1245. Ohtlikke aineid sisaldavate probleemtoodete ja nendest toodetest eraldatud osade kokkuostmise piirangu rikkumine
(1) Ohtlikke aineid sisaldavate probleemtoodete või nendest toodetest eraldatud osade kokkuostmise piirangu rikkumise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
115) paragrahvi 125 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «50 000 krooni» tekstiosaga «500 000 krooni»;
116) paragrahvi 126 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Töötlemata jäätmete või kasutatud rehvide prügilasse ladestamise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
117) paragrahvide 1245, 125 ja 126 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «500 000 krooni» tekstiosaga «32 000 eurot»;
118) seadust täiendatakse §-dega 1261–12611 järgmises sõnastuses:
«§ 1261. Segaolmejäätmete sortimise nõuete ja ladestamise tingimuste rikkumine
(1) Segaolmejäätmete sortimise nõuete ja ladestamise tingimuste rikkumise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
(2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –karistatakse rahatrahviga kuni 200 000 krooni.
(1) Ohtlike jäätmete käitlemise eritingimuste, välja arvatud pakendamise ja märgistamise nõuete, rikkumise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –karistatakse rahatrahviga kuni 500 000 krooni.
(1) Ohtlike jäätmete või nende pakendite märgistamise korra, samuti ohtlike jäätmete pakendamise nõuete rikkumise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
(1) Laeval jäätmete põletamise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(1) Metallijäätmete kokkuostmise piirangute, kokkuostu dokumenteerimise kohustuse või sularahas arveldamise keelu rikkumise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(1) Jäätmete kõrvaldamise eest kohas, mis ei vasta keskkonnanõuetele, –karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
(1) Jäätmeveo nõuete, välja arvatud ohtlike jäätmete veo nõuete, rikkumise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
(1) Mootorsõidukite ja mootorsõiduki haagiste rehvide üle nõutava arvestuse pidamata jätmise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
(2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 krooni.
(1) Jäätmete üleandmise eest luba mittevajavaks käitlemiseks, veendumata, et vastuvõtja on pädev jäätmeid käitlema ning on varustatud nõuetekohaste tehniliste ja keskkonnakaitsevahenditega, –karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
(1) Kaevandamisjäätmete käitlemise erinõuete rikkumise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(1) Suurõnnetuste vältimise ja nendest teatamise nõuete rikkumise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
119) paragrahvi 1261 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «200 000 krooni» tekstiosaga «13 000 eurot»;
120) paragrahvi 1262 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «500 000 krooni» tekstiosaga «32 000 eurot»;
121) paragrahvi 1263 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «200 000 krooni» tekstiosaga «13 000 eurot»;
122) paragrahvide 1264 ja 1265 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «500 000 krooni» tekstiosaga «32 000 eurot»;
123) paragrahvide 1266 ja 1267 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «200 000 krooni» tekstiosaga «13 000 eurot»;
124) paragrahvide 1268 ja 1269 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «50 000 krooni» tekstiosaga «3200 eurot»;
125) paragrahvide 12610 ja 12611 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «500 000 krooni» tekstiosaga «32 000 eurot»;
126) paragrahvi 127 lõigetes 1 ja 2 asendatakse paragrahvi number «126» numbriga «12611»;
127) paragrahvi 127 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Käesoleva seaduse §-des 1204, 1205 ja 122 nimetatud väärteo kohtuväline menetleja on ka Maksu- ja Tolliamet.»;
128) paragrahvi 127 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
«(5) Käesoleva seaduse §-s 12611 nimetatud väärteo kohtuvälised menetlejad on:1) Keskkonnainspektsioon;2) Tehnilise Järelevalve Amet;3) Päästeameti kohalik päästekeskus.»;
129) paragrahvi 128 lõiked 3 ja 7 tunnistatakse kehtetuks;
130) paragrahvi 128 lõike 4 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
131) paragrahvi 128 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(6) Kui kohaliku omavalitsuse üksus ei ole oma haldusterritooriumil sisse seadnud korraldatud jäätmevedu, kuigi tal oli see kohustus, või käesoleva seaduse §-s 711 sätestatud registri andmetel on üle 2 protsendi jäätmevaldajatest väljaspool olmejäätmete kogumissüsteemi, kannab see kohaliku omavalitsuse üksus tavajäätmete ning nendest põhjustatud saastuse likvideerimise kulud.»;
132) paragrahvi 129 lõiked 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
133) seadust täiendatakse §-ga 1291 järgmises sõnastuses:
«§ 1291. Konfiskeerimine
Keskkonnainspektsioon või kohus võib käesoleva seaduse §-des 120, 1204, 1205, 122, 1262 ja 1265 sätestatud väärtegude toimepanemise vahendi või väärteo vahetuks objektiks olnud jäätmete või toodete suhtes kohaldada konfiskeerimist vastavalt karistusseadustiku §-le 83.»;
134) paragrahvi 135 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Jäätmevaldajaks käesoleva seaduse §-de 66–69 tähenduses loetakse ka suvila, elu- või äriruumina kasutatava ehitise või korteri kui vallasasja omanik või valdaja.»;
135) paragrahvi 135 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
«(4) Jäätmevaldajad, kelle valla- või linnavalitsus on määratud tähtajaks lugenud korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks, korraldavad jäätmekäitlust ise kuni valla- või linnavalitsuse määratud tähtaja lõpuni.»;
136) seadust täiendatakse §-ga 1351 järgmises sõnastuses:
«§ 1351. Kaevandamisjäätmete käitlemise nõuete rakendamine
(4) Käesoleva seaduse § 353, § 39 lõiget 4, § 421, § 73 lõike 2 punkti 8 ja § 941 ei kohaldata nendele jäätmehoidlatele, mis lõpetasid jäätmete vastuvõtmise enne 2006. aasta 1. maid või on lõpetamas sulgemismenetlusi vastavalt kehtivatele õigusaktidele ning suletakse hiljemalt 2010. aasta 31. detsembriks.»;
137) seadust täiendatakse §-ga 1362 järgmises sõnastuses:
«§ 1362. Polüklooritud bifenüüle ja polüklooritud terfenüüle sisaldavate seadmete kasutamise keelu rakendamise tähtajad
PCB-d sisaldavatele seadmetele, mis on kasutusele võetud enne 2004. aasta 1. maid ning mis kuni kasutamise lõpuni vastavad neile esitatud tehnilistele normidele ja standarditele, on heas töökorras, ei leki ega väljuta muul viisil keskkonda neis sisalduvaid ohtlikke kemikaale, kohaldatakse käesolevat seadust alates 2010. aasta 31. detsembrist.»;
138) seadust täiendatakse normitehnilise märkusega järgmises sõnastuses:
«1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta (ELT L 102, 11.4.2006, lk 15–34);nõukogu direktiiv 90/313/EMÜ, mis käsitleb vaba juurdepääsu keskkonnateabele (EÜT L 158, 23.6.1990, lk 56–58);Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta (ELT L 37, 13.2.2003, lk 24–39);nõukogu direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta (EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1–19).»
§ 2. Maapõueseaduses (RT I 2004, 84, 572; 2010; 22, 108) tehakse järgmised muudatused:
«8) kaevandamisjäätmekava esitamist ja selle täitmise kontrolli, juhul kui üldgeoloogilise uurimistöö, geoloogilise uuringu või maavara kaevandamise käigus tekib kaevandamisjäätmeid ning jäätmete ladestamiskoht ei ole jäätmehoidla jäätmeseaduse § 352 tähenduses. Mõistet kaevandamisjäätmed kasutatakse jäätmeseaduse § 71 tähenduses, arvestades ka selle paragrahvi lõikes 4 sätestatud erandeid.»;
2) paragrahvi 2 täiendatakse punktiga 15 järgmises sõnastuses:
«15) maavara katend (edaspidi katend) on maavaravaru katvad setendid, mille eemaldamine on vajalik pealmaakaevandamisel.»;
3) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
«(11) Kui uurimistöö või uuringu käigus tekib kaevandamisjäätmeid ning jäätmete ladestamiskoht ei ole jäätmehoidla jäätmeseaduse § 352 tähenduses, tuleb üldgeoloogilise uurimistöö loa või uuringuloa taotlusele lisada kaevandamisjäätmekava. Jäätmekava koostamisel, esitamisel ja kinnitamisel lähtutakse jäätmeseaduse §-s 421 kehtestatud nõuetest.»;
4) paragrahvi 13 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Üldgeoloogilise uurimistöö loa või uuringuloa taotluse seletuskiri peab sisaldama ka andmeid uurimistöö või uuringu käigus tekkivate kaevandamisjäätmete kohta.»;
5) paragrahvi 17 lõikes 3 asendatakse tekstiosa «punktides 1–7» tekstiosaga «punktides 1–7, 10 ja 11»;
6) paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
«(21) Kui nõutav on kaevandamisjäätmekava esitamine, on üldgeoloogilise uurimistöö või geoloogilise uuringu loa lahutamatu osa jäätmeseaduse §-ga 421 kehtestatud nõuete kohaselt koostatud ja kinnitatud jäätmekava.»;
7) paragrahvi 20 lõiget 1 täiendatakse punktidega 10 ja 11 järgmises sõnastuses:
«10) on nõutav kaevandamisjäätmekava esitamine, kuid jäätmekava ei ole esitatud, või esitatud jäätmekava ei vasta nõuetele ning puudused jäetakse selleks antud tähtaja jooksul kõrvaldamata;11) loa taotlejale on määratud karistus kaevandamisjäätmete käitlemise nõuete eiramise eest ja selle andmed ei ole karistusregistrist kustutatud.»;
8) paragrahvi 21 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
«5) kaevandamisjäätmekava muutmise või uue jäätmekava esitamise tõttu on vaja muuta loale märgitud nõudeid.»;
9) paragrahvi 22 lõiget 1 täiendatakse punktidega 6–9 järgmises sõnastuses:
«6) on nõutav kaevandamisjäätmekava esitamine, kuid jäätmekava ei ole esitatud, või ei vasta esitatud jäätmekava nõuetele ning puudused jäetakse selleks antud tähtaja jooksul kõrvaldamata;7) kaevandamisjäätmete käitlemine ei vasta kaevandamisjäätmekavale;8) loa taotlejale on määratud karistus kaevandamisjäätmete käitlemise nõuete eiramise eest ja selle andmed ei ole karistusregistrist kustutatud;9) jäätmeseaduse § 73 lõike 2 punkti 8 kohaselt peab loa omanik omama ka jäätmeluba, kuid kehtiv jäätmeluba puudub.»;
10) paragrahvi 23 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Luba ei registreerita ümber isiku nimele, kellele on määratud karistus kaevandamisjäätmete käitlemise nõuete eiramise eest ja selle andmed ei ole karistusregistrist kustutatud.»;
11) paragrahvi 23 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
«(41) Ümberregistreerimisel loetakse loa saaja suhtes siduvaks ka loa lisaks olev kaevandamisjäätmekava.»;
12) paragrahvi 25 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
«(31) Kaevandamisloa omanikul on pealmaakaevandamisel õigus looduslikust seisundist eemaldada katendit. Katendi eemaldamist ei käsitata maavaravaru kaevandamisena, välja arvatud katendis sisalduva maavaravaru eemaldamine. Pealmaakaevandamisel eemaldatud katendit kasutatakse kaevandamisel rikutud maa kasutuskõlblikuks korrastamisel korrastamise projektis ettenähtud viisil. Katendit tohib võõrandada või kasutada väljaspool mäeeraldist käesoleva seaduse §-s 611 ettenähtud korras.»;
13) paragrahvi 27 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Kaevandamisloa taotluse seletuskiri peab sisaldama ka andmeid kaevandamise käigus tekkivate kaevandamisjäätmete kohta.»;
14) paragrahvi 27 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
«(31) Kui kaevandamise käigus tekib kaevandamisjäätmeid, mida ladustatakse mäeeraldise teenindusmaal, mis ei ole jäätmehoidla jäätmeseaduse § 352 tähenduses, tuleb taotlusele lisada kaevandamisjäätmekava. Jäätmekava koostamisel, esitamisel ja kinnitamisel lähtutakse jäätmeseaduse §-ga 421 kehtestatud nõuetest.»;
15) paragrahvi 32 lõikes 3 asendatakse tekstiosa «§ 34 punktides 1–14 ja 17–18» tekstiosaga «§ 34 lõike 1 punktides 1–14, 17–18 ja 20–21»;
16) paragrahvi 34 lõiget 1 täiendatakse punktidega 20 ja 21 järgmises sõnastuses:
«20) nõutav on kaevandamisjäätmekava esitamine, kuid seda ei ole esitatud, või ei vasta esitatud jäätmekava nõuetele ning puudused jäetakse selleks antud tähtaja jooksul kõrvaldamata;21) taotlejale on määratud karistus kaevandamisjäätmete käitlemise nõuete eiramise eest ja selle andmed ei ole karistusregistrist kustutatud.»;
17) paragrahvi 35 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
«(21) Kui on nõutav kaevandamisjäätmekava esitamine, on jäätmeseaduse § 421 nõuete kohaselt koostatud ja kinnitatud jäätmekava kaevandamisloa lahutamatu osa.»;
18) paragrahvi 42 lõiget 1 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
«8) kaevandamisjäätmekava muutmise või uue jäätmekava esitamise tõttu on vaja muuta loale märgitud nõudeid.»;
19) paragrahvi 43 lõiget 1 täiendatakse punktidega 6–8 järgmises sõnastuses:
«6) nõutav on kaevandamisjäätmekava esitamine, kuid seda ei ole esitatud, või ei vasta esitatud jäätmekava nõuetele ning puudused jäetakse selleks antud tähtaja jooksul kõrvaldamata;7) kaevandamisjäätmete käitlemisega seotud tegevus ei vasta kaevandamisjäätmekavale;8) jäätmeseaduse § 73 lõike 2 punkti 8 kohaselt peab loa omanikul olema ka jäätmeluba, kuid kehtiv jäätmeluba puudub.»;
20) paragrahvi 44 lõiget 2 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«Kaevandamisluba ei registreerita ümber isiku nimele, kellele on määratud karistus kaevandamisjäätmete käitlemise nõuete eiramise eest ja selle andmed ei ole karistusregistrist kustutatud.»;
21) paragrahvi 44 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
«(5) Kaevandamisloa ümberregistreerimisel loetakse kaevandamisloa saaja suhtes siduvaks ka loa lisaks olev kaevandamisjäätmekava.»;
22) paragrahvi 48 täiendatakse lõigetega 41 ja 42 järgmises sõnastuses:
«(41) Kaevandamisega rikutud maa korrastamise või ehitamise eesmärgil kaevandamisjäätmete tagasipanemisel pealmaa- või allmaakaevandamise käigus tehtud kaeveõõntesse peab kaevandamisloa omanik:1) tagama kaeveõõnte füüsilise stabiilsuse ja vajumite tekke vältimise, võttes arvesse jäätmeseaduse §-ga 331 kehtestatud nõudeid;2) vältima pinnase, pinna- ja põhjavee saastumist;3) tagama kaeveõõntesse tagasi paigutatud kaevandamisjäätmete korrastamisjärgse seire vastavalt jäätmeseaduse §-ga 331 sätestatud nõuetele.
(42) Vee seisundi halvenemise ning õhu ja pinnase saastumise vältimiseks kohaldatakse kaevandamisega rikutud maa korrastamisel jäätmeseaduse § 331 lõike 8 alusel keskkonnaministri määrusega kehtestatud nõudeid.»;
23) paragrahvi 48 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
«(51) Kaeveõõnte täitmisel kasutatavate muude kui kaevandamisjäätmete suhtes kohaldatakse asjakohastel juhtudel jäätmeseaduse, sealhulgas selle § 33 lõike 1 punkti 1 alusel keskkonnaministri määrusega prügilate kohta kehtestatud nõudeid.»;
24) seaduse 6. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«MAAPÕUE MUUD KASUTAMISE VIISID»;
25) seadust täiendatakse §-ga 611 järgmises sõnastuses:
«§ 611. Katendi võõrandamine ja kasutamine väljaspool mäeeraldist
(3) Keskkonnaamet keeldub nõusoleku andmisest, kui katendi võõrandamisega või kasutamisega väljaspool mäeeraldist kaasnes või kaasneks oluline keskkonna kahjustamine või kaevis on saadud loata kaevandamisel või kaevandatud ala korrastamisel ei ole võimalik järgida kaevandamisega rikutud maa korrastamise nõudeid.»;
26) paragrahvi 64 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 64. Turba kriitilise varu suurus ja kaevandamisega rikutud mahajäetud turbaalade kasutamine»;
27) paragrahvi 64 täiendatakse lõigetega 3–5 järgmises sõnastuses:
«(3) Kaevandamisega rikutud mahajäetud turbaalade nimekirja kinnitab keskkonnaminister.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud aladele esitatud maavara kaevandamise loa taotlusi menetletakse käesolevas seaduses sätestatud korras.»;
28) paragrahv 66 tunnistatakse kehtetuks;
29) paragrahvi 681 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Maavara või ülejäänud maapõue loata kasutamise eest, kui luba on nõutav, ja loa nõudeid rikkudes või kaevandamisel loa nõudeid rikkudes või ehitiste püstitamisel, maaparandusel või põllumajandustöödel ülejääva kaevise võõrandamise või kasutamise eest väljaspool kinnisasja Keskkonnaameti nõusolekuta, või maavaravaru või loodusliku kivimi, setendi, vedeliku või gaasi, mis ei ole maavaravaruna arvele võetud, sama isiku teisele kinnistule transportimise eest Keskkonnaameti nõusolekuta, või pealmaakaevandamisel eemaldatava maavara katendi võõrandamise või väljaspool mäeeraldist kasutamise eest Keskkonnaameti nõusolekuta –karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.»;
30) paragrahvi 74 lõike 1 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«6) käesoleva seaduse § 59 lõikes 3 sätestatud nõusolekuta transporditakse teisele kinnisasjale maavaravaru või looduslikku kivimit, setendit, vedelikku või gaasi, mis ei ole maavaravaruna arvele võetud, või § 60 lõikes 3 sätestatud nõusolekuta võõrandatakse või kasutatakse väljaspool kinnisasja ehitiste või rajatiste püstitamisel ülejäävat kaevist, või § 611 lõikes 1 sätestatud nõusolekuta võõrandatakse või kasutatakse väljaspool mäeeraldist pealmaakaevandamisel eemaldatavat maavara katendit;»;
31) paragrahvi 75 täiendatakse lõikega 10 järgmises sõnastuses:
«(10) Kaevandamisjäätmekava kohta kehtestatud nõudeid kohaldatakse enne käesoleva lõike jõustumist antud lubadele alates 2012. aasta 1. maist.»;
32) seadust täiendatakse normitehnilise märkusega järgmises sõnastuses:
«1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta (ELT L 102, 11.4.2006, lk 15–34).»
§ 3. Keskkonnatasude seaduses (RT I 2005, 67, 512; 2010, 22, 108) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 9 lõiked 9 ja 10 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
«(9) Ehitise püstitamise, maaparandustööde või põllumajandustööde käigus tekkiva kaevise võõrandamise või väljaspool kinnisasja kasutamise korral ning pealmaakaevandamisel eemaldatava maavara katendi võõrandamise või väljaspool mäeeraldist kasutamise korral tuleb tasuda maavaraga võrdväärseks määratud maavara kaevandamisõiguse tasu.
(10) Nõusoleku andmisel määrab Keskkonnaamet esitatud taotluse ja olemasoleva teabe alusel, millise maavaraga võrdväärselt tuleb ehitise püstitamise, maaparandustööde ja põllumajandustööde käigus tekkiva kaevise või pealmaakaevandamisel eemaldatava maavara katendi võõrandamise või kasutamise korral tasuda maavara kaevandamisõiguse tasu.»;
2) paragrahvi 56 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Sihtasutuse nõukogu liikmetest nimetatakse neli Riigikogu otsusega Riigikogu keskkonnakomisjoni ettepanekul ja neli asutajaõiguste teostaja poolt keskkonnaministri ettepanekul.»;
3) paragrahvi 56 lõiget 1 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
«Keskkonnaminister on sihtasutuse nõukogu liige oma ametikoha järgselt.»
(1) Käesoleva seaduse § 1 punktid 4, 51, 52, 61 ja 76 jõustuvad 2011. aasta 1. jaanuaril.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punkt 80 jõustub 2012. aasta 1. jaanuaril.
(3) Käesoleva seaduse § 1 punktid 89, 90, 92, 94, 97, 99, 101, 108, 110, 112, 113, 117 ja 119–125 jõustuvad päeval, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu otsuses Eesti Vabariigi suhtes kehtestatud erandi kehtetuks tunnistamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud alusel.


Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse ning teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 07.12.2018, 3
30.11.2018 otsus nr 346
1) paragrahvi 1 lõikes 2 asendatakse arv „2002” arvuga „2019”;
2) paragrahvi 19 lõiget 1 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
„Käesoleva paragrahvi lõike 14 punktis 22 nimetatud kütust käsitatakse kütusena selle kasutamisel või edastamisel kasutamiseks mootorikütuse või kütteainena või mootorikütuse või kütteaine lisandina.”;
3) paragrahvi 19 lõiked 2–4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Pliivaba bensiin käesoleva seaduse mõistes on kütus pliisisaldusega kuni 0,013 g/l (kaasa arvatud), mille KNi kaheksa numbrit on 2710 12 41, 2710 12 45 või 2710 12 49.
(3) Pliibensiin käesoleva seaduse mõistes on kütus pliisisaldusega üle 0,013 g/l, mille KNi kaheksa numbrit on 2710 12 50.
(4) Lennukibensiin käesoleva seaduse mõistes on kütus, mille KNi kaheksa numbrit on 2710 12 31 või 2710 12 70.”;
4) paragrahvi 19 lõiked 6–10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Diislikütus käesoleva seaduse mõistes on kütus, mille KNi kaheksa numbrit on 2710 19 29, 2710 19 43, 2710 19 46, 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15 või 2710 20 17.
(7) Eriotstarbeline diislikütus käesoleva seaduse mõistes on kütus, mis on erimärgistatud vedelkütuse erimärgistamise seaduses sätestatud korras ja mille KNi kaheksa numbrit on 2710 19 29, 2710 19 43, 2710 19 46, 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15 või 2710 20 17.
(8) Kerge kütteõli käesoleva seaduse mõistes on kütus, mille KNi kaheksa numbrit on 2710 19 47, 2710 19 48, 2710 20 17 või 2710 20 19.
(9) Raske kütteõli käesoleva seaduse mõistes on kütus, mille KNi kaheksa numbrit on 2710 19 62, 2710 19 64, 2710 19 68, 2710 20 31, 2710 20 35 või 2710 20 39.
(10) Põlevkivikütteõli käesoleva seaduse mõistes on põlevkivist valmistatud kütus, mille KNi kaheksa numbrit on 2710 19 62, 2710 19 64, 2710 19 68, 2710 20 31, 2710 20 35 või 2710 20 39.”;
5) paragrahvi 19 lõike 14 punktis 2 asendatakse tekstiosa „3824 90 55 või 3824 90 80–3824 90 99” tekstiosaga „3824 84 00, 3824 85 00, 3824 86 00, 3824 87 00, 3824 88 00, 3824 91 00, 3824 99 55, 3824 99 80, 3824 99 85, 3824 99 86, 3824 99 92, 3824 99 93, 3824 99 96, 3826 00 10 või 3826 00 90”;
6) paragrahvi 19 lõike 14 punkt 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„21) mille KNi kaheksa numbrit on 2711 29 00, välja arvatud käesoleva lõike punktis 22 nimetatud kütus;”;
7) paragrahvi 19 lõiget 14 täiendatakse punktiga 22 järgmises sõnastuses:
„22) mille tarbimine on tõendatud päritolutunnistuse kasutamisega maagaasiseaduse § 103 mõistes;”;
„3) kaheksa numbrit on 2710 12 11–2710 12 25, 2710 12 90, 2710 19 11, 2710 19 15, 2710 19 31, 2710 19 35, 2710 19 51, 2710 19 55, 2710 20 90, 2902 20 00, 2902 30 00 või 2902 41 00–2902 44 00, samuti toode, mille KNi esimesed neli numbrit on 3811, välja arvatud toode, mille KNi kaheksa numbrit on 3811 21 00 või 3811 29 00.”;
9) seaduse 1. peatükki täiendatakse §-ga 203 järgmises sõnastuses:
„§ 203. Gaasitarbimise intensiivsus ja intensiivse gaasitarbimisega ettevõtja
(1) Gaasitarbimise intensiivsus käesoleva seaduse tähenduses on käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 2 nimetatud perioodil ettevõtja Eestis asuvate ettevõtete tarbitud või tarbitava maagaasi kogumaksumuse osakaal protsentides ettevõtja loodud või loodavast lisandväärtusest samal perioodil.
(2) Lisandväärtuseks käesoleva seaduse tähenduses loetakse intensiivse gaasitarbimisega ettevõtja Eestis asuvate ettevõtete ärikasum raamatupidamise seaduse lisas 2 esitatud kasumiaruande 1 või 2 kohaselt, mida on suurendatud tööjõukulude, põhivara müügist saadud kahjumi ja põhivara väärtuse langusest tekkinud kulu võrra ning vähendatud põhivara müügist saadud kasumi võrra. Energia aktsiisivabastuse loa taotlemisele järgneval 12 kalendrikuul prognoositult tekkivaks lisandväärtuseks käesoleva seaduse tähenduses loetakse intensiivse gaasitarbimisega ettevõtja Eestis asuvate ettevõtete käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud andmete prognoos.
(3) Intensiivse gaasitarbimisega ettevõtja käesoleva seaduse tähenduses on ettevõtja, kes vastab kõikidele järgmistele tingimustele:
1) ettevõtja põhitegevusala ega kõrvaltegevusala ei kuulu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1893/2006 I lisa jao D ossa 35 „Elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine”;
2) ettevõtjal oli energia aktsiisivabastuse loa taotlemisele vahetult eelnenud majandusaastal gaasitarbimise intensiivsus keskmiselt vähemalt 13 protsenti või ettevõtjal on prognoositud gaasitarbimise intensiivsus järgmisel 12 kalendrikuul keskmiselt vähemalt 13 protsenti;
3) ettevõtja vastab käesoleva seaduse § 202 lõike 3 punktides 2, 4 ja 5 sätestatule.”;
10) paragrahvi 24 lõiget 62 täiendatakse neljanda ja viienda lausega järgmises sõnastuses:
„Maagaasi võrguettevõtja, maagaasist soojuse ja elektrienergia koostootja ning võrguväliselt soetatud maagaasi tarbija ei arvesta maagaasilt ja mootorimaagaasilt tekkinud maksukohustuse hulka ise kasutusele võetud käesoleva seaduse § 19 lõike 14 punktis 22 nimetatud kütuse kogust. Maagaasi võrguettevõtja ning maagaasist soojuse ja elektrienergia koostootja ei arvesta maagaasilt ja mootorimaagaasilt tekkinud maksukohustuse hulka seda tarbijale edastatud käesoleva seaduse § 19 lõike 14 punktis 22 nimetatud kütuse kogust, mille kohta maagaasi võrguettevõtja või maagaasist soojuse ja elektrienergia koostootja saab süsteemihaldurilt maagaasiseaduse mõistes hiljemalt maksustamisperioodile järgneva kalendrikuu kümnendaks päevaks kinnituse kasutatud päritolutunnistuste kohta.”;
11) paragrahvi 24 täiendatakse lõigetega 68–610 järgmises sõnastuses:
„(68) Energia aktsiisivabastuse luba omaval või omanud intensiivse gaasitarbimisega ettevõtjal tekib kohustus tasuda aktsiisi käesoleva seaduse § 66 lõikes 10 sätestatud määra alusel alates tema viimase lõppenud majandusaasta algusest kuni alljärgneva sündmuseni tarbitud maagaasilt:
1) jäetakse täitmata käesoleva seaduse § 696 lõike 1 punktis 1 või 4 või sama paragrahvi lõikes 12 sätestatud kohustus;
2) täidetakse käesoleva seaduse § 696 lõike 12 punktis 1 sätestatud kohustus, kuid sõltumatu vandeaudiitor ei väljenda põhjendatud kindlustunnet § 693 lõike 13 punktis 2 nimetatu suhtes;
3) täidetakse käesoleva seaduse § 696 lõike 12 punktis 1 sätestatud kohustus, kuid intensiivse gaasitarbimisega ettevõtja arvutatud gaasitarbimise intensiivsus, mille kohta sõltumatu vandeaudiitor andis põhjendatud kindlustunnet väljendava arvamuse, oli viimasel lõppenud majandusaastal keskmiselt alla 13 protsendi.
(69) Käesoleva paragrahvi lõigetes 68 ja 610 nimetatud juhtudel arvutatakse maksukohustus käesoleva seaduse § 66 lõikes 103 sätestatud aktsiisimääraga (edaspidi maagaasi soodusaktsiisimäär) tarbitud maagaasi koguselt tuhandetes kuupmeetrites, mis korrutatakse tarbimise ajal kehtinud käesoleva seaduse § 66 lõikes 10 sätestatud maagaasi aktsiisimäära ja maagaasi soodusaktsiisimäära vahega.
(610) Kui esineb üksnes käesoleva paragrahvi lõike 68 punktis 3 nimetatud asjaolu ja intensiivse gaasitarbimisega ettevõtja esitab 20 päeva jooksul selle asjaolu ilmnemisest arvates maksuhaldurile käesoleva seaduse § 693 lõike 13 punktis 3 nimetatud sõltumatu vandeaudiitori aruande prognoositud gaasitarbimise intensiivsuse kohta järgmisel 12 kalendrikuul ning see on vähemalt 13 protsenti, tekib maksukohustus ainult viimasel lõppenud majandusaastal soodusaktsiisimääraga tarbitud maagaasilt.”;
12) paragrahvi 25 täiendatakse lõikega 25 järgmises sõnastuses:
„(25) Käesoleva seaduse § 24 lõikes 68 nimetatud intensiivse gaasitarbimisega ettevõtja esitab hiljemalt 30. päeval sama lõike punktides 1–3 nimetatud sündmusest arvates aktsiisideklaratsiooni ja maksab aktsiisi.”;
13) paragrahvi 27 lõike 1 punkt 24 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„24) kütus ja elektrienergia, mida kasutatakse mineraloogilistes protsessides. Mineraloogilised protsessid on protsessid, mis on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1893/2006 I lisa jao C osas 23 „Muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine”;”;
14) paragrahvi 27 lõiget 1 täiendatakse punktiga 288 järgmises sõnastuses:
„288) käesoleva seaduse § 19 lõike 14 punktis 22 nimetatud kütus;”;
15) paragrahvi 27 lõiget 21 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
„Käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud tõendit ei nõuta käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 11 nimetatud relvajõudude õhusõidukite tankimise korral Eestis vahetult kaitseväe aktsiisilao poolt.”;
16) paragrahvi 31 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Maksu- ja Tolliamet võib nõuda energia aktsiisivabastuse luba omavalt elektrointensiivselt ettevõtjalt või intensiivse gaasitarbimisega ettevõtjalt tagatist soodusaktsiisimääraga tarbitavalt elektrienergialt ja maagaasilt aktsiisi maksmise tagamiseks, kui on alust arvata, et maksukohustus võib suureneda või jääda täitmata.”;
17) paragrahvi 31 lõiget 5 täiendatakse punktiga 12 järgmises sõnastuses:
„12) energia aktsiisivabastuse loa omanikuks oleva intensiivse gaasitarbimisega ettevõtja puhul tema eelmisel majandusaastal tarbitud maagaasi summaarselt koguselt või järgmisel 12 kalendrikuul tarbitava maagaasi summaarselt koguselt;”;
18) paragrahvi 66 täiendatakse lõigetega 103 ja 104 järgmises sõnastuses:
„(103) Maagaasi soodusaktsiisimäär energia aktsiisivabastuse luba omavale intensiivse gaasitarbimisega ettevõtjale on 11,30 eurot 1000 m3 maagaasi kohta.
(104) Maagaasi soodusaktsiisimäära puhul rakendatakse riigiabiga seonduvalt käesoleva paragrahvi lõikes 122 sätestatut.”;
19) paragrahvi 66 lõige 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(13) Käesoleva seaduse § 20 punktis 1 nimetatud kütusesarnase toote või kütusesarnase toote, mille KNi esimesed kuus numbrit või kaheksa numbrit on 2707 10, 2707 20, 2707 30, 2707 50, 2710 12 11–2710 12 25, 2710 12 90, 2710 20 90, 2902 20 00, 2902 30 00, 2902 41 00, 2902 42 00, 2902 43 00 või 2902 44 00, aktsiisimäär on 563 eurot 1000 liitri kütusesarnase toote kohta.”;
20) paragrahvi 692 lõiget 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) intensiivse gaasitarbimisega ettevõtjale soetada võrguettevõtjalt maagaasi ja seda tarbida soodusaktsiisimääraga, samuti tarbida enda toodetud või võrguväliselt edastatud maagaasi soodusaktsiisimääraga.”;
21) paragrahvi 692 lõiget 2 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
„8) intensiivse gaasitarbimisega ettevõtja.”;
22) paragrahvi 692 täiendatakse lõigetega 25 ja 26 järgmises sõnastuses:
„(25) Intensiivse gaasitarbimisega ettevõtjal loetakse energia aktsiisivabastuse loa taotlemisele vahetult eelnenud majandusaastal tarbitud maagaasi kogumaksumuse hulka maagaasi ja võrguteenuse maksumus käesoleva seaduse § 66 lõikes 10 sätestatud määras maagaasi aktsiisi ja käibemaksuga, välja arvatud mahaarvamisele kuuluv käibemaks. Maagaasi kogumaksumus arvestatakse üksnes mõõdetud ja dokumenteeritud maagaasi kogusele, mille kohta peetakse arvestust.
(26) Intensiivse gaasitarbimisega ettevõtjal energia aktsiisivabastuse loa taotlemisele järgneval 12 kalendrikuul prognoositult tarbitava maagaasi kogumaksumus leitakse, korrutades omavahel maagaasi tarbitava koguse tuhandetes kuupmeetrites ja taotlemisele eelnenud aasta kohta Statistikaameti veebilehel avaldatud maagaasi aritmeetiliselt keskmise hinna äritarbijale vastavalt tarbimisvahemikule. Hind peab sisaldama sama perioodi võrguteenuse maksumust koos käesoleva seaduse § 66 lõikes 10 sätestatud määras maagaasiaktsiisi ja käibemaksuga, välja arvatud mahaarvamisele kuuluv käibemaks.”;
23) paragrahvi 693 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) kirjalik taotlus, milles on märgitud loa taotleja nimi ja registrikood, elu- või asukoha aadress, tegevuskoha aadress ja kontaktandmed ning aktsiisivaba kütuse, aktsiisivaba elektrienergia, soodusaktsiisimääraga kütuse või soodusaktsiisimääraga elektrienergia kasutamise eesmärk;”;
24) paragrahvi 693 lõike 11 punktides 2 ja 3 asendatakse tekstiosa „artikli 2 lõike 18” tekstiosaga „artikli 2 punkti 18”;
25) paragrahvi 693 täiendatakse lõigetega 13 ja 14 järgmises sõnastuses:
„(13) Intensiivse gaasitarbimisega ettevõtja esitab energia aktsiisivabastuse loa taotlemiseks Maksu- ja Tolliametile lisaks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 sätestatule:
1) dokumendid, mis tõendavad ettevõtja energiajuhtimissüsteemi vastavust standardile EVS-EN ISO 50001;
2) energia aktsiisivabastuse loa taotlemisel eelmise majandusaasta andmete alusel sõltumatu vandeaudiitori põhjendatud kindlustunnet väljendava aruande, milles vandeaudiitor esitab järelduse gaasitarbimise intensiivsuse arvutamiseks kasutatavate alusandmete kohta, ettevõtja arvutatud gaasitarbimise intensiivsuse kohta vastavalt käesoleva seaduse §-des 203 ja 692 sätestatule ning ettevõtja mittevastavuse kohta raskustes ettevõtja definitsioonile komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punkti 18 tähenduses;
3) energia aktsiisivabastuse loa taotlemisel järgmise 12 kalendrikuu prognoosandmete alusel sõltumatu vandeaudiitori piiratud kindlustunnet väljendava aruande, milles vandeaudiitor esitab järelduse ettevõtja vastavalt käesoleva seaduse §-des 203 ja 692 sätestatule arvutatud gaasitarbimise intensiivsuse kohta, ja sõltumatu vandeaudiitori põhjendatud kindlustunnet väljendava aruande ettevõtja mittevastavuse kohta raskustes ettevõtja definitsioonile komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punkti 18 tähenduses;
4) käesoleva paragrahvi lõike 11 punktis 4 nimetatud kinnituse;
5) maagaasi mõõtmise korraldust kirjeldava dokumendi, milles kajastub ka teave selle kohta, kus mõõtmisi tehakse, millistele nõuetele maagaasi mõõtmiseks kasutatavad mõõteseadmed vastavad ja kuidas mõõtetulemuste üle arvestust peetakse;
6) maagaasi võrguettevõtja kinnituse energia aktsiisivabastuse loa taotlemisele vahetult eelnenud majandusaastal ettevõtjale edastatud maagaasi koguse kohta tuhandetes kuupmeetrites.
(14) Käesoleva paragrahvi lõike 13 punktis 2 nimetatud gaasitarbimise intensiivsuse arvutamiseks kasutatavateks alusandmeteks on maagaasi kogumaksumus vastavalt käesoleva seaduse § 692 lõigetes 25 ja 26 sätestatule ja lisandväärtus vastavalt käesoleva seaduse § 203 lõikes 2 sätestatule.”;
26) paragrahvi 695 lõiget 3 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
„9) intensiivse gaasitarbimisega ettevõtja ei vasta enam käesoleva seaduse § 203 lõikes 3 sätestatud tingimustele, esineb § 24 lõike 68 punktis 1 või 2 nimetatud asjaolu või esineb sama lõike punktis 3 nimetatud asjaolu, ilma et intensiivse gaasitarbimisega ettevõtja oleks tähtajaks esitanud sõltumatu vandeaudiitori § 24 lõikes 610 sätestatud nõuetele vastavat aruannet prognoositud gaasitarbimise intensiivsuse kohta.”;
27) paragrahvi 695 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Maksu- ja Tolliamet kontrollib aktsiisivaba kütuse ja elektrienergia ning soodusaktsiisimääraga maksustatud kütuse ja elektrienergia eesmärgipärast kasutamist.”;
28) paragrahvi 696 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) pidama eraldi arvestust aktsiisiga maksustatult, soodusaktsiisimääraga maksustatult ning aktsiisivabalt soetatud ja kasutatud kütuse koguse kohta kütuse nimetuste ja KNi kaheksa numbri kaupa;”;
29) paragrahvi 696 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„7) teatama aktsiisilaopidajale, võrguettevõtjale või laevavarustajale energia aktsiisivabastuse loa numbri aktsiisivaba või soodusaktsiisimääraga maksustatava kütuse soetamisel nimetatud isikutelt ning Maksu- ja Tolliametile aktsiisivaba kütuse importimisel ja jälgima loale kantud andmete vastavust soetatud kütuse kogusele;”;
30) paragrahvi 696 lõiget 1 täiendatakse punktiga 73 järgmises sõnastuses:
„73) kasutama aktsiisivaba ja soodusaktsiisimääraga maksustatavat kütust ainuisikuliselt üksnes aktsiisivabastuse loa saamiseks esitatud taotluses märgitud otstarbel;”;
31) paragrahvi 696 lõike 1 punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„9) aktsiisivaba maagaasi ja elektrienergia või soodusaktsiisimääraga maksustatava maagaasi ja elektrienergia soetamisel esitama võrguettevõtjale, kellelt maagaas või elektrienergia soetatakse, andmed kalendrikuu jooksul aktsiisivabalt soetatud maagaasi ja elektrienergia või soodusaktsiisimääraga soetatud maagaasi ja elektrienergia koguse kohta hiljemalt soetamisele järgneva kalendrikuu viiendal päeval.”;
32) paragrahvi 696 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
„(12) Energia aktsiisivabastuse luba omav või omanud intensiivse gaasitarbimisega ettevõtja on lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustustele kohustatud:
1) hiljemalt kuue kalendrikuu möödumisel tema viimase sellise majandusaasta lõpust, millal tarbiti soodusaktsiisimääraga maagaasi, esitama maksuhaldurile selle aasta kohta käesoleva seaduse § 693 lõike 13 punktis 2 nimetatud sõltumatu vandeaudiitori põhjendatud kindlustunnet väljendava aruande;
2) viivitamata teavitama maksuhaldurit, kui ta ei vasta loa kehtivuse ajal käesoleva seaduse § 202 lõike 3 punktis 2 või § 203 lõike 3 punktis 1 sätestatud tingimustele;
3) viivitamata teavitama maagaasi võrguettevõtjat, kui tema energia aktsiisivabastuse loa kehtivus on peatatud või luba on kehtetuks tunnistatud;
4) esitama soodusaktsiisimääraga maagaasi tarbimisele järgneva aasta 1. veebruariks Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile kalendriaasta vältel soodusaktsiisimääraga tarbitud maagaasi summaarse koguse tuhandetes kuupmeetrites ning selle põhjal arvutatud riigiabi summa, mis leitakse, korrutades maagaasi tarbimise ajal kehtinud käesoleva seaduse § 66 lõikes 10 sätestatud maagaasi aktsiisimäära ja maagaasi soodusaktsiisimäära vahe energia aktsiisivabastuse loa alusel tarbitud maagaasi kogusega tuhandetes kuupmeetrites;
5) andma Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile asjassepuutuvaid andmeid tulenevalt talle riigiabi andmisega kaasnevatest kohustustest.”.
§ 2. Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse ning tubakaseaduse muutmise seaduse muutmine
Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse ning tubakaseaduse muutmise seaduses (RT I, 27.06.2018, 2) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 punktis 3 esitatud § 202 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) ettevõtja põhitegevusala Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1–39), I lisa kohaselt on töötlev tööstus (jagu C) või infoalane tegevus (jao J osa 63);”;
2) paragrahvi 1 punktid 16, 21 ja 24 jäetakse välja;
3) paragrahvi 1 punktis 25 esitatud § 696 lõike 11 sissejuhatavas lauseosas asendatakse sõnad „lisaks kohustatud” sõnadega „lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule kohustatud”.
§ 3. Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse muutmine
Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse (RT I, 26.01.2018, 4) § 1 punktid 2, 3, 5 ja 6 ning § 4 lõiked 2 ja 3 jäetakse välja.
Käesoleva seaduse §-d 1 ja 2 jõustuvad 2019. aasta 1. jaanuaril.


Riigi Infosüsteemi Ameti põhimäärus – Riigi Teataja
Riigi Infosüsteemi Ameti põhimäärus
Riigi Infosüsteemi Ameti põhimäärus - sisukord
§ 1 Riigi Infosüsteemi Ameti staatus
§ 2 Ameti nimetus inglise keeles
§ 3 Tegevuse koordineerimine ja aruandekohustus
§ 4 Eelarve
§ 5 Ameti pitsat
§ 6 Ameti asukoht
2 TEGEVUSVALDKOND JA PÕHIÜLESANDED
§ 7 Tegevusvaldkond
§ 8 Põhiülesanded
§ 9 Tegevus põhiülesannete täitmiseks
3 STRUKTUUR JA STRUKTUURIÜKSUSTE PÕHIÜLESANDED
§ 10 Struktuuriüksused
§ 11 Struktuuriüksuse struktuur ja ülesanded ning ametnike ja töötajate õigused, kohustused ja vastutus
§ 12 Struktuuriüksuse juhtimine
§ 13 Ameti struktuuriüksused ja nende põhiülesanded
§ 14 Juhtimine
§ 15 Peadirektori õigused, kohustused ja vastutus
§ 16 Peadirektori käskkirjad ja korraldused
§ 17 Peadirektori asetäitjate põhiülesanded
§ 18 Osakonnajuhataja põhikohustused
RT I, 21.02.2018, 2
Vastu võetud 25.04.2011 nr 28
RT I, 28.04.2011, 1
17.05.2013 RT I, 24.05.2013, 13 27.05.2013
29.10.2013 RT I, 01.11.2013, 1 04.11.2013
18.12.2013 RT I, 27.12.2013, 1 01.01.2014
12.11.2014 RT I, 14.11.2014, 3 17.11.2014
23.01.2015 RT I, 27.01.2015, 5 30.01.2015
10.11.2015 RT I, 11.11.2015, 1 14.11.2015
19.02.2016 RT I, 26.02.2016, 1 29.02.2016
21.12.2016 RT I, 29.12.2016, 8 01.01.2017
15.02.2018 RT I, 21.02.2018, 1 01.03.2018
§ 1. Riigi Infosüsteemi Ameti staatus
(1) Riigi Infosüsteemi Amet (edaspidi amet) on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi (edaspidi ministeerium) valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, kellel on juhtimisfunktsioon ja kes täidab avalikke ülesandeid õigusaktides ettenähtud alustel ja ulatuses.
[RT I, 29.12.2016, 8 - jõust. 01.01.2017]
§ 2. Ameti nimetus inglise keeles
Ameti nimetus inglise keeles on Information System Authority.
§ 3. Tegevuse koordineerimine ja aruandekohustus
(1) Amet on aruandekohustuslik majandus- ja kommunikatsiooniministri (edaspidi minister) ees, kes suunab ja koordineerib ameti tegevust ja teeb ameti üle teenistuslikku järelevalvet õigusaktidega sätestatud korras.
(2) Ameti tegevust koordineerib ja koostööd ministeeriumiga korraldab kantsler.
(3) Amet kooskõlastab oma tegevuse ja teeb koostööd ministeeriumi osakondadega nende põhimäärustes sätestatud ülesannete ulatuses.
§ 4. Eelarve
(1) Ameti kulud kaetakse riigieelarvest, rahvusvahelistes koostööprojektides osalemisest tulenevatest eraldistest ning Euroopa Liidu poolt eraldatud vahenditest. Ameti eelarve kinnitab, muudab ja eelarve täitmist kontrollib minister.
§ 5. Ameti pitsat
§ 6. Ameti asukoht
Amet asub Tallinnas. Ameti postiaadress on Pärnu mnt 139a, 15169 Tallinn. Väljaspool ameti asukohta paiknevate struktuuriüksuste aadressid näidatakse nende põhimäärustes.
[RT I, 27.01.2015, 5 - jõust. 30.01.2015]
2. peatükk TEGEVUSVALDKOND JA PÕHIÜLESANDED
§ 7. Tegevusvaldkond
Amet teostab õigusaktidega sätestatud ulatuses riigi poliitika ja arengukavade elluviimist ning täidab avalikke ülesandeid riigi infosüsteemi, elektroonilise identiteedi tarkvara, usaldusteenuste, küberturvalisuse ja kriitilise informatsiooni infrastruktuuri kaitse valdkonnas.
§ 8. Põhiülesanded
1) haldus- ja riikliku järelevalve teostamine ameti tegevusvaldkondi reguleerivate õigusaktide nõuete täitmise üle ja nende nõuete rikkumise korral riikliku sunni rakendamine;
2) riigi infosüsteemi kindlustavate süsteemide arendamise ja haldamise korraldamine;
3) [kehtetu - RT I, 21.02.2018, 1 - jõust. 01.03.2018]
4) elektroonilise identiteedi tarkvara ning usaldusteenuste infrastruktuuri arendamise ja haldamise korraldamine;
5) riigi infosüsteemi ja Eesti kriitilise informatsiooni infrastruktuuri infoturbega seotud tegevuste korraldamine;
6) riigiasutusele ja kohaliku omavalitsuse üksuse organile ja asutusele ning nende hallatavale asutustele ning ülekaaluka avaliku huvi esinemise korral muule isikule elektroonilise side teenuse osutamine;
[RT I, 21.02.2018, 1 - jõust. 01.03.2018]
7) [kehtetu - RT I, 21.02.2018, 1 - jõust. 01.03.2018]
8) Euroopa Liidu struktuuritoetuste rakendusüksusena toimimine;
9) osalemine oma tegevusvaldkonda reguleerivate õigusaktide väljatöötamisel ning nende õigusaktide muutmiseks ettepanekute esitamine;
10) Eesti e-riigi maine ja innovaatilise imago edendamiseks vajalike tegevuste planeerimisel osalemine ja vastavate tegevuste elluviimine;
11) osalemine oma tegevusvaldkonnaga seotud poliitikate, strateegiate ja arengukavade väljatöötamisel.
§ 9. Tegevus põhiülesannete täitmiseks
1) korraldab kriitilise informatsiooni infrastruktuuri kaitset ning tegeleb sealhulgas riskianalüüside koostamise ja kriitilise informatsiooni infrastruktuuri kaitseks vajalike turvameetmete arendamisega;
2) koordineerib avalikke ülesandeid täitva isiku infoturbe standardite rakendamist ning töötab standardite rakendamiseks välja infoturbe alaseid soovitusi;
3) käsitleb Eesti arvutivõrkudes toimuvaid ja ametile teatatud küberintsidente, annab hoiatusi küberintsidentide ennetamiseks ning tegeleb kasutajate turvateadlikkuse tõstmisega ja koostab ohuteateid Eesti arvutivõrkudes toimunud küberintsidentide ja pahavara leviku kohta;
4) osaleb küberturvalisusega seotud strateegiate ja poliitikate väljatöötamisel;
41) teostab küberturvalisuse tagamiseks Eesti Interneti protokolli aadressiruumis ning Eesti riigitunnusega seotud domeenide vaatlust, analüüsib võrgu- ja infosüsteemide turvalisust ohustavaid riske ning nende mõju riigile, ühiskonnale ning võrgu- ja infosüsteemide turvalisusele;
5) teostab seaduses sätestatud pädevuse piires järelevalvet võrgu- ja infosüsteemide ning nendega seotud infovarade suhtes rakendatud turvameetmete nõuetekohasuse üle;
51) töötab välja ja avaldab juhiseid võrgu- ja infosüsteemide turvalisust tagavate meetmete ja nende rakendamise kohta;
6) korraldab riigi infosüsteemi haldussüsteemi arendamist ja haldamist;
61) kooskõlastab ja registreerib andmekogusid ning korraldab liitumist infosüsteemide andmevahetuskihiga;
62) töötab välja ja avaldab juhiseid infosüsteemide andmevahetuskihi, asutustevahelise dokumendivahetussüsteemi ja riigi infosüsteemi haldussüsteemi kasutamise kohta;
7) teostab järelevalvet infosüsteemide turvameetmete süsteemi rakendamise ja infosüsteemide andmevahetuskihiga liitumise üle;
71) teostab järelevalvet sidevõrkude ja -teenuste turvalisuse ja terviklikkuse tagamise üle;
[RT I, 14.11.2014, 3 - jõust. 17.11.2014]
72) viib läbi väärtegude kohtuvälist menetlemist oma pädevuse piires;
8) korraldab infosüsteemide andmevahetuskihi ning asutustevahelise dokumendivahetussüsteemi arendamist ja haldamist;
9) [kehtetu - RT I, 21.02.2018, 1 - jõust. 01.03.2018]
91) korraldab Eesti teabevärava eesti.ee arendamist ja haldamist;
10) [kehtetu - RT I, 21.02.2018, 1 - jõust. 01.03.2018]
101) [kehtetu - RT I, 21.02.2018, 1 - jõust. 01.03.2018]
102) [kehtetu - RT I, 21.02.2018, 1 - jõust. 01.03.2018]
103) korraldab elektroonilise identiteedi tarkvara ja internetipõhise autentimissüsteemi arendamist ning haldamist ja koordineerib nende rakendamist;
11) korraldab riigiasutusele ja kohaliku omavalitsuse üksuse organile ning asutusele ja nende hallatavale asutusele elektroonilise side teenuse osutamist, selleks vajaliku infrastruktuuri arendamist ja haldamist ning andmeside turvaseiret;
12) korraldab taotlusvoore, menetleb struktuuritoetuse taotlusi, teostab toetuse kasutamise seiret ja riiklikku järelevalvet toetuse saaja üle, lahendab toetuse väljamaksmisega seotud küsimusi ning täidab teisi ülesandeid rakendusüksuse volituse piirides;
13) korraldab riigi infosüsteemi ja küberturvalisuse valdkonna alaseid koolitusi ja üritusi ning teenistujate täienduskoolitust;
14) [kehtetu - RT I, 21.02.2018, 1 - jõust. 01.03.2018]
15) [kehtetu - RT I, 21.02.2018, 1 - jõust. 01.03.2018]
16) [kehtetu - RT I, 21.02.2018, 1 - jõust. 01.03.2018]
17) võib korraldada riigi infosüsteemi kuuluvate infosüsteemide rakendus- ja andmebaasiserverite arendamist ja haldamist inkubatsiooniperioodil;
18) [kehtetu - RT I, 21.02.2018, 1 - jõust. 01.03.2018]
181) võib korraldada usaldusteenuste infrastruktuuri loomist, haldamist ja ajakohastamist;
19) osaleb riigi infosüsteemi ja küberturvalisuse valdkonna alaste strateegiate, arengukavade, sihtprogrammide ja eelarvete väljatöötamisel;
20) osaleb oma tegevusvaldkonda puudutavate õigusaktide väljatöötamisel ning ettepanekute tegemisel nende muutmiseks ja täiendamiseks;
21) töötab välja ja viib ellu ameti strateegia ja tööplaanid;
22) teeb koostööd teiste valitsusasutuste, kohaliku omavalitsuse üksuste, sihtasutuste, mittetulundusühingute, ettevõtlus- ja tarbijaorganisatsioonidega ning teiste riikide vastavate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, täidab erinevate finantsinstrumentide raames rahastatavate projektide, sealhulgas Euroopa Liidu struktuurivahenditest rahastatavate projektide rakendamisega seotud ülesandeid õigusaktidega ettenähtud korras;
23) esindab riiki rahvusvahelisel suhtlemisel oma valdkonnas õigusaktidega ettenähtud korras;
24) koostab ameti eelarve eelnõu ning eelmise aasta eelarve täitmise aruande;
25) valdab ja kasutab ameti valduses olevat riigivara õigusaktidega ettenähtud tingimustel;
26) nõustab teisi riigiasutusi riigi infosüsteemi ja küberturvalisuse valdkonnaga seotud probleemide lahendamisel;
27) teavitab avalikkust arengutest, muudatustest ja saavutatud tulemustest oma tegevusvaldkonnas;
28) täidab muid õigusaktidega määratud ülesandeid.
3. peatükk STRUKTUUR JA STRUKTUURIÜKSUSTE PÕHIÜLESANDED
§ 10. Struktuuriüksused
(1) Ameti struktuuriüksused on küberturvalisuse teenistus, riigi infosüsteemi teenistus, infoturbe osakond, struktuuritoetuse osakond, kommunikatsiooniosakond ja administratiivteenistus. Lisaks võivad ameti struktuuri kuuluda teenistujad, kes ei ole ühegi struktuuriüksuse koosseisus ning kes alluvad vahetult peadirektorile või peadirektori määratud teenistujale.
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas „teenistujad" Riigi teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
(2) Teenistuse koosseisu võivad kuuluda osakonnad ja osakondade koosseisu võivad kuuluda talitused. Osakonna koosseisu võivad kuuluda ametnikud ja töötajad, kes ei ole ühegi talituse koosseisus, vaid alluvad vahetult osakonnajuhatajale ja kelle ülesanded määratakse ameti- või tööjuhendiga.
[RT I, 27.12.2013, 1 - jõust. 01.01.2014]
(3) Ameti ametnike ja töötajate koosseisu kinnitab minister peadirektori ettepanekul.
(4) [Kehtetu – RT I, 27.12.2013, 1 - jõust. 01.01.2014]
§ 11. Struktuuriüksuse struktuur ja ülesanded ning ametnike ja töötajate õigused, kohustused ja vastutus
(1) Struktuuriüksuse struktuur ja ülesanded määratakse peadirektori poolt kinnitatud struktuuriüksuse põhimäärusega.
(2) Ametnike ja töötajate õigused, kohustused ja vastutus määratakse peadirektori poolt kinnitatud ameti- või tööjuhendiga.
§ 12. Struktuuriüksuse juhtimine
Struktuuriüksust juhib peadirektori asetäitja, osakonnajuhataja või peadirektori määratud ametnik või töötaja, kes vastutab struktuuriüksusele pandud ülesannete täitmise eest.
§ 13. Ameti struktuuriüksused ja nende põhiülesanded
(1) Küberturvalisuse teenistuse põhiülesanded on:
1) Eesti riigi tasemel CERT (Computer Emergency Response Team) ülesannete täitmine, sealhulgas Eesti arvutivõrkudes toimuvate turvaintsidentide käsitlemine;
2) ennetustöö ja üldise küberteadlikkuse tõstmine küberintsidentide ärahoidmiseks ja küberintsidentidele reageerimiseks;
3) Eesti arvutivõrkudes toimunud küberintsidentide ja pahavara leviku kohta raportite koostamine;
4) Eesti Interneti protokolli aadressiruumis ning Eesti riigitunnusega seotud domeenide vaatluse teostamine, võrgu- ja infosüsteemide turvalisust ohustavate riskide ning nende mõju analüüsimine ja ohuteadete edastamine;
5) küberturvalisuse valdkonna alaste õigusaktide, strateegiate, arengukavade, sihtprogrammide ja eelarvete väljatöötamisel osalemine ning riikliku ja haldusjärelevalve teostamine ja väärtegude menetlemine;
6) nõustamine võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse tagamiseks ettenähtud meetmete nõuetekohaseks rakendamiseks;
7) küberturvalisuse alase teadus- ja arendustegevuse korraldamine ja koordineerimine ning valdkonna teadus- ja uurimisasutustega koostöö tegemine.
(2) Riigi infosüsteemi teenistuse põhiülesanded on:
1) riigiasutusele ja kohaliku omavalitsuse üksuse organile ja asutusele ning nende hallatavale asutusele ning ülekaaluka avaliku huvi esinemise korral muule isikule elektroonilise side teenuse osutamine, selleks vajaliku infrastruktuuri arendamine ja haldamine;
2) riigi infosüsteemi haldussüsteemi, infosüsteemide andmevahetuskihi, asutustevahelise dokumendivahetussüsteemi ning Eesti teabevärava eesti.ee arendamise ja haldamise korraldamine;
3) andmekogude kooskõlastamine ja registreerimine ning infosüsteemide andmevahetuskihiga liitumise korraldamine;
4) elektroonilise identiteedi tarkvara ja internetipõhise autentimissüsteemi arendamise ja haldamise korraldamine ning usaldusteenuste infrastruktuuri loomine ja ajakohasena hoidmine;
5) riigi infosüsteemi valdkonnaspetsiifiliste koolituste läbiviimine ja ürituste korraldamine teadlikkuse tõstmiseks;
6) riigi infosüsteemi valdkonna alaste õigusaktide, strateegiate, arengukavade, sihtprogrammide ja eelarvete väljatöötamisel osalemine.
(3) [Kehtetu - RT I, 21.02.2018, 1 - jõust. 01.03.2018]
(4) [Kehtetu - RT I, 21.02.2018, 1 - jõust. 01.03.2018]
(5) [Kehtetu - RT I, 21.02.2018, 1 - jõust. 01.03.2018]
(6) Struktuuritoetuse osakonna põhiülesanne on struktuuritoetusi käsitlevate õigusaktide tähenduses rakendusüksuse ülesannete täitmine, sealhulgas:
1) taotlusvoorude korraldamine;
2) taotluste menetlemine;
3) toetuse kasutamise seire teostamine;
4) kulude ja tegevuste abikõlblikkuse kontrollimine;
5) maksetaotluste menetlemine ning riikliku järelevalve teostamine toetuse saaja üle.
(7) Kommunikatsiooniosakonna põhiülesanded on:
1) ameti sisekommunikatsiooni korraldamine;
2) avalikkust ja partnereid mõjutada võivatest ameti tegevustest teavitamine;
3) teavitus- ja ennetustegevuse korraldamine suurendamaks arvutikasutajate teadlikkust nii e-lahenduste kui ka arvutiturbe osas;
4) kriisiolukordades avalikkuse teavitamise korraldamine.
(8) Administratiivteenistuse põhiülesanded on:
1) eelarveprojektide koostamise ja -vahendite analüüsi ning finants- ja varahalduse korraldamine;
2) riigihangete läbiviimise korraldamine ja koordineerimine;
3) personali- ja koolitustööde korraldamine;
4) halduse ja asjaajamise korraldamine;
5) [kehtetu - RT I, 21.02.2018, 1 - jõust. 01.03.2018]
6) juhtkonna ja struktuuriüksuste teenindamine.
(9) Infoturbe osakonna põhiülesanded on:
1) ameti infoturbe koordineerimine ja riskihalduse korraldamine;
2) teenistujate infoturbe alase teadlikkuse tõstmine ning nõuete täitmise kontrollimine;
3) isikuandmete ja riigisaladuse kaitse ning tuleohutuse nõuete täitmise korraldamine.
§ 14. Juhtimine
(1) Ametit juhib peadirektor, kelle nimetab ametisse ja kelle vabastab ametist minister kantsleri ettepanekul.
(2) Peadirektori äraolekul asendab teda peadirektori asetäitja, osakonnajuhataja või muu peadirektori määratud ametnik.
§ 15. Peadirektori õigused, kohustused ja vastutus
1) juhib ameti tööd peadirektori asetäitjate, osakonnajuhatajate ja peadirektorile vahetult alluvate ametnike ja töötajate kaudu, otsustab ja korraldab ameti pädevusse kuuluvate ülesannete täitmist ning vastutab ameti tegevuse tulemuste eest;
2) kinnitab osakondade ja teiste struktuuriüksuste põhimäärused, ameti asjaajamiskorra, sisekorraeeskirja ja muud töökorralduslikud dokumendid, ametnike ja töötajate töötasu ning ameti- ja tööjuhendid vastavuses õigusaktidega;
3) nimetab ametisse ja vabastab ametist koosseisu kuuluvad ametnikud ja sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud töötajatega;
4) rakendab otstarbeka sisekontrolli süsteemi;
5) nimetab siseauditi kutsetegevuse eest vastutava isiku;
6) teeb teenistuslikku järelevalvet õigusaktidega ettenähtud korras, määrab ergutusi ja distsiplinaarkaristusi;
7) esitab ministrile ettepanekuid ameti kulude eelarve kohta, tagab eelarve täpse ja otstarbeka täitmise ning riigivara sihipärase kasutamise;
8) käsutab riigivara „Riigivaraseaduses” sätestatud korras;
9) esindab ametit ja annab volitusi ameti esindamiseks;
13) moodustab töörühmi tegevusvaldkonna üksikküsimuste lahendamiseks;
14) teeb õigusaktidega ettenähtud juhtudel ettekirjutusi;
15) [kehtetu – RT I, 14.11.2014, 3 - jõust. 17.11.2014]
16) omab esimese allkirja õigust ameti panga- ja raamatupidamisdokumentidel ja määrab teised allkirjaõiguslikud ametnikud või töötajad;
17) teeb otsused Euroopa Liidu struktuurivahenditest rahastatavate projektide menetlemisel vastavalt otsustusprotsessi pädevusnõuetele;
18) sõlmib füüsiliste ja juriidiliste isikutega lepinguid;
181) moodustab nõuandva õigusega alalisi või ajutisi komisjone, nõukogusid, nõukodasid ja töörühmi ning määrab nende ülesanded, töökorra, koosseisu ja liikmete tasustamise;
19) täidab muid talle õigusaktidega pandud ülesandeid, samuti täidab muid ministri ja kantsleri antud Riigi Infosüsteemi Ameti tegevusvaldkonda kuuluvaid ülesandeid.
§ 16. Peadirektori käskkirjad ja korraldused
(1) Peadirektor annab seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse või korralduse, ministri määruse või käskkirja ning kantsleri käskkirja alusel teenistusalastes küsimustes käskkirju ning ameti sisemises asjaajamises muid kirjalikke ja suulisi korraldusi.
(2) Peadirektori käskkirjad ja muud kirjalikud korraldused vormistatakse ja registreeritakse vastavalt ameti asjaajamise korrale.
§ 17. Peadirektori asetäitjate põhiülesanded
(1) Peadirektori asetäitja riigi infosüsteemi alal juhib riigi infosüsteemi teenistust ning koordineerib, kontrollib ja analüüsib peadirektorilt saadud volituste piires teenistusele pandud ülesannete täitmist, korraldab teenistuse struktuuriüksuste vahelist koostööd, vastutab ülesannete efektiivse täitmise eest ning täidab muid peadirektorilt saadud ülesandeid.
(2) Peadirektori asetäitja küberturvalisuse alal juhib küberturvalisuse teenistust ning koordineerib, suunab, juhendab, kontrollib ja analüüsib peadirektorilt saadud volituste piires teenistusele pandud ülesannete täitmist, korraldab teenistuse struktuuriüksuste vahelist koostööd ning vastutab ülesannete efektiivse täitmise eest ja korraldab ameti pädevusse kuuluvaid küsimusi ja täidab muid peadirektorilt saadud ülesandeid.
(21) Peadirektori asetäitja administratiivjuhtimise alal juhib administratiivteenistust ning koordineerib, suunab, juhendab, kontrollib ja analüüsib peadirektorilt saadud volituste piires teenistusele pandud ülesannete täitmist ning vastutab ülesannete efektiivse täitmise eest ja korraldab ameti pädevusse kuuluvaid küsimusi ja täidab muid peadirektorilt saadud ülesandeid.
(3) Peadirektori asetäitja äraolekul asendab teda peadirektor või peadirektori määratud isik.
§ 18. Osakonnajuhataja põhikohustused
Osakonnajuhataja:
1) juhib osakonna tööd, tagab osakonnale pandud ülesannete täitmise ning vastutab osakonnale pandud ülesannete õiguspärase, täpse ja õigeaegse täitmise eest;
3) annab tema alluvuses asuvatele ametnikele ja töötajatele juhiseid ja korraldusi;
4) esitab ameti peadirektorile kinnitamiseks osakonna põhimääruse ning moodustab projekti- ja töörühmi vastavalt temale alluvas osakonnas täidetavatele ülesannetele;
5) [Kehtetu – RT I, 27.12.2013, 1 - jõust. 01.01.2014]
6) annab aru osakonna tegevusest;
7) esindab osakonda ning esitab osakonna nimel arvamusi ja kooskõlastusi;
8) teeb ettepanekuid osakonna struktuuri, koosseisu ja töökorralduse kohta ning ametnike palkade ja distsiplinaarkaristuste ning töötajate töötasude määramiseks;
10) taotleb osakonna ametnikele ja töötajatele tööalast koolitust;
11) teeb ettepanekuid komisjonide ja töörühmade moodustamiseks osakonna ülesandeid puudutavate küsimuste lahendamiseks;
12) kinnitab ja kooskõlastab osakonnas koostatud dokumendid vastavalt ameti asjaajamise korrale;
13) täidab muid osakonna põhimäärusega talle pandud või peadirektori ja peadirektori asetäitja antud täiendavaid ülesandeid.
Määrus jõustub 1. juunil 2011. a.