Millimalli: 08/2017
KORRUPTSIOON AUDRU VALLAS - MTÜ PÄRNUMAA ÕPILASMALEVA VARJATUD TEGEVUSED
-Mati Sutt on Audru vallavolikogu liige, volikogu aseesimees, volikogu hariduskomisjoni esimees, revisjonikomisjoni liige ja Jõõpre kooli direktor (alates 01.09.2015 ühendab Jõõpre Kool endast Jõõpre Kooli, Jõõpre Lasteaeda, Aruvälja Lasteaeda ja Lavassaare Lasteaeda).
-Peep Tarre on Audru vallavalitsuse liige ja sotsiaalnõunik.
-Ülle Kaljumäe on Audru vallavalitsuse liige ja Audru vallvalitsuse finantsjuht.
Kõik eespool nimetatud vallaametnikud on seotud MTÜ ga Pärnumaa Õpilasmalev.
-Mati Sutt on MTÜ Pärnumaa Õpilasmaleva juhatuse liige(asutajaliige, juhataja)
-Peep Tarre on MTÜ Pärnumaa Õpilasmaleva juhatuse liige (asutajaliige)
-Ülle Kaljumäe teeb MTÜ Pärnumaa Õpilasmaleva raamatupidamist (siin )
MTÜ Pärnumaa Õpilasmaleva eesmärgiks on Põhikirja kohaselt : tööharjumuste kujundamine ja õpilastele töötamise võimaluste loomine erinevates ettevõtetes ning asutustes õpetajate ja kasvatajate juhendamisel, noorte koolivälise vaba aja sisustamiseks mitmesuguste ürituste korraldamine ja selleks võimluste loomine,koostöö tegemine teiste ühingute ja organisatsioonidega.
See on see, mida MTÜ Pärnumaa Õpilasmalev peaks tegema, milleks ta on ellu kutsutud. Aga millise äriga vallaametnike Mati Suti ja Peep Tarre õpilasmalev peaasjalikult tegelikult tegeleb?
Jõhker korruptsioon - tehingud, lepingud iseendaga.
Audru valla pangakonto väljavõtetelt nähtub, et juba aastaid tehakse igal kuul Audru valla eelarvest märkimisväärseid väljamakseid MTÜ-le Pärnumaa Õpilasmalev.
Tekkis küsimus - mille eest?
Teabenõude korras edastatud dokumentidest ja selgitustest selgub, et MTÜ Pärnumaa Õpilasmalev osutab Audru vallale oma bussi ja autoga tasulisi majandusvedusid, (ühis)transporditeenuseid - nii õpilasveod kui ka juhutransporditeenused,korraldab vallas külaliste vastuvõtte, samuti maksab Audru vald MTÜ Pärnumaa Õpilasmalevale kinni Mati Suti muud sõidukulud õpilasmaleva autoga.Vallavanema selgituse kohaselt on seda tehtud 3-4 aasta, Mati Suti kirjas toodu kohaselt aga oli ta sellise suulise kokkuleppe sõlminud juba aastast 2009)
Mitte mingit õiguslikku alust selleks ei ole.
Audru vallavalitsus on teatanud, et puuduvad Audru vallavolikogu ja/või vallavalitsuse otsused tellida MTÜ Pärnumaa Õpilasmalevalt (ühis)transporditeenuseid või maksta MTÜ Pärnumaa Õpilasmalevale kinni Mati Suti sõidukulud MTÜ autodega.
Sõitude kohta esitab MTÜ Pärnumaa Õpilasmalev (Mati Sutt) vallalt raha saamiseks arved (siin, siin)ja sõidupäevikud (2015 bussi ja auto siin, 2016 jaan- juuni siin, 2016 aug-dets siin, 2017 jaan-aprill siin), eraldi bussi kohta millega veetakse inimesi (õpilasveod, liiniveod) ja auto kohta millega teeb Mati Sutt muid talle vajalikke sõite.
Allpool näitena väljavõte 2017a jaanuari kuu sõidupäevikust, Mati Suti sõitudest, MTÜ Pärnumaa Õpilasmaleva autoga (mis vald kinni plekib).
Palusin selgitusi (siin) ja viidata õiguslikule alusele mis seda lubab kuid nagu ikka, vallavanem Siim ebamugavatele kirjadele ei vasta.
Kilomeetrid on paisutatud kordades(klõpsa pildil näed suuremalt)
RIKUTI KORRUPTSIOONIVASTAST SEADUST (KVS)
Mati Sutt kui Audru volikogu liige, hariduskomisjoni esimees, revisjonikomisjoni liige ja Jõõpre kooli direktor ning ühtlasi ka MTÜ Pärnumaa Õpilasmaleva juhatuse liige, (juhataja)ning Peep Tarre kui Audru vallavalitsuse liige ja sotsiaalnõunik ning samas ka MTÜ Pärnumaa Õpilasmaleva juhatuse liige, ning Ülle Kaljumäe kui Audru vallavalitsuse liige, finantsjuht ja ühtlasi MTÜ Pärnumaa Õpilasmaleva raamatupidaja, omades ametiseisundit sõlmisid lepingu ja tegid/teevad tehinguid iseendaga.
Eesti Vabariigis kehtiv korruptsioonivastane seadus toob ära ametiisikutele keelatud tehingud.
Ametiisikul on keelatud sooritada tehinguid iseendaga ( KVSi § 11 lg 1 p 1 ) või teha muid sellise iseloomu või huvide konfliktiga seotud tehinguid. Seadus täpsustab, et riigi esindaja ametikohalt on keelatud teha varalisi tehinguid mittetulundusühinguga, mille liige ise ollakse.
KarS § 288 kohaselt on ametiisik KarS eriosa tähenduses isik, kellel on ametiseisund riigi või kohaliku omavalitsuse asutuses või organis või avalik-õiguslikus juriidilises isikus, kui talle on pandud haldamis-, järelevalve- või juhtimisülesanded või varaliste väärtuste liikumist korraldavad või võimuesindaja ülesanded.
2. Audru vald on rikkunud riigihangete seadust (RHS)
Vald jättis korraldamata avaliku konkursi või hanke (ühis)transporditeenuse (vedaja) leidmiseks, mistõttu on teised turul tegutsevad selle valdkonna ettevõtted jäetud ilma võimalusest konkureerida. Õigusvastaselt sõlmiti kokkulepe seotud isikutega.
3.Majandustegevuse registri andmetel puuduvad MTÜ-l Pärnumaa Õpilasmalev vastavad load (ühis) transporditeenuseid osutada.
Ühistransport on tegevusloa alusel korraldatav tasuline sõitjatevedu. MTÜ Õpilasmalev saab tasu vallalt (kuna veab õpilasi) seega osutab ühistransporditeenust kuid luba selleks tegevuseks puudub.
4. (Ühis)transporditeenuse osutamine ei ole MTÜ Pärnumaa Õpilasmaleva põhikirjaline tegevus.
5.MTÜ Pärnumaa Õpilasmaleva buss ja juhid ei vasta õpilaste ja (ühis) transporditeenuse osutamiseks kehtestatud nõuetele ja kvalifikatsioonile (vallavanema väitel ei olevat seda kontrollitud - veetakse lapsi aga vald ei tea kas sõiduk ja juht vastavad nõuetele!) samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1071/2009.
6.MTÜ Pärnumaa Õpilasmaleva 2016 a majandusaasta aruandes transporditeenuse osutamist ei ole kajastatud .
7.Audru valla majandusaasta aruannetes lisas „tehingud seotud osapooltega“ tehingud MTÜ Pärnumaa Õpilasmalevaga ei kajastu (rikutud õigusakte RTJ 2.46-2.49, raamatupidamise seaduse § 4) mis on karistatav karistusseadustiku § 381 prim 1 alusel „raamatupidamise kohustuse rikkumine
8.Vallavanem Siim Suursild on rikkunud haldusmenetluse seadust ja teistest asjakohastest seadustest tulenevat,et valda esindav isik peab oma otsused põhjendama ja dokumenteerima.
Hr Mati Sutt ja Peep Tarre (kes te kanditeerite KOV valimistel vallavanema meeskonnas)- demokraatlikus riigis astutakse selliste rikkumiste korral ametist tagasi.
21.07. 2017 tegin selles postituses toodu asjaolude kohta avalduse KAPO-le. Kas ja mis KAPO ette on võtnud - ametlikud andmed puuduvad.
Tõenäoline, et vaikitakse maha, mätsitakse kinni.
Tule homme tagasi, saad teada uutest korruptsioonijuhtumitest Audru vallas.
2015 MTÜ Pärnumaa Õpilasmaleva arved (sh transpordi) siin , siin
MTÜ ÕM 2016a maj aruanne siin
Ü. Kaljumäe teeb MTÜ Õpilasmaleva raamatupidamist siin
MTÜ ÕM äriregistri B kaart väljatrükk siin
MTÜ ÕM Põhikiri siin
kiri 03.05.2017 pöördumine siin
Abivallavanema sõidupäevik - luulekogu
Abivallavanem Priit Annusele on määratud vallavanema korraldusega isikliku sõiduauto hüvitist 2016 aastal 3685 euri. Hüvitise saamiseks on kohustus pidada sõidupäevikut kuhu tuleb kirja panna iga töösõit isikliku sõiduautoga, sõidu eesmärk, odomeetri näit enne ja pärast sõitu ning iga töösõiduga seoses läbitud kilomeetrid.
Abivallavanem Priit Annuse 2016 aasta sõidupäevik (rahvaluulekogu ) SIIN . VAATA JA IMESTA!
(2017 sõidupäevik siin)
(2015 sõidupäevik siin )
Sõidupäevik jätab mulje justkui oleks vajalikud kilomeetrid lihtsalt täis sätitud. Üldine hinnang – pliiatsist imetud.
Kuna sõidupäevikus ei kajastu tõesed andmed siis sellise sõidupäeviku alusel ei tohiks teha ühtegi väljamakset. Antud juhul (kuna väljamaksed on juba tehtud) tuleks summa arvestada P. Annuse palgalisaks ja maksustada nagu töötasu.
Nüüd faktid pisteliselt.
Töösõidud isikliku autoga puhkuse ajal.
- Sõidupäeviku kohaselt sõitis Priit Annus 18 aug 2016 Tallinna projekteerijatega koosolekut pidamas.
Tegelikult oli Priit Annus vallavanema käskkirja 08.08.2016 nr 20 kohaselt 18 augustil hoopis puhkusel.
Sõidupäeviku kohaselt oli P. Annus 12 oktoobril 2016 planeeringukoosolekul Papsaares ja Lindil.
Tegelikult oli P. Annus vallavanema käskkirja 08.08.2016 nr 20 kohaselt hoopis puhkusel.
Priit Annus on esitanud avalduse (siin ) kus palub graafiku järgne puhkus 21.09.2016 - 23.09.2016 asendada puhkusega ajavahemikul 28.11.2016 - 30.11.2016, seega oli Priit Annus 30.11.2016 puhkusel. Sõidupäeviku kohaselt käis Priit Annus aga 30.11.2017 (puhkuse ajal) oma isikliku sõiduautoga Papsaares ehitust üle vaatamas.
Nii võiks jätkata aga pilt on selge.
Sõidupäeviku peab kinnitama vallavanem. No vallavanem, Siim Suursild kas tunned ennast laimatuna? Äkki tuleks tunda hoopis häbi! Maksumaksja taskust varastamine.
Sõidupäeviku kohaselt on abivallavanem Priit Annuse tihedamateks sõitudeks notari külastused.
Kui käis notaris siis järelikult pidi seal sõlmitama ka mingi notariaalne leping millele oli vaja valla esindaja allkirja, sest muud asjad saab ju kõik interneti ja telefoni teel korda ajada. Aga lepingud peaksid jälle olema reistreeritud kõik valla dokumendiregistris kuid - ei leia. Seega on põhjendatud arvamus, et tegelikult ei käinudki abivallavanem sõidupäevikus toodud kuupäevadel notaris.
Edastan 06.04.2017 valda teabenõude ja soovin teada kas sõidupäevikus märgitud kuupäevadel (08.02.2016, 04.03.2016, 06.04.2016, 12.08.2016, 05.09.2016, 14.10.2016, 17.10.2016, 23.11.2016, 20.12.2016 (kui P. Annus käis sõidupäeviku järgi isikliku sõiduautoga notaris tööasju ajamas) on tema poolt allkirjastatud ka mingid notariaalsed dokumendid (lepingud vm). Kui on siis palun need saata või viidata dokumendiregistris nende asukohale või siis keelduda teabenõude täitmisest kui sellised dokumendid puuduvad.
Vastuskirjaga 18. aprill 2017 nr 6-17/673-1 (leiad dokumendiregistrist) teatab vallavalitsus, et keeldub AvTS p23 lg 1 alusel teabenõude täitmisest, sest puuduvad notariaalsed dokumendid mis oleks Priit Annuse poolt sõidupäevikus toodud kuupäevadel allkirjastatud.
Seega miks Annus siis notaris käis ja kas üldse käis ? On põhjendatud arvamus, et sõidupäevikus toodud notari juures käimised on väljamõeldis.
Sõidupäeviku kohaselt käis Priit Annus 17.06 2016 Pärnus notaris. Vald edastas tõestuseks 17.06.2016 kuupäevaga sõlmitud notariaalse lepingu R. Matsaluga. Aga ....
Lepingus on kirjas, et notar Irina Luih käis tehingut sõlmimas hoopis Audru vallamajas. Kui notar tuli vallamajja lepingut sõlmima siis miks Annus notarisse sõitis- kas unustas kogemata ära.
Pidev POL -i koosolekutele sõit - koosolekuid sõidupäevikus toodud kuupäevadel ei toimunudki (2016 a )
Vaatan pisteliselt.
Sõidupäeviku kohaselt 07.01.2016 ja 18.01.2016 sõitis Priit Annus isikliku sõiduautoga POL -i koosolekule. Ei usu!
Lähen POL kodulehele (siin ) ja valin dokumendiregistri.
Kõik koosolekud on ja peavadki olema protokollitud ja protokollid avalikustatud dokumendiregistris.
07.01.2016 ja 18.01.2016 kuupäevaga ei ole ühtegi koosoleku protokoll - seega on põhjendatud arvamus, et sõidupäevikus on kajastatud ( 110 km ) valeandmed.
Kas sõidupäevikus kirjeldatud kuupäevadel ja kohtades toimusid ka tegelikult Annuse osavõtul koosolekud, ehitiste korterite ülevaatused .
Teadaolevalt koosolekud tuleb protokollida, ehitiste, korterite vm ülevaatamisel koostatakse ülevaatamise aktid jne. Ühesõnaga haldusorgan on kohustatud oma otsused ja tegevused dokumenteerima.
Teabenõudega 01.08.2017 palusin edastada lähtuvalt Priit Annuse sõidupäevikust punktides 2-15 toodud dokumendid_:
2. 03.02.2016 Lavassaare lasteaias koosoleku protokoll
3. 04.02.2016 Annuse poolt Lius teostatud hoone ülevaatuse akt vm.
4. 09.02.2016 Annuse maakorraldustoimingute dokumendid Soevas
5. 10.02.2016 Annuse teostatud Lavassaare korterite ülevaatuse aktid.
6. 16.02.2016 Saulepa ja Soomra hoonete ülevaatusega seotud aktid.
7. 02.03.2017 Jõõpres koosoleku protokoll
8. 03.03.2017 Annuse hoonete ülevaatuse aktid Lindil ja Papsaares.
9. 07.03.2017 Aruväljal toimunud koosoleku protokoll.
10. 09.03.2017 toimunud KÜ koosoleku protokoll Lavassaares.
11. 11.03.2017 Aruväljal toimunud ehitusnõustamise protokoll.
12. 28.03.2016 Annuse teostatud Lavassaare korterite ülevaatuse aktid
13. 29.03.2016 Annuse teostatud ehituse ülevaatuse akt Lius
14. 05.04.2016 Soomras toimunud koosoleku protokoll
15. 03.05.2016 Papsaares toimunud koosoleku protokoll
Vastuskirjaga 14.08.2017 nr 6-17/1522-1 (mille leiad dokumendiregistrist ) teatas Audru vallavalitsus järgmist:
teabenõudega nõutud dokumentide osas (punktid 2-15) keeldume AvTS § 23 lg 1 p 2 alusel teabenõude täitmisest, sest ei valda taotletavat teavet.
Seega tegelikult ei olnud edastada ühtegi dokumenti mis oleks sõidupäevikus väidetud koosolekute, või hoonete, korterite ülevaatamiste fakti kinnitanud. On põhjendatud arvamus, et sõidupäevikus toodu on väljamõeldud e võltsing
Kilomeetrid on julmalt kahe või kolmekordistatud.
Audrust Pärnu kesklinna, kus asuvad Pärnu maavalitsus, Pärnumaa Omavalitsuste Liit ( POL ) notarid , kataster ja kus Priit Annus väidetavalt tööasjus oma isikliku sõiduautoga pidevalt käib on 11 km, edasi tagasi 22 km, nii näitab ka Google Maps.
Annuse sõidupäevikus (nagu oli ka vallavanema sõidupäevikus) näidatakse aga vahemaaks Audru vallamajast Pärnu kesklinna ja tagasi 55 -59 km. Tegelikkusest mitu korda rohkem.
Kummaline, et see teepikkus nii amorfne on - sama marsuut erineb päevade lõikes kümneid kilomeetreid ja veel kummalisem, et kuigi Pärnu maavalitsus ja Pärnumaa Omavalitsuste Liit ( POL) asuvad ühes majas siis sõidupäevikus toodu kohaselt on vahemaa neil kahel asutusel kümneid kilomeetreid .
Kas Hr abivallavanem Priit Annus oma isikliku sõiduautoga isiklikke sõite ei teegi ?
Sõidupäevikust nähtub, et igal kuul teeb hr Annus isikliku sõiduautoga töö sõite vähemalt 1000 km.
Kuna hr Annus käib isikliku sõiduautoga igapäevaselt ka tööl (mis ei ole töösõit ega kuulu hüvitamisele) siis tööle ja tagasi kulub umbes 15 km päevas ehk siis 315 km kuus (21x15) .
Vaatan nüüd sõidupäevikus toodud odomeetri näite!!!!
Näiteks aprillis 2016 sõitis hr Annus oma isikliku sõiduautoga üldse kokku (odomeetri lõppnäit - algnäit) 1249 km. Sõidupäevikus toodu kohaselt oli sellest töösõite 1000 km mis hüvitati rahas. Arvestades tööle ja tagasi 15 km päevas (mis ei kuulu hüvitamisele) kuus 315 km (21x15) siis muid isiklikke sõite tegi hr Annus aprillis - 66 km (1249-1000-315 = - 66 km ) Kuidas see võimalik on ? Ha--- haa.. haaa.....
Juunis 2016 sõitis hr Annus isikliku sõiduautoga sõidupäeviku kohaselt kokku 1305 km, sellest 1000 km töösõite mis hüvitati rahas, kui arvestada tööle ja tagasi koju 15 km päevas siis jälle nagu ei klapi ( 1305-1000-315) -10 km , Ei ole ju võimalik !!!!
Augustis 2016 sõidupäeviku kohaselt kokku 1179 km sellest 1000 km töösõite mis hüvitati rahas, tööle ja tagasi koju 15 km päevas siis ( 1179-1000-315= -136 km ). Kuidas on see võimalik? Haloo abivallavanem Priit Annus!!
Hallooo........ vallavanem, Siim Suursild kelle ülesanne on sõidupäevikud kinnitada.
Tore, et Audru vallas töötavad sellised ametnikud kes ostavad isikliku sõiduauto ainult töösõitudeks. Aga ........kus siin loogika on, miinustesse ........ haa haaa haaaaa.
Oktoobrist 2016 alates on abivallavanem Priit Annusele hüvitatud hoopis teise sõiduautoga tehtud töösõidud - numbrimärgiga 655 BPX kuid vastav õiguslik alus selleks puudub.
Sõidupäeviku kohaselt käib abivallavanem Priit Annus isikliku sõiduautoga Pärnus kontoritarbeid ja ehitustarbeid ostmas ( töö ajal märkmepaberit ostmas, otstarbekad sõidud).
Pisteliselt palusin väljastada dokumendid (arved, tsekid vm ) mis tõestavad Priit Annuse poolt sõidupäevikus toodud kuupäeval 30.08.2016 ehitustarvete ostmist
Vallavalitsus vastas (kopeerin ) : AvTS § 23 lg 1 p 2 alusel keeldume teabenõude täitmisest, sest puudub Teie poolt soovitud dokument.
Seega sõidupäevikus kajastatud valeandmed.
Sõidupäeviku kohaselt käis P. Annus 15 jaanuar 2016 Pärnus kontoritarbeid ostmas.
Ah et ...... abivallavanem käib bürootarbeid ostmas??!!!
Palusin väljastada dokumendid (arved, tsekid vm ) mis tõestavad Priit Annuse poolt kontoritarvete ostmist 15.01.2016.
Loomulikult ei olnud 15.01.2016 kuupäevaga arvet edastada aga tobe oli ju valet jälle tunnistada. Saadeti lihtsalt üks suvaline aga hoopis 31 jaanuari 2016 kuupäevaga Büroomark Pluss AS arve. (mis ei saa olla ka jaanuari kuu koondarve kuna panga väljavõttelt nähtub, et sama 30.01.2016 kuupäevaga on veel kaks sama firma arvet)
Saadetud (vale kuupäevaga) arve .
On ju tore arve ja väga otstarbekas sõit (1 raamatkalender,1 midimärkmik, 1 kaustik, 1 tempel) Sellepärast juba ikka tasus linna sõita.
( sellised arved on teadupärast tavapäraselt isiklikuks otstarbeks ostetud kaup kus arve lastakse vormistada ettevõtte nimele)
Nimetame asju õigete nimedega.
Vallarahva taskust varastamine.
Tõestagu keegi vastupidist.
Isikliku sõiduauto kompensatsiooni makstakse nõuetele mittevastava ja väljamõeldud sõidupäeviku alusel !
Seda, kuidas Audru vallavanem kasutab valla autot ja kuidas see dokumentides kajastub, saime näha. (Äkki ärkab maksuamet ja hakkab sellega tegelema)?!
Nüüd aga - kuidas ja milliste dokumentide alusel makstakse Audru valla ametnikele hüvitist isikliku sõiduauto kasutamise eest väidetavalt tööülesannete täitmisel.
Pisut meeldetuletust millistel tingimustel võib maksuvabalt maksta hüvitist isikliku sõiduauto töösõitudeks kasutamise eest.
-Isikliku autoga tööle ja koju sõidud ei ole tööga seotud ja need (maksuvabalt) hüvitamisele ei kuulu.
-Tuleb pidada sõidupäevikut mis peab sisaldama sõiduautot kasutava isiku andmeid, sõiduauto riikliku registrimärgi andmeid, läbisõidumõõdiku alg- ja lõppnäitu iga töösõidu korral ning sõidu kuupäeva ja eesmärki iga sõidu korral.
(Kui isikliku sõiduauto kasutamise hüvitist makstakse ilma arvestust pidamata, on väljamakse näol tegemist palgatuluga, mis tuleb maksustada ja deklareerida isikustatult TSD lisal 1)
Sõidupäeviku alusel saab hüvitada töösõite kuni 30 senti kilomeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 335 eurot ühes kalendrikuus tehtud sõitude eest. Piirmäärasid ületav hüvitise summa loetakse erisoodustuseks.
On avalik saladus, et tegelikult täidetakse sõidupäevikud tagantjärele - kui keegi just küsib - siis pannakse pea tööle ja hakatakse välja mõtlema, luuletama.
Erafirma maksab isikliku sõiduauto hüvitist oma tuludest, mis on faktiliselt firma omaniku (kuigi maksustamata) raha kuid valla ametnikele makstav isikliku sõiduauto hüvitis tuleb puhtalt maksumaksja (vallakodaniku) taskust, mistõttu peaksime olema kõik huvitatud, et seda raha kasutatakse ausalt, mõistlikult, kokkuhoidlikult ja läbipaistvalt, mitte varjatud palgalisana.
Valla raha kasutamine peab olema põhjendatud, mis tähendab, et seda võib kasutada üksnes valla ülesannete täitmiseks, mitte erahuvides. Mis tahes viisil valla raha oma isiklikus huvis ärakasutamine peaks olema ühiskonnas taunitav. Aga kas on? No ei ole ju!
Kõik sosistavad, kiruvad, aga keegi ei julge/taha kõvasti välja öelda ega kõssata. Ah pole minu asi!!! Kui ka volikogu (kes peaks eelkõige valla raha kasutamist valvama) ja revisjonikomisjon on olematud, ainult paberil (ja palgapäeval) siis juhtubki nii nagu Audru vallas.
Isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise hüvitamine ei ole toimunud Audru vallas õiguspäraselt. Kuna ei ole kinni peetud kehtestatud nõuetest sõidupäeviku täitmisel (sõidud isikliku autoga valla huvides ei ole tõestatud ega tõesed) ja sõidupäevikutes on esitatud valeandmeid siis tuleks isikliku sõiduauto hüvitisi kajastada kui ametniku lisapalka millelt tuleks tagantjärele kinni pidada kõik tööjõumaksud (sh maksta intressid) või põhjendamatult ametnikele makstud valla raha tagasimaksmist nõuda.
Kui tahad näha millise sõidupäeviku alusel maksti Audru valla ametnikele isikliku sõiduauto kompensatsiooni - tule homme siia tagasi.
Justiitsministeerium selgitab ja jagab seisukohta - kohaliku omavalitsuse liikmelisus MTÜ- s peale ühinemist lõpeb.
Eelmises postituses viitasin vastavale seadusesättele ja väitsin, et Pärnu linna liikmelisus Pärnumaa Omavalitsuste Liidus (POL)lõpeb peale ühinemist teiste omavalitsustega. Panen ülesse ka Justiitsministeeriumi seisukoha ja antud selgitused Siseministeeriumile mis minu väidet täielikult toetab.
Pärnu linna liikmelisus POL- is lõpeb peale ühinemist!!!
PÄRNU EI OLE PEALE ÜHINEMIST ENAM AUTOMAATSELT POL -i LIIGE!!!
Pärnu linnavalitsus tegi volikogule ettepaneku Pärnumaa omavalitsuste liidust (POL) välja astuda.
POLi juhatuse esimees Lauri Luur peab seda üksnes meelsuse näitamiseks.
Selline artikkel oli 12.08.2017 Pärnu Postimehes.
Mis meelsuse näitamine? Peale ühinemist ei ole Pärnu enam niikuinii automaatselt POL-i liige.
Vaatame asja seaduste poolelt.
Kas uus omavalitsusüksus on ühinemise järel „automaatselt vastava mittetulundusühingu või sihtasutuse liige“. EI OLE.
Kohaliku omavalitsuse osalemisele eraõiguslikes juriidilistes isikutes kohaldatakse vastava eraõigusliku juriidilise isiku kohta käivad eraõiguslikke norme. Asjaolu, et tegemist on kohaliku omavalitsusüksusega, ei mõjuta kuidagi eraõigusliku normide kehtivust.
Mittetulundusühingute seaduse (MTÜS siin ) § 14 lõike 2 kohaselt lõppevad juriidilisest isikust liikme ühinemise või jaotumise korral tema liikmeõigused.
Nimetatud sättega täpsustatakse üldist mittetulundusühingu suhtes kehtivat põhimõtet, et selle liikmelisus ei ole üleantav (vt MTÜS § 14 lg 1 1. Lause).
M.O.T.T.😝
Seega väljaastumine pole vajalik see saab olema automaatne peale ühinemist, vajalik on uuesti liikmeks asutumine kui sellest ollakse huvitatud.
(nii ei ole ka Audru vald de jure käesoleval ajal (alates ühinemisest Lavassaare vallaga ) POL -i liige
Selline siis Audru vallavanema kasutuses oleva valla sõiduauto sõidupäevik!!! Maksuamet , halloooo .....!!!!
Erafirmade üle käib tihe kontroll, neid kotitakse aga kohalik omavalitsus on väljaspool maksuameti huvivälja ja elab kui lapsuke - juriidiline puutumatus.
Ei kuer enne ujuma hakka kui vesi peesse puutub.
Kui valla omandis või valduses oleva sõiduautoga tehakse töö-, ameti- või teenistusülesannetega seotud sõite ning selle kohta peetakse sõidupäevikut, siis ei tule auto kasutamise eest tasuda erisoodustust.
Valla auto puhul peetakse päevikut selleks, et maksta maksud valla auto kasutamise eest isiklikuks otstarbeks.
Erinevalt paljudest teistest riikidest on Eestis sõidud töötaja elukoha ja töökoha vahel töötaja eralõbu, erisoodustus(kohalik omavalitsus on muidugi väljaspool seadust).Erand sellest reeglist on kirjas TuMS § 48 lõikes 51. Erisoodustuseks ei loeta kulutusi töötajate transpordiks elukoha ja töökoha vahel, kui ühistransporti kasutades ei ole võimalik seda teekonda läbida mõistliku aja- või rahakuluga, või kui puudega töötajal ei ole võimalik kasutada ühistransporti, või ühistranspordi kasutamine põhjustab liikumis- ja töövõime olulist langust.
Arvestuse pidamisel tuleb sõidupäevikusse kirjutada andmed – kes sõitis, kuhu sõitis ja miks sõitis, odomeetri näit enne ja pärast igat sõitu. Sõidupäeviku näidis siin .
Kuidas Audru vallas kasutatakse valla uut sõiduautot Šcoda Octavia 798 BMP mis on vallavanema kasutuses. Kas ausalt, ainult töösõitudeks? Kas sõidupäevikut täidetakse nõuetekohaselt ? Ega kütust ometi kõrvale lähe?
Audru vallas peetakse vallavanema Siim Suursild kasutuses oleva uue sõiduauto Šcoda Octavia 798 BMP kohta sõidupäevikut ja sellest nähtub, et vallavanem Siim Suursild ei tee ühtegi isiklikku sõitu valla autoga seega erisoodustust ei maksta ja sisendkäibemaksu saab 100 % tagasi.
Et siis aus mees paneb töö lõppedes ametiauto kõrvale ja sõidab bussiga koju või kutsub naise järele.
Aga tegelikult kasutab vallavanem valla autot ka töö ja kodu vahet sõitmisel , sellega tullakse ja minnakse tööle kuigi bussiliiklus hea ja mingit puuet ei paista ka vallavanemal küljes olevat.
Milline näeb välja vallavanema kasutuses oleva sõiduauto sõidupäevik.
Tuletan meelde, et sõidupäevikus peab muuhulgas olema kirjas ka sõidu eesmärk, sihtkoht.
Teen esimeste kuude (jaanuar, veeb , märts 2015 ) sõidupäeviku ametisõitudest väljavõtte (auto on tutikas ).
Selline siis meie vallavanema sõidupäevik. Et siis sõidu eesmärgid ja sihtkoht kenasti kirjas ..... haa... haaa.. haaaa ? Edasi lähevad sõidupäevikud samas stiilis. All toodud kõigi aastate sõidupäevikud. Vaata ja imesta.
Sõidupäevik 2015 siin
Sõidupäevik 2016 siin
Sõidupäevik 2017 siin
Hallooo maksuamet........ halloo kapo, !!!!!!?????
Aga lõbusamaks ja ausamaks läheb? Vaatame kas dokumente (sõidupäevikut) on võltsitud ja valeandmeid esitatud? Ei, ei ole - ärgem jumala eest solvakem, kahtlustagem ega küsigem?
Dokumendid dokumendid, dokumendid - mida need pajatavad.
Toon väljavõtte sõidupäevikust ajavahemikul 03 08.2015 - 12.08. 2015.
22.07.2015 korralduse nr 269 kohaselt oli Siim Suursild 03 august - 12 august 2015 hoopis puhkusel ( kas mehitamata auto kimas üksi ja ajas tööasju?).
(22.07.2015 korraldusega nr 269 (siin ) muudeti vallavanema puhkuse päevadeks 20. –21. ja 23. -29. juuli 2015 ning 03. –12. ja 21. –26. august 2015. )
Selline tore lugu siis.
25.09.2015 sõidupäevikus ametkondlik asjaajamine/garažeerimine (70 km ) aga 24.09.2015 septembri korralduse nr 348 kohaselt oli Siim Suursild lubatud 25.09.2015 korralisele puhkusele siin.
Selliseid näiteid jagub veel ja veel - vaata ja imesta
Väljavõte aprilli sõidupäevikust. Kollasega märgitud kuupäevadel 21 aprill ja 22 aprill oli Siim Suursild hoopis puhkusel mitte ametkondlikel asjaajamistel). Nii võiks jätkata aga ei viitsi rohkem väljavõtteid teha, puhkuste ja lähetuste dokumente välja ajada.
at August 01, 2017 3 comments: Links to this post
Algus siin Kui ei viitsi uuesti lugeda siis meeldetuletuseks . 03.09.2017 edastasin Audru vallavalitsusele pöördumise. Teen väljavõt...
Kes või mis tarbib suveöödel vallamajas meeletult elektrit?
Kas Audru vald laristab elektriga? Otsustage ise - dokument kus eraldi iga tarbimiskoha elektri tarbimine kuude lõikes toodud (öine ja päev...
KORRUPTSIOON AUDRU VALLAS - MTÜ PÄRNUMAA ÕPILASMAL...
Isikliku sõiduauto kompensatsiooni makstakse nõuet...
Justiitsministeerium selgitab ja jagab seisukohta...
PÄRNU EI OLE PEALE ÜHINEMIST ENAM AUTOMAATSELT POL...
Selline siis Audru vallavanema kasutuses oleva val...


text:
Pärast kaebuse menetlusse võtmist võib kaebaja kaebuse nõuet või alust muuta (HKMS § 49 lg 1). Kohus peab enne kaebuse nõude muutmisega nõustumist kontrollima, kas kaebuse nõude muutmine on kaebuse eesmärgi saavutamiseks otstarbekas ning kas kaebuse esitamine muudetud kujul oleks lubatav. Kaebuse nõude muutmise vastuvõtmisel ja kaebuse nõude määratlemisel tuleb arvestada HKMS § 45 lg-s 4 sätestatud kaebeõiguse piiranguga. Vaideotsuse peale võib ilma vaide esemeks oleva haldusakti või toimingu vaidlustamiseta esitada kaebuse, kui see rikub kaebaja õigusi, sõltumata vaide esemest. Kaebuses ega selle täienduses ei ole selgitatud, kuidas maksuotsuse ja võlateate osas tehtud vaideotsus rikub kaebaja õigusi vaide esemest sõltumata. Seetõttu ei olnud vaideotsuse vaidlustamine lubatud ning sellel põhjusel ei võinud halduskohus kaebuse muutmist vastu võtta.
Haldusaktide kättetoimetamisel isikule, kelle suhtes on pankrot väljakuulutatud, tuleb erinormina kohaldada Pankrotiseaduse sätteid. Maksukorralduse seadus ei näe ette erisusi pankrotivõlgnikule maksuotsuse kättetoimetamisel. Pärast pankroti väljakuulutamist on võlgniku seaduslik esindaja küll pankrotihaldur, kuid pankrotivõlgniku asukoht ei muutu, sest pankrotihalduril ei ole kohustust muuta registrites võlgniku aadressi. Maksuhaldur on kohustatud kõik võlgnikule adresseeritud haldusaktid kätte toimetama pankrotihaldurile aadressil, mis on näidatud Ametlikud Teadaannetes avaldatud pankrotiteates. MKS § 52 lg 4 sätestatud põhimõte, et piiratud teovõimega isikule adresseeritud dokument toimetatakse kätte tema seaduslikule esindajale, on kohaldatav ka pankrotimenetluses. Kuna pankrotis juriidilise isiku eest võib tehinguid teha ainult pankrotihaldur, siis peab maksuhaldur haldusaktid pankrotihaldurile kätte toimetama sõltumata sellest, kas haldusakt puudutab võlgniku rahalisi või mitterahalisi kohustusi või kas rahalise kohustuse puhul on tegemist järgunõude või massikohustusega.
Haldusaktist teadasaamise hetkeks tuleb üldjuhul lugeda haldusakti teatavaks tegemise hetk. Haldusakti teatavakstegemine peab toimuma viisil, mis võimaldab isikul anda igakülgne hinnang haldusakti kohta ja seeläbi otsustada, kas haldusaktiga rikutakse tema õigusi või mitte. Õigusriigile omased haldusmenetluse põhimõtted näevad ette, et reeglina tuleb haldusakt teha menetlusosalisele teatavaks või talle kätte toimetada isiklikult. Ajalehes teate avaldamist võib haldusakti teatavaks tegemiseks lugeda vaid erijuhtudel, mil isiklik teavitamine on praktiliselt võimatu või seotud ülemääraste kulutustega.
Üksnes haldusakti adressaadi subjektiivne arusaam akti sisust ja suutmatus hinnata akti oma õigusi rikkuvaks ning välja selgitada selle vaidlustamise vajadus ei saa olla kaebuse esitamise tähtaja ennistamise mõjuvaks põhjuseks. Selles, kas haldusakt rikub isiku õigusi ja huve või mitte, peab puudutatud isik selgusele jõudma seaduses sätestatud tähtaja jooksul, kasutades selleks vajadusel professionaalset abi. Samas võib haldusakti tähendusest ja vaidlustamise võimalikkusest puudulik arusaamine mõjuva põhjusena kõne alla tulla, kui kaebaja on omalt poolt teinud kõik, et ebaselgus kõrvaldada. Küllaldane põhjus tähtaja ennistamiseks võib teatud tingimustel olla ka õiguslikes küsimustes kogenematu inimese eksimus protsessitoimingutes. Tähtaja ületamine ei saa olla vabandatav, kui kaebaja pole olnud piisavalt hoolikas selleks, et selgitada välja vaidluse algatamise kord, s.h tähtajad. Vajaliku hoolsuse hindamisel tuleb arvestada nii objektiivseid asjaolusid (protsessiõigusliku küsimuse keerukus), kui ka subjektiivset külge, lähtudes kaebaja isikust ja tema kogemustest. Kui kaebaja eksimus tugineb ametiasutuse või kõrvalise isiku poolt antud väärale informatsioonile, tuleb kaebetähtaja ennistamise otsustamisel hinnata, kas kaebajal oli küllaldane põhjus nõuannet usaldada. Kaebetähtaja eesmärk on kaitsta õiguskindlust. Kogenematu inimese huvi saada õiguskaitset vaatamata vabandatavale eksimusele tuleb tähtaja ennistamise otsustamisel kaaluda kolmanda isiku huviga, et tema suhtes kord tehtud otsus jääks kehtima, samuti avaliku huviga. Kolmas isik ei tohi kanda ülemääraseid kahjulikke tagajärgi seoses kaebuse esitaja kogenematusega. Kolmanda isiku huvi ja avalik huvi haldusakti kehtimajäämise suhtes on seda kaalukamad, mida enam on tähtaega ületatud.
3-3-1-60-01 Riigikohus 18.12.2001
Kui õigusaktid ei sätesta haldusakti teatavakstegemise kindlat vormi, võib haldusorgan vormi saab vaidluse korral lugeda teatavaks tehtuks vaid siis, kui seda on võimalik tõendada. Haldusakti adressaadile saatmise eesmärk on isikule haldusakti kättesaadavaks tegemine ja tema informeerimine selles sisalduvatest õigustest ja kohustustest. Akti teatavakstegemine selle adressaadile on haldusakti kehtivuse eelduseks. KOKS § 23 lg 3 kohaselt tuleb volikogu otsused saata nende täitjatele ja asjaosalistele. See säte ei sisalda sõnaselget kohustust saata vallavolikogu otsus adressaadile tähitult, kuid sellest tuleneb kohustus saata adressaadile haldusakt viisil, mis tagaks aktist teadasaamise.

matches:
§ 49
Kohus
§ 45
§ 52
Riigikohus
§ 23


Olulisemad muudatused TSD ja INF 1, INF 11 esitamisel 2009. aastal - Raamatupidaja
Olulisemad muudatused TSD ja INF 1, INF 11 esitamisel 2009. aastal
Alljärgnevalt tutvustab maksuhaldur olulisemaid muudatusi TSD vormidel, mida 2009. aasta deklaratsiooni esitades tähele peab panema.
TSD deklaratsioonivormide muudatused on vastu võetud rahandusministri 08.01.2009 määrusega nr 1 (mis on avaldatud RTL-is 16.01.09, 6, 71).
NB! Seoses sellega, et TSD vormid kinnitati alles 2009. aasta alguses, võib juhtuda, et Maksu- ja Tolliamet ei jõua kõiki TSD muudatusi e-maksuametis/e-tollis teha 10. veebruariks, millal on 2009. aasta jaanuarikuu TSD esitamise tähtaeg.
Kuna suur osa muudatusi TSD-l on vormilised ning sisulised muudatused puudutavad väheseid maksumaksjaid, saab jaanuarikuu väljamaksed deklareerida ka 2008. aastal kehtinud vormidel. Juhul, kui maksumaksja on teinud jaanuarikuus väljamakseid, mida 2008. aastal ei maksustatud ega deklareeritud, tuleb maksud arvestada siiski 2009. aastal kehtinud reeglite kohaselt ja vastavalt sellele ka maksuhaldurile üle kanda, vaatamata sellele, et neid ei saanud TSD-l deklareerida. Peale maksuhalduri poolt e-maksuametis/e-tollis TSD vormide muutmist, tuleb maksumaksjal esitada parandusdeklaratsioon (ehk siis õigel vormil 2009. aasta jaanuarikuu TSD). Kui maksud tasutakse õigeaegselt, siis ei teki võlgnevusi ega intressi tasumise kohustust.
Alates 2009. aastast tuleb TSD esitada elektrooniliselt, kui lisadel 1, 2 või 3 on täidetud üle 5 rea. Kuni 31. detsembrini 2008 puudusid reeglid selle kohta, millal esitatakse TSD elektrooniliselt ja millal paberkandjal.
2. TSD põhivorm
TSD põhivormil ei ole enam küsimusi tehingute kohta seotud isikutega.
Seoses lisa 8 kehtetuks tunnistamisega ei ole B osa real 14 maksukohustuse vähendust kuni 31. detsembrini 2008 kehtinud kujul. Seni lisal 8 olnud maksukohustuse vähendus võetakse nüüd arvesse lisal 7.
3. TSD lisa 1
TSD lisas 1 olulisi muudatusi ei ole. Seoses elatisabi seaduse jõustumisega on tulumaksuseaduses kehtestatud elatisabi summadele sarnased maksustamispõhimõtted nagu elatisele. Elatisabi saajale väljamakstud elatisabi märgitakse väljamakse koodi 04 all. Elatisabi maksja tulumaksu kinnipidamisel maha arvatud elatisnõude rahuldamiseks makstud summa näidatakse TSD lisa 1 tabeli veerus 32.
Vormi TSM sisulised muudatused tulenevad samuti elatisabi seadusega kehtestatud summadest.
4. TSD lisa 2
Võrreldes 2008. aastal kehtinud vormiga ei ole enam vaja igal kuul märkida mitteresidendist väljamakse saaja juurde tema aadressi. Mitteresidendi aadress edastatakse maksuhaldurile mitteresidendi registreerimisel. Alates 2009. aastast märgitakse TSD lisa 2 veergu 4 mitteresidendi residendiriigi kood, kui isik on resident Eestiga maksulepingu sõlminud riigis või EL-i liikmesriigis.
Mitteresidendile tehtud väljamakse liikide nimetusi on täpsustatud ja lisatud on mõned uued liigid. Uute liikide lisamine võimaldab selgemat ülevaadet mitteresidendi tulumaksu arvutamisest. 2009. aastal lisanduvad väljamakse liigid:
12a - seadme rendi- ja üüritasu
18a - pension ja muu sarnane väljamakse, välja arvatud koodiga 18a märgitav pension
21a - elatis
TSD lisa 2 täitmisel on oluline veel märkida, et alates 2009. aastast kehtivad uued maksulepingud Bulgaaria, Aserbaidžaani ja Kreekaga.
5. TSD lisa 3
Võrreldes 2008. aastal kehtinud vormiga ei ole enam vaja igal kuul märkida mitteresidendist saaja juurde tema aadressi, kuna mitteresidendi aadress edastatakse maksuhaldurile isiku registreerimisel. Alates 2009. aastast märgitakse TSD lisa 3 veergu 4 selle asemel mitteresidendi residendiriigi kood, kui isik on resident Eestiga maksulepingu sõlminud riigis või EL-i liikmesriigis.
Mitteresidendile tehtud väljamakse liikide nimetusi on täpsustatud ja lisatud on uusi liike. 2009. aastal lisandub väljamakse liik 12a – seadme rendi- ja üüritasu. Uue liigi lisamine võimaldab selgemat ülevaadet mitteresidendi tulumaksu arvutamisest.
TSD lisa 3 täitmisel on oluline veel märkida, et alates 2009. aastast kehtivad uued maksulepingud Bulgaaria, Aserbaidžaani ja Kreekaga.
6. TSD lisa 4
Tööandja omandis või valduses oleva sõiduauto kasutamisel ettevõtlusega mitteseotud tegevuseks on erisoodustuse hinna ülempiir tõusnud 4000 kroonini (kuni 2008. aasta lõpuni oli see 2000 krooni) iga nimetatud tegevuseks kasutatud sõiduauto kohta ja see deklareeritakse lisa 4 real 5.
Töötaja sõiduauto kasutamisel töö-, teenistus- või ametiülesande täitmisel ei maksustata hüvitist kuni 4 krooni ühe teenistus-, töö- või ametiülesannete täitmisel sõidetud kilomeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 4000 krooni kalendrikuus (kuni 2008. aasta lõpuni oli see 2000 krooni) ühe tööandja juures sõitude üle arvestuse pidamise korral. Üle piirmäära makstud summad tuleb deklareerida real 4.
Ilma arvestust pidamata võib jätkuvalt maksuvabalt maksta ühe töötaja ja sõiduauto kohta kalendrikuus kuni 1000 krooni, sõltumata sellest, mitme tööandja juures sõiduautot kasutatakse.
Lisa 4 on täiendatud kahe uue reaga (rida 16 ja 17):
Juhul, kui tööandjal on töötaja, kes täidab oma tööülesandeid välisriigis, kellega Eesti Vabariigil on sõlmitud topeltmaksustamise vältimise leping ja töötaja maksab oma tulumaksu selles riigis (k.a erisoodustuselt, mis maksulepingu kohaselt on palagatulu), siis tööandja tehtud erisoodustuselt tulumaksu ei maksa. Sellisel juhul kajastatakse tehtud erisoodustus vastavalt erisoodustuse iseloomule ridadel 1 kuni 14 ja rea 15 kokkuvõttes ning real 16 tuuakse see summa eraldi välja, st välistatakse maksuarvestuses tulumaksuga maksustamisel.
Juhul, kui tööandjal on töötaja välisriigist, kes maksab oma residentriiki ise sotsiaalmaksu ja ta on esitanud Eesti tööandjale vormi E 101, siis ei maksustata temale tehtud erisoodustust sotsiaalmaksuga. Sarnaselt eespool toodule kajastatakse erisoodustuse summa vastavalt ridadel 1 kuni 14 ja kokkuvõttes real 15, kuid real 17 tuuakse sotsiaalmaksuga mittemaksustatav summa välja, st välistatakse maksuarvestuses sotsiaalmaksuga maksustamisel.
7. TSD lisa 6
7.1 Muudatused ainult mitteresidendi püsivale tegevuskohale
Täiendati tabeli 1 täitmist olukorras, kus residendist äriühing kustutatakse registrist ilma likvideerimiseta ja äriühingul säilib Eestis püsiv tegevuskoht. Sel juhul maksustatakse omakapitali osa, mis ületab omakapitali tehtud rahalisi ja mitterahalisi sissemakseid selle püsiva tegevuskoha tasemel.
Tabeli 1 real 1.3. näidatakse omakapitali tehtud sissemakse ja real 1.2. saadud omakapitali arvelt tehtud väljamaksed.
Tabeli 5 veerus 7 näidatakse kuni 31. detsembrini 2004 (maksulepingu riikidest, kus on ette nähtud krediidimeetod kuni 31. detsembrini 2008) saadud dividendid brutosummas, st koos välisriigis kinnipeetud tulumaksuga ja veerus 8 näidatakse kinnipeetud tulumaksu summa.
Tabeli 6 veerus 6 näidatakse kuni 31. detsembrini 2008 Hispaania, Kreeka, Leedu, Läti, Poola, Portugali, Slovakkia või Tšehhi äriühingult TuMS-i § 54 lõigetes 53 ja 54 sätestatud tingimustel saadud litsentsitasud koos kinnipeetud tulumaksuga.
Tabeli 6 veerus 7 näidatakse kuni 31. detsembrini 2008 Kreeka, Leedu, Läti, Poola või Portugali äriühingult TuMS-i § 54 lõigetes 53 ja 54 sätestatud tingimustel saadud intressid koos kinnipeetud tulumaksuga.
Veerus 8 näidatakse välisriigis kinnipeetud tulumaksu summa.
Alates 1. jaanuarist 2009 näitab mitteresidendi püsiv tegevuskoht kõik saadud litsentsitasud ja intressid, olenemata sellest, millisest riigist need saadi, lisa 6 tabelis 6.1.
Tabelit 6.1 on täiendatud ja siinkohal tuleb tähele panna alljärgnevat.
Selles tabelis näidatakse:
Perioodil 1. jaanuar 2005 kuni 31. detsember 2006 välisriigist saadud ja maksustatud dividendid, kui saaja osalus oli alla 20%.
Perioodil 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2008 välisriigist saadud ja maksustatud dividendid, kui saaja osalus oli alla 15%.
Alates 1. jaanuarist 2009 välisriigist saadud ja maksustatud dividendid ning maksustatud aktsia- või osakapitali või sissemaksete vähendamised; aktsiate, osade, osamaksete või sissemaksete tagasiostmisel või tagastamisel või muul juhul omakapitalist tehtud väljamaksed ning makstud likvideerimisjaotiste summad, kui saaja osalus on alla 10%.
Alates 1. jaanuarist 2009 kõik välisriigist saadud eespool nimetamata maksustatud tulud (saaja osalus ei ole määrav).
Veergudes 5 ja 6 tuleb näidata välisriigist saadud tulu liik ja kood (deklaratsioonil olemas).
Veerus 7 tuleb kindlasti näidata tulu saamise kuupäev, arvestades ülaltoodut.
Veerus 8 tuleb näidata saadud tulu brutosumma, siis rakendatakse Eestis arvesse võetava välisriigis kinnipeetud või tasutud tulumaksu arvestamisel maksumäära 21/100, v.a mõningate tulu liikide kohta, mis on saadud maksulepingu riigist ja millele maksuleping kehtestab omad määrad (näiteks intressid, max 10%).
Veerus 9 välisriigis kinnipeetud või tasutud tulumaks.
Kehtetuks tunnistati tabel 6.2, mis sisuliselt alates 1. jaanuarist 2009 ühendati tabeliga 6.1.
7.2. Muudatused kõikidele lisa 6 täitjatele
(Täidavad residendist äriühing, residendist krediidiasutus, residendist mittetulundusühing, sihtasutus või juriidilisest isikust usuline ühendus, mitteresidendi püsiv tegevuskoht ja mitteresidendist krediidiasutuse Eesti äriregistrisse kantud filiaal.)
Kehtetuks tunnistati tabel 8, milles määrati seotud isikute vahel tehtud tehingute väärtus. Kuna antud tabel hõlmas ainult kahte väärtuse määramise meetodit, siis on õigem, et maksumaksja ise vastavalt tema poolt valitud meetodile leiab maksustamisele kuuluva summa ja kannab selle otse lisa 6 reale 10. Arvestuse aluseks olevad dokumendid jäävad selle kalendrikuu deklaratsiooni juurde, millal maksukohustus arvutati, et seda oleks vajadusel alati maksuhaldurile esitada.
Seoses TuMS-i § 54 lõike 4 kehtetuks tunnistamisega, on kehtetu lisa 6 rida 19 ja tabel 9. Need maksumaksjad, kes on maksnud tabel 9 alusel tulumaksu ja soovivad maksu arvestamise muutumisel seda tagasi saada, peavad esitama maksuhaldurile vastava avalduse ja tulumaks tagastatakse maksuhalduri sellekohase otsuse alusel.
8. TSD lisa 7
Tabel 2 on täiendatud ja siinkohal tuleb tähele panna alljärgnevat.
Veerus 8 tuleb näidata saadud tulu brutosumma, siis rakendatakse Eestis arvesse võetava välisriigis kinnipeetud või tasutud tulumaksu arvestamisel maksumäära 21/100, v.a mõningate tulu liikide kohta, mis on saadud maksulepingu riigist ja millele maksuleping kehtestab omad määrad (näiteks intressid, max 10%).´
Tabeli 2a veerus 7 näidatakse kuni 31. detsembrini 2004 (kuni 31. detsembrini 2008 maksulepingu riikidest, kus on ette nähtud krediidimeetod ja saaja osalus kuni 10%) saadud dividendid brutosummas, st koos välisriigis kinnipeetud tulumaksuga ja veerus 8 näidatakse kinnipeetud tulumaksu summa.
Tabeli 3 veerus 6 näidatakse kuni 31. detsembrini 2008 Hispaania, Kreeka, Leedu, Läti, Poola, Portugali, Slovakkia või Tšehhi äriühingult TuMS-i § 54 lõigetes 53 ja 53 sätestatud tingimustel saadud litsentsitasud koos kinnipeetud tulumaksuga.
Tabeli 6 veerus 7 näidatakse kuni 31. detsembrini 2008 Kreeka, Leedu, Läti, Poola või Portugali äriühingult TuMS-i § 54 lõigetes 53 ja 54 sätestatud tingimustel saadud intressid koos kinnipeetud tulumaksuga. Veerus 8 näidatakse välisriigis kinnipeetud tulumaksu summa.
Alates 1. jaanuarist 2009 näitab mitteresidendi püsiv tegevuskoht kõik saadud litsentsitasud ja intressid, olenemata millisest riigist need saadi, lisa 7 tabelis 2.
Tabel 5 (Väljamaksed omakapitalist) on uus ja see täidetakse siis, kui maksumaksja teeb tabeli 5 ridadel 3 kuni 7 kajastatud väljamakseid (aktsia- või osakapitali või sissemaksete vähendamine, aktsiate, osade, osamaksete või sissemaksete tagasiostmine või tagastamine või muul juhul omakapitalist tehtud väljamaksed ning makstud likvideerimisjaotiste summa). Selles tabelis ei näidata dividende väljamaksmist. Dividendide deklareerimise kord ei ole muutunud.
Eelkõige tuleb maksumaksjal selgeks teha äriühingusse alates selle loomisest tehtud sissemaksed ja sissemaksete arvelt tehtud väljamaksed. Mitterahaline sissemakse võetakse arvesse selle sissemakse tegemise hetke väärtuses ja arvesse ei võeta pärast 2000. aastat läbiviidud fondiemissiooniks kasutatud kasumi summat.
Maksustamisel võrreldakse väljamakse üldsummat äriühingusse tehtud sissemaksete summaga, mitte iga konkreetse isiku poolt osaluse soetamiseks tehtud sissemaksega. Kui summeeritud väljamaksed ületavad summeeritud sissemakseid, siis sissemakset ületav summa kantakse vormi TSD lisa 7 reale 71.
9. TSD lisa 8
Alates 1. jaanuarist 2009 on tunnistatud kehtetuks vormi TSD lisa 8. Need maksumaksjad, kellel on seisuga 31. detsember 2008 lisa 8 real 4 üleval jääk, kannavad selle summa peale 1. jaanuari 2009 lisa 7 esmakordsel esitamisel üle lisa 7 reale 13.
10. INF 11
Alates 1. jaanuarist 2009 on laienenud vabastusmeetodi rakendamine. Lisaks saadud dividendidele ja kasumieraldistele saab vabastusmeetodit kasutada ka väljamaksetele, mis on saadud aktsia- või osakapitali või sissemaksete vähendamisel, aktsiate, osade, osamaksete või sissemaksete tagasiostmisel või tagastamisel või muul juhul omakapitalist tehtud väljamaksetele ning likvideerimisjaotistele (edaspidi omakapitali väljamaksed).
Vabastusmeetodi kasutamise tingimuseks on:
Kui dividendid ja kasumieraldised saadi perioodil 1. jaanuar 2005 kuni 31. detsember 2006, pidi saaja osalus dividendide saamisel olema vähemalt 20%.
Kui dividendid ja kasumieraldised saadi perioodil 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2008, pidi saaja osalus dividendide saamisel olema vähemalt 15%.
Kui dividendid, kasumieraldised ja omakapitalist tehtud väljamaksed saadakse alates 1. jaanuarist 2009, peab saaja osalus saamisel olema vähemalt 10%.
Dividendide ja kasumieraldiste puhul tuleb vahet teha, kas need saadakse Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi (edaspidi lepinguriigi) või Šveitsi Konföderatsiooni residendist ja tulumaksukohustuslasest äriühingult või mitte. Omakapitalist tehtud väljamakse saamise puhul seda vahet ei ole.
Kindlasti on vaja saamisel eraldada, kas tegemist on dividendiga (sh kasumieraldisega) või kapitali juurdekasvuga (omakapitali väljamaksetega), vastavad koodid on deklaratsioonil. Kõikidel juhtudel on aga vaja INF 11 veerus 9 näidata saadud summa brutosummana, st koos kinnipeetud tulumaksuga ja veerus 10 näidata välisriigis kinnipeetud tulumaks.
Saadud dividendide arvelt võib äriühing teha omakapitali väljamakseid ja vastupidi, näidates need tabelis 2. Väljamakse tegemisel tuleb lisaks veerus 2 näidatavale väljamakse üldsummale täita ka veerg 2.1. ehk omakapitalist tehtava väljamakse summa (oluline INF 1 veeru 9 täitmisel topeltmaksustamise vältimiseks) juhul, kui need väljamaksed on tehtud.
11. INF 1
Alates 1. jaanuarist 2009 on INF1 ja INF 13 liidetud üheks deklaratsioonivormiks INF 1.
Lisaks väljamakstud dividendide ja kasumieraldiste saajatele, tuleb siin näidata ka kõik aktsia- või osakapitali või sissemaksete vähendamisel tehtud väljamaksete saajad; aktsiate, osade, osamaksete või sissemaksete tagasiostmisel või tagastamisel väljamaksete saajad; likvideerimisjaotiste saajad või muul juhul omakapitalist tehtud väljamaksete saajad, olenemata sellest kas saajaks on füüsiline isik või juriidiline (resident või mitteresident) isik.
Samuti tuleb iga saaja juures eraldi näidata kas väljamakse on tehtud maksustatud summast või mitte (v.a dividendid ja kasumieraldised). Selleks on abitabel A, kus leitakse omakapitali väljamakse maksustatud osa proportsioon kogu omakapitali väljamakse summast.
Eelkõige on see oluline füüsilise isiku ja mitteresidendi puhul TuMS-i § 15 lõigete 2 ja 3 rakendamiseks. Lisaks soetusmaksumusele on füüsilisel isikul õigus maksukohustust vähendada sellelt osalt, mis on juriidilise isiku poolt juba maksustatud ja füüsilise isiku puhul lähevad INF 11 veerg 9 andmed eeltäidetult füüsilise isiku tuludeklaratsiooni.
Samuti saab äriühing selle alusel teada, kui suure osa võib ta saadud väljamaksest maksuvabalt edasi maksta, kui ta vastab vabastusmeetodi rakendamise tingimustele vormil INF 11.
12. Omakapitalist tehtud väljamaksete tõendi vorm TD
Alates 1. jaanuarist 2009 on kehtestatud uus tõend TD.
Tõendil näitab väljamakse tegija maksustamisperioodil konkreetsele saajale väljamakstud likvideerimisjaotised, aktsia- osakapitali või sissemaksete vähendamisel tehtud väljamaksed, samuti aktsiate, osade, osamaksete või sissemaksete tagastamisel või tagasiostmisel või muul juhul äriühingu omakapitalist tehtud väljamaksed. Väljamakse saaja nõudmisel on väljamakse tegija kohustatud andma selle tõendi väljamakse tegemisele järgneva kuu 5. kuupäevaks.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2009/01/15/olulisemad-muudatused-tsd-ja-inf-1-inf-11-esitamisel-2009-aastal


text:
Virgo Kruve: Justiitspimedus e-valimistel | Virgo Kruve koduleht
Homee-valimisedVirgo Kruve: Justiitspimedus e-valimistel
Valimised on toimunud ja võitjad selgunud. Edukaks ei osutunud maksumaksjale tema enda raha eest kõige rohkem lubanu, vaid võiduks vajaliku valimissüteemi ehitanu.
Oleme jõudnud naljakuu alguseks olukorda, kus elektrooniliste valimiste puudusi näidati välisvaatlejatele ja ETV saate „Pealtnägija” vaatajatele ning selgitati ära ka Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi kolmele liikmele, aga sellele vaatamata tekkinud olukorda ei muudetud. Seda võib mõista, sest kõigil ametnikel on olemas alalhoiuinstinkt ja soov oma kohal edasi töötada. Lõpuks pole neil ju vahet, millise parteiprogrammiga inimesed maksavad neile palka.
Pärast elektrooniliste valimiste kohta esitatud kaebuste ja nende tagasilükkamise lahendite lugemist meenus mulle olukord 16. maist 2008, kui Riigikohus tunnistas põhiseadusevastaseks ja kehtetuks need seadusesätted, mis lubasid riigile kuuluvat karistusfunktsiooni delegeerida eraõiguslikele juriidilistele isikutele. Kohtulahendi põhjuseks oli ühe advokaadi lapsele ühissõidukis piletita sõidu eest määratud trahv. Kuni selle ajani olid tuhanded inimesed saanud ja ära maksnud alusetult määratud trahvid, ning mitte keegi ei seadnud kahtluse alla karistuse seaduslikkust.
See juhtum näitab, et ei õiguskantsler ega ükski kohtunik polnud teema vastu varem huvi tundnud ja vastuolu märganud. Ilmselt ei õiguskantsler ega Riigikohtu liikmed ei sõida ühissõidukiga või kui nad seda teevad, siis nende palkade juures pole valikut pileti ja söögi ostmise vahel ning ohtu trahvi saada.
Väikene tutvumine seadustega peaks ka mitte-juristile näitama põhimõttelisi vastuolusid seadustes sätestatud elektrooniliste valimiste tingimuste ja valimiste tegeliku korralduse vahel.
Valimised eri päevadel
Põhiseaduse § 60 ütleb, et “Riigikogu korralised valimised toimuvad märtsikuu esimesel pühapäeval neljandal aastal, mis järgneb Riigikogu eelmiste valimiste aastale”. Rõhk on sõnadel „esimesel pühapäeval”. Sama mõtet kordab ka Riigikogu valimiste seaduse § 2 lg 1, et „valimised toimuvad märtsikuu esimesel pühapäeval”.
Teatavasti toimus e-hääletamine 24. veebruarist kuni 2. märtsini, mis Riigikogu valimise seaduse § 38 lg 3 järgi on „kümnendast päevast kuni neljanda päevani enne valimispäeva elektrooniliselt. Hääletamine algab kümnendal päeval enne valimispäeva kell 9.00 ja kestab ööpäevaringselt kuni hääletamise lõpuni neljandal päeval enne valimispäeva kell 20.00″.
Märtsikuu esimesel pühapäeval ehk 6. märtsil mingit e-hääletamist ei toimunud ning valida sai ainult valimisjaoskondades paberi ja pliiatsiga. Põhiseadus ega Riigikogu valimise seadus ei näe ette Riigikogu valimisi, mida teostatakse mõnel teisel ajal kui märtsikuu esimesel pühapäeval. Tõsi, ka pabersedelitega saab eelvalida, aga siis hoitakse neid kuni valimispäevani ja loetakse koos samal päeval antud sedelitega, ning samasugune hääletusviis (sedeliga) on võimalik ka märtsikuu esimesel pühapäeval kell 9.00 kuni 20.00 igas valimisjaoskonnas.
Elektroonilise hääletamise sedeleid hoiti 2. märtsi õhtust kuni nende lugemiseni 6. märtsi pärastlõunal, aga hääletajal puudus e-valimise võimalus märtsikuu esimesel pühapäeval. Seega on parlamendivalimistel kasutusel põhiseadusega sätestamata valimisaeg ja valimisviis ning elektroonilised hääletajad halvemas seisus, võrreldes sedeli abil valijaga!
Teine põhimõtteline erinevus on Riigikogu valimise seaduse § 44 mõttega: „Elektrooniline hääletamine. (1) Valija saab käesoleva seaduse § 38 lõike 2 punktis 3 ettenähtud päevadel hääletada elektrooniliselt Vabariigi Valimiskomisjoni veebilehel.” Esimesed hääletamised täitsid seda nõuet, aga vähemalt 2009. aasta kohalike volikogude valimistest on Vabariigi Valimiskomisjon eiranud seda nõuet ja kasutanud eraldi programmi ehk valijarakendust. Selgitan erinevust näitega. Veebileht on nagu uks, mis laseb valija valimiskomisjoni. Praegu oleme jõudnud lahenduseni, kus läbi ukse antakse valijale kast (valijarakendus), mis on iseseisev programm hääletustoimingu teostamiseks väljaspool VVK kontrollitavaid tingimusi, valija koostab hääletussedeli ja saadab selle ümbrikuga valimiskomisjonile. Mõnele võib see tunduda tühise erinevusena, kuid mitte arvutitest teadvale inimesele. Samamoodi võiksime siis käia internetipangas läbi pangarakenduse, mis tuleb eraldi paigaldada, ja hüljata praegused veebilehe kaudu toimivad süsteemid.
Miks õiguskantsler ja Riigikohus ei märka vähemalt kahte erinevust seaduses sätestatu ja valimiste läbiviimise vahel? Ilmselt pole neile kasulik norida tüli sellise hääletussüsteemi disaininud erakondadega, ja oma palkade juures sõidavad nad valimisjaoskonda kohale autoga.
Artikkel ilmus 6. aprillil 2011 ajalehes Kesknädal
http://www.kesknadal.ee/est/uudised?id=16635
justiitspimedus
kaebus vvk-le tuleb esitada selliselt, et on ära märgitud kaebuse esitaja õiguste rikkumine, mitte kellegi teiste õiguste. ainult siis asutakse molutama …khmm… st seda menetlema

matches:
Riigikohus
§ 60
§ 2
§ 38
§ 44
§ 38
Riigikohus


text:
Maksukohustus ettevõtte üleminekul | Grant Thornton
Maksukohustus ettevõtte üleminekul
Millise maksukohustuse toob firma või selle osa üleminek?
Ettevõtte või selle osa üleminekul on maksustamise seisukohast oluline vahet teha, kas on tegemist ettevõtte üleminekuga või hoopis kauba või teenuse müügiga. Viimasel juhul tekib käive, lisatakse käibemaks ja ostjal tekib sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus.
Ettevõtte üleminekut reguleerivad võlaõigusseaduse (VÕS) §-d 180-184. VÕS § 185 järgi kohaldatakse sama regulatsiooni ka juhul, kui antakse üle organisatsiooniliselt terviklikuks üksuseks olev ettevõtte osa (käitis). Käibemaksuseadusest (KMS) tulenevalt on oluline, kas ja millal on tegemist ettevõtte üleminekuga ja millal kauba või teenuse müügiga.
Vastavalt KMS § 4 lg 2 p 1 ei teki käivet ettevõtte või selle osa üleandmisest VÕS tähenduses, samas kauba müügist või teenuse osutamisest tekib käive. Ühel juhul käibemaksu ei lisata ja ostjal ei teki sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust ja teisel juhul lisatakse käibemaks ning ostjal tekib sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus.
Tehingute defineerimine tekitab segadust
Kuna kauba või teenuse müügil ja ettevõtte või selle osa üleminekul on käibemaksu seisukohast täiesti erinevad tulemid, on nende tehingute defineerimine põhjustanud küllaltki palju segadust. Paljudel juhtudel on maksumaksjad püüdnud käibemaksu maksmise vältimiseks kauba müüki ümber klassifitseerida ettevõtte üleminekuks.
Samas on esinenud vastupidiseid vaidlusi, kus maksuhaldur hindab äriühingu tegevuse ümber, väites, et kauba müük ei ole tegelikult midagi muud kui ettevõtte üleminek. Tihti on küsimus detailides, mille valesti tõlgendamisega võib kaasneda maksurisk. Samuti on tehingu õige klassifitseerimine oluline selle tõttu, et ettevõtte või selle osa üleandmisel lähevad ostjale üle kõik õigused ja kohustused.
Ostjal on mitmeid riske
Ostjal on eriti oluline jälgida, et ta teadmatusest ei soetaks kauba asemel ettevõtet koos võlgadega. Tähelepanelik tuleb olla ka siis, kui müüja püüab ettevõtte tervikvara kaubana müüa, lootes inventari müügiga jätta kohustused vanasse ettevõttesse ja alustada nii-öelda puhtalt lehelt. Tehingute hindamisel tuleks eriti tähelepanelik olla just ostjal, kes võib kauba ostuga suured kohustused kaasa saada.
KMS-s reguleerib ettevõtte või selle osa üleandmist vaid üks punkt. Ka KMS kommentaaridest ei saa maksumaksjad kuigi palju abi. Õnneks on tänase seisuga Riigikohus asunud innukalt oma seisukohta kujundama ja nüüd on raamid ette antud, millest lähtudes võiks toimida, kui on kahtlus, et kauba müügi asemel võib olla tegemist ettevõtte või selle osa üleandmisega või vastupidi.
Analüüsi konkreetse tehingu asjaolusid
Riigikohtu halduskolleegium (3-3-1-20-11) toob välja, et ettevõtte või selle osa ülemineku hindamisel tuleb analüüsida konkreetsete tehingute asjaolusid ja ka äriühingute eelnevat ja järgnevat käitumist.
Ettevõtte ülemineku hindamisel on arvestatavateks kriteeriumiteks muu hulgas:
Nimetatud kriteeriumitel on eri tüüpi ettevõtete puhul erinev kaal. Ainuüksi kauba müüki ei saa käsitleda ettevõtte või selle osa üleminekuna. Analüüsida tuleb ka seda, kas koos kaubaga antakse üle ka lepingud, ettevõtte õigused ja kohustused.
Ettevõtte üleminek võimalik vaid kahe osapoole vahel
Järgmisena täpsustas Riigikohus (3-3-1-89-11), et ettevõtte või selle osa üleminek on võimalik vaid kahe osapoole vahel. Sellises olukorras teostavad üleandja ja omandaja tehingulist kujundusõigust ning neil on võimalus mõista tehingu olemust ja aru saada, kas tegemist on KMS § 4 lg 2 ps-t 1 tuleneva erandiga.
Kui ettevõtte üleminek toimub mitme tehingu tulemusena vahendlikult ning mõnes tehingus osalevad lisaks üleandjale ja omandajale ka kolmandad isikud, ei ole selle tehingu suhtes KMS § 4 lg 2 p 1 kohaldatav. Olukorras, kus ettevõtte üleminekul toimuvad tehingud kolmandate isikute osavõtul, toimub nendes tehingutes käive käibemaksuseaduse tähenduses ning on tavapärane käibemaksuga maksustamine. See tähendab, et võõrandajal tuleb neilt tehingutelt tasuda käibemaks ja omandajal on õigus sisendkäibemaks maha arvata.
Ettevõte peab osalema majandustegevuses
Riigikohtu halduskolleegium selgitas seejärel (3-3-1-85-12), et ettevõttena ei ole võimalik käsitleda varakogumit, mis ei osale majandustegevuses (arendustegevus oli peatunud). Seda isegi juhul, kui tegemist on äriühingu ainukese varaga (nagu viidatud vaidluses oli vaidlusalune kinnistu). Kuna vaidlusalune kinnistu ei osalenud müügi hetkel majandustegevuses, siis selle tõttu arvas kohus, et kinnistu ei ole eraldiseisev majandusüksus ja seda ei saa pidada ettevõtteks TsÜS § 66¹ ja KMS § 4 lg 2 p 1 tähenduses.
Teisalt oli Riigikohus põhimõtteliselt nõus, et ühe kinnistu müüki võib käsitleda ettevõtte üleminekuna, kui ettevõtte majandustegevuse iseloom seda võimaldab. Seda juhul, kui kinnisasi on muutunud majandusüksuseks ja kinnisvara on rakendatud tulu teenimise eesmärgil, siis saab tegemist olla ettevõttega. Küll aga ei osalenud see varakogum antud juhul majandustegevuses ja seega oli tegemist kauba müügiga.
Riigikohus on rõhutanud, et ettevõtte üleminekut ei välista see, kui ettevõtja asub ülevõetud ettevõtte tegevust mitmekesistama (3-3-1-1-13).
Riigikohtu lahend 3-3-1-25-13 on varem käsitletud kaasustest erinev selle poolest, et siin on kesksel kohal asjaolu, kas täitemenetluse käigus kohtutäituri kontrolli all toimunud võõrandamine välistab VÕS § 180 järgi ettevõtte ülemineku ja kas sellisel juhul VÕS § 181 sätestatud piirang kehtib või mitte. Kohus ütles, et kinnisasja võõrandamine kohtutäituri kontrolli all TMS § 102 lg 1 tähenduses ei välista ettevõtte üleminekut VÕS § 180 järgi ning VÕS § 181 tulenev piirang ei rakendu. Mis tähendab, et kohtutäituri kontrolli all toimunud kinnisasja müüki saab klassifitseerida ümber ettevõtte või selle osa üleminekuks KMS § 4 lg 2 p 1 tähenduses.
Riigikohtu ja Euroopa Kohtu seisukohad
Kokkuvõttes võib öelda, et Riigikohus on iga järgmise lahendiga oluliselt täiendanud oma seisukohti ettevõtte või selle osa ülemineku klassifitseerimise osas. Lühidalt saab välja tuua Riigikohtu ja Euroopa Kohtu seisukohad järgnevalt.
Ettevõtte või selle osa üleandmine saab toimuda vaid kahe tehingupoole vahel. Kui on kaasatud ka kolmas osapool, siis üleandmist ei saa olla. Välja arvatud siis, kui on tegemist näiliku tehinguga.
Ettevõttena ei ole võimalik käsitleda varakogumit, mis ei osale aktiivselt majandustegevuses (arendustegevus oli peatunud). Seda isegi juhul, kui tegemist on äriühingu ainukese varaga. Sellisel juhul ei ole kinnistu eraldiseisev majandusüksus ja seda ei saa pidada ettevõtteks TsÜS § 66¹ ja KMS § 4 lg 2 p 1 tähenduses.
Kui maksumenetluses on tuvastatud näiliku tehingu toimumine, siis saab ettevõtte või selle osa üleminek toimuda ka siis, kui selleks kasutatakse kolmanda isiku (vahendaja) abi.
Kinnisasja võõrandamine kohtutäituri kontrolli all TMS § 102 lg 1 tähenduses ei välista ettevõtte üleminekut VÕS § 180 järgi ning VÕS § 181 tulenev piirang ei rakendu. Mis tähendab, et kohtutäituri kontrolli all toimunud kinnisasja müüki saab klassifitseerida ümber ettevõtte või selle osa üleminekuks KMS § 4 lg 2 p 1 tähenduses.

matches:
§ 185
§ 4
Riigikohus
Riigikohus
§ 4
§ 4
§ 66
§ 4
Riigikohus
Riigikohus
§ 180
§ 181
Kohus
§ 102
§ 180
§ 181
§ 4
Riigikohus
§ 66
§ 4
§ 102
§ 180
§ 181
§ 4


Keskkonnaseadustiku üldosa seadus
Riigikogu 16.02.2011 seadus; jõustumiskuupäev 01.08.2014
redaktsioon 01.07.2018 [RT I, 26.06.2018, 12]
18.12.2014 RT I, 30.12.2014, 6 01.01.2015 - 5. peatükk jõustub selle rakendamise seadusega.
19.02.2015 RT I, 23.03.2015, 6 01.07.2015, osaliselt 01.11.2016 - jõustumine sätestatud kiirgusseaduses [RT I, 28.06.2016, 2]
[RT I, 23.03.2015, 6 - jõust. 01.11.2016 - jõustumine sätestatud kiirgusseaduses (RT I, 28.06.2016, 2).]
(1) Kui keskkonnaloa taotlus vastab õigusaktidega sätestatud nõuetele, siis avatud menetluse korral teavitab loa andja keskkonnaloa taotluse esitamisest viivitamata vastavalt haldusmenetluse seaduse §-dele 25-32 isikut, kelle õigusi keskkonnaloa andmisega või selle andmisest keeldumisega võidakse rikkuda või kelle kohustusi puudutada, sealhulgas:
(4) Valla- või linnavalitsus avaldab seitsme päeva jooksul keskkonnaloa taotluse saamisest arvates valla- või linnavalitsuse veebilehel lihtsalt juurdepääsetava teate keskkonnaloa taotluse saamise kohta, milles märgitakse vähemalt käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-3 ja 5 nimetatud andmed. Teade peab olema veebilehel kättesaadav kuni taotluse lahendamiseni.
(1) Keskkonnaloa andja võib keskkonnaloa taotleja taotlusel või omal algatusel teha enne keskkonnaloa andmist või selle andmisest keeldumist siduvalt kindlaks asja lõplikul lahendamisel tähtsust omava asjaolu, sealhulgas käesoleva seaduse § 52 lõike 1 punktides 1-4 või 8-10 sätestatud keskkonnaloa andmisest keeldumise aluse puudumise.
(4) Keskkonnaloa osalisel andmisel võib ette näha, et taotluse läbivaatamisel muudetakse käesoleva seaduse § 53 lõike 1 punktides 5-11 nimetatud tingimusi, mis on loa osalisel andmisel kindlaks määratud. Sellisel juhul ei saa loa omaja tugineda usaldusele, et selliseid keskkonnaloa kõrvaltingimusi ei muudeta.
(1) Keskkonnaloa andja võib anda keskkonnaloa ka nii, et käesoleva seaduse § 53 lõike 1 punktides 6 ja 8-11 sätestatud tingimused otsustatakse hiljem, kui esialgne hindamine näitab, et loa andmisest keeldumise aluseks olevad asjaolud puuduvad ning loa võimalike tingimuste täitmine ei ole loa taotlejale kavandatava tegevuse tegemisel sedavõrd koormav, et see tooks kaasa kavandatava tegevuse tegemata jätmise. Sellisel juhul tuleb keskkonnaloa tingimused määrata kindlaks käesoleva seaduse §-s 49 sätestatud tähtaja jooksul. Sellisel viisil keskkonnaloa andmisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 56 sätteid.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras keskkonnaloa andmisel võib käesoleva seaduse § 53 lõike 1 punktides 6 ja 8-11 sätestatud tingimused määrata keskkonnaloa andmisel ajutiselt kuni käesoleva seaduse §-s 49 sätestatud tähtaja jooksul nende tingimuste lõpliku määramiseni. Kui keskkonnaloa andja ei määra selle tähtaja jooksul lõplikke keskkonnaloa tingimusi, loetakse ajutised keskkonnaloa tingimused lõplikeks tingimusteks.
(1) Keskkonnaluba või keskkonnaloa andmisest keeldumise otsus toimetatakse loa taotlejale ja teistele isikutele, kelle õigusi keskkonnaluba või selle andmisest keeldumise otsus piirab, kätte vastavalt haldusmenetluse seaduse §-dele 25-30 ja 32 postiga, keskkonnaloa andja poolt või elektrooniliselt.
2) [kehtetu - RT I, 23.03.2015, 6 - jõust. 01.11.2016 - jõustumine sätestatud kiirgusseaduses (RT I, 28.06.2016, 2).]
3) käesoleva seaduse § 53 lõike 1 punktides 5-11 nimetatud tingimuse aluseks olnud õigusnorm on kaotanud kehtivuse;
<!- START 62b4 -!>
<!- END 62b4 -!>
<!- START 62b5 -!>
<!- END 62b5 -!>
<!- START 62b6 -!>
(1) Kallasraja ebaseadusliku sulgemise või tõkestamise eest -
<!- END 62b6 -!>
<!- START 62b7 -!>
<!- END 62b7 -!>
<!- START 62b8 -!>
<!- END 62b8 -!>
<!- START 62b9 -!>
<!- END 62b9 -!>
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 41, 14.02.2003, lk 26-32);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse ning muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ seoses üldsuse kaasamisega ning õiguskaitse kättesaadavusega (ELT L 156, 25.06.2003, lk 17-25);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (kodifitseeritud tekst) (ELT L 26, 28.01.2012, lk 1-21);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/2193 keskmise võimsusega põletusseadmetest õhku eralduvate teatavate saasteainete heite piiramise kohta (ELT L 313, 28.11.2015, lk 1-19).


text:
Eesti Hambaarstide LiitHambaarstide liitOrganisatsioonPõhikiri
MITTETULUNDUSÜHINGU “EESTI HAMBAARSTIDE LIIT”
§ 1 Mittetulundusühingu nimi, asukoht ja tegevuse eesmärk
(1) Mittetulundusühingu nimi on MTÜ EESTI HAMBAARSTIDE LIIT (edaspidi Liit või EHL).
(2) Liidu asukohaks on Tartu linn. Liidu tegevuse keskusteks on Tartu ja Tallinn.
(3) Liidu eesmärgiks on avalikes huvides:
1) hambaarstide töö-, teenistuse- ja kutsealaste, majanduslike ning sotsiaalsete õiguste ja huvide esindamine ning kaitsmine;
2) kõikide hambaarstide ühendamine;
3) ametiõppe ja koolituse koordineerimine ja korraldamine;
4) arstiabi kvaliteedi tõstmine;
5) hambaarsti eriala edendamine.
(4) Eesmärkide saavutamiseks Liit:
1) teeb koostööd riiklike, era- ja ühiskondlike struktuuride ning eraisikute ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;
2) annab teaduslikke ja praktilisi soovitusi hambaarstidele; haigekassale, ministeeriumidele ja teistele instantsidele;
3) edendab suu- ja hambahaiguste alast ennetustegevust;
4) viib läbi hambaarstide pädevussertifitseerimist;
5) sõlmib lepinguid;
6) annab vajadusel eksperthinnanguid;
7) korraldab erialaseid loenguid, koolitusi, seminare ja õppepäevi;
8) algatab ja osaleb tegevustoetus taotluse projektide koostamisel Liidu põhikirjalise tegevuse rahastamiseks;
9) annab välja stipendiume ja toetusi.
(1) Liit on iseseisev juriidiline isik, mis juhindub oma tegevuses käesolevast põhikirjast, põhikirjaga reguleerimata küsimustes mittetulundusühingute seadusest ja teistest mittetulundusühingute tegevust reguleerivatest õigusaktidest.
(2) Liit vastutab oma kohustuste eest talle kuuluva varaga. Liidu liige ei vastuta Liidu kohustuste eest.
(3) Liidul on õigus teha kõiki tehinguid, mis seonduvad Liidu tegevuse eesmärgiga ja mis otseselt või kaudselt on vajalikud Liidule.
(4) Liidu tulu võib käsutada üksnes Liidu tegevuse eesmärkide saavutamiseks. Liit ei jaga oma vara või tulu ega anna materiaalset abi või rahaliselt hinnatavaid soodustusi oma asutajatele, liikmetele, juhtimis- või kontrollorgani liikmetele, temale annetusi teinud füüsilisetele isikutele või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmetele, samuti nimetatud isikutega seotud isikutele.
(5) Liidul on nimega pitsat.
(6) Liidul on õigus moodustada ühingu siseselt osakondi. Osakondade tegutsemise põhimõtted sätestab volinike koosolek (edaspidi volikogu).
§ 3 Liidu liikmed, nende õigused ja kohustused
(1) Liidu liikmeks võib olla hambaarst või muu isik, kes täidab Liidu põhikirja ja EHL kodukorda ning on valmis osalema Liidu tegevuses (edaspidi ka liige või liikmed).
(2) Liidul peab olema vähemalt 3 liiget.
(3) Liidu liikmed jagunevad:
1) täisliige (praktiseeriv arst);
2) noorliige (hambaarsti eriala lõpetanu, kelle lõpetamisest ei ole möödunud rohkem kui 1 kalendriaasta);
3) seeniorliige (seoses pensionile minekuga praktiseerimise lõpetanud hambaarst);
4) auliige (isik, kellel on väljapaistvaid teeneid stomatoloogia eriala edendamisel);
5) muu isik Liidu juhatuse otsuse alusel.
(4) Liidu liikmeks vastuvõtmise otsustab Liidu juhatus (edaspidi juhatus) 1 kuu jooksul pärast liikmekandidaadi vastavasisulise avalduse esitamist Liidule. Liidu auliikmed valitakse Liidu juhatuse otsusega.
(5) Liidu liikmeks vastuvõtmise keeldumise otsus peab sisaldama liikmeks vastuvõtmisest keeldumise põhjuse.
(6) Liidu liikmeks vastuvõtmisest keeldumise otsuse kohta võib edasi kaevata volikogule.
(7) Liidu liikmeks vastuvõtmisel on Liidu uus liige kohustatud tasuma sisseastumismaksu ja iga-aastast liikmemaksu vastavalt volikogu poolt kehtestatud suurusele ja korrale.
(8) Liidu liige loetakse Liidust väljaastunuks juhatuse poolt vastava otsuse tegemise päevast või 6 kuu möödumisel vastava avalduse esitamise päevast. Tasutud liikmemaksu antud majandusaastal ei tagastata.
(9) Liidu liige arvatakse Liidust välja juhatuse otsusega, kui ta ei täida nõuetekohaselt liikmemaksu ja/või Liidu poolt kehtestatud tasude maksmise kohustusi.
(10) Liidu liige arvatakse Liidust välja volikogu otsusega järgmistel juhtudel:
1) kui ta ei täida põhikirjas sätestatud või Liidu üldkoosoleku otsusega pandud kohustusi;
2) kui ta on rikkunud EHL eetikakoodeksit;
3) kui ta kahjustab oma süülise tegevusega Liidu mainet ja huve;
4) Liidu väljaarvatud liikmele tuleb tema väljaarvamise otsuse tegemisest ja selle põhjustest
viivitamatult kirjalikult teatada.
(11) Juhatus peab liikmete registrit, millesse kantakse andmed Liidu liikmete kohta.
(12) Liidu liikmel on õigus:
1) osaleda Liidu üldkoosolekul isiklikult või esindaja kaudu vastavalt põhikirjas toodud korrale;
2) valida ja olla valitud Liidu juhtimis- ja kontrollorganitesse;
3) saada teavet Liidu tegevuse tulemuste kohta ning tutvuda põhjendatud huvi korral Liidu dokumentidega;
4) osaleda Liidu poolt korraldatavatel üritustel;
5) käsutada Liidu ruume ja vara vastavalt juhatuse poolt kehtestatud korrale;
6) moodustada Liidu siseselt erialaseid ühendusi (seltsinguid)
7) astuda Liidust välja.
(13) Liidu liikmel on kohustus:
1) täita käesolevast Liidu põhikirjast, EHL kodukorrast ja seadustest tulenevaid kohustusi ning Liidu juhtimis- ja kontrollorganite otsuseid;
2) osaleda Liidu tegevuses vastavalt Liidu põhikirjale;
3) tasuda liikmemaksu;
4) kasutada Liidu sümboolikat vastavalt juhatuse poolt kehtestatud põhimõtetele;
5) hoiduda tegevusest, mis kahjustab Liidu mainet ja head nime;
6) mitte avaldada konfidentsiaalset informatsiooni mitteliikmetele;
7) käituda vastavalt EHL eetikakoodeksile.
§ 4 Liidu majandustegevus, vara ja liikmemaks
(1) Liidu vara tekib tema liikmete sisseastumismaksudest, liikmemaksudest, annetustest, eraldistest, muudest laekumistest ja tulust, mis saadakse Liidu põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks korraldatavatest tasulistest üritustest.
(2) Liit võib anda välja stipendiume ning tegeleda majandus- ja koolitustegevusega seaduses kehtestatud korras.
(3) Liidu liikmel on kohustus tasuda iga-aastaselt liikmemaksu.
(4) Liidu sisseastumis- ja liikmemaksu suuruse ning tasumise korra määrab volikogu.
(5) Kui liikmelisus lõpeb majandusaasta kestel, peab põhikirjaga ettenähtud liikmemaksu tasuma kogu majandusaasta eest. Päevast, millal liige loetakse Liidust väljaastunuks või väljaarvatuks, lõppevad tema liikmelisusest tulenevad varalised ja mittevaralised õigused.
(6) Liidu majandusaastaks on 01. jaanuar – 31. detsember.
§ 5 Üldkoosolek
(1) Liidu kõrgeim juhtimisorgan on Liidu üldkoosolek (edaspidi üldkoosolek).
(2) Üldkoosoleku kutsub kokku juhatus vähemalt üks kord 3 aasta jooksul.
(3) Juhatus peab üldkoosoleku kokku kutsuma, kui seda nõuab kirjalikult ja põhjust ära näidates vähemalt 1/10 Liidu liikmetest. Kui juhatus ei kutsu üldkoosolekut eelpool nimetatud asjaoludel kokku, võivad taotlejad üldkoosoleku ise kokku kutsuda samas korras juhatusega.
(4) Üldkoosoleku pädevusse kuulub:
1) Liidu põhikirja muutmine;
3) volikogu liikmete valimine ja tagasikutsumine;
4) liikmetele täiendavate kohustuste kehtestamine;
5) Liidu aukohtu liikmete valimine ja tagasikutsumine.
(5) Üldkoosolek on pädev vastu võtma otsuseid, kui sellel osaleb või on esindatud 1/4 Liidu liikmetest kui seadusega ei ole sätestatud teisiti. Igal liikmel on üks hääl. Liidu liiget võib volikirja alusel esindada teine Liidu liige. Üks Liidu liige võib volituse alusel esindada kuni 5 Liidu liiget.
(6) Kui üldkoosolek ei ole eeltoodud asjaoludel pädev otsust vastu võtma, kutsub juhatus kolme nädala jooksul kokku uue üldkoosoleku sama päevakorraga. Uus üldkoosolek on pädev vastu võtma otsuseid sõltumata üldkoosolekul osalenud või esindatud liikmete arvust.
(7) Liidu põhikirja muutmise otsus on vastu võetud, kui selle poolt on hääletanud üle 2/3 üldkoosolekul osalenud liikmetest või on nende esindajatest kui seadusega ei ole sätestatud teisiti.
(8) Üldkoosolek võib vastu võtta otsuseid, mis kuuluvad teiste juhtimis- ja muude Liidu poolt moodustatud organite pädevusse.
(9) Liidu liige ei või hääletada, kui otsustatakse tema või temaga võrdset majanduslikku huvi omava isikuga tehingu tegemist või temaga kohtuvaidluse alustamist või lõpetamist.
§ 6 Volikogu
(1) Volikogu ehk volinike koosolek mittetulundusühingute seaduse tähenduses, on Liidu juhtimisorgan, mis täidab üldkoosoleku ülesandeid käesoleva põhikirjaga määratud ulatuses.
(2) Volikogu pädevuses on:
1) Liidu majandusaasta aruande ja revisjoniaruande kinnitamine;
2) järelvalve juhatuse tegevuse üle ning sellele hinnangu andmine;
3) juhatuse liikmete määramine volikogu liikmete hulgast ja nende tagasikutsumine;
4) Liidu revisjonikomisjoni (edaspidi revisjonikomisjon) liikmete valimine ja tagasikutsumine;
5) juhatuse ja revisjonikomisjoni liikmete tasustamise aluste ja korra kehtestamine;
6) juhatuse otsuse kohta esitatud kaebuste läbivaatamine;
7) Liidu kinnisasjade või registrisse kantud vallasasjade võõrandamise ja/või asjaõigusega koormamise otsuse tegemine ja tingimuste korra määramine;
8) sisseastumis- ja liikmemaksu suuruse ning tasumise korra määramine;
9) erakorralise revisjoni või audiitorkontrolli määramine;
10) muude käesoleva Liidu põhikirja või üldkoosoleku otsusega volikogu pädevusse antud küsimuste otsustamine;
11) EHL kodukorra kinnitamine;
12) EHL eetikakoodeksi kinnitamine.
(3) Liidul on 31 kuni 45 volikogu liiget ehk volinikku mittetulundusühingute seaduse tähenduses.
(4) Volikogu liikmed valib üldkoosolek Liidu liikmete ja muude juriidilisest isikust liikmete esindajate hulgast. Volikogu liikmed kutsub tagasi üldkoosolek.
(5) Volikogu liikmete valimistel loetakse valituks isikud, kes on saanud teistest enim hääli. Häälte võrdsel jagunemisel heidetakse liisku.
(6) Volikogu liikmed valitakse 3 aastaks. Volikogu liikme volituste ennetähtaegsel lõppemisel astub tema asemele asendusliikmena isik, kes sai viimasel volikogu valimisel enim hääli, kuid ei osutunud volikogusse valituks. Asendusliikme volitused kehtivad maksimaalselt kuni uue volikogu valimisteni.
(7) Volikogus võib volikogu liiget esindada üksnes teine volikogu liige.
(8) Volikogu kutsub kokku juhatus. Volikogu koosolekust tuleb ette teatada vähemalt 10 päeva enne volikogu koosoleku toimumist, kusjuures teates peab olema näidatud koosoleku toimumise koht, aeg ja päevakord.
(9) Volikogu koosolekud toimuvad vastavalt Liidu vajadustele, kuid mitte harvem kui 2 korda aastas.
(10) Volikogu koosolek on otsustusvõimeline, kui sellel osaleb üle ½ volikogu liikmetest.
(11) Kui volikogu kokkukutsumisel on rikutud seaduse või Liidu põhikirja nõudeid, ei ole volikogu õigustatud otsuseid vastu võtma, välja arvatud siis, kui volikogu koosolekul osalevad või on esindatud kõik volikogu liikmed.
(12) Volikogu on pädev vastu võtma otsuseid küsimustes, mis on volikogu kokkukutsumisel teatavaks tehtud. Küsimustes, mida ei ole volikogu kokkukutsumisel teatavaks tehtud, võib vastu võtta otsuseid, kui volikogu koosolekul osalevad või on esindatud kõik volikogu liikmed.
(13) Kui volikogu ei ole pädev otsuseid vastu võtma, kutsub juhatus 2 nädala jooksul kokku uue volikogu koosoleku sama päevakorraga. Uus volikogu on pädev vastu võtma otsuseid, sõltumata volikogus osalenud või esindatud liikmete arvust, kuid üksnes juhul, kui volikogu koosolekul osaleb või on esindatud vähemalt 1/5 volikogu liikmetest.
(14) Volikogu otsus on vastu võetud, kui sellel on antud vähemalt üle 1/2 koosolekul osalenud volikogu liikmete häältest. Igal volikogu liikmel on volikogu koosolekul otsuse vastuvõtmisel 1 hääl.
(15) Volikogu liige ei või hääletada järgmiste küsimuste otsustamisel:
1) kui Liit otsustab temaga või temaga võrdset majanduslikku huvi omava isikuga tehingu tegemist;
2) kui Liit otsustab temaga kohtuvaidluse alustamist või lõpetamist;
3) kui Liit nõuab temalt varaliste või muude kohustuste täitmisi või vabastab teda varalistest või muudest kohustustest;
4) tema väljaarvamine juhatusest ja/või Liidust.
(16) Volikogu liige, kes on ka juhatuse liige, ei või hääletada Liidu majandusaasta aruande kinnitamise otsustamisel. Volikogu liige, kes on ka juhatuse või revisjonikomisjoni liige ei või hääletada juhatuse või revisjonikomisjoni tegevusele hinnangu andmisel või hinnangu andmisel tegevusele, mille eest ta vastutav on.
(17) Volikogu otsus loetakse vastuvõetuks koosolekut kokku kutsumata, kui kirjalikult hääletavad kõik volikogu liikmed ja otsuse poolt hääletab vähemalt 2/3 volikogu liikmetest.
(18) Volikogu koosolekud protokollitakse ja allkirjastatakse koosoleku juhataja ja protokollija poolt.
(19) Kohus võib Liidu liikme või juhatuse liikme avalduse alusel tunnistada kehtetuks seaduse või Liidu põhikirjaga vastuolus oleva volikogu otsuse, kui avaldus on esitatud 3 kuu jooksul vaidlustatud otsuse vastuvõtmisest.
§ 7 Juhatus
(1) Juhatus on Liidu alaliselt tegutsev juhtimisorgan, mis esindab ja juhib Liitu.
(2) Juhatuses on 7 kuni 15 liiget.
(3) Juhatuse liikmete volitused kehtivad 3 aastat.
(4) Juhatuse liikmed valib ja kutsub tagasi volikogu. Juhatuse esimehe ehk Liidu presidendi ja aseesimehe ehk Liidu asepresidendi valib juhatus juhatuse liikmete hulgast.
(5) Juhatuse tööd juhib juhatuse esimees ehk Liidu president (EHL president).
(6) Juhatuse pädevusse kuulub küsimuste otsustamine, mis ei kuulu üldkoosoleku või volikogu pädevusse.
(7) Ainult juhatuse esimehel ja aseesimehel on õigus esindada Liitu kõikides õigustoimingutes, ülejäänud liikmed esindavad Liitu ühiselt või eraldi sellekohase juhatuse otsuse või volikirja alusel.
(8) Juhatus peab Liidu liikmete nimekirja, milles tuleb ära näidata liikmete nimed, elukohad ja isikukoodid. Viimaste puudumisel sünnikuupäevad, kuu ja aastad.
(9) Juhatuse liikmed peavad hoidma Liidu ärisaladust.
(10) Juhatus võib vastu võtta otsuseid, kui selle koosolekust võtab osa üle ½ juhatuse liikmetest või kui koosolekut kokku kutsumata hääletavad kirjalikult kõik juhatuse liikmed ja otsuse poolt hääletab 2/3 juhatuse liikmetest.
(11) Juhatus korraldab Liidu raamatupidamist.
§ 8 Revisjonikomisjon
(1) Liidu dokumentatsiooni ja finantsmajandusliku tegevuse kontrollimiseks valitakse volikogu poolt 3 aastaks 3-liikmeline revisjonikomisjon. Revisjonikomisjoni liikmeks ei tohi olla juhatuse liige ega Liidu raamatupidaja.
(2) Revisjonikomisjoni liikmed võivad olla Liidu juhatuse koosolekutel nõuandva hääleõigusega.
(3) Revisjoni tehakse Liidus mitte harvemini kui 1 kord aastas.
§ 9 Liidu lõpetamine, ühinemine ja jagunemine
(1) Liit on asutatud määramata tähtajaks.
(2) Liit lõpetatakse:
3) kui Liitu on jäänud vähem kui 3 liiget;
4) muudel seadusega sätestatud alustel.
(3) Pärast võlausaldajate kõigi nõuete rahuldamist ja raha deponeerimist käsutatakse allesjäänud vara hambaravi eriala edendamiseks Eesti Vabariigis või antakse Liidu põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks avalikes huvides üle teisele mittetulundusühingule. (4) Liidu ühinemine või jagunemine toimub seaduses ettenähtud korras.
Käesolev MTÜ Eesti Hambaarstide Liidu põhikirja redaktsioon on kinnitatud 26.08.2016.a. toimunud Liidu üldkoosoleku otsusega.
EHL põhikiri 2016169 KB

matches:
§ 1
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
Kohus
§ 7
§ 8
§ 9


§ 3 Vallavara valdajad
§ 4 Vallavara valdamise üldpõhimõtted
§ 6 Vallavara arvele võtmine
§ 8 Vallavara omandamise ja teenuse tellimise otsustamine
3 VALLAVARA KASUTAMINE
§ 12 Vallavara kasutusele andmine
§ 13 Vallavara tasuta kasutusele andmine
§ 14 Vallavara tasu eest kasutusele andmise võimalused
§ 15 Kasutuslepingute sõlmimine
§ 18 Kasutusse antud vallavara parendamine
§ 19 Vallavara võõrandamise põhimõtted
§ 23 Vallavara koormamise otsustamine ja koormise seadmise põhimõtted
§ 24 Servituudi seadmine valla kasuks
§ 25 Hoonestusõiguse seadmine ja lõpetamine
6 VALLAVARA MAHAKANDMINE JA LOOTUSETUTE VÕLGADE KUSTUTAMINE
§ 26 Vallavara mahakandmine
§ 27 Nõuetest loobumine ja lootusetute võlgade kustutamine
RT IV, 31.08.2018, 3
Vastu võetud 23.08.2018 nr 31
(1) Anija valla vara (edaspidi vallavara) on Anija valla kui avalik-õigusliku juriidilise isiku omandis olevad kinnis- ja vallasasjad ning rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused.
(2) Valla kogu vara üle peab arvestust valla ametiasutus–Anija Vallavalitsus.
§ 3. Vallavara valdajad
(2) Vallavanem määrab vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatavate asutuste vallavara eest vastutavad isikud.
(3) Vallavara kasutajaks võib olla kolmas isik:
1) rendi-, üüri-, kasutus- või mõne muu lepingu (edaspidi kasutusleping) alusel vallavara valdav isik.
(4) Isik, kes valdab vallavara kasutuslepingu alusel, on vallavara otsene valdaja, vallavara kaudne valdaja on Anija vald.
(5) Käesolevas peatükis vallavara valdaja kohta käivad sätted kehtivad vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatava asutuse kui vallavara valdaja kohta. Kasutuslepingute alusel vallavara valdajatele laienevad vallavara valdamist reguleerivad sätted niivõrd, kuivõrd kasutuslepingute või muude õigusaktidega ei ole sätestatud teisiti.
§ 4. Vallavara valdamise üldpõhimõtted
(2) Vallavara jaotamisel § 3 lõikes 1 märgitud vallavara valdajate vahel lähtutakse põhimõttest, et vara peab olema vajalik valdajale tema õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks. Vallavara jaotuse eelnimetatud punktis nimetatud vara valdajate vahel ja vallavara üleandmise valdajale või ühelt valdajalt teisele otsustab või otsustavad:
2) vallasasjade puhul vallavalitsus;
3) vara valdajad kokkuleppel, kui antakse üle vara mille jääkmaksumus on alla 640 euro (v.a. kinnisasjad ja ehitised kui vallasasjad).
(3) Vallale kuuluvaid varalisi õigusi, sealhulgas väärtpabereid, valdab vallavalitsus. Väärtpaberitest tulenevaid õigusi teostatakse seaduses ning teiste õigusaktidega sätestatud korras.
(4) Vallavaraga tehingute sooritamisel on vallavara valdajad kohustatud juhinduma põhimõttest vältida kahju ja saada vallale võimalikult suuremat tulu.
(5) Vallavara valduse üle andmine kasutuslepingute alusel kolmandatele isikutele toimub määruse §-des 10-18 sätestatud põhimõtete alusel.
(6) Vallavara kasutusse andmisel või võõrandamisel läbirääkimistega enampakkumisel või suulisel enampakkumisel, moodustab enampakkumise otsustaja ajutise vähemalt 3-liikmelise komisjoni enampakkumise läbiviimiseks ning kehtestab enampakkumise läbiviimise tingimused ja korra.
(3) Vara üleandmise kohta märgitakse akti:
(4) Üleandmis-vastuvõtmise akt koostatakse kolmes eksemplaris, millest üks jääb vara üleandjale, üks vastuvõtjale ja üks valla ametiasutusele, kes tegeleb vallavara arvestusega.
§ 6. Vallavara arvele võtmine
Vallavara võetakse arvele vastavalt Anija Vallavalitsuse poolt kehtestatud raamatupidamise sise-eeskirjale.
6) varaliste kohustuste võtmine;
§ 8. Vallavara omandamise ja teenuse tellimise otsustamine
1) vallavara valdaja vallasvara või kinnisvara ostmise või teenuse tellimise puhul maksumusega alla 10 000 euro, kui selleks on vallavara valdaja jooksva aasta eelarves vahendid ettenähtud;
3) vallavolikogu sõidukite soetamisel ning sõidukite kasutus- või kapitalirendile võtmisel;
(2) Ostueesõigusest loobumise otsustab vallavalitsus, ostueesõiguse kasutamise vallavolikogu. Ostueesõiguse kasutamisel peab olema näidatud valla huvides asja kasutamise otstarve ja vajalik finantseerimisallikas.
(3) Testamendijärgse pärandi või kingi vastuvõtmise otsustab vallavalitsus või vallavalitsuse hallavata asutus.
(4) Kui kingiga või testamendijärgse pärandiga kaasnevad varalised õigused on ilmselt väiksemad, kui sellega kaasnevad kohustused või testamendijärgse pärandi või kingi vastuvõtmisega kaasnevad väljaminekud tulevastel eelarveaastatel ja sellega ei ole arvestatud kehtivas eelarvestrateegias, siis otsustab vallale kingi või pärandi vastuvõtmise volikogu.
(5) Seadusjärgse pärimise korral, kui seadusega ettenähtud kohustusliku pärandvara inventuuri läbiviimisega on selgunud, et pärandiga kaasnevad varalised õigused on väiksemad, kui sellega kaasnevad kohustused, siis otsustab pärandvara pankroti väljakuulutamiseks avalduse esitamise vallavalitsus.
(6) Riigivara munitsipaalomandisse taotlemine ja vallale üleandmine (munitsipaliseerimine) toimub õigusaktidega sätestatud korras ning munitsipaalomandisse taotlemise otsustab vallavolikogu, kui see on seaduse või õigusaktidega antud volikogu pädevusse. Teistel juhtudel otsustab ja korraldab munitsipaliseerimise vallavalitsus.
(7) Peremehetu ehitise või selle osa hõivamise otsustab vallavolikogu sõltumata ehitise või selle osa väärtusest.
(8) Leiu omandamise otsustab vallavalitsus sõltumata leitud vara väärtusest.
(9) Vallavara omandamisel käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 märgitud juhul sõlmib lepingu vallavara valdaja, teistel juhtudel sõlmib valla nimel vallavara omandamise lepingud vallavanem või vallavalitsuse või vallavolikogu volitatud isik.
(10) Vallavara ostmine, teenuse või ehitustöö tellimine toimub riigihangete seaduse ja Anija valla riigihangete korra järgi.
(11) Vallale laenu võtmise otsustab vallavolikogu ning laenu võtmise vallavolikogu otsustatud mahus korraldab vallavalitsus.
(12) Vallavalitsus võib erandkorras otsustada kinnisasja omandamise juhul kui:
3) kinnisasja omandamise kiidab eelnevalt heaks volikogu juhtivkomisjon.
3. peatükk VALLAVARA KASUTAMINE
(2) Avalikul otstarbel kasutatakse vallavara, mis on oma ühiskondliku olemuse tõttu kasutatav igaühe poolt (avalikud teed, tänavad, pargid, veekogud, rannad jne ning seaduses sätestatud juhtudel ka selleks määratud valla valduses olevad eraasjad). Vallavolikogu võib seadusega sätestatud juhtudel määrata avalikuks otstarbeks kasutatavale vallavarale kasutamise tingimused ja tasu selle teatud kasutusviisi eest. Teabe avalikuks otstarbeks kasutatava vallavara kohta ja selle kasutamise tingimuste piirangute avalikustamise tagab vallavalitsus.
(5) Vallale kuuluvate või vallale rendile võetud sõidukite kasutamise korra kinnitab vallavalitsus.
(6) Vallale kuuluvate eluruumide kasutusse andmise korra ja tasumäärad kehtestab vallavolikogu.
(7) Vallale kuuluvates hoonetes olevate mitteeluruumide kasutusse andmise korra ja tasumäärad kehtestab vallavolikogu.
(8) Vallavalitsusel on õigus kehtestada vallavalitsuse hallatava asutuste kasutusel olevate varade valitsemiseks erikordasid.
(9) Vallavara valitseja kontrollib kasutusse andmise lepingu täitmist ja on kohustatud võtma tarvitusele kõiki seaduslikke meetmeid vältimaks vallale kahju tekitamist.
(1) Vallavara kasutusele andmise otsustab vastava asutuse juht, kui kasutusele antakse väheväärtuslikku kuluinventari või asutuse ruume kasutamiseks väljaspool asutuse ametlikku tööaega vastavalt mitteeluruumide kasutamise korrale. Asutuse juht võib asutuse ruume kasutusele anda ka juhul, kui asutus ei vaja ruume oma tegevuseks, kooskõlastades kasutusele andmise vallavalitsusega.
(3) Vallavara kasutusse andmise otsustab vallavolikogu, kui:
1) vallavara antakse kasutusse tähtajaga üle seitsme aasta.
2) vallavara koormatakse kasutusse andmisel piiratud asjaõigustega.
(4) Vallavara allrendile andmiseks nõusoleku andmise otsustab kasutusse andmist otsustav organ.
(1) Kasutuslepingute alusel isikutele vallavara kasutusele andmisel ei või kasutusele andmise tähtaeg olla:
2) kinnisasja puhul pikem kui 25 aastat, v.a juhul, kui pikem tähtaeg tuleneb seadusest või pikemaks ajaks kasutusele andmine on vajalik avalikes huvides.
§ 12. Vallavara kasutusele andmine
1) pakkumise teel;
2) otsustuskorras tasuta või tasu eest.
§ 13. Vallavara tasuta kasutusele andmine
10) muudel juhtudel vallavolikogu otsuse alusel.
§ 14. Vallavara tasu eest kasutusele andmise võimalused
(2) Vallavara võib tasu eest anda kasutusele otsustuskorras, eelläbirääkimistega pakkumise või enampakkumise korras.
§ 15. Kasutuslepingute sõlmimine
(1) Kasutuslepingu vallavarale sõlmib vallavara valdaja, kui vallavara kasutusele andmine on määruse § 10 alusel tema pädevuses, arvestades vallavolikogu või vallavalitsuse kehtestatud tasumäärasid.
(2) Teistel juhtudel sõlmib vallavara kasutusele andmise lepingu vallavanem või tema volitatud isik, arvestades vallavolikogu või vallavalitsuse kehtestatud tasumäärasid.
(3) Maa korteriühistule tasuta kasutusse andmise lepingu sõlmimisel lähtutakse vallavalitsuse kinnitatud tüüpvormist ja tüüptingimustest. Kasutusele võtja soovil võib sõlmida notariaalse isikliku kasutusõiguse seadmise lepingu, mille sõlmimise kulud tasub korteriühistu.
(1) Otsustuskorras antakse vallavara kasutusele määruse §-s 13 määratud juhtudel või volikogu poolt kehtestatud kordade alusel.
1) eluruume ja mitteeluruume õigusaktidega sätestatud alustel ja vallavolikogu kehtestatud korras;
2) vara, mille harilik väärtus ei ületa 3200 eurot;
4) vallavara, millele kasutusele andmiseks on eelnevalt korraldatud enampakkumine aasta jooksul vähemalt kahel korral, ning see ei andnud soovitud tulemusi;
6) vallavara, mille kasutaja kasutab seda vara vallaelanike hooajaliseks teenindamiseks ühel hooajal;
9) vallavara, mida kasutati kasutuslepingu alusel ning lepingu tähtaja lõppedes soovib kasutaja sama vara kasutamist jätkata kasutuslepingus ettenähtud tingimustel ning on täitnud lepingulisi kohustusi nõuete kohaselt;
(3) Vallavalitsus annab otsustuskorras tasuta kasutusse Anija valla omandis olevat maad korteriühistule elamu juures olemasolevate parklate kasutamiseks, korrastamiseks ja laiendamiseks, prügikonteinerite paigaldamiseks ja mänguväljakute rajamiseks. Kasutusse andmise tähtaeg on maksimaalselt 15 aastat.
(1) Kui vald soovib vallavara kasutamisele andmisest saada võimalikult suurt tulu, antakse vallavara rendile või üürile enampakkumise teel. Enampakkumine võib olla suuline või kirjalik, ideekonkursi korras, eelläbirääkimistega pakkumine või elektrooniline enampakkumine.
5) teatud teenuse osutamine;
6) muud otsustaja kehtestatud tingimused.
(3) Pakkumise viisi otsustab vallavara kasutusse andja käesoleva määruse § 10 alusel, kes kinnitab vara rendi või üüri alghinna ja/või muud vajalikud lisatingimused.
(4) Kui vallavara kasutusse andmine enampakkumise või eelläbirääkimistega pakkumise korras on nurjunud aasta jooksul rohkem kui kaks korda, siis võib vallavalitsus vallavara kasutusse andmise kuulutuse avaldada alaliselt avalikus interneti portaalis ja valla veebilehel.
§ 18. Kasutusse antud vallavara parendamine
(1) Vallavara kasutaja peab tema kasutusse antud vallavara parendamiseks tehtavad tööd kooskõlastama kasutuslepingus määratud vallavara valitsejaga enne vastavate töödega alustamist. Kooskõlastamisel hinnatakse planeeritavate tööde jaotumist vajalikeks, kasulikeks ja toreduslikeks kulutusteks asjaõigusseaduse tähenduses.
(2) Vallavara kasutaja poolt vallavara parendamisel tehtud kulusid hüvitatakse ainult juhul, kui see tuleneb vallavara kasutamise lepingust. Vallavalitsus võib sõlmida vallavara kasutamise lepinguid, millest tuleneb vallavara parendamisega seotud kulude hüvitamise kohustus, ainult lähtuvalt avalikest huvidest. Vallavalitsus peab vastavat otsust põhjendama. Lepingus võib sätestada vaid vajalike kulude hüvitamise kohustuse. Hüvitamisele kuuluvad vaid kirjaliku loa alusel tehtud parendustega seotud kulud.
(3) Taotlus vallavara parendamisega seotud kulude hüvitamiseks tuleb vallavara kasutajal esitada enne vastavate töödega alustamist. Vallavara parendamisega seotud kulude hüvitamise otsustab vallavalitsus, näidates otsuses ära millised ja millises ulatuses parendustega seotud kulud hüvitatakse ning milline on tehtud parenduste amortisatsiooni määr.
(4) Vallavara parendamisega seotud kulud hüvitatakse tulevikus tasumisele kuuluva rendi arvel (s.t. vallavara kasutaja vabastatakse osaliselt tasu maksmisest). Rentniku võib rendi tasumisest vabastada alles pärast tehtud tööde kohta vallavara valitsejale dokumentatsiooni esitamist.
§ 19. Vallavara võõrandamise põhimõtted
1) kinnisvara ja ehitised;
2) vallavara ilma enampakkumiseta ning selle vara jääkväärtus on suurem kui 5000 eurot;
3) vallavara tasuta või alandatud hinna eest ning sellise vara jääkväärtus on suurem kui 5000 eurot;
4) vallavara, mis antakse üle valla osalusega äriühingule aktsiakapitali või osakapitali sissemakseteks või kapitali suurendamiseks;
5) põhivara, mille väärtus on suurem kui 5000 eurot.
(2) Vallavara võõrandamise otsustab vallavara valdaja, kui võõrandatava vara jääkmaksumus on alla 640 euro (välja arvatud kinnisvara ja ehitised kui vallasasjad). Hallatavate asutuste vallavara valdaja võib võõrandada vallavara ainult vallavalitsuse loal ja määratud viisil, kui võõrandatakse vallasvara, mille jääkväärtus on 640 eurot kuni 3200 eurot (välja arvatud kinnisvara ja ehitised kui vallasasjad).
(3) Vallavara võõrandamise otsustab vallavalitsus, kui võõrandatakse vallavara, mille väärtus on kuni 5000 eurot.
2) enampakkumisel: suulisel või kirjalikul, eelläbirääkimistega või elektroonilisel enampakkumisel
1) müüdava vara jääkväärtus ei ületa 3200 eurot;
9) hoonestaja on täitnud hoonestusõiguse seadmise lepingus ettenähtud ehitiste püstitamise kohustuse.
(3) Vallavara tasuta või alandatud hinna eest müümine võib toimuda, kui vara võõrandatakse heategevuslikel eesmärkidel, avalikes huvides, samuti hariduse-, kultuuri- või hoolekandealastel eesmärkidel.
(5) Vallavara müümisel eelläbirääkimistega pakkumisel võivad lisatingimusteks olla:
4) muinsuskaitsealaste tingimuste täitmine.
(6) Vallavolikogul ja vallavalitsusel on õigus kehtestada arvuliselt väljendatavatele lisatingimustele piirsuurusi.
(1) Vallavara koormamine on valla omandis olevale kinnisasjale reaalservituudi, isikliku servituudi (kasutusvaldus ja kasutusõigus), reaalkoormatise, ostueesõiguse või hoonestusõiguse seadmine.
§ 23. Vallavara koormamise otsustamine ja koormise seadmise põhimõtted
(1) Valla omandis olevale kinnisasjale reaalservituudi, reaalkoormatise, hoonestusõiguse või ostueesõiguse seadmise otsustab vallavolikogu ning korraldab vallavalitsus.
1) vallavalitsus, kui see toimub vastaval kinnisasjal asuva või rajatava tehnovõrgu või -rajatise omaniku kasuks ja avaliku huvides valla kasuks;
2) vallavalitsus, kui vallavara antakse kasutusse kuni seitsmeks aastaks;
3) muudel juhtudel vallavolikogu.
(4) Isikliku servituudi seadmise korraldab vallavalitsus, vallavara koormamise lepingu sõlmib valla nimel vallavanem või tema volitatud isik.
§ 24. Servituudi seadmine valla kasuks
(1) Valla kasuks kinnisasjale isikliku servituudi, reaalkoormatise või ostueesõiguse seadmise otsustab vallavolikogu.
(2) Valla kasuks kinnisasjale isikliku servituudi või sundvalduse seadmise otsustab vallavalitsus:
1) kui see toimub vastaval kinnisasjal asuva või rajatava tehnovõrgu või muu rajatise kasutamiseks (s.h hooldamiseks, teenindamiseks jmt);
2) kui maa omanik ei ole nõus leppima kokku piiratud asjaõiguse seadmises teealuse maa kasutamiseks, lähtudes ehitusseadustiku ja kinnisasja sundvõõrandamise seaduses sätestatust.
§ 25. Hoonestusõiguse seadmine ja lõpetamine
(2) Hoonestusõigust võib seada pakkumise teel või otsustuskorras. Hoonestusõiguse seadmine otsustuskorras võib toimuda:
(3) Hoonestusõiguse seadmise ja lõpetamise otsustab vallavolikogu ja korraldab vallavalitsus.
3) hoonestusõiguse seadmiseks vajalike ettevalmistustööde lõppedes võtab vallavolikogu valitsuse ettepanekul vastu otsuse hoonestusõiguse seadmiseks või enampakkumise korraldamiseks.
6. peatükk VALLAVARA MAHAKANDMINE JA LOOTUSETUTE VÕLGADE KUSTUTAMINE
§ 26. Vallavara mahakandmine
3) ilmneb erinevus olemasoleva vallavara ja raamatupidamisandmete vahel ning võib eeldada, et selline puudujääk ei ole kõrvaldatav;
4) vallavara valdus lõpeb muul viisil.
(2) Vallavara mahakandmisel koostab vallavara valdaja mahakandmise akti vastavalt raamatupidamise sise-eeskirjale.
(3) Vallavara mahakandmise otsustab vallavolikogu, kui vara jääkväärtus on suurem kui 3000 eurot. Kuni 3000 euro suuruse jääkväärtusega vallavara mahakandmise otsustab vallavalitsus.
§ 27. Nõuetest loobumine ja lootusetute võlgade kustutamine
(1) Vallavara hulka kuuluvatest nõuetest loobumise otsustab:
1) vallavalitsus, kui nõue on kuni 3000 eurot, see on lootusetu ja selle sissenõudmine ei ole majanduslikult põhjendatud;
(2) Nõuded võlgniku suhtes esitab kohtulikus ja kohtuvälises korras vallavalitsus. Vallavalitsuse raamatupidamine koostab iga kvartal võlgnike nimekirja ja teostab esialgu tasumata nõude sissenõudmise telefoni teel, kirja teel või otsese kontakti teel võlgnikuga ning võlgade mittetasumisel esitab dokumendid võlgade sissenõudmiseks kohtu korras.
Tunnistada kehtetuks Anija Vallavolikogu 26.06.2013 määrus nr 90 „Anija vallavara valitsemise kord“.


Nõuded Tagatisfondi majandusaasta aruande sisule ja koostamisele - sisukord
§ 2 Majandusaasta aruanne
§ 3 Raamatupidamise aastaaruanne
§ 4 Bilanss
§ 5 Liikumisaruanne
§ 6 Raamatupidamise aastaaruande lisad
§ 7 Tegevusaruanne
§ 8 Majandusaasta aruande kinnitamine ja allkirjastamine
31.12.2004 RTL 2005, 4, 30 09.01.2005
15.05.2007 RTL 2007, 44, 749 01.06.2007 (rakendatakse majandusaasta aruannete koostamisel aruandeperioodide kohta, mis algavad 1. jaanuaril 2006. a või hiljem)
12.12.2008 RTL 2008, 99, 1401 01.01.2009
[RTL 2008, 99, 1401 – jõust. 1.01.2009]
3. Määratud hüvitised ja toetussummad
Siin näidatakse aruandeperioodil osafondide arvel määratud hüvitised ja toetussummad. Määratud hüvitiste summade kajastamisel arvatakse sellest maha seaduse § 73 lõike 4 alusel hüvitamisel kasutamata jäänud tagastatavad rahasummad ning seaduse § 41 lõike 3 ja § 60 lõike 4 kohaselt krediidiasutustes hoiustatud väljamaksmata hüvitised peale õigustatud isikute nõudeõiguse viieaastast aegumistähtaega. (õ) 20.01.2009 11:30
Siin näidatakse seaduse § 78 lõigetes 1 ja 11 nimetatud nõudeõiguse alusel laekunud summad.
Taastatud rahandusministri 12.12.2008. a määruse nr 47 § 1 punkti 3 muudatuse sisseviimise käigus ekslikult eemaldatud lisa punkti 3 teine lause, mis pidi tervikteksti jääma.
Määruse lisa punkt 3 õige sõnastus:
"3. Määratud hüvitised ja toetussummad
Siin näidatakse aruandeperioodil osafondide arvel määratud hüvitised ja toetussummad. Määratud hüvitiste summade kajastamisel arvatakse sellest maha seaduse § 73 lõike 4 alusel hüvitamisel kasutamata jäänud tagastatavad rahasummad ning seaduse § 41 lõike 3 ja § 60 lõike 4 kohaselt krediidiasutustes hoiustatud väljamaksmata hüvitised peale õigustatud isikute nõudeõiguse viieaastast aegumistähtaega."
Alus: "Riigi Teataja seaduse" § 17 lõige 31 punkt 2 ja Rahandusministeeriumi 14. jaanuari 2009. aasta e-kiri.