text:
14. märts 2013(*)
Keskkond – Direktiiv 85/337/EMÜ – Teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamine – Projektile loa andmine ilma asjakohase hindamiseta – Hindamise eesmärgid – Hüvitise saamise õiguse tingimused – Küsimus, kas üksikisikute kaitse varalise kahju eest on hõlmatud või mitte
Kohtuasjas C‑420/11,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Oberster Gerichtshof’i (Austria) 21. juuli 2011. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 10. augustil 2011, menetluses
koosseisus: koja president L. Bay Larsen, (ettekandja), kohtunikud J. Malenovský, U. Lõhmus, M. Safjan ja A. Prechal,
arvestades kirjalikus menetluses ja 17. oktoobri 2012. aasta kohtuistungil esitatut,
– J. Leth, esindaja: Rechtsanwalt W. Proksch,
– Austria Vabariik, esindajad: C. Pesendorfer ja P. Cede,
– Land Niederösterreich, esindaja: Rechtsanwalt C. Lind,
– Tšehhi valitsus, esindajad: D. Hadroušek ja M. Smolek,
– Iirimaa, esindaja: D. O’Hagan, keda abistas E. Fitzsimons, SC,
– Ühendkuningriigi valitsus, esindajad: J. Beeko ja L. Seeboruth, keda abistas barrister E. Dixon,
– Euroopa Komisjon, esindajad: P. Oliver ja G. Wilms,
olles 8. novembri 2012. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlus puudutab küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 175, lk 40; ELT eriväljaanne 15/01, lk 248), muudetud nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiiviga 97/11/EÜ (EÜT L 73, lk 5; ELT eriväljaanne 15/03, lk 151) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/35/EÜ (ELT L 156, lk 17; ELT eriväljaanne 15/07, lk 466) (edaspidi „direktiiv 85/337”) artiklit 3.
2 See taotlus esitati ühelt poolt J. Lethi ja teiselt poolt Austria Vabariigi ja Land Niederösterreichi (Alam‑Austria liidumaa) vahelises vaidluses, milles käsitletakse J. Lethi nõuet esiteks hüvitada varaline kahju, mis tal on väidetavalt tekkinud tema elumaja väärtuse vähenemise tõttu Viin-Schwechati (Austria) lennujaama laiendamise tagajärjel ja teiseks tuvastada põhikohtuasja kostjate vastutus tulevikus tekkida võiva kahju eest.
3 Direktiivi 85/337 põhjendused 1, 3, 5, 6 ja 11 on sõnastatud järgmiselt:
„Euroopa ühenduste […] keskkonnaalas[t]es tegevusprogrammi[de]s […], rõhutatakse, et parim keskkonnapoliitika on pigem reostuse või saaste tekkimise takistamine nende tekkekohas kui pingutus nende mõju hilisemaks kõrvaldamiseks; neis programmides kinnitatakse vajadust võtta keskkonnale avaldatavat mõju arvesse kogu tehnilise kavandamise ja otsustamise võimalikult varajases etapis; selleks nähakse neis ette selliste mõjude hindamise korra rakendamine;
tõenäolise olulise keskkonnamõjuga riiklike ja eraprojektide teostusluba tuleks anda ainult pärast nende projektide tõenäolise olulise keskkonnamõju eelnevat hindamist; sellisel hindamisel tuleb lähtuda arendaja esitatud asjakohasest teabest, mida võivad täiendada kõnealuse projektiga võimalikult seotud asutused ja isikud;
projekti keskkonnamõju tuleb hinnata selleks, et võtta arvesse soovi kaitsta inimeste tervist, mõjutada parema keskkonna abil elukvaliteeti, tagada liikide mitmekesisus ning säilitada ökosüsteemi kui peamise eluressursi paljunemisvõime”.
4 Direktiivi 85/337 artiklis 1 on sätestatud:
5 Sama direktiivi artikli 2 lõikes 1 on ette nähtud:
„Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et enne loa andmist nõutakse keskkonda muu hulgas oma laadi, mahu või asukoha tõttu oluliselt mõjutada võivatelt töödelt teostusluba ja hinnatakse nende mõju.
Sellised tööd on piiritletud artiklis 4.”
6 Nimetatud direktiivi artiklis 3 on sätestatud:
„Keskkonnamõju hindamisel täpsustatakse projekti otsene ja kaudne mõju järgmistele teguritele ning kirjeldatakse ja hinnatakse neid sobival viisil ning asjaolude ja artiklite 4–11 kohaselt:
– inimesed, loomastik ja taimestik,
– pinnas, vesi, õhk, ilmastik ja maastik,
– aineline vara ja kultuuripärand,
– esimeses, teises ja kolmandas taandes nimetatud tegurite vastastikune mõju.”
7 Direktiivi 85/337 artikli 4 lõigete 1–3 kohaselt:
„1. Kui artikli 2 lõikest 3 ei tulene teisiti, hinnatakse I lisas loetletud klassidesse kuuluvaid projekte artiklite 5–10 kohaselt.
3. Lõike 2 alusel üksikjuhtumeid uurides või künniseid või tingimusi kehtestades võetakse arvesse asjakohaseid III lisas sätestatud valikutingimusi.”
8 Sama direktiivi artikli 5 lõigetes 1 ja 3 on ette nähtud:
Tööde puhul, mille keskkonnamõju tuleb artikli 4 alusel hinnata artiklite 5–10 kohaselt, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, tagamaks, et töö kavandaja esitab sobivas vormis IV lisas piiritletud teabe […]
– andmeid, mida on vaja nende põhimõjude piiritlemiseks ja hindamiseks, mida töö keskkonnale tõenäoliselt avaldab,
9 Direktiivi 85/337 artikli 4 lõikes 1 nimetatud projektide hulka kuuluvad nähtuvalt selle direktiivi I lisa punkti 7 alapunktist a ja punktist 22 „[p]ikamaavedudeks vajalike raudteede ja vähemalt 2100 m peamaandumisrajaga lennuväljade ehitamine” ja „[k]äesolevas lisas loetletud projektide mis tahes muudatus või laiendamine, kui niisugune muudatus või laiendamine ise ei ületa käesolevas lisas sätestatud võimalikke künniseid”.
10 Direktiivi 85/337 II lisa punkti 13 esimese taande kohaselt kuulub selle direktiivi artikli 4 lõikes 2 nimetatud projektide hulka ka „[j]uba loa saanud või valminud või käimasolevate I […] lisas loetletud tööde muutmine või laiendamine, kui see võib keskkonda oluliselt kahjustada (I lisaga hõlmamata muudatus või laiendus)”.
11 Kõnealuse direktiivi IV lisas „Artikli 5 lõikes 1 osutatud teave” punktides 3–5 on kirjas:
„3. Kirjeldus, mis käsitleb keskkonna neid tegureid, mida väljapakutud töö tõenäoliselt oluliselt mõjutab, sealhulgas eelkõige elanikkonda, loomastikku, taimestikku, pinnast, vett, õhku, ilmastikku, ainelist vara, sealhulgas ehituskunsti- ja muinaspärandit, maastikku, ja eespool nimetatud tegurite omavahelist mõju.
4. Kirjeldus […] väljapakutud töö tõenäolisest olulisest keskkonnamõjust, mis tuleneb:
– tööst endast,
– loodusvarade kasutamisest,
– saasteainete heitmetest, häiringute tekitamisest ja jäätmete kõrvaldamisest,
5. Oluliste keskkonnakahjustuste vältimiseks, vähendamiseks ja võimaluse korral kõrvaldamiseks ettenähtud meetmete kirjeldus.”
12 Direktiiv 85/337 võeti Austria õigusesse üle 1993. aasta keskkonnamõju hindamise seadusega (Umweltverträglichkeitsprüfungsgesetz 1993, edaspidi „UVP‑G 1993”), mis kehtis alates 1. juulist 1994 kuni 11. augustini 2000, mil jõustus 2000. aasta keskkonnamõju hindamise seadus (Umweltverträglichkeitsprüfungsgesetz 2000), mille eesmärk on võtta üle direktiiv 97/11.
13 Alates aastast 1997 on põhikohtuasja hageja J. Leth Viin-Schwechati lennuvälja turvatsoonis asuva kinnisasja omanik. Ta elab sellele kinnistule ehitatud majas.
14 Alates Austria Vabariigi liitumisest Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 1995 andsid põhikohtuasja kostja juhtorganid, ilma et eelnevalt oleks läbi viidud keskkonnamõju hindamine, loa mitmele selle lennujaama ümberehitus‑ ja laiendusprojektile ning teostasid need projektid. 21. augusti 2001. aasta otsuses kinnitas Land Niederösterreichi peaminister sõnaselgelt, et keskkonnamõju hindamine ei ole Viin-Schwechati lennuvälja ümberehitustööde jätkamiseks ja selle lennuvälja laiendamiseks vajalik.
15 J. Leth esitas 2009. aastal Landesgericht für Zivilrechtssachen Wien’ile põhikohtuasja mõlema kostja vastu hagi, milles esiteks nõudis neilt 120 000 euro suuruse summa väljamõistmist selle eest, et tema kinnisasja väärtus on eelkõige lennukimüra tõttu vähenenud, ja teiseks kostjate vastutuse tuvastamist tulevase kahju eest, sealhulgas tema tervise kahjustamise eest, mis tuleneb sellest, et direktiivid 85/337, 97/11 ja 2003/35 võeti üle hilinenult ja puudulikult, ning sellest, et erinevate lubade andmisel Viin‑Schwechati lennuvälja ümberehitustöödeks jäeti läbi viimata keskkonnamõju hindamine. Põhikohtuasja kostjad väidavad, et nende organite tegevus on õiguspärane ja laitmatu ning esitatud hagi on aegunud.
16 Landesgericht für Zivilrechtssachen Wien jättis hagi aegumise tõttu tervikuna rahuldamata põhjendusega, et selle aluseks olevad õigused on aegunud. Selle kohtuotsuse osalist tühistamist nõudva apellatsioonkaebuse lahendamisel jättis Oberlandesgericht Wien jõusse otsuse jätta rahuldamata nõue mõista välja 120 000 eurot, kuid tühistas vaidlustatud kohtuotsuse osas, mis puudutas nõuet tuvastada kostjate vastutus tulevase kahju eest, saates asja tagasi esimese astme kohtusse viimati nimetatud nõude uuesti lahendamiseks. Oberlandesgericht Wien märkis sellega seoses, et nõue mõista välja 120 000 euro suurune hüvitis puudutab puhtalt varalist kahju, millele ei laiene kaitse, mille pakkumine on eelkõige asjaomastes direktiivides sisalduvate liidu õiguse sätete ja siseriikliku õiguse sätete eesmärk. Nõude osas tuvastada vastutus tulevase kahju eest leidis nimetatud kohus, et see nõue ei ole aegunud. Otsuse peale jätta hüvitise väljamõistmise nõue rahuldamata esitati kassatsioonkaebus eelotsusetaotluse esitanud kohtule, ning samuti kaevati talle edasi otsus saata vastutuse tuvastamise nõue tagasi esimese astme kohtule.
17 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leidis, et lahendus nendele nõuetele, mis igal juhul ei ole täielikult aegunud, sõltub sellest, kas asjaomase liikmesriigi pädevatel ametiasutustel – tulenevalt nii liidu kui ka siseriiklikust õigusest – lasuv kohustus viia läbi keskkonnamõju hindamine võib asjaomaseid isikuid kaitsta puhtalt varalise kahju eest, mille on tekitanud projekt, mille keskkonnamõju ei ole hinnatud.
18 Neil asjaoludel otsustas Oberster Gerichtshof menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„Kas [direktiivi 85/337], muudetud [direktiiviga 97/11] ja [direktiiviga 2003/35], artiklit 3 tuleb tõlgendada nii, et
1. Mõiste „aineline vara” hõlmab ainult vara ainelist aspekti või ka selle väärtust;
2. Keskkonnamõju hindamise eesmärk on ka kaitsta isikut varalise kahju eest, mis tuleneb tema kinnistu väärtuse vähenemisest?”
19 Põhikohtuasja hageja taotles 21. detsembri 2012. aasta menetlusdokumendis suulise menetluse uuendamist, väites esiteks, et analüüsides 8. novembril 2012 esitatud kohtujuristi ettepanekus küsimust, kas niisugune keskkonnamõju hindamine, nagu on ette nähtud direktiivi 85/337 artiklis 3, hõlmab ka vaadeldava projekti mõju ainelise vara väärtusele, tõstatas kohtujurist uue küsimuse, mida eelotsusetaotluse esitanud kohus ei ole esitanud ja mille üle Euroopa Liidu kohtu põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikud ei ole vaielnud, ning seetõttu jäi eelotsusetaotluse esitanud kohtu esimene küsimus vastuseta. Teiseks väidab põhikohtuasja hageja, et kõnealustel huvitatud isikutel ei ole olnud võimalust vaielda selle üle, millised tagajärjed on asjaolul, et asjaomast üldsust ei teavitatud vaidlusalustest projektidest ja tal ei olnud seega võimalik osaleda otsustusprotsessis.
20 Sellega seoses olgu meelde tuletatud, et Euroopa Kohus võib igal ajal vastavalt kodukorra artiklile 83, olles kohtujuristi ära kuulanud, uuendada määrusega menetluse suulise osa, eelkõige kui ta leiab, et tal ei ole piisavalt teavet või kui asja lahendamisel tuleks tugineda argumendile, mille üle pooled või Euroopa Kohtu põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikud ei ole vaielnud.
21 Praeguses asjas leiab Euroopa Kohus, et tema käsutuses on kõik vajalikud asjaolud eelotsusetaotluse läbivaatamiseks ning et seda taotlust ei ole tarvis analüüsida niisuguse argumendi pinnalt, mille üle pooled ei ole vaielnud.
22 Seetõttu ei kuulu rahuldamisele põhikohtuasja hageja taotlus, milles palutakse korraldada uus kohtuistung või teise võimalusena anda luba täiendavate kirjalike märkuste esitamiseks.
23 Esitatud küsimustega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 85/337 artiklit 3 tuleb tõlgendada nii, et esiteks hõlmab niisugune keskkonnamõju hindamine, nagu on ette nähtud selles artiklis, ka vaadeldava projekti mõju ainelise vara väärtusele, ja teiseks annab asjaolu, et keskkonnamõju hindamine on jäetud kõnealuse direktiivi nõudeid eirates läbi viimata, üksikisikule õiguse saada hüvitist varalise kahju eest, mis on tingitud tema kinnisasja väärtuse vähenemisest vaadeldava projekti keskkonnamõju tagajärjel.
24 Seoses mõistega „aineline vara” direktiivi 85/337 artikli 3 tähenduses olgu meelde tuletatud, et liidu õiguse ühetaolise kohaldamise nõudest tuleneb, et liidu õigusnorme, mis ei viita otseselt liikmesriikide õigusele nende tähenduse ning ulatuse kindlaksmääramiseks, tuleb tavaliselt kogu Euroopa Liidus tõlgendada autonoomselt ja ühetaoliselt ning selleks tuleb arvestada õigusnormi konteksti ja vastava regulatsiooniga taotletavat eesmärki (vt eelkõige 19. septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C‑287/98: Linster, EKL 2000, lk I‑6917, punkt 43, ja 22. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C 497/10 PPU: Mercredi, EKL 2010, lk I‑14309, punkt 45).
25 Direktiivi 85/337 artikli 3 kohaldamisel tuleb analüüsida, millist otsest ja kaudset mõju projekt avaldab muu hulgas inimestele ja ainelisele varale, ning vastavalt selle artikli neljandale taandele tuleb ka hinnata, milline on nende kahe teguri vastastikune mõju. Seetõttu tuleb täpsemalt hinnata, millist mõju avaldab projekt ainelise vara kasutamisele inimese poolt.
26 Sellest järeldub, et niisuguste projektide hindamisel, nagu on vaidluse all põhikohtuasjas, tuleb uurida vaadeldava projekti mõju ehitiste kasutamisele inimese poolt.
27 Sellegipoolest, ning nagu rõhutasid Land Niederösterreich ja mitu Euroopa Kohtule oma seisukohad esitanud valitsust, ei saa keskkonnamõju hindamise laiendamist ainelisele varale tuletada nimetatud artikli 3 sõnastusest ning see ei oleks kooskõlas ka direktiivi 85/337 eesmärgiga.
28 Direktiivi 85/337 artikli 1 lõikest 1 ning samuti selle põhjendustest 1, 3, 5 ja 6 tuleneb, et selle direktiivi eesmärk on hinnata riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju, et saavutada üks ühenduse eesmärkidest keskkonnakaitse ja elukvaliteedi alal. Sama eesmärki teenivad ka teave, mida arendaja peab esitama sama direktiivi artikli 5 lõike 1 IV lisa alusel, ning tingimused, mis võimaldavad hinnata, kas selle direktiivi III lisa tingimustele vastavate keskmise suurusega projektide keskkonnamõju tuleb hinnata.
29 Seetõttu tuleb arvesse võtta üksnes sellist mõju ainelisele varale, mis võib loomuldasa avaldada mõju ka keskkonnale. Nõnda on vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 3 läbiviidava keskkonnamõju hindamisega tegemist juhul, kui selle käigus piiritletakse, kirjeldatakse ja hinnatakse müra otsene ja kaudne mõju inimesele sellise kinnisasja kasutamisel, mida mõjutab niisugune projekt nagu see, mis on vaidluse all põhikohtuasjas.
30 Seetõttu tuleb sedastada, et niisugune keskkonnamõju hindamine, nagu on ette nähtud direktiivi 85/337 artiklis 3, ei hõlma selle hindamist, milline on vaadeldava projekti mõju ainelise vara väärtusele.
31 See järeldus ei tähenda siiski tingimata, et direktiivi 85/337 artiklit 3 tuleb tõlgendada nii, et asjaolu, et keskkonnamõju hindamine – täpsemalt hindamine, mis puudutab ühele või mitmele selles artiklis loetletud tegurile peale ainelise vara avaldatavat mõju – on jäetud selle direktiivi nõudeid eirates läbi viimata, ei anna üksikisikule mingit õigust saada hüvitist varalise kahju eest, mis on tekkinud tema ainelise vara väärtuse vähenemise tagajärjel.
32 Sellega seoses tuleb esmalt meelde tuletada, et Euroopa Kohus on juba otsustanud, et üksikisik võib tugineda kohustusele viia läbi keskkonnamõju hindamine, mis on ette nähtud direktiivi 85/337 artikli 2 lõikes 1, tõlgendatuna koos sama direktiivi artikli 1 lõikega 2 ja artikliga 4 (vt 7. jaanuari 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑201/02: Wells, EKL 2004, lk I‑723, punkt 61). Nii annab see direktiiv asjaomastele üksikisikutele õiguse nõuda, et pädevad talitused hindaksid vaadeldava projekti keskkonnamõju ja nendega selles osas konsulteeriksid.
33 Seetõttu tuleb analüüsida, kas direktiivi 85/337 artikkel 3, tõlgendatuna koos sama direktiivi artikliga 2, võib juhul, kui keskkonnamõju hindamine on jäetud läbi viimata, anda üksikisikutele õiguse saada hüvitist sellise varalise kahju eest nagu see, millele tugineb J. Leth.
34 Sellega seoses ilmneb direktiivi 85/337 põhjendustest 3 ja 11, et see direktiiv on suunatud ühe liidu eesmärkidest keskkonnakaitse ja elukvaliteedi alal saavutamisele ning et projekti keskkonnamõju tuleb hinnata selleks, et võtta arvesse soovi mõjutada parema keskkonna abil elukvaliteeti.
35 Olukorras, kus direktiivi 85/337 artiklis 4 nimetatud projektist lähtuval müral on inimesele märkimisväärne mõju, kuna elumaja, mis selles müras asub, täidab oma ülesannet halvemini, ja kuna mõjutatakse inimese elukeskkonda, tema elukvaliteeti ning võimalik, et ka tema tervist, nii et selle maja varalise väärtuse vähenemine võib tõepoolest olla niisuguse keskkonnamõju otsene majanduslik tagajärg – seda asjaolu tuleb hinnata juhtumipõhiselt.
36 Seetõttu tuleb teha järeldus, et varalise kahju ennetamine on niivõrd, kuivõrd tegemist on riikliku- või eraprojekti keskkonnamõju otseste majanduslike tagajärgedega, hõlmatud direktiivi 85/337 pakutava kaitse eesmärgiga. Niisugust keskkonnamõju otsese tagajärjena tekkivat majanduslikku kahju tuleb eristada majanduslikust kahjust, mille otsene põhjus ei ole keskkonnamõju ja mis seetõttu ei ole hõlmatud selle direktiivi pakutava kaitse eesmärgiga; selliseks kahjuks on näiteks teatav ebasoodne konkurentsiolukord.
37 Seoses õigusega saada niisuguse varalise kahju eest hüvitist tuleneb Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikast, et lähtudes EL lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttest on liikmesriigid kohustatud kõrvaldama liidu õiguse rikkumise õigusvastased tagajärjed. Selles osas on Euroopa Kohus juba otsustanud, et direktiivi 85/337 artikli 2 lõikes 1 ette nähtud projekti keskkonnamõju hindamata jätmise hüvitamiseks peab siseriiklik kohus välja selgitama, kas siseriiklik õigus näeb ette võimaluse võtta juba antud teostusluba tagasi või see peatada, et viia läbi vaadeldava projekti keskkonnamõju hindamine vastavalt direktiivi 85/337 nõuetele, või teise võimalusena – eeldusel et asjaomane üksikisik on sellega nõus –, kas siseriiklik õigus annab asjaomasele üksikisikule võimaluse tekitatud kahju eest hüvitist nõuda (vt eespool viidatud kohtuotsus Wells, punktid 66–69).
38 Kohaldatavad menetluseeskirjad kuuluvad vastavalt liikmesriikide menetlusautonoomia põhimõttele iga liikmesriigi sisemisse õiguskorda, tingimusel et need ei ole ebasoodsamad sarnaseid siseriiklikke olukordi reguleerivatest eeskirjadest (võrdväärsuse põhimõte) ega muuda liidu õiguskorra alusel antud subjektiivsete õiguste kasutamist praktikas võimatuks või ülemäära raskeks (tõhususe põhimõte) (vt eespool viidatud kohtuotsus Wells, punkt 67).
39 Sestap on liikmesriik kohustatud hüvitama tekitatud kahju tagajärjed siseriikliku õiguse vastutust käsitlevate sätete alusel, kusjuures siseriiklikes õigusaktides sätestatud kahju hüvitamise tingimused peavad tagama eelmises punktis meelde tuletatud võrdväärsuse põhimõtte ja tõhususe põhimõtte järgimise (vt 5. märtsi 1996. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑46/93 ja C‑48/93: Brasserie du Pêcheur ja Factortame, EKL 1996, lk I‑1029, punkt 67).
40 Tuleb siiski meelde tuletada, et Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on põhimõte, et riik on vastutav talle omistatava liidu õiguse rikkumisega üksikisikutele põhjustatud kahju eest, omane asutamislepingute süsteemile, millel see põhineb (vt 25. novembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑429/09: Fuß, EKL 2010, lk I‑12167, punkt 45 ja seal viidatud kohtupraktika).
41 Selles osas on Euroopa Kohus korduvalt selgitanud, et kahjustatud isikutel on õigus nõuda kahju hüvitamist juhul, kui täidetud on kolm tingimust: rikutud liidu õigusnorm peab andma neile õigusi, rikkumine on piisavalt selge ning selle rikkumise ja isikutel tekkinud kahju vahel on otsene põhjuslik seos (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Fuß, punkt 47, ning 9. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑568/08: Combinatie Spijker Infrabouw-De Jonge Konstruktie jt, EKL 2010, lk I‑12655, punkt 87 ja seal viidatud kohtupraktika).
42 Eespool mainitud kolm tingimust on vajalikud ja piisavad, et üksikisikul tekiks õigus saada hüvitist otse liidu õiguse alusel, välistamata siiski, et asjaomase liikmesriigi vastutust võib siseriikliku õiguse alusel kohaldada vähem piiravatel tingimustel (vt eespool viidatud kohtuotsus Brasserie du pêcheur ja Factortame, punkt 66).
43 Kui liikmesriik on üksikisikutele liidu õiguse rikkumisega kahju tekitanud, on otse liidu õigusest tulenevate vastutuse tekkimise eelduseks olevate tingimuste täidetuse kontrollimine põhimõtteliselt liikmesriigi kohtute ülesanne, mille täitmisel kohtud peavad järgima Euroopa Kohtu antud juhiseid (vt 12. detsembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑446/04: Test Claimants in the FII Group Litigation, EKL 2006, lk I‑11753, punkt 210 ja seal viidatud kohtupraktika).
44 Sellega seoses on käesoleva kohtuotsuse punktides 32 ja 36 juba kindlaks tehtud, et direktiiv 85/337 annab asjaomastele üksikisikutele õiguse nõuda, et vastava liikmesriigi pädevad talitused hindaksid vaadeldava projekti keskkonnamõju ja et selle direktiivi pakutava kaitse eesmärgiga on hõlmatud varaline kahju niivõrd, kuivõrd tegemist on riikliku- või eraprojekti keskkonnamõju otseste majanduslike tagajärgedega.
45 Siiski, nagu märgitud käesoleva kohtuotsuse punktis 41, tuleb lisaks kontrollimisele, kas tegemist on liidu õigusnormi piisavalt selge rikkumisega, pöörata tähelepanu sellele, et hüvitise saamise õiguse üks vältimatutest tingimustest on otsese põhjusliku seose olemasolu vaidlusaluse rikkumise ja üksikisikutel tekkinud kahju vahel; selle seose olemasolu peab lähtuvalt Euroopa Kohtu juhistest kontrollima siseriiklik kohus.
46 Seejuures tuleb arvesse võtta rikutud õigusnormi laadi. Käesoleval juhul näeb see ette riikliku või eraprojekti keskkonnamõju hindamise, kuid ei sätesta sisulisi eeskirju keskkonnamõju kaalumiseks teiste teguritega ega keela niisuguste projektide teostamist, millel on tõenäoliselt negatiivne keskkonnamõju. Need asjaolud tähendavad, et selle direktiivi artikli 3 rikkumine, ehk käesoleval juhul selles artiklis ette nähtud keskkonnamõju hindamise läbi viimata jätmine ei ole üldjuhul iseenesest kinnisasja väärtuse vähenemise põhjus.
47 Järelikult selgub, et liidu õiguse kohaselt ei anna asjaolu, et keskkonnamõju on direktiivi 85/337 nõudeid eirates jäetud läbi viimata, üldjuhul iseenesest üksikisikule õigust saada hüvitist puhtalt varalise kahju eest, mis on tingitud tema kinnisasja väärtuse vähenemisest keskkonnamõju tagajärjel. Seda, kas täidetud on liidu õigusest tulenevad hüvitise saamise õiguse tingimused, nimelt eelkõige kas esineb põhjuslik seos väidetava rikkumise ja tekkinud kahju vahel, peab lõppastmes siiski kontrollima liikmesriigi kohus, kes ainsana on pädev hindama tema menetluses oleva vaidluse faktilisi asjaolusid.
48 Seetõttu tuleb esitatud küsimustele vastata, et direktiivi 85/337 artiklit 3 tuleb tõlgendada nii, et niisugune keskkonnamõju hindamine, nagu on ette nähtud selles artiklis, ei hõlma selle hindamist, milline on vaadeldava projekti mõju ainelise vara väärtusele. Sellele vaatamata on varaline kahju niivõrd, kuivõrd tegemist on riikliku või eraprojekti keskkonnamõju otseste majanduslike tagajärgedega, hõlmatud selle direktiivi pakutava kaitse eesmärgiga. Liidu õiguse kohaselt ning välistamata, et asjaomase liikmesriigi vastutust võib siseriikliku õiguse alusel kohaldada vähem piiravatel tingimustel, ei anna asjaolu, et keskkonnamõju on jäetud selle direktiivi nõudeid eirates läbi viimata, üldjuhul iseenesest üksikisikule õigust saada hüvitist puhtalt varalise kahju eest, mis on tingitud tema kinnisasja väärtuse vähenemisest vaadeldava projekti keskkonnamõju tagajärjel. Liikmesriigi kohus peab siiski kontrollima, kas täidetud on liidu õigusest tulenevad hüvitise saamise õiguse tingimused, nimelt eelkõige kas esineb põhjuslik seos väidetava rikkumise ja tekkinud kahju vahel.
Nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, muudetud nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiiviga 97/11/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/35/EÜ, artiklit 3 tuleb tõlgendada nii, et niisugune keskkonnamõju hindamine, nagu on ette nähtud selles artiklis, ei hõlma selle hindamist, milline on vaadeldava projekti mõju ainelise vara väärtusele. Sellele vaatamata on varaline kahju niivõrd, kuivõrd tegemist on riikliku või eraprojekti keskkonnamõju otseste majanduslike tagajärgedega, hõlmatud selle direktiivi pakutava kaitse eesmärgiga.
Liidu õiguse kohaselt ning välistamata, et asjaomase liikmesriigi vastutust võib siseriikliku õiguse alusel kohaldada vähem piiravatel tingimustel, ei anna asjaolu, et keskkonnamõju on jäetud selle direktiivi nõudeid eirates läbi viimata, üldjuhul iseenesest üksikisikule õigust saada hüvitist puhtalt varalise kahju eest, mis on tingitud tema kinnisasja väärtuse vähenemisest vaadeldava projekti keskkonnamõju tagajärjel. Liikmesriigi kohus peab siiski kontrollima, kas täidetud on liidu õigusest tulenevad hüvitise saamise õiguse tingimused, nimelt eelkõige kas esineb põhjuslik seos väidetava rikkumise ja tekkinud kahju vahel.

matches: kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus


Ettevõtte arenguprogrammi slaidiesi... by Talis Tobreluts 338 views
Эстония. Факты и цифры 2010 by Statistikaamet / ... 4640 views
Eesti 2016. aasta riigieelarve by Rahandusministeer... 36594 views
2016. aasta maksulaekumine by Rahandusministeer... 5748 views
, Eurotoetuse kommunikatsioonijuht
1. Perioodi 2014-2020 EL vahendite infoseminar Ivar Sikk, Kadri Tali 3.märts 2014
2. Lähtekohad • Euroraha peab andma Eestile arengutõuke oluliste struktuursete muudatuste läbiviimine, millel on positiivne pikaajaline mõju • Eesti 2020/EL2020 konkurentsivõime eesmärgid: kasv ja hõive • Riigi rahakotti ja arenguvajadusi tuleb vaadata terviklikult • Investeeringute jätkusuutlikkus ja täiendava koormuse tekkimise vältimine eelarvetele
3. Euroopa Struktuuri- ja Investeerimisfondide toetus Eestile
4. Struktuurivahendite rõhuasetused
5. Planeerimisprotsess
6. Partnerite kaasamine ettevalmistusse Strateegiliste eesmärkide ja prioriteetide seadmisel – arutelu arenguvajadustest, üleriigilistest eesmärkidest, eesmärkidest ja prioriteetidest euroraha kasutamisel). Kaasatud: partnerite katusorganisatsioonid. Vastutaja: Rahandusministeerium. Valdkondlike eesmärkide seadmisel, meetmete kavandamisel - valdkondlike arengukavade uuendamisel ja euroraha kasutamise eesmärkide saavutamiseks kavandatavate meetmete ettevalmistamisel. Kaasatud: valdkondlikud partnerid. Vastutajad: ministeeriumid. Kaasamise kava, kaasatavate partnerite nimekiri ja kaasamise kontaktid ministeeriumites leitavad kodulehel
7. Euroopa Komisjoni nõuded • EL 2020: hõive ja majanduskasv • tulemustele orienteeritus (tegevustele orienteerituse asemel) ja prioriteetidele fokuseerimine • tulemuspõhine lähenemine: 6% tulemusreserv ja sanktsioonid tulemuste mittesaavutamisel • kooskõla riigipõhiste soovitustega • 5 fondi raha koos planeerimine
8. Euroraha kasutamise fookus viiel eesmärgil
9. Struktuurivahendite jaotus, mln €
10. Partnerluslepe • Erinevuste ja arenguvajaduste analüüs • Eesmärgid ja eeldatavad tulemused • Üldine rahastamiskava • Ülevaade territoriaalsesse arengusse panustamisest • Eelhindamise kokkuvõte • Eeltingimuste täitmine • Ülevaade rakendamise tõhususe tagamisest ÜKP fondide rakenduskava • Panus Eesti 2020 eesmärkidesse • Prioriteetsete suundade kirjeldus (eesmärgid, toetatavad tegevused, valiku juhtpõhimõtted) • Tulemusraamistik • Rahastamiskava Meetmed
11. Prioriteetsed suunad 1) Ühiskonna vajadustele vastav haridus ja hea ettevalmistus osalemaks tööturul 2) Sotsiaalse kaasatuse suurendamine 3) Tööturule juurdepääsu parandamine ja tööturult väljalangemise ennetamine 4) Kasvuvõimeline ettevõtlus ja seda toetav teadus- ja arendustegevus 5) VKEde arendamine ja piirkondade konkurentsivõime tugevdamine 6) Energiatõhusus 7) Veekaitse 8) Roheline infrastruktuur ja hädaolukordadeks valmisoleku suurendamine 9) Jätkusuutlik linnapiirkondade areng 10) Jätkusuutlik transport 11) IKT teenuste taristu 12) Haldusvõimekus
12. 2014-2020 perioodi EL vahendite kasutamise eelhindamine Annika Uudelepp, Anne Jürgenson, Hanna-Stella Haaristo 03.03.2014
13. Hindamise sisu • Andsime hinnangud: – programmi terviklikkusele ja asjakohasusele, – tulemuste hindamisele ja seirele, indikaatoritele, – rahastamiskava sobilikkusele, – panusele Euroopa 2020 eesmärkide saavutamisesse. • Konsultatsiooni sugemetega hindamine: – Ajakohane tagasiside ja operatiivne reageerimine. – Sõltumatu partner planeerijatele kogu protsessi vältel.
14. Metoodika • Peamiselt kvalitatiivne (dokumendianalüüs, intervjuud). • Kaardistati oodatavad muutused ja kontrolliti, kas – seatud eesmärgid toovad kaasa olulise arenguhüppe – kavandatud tegevustega on võimalik saavutada soovitud tulemus. • Võtmeküsimus: kas ja kuidas sekkumine töötaks?
15. Metoodika
16. Hindamiskriteeriumid Muud Muud strateegiad strateegiad ArenguArenguvajadused Üleriigilised vajadused Üleriigilised eesmärgid eesmärgid Võimalused Võimalused LahendusLahendusteed teed RahastamisRahastamisPlaneerimine Planeerimine kava kava Prioriteetsed Prioriteetsed RakendusRakendussuunad suunad süsteem süsteem Meetmed Meetmed Probleemid Probleemid Mõju Asjakohasus Sidusus Teostatavus Tõhusus Mõjusus Asjakohasus Sidusus Teostatavus Tõhusus Mõjusus
17. Haridus, tööhõive ja sotsiaalne kaasatus Prioriteetsed suunad: 1. Ühiskonna vajadustele vastav haridus ja hea ettevalmistus osalemaks tööturul 2. Sotsiaalse kaasatuse suurendamine 3. Tööturule juurdepääsu parandamine ja tööturult väljalangemise ennetamine
18. 1. Ühiskonna vajadustele vastav haridus ja hea ettevalmistus osalemaks tööturul Eesmärgid: 1. Kvaliteetsete hariduslike tugiteenuste abil varase koolist ja haridussüsteemist lahkumise vähendamine ning karjäärivalikute toetamine 2. Õpetajate, õppejõudude, koolijuhtide ja noorsootöötajate õpetamispädevuse parandamine, et rakenduks iga õppija individuaalset ja sotsiaalset arengut toetav, õpioskusi, loovust ja ettevõtlikkust arendav õpikäsitus kõigil haridustasemetel ja –liikides 3. Kasutusele on võetud kaasaegne ja uuenduslik õppevara Toetatavad tegevused: • • • • • Karjäärinõustamine ja õpitugi Õpetajate, koolijuhtide ja noorsootöötajate arendamine Õpetajakoolituse pakkumise ümberkorraldamine E-õppevara lahenduste loomine ja kasutuselevõtt Koolide IKT taristu kaasajastamine
19. 1. Ühiskonna vajadustele vastav haridus ja hea ettevalmistus osalemaks tööturul Eesmärgid: 1. Demograafiliste muutustega arvestav ja kaasava hariduse põhimõtetest lähtuv koolivõrk, mis tagab võrdse ligipääsu kvaliteetsele haridusele kõigis Eesti piirkondades Olulisemad mõõdikud: • 35% põhikoolilõpetajatest jätkavad õpinguid kutsehariduses • 35% raskete hariduslike erivajadustega õpilastest on kaasatud tavakooli Toetatavad tegevused: • Üldhariduskoolide võrgu korrastamine: • Klassikaliste gümnaasiumide rajamine • Gümnaasiumiastmest loobuvate või ühinevate põhikoolide ümberkohandamine • Investeeringud õppekeskkonda HEV õpilaste kaasamiseks • HEV koolide võrgu ümberkorraldamine
20. 1. Ühiskonna vajadustele vastav haridus ja hea ettevalmistus osalemaks tööturul Eesmärgid: 1. Õpe kutse- ja kõrghariduses on suuremas vastavuses tööturu vajadustega ning toetab ettevõtlikkust 2. Kutse- ja erialase kvalifikatsiooniga täiskasvanute osakaal on suurenenud, inimeste elukestva õppe võtmepädevused on paranenud ning suurenenud on nende konkurentsivõime tööturul Toetatavad tegevused: • Tööjõuvajaduse seire- ja prognoosisüsteemi käivitamine • Töökohapõhise õppe pakkumine • Praktikakorralduse parendamine kutse-ja kõrghariduses • Madalama haridustaseme ja oskustega täiskasvanute tagasitoomine tasemekoolitusse põhi- ja keskhariduse tasemele • Täiskasvanute karjäärinõustamine • Täiend- ja ümberõpe, võtmepädevuste arendamine
21. 2. Sotsiaalse kaasatuse suurendamine Eesmärgid: 1. Lapsehoiu ja puuetega laste tugiteenuseid saanud lapsevanemate osalemine tööturul on suurenenud 2. Sotsiaalteenuseid saanud erivajadustega, hoolduskoormusega ja toimetulekuraskustega inimeste osalemine tööturul on suurenenud 3. Teenust saanud inimeste alkoholi tarvitamine on vähenenud Toetatavad tegevused: • lapsehoiuteenuse kättesaadavuse ja mitmekesisuse suurendamine • sotsiaal- ja tugiteenuste pakkumine erivajadustega inimestele ja nende kõrge hoolduskoormusega pereliikmetele • Asendushoolduse kvaliteedi tõstmine, tugi- ja järelteenuste pakkumine • Vanglast vabanenutele tugiteenuse pakkumine • Alkoholi sõltuvuse ennetamine, varane avastamine, ravi ning tugisüsteemide arendamine
22. 2. Sotsiaalse kaasatuse suurendamine Eesmärgid: 4. Kaasaegne, regionaalselt kättesaadav ja optimaalne tervishoiu esmatasandi- ja aktiivravivõrk võimaldab pakkuda kvaliteetseid ja jätkusuutlikke tervishoiuteenuseid 5. Kvaliteetsemad ja integreeritud hoolekandeteenused toetavad tegevuspiiranguga ning hoolduskoormusega naiste ja meeste aktiviseerumist, sh osalemist tööturul Toetatavad tegevused: • esmatasandi tervishoiukeskuste loomine tõmbekeskustes • Piirkondlike haiglate arendamine eesmärgiga toetada võrgustumist maakondlike haiglatega • kvaliteetsete teenuskohtade loomine • tegevuspiiranguga inimeste kodude kohandamine nende vajadustele vastavaks
23. 2. Sotsiaalse kaasatuse suurendamine Eesmärgid: 6. Kohanemis- ja lõimumisteenustes osalenute konkurentsivõime Eesti ühiskonnas, sh tööturul, elukestvas õppes ning kodanikuühiskonnas osalemiseks on paranenud 7. Kaasamine ja tööhõivevalmiduse parandamine noorte, sh tõrjutusriskis noorte, seas Toetatavad tegevused: • Kohanemis- ja lõimumisprogrammide läbiviimine • NEET noorte õppesse tagasitoomine, tööturule suundumise toetamine • Tööotsinguteks ettevalmistavad töötoad • Töövarjupäevad ja tööproov
24. 3. Tööturule juurdepääsu parandamine ja tööturult väljalangemise ennetamine Eesmärgid: 1. Vähenenud töövõimega inimeste osalemine tööturul ja tööhõives on suurenenud ja tööealise elanikkonna töövõime vähenemine on pidurdunud 2. Aktiivsetel tööturuteenustel osalenud väiksema konkurentsivõimega sihtrühmade tööhõive on suurenenud Toetatavad tegevused: • Töövõimekindlustuse süsteemi reform • “Minu esimene töökoht” • Tööturul osalemist toetavad teenused tööturu riskirühmadele
25. PEAMISED TULEMUSED JA SOOVITUSED
26. Koondhinnang 12. juuli 2013 a partnerlusleppe ja rakenduskava versioonile
27. HARIDUS
28. Haridus • Tööturu ja haridussüsteemi paremale seostamisele kui peamisele väljakutsele keskendumine – Tugev seos elukestva õppe strateegia keskendumine selles loetletud kitsaskohtadele eesmärkidega, • Ülesehitus loogiline, eesmärgid ja tegevused omavahel seotud. • Ambitsioonikamad ja seeläbi suuremale arenguhüppele viitavad tulemusindikaatorid.
29. Haridus Edasises töös oluline silmas pidada: Kvaliteetne koostöö erinevate ametkondade vahel. Võrdõiguslikkuse ja sooliste eripäradega arvestamine. Täiskasvanute koolitus kasvuvaldkondades. Kooskõla teiste prioriteetsete suundadega (nt koolivõrgu korrastamine – alushariduse taristu arendamine – transpordivõimaluste arendamine). – Uute indikaatorite jälgimine töömahukas. – – – –
30. HÕIVE JA SOTSIAALNE SIDUSUS
31. Hõive ja sotsiaalne sidusus • Tähelepanu sotsiaalsel kaasatusel ning riskirühmade tööalase konkurentsivõime kasvul – Sotsiaalse kaasatuse tegevused suunatud laiale riskirühmade spektrile. – Tööturuteenuste osas rahastatakse uusi teenuseid. Sihtrühmad: töövõimekaoga inimesed, noored, pensioniealised, madala kvalifikatsiooniga inimesed.
32. Hõive ja sotsiaalne sidusus • Edasises töös tähelepanu neile teemadele: – Aitame töövõimekaoga inimesed tööle, aga tegelema peab ka tervisekao ennetusega töökeskkonnas. – Töötukassa ja kohalike omavalitsuste koostöö multiprobleemsete inimeste toetamisel – kuidas hakkab tööle? – Ei ole selge, kuidas on tagatud arstiabi kättesaadavus hajaasustusega piirkondades, nt ligipääs uutesse tõmbekeskustesse planeeritud tervisekeskustesse.
33. Teadmistemahukas ja rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline majandus Prioriteetsed suunad: 4) Kasvuvõimeline ettevõtlus ja rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline teadus- ja arendustegevus 5) Väikese ja keskmise suurusega ettevõtete arendamine ja piirkondade konkurentsivõime tugevdamine
34. 4. Kasvuvõimeline ettevõtlus ja rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline teadus- ja arendustegevus Eesmärgid: 1. T&A ja kõrgharidus on kõrgetasemeline ja Eesti on rahvusvahelises TAI alases koostöös aktiivne ja nähtav Toetatavad tegevused: • Riikliku tähtsusega teaduse infrastruktuuri toetamine teekaardi alusel (sh ESFRI teekaart) ning osalemine üle-euroopalistes T&A infrastruktuurides • Teadus- ja arendusasutuste ning kõrgkoolide missiooni tugevdamine, struktuursete muutuste läbiviimine, keskendumine põhivaldkondadele • Teaduse eesliinil tegutsevate teaduse tippkeskuste toetamine • Teaduse ja kõrghariduse rahvusvahelistumine, mobiilsuse ja järelkasvu toetamine • Teaduse populariseerimine noorte seas ja kogu ühiskonnas
35. 4. Kasvuvõimeline ettevõtlus ja rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline teadus- ja arendustegevus Eesmärgid: 2. Teadus- ja arendustegevus toimib Eesti ühiskonna ja majanduse huvides ning TAI süsteem toetab majandusstruktuuri muutumist teadmistemahukamaks 3. Ressursisäästlikumad ettevõtted 4. Eesti ettevõtted toodavad efektiivselt kõrge lisandväärtusega tooteid ja pakuvad innovaatilisi teenuseid Toetatavad tegevused: • Nutika spetsialiseerumise kasvualade toetamine • Järelkasvu toetamine -erialastipendiumid nutika spetsialiseerumise valdkondades • Ettevõtete, teadusasutuste ja teiste partnerite koostööstruktuuride toetamine nutika spetsialiseerumise valdkondades • Start-up ettevõtluse hoogustamine • Valdkondlikud teadusprogrammid ühiskondlike väljakutsete lahendamiseks • Ettevõtja arengu toetamise terviklahendus • Uute ja keskkonnasõbralike lahenduste kasutuselevõtu toetamine, sealhulgas ressursijuhtimissüsteemide, parima võimaliku tehnika ja lōpp-puhastustehnika rakendamine. Jäätmetekke vähendamine ja vältimine, taaskasutus.
36. 5. Väikese ja keskmise suurusega ettevõtete arendamine ja piirkondade konkurentsivõime tugevdamine Eesmärgid: 1. VKEd on konkurentsivõimelised ning nende eksport on kasvanud Toetatavad tegevused: • Ettevõtliku hoiaku ja ettevõtja kui ametivaliku populariseerimine • Uute ambitsioonikate ärimudelitega ettevõtete juurdekasvu soodustamine, sh tegevuskeskkonna ja finantseerimisvõimaluste parandamine • Kapitalile ligipääsu parandamine • Turismi ekspordi suurem lisandväärtus, sh Eesti reisisihi tuntuse suurendamine, turismitoodete arendus (fookuseks koostöö ja eksport) ja rahvusvaheliste suursündmuste toetamine • Loomemajanduse valdkonna ettevõtete konkurentsivõime tõstmine, ekspordimahtude suurendamine ja loomemajanduse potentsiaali sidumine ülejäänud majandusega
37. 5. Väikese ja keskmise suurusega ettevõtete arendamine ja piirkondade konkurentsivõime tugevdamine Eesmärgid: 1. Tööhõive ja ettevõtlusaktiivsus väljaspool Tallinna ja Tartu linnapiirkondi on kasvanud Toetatavad tegevused: • Regionaalsete kompetentsikeskuste arendamine • Piirkondade konkurentsivõime tugevdamise taristuinvesteeringud – Ettevõtlusalade, inkubaatorite ning nende tugitaristu arendamine – Piirkondliku külastuskeskkonna ja turismi arendamine – Toimepiirkondade keskustes avaliku linnaruumi arendamine – Ühenduste ja liikuvuse parandamine tagamaa ja keskuste vahel ning keskuste sees • Piirkondlikud algatused tööhõive ja ettevõtlikkuse edendamiseks
38. TEADUS- JA ARENDUSTEGEVUS NING ETTEVÕTLUS
39. Teadus- ja arendustegevus • Tervitatav on teadussüsteemi suurem suunatus ühiskonna/ majanduse vajadustele. • Nutika spetsialiseerumise teostamine on tõsine väljakutse. Edukus sõltub edasisest tööst: – Kas oleme piisavalt muudatustele suunatud ja piisavalt spetsialiseerunud? Praegu puudub täpsem analüüs. – Elluviimine eeldab uuel tasemel koostööd, selle valdkonna tegevuste elluviimise kogemused ei ole olnud lootustandvad. – Kuidas hakkavad toimima seosed teiste valdkondadega?
40. Väikese ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) arendamine • Eesmärgid ja enamus tegevustest on selgelt fokuseeritud ettevõtete kasvule ja ekspordivõime paranemisele. • Tulemusindikaatorid on tugevalt mõjutatud välistest teguritest, mistõttu on hiljem keeruline tulemusi hinnata. • Edasises töös ootaks tähelepanu neile teemadele: – Kas kapitali kättesaadavuse parandamiseks mõeldud laenuja tagatistooted on ülesehitatud nii, et nad jõuavad õige sihtgrupini ja toetavad ettevõtete kasvu ja ekspordivõimet? – Vastav indikaator ebatäpne.
41. Piirkondade konkurentsivõime suurendamine • Eesmärk tervitatav - tööhõive ja ettevõtlusaktiivsus on kasvanud väljaspool Tallinna ja Tartut. • Positiivne on soov arvestada piirkondlike arengueelduste parema kasutamisega ja tagada ühtlasem piirkondlik areng. • Küsitav, kas tegevused tagavad eesmärgi saavutamise: – Tegevusi väga palju (inkubatsioon, tööstusalad, turism, avalik linnaruum, jne) ja fookus ebaselge.
42. Elanike vajadusi rahuldavad ja ettevõtlust toetavad kestlikud ühendused ja liikumisvõimalused Prioriteetsed suunad: 9) Jätkusuutlik linnapiirkondade areng 10) Jätkusuutlik transport
43. 9. Jätkusuutlik linnapiirkondade areng Eesmärk: 1. Erinevaid liikumisviise integreeriv ning inim- ja keskkonnasõbralik linnaruum Toetatavad tegevused: • avalik linnaruum ja säästlik linnaline liikuvus Eesmärk: 2. Kodulähedased lasteaia- ja lapsehoiuvõimalused suuremate linnapiirkondade elanike jaoks on tagatud Toetatavad tegevused: • lasteaiakohtade loomine
44. 9. Jätkusuutlik linnapiirkondade areng Eesmärk: • Olulisemad alakasutatud alad Ida-Virumaa suuremates linnapiirkondades on taaselavdatud Toetatavad tegevused: • avalik linnaruum ja säästlik linnaline liikuvus • mahajäänud alade taaselustamine
45. 10. Jätkusuutlik transport Eesmärk: 1. Inimeste ja kaupade liikumisvõimaluste arendamine Toetatavad tegevused: • TEN-T võrgustiku arendamisele, kus prioriteediks on raudtee ja maantee, väiksemas mahus investeeritakse Tallinna Lennujaama Eesmärk: 2. Vähenenud on reisimiseks kuluv aeg ning suurenenud on raudtee- ja muu ühistranspordi atraktiivsus, turvalisus, ligipääsetavus ja keskkonnasõbralikkus Toetatavad tegevused: • Raudtee läbilaskevõime suurendamine, raudteelõikude rekonstrueerimine • Erinevate liikumisviiside omavaheline ühendamine
46. TRANSPORT JA JÄTKUSUUTLIK LINNAPIIRKONDADE ARENG
47. Jätkusuutlik transport • Eesmärgid on fokusseeritud ja keskenduvad konkreetsetele tegevustele. • Tulemusindikaatorid ehk liialt optimistlikud: – Rongireisijate arv kasvab 100%, 20 kordatehtud/rekonstrueeritud ühistranspordipeatust kasvatab kasutajate arvu 50%. • Edasises töös pöörata tähelepanu: – Maapiirkondade ühenduste arendamisele on vähe tähelepanu pööratud. – Hetkel pole andmeid inimeste liikumistrajektooride kohta – vaja transpordi seiresüsteemi, mis võimaldaks hinnata ühenduste kvaliteedi vastavust inimeste vajadustele ja ootustele.
48. Linnapiirkonnad • Fokusseerimine linnapiirkondadele ja eraldi IdaVirumaale on oluline. • Tervitatav on terviklahenduste eelistamine (nt ühistranspordi kasutamise soodustamiseks). 48
49. Puhas ja mitmekesine looduskeskkond ning loodusressursside tõhus kasutus Prioriteetsed suunad: 6) Energiatõhusus 7) Veekaitse 8) Roheline infrastruktuur ja hädaolukordadeks valmisoleku suurendamine
50. 6. Energiatõhusus Eesmärk: 1. Energiasäästlik eluasemesektor ja tänavalgustus ning taastuvenergia osakaalu kasv lõpptarbimises Toetatavad tegevused: • Korterelamute rekonstrueerimine • Alternatiivsete kütuste kasutuselevõtu suurendamine transpordis • Soojuse efektiivsem tootmine ja edastus • Tänavavalgustussüsteemide rekonstrueerimine
51. 7. Veekaitse Eesmärk: 1. Nõuetekohane veemajandustaristu üle 2000 inimekvivalendiga reoveekogumisaladel 2. Korrastatud saastunud alad, veekogud ja märgalad Toetatavad tegevused: • ühisveevärgi- ja kanalisatsioonisüsteemide ehitamine ja rekonstrueerimine • Jääkreostusobjektide likvideerimine, rikutud veeökosüsteemidega märgalade taastamine ja veekogude tervendamine
52. 8. Roheline infrastruktuur ja hädaolukordadeks valmisoleku suurendamine Eesmärk: 1. Paranenud seisundis kaitstavad liigid ja elupaigad 2. Korrastatud saastunud alad, veekogud ja märgalad Toetatavad tegevused: • Veekogude tervendamine • Poollooduslike koosluste hooldamisega seotud investeeringud • Kaitsealade infrastruktuuri arendamine Eesmärk: 3. Kliimamuutuste ja ulatuslike reostuste põhjustatud hädaolukordadele reageerimise võimekuse kasv Toetatavad tegevused: • meteoroloogilise ja hüdroloogilise seire tõhustamine • Päästetehnika soetamine
53. KESKKONNAKAITSE JA RESSURSITÕHUSUS
54. Veekaitse • Paraneb pinna- ja põhjavee seisund ning vähenevad inimeste terviseriskid. • Veemajanduse taristu valdkonna eesmärgi täitmine sõltub mh: – inimeste valmisolekust liituda ühisveevärgi ja – kanalisatsiooniga, – kaasfinantseerimise võimekusest. • Edasises töös pöörata tähelepanu: – Kui eelmistel perioodidel pole eesmärke täiel määral täidetud, mida nüüd teha paremini? – kuidas suudetakse tagada investeeringute jätkusuutlikkus?
55. Roheline infrastruktuur ja hädaolukordadeks valmistumine • Paraneb kaitstavate liikide ja elupaikade seisund ning suureneb ökosüsteemide võime pakkuda ühiskonnale teenuseid. Pikaajaline investeering elukeskkonda. • Panustatakse Eesti võimekuse kasvu hädaolukordadele reageerimisel, eriti Läänemere strateegias olulise merereostuse avastamise ja likvideerimise võimekuse vallas ja selle kaudu vähendatakse ka hädaolukordadest tingitud reostuskoormust keskkonnale.
56. Energiatõhusus (I) • Energiasäästumeetmete terviklahenduste toetamine (kaugküttevõrkude renoveerimine, elamute terviklik soojustamine, tänavavalgustuse renoveerimine) loob olulise eelduse üldise energiatõhususe ja madala süsinikumajanduse eesmärkide saavutamisel. • Kohaliku biokütuse - biometaani tootmise ja kasutamise toetamine loob eeldused fossiilkütuste asendamiseks kohalike taastuvkütustega.
57. Energiatõhusus (II) • Edasises töös pöörata tähelepanu: – Biometaani toetamise meetme puhul sõltub eesmärkide saavutamine tankimise taristu ja sõidukite piisava arvu lisandumisest, mistõttu on oluline üldise positiivse fooni loomine ja kogu väärtusahela toetamine. – Erasektori kaasamisel on võtmetähendusega riigipoole usalduse ja pikaajalise seadusandliku kindluse (kohalike biokütuste aktsiisivabastus, turutõkete ületamiseks hinnatoetused, biometaani standardi väljatöötamine) loomine ja kokkulepetest kinnipidamine. – “Biometaani Delta-küsimuse” lahendamine [bio m e ta a ni o m a hind o n kõ rg e m s urum a a g a a s i hinna s t] on eeldus biometaani kasutamiseks transpordis.
58. Perioodi 2014-2020 EL vahendite kasutamise partnerlusleppe ja ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava keskkonnamõju strateegiline hindamise KOKKUVÕTE 03.03.2014 Riin Kutsar
59. KSH kohustus ja selle eesmärgid Keskkonnamõju strateegiline hindamine (KSH) teostatati tulenevalt Euroopa Nõukogu direktiivist 2001/42/EÜ ja keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 33 lõike 1 ja § 35 lõigete 1 ja 2 alusel. KSH on algatati rahandusministri 20.12.2012 käskkirjaga nr 161. Strateegilisteks planeerimisdokumentideks on perioodi 2014-2020 Euroopa Liidu vahendite kasutamise partnerluslepe ja ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava. Keskkonnamõju strateegilise hindamise üldine eesmärk on edendada keskkonnatingimustega arvestamist, tagades seeläbi keskkonnakaitse kõrge taseme ning edendades säästvat arengut.
60. KSH korraldus KSH viidi läbi samaaegselt rakenduskava ja partnerlusleppe eelnõu koostamisega, analüüsides rakenduskava elluviimisega kaasnevat keskkonnamõju. KSH eksperdid osalesid eesmärkide, tulemuste ja indikaatorite, meetmete valiku ja rahastamiskava aruteludel ja seminaridel ning esitasid soovitusi ka jooksvalt. Keskkonnamõjude hindamisel kasutas ekspertrühm kvalitatiivset hindamist, mille käigus hinnati meetmete rakendamisega kaasnevat otsest ja kaudset mõju keskkonnale ja analüüsiti, kuivõrd kavandatavad eesmärgid aitavad kaasa keskkonnaeesmärkide saavutamisele. Hindamine viidi läbi kahes osas: vastavusanalüüs ja välismõjude analüüs.
61. Vastavusanalüüs Vastavusanalüüs käigus hinnati rakenduskava eesmärkide vastavust ja kooskõla riiklike ja rahvusvaheliste valdkondlike eesmärkidega. Anti hinnang rakenduskava eesmärkide vastavus EL poliitikas seatud eesmärkidele - Euroopa 2020, Läänemere piirkonna strateegia, ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020 ning vastavus Eesti keskkonnastrateegia eesmärkidele - Eesti Keskkonnastrateegia aastani 2030, Eesti 2020. Kõikide prioriteetsete suundade ja alaeesmärkide hindamise tulemusena jõuti järeldusele, et rakenduskavas püstitatud eesmärgid ei ole vastuolus riigi keskkonnastrateegia eesmärkidega. Mitmed kavandatavad rakenduskava suunad aitavad otseselt kaasa keskkonnaeesmärkide saavutamisele: „Energiatõhusus“, „Veekaitse“ ja „Roheline infrastruktuur ja hädaolukordadeks valmisoleku suurendamine“. Partnerluslepe ja rakenduskava aitavad kõige enam kaasa keskkonnaeesmärgile „Tervis ja elukeskkonna kvaliteet“. Kõik seatud prioriteetsed suunad aitavad osaliselt või kaudselt kaasa teatud keskkonnaeesmärkide saavutamisele. Rakenduskavas püstitatud eesmärgid ei ole vastuolus riigi keskkonnastrateegia eesmärkidega, kuid alaeesmärk „Ettevõtete ja ühiskonna vajadustele vastavad ühendusvõimalused välispartneritega“ pigem ei aita kaasa keskkonnaeesmärkide – „ Loodusvarade säästlik kasutamine ja jäätmetekke vähendamine“ ning „Maastike ja looduse mitmekesisuse säilitamine“ -saavutamisele. Nimetatud eesmärgiga võivad kaasneda negatiivsed looduskasutuse muutused (sõltuvad konkreetsest tegevusest ja selle asukohast). Negatiivse keskkonnamõju ilmnemise tõenäosust on võimalik vähendada projektide keskkonna aspektide arvestamisega.
62. Välismõjude analüüs Välismõjude analüüs käigus hinnati rakenduskavas toodud meetmeid mõjutatavate valdkondade kaupa. Looduskeskkonna hindamisel on aluseks võetud Eesti Keskkonnastrateegia aastani 2030 seatud eesmärgid: Loodusvarade säästlik kasutamine ja jäätmetekke vähendamine Maastike ja looduse mitmekesisuse säilitamine Kliimamuutuste leevendamine ja õhu kvaliteet Keskkond, tervis ja elu kvaliteet Inimarengu seisukohalt probleemsed valdkonnad, millele keskenduti KSH teostamisel olid (probleemsete valdkondade määratlemisel olid aluseks Eesti Inimarengu Aruannetes esitatud ülevaated): Oodatav eluiga ja inimese tervis Sissetulekud ja elujärg Võrdsus ja sallivus Kohanemine demograafiliste protsessidega
63. Mõju looduskeskkonnale Perioodi 2014-2020 partnerlusleppes ning ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskavas ei seata eesmärke ega arenguprioriteete, mille rakendumisel oleks ette näha negatiivse mõju suurenemine looduskeskkonna aspektidele. Horisontaalse teemana on partnerluslepe ette näinud keskkonnahoiu ja kliima. Rakenduskava tegevuse elluviimisel on keskkonnahoiuks planeeritavad ja sellesse panustavad tegevused kavandatud mitme konkreetse prioriteetse suunana. Prioriteetses suunas „Veekaitse“ parendatakse ning kaitstakse põhja- ja pinnavee varude olemasolu veemajanduse taristu kaasajastamise ja saastunud alade korrastamisega. Prioriteetse suunaga „Energiatõhusus“ edendatakse taastuvenergia kasutuselevõttu eluaseme- ja transpordisektoris ning soodustatakse ressursisäästlike lahenduste ning parima võimaliku tehnika kasutuselevõttu. Keskkonnakaitsesse panustatakse ka prioriteetses suunas „Roheline infrastruktuur ja hädaolukordadeks valmisoleku suurendamine“, millega tõstetakse kliimamuutuste leevendamise ja hädaolukordadele reageerimise võimekust ning toetatakse tegevusi, mis panustavad liikide ja elupaikade soodsa seisundi saavutamisse, samuti toetatakse maastike mitmekesisuse saavutamist, tagamaks elupaikade toimimise ühtse ökoloogilise võrgustikuna. Prioriteetses suunas „Jätkusuutlik transport“ panustatakse säästvasse arengusse transpordiühenduste edendamise ning ühistranspordi arendamise kaudu. Prioriteetsetes suundades „IKT teenuste taristu“ ning „Parem riigivalitsemine“ toetatakse e-teenuste ja muude avalike teenuste edendamist, mis panustab säästvasse arengusse liikumisvajaduse vähendamise kaudu.
64. Mõju inimesele Perioodi 2014-2020 partnerlusleppes ning ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskavas ei seata eesmärke, arenguprioriteete või kavandata meetmeid, mille rakendumisel kaasneks negatiivne mõju inimese tervisele või heaolule. Kavandatu elluviimine aitab kaasa Eesti sotsiaalarengu edenemisele – ette on nähtud majanduskasvu toetamine läbi hariduses ja tööhõives osalemist kasvatavate prioriteetsete suundade ja meetmete. Samuti toetatakse tervise edendamist ja oodatava keskmise eluea kasvule adresseeritud tegevusi ühiskonna ees seisvate vältimatutest arengusuundumustest tulenevate mõjudega arvestamiseks (eelkõige demograafilised muutused). Positiivsete mõjude suurendamine on võimalik läbi partnerlusleppes määratletud horisontaalsete põhimõtete parema integreerimise läbivalt rakenduskava prioriteetsetesse suundadesse ja indikaatoritesse (mitte eestikeelse elanikkonna kaasamine ühiskonna arengusse, sotsiaalset sidusust suurendavate põhimõtete laiem käsitlus, sooliste erinevuste täpsem kajastamine).
65. Soovituslikud täiendusettepanekud, mis peaksid olema horisontaalsete põhimõtetena lahti kirjutatud ning leidma ühtlasi ka läbivat käsitlust: • • • • • • Rakenduskavas kirjeldatud prioriteetsete suundade eesmärkide seadmisel peab olema tagatud ka keskkonnahoid. Lisada kõikide kavandatud prioriteetsete suundade ja seatud alaeesmärkide juurde nõue, et nad ei tohi olla vastuolus „keskkonnahoiu ja kliima“ eesmärgiga. Keskkonnahoiu (nt taastumatute ressursside säästmine, taastuvate ressursside parendamine ja suurendamine) ja kliima (kliimamuutuse mõju vähendamine ja kliimamuutustega kohanemine) põhimõtetest ühtse arusaamise tagamiseks ning nendest kinnipidamiseks on vajalik need põhimõtted horisontaalsete meetmete all kirjeldada (projektide ettevalmistamisel ja ellu viimisel parandatakse keskkonnaseisundit). Konkreetsete suundade sekkumiste/meetmete kujundamisel võtta aluseks rohemajandamise põhimõtteid. Integreerida energia- ja ressursisäästu lahenduste sekkumismehhanismid läbivalt läbi kõikide prioriteetsete suundade. Laiendada tuleks keskkonnatervise küsimuste käsitlust partnerlusleppes ning rakenduskava investeerimisprioriteetide juures. Oluline on seostada sotsiaalse sidususe valdkond laiemas ulatuses ka investeerimisprioriteetide alaeesmärkide ning indikaatoritega, edendamaks püüdlemist sidusa ühiskonna suunas (mitte-eestikeelse rahvastiku tugevam panustamine Eesti ühiskonna igapäevasesse toimimisse, sooliste erinevuste vähendamine jm eesmärkide tasandil esile toodud kitsaskohad). Võttes arvesse lähikümnendi arvatavaid demograafilisi muutusi, on oluline täiendavalt rõhutada tehtavate investeeringute polüfunktsionaalsust, edendamaks rajatava taristu kasutamisvõimalusi rahvastiku demograafilise koosseisu muutudes.
66. Ettepanekud rakenduskava prioriteetsete suundade lõikes: Prioriteet  Taristu toetamaks elukestvat õpet ja hõives osalemiseks vajalike oskuste saamist/ Sotsiaalse kaasatuse suurendamine Soovitus soosida ümberkorraldusi olemasolevas ühistranspordivõrgus viimaks transpordikorraldust vastavusse koolivedude vajadusele. Soovitustega arvestamine Toetatavad investeeringud peavad panustama elukestva õppe strateegia eesmärkide saavutamisse ning investeeringute valiku aluseks peab olema üldhariduskoolide võrgu korrastamise kava, mis sisaldab hariduse paremale kvaliteedile ja ligipääsetavusele suunatud kriteeriume riigigümnaasiumite loomise asukoha valikuks ning põhikoolide gümnaasiumitest lahutamiseks, planeeritavat haridusasutuste võrgu ruumilist paiknemist ja prioriteetsete investeeringute kava. Ettevõtliku hoiaku ja ettevõtja kui ametivaliku populariseerimiseks kujundatakse ettevõtlussõbralikke hoiakuid ühiskonnas ja tõstetakse ettevõtlusteadlikkust. Seejuures aidatakse kaasa huvi tekitamisele innovatsiooni vastu.  Teenused tagamaks võrdseid võimalusi hõives osalemiseks/ Sotsiaalse kaasatuse suurendamine kajastada rakenduskava prioriteetse suuna käsitluses ka vajadus ühiskondliku ja tööandjate hoiakute kujundamiseks, edendamaks antud sihtrühma osalemist tööturul.  Taristu toetamaks võrdseid võimalusi hõives osalemiseks/ Sotsiaalse kaasatuse suurendamine avada rakenduskava prioriteetse suuna käsitluses ruumilise ligipääsu tagamise olulisus tervishoiuasutuste võimaliku ümberstruktureerimise kavandamisel, seda nii aktiivravivõrgu kui esmatasandi tervisekeskuste puhul. Prioriteeti on praeguseks enam fokusseeritud ning keskendub enam ja selgemini tööturule juurdepääsu tagamise rakendusmeetmetega.  Jätkusuutlik transport laiendada dokumentides raudteel toimuvate kaubavedude käsitlust. Võetud arvesse: Eelarveperioodi tegevused keskenduvad TEN-T võrgustiku arendamisele, kus prioriteediks on raudtee ja maantee. Transpordisektori arendamiseks panustatakse strateegilise tähtsusega teedetaristu arendamisele, kuid kirjeldada tuleks sisuliselt ka võimalusi
67. Prioriteetsete suundade lõikes välja toodud soovitused sekkumiste/meetmete kujundamiseks: Prioriteet  Ühiskonna vajadustele vastav haridus ja hea ettevalmistus osalemaks tööturul  Kasvuvõimeline ettevõtlus ja seda toetav teadus- ja arendustegevus Soovitus – tuua välja rohemajanduse ja roheoskuste teadmiste suurendamise vajadus ning enam integreerida kutse- ja täiendusõppesse rohemajandamise põhimõtete tutvustamine ja teavitamine nende rakendamise võimalustest igapäevase tootmis- ja teenusteprotsessi korraldamisel ja läbiviimisel (nt roheoskuste lõimimine õppekavades nn põhiainetega, et saavutada erialaspetsiifilised oskused; roheoskuste täienduskoolitus tööturul olevatele spetsialistidele); – seostada innovaatiline majandus ning innovaatilisus üldisemalt keskkonnahoidlike lahenduste ja uuenduste elluviimisega. Soovitustega arvestamine: Tagatakse õppevahendite ja õppekirjanduse vastavus kaasaja vajadustele, näiteks e-õppevara ja innovaatiliste õppevaralahenduste loomine sh nt digikultuuri arengu toetamiseks ja keelteoskuse süvendamiseks. lisaks kaaluda innovatsioonipoliitika meetmeid nagu näiteks toetused ökoinnovatsioonidele, rohelised riigihanked, koostöö arendamine kõrgkoolidega arendades sh koostööd teadlaste ja ettevõtete vahel keskkonnamõju vähendamise lahenduste väljatöötamiseks. Toetuste andmisel saab seada erisusi ka keskkonnahoiu arvestamiseks innovatsiooni läbiviimisel. Riigi konkurentsivõime sõltub üha enam majanduse ressurssi- ja energiamahukusest ning erinevate sektorite võimest kasvatada ressursi- ja energiasäästu uute tehnoloogiate ja lahenduste kasutuselevõtu kaudu Tegevustega panustatakse Euroopa Komisjoni juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa“, ELi tööstusheite, energiasäästu ja jäätmete direktiivide eesmärkide saavutamisse parima võimaliku tehnika kasutuselevõtu ning jäätmete korduskasutuseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu edendamisega. Haridusasutuste võrgu arendamisel tehtavate investeeringute puhul tuleb tagada hoonete energiatõhusus (ülalpidamiskulude kokkuhoid) ja multifunktsionaalsus.
68. Prioriteetsete suundade lõikes välja toodud soovitused sekkumiste/meetmete kujundamiseks: Prioriteet  Väikese ja keskmise suurusega ettevõtete ja piirkondliku ettevõtluse arendamine  Jätkusuutlik linnapiirkondade areng Soovitus oluline on toetada eelkõige säästva turismiga seotud tegevust ja asjakohast suutlikkuse suurendamist, et edendada keskkonnateadlikkust, keskkonna säilitamist ja kaitsmist, austust looduse, taimestiku, bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide ning kultuurilise mitmekesisuse vastu. Soovitustega arvestamine: Ettevõtluse arengu seisukohast on oluline kasutada ära piirkondade loodus- ja kultuuripärandist tulenevad eeldused, seda nii turismisektori arendamiseks kui ka laiemalt piirkondliku majanduse elavdamiseks. toetuspõhimõtete rakendamisel soosida keskkonnahoidlikke hankeid. Võimalusel kasutatakse rohelise infrastruktuuri lahendusi.
69. Seire Perioodi 2014-2020 partnerlusleppes ning ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskavas ei seata eesmärke ega arenguprioriteete, mille rakendumisel oleks ette näha olulise mõju avaldumine ja negatiivse mõju suurenemine looduskeskkonna aspektidele. Seega KSH ekspertrühm ei näe ette täiendavaid seire meetmeid negatiivse keskkonnamõju hindamiseks ja minimeerimiseks. Eestis on mitmete keskkonnavaldkondade seire reguleeritud õigusaktidega ja nende läbiviimine toimub läbi riikliku keskkonnaseire ja valdkonnapõhiste arengukavade. Vastava valdkonna ametkond peab hoolitsema keskkonna eest oma haldusalal, ohjeldades kavandatavatest tegevusest tulenevaid ohte ja suunates uute projektide terviklikku elluviimist. Eesti keskkonnajärelevalve süsteem tervikuna ja rakenduskavade rahastamise protseduurid peaks välistama olulise negatiivse keskkonnamõjuga projektide rahastamise. KSH töörühm töötas välja indikaatorid rakenduskavaga ette nähtud tegevuste tulemuste hindamiseks. Tegemist on soovituslike indikaatoritega, mida soovitame rakendada ning mis ekspertrühma hinnangul aitavad paremini mõõta ning hinnata kavandatud eesmärkide tulemuslikku saavutamist.
70. Indikaatorid: oriteetn Temaatiline uund eesmärk iskonna adustele stav ridus ja a evalmist 10. Investeerimine haridusse, koolitusse ja oskuste omandamiseks kutsekoolitusse ja pidevõppesse alemaks turul 10. Investeerimine haridusse, koolitusse ja oskuste omandamiseks kutsekoolitusse ja pidevõppesse Investeerimisprioriteedid Investeerimisprioriteedile vastavad konkreetsed eesmärgid investeeringud haridusse, koolitusse ja kutseõppesse oskuste omandamise eesmärgil ja elukestvasse õppesse haridus- ja koolitustaristu arendamise läbi. Demograafiliste muutustega arvestav ja kaasava hariduse põhimõtetest lähtuv koolivõrk, mis tagab võrdse ligipääsu kvaliteetsele haridusele kõigis Eesti piirkondades. Üldised ja rakenduskavaga seonduvad tulemusnäitajad, mille jaoks on kehtestatud sihtväärtus Keskhariduse tasemel õppurite jagunemine üldkeskhariduse ja kutsekeskhariduse vahel KSH soovitused 1) Kvaliteetse hariduse kättesaadavus piirkonniti 2) Üldine tulemuslikkus PISA testi sooritamisel, sh piirkondlik tulemuslikkus PISA testi sooritamisel 3) Koolitee ajaline pikkus piirkonniti (jalgsi/jalgrattaga, ühistranspordiga, autoga) Koolist väljalangemise Kvaliteetsete 1) Osakaal õppuritest, kes 1) Noorte ennetamine ja hariduslike peale põhihariduse tööpuuduse määr; vähendamine ning tugiteenuste abil varase lõpetamist järgneva 2) Põhihariduse võrdse juurdepääsu koolist ja kalendriaasta 10. baasil kutseharidust hõlbustamine haridussüsteemist novembri seisuga omandavate noorte kvaliteetsele haridusele lahkumise osalevad järgmise taseme osakaal nii koolieelsetes vähendamine ning õppes lasteasutustes kui ka karjäärivalikute põhi- ja keskkoolis toetamine. sealhulgas formaalsed, mitteformaalsed ja informaalsed õpivõimalused
71. KSH heakskiitmine Keskkonnaamet kiitis partnerlusleppe ja rakenduskava KSH aruande heaks 22.11.2013 kirjaga nr 6-8/13/24066-2. Keskkonnaameti otsustus (KeHJS § 38 lg 1 ja 2, § 40-41, § 42 lg 2-5, § 43 p 1 ning § 44 alusel): •Keskkonnaamet kiidab perioodi 2014-2020 Euroopa Liidu vahendite kasutamise partnerlusleppe ja ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava KSH aruande heaks. •Partnerlusleppe ja rakenduskava koostamisel (lõplikul valmimisel) arvestada KSH aruande ptk-s 7 nimetatud ettepanekuid. •Keskkonnaamet ei kinnita seire meetmeid perioodi 2014-2020 Euroopa Liidu vahendite kasutamise partnerlusleppe ja ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava jaoks.
72. Kontaktandmed: Riin Kutsar +372 7 409 807; +372 52 69962 riin@hendrikson.ee
73. Prioriteetsed suunad: 11) IKT teenuste taristu 12) Haldusvõimekus
74. 11. IKT teenuste taristu Eesmärk: 1. Kõigil on võimalik kasutada kiiret internetti Toetatavad tegevused: • uue põlvkonna lairiba baasvõrgu rajamine ja uuendamine turutõrkepiirkondades Eesmärk: 2. Teenuste baastaristu toetab Eesti elanike ja ettevõtjate toimetamist nii kodus kui piiriüleselt Toetatavad tegevused: • Teenuste baastaristu arendamine ning selle koostoimeliseks muutmine teiste Euroopa Liidu riikidega • Andmete ja tehnoloogiate taaskasutatavuse edendamine
75. 12. Haldusvõimekus Eesmärk: 1. Suurenenud on inimeste ameti- ja erialane pädevus, juhtimis- ja koostöövõimekus ning institutsionaalne suutlikkus 2. Poliitikakujundamine on terviklikum, kaasavam ja teadmistepõhisem Toetatavad tegevused: • Organisatsioonide arendamine (struktuuride korrastamise ja koostööprojektidega) • Inimeste arendamine (koolitus) • Mõjuanalüüsid ja poliitikauuringud • Õigusloome arendamine • Strateegilise juhtimise arendamine • Rakkerühmade töö käivitamine • Regionaalse koostöö arendamine • Partnerite võimekuse arendamine poliitikakujundamises osalemiseks
76. 12. Haldusvõimekus Eesmärk: 3. Avalikke teenuseid pakutakse kättesaadavalt, ühtselt, kasutajakeskselt ja nutikalt Toetatavad tegevused: • Avalike teenuste pakkumise arendamine, sh ka analüüsid ja eteenused
77. HALDUSVÕIMEKUS JA IKT
78. Haldusvõimekus • Suuna eesmärgid ja kavandatud tegevused lahendavad adekvaatselt Eesti avaliku halduse arenguvajadusi: – individuaalse võimekuse arendamise (inimeste teadmised ja oskused), – institutsionaalse võimekuse tõstmise (protsesside ja struktuuride, sh poliitikakujundamise ja võrgustike arendamine), – teenuste osutamise alase võimekuse arendamise (avalike teenuste osutamise parendamine IKT võimaluste abil) kaudu. • Avalike teenuste arendamisele IKT vahenditega panustatakse tugevamalt kui eelmisel perioodi.
79. Haldusvõimekus • Edasises töös pöörata tähelepanu: – Avalike teenuste arendamise tegevused on killustatud erinevate teemade alla. – Terviklikku kohalike avalike teenuste osutamise lahendust ei teki. – Kas kavasolevad investeeringute koordineerimise vahendid (maakondlikud arengustrateegiad) tagavad vahendite kasutamise parimal ja kestlikul viisil?
80. IKT teenuste taristu • Esiletõstmist väärib selge fookus IKT valdkonna arengueelduste loomisele: toetatakse nii lairibavõrgustiku väljaarendamist kui teenuste nö pehme taristu arendamist. – kasu saavad pigem hõredama asustusega maapiirkonnad ja väikeasulad. • Mõju saavutamine eeldab taristu tõhusat kasutuselevõttu ehk vastavate teenuste olemasolu ja kasutamist.
81. Partnerorganisatsioonide kaasamine • Info planeerimisprotsessi kohta ja vajalikud materjalid olid kättesaadavad, kavakohased kohtumised toimusid, oli võimalus esitada küsimusi ja ettepanekuid. • Lühikesed sisendi andmise tähtajad ja suur töömaht ei lubanud osapooltel maksimaalselt sisu loomisse panustada. • Ebapiisav tagasiside ettepanekutele ja põhjendused valikutele – kaasatavad ei ole lõpuni mõistnud kõigi langetatud valikute ja otsuste tagamaid.
82. Horisontaalsed põhimõtted ja teemad (I) • Meeste ja naiste võrdõiguslikkuse, mittediskrimineerimise ja juurdepääsu edendamine: – Positiivse mõjuga on hoolduskoormuse vähendamise ja karjäärinõustamise teemad. – Mitmete teemade puhul pole neid teemasid lahti mõtestatud (nt transport, ettevõtlus). – Pädevus selleks väike, levivad erinevad käsitlused, selge koolitusvajadus. • Mõju saavutamine sõltub edasistest tegevustest.
83. Horisontaalsed põhimõtted ja teemad (I) • Headeks näideteks, kuidas teemasid on läbivalt silmas peetud, on: – säästev areng (linnapiirkonnad, keskkonna ja energeetika teemad, ka transport, TjaA ja ettevõtlus), – Infoühiskond (IKT taristu, avalikud teenused, nutikas spetsialiseerumine). • Regionaalarengu osas pole kindlust, et erinevate valdkondade alla planeeritud tegevused on kooskõlas ja moodustavad kokku terviku.
84. Kokkuvõttes (I) • PL ja OP tegelevad selgelt Eesti ees seisvate olulisemate väljakutsete lahendamisega. – Nt sotsiaalse sidususe parandamine, infoühiskonna kiirem areng, teaduse suunatus ühiskonna vajadustele, jne. • Planeerimisprotsessi käigus on suudetud saavutada tegevuste fokuseeritus ja (üksikute eranditega) valitud välja kõige olulisemad probleemid ja lahendusteed. • Üldjuhul on valitud arenguhüpet tagavad tegevused.
85. Kokkuvõttes (II) Olulised küsimused, mis vajavad edaspidi erilist tähelepanu: •Horisontaalsete põhimõtete rakendamise tagamine. •Nutika spetsialiseerumise kontseptsiooni konkretiseerimine, muudatustele suunamine, muude valdkondadega sidumine. •Täiendõppe ja majanduse arengu vahelised seosed. Muret valmistab ka tulemuste mõõtmine – kui põhjuslikud seosed tegevuste ja tulemuste vahel on ebamäärased, pole kindlust, et teostatud tegevustega saavutame eesmärgi soovitud tasemel.
86. Kokkuvõttes (III) • Strateegilisel tasandil tehakse ‘õigeid asju’, kuid elluviimisel ei teki tunnet, et ‘asju tehakse õigesti’ – kas meetmete tegevused ikka viivad soovitud tulemusteni? • Mitmetele väljakutsetele vastamiseks on vajalik kooskõla siseriiklike reformide kavandamise ja/või elluviimisega (haldusreform, haridusreform, tervishoiusüsteemi reform, riigihalduse korrastamine).
87. Edasine ajakava • Veebruar: partnerluslepe ja ÜKP rakenduskava valitsuse poolt heaks kiidetud • Dokumendid EK-le esitatud, algavad ametlikud läbirääkimised Eesti ja EK vahel • Paralleelselt jätkuvad: – riigisiseste õigusaktide eelnõude menetlemine, sh struktuuritoetuse seadus – meetmete (sh toetuse andmise tingimuste) väljatöötamine (kontaktid ministeeriumites)
88. Täname kaasa mõtlemast ja arutlemast! Info: www.struktuurifondid.ee Kontakt: eurotoetused2014-2020@fin.ee
Ettevõtte arenguprogrammi slaidiesitlus
Эстония. Факты и цифры 2010
Public Opinion in Estonia on European Union Structural Assistance 2014
Euroraha 2014 2020


Kalapüügi- ja vesiviljelustoodetele uute turgude leidmise ning kalapüügi- ja vesiviljelustoodete teavitus- ja tutvustuskampaaniate toetus – Riigi Teataja
Kalapüügi- ja vesiviljelustoodetele uute turgude leidmise ning kalapüügi- ja vesiviljelustoodete teavitus- ja tutvustuskampaaniate toetus - sisukord
§ 9 Taotluse menetlemise tingimused ja kord
§ 11 Toetuse maksmise tingimused
§ 12 Toetuse maksmise kord
RT I, 05.03.2019, 5
Vastu võetud 05.02.2016 nr 5
RT I, 09.02.2016, 18
Määruses kehtestatakse „Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakenduskava 2014–2020” (edaspidi rakenduskava) meetme „Turustusmeetmed” raames kalapüügi- ja vesiviljelustoodetele uute turgude leidmise ning kalapüügi- ja vesiviljelustoodete teavitus- ja tutvustuskampaaniate (edaspidi koos kampaania) toetuse (edaspidi toetus) andmise tingimused ja kord ning toetuse kasutamise kava koostamise tingimused ja kord.
(1) Toetust antakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.05.2014, lk 1–66) artikli 68 lõike 1 punktides b ning g nimetatud tegevuste elluviimise eest.
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 508/2014 artikli 68 lõike 1 punktis b nimetatud tegevuste elluviimise korral on abikõlblik järgmine kulu:
1) messi osavõtutasu, stendi pinna üür, stendi kujunduse kulu, stendi sisustuse üür, stendil kasutatava teenuse kulu, sealhulgas elektri-, vee- ja internetikulu, tootenäidiste veo- ja kindlustuskulu, osaleva eksponendi kahe esindaja ja taotleja ühe esindaja viisa-, sõidu- ja majutuskulu ning reisikindlustuskulu;
2) teabe- või reklaammaterjalide valmistamisega seotud kulu, sealhulgas kujundamise, tootmise, trükkimise, paljundamise ja tõlkimise kulu;
3) messi ametliku kataloogi, veebilehe või trükise reklaamipinna kulu ning kulu, mis kaasneb reklaamimisega messi territooriumil;
4) eksponendi sissekandmise kulu messi ametlikku kataloogi ja elektroonilisse andmebaasi;
5) kulu, mis kaasneb kalandusturu korraldamise seaduse § 31 lõike 3 punktis 12 sätestatud kohustuse täitmisega;
6) ettevõtja andmete messikataloogi kandmise kulu.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 508/2014 artikli 68 lõike 1 punktis g nimetatud tegevuste elluviimise korral on abikõlblik järgmine kulu:
1) teenustasu kujundamise või tootmise eest reklaamteenust osutavale ettevõtjale;
2) televisioonis, raadios, trükimeedias või veebikeskkonnas teabe avaldamise kulu reklaamteenust osutavale ettevõtjale;
3) kampaania raames teabematerjali trükkimise kulu;
4) kampaania raames veebilehe tegemise kulu;
5) kampaania raames korraldatava ürituse puhul ruumi, sisustuse või tehnika üür, kutsete valmistamise kulu ja tootenäidiste kulu;
6) kampaania korraldamiseks vajalike andmete kogumiseks tellitud töö või teenuse kulu;
8) kulu, mis kaasneb kalandusturu korraldamise seaduse § 31 lõike 3 punktis 12 sätestatud kohustuse täitmisega.
(3) Lõigetes 1 ja 2 nimetatud abikõlblik kulu peab olema § 2 lõikes 1 nimetatud tegevuste elluviimiseks vajalik, mõistlik ja majanduslikult otstarbekas ning tehtud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 65.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 508/2014 artikli 68 lõike 1 punktides b ning g nimetatud tegevuste elluviimise korral ei ole abikõlblik järgmine kulu:
1) taotleja tööjõukulu;
2) käibemaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 1303/2013 artikli 69 lõike 3 punktis c sätestatud juhtudel;
3) taotleja üldkulu;
6) kulu, mille eest on tasutud tasaarvelduse korras;
7) trahv ja kohtukulu;
8) kulutus kampaaniale, mis ei vasta toiduseaduse §-des 38 ja 40 ning reklaamiseaduses sätestatud tingimustele;
9) kinnisvara soetamise kulu;
11) esinduskulu ja kingitused;
12) sellise kampaania raames tehtud materjali kulu, mille kesksel kohal on ettevõtja nimetus, logo, kaubamärk või muud andmed ettevõtja kohta;
13) kulutus, mis on tehtud sularahas, teenustasu pangatoimingu eest, intress ja tagatismakse;
14) põhi- ja väikevahendi, inventari või seadme soetamise või investeerimiskulu;
15) erisoodustusmaks;
16) Vabariigi Valitsuse 25. juuni 2009. a määruse nr 110 „Töölähetuse kulude hüvitiste maksmise kord ning välislähetuse päevaraha alammäär, maksmise tingimused ja kord” §-s 7 sätestatud piirmäärasid ületav töölähetuse kulu;
17) isikliku mootorsõiduki kasutamise kulu;
18) muu toetatava tegevusega mitteseotud ning tegevuse elluviimise seisukohast põhjendamatu ja ebaoluline kulu;
19) taotleja ja temaga tulumaksuseaduse § 8 tähenduses seotud isiku vahel tehtud tehingu kulu;
20) kulu, mis on tehtud enne Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) taotluse esitamise päeva, välja arvatud § 3 lõike 1 punktides 1 ja 6 nimetatud kulu.
(2) Toetuse kasutamise kava alusel toetuse taotlemiseks võib kavas nimetamist taotleda mittetulundusühing, kelle põhikirjaline eesmärk on olnud vähemalt viie viimase tegutsemisaasta jooksul seotud kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise või turustamisega, avalik-õiguslik juriidiline isik või täidesaatva riigivõimu asutus (edaspidi koos taotleja).
(3) Maaeluministeerium avalikustab oma veebilehel ja ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded teate, milles kutsub taotlejaid esitama taotlust nende nimetamiseks toetuse kasutamise kavas. Taotleja, kes soovib toetuse kasutamise kava alusel toetust taotleda, esitab teates toodud tähtaja jooksul Maaeluministeeriumile taotluse, milles sisalduvad lisas 1 nimetatud andmed.
(4) Maaeluministeerium valib vastavalt lisas 4 esitatud metoodikale taotleja, kes võib kava alusel toetust taotleda.
(5) Võrdsete hindepunktide puhul eelistatakse taotlejat, kellel on varasem rahvusvahelistel messidel osalemise kogemus ning kes on rahvusvahelistele messidele rohkem ettevõtjaid kaasanud.
(6) Toetuse kasutamise kavas määratakse muu hulgas kindlaks tegevuste elluviimise täpsemad tingimused.
(7) Toetuse kasutamise kava avalikustatakse PRIA veebilehel kümne tööpäeva jooksul arvates toetuse kasutamise kava kehtestamisest.
(1) Toetust võib taotleda toetuse kasutamise kavas nimetatud ja kalandusturu korraldamise seaduse § 27 lõikes 2 sätestatud nõuetele vastav mittetulundusühing, avalik-õiguslik juriidiline isik või täidesaatva riigivõimu asutus.
(2) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIAle taotluse selleks ettenähtud tähtajal. PRIA teatab toetuse taotluse esitamise tähtaja ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded arvestusega, et teate avaldamise ja taotluse esitamise tähtaja alguse vahele jääks vähemalt 30 kalendripäeva.
(3) Ühe taotlusega võib taotleda toetust üksnes ühe tegevuse elluviimiseks.
(4) Toetuse taotlemiseks esitab toetuse kasutamise kavas nimetatud taotleja järgmised dokumendid:
1) lisas 2 esitatud nõuetele vastav taotlus;
2) paragrahvis 8 nimetatud hinnapakkumused või tegevuse elluviimise kulude arvestus;
3) tehtud valiku põhjendus, kui taotleja ei ole valinud odavaimat hinnapakkumust;
4) paragrahvi 7 lõikes 3 nimetatud dokument;
(5) Kui toetust taotletakse kampaania korraldamiseks, esitab toetuse taotleja PRIAle lisaks lõikes 4 nimetatud dokumentidele ka kampaania elluviimise projekti ajakava.
(1) Toetuse saaja ei muuda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 508/2014 artikli 68 lõike 1 punktis g nimetatud kampaania elluviimise projekti pärast § 5 lõikes 1 nimetatud toetuse kasutamise kava avalikustamist.
(2) Toetuse saaja kasutab toetust sihtotstarbeliselt ja mõistlikult ning kõige säästlikumal viisil, järgides toetatava tegevuse elluviimisel kalandusturu korraldamise seaduses, selles määruses ja toetuse kasutamise kavas sätestatud asjakohaseid nõudeid.
(3) Messil osalemiseks toetuse taotlemise korral sõlmib taotleja kirjaliku kokkuleppe ettevõtjaga, kes soovib messil osaleda. Kokkuleppes peab olema toodud, millal ja millisel messil ettevõtja osaleda soovib.
(1) Toetuse taotlemise korral teeb toetuse taotleja hinnapakkumuse esitamise ettepaneku vähemalt kolmele asjakohast teenust osutavale ettevõtjale.
(3) Väljavalitud hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase töö, teenuse või vara eest tasutava hinnaga. Taotleja ei pea valima odavaimat hinnapakkumust, kui see on objektiivselt põhjendatud.
(4) Taotleja võib teha hinnapakkumuse esitamise ettepanekud toetatava tegevuse üksikute tegevuste kaupa.
(5) [Kehtetu - RT I, 15.11.2016, 1 - jõust. 18.11.2016]
(6) Taotleja ei või küsida hinnapakkumust endaga seotud isikult tulumaksuseaduse § 8 tähenduses.
§ 9. Taotluse menetlemise tingimused ja kord
(1) PRIA kontrollib taotluses esitatud andmete õigsust ja toetuse taotluse nõuetekohasust, lähtudes kalandusturu korraldamise seaduse §-st 28 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 508/2014 artikli 10 lõikest 5.
(2) Taotlust paremusjärjestuse moodustamise eesmärgil ei hinnata.
(3) Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse teeb PRIA hiljemalt 50 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise kuupäevast.
(4) PRIA teeb toetuse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse taotlejale teatavaks kümne tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemisest.
§ 11. Toetuse maksmise tingimused
(1) Toetust makstakse üksnes nende abikõlblike kulude hüvitamiseks, mis on tehtud § 5 lõikes 1 nimetatud toetuse kasutamise kavas toodud tegevuste elluviimiseks ja kavas asjakohase tegevuse rahastamiseks ettenähtud vahendite ulatuses.
§ 12. Toetuse maksmise kord
(1) Toetuse saaja esitab toetuse maksmiseks pärast toetatava tegevuse täielikku või osadena elluviimist ja selle eest täielikult või osadena tasumist PRIAle lisas 3 toodud maksetaotluse koos järgmiste dokumentidega:
2) [Kehtetu - RT I, 15.11.2016, 1 - jõust. 18.11.2016]
3) messil osaleva isiku turismiklassi edasi-tagasi lennuki- või laevapiletite maksumuse hüvitamise korral lisaks kulu tõendavale dokumendile ka pardakaardi koopia või transpordiettevõtja kinnitus isiku reisil viibimise kohta;
4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 508/2014 artikli 68 lõike 1 punktis g nimetatud tegevuse puhul tutvustava materjali näidised, kampaania meediaplaan ja kokkuvõte kampaania tegevustest;
5) kulutuste tegemist tõendav muu dokument.
(2) PRIA teeb toetuse maksmise või maksmisest keeldumise otsuse 25 tööpäeva jooksul arvates lõikes 1 nimetatud maksetaotluse ja nõuetekohaste dokumentide saamisest.
(3) PRIA teeb toetuse maksmisest keeldumise otsuse toetuse saajale teatavaks kümne tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemisest.
(4) PRIA teeb toetuse makse toetuse saaja arvelduskontole kümne tööpäeva jooksul arvates toetuse maksmise otsuse tegemisest.
(1) 2016. aastal ei kohaldata § 6 lõikes 2 sätestatud nõuet, et PRIA peab teatama taotluse esitamise tähtaja arvestusega, et teate avaldamise ja taotluse esitamise tähtaja alguse vahele jääks vähemalt 30 kalendripäeva.
(2) Paragrahvi 4 punkti 20 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017. a.
(3) 2016. aastal on §-s 3 nimetatud kulu abikõlblik ka juhul, kui see on tehtud enne PRIAle taotluse esitamise päeva tingimusel, et selline kulu on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 65 lõikes 6 sätestatuga.
Lisa 1 Toetuse kasutamise kavas nimetamiseks esitatava taotluse nõuded
Lisa 2 Toetuse taotlusele esitatavad nõuded
Lisa 3 Uute turgude leidmise ning teavitus- ja tutvustuskampaaniate korraldamise maksetaotlusele esitatavad nõuded
Lisa 4 Toetuse kasutamise kavas nimetamiseks esitatava taotluse hindamise metoodika


RT I, 12.12.2017, 35
Määrus kehtestatakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 27 ja § 271 lõike 2, ülikooliseaduse § 31 lõike 4, rakenduskõrgkooli seaduse § 19 lõike 3, Tartu Ülikooli seaduse § 7 lõike 6, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 30 lõike 6 ja § 31 lõike 11 ning kutseõppeasutuse seaduse § 34 lõike 4 alusel.