Millimalli: Audru Vallavolikogu on sunnitud viima lasteaedade põhimäärused seadusega kooskõlla ja lähtuma laste lasteaeda võtmisel seadusest
Audru Vallavolikogu on sunnitud viima lasteaedade põhimäärused seadusega kooskõlla ja lähtuma laste lasteaeda võtmisel seadusest
08.02.2012 postituses kirjutasin kuidas Audru vald rikub koolieelse lasteasutuse seadust, tehes seaduset mittetulenevaid piiranguid laste lasteaeda võtmisel
Tuleta meelde siin
Kuigi koolieelse lasteasutuse seaduse § 10 lõike 1 näeb ette, et kohalik omavalitsus peab võimaldama koha kõigile 1,5 - 7 aastastele lastele, oli Audru valla lasteaedade põhimäärustesse sisse kirjutatud, et lapsi hakatakse võtma lasteaeda alles alates 2 eluaastast.
Jäme seaduse rikkumine mida Audru vallavalitsus ja volikogu loomulikult vabatahtlikult muuta ja tunnistada ei taha. Kui millimalli teeb kaebuse maavanemale, järelevalve algatamiseks, siis teadagi mis sealt tuleb - kõik on OK. (olulisi asju ei saa jätta asutuse kontrollida "kelle üle teostab järelevalvet" Audru kohalik omavalitsus !!!!) .
Kiri läheb Teadus- ja Haridusministeeeriumi.
Teen copy/paste
HARIDUS JA TEADUSMINISTTEERIUM
Taotlus järelevalve algatamiseks
Koolieelse lasteasutuse seaduse § 28 sätestab
(1) Riiklikku järelevalvet lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja
teadusministri ülesandel lasteasutuse asukohajärgne maavanem.
Audru kohalik omavalitsus rikub põhiseadust ja teeb seadusest mittetulenevaid piiranguid. Audru vallas nähakse ette lasteaiakohad alates lapse 2 eluaastast, mis ei ole seadusega kooskõlas.
Koolieelse lasteasutuse seaduse (KELS) § 10 lõike 1 kohaselt on valla- või linnavalitsuse kohustus luua kõigile pooleteise- kuni seitsmeaastastele lastele, kelle elukoht on antud valla või linna haldusterritooriumil ning kelle vanemad soovivad, võimalus käia teeninduspiirkonna lasteasutuses.
Audru valla munitsipaallasteaedade põhimäärustesse on sisse kirjutatud seaduserikkumine millest oma tegevuses lähtutakse kuid mis ei ole kooskõlas KELS § 10 lg 1.
1.Audru valla „Männituka“ ja „Vikerkaare“ põhimäärus (kopeerin siin )
§ 4. Lasteaia tegevuse eesmärk
(1) Audru Lasteaed (edaspidi lasteaed) on lastele vanuses 2 – 7 aastat hoidu ja alushariduse omandamist võimaldav haridusasutus, mis toetab lapse perekonda, soodustades lapse kasvamist ja arenemist.
2.Audru valla Jõõpre lasteaia põhimäärus (kopeerin siin )
Lasteaia koosseisus on kaks lasteaia liitrühma: 2 – 5-aastased lapsed ja 5 – 7-aastased lapsed.
Lasteaia põhimäärustega kitsendatakse Audru valla lastevanemate põhiseadusest ja KELS § 10 lg 1 tulenevaid õigusi kuna ei nähta ette 1,5 aastaste lastele lasteaias käimise võimalusi.
Võttes arvesse eeltoodut palun teostada järelevalvet Audru valla munitsipaallasteaedade üle vastavalt KELS § 28.
Anne Seimar
Asjad hakkasid koheselt liikuma. Audru vald neelab mõru pilli alla ja on sunnitud juba homsel volikogu istungil (05.04.2012) viima lasteaedade põhimäärused seadusega kooskõlla mille kohaselt on ka Audru vallas lasteaiad kohustatud võtma lapsi lasteaeda alates 1,5 eluaastast mitte 2 eluaastast nagu senini.
Otsuse eelnõu, millega homsel volikogu istungil viiakse lasteaedade põhimäärused seadusega kooskõlla, on siin
kell April 04, 2012
Tänud Sulle väikeste laste vanemate poolt!
Audru Vallavolikogu on sunnitud viima lasteaedad...


Äriseadustiku ja raamatupidamise seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Äriseadustiku ja raamatupidamise seaduse muutmise seadus
RT I 2002, 96, 564
Vabariigi Presidendi 25. novembri 2002. a otsusega nr 267
I. Äriseadustikus (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185; 56, 332 ja 336; 89, 532; 93, 565; 2002, 3, 6; 35, 214; 53, 336; 61, 375; 63, 387 ja 388) tehakse järgmised muudatused:
§ 1. Paragrahvi 143 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Audiitori arvamus peab sisaldama mitterahalise sissemakse kirjeldust ning selles tuleb märkida, millist meetodit kasutati mitterahalise sissemakse hindamisel ja kas mitterahalise sissemakse väärtus vastab mitterahalise sissemaksega tasutud osa nimiväärtusele ja ülekursile.»
§ 2. Paragrahvi 249 lõiget 3 täiendatakse lausega järgmises sõnastuses:
«Audiitori arvamus peab sisaldama mitterahalise sissemakse kirjeldust ning selles tuleb märkida, millist meetodit kasutati mitterahalise sissemakse hindamisel ja kas mitterahalise sissemakse väärtus vastab mitterahalise sissemaksega tasutud aktsia nimiväärtusele ja ülekursile.»
§ 3. Paragrahvi 3634 täiendatakse lõikega 2 1 järgmises sõnastuses:
« (21) Audiitori aruandes tuleb lisaks märkida, millist meetodit kasutati hüvitise suuruse määramisel, millised olid hüvitise suuruse määramisega seotud raskused, kas kasutatud meetod on hüvitise suuruse määramiseks kohane ning millised oleksid muud meetodid hüvitise määramiseks. Kui hüvitise suuruse määramisel kasutatakse erinevaid meetodeid, tuleb märkida, milline olnuks hüvitise suurus iga meetodi puhul eraldi ning millist tähtsust omas iga meetodi alusel saadud tulemus hüvitise suuruse määramisel.»
§ 4. Paragrahvi 387 punkt 111 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 111) välismaa äriühingu seadusjärgsete esindajate nimed, isikukoodid ja elukohad ning esindusõiguse tekkimise ja lõppemise aeg;».
§ 5. Paragrahvi 392 lõiget 1 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
« 8) ühinemislepingut kontrollivale audiitorile makstav tasu ning ühingute juhatuse ja nõukogu liikmetele või ühingut esindama õigustatud osanikele ühinemisega seoses antavad soodustused.»
§ 6. Paragrahvi 392 lõikes 3 asendatakse viide punktidele 2–5 viitega punktidele 2–4.
§ 7. Paragrahvi 396 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Audiitori aruandes tuleb lisaks märkida, millist meetodit kasutati ühingute osade või aktsiate asendussuhte määramisel ning millised olid asendussuhte määramisega seotud raskused, kas kasutatud meetod on asendussuhte määramiseks kohane ning millised oleksid muud meetodid asendussuhte määramiseks. Kui asendussuhte määramisel kasutatakse erinevaid meetodeid, tuleb märkida, milline olnuks asendussuhe iga meetodi puhul eraldi ning millist tähtsust omas iga meetodi alusel saadud tulemus asendussuhte määramisel.»
§ 8. Paragrahvi 419 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Vähemalt üks kuu enne ühinemist otsustavat üldkoosolekut esitab juhatus äriregistri pidajale ühinemislepingu ning avaldab ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded teate ühinemislepingu sõlmimise kohta. Teates tuleb märkida, et ühinemislepinguga on võimalik tutvuda registriosakonnas ja juhatuse poolt määratud kohas.»
§ 9. Paragrahvi 421 lõike 4 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Kui vähemalt 9/10 ühendatava osaühingu osakapitalist või aktsiaseltsi aktsiakapitalist kuulub ühendavale aktsiaseltsile, ei ole ühendamiseks nõutav ühinemislepingu heakskiitmine ühendava aktsiaseltsi ühinemisotsusega, kui vähemalt üks kuu enne ühinemislepingu heakskiitmise otsustamist ühendatava ühingu poolt on ühendava aktsiaseltsi juhatus avaldanud ühinemislepingu sõlmimise teate käesoleva seaduse § 419 lõikes 4 sätestatud korras ning esitanud aktsiaseltsi asukohas aktsionäridele tutvumiseks käesoleva seaduse § 419 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud dokumendid.»
§ 10. Paragrahvi 435 lõike 1 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 6) igale omandavale ühingule üleantava vara nimekiri ja vara hulka kuuluvate kohustuste jaotus jagunemisel osalevate ühingute vahel;».
§ 11. Paragrahvi 435 lõiget 1 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
« 9) jagunemislepingut kontrollivale audiitorile makstav tasu ning jagunemisel osalevate ühingute juhatuse ja nõukogu liikmetele või ühingut esindama õigustatud osanikele antavad soodustused.»
§ 12. Paragrahvi 439 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Audiitori aruandes tuleb lisaks märkida, millist meetodit kasutati jaguneva ühingu osanikele või aktsionäridele üleantavate osade või aktsiate asendussuhte määramisel ning millised olid asendussuhte määramisega seotud raskused, kas kasutatud meetod on asendussuhte määramiseks kohane ning millised oleksid muud meetodid asendussuhte määramiseks. Kui asendussuhte määramisel kasutatakse erinevaid meetodeid, tuleb märkida, milline olnuks asendussuhe iga meetodi puhul eraldi ning millist tähtsust omas iga meetodi alusel saadud tulemus asendussuhte määramisel.»
§ 13. Paragrahvi 463 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Vähemalt üks kuu enne jagunemist otsustavat üldkoosolekut esitab juhatus äriregistri pidajale jagunemislepingu ning avaldab ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded teate jagunemislepingu sõlmimise kohta. Teates tuleb märkida, et jagunemislepinguga on võimalik tutvuda registriosakonnas ja juhatuse poolt määratud kohas.»
II. Raamatupidamise seaduses (RT I 1994, 48, 790; 1995, 26–28, 355; 92, 1604; 1996, 40, 773; 42, 811; 49, 953; 1998, 59, 941; 1999, 55, 584; 101, 903; 2001, 87, 527; 2002, 23, 131; 53, 336; 57, 355) tehakse järgmised muudatused:
§ 14. Paragrahvi 2 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja ei ole kohustatud täitma käesoleva seaduse § 22 2. lõike punktis 4 ja § 24 1. lõikes esitatud nõudeid.»
§ 15. Paragrahvi 22 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Tegevusaruandes antakse ülevaade raamatupidamiskohustuslase tegevusest ja asjaoludest, millel on määrav tähtsus raamatupidamiskohustuslase finantsseisundi ja tegevuse hindamisel, olulistest sündmustest majandusaastal ning eeldatavatest arengusuundadest järgmisel majandusaastal. Eraldi tuuakse välja väljaminekud uurimis- ja arendustegevuseks, samuti järgmiseks majandusaastaks planeeritud vastavad väljaminekud. Tegevusaruandes näidatakse juhatuse ja nõukogu liikmete tasu ning soodustused, samuti tasu nende tagasikutsumise või ametist lahkumise korral, töötajate tasu üldsumma ja keskmine töötajate arv majandusaastal. Kui raamatupidamiskohustuslane on majandusaasta kestel omandanud või võtnud tagatiseks oma osasid või aktsiaid, tuleb tegevusaruandes näidata majandusaasta kestel omandatud või tagatiseks võetud ja võõrandatud ning majandusaasta kestel omandatud või tagatiseks võetud ning võõrandamata aktsiate või osade arv, nimiväärtus ja osakaal osa- või aktsiakapitalis, aktsiate või osade eest makstud tasu ning nende omandamise või tagatiseks võtmise põhjus. Tegevusaruandes iseloomustatakse raamatupidamise aastaaruande koostamisperioodil toimunud olulisi sündmusi, mis ei kajastu raamatupidamise aastaaruandes, kuid mis oluliselt mõjutavad või võivad mõjutada järgmise majandusaasta tulemusi.»
III. § 16. Seaduse jõustumine


Kalapüügiga seonduvate andmete esitamise kord1
Määrus kehtestatakse «Kalapüügiseaduse» (RT I 1995, 80, 1384; 1996, 27, 567; 1998, 108/109, 1784; 1999, 10, 152; 54, 583; 95, 843; 2000, 13, 92; 54, 348; 81, 514; 2001, 18, 88; 2002, 41, 250; 61, 375; 63, 387; 2003, 9, 43) § 18 lõigete 1, 5 ja 6 alusel.
Määrus kehtestab kalapüügiga seonduvate andmete esitamise nõuded kalapüügiloa alusel kala püüdvale või veetaimi koguvale isikule, kala esmakokkuostjale, merel kala vastu võtva, transportiva või töötleva Eesti lipudokumenti omava laeva kaptenile ja Eesti jurisdiktsiooni alla jääval veealal kala vastu võtva, transportiva või töötleva välisriigi laeva kaptenile.
(1) Andmete saajaks on kalapüügiloa andja, kelleks võib olla Keskkonnaministeerium, Keskkonnaministeeriumi maakonna keskkonnateenistus või kohalik omavalitsus.
(1) Andmed esitatakse püügipäevikulehel, lossimisdeklaratsioonil või esmakokkuostukviitungil ja vajaduse korral muul käesolevas määruses ettenähtud viisil.
§ 5. Püügipäeviku, lossimisdeklaratsiooni ja esmakokkuostukviitungi raamatu väljastamine
(1) Kalalaeva kalapüügipäeviku, lossimisdeklaratsioonide ja esmakokkuostukviitungite raamatud väljastab Keskkonnaministeerium. Rannapüügipäeviku väljastab kaluri kalapüügiloa või piiratud kalapüügiloa andja.
(2) Püügipäevik ja lossimisdeklaratsioonide raamat väljastatakse ainult isikule, kellele on vaadeldavaks aastaks antud kalapüügiluba, või tema esindajale. Püügipäeviku, lossimisdeklaratsioonide ja esmakokkuostukviitungite raamatu saamisel annab isik allkirja.
(3) Kalalaeva kalapüügipäevikud väljastatakse üheks kalendriaastaks. Ühe kalendriaasta jooksul võib ühe loa kohta väljastada mitu püügipäevikut, kusjuures uus püügipäevik väljastatakse eelmise täitumise korral. Lossimisdeklaratsioonide ja esmakokkuostukviitungite raamatud väljastatakse nõudmisel.
(4) Püügipäeviku, lossimisdeklaratsioonide ja esmakokkuostukviitungite raamatu (edaspidi raamat) väljastamisel registreerib andmete saaja püügipäeviku või raamatu numbri ja selle saanud isiku ees- ja perekonnanime või ärinime, isikukoodi või äriregistrikoodi ning talle jooksvaks aastaks väljastatud kalapüügiloa tüübi ja numbri või numbrid.
(5) Isik esitab andmed tema nimele registreeritud püügipäeviku, lossimisdeklaratsioonide või esmakokkuostukviitungite raamatu lehel.
(1) Püügipäevikud, lossimisdeklaratsioonide ja esmakokkuostukviitungite raamatud on nummerdatud.
(2) Püügipäevikulehed, lossimisdeklaratsioonid ja esmakokkuostukviitungid (edaspidi vorm) on nummerdatud kasvavalt alates numbrist 1 ning kannavad ka püügipäeviku või raamatu numbrit.
§ 9. Püügipäevikulehe, lossimisdeklaratsiooni ja esmakokkuostukviitungi täitmise üldnõuded
(1) Püügipäevikulehe, lossimisdeklaratsiooni ja esmakokkuostukviitungi kanded peavad olema loetavad ja kustutamatud.
§ 10. Kasutatavad koodid
(1) Kala lossimise, ümberlaadimise ja kalalaeva kalapüügiloa alusel toimunud püügi kohta andmete esitamisel kasutatakse lisades 8 ja 9 toodud koode, välja arvatud § 13 lõikes 6 toodud juhul.
(2) Kui püütakse lisas 9 nimetamata kalaliike, kasutatakse andmete esitamisel Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsiooni (Food and Agriculture Organisation – FAO) 3-alfa koode.
ANDMETE ESITAMINE KALURI KALAPÜÜGILOA VÕI PIIRATUD KALAPÜÜGILOA ALUSEL TOIMUNUD PÜÜGI KOHTA
(1) Kaluri kalapüügiloa või piiratud kalapüügiloa omanik või tema esindaja esitab andmed kalapüügi kohta lisas 4 esitatud vormi kohasel rannapüügipäevikulehel.
(3) Rannapüügipäeviku täidetud originaalleht edastatakse vastavalt kas kaluri kalapüügiloa või piiratud kalapüügiloa andjale iga kuu kohta hiljemalt aruandekuule järgneva kuu viiendaks päevaks.
(3) Püügipäevikulehe lahtrid 2–5 täidetakse enne püügivahendi nõudmist, teised lahtrid vahetult enne kala maaletoomist, ümberlaadimist või võõrandamist, olenevalt sellest, milline neist tegevustest toimub esimesena. Ümberlaadimine käesoleva määruse tähenduses on kala laadimine ühelt laevalt või paadilt teisele ilma vahepealse maale lossimiseta.
(5) Kalasaak märgitakse püügipäevikulehe lahtritesse 6–13 kilogrammides kalaliigiti püügivahendi tüüpide kaupa, lõhe ja meriforelli puhul lisatakse ka püütud isendite arv. Veetaimede koguja märgib kogutud veetaimede liigi ja koguse.
(6) Püügivahendi tüüp märgitakse püügipäevikulehe lahtrisse 4, kasutades järgmisi koode:
(7) Lõike 6 punktides 16 ja 17 nimetatud püügivahendite puhul kantakse püügipäevikulehe lahtrisse 5 konksude arv.
(8) Püügipäevikulehe osasse «Kokku» kantakse päevikulehe täitumisel või aruandeperioodi lõppedes summeeritud saak liigiti püügivahendite ja püügikohtade kaupa. Lahtrisse «Nõudmine» kantakse püügivahendi nõudmiste arv. Nõudmine käesoleva määruse tähenduses on kala püügivahendist väljavõtmine.
ANDMETE ESITAMINE KALALAEVA KALAPÜÜGILOA ALUSEL TOIMUNUD PÜÜGI KOHTA
Püügiandmete esitamise üldnõuded
(1) Kalalaeva kalapüügiloa alusel toimunud püügi kohta esitab loa omanik või tema esindaja andmed lisas 5 esitatud vormi kohasel kalalaeva kalapüügipäeviku lehel.
(3) Püügipäeviku täidetud originaalleht antakse üle või saadetakse tähtkirjaga Keskkonnaministeeriumile hiljemalt järgmistel kuupäevadel, välja arvatud lõikes 4 toodud juhul:
(4) Kui püügireisi kestus ei võimalda edastada andmeid lõikes 3 toodud tähtaegadel, antakse püügipäevikuleht üle või saadetakse tähtkirjaga Keskkonnaministeeriumile 48 tunni jooksul pärast püügireisi lõppu. Püügireis käesoleva määruse tähenduses on ajavahemik sadamast kalapüügile minekust kuni sadamasse naasmiseni.
(1) Kui lossimine või ümberlaadimine toimub 15 või enam päeva pärast püüki, edastatakse Keskkonnaministeeriumile järgmised andmed:
1) pärast viimast andmete edastamist püütud või ümberlaaditud kalakogus kilogrammides liikide kaupa;
2) kalapüügipiirkond, kus püük sooritati. Kalapüügipiirkond käesoleva määruse tähenduses on piirkond, mis märgitakse kalapüügiloale. Eraldi märgitakse püük, mis sooritati teise riigi jurisdiktsiooni alla jääval veealal või mitte ühegi riigi jurisdiktsiooni alla jääval veealal.
(2) Lõikes 1 toodud teave edastatakse § 48 lõikes 2 toodud viisil iga 15 päeva järel, alates esimese loomuse võtmise kuupäevast kuni lossimiseni või ümberlaadimiseni. Lossimine käesoleva määruse tähenduses on kala sadamas laevalt mahalaadimine.
§ 19. Kapteni kohustused
(1) Laeva kapten kinnitab püügipäevikulehe iga rea oma initsiaalidega ja kirjutab alla püügipäeviku igale lehele.
(2) Kapten tõendab oma initsiaalide ja allkirjaga, et püügipäevikulehele kantud hinnanguline kalakogus on põhjendatud.
(3) Kapten tõendab oma initsiaalide ja allkirjaga, et püügipäevikulehe mittekoguselised sissekanded ning kõik lossimisdeklaratsiooni sissekanded on õiged.
Püügipäeviku täitmine
§ 20. Püügipäeviku täitmise aeg
Püügipäevikut täidetakse iga päev hiljemalt kell 24.00, laeva saabumisel sadamasse ning merel korraldatava kontrolli ajal.
§ 21. Püügipäeviku sissekannete paigutus
(1) Püügipäevikulehe uus rida täidetakse:
1) iga merel oldud päeva kohta;
2) kui samal päeval toimub kalapüük mitmes erinevas Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (International Council for the Exploration of the Sea, edaspidi ICES) püügipiirkonnas. ICES-i püügipiirkondade asukoht ja koordinaadid on antud lisas 1 toodud kaardil;
3) kui samal päeval toimub kalapüük mitmes erinevas kalapüügipiirkonnas.
(2) Püügipäeviku uus leht täidetakse:
1) kui kalapüügil kasutatakse erinevat püügivahendit või püügivahendit, mille võrgusilma suurus erineb eelnevalt kasutatud püügivahendi võrgusilma suurusest;
2) kalapüügi kohta, mis toimub pärast kala ümberlaadimist või lossimist;
3) eelmise lehekülje täitumisel.
§ 22. Laeva andmed
(1) Püügipäeviku iga lehe ülaserva märgitakse laeva või laevade kohta järgmised andmed:
1) lahtrisse 1 – laeva nimi ja raadiokutsung;
2) lahtrisse 2 – pardatähis;
3) lahtrisse 3 – kapteni nimi ja aadress;
4) lahtrisse 4 – sadamast kalapüügile lahkumise päev, kuu, tund ja sadam;
5) lahtrisse 5 – kalapüügilt sadamasse naasmise päev, kuu, tund ja sadam;
6) lahtrisse 6 – lossimise kuupäev ja koht, kui see erineb punktist 5;
7) lahtrisse 7 – ümberlaadimise puhul kuupäev, vastuvõtva laeva nimi, raadiokutsung, lipuriik ja pardatähis.
(2) Paarispüügi puhul märgitakse teise laeva nimi, pardatähis ja kapteni nimi selle laeva andmete alla, mille kohta püügipäevikut peetakse.
§ 24. Püügivahendite andmed
Püügipäevikulehe lahtritesse 8–10 märgitakse kasutatud püügivahendi tüüp, võrgusilma suurus millimeetrites ning püügivahendi suurus või püügivahendite arv vastavalt lisale 8.
§ 25. Kalapüügioperatsioonide andmed
(1) Püügipäevikulehele märgitakse laeva kalapüügioperatsioonide kohta järgmised andmed:
1) lahtrisse 11 – kuupäev iga merel oldud päeva kohta;
2) lahtrisse 12 – vastavalt lisas 8 antud määratlustele kalapüügioperatsioonide arv;
3) lahtrisse 13 – kalapüügi aeg, mis vastab merel veedetud tundide arvule, millest lahutatakse kalapüügipiirkonda minekuks, kalapüügipiirkondade vahel liikumiseks või kalapüügipiirkonnast naasmiseks, remondiks, avariideks või muuks otseselt kalapüügiga mitteseotud tegevuseks kulunud aeg. Kalapüügi aja hulka arvatakse kala otsimiseks kulunud aeg;
4) lahtrisse «ICES/NAFO püügipiirkond» – ICES-i püügipiirkond või Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (North-West Atlantic Fisheries Organisation, edaspidi NAFO) piirkond.
5) lahtrisse «Statistiline ruut» – lisas 2 toodud kaardi ruut, kust saadi suurem osa saagist;
6) lahtrisse «Teise riigi püügipiirkond» – teise riigi jurisdiktsiooni alla jääv veeala, kus püük toimus, kasutades riikide rahvusvahelisi lühikoode. Kui püük toimus avamerel, märgitakse koodiks «A».
(2) Lõike 1 punktis 5 nimetatud statistilise ruudu määrab ruudu geograafiline laius ja geograafiline pikkus. Ruudu geograafilist laiust tähistab kahekohaline numbrite kombinatsioon lisas 2 toodud kaardi paremal serval. Ruudu geograafilist pikkust tähistab ladina tähestiku suurtähe ja numbri kombinatsioon lisas 2 toodud kaardi allserval. Statistilise ruudu määratlemisel märgitakse esimesena geograafilise laiuse tähis, ruudu laiuse ja pikkuse tähised eraldatakse kaldkriipsuga.
(1) Püügipäevikusse tuleb kanda iga pardale jäetud kalaliigi kogus, mille eluskaal ületab 50 kg. Eluskaal käesoleva määruse tähenduses on püütud kala kaal enne töötlemist.
(2) Püügipäevikulehe lahtrisse 15 märgitakse kala eluskaal kilogrammides või juhul, kui kasutatakse mahuteid, mahutite arv ning mahutis sisalduva kala eluskaalu keskmine netokaal kilogrammides.
(3) Lahtrisse 16 märgitakse vette tagasi lastud kala eluskaal kilogrammides või lahtris 15 toodud mahutite kaupa.
Püügiandmete esitamise nõuded kalapüügil NAFO poolt reguleeritaval veealal
(2) Krevetipüügil piirkonnas 3L edastatakse Keskkonnaministeeriumile andmed sellest piirkonnast saadud krevetisaagi kohta kilogrammides iga 24 tunni järel kogu nimetatud piirkonnas krevetipüügil viibimise aja jooksul.
(3) Piirkonnas 3L krevetti püüdva või krevetipüüki alustada sooviva kalalaeva kapten teatab piirkonda 3L sisenemisest ja piirkonnast 3L väljumisest ning sisenemisel või väljumisel pardal olevatest krevetikogustest 24 tundi enne sisenemist või väljumist NAFO sekretariaadile ja Keskkonnainspektsioonile.
(4) Liikide püügil, millele on «Kalapüügiseaduse» § 16 alusel kehtestatud blokk-kvoot, edastatakse Keskkonnaministeeriumile andmed nende liikide saagi kohta kilogrammides iga 48 tunni järel kogu nimetatud piirkonnas kalapüügil viibimise aja jooksul.
(1) Reguleeritavale veealale sisenemisel peab pardal olev kalakogus kilogrammides liikide kaupa, püügiaeg ja koht olema kantud püügipäevikusse.
(2) Püügipäevikusse kantakse andmed piirkondade kaupa. Hariliku karelesta ja ruske soomuslesta püügil piirkondades 3LNO esitatakse andmed püügi ja tagasiheidete kohta geograafilist asukohta tähistavate alaühikute suurusega 1° laiust ja 1° pikkust kaupa.
(2) Teade laeva reguleeritavale veealale sisenemise kohta tuleb edastada vähemalt 6 tundi enne laeva sisenemist ja peab sisaldama järgmisi andmeid järgmises järjestuses:
3) pardatähis;
4) teate edastamise kuupäev, kellaaeg ja asukoha geograafilised koordinaadid, kust teade edastati;
5) teate liik: «ENTRY»;
8) kapteni nimi;
(3) Teade laeva reguleeritavalt veealalt väljumise kohta tuleb edastada vähemalt 6 tundi enne väljumist ja peab sisaldama järgmisi andmeid järgmises järjestuses:
4) teate edastamise kuupäev, kellaaeg ja laeva asukoha geograafilised koordinaadid teate edastamise ajal;
5) teate liik: «EXIT»;
6) NAFO piirkond, kust laev lahkub;
8) kapteni nimi.
(4) Teade kala ümberlaadimise kohta reguleeritaval veealal tuleb edastada vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist ja peab sisaldama järgmisi andmeid järgmises järjestuses:
5) teate liik: «TRANSFER»;
7) ümberlaaditav kalakogus kilogrammides ümardatuna lähima 100 kg-ni kalaliikide kaupa;
(5) Lõigetes 2 ja 3 nimetatud teadetes võib kalaliikide kogusaagi, milles iga kalaliigi ümardatud saak on alla ühe tonni, märkida teatesse määratlemata kalana koodi «MZZ» all.
(6) Lõigetes 2 ja 3 nimetatud teated edastatakse samaaegselt NAFO sekretariaadile ja Keskkonnainspektsioonile ning lõikes 4 nimetatud teade edastatakse samaaegselt NAFO sekretariaadile ja Keskkonnaministeeriumile. Keskkonnaministeeriumile edastatakse teated faksi numbril või elektronposti aadressil.
(7) Vahetult pärast lõigetes 2–4 nimetatud teate edastamist kantakse püügipäeviku reale «Märkused» teate edastamise kuupäev ja kellaaeg ning teate liigi täpsustus.
(1) Paragrahvis 31 nimetatud teated edastatakse elektroonilise raporti vormis, mille elementide järjestus ja kannete määratlus on toodud lisas 10.
Nõude püügiandmete esitamisele kalapüügil Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni poolt reguleeritaval veealal
Andmed kala püügi kohta Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (North-East Atlantic Fisheries Commission, edaspidi NEAFC) poolt reguleeritaval veealal (edaspidi reguleeritav veeala) esitatakse käesoleva peatüki 1. jaos sätestatud korras käesolevas jaos toodud erisustega.
§ 35. Toodangu registreerimine
(1) Reguleeritaval veealal kala püüdva või veealale siseneda kavatseva laeva kapten teatab laeva reguleeritavale alale sisenemisest, reguleeritavalt alalt väljumisest ning reguleeritaval alal toimunud ümberlaadimisest ja saadud saagist.
(2) Teade laeva reguleeritavale veealale sisenemise kohta edastatakse 6 kuni 12 tundi enne sisenemist. Teates märgitakse reguleeritavale veealale sisenemisel laeva pardal olev kalakogus.
(3) Teade nädala saakide kohta edastatakse esimest korda hiljemalt seitsmenda päeva lõpul pärast reguleeritavale veealale sisenemist. Kui püügireis kestab üle seitsme päeva, edastatakse hiljemalt esmaspäeva kella 12.00-ks andmed saakide kohta, mis püüti reguleeritaval veealal eelmisel nädalal kuni pühapäeva keskööni. See teade peab sisaldama andmeid püügipäevade arvu kohta, alates püügi algusest või alates eelmise saagiteate edastamisest.
(4) Teade laeva reguleeritavalt veealalt väljumise kohta edastatakse 6 kuni 8 tundi enne reguleeritavalt veealalt lahkumist. Teade peab sisaldama andmeid püügipäevade arvu ja alates püügi algusest või pärast viimase teate edastamist reguleeritaval veealal saadud saagi kohta.
(5) Teade ümberlaadimise kohta edastatakse ümberlaadimisest alates 24 tunni jooksul. Teade peab sisaldama andmeid laeva reguleeritaval veealal viibimise ajal toimunud ümberlaadimise käigus peale- ja mahalaaditud kalakoguse kohta.
(7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 4 nimetatud teated edastatakse samaaegselt NEAFC-i sekretariaadile ja Keskkonnainspektsioonile ning lõigetes 3 ja 5 nimetatud teated samaaegselt NEAFC-i sekretariaadile ja Keskkonnaministeeriumile. Keskkonnaministeeriumile edastatakse teated faksi numbril või elektronposti aadressil.
(1) Paragrahvis 36 nimetatud teated edastatakse elektroonilise raporti vormis, mille elementide järjestus ja kannete määratlus on toodud lisas 11.
(2) Elektrooniline raport peab vastama § 32 lõigetes 2–5 toodud nõuetele.
Nõuded püügiandmete esitamisele kalapüügil Teravmägede püügipiirkonnas
(7) Lõigetes 2, 3, 5 ja 6 nimetatud teated edastatakse paralleelselt Norra Kuningriigi Kalandusdirektoraadile ja Keskkonnainspektsioonile ning lõikes 4 nimetatud teade edastatakse paralleelselt Norra Kuningriigi Kalandusdirektoraadile ja Keskkonnaministeeriumile. Keskkonnaministeeriumile edastatakse teated faksi numbril või elektronposti aadressil.
ANDMETE ESITAMINE LOSSIMISE JA ÜMBERLAADIMISE KOHTA
(2) Andmed esitatakse kalapüügipäeviku lehel oleval lossimisdeklaratsioonil (edaspidi püügipäevikuleht) või lisas 6 toodud lossimisdeklaratsiooni eraldi vormil (edaspidi lossimisdeklaratsioon).
(3) Andmed esitatakse püügipäevikulehel, kui lossimine toimub Eesti lipu all sõitvalt laevalt Eesti sadamas.
Kui lossimine toimub Eesti lipu all sõitvalt laevalt teise riigi sadamas ja lossimiskoha pädev asutus nõuab lossimisandmete esitamist, esitatakse lossimisandmed lossimiskoha pädevale asutusele lossimisdeklaratsiooni ingliskeelsel koopial.
(1) Andmed kala ümberlaadimise kohta esitab kala ümber laadinud laeva kapten kalapüügipäeviku lehel oleval ümberlaadimisdeklaratsioonil (edaspidi püügipäevikuleht) või lisas 6 toodud ümberlaadimisdeklaratsiooni eraldi vormil (edaspidi ümberlaadimisdeklaratsioon).
(4) Iga sooritatud ümberlaadimise kohta täidetakse üks ümberlaadimisdeklaratsioon või püügipäevikuleht.
§ 44. Lossimis- ja ümberlaadimisandmete esitamine teise riigi laeva poolt
(1) Kui teise riigi lipu all sõitvalt laevalt laaditakse kala ümber Eesti jurisdiktsiooni alla jääval veealal või teise riigi lipu all sõitev laev lossib kala Eesti sadamas, esitab selle laeva kapten Keskkonnaministeeriumile andmed lossimise või ümberlaadimise kohta.
(2) Esitada tuleb vähemalt lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsioonil märgitud andmed. Andmed võib esitada käesolevas määruses sätestatust erinevas vormis.
(3) Andmed esitatakse hiljemalt 48 tunni jooksul pärast lossimise või ümberlaadimise lõpetamist.
(1) Püügipäevikulehe, lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni originaal edastatakse täidetult Keskkonnaministeeriumile § 16 lõigetes 3 ja 4 toodud ajal.
(2) Kui ümberlaadimine toimub Eesti lipu all sõitvasse laeva, antakse ümberlaadimisdeklaratsiooni eestikeelne koopia üle vastuvõtva laeva kaptenile.
(3) Kui ümberlaadimise käigus vastu võetud kalakogus lossitakse Eesti sadamas, annab kala vastu võtnud laeva kapten ümberlaadimisdeklaratsiooni või püügipäevikulehe koopia üle või saadab tähtkirjaga Keskkonnaministeeriumile 48 tunni jooksul pärast lossimise lõpetamist või sadamasse saabumisel.
§ 47. Kapteni kohustused lossimis- ja ümberlaadimisdeklaratsiooni täitmisel
(1) Kapten kirjutab alla lossimisdeklaratsioonile.
(2) Laeva kapten tõendab oma initsiaalide ja allkirjaga, et ümberlaadimisdeklaratsiooni kantud hinnanguline kalakogus on põhjendatud.
(3) Laeva kapten tõendab oma initsiaalide ja allkirjaga, et ümberlaadimisdeklaratsiooni mittekoguselised sissekanded ning kõik lossimisdeklaratsiooni sissekanded on õiged.
(1) Lossimise ning teise riigi lipu all sõitvale laevale ümberlaadimise kohta edastatakse Keskkonnaministeeriumile 48 tunni jooksul pärast lossimise või ümberlaadimise lõpetamist vähemalt järgmised andmed:
(2) Lõikes 1 loetletud andmed edastatakse Keskkonnaministeeriumile ühel alltoodud viisidest:
(2) Isik, kes soovib edastada andmeid elektronpostiga või internetiankeedi täitmise kaudu, esitab selleks Keskkonnaministeeriumile vastava taotluse, milles märgib oma nime, registrikoodi, elektronposti aadressi ning millisel viisil ta soovib andmeid esitada. Taotluse esitanud andmete esitajale väljastab Keskkonnaministeerium kasutajatunnuse ja parooli.
(3) Kasutajatunnus ja parool tuleb hoida salajas. Kui on kahtlus, et kasutajatunnus või parool on saanud teatavaks kõrvalistele isikutele, peab andmete esitaja sellest viivitamata teatama Keskkonnaministeeriumile.
(5) Kui elektronpostiga või internetiankeedi kaudu esitatud andmed ei ole Keskkonnaministeeriumist sõltumatutel põhjustel Keskkonnaministeeriumi poolt infotehnoloogiliselt vastuvõetavad või avatavad, loetakse andmed esitamata jäetuks.
(1) Andmete edastamisel mobiiltelefoni lühisõnumiga (edaspidi lühisõnum) toimub andmete esitaja isikusamasuse tuvastamine mobiiltelefoni numbri kaudu. Andmete edastamiseks lühisõnumiga teatab andmete esitaja Keskkonnaministeeriumile mobiiltelefoni numbri, millelt soovib andmeid esitada. Ühelt mobiiltelefoni numbrilt võib andmeid edastada üks andmete esitaja.
Kalapüügipäeviku ja lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni täitmine
Lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsioonile või püügipäeviku lehele märgitakse iga liigi kohta tegelikult lossitud kalakogus või hinnanguline ümberlaaditud kalakogus. Püügipäevikulehel olev lossimis- ja ümberlaadimisdeklaratsioon täidetakse üksnes viimasel selle püügireisi jooksul kasutatud lehel.
(1) Lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni või püügipäevikulehe real 17 märgitakse kala esitusviis, mis käesoleva määruse tähenduses on töötlemisviis.
(3) Andmete esitamisel väljaspool Eesti jurisdiktsiooni alla jäävat veeala toimunud kala lossimise või ümberlaadimise kohta kasutatakse esitusviisi märkimisel järgmisi koode:
1) GUT – roogitud;
2) HEAD – pea eemaldatud;
3) FILLET – fileeritud;
4) WHOLE – terve kala; märgitakse, kui kala pole töödeldud.
(4) Kui kala on töödeldud muul kui lõigetes 2 ja 3 kirjeldatud viisil, märgitakse esitusviisina kala töötlemise lühikirjeldus.
§ 54. Lossitud kalakoguste mõõtmisühik
Lahtrisse 18 märgitakse kala lossimisel kasutatud mahuti ja selle kaal kilogrammides. Nimetatud mahuti võib olla erinev püügipäevikulehe lahtrisse 15 märgitud mahutist.
§ 55. Lossitud või ümberlaaditud kala kogukaal liikide kaupa
Reale 19 märgitakse lossitud või ümberlaaditud kala kaal kilogrammides liikide kaupa. Pardal töödeldud kala puhul märgitakse kala kaal pärast töötlemist.
§ 56. Püügipiirkond
Püügipäevikulehe lahtrisse 22 või lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni lahtrisse «ICES/NAFO püügipiirkond» või «Teise riigi püügipiirkond» märgitakse vastavalt § 25 lõike 1 punktidele 4 ja 6 püügipiirkond, kust saak saadi.
ANDMETE ESITAMINE KALA ESMAKOKKUOSTU KOHTA
(1) Andmed kala esmakokkuostu kohta esitab kala esmakokkuostja või tema esindaja kala esmakokkuostukviitungil.
(2) Kala esmakokkuostukviitungi täidetud originaal antakse Keskkonnaministeeriumile üle või saadetakse tähtkirjaga 48 tunni jooksul esmakokkuostu toimumisest, välja arvatud lõikes 3 toodud juhul. Esmakokkuostu toimumise ajaks käesoleva määruse tähenduses loetakse kala püüdjalt kala esmakokkuostjale või vastuvõtjale üleandmise hetke.
(3) Kala esmakokkuostja võib esmakokkuostukviitungile märgitavad andmed edastada Keskkonnaministeeriumile interneti teel internetiankeedi täitmise kaudu, faksiga või elektronposti teel. Niisugusel juhul antakse esmakokkuostukviitungi täidetud originaal Keskkonnaministeeriumile üle või saadetakse tähtkirjaga hiljemalt järgmistel kuupäevadel:
(5) Kui kala müüakse lossimiskohas, ei tohi kala enne esmakokkuostukviitungi täitmist mujale viia.
(6) Ostja ei pea täitma käesolevas peatükis toodud nõudeid, kui omandatud kala kasutatakse oma tarbeks ega müüda edasi.
(2) Esmakokkuostukviitung on A5-formaadis. Esmakokkuostukviitungid on köidetud esmakokkuostukviitungite raamatusse.
(2) Vastavalt sellele, millise loa alusel müüdav kala püüti, kantakse esmakokkuostukviitungi lahtrisse «Kaluri kalapüügiluba» või «Kalalaeva kalapüügiluba» kalapüügiloa number.
(5) Lahtrid «Suuruskategooria» ja «Värskuskategooria» täidetakse, kui antud kalaliigi kohta on kehtestatud vastavad kvaliteedinõuded.
(7) Esmakokkuostukviitungi lahtrisse «Otstarve» kantakse müüdava kala kasutamise otstarve, mis võib olla inimtoit või tööstuslik otstarve. Tööstuslikuks otstarbeks kasutatava kalana märgitakse kõik tooted, mis müüakse jahu, õli või loomasööda valmistamiseks.
(9) Esmakokkuostukviitungil toodud hind peab vastama müügiarvel märgitud hinnale, millest on maha arvatud kaupade kättetoimetamistasu.
ANDMETE VASTAVUS
(1) Lubatud on pardale jäetud kala püügipäevikusse märgitud või ümberlaaditud kala püügipäevikusse märgitud hinnangulise koguse ja lossitud koguse erinevus kuni 20%.
Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 1996. a. määruse nr 35 «Kalapüügiseadusest tulenevate õigusaktide kehtestamine» (RT I 1996, 12, 238; 1997, 16, 272; 1998, 64/65, 1011; 76, 1272; 1999, 8, 126; 68, 663; 69, 673; 78, 729; 98, 874; 2000, 34, 213; 81, 552; 97, 624; 2001, 17, 83; 2002, 44, 287; 52, 334) punktiga 3 kinnitatud «Kalapüügiga seonduvate andmete esitamise kord» tunnistatakse kehtetuks.
§ 64. Määruse jõustumine
Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2004. a.
1 2847/1993/EMÜ (EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1–16); 2807/1983/EMÜ (EÜT L 276, 10.10. 1983, lk 1–18); 2341/2002/EÜ (EÜT L 356 , 31/12/2002 lk 1–120); 2597/95/EÜ (EÜT L 270, 13/11/1995, lk 1–9); 2018/93/EMÜ (EÜT L 186, 28/07/1993, lk 1–9); 189/92/EMÜ (EÜT L 021, 30/01/1992, lk 4–6); 2791/1999/EÜ (EÜT L 337, 30/12/1999, lk 1–9); 1085/2000/EÜ (EÜT L 128, 29/05/2000, lk 1–43)
RANNAPÜÜGIPÄEVIK NR [päeviku number] [lehekülje number]
Püügivahendi tüüp Kood Suurus või arv Püügioperatsioon
Põhjatraalnoot OTB Traali mudel1
Püügivahendi (püügivahendite) kasutuskordade arv
Piimtraal TBB Piimi pikkus ja piimide arv
Tragi DRB Tragi laius ja tragide arv
Paarispõhjatraal PTB Traali mudel1
Ankurdatud põhjanoot SDN Nooda kogupikkus
Ankurdamata põhjanoot SSC Nooda kogupikkus
Pelaagiline traalnoot OTM Traali mudel1
Pelaagiline paaristraal PTM Traali mudel1
Seinnoot PS Pikkus, kõrgus
Nakkevõrk GN Pikkus, kõrgus
Võrkude vettelaskmise kordade arv päevas
Seisevvõrk GNS Pikkus, kõrgus
Triiviv nakkevõrk GND Pikkus, kõrgus
Abar GTR Pikkus, kõrgus
Õngejada LL
Päeva jooksul vette lastud konksude ja jadade arv
Põhjaõngejada LLS
Triivõngejada LLD
Õngpüünised LHP
Päeva jooksul vette lastud konksude ja jadade arv kokku2
Lõkspüünised FPO
Päeva jooksul vette lastud lõkspüüniste arv
Muud püügivahendid MIS
¹ Märkida traali mudel vastavalt võrgutootja määratlusele või võrgusuu ümbermõõt ehk võrgusilmade arv × võrgusilma suurus, kui need numbrid on teada.
2 Märkida konksude ja jadade arv eraldatuna sidekriipsuga.
1. Läänemere kalaliikide koodid
Eestikeelne tavanimetus Teaduslik nimetus Kood
Tursk Gadus morhua COD
Kilu Sprattus sprattus SPR
Läänemere heeringas e räim Clupea harengus HER
Lõhe Salmo salar SAL
Meriforell Salmo trutta trutta TRS
Merisiig Coregonus lavaretus PLN
Kammeljas Scophthalmus maximus TUR
Lest Platichthys flesus FLE
Merilest Pleuronectes platessa PLE
2. Muude veealade kalaliikide koodid
Tabel 1. Peamised põhjakalad (välja arvatud lestalised)
Atlandi meriahvenad (täpsustamata) Sebastes sp. RED
Atlandi tursk Gadus morhua COD
Euroopa süsikas e pollak Pollachius pollachius POL
Hall merikukk Eutrigla gurnardus GUG
Hõbemerluus Merluccius bilinearis HKS
Kilttursk Melanogrammus aeglefinus HAD
Kuldne meriahven Sebastes marinus REG
Merikuklased (täpsustamata) Triglidae GUX
Nokk-meriahven Sebastes mentella REB
Punane ameerika luts Urophycis chuss HKR
Punane merikukk Aspitrigla cuculus GUR
Põhjaatlandi süsikas e saida Pollachius virens POK
Tabel 2. Lestalised
Atlandi merilest Pleuronectes platessa PLE
Harilik hiidlest Hippoglossus hippoglossus HAL
Harilik kammeljas Psetta maxima TUR
Harilik karelest Hippoglossoides platessoides PLA
Harilik merikeel Solea vulgaris SOL
Harilik soomuslest Limanda limanda DAB
Jõelest e lest Platichthys flesus FLE
Kammeljas Scophthalmus aquosus FLD
Lestalised (täpsustamata) Pleuronectiformes FLX
Merikeellased Solea sp. SOO
Pikklest Glyptocephalus cynoglossus WIT
Ruske soomuslest Limanda ferruginea YEL
Suvi-ebapaltus Paralichtys dentatus FLS
Süvalest Reinhardtius hippoglossoides GHL
Talilest Pseudopleuronectes americanus FLW
Väikesuulest Microstomus kitt LEM
Grammatobothus polyphthalmus GRH
Tabel 3. Muud põhjakalad
Ameerika emakala Macrozoarces americanus OPT
Ameerika merikurat Lophius americanus ANG
Atlandi merihunt Anarhichas lupus CAA
Atlandi pisitursk Microgadus tomcod TOM
Euroopa merikurat Lophius piscatorius MON
Gröönimaa tursk Gadus ogac GRC
Huulkalalane Tautogolabrus adspersus CUN
Kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris RNG
Kerakalaline Sphoeroides maculatus PUF
Loode-Atlandi hariahven Lopholatilus chamaeleonticeps TIL
Lükoodid (täpsustamata) Lycodes sp. ELZ
Merihundid (täpsustamata) Anarhichas sp. CAT
Merikuradid (täpsustamata) Lophius sp. MNZ
Meriluts Brosme brosme USK
Merivarblane Cyclopterus lumpus LUM
Merlang Merlangus merlangus WHG
Molva Molva molva LIN
Niituimluts Phycis blennoides GFB
Niituimlutsud (täpsustamata) Phycis phycis FOR
Nolgused Myoxocephalus sp. SCU
Ogakuked Prionotus sp. SRA
Polaartursk Boreogadus saida POC
Põhja kuningkala Menticirrhus saxatilis KGF
Põhjakalad (täpsustamata) GRO
Põhja-pikksaba Macrourus berglax RHG
Põhjaputassuu Micromesistius poutassou WHB
Põhjaskapp Stenotomus chrysops SCP
Sinine molva Molva dypterygia BLI
Tautog Tautoga onitis TAU
Tobias Ammodytes sp. SAN
Tursik Trisopterus esmarki NOP
Tähniline merihunt Anarhichas minor CAS
Valge ameerika luts Urophycis tenuis HKW
Tabel 4. Põhilised pelaagilised kalad
Atlandi heeringas Clupea harengus HER
Atlandi makrell Scomber scombrus MAC
Tabel 5. Muud pelaagilised kalad
Atlandi belamiid Sarda sarda BON
Atlandi väiketuun Euthynnus alletteratus LTA
Hall müntkala Peprilus triacanthus BUT
Harilik antsoa Anchoa mitchilli ANB
Harilik tuun Thunnus thynnus BFT
Hiid-hobumakrell Caranx hippos CVJ
Jaapani makrell Scomber japonicus MAS
Kavalla kuningmakrell Scomberomorus cavalla KGM
Kulduim-tuun Thunnus albacares YFT
Makrelllased (täpsustamata) Scombridae TUN
Makrellhaug Scomberesox saurus SAU
Makrelltuun Auxis thazard FRI
Mõõkkala Xiphias gladius SWO
Pelaagilised kalad (täpsustamata) PEL
Pikkuim-tuun Thunnus alalunga ALB
Purikala Istiophorus platypterus SAI
Põhjamenheden Brevoortia tyrannus MHA
Sinikala Pomatomus saltatrix BLU
Sinine marliin Makaira nigricans BUM
Suursilm-tuun Thunnus obesus BET
Tähniline kuningmakrell Scomberomorus maculatus SSM
Valge odanina Tetrapturus albidus WHM
Vööttuun Katsuwonus pelamis SKJ
Tabel 6. Muud kalad
Ameerika aloosa Alosa sapidissima SHA
Ameerika angerjas Anguilla rostrata ELA
Ameerika meriangerjas Conger oceanicus COA
Ameerika vrakkahven Polyprion americanus WRF
Atlandi hõbeateriin Menidia menidia SSA
Atlandi krookskala Micropogonias undulatus CKA
Atlandi matsueel Opisthonema oglinum THA
Atlandi merinõel Strongylura marina NFA
Atlandi polaarhai Somniosus microcephalus GSK
Bairdsi-silepea Alepocephalus bairdii ALC
Besuugo Pagellus bogaraveo SBR
Euroopa angerjas Anguilla anguilla ELE
Euroopa anšoovis Engraulis encrasicolus ANE
Lõhed (täpsustamata) Salmo sp. TRO
Hailaadsed Selachimorpha sp. SKH
Hall varjukala Cynoscion regalis STG
Hallselgaloosa Alosa pseudoharengus ALE
Harilik heeringahai Lamna nasus POR
Harilik meriangerjas Conger conger COE
Harilik ogahai Squalus acanthias DGS
Harilik pagrus Pagrus pagrus RPG
Harilik pihklane Myxine glutinosa MYG
Harilik stauriid Trachurus trachurus HOM
Hiidhai Ceterhinius maximus BSK
Hikkorialoosa Alosa mediocris SHH
Hobumakrelllane Trachurus lathami RSC
Huntahven Dicentrarchus labrax BSS
Hõbekalad (täpsustamata) Argentina sp. ARG
Karekala Hoplostethus atlanticus ORY
Kefaallased (täpsustamata) Mugilidae MUL
Koerhailased ja ogahailased Squalidae, Scyliorhinidae DGH
Kotkakeel Lepidorhombus whiffiagonis MEG
Kotkaskalalane Sciaenops ocellatus RDM
Kotkaskalalane Leiostomus xanthurus SPT
Kotkaskeellased Lepidorhombus sp. LEZ
Lambapea Archosargus probatocephalus SPH
Laternsabad Notoscopelus sp. LAX
Liivaahven Diplectrum formosum PES
Limapead (täpsustamata) Beryx sp. ALF
Lintuim Lepidopus caudatus SFS
Luukalad (täpsustamata) FIN
Meritint Orthopristis chrysoptera PIG
Moiva Mallotus villosus CAP
Morilased (täpsustamata) Moridae MOR
Must-kiviahven Centropristis striata BSB
Ogahailased (täpsustamata) Squalidae DGX
Ogahailised (täpsustamata) Squaliformes SHX
Paaliad (täpsustamata) Salvelinus sp. CHR
Põhja-puguheeringas Dorosoma cepedianum SHG
Raid (täpsustamata) Raja sp. SKA
Sardiin Sardina pilchardus PIL
Seersantkala Rachycentron canadum CBA
Serioolid Seriola sp. AMX
Sile kammeljas Scophthalmus rhombus BLL
Silepead (täpsustamata) Alepocephalidae ALC
Sinihai Prionace glauca BSH
Siniselg-aloosa Alosa aestivalis BBH
Sinisuu-liftahven Helicolenus dactylopterus BRF
Stauriidid (täpsustamata) Trachurus sp. JAX
Süsisaba Aphanopus carbo BSF
Tarpoon Tarpon (=megalops) atlanticus TAR
Tavaline (Florida) pompaano Trachinotus carolinus POM
Trummkala Pogonias cromis BDM
Tuurakalad (täpsustamata) Acipenseridae STU
Tähniline varjukala Cynoscion nebulosus SWF
Urisejalased (täpsustamata) Pomadasyidae GRX
Valge ahven Morone americana PEW
Valge müntkala Peprilus alepidotus (=paru) HVF
Vikertint Osmerus mordax SMR
Vöödiline ahven Morone saxatilis STB
Tiigerkasshai Halaelurus natalensis HAK
India barrakuuda Sphyraena jello BAC
Ginea pompaano Trachinotus maxillosus TOO
Tabel 7. Selgrootud
Aisopose süvameregarneel Pandalus montagui AES
Ameerika homaar Homarus americanus LBA
Atlandi kaljukrabi Cancer irroratus CRK
Atlandi kaunkarp Ensis directus CLR
Calico kammkarp Argopecten gibbus SCC
Ebakalmaar (täpsustamata) Loligo sp. SQC
Euroopa homaar Homarus gammarus LBE
Garneellased Crangonidae CRN
Harilik seepia Sepia officinalis CTC
Harilik süvameregarneel Pandalus borealis PRA
Harilik taskukrabi Cancer pagurus CRE
Hobuserauakrabi Limulus polyphemus HSC
Hulkharjasussid (täpsustamata) Polychaeta WOR
Islandi hiilakarp Arctica islandica CLQ
Islandi kammkarp Chylamys islandica ISC
Jonah' krabi Cancer borealis CRJ
Kalmaarid (täpsustamata) Loliginidae, Ommastrephidae SQU
Kammkarplased (täpsustamata) Pectinidae SCX
Kivikuningkrabi Lithodes maia KCT
Krevetlased Palaemonidae PAL
Krevett Palaemon serratus CPR
Kuninganna kammkarp Chlamys opercularis QSC
Kuningkrabi Chionoecetes opilio CRQ
Kõva merekarp Mercenaria mercenaria CLH
Lahe kammkarp Argopecten irradians SCB
Langust (täpsustamata) Palinurus sp. CRW
Liiva uurikkarp Mya arenaria CLS
Limused (täpsustamata) Mollusca MOL
Lühiuimeline kalmaar (Illex) Illex illecebrosus SQI
Lühiuimelised kalmaarid (täpsustamata) Illex sp. ILL
Magelanni kammkarp Placopecten magellanicus SCA
Merekarbid (täpsustamata) Prionodesmacea, Teleodesmacea CLX
Mereselgrootud (täpsustamata) Invertebrata INV
Merevähid ehk koorikloomad Crustacea CRU
Nooljas kalmaar Todarodes sag. Sagittatus SQE
Norra homaar Nephrops norvegicus NEP
Ogasiilik Strongylocentrotus sp. URC
Pikauimeline kalmaar (Loligo) Loligo pealei SQL
Punane krabi Geryon quinquedens CRR
Põhjamere garneel Crangon crangon CSH
Ranniklased (täpsustamata) Littorina sp. PER
Ronivähilised (täpsustamata) Reptantia CRA
Seepialased ja pisiseepialased Sepiidae, sepiolidae CTL
Stimpsoni suur valgkarp Spisula polynyma CLT
Suur kammkarp Pecten maximus SCE
Suur valgkarp Spisula solidissima CLB
Söödav südakarp Mytilus edulis MUS
Süvameregarneelid Pandalus sp. PAN
Tavaline rannakrabi Carcinus maenas CRG
Tavaline sinikrabi Callinectes sapidus CRB
Tõrikodalased (täpsustamata) Busycon sp. WHX
Viburhännakud (täpsustamata) Penaeus sp. PEN
Virgiinia hiidauster Crassostrea virginica OYA
NAFO REGULEERITAVAL VEEALAL PÜÜDVATE LAEVADE TEGEVUSE KOHTA EDASTATAVATE TEADETE ELEMENDID
1) Elementide järjestus
Välja jrk nr
Sisenemise teade Väljumise teade Ümberlaadimise teade
1 //SR //SR //SR
2 //FR/saatva lepingupoole nimi //FR/saatva lepingupoole nimi //FR/saatva lepingupoole nimi
3 //AD/adressaat //AD/adressaat //AD/adressaat
4 //SQ/järjekorranumber //SQ/järjekorranumber //SQ/järjekorranumber
5 //NA/laeva nimi //NA/laeva nimi //NA/laeva nimi
6 //RC/rahvusvaheline raadiokutsung //RC/rahvusvaheline raadiokutsung //RC/rahvusvaheline raadiokutsung
7 //XR/pardanumber //XR/pardanumber //XR/pardanumber
8 //DA/saatmise kuupäev //DA/saatmise kuupäev //DA/saatmise kuupäev
9 //TI/saatmise kellaaeg //TI/saatmise kellaaeg //TI/saatmise kellaaeg
10 //LA/laiuskraad saatmise hetkel //LA/laiuskraad saatmise hetkel //LA/laiuskraad saatmise hetkel
11 //LO/pikkuskraad saatmise hetkel //LO/pikkuskraad saatmise hetkel //LO/pikkuskraad saatmise hetkel
12 //TM/teate tüübi määramine: «ENT» //TM/teate tüübi määramine: «EXI» //TM/teate tüübi määramine: «TRA»
13 //DI/NAFO piirkond, kuhu laev hakkab sisenema //DI/NAFO piirkond, kuhu laev hakkab sisenema //KG/ümberlaadimisele kuuluv kalakogus kilogrammides
14 //OB/pardal olev kalakogus kilogrammides //CA/reguleeritaval alal püütud kalakogus kilogrammides //MA/kapteni nimi
15 //MA/kapteni nimi //MA/kapteni nimi //ER//
16 //TS/sihtliigid //ER//
17 //ER//
2) Kannete määratlus
Kanne Välja kood Tähemärkide või numbrite arv Kohustuslik (K) / valikuline (V) Märkused
Raporti alustamine SR K Tähistab raporti alustamist
Kellelt FR 3 K Märgitakse riigi kood «EST»
Adressaat AD 4 K Märgitakse raporti saaja aadress, mis NAFO-le edastamisel on «XNW», Keskkonnainspektsioonile edastamisel «KKI» ja Keskkonnaministeeriumile edastamisel «KKM»
Järjekorranumber SQ 6 V Raporti seerianumber
Nimi NA 30 K Laeva nimi (ISO-8859.1)
Rahvusvaheline raadiokutsung RC 7 K Laeva rahvusvaheline raadiokutsung (International Radio Call Sign ehk IRCS)
Pardatähis XR 14 K Laeva pardanumber (ISO-8859.1)
Kuupäev DA 8 K Aasta, kuu ja päev asetuses AAAAKKPP
Kellaaeg TI 4 K Tunnid ja minutid universaalaja järgi asetuses TTMM
Laiuskraad LA 5 K S/NDDMM (WGS-84) nt //LA/N4600 = 46°00'North
Pikkuskraad LO 6 K E/WDDMM (WGS-84) nt //LO/W04631= 46°31'West
Sõnumi tüüp TM 3 K Raporti tüübi määramine: ENT/ /TRA/EXI
NAFO piirkond DI 2 K NAFO piirkond
Kapteni nimi MA 30 K Kalalaeva kapteni nimi
Kogus OB 3 tähemärki, 7 numbrit K Lisas 9 toodud kood. Reguleeritavale alale sisenemisel pardal olev kalakogus kilogrammides ümardatuna lähima 100 kg-ni kalaliikide kaupa. Kasutatakse mitut paari välju, kuhu märgitakse liik ja kaal, jättes iga välja vahele tühiku, näiteks //OB/liik kaal liik kaal liik kaal//
Saak CA 3 tähemärki,
7 numbrit
K Lisas 9 toodud kood. Reguleeritaval alal püütud kalakogus kilogrammides ümardatuna lähima 100 kg-ni kalaliikide kaupa.
Kasutatakse mitut paari välju, kuhu märgitakse liik ja kaal, jättes iga välja vahele tühiku, näiteks //CA/liik kaal liik kaal liik kaal//
Ümber laaditud KG 3 tähemärki, 7 numbrit K Lisas 9 toodud kood. Ümberlaadimisele kuuluv kalakogus kilogrammides ümardatuna lähima 100 kg-ni kalaliikide kaupa. Kasutatakse mitut paari välju, kuhu märgitakse liik ja kaal, jättes iga välja vahele tühiku, näiteks //KG/liik kaal liik kaal liik kaal//
Sihtliigid TS 3 K Lisas 9 toodud kood; mitme liigi puhul jäetakse liikide vahele tühikud, näiteks //TS/liik liik liik//
Raporti lõpp ER K Raporti lõpp
1) Teade laeva sisenemise kohta reguleeritavale alale
Kanne Välja kood Kohustuslik (K) / valikuline (V) Märkused
Teate alustamine SR K Süsteemi element. Tähistab teate algust
Aadress AD K Teate element. Teate edastamisel NEAFC-ile märgitakse «XNE», teate edastamisel Keskkonnainspektsioonile «KKI» ja Keskkonnaministeeriumile «KKM»
Järjekorranumber SQ K Teate element. Järjekorranumber jooksval aastal
Teate tüüp TM K Teate element. Sisenemise teate puhul märgitakse «ENT»
Raadiokutsung RC K Laeva registreeringu element. Laeva rahvusvaheline raadiokutsung
Kalapüügireisi number TN V Tegevuse element. Kalapüügireisi järjekorranumber jooksval aastal
Laeva nimi NA V Laeva registreeringu element
Liikmesriigisisene viitenumber IR V Laeva registreeringu element. Unikaalne liikmesriigi laeva number, mille ees on lipuriigi kood «EST»
Laeva pardanumber XR V Laeva registreeringu element. Laeva pardale kantud number
Laiuskraad LA K Tegevuse element. Laeva asukoht teate edastamise ajal
Pikkuskraad LO K Tegevuse element. Laeva asukoht teate edastamise ajal
Kogus pardal: OB Tegevuse element. Laeva pardal olev kalakogus liikide kaupa. Kui vaja, võib märkida mitu.
– liik K Lisas 9 toodud kood.
– eluskaal K Eluskaal kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kg-ni
Kuupäev DA K Teate element. Edastamise kuupäev
Kellaaeg TI K Teate element. Edastamise kellaaeg
Teate lõpp ER K Süsteemi element. Tähistab teate lõppu
2) Teade laeva reguleeritavalt alalt väljumise kohta
Teate tüüp TM K Teate element. Väljumise teate puhul märgitakse «EXI»
Laiuskraad LA V Tegevuse element. Laeva asukoht teate edastamise ajal
Pikkuskraad LO V Tegevuse element. Laeva asukoht teate edastamise ajal
Nädalane saak: CA Tegevuse element. Pardale jäetud kogusaak liikide kaupa, mis on saadud alates püügi alustamisest reguleeritaval alal või pärast viimase saagi teate edastamist. Kui vaja, võib märkida mitu.
Püügipäevad DF K Tegevuse element. Reguleeritaval alal püügil oldud päevade arv alates kalapüügi alustamisest reguleeritaval alal või viimase saagi teate edastamisest
3) Teade laeva saakide kohta reguleeritaval alal
Teate tüüp TM K Teate element. Saagi teate puhul märgitakse «CAT»
4) Teade ümberlaadimise kohta reguleeritaval alal
Teate tüüp TM K Teate element. Ümberlaadimise teate puhul märgitakse «TRA»
Maha- või pealelaaditud kalakogus: KG Reguleeritaval alal maha- või pealelaaditud kalakogus liikide kaupa. Kui vaja, võib märkida mitu.
Kuhu ümber laaditud TT K1 Laeva registreeringu element. Vastuvõtva laeva rahvusvaheline raadiokutsung
Kust ümber laaditud TF K1 Laeva registreeringu element. Üleandva laeva rahvusvaheline raadiokutsung
1 – Märkida sobiv.