§ 10 Isiku tootmistegevuse või selle osa ning toote ja teenuse tunnustamine
21 LAEVA TURVALISUS
§ 111 Laeva turvalisuse järelevalve ja turvalisuse tunnistus
§ 112 Laeva turvahäire
§ 113 Kehtivast turvatasemest ja turvataseme muutumisest teavitamine
§ 114 Laevale turvalisuse kaalutlusel rakendatavad erakorralised meetmed
§ 151 Leppemärgid
§ 152 Laevaandmete alaline register
§ 171 Rahvusvaheline õhusaaste vältimise tunnistus
§ 31 Reisijate nimekiri
§ 36 Väikelaeva ja jeti tehnilise järelevalve korraldamine
§ 371 Väikelaeva, alla 12-meetrise kogupikkusega laeva ja jeti registreerimise nõuded
§ 391 Jeti kasutamise nõuded
§ 42 Ohtliku lasti vedu ja ohtlikust lastist teavitamine
§ 44 Laadungimärgi pardale kandmine
§ 471 Eripiirkonnad ja varjumispaigad
§ 491 Hüdrometeoroloogiline teenindamine
§ 503 Tasu laekumine
§ 504 Tuletornitasu ja navigatsioonitasu arvestamine
§ 507 Viivis ja sundtäitmine
§ 508 Sadama pidaja kohustus
§ 5010 Tasumäära vähendamine
§ 511 Laevaettekannete süsteem
121 LAEVADE SEIRE
§ 531 Automaatse identifitseerimissüsteemi seade
§ 532 Reisiinfo salvesti
§ 55 Lootsi laevalemineku ja laevalt mahatuleku kohad
§ 681 Lootsitasu maksmise erijuhud
§ 792 Reisiparvlaeva ja kiirreisilaeva tegevuse peatamine regulaarreisidel ning regulaarreiside alustamise keeld
§ 80 Liiklusnõuete rikkumine sadamaalal
§ 81 Veeteel liiklemise nõuete rikkumine
§ 811 Laeva- ja väikelaevaliikluse tahtlik takistamine ja segamine
§ 812 Sisselülitamata AIS-seadmega laeva käitamine
§ 83 Ohutu liikluse nõuete rikkumine siseveeteedel
§ 86 Navigatsioonimärkide ja signaalmärkide kahjustamine, kooskõlastamata paigaldamine ning ümberpaigutamine
§ 93 Mere- ja siseveetranspordivahendite registreerimise, arvestuse ja kasutamise nõuete rikkumine
§ 932 Puistlastilaeva ohutu laadimise ja lossimise nõuete rikkumine
§ 933 Reederi ja tema laeva meresõiduohutuse alase auditeerimise korra rikkumine
§ 934 Välisriigi lippu kandvate laevade kontrollimise ja kinnipidamise korra rikkumine
§ 944 Laevadokumentideta ja aegunud laevadokumentidega laevaga meresõit või sisevetel sõit
§ 947 Laevaliikluse korraldamise süsteemis või laevaettekannete süsteemis kehtestatud liiklemise ja teadete või ettekannete edastamise korra rikkumine
§ 9420 Üldkasutataval veeteel veespordi- ja muu laevaliiklust takistava ürituse loata korraldamine
§ 9421 Ehitustegevuse nõuete rikkumine veeteel ja navigatsioonimärgi vahetus läheduses või mõjupiirkonnas
§ 9422 Uurimistöödeks vajaliku teadusaparatuuri ja muude seadmete loata paigaldamine
§ 9423 Sadamat teenindavate navigatsioonimärkide paigutuses ja töös esinevatest muudatustest ja kõrvalekalletest Veeteede Ametile teatamata jätmine
§ 9424 Väikelaeva juhtimine ilma juhtimisõiguseta
§ 9425 Laeva turvalisuse nõuete rikkumine
§ 9426 Menetlus
§ 951 Väikelaevajuhi tunnistuse ja jetijuhi tunnistuse kehtivus
§ 952 Veeteede Ameti poolt reederile või laevaagendile esitatud arved
RT I, 31.12.2010, 34
19.05.2004 RT I 2004, 46, 331 05.06.2004
12.05.2005 RT I 2005, 31, 229 03.06.2005 , osaliselt 1.07.2005
15.10.2008 RT I 2008, 47, 263 16.11.2008
20.10.2009 RT III 2009, 46, 342 20.10.2009
17.06.2010 RT I 2010, 44, 261 01.01.2011 jõustumine muudetud 1.07.2011
23.12.2010 RT I, 31.12.2010, 3 01.07.2011, osaliselt 1.01.2011
(3) Piirivalvelaevadele laienevad üksnes käesoleva seaduse § 19 lõige 7, § 20 lõige 1, välja arvatud «Meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelises konventsioonis, 1978» (edaspidi meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvaheline konventsioon) sätestatud laeva juhtkonna liikmete kvalifikatsiooni omistamise osas, § 20 lõige 2, § 21 lõiked 1 ja 2, välja arvatud meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelises konventsioonis sätestatud laeva juhtkonna liikmete kvalifikatsiooni osas, § 29 lõige 5 ning 11. peatükk, välja arvatud § 45 lõige 4.
(4) Sõjalaevadele laienevad üksnes käesoleva seaduse § 19 lõige 7 ja 11. peatükk, välja arvatud § 45 lõige 4. Vabariigi Valitsus võib otsustada sõjalaevadele ka teiste käesoleva seaduse sätete kohaldamise.
(41) Päästetööde paatidele laienevad üksnes käesoleva seaduse § 19 lõige 7 ja § 20 lõige 55 ning 11. peatükk, välja arvatud § 45 lõige 4.
(42) Veeteede Ameti laevadele ja teistele käesolevas paragrahvis nimetamata riigihaldusülesandeid täitvatele laevadele ei kohaldata käesoleva seaduse § 20 lõiget 1 meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelises konventsioonis sätestatud laeva juhtkonna liikmete kvalifikatsiooni omistamise osas ning § 21 lõikeid 1 ja 2 meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelises konventsioonis sätestatud laeva juhtkonna liikmete kvalifikatsiooni osas.
(5) Erikonstruktsiooniga veesõidukitele ja purjelaudadele laienevad üksnes käesoleva seaduse 11. ja 16. peatükk.
(6) Käesoleva seaduse 11. ja 16. peatükki kohaldatakse kõigi merel ja sisevetel liiklevate veesõidukite suhtes, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 3–41 sätestatud erandid.
(61) Eestis kohaldatakse nende Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (International Maritime Organization – IMO ) (edaspidi IMO) konventsioonide alusel, millega Eesti Vabariik on ühinenud, välja antud resolutsioone ja ringkirju. Veeteede Amet avaldab nimetatud resolutsioonid ja ringkirjad Veeteede Ameti veebilehel ja Veeteede Ameti Teatajas. Pärast avaldamist on nimetatud resolutsioonid ja ringkirjad reederile juhindumiseks kohustuslikud.
(8) Laeva ohutusvarustuse, väikelaeva, väikelaeva komponendi tootja, tootja volitatud esindaja, importija ja levitaja kohustustele, samuti laeva ohutusvarustuse, väikelaeva ja väikelaeva vastavushindamisele ja turujärelevalvele kohaldatakse toote nõuetele vastavuse seadust käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
1) veesõiduk – ujuvvahend, mis on mõeldud veekogul liiklemiseks, sealhulgas teisaldatav ujuvvahend;
5) kiirreisilaev – majandustegevuseks kasutatav kiirlaev, mille mõiste on toodud 1974. aasta rahvusvahelises konventsioonis inimelude ohutusest merel ning selle konventsiooni kehtivates protokollides ja hilisemates muudatustes (edaspidi rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel) ning mis veab üle 12 reisija;
7) jett – kokpitita, statsionaarmootoriga vesiturbiinsõiduk kogupikkusega kuni 4 meetrit, mida juhitakse istudes, põlvili või seistes;
9) reeder – ettevõtja, kes valdab laeva ja kasutab seda oma nimel ning on kantud vastavasse laevaregistrisse. Reederina käsitatakse ka isikut, kes on võtnud laeva omanikult lepinguga kohustused ja vastutuse laeva meresõiduohutuse alase korraldamise ja tehnilise teenindamise eest vastavalt rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel alusel kehtestatud laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvahelisele koodeksile (edaspidi ISM koodeks);
91) veetee – laevatatav veeala Eesti merealadel ja laevatatavatel sisevetel;
10) üldkasutatav veetee – veetee osa, mis asub väljaspool sadama akvatooriumi ja selle sissesõiduteed;
101) laevatee – veetee osa, mis on veeliikluseks sobivaim ning navigatsiooniteabes avaldatud ja vajaduse korral looduses tähistatud;
11) laevatatavad siseveed (edaspidi siseveed) – Emajõgi ja Väike-Emajõgi Võrtsjärvest Pikasilla sillani ning Võrtsjärv, Peipsi järv, Pihkva järv ja Lämmijärv ning nimetatud järvedesse suubuvate jõgede laevatatavad suudmed ja alamjooksud ning Narva veehoidla ja Narva jõgi Peipsi järvest kuni Narva koseni;
12) volitatud klassifikatsiooniühing – laeva tehnilist järelevalvet teostav ühing, kes juhindub oma tegevuses Eestis kehtivatest õigusaktidest, rahvusvahelistest konventsioonidest ja enda kehtestatud reeglitest ning kellega Veeteede Ameti peadirektor on sõlminud lepingu Eesti riigilippu kandvate laevade tehnilise järelevalve teostamiseks ja neile tunnistuste väljastamiseks;
18) volitatud turvalisusorganisatsioon – laeva turvalisuse plaani väljatöötav või kooskõlastav, laeva turvalisuse riskianalüüsi tegev või turvalisuse ülevaatust teostav ettevõtja, kes juhindub oma tegevuses Eestis kehtivatest õigusaktidest ja rahvusvahelistest konventsioonidest ning kes vastab rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel ja selle konventsiooni alusel kehtestatud «Rahvusvahelise laeva ja sadamarajatiste turvalisuse koodeksi» nõuetele ning kellega juhul, kui ettevõtja soovib kooskõlastada Eesti riigilippu kandvate laevade turvalisuse plaane või teostada nimetatud laevade turvalisuse ülevaatust, on Veeteede Amet sõlminud lepingu Eesti riigilippu kandvate laevade turvalisuse plaanide kooskõlastamiseks või nimetatud laevade turvalisuse ülevaatuste teostamiseks ja neile tunnistuste väljastamiseks;
23) sõidupiirkond – laeva või väikelaeva lubatud kaugenemine sadamast, varjumispaigast või kaldast, mis piirangu korral määratakse meremiilides, sisevetel kilomeetrites ja mille määramisel arvestatakse laeva või väikelaeva konstruktsiooni, seadmeid, püstuvuse näitajaid, ohutusvarustust ning varusid;
24) kogupikkus ehk üldpikkus (LOA – length over all, meetrites) – vahekaugus laeva kõige ahtri- ja vööripoolsemate punktide vahel, kus vöör hõlmab kere veekindlaid konstruktsioone, pakki ja umbreelingut, kuid mitte pukspriiti ja kaitsereelingut, ning ahter hõlmab kere veekindlaid konstruktsioone, ahtripeeglit, puppi, traali rampi ja umbreelingut, kuid mitte kaitsereelingut, käiturit, roolilehte, tuukritreppi ja platvormi;
34) pikkus (arvestuslik pikkus) (L – length, meetrites) – 96 protsenti teoreetilise veeliini kogupikkusest, kui ei ole sätestatud teisiti. Teoreetiline veeliin paikneb joonel, mis asub 85 protsenti minimaalseima parda kõrgusest mõõdetuna kiilu ülemisest servast. Kui pikkus vöörtäävi esiservast kuni rooli palleri teljeni, mõõdetuna mööda sama veeliini, on suurem, arvestatakse pikkuseks viimane. Laevadel, mis on konstrueeritud kiilukaldega, peab veeliin olema paralleelne teoreetilise veeliiniga.
(3) Alla 24-meetrise kogupikkusega laevadele mõõtekirja väljastamise tingimused kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(4) Veeteede Amet tunnustab rahvusvaheliste konventsioonide ja käesoleva seaduse nõuetele vastavaid volitatud klassifikatsiooniühingu väljastatud tunnistusi ja mõõtekirja ning isiku tunnustamist, kes valmistab tooteid või osutab teenuseid käesoleva seaduse § 7 lõikes 2 nimetatud tegevusvaldkonnas.
(5) Veeteede Amet tunnustab Euroopa Liidu liikmesriigi väljastatud tunnistusi ja mõõtekirja ning isiku tunnustamist, kes valmistab tooteid või osutab teenuseid käesoleva seaduse § 7 lõikes 2 nimetatud tegevusvaldkonnas, kui need vastavad rahvusvaheliste konventsioonide ja käesoleva seaduse nõuetele.
(21) Volitatud klassifikatsiooniühing, kellega Veeteede Ameti peadirektor on sõlminud vastava lepingu, võib läbi viia reederi ja tema laeva meresõiduohutuse alast auditeerimist ning selle edukalt läbinud reederile ja tema laevale väljastada sellekohased tunnistused.
(4) Reederi ja tema laeva meresõiduohutuse alase auditeerimise korra ja auditeerimise tunnistuste vormid kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(1) Tunnustamine on menetlus, mille käigus hinnatakse käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tegevusvaldkonnas isiku tootmistegevuse või selle osa, kui tooteid valmistatakse või teenuseid osutatakse mitmes tegevusvaldkonnas, ning toote või teenuse vastavust seadustes ja rahvusvahelistes meresõiduohutust reguleerivates konventsioonides sätestatud nõuetele.
11) laeva ning laevaseadmete ja -süsteemide kontrollimine ja katsetamine;
2) laeva veealuse osa tuukriülevaatus;
3) navigatsiooni-, raadioside-, pääste- ja tuletõrjevahendite ning tulekaitsekonstruktsioonide valmistamine, kontrollimine ja katsetamine;
7) mereõppeasutuse kvaliteedisüsteemi auditeerimine;
10) laevade turvalisust tagava varustuse paigaldamine ja hooldus Eesti Vabariigis;
11) meremeeste taseme- ja täiendusõppe korraldamine;
12) jetijuhtide väljaõppe korraldamine.
(1) Käesoleva seaduse § 7 lõikes 2 nimetatud tegevusvaldkonnas tootmistegevuseks või osaliseks tootmistegevuseks, toote valmistamiseks või teenuse osutamiseks peab isik olema Veeteede Ameti poolt tunnustatud.
(2) Tunnustamise ajal valitsenud seisundit muutvatest ehituslikest, tehnoloogilistest, töökorralduslikest või teistest ümberkorraldustest peab isik kirjalikult teatama Veeteede Ametile. Ümberkorralduste ajal on keelatud teenust osutada ning pärast ümberkorralduste lõpetamist võib teenuste osutamist jätkata ainult Veeteede Ameti loal.
(1) Veeteede Amet korraldab isiku kirjaliku taotluse alusel tema tootmistegevuse või selle osa või toote või teenuse tunnustamise, teeb asjakohase tunnustamisotsuse ja teostab järelevalvet ettevõtja tegevuse üle kõigis tunnustamise saanud valdkondades.
(2) Tunnustamisotsuse vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(3) Tunnustamise taotlemiseks esitab isik Veeteede Ametile taotluse, milles on järgmised andmed:
4) äriregistri kood, välja arvatud asutamisel oleva taotleja puhul.
3) isiku töötajate kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide (diplomid, tunnistused ja muu selline) koopiad;
(5) Kui valmistajatehase poolt on isikule toote hoolduse, kontrolli või remondi teostamiseks väljastatud luba või tunnistus, lisatakse selle koopia käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud taotlusele.
(51) Meremeeste taseme- ja täiendusõppe korraldamiseks tunnustuse taotlemisel lisatakse käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud taotlusele koolituslubade koopiad ja õppekavad ning tehniliste õppevahendite ja valmendite loetelu ning õppejõudude nimekiri.
(6) Isik tasub tunnustuse taotlemisel riigilõivu.
§ 10. Isiku tootmistegevuse või selle osa ning toote ja teenuse tunnustamine
(1) Veeteede Ameti peadirektor kinnitab järelevalveametniku ettepaneku alusel tunnustamisotsusega isiku tootmistegevuse või selle osa või toote või teenuse vastavust käesolevas seaduses, rahvusvahelistes meresõiduohutust reguleerivates konventsioonides ja teistes õigusaktides sätestatud nõuetele.
(11) Enne tunnustamisotsuse tegemist kontrollib Veeteede Amet isiku andmeid äriregistris või äriregistrisse kandmata füüsilisest isikust ettevõtja puhul Maksu- ja Tolliameti piirkondlikus struktuuriüksuses.
(1) Veeteede Ameti peadirektor keeldub isiku tootmistegevuse või selle osa või toote või teenuse tunnustamisest või peatab tunnustamisotsuse ja teeb isikule ettekirjutuse puuduste kõrvaldamiseks, kui:
2) ehitatud, valmistatud, remonditud, katsetatud või kontrollitud seadmed või käesoleva seaduse § 9 lõikes 51 nimetatud tehnilised õppevahendid ja valmendid ei vasta standarditele või valmistajatehase nõuetele.
1) isik ei ole tootmistegevuses või selle osas või toote valmistamisel või teenuse osutamisel kõrvaldanud puudusi, mis on tinginud tunnustamise peatamise;
(5) Tunnustamisotsuse kehtetuks tunnistamise ettepaneku teeb tootmistegevuse või selle osa või toote valmistamise või teenuse osutamise üle järelevalvet teostav ametnik Veeteede Ameti peadirektorile, kellel on õigus tunnistada tunnustamisotsus kehtetuks. Tunnustamisotsuse kehtetuks tunnistamise otsus tehakse isikule teatavaks posti teel või elektrooniliselt.
(6) Kui tunnustamisotsuse kehtetuks tunnistamise aluseks olnud asjaolud on kõrvaldatud, võib isik taotleda uut tunnustamist.
21. peatükk LAEVA TURVALISUS
(8) Laeva turvalisuse ülevaatuse läbiviimise korra ja laeva turvalisuse tunnistuse vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
Eesti riigilippu kandvalt laevalt võtab turvahäire vastu politseiasutus, teavitades sellest kohe Veeteede Ametit. Vajaduse korral teavitab Veeteede Amet välisriiki, mille läheduses turvahäire edastanud laev asub. Saades teabe välisriigi lippu kandva laeva turvahäire edastamisest, teavitab Veeteede Amet sellest kohe laeva lipuriiki ja vajaduse korral välisriiki, mille läheduses turvahäire edastanud laev asub.
Kui julgeolekuasutustelt laekunud teabe või ohuhinnangu alusel kujutab laev endast siseriikliku julgeoleku riski, võib Veeteede Amet rakendada turvalisuse kaalutlusel erakorralisi meetmeid, nagu piirangute seadmine laeva sadamas viibimise ajale, laeva sadamasse sisenemise keelamine, laeva ümberpaigutamine või laeva sadamast välja saatmine.
(2) Tehniline järelevalve seisneb käesoleva seaduse § -s 13 nimetatud tehnilises ülevaatuses ja pistelises kontrollimises.
(3) Tehnilist järelevalvet laevaregistrisse kantud laeva üle teostavad Veeteede Amet ja volitatud klassifikatsiooniühing. Laev kogumahutavusega 75 ja enam ning reisilaev reisijate arvuga 36 ja enam kuuluvad volitatud klassifikatsiooniühingute järelevalve alla, välja arvatud riigihaldusülesandeid täitev laev ja siseveelaev.
(31) Volitatud klassifikatsiooniühingutele esitatavad nõuded ja volitatud klassifikatsiooniühingute üle järelevalve teostamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(5) Alla 12-meetrise kogupikkusega laevale võib laeva konstruktsioonist ja kasutusotstarbest tulenevalt kohaldada väikelaevale kehtestatud nõudeid.
(1) Laeva tehniline ülevaatus korraldatakse rahvusvaheliste konventsioonide ning käesoleva seadusega kehtestatud ulatuses ja tähtaegadel. Ajaloolise laeva tehnilisel ülevaatusel võib Veeteede Amet teha mööndusi, kui on tagatud laeva ohutus.
2) täisülevaatus, mis tehakse üks kord 12 kuu jooksul seoses tunnistuste väljastamisega või nende kehtivuse kinnitamisega ja mis hõlmab ka laeva veealuse osa ülevaatust. Üks kord viie aasta jooksul tehakse täisülevaatuse käigus ka laeva veealuse osa dokiülevaatus, kui volitatud klassifikatsiooniühingu eeskirjad ja normid ei nõua dokiülevaatust sagedamini. Üle kümne aasta vanustel laevadel tehakse vähemalt kaks dokiülevaatust igas viieaastases ajavahemikus, kusjuures ülevaatustevaheline aeg ei või ületada 36 kuud, kui volitatud klassifikatsiooniühingu eeskirjad ja normid ei nõua dokiülevaatust sagedamini;
4) parvlaeva ja kiirreisilaeva külastusriigi poolne lisaülevaatus.
(3) Reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade külastusriigi poolse lisaülevaatuse teostamise ja kontrollimise korra ning reisiparvlaeva ja kiirreisilaeva külastusriigi poolse lisaülevaatuse akti vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(5) Laevale, mida on viimase 12 kuu jooksul laeva kontrollimiste käigus välisriigis kaks korda kinni peetud, tuleb korraldada hiljemalt ühe kuu möödudes viimasest kinnipidamisest täielik või osaline lisaülevaatus, mis ei pea hõlmama dokiülevaatust.
(6) Reeder tagab laeva tähtaegse esitamise tehnilisele ülevaatusele. Taotluse laeva tehnilise ülevaatuse korraldamiseks Eesti sadamas või dokis esitab reeder Veeteede Ametile vähemalt viis tööpäeva ning tehnilise ülevaatuse korraldamiseks välisriigi sadamas või dokis vähemalt kaks nädalat enne soovitud ülevaatust. Enne taotluse esitamist Veeteede Ametile on reeder kohustatud tasuma tehnilise ülevaatuse eest riigilõivu.
(3) Veeteede Ametile esitatavate laeva tehniliste dokumentide loetelu kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(2) Laeva tehnilise ülevaatuse raamatu vormi ja täitmise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
§ 151. Leppemärgid
(1) Laeval peab olema rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel nõuete ja vormi kohane tunnistus «Laevaandmete alaline register» (Continuous Synopsis Record).
(2) Veeteede Amet väljastab tunnistuse «Laevaandmete alaline register» reederilt saadud andmete alusel.
(1) Merekõlblikkuse tunnistus ja sõidukõlblikkuse tunnistus on Veeteede Ameti väljastatud dokumendid, mis tõendavad, et Veeteede Amet on teinud laeva tehnilise ülevaatuse käesoleva seaduse § 13 lõike 4 kohaselt ja laev on tunnistatud käesoleva seaduse kohaselt merekõlblikuks või sisevetel sõidukõlblikuks ning et laev vastab ka teistele käesolevas seaduses sätestatud nõuetele.
(3) Merekõlblikkuse tunnistuse ja sõidukõlblikkuse tunnistuse vormid kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(6) Kui Veeteede Amet kooskõlas käesoleva seaduse § 3 lõigetega 1 ja 2 väljastab laeva kohta kõik rahvusvahelise konventsiooniga inimelude ohutusest merel ja selle konventsiooni 1978. aasta protokolliga ettenähtud tunnistused või väljastab kalalaevale § 19 lõike 5 kohaselt kalalaeva vastavuse tunnistuse, ei väljasta Veeteede Amet selle laeva kohta merekõlblikkuse tunnistust.
(8) Kui reederil on vaja laeva tehniliseks ülevaatuseks ettevalmistamiseks või teises sadamas remontimiseks, käigukatsetuste läbiviimiseks või muudel seesugustel asjaoludel väljuda sadamast, omamata seejuures kehtivat merekõlblikkuse, sõidukõlblikkuse või käesoleva seaduse § -s 32 nimetatud reisijateveo tunnistust, väljastab Veeteede Amet reederi kirjaliku taotluse alusel laevale, mille merekõlblikkus seda võimaldab, ühekordse ülesõiduloa.
§ 171. Rahvusvaheline õhusaaste vältimise tunnistus
(2) Rahvusvahelise õhusaaste vältimise tunnistuse vormi ja väljastamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
2) kui laevale ei ole tehtud käesoleva seadusega ettenähtud tehnilist ülevaatust;
3) laeva kustutamisel Eesti laevaregistrist;
4) kui laev on «26. jaanuari 1982. aasta Pariisi vastastikuse mõistmise memorandumis laevakontrolli kohta» koos kehtivate muudatustega (The Paris Memorandum of Understanding on Port State Control – Paris MOU ) (edaspidi Paris MOU) sätestatud korra kohaselt 12 kuu jooksul välisriigis kaks korda kinni peetud ning laev ei ole käesoleva seaduse § 13 lõike 5 kohaselt ühe kuu möödudes viimasest kinnipidamisest läbinud täielikku või osalist lisaülevaatust.
(5) Kalalaevade ohutusnõuded, sõidupiirkonnad ning vastavuse tunnistuse, vabastuse tunnistuse ja varustuse nimekirja vormid kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(6) Klassifitseerimata laevade seadistamise ja varustamise nõuded ning ohutusnõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(61) Veeteede Amet võib klassifitseerimata laevade puhul käesoleva seaduse 3., 4., 5., 7. ja 10. peatüki sätted jätta kohaldamata või kohaldada osaliselt, kui on tagatud laeva ohutus. Sellisel juhul arvestab Veeteede Amet laeva püstuvust, konstruktsiooni, sõidupiirkonda ja sõidupiirkonna hüdrometeoroloogilist eripära.
(62) Käesoleva paragrahvi lõike 6 alusel kehtestatud nõudeid rakendatakse klassifitseeritud laevade varustusele niivõrd, kuivõrd varustusele esitatavad nõuded ei ole sätestatud rahvusvahelistes konventsioonides ega klassifikatsiooniühingu reeglites.
(7) Sõja- ja piirivalvelaevade ning muude riigihaldusülesandeid täitvate laevade seadistamise ja varustamise nõuded side- ja navigatsioonivahendite osas kehtestab Vabariigi Valitsus .
(3) Laevade ohutusvarustusele esitatavad nõuded, ohutusvarustuse nõuetele vastavuse tõendamise ja märgistusega varustamise korra, vastavusmärgi vormi, ohutusvarustuse katsetamise ja laevale paigaldamise korra ning laeva ohutusvarustuse tunnistuse vormi ja selle väljastamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(4) Veeteede Amet või volitatud klassifikatsiooniühing võib pärast ohutusvarustuse paigaldamist laeva pardale seda varustust hinnata, kui rahvusvahelised õigusaktid nõuavad ohutusvarustuse katsetamist laeva pardal ohutuse tagamiseks või saaste vältimiseks tingimusel, et ei korrata vastavushindamise protseduuride raames tehtud katseid.
(5) Veeteede Amet või volitatud klassifikatsiooniühing võib lubada erandlike tehniliste uuendustega ohutusvarustust, mille puhul ei ole järgitud nõuetele vastavuse tõendamise korda, paigaldada laeva pardale, kui katse abil või muul Veeteede Ametit või volitatud klassifikatsiooniühingut rahuldaval viisil on tõestatud, et selline varustus on sama tõhus kui varustus, mille nõuetele vastavus on ettenähtud korras tõendatud.
(6) Veeteede Amet või volitatud klassifikatsiooniühing võib katsetamiseks või hindamiseks lubada ajutiselt laeva pardale paigaldada rahvusvaheliste ja siseriiklike õigusaktide nõuetele mittevastavat täiendavat ohutusvarustust, mis ei asenda nõuetekohast varustust ning mille kohta Veeteede Amet või volitatud klassifikatsiooniühing on väljastanud vastava tunnistuse.
2) kui käesoleva lõike punktis 1 nimetatud nõuet ei ole võimalik täita, peavad laeva ohutusvarustuse kohta olema väljastatud asjakohaste konventsioonide osalisriigiks oleva IMO liikmesriigi dokumendid varustuse asjakohastele IMO nõuetele vastavuse kohta.
(1) Teavitatud asutus käesoleva peatüki tähenduses on vastavushindamisasutus, kellel on õigus teostada laeva ohutusvarustuse nõuetele vastavuse tõendamiseks vajalikke vastavushindamise protseduure.
(2) Teavitatud asutusele, sealhulgas talle tegevusloa andmisele, selle kehtivuse peatamisele või kehtetuks tunnistamisele, samuti teavitatud asutusena tegutsemisele ja tema üle järelevalve teostamisele kohaldatakse toote nõuetele vastavuse seadust.
(1) Laevapere liikmete koolitus- ja kvalifikatsiooninõuded, diplomeerimise, sealhulgas meresõidudiplomi, kutsetunnistuse ja kinnituslehe väljastamise korra, väljastatavate dokumentide vormid ning meresõidudiplomi, kutsetunnistuse ja teiste laevapere liikmetele väljastatavate tunnistuste tunnustamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus .
[RT I 2008, 47, 263 - jõust. 16.11.2008]
(2) Siseveelaeva laevapere liikmete koolitus- ja kvalifikatsiooninõuded, diplomeerimise korra ning diplomite ja kutsetunnistuste vormid kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(3) Mereõppeasutus peab omama meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni nõuetele vastavat auditeeritud kvaliteedisüsteemi.
(31) Kvaliteedisüsteem loetakse nõuetekohaseks, kui selle loomisel on juhindutud Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni ( International Organization for Standardization – ISO) või muu standardiorganisatsiooni kvaliteedisüsteemi käsitlevatest standarditest või meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni nõuetest.
(33) Kvaliteedisüsteemi ei pea omama koolitusluba omav mereõppeasutus, mis tegeleb laevapere liikmete koolituse ja täiendusõppega, mille eesmärgiks on meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelises konventsioonis ning rahvusvahelises konventsioonis inimelude ohutusest merel sätestamata kvalifikatsiooni omistamine või nimetatud konventsioonides sätestamata teadmiste ja oskuste omandamine (edaspidi mittekonventsioonikohane õpe ).
(4) Mereõppeasutus esitab Veeteede Ametile käesoleva seaduse § 7 lõike 2 punkti 7 kohaselt tunnustatud isiku läbiviidud kvaliteedisüsteemi välisauditi aruande ühe kuu jooksul pärast välisauditi läbiviimist, kui auditeerijaks ei ole Veeteede Amet. Kvaliteedisüsteemi esmane sõltumatu välisaudit peab olema läbi viidud kolme kuu jooksul koolitustegevuse algusest arvates.
(5) Veeteede Amet teostab mereõppeasutuse tunnustamist ja järelevalvet väljaõppe vastavuse üle käesoleva seaduse ning meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni nõuetele.
(51) Veeteede Amet väljastab meresõidudiplomi või kutsetunnistuse isikule, kes on läbinud koolituse käesoleva seaduse § 7 lõike 2 punkti 11 kohaselt tunnustatud mereõppeasutuses või sellise välisriigi mereõppeasutuses, mille meremeeste väljaõppe korraldus on IMO poolt tunnustatud, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 53sätestatut.
(55) Päästetööde paadijuhtide ja -meeskonna väljaõppe ning atesteerimise nõuded kehtestab siseminister.
(56) Veeteede Amet hindab laevapere liikme teadmisi ja oskusi järgmistel juhtudel:
1) laeva juhtkonna liikme meresõidudiplomi või kutsetunnistuse vahetamisel kõrgema kutsekvalifikatsiooni diplomi või tunnistuse vastu;
2) esimese meresõidudiplomi või kutsetunnistuse väljastamisel, kui mereõppeasutuse lõpetamisest on möödunud rohkem kui viis aastat;
3) mereväe õppeasutuse lõpetanule meresõidudiplomi või kutsetunnistuse väljastamisel;
4) muudel seaduses ja meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelises konventsioonis sätestatud juhtudel.
(57) Veeteede Amet võib reederi motiveeritud kirjaliku taotluse alusel kuni kuueks kuuks väljastada Eesti meresõidudiplomi või kutsetunnistuse omanikule soodustusloa töötamiseks diplomile või tunnistusele vastava ametikohaga võrreldes ühe astme võrra kõrgemal ametikohal.
(6) Veeteede Amet tunnustab Euroopa Liidu liikmesriigi ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigi poolt nõuetekohaselt väljastatud meresõidudiplomeid, kutsetunnistusi, kinnituslehti, tervisetõendeid ning teisi tunnistusi.
(7) Laeva juhtkonna liikme kutseeksami vastuvõtmise eest ning laevapere liikme meresõidudiplomi ja kutsetunnistuse, täiendõppekursuse läbimist tõendava tunnistuse, soodustusloa ning siseveelaeva laevajuhi diplomi väljastamise eest tuleb tasuda riigilõivu.
(2) Laevapere liikmena võib vastaval ametikohal töötada isik, kes on saanud nõuetekohase väljaõppe ning kellele on õigusaktis nõutud juhul väljastatud vastav meresõidudiplom, kutsetunnistus või muu tunnistus. Alla 12-meetrise kogupikkusega laeva võib juhtida isik, kellel on väikelaevajuhi tunnistus või muu laevajuhi meresõidudiplom või kutsetunnistus.
(5) Reisilaevade ning 20-se ja suurema kogumahutavusega laevade miinimumkoosseisu määramise nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(51) Siseveelaevade miinimumkoosseisu määramise nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(8) Meresõidudiplomi või kutsetunnistuse kinnitusleht tunnistatakse kehtetuks, kui isik on kinnituslehe saamiseks esitanud võltsitud, pettuse teel saadud või kinnituslehe andmisel otsustava tähendusega valeandmeid sisaldava dokumendi, olles valeandmetest teadlik. Sellisel juhul ei väljastata isikule ühe aasta jooksul uut kinnituslehte.
(9) Meresõidudiplomi või kutsetunnistuse kinnituslehe kehtivuse peatab või tunnistab kehtetuks Veeteede Ameti peadirektor. Meresõidudiplomi või kutsetunnistuse kinnituslehe kehtivuse võib peatada kuni kolmeks aastaks.
(10) Laeva juhtkonna liikme meresõidudiplomi või kutsetunnistuse kinnituslehe kehtivuse peatamise või kehtetuks tunnistamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(12) Meresõidudiplomi ja kutsetunnistuse kinnituslehe ning siseveelaeva laevajuhi diplomi kinnituslehe väljastamise eest tuleb tasuda riigilõivu.
(2) Ohutu mehitatuse tunnistuse vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(21) Eelnevat ja perioodilist tervisekontrolli ei pea läbima isik, kes asub õppima või õpib erialal, mis ei eelda töötamist laeval.
(4) Tasemeharidust andvasse mereõppeasutusse õppima asuja ja meretöölepingu sõlmimist taotleva isiku eelnevat tervisekontrolli ning laevapere liikme ja tasemeharidust andvas mereõppeasutuses õppija perioodilist tervisekontrolli teeb Terviseameti poolt tervisekontrolli läbiviimiseks tunnustatud arst.
1) meretöölepingu sõlmimist taotleva isiku ja laevapere liikme tervisekontrolli kulud kantakse mereteenistuse seaduse § 28 lõikes 4 sätestatud korras;
2) tasemeharidust andvasse mereõppeasutusse õppima asuja tervisekontrolli eest tasub õppima asuja;
(7) Meretöölepingu sõlmimist taotleva isiku, laevapere liikme, tasemeharidust andvasse mereõppeasutusse õppima asuja ja tasemeharidust andvas mereõppeasutuses õppija tervisenõuded, tervisekontrolli korra ning tervisetõendite vormid kehtestab Vabariigi Valitsus .
(8) [Kehtetu - RT I 2005, 31, 229 - jõust. 03.06.2005]
(1) Terviseamet tunnustab tervisekontrolli tegijana arsti, kes:
1) on Tervisemetis tervishoiutöötajate riiklikus registris registreeritud arstina ja on omandanud eriarstiabi eriala, mille kohta on talle väljastatud tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 3 lõikes 2 nimetatud tõend;
2) on läbinud Sotsiaalministeeriumi või tema valitsemisala asutuse korraldatud või Tartu Ülikooli läbiviidud 18-tunnise või 30-tunnise meremeditsiinialase koolituse tervisekontrolli tegijatele, kusjuures 18-tunnine koolitus annab arstile pädevuse kontrollida kohaliku rannasõidu ja laevatatavate sisevete laevade laevapere liikmete tervist ning 30-tunnine koolitus annab pädevuse kontrollida kõigi sõidupiirkondade laevade laevapere liikmete, tasemeharidust andvasse mereõppeasutusse õppima asujate ja seal õppijate tervist.
(2) Tervisekontrolli tegijate meremeditsiinialase koolituse nõuded kehtestab sotsiaalminister .
(3) Tunnustamise taotlemiseks esitab arst Terviseametile järgmised dokumendid:
(4) Terviseamet teeb 20 tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumentide saamisest arvates tähtajatu tunnustamisotsuse, millega kinnitab arsti vastavust lõikes 1 sätestatud nõuetele ja õigust teha tervisekontrolli kohaliku rannasõidu ja laevatatavate sisevete laevade laevapere liikmetele või kõigi sõidupiirkondade laevade laevapere liikmetele ning tasemeharidust andvasse mereõppeasutusse õppima asujatele ja seal õppijatele. Tunnustamisotsus edastatakse arstile kümne tööpäeva jooksul tunnustamisotsuse tegemisest arvates.
(5) Terviseamet teeb 20 tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumentide saamisest arvates otsuse arsti tunnustamisest keeldumise kohta, kui:
(6) Terviseamet tunnistab arsti tunnustamisotsuse kehtetuks, kui:
(8) Tunnustatud arstide nimekiri koos kontaktandmetega avaldatakse Terviseameti veebilehel.
Tervisekontrolli otsusega mittenõustuv isik võib esitada otsuse peale vaide Terviseametile.
(2) Tuukrite tervisenõuded, eelneva ja perioodilise tervisekontrolli terviseuuringute loetelu, mahu ja sageduse ning tervisetõendi väljastamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus .
(2) Meremeeste registri asutamise, pidamise ja likvideerimise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(5) Politsei meremeeste registrit peab politseiasutus.
(1) Laeva ohutuse ja turvalisuse tagamiseks sõidul ning seismise ajal ankrus, kai ääres või dokis peab laeval olema korraldatud vahiteenistus.
(2) Vahiteenistuse ajal ei või laevapere liige olla narkootilise või psühhotroopse aine mõju all. Narkootilise või psühhotroopse aine mõju all olevat laevapere liiget ei või lubada vahti enne, kui tema töövõime on taastunud. Alkoholisisaldus vahis oleva laevapere liikme veres ei või ületada 0,8 promilli. Reederil või tööandjal on õigus sisekorraeeskirjaga kehtestada väiksem vere alkoholisisalduse määr või alkoholi tarbimise keeld.
(3) Laeva vahiteenistuse korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(7) Logiraamatu ja masinapäevaraamatu pidamise korra ning raadiopäevaraamatu vormi ja pidamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister . Logiraamatusse, masinapäevaraamatusse ja raadiopäevaraamatusse võetakse enne kasutuselevõttu Veeteede Ameti kinnitusmärge.
§ 31. Reisijate nimekiri
[Kehtetud - RT I 2005, 31, 229 - jõust. 03.06.2005]
(5) Reisijate nimekirja koostamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus .
(1) Eesti riigilippu kandval reisilaeval peab olema Veeteede Ameti poolt väljastatud reisijateveo tunnistus, mis tõendab, et Veeteede Amet on teinud laeva tehnilise ülevaatuse käesoleva seaduse § 13 lõike 2 kohaselt ja laev on tunnistatud käesoleva seaduse kohaselt kõlblikuks reisijateveoks ning et laev vastab ka teistele käesolevas seaduses sätestatud nõuetele.
(2) Reisijateveo tunnistuse vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(7) Kohalikus rannasõidus sõitvate reisilaevade ohutusnõuded ja reisilaevade klassid ning sõidupiirkonnad ja ohutuse tunnistuse vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(8) Reisiparvlaevade eripüstuvusnõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister . Eripüstuvusnõuetele vastavuse kohta teeb tunnistuse väljastaja kande reisiparvlaeva reisijateveo tunnistusele või reisilaeva ohutuse tunnistusele.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikeid 6–8 kohaldatakse ka välisriigi lippu kandvale laevale.
(2) Erikonstruktsiooniga laevade ja kiirlaevade lisaohutusnõuded vahiteenistuse korra, navigatsioonivahendite kasutamise, lubatud kiiruse ning hüdrometeoroloogilistest oludest ja keskkonnakahjulikest mõjudest tulenevate piirangute kohta kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister kooskõlas rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel ja selle konventsiooni 1978. aasta protokolli nõuetega .
(2) Osaliselt valmis väikelaeva võib turule lasta, kui see vastab väikelaevale kohaldatavatele nõuetele ning selle tootja, tootja volitatud esindaja või isik, kes vastutab osaliselt valmis väikelaeva turule laskmise eest, deklareerib, et osaliselt valmis väikelaev on ette nähtud kolmanda isiku poolt valmis ehitada.
4) statsionaarsed küttetankid ja -voolikud;
(6) Teavitatud asutus käesoleva peatüki tähenduses on vastavushindamisasutus, kellel on õigus teostada väikelaeva või käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud komponendi nõuetele vastavuse tõendamiseks vajalikke vastavushindamise protseduure. Teavitatud asutusele kohaldatakse käesoleva seaduse § 192 lõikes 2 sätestatut.
(7) Väikelaevale, osaliselt valmis väikelaevale ja väikelaeva komponentidele esitatavad ohutus- ja kvaliteedinõuded, nende teabe ja märgistusega varustamise ning nõuetele vastavuse tõendamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(8) Kui enda tarbeks ehitatud väikelaeval, mida ei lasta viie aasta jooksul turule, või enne 2004. aasta 1. maid kasutusele võetud väikelaeval puuduvad nõuetekohased dokumendid ja ehitaja paigaldatud plaat, määrab väikelaeva kogupikkuse, laiuse ja parda kõrguse ning kehtestab sõidupiirkonna, hüdrometeoroloogilistest oludest tulenevad piirangud, lubatud suurima koormuse, lubatud suurima mootori võimsuse ja pardale lubatud suurima inimeste arvu ning kannab need käesoleva seaduse § 36 lõike 5 alusel kehtestatud kontrollakti Veeteede Amet.
(9) Käesolevat paragrahvi kohaldatakse ka jettidele.
§ 36. Väikelaeva ja jeti tehnilise järelevalve korraldamine
(5) Nõuded väikelaeva varustusele, väikelaeva tehnilise ülevaatuse korra ja kontrollakti vormid väikelaeva või jeti registreerimiseks ning pisteliseks kontrollimiseks kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(6) Veeteede Ameti, politseiasutuse või muu seaduses sätestatud järelevalveasutuse järelevalveametnik võib riikliku järelevalve teostamise käigus avastatud puuduste kohta teha ettekirjutuse, vormistades kontrollakti. Kontrollakti märgitakse puuduste kõrvaldamise nõuded ja tähtajad. Ettekirjutusega võib keelata ka väikelaeva kasutamise, kui see ei ole nõuetekohaselt varustatud või kui on avastatud muid puudusi, mis ei taga väikelaeva ohutust.
(4) Väikelaeva, alla 12-meetrise kogupikkusega laeva ja jeti registreerimise eeskirja kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister . Eeskirjas sätestatakse registreerimise, registriandmete muutmise, registrist kustutamise, registreerimistunnistuse väljastamise ja registreerimisnumbri pardale kandmise kord, registreerimistunnistuse vorm ning nõuded registreerimisnumbrile.
(7) Eesti riigilippu võib ahtris kanda üksnes selline väikelaev, mis on kantud käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud registrisse.
[RT I 2005, 31, 229 - jõust. 03.06.2005; 1.07.2005]
(2) Jeti ohutu kasutamise ja jetijuhi ettevalmistamise nõuded ning jetijuhi tunnistuse vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
§ 40. [Kehtetu - RT I 2005, 31, 229 - jõust. 03.06.2005]
(2) Eesti riigilippu kandval laeval, mille kogumahutavus on 20 ja enam, peab olema Veeteede Ameti kinnitatud püstuvuse informatsioon.
(5) Laevade tõsteseadmete kasutamise nõuded ning ülevaatuse ja katsetamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(6) Puistlastilaevade lisaohutusnõuded, puistlastilaevade ohutu laadimise ja lossimise nõuded, puistlastilaevade terminalide ohutusnõuded ning laeva kapteni ja terminali esindaja teavitamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
§ 42. Ohtliku lasti vedu ja ohtlikust lastist teavitamine
(1) Ohtlikku lasti veetakse rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel VI ja VII peatüki ning rahvusvahelise konventsiooni merereostuse vältimiseks laevadelt lisade I–III nõuete kohaselt.
(3) Ohtliku lasti deklaratsiooni vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(5) Eesti sadamast lahkuva ohtliku lastiga laeva reeder, kapten või laevaagent peab enne lahkumist esitama Veeteede Ametile käesoleva paragrahvi lõike 9 alusel kehtestatud korras teabe laeva ja ohtliku lasti kohta.
2) nafta ja naftasaadus, mis on leekpunktiga 60 ŗC või alla selle või on rahvusvahelise konventsiooni merereostuse vältimiseks laevadelt lisa I alusel ohtlikuks liigitatav või on naftareostusest põhjustatud kahju kompenseerimise rahvusvahelise fondi asutamise 1971. aasta rahvusvahelise konventsiooni muutmise 1992. aasta protokolli alusel maksustatav nafta;
3) kemikaal, mis on leekpunktiga 60 ŗC või alla selle või on rahvusvahelise konventsiooni merereostuse vältimiseks laevadelt lisa II alusel liigitatav merekeskkonnale ohtlikuks kemikaaliks või on laevalt vastutuskindlustust nõudev kemikaal;
(9) Ohtlikust lastist teavitamise korra ja esitatavate andmete loetelu kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(12) Huvitatud isikutele ohtliku lasti kohta käiva teabe edastamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(2) Laeva minimaalse vabaparda määrab ja kannab laadungimärgi tunnistusse Veeteede Amet.
(3) Minimaalse vabaparda määramise nõude kohaldamise korral väljastatakse laevale laadungimärgi tunnistus.
(4) Kui välisriigi lippu kandva laeva minimaalne vabaparras on märgitud muus dokumendis, võib seda tunnustada kui laadungimärgi tunnistust, kui see vastab rahvusvaheliste konventsioonide ja käesoleva seaduse nõuetele.
(6) Alla 24-meetrise kogupikkusega laeva minimaalse vabaparda määramise nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(7) Veeteede Amet võib laadungimärgi tunnistuse tunnistada kehtetuks, kui laeva peamõõtmeid või tühja laeva kaalu on oluliselt muudetud.
§ 44. Laadungimärgi pardale kandmine
(2) Laeva lastimine üle laadungimärgiga tähistatud piiri või üle sadama eeskirjaga lubatud suurima süvise on keelatud.
(2) Laevatatavatel sisevetel liiklemise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(3) Veesõiduki omanik või omaniku volitatud isik on kohustatud tagama veesõiduki ohutuse ja tehnilise seisundi vastavuse nõuetele.
(4) Väikelaeva või muu veesõiduki juht ei või merel või sisevetel liigeldes olla narkootilise või psühhotroopse aine mõju all. Alkoholisisaldus väikelaeva või muu veesõiduki juhi veres ei või ületada 0,8 promilli. Alkoholisisaldus jetijuhi veres ei või ületada 0,2 promilli.
(7) Uurimistöödeks vajaliku teadusaparatuuri või muude seadmete paigaldamine territoriaal- või sisemerre, majandusvööndisse ja laevatatavatele sisevetele võib toimuda ainult Veeteede Ameti kirjaliku loa olemasolu korral.
(9) Üldkasutataval veeteel, sealhulgas siseveeteel veespordi- või muu laevaliiklust takistava ürituse korraldamiseks on vaja Veeteede Ameti kirjalikku luba. Loa saamiseks esitab ürituse läbiviija vähemalt 30 päeva enne ürituse toimumist Veeteede Ametile kirjaliku taotluse, milles on näidatud kavandatud ürituse läbiviimise piirkond ja aeg. Veeteede Amet väljastab loa või keeldub loa väljastamisest ja näitab ära loa andmata jätmise põhjused seitsme tööpäeva jooksul taotluse esitamisest arvates. Veeteede Amet teavitab üritusest veeliiklejaid navigatsiooniteadete vahendusel.
(10) Laeva kapten ja väikelaeva või muu veesõiduki juht on kohustatud esimesel võimalusel teatama kahjustatud või teisaldatud navigatsioonimärgist, navigatsioonimärgistuse tulede kustumisest, ettenähtud asukohast äratriivimisest või muudest veeteel avastatud ohtudest Veeteede Ametile ning avastatud reostusest politseiasutusele.
(12) Hüdrotehnilise rajatise, veealuse kaabli või torujuhtme vigastamise korral on laeva kapten või väikelaeva juht kohustatud sellest kohe teatama politseiasutusele ja Veeteede Ametile ning võimaluse korral rajatise, kaabli või torujuhtme valdajale.
§ 46. [Kehtetu – RT I 2005, 31, 229 - jõust. 01.07.2005]
(1) Veeteede Amet korraldab üldkasutatava veetee projekteerimist, rajamist ja rekonstrueerimist ning kontrollib veetee parameetrite ja märgistuse vastavust projektile. Veetee paiknemisest, selle parameetritest ja märgistusest ning nende muutustest teavitab Veeteede Amet veeliiklejaid navigatsiooniteabe vahendusel.
(2) Navigatsioonimärgistuse kavandamise, rajamise, rekonstrueerimise, paigaldamise, järelevalve ja märgistusest teavitamise nõuded ning korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(3) Üldkasutatavate veeteede navigatsioonimärgistuse paigaldamist ja hooldamist korraldab Veeteede Amet. Ainult ühte sadamat teenindavate navigatsioonimärkide nõuetekohast paigaldamist ja hooldamist sadamaalal ja väljaspool sadamaala korraldab sadama pidaja kooskõlastatult Veeteede Ametiga.
(4) Navigatsiooniteabe kogumise, koostamise, väljaandmise ja veeliiklejatele edastamise korraldab Veeteede Amet. Veeliiklejaile raadio teel navigatsioonihoiatuste edastamise tagab Riigi Infokommunikatsiooni Sihtasutus.
(5) [Kehtetu - RT I 2005, 31, 229 - jõust. 03.06.2005]
(6) Sadama pidaja on kohustatud teatama Veeteede Ametile kõigist muudatustest ja kõrvalekalletest sadamat teenindavate navigatsioonimärkide paigutuses ja töös, samuti sadama akvatooriumi ja sissesõidutee sügavuste muutustest.
§ 471. Eripiirkonnad ja varjumispaigad
(3) Laeva suunamise varjumispaika otsustab politseiasutus, kooskõlastades selle Veeteede Ameti ja Keskkonnainspektsiooniga. Vajaduse korral osutab politseiasutus hädasolevatele laevadele rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel nõuete kohast mereabiteenust (Maritime Assistance Service – MAS).
(4) Veeteede Amet kannab eripiirkonnad ja varjumispaigad navigatsioonikaartidele ning teavitab varjumispaigast ja eripiirkonnast ning eripiirkonnas kehtivatest piirangutest veeliiklejaid navigatsiooniteadete vahendusel.
(2) Veeteel või navigatsioonimärgi vahetus läheduses või mõjupiirkonnas ehitustegevuse korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(3) Hüdrograafiliste mõõdistustööde tegemise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(2) Pukseerimise nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
§ 491. Hüdrometeoroloogiline teenindamine
Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut on kohustatud koostama Eesti merealade ning laevatatavate sisevete ilmateated, ilmaprognoosid, tormihoiatused ning jääprognoosid ja jääkaardid ning edastama tasuta nimetatud teabe Veeteede Ametile ning avaldamiseks Riigi Infokommunikatsiooni Sihtasutusele ja Eesti Raadiole.
(1) Jäämurdetööde korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(11) Jäämurdetööd loetakse kõrgendatud riskiga tegevuseks, mis toimub jäämurdja ja abistatava laeva kapteni vastastikusel kokkuleppel. Jäämurdetööde käigus jäämurdjale või jäämurdja poolt abistatavale laevale tekkinud varalise kahju kannab kahjusaaja, kui kahjusaaja ei tõenda, et kahju tekitati tahtlikult.
(2) Käesolevat paragrahvi kohaldatakse ka välisriigi lippu kandvale laevale.
§ 503. Tasu laekumine
§ 504. Tuletornitasu ja navigatsioonitasu arvestamine
(2) Veeteede Amet esitab reederile või laevaagendile tasumisele kuuluva tuletornitasu ja navigatsioonitasu kohta makseteatise, mis koostatakse laeva ülddeklaratsiooni või lootsikviitungi alusel. Regulaarliinil sõitva laeva kohta esitatakse makseteatis kalendrikuu kohta järgneva kuu 5. kuupäevaks, muude laevade kohta esitatakse makseteatis 30 päeva jooksul laeva sadamasse või sadama reidile saabumise päevast arvates.
(3) Makseteatisel näidatakse:
4) tasumisele kuuluv tuletornitasu või navigatsioonitasu;
5) makseteatise õiguslik ja faktiline alus, sealhulgas tasumisele kuuluva tuletornitasu või navigatsioonitasu arvutamise alused, tasumäära vähendused või suurendused;
7) hoiatus viivise maksmise kohustuse ja sundtäitmise rakendamise kohta tuletornitasu või navigatsioonitasu tähtaegselt tasumata jätmise korral.
(4) Tuletornitasu ja navigatsioonitasu tasumise tähtaeg on kümme tööpäeva makseteatise saamisest arvates, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.
(1) Reeder või laevaagent on kohustatud kandma tuletornitasu ja navigatsioonitasu makseteatisel näidatud pangakontole hiljemalt makseteatisel märgitud tähtpäevaks.
§ 507. Viivis ja sundtäitmine
(1) Kui reeder või laevaagent ei ole tasunud tuletornitasu või navigatsioonitasu tähtaegselt, on ta kohustatud maksma tähtpäevaks tasumata summalt viivist 0,019 protsenti päevas, kuid kogusummas mitte rohkem kui Veeteede Ameti poolt temale esitatud makseteatisel märgitud tuletornitasu või navigatsioonitasu.
(2) Tuletornitasu ja navigatsioonitasu maksmise aluseks olev makseteatis on haldusakt avalik-õigusliku rahalise kohustuse täitmiseks täitemenetluse seadustiku § 2 lõike 1 punkti 21 tähenduses. Kui reeder või laevaagent ei ole tasunud tuletornitasu või navigatsioonitasu tähtaegselt, on Veeteede Ametil õigus anda makseteatis sundtäitmiseks seitsme aasta jooksul tasumise tähtaja saabumisest arvates.
§ 508. Sadama pidaja kohustus
(1) Sadama pidaja on kohustatud esitama Veeteede Ametile regulaarliinil sõitvate laevade sõidugraafikud.
§ 5010. Tasumäära vähendamine
(1) Eesti riigilippu kandvate laevade eest makstakse tuletornitasu ja navigatsioonitasu 75 protsenti käesoleva seaduse § -s 505 sätestatud tasumääradest. Nimetatud tasumäära suuruse vähendamist rakendatakse kõigile Euroopa Liidu liikmesriigi lippu kandvatele laevadele alates Eesti liitumisest Euroopa Liiduga ja välislepingu alusel vastastikkuse põhimõttel kolmanda riigi lippu kandvatele laevadele.
3) reidile saabunud laeva eest tasutakse tuletornitasu ja navigatsioonitasu 30 protsenti vastavatest tasumääradest tingimusel, et laev ei sisene sadamasse või tema seisuaeg reidil ei ületa 24 tundi.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud vähenduste arvutamisel võetakse aluseks lõikes 1 sätestatud tasu vähendamine tulenevalt laeva lipuriigist. Ülejäänud vähendused arvutatakse kumuleeruvalt, lähtudes sellest vähendusest. Välisriigi lippu kandvale laevale kohaldatakse ainult lõikes 2 sätestatud vähendusi, kui Eesti Vabariigil ei ole selle riigiga lõikes 1 nimetatud lepingut.
(4) Eraldatud ballasttankidega topeltpõhjaga naftatankeri tuletornitasu ja navigatsioonitasu arvutamisel võetakse aluseks laeva vähendatud kogumahutavus, mis on märgitud 1969. aasta rahvusvahelise laevade mõõtmise konventsiooni alusel väljastatud mõõtekirjas. Vähendatud kogumahutavust arvestatakse, kui laeva mõõtekirja lõigus «märkused» on tehtud vastav märge.
(5) Kui sadam osutab jäämurdeteenust ise, maksab reeder või laevaagent navigatsioonitasu 50 protsenti käesoleva seaduse § -s 505 sätestatud määrast talvise navigatsiooni perioodil. Talvise navigatsiooni perioodi kehtestab Veeteede Ameti peadirektor.
(3) Vastavalt käesoleva seaduse § -le 57 kohustuslikust lootsimisest vabastatud laeva eest ei pea maksma juurdemakset.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud juurdemaksed arvutatakse lähtuvalt käesoleva seaduse § -s 5010 sätestatud vähendusest, kui see on antud laevale kohaldatav.
(1) Laevaliikluse korraldamise süsteemi eesmärk on laevaliiklusega seonduva informatsiooni vahendamine laevaliikluse ohutuse tõhustamiseks ning keskkonnariskide vähendamiseks veeteedel ja sadamates.
(3) Laevaliikluse korraldamise süsteemi tööpiirkonna piirid, liiklemise ning teadete ja informatsiooni edastamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(5) Laevaliikluse juhtimise keskuse operaatori koolitus- ja kvalifikatsiooninõuded, kutsetunnistuse vormi ja väljastamise korra ning operaatori atesteerimise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
§ 511. Laevaettekannete süsteem
(4) Laevaettekannete süsteemi tööpiirkonna piirid, liiklemise ning ettekannete ja informatsiooni edastamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(11) Laevaettekannete süsteemi tööpiirkonnas on ettekannete esitamine ja informatsiooni edastamine laevaliikluse juhtimise keskuse operaatorile kohustuslik järgmistele laevadele:
2) laev kogumahutavusega alla 300 juhul, kui laev on juhtimisvõimetu, piiratud manööverdusvõimega või ankrus liikluseraldusskeemi alas või kui laeva navigatsioonivahendid ei ole töökorras.
(2) Laevaliikluse juhtimise keskuse operaator annab kaptenile informatsiooni navigatsioonilise olukorra kohta laevaliikluse korraldamise süsteemi ja laevaettekannete süsteemi tööpiirkonnas. Kapteni soovil võib operaator anda laevaliikluse korraldamise süsteemi või laevaettekannete süsteemi kaudu abi navigeerimisel. Operaatori soovitused ei vabasta kaptenit vastutusest.
(3) Laev, mille kapten laeva sisenemisel laevaliikluse korraldamise süsteemi või laevaettekannete süsteemi tööpiirkonda ei teata laevaliikluse juhtimise keskusele sisenemisest, ei täida liiklemise korda või ei pööra tähelepanu operaatori väljakutsetele, peetakse rikkumise põhjuste väljaselgitamiseks kinni politseiasutuse poolt.
(1) Veeteede Ameti peadirektor võib peatada Eesti riigilippu kandva laeva kapteni meresõidudiplomi või kutsetunnistuse kinnituslehe kehtivuse laevaliikluse korraldamise süsteemi või laevaettekannete süsteemi teadete või ettekannete edastamise või liiklemise korra tahtliku rikkumise eest vastavalt käesoleva seaduse § 21 lõikele 9.
(2) Välisriigi lippu kandva laeva kapteni poolt laevaliikluse korraldamise süsteemi või laevaettekannete süsteemi tööpiirkonnas liiklemise korra või teadete või ettekannete edastamise korra rikkumise kohta edastatakse teave laeva lipuriigi mereadministratsioonile.
121. peatükk LAEVADE SEIRE
(3) Reisiinfo salvestit ei nõuta kohaliku rannasõidu piirkonnas sõitvatelt reisilaevadelt.
(1) Sisemeres ning sadama lähistel ja akvatooriumil ning sadamate vahel toimub kohustuslik lootsimine laeva ohutu meresõidu tagamiseks.
§ 55. Lootsi laevalemineku ja laevalt mahatuleku kohad
(2) Lootsimise korra ning lootsi laevalemineku ja laevalt mahatuleku kohad kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(4) Selles laevaliikluse piirkonnas, kus lootsimine ei ole kohustuslik, on kaptenil õigus nõuda laevale lootsi, kui ta peab lootsimist vajalikuks.
(1) Lootsiteenust osutab riigi poolt moodustatud äriühing.
(2) Sadama akvatooriumil võib lootsiteenust osutada sadama pidaja.
2) kõik väikelaevad ja Eesti riigilippu kandvad laevad kogumahutavusega alla 300;
4) Eesti riigilippu kandvad laevad Väinamere ja Soela väina läbimisel ning seal töötavad Eesti riigilippu kandvad liinilaevad;
5) laev inimelu päästmisel, õnnetusjuhtumi ärahoidmisel või sellest tuleneva kahju vähendamisel;
7) Eesti Vabariigi sõjalaevad.
(5) Veeteede Ametil on õigus vabastada kohustuslikust lootsimisest jäämurdja, riigile teenust osutav välisriigi lippu kandev laev ja pärast vähemalt kümmet lootsimist süvendustööde ajal sadama akvatooriumilt väljuv välisriigi lippu kandev süvenduslaevastiku laev.
(4) Lootsi kvalifikatsiooninõuded ning kutsetunnistuse ja lootsitasõidu loa vormi ning väljastamise tingimused kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(4) Pärast lootsimise lõpetamist märgib kapten käesoleva seaduse § -s 67 nimetatud lootsikviitungile:
1) kontrollima enne laevale saabumist laeva süvist ja vabaparrast ning juhul, kui laev on lastitud üle laadungimärgiga lubatud piiri või üle sadama eeskirjaga lubatud suurima süvise, teatama sellest Veeteede Ametile;
(4) Laeva kontroll-lehe vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(2) Lootsikviitungi vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(3) Lootsiteenuse osutaja esitab Veeteede Ametile kaks lootsikviitungi koopiat.
(1) Lootsitasud peavad olema läbipaistvad ja avalikud. Lootsitasude elemendid peavad olema selgelt eristatavad ja kulude arvutamise metoodika avalikkusele kättesaadav.
(21) Lootsitasu määrad ja maksmise korra kehtestab käesoleva seaduse § -s 56 nimetatud lootsiteenuse osutaja. Lootsitasude määrad kehtestatakse kulupõhiselt ning need peavad tagama mõistliku kasumi.
(4) Reeder, kelle laev on vabastatud kohustuslikust lootsimisest ega kasuta lootsiteenust, ei maksa lootsitasu. Samuti on lootsitasu maksmisest vabastatud:
4) laevad, mis on sisenenud sadamasse haigeid, laevaõnnetuse läbiteinud isikuid või surnuid maale tooma.
§ 681. Lootsitasu maksmise erijuhud
(5) Isoleeritud ballasttankidega naftatankeri lootsitasu suuruse arvutamisel võetakse aluseks laeva vähendatud kogumahutavus, mis on märgitud 1969. aasta rahvusvahelise laevade mõõtmise konventsiooni alusel väljastatud mõõtekirjas. Vähendatud kogumahutavust arvestatakse, kui laeva mõõtekirja lõigus «märkused» on tehtud vastav märge.
(1) Kui üle 24-meetrise kogupikkusega laevaga toimunud laevaõnnetusega kaasneb inimohver, korraldab laevaõnnetuse juurdluse majandus- ja kommunikatsiooniministri moodustatud komisjon, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 31 nimetatud juhtudel.
(3) Kui laevaõnnetus seisneb üksnes käesoleva seaduse § 69 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud sündmuses laevapere liikmeks oleva töötajaga, korraldatakse juurdlus kooskõlas töötervishoiu ja tööohutuse seadusega. Kui laevaõnnetus seisneb üksnes § 69 lõike 1 punktis 7 nimetatud sündmuses, korraldab juurdluse Keskkonnainspektsioon. Käesolevas lõikes nimetatud laevaõnnetuste juurdluse läbiviimiseks on juurdluse korraldajal õigus kaasata eksperte. Juurdluse korraldaja esitab juurdluskokkuvõtte Veeteede Ametile.
(31) Kui laevaõnnetus seisneb üksnes käesoleva seaduse § 69 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud sündmuses reisijaga, korraldab juurdluse politseiasutus.
(5) Väikelaevaga toimunud laevaõnnetuse juurdluse korraldab Veeteede Amet juhul, kui seda taotleb väikelaeva omanik või kindlustusandja. Kui väikelaevaga toimunud laevaõnnetusega kaasneb inimohver, korraldab juurdluse politseiasutus kriminaalmenetlust sätestavate seaduste kohaselt.
(6) Laevaõnnetuse juurdlust teostav isik on oma tegevuses sõltumatu.
(1) Laevaõnnetuse korral on kapten kohustatud õnnetuse asjaoludest teatama reederile, kes sellest viivitamata teatab Veeteede Ametile ja juhul, kui õnnetusega kaasneb merereostus Eesti vetes, ka politseiasutusele. Välisriigi lippu kandva laeva kapten või agent on kohustatud riigipiiri seaduses sätestatud korras teatama Eesti vetes toimunud laevaõnnetusest politseiasutusele, kes teatab sellest Veeteede Ametile.
(3) Kui laevaõnnetus toimub välisriigi territoriaal- või sisemerel või sisevetel, peab kapten või reeder lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustusele õnnetusest teatama ka Eesti Vabariigi välisesindusele selles riigis ja selle riigi mereadministratsioonile.
(3) Laevaõnnetuse juurdluskokkuvõte on avalik. Laevaõnnetuses osalejate ja tunnistajate isikuandmed, nende seletuskirjad, ettekanded ning küsitluse protokollid ei ole avalikud.
Laevaõnnetuste liigitamise, juurdlemise ja arvelevõtmise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(11) Turule lastud või kasutusele võetud laeva ohutusvarustuse, väikelaeva, osaliselt valmis väikelaeva ja väikelaeva komponendi osas on turujärelevalveasutuse õigused ja kohustused Veeteede Ametil. Väikelaeva, osaliselt valmis väikelaeva ja väikelaeva komponendi osas on turujärelevalveasutuse õigused ja kohustused ka Maanteeameti kohalikul asutusel.
(12) Käesolevas seaduses sätestatud tunnustatud arsti tegevuse üle teostab järelevalvet Terviseamet tervishoiuteenuste korraldamise seaduses sätestatud korras.
(2) Veeteede Ameti järelevalveametniku pädevuses on riiklik järelevalve laevade tehnilise seisukorra ning laevade turvalisuse üle ja Veeteede Ameti poolt tunnustatud isiku tegevuse üle kõigis tunnustuse saanud valdkondades. Veeteede Ameti, politseiasutuse ja muu seaduses sätestatud järelevalveasutuse järelevalveametniku pädevuses on riiklik järelevalve väikelaevade ja muude veesõidukite üle.
(21) Veeteede Amet teostab riiklikku järelevalvet laevaremondi üle klassifitseerimata laevadel.
(3) Veeteede Ameti järelevalveametniku ametitõendi vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister . Järelevalveametniku ametitõendi väljastab Veeteede Ameti peadirektor.
(4) Riiklikku järelevalvet teostavale ametiisikule tuleb kontrollimiseks võimaldada vaba pääs sadamasse, laevaehitus- ja laevaremondiettevõttesse ning mereõppeasutusse ja muusse käesoleva seaduse § 7 lõikes 2 nimetatud tegevusvaldkonnas tooteid valmistavasse või teenuseid osutavasse ettevõttesse ning laevale ja laevaruumidesse.
(6) Välisriigi lippu kandvate laevade kontrollimise ja kinnipidamise korra ning laevakontrolli akti ja kinnipidamise akti vormid kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(61) Välisriigi lippu kandvaid laevu kontrolliva järelevalveametniku kvalifikatsiooninõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
(8) Veeteede Ameti järelevalveametnik kannab teenistuskohustusi täites vormiriietust.
(9) Veeteede Ameti järelevalveametniku vormiriietuse kirjelduse ja eraldusmärgid kehtestab Vabariigi Valitsus .
(10) [Kehtetu – RT I 2009, 29, 175 - jõust. 01.07.2009]
(11) Käesolevat peatükki kohaldatakse ka välisriigi lippu kandvale laevale.
2) vältida laevadelt ja väikelaevadelt merekeskkonna ja sisevete reostust ning õhusaastet;
4) tagada laevadel tervisekaitsenõuete järgimine;
5) tagada meremeeste nõuetekohane erialane ettevalmistamine;
7) tagada laevadel turvalisuse nõuete järgimine.
3) laeva nõuetekohane lastimine, lossimine ja ballastimine;
8) muude laeva ja väikelaeva organisatsiooniliste ja tehniliste asjaolude nõuetekohasus;
9) laeva projekteerimine, ehitamine, remontimine ja seadistamine käesoleva seaduse § -des 19 ja 191 sätestatud nõuete kohaselt;
12) laeva vastavus turvalisuse nõuetele.
8) laeval järgitakse muid meresõiduohutusnõudeid;
9) laeval järgitakse turvalisuse nõudeid.
11) rikutakse keskkonnaohutusnõudeid;
12) laeval on avastatud turvalisuse nõuete olulisi rikkumisi.
(21) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud puuduste või laeva, inimesi, teist laeva või keskkonda ohustavate puuduste ilmnemise korral peab Veeteede Ameti järelevalveametnik, kellel on õigus ja kohustus kontrollida välisriigi lippu kandvaid laevu ning kes vastab käesoleva seaduse § 76 lõike 61 alusel kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele (edaspidi inspektor), laeva kinni pidama või rakendama käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud kasutamise keeldu. Kinnipidamine või lõikes 4 nimetatud kasutamise keeld kehtivad seni, kuni Veeteede Amet on veendunud, et laev võib väljuda merele või laeva kasutamine võib jätkuda. Kinnipeetud laeva ümberpaigutamine teise kai äärde on ilma Veeteede Ameti vastava loata keelatud.
(41) Riikliku järelevalve asutusel on õigus kõrvaldada isik ajutiselt laeva või väikelaeva juhtimiselt liiklusseaduse §-s 201 sätestatud alusel ja korras.
(5) Kui laeval on keelatud sadamast väljuda, on Veeteede Amet kohustatud sellest viivitamata teatama politseile, tollile ja sadamakaptenile.
(7) Veeteede Ameti järelevalveametnik ei ole kohustatud pärast laeva kinnipidamist seda kinnipidamisest vabastamiseks kontrollima töövälisel ajal.
(9) Kui kontrollimise käigus selgub, et laeval, millel peavad ISM koodeksi kohaselt olema reederile väljastatud vastavuse tunnistuse koopia (DOC) ja laeva meresõiduohutuse korraldamise tunnistus (SMC), nimetatud tunnistused puuduvad, peetakse laev kinni. Kui kontrollimise käigus ei tuvastata laeval teisi kinnipidamist põhjustavaid puudusi, võib Veeteede Ameti järelevalveametnik laeva kinnipidamisest vabastada sadama ülekoormamise vältimiseks. Kui laev vabastatakse kinnipidamisest ja laeval lubatakse sadamast lahkuda, teavitab Veeteede Amet sellest viivitamata laeva lipuriigi mereadministratsiooni, Euroopa Liidu liikmesriike ja Paris MOU osalisriike ning laeval keelatakse sisenemine Eesti sadamatesse, välja arvatud Eesti riigilippu kandev laev. Laeva kaptenit teavitatakse keelust siseneda Euroopa Liidu liikmesriikide ja Paris MOU osalisriikide sadamatesse.
(2) Eesti riigilippu kandva laeva laevakontrolli akti vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .
(3) Veeteede Amet jälgib, et laev, millel lubati pärast kontrollimist sõita lähimasse remondisadamasse, saabuks kokkulepitud kohta. Kui laev väljub sadamast, täitmata ülesõiduks tehtud ettekirjutust või ei saabu kokkulepitud sadamasse, teavitab Veeteede Amet sellest viivitamata laeva lipuriigi mereadministratsiooni, laeva remondi sihtsadama riigi mereadministratsiooni, Euroopa Liidu liikmesriike ja Paris MOU osalisriike ning laeval keelatakse sisenemine Eesti sadamatesse, välja arvatud Eesti riigilippu kandev laev. Laeva kaptenit teavitatakse keelust siseneda Euroopa Liidu liikmesriikide ja Paris MOU osalisriikide sadamatesse.
§ 792. Reisiparvlaeva ja kiirreisilaeva tegevuse peatamine regulaarreisidel ning regulaarreiside alustamise keeld
(1) Veeteede Amet peatab reisiparvlaeva või kiirreisilaeva tegevuse regulaarreisidel või keelab reisiparvlaeva või kiirreisilaevaga regulaarreiside alustamise, kui:
7) kontrollimise või külastusriigi poolse lisaülevaatuse käigus on ilmnenud puudusi, mis on ohtlikud reisiparvlaevale, kiirreisilaevale või laevapere liikmetele ja reisijatele;
9) laevapere liikmed ei vasta kvalifikatsiooninõuetele ning see on ohtlik reisiparvlaevale, kiirreisilaevale või laevapere liikmetele ja reisijatele;
(2) Veeteede Amet teavitab reederit viivitamata kirjalikult otsusest peatada reisiparvlaeva või kiirreisilaeva tegevus regulaarreisidel või otsusest keelata reisiparvlaeva või kiirreisilaevaga regulaarreiside alustamine ja toob välja kõik põhjused.
(3) Kui Veeteede Amet või külastusriigi mereadministratsioon avastab regulaarreise tegeval reisiparvlaeval või kiirreisilaeval puudusi, mis otseselt ei ohusta reisiparvlaeva, kiirreisilaeva või selle laevapere liikmeid ja reisijaid, tuleb laeval kasutusele võtta abinõud puuduste kõrvaldamiseks viivitamata või Veeteede Ameti poolt kindlaksmääratud mõistliku aja jooksul. Kui puuduste kõrvaldamine on ebapiisav, peatatakse reisiparvlaeva või kiirreisilaeva tegevus regulaarreisidel või keelatakse regulaarreiside alustamine.
1) sõidab «Paris MOU» aastaaruandes avaldatud «musta nimekirja» kantud riigi lipu all ja on Paris MOU-ga ühinenud riikide sadamates viimase 24 kuu jooksul rohkem kui kahel korral kinni peetud;
3) [kehtetu - RT I 2005, 31, 229 - jõust. 03.06.2005]
(4) Laeva sadamasse sisenemise keelust teavitab Veeteede Amet viivitamata kirjalikult laeva kaptenit ja reederit ning laeva lipuriigi mereadministratsiooni, asjaomast klassifikatsiooniühingut, asjaomast turvalisusorganisatsiooni, Paris MOU liikmesriike, Paris MOU laevakontrollialast andmebaasi ja teabesüsteemi (edaspidi SIReNaC süsteem) ning Paris MOU sekretariaati.
(5) Raskeid naftasaadusi vedavate ühekordse põhjaga tankerite Eesti sadamatesse sisenemisele ja sadamast väljumisele kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu määrust 417/2002/EÜ topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul, millega tunnistatakse kehtetuks EL Nõukogu määrus 2978/94/EÜ (EÜT L 64, 07.03.2002, lk 1–5) ning seda muutvaid Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu määrust 2099/2002/EÜ (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1–5), Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu määrust 1726/2003/EÜ (ELT L 249, 01.10.2003, lk 1–4) ja EÜ Komisjoni määrust 2172/2004/EÜ (ELT L 371, 18.12.2004, lk 26–27).
(1) Reederil või tema esindajal on õigus vaidlustada laeva kinnipidamine, sadamasse sissesõidu keelustamine, reisiparvlaeva või kiirreisilaeva tegevuse peatamine regulaarreisidel või regulaarreiside alustamise keelustamine. Vaidlustamine ei põhjusta kinnipidamise, sissesõidu keelustamise, regulaarreisidel tegevuse peatamise või regulaarreiside alustamise keelustamise lõpetamist vaidluse lahendamiseni.
(2) Inspektor teavitab laeva kaptenit kinnipidamise, sissesõidu keelustamise või regulaarreisidel tegevuse peatamise või regulaarreiside alustamise keelu vaidlustamise võimalusest.
(3) Vaide võib Veeteede Ameti meresõiduohutuse teenistuse juhatajale esitada 30 päeva jooksul kinnipidamise, sissesõidu keelustamise või regulaarreisidel tegevuse peatamise või regulaarreiside alustamise keelamise päevast arvates.
§ 80. Liiklusnõuete rikkumine sadamaalal
Laevade ja väikelaevade ning muude veesõidukite sadamasse tuleku või sadamast väljumise nõuete või sadamavetes seismise või liiklemise nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 81. Veeteel liiklemise nõuete rikkumine
§ 811. Laeva- ja väikelaevaliikluse tahtlik takistamine ja segamine
§ 83. Ohutu liikluse nõuete rikkumine siseveeteedel
Siseveeteedel laevade ja väikelaevade ning muude veesõidukite sulengutes, reididel või sadamates liiklemise, seismise või mitme aluse või parve pukseerimise nõuete, laevade laadimise, lossimise või veoste ladustamise korra rikkumise, samuti sadama- või hüdrotehniliste rajatiste, seadeldiste või seadmete kahjustamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 86. Navigatsioonimärkide ja signaalmärkide kahjustamine, kooskõlastamata paigaldamine ning ümberpaigutamine
Navigatsioonimärkide ja laevaliiklust reguleerivate signaalmärkide kahjustamise, Veeteede Ametiga kooskõlastamata paigaldamise või ümberpaigutamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
Veesõidukit, sealhulgas väikelaeva juhtiva isiku kõrvalehoidumise eest joobeseisundit tuvastavast läbivaatusest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut või arestiga.
§ 93. Mere- ja siseveetranspordivahendite registreerimise, arvestuse ja kasutamise nõuete rikkumine
§ 932. Puistlastilaeva ohutu laadimise ja lossimise nõuete rikkumine
§ 934. Välisriigi lippu kandvate laevade kontrollimise ja kinnipidamise korra rikkumine
(1) Välisriigi lippu kandvate laevade kontrollimise ja kinnipidamise korra rikkumise eest –
§ 944. Laevadokumentideta ja aegunud laevadokumentidega laevaga meresõit või sisevetel sõit
Laevadokumentideta või aegunud laevadokumentidega laevaga meresõidu või sisevetel sõidu eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
§ 946. [Kehtetu - RT I 2005, 31, 229 - jõust. 03.06.2005]
§ 947. Laevaliikluse korraldamise süsteemis või laevaettekannete süsteemis kehtestatud liiklemise ja teadete või ettekannete edastamise korra rikkumine
Laevaliikluse korraldamise süsteemis või laevaettekannete süsteemis kehtestatud liiklemise või teadete või ettekannete edastamise korra rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, – karistatakse rahatrahviga kuni 2000 eurot.
Merekõlblikkuse tunnistuseta või sõidukõlblikkuse tunnistuseta, samuti reisijateveo tunnistuseta või rahvusvaheliste konventsioonidega ettenähtud tunnistuseta või aegunud või kehtetu merekõlblikkuse tunnistusega, sõidukõlblikkuse tunnistusega, reisijateveo tunnistusega või rahvusvaheliste konventsioonidega ettenähtud tunnistusega laeva kasutamise eest juriidilise isiku poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 3200 eurot.
Juriidilise isiku poolt toodete valmistamise või teenuste osutamise eest käesoleva seaduse § 7 lõikes 2 nimetatud tegevusvaldkonnas ilma Veeteede Ameti tunnustamiseta – karistatakse rahatrahviga kuni 640 eurot.
(1) Laeva, mille laevapere liikmete arv või laevapere koosseis ei vasta ohutu mehitatuse tunnistusega kehtestatud laevapere miinimumkoosseisule, välja arvatud käesoleva seaduse § -s 25 sätestatud erand, kasutamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
Juriidilise isiku poolt laevapere liikme, kellel puudub ametikoha järgi nõutav diplom või meresõidudiplomi või kutsetunnistuse kinnitusleht, tööle rakendamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 2000 eurot.
Juriidilist isikut, kelle Eesti riigilippu kandev laev on viimase 12 kuu jooksul laevakontrolli ajal kaks korda kinni peetud, – karistatakse rahatrahviga kuni 3200 eurot.
§ 9420. Üldkasutataval veeteel veespordi- ja muu laevaliiklust takistava ürituse loata korraldamine
(1) Käesoleva seaduse §-des 80–9425 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 80–934 ja 941–9425 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Veeteede Amet.
(4) Käesoleva seaduse §-des 88, 89, 93, 94, 944, 9411, 9424 ja 9425 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on politseiasutus.
(5) Käesolevat paragrahvi ja käesoleva seaduse § 80–9418, 9421, 9422, 9424 ja 9425 kohaldatakse ka välisriigi lippu kandvatele laevadele ja väikelaevadele, välja arvatud juhul, kui välisriigis, mille lippu väikelaev kannab, ei kohaldata käesolevas seaduses sätestatuga samaväärseid dokumendinõudeid.
(3) Käesoleva seaduse 111. peatüki navigatsioonitasusid puudutav osa jõustub 2004. aasta 1. juulil.
(7) Käesoleva seaduse § 20 lõiget 53 ei rakendata isikute suhtes, kes on lõpetanud mereõppeasutuse või on asunud õppima mereõppeasutuses enne 2005. aasta 1. juulit.
2) 1966. aasta rahvusvahelise laadungimärgi konventsioon ning selle konventsiooni kehtivad protokollid ja hilisemad muudatused;
(9) Veeteede Amet on Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu määruse 725/2004/EÜ laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tõstmise kohta (EMP-s kohaldatav tekst) (ELT L 129, 29.04.2004, lk 6–91) mõistes pädev asutus ( competent authority for maritime security ) ja informatsiooni vahendav asutus (focal point for maritime security) ning täidab administratsiooni kohustusi laevade osas, välja arvatud turvatasandite kehtestamine.
(10) Piirivalvelaeval, Veeteede Ameti laeval või muul käesoleva seaduse § -s 1 nimetamata riigihaldusülesandeid täitval laeval enne 2005. aasta 1. juulit meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelises konventsioonis sätestatud laeva juhtkonna liikme kvalifikatsiooni saamiseks sooritatud meresõidupraktika arvatakse laevapere liikme meresõidudiplomi või kutsetunnistuse saamiseks vajaliku meresõidupraktika hulka.
(11) Käesoleva seaduse § -d 371 ja 391jõustuvad 2005. aasta 1. juulil.
§ 951. Väikelaevajuhi tunnistuse ja jetijuhi tunnistuse kehtivus
§ 952. Veeteede Ameti poolt reederile või laevaagendile esitatud arved
(1) Veeteede Ametil on õigus käesoleva seaduse §-s 501 ettenähtud tuletorni- ja navigatsioonitasude kohta esitatud arve reederi või laevaagendi poolt tasumata jätmisel esitada reederile või laevaagendile käesoleva seaduse § 504 lõikes 3 nimetatud makseteatis. Makseteatises kajastatud tasude tasumise tähtaeg on 30 päeva makseteatise saamisest arvates.
– Riigikohtu 20.10.2009. a põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi kohtuotsus nr 3-4-1-14-09 tunnistas § 952 lõike 1 esimese lause osa «kaubandusliku meresõidu koodeksi 2004. aasta 24. aprillini kehtinud redaktsiooni § 6 punkti 1 alapunktis 13 ettenähtud tuletorni- ja jäämurdetasude ning» põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks.
[RT III 2009, 46, 342 - jõust. 20.10.2009]
(2) Makseteatises kajastatud tasumisele kuuluvad tasud arvutatakse arvete esitamise ajal kehtinud õigusaktide alusel.
§ 96. – § 102. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
1Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 94/25/EÜ väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 164, 30.06.1994, lk 15–38), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiviga 2003/44/EÜ (EMP-s kohaldatav tekst) (ELT L 214, 26.08.2003, lk 18–35);
Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2003/25/EÜ reisiparvlaevade täpsemate püstuvusnõuete kohta (EMP-s kohaldatav tekst) (ELT L 123, 17.05.2003, lk 22–41);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/45/EÜ, mis käsitleb liikmesriikide poolt välja antud meremeeste tunnistuste vastastikust tunnustamist ja millega muudetakse direktiivi 2001/25/EÜ (EMP-s kohaldatav tekst) (ELT L 255, 30.09.2005, lk 160–163).


Järgu andjana tegutsemise õiguse andmise kord ja tingimused ning nõuded järgu andjana tegutsemisele – Riigi Teataja
Järgu andjana tegutsemise õiguse andmise kord ja tingimused ning nõuded järgu andjana tegutsemisele - sisukord
§ 2 Järgu andjana tegutsemise õiguse andja
§ 4 Taotlus
§ 5 Taotleja ja taotluse kontroll ning menetlemiseks ettevalmistamine
§ 6 Taotluse hindamine ja otsuse tegemine
§ 7 Valiku kriteeriumid
§ 8 Õiguse kehtivusaeg ja selle pikendamine
§ 9 Õiguse andmise otsus
§ 10 Õiguse andmisest keeldumise otsus
§ 11 Õiguse andmise otsuse muutmine
§ 12 Õiguse andmise otsuse kehtetuks tunnistamine
§ 13 Konfidentsiaalsuskohustus
§ 15 Otsusest teavitamine
§ 16 Järgu andja kohustused
§ 17 Järgunõuete muutmine
Väljaandja:Majandus- ja kommunikatsiooniministerAkti liik:määrusTeksti liik:algtekst-terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:01.11.2005Redaktsiooni kehtivuse lõpp:21.06.2015Avaldamismärge:RTL 2005, 106, 1632
Järgu andjana tegutsemise õiguse andmise kord ja tingimused ning nõuded järgu andjana tegutsemiseleVastu võetud 18.10.2005 nr 124Määrus kehtestatakse «Turismiseaduse» § 21 lõike 4 alusel.§ 1. Kohaldusala Määrusega kehtestatakse isikule järgu andjana ja äravõtjana (edaspidi järgu andja) tegutsemise õiguse andmise kord, tingimused ning nõuded järgu andjana tegutsemiseks.§ 2. Järgu andjana tegutsemise õiguse andja Järgu andjana tegutsemise õiguse (edaspidi õigus) annab, õiguse andmisest keeldub, õigust pikendab ja tunnistab kehtetuks majandus- ja kommunikatsiooniminister käesolevas määruses sätestatud alustel ja korras.§ 3. Taotleja (1) Õigust võib taotleda: 1) «Turismiseaduse» § 18 lõikes 1 nimetatud ühte või mitut liiki majutusettevõtteid ühendav eraõiguslik juriidiline isik või 2) «Turismiseaduse» § 18 lõikes 1 nimetatud ühte või mitut liiki majutusettevõtete kvaliteedialast tegevust arendav eraõiguslik juriidiline isik. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikule antakse õigus tegutseda järgu andjana juhul, kui vastavat õigust taotletavaks perioodiks ei ole taotleja poolt soovitud majutusettevõtte liigi osas antud teisele järgu andjale. (3) Õigust võib samaaegselt taotleda ühe või mitme «Turismiseaduse» § 18 lõikes 1 nimetatud liiki majutusettevõtte osas.§ 4. Taotlus (1) Õiguse saamiseks esitatakse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile vastavasisuline kirjalik või digitaalselt allkirjastatud taotlus, paberkandjal esitamise korral esitatakse ka elektrooniline koopia. (2) Taotluses peavad sisalduma vähemalt järgmised andmed: 1) taotleja nimi, vastava registri nimi ja -kood, aadress ning sidevahendite andmed; 2) majutusettevõtte liik või liigid, mille osas soovitakse saada õigust tegutseda järgu andjana; 3) soovitav ajavahemik tegutsemiseks järgu andjana; 4) taotleja organisatsiooni ning olemasolul seniste majutusettevõtete kvaliteedi arendamisega seotud tegevuste kirjeldus; 5) järgusüsteemi ülesehituse ja toimimise põhimõtete kirjeldus, sealhulgas majutusettevõtete hindamise organisatsiooniline korraldus, kasutatavad spetsialistid ja tegevuse finantseerimise põhimõtted; 6) olemasolul ülevaade rahvusvahelise koostöö kohta majutusettevõtete kvaliteedi arendamise osas; 7) taotleja allkirjaõigusliku esindaja nimi, ametinimetus, allkiri ja taotluse esitamise kuupäev. (3) Taotlusele lisatakse taotleja poolt koostatud majutusettevõttele järkude andmise ja äravõtmise aluseks olevad nõuded (edaspidi järgunõuded) koos seletuskirjaga, järkude andmise ja äravõtmise kord, hindamise eest võetava tasu kujunemise alused, vaidluste lahendamise kord ning nimetatud dokumentide muutmise kord. Järgunõuded koostatakse eraldi iga majutusettevõtte liigi kohta. (4) Taotlusele lisatav järgunõuete seletuskiri peab võimalusel sisaldama võrdlust teiste riikide analoogsete nõuetega. (5) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumil on taotluse menetlemisel õigus nõuda taotlejalt asjassepuutuvaid lisaandmeid ja -dokumente ning paranduste ja täienduste sisseviimist taotlusse ning selle lisadesse.§ 5. Taotleja ja taotluse kontroll ning menetlemiseks ettevalmistamine (1) Taotluse laekudes kontrollib Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium taotleja vastavust §-s 3 toodud nõuetele ja taotluse vastavust §-s 4 toodud nõuetele. (2) Taotleja mittevastavusel §-s 3 toodud nõuetele või kui teine isik juba omab taotletavaks perioodiks järgu andjana tegutsemise õigust taotletava majutusettevõtte liigi osas, tagastatakse taotlus taotlejale sisuliselt läbi vaatamata. (3) Puuduste korral taotluses teavitatakse sellest taotlejat ning määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Puuduste kõrvaldamiseks määratav tähtaeg ei või üldjuhul ületada kümme (10) kalendripäeva. (4) Määratud tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmise korral tagastatakse taotlus sisuliselt läbi vaatamata. (5) Nõuetele vastava taotluse saamisel avaldab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium vastavasisulise teadaande oma veebilehel ning vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes, välja arvatud lõigetes 6 ja 7 ettenähtud teatamisel või taotluse esitamisel. Teadaandes avaldatakse taotleja nimi, majutusettevõtte liigi või liikide nimetus, mille osas õiguse saamiseks taotlus on esitatud, soovitav järgu andjana tegutsemise periood ning tähtaeg, mille jooksul mis tahes § 3 nõuetele vastav isik võib teatada soovist esitada taotlus sama majutusettevõtte liigi või liikide osas. (6) Kümne (10) kalendripäeva jooksul arvates käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud teadaande avaldamisest on mis tahes § 3 nõuetele vastaval isikul võimalik teatada Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile kirjalikult soovist esitada taotlus käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud teadaandes märgitud majutusettevõtte liigi või liikide osas. (7) Neljakümne viie (45) tööpäeva jooksul arvates käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud teadaande avaldamisest on § 3 nõuetele vastaval isikul, kes eelnevalt oma soovist Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumit teavitas, õigus esitada taotlus teadaandes märgitud majutusettevõtte liigi või liikide osas. Hiljem esitatud taotlus tagastatakse taotlejale sisuliselt läbi vaatamata. (8) Käesolevas paragrahvis ettenähtud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi toimingud viib läbi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi siseturuosakond, kes seitsme (7) kalendripäeva jooksul pärast toimingute läbiviimist edastab kõik nõuetele vastavad taotlused hindamiseks §-s 6 nimetatud komisjonile.§ 6. Taotluse hindamine ja otsuse tegemine (1) Nõuetele vastav taotlus kuulub hindamisele. Taotluste hindamiseks moodustab majandus- ja kommunikatsiooniminister vähemalt viiest (5) liikmest koosneva komisjoni, sealhulgas nimetab komisjoni esimehe ja aseesimehe. (2) Hindamise tulemusena esitab komisjoni esimees majandus- ja kommunikatsiooniministrile komisjoni motiveeritud ettepaneku taotlejale järgu andjana tegutsemise õiguse andmise või sellest keeldumise kohta. Ettepanekus esitatakse vajadusel täiendavaid tingimusi järgu andjana tegutsemiseks. (3) Komisjoni töösse võib kaasata eksperte, kellel puudub hääleõigus. (4) Komisjoni töös osalemise eest komisjoni liikmetele tasu ei maksta. (5) Komisjoni tehnilise teenindamise tagab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi siseturuosakond. (6) Komisjon hindab taotlust §-s 7 toodud kriteeriumidest ning muudest käesoleva määruse nõuetest lähtuvalt. Taotluse hindamise käigus on komisjoni liikmetel õigus küsida taotlejalt lisateavet ja -dokumente, samuti nõuda muudatuste sisseviimist järgunõuetesse või muudesse seonduvatesse dokumentidesse. (7) Komisjon on otsustusvõimeline, kui komisjoni istungil on esindatud vähemalt pooled liikmetest. Taotleja esindajal ei ole õigust osaleda komisjoni istungil, kui komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees seda vajalikuks ei pea. (8) Komisjoni istungid protokollitakse. Protokoll allkirjastatakse komisjoni esimehe, tema äraolekul aseesimehe ja protokolli koostaja poolt. (9) Komisjoni ettepanek võetakse vastu hääletades. Komisjoni liige ei või hääletusel jääda erapooletuks. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustavaks komisjoni esimehe hääl, tema äraolekul aseesimehe hääl. (10) Komisjon peab taotluse kohta ettepaneku tegema hiljemalt neljakümne viie (45) kalendripäeva jooksul arvates taotluse komisjonile üleandmisest. (11) Kui komisjon asub seisukohale, et õiguse andmisest keeldumise aluseks olevaid asjaolusid on võimalik kõrvaldada, määratakse taotlejale selleks üldjuhul tähtaeg kuni kümme (10) kalendripäeva, mille võrra pikeneb lõikes 10 nimetatud tähtaeg. (12) Kui komisjoni menetluses on tulenevalt § 5 lõikest 7 samaaegselt mitu taotlust ühe ja sama majutusettevõtte liigi või liikide osas, pikeneb käesoleva paragrahvi lõikes 10 nimetatud tähtaeg käesoleva paragrahvi lõike 11 alusel määratud tähtaja võrra kõikide menetluses olevate taotluste osas. (13) Komisjoni ettepanek vormistatakse kirjalikult ning see allkirjastatakse komisjoni esimehe, tema äraolekul aseesimehe ja vähemalt ühe komisjoni liikme poolt. (14) Kui komisjoni menetluses on samaaegselt mitu taotlust ühe ja sama majutusettevõtte liigi või liikide osas, kujundatakse kõikide taotluste osas seisukoht samaaegselt. Iga taotluse kohta vormistatakse eraldi ettepanek. (15) Komisjoni esimees esitab komisjoni otsuse majandus- ja kommunikatsiooniministrile, kes teeb otsuse järgu andjana tegutsemise õiguse andmise või sellest keeldumise kohta hiljemalt neljateistkümne (14) kalendripäeva jooksul komisjonilt vastavasisulise ettepaneku saamisest arvates. Taotluse võib rahuldada osaliselt või täielikult.§ 7. Valiku kriteeriumid Taotluse hindamisel ja otsuse tegemisel lähtutakse järgmistest kriteeriumidest: 1) majutusettevõtete esindatuse määr, kui taotlejaks on majutusettevõtteid ühendav isik; 2) järgunõuete ja järgu andmise, äravõtmise ning vaidluste lahendamise korra põhjendatus, objektiivsus, läbipaistvus, erapooletus; 3) majanduslike ja organisatsiooniliste eelduste olemasolu tegutsemiseks järgu andjana, sealhulgas vajalike spetsialistide olemasolu; 4) järkude andmisega seonduva tegevuse finantseerimise põhimõtted; 5) rahvusvahelise koostöö kogemus valdkonnas (nt kuulumine samalaadsesse rahvusvahelisse organisatsiooni), samuti senine tegevus majutusettevõtete kvaliteedi arendamisel; 6) taotleja suutlikkus tegutseda vastavalt §-s 16 toodud nõuetele.§ 8. Õiguse kehtivusaeg ja selle pikendamine (1) Õigus tegutseda järgu andjana antakse kuni viieks (5) aastaks. (2) Järgu andja taotlusel võib õiguse kehtivusaega pikendada kuni 5 aasta võrra. (3) Õiguse kehtivusaja pikendamise taotlus tuleb Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile esitada hiljemalt sada viiskümmend (150) kalendripäeva enne õiguse kehtivusaja lõppu. Sel juhul kehtib järgu andjana tegutsemise õigus vähemalt õiguse kehtivusaja pikendamise taotluse osas tehtud otsuse jõustumiseni. (4) Õiguse pikendamiseks esitatav taotlus peab vastama §-s 4 toodud nõuetele, täiendavalt tuleb taotluses esitada ülevaade senise tegutsemise kohta järgu andjana, sealhulgas kõikidest nõuete muudatustest. (5) Õiguse pikendamise taotluse saamisel avaldab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium vastavasisulise teadaande § 5 lõikes 5 ettenähtud korras ning kohaldatakse § 5 lõigetes 6–7 ettenähtut. (6) Kui kümne (10) kalendripäeva jooksul arvates teadaande avaldamisest mis tahes § 3 nõuetele vastav isik ei ole teatanud soovist esitada taotlust teadaandes märgitud majutusettevõtte liigi või liikide osas, esitab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium pikendamise taotluse hindamiseks komisjonile §-s 6 ettenähtud korras. (7) Kui mis tahes § 3 nõuetele vastav isik on tähtaegselt esitanud taotluse teadaandes märgitud majutusettevõtte liigi või liikide osas, tehakse pikendamise taotluse ja teiste taotluste kohta otsus samaaegselt, järgides §-s 6 ettenähtud korda. (8) Tähtaegselt esitamata taotlus tagastatakse sisuliselt läbi vaatamata. (9) Võrdsete näitajatega õiguse pikendamise taotluse ja käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud muude taotluste korral eelistatakse õiguse pikendamise taotlust. (10) Õiguse pikendamise korral tehakse õiguse andmise otsus. Õiguse pikendamisest keeldumise korral tehakse õiguse andmisest keeldumise otsus.§ 9. Õiguse andmise otsus (1) Õiguse andmise otsuses peavad sisalduma vähemalt järgmised andmed: 1) isik, kellele antakse õigus tegutseda järgu andjana; 2) majutusettevõtte liik või liigid, mille osas õigus antakse; 3) õiguse kehtivuse alguse ja lõpu kuupäev ja vajadusel tingimused; 4) õiguse andmise aeg ja vastava otsuse number; 5) otsuse teinud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri. (2) Järgunõuded, järgu andmise ja äravõtmise kord ning vaidluste lahendamise kord kinnitatakse otsuse lisana.§ 10. Õiguse andmisest keeldumise otsus (1) Majandus- ja kommunikatsiooniminister võib teha õiguse andmisest keeldumise otsuse, kui: 1) taotleja on esitanud valeandmeid, mis on otsuse tegemisel määrava tähtsusega; 2) taotleja või tema tegevus järgu andjana ei vasta nõuetele või vastab neile ebapiisavalt; 3) taotleja poolt koostatud järgunõuded, järgu andmise, äravõtmise või vaidluste lahendamise kord ei ole piisavalt põhjendatud ning taotleja ei ole neid nõus muutma; 4) on põhjust kahelda, et taotleja käesoleva lõike punktis 3 nimetatud nõuded ja korrad ei ole objektiivsed ning kõiki järku taotlevaid majutusettevõtteid võrdselt kohtlevad; 5) on põhjust kahelda, et taotlejal puuduvad järgu andmiseks vajalik ettevalmistus, spetsialistid, majanduslikud või organisatsioonilised eeldused. (2) Käeoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsus vormistatakse kirjalikult ning selles peavad sisalduma vähemalt järgmised andmed: 1) isik, kelle suhtes keelduv otsus tehakse; 2) majutusettevõtte liik või liigid, mille osas õigust taotleti; 3) keeldumise põhjus ja õiguslik alus; 4) viide otsuse vaidlustamise võimaluste, tähtaja ja koha suhtes; 5) otsuse kuupäev ja number; 6) otsuse teinud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri.§ 11. Õiguse andmise otsuse muutmine (1) Õiguse andmise otsust võib muuta: 1) järgu andja taotlusel, kui otsuse muutmine on kooskõlas käesoleva määrusega; 2) majandus- ja kommunikatsiooniministri ettepanekul ning kokkuleppel järgu andjaga, kui otsuse muutmine on vajalik lähtudes avalikest huvidest või pärast otsuse tegemist on oluliselt muutunud valdkonda reguleerivad õigusaktid. (2) Kui järgu andja taotleb otsuse täiendamist § 9 lõike 1 punktis 2 nimetatud andmete osas, tuleb esitada uus §-s 4 sätestatud tingimustele vastav taotlus. (3) Kui järgu andjaga otsuse muutmiseks kokkuleppe saavutamine käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud juhtudel ei ole võimalik, võib majandus- ja kommunikatsiooniminister õiguse andmise otsuse kehtetuks tunnistada.§ 12. Õiguse andmise otsuse kehtetuks tunnistamine (1) Õiguse andmise otsuse võib osaliselt või täielikult kehtetuks tunnistada, vajadusel konsulteerides komisjoniga, järgmistel juhtudel: 1) järgu andja taotlusel; 2) kui järgu andja on esitanud valeandmeid, mis olid otsuse tegemisel määrava tähtsusega; 3) kui järgu andja on oluliselt rikkunud tegutsemise õiguse andmise otsuse tingimusi või järgu andjana tegutsemise nõudeid; 4) kui järgu andja suhtes on alustatud likvideerimismenetlust või on jõustunud pankrotiotsus; 5) kui järgu andja ei ole alustanud tegutsemist järgu andjana kuuekümne (60) kalendripäeva jooksul järgu andjana tegutsemise õiguse andmise otsuses sätestatud kehtivuse alguskuupäevast arvates või tegelikkuses ei ole tegutsenud järgu andjana pikema aja vältel kui kolmkümmend (30) kalendripäeva või on sisuliselt tegutsemise lõpetanud; 6) paragrahvi 11 lõikes 3 või § 17 lõikes 5 toodud juhtudel. (2) Otsuse kehtetuks tunnistamine ei mõjuta enne selle otsuse kehtetuks tunnistamist järgu andja poolt majutusettevõttele antud järgu kehtivust.§ 13. Konfidentsiaalsuskohustus Taotluse menetlemisel ja hindamisel osalevad isikud peavad tagama ametiülesannete täitmisel taotleja kohta teada saadud äri- ja tehnilise teabe konfidentsiaalsuse, kui õigusaktid ei näe ette selle avaldamist.§ 14. Otsuse vaidlustamine Isikule järgu andjana tegutsemise õiguse andmise või õiguse andmisest keeldumise otsuse, otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise otsuse võib vaidlustada «Halduskohtumenetluse seadustikus» sätestatud korras.§ 15. Otsusest teavitamine (1) Õiguse andmise ja õiguse andmisest keeldumise otsusest, selle otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise otsusest teavitatakse vastavat isikut hiljemalt kolme tööpäeva jooksul vastava otsuse tegemisest arvates lihtkirjaga, lisades ärakirja vastavast otsusest. (2) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium teavitab õiguse andmise otsusest oma veebilehel ning vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes.§ 16. Järgu andja kohustused (1) Järgu andja peab oma tegevuses järgu andjana täitma järgmisi nõudeid: 1) omama üleriigilist tegevuspiirkonda; 2) juhinduma oma tegevuses järgu andjana võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõttest; 3) avaldama oma veebilehel kehtivad järgunõuded, järgu andmise ja äravõtmise ning vaidluste lahendamise korra; 4) avaldama oma veebilehel viited järgu andjana tegutsemise õiguslikule alusele koos õiguse kehtivusajaga; 5) avaldama oma veebilehel andmed majutusettevõtete kaupa kehtivate järkude kohta koos järgu kategooriaga; 6) tagama majutusettevõtetele, kellele on omistatud järk, selge ja muust tähistusest eristuva järgutähise kasutamise võimaluse järgu kehtivuse ajaks; 7) majandus- ja kommunikatsiooniministri järelepärimisel andma aru oma tegevuse kohta järgu andjana. (2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud dokumendid peavad kogu nende kehtivusajal olema avalikkusele tasuta kättesaadavad. (3) Järgu andja on kohustatud teavitama viivitamatult kirjalikult Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumit mis tahes taotluses, õiguse andmise otsuses või tegevuses järgu andjana toimunud muudatustest, mis käesoleva määruse tähenduses omavad õiguslikku tähendust, välja arvatud §-s 17 toodud juhtudel, millele rakendub erikord.§ 17. Järgunõuete muutmine (1) Järgu andjal on õigus muuta järgunõudeid, teavitades vastavast kavatsusest eelnevalt kirjalikult Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumit. (2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt esitatav teade peab sisaldama järgunõuetesse kavandatavate muudatuste loetelu koos põhjenduste ja muudatuste eeldatava rakendamise ajaga. (3) Järgu andja ei tohi järgunõudeid muuta enne kolmekümne (30) kalendripäeva möödumist käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teavitamisest arvates. Selle aja jooksul on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumil õigus esitada kavandatavate muudatuste kohta oma arvamus, vajadusel konsulteerides komisjoniga. (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud arvamuse esitamise korral peab järgu andja Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumit kirjalikult teavitama, kuidas on arvamusega arvestatud ning mittearvestamise korral esitama vastavad põhjendused. (5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud arvamusega mittearvestamisel on majandus- ja kommunikatsiooniministril õigus õiguse andmise otsus käesolevas määruses kehtestatud korras kehtetuks tunnistada. (6) Järgunõuete muudatused peavad olema mõistliku aja jooksul, kuid mitte vähem kui kolm (3) kuud enne nende kehtima hakkamist avaldatud järgu andja veebilehel. (7) Järgunõuete muutmine ei tohi mõjutada enne järgunõuete muutmist omistatud järkude kehtivust. Enne muudetud järgunõuete kehtima hakkamist majutusettevõttele omistatud järk peab kehtima tähtajalise järgu puhul vähemalt järgu kehtivuse lõpp-tähtpäevani või tähtajatu järgu puhul vähemalt mõistliku ajavahemiku jooksul pärast järgunõuete muudatuste kehtima hakkamist. (8) Käesoleva paragrahvi sätteid kohaldatakse ka järgu andja algatusel järgu andmise, äravõtmise või vaidluste lahendamise korra muutmisele.§ 18. Määruse jõustumine Käesolev määrus jõustub 2005. aasta 1. novembril.Edgar SAVISAARMinisterSigne RATSOAsekantsler kantsleri ülesannetes