RT I, 25.11.2010, 9
RT I 2010, 64, 474
Määrus kehtestatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 58 lõike 5, § 59 lõike 5 ja § 60 lõike 4 alusel ning kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikli 18 lõike 4 alusel heaks kiidetud «Eesti maaelu arengukavaga 2007–2013» (edaspidiarengukava).
Määrusega kehtestatakse mikropõllumajandusettevõtte arendamise investeeringutoetuse (edaspidi toetus) saamise täpsemad nõuded taotleja, kavandatava tegevuse ja taotluse kohta, abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, toetuse määr ja suurus, sealhulgas toetuse maksimaalne suurus, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, taotluse vorm, taotluse hindamise kriteeriumid ja taotluse hindamise kord, nõuded toetuse saajale, toetuse väljamaksmise kord ning taotluse rahuldamise otsuse muutmise ja kehtetuks tunnistamise kord.
2) müügitulu omatoodetud põllumajandussaaduste müügist või nende töötlemisel saadud põllumajandustoodete müügist oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 37 552 krooni ja kogu müügitulu koos muude ärituludega ei ületanud 31 293 200 krooni;
3) aastabilanss ei ületanud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal 31 293 200 krooni.
2) taotleja majandustegevus oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal kasumis ja taotleja taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahe järjestikuse majandusaasta puhaskasum ei ületanud kummalgi aastal 1 000 000 krooni või kui taotleja on vahetult enne taotluse esitamise aastat tegutsenud vähemalt ühe kalendriaasta, siis taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta puhaskasum ei ületanud 1 000 000 krooni;
3) taotleja, kes on tegutsenud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kaks majandusaastat, kuid kelle majandustegevus ei olnud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal kasumis ja kes näitab taotluses ära selle põhjenduse ning kelle majandustegevus oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud teisel majandusaastal kasumis ja kelle taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud teise majandusaasta puhaskasum ei ületanud 1 000 000 krooni, vastab punktis 2 sätestatud nõuetele;
4) taotleja, kes on tegutsenud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kolm majandusaastat, kuid kelle majandustegevus ei olnud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal kasumis ja kes näitab taotluses ära selle põhjenduse ning kelle majandustegevus oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kolmest majandusaastast vähemalt kahel aastal kasumis ja kelle taotluse esitamise aastale eelnenud kahe järjestikuse majandusaasta puhaskasum ei ületanud kummalgi aastal 1 000 000 krooni, vastab punktis 2 sätestatud nõuetele;
14) taotleja eristab selgelt oma raamatupidamises toetuse kasutamisega seotud kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest;
1) ühe või mitme investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus, mis ei ületa 500 000 krooni, sealhulgas abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuta maksumus, kui taotleja on käibemaksukohustuslane. Kui ühe või mitme investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 500 000 krooni, moodustab toetatava tegevuse abikõlbliku kulu investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus kuni taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulu kolmekordne summa, sealhulgas abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuta maksumus, kui taotleja on käibemaksukohustuslane;
2) ühe või mitme investeeringuobjekti käibemaksuga maksumus, mis ei ületa 500 000 krooni, sealhulgas abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuga maksumus, kui taotleja ei ole käibemaksukohustuslane. Kui ühe või mitme investeeringuobjekti käibemaksuga maksumus ületab 500 000 krooni, moodustab toetatava tegevuse abikõlbliku kulu investeeringuobjekti käibemaksuga maksumus kuni taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulu kolmekordne summa, sealhulgas abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuga maksumus, kui taotleja ei ole käibemaksukohustuslane;
1) ühe või mitme investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus, mis ei ületa 500 000 krooni, sealhulgas abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuta maksumus, kui taotleja on käibemaksukohustuslane. Kui ühe või mitme investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 500 000 krooni, moodustab toetatava tegevuse abikõlbliku kulu investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus kuni taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimesele päevale vahetult eelnenud vähemalt kuue kuu müügitulu kolmekordne summa, sealhulgas abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuta maksumus, kui taotleja on käibemaksukohustuslane;
2) ühe või mitme investeeringuobjekti käibemaksuga maksumus, mis ei ületa 500 000 krooni, sealhulgas abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuga maksumus, kui taotleja ei ole käibemaksukohustuslane. Kui ühe või mitme investeeringuobjekti käibemaksuga maksumus ületab 500 000 krooni, moodustab toetatava tegevuse abikõlbliku kulu investeeringuobjekti käibemaksuga maksumus kuni taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimesele päevale vahetult eelnenud vähemalt kuue kuu müügitulu kolmekordne summa, sealhulgas abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuga maksumus, kui taotleja ei ole käibemaksukohustuslane.
(5) Lõike 4 punktis 20 nimetatud lihtsaks asendusinvesteeringuks loetakse investeering, mille abil asendatakse olemasolev ehitis või selle osa või masin või seade uue ajakohastatud ehitise või selle osaga või masina või seadmega ilma tootmisvõimsust 25% võrra suurendamata või tootmise laadi või kasutatavat tehnoloogiat põhjalikult muutmata. Asendusinvesteeringuks ei loeta vähemalt 30 aasta vanuse ehitise täielikku lammutamist ja asendamist ajakohastatud ehitisega ega ehitise rekonstrueerimist. Asendusinvesteeringuks ei loeta alla 30 aasta vanuse ehitise täielikku lammutamist ja asendamist ajakohastatud ehitisega ega ehitise rekonstrueerimist, kui selle kulud moodustavad vähemalt 50% uue samaväärse ehitise väärtusest. Ehitise rekonstrueerimiseks loetakse ehitise piirdekonstruktsioonide muutmine ning kande- ja jäigastavate konstruktsioonide muutmine ja asendamine.
(1) Kui investeeringuobjekti, omanikujärelevalve tegemise või ettevalmistava töö käibemaksuta maksumus ületab 78 233 krooni, peab taotleja olema investeeringuobjekti, omanikujärelevalve tegemise või ettevalmistava töö kohta saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumust koos tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile (edaspidi investeeringuobjekti hinnapakkumus).
(2) Kui investeeringuobjekti, omanikujärelevalve tegemise või ettevalmistava töö käibemaksuta maksumus ei ületa 78 233 krooni või kui asjaomases valdkonnas on ainult üks teenuse pakkuja, peab taotleja olema saanud vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumuse.
(3) Kui taotleja taotleb toetust ehitise ehitamiseks, peab ta olema investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt kolm võrreldavat investeeringuobjekti hinnapakkumust, kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 469 398 krooni.
(4) Kui taotleja taotleb toetust ehitise ehitamiseks, peab ta olema investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumuse, kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ei ületa 469 398 krooni.
1) 1 564 660 krooni arengukava programmiperioodil (edaspidi programmiperiood) kokku, kui toetust taotleb üks taotleja;
2) 4 693 980 krooni programmiperioodil kokku, kui toetust taotleb tulundusühistu või vähemalt kolm taotlejat ühiselt.
(8) Üks taotleja ei saa üksi, tulundusühistu liikmena ega teiste taotlejatega ühiselt taotleda toetust rohkem kui 3 129 320 krooni programmiperioodil kokku.
(9) Kontserni kuuluv taotleja ei saa taotleda kontserni kohta toetust rohkem kui 1 564 660 krooni programmiperioodil kokku.
(10) Kui ettevõtja suhtes omab «Konkurentsiseaduse» § 2 lõike 4 tähenduses valitsevat mõju taotlejaga samas tegevuskohas ja samal põllumajandussaaduste tootmise alal tegutsev ettevõtja, ei saa nimetatud ettevõtjad taotleda toetust rohkem kui 1 564 660 krooni programmiperioodil kokku.
(11) Üks taotleja ei saa üksi, tulundusühistu liikmena ega teiste taotlejatega ühiselt selles määruses sätestatud toetust koos arengukava 5. peatükis meetme 1.4.2 «Loomakasvatusehitise investeeringutoetuse» ja meetme 1.4.3 «Bioenergia tootmise investeeringutoetuse» raames antavat toetust taotleda rohkem kui 9 387 960 krooni programmiperioodil kokku.
1) ärakiri maksukohustuslaste registri tõendist, kui taotleja on füüsilisest isikust ettevõtja, kes oli registreeritud enne äriregistrisse kandmist maksukohustuslaste registris;
8) paragrahvi 3 lõike 1 punktis 6 nimetatud füüsilisest isikust ettevõtjast taotleja puhul, kes peab «Raamatupidamise seaduse» kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust, taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päeva seisuga raamatupidamisregistrite alusel koostatud koonddokument tulude ja kulude kohta, mis kajastab tema tegevust vähemalt kuue kuu jooksul.
(1) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab toetatava tegevuse rahastamise eelarve, hindab PRIA nõuetele vastavaid taotlusi lisas 5 sätestatud hindamiskriteeriumide põhjal, andes taotlusele hindepunkte lisa 5 kohaselt.
(4) PRIA teeb lõigetes 1 ja 2 nimetatud juhul taotluse rahuldamise otsuse, lõikes 3 nimetatud juhul taotluse osalise rahuldamise otsuse või «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 62 lõike 2 või 4 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse 90 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast.
4) võimaldama teostada toetuse sihipärase ja tähtaegse kasutamise üle järelevalvet.
(1) 2010. aastal taotluse esitamise tähtajal ettevalmistava töö kohta toetuse taotlemise korral ei kohaldata § 7 lõigetes 1 ja 2 sätestatud hinnapakkumuse nõuet. Nimetatud juhul, kui ettevalmistava töö käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni, peab taotleja olema ettevalmistava töö kohta saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumust koos tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile, ning kui nimetatud maksumus ei ületa 156 466 krooni või kui asjaomases valdkonnas on ainult üks teenuse pakkuja, peab taotleja olema saanud vähemalt ühe hinnapakkumuse.


§ 4 Taotluse esitamine müügipileti saamiseks
§ 5 Müügipileti väljastamine
§ 6 Müügipileti väljastamisest keeldumine
§ 7 Müügipileti kehtetuks tunnistamine
§ 8 Nõuded müügikohale ja kujunduspõhimõtted
§ 9 Kohustused tänaval kauplemisel
RT IV, 17.05.2019, 3
Vastu võetud 06.04.2017 nr 2
RT IV, 11.04.2017, 14
jõustumine 14.04.2017
08.05.2019 RT IV, 17.05.2019, 1 10.06.2019
Määrus kehtestatakse "Kaubandustegevuse seadus" § 17 lg 4 ja Võru Linnavolikogu 14. detsembri 2016 määruse nr 33 "Müügipileti hinna kehtestamine ja volituse andmine" § 2 ja § 3 alusel.
(1) Määrus reguleerib tänavakaubanduse korda Võru linnas.
2) ajutise müügikoha paigaldamisele maa-alale, mis ei ole Võru linna omandis.
Käesolevas määruses kasutatakse termineid kaubandustegevuse seaduses sätestatud tähenduses. Lisaks kasutatakse määruses termineid järgmises tähenduses:
1) tänavakaubandus ─ kauba või teenuse müük linnavalitsuse poolt lubatud kohas kaubanduse korraldaja omandis või valduses oleva müügikoha kaudu;
2) kandekaubandus ─ kauba jaemüük, mis toimub käest, käsikorvist, kandelaualt või muust müüja poolt kantavast või liigutatavast inventarist, kus müüja pakub kaupa ning peatub ainult kauba müügiks;
3) müügikoha inventar (edaspidi inventar) ─ telk, ratastel müügilett, kaubandusliku teabe tahvel, müügiriiul, müügistange, lauad/toolid, prügikast, päevavari, markiis, jahutus- ja sügavkülmkapp, valgusti, gaasisoojendi, konteinerhaljastus, atraktsioonid ja muu müügikohaga seostatav inventar.
(1) Võru linnas on lubatud tänaval kaubelda (tänavakaubandus):
1) müügipileti alusel Tamula supelrannas vastavalt lisas 1 näidatud müügikohtades jäätise, karastusjookide, kodumaiste marjade ja puuviljadega, ajalehtede ja suveniiridega;
2) ilma müügipiletita Võru linnakalmistul vastavalt lisas 2 näidatud müügialal lillede, pärgade, küünalde ja muu kalmistuga seostatava kaubaga;
3) ilma müügipiletita Vabaduse väljakul vastavalt lisas 3 näidatud müügialal lilledega.
4) ilma müügipiletita Seminari väljakul lisas 5 näidatud müügialal asuvatel laudadel kodumaiste aia- ja metsasaadustega, talukaupadega, omatehtud käsitööesemete (sh suveniirid) ning lilledega. Üks kaupleja võib oma toodangut müüa, hõivates laua pikkusest mitte rohkem kui 3 m.
[RT IV, 17.05.2019, 1 - jõust. 10.06.2019]
(2) Kandekaubandus on lubatud müügipileti alusel lähtuvalt avalikust huvist linnale kuuluval maa-alal.
§ 4. Taotluse esitamine müügipileti saamiseks
Müügipileti saamiseks esitab kaupleja linnavalitsusele kirjaliku taotluse (lisa 4), millele on lisatud järgmised dokumendid:
1) inventari olemasolul selle värvifoto;
2) kandekaubanduse korral kauplemiseks kasutatava inventari värvifoto.
§ 5. Müügipileti väljastamine
(1) Müügipileti väljastab, väljastamisest keeldub või tunnistab kehtetuks linnavalitsuse määratud ametnik.
(2) Müügipileti väljastamisel hindab linnavalitsuse määratud ametnik müügikoha sobivust linnaruumi.
(3) Taotlused menetletakse laekumise järjekorras.
(4) Juhul kui, taotluse menetlemisel selgub, et soovitud asukohta ei ole võimalik müügipiletit väljastada, kuid on olemas vaba müügikoht teises kohas ja taotlejale see sobib, on müügipileti väljastajal õigus pakkuda eelisjärjekorras taotlejale vaba kohta.
(5) Müügipilet ei ole võõrandatav ega üle antav.
(6) Müügipilet väljastatakse hiljemalt 7 tööpäeva jooksul, arvates müügipileti taotlemiseks viimase vajaliku dokumendi saamisest.
(7) Müügipileti eest on taotleja kohustatud tasuma hiljemalt 3 tööpäeva jooksul, arvates müügipileti väljastamisest.
§ 6. Müügipileti väljastamisest keeldumine
(1) Müügipileti väljastamisest võib keelduda kui:
1) tänavakaubandus või kandekaubandus ei vasta käesoleva määruse paragrahv 8 sätestatud nõuetele;
3) tänavakaubandus või kandekaubandus on vastuolus muude õigusaktidega;
4) tänavakaubanduseks määratud aladel on müügikohad täitunud;
5) kaupleja on rikkunud eelneval hooajal maa-ala kasutamise tingimusi ning jätnud rikkumised määratud tähtajaks kõrvaldamata.
(2) Müügipileti väljastamisest keeldumine otsustatakse hiljemalt 7 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamisest.
§ 7. Müügipileti kehtetuks tunnistamine
Müügipileti võib tunnistada kehtetuks eelkõige, kui taotleja:
1) on teatanud kirjalikult soovist müügipilet kehtetuks tunnistada;
3) ei ole müügipileti eest tasunud 3 tööpäeva jooksul, alates müügipileti väljastamisest.
§ 8. Nõuded müügikohale ja kujunduspõhimõtted
Müügikoha paigaldamisel lähtutakse järgmistest nõuetest ja kujunduspõhimõtetest:
1) on lubatud päevavarjude või markiiside vm tekstiilist varjude kasutamine. Andmed nende värvilahenduse, suuruse ja konstruktsiooni kohta esitatakse taotluses;
2) kioskina kasutatava ajutise müügikoha juurde ei ole lubatud paigutada eraldiseisvaid külmikuid;
3) ei ole lubatud ladustata ajutisel müügikohal tänavale tühja taarat, kaubakaste jms;
4) inventaris on kohustuslik kasutada kaubandusliku teabega infotahvlit ettevõtja kohta.
§ 9. Kohustused tänaval kauplemisel
(1) Kauplejal on kohustus hoida kaubanduse korraldaja poolt väljastatud müügipilet alles kuni kauplemise lõpuni ja määratud ametniku nõudmisel esitada see kontrollimiseks.
(2) Paragrahvi 3 lõike 1 punktis 4 nimetatud müügiala laudade kasutamisel on kauplejal kohustus korraldada kauba väljapanek ja kaubatagavarade paigutus sellisel viisil, et müügilaudade vahekäigud on jalakäijatele liikumiseks piisava laiusega. Kaupleja on kohustatud hoidma müügilaua ümbruse puhtana, seejuures ei ole lubatud ladustada tühje kaubakaste, taarat jms.
(3) Paragrahvi 3 lõike 1 punktis 4 nimetatud müügiala juures on lubatud ainult väiksemõõduline esmavajalik müügikohaga seostatav inventar (nt. toolid, pingid, väiksed kaubakastid). Linnavalitsusel on õigus hinnata kasutatava müügiinventari sobivust selle ümbruskonda.
Järelevalvet käesoleva määruse täitmise üle teostab Võru Linnavalitsus.
Lisa 1 Asendiplaan Tamula rannas
Lisa 2 Asendiplaan Võru linnakalmistul
Lisa 3 Asendiplaan Vabaduse väljakul
Lisa 4 Taotlus müügipileti väljastamiseks
Lisa 5 Seminari väljaku müügiala


Trimen Konsult OÜ - raamatupidamine ja konsultatsioon ettevõtetele!
Kuidas notari abil majandusaasta aruannet esitada
Teatavasti jõustus 2010. aastal muudatuste hulgas palju kõneainet tekitanud majandusaasta aruannete edastamise uus kord, mida on erinevates väljaannetes ja infoportaalides vaheldumisi kritiseeritud ja kiidetud. Neile ühingutele, kel muude tegemiste kõrval tundub uuele edastamise korrale üleminek liiga kiire või kes ei saa aruandluskeskkonda kasutada kas või ID-kaardi puudumise tõttu, on selleks aastaks antud võimalus edastada notari kaudu 2009. aasta majandusaasta aruannet.
Kui suur on tegelik vajadus notari sellise abistava toimingu järele, selgub ilmselt alles esimese poolaasta lõpus, kuna tõenäoliselt on aruannete esitamise kõige aktiivsem periood juunis.
Majandusaasta aruandega seoses notari poole pöördumisel võiks silmas pidada, et see ei hõlma aruande notaripoolset sisulist kontrollimist ega ka abistamist koostamisel, erinevalt näiteks tehingute notariaalselt tõestamisest, mille puhul on notar pädev toimingus osalejaid paljudes tsiviilõiguslikes küsimustes nõustama ja tehingu tegemiseks vajalikke eeldusi kontrollima. Juristina puuduvad notaril majandusaasta aruande koostamiseks vajalikud teadmised ning nende süvendatud omandamine vaid ühel aastal tehtavaks toiminguks ei oleks ka otstarbekas. Seega tuleks majandusaasta aruande koostamisel vajaliku abi ja nõuannete saamiseks endiselt pöörduda raamatupidamislike teadmistega isikute poole.
Lisaks majandusaasta aruande edastamisele saab notarilt abi, kui soovitakse aruannet esitada ettevõtjaportaalis, kuid esindusõiguslikul isikul pole võimalik ID-kaarti kasutades aruandluskeskkonda siseneda. Ühingu esindusõiguslikul isikul on võimalik volitada ka teist isikut aruandluskeskkonnas majandusaasta aruande ja selle lisade esitamiseks. Selleks tõestab notar raamatupidamiskohustuslase esindusõigusliku isiku välja antava volituse ja sisestab volituse andmed aruandluskeskkonda. Volikirja tõestamise tasu on notari tasu seadusest tulenevalt 770 krooni, millele lisandub käibemaks 154 krooni.
Kumba varianti eelistada — kas notari kaudu aruande edastamist või volituse andmist — sõltub ilmselt kõige rohkem konkreetse ühingu vajadustest.
Majandusaasta aruande edastamisest registrile notari abil
Kui majandusaasta aruanne soovitakse esitada notari kaudu, tuleks aruanne ja kõik lisad (sh audiitori järeldusotsus) esitada notarile kas elektroonilisel kujul digiallkirjastatuna või paberkandjal kõikide juhatuse liikmete allkirjadega. Paberkandjal esitatud aruande ja selle lisad viib notar enne aruandluskeskkonnas esitamist elektroonilisele kujule (PDF-formaati).
Majandusaasta aruande võib notarile tuua iga isik, kellele ühing on andnud vastava õiguse. Kuna aruande edastamisel esindusõigust ei kontrollita, saab notarile aruande esitada ka näiteks ühingu raamatupidaja või sekretär. Küll aga peab aruande esitaja notarile ette näitama oma isikut tõendava dokumendi, sest notar on kohustatud tuvastama aruande esitaja isiku.
Notar esitab aruande koos lisadega kohtu registriosakonnale aruandluskeskkonna kaudu viie tööpäeva jooksul. Notari tasu majandusaasta aruande esitamise eest on notari tasu seadusest tulenevalt 400 krooni, lisandub käibemaks 80 krooni.
Notari kaudu esitatav aruanne ei pea olema koostatud aruandluskeskkonnas, vaid selle võib vormistada tavapärasel viisil, nagu seda varasematel aastatel tehti.
Tulenevalt raamatupidamise seaduse § 14 lõikest 2 hõlmab majandusaasta aruanne järgmisi osasid:
1) raamatupidamise aastaaruanne;
2) tegevusaruanne;
3) audiitori järeldusotsus;
4) äriühingute puhul majandusaasta kasumi jaotamise või kahjumi katmise ettepanek.
Raamatupidamise aastaaruande vormide puhul (võib kasutada elektroonilises Riigi Teatajas või Raamatupidamise Toimkonna kodulehel Exceli-formaadis avaldatud vorme) on kohustuslik täita neli põhiaruannet (bilanss, kasumiaruanne, rahavoogude aruanne, omakapitali muutuste aruanne) ning lisade täitmisel ei pea lähtuma koostatud vormidest, kuid tuleb lähtuda raamatupidamise seaduse lisast 3, kus on välja toodud üldised nõuded lisades avalikustatava informatsiooni kohta.
Koos aruandega esitatavad muud dokumendid
Koos majandusaasta aruandega tuleb koostada ja vajadusel registrile esitada veel rida muid dokumente. Sõltuvalt juriidilise isiku liigist on need järgmised:
kasumi jaotamise või kahjumi katmise ettepanek (vormi leiab Raamatupidamise Toimkonna kodulehelt) ja müügitulu jaotus — esitatakse registrile;
vandeaudiitori aruanne (kui audiitorkontroll on nõutav) — esitatakse registrile;
osanike nimekiri ÄS § 179 lõikes 4 nimetatud juhul (kui osad ei ole registreeritud EVK-s ja kui võrreldes eelmise majandusaasta aruande kinnitamise ajaga on osanike andmed muutunud) — esitatakse registrile;
aruande kinnitanud koosoleku otsus — registrile ei esitata;
nõukogu arvamus (kui äriühingul on nõukogu) — registrile ei esitata;
lõppenud aruandeaasta tegevusalad ja uude aruandeaastasse kavandatud tegevusalad (ÄS § 4 lg 5) — esitatakse registrile;
sidevahendite andmed (ÄS § 63) — esitatakse registrile.
vandeaudiitori aruanne või revisjonikomisjoni arvamus — registrile esitatakse vaid vandeaudiitori aruanne (kui audiitorkontroll on kohustuslik);
andmed aruandeaasta põhitegevusala kohta (mittetulundusühingute seaduse § 36 lõige 5) — esitatakse registrile;
vandeaudiitori aruanne — esitatakse registrile;
aruande kinnitanud nõukogu otsus — registrile ei esitata;
andmed aruandeaasta põhitegevusala kohta (sihtasutuste seaduse § 34 lõige 4) — esitatakse registrile. Notarile tuleb üle anda ka aruandega koos kohustulikult esitatavad dokumendid, mille notar edastab koos aruandega registrile. Muid dokumente (nt aruande kinnitanud koosoleku otsus või mittetulundusühingu revisjonikomisjoni aruanne) notarile esitama ei pea, kuid soovi korral võib ka need aruandele lisada.
Copyright 2013 Trimen Konsult OÜ
info@trimen.ee


Viimsi valla sporditegevuse toetamise kord – Riigi Teataja
Viimsi valla sporditegevuse toetamise kord - sisukord
§ 6 Koefitsiendimäärad
§ 9 Sporditegevuse toetuste infosüsteem
§ 10 Taotleja õigused ja kohustused
§ 12 Toetuse andmise otsustamine
§ 13 Toetuse andmisest keeldumine
§ 15 Toetuse kasutamine
§ 18 Lepingu lõpetamine ja toetuse tagasinõudmine
§ 19 Järelevalve lepingu täitmise üle
RT IV, 20.11.2019, 16
Vastu võetud 12.12.2017 nr 18
RT IV, 19.12.2017, 21
12.11.2019 RT IV, 20.11.2019, 12 23.11.2019; tekstis asendatud läbivalt, v.a preambulis, sõna „määrus“ sõnaga „kord“.
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 2 ja § 22 lg 1 p 5 alusel ning kooskõlas spordiseaduse § 3 punktidega 2, 21 ja 3.
(1) Sporditegevuse toetamise kord (edaspidi kord) reguleerib spordiorganisatsioonidele Viimsi valla eelarves ettenähtud vahendite arvelt Viimsi valla 7–19-aastaste noorte ning puudest tingitud püsiva töövõimetusega täiskasvanute (edaspidi harrastajad) sporditegevuse korraldamise toetamiseks antava toetuse taotlemise, taotluste läbivaatamise, toetuse andmise ja toetuse kasutamise üle järelevalve teostamise korraldust.
[RT IV, 20.11.2019, 12 - jõust. 23.11.2019]
(11) Sporditegevuse toetamise eesmärk on noorte harrastajate sporditegevuse korraldamine läbi spordiorganisatsioonide toetamise.
(2) Korda kohaldatakse spordiorganisatsioonidele, kelleks on füüsilisest isikust ettevõtja või eraõiguslik juriidiline isik, kes peab erakooli (edaspidi taotleja) ning kelle põhitegevuseks on spordi arendamine ning kes korraldab organiseeritud sporditegevust järgmistel tingimustel:
1) Eesti rahvastikuregistri andmetel Viimsi vallas elavatele harrastajatele, kelle kohta on toetuse andmise soovi teovõimeline harrastaja või harrastaja seaduslik esindaja kinnitanud vastavalt korra § 7 lõikele 5. Harrastajate arvu nõuet ei kohaldata puuetega laste, noorte ning püsiva töövõimetusega täiskasvanute treenimisega tegelevatele spordiorganisatsioonidele;
2) harrastajate arv klubis on vähemalt 21 olenemata Eesti rahvastikuregistri elukohaandmetest;
3) harrastajate treeningrühmadega töötavad vähemalt Eesti kvalifikatsiooniraamistiku (edaspidi EKR) 4. tasemega treenerid ning kus kuni 100 harrastaja kohta eri spordialadel töötab treeningrühma(de)ga vähemalt üks EKR-i 5. või kõrgema tasemega treener vastavalt korra § 16 lõike 2 punktides 1 ja 3-5 näidatud mahus, välja arvatud puuetega laste, noorte ning püsiva töövõimetusega täiskasvanute treeningrühmad;
4) treeneril ei ole harrastajatega töötamisel piiranguid lastekaitseseaduse § 20 lõigete 1 ja 2 tähenduses;
5) spordiala kohta on registreeritud õppekava Eesti Hariduse Infosüsteemis (edaspidi EHIS).
(3) EKR 5. või kõrgema tasemega treener saab valida ühe toetust saava spordiorganisatsiooni ja peab olema toetust saava spordiorganisatsiooni kinnitanud pearaha arvestamise infosüsteemis (edaspidi PAI süsteem).
(4) Sporditegevuse toetust ei anta tervisespordi, sh jõusaali ning aeroobika, kepi- ja tervisekõnni ja teiste liikumisharrastuste kui spordi spetsiifilise valdkonna ja raviga, sh teraapiaga seotud tegevuse toetamiseks.
(5) Korras ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesolevast korrast tulenevaid erisusi.
Teave toetuse taotlemise tingimuste ja vormi kohta avaldatakse Viimsi valla veebilehel (www.viimsivald.ee).
(1) Toetuse andmisel lähtutakse § 7 lõikes 5 ettenähtud tähtajaks tehtud kinnitustega harrastajate arvust, harrastaja vanusest, spordialast, spordiala eelisarendatavusest, spordialaliidu edetabelist ja treeneri kvalifikatsioonist.
(2) Toetust antakse ühele teovõimelise või harrastaja seadusliku esindaja korra § 7 lõike 5 kohaselt toetuse saajale. Treeneri EKR-i taseme järgi arvestatavat toetust antakse treeneri kohta, kes töötab treeningrühma(de)ga korra § 16 lõike 2 punktides 1 ja 3-5 näidatud mahus, ühele korra § 1 lõike 3 ja § 7 lõike 5 kohaselt määratud toetuse saajale.
(3) Spordiala koefitsiendi määramisel lähtutakse spordiala harrastamisega seotud kuludest, spordirajatistega seonduvatest kulutustest, majanduslikest ja sotsiaalsetest kaalutlustest ning spordiala kaudselt toetavatest teguritest. Korras nimetamata spordiala puhul arvestatakse toetust madalaima koefitsiendi alusel vastavalt korra § 6 lõike 3 punktile 1.
(4) Toetuse üheks arvestuslikuks aluseks on spordialaliidu edetabel, mis on koostatud taotluse esitamise aastale eelneva kalendriaasta või eelmise hooaja tulemuste põhjal. Edetabel põhineb kuni 19-aastaste (k.a) harrastajate tulemustel, mis on saadud olümpiamängudel, maailmameistrivõistlustel, Euroopa ja Eesti meistrivõistlustel ning muudel spordialaliidu poolt heakskiidetud võistlustel.
(41) Spordialaliit esitab edetabeli Viimsi vallavalitsusele vastavalt spordialaliiduga sõlmitud kokkuleppele, kuid mitte hiljem kui 15. jaanuariks. Kui spordialaliit ei ole vastavat kokkulepet vallavalitsusega sõlminud või vallavalitsusele kokkulepitud tähtajaks edetabelit esitanud, arvestatakse toetust väiksema koefitsendi alusel vastavalt määruse § 6 lõike 4 punkti 1 kohaselt.
(5) Treeneri kvalifikatsiooni arvestatakse toetuse arvutamisel alates EKR-i 5. tasemest taotluse esitamise tähtaja seisuga treeneri kohta, kui toetuse saajal on vähemalt 51% harrastajaid, kelle elukoht on rahvastikuregistri andmetel Viimsi vallas.
(6) Vastutava valdkonna struktuuriüksuse juhil on õigus langetada treeneri poolt esitatud taotluse alusel § 4 lõikes 5 treeneri toetuse määramisel harrastajate protsenti juhul, kui taotleja nimekirjas on vähemalt 21 rahvastikuregistri andmetel Viimsi vallas elavat harrastajat, kes on kinnitanud soovi Viimsi valla sporditegevuse toetuse andmise kohta taotlejale 1. detsembriks pearaha arvestamise infosüsteemis PAI.
(1) Baassumma harrastaja kohta (§ 6 lg 1 p 2 ja p 4) arvestatakse Viimsi valla eelarvest sporditegevuse toetuseks eraldatud summast selle 90% jagamisel korra § 6 lõikes 1 sätestatud nelja vanuserühma arvestusliku harrastajate ja EKR-i 5.-8. tasemega treenerite koguarvuga. Ühe vanuserühma arvestuslik harrastajate arv saadakse selle rühma koefitsiendi korrutamisel toetuse saajate selles rühmas olevate harrastajate arvuga.
(11) Toetuse baassumma suurus määratakse üks kord aastas esimese kvartali jooksul Viimsi Vallavalitsuse (edaspidi Vallavalitsus) korralduse alusel.
3) kui toetuse saaja ei ole spordialaliidu edetabelis esimeses kolmandikus, siis korrutatakse käesoleva lõike punkti 2 järgi arvutatud tulemus spordiala (§ 6 lg 2), eelisarendatava spordiala (§ 6 lg 3) ja spordialaliidu edetabeli koefitsiendiga (§ 6 lg 4). Sellele liidetakse treeneri EKR-i (§ 6 lg 5) alusel arvutatud summa;
4) kui toetuse saaja on spordialaliidu edetabelis esimeses kolmandikus, siis korrutatakse käesoleva lõike punkti 2 järgi arvutatud tulemus spordiala (§ 6 lg 2) ja eelisarendatava spordiala (§ 6 lg 3) koefitsiendiga ning saadud summale liidetakse edetabeli esimese kolmandiku harrastajate arvu (§ 6 lg 4 p 3) ja treeneri koefitsiendi (§ 6 lg 5) alusel arvutatud summa.
(3) Spordialaliidu edetabeli alusel arvutatava toetuse saamiseks jagab vallavalitsus esitatud edetabeli kolmeks. Seejuures arvestatakse järgmist:
2) kui spordiorganisatsioon ei ole spordialaliidu liige, ei ole spordialaliidu edetabelis või ei ole osalenud Eesti meistrivõistlustel, siis võetakse toetuse arvestamisel aluseks koefitsient 0,3.
(4) Treeneri EKR-i alusel arvestatav summa saadakse EKR-i koefitsiendi (§ 6 lg 5) korrutamisel baassummaga harrastaja kohta (§ 5 lg 1).
§ 6. Koefitsiendimäärad
1) 7-10-aastased – koefitsient 0,9;
2) 11-15-aastased – koefitsient 1,0;
3) 16-19-aastased – koefitsient 1,3;
4) 7-19-aastased puuetega lapsed ja noored ning püsiva töövõimetusega inimesed – koefitsient 1,1.
1) aikido, fitness, jõutõstmine, kabe, kulturism, male, orienteerumine, tõstesport – koefitsient 0,7;
2) capoeira, golf, jalgpall, ju-jutsu, judo, karate, kergejõustik, kickboxing, korvpall, kudo, käsipall, lauatennis (ka pimedate lauatennis), maadlus, poks, saalihoki, seinatennis (squash), sport chanbara, sulgpall, suusatamine (sh freestyle, lumelaud, murdmaasuusatamine, mäesuusatamine, suusakahevõistlus ja suusahüpped), taekwondo, Tai poks, võimlemine (ka akrobaatiline võimlemine), võistlustants, võrkpall (ka istevõrkpall), rull-iluuisutamine, wu-shu – koefitsient 1,0;
3) aerutamine, allveesport, iluuisutamine, jalgrattasport, jäähoki, jääkeegel (curling), jääpurjetamine, kelguhoki, laskesport, laskesuusatamine, moodne viievõistlus, mootorrattasport, purjetamine, ratsasport, sõudmine, tennis, triatlon, ujumine, veemootorisport, vehklemine – koefitsient 1,3.
(3) Eelisarendatavate spordialade koefitsiendid:
1) eelisarendatavate spordialade koefitsiendid on 0,7 ja 1,0. Koefitsient 1,0 määratakse maksimaalselt 20-le käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud spordialale. Ülejäänud spordialadele ja käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetamata spordialadele määratakse koefitsient 0,7. Eelisarendatavate spordialade koefitsientide määramisel lähtutakse spordialast, sh majanduslikest ja sotsiaalsetest kaalutlustest, ning spordiala kandepinnast, perspektiivist ja saavutustest nii Eestis kui ka maailmas;
2) eelisarendatavate spordialade koefitsiendi määrad kehtestab vallavalitsus käskkirjaga iga kahe aasta järel 1. oktoobriks käesoleva korra § 11 lõikes 2 nimetatud komisjoni ettepanekul. Komisjon esitab oma ettepaneku vallavalitsusele 10 päeva varem. Kui komisjon ettepanekut ei esita, kehtestab vallavalitsus eelisarendatavate spordialade koefitsiendid, lähtudes käesoleva lõike punktist 1. Eelisarendatavate spordialade koefitsiendid avalikustatakse vastavalt käesoleva korra §-le 2.
Eelisarendatavate spordialade koefitsientide määramisel lähtutakse spordialast, sh majanduslikest ja sotsiaalsetest kaalutlustest ning spordiala kandepinnast, perspektiivist ja saavutustest nii Eestis kui ka maailmas.
1) edetabeli kolmas ja teine kolmandik – koefitsient 1,0;
2) edetabeli esimene kolmandik – koefitsient 1,2;
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas "esimene" Riigi Teataja seaduse § 10 lg 4 alusel.
3) kui spordiorganisatsioon ei ole spordialaliidu liige, ei ole spordialaliidu edetabelis või ei ole osalenud Eesti meistrivõistlustel – koefitsient 0,4.
4) puuetega laste ja noorte ning püsiva töövõimetusega täiskasvanute kohta arvestatakse toetust sõltumata spordialaliidu edetabelist koefitsiendiga 1,0 (§ 6 lg 4 p 2).
(5) Treeneri EKR tasemel põhinevad koefitsiendid:
1) EKR-i 5. tase - koefitsient 5,0;
2) EKR-i 6. tase - koefitsient 7,5;
3) EKR-i 7. või 8. tase - koefitsient 10,0.
(1) Taotlus on vormikohane kirjalik avaldus, mis esitatakse valdkonna eest vastutavale struktuuriüksusele pearaha arvestamise infosüsteemis PAI, käsiposti või e-posti teel koos määruse § 7 lõikes 3 nimetatud dokumentidega järgmise aasta kohta hiljemalt jooksva aasta 1. novembriks. Taotluse allkirjastab taotleja või tema volitatud isik. Vastutava valdkonna struktuuriüksus võib nõuda, et taotlusele lisatakse teisi dokumente, mis on olulised, et otsustada, kas toetust anda või mitte. Lisadokumentide nõudest teavitab valdkonna vastutav struktuuriüksus taotlejat kirjalikult.
2) treenerite ja harrastajate vormikohane nimekiri. Nimekirjas tuleb esitada treenerite ja harrastajate nimed ja isikukoodid harrastajate treeningrühmade kaupa, spordiala nimetus, treeningrühmade arv, harrastajate arv ning treeneri EKR- tase ja kehtivuse aeg (kvalifikatsioon peab kehtima alates 1. oktoobrist enne järgmise toetusperioodi algust ning kuni toetusperioodi lõpuni). Harrastajate vanuserühmadesse jaotamisel arvestatakse nende vanust toetuse saamise aasta 1. jaanuari seisuga;
3) tegevuskava järgneva kolme aasta kohta (va erakooli pidaja);
4) treening- või tunniplaan vähemalt järgmise toetusperioodi 1 kuu kohta;
5) koopia dokumendist, mis tõendab treeneri väljaõpet puuetega laste ja noorte ning püsiva töövõimetusega inimestega töötamiseks.
(4) Toetuse taotlemisel võib vastutav struktuuriüksus lisaks käesoleva paragrahvi § 7 lõigetes 1–3 loetletud dokumentidele nõuda taotlejalt jooksva aasta sporditegevuse korraldamisega seotud dokumentide esitamist ja tutvuda kohapeal sporditegevuse korraldusliku poolega ning sporditegevuseks vajalike tingimustega.
(5) Toetuse saamiseks peab taotleja tagama, et teovõimeline harrastaja või harrastaja seaduslik esindaja ja treener on Tallinna veebilehe (https://taotlen.tallinn.ee) kaudu kinnitanud soovi Viimsi valla sporditegevuse toetuse andmise kohta taotlejale 1. detsembriks.
Sooviavalduse toetuse määramiseks võib esitada vallavalitsusele kohapeal ka paberil või e-posti teel digitaalselt allkirjastatult. Avaldus peab sisaldama harrastaja ja harrastaja seadusliku esindaja nime, treeneri avalduse puhul treeneri nime, isikukoodi, kontaktandmeid (postiaadress, telefon, e-post) ning selgesõnalist soovi toetuse andmise kohta taotlejale.
(6) Toetusperioodi kestel spordiorganisatsioonist lahkunud harrastajate asendumisel uutega, peab toetuse saaja tagama, et asemele tuleva harrastaja kohta kinnitaks teovõimeline harrastaja või harrastaja seaduslik esindaja soovi Viimsi valla sporditegevuse toetuse andmiseks taotlejale samal viisil.
(1) Valdkonna vastutava struktuuriüksusele esitatavad dokumendid peavad olema kirjalikus vormis ja neid võib digitaalselt allkirjastatult esitada ka elektrooniliselt.
(2) Elektrooniline dokument loetakse vallavalitsuse valdkonna vastutavale osakonnale esitatuks, kui dokumendi saatja on saanud sellekohase kinnituse.
(3) Sporditegevuse toetamise e-teenuse olemasolul võib taotleja või toetuse saaja esitada taotluse (§ 7 lg 1) või toetuse kasutamise aruande (§ 17 lg 1) digitaalallkirjastatuna infosüsteemi PAI (http://pai.tallinn.ee) kaudu.
(4) Dokumendi elektroonilise esitamise nõuded kehtestab vallavalitsus.
§ 9. Sporditegevuse toetuste infosüsteem
(1) Viimsi Vallavalitsus koostöös Tallinna Spordi- ja Noorsooametiga kasutab ühtset sporditegevuse toetuste infosüsteemi, tunnusnimega PAI (edaspidi infosüsteem PAI), et kontrollida taotluste ja muude dokumentide vastavust korras §-s 7 sätestatud nõuetele, arvutada toetuse summa korra §-de 5 ja 6 kohaselt ja kontrollida toetuse sihipärast kasutamist.
(2) Infosüsteemis PAI vastutav töötleja on vallavalitsuse vastava valdkonna struktuuriüksuse juhi poolt volitatud isik.
(3) Vastutav töötleja loob taotleja või toetuse saaja kontaktisikule infosüsteemi PAI kasutajakonto.
(4) Konto loomiseks esitab taotleja või toetuse saaja vastutavale töötlejale avalduse, milles märgib kontaktisiku järgmised andmed:
(5) Vastutav töötleja sulgeb kasutajakonto, kui toetuse taotleja lõpetab tegevuse.
(6) Taotleja ja toetuse saaja volitatud kontaktisik kannab infosüsteemi PAI taotleja või toetuse saaja harrastajate, treeneri(te) ja treening- või tunniplaani andmed käesoleva korra § 7 lõikes 1 nimetatud ajaks ning uuendab ja muudab neid vastavalt korra § 16 lõike 2 punktides 13 ja 14 nimetatud ajaks, sh peavad taotleja või toetuse saaja tagama toetuse saamiseks korra § 7 lõikes 5 nimetatud harrastaja või harrastaja seadusliku esindaja ja treeneri kinnituse.
(7) Kui treeneri või harrastaja andmed infosüsteemis PAI ei lange kokku taotluses esitatud andmetega, siis lähtutakse taotluse menetlemisel taotluse andmetest.
§ 10. Taotleja õigused ja kohustused
(1) Taotlejal on õigus saada valdkonna vastutava struktuuriüksuselt informatsiooni mitme taotleja nimekirjas esitatud harrastajate kohta ning harrastajate kohta, kelle puhul ei ole teovõimeline harrastaja või harrastaja seaduslik esindaja määranud toetuse saajat.
(2) Taotleja, kellele valdkonna vastutav struktuuriüksus andis toetust eelneval perioodil, on kohustatud esitama aruande määruse § 17 lõikes 1 nimetatud tähtajaks. Taotleja võib mõjuvate põhjuste olemasolul vallavalitsuselt taotleda aruande esitamise tähtaja pikendust.
(21) Kui taotleja on eelneva perioodi eest jätnud aruande § 17 lõikes 1 nimetatud tähtajaks aruande või aruande tähtaja pikendamise taotluse esitamata, on valdkonna vastaval struktuuriüksusel õigus toetus tagasi nõuda ja/või kolme aasta jooksul toetust taotlejale mitte eraldada.
(3) Toetuse saaja on kohustatud hoidma saadud toetust eraldi pangakontol ja tegema sealt väljamakseid korras § 15 lõikes 1 sätestatud sihtotstarbel. Kui taotleja ei ole saadud toetust hoidnud eraldi pangakontol, siis järgmisel aastal toetuse taotlemisel toetust ei anta.
(4) Toetuse saaja on kohustatud teavitama PAI-süsteemis kinnituse teinud lapsevanemat kirjalikult Viimsi vallavalitsuse poolsest sporditegevuse toetuse eraldamisest ja selle määrast.
(1) Valdkonna vastava struktuuriüksuse juht korraldab esitatud dokumentide vastavuse kontrollimist määruse § 7 sätestatud nõuetele ning taotleja teavitamist ilmnenud puudustest kirjalikult 1 kuu jooksul, arvestades taotluste esitamise tähtaega. Taotleja on kohustatud kõrvaldama puudused 10 tööpäeva jooksul, arvestades aega nende teatavakstegemisest. Kui taotleja ei kõrvalda puudusi nimetatud tähtajaks, lõpetatakse taotluste menetlemine valdkonna vastava struktuuriüksuse juhi otsusega.
(2) Hiljemalt 3 kuu jooksul, alates taotluste esitamise tähtajast, esitab valdkonna vastutav struktuuriüksus nii treeneri toetuse täiendavad taotlused kui ka sporditegevuse toetussummade kujunemise kokkuvõtte Viimsi Vallavolikogu kultuuri- ja spordikomisjonile (edaspidi komisjon). Komisjon teeb valdkonna vastutava struktuuriüksuse juhile põhjendatud ettepaneku treeneri toetuse taotluste rahuldamiseks või mitterahuldamiseks ning teiste spordiorganisatsioonide toetuse andmise või mitteandmise, toetuse suuruse ja saamise tingimuste kohta.
§ 12. Toetuse andmise otsustamine
(1) Toetuse eraldamise või mitteeraldamise otsuse teeb valdkonna vastava struktuuriüksuse juht ja sõlmib toetuse saajaga lepingu. Otsuse tegemisel lähtutakse käesolevast korrast, taotlustest, komisjoni ettepanekust, eelarvelistest vahenditest ja muudest faktilistest asjaoludest.
(2) [Kehtetu - RT IV, 20.11.2019, 12 - jõust. 23.11.2019]
(3) Teave toetuse eraldamise või mitteeraldamise ning toetuse suuruse kohta edastatakse taotlejale 10 päeva jooksul vastava otsuse vastuvõtmisest ja hiljemalt 3 kuu jooksul peale taotluse esitamise tähtaega. Taotlejal on võimalik toetuse suurusega ning koefitsientidega tutvuda infosüsteemis PAI.
§ 13. Toetuse andmisest keeldumine
(1) Toetust ei eraldata, kui taotleja:
1) majanduslik olukord on selliselt halvenenud, et toetuse sihipärane kasutamine võib olla ohustatud;
2) ei ole taotluses esinevaid puudujääke 10 tööpäeva jooksul kõrvaldanud;
3) esineb maksevõlgnevusi, sh võlgnevusi valla asutuste eest;
4) on esitanud teadlikult valeandmeid;
5) taotleja kohta ei ole 1. detsembriks harrastaja või tema seaduslik esindaja toetuse eraldamise soovi kinnitanud;
6) ei ole alates EKR 5. tasemest treeneri toetuse eraldamise soovi kinnitanud;
7) ei ole hoidnud toetust eraldi pangakontol ning teinud sealt sihtotstarbelisi § 15 lõikes 1 sätestatud väljamakseid;
8) ei ole eelneval toetusperioodil esitanud õigeaegselt aruannet koos pangakontoväljavõttega;
9) on eelneval perioodil jätnud vallavalitsusele toetusjäägi tagastamata või muul viisil rikkunud eelnevat sporditegevuse toetuse lepingut, mistõttu on kehtestatud 3-aastane toetuse taotlemise keeld (toetust ei eraldata);
10) ei ole kasutanud toetust 7–19-aastaste harrastajate ning püsiva töövõimetusega täiskasvanute sporditegevuse toetamiseks.
(2) Toetuse andmisest keeldumine vormistatakse valdkonna vastava struktuuriüksuse juhi motiveeritud otsusega.
(1) Valdkonna vastav struktuuriüksus esitab 1 kuu jooksul toetuse määramise otsuse teatavakstegemisest taotlejale allkirjastamiseks vormikohase lepingu, mille taotleja on kohustatud tagastama allkirjastatult 1 kuu jooksul arvates lepingu esitamisest.
(3) Kui taotleja ei tagasta valdkonna vastava struktuuriüksusele 30 päeva jooksul lepingut, käsitletakse antud olukorda toetuse saamisest loobumisega ning taotluse menetlemine lõpetatakse.
§ 15. Toetuse kasutamine
1) EKR-i 4.- 8. tasemega treeneri töötasuks;
2) harrastajate sporditegevusega seotud spordirajatiste ja/või -ehitiste üüri-/rendikuludeks;
3) kuni 30% ulatuses harrastajate muude sporditegevusega seotud põhjendatud kulude katteks (võistlustel osalemisega seotud kulud: transport, majutus, toitlustus ja osavõtutasud, spordiinventari ja -varustuse soetamise kulud, spordilaagritega seotud kulud: transport, majutus, spordiehitiste üüri/rendikulud, toitlustamine).
(2) Toetusperioodil kasutamata jäänud toetuse peab toetuse saaja tagastama vallavalitsusele hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast aruande esitamise tähtaega. Kui vallavalitsus on tuvastanud toetuse mittesihtotstarbelise kasutamise või toetuse kasutamata jätmise, siis on toetuse saajal kohustus 10 tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise nõude saamist toetus tagastada.
3) teha harrastajate nimekirjas muudatusi asendades spordiorganisatsioonist lahkunud harrastajad uutega. Kui väiksema koefitsiendiga toetatav harrastaja asendatakse harrastajaga, kelle puhul kuulub kohaldamisele suurem koefitsient, siis antud toetust ei suurendata. Kui suurema koefitsiendiga toetatav harrastaja asendatakse harrastajaga, kelle puhul kohaldatakse väiksemat koefitsienti, siis vähendatakse toetust vastava harrastaja koefitsiendimäärani. Kui treener koos treeningrühmaga lahkub ja läheb teise toetuse saaja juurde, siis treeneri ja harrastajate kohta arvestatav toetus kantakse uuele toetuse saajale üle uue toetuse saaja avalduse alusel ja lahkunud harrastajaid uutega ei asendata. Treeneri üleminekul kantakse treeneri kohta arvestatav toetus üle uuele toetuse saajale uue toetuse saaja avalduse alusel. Toetuse ülekandmise eelduseks on, et avaldusele lisatakse tõend selle kohta, et senist toetuse saajat on teavitatud treeneri lahkumisest või treeneri lahkumisest koos treeningrühmaga.
3) korraldama 7-10-aastaste harrastajate sporditegevust vähemalt 2 korda nädalas nädalakoormusega vähemalt 120 minutit;
4) korraldama 11-15-aastaste harrastajate sporditegevust vähemalt 3 korda nädalas nädalakoormusega vähemalt 240 minutit;
6) moodustama treeningrühmad, mille suurus ei ületa 25 harrastajat;
7) korraldama puuetega laste ja noorte ning püsiva töövõimetusega täiskasvanute sporditegevust sellise treeningkoormusega, mis vastab nende tervislikule seisundile, kuid mitte vähem kui korra nädalas;
9) tagama, et harrastajatega ei töötaks treenerid, kellel on lastekaitseseaduse § 20 lõigete 1 ja 2 järgi piiranguid harrastajatega töötamiseks;
10) esitama vallavalitsuse nõudmisel viivitamata karistusregistri tõendi treeneri karistatuse kohta;
11) teavitama teovõimelist harrastajat või harrastaja seaduslikku esindajat osalustasust (õppemaksust) vabastamisest või soodustuse saamise võimalusest Viimsi Vallavolikogu korra "Huvihariduse ja huvitegevuse toetuse maksmise kord" alusel;
12) kasutama toetust vastavalt korra § 15 lõikes 1 sätestatule;
13) pidama treening- või tunniplaani infosüsteemis PAI ja tegema vajalikud muudatused ühe tööpäeva jooksul, tagamaks järelevalveks andmete õigsuse;
14) tagama toetuse arvestuslikuks aluseks olevate harrastajate andmete õigsuse ja tegema muudatused infosüsteemis PAI iga kuu 10. kuupäevaks.
(1) Toetuse saaja on kohustatud esitama valdkonna vastutavale struktuuriüksusele vormikohase aruande koos pangakonto väljavõttega toetuse kasutamise kohta hiljemalt 31. jaanuariks pärast toetusperioodi (1. jaanuar kuni 31. detsember) lõppu.
(2) Juhul kui toetuse saajaga lõpetatakse leping toetusperioodi kestel, on toetuse saaja kohustatud esitama vormikohase aruande toetuse kasutamise kohta valdkonna vastutavale struktuuriüksusele hiljemalt 1 kuu jooksul pärast lepingu lõpetamist.
(3) Valdkonna vastutaval struktuuriüksusel on õigus igal ajal nõuda toetuse kasutamisega seotud kuludokumente, kirjalikke seletusi ja vahearuandeid ja määrata tähtaeg nende esitamiseks.
(4) Korrektselt valdkonna vastutavale struktuuriüksusele esitatud ja kinnitatud aruanne ning 1. novembriks esitatud uue toetusperioodi taotlus on aluseks järgmise toetusperioodi igakuiste maksete ettemaksete sooritamiseks kuni Viimsi valla eelarve kinnitamiseni ja toetuslepingu sõlmimiseni.
§ 18. Lepingu lõpetamine ja toetuse tagasinõudmine
Juhul, kui toetuse saaja ei esita käesoleva korra § 17 lõikes 3 nimetatud dokumente, esitab valeandmeid toetuse taotlemise ja kasutamise kohta, kasutab saadud toetust mittesihtotstarbeliselt, jätab kasutamata toetuse Vallavalitsusele tagastamata või rikub muul moel lepingut, on valdkonna vastutaval struktuuriüksuse juhi otsuse alusel õigus vähendada toetuse suurust, peatada toetuse väljamaksmine ja/või lõpetada leping, toetus tagasi nõuda ja kolme aasta jooksul toetuse saajale toetust mitte anda.
§ 19. Järelevalve lepingu täitmise üle
(1) Järelevalvet toetuse sihtotstarbelise kasutamise üle teostab valdkonna vastutav struktuuriüksus.
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus, kustutatud ekslik topelt tekst Riigi Teataja seaduse § 10 lg 4 alusel.
1) võimaldama järelevalve teostajale igal ajal juurdepääsu toetuse kasutamisega seotud teabele osalustasust soodustuse andmisega seotud dokumendid, kassa- ja pangadokumendid toetuse kasutamise kohta, info harrastajate osalemise kohta treeningutel jms);
(3) Järelevalve käigus on õigus kohapeal kontrollida:
(4) Määruse § 19 lõike 2 punkti 1 ja lõike 3 kohaselt läbiviidud kontrollimiste kohta koostab vastutav struktuuriüksus akti, millele kirjutab alla kontrolli läbi viinud järelevalve teostaja.
(5) Järelevalve käigus avastatud lepingutingimuste olulise rikkumise või nende kordumise korral koostab valdkonna vastustav struktuuriüksus akti(de) alusel protokolli, mis on aluseks lepingupunktides sätestatud sanktsioonide rakendamiseks.
(6) Protokollis märgitakse järelevalve teostamise aeg ja koht, järelevalve teostaja nimi ning kohal viibivate järelevalve toimingus osalejate ja selle tunnistajate nimed, järelevalvetoimingu eesmärk, järelevalve käigus tuvastatud asjaolud, järelevalvetoimingu käigus esitatud taotlused, järelevalvetoimingu osalise seletused, tunnistaja ütluste sisu või paikvaatluse tulemused.
(7) [Kehtetu - RT IV, 20.11.2019, 12 - jõust. 23.11.2019]
(8) Järelevalve käigus avastatud lepingu tingimuste rikkumise korral on vallavalitsusel õigus rakendada sanktsioone, sh määrata vastavalt lepingule leppetrahve, ajutiselt peatada toetuse maksmine või lõpetada leping.
(1) Vallavalitsusel kehtestada järgmised vormid:
1) sporditegevuse toetamise taotlus (§ 7 lg 1);
2) treenerite ja harrastajate nimekiri (§ 7 lg 3 p 2);
3) sporditegevuse toetamise leping (§ 14 lg 1);
4) sporditegevuse toetuse kasutamise aruanne (§ 17 lg 1).
(3) [Kehtetu - RT IV, 20.11.2019, 12 - jõust. 23.11.2019]


II MAA TAGASTAMINE JA KOMPENSEERIMINE
III MAA ERASTAMINE JA KASUTUSVALDUSESSE ANDMINE
IV MUNITSIPAALMAA
V RIIGIMAA
VI [kehtetu]
VII MAA LEPINGULISE KASUTAMISE ÕIGUS JA HOONESTUSÕIGUS
VIII MAAREFORMI TAGAMINE
§ 38 Maareformi läbiviimise kord
IX RAKENDUSSÄTTED
§ 40 Maa erastamise lõpptähtajad
23.10.1997 RT I 1997, 81, 1363 30.11.1997 osaliselt 1. 01. 1998
02.05.2001 RT I 2001, 48, 265 01.11.2001 , osaliselt 1. 06. 2001
12.02.2003 RT I 2003, 26, 155 15.03.2003 , osaliselt vastavalt §-le 41
Maareform kui omandireformi osa viiakse läbi Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduses (RT 1991, 21, 257; RT I 1997, 27, 391; 74, 1230; 1998, 12, 153; 51, 758; 86/87, 1434; 103, 1697; 1999, 23, 354; RT III 1999, 9, 90; RT I 1999, 82, 751; 96, 847; 2000, 47, 288; 51, 324) (edaspidi Alused) ja käesolevas seaduses sätestatud tingimustel ja korras. Maareformi suhtes rakendatakse Aluseid, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.
4) maa jäetakse riigi omandisse vastavalt käesoleva seaduse § 31 1. lõike punktidele 1 kuni 5, 7, 9, 10 ja 13 või antakse munitsipaalomandisse vastavalt käesoleva seaduse § 28 1. lõike punktidele 1, 3 ja 4;
(31) Teed ning tehnovõrgud ja -rajatised, mis võimaldavad tagastatava maa otstarbekohast kasutamist, ei ole rajatised käesoleva seaduse tähenduses. Samuti ei käsitata ehitisena ajutisi hooneid või rajatisi ning lagunenud ja kasutusest väljalangenud ümbrust või maastikupilti tunduvalt kahjustavaid ehitisi. Viimati nimetatud ehitised teeb omanik korda või kõrvaldab kohaliku omavalitsuse määratud tähtpäevaks. Tähtaeg ei või olla lühem kui üks aasta. Tähtpäevaks korrastamata või kõrvaldamata ehitised sundvõõrandatakse kinnisasja sundvõõrandamise seaduse (RT I 1995, 30, 380; 59, 1006) § 3 1. lõike punktis 8 sätestatu alusel. Kui kohalik omavalitsus määrab käesoleva lõike teises lauses nimetatud ehitise omanikule ehitise kordategemiseks tähtpäeva, määratakse ehitisele teenindamiseks vajalik maa, mida ehitise omanikul on õigus erastada pärast ehitise korrastamist.
(2) Kokkulepe maale hoonestusõiguse seadmises peab olema notariaalselt tõestatud ning sisaldama õigustatud subjekti kohustust seada maa tagastamisel hoonestusõigus ehitise omaniku kasuks. Kokkulepe peab sisaldama hoonestusõiguse olulisi tingimusi, kaasa arvatud hoonestusõiguse tasu ja tähtaeg. Muus osas kohaldatakse hoonestusõiguse seadmisele asjaõigusseaduse rakendamise seaduse (RT I 1993, 72/73, 1021; 1999, 44, 510; 2000, 51, 325; 88, 576; 2001, 31, 171; 42, 234) § 15 sätteid. Ehitise kaasomanik, kes on õigustatud subjekt, võib kokku leppida omanikuhoonestusõiguse seadmises. Kohaliku omavalitsuse lihtkirjaliku kinnistamisavalduse alusel kantakse kinnistusraamatusse märge hoonestusõiguse seadmise tagamiseks.
(5) Ehitise teenindamiseks vajaliku maa suuruse ja piirid määrab vastavuses planeeringu ja maakorralduse nõuetega kindlaks kohalik omavalitsus Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras üldjuhul detailplaneeringut koostamata . Kohalik omavalitsus võib otsustada määrata ehitise teenindamiseks vajaliku maa suuruse ja piirid detailplaneeringuga, mille koostamisel arvestatakse käesolevas seaduses sätestatud maa erastamise ulatusega.
(3) -(6) [kehtetud]
(9) Käesoleva paragrahvi alusel mittetagastatava ja ostueesõigusega erastatava maa, sealhulgas ehitise teenindamiseks vajaliku maa suuruse ja piirid määrab vastavuses planeeringu ja maakorralduse nõuetega kindlaks kohalik omavalitsus Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras . Ehitise teenindamiseks vajalik maa määratakse juhul, kui krunt ei ole kindlaks määratud või kui krundi suuruse muutmine on planeeringu ja maakorralduse nõuetest tulenevalt otstarbekas. Tootmiseks vajalik maa ei kuulu ehitise teenindamiseks vajaliku maa hulka.
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud ehitise võõrandamisel on selle omandamise eesõigus õigustatud subjektil, välja arvatud ehitise erastamisel või kohaliku omavalitsuse omandisse andmisel. Ostueesõigus kehtib ehitise üleandmisel Eesti Vabariigi põllumajandusreformi seaduse (RT 1992, 10, 143; 36, 474; RT I 1994, 52, 880; 1996, 48, 945; 1997, 13, 210; 16, 264) alusel, välja arvatud munitsipaliseerimisel. Õigustatud subjekti ostueesõigus kehtib kuni ehitisealuse maa mittetagastamise otsustamiseni. Ostueesõigus ei kehti, kui võõrandatav ehitis ei asu ühe kinnistu piirides. Ehitise võõrandamisel kohaldatakse käesoleva seaduse § 9 8. lõikes sätestatut.
(3) Ehitise teenindamiseks vajaliku maa suuruse ja piirid määrab vastavuses planeeringu ja maakorralduse nõuetega kindlaks kohalik omavalitsus Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras . Tootmiseks vajalik maa ei kuulu ehitise teenindamiseks vajaliku maa hulka.
(12) Kui tagastataval maal asuv ehitis on ühe õigustatud subjekti omandis ja maa tagastamise õigustatud subjekte on mitu, tagastatakse ehitise omanikule linna piires asuv krunt või õiguspärases kasutuses olev maa ning väljaspool linna piire asuv maa eraldi kinnistuna ehitise juurde kuuluva või ehitise teenindamiseks vajaliku maana vastavalt õigustatud subjekti nõudeõiguse osale tagastatavast maast. Väljaspool linna piire asuvast ehitise juurde kuuluvast või ehitise teenindamiseks vajalikust maast moodustatud kinnistust ülejääv maa tagastatakse eraldi kinnistuna teiste õigustatud subjektide kaasomandisse vastavalt õigustatud subjektide nõudeõiguse osadele tagastatavast maast, kui nad ei lepi kokku teisiti vastavalt käesoleva seaduse §-s 14 sätestatule. Juhul kui ehitise omanikust õigustatud subjekti nõudeõiguse osale vastab vähem maad kui ehitise teenindamiseks vajalik, on tal õigus omandada ehitise teenindamiseks vajalikku maad nõudeõiguse osa ületavas osas maa ostueesõigusega erastamist taotlevate isikutega samadel tingimustel eraldi erastamisavaldust esitamata.
Kui maad ei tagastata kas osaliselt või tervikuna, kompenseeritakse see maa hindamise seadusega (RT I 1994, 13, 231; 94, 1609; 1995, 2/3, 4; 1996, 36, 738; 49, 953; 2000, 92, 598; 2001, 31, 172) sätestatud korras.
(3) Kui mõni õigustatud subjekt soovib oma osa kompenseerimist ja teised õigustatud subjektid taotlevad selle tagastamist, tagastatakse kogu kinnistu võrdeliselt oma osast suurema osa tagastamist taotlevate subjektide osadega, kui õigustatud subjektid ei lepi kokku teisiti. Kokkuleppe sõlmimiseks annab kohalik omavalitsus õigustatud subjektidele ühekuulise tähtaja. Kui õigustatud subjektid nimetatud tähtaja jooksul kokkulepet ei sõlmi, tagastatakse maa kaasomandisse. Kui õigustatud subjektid lepivad kokku maa jagamises, tagastatakse maa vastavalt õigustatud subjektide kokkuleppele ning tagastatava maa jagamisega seotud kulud kannavad maa jagamist taotlenud isikud.
(4) Kui õigusvastaselt võõrandatud maa oli kaasomandis, tagastatakse maa kaasomandi osade suhtes õigustatud subjektide kaasomandisse vastavalt nende osadele. Kui mõnda kaasomandi osa ei taotleta tagasi kogu ulatuses, on selle osa nõudeõigusest suuremana tagastamist õigustatud nõudma sama kaasomandi osa õigustatud subjektid. Kui eelmises lauses nimetatud isikud ei soovi maa tagastamist oma nõudeõiguse osast suuremana või kui mõnda kaasomandi osa ei taotleta tagasi ja teiste osade õigustatud subjektid taotlevad selle endale tagastamist, tagastatakse kogu kinnistu võrdeliselt oma osast suurema osa tagastamist taotlevate subjektide osadega nende kaasomandisse, kui õigustatud subjektid ei lepi kokku teisiti. Kokkuleppe sõlmimiseks annab kohalik omavalitsus õigustatud subjektidele ühekuulise tähtaja. Kui õigustatud subjektid nimetatud tähtaja jooksul kokkulepet ei sõlmi, tagastatakse maa kaasomandisse. Kui õigustatud subjektid lepivad kokku maa jagamises, tagastatakse maa vastavalt õigustatud subjektide kokkuleppele ning tagastatava maa jagamisega seotud kulud kannavad maa jagamist taotlenud isikud.
(1) Maa tagastamise ja kompenseerimise otsustab kohalik omavalitsus Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras .
(2) Maa tagastatakse õigustatud subjekti kulul. Käesoleva seaduse § 5 1. lõike punktis 1 nimetatud isikutele ja nende lastele ning abikaasale tagastatakse maa riigi kulul. Käesoleva seaduse § 5 1. lõike punktis 3 nimetatud organisatsioonidele tagastatakse maa riigi kulul, kui tagastamine toimub plaani- ja kaardimaterjali alusel. Riik soodustab Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras õigustatud subjektide poolt maa tagastamise kulude katmiseks laenu võtmist.
§ 16-19. [kehtetud]
(3) Nõudeõigust pärima õigustatud isik või nõudeõiguse pärinud isik peab üheksa kuu jooksul pärandi avanemisest arvates esitama õigusvastaselt võõrandatud maa asukohajärgsele kohalikule omavalitsusele pärimisõiguse tunnistuse nõudeõiguse pärimise kohta. Kui nimetatud tähtaja jooksul pärimisõiguse tunnistust ei esitata, tagastamise menetlus lõpetatakse ning kompenseerimise menetlust ei alustata.
(11) Erastamisele ja kasutusvaldusesse andmiseleei kuulu metsaseaduse (RT I 1998, 113/114, 1872; 1999, 54, 583; 82, 750; 95, 843; 2000, 51, 319; 102, 670; 2001, 50, 282) § 57 2. lõikes nimetatud maa (edaspidi riigimetsamaa). Riigimetsamaal asuva elamu omanikul on õigus erastada maad kuni 2 ha ulatuses ning muu ehitise omanikul ehitise teenindamiseks vajaliku maa ulatuses.
(12) Erastamisele ja kasutusvaldusesse andmisele ei kuulu looduskaitseseaduses sätestatud kaitsealade loodusreservaatide maa, sihtkaitse- ja piiranguvööndite maa, hoiualade maa, püsielupaikade maa, samuti kaitstavate looduse üksik- ja muude objektide juurde kuuluv maa, Natura 2000 võrgustiku maa või muu ajutise kaitse alla võetud maa ning muinsuskaitseseaduses sätestatud mälestiste ja muinsuskaitsealade kaitsevööndite maa. Käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud maal asuva elamu omanikul on õigus erastada maad kuni 2 ha ulatuses ning muu ehitise omanikul ehitise teenindamiseks vajaliku maa ulatuses. Erandina võib kaitseala valitseja või Muinsuskaitseamet, arvestades kehtestatud kaitserežiimi, lubada hoiuala maa või kaitsealade sihtkaitse- või piiranguvööndi maa, püsielupaiga maa, samuti kaitstava looduse üksik- või muu objekti juurde kuuluva maa ning Natura 2000 võrgustiku maa või muu ajutise kaitse alla võetud maa või mälestise või muinsuskaitseala kaitsevööndi maa erastamist kuni käesoleva seaduse § 221 1.–22. lõikes sätestatud ulatuses või kasutusvaldusesse andmist kuni käesoleva seaduse § 233 6. lõikes sätestatud ulatuses. Käesoleva lõike alusel erandina erastatud maa ei kuulu looduskaitseseaduses sätestatud alustel vahetamisele riigile kuuluva kinnisasja vastu. Vastav märge kantakse kinnistusraamatusse ja see on kohustuslik ka omandiõiguse üleminekul.
(2) [kehtetu].
(3) Kui elamus vallasasjana omatava eluruumi või mitteeluruumi juurde ei ole iseseisva kinnistu moodustamine maakorralduse nõuetest või ehitustehnilistest tingimustest tulenevalt võimalik või otstarbekas, on eluruumi või mitteeluruumi omanikul õigus saada maa omanikuks eluruumide erastamise seaduses (RT I 1993, 23, 411; 2000, 99, 638) sätestatud alustel ja korras.
(4) Eesti eraõiguslik juriidiline isik võib maad erastada, kui ta on kantud Eesti äriregistri pidaja poolt peetavasse registrisse. Kirikute ja koguduste seaduse, mittetulundusühingute seaduse (RT I 1996, 42, 811; 1998, 96, 1515; 1999, 10, 155; 23, 355; 67, 658; 2000, 55, 365; 88, 576) või sihtasutuste seaduse (RT I 1995, 92, 1604; 1996, 42, 811; 1998, 36/37, 552; 59, 941; 1999, 10, 155; 2000, 55, 365) alusel tegutsev ja vastavasse registrisse kantud isik võib maad erastada sihtotstarbeliselt vastavuses oma põhikirjalise tegevusega.
[Lõige 8 jõust. alates 1. 05. 2004, välja arvatud § 41 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eritingimuste osas]
(1) Ostueesõigusega saavad maad erastada isikud, kellele maa on antud põliseks kasutamiseks Eesti NSV taluseaduse alusel või kellel on õigus osta maad ehitise või istanduse omanikuna vastavalt käesolevale seadusele, arvestades §-s 21 sätestatud kitsendusi, samuti elamu-, korteri-, garaaži-, suvila- või aiandusühistu tema liikmete ühiskasutuses olevat maad, mida ei taotleta tagasi. Käesoleva seaduse § 12 1 2. lõikes nimetatud istanduse omanik saab ostueesõigusega erastada tagastamise käigus vabaks jäävat istandusealust maad.
(12) Kui eraomandis oleva kinnisasjaga piirneval maal ei ole võimalik moodustada iseseisvalt kasutatavat kinnisasja, on piirnevate kinnisasjade omanikel õigus taotleda selle maa erastamist liitmiseks oma kinnisasjaga. Maa erastamisel käesoleva lõike alusel määratakse erastamishind maa ostueesõigusega erastamisega samadel alustel ning erastamine toimub maavanema loal Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.
(2) Erastamisele kuuluv maa, millele ei ole ostueesõigusega erastamise taotlusi, välja arvatud põllumajandusmaa ja metsamaa, erastatakse käesoleva paragrahvi 4. lõikes nimetatud isikute olemasolu korral piiratud enampakkumisel. Tagastamise ja ostueesõigusega erastamise nõueteta põllumajandusmaa (edaspidi vaba põllumajandusmaa ) antakse kasutusvaldusesse vastavalt käesoleva seaduse §-le 23 3 . Vabast põllumajandusmaast moodustatava katastriüksuse koosseisu võib maakorralduse nõuetest tulenevalt kuuluda ka teisi maatulundusmaa kõlvikuid, sealhulgas metsamaad käesoleva seaduse § 233 6. lõikes sätestatud ulatuses. Tagastamise ja ostueesõigusega erastamise nõueteta metsamaa, välja arvatud maakorraldusnõuetest tulenevalt kasutusvaldusesse antava põllumajandusmaa koosseisu arvatud metsamaa (edaspidi vaba metsamaa), erastatakse vastavalt käesoleva seaduse §-le 234. Vabast metsamaast moodustatava katastriüksuse koosseisu võib maakorralduse nõuetest tulenevalt kuuluda ka teisi maatulundusmaa kõlvikuid käesoleva seaduse § 234 6. lõike teises lauses sätestatud ulatuses. Erastamisele kuuluv maa, mis jääb piiratud enampakkumisel erastamata või käesoleva seaduse § 23 3 alusel kasutusvaldusesse andmata, välja arvatud metsamaa, erastatakse avalikul enampakkumisel.
5) -6) [kehtetud]
(6) Erastatava maa suuruse ja piirid määrab vastavuses planeeringu ja maakorralduse nõuetega kindlaks kohalik omavalitsus Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras . Ehitise teenindamiseks vajalik maa määratakse juhul, kui krunt ei ole kindlaks määratud või kui krundi suuruse ja piiride muutmine on planeeringu ja maakorralduse nõuetest tulenevalt otstarbekas. Tiheasustusega alal asuvale elamule määratakse teenindamiseks vajaliku maa suurus ja piirid käesoleva seaduse § 7 5. ja 51. lõikes sätestatud alustel.
(6) Eesti Vabariigi seaduse «Kooperatiivsete, riiklik-kooperatiivsete ja ühiskondlike organisatsioonide vara taasriigistamise ja erastamise kohta» (RT 1992, 24, 337; 1993, 11, 173; RT I 1996, 2, 28; 1997, 13, 210; 1999, 27, 386) kohustatud subjekt ja Eesti Vabariigi põllumajandusreformi seaduse kohustatud subjekti õigusjärglane võivad ostueesõigusega erastatava maa eest tasuda erastamisväärtpaberites lisaks käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud osale ka ülejäänud osa müügihinnast eluruumide erastamisest talle või temaga ühte kontserni kuuluvale äriühingule laekunud summa ulatuses.
(9) Isiku poolt ostueesõigusega või piiratud enampakkumisel või vaba põllumajandus- või metsamaana erastatava või erastatud maa müügihinda võib vähendada või väljaostuvõlga kustutada maaomaniku või maa erastaja iga pärast 1996. aasta 7. juunit sündinud lapse kohta kuni 25 000 krooni ulatuses, sõltumata ostu-müügilepingu sõlmimise ajast. Kui müügihinna tasumata osa on väiksem kui 25 000 krooni või müügihind on täielikult tasutud (ka ettemaksuna), on eelmises lauses nimetatud isikul õigus nõuda enammakstud summa tagastamist, sõltumata maa ostu-müügilepingu sõlmimise ajast. Käesolevas lõikes sätestatud soodustuste rakendamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus .
(10) Füüsilisel isikul, kelle kasvatada ja ülal pidada on vähemalt neli alla 18-aastast last, võib ostueesõigusega või piiratud enampakkumisel või vaba põllumajandus- või metsamaana erastatava või erastatud maa müügihinda vähendada või väljaostuvõlga kustutada kuni 25 000 krooni ulatuses. Enne 1997. aasta 30. novembrit sõlmitud maa ostu-müügilepingute korral võib müügihinda vähendada või väljaostuvõlga kustutada, kui maaomaniku kasvatada ja ülal pidada oli nimetatud kuupäeval vähemalt neli alla 18-aastast last. Pärast 1997. aasta 30. novembrit võib maa väljaostuvõlga kustutada või müügihinda vähendada, kui nimetatud lapsed olid maaomaniku kasvatada ja ülal pidada maa ostu-müügilepingu sõlmimise ajal või kui pärast ostu-müügilepingu sõlmimist sündinud laps on ühtlasi neljas tema kasvatada ja ülal pidada olevatest alla 18-aastastest lastest. Kui müügihinna tasumata osa on väiksem kui 25 000 krooni või müügihind on täielikult tasutud (ka ettemaksuna), on käesolevas lõikes nimetatud isikul õigus nõuda enammakstud summa tagastamist. Käesolevas lõikes sätestatud soodustuste rakendamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus .
(1) Kui maa ostueesõigusega erastamise õigust omav isik soovib erastatava maa eest tasuda ettemaksu, teatab ta oma soovist kirjalikult kohalikule omavalitsusele. Omavalitsus määrab maksualuste maade nimekirja alusel erastatava maa pindala ja hinna ning väljastab taotlejale ettemaksu tasumise teatise kümne tööpäeva jooksul. Ettemaksuna tasutava erastatava maa müügihinda võib vähendada käesoleva seaduse § 223 lõigetes 9-11 sätestatud juhtudel ja suuruses. Kui kinnistu piires on üle 0,5 ha metsamaad, on nõutav maa ja kasvava metsa hindamise akt. Sellisel juhul väljastab omavalitsus teatise kümne tööpäeva jooksul pärast hindamisakti saamist. Ettemaksuna tasutakse korraga kogu ostuhind.
(5) Ettemaksuna makstud summat tagasi ei maksta, välja arvatud käesoleva seaduse § 223 9.-11. lõikes sätestatud juhul ja juhul, kui ettemaksu tasunud isik ei saa maad temast olenemata põhjusel ostueesõigusega erastada või kui ettemaksu summa ei ole määratud õigesti. Ettemaks tagastatakse vastavalt ettemaksu tasumisel kasutatud maksevahenditele erastamisväärtpaberites või rahas. Pärast erastamisväärtpaberite kasutamise tähtaja lõppu tagastatakse erastamisväärtpaberites tasutud ettemaks kooskõlas erastamisseaduse §-ga 291.
(8) Erastatava maa eest saab ettemaksu tasuda Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras .
(11) Kui maa ostueesõigusega erastamise õigust omav isik on saanud selleks pädevalt isikult Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras koostatud ostueesõigusega erastatava maa piiride kulgemise ettepaneku, on erastamise õigust omav isik kohustatud nimetatud ettepaneku alusel tellima katastriüksuse moodustamise tööd vastavat litsentsi omavalt isikult kolme kuu jooksul ettepaneku kättesaamisest arvates ja teavitama kirjalikult 10 päeva jooksul kohalikku omavalitsust tellimuse esitamisest. Kui erastamise õigust omav isik mõjuva põhjuseta ei esita tellimust katastriüksuse moodustamiseks nimetatud tähtaja jooksul, kaotab ta maa erastamise õiguse. Sellisel juhul jäetakse ehitise teenindamiseks vajalik maa riigi omandisse ja ehitise omaniku kasuks seatakse hoonestusõigus Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras. Kui erastamise korraldaja teeb vaba metsamaa erastamise õigust omavale isikule ettepaneku tellida katastriüksuse moodustamise tööd vastavat litsentsi omavalt isikult, on erastamise õigust omav isik kohustatud katastriüksuse moodustamise tööd tellima kolme kuu jooksul ettepaneku tegemisest arvates. Kui erastamise õigust omav isik mõjuva põhjuseta ei esita tellimust katastriüksuse moodustamise tööde teostamiseks nimetatud tähtaja jooksul, kaotab ta maa erastamise õiguse.
(41) Maa erastamisel käesoleva seaduse § 234alusel või enampakkumisega erastamisel erastatakse maa moodustatud katastriüksuste kaupa, mitte nende kogumina.
(42) Maa erastamisel piiratud ja avalikul enampakkumisel on erastamise korraldajal õigus kehtestada enampakkumise osavõtutasu, mille suurus ei või olla suurem kui 1000 krooni, ja tagatisraha, mille suurus ei või olla suurem kui 10 protsenti enampakkumisega erastatava maa alghinnast. Osavõtutasu enampakkumisest osavõtnutele ei tagastata. Enampakkumise võitjale, kui temaga sõlmitakse maa ostu-müügileping, tagatisraha ei tagastata ja see võetakse arvesse maa müügihinna tasumisel. Tagatisraha, sealhulgas reserveeritud tagatisraha, ei tagastata isikule, kes põhjustas enampakkumise nurjumise või tulemuste kinnitamata jätmise, samuti enampakkumise võitjale, kui ta mõjuva põhjuseta ei sõlmi maa ostu-müügilepingut kolme kuu jooksul enampakkumise tulemuste kinnitamise päevast arvates.
(5) Maa erastamine toimub ostja kulul. Erastamiskulude koosseisu ja nende määramise alused kehtestab Vabariigi Valitsus . Maa ostu-müügi-, asjaõigus- ja hüpoteegi seadmise lepingud sõlmib riigi nimel erastamise korraldaja. Maa erastamisel võib ostu-müügi- ja asjaõiguslepingu sõlmida lihtkirjalikus vormis. Kui maa erastatakse järelmaksuga, sõlmitakse maa ostu-müügi-, asjaõigus- ja hüpoteegi seadmise leping notariaalselt tõestatud vormis. Notari tasu tasub ostja. Maa ostu-müügi-, asjaõigus- ja hüpoteegi seadmise leping tuleb sõlmida kolme kuu jooksul maa erastamise otsuse jõustumise või enampakkumise tulemuste kinnitamise päevast arvates. Maa piiratud või avaliku enampakkumise võitja, vaba põllumajandus- ja vaba metsamaa erastamise õigust omav isik või maa ostueesõigusega erastamise õigust omav isik, kes mõjuva põhjuseta ei sõlmi maa ostu-müügilepingut nimetatud tähtaja jooksul, kaotab maa erastamise õiguse. Sellisel juhul jäetakse ehitise teenindamiseks vajalik maa riigi omandisse ja ehitise omaniku kasuks seatakse hoonestusõigus Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.
4) ostja kohustus vältida hüpoteegiga koormatud kinnisasja väärtuse vähenemist ja hüpoteegipidaja õiguste muul viisil kahjustamist ning ilma hüpoteegipidaja loata mitte raiuda kasvavat metsa maal, millele erastamisel tekkinud nõuete täitmise tagamiseks on seatud Eesti Vabariigi kasuks hüpoteek. Samuti kohustus loa taotlemiseks esitada hüpoteegipidajale või tema volitatud esindajale metsaseaduse §-des 7 ja 23 sätestatud metsamajandamiskava ja metsateatis;
5) vähemalt 20 000 krooni suurune leppetrahv käesoleva lõike punktis 4 nimetatud kohustuste mittekohase täitmise eest;
6) --7) [kehtetud];
(53) Maa erastamisel täidab hüpoteegipidaja ülesandeid Eesti Vabariigi kasuks seatud hüpoteegi osas maa erastamise korraldaja või tema poolt volitatud isik. Hüpoteegipidajal on õigus anda nõusolek maa erastamise või tagastamise käigus Eesti Vabariigi kasuks hüpoteegiga koormatud kinnistu võõrandamisel kinnistu väljaostuvõla ülekandmiseks kinnistu omandajale. Hüpoeegipidajal on õigus käesoleva paragrahvi 51 . lõike punktis 4 sätestatud loa andmisest keelduda, kui raie tulemusena langeks kinnisasja väärtus alla 1,2-kordse hüpoteegiga tagatud nõude määra. Hüpoteegi seadmisel ei või kokku leppida asjaõigusseaduse (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185) § 332 1. lõikes sätestatud nõude mittekehtimise suhtes. Hüpoteegiga koormatud kinnisasja väärtuse vähenemisel alla seaduses sätestatud määra on hüpoteegipidajal õigus nõuda lisatagatist, samuti on hüpoteegipidajal erastamise käigus tekkinud nõude täitmise tagamiseks õigus koormata hüpoteegiga kinnisasja, mis ei olnud erastamismenetluse objektiks.
(6) Maa erastatakse Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras .
§ 232. [Kehtetu – RT I 2002, 100, 586 - jõust. 01.01.2003]
§ 23. ³. Vaba põllumajandusmaa kasutusvaldusesse andmine
(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõikes sätestatud tingimustele vastavad isikud võivad esitada kas ühe avalduse kõikide taotletavate maatükkide kohta või ka eraldi avaldused iga maatüki kohta. Kui vaba põllumajandusmaa kasutusvaldusesse saamiseks esitavad avaldused isikud, kes on põllumajanduslikuks tootmiseks vajaliku maa kaasomanikud, peavad nad igaüks eraldi vastama käesoleva paragrahvi 2. lõikes sätestatud tingimustele ning neil kokku on õigus vaba põllumajandusmaad kasutusvaldusesse saada käesoleva paragrahvi 6. lõikes sätestatud piirmääras. Kui nimetatud isikud tegelevad põllumajandusliku tootmisega mitme kohaliku omavalitsusüksuse haldusterritooriumil, on neil õigus esitada vaba põllumajandusmaa kasutusvaldusesse saamiseks avaldusi mitmele taotletava maa asukohajärgsele vallavalitsusele. Avaldusi võib esitada ühe kuu jooksul pärast käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud plaani avaliku väljapaneku perioodi lõppu. Avalduse võib saata ka tähitud kirjana. Vallavalitsus on kohustatud esitatud avaldused registreerima.
(6) Üks isik võib käesoleva paragrahvi alusel kasutusvaldusesse saada kuni 250 ha vaba põllumajandusmaad, mille koosseisu võib maakorraldusnõuetest tulenevalt kuuluda kokku kuni 15 ha metsamaad. Kui käesoleva lõike esimeses lauses sätestatud piirmäära piires ei jätku taotlusi kõigile kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumil kasutusvaldusesse antavatele vaba põllumajandusmaa maatükkidele, võib vallavolikogu otsustada anda ühe isiku kasutusvaldusesse rohkem kui 250 ha maad, võimaldades kõigil taotlejatel esitada täiendavaid taotlusi. Vaba põllumajandusmaa kasutusvaldus seatakse ühe isiku kasuks.Kui ühte maatükki soovib kasutusvaldusesse saada mitu isikut ja nad omavahel kohaliku omavalitsuse määratud tähtajaks kokku ei lepi, otsustab maa kasutusvaldusesse andmise maavanem vallavolikogu ettepanekul. Vallavolikogul on õigus eelistada taotlejat, kelle põllumajanduslik tootmine on jätkusuutlik ja kes tegelikult kasutab sama maatükki õiguslikul alusel või kelle maaomandiga taotletav maatükk piirneb, või füüsilisest isikust ettevõtjat. Kui maavanem ei nõustu vallavolikogu ettepanekuga või leiab, et kohaliku omavalitsuse otsus ei ole õiguspärane, saadab ta ettepaneku volikogule tagasi uueks arutamiseks.
(7) --(8)
[Kehtetud - RT I 2005, 61, 476 - jõust. 27.11.2005]
(2) Vaba metsamaa erastamise õigustatud subjekt on Eesti kodanik. Vaba metsamaa erastamiseks võib kohalikule omavalitsusele avalduse esitada äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja, kes tegeleb maa asukohajärgse kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumil põllumajandusliku tootmisega käesoleva seaduse § 233 2. lõike tähenduses või metsamajandusega. Metsamajandusega tegeleja käesoleva seaduse tähenduses on isik, kes maa asukohajärgse kohaliku omavalitsuse territooriumil omab metsamaad koos kasvava metsaga ning on teostanud selles metsas metsaseaduse §-des 16–18 nimetatud hooldustöid või asunud täitma sama seaduse §-s 11 sätestatud metsa uuendamise kohustust.
(5) Kaebusi võib huvitatud isik esitada kümne päeva jooksul, arvates nimekirja avalikustamise kuupäevast. Huvitatud isikute kaebused lahendab vallavolikogu .
(6) Käesoleva paragrahvi alusel võib üks isik erastada kuni 20 ha vaba metsamaad . Maakorralduse nõuetest tulenevalt võib erastatava maa pindala olla kuni 10 ha suurem. Kui ühte maatükki taotleb mitu isikut ja nad omavahel kohaliku omavalitsuse määratud tähtajaks kokku ei lepi, eelistab kohaliku omavalitsuse volikogu naaberkinnistu omanikku, seejärel põllumajandusliku tootmisega tegelejat ja seejärel isikut, kelle omandis on taotlejatest kõige vähem metsamaad.
2) kes on enda omandis olevat metsamaad puudulikult uuendanud või ei ole seda hooldanud metsaseaduse §-de 16–18 tähenduses;
(3) Kohalik omavalitsus võib munitsipaalomandisse antud sotsiaalmaa sihtotstarbega maa sihtotstarvet muuta, nimetatud maad võõrandada, kasutusvalduse või hoonestusõigusega koormata maavanema otsusega saadud maa korral üksnes keskkonnaministri loal ning Vabariigi Valitsuse otsusega saadud maa korral üksnes Vabariigi Valitsuse loal. Luba antakse kohaliku omavalitsuse motiveeritud taotluse alusel.
(4) Munitsipaalomandisse antud maa, välja arvatud käesoleva seaduse § 28 1. lõike punktis 1 nimetatud maa, võõrandamisest, kasutusvaldusesse andmisest või hoonestusõigusega koormamisest laekunud rahast, millest on maha arvatud võõrandatud, kasutusvalduse või hoonestusõigusega koormatud maa parendamiseks, sealhulgas detailplaneeringu koostamiseks, kohaliku omavalitsuse poolt tehtud põhjendatud kulud, kannab kohalik omavalitsus 65 protsenti 3 kuu jooksul laekumise päevale järgnevast päevast arvates üle riigieelarvesse kooskõlas riigieelarve seaduse § 32 lõike 1 alusel kehtestatud riigieelarve kassalise teenindamise eeskirjaga.
(6) Maa munitsipaalomandisse andmise otsustajad määrab ja maa munitsipaalomandisse andmise korra ning munitsipaalmaa võõrandamisest, kasutusvaldusesse andmisest ja hoonestusõigusega koormamisest riigieelarvesse laekunud raha kasutamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus .
§ 26-27. [kehtetud]
7) 1940. aasta 16. juuni seisuga kohaliku omavalitsusüksuse omandis olnud ja käesoleval ajal munitsipaliseerimist taotleva kohaliku omavalitsuse haldusterritooriumil asuv maa, välja arvatud maa, mis kuulub riigi omandisse jätmisele vastavalt käesoleva seaduse §-le 31 või mis kuulub ostueesõigusega erastamisele vastavalt käesoleva seaduse §-dele 7, 8, 9 või 10 või mis kuulub omandisse andmisele endise kruntrendimaa (obrokimaa) omandisse andmise ja kompenseerimise seaduse (RT I 1993, 79, 1182; 1994, 94, 1609; 1996, 36, 738) alusel;
8) 1940. aasta 16. juuni seisuga külakogukonna omandis olnud ühismaa, välja arvatud maa, mis kuulub tagastamisele või ostueesõigusega erastamisele käesoleva seaduse §-des 6 kuni 10 sätestatud ulatuses.
Riigi omandisse jäetakse Vabariigi Valitsuse või tema poolt volitatud valitsusasutuse otsusega käesoleva seaduse § 31 1. lõikes nimetatud maa. Maa riigi omandisse jätmise korra, volitatud valitsusasutused ja riigimaa valitseja määramise alused kehtestab Vabariigi Valitsus kehtestab Vabariigi Valitsus. Riigi omandisse jäetava maa suurus ja piirid määratakse vastavuses planeeringu ja maakorralduse nõuetega kindlaks detailplaneeringut koostamata.
1) riigi omandisse jäävate hoonete ja rajatiste alune ning neid teenindav maa ;
13) maa, mis antakse välisriigi omandisse, valdusse või kasutusse või mille üleandmises on valitsusdelegatsioonid kirjalikult kokku leppinud.
(3) Riigi omandisse jäetud maa võõrandamine toimub riigivaraseaduses (RT I 1995, 22, 327; 1996, 36, 738; 40, 773; 48, 942; 81, 1446; 1997, 45, 724; 1998, 30, 409; 1999, 10, 155; 16, 271; 2000, 39, 239; 49, 306; 51, 319; 2001, 7, 17) sätestatud korras, kui seadusega ei sätestata teisiti.
VI. osa [kehtetu]
§ 33-34. [kehtetud]
(2) Põllumajandusliku tootmisega tegeleva, käesoleva seaduse § 233 alusel maa kasutusvaldusesse saamise õiguse omandanud isiku kasuks seatakse põllumajandusmaale kasutusvaldus kuni 15 aastaks. Nimetatud tähtaja möödumisel on kasutusvaldajal õigus taotleda lepingu pikendamist veel kuni 15 aastaks.
(3) Isikul, kelle kasuks on kasutusvaldus seatud käesoleva paragrahvi alusel, on õigus taotleda maa omandamist pärast kümne aasta möödumist kasutusvalduse seadmisest. Kasutusvaldusesse antud maa omandisse andmine reguleeritakse eraldi seadusega, kus sätestatakse kasutusvaldusega koormatud maa omandamiseks õigustatud isikud, maa omandamise ulatus ja tingimused.
(31) Asjaõigusseaduse § 201 3. lõike alusel välistatakse kasutusvaldusesse antud maal kasvava metsa raie kasutusvaldaja poolt. Erandina võib kasutusvaldaja Vabariigi Valitsuse määratud korras ning tasu eest raiuda kasutusvaldusesse antud maal kasvavat metsa. Kasutusvaldusesse antud maad ei või anda rendile ega teisele isikule kasutamiseks.
(4) Isik, kelle kasuks kasutusvaldus on seatud käesoleva paragrahvi alusel, tasub esimesel viiel aastal ainult maamaksu, kasutusvalduse tasu maksmine algab viie aasta möödumisel kasutusvalduse kinnistusraamatusse kandmisest. Kasutusvalduse tasu võib üle vaadata iga viie aasta järel. Kasutusvalduse tasu määramise aluseks on põllumajandusmaa rendi ja kasutusvalduse kohalik keskmine tasu.
(5) Kasutusvalduse seadmist korraldab maavanem Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras. Kohalik omavalitsus teeb maa kasutusvaldusesse andmisel käesolevas seaduses ja sellest tulenevates õigusaktides sätestatud eeltoimingud. Käesoleva seaduse § 31 1. lõike punkti 12 alusel riigi omandisse jäetud maa kinnistusraamatusse kandmise avaldusega samaaegselt võib esitada lihtkirjalikus vormis sõlmitud asjaõiguslepingu kasutusvalduse seadmiseks. Maavanem võib kokkuleppel kohaliku omavalitsuse volikoguga volitada kohalikku omavalitsust korraldama riigi nimel kasutusvalduse seadmist riigi omandisse jäetud ja kinnistusraamatusse kantud maale. Kasutusvalduse seadmise lepingu sõlmib maavanem.
8) maa kasutusvaldusesse saaja kohustus tasuda vähemalt 20 000 krooni suurune leppetrahv käesoleva lõike punktides 1, 5, 6 või 7 nimetatud kohustuste mittekohase täitmise eest.
Ehitise omaniku kasuks, kes ei soovi või kellel ei ole õigust maad omandada, võib riigimaale seada hoonestusõiguse Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras .
(2) -(3) [kehtetud]
(1) Maareformi viivad läbi Vabariigi Valitsus Maa-ameti kaudu ja kohalikud omavalitsused käesoleva seaduse alusel Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.
1) kontrollida riigiasutuse või kohaliku omavalitsuse organi tegevust maareformi läbiviimisel;
2) nõuda riigiasutuselt või kohaliku omavalitsuse organilt infot ja aruandeid maareformi läbiviimise kohta;
3) teha riigiasutusele või kohaliku omavalitsuse organile kohustuslikke ettekirjutusi maareformi läbiviimise küsimuses;
(4) Maa erastamise õigust omav isik on kohustatud maa erastamise menetluses tegema Vabariigi Valitsuse kehtestatud tähtaegadel ja korras menetluseks vajalikke toiminguid . Kui maa erastamise õigust omav isik mõjuva põhjuseta ei tee talle kirjalikult teatatud tähtaja jooksul vajalikke toiminguid, loetakse ta erastamisnõudest loobunuks ja erastamismenetlus lõpetatakse, ehitise teenindamiseks vajalik maa jäetakse riigi omandisse ning sellele seatakse Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras hoonestusõigus ehitise omaniku kasuks.
§ 40. Maa erastamise lõpptähtajad
(1) Avaldusi maa ostueesõigusega erastamiseks võetakse vastu 2003. aasta 31. detsembrini, kui seadusest ei tulene varasem tähtaeg. Avaldusi maa erastamiseks ehitise juurde, mis omandatakse vallasasjana ning mille võõrandaja pole maa erastamise avaldust esitanud, võetakse vastu kuni 2006. aasta 1. märtsini, avaldusi ehitise teenindamiseks vajaliku maa erastamiseks kuni 2006. aasta 1. juunini. Ehitise, mille juurde maa erastamiseks ei ole 2006. aasta 2. juuniks avaldust esitatud, teenindamiseks vajalikule maale seatakse maavanema otsuse alusel ning Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras ja tingimustel hoonestusõigus. Avaldusi maa erastamiseks käesoleva seaduse § 22 lõike 12 alusel võetakse vastu 2006. aasta 1. juunini.
2) lepinguriigi kodanikule, kes on Eestis püsivalt elanud ja siin põllumajandussaaduste tootmisega käesoleva seaduse § 23 3 2. lõike tähenduses tegelenud vähemalt kolm viimast aastat;