Haridus- ja teadusministri määruste muutmine tulenevalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest – Riigi Teataja
Haridus- ja teadusministri määruste muutmine tulenevalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest
RT I, 03.09.2013, 4
Vastu võetud 29.08.2013 nr 29
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 11 lõike 2 punkti 1, § 22 lõike 5 ja § 243 lõike 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 20 lõike 3, § 23 lõike 2, § 30 lõike 2, § 31 lõigete 2 ja 8, § 34 lõike 3, § 39 lõike 3, § 41 lõike 4, § 50 lõike 4, § 53 lõike 3, § 66 lõike 2, § 71 lõike 6, § 72 lõike 3 ja § 73 lõike 1, Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 32 ning perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 10 lõike 2 punkti 3 ja § 12 lõike 4 alusel.
§ 1. Haridusministri 26. augusti 2002. a määruse nr 65 „Pedagoogide kvalifikatsiooninõuded” muutmine
Haridusministri 26. augusti 2002. a määruses nr 65 „Pedagoogide kvalifikatsiooninõuded” tehakse järgmised muudatused:
„Koolieelse lasteasutuse pedagoogide kvalifikatsiooninõuded”;
„Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 11 lõike 2 punkti 1 alusel.”;
„(1) Käesolev määrus sätestab koolieelses lasteasutuses (edaspidi lasteasutus) töötavatele pedagoogidele esitatavad kvalifikatsiooninõuded.”;
4) paragrahvi 1 täiendatakse lõigetega 11–13 järgmises sõnastuses:
„(11) Käesoleva määrusega sätestatud kvalifikatsiooninõuetele vastavust ja töötaja valmisolekut vastaval ametikohal töötada hindab tööandja.
(12) Käesoleva määruse §-des 3 ja 11 nimetatud lasteasutuse juhtide juhtimiskompetentse hinnatakse vähemalt järgmistes valdkondades: organisatsiooni arengu juhtimine, õpikeskkonna kujundamine, personalijuhtimine, ressursside juhtimine ja enesejuhtimine.
(13) Õpetajate pedagoogilised kompetentsid on kirjeldatud õpetaja kutsestandardis.”;
5) paragrahv 2 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahv 3 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 3. Lasteasutuse direktori kvalifikatsiooninõuded
Lasteasutuse direktori kvalifikatsiooninõuded on kõrgharidus ning pedagoogilised ja juhtimiskompetentsid.”;
7) paragrahvid 4, 51 ja 7–10 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahv 11 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 11. Lasteasutuse õppealajuhataja kvalifikatsiooninõuded
Lasteasutuse õppealajuhataja kvalifikatsiooninõuded on kõrgharidus ning pedagoogilised ja juhtimiskompetentsid.”;
9) paragrahvid 12–17 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahvid 18 ja 19 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 18. Lasteasutuse õpetaja kvalifikatsiooninõuded
Lasteasutuse õpetaja kvalifikatsiooninõuded on kõrgharidus ja pedagoogilised kompetentsid.
§ 19. Lasteasutuse erirühma ja sobitusrühma õpetaja kvalifikatsiooninõuded
Lasteasutuse erirühma ja sobitusrühma õpetaja kvalifikatsiooninõuded on kõrgharidus, eripedagoogilised kompetentsid ja pedagoogilised kompetentsid.”;
11) paragrahvid 20–30 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvid 31 ja 32 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 31. Lasteasutuse logopeedi kvalifikatsiooninõuded
Lasteasutuse logopeedi kvalifikatsiooninõuded on erialane magistrikraad või sellele vastav kvalifikatsioon või logopeedi kutse.
§ 32. Lasteasutuse eripedagoogi kvalifikatsiooninõuded
Lasteasutuse eripedagoogi kvalifikatsiooninõuded on erialane magistrikraad või sellele vastav kvalifikatsioon või eripedagoogi kutse.”;
13) paragrahvid 33 ja 35–37 tunnistatakse kehtetuks;
14) määrust täiendatakse §-ga 371 järgmises sõnastuses:
„§ 371. Määruses sätestatud kvalifikatsiooninõuete kohaldamine
Käesolevas määruses sätestatud kvalifikatsiooninõudeid ei kohaldata pedagoogide suhtes, kes enne 2013. aasta 1. septembrit töötavad lasteasutuses pedagoogina, vastates või olles loetud vastavaks käesolevaga määrusega enne 2013. aasta 1. septembrit vastaval ametikohal töötamiseks esitatud kvalifikatsiooninõuetele.”.
§ 2. Haridusministri 2. oktoobri 2002. a määruse nr 69 „Pedagoogide atesteerimise tingimused ja kord” muutmine
Haridusministri 2. oktoobri 2002. a määruses nr 69 „Pedagoogide atesteerimise tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
„Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 22 lõike 5 alusel.”;
„Käesoleva määrusega sätestatakse atesteerimise tingimused ja kord pedagoogidele, kelle tööülesannete hulka kuulub vahetu õppe- ja kasvatustöö läbiviimine õpetajana koolieelses lasteasutuses (edaspidi õppeasutus).”;
3) paragrahvi 3 lõiked 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
„(4) Atesteeritavale omistatakse üks ametijärk, mis kehtib kõikides õppeasutustes.”;
5) paragrahvi 4 punktid 1, 9 ja 10 sõnastatakse järgmiselt:
„1) vastab haridusministri 26. augusti 2002. a määrusega nr 65 „Koolieelse lasteasutuse pedagoogide kvalifikatsiooninõuded” antud ametikohal töötamiseks esitatud kvalifikatsiooninõuetele;”
„9) on korraldanud lasteüritusi, -võistlusi või näitusi;
10) on juhendanud lastevõistlustel ja -näitustel esinenud lapsi;”;
6) paragrahvi 7 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvis 8 asendatakse sõna „Pedagoogide” tekstiosaga „Koolieelse lasteasutuse pedagoogide”;
8) paragrahvi 11 lõike 2 punkt 5 sõnastatakse järgmiselt:
„5) hoolekogu esindaja(d);”;
9) paragrahvi 18 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Atesteerimist läbiviival õppeasutuse juhil, atesteerimiskomisjoni liikmel ja atesteerija poolt kaasatud ekspertidel on õigus tutvuda atesteeritava tööd puudutavate materjalidega, külastada tunde (asendada õppe- ja kasvatustegevusi) ja lasteüritusi, tutvuda laste töödega, vestelda teiste pedagoogide, laste ja lastevanematega.”;
10) paragrahvi 20 lõike 2 punktid 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
„2) atesteeritava poolt koostatud oma töö analüüs, milles lähtutakse Vabariigi Valitsuse 22. novembri 2000. a määruses nr 381 „Õpetajate koolituse raamnõuded” sätestatud õpetaja üldpädevusnõudeist;
3) õppeasutuse sisekontrolli eest vastutava isiku kirjalik hinnang atesteeritava tööle, milles lähtutakse Vabariigi Valitsuse 22. novembri 2000. a määruses nr 381 „Õpetajate koolituse raamnõuded” sätestatud õpetaja üldpädevusnõudeist;”.
§ 3. Haridus- ja teadusministri 11. augusti 2008. a määruse nr 39 „Õpilaskodu tegutsemise tingimused ja kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 11. augusti 2008. a määruses nr 39 „Õpilaskodu tegutsemise tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Direktori poolt määratud õpilaskodu personali koosseis peab võimaldama osutada õpilasele õpilaskodus käesolevas määruses sätestatud teenuseid ja abi.”;
2) paragrahvi 3 lõikes 3 asendatakse sõna „pedagoog” sõnadega „õppe- ja kasvatusalal töötav isik”;
3) paragrahvi 4 lõikes 5 asendatakse sõna „pedagoogide” sõnadega „õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute”.
§ 4. Haridus- ja teadusministri 13. augusti 2009. a määruse nr 62 „Kooli ja koolieelse lasteasutuse nõustamise tingimused ja kord sisehindamise küsimustes” muutmine
Haridus- ja teadusministri 13. augusti 2009. a määruses nr 62 „Kooli ja koolieelse lasteasutuse nõustamise tingimused ja kord sisehindamise küsimustes” tehakse järgmised muudatused:
„Koolieelse lasteasutuse nõustamise tingimused ja kord sisehindamise küsimustes”;
„Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 243 lõike 2 alusel.”;
„Määrusega kehtestatakse koolieelse lasteasutuse (edaspidi õppeasutus) nõustamise tingimused ja kord sisehindamise küsimustes.”;
4) paragrahvi 3 lõike 2 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Nõustamise algatamisel määratakse Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt nõunik ning kaetakse tema tegevusega seotud kulud vastavalt nõunikuga sõlmitud lepingule.”;
5) paragrahvi 3 lõike 4 punkt 5 sõnastatakse järgmiselt:
„5) õppe- ja kasvatusprotsess, sealhulgas lapse areng, õppekava, õppekorraldus ja -meetodid, väärtused ja eetika; lastega seotud tulemused, sealhulgas hariduslike erivajadustega lastega arvestamine, huvitegevus, terviseedendus, lastega seotud statistika, laste rahulolu.”;
6) paragrahvi 3 lõike 6 punktid 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„1) vestelda õppeasutuse hoolekogu liikmetega, õppeasutuse töötajatega, lastevanematega, lastega, õppeasutuse asukohajärgse omavalitsuse ning õppeasutuse pidaja esindajatega;
2) osaleda õppeasutuse pedagoogilise nõukogu, hoolekogu ja lastevanemate koosolekutel;”;
7) paragrahvi 4 lõikes 2 asendatakse sõnad „õpilaste (laste)” sõnaga „laste”;
8) paragrahvi 4 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Õppeasutuse direktor tutvustab tagasisidearuannet õppeasutuse pedagoogilises nõukogus ja hoolekogus.”.
§ 5. Haridus- ja teadusministri 11. augusti 2010. a määruse nr 40 „Koduõppe ja haiglaõppe tingimused ja kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 11. augusti 2010. a määruses nr 40 „Koduõppe ja haiglaõppe tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 9 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Haiglaõpet korraldavad koostöös haiglatega Kaagvere Erikool ja Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool.”;
2) paragrahvi 10 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„11) Käesoleva määruse §-e 5–8 rakendatakse välisriigis õppimise ajal vanema taotlusel toimuva koduõppe puhul õpilasele alates 2014/2015. õppeaastast.”.
§ 6. Haridus- ja teadusministri 11. augusti 2010. a määruse nr 41 „Õpikutele, tööraamatutele, töövihikutele ja muule õppekirjandusele, õppekirjanduse retsenseerimisele ja retsensentidele esitatavad nõuded” muutmine
Haridus- ja teadusministri 11. augusti 2010. a määruses nr 41 „Õpikutele, tööraamatutele, töövihikutele ja muule õppekirjandusele, õppekirjanduse retsenseerimisele ja retsensentidele esitatavad nõuded” tehakse järgmised muudatused:
„Õppekirjandusele esitatavad nõuded, õppekirjanduse retsenseerimisele ja retsensentidele esitatavad miinimumnõuded ning riigi poolt tagatava minimaalse õppekirjanduse liigid klassiti ja õppeaineti”;
2) paragrahvi 6 lõike 1 teine lause tunnistatakse kehtetuks.
§ 7. Haridus- ja teadusministri 23. augusti 2010. a määruse nr 44 „Kooli õppenõukogu ülesanded ja töökord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 23. augusti 2010. a määruses nr 44 „Kooli õppenõukogu ülesanded ja töökord” tehakse järgmised muudatused:
„(1) Koolil on õppenõukogu, mille ülesandeks on oma pädevuse piires õppe ja kasvatuse analüüsimine ja hindamine ning õppe- ja kasvatusalaste otsuste tegemine.”;
2) paragrahvi 1 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Õppenõukogu liikmeteks on kooli direktor, õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid ja teised direktori nimetatud isikud. Õppenõukogu tegevusse kaasatakse õpilasesinduse esindaja.”;
3) paragrahv 2 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 2. Ülesanded seoses õppe ja kasvatuse analüüsimise ja hindamisega
Seoses õppe ja kasvatuse analüüsimise ja hindamisega õppenõukogu:
1) arutab läbi ja annab arvamuse kooli arengukava ja kooli õppekava ning nende muudatuste kohta;
3) arutab läbi ja annab arvamuse kooli põhimääruse ja selle muudatuste kohta;
4) arutab läbi ja annab arvamuse kooli ja õpilaskodu kodukorra ning nende muudatuste kohta;
6) õppeaasta lõpus arutab läbi kooli õppe- ja kasvatustegevuse tulemused ja teeb kooli juhtkonnale ettepanekuid kooli õppe- ja kasvatustegevuse parendamiseks;
8) annab arvamuse õpilasega läbiviidava arenguvestluse korraldamise tingimuste ja korra kohta;
9) nimetab oma esindajad kooli hoolekogu ja teiste kogude koosseisu õigusaktides ettenähtud juhtudel;
10) arutab läbi õpilaste turvalisusega seotud riskid õppe- ja kasvatustegevuses ning kavandab meetmed riskide vältimiseks;
11) osaleb vajadusel kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamisel.”;
4) paragrahvi 3 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) otsustab õpilasele koduõppe rakendamise vanema taotluse alusel;”;
5) paragrahvi 5 lõike 5 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Koosolekule kutsutakse vajaduse korral lapsevanemaid ja teisi isikuid.”;
„(2) Õppenõukogu otsused jõustuvad teatavakstegemisega, kui otsuses ei ole sätestatud teisiti. Õppenõukogu otsused on täitmiseks kohustuslikud kõigile õpetajatele ja teistele õppe- ja kasvatusalal töötavatele isikutele, samuti teistele kooli töötajatele ja õpilastele neid otseselt puudutavates küsimustes.”.
§ 8. Haridus- ja teadusministri 24. augusti 2010. a määruse nr 49 „Koolieelsete lasteasutuste, põhikoolide, gümnaasiumide ja kutseõppeasutuste tegevusnäitajad” muutmine
Haridus- ja teadusministri 24. augusti 2010. a määruses nr 49 „Koolieelsete lasteasutuste, põhikoolide, gümnaasiumide ja kutseõppeasutuste tegevusnäitajad” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Õpetajate, juhtide ja tugispetsialistidega seotud tegevusnäitajad on:
1) õpetajate, juhtide ja tugispetsialistide kvalifikatsioon;
2) õpetajate, juhtide ja tugispetsialistide täienduskoolitus;
3) õpetajate, juhtide ja tugispetsialistide vanuseline jaotus;
4) töölt lahkunud õpetajate, juhtide ja tugispetsialistide osakaal koolieelse lasteasutuse õpetajate, juhtide ja tugispetsialistide üldarvust;
5) õpetajate, juhtide ja tugispetsialistide aktiivsus.”;
4) töölt lahkunud õpetajate, juhtide ja tugispetsialistide osakaal põhikooli või gümnaasiumi õpetajate, juhtide ja tugispetsialistide üldarvust;
5) naissoost õpetajate, juhtide ja tugispetsialistide protsent kooliastme õpetajate, juhtide ja tugispetsialistide üldarvust.”;
3) paragrahvi 3 lõike 3 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) arvutitega varustatus (õpilasi arvuti kohta, õpetajaid, juhte ja tugispetsialiste arvuti kohta);”;
4) paragrahvi 4 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
4) töölt lahkunud õpetajate, juhtide ja tugispetsialistide osakaal kutseõppeasutuse õpetajate, juhtide ja tugispetsialistide üldarvust.”.
§ 9. Haridus- ja teadusministri 25. augusti 2010. a määruse nr 50 „Nõustamiskomisjonile taotluse esitamise tingimused ja kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 25. augusti 2010. a määruse nr 50 „Nõustamiskomisjonile taotluse esitamise tingimused ja kord” § 4 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Nõustamiskomisjonilt soovituse saamiseks esitatakse taotlus õpilase või koolieelses lasteasutuses käiva lapse elukohajärgsele, kooli või koolieelse lasteasutuse puhul nende asukohajärgsele, haridus- ja teadusministri või „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 37 lõikes 22 nimetatud juhul riigi sihtasutuse poolt moodustatud nõustamiskomisjonile.
(2) Juhul, kui õpilase erivajadusest või tugimeetme vajadusest tulenevalt on haridus- ja teadusminister või „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 37 lõike 22 nimetatud riigi sihtasutus moodustanud üleriigilise nõustamiskomisjoni, esitavad käesoleva määruse §-s 3 nimetatud isikud taotluse üleriigilisele nõustamiskomisjonile.”.
§ 10. Haridus- ja teadusministri 17. septembri 2010. a määruse nr 59 „Tasemetööde ning põhikooli ja gümnaasiumi lõpueksamite ettevalmistamise ja läbiviimise ning eksamitööde koostamise, hindamise ja säilitamise tingimused ja kord ning tasemetööde, ühtsete põhikooli lõpueksamite ja riigieksamite tulemuste analüüsimise tingimused ja kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 17. septembri 2010. a määruses nr 59 „Tasemetööde ning põhikooli ja gümnaasiumi lõpueksamite ettevalmistamise ja läbiviimise ning eksamitööde koostamise, hindamise ja säilitamise tingimused ja kord ning tasemetööde, ühtsete põhikooli lõpueksamite ja riigieksamite tulemuste analüüsimise tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
„(1) Neljandal õppeveerandil viiakse 3. ja 6. klassis läbi kirjalik tasemetöö või tasemetööd. Vajadusel viiakse ka III kooliastmes ja gümnaasiumiastmes läbi tasemetöid.
(2) Tasemetööde toimumise õppeained, ajad ja vormid määrab haridus- ja teadusminister.”.
„(1) Haridus- ja Teadusministeerium või riigi sihtasutus, kes on sõlminud Haridus- ja Teadusministeeriumiga halduslepingu (edaspidi eksameid korraldav asutus), koostab tasemetööde ülesanded, hindamisjuhendid, läbiviimisjuhendid ning vastavustabelid tasemetöö ülesannete ja riikliku õppekava üld- ja valdkonnapädevuste, läbivate teemade, õppeainete õppe-eesmärkide ning kooliastme õpitulemuste vahel (edaspidi vastavustabel õppekavale).”;
3) paragrahvi 4 lõike 4 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Eksameid korraldav asutus toimetab tasemetöö materjalid koolidesse maavalitsuste vahendusel või elektrooniliselt.”;
4) paragrahv 5 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 5. Tasemetööde tiitellehe täitmine ja tasemetööde parandamine
(1) Tasemetöö tiitellehele märgib õpetaja õpilase jooksva õppeaasta kokkuvõtvad hinded selles õppeaines ja õpilase isikukoodi.
(2) Individuaalse õppekava järgi õppiva õpilase tasemetööle tehakse märge „Õpib individuaalse õppekava järgi”.
(3) Tasemetöid parandab kooli õpetaja.
(4) Valimisse kuulunud parandatud tasemetööd ning õpetaja vastused küsimustikule edastab kool eksameid korraldavale asutusele viie tööpäeva jooksul pärast tasemetöö toimumist.”;
„(1) Tasemetööde tulemuste analüüsi korraldab eksameid korraldav asutus. Käesoleva paragrahvi lõigetes 2–4 toodud tingimusi ja korda täpsustatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi ja eksameid korraldava asutuse vahelises lepingus. Eksameid korraldav asutus kaasab tasemetööde tulemuste analüüsi vajadusel aineõpetajaid ning ülikoolide ja rakenduskõrgkoolide õppejõude.
(2) Valimisse kuulunud tasemetööde üleriigilised tulemused avaldab eksameid korraldav asutus kodulehel tasemetööde läbiviimise aasta 1. novembriks, valimisse kuulunud koole nimetamata.
(3) Igale valimisse kuuluva õpilase õpitulemuste saavutatuse kohta annab eksameid korraldav asutus tagasisidet õpilasele hiljemalt tasemetööde läbiviimise aasta 10. detsembriks.
(4) Igale valimisse kuulunud koolile annab eksameid korraldav asutus tagasisidet õpitulemuste saavutatuse kohta selles koolis hiljemalt tasemetööde läbiviimise aasta 10. detsembriks.
(5) Eksameid korraldav asutus esitab tasemetööde läbiviimise aasta 10. detsembriks Haridus- ja Teadusministeeriumile tasemetööde analüüsi. Analüüsis kajastatakse õpitulemuste saavutatust, sealhulgas erinevate õpilasrühmade lõikes; tulemuste võrdlust eelmiste sarnaste töödega; tasemetöö kvaliteedinäitajaid ja vastavust riikliku õppekavaga. Analüüsiga kaasnevad ettepanekud õppemetoodika ja õppekirjanduse täiendamiseks, täiendkoolituse parandamiseks ning riikliku õppekava muutmiseks. Valimisse kuulunud koole analüüsi sisulises osas ei nimetata.
(6) Haridus- ja Teadusministeerium ning eksameid korraldav asutus võivad lubada tasemetööde andmestike ja tulemuste kasutust teadus- ja rakendusuuringutes, tagades isikuandmete kaitse.”;
6) paragrahvi 9 lõiget 2 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
„Kui põhikooli lõpueksamit viiakse läbi üheaegselt mitmes eksamiruumis, peab igas neist viibima vähemalt kaks komisjoni liiget.”;
„(4) Eksameid korraldav asutus valmistab ette lõpueksami materjalide paketi, mis koosneb eksamitöödest, hindamisjuhendist, läbiviimisjuhendist, vastavustabelist õppekavale ja vajadusel küsimustikust koolijuhile, õpetajale ja õpilasele.”;
8) paragrahvi 14 lõiked 3 ja 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Eksamimaterjalide saamiseks täidavad koolid õpilaste valikute alusel registreerimisvormi lõpueksamite andmekogus hiljemalt jooksva õppeaasta 5. veebruariks. Võõrkeele eksamite puhul esitatakse lõpueksamite andmekogus lisaks andmed eksamiruumide arvu ning suulise osa toimumise kohta.
(4) Koolid teavitavad hiljemalt jooksva õppeaasta 5. veebruariks eksameid korraldavat asutust läbi lõpueksamite andmekogu erivajadustega põhikoolilõpetajate eksamineerimiseks vajalikest käesoleva määruse § 16 lõigetes 11 ja 12 sätestatud eritingimustest.”;
9) paragrahvi 19 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Ühtsete põhikooli lõpueksamitööde tulemuste analüüsi korraldab eksameid korraldav asutus. Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 toodud tingimusi ja korda täpsustatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi ja eksameid korraldava asutuse vahelises lepingus. Eksameid korraldav asutus kaasab ühtsete põhikooli lõpueksamitööde tulemuste analüüsi vajadusel aineõpetajaid ning ülikoolide ja rakenduskõrgkoolide õppejõude.
(2) Ühtsete põhikooli lõpueksamite üleriigilised tulemused avaldab eksameid korraldav asutus kodulehel lõpueksamite läbiviimise aasta 1. novembriks, valimisse kuulunud koole nimetamata.
(3) Igale valimisse kuulunud koolile annab eksameid korraldav asutus tagasisidet õpitulemuste saavutatuse kohta selles koolis hiljemalt lõpueksamite läbiviimise aasta 10. detsembriks.
(4) Eksameid korraldav asutus esitab ühtsete põhikooli lõpueksamite läbiviimise aasta 10. detsembriks Haridus- ja Teadusministeeriumile analüüsi. Analüüsis kajastatakse õpitulemuste saavutatust, sealhulgas erinevate õpilasrühmade lõikes; tulemuste võrdlust eelmiste sarnaste töödega; ühtsete põhikooli lõpueksamitööde kvaliteedinäitajaid ja vastavust riikliku õppekavaga. Analüüsiga kaasnevad ettepanekud õppemetoodika ja õppekirjanduse täiendamiseks, täiendkoolituse parandamiseks ning riikliku õppekava muutmiseks. Valimisse kuulunud koole analüüsi sisulises osas ei nimetata.
(5) Haridus- ja Teadusministeerium ning eksameid korraldav asutus võivad lubada ühtsete põhikooli lõpueksamitööde andmestike ja tulemuste kasutust teadus- ja rakendusuuringutes, tagades isikuandmete kaitse.”;
10) paragrahvi 23 lõikes 1 asendatakse sõna „koolieksamid” sõnaga „koolieksam”;
11) paragrahvi 24 lõike 3 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 24 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Gümnaasiumi koolieksami õppeained, vormi ja toimumise aja kinnitab kooli direktor.”;
13) paragrahvi 25 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Gümnaasiumi lõpetamiseks tuleb sooritada riigieksamid eesti keeles või gümnaasiumi riiklikus õppekavas sätestatud juhtudel eesti keeles teise keelena, matemaatikas ja võõrkeeles, koolieksam ning õpilasuurimus või praktiline töö.
(2) Matemaatika riigieksamil eristatakse gümnaasiumi riikliku õppekava kitsa matemaatika ainekavale ja laia matemaatika ainekavale vastavad ülesanded ning punktiarvestus. Valiku lahendada kitsa matemaatika ainekavale või laia matemaatika ainekavale vastavad ülesanded teeb õpilane.
(3) Matemaatika riigieksam valmistatakse ette eesti ja vene keeles. Riikidevaheliste lepingute või Rahvusvahelise Bakalaureuse Organisatsiooni õppekava alusel võib kool kasutada ka teisi keeli. Teiste keelte kasutamisel eksami läbiviimisel tagab kooli pidaja eksameid korraldavale asutusele lõpueksamite tõlkimis- ja hindamiskulude finantseerimise.
(4) Õpilane võib võõrkeele eksami sooritada vene, inglise, saksa või prantsuse keele eksamina. Riigieksamina saab õpilane sooritada inglise keele eksami. Vene, saksa ja prantsuse keele riigieksamid on asendatud käesoleva paragrahvi lõike 6 punktides 7–20 nimetatud rahvusvaheliste eksamitega.
(5) Õpilane ei pea sooritama inglise keele riigieksamit, kui ta on esitanud koolile hiljemalt jooksva õppeaasta 20. jaanuariks dokumendi, mis tõendab vähemalt ühe käesoleva paragrahvi lõike 6 punktides 1–6 nimetatud rahvusvahelise eksami sooritamist nõutaval tasemel. Kool edastab nimetatud dokumendi eksameid korraldavale asutusele, kes kontrollib selle õiguspärasust.
(6) Võõrkeele eksamina võib õpilane sooritada ühe alljärgnevalt nimetatud rahvusvahelise eksami nõutaval tasemel:
1) Preliminary English Test (PET) B1-tase (inglise keel);
2) First Certificate in English (FCE) B2-tase (inglise keel);
3) Certificate in Advanced English (CAE) C1-tase (inglise keel);
4) Certificate of Proficiency in English (CPE) C2-tase (inglise keel);
5) The International English Language Testing System (IELTS) vähemalt 4,0 punkti (inglise keel);
6) Test of English as a Foreign Language (TOEFL) iBT vähemalt 57 punkti (inglise keel);
7) DELF B1-tase (prantsuse keel);
8) DELF B2-tase (prantsuse keel);
9) DALF C1-tase (prantsuse keel);
10) Goethe-Zertifikat B1-tase (saksa keel);
11) Goethe-Zertifikat B2-tase (saksa keel);
12) Goethe-Zertifikat C1-tase (saksa keel);
13) Goethe-Zertifikat C2-tase (saksa keel);
14) TestDaF B2-C1-tase (saksa keel);
15) TestDaF C1-tase (saksa keel);
16) Saksa II astme keelediplomi eksam B2-tase (saksa keel);
17) Saksa II astme keelediplomi eksam C1-tase (saksa keel);
18) Saksa üldise kõrgkooliküpsuse saksa keele eksam 1–15 punkti (saksa keel);
19) Тест по русскому языку как иностранному B1-tase (vene keel);
20) Тест по русскому языку как иностранному B2-tase (vene keel).
(7) Õpilased, kelle õppekeel on viipekeel, võivad valida kohustuslikuks eksamiks kas eesti keele või eesti keele teise keelena eksami.
(8) Eesti keelest erineva õppekeelega kooli või klassi õpilane, kellele on vastavalt keeleseadusele väljastatud eesti keele oskuse kõrgtaseme või C1-taseme tunnistus ning kes esitab vastava tunnistuse koolile hiljemalt jooksva õppeaasta 20. jaanuariks, ei pea sooritama eesti keele riigieksamit.
(9) Õpilasel on õigus sooritada võõrkeele riigieksam ka juhul, kui ta ei ole seda võõrkeelt koolis õppinud.
(10) Käesolevas määruses riigieksamile registreerimise ja lisaeksami korraldamise kohta sätestatut kohaldatakse ka käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud rahvusvaheliste eksamite sooritamisel, kui see ei ole vastuolus riikidevahelise lepinguga.
(11) Riigieksamite sooritamise õigus on ka:
2) varem gümnaasiumi või kutseõppeasutuse lõpetanud isikul, kes ei ole antud õppeaines riigieksamit sooritanud või kes soovib varasema aasta riigieksamitulemust parandada;
3) välisriigis või Eestis Eesti keskharidusele vastava haridustaseme omandanud või omandaval isikul;
4) kutseõppeasutuse õpilasel, kes ei ole lõpukursusel, kuid kellel on eksamiaine läbitud.
(12) Eesti keele teise keelena riigieksami sooritamisel tasemel vähemalt 60 protsenti maksimaalsest tulemusest väljastatakse eksaminandile eksameid korraldava asutuse poolt eesti keele B2-taseme tunnistus.
(13) Ühes õppeaines saab sooritada kas riigieksami või koolieksami.”;
14) paragrahvi 26 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Gümnaasiumide ja kutseõppeasutuste õpilased ning eksternid teatavad kooli juhtkonnale hiljemalt jooksva õppeaasta 20. jaanuariks võõrkeele õppeaine, milles nad soovivad sellel õppeaastal riigieksami ja rahvusvahelise eksami sooritada ning koolieksami õppeaine. Samuti annavad õpilased ja eksternid teada oma valikust sooritada matemaatika riigieksamil kitsa või laia matemaatika ainekavale vastavad ülesanded. Kutseõppeasutuse õpilased teavitavad kooli juhtkonda lisaks soovist sooritada eesti keele riigieksam. Koolid täidavad õpilaste valikute alusel registreerimisvormi lõpueksamite andmekogus hiljemalt jooksva õppeaasta 30. jaanuariks.
(2) Kui õpilane ei saa usulistel või muul põhjusel riigieksamil osaleda põhieksami päeval, võib ta esitada eksameid korraldavale asutusele avalduse lisaeksamil osalemiseks.
(3) Isik, kellel on õppeainete kooliastmehinded ja koolieksami hinne vähemalt rahuldavad, kuid kellel on gümnaasium lõpetamata, kuna ta ei sooritanud riigieksameid, sooritab riigieksamid:
1) selle kooli juures, kus ta õpib või
2) selle kooli juures, kus ta õppis, kui teatab koolile oma soovist hiljemalt jooksva õppeaasta 20. jaanuariks;
3) eksameid korraldava asutuse poolt määratud kooli juures, kui isik ei õpi ega saa riigieksameid sooritada koolis, kus ta õppis (kooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise tõttu).
(4) Kool esitab hiljemalt jooksva õppeaasta 30. jaanuariks eksameid korraldavale asutusele kinnitamiseks erivajadustega õpilaste eksamineerimiseks vajalikud käesoleva määruse § 34 lõikes 21 nimetatud eritingimused.
(5) Kool jaotab hiljemalt jooksva õppeaasta 1. aprilliks lõpueksamite andmekogus registreeritud eksaminandid eksamiruumidesse. Võõrkeele eksamite puhul märgib kool lõpueksamite andmekogus lisaks intervjueerijad ja hindajad. Hilisemad muudatused esitatud andmetes kooskõlastatakse eksameid korraldava asutusega.
(6) Käesoleva määruse § 25 lõike 11 punktides 2 ja 3 nimetatud isikud esitavad avalduse lõpueksamite andmekogus või vastaval blanketil (avalduse blanketi väljastab eksameid korraldav asutus) eksameid korraldavale asutusele hiljemalt jooksva õppeaasta 20. jaanuariks.
(7) Eksameid korraldav asutus väljastab käesoleva määruse § 25 lõike 11 punktides 2 ja 3 ja § 26 lõike 3 punktis 3 nimetatud isikutele teate riigieksami toimumise koha ja kellaaja kohta hiljemalt 10 tööpäeva enne riigieksami toimumist. Teate saaja võtab teate riigieksamile kaasa.”;
15) paragrahv 27 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 27. Lisa- ja korduseksamite korraldamine
(1) Gümnaasiumilõpetaja, kes ei sooritanud riigieksamit haiguse või muu mõjuva põhjuse tõttu, sooritab riigieksami lisaeksami. Lisaeksamilt puudunud õpilane saab riigieksami sooritada järgmisel õppeaastal. Võõrkeele riigieksami õppeainet ja matemaatika riigieksami kitsa või laia matemaatika ainekavale vastavate ülesannete valikut saab järgmisel õppeaastal muuta.
(2) Gümnaasiumilõpetaja, kes sooritas riigieksami mitterahuldavalt või ei sooritanud riigieksamit, mõjuvat põhjust omamata, sooritab riigieksami järgmisel õppeaastal.
(3) Gümnaasiumilõpetaja, kes sooritas koolieksami mitterahuldavalt või ei sooritanud koolieksamit, sooritab korduseksami hiljemalt jooksva õppeaasta 30. juuniks. Õpilase taotlusel võib eksam toimuda ka pärast 30. juunit, hiljemalt jooksva õppeaasta 25. augustiks.”;
16) paragrahvi 28 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Gümnaasiumi koolieksamitöid säilitatakse koolis kolm aastat.”;
17) paragrahvi 35 lõiked 1–3 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Isik, kes omandab välisriigis Eesti keskhariduse tasemele vastavat haridust, võib hiljemalt eksami sooritamise aasta 20. jaanuariks eksameid korraldavale asutusele esitatud taotluse alusel sooritada eesti keele riigieksami haridus- ja teadusministri määratud ajal ning eksameid korraldava asutuse määratud kohas ja korras.
(2) Võimaluse korral võib õpilasele, kes omandab välisriigis Eesti keskhariduse tasemele vastavat haridust seoses diplomaadist või haldusteenistujast vanemate töötamisega välisriigis ning ei saa sellest tulenevalt osaleda riigieksamitel haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud aegadel, kokkuleppel eksameid korraldava asutusega võimaldada riigieksami sooritamist eksameid korraldava asutuse määratud kohas ja korras. Vastava taotluse esitab õpilane eksameid korraldavale asutusele hiljemalt eksamite sooritamise aasta 20. jaanuariks. Eksamite sooritamise ajad määrab haridus- ja teadusminister, tuginedes eksameid korraldava asutuse ettepanekule.
(3) Võimaluse korral võib õpilasele, kes samaaegselt Eesti gümnaasiumis õppimisega omandab haridust välisriigis ning ei saa sellest tulenevalt osaleda riigieksamitel haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud aegadel, kokkuleppel eksameid korraldava asutusega võimaldada riigieksami sooritamist eksameid korraldava asutuse määratud kohas ja korras. Vastava taotluse esitab õpilane eksameid korraldavale asutusele hiljemalt eksamite sooritamise aasta 20. jaanuariks, esitades ka põhjenduse, miks ei ole võimalik riigieksamitel osaleda haridus- ja teadusministri määratud aegadel Eesti gümnaasiumis, kus õpilane õpib. Eksamite sooritamise ajad määrab haridus- ja teadusminister, tuginedes eksameid korraldava asutuse ettepanekule.”;
18) paragrahvi 37 lõige 12 sõnastatakse järgmiselt:
„(12) Riigieksam on sooritatud, kui saavutatud on vähemalt üks protsent maksimaalsest tulemusest.”;
19) paragrahvi 38 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Riigieksamitööde tulemuste analüüsi korraldab eksameid korraldav asutus. Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 toodud tingimusi ja korda täpsustatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi ja eksameid korraldava asutuse vahelises lepingus. Eksameid korraldav asutus kaasab riigieksamitööde tulemuste analüüsi vajadusel aineõpetajaid ning ülikoolide ja rakenduskõrgkoolide õppejõude.
(2) Riigieksamitööde üleriigilised tulemused avaldab eksameid korraldav asutus kodulehel lõpueksamite läbiviimise aasta 1. novembriks, valimisse kuulunud koole nimetamata.
(3) Igale valimisse kuulunud koolile annab eksameid korraldav asutus tagasisidet õpitulemuste saavutatuse kohta selles koolis hiljemalt riigieksamite läbiviimise aasta 10. detsembriks.
(4) Eksameid korraldav asutus esitab riigieksamite läbiviimise aasta 10. detsembriks Haridus- ja Teadusministeeriumile analüüsi. Analüüsis kajastatakse õpitulemuste saavutatust, sealhulgas erinevate õpilasrühmade lõikes; tulemuste võrdlust eelmiste sarnaste töödega; riigieksamitööde kvaliteedinäitajaid ja vastavust riikliku õppekavaga. Analüüsiga kaasnevad ettepanekud õppemetoodika ja õppekirjanduse täiendamiseks, täiendkoolituse parandamiseks ning riikliku õppekava muutmiseks. Valimisse kuulunud koole analüüsi sisulises osas ei nimetata.
(5) Haridus- ja Teadusministeerium ning eksameid korraldav asutus võivad lubada riigieksamitööde andmestike ja tulemuste kasutust teadus- ja rakendusuuringutes, tagades isikuandmete kaitse.”;
20) paragrahv 40 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 40. Koolieksami ettevalmistamine ja eksamitöö koostamine
(1) Koolieksamitöö koostab kooli direktori moodustatud kooli komisjon ja kinnitab kooli direktor vähemalt kaks nädalat enne koolieksami algust.
(2) Koolieksam korraldatakse kooli direktori kinnitatud eksamiplaani järgi. Eksamiplaan pannakse õpilastele, õpetajatele ja lastevanematele tutvumiseks välja kaks nädalat enne koolieksami algust.”;
21) paragrahv 42 tunnistatakse kehtetuks.
§ 11. Haridus- ja teadusministri 22. novembri 2010. a määruse nr 68 „Riigi üldhariduskooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 22. novembri 2010. a määruses nr 68 „Riigi üldhariduskooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõike 2 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) õppenõukogu poolt volitatud esindaja;”;
2) paragrahvi 8 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Dokumendivoorus ametikohale mittevastavaks tunnistatakse kandidaat, kes ei vasta haridus- ja teadusministri määrusega direktorile kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele, ning selle poolt peavad hääletama kõik koosolekust osavõtvad komisjoni liikmed.”.
§ 12. Haridus- ja teadusministri 3. detsembri 2010. a määruse nr 69 „Riigi üldhariduskooli hoolekogu moodustamise kord ja töökord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 3. detsembri 2010. a määruse nr 69 „Riigi üldhariduskooli hoolekogu moodustamise kord ja töökord” § 4 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Hoolekogu:
17) täidab teisi seadusega ja seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid ning teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.”.
§ 13. Haridus- ja teadusministri 18. märtsi 2011. a määruse nr 7 „Kooliraamatukogude töökorralduse alused” muutmine
Haridus- ja teadusministri 18. märtsi 2011. a määruses nr 7 „Kooliraamatukogude töökorralduse alused” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 23 lõikes 2 asendatakse sõna „pedagooge” sõnaga „õpetajaid”;
2) paragrahvi 24 lõikes 2 asendatakse sõna „Pedagoogid” sõnaga „Õpetajad”;
3) paragrahvi 29 lõike 2 punktis 1 asendatakse sõna „pedagoogid” sõnaga „õpetajad”.
§ 14. Haridus- ja teadusministri 26. aprilli 2011. a määruse nr 18 „Meetme „Kooli poolelijätmise vähendamine, haridusele juurdepääsu suurendamine ning õppe kvaliteedi parandamine” alameetme „Põhikooli ja gümnaasiumi riiklikele õppekavadele vastav üldharidus” avatud taotlusvoorude raames antava struktuuritoetuse tingimused ja kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 26. aprilli 2011. a määruse nr 18 „Meetme „Kooli poolelijätmise vähendamine, haridusele juurdepääsu suurendamine ning õppe kvaliteedi parandamine” alameetme „Põhikooli ja gümnaasiumi riiklikele õppekavadele vastav üldharidus” avatud taotlusvoorude raames antava struktuuritoetuse tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõike 1 punktid 3 ja 4 sõnastatakse järgmiselt:
„3) kursus – õpetajate täienduskoolituse õppekava ettevalmistamine, õppematerjalide koostamine ning nende alusel õppe läbi viimine. Õppekava maht peab olema 80 tundi ning koolitatavate arv vähemalt 50 inimest;
4) õpetaja – haridus- ja teadusministri poolt „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 74 lõike 5 alusel õpetajatele kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele vastav isik.”;
2) paragrahvi 5 lõigetes 1 ja 4 asendatakse sõna „pedagoogide” sõnaga „õpetajate”.
§ 15. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 28 „Vaeküla Kooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruses nr 28 „Vaeküla Kooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõike 2 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Kool on hariduslike erivajadustega õpilastele.”;
„(2) Kooli postiaadress on Näpi tee 10, Näpi, sihtnumber 44305, Lääne-Viru maakond.”;
3) paragrahvi 6 lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kooli tegevuse eesmärk on olla tunnustatud kool Kirde-Eestis hariduslike erivajadustega õpilastele, kus tagatakse ajakohases ja turvalises keskkonnas õpilase ja õpetaja võimetekohane areng ning väärtustatakse loovust ja meeskonnatööd.
(2) Kooli ülesanne on õpilastele soodsate arenguvõimaluste loomine põhihariduse omandamiseks ja õpingute jätkamiseks kutseõppes, et tagada võimalikult iseseisev toimetulek edaspidises elus. Koolis on oma kutsetööle pühendunud personal ning õppiva organisatsiooni põhimõtetele vastav töökorraldus.”;
4) paragrahvi 8 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) klassid õpilastele, kellele nõustamiskomisjon on spetsiifilistest hariduslikest erivajadustest tulenevalt soovitanud õppida väikeklassis, sealhulgas autismi spektri häiretega, aktiivsus- ja tähelepanuhäiretega õpilastele;”;
5) paragrahvi 10 lõike 5 punkt 8 sõnastatakse järgmiselt:
„8) õpilaste ja õpetajate valmistatud käsitööesemete müük;”;
6) paragrahvi 10 lõike 6 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Teenuste osutamise tingimused ja korra ning teenuste hinnakirja kehtestab direktor, esitades eelnõu arvamuse avaldamiseks koos kalkulatsioonidega kooli hoolekogule ning kooskõlastamiseks Haridus- ja Teadusministeeriumile.”;
7) paragrahvi 13 lõikes 1 asendatakse sõna „pedagoogide” sõnaga „õpetajate”;
8) paragrahvi 14 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Koolil on õppenõukogu, mille ülesanne on oma pädevuse piires õppe ja kasvatuse analüüsimine ja hindamine ning õppe- ja kasvatusalaste otsuste tegemine.”;
9) paragrahvi 15 punktis 9 asendatakse sõna „pedagoogidele” sõnadega „teistele õppe- ja kasvatusalal töötavatele isikutele”;
10) paragrahvi 19 lõikes 2 asendatakse sõna „Pedagoogide” sõnadega „Õpetajate ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute”.
§ 16. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 29 „Ahtme Kooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruses nr 29 „Ahtme Kooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvi 8 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
3) paragrahvi 10 lõike 6 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
4) paragrahvi 13 lõikes 1 asendatakse sõna „pedagoogide” sõnaga „õpetajate”;
5) paragrahvi 14 tekst sõnastatakse järgmiselt:
6) paragrahvi 15 punktis 9 asendatakse sõna „pedagoogidele” sõnadega „teistele õppe- ja kasvatusalal töötavatele isikutele”;
7) paragrahvi 19 lõikes 2 asendatakse sõna „Pedagoogide” sõnadega „Õpetajate ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute”.
§ 17. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 30 „Kosejõe Kooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruses nr 30 „Kosejõe Kooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvi 6 lõike 2 punktis 3 asendatakse sõna „pedagooge” sõnaga „õpetajaid”;
3) paragrahvi 8 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) klassid õpilastele, kellele nõustamiskomisjon on spetsiifilistest hariduslikest erivajadustest tulenevalt soovitanud õppida väikeklassis, sealhulgas autismi spektri häiretega, aktiivsus- ja tähelepanuhäiretega õpilastele.”;
4) paragrahvi 10 lõike 6 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
5) paragrahvi 13 lõikes 1 asendatakse sõna „pedagoogide” sõnaga „õpetajate”;
6) paragrahvi 14 tekst sõnastatakse järgmiselt:
7) paragrahvi 15 punktis 9 asendatakse sõna „pedagoogidele” sõnadega „õppe- ja kasvatusalal töötavatele isikutele”;
8) paragrahvi 19 lõikes 2 asendatakse sõna „Pedagoogide” sõnadega „Õpetajate ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute”.
§ 18. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 31 „Narva Vanalinna Riigikooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruses nr 31 „Narva Vanalinna Riigikooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 lõikes 3 asendatakse sõna „pedagoogide” sõnaga „õpetajate ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute”;
2) paragrahvi 9 lõike 6 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
3) paragrahvi 11 lõikes 1 asendatakse sõna „pedagoogide” sõnaga „õpetajate”;
4) paragrahvi 12 tekst sõnastatakse järgmiselt:
5) paragrahvi 13 punktis 10 asendatakse sõna „pedagoogidele” sõnadega „õppe- ja kasvatusalal töötavatele isikutele”;
6) paragrahvi 17 lõikes 2 asendatakse sõna „Pedagoogide” sõnadega „Õpetajate ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute”.
§ 19. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 32 „Kallemäe Kooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruses nr 32 „Kallemäe Kooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvi 8 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) klassid õpilastele, kellele nõustamiskomisjon on spetsiifilistest hariduslikest erivajadustest tulenevalt soovitanud õppida väikeklassis, sealhulgas autismi spektri häiretega, aktiivsus- ja tähelepanuhäiretega õpilastele.”;
6) paragrahvi 15 punktis 9 asendatakse sõna „pedagoogidele” sõnadega „õppe- ja kasvatusalal töötavatele isikutele”;
§ 20. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 33 „Raikküla Kooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruses nr 33 „Raikküla Kooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 21. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 36 „Vastseliina Internaatkooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruses nr 36 „Vastseliina Internaatkooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 10 lõike 6 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
2) paragrahvi 13 lõikes 1 asendatakse sõna „pedagoogide” sõnaga „õpetajate”;
3) paragrahvi 14 tekst sõnastatakse järgmiselt:
4) paragrahvi 15 punktis 9 asendatakse sõna „pedagoogidele” sõnadega „õppe- ja kasvatusalal töötavatele isikutele”;
5) paragrahvi 19 lõikes 2 asendatakse sõna „Pedagoogide” sõnadega „Õpetajate ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute”.
§ 22. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 37 „Valga Jaanikese Kooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruses nr 37 „Valga Jaanikese Kooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvi 8 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;
§ 23. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 38 „Kiigemetsa Kooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruses nr 38 „Kiigemetsa Kooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvi 10 lõike 6 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
3) paragrahvi 13 lõikes 1 asendatakse sõna „pedagoogide” sõnaga „õpetajate”;
4) paragrahvi 14 tekst sõnastatakse järgmiselt:
5) paragrahvi 15 punktis 9 asendatakse sõna „pedagoogidele” sõnadega „õppe- ja kasvatusalal töötavatele isikutele”;
6) paragrahvi 19 lõikes 2 asendatakse sõna „Pedagoogide” sõnadega „Õpetajate ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute”.
§ 24. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 39 „Urvaste Kooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruses nr 39 „Urvaste Kooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvi 6 lõikest 2 jäetakse välja sõna „intellektipuuetega”;
3) paragrahvi 8 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
§ 25. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 40 „Tapa Erikooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruses nr 40 „Tapa Erikooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
4) paragrahvi 15 lõike 1 punktis 9 asendatakse sõna „pedagoogidele” sõnadega „õppe- ja kasvatusalal töötavatele isikutele”;
§ 26. Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruse nr 41 „Kaelase Kooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 28. juuni 2011. a määruses nr 41 „Kaelase Kooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 27. Haridus- ja teadusministri 14. juuli 2011. a määruse nr 42 „Ämmuste Kooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 14. juuli 2011. a määruses nr 42 „Ämmuste Kooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 28. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 48 „Lahmuse Kooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruses nr 48 „Lahmuse Kooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvi 10 lõike 5 punktis 9 asendatakse sõna „pedagoogide” sõnaga „õpetajate”;
§ 29. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 49 „Kaagvere Erikooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruses nr 49 „Kaagvere Erikooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõikes 2 asendatakse sõna „pedagoogidele” sõnaga „õpetajatele”;
2) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Koolis viiakse läbi haiglaõpet haiglaravil olevatele õpilastele. Haiglaõpe toimub haridus- ja teadusministri kehtestatud tingimustel ja korras.”;
6) paragrahvi 15 lõike 1 punktis 9 asendatakse sõna „pedagoogidele” sõnadega „õppe- ja kasvatusalal töötavatele isikutele”;
§ 30. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 50 „Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruses nr 50 „Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Koolis viiakse läbi haiglaõpet haiglaravil olevatele õpilastele. Haiglaõpe toimub haridus- ja teadusministri kehtestatud tingimustel ja korras.”;
§ 31. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 51 „Päinurme Internaatkooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruses nr 51 „Päinurme Internaatkooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
„Nurme Kooli põhimäärus”;
„Kooli nimetus on Nurme Kool (edaspidi kool).”;
3) paragrahvi 2 lõike 2 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
4) paragrahvi 3 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kooli asukoht on Koigi vald, Järva maakond. Kooli tegutsemiskohad on Päinurme küla, Koigi vald, Järva maakond ja Paide linn, Järva maakond.”;
5) paragrahvi 10 lõiget 5 täiendatakse punktidega 5–8 järgmises sõnastuses:
„5) toitlustamine;
6) õpitubade ja seminaride korraldamine;
7) ekskursioonide korraldamine;
8) õpilaste ja õpetajate valmistatud käsitööesemete müük.”;
9) paragrahvi 15 punktis 9 asendatakse sõna „pedagoogidele” sõnadega „õppe- ja kasvatusalal töötavatele isikutele”;
§ 32. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 52 „Viljandi Gümnaasiumi põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruses nr 52 „Viljandi Gümnaasiumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 lõikes 3 asendatakse sõna „pedagoogide” sõnaga „õpetajate”;
§ 33. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 53 „Nõo Reaalgümnaasiumi põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruses nr 53 „Nõo Reaalgümnaasiumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
3) paragrahvi 12 lõikes 1 asendatakse sõna „pedagoogide” sõnaga „õpetajate”;
4) paragrahvi 13 tekst sõnastatakse järgmiselt:
5) paragrahvi 14 punktis 10 asendatakse sõna „pedagoogidele” sõnadega „õppe- ja kasvatusalal töötavatele isikutele”;
6) paragrahvi 18 lõikes 2 asendatakse sõna „Pedagoogide” sõnadega „Õpetajate ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute”.
§ 34. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 54 „Noarootsi Gümnaasiumi põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruses nr 54 „Noarootsi Gümnaasiumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 35. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 55 „Kõpu Internaatkooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruses nr 55 „Kõpu Internaatkooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvi 8 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) klassid õpilastele, kellele nõustamiskomisjon on spetsiifilistest hariduslikest erivajadustest tulenevalt soovitanud õppida väikeklassis, sealhulgas autismi spektri häiretega, aktiivsus- ja tähelepanuhäiretega õpilastele.”;
§ 36. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 57 „Tartu Hiie Kooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruses nr 57 „Tartu Hiie Kooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 37. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 58 „Tallinna Muusikakeskkooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruses nr 58 „Tallinna Muusikakeskkooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 38. Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruse nr 59 „Tartu Emajõe Kooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 30. septembri 2011. a määruses nr 59 „Tartu Emajõe Kooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
„Kool on nägemispuudega õpilastele.”;
2) paragrahvi 6 lõike 1 esimeses lauses asendatakse sõna „pedagoogidele” sõnaga „õpetajatele”;
3) paragrahvi 7 lõikes 3 asendatakse sõna „pedagoogide” sõnaga „õpetajate”;
4) paragrahvi 8 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 10 lõike 5 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) õpiabi, koolituse ja nõustamise korraldamine nägemispuudega isikutele ning koolituse ja nõustamise korraldamine nende vanematele ja nendega töötavatele õpetajatele;”;
§ 39. Haridus- ja teadusministri 12. oktoobri 2011. a määruse nr 62 „Õpilasuurimuse ja praktilise töö ettevalmistamise ning hindamise tingimused ja kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 12. oktoobri 2011. a määruse nr 62 „Õpilasuurimuse ja praktilise töö ettevalmistamise ning hindamise tingimused ja kord” §-s 5 asendatakse tekstiosa „§ 31 lõike 6 punktist 3” tekstiosaga „§ 31 lõike 6 punktist 2”.
§ 40. Haridus- ja teadusministri 8. novembri 2011. a määruse nr 64 „Porkuni Kooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 8. novembri 2011. a määruses nr 64 „Porkuni Kooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 41. Haridus- ja teadusministri 16. novembri 2011. a määruse nr 65 „Keila-Joa Sanatoorse Internaatkooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 16. novembri 2011. a määruses nr 65 „Keila-Joa Sanatoorse Internaatkooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
5) paragrahvi 15 punktis 10 asendatakse sõna „pedagoogidele” sõnadega „õppe- ja kasvatusalal töötavatele isikutele”;
§ 42. Haridus- ja teadusministri 16. novembri 2011. a määruse nr 66 „Kammeri Kooli põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 16. novembri 2011. a määruses nr 66 „Kammeri Kooli põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvi 6 lõike 2 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Õpilastele on loodud parimad võimalused, et kooli lõpetamisel suunduda võimalikult iseseisvana tööellu või jätkata õpinguid teises õppeasutuses.”;
§ 43. Haridus- ja teadusministri 5. oktoobri 2012. a määruse nr 32 „Läänemaa Ühisgümnaasiumi põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 5. oktoobri 2012. a määruses nr 32 „Läänemaa Ühisgümnaasiumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
2) paragrahvi 11 lõikes 1 asendatakse sõna „pedagoogide” sõnaga „õpetajate”;
3) paragrahvi 12 tekst sõnastatakse järgmiselt:
4) paragrahvi 13 lõike 1 punktis 10 asendatakse sõna „pedagoogidele” sõnadega „õppe- ja kasvatusalal töötavatele isikutele”;
5) paragrahvi 16 lõikes 2 asendatakse sõna „Pedagoogide” sõnadega „Õpetajate ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute”.
§ 44. Haridus- ja teadusministri 5. oktoobri 2012. a määruse nr 33 „Jõgevamaa Gümnaasiumi põhimäärus” muutmine
Haridus- ja teadusministri 5. oktoobri 2012. a määruses nr 33 „Jõgevamaa Gümnaasiumi põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
§ 45. Määruse jõustumine
(1) Käesolev määrus jõustub 2013. aasta 1. septembril.
(2) Käesoleva määruse § 5 jõustub 2014. aasta 1. jaanuaril.
(3) Käesoleva määruse § 9 jõustub 2014. aasta 1. septembril.


„Maksukohustuslaste registri” asutamine ja registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
„Maksukohustuslaste registri” asutamine ja registri pidamise põhimäärus
„Maksukohustuslaste registri” asutamine ja registri pidamise põhimäärus - sisukord
1 «MAKSUKOHUSTUSLASTE REGISTRI» ASUTAMINE
§ 2 Registri töötlejad
2 «MAKSUKOHUSTUSLASTE REGISTRI» PIDAMISE PÕHIMÄÄRUS
§ 4 Registri pidamine
§ 5 Registri pidamise viis
2 Registri koosseis
1 Registri ülesehitus ja registrisse kantavad andmed
§ 7 Isikud ja õiguslikud moodustised, kelle kohta kantakse andmed registrisse
§ 8 Registri koosseis
§ 9 Registreerimise aluseks olevad dokumendid
§ 11 Füüsilise isiku andmed
§ 12 Juriidilise isiku ja õigusliku moodustise andmed
§ 121 Maksualase teabevahetuse seaduse alusel töödeldavad andmed
§ 13 Andmete õiguslik tähendus
§ 131 Juurdepääs registri andmetele
2 Töötamise register
§ 132 Töötamise registri pidamise eesmärk
§ 133 Isikud, kelle andmed kantakse töötamise registrisse
§ 134 Töötamise registrisse kantavate andmete koosseis
§ 135 Andmevahetus
§ 136 Andmete alusdokumendid
§ 137 Andmeandjad
§ 138 Andmete esitamise kord
§ 139 Andmete õigsus
§ 1310 Andmete parandamine
3 Kohustatud isikute registreerimine
§ 14 Maksukohustuslaste registreerimine teiste registrite andmete alusel
§ 15 Registreerimiskohustus Maksu- ja Tolliametis
§ 151 Füüsilisest isikust ettevõtja tegevuses osaleva abikaasa registreerimine Maksu- ja Tolliametis
§ 16 Juriidilise isiku või asutuse registreerimine
§ 18 Püsiva tegevuskoha registreerimine
§ 19 Mitteresidendist tööandja registreerimine
§ 20 Mitteresidentide registreerimine maksukohustuse tekkimise alusel
§ 201 Mitteresidendi registreerimine maksustatava väljamakse tegemise alusel
§ 202 Mitteresidendi registreerimine tagastusnõude alusel
§ 21 Käibemaksukohustuslase registreerimine
§ 211 EORI numbri taotlemine ja väljaandmine
§ 212 Maksukorralduse seaduse § 1 lõikes 6 nimetatud avalik-õigusliku rahalise kohustuse tasumiseks kohustatud isiku andmete registrisse kandmine
4 Registritoimingud
§ 22 Registrikande tegemine ja registreerimistõendi väljastamine
§ 23 Registriandmete töötlemine
§ 24 Andmete muutumisest ja tegevuse lõpetamisest teavitamine
5 Andmete registrist väljastamine
§ 25 Andmete väljastamine
§ 26 Andmete registrisse vastuvõtmise ja väljastamise üle arvestuse pidamine
§ 27 Andmesubjektile väljastatavad andmed
§ 28 Avalikud andmed
§ 29 Juurdepääs registri andmetele avalike ülesannete täitmiseks
§ 30 Andmete väljastamine andmesubjekti nõusolekul ja teadmisel
§ 301 Andmete väljastamine väljamakse tegijale
6 Registri üle järelevalve teostamine, registri finantseerimine, andmete säilitamine ja registri likvideerimine
§ 31 Järelevalve teostamine
§ 32 Registri finantseerimine
§ 321 Registri andmete säilitamine
§ 33 Registri tegevuse lõpetamine
3 RAKENDUSSÄTE
§ 34 Vabariigi Valitsuse määruse kehtetuks tunnistamine
§ 35 Aruandekohustusliku finantsasutuse poolt mitteosalevatele finantsasutustele tehtud väljamaksete andmete registrisse kandmine
RT I, 15.12.2017, 20
Vastu võetud 30.07.2002 nr 240
RT I 2002, 68, 408
jõustumine 09.08.2002
29.12.2003 RT I 2003, 89, 599 01.01.2004
16.06.2005 RT I 2005, 35, 275 01.07.2005
26.10.2006 RT I 2006, 48, 364 11.11.2006
08.01.2009 RT I 2009, 6, 41 25.01.2009, rakendatakse alates 01.01.2009
23.07.2009 RT I 2009, 42, 283 07.08.2009
17.12.2009 RT I 2009, 64, 426 01.01.2010
09.08.2012 RT I, 13.08.2012, 1 16.08.2012
14.03.2014 RT I, 19.03.2014, 2 01.04.2014
15.05.2014 RT I, 22.05.2014, 1 01.07.2014
22.05.2015 RT I, 26.05.2015, 6 01.06.2015
17.04.2017 RT I, 21.04.2017, 5 24.04.2017
22.06.2017 RT I, 28.06.2017, 42 01.07.2017
14.12.2017 RT I, 15.12.2017, 18 20.12.2017, osaliselt 01.01.2018
Määrus kehtestatakse «Maksukorralduse seaduse» § 17 lõike 1 alusel.
[RT I 2009, 6, 41 - jõust. 25.01.2009, rakendatakse alates 01.01.2009]
1. peatükk «MAKSUKOHUSTUSLASTE REGISTRI» ASUTAMINE
(1) Määrusega asutatakse riiklik register ametliku nimega «Maksukohustuslaste register» (edaspidi register) ja kinnitatakse «Maksukohustuslaste registri» pidamise põhimäärus.
(2) Vabariigi Valitsuse 24. märtsi 1999. a määrusega nr 116 «Maksumaksjate ja maksukinnipidajate riikliku registri asutamine» asutatud «Maksumaksjate ja maksukinnipidajate riikliku registri» andmed on aluseks «Maksukohustuslaste registrile».
§ 2. Registri töötlejad
[RT I, 19.03.2014, 2 - jõust. 01.04.2014]
(1) Registri vastutav töötleja on Maksu- ja Tolliamet.
(2) Registri volitatud töötlejad on:
1) kohus;
2) prokuratuur;
3) rahandusministri käskkirjaga määratud asutus;
4) Tööinspektsioon;
[RT I, 22.05.2014, 1 - jõust. 01.07.2014]
5) Eesti Töötukassa.
2. peatükk «MAKSUKOHUSTUSLASTE REGISTRI» PIDAMISE PÕHIMÄÄRUS
(1) Registri pidamise eesmärgid on:
1) andmete kogumine maksuseadustest ja teistest seadustest tulenevate ülesannete täitmiseks;
2) arvestuse pidamine maksude määramiseks, maksude tasumise õigsuse kontrollimiseks ja maksude sissenõudmiseks;
3) maksukorralduse seaduse § 1 lõikes 6 nimetatud avalik-õiguslike rahaliste kohustuste üle arvestuse pidamine.
(2) Käesolev määrus sätestab registri pidamise korra, andmete koosseisu, andmete registrisse kandmise, andmete kasutamise, registri haldamise ja registrist andmete väljastamise korra.
§ 4. Registri pidamine
Registri pidamine toimub vastavalt «Maksukorralduse seadusele» ja teistele maksuseadustele, «Avaliku teabe seadusele», «Isikuandmete kaitse seadusele», käesolevale määrusele ja muudele õigusaktidele.
§ 5. Registri pidamise viis
(1) Registrit peetakse ühetasandilise infotehnoloogilise andmekoguna elektrooniliselt ning andmete töötlemisel kasutatakse automatiseeritud andmetöötlust.
(2) Andmed on registris digitaalkujul.
Registri vastutav ja volitatud töötleja tagab organisatsiooniliste ja tehniliste meetmetega registri andmete tervikluse ja audentsuse, samuti registri pidamise ja selles sisalduvate andmete töötlemise, kaitse, säilimise ja arhiveerimise.
2. jagu Registri koosseis
1. jaotis Registri ülesehitus ja registrisse kantavad andmed
§ 7. Isikud ja õiguslikud moodustised, kelle kohta kantakse andmed registrisse
[RT I, 26.05.2015, 6 - jõust. 01.06.2015]
(1) Registrisse kantakse andmed järgmiste isikute kohta:
1) maksukohustuslane «Maksukorralduse seaduse» § 6 lõike 1 tähenduses;
2) «Sotsiaalmaksuseaduse» alusel kindlustatav isik;
3) «Töötuskindlustuse seaduse» alusel kindlustatu, töötuskindlustusmakse maksja ja kinnipidaja;
4) kohustatud isik, makse maksja ja makse kinnipidaja «Kogumispensionide seaduse» tähenduses;
5) EORI numbrit (ettevõtjate registreerimis- ja identifitseerimisnumber, edaspidi EORI number) omavad isikud, kes ei ole punktides 1–4 nimetatud isikud;
6) mitteresident seoses tagastusnõude esitamisega;
[RT I 2009, 64, 426 - jõust. 01.01.2010]
7) maksukorralduse seaduse § 1 lõikes 6 nimetatud avalik-õiguslike rahaliste kohustuste tasumiseks kohustatud isik;
8) juriidilise isiku staatuseta välismaine isikuteühendus või varakogum;
9) isik, kelle andmeid töödeldakse maksualase teabevahetuse seaduse alusel;
10) liiklusseaduse § 1904 lõike 1 alusel teekasutustasu tasuma kohustatud isik.
[RT I, 15.12.2017, 18 - jõust. 20.12.2017]
(2) Juriidiline ja füüsiline isik, õiguslik moodustis, riigi- ja kohaliku omavalitsuse üksuse asutus ja 2. peatükis nimetatud maksukohustuslane on kohustatud registrisse andmeid esitama maksukorralduse seaduses, sotsiaalmaksuseaduses, maksualase teabevahetuse seaduses ja käesolevas määruses sätestatud korras.
§ 8. Registri koosseis
(1) Register koosneb digitaalsest andmebaasist.
(2) Registri koosseisu kuulub alamregistrina töötamise register.
§ 9. Registreerimise aluseks olevad dokumendid
(1) Registreerimise aluseks on:
1) maksudeklaratsioonid;
2) teistest riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogudest saadavad andmed;
3) andmed isiku ja asutuse poolt maksuhalduri pangakontole makstud maksusummade kohta;
4) maksuhalduri haldusaktid;
5) isiku poolt esitatud avaldused andmete muutmise või täpsustamise kohta;
51) maksukorralduse seaduse § 1 lõikes 6 nimetatud kohtu ja prokuratuuri lahend;
52) maksualase teabevahetuse seaduses nimetatud deklaratsioonid;
6) muud seaduses sätestatud dokumendid ja andmed.
(2) Registreerimise aluseks olevate dokumentide ning andmete säilitamine toimub «Arhiiviseaduses» sätestatud korras.
Registrisse kantakse:
1) isikut, välisriigi äriühingu filiaali, õiguslikku moodustist ning riigi- ja kohaliku omavalitsuse üksuse asutust identifitseerivad andmed;
2) isiku, õigusliku moodustise ja asutuse üldandmed;
3) isiku, õigusliku moodustise ja asutuse maksualased andmed;
4) andmed kohtumenetlusest tulenevate avalik-õiguslike rahaliste kohustuste, sealhulgas riigile üle läinud elatisnõude, kassatsioonikautsjoni ja riigilõivu, samuti prokuratuuri lahenditest tulenevate avalik-õiguslike rahaliste kohustuste ning nende tasumise ja tasaarvestamise kohta;
[RT I, 15.12.2017, 18 - jõust. 01.01.2018]
5) maksualase teabevahetuse seaduse alusel töödeldavad andmed;
6) isiku teekasutustasu kohustusega seotud andmed.
§ 11. Füüsilise isiku andmed
(1) Füüsilist isikut identifitseerivad andmed on:
2) isikukood, selle puudumisel sünniaeg, sünnikoht ja sugu.
(2) Füüsilise isiku üldandmed on:
1) isiku elukoht ja postiaadress;
2) kohalik omavalitsusüksus, mille eelarvesse kantakse seaduses sätestatud osa isiku poolt makstavast tulumaksust;
3) sidevahendite numbrid;
4) isiku varasemad nimed ja isikukoodid;
5) muud maksuseadustes ettenähtud andmed.
(3) Füüsilisest isikust ettevõtja üldandmed on lisaks lõigetes 1 ja 2 sätestatule:
1) ärinimi ja registrikood;
2) tegevusalade loetelu;
3) andmed füüsilisest isikust ettevõtjale antud tegevuslitsentside, tegevus- või korralduslubade kohta;
4) tegevuskoht;
5) füüsilisest isikust ettevõtjana tegevuse alustamise kuupäev või hooajaliselt või ajutiselt tegelemise korral tegelemise algus- ja lõppkuupäev.
(4) Füüsilise isiku maksualased andmed on:
1) isiku maksukohustuste liigid riiklike maksude ja maksete lõikes;
2) isiku maksuvõlgade ning enammakstud maksusummade suurus (edaspidi saldod);
3) andmed, mis on seotud maksumaksja kohustuste täitmisega;
31) andmed, mis tulenevad esitatud tagastusnõudest;
4) muud maksuseadustest tulenevalt registrisse kandmisele kuuluvad andmed.
(5) Andmed füüsilise isiku maksukorralduse seaduse § 1 lõikes 6 nimetatud kohustuse kohta on:
1) avalik-õigusliku rahalise kohustuse liik;
2) avalik-õigusliku rahalise kohustuse suurus;
3) andmed, mis on seotud avalik-õigusliku rahalise kohustuse tasumisega.
(6) Füüsilise isiku teekasutustasu kohustusega seotud andmed on:
1) teekasutustasu kohustuse suurus;
2) andmed, mis on seotud teekasutustasu tasumisega.
§ 12. Juriidilise isiku ja õigusliku moodustise andmed
(1) Juriidilist isikut, välisriigi äriühingu filiaali, õiguslikku moodustist ning riigi- ja kohaliku omavalitsuse üksuse asutust identifitseerivad andmed on:
2) äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri või riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri kood või maksukohustuslaste registri kood.
(2) Juriidilise isiku, välisriigi äriühingu filiaali, õigusliku moodustise ning riigi- ja kohaliku omavalitsuse üksuse asutuse üldandmed on:
1) asukoht ja postiaadress;
2) tegevuskoht «Maksukorralduse seaduse» tähenduses;
4) andmed isiku juhtorganite liikmete ja asutuse juhi kohta (ees- ja perekonnanimi, isikukood);
5) raamatupidamise eest vastutava isiku nimi ja isikukood;
6) tegevusalad, asutuse puhul tegevusalad, mille osas ta on käsitatav ettevõttena «Maksukorralduse seaduse» tähenduses;
7) õiguslik vorm (riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus, aktsiaselts, osa-, täis- või usaldusühing, tulundusühistu, filiaal, mittetulundusühing, sihtasutus, avalik-õiguslik juriidiline isik);
8) varasemad registrikoodid;
9) varasemad nimed või nimetused.
(3) Äriühingu üldandmed on lisaks lõikes 2 sätestatule:
1) andmed isikute kohta, kes omavad vähemalt 5% äriühingu aktsiate või osadega määratud häältest (füüsilise isiku ees- ja perekonnanimi ning isikukood, juriidilise isiku nimi ja registrikood, äriühingu aktsiate või osa omaniku osaluse suurus);
2) andmed sidus- ja tütarettevõtete kohta (nimi, registrikood, osaluse suurus sidus- või tütarettevõtte aktsia- või osakapitalis).
(4) Juriidilise isiku, välisriigi äriühingu filiaali ning õigusliku moodustise maksualased andmed on:
1) majandusaasta algus ja lõpp;
2) maksukohustuste liigid riiklike maksude lõikes (edaspidi kohustuse liik);
3) kohustuste saldod;
4) andmed, mis on seotud maksumaksja kohustuste täitmisega;
41) andmed, mis tulenevad esitatud tagastusnõudest;
5) muud maksuseadustest tulenevalt registrisse kandmisele kuuluvad andmed.
(5) Andmed juriidilise isiku maksukorralduse seaduse § 1 lõikes 6 nimetatud kohustuse kohta on:
(6) Juriidilise isiku teekasutustasu kohustusega seotud andmed on:
§ 121. Maksualase teabevahetuse seaduse alusel töödeldavad andmed
(1) Aruandekohustusliku finantsasutuse kohta kantakse deklaratsiooni esitamisel registrisse järgmised andmed:
2) identifitseerimisnumber.
(2) Aruandekohustuslikus finantsasutuses peetava avaldatava konto omaniku või kontrolliva isiku kohta kantakse deklaratsiooni esitamisel registrisse järgmised andmed:
1) isiku ees- ja perekonnanimi;
2) sünnikoht;
4) isiku ärinimi, nimi või nimetus;
5) aadress;
6) maksukohustuslase identifitseerimisnumber;
7) konto omaniku tüüp.
(3) Aruandekohustuslikus finantsasutuses peetava avaldatava konto kohta kantakse deklaratsiooni esitamisel registrisse järgmised andmed:
1) kontonumber või kontonumbri puudumisel selle toimiv ekvivalent;
2) kontojääk või rahaline väärtus;
3) hoidmiskontol olevate intresside brutosumma, dividendide brutosumma ja muu kontol olevate varadega seotud sissetulekute brutosumma;
4) hoidmiskontol olev vara müügist või lunastamisest saadud brutosumma;
5) hoiusekontol olevate intresside brutosumma;
6) punktis 3, 4 või 5 kirjeldamata konto puhul kontol olev brutosumma ja lunastusmaksete kogusumma.
§ 13. Andmete õiguslik tähendus
(1) Registrisse kantud andmetel on informatiivne tähendus.
(2) Seaduses sätestatud juhtudel on registrisse kantud andmetel õiguslik tähendus.
§ 131. Juurdepääs registri andmetele
(1) Registri andmetele võimaldatakse juurdepääs kooskõlas avaliku teabe seaduse ja isikuandmete kaitse seadusega maksukorralduse seadusest tulenevate erisustega.
(2) Registris olevatele andmetele on juurdepääs vastutava ja volitatud töötleja ametnikel ja töötajatel nende teenistus- ja tööülesannetes määratud ulatuses ja viisil.
(3) Juurdepääs registri andmetele võimaldatakse lõikes 2 nimetatud isikutele registri kasutamise õiguse andmisega või andmete väljastamisega.
(4) Registrile juurdepääsu õiguse annab ja äravõtmise otsustab Maksu- ja Tolliameti peadirektor või tema volitatud isik.
(5) Register on piiratud juurdepääsuga ja selle andmed on ainult ametialaseks kasutamiseks.
2. jaotis Töötamise register
§ 132. Töötamise registri pidamise eesmärk
Töötamise registri pidamise eesmärk on arvestuse pidamine tööd tegevate füüsiliste isikute üle ning töötamise ajalisest kestusest ja saadud tasust sõltuvate toetuste, hüvitiste ja pensionide määramise, hüvitiste maksmise ja sotsiaalteenuste osutamise õigsuse kontrollimine.
§ 133. Isikud, kelle andmed kantakse töötamise registrisse
Töötamise registrisse kantakse andmed maksukorralduse seaduse § 251 lõigetes 4 ja 5 nimetatud isikute kohta.
§ 134. Töötamise registrisse kantavate andmete koosseis
(1) Maksukorralduse seaduse § 251 lõigetes 4 ja 5 nimetatud isikute kohta kantakse töötamise registrisse järgmised andmed:
1) tööd tegeva isiku ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
2) maksukorralduse seaduse § 251 lõike 4 punktis 16 nimetatud isiku puhul ees- ja perekonnanimi ning isikukood, isikukoodi puudumisel sünniaeg;
3) isikukoodi puudumisel kuni viiepäevase töötamise korral sünniaeg;
4) tööd võimaldava isiku registri- või isikukood ja nimi;
5) töötamise alustamise kuupäev;
6) maksukorralduse seaduse § 251 lõikes 4 või 5 nimetatud töötamise liik;
7) ametinimetus ja töökoha aadress, kui tegemist on kolmanda riigi kodakondsust või määratlemata kodakondsust omava isikuga, kes elab Eestis töötamist lubava tähtajalise elamisloa alusel, või kolmanda riigi kodakondsust või määratlemata kodakondsust omava isikuga, kes viibib Eestis viisa või viisavabaduse alusel ja kellel on õigus lühiajaliselt Eestis töötada;
8) töötamise peatumise algus- ja lõppkuupäev ning peatumise alus;
9) töötamise lõpetamise kuupäev ja alus.
(2) Kaitseministeeriumi ja Siseministeeriumi valitsemisalasse kuuluvas valitsusasutuses või hallatavas riigiasutuses tööd tegeva isiku töötamise registrisse kandmisel märgitakse tööd võimaldavaks isikuks ministeerium, kelle valitsemisalasse kuulub valitsusasutus või hallatav riigiasutus, kus tööd tegev isik töötab.
§ 135. Andmevahetus
(1) Paragrahvi 134 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud andmed saadakse infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu rahvastikuregistrist.
(2) Andmed riigi ametiasutustes, nende hallatavates riigiasutustes ning riigi personali- ja palgaarvestuse andmekoguga liitunud põhiseaduslikes institutsioonides tööd tegevate isikute kohta saadakse infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu riigi personali- ja palgaarvestuse andmekogust.
§ 136. Andmete alusdokumendid
Töötamise registrisse andmete kandmise ja muutmise alusdokumendid on:
1) tööd võimaldava isiku ja tööd tegeva isiku vaheline kokkulepe töötamise kohta või haldusakt avalikus teenistuses;
2) tööd võimaldava isiku taotlus kande tegemiseks;
3) jõustunud kohtulahend;
4) töövaidluskomisjoni jõustunud otsus;
5) maksuotsus.
§ 137. Andmeandjad
Töötamise registrisse esitavad andmeid:
1) tööd võimaldavad isikud;
3) Tööinspektsioon;
4) Eesti Töötukassa.
§ 138. Andmete esitamise kord
(1) Andmed töötamise registrisse esitavad tööd võimaldavad isikud enne tööd tegeva isiku tööle asumist vastutava töötleja e-teenuse keskkonna „e-maksuamet/e-toll” või teenindusbüroo kaudu, telefoni teel või lühisõnumiga.
(2) Lihtsustatud korras telefoni teel või lühisõnumiga esitatakse üksnes tööd tegeva isiku isikukood ja töötamise alustamise kuupäev ning tööd võimaldava isiku registri- või isikukood.
(3) Telefoni teel või lühisõnumiga andmete esitamise korral tuleb tööd võimaldaval isikul vastutavale töötlejale esitada muud § 134 lõikes 1 nimetatud andmed e-teenuse keskkonna „e-maksuamet/e-toll” või teenindusbüroo kaudu seitsme kalendripäeva jooksul andmete lihtsustatud korras esitamisest arvates.
§ 139. Andmete õigsus
Töötamise registrisse esitatud andmete õigsuse eest vastutab andmete esitaja.
§ 1310. Andmete parandamine
(1) Töötamise registrisse puudulike või ebaõigete andmete esitamise korral on tööd võimaldaval isikul õigus e-teenuse keskkonna „e-maksuamet/e-toll” kaudu parandada andmeid kolme kuu jooksul töötamise alustamise, peatumise või lõpetamise kuupäevast alates.
(2) Kande tegemisest kolme kuu möödumisel saab kannet parandada üksnes kande parandamisest huvitatud isiku põhjendatud taotluse alusel vastutava töötleja otsusega. Taotlus tuleb vastutavale töötlejale e-teenuse keskkonna „e-maksuamet/e-toll” või teenindusbüroo kaudu esitada 14 päeva jooksul muutmise vajadusest teadasaamisest arvates.
3. jagu Kohustatud isikute registreerimine
§ 14. Maksukohustuslaste registreerimine teiste registrite andmete alusel
(1) Andmed juriidiliste isikute ja riigi-, valla- ning linnaasutuste kohta, kes on kantud riigi- või kohaliku omavalitsuse poolt peetavatesse andmekogudesse, saab Maksu- ja Tolliamet vastavatest andmekogudest volitatud töötlejatega sõlmitud lepingu alusel.
(2) Andmed füüsiliste isikute kohta saab Maksu- ja Tolliamet rahvastikuregistrist.
[RT I 2003, 89, 599 - jõust. 01.01.2004]
§ 15. Registreerimiskohustus Maksu- ja Tolliametis
(1) «Maksukorralduse seaduse» § 18 lõikes 1 nimetatud isikud on kohustatud enne tegevuse alustamist end registreerima Maksu- ja Tolliametis.
[RT I, 13.08.2012, 1 - jõust. 16.08.2012]
(2) Käesoleva määruse §-des 20 ja 201 sätestatud juhtudel registreerib Maksu- ja Tolliamet mitteresidendi vastavalt maksukohustuse või deklareerimiskohustuse tekkimisel.
[RT I 2006, 48, 364 - jõust. 11.11.2006]
§ 151. Füüsilisest isikust ettevõtja tegevuses osaleva abikaasa registreerimine Maksu- ja Tolliametis
Maksukorralduse seaduse §-s 202 nimetatud isik registreeritakse Maksu- ja Tolliametis füüsilisest isikust ettevõtja esitatud avalduse alusel.
§ 16. Juriidilise isiku või asutuse registreerimine
(1) Juriidiline isik või asutus registreeritakse «Maksukorralduse seaduse» §-s 19 sätestatud korras.
(2) Juriidilisele isikule või asutusele omistatakse registrikood, mille pikkus on 8 sümbolit ja formaat on:
1) 60 + unikaalne kood registris + kontrolljärk;
2) unikaalne kood registris 5 sümbolit;
3) meetodiga 7-3-1 arvutatud kontrolljärk (1 sümbol).
§ 17. [Kehtetu - RT I 2009, 6, 41 - jõust. 25.01.2009, rakendatakse alates 01.01.2009]
§ 18. Püsiva tegevuskoha registreerimine
(1) Välismaa juriidilise isiku püsiv tegevuskoht registreeritakse «Maksukorralduse seaduse» §-s 21 sätestatud korras.
(2) Püsiva tegevuskoha registreerimisel omistatakse välismaa juriidilisele isikule ja juriidilise isiku staatust mitteomavale isikuteühendusele või varakogumile registrikood, mille pikkus on 8 sümbolit ja formaat on:
1) 61 + unikaalne kood registris + kontrolljärk;
§ 19. Mitteresidendist tööandja registreerimine
(1) Mitteresidendist tööandjal, sealhulgas välisesindusel, muul välisriigi asutusel, rahvusvahelisel organisatsioonil või selle esindusel, kellel ei ole registreerimiskohustust, on õigus ennast registreerida maksukohustuslaste registris «Maksukorralduse seaduse» §-s 22 sätestatud korras.
(2) Mitteresidendist tööandjale omistatakse registrikood, mille pikkus on 8 sümbolit ja formaat on:
§ 20. Mitteresidentide registreerimine maksukohustuse tekkimise alusel
(1) Maksu- ja Tolliamet registreerib maksukohustuslaste registris mitteresidendid, kes on kohustatud maamaksu maksma või kes peavad esitama vastavalt «Tulumaksuseadusele» tuludeklaratsiooni, aga ei ole varem registris registreeritud.
(2) Vajalikud andmed registrisse kandmiseks saab Maksu- ja Tolliamet maamaksu puhul kohaliku omavalitsusüksuse poolt saadetud maamaksu andmetest ning tulumaksu puhul tuludeklaratsioonist. Andmed uute maksukohustuslaste registreerimise kohta saadetakse kohalikule omavalitsusüksusele, kust saadi maamaksu määramiseks vajalikud andmed.
(3) Lõikes 1 nimetatud mitteresidendist juriidilisele isikule omistatakse registrikood, mille pikkus on 8 sümbolit ja formaat on toodud § 16 lõikes 2, ning füüsilisele isikule omistatakse registrikood vastavalt § 17 lõikes 2 sätestatule.
§ 201. Mitteresidendi registreerimine maksustatava väljamakse tegemise alusel
(1) Maksu- ja Tolliamet registreerib registris mitteresidendi, kellele on tehtud «Tulumaksuseaduse» §-s 41, «Sotsiaalmaksuseaduse» § 2 lõike 1 punktides 1, 3–4, 6, 8–9 või «Töötuskindlustuse seaduse» § 40 lõikes 1 nimetatud väljamakseid (edaspidi väljamakse saaja), aga kes ei ole varem registris registreeritud.
(2) Andmed registrisse kandmiseks saab Maksu- ja Tolliamet «Tulumaksuseaduse» § 40 lõikes 1, «Sotsiaalmaksuseaduse» §-s 4 ning «Töötuskindlustuse seaduse» § 4 lõikes 2 nimetatud isiku (edaspidi väljamakse tegija) esitatud kirjalikust avaldusest, samuti elektroonilisel teel või Maksu- ja Tolliameti e-teenuse kaudu edastatud avaldusest.
(3) Juriidilisest isikust väljamakse saajale omistatakse registrikood vastavalt § 16 lõikes 2 sätestatule. Füüsilisest isikust väljamakse saajale omistatakse registrikood vastavalt § 17 lõikes 2 sätestatule.
§ 202. Mitteresidendi registreerimine tagastusnõude alusel
(1) Maksu- ja Tolliamet registreerib mitteresidendi registris seoses tagastusnõude esitamisega vastavalt «Maksukorralduse seaduse» § 17 lõike 2 punktile 6.
(2) Andmed registrisse kandmiseks saab Maksu- ja Tolliamet nimetatud isiku esitatud tagastusnõudest.
(3) Tagastusnõude esitajale omistatakse registrikood vastavalt § 16 lõikes 2 sätestatule.
§ 21. Käibemaksukohustuslase registreerimine
(1) Käibemaksukohustuslasena registreerimiseks peab maksukohustuslane esitama Maksu- ja Tolliametile avalduse «Käibemaksuseaduse» kohaselt.
(2) Mitteresidendist juriidilise isikule, kellel puudub Eestis püsiv tegevuskoht, kohaldatakse lisaks käibemaksukohustuslasena registreerimiseks esitatavale avaldusele käesoleva määruse § 18 lõikes 1 sätestatud nõudeid.
(3) Käibemaksukohustuslase registreerimise kohta teeb Maksu- ja Tolliamet otsuse, kus antakse talle käibemaksukohustuslase registreerimisnumber.
(4) Käibemaksukohustuslasele omistatakse registrikood, mille pikkus on 11 sümbolit ja formaat on:
1) EE + unikaalne kood registris + kontrolljärk, kus EE – prefiks vastavalt EL 6. direktiivile Art. 22, ISO standard 3166-alpha 2. näitab, et tegemist on Eestis registreeritud käibemaksukohustuslasega;
2) unikaalne kood registris (8 sümbolit);
(5) Käibemaksukohustuslasena registreeritud isiku kustutamine maksukohustuslaste registrist toimub «Käibemaksuseaduse» kohaselt.
[RT I 2005, 35, 275 - jõust. 01.07.2005]
§ 211. EORI numbri taotlemine ja väljaandmine
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1–101), artikli 9 kohase EORI numbri registreerib ning annab välja Maksu- ja Tolliamet.
[RT I, 28.06.2017, 42 - jõust. 01.07.2017]
(2) EORI numbri taotlemiseks täidetakse ning esitatakse taotlus Maksu- ja Tolliameti e-maksuameti/e-tolli keskkonna kaudu.
(3) Isikule väljaantav EORI number koosneb prefiksist EE ja isiku registrikoodist, millega ta on kantud maksukohustuslaste registrisse.
[RT I 2009, 42, 283 - jõust. 07.08.2009]
§ 212. Maksukorralduse seaduse § 1 lõikes 6 nimetatud avalik-õigusliku rahalise kohustuse tasumiseks kohustatud isiku andmete registrisse kandmine
Maksukorralduse seaduse § 1 lõikes 6 nimetatud avalik-õiguslike rahaliste kohustuste tasumiseks kohustatud isiku andmed saab register kohtute infosüsteemist ja e-toimiku kriminaalmenetluse liidesest infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu.
4. jagu Registritoimingud
§ 22. Registrikande tegemine ja registreerimistõendi väljastamine
(1) «Maksukorralduse seaduse» § 18 lõikes 1 ja käesoleva määruse § 19 lõikes 1 nimetatud isikud kantakse registrisse avalduse esitamise või avalduses märgitud veel saabumata kuupäeva seisuga.
(2) Registreerimise kohta väljastab Maksu- ja Tolliamet tõendi, kuhu märgitakse registreerimisel esitatud avaldusel olevad andmed.
§ 23. Registriandmete töötlemine
(1) Registriandmete töötlemine ning registri kasutajaõiguste andmine maksuhalduri ametnikele toimub vastutava töötleja poolt.
(2) Registriandmete töötlemiseks õigustatud isikute registreerimisel märgib vastutav töötleja üles õigustatud isiku nime, ametikoha, isiku- ning kontaktandmed.
(3) Vastutav töötleja salvestab kõigi registrikannete ja -päringute tegemisel kande või päringu teinud isiku andmed ning päringu tegemise aja.
(4) Registri kasutajad väljaspool Maksu- ja Tolliametit registreeritakse ja neile antakse registri kasutamise õigused vastavalt Maksu- ja Tolliameti ja teise pädeva ametiasutuse vahelisele lepingule.
§ 24. Andmete muutumisest ja tegevuse lõpetamisest teavitamine
(1) «Maksukorralduse seaduse» § 18 lõikes 1 ja käesoleva määruse § 19 lõikes 1 nimetatud isikud on kohustatud teatama Maksu- ja Tolliametile viie tööpäeva jooksul oma tegevuse lõpetamisest, püsiva tegevuskoha likvideerimisest või registreerimisel esitatud andmete muutumisest.
(2) [Kehtetu - RT I 2009, 6, 41 - jõust. 25.01.2009, rakendatakse alates 01.01.2009]
(3) Registrikanded «Maksukorralduse seaduse» § 18 lõikes 1 ja käesoleva määruse § 19 lõikes 1 nimetatud isikute tegevuse lõpetamise, püsiva tegevuskoha likvideerimise ja muude registriandmete muutumise kohta tehakse isiku poolt avalduses märgitud kuupäeva seisuga. Kui avalduses märgitud kuupäev on kätte jõudnud varem kui viis tööpäeva tagasi, tehakse registrikanne andmete muutumisest teatamise kuupäeva seisuga.
5. jagu Andmete registrist väljastamine
§ 25. Andmete väljastamine
(1) Maksu- ja Tolliametil on õigus väljastada registrist:
1) registrisse kantud isikule tema kohta käivaid andmeid;
2) andmeid kolmandatele isikutele ja asutustele registrisse kantud isiku kirjalikul nõusolekul ja teadmisel;
21) väljamakse saaja registrikoodi;
3) «Maksukorralduse seaduse» §-s 27 sätestatud avalikke andmeid;
4) andmeid «Maksukorralduse seaduse» §-des 28–30 sätestatud juhtudel;
5) andmeid, mis on vajalikud riigiasutusele ja kohaliku omavalitsuse asutusele seadusega või seaduse alusel antud ülesannete täitmiseks.
(2) Registriandmete väljastamine on tasuta.
§ 26. Andmete registrisse vastuvõtmise ja väljastamise üle arvestuse pidamine
(1) Arvestust andmete registreerimise ning registrist väljastamise üle peab volitatud töötleja.
(2) Andmete vastuvõtmisel registreeritakse registris andmete vastuvõtmise aeg, andmete esitaja, dokumendi tüüp, registreerimiskande tegija ja registreerimise aeg.
(3) Registrist andmete väljastamisel peetakse arvestust registrist väljastamise aja, andmete saaja ja väljastatud andmete kohta.
§ 27. Andmesubjektile väljastatavad andmed
(1) Andmesubjektile väljastatakse registrist tema kohta käivaid andmeid kirjaliku avalduse alusel, kus peavad olema ära näidatud soovitud andmed. Kui andmesubjekt peab vajalikuks, näitab ta avalduses selle isiku nime, kellele andmed esitatakse.
(2) Juriidilise isiku või asutuse poolt tehtavale kirjalikule järelepärimisele peab olema alla kirjutanud juriidilise isiku juhtorgani liige või asutuse juht või nende poolt volitatud isik. Järelepärimise allkirjastamisel volitatud isiku poolt peab järelepärimisele olema lisatud notariaalselt tõestatud volikiri.
(3) Maksu- ja Tolliameti e-teenuse kaudu esitatud järelepärimist käsitatakse kirjaliku järelepärimisena.
§ 28. Avalikud andmed
Andmeid, millele ei kohaldu seadusest tulenevalt juurdepääsupiirang, võib maksuhaldur väljastada kirjalikult esitatud järelepärimise alusel, samuti telefoni või elektroonilisel teel tehtud järelepärimise alusel, avaldada veebilehel või teha isikutele ning asutustele kättesaadavaks Maksu- ja Tolliameti e-teenuse kaudu.
§ 29. Juurdepääs registri andmetele avalike ülesannete täitmiseks
(1) Riigi-, valla- ja linnaasutustele ning avalik-õiguslikke ülesandeid täitvatele isikutele võimaldatakse avalike ülesannete täitmiseks vajalikele andmetele juurdepääs:
1) riigi infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu;
2) vastutava töötleja e-teenuse keskkonna „e-maksuamet/e-toll” kaudu;
3) andmesidevõrgu kaudu.
(2) Registriandmetele juurdepääsuks sõlmitakse § 23 lõikes 4 nimetatud andmete töötlemise leping.
§ 30. Andmete väljastamine andmesubjekti nõusolekul ja teadmisel
(1) Paragrahvi 25 lõike 1 punktis 2 sätestatud juhtudel väljastatakse andmeid kirjaliku järelepärimise alusel. Kui järelepärimise on esitanud kolmas isik, peab järelepärimisele olema lisatud andmesubjekti notariaalselt tõestatud kirjalik nõusolek tema kohta registrisse kantud andmete teistele isikutele avaldamise lubamise kohta. Nõusolekus peavad olema ära näidatud andmed, mida isik lubab avaldada. Juriidilise isiku või asutuse nõusolek peab olema allkirjastatud isiku või asutuse juhi või nende poolt volitatud isiku poolt. Sel juhul peab järelepärimisele olema lisatud ka notariaalselt tõestatud volikiri.
(2) Ärakiri andmete väljastamise kohta saadetakse andmesubjektile.
§ 301. Andmete väljastamine väljamakse tegijale
(1) Väljamakse saaja registrikoodi võib maksuhaldur väljastada § 201 lõikes 2 nimetatud väljamakse tegija kirjaliku avalduse alusel, elektroonilisel teel esitatud avalduse alusel või teha andmed kättesaadavaks Maksu- ja Tolliameti e-teenuse või veebilehe kaudu.
(2) Väljamakse saaja registrikood tehakse Maksu- ja Tolliameti veebilehe kaudu kättesaadavaks juhul, kui väljamakse saaja on residendiriigi või Eesti Vabariigi isiku- või registrikoodi või residendiriigi käibemaksukohustuslase numbri järgi identifitseeritav.
(3) Elektroonilisel teel esitatud avaldust ning Maksu- ja Tolliameti e-teenuse kaudu esitatud avaldust käsitatakse kirjaliku avaldusena.
(4) Kirjaliku avalduse alusel väljastatakse väljamakse saaja registrikood juhul, kui see ei ole Maksu- ja Tolliameti veebilehe kaudu kättesaadav. Kirjalikus avalduses peavad väljamakse saaja kohta olema ära näidatud:
1) ees- ja perekonnanimi või ärinimi, nimi, nimetus;
2) residendiriigi isiku- või registrikood, isikukoodi puudumisel sünniaeg, sünnikoht ja sugu, registrikoodi puudumisel käibemaksukohustuslase number;
3) elukoht ja postiaadress või asukoht ja postiaadress residendiriigis;
4) residendiriik.
(5) Kirjaliku avalduse alusel väljastatakse väljamakse saaja registrikood kas kirjalikult, elektroonilisel teel või tehakse kättesaadavaks Maksu- ja Tolliameti e-teenuse kaudu.
6. jagu Registri üle järelevalve teostamine, registri finantseerimine, andmete säilitamine ja registri likvideerimine
§ 31. Järelevalve teostamine
(1) Järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse üle teostavad «Avaliku teabe seaduse» § 531 lõikes 1 sätestatud asutus ja andmekaitse järelevalveasutus «Avaliku teabe seaduses» ja «Isikuandmete kaitse seaduses» sätestatud korras.
(2) Rahandusminister teostab teenistuslikku järelevalvet Maksu- ja Tolliameti toimingute üle registri pidamisel «Vabariigi Valitsuse seaduses» sätestatud korras.
(3) [Kehtetu - RT I 2009, 6, 41 - jõust. 25.01.2009, rakendatakse alates 01.01.2009]
(4) Registri pidamist reguleerivate õigusaktide rikkumise eest vastutavad selles süüdi olevad isikud seaduses ettenähtud korras.
§ 32. Registri finantseerimine
Registri pidamise kulud kaetakse riigieelarvest Maksu- ja Tolliametile sihtotstarbeliselt eraldatavate summade arvel.
§ 321. Registri andmete säilitamine
(1) Andmete säilitamisel, arhiveerimisel ja hävitamisel lähtutakse arhiiviseadusest ning selle alusel kehtestatud õigusaktidest.
(2) Paragrahvis 121 nimetatud andmed kustutab maksuhaldur viie aasta möödumisel andmete maksuhaldurile esitamise aasta lõpust arvates.
[RT I, 21.04.2017, 5 - jõust. 24.04.2017]
(3) Maksukorralduse seaduse § 61 alusel haldusmenetluses sideettevõttelt kogutud andmeid on õigus säilitada maksusumma määramise aegumistähtaja möödumiseni. Maksusumma määramise aegumistähtaja möödumisel andmed kustutatakse.
§ 33. Registri tegevuse lõpetamine
Registri tegevuse lõpetamine toimub kooskõlas «Arhiiviseadusega» ning «Avaliku teabe seaduse» § 439 lõike 1 punktis 6 nimetatud õigusaktiga.
3. peatükk RAKENDUSSÄTE
§ 34. Vabariigi Valitsuse määruse kehtetuks tunnistamine
§ 35. Aruandekohustusliku finantsasutuse poolt mitteosalevatele finantsasutustele tehtud väljamaksete andmete registrisse kandmine
Aruandekohustusliku finantsasutuse poolt mitteosalevatele finantsasutustele 2015. ja 2016. aastal tehtud väljamaksete kohta kantakse deklaratsiooni esitamisel registrisse järgmised andmed:
1) väljamaksete kogusumma;
2) väljamakse saanud finantsasutuse ärinimi, nimi või nimetus.


Pärsti Lasteaed-Algkooli põhimäärus – Riigi Teataja
Pärsti Lasteaed-Algkooli põhimäärus
KO 2008, 87, 1264
Vastu võetud 14.04.2008 nr 9
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 12 lg 4 ja pädevuse delegeerimise § 1 lg 2 alusel.
(1) Pärsti Lasteaed-Algkool (edaspidi lasteaed-algkool) on Pärsti Vallavalitsuse haldusalas tegutsev haridusasutus.
(2) Lasteaed-algkool asub Pärsti külas postiaadressiga Pärsti küla, Pärsti vald, Viljandimaa 71103.
(3) Lasteaed-Algkool on moodustatud Pärsti Põhikooli ümberkujundamise järel.
(4) Pärsti kooli nimetus on ajalooliselt muutunud järgmiselt:
1) Pärsti Külakool asutatud 1836 Undil;
2) Pärsti Vallakool 1920 kool kolis Pärsti mõisa häärberisse
3) Pärsti Mittetäielik Keskkool 1940 kuni 1960
4) Pärsti 7-klassiline Kool 1960 kuni 1963
5) Pärsti 8-klassiline Kool 1963 kuni 1976.
kool oli suletud 1976 kuni 1983
6) Pärsti Algkool 1983 taasavati kool
7) Pärsti Lasteaed-Algkool 01.02.1985 - 30.09.1991
8) Pärsti Põhikool 01.10.1991 – 31.08.2008
9) Pärsti Lasteaed-Algkool alates 01.09.2008
(5) Lasteaed-algkool juhindub oma töös Eesti Vabariigi seadustest, Vabariigi Valitsuse, haridus- ja sotsiaalministri määrustest, Pärsti Vallavolikogu (edaspidi volikogu) ja Pärsti Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) õigusaktidest, lasteaed-algkooli õppekavast ja käesolevast põhimäärusest.
(6) Lasteaed-algkoolil on oma nimega pitsat ja ta võib omada vallavalitsuse poolt kinnitatud sümboolikat.
(7) Lasteaed-algkooli õppekeeleks on eesti keel.
(8) Alates 3.klassist õpetatakse A-võõrkeelena inglise keelt.
(1) Lasteaed-algkooli tegevuse eesmärgid on:
1) pakkuda koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist;
2) anda koolikohustuslikele lastele võimalus alustada põhihariduse omandamist 1.- 3.klassini.
(2) Lasteaed-algkooli põhiülesanne on lapse ealisi, soolisi, individuaalseid vajadusi ja iseärasusi arvestades:
3) jõuda kõikides vanuseastmetes õppekavades esitatud pädevusteni.
(1) Õpingute alusdokumendiks on põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava ning alushariduse raamõppekava alusel koostatud lasteaed-algkooli õppekava.
(2) Lasteaed-algkooli õppekava kinnitab õppe/pedagoogilise nõukogu ettepanekul lasteaed-algkooli juhataja, kuulates ära hoolekogu arvamuse
(3) Õppe/pedagoogiline nõukogu tegutseb õigusaktidega kehtestatud korras ja lasteaed-algkooli juhataja käskkirjaga kinnitatud töökorra alusel.
(4) Lasteaed-algkool korraldab õppe- ja kasvatustegevust õppeaastati. Õppeaasta algab 1.septembril ja kestab 31.augustini.
(5) Õppeaasta koosneb õppeperioodist ja koolivaheaegadest.
(6) Õppeperioodis on vähemalt 175 õppepäeva (35 nädalat). Koolivaheajad on määratud haridusministri määrusega.
(7) Lasteaia aastaringse või hooajalise tegutsemise ja lahtioleku aja otsustab vallavalitsus hoolekogu ettepanekul.
(8) Lasteaed-algkooli tunniplaani, tegevus- ja päevakava kinnitab lasteaed-algkooli juhataja.
(9) Õpilaste õpitulemusi hinnatakse vastavalt kooli õppekavas määratud hindamise korrale.
§ 4. Personali koosseis
(1) Lasteaed-algkooli personal on :
1) pedagoogid: juhataja, õpetajad ning teised õppe- ja kasvatustöö alal töötavad isikud;
2) lasteaed-algkooli majandamist tagavad töötajad;
(2) Lasteaed-algkooli personali koosseisu määrab lasteaed-algkooli juhataja, arvestades vallavolikogu poolt kinnitatud lasteaed-algkooli eelarvet ja haridusministri määrusega kehtestatud personali miinimumkoosseisusid.
(3) Töölepingud personaliga sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab, samuti võtab vastutusele tööülesannete ja –kohustuste täitmatajätmise või mittenõuetekohase täitmise eest, lasteaed-algkooli juhataja vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuetele.
(4) Pedagoogi vaba ametikoha täitmiseks korraldab lasteaed-algkooli juhataja konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu juhataja ettepanekul.
(5) Pedagoogide taseme üle otsustamiseks korraldatakse atesteerimine, mille korra ja tingimused on kehtestanud haridusminister määrusega.
§ 5. Personali õigused ja kohustused
(1) Töötajate tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus on määratakse töösisekorraeeskirjaga, töölepinguga ja ametijuhendiga.
(2) Tööinspektsiooniga kooskõlastatud töösisekorraeeskirja kinnitab lasteaed-algkooli juhataja käskkirjaga ja teeb selle töötajatele allkirja vastu teatavaks.
§ 6. Juhataja
(1) Lasteaed-algkooli juhib juhataja, kes kannab vastutust lasteaed-algkooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest, lasteaed-algkoolile kasutada antud vallavara heaperemeheliku majandamise ja selle säilimise ning korrashoiu eest.
(2) Juhataja vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss vastavalt vallavalitsuse poolt kehtestatud korrale.
(3) Juhataja kinnitab ametisse, vabastab ametist ja määrab palga vallavalitsus. Juhatajaga sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepingu, võtab vastutusele tööülesannete ja –kohustuste täitmatajätmise või mittenõuetekohase täitmise eest Pärsti vallavanem.
(4) Juhataja kindlustab asutuse tulemusliku ja häireteta töö ning kodukorra täitmise, juhib õppe- ja kasvatustegevust koostöös õppe/pedagoogilise nõukogu, hoolekogu, vallavalitsuse ja muude organitega.
(5) Lasteaed-algkooli juhataja pädevus:
1) esindab lasteaed-algkooli ja teeb oma pädevuse piires tehinguid, mis on suunatud käesolevas põhimääruses, õigus- ja haldusaktides ning töölepingus (sh ametijuhendis) sätestatud ülesannete täitmisele;
2) korraldab lasteaed-algkooli õppe/pedagoogilise nõukogu tegevust;
3) esitab ühe kuu jooksul õppeaasta algusest vallavalitsusele kinnitamiseks hoolekogu koosseisu;
4) moodustab lasteaiarühma ja kinnitab lapse nimekirja arvamise ja sealt väljaarvamise vastavalt õigus- ja haldusaktidega kehtestatud nõuetele;
5) kehtestab lasteaed-algkooli sisehindamise läbiviimise korra ning vastutab sisehindamise läbiviimise ja aruande koostamise eest;
6) tagab hoolekogu ja õppe/pedagoogilise nõukogu seaduslike otsuste täitmise;
7) tagab lasteaed-algkooli eelarve täitmise vastavalt õigusaktidega sätestatud nõuetele;
8) esitab vallavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest, samuti teatab kirjalikult lasteaia majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelevalveorgani tehtud ettekirjutustest;
9) moodustab vajadusel ajutisi nõuandvaid töögruppe ja komisjone;
10) täidab muid talle pandud kohustusi ja ülesandeid.
§ 7. Hoolekogu moodustamine ja tegevus
(2) Hoolekogu koosseis on seitsmeliikmeline ja sinna kuuluvad vallavolikogu esindaja, lasteaiarühma laste vanemate poolt õppeaasta alguses valitud esindaja, õpetajate esindaja, kolm algkooli laste vanemat ja kooli toetava organisatsiooni esindaja.
(3) Juhataja esitab hoolekogu koosseisu vallavalitsusele kinnitamiseks ühe kuu jooksul õppeaasta algusest arvates.
(4) Hoolekogu tegutseb haridusministri määrusega kehtestatud korras.
§ 8. Laste õigused ja kohustused
1) saada pedagoogidelt õppekava läbimiseks igakülgset abi ja toetust ;
2) kasutada õppe- ja huvitegevuseks tasuta lasteaed-algkooli ruume;
3) saada ainelist toetust selleks eraldatud summadest ja fondidest;
4) pöörduda õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral abi saamiseks lasteaed-algkooli juhataja, õppenõukogu, hoolekogu, vallavalitsuse haridusspetsialisti või riikliku järelvalve organite poole.
5) võtta osa tegevustest, mis tagavad alushariduse ja põhihariduse omandamise I kooliastmes.
(2) Õpilane on kohustatud täitma koolikohustust ja kinni pidama kooli kodukorrast.
1) tuua laps lasteaeda selle lahtioleku aegadel järgides lasteaia päevakava ning arvestades õigus- ja haldusaktidest tulenevate nõuetega;
6) saada teavet lasteaed-algkooli töökorralduse, õppe- ja kasvatustegevuse ning oma õiguste kohta;
7) pöörduda oma õiguste kaitseks hoolekogu, õppe/pedagoogilise nõukogu ja juhataja, vallavalitsuse , Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema, politseiametniku ja sotsiaaltöötaja poole.
2) pidama kinni lasteaed-algkooli kodukorrast , päevakavast ja laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest;
3) tasuma vanemate poolt kaetavat osa lasteaia õppekulust ja toidukulu;
4) informeerima lasteaed-algkooli lapse tervisehäiretest;
5) hoidma lasteaed-algkooli kasutuses olevaid esemeid.
(1) Lasteaed-algkooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, lastevanematelt, laekumistest sihtasutustelt ja annetustest saadud tuludest.
(2) Lasteaed-Algkooli kulud katab vallavalitsus eelarves kinnitatud mahus. Lähtudes kooli õpilaste arvust, määratakse igal aastal kooskõlas riigieelarve seadusega toetus pedagoogide töötasu, sotsiaalmaksu, täiendkoolituse ja õpikute soetamisega seotud kulude katmiseks.
(3) Lasteaed-algkooli eelarve kava kiidab heaks hoolekogu. Vallavalitsus kinnitab lasteaed-algkooli eelarve volikogu poolt vastuvõetud valla eelarve alusel.
(1) Lasteaed-algkooli vara moodustavad lasteaed-algkoolile vallavalitsuse poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara. Varaomanikuks on Pärsti vald
(2) Vallavara valitseminetoimub volikogu poolt kehtestatud korra alusel.
(3) Lasteaed-algkooli vara igapäevane kasutamine määratakse kindlaks sisekorraeeskirjaga, ametijuhenditega ja töölepingutega personalile ning kodukorraga õpilastele või lasteaed-algkooli juhataja erikorraldustega nii personalile kui lastele vastavalt kehtivale seadusandlusele.
(4) Lasteaed-Algkooli ruume võib juhataja rentida vallavalitsuse nõusolekul.
(1) Lasteaed-Algkooli raamatupidamist peab vallavalitsuse raamatupidamine (Jämejala küla, Pärsti vald, Viljandi maakond 71024.
(2) Õ ppe- ja kasvatustegevuse alased kohustuslikud dokumendid, nendes nõutud andmed ning nende täitmine toimub vastavalt haridus- ja teadusministri kehtestatud määrusele.
Lasteaed-algkooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine
§ 13. Lasteaed-algkooli ümberkorraldamine ja ümberkujundamine
(1) Lasteaed-algkooli korraldab ja kujundab volikogu otsusel ümber vallavalitsus.
(2) Ümberkorraldamisest või ümberkujundamisest teavitatakse kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanemat, lasteaed-algkooli, vanemaid ja õpilasi vähemalt kuus kuud enne uue õppeaasta algust.
(3) Lasteaed-algkooli ümberkorraldamine ja ümberkujundamine võib toimuda järgmistel juhtudel:
(4) Ümberkorraldamine või ümberkujundamine toimub pärast õppeperioodi lõppu.
§ 14. Lasteaed-algkooli tegevuse lõpetamine
(1) Lasteaed-algkooli tegevuse lõpetab volikogu otsusel vallavalitsus.
(2) Lasteaed-algkooli tegevuse lõpetamise otsus tehakse arvestusega, et sellest on võimalik teavitada kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanemat, lasteaed-algkooli, vanemaid ja õpilasi vähemalt kuus kuud enne uue õppeaasta algust.
(3) Lasteaed-algkooli tegevus lõpetatakse, kui:
1) riikliku järelevalveorgani hinnangul ei vasta õppetase riikliku õppekavaga kehtestatud nõuetele;
2) lasteaed-algkooli ei ole võimalik finantseerida;
(4) Lasteaed-algkooli tegevus lõpetatakse pärast õppeperioodi lõppu.
Põhimääruse muutmine, täiendamine ja kehtetuks tunnistamine
Lasteaed-algkooli põhimääruse muudab, täiendab ja tunnistab kehtetuks vallavalitsus
Teede- ja majandusspetsialist vallavanema ülesannetes Heino LAPP
Vallasekretär Inge TIIDO