text:
Istungi kuupäev: 22.02.2018
Helifail: http://www.tallinnlv.ee/volikoguarhiiv/dw.php?file=N-22.02.2018.wma
1. Õiguskomisjoni koosseisu muutmine (OE 23)
2. Osalemine Euroopa Liidu Kesk-Läänemere programmi välisprojektis "HEAWATER – Läänemere valgala väikeste jõgede tervendamine toite- ning ohtlike ainete sissevoolu ärahoidmise kaudu", oma- ja sildfinantseerimisega nõustumine ning volituse andmine Tallinna Keskkonnaameti juhatajale (OE 15)
3. Tallinna Linnavalitsuse 29. detsembri 2003 korraldusega nr 3065-k kehtestatud "Lepiku tee 31a kinnistu detailplaneeringu" kehtetuks tunnistamine Päevakoera tn 13a kinnistu osas (OE 14)
4. Pärnu mnt 457 kinnistu detailplaneeringu kehtestamine Nõmme linnaosas (OE 19)
5. Tallinna Linnavolikogu töökorra muutmine (ME 185)
6. Tallinna põhimääruse ja Tallinna Linnavolikogu töökorra muutmine (I lugemine) (ME 17)
Lugupeetud volikogu! Alustame 22. veebruari istungiga!
Kõigepealt informeerin teid muudatustest linnavolikogu koosseisus. Tallinna linna valimiskomisjoni 8. veebruari otsusega number 3 taastati Igor Jermakovi volitused linnavolikogu liikmena ja lõppesid Vjatšeslav Prussakovi volitused. Keskerakonna fraktsiooni 22. veebruari otsusega võeti Igor Jermakov fraktsiooni liikmeks.
Nüüd palun registreeruda nendel linnavolikogu liikmetel ja linnavalitsuse liikmetel, kes soovivad esineda avaldustega. Selleks traditsiooniliselt palun vajutada puldil klahvi "Kõne". Registreerunud on üks volikogu liige Ülle Rajasalu.
Asume tänase päevakorra juurde! Tänases päevakorra projektis on meil kuus päevakorrapunkti. Kas kellelgi on ettepanekuid päevakorra osas? Ma küsin, kas Wesse Allik on nõus, et päevakorrapunkt number 1 jääbki esimeseks punktiks?
Tallinna Linnavolikogu liige - Wesse Allik Wesse Allik
Jaa, olen nõus!
Aga meil on siin ka kirjalik avaldus. "Palun muuta linnavolikogu istungi päevakorda järgmiselt: "Muuta päevakorra järjestust selliselt, et päevakorrapunkt number 6 "Tallinna Linnavolikogu töökorra muutmine" on päevakorras 5. punkt ja päevakorrapunkt number 5 "Tallinna põhimääruse ja Tallinna Linnavolikogu töökorra muutmine" on päevakorra 6. punkt."". Kas keegi soovib seda hääletada? Ma saan aru, et 5. ja 6. päevakorrapunkt siis vahetavad omavahel kohad. Et noh, ma ei tea. Ma arvan, et kellelgi ei ole midagi vastu. Aga kas keegi soovib hääletada?
Nüüd lugupeetud linnavolikogu, panen hääletusele 22. veebruari istungi päevakorra projekti. Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Häältega 68 poolt, vastu ja erapooletuid ei ole, on päevakord kinnitatud!
Nüüd on mul küsimus. Kas ... Jah, Ülle Rajasalu, Teile siis küsimus. Kas Te soovite esitada umbusaldusavaldust?
Tallinna Linnavolikogu liige - Ülle Rajasalu Ülle Rajasalu
Aitäh! Selline on kord, jah.
Aga austatud volikogu, head kolleegid! Kahe päeva pärast, juba kahe päeva pärast me koos tähistame Vabariigi aastapäeva ja meie riigi 100. juubelit ja ma arvan, et on igati märgiline, et ka siin selles saalis me tuletame endale meelde, et omavalitsustel oli eriline roll Eesti riigi loomisel ja eriti Tallinna Linnavolikogu liikmetel, sellistel liikmetel nagu Jaan Poska, Konstantin Päts, Mihkel Pung ja teised.
Ehk siis meil on mitte ainult eriline privileeg ja au olla siin saalis, vaid ka suur vastutus. Ja ma arvan, et täna on see õige aeg, et volikogu liikmed koos soovivad palju õnne Eesti riigile. Ja selleks me oleme kutsunud ka külalisi. Praegu siia teie ette tuleb ansambel Vanaisad, kes koos meiega laulavad Eesti hümni!
Ansambli Vanaisad esituses kõlas Eesti hümn.
Aitäh! Aga nii palju, kui mina tean, on veel üks kingitus meile.
Ansambli Vanaisad esituses kõlas Alo Ritsingu laul "Teretus", Lydia Koidula sõnadele.
No nii! Ja kui meil on juba täna praegu selline pidulik meeleolu, siis tahaks õnnitleda ka meie sünnipäevalapsi. Larissa Novožilova! Olga Barabaner! Ja Helle Kalda!
16:13 Päevakorra punkti alustamine - 1. OE23 Õiguskomisjoni koosseisu muutmine 1. OE23 Õiguskomisjoni koosseisu muutmine
Päevakorrapunkt number 1 "Õiguskomisjoni koosseisu muutmine". Sõna ettekandeks saab õiguskomisjoni aseesimees Wesse Allik, palun!
Ettekanne - Wesse Allik Wesse Allik
Austatud volikogu! "Õiguskomisjoni koosseisu muutmine". Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõige 1 punkt 20 ja § 47 ning Tallinna põhimääruse § 26 lõige 1 punkt 20 ja § 31 lõige 9 alusel ja arvestades õiguskomisjoni esimehe esildist, siis muuta linnavolikogu 16. novembri 2017. aasta otsusega number 161 kinnitatud õiguskomisjoni koosseisu alljärgnevalt. Arvata komisjoni koosseisust välja linnavolikogu liige Riina Solman. Punkt 1.2. Kinnitada komisjoniliikmeks Karl Sander Kase. Punkt 2. Tallinna Linnavolikogu Kantseleil teha otsus teatavaks punkt 1 nimetatud isikule. Ja punkt 3. Otsus on võimalik vaidlustada Tallinna Halduskohtus 30 päeva jooksul. Nii. Kõik!
Kas ettekandjale on küsimusi? Anto Liivat, palun!
Aitäh! Austatud esimees, lugupeetud ettekandja! Kuivõrd kohaseks ja heaks poliitiliseks tooniks peate Te seda, et valijatelt poliitilise mandaadi pälvinud volikogu liige asendatakse poliitika loomes aktiivselt osalevas olulises õiguskomisjonis hoopistükkis ametnikuga?
Ettekanne jätkub - Wesse Allik Wesse Allik
Väga halvaks.
Aitäh, austatud esimees! Hea ettekandja! Et võib-olla paari sõnaga siis põhjendate seda, et kuidas see Teie arvates on kooskõlas meie tänase päevakorrapunktiga number 6, milleks on ettepanek Tallinna põhimäärust muuta ja just antud küsimust likvideerida ja n-ö ametnikud komisjonidest välja arvata? Aitäh!
No selle kohaselt peaks võib-olla Riina Solman ise jagama põhjendusi, miks ta sellise otsuse tegi. Jaa ... et see on kõik. Et ma ei oska täpsemalt kahjuks kommenteerida, mis on tema need otsuse tagamaad. Et ühtepidi võib muidugi öelda, et kindlasti, kes tema asemele saab, on täiesti pädev isik. Et siin oleks vaja lihtsalt kuulda asjaosaliste enda põhjendusi.
Austet ettekandja! Et ma olen Teiega väga nõus. See on väga halb praktika, kui volikogu liikmed oma töökohustustest kõrvale hiilivad. Et töö komisjonides on sama oluline, kui volikogu istungitel osalemine.
Et kas ma saan Teist aru, et Te teete ettepaneku seda eelnõu mitte toetada? Aitäh!
Ma ei tee selle koha pealt ühtegi ettepanekut. Vastavalt oma südametunnistusele!
Hea ettekandja! Selline küsimus. Et kas komisjonis nagu arutati läbi ka see, et miks siis sihukene vahetus nagu plaaniti teha ja kui arutati, siis mis need põhjused olid? Aitäh!
Jään vastuse võlgu, sest kahjuks ma ei saanud selles komisjonis osaleda, kus seda arutati.
Jah, et. Lugupeetud volikogu esimees ja hea ettekandja! Ma küsiks Teilt seda, et kas Te tunnete eesti kirjakeelt ja loete sealt välja, et see liige, kes vahetub komisjonis on Riina Soolman või Riina Solman? Ja veel üks küsimus, kui ma juba korra sain sõna, võin ka teise vajutada, et tõepoolest Riina Solman andis avalduse komisjonist lahkumiseks koos põhjendusega, mis Teile kui kirjaoskajale oleks võinud ju olla viisakas läbi lugeda. Ja põhjus oli selles, et iga kord, samal ajal kui õiguskomisjoni koosolek toimub, toimub ka Isamaa ja Res Publica Liidu juhatuse koosolek täpselt samadel kuupäevadel, täpselt samadel kellaaegadel ja mul ei ole võimalik seal kahestuda. Teised IRL-i volikogu liikmed juba on komisjonidesse määratud. Aitäh!
Hea kolleeg! Meil on ka sõnavõtuvoor tegelikult olemas, et ... palun!
Ma ei oska ... See ei olnud küsimus, et see oli põhjendus, et ...
Rainer Vakra, teine küsimus, palun!
Aitäh! Austatud juhataja! Ma saan aru, et komisjoni liikmena, ettekandjana, liiga palju ei saagi rääkida, mis seal komisjonis toimus, kuna Teid ei olnud ennast seal kohal, siis ma ei saa Teie käest küsida, et kas üldse komisjon arutas seda küsimust, et ametnik versus volikogu liige vahetus. Ma küsin siis, et kas Te peate seda normaalseks, et teemasid kannavad ette need, kes ise komisjonis ei osale? Aitäh!
Samuti ei pea normaalseks.
Austet ettekandja! Head kolleegid! On muidugi tore, kui volikogu liikmed ka teistes MTÜ-des on tegevad. Aga ikkagi volikogu liikme mandaat on saadud rahvalt. Et seda tuleks igal juhul eelistada muudele ülesannetele.
Et austet ettekandja! Et kui Te leiate, et see on halb praktika, siis Te oleksite võinud selle ettepaneku tagasi lükata. Miks me seda eelnõud üldse arutame? Aitäh!
Ma esindan siin õiguskomisjoni otsust, et mitte oma isiklikku otsust hetkel, ja kannangi ette. Kuna õiguskomisjoni esinaine on hetkel haige, siis lihtsalt ma olen ettekandja.
Hea esimees, hea ettekandja! Et Te siin ettekande alguses kohe ütlesite, et peate seda halvaks otsuseks. Miks Te peate? Aitäh!
Ma ei pea seda konkreetset halvaks otsuseks, vaid sellist praktikat, kus rahva mandaadi saanud isik asendatakse ametnikuga.
Aitäh! Austatud ettekandja! Kas Te olete teadlik, et see on IRL-i ekspert komisjoni suunatud, mitte suvaline linnavalitsuse ametnik? Et ärge ajage nüüd pead sassi. Meil on ... kõikides fraktsioonides on eksperdid komisjonide liikmed ja selles ei ole mingit probleemi. Aitäh!
Jah, sain.
Küsimusi rohkem ei ole. Aitäh! Vabandust! Kaupo Nõlvak, palun!
Jaa, tänan, härra esimees! Ja lugupeetud ettekandja! Te mainisite, et otsust on võimalik vaidlustada halduskohtus. Ja Riina Solmani välja arvamine komisjonist on nii tõsine asi, et mina täitsa tegelikult ka kaaluks sellise võimaluse kasutamist. Et kas Te oskaks palun öelda, kes on õigustatud selle vaidlustama kohtus ja milline võiks siis olla see praktika? Aitäh!
Seda võib vaidlustada iga volikogu liige, minu teadmiste kohaselt, siin võib keegi täpsustada. Ja arvatavasti täpsemate nüansside jaoks peab ikkagi juristi juurde pöörduma. .... Jah, et seal ...
Vabandust, kolleegid, juristidele ikkagi annan sõna mina.
Austatud volikogu esimees! Me sooviksime selles küsimuses volikogu õigusnõuniku seisukohta. Kas on võimalik vaidlustada kohtus volikogu liikmetel?
See ei ole protseduuriline, see on sisuline küsimus. Protseduuriline küsimus on küsimus, mis puudutab volikogu istungi protseduuri. See, mis puudutab eelnõu sisu, see on sisuline küsimus. Aga me anname juristile sõna, palun!
Sõnavõtt - Tallinna Linnavolikogu Kantselei juriidilise osakonna juhataja-õigusnõunik Hele Põld Hele Põld
Mul on raske sellele vastata, sest et sõltub sellest, kuidas te ennast selles otsuses nagu sätite, kas teie õigusi on kuidagi riivatud sellega, et keegi läheb komisjonist välja või keegi tuleb sisse. Kohus otsustab, kas see asi võetakse menetlusse või mitte. Aga teil on alati võimalus oma hagiga välja tulla, aga kohus otsustab, kas see on pädev või mitte. Mul on raske selle kohta midagi rohkemat öelda.
No siis võib-olla mina nagu täpsustan enda poolt. Et tegemist ei ole kindlasti hagiga, vaid kaebusega, ja selle kaebusega võib välja tulla iga kodanik. Aga teine küsimus on muidugi selles, et kas kohus võtab seda üldse menetlusele või mitte.
Anto Liivat, teine küsimus, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud ettekandja! Täpsustage palun, kas härra Karl-Sander Kase näol on siis tegemist Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni nõuniku või volikogu õiguskomisjoni esitatud ekspertliikmega?
Minu teadmiste kohaselt IRL-i poolt esitatud ekspertliikmena on tegemist.
Aitäh! Et see teema on küll kõvasti siin pälvinud huvi ja ma sain aru, et proua Solmani lahkumise põhjus on see, et samal ajal toimub IRL-i juhatuse koosolek. Et kas Te ei leia, et äkki siis peaks aja võtma ja katsuma leida IRL-iga mingisugust kokkulepet koosoleku aja osas? Et siis saaks selle probleemi lahendatud, proua Solman saaks osaleda nii IRL-i koosolekul kui ka linnavolikogu töös. Et äkki Te võtaks aja maha, on ettepanek selle eelnõuga.
Seda võib kaaluda, aga mina ei ole seda eelnõud ise andnud sisse, seega selle saab ka tagasi võtta sisse andja ehk siis Solman ise.
Hea esimees ja ettekandja! Me oleme siin nüüd juba väga pikalt selle küsimusega tegelenud. Ja nüüd on mul üks selline küsimus Teile, et kas Teie ettekandjana siis toetate seda otsust või mitte? Sest et me ei saa aru praegu, kas me hääletame ja mida me hääletame, sest seda peab ikka selgelt, vabandage väga, ettekandja ütlema. Kas toetate või mitte, või mis on Teie lõplik seisukoht? Palun!
Minu isikliik, me hetkel hääletame selle üle, kas asendada Riina Solman Karl-Sander Kasega õiguskomisjonis. Ja minu isiklik seisukoht on see, et igaüks vastavalt oma äranägemisele. Minu kui Wesse Alliku seisukoht on, et mina ei toeta seda. .... Jaa, aga komisjon toetab.
Küsimusi rohkem ei ole. Aitäh! Selles küsimuses meil kaasettekannet pole. Kas keegi soovib sõna? Riina Solman, palun!
Jah, aitäh! Ma võtan sõna, et tänada Wesse Allikut, et ta kiiresti õppis ära minu nime, mis ei ole Soolman vaid Solman ja ühtlasi ma tänan kõiki tähelepanu eest ja kui otsustatakse hääletada liikme vahetuse poolt, siis ma kinnitan, et Karl-Sander Kase on väga pädev õiguskomisjonis osalemaks ja ka õiguskomisjoni juhatajaga sai seda küsimust korduvalt arutatud. Nimelt Margarita Tšernogorova kaks esimest istungit lootis, et äkki me saame ajad klappima. Aga miks Isamaa ja Res Publica Liidu juhatuse koosolekut ei saa muuta, on see, et sealt tulevad üle Eesti inimesed kokku, et lihtsam oleks muuta siis juba õiguskomisjoni aega. Et kui te hääletate vahetuse poolt, ei ole seda tarvis, aga kui vastu, siis me võime kaaluda. Aitäh!
Sõnavõtu soovijaid rohkem ei ole. No ma pean seda küsima. Kas eelnõu esitaja soovib esineda lõppsõnaga? Ei soovi.
Lugupeetud linnavolikogu! Panen teie ette lõpphääletusele otsuse eelnõu "Õiguskomisjoni koosseisu muutmine". Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Häältega 55 poolt, 9 vastu ja 1 erapooletu, on otsus vastu võetud!
16:27 Päevakorra punkti alustamine - 2. OE15 Osalemine Euroopa Liidu Kesk-Läänemere programmi välisprojektis "HEAWATER – Läänemere valgala väikeste jõgede tervendamine toite- ning ohtlike ainete sissevoolu ärahoidmise kaudu", oma- ja sildfinantseerimisega nõustumine ning volituse andmine Tallinna Keskkonnaameti juhatajale 2. OE15 Osalemine Euroopa Liidu Kesk-Läänemere programmi välisprojektis "HEAWATER – Läänemere valgala väikeste jõgede tervendamine toite- ning ohtlike ainete sissevoolu ärahoidmise kaudu", oma- ja sildfinantseerimisega nõustumine ning volituse andmine Tallinna Keskkonnaameti juhatajale
Päevakorrapunkt number 2 "Osalemine Euroopa Liidu Kesk-Läänemere programmi välisprojektis "HEAWATER – Läänemere valgala väikeste jõgede tervendamine toite- ning ohtlike ainete sissevoolu ärahoidmise kaudu", oma- ja sildfinantseerimisega nõustumine ning volituse andmine Tallinna Keskkonnaameti juhatajale". Sõna ettekandeks saab Tallinna abilinnapea Züleyxa Izmailova, palun!
Tere, hea volikogu, hea volikogu esimees! Ja palun teil siis toetada Tallinna osalemist Euroopa Liidu Kesk-Läänemere programmi välisprojektis HEAWATER, mis siis tähendab täpsemalt seda, et Läänemere valgala väikeste jõgede tervendamist erinevatest siis toitainetest, mis vett saastavad.
Ja projekti kestuseks oleks siis 36 kuud. See siis algaks nüüd kohe 1. märtsist ja kestaks siis 28. veebruarini 2021. Ja Tallinn osaleks siis selles projektis juhtivpartnerina. Ja lisaks veel lihtpartneritena võtavad osa Tallinna Tehnikaülikool, Söderhamni kommuun Rootsist, Soome Keskkonnainstituut ja Turu Rakenduslik Kõrgkool ning Turu linn.
Ja projekti eesmärk on siis vähendada toite- ja ohtlike ainete sissevoolu pilootveekogude kaudu Läänemerre vähemalt 10% võrra ja vähendada vähemalt kahe kuni kolme saasteallika reostuskoormust Tallinnas, Turus ja Söderhamnis. Projekti juhtimise protsesside eest hakkaks siis vastutama Tallinna Keskkonnaamet ja projekti juhtimise protsessi kuuluksid siis meeskonna moodustamine, Tallinnas projekti koordinaatori, finantsjuhi ja projekti ekspertide määramine, samuti korraldataks siis kohtumisi sihtrühmadega ja projekti siis üks protsessi osa oleks ka siis avalikkuse teavitamine nendest tulemustest ja projekti meeskonna kohtumised Tallinnas, Turus ja Söderhamnis.
Nii! Ja siis investeeringutest. Investeeringute korraldamise eest vastutab Turu Rakenduslik Kõrgkool ja Tallinnas siis oleksid need peamised investeeringud: Mustjõe kaldakindlustus pikkusega 700 meetrit ja pilootinvesteering Mustjõe tervendamiseks sobiva taimestiku leidmiseks. See siis tähendab seda, et see taimestik puhastaks jõevett liigsest fosforist ja hõljuvainetest, näiteks nagu mikroplast. Turus investeeritakse siis Topinoja, Jaanioja, Kuningoja jõgede mikro- ja makroplastist puhastamiseks ja Söderhamnis Söderhamni jõe fosforist ja lämmastikust puhastamiseks.
Ja siin me siis näeme meie Mustvee jõe kvaliteeti aastate läbi ja siin me näeme, et orgaanilise aine näitaja on kõrge ja samuti ka fosfori. Orgaaniline aine on siis sisuliselt kanalisatsiooniheide, mis jõuab mingil kombel sellesse jõkke. Ja siin näeme siis hõljuvainete esinemissagedust kellaajaliselt. Et siis, kui inimesed on aktiivsemad, siis see saastatuse tase tõuseb. Et siis me saame sellest järeldada, et see on ikkagi inimtegevuse tagajärg.
Ja siin on siis jõe andmed. Et ta algab siis, see Mustjõe jõgi algab siis Nõmme klindi jalamilt ja suubub Kopli lahte. Ja valgala pindala on 13,9 m² ja hõlmab siis suurema osa Mustamäest ja Kristiinest. Ja jõe pikkus on 1,8 km ja praeguseks on praktiliselt kogu jõgi siis suunatud torudesse ja kuulub siis Lääne-Eesti vesikonda. Teada on ka see, et kui on näiteks tugevad vihmasajud, siis see jõe voolukiirus on üsnagi suur. Siin me näeme siis seda valgala. Et selle projekti ala asub siis see Mustjõe suudmes ja sinna on siis planeeritud see kalda kindlustamine ja on vaja kindlustada ka see, et sellest vanast prügilast, mis me näeme, mis on siin märgitud punasega, see ala, et seal oli kunagi ebaseaduslik prügimägi, mis nüüdseks on juba kinni pandud, aga et ohtlikud ained ikkagi vette ei satuks, siis on vaja kindlustada see. Ja siin me näeme siis, järgmise pildi peal näeme siis aerofotot selle kohta. Ja siin on näha mõned siis, kuidas siis jõgi on siis ümbritsetud, kuidas ta tuleb üle Paldiski maantee näiteks.
Nii! Ja projektiga siis kaasneb ka kommunikatsioon, mille eest hakkab vastutama siis Tallinna Keskkonnaamet ja infot siis selle projekti kohta levitama inimestele ja korraldama ka avalikke üritusi nii partnerlinnades kui ka siis siin kohapeal. Kavas on teha ka sihtgruppide uuring ja buklet projekti tulemustega. Ja siis sihtrühmadena on siis siin mõeldud tegelikult kõiki Tallinna elanikke sisuliselt. Nii! Ja projekti tulemused siis peaksid kindlustama siis selle, et need toitained ei läheks enam vette, sealhulgas siis raskemetallid Kopli lahte.
Ja mis meie eesmärk on siis tulevikus, et Pelgurand saaks siis selle sinilipu vääriliseks, mis siis tähendab seda, et seal ei oleks ohtlik ujumas käia. Et sinilipp on selline randade ökomärgis. Ja selle projektiga siis me saame teada, milliseid taimi me saaksime kasutada ka teistes kohtades Tallinnas, et mis just sobivad meie kliimasse, et taolisel meetodil veekogusid siis puhastada ja takistada ohtlike ainete valgumist merevette. Ja loodame siis, et partneritele ja avalikkusele suunatud teavitus suurendab elanike keskkonnateadlikkust ja aitab kaasa inimmõju vähendamisele veekogudele.
Ja siin me siis näeme seda projekti kogueelarvet, millest siis on 84% välistoetus ja omafinantseering on siis 15,6% ja kogusummas siis 83 458. Oi! vabandust, kokku on siis 534 987. Ja siis siin me näeme neid, seda eelarvejaotust, et kuidas siis on planeeritud seda raha kasutada. Ja tööjõukuludeks on siis siin kokku planeeritud 280 980 eurot. Administratiivkuludeks siis 42 000 ja lähetuskulud 5700 eurot. Et see siis näeb ette, et partnerid siis saavad kohtuda partnerriikides. Ja siis selle EBRD toetus sellele projektile, see on siis Euroopa regionaal-, siis selline fond, sealt siis tuleb see enamus sellest summast. Et noh, meie oma osalus on tegelikult väga väike. Ja partnerite omafinantseering on siis kokku üle 400 000 euro.
Ja see oleks siis lühidalt kõik ja ma palun siis teil toetada seda programmi osalust, et meie merevesi ja meie jõe valgala saaks puhtamaks! Aitäh!
Ettekandjale on ka küsimusi. Anto Liivat, palun!
Aitäh! Lugupeetud juhataja, austatud ettekandja! Te mainisite, et Tallinna linna omaosalus selles projektis on võrdlemisi tagasihoidlik, mis on kahtlemata õige ja sellest tulenevalt välisrahastusega projektid kindlasti linna jaoks olulised. Öelge palun, millises mahus on Tallinna linnal plaanis käesoleval aastal keskkonna valdkonda kaasata välisvahendeid ning millised on prioriteetsed projektid ja tegevussuunad?
Te mõtlete nüüd kogu, terve Keskkonnaameti ... ma praegu ei oska Teile kahjuks sellele küsimusele vastata, aga ma saan Teile selle numbri saata näiteks täna õhtuks, kui sobib? Aitäh!
Nii, aitäh! Austatud ettekandja! Et ma loen seda seletust Teil, mis siin kirja on pandud ja ma olen natukene hämmingus. Et Te viitate siin sinilipule Stroomi rannas. Minu teada, vähemalt 10 aastat tagasi juba, anti see sinilipp sinna, et mis nüüd siis vahepeal on muutunud? Kas see Mustjõe jõgi on siis nüüd saastatumaks muutunud? Minu teada läheb Tallinn iga korraga puhtamaks, et kuidas see sinilipp üleüldse siia välja on tulnud? Sest ei kui Pirita taotles sinilippu, siis anti see Stroomi rannale.
Aga jutt on vist teisest rannast.
Vabandust! Kas Te kordaksite küsimust? Austatud volinik! Palun, kas Te kordaksite küsimust?
Ma küsisin sinilipu kohta.
Küsimus jätkub- Ülle Rajasalu Ülle Rajasalu
Et sinilipp antakse teatavasti hästi puhastele randadele. Selles piirkonnas on ennegi sinilippu välja antud, kuhu voolab siis seesamane Mustjõe jõgi.
Mina tean, et see rand on üks saastatumaid kahjuks praegu meil Tallinnas.
Kuidas on võimalik siis see, et ....
Kas Gennadi Gramberg võib vastata sellele küsimusele?
Sõnavõtt - Tallinna Keskkonnaameti keskkonnahariduse ja -projektide osakonna juhataja Gennadi Gramberg Gennadi Gramberg
Lugupeetud volikogu liige! Ma seletan. Asi on selles, et kui viimane kord anti sinilipp ... Kas see ei tööta?
Sõnavõtt jätkub - Gennadi Gramberg Gennadi Gramberg
Kui viimane kord anti Pelgurannale sinilipp, siis sinilipu kriteeriumid oli palju madalamad kui praegu. Praegu Pelguranna suplusvee kvaliteet vastab eurodirektiivi suplusvee ... supluse normidele. Sinilipu kriteeriumid on palju rangemad selle tõttu, et Pelgurannas võib täiesti vabalt ja ohutult ujuda ja kasutada seda vett. Aga selleks, et ta saab sinilipp, on vaja veel teha täiendavalt investeeringud, täiendavalt tööd. Sellepärast Tallinna linn taotleb selle projekti, et teha Kopli lahe veekvaliteet parem ja siis ... ja selle järel siis see supelrand vastab ka sinilipu kriteeriumitele.
Aitäh! Iseenesest tundub ju igati mõistlik projekt. Mul lihtsalt hakkas silma see, et üllatavalt suur osa projekti kuludest on selle projekti administreerimise peale. Lausa eraldi finantsjuht plaanitakse ametisse võtta. Et mu küsimus on lihtne, et kas te kaalusite ka varianti viia seda projekti, mis iseenesest ei ole ju Tallinna mastaabis teab mis suur, et viia seda ellu olemasolevate ressursside arvelt, olemasolevate inimestega, et mitte kulutada väga suurt osa sellest projektirahast administreerimisele ja finantsjuhti palgata?
Aitäh küsimuse eest! Et nagu ma enne mainisin, on Tallinn selles projektis juhtivpartneriks ja juhib kogu projekti siis nii Soome kui ka Rootsi poole pealt. Aitäh!
Aitäh! Lugupeetud ettekandja! Te ütlesite, et selle projekti raames otsitakse ka sobivaid taimeliike, mis siis nagu puhastaksid seda. Kas see otsimine tähendab seda, et tuuakse sisse mingeid võõrliike või vaadatakse siin kohapeal, mis nagu sobib?
Ma eeldan, et kõigepealt ikka vaadatakse kohapeal. Et meil on neid taimi, mis peaksid vett piisavalt hästi puhastama. Kohapeal küll.
Aitäh! Hea abilinnapea! Et ma lugesin projekti kirjeldust. Suurepärane projekt ja mulle väga meeldib, et siin on kirjas, et kaasatakse koolilapsi. Et aga öelge, rääkige, mis need tegevused täpsemalt on siis, et kuidas läbi selle projekti koolilaste teadlikkust suurendatakse?
Minu teada ei ole need asjad veel paigas, kuidas selle projekti raames täpselt neid tegevusi läbi viiakse. Et need selguvad hiljem.
Aitäh! Lugupeetud abilinnapea! Et teil oli seal üks põnev tabel ka selle jõe kohta, et väga kõrge on fosfori osalus või fosfori sisaldus, ma saan aru, jah. Et see tuleneb enamasti ju tootmisest või väetamisest. Mustamäel mu meelest ei ole kumbagi väga palju. Et kas Te teate, millest see tegelikult, see saaste tuleb?
See tuleb vist ikkagi sellest, ma praegu eeldan, et sademeveed voolavad sinna, erinevad sademeveed siis erinevatest kohtadest, jah.
Jaa, tänan! No kahtlemata väga hariv esitlus. Suur tänu! Ja eelnõu ise ka justkui nagu väga tore. Aga palun aidake aru saada, et seal ... Miks on tublidel Tallinna Keskkonnaameti ametnikel tarvis Mustjõe puhastamiseks teha töökoosolekuid Södertälje kommuunis ja Turus? Et millest selline reisihuvi? Aitäh!
Aitäh küsimuse eest! Et ma rääkisin kohe alguses ka sellest, et selles projektis osalevad veel peale Tallinna ka Söderhamni linn ja ka Turu. Ja Tallinn juhib seda projekti ja sellepärast on mõistlik käia ka teistes kohtades kohapeal, et tutvuda olukorraga. Et kuna tegu on sellise keskkonnateemaga, et siis on ... ma arvan, see on üsna oluline. Aitäh!
Aitäh! Austatud ettekandja! See on igati tore projekt, sest Mustjões ei uju ühtegi kala ja seal ei kasva ka ühtegi veetaime. Et see on selline surnud ja kole jõgi.
Aga küsimus on sellest. Kas Tallinna linnal on aimu, mis on need Mustjõe saasteallikad? Tegemist on tegelikult ju suhteliselt maa alla suunatud jõega ja ta on maa peal eramurajoonis. Et kas Teil on ettekujutus näiteks ühe saasteallikana äkki tsentraalse kanalisatsiooni puudumine või muud sellised asjad?
Aitäh küsimuse eest! Et jah, see on täiesti võimalik, et sinna satuvad ka sellised jäätmed ja selle projekti käigus loodame võimalikult paljud sellised lekkekohad teada saada.
Lugupeetud ettekandja! Siin projekti on kiidetud juba taevani, aga ma saan aru, et sellel projektil on väga palju erinevaid suundasid: mis puudutab lapsi, mis siis reostust. Et aga ma vaatan, et see projekt ... juba ka sellel aastal on ju päris suured eelarvelised vahendid planeeritud. Aga kas on olemas ka siis tegevusplaan, täpne, et millal midagi juhtub või millal see tegevusplaan valmis saab, kui seda veel ei ole? Aitäh!
Aitäh küsimuse eest! Et Gennadi Gramberg vist tahab näidata seda pikka nimekirja, mis tal on nendest tegevustest, et võib-olla on võimalik seda tabelit jagada volikogu liikmetega?
Meiliga.
Et näiteks saadame teile selle meiliga.
Hea abilinnapea! No minu meelest suurepärane eesmärk rohelisele pealinnale saada rannale sinine lipp. Aga olge hea, andke ülevaade, et kuidas on teiste Tallinna randadega. Et missugused vastavad Euroopa Liidu siis nendele tingimustele, millest siin ennem räägiti ja millised võiksid ka hakata lähitulevikus sinilippu taotlema? Aitäh!
Minu teada meil ei ole vist sinilippu või ...? Kaks sinilippu on? Pirital ja Pikakari rand, jah. Et no loomulikult me sooviksime, et kõik meie rannad oleksid puhtad. Ja kindlasti, mida aeg edasi, seda rohkem me järjest võtame neid projekte ette ja seamegi omale eesmärgiks, et meie Tallinn saaks ikkagi roheliseks pealinnaks ja seda kõikides siis astmetes. Aitäh!
Aitäh, austatud juhataja! Hea abilinnapea! Minu küsimus puudutab ka seda sinilippu. Ja kui antud projekt siis loob eelduse, et Pelguranna supelrannale see sinilipp saada ja teadupärast täna on tõepoolest Pikakari ja Pirital see lipp olemas ... Et kas on konkreetsemalt ka teada, et millise ranna me siis järgmisena Tallinnas ette võtame? Et sinilipp tegelikult on ju alati olnud Tallinna Linnavalitsuse prioriteediks ja seda on uhkusega n-ö Pirita rannas alati ka n-ö hooaja alguses lehvitatud. Ja ma tean, et meie hea kolleeg siit volikogust, ka Tiit Terik on korduvalt käinud seda lippu seal heiskamas. Et kuhu randa me veel selle sinilipu siis Tallinnas tulevikus heiskame? Aitäh!
Aitäh küsimuse eest! Et praegu on planeeritud järgmisena ette võtta Kakumäe rand.
Aitäh, härra esimees! Proua ettekandja, mul on üks täpsustav küsimus. Et see kindlustatav kallas asub siis, kui ma õigesti aru saan, Paldiski maantee ja Kopli lahe vahel. Kas Te raadate selle võsa puhtaks ja toimuvad mingisugused nihukesed suuremad tööd seal? Või mida see kalda kindlustamine ... või mis see idee endast kätkeb? Aitäh!
No seal on toimunud ... Aitäh küsimuse eest! Et seal on toimunud siis kalda erosioon ja seal on vaja kindlustada, et ei pudeneks siis pinnast minema. Aga raadamise kohta ma Teile praegu jään täpsema vastuse võlgu. Et ma täpsustan seda kindlasti. Aitäh!
Aitäh! Austatud abilinnapea! Ütlesite, et üheks Teie sihiks on pürgimine rohelise pealinna suunas ja väikejõed on kindlasti üks osa sellest. Oma valimisprogrammis olete Te öelnud, et teie sihiks on viia Tallinn pestitsiidivabade linnade kaardile. Milliseid samme tuleks selleks astuda ja kas ka nende projektide tarvis on võimalik kaasata välisvahendeid?
Selleks, et Tallinn saaks pestitsiidivabaks, oleme me juba alustanud läbirääkimisi erinevate valdkondade esindajatega. Näiteks nagu Tallinna Botaanikaaed, kes mingil määral kasutavad siis erinevaid taimekaitsevahendeid, kuna neil on seal väga sellised eksklusiivsed kollektsioonid, mida nad peavad hoidma, kuigi nad kasutavad väga vähe, siis praegu me püüame siis leida alternatiive nendele pestitsiididele. Ja läbirääkimisi on vaja pidada ka Eesti Raudteega, kes siis kasutab glüfosaati oma objektide hooldamiseks.
Aga mis puudutab välisrahastust. Ma ei ole kindel, ma ei saa pead anda selle eest, aga ma usun, et mingi meede võib-olla kuskil tõesti selleks leidub. Et kindlasti uurime seda varianti. Aitäh!
Aitäh! Nagu siin juba korra sai ka öeldud, siis on projektis ette nähtud inimeste tööle värbamine. On projekti koordinaator, finantsjuht ja projekti ekspert. Et kas need head inimesed on juba leitud või siis korraldatakse nende leidmiseks avalik konkurss?
Need inimesed valitakse konkursi kaudu.
Aitäh! Austatud abilinnapea! Te siin rääkisite, et see saastamine saab toimuda just nimelt sadevete kaudu. Et kui Tallinnat omal ajal kanaliseeriti - ma loodan, et kõik linnaosad on tänaseks kanaliseeritud -, siis tegelikult tegemata jäeti sadevete kanaliseerimine.
Nüüd, ma küsisin lisaeelarvest raha just nimelt nende sadevete jaoks. Minu teada olite Teie ka vastu sellele. Näete! Nüüd on Teil ... Me küsisime, ma küsisin raha sadevete projekteerimiseks Pirital. Seda tegelikult peaks tegema üle Tallinna linna, sest see on probleem. Nüüd Te näete, kuskohas need saaste tegelikult tuleb. See ju puudutab Pirita jõge ja kindlasti ka sedasama Mustjõge. Et miks Te siis olete vastu sellele, et Tallinna linna sadevee süsteemide väljaehitamine teadmatu ajasse edasi lükkab?
Ma ei ole mitte kunagi olnud heade projektide vastu. Aga kui me räägime sademevee kogumisest, siis tegelikult meil on palju suuremad probleemid seotud näiteks sellega, et me asfalteerime väga palju pindasid ja me isegi paneme kinni need kraavid, mis meil kunagi tegelikult olid elamute vahel tehtud, ette nähtud spetsiaalselt ... Vabandust?
Aga miks te panete?
Sellepärast et inimesed tahavad oma maatüki nii täis ehitada kui vähegi võimalik ja teenida maksimaalset kasu sellest. Aga aitäh küsimuse eest!
Aitäh! Hea ettekandja! Et mina arvan ka, et on hea projekt. Et mul on küsimus kahest osast. Et kui seal nüüd tehakse puhastustöid, et kas seal mingi osa jääb ka inimestele rohkem nüüd avatuks? Et meil siin käis arutelu, et kas keegi saaks seal ka paadiga sõita mingis osas? Ja teiseks, kas on plaanis seal ka midagi valgustada, et inimesed saaksid lähemale? Aitäh!
Ma ei ole nüüd kindel, et kas selle projekti sisse mahuvad sellised investeeringud, mis puudutavad valgustust, et see on pigem ikkagi keskkonnahoiule suunatud projekt.
Sõna kaasettekandeks saab keskkonnakomisjoni aseesimees Ivi Eenmaa, palun!
Kaasettekanne - Ivi Eenmaa Ivi Eenmaa
Aitäh! Austatud esimees, head kolleegid! Tõepoolest, et üks väike jõgi nagu seda on Mustjõgi, isegi jõeks teda ei saa eriti nimetada välise n-ö näo järgi, on tekitanud väga palju huvitavaid küsimusi. Omal oli ka keskkonnakomisjoni koosolekul päris huvitav seda küsimust käsitleda. Ja mina arvan, et projekti tuleb toetada, sest Tallinna linn väga väikese omafinantseeringuga tegelikult ehk saab korda ühe suure asja, millest võib saada veel suurem projekt, ja puudutab see siis tõesti ... on see Piritat või kõiki teisi linnaosasid.
Nüüd, siin me nägime proua Izmailova ettekande ajal, et ta on saanud kusagilt sealt Nõmme kaudu alguse. Aga meil oli ... ka komisjoni koosolekul oli arvamus, et tegelikult on see Mustjõgi saanud alguse koguni Ülemiste järvest. Siis on ta vahepeal ära kadunud, siis on ta läinud Nõmmele ja sealt siis pärast maa alla jne jne. Nii või teisiti, kui selle jõe kaudu või selle jõekese kaudu toimub keskkonna üldise pildi halvenemine, tasub igasuguseid pilootuuringuid toetada. Ja ma arvan, et seda me ka täna teeme. Ja isegi siis, kui see kasutegur on 10%, siis ma arvan, et probleem pole ka võib-olla nendes inimestes, kes ka tööle juurde täiendavalt konkursi kaudu võetakse, sest me saame juurde ka uusi asjatundjaid. Nii! Me saame kogemuse, mis võimaldab esialgu Tallinnas, aga miks mitte ka teistes Eestimaa kohtades kasutada neid oskusi ja seda teavet, kuidas taimedega kaitsta kaldapealseid jne jne.
Oma möödanikust ütlen ühe isikliku lihtsalt, noh, sellise fakti, mis nagu kurvastas kunagi mind. Ja nimelt väga räige Harjumaa nõlva n-ö puhtakstegemisega tekitati ja sama Patkuli trepi ümbruses, tekitati omamoodi ju tegelikult kahju, millest ei ole vist seniajani lõplikult üle saadud, kardan ma, sest vaadates neid nõlvasid ja kuidas sealt vajub ja mis iganes, tasub mõelda, et igasugustes keskkonnaküsimustes tasub ikka üheksa korda mõõta. Kui vaja, alguses kulutada rohkem ressursse, et pärast saaks paremini elada. Aitäh kõigile ja palun teid toetada seda eelnõud! Tänan!
Kaasettekandjale on ka küsimus, Kristen Michal, palun!
Aitäh, hea ettekandja! Et võib-olla ma oleks pidanud eelmiselt vastajalt selle ära küsima, aga lihtsalt kiirustades läks meelest. Et paljud Haabersti kalamehed rõõmustasid omal ajal kui Taavi Rõivas oli linnaosa vanem, et Harku järve lasti suures koguses angerjamaime, et nad saaks rännata sealt Sargasso merre. Et kas selle projekti juures arutati ka kalameeste huve ja on üldse komisjonis plaanis neid arutada? Aitäh!
Kaasettekanne jätkub - Ivi Eenmaa Ivi Eenmaa
Selle projekti juures kalameeste huve tõesti ei arutatud, aga me võtame selle info ja ettepaneku teadmiseks ja kui on võimalik, kaitseme ka kalameeste huve.
Küsimusi rohkem ei ole. Aitäh! Avan läbirääkimised. Kas keegi soovib sõna? Ei soovi. Kas eelnõu esitaja soovib lõppsõna?
Tallinna abilinnapea - Züleyxa Izmailova Züleyxa Izmailova
Lugupeetud linnavolikogu! Panen teie ette lõpphääletusele otsuse eelnõu "Osalemine Euroopa Liidu Kesk-Läänemere programmi välisprojektis "HEAWATER - Läänemere valgala väikeste jõgede tervendamine toite- ning ohtlike ainete sissevoolu ärahoidmise kaudu", oma- ja sildfinantseerimisega nõustumine ning volituse andmine Tallinna Keskkonnaameti juhatajale". Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Häältega 66 poolt, vastu ja erapooletuid ei ole, on otsus vastu võetud.
17:02 Päevakorra punkti alustamine - 3. OE14 Tallinna Linnavalitsuse 29. detsembri 2003 korraldusega nr 3065-k kehtestatud "Lepiku tee 31a kinnistu detailplaneeringu" kehtetuks tunnistamine Päevakoera tn 13a kinnistu osas 3. OE14 Tallinna Linnavalitsuse 29. detsembri 2003 korraldusega nr 3065-k kehtestatud "Lepiku tee 31a kinnistu detailplaneeringu" kehtetuks tunnistamine Päevakoera tn 13a kinnistu osas
Päevakorrapunkt number 3 "Tallinna Linnavalitsuse 29. detsembri 2003 korraldusega nr 3065-k kehtestatud "Lepiku tee 31a kinnistu detailplaneeringu" kehtetuks tunnistamine Päevakoera tn 13a kinnistu osas", OE14. Sõna ettekandeks saab Tallinna abilinnapea Andrei Novikov, palun!
Tänan Teid! Austatud linnavolikogu esimees, austatud linnavolikogu liikmed! Lepiku tee 31a detailplaneering kehtestati 14 aastat tagasi. Krunt asub siis Pirita linnaosas ja Lepiku asumis. Detailplaneeringuga oli Päevakoera 13a kinnistule, mille suuruseks oli siis 2971 m², ette nähtud ühepereelamu, milleks oleks siis ette nähtud 200 m² ehitusalust pinda. Samas vahepeal on kehtestatud ka üldplaneering, mis võimaldab senisest suuremat ehitusõigust ja omanik taotlebki nüüd 300 m² ehitusalust pinda ühepereelamule. Samas jääks selle hoone brutopind endiseks ja olemasoleva planeeringu piires ehk siis brutopind oleks endiselt 400 m².
Selleks, et inimene saaks siis taotleda projekteerimistingimusi ning asuda planeeringut realiseerima tulekski toetada seda eelnõud ning Päevakoera 13a kinnistu osas planeering kehtetuks tunnistada. Palun teid nimetatud eelnõud toetada! Siin on ka visuaalne pilt sellest, milline see kinnistu on täna. Aitäh!
Kas ettekandjale on küsimusi? Ülle Rajasalu, palun!
Ma loen Teie seletuskirja ja vaatan joonist ja ma pean ütlema, et ma ei ole päris võõras planeeringute jälgimise osas. Ma tegelikult ei saa mitte midagi aru, mida teha tahetakse. See planeering on suhteliselt uus. Pirital on vastavalt üldplaneeringuga kehtestatud siia piirkonda 15%, kuna on suured kinnistud. Siis, miks tahetakse muuta põhjapindalaga 200 m² järsku 300 m²-se ehituspinna alaga. Esiteks ta muudab ju kohe täisehitusprotsenti. Siis, mitu korrust tuleb sinna? Tahaks ju tegelikult teada, sest et ja kas Pirita Linnaosa Valitsus või halduskogu on selle üldse kooskõlastanud? On ta sealt läbi käinud? Siin ei ole ühtegi dokumenti ega ühtegi viidet sellele.
Ma seletan Teile võib-olla selle tehnilise poole. Tegelikult oli 14 aastat tagasi kehtestatud üks suur planeering. Kogu see planeeringuala on viirutatud punasega. See Päevakoera 13a kinnistu on see viirutatud osa, see väike. Seal oli toona ette nähtud kaks korrust, brutopind oli 400, ehitusalune pind 200. Täna üldplaneering võimaldab ka suuremat. Vahepeal kehtestatud üldplaneering võimaldab suuremat ehitusalust pinda. Nüüd omanik taotleb 300 m² ehitusalust pinda, kusjuures brutopind jääb tal samaks ehk siis kuni 400. See, milline see hoone tuleb, see selgub juba hiljem. Kas seal on üks korrus, kas seal on kaks korrust ...
Jaa, tänan! Hea ettekandja, et palun täpsustage, et kas see suurema ehitusmahu taotlemine on seotud nüüd selle, nagu pildil ka nägime, metsaga kaetud ala olulises osas puude mahavõtmisega ja milline on praegu sihtotstarve sellel tükil, mida ehituse alla justkui tahetakse nüüd laiendada? Aitäh!
Sellel krundil on ka täna ehitusõigus. Sellel krundil selles osas puude olukord ei muutu. Ainus asi, mis muutub, on ehitusalune pind, milleks oli tol hetkel, kui kehtestati see detailplaneering, ette nähtud 200 ruutu. Nüüd uue üldplaneeringuga on see võimalik kuni 300. Ja selleks, et saaks inimene taotleda projekteerimistingimusi, püstitada elamu, selleks on vaja ... kuna toona kehtestati detailplaneering suuremale osale pinnast, mis hõlmas mitu aadressi. Teistes kohtades on see juba realiseeritud. Siin osas oleks vaja siis see väike krunt, 3000 ruutu peaaegu, selles osas see suur planeering tühistada.
Aitäh! No endise Pirita elanikuna minu meelest see on täiesti normaalne, et eramajade rajoonis ehitatakse eramaju ja ei ole see suurus ka midagi nii enneolematut. Et seal ümberkaudu on märksa suurema pindalaga maju. Nii et minu meelest pärituult purjedesse selle projektiga.
Aga mul tekkis hoopis see küsimus. Et kui me siin arutame ühe konkreetse inimese konkreetset maja ja samas me ei ole arutanud volikogu tasemel selliseid suuri asju nagu Linnahalli planeering või ka Reidi tee projekt, et kas oleks võimalik, et ka neid suuremaid teemasid volikogu ette tuua kas siis infopunktina või mis iganes formaadis? Et kas põhimõtteliselt oleks see mõeldav? Aitäh!
Põhimõtteliselt oleks see mõeldav. Samas ma juhiksin ... Hea, et Te siin juhtisite tähelepanu, et me sisuliselt arutame ühte väikest asja. Kahjuks igal volikogul praktiliselt tuleb selliseid samamoodi väikseid asju, mis on ... Lihtsalt varasemalt oli praktika see, et kehtestati üks suur planeering, mida siis väikestes juppides hakati realiseerima. Kui nüüd olukord on muutunud, siis selleks, et üks väike osa sellest suurest planeeringust saaks minna edasi, selleks on vaja see väike osa nüüd tühistada. Ja selleks tulebki tulla volikokku, mis on seadusandja mõttes ja menetlusökonoomika mõttes täiesti absurdsus. Tegelikult sellist eelnõude voogu siia tuua kahjuks ei ole mõistlik minu seisukohalt, kuigi tänane seadus seda võimaldab. Kui teil, auväärt seadusandja, on võimalik tekitada tulevikus selline olukord, et selliste vanade planeeringute osalisi tühistamisi ei peaks tegema enam volikogu, siis ma usun, et selleks võidaks mitu töötundi nii linnavolikogu kui linnavalitsus.
Aitäh! Kas ma sain Teist õigesti aru, et kui nüüd planeering tunnistatakse kehtetuks, siis enam uue detailplaneeringu koostamise vajadust seal ei ole ja see lahendatakse projekteerimistingimustega?
Jah, antud juhul küll.
Naabreid ka ei kaasata tegelikult enam uue ehitusõiguse määramisele?
Ehitusõigus brutopinna mõttes jääb siin samaks.
Jaa, tänan! Palun siiski veel korraks täpsustada. Et Te ütlesite, puude olukord jääb samaks, 200 m²-st ehitusalusest pinnast saab 300 ja just nimelt selle krundi osas, mis on siis nagu kaetud metsaga, nagu me nägime. Et kuidas see puude osa siis samaks jääb? Kas sealt võetakse puid maha, kas võetakse see mets maha selle krundi pealt või mis siis tegelikult nüüd kavas on?
Sellel krundil on täna, kui ... seda pilti praegu pole ees, aga sisuliselt seal, kus see maja püstitatakse, seal nende puude olukord ei muutu minu teada. Ma palun võib-olla härra Arvo Rikkinenil täpsustada.
Sõnavõtt - Tallinna Linnaplaneerimise Ameti detailplaneeringute teenistuse direktor Arvo Rikkinen Arvo Rikkinen
Lugupeetud volikogu! Selle planeeringuga puude olukord ei muutu, kuna praegu me saame taotleda projekteerimistingimusi, järgmised toimingud teha pärast detailplaneeringu kehtetuks tunnistamist ja dendroloogiline hinnang on tehtud ja seal on ka lagedaid kohti ja 3000 ruutu on krunt suur. Et seal leiab selle puudest vaba koha niimoodi, et see maja saaks püstitada nii, et ühtegi väärtuslikku puud maha ei lähe. Aitäh!
Küsimusi rohkem ei ole. Aitäh! Sõna kaasettekandeks saab linnamajanduskomisjoni esindaja Miroslav Berezovski, palun!
Tere! Austatud volikogu esimees, kallid kolleegid! Linnamajanduskomisjonis oli see teema arutlusel. Abilinnapea Andrei Novikov põhimõtteliselt rääkis kogu selle info lahti juba sellega. Ja meil oli hääletustulemustega ... 10 olid poolt, vastu ei olnud, erapooletuid ei olnud. Ja paluks seda eelnõud toetada.
Aitäh! Austatud esineja! Et sa oled olnud Pirita linnaosakogus päris mitu koosseisu. Kas antud planeering käis ka Pirita linnaosakogust läbi ja kuidas seal hääletati?
Kas idee ... küsimus oli praegu, et planeering käis läbi siis, kui ta omal ajal kehtestati?
Nüüd ju planeeringut kui sellist ei ole ju. Tunnistatakse kehtetuks planeeringu osas, ühe krundi osas. See ei pea läbi käima mingitest menetlustest. Kallis Ülle Rajasalu! Sa tead seda mitte halvemini kui mina.
Kõik jah? Aitäh!
Avan läbirääkimised. Kas keegi soovib sõna? Ei soovi. Ka eelnõu esitaja soovib lõppsõna? Ei soovi. Lugupeetud linnavolikogu! Panen teie ette lõpphääletusele otsuse eelnõu "Tallinna Linnavalitsuse 29. detsembri 2003 korraldusega nr 3065-k kehtestatud "Lepiku tee 31a kinnistu detailplaneeringu" kehtetuks tunnistamine Päevakoera tn 13a kinnistu osas". Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Häältega 56 poolt, vastu ei ole, 6 erapooletuid, on otsus vastu võetud.
17:13 Päevakorra punkti alustamine - 4. OE19 Pärnu mnt 457 kinnistu detailplaneeringu kehtestamine Nõmme linnaosas 4. OE19 Pärnu mnt 457 kinnistu detailplaneeringu kehtestamine Nõmme linnaosas
Päevakorrapunkt number 4 "Pärnu mnt 457 kinnistu detailplaneeringu kehtestamine Nõmme linnaosas", OE19. Sõna ettekandeks saab Tallinna abilinnapea Andrei Novikov, palun!
Tänan! Austatud linnavolikogu esimees, austatud linnavolikogu liikmed! Pärnu mnt 457 asub Nõmme linnaosas Pääskülas. Üle tee asuvad seal Selver, Jazz-pesulad. Arvestades, et naabruskonnas on vana NSV Liidu sõjaväelinnakuna rajatud korterelamute kogum ja planeeritud alaga külgnevale Pärnu mnt 463 kinnistule kavandatakse kuni 4-korruseliste äri- või tootmishoonete ehitamist, samuti on sinna hea ligipääs, antud piirkonda uute korterelamute ehitamine linnaruumi sobiv. Uued korterelamud mitmekesistavad antud linnaruumi ja parandavad piirkonna üldilmet ja samas jätavad Nõmme ... samas jäävad Nõmme traditsioonilisest üksikelamutega aedlinna piirkonnast eemale. Täna on selles asukohas looduses asfaltplats ja laohooned. Endine omanik müüs selle maha ning sisuliselt on tegu suhteliselt räämas paigaga. Kehtestatav detailplaneering aga võimaldab sinna planeerida hoonestust. Kusjuures need pildid, mida te siin näete, ei ole siduvad, vaid pigem indikatiivsed, milline see hoonestus sinna tuleb.
Alale planeeritakse kuni 130 korterit. Hoonestus on 3- kuni 4-kordne. Samuti on krundil tagatud parkimisvõimalus 197 autole. See tähendab, et sisuliselt normiks on 1,5 kohta. Krundil on planeeritud 40% ulatuses haljastust ning 30% ulatuses täisehitust, mis vastab Nõmme üldplaneeringuga kavandatule, kus samuti on see ala määratud segahoonestusalaks. Arendajal on kohustus rajada ka Pärnu maantee ristmikul täiendav pöörderada.
Protestide sisust rääkides, siis oldi vastu korruselamutele. Sisuliselt oli alternatiiviks, kas säilitada olemasolev olukord. Ja menetluse käigus Nõmme tee seltsid said sellest aru ning protestid võeti ka tagasi. Harju maavanem on nõustunud kehtiva Tallinna üldplaneeringu muutmisega ning andnud heakskiidu Pärnu mnt 457 kinnistu detailplaneeringule. Nimetatud planeering annab siis võimaluse muuta maa sihtotstarvet tänaselt tootmis- ja ärimaalt tulevikus elamumaaks. Ja palun teil nimetatud eelnõud toetada!
Ettekandjale on küsimus. Ants Leemets, palun!
Jaa, lugupeetud ettekandja! Näidake, milline olukord täna seal on?
Et kui tohiks paluda seda Google Mapsi pilti? Et siin on siis näha need angaarid ja sisuliselt tegu on ühe suure asfaltplatsi ja siis angaaridega.
Minu küsimus puudutab seda, et kui Te võtaksite ülevalt vaate. Kui palju nüüd minnakse metsa-ala sisse? Või kasutatakse ära ainult see pind, mis täna on metsast vaba?
See lahendatakse täpsemalt juba hilisemas staadiumis. Küll aga võib öelda, et sisuliselt ehitatakse parklaosa täis ja kindlasti mõni puu läheb ka maha, aga antud piirkonna mõttes ma usun, et seda haljastust tekib siin pigem juurde.
Jah, aitäh! Lugupeetud ettekandja! On teada, et vahepeal on selle projekti vastu olnud Nõmme Tee Selts. Kas nendega on kohtutud ja kas on saavutatud äkki mingeid uusi tulemusi?
Jah, on olnud proteste. Need protestid on menetluse käigus maha võetud selles suhtes, et on planeering käinud nii maavanema juures kui ka tegelikult need seltsid ise on aru saanud, et võrreldes sellega, mis on täna, on kavandatav olukord sisuliselt parem.
Küsimusi rohkem ei ole. Aitäh! Sõna kaasettekandeks saab linnamajanduskomisjoni esindaja Helle Kalda, palun!
Lugupeetud volikogu esimees, head kolleegid! 13. veebruaril arutas linnamajanduskomisjon oma korralisel istungil eelnõud OE19. Eelnõud toetasid kõik komisjonis osalenud liikmed. Palun ka teil toetada.
Kas kaasettekandjale on küsimusi? Ei ole. Aitäh! Avan läbirääkimised! Kas keegi soovib sõna? Ei soovi. Kas eelnõu esitaja soovib lõppsõna?
Lugupeetud linnavolikogu! Panen teie ette lõpphääletusele otsuse eelnõu "Pärnu mnt 457 kinnistu detailplaneeringu kehtestamine Nõmme linnaosas": Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Häältega 62, vastu ja erapooletuid ei ole, on otsus vastu võetud!
17:20 Päevakorra punkti alustamine - 6. ME185 Tallinna Linnavolikogu töökorra muutmine 6. ME185 Tallinna Linnavolikogu töökorra muutmine
Päevakord number 5 "Tallinna Linnavolikogu töökorra muutmine". Sõna ettekandeks saab linnavolikogu liige Rainer Vakra, palun!
Ettekanne - Rainer Vakra Rainer Vakra
Aitäh! Austatud volikogu esimees, head kolleegid! Minul on au siis teile tutvustada Tallinna Linnavolikogu töökorra muutmise eelnõu.
Eelnõu on siis algatanud Tallinna Linnavolikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esindaja Rainer Vakra, Reformierakonna fraktsiooni esindaja Kristen Michal, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna esindaja Martin Helme ja IRL-i esindajana Raivo Aeg. Selleks, et sellest eelnõust aru saada, tuleb minna tagasi ka ajaloos. Nimelt, Tallinna Linnavolikogu 2014. aastal muutis siis linnavolikogu põhimääruse § 12, mille järgi toimus varasemalt avalduste ja ettepanekute ärakuulamine peale päevakorra kinnitamist esimese punktina. Sisseviidud muudatuse järgselt toimub poliitiline diskussioon ja arvamuste avaldamine hoopis päevakorra lõpus, mistõttu puudub täna siin volikogus sisuline poliitiline arutelu ja antud eelnõu eesmärk on taastada olukord, mis oli aastal 2014, ehk siin saalis tõepoolest oleks koht Eesti suurimal omavalitsusel, Eesti olulisemal, n-ö linnavolikogus, oleks koht poliitiliseks aruteluks, diskussioonideks ja seda päevakorra alguses ehk volikogu koondab ju erinevate vaadete, poliitiliste ja sotsiaalsete gruppide, kogukondade, arvamuste esindajad, kus minu arvates nii opositsioonil kui ka koalitsioonil on moraalne kohustus osaleda ühiselt selles diskussioonis ja avaldada arvamust. Analoogselt loomulikult käituvad suurem osa suuri Eesti Vabariigi omavalitsusi. Teisalt on analoogne süsteem ka Eesti Vabariigi riigikogus, kus ikkagi kõigil saadikutel on võimalik arupärimisi ka verbaalselt esitada ja neid hiljem ka arutada. Ma näen ka siin saalis on ju mitmeid häid keskerakondlasi, kes tegelikult on ju olnud tugevad küsijad ja arutelude tekitajad Riigikogus. Olgu selleks nii Helle Kalda, Marika Tuus-Laul. Ma näen siin Tiit Terikut, Kalev Kallo, Märt Sults. Et nad on kõik olukorraga kursis. Et tegelikult on mõistlik see, et igaüks, kes siia saali on valitud, saaks n-ö oma valijate jaoks oluliste teemadega siin saalis esineda, diskussiooni pidada ja seda päevakorra eel, mitte siis, kui kõik punktid on läbitud ja valdav osa saadikuid siis saab minna koju kotile või midagi muud tegema.
Ma tunnustan siinkohal ka juristi, kes komisjonis juhtis tähelepanu kõigile neile saadikutele, kellel nüüd on mure. Mure, et äkki ei saa siis edaspidi enam kirjalikult arupärimisi esitada nii, nagu tegelikult 2014. aasta muudatus sisse tõi. Et täna siis teadupärast iga päev võib kirjalikul teel linnavalitsusele arupärimisi esitada. Antud eelnõu seda ei puuduta. Head Tallinna volikogu liikmed! Te kõik saate jätkuvalt iga päev teha kas või mitu kirjalikku arupärimist abilinnapeade või linnapeadele. Aga lisaks annab see võimaluse siis ka viieks minutiks tulla kahel korral kuus, kui on Tallinna volikogu istung, siia pulti, kus minul täna on au seista ja seda ka n-ö ette kanda või siis pidada kõne ja arutada päevapoliitilistel teemadel oma kolleegidega. Praktikas muidugi üks komisjoniliige, kes kahjuks hääletas selle vastu, võttis selle eelnõu väga hästi kokku. Ütles, et ta ei toeta seda põhjusel, et see raiskab liiga palju tema aega. Ma siiralt loodan, et siin saalis ei ole ühtegi inimest ega ühtegi volikogu liiget, kes arvaks, et me siin hetkel raiskame tema aega. Et siis on küll põhjust mõelda, et äkki on võimalik kirjutada avaldus. Ja nii nagu siin Riina Solman – ma loodan, et ma selle nime hääldasin õigesti – ennast taandas komisjoni tööst, siis on võimalik ennast taandada ka volikogu tööst, kui teile tundub, et mõne fraktsiooni 5-minutilise kõne kuulamine on teil ajaraiskamine. Ja siis ma arvan küll, et see on koht, kus oleks mõistlik paber lauale panna. Et ühelt poolt Tallinna linna elanikud ootavad seda, nad on meid siia valinud, ja teiselt poolt, ei saa unustada, et kõik, kes siin saalis on, saavad ka hüvitist, mis on suurem kui miinimumpalk. Nii et ma arvan, et see kindlasti ei saaks olla põhjendus, et see on kellegi aja raiskamine. Ma arvan, et see vastupidi on väärtuslik ajakasutus ja teisalt meie kõigi kohustus.
Nüüd kui keegi ütleb, et vastupidi, et ongi mõistlik, et saame kiirelt siit saalist minema ja ära, siis minul on au olnud olla ka selles rollis, kes on pidanud ootama oma päevakorrapunkti, n-ö on olnud au olnud ka olla linnaosa vanem, siis mina vastupidi, pean tunnustama ja ütlema, et ka toona minu meelest oli huvitav ja mõistlik kuulata opositsiooni saadikuid, mis neil on öelda ja mis on nendel hingel ja südamel. Et sellest teha järeldusi ja teha oma tööd paremini. Et opositsioonis olek ei tähenda alati sellist näpuga näitamist ja parastamist, vaid mõistlik on neid kuulata ja neid asju ka hiljem lahendada.
Nii et mina olen isiklikult näinud seda asja mõlemalt poolt. Keskerakonna Riigikogu liikmetest saadikud on ka näinud mõlemalt poolt, ma arvan, et Marika Tuus-Laul ja Helle Kaldat võiks kindlasti kiita kui Riigikogus olles ühed aktiivsemad opositsiooni saadikud ja tugevamad küsijad ja uskuge mind, nad kindlasti ei oleks olnud rahul sellise muudatusega Riigikogus, kui nad oleks pidanud tegema seda päevakorra lõpus, nii et keegi neid ei kuula.
Nii et ma loodan, et te kõik seda toetate. Ma saan ka kiita ja tunnustada volikogu esimeest Mihhail Kõlvartit, kes kutsus kokku vastava nõupidamise, kus olid kõikide fraktsioonide esimehed, keda ma ka varasemalt nimetasin ja oli välja pakutud ettepanek, et võib-olla me piiritleme selle, et igal fraktsioonil on üks-kaks olulist teemat-kõnet, mida nad saavad pidada. Et ma arvan, ka see on mõistlik lahendus, nii et igal juhul ma tunnustan ja kiidan volikogu esimeest, kes antud eelnõu raames tegelikult soovib leida kompromissi ja sellist ühist lahendust. Ja ma olen optimistlik, et Mihhail Kõlvart saab sellega ka hakkama, et me tõepoolest kas siis limiteeritud, olgu see üks, kaks, kolm olulist teemat, ikkagi saame arutada ka ennem, kui kõik otsused on tehtud ja võib-olla siis viimased kohusetruud, tublid saadikud siia saali jäävad. Nii et ma loodan küll, et volikogu esimees suudab oma eesmärgi n-ö ära täita ja selle läbi suruda siin saalis.
Nii et igatahes ma loodan, et te seda eelnõud toetate ja et me ei pea seda saalis arutelu aja raiskamiseks, vaid päriselt meie ühelt poolt kohustuseks ja teiselt poolt ka rõõmuks ja kolmandalt poolt tõepoolest selliseks meie ... meie selliseks, ma ütleks, linnavolikogu liikmete põhikohustuseks. Aitäh!
Aitäh! Ettekandjale on ka küsimusi. Anto Liivat, palun!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Hea ettekandja! Te viitasite ühele argumendile, miks need, kes eelnõud ei toeta, seda ei toeta. Kas Te palun annaksite meile natukene laiema ülevaate sellest, millised on olnud eelnõu oponentide ülejäänud argumendid ja põhjendused, miks ei peaks tänast olukorda muutma?
Ettekanne jätkub - Rainer Vakra Rainer Vakra
Aitäh hea küsimuse eest! Kandes ette seda ka õiguskomisjonis, ma pean tunnistama ja saan juba kiita, austatud volikogu liikmed, suures saalis, et komisjonis ei olnud ettekandjale ega eelnõu algatajale mitte ühtegi küsimust. See läks suhteliselt küll emotsionaalses õhkkonnas, mis oli tekitatud meie järgmise päevakorrapunkti poolt, aga samas ilma aruteluta. Nii et me peame jääma selle ühe, aga minu meelest väga kõneka fakti juurde, et see lihtsalt raiskab aega. Et antud juhul saab nii, et näiteks tänasel päevakorrapunktil, kui on kohustuslikud hääletused ära, saaks minna juba Mihhail Kõlvartiga koos sinna toidulauda ja kohvitama ja kooki sööma, et eks see on selle muudatuse eesmärk, et ikka kiirelt koju.
Ja ma arvan, et siit on võimalik ka edasi minna, et tulevikus võiks teha üldse, et ID-kaardiga hääletamine näiteks kodust, et ei olegi põhjust siia volikokku üldse tulla, et igaüks saab kodust ära hääletada. Eks neid mõtteid, kuidas seda volikogu tööd koomale tõmmata ja kuidas kaugeneda sellest demokraatlikust protsessist, neid võimalusi kindlasti on veel. Nii et kui nutikad mehed kokku istuvad, küll nad midagi välja mõtlevad. Aitäh!
Aitäh! Lugupeetud ettekandja! Kui sügisel opositsioon selle initsiatiiviga välja tuli, siis me ju siinsamas saali eesotsas ka volikogu esimehega pidasime nõu, et kui on võimalik seda n-ö tehniliselt korraldada moel, et me seda ajakulu, et noh istungid tõesti ... põhiargument ära võtta, et istungid ei veniks liiga pikaks, et antakse neid sõnavõtte piiratud arv siis. Ja nüüd õiguskomisjon üllatab sellega, et ei toeta eelnõu, millest võib aru saada, et Keskerakond on oma seisukohast taganemas. Et kas Sul on teada, miks see nii on?
Aitäh! Tulenevalt ka Tallinna volikogu n-ö töökorrast, siis lõpliku otsuse teeb ikkagi suur saal. Et komisjoni otsus on n-ö teedrajav ja mina küll olen optimistlik ja usun kuni viimase hetkeni, et volikogu esimees suudab selle muudatuse siia sisse viia ja see muudatus ka kas täna hääletuse eel võetakse aeg maha või täiendatakse seda antud määrust hiljem, et mina olen optimistlikult meelestatud ja usun tõesti, et see, mida me ka Mihhail Kõlvarti kabinetis arutasime, et sellest tööversioonist minnakse edasi.
Küll aga tõepoolest ma olen nõus, et õiguskomisjonis sellest muidugi ühtegi märki ei olnud. Aga võib-olla ei olnud ka õiguskomisjoni esimehel vastavaid n-ö suuniseid ega tal ei olnud vastavat infot. Nii et usun, et selle aja jooksul võib-olla on kommunikatsioon paranenud ja me saame ühte jalga astuda. Aitäh!
Aitäh! Et minu küsimus on üsna sarnasest jutust, millest just räägitud. Et ma mäletan, kui me seda alguses arutasime ja fraktsioonide esimehed kogunesid, siis keskfraktsiooni esimehena Mihhail Kõlvart ütles talle omase sellise naeratusega, et ta teeb palju selleks, et see eelnõu võiks läbi minna, aga ta ei ole kindel, et linnavalitsus toetab. Et kui te seda arutasite, nii vähe, kui te seda arutasite, kas Teil jäi mulje, et keskfraktsioon toetab, aga linnavalitsus ei toeta? Või milles see küsimus on?
Aitäh! Eraldi linnavalitsuse seisukohta antud eelnõu raames ei olnud. Küll aga linnavalitsust esindas kindlasti linnasekretär Toomas Sepp, kes ka hääletas selle eelnõu vastu. Nii et ma arvan, et selles osas võib teha siis ka järelduse sellest, mida arvab linnavalitsus.
Aga jätkuvalt, head sõbrad! Linnavalitsus võib arvata, mis ta tahab. Lõppkokkuvõttes ikkagi Tallinna volikogu võtab vastu otsuseid ja hääletab ja annab oma hinnangu. Nii et mina jätkuvalt, kui te küsite, siis mina olen optimistlik ja usun, et need, mis me oleme rääkinud, need, mis me oleme kokkuleppeid teinud, need ka peavad ja nendega minnakse edasi. Nii et jätkuvalt ma arvan, et see saab positiivse lahenduse. Ja see poliitilise kultuuri muutus, millest ka Keskerakonna esimees Jüri Ratas pidevalt räägib, et see tegelikult jõuab ka siia saali. Nii et tõesti, säilitagem optimism ja rõõmus meel! Aitäh küsimuse eest!
Hea volikogu esimees ja hea ettekandja! Mina olles kindlasti juristina sügavalt veendunud, et volikogu liikmed hääletavad alati mõistlike ja demokraatlike eelnõude poolt, aga minu küsimus on selles, et mis ... kuna me, ka mina olen siin esimest korda ja ma tean, et ka terve rida inimesi on siin esimest korda ja meie ei tea, aga võib-olla et Te valgustaksite, mis 2014 olid siis need põhilised argumendid, miks sellist korda muudeti?
Aitäh! No tegelikult me sellest argumendist oleme siin ka ... Aitäh küsimuse eest veel kord! Et oleme ka rääkinud. Et tõepoolest, kui on siis saadikutel väga palju hingel ja ma arvan, et see pigem on positiivne, kui nad oma valijate eest ja parema Tallinna eest soovivad seista ja oma mõtteid siin avaldada, nendele toetust saada ja juhtida tähelepanu, siis see tõepoolest venitab ka seda istungit pikemaks ehk me kõik peame seda tööd siin pikemalt tegema. Et eks inimene ikka oma olemuselt proovib võimalikult lihtsalt läbi ajada ja väiksema vaevaga hakkama saada. Aga ma arvan, et see ei ole koht, kus me peaksime sellist vaeva ja tööd kartma. Et ma veel kord ütlen, et meid on siia kõiki valitud, me kõik oleme siia n-ö soovinud, oma kandidatuuri ise vabatahtlikult üles seadnud ja inimesed on seda toetanud. Et see kindlasti ei ole koht, kus nüüd peaks proovima n-ö oma tööd hõlbustada ja lihtsamalt läbi ajada, et demokraatlik protsess ongi keeruline, võtabki kaua aega, aga minu meelest eriti Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva eel on hea tõdeda, et Eesti jätkuvalt on demokraatlik riik. Ja ma arvan, et just sellised muudatused tegelikult muudavadki Eestit ja Eesti poliitilist kultuuri demokraatlikumaks ja Tallinn kindlasti suurima omavalitsusena on selles küsimuses teerajaja. Ja mul on kurb meel, et nii mõnigi teine Eesti omavalitsus tegelikult omab teistsugust süsteemi ja Tallinn on selline täna, ütleme, omamoodi huvitavas sellises poliitkultuuris, kus tõepoolest siis koalitsioonis olevad saadikud peale n-ö kohustuslikke punkte saavad kohe ära minna ja ei pea kuulama seda, mis on opositsiooni saadikutel hingel või murel. Aga nii nagu me poliitikas teame, see poliitika ikka tihti käib ringi nii nagu kellaseier, et aga nii nagu Kalevipoja mõõk, ükskord võib see mõõk ka enda jalad lõigata. Nii et mõistlik tegelikult on seda tasakaalu ja demokraatiat hoida pidevalt, mitte ainult siis, kui ise oled võimul või vastupidi. Aitäh!
Ma tänan, härra esimees! Lugupeetud ettekandja! Öeldakse, et lootus sureb viimasena ja Teie olete seda lootuse sõna nagu siin tihtipeale kasutanud. Aga mina ka küsiksin siis, et kas Te peate võimalikuks või mõistlikuks vajadusel Teie poolt esitatud eelnõu kas või katkestada ja pidada seda kui esimeseks lugemiseks? Et võib-olla Keskerakond saab siis vahepeal ikkagi nagu aega juurde ja saaks aru, mida soovib praegu volikogu siin? Kas Te peate võimalikuks, kui vaja katkestada, et teha katkestus ....
Aitäh küsimuse eest! Mina olen veendunud, et lootus ei sure ja ma pean seda võimalikuks. Ma arvan, et see oleks mõistlik tee. Aitäh!
Aitäh! No mina leian, et igal volikogu liikmel on õigus saada ärakuulatud, olgu ta siis koalitsioonisaadik või opositsioonisaadik ja mulle tundub, et on üsna selge, et kõik praegused opositsioonierakonnad käituvad ju vastavalt Miša Korbi nõuannetele ja soovitustele ja pingutavad järgmisel korral rohkem ja siis on opositsioonis omakorda Keskerakond. Nii et kas ma saan õigesti aru, et tegelikult oleks just nimelt Keskerakonnal kõige suurem huvi selle eelnõu poolt hääletada? Aitäh!
Aitäh huvitava sellise poliitkonstruktsiooni eest. Et teadupärast poliitikas ja spordis vähemalt mina ei ennusta ja seda me ette ei tea, aga küll ma nõustun, sellega, et olenemata sellest, kas Tallinna volikogu liige hetkel kuulub koalitsiooni või opositsiooni, oleks igati paslik ja mõistlik, et neid ära kuulataks. Ma arvan, et see on vähim, mida me siin volikogus võiksime teha. Sisulise poole pealt me võiksime jätkata, et mitte ainuüksi ära kuulata, vaid võiks ka opositsiooni ideid hiljem lausa n-ö kasutusse võtta ja neid arvestada, aga loomulikult, selleks, et arvestada, tuleb kõigepealt ära kuulata. Nii et selles osas ma kindlasti, hea küsija Taavi Rõivas, Teiega nõustun. Aitäh!
Härra esimees, lugupeetud ettekandja! Selline arutelude likvideerimine tõenäoliselt oli initsieeritud suure tüürimehe Edgar Savisaare näpunäidetest. Ja me oleme täna olukorras, kus dialooge ja opositsiooni arvamusi ei kuulata. Küsimus on, et kas õiguskomisjonis oli ka arutluse all küsimus, kas tänane olukord ei ole mitte ebademokraatlik? Ja tegemist ei ole mitte tehnilise küsimusega, vaid sügavalt ebademokraatliku küsimusega.
Aitäh! Nii nagu ma kordasin, siis tegelikult õiguskomisjonis see küsimus, see punkt, lihtsalt tähelepanu ei saanud. Aga ma veel kord kordan ja tunnustan siinkohal meie juristi, kes viitas väga konkreetselt punktile, et ka 2014. aastal tehti üks oluline muudatus, mida antud eelnõu tegelikult ei muuda. Et meil kõigil on võimalik ka igapäevaselt kiirkorras kirjalikul teel teha oma arupärimisi.
Mis aga puudutab nüüd n-ö sõnavõtte, siis tegelikult ju kirjalikul teel sõnavõttude tegemine abilinnapeadele ei ole mõistlik, et meile, me oskame igaüks saata, ei ole võimalik. Et see oli n-ö poolik lahendus. See, kes oli selle arhitekt või mitte, las see jääb ajaloouurijate juurde. Aga selge on see, et kui me soovime Tallinna Linnavolikogust tõepoolest kujundada kohta, kus käib arutelu ja diskussioon, kus on erinevad arvamused, siis tuleb anda selleks võimalus. Et tuimalt ainult punktide hääletamise või mahahääletamisega tegelikkuses sellist demokraatlikku linnajuhtimist lihtsalt ei toimu. Ja nii lihtne see ongi. Aitäh!
Aitäh volikogu esimehele! Lugupeetud ettekandja! Et kui see eelnõu sisseandmine toimus ja fraktsioonide esimehed käisid läbirääkimistel, siis oli kõne all ka limiteeritud kõnedevõtmine istungi alguses. Et kui nüüd me teame, et opositsioonil ei ole nii palju jõudu, kui on koalitsioonihääli, kui nüüd siiski see eelnõu mahahääletatakse, et kuis siis edasi? Et kas Te olete nõus nagu läbirääkimistele minema selle variandi peale, milles tookord läbi räägiti. Ja aitäh, et Te pidasite lugu ja mu nime õieti hääldasite!
Aitäh komplimendi eest! No kõigepealt kindlasti see ei ole Rainer Vakra algatatud eelnõu. Et ei saa ma ainuisikuliselt siin rääkida. Et siia on alla kirjutanud, nagu ma ütlesin, nii Kristen Michal Reformierakonna poolt, Martin Helme EKRE poolt, Raivo Aeg IRL-i poolt, et kindlasti on vaja igaühel meist oma fraktsiooniga läbi arutada. Mina saan küll kinnitada, et Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon ei saa ... n-ö mina ainuisikusena ei saa nende eest otsustada, et see on meie fraktsiooni otsus. Aga kindlasti oleks see suur samm edasi.
Aga ma siiski ei ole sugugi kindel, et see täna maha hääletatakse. Et nii, nagu ma nimetasin, ka tänaste Keskerakonna saadikute hulgas on väga suur hulk neid inimesi, kes omavad reaalselt, isiklikult teistsugust kogemust. Ja mina tõesti ei usu, et nad kujutaksid ette, et Riigikogus toona siis üks teine erakond, kes oli 15 aastat riigil võimul, oleks nende õigusi selliselt piiratud. Et no ma lihtsalt ei suuda seda uskuda, et nad on ise selle poolt. Et ikkagi inimesed teevad teistele seda, mis nad soovivad, et neile tehakse. Et see on selline inimloomuse reegel ja ma arvan, et ka siin saalis lähtutakse sellest.
Aitäh, austatud esimees!
Sõna kaasettekandeks saab õiguskomisjoni esindaja Andres Kollist, palun!
Kaasettekanne - Andres Kollist Andres Kollist
Lugupeetud volikogu, lugupeetud volikogu esimees! Õiguskomisjonis arutati seda 19. veebruaril ja nagu siin korduvalt jutuks on olnud, küsimusi ei olnud. Aga paar n-ö tähelepanu juhtimist oli. Üks oli see, mida härra Vakra siin rääkis, et kui 2014. aastal seda otsustati, siis samal ajal tekkis võimalus volinikel arupärimisi ja eelnõusid esitada nii volikogu istungil kui igal ajal, kui nad seda soovivad. Ja üks argument oli see, et võib-olla inimesed soovivad oma aega planeerida. Ja seal peitub ka vihje sellele, et on vabadus rääkida ja on vabadus siis kuulata või ka kuulamata jätta.
Mis linnavalitsusse puutub, siis linnavalitsus võttis selle eelnõu teadmiseks ja käitus selles mõttes, ma arvan, väga soliidselt, et volikogu ise teab, kuidas ta oma tööd korraldab. Ja ma arvan, et sisuliselt on siin vägagi otsustamise küsimus. Demokraatiast ei ole nüüd mõtet rääkida, et kui me elame nii või teistmoodi reegli kohaselt, et siis meil ei ole demokraatiat. Aga see, et volikogu alguses saaksid volinikud ka sõna võtta, on tõesti kaalumise koht ja ma arvan, et kui see otsus tehtud sai tookord, et siis kindlasti oli sellel üks emotsionaalne põhjus see, et seda volikogu alguses olevat aega ütleme nii, et kiputi ka kuritarvitama. Kui inimene on looduse poolt andekas sõnaseadja ja suudab alati rääkida, aga samas on aru saada, et ta tegelikult ei tule mingi sõnumiga ja räägib lihtsalt niisama. Ja kui terve saal on seda päevade kaupa sunnitud kuulama, siis, ma ei oska öelda, kas see nüüd on demokraatlik, et nagu tuleks olla kannatlik. Ja ma isegi nagu pooldan seda, et pigem tuleks olla kannatlik ja ära kuulata. Aga tookord olid meeleolud niisugused, et oli otsus, et ei taha enam kannatada ja kõigil on vabadus loomulikult rääkida ainult teisel ajal. Ja õiguskomisjonis läksid hääled siis seekord ka nii, et 12 olid selle vastu ja 3 olid poolt. Aitäh!
Kaasettekandjale on ka küsimusi. Priidu Pärna, palun!
Aitäh! Me oleme õiguskomisjoni otsusest muidugi üllatunud, nagu siin eelnevalt sai ka välja toodud, et õhus oli nagu teistsugust muutuste tuult. Aga tõenäoliselt võib olla asi selles, et tegemist on opositsiooni eelnõuga, miks Keskerakonnal ei sobi seda eelnõud toetada. Et kui nüüd peaks see eelnõu mitte saama toetust, et kas Keskerakonnal või siis linnavalitsusel on plaanis ise tulla välja eelnõuga, et see olukord saaks lahendatud? Aitäh!
Kaasettekanne jätkub - Andres Kollist Andres Kollist
Mul on väga raske linnavalitsuse ja ka terve fraktsiooni eest vastata, aga kõik võib ju juhtuda.
Austatud kaasettekandja! Et noh Teie ettekande sisust oli muidugi väga selgelt aru saada see sõnum, et kõik see, millest kõneleb opositsioon, on mingi tühi jutt ja siis kui koalitsioon hakkab rääkima, et siis alles tuleb midagi mõistlikku. Et ma muidugi väga kahtlen selles. Aga mis Te arvate, et kuidas saaks siiski keskerakondlased ka, mis tegevuste või ma ei tea, äkki on mingeid meetmeid, läbi mille saaks siiski nad ka kuulama. Näiteks 25 minutit, kui rääkida sellest limiteeritud ajast. Ei ole ju palju kaks korda kuus ühel õhtul? Mis Te arvate, kuidas saaks? Aitäh!
Ilmselt me rääkisime kuidagi mööda. Ma kuidagiviisi ei tahtnud opositsiooni sõnavõttude suhtes mingit seisukohta võtta. Ma katsusin võimalikult pehmelt väljendada, et esines olukordi, kus mõned volinikud järsku ehk hakkasid seda aega kuritarvitama ja teistel hakkas kannatus katkema. Ma arvan, üldiselt tuleb ikka teineteist kuulata.
Kas Te küsimusele vastasite?
Ei, Te ei vastanud küsimusele. ....
Jah, aitäh! Austatud kaasettekandja! Et eelmise aasta sügisest, kui Keskerakond napilt-napilt need valimised võitis, oleme me kuulnud väga palju sellest, et Keskerakond tahaks nagu uueneda ja tahaks dialoogi pidada opositsiooniga. Et kas sellesama seaduse eelnõuga, mida me kohe siin hääletama asume, kas selle toetamisel me Keskerakond esindaks seda n-ö uuenevat Keskerakonda, kes tahab opositsiooniga dialoogi pidada? Aitäh!
Meil oli just äsja jutuks, et on aega ees ja on arenguruumi, arutame veel. Mine tea!
Jaa, lugupeetud esineja! Et mul on olnud võimalus töötada peaaegu neli aastat linnavalitsuses ja umbes kaheksa aastat volikogus. Ja neli aastat ma olin sunnitud kuulama, kuidas siis ka üks osa sellest ajast oli opositsioonis Keskerakond ... Savisaar ja kui ta istus seal tagapingis ja tuli ja läks pulti ja noomis kõiki ja kõik kannatasid selle ära. Et keegi ei tulnud selle peale, et "kuule, paneme ta suu kinni ja viskame ta õhtuks välja".
Et miks Sa, minu poolt lugupeetud kolleeg, arvad seda, et tüütas ära mõningate esinemine? No kuna ma isegi tean, keda sa võid mõningate all mõelda, siis kas Sa tõesti usud seda, et see ongi meetod? "Kuna mõningate jutt ei hakka meeldima, siis see nagu tüütas ära, aga teised pidid seda nagu kannatama." Seda saab ju reguleerida ka sellega, et sa võtad ja paned ajalised piirid ette. Kuidas Sa kommenteerid seda?
Hea kolleeg, meil on ka sõnavõtuvoor, et paluks jälgida protseduuri. palun!
Jah, on võimalik ka nii reguleerida ja ma arvan, et see, mis ma ütlesin, et kannatlikkus kuulub ka demokraatia juurde. Et see ongi nii ja kannatlikkus kuulub selle juurde, et ära kuulata, arutada ja lihtsalt hääled läksid tookord nii, et see kannatlikkus hakkas nagu kuidagi otsa saama.
Aitäh volikogu esimehele! Lugupeetud ettekandja! Vabandust, kaasettekandja, jah! Et küsimus puudutab seda, et Te räägite, et on arenguruumi ja räägite ka kannatlikkusest, et ma saan aru niimoodi, et Te tegelikult juba ütlete meile ette, et opositsioon tuleks teise katsega, et siis on arenguruumi küll?
Ei, ma seda ei ole öelnud.
Hea kaasettekandja! Et kas te peate normaalseks seda linnavolikogu töökorraldust või tööd, et siis kui mitmed linnavolikogu liikmed esitavad oma väga mõistlikke ettepanekuid ja nägemusi, kuidas linnas elu juhtida, siis opositsioonist ehk Keskerakonnast on saalis näiteks, noh, kõige rohkem on olnud siin neli liiget. Aitäh!
Jah, ma väljendasin oma mõtet, et kannatlikkus ja teineteise ärakuulamine üldiselt, kui seda tehakse lugupidaval viisil, siis tuleb alati kasuks.
Küsimus - Marika Tuus-Laul Marika Tuus-Laul
Suur tänu, juhataja! Hea ettekandja! Et siin eelnõu ettekandja ütles, et teeks nii nagu Riigikogus. Aga Riigikogus on väga selgelt nii, et antakse ainult algul üle arupärimised, aga tegelikult pärast on ikkagi ... esmaspäeval peale istungit on vaba mikrofon, kus saadikud räägivad ja see on väga selgelt välja kujunenud ja alati niimoodi olnud. Et ma küsingi, et kas komisjonis oli ka see niisugune vale väide või kas oli sellest juttu seal? Aitäh!
Ei, sellest ei olnud juttu. Aga aitäh selle küsimuse eest. Ja eks Riigikogus on siis ka jõutud selle kannatlikkuseni ja teatud protseduurid, mis siis paratamatult toimuvad, nii et kõik peavad nendest osa saama. Ja teatud on nii, et kes tahab rääkida, räägib, kes tahab kuulata, see kuulab.
Aitäh! Hea ettekandja! Et kas see eelnõu, millest Te veel ei tea midagi ja mida keskfraktsioon ei koosta, sisaldab seda, et alguses võiks olla limiteeritult fraktsioonidel sõnavõtud? Aitäh!
Helve Särgava, teine küsimus, palun!
Hea volikogu esimees ja kaasettekandja! Kas ma sain õigesti aru, et tõepoolest 2014 muudeti seda töökorda selliselt, nagu ta praeguseni on olnud ainult sellel põhjusel, et mõned volikogu liikmed rääkisid liiga kaua ja seda juttu oli talumatu nii pikalt kuulata.
Ma ei oska ka sellele küsimusele vastata. Siin on ... ma peaksin arvama kõikide inimeste sisemaailma tundma, miks see niimoodi läks. Aga ma ütlen enda kohta. Ma arvan, et see võis olla küll üks põhjus.
Ma väga vabandan, aga miks Te nõustusite Marika Laul-Tuusi sisuliselt ju vale väitega. Kolmapäevane päev on ju, kus on ministrid, peaminister istungi alguses vastavad tegelikult küsimustele. Ja rääkimata sellest, et Te ütlesite, et öeldi, et istungi lõpus, istungi lõppedes antakse vaba mikrofon. Aga see on istungi aeg! Miks te seda toetasite? Tegelikult Marika esitas pooleldi vale väite ju.
Ma ei ole kuigivõrd kursis Riigikogu kodukorraga. Aitäh!
Küsimusi rohkem ei ole. Avan läbirääkimised. Sõnavõtt kohapealt, Argo Luude, palun!
Lugupeetud esimees, head kolleegid! Mina olen elus esimest korda üldse kohaliku omavalitsuse volikogus ja vaatan seda tegemist ja toimetamist siin, noh, uudse pilguga. Ja tegelikult, mis võib-olla oli või ongi siis nagu kõige suurem erinevus, mis ma arvasin ja mis tegelikult, on see, et just nimelt see müür nagu koalitsiooni ja opositsiooni vahel, et on ta siis nähtamatu müür või lausa nähtav müür, aga ükskõik, mis teema on, siis koalitsiooni poolt on igal juhul, et "ärme opositsiooni kuula".
Ise ma muul ajal töötan ühes ettevõttes ja puutun kokku ka päris paljude erinevate inimestega, ja üks on selge, et kui sa ümbritsed ennast inimestega, kes mõtlevad nii nagu sina, arvavad nii nagu sina, sulle vastu ei vaidle, oma arvamusi ei esita, siis tegelikult selle laevukesega nagu kuigi kaugele ei purjeta. Et tegelikult mina ei oska teiste eest rääkida. Ise sai siia volikogusse kandideeritud ja tuldud ikkagi sellepärast, et aidata ka kaasa Tallinna arenemisele ja sellele ühisele elule, mida siin linnas elatakse. Ja minu arvates oleks ikkagi väga mõistlik, kui koalitsioon siis toetaks ka seda võimalust, et opositsioon saab oma mõtteid avaldada. Minul isiklikult ei ole absoluutselt mitte midagi selle vastu, kui koalitsioonist "varastatakse" n-ö jutumärkides minu ideid ja neid ellu viiakse. Aga lihtsalt tahaks jah seda võimalust, et saaks selle välja öelda.
Nii et ise kutsuks küll üles, et tõepoolest selline võimalus siis võiks opositsioonil olla ja vajadusel siis tõepoolest ajaliselt ära piirata, et ei kuritarvitataks aega. Aitäh!
Tiit Terik, sõnavõtt kohapealt, palun!
Sõnavõtt - Tiit Terik Tiit Terik
Aitäh, härra juhataja! Ma heade kolleegide selgituseks, mida proua Eenmaa ka puudutas paralleelide toomisest parlamendi töökorraga, siis vaba mikrofon on tõepoolest esmaspäeviti peale arupärimisi ja see, millest proua Eenmaa rääkis, on siis päevakorrast eraldiseisev infotund kolmapäeviti. Nii et ma ei usu, et demokraatia määr sellest väga palju sõltub, n-ö liidetavate järjekorrast. Et kas need pikad sõnavõtud on siis päevakorra eel või järel. 2-minutilised eelnõude üleandmise ajad tõepoolest enne istungit on, aga protseduur on mõnevõrra erinev. Aitäh!
Aitäh! Kõik vast teavad Justamendi laulu, et "Kaua sa kannatad kurbade naeru". Et täna härra Kollist siis ütles välja, et mis oli aastaid tagasi selleks põhjuseks, miks kodukorda muudeti. Et opositsiooni saadikud, kellel on rahva mandaat, võtsid liiga palju liiga tihti sõna ja takistasid linnavalitsusel oma otsuste vormistamist. Et me arutasime tollal pikalt ja ma olin ise ka volikogu liige eelmises koosseisus. Selgelt oli ju näha, et linnavalitsuse soov oli volikogust tekitada kummitempel, kes neid eelnõusid pelgalt heaks kiidaks ja ei oleks selle ümber diskussiooni. Ja tõesti, oli lootus ja ootus, et uues volikogu koosseisus õnnestub opositsiooni ja koalitsiooni vahelist koostöösuhet parandada ka seetõttu, et need kõned võiksid päevakorra ette kas või limiteeritud ulatuses olla tõstetud.
Et kahjuks see nii ei ole minemas, et me jätkuvalt näeme, et Tallinna volikogu võiks olla pigem selline Rooma foorum, kus saab arutada erinevaid asju, mitte eelnõusid heaks kiitev kummitempel. Ja härra Vitsut tollal ütles, et "vaatame, kuidas see kodukorra muudatus praktikas ellu rakendub". Ja Vitsut rõhutas seda, et tegelikult suurem arutelu peaks käima komisjonides. Noh, mida me näeme selle aastatepikkuse praktika tulemusena on tegelikult täpselt see, nagu me ennustasime. Komisjonide arutelude tase ja kvaliteet pole tegelikult tõusnud. Me ei saa võrrelda teda Riigikogu komisjonide töökvaliteedi tasemega.
Ja teine väga kurb näide, see, millest juba kolleegid rääkisid, et kui päevakord on läbi ja peaks siis toimuma poliitiline arutelu, siis Keskerakonna saadikud lahkuvad. Et see ei ole demokraatlik ja ei vii meid edasi. Et ma loodan, et Keskerakond tuleb ise välja siis oma eelnõuga. Meie eelnõud ei toetata. Aitäh!
Aitäh! Andrei Birov, palun!
Sõnavõtt - Andrei Birov Andrei Birov
Lugupeetud kolleegid! Opositsiooni saadikud siin kogu aeg väidavad, et neil peaks olema võimalus oma mõtteid ja seisukohti väljendada. Minu teada seda opositsioon teeb kogu aeg, esitades küsimusi, esinedes kõnedega ja sõnavõttudega. Ja kui on võimalus veel lisaks sellele veel esineda lõpus peale siis päevakorra kõiki punkte, siis on see ju igati loogiline.
Miks on meil alates ... mis aastast see oli? 2014, jah, kui võeti see otsus meil siin saalis vastu, oli ... tegelikult oli põhiküsimus selles, et mis on nagu prioriteet. Kas on siis päevakorrapunktid prioriteet või on siis meie saadikute sõnavõtud puldist prioriteet. Ja siis jõuti otsuseni, järeldusele, et kõige tähtsam on, eks ole, meie poolt ära kinnitatud päevakord. Ja seetõttu on siis ... päevakorrapunktid on kõigepealt ja pärast on siis meie saadikute sõnavõtud.
Ja mul meenub, kui meil siin tihtipeale oli niimoodi, et need alguses sõnavõtud, need kestsid kuni vaheajani, poolteist-kaks tundi. Üks asi, kuivõrd siin Kristen Michal pakkus sellist varianti välja, kui oleks tõepoolest iga fraktsiooni üks esindaja esinenud näiteks 5-minutilise kõnega, eks ole, siis meil on viis fraktsiooni, 5 korda 5 on 25. See oleks nagu loogiline. Aga kui meil see esimene osa kestis poolteist kuni kaks tundi, no see on ju ebaloogiline. Ja siis me läksime alles päevakorra juurde. Nii et prioriteet on ikka päevakorrapunktid ja pärast on sõnavõtud.
Aga see, mis Kristen ütles, et siin oma loogika olemas, et ütleme iga fraktsiooni esindaja saaks või fraktsiooni esimees saaks siis ... näiteks alguses saaks 5 minutit. Why not! Aitäh!
Aitäh! Urmas Reitelmann, palun!
Sõnavõtt - Urmas Reitelmann Urmas Reitelmann
Aitäh, härra esimees! Härra Birovi sõnavõtt tekitas minus paralleeli perekonnaga. Et kui perekonna pea peab õhtulauas jutluse ja ütleb, et „meie pere ühisest eelarvest ostame mulle uue kalapüügivarustuse, me vahetame välja auto“, ja siis jalutab lauast minema ning perekond jääb siis omavahel arutama, kuidas sellesse nüüd suhtuma peaks ja mis sellest kõigest välja tuleb.
Psühholoogid ütlevad, et rääkimine ja teineteise ärakuulamine on nagu A ja O igas suhtes, nii perekonnas, sõprussuhtes, kollegiaalses ühenduses ja samamoodi üksiti ka volikogus. Et valijad on ikkagi andnud oma soovi ja mandaadi meile selleks, et me omavahel räägime.
Me oleme praegu olukorras, kus on linnavalitsus ja linnavalitsus võib olla täna siin tore ja uhke, aga võib-olla juhtub ja elu on heitlik, et jaanipäevaks olete te juba opositsioonis. Ja me peame siin olema ikkagi kolleegid ja omavahel rääkima ja teineteist ära kuulama. Mitte niimoodi, et nüüd arutame kiiresti mingisugused päevakorrapunktid läbi ja siis las see opositsioon seal omakeskis piriseb ja halab. See ei ole nagu ... Võib-olla tõesti, et meil tänane olukord on demokraatlik, aga see psühholoogiliselt kindlasti hea ei ole. Me oleme ise endale ehitanud sellise nähtamatu müüri. Ja mulle tundub, et kui koalitsioon kuulab opositsiooni, siis nad on olukorras, kus kõik sõnad on tuttavad, aga aru ei saa mitte midagi. Aitäh!
Lugupeetud volikogu esimees, lugupeetud kolleegid! Et täna helistas mulle ERR-i venekeelse toimetuse ajakirjanik ja küsis, et "mis on juhtunud linnavalitsusega 100 päevaga, et mis on muutunud". Ja siis ma püüdsin nagu mõelda, et mis on muutunud ja pidin muidugi ütlema, et mitte midagi ei ole muutunud. Et inimesed on natukene muutunud, aga kõik muu on nagu sama.
Et Andrei jutuks siin nagu täienduseks öelda, et ega tulebki leida see kompromiss. Et kui on, läks liiga pikaks see aeg ja tõepoolest läks aeg-ajalt liiga pikaks, ei tasu sellepärast seda päriselt välja visata. Vaadake, meie räägime rohkem, teie esitate eelnõusid ja surute selle läbi. Te ütlete, et te rääkima ka ei pea, sest Birov tahab koju minna. Hea küll, Birov võib-olla ei taha, tema on nagu usin vend, istub kohal, aga ikkagi tahetakse ära minna. Tulekski nüüd ikkagi mõelda välja, kuidas siis ikkagi nii teha, et mõlemad pooled on rahul. Ärge unustage ära - teie olete täna need, kes saalis omavad enamust.
... ja kui te arvate, et ... ühehäälselt, see on hea sõna. Kuidas seda võtta "ühehäälne". Et te omate enamust ja te peaksitegi mõtlema, et kuidas te loote tingimused, et arutelu saab olla vaba. Ja tulebki leida mingi kompromiss siin. Milles see täpselt on, ma arvan, et fraktsiooni esimehed suudavad selles kokku leppida, kaasa arvatud ka keskfraktsioon. Aitäh!
Aitäh! Urmo Saareoja, palun!
Sõnavõtt - Urmo Saareoja Urmo Saareoja
Jaa, aitäh, hea istungi juhataja! Erinevalt seletuskirjast tundub minule vastupidi, et hoopis opositsiooni saadikud on need, kes ei oma meil piisavalt distsipliini, et viibida kohal päevakorra ammendumiseni. Et antud eelnõuga soovitaksegi kiiresti saada see poliitiline punkt kätte, et siis saaks juba rutem minna nädalavahetust tähistama. Ja minule isiklikult sellest poliitilisest šõust tundub olulisem seadusloome menetlemine. Aitäh!
Aitäh! Kristen Michal, palun, kõne puldist!
Nii, aitäh! Hea esimees, head kolleegid! Et noorele kolleegile Saareojale, kui ma ta nime õigesti ütlesin. Et ei hakka nädalavahetus neljapäevast, vähemalt enamus osa inimestele. Et paljud käivad veel tööl ka reedeti. Kujutage ette! Aga nali naljaks.
Et see, millest see eelnõu räägib, on küsimus ja võimalus linnaelu erinevaid aspekte rääkida siis, kui volikogu koguneb. Ja me tegelikult kogunesime, otsisime seda kompromissi kõikide fraktsioonidega, kaasa arvatud ju keskfraktsiooniga. Kohtusime volikogu esimehega. Ja tollal oli arutluse all ka seesama variant, millest ma siin küsimuses rääkisin, millele viitas ka härra Birov, et fraktsiooni poolt oleks kas üks kõne või kaks sõnavõttu alguses, kui on varem olnud reaalne probleem, et keegi kuritarvitab seda aega siin. Selline variant oli tegelikult laual. Ja ütleme, et isegi väga pikalt venitamata ma ütlen, et seda varianti tasuks igal juhul kaaluda. Minu jaoks on see natukene selline, noh, kuidas öelda, demokraatlike sõnavõttude piiramine, aga küllap iga fraktsioon suudab ise alguseks ära selgitada, mis tema jaoks on kõige olulisem. See ajakava on vähemalt arvutatud, see on võimalus. Seda esiteks.
Ja teiseks. Noh, ütleme nii, et ma arvan, et koalitsioon kindlasti ... on koalitsiooni aeg, on opositsiooni aeg. Eks igaüks mõistab ka seda vastutust. Ka koalitsiooni vastutus on tegelikult, et linnaelu erinevad murekohad saaksid siin lahendatud, mitte me ei pea lugema uudistest või nägema pressikonverentse, kes on jälle kuhu viidud. Aitäh!
Ma paluks, et hea kolleeg Mart Luik asendaks mind! Aitäh!
Aitäh, ma annan sõna!
Austatud volikogu, head kolleegid! Alustame võib-olla üldfilosoofiliselt, et sellest, kas Keskerakond on muutunud või mitte. Loomulikult on muutunud, sest iga organisatsioon, eriti suur organisatsioon, muutub peaaegu iga päev. Aga see ei ole see küsimus, kas varem oli Keskerakond hea ja nüüd halb või vastupidi. Mulle tundub ka, head kolleegid Reformierakonnast võiksid samamoodi öelda, et Reformierakond muutub ja samamoodi see ei tähenda üht või teist, kas Reformierakond praegu halb või pärast on halb. Nüüd, me millegipärast siin räägime demokraatiast ja tegelikult mulle tundub vähemalt isiklikult, et me räägime ikkagi poliitilisest kultuurist ja poliitiline kultuur reguleerib mitte ainult koalitsiooni käitumist või juhtiva erakonna käitumist, vaid ka opositsiooni käitumist. Ja kultuuri puhul on tihti nii, et kas seda on või seda ei ole. Ja kas austatud kolleegid kuulavad üksteist, kas on sõnavõtu aeg või ettekande aeg, see ei sõltu sellest, kuidas me seda reguleerime, vaid sellest, kuidas head kolleegid austavad üksteist. Ja nagu me teame, kolleegid võivad saalist astuda välja mitte ainult istungi lõpus, vaid ka istungi alguses ja seda ei ole võimalik kuidagi reguleerida. Isegi austatud ettekandja võib saalist välja astuda ajal, kui tema eelnõu veel on menetluses, ja me ei saa öelda, et see on demokraatia rikkumine. On ju nii?! Aga võib-olla poliitilise kultuuri küsimus see on tõepoolest.
Nüüd, ma arvan, et tuleb rääkida ka asjast konkreetsemalt. Tõepoolest ma kutsusin hea kolleegi enda juurde selleks, et arutada võimalikke lahendusi ja pakkusin, et minu arvates taastada sama olukord ei ole päris mõistlik, aga kindlasti on vaja leida, nimetame seda kompromissiks, leida kompromissi. Ja ma siiralt tänan teid, et te algatasite seda diskussiooni, sest võib-olla meie fraktsioon seda ei algataks. Ja tänaseks ma võin kinnitada, et ... ja hea kolleeg Hele seda saab kinnitada, et me tegeleme sellega, et seda valemi välja töötada, paralleelselt veel ka teiste küsimustega, et üheaegselt sisse viia ka teisi muutusi. Aga loomulikult head kolleegid opositsioonist omavad õigust välja tulla enda eelnõuga ja panna seda hääletusele ja arutada seda eelnõud ja arutada küsimuse sisu, vot see on tõepoolest demokraatia. Demokraatiat ei oleks, kui opositsioonile keegi ei annaks sõna, aga mulle tundub, et see võimalus on olemas.
Ja veel üks kord. Ma soovin kinnitada, et see diskussioon pole lõppenud. Jah, sellisel kujul Keskerakonna fraktsioon seda eelnõud ei toeta. Aga diskussioon pole lõppenud ja jutt isegi ei ole diskussioonist, see valem on väljatöötamisel ja me tuleme välja konkreetse ettepanekuga, et ka istungi alguses igal fraktsioonil oleks võimalik tähtsaima sõnumiga välja tulla. Aitäh!
Kas eelnõu esitaja soovib lõppsõna? Ei soovi. Lugupeetud linnavolikogu! Panen teie ette lõpphääletusele määruse eelnõu "Tallinna Linnavolikogu töökorra muutmine". Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Häältega 24 poolt, 38 vastu, ei leidnud toetust.
Head kolleegid! Me oleme töötanud kaks tundi, aga mul on ettepanek, et me ei tee vaheaega. .... Ei tee.
18:12 Päevakorra punkti alustamine - 5. ME17 Tallinna põhimääruse ja Tallinna Linnavolikogu töökorra muutmine (I lugemine) 5. ME17 Tallinna põhimääruse ja Tallinna Linnavolikogu töökorra muutmine (I lugemine)
Päevakorrapunkt number 6 "Tallinna põhimääruse ja Tallinna Linnavolikogu töökorra muutmine" esimene lugemine. Sõna ettekandeks saab Reformierakonna fraktsiooni aseesimees Ants Leemets, palun!
Ettekanne - Ants Leemets Ants Leemets
Lugupeetud volikogu esimees, lugupeetud kolleegid! Eelnõu mõte on see, et Tallinna volikogu komisjonides ei saaks töötada ametnikud, vaid nad teenindaksid kõiki neid komisjone. Selleks tuleb muuta Tallinna põhimääruse punkte, mis on teile eelnõus ette pandud ja ka Tallinna Linnavolikogu töökorda.
Nüüd õiguskomisjonis oli selle üle tõsine diskussioon ja seal kõigepealt küsiti, et kas ma olen kellegagi riidu läinud, kas keegi on mulle liiga teinud? Ametnikud? Ma ütlesin, et nagu ei ole, mõtlesin järgi - ikka ei ole keegi teinud liiga. Või et äkki kuidagi ... ütleme, et mulle jäi täiesti arusaamatuks, et miks õiguskomisjoni esimees selliseid küsimusi esitas mulle. Aga tegelikult ma saan aru nii, et kõik see tuleb tegelikult ühest sellisest ideoloogilisest vaatest, et kumb on nagu see peamine ja kumb on siis see natukene teistmoodi. Mis on suhe linnavolikogul ja linnavalitsusel. Ikkagi kõik need, kes on siin rääkinud, õiguskomisjonis esindavad sellist seisukohta, et linnavalitsus on ikka see, kes peab nagu ikkagi kõiki asju nagu kaasa rääkima, otsustama. Aga tegelikult on linnavalitsus see, kes teenindab volikogu. Linnaametnikud on selleks, et teenindada ... teha oma tööd ja teenindada ka volikogu, volikogu komisjone. Linnaametnikud on vajalikud, kuna nemad töötavad iga päev. Seal on palju spetsialiste ja nende kaasamine komisjonitöösse on vajalik, aga mitte komisjoni liikmeks, vaid selleks, et anda nõu, anda arvamusi. See, et komisjonides on palju teiste elualade esindajaid, mitte volikogu liikmeid, ka see ei ole üldsegi halb. Inimesed tulevad ja teevad ja võtavad olulisi seisukohti. Täna on meil komisjonides 14 erinevat ametnikku. Isegi linnapea kuulub ühte komisjoni ja mõned inimesed, ütleme, et omavad komisjonides selget suhteliselt suurt kaalu.
Selle eelnõu mõte ei ole kellelegi kätte maksta. Selle taga ei ole ühtegi poliitilist ambitsiooni, et teha Keskerakonnale liiga või mõnele teisele erakonnale, vaid selleks, et sättida paika suhe, mis on volikogu ja mis on linnavalitsuse suhe. Linnavalitsus teenindab volikogu; linnavalitsus töötab välja eelnõusid; linnavalitsus annab spetsialistide arvamusi; linnavalitsus abistab igati kõiki volikogu komisjone - et see peaks olema nagu selles mõttes nagu selge. Ja kui meil on see tööjaotus paremini paigas ... Ei ole ju normaalne see, kui näiteks linnavarakomisjonis valmistab väga palju eelnõusid ette Priit Pärtelpoeg ja samas on ta komisjoniliige. Tegi ära, tuli ja hääletas ise selle poolt. Miks see peab nii olema?! Või et mulle öeldakse, et linnamajanduskomisjon muidu ei saa, kui peab ikka arhitekt olema juures. Muidugi peab olema! Komisjonide juures peavadki olema spetsialistid. Loomulikult iga komisjoni esimees võib välja kutsuda mõne küsimuse aruteluks kõik vajalikud ametnikud, kes selle küsimuse jaoks on nagu olulised. Me peamegi panema selle asja natuke teistpidi. Komisjonid on tähtsad, volikogu on tähtis, ka linnavalitsus on tähtis, aga nemad teevad oma igapäevatööd ja nemad teenindavad ka volikogu. Ja seetõttu ei saa nii öelda, et linnavalitsuse esindajad peavad olema juures. Ma nagu palun seda eelnõu toetada ja saada aru, et siin taga ei ole mitte midagi muud, kui teha parem tööjaotus ja võtta selline seisukoht, et linnavalitsus teenindab komisjone ja annab sinna oma spetsialiste ja komisjoni juhtidel on õigus välja kutsuda erinevaid ametnikke, et saaks täieliku ülevaate, mis on vajalik. Palun eelnõud toetada!
Ettekandjale on ka küsimus. Rainer Vakra, palun!
Aitäh, austatud esimees! Hea ettekandja, hea algataja! Mul on Teile küsimus seoses meie tänase päevakorrapunktiga number 1. Et kuidas te seda kommenteerite? Kas linnavolikogu ametnikud võiksid siis komisjonidesse Teie arvates kuuluda või Teie poolt algatatud töökorra muutmine n-ö keelustaks ka selle? Et mis on teie isiklik seisukoht? Aitäh!
Ettekanne jätkub - Ants Leemets Ants Leemets
Minu isiklik seisukoht on see, et ma hääletasin selle poolt ja kui ma küsisin Riina Solmani käest, et ütleme, kes ta on, mis ametit ta peab. Ta on volikogus fraktsiooni nõunik ja kui fraktsioon leiab, et ta esindab piisavalt hästi, võib ta seda esitada. Mul ei ole vastu sellele midagi. Ta ei tööta ametnikuna. Ta ei ole linnavalitsuse ametnik ega linnavalitsuse liige. See eelnõu, mida mina esitan, käsitleb ainult linna ametnikke ja linnavalitsuse liikmeid.
Küsimusi rohkem ei ole. Aitäh! Sõna kaasettekandeks saab õiguskomisjoni esindaja Heli Teder, palun!
Kaasettekanne - Heli Teder Heli Teder
Austatud volikogu, austatud esimees! 19. veebruaril korralisel õiguskomisjoni koosolekul päevakorras "Tallinna põhimääruse ja Tallinna Linnavolikogu töökorra muutmise" eelnõu. Ants Leemets tegi eelnõust väga põhjaliku ülevaate. Hääletamistulemused õiguskomisjonis olid: eelnõu poolt oli 3 inimest, eelnõu vastu 10, erapooletuid 1.
Kas kaasettekandjale on küsimusi? Ei ole. Aitäh! Avan läbirääkimised! Kas keegi soovib sõna? Jah. Sõnavõtt kohapealt Andrei Birov, palun!
Lugupeetud kolleegid! Hea Ants! Me oleme Sinuga koostööd teinud linnamajanduskomisjonis, nii eelmises koosseisus kui ka praegu ja minu teada ei ole meil kunagi nagu probleemi tekkinud. Et meil komisjonides on ... peale linnavolikogu liikmete on siis meil seal esindatud ka nende parteide esindajad, kes ei pääsenud volikokku. See algatus oli siis meie, Keskerakonna poolt tehtud veel peale eelmisi valimisi 2013. Siis on meil seal eksperdid ja ka tõepoolest on linnaametnikud ja linnavalitsuse esindajad. Aga minu meelest see just tugevdab meie koostööd ja sidet linnavalitsuse ja linnavolikogu vahel. Ja minu meelest see ... No ma saan, Ants, Su loogikast aru, aga minu meelest see töö nende poolt on olnud alati komisjonides väga konstruktiivne. Kunagi pole see olnud destruktiivne.
Ja sama asi on ka meie linnaosakogudes. Näiteks meil Põhja-Tallinna linnaosakogus on komisjonides samuti eksperdid ja linnaosa valitsuse esindajad ja minu meelest see on andnud ainult positiivse tulemuse ja ma ei näe nagu siin mingit nihukest probleemi, et see segaks meie komisjonide tööd. Aitäh!
Aitäh! Merike Martinson, palun!
Sõnavõtt - Merike Martinson Merike Martinson
Aitäh! Mind veidi üllatas lugupeetud ja hea kolleegi Ants Leemetsa eelnõu. Ja olles ise 12 aastat olnud abilinnapea ja ühtlasi ka komisjoni liige ja praegu juhtides sotsiaal- ja tervishoiu komisjoni, kus tõepoolest arutatakse nii eelnõusid kui ka laiapõhjaliselt valdkondi ja sisulisi küsimusi, kus volinik saab esitada kas või kümme küsimust ja esineda kas või kümne sõnavõtuga - see ei ole piiratud. Ja tõepoolest, pean ütlema isikliku kogemusega, et väga kasulik on olnud abilinnapeana osaleda selles komisjonis ja olla ka siis kaasa rääkida otsustajana. See on igal juhul, oli see kindlasti väga kasulik ja vajalik. Ja ka praegu ma usun, et kindlasti ka praegu on see väga oluline, et abilinnapea oleks seal ning annaks meile informatsiooni ja aitaks selgitada mõningaid küsimusi linna aspektist ja võtaks ühtlasi ka komisjoni töö osas vastutuse. Nii et tõepoolest, seda eelnõud igal juhul ei toeta isiklikult oma kogemuse järgi ja oma sellise seisukoha tõttu, sest selline koostöö on väga vajalik. Ja me teame ju, et volikogu liikmete osakaal on ju selles komisjonis ju suurem, kes siis lõpuks otsustab. Aitäh!
Aitäh! Deniss Boroditš, palun!
Sõnavõtt - Deniss Boroditš Deniss Boroditš
Lugupeetud volikogu esimees! Ma just pidasin vajalikuks sõna võtta, sest mulle tundub, et see eelnõu sisu võib-olla mõnele inimesele ei jõudnud kohale, sest me ei rääkinud sellest ja Antsu eelnõu mõte ei olegi see, et keelata diskussiooni, välistada linnaametnike osavõttu nendes komisjonides. Küsimus ei ole selles! See muidugi on õige ja minu arust ka vajalik, et kõik abilinnapead ja muud linnaametnikud oleksid arutelu juures. See on väga õige, ja eksperdid ka. Aga küsimus juriidikas ehk siis võimulahususe printsiibis - sa ei saa hääletada nende asjade poolt, mis sa ise valmistad ette. See on probleem. Mitte see, et ei saa kohal käija. Muidugi tuleb kaasata, tuleb kohal käia, aga ei ole õige, et sina hääletad nagu nende asjade poolt, mis sa ise oled lauale pannud. Nii nagu Riigikogus ei ole see, et ... minister tuleb muidugi ja käib komisjonides, aga ta ei hääleta komisjonis oma seaduste poolt. Vat selles on probleem. Aitäh!
Aitäh! Hea kolleeg Deniss Boroditš ütles põhimõtteliselt selle olulise momendi ära. Et mind ka kummastab praeguses olukorras Keskerakonna n-ö mõtteviis. Et te ju seda tunnistate, et linnavalitsuse liige ei tohi samaaegselt olla volikogu liige. Seal te saate aru, et on huvide n-ö, et võimud peavad olema lahutatud, eks. Aga komisjoni liikmeks koos hääleõigusega ei näe te mingit probleemi. Et ega opositsioon ei ole pannud ette, et eksperte ei kaasata. Muidugi kaasatakse ja kõikidesse komisjonidesse, aga nad ei tohiks olla seal hääleõiguslikud komisjoni liikmed. Aitäh! See ongi kõik!
Sõnavõtt - Rainer Vakra Rainer Vakra
Aitäh! Kuna siin toodi väga palju häid näiteid, siis võime tuua veel ühe näite. Et mulle tundub, et kohati liiga palju tuuakse näiteid nagu Riigikogust. Et Riigikogul on oma töökord, meil on oma töökord. Et samamoodi heaks näiteks on hoopis linnaosakogud, vana nimega halduskogud, kus on samamoodi, et linnaosa vanem, linnaosa vanema asetäitja, need on iseenesest mõistetav, et nad on sõbrad seal kohal ja räägivad kaasa oma linnaosa tegemistest, küsimustes ja iga kord, kui on halduskogu, on nad kohal. Küll aga ei tähenda seda, et nad läheksid siis halduskoguga koos hääletama. Et see, et nad annavad aru, mõtlevad koos kaasa, see on iseenesest mõistetav. See käib nende palga ja nende kohustuste sisse. Aga see ei tähenda seda, et nad peaksid siin kindlasti nüüd olema hääleõiguslikud ja vajutama kas rohelist või punast nuppu. No see ei ole üldse võrreldavgi! Aitäh!
Aitäh! Leonid Mihhailov, kõne puldist!
Kõne - Leonid Mihhailov Leonid Mihhailov
Aitäh! Lugupeetud volikogu esimees, volikogu liikmed! Tahaks oponeerida kolleegidele opositsioonist ja tuletaks meelde ühe niisuguse võib-olla olulise sätte selle arutelu juures. Volikogu komisjoni otsus ei ole kohustuslik, ei ole siduv. Ta on tegelikult nõuandva iseloomuga. Et selles mõttes, kui linnavalitsuse liige näiteks, osaledes komisjoni töös hääletab, siis sellega ei kujune ju tegelikult lõplik otsus ja ei ole volikogu otsusega tegemist. Kui siin Rainer Vakra toob näiteid, et halduskogus või ütleme linnaosakogus ei hääleta linnaosa valitsus halduskogu poolt, siis see-eest jälle komisjonid, mis moodustatakse halduskogude või nüüd linnaosakogude poolt, seal komisjonides on nii linnaosa valitsuse töötajaid kui ka linnaosakogu liikmeid. Et tegelikult meie ei räägi ju sellest hääletamisest saalis. Tegelikult see otsus on nõuandva iseloomuga ja rääkida siin võimude lahususe, ütleme, rikkumisest ei ole asjakohane, sest siin kujundatakse arvamus, aga ei otsustata lõplikult. Et seda ei saa segi ajada.
Nüüd samas on siin väga palju positiivseid momente selles, et linnavalitsuse liikmed on meil komisjonide liikmed. Esiteks te teate, on niisugune fenomen nagu „rikutud telefon“. Kui, ütleme, me kutsuks ametniku aru andma kuhugi komisjoni, ta saadab enda asemel mingisuguse sekundaarse tegelase, kes tuleb kohale; midagi ta vastab, mingisugustele küsimustele, mingisugustele ei vasta. Pärast kannab volikogus ette linnavalitsuse liige, kes ei pruugi üldse nendest nüanssidest isegi aru saada, mida nüüd komisjonis tegelikult arutati. Et see aitab kaasa tegelikult komisjoni tasemel saada pädevaid vastuseid, pädevaid kommentaare ja kujundada seda arvamust, mis oleks ikkagi palju kõrgemal kompetentsi tasemel, kui volikogu liikmed omavahel siin neid asju arutaks.
Kindlasti ei ole probleem selles, et Priit Pärtelpoeg on seal komisjoniliige. Ma ise olen kolmes komisjonis ja ühe komisjoni esimees ja ütlen, et probleem ei ole selles, et linnavalitsuse liikmed osalevad seal, vaid probleem on selles, et opositsioonierakondadest volikogu liikmed ei käi seal kohal. Ja näiteks linnavarakomisjoni tööd analüüsides võib öelda, et mõned volikogu liikmed ei ole kolme kuuga veel kordagi komisjoni koosolekul käinud. Vot see on probleem! Aga see, kas linnavalitsuse liikmed on komisjoni liikmed või mitte, ma ütlen, et neid võib täitsa käsitleda kui eksperte. Kui meil on komisjonis ka eksperdid erinevates valdkondades, siis miks ei saa eksperdi rollis olla linnavalitsuse töötaja või ametnik, kes on tõesti selle ala spetsialist, kes on neid dokumente ette valmistanud ja kes annab selgitusi nendes küsimustes. Ja kindlasti ei saa siin rääkida niisugustest asjadest nagu linnavalitsuse sekkumine - see mõiste on seletuskirjas nagu mainitud. Tegelikult me teeme koostööd siin linnavalitsusega ja kui me ükskõik, mis eelnõud ette valmistame, me saadame ju selle seisukoha võtmiseks linnavalitsusele. Siis võib seda ka nimetada sekkumiseks, et linnavalitsus sekkub meie tegevustesse, annab oma arvamuse meie eelnõudesse. Siis järgmine samm siin oleks selline, et ärme enam saadame oma eelnõusid linnavalitsusele ja siis linnavalitsus enam ei sekku meie tegevusse. See jutt on niimoodi, et see ongi maitse küsimus - teile meeldib üks seisukoht, teistele meeldib teine seisukoht. Ja siin ei ole seda seaduse, seda lahususe printsiipi rikutud.
Kas Te soovite lisaaega?
Kõne jätkub - Leonid Mihhailov Leonid Mihhailov
Aitäh! Ma olen lõpetanud.
Aitäh! Andres Kollist, palun!
Lugupeetud volikogu, lugupeetud esimees! Kolleeg Ants Leemets ütles, et linnavalitsus teenindab volikogu. Õige! Aga paljuski reaalne elu on muidugi nii, et volikogu annab tegelikult hinnangu linnavalitsuse poolt ikkagi ettepandud asjadele juba. Ja siin on nagu üks asi, mille üle tasub mõelda. Riigikogus Riigikogu liikmed teevad oma tööd palgatööna, aga meil volikogu komisjonides on ikkagi professionaalid, kes peavad asja tundma ja me oleme nagu rohkem rahvas, kes siis otsustab kaasa seal.
Siis ma arvan, et siin ka eelnevates sõnavõttudes oli palju juttu niisugusest asjast nagu kaasatus ja ma arvan, see on väga oluline. Ja eriti selle komisjoni puhul, kus mul on au kaasa lüüa, innovatsioonikomisjonis. Vot me oleme töötanud nii, et me tõepoolest ise algatame ja püüame genereerida teatavaid ideid ja loodame siis, et linnavalitsus nad ellu viib. Ja kui sa algatad seda ja arutad ja linnavalitsuse liikmed on algusest peale seal juures, siis on see hoopis teine olukord. Sa saad öelda, et "koos ju arutasime, sa olid juures, sa ütlesid oma arvamuse ja olge nüüd kenad ja viige see ellu".
Nii et kokkuvõttes ma arvan, et siin on täpselt samamoodi kaalumise koht. Oma elu võib korraldada nii- ehk teistpidi. Aga see, mismoodi me oleme siin volikogus praegu korraldanud, on ennast siiamaani õigustanud. Aitäh!
Aitäh, hea juhataja! Austatud kolleegid! Vähe sellest, et me vist alguses vähemalt rääkisime üksteisest mööda, tundub, et me ei ole ikka veel vist jõudnud päris asja tuumani. Möödarääkimise kohapealt pean ma siis silmas seda, et tõepoolest anname endale aru – käesoleva eelnõuga ei soovita kuidagimoodi hoida linnavalitsuse liikmeid või ka linnavalitsuse eksperte volikogu komisjonide tööst eemal või neid kuidagi sellest tööst isoleerida. See, millest me antud eelnõu kontekstis räägime, on enne kõike küsimus sellest, kas on arukas, mõistlik ja tarviline, et abilinnapead, linnavalitsuse liikmed ja linnavalitsuse süsteemis töötavad eksperdid oleksid hääleõigusega osalised komisjoni hääletamisprotsessis. Ja selleks ei näe mina tõepoolest ka ühtegi mõistlikku põhjendust ega õigustust, et abilinnapead ja ekspertliikmed, keda linnavalitsus on komisjoni nimetanud, peaksid saama seal hääleõigusega osaleda.
Küll aga pean ma äärmiselt oluliseks seda, et linnavalitsuse liikmed osaleksid komisjonide töös. Ja siit vist tulenebki just kui nagu esimene probleem. Kuidas on üldse võimalik, et kui volikogu komisjoni juht palub abilinnapeal osaleda komisjoni koosolekul, et siis abilinnapea ei tule. Ma arvan, et tuleb küll, ja seda olenemata tõsiasjast, kas tal parasjagu hääleõigus seal komisjonis on või ei ole.
Ehk siis, noh usaldagem komisjoni liikmete võimekust ja autoriteeti abilinnapeade ja linnavalitsuse ametnike kaasamisel komisjonide töösse.
Teine probleem paistab olevat selles, et linnavalitsus justkui ei usalda linnavolikogu komisjonide liikmeid selles osas, mis puudutab suutlikkust erinevaid eelnõusid komisjonis asjatundlikult menetleda. Aga ka siin ma arvan, et on igati hea, kui komisjoni liikmete ja juhtide pädevus selles osas edasi areneks, et sisulist vastutust erinevates õigusloome etappides saaks võtta eelnõude menetlemise eest suurem hulk inimesi ja et ka volikogu komisjonide liikmed oleksid rohkem motiveeritud eelnõudesse süvenema ja ka ise tõesti linnavalitsuse liikmete ning ekspertidega rohkem asju läbi räägiks. Nii et ma igatpidi toetan seda ideed ja eelnõud ja arvan, et see aitaks igatpidi kaasa ka sisulise kompetentsi kasvamisele volikogus ja sellele, et eelnõude menetlemisse oleks tõesti, vähe sellest, et kaasatud, aga selles saaksid olla osalised ka laiem ring inimesi. Aitüma!
Aitäh, hea esimees! Head volikogu liikmed! Et minu meelest siin ikkagi on päris tõsine küsimus erinevate võimuharude lahususest. Et, mõelge rollide peale. Et linnavolikogusse tulevatel linnavalitsuse liikmetel väga tihti on mingi enda veetud projekt või enda tehtud eelnõu. Nii et huvide konflikt on pigem reaalsus, mitte illusoorne. Ma saan aru siin eelnevatest esinejatest - Kollistist ja Mihhailovist jne -, et ta on mugav. Jah, ta on mugav. Aga see ei tähenda, et ta õige on. Ta on mugav.
Teiseks. Riigis ei ole mõeldav, et minister jätab tööandja kutsele vastamata. Tean, olen korduvalt selles rollis olnud. Ja mitte kunagi ei jäta minister minemata komisjoni.
Ja sellest tuleb ka see n-ö kolmas point, et hoiak. Linnavalitsuse esindaja on siin tegelikult ikkagi ametkonna ja linnavalitsuse ehk täitevvõimu esindaja. Volikogul ei maksa võtta hoiakut, et linnavalitsus tähtis, tuleb, ütleb, kuidas on. Ütleme nii, et kõrvaltvaatajana võin öelda, et ammu on enamus Tallinna inimestel selge, et Keskerakonnal on Tallinnas number üks Mihhail Kõlvart, mitte Taavi Aas. Ma arvan, volikogul tasuks sama hoiak võtta. Aitäh!
Hea volikogu esimees, head kolleegid! Kõik põhiline on juba opositsiooniliikmete poolt edastatud. Aga ma tahaks juhtida tähelepanu ühele momendile, mis on võib-olla oluline.
Mõned hetked tagasi rääkis volikogu esimees Mihhail Kõlvart meile poliitilisest kultuurist ja üksteise austamisest, mis võiks ka linnavolikogu saalis saada rohkemat kõlapinda. Ja kõik see eeldab tegelikult dialoogi pidamist, üksteise eelnõudesse süvenemist ja nendest lugupidamist. Et mul on tegelikult küsimus lugupeetud koalitsiooni saadikutele siin, et kas nad tegelikult ka Ants Leemetsa esitatud eelnõusse süvenesid või on lihtsalt kujunenud tavaks, et nii opositsioon kui koalitsioon üksteise eelnõudesse süvenematult lihtsalt otsib vastuargumente ja kaevab ennast vastaspoole kaevikutesse. Mulle jäi selline mulje, et seekord nii juhtus ja seepärast ma kutsun teid edaspidi üles opositsiooni eelnõudesse rohkem süvenema, need läbi lugema ja teiseks toetama antud eelnõud. Kohe on Eesti Vabariik 100 sünnipäev ja selle eel on võimalus näidata üles koosmeelt. Seega, lõpetame täna siis äkki oma istungi üksmeeles ja anname toetuse. Aitäh!
Aitäh! Annela Ojaste, palun!
Kõne - Annela Ojaste Annela Ojaste
Head volinikud, hea esimees! Ma tegelikult jätkaks siit, mis Riina rääkis. Tõepoolest, mina nagu värske volinikuna ... te ei kujuta ette, kuidas ma olen vaadanud ja imestanud, et mis toimub. Ma ei kujuta ette, kui mina peaks lasteaia direktorina niimoodi tööd tegema, et üks ei kuula ühte ja teine ei kuula teist ja tegelikult kedagi ei huvita. Keskerakonda ei huvita, sellepärast et nad teavad, et nad on kohal, vajutavad nuppu, kõik läheb läbi. Opositsiooni ka tegelikult päris tihti ei huvita, sest nad noh teavad, et midagi ei juhtu, räägivad nad või ei räägi. Et ma olen hästi nõus selle poliitilisekultuuri nagu tugevdamisega siin volikogus, sest see on täiesti ebanormaalne, mis siin toimub. Ja tõesti, head lähenevat aastapäeva meile kõigile! Oleme viisakad ja kultuursed ja nagu pärispoliitikud! Aitäh!
Head kolleegid! Ma näen, et te olete juba väsinud ja enne seda, kui me alustame hääletamisprotseduuriga, mul on üks ettepanek teile. Ma loodan, et peale istungi päevakorra ammendumist me kohtume II korrusel. Aga see ei ole viimane päevakorrapunkt. Hea kolleeg Ülle Rajasalu soovib võtta sõna. Ja ma arvan, et oleks kena, kui me kõik kuulaksime ära ja kõik koos läheksime siis II korrusele. Et see on selline ettepanek.
Aga nüüd protseduur. Vastavalt linnavolikogu töökorrale tuleb Tallinna põhimääruse muutmist arutada kahel lugemisel. Sellest tulenevalt panen teie ette hääletusele määruse eelnõu "Tallinna põhimääruse ja Tallinna Linnavolikogu töökorra muutmine" esimese lugemise lõpetamine ja eelnõu saatmine teisele lugemisele. Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Häältega 24 poolt, 38 vastu, erapooletuid ei ole, ei leidnud ettepanek toetust.
Nüüd ma panen hääletusele määruse eelnõu "Tallinna põhimääruse ja Tallinna Linnavolikogu töökorra muutmine" esimese lugemise katkestamise. Palun teid võtta seisukoht ja hääletada!
Hääletamise lõpp - Katkestada lugemine Katkestada lugemine
Häältega 12 poolt, 44 vastu, erapooletuid ei ole, ei leidnud ka see ettepanek toetust.
Mul on protseduuriline küsimus!
Jah, ma saan aru, et praegu tekivad protseduurilised küsimused ja sellepärast ma kohe annan sõna meie juristile, et ta selgitaks protseduuri. Palun!
Volikogu töökord näeb ette siis sellise võimaluse, et kui on selline eelnõu, mis nõuab meie enda reeglite järgi kahte lugemist, ja selleks on kindlasti Tallinna põhimääruse muutmine, ja kui volikogu otsustab, et ta esimest lugemist ei lõpeta, ei saada eelnõu teisele lugemisele, nagu praegu juhtus esimese hääletusega ja kui ka otsustab teisena, et ta ei katkesta esimest lugemist, siis on see eelnõu menetlusest välja langenud, kuna volikogu on selgelt näidanud, et selle eelnõuga ta edasi tegeleda ei soovi.
Tallinna Linnavolikogu liige - Kaupo Nõlvak Kaupo Nõlvak
Mul on ikkagi protseduuriline küsimus!
Teie sõnastuses pandi hääletusele eelnõu katkestamine. Suur enamus volikogu liikmetest oli selle sõnastuse vastu. Ehk siis, nagu ma saan aru, mitte katkestada?
Absoluutselt. Nüüd ta läheb edasi.
Jah. See ongi ...
Sest kui oleks poolt oldud, siis oleks Teie s sõnastuses katkestamise poolt oldud, aga enamus oli vastu.
Jah. Aga niimoodi see sõnastatud ongi. Kui me katkestame, siis me saame selle menetlusega edasi minna, jätkata. Aga kui me oleme selle poolt, siis see langeb menetlusest välja. See oli ka varem. Et, ainuke asi mida me praegu võime teha, et kui teile tundub, et hääletasite valesti ja soovite hääletada teistpidi, ma saan tühistada hääletuse tulemust ja me võime hääletada veel üks kord, aga kõik see, mida ma olen öelnud ja sõnastanud on õige ja vastab töökorrale.
Kas te soovite veel üks kord, et jurist teile seletab? Kas te soovite, et ma tühistaks? Vastavalt linnavolikogu töökorra § 14 lõikele 2 on määruse eelnõu "Tallinna põhimääruse ja Tallinna Linnavolikogu töökorra muutmine" menetlusest välja langenud.
18:45 Päevakorra punkti alustamine - Avalduste ärakuulamine Avalduste ärakuulamine
Sõna saab volikogu liige, Ülle Rajasalu, palun!
Aitäh, härra esimees! Austatud volikogu liikmed! Ma ei ole olnud viimased kaks volikogu koosseisu siin volikogus ja ma vaatan, et ma ei imesta enam mitte millegi üle, sest et olen täna siis Pirita linnaosakogu esimees ja oma üllatuseks avastasin, et mida teeb revisjonikomisjon linnaosas. Kusjuures ta on kohustuslik moodustada, on kaks kohustuslikku komisjoni: on planeerimiskomisjon ja on revisjonikomisjon. Teised komisjonid on meil kõik koos käinud. Meil on neid viis tehtud: linnamajandus, haridus-kultuur, sotsiaaltervishoid jne, ja kaks kohustuslikku - revisjon ja planeerimine.
Planeerimine, see on selge, sellega me tegeleme igapäevaselt. Aga olen küsinud nüüd revisjonikomisjonilt, et millal nemad kokku tulevad. Ja küsivad "Aga mida me revideerime?". Sest et minu hämminguks on möödunud aasta aprillikuu sees, 20. aprillil määrusega number 8 "Tallinna linnaosade ja linnaosade valitsuste põhimäärused", kus on sätestatud, et linnaosakogude revisjonikomisjonid kontrollivad linnaosakogude otsuste täitmist. Kuulge, andke andeks! Meie otsused, mida me teeme linnaosade komisjonides, on soovituslikud. Kuidas üks revisjonikomisjoni 3-liikmeline, kes meil on siis moodustatud, mille üks liige on teie erakonnakaaslane Keskerakonnas härra Miroslav Berezovski, ma olen ka temaga rääkinud - see on ebaloogiline, see on ebaloomulik, mis on toimunud. Ma olen alati seda meelt – avalikku raha tuleb lugeda ja tema kasutamist kontrollida.
Mis on tegelikult see põhjus, miks ta on niimoodi ära muudetud?! Mida on kellelgi varjata?! Kuulge! Ma olen olnud ise 1996 aastal, kui ma esimest korda olin halduskogus ja volikogus, Pirita linnaosa revisjonikomisjonis. Me kontrollisime linnaosavalitsuse tööd. Kõik oli korras ja seal polnudki mitte midagi. Aga see usaldamatus tegelikult, nüüd, mis viimastel aastatel on toimunud, ma olen täiesti hämmingus. Mida ma teen seal siis volikogus ... või seal linnaosakogus? Miks on need asjad ära muudetud? Miks me ei suuda teha koostööd linnaosa valitsusega, arutada nende rahaasju, kuidas paremini kasutada? Ja tegelikult polegi midagi arutada, sest kõik on ette antud.
Ma teen praegu ettepaneku ja esitan selle eelnõu "Tallinna linnaosade ja linnaosade valitsuste põhimääruste muutmine". Selle eelnõu eesmärgiks on anda Tallinnas moodustatud linnaosakogude revisjonikomisjonide pädevusse kontrolli teostamine vastava linnaosa valitsuse tegevuse seaduslikkuse, otstarbekuse ja tulemuslikkuse üle. Ma väga loodan, et seekord mõistus tuleb ikka jõusse. Nii et ... Aitäh!
Nüüd head kolleegid! Annan teada, et järgmine linnavolikogu istung toimub korraliselt 8. märtsil 2018. Kuulutan istungi lõppenuks!
18:50 Istungi lõpp

matches:
§ 22
§ 47
§ 26
§ 31
Kohus
kohus
kohus
§ 12
§ 14