Põllumajanduslindude aretuse eesmärgil pidamiseks ning haudemunade ja ööpäevaste tibude turustamise eesmärgil tootmiseks kasutatava loomakasvatushoone või -rajatise, seal lindude pidamise ning haudemunade ja ööpäevaste tibude tootmise veterinaarnõuded – Riigi Teataja
Põllumajanduslindude aretuse eesmärgil pidamiseks ning haudemunade ja ööpäevaste tibude turustamise eesmärgil tootmiseks kasutatava loomakasvatushoone või -rajatise, seal lindude pidamise ning haudemunade ja ööpäevaste tibude tootmise veterinaarnõuded
Põllumajanduslindude aretuse eesmärgil pidamiseks ning haudemunade ja ööpäevaste tibude turustamise eesmärgil tootmiseks kasutatava loomakasvatushoone või -rajatise, seal lindude pidamise ning haudemunade ja ööpäevaste tibude tootmise veterinaarnõuded - sisukord
1 ÜLDSÄTE
2 LOOMAPIDAMISHOONE VÕI -RAJATISE VETERINAARNÕUDED
§ 2 Aretuse eesmärgil lindude pidamiseks, tõu- ja produktiivlindude tootmise eesmärgil haudemunade tootmiseks ning lindude munemiseani kasvatamiseks kasutatava loomakasvatushoone või -rajatise veterinaarnõuded
§ 3 Ööpäevaste tibude turustamise eesmärgil tootmiseks kasutatava loomakasvatushoone või -rajatise veterinaarnõuded
3 LINDUDE PIDAMINE NING HAUDEMUNADE JA TIBUDE TOOTMINE
§ 4 Lindude aretuse eesmärgil pidamise veterinaarnõuded
§ 5 Tibude tootmise veterinaarnõuded
4 LOOMATAUDIDE SEIRE KORRALDAMINE ARETUSFARMIS JA HAUDEJAAMAS
§ 6 Salmonelloosid
§ 7 Mükoplasmoosid
§ 8 Määruse rakendamine
RT I, 29.03.2018, 14
Vastu võetud 03.10.2002 nr 73
RTL 2002, 116, 1679
jõustumine 14.10.2002
27.05.2005 RTL 2005, 62, 888 12.06.2005
20.06.2014 RT I, 28.06.2014, 66 01.07.2014
28.11.2017 RT I, 06.12.2017, 1 01.01.2018
22.03.2018 RT I, 29.03.2018, 1 01.04.2018
Määruses kehtestatakse põllumajanduslindude (edaspidi linnud) aretuse eesmärgil pidamiseks ning haudemunade ja ööpäevaste tibude turustamise eesmärgil tootmiseks kasutatava loomakasvatushoone või -rajatise, seal lindude pidamise ning haudemunade ja ööpäevaste tibude tootmise veterinaarnõuded.
2. peatükk LOOMAPIDAMISHOONE VÕI -RAJATISE VETERINAARNÕUDED
§ 2. Aretuse eesmärgil lindude pidamiseks, tõu- ja produktiivlindude tootmise eesmärgil haudemunade tootmiseks ning lindude munemiseani kasvatamiseks kasutatava loomakasvatushoone või -rajatise veterinaarnõuded
(1) Aretuse eesmärgil lindude pidamiseks, tõu- ja produktiivlindude tootmise eesmärgil haudemunade tootmiseks ning lindude munemiseani kasvatamiseks kasutatava loomakasvatushoone või -rajatise (edaspidi aretusfarm) lindlad peavad olema oma asukohalt ja projektlahenduselt sobivad lindude pidamiseks ja võimaldama ära hoida loomataudi sissetoomise ja selle puhkemise korral taudi edasise leviku. Mitut liiki lindude pidamise korral peavad aretusfarmid olema linnuliigiti üksteisest eraldatud.
(2) Aretusfarmis tuleb välja töötada ja rakendada loomatervishoiu nõuded ning teha lindude tervise seiret.
(3) Aretusfarmi lindlate sisseseade peab vastama lindude pidamise eesmärgile.
(4) Lindude ja haudemunade veovahendid peavad olema puhastatavad ja desinfitseeritavad.
§ 3. Ööpäevaste tibude turustamise eesmärgil tootmiseks kasutatava loomakasvatushoone või -rajatise veterinaarnõuded
(1) Ööpäevaste tibude (edaspidi tibud) tootmiseks turustamise eesmärgil kasutatav loomakasvatushoone või -rajatis (edaspidi haudejaam) peab ehituslikult ja töökorralduslikult asetsema eraldi muudest lindude pidamiseks kasutatavatest loomakasvatushoonetest ja -ehitistest.
(2) Haudejaamas peavad olema:
1) haudemunade ladustamise ja sorteerimise ruum;
2) haudemunade desinfitseerimise ruum;
3) haudemunade hautamise ruum;
4) haudemunade koorutamise ruum;
5) tibude väljaviimiseks ettevalmistamise ja pakkimise ruum.
(3) Haudejaam peab olema ehitatud või ümbritsetud piirdega nii, et oleks välistatud seal peetavate lindude kokkupuutumine väljaspool viibivate loomadega.
(4) Haudejaama ruumide seinad ja põrandad peavad olema niiskuskindlast materjalist, kergesti pestavad ja desinfitseeritavad.
(5) Haudejaam peab olema varustatud sobiva valgustus-, ventilatsiooni- ja küttesüsteemiga.
(6) Haudejaamas peab olema nõuetekohane tekkivate jäätmete eemaldamise ja utiliseerimise süsteem.
(7) Haudejaamas kasutatav sisseseade peab olema sileda pinnaga ja valmistatud veekindlast materjalist.
3. peatükk LINDUDE PIDAMINE NING HAUDEMUNADE JA TIBUDE TOOTMINE
§ 4. Lindude aretuse eesmärgil pidamise veterinaarnõuded
(1) Lindude pidamine korraldatakse tsüklitena nii, et oleks võimalik rakendada eri liiki ja vanuserühma kuuluvate lindude isoleerimist ning «kõik korraga sisse – korraga välja» põhimõtet. Enne uue linnukarja sissetoomist tuleb ruumid puhastada ja desinfitseerida.
(2) Aretusfarmis peetavad linnud peavad pärinema aretusfarmist, mille kohta on väljastatud tegevusluba, või olema sisse veetud loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi seaduse § 18 lõike 3 alusel kehtestatud nõuete kohaselt.
(3) Aretusfarmis tuleb välja töötada ja rakendada nõuded loomataudide leviku vältimiseks. Aretusfarmi töötajad peavad kandma üksnes seal kasutatavaid tööriideid ja aretusfarmi külastaja peab kandma ühekordseks kasutamiseks mõeldud kaitseriietust.
(4) Aretusfarmi ruumid ja sisustus peavad olema ehituslikult heas seisukorras ning kasutatavad seadmed töökorras.
(5) Haudemune peab korjama vähemalt kaks korda päevas ning need tuleb puhastada ja desinfitseerida võimalikult kiiresti.
(6) Aretusfarmi töö korraldamise eest vastutav isik peab loomataudikahtlusele viitavatest tunnustest kohe teavitama veterinaarjärelevalveametnikku või piirkonda teenindavat volitatud veterinaararsti. Loomataudikahtluse korral peab veterinaarjärelevalveametnik võtma proovid ning saatma need uuringuteks Veterinaar- ja Toidulaboratooriumisse või volitatud laboratooriumisse, millel on akrediteeritud analüüsimetoodika vastava loomataudi diagnoosimiseks.
(7) Linnukarja kohta tuleb pidada ja säilitada vähemalt kaks aastat lindude aretusfarmist väljaviimisest arvates järgmist arvestust:
1) lindude liikumine – sissetoomise ja väljaviimise kuupäevad;
2) munatoodangu näitajad;
3) haigestumised ja suremus, nende põhjused;
4) laboratoorsete uuringute tulemused;
5) lindude päritolu;
6) haudemunade sihtkoht.
§ 5. Tibude tootmise veterinaarnõuded
(1) Liikuvad töövahendid ja personal võivad liikuda haudejaamas ainult nii, et nende sattumine juba läbitud ruumidesse on välistatud. Samuti peab olema välistatud haudemunade sattumine juba läbitud ruumidesse.
(2) Haudemunad peavad pärinema aretusfarmist, mille kohta on väljastatud tegevusluba, või olema sisse veetud loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi seaduse § 18 lõike 3 alusel kehtestatud nõuete kohaselt.
(3) Haudejaamas tuleb välja töötada ja rakendada nõuded loomataudide leviku vältimiseks. Haudejaamas töötav isik peab kandma üksnes seal kasutatavaid tööriideid ja haudejaama külastaja peab kandma ühekordseks kasutamiseks mõeldud kaitseriietust.
(4) Haudejaama ruumid ja sisustus peavad olema ehituslikult heas seisukorras ja kasutatavad seadmed töökorras.
(5) Desinfitseerima peab:
1) haudemunad – haudejaama saabumisel ja enne hautamist;
2) haudurid – regulaarselt;
3) koorumiskapid ja seadmed – pärast iga partii väljahaudumist.
(6) Loomatervishoiu hindamiseks tuleb ehitises perioodiliselt võtta proove mikrobioloogiliseks uurimiseks.
(7) Haudejaama töö korraldamise eest vastutav isik peab taudikahtlusele viitavatest tunnustest kohe teavitama veterinaarjärelevalveametnikku või piirkonda teenindavat volitatud veterinaararsti. Loomataudikahtluse korral peab veterinaarjärelevalveametnik võtma proovid ning saatma need uuringuteks Veterinaar- ja Toidulaboratooriumisse või volitatud laboratooriumisse, millel on akrediteeritud analüüsimetoodika vastava loomataudi diagnoosimiseks.
(8) Iga väljahautatava partii kohta tuleb pidada ja säilitada vähemalt kaks aastat partii haudejaama toomisest arvates järgmist arvestust:
1) haudemunade päritolu ja sissetoomise kuupäev;
2) koorumistulemused;
3) haudumisprotsessi käigus esinenud kõrvalekalded;
5) koorumata haudemunade ja haudejäägi sihtkoht;
6) tibude sihtkoht;
7) teostatud vaktsineerimised.
4. peatükk LOOMATAUDIDE SEIRE KORRALDAMINE ARETUSFARMIS JA HAUDEJAAMAS
§ 6. Salmonelloosid
Aretusfarmis ja haudejaamas tehakse uurimisi Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum ja Salmonella arizone tekitajate suhtes «Loomatauditõrje seaduse» § 43 lõike 2 alusel kehtestatud salmonellooside tõrje eeskirja kohaselt.
§ 7. Mükoplasmoosid
(1) Aretusfarmis ja haudejaamas uuritakse kanu ja kalkuneid Mycoplasma gallisepticum’i ning kalkuneid Mycoplasma meleagridis tekitajate suhtes seroloogiliselt või bakterioloogiliselt ning tibusid ja noorkalkuneid kliiniliselt õhukotis põletikuliste muutuste leidmiseks. Proovid tuleb võtta verest, spermast, trahheast, kloaagist või õhukottide limast.
(2) Seire läbiviimiseks lindude kasvu- ja munemisajal kasutatakse lõikes 1 nimetatud haigustekitajate avastamiseks valikproove, mis võetakse vahetult enne munemisaja algust ja pärast seda iga kolme kuu tagant.
§ 8. Määruse rakendamine
(1) «Loomatauditõrje seaduse» § 641 lõike 2 alusel peab selle määruse jõustumise hetkel kasutuses olev aretusfarm või haudejaam olema tunnustatud hiljemalt 2003. aasta 1. jaanuariks.
(2) Aretusfarm või haudejaam kuulub tunnustamisele, mille käigus hinnatakse ja kinnitatakse aretusfarmi või haudejaama vastavust selle määrusega kehtestatud veterinaarnõuetele, «Loomatauditõrje seaduse» § 7 lõike 2 alusel kehtestatud korras vastavalt põllumajandusministri 18. detsembri 2002. a määruse nr 88 "Registreerimisele ja teatud juhtudel tunnustamisele kuuluvate loomakasvatushoonete ja -rajatiste ning loomade pidamiseks piiritletud alade loetelu ning nende registreerimise ja tunnustamise kord" (RTL 2002, 146, 2134; 2004, 26, 422; 61, 1025) § 2 lõike 1 punktile 2 üksnes ühte liiki lindude pidamiseks, sealhulgas nende haudemunade kogumiseks, või tibude hautamiseks.
[RTL 2005, 62, 888 - jõust. 12.06.2005]
(3) «Veterinaarkorralduse seaduse» (RT I 1999, 58, 608; 2002, 13, 79; 18, 97; 61, 375; 63, 387) § 4 alusel teostab riiklikku järelevalvet selle määruse nõuete täitmise üle aretusfarmis ja haudejaamas Veterinaar- ja Toiduamet vähemalt kaks korda aastas.
[RT I, 06.12.2017, 1 - jõust. 01.01.2018]
(4) Enne 2003. aasta 1. jaanuari aretusfarmi toodud linnud ja haudejaama toodud haudemunad ei pea pärinema tunnustatud aretusfarmist.
1 Nõukogu direktiiv 2009/158/EÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (ELT L 343, 22.12.2009, lk 74–113), muudetud otsustega 2011/214/EL (ELT L 90, 06.04.2011, lk 27–49) ja 2011/879/EL (ELT L 343, 23.12.2011, lk 105–116).


Rakvere valla eelarvest mittetulunduslikuks tegevuseks toetuste andmise kord – Riigi Teataja
Rakvere valla eelarvest mittetulunduslikuks tegevuseks toetuste andmise kord
Rakvere valla eelarvest mittetulunduslikuks tegevuseks toetuste andmise kord - sisukord
§ 2 Tegevustoetus
§ 3 Ühekordne toetus
§ 6 Taotluste esitamine
§ 8 Toetuse eraldamine ja toetuslepingu sõlmimine
§ 10 Toetuse kasutamise aruandlus
§ 11 Toetuste kasutamise üle järelevalve teostamine
RT IV, 04.12.2018, 57
Vastu võetud 17.10.2018 nr 29
RT IV, 27.10.2018, 9
jõustumine 30.10.2018
28.11.2018 RT IV, 04.12.2018, 46 07.12.2018
(1) Määrus reguleerib Rakvere valla (edaspidi vald) eelarvest mittetulunduslikuks tegevuseks toetuste taotlemise, andmise, kasutamise ning järelvalve teostamise korra.
(2) Toetuse andmise eesmärk on arendada kogukondade omaalgatuslikku tegevust ja soodustada valla elanike koostööd, toetada kultuuri, spordi, keskkonnakaitse, terviseedendamise, noorsootöö, ühistegevuse ja vaba aja võimalusi ning vabaühenduste mitmekesisust ja jätkusuutlikku arengut valla haldusterritooriumil avalikes huvides tegutsevate mittetulundusühingute ja seltsingute (edaspidi MTÜ) kaudu.
1) tegevustoetusena;
2) ühekordse toetusena;
3) projektitoetusena.
§ 2. Tegevustoetus
(1) Tegevustoetust antakse Rakvere valla territooriumile registreeritud ja tegutsevale MTÜ-le põhikirjaliste või seltsingulepingus sätestatud eesmärkide toetamiseks.
(2) Tegevustoetuse taotleja esitab vallavalitsusele vormikohase taotluse (Lisa 1) iga aasta 20. septembriks, v.a 2018. aastal on tegevustoetuste taotluste esitamise tähtajaks 31. detsember.
[RT IV, 04.12.2018, 46 - jõust. 07.12.2018]
(3) Tegevustoetuse taotlusele tuleb lisada:
6) esmakordsel taotlemisel MTÜ põhikiri ja asutamisleping ning taustakirjeldus MTÜ senise tegevuse kohta või viide veebilehele, kus on nimetatud andmed olemas.
§ 3. Ühekordne toetus
(1) Ühekordset toetust antakse MTÜ-le valla elanikele suunatud või kohalike elanike korraldatavate ürituste ja ühistegevuste (edaspidi ürituse) teostamiseks ja/või valla esindamiseks.
(2) Ürituste korraldamise taotleja esitab vallavalitsusele vormikohase taotluse (Lisa 2) järgnevateks tähtaegadeks: 20. veebruar, 20. mai, 20. august ja 20. november.
(3) Ürituse korraldamise toetuse taotlusele tuleb lisada:
2) ürituse eelarve ja rahastamise allikad;
(1) Projektipõhist toetus antakse MTÜ-le teistest fondidest taotletavate avalikkusele ja kogukonna ning piirkonna arengule suunatud tegevus- ja investeeringuprojektide läbiviimiseks ning kaasfinantseerimise katmiseks.
(2) Projektipõhise toetuse taotleja esitab vallavalitsusele vormikohase taotluse (Lisa 3) koos projektidokumentatsiooniga enne rahastamistaotluse esitamist.
(3) Vajadusel väljastatakse taotlejale garantiikiri kaasfinantseeringu andmise kohta peale projekti kaasfinantseeringu taotluse esitamist.
2) taotlejal on täidetud kõik kohustused riigi ja Rakvere valla ees sh varasemate taotluste aruandlus ja teabe avaldamise kohustused;
3) taotleja on registreeritud ja tema tegevuskohaks on Rakvere vald ning tema tegevusest saavad kasu Rakvere valla elanikud;
§ 6. Taotluste esitamine
(1) Taotleja esitab vallavalitsusele määruse lisas toodud vormikohase taotluse, mis sisaldab kõiki nõutavaid andmeid. Taotlus esitatakse Rakvere Vallavalitsusele elektrooniliselt ja digitaalallkirjastatult aadressile vallavalitsus@rakverevald.ee või paberkandjal allkirjastatult aadressile Kooli 2, Sõmeru alevik, Rakvere vald, 44305.
(2) Kui taotluse esitamise tähtaeg satub riigipühale või muule puhkepäevale, loetakse tähtpäev saabunuks puhkepäevale järgneval esimesel tööpäeval. Tähtaja määramisel loetakse päevaks ajavahemikku keskööst keskööni.
(1) Taotluste läbivaatamiseks moodustab Rakvere Vallavalitsus vähemalt kolme liikmelise hindamiskomisjoni. Välja arvatud projektipõhiste taotluste puhul, kus hindajaks on vastava valdkonna vastutav ametnik, kes moodustab valdkondliku töögrupi vastavalt taotluse sisule.
(2) Toetuse taotlemise taotlused vaatab esmalt läbi ja menetleb vallavalitsuse vastutav ametnik (edaspidi ametnik), kes puuduste esinemisel annab taotlejale 10 kalendripäeva puuduste kõrvaldamiseks.
(3) Korrektsed taotlused esitab ametnik hindamiskomisjonile hindamiseks, kes teeb vallavalitsusele ettepaneku toetuste eraldamiseks.
(4) Vastutaval ametnikul ja vallavalitsusel on õigus nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid.
(5) Taotluse hindamisel võetakse arvesse:
6) tegevusest otseselt kasu saavate rahvastikuregistri järgsete valla elanike hulka;
7) taotluse esitaja tegevuse seotust valla esindamisega;
8) tegevuse jätkusuutlikkust;
9) koostööd teiste organisatsioonide ja isikutega;
10) eelarve läbipaistvust, realistlikkust ja kulude majanduslikku otstarbekust;
11) liikmete panust (rahaline ja mitterahaline);
12) kaasrahastamise olemasolu.
(6) Taotlus jäetakse rahuldamata, kui:
1) on ületanud esitamistähtaja või tegevus on esitamise tähtajaks toimunud;
2) taotleja ei võimalda kontrollida taotleja või taotluses toodud andmete vastavust nõuetele;
3) on puudulikult vormistatud ning taotleja ei ole kõrvaldanud määratud tähtajaks puudusi;
4) valla eelarve vahendid seda ei võimalda;
5) sisaldab tegevuskavas üritusi ja kalkulatsioonis kulusid, mis ei ole projekti eesmärki silmas pidades otseselt vajalikud või on ülemäärased;
6) sisaldab päevarahasid, vastuvõttude ja bankettide toitlustamist ning kommertsüritusi;
7) on tegu heategevusprojektiga (nt. heategevuskontserdil esinejatele honoraride maksmine);
8) sisaldab rühma või spordimeeskonna vormiriiete või üksikisikule vara soetamist;
9) sisaldab litsentside ostmist, laenu- või liisingumaksete tasumist;
10) sisaldab toitlustamist, majutust, turismiobjektide või vaatamisväärsuste külastuspiletite tasu;
11) tegu on kasumit teeniva projektiga;
12) rahastatud on juba analoogseid projekte ning taotletav toetus on vähese efektiivsusega taotluses sätestatud eesmärkide suhtes;
13) esitatud on mitu sarnast taotlust, on komisjonil õigus välja valida nende seast üks, mis tema hinnangul on püstitatud eesmärgi suhtes kõige mõjusam;
14) taotleja on esitanud valeandmeid ning edaspidi ei anta talle toetust valeandmete esitamisele järgneval kahel (2) kalendriaastal.
§ 8. Toetuse eraldamine ja toetuslepingu sõlmimine
(1) Toetust eraldatakse valla eelarvest selleks ettenähtud vahendite piires. Toetuse eraldamisel järgitakse vallas piirkondlikku ja valdkondlikku tasakaalustatuse printsiipi.
(2) Vallavalitsus informeerib taotlejat taotluse rahuldamisest või rahuldamata jätmisest 10 kalendripäeva jooksul pärast otsuse tegemist ning avalikustab toetuse saaja, toetussumma ja toetuse kasutamise eesmärgi valla veebilehel ja ajalehes.
(3) Vallavalitsuse korralduses märgitakse: taotleja nimi, eraldatav summa, põhjus taotluse rahuldamata jätmise või osalise rahuldamise kohta.
(4) Toetuse sihtotstarbelise kasutamise lepingu sõlmib toetuse saajaga vallavanem või teda asendav isik kümne (10) tööpäeva jooksul pärast vallavalitsuse korralduse jõustumist. Kui taotleja ei sõlmi ilma mõjuva põhjuseta nimetatud tähtaja jooksul lepingut, loetakse taotleja toetusest loobunuks ning toetust välja ei maksta.
(5) Määratud toetus kantakse vallavalitsuse korralduse ja/või lepingu alusel toetuse saaja arvelduskontole või lepingus näidatud kontole 7 kalendripäeva jooksul pärast lepingu allkirjastamist mõlema lepingu poole poolt.
(6) Käesoleva korra alusel toetust saavatel MTÜ-del on võimalik taotleda ka oma tegevuspiirkonnas asuva ja Rakvere vallale kuuluva hoone ruumide, olemasoleva inventari ja maa tasuta kasutamise võimalust, kui see on MTÜ sihipärase tegevuse seisukohalt vajalik. Sellisel juhul sõlmib objekti haldaja MTÜ-ga ruumide ja/või vahendite ning maa kasutamise lepingu, milles fikseeritakse muuhulgas ära objekti kasutamine MTÜ poolt ning inventari ja lisateenuste kasutamise tingimused.
(7) Toetused mis hõlmavad investeeringuteks tehtavate toetuste maksmist neile, kes kasutavad vallavara ja toetus on seotud nimetatud vara parendamise või uuendamisega, toimub vastavalt selle vara rendilepingule või vastavalt vallavara kasutada andmise korrale ning fikseeritakse kahepoolsete kokkulepetega vastavates lepingutes või nende lepingute lisadena.
2) teavitama vallavalitsust kõigist toetuse kasutamisega seotud probleemidest ja asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada ning takistada sõlmitud lepingu täitmist või mis võivad olla vastuolus vallavalitsuse kehtestatud nõuete või reeglitega vms;
3) esitama vallavalitsusele vormikohase aruande toetuse kasutamise kohta ja nõudmisel kõik tegevusi käsitlevad kuludokumendid;
4) võimaldama vallavalitsusel kontrollida aruannete õigust, toetuse saamise tingimusteks olevate asjaolude paikapidavust ja toetuse kasutamise sihipärasust, sh võimaldama juurdepääsu toetuse kasutamist tõendavatele algdokumentidele, toetuse abil soetatud vahenditele, investeeringuobjektidele jne;
5) toetuse kasutamise tingimuste rikkumisel toetuse vallavalitsuse kirjaliku nõudmise alusel tagasi maksma;
6) kajastama valda kui toetajat oma veebilehel, artiklites, ürituste reklaamides, riietusel, esemetel, avalikel esinemistel jne.
§ 10. Toetuse kasutamise aruandlus
(1) Ühekordsete toetuste ja projektitoetuste saaja esitab toetuse kasutamise aruande (vastavalt Lisad 4 või 5) vallavalitsusele kolmekümne (30) päeva jooksul pärast lepinguga sätestatud toetuse kasutamise aja lõppemist.
(2) Aruanded vaatab üle vallavalitsuse vastutav ametnik, kes esitab vallavalitsusele aruande kinnitamise ettepaneku ja korralduse eelnõu. Vastutaval ametnikul ja vallavalitsusel on õigus nõuda aruande esitajalt täiendavaid andmeid.
(4) Aruande kinnitamisest või mittekinnitamisest teavitatakse esitajat e-kirjaga hiljemalt kolmekümne (30) päeva jooksul pärast aruande esitamist.
§ 11. Toetuste kasutamise üle järelevalve teostamine
(2) Toetuse andmise tingimuste mittetäitmisel, toetuse mittesihipärase kasutamise korral või kui toetuse saaja ei ole taganud projekti tulemusena loodud või soetatud vara säilimise ning avalikku kasutust taotluses ja taotluse rahuldamise otsuses nimetatud eesmärkidel ja tingimustel või pole taotluses lubatud tegevusi määratud tähtaja jooksul ellu viinud, on vallavalitsusel õigus nõuda vastava summa tagastamist, arvutada see ümber või keelduda edaspidi antud MTÜ-le toetuse eraldamisest.
Lisa Toetuste taotluste ja aruannete vormid


Antsla valla eelarvest hoolekandeteenuste eest maksmise kord – Riigi Teataja
Antsla valla eelarvest hoolekandeteenuste eest maksmise kord
Antsla valla eelarvest hoolekandeteenuste eest maksmise kord - sisukord
§ 6 Hoolekandeteenuse jätkamine vallaeelarvest.
§ 8 Hoolekandeteenuse rahastamise lõpetamine valla eelarvest
RT IV, 05.12.2014, 5
Vastu võetud 25.11.2014 nr 20
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5, § 22 lõike 2, sotsiaalhoolekande seaduse § 3 lõike 1 punktide 1- 3, § 8 punkti 2, § 10 punkti 6, § 41, § 45 lõike 1 ning § 46 lõike 1 alusel.
(1) Antsla valla eelarvest hoolekandeteenuse eest maksmise kord (edaspidi: kord) reguleerib Eesti rahvastikuregistri andmetel Antsla vallas elavate hoolekandeteenust vajavate isikute hoolekandeasutuses ööpäevaringse hooldamise teenuse (edaspidi: hoolekandeteenus) osalist finantseerimist Antsla valla eelarvest.
(2) Kord ei reguleeri hoolekandeteenuse finantseerimist, kui hoolekandeteenuse vajaja või perekonnaseaduse alusel tema ülalpidamiskohustuslane on võimeline hoolekandeteenuse eest ise täies mahus tasuma või kui isik suunatakse riigi rahastatavale hoolekandeteenusele (erihoolekandeteenusele).
1) hoolekandeteenust vajav isik – isik, kes terviseseisundi, tegevusvõime languse ja /või elukeskkonna olukorra tõttu ei ole suuteline iseseisvalt elama ja kelle toimetulekut ei ole võimalik tagada muul viisil;
2) hoolekandeteenus – hoolekandeasutuses osutatav hooldusteenus, mis vastab hooldatava isiku vajadustele;
3) hooldatava ülalpidamiskulu – kulud, mis on vajalikud hooldatava ülalpidamiseks.
4) ülalpidamiskohustuslane(sed) – perekonnaseadusest tulenevalt abivajava isiku täisealised esimese ja teise astme ülenejad (vanemad ja vanavanemad) ja alanejad (lapsed ja lapselapsed) sugulased;
(1) Hoolekandeteenust vajav isik, kes ei ole suuteline hoolekandeteenuse eest täies mahus tasuma, esitab Antsla Vallavalitsusele kui ametiasutusele (edaspidi: ametiasutus) kirjaliku taotluse hooldusteenuse rahastamiseks Antsla valla eelarvest (taotluse vorm lisa 1).
5) taotleja kinnitus hoolekandeteenuse eest tasumise kohta, mis on vähemalt 95% igakuisest sissetulekust;
6) ülalpidamiskohustuslase olemasolu, nende nimed ja kontaktandmed, ülalpidamiskohustuslase puudumise korral kinnitus selle kohta;
8) taotleja kohustus teatada ühe kuu jooksul oma varalise seisu muutumisest;
9) ülalpidamiskohustuslase kohustus teatada ühe kuu jooksul oma varalise seisu muutumisest;
11) ülalpidamiskohustuslase nõusolek enda andmete kontrollimiseks.
3) ülalpidamiskohustuslase olemasolul dokumendid (nt kohtumäärus), millest nähtub, et hoolekandeteenuse taotleja ei saa või ei ole õigustatud saama ülalpidamist või saadav ülalpidamine ei kata täies ulatuses hoolekandeteenuse eest tasumist;
6) vajadusel võib hooldust vajav isik esitada ka muid asjasse puutuvaid dokumente.
(4) Ametiasutuse sotsiaalametnikul (edaspidi: sotsiaalametnik) on vajadusel õigus nõuda täiendavaid dokumente.
(2) Kui hoolekandeteenust makstakse osaliselt valla eelarvest, siis teeb sotsiaalametnik kindlaks hoolekandeteenuse vajaduse.
(3) Sotsiaalametnik selgitab välja menetluse käigus:
1) esitatud dokumentide alusel, kui suures osas on taotleja ja tema ülalpidamiskohustuslane võimelised hoolekandeteenuse eest ise tasuma;
2) valla eelarvest makstava osa suuruse hoolekandeteenuse eest.
(4) Sotsiaalametnikul on hooldusvajaduse väljaselgitamiseks õigus külastada hooldust vajava isiku kodu, küsitleda tema lähedasi ning kontrollida isiku ja tema ülapidamiskohustuslase majanduslikku olukorda ja teha päringuid elatusvahendite (pensionid, toetused, hüvitised, väärtpaberid, kinnis- ja vallasvara jms) hindamiseks.
(1) Isikul, kelle sissetulekutest ja varast ei piisa hoolekandeteenuse eest tasumiseks ja kelle hoolekandeteenuse maksmisel ei osale ülalpidamiskohustuslane või ülalpidamiskohustuslase osalus ei võimalda hoolekandeteenuse eest täies ulatuses tasumist, on õigustaotleda hoolekandeteenuse osalist tasumist Antsla valla eelarvest.
(2) Teenust rahastatakse valla eelarvest ulatuses, mis tagab hoolekandeteenuse maksumuse tasumise. Valla eelarvest makstakse hoolekandeteenuse maksumuse see osa, mis jääks katmata, kui isik ja tema ülalpidamiskohustuslane on tasunud hoolekandeteenuse eest vastavalt oma varalisele olukorrale.
(3) Valla eelarvest makstava hoolekandeteenuse eest osalise tasumise otsustab Antsla Vallavalitsus (edaspidi: vallavalitsus) korraldusega.
(4) Otsus hoolekandeteenuse rahastamiseks valla eelarvest tuleb teha ühe kuu jooksul avalduse ja lisadokumentide ametiasutuse dokumendiregistris registreerimisest arvates.
§ 6. Hoolekandeteenuse jätkamine vallaeelarvest.
Enne uut eelarveaastat vaatab sotsiaalametnik hiljemalt 1. novembriks läbi hoolekandeteenuse rahastamise korraldused, kontrollides hoolekandeteenuse saaja ja tema ülalpidamiskohustuslase majanduslikku seisu. Juhul, kui:
1) hoolekandeteenust saava või ülapidamiskohustuslase või mõlemate varanduslik seisukord on muutunud, nii et nad on võimelised teenust kokkulepitust suuremas summas rahastama, muudab vallavalitsus valla eelarvest teenuse eest makstava osa suurust oma korraldusega;
2) ülalpidamiskohustuslase majanduslik olukord on oluliselt halvenenud, mistõttu nad ei ole võimelised kokkulepitud mahus teenuse eest tasuma, on neil õigustaotleda Antsla valla eelarvest makstava osa suurendamist.
§ 8. Hoolekandeteenuse rahastamise lõpetamine valla eelarvest
1) hoolekandeteenust vajav isik või tema ülalpidamiskohustuslased keelduvad põhjendamatult tasumast nende kanda jääva osa ülalpidamiskulust;
(2) Hoolekandeasutus on kohustatud koheselt teavitama ametiasutust, kui hoolekandeteenust vajav isik või ülalpidamiskohustuslane on jätnud hoolekandeteenuse eest tasumata või hoolekandeteenust vajav isik lahkub hoolekandeasutusest.
(3) Otsus hoolekandeteenuse rahastamise lõpetamiseks vormistatakse vallavalitsuse korraldusega.
Käesoleva määruse jõustumise ajal kehtivad hoolekandeasutuses ööpäevaringse hooldamise teenuse lepingud viib ametiasutus määrusega kooskõlla hiljemalt 01.09.2015. a.
(1) Tunnistada kehtetuks Antsla Vallavolikogu 11.06.2002 määrus nr 13 „Üldhooldekodusse suunamise kord“.
Lisa Taotlus hoolekandeteenuse rahastamiseks Antsla valla eelarvest.


§ 2 Teave toetuse saamiseks
2 TOETUSE SAAJA NING TOETUSE ARVESTAMINE
§ 5 Toetuse arvutamine
§ 6 Koefitsiendimäärad ja kvaliteedi alused (Tvk m 16.06.2011 nr 22, jõustumine 01.07.2011)
§ 8 Dokumendi esitamine
§ 81 Sporditegevuse toetuste infosüsteem
§ 9 Taotleja õigused ja kohustused
§ 11 Toetuse andmise otsustamine
§ 12 Toetuse andmisest keeldumine
§ 14 Toetuse kasutamine
§ 17 Lepingu lõpetamine ja toetuse tagasinõudmine
§ 18 Järelevalve lepingu täitmise üle
RT IV, 10.06.2016, 12
Vastu võetud 21.08.2008 nr 28
19.09.2013 RT IV, 01.10.2013, 3 04.10.2013
02.06.2016 RT IV, 10.06.2016, 3 13.06.2016
2. peatükk TOETUSE SAAJA NING TOETUSE ARVESTAMINE
2) 7-10-aastased - koefitsient 0,8;
3) 11-15-aastased - koefitsient 1,0;
4) 16-19-aastased - koefitsient 1,3;
5) 7-19-aastased puuetega lapsed ja noored ning püsiva töövõimetusega inimesed - koefitsient 1,0.
2) 7-10-aastased - koefitsient 1,0;
3) 11-19-aastased - koefitsient 1,3;
1) edetabeli kolmas kolmandik - koefitsient 0,5;
2) edetabeli teine kolmandik - koefitsient 1,0;
Toetust ei anta, kui taotleja majanduslik olukord on selliselt halvenenud, et toetuse sihipärane kasutamine võib olla ohustatud, kui taotlejal esineb maksuvõlgnevusi, võlgnevusi linnaasutustele või kui taotleja on esitanud teadlikult valeandmeid, kui taotleja kohta ei ole 1. detsembriks teovõimeline harrastaja või harrastaja seaduslik esindaja ja treener alates EKRi 5. tasemest toetuse andmise soovi kinnitanud ning muudel määruse § 4 lõikes 2 ja § 9 lõigetes 3-4 sätestatud juhtudel.


Konsoolide ajalugu 3: SONY | AM.ee
9. november 2001 - 22:28 Autor: Tanel Raja
Paraku ei kestnud koostöö eriti kaua. Nintendo otsustas juba enne suve lõppu Philipsi kasuks, kelle CD-I tehnoloogial põhines Commodore CD32. Sony, jäänud ilma nii kosilasest kui lepingust, jätkas aga jonnakalt seadme arendamist.
1992 tõi kaasa järjekordse Nintendo meelemuutuse, Sonyle anti uus võimalus. Viimane oli kahjuks liiga kaua iseseisvalt nikerdanud, mistõttu strateegiaid ei saanud enam ühildada. Sony nägi PlayStationi tulevikku omaette seadmena, mida Suur N võiks turustada, viimane ihkas selle ikkagi SNESi täienduseks muuta.
Pärast mõningast nääklemist mindi laiali. Ma kujutan ette, et vähemalt ühes Jaapani kontoris krigistavad pisikesed kollased mehikesed vihaselt hambaid, meenutades, kui tähtis partii mõttetult maha mängiti.
Sony omandisse jäi igatahes pooleli konsool, osa Nintendo know-howst ning halvasti varjatud soov endisele partnerile ära teha. Seetõttu töö jätkus, ettevaatlikult, aga tasapisi kiirust kogudes. Aastani 1994, mil PSX suure pauguga turule tuli.
Olles kõigest uus poiss väljakul, ei peetud liigseks kulutada aega konkurentide vigade uurimiseks - Sony inimesed märkasid, et nende müügiargumentide hulka ei kuulu teistest võimsam tehnoloogia ja madalam hind.
Atari Jaguar64, Commodore CD-32 ja 3DO olid demonstreerinud, et konsooli headus on üks trumpe, aga kui puudub tarkvara, ei osta seda keegi. Ka jõuti järeldusele, et PlayStationit müües mingeid ülikasumeid ei teenita, raha tuleb ikkagi hakata kasseerima mängude litsentsitasudest/tulust.
Sony ei omanud erinevalt konkurentidest juba puhtalt oma nimega müüki edendavaid maskotte nagu SEGA Sonic ja Nintendo Mario. Samuti polnud karismaatilisi ja andekaid mänguloojaid nagu viimatimainitutel Shigeru Miyamoto, kes mõtles välja teatava platvormimängu, kus tüse torumees üle seente hüppab ja mis oma lihtsuse ning mängitavuse tõttu vaieldamatuks hitiks sai. Seetõttu ei saanud muidu, kui hakatigi Tõnissoni kombel "sajaseid luhvtitama". Õnneks rahast puudust ei tulnud, Sony on ju maailma kuulsamaid elektroonikagigante, ja peatselt teavitaski tolle aja mängupress üsna rabava uudisena, et tarkvara arendajaks osteti Psygnosis, oma ala liidreid Inglismaal.
Psygnosis tarnis vajalikke teoseid kriitilise massi saavutamiseks (Wipeout, Destruction Derby), aidates lisaväärtusena oma tuntud nimega "uue poisi" mainet tõsta kolmandate osapoolte silmis. Nii tekkis PlayStationile peagi mänge nagu seeni pärast vihma. Saanud ootamatu löögi suunast, kust kumbki ohtu ei kartnud, ei jäänud SEGAl ja Nintendol muud üle kui lasta Sonyl endaga põrandat pühkida.
PlayStation 2 ehk PS2
Sünnidaatum: 26. oktoober 2000.
PS2 ilmumine Jaapanis kujunes peaaegu rahvusliku tähtsusega sündmuseks. Inimesed kogunesid juba päev varem poodide uste taha, moodustades sabasid, mille kõrval ka Godzilla händ tunduks tühipalja dobermanni sabanupuna. Loomulikult kajastus kõik see rahvusvahelises meedias - üsna usutav, et paljud lugejatest on näinud pilte või videoreportaaþe sündmusest ja seetõttu ei ole mõtet sellel hullusel siin pikemalt peatuda.
Puhtäriliselt valmis PS2 kiirustades, kuna PSXist igas mõttes vingem SEGA Dreamcast hakkas just laineid lööma. Sony kaotas ilmselt kümneid miljoneid dollareid sellega, et vana konsooli iseenesest lai mänguvaramu jättis kvaliteedilt kõvasti soovida. Uus masin on siiski arendajatele võõras - seniajani kuuldub nurinat selle keerukuse üle. Nimed, mis tõeliselt PS2 võimalustel särada lasevad, alles hakkavad olevikuks saama
Tehnilisest aspektist tasub märkimist asjaolu, et PS2 on umbkaudu kümme korda võimsam kui PSX (samas ka kolm korda suurem). See loeb DVD-plaate, mille tarbeks paljud väidetavalt selle ostsidki. Vana PlayStationi mängud käivituvad ka, ent paraku ei kaasne sellega mingisugust paranemist (pildi)kvaliteedi osas. Mängud näevad täpselt samamoodi välja, erinevalt emulaatorist Bleem!, millest artikli lõpus põgusalt üle libiseme.
PS2 on ilmselt hetkel tehniliselt täiuslikeim Eestis müüdav konsool, aga selle hind on paraku kontimurdev. PSX uuendatud versioon PSOne maksab ca 2500 krooni, PS2 aga umbes 8000.
Muuseas, uue seadme eksportimisega Jaapanist mujale riikidesse tekkis algul tõsine probleem. Ühendriikidest tuli signaale, et PS2-sid kasutatakse kusagil Põhja-Koreas sõjatehnika arendamiseks.
Erinevalt paljudest elektroonikaga tegelevatest firmadest ei ole konsoolitootjad absoluutselt huvitatud uute mudelite turule toomisest. Seetõttu on väheusutav, et PS3 ilmuks riiulitele enne aastat 2005/6. Miks? Kuigi Sony on juba ametlikult teatanud arendustegevuse algusest, saavad nad siiski põhitulu mängumüügist ja litsentsitasudest. Oleks iseenda rahakoti vastu kuritegelik hakata kiirustama uue seadmega, mis muudaks eelmise aegunuks, pannes sellega jala taha ka mängude müügile.
Seetõttu ei püütagi veel järgmise põlvkonna masinaid kokku panna, need ilmuvad tõenäoliselt nelja-viie aasta möödudes. Ainus, mis võib tegelikult sundida kiirustama, on konkureeriv toode. Näiteks PlayStation tõukas Nintendot tagant N64 valmis saamisega.
Sony, IBM ja Hitachi on teatanud, et investeerivad 400 miljonit dollarit uue protsessori arendamisse. Sisuliselt loodetakse projekti raames toota superprotsessor, mis ületaks rivaale ja mida hakatakse kasutama mitte ainult PS3-s, vaid ka muudes seadmetes ja erilistes graafikatööjaamades. Toote koodnimetuseks pandi The Cell, mis tähendab rakku, kongi või kärge ja see loodetakse valmis saada 2005. Eeldusel muidugi, et Nintendo või Microsoft ära ei pööra ning mingeid GameCube2-sid või X-Box2-sid turule ei too.
Ei tasu unustada, et PS2 nägi ilmavalgust plaanitust aasta varem - põhjuseks Dreamcast. Võib ilmselt eriti spekuleerimata arvata, et kui Sony oodanuks, tekkinuks tal raskusi ruumi leidmisega. Vaatamata Sony aparaadi tehnilisele üleolekule, ei ole nende kvalitatiivne vahe NII suur kui numbritest võib paista. Ja seks ajaks oleks SEGA mänguvaramu olnud PS2-ga võrreldes kõvasti suurem.
on PSX tarkvara emulaator. Praegu leidub sellest kaks versiooni, arvuti ja Dreamcasti jaoks.
Oleks liialdus öelda, et see töötab täiesti veatult, ent tulemus on siiski üksjagu hämmastav. Nimelt suudetakse tõsta mängude resolutsiooni. Justnimelt - need on hulga ilusamad kui PlayStationil. Huvilised külastagu aadressi www.bleem.com, seal on allalaaditav demoversioon, mis ei nõua muide riistvaralt eriti palju.


Deklareeritud kauba impordi- ja eksporditollimaksude summa arvestusse kandmise, teatamise ja tasumise kord – Riigi Teataja
Deklareeritud kauba impordi- ja eksporditollimaksude summa arvestusse kandmise, teatamise ja tasumise kord
RTL 2006, 56, 1022
Vastu võetud 29.06.2006 nr 41
Määrus kehtestatakse «Tolliseaduse» § 65 lõike 3 alusel.
Käesolevat korda rakendatakse kauba deklareerimisel tekkiva tollivõlast tulenevate impordi- ja eksporditollimaksude ning tollivõla tekkimisega seoses tasumisele kuuluva maksusumma (edaspidi maksusumma) arvestusse kandmisel, võlgnikule tasumisele kuuluvast maksusummast teatamisel, maksusumma tasumisel ja arvestusse kantud maksusumma tasutuks märkimisel.
MAKSUSUMMA ARVESTUSSE KANDMINE JA ARVESTUSKANDEST TEATAMINE
§ 2. Arvestuskanne
(1) Arvestuskanne on kauba vabastamisel võlgniku kohustusena elektroonilises andmetöötlussüsteemis tehtud kanne maksusumma kohta, mille toll on välja arvestanud tollideklaratsiooni alusel. Maksusumma arvestatakse välja maksuliikide lõikes ja kogusummana.
(2) Järelkanne on arvestuskanne, millega toll muudab isiku taotlusel või omal algatusel esialgset maksusummat.
§ 3. Arvestuskande subjekt
(1) Arvestuskanne, sealhulgas järelkanne, tehakse tollideklaratsiooni lahtris 48 määratud isiku nimele.
(2) Otsese esinduse korral tehakse arvestuskanne kauba saaja nimele.
(3) Kui kaudse esinduse korral on tollideklaratsiooni lahtris 48 märgitud tasujaks või tagajaks kauba saaja, peab kauba saaja esitama tollile volikirja ettemakse või tagatise kasutamiseks esindaja poolt.
§ 4. Arvestuskanne ettemakse tegemisel
Kui tollideklaratsiooni lahtris 48 on märgitud «2» või «3» ning tollitoimingute jaoks üle kantud ettemakse on maksusummaga võrdne või sellest suurem, teeb toll arvestuskande kauba vabastamise hetkel.
§ 5. Arvestuskande tegemine krediidilimiidi piires
(1) Kui tollideklaratsiooni lahtris 48 on märgitud «0» või «1» ning maksusumma tasumisel kasutatakse maksusumma tasumise tähtaja pikendamist, võrdleb toll kasutamata osa krediidilimiidist arvestuskande summaga. Arvestuskanne tehakse juhul, kui krediidilimiidi kasutamata osa on maksusummaga võrdne või sellest suurem.
(2) Tollideklaratsioonil märgitud maksusumma tasumise tähtaja pikendamist saab taotleda kogusummas.
§ 6. Järelkande tegemine
(1) Järelkande tegemise kuupäev on tollideklaratsioonis muudatuste tegemise kuupäev.
(2) Kui järelkande tegemise hetkel on esmase arvestuskande maksusumma veel tasumata ning maksusumma tasumise tähtaja pikendamist kohaldatakse ka järelkande maksusummale, vähendatakse krediidilimiiti samadel põhimõtetel esmase arvestuskandega.
§ 7. Tasumisele kuuluvast maksusummast teatamine
Tasumisele kuuluvast maksusummast teatatakse võlgnikule üldjuhul elektroonilist andmetöötlussüsteemi kasutades tollideklaratsiooniga. Isiku soovil väljastatakse talle tollideklaratsioon paberkandjal.
MAKSUSUMMA TASUMINE
§ 8. Maksusumma tasumine makse tegemisega
(1) Maksusumma tasumiseks on võimalik teha makse:
2) sularahas või maksekaarti kasutades kassas.
(2) Maksu- ja Tolliameti peadirektor määrab tolliasutused, kus sularaha vastu võetakse.
(3) Esmakordselt tollitoimingute eest ettemakse teostamiseks saab isik Maksu- ja Tolliametilt ettemaksekontole sissemakse tegemiseks viitenumbri.
(4) Makse loetakse teostatuks pärast maksekorraldusel märgitud summa laekumist Maksu- ja Tolliameti pangakontole või sularaha vastuvõtmise kohta kviitungi väljastamist kassast.
§ 9. Maksusumma tasumine kauba vabastamise hetkel
(1) Kui tollideklaratsiooni lahtris 48 on märgitud «2» või «3», vabastatakse tollideklaratsioonil olevad kaubad pärast tollideklaratsioonil märgitud maksusumma tasumist.
(2) Toll märgib maksusumma tasutuks ning võlgniku kohustus loetakse täidetuks, kui ettemaksekonto saldo on maksusummaga võrdne või sellest suurem.
§ 10. Maksusumma tasumine tasumise tähtaja pikendamise korral
(1) Tollideklaratsioonil märgitud maksusumma tasub elektrooniline andmetöötlussüsteem tasumise tähtaja saabumisel ettemaksekontol olevast ettemaksust automaatselt.
(2) Maksusummat on võimalik tasuda enne maksusumma tasumise tähtaega, kui märkida maksekorraldusele viitenumbriks:
1) tollideklaratsioonile omistatud unikaalne viitenumber või
2) mitmele tollideklaratsioonile moodustatud ühine koondviitenumber.
§ 11. Järelkandega seotud maksusumma tasumine
(1) Kui esmase arvestuskande maksusumma on veel tasumata, võib selle ja järelkande maksusumma tasuda sama tähtaja jooksul.
(2) Kui esmase arvestuskande maksusumma on juba tasutud, siis on järelkande maksusumma tasumise tähtaeg kuni kümme kalendripäeva järelkande tegemise päevast arvates.
§ 12. Maksekorraldusele märgitavad andmed
(1) Kui maksusumma tasutakse ülekandega Maksu- ja Tolliameti pangakontole, märgitakse maksekorraldusele tolli väljastatud dokumendil olev või makse otstarbele vastav viitenumber.
(2) Kui maksusumma tasub kolmas isik Maksu- ja Tolliameti pangakontole, peab maksekorraldusel makse selgitusse lisaks märkima selle isiku andmed (nimi, registrikood, füüsilise isiku puhul nimi ja isikukood), kelle nimel ta makse teostab.
(3) Kui maksetehingu andmed ei vasta käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele, käsitleb toll makset selgitamata laekumisena. Sel juhul nõuab toll maksjalt täiendavaid andmeid laekunud summa otstarbe selgitamiseks.
(4) Kui maksja andmeid ei õnnestu välja selgitada, jääb summa selgitamata laekumiseks ning kantakse kolme aasta möödudes makse tegemise päevast arvates riigieelarvesse.
§ 13. Tasumine kassas
(1) Maksusumma tasumiseks tolliasutuse kassas teatab isik suuliselt makse sisu või esitab arvestuskande aluseks oleva dokumendi.
(2) Kui võlgniku nimel tasub maksusumma kolmas isik, loeb toll kolmanda isiku tegutsevaks võlgniku teadmisel ja nõusolekul ning tollil ei teki kohustusi kolmanda isiku suhtes.
(3) Tollile tehtud sularahamakse kohta väljastatakse maksjale tema soovil kviitung, mis sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:
1) maksja nimi, registrikood, füüsilise isiku korral tema ees- ja perekonnanimi ja isikukood või sünniaeg;
2) võlgniku nimi, registrikood ja aadress, füüsilise isiku korral tema ees- ja perekonnanimi ja isikukood või sünniaeg;
3) kviitungi number, väljastamise kuupäev;
4) maksusumma;
MAKSUSUMMA TASUMISE TÄHTAJA PIKENDAMINE
§ 14. Maksusumma tasumise tähtaja pikendamise taotlus
(1) Maksusumma tasumise tähtaja pikendamiseks esitab isik taotluse sellele maksu- ja tollikeskusele, mille piirkonnas ta peamiselt tolliformaalsusi läbi viib. Taotlust on võimalik esitada ka läbi e-maksuameti. Taotlus sisaldab järgmisi andmeid:
1) isiku nimi, registrikood, aadress, telefoninumber ning e-posti aadress;
(2) Maksu- ja tollikeskuses vaadatakse taotlus läbi kümne tööpäeva jooksul taotluse saamise päevast arvates. Toll teeb kirjaliku otsuse, milles märgitakse:
3) päevade arv, mille võrra isik taotleb lisadeklaratsioonil märgitud maksusumma tasumise tähtaja edasilükkamist, kui isikul on lihtsustatud tollideklaratsiooni esitamise luba;
(3) Kui isik ei ole nõus tolli poolt määratud maksusumma tasumise tähtaja pikendamise tingimustega või kui tema poolt esitatud tagatis ei ole piisav, võib ta esitada täiendava taotluse muudetud andmetega.
§ 15. Maksusumma tasumise tähtaja pikendamise luba
(1) Kui isik on esitanud maksusumma tasumise tähtaja pikendamiseks üldtagatise tolli poolt teatatud summas ja toll on selle aktsepteerinud, väljastab toll isikule maksusumma tasumise tähtaja pikendamise loa.
§ 16. Maksusumma tasumise tähtaja pikendamise loa kehtivuse peatamine
Kui tollideklaratsioonil märgitud maksusumma ei ole tähtpäevaks tasutud, peatab toll tähtpäevale järgnevast tööpäevast arvates maksusumma tasumise tähtaja pikendamise loa kehtivuse kuni maksuvõla tasumiseni.
Rahandusministri 26. aprilli 2004. a määrus nr 98 «Deklareeritud kauba impordi- ja eksporditollimaksude summa arvestusse kandmise, teatamise ja tasumise kord» (RTL 2004, 50, 878; 2005, 80, 1135) tunnistatakse kehtetuks.


Kinnipeetavate rahaliste vahendite arvestussüsteemi asutamine ja selle pidamise põhimäärus - sisukord
§ 4 Vastutava töötleja ülesanded
§ 5 Volitatud töötleja ülesanded
§ 6 Kasutaja registreerimine
3 ANDMEKOGUSSE KANDE TEGEMINE JA ANDMEKOGUSSE KANTAVAD ANDMED
§ 10 Andmete säilitamise tähtajad
4 JUURDEPÄÄS ANDMEKOGU ANDMETELE
5 ANDMEKOGU JÄRELEVALVE JA TURVAMEETMED
§ 14 Järelevalve andmekogu pidamise üle
§ 15 Andmekogu kaitse
§ 16 Andmekogu logid ja nende säilitamine
§ 17 Andmekogu finantseerimine
§ 18 Andmekogu likvideerimine
Vastu võetud 15.07.2009 nr 29
Lisa KINNIPEETAVATE RAHALISTE VAHENDITE ARVESTUSSÜSTEEMI KASUTAJA KOHUSTUS