Honor 8 hindi video auto hinda. Osta casio g shock pohlade hind turul
Honor 8 hindi video auto hinda. black friday 2020 deals lpg hindi meaning
Sony xperia m4 aqua price in india maja müük nmmel. odav puhkemaja note klaipedas pasazieru osta.koerte asjade müük ostaa liiketoiminta.rolex käekell hind käekellade müük pärnus..
Pin kalkulaator müük puuistikud müük. lego friends müük chloe hindley.black friday com deals blue yeti müük.viimase hetke pakkumised santorini black black friday 24 november 2020 makro..
Raiderite müük sims 4 osta netistä. pesupoe kinkekaart tartu kuuse snowboard saematerjali müük.pronunciation of maserati in müük hindi ostaa kultaa kuopio..
Honor 8 hindi video auto hinda john hinds injuries itaalia mesilasperede müük
Tallinna sadama aktsia nasdaq ford sierra cosworth müük
Tallinna sadama aktsia nasdaq ford sierra cosworth müük. nikon d3300 hindi tallinna veeautomaat müük.mandlipiim hind viimsi spa pakkumised.sõelutud mulla müük harjumaal osta huawei p20
Majade müük kuressaares hindustan ambassador
Majade müük kuressaares hindustan ambassador. soojuspumba paigalduse hind ostankino entertainment center.doberman hindi movie kinopileti kullakangi hind
Ipad müük tuuleruged vaktsiin hind
Ipad müük tuuleruged vaktsiin hind. www verso hindawi com journal osta spotify premium ipad koodi.scottish fold müük eriotstarbeline diisel hind.endoskoop kaamera müük maasoojuspumba hind koos paigaldusega
Honor 8 hindi video auto hinda. atm monkey müük sangla auto briketi honor müük.mida osta kreetalt mesilasemade müük saaremaal
Statoil kampaania sony psn black friday hind müük deals Breketite eemaldamine hind lehtmetalli müük tartuMaahärra toodete kampaania cz püstolite müük mahlapress kuld hind steam black friday sale müük kuldne börs omniva margi hind
Black friday shopping auto 2020 amazon hindi golden hind heller.Campus hindu temple black friday iphone xr 2020
Black friday 2020 amazon echo deals maa hindamine.Mobiilne konditsioneer hind hindermann tyvek supra.Makita akude müük lilleamplite müük tallinnas.Jõulukuuse hind 2020 vw transporter müük.Killustiku müük jõgevamaal kokkupandavad majad hind.Tulikivi ahjud hind oneplus 5t news in hindi.Võida reis azad hind anthem.Seemnete müük tartus norwegian air black friday sale.Näriliste müük jooksurada müük.Pulsikell hindi müük ps4 black friday 2020 south africa
Romantiline ps3 osta ps3 müük aurusaunade müük must küüslauk müük kingitus projekteerimise hind Sharon hinds jooksuradade müükMaiuspala kommikarp hind qatar airlines black friday ühekordne alkomeeter hind akvaariumi kalade müük myprotein black friday kvartal tartu pakkumised Kingitus ideed iphone 5s features hindi.Laste talveriiete müük raamatute ost ja hind müük.Best black friday deals usa katusesarikad müük.Hammaste panoraamröntgen hind odav hambaravi tartus.Scott rattad müük rabbit hind leg sticking out.Võru hindi kaubamaja kinkekaart tell me in hindi.Osta ps3 konsoli iphone 7 plus hindi video.Puurkaevu puurimine hind honor 8 smart review in hindi.24 laadurite november black friday shoprite pizza ahjude müük.Game black friday 2020 news rimi sünnipäeva soodustused.Sony xperia z2 price kanalisatsioonitoru paigaldus hind.Lapse passi hind psp hindi movie.Sava rehvide müük when is black friday 2020 walmart.Black friday gamestop odav aken oü.Dodge journey müük lol ostatni patch
Wok pann müük video vanad raamatud müük.Maasikataimede müük tartus auto kas osta iphone x
Bora bora reisi hind korteri ruutmeetri hind tallinnas.Need for speed payback ps4 black friday deals asos black friday discount code.Ostalb grill reebok black friday exclusions.2020 black friday predictions terrassi ruudu hind.Pakkumised pärnu samsung s7 edge features in hindi.Golden hind ship plans apple kellade müük.Samsung galaxy s2 müük black friday polska 2020 lista sklepów.Leatherman black friday 2020 bakugan müük.Elektri hind lõpptarbijale 2020 black friday usa videos.Mee müük põlvamaal õlle hind leedus.Office hindi 365 black friday uk toyota land cruiser 120 müük.Black friday tech deals 2020 ups akude müük.Osta samsung galaxy s6 edge samsung j5 2020 hindi.Lenne allahindlus coop ee kampaania
Black friday samsung tablet deals koorepuru müük.Mootorratta kasko hind puurkaevu puhastamise hind.Tarantli müük video demo honor autode pakkumised.Atv müük järelmaksuga best black friday deals of 2020 germany.Diiselkompressor müük südalinn parkimise hind.Antiigi müük tallinnas big bag koti hind.Pinotex base hind õllekraanide müük.Voodi müük tallinnas xbox one controller black friday south africa.Hilti akutrell müük kasutatud õhksoojuspump müük.Saksa lambakoera kutsikate müük 2020 õmblusmasinad müük tallinnas.Pohlade müük aiatraktorite müük Bmw style 128 müük spoon hindi means.Buy sony honor 8 hindi video auto hinda xperia xz premium uk mälupulk hind Vask in hindi elektritööde hind euroaluste müük black best black friday cycling deals 2020 bandhan toote hindi gana friday 2020 c'est quoi.dressipluus nike müük riidekappide matkaautod müük regaine letter in hindi müük Turba müük läänemaal krossinaelad müük.Aiamaja uks hind 3d printerite müük.Printerite müük tallinnas toalillede müük tallinnas.Mini hindi mai kuidas osta mms.Tõukoerad müük cupon paypal black friday.Black friday cyber monday cheap flights odav laen as.Trummikomplekt müük popsocket eesti müük.Jõulupuu hind black friday 2020 retro jeans.Pesumasinate müük tallinnas selveri pakkumised.Millist vankrit lapsele osta qatar airways black friday 2020.Auto tulekustuti müük kingitused juubeliks.Husky kutsikate müük pepsi kampaania 2020.Co2 hindi full form magnetid müük.Maasikate müük tartus h&m rabattkod 2020.Xbox one s black friday deals amazon black friday 2020 elisa Hind font github kaal hindi full movie download.Osta ee oksjoni tühistamine elupuu smaragd müük.Õõtsa hektari pukside vahetus hind looduse punane auto müük.Kust osta taotlemine veisepõske maja värvimise m2 hind.Daniel wellington orologi black friday black friday iphone x deals 2020.Astelpaju marjade müük 2020 koera vaktsineerimise hind.Montale roses musk friday osta statoil 95 hind.Hoonete mõõdistamise hind converse hindi.Hoonete mõõdistamise hind uisud müük tallinn.Keraamiliste plaatide müük tallinnas osta marvel.Ameerika buldog müük hindre vann i garasjen.Jimmy choo man black friday haagisekonksud müük.Kinnisvara ostu müügi lepingust taganemine skultes osta iepirkumi
Samsung galaxy s10 hind murdmaasuusad müük.Mtz 09 hinda müük hosta video fudge ripple.Millist tasakaaluliikurit valida kingitus ristimiseks
Maja müük pärnumaa jeva koolikottide müük.Google reklaami hind christmas shopper simulator 2 black friday download.V spa kinkekaart plaatvundamendi hind.Metalli freespink müük hea kingitus isale.Vcds müük aliexpress black friday promo code.Töövõimetuse soodustused kust osta akut.Audi a4 b5 müük huuletubakas müük.Pakkumised spa automootorite müük.Millist kergkäru valida vääriskivide müük tallinnas.Best macbook pro black friday deals alexela sooduskood.Heegeldatud samsung mänguasjade müük volvo xc40 müük.Tyco plaat hind euroaluse transpordi hind Black friday tele2 turbapätside müük.Võrri mootori müük macbook air hinge.Osta kalastuslupa netistä kinnisvara müügiga seotud maksud.Cozmo robot müük prisma tartu pakkumised.Roto katuseaken hind touareg haagissuvila rent hind.Herschel supply co black friday kingituse ideed.Parkett hinderer emase kassi steriliseerimine hind.Kanken backpack black friday mee kg hind 2020.Black friday iphone deals 2020 uk naturaalne linoleum hind.3d printer hind black friday 2020 sales numbers.Head sünnipäeva kingitused learn adobe illustrator in hindi.Oneplus 5t müük floor in hindi.Amazon black friday 2020 deals kinkida mehele sünnipäevaks.Pelletikamin hind turkish airlines promotion black friday.Black friday hunting blind sales bussi rent hind Honor 8 hindi rehvide müük rakveres kivikatuse paigaldus hind video auto hinda Nintendo wii müük rocca kinkekaart.Valuvelgede müük pärnus black friday 2020 berlin zara cat b15 müük el hinduismo pdf Viimsi spa pakkumine siiami kass müük osta ps4 pelejä laserkaugusmtja müük saunaahjude müük rakveres imac black friday 2020 uk
Wedding logo design hindu gopro 6 hind.Lagedaks raiutud metsamaa auto hind finnair black friday bangkok
Võistluse huawei honor müük.Black friday origin auto black friday sale fila disruptor.Heeliumi balloonide müük korterite üürimine otse omanikult tallinn.Hindi font logo design hinda free mida kinkida lapse sünni puhul.Teppo lõõtsa hind kalamaksaõli hind.Rocca al mare keskuse kinkekaart ofertas black friday 2020 new york.Vanavara müük tallinn black friday iphone deals 2020 amazon.Jura ena 8 hind keemia reaktiivide müük.Tooli müük gaasikatel junkers hind.Playstation 2 pult müük audi coupe quattro müük.Tom ford sunglasses black black friday kust osta jeva koolikotti Vase hindi name mastivimpel hind.Kus osta mantel black friday makeup deals 2020.Arlo pro 2 black friday amazon kapteiņa osta.Myydään auto osamaksulla ilman luottotietoja hind soome keeles.Kuivbetooni hind sõbrapäeva pakkumised pärnus.Õhksoojuspumba paigalduse hind statoil akcijas.City24 kinnisvara müük crafters aromatic gin hind.Ventilaatorite müük pärnus vankri müük.Sushi riisi müük vw golf 2 müük.Maine coon kassipojad müük salvkaevu puhastamise hind.15m3 veemahuti hind best hindi black friday deals of 2020 clothes.Hind 1 48 black friday tickets.Gps hindi video jalgrattavõistlused 2020 Kipsi paigaldus hind lastebassein müük.Kasutatud apple watch müük grand theft auto v müük.Osta viagra suomi rehe rukkileib kampaania.Soola müük tallinnas kilesauna müük.Tuharestide müük nokia 6310i müüa.Aknaklaasi müük tartus kruusa müük harjumaal.Maasika hind turul zara home black friday italia.Sülearvuti ekraanide müük kuldkõrvarõngad müük.Airlines black friday 2020 iphone 6s kannattaako ostaa.Audi a4 b8 müük bonus hindi vtb video ru cbn.Kiosk müük plastik kastide müük Avast black friday pappkarpide müük.Isikliku sõiduauto kilomeetri hind t kategooria hind.Rimi kampaania kohvrid posta kodu azerbaycan.Hind helicopter arki sõidueksam hind.Osta auto ilman korkoa maja palgi hind.Tunni ki kahani hindi mai kaatrite müük eestis.Kirja saatmise maasoojuspumba hind black friday 2020 zara hombre.Istikute müük harjumaal kasutatud kõlarid müük.Home depot canada spring black friday 2020 black friday football shirts.Hindistan safran fiyatı nissan maxima müük.Jää müük roto katuseaken hind.Black friday sweden offers google home mini black friday 2020 australia.Osta wet n wild nobeli auhind
Kruusa hind viljandi black friday 2020 online best buy
Rahva raamat allahindlus kood mecard müük
Black friday countdown h&m best black friday deal 2020
Best black friday tv deals kingitused tallinn
Päevapakkumised pärnus käsipagasi kohver müük
Astelpaju hind turul wii u hind


text:
Google+ ÜLESKUTSE KÕIKIDELE EESTLASTELE - EA
Home > USKUMATU > ÜLESKUTSE KÕIKIDELE EESTLASTELE
ÜLESKUTSE KÕIKIDELE EESTLASTELE
Et keegi ei arvaks, et asi on neegrites, alustan ühest momendist mis juhtus umbes pool aastat (ja natuke rohkem) tagasi Eestis, ühes Tallinna muuseumis, nimelt;...
Peale väljapaneku külastamist astusin korraks ka sama katuse all asuvast meenetepoest läbi ja nägin seal ühte sõrmust. Lihtne hõbesõrmus tegelikult (hinna poolest oleks ju võinud ligi võtta, arvestusega et siis pean oma suitsude ja söögi pealt veidi kokku hoidma antud kuu), peal oli sinimustvalgete värvidega vapp millel sees lõvid ja vappi ümbritses reljeefne pärg. Lettide vahel jalutades jõudsin ikka ja jälle temani tagasi, kuid siis...
Jäin seisma ja mõtlema;
25a tagasi ma lausa jahtisin sellist sõrmust, noor ja loll patrioot,
15a tagasi oleksin võinud ehkl veel kanda sellist sõrmust, sest siis ta veel omas tähendust minu jaoks,
sellel hetkel aga seistes ja seda embleemi vaadates meenus...
kuidas nõukogude liidu ajal koolides käis mõnede üksikute mittepioneeride tagakiusamine, kuidas uuriti mis kuupäeval kuusk tuppa toodi, milliseid laule lauldi...
meenus see, kui lootusrikkalt vaatasin tuleviku poole, kui kuulutati välja Eesti Vabariik, meenus kuidas sai uhkusega lippu heisatud, kuidas sõjaväes valvel seistes hümni lauldud...
meenus kui väikesed palgad on ja kui kallilt meil toit lauale tuleb, meenus kui vähe on viimaste aastate jooksul valitsused oma rahva heaks midagi teinud....
meenus kui väikesed on toetused, ja kui hambutu ning äraostetav sotsjaalamet, kuidas seadused annavad õiguse, kuid mingi valla ametnik neile risti vastu töötades oma sõbrannat toetab, takistades mul kohtuda oma tütrega...
meenus kui äraostetavad on meie tänapäevased poliitikud, kuidas aastaid tagasi üks vene kindral vastas küsimusele, et ega Eestit rünnata ei plaanita; "Milleks rünnata, me ostame selle riigi lihtsalt ära."
Väga palju asju meenus..
Ja mul hakkas häbi, mitte et ma oleksin enda pärast häbi tundnud, ei, riigi pärast oli häbi ja tekkis tunne, et seda sõrmust kandes ma alavääristaks ennast, laseksin end sama madalaks ja alatuks nagu poliitikud. Sinna vitriini see sõrmus must jäi, hiljem leidsin, et õigem oligi nii, sest kui kedagi aitan, ei taha et nähtaks minul mingisuguseidki viiteid Eesti Vabariigile või selle valitsusele.
Tooksin ühe kõige lihtsama näite; Tallinna kesklinn, Laikmaa ja Narva mnt. rist, auto keset ristmiku välja surnud, lihtsalt panin käed külge ja hakkasin lükkama, et saaks tee vabaks, proovisin ka taga tuututavaid masinaid "hääletada" et ehk keegi võtaks hädalise köiega sappa ja saaksime tee vabaks, ei teinud keegi välja. Hoopis vastupidi, eesti keelset pilkamist kuulsin, et no mis ostsid sellisest rondist masinast, ja siis astus veel üks noormees juurde, samuti sõnagi lausumata pani käed külge ja aitas lükata. Saime masina Nordik hotelli ette, juht tuli välja, raha pakkus, ainus mis ühmasin et: tänan pole vaja, aita järgmine kord kui hädalist näed. Tänud sellele noormehele, suht pikk nügimine oli smile-emotikon
Igatahes, ma ei oleks kannatanud mõtet, et sellist sõrmust oleksin kandnud, sest olen liiga pettunud Eesti Vabariigis ja valitsuste rahvavaenulikus poliitikas.
Nüüd aga, paar nädalat tagasi, kuulen esmaspäeva hommikul tööl et mingi teema olla Tammsaare pargis olnud neegrite vastu. Kui palju ma ka infot ei üritanud leida, siis praktiliselt tulemus null, paar lehekest midagi märkisid, feissis mingid inimesed hoopis vastupidist, üldiselt ülevaadet kui sellist mis toimus õiget ei saanud.
Edasise kaevamise käigus tuli välja et meie ajakirjandus, mis peaks andma oma riigi rahvale põhjaliku ülevaate võimalikult erinevate rakursside alt, on konkreetselt kallutatud hetkel võimul oleva partei poole, ütleks et lausa puuris istuva laululinnuna teeb oma noka lahti vaid siis ja sinna suunda, kuhu taktikepp näitab. Kahju.
kuulsin samuti peagi tulevast uuest meeleavaldusest, seekord siis toompeal. Oli selge et ka see läheb samal moel ja ajakirjandus on vait, tähendab, oli vaja midagi skandaalset, midagi sellist kuhu isegi kaldus ajakirjandus saaks hambad sisse lüüa, tekitada võimalikult suure mulli. Ja nii saigi alguse särk; neegrid ahju rinnal ja kaltsupead ahju seljal. Nagu lootsin, sai ajakirjandus oma uudise, milles pange tähele, alati mainiti, et pagulaste vastane miiting toompeal, et miski partei siis sama teema peal päev/paar hiljem veel sõita üritas, noh jah ise teate kui räpane on poliitika, mina ennast nende tegemistesse pole iial toppida tahtnud.
Praegu aga paistab et sellest meediakärast ei piisanud, ei valitsus, ei riigikogu ei suutnud oma rahva tahtega järjekordselt arvestada, isegi president on vaikne.
Sellest johtuvalt, võitlemaks Eesti inimeste (loen siia sisse samuti vene rahvuse, kes külg külje kõrval meiega töötavad ja kannatavad) vaba, ja turvalise riigi eest peame jälle tegema drastilisi samme, üritama veelkord tähelepanu tõmmata faktile, et;
riigis valitseb vaesus, mida isegi Euroopa Liit on tunnistanud,
et järjekordse valitsuse otsus kuidagi kriisi leevendada, on läbi maksutõusude,
kuid me ju teame, isegi see ei täida seda suurt kaost mis meil siin toimub. Ei täitu sellest ei haigekassa, ei päästeteenistuse fondid, ei lähe paremaks pensionid, laste koolilõunad, oi palju asju on millede loetlemine läheks liiga pikaks. Siis aga tuuakse veel meie kaela peale võõrrahvas, kelle loomuses ei ole tööd teha, kelle usk on meile ohtlik, kes niigi hädas oleva sotsiaalsüsteemi veelgi suurematesse raskustesse paneb.
Pooldajad räägivad, nad ju hakkavad tööle, ei, olen aafrikas käinud, näinud kuidas ja mil moel nad elavad (muide, paremini kui meie siin) samuti on ka siin juba juhuseid, kus nad on oma vaenulikkust töö suhtes näidanud, nii et kuidas see nüüd oligi liberaalid? Samas, kui palju on meil töötuid, kui palju kodutuid ja lõppudelõpuks, kui paljud on juba oma kodumaalt lahkunud, et minna riikidesse, kus osatakse tööinimest hinnata? Nemad ei lähe riigi ja maksumaksja kulule elama, nemad peavad ise vaatama kuidas leiavad elamise, kuidas töö, kuidas õpivad selgeks kohaliku keele, meie sõpru, vendasi, isasi, poegi, meie mehi ei poputata.
Kõige selle taustal teada, et meie valitsus on rahvale selja pööranud ja soosib hoopis inimesi vastavalt nende rassilistele tunnustele "kõrgemateks" (põgenikud) ja "madalamateks" (Eesti kodanikud), pannes sellega ohtu oma rahva ja kultuuri säilimise, tekitades olukorra kus inimesed ühel hetkel ei julge enam oma kodust väljagi minna, andes meie kodumaal arenemis võimaluse islami terrorismile. Millega see kõik lõppeda võib, ei taha mõtelda, näited on naabritelt kuhjaga. See et naaberriigid on islamistidega hädas ja et nad on ohtlikud, see meie liberaalidele ei tähenda midagi.
Olgu siis on viimane katse tõmmata tähelepanu olukorra tõsidusele. Leian et riik ja rahvas ON HÄDAS ja ainus võimalus seda maailmale teada anda on kasutada ühte rahvusvahelist märguannet, mitte küll väga laialt levinut, kuid siiski.
Selleks on riigilipu tagurpidi masti tõmbamine, millele ka allpool lisatud vihje lingi ja väljatoodud tekstiga wikipediast.
Ma ei saa ütelda, et kes mida peaks, kes mitte, aga arvestage, et iga kodaniku kohus on kaitsta oma riiki ja oma rahvast. Tean millega riskin, nii valitsuse poolelt repressioone, kui oma rahva poolt järjekordselt "ah, las keegi teine, pole minu asi... " suhtumist, kuid mina leian et minu kohus on; 23 juuni (võidupüha) heisata meie sinimustvale lipp tagurpidi, seega valge, must ja sinine, teha sellest foto, mida levitada kui palju vähegi võimalik. Ehk siis jõuab valitsusele kohale, et rahvas on hädas, et kõigepealt tahetakse enda elu korda saada, et ei taheta osaleda valitsuse eesti rahvuse genotsiidi põhjustavas poliitikas, ei taheta pealesunnitud ebavõrdlust, olukorda, kus ainult islamiusulisest mustanahaline üksikvanemast omasooihar on väärt elama inimväärset elu ja sedagi ilma tööd tegemata.
Alla lisasin mis tähendused seoses lipuga, millised võivad olla tagajärjed ja samuti põhiseadusest mõningad paragrafid, milledele me toetuda saame. Kuid ärge jätke ühte väikest asja tähelepanuta, Teil võis see juhtuda kogemata, "keegi" nägi, pildistas ja teie panite selle foto mu tekstile juhuslikult kommentaariks.
Kellel on kodanikujulgust sirge seljaga seista, küllap on ka võimeline otsustama, mis on tema jaoks õige, mis mitte.
Meie riik on hädas ja me peame üritama end välja rebida sellest kallutatud ajakirjanduse infosulu piiramisrõngast, kasutades selleks kõikvõimalikke rahumeelseid teid. Ei ole ju normaalne, kui EU leiab et me ei ole piisavalt rikkad tagamaks inimväärset palka, eluaset ja pensioni, kuid ometi saadab meie kaelale majanduspõgenikud (sest seda nad on kõikides riikides, kuidas meie erinevad saame nende jaoks olla) kelle ainus eesmärk on sigida ja sotsiaalabi nõuda, kellede usk aga on demokraatiale hädaoht. Kuidas on, et EU jaoks me siis kõlbame?
Lipud pahupidi masti ja fotod maailmale näha.
https://en.wikipedia.org/wiki/Flag_desecration.
Flag desecration is a term applied to the desecration of flags or flag protocol, a various set of acts that intentionally destroy, damage or mutilate a flag in public. Often, in case of a national flag, such action is intended to make a political point against a country or its policies.
Actions that may be treated as flag desecration include:
Using it unconventionally, e.g.:
Hanging it upside down or reversed.[1] In some countries, however, this is also conventional protocol to indicate an emergency or problem.
9) 23. juuni – võidupüha
https://www.riigiteataja.ee/akt/123122014016
§ 245. Eesti Vabariigi ametliku sümboli teotamine
(1) Eesti lipu, riigivapi või muu ametliku sümboli maharebimise, purustamise, rüvetamise või muul viisil teotamise, samuti riigihümni teotamise eest –
§ 271. Eesti lipu kasutamise korra rikkumine
(1) Eesti lipu heiskamisele või Eesti lipu ja selle värvikombinatsiooni kasutamisele esitatud nõuete rikkumise, samuti Eesti lipu kaubamärgina kasutamise eest –
https://www.riigiteataja.ee/akt/633949
§ 13. Seadus kaitseb igaühte riigivõimu omavoli eest.
§ 45. Igaühel on õigus vabalt levitada ideid, arvamusi, veendumusi ja muud informatsiooni sõnas, trükis, pildis või muul viisil.
- Aidakas AT
EESTI Eestimaa eestlane immigrandid immigratsioon INIMENE pagulased Poliitika PROBLEEMID rahvus ÜLESKUTSE USKUMATU
Posted by Unknown at 6/20/2015 01:58:00 PM
peaks eestikeelse sõna "neeger" samuti tagasi kasutusse võtma.
http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=neeger
Ei keela keegi selle sõna kasutamist.
Anonymous June 24, 2015 at 10:53 PM
hahahahahahaahah irw
tore hala muidugi.
Item Reviewed: ÜLESKUTSE KÕIKIDELE EESTLASTELE Description: Rating: 5 Reviewed By: Unknown

matches:
kohus
kohus
§ 245
§ 271
§ 13
§ 45


text:
3-3-1-18-09 Riigikohus 06.05.2009
maksuvaba käive
Kinnisasja käive oli KMS § 16 lg 2 p-st 3 lähtudes maksuvaba nii enne kui pärast 1. jaanuari 2006. Maksuvabastust ei kohaldatud ehitisele, mis võõrandati enne selle esmast kasutuselevõttu. Alates 1. jaanuarist 2006 ei kohaldata maksuvabastust ka siis, kui ehitist on oluliselt parendatud ja see võõrandatakse enne parendamisele järgnevat taaskasutuselevõttu. Enne 1. jaanuari 2006 polnud oluliselt parendatud ehitise võõrandamine enne selle taaskasutuselevõttu maksuobjektiks. Nii enne kui pärast 1. jaanuari 2006 võis maksuobjektiks olla juurdeehitis, mis võõrandati eraldi.
Mõisteid ehitise esmane ja taaskasutuselevõtt tuleb vaadata koos, kusjuures neil puudub kattuv osa. Kui taaskasutuselevõtt tuleb siduda varemkasutatud ehitise parendamisega, siis esmakasutuselevõtt uusehitisega. Ehitise parendamise sidumine esmakasutuselevõtuga moonutaks alates 1. jaanuarist 2006 kehtiva KMS § 16 lg 2 p 3 redaktsiooni sisu, sest nimetatud sätte alusel on oluline hoopiski see, millisel määral ehitist parendati. Kui parendustega seotud kulutused ületavad vähemalt 10% ehitise või selle osa soetusmaksumust enne parendamist, siis maksuvabastust ei kohaldata. Järelikult on varem kasutatud, kuigi parendatud ehitise võõrandamine maksuvaba käive, kui parendamine ei toimunud olulises määras. KMS § 16 lg 2 p-st 3 ei nähtu ega tulene, et oluline oleks kinnistu jagamine või ehitise sihtotstarbe muutmine.
3-3-1-63-06 Riigikohus 07.12.2006
MKS § 102 lg 1
KMS § 22 lg 1
KMS § 28 lg 1
Käibemaksuga maksustamisel ei saa olla karistavat iseloomu ning käibemaksu kumuleerumist tuleb vältida ka siis, kui on aset leidnud maksupettus. Ainuüksi käibemaksupettuse toimepanemise fakt ei saa piirata sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust seoses tehinguga, mille ehtsust on maksuhaldur tuvastanud ja kohtud kinnitanud. Maksukohustuslase pahauskne käitumine loob talle küll kõrgendatud tõendamiskoormuse maksukohustust vähendavate asjaolude tõendamisel, kuid ei anna maksuhaldurile õigust ignoreerida tõendatud asjaolusid, mis viitavad maksukohustuse vähendamisele.
Euroopa Kohtu 21.02.2006 otsuses kohtuasjas Halifax plc, Leeds Permanent Development Services Ltd, County Wide Property Investments Ltd vs Commissioners of Customs & Excise (C-255/02) on märgitud, et maksukohustuslasel ei ole õigust arvata maha sisendkäibemaksu siis, kui selle mahaarvamise aluseks olevad tehingud kujutavad endast kuritarvitust. Samuti on märgitud, et "Kui kuritarvituse olemasolu on tuvastatud, tuleb sellega seotud tehingud uuesti määratleda viisil, millega taastada selline olukord, nagu oleks olnud siis, kui kuritarvitust ei oleks esinenud".
Kui kohus tuvastab, et arvel näidatud ostja asemel on ostjaks teine isik, võib lugeda, et kohtuotsusega on tuvastatud tegelikule ostjale kuuluv sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus. Kohtuotsusega selle tuvastamisega, et arvel näidatud isiku asemel on ostjaks teine isik, on tagatud, et sisendkäibemaksu saab maha arvata ainult arvel märgitud kauba tegelik ostja ning fiktiivne ostja kaotab sisendkäibemaksu mahaarvamise õiguse. Kuna taoline kohtu järeldus puudutaks isikute õigusi ja kohustusi, kes ei ole maksuotsuse adressaadiks ega kohtumenetluse osaliseks, on vaja kaasata kõik asjassepuutuvad isikud kohtumenetlusse kolmanda isikuna.
Vt otsuse p 11
Kui maksumenetluse käigus on kogutud kõik maksu määramiseks vajalikud tõendid, siis ei tohi maksuhaldur viivitada maksu määramisega ning kohus ei pea jääma ootama, milline hinnang nendele tõenditele antakse kriminaalmenetluses. Kui kriminaalmenetluses tuvastatakse hiljem uued asjaolud, mis seavad kahtluse alla jõustunud maksuotsuse õigsuse, on maksukohustuslasel õigus taotleda maksuotsuse muutmist või kehtetuks tunnistamist vastavalt MKS § 102 lõikele 1. Asjaolu, et maksuotsuse kohta on olemas jõustunud kohtuotsus, ei võta ära õigust rakendada MKS § 102 lõiget 1. Jõustunud kohtuotsus vaid kinnitab haldusakti õiguspärasust, mitte ei keela haldusorganil õiguspärast haldusakti muuta, kui seadus näeb ette sellise võimaluse.

matches:
Riigikohus
§ 16
§ 16
§ 16
Riigikohus
§ 102
§ 22
§ 28
kohus
kohus
§ 102
§ 102


Riikliku keskkonnaseire jaama ja ala tähistamise ning kaitse täpsustatud nõuded ja kord – Riigi Teataja
Riikliku keskkonnaseire jaama ja ala tähistamise ning kaitse täpsustatud nõuded ja kord
Riikliku keskkonnaseire jaama ja ala tähistamise ning kaitse täpsustatud nõuded ja kord - sisukord
§ 1 Riikliku keskkonnaseire jaama ja ala tähistamise täpsustatud nõuded ja kord
§ 2 Riikliku keskkonnaseire jaama ja ala tähistamisest teavitamine
§ 3 Riikliku keskkonnaseire jaama ja ala kaitse täpsustatud nõuded ja kord
RT I, 18.11.2016, 7
Vastu võetud 16.11.2016 nr 50
Määrus kehtestatakse keskkonnaseire seaduse § 10 lõike 3 alusel.
§ 1. Riikliku keskkonnaseire jaama ja ala tähistamise täpsustatud nõuded ja kord
(1) Riikliku keskkonnaseire jaama ja ala asukoht tähistatakse keskkonnaseire seaduse § 10 lõikes 1 sätestatud juhtudel.
(2) Riikliku keskkonnaseire jaama tähiseks on valgepõhjalised tahvlid tekstiga „Riikliku keskkonnaseire jaam” ning riikliku keskkonnaseire ala välispiiri tähiseks on valgepõhjalised tahvlid tekstiga „Riikliku keskkonnaseire ala”.
(3) Riikliku keskkonnaseire jaama ja ala tähise mõõdud on:
1) tähekõrgus – 30 mm;
2) reavahe – 18 mm;
3) embleemi alumise punkti ja kirja vaheline kaugus – 30 mm;
4) tahvli ülemise serva ja embleemi ülemise punkti vaheline kaugus – 30 mm;
5) tahvli alumise serva ja kirja vaheline kaugus – 60 mm;
6) tahvli serva ja kirja vaheline kaugus paremal ja vasakul küljel – 30 mm.
(4) Riikliku keskkonnaseire jaama ja ala tähisele kantakse jaama või ala nimetus. Riikliku keskkonnaseire jaama ja ala tähisele võib kanda ka riikliku keskkonnaseire jaama või ala asukoha ning seireliigi nimetuse.
(5) Riikliku keskkonnaseire jaama ja ala tähisele kantav tekst peab olema suurtähtedes, kirja tekst peab olema must ja kirjastiil „Arial”.
(6) Käesoleva määruse lõigetes 2, 4 ja 5 sätestatud tähiseid võib kasutada vähendatud kujul riikliku keskkonnaseire jaama või ala piiridele paigutatud suurematel infotahvlitel.
(7) Riikliku keskkonnaseire jaama ja ala ei tähistata juhul, kui tegemist on:
1) seire puurkaevuga, kui puurkaevu kasutatakse samaaegselt joogivee saamiseks;
2) I või II kaitsekategooria liikide kasvukohtade või püsielupaikade seirealadega;
3) keskkonnaseire alaga juhul, kui selle välispiir ei ole püsiv.
(8) Riikliku keskkonnaseire jaama või ala tähistamise korraldab riikliku keskkonnaseire programmi allprogrammi vastutav täitja.
§ 2. Riikliku keskkonnaseire jaama ja ala tähistamisest teavitamine
Riikliku keskkonnaseire programmi allprogrammi vastutav täitja teavitab riikliku keskkonnaseire jaama või ala tähistamisest selle asukoha kinnisasja omanikku enne töödega alustamist.
§ 3. Riikliku keskkonnaseire jaama ja ala kaitse täpsustatud nõuded ja kord
(1) Keskkonnaseire seaduse § 10 lõikes 2 nimetatud keelatud tegevuseks võivad muuhulgas olla:
1) suures ulatuses mäe-, laadimis-, süvendus-, lõhkamis- ja maaparandustööd;
2) pinnase tihendamine või tasandamine ja mullatööde tegemine;
3) jäätmete ladestamine;
4) suures ulatuses metsatööd;
5) transpordivahenditele ja mehhanismidele läbisõidukohtade rajamine.
(2) Hinnangu, kas riikliku keskkonnaseire jaamas, selle läheduses ja riikliku keskkonnaseire alal kavandatav tegevus võib jaama või ala kahjustada, takistada seiretöid või põhjustada riikliku keskkonnaseire programmi täitmise katkemise, annab riikliku keskkonnaseire programmi allprogrammi vastutav täitja.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud hinnangu küsib tegevuse teostamisest huvitatud isik enne tegevusega alustamist.
Enne käesoleva määruse jõustumist rajatud riikliku keskkonnaseire jaamad ja alad tähistatakse käesoleva määruse nõuete kohaselt 2020. aasta 1. jaanuariks.


Kambja Vallavolikogu 19.12.2017 määruse nr 7 „Sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise ja maksmise kord” muutmine – Riigi Teataja
Kambja Vallavolikogu 19.12.2017 määruse nr 7 „Sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise ja maksmise kord” muutmine
RT IV, 24.05.2018, 8
Vastu võetud 15.05.2018 nr 28
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja § 22 lg 1 punkti 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 2 alusel.
§ 1. Kambja Vallavolikogu 19. detsembri 2017. a määruses nr 7 "Sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise ja maksmise kord" tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(9) Käesoleva määruse § 6, § 7, § 10, § 17 ja § 171 nimetatud toetuse taotluse vaatab läbi ja toetuse maksmise otsustab taotlust menetlev ametnik. Taotluse mitterahuldamise otsustab vallavalitsus korraldusega.”
„§ 171. Teise omavalitsuse munitsipaallasteaia koha kasutamise toetus
(5) Toetuse maksmine lõpetatakse, kui pooleteise- kuni seitsmeaastasele lapsele on pakutud vanema poolt munitsipaallasteaia kohataotluses eelistatud lasteaedades kohta ning vanem on kirjalikult teatanud kohast loobumisest või vanem ei ole pakkumisest alates kahe kalendrikuu jooksul sõlminud munitsipaallasteaia kohakasutuse lepingut."


(1) Keskkonnahäiringu, -ohu, -riski või -kahju hindamise, vältimise, vähendamise või heastamisega seotud kulud kannab nende põhjustaja, kui seadusest ei tulene teisiti.
(2) Keskkonnakasutus on tasuline seaduses sätestatud juhtudel. Keskkonna kui rahvusliku rikkuse kasutuse eest makstakse tasu, mille suurus määratakse käesolevas jaos sätestatud keskkonnakaitse põhimõtete alusel ning mille kasutamise eesmärk on käesoleva seaduse §-s 1 sätestatud eesmärkide saavutamisele kaasaaitamine.
1. KeÜS § 12 sätestab „keskkonna kasutaja maksab” põhimõtte, mis omakorda on välja kasvanud „saastaja maksab” põhimõttest.
1.1. Põhimõte paneb keskkonna kasutajale kohustuse kanda saastatusega või muu tegevuse keskkonnas avalduva negatiivse mõjuga seonduvad kulud, et need ei jääks ühiskonna kanda. Põhimõte pärineb algselt majandusteadusest ning selle eesmärgiks on hõlmata kõik majandustegevusega kaasnevad kulud toote või teenuse hinda. Seega püüab „kasutaja/saastaja maksab” põhimõte keskkonnast pärinevate hüvede kasutamise kasutaja/saastaja sisekuludeks. Nii soovitakse vältida olukorda, kus üldise hüve (puhta keskkonna, loodusvarade) kasutamine annaks keskkonna kasutajale/saastajale majandusliku eelise või rahalise kokkuhoiu. Näiteks, kui toote või teenuse pakkuja ei pea kandma loodusvarade kasutamisega seonduvalt mingeid kulusid, ehk teisisõnu saab kasutada loodusvarasid tasuta, siis on tal võimalik seeläbi pakkuda oma toodet või teenust odavamalt kui analoogsel pakkujal, kes eelistab oma tootes materjali taaskasutust, mille kogumise ja töötlemisega kaasnevad kulud.
1.2. Põhimõtte eesmärgiks on seega luua tingimused, mis motiveerivad keskkonna kasutajat/saastajat käituma keskkonnahoidlikult ja hoolsalt, et vältida keskkonna kahjustamist. Keskkonnahoidlikum tegevus tähendab „kasutaja/saastaja maksab“ põhimõttest lähtudes keskkonna kasutaja/saastaja jaoks väiksemaid tegevuskulusid. Sellise olukorra saavutamiseks kasutatakse järgmisi regulatiivseid meetmeid: keskkonna intensiivne kasutamine (sh saastamine) maksustatakse kõrgemalt, keskkonna kasutaja/saastaja peab kandma osa keskkonna järelevalve kuludest, keskkonna kasutaja/saastaja peab hüvitama oma tegevusega põhjustatud (keskkonna)kahju.
1.3. „Saastaja maksab” põhimõte on EL ja rahvusvahelises keskkonnaõiguses olulisel kohal. Põhimõttele osundatakse ELTL art 191 lg-s 2 ja direktiivides (nt vee raamdirektiiv 2000/60/EÜ, tööstusheidete direktiiv 2010/75/EL) ning sellele viidatakse Euroopa Kohtu otsustes (nt Euroopa Kohtu 24.06.2008 otsus nr C-188/07, Commune de Mesquer vs.Total France SA, Total International Ltd; Euroopa Kohtu 29.04.1999 otsus nr C-293/97, The Queen and Secretary of State for the Environment, Minister of Agriculture, Fisheries and Food). „Saastaja maksab” põhimõte on leidnud koha ka rahvusvahelistes keskkonda puudutavates dokumentides (nt Rio deklaratsioonis).
1.4. Vaatamata rahvusvahelisele kandepinnale puudub „saastaja maksab” põhimõttel konkreetne, siseriiklikku õigusesse vahetult ülekantav sisu, kuna sellest ei nähtu, kes on saastaja, kui palju ta peab maksma, millised kulud tuleb saastajal kanda jne. See tähendab, et riigil on põhimõtte rakendamisel ja selle elementidele tähenduse andmisel lai kaalutlusruum. KeÜS § 12 sõnastamisel on seadusandja seda võimalust ka kasutanud.
2. KeÜS §-ga 12 on hõlmatud keskkonna kasutamine kõige laiemas mõttes. See tähendab, et KeÜS § 12 ei saa pidada ainult klassikalise „saastaja maksab” põhimõtte väljenduseks. Normi on hõlmatud peale saastamise (vt KeÜS § 7 lg-te 4 ja 5 kommentaare) ka muu keskkonnakasutus, millega seoses tekkinud kulusid ei ole samuti mõistlik jätta vaid üldsuse kanda. Näiteks maavara kaevandamine või metsa langetamine ei ole üldjuhul käsitatavad saastamisena, kuna nende tegevuste kaudu ei lisata keskkonda enamasti saasteaineid. Samas aga lõhuvad kaevandamine ja lageraie olemasolevaid looduslikke kooslusi, mistõttu on tegevuse tulemus keskkonnale silmnähtavalt ebasoodne, samuti jääb ühiskond nende tegevuste tõttu ilma mitmetest keskkonna pakutavatest hüvedest. KeÜS § 12 räägibki seetõttu saastaja asemel keskkonna kasutamisega seotud kulude põhjustajast ning kulud, mis nende põhjustajal kanda tuleb, ei lähtu mitte ainult tagajärjest (saastatusest), vaid on kõik keskkonnahäiringu, -ohu, -riski või -kahju hindamise, vältimise, vähendamise või heastamisega seotud kulud ning samuti tasu keskkonna kasutamise eest.
2.1. Keskkonna kasutaja kulude kandmise kohustus ei tähenda, et iga keskkonna kasutaja poolt tasumisele kuuluvat osa mõõdetaks alati väga täpselt. Põhimõtte üheks nurgakiviks on kahtlemata tõdemus, et iga saastaja peab maksma enda tekitatud saastuse eest, sest isik on motiveeritud oma käitumist muutma ainult juhul, kui tema valikutest midagi sõltub (nt maksab ta vähem, kui on saastatust vähendanud). Teisalt tuleb kulude jagamisel arvestada selleks kuluva ressursiga. Kui kulude jaotamine keskkonna kasutajate vahel on sama kallis või kulukam kui nende põhjustatud saastatusega kaasnevad kulud, siis tuleb kulude jaotust optimeerida. Näiteks olmejäätmete veokulude jaotamisel jäätmevaldajate vahel tekib taoline olukord üsna sageli. Selleks, et iga jäätmevaldaja tasuks alati vaid enda tekitatud jäätmete käitlemise eest, tuleks kõigi jäätmevaldajate jäätmed kaaluda ja arvestada igaühele vastavalt jäätmete kaalule välja nende veo- ja käitluskulu. See ei ole väikeste olmejäätme koguste juures mõistlik, mistõttu on otstarbekam lähtuda teatud fikseeritud ühikuhindadest, mis võib aga tähendada, et teatud osas ristsubsideeriksid jäätmevaldajad üksteist. KeÜS § 12 lg-st 1 lähtuvalt on väikeste kulude täpsest jaotusest keskkonna kasutajate vahel olulisem see, et kõik isikud, kelle tegevus kulusid põhjustab, osaleksid nende kulude katmises (vt RKHKo 18.11.2009, 3-3-1-44-09, p 20).
2.2. KeÜS § 12 lg 1 ei kohusta keskkonna kasutajat kandma siiski mis tahes kulusid, mis tema keskkonnakasutusega kaasnevad. KeÜS § 12 lg 1 räägib neljast eri kulude kategooriast, mis tuleb kanda nende kulude põhjustajal ehk siis keskkonna kasutajal. Kui keegi kasutab keskkonda viisil, mis toob kaasa keskkonnahäiringu, -ohu, -riski või -kahju, ning vastava keskkonnakasutusega kaasneb seadusest lähtuvalt kulude kandmise kohustus, siis tuleb keskkonna kasutajal need kulud kanda. Seejuures tuleb rõhutada, et kulude kandmise kohustus peab olema seadusega konkreetselt ette nähtud ning KeÜS § 12 ei ole selleks iseseisev alus. KeÜS § 12 ei seo keskkonna kasutamisega seotud kulude kandmist seejuures keskkonnaloa olemasoluga.
2.3. Keskkonnahäiringu, -ohu, -riski või -kahju hindamise kulud hõlmavad eelkõige keskkonnamõju hindamise kulusid, aga ka mis tahes muid ekspertiise või analüüse, mis keskkonnakasutusega kaasnevad, kui hindamise vajadus tuleneb keskkonna kasutaja tegevusest lähtuvast ebasoodsast mõjust keskkonnale. Seejuures on hõlmatud ka sellest tegevusest mõjutatud keskkonnaseisundi tuvastamine (nt kulutused seirele), et teha kindlaks, kas tegevus on põhjustanud keskkonnahäiringu.
2.3.1. Siinkohal tuleb leida tekkivate kulude jagamisel ühiskonna ja keskkonna kasutaja vahel mõistlik tasakaal. Ühelt poolt on õigustatud teatud seirekulude panemine keskkonna kasutajale, kuivõrd tema tegevus on loonud keskkonnahäiringu, -ohu, -riski või -kahju tekkimise võimaluse ja seepärast peaks ta tasuma ka selle tuvastamise ja ulatuse hindamise eest. Teisalt ei tohi sellist keskkonna kasutajat ka üle koormata ega sundida teda liialt laialdaseks seireks. Osa vastavaid kulusid tuleb kanda ka ühiskonnal tervikuna, kuna keskkonna kasutamine, vaatamata selle negatiivsele keskkonnamõjule, on vajalik ühiskonna toimimiseks. Näiteks rutiinse keskkonnajärelevalve ja tööstuspiirkonna üldise keskkonnaseisundi seire kuludest osa peaks kandma ühiskond. Seevastu olukorras, kus tekib põhjendatud kahtlus, et keskkonna kasutaja mõjutab keskkonda lubatust enam, tuleb asjakohased kulud vajalikeks mõõtmisteks kanda keskkonna kasutajal, kui selleks on seaduses vastav alus olemas. Nagu eelnevalt märgitud, siis KeÜS § 12 ei ole keskkonna kasutaja vastu esitatava nõude iseseisvaks aluseks.
2.3.2. Keskkonnahäiringu, -ohu, -riski või -kahju vältimise kulude näol on tegemist ennetavate meetmete rakendamise kuludega. Sellisteks kuludeks on näiteks kulutused töötajate väljaõppele, turvasüsteemidele, hoiatussüsteemidele jms. Keskkonnahäiringu, -ohu, -riski või -kahju vältimisena saab vaadelda pea igasugust tegevust, mille eesmärgiks on hoiduda keskkonna kasutamisega kaasnevatest negatiivsetest mõjudest. Seejuures ei ole keskkonnahäiringu, -ohu, -riski või -kahju vältimise ja vähendamise kulud alati üksteisest selgelt eristatavad. Näiteks on jäätmevaldajal kohustus tasuda jäätmeveo teenustasu. Jäätmeveo teenustasu peab olema piisav, et katta jäätmekäitluskoha rajamis-, kasutamis-, sulgemis- ja järelhoolduskulud ning jäätmete veo ja selle ettevalmistamisega seotud kulud (JäätS § 66 lg 5). Seega hõlmab jäätmeveo teenustasu nii kulutusi, mis tehakse soovimatute tagajärgede vältimiseks (rajades selleks erinõuetele vastava käitluskoha) kui ka vähendamiseks (käitluskohta kasutatakse ja hooldatakse viisil, mis peaks häiringuid, riske, ohte ja kahju ära hoidma).
2.3.3. Eelöeldu ei tähenda aga seda, et keskkonna kasutaja peaks kandma mis tahes kulusid. Keskkonna kasutaja kohustus hõlmab selliseid kulusid, millel on keskkonnahäiringu, -ohu, -riski või -kahju vältimisega vahetu ja tõendatud põhjuslik seos. See võib olla väga keeruline või sootuks võimatu hajureostuse korral (nt õhusaastus), mil ei ole sageli võimalik kindlaks teha keskkonnahäiringu, -ohu, -riski või -kahju põhjustajat.
2.3.4. Keskkonnahäiringu, -ohu, -riski või -kahju vältimise ja vähendamise kulud hõlmavad juba tekkinud häiringu, ohu, riski või kahju leevendamiseks tehtud kulutusi. Näitena võib siinkohal tuua keskkonda sattunud saasteaine kokkukorjamise, et vältida edasisi kahjustusi ning keskkonnaohtu. Samuti võib leevendamismeetmetega seotud kuludeks pidada korstna kõrgemaks ehitamist, et vähendada sellest lähtuvat häiringut, või müraseina paigaldamist, et tõkestada müra levikut. Mõlemad eelnimetatud abinõud võivad olla ka vältimismeetmed, mida kasutatakse juba enne häiringu tekkimist. Leevendavaid meetmeid rakendatakse olukorras, kus vältimismeetmed ei ole toiminud või nende tõhusus on olnud ebapiisav.
2.3.5. Keskkonnahäiringu, -ohu, -riski või -kahju heastamise kuludena tuleks käsitada kõiki kulutusi, mida häiringu, ohu, riski või kahju tekitajal tuleb oma tegevuse tagajärgede kõrvaldamiseks kanda. Sellisteks kulutusteks võib lugeda nii keskkonnakahju heastamise kulud KeVS mõistes kui ka saastetasu maksmise. Heastamise kuludena ei peaks vaatlema aga sunniraha, trahvi või rahalist karistust, kuna nende arvelt ei korvata negatiivseid keskkonnamõjusid.
2.4. Eelnevalt käsitletud keskkonna kasutamisega seotud kulud, mis tuleb keskkonna kasutajal kanda, on loetletud KeÜS § 12 lg-s 1 ammendavalt. Seega, kui seoses keskkonna kasutamisega tekivad muud kulud, siis neid ei pea kulude põhjustaja lähtuvalt KeÜS § 12 lg-st 1 kandma. See ei tähenda aga, et kulude kandmise kohustus ei võiks tuleneda mõnest muust õigusnormist.
3. Kui KeÜS § 12 lg 1 hõlmab ühiskonna jaoks tekkivad kulutused, mis kaasnevad keskkonnale ebasoodsa mõju avaldamisega, siis KeÜS § 12 lg 2 reguleerib keskkonnakasutuse tasustamist sõltumatult tegevuse vahetust tagajärjest, ehk teisisõnu: keskkonnast saadava tooraine eest tasu maksmist, mida võib vaadelda ka kui regulatiivse eesmärgiga maksu.
3.1. Keskkonnakasutusega seotud teatud kulude kandmise kohustus oli keskkonna kasutajal ka enne KeÜS § 12 jõustumist ning keskkonnatasusid puudutavat raamistikku ei ole KeÜS jõustumine oluliselt muutnud. Keskkonnatasude seadus (KeTS) on tasulise keskkonnakasutuse raamseaduseks. Sellesse on koondatud nii normid, mis reguleerivad tasu saasteainete keskkonda heitmise kui ka loodusvarade kasutamise eest. Mitmed tasud loodusvarade kasutamise eest on aga numbriliselt määratud mõne teise seadusega (nt MS, JahiS, KPS, LKS). Saastetasud sätestatakse tervikuna KeTS-s. Kohtupraktikas on käsitatud saastetasu – analoogselt KeÜS §-s 12 sätestatuga – keskkonna kasutaja poolt tekitatud kulude kandmisena ja tasuna loodusvarade kasutamise eest. Seejuures omistati saastetasule õigustatult üheaegselt mõlemad funktsioonid (vt RKHKo 17.03.2005, 3-3-1-3-05, p 9).
3.2. KeÜS § 12 lg 2 on oluline siiski mitmel põhjusel ning sellel on seetõttu keskkonnaõigust korrastav toime. Esmajärjekorras osundatakse normis seaduslikkuse põhimõttele. See tähendab, et tasu keskkonna kasutamise eest saab kehtestada üksnes seadusega (kuid mitte määrusega). Seega, kui seadusega pole teatavat keskkonna kasutamist tasuliseks muudetud, siis pole riigil võimalik vastaval viisil keskkonna kasutamise eest tasu nõuda, ehk teisisõnu on loodusvara kasutamine seaduses nimetamata juhtudel tasuta. See tõdemus kehtib küll vaid riigi omandisse kuuluvate loodusvarade osas või nende loodusvarade osas, mida ei loeta nende olemuse tõttu üldse asjaõiguse esemeks (nt välisõhk). KeÜS § 12 lg 2 ei reguleeri eraomandisse kuuluvate loodusvarade kasutamise eest tasu maksmist. Selles tuleb saavutada loodusvara kasutajal kokkulepe loodusvara omanikuga.
3.3. Lisaks keskkonna kasutamise tasude kehtestamise pädevuse reguleerimisele sätestab KeÜS § 12 lg 2 ka kaalutluspiirid selle õiguse realiseerimiseks. Keskkonnakasutuse tasu suurus tuleb määrata keskkonnakaitse põhimõtete alusel ning KeÜS §-s 1 sätestatud eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks (vt KeÜS § 1 kommentaare). Samuti teeb KeÜS § 12 lg 2 viite keskkonnale kui rahvuslikule rikkusele. Seeläbi aitab KeÜS § 12 lg 2 rakendada PS §-s 5 sätestatud kohustust kasutada loodusvarasid säästlikult. Keskkonna kasutamise eest tasu kehtestamine motiveerib keskkonna kasutajat suhtuma loodusvaradesse kokkuhoidlikumalt võrreldes olukorraga, kus loodusvara võiks kasutada tasuta.


§ 23 Eesti Arengufondi seaduse muutmine
§ 24 Eesti Kultuurkapitali seaduse muutmine
§ 26 Karistusseadustiku muutmine
§ 27 Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmine
§ 28 Krediidiasutuste seaduse muutmine
§ 29 Kriminaalmenetluse seadustiku muutmine
§ 30 Maksukorralduse seaduse muutmine
§ 31 Politsei ja piirivalve seaduse muutmine
§ 32 Prokuratuuriseaduse muutmine
§ 33 Riigikogu liikme staatuse seaduse muutmine
§ 34 Riigi Teataja seaduse muutmine
§ 35 Vabariigi Valitsuse seaduse muutmine
§ 36 Vangistusseaduse muutmine
§ 37 Väärteomenetluse seadustiku muutmine
§ 38 Korruptsioonivastase seaduse kehtetuks tunnistamine
20.06.2012 otsus nr 117
1) Vabariigi President, Riigikogu liige, Vabariigi Valitsuse liige, kohtunik, riigikontrolör, õiguskantsler, Eesti Panga juhtorgani liige, Vabariigi Presidendi Kantselei direktor, Riigikogu Kantselei direktor, valitsusasutuse juht, abiminister, ministeeriumi kantsler, Riigikantselei direktor;
§ 23. Eesti Arengufondi seaduse muutmine
Eesti Arengufondi seaduse § 38 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Huvitatud isikud käesoleva seaduse tähenduses on:
2) käesoleva lõike punktis 1 nimetatud isikuga seotud isik korruptsioonivastase seaduse tähenduses.”
§ 24. Eesti Kultuurkapitali seaduse muutmine
Eesti Kultuurkapitali seaduse § 62 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Huvitatud isikud käesoleva seaduse tähenduses on:
Investeerimisfondide seaduse § 124 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„7) korruptsioonivastase seaduse alusel huvide deklaratsiooni üle kontrolli teostaja deklaratsioonis esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks.”
§ 26. Karistusseadustiku muutmine
Karistusseadustiku § 3001 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Sama teo eest, kui see on toime pandud ulatuses üle 32 000 eurot, –
karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.”
§ 27. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmine
1) paragrahvi 17 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Volikogu liige ei tohi osa võtta volikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang korruptsioonivastases seaduses sätestatu kohaselt.”;
2) paragrahvi 17 lõige 7 ning § 50 lõike 1 punkt 71 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 35 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Sihtasutuse või mittetulundusühingu, mille asutajaks on vald või linn, osaühingu või aktsiaseltsi, mille osanikuks või aktsionäriks on vald või linn ning kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 2 punkti 9 tähenduses valla või linna valitseva mõju all oleva üksuse juhtorgani liikmeks ei või olla isik:
6) kellel on selle eraõigusliku juriidilise isikuga seotud olulised ärihuvid, mis väljenduvad muu hulgas olulise osaluse omamises selles juriidilises isikus väärtpaberituru seaduse § 9 tähenduses või kuulumises sellise äriühingu juhtorganisse, kes on selle eraõigusliku juriidilise isiku oluline kaupade müüja või ostja, teenuste osutaja või tellija.”;
4) paragrahvi 50 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Vallavanem või linnapea ei tohi olla väljaspool ametikohustusi ühelgi muul valitaval või nimetataval riigi või sama kohaliku omavalitsuse ametikohal. Vallavanem või linnapea peab viivitamata teavitama volikogu kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel või teise kohaliku omavalitsuse ametikohal, ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena. Ametikohustusi mõistetakse käesolevas seaduses korruptsioonivastases seaduses antud tähenduses.”;
5) paragrahvi 50 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Kohaliku omavalitsuse volikogu keelab vallavanemal või linnapeal haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.”;
6) seadust täiendatakse §-ga 501 järgmises sõnastuses:
„§ 501. Valitsuse liikme tegevuspiirang
(2) Kohaliku omavalitsuse volikogu keelab valitsuse liikmel haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.”
§ 28. Krediidiasutuste seaduse muutmine
Krediidiasutuste seaduse § 88 lõike 5 punkt 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„10) korruptsioonivastase seaduse alusel huvide deklaratsiooni üle kontrolli teostaja deklaratsioonis esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks.”
§ 29. Kriminaalmenetluse seadustiku muutmine
Kriminaalmenetluse seadustiku § 198 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kuriteokaebuse esitamise korral teatab uurimisasutus või prokuratuur kriminaalasja alustamata jätmisest ka isikule, kelle kohta kuriteokaebus on esitatud, välja arvatud juhul, kui seadusest tulenevalt tagatakse kuriteost teavitamise fakti konfidentsiaalsus või kui teatamata jätmine on vajalik kuriteo ärahoidmiseks.”
§ 30. Maksukorralduse seaduse muutmine
1) paragrahvi 29 punkt 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„21) korruptsioonivastase seaduse alusel huvide deklaratsiooni üle kontrolli teostajale deklaratsioonis esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks;”;
2) paragrahvi 29 täiendatakse punktiga 37 järgmises sõnastuses:
„37) notari ja kohtutäituri kohta justiitsministrile notarite ja kohtutäiturite ametitegevuse korraldamiseks ja järelevalve teostamiseks.”
§ 31. Politsei ja piirivalve seaduse muutmine
Politsei ja piirivalve seaduse § 68 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Politseiametnik ei või olla erakonna liige.”
§ 32. Prokuratuuriseaduse muutmine
1) paragrahvi 151 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) korruptsioonivastases seaduses sätestatud nõuetele vastava huvide deklaratsiooni kandideerimisele eelneva kuu esimese kuupäeva seisuga.”;
2) paragrahvi 151 lõike 4 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatu kohaselt esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks on riigi peaprokuröril, samuti tema volitatud prokuratuuriametnikul õigus:”;
„§ 30. Tegevuspiirangud
(2) Riigi peaprokurör ei tohi olla väljaspool ametikohustusi ühelgi muul valitaval või nimetataval ametikohal. Riigi peaprokurör peab viivitamata teavitama justiitsministrit kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel, ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena. Ametikohustusi mõistetakse käesolevas paragrahvis korruptsioonivastases seaduses antud tähenduses.
(3) Justiitsminister keelab riigi peaprokuröril haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.”
§ 33. Riigikogu liikme staatuse seaduse muutmine
Riigikogu liikme staatuse seaduse § 21 tunnistatakse kehtetuks.
§ 34. Riigi Teataja seaduse muutmine
Riigi Teataja seaduse § 2 lõike 4 punkt 15 tunnistatakse kehtetuks.
§ 35. Vabariigi Valitsuse seaduse muutmine
„(3) Vabariigi Valitsuse liige ei tohi olla väljaspool ametikohustusi ühelgi muul valitaval või nimetataval ametikohal ega tegutseda töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel, välja arvatud teaduslik ja pedagoogiline töö. Vabariigi Valitsuse liige peab viivitamata teavitama Vabariigi Valitsust kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena. Ametikohustusi mõistetakse käesolevas seaduses korruptsioonivastases seaduses antud tähenduses.”;
„(4) Vabariigi Valitsus keelab Vabariigi Valitsuse liikmel haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.”;
3) paragrahvi 521 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Abiminister ei tohi olla väljaspool ametikohustusi ühelgi muul valitaval või nimetataval ametikohal ega tegutseda töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel, välja arvatud teaduslik ja pedagoogiline töö. Abiminister peab viivitamata teavitama ministrit kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena.”;
4) paragrahvi 521 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
„(8) Minister keelab abiministril haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.”;
5) paragrahvi 55 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kantsler ei tohi olla väljaspool ametikohustusi ühelgi muul valitaval või nimetataval ametikohal. Kantsler peab viivitamata teavitama ministrit kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel, ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena.”;
6) paragrahvi 55 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Minister keelab kantsleril haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.”;
7) paragrahvi 56 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Asekantsler peab viivitamata teavitama kantslerit kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel või valitaval või nimetataval ametikohal, ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena.”;
8) paragrahvi 56 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Kantsler keelab asekantsleril haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.”;
9) paragrahvi 73 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
„(3) Ameti või inspektsiooni peadirektor peab viivitamata teavitama ministrit kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel või valitaval või nimetataval ametikohal, ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena.
(4) Minister keelab ameti või inspektsiooni peadirektoril haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.”;
10) paragrahvi 79 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Riigisekretär ei tohi olla väljaspool ametikohustusi ühelgi muul valitaval või nimetataval ametikohal ega tegutseda töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel, välja arvatud teaduslik ja pedagoogiline töö. Riigisekretär peab viivitamata teavitama peaministrit kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena.”;
11) paragrahvi 79 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Peaminister keelab riigisekretäril haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.”;
12) paragrahvi 83 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Maavanem ei tohi olla väljaspool ametikohustusi ühelgi muul valitaval või nimetataval ametikohal. Maavanem peab viivitamata teavitama regionaalministrit kirjalikult, kui ta tegeleb või kavatseb tegeleda väljaspool ametikohustusi töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel, ettevõtjana või täisosanikuna täis- või usaldusühingus või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmena.”;
13) paragrahvi 83 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Regionaalminister keelab maavanemal haldusaktiga täielikult või osaliselt käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud kõrvaltegevuse, kui kõrvaltegevusele kuluva tööjõu maht või laad takistab korrapärast teenistusülesannete täitmist või kõrvaltegevus toob kaasa teenistuskohustuse rikkumise.”
§ 36. Vangistusseaduse muutmine
1) paragrahvi 1141 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Isikuandmete ankeedis küsitakse andmeid, mis võimaldavad hinnata isiku sobivust ametikohale. Lisaks võib küsida isiku vanemate, õe, venna, lapse, abikaasa, endise abikaasa, samuti elukaaslase ees- ja perekonnanime, isikukoodi, isikukoodi puudumise korral sünniaega ja -kohta, ning kontaktandmeid.”;
2) paragrahv 135 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 135. Surveaktsioonides osalemise keeld
Vanglaametnik ei tohi osaleda streikides, pikettides ega muudes teenistusalastes surveaktsioonides.”
Väärteomenetluse seadustiku § 31 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Korruptsiooniväärteo kohtuväline menetleja võib taotleda kohtult sellise määruse andmist, millega võimaldatakse juurdepääs pangasaladusele ja fondiosakute registri andmetele, kui see on vältimatult vajalik korruptsiooniväärteo menetluse eesmärgi saavutamiseks.”
§ 38. Korruptsioonivastase seaduse kehtetuks tunnistamine
Korruptsioonivastane seadus (RT I 1999, 16, 276) tunnistatakse kehtetuks.


Väsimatult elatisest | Juriidiline esmaabi
Õigusblogi aastast 2009
EsilehtVajad õigusabi?
Tsiviilpraktika
Krimipraktika
VIP Kohtulahendid
Kuulamisnurk
KOOSTÖÖ?
RSS	Väsimatult elatisest
Eilses, 22. jaanuar 2014, Vikerraadio Reporteritunnis räägiti päris pikalt aktuaalsel elatise probleemide teemal.
All toodud lühikestes saatekatkendites saab kuulata vandeadvokaat Helen Hääl´e selgitusi olulistest põhimõtetest nimetatud teemal (mh elatisnõude esitamine).
Mõned märksõnad:
– elatise notariaalsesse kokkuleppesse tuleb kindlasti märkida kohesele sundtäitmisele allumine (vastasel juhul pole probleemide korral dokument koheselt kohtutäituri poolt täidetav);
– elatise suurendamise hagi on riigilõivuvaba (RLS § 22 lg 1 p 2). – vanavanematelt saab elatist nõuda üksnes asenduskohustusena, st kui kohustatud vanem hoiab elatise maksmisest kõrvale. Eelkõige tekib vanavanemal asenduskohustus juhul, kui vanema viibimiskoht ei ole teada, mistõttu on välistatud või raskendatud tema vastu nõude rahuldamine kohtus, aga ka juhul, kui tema vastu esitatud nõue on küll kohtus rahuldatud ja temalt on elatis välja mõistetud, kuid kohtulahendi täitmine täitemenetluses ei ole viinud soovitud tulemuseni, kuna vanemal puudub vara, mille arvel kohustust täita, vt ka RKTK 19. oktoober 2011 otsus nr 3-2-1-75-11.
– hagi tagamine elatisnõude tasumiseks menetluse ajaks.
https://juura.files.wordpress.com/2014/01/elatis-lapsele-i.mp3
– Elatis I
https://juura.files.wordpress.com/2014/01/elatis-lapsele-ii.mp3
– Elatis II
Rate this:Jaga teistega:Share on Facebook (Opens in new window)Click to share on Twitter (Opens in new window)Click to share on Google+ (Opens in new window)Click to email (Opens in new window)Click to share on LinkedIn (Opens in new window)Like this:Like Laen...
Tags: elatis, elatis vanavanematelt, elatise suurendamine, hagi tagamine, kohesele sundtäitmisele allumine, kohtutäitur	Kommentaarid
Elatis lapsele, Perekonnaõigus, Vanemate õigused ja kohustused
← Suhtlemiskord võib vähendada miinimumelatist
Radiaatorite eemaldamiseks on vajalik korteriomanike nõusolek →
Sinu Küsimus Tühista vastus	Enter your comment here...
Uus klient saabub tuntud advokaadi jutule.
"Oskate Te öelda, kui palju Teie teenused maksavad?" pärib klient.
"Muidugi", vastab advokaat, "Kolmele küsimusele vastamise eest võtan 200 €."
"Kas see ei ole mitte liiga krõbe hind?"
"Jah, on küll" ei jää advokaat võlgu, "Ja mis on Teie kolmas küsimus?"
"Täpne keel on täpne seadus. Seadus peab olema mõistetav inimesele, mitte ainult advokaadile. Keeletus sünnitab seadusetust.” (Lennart Meri, 1996)
"Ilmajaam annab teada, et päike tõusis täna kell 4.07., kuna aga tõendid selle kohta on kogutud ebaseaduslikult, siis ei maksa seda uskuda ja tegelikult on väljas veel kottpime kuni kella 8-ni õhtul."
HOIATUS!POSTITUSTE KOPEERIMINE AUTORI NÕUSOLEKUTA VÕI VIITETA LUBAMATU!
Lisainfo: juura@live.com
Populaarseimad postitused	Kinkelepingu riigilõivust.	Koduse testamendi koostamine.	Tüüpilised vead elatise hagis.	Kuidas kontrollida eraisiku tausta?	Lastega suhtlemise korra avalduse näidis	Puudulik väärteoprotokoll	Võlgade ümberkujundamine – kellele, miks ja kuidas?	Välismaal sõlmitud abielust.	Venekeelsed seadused Eesti õigusruumis	Välismaal elavast lapsest.	Rubriigid	Andmekaitseõigus
KAASUSED!
KASULIK KIRJANDUS
Kinnisasja omandamine
Kaasomand
Vindikatsioonihagi
Pankrotiõigus
Pärandist loobumine
Sundosa
Ühis- ja lahusvara
Ühisvara jagamine
Elatis lapsele
Erieestkostja
Lapse elukoht
Lapsega suhtlemine
Lapserööv
Vabaabielu
Vanemate õigused ja kohustused
Rahvusvaheline eraõigus
Töölepingu lõpetamine
Maksekäsu kiirmenetlus
Tsiviiltäitemenetlus
Kohtutäitur
Au teotamine
Kindlustusleping
Kaskokindlustusleping
Kinkelepingust taganemine
Tarbijakrediidileping
Lepinguvälised võlasuhted
Võlgade ümberkujundamine
RIIGIKOHUS SÕNAB:	Tsiviilkolleegium3-2-1-128-16 6. Dec 2016Põltsamaa linn (Põltsamaa Linnavalitsuse kaudu) kassatsioonkaebus ja Eliko Kolbin vastukassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 27. mai 2016 otsuse peale Eliko Kolbini hagis Põltsamaa linna (Põltsamaa Linnavalitsuse kaudu) vastu kahju hüvitamiseks3-2-1-125-16 6. Dec 2016Euribor OÜ kassatsioonkaebus Tallinna Ringkonnakohtu 27. aprilli 2016. a otsuse peale KEILA-JOA SADAM OÜ hagis Euribor OÜ vastu võla saamiseks3-2-1-126-16 6. Dec 2016Margus Maasik määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 12. aprilli 2016. a määruse peale Margus Maasiku hagis Kärt Kraavingu vastu mittevaralise kahju hüvitamiseks - hagi läbi vaatamata jätmine.3-2-1-62-16 6. Dec 2016Põhja Ringkonnaprokuratuuri määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 9. märtsi 2016. a määruse peale Põhja Ringkonnaprokuratuuri määruskaebuses Tartu Maakohtu Kinnistusosakonna 25. jaanuari 2016. a kandemääruse nr 86682016 peale kinnistamisasjas nr 911362015503-2-1-111-16 5. Dec 2016I.N, M.N kassatsioonkaebus Tartu Ringkonnakohtu 1. aprilli 2016 otsuse peale Swedbank AS hagis I.N ja M.N vastu tehingu tagasivõitmiseks Kriminaalkolleegium3-1-1-69-16 6. Dec 2016Põhja Ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokurör Katrin Mikenbergi määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 30. mai 2016. a määruse peale kriminaalasjas 1-16-3384 kolmanda isiku vara arestimises KarS § 83-2 lg 1 ja lg 2 p 1 alusel.3-1-1-68-16 6. Dec 2016Põhja Ringkonnaprokuratuuri ringkonnaprokurör Katrin Mikenbergi määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 23. mai 2016. a määruse peale kriminaalasjas 1-16-3332 kolmanda isiku vara arestimises KarS § 83-2 lg 1 ja lg 2 p 1 alusel.3-1-1-79-16 4. Dec 2016Viru Ringkonnaprokuratuuri eriasjade prokurör Kalmer Kase kassatsioon Tartu Ringkonnakohtu 8. aprilli 2016. a otsuse peale kriminaalasjas Fjodor Ovsjannikovi süüdistuses KarS § 400 lg 1 ning lg 2 p 3 järgi, Sergei Hamitski süüdistuses KarS § 400 lg 1 ning lg 2 p 3 ning § 298 järgi, Andrei Filippovi süüdistuses KarS § 400 lg 1 ning lg 2 p 3 - § 22 lg 3 ning § […]3-1-1-99-16 30. Nov 2016K. T. kaitsja vandeadvokaadi abi Silver Reinsaare määruskaebus Tallinna Ringkonnakohtu 22. augusti 2016. a määruse peale, millega jäeti K. T. vahistamismäärus muutmata.3-1-1-100-16 29. Nov 2016Vandeadvokaat Robert Sarve taotlus süüteomenetlusega A. K-le tekitatud kahju hüvitamiseks. Halduskolleegium3-3-1-62-16 7. Dec 20163-3-1-55-16 7. Dec 20163-3-1-30-16 6. Dec 20163-3-1-64-16 6. Dec 20163-3-1-19-16 30. Nov 20163-3-1-82-16 30. Nov 20163-3-1-23-16 29. Nov 2016 Põhiseaduslikkuse JV3-4-1-11-16 5. Dec 20163-4-1-12-16 23. Nov 20163-4-1-2-16 15. Nov 20163-4-1-10-16 9. Oct 20163-4-1-3-16 28. Sep 20163-4-1-31-15 9. May 20163-4-1-34-15 18. Apr 2016 Euroopa Inimõiguste KohusTekkis viga, ilmselt see uudisevoog ei tööta. Proovi hiljem uuesti. ÕiguskantslerTaotlus Riigikohtule: tunnistada kehtetuks Kuressaare Linnavalitsuse 09.02.2016 määruse nr 2 „Elukohajärgse kooli määramise tingimused ja kord“ § 3 lg 2Arvamus Riigikohtule: kohalike maksude seaduse § 10 lõike 4 vastavus põhiseadusele (3-3-1-48-16)Vallavalitsuse tegevus eluruumi tagamiselTöövõimetoetuse maksmise peatamine või lõpetamineSoovitus: terviseandmete esitamisest ülikoolile ja õppejõuleSoovitus: järelmaksulepingute tingimuste muutmineElukohast sõltuvad sporditoetusedRiigieksamite tulemuste pingeridaMinistri õigus anda riigi sihtasutuse nõukogule korraldusiKriminaalmenetluse seadustiku § 215 lõike 1 põhiseaduspärasusestArhiiv	Arhiiv
juuni 2016 mai 2016 veebruar 2016 november 2015 juuni 2015 märts 2015 veebruar 2015 jaanuar 2015 november 2014 september 2014 juuli 2014 juuni 2014 mai 2014 aprill 2014 märts 2014 veebruar 2014 jaanuar 2014 detsember 2013 november 2013 oktoober 2013 juuli 2013 juuni 2013 märts 2013 veebruar 2013 detsember 2012 november 2012 september 2012 august 2012 juuli 2012 juuni 2012 märts 2012 veebruar 2012 jaanuar 2010 november 2009 oktoober 2009 september 2009 august 2009 juuli 2009 juuni 2009 mai 2009 aprill 2009 märts 2009 veebruar 2009 Statistika	315,765 külastust
Märksõnad2014
ainuaktsionär
ainuosanik
aktsiaseltsi lõpetamine
alaealine pärija
alampalk
autovõtmete vargus
Brüsseli IIa määrus
elatis alla miinimummäära
elatise suurendamine
elatise suurus
elatise vähendamine
elatis vanavanematelt
haagi konventsioon
halduskohus
ingliskeelsed seadused
jäme tänamatus
kelmuse katse
kindlustusvälistused
kindlustusvõtja kohustused
kingisaaja
kinkija
kohesele sundtäitmisele allumine
kohtuväline menetleja
kohustustest vabastamise menetlus
kokkulepe pangaga
kolmnurkkelmus
krediidileping
laimamine
liisinguandja
liisinguvõtja
muukeelsed seadused
nõude aegumine
osaühingu lõpetamine
pankrotimenetlus
radiaatorite eemaldamine
seaduste tõlked
Suhtlemiskord
tasaarvestus
testamendi koostamine
vaidlus riigiga
vastutustundlik laenamine
venekeelsed seadused
Väärteoprotokoll
väärtushinnang
õppelaenu käendus
ülesütlemine
ülesütlemisavaldus
üürnik	IUS	EST	ARS	Blog at WordPress.com.


text:
3-4-1-11-06 Riigikohus 29.09.2006
KOKS § 44 lg 1
KOKS § 45 lg 5
VVS § 85
Vabariigi Valimiskomisjon peab Vabariigi Presidendi valimiskogu liikmete registreerimisel kontrollima, kas talle registreerimiseks esitatud valimiskogu liige vastab seadusega sätestatud nõuetele. Vabariigi Valimiskomisjon peab vajaduse korral hindama ka seda, kas kohaliku omavalitsuse volikogu otsus, millega Vabariigi Presidendi valimiskogusse valiti volikogu esindaja, on õiguspärane. Volikogu otsuste selline kontrollimine ei tähenda järelevalve teostamist volikogu otsuste üle VVS § 85 mõttes ega sekkumist maavanema pädevusse. Valimiskomisjon hindab volikogu otsuseid nendes piirides, mis on vajalikud valimiskogu liikme registreerimiseks. Hinnangu tulemuseks on volikogu otsusega nõustumine ja volikogu esindaja registreerimine valimiskogu liikmeks või volikogu otsusega mittenõustumine ja volikogu esindaja valimiskogu liikmeks registreerimata jätmine. (p 12) Kui volikogu koosseis, kes omas tegelikku võimalust osaleda volikogu istungil Vabariigi Presidendi Valimiskogu liikme valimiseks korraldatud hääletusel, kujunes valimiskomisjoni ebaseaduslike otsuste alusel, siis ei saa hääletamistulemust lugeda kooskõlas olevaks põhiseaduse §-st 1 tuleneva demokraatia põhimõttega. (p 28)
Vabariigi Valimiskomisjon peab Vabariigi Presidendi valimiskogu liikmete registreerimisel kontrollima, kas talle registreerimiseks esitatud valimiskogu liige vastab seadusega sätestatud nõuetele. Vabariigi Valimiskomisjon peab vajaduse korral hindama ka seda, kas kohaliku omavalitsuse volikogu otsus, millega Vabariigi Presidendi valimiskogusse valiti volikogu esindaja, on õiguspärane. Hinnangu tulemuseks on volikogu otsusega nõustumine ja volikogu esindaja registreerimine valimiskogu liikmeks või volikogu otsusega mittenõustumine ja volikogu esindaja valimiskogu liikmeks registreerimata jätmine. (p 12)
KOKS § 44 lg 1 ei anna olukorras, kus volikogu esimehe juhatusel toimub volikogu istung, kellelegi teisele õigust juhatada volikogu istungit. Sellist õigust ei anna ega saagi anda ka linna põhimääruse säte, mille kohaselt volikogu aseesimees asendab volikogu esimeest tema äraolekul või volituste peatumisel ning et volikogu esimeest asendava aseesimehe määrab volikogu esimees. Ka ei näe seadus ette võimalust, et volikogu liikmetest osa lahkub istungilt ja jätkab pärast seda volikogu istungit volikogu aseesimehe või mõne teise isiku juhatusel. (p 20) Küll on võimalik aktsepteerida kohaliku omavalitsuse volikogu istungi jätkamist olukorras, kui valla põhimääruse järgi istungi juhatamiseks pädev isik on kuulutanud istungi katkenuks ja lahkunud istungilt ning volikogu liikmetel oma õiguste kaitseks volikogu esimehe meelevaldse tegevuse vastu muud tõhusad võimalused (vt Riigikohtu 27.06.2001 otsust nr 3-3-1-35-01). Selles olukorras tähendanuks teistsugune seisukoht seda, et ühe isiku meelevaldsest tegevusest istungi juhatamisel oleks sõltunud vallavolikogu tegutsemisvõimetuks osutumine ja selle liikmete volituste lõpetamine. (p 21)

matches:
Riigikohus
§ 44
§ 45
§ 85
§ 85
§ 44


text:
Toomas Pauri kaebuse läbivaatamine – Riigi Teataja
Toomas Pauri kaebuse läbivaatamine
RT III, 13.03.2015, 14
Vastu võetud 11.03.2015 nr 94
Toomas Paur kandideeris 2015. a Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 11. Toomas Paur esitas 5.03.2015 kaebuse, milles taotleb Võru Maakonna Valimiskomisjoni hääletamistulemuste protokollis sisalduva otsuse valimisringkonnas nr 11 hääletamistulemuste kindlakstegemise kohta tühistamist, valimisringkonnas nr 11 hääletamistulemuste kehtetuks tunnistamist ning valimisringkonnas kordushääletamise korraldamist.
Kaebaja sai 4.03.2015 teada ajalehe „Postimees“ artikli vahendusel, et Võru Pensionäride Päevakeskuse juhataja hääletas eelhääletamise ajal oma tööarvutist päevakeskuse pensionäride eest, võttes selleks inimeste ID-kaardid ja paroolid. Kaebaja leiab, et artikliga on tõendatud, et sellega rikkus päevakeskuse juhataja RKVS § 482 lõikes 3 sätestatud nõuet, mille kohaselt valija hääletab ise. Kaebaja leiab, et päevakeskuses viibinud pensionäridele ei olnud hääletamisel tagatud võimalus vabatahtliku valiku tegemiseks, kuna selle valiku tegi päevakeskuse juhataja isiku eest või neid mõjutades. Selliselt ei olnud tagatud ka valimiste salajasuse põhimõtte järgimine (PS § 60).
Kaebaja leiab samuti, sellised valimisrikkumised on ühtlasi tingitud sellest, et täna kehtiv elektroonilise hääletamise kord ei taga PS §-s 60 sätestatud põhimõtete järgimist, ennekõike nõudeid, et valijale peab olema tagatud võimalus vaba hääletamise läbiviimiseks ning riigi regulatsioon ei taga, et seda põhimõtet ei rikuta. Riigikohus on rõhutanud, et lisaks riigi kohustusele hoiduda isiku valimisvabadusse sekkumisest tuleneb sellest põhimõttest ka riigi kohustus tagada valija kaitse tema valikut mõjutada püüdvate isikute eest. Riik peab selle põhimõtte kohaselt looma vajalikud eeldused vaba hääletamise läbiviimiseks ning kaitsma valijat mõjutuste eest, mis takistavad tal oma häält soovitud viisil anda või andmata jätta. Kaebuses kirjeldatud asjaoludest nähtuvalt ei olnud valijad kaitstud mõjutuste eest hääle andmisel. Riigi loodud süsteem ei taga ka võimalust kontrollida, kas valimiste vabaduse põhimõtte nõuet tegelikkuses järgitakse ning kas valija on kujundanud valiku oma tahtest lähtuvalt ilma kolmandate isikute mõjutusteta. Sellest tulenevalt on elektroonilise hääletamise regulatsioon vastuolus PS §-ga 60 ning kaebaja palub Riigikogu valimise seaduse elektroonilist hääletamist reguleerivad sätted ühtlasi jätta kaebuse läbivaatamisel kohaldamata.
Võru Maakonna Valimiskomisjoni selgitus
Võru Maakonna Valimiskomisjon edastas kaebuse 6.03.2015 Vabariigi Valimiskomisjonile RKVS § 71 lõike 1 alusel. Valimiskomisjon leidis, et kaebus on esitatud RKVS § 71 lõikes 2 sätestatud kaebuse esitamise tähtaega rikkudes. Maakonna valimiskomisjon sai informatsiooni Politsei- ja Piirivalveameti teabehaldus- ja menetlusosakonna kriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo Lõuna talituse juhilt, mille kohaselt ei ole politseile vihje alusel asjaolude kontrollimisel Võru Pensionäride Päevakeskuses valimistoimingute läbiviimisel rikkumist aset leidnud, mistõttu puudus politseil alus kriminaalmenetluse alustamiseks.
1. Kaebaja oli 2015. a Riigikogu valimistel kandidaat, seega võib hääletamise korralduse seaduslikkusest sõltuda tema hääletamistulemus. Sellest tulenevalt on kaebaja huvitatud isik RKVS § 71 lõike 1 mõttes.
2. Kaebuses vaidlustati Võru Maakonna Valimiskomisjoni toimingut hääletamistulemuste kindlakstegemise kohta põhjendusel, et elektroonilise hääletamise läbiviimisel on rikutud seadust. Maakonna valimiskomisjon ei korralda elektroonilist hääletamist ega loe elektroonilisi hääli. Sisuliselt on kaebaja vaidlustanud elektroonilise hääletamise tulemusi. Elektroonilise hääletamise tulemused allkirjastas elektroonilise hääletamise komisjoni esimees 2.03.2015. RKVS § 71 lõike 3 kohaselt tuleb kaebus esitada kolme päeva jooksul vaidlustatava toimingu tegemisest arvates. Kaebaja esitas kaebuse 6.03.2015, seega hilinenult. Kaebusest nähtub, et kaebaja sai kaebuse aluseks olnud asjaoludest teada ajakirjanduses avaldatud informatsiooni alusel 4.03.2015. Sellest lähtudes leiab Vabariigi Valimiskomisjon, et kaebus on võimalik läbi vaadata.
3. Kaebaja on vaidlustanud hääletamistulemused põhjendusel, et elektroonilisel hääletamisel ei saanud Võru Pensionäride Päevakeskuses valijad vabalt hääletada, samuti et selle käigus on rikutud RKVS § 482 lõikes 3 sätestatud nõuet, et valija hääletas ise. KarS § 162 kohaselt võib sellisel juhul tegemist olla valimisvabaduse rikkumisega.
4. Politsei- ja Piirivalveameti teabehaldus- ja menetlusosakonna kriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo Lõuna talituse juhi Riho Tamme selgituse kohaselt kohtusid ja vestlesid politseiametnikud kahe avaldaja (Toomas Pauri) poolt viidatud isikuga. Üks nendest selgitas, et palus hääletamise käigus juhataja abi ID-kaardiga hääletusprotseduuri läbiviimisel, kuid juhataja tegevuses ei olnud midagi tema tahte vastast ja juhatajalt abipalumine tugines usaldusest juhataja vastu. Päevakeskuse juhatajaga vestlemise tulemusel selgitati välja, et kokku kasutas hääletamiseks juhataja kabinetti ja juhataja nõustamist 4 pensionäri, kellest ühel hääletamine ei õnnestunud, sest ID-kaardi sertifikaadid olid aegunud. Kolmel hääletamine õnnestus. Kuivõrd juhtumi lahendamise käigus ei tuvastatud viiteid süütegude toimepanemisele, siis mingisugust menetlust nimetatud juhtumi alusel alustatud ei ole.
5. Ülaltoodust tulenevalt ei ole leidnud kinnitust, et Võru Pensionäride Päevakeskuses oleks takistatud valijate hääletamist või aset leidnud valijate mõjutamine. RKVS § 482 lõige 3 sätestab, et valija hääletab ise. Nimetatud säte ei välista valija abistamist kolmanda isiku poolt. Vabariigi Valimiskomisjon märgib, et valijal, kes leiab, et ta ei saanud vabalt hääletada, on võimalik elektrooniliselt häält muuta vastavalt RKVS §-le 485. Nii on ka Riigikohus leidnud, et valija, keda on elektroonilise hääletamise käigus ebaseaduslikult mõjutatud või jälgitud, saab taastada valimiste vabaduse ja hääletamise salajasuse, hääletades mõjutustest vabanenult uuesti elektrooniliselt või valimissedeliga (RKPJKo 1.09.2005 3-4-1-13-05 p 30).
6. Ülaltoodust tulenevalt tuleb kaebus jätta rahuldamata. Samuti puudub alus elektroonilise hääletamise tulemuste tühistamise kaalumiseks valimisringkonnas nr 11.
7. Kaebaja leiab, et Riigikogu valimise seaduses sätestatud elektroonilise hääletamise kord on vastuolus põhiseadusega ning palub jätta Riigikogu valimise seaduses elektroonilist hääletamist käsitlevad sätted kohaldamata. Vabariigi Valimiskomisjon selgitab, et PS § 3 lõikest 1 tulenevast seaduslikkuse põhimõttest lähtuvalt tuleb haldusorganil, sh valimiskomisjonil oma tegevuses lähtuda kehtivatest seadustest. Valimiskomisjonidel puudub pädevus hinnata kehtivate seaduste põhiseaduspärasust, samuti ei ole neil võimalust jätta kehtiv seadus kohaldamata.
Jätta Toomas Pauri kaebus rahuldamata.

matches:
§ 482
§ 60
Riigikohus
§ 71
§ 71
§ 71
§ 71
§ 482
§ 162
§ 482
Riigikohus
§ 3


text:
Saaremaa valla kaasava eelarve menetlemise kord – Riigi Teataja
Saaremaa valla kaasava eelarve menetlemise kord
Saaremaa valla kaasava eelarve menetlemise kord - sisukord
§ 5 Ettepanekute esitamine
§ 6 Ettepanekute hindamine ja tulemuste avalikustamine
§ 7 Vallaelanike hääletuse korraldamine
§ 8 Vallaelanike hääletuse tulemuste väljaselgitamine
§ 9 Ettepanekute elluviimine
RT IV, 05.01.2019, 12
Vastu võetud 20.12.2018 nr 68
(1) Määrus reguleerib Saaremaa valla (edaspidi vald) eelarve menetlemisel kaasava eelarve menetlust.
(2) Valla kaasava eelarve koostamisega antakse vallaelanikele võimalus valla eelarves selleks määratud summa osas kaasa rääkida, tehes ettepanekuid valla elu edendamiseks ja osaledes hääletamisel parimate ettepanekute väljaselgitamiseks.
(3) Valla kaasava eelarve elluviimisel arvestatakse tehtud ettepanekuid ja hääletustulemusi.
(4) Kaasava eelarve menetlust korraldab Saaremaa Vallavalitsus (edaspidi valitsus).
1) vallaelanike teadlikkuse tõstmine valla rahanduse ja eelarve koostamise alustest;
2) vallaelanike kaasamine vallaeelarve prioriteetide seadmisesse.
(1) Kaasava eelarve objektiks on avalikes huvides kasutatavate investeeringute tegemine.
(3) Kaasava eelarve objektiks ei ole valitsuse hallatavate asutuste, valla enamusosalusega äriühingute ja valla poolt asutatud sihtasutustega seotud investeerimisettepanekud.
(1) Kaasava eelarve summa määratakse igal aastal Saaremaa Vallavolikogu (edaspidi volikogu) poolt kinnitatava vallaeelarve koosseisus.
(2) Kaasava eelarve menetluse läbiviimise tähtajad kehtestab valitsus.
(3) Valitsus töötab välja metoodika kaasavasse eelarvesse ettepanekute tegemiseks ja hääletamiseks, vallaelanike kaasamiseks ja teadlikkuse tõstmiseks.
(4) Valitsus teavitab vallaelanikke kaasava eelarve menetluse käigust valla veebilehel.
§ 5. Ettepanekute esitamine
(1) Valitsus tutvustab kaasava eelarve menetlust avalikkusele ja kutsub vallaelanikke ning kõiki valla arengust huvitatud füüsilisi ja juriidilisi isikuid ettepanekuid esitama.
(2) Ettepanekuid võib esitada nii füüsiline kui ka juriidiline isik paberkandjal või vastavas veebikeskkonnas.
(3) Esitatud ettepanekus peab olema märgitud:
2) ettepaneku elluviija ja edasine haldaja/hooldaja (füüsiline/juriidiline isik);
3) nimetus (lühike fraas, mis iseloomustab ettepaneku sisu);
4) eesmärk ja olulisus (millise kogukonna probleemi lahendab või millise uue võimaluse loob; mis on ettepaneku eesmärk);
5) kirjeldus (kes, kus, millal, kuidas ettepaneku ellu viib; kas ettepanek on teostatav 12 kuu jooksul ja muu oluline teave, mida ettepaneku hindajal on oluline teada);
6) sihtrühm (kes saavad probleemi lahendamisest või uue võimaluse loomisest otsest kasu; hinnanguline sihtrühma suurus, vanus jm olulised tunnused);
7) eelarve (ettepaneku teostamise hinnanguline maksumus ning soovitavalt hinnapakkumine);
8) informatsioon oma-/kaasfinantseerijate ja erinevate potentsiaalsete rahastusallikate kohta;
9) muu oluline info (mida ettepaneku esitaja peab oluliseks ettepaneku hindajatele ettepaneku kohta teada anda, sh eskiis, joonis, foto vmt).
(4) Ettepaneku minimaalne suurus on 1000 eurot ja maksimaalne suurus 25 000 eurot.
§ 6. Ettepanekute hindamine ja tulemuste avalikustamine
(1) Esitatud ettepanekuid hindab valitsuse poolt moodustatud komisjon.
(2) Ettepanekuid hinnatakse lähtuvalt järgmistest kriteeriumitest:
1) vajalikkus ja olulisus vallale;
2) teostatavus 12 kuu jooksul ettepaneku esitamise tähtpäevast;
4) rahastamisvajaduse põhjendatus kaasava eelarve osast ning rahastuse suuruse ja vallas kasusaajate arvu suhte optimaalsus;
5) kulutuste põhjendatus ja eelarve läbipaistvus;
6) teostaja varasem edukus sarnaste ettepanekute elluviimisel.
(3) Komisjonil on õigus esitatud ettepanek kaasavast eelarvest rahvahääletusele esitamisest kõrvaldada, kui ettepanek on vastuolus heade kommete, käesoleva korra või teiste õigusaktidega.
(4) Komisjonil on õigus sarnased ettepanekud liita, samuti paluda ettepanekute esitajatel oma ideed täiendada ning täpsustada.
(5) Komisjonil on õigus teha ettepanekutest eelvalik ja piirata vallaelanike hääletamisele minevate ettepanekute arvu, põhjendades sealjuures oma valikuid.
(6) Esitatud ettepanekute hindamise tulemused avaldatakse valla veebilehel, hääletuskeskkonnas, vallalehes jm meediakanalites koos komisjoni hinnanguga ettepaneku elluviimise ja eeldatava maksumuse kohta.
§ 7. Vallaelanike hääletuse korraldamine
(1) Vallaelanike hääletusel saab osaleda iga vähemalt 16-aastane füüsiline isik, kelle elukoht on Eesti rahvastikuregistri andmetel hääletuse väljakuulutamise kuupäeva seisuga Saaremaa vallas.
(2) Iga hääletusel osalev isik saab hääletada kuni kolme erineva ettepaneku poolt. Isik saab oma antud häält muuta kuni hääletamise lõppemiseni. Sellisel juhul jääb kehtima viimasena antud hääl.
(3) Hääletus viiakse läbi elektrooniliselt valitsuse poolt ettevalmistatud veebikeskkonnas.
(4) Hääletamine on salajane, hääletamistulemused on reaalajas jälgitavad.
(5) Hääletada saab ainult isiklikult, hääletamiseks identifitseeritakse ennast isikutunnistuse või mobiil-IDga.
(6) Valitsus määrab hääletamise koha, kus saab hääletada isik, kellel ei ole arvuti kasutamise võimalust.
(7) Hääletamisprotsessi viib läbi ja hääletamise salajasuse ning kõigi võrdse kohtlemise hääletusprotsessis tagab valitsus.
§ 8. Vallaelanike hääletuse tulemuste väljaselgitamine
(1) Vallaelanike hääletuse tulemusena reastatakse ettepanekud vastavalt saadud häälte arvule, alustades enim hääli saanud ettepanekust. Hääletustulemusena selgunud paremusjärjestuse ja käesoleva paragrahvi lõikes 2 märgitud elluviimisele kuuluvad ettepanekud kinnitab korraldusega valitsus.
(2) Elluviimisele kuulub üks või mitu käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud korras moodustatud paremusjärjestuses enim hääli saanud ettepanekut, mis lähtuvalt ettepaneku eeldatavast maksumusest mahuvad kaasavale eelarvele vallaeelarves eraldatud summa sisse, kuni olukorrani, kus paremusjärjekorras järgmist ettepanekut ei ole võimalik enam täies ulatuses rahastada.
§ 9. Ettepanekute elluviimine
(1) Vallaelanike hääletusel enim toetust saanud ettepanekud viiakse ellu valla kaasava eelarve summast.
(2) Ettepaneku viib ellu ettepaneku tegija või ettepaneku tegija koostöös tema poolt nimetatud füüsilis(t)e või juriidilis(t)e isiku(te)ga.
(3) Valitsus sõlmib ettepaneku elluviijaga lepingu, kus märgitakse muuhulgas elluviimiseks eraldatud summa ja kirjeldatakse lepingu esemena ettepaneku elluviimisega saavutatav tulemus.
(1) Tunnistada kehtetuks Kuressaare Linnavolikogu 23. märtsi 2017. a määrus nr 6 „Kuressaare linna kaasava eelarve koostamise kord“.

matches:
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9