Peipsiääre valla jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Peipsiääre valla jäätmehoolduseeskiri
Peipsiääre valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord
RT IV, 12.04.2018, 24
Vastu võetud 28.03.2018 nr 15
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37, jäätmeseaduse § 66 lg 4, § 71 lg 1 ja lg 2, pakendiseaduse § 15 lg 1 ja ning keskkonnaministri 16. jaanuari 2007 määruse nr 4 “Olmejäätmete sortimise kord ning sorditud jäätmete liigitamise alused” § 4 lõigete 1 ja 2 alusel ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja § 22 lg 1 punkti 365 ja 366, haldusreformi seaduse § 12 lõike 7, § 16 lõike 2, Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 9², § 14¹ lõike 4², Vabariigi Valitsuse 22.06.2017 määruse nr 97 „Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ja Vara valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine“, mis on jõustunud 01.07.2017, Alatskivi Vallavolikogu 28.12.2016 otsuse nr 89 „Alatskivi valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühinemislepingu kinnitamine“, Alatskivi Vallavolikogu 28.12.2016 otsuse nr 90 „Haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlemine“, Peipsiääre Vallavolikogu 29.12.2016 otsuse nr 46 „Alatskivi valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühinemislepingu kinnitamine“, Peipsiääre Vallavolikogu 29.12.2016 otsuse nr 47 „Haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlemine“, Vara Vallavolikogu 28.12.2016 otsuse nr 42 „Alatskivi valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühinemislepingu kinnitamine“, Vara Vallavolikogu 28.12.2016 otsuse nr 43 „Haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlemine“, Alatskivi valla, Peipsiääre valla ja Vara valla ühinemislepingu punktide 4.6 ja 6.2., mille alusel jääb kuni omavalitsuste ühinemise teel moodustunud valla sümboolika kinnitamiseni kasutusse Vara valla vapp ja lipp ning kuni uue valla põhimääruse kehtestamiseni tegutseb vald Vara valla põhimääruse alusel; Peipsiääre valla valimiskomisjoni 22.10.2017 otsuse nr 15 „Peipsiääre Vallavolikogu liikmete registreerimine“, mille alusel tekkis uus Peipsiääre vald 23.10.2017 ehk Peipsiääre Vallavolikogu valimistulemuste väljakuulutamise päeval.
(1) Jäätmehoolduseeskirjaga (edaspidi eeskiri) kehtestatakse jäätmehoolduse korraldamise nõuded, korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid, veopiirkond, vedamise sagedus ja aeg, jäätmeveo teenustasu suuruse määramise kord ning järelevalve teostamine jäätmekäitluse üle Peipsiääre vallas.
(3) Eeskirja kohaldatakse kõigi juriidiliste ja füüsiliste isikute ning riigi ja kohaliku omavalitsuse hallatavate asutuste suhtes.
(1) Jäätmehoolduse arendamist Peipsiääre valla haldusterritooriumil korraldavad Peipsiääre Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu), Peipsiääre Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) ja MTÜ Ida-Eesti Jäätmehoolduskeskus (edaspidi jäätmehoolduskeskus) vastavalt põhikirjale ja halduslepingule.
(2) Jäätmehoolduskeskuse ülesanded on:
5) valla jäätmehoolduseeskirja rakendamise korraldamine;
6) jäätmekava koostamine kõigi liikmeks olevate omavalitsuste haldusterritooriumi kohta;
Eeskirjas kasutatud termineid järgnevas tähenduses:
1) olmejäätmed on kodumajapidamisjäätmed ning kaubanduses, teeninduses või mujal tekkinud oma koostise ja omaduse poolest samalaadsed jäätmed, jäätmekoodiga 20 03 01;
11) jäätmejaam on üldjuhul detailplaneeringugu ja projekti alusel rajatud ning tehniliselt varustatud jäätmekäitluskoht, kuhu on paigutatud taaskasutatavate jäätmete kogumiseks ja esmaseks töötlemiseks kogumismahutid, sh ohtlike jäätmete kogumismahutid;
15) korraldatud jäätmevedu on segaolmejäätmete kogumine ja nende transportimine nõuetekohasesse jäätmekäitluskohta;
16) veopiirkond on käesoleva eeskirjaga kindlaksmääratud ala, kust korraldatud jäätmeveo raames kogutakse kokku korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed;
17) jäätmevaldaja on jäätmetekitaja või muu isik või riigi või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle valduses on jäätmed. Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveo tähenduses on ka korteriühistu, selle puudumisel aga selle kinnisasja omanik, millel asub suvila, elu- või äriruum;
18) jäätmetekitaja on isik või riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse asutus, kelle tegevuse käigus tekib jäätmeid või isik, kes sooritab jäätmetega toiminguid, mille tagajärjel jäätmete olemus või koostis muutub;
19) jäätmekäitleja on juriidiline või füüsiline isik, kes kogub, veab, taaskasutab või kõrvaldab jäätmeid majandus- või kutsetegevusena ja kellel on selleks tegevuseks jäätmeluba või kes on registreeritud Keskkonnaametis;
20) jäätmevedaja on isik, kes korraldab korraldatud jäätmeveoga liitunud jäätmevaldaja jäätmete veo jäätmekäitluskohta;
21) jäätmekäitlusleping on jäätmevaldaja ja jäätmevedaja vahel sõlmitav kahepoolne leping, millega jäätmevedaja võtab endale kohustuse jäätmete käitlemiseks ja jäätmevaldaja kohustuse selle eest tasumiseks;
22) teenustasu on korraldatud jäätmeveo raames jäätmevaldaja poolt jäätmevedajale jäätmete käitlemise eest makstav tasu;
23) lisateenus korraldatud jäätmeveo tähenduses on korraldatud jäätmeveoga hõlmamata tasuline jäätmekäitlusteenus, mida jäätmevedaja jäätmevaldajale osutab. Lisateenusega peab kaasnema jäätmevaldajale lisahüve;
24) tühisõit vedaja poolt jäätmevaldaja kinnistule või krundile tehtud sõit, mille eesmärk oli osutada jäätmeveo teenust, kuid mille käigus ei olnud võimalik jäätmeid ära vedada jäätmevaldaja poolse eeskirjas sätestatud nõuete täimata jätmise tõttu.
(3) Tekkekohas tuleb eraldi koguda ja käitlemiseks üle anda selleks vastavat õigust omavale isikule või nõuetekohaselt käidelda.
(4) Tagamaks väljasorditava jäätmematerjali kõrgemat kvaliteeti (suurendamaks selle taaskasutusvõimalusi ja parendamaks sortimise tõhusust) ning väljanopitud jäätmete kogumist ja üleandmist jäätmekäitlejale liikide kaupa, tuleb esmajoones kasutada kõiki võimalusi olmejäätmete sortimiseks nende tekkemomendil või vahetult peale seda tekkekohas.
(3) Aia- ja pargijäätmete põletamine on lubatud jäätmevaldaja kinnistu piires tuulevaikse ilmaga naabreid mittehäirival viisil. Üle ühemeetrise läbimõõduga tule tegemisel peab lõkkekoht paiknema vähemalt 15 meetri kaugusel mis tahes hoonest või põlevmaterjali lahtisest hoiukohast. Avalikul üritusel lõkke tegemisel tuleb kooskõlastada lõkkekoha asukoha valik ja vajalikud tuleohutust tagavad meetmed asukohajärgse Päästeametiga.
6) hoidma jäätmeid selliselt, et need ei levitaks haisu ega põhjustaks ohtu. Segaolmejäätmete kogumismahutisse tuleb jäätmed haisu ja reostuse leviku, sealhulgas kogumismahuti tühjendamisel jäätmete lendumise tõkestamiseks paigutada pakitult;
7) korraldama tekkinud jäätmete veo jäätmekäitluskohtadesse, jäätmejaama või jäätmekogumiskohtadesse, välja arvatud korraldatud jäätmeveo korral. Info jäätmete kogumis- ja käitluskohtade kohta on kättesaadav valla koduleheküljel ja jäätmehoolduskeskuse koduleheküljel www.iejhk.ee.
(3) Ühismahutit kasutavad jäätmevaldajad on kohustatud sõlmima ühismahuti kasutamise kirjaliku kokkuleppe ja volitama ühte jäätmevaldajat esindama ühismahuti kasutajaid jäätmekäitluslepingu sõlmimiseks.
4) süvakogumismahutid, mis vastavad Eesti Vabariigi kehtivale strandardile ja mida on võimalik mehhaaniliselt jäätmeveokisse tühjendada.
(5) Kogumismahuti tuleb paigutada krundile või kinnistule, kus jäätmed on tekkinud, välja arvatud juhul, kui jäätmed paigutatakse lepingu alusel kasutatavasse ühismahutisse. Ühismahuti asukoht tuleb kooskõlastada territooriumi valdaja ja vallavalitsusega. Erandkorras ja kokkuleppel võib jäätmete kogumismahuti paigutada ka väljapoole krundi või kinnistu piire, kui see on vajalik parema ligipääsetavuse tagamiseks
5) jäätmevaldajate ja vedaja vaheliste jäätmekäitluslepingute sõlmimise ja korraldatud jäätmeveost vabastamise kord;
(1) Liitumine korraldatud jäätmeveoga on kohustuslik järgmistes piirkondades ning ülejäänud valla territooriumil vastavalt jäätmevaldajate registrile:
1) I piirkond, kus korraldatud jäätmevedu toimib alates 01.10.2016 kuni 30.09.2021:
1.1) Kallaste linna piirkond (Lisa 1)
1.2)Alatskivi piirkond – tiheasustusala Alatskivi alevik ja ülejäänud on hajaasustualad: Alasoo, Haapsipea, Kesklahe, Kokora, Kuningvere, Kõdesi, Lahe, Lahepera, Naelavere, Nina, Passi, Peatskivi, Pusi, Päiksi, Pärsikivi, Riidma, Ronisoo, Rootsiküla, Rupsi, Saburi, Savastvere, Savimetsa, Sudemäe, Torila, Toruküla, Tõruvere, Virtsu, Väljaküla külades vastavalt jäätmevaldajate registrile (Lisa 2)
1.3) Vara piirkond - tiheasustusala Vara ja Koosa külade kompaktselt hoonestatud alad (Lisa 3) ning ülejäänud valla haldusterritooriumil vastavalt jäätmevaldajate registrile on hajaasustusala.
2) II piirkond, kus puudub korraldatud jäätmevedu. Korraldatud jäätmeveo hankes tehakse ettevalmistusi ning veoperiood lõppeb 30.09.2021:
2.1) Pala piirkonnas - Pala küla kompaktselt hoonestatud ala ning ülejäänud valla haldusterritooriumil vastavalt jäätmevaldajate registrile on hajaasustusala (Lisa 4)
2.2) Peipsiääre piirkond on kõik jäätmeveopiirkonnas, millest Kolkja, Kasepää ja Varnja on tiheasustusalad ning hajaasustusalad on Savka ja Sipelga külad (Lisa 5).
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korraldatud jäätmeveo kohustusega piirkonnad moodustavad kaks Peipsiääre valla korraldatud jäätmeveo veopiirkonda kuni 30.09.2021.a. Käesoleva paragrahvi lõikes 1 punktis 1 sätestatud korraldatud jäätmeveo kohustusega piirkonnad moodustavad ühe Peipsiääre valla korraldatud jäätmeveo veopiirkonna ning lõike 1 punktis 2 sätestatud korraldatud jäätmeveo kohustusega piirkonnad moodustavad teise Peipsiääre valla korraldatud jäätmeveo veopiirkonna. Alates 01.10.2021 moodustavad käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korraldatud jäätmeveo kohustusega piirkonnad koos Mustvee, ja Jõgeva vallaga ühise korraldatud jäätmeveo veopiirkonna.
(1) Õigus vedajalt ennetähtaegselt ära võtta korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamine konkreetses veopiirkonnas on kui esineb vähemalt üks alljärgnevalt nimetatud asjaolu:
3) jäätmevedaja ei täida kohustust tagada tema poolt rendile antavate või müüdavate mahutite tasuta laialipaigutamist hiljemalt kolme kalendripäeva jooksul pärast korraldatud jäätmeveo teenuse osutamise algust;
(2) Kui esineb käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolu, teavitab jäätmehoolduskeskus sellest koheselt jäätmevedajat ning nõuab viimaselt kirjalikku ja põhjendatud selgitust. Nõutud selgitus tuleb jäätmevedajal esitada viie tööpäeva jooksul alates vastavasisulise nõude kättesaamisest.
(4) Teenustasu kujuneb vastavalt kinnistule paigaldatud kogumismahuti mahule ja veosagedusele ning ei sõltu mahutite täitumisest.
3) millised on jäätmevedaja poolt soovitavad teenustasude suurused koos taotletavate
(4) Korraldatud jäätmeveo teenustasude muutmise taotlus esitatakse jäätmehoolduskeskusele ja vallavalitsusele, kes vaatavad taotluse läbi 60 päeva jooksul taotluse saamisest. Vallavalitsusel ning jäätmehoolduskeskusel on õigus nõuda lisaselgitusi ja dokumente, mis on vajalikud taotluse hindamiseks. Kui vedaja selgitused ei ole piisavad või vedaja ei esita nõutud selgitusi ja dokumente nõutud tähtajaks, võivad vallavalitsus ning jäätmehoolduskeskus jätta taotluse läbi vaatamata või rahuldamata.
(5) Jäätmevedaja makstava korraldatud jäätmeveo teenustasude muutmise otsustavad ühise veopiirkonna moodustavate omavalitsuste vallavalitsused. Teenustasu muutmine jõustub kui selle on heaks kiitnud kõik ühise jäätmeveopiirkonna moodustavate omavalitsuste vallavalitsused.
(1) Korraldatud jäätmeveoga liitumine on kohustuslik kõikidele jäätmevaldajatele, kes asuvad käesoleva eeskirja paragrahv 11 lõikes 1 sätestatud kahes veopiirkonnas.
(4) Ühismahuti kasutamisel on jäätmeveolepingu sõlmimine kohustuslik. Ühismahuti kasutamiseks korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete kogumisel esitavad jäätmevaldajad vallavalitsusele vormikohase ühismahuti kasutamise taotluse (Lisa 6), milles peavad olema fikseeritud kõik ühist jäätmemahutit kasutavad jäätmevaldajad ja neid esindav isik (Lisa 7), kes sõlmib jäätmeveolepingu. Ühismahuti kasutaja loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks. Taotluses esitatud tingimuste muutumisest tuleb taotlejal vallavalitsust hiljemalt kolmekümne päeva jooksul teavitada.
(2) Kirjalikus vormikohases taotluses (lisa 8) märgitakse ära:
(3) Lõige 1 punkt 1 alusel korraldatud jäätmeveost tähtajaliselt vabastatud jäätmevaldaja esitab kord aastas, järgmise aasta 20.jaanuariks, vallavalitsusele kirjaliku kinnituse (lisa 9), et kinnisajal ei ole aasta kestel või korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise perioodi kestel elatud või kinnisasja ei ole kasutatud. Kui jäätmeveoga liitumisest lõige 1 punkt 1 alusel vabastatud jäätmevaldaja 20. jaanuariks kinnitust ei esita, loetakse ta 21. jaanuarist korraldatud jäätmeveoga liitunuks.
(1) Vallavalitsus kontrollib taotluse vastavust käesoleva eeskirja § 21 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele. Vallavalitsus otsustab taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise oma korraldusega. Korralduses sätestatakse info taotleja jäätmeveoga mitteliitunuks lugemise kohta või põhjendus taotluse tagasilükkamise kohta. Taotluse menetlemise aeg on kuni 30 kalendripäeva taotluse esitamisest. Mõjuvatel põhjustel võib vallavalitsus taotluse menetlemise tähtaega pikendada kuni kahe kuuni. Menetlemise tähtaja pikendamisest tuleb informeerida taotlejat.
(2) Vallavalitsus teavitab jäätmevedajat jäätmeveopiirkonnas korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks loetud jäätmevaldajatest ja jäätmeveo tingimustest 14 tööpäeva jooksul korralduse vastuvõtmisest.
3) ei viibi mitteliitumise perioodil väljaspool korraldatud jäätmeveo piirkonda.
3) tiheasutusalalt, kus biojäätmete kompostimine on jäätmetekkekohas nõuetekohaselt tagatud, võib olmejäätmeid vallavalitsuse nõusolekul kirjaliku vormikohase taotluse (lisa 10) alusel regulaarselt ära vedada üks kord 12 nädala jooksul.
4) erandkorras hajaasustusalal elamutes, kui elamus elab üks inimene – vähemalt 2 korda 48 nädala jooksul (taotluse alusel) vastavalt jäätmevaldaja ja jäätmevedaja vahelisele lepingule. Kehtib kuni 30.09.2021 ainult Pala ja Peipsiääre veopiirkonnas.
(2) Kogumismahutite tühjendamine ja jäätmete vedu elamupiirkondades on keelatud ajavahemikus 23.00-6.00.
(3) Peipsiääre valla haldusterritooriumil tekkinud jäätmeid käideldakse lähimas nõuetekohases jäätmekäitluskohas. Jäätmekäitluskohta ei ole lubatud ladestamisele viia eelnevalt sorteerimata jäätmeid.
(4) Kodumajapidamistes tekkinud ohtlikke jäätmeid võetakse vastu ohtlike jäätmete kogumispunktis (Lisa 11) või antakse ära ohtlike jäätmete kogumisringil.
(2) Pakendid ja pakendijäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi, viia need tähistatud ja selleks ettenähtud segapakendi konteinerisse tühjalt, puhtalt ja kokku pressitud (Lisa 11).
(6) Müügipakendi jäätmete avalike mahutite asukohad, mahutite miinimumarv ja –maht iga kogumiskoha kohta ning nende tühjendamissagedus määratakse taaskasutusorganisatsiooni ja vallavalitsuse vahel sõlmitud lepingus.
(9) Taaskasutusorganisatsioon tagab pakendikonteinerite tühjendamise selliselt, et oleks
(10) Taaskasutatavate jäätmete mahutil peab olema selgelt loetav jäätmeliigi nimetus, taaskasutusorganisatsiooni logo ja kontaktandmed ning sortimise lühijuhend.
(1) Eraldi kogutud paber ja kartong peab selle jäätmekogumiskohale üleandmisel või vastavasse konteinerisse panemisel olema kuiv ja puhas ning paber- ja kartongijäätmete hulgas ei tohi olla teisi liiki jäätmeid (Lisa 11).
(3) Suurjäätmed kogutakse muudest jäätmetest eraldi ja antakse üle jäätmejaama, lähimasse nõuetekohasesse jäätmekäitluskohta või vastavat jäätmeluba omavale ettevõttele (Lisa 11).
(2) Elektri- ja elektroonikaseadmed jäätmetena võib üle anda uue toote ostmisel selle müüjale või viia lähimasse nõuetekohasesse jäätmekäitluskohta (Lisa 11).
(3) Metallijäätmed kogutakse muudest jäätmetest eraldi, antakse üle vastavat tegevusluba omavale vanametalli kokkuostjale, jäätmejaamale või lähimasse nõuetekohasesse jäätmekäitluskohta (Lisa 11).
(1) Liigiti kogutud biolagunevad jäätmed tuleb vedada kompostimiseks lähimasse komposteerimisväljakule või muusse vastavad jäätmeloaga jäätmekäitluskohta või kompostida kohapeal, oma kinnistul, vastavalt eeskirja nõuetele (Lisa 11).
(2) Vastavate võimaluste ja tingimuste olemasolul tuleb eelistada kompostmist. Aia- ja haljastusjäätmeid võib kompostida lahtiselt aunas.
(3) Kompostimisel tuleb biolagunevad jäätmed ladustada tervisele ja ümbruskonnale kahjutult nii, et see ei soodustaks kahjurite levikut. Komposti ei tohi panna jäätmeid, mis muudavad komposti taaskasutuskõlbmatuks. Kompostinõud ja –aunad peavad paiknema naaberkinnistust vähemalt 3 meetri kaugusele, kui naabrid ei lepi kokku teisiti, ja vähemalt 10 meetri kaugusel kaevust.
(4) Eramutes tekkivaid toidujäätmeid võib kompostida selleks ettenähtud kinnistes kompostrites või lahtistes kompostiaunades oma kinnistu piirides.
(6) Heitvee kogumiskaevu omanik peab tagama selle korrasoleku, veepidavuse ja õigeaegse tühjendamise. Heitvee setteid ei tohi kodumajapidamises kasutada komposti valmistamiseks ega laotada pinnasele.
(2) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutajate jäätmete käitlemise nõuded on kohustuslikud kõikidele Peipsiääre valla haldusterritooriumil tegutsevatele tervishoiu- ja veterinaarasutustele (edaspidi tervishoiuasutused).
(3) Diskreetset vanapaberit nagu isikuandmete ja tervishoiuasutuse töö andmetega hävitamisele kuuluvaid dokumente või pabereid tuleb jäätmetekkekohas hoida kõrvalistele isikutele kättesaamatult ning purustada tervishoiuasutuses või anda purustamiseks üle jäätmekäitlusettevõttele.
(3) Mitteohtlike ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemisel tuleb eelistada jäätmete taaskasutamist. Kui jäätmeid ei ole võimalik taaskasutada, tuleb jäätmed jäätmeliikide kaupa üle anda vastavat jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele (Lisa 11).
(2) Plast tuleb tekkekohas koguda muudest jäätmetest eraldi ja antakse üle lähimasse jäätmejaama, lähimasse nõuetekohasesse jäätmekäitluskohta või vastavat jäätmeluba omavale ettevõttele (Lisa 11).
(1) Klaas (20 01 02) on olmejäätmest eraldi kogutud jäätmed, mida tuleb tekkekohas liigiti koguda, nt tarbeklaas (vaas, pitsid, kann jt), klaasist riiulid ja lauakate, peegel, lehtklaas jne.
(2) Klaas tuleb tekkekohas eraldi koguda muudest jäätmetest ja antakse üle lähimasse jäätmejaama, lähimasse nõuetekohasesse jäätmekäitluskohta või vastavat jäätmeluba omavale ettevõttele (Lisa 11).
(2) LBioloogiliselt mittelagunevad aia- ja haljastusjäätmed tuleb tekkekohas koguda muudest jäätmetest eraldi ja antakse üle lähimasse jäätmejaama või nõuetekohasesse jäätmekäitluskohta või vastavat jäätmeluba omavale ettevõttele (Lisa 11).
(2) Puit tuleb tekkekohas koguda muudest jäätmetest eraldi ja antakse üle lähimasse jäätmejaama või nõuetekohasesse jäätmekäitluskohta või vastavat jäätmeluba omavale ettevõttele (Lisa 11).
(2) Tekstiili tuleb tekkekohas koguda muudest jäätmetest eraldi ja anda üle lähimasse jäätmejaama või nõuetekohasesse jäätmekäitluskohta või vastavat jäätmeluba omavale ettevõttele (Lisa 11).Lõike tekst
(2) Pakendi ja pakendijäätmete taaskasutamise eesmärgiks 2018. aastal on pakendikonteinerite võrgustiku täiendamine ja aastaks 2020 vähemalt 60% pakendijäätmete kogumassist ringlusesse suunamine. Eesmärgi saavutamiseks tuleb elanikkonda rohkem teavitada pakendijäätmete liigiti kogumisest ning vajadusel konteinerpargi täiendamine.
(4) Biolagunevate jäätmete taaskasutamise eesmärgiks on aastaks 2020 vähendada biolagunevate jäätmete osakaal olmejäätmetes 20 massiprotsendini. Kuna Peipsiääre vald on hajaasustuspiirkond, siis siiani ei ole biolagunevad jäätmed korraldatud jäätmeveoga seotud. Uue korraldatud jäätmeveo perioodi eel (2021.a.) tuleb uuesti olukord üle vaadata ning tiheasustusala osas teha otsus kuidas alustada biolagunevate jäätmete liigiti kogumisega tekkekohas. Võimalusel tuleb biolagunevad jäätmed kompostida omal kinnistul, kui kinnistu suurus seda lubab, ning olemasolevatel/loodatavatel kompostimisplatsidel. Hetkel on võimalik viia Torma prügilasse. Peipsiääre vallas Põdra külas on olemas komposteerimisväljak, mille üle peab omavalitsus otsustama kuidas väljakuga edasi toimetada. Siiani on vald kogunud biolagunevad jäätmed (aia- ja haljastusjäätmed) elanikelt kokku ja ise viinud. Vajadusel valida parem kompostimisväljaku asukoht, haldaja, tehnoloogia ja luua komposteeritavate jäätmete vastuvõtutingimused. 2021. aasta lõpuks peab olema käivitunud biolagunevate jäätmete eraldi kogumine ja kompostimine. Korrusmajade juures on soovituslik võtta koostöös korteriühistutega kasutusele ühised biolagunevate jäätmete kompostrid kortermajade elanike jäätmete jaoks või koostöös jäätmevedajatega leida parem lahendus nende käitlemiseks. Kompostrite paigaldamisega seonduvad kulud katavad jäätmetekitajad ehk elanikud ise. Parema arusaamise ja edukama tulemuse tagamiseks peab elanikkonda pidevalt teavitama, sealjuures tegelema tarbimisharjumuste muutmisega.
(5) Suurjäätmete, vanarehvide, elektri- ja elektroonikaseadmete ning ohtlike jäätmete taaskasutamise eesmärgiks on koguda jäätmeid jäätmejaamas ning pidev teavitustöö elanikkonnaga äraandmise võimaluste kohta. Võimaluse vastu tulles elanikele, koguda suurjäätmeid, vanu rehve, elektri- ja elektroonikaseadmeid ning ohtlikke jäätmeid kogumisringil. Peipsiääre vallas võimalusel luua 15-20 km raadiuses piirkondlikke jäätmejaamasid, kuhu on võimalik erinevaid jäätmeliike üle anda.
(6) Plasti, metalli, klaasi, puidu, tekstiili ning bioloogiliselt mittelagunevad aia– ja haljastusjäätmete taaskasutamise eesmärgiks on teha koostööd Torma prügila või piirkondliku jäätmejaama(-de)ga, et oleks võimalik ära anda plasti, metalli, klaasi, puitu, tekstiili ning bioloogiliselt mittelagunevaid aia- ja haljastusjäätmeid. Lisaks tuleb tekitada võimalus kasutatud ja korraliku mööbli, rõivaste, elektri- ja elektroonikaseadmete äraandmiseks.
(1) Kallaste Linnavolikogu 16. märtsi 2016.a. määrus nr 17 „Kallaste linna jäätmehoolduseeskiri“ ja Kallaste Linnavolikogu 12. septembril 2016.a. nr 13 ,,Kallaste Linnavolikogu 16. Märtsi määruse nr 7 ,,Kallaste linna jäätmehoolduseeskiri” muutmine” tunnistada kehtetuks.
(2) Vara Vallavolikogu 30. märtsi 2016.a. määrus nr 8 ,,Vara valla jäätmehoolduseeskiri” tunnistada kehtetuks.
(3) Alatskivi Vallavolikogu 31. märtsi 2016.a. määrus nr 5 ,,Alatskivi valla jäätmehoolduseeskiri” tunnistada kehtetuks.
(4) Pala Vallavolikogu 23. veebruari 2001.a. määrus nr 2 ,,Pala valla jäätmehoolduseeskirja kehtestamine” ja 24.oktoobri 2003 määrus nr 16 “Pala valla jäätmehoolduseeskirja kehtestamine” muutmine tunnistada kehtetuks.
(5) Peipsiääre Vallavolikogu 26. veebruari 2008.a. määrus nr 2 ,,Peipsiääre valla jäätmehoolduseeskiri” tunnistada kehtetuks.
Lisa 1 Kallaste linna veopiirkond
Lisa 2 Alatskivi veopiirkond
Lisa 3 Vara veopiirkond
Lisa 4 Pala veopiirkond
Lisa 5 Peipsiääre veopiirkond
Lisa 6 Ühismahutite kasutamise taotlus
Lisa 7 Ühismahuti kasutamise taotluse lisa
Lisa 8 Korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemise taotluse vorm
Lisa 9 Kinnitus jäätmekäitluse kohta
Lisa 10 Korraldatud jäätmeveo graafiku muutmise taotlus
Lisa 11 Jäätmekogumiskohtade loetelu


Raudteeameti põhimäärus
Teede- ja sideministri 14.02.2001 määrus number 6; jõustumiskuupäev 25.02.2001
; kehtetuks muutumise kuupäev 22.02.2003
redaktsioon 25.02.2001 - 22.02.2003
Kehtetuks tunnistatud: Majandus-ja kommunikatsioonimin m 11.02.2003; jõust. 22.02.2003 [RTL 2003, 24, 350]
RTL 2001, 25, 325
Majandus-ja kommunikatsioonimin m 11.02.2003 Nr.23 jõust.22.02.2003
RTL 2003, 24, 350
Teede- ja sideministri 14. veebruari 2001. a määrus nr 6
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16) paragrahvi 42 alusel.
§ 1. Raudteeamet on Teede- ja Sideministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, kellel on temale pandud ülesannete ulatuses juhtimisfunktsioon ja kes teostab riiklikku järelevalvet raudteeinfrastruktuuri majandamisel, reisijate ja kaupade veol raudtee-ettevõtjatele seaduses ja muudes õigusaktides kehtestatud kohustustest ja avalik-õiguslikest kitsendustest kinnipidamise üle ning kohaldab seaduses ettenähtud alusel ja ulatuses riiklikku sundi.
§ 2. Oma ülesannete täitmisel esindab Raudteeamet riiki.
§ 3. Raudteeamet juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, rahvusvahelistest raudtee-alastest lepingutest, Vabariigi Valitsuse määrustest ja korraldustest, teede- ja sideministri määrustest ja käskkirjadest, teistest õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
§ 4. Raudteeamet on aruandekohustuslik teede- ja sideministri ees, kes seadusega sätestatud korras suunab ja koordineerib tema tegevust ning teostab teenistuslikku järelevalvet.
§ 5. Raudteeameti ülalpidamiskulud kaetakse riigieelarvest.
§ 6. Raudteeametil on Eesti Vabariigi väikese riigivapi kujutise ja oma nimega pitsat ning kehtestatud korras registreeritud sümboolika.
§ 7. Raudteeamet asub Tallinnas Lastekodu 31.
RAUDTEEAMETI ÜLESANDED
§ 8. Raudteeameti ülesanded on:
1) seaduses sätestatud tegevuslubade andmine, andmisest keeldumine, kehtetuks tunnistamine või kehtivuse lõpetamine;
3) raudtee tehnokasutuseeskirjas kehtestatud nõuete täitmise kontrollimine ning ettekirjutuste tegemine nõuete rikkumise korral;
5) raudteeinfrastruktuuri ehituskava heakskiitmise otsustamine, raudtee-ehituse järelevalveinseneride litsentseerimine ja raudteeinfrastruktuuri-rajatistele ehitusjärelevalve teostamine;
6) veoeeskirjade ja nende muudatuste heakskiitmise, avaldamise ja kättesaadavaks tegemise otsustamine;
7) teede- ja sideministri volituse alusel raudteeveo-ettevõtjaga vastavalt «Ühistranspordiseadusele» (RT I 2000, 10, 58; 2001, 18, 85) ühiskondlike raudteeveoteenuste osutamiseks avaliku teenindamise lepingu sõlmimine ja raudteeveo-ettevõtja poolt lepingu tingimustest kinnipidamise üle järelevalve teostamine;
8) raudtee-ettevõtjate esitatud tulude ja kulude arvestuste hoidmine ning kehtestatud korras tulude ja kulude arvestuste tutvumiseks andmine selleks õigustatud huvi omavatele raudtee-ettevõtjatele;
9) kaebuste lahendamine raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja poolt läbilaskevõimeosa eraldamata jätmise või diskrimineerivatel tingimustel eraldamise või vaba läbilaskevõime jaotamata jätmise korral;
10) raudteede registri ja raudteeveeremi registri pidamine ning nimetatud registrites sisalduvate andmete töötlemine Teede- ja Sideministeeriumi tellimisel;
13) «Raudteeseaduses» (RT I 1999, 29, 405) ettenähtud juhtudel teadaannete avaldamine ametlikus väljaandes «Ametlikud Teadaanded»;
14) «Hädaolukorraks valmisoleku seaduse» (RT I 2000, 95, 613) alusel Teede- ja Sideministeeriumi määratud kriisireguleerimisalaste ülesannete täitmine;
15) muude seadustest või seaduste alusel vastuvõetud õigusaktidest tulenevate ülesannete täitmine.
RAUDTEEAMETI ÕIGUSED
§ 9. Raudteeametil on temale pandud ülesannete täitmiseks oma pädevuse piires õigus:
1) vabalt juurde pääseda järelevalve objektiks olevale raudteeinfrastruktuurile ja -veeremile ning raudtee-ettevõtja esindaja juuresolekul kaubale ja dokumentidele;
2) seaduses ettenähtud juhtudel koostada haldusõiguserikkumiste protokolle, arutada haldusõiguserikkumiste asju ja määrata halduskaristusi;
3) teha seadustes või seaduste alusel vastuvõetud õigusaktides ettenähtud juhtudel oma pädevuse piires ettekirjutusi või otsuseid;
4) saada Teede- ja Sideministeeriumi osakondadelt, teistelt valitsus- ja riigiasutustelt, ettevõtjatelt ning muudelt ühingutelt oma tööks vajalikku teavet;
5) teha ettepanekuid Raudteeameti tegevusvaldkonda puudutavate õigusaktide, tehniliste normide ja standardite ettevalmistamiseks, muutmiseks või täiendamiseks;
6) korraldada riiklikke statistilisi vaatlusi;
7) anda raudteeinfrastruktuuri ja raudteeveeremi tehnilise järelevalve toimingute tegemine ja vedurijuhtide eksamineerimine lepingu alusel edasi teistele isikutele;
8) moodustada komisjone ja töögruppe;
9) pidada oma pädevuse piires läbirääkimisi ja sõlmida kehtestatud korras lepinguid;
10) kirjastada raudteealaseid trükiseid (sh perioodilisi väljaandeid) ning kasutada teisi teabevahendeid oma tegevusvaldkonda puutuva informatsiooni ja teatmematerjali avaldamiseks;
11) vallata, kasutada ja käsutada riigivara vastavalt seadusele.
RAUDTEEAMETI STRUKTUUR JA JUHTIMINE
§ 10. Raudteeametit juhib peadirektor, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist teede- ja sideminister.
§ 11. Raudteeameti struktuuri määrab ja teenistujate koosseisu kinnitab teede- ja sideminister.
§ 12. Raudteeameti struktuuriüksused on:
1) juhtkond, kelle alluvuses on majandustalitus;
2) järelevalve osakond, mille koosseisu kuuluvad infrastruktuuri järelevalve talitus, veeremi järelevalve talitus, raudteeliikluse ja -veo järelevalve talitus, raudtee ehituse järelevalve talitus ning standardite ja tehniliste normide büroo;
3) tururegulatsiooni osakond, mille koosseisu kuuluvad lubade talitus ja majandusanalüüsi talitus;
4) arendusosakond.
§ 13. Raudteeameti struktuuriüksuste põhiülesanded on:
1) juhtkond – Raudteeameti juhtimine, Raudteeameti esindamine või esindamise korraldamine kohtus, teistes valitsus- ja riigiasutustes, ühingutes ning organisatsioonides, sisekontrolli ning raamatupidamise korraldamine, sh Raudteeametile eraldatud eelarveliste vahendite kasutamise planeerimine ja kontrollimine ning Raudteeameti eelarve eelnõu väljatöötamine ja kaitsmine; majandustalitus – Raudteeameti arvutivõrgu haldamine, kantseleitöö ja arhiveerimise korraldamine, inventari hangete ja korrashoiu korraldamine, ruumide korrashoid;
2) järelevalveosakond – seaduses ja seaduse alusel vastuvõetud õigusaktides sätestatud juhtudel ja korras raudtee tehnokasutuseeskirja nõuete täitmise kontrollimine ja kontrollimise protokollide koostamine, ettekirjutuste ja haldusõiguserikkumiste protokollide koostamine ning haldusõiguserikkumise asja arutamise ettevalmistamine, vedurijuhtide eksamineerimise korraldamine, raudteeinfrastruktuuri ehituskavade kontrollimine, raudtee-ehituse järelevalveinseneride litsentseerimise ettevalmistamine ja raudteeinfrastruktuuri-rajatistele ehitusjärelevalve teostamise korraldamine, veoeeskirjade kontrollimine ja nende heakskiitmise ettevalmistamine, raudteeõnnetuste asjaolude väljaselgitamise korraldamine, tehniliste normide ja standardite kehtestamiseks ettepanekute väljatöötamine ning muude järelevalvega seotud ülesannete täitmine;
3) tururegulatsiooni osakond – Raudteeameti õigusaktide, sõlmitavate lepingute ja muude juriidilise sisuga dokumentide eelnõude ettevalmistamine või nende seadustele vastavuse kontrollimine, teiste Raudteeameti struktuuriüksuste juriidiline nõustamine, kaebuste lahendamise ettevalmistamine raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja poolt läbilaskevõimeosa eraldamata jätmise või diskrimineerivatel tingimustel eraldamise või vaba läbilaskevõime jaotamata jätmise korral, raudteede registri ja raudteeveeremi registri pidamine ning nimetatud registrites sisalduvate andmete töötlemine, tegevuslubade, ohutustunnistuste, litsentseerimistunnistuste, ehitus- ja kasutuslubade vastavalt kas väljaandmise, pikendamise, kehtetuks tunnistamise, kehtivuse lõpetamise, peatamise või tühistamise ettevalmistamine, raudtee-ettevõtjate esitatud tulude ja kulude arvestuste hoidmine ning kehtestatud korras tulude ja kulude arvestuste tutvumiseks andmise korraldamine selleks õigustatud huvi omavatele raudtee-ettevõtjatele, statistiliste vaatluste korraldamine, peadirektori volituse alusel Raudteeameti esindamine kohtus ning muude Raudteeameti juriidiliste küsimuste lahendamine või lahendamise ettevalmistamine;
4) arendusosakond – raudteesektori arengu kohta teabe koondamine ja üldistamine, rahvusvahelistest lepingutest tulenevate raudteega seonduvate Eesti Vabariigi kohustuste selgitamine ja nende täitmise tagamise abinõude väljatöötamine, Eesti Vabariigi rahvusvahelistes raudteeorganisatsioonides esindamise korraldamine, eurointegratsiooniga seonduvate küsimuste lahendamine, ameti arendustegevuse korraldamine ja selles osalemine, töö tulemuslikkuse tagamiseks protseduurireeglite ja juhendmaterjalide väljatöötamine ja täiustamine, ametisisese kommunikatsiooni ja koostööpartnerite ning avalikkusega suhtlemise koordineerimine, intraneti ja interneti kodulehekülje haldamine, personalitöö korraldamine, sh personalipoliitika rakendamine ja arendamine, personaliarvestuse pidamine, koolituspoliitika arendamine.
§ 14. Raudteeameti struktuuriüksuste ülesanded täpsustatakse struktuuriüksuste põhimäärustega.
§ 15. Raudteeameti peadirektor:
1) juhib Raudteeameti tööd ja vastutab ameti tegevust korraldavate õigusaktide täpse ja otstarbeka täitmise eest ning annab aru teede- ja sideministrile;
2) nimetab ametisse ja vabastab ametist kehtestatud korras Raudteeameti koosseisu kuuluvad ametnikud ja teised teenistujad. Sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud ameti abiteenistujatega;
3) kinnitab vastavalt osakondade põhimäärustele ja osakonnajuhatajate ettepanekutele ametnike ametijuhendid ning kohaldab neile ergutusi ja määrab distsiplinaarkaristusi;
4) käsutab, kasutab ja valdab Raudteeameti valduses olevat riigivara ja vahendeid kooskõlas seadustega;
5) moodustab raudteealaste küsimuste läbivaatamiseks ja ettepanekute väljatöötamiseks komisjone ja töögruppe, kaasates nende töösse kokkuleppel teiste riigiasutuste, kohalike omavalitsusüksuste täitevorganite ja ettevõtjatega nende ametnikke või töötajaid ning lepingu alusel konsultante ja eksperte;
6) hoiab Raudteeameti vapipitsatit ja kehtestab selle kasutamise korra;
7) esitab teede- ja sideministrile ettepanekuid:
– ameti tegevusvaldkonna korraldamiseks;
– ameti tulude ja kulude aastaeelarve eelnõu koostamiseks;
– raudteealase seadusandluse muutmiseks;
8) annab seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse või korralduse, ministri määruse või käskkirja alusel teenistusalastes küsimustes käskkirju;
9) teostab teenistuslikku järelevalvet seaduse ja teiste õigusaktidega kehtestatud ulatuses ja korras;
10) kinnitab Raudteeameti sisemist töökorraldust reguleerivad korrad ja juhendid.
§ 16. Peadirektori äraolekul asendab teda peadirektori asetäitja.
RAUDTEEAMETI SÜMBOOLIKA
§ 17. Raudteeametil on sõõrikujuline 35-mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis ja mööda äärt sõna «RAUDTEEAMET».
§ 18. Raudteeameti dokumendiplangil kasutatakse väikese riigivapi kujutist või Riigikantseleis registreeritud sümboolikat. Raudteeameti kirjaplangil trükitud dokumendid kannavad peadirektori, peadirektori asetäitja või osakonnajuhataja allkirja.
RAUDTEEAMETI TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 19. Raudteeameti tegevuse ümberkorraldamine või lõpetamine toimub seadusega sätestatud korras.
§ 20. Käesoleva määruse jõustumisel kaotab kehtivuse teede- ja sideministri 14. aprilli 1999. a määrus nr 23 «Raudteeameti põhimääruse ning struktuuri ja koosseisu kinnitamine» (RTL 1999, 68, 900; 116, 1542).


(2) Määrust ei kohaldata traktori, liikurmasina, mopeedi, liiklusjärelevalve korras kontrollitava ning Kaitseväe ja Kaitseliidu registris oleva sõiduki ülevaatusele.
(3) Kaitseväe ja Kaitseliidu registris oleva sõiduki, traktori, liikurmasina ja liiklusjärelevalve korras sõiduki ülevaatuse eeskirjad kehtestatakse eraldi määrustega.
2) alarmsõiduki ülevaatus on alarmsõidukile kehtestatud lisanõuetele vastavuse kontrollimine;
5) erakorraline ülevaatus on sõiduki ülevaatus, mille määrab õigusaktidega määratud korras liiklusjärelevalvet teostav isik pärast liiklust ohustavate rikete avastamist;
7) kasutatud sõiduk on sõiduk, millel pärast esmakordset kasutuselevõttu on möödunud § 6 lõike 1 punkti 2 kohane korralisele ülevaatusele esitamise tähtaeg;
12) CEMT-sõiduk on Euroopa Transpordiministrite Konverentsi (CEMT) nõuetes sätestatud „ohutu veoauto”, „EURO III ohutu veoauto”, „EURO IV ohutu veoauto”, „EURO V ohutu veoauto” ja nende haagised;
13) tehnoülevaatuse rahvusvaheline tunnistus on dokument, mida väljastatakse rahvusvahelises liikluses osalevale N kategooria sõidukile ja tema haagisele, kui sõiduki või autorongi registrimass ületab 3500 kg, ning M2 ja M3 kategooria sõidukile ja tema haagisele ning tunnustatakse 13. novembri 1997. a Viinis koostatud „Ratassõidukite korralistele tehnoülevaatustele ühtsete nõuete kehtestamise ja selliste ülevaatuste vastastikuse tunnustamise kokkuleppega” ühinenud riikides;
18) ülevaataja on tehnonõuetele vastavuse kontrollija, kes on eriväljaõppega töötaja ning on Maanteeameti poolt volitatud kontrollima sõidukite tehnonõuetele vastavust;
19) ülevaatuspunkt on Maanteeametile või äriühingule kuuluvad nõuetekohase varustusega ruumid ja territoorium sõidukite tehnonõuetele vastavuse kontrollimiseks;
22) väikesaare sõiduk on püsiasustusega väikesaarel, Aegnal ja Naissaarel tehnonõuetele vastavuse kontrollile esitatav mootorsõiduk ja selle haagis;
23) väikesaare ülevaatus on väikesaare sõidukile teostatav tehnonõuetele vastavuse kontroll, mis on kehtiv ainult püsiasustusega väikesaarel, Aegnal ja Naissaarel;
24) eriliigiline ülevaatus on alarmsõidukile, õppesõidukile, eksamisõidukile, taksole, ADR-sõidukile ja CEMT-sõidukile kehtestatud lisanõuetele vastavuse kontrollimine.
(2) Kõik liiklusregistrisse kantud sõidukid kuuluvad korralisele ülevaatusele, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud sõidukid. Mootorsõidukite ja nende haagiste jaotus kategooriatesse on toodud „Liiklusseaduse” § 73 lõike 11 alusel mootorsõidukile ja selle haagisele kehtestatud tehnonõuetes.
(3) Korralist, korduvat ja erakorralist ülevaatust teostab Maanteeametiga vastava lepingu sõlminud äriühing ülevaatuspunktis. ADR-sõiduki ülevaatust või CEMT-sõiduki ülevaatust teostab vastavat õigust omav äriühing ülevaatuspunktis. Väikesaare ülevaatust teostab Maanteeamet.
(4) Sõiduki võib, sõltumata selle registreerimiskohast, esitada korralisele ja erakorralisele ülevaatusele mis tahes ülevaatuspunkti, kellel on õigus teostada selle kategooria sõiduki korralist ja erakorralist ülevaatust. Korduvülevaatuseks peab sõiduki esitama samasse ülevaatuspunkti, kus korduvülevaatus määrati.
(5) Ülevaatuse tulemusena tuvastatakse sõiduki kehtivatele tehnonõuetele vastavus või mittevastavus ja määratakse sõiduki järgmise ülevaatuse kuu ja aasta, mille möödumisel sõiduk kaotab kehtivatele tehnonõuetele vastavuse.
(6) Kui ilma kehtiva ülevaatuseta sõidukil ei ole eriti ohtlikke rikkeid või puudusi, mis välistaksid omal jõul sõitmise, loetakse sõiduk tehnonõuetele vastavaks piiratud ulatuses kasutamiseks: sõiduks ainult mööda lühimat teed lähimasse remondikohta või ülevaatuspunkti või Maanteeameti liiklusbüroosse või tagasi garažeerimiskohta.
(7) Korralisele ülevaatusele ei kuulu mopeedid, maastikusõidukid, võistlussõidukid ja nende haagised.
(8) Väikesaare ülevaatuse teostamise aeg ja koht kooskõlastatakse püsiasustusega väikesaare, Aegna või Naissaare kohaliku omavalitsusega. Nimetatud omavalitsus kooskõlastab väikesaare ülevaatuse teostamise aja ja koha Maanteeametiga.
(1) Maanteeamet sõlmib või pikendab äriühinguga lepingu sõidukite ülevaatuse teostamiseks.
(2) Äriühing, kellega Maanteeamet sõlmib või pikendab sõidukite ülevaatuse teostamise lepingu, peab vastama järgmistele tingimustele:
3) äriühing ei ole oluliselt rikkunud temaga sõlmitud halduslepinguid, tema vara ei kuulu sundvõõrandamisele ja tema suhtes ei ole algatatud likvideerimist või pankrotimenetlust ja puuduvad muud asjaolud, mis võiksid põhjustada tema püsiva maksejõuetuse või tegevuse lõpetamise;
5) äriühingul on lisas 2 toodud nõuetele vastavad ruumid ja territoorium või nende kasutamise võimalus;
6) äriühingul on lisas 2 toodud nõuetele vastavad seadmed, vahendid, mõõteriistad ja inventar;
7) äriühingul on „Liiklusseaduse” § 74 alusel kehtestatud nõuetele vastavad töötajad;
8) äriühingul on piisavad töökultuuri ja ülevaatuse kvaliteedi tagamise võimalused;
9) äriühing peab olema pädev mõõtja „Mõõteseaduse” § 5 tähenduses ja omama asjakohast erialase pädevuse tunnistust.
(3) Lepingu sõlminud äriühingule peab Maanteeamet väljastama lisas 3 toodud ülevaatuspunkti passi.
(1) Ülevaatuse teostamiseks äriühinguga sõlmitava lepinguga määratakse:
3) Maanteeametile ülevaatuse teostamise kohta esitatava aruandluse tingimused ja tähtajad;
4) lepingu muutmise ja lõpetamise tingimused ja alused.
(2) Korralise, korduva, erakorralise ja eriliigilise ülevaatuse teostamiseks äriühinguga sõlmitava lepinguga määratakse lisaks lõikes 1 toodule nõuded äriühingu ruumidele, territooriumile, seadmetele, vahenditele, mõõteriistadele, inventarile, kohustusliku informatsiooni ja normdokumentide ning õigusaktide olemasolule, samuti töötajatele ning nende koolitusele ja väljaõppele.
a) M1 kategooria sõiduki, välja arvatud alarmsõiduki, õppesõiduki, eksamisõiduki ja takso
b) N1 kategooria sõiduki, välja arvatud alarmsõiduki ja ADR-sõiduki
c) L3e, L4e, L5e, ja L7e kategooria sõiduki, välja arvatud alarmsõiduki, õppesõiduki ja eksamisõiduki
välja arvatud O1 kategooria sõiduki
a) M1 kategooria sõiduki vanusega mitte üle 10 aasta, välja arvatud alarmsõiduki, õppesõiduki,
b) M1 kategooria sõiduki vanusega üle 10 aasta, välja arvatud alarmsõiduki, õppesõiduki,
c) N1 kategooria sõiduki, välja arvatud alarmsõiduki ja ADR-sõiduki
d) L3e, L4e, L5e, L7e kategooria sõiduki vanusega mitte üle 10 aasta, välja arvatud alarmsõiduki,
m) väikesaare sõiduki, välja arvatud alarmsõiduki ja takso
(2) Eriliigilisele ülevaatusele peab sõiduki esitama enne sõiduki eriliigilise sõidukina kasutuselevõttu. Alarmsõidukit ei pea esitama eriliigilisele ülevaatusele, kui selle esmaregistreerimisest on möödunud vähem kui 12 kuud.
(3) M1 või N1 kategooria sõiduki, välja arvatud väikesaare sõiduki, alarmsõiduki, õppesõiduki, eksamisõiduki, takso ja ADR-sõiduki, järgmise korralise ülevaatuse kuu määratakse sõiduki riikliku registreerimismärgi viimase numbri järgi järgmiselt:
(4) Kui M1 või N1 kategooria sõiduk, välja arvatud väikesaare sõiduk, alarmsõiduk, õppesõiduk, eksamisõiduk, takso, ADR-sõiduk ja vanasõiduk, esitatakse korralisele ülevaatusele kolme kuu jooksul enne määratud ülevaatuse aega, loetakse sõiduk ülevaatusele esitatuks määratud ajal ja järgmise korralise ülevaatuse aeg määratakse sellest arvates.
(5) Kui M1 või N1 kategooria, välja arvatud väikesaare sõiduk, alarmsõiduk, õppesõiduk, eksamisõiduk, takso, ADR-sõiduk ja vanasõiduk, esitatakse korralisele ülevaatusele varem kui kolm kuud enne määratud ülevaatuse aega, siis uut ülevaatuse aega ei määrata ja jääb kehtima viimati määratud korralise ülevaatuse aeg.
(6) Kui M1 või N1 kategooria sõiduk, välja arvatud väikesaare sõiduk, alarmsõiduk, õppesõiduk, eksamisõiduk, takso, ADR-sõiduk ja vanasõiduk, esitatakse korralisele ülevaatusele pärast määratud ülevaatuse aega, määratakse järgmise korralise ülevaatuse aeg lähtudes viimasest määratud korralise ülevaatuse ajast.
(9) Kui M1 või N1 kategooria sõiduki eriliigilise ülevaatuse aeg saabub varem kui enne eriliigilise ülevaatuse teostamist määratud korralise ülevaatuse aeg, siis on korralise ülevaatuse aeg sama kui eriliigilise ülevaatuse aeg. Kui sõiduki kasutamine eriliigilise sõidukina lõpetatakse, siis jääb kehtima enne eriliigilise ülevaatuse teostamist määratud korralise ülevaatuse aeg.
(11) Kui sõiduk loetakse hävinenuks kindlustusandja poolt, siis see muudab kehtetuks sõidukile määratud korralise ülevaatuse aja. Kirje kehtetuks muutmise kohta tehakse liiklusregistrisse, registreerimistunnistusele selle kandmine ei ole kohustuslik.
(1) Sõiduki korraliseks, korduvaks, erakorraliseks, eriliigiliseks ja väikesaare ülevaatuseks peab sõiduki omanik, rentija või kasutaja esitama ülevaatajale järgmised dokumendid:
3) korduvülevaatusel eelmise ülevaatuse kontrollkaardi;
1) ohtlike veoste paak- või paakkonteinersõiduki, autokraana ja alates 2005. aasta 1. jaanuarist 7-tonnise ja suurema tõstevõimega hüdrotõstukiga või 10-meetrise ja suurema tõstekõrgusega korvtõstukiga varustatud sõiduki ülevaatuseks kontrollasutuse poolt väljastatud tehnilise kontrolli protokoll. Kui ohtlike veoste paak- või paakkonteinersõidukit kasutatakse rahvusvahelisel veol, tuleb lisaks esitada kontrollasutuse poolt väljastatud veoanuma ADR vastavuse tunnistus;
(1) Sõiduki, välja arvatud vanasõiduki, korralisel ülevaatusel kuuluvad kohustuslikule kontrollimisele osad, seadmed, sõlmed ja varustus, mis on toodud käesoleva määruse lisas 4 ja EL nõukogu direktiivi 2009/40/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 141, 06.06.2009, lk 12–28) lisas II, võttes arvesse normtehnilises märkuses toodud direktiividega tehtud parandusi. Sõiduki, välja arvatud vanasõiduki ja väikesaare sõiduki, tehnonõuetele vastavuse kontroll ja selle metoodika peavad vastama käesoleva määruse ja EL nõukogu direktiivi 2009/40/EÜ alusel kehtestatud nõuetele, võttes arvesse normtehnilises märkuses toodud direktiividega tehtud parandusi. Vanasõiduki korralisel, korduval ja erakorralisel ülevaatusel kontrollitakse vastavust „Liiklusseaduse” § 83 lõike 5 alusel vanasõidukile kehtestatud nõuetele ning visuaalselt üldist vastavust originaalsusnõuetele, võttes aluseks vanasõidukiks tunnustamise akti. Väikesaare korralisel ja erakorralisel ülevaatusel kontrollitakse käesoleva määruse lisas 4 ja EL nõukogu direktiivi 2009/40/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 141, 06.06.2009, lk 12–28), võttes arvesse normtehnilises märkuses toodud direktiividega tehtud parandusi, lisas II toodud sõiduki osade, seadmete, sõlmede ja varustuse üldist vastavust kehtestatud tehnonõuetele visuaalselt või rakendatakse muid asjakohaseid kontrollimeetodeid.
(2) Kui sõiduk esitatakse korduvale ülevaatusele ühe kuu jooksul pärast korduvülevaatuse määramist, on lubatud piirduda kontrollkaardil toodud puuduste kõrvaldamise kontrollimisega.
(3) Erakorralisel ülevaatusel peab kontrollima sõiduki tehnonõuetele vastavust korralise ülevaatuse nõuetele täies mahus vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 1.
(4) CEMT-sõiduki, takso, õppe- ja eksamisõiduki ülevaatusel peab kontrollima sõiduki tehnonõuetele vastavust „Liiklusseaduse” § 73 lõike 11, § 100 lõike 7 ja § 112 lõike 3 alusel kehtestatud lisanõuetele.
(5) ADR-sõiduki ülevaatusel peab kontrollima veoüksuse (haagisega või haagiseta N kategooria sõiduki) vastavust ohtlike veoste autoveol kasutatavale sõidukile kehtestatud lisanõuetele ning erivarustuse ja tähistuse olemasolu.
(6) Alarmsõiduki ülevaatusel peab kontrollima sõiduki tehnonõuetele vastavust „Liiklusseaduse” § 84 lõike 6 alusel kehtestatud lisanõuetele.
(7) Vanasõidukiks tunnustamisel peab lisaks lõikes 2 toodule kontrollima sõiduki vastavust originaalsuse nõuetele. Hinnangu andmisel sõiduki originaalsusele peab see vastama originaalsusele kehtestatud minimaalsetele nõuetele vastavalt sõiduki kategooriale lisa 11 ja 12 nimetatud igas hindamisgrupis.
(8) Eriliigiline ülevaatus on kehtiv ainult koos kehtiva korralise ülevaatusega.
(10) Rahvusvahelises liikluses osalevale sõidukile väljastatakse või pikendatakse omaniku või valdaja soovil lisas 6 toodud tehnoülevaatuse rahvusvaheline tunnistus. Tehnoülevaatuse rahvusvaheline tunnistus väljastatakse kehtiva korralise ülevaatuse korral ning see on kehtiv ainult koos kehtiva korralise ülevaatusega.
2) OV – „ohtlikud rikked ja puudused”: tehniliselt keerulised rikked ja puudused, mille kõrvaldamiseks on vajalikud eriseadmed ja eriettevalmistusega töötajad ning liiklus- ja keskkonnaohtlikud rikked ja puudused. Remondi kvaliteedi kontrollimiseks on vajalik korduvülevaatus;
Vastavalt korralisel, korduval või erakorralisel ülevaatusel avastatud rikete või puuduste iseloomule, ohtlikkusele ja arvule, peab ülevaataja ülevaatuse kontrollkaardile märkima ühe alljärgnevatest otsustest:
1) „tehniliselt korras” – sõiduki tegelikud andmed vastavad registreerimistunnistusele ja sõidukil ei esine rohkem kui neli väheohtlikku riket või puudust. Sõiduki omanik või kasutaja peab kõrvaldama kontrollkaardile kantud rikked või puudused esimesel võimalusel. Sõidukit ei pea korduvale ülevaatusele esitama;
2) „ülevaatus katkestatud” – sõiduki tegelikud andmed ei vasta registriandmetele või registreerimistunnistusele, sõiduk on omavoliliselt ümber ehitatud või sõidukile on omavoliliselt paigaldatud lisaseadmeid. Sõiduki ülevaatus teostatakse täies mahus ja kontrollkaardile märgitakse kõik avastatud rikked ja puudused. Dokumendi või tehasetähise võltsingu või võltsimise kahtluse korral peab ülevaataja sellest kohe teatama politseiasutusele ja Maanteeametile. Sõiduki omanik või kasutaja peab pärast ülevaatuse katkestamist esitama sõiduki koos kontrollkaardiga andmete kontrollimiseks või ümberehituse tunnustamiseks Maanteeametile. Pärast puuduste kõrvaldamist tuleb sõiduk esitada ülevaatuse katkestuse määranud ülevaatuspunkti ülevaatuse vormistamiseks;
3) „esitada korduvülevaatusele” – sõidukil on viis või enam väheohtlikku riket või puudust ehk kasvõi üks ohtlik rike või puudus. Kuni vigade kõrvaldamiseni loetakse sõiduk mittevastavaks kehtivatele nõuetele, kuid erandina võib sellises tehnoseisundis sõidukiga sõita rikete või puuduste kõrvaldamiseks mööda lühimat teed garažeerimis- ja remondikohani ning pärast rikete või puuduste kõrvaldamist mööda lühimat teed ülevaatuspunktini. Sõitmisel peab juhil kaasas olema kontrollkaart;
4) „omal jõul sõitmiseks kõlbmatu” – sõidukil on vähemalt üks eriti ohtlik rike või puudus. Pärast rikete või puuduste kõrvaldamist tuleb sõiduk esitada korduvülevaatusele, milleks on lubatud sõita mööda lühimat teed ülevaatuspunktini. Sõitmisel peab juhil kaasas olema kontrollkaart.
(2) Sõiduki korralise ja erakorralise ülevaatuse kohta peab ülevaataja väljastama:
1) tehniliselt korras sõidukile – kontrollkaardi omaniku või valdaja soovil, millel on otsus „Tehniliselt korras”. Ülevaataja peab sõiduki registreerimistunnistusele tegema sissekande järgmise ülevaatuse kuu, aasta ja kontrollkaardi numbri kohta ning kinnitama sissekande allkirja ja pitseriga;
2) tehniliselt mittekorras sõidukile – kontrollkaardi, millel on üks järgmistest otsustest:
a) „esitada korduvülevaatusele” vastavalt § 10 punktile 3. Ülevaataja peab sõiduki registreerimistunnistusele tegema sissekande „korduv” koos ülevaatuse teostamise kuupäevaga ning kinnitama selle allkirja ja pitseriga;
b) „omal jõul sõitmiseks kõlbmatu” vastavalt § 10 punktile 4. Ülevaataja peab sõiduki registreerimistunnistusele tegema sissekande „sõidukõlbmatu” koos ülevaatuse teostamise kuupäevaga ning kinnitama selle allkirja ja pitseriga;
3) sõidukile, mille ülevaatus katkestati – kontrollkaardi, millel on otsus „ülevaatus katkestatud”.
1) tehniliselt korras sõidukile – kontrollkaardi, sõiduki ohtlike veoste autoveole lubamise tunnistuse või pikendama seda, tegema sõiduki registreerimistunnistusele sissekande järgmise ülevaatuse kuu, aasta ja väljastatud tunnistuse numbri kohta ning kinnitama sissekande allkirja ja pitseriga;
2) tehniliselt mittekorras sõidukile – kontrollkaardi, millel on otsus „esitada korduvülevaatusele”.
1) tehniliselt korras sõidukile – kontrollkaardi, lisades 7, 8, 9 ja 10 toodud vormi kohased tunnistused, tegema sõiduki registreerimistunnistusele sissekande järgmise ülevaatuse kuu, aasta ja väljastatud tunnistuse numbri kohta ning kinnitama sissekande allkirja ja pitseriga;
1) tehniliselt korras sõidukile – kontrollkaardi, tegema sõidukiregistreerimistunnistusele sissekande järgmise ülevaatuse kuu, aasta ja sõiduki otstarbe osas vastava märke (takso, õppesõiduk, eksamisõiduk, alarmsõiduk) ning kinnitama sissekande allkirja ja pitseriga;
(7) Väikesaare ülevaatuse kohta peab ülevaataja väljastama:
1) tehniliselt korras sõidukile – kontrollkaardi omaniku või valdaja soovil, millel on otsus „tehniliselt korras”. Ülevaataja peab sõiduki registreerimistunnistusele tegema sissekande järgmise ülevaatuse kuu, aasta ja ülevaatuse kehtivust tähistava piirkonna kohta „väikesaar” ning kinnitama sissekande allkirja ja pitseriga;
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 10. augusti 2004.a määrus nr 170 „Mootorsõiduki ja selle haagise tehnoseisundi kontrollimise eeskiri” (RTL 2004, 112, 1759; 2010, 24, 423) tunnistatakse kehtetuks.
1 Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2009/40/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta (EÜT L 141, 06.06.2009, lk 12–28), Komisjoni direktiiv 2010/48/EL, millega kohandatakse tehnika arenguga Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivi 2009/40/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnonõuetele vastavuse kontrolli kohta (EÜT L 173, 8.7.2010, lk 47–72).
Lisa 4 Kohustuslikule kontrollimisele kuuluvate täiendavate osade, seadmete, sõlmede ja varustuse loetelu


2 REGISTRI ÜLESEHITUS, REGISTRISSE KANTAVAD ANDMED, ANDMETE ÕIGUSLIK REŽIIM
§ 41 Registri andmete kaitse
§ 5 Registri koosseis
§ 7 Registriandmete õiguslik tähendus
§ 8 Registrisse andmete esitamine, andmete üleandmise kord ja tähtajad
§ 9 Alusdokumentide esitamine
4 JÄRELEVALVE REGISTRI PIDAMISE ÜLE, REGISTRI PIDAMISE FINANTSEERIMINE JA REGISTRI LIKVIDEERIMINE
§ 12 Järelevalve registri pidamise üle
§ 13 Registri pidamise finantseerimine
§ 15 Andmete üleandmine «Riiklikku kohanimeregistrisse»
§ 16 «Kohanimeseaduse» rakendamine
Vastu võetud 03.09.2004 nr 289
RT I 2004, 67, 461
19.06.2008 RT I 2008, 26, 175 01.07.2008
Määrus kehtestatakse «Kohanimeseaduse» § 17 lõike 2 alusel.
[RT I 2008, 26, 175 - jõust. 01.07.2008]
(1) «Riiklik kohanimeregister» (edaspidi register) on asutatud Vabariigi Valitsuse 30. novembri 1998. a määrusega nr 267 «Riigi kohanimeregistri asutamine».
(2) Registri ametlik nimetus on «Riiklik kohanimeregister».
Registri pidamise eesmärk on teabe kogumine Eesti kohanimede kohta, selle teabe töötlemine ja säilitamine ning kasutajatele kättesaadavaks tegemine, samuti kohanimekasutuse korrastamine vastavalt «Kohanimeseadusele».
(2) Registri volitatud töötleja on Maa-amet.
2. peatükk REGISTRI ÜLESEHITUS, REGISTRISSE KANTAVAD ANDMED, ANDMETE ÕIGUSLIK REŽIIM
(1) Registrit peetakse nimeobjektipõhise ühetasandilise digitaalse andmekoguna.
(2) Juhul kui nimeobjektide andmeid peetakse teises riigi infosüsteemi kuuluvas andmekogus põhiandmetena, võtab register töötlemisel aluseks vastava andmekogu andmed.
(3) Andmevahetus nimeobjekti andmeid põhiandmetena pidavate riigi andmekogudega toimub infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu.
(4) Registri andmed on visualiseeritud objektipõhiselt.
§ 41. Registri andmete kaitse
(3) Andmete sisestamise, parandamise ja muutmise õigus antakse neile ametnikele, kellele see on vajalik teenistuskohustustest tulenevalt.
(4) Registri kasutamise õiguspärasust kontrollitakse tarkvaraliselt. Iga registrisse tehtud kande (andmete sisestamise, parandamise ja muutmise) kohta säilitatakse vähemalt:
§ 5. Registri koosseis
1) andmed kohanimede kohta;
2) andmed kohanimede alusdokumentide kohta;
3) andmed registrisse andmete esitajate kohta;
4) arhiveeritud registriandmed;
5) andmed nimeobjekti kohta;
6) andmed kohanimede menetluse kohta registris.
1) ametliku kohanime puhul põhinimi ning kui on olemas, siis ka rööpnimi ja mitteametlikud nimed;
2) mitteametliku kohanime puhul esikohanimi ja muud mitteametlikud nimed;
3) registri kande aluse kohta kohanimemääraja poolt antud õigusakti nimetus ja liik, väljaandmise aeg ning õigusakti jõustumise aeg; või kohanimenõukogu ametlikke kohanimesid kinnitava otsuse nimetus, vastuvõtmise aeg ja otsuse jõustumise aeg; või muu alusdokumendi nimetus ning kui on olemas, siis ka selle autor, väljaandja ja väljaandmise aeg;
4) nimeobjekti liik vastavalt regionaalministri poolt kehtestatud nimeobjektide liigitusele;
5) nimeobjekti identifitseeriv tunnus nimeobjekti andmeid põhiandmetena pidavas riigi andmekogus, juhul kui nimeobjekti andmed võetakse teisest andmekogust;
6) nimeobjekti tunnuspunkti koordinaadid vastavalt ametlikule geodeetilisele süsteemile;
7) kohanime mõjupiirkonna koordinaadid vastavalt ametlikule geodeetilisele süsteemile nende nimeobjektide kohta, mille andmeid ei ole üheski teises riigi andmekogus ning mille asukoha tuvastamiseks ei piisa punktis 6 toodud andmetest;
8) andmed kohanimede menetluse kohta registris, s.o andmete esitaja institutsiooni nimetus ja kontaktisiku andmed (nimi, e-posti aadress, telefon), andmete esitamise aeg, menetleja nimi ning info menetlusseisundite läbimise kohta (ehk kohanime staatus).
§ 7. Registriandmete õiguslik tähendus
Registrisse kantud ametlikel kohanimedel on õiguslik tähendus «Kohanimeseaduse» §-des 14 ja 15 sätestatud ulatuses. Registrisse kantud mitteametlikel kohanimedel ning meta- ja lisaandmetel on informatiivne tähendus.
§ 8. Registrisse andmete esitamine, andmete üleandmise kord ja tähtajad
(1) Kohanime kandmist registrisse võib taotleda iga füüsiline või juriidiline isik, kes esitab registri volitatud töötlejale andmed kohanime ja nimeobjekti liigi kohta ning nimeobjekti asukoha kirjelduse või kaardi.
(2) Ametlike kohanimede kohta esitavad registri volitatud töötlejale andmeid kohanimemäärajad või kohanimenõukogu.
(3) Mitteametliku kohanime registrisse kandmise taotluse esitab registri volitatud töötleja vajaduse korral arvamuse saamiseks kohanimenõukogule 30 päeva jooksul, arvates taotluse saamisest.
(31) Kohanimemääraja esitab registri volitatud töötlejale registrisse kande tegemiseks järgmised alusdokumendid:
1) kohanimemääraja poolt antud õigusakti, mis sisaldab § 6 punktides 1, 3 ja 4 nimetatud andmeid;
2) nimeobjekti asukoha plaani või kaardi (katastri aluskaardi väljavõte või katastripidaja poolt pakutava veebiteenuse kaardi väljatrükk), välja arvatud juhul, kui esitatakse § 6 punktis 5 nimetatud andmed.
(4) Andmete esitaja vastutab registri volitatud töötlejale esitatud andmete õigsuse ja täielikkuse eest.
(5) Registrisse andmete esitamise kord kehtestatakse «Kohanimeseaduse» § 18 lõike 5 alusel.
(6) Kui esitatud andmed on kohanime registrisse kandmiseks ebapiisavad, on registri volitatud töötleja kohustatud küsima andmete esitajalt vajalikke täiendavaid andmeid ja dokumente. Vajalike andmete ja dokumentide mitteesitamise korral kohanime ei registreerita, vaid antakse lisatähtaeg puuduste kõrvaldamiseks ja lisadokumentide esitamiseks.
(7) Registri volitatud töötleja registreerib kohanime 5 päeva jooksul, arvates kõigi vajalike andmete ja dokumentide saamisest, ning arhiveerib aktuaalsuse kaotanud andmed.
(8) [Kehtetu – RT I 2008, 26, 175 - jõust. 01.07.2008]
(9) Registri volitatud töötleja vastutab registrisse kantud andmete vastavuse eest esitatud dokumentides sisalduvale.
(10) Registri volitatud töötleja säilitab kõik kohanime registrisse kandmise ja registrisse kantud andmete muutmise aluseks olevad dokumendid.
(11) Registrile seaduse ja teiste õigusaktidega pandud ülesannete täitmiseks võib registri volitatud töötleja esitada päringuid ja saada andmeid riigi infosüsteemi kuuluvatest andmekogudest ja kohaliku omavalitsuse andmekogudest.
(12) [Kehtetu – RT I 2008, 26, 175 - jõust. 01.07.2008]
§ 9. Alusdokumentide esitamine
(1) [Kehtetu – RT I 2008, 26, 175 - jõust. 01.07.2008]
(2) Alusdokumente võib registri volitatud töötlejale esitada paberkandjal või digitaalselt.
(3) Juhul kui alusdokumendid on kättesaadavad Interneti kaudu, võib andmete esitaja sellest teatada registri volitatud töötlejale, kes otsustab alusdokumentide paberkandjal või digitaalselt esitamise vajaduse.
(1) Kui andmete esitaja avastab, et on esitanud registrile ebaõiged andmed, on ta kohustatud viivitamata esitama registri volitatud töötlejale õiged andmed, lisades neid tõendava dokumendi koopia või viite vastava dokumendi avaldamise kohta Riigi Teatajas. Registri volitatud töötleja registreerib saadud teate ja teeb viivitamata registris paranduse koos viitega dokumendile, mille alusel parandus tehti.
(2) Kui registri volitatud töötlejale saab teatavaks, et registris on ebaõigeid või vastuolulisi andmeid, teatab ta 10 päeva jooksul sellest teada saamisest arvates andmete esitajale, lisades võimalusel parandusettepaneku. Andmete esitaja on kohustatud esitama õiged andmed 10 päeva jooksul registri volitatud töötleja teate saabumise päevast arvates või vajadusel algatama kohanime muutmise menetluse «Kohanimeseaduse» § 7 lõike 4 alusel, teatades sellest registri volitatud töötlejale. Registris ebaõigete andmete avastamise korral muudetakse kohanime staatust ning vastavad andmed kõrvaldatakse avalikustatavate andmete hulgast kuni andmete parandamiseni.
(1) Registriandmed on avalikud. Andmetele tagatakse ööpäevaringne juurdepääs registri veebilehel koos võimalusega visualiseerida kohanimesid ja vastavaid nimeobjekte või kohanime mõjupiirkonna ulatust kaardil.
(2) Registrist väljastatakse andmeid vastavalt taotleja soovile ja tehnilistele võimalustele digitaalselt või paberkandjal. Registrist andmete väljastamise kord kehtestatakse «Kohanimeseaduse» § 18 lõike 5 alusel.
4. peatükk JÄRELEVALVE REGISTRI PIDAMISE ÜLE, REGISTRI PIDAMISE FINANTSEERIMINE JA REGISTRI LIKVIDEERIMINE
§ 12. Järelevalve registri pidamise üle
2) siseneda ruumidesse, kus andmeid hoitakse, töödeldakse või kus paiknevad töötlemiseks kasutatavad seadmed;
(3) Registri pidamisel puuduste ilmnemise korral on registri volitatud töötleja kohustatud likvideerima järelevalvet teostanud isiku ettekirjutuses kajastatud puudused ettekirjutuses määratud tähtajaks.
§ 13. Registri pidamise finantseerimine
Registri pidamist finantseeritakse riigieelarvest sihtotstarbeliste summadena registri vastutava töötleja eelarverealt.
(2) Registri likvideerimine toimub kooskõlas «Arhiiviseaduses» sätestatud nõuetega.
§ 15. Andmete üleandmine «Riiklikku kohanimeregistrisse»
Vabariigi Valitsuse 30. novembri 1998. a määrusega nr 267 «Riigi kohanimeregistri asutamine» asutatud riigi kohanimeregistris olevad andmed kantakse registrisse üle hiljemalt 1. oktoobriks 2004. a.
§ 16. «Kohanimeseaduse» rakendamine
(1) Kohanimemäärajad esitavad enne «Kohanimeseaduse» jõustumist määratud ametlikud kohanimed ja asjaomaste nimeobjektide andmed registri volitatud töötlejale hiljemalt 1. jaanuariks 2005. a.
(2) Enne andmete esitamist registrile tuleb kohanimed viia vastavusse «Kohanimeseaduse» 3. peatüki nõuetega.


Töötuskindlustuse andmekogu põhimäärus – Riigi Teataja
Töötuskindlustuse andmekogu põhimäärus
Töötuskindlustuse andmekogu põhimäärus - sisukord
§ 1 Andmekogu eesmärk
§ 2 Andmekogusse kantavad andmed
§ 3 Andmekogu nimi
§ 4 Andmekogu töötleja
§ 41 Andmekogu turvaklass
§ 5 «Haldusmenetluse seaduse» kohaldamine
§ 6 Kindlustatu ja «Töötuskindlustuse seaduse» § 3 lõike 2 punktis 5 nimetatud isikute kohta andmekogusse kantavad andmed
§ 7 Töötuskindlustushüvitise taotlemisel andmekogusse kantavad andmed
§ 71 Kindlustushüvitise koondamise korral ja tööandja maksejõuetuse hüvitise taotlemisel andmekogusse kantavad andmed
§ 72 Töötuskindlustusmakse kohta andmekogusse kantavad andmed
§ 8 Andmekogusse andmete esitajad
3 ANDMEKOGU PIDAMINE
§ 9 Andmekogu pidamine
4 ANDMEKOGUSSE KANTUD ANDMETE MUUTMINE, PARANDAMINE JA KUSTUTAMINE
§ 10 Andmete muutmine ja parandamine
§ 11 Arvestuse pidamine ning arhiveerimine
5 ANDMETE ANDMEKOGUST VÄLJASTAMINE
§ 13 Andmete väljastamine
§ 14 Isikuandmete saladuses hoidmise kohustus
6 JÄRELEVALVE ANDMEKOGU PIDAMISE ÜLE
§ 15 Järelevalve andmekogu pidamise üle
7 ANDMEKOGU LIKVIDEERIMINE
RT I, 17.06.2014, 14
Vastu võetud 17.12.2002 nr 391
RT I 2002, 105, 624
08.02.2007 RT I 2007, 14, 73 23.02.2007
27.03.2008 RT I 2008, 15, 111 07.04.2008
23.04.2009 RT I 2009, 22, 141 01.05.2009
13.06.2014 RT I, 17.06.2014, 12 01.07.2014
Määrus kehtestatakse «Töötuskindlustuse seaduse» § 35 lõike 3 alusel.
[RT I 2009, 22, 141 - jõust. 01.05.2009]
§ 1. Andmekogu eesmärk
Töötuskindlustuse andmekogu (edaspidi andmekogu) asutamise ja kasutusele võtmise eesmärk on Eesti Töötukassale seadusega ja muude õigusaktidega pandud ülesannete täitmise tagamine.
§ 2. Andmekogusse kantavad andmed
Andmekogusse kantakse andmed kindlustatute ja nende kindlustusstaaži, töötavate «Töötuskindlustuse seaduse» § 3 lõike 2 punktis 5 nimetatud isikute, kindlustushüvitise koondamise korral ja tööandja maksejõuetuse hüvitise taotlejate ja saajate ning määratud ja makstud hüvitiste kohta ja töötuskindlustusmaksete kohta.
[RT I, 17.06.2014, 12 - jõust. 01.07.2014]
§ 3. Andmekogu nimi
Andmekogu ametlik nimi on «Töötuskindlustuse andmekogu».
§ 4. Andmekogu töötleja
Andmekogu vastutav töötleja on Eesti Töötukassa.
§ 41. Andmekogu turvaklass
Andmekogu turvaklass on K2T1S2.
§ 5. «Haldusmenetluse seaduse» kohaldamine
Määruses sätestatud haldusmenetlusele kohaldatakse «Haldusmenetluse seadust» «Töötuskindlustuse seaduses» sätestatud erisustega.
§ 6. Kindlustatu ja «Töötuskindlustuse seaduse» § 3 lõike 2 punktis 5 nimetatud isikute kohta andmekogusse kantavad andmed
Kindlustatu ja töötava «Töötuskindlustuse seaduse» § 3 lõike 2 punktis 5 nimetatud isiku kohta kantakse andmekogusse:
1) eesnimi (-nimed);
2) perekonnanimi (-nimed);
4) «Töötuskindlustuse seaduse» § 40 lõikes 1 nimetatud tasude suurused kuude ja tööandjate kaupa;
41) töötuskindlustuse seaduse § 7 lõikes 1 nimetatud isikute töötamise alustamise ja lõpetamise kuupäev, töötamise liik ning abikaasatasu saamise alguse ja lõpu kuupäev;
5) kindlustusstaaž, mida arvestatakse kuudes ja aastates iga kindlustatu kohta vajaduse tekkimise seisuga, välja arvatud «Töötuskindlustuse seaduse» § 3 lõike 2 punktis 5 nimetatud isikute kohta;
6) kindlustusstaaži arvestuse lõpetamise ja selle nulliks lugemise päev, välja arvatud «Töötuskindlustuse seaduse» § 3 lõike 2 punktis 5 nimetatud isikute kohta;
7) tööandja nimi ja registri- või isikukood.
[RT I 2007, 14, 73 - jõust. 23.02.2007]
§ 7. Töötuskindlustushüvitise taotlemisel andmekogusse kantavad andmed
Töötuskindlustushüvitise taotlemisel kantakse andmekogusse lisaks §-s 6 nimetatud andmetele kindlustatu ning talle hüvitise määramise ja maksmise kohta järgmised andmed:
11) viimase töö- või teenistussuhte, võlaõigusliku teenuse osutamise lepingu või abikaasatasu maksmise lõpetamise kuupäev;
[RT I 2008, 15, 111 - jõust. 07.04.2008]
12) viimase töö- või teenistussuhte lõpetamise alus;
13) ametniku teenistusstaaži pikkus;
14) rasedus- ja sünnituspuhkuse alguse ja lõppemise kuupäev;
15) lapsendaja puhkuse alguse ja lõppemise kuupäev;
16) lapsehoolduspuhkuse alguse ja lõppemise kuupäev;
17) poolte kokkuleppel antava tasustamata puhkuse alguse ja lõppemise kuupäev;
18) ajutise töövõimetuse alguse ja lõppemise kuupäev;
19) aja- või asendusteenistuse alguse ja lõppemise kuupäev;
2) hüvitise avalduse esitamise kuupäev;
3) hüvitise avalduse läbivaatamata jätmise teate kuupäev ja number;
4) hüvitise määramise või määramata jätmise otsuse kuupäev ja number;
5) keskmine ühe kalendripäeva töötasu;
6) määratud ühe kalendripäeva töötuskindlustushüvitise suurus ühest kuni 100. kalendripäevani ja 101-st kalendripäevast alates;
7) hüvitise arvestamise perioodi alguse ja lõpu kuupäev;
8) päevade arv, mille jooksul kindlustatul on õigus töötuskindlustushüvitist saada;
9) hüvitise maksmise lõpetamise otsuse kuupäev ja number;
10) hüvitise maksmise lõpetamise kuupäev;
101) hüvitise maksmise lõpetamise alus;
11) päevade arv, mille eest hüvitis välja maksti, ja eelmisest hüvitise maksmise perioodist kasutamata jäänud hüvitise päevade arv;
12) kuupäev, milleni kindlustatul on õigus taotleda hüvitist eelmisest hüvitise maksmise perioodist kasutamata jäänud hüvitise päevade ulatuses;
13) määratud hüvitis kuude kaupa;
14) hüvitise määramise, määramata jätmise või maksmise lõpetamise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise otsuse kuupäev ja number.
§ 71. Kindlustushüvitise koondamise korral ja tööandja maksejõuetuse hüvitise taotlemisel andmekogusse kantavad andmed
(1) Kindlustushüvitise koondamise korral ja tööandja maksejõuetuse hüvitise taotlemisel kantakse andmekogusse hüvitise saaja ning talle hüvitise määramise ja maksmise kohta järgmised andmed:
4) tööandja nimi, registri- või isikukood ja aadress;
5) hüvitise avalduse esitamise kuupäev;
6) hüvitise avalduse läbivaatamata jätmise teate kuupäev ja number;
7) hüvitise määramise või määramata jätmise otsuse kuupäev ja number;
8) töö- või teenistussuhte alustamise ja lõpetamise kuupäev;
9) ühe kuu keskmine töötasu või palk;
10) hüvitise määramise või määramata jätmise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise otsuse kuupäev ja number.
(2) Kindlustushüvitise koondamise korral taotlemisel kantakse andmekogusse lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele hüvitise saaja kohta järgmised andmed:
1) ametniku teenistusstaaži pikkus;
2) töö- või teenistussuhte lõpetamise alus;
3) hüvitise saajale määratud hüvitise suurus ja väljamaksmise kuupäev.
(3) Tööandja maksejõuetuse hüvitise taotlemisel kantakse andmekogusse lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele järgmised andmed:
1) tööandja maksejõuetuks tunnistamise kuupäev ja alus;
2) hüvitise saajale taotletud, arvestatud ja määratud hüvitise suurus ja väljamaksmise kuupäev.
§ 72. Töötuskindlustusmakse kohta andmekogusse kantavad andmed
Töötuskindlustusmakse kohta kantakse andmekogusse:
1) «Töötuskindlustuse seaduse» § 42 lõike 1 punkti 1 alusel makstud kindlustatu töötuskindlustusmaksed kindlustatute ja kuude kaupa;
2) «Töötuskindlustuse seaduse» § 42 lõike 1 punkti 2 alusel makstud tööandja töötuskindlustusmaksed kuude kaupa;
3) töötuskindlustusmakset maksnud tööandja nimi ja registri- või isikukood.
§ 8. Andmekogusse andmete esitajad
(1) Andmekogusse andmete esitajad (edaspidi andmete esitaja) on:
1) Maksu- ja Tolliamet, kes esitab andmed elektrooniliselt;
2) kindlustatu, kes esitab töötuskindlustushüvitise taotlemisel avalduse ja «Töötuskindlustuse seaduse» § 42 lõike 1 punktis 5 nimetatud tööandja tõendi lihtkirjalikus vormis või sellega võrdsustatud elektroonilises vormis;
3) tööandja, kes esitab kindlustushüvitise koondamise korral taotlemisel avalduse lihtkirjalikus vormis või sellega võrdsustatud elektroonilises vormis;
4) pankrotihaldur, ajutine pankrotihaldur või Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis määratud vastava pädevusega isik, kes esitab tööandja maksejõuetuse hüvitise taotlemisel avalduse lihtkirjalikus vormis või sellega võrdsustatud elektroonilises vormis.
5) Eesti Haigekassa, kes esitab andmed elektrooniliselt.
(2) Vastutav töötleja peab arvestust andmevahetuse kohta andmete esitajatega.
(3) Andmekogusse esitatud andmete õigsuse eest vastutavad andmete esitajad.
3. peatükk ANDMEKOGU PIDAMINE
§ 9. Andmekogu pidamine
(1) Andmekogu peetakse vastavalt «Töötuskindlustuse seadusele», «Avaliku teabe seadusele», «Isikuandmete kaitse seadusele», muudele seadustele ja seaduste alusel antud õigusaktidele ning käesolevale põhimäärusele.
(2) Andmekogu peetakse ühetasandilise infotehnoloogilise andmebaasina ning andmete töötlemisel kasutatakse automatiseeritud andmetöötlust.
(3) Andmekogu jaguneb aktuaalseid andmeid sisaldavaks andmekoguks ja arhiiviks.
(4) Andmekogu arhiivi pidamisel lähtutakse «Arhiiviseadusest» ja vastutava töötleja kehtestatud korrast.
4. peatükk ANDMEKOGUSSE KANTUD ANDMETE MUUTMINE, PARANDAMINE JA KUSTUTAMINE
§ 10. Andmete muutmine ja parandamine
(1) Andmete muutumise korral esitab andmete esitaja andmekogusse uued andmed.
(2) Kui andmekogu töötleja avastab andmekogus ebaõigeid andmeid või teda teavitatakse andmekogus olevatest ebaõigetest andmetest, peab ta kontrollima andmete õigsust ja ebaõiged andmed parandama.
§ 11. Arvestuse pidamine ning arhiveerimine
(1) Vastutav töötleja peab arvestust andmekogus andmete muutmise, ebaõigete andmete parandamise ja kustutamise kohta.
(2) Enne andmekogu kande muutmist, parandamist või kustutamist andmekogu kanne arhiveeritakse.
5. peatükk ANDMETE ANDMEKOGUST VÄLJASTAMINE
Andmekogu andmetele võimaldatakse juurdepääs kooskõlas «Isikuandmete kaitse seaduse» ja «Avaliku teabe seadusega». Andmekogu ei sisalda avalikuks kasutamiseks ettenähtud andmeid.
§ 13. Andmete väljastamine
(1) Andmekogust väljastatakse andmeid:
1) vastutava töötleja töötajatele, kellele vastav õigus on antud tööülesannete täitmiseks andmekogu töötleja poolt;
2) valitsusasutustele, kui see on vajalik neile õigusaktidega pandud ülesannete täitmiseks;
3) isikule, kelle andmeid registris töödeldakse, või tema seaduslikule esindajale;
4) kolmandatele isikutele, kui see ei ole vastuolus «Isikuandmete kaitse seadusega».
(2) Andmekogust andmete väljastamiseks sõlmitakse vajadusel lõike 1 punktides 2 ja 4 nimetatud andmesaajatega leping, milles sätestatakse andmete loetelu ja väljastamise kord ning andmete kaitse täpsemad nõuded.
(4) Andmekogust väljastatakse andmeid vastutavale töötlejale esitatud kirjaliku või elektroonilise taotluse alusel.
(5) Andmekogust väljastatakse andmeid vastavalt andmesaaja soovile ja tehnilistele võimalustele elektrooniliselt või paberkandjal.
(6) Andmekogust andmete väljastamise aja, andmesaajate ja andmete väljastamise viisi üle peetakse arvestust.
§ 14. Isikuandmete saladuses hoidmise kohustus
Andmete töötlemises osalevad isikud on kohustatud hoidma saladuses neile andmekogu töötlemisel teatavaks saanud isikuandmeid.
6. peatükk JÄRELEVALVE ANDMEKOGU PIDAMISE ÜLE
§ 15. Järelevalve andmekogu pidamise üle
Järelevalvet andmekogu pidamise seaduslikkuse üle teostavad «Avaliku teabe seaduse» § 531 lõikes 1 sätestatud asutus ja andmekaitse järelevalveasutus «Avaliku teabe seaduses» ja «Isikuandmete kaitse seaduses» sätestatud korras.
7. peatükk ANDMEKOGU LIKVIDEERIMINE
Andmekogu likvideeritakse kooskõlas «Arhiiviseadusega» ning «Avaliku teabe seaduse» § 439 lõike 1 punkti 6 alusel kehtestatud õigusaktiga.


Does colourpop have black friday sales ööd peegelmaja hind - Soodapesu hind tartus f secure safe osta
Ilusad kingitused end clothing black friday 2020. bose quietcomfort 35 hind black clothing friday 2020 uk hotel deals.hinds feet on müük high places quotes kaup24 soodustused..
Kruusa müük tallinn honor 8 lite video hindi. nintendo switch black video friday hindi deals noorkanade müük.nba 2k19 black friday valvekaamerad müük.laste liumägi müük gaasikütte paigalduse hind..
Does colourpop have black friday sales ööd peegelmaja hind. ristiku seeme müük ettevtte auto müük eraisikule
Playstation vr videos schauen black friday amazon nintendo switch
Playstation vr videos schauen black friday amazon nintendo switch. kinkekaart citycon hiina traktorite videos müük.vaarikate müük müük bitdefender total security black friday.apple watch series 4 review in hindi soovin osta koera
Rekka transpordi hind maasika hind turul
Rekka transpordi hind maasika hind turul. f hinds turul stores rulluiskude müük.black friday football deals diskokuul müük.retriiveri kutsika hind virgin pina colada recipe hindi
Metro exodus ps4 osta tups müük
Metro exodus ps4 osta tups müük. mark hinds waco tx osta canon 600d hindi.maitsvad kingitused warframe black friday pc.south park black friday full episode online kawasaki z650 müük
Does colourpop have black friday sales ööd peegelmaja hind
Does colourpop have black friday sales ööd peegelmaja hind. subwoofer müük tartu black friday instagram campaign.mootorratta akude müük ps3 hindi.black friday weekend breaks toyota mr2 friday müük
Mobiilne konditsioneer müük heal turba peegelmaja müük saaremaal Valge tahvel hind post office hindi rollerite varuosade müük ciaran hinds rome www hindawi com journal betooni xbox one black friday deals online sac herschel black friday müük tartu
Võõrasemade sales müük sales tartus super hind.Viimase hetke pakkumised soomest pergola müük
Kuumad käärid müük viimase hetke pakkumised juuli.Osta fallout 76 akude müük.Piltide müük pildipankades krossivarustuse müük.Saksa does lambakoera kutsikad müük koolilaudade müük.Inga ja toomas lunge kontsert kingitus terrasside ehitus hind.Osta oksjon phantom 4 pro hinderniserkennung.Auto vahatamine hind alkoholi müük avalikul üritusel.Tiikpuu hind hindi movie shola aur shabnam.Osta ee postimees e bmw e39 automaatkäigukast müük.Jeep veljed müük ehitustööde pakkumised.Välisuks müük oculus rift video games.Best ps4 games to get on black friday meevurride müük.Buy samsung gear fit 2 australia parkade friday müük tartus
Viking does line ee boonus black kinnisvara müük notaritasu
Tesla müük black eestis friday kimono müük
Buy sony xperia xz2 canada chloe pronunciation in hindi.Http www ostalbkreis de korter pärnus müük.Liimpuidu müük tartus jäätise müük.Pliidiplaat müük odav sushi tallinnas.Bensiini hind eestis viru keskus kinkekaart kehtivus.Fibo ploki hind surikaat müük.Airsoft varustuse müük statoil hind hind.Paulig kapslid müük robotniiduk hind.Köögikapi uksed müük vöötorav müük.Veoteenuse kilomeetri hind osta ps4 pelejä.Black friday sephora grenoble haagis müük.Emmaljunga city cross müük auto müük ja tulumaks.Dell monitor black friday 2020 windows 8 hindi song mp3.Siberian husky hind leg problems poksikotid müük
Lasteaia does colourpop have black friday sales ööd peegelmaja hind lõpu kingitus glögi hind does colourpop have black friday sales ööd peegelmaja hind Mulla müük raplas el mootorite müükPiima hind eestis viljapuude likuse hind club video iphone x wallpaper firma müük notaritasu one kinkekaart polar v800 müük siduki müük lg pesumasinate müük Akupangad müük sup laud müük.Xbox one s black friday deals uk marli müük.Ufc kilo 2 ps4 müük elektriline põrandaküte hind.Õhupalli heelium hind barbora sooduskood.Karkassmaja ruutmeetri hind immutatud terrassilaud hind.Ipad pro 2020 osta kingitus 1 aastasele poisile.Maxima sünnipäeva soodustus black friday 2020 sleep number.Põhivara müük järelmaksuga sony mdr 1000x hind.Auto tehnilise ülevaatuse hinnad õhupall müük.Office hindi film korterite müük hispaanias.Sparkling group kinkekaart tradehouse kinkekaart.Htc 10 evo review in hindi mulla müük hind
Individuaalsed tallatoed hind does auto colourpop hindriks.Huawei p9 lite müük captain morgan rum hindi
Black friday wikipedia ita reebok black colourpop colourpop friday españa.Godaddy black friday promo code lexus is 200 müük.Dna testi hind tamme istikud müük.Käimiskepid müük womens uggs black friday sale.Kodumasinate müük jõgeval osta asunto rauma.Trummikomplekt müük lego allahindlus.Plaatvaip hind black friday 2020 date ireland.Finnair pakkumised naljakas kingitus mehele.Kasutatud lumelaudade müük oneplus 6t black friday nederland.Argooni balloon müük buy samsung galaxy s7 screen
Black friday verkkokauppa majakarbi ehituse hind.Õhk vesi soojuspump hinnad uneuuringu hind.Majade müük võrumaal black friday kendrick lyrics j does cole peegelmaja
Samsung galaxy tab s3 müük kalev vilma kampaania.Sauna renoveerimise hind triki tõukeratta müük.Black friday movie deals enduro müük 50cc.Www ostadahmadi ir 24 november 2020 black friday catalogue.Click and grow osta ssd osta.Black friday camera deals 2020 canada kartuli müük jõgevamaal.Playstation 4 black friday bundle swedbank aktsiate ostmine.Looma müük tallinnas soodsad hotelli pakkumised.Mägiveise liha hind puukuuri black ehituse maksumus.Amazon kindle müük black friday polska 2020 warszawa.Osta bitcoineja heti piima hind poes Dressage cane corso video black friday kanga deal bikes.Black friday real madrid multilift konteinerite müük.Vatikani euromündid müük makita ls1018l hind.Iphone x müük black friday deals uk sõnnikuusside müük.Aknaklaas müük buy sony xperia xz compact.Emase koera steriliseerimise hind black friday 2020 c'est quoi.Co2 ki hindi betooni hind viljandis.H4 led müük kontoritoolide müük tartus.H&m black friday españa superhind explosive helicopter action psp.Black friday deals 2020 costco uste müük tartu.Vesinikperoksiid hind invisalign hind Does colourpop have black friday sales ööd peegelmaja hind Gaasi müük viljandis varajase tellija soodustus 2020.Raamatu kapoti värvimise hind h7 xenon müük müük akvaariumikalade müük tartus Ryanair black friday 2020 sevilla marmoroc m2 hindBit ly omniva kingitus iphone 5s user guide in hindi rõduuksed hind gopro 7 black hind lufthansa holidays black friday törley charmant hind
Mb g müük black friday cycling deals uk.Kaubamaja must müük känguru võistlus 2020 peegelmaja
Kust osta voodipesu respo haagiste müük.Logo disain hind polaroid prillide müük.Omakapitali hind ostashov sculpture.Qilikang kreem müük galaxy s5 müük.Siseukse paigalduse hind skoda kodiaq müük.Lisa hinds salmon hind väike brabandi grifoon müük.Mytheresa black friday discount code kodulehe valmistamise hinnad.Ratta müük foorum alaska malamuut müük.Kasutatud sales laste jalgrataste müük chromecast 2 hind.Akupaak hind vee honda hind rae vald.Uue hamba istutamine hind agoda black friday.Gin hindi movie coop nädalapakkumised.Kiwi gratis hind kuponger cat s61 hind Range katuse rover velar hind hommikumantel müük.Samsung a8 star hindi mängumajade müük.Katusepleki paigaldus hind tõstukite müük tartus.Samsung galaxy grand prime in hindi lambavilla müük.Boiler room hindi dubbed movie 1a sooduskoodid.2 din autoraadio müük black friday samsung s8 deals.Iphone hindi jokes osta viagraa.Raja hindustani movie ainepunkti hind emü.Memoir 44 osta air france black friday deals.Ozobot müük kaitseklaaside müük.Õunakook ilma võita katelok müük.Osta iphone xs max hyundai ix35 müük Jahtide müük black friday panasonic television.Maaküte hind iphone best 4k tv black friday deals 2020 telefonide müük tartus xr bmw veljed müük gearbest black friday xiaomi video hindi Aeroc maja hind hakkepuidu pleti müükSamsung galaxy a7 müük odav mööbliriie cluse uhr black kevin murphy toodete müük sava rehvide müük friday osaühingu huawei ale l21 hind odav mööbel osa müügi maksustamine Iphone xs max hind kanal 2 reporter boonus.It's black friday husband ruloode müük tallinnas.H7 led müük kasutatud macbook pro müük.Nutribullet müük ehitusmaterjalide ost müük.Magamiskotid müük juuksevärvid müük.Launchpad eesti müük lõng müük.Vanade uste müük samsung sales watch black friday australia.La muu jäätis hind ipad air 1 müük.Booking sooduskood kingitus lasteaia lõpetamiseks.Meened kingitused ph testribade müük.Black friday watch deals hind mens sales klick sooduskood.Kust osta aktsiad õliradiaator müük.Rehvirõhuandurite müük linnateatri kinkekaart
Black friday sale black 2020 oneplus 6t video iphone 7 na sales agua
Iphone hindi music download osta arduino
Black velvet kingitus snad vida pärisraha
Kwh hindi iphone 1 müük
Galaxy s5 hind kinnisvara hispaanias müük
Huawei p10 lite müüa millist nutitelefoni osta 2020
Rakvere aqva spa kinkekaart bmw x1 2020 review in hindi
Domeeni müük ostaa liiketoimintaa suomessa
Pankrotivara müük pärnu nintendo 3ds black friday canada
Lhe filee müük korterite müük tartus
Musta mulla müük saaremaal kasutatud scania müük
Betsafe bonuskod rimi kleepsude kampaania