Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:24.07.2009Redaktsiooni kehtivuse lõpp:31.12.2009Avaldamismärge:
16.06.2005RT I 2005, 40, 31221.07.200507.06.2006RT I 2006, 30, 23201.01.200724.01.2007RT I 2007, 12, 6601.01.200824.01.2007RT I 2007, 14, 7002.03.200724.01.2007RT I 2007, 14, 7001.01.200815.11.2007RT I 2007, 63, 39801.01.200822.11.2007RT I 2007, 66, 40801.01.200819.06.2008RT I 2008, 30, 19101.07.200818.12.2008RT I 2009, 3, 1501.02.200915.06.2009RT I 2009, 39, 26224.07.20091. peatükk ÜLDSÄTTED § 1. Seaduse reguleerimisala (1) Seadus reguleerib: 1) raudteeinfrastruktuuri ja raudteeveeremi valdajate õigusi ja kohustusi raudtee ja raudteeveeremi korrashoiul ning kasutamisel, sealhulgas raudtee-ettevõtjate õigusi ja kohustusi raudteeinfrastruktuuri majandamisel, reisijate ja kaupade veol; 2) raudteeinfrastruktuuri rajatiste (edaspidi raudteerajatis) ehitamisega ning raudteeveeremi tehnohoolde ja remondiga tegelevate ettevõtjate õigusi ja kohustusi nimetatud tegevusaladel tegutsemisel; 21) tava- ja kiirraudteesüsteemi koostalitlust üleeuroopalise tava- ja kiirraudteesüsteemiga; 3) riiklikku järelevalvet raudteeliikluse ning raudteeinfrastruktuuri ja raudteeveeremi korrashoiu, raudteerajatiste ehitamise ning raudteeveeremi tehnohoolde ja remondi üle; 4) vastutust käesoleva seaduse rikkumise eest. (2) Raudteeinfrastruktuuri hulka käesoleva seaduse tähenduses arvatakse kõik raudteed, mis on otse või teiste raudteede kaudu ühenduses avalikuks kasutamiseks määratud raudteede (edaspidi avalik raudtee) võrgustikega, sealhulgas raudteed, mis on vajalikud sissesõiduks depoosse või tehnohooldepunkti ja neist väljasõiduks (depooteed) või on muul viisil vedu toetava või abistava iseloomuga. (3) Avaliku raudtee ja sellega ühenduses oleva raudtee rööbastee laius on 1520 mm, 1524 mm või 1435 mm. Kui avaliku raudteega ühendatava rööbastee laius erineb olemasoleva rööbastee laiusest, tuleb see enne ehitamist kooskõlastada Tehnilise Järelevalve Ameti ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, kelle majandamisel oleva avaliku raudteega ühendust soovitakse.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (4) Köistee, trammitee ja nendega ehitus- või toimimisviisi poolest sarnane tee ega muu raudteest erineva ehitusega rööbastee ei ole raudtee käesoleva seaduse tähenduses. Raudteele, mis ei ole ühenduses avalike raudteede võrgustikega, sealhulgas kitsarööpmelisele raudteele rööbastee laiusega 750 mm, kohaldatakse käesolevat seadust üksnes juhul, kui raudteed kasutatakse veoteenuse osutamiseks. (5) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi.[RT I 2005, 38, 298 - jõust. 17.07.2005] § 2. Raudtee-ettevõtja Raudtee-ettevõtja käesoleva seaduse tähenduses on äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja või äriühing, kelle tegevuseks on raudteeveoteenuse osutamine või raudteeinfrastruktuuri majandamine.§ 3. Mõisted Käesolevas seaduses on kasutatud järgmisi mõisteid: 1) raudteeinfrastruktuur on raudtee ning selle majandamiseks vajalikud hooned ja rajatised, mis on raudteega ehituslikult või sihtotstarbeliselt seotud; 2) raudtee on maatükiga püsivalt ühendatud rajatis, mille olulised osad on muldkeha ja sellele toetuv tee pealisehitus, mis koosneb rööbastest, pöörmetest, liipritest ja ballastist; 3) raudteeinfrastruktuuri hoone on raudteemaal asuv hoone, mis on ehitatud raudtee sihtotstarbeliseks kasutamiseks; 4) raudteerajatised on raudtee, sillad, viaduktid, estakaadid, tunnelid, tugiseinad, truubid, süvendid, rennid ja kraavid, kontaktvõrgud, turvangu-, side-, valgustus- ja energiaseadmed ning tehnorajatised, ülekäigu- ja ülesõidukohad, jaamad ja teised meldepunktid, oote- ja laadimisplatvormid, teekaitseobjektid ning muud raudtee sihtotstarbeliseks kasutamiseks vajalikud rajatised; 5) raudteemaa on raudtee ja raudteeinfrastruktuuri hoonete ja rajatiste alune ning nende teenindamiseks vajalik maa; 6) raudtee kaitsevöönd on raudtee sihtotstarbelise toimimise ja häireteta raudteeliikluse tagamiseks ning raudteelt lähtuvate kahjulike mõjude vähendamiseks ettenähtud maa-ala, mille laius rööpme teljest (mitmeteelistel raudteedel ja jaamades äärmise rööpme teljest) linnades ja asulates on 30 meetrit ning väljaspool linnu ja asulaid 50 meetrit, kui seaduse või seaduse alusel kehtestatud õigusaktidega ei ole ette nähtud kaitsevööndi suuremat laiust; 7) raudteevõrgustik on ühe raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või muu omaniku või valdaja kogu raudteeinfrastruktuur; 8) raudteeveerem on raudteeveoks kasutatavad vedurid, vagunid, mootorrongid ja rööbasbussid, samuti eriotstarbeline raudteeveerem (posti-, pagasi-, teemõõte-, defektoskoopia-, dünamomeetria- jms vagunid) ja eriveerem (dresiinid, lumesahad, lumekoristus- ja teeremondimasinad, raudteekraanad jms); 9) rong on kokkuhaagitud veeremiüksus, mis koosneb vagunitest ja ühest või mitmest vedurist või mootorvagunist. Rongina käsitatakse ka jaamavahele saadetavat üksikvedurit, mootorvagunit, rööbasbussi, mittemahatõstetavat dresiini ja teeremondimasinat; 10) vedur on jõuallikaga varustatud raudteeveerem, mida kasutatakse rongide vedamiseks ja manöövrite teostamiseks; 11) raudteeveo-ettevõtja on raudtee-ettevõtja, kes osutab raudteeveoteenust; 12) raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on raudtee-ettevõtja, kes majandab raudteeinfrastruktuuri; 13) raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime (edaspidi läbilaskevõime) on potentsiaal kindlaks ajavahemikuks raudteeinfrastruktuuri mingil osal liiklusgraafiku koostamiseks; 14) liiklusgraafik on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja koostatud dokument, mis määrab rongide ja muu raudteeveeremi kõik kavandatud liikumised ning kus on kajastatud raudteeveo-ettevõtjatele jaotatud läbilaskevõimeosad, samuti tehnoloogilised ajad raudteerajatiste jooksva remondi ja hooldamise korraldamiseks (edaspidi tehnoloogilised aknad); 15) rongiliin on raudtee läbilaskevõimeosa, mis on vajalik ühe rongi käigushoidmiseks siht- ja saatepunkti vahel teatud ajavahemikul; 16) raudteeinfrastruktuuri majandamine on raudteeinfrastruktuuri korrashoid (ehitamise, remondi ja hooldamise korraldamine), raudteeliikluse korraldamine ning raudteeinfrastruktuuri kasutada andmine raudteeveo-ettevõtjale; 17) raudteeveoteenus on raudteeinfrastruktuuri kasutades rongiga tasu eest või tasuta reisijate või kaupade vedamine; 18) raudteeveeremi tehnohoole on kindlate ajavahemike või läbisõitude järel raudteeveeremi põhisõlmede ja -seadmete kontrollimine ja korrastamine tehniliste rikete ärahoidmiseks ning raudteeveeremi töökindluse, tule- ja liiklusohutuse tagamiseks raudteeveeremi remontide vahelisel ajal; 19) raudteeveeremi remont on raudteeveeremi põhisõlmede ja -seadmete või nende osade oluline parandamine või vahetamine eesmärgiga taastada raudteeveeremi töövõime; 20) raudtee-ehitus on raudtee ja raudteerajatiste hulka kuuluvate sildade, viaduktide, estakaadide, truupide, kontaktvõrkude, turvangu- ja sideseadmete, raudteeületuskohtade, jaamade ja teiste meldepunktide ning oote- ja laadimisplatvormide ehitamine; 21) raudteeliikluse ajutine sulgemine on mingil raudteelõigul teatavaks ajavahemikuks kõigi liiklusgraafikus ettenähtud rongide käigust ärajätmine; 22) raudteeliikluse oluline piiramine on ühe või mitme sõiduplaanis ettenähtud reisirongi käigust ärajätmine või olukord, kus ööpäeva jooksul ei suudeta tagada liiklusgraafikus ettenähtud rongiliinidest rohkem kui kolme neljandiku kasutamist; 23) juurdepääsu tagavad põhiteenused on läbilaskevõime taotluste läbivaatamine, jaotatud läbilaskevõimeosa kasutada andmine, raudtee sõlmjaamade, ooteplatvormide ning tee-, side- ja turvanguseadmete kasutamise ja toimimise tagamine, raudteeliikluse korraldamine ning raudteeveo-ettevõtjale jaotatud läbilaskevõimeosa kasutamiseks vajaliku teabe edastamine; 24) juurdepääsu tagavad lisateenused on elektrialajaamade ja elektri ülekandeliinide, veoalajaamade, kontaktvõrgu ja veoelektri ülekandeliinide kasutamise ning veoelektri tarbimise tagamine, raudteerajatiste valgustus, reisijate teenindamiseks vajalike hoonete ja rajatiste, kaubaterminalide, sorteerimisjaamade, rongikoosteseadmete, eriotstarbeliste raudteede ning hooldus- ja muude tehnorajatiste kasutada andmine; 25) juurdepääsu abiteenused on reisirongide eelsoojendus, juurdepääsuteede kasutamise võimaldamine raudteeveoteenuse osutamiseks vajalike rajatisteni kütuse tankimise, rongide koostamise ja muude teenuste pakkumise eesmärgil, ohtliku veose veo kontrollimine erilepingu alusel, telekommunikatsioonivõrgule juurdepääsu võimaldamine, raudteeveeremi tehnoülevaatus, raudteeveo-ettevõtjale käesoleva paragrahvi punktis 23 nimetamata teabe edastamine või muu sarnane teenus; 26) läbilaskevõime jaotamise organ on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või käesolevas seaduses sätestatud juhul Tehnilise Järelevalve Amet ning välisriigi ettevõtja, muu juriidiline isik või struktuuriüksus, kelle ülesandeks vastavalt selle välisriigi õigusaktidele on läbilaskevõime jaotamise korraldamine;[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] 27) tava- ja kiirraudteesüsteem on struktuur, mis koosneb kogu tavaraudteede ja kiirraudteede võrgustiku raudteedest ning muudest rajatistest, mis on ehitatud või ümber ehitatud tavaraudteetranspordi jaoks või liiklemiseks suurtel kiirustel, ja sellel raudteeinfrastruktuuril liiklemiseks projekteeritud raudteeveeremist; 28) üleeuroopaline tavaraudteesüsteem on Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiivi 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (EÜT L 110, 20.04.2001, lk 1–27) lisas I kirjeldatud struktuur, mis koosneb üleeuroopalise transpordivõrgustiku raudteedest ja muudest rajatistest, mis on ehitatud või ümber ehitatud tava- ja kombineeritud raudteetranspordi jaoks, ning sellel raudteeinfrastruktuuril liiklemiseks projekteeritud raudteeveeremist; 29) üleeuroopaline kiirraudteesüsteem on EL Nõukogu direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (EÜT L 235, 17.09.1996, lk 6–24) lisas I kirjeldatud struktuur, mis koosneb üleeuroopalise transpordivõrgustiku raudteedest ja muudest rajatistest, mis on ehitatud või ümber ehitatud liiklemiseks suurtel kiirustel, ning sellel raudteeinfrastruktuuril liiklemiseks projekteeritud raudteeveeremist; 30) koostalitlus on tava- ja kiirraudteesüsteemi rongide ohutu ja katkematu liiklemise võimaldamine üleeuroopalisel tava- või kiirraudteesüsteemil seal määratud toimivuse tasemel; 31) allsüsteem on tava- ja kiirraudteesüsteemi jaotamise tulemus. Allsüsteem on struktuurne ja talitluslik, nagu on kirjeldatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiivi 2001/16/EÜ lisas II ja EL Nõukogu direktiivi 96/48/EÜ lisas II; 32) koostalitluse komponent on seadme materiaalne või mittemateriaalne (näiteks tarkvara) lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on liidetud või mida kavatsetakse inkorporeerida allsüsteemi ning millest koostalitlus otseselt või kaudselt sõltub; 33) koostalitluse tehniline kirjeldus on loetelu nõuetest, mis tagavad koostalitluse ja loovad vajalikud vastastikused funktsionaalsed suhted tava- ja kiirraudteesüsteemi allsüsteemi ja üleeuroopalise tava- ja kiirraudteesüsteemi allsüsteemi vahel.[RT I 2005, 38, 298 - jõust. 17.07.2005] § 4. Raudtee-ettevõtjale käesoleva seaduse kohaldamine ja raamatupidamise eraldatus (1) Raudtee-ettevõtjale, kes osutab raudteeveoteenust ja majandab raudteeinfrastruktuuri, kohaldatakse raudteeveoteenuse osutamisel käesolevas seaduses raudteeveo-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri majandamisel raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kohta sätestatut. (11) Raudtee-ettevõtja: 1) kes majandab avalikku raudteed või osutab raudteeveoteenust või avalikku reisijateveoteenust Tallinn-Keila, Keila-Paldiski, Tallinn-Ülemiste, Ülemiste-Tapa, Ülemiste-Maardu, Maardu-Muuga, Tapa-Narva, Tapa-Tartu, Tartu-Orava ning Tartu-Valga raudteelõikudel, on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 2 punktis 6 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja; 2) kelle veoteenuse või avaliku reisijateveoteenuse turuosa on rohkem kui 20 protsenti riigi veoteenuse või avaliku reisijateveoteenuse turuosast, on hädaolukorra seaduse § 34 lõike 2 punktis 7 nimetatud elutähtsa teenuse osutaja.[RT I 2009, 39, 262 - jõust. 24.07.2009] (2) Raudtee-ettevõtjad, kes majandavad avalikku raudteed ja osutavad raudteeveoteenust, peavad oma raamatupidamises pidama eraldi tulude ja kulude arvestust raudteeinfrastruktuuri majandamise ja veoteenuste valdkonna osas.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (21) Raudtee-ettevõtjad, kes osutavad avalikku reisijateveoteenust vastavalt käesoleva seaduse § 9 lõikele 3 ja teisi raudteeveoteenuseid, peavad oma raamatupidamises pidama eraldi tulude ja kulude arvestust avaliku reisijateveoteenuse ja teiste raudteeveoteenuste valdkondade osas.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (3) Riigi või kohaliku omavalitsuse poolt raudteeinfrastruktuuri majandamiseks ja raudteel avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks antud toetuse ülekandmine ühest valdkonnast teise või muudesse valdkondadesse on keelatud. Selle kohustuse järgimine peab kajastuma mõlema valdkonna tulude ja kulude arvestuses. (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud raudtee-ettevõtjad on kohustatud esitama Konkurentsiametile lõike 2 kohaselt peetavate tulude ja kulude arvestused. Käesoleva paragrahvi lõigetes 21 ja 3 nimetatud raudtee-ettevõtjad on kohustatud esitama majandus- ja kommunikatsiooniministrile lõigete 21 ja 3 kohaselt peetavate tulude ja kulude arvestused. Raudtee-ettevõtja tulude ja kulude arvestuste esitamise korra ja tähtajad kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister. Konkurentsiametile ja majandus- ja kommunikatsiooniministrile esitatud tulude ja kulude arvestuste kohta antakse põhjendatud huvi korral teavet avaliku teabe seaduses sätestatud korras.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (5) Käesoleva paragrahvi lõike 2 kohaseid tulude ja kulude arvestusi on oma seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks õigus kasutada Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumil ja Tehnilise Järelevalve Ametil.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 5. Raudteeinfrastruktuuri majandamise üleandmine (1) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võib raudteeinfrastruktuuri majandamise anda lepingu alusel täielikult või osaliselt üle teisele ettevõtjale. Kui raudteeinfrastruktuuri majandamisest tulenevaid kohustusi rikutakse, vastutab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja solidaarselt ettevõtjaga, kellele ta on raudteeinfrastruktuuri majandamise üle andnud. Sellega vastuolus olev kokkulepe on kolmandate isikute suhtes tühine. (2) Avaliku raudtee majandamise võib täielikult või osaliselt üle anda ettevõtjale, kes on taotlenud raudteeinfrastruktuuri majandamise tegevusloa.§ 6. Raudteeinfrastruktuuri võõrandamine ja raudteemaa hoonestusõigusega koormamine (1) Avaliku raudtee raudteeinfrastruktuuri võib raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võõrandada või raudteemaad hoonestusõigusega koormata Tehnilise Järelevalve Ameti eelneval nõusolekul. Nimetatud nõue kehtib ka raudteeinfrastruktuuri majandamiseks vajalike nende hoonete ja rajatiste kohta, mis on avaliku raudteega ehituslikult või sihtotstarbeliselt seotud, kuid ei kuulu raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale. Sellisel juhul taotleb Tehnilise Järelevalve Ametilt nõusolekut sellise hoone või rajatise omanik.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (2) Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud nõusoleku andmisest keelduda, kui raudteeinfrastruktuuri võõrandamise või raudteemaa hoonestusõigusega koormamise korral ei tagata raudteeinfrastruktuuri sihtotstarbelise kasutamise jätkamist, mistõttu avaliku raudtee raudteeinfrastruktuuri edasine kasutamine raudteeveoks on oluliselt takistatud või oluliselt halveneb veoteenuse kvaliteet või väheneb ohutus.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 7. Avaliku raudtee kasutamine (1) Avalik raudtee on raudtee-ettevõtja raudteeinfrastruktuur, mille kasutamine peab juurdepääsu tagavate põhi- ja lisateenuste ning tasu, aja ja muude kasutustingimuste osas olema diskrimineerimata tagatud kõigile raudtee-ettevõtjatele raudteeveoteenuse osutamiseks käesolevas seaduses sätestatud alustel ja korras. (2) Avalikku raudteed majandav raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja korraldab raudteeinfrastruktuuri kasutamist raudtee läbilaskevõime jaotamise teel, eraldades raudteeveo-ettevõtjatele käesolevas seaduses ettenähtud alustel ja korras läbilaskevõimeosasid rongiliinina või sihtotstarbeliste ühekordsete läbilaskevõimeosadena. Sihtotstarbelist ühekordset läbilaskevõimeosa on õigus saada ka raudteeveeremi valdajal, kes ei ole raudteeveo-ettevõtja. Raudteeveeremi valdaja, kes ei ole raudteeveo-ettevõtja, peab sihtotstarbelise ühekordse läbilaskevõimeosa kasutamiseks sõlmima lepingu raudteeveo-ettevõtjaga, kes teostab sihtotstarbelise veo ühekordse läbilaskevõimeosa saanud raudteeveeremi valdaja nimel.§ 8. Ühendus teiste raudteedega (1) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee muu omanik või valdaja, kelle raudtee liitub teisele isikule kuuluva või teise isiku valduses oleva raudteega, peab lubama ühenduse oma raudteeinfrastruktuuriga ja tagama raudteeveeremi läbilaskmise mööda oma raudteed sellega liituvale raudteele. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ühenduse tingimused ja selle eest makstav tasu nähakse ette ühendust taotleva isiku ja raudtee omaniku või valdaja vahelises kokkuleppes. Kui ühenduse tingimustes või tasus kokkulepet ei saavutata, on huvitatud poolel õigus pöörduda kohtusse mõistlike tingimuste ja mõistliku tasu kindlaksmääramiseks.§ 9. Avalik raudtee ja avalik reisijateveoteenus (1) Raudteeinfrastruktuuri määrab avalikuks kasutamiseks majandus- ja kommunikatsiooniminister raudtee-ettevõtja taotluse alusel. Avalike raudteede hulgast arvab raudteeinfrastruktuuri välja Vabariigi Valitsus raudtee-ettevõtja taotluse alusel. Raudteeinfrastruktuuri avalikuks kasutamiseks määramise korra kehtestab Vabariigi Valitsus . (2) Raudtee-ettevõtja määrab avaliku reisijateveoteenuse osutajaks või arvab avaliku reisijateveoteenuse osutajate hulgast välja majandus- ja kommunikatsiooniminister raudtee-ettevõtja taotluse alusel. Raudtee-ettevõtja avalikku reisijateveoteenust osutavaks raudtee-ettevõtjaks määramise korra kehtestab Vabariigi Valitsus. (3) Raudtee-ettevõtja, kes on käesoleva paragrahvi lõike 2 kohaselt määratud avaliku reisijateveoteenuse osutajaks, on vastavalt avalikustatud veoeeskirjale seaduses sätestatud alustel ja korras kohustatud osutama avalikul raudteel reisijateveoteenust igaühele (avalik reisijateveoteenus). (4) Raudteeinfrastruktuuri avalikuks kasutamiseks määramist või avalike raudteede hulgast väljaarvamist käsitleva teadaande ning raudtee-ettevõtja avalikku reisijateveoteenust osutavaks raudtee-ettevõtjaks määramist või avalikku reisijateveoteenust osutavate raudtee-ettevõtjate hulgast väljaarvamist käsitleva teadaande esitab Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium avaldamiseks Ametlikes Teadaannetes. (5) Avalikku raudteed majandava või avalikku reisijateveoteenust osutava äriühingu ühinemisest või jagunemisest peab eelnevalt teavitama majandus- ja kommunikatsiooniministrit. (6) Vabariigi Valitsusel on õigus iseseisvalt määrata raudteeinfrastruktuur avalikuks kasutamiseks õiglase tasu eest, kui raudteeinfrastruktuuri kasutamine on vajalik üldistes huvides avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks. (7) Vabariigi Valitsusel on õigus jätta rahuldamata raudtee-ettevõtja taotlus tema majandamisel oleva raudteeinfrastruktuuri väljaarvamiseks avalike raudteede hulgast, kui raudteeinfrastruktuuri on vaja kasutada üldistes huvides avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks.2. peatükk TEGEVUSLOAD JA OHUTUSTUNNISTUS 1. jagu Tegevusload § 10. Tegevusluba (1) Avalikku raudteed võib majandada raudtee-ettevõtja, kellele Konkurentsiamet on andnud raudteeinfrastruktuuri majandamise tegevusloa.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (2) Raudtee reisijateveoteenust võib osutada raudteeveo-ettevõtja, kellele Konkurentsiamet on andnud raudtee reisijateveoteenuse tegevusloa.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (3) Raudtee kaubaveoteenust võib osutada raudteeveo-ettevõtja, kellele Konkurentsiamet on andnud raudtee kaubaveoteenuse tegevusloa.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (4) Avalikul raudteel kasutatava või raudteeveoteenuse osutamiseks kasutatava raudteeveeremi tehnohoolet võib teha ettevõtja, kellele Konkurentsiamet on andnud raudteeveeremi tehnohoolde tegevusloa.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (5) Avalikul raudteel kasutatavat või raudteeveoteenuse osutamiseks kasutatavat raudteeveeremit võib remontida ettevõtja, kellele Konkurentsiamet on andnud raudteeveeremi remondi tegevusloa. Raudteeveeremi remondi tegevusluba annab ettevõtjale õiguse teha ka avalikul raudteel kasutatava või raudteeveoteenuse osutamiseks kasutatava raudteeveeremi tehnohoolet.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (51) Raudteeveeremit võib ehitada ettevõtja, kellele Konkurentsiamet on andnud raudteeveeremi ehituse tegevusloa.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 sätestatud tegevusluba on tähtajatu, lõigetes 4–51 sätestatud tegevusluba antakse välja kümneks aastaks. (7) Tegevusloa üleandmine teisele isikule ja kasutamine teise isiku poolt on keelatud. (8) Raudteel reisijateveo korraldamine sihtotstarbelist ühekordset läbilaskevõimeosa kasutades on lubatud üksnes Tehnilise Järelevalve Ameti eelneval loal. Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus loa andmisest keelduda, kui ei ole tagatud reisijateveoohutus.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (9) Avalikku raudteed majandava või raudteeveoteenust osutava äriühingu ühinemise või jagunemise tulemusena tekkinud äriühing peab avaliku raudtee majandamise või raudteeveoteenuse osutamise jätkamiseks taotlema uue tegevusloa. (10) Välisriigi äriühing võib tegutseda käesoleva paragrahvi lõigetes 1–51nimetatud tegevusaladel juhul, kui tema filiaal on kantud äriregistrisse äriseadustikus ettenähtud tingimustel. (11) Välisriigi raudteeveo-ettevõtjal ei ole raudtee piirijaama sisenemiseks vaja tegevusluba, kui rahvusvahelise kokkuleppe alusel on välisriigi raudtee-ettevõtja ja Eesti raudtee-ettevõtja piire ületava raudteeveoteenuse osutamises kokku leppinud. (12) Eestis raudteeveoteenuse osutamiseks ei ole välisriigi raudtee-ettevõtjal ega raudtee-ettevõtjate ühendusel vaja tegevusluba taotleda, kui see on antud välisriigis ning tegevuslubade vastastikuses tunnustamises on riigid kokku leppinud. Euroopa Liidu teises liikmesriigis väljastatud tegevusluba loetakse Eesti Vabariigis kehtivaks. Välisriigi, sealhulgas Euroopa Liidu liikmesriigi raudtee-ettevõtja või raudtee-ettevõtjate ühendus peab Eestis raudteeveoteenuse osutamiseks taotlema Tehnilise Järelevalve Ametilt ohutustunnistuse.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 11. Tegevusloa andmise tingimused (1) Ettevõtjale antakse tegevusluba, kui ettevõtja vastab kõigile järgmistele tingimustele: 1) ettevõtja ja tema esitatud dokumendid vastavad seaduste ja teiste õigusaktidega kehtestatud nõuetele; 2) füüsilisest isikust ettevõtjale või äriühingule või äriühingu juhatuse liikmetele või teistele juhtima õigustatud isikutele ei ole välja kuulutatud pankrotti, neid ei ole karistusregistri andmete kohaselt süüdi mõistetud esimese astme kuritegude eest, majandus- ega ametialaste kuritegude eest ega kuritegude eest töötervishoiu, tööohutuse ja tehnilise järelevalve valdkonnas ega üle kahe korra käesolevas seaduses sätestatud raudteeliikluse ohutusega seotud väärtegude eest ega väärtegude eest sotsiaal- ja tööõiguse ning tollikorralduse valdkonnas, mille eest on kohaldatud sellele väärteole kehtestatud karistuse maksimummäära; 3) füüsilisest isikust ettevõtja või äriühingu juhatuse liikmed või teised juhtima õigustatud isikud, kes vastutavad vastavalt kas raudteeinfrastruktuuri majandamise, reisijateveoteenuse või kaubaveoteenuse osutamise, raudteeveeremi tehnohoolde või remondi või ehitamise eest, omavad erialaseid teadmisi või kogemusi, tagamaks ettevõtja ohutu tegevuse, selle usaldusväärse korralduse ja kontrolli; 4) raudtee-ettevõtja vedurijuhil on vedurijuhiluba ja vajalik kvalifikatsioon, vedurijuhiabil ning raudteeliikluse ohutuse ja raudteeliikluse juhtimise eest vastutaval isikul on kutsetunnistus; 5) ettevõtjale antud tegevusluba ei ole varem kehtetuks tunnistatud käesoleva seaduse § 17 alusel või tegevusloa kehtetuks tunnistamisest on möödunud vähemalt kümme aastat; 6) ettevõtja on finantsmajanduslikult võimeline täitma oma tegelikke ja võimalikke kohustusi vähemalt järgneva 12 kuu jooksul ning tal ei ole maksuvõlgnevusi; 7) ettevõtjal on vastutuskindlustus oma kohustuste täitmata jätmisest või mittenõuetekohasest täitmisest tekkinud kahju hüvitamiseks vastavalt käesolevale seadusele ja rahvusvahelistele kokkulepetele. (2) Käesoleva seaduse § 10 lõigetes 4–51 nimetatud tegevusloa saamiseks ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 sätestatud tingimust. (3) Käesoleva seaduse § 10 lõigetes 4–51 nimetatud tegevusloa saamiseks peavad ettevõtjal olema: 1) ettevõtja juhatuse poolt kinnitatud raudteeveeremi tehnohoolde, remondi või ehituse tehnoloogiliste protsesside kirjeldused; 2) tootmispinnad ja seadmed tehnoloogiliste protsesside kirjeldustes ettenähtud tööde tegemiseks. (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud tingimuste täitmist kontrollib Tehnilise Järelevalve Amet.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 12. Tegevusloa taotlemiseks vajalikud dokumendid (1) Tegevusloa taotleja esitab Konkurentsiametile järgmised dokumendid:[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] 1) avaldus; 2) asutatava äriühingu põhikirja või ühingulepingu koopia; 3) asutatava äriühingu asutamislepingu notariaalselt tõestatud ärakiri; 4) tegutseva äriühingu eelmise majandusaasta kinnitatud aruande koopia; 5) majandusaasta aruande puudumisel või juhul, kui esitatav majandusaasta aruanne on koostatud ja kinnitatud varem kui kuus kuud enne avalduse esitamist, raamatupidamise vahearuande koopia tegevusloa taotlemisele eelnenud kuu lõpu seisuga; 6) äriühingu juhatuse liikmete ja teiste äriühingut juhtima õigustatud isikute nimekiri, milles märgitakse isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood (selle puudumise korral sünniaeg), elukoht, andmed hariduse või töökogemuse ja viimaste töö- või teenistuskohtade kohta ning nimetatud isikute kirjalik kinnitus enda vastavuse kohta käesoleva seaduse § 11 lõike 1 punktis 2 sätestatud nõuetele; 7) dokumendid käesoleva seaduse § 11 lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud isikute vastavuse kohta kehtestatud nõuetele; 71) käesoleva seaduse § 10 lõigetes 4–51 nimetatud tegevusloa taotlemisel Tehnilise Järelevalve Ameti kinnitus § 11 lõikes 3 sätestatud tingimuste täitmise kohta;[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] 8) käesoleva seaduse § 11 lõike 1 punktis 7 nimetatud vastutuskindlustuse lepingu koopia või asutamisel oleva äriühingu puhul kindlustusandja kinnitus vastutuskindlustuslepingu sõlmimise kohta. (2) Enne tegevusloa saamise avalduse esitamist peab taotleja tasuma riigilõivu. Avalduses peab taotleja märkima andmed riigilõivu tasumise kohta. (3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 71 nimetatud kinnituse väljastab Tehnilise Järelevalve Amet 30 päeva jooksul ettevõtjalt vastava avalduse saamisest arvates.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 13. Tegevusloa vormistus (1) Tegevusloale kantakse: 1) ettevõtja nimi; 2) äriregistrikood; 3) selle tegevusvaldkonna nimetus, milleks tegevusluba antakse; 4) tegevusloa väljaandja nimetus; 5) viide käskkirjale, millega tegevusloa andmise otsus vormistati; 6) tegevusloa väljaandmise kuupäev; 7) tähtajalise tegevusloa puhul tegevusloa kehtivusaeg. (2) Raudteeveeremi tehnohoolde ja raudteeveeremi remondi tegevusloale kantakse peale käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete ka tehnohoolde või remondi liik (kauba- või reisivagunite, automaatpiduriseadmete, automaatsiduriseadmete, rattapaaride, rattapaaride veerelaagrite või muu sarnase tehnohoole või remont), mille tegemiseks tegevusluba taotleti. (21) Raudteeveeremi ehituse tegevusloale kantakse peale käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete ka raudteeveeremi liik, mille ehitamiseks tegevusluba taotleti. (3) Tegevusloa vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .[RT I 2005, 38, 298 - jõust. 17.07.2005] § 14. Vastutuskindlustusleping (1) Käesoleva seaduse § 10 lõigetes 1–51 sätestatud tegevusloa ja § 24 punktis 1 nimetatud registreeringu taotlemiseks sõlmib ettevõtja tema tegevuse tõttu tekkida võiva kahju hüvitamiseks vastutuskindlustuslepingu järgmistel tingimustel: 1) kindlustusandja on Eestis kindlustustegevuseks luba omav äriühing; 2) kindlustusjuhtum on ettevõtja poolt raudteeinfrastruktuuri majandamise, raudteeveoteenuse osutamise, raudteerajatise ehitamise või raudteeveeremi tehnohoolde tegemise või remontimise või ehitamisega seoses vastavalt reisijatele, pagasi, kauba ja posti omanikele, raudteerajatiste või raudteeveeremi omanikele või valdajatele ning kolmandatele isikutele kindlustusperioodil otsese varalise kahju, samuti kehavigastustest tuleneva kahju tekitamine, mille eest ettevõtja õigusaktide kohaselt vastutab; 3) kindlustussumma alampiir ühe kindlustusjuhtumi kohta vastab käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule või rahvusvahelisele lepingule, kui sellega kehtestatakse käesolevas seaduses sätestatust kõrgem kindlustussumma alampiir; 4) vastutuskindlustusleping hõlmab ka riskikindlustust keskkonnakahjustuse puhuks. (2) Kindlustussumma alampiir on: 1) raudtee-ettevõtjal, kes majandab avalikku raudteed – 10 miljonit krooni; 2) raudtee-ettevõtjal, kes osutab raudteeveoteenust – 7 miljonit krooni; 3) ettevõtjal, kes teeb raudteerajatiste ehitustöid – 1 miljon krooni; 4) ettevõtjal, kes teeb avalikul raudteel kasutatava või raudteeveoteenuse osutamiseks kasutatava raudteeveeremi tehnohoolet – 1 miljon krooni; 5) ettevõtjal, kes remondib avalikul raudteel kasutatavat või raudteeveoteenuse osutamiseks kasutatavat raudteeveeremit – 1 miljon krooni; 6) ettevõtjal, kes ehitab raudteeveeremit – 1 miljon krooni. (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kehtiv vastutuskindlustusleping peab ettevõtjal olema tegevusloa või käesoleva seaduse § 24 punktis 1 nimetatud registreeringu kogu kehtivusaja jooksul.[RT I 2005, 38, 298 - jõust. 17.07.2005] § 15. Tegevusloa andmine ja andmisest keeldumine (1) Tegevusloa andmise või andmisest keeldumise otsustab Konkurentsiamet 30 päeva jooksul avalduse ja nõuetekohaste dokumentide saamisest arvates.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (2) Tegevusloa andmise otsus vormistatakse Konkurentsiameti peadirektori käskkirjaga ja tegevusluba hakkab kehtima tegevusloa kättetoimetamisest arvates või käskkirjas näidatud hilisemal tähtpäeval. Käskkirja ärakiri ja tegevusluba toimetatakse taotlejale kätte postiga kolme tööpäeva jooksul käskkirja allakirjutamisest arvates või väljastatakse taotlejale allkirja vastu vastavalt tegevusloa taotluses tehtud valikule.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (3) Konkurentsiamet keeldub tegevusloa andmisest järgmistel juhtudel:[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] 1) ettevõtja ei vasta käesoleva seaduse §-s 11 sätestatud tingimustele; 2) ettevõtja ei ole esitanud käesoleva seaduse §-s 12 nimetatud dokumente; 3) esitatud dokumendid on ebaõiged või mittetäielikud. (4) Tegevusloa andmisest keeldumine vormistatakse Konkurentsiameti peadirektori käskkirjaga. Käskkirja ärakiri toimetatakse taotlejale kätte postiga kolme tööpäeva jooksul käskkirja allakirjutamisest arvates.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (5) Konkurentsiametil on kohustus määrata taotlejale tähtaeg tegevusloa andmist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks. Taotlejal on õigus nimetatud tähtaja jooksul esitada täiendavaid dokumente. Kui taotleja ei kõrvalda takistavaid asjaolusid või ei esita täiendavaid dokumente määratud tähtaja jooksul, keeldub majandus- ja kommunikatsiooniminister tegevusloa andmisest.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (6) Konkurentsiamet teavitab viivitamata Euroopa Komisjoni ettevõtjast, kes taotleb raudteeinfrastruktuuri majandamise või raudtee reisijateveoteenuse või kaubaveoteenuse tegevusluba, ja ettevõtjast, kellele on väljastatud raudteeinfrastruktuuri majandamise või raudtee reisijateveoteenuse või kaubaveoteenuse tegevusluba.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 16. Tegevusloa kehtivuse tingimused (1) Asutamisel olev äriühing, kellele Konkurentsiamet on andnud käesoleva seaduse § 10 lõigetes 1–51nimetatud tegevusloa, on kohustatud enne tegevusloas näidatud tegevuse alustamist esitama Konkurentsiametile käesoleva seaduse § 12 lõike 1 punktis 7 nimetatud dokumendid.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (2) Konkurentsiametil on õigus igal ajal kontrollida ettevõtja vastavust tegevusloa saamise tingimustele. Kui tegevusloa andmise aluseks olnud asjaolud on oluliselt muutunud, teeb ettevõtja selle viivitamata teatavaks Konkurentsiametile ning esitab vajaduse korral asjaomased dokumendid.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 17. Tegevusloa kehtivuse peatamine ja tegevusloa kehtetuks tunnistamine (1) Tegevusloa võib tunnistada kehtetuks järgmistel juhtudel: 1) raudteeinfrastruktuur või -veerem ei vasta ohutusnõuetele või ettevõtja tegevus ei taga ohutusnõuete täitmist ja Tehnilise Järelevalve Amet tunnistab ohutustunnistuse kehtetuks või keeldub ohutustunnistuse väljaandmisest või kehtivuse pikendamisest;[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] 2) ettevõtja ei ole kuue kuu jooksul tegevusloa saamisest arvates taotlenud ohutustunnistust või kuue kuu jooksul ohutustunnistuse kehtivuse lõppemisest arvates taotlenud ohutustunnistuse kehtivuse pikendamist; 3) ettevõtja on esitanud ohutustunnistuse saamiseks või kehtivuse pikendamiseks ebaõigete või mittetäielike andmetega dokumendid ning ei ole Tehnilise Järelevalve Ameti määratud tähtaja jooksul puudusi esitatud dokumentides kõrvaldanud;[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] 4) ettevõtja ei ole kuue kuu jooksul ohutustunnistuse väljaandmisest arvates tegutsenud tegevusloas ja ohutustunnistuses nimetatud tegevusalal; 5) ettevõtja ei vasta käesoleva seaduse §-s 11 sätestatud tingimustele; 6) ettevõtja rikub rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevaid kohustusi ja seetõttu võib tekkida oht inimesele, varale või keskkonnale või see toob kaasa rahvusvahelise raudteeveoteenuse osutamise katkemise; 7) ettevõtja, kellele on antud käesoleva seaduse § 10 lõigetes 4–51 nimetatud tegevusluba, ei ole vastaval tegevusalal tegutsenud ühe aasta jooksul tegevusloa väljaandmisest arvates. (2) Konkurentsiamet teeb enne tegevusloa käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 4–6 sätestatud alustel kehtetuks tunnistamist ettevõtjale ettekirjutuse, milles määrab mõistliku tähtaja kehtetuks tunnistamise aluseks olevate puuduste kõrvaldamiseks. Kui ettevõtja selle tähtaja jooksul tegevusloa kehtetuks tunnistamise aluseks olevaid puudusi ei kõrvalda, tunnistab Konkurentsiamet tegevusloa kehtetuks.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (3) Konkurentsiametil on õigus tegevusloa kehtivus peatada kuni käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ettekirjutuse alusel puuduste kõrvaldamiseni või tegevusloa kehtetuks tunnistamiseni, kui ettevõtja temale määratud tähtaja jooksul puudusi ei kõrvalda. Konkurentsiametil on õigus tegevusloa kehtivus peatada ka Tehnilise Järelevalve Ameti taotlusel, kui ettevõtja raudteeinfrastruktuur või raudteeliikluse korraldus või raudteeveerem või personal ei vasta kehtestatud nõuetele ja seetõttu ei ole tagatud ettevõtja tegevuse ohutus, kuni ettevõtja on puudused Tehnilise Järelevalve Ameti ettekirjutuse alusel kõrvaldanud või kuni tegevusloa kehtetuks tunnistamiseni, kui ettevõtja puudusi ei kõrvalda.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (4) Avaliku reisijateveoteenuse osutamise tagamiseks võib Konkurentsiamet anda ajutise tegevusloa raudtee-ettevõtjale, kelle tegevusluba tunnistatakse kehtetuks käesoleva seaduse § 11 lõike 1 punktides 6 ja 7 sätestatud tingimuste täitmata jätmise tõttu. Ajutine tegevusluba antakse tegevusloa kehtetuks tunnistamisest arvates kuni kuueks kuuks. Selle aja jooksul on raudtee-ettevõtja kohustatud jätkama tegevust ajutises tegevusloas näidatud tingimustel ja ulatuses.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (5) Tegevusloa kehtivuse peatamine ja tegevusloa kehtetuks tunnistamine vormistatakse Konkurentsiameti peadirektori käskkirjaga ja tegevusloa kehtivuse peatamine või tegevusloa kehtetuks tunnistamine jõustub alates käskkirja ärakirja kättetoimetamisest või vastava teadaande avaldamisest Ametlikes Teadaannetes. Käskkirja ärakiri toimetatakse taotlejale kätte postiga kolme tööpäeva jooksul käskkirja allakirjutamisest arvates.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (6) Tegevusloa kehtivuse peatamise teadaande esitab Konkurentsiamet Ametlikes Teadaannetes avaldamiseks viivitamata.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 18. Tegevusloa kehtivuse lõppemine (1) Tegevusloa kehtivus lõpeb: 1) ettevõtja lõppemisel, sealhulgas äriühingu ühinemisel ja jagunemisel, 2) tegevusloa kehtetuks tunnistamisel või 3) ettevõtja taotlusel. (2) Tegevusloa kehtivuse lõppemise teadaande esitab Konkurentsiamet Ametlikes Teadaannetes avaldamiseks viivitamata.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 19. Tegevusloa kehtivuse lõpetamine ettevõtja taotlusel (1) Raudtee-ettevõtja esitab Konkurentsiametile taotluse tegevusloa kehtivuse lõpetamiseks vähemalt kuus kuud enne tegevusloa kehtivuse lõpetamise taotletavat tähtpäeva, raudteeveeremi tehnohoolde või remondiga tegelev ettevõtja vähemalt 30 päeva enne tegevusloa kehtivuse lõpetamise taotletavat tähtpäeva.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (2) Tegevusloa kehtivuse lõpetamine ettevõtja taotlusel vormistatakse Konkurentsiameti peadirektori käskkirjaga ja tegevusloa kehtivus lõpeb alates käskkirja ärakirja kättetoimetamisest või käskkirjas näidatud hilisemal tähtpäeval. Käskkirja ärakiri toimetatakse ettevõtjale kätte postiga kolme tööpäeva jooksul käskkirja allakirjutamisest arvates või väljastatakse ettevõtjale allkirja vastu vastavalt taotluses tehtud valikule.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] 2. jagu Ohutustunnistus [RT I 2007, 14, 70 - jõust. 01.01.2008] § 20. Ohutustunnistus (1) Avalikku raudteed võib majandada või raudtee reisijateveoteenust või kaubaveoteenust osutada, kui ettevõtjal on peale kehtiva tegevusloa ka kehtiv ohutusjuhtimise süsteemi ohutustunnistus (ohutustunnistuse esimene osa) ja kehtiv tegutsemise ohutustunnistus (ohutustunnistuse teine osa) (edaspidi mõlema kohta ohutustunnistus). (2) Ohutustunnistus antakse eraldi välja raudteeinfrastruktuuri majandamise, raudtee reisijateveoteenuse ja raudtee kaubaveoteenuse osutamise jaoks. (3) Ohutusjuhtimise süsteemi ohutustunnistus väljastatakse ettevõtjale, kellel on käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktide nõuetele vastav ohutusjuhtimise süsteem. (4) Tegutsemise ohutustunnistus väljastatakse ettevõtjale, kelle raudteeinfrastruktuur, raudteeliikluse korraldus, raudteeveerem ning personal vastavad käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktide nõuetele ning ettevõtja on võimeline täitma raudteeohutusalaseid nõudeid. (5) Ettevõtjale väljastatakse tegutsemise ohutustunnistus üksnes juhul, kui ettevõtjal on kehtiv ohutusjuhtimise süsteemi ohutustunnistus. (6) Ohutustunnistuse annab välja Tehnilise Järelevalve Amet.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (7) Ohutustunnistus kehtib viis aastat. (8) Euroopa Liidu liikmesriigi raudteeveo-ettevõtjale ei väljastata käesolevas seaduses sätestatu kohaselt ohutusjuhtimise süsteemi ohutustunnistust, selle asemel peab tal Eestis tegutsemise korral olema selle liikmesriigi ohutusjuhtimise süsteemi ohutustunnistus, kus raudteeveo-ettevõtja on registreeritud. Käesolevas lõikes nimetatud ohutusjuhtimise süsteemi ohutustunnistuse olemasolu on Euroopa Liidu liikmesriigi raudteeveo-ettevõtjale tegutsemise ohutustunnistuse väljastamise eelduseks käesoleva seaduse kohaselt.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 01.01.2008] § 21. Ohutustunnistuse väljaandmise, muutmise või kehtivuse pikendamise taotlemine (1) Ettevõtja esitab ohutusjuhtimise süsteemi ohutustunnistuse saamiseks või kehtivuse pikendamiseks Tehnilise Järelevalve Ametile sellekohase avalduse ja enda ohutusjuhtimise süsteemi dokumentatsiooni.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (2) Avaliku raudtee majandamisega tegeleda sooviv ettevõtja peab tegutsemise ohutustunnistuse saamiseks või selle kehtivuse pikendamiseks esitama Tehnilise Järelevalve Ametile järgmised dokumendid:[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] 1) avaldus; 2) raudteeohutuse ja raudteeliikluse eest vastutavate töötajate nimekiri, milles esitatakse töötaja ees- ja perekonnanimi, isikukood või selle puudumise korral sünniaeg ning töötajale väljaantud kutsetunnistuse koopia; 3) raudteeinfrastruktuuri rajatiste ja hoonete nimekiri pea-, jaama- ja eriotstarbeliste teede kaupa (teetähis, piirid ja raudteeliiklusregistri kood, rajatiste ja hoonete asukoht, liik, nimetus ning tähis) koos tehnoseisundi lühiiseloomustusega; 4) raudteeinfrastruktuuri ja raudteeliikluse korralduse nõuetele vastavuse kontrollimise aruanne. (3) Raudtee reisijateveoteenust või raudtee kaubaveoteenust osutada sooviv ettevõtja peab tegutsemise ohutustunnistuse saamiseks või kehtivuse pikendamiseks esitama Tehnilise Järelevalve Ametile järgmised dokumendid:[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] 1) avaldus; 2) ettevõtja vedurijuhtide nimekiri, milles esitatakse vedurijuhi ees- ja perekonnanimi, isikukood või selle puudumise korral sünniaeg ning andmed vedurijuhile väljaantud vedurijuhiloa kohta – vedurijuhiloa number, veduriliik, mille juhtimisõigus vedurijuhil on, vedurijuhiloa väljaandja, väljaandmise koht ja kuupäev; 3) ettevõtja vedurijuhiabide nimekiri, milles esitatakse vedurijuhiabi ees- ja perekonnanimi, isikukood või selle puudumise korral sünniaeg ning vedurijuhiabile väljaantud kutsetunnistuse koopia; 4) andmed ettevõtja valduses ja Eesti riiklikus raudteeliiklusregistris registreeritud või registreerimisele kuuluva raudteeveeremi kohta, millega ettevõtja raudtee reisijateveoteenust või raudtee kaubaveoteenust osutada kavatseb (raudteeveeremi liik, alaliik, raudteeliiklusregistri kood, tootjatehas ja väljalaskeaasta); 5) raudteeveeremi nõuetele vastavuse kontrollimise aruanne. (4) Euroopa Liidu liikmesriigi või välisriigi raudteeveo-ettevõtja esitab tegutsemise ohutustunnistuse saamiseks või selle kehtivuse pikendamiseks käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud andmed üksnes Eestis toimuva tegevuse kohta. (5) Ohutustunnistuse kehtivuse pikendamise avaldus koos kõigi nõuetekohaste dokumentidega tuleb esitada vähemalt kolm kuud enne ohutustunnistuse kehtivuse lõppemist. Kui ohutustunnistuse kehtivuse pikendamise taotlus on esitatud tähtaegselt, võib Tehnilise Järelevalve Amet ohutustunnistuse pikendamise taotluse menetlemise ajal ohutustunnistuse kehtivust ajutiselt kuni menetluse lõpuni pikendada.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (6) Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja raudteeinfrastruktuuri, muu hulgas signalisatsiooniseadmete ja elektrivarustusseadmete töö- või hoolduspõhimõtted või raudteeohutuse ja raudteeliikluse eest vastutavate töötajate nimekiri või muud ohutusjuhtimise süsteemi ohutustunnistuse või tegutsemise ohutustunnistuse väljaandmise, muutmise või kehtivuse pikendamise aluseks olnud asjaolud oluliselt muutuvad, siis teeb raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja taolised muudatused viivitamata teatavaks Tehnilise Järelevalve Ametile ning esitab muutunud asjaolusid kajastavad dokumendid.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (7) Kui raudteeveo-ettevõtja tegevuse ulatus, eelkõige osutatava raudteeveoteenuse mahu oluline kasv või ohutustunnistuse väljaandmiseks, muutmiseks või kehtivuse pikendamiseks Tehnilise Järelevalve Ametile esitatud vedurijuhtide või vedurijuhiabide arv või nimekirjas nende kohta käivad andmed oluliselt muutuvad või võtab raudteeveo-ettevõtja kasutusele tema poolt seni kasutamata veeremitüübid, teeb raudteeveo-ettevõtja taolised muudatused viivitamata teatavaks Tehnilise Järelevalve Ametile ning esitab muutunud asjaolusid kajastavad dokumendid.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (8) Ohutustunnistuse väljaandmise, muutmise või selle kehtivuse pikendamise taotlemisel tuleb tasuda riigilõiv. Taotleja peab taotlusele lisama andmed riigilõivu tasumise kohta.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 01.01.2008] § 22. Ohutustunnistuse väljaandmine, muutmine ja kehtivuse pikendamine (1) Enne raudtee-ettevõtjale ohutusjuhtimise süsteemi ohutustunnistuse väljaandmist või selle kehtivuse pikendamist kontrollib Tehnilise Järelevalve Amet ettevõtja ohutusjuhtimise süsteemi nõuetele vastavust.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (2) Enne raudteeinfrastruktuuri majandada soovivale ettevõtjale tegutsemise ohutustunnistuse väljaandmist või kehtivuse pikendamist kontrollib Tehnilise Järelevalve Amet raudteeinfrastruktuuri ja raudteeliikluse korralduse nõuetele vastavuse kontrollimise aruandes esitatud andmete õigsust, seejuures on Tehnilise Järelevalve Ametil õigus põhjendatud juhtudel nõuda, et ettevõtja telliks raudteerajatise kohta tehnilise ekspertiisi vastava pädevusega eksperdilt.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (3) Enne raudtee reisijateveoteenust või raudtee kaubaveoteenust osutada soovivale ettevõtjale tegutsemise ohutustunnistuse väljaandmist või kehtivuse pikendamist kontrollib Tehnilise Järelevalve Amet raudteeveeremi nõuetele vastavuse kontrollimise aruandes esitatud andmete õigsust, seejuures on Tehnilise Järelevalve Ametil õigus põhjendatud juhtudel nõuda, et ettevõtja telliks raudteeveeremi kohta tehnilise ekspertiisi vastava pädevusega eksperdilt.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (4) Tehnilise Järelevalve Amet annab ohutustunnistuse välja või pikendab ohutustunnistuse kehtivust 30 päeva jooksul avalduse ja nõuetekohaste dokumentide saamisest arvates, juhul kui Tehnilise Järelevalve Amet otsustab käesoleva paragrahvi lõike 1, 2 või 3 alusel kontrollida esitatud andmete õigsust, siis kümne päeva jooksul kontrollimise tulemuste selgumisest arvates. Andmete kontrollimise tähtaeg ei või olla pikem kontrolltoimingute tegemiseks ja kontrollimise tulemuste selgitamiseks vajalikust tähtajast. Tehnilise Järelevalve Amet muudab ohutustunnistust 30 päeva jooksul sellekohase avalduse ja nõuetekohaste dokumentide saamisest arvates.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (5) Ohutustunnistuse väljaandmine, muutmine või ohutustunnistuse kehtivuse pikendamine vormistatakse Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektori käskkirjaga ja ohutustunnistus või selle muutmine või ohutustunnistuse kehtivuse pikendamine jõustub käskkirjas nimetatud kuupäeval. Käskkirja ärakiri ja ohutustunnistus toimetatakse taotlejale kätte postiga kolme tööpäeva jooksul käskkirja allakirjutamisest arvates või väljastatakse taotlejale allkirja vastu vastavalt taotluses tehtud valikule. Tehnilise Järelevalve Amet teatab ohutustunnistuse väljaandmisest, muutmisest või ohutustunnistuse kehtivuse pikendamisest Konkurentsiametile viivitamata.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (6) Ohutustunnistuses esitatakse: 1) ettevõtja nimi ja äriregistrikood; 2) ohutustunnistuse väljaandja nimetus; 3) ohutustunnistuse väljaandmise, muutmise või kehtivuse pikendamise kuupäev; 4) viide käskkirjale, millega vormistati ohutustunnistuse väljaandmise, muutmise või ohutustunnistuse kehtivuse pikendamise otsus; 5) ohutustunnistuse kehtivusaeg; 6) tegevusvaldkond, milles ohutustunnistus on välja antud. (7) Ohutustunnistuse väljaandmise, muutmise ja kehtivuse pikendamise korra ning ohutustunnistuse vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 01.01.2008] § 23. Ohutustunnistuse väljaandmisest ja kehtivuse pikendamisest keeldumine ning ohutustunnistuse kehtetuks tunnistamine (1) Tehnilise Järelevalve Amet keeldub ohutusjuhtimise süsteemi ohutustunnistuse väljaandmisest või selle kehtivuse pikendamisest, kui ettevõtja ohutusjuhtimise süsteem ei vasta käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktide nõuetele või ettevõtja on taotluse menetlemisel esitanud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (2) Tehnilise Järelevalve Amet keeldub tegutsemise ohutustunnistuse väljaandmisest või selle kehtivuse pikendamisest, kui ettevõtjal ei ole kehtivat tegevusluba või kehtivat ohutusjuhtimise süsteemi ohutustunnistust või kui ettevõtja raudteeinfrastruktuur, raudteeliikluse korraldus, raudteeveerem või personal ei vasta kehtestatud nõuetele või ettevõtja ei ole muul põhjusel võimeline täitma raudteeohutuse nõudeid või ettevõtja on taotluse menetlemisel esitanud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (3) Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus tunnistada tegutsemise ohutustunnistus kehtetuks, kui ettevõtja raudteeinfrastruktuur, raudteeliikluse korraldus, raudteeveerem või personal ei vasta kehtestatud nõuetele või ettevõtja on korduvalt või oluliselt rikkunud käesoleva seaduse või selle alusel kehtestatud määruse nõudeid.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (4) Tehnilise Järelevalve Amet määrab enne ohutustunnistuse väljaandmisest või selle kehtivuse pikendamisest keeldumise või selle kehtetuks tunnistamise otsustamist ettevõtjale mõistliku tähtaja kehtivuse pikendamisest keeldumise või kehtetuks tunnistamise aluseks olevate puuduste kõrvaldamiseks. Kui ettevõtja ei kõrvalda puudusi määratud tähtaja jooksul, on Tehnilise Järelevalve Ametil õigus keelduda ohutustunnistuse väljaandmisest või selle kehtivuse pikendamisest või tunnistada ohutustunnistus kehtetuks.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (5) Ohutustunnistuse väljaandmisest või kehtivuse pikendamisest keeldumine või ohutustunnistuse kehtetuks tunnistamine vormistatakse Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektori käskkirjaga. Käskkirja ärakiri toimetatakse ettevõtjale kätte postiga kolme tööpäeva jooksul käskkirja allakirjutamisest arvates ning käskkiri jõustub pärast selle ettevõtjale kättetoimetamist. Kui mõistliku aja jooksul ei õnnestu käskkirja kätte toimetada, jõustub käskkiri teadaande avaldamisest Ametlikes Teadaannetes.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (6) Tehnilise Järelevalve Amet teatab ohutustunnistuse väljaandmisest või ohutustunnistuse kehtivuse pikendamisest keeldumisest või ohutustunnistuse kehtetuks tunnistamisest Konkurentsiametile ning esitab vastava teadaande Ametlikes Teadaannetes avaldamiseks viivitamata.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] 3. peatükk RAUDTEE-EHITUS 1. jagu Raudtee-ehitusega tegelevale ettevõtjale esitatavad nõuded § 24. Ettevõtja tegutsemine raudtee-ehituse alal Ettevõtja võib tegeleda raudtee-ehitusega, kui: 1) ta on kantud äriregistrisse ja tal on majandustegevuse registri (edaspidi register) registreering; 2) tal on vastav leping käesoleva seaduse §-s 25 nimetatud pädeva isikuga (edaspidi vastutav spetsialist) või füüsilisest isikust ettevõtja on ise pädev tegutsema vastutava spetsialistina.[RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004] § 25. Raudtee-ehituse eest vastutav spetsialist (1) Raudtee-ehituse eest vastutav spetsialist on isik, kes: 1) on pädev raudteerajatiste ehitamise, projekteerimise ja ehitusuuringute tegemise alal või omanikujärelevalve, ehitusprojektide ja ehitiste ekspertiiside tegemise alal või ehitusjuhtimise ja selle kontrollimise alal; 2) nõustab ettevõtjat, et oleks tagatud käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete järgimine.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] (2) Raudtee-ehituse eest vastutaval spetsialistil peab olema: 1) ehitus- või raudteekõrgharidus ja vähemalt kolmeaastane töökogemus käesoleva seaduse § 3 punktis 20 nimetatud vastava raudteerajatise ehituse või käituse alal või 2) vastav kutsekvalifikatsioon kutseseaduse tähenduses ja vähemalt kolmeaastane töökogemus käesoleva seaduse § 3 punktis 20 nimetatud vastava raudteerajatise ehituse või käituse alal.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] § 26. Registreerimistaotlus (1) Ettevõtja, kes soovib tegeleda raudtee-ehitusega (edaspidi ettevõtja), esitab registripidajale registreerimistaotluse. (2) Registreerimistaotluses peavad olema: 1) ettevõtja nimi, äriregistri kood, aadress ja muud kontaktandmed; 2) käesoleva seaduse § 3 punktis 20 nimetatud raudteerajatise liik, mille ehitamisega soovitakse tegeleda; 3) andmed ettevõtja vastutava spetsialisti kohta; 4) andmed käesoleva seaduse §-s 14 sätestatud vastutuskindlustuslepingu kohta (kindlustusandja, kindlustusjuhtum, kindlustussumma suurus, lepingu kehtivuse tähtaeg); 5) registreerimistaotlusele allakirjutanud ettevõtja volitatud isiku nimi, ametinimetus ja kontaktandmed. (3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud vastutava spetsialisti andmed on: 1) nimi ja isikukood või viimase puudumise korral sünniaeg; 2) kontaktandmed; 3) kutsetunnistuse number, kutsetunnistusele kantud eriala, kutsetunnistuse väljaandja, väljaandmise koht ja kuupäev ning kutsetunnistuse kehtivusaeg; 4) andmed hariduse ja erialase töökogemuse kohta. (4) Enne registreerimistaotluse esitamist peab ettevõtja tasuma riigilõivu ja esitama registripidajale koos registreerimistaotlusega andmed riigilõivu tasumise kohta. (5) Registreerimistaotluse ja registreeringuandmete muutmise taotluse vorminõuetele kohaldatakse majandustegevuse registri seaduse § 20 lõiget 4.[RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004] § 27. Registreerimismenetlus ja registriandmed (1) Registreerimismenetlusele kohaldatakse majandustegevuse registri seaduses sätestatut, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi. (2) Lisaks majandustegevuse registri seaduses sätestatule avaldatakse majandustegevuse registris ettevõtja kohta: 1) vastutava spetsialisti andmed vastavalt käesoleva seaduse § 26 lõikele 3; 2) raudteerajatise liik, mille ehitamiseks ettevõtja registreeringut taotles; 3) käesoleva seaduse § 78 lõigetes 1 ja 2 nimetatud ettekirjutuse olemasolu korral andmed ettekirjutuse kohta; 4) muud seaduses sätestatud andmed. (3) Lisaks majandustegevuse registri seaduses sätestatule keeldub registripidaja registreerimisest, kui ettevõtja registreeringu on registri volitatud töötleja kustutanud eelneva 60 päeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud alusel. (4) Lisaks majandustegevuse registri seaduses sätestatule teeb registripidaja registreeringu kustutamise otsuse käesoleva seaduse § 78 lõikes 5 nimetatud Tehnilise Järelevalve Ameti otsuse alusel sellise otsuse vaidlustamise tähtaja möödumisel, kui otsust ei vaidlustatud. Kui otsus vaidlustati, siis vaidlustatud Tehnilise Järelevalve Ameti otsuse jõusse jätnud kohtuotsuse jõustumise päevast arvates.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 28–30. [Kehtetud – RT I 2004, 18, 131 - jõust. 15.04.2004] 2. jagu Raudtee-ehitusele esitatavad nõuded § 31. Raudtee-ehituse ehitusprojekt ning ehitusluba ja kasutusluba (1) Raudteerajatise ehitamise aluseks on ehitusprojekt. Uue raudtee ehitamisel koostatakse ehitusprojekti esimese etapina raudtee eelprojekt, millega määratakse kindlaks raudtee asukoht. Eelprojekti koostamise käigus küsib raudtee omanik puudutatud isikute arvamust ja vastuväiteid, millega eelprojekti koostamisel võimaluse korral arvestatakse. Raudteerajatise ehitusprojekti aluseks olev planeering või projekteerimistingimused kooskõlastatakse Tehnilise Järelevalve Ametiga.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (2) Raudtee-ehituse ehitusjärelevalve toiminguid ehitusseaduse § 59 lõike 1 tähenduses teostab Tehnilise Järelevalve Amet, sealhulgas annab Tehnilise Järelevalve Amet välja raudteerajatise ehitusloa ja kasutusloa, samuti käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud juhtudel raudteerajatise lammutamiseks või rekonstrueerimiseks vajaliku kirjaliku nõusoleku (edaspidi kirjalik nõusolek). Tehnilise Järelevalve Amet esitab ehitusprojekti ning ehitusloa ja kasutusloa taotluse kohalikule omavalitsusele arvamuse saamiseks. Ajutise raudteerajatise ehitamise korral määrab raudteerajatise kasutamise aja ehitusloas ja kasutusloas Tehnilise Järelevalve Amet.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (3) Kirjalik nõusolek taotletakse jaamatee, depootee, oote- või laadimisplatvormi lammutamiseks ning raudtee pealisehituse rekonstrueerimiseks. Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus põhjendatud juhtudel nõuda enne kirjaliku nõusoleku andmist ohutusest lähtuvalt ehitusprojekti.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (4) Raudtee-ehituse ehitusloa, kirjaliku nõusoleku ja kasutusloa taotlemisele ja väljastamisele, samuti muudele raudtee-ehituse ehitusjärelevalve toimingutele kohaldatakse ehitusseaduse sätteid, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi. (5) Tehnilise Järelevalve Amet saadab ehitusloa taotluse ja ehitusprojekti kohalikule omavalitsusele arvamuse saamiseks 20 päeva jooksul ehitusloa taotluse ja ehitusprojekti ning vastava nõude olemasolu korral ehitusprojekti ekspertiisi saamise päevast arvates. Kohalik omavalitsus annab arvamuse kümne päeva jooksul Tehnilise Järelevalve Ametilt ehitusloa taotluse ja ehitusprojekti saamise päevast arvates.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (6) Tehnilise Järelevalve Amet saadab kasutusloa taotluse kohalikule omavalitsusele arvamuse saamiseks 20 päeva jooksul kõigi kasutusloa andmiseks vajalike dokumentide saamise päevast arvates. Kohalik omavalitsus annab arvamuse kümne päeva jooksul Tehnilise Järelevalve Ametilt kasutusloa taotluse saamisest arvates.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (7) Tehnilise Järelevalve Amet annab ehitusloa või kasutusloa või keeldub selle andmisest kümne päeva jooksul kohalikult omavalitsuselt arvamuse saamise päevast arvates. Tehnilise Järelevalve Amet annab kirjaliku nõusoleku või keeldub selle andmisest kümne päeva jooksul kirjaliku nõusoleku taotluse saamise päevast arvates või ehitusprojekti nõude korral ehitusprojekti (või selle ekspertiisi) esitamise päevast arvates.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 32. Ehitusloa, kirjaliku nõusoleku ja kasutusloa andmisest keeldumise alused (1) Ehitusloa andmisest keeldutakse, kui: 1) ehitusprojekt ei vasta ehitusprojektile esitatavatele nõuetele või ehitusprojekti koostamise lähteandmetele, sealhulgas kehtestatud detailplaneeringule või projekteerimistingimustele, 2) ehitusprojektis ei ole arvestatud raudteerajatisele esitatavaid nõudeid, 3) ehitusprojekti koostamisel ei ole arvestatud ehitusprojekti koostamisele ettenähtud nõudeid või ehitusseaduse §-s 47 sätestatud nõudeid ehitusprojekti koostajale või kontrollijale, 4) raudteerajatise ehitamiseks koostatud ehitusprojekt ei tugine ehitatava raudteerajatise asukoha ehitusuuringute tulemustele, 5) ehitusloa taotlus ei vasta nõuetele, 6) ehitusloa taotlemisel on esitatud valeandmeid, 7) ajutise raudteerajatise ehitamise korral raudteerajatise kasutamise taotletav aeg ei ole sama, mis Tehnilise Järelevalve Ameti määratud raudteerajatise kasutamise aeg,[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] 8) ei ole tasutud riigilõiv, 9) oluline keskkonnamõju on hindamata ja keskkonnamõju hindamine on nõutav või 10) raudteerajatise lammutamine ei vasta avalikele huvidele. (2) Kirjaliku nõusoleku andmisest keeldutakse, kui: 1) ehitusprojekt ei vasta sellele esitatavatele nõuetele, 2) raudteerajatis ei vasta pärast selle rekonstrueerimist raudteerajatisele esitatavatele nõuetele või 3) raudteerajatise lammutamine ei vasta avalikele huvidele. (3) Kasutusloa andmisest keeldutakse, kui: 1) raudteerajatis ei vasta taotletud kasutusotstarbeks ettenähtud raudteerajatisele kehtestatud nõuetele, 2) raudteerajatise omanik taotleb raudteerajatise kasutamise otstarvet, mis ei vasta avalikele huvidele, 3) raudteerajatise omanik taotleb raudteerajatisele kasutamise otstarvet, mis ei vasta raudteerajatise või selle osa ehitamisel väljastatud projekteerimistingimustele nende olemasolu korral, 31) raudteerajatis on ehitatud selliselt, et ei ole tagatud ohutu raudteeliiklus;[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] 4) kasutusloa taotlus ei vasta nõuetele, 5) kasutusloa taotlemisel esitatav ehitusprojekt ei vasta nõuetele, 6) kasutusloa taotlemisel esitatav raudteerajatise mõõdistusprojekt ei vasta nõuetele, 7) kasutusloa taotlemisel on esitatud valeandmeid, 8) raudteerajatis ei vasta õigusaktis ettenähtud nõuetele, 9) ajutise raudteerajatise ehitamise korral raudteerajatise kasutamise taotletav aeg ei ole sama, mis Tehnilise Järelevalve Ameti määratud raudteerajatise kasutamise aeg,[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] 10) ei ole tasutud riigilõiv, 11) ei ole esitatud ehitamise tehnilisi dokumente, 12) ehitamise tehnilised dokumendid ei vasta nõuetele,[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] 13) oluline keskkonnamõju on hindamata ja keskkonnamõju hindamine on nõutav või[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] 14) kasutusluba ei taotle raudteerajatise omanik.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] (4) Kui ehitusloa, kirjaliku nõusoleku või kasutusloa taotlemisel esitatud dokumendid on puudulikud, peab Tehnilise Järelevalve Amet võimaldama taotlejal kõrvaldada puudused viie tööpäeva jooksul Tehnilise Järelevalve Ametilt vastava teate saamise päevast arvates.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 33. Raudteerajatise ehitusloa, kirjaliku nõusoleku ja kasutusloa kehtetuks tunnistamine (1) Tehnilise Järelevalve Amet tunnistab raudteerajatise ehitusloa või kirjaliku nõusoleku kehtetuks, kui:[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] 1) raudteerajatise omanik taotleb ehitusloa või kirjaliku nõusoleku kehtetuks tunnistamist, 2) ehitatav raudteerajatis on ohtlik inimese elule, tervisele või varale või keskkonnale, 3) raudteerajatise omanik ei täida raudteerajatise või selle ehitamise kohta Tehnilise Järelevalve Ameti või teiste riikliku järelevalve teostajate poolt tehtud ettekirjutust,[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] 4) ehitusloa või kirjaliku nõusoleku taotlemisel on teadvalt esitatud valeandmeid, 5) muutuvad ehitusloale või kirjalikule nõusolekule kantud raudteerajatise olulised tehnilised andmed, 6) ehitamise käigus muudetakse raudteerajatise kasutamise otstarvet või 7) ajutise raudteerajatise ehitamise käigus soovitakse muuta raudteerajatise kasutamise aega. (2) Raudteerajatise ehitusluba või kirjalik nõusolek kaotab kehtivuse, kui ehitamist ei ole alustatud kahe aasta jooksul ehitusloa või kirjaliku nõusoleku väljastamise päevast arvates. (3) Tehnilise Järelevalve Amet tunnistab kasutusloa kehtetuks, kui:[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] 1) raudteerajatise omanik taotleb kasutusloa kehtetuks tunnistamist, 2) raudteerajatis on ohtlik inimese elule, tervisele või varale või keskkonnale, 3) raudteerajatise omanik ei täida raudteerajatise kohta Tehnilise Järelevalve Ameti või teiste riikliku järelevalve teostajate poolt tehtud ettekirjutust,[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] 4) kasutusloa taotlemisel on teadvalt esitatud valeandmeid või 5) raudteerajatis on lammutatud. (4) Tehnilise Järelevalve Amet tunnistab ehitusloa või kirjaliku nõusoleku kehtetuks kümne päeva jooksul raudteerajatise omanikult vastava taotluse saamise päevast või käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2–7 nimetatud asjaolude Tehnilise Järelevalve Ametile teatavaks saamise päevast arvates.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (5) Tehnilise Järelevalve Amet tunnistab raudteerajatise kasutusloa kehtetuks kümne päeva jooksul raudteerajatise omanikult vastava taotluse saamise päevast või käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 2–5 nimetatud asjaolude Tehnilise Järelevalve Ametile teatavaks saamise päevast arvates.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] 4. peatükk RAUDTEELIIKLUS JA OHUTUS § 34. Ohutuse tagamine (1) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja teised raudteeinfrastruktuuri valdajad on kohustatud tagama ohutu liikluse oma raudteeinfrastruktuuril ja hoidma selle ohutust tagavana töökorras. Raudteeveo-ettevõtjad ja teised raudteeveeremi valdajad on kohustatud tagama raudteeveo ohutuse ja nende kasutatava raudteeveeremi vastavuse kehtivatele ohutus- ja muudele nõuetele. Nimetatud isikud on kohustatud täitma käesoleva paragrahvi lõike 2 kohaselt kehtestatud nõudeid ja eeskirju ning kõiki keskkonna-, tule- ja tööohutus-, töötervishoiu- ning tervisekaitse-eeskirju ja -nõudeid. (2) Raudteeinfrastruktuuri ja raudteeveeremi tehno- ja käitusnõuded, raudteeliikluse ja raudteekorrashoiu nõuded, samuti raudteevedude nõuded sätestatakse raudtee tehnokasutuseeskirjas, mille kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister . (3) Raudteeliikluse ohutuse tagamiseks kehtestab kiiruspiirangud raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee muu omanik või valdaja. Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus teha raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale või raudtee muule omanikule või valdajale ettekirjutusi kiiruspiirangute muutmiseks, kui kehtestatud kiiruspiirangud ei taga ohutut liiklust või on põhjendamatud.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (4) Vedurijuhtide, vedurijuhiabide ja eriveeremi juhtide ning raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja raudteeohutuse ja raudteeliikluse juhtimise eest vastutavate töötajate – jaamakorraldajate, rongi- ja manöövridispetšerite, raudteekorraldajate, turvangu- ja sideseadmete mehhaanikute ja montööride, pöörmeseadjate, rongikoostajate, vagunijärelevaatajate, teemontööride ja -meistrite, kaubarongisaatjate, vagunipidurdajate ning signalistide (edaspidi koos nimetatud raudteetöötajad) terviseseisund peab vastama kehtestatud tervisenõuetele. Tervisenõuded peavad tagama taseme, mis võimaldab raudteetöötajatel ohutult oma tööülesandeid täita. Raudteetöötajate tervisenõuded ning eelneva ja perioodilise tervisekontrolli korra kehtestab Vabariigi Valitsus. (5) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ning teised raudteeinfrastruktuuri valdajad on kohustatud iga kalendriaasta kohta hiljemalt järgneva aasta 15. jaanuariks esitama Tehnilise Järelevalve Ametile raudteeinfrastruktuuri ja raudteeliikluse korralduse nõuetele vastavuse kontrollimise aruande muu hulgas raudteeohutuse nõuete täitmise ning raudteeohutuse olukorra kohta. Raudteeveo-ettevõtjad ning teised raudteeliiklusregistris registreeritud või registreerimisele kuuluva ja raudteeliikluses kasutatava raudteeveeremi valdajad on kohustatud iga kalendriaasta kohta hiljemalt järgneva aasta 15. jaanuariks esitama Tehnilise Järelevalve Ametile raudteeveeremi nõuetele vastavuse kontrollimise aruande, mis sisaldab teavet raudteeohutuse nõuete täitmise ning raudteeohutuse olukorra kohta. Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus nõuda raudtee-ettevõtjalt nõuetele vastavuse vahearuande esitamist, määrates raudtee-ettevõtjale selleks mõistliku tähtaja. Euroopa Liidu liikmesriigi või muu välisriigi raudtee-ettevõtja esitab selle aruande üksnes Eestis toimuva tegevuse kohta.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (6) Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus igal ajal kontrollida käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud aruannetes esitatud andmete õigsust ning raudteeinfrastruktuuri, raudteeliikluse korralduse ja raudteeveeremi vastavust kehtestatud nõuetele ning raudtee-ettevõtjad ja teised raudteeinfrastruktuuri või raudteeveeremi valdajad on kohustatud seda igal ajal võimaldama.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (7) Raudteeinfrastruktuuri ja raudteeliikluse korralduse ning raudteeveeremi, samuti raudteeohutuse nõuetele vastavuse kontrollimise ning raudteeohutuse olukorda kajastavate aruannete vormid kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] (8) Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus teha raudtee-ettevõtjale, samuti teistele raudteeinfrastruktuuri või raudteeveeremi valdajatele ettekirjutusi käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel raudtee tehnokasutuseeskirjas kehtestatud ning muude käesolevast seadusest ja teistest seadustest tulenevate nõuete täitmiseks, määrates selleks mõistliku tähtaja.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (9) Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ei täida Tehnilise Järelevalve Ameti ettekirjutust määratud tähtaja jooksul, on Tehnilise Järelevalve Ametil õigus rakendada raudteeinfrastruktuuri remondi- ja hooldustööde osas asendustäitmist asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Asendustäitmist on Tehnilise Järelevalve Ametil õigus rakendada ettekirjutuseta, kui vahetu oht inimese elule või tervisele või keskkonnale tuleb kõrvaldada viivitamata.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (10) Raudtee tehnokasutuseeskirjas kehtestatud nõuete rikkumise korral, kui see tekitab raudteeliiklusele otsese ohu, on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal õigus kõrvaldada raudteeinfrastruktuurilt raudtee tehnokasutuseeskirjas kehtestatud nõuetele mittevastav raudteeveerem või võtta viivitamata tarvitusele kõik abinõud, et tagada raudteeliikluse ohutus. (11) Kui raudteeliikluses kasutatava raudteeveeremiga ohustatakse inimese elu või tervist või keskkonda või raudteeliikluses kasutatav raudteeveerem on registreerimata, on Tehnilise Järelevalve Ameti selleks volitatud ametnikul õigus teha raudtee-ettevõtjale ja teistele raudteeveeremi valdajatele ettekirjutus raudteeveerem raudteeliiklusest viivitamata kõrvaldada.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (111) Kui seda tingib oht inimesele, varale või keskkonnale, võib riiklikku järelevalvet teostav Tehnilise Järelevalve Ameti ametnik peatada raudteeliikluse sellises ulatuses, mis on ohu vältimiseks vajalik.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (12) Õigusaktides sätestatud nõudeid rikkunud raudteeveo-ettevõtjale käesoleva paragrahvi lõigete 10–111 kohaldamisest tekkinud kahju ei hüvitata.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] (13) Iga aasta 30. septembriks avaldab Tehnilise Järelevalve Amet oma veebilehel aastaaruande, kus esitatakse ülevaade eelneva kalendriaasta jooksul toimunud raudteeohutuse arengust ja ohutustunnistuste menetlemise kohta, olulistest muutustest raudteeohutust käsitlevates õigusaktides ning raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate järelevalve tulemustest ja sellega seotud kogemustest. Aastaaruande koopia saadab Tehnilise Järelevalve Amet Euroopa Raudteeagentuurile.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 341. Raudtee-ettevõtja ohutusjuhtimise süsteem (1) Raudtee-ettevõtja peab oma ettevõttes kehtestama ohutusjuhtimise süsteemi ja tagama selle rakendamise. Ohutusjuhtimise süsteem kehtestatakse kirjalikult, samuti peab ohutusjuhtimise süsteemi rakendamine olema dokumenteeritud kõigis selle olulistes osades. (2) Raudtee-ettevõtja peab ohutusjuhtimise süsteemi kehtestamisel lähtuma eesmärgist tagada raudteeohutus ning ta peab kehtestatud ohutusjuhtimise süsteemi võimalikult efektiivselt rakendama. (3) Ohutusjuhtimise süsteemi hulka kuuluvad: 1) raudtee-ettevõtja juhtorgani kehtestatud ettevõtte raudteeohutuspoliitika, sealhulgas raudteeohutuse eesmärgid; 2) raudteeohutuspoliitika elluviimiseks ja raudteeohutuse eesmärkide saavutamiseks rakendatavad meetmed; 3) raudteeohutuse nõuete ja teiste raudtee valdkonnas seaduse või määrusega kehtestatud nõuete järgimise tagamiseks rakendatavad meetmed; 4) ettevõtja organisatsioonisisene vastutuse jaotus ohutuse tagamise eest; 5) ettevõtte ohutuse tagamisega seotud riskide hindamise kord; 6) ohutuse tagamise väljaõppe ja koolituse korraldamine ettevõttes; 7) ohutuse kohta teabe dokumenteerimise ja edastamise kord ettevõttes, samuti pädevate ametiasutustega ja teiste raudtee-ettevõtjatega teabe vahetamise kord; 8) ettevõtja organisatsioonis töökohtade määramine, millel töötavad isikud vastutavad raudteeõnnetuse või intsidendi toimumise korral pädevate ametiasutuste viivitamatu teavitamise eest; 9) ettevõtte tegutsemisplaan õnnetuse või intsidendi korral, mis tagab ühtlasi vajalikus ulatuses koostöö päästeteenistuste, teiste pädevate ametiasutuste ning raudtee-ettevõtjatega; 10) ohutusjuhtimise süsteemi ja selle rakendamise hindamise meetodid ning hindamisest tuleneva täiustamise abinõud. (4) Raudtee-ettevõtja ohutusjuhtimise süsteemile ja selle rakendamisele esitatavad nõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister . (5) Raudtee-ettevõtja esitab ohutusjuhtimise süsteemi, samuti selle muudatused või täiendused viivitamata Tehnilise Järelevalve Ametile heakskiitmiseks.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 35. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja tegevuseeskiri (1) Avalikku raudteed majandab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja oma tegevuseeskirja alusel. Tegevuseeskirjas kehtestatakse raudteeinfrastruktuuri korrashoiu, raudteeliikluse korraldamise ja teistele isikutele raudteeinfrastruktuuri kasutada andmise tingimused. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevuseeskirja ja sinna tehtud muudatuse esitab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja heakskiitmiseks Tehnilise Järelevalve Ametile. Tehnilise Järelevalve Amet informeerib tegevuseeskirjast ja sinna tehtavatest muudatustest Konkurentsiametit. Tehnilise Järelevalve Amet otsustab heakskiitmise üle raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjalt vastava avalduse saamise päevast arvates 30 päeva jooksul.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (3) Tehnilise Järelevalve Amet võib tegevuseeskirja ja tegevuseeskirja muudatuste heakskiitmisest keelduda ja nõuda nende muutmist või tunnistada need kehtetuks, kui need on vastuolus seaduste või käesoleva seaduse § 34 lõikes 2 nimetatud raudtee tehnokasutuseeskirjaga.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tegevuseeskirja või selle muudatuse avalikustab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja enne jõustumist oma veebilehel või Konkurentsiameti heakskiidetud väljaandes.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (5) Tegevuseeskiri või selle muutmine jõustub pärast heakskiitmist Tehnilise Järelevalve Ameti poolt, kuid mitte varem kui 45 päeva möödudes tegevuseeskirja või selle muudatuste avalikustamise päevast.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 36. Raudteeohutuse ja raudteeliikluse juhtimise eest vastutavad töötajad Käesoleva seaduse § 34 lõikes 4 nimetatud raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja raudteeohutuse ja raudteeliikluse juhtimise eest vastutavatel töötajatel peab olema vastav kutsekvalifikatsioon kutseseaduse tähenduses. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja raudteeohutuse ja raudteeliikluse juhtimise eest vastutavatele töötajatele omistatakse kutsekvalifikatsioon neljaks aastaks.§ 37. Raudtee kaitsevöönd (1) Raudtee kaitsevööndis asuva kinnisasja valdaja ei tohi oma tegevuse või tegevusetusega takistada raudtee sihtotstarbelist kasutamist, halvendada raudtee seisundit ega ohustada liiklust. (2) Raudtee kaitsevööndis võib maaparandussüsteemide rajamine, maavara kaevandamine, kaevamistööde tegemine, metsaraie ja muud looduskeskkonda muutvad tööd, kergestisüttivate ainete ja lõhkematerjali tootmine ja ladustamine toimuda ainult Tehnilise Järelevalve Ameti ja vastava raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee muu omaniku või valdaja eelneval kirjalikul nõusolekul.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (3) Raudtee kaitsevööndis võib hoonete ja rajatiste ehitamine, seadmete ja materjalide ladustamine ja paigaldamine, mis seab ohtu nähtavuse kaitsevööndis, toimuda ainult Tehnilise Järelevalve Ameti ja vastava raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee muu omaniku või valdaja eelneval kirjalikul nõusolekul.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (4) Raudtee kaitsevööndis raudtee korrashoiuks või liiklusohutuse tagamiseks annab kinnisasja omanikule metsa raadamiseks nõusoleku keskkonnaminister või tema volitatud isik, arvestades võimaluse korral vastava raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee muu omaniku või valdaja kirjalikku põhjendatud seisukohta. (5) Kui kaitsevööndis kasvav mets takistab raudteeliikluse ohutuse tagamiseks vajalikku nähtavust ja kinnisasja omanik keeldub metsa raadamiseks nõusoleku taotlemisest ja metsa raadamast, samuti juhul, kui raudteeliikluse ohutuse tagamiseks vajalikku nähtavust takistab muu puittaimestik, mis ei ole mets metsaseaduse tähenduses, ja kinnisasja omanik keeldub seda puittaimestikku raiumast, on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal, raudtee muul omanikul või valdajal õigus pöörduda seisukoha saamiseks Tehnilise Järelevalve Ameti poole. Kui Tehnilise Järelevalve Amet hindab metsa raadamise või muu puittaimestiku raiumise raudteeliikluse ohutuse tagamiseks vajalikuks, on Tehnilise Järelevalve Ametil õigus nõuda Keskkonnaameti kaudu metsa raadamiseks või muu puittaimestiku raiumiseks nõusoleku andmist raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale või raudtee muule omanikule või valdajale.[RT I 2009, 3, 15 - jõust. 01.02.2009] (6) Raudteeliikluse ohutuse tagamiseks raudtee kaitsevööndis metsa raadamise või muu puittaimestiku raie korral on raudtee kaitsevööndis asuva kinnisasja omanikul õigus raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjalt või raudtee muult omanikult või valdajalt nõuda üksnes otsese kahju hüvitamist. (7) [Kehtetu – RT I 2006, 30, 232 - jõust. 01.01.2007] § 38. Raudteeületuskohad (1) Sõidukid, jalakäijad ja aetavad kariloomad võivad raudteed ületada ainult selleks ettenähtud ja tähistatud raudteeülesõidukohtades ning jalakäijad raudteeülekäigukohtades liiklusseaduse alusel sätestatud korras. (2) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja, samuti muud raudteeinfrastruktuuri omanikud või valdajad on kohustatud tagama raudteeülesõidukoha ja -ülekäigukoha korrashoiu ja liikluskorraldusvahendite paigaldamise ning raudteeohutuse raudteemaal raudtee tehnokasutuseeskirjas sätestatud alustel ja korras, välja arvatud talihooldustööde puhul, mis on raudteeületuskoha terves ulatuses tee omaniku kohustus. Tee talihooldustööde tegija ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee muu omanik või valdaja sõlmivad lepingu, milles on sätestatud talihooldustööde tehnilised üksikasjad.[RT I 2007, 63, 398 - jõust. 01.01.2008] (3) Kui tee ristub samal tasandil mitme raudtee rööbasteedega, mille telgede vaheline kaugus üksteisest on väiksem kui 20 meetrit, loetakse tee ja raudteede ristumise ala üheks raudteeületuskohaks, mille korrashoiu ja liikluskorraldusvahendite paigaldamise ning raudteeohutuse raudteemaal on kohustatud tagama avalikku raudteed majandav raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või juhul, kui raudteeületuskohal ei ole avalikku raudteed, siis kõige intensiivsema liiklusega raudtee omanik või valdaja. Nimetatud isikul on õigus raudteeületuskoha korrashoiu ja liikluskorraldusvahendite paigaldamise ning raudteemaal raudteeohutuse tagamise eest nõuda teistelt raudtee omanikelt või valdajatelt võrdelist kulude hüvitamist.§ 39. Raudteeliikluse ajutised piirangud ja sulgemine (1) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võib avalikul raudteel raudteeliiklust oluliselt piirata või ajutiselt sulgeda seadusest tulenevatel juhtudel kuni üheks ööpäevaks. Raudteeliiklust võib avalikul raudteel kauemaks kui üheks ööpäevaks oluliselt piirata või ajutiselt sulgeda Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras. (2) Raudteeliikluse piiramine või sulgemine peab olema põhjendatud ja vältimatu. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on kohustatud raudteeliikluse piiramise või sulgemise kooskõlastama Tehnilise Järelevalve Ametiga. Ettenägematust raudteeliikluse piiramisest või sulgemisest ning selle põhjusest peab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja Tehnilise Järelevalve Ametit viivitamata teavitama.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (3) Raudteeliiklust võib piirata või sulgeda, kui see on vajalik: 1) raudteehoiutööde tegemiseks; 2) raudteeinfrastruktuuri või raudteeveeremi tehnilise seisundi tõttu inimesele, varale või keskkonnale tekkinud otsese ohu kõrvaldamiseks; 3) avariist, liiklus- või loodusõnnetusest, ilmastikuolude järsust muutumisest või muust asjaolust põhjustatud erakorralise liiklustakistuse kõrvaldamiseks; 4) muudel põhjendatud ja vältimatutel juhtudel. (4) Kui raudteeliiklusega ohustatakse inimest, vara või keskkonda, on Tehnilise Järelevalve Ameti selleks volitatud ametnikul õigus teha raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale ja teistele raudteeinfrastruktuuri valdajatele ettekirjutus raudteeliikluse sulgemiseks või oluliseks piiramiseks.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 40. Raudteeliiklusõnnetus, raudteeintsident ja otsasõit (1) Raudteeliiklusõnnetused jaotatakse esimese ja teise astme raudteeõnnetusteks ning raudteeavariideks, lisaks eristatakse raudteeintsidente ja raudteeveeremi otsasõitu raudteel viibinud inimesele, kes otsasõidu tagajärjel saab kehavigastusi või hukkub (edaspidi otsasõit). (2) Esimese astme raudteeõnnetus on raudteel toimuv liiklusõnnetus, millega kaasneb vähemalt üks järgmistest tagajärgedest: 1) ulatuslik tulekahju; 2) oluline keskkonnareostus; 3) varale või keskkonnale kahju tekkimine, kui pärast õnnetust hindab käesoleva seaduse § 42 lõikes 1 nimetatud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi struktuuriüksus õnnetuse tagajärjel tekkiva kahju väärtuseks vähemalt 31,3 miljonit krooni; 4) üks või mitu inimohvrit (välja arvatud juhul, kui tegemist on raudteeveeremi otsasõiduga raudteel viibinud inimesele ja muid tagajärgi ei kaasne); 5) viie või enama inimese tervisekahjustus; 6) raudteeliikluse katkemine kauemaks kui 12 tunniks. (3) Teise astme raudteeõnnetus on raudteel toimuv liiklusõnnetus, millega kaasneb vähemalt üks järgmistest tagajärgedest: 1) raudteeveeremi kokkupõrge teise raudteeveeremiga (välja arvatud manöövritöödel); 2) raudteeveeremi kokkupõrge teise transpordivahendiga (mootorsõidukiga); 3) raudteeveeremi kokkupõrge raudteel asetseva või raudtee ehitusgabariidis paikneva esemega, mille tagajärjel muutub raudteeveerem kasutuskõlbmatuks; 4) raudteeveeremi rööbastelt mahaminek rongi koosseisus; 5) raudteeveeremi möödasõit keelava näiduga signaalist, kui sellega kaasneb teise raudteeveeremiga kokkupõrkeoht; 6) kuni nelja inimese tervisekahjustus. (4) Raudteeavariiks loetakse järgmisi juhtumeid: 1) raudteeveeremi kokkupõrge raudteel asetseva või raudtee ehitusgabariidi piirides paikneva eseme või manöövritöödel teise raudteeveeremiga; 2) raudteeveeremi rööbastelt mahaminek manöövritöödel, mille tagajärjel muutub raudteeveerem kasutuskõlbmatuks; 3) veeremiosade teelekukkumine, kui see tekitab tee- ja signalisatsiooniseadmete vigastusi; 4) raudteeveeremi peatala, automaatsiduri või pöördvankri osa murdumine rongi koosseisus; 5) raudteeveeremi ratta või rattapaari telje murdumine rongi liikumisel; 6) rööpa murd rongi all, millega kaasneb raudteeliikluse katkemine kauemaks kui neljaks tunniks; 7) pöörmesulgede asendi muutumine rongi all; 8) kahju tekkimine raudteeinfrastruktuuri hulka mittekuuluvatele hoonetele ja rajatistele raudtee tehnokasutuseeskirja nõuete rikkumise tõttu. (5) Raudteeintsidendid on järgmised juhtumid: 1) raudteeveeremi möödasõit keelava näiduga signaalist, kui sellega ei kaasnenud otsest ohtu kokkupõrkeks teise rongi või muu raudteeveeremiga, välja arvatud, kui möödasõit on lubatud raudtee tehnokasutuseeskirjaga; 2) raudteeveeremi rööbastelt mahaminek manöövritöödel; 3) rongi vastuvõtt hõivatud teele, välja arvatud, kui see on lubatud raudtee tehnokasutuseeskirjaga; 4) rongi ärasaatmine hõivatud jaamavahele (blokkpiirkonda), välja arvatud, kui see on lubatud raudtee tehnokasutuseeskirjaga; 5) rongi vastuvõtmine või ärasaatmine mööda ettevalmistamata matka; 6) raudteeveeremi iseeneslik liikumine ärasaate- ja vastuvõtumatkale või jaamavahele; 7) tsentraliseeritud või tsentraliseerimata pöörangu läbilõikamine; 8) kauba- või reisirongis automaatsiduri iseeneslik lahtihaakimine; 9) rongi ärasaatmine raudteeveeremi pidurimagistraali vagunivaheliste suletud otsakraanidega; 10) rongiliikluses ohtliku töökoha signaalidega piiramata jätmine, mis nõuab rongi kiirpidurdust; 11) tehnilise rikke tõttu reisivaguni mahajätmine enne sihtjaama jõudmist; 12) signalisatsiooni- või sidevahendite tehniline rike, mis kestab rohkem kui neli tundi; 13) veoste lagunemine teeloleku ajal, kui sellega kaasneb raudteeliikluse katkemine kauemaks kui neljaks tunniks; 14) veduririke rongis, kui selle tõttu on vaja abivedurit või seoses veduririkkega tekib jaamavahel rongiliikluses seisak üle 30 minuti; 15) rööpamurd rongi all. (6) Raudteeavarii, raudteeintsidendi ja otsasõidu korral on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal ja teistel raudteeinfrastruktuuri valdajatel kohustus likvideerida raudteeavarii, raudteeintsidendi või otsasõidu tagajärjed ja taastada võimalikult kiiresti raudteeliiklus. (7) Raudteeõnnetuse korral on riigi ja kohaliku omavalitsuse ülesanne oma asutuste kaudu osutada õnnetuse tagajärgede likvideerimiseks ja raudteeliikluse võimalikult kiireks taastamiseks igakülgset abi päästeseaduses sätestatud korras.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] § 41. Tehnilise Järelevalve Ameti teavitamine[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (1) Esimese ja teise astme raudteeõnnetusest ning otsasõidust teatab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või muu raudteeinfrastruktuuri valdaja Tehnilise Järelevalve Ametile viivitamata. Esmalt edastatakse teade Tehnilise Järelevalve Ameti avalikustatud sidevahendi kaudu ning seejärel kirjaliku teatena.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (2) Raudtee-ettevõtja või muu raudteeinfrastruktuuri valdaja esitab Tehnilise Järelevalve Ametile kirjaliku ettekande esimese või teise astme raudteeõnnetuse asjaolude kohta kolme päeva jooksul raudteeõnnetuse toimumise päevast arvates.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (3) Raudteeavariist teatab raudtee-ettevõtja või muu raudteeinfrastruktuuri valdaja Tehnilise Järelevalve Ametile pärast raudteeavarii põhjuste ja muude asjaolude väljaselgitamist, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul raudteeavarii toimumisest arvates, esitades Tehnilise Järelevalve Ametile kirjaliku ettekande.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (4) Kalendrikuu jooksul toimunud raudteeintsidentidest ja otsasõitudest teatab raudtee-ettevõtja või muu raudteeinfrastruktuuri valdaja Tehnilise Järelevalve Ametile kokkuvõttena hiljemalt järgneva kuu viiendaks kuupäevaks.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (5) Tehnilise Järelevalve Amet edastab raudteeliiklusõnnetuste, raudteeintsidentide ja otsasõitude kohta saadud teabe käesoleva seaduse § 42 lõikes 1 sätestatud alalisele struktuuriüksusele Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (6) Raudtee-ettevõtja või muu raudteeinfrastruktuuri omanik või valdaja on kohustatud võtma tarvitusele kõik abinõud raudteeliiklusõnnetuse või raudteeintsidendi, vajaduse korral ka otsasõidu põhjuste väljaselgitamiseks. (7) Raudteeliiklusõnnetuse kohta kirjaliku teate esitamise korra, kirjaliku teate, ettekande ning raudteeintsidentide ja otsasõitude kohta esitatava kokkuvõtte vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .§ 42. Raudteeliiklusõnnetuse ja raudteeintsidendi uurimine (1) Raudteeliiklusõnnetuste või raudteeintsidentide uurimise korraldamiseks moodustab Vabariigi Valitsus Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis struktuuriüksuse (edaspidi uurimisüksus), mis on oma uurimisalastes otsustes sõltumatu. (2) Uurimisüksusel on õigus kaasata uurimisse eksperte ja teha ettepanekuid majandus- ja kommunikatsiooniministrile uurimiskomisjonide moodustamiseks. Uurimisega seotud asutused on oma pädevuse piires kohustatud osutama uurimisüksusele, uurimiskomisjoni liikmetele või eksperdile vajalikku kaasabi. (3) Raudteeliiklusõnnetuse või raudteeintsidendi uurimise peamine eesmärk on kindlaks teha raudteeliiklusõnnetuse või raudteeintsidendi, vajaduse korral ka otsasõidu põhjused, et edaspidi sellist õnnetust, intsidenti või otsasõitu vältida. (4) Uurimisüksus on kohustatud uurima esimese astme raudteeõnnetusi, samuti raudteeliiklusõnnetusi, mille tagajärjel tuleb teha muudatusi raudteeohutuse regulatsioonis või raudteeohutuse tagamises.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] (5) Uurimisüksusel on õigus korraldada uurimine teise astme raudteeõnnetuse, raudteeavarii, raudteeintsidendi või otsasõidu puhul, kui aset leidnud asjaolud või nendega sarnased asjaolud oleksid võinud tingida esimese astme raudteeõnnetuse, sealhulgas ka üleeuroopalise tava- või kiirraudteesüsteemi allsüsteemi või koostalituse komponendi tehnilise rikke korral. Otsustamisel peab uurimisüksus võtma arvesse õnnetuse, avarii, intsidendi või otsasõidu tõsidust, sealhulgas ka tõsidust üleeuroopalisest seisukohast lähtudes, ning teisi tähendust omavaid asjaolusid. Uurimisüksus küsib teise astme raudteeõnnetuse, raudteeavarii, raudteeintsidendi või otsasõidu tõsiduse hindamisel Tehnilise Järelevalve Ameti ja raudtee-ettevõtjate arvamust.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (6) Uurimisüksuse või uurimiskomisjoni liikmel või eksperdil on juurdepääsuõigus raudteeliiklusõnnetuse, raudteeintsidendi või otsasõidu toimumiskohale, õnnetuse, intsidendi või otsasõiduga seotud raudteeveeremile, raudteeinfrastruktuurile ning liikluskontrolli- ja signalisatsiooniseadmetele. Samuti on tal õigus küsitleda kõiki isikuid, kellel on uurimise seisukohalt tähtsat teavet, ning õigus iseseisvalt või koostöös kriminaalasja eeluurimist teostava asutusega juurde pääseda kogu asjasse puutuvale teabele ja dokumentidele. Raudtee-ettevõtjad ja kolmandad isikud on uurimisüksuse või uurimiskomisjoni nõudmisel kohustatud esitama nende valduses oleva asjassepuutuva teabe. Isikul on uurimisüksuse või uurimiskomisjoni kutsel kohustus ilmuda ning anda ütlusi talle teadaolevate asjaolude kohta.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] (7) Raudtee-ettevõtja või muu raudteeinfrastruktuuri omanik või valdaja esitab kõigi esimese astme ja teise astme raudteeõnnetuste ning uurimisüksuse nõudmisel ka raudteeavariide, otsasõitude ja raudteeintsidentide kohta kogutud materjalid uurimisüksusele.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] (8) Uurimisüksus peab alustama uurimise alustamise arutamist hiljemalt üks nädal pärast raudteeõnnetust, raudteeavariid, raudteeintsidenti või otsasõitu käsitleva teate kättesaamist. Uurimisüksus teavitab ühe nädala jooksul pärast uurimise alustamise otsust sellest Euroopa Raudteeagentuuri. Teates näidatakse surmajuhtumite või vigastuste kuupäev, kellaaeg ja koht, juhtumi liik ja tagajärjed ning eeldatav materiaalne kahju.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] (9) Eesti Vabariigi ja Euroopa Liidu teise liikmesriigi vahelisel piirirajatisel või selle lähedal toimunud raudteeliiklusõnnetuse või intsidendi uurimiseks teeb Eesti Vabariigi uurimisorgan vajaduse korral uurimise käigus koostööd teise liikmesriigi uurimisorganiga.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] (10) Euroopa Liidu teise liikmesriigi uurimisorganid kutsutakse uurimises osalema, kui õnnetusega on seotud selles liikmesriigis asutatud ja litsentseeritud raudtee-ettevõtja. Kolmandate riikidega reguleeritakse uurimine eraldi lepetega.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] (11) Majandus- ja kommunikatsiooniminister võib käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud uurimiskomisjoni kutse peale ilmumata jätmisel rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras käesoleva seaduse § 73 lõikes 3 sätestatud summa ulatuses.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] § 43. Uurimisaruanded (1) Uurimistulemuste kohta koostab uurimisüksus või uurimiskomisjoni olemasolu korral uurimiskomisjon 12 kuu jooksul pärast raudteeliiklusõnnetust või raudteeintsidenti kirjaliku uurimisaruande, mis edastatakse kõigile asjasse puutuvatele isikutele, riigiasutustele ja Euroopa Raudteeagentuurile. (2) Uurimisaruanne sisaldab kokkuvõtet, fakte juhtumi kohta, uurimiste ja käsitluste andmeid, analüüsi ja järeldusi, rakendatud meetmeid ja ettepanekuid raudteeliiklusohutuse kohta. (3) Tehnilise Järelevalve Amet ja asutused, ettevõtted või organisatsioonid, kellele uurimisüksuse soovitused olid suunatud, esitavad uurimisüksusele aruande iga järgneva aasta 1. aprilliks ettepanekute põhjal võetud või kavandatavatest meetmetest. Aruande koopia võib uurimisüksus esitada teistele asutustele.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (4) Iga aasta 30. septembriks avaldab uurimisüksus aastaaruande oma veebilehel, kus esitatakse ülevaade eelneva kalendriaasta jooksul uuritud raudteeliiklusõnnetustest ja raudteeintsidentidest ning ettepanekutest raudteeliiklusohutuse kohta. Aastaaruande koopia saadab uurimisüksus Euroopa Raudteeagentuurile.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] 5. peatükk RAUDTEEVEEREMI JUHTIMINE § 44. Raudteeveeremi juhtimise õigus (1) Raudteeveoks vajalikku raudteeveeremit juhib vedurimeeskond, mis koosneb kahest liikmest – vedurijuhist ja vedurijuhiabist. Vedurijuht võib juhtida raudteeveoks vajalikku raudteeveeremit vedurijuhiabita üksnes juhul, kui raudteeveo-ettevõtja või muu raudteeveeremi omanik või valdaja on kehtestanud vedurijuhiabita raudteeveeremi juhtimise eeskirja ja vedur on varustatud seadmega, mis võimaldab rongi peatada, kui vedurijuht ei ole võimeline vedurit juhtima. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud vedurijuhiabita raudteeveeremi juhtimise eeskirja projekti koos ohutuse analüüsiga esitab raudteeveo-ettevõtja või muu raudteeveeremi omanik või valdaja eelnevalt heakskiitmiseks Tehnilise Järelevalve Ametile. Tehnilise Järelevalve Amet keeldub vedurijuhiabita raudteeveeremi juhtimise eeskirja heakskiitmisest, kui eeskiri ei taga vedurijuhiabita juhitava raudteeveeremiga sõitmisel ohutust. Eeskiri jõustub pärast selle heakskiitmist Tehnilise Järelevalve Ameti poolt.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (3) Isik, kellel on Eestis väljaantud vedurijuhiluba, võib töötada vedurijuhina või vedurijuhiabina. Välisriigis välja antud vedurijuhiloa alusel võib isik Eestis vedurijuhina või vedurijuhiabina töötada juhul, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud vastavalt välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadusele.[RT I 2008, 30, 191 - jõust. 01.07.2008] (4) Vedurijuhiabidel ja eriveeremi juhtidel peab olema kutsekvalifikatsioon kutseseaduse tähenduses. Vedurijuhiabidele ja eriveeremi juhtidele omistatakse kutsekvalifikatsioon viieks aastaks. (5) Raudteeveo-ettevõtja või muu raudteeveeremi valdaja ei tohi lubada raudteeveeremit juhtima vedurijuhti või eriveeremi juhti või vedurijuhiabi ülesandeid täitma isikut, kes on tarvitanud alkoholi, narkootilisi, psühhotroopseid või psühhotoksilisi aineid. (6) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal on õigus vedurijuht või eriveeremi juht raudteeveeremi juhtimiselt või vedurijuhiabi tema ülesannete täitmiselt kõrvaldada, kui on alust eeldada, et nimetatud isik on tarvitanud alkoholi, narkootilisi, psühhotroopseid või psühhotoksilisi aineid, teavitades sellest viivitamata raudteeveo-ettevõtjat või muud raudteeveeremi valdajat. (7) Riiklikku järelevalvet teostaval Tehnilise Järelevalve Ameti ametnikul on õigus peatada viivitamata raudteeliikluses raudteeveerem, mille vedurimeeskond ei koosne vedurijuhist ja vedurijuhiabist, kui see on nõutav.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 45. Vedurijuhiloa taotlemine ja vedurijuhiloa kehtivuse pikendamine (1) Vedurijuhiloa annab välja ja selle kehtivust pikendab Tehnilise Järelevalve Amet.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (2) Vedurijuhiloa taotlemiseks peab isik sooritama Tehnilise Järelevalve Ametis teooriaeksami ja tegema katsesõidu. Katsesõidu kulud tasub loa taotleja või raudteeveo-ettevõtja või muu raudteeveoga tegelev ettevõtja, kes isiku luba taotlema suunas. Katsesõit korraldatakse avalikul raudteel Tehnilise Järelevalve Ameti poolt raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale esitatud taotluse alusel.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (3) Kui vedurijuhiloa taotleja ei soovi raudteeveeremit juhtima hakata avalikul raudteel, võib katsesõidu korraldada raudteeinfrastruktuuril, mis ei ole avalik raudtee. Sellisel juhul tehakse vedurijuhiloale märge, mille kohaselt vedurijuhiluba ei anna õigust juhtida raudteeveeremit avalikul raudteel. Avalikku raudteed majandava raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja nõusolekul võib käesolevas lõikes nimetatud piirangutega vedurijuhiluba omav vedurijuht sõita raudteeveeremiga avaliku raudtee lähimasse raudteejaama, alates avalikuks raudteeks määramata raudtee liitumiskohast.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] (4) Vedurijuhiluba kehtib viis aastat. Enne nimetatud tähtaja möödumist tuleb vedurijuhiloa kehtivust pikendada. Vedurijuhiloa kehtivuse pikendamiseks peab vedurijuht Tehnilise Järelevalve Ametis edukalt sooritama teooriaeksami.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (5) Enne taotluse esitamist vedurijuhiloa saamiseks või selle kehtivuse pikendamiseks peab isik tasuma riigilõivu. (6) Tehnilise Järelevalve Amet keeldub vedurijuhiloa väljaandmisest või selle kehtivuse pikendamisest järgmistel juhtudel:[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] 1) taotleja ei soorita nõutavate tulemustega teooriaeksamit või katsesõitu; 2) taotleja on esitanud taotluses enda kohta ebaõigeid andmeid; 3) taotleja ei ole tasunud riigilõivu; 4) taotlejalt on raudteeveeremi juhtimise õigus seaduses sätestatud korras ära võetud ja juhtimisõigust ei ole taastatud; 5) taotleja juhtimisõigus on seaduses sätestatud korras peatatud ja juhtimisõigust ei ole taastatud. (7) Vedurijuhiloa väljaandmise, kehtivuse pikendamise ja duplikaadi väljastamise eeskirja, vedurijuhiloa vormi ning vedurijuhi eksamineerimise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .§ 46. Vedurijuhi teadmistele ja oskustele esitatavad nõuded (1) Vedurijuht peab tundma: 1) raudtee tehnokasutuseeskirja; 2) tuleohutusnõudeid ja tulekustutusvahendeid; 3) keskkonnakaitsenõudeid ja nõudeid keskkonnareostuse vältimiseks; 4) tööohutuse-, töötervishoiu- ja tervisekaitsenõudeid; 5) esmaabivõtteid; 6) vastava veduriliigi ehitust; 7) automaatpiduri ja -siduri ehitust; 8) veduri side- ja turvaseadmete kasutamist; 9) veduri rikete avastamist ja nende kõrvaldamise võtteid teeloleku ajal; 10) raudteeveeremi tehnohoolde ja remondi eeskirja. (2) Vedurijuht peab tundma oma sõidupiirkonna teeprofiili, fooride ja teiste signaalide asukohti, sõidupiirkonna jaamade tehnokorraldusakte ning sõidupiirkonnas raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kehtestatud kiiruspiiranguid. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või muu raudtee omanik või valdaja, kelle raudteel vedurijuht sõidab, on kohustatud rakendama abinõusid nimetatud nõuetest kinnipidamise tagamiseks. Vastavad abinõud sätestab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja oma tegevuseeskirja tingimustes, mille alusel raudteeinfrastruktuuri antakse kasutada raudteeveo-ettevõtjatele (vedurijuhi sõidukogemuse nõuded). (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud nõuetest kinnipidamiseks on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kohustatud korraldama mõistliku tasu eest sõiduväljaõpet ja katsesõite nende raudteeveo-ettevõtjate vedurijuhtidele ja vedurimeeskondadele, kellele ta on andnud läbilaskevõimeosa või kes on esitanud taotluse läbilaskevõimeosa saamiseks või ohutustunnistuse väljastamiseks.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] § 47. Raudteeveeremi juhtimiselt ajutine kõrvaldamine (1) Tehnilise Järelevalve Ameti ametnik või politseiametnik kõrvaldab isiku ajutiselt raudteeveeremi juhtimiselt liiklusseaduse §-s 201 sätestatud alustel ja korras.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (2) Kui isik ei esita raudteeveeremi juhtimise õigust tõendavat dokumenti kontrollimomendil, teeb järelevalveametnik isikule ettekirjutuse esitada see dokument viie päeva jooksul ettekirjutuse tegemise päevast arvates ettekirjutuse teinud järelevalveametnikule. (3) Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib järelevalveametnik rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.§ 48. Raudteeveeremi juhtimise õiguse äravõtmine või peatamine (1) Raudteeveeremi, sealhulgas eriveeremi juhtimise või vedurijuhiabina töötamise õigus võetakse isikult ära või peatatakse arstlikult komisjonilt saadud otsuse alusel, kui isiku terviseseisund ei vasta kehtestatud nõuetele või tervisetõend ei ole kehtiv.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] (2) Kui isik on rikkunud raudteeliikluse nõudeid, võidakse temalt raudteeveeremi juhtimise õigus ära võtta või juhtimisõigus peatada, sõltuvalt rikkumise iseloomust ja raskusastmest, ainult seaduses sätestatud korras. (3) Vedurijuht, kelle juhtimisõigus on ära võetud või peatatud, peab viivitamata vedurijuhiloa Tehnilise Järelevalve Ametile tagastama.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (4) Raudteeveeremi juhtimise õiguse peatamine on isikul raudteeveeremi juhtimise või vedurijuhiabina töötamise keelamine käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud ajaks. (5) Raudteeveeremi juhtimise õigus peatatakse: 1) käesoleva seaduse §-des 88 ja 90–94 sätestatud väärteo menetluse ajaks; 2) isiku suhtes väärteoasjas karistamisotsuse jõustumisel käesoleva seaduse §-des 88 ja 90–94 sätestatud rikkumise eest – kuni 24 kuuks; 3) vedurijuhiloa kehtivuse pikendamiseks ettenähtud teooriaeksami sooritamata jätmisel kuni teooriaeksami või käesoleva seaduse § 49 lõikes 3 sätestatud juhul teooriaeksami ja katsesõidu eduka sooritamiseni; 4) arstliku komisjoni otsuse alusel, kui isiku terviseseisund ei vasta kehtestatud nõuetele; 5) kui isiku tervisetõend ei ole kehtiv.[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] (6) Raudteeveeremi juhtimise õiguse peatamise otsuses märgitakse: 1) otsuse tegemise aeg ja koht; 2) otsuse teinud isiku ees- ja perekonnanimi, ametikoht, asutuse nimetus ja aadress; 3) vedurijuhi või eriveeremi juhi või vedurijuhiabi ees- ja perekonnanimi ning elukoht; 4) vedurijuhiloa või eriveeremi juhi või vedurijuhiabi kutsetunnistuse olulised andmed; 5) juhtimisõiguse peatamise alus ja tähtaeg; 6) otsuse edasikaebamise kord; 7) otsuse koostaja allkiri. (7) Otsus vormistatakse kahes eksemplaris, millest esimene antakse isikule kohe pärast otsuse allakirjutamist. Isik kirjutab alla otsuse teisele eksemplarile ja märgib sellele otsuse saamise kuupäeva. (8) Raudteeveeremi juhtimise õigus peatub otsuse tegemisest arvates. (9) Raudteeveeremi juhtimise õiguse peatamise õigus on kohtul ja Tehnilise Järelevalve Ametil.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 49. Raudteeveeremi juhtimise õiguse taastamine (1) Kui isikul on raudteeveeremi juhtimise õigus peatatud või isikult on raudteeveeremi juhtimise õigus ära võetud kauemaks kui kuueks kuuks, kuid mitte kauemaks kui 12 kuuks, saab juhtimisõiguse taastada juhul, kui isik sooritab edukalt teooriaeksami. (2) Kui isikul on raudteeveeremi juhtimise õigus peatatud või isikult on raudteeveeremi juhtimise õigus ära võetud kauemaks kui 12 kuuks, saab juhtimisõiguse taastada juhul, kui isik sooritab edukalt teooriaeksami ja katsesõidu. (3) Kui raudteeveeremi juhtimise õigus on peatatud käesoleva seaduse § 48 lõike 5 punkti 3 alusel, saab juhtimisõiguse taastada juhul, kui isik sooritab edukalt teooriaeksami 12 kuu jooksul vedurijuhiloa kehtivuse pikendamise tähtaja möödumisest arvates. Kui pikendamise tähtajast on möödunud rohkem kui 12 kuud, saab juhtimisõiguse taastada juhul, kui isik sooritab edukalt teooriaeksami ja katsesõidu. (4) Kui isikul on eriveeremi juhtimise või vedurijuhiabina töötamise õigus peatatud või isikult on eriveeremi juhtimise või vedurijuhiabina töötamise õigus ära võetud kauemaks kui 12 kuuks, saab juhtimisõiguse taastada juhul, kui isik sooritab kutsekvalifikatsiooni omistava organi juures edukalt eriveeremi juhi või vedurijuhiabi kutsekvalifikatsiooni tõendava eksami.6. peatükk JUURDEPÄÄS AVALIKULE RAUDTEELE JA LÄBILASKEVÕIME JAOTAMINE § 50. Juurdepääs avalikule raudteele (1) Raudteeveo-ettevõtjal on õigus raudteeinfrastruktuuri kasutustasu, kasutusaja ja muude kasutustingimuste osas diskrimineerimata kasutada avalikku raudteed, et osutada raudteeveoteenust. (2) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja eraldab läbilaskevõime jaotamisel esimese eelistusena rongiliinid, mis on vajalikud avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks rahvusvahelises otseühenduses. Esimest eelistust kohaldatakse raudteeveo-ettevõtjate puhul, kes osutavad avalikku reisijateveoteenust rahvusvahelises otseühenduses rahvusvahelise kokkuleppe alusel ja kes vastavad selles sätestatud tingimustele. (3) Teise eelistusena eraldatakse läbilaskevõimeosad riigisisese avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat teavitab riigisisese avaliku reisijateveoteenuse kasutamise vajadusest Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium käesoleva seaduse § 52 lõikes 1 sätestatud tähtajaks. Riigisisese avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks sõlmitakse raudteeveo-ettevõtjaga avaliku teenindamise leping ühistranspordiseaduses sätestatud korras. (4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatud esimese või teise eelistuse saamiseks peavad raudteeveo-ettevõtjad olema nende taotlusel määratud avalikku reisijateveoteenust osutavaks raudteeveo-ettevõtjaks käesoleva seaduse § 9 lõike 2 alusel kehtestatud korras. (5) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teeb rohkem kui ühte raudteevõrgustikku läbivate rongiliinide korraldamiseks koostööd teiste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate või käesolevas seaduses sätestatud juhul Tehnilise Järelevalve Ametiga. Rahvusvaheliste rongiliinide korraldamiseks teeb raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja koostööd teiste riikide läbilaskevõime jaotamise organitega.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 51. Raudteeinfrastruktuuri juurdepääsu tingimuste avalikustamine (1) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on kohustatud igaks liiklusgraafikuperioodiks pärast raudteeveo-ettevõtjate, asjassepuutuvate läbilaskevõime jaotamise organite ja teiste huvitatud isikutega konsulteerimist koostama raudteevõrgustiku teadaande, kus kajastatakse raudteeinfrastruktuuri juurdepääsu tingimused. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teeb raudteevõrgustiku teadaande huvitatud isikutele kättesaadavaks Konkurentsiameti poolt heakskiidetud aadressil hiljemalt neli kuud enne läbilaskevõime taotluste esitamise tähtaja möödumist. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on kohustatud hoidma raudteevõrgustiku teadaande ajakohasena ja tegema sellesse vajaduse korral parandusi.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (11) Käesoleva seaduse § 63 lõikes 1 sätestatud juhul esitab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja raudteevõrgustiku teadaandesse tehtava paranduse kinnitamiseks Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektorile. Paranduse kinnitamise või kinnitamata jätmise otsustab Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektor viivitamata.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (2) Jaotamisele pandava läbilaskevõime maht on siht- ja saatejaamade vahelisel raudteelõigul läbilastavate rongide suurim võimalik koguarv, mille arvutamisel on arvesse võetud raudteeliikluse tehnoloogilised kitsendused (raudteel kehtestatud kiirused, rongi kiirendusele ja pidurdusele kuluv aeg, tehnoloogilised aknad, raudteeliiklushälbed jms) ning millest lahutatakse kehtivate raudteeinfrastruktuuri kasutamise lepingutega hõlmatud läbilaskevõimeosad. (3) Raudteevõrgustiku teadaandes kajastatakse: 1) raudteeinfrastruktuuri ja sellele juurdepääsu iseloomustavad tehnilised näitajad; 2) raudteeinfrastruktuuri kasutustasu arvestamise üksikasjad nii juurdepääsu tagavate põhiteenuste kui ka lisateenuste osas (vajaduse korral ka abiteenuste osas) vastavalt käesoleva seaduse § 59 lõike 6 alusel kehtestatud raudteeinfrastruktuuri kasutustasu arvestamise metoodikale ja kasutustasu eeldatav suurus järgnevaks liiklusgraafikuperioodiks; 3) läbilaskevõime jaotamise põhimõtted ja kriteeriumid, jaotatava läbilaskevõime üldiseloomustus, läbilaskevõime mahu arvestus ning läbilaskevõime kasutamist takistavad tehnoloogilised kitsendused, sealhulgas kavandatud raudteehoiutööde tähtajad ja kestus, raudteeinfrastruktuuri kasutamise lepingutega hõlmatud läbilaskevõimeosad ning sihtotstarbeliste ühekordsete läbilaskevõimeosade taotlemise võimalus; 4) läbilaskevõime taotlemise ja jaotamise menetlus ning menetlemise tähtajad; 5) koordineerimismenetluse põhimõtted; 6) läbilaskevõime jaotamise põhimõtted läbilaskevõime ammendumise korral; 61) raudteeinfrastruktuuri kasutamise lepingu olulised tingimused;[RT I 2007, 14, 70 - jõust. 02.03.2007] 7) muud raudteeinfrastruktuuri juurdepääsu ja läbilaskevõime jaotamise olulised tingimused. (4) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal on õigus võtta raudteevõrgustiku teadaande väljastamise eest mõistlikku tasu, mis ei või olla suurem selle trükkimise ja kättesaadavaks tegemise kuludest. Tehnilise Järelevalve Ametile ning Konkurentsiametile väljastatakse raudteevõrgustiku teadaanne tasuta.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (5) Tehnilise Järelevalve Ametil ja Konkurentsiametil on õigus raudteevõrgustiku teadaandes esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks nõuda raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjalt täiendavaid andmeid, selgitusi ja dokumente. Puudulike või valeandmete esinemise korral raudteevõrgustiku teadaandes või kui raudteevõrgustiku teadaanne ei ole kooskõlas käesolevas seaduses sätestatud nõuetega, on Tehnilise Järelevalve Ametil ja Konkurentsiametil õigus teha raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (6) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on kohustatud käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud ettekirjutuse alusel tehtavad muudatused või täiendused raudteevõrgustiku teadaandesse sisse viima hiljemalt viie päeva jooksul ettekirjutuse saamisest arvates ning sama tähtaja jooksul omal kulul edastama tehtud muudatused või täiendused isikutele, kes on selleks ajaks raudteevõrgustiku teadaande välja võtnud.§ 52. Läbilaskevõime jaotamise ajakava (1) Läbilaskevõime jaotamise taotlused tuleb raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale esitada hiljemalt 12 kuud enne liiklusgraafikuperioodi algust. (2) Käesoleva seaduse § 50 lõigetes 2 ja 3 sätestatud esimest ja teist eelistust omavatele raudteeveo-ettevõtjatele tagatakse läbilaskevõimeosad enne teiste raudteeveo-ettevõtjate taotluste läbivaatamist. (3) Järgneva perioodi liiklusgraafiku kavand koostatakse nelja kuu jooksul pärast läbilaskevõime jaotamise taotluste esitamise tähtaja möödumist. Nimetatud tähtajast tuleb kinni pidada ka käesoleva seaduse § 56 lõikes 1 sätestatud läbilaskevõime ammendumise korral. (4) Järgneva perioodi liiklusgraafik kinnitatakse hiljemalt neli kuud enne liiklusgraafikuperioodi algust.§ 53. Läbilaskevõime taotlejad Läbilaskevõimet võivad taotleda raudteeveo-ettevõtjad, kellel on raudtee reisijateveoteenuse või kaubaveoteenuse tegevusluba ning sihtotstarbelise ühekordse läbilaskevõime taotlemise korral ka raudteeveeremi valdaja, kes ei ole raudteeveo-ettevõtja. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võib olla läbilaskevõime taotlejaks käesoleva seaduse § 55 lõikes 2 sätestatud juhul.§ 54. Liiklusgraafik ja liiklusgraafikuperiood (1) Liiklusgraafik kehtestatakse üks kord aastas. Liiklusgraafiku kohandamist teiste riikide poolt suveaja rakendamise või rakendamata jätmise tõttu muutunud kellaaegadele ei loeta uue liiklusgraafiku kehtestamiseks. (2) Raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime jaotatakse lähtuvalt liiklusgraafikuperioodist, mis algab maikuu viimasel pühapäeval ja lõpeb järgmise aasta maikuu viimasele pühapäevale eelneval laupäeval. (3) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võib läbilaskevõimeosa kasutamiseks sõlmida selle taotlejaga lepingu kuni viieks järjestikuseks liiklusgraafikuperioodiks, kusjuures läbilaskevõimeosa täpsustatakse igaks liiklusgraafikuperioodiks eraldi. (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud tähtajast pikemaks ajaks, kuid mitte kauemaks kui kümneks järjestikuseks liiklusgraafikuperioodiks võib raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja sõlmida lepingu üksnes juhul, kui taotleja on teinud raudteeveoteenuse osutamiseks pikaajalisi investeeringuid ja tõendab nende tegemist või võtab endale kirjaliku kohustuse teha raudteeveoteenuse osutamiseks pikaajalisi investeeringuid ning esitab investeeringute tegemise kirjaliku ajakava. (5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud lepingud ei või välistada läbilaskevõime kasutamise võimalust teiste raudteeveo-ettevõtjate poolt. (6) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud leping tuleb enne sõlmimist esitada heakskiitmiseks Tehnilise Järelevalve Ametile, kes võib keelduda lepingu heakskiitmisest, kui lepingu sõlmimine kümneks järjestikuseks liiklusgraafikuperioodiks ei ole vastavalt lõikele 4 põhjendatud või põhjenduseks toodud investeeringud ei ole tõendatud või piisavad või lepingu sõlmimine välistaks läbilaskevõime kasutamise võimaluse teiste raudteeveo-ettevõtjate poolt. Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus lepingu heakskiitmise üle otsustamiseks nõuda raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjalt täiendavaid andmeid, selgitusi ja dokumente.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (7) Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus kontrollida käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud investeeringute tegemise kirjalikust ajakavast kinnipidamist. Kui investeeringute tegemise kirjalikust ajakavast kinni ei peeta, kuulub läbilaskevõime kasutamiseks sõlmitud leping ennetähtaegsele lõpetamisele.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 55. Läbilaskevõime jaotamine ja koordineerimismenetlus (1) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on kohustatud rahuldama raudteeveo-ettevõtjate taotlused läbilaskevõimeosa saamiseks võimalikult suures ulatuses, sealhulgas taotlused sellistele rongiliinidele, mis läbivad rohkem kui ühte raudteevõrgustikku. Rohkem kui ühte raudteevõrgustikku läbivate rongiliinide eraldamine kooskõlastatakse eelnevalt asjassepuutuvate läbilaskevõime jaotamise organite vahel raudteeveo-ettevõtjale võimalikult soodsatel tingimustel. (2) Raudteeveo-ettevõtjal on õigus pöörduda rohkem kui ühte raudteevõrgustikku läbiva rongiliini taotlemiseks ainult ühe raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja poole, kes sellisel juhul on kohustatud tegutsema taotleja nimel, taotledes vajaliku läbilaskevõime teistelt läbilaskevõime jaotamise organitelt. (3) Pärast taotluste läbivaatamist koostab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja liiklusgraafiku kavandi, mille teeb huvitatud isikutele kättesaadavaks käesoleva seaduse § 51 lõikes 1 sätestatud aadressil. Liiklusgraafiku kavandi kohta on huvitatud isikutel õigus liiklusgraafiku kavandi avalikustamise päevast alates 30 päeva jooksul esitada oma arvamus, millega raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja võimaluste piires arvestab. (4) Kui läbilaskevõime taotluste läbivaatamisel ilmneb, et üht ja sama läbilaskevõimeosa või osaliselt kattuvaid läbilaskevõimeosi soovivad korraga mitu taotlejat, on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kohustatud korraldama koordineerimismenetluse. (5) Läbilaskevõime jaotamise koordineerimismenetlus on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja tegevus kõigi taotluste sobitamisel liiklusgraafikusse taotlejatega läbirääkimiste ja neile ettepanekute tegemise teel kõigile taotlejatele võimalikult soodsal viisil. Koordineerimismenetluse käigus konsulteerib raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja taotlejaid ning esitab neile mõistlike piirangutega läbilaskevõime jaotamise ettepaneku. Ettepaneku esitamisel hindab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja selle võimalikku mõju taotleja äritegevusele. (6) Kui taotlejad kokkulepet ei saavuta, on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal õigus teha taotluste rahuldamiseks ja vaidluste lahendamiseks koordineerimisotsus, milles võetakse võimaluste piires arvesse kõigi taotlejate majanduslikke huve. Koordineerimisotsuse ettevalmistamisest teavitab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja taotlejaid oma veebilehel. Koordineerimisotsus tehakse kümne tööpäeva jooksul koordineerimisotsuse ettevalmistamise teate avaldamise päevast arvates. (7) Koordineerimismenetluse korraldamisel ja koordineerimisotsuse tegemisel on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kohustatud järgima raudteevõrgustiku teadaandes kajastatud koordineerimismenetluse protseduure ja põhimõtteid. (8) Koordineerimismenetlust korraldades arvestatakse, et käesoleva seaduse § 56 lõikes 1 sätestatud raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime ammendumise korral oleks võimalik see kindlaks teha vähemalt kümme kuud enne järgneva liiklusgraafikuperioodi algust.§ 56. Raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime ammendumine (1) Kui läbilaskevõime jaotamise koordineerimismenetluses ilmneb, et kõiki raudteevõrgustiku mingi osaga seotud taotlusi ei ole võimalik rahuldada, tunnistab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja raudteevõrgustiku vastava osa raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime ammendunuks ning teavitab sellest viivitamata Tehnilise Järelevalve Ametit ja Konkurentsiametit.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (2) Läbilaskevõime jaotamisel loetakse selle ammendumise korral ühte kontserni kuuluvad raudteeveo-ettevõtjad või teised konkurentsiseaduse tähenduses valitseva mõju kaudu üksteisega seotud raudteeveo-ettevõtjad üheks raudteeveo-ettevõtjaks. (3) Läbilaskevõime jaotamise kriteeriumid ja menetlus nähakse läbilaskevõime ammendumise juhuks ette raudteevõrgustiku teadaandes, millest raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on kohustatud kinni pidama. (4) Läbilaskevõime ammendumise korral peab selle jaotamisel järgima põhimõtet, et läbilaskevõimeosi saaks võimalikult suur osa taotluse esitanud raudteeveo-ettevõtjatest. Raudteevõrgustiku teadaandes nähakse nimetatud põhimõtte järgimise tagamiseks ette turu olukorda arvestav mõistlik piirang, millest rohkem ei või ükski raudteeveo-ettevõtja jaotamisele pandud läbilaskevõimest läbilaskevõime ammendumise korral saada, sõltumata läbilaskevõime jaotamise kriteeriumist. (5) Läbilaskevõime ammendumise korral on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal õigus jagada läbilaskevõime juurdepääsutasu enampakkumise teel, kus läbilaskevõimeosad saavad kõrgema pakkumise teinud taotlejad. Juurdepääsutasu enampakkumise korraldamisel peab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja arvestama käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud põhimõttega. (6) Läbilaskevõime ammendumise korral on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal õigus põhjendatud juhul kasutada läbilaskevõime jaotamiseks muid kriteeriume, kui on sätestatud käesoleva paragrahvi lõikes 5. Valitud kriteerium peab olema eelnevalt kirjeldatud ja põhjendatud raudteevõrgustiku teadaandes ning kooskõlas lõikes 4 sätestatud põhimõttega. (7) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud juurdepääsutasusid ning muid võimalikke tasusid, mida raudteeveo-ettevõtjad läbilaskevõime ammendumise korral raudteeinfrastruktuurile juurdepääsu eest lisaks raudteeinfrastruktuuri kasutustasule tasuvad, on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kohustatud kasutama üksnes käesoleva seaduse §-s 57 sätestatud raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime suurendamise kavas esitatud abinõude rakendamiseks. Konkurentsiametil on õigus raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja nimetatud kohustuse täitmist kontrollida, nõudes selleks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjalt andmeid, selgitusi ja dokumente.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (8) Kui raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ei koosta käesoleva seaduse §-s 57 sätestatud raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime suurendamise kava nõutud tähtajaks või ei ole raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime suurendamise kavas esitatud abinõusid asunud rakendama ühe aasta jooksul selle Tehnilise Järelevalve Ameti poolt heakskiitmisest arvates või ei kasuta käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud juurdepääsutasusid või muid võimalikke tasusid, mida raudteeveo-ettevõtjad läbilaskevõime ammendumise korral raudteeinfrastruktuurile juurdepääsu eest lisaks raudteeinfrastruktuuri kasutustasule tasuvad, raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime suurendamise kavas esitatud abinõude rakendamiseks, kaotab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja õiguse saada raudteeveo-ettevõtjatelt muid tasusid peale raudteeinfrastruktuuri kasutustasu, välja arvatud juhul, kui raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime suurendamise kavas esitatud abinõusid ei olnud võimalik rakendada raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjast sõltumatutel põhjustel.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (9) Käesoleva paragrahvi lõikes 8 nimetatud asjaolude ilmnemise juhuks tuleb raudteevõrgustiku teadaandes ette näha läbilaskevõime jaotamise kriteerium ja menetlus, mis võimaldavad läbilaskevõimet selle ammendumise korral jaotada selliselt, et täiendavaid tasusid raudteeinfrastruktuurile juurdepääsu eest peale raudteeinfrastruktuuri kasutustasu raudteeveo-ettevõtjatelt ei võeta. Nimetatud kriteerium ja menetlus peavad olema kooskõlas käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud põhimõttega.§ 57. Raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime suurendamise kava (1) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on kohustatud kuue kuu jooksul pärast raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime ammendunuks tunnistamist tegema läbilaskevõime analüüsi. Analüüsi eesmärgiks on selgitada läbilaskevõime ammendumise põhjused ning finants- ja tehnilised abinõud ammendumise kõrvaldamiseks ja täiendava läbilaskevõime saavutamiseks. (2) Kuue kuu jooksul pärast läbilaskevõime analüüsi tegemist koostab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja läbilaskevõime suurendamise kava. Selle koostamisel arvestab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja raudteeinfrastruktuuri kasutajate ettepanekutega. Läbilaskevõime suurendamise kava esitatakse heakskiitmiseks Tehnilise Järelevalve Ametile.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (3) Raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime suurendamise kavas peavad sisalduma järgmised andmed: 1) läbilaskevõime ammendumise põhjused; 2) raudteeliikluse eeldatav areng läbilaskevõime suurendamise kava teostamise ajal; 3) raudteeinfrastruktuuri arendamist takistavad asjaolud; 4) läbilaskevõime suurendamise võimalused ja kulud, sealhulgas raudteeinfrastruktuuri kasutustasude eeldatavad muudatused pärast läbilaskevõime suurendamist; 5) läbilaskevõime suurendamiseks rakendatavad abinõud ja nende rakendamise ajakava. (4) Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime suurendamise kava heakskiitmisest keelduda, kui see ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud nõuetele, ning määrata raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale ettekirjutusega tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (5) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on kohustatud raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime suurendamise kavas esitatud abinõude rakendamiseks tegema mõistlikke jõupingutusi. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja avalikustab oma veebilehel raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõime suurendamise kava pärast selle heakskiitmist Tehnilise Järelevalve Ameti poolt.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] § 58. Juurdepääsu tagavad põhiteenused, lisateenused ja abiteenused (1) Käesoleva seaduse § 3 punktides 23 ja 24 nimetatud juurdepääsu tagavad põhiteenused ja lisateenused peab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kõigile raudteeveo-ettevõtjatele tagama võrdsetel alustel. (2) Juurdepääsu tagavate lisateenuste pakkumisest võib raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja loobuda üksnes juhul, kui raudteeveo-ettevõtjal on nende asendamiseks kasutada alternatiivsed võimalused. (3) Käesoleva seaduse § 3 punktis 25 nimetatud juurdepääsu abiteenuseid osutab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja raudteeveo-ettevõtjale vastava kokkuleppe saavutamisel.§ 59. Raudteeinfrastruktuuri kasutamise leping ja kasutustasu (1) Raudteeveo-ettevõtja, kellele on eraldatud läbilaskevõimeosa, ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja sõlmivad raudteeinfrastruktuuri kasutamise lepingu, milles kajastatakse raudteeinfrastruktuuri juurdepääsu üksikasjad – kasutamise aeg ja kestus, samuti kasutustasu ja teised tingimused. Nimetatud leping peab olema sõlmitud kirjalikult. Kasutustingimuste kindlaksmääramisel võetakse arvesse teenuse iseloomu ja kestust, turu olukorda ning raudteeinfrastruktuuri kulumi astet, samuti raudteeveeremi koosseisu, seisundit ja veokiirust. (2) Kui läbilaskevõime jaotamisel eelistust omav raudteeveo-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ei jõua liiklusgraafikuperioodiks või kalendriaastaks raudteeinfrastruktuuri kasutamise tingimuste osas kokkuleppele, on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kohustatud võimaldama raudteeveo-ettevõtjal raudteeinfrastruktuuri kasutada eelnevaks liiklusgraafikuperioodiks või kalendriaastaks kokkulepitud tingimustel kuni uue kokkuleppe saavutamiseni. Kui raudteeveo-ettevõtja saab eelistuse esmakordselt ega saavuta raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga raudteeinfrastruktuuri kasutamise tingimuste osas kokkulepet, määrab raudteeinfrastruktuuri kasutamise tingimused kuni kokkuleppe saavutamiseni Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektor, arvestades avaliku reisijateveoteenuse osutamisel seni kehtinud raudteeinfrastruktuuri kasutamise tingimusi ja üldisi huve.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (3) Raudteeinfrastruktuuri kasutustasu juurdepääsu tagavate põhiteenuste ja lisateenuste eest koosneb raudteeinfrastruktuuri kasutada andmise kuludest ning mõistlikust ärikasumist. (4) Kui rongiliinil pakub juurdepääsu abiteenuseid ainult üks pakkuja, võib kasutustasu juurdepääsu abiteenuste eest olla seotud üksnes nende osutamise otseste kuludega ning seda arvestatakse üksnes tegelikult tarbitud abiteenuste eest. (5) Kasutustasu sihtotstarbelise ühekordse läbilaskevõimeosa eest, sealhulgas raudteeinfrastruktuuri kasutada andmise eest vedurijuhi katsesõiduks, võib olla seotud üksnes selle läbilaskevõimeosa kasutada andmise otseste kuludega. (6) Raudteeinfrastruktuuri kasutustasu juurdepääsu tagavate põhiteenuste ja lisateenuste, juurdepääsu abiteenuste ning kasutustasu sihtotstarbelise ühekordse läbilaskevõimeosa eest määratakse majandus- ja kommunikatsiooniministri kehtestatud raudteeinfrastruktuuri kasutustasu arvestamise metoodika alusel.§ 60. Läbilaskevõimeosa kasutamine (1) Raudteeveo-ettevõtjal ei ole õigust talle eraldatud läbilaskevõimeosa üle anda ega loovutada. Nimetatud nõude rikkumise korral võetakse läbilaskevõimeosa ära ning nõuet rikkunud raudteeveo-ettevõtja kaotab õiguse edaspidi läbilaskevõimeosa saada. (2) Läbilaskevõime ammendunuks tunnistamise korral on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal õigus läbilaskevõimeosa ära võtta raudteeveo-ettevõtjalt, kes ei ole talle eraldatud läbilaskevõimeosa kasutanud raudteeinfrastruktuuri kasutamise lepingus sätestatud korras vähemalt ühe kuu jooksul, välja arvatud juhul, kui läbilaskevõimeosa kasutamist on takistanud asjaolud, mis ei sõltu raudteeveo-ettevõtjast. (3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel äravõetud läbilaskevõimeosa kohta avaldab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja oma veebilehel teate, milles ta määrab tähtaja äravõetud läbilaskevõimeosale taotluse esitamiseks. Nimetatud tähtaeg peab olema vähemalt kümme tööpäeva. Kui äravõetud läbilaskevõimeosa soovivad korraga mitu taotlejat, kohaldatakse selle jaotamisele käesoleva seaduse § 55 lõigetes 4–7 sätestatut. Äravõetud läbilaskevõimeosa jaotamisele läbilaskevõime ammendumise korral kohaldatakse käesoleva seaduse § 56 lõigetes 2, 3, 5, 6, 8 ja 9 sätestatut.§ 61. Sihtotstarbeliste ühekordsete läbilaskevõimeosade jaotamine (1) Raudteeveeremi valdajal on õigus esitada raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale taotlus sihtotstarbelise ühekordse läbilaskevõimeosa saamiseks. (2) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on kohustatud käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluse läbi vaatama ja sihtotstarbelise ühekordse läbilaskevõimeosa kasutamise kavandama viie tööpäeva jooksul taotluse saamise päevast arvates. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab nimetatud taotluste rahuldamise vajadusega arvestama iga-aastase liiklusgraafiku koostamisel, selline nõue kehtib ka ammendunud läbilaskevõime korral.§ 62. Jaotamata läbilaskevõime Käesoleva seaduse § 52 lõikes 1 sätestatud tähtajaks taotluste puudumise tõttu jaotamata jäänud läbilaskevõimeosa kohta avalikustab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teabe oma veebilehel ja raudteevõrgustiku teadaandes. Nimetatud läbilaskevõimele taotluse saamisel on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal õigus see viivitamata rahuldada.§ 63. Tehnilise Järelevalve Amet läbilaskevõime jaotusorgani ülesannetes[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (1) Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja annab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud toimingud üle Tehnilise Järelevalve Ametile, kui ta kasutab oma raudteeinfrastruktuuri raudteeveoteenuse osutamiseks ka ise või kui ta ei ole läbilaskevõime jaotamise otsustamises erapooletu ja sõltumatu põhjusel, et läbilaskevõimet taotleb raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga ühte kontserni kuuluv raudtee-ettevõtja või läbilaskevõimet taotlev raudtee-ettevõtja on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga muul viisil seotud valitseva mõju kaudu konkurentsiseaduse tähenduses.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (2) Tehnilise Järelevalve Amet täidab läbilaskevõime jaotamisel järgmisi ülesandeid: 1) vaatab läbi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja koostatud raudteevõrgustiku teadaande ja otsustab raudteevõrgustiku teadaande kinnitamise või kinnitamata jätmise; 2) vaatab läbi läbilaskevõime taotlused ja otsustab läbilaskevõimeosade jaotamise; 3) korraldab koordineerimismenetluse ja teeb koordineerimisotsuse; 4) tunnistab vajaduse korral läbilaskevõime ammendunuks; 5) korraldab läbilaskevõime jaotamise läbilaskevõime ammendumise korral ja teeb läbilaskevõime jaotamise otsuse läbilaskevõime ammendumise korral; 6) annab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale juhiseid liiklusgraafiku kavandi koostamiseks; 7) vaatab läbi liiklusgraafiku kavandi kohta esitatud arvamused ja teeb raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale ettepanekuid nende arvestamiseks; 8) annab hinnangu liiklusgraafikule ja otsustab liiklusgraafiku kinnitamise või kinnitamata jätmise; 9) otsustab kehtiva metoodika ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja raamatupidamisandmete alusel raudteeinfrastruktuuri kasutustasu määramise.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (3) [Kehtetu – RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (4) [Kehtetu – RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (5) Läbilaskevõimeosa eraldamisel käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud raudtee-ettevõtjale fikseeritakse eraldatud läbilaskevõimeosa andmed ja käesoleva seaduse § 59 lõikes 1 sätestatud raudteeinfrastruktuuri juurdepääsu üksikasjad Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektori otsuses.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 5 sätestatud otsused vormistatakse Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektori käskkirjaga. Otsused ja muu läbilaskevõime jaotamise kohta käiv oluline teave edastatakse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale viivitamata.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (7) Liiklusgraafiku kavandi ning kinnitamiseks esitatava liiklusgraafiku koostab vastavalt laekunud taotlustele, Tehnilise Järelevalve Ameti juhistele ja ettepanekutele, läbiviidud koordineerimismenetlusele ja Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektori otsustele raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja. Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektoril on õigus liiklusgraafik kinnitamata jätta, kui see ei vasta tehtud otsustele või selles esinevad muud puudused, ning määrata raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale puuduste kõrvaldamiseks tähtaeg.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (8) Sihtotstarbeliste ühekordsete läbilaskevõimeosade saamiseks esitatud taotlused, samuti taotlused käesoleva seaduse §-s 62 nimetud läbilaskevõimele vaatab läbi ja teeb vastava otsuse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja.§ 64. Kaebuste menetlemine (1) Kui taotleja leiab, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on teda läbilaskevõime jaotamisel kohelnud diskrimineerivalt või muul viisil ebaõiglaselt, on tal õigus pöörduda kaebusega Konkurentsiameti poole.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (2) Kui taotleja leiab, et Tehnilise Järelevalve Amet on teda käesoleva seaduse § 63 lõikes 2 nimetatud toimingute läbiviimisel kohelnud diskrimineerivalt või muul viisil ebaõiglaselt, on tal õigus pöörduda kaebusega Konkurentsiameti poole.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (3) Konkurentsiamet teeb kaebuse kohta otsuse kahe kuu jooksul kogu vajaliku teabe saamisest arvates. Otsusega jätab konkurentsiamet kaebuse rahuldamata või teeb raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale ettekirjutuse rikkumise kõrvaldamiseks, määrates selleks tähtaja.[RT I 2007, 66, 408 - jõust. 01.01.2008] (4) [