Kinnisasja omandamise kitsendamise seadus – Riigi Teataja
Kinnisasja omandamise kitsendamise seadus - sisukord
§ 1 Seaduse eesmärk ja ulatus
§ 2 Kinnisasja omandamine
§ 3 Riigikaitselised kitsendused
§ 4 Kinnisasja omandamise luba
§ 5 Kitsendusi rikkuva tehingu tühisus
§ 8 Seaduse jõustumine
RT I 2003, 23, 145
jõustunud vastavalt §-le 8.
17.05.2006 RT I 2006, 26, 192 18.06.2006
14.06.2007 RT I 2007, 42, 304 08.07.2007
§ 1. Seaduse eesmärk ja ulatus
(1) Käesolev seadus sätestab avalikust huvist tulenevad kinnisasja omandamise kitsendused. Käesoleva seaduse tähenduses on avalikuks huviks eelkõige põllumajandus- või metsamaa kõlvikut sisaldavate maatulundusmaa sihtotstarbega kinnisasjade sihtotstarbelise majandamise edendamine.
(2) Kinnisasja omandamisega on käesolevas seaduses võrdsustatud:
1) kinnisasja mõttelise osa omandamine, kui kinnisasi tervikuna vastab käesoleva seaduse § 2 lõikes 2 või 3 sätestatud tunnustele või asub § 3 lõikes 1 nimetatud maa-alal;
2) kinnisasja koormamine kasutusvaldusega rohkem kui 10 aastaks või tähtajatult Eesti või Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi (edaspidi lepinguriik) kodanikuks mitteoleva füüsilise isiku või Eesti vastavasse registrisse kandmata juriidilise isiku kasuks, välja arvatud juhul, kui kinnisasi koormatakse kasutusvaldusega kinnisasja omaniku kasuks;
3) kinnisasja koormamine hoonestusõigusega Eesti või lepinguriigi kodanikuks mitteoleva füüsilise isiku või Eesti vastavasse registrisse kandmata juriidilise isiku kasuks ning hoonestusõiguse omandamine nimetatud isiku poolt selle võõrandamise tulemusena, välja arvatud juhul, kui kinnisasi koormatakse hoonestusõigusega kinnisasja omaniku kasuks või kui hoonestusõiguse omandab kinnisasja omanik.
(3) Käesolevas seaduses sätestatut ei kohaldata kinnisasja omandamisel:
1) maareformi seaduse (RT 1991, 34, 426; RT I 2001, 52, 304; 93, 565; 2002, 11, 59; 47, 297 ja 298; 99, 579; 100, 586) alusel;
2) kui omandajaks on Eesti riik või Eesti kohaliku omavalitsuse üksus;
3) kui võõrandajaks on Eesti riik;
4) kui omandajaks on Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud nimekirja kantud avalik-õiguslik juriidiline isik või avalikke funktsioone täitev eraõiguslik juriidiline isik, kes omandab kinnisasja oma funktsioonide täitmiseks ;
5) kui kaasomanik omandab kinnisasja mõttelise osa teiselt kaasomanikult;
51) abikaasade ühisomandisse, kui vähemalt ühele abikaasadest käesolevas seaduses sätestatud kitsendused ei laiene;
6) võõrandaja abikaasa, alaneja või üleneja sugulase poolt;
7) pärimise teel.
(31) Käesolevas seaduses sätestatut ei kohaldata korteriomandi omandamisel ja kinnisasja koormamisel korterihoonestusõigusega.
(4) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375) sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
[RT I 2006, 26, 192 - jõust. 18.06.2006]
§ 2. Kinnisasja omandamine
(1) Kinnisasja on õigus omandada igal isikul, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti.
(2) Maatulundusmaa sihtotstarbega kinnisasja, mille kõlvikulises koosseisus on põllumajandusmaad 10 hektarit või rohkem, võib täiendavate tingimusteta omandada:
2) müügilepingu sõlmimise hetkeks vähemalt kolm viimast aastat Eestis püsivalt elanud lepinguriigi kodanik, kes on tegelenud Eestis vähemalt kolm viimast majandusaastat Eesti registreisse kantud füüsilisest isikust ettevõtjana põllumajandussaaduste tootmisega maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 6 tähenduses;
3) Eesti äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud juriidiline isik, kes on tegelenud Eestis vähemalt kolm viimast majandusaastat põllumajandussaaduste tootmisega maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 6 tähenduses. Samadel tingimustel võib käesolevas lõikes nimetatud kinnisasja omandada lepinguriigi juriidiline isik, kelle filiaal on kantud Eesti äriregistrisse.
(3) Maatulundusmaa sihtotstarbega kinnisasja, mille kõlvikulises koosseisus on metsamaad 10 hektarit või rohkem, võib täiendavate tingimusteta omandada:
2) müügilepingu sõlmimise hetkeks vähemalt kolm viimast aastat Eestis püsivalt elanud lepinguriigi kodanik, kes on tegelenud Eestis vähemalt kolm viimast majandusaastat Eesti registreisse kantud füüsilisest isikust ettevõtjana metsa majandamisega metsaseaduse tähenduses või põllumajandussaaduste tootmisega maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 6 tähenduses;
3) Eesti äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud juriidiline isik, kes on tegelenud Eestis vähemalt kolm viimast majandusaastat metsa majandamisega metsaseaduse tähenduses või põllumajandussaaduste tootmisega maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 6 tähenduses. Samadel tingimustel võib käesolevas lõikes nimetatud kinnisasja omandada lepinguriigi juriidiline isik, kelle filiaal on kantud Eesti äriregistrisse.
(4) Kui isik ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 2 või 3 sätestatud nõuetele, võib ta omandada maatulundusmaa sihtotstarbega kinnisasja, mille kõlvikulises koosseisus on põllumajandus- või metsamaad 10 hektarit või rohkem, üksnes maavanema loal.
(5) Füüsiline isik, kes ei ole Eesti või lepinguriigi kodanik, või Eesti vastavasse registrisse kandmata juriidiline isik võib omandada maatulundusmaa sihtotstarbega kinnisasja, mille kõlvikulises koosseisus on põllumajandus- või metsamaad, üksnes maavanema loal.
(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetele vastavust või lõikes 4 või 5 nimetatud loa olemasolu kontrollib notar, täitemenetluse seadustikus nimetatud enampakkumise korral kohtutäitur või pankrotihaldur. Käesoleva paragrahvi lõikes 2 või 3 sätestatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks tuleb notarile, kohtutäiturile või pankrotihaldurile esitada:
[RT I 2007, 42, 304 - jõust. 08.07.2007]
1) Maksu- ja Tolliameti tõend selle kohta, et füüsilisest isikust ettevõtja on tegelenud Eestis vähemalt kolm viimast majandusaastat põllumajandussaaduste tootmisega. Tõend antakse füüsilise isiku tuludeklaratsiooni vormi E alusel, kui füüsilisest isikust ettevõtja on kolmel viimasel kalendriaastal kasutanud tulumaksuseaduse § 32 lõikes 4 sätestatud täiendavat mahaarvamist;
2) Maksu- ja Tolliameti tõend selle kohta, et juriidiline isik on tegelenud Eestis vähemalt kolm viimast majandusaastat põllumajandussaaduste tootmisega, ja mis antakse kolme viimase majandusaasta aruande põhjal;
3) keskkonnateenistuse tõend selle kohta, et füüsilisest isikust ettevõtja või juriidiline isik on tegelenud Eestis vähemalt kolm viimast majandusaastat metsa majandamisega metsaseaduse tähenduses;
4) Maksu- ja Tolliameti väljastatud andmed füüsilisest isikust ettevõtja kandmise kohta maksukohustuslaste registrisse, kui füüsilisest isikust ettevõtja ei ole kantud äriregistrisse.
§ 3. Riigikaitselised kitsendused
(1) Isikul, kes ei ole Eesti ega lepinguriigi kodanik või Eesti ega lepinguriigi juriidiline isik, on keelatud kinnisasja omandamine järgmistel maa-aladel või nende suuruse või nime muutumisel nende 1999. aasta 31. detsembri seisuga eksisteerinud piirides:
(2) Riigile olulistel põhjustel võib Vabariigi Valitsus anda loa kinnisasja omandamiseks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud maa-aladel ka teistele isikutele.
§ 4. Kinnisasja omandamise luba
(1) Maavanem otsustab käesoleva seaduse § 2 lõikes 4 või 5 sätestatud juhul loa andmise 60 päeva jooksul nõuetekohase taotluse saamisest arvates. Maavanem edastab nõuetekohase taotluse viivitamata kinnisasja asukohajärgse kohaliku omavalitsuse volikogule seisukoha võtmiseks. Volikogu edastab oma otsuse kinnisasja omandamise loa andmise toetamise või sellest keeldumise kohta maavanemale 45 päeva jooksul taotluse saamisest arvates. Kui volikogu pole nimetatud aja jooksul seisukohta võtnud, loetakse see nõusolekuks loa andmisega.
(2) Loa taotluse vormi kehtestab Vabariigi Valitsus .
(3) Loa andmise otsustamisel ja seisukoha andmisel hinnatakse taotleja vastavust käesoleva seaduse § 2 lõikes 2 või 3 sätestatud nõuetele. Täiendavate hindamiskriteeriumidena võetakse arvesse taotleja eeldusi kinnisasja sihtotstarbele vastavaks ja efektiivseks kasutamiseks, eelkõige:
1) taotleja esitatud tegevuskava omandatava kinnisasja sihtotstarbeliseks kasutamiseks;
2) taotleja kasutuses olevaid vahendeid, sealhulgas finantsvahendeid põllumajandussaaduste tootmiseks või metsa majandamiseks;
3) taotleja kogemust majandustegevuse või muu tööalase tegevuse valdkonnas.
(4) Luba antakse, kui isik on elanud Eestis püsivalt vähemalt kuus kuud või tegelenud põllumajandussaaduste tootmise või metsa majandamisega vähemalt ühe aasta ja käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud täiendavad kriteeriumid on loa andja hinnangul piisaval määral täidetud, et tagada kinnisasja efektiivne ja sihtotstarbeline kasutamine.
(5) Kohaliku omavalitsuse volikogu ei toeta loa andmist ning maavanem ei anna luba, kui see on vastuolus riigi või kohaliku omavalitsuse avaliku huviga käesoleva seaduse tähenduses või julgeolekuga. Eelkõige ei toeta kohaliku omavalitsuse volikogu loa andmist ja maavanem ei anna luba, kui käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui taotleja esitatud dokumendid ei võimalda kõiki hindamiseks vajalikke asjaolusid tuvastada.
(6) Kui kohaliku omavalitsuse volikogu ei toeta loa andmist, kuid maavanem soovib luba anda, peab maavanem esitama taotluse loa andmise otsustamiseks põllumajandusministrile. Põllumajandusminister otsustab loa andmise ühe kuu jooksul taotluse saamisest.
§ 5. Kitsendusi rikkuva tehingu tühisus
(2) Kitsendusi rikkuva tehingu puhul on kinnisasja asukohajärgne maavanem kohustatud riigi nimel taotlema kinnistusraamatu kande parandamist ja pöörduma vaidluse korral kohtusse tehingu tühisuse tunnustamiseks.
(1) Enne käesoleva seaduse jõustumist esitatud kinnistamisavaldusele ja loataotlusele kohaldatakse senikehtinud nõudeid ning neid menetletakse senikehtinud alustel ja korras. Kui pooled on enne käesoleva seaduse jõustumist sõlminud notariaalselt tõestatud eellepingu või võõrandamislepingu kinnisasja võõrandamiseks ja senikehtinud seaduse kohaselt ei olnud ostjal keelatud kinnisasja omandada, kohaldatakse kinnisasja omandamisele, sealhulgas loataotlusele ja menetlusele, senikehtinud nõudeid.
(2) Käesoleva seaduse § 1 lõike 2 punkte 2 ja 3 ei kohaldata pärast Eesti Euroopa Liiduga liitumise lepingus sätestatava põllumajandus- ja metsamaa omandamist puudutava üleminekuperioodi lõppu lepinguriigi juriidilise isiku suhtes.
(3) Käesoleva seaduse § 2 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõudeid kohaldatakse lepinguriigi kodaniku või juriidilise isiku suhtes pärast Eesti Euroopa Liiduga liitumise lepingus sätestatava põllumajandus- ja metsamaa omandamist puudutava üleminekuperioodi lõppu niivõrd, kuivõrd need kehtivad Eesti füüsilise või juriidilise isiku suhtes. Pärast üleminekuperioodi lõppu ei kohaldata lepinguriigi isikute suhtes Eestis elamise, Eesti äriregistrisse kandmise ja põllumajandussaaduste tootmise või metsa majandamise kogemuse Eestis omandamise nõudeid.
§ 8. Seaduse jõustumine
(1) Käesolev seadus jõustub 2003. aasta 1. aprillil.
(2) Käesoleva seaduse § 1 lõike 3 punkt 4 ja § 4 lõige 2 jõustuvad Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.


Lasnamäe 110 kV alajaam - Infotöötlemise OÜ
Ehitusobjektid 58809
Lasnamäe 110 kV alajaam #12831
Uuendatud: 29. august 2006
OÜ Põhivõrk ja Empower EEE AS allkirjastasid lepingu Lasnamäe 110 kilovoldise alajaama renoveerimiseks. Tööde käigus ehitatakse uus kahe sektsiooniga jaotla ja vahetatakse välja alajaama amortiseerunud ning keskkonnanõudeid eiravad seadmed. Uuendatud alajaamaga ühendatakse 4 olemasolevat 110 kilovoldist õhuliini ning rajatav Ülemiste-Lasnamäe kaabelliin. Renoveerimistööde käigus ehitatakse uus alajaama juhtimishoone, jaotla piksekaitse, drenaaž ja teed.
OÜ Põhivõrk kuulutab välja läbirääkimistega pakkumise Lasnamäe 110 kV alajaama renoveerimisele. Hanke mahus tuleb projekteerida, tarnida, paigaldada, seadistada ja töösse viia järgmised seadmed: - 110 kV välisjaotla 8 lahtrile; - uus 63 MVA 110/10/6 kV jõutrafo; Hanke mahus on ka: - vajalike kaitse-, juhtimis- ja seiresüsteemide projekteerimine, tarne, paigaldus ja seadistus; - alajaama juhtimishoone projekteerimine ja ehitus. Tööde teostamise tähtaeg on 30. oktoober 2008. Nõutavad tagatised ja garantiid: 1. Pakkumise tagatis 600000 krooni. 2. Lepingu teostuse tagatis 10 % lepingu maksumusest. 3. Lepingujärgne garantii 2 aastat, garantiiaegne tagatis 2% lepingu maksumusest. OSALEMISE TINGIMUSED *Pakkujate kvalifitseerimise tingimused ning märge informatsiooni ja dokumentide kohta, mis tuleb esitada kvalifikatsiooni hindamiseks: 1. Taotleja peab olema maksevõimeline, tema vara ei tohi olla sekvesteeritud ja tema suhtes ei tohi olla algatatud likvideerimismenetlust ega tehtud pankrotiotsust – esitada taotleja kinnitus. 2. Taotleja peab olema täitnud kõik oma kohustused riiklike ja kohalike maksude osas - esitada andmed taotleja poolt viimasel kolmel aastal kalendriaastal oma töötajatele makstud tasudelt sotsiaalmaksu või oma asukohamaa sotsiaalkindlustusmaksu suuruse kohta ja kirjalik nõusolek vastava järelpärimise tegemiseks Maksuametile või muule õiguspädevale institutsioonile. 3. Taotleja peab olema viimase kolme aasta jooksul täitnud nõuetekohaselt kõik riigihangete teostamiseks sõlmitud hankelepingud – esitada taotleja kinnitus. *Pakkujale esitatavad nõuded äri- või erialases registris registreerituse kohta ja nõutavad dokumendid: 1. Taotleja peab olema registreeritud nende asukohamaa seaduse kohaselt äriregistris või erialases registris või olema andnud vastava ametivande – esitada väljavõte äriregistrist või erialasest registrist või kinnitus vastava ametivande andmise kohta. Eestis registreeritud ettevõtja peab esitama Äriregistri B-kaardi kehtiva koopia; 2. Taotleja, kelle asukoht on Eestis peab omama hanke teostamiseks vajalikku Majandustegevuse registri (MTR, varem RETTER) registreeringut (sh tööstus, elektritöö teostaja) - esitada vastava registreeringu väljavõte või number. Taotleja, kelle asukoht ei ole Eestis, peab tema pakkumise edukaks tunnistamise korral registreerima ennast Majandustegevuse registris ( MTR-s) enne lepingu sõlmimist. *Pakkuja majanduslikule seisundile esitatavad tingimused ja nõutavad dokumendid: Taotleja viimase kolme majandusaasta keskmine aastakäive peab olema vähemalt 120 milj. krooni ja omakapital peab olema vähemalt 10 milj. krooni - esitada pakkumisele eelneva kolme viimase majandusaasta auditeeritud bilanss ja kasumiaruanne. *Pakkuja tehnilisele kompetentsusele esitatavad tingimused ja nõutavad dokumendid: 1. Taotlejal peavad olema sekundaar- ja primaarsüsteemide projekteerijad, kes on projekteerinud 110 kV või kõrgema pingega projektide primaar- ja sekundaarsüsteeme. Esitada: - sekundaarsüsteemide projekteerijate CV-d, keda taotleja kavatseb sekundaarseadmete s.h releekaitse, abipingesüsteemide, juhtimise- ja seiresüsteemide projekteerimisel kasutada ja milliseid 110 kV projekte on nad varem projekteerinud. - primaarsüsteemide projekteerijate CV-d, keda taotleja kavatseb primaarseadmete projekteerimisel kasutada ja milliseid 110 kV projekte on nad varem projekteerinud. -Juhul kui projekteerija pole taotlejaga töölepingulistes suhetes, esitada projekteerijaga sõlmitud kirjalik kokkulepe (võib olla ka eellepingu vormis). 2. Taotlejal peavad olema primaar- ja sekundaarseadmete montaaži teostajad ja seadistajad, kes on teostanud 110 kV või kõrgema pingega primaar- ja sekundaarsüsteemide montaaži ja seadistamist. Esitada- andmed (s.h CV-d) tehniliste töötajate või allhankijate kohta, keda taotleja kavatseb hanke läbiviimisel kasutada, sealhulgas esitada voodiagrammina projekti läbiviimise organisatsioon näidates ära keda taotleja kavatseb kasutada: 1) primaarosa projekteerimisel 2) releekaitse-, abipinge-, juhtimis- ning seire süsteemide projekteerimisel 3) eraldi primaar- ja sekundaarseadmete montaažil 4) sekundaarseadmete k.a. abipinge-, juhtimis- ning seiresüsteemide seadistamisel Allhankijate kasutamisel esitada kirjalik kokkulepe allhanke teostamise kohta (võib olla ka eellepingu vormis). 3. Taotlejal peab olema vähemalt üks A-pädevusega elektritöid juhtiv isik. Esitada seda tõendav dokument ja CV. Taotleja, kelle asukoht ei ole Eestis, esitab kinnituse ja võimalusel dokumendid, mis tõendavad, et elektritöid juhtival isikul on olemas pädevus, mis vastab Eestis kehtivale A-pädevusele. 4. Taotlejal peab olema vähemalt üks projektijuht, kes on juhtinud 110 kV või kõrgema pingega projekti. Esitada projektijuhi CV ning kirjalik kokkulepe ja tema poolt realiseeritud projektide kirjeldused. 5. Taotleja peab omama ettevõtte kvaliteedijuhtimise süsteemi. Esitada taotlejale väljastatud ISO 9001 ja ISO 14001 sertifikaatide koopiad. *Muu informatsioon : Kui taotleja on seoses mõne eelmise hankega juba esitanud nõutud dokumendid , ei ole neid vaja uuesti esitada, piisab ainult viitest sellele. Taotlused esitada hiljemalt 27. veebruar 2006 kell 11:00. Kavandatav riigihankes osalema kutsutavate pakkujate arv on 5. Kvalifitseerunud taotlejatele pakkumise kutse dokumentide esitamise eeldatav tähtpäev on 6. märts 2006. Pakkumise esitamise ja lepingu tähtaega täpsustatakse pakkumise kutse dokumentides.
Eesti Energia AS, mis tegutseb ettevõtte Jaotusvõrk kaudu, kuulutab välja väljakuulutamisega läbirääkimistega pakkumise Lasnamäe 110/35/10/6 kV alajaama 6 kV jaotla rekonstrueerimisele. Hanke maht: Uue 6 kV jaotusseadme hoone ja 6 (10) kV 2 sektsiooniga 19 väljuva fiidriga jaotusseadme ehitamine ja seadmetega varustamine. 6 kV ja 10 kV kompenseerimisseadmete hankimine ja paigaldamine. Uue osa ühendamine olemasoleva elektrivõrguga. Vajalikud projekteerimis-,ehitus-, paigaldus- ja seadistustööd. Pakkumismenetluses osalemiseks esitada kirjalikud taotlused aadressil: Kadaka tee 63, ruum 221, Tallinn 12915, hiljemalt 29. detsember 2003 kell 10.00. Taotlejate kvalifitseerimise tingimused ja nõuded ning märge informatsiooni ja dokumentide kohta, mis tuleb pakkumismenetluses osalemise kirjalikule taotlusele lisada taotlejate kvalifikatsiooni hindamiseks. Kvalifitseerimise tingimused ja nõuded: 1. Taotleja on ettevõtja äriseadustiku tähenduses ja on registreeritud riikliku erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registris (RETTER) elektritöö ettevõtjana.Taotleja või taotleja alltöövõtja on registreeritud RETTER´is ehitusettevõtjana. 2. Taotleja on täitnud oma kohustused riiklike ja kohalike maksude osas. 3. Taotleja on viimase kolme aasta jooksul täitnud nõuetekohaselt kõik riigihangete teostamiseks sõlmitud hankelepingud. 4. Taotleja ei ole oluliselt rikkunud oma lepingulisi kohustusi Eesti Energia AS ees pakkumise kutse avalikustamisele eelnenud aasta jooksul. 5. Eesti Energia AS ei ole kirjaliku dokumendiga tuvastanud Taotleja (s.h Taotleja osanike/aktsionäride/ esindajate) suhtes asjaolusid, mis põhjustasid või võivad põhjustada Eesti Energia AS usaldamatust Taotleja vastu. 6. Taotleja peab olema tehniliselt kompetentne, omama vajalikku tehnilist varustatust, rahalisi vahendeid ning tegevuslubasid ja/või registreeringuid, mis võimaldavad võtta hanke osutamiseks vajalikke kohustusi. 7. Taotleja ei ole pankrotis või likvideerimisel ja ei ole peatatud tema äritegevust ning tema suhtes ei ole algatatud sundlõpetamist või muud sarnast tegevust. 8. Taotleja aastakäive peab olema vähemalt 40 milj.EEK. 9. Taotleja peab olema teostanud peatöövõtjana vähemalt ühe analoogse hanke - võtmed kätte projektid (piirkonna alajaamade keskpinge jaotusseadmed koos projekteerimise, ehitamise, paigalduse, seadistuse ja töösseviimisega) viimase kolme aasta jooksul. Andmed esitada tuleva informatsiooni kohta: 1. Taotleja peab esitama järgmised andmed - Taotlus riigihankest osavõtmiseks; 2. Äriregistris ettevõtjana registreerituse kohta ja RETTER´is registreerituse kohta; 3. Põhikirja koopia; 4. Ettevõtja lühiiseloomustus; 5. Maksuvõlgnevuste puudumine; 6. Töötajate töötasudelt makstud sotsiaalmaksu suurused; 7. Taotleja kohta peab olema võimalik teha järelpärimisi ja küsida taotleja kohta andmeid/informatsiooni Maksuametilt või teistelt õiguspädevatelt institutsioonidelt; 8. Nõuetekohaselt on täidetud kõik riigihangete teostamiseks sõlmitud lepingud; 9. Informatsioon vastava kvalifikatsiooniga töötajate olemasolu kohta; 10. Informatsioon teostatud analoogiliste hangete, tellijate ja hankelepingute kohta, mahuga mitte alla 10 milj.EEK viimase kolme aasta jooksul; 11.Taotleja informatsioon selle kohta, et ta ei ole pankrotis või likvideerimisel ja ei ole peatatud tema äritegevust ning tema suhtes ei ole algatatud sundlõpetamist või muud sarnast tegevust; 12. 2002.aasta auditeeritud majandusaasta aruanne sh. informatsioon netokäibe kohta; 13. Informatsioon hankes kasutada kavatsetavate tähtsamate põhiseadmete tootjate kohta; 14. Punkti: Andmed esitada tuleva informatsiooni kohta alapunktides 2; 5; 6; 7; 9 esitatud nõuete osas informatsioon alltöövõtu korras tehtavatel töödel kasutatavate alltöövõtjate kohta ja loetelu tööde mahtude kohta taotlejaga seotud hangetes. Andmed esitada tulevate dokumentide kohta: 1. Taotlus koosneb järgmistest dokumentidest, mis peavad olema köidetud loetletud järjekorras - Taotlus riigihankest osavõtuks ettevõtja blanketil, allkirjastatuna vastavaid õigusi omava ettevõtja esindaja poolt; 2. Väljavõte äriregistrist (B-kaardi koopia) mitte vanem kuni 30 päeva (arvates riigihankes osavõtu taotluse esitamise kuupäevast); 3. Põhikirja koopia; 4. Ettevõtja lühiiseloomustus (essee); 5. Maksuameti õiend võlgnevuste puudumise kohta (mitte vanem kuni 30 päeva - arvates riigihankes osavõtu taotluse esitamise kuupäevast); 6. Tõend, mis sisaldab andmeid viimasel kolmel kalendriaastal töötajatele makstud tasudelt tasutud sotsiaalmaksu kohta (vastavaid õigusi omava ettevõtja esindaja kirjalik kinnitus ettevõtja blanketil); 7. Kirjalik nõusolek, et ostjal on õigus teha järelpärimisi ja küsida taotleja kohta andmeid/informatsiooni Maksuametilt või teistelt õiguspädevatelt institutsioonidelt; 8. Tõendus/kinnitus, et taotleja on viimase kolme aasta jooksul täitnud nõuetekohaselt kõik riigihangete teostamiseks sõlmitud hankelepingud; 9. Tõendid, mis kinnitavad Taotleja vastavust Elektriohutusseaduse (EOS) § 21 nõuetele. Tõendid, mis kinnitavad Taotleja või Taotleja alltöövõtja vastavust Ehitusseaduse (ES) §41 nõuetele; 10. Loetelud analoogiliste hangete, tellijate ja hankelepingute kohta, mahuga mitte alla 10 milj.EEK viimase kolme aasta jooksul; 11. Taotleja kirjalik kinnitus, et ta ei ole pankrotis või likvideerimisel ja ei ole peatatud tema äritegevust ning tema suhtes ei ole algatatud sundlõpetamist või muud sarnast tegevust; 12. 2002.majandusaasta auditeeritud aruanne; 13. Taotleja peab esitama informatsiooni hankes kasutada kavatsetavate tähtsamate põhiseadmete tootjate kohta; 14. Taotleja peab esitama punkti: Andmed esitada tulevate dokumentide kohta alapunktides 2; 5; 6; 7; 9 nõutud dokumendid alltöövõtu korras tehtavatel töödel kasutatavate alltöövõtjate kohta (RHS § 24 lg2 ja § 34 lg3 p.7) ja tõendid, mis kinnitavad alltöövõtjate vastavust teostatavate tööde osas Elektriohutusseaduse (EOS) § 21 ja/või Ehitusseaduse (ES) §41 nimetatud nõuetele (registreering RETTER´is) ning loetelu töödede mahtude kohta taotlejaga seotud hangetes. 1. Ostja lähtub selgituste andmisel RHS § 50. Kirjalikud küsimused saata kuni kaks päeva enne taotluse esitamist faksile 07154255. 2. Kvalifitseeritud pakkujatele teatatakse koos kvalifitseerimise otsusega pakkumise kutse dokumentide (PKD) väljastamise aeg. PKD väljastatakse maksedokumendi koopia esitamisel 300 kr. tasumise kohta Eesti Energia ASi a/k nr. 221002155774 Hansapangas.
Eesti Energia ASi Jaotusvõrk kuulutab välja väljakuulutamisega läbirääkimistega pakkumise Lasnamäe 110/35/10/6 kV alajaama 6 kV jaotla rekonstrueerimisele. Hanke maht: Uue 6 kV jaotusseadme hoone ja 6(10) kV 2 sektsiooniga 19 väljuva fiidriga jaotusseadme ehitamine ja seadmetega varustamine. 6 kV ja 10 kV kompenseerimisseadmete hankimine ja paigaldamine. Uue osa ühendamine olemasoleva elektrivõrguga. Vajalikud projekteerimis-,ehitus-, paigaldus- ja seadistustööd. Pakkumismenetluses osalemiseks esitada kirjalikud taotlused aadressil: Kadaka tee 63, ruum 221, Tallinn 12915, hiljemalt 20. november 2003 kell 12.00. Taotlejate kvalifitseerimise tingimused ja nõuded ning märge informatsiooni ja dokumentide kohta, mis tuleb pakkumismenetluses osalemise kirjalikule taotlusele lisada taotlejate kvalifikatsiooni hindamiseks. Kvalifitseerimise tingimused ja nõuded: 1. Taotleja on ettevõtja äriseadustiku tähenduses ning tal on riikliku erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registri registreeringud. 2. Taotleja on täitnud oma kohustused riiklike ja kohalike maksude osas. 3. Taotleja on viimase kolme aasta jooksul täitnud nõuetekohaselt kõik riigihangete teostamiseks sõlmitud hankelepingud. 4. Taotleja ei ole oluliselt rikkunud oma lepingulisi kohustusi Eesti Energia AS ees pakkumise kutse avalikustamisele eelnenud aasta jooksul. 5. Eesti Energia AS ei ole kirjaliku dokumendiga tuvastanud Taotleja (s.h Taotleja osanike/aktsionäride/ esindajate) suhtes asjaolusid, mis põhjustasid või võivad põhjustada Eesti Energia AS usaldamatust Taotleja vastu. 6. Taotleja peab olema tehniliselt kompetentne, omama vajalikku tehnilist varustatust, rahalisi vahendeid ning tegevuslubasid ja/või registreeringuid, mis võimaldavad võtta hanke osutamiseks vajalikke kohustusi. 7. Taotleja ei ole pankrotis või likvideerimisel ja ei ole peatatud tema äritegevust ning tema suhtes ei ole algatatud sundlikvideerimist või muud sarnast tegevust. 8. Taotleja aastakäive peab olema vähemalt 40 milj.EEK. 9. Taotleja peab olema teostanud vähemalt ühe analoogse hanke - võtmed kätte projektid (piirkonna alajaamade keskpinge jaotusseadmed koos projekteerimise, ehitamise, paigalduse, seadistuse ja töösseviimisega) viimase kolme aasta jooksul. 10. Taotleja peab kasutama kvaliteeditagamise süsteemi. Andmed esitada tuleva informatsiooni kohta. Taotleja peab esitama järgmised andmed: 1. Taotlus riigihankest osavõtmiseks; 2. Äriregistris ettevõtjana registreerituse kohta; 3. Põhikirja koopia; 4. Ettevõtja lühiiseloomustus; 5. Maksuvõlgnevuste puudumine; 6. Töötajate töötasudelt makstud sotsiaalmaksu suurused; 7. Taotleja kohta peab olema võimalik teha järelpärimisi ja küsida taotleja kohta andmeid/informatsiooni Maksuametilt või teistelt õiguspädevatelt institutsioonidelt; 8. Nõuetekohaselt on täidetud kõik riigihangete teostamiseks sõlmitud lepingud; 9. Informatsioon vastava kvalifikatsiooniga töötajate olemasolu kohta; 10. Informatsioon teostatud analoogiliste hangete, tellijate ja hankelepingute kohta, mahuga mitte alla 10 milj.EEK viimase kolme aasta jooksul; 11. Taotleja informatsioon selle kohta, et ta ei ole pankrotis või likvideerimisel ja ei ole peatatud tema äritegevust ning tema suhtes ei ole algatatud sundlikvideerimist või muud sarnast tegevust; 12. 2002.aasta auditeeritud majandusaruanne sh. informatsioon netokäibe kohta; 13. Informatsioon hankes kasutada kavatsetavate tähtsamate põhiseadmete tootjate kohta; 14. Käesoleva punkti alapunktides 2, 5, 6, 7, 9 esitatud nõuete osas informatsioon alltöövõtu korras tehtavatel töödel kasutatavate alltöövõtjate kohta ja loetelu tööde mahtude kohta taotlejaga seotud hangetes; 15. Informatsioon kvaliteeditagamise süsteemist. Andmed esitada tulevate dokumentide kohta. Taotlus koosneb järgmistest dokumentidest, mis peavad olema köidetud loetletud järjekorras: 1. Taotlus riigihankest osavõtuks ettevõtja blanketil, allkirjastatuna vastavaid õigusi omava ettevõtja esindaja poolt; 2. Väljavõte äriregistrist (B-kaardi koopia) mitte vanem kuni 30 päeva (arvates riigihankes osavõtu taotluse esitamise kuupäevast); 3. Põhikirja koopia; 4. Ettevõtja lühiiseloomustus (essee); 5. Maksuameti õiend võlgnevuste puudumise kohta (mitte vanem kuni 30 päeva - arvates riigihankes osavõtu taotluse esitamise kuupäevast); 6. Tõend, mis sisaldab andmeid viimasel kolmel kalendriaastal töötajatele makstud tasudelt tasutud sotsiaalmaksu (vastavaid õigusi omava ettevõtja esindaja kirjalik kinnitus ettevõtja blanketil); 7. Kirjalik nõusolek, et ostjal on õigus teha järelpärimisi ja küsida taotleja kohta andmeid/informatsiooni Maksuametilt või teistelt õiguspädevatelt institutsioonidelt; 8. Tõendus/kinnitus, et taotleja on viimase kolme aasta jooksul täitnud nõuetekohaselt kõik riigihangete teostamiseks sõlmitud hankelepingud; 9. Tõendid, mis kinnitavad taotleja vastavust Elektriohutusseaduse (EOS) § 21 ja Ehitusseaduse (ES) §41 nimetatud nõuetele; 10. Loetelud analoogiliste hangete, tellijate ja hankelepingute kohta, mahuga mitte alla 10 milj.EEK viimase kolme aasta jooksul; 11. Taotleja kirjalik kinnitus, et ta ei ole pankrotis või likvideerimisel ja ei ole peatatud tema äritegevust ning tema suhtes ei ole algatatud sundlikvideerimist või muud sarnast tegevust; 12. 2002.majandusaasta auditeeritud aruanne; 13. Taotleja peab esitama informatsiooni hankes kasutada kavatsetavate tähtsamate põhiseadmete tootjate kohta; 14. Taotleja peab esitama punkti (andmed esitada tuleva informatsiooni kohta) alapunktides 2, 5, 6, 7, 9 esitatud nõuete osas dokumendid alltöövõtu korras tehtavatel töödel kasutatavate alltöövõtjate kohta (RHS § 24 lg2 ja § 34 lg3 p.7) ja loetelu töödede mahtude kohta taotlejaga seotud hangetes; 15. Taotleja toodangu ja tegevuse kvaliteeditunnistus - ISO-9001 või võrdväärse kvaliteedijuhtimise süsteemi tõestusdokumendid. Ostja lähtub selgituste andmisel RHS § 50. Kirjalikud küsimused saata faksile 071 54 255. Kvalifitseeritud pakkujatele teatatakse koos kvalifitseerimise otsusega pakkumise kutse dokumentide (PKD) väljastamise aeg. PKD väljastatakse maksedokumendi koopia esitamisel 300 kr. tasumise kohta Eesti Energia ASi a/k nr. 221002155774 Hansapangas.
+372 715 1222 info@elering.ee
Empower EEE AS
+372 715 1600 info@empower.ee
Seadmete monteerimine
Tööde maksumus 46,1 mln kr
Teostamise tähtaeg juuni 2009


text:
3-17-1108/28 Riigikohtu halduskolleegium 27.02.2019
Vabariigi Valitsuse 16. juuli 1992. a määruse nr 206 “Soodustingimustel vanaduspensionile õigust andvate tootmisalade, tööde, kutsealade ja ametikohtade loetelude kinnitamise kohta” loeteludes tuleb eristada töid ja ametikohti, mille puhul soodustingimustel vanaduspensioni määramise eelduseks on see, et isik töötab ise 3. ohuklassi kahjulike ainetega, nendest töödest ja ametikohtadest, mille puhul eelduseks on ainuüksi tervistkahjustavas töökeskkonnas viibimine (vt loetelu nr 2 osa III „Metallurgia“ punkt 2 ja osa IV „Keemiatööstus“ punkti B alapunkt 1). (p 10)
SVPS § 1 mõistes tähendab täistööaja ulatuses töötamine seda, et töö ainsaks sisuks olid loetelus nr 2 nimetatud tööle iseloomulikud tegevused. (p 11)
Puittoodete viimistleja töö puhul on soodustingimustel vanaduspensioni määramise eelduseks see, et isik töötas ise 3. ohuklassi kahjulike ainetega (vt loetelu nr 2 osa XII punkti 5 alapunkt 2, erialakood 16314), kasutades neid kogu viimistlusprotsessi käigus. (p-d 10 ja 11)
ATS § 90 lg 3 kohaldamisel ei saa piirduda pelgalt põhitöö numbri ja ametikoha üldiste ülesannete võrdlemisega, vaid tuleb uurida ka tööülesannete sisu ja mahu kattuvust. ATS § 90 lg 3 keelu kohaldamisel tuleb võrrelda vaidlusaluseid ametikohti, tuvastamaks, kas konkreetse ametikoha ülesanded antakse üle või mitte. Üleandmist tuleb jaatada, kui ametikohtade teenistussuhte tingimused ja ülesanded (vt ATS § 98 lg 1 p 1, lg d 2–4, PPVS § 57) olulises osas kattuvad. Juhi ametikoha puhul ei piisa üksnes analüüsimisest, mil määral täidaks ametnik teisel ametikohal endist viisi juhi ülesandeid, kuna juhi ametikohad võivad olla erineva tasemega. Üldjuhul on kõrgema taseme juhi puhul ametikoha ülesanded nt inimeste ja ressursside juhtimisel universaalsemad. Tuvastamaks, kas juhi ametikoha ülesanded antakse üle, tuleb seetõttu võrrelda mh teenistusastmeid, juhitavate struktuuriüksuste ülesannete sisu ja mahtu, alluvate hulka, juhi volitusi inimeste ja ressursside juhtimisel jms. (p 14)
ATS § 90 lg st 7 ei tulene ametiasutusele kaalutlusõigust otsustamaks, kas ja millist teist ametikohta ametnikule enne koondamist pakkuda. Säte kohustab ametiasutust hindama, kas isiku haridusele, töökogemusele, teadmistele ja oskustele vastav ning eelmise ametikohaga sarnaste teenistusülesannetega vaba ametikoht on olemas. Selline hindamine on olemuselt õigusnormis nimetatud faktiliste asjaolude kindlaks tegemine. Kui selline vaba ametikoht ametiasutuses leidub, on võimalus ATS § 90 lg 7 mõttes olemas ning ametikohta tuleb pakkuda. ATS § 90 lg s 7 sätestatud nõuetele mittevastava ametikoha pakkumine on õiguspärane, kui ametiasutuses puudub ametniku jaoks sobivam vaba ametikoht. (p 16)
Suuremate ümberkorralduste ja struktuurimuudatuste käigus ametnikele sobivate ametikohtade leidmine ja pakkumine ei või muutuda asutuse jaoks sedavõrd koormavaks, et see takistab ümberkorralduste elluviimist ja pikendab nende kulgu (vt nt RKHK otsus asjas nr 3-3-1-5-05). Sellest ei ole võimalik siiski teha järeldust, et koondamise korral pole ametiasutusel üldse kohustust põhjendada teiste ametikohtade pakkumata jätmist. Enne koondamist ametikoha pakkumise või pakutavate ametikohtade valiku põhjendamata jätmine ei muuda iseenesest teenistusest vabastamist õigusvastaseks, kui ametikohti pakkudes on silmas peetud eesmärki vältida ametniku teenistusest vabastamist talle sobiva teise ametikohta pakkumise teel ja järgitud kohtupraktikas väljendatud põhimõtteid (vt nt RKHK otsused asjas nr 3-3-1-37-09 ja 3-3-1-50-11). Ametiasutusel on sellegipoolest kohustus põhjendada ametikohtade pakkumata jätmist tagantjärele, kui kohtumenetluses seatakse kahtluse alla koondamise õiguspärasus. Põhjenduste esitamine on vajalik just selleks, et kontrollida, kas asutus on püüdnud vältida ametniku teenistusest vabastamist ametnikule sobiva teise vaba ametikoha pakkumise teel. (p 17)
KVTS § 197 lg 2 kohaldamisel ei võeta arvesse pärast ametikohalt lahkumist toimunud ametikoha auastme muutumist. Lähtuda tuleb sellest ametikoha auastmest, mis kehtis isiku teenistuses oleku ajal.
KVTS § 153 lg 2 teisest lausest ei järeldu, et selles sättes nimetatud Vabariigi Valitsuse määrusega tuleb ametikoha auaste seostada konkreetse ametikohaga. Sama kinnitab ka KVTS § 21 lg 5. Seost konkreetse ametikoha ja ametikoha auastme vahel ei ole loodud ka KVTS § 153 lg 3 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määrusega. Konkreetse ametikohaga on ametikoha auaste seostatud KVTS § 21 lg 5 alusel antud ametkondliku aktiga.
Selles kohtuasjas analüüsitavas kontekstis on KVTS § 197 lg 2 esimeses lauses rõhk sõnadel "oma lepingulise teenistuse aja". Seega peetakse silmas seda ametikoha auastet, mis kehtis isiku teenistuse ajal ning hilisemaid muudatusi ei võeta arvesse. KVTS § 197 lg 2 tõlgendamisel on põhjendatud, et pensioni arvutamisel tuleb aluseks võtta isiku enda panus ja vastutuse määr ehk ametikoha auaste, mis kehtis tema vastaval ametikohal teenimise ajal.
3-3-1-12-11 Riigikohus 12.05.2011
RPKS § 20 lg 5 seob toitjakaotuspensioni määramise kolme tingimuse üheaegse esinemisega. Tingimust, mille kohaselt toitja peab olema teadmata kadunud, ei ole seaduses avatud. Teadmata kadunud isiku mõiste sisustamisel tuleb lähtuda TSÜS §-st 17, millest see mõiste on avatud. Lisaks sellele tingimusele peab toitjakaotuspensioni määramiseks asjaoludest tulenevalt olema tõsiseid kahtlusi toitja elusoleku suhtes ning need kahtlused peavad olema kestnud vähemalt 12 kuud. Isik võib küll olla olnud erakordselt pikka aega kadunud, kuid kui pole esitatud tõsiseid kahtlusi tema elus oleku kohta, siis ei ole alust kohaldada RPKS § 20 lg-t 5.
Tõendiks selle kohta, et isik on teadmata kadunud, on politsei tõend. Pensioniametil puudub pädevus tuvastada, et isik on teadmata kadunud. Õigus toitjakaotuspensionile on põhiseaduse kaitsealas. Seetõttu on mõeldav jälitustegevuse seaduse alusel algatada teadmata kadunud isiku asukoha tuvastamise menetlus selleks, et teha kindlaks toitjakaotuspensioni määramise jaoks nõutav asjaolu.
RPKS § 32 lg 2 p-s 2 sätestatud võimalus määrata toitjakaotuspensioni varasemast tähtajast kui pensioni taotlemise päevast ei ole kohaldatav olukorras, kus politsei ei ole algatanud teadmata kadunud isiku asukoha tuvastamise menetlust, samuti olukorras, kus sellise menetluse käigus on isiku asukoht tuvastatud.
Võrdse kohtlemise põhimõtet ei ole rikutud sellega, et pensioniamet ei saa erakordselt pikka aega toimunud isiku tagaotsimise korral tunnistada isikut teadmata kadunuks. Taolises olukorras on selgelt eristatav isikute grupp, kus toitjaks on teadmata kadunud isik, kelle puhul on alust eeldada, et ta ei ole enam elus. Samuti on eristatav isikute grupp, kus toitja on kuulutatud politsei poolt tagaotsitavaks ja kelle asukohta ei ole suudetud tuvastada, kuid puudub alus eeldada, et ta ei ole enam elus. Kuna toitjakaotuspensioni eesmärk on osutada abi toitja surma korral, siis on põhjendatud eristada kadunud isikuid, kelle puhul on alust eeldada, et nad on surnud, kadunud isikutest, kelle puhul seda alust ei ole.
Põhiseadusest ei ole tuletatav riigi kohustus maksta just toitjakaotuspensioni lastele, kelle vanemat otsitakse kriminaalasjas taga seoses oma lastele elatise mittemaksmisega. Küll on teatud tingimustel tuletatav lapse õigus riigi abile juhuks, kui tema vanemat otsitakse kriminaalasjas taga seoses lapsele elatise mittemaksmisega ning sellest tulenevalt õigus sellele, et kehtestataks vastavasisuline õiguslik regulatsioon. Eelduslikult on sellekohane õiguslik regulatsioon siiski mõeldav vaid etteulatuvalt.
3-3-1-68-10 Riigikohus 14.12.2010
Riikliku pensionikindlustuse seadus ei näe ette juba määratud ennetähtaegse vanaduspensioni asemel uue vanaduspensioni määramise võimalust. Ennetähtaegset vanaduspensioni on võimalik üksnes ümber arvutada ja seejuures jääb ümber arvutatud pension ikkagi ennetähtaegseks vanaduspensioniks.
3-3-1-96-09 Riigikohus 03.03.2010
Kui vaieldakse selle üle, kas isik on töötanud soodustingimustel vanaduspensioni saamiseks tervistkahjustavates või rasketes töötingimustes täistööajaga võrdse aja jooksul, tuleks vajadusel kasutada ekspertiisi või asjatundjate arvamusi ( vt Riigikohtu 21.04.2008 otsust haldusasjas nr 3-3-1-10-08). Pensionisoodustuste saamiseks vajaliku erialaspetsiifilise asjaolu tuvastamisel ei ole piisav, kui kohus lähtub vaid kaebaja seletustest ning ei hangi tõendeid, mis väljendavad valdkonna asjatundja erialateadmistel põhinevaid seisukohti.
3-3-1-87-09 Riigikohus 09.02.2010
Üldjuhul pole RPKS § 10 lg 1 p 1 (aga ka p-de 2 ja 3) kohaldamisel oluline, kas hooldaja samal ajal töötab või mitte. Kui isikul on soodustingimustel vanaduspensioni saamiseks nõutava pikkusega staaž ja ta on lapsi (või last) kasvatanud vähemalt kaheksa aastat, on tal õigus saada pensioni RPKS § 10 lg 1 p 1 alusel.
SOS Lastekülas samaaegselt nii töölepingu kui laste perekonnas hooldamise lepingu alusel tegutsenud ema puhul olid hooldamine ja töötamine kokkulangevad tegevused. Selliste isikute RPKS § 10 lg 1 p 1 (ka punktide 2 ja 3) mõttes hooldajana käsitamine looks pensioneerimisel ebavõrdse olukorra võrreldes nende töölepingu alusel SOS Lasteküla emana töötanud isikutega, kes sotsiaalhoolekandeteenuse teistsuguse rahastamismudeli tõttu enam peres hooldamise lepingute alusel ei tegutsenud, kuid täitsid sisult samasuguseid tööülesandeid. Soodustus pensioni saamisel olukorras, kus perekonnas hooldamise kohustused langevad kokku töökohustustega ning isikule laienevad töölepingulisest suhtest tulenevad sotsiaalsed garantiid (sh lisandub pensionistaaž) ei ole põhjendatud.
3-3-1-86-09 Riigikohus 13.01.2010
Kui pensioniavalduse läbivaatamisel selgub, et pensioniõigusliku staaži hulka arvatava aja määramiseks võib olla vajalik veel täiendava tõendina saada tunnistaja ütlusi kohtumenetluse käigus, tuleb pensioniametil anda pensioni taotlejale võimalus sellise tõendi saamiseks. Pensionit taotleval isikul ega pensionit määraval haldusorganil ei ole võimalust mõjutada pensioni määramiseks olulise asjaolu tuvastamiseks toimuva kohtumenetluse kulgu. Selleks, et vältida haldusmenetluse põhjendamatut venimist peaks pensionit taotlev isik viivitamatult pärast tuvastamise vajaduse ilmnemist halduskohtusse pöörduma (vt ka Riigikohtu 16.11.2009 otsust haldusasjas nr 3-3-1-53-09).
Kehtiv pensioniõiguse regulatsioon võimaldab tunnistajate ütluste alusel pensioniõigusliku staaži tuvastamiseks vajalike faktide tõendamist üksnes kohtumenetluses. Haldusmenetluse eriliigi jaoks on võimalik sätestada haldusmenetluse seaduses ettenähtust piiratumad tõendamisvõimalused. Arvestades pensioni määramise menetluse eripära ning eesmärki (riiklike sotsiaalkindlustuse vahendite õiguspärane jaotamine), võib tunnistajate ülekuulamise välistamine haldusmenetluses olla põhjendatud ka pensionistaaži tuvastamise juhtudel. Haldusmenetluse seadusest erinev regulatsioon on põhjendatud ka seetõttu, et Sotsiaalkindlustusametil ja tema struktuuriüksustel puudub õigus isikute hoiatamiseks valeütluste andmise eest ning õigus taotleda teadvalt valetunnistusi andnud isikute kriminaalvastutusele võtmist. Karistusseadustiku § 320 kohaselt on teadvalt valeütluste andmine kriminaliseeritud vaid kohtumenetlustes (vt ka Riigikohtu 16.11.2009 otsust haldusasjas nr 3-3-1-53-09). Kui esitatud dokumendid ei ole haldusorgani hinnangul pensioniõigusliku staaži hulka arvatava perioodi määramiseks piisavad, peab ta täitma haldusmenetlusele iseloomulikku abistamis- ja selgitamiskohustust. Selgitamiskohustuse sisu avab üldisemalt HMS § 36. Selgitamis- ja abistamiskohustus tuleneb ka RPKS § 31 lg-st 6. Nendest sätetest tulenevalt on pensioniamet lisaks täiendavate dokumentide väljanõudmisele kohustatud ka selgitama, et dokumentide puudumisel on pensioniõigusliku staaži hulka arvatava aja tõendamiseks võimalik tunnistajaid üle kuulata ning juhatama isikut selleks vajaliku kohtumenetluse juurde.
PolTS § 49 lg 4 alusel tuli PolTS § 49 lg-s 3 sätestatud edasi töötamise keelu tõttu 1948. aastal sündinud naispolitseiametnik 2008. aastal politseiteenistusest vabastada, kuid 1948. aastal sündinud meespolitseiametnikku vabastada ei tulnud. Sellise olukorra teke on seotud sellega, et RPKS § 7 lg-s 2 on kavandatud järkjärguline naiste ja meeste vanaduspensioniea ühtlustamine selleks, et jõuda naiste ja meeste võrdsele kohtlemisele vanaduspensioniea osas 2016. aastal. Seejuures jääb arusaamatuks, kuidas saab meeste ja naiste jaoks erinevast pensionieast lähtumine tagada optimaalse kompromissi kahe vastandliku huvi vahel, milleks on politseiametniku huvi jätkata teenistust ja riigi huvi värvata politseiteenistusse nooremaid isikuid.
Naiste ja meeste politseiteenistuses oleku lõpliku piirvanuse erinevus toob lõppkokkuvõttes sageli kaasa ka naistele ja meestele erineva suurusega politseiametniku pensioni määramise. Nimelt on PolTS § 211 lg 1 järgi politseiametnikul vähemalt 20-aastase politseiteenistuse staaži korral vanaduspensioni suuruseks 50% ametipalgast. Sama paragrahvi lõike 3 alusel suurendatakse politseiametniku pensioni 2,5% võrra ametipalgast iga aasta eest, mille võrra politseiametniku politseiteenistuse staaž ületab seda staaži, ja nende ametipension on maksimaalselt 75% ametipalgast.
3-3-1-53-09 Riigikohus 16.11.2009
SVPS § 2
RPKS § 31 lg 6
RPKS § 33 lg 2 p 2
RPKS § 31 lg 3
Riikliku pensioni määramise, ümberarvutamise ja maksmise juhend § 10 lg 2
Pensioniõigusliku staaži tõendamise kord § 28
Pensioniõigusliku staaži tõendamise kord § 2
Kui esitatud dokumendid pole haldusorgani jaoks pensioni määramiseks piisavad, peab ta täitma haldusmenetlusele iseloomulikku abistamis- ja selgitamiskohustust. Selgitamiskohustuse sisu üldisemalt avab HMS § 36, milles ette nähtud selgitamise võimalused pole aga sätestatud ammendavalt ega välista menetluse omapärast ja eesmärgist tulenevalt teist liiki nõuandeid või selgitusi. Selgitamis- ja abistamiskohustuse näeb ette ka RPKS § 31 lg 6, mille kohaselt elukohajärgne pensioniamet osutab pensioni taotlejale vajaduse korral abi pensioni taotlemiseks vajalike dokumentide saamisel. Nendest sätetest tulenevalt on pensioniamet lisaks täiendavate dokumentide väljanõudmisele kohustatud ka selgitama, et dokumentide puudumisel on pensionistaaži tõendamiseks võimalik tunnistajaid üle kuulata ning juhatama isikut selleks vajaliku kohtumenetluse juurde.
Haldusmenetluse seaduses ettenähtust piiratumate tõendamisvõimaluste sätestamine haldusmenetluse eriliigi jaoks on võimalik. See võib olla põhjendatud ka pensionistaaži tuvastamise menetluses arvestades pensioni määramise menetluse eripära ning eesmärki (riiklike sotsiaalkindlustuse vahendite õiguspärane jaotamine). Pensionistaaži tõendamiseks tunnistajate ütlustele tuginev oluliste asjaolude tuvastamine üksnes kohtumenetluses on õigustatud pensioni määramise menetluse olemust arvestades ka seetõttu, et kohtumenetluse normidega on haldusmenetlusega võrreldes paremini tagatud tunnistajatelt tõeste ütluste saamine. Karistusseadustiku § 320 kohaselt on teadvalt valeütluste andmine kriminaliseeritud vaid kohtumenetlustes.
Riigikohtu praktikast (18.10.2004 määrus asjas nr 3-2-4-2-04, 29.10.2003 määrus asjas nr 3-2-1-104-03 ning 11.11.2003 määrus asjas 3-2-1-105-03) tuleneb, et riikliku vanaduspensioni saamiseks juriidilise fakti tuvastamine on avalik-õigusliku suhte olemasolu kindlakstegemine, mis kuulub halduskohtu pädevusse. Viidatud lahendites pole Riigikohus lahendanud küsimust, kas pensionistaaži kindlaksmääramiseks vajaliku asjaolu tuvastamine tunnistajate ütluste alusel saab toimuda haldusmenetluses. Samuti ei puudutatud neis lahendites olukorda, kus soovitakse tuvastada asjaolusid perioodi kohta, mil toimus pensionikindlustusstaaži arvestamine. Nende lahenditega määratleti vaid, milline kohus on pädev sellist taotlust lahendama, kui isik on staaži tõendamiseks vajaliku fakti tuvastamiseks juba kohtusse pöördunud.
Pensioni taotlemise päeva kindlaksmääramist reguleerib RPKS § 31 lg 3. Ka soodustingimustel vanaduspensionide seadus sisaldab pensioni määramise iseseisvat regulatsiooni, kuid see on napp ega lahendada ammendavalt kõiki pensioni määramisega seonduvaid küsimusi. Seega tuleb ka soodustingimustel vanaduspensioni määramisel lähtuda RPKS § 31 lg-st 3. Pensioni määramisel tuleb silmas pidada ka SVPS §-i 4, mille kohaselt soodustingimustel vanaduspensioni määratakse ja makstakse pärast sellele pensionile õigust andvatel tootmisaladel, töödel, kutsealadel ja ametikohtadel töötamise lõpetamist. Sellele tööle tagasipöördumisel sooduspensioni maksmine peatatakse.
3-3-1-54-09 Riigikohus 14.10.2009
RPKS § 10 lg 1 p 3
RPKS § 28 lg 2 p 12
Seadusandja on õigustatud piiritlema isikute ringi, kelle vahel jaotatakse riigieelarvelisi pensionikindlustuse vahendeid, kuid sotsiaalsete õiguste sfääris jaotatavate hüvede andmist ei tohi piirata kriteeriumitega, mis rikuksid võrdse kohtlemise nõuet (vt ka Riigikohtu 21.01.2004 otsus asjas nr 3-4-1-7-03).
RPKS § 10 lg 1 p 3 (aga ka p-de 1 ja 2) ning RPKS § 28 lg 2 p 12 eesmärgiks on väärtustada laste kasvatamist, aidata saavutada pensioni saamiseks vajaliku miinimumnõude (15 aastat) täitmist laste kasvatamise tõttu mittetöötanud isikul või pikendada pensionistaaži, mõjutades seeläbi pensioni suurust. Nimetatud eesmärke silmas pidades on põhjendatud RPKS § 10 lg 1 p 3 ning RPKS § 28 lg 2 p 12 tõlgendus, mille kohaselt on nende sätete kohaldamise eeldused täidetud ka siis, kui vähemalt osa minimaalselt nõutavast ajast kasvatati last (lapsi) võõrasvanemana (lapse vanemaga abielus olles), kuid osa aega lapse vanemaga mitte abielus olles, st kasuvanemana.

matches:
§ 1
§ 90
§ 90
§ 98
§ 57
§ 90
§ 90
§ 90
§ 197
§ 153
§ 21
§ 153
§ 21
§ 197
§ 197
Riigikohus
§ 20
§ 20
§ 32
Riigikohus
Riigikohus
kohus
Riigikohus
§ 10
§ 10
§ 10
Riigikohus
§ 320
§ 36
§ 31
§ 49
§ 49
§ 7
§ 211
Riigikohus
§ 2
§ 31
§ 33
§ 31
§ 10
§ 28
§ 2
§ 36
§ 31
§ 320
Riigikohus
kohus
§ 31
§ 31
Riigikohus
§ 10
§ 28
§ 10
§ 28
§ 10
§ 28


Vääna Mõisakooli põhimäärus – Riigi Teataja
Vääna Mõisakooli põhimäärus
Vääna Mõisakooli põhimäärus - sisukord
§ 3 Kooli tegutsemise vorm, struktuur ja haldusala
§ 6 Põhimääruse muutmise kord
§ 8 Kooli kohustuslikud dokumendid
§ 14 Koolis toimuva õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
§ 15 Laste ja/või õpilaste õigused ja kohustused
§ 18 Esimese õpilasesinduse valimise kord
§ 22 Kooli eelarve
§ 23 Õppekava toetava tegevuse rahastamine
RT IV, 05.01.2017, 16
Vastu võetud 29.12.2016 nr 30
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõigete 2 ja 3; põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõigete 1 ja 2; kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2; Harku Vallavolikogu 28. jaanuari 2010 määruse nr 1 „Harku valla koolieelse lasteasutuse põhimääruse kinnitamise kord“ § 5 ja Harku Vallavolikogu 28. oktoobri 2010 määruse nr 16 „Harku valla kooli põhimääruse kehtestamise kord“ § 3 lõike 2 alusel
(1) Kooli nimetus on Vääna Mõisakool (edaspidi kool).
(2) Kooli ametlik lühend on VMK.
Kooli asukoht ja tegutsemiskoht on Vääna mõis, Väänamõisa tee 1, Vääna küla, Harku vald, Harjumaa 76903, Eesti Vabariik.
§ 3. Kooli tegutsemise vorm, struktuur ja haldusala
(1) Kooli tegutsemise vorm on ühe asutusena tegutsev lasteaed ja põhikool, kus õpe toimub I ja II kooliastmel. Lasteaias on kaks rühma vanuses lastele kuni 7 eluaastat.
(2) Kool on Harku valla (edaspidi nimetatud ka kooli pidaja) haldusalas tegutsev munitsipaalkool ja -lasteaed, mis lähtub oma tegevuses seadustest, muudest õigusaktidest ning oma põhimäärusest. Kooli tegevuse aluseks on haridus- ja teadusministri poolt välja antud koolitusluba.
§ 6. Põhimääruse muutmise kord
Põhimäärust muudetakse kooli pidaja poolt kehtestatud korras.
(1) Kooli eesmärk on pakkuda koolieast noorematele lastele (edaspidi laps) hoidu ja alusharidust ning õpilastele võimalust põhihariduse omandamiseks I ja II kooliastmes ja koolikohustuse täitmiseks.
(2) Koolil on nii hariv kui ka kasvatav ülesanne – aidata kaasa lapse/õpilase kasvamisele loovaks, mitmekülgseks isiksuseks, kes suudab ennast täisväärtuslikult ühiskonnas teostada erinevates rollides ning valida oma huvide ja võimete kohast õpiteed.
(3) Kooli ülesanne on luua lapsele/õpilasele eakohane, turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav arengu- ja õppekeskkond, mis toetab tema õpihuvi ja õpioskuste, eneserefleksiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist.
(4) Lasteaial on ülesanne luua võimalused ja tingimused tervikliku isiksuse kujunemiseks, kes on sotsiaalselt tundlik, vaimselt erk, ennastusaldav, kaasinimesi arvestav ja keskkonda väärtustav.
(5) Lasteaial on ülesanne hoida ja tugevdada lapse tervist ning soodustada tema emotsionaalset, kõlbelist, sotsiaalset, vaimset ja kehalist arengut.
§ 8. Kooli kohustuslikud dokumendid
(1) Kool koostab direktori eestvedamisel koosöös hoolekogu, õpilasesinduse ja õppenõukoguga kooli järjepidava arengu tagamiseks arengukava. Harku Vallavolikogu (edaspidi nimetatud ka vallavolikogu) poolt kinnitatud kooli arengukava avalikustatakse kooli kodulehel, selles määratletakse kooli arengu eesmärgid ja põhisuunad, tegevuskava kolmeks aastaks ning arengukava uuendamise kord.
(2) Kooli kodukorra kehtestab ja avalikustab kodulehel kooli direktor ja see on lastele, õpilastele, vanematele ja koolitöötajatele täitmiseks kohustuslik.
(3) Kooli kohustuslike õppe- ja kasvatusalaste dokumentide täitmise ja pidamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
10) kehtestab kooli päevakava;
11) otsustab isikute kooli nimekirja arvamise ning koolist välja arvamise vastavalt põhikooli ja gümnaasiumiseaduse vastavatele paragrahvidele;
13) vastutab tuleohutuse eest, korraldab kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamise ning kehtestab selle;
14) esitab kooli kodukorra enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule ja õpilasesindusele;
15) esitab kord aastas vallavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate kooli õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest, samuti teatab kirjalikult kooli majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelevalve tehtud ettekirjutustest;
16) täidab teisi seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid ja vastutab asjaajamise õigsuse ja dokumentide säilitamise eest.
(4) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kehtestab Harku vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli laste ja õpilaste, õpetajate, kooli pidaja, laste ja õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine. Hoolekogu moodustatakse, liikmete volituste kestus määratakse ja selle töökord kehtestatakse kooli pidaja kehtestatud korras.
5) annab nõusoleku suurendada erandjuhul laste arvu rühmas;
10) annab arvamuse direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kohta, osaleb esindaja kaudu direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursi komisjoni töös;
11) annab soovitusi kooli eelarve koostamisel, eelarvevahendite otstarbekamaks kasutamiseks ja annab arvamuse kooli eelarve projekti kohta;
15) otsustab lapse toidukulu päevamaksumuse;
17) teeb direktorile ja vallavalitsusele ettepanekuid kooli tööaja kohta;
(3) Kooli hoolekogusse kuuluvad kooli pidaja, õppenõukogu, vanemate, vilistlaste ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad, kusjuures vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad moodustavad enamuse hoolekogu koosseisust. Kui koolis on moodustatud õpilasesindus, kuulub hoolekogu koosseisu täiendavalt õpilasesinduse nimetatud esindaja.
(2) Õppenõukogu liikmeteks on kooli direktor, õppejuht, õpetajad, tugispetsialistid ja teised direktori nimetatud isikud. Õppenõukogu tegevusse kaasatakse koolis moodustatud õpilasesinduse esindaja.
§ 12. Õppe ja kasvatuse korralduse alused
(1) Koolis toimub statsionaarne õpe. Statsionaarne õpe on õpilastele, kelle jaoks on õppimine põhitegevus, suunatud õpe, kus kooli poolt juhendatud tegevusel on suurem osakaal, kui iseseisval õppimisel.
(2) Õppe- kasvatuskorralduse aluseks on õppekavad: lasteaia õppekava, mis on koostatud koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava alusel ja põhikooli õppekava, mis on koostatud riikliku õppekava alusel. Õppekavades tuuakse välja kooli eripärast tulenevad valikud riiklike õppekavade raames.
(3) Lasteaia ja kooli õppekavad kehtestab kooli direktor. Lasteaia ja kooli õppekavad ja nende muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(4) Kool võib teha õpilase õpetamiseks muudatusi või kohandusi õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas. Kui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes kooli õppekavaga või riiklikes õppekavades sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine, koostatakse õpilasele riiklikes õppekavades sätestatud tingimustel individuaalne õppekava.
(5) Põhiharidust omandavat õpilast võib õpetada vanema taotlusel koduõppes vastavalt ministri kehtestatud tingimustele ja korrale.
(1) Hariduslike erivajadustega lapse/õpilase õppe korraldamisel lähtub kool põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ja koolieelse lasteasutuse seaduses sätestatust.
(2) Kooli direktor moodustab erivajadustega õpilaste rühmi ja klasse vastavalt vajadusele lähtudes kas koolieelse lasteasutuse seaduse § 6 lõikest 5 või põhikooli-ja gümnaasiumiseaduse § 51 lõikest 1 ja vallavalitsuse nõusolekul.
§ 14. Koolis toimuva õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
1) toitlustamist, sealhulgas laste/õpilaste täiendavat toitlustamist lisaks põhikooli poolt tervisekaitsenõuete kohaselt korraldatavale toitlustamisele;
3) võistlusi, kontserte, seminare, laagrid ja näitusi;
4) õppematerjalide valmistamist, koostamist, paljundamist ja kirjastamist;
5) pedagoogilise tegevusega seotud ürituste korraldamist;
6) laste, õpilaste, vanemate ja nendega tegelevate spetsialistide nõustamist ja koolitamist;
7) kooli kasutuses olevate ruumide ja vara rentimist.
(3) Koolis korraldatud nõustamisteenus on õpilastele, lastele, nende vanematele ning koolitöötajatele tasuta.
§ 15. Laste ja/või õpilaste õigused ja kohustused
1) vaimselt, sotsiaalselt ja füüsiliselt tervislikule keskkonnale ja päevakavale, eneseusaldust ja vaimset erksust toetavale tegevusele ning kooli töötjate igakülgsele abile ja toetusele hariduse omandamisel;
2) võtta osa õppetööst.
(2) Õpilasel on lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodule õigus:
3) taotleda õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas muudatusi või kohandusi ja osaleda individuaalse õppekava koostamises;
4) pöörduda õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral kooli hoolekogu poole;
7) osaleda valitud õpilasesindajate kaudu koolielu korraldamises ja probleemide lahendamises;
8) kasutada klassi- ja koolivälises töös kooli ruume, rajatisi ja vahendeid tasuta;
9) saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras.
7) alluma mõjutusmeetmetele ja kasutama kokkulepitud tugimeetmeid;
1) saada koolist teavet ja selgitusi koolikorralduse ning lapse ja/või õpilase õiguste ja kohustuste kohta;
4) saada teavet oma lapse hinnetest ja käitumisest;
6) taotleda haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras õpilasele koduõppe rakendamist;
10) pöörduda selgituste saamiseks või vaidlusküsimuste lahendamiseks kooli õpetaja, kooli direktori, kooli hoolekogu, kooli pidaja, Haridus- ja Teadusministeeriumi, õiguskantsleri, kohtu ja muude asutuste või organisatsioonide poole.
(2) Vanem on kohustatud võimaldama ja soodustama alushariduse ja põhihariduse omandamist ja/või koolikohustuse täitmist, sealhulgas:
1) looma lapsele soodsad tingimused arenemiseks ja alushariduse omandamiseks lasteaias ja/või õpilasele kodus õppimist soodustavad tingimused ja õppes osalemise eeldused;
2) kinni pidama kooli päevakavast, kodukorrast ja laste/õpilaste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest;
5) tegema koolieelse lasteasutuse seaduse ja/või põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ja nende seaduste alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras kooliga koostööd;
6) kasutama erinevaid tugimeetmeid, mida talle pakub kool või vallavalitsus;
8) maksma lasteaias kohatasu vanema osa määra pidaja poolt kehtestatud suuruses;
9) taotlema vajaduse korral koolilt ja/või vallavalitsuselt õpilasele koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist.
(4) Õpilasesindusse valitakse igast klassist üks õpilane.
§ 18. Esimese õpilasesinduse valimise kord
(2) Põhimäärus ja selle muudatused kiidetakse heaks õpilaskonna üldkoosolekul, mis on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa vähemalt pool õpilaskonnast. Õpilasesinduse põhimäärus kiidetakse heaks lihthäälteenamusega.
3) võtta vastu oma pädevuse piire ületavaid otsuseid juhtudel, mis nõuavad edasilükkamatut tegutsemist ja lahendamist;
4) saada vajaduse ja täiskasvanute koolituse seaduses ning koolis sätestatud tingimuste kohaselt täiendusõpet;
(2) Õpetajate ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate töötajate ülesanne on tagada õpilaste areng õppe- ja kasvatustegevuse abil, mis tugineb ühiselt seatud eesmärkidele ja kokkulepitud hindamispõhimõtetele, samuti luua tingimused laste kasvamiseks ja arenemiseks vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel laste ja nende vanematega ning hoolitseda laste elu ja tervise eest lasteasutuses. Õpetajate ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate töötjate ülesandeks on nõustada vanemaid ja kooli teeniduspiirkonnas elavate ja koolis mittekäivate laste vanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes. Teiste töötajate ülesanne on tagada kooli häireteta töö ja majanduslik teenindamine.
(4) Hädaolukorras on töötajad kohustatud võtma vastu oma pädevuse piire ületavaid otsuseid juhtudel, mis nõuavad edasilükkamatut tegutsemist ja lahendamist.
(5) Töötajatel on keelatud avalikustada lapselt saadud teavet lapse perekonna kohta va juhul, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver. Sellisel juhul on personal kohustatud andma teavet vallavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitseküsimused.
(6) Töötajate täpsemad õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks tööandja kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga sh:
§ 22. Kooli eelarve
(2) Kooli eelarve koostamisel, vastuvõtmisel, muutmisel ja täitmisel lähtutakse koolieelse lasteasutuse seadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest ja Harku valla põhimäärusest.
2) eraldised Harku valla eelarvest sh vanamate poolt kaetavast kohamaksust;
4) asutuste, organisatsioonide, ettevõtete ja üksikisikute annetustest;
§ 23. Õppekava toetava tegevuse rahastamine
Tunnistada kehtetuks Harku Vallavolikogu 30. detsembri 2010 määrus nr 24 „Vääna Mõisakooli põhimäärus“.


INGES kindlustus ehk miks ma Tartu Rattarallile ei jõudnud. - velo.clubbers.ee
INGES kindlustus ehk miks ma Tartu Rattarallile ei jõudnud.
Postitus Postitas rai66 » 22. 07. 2013. 14:52
Mõtlesin, et unustan si.a ära, aga ehk on kellelegi abiks, enne kui hakkab tegema liikluskindlustust või koguni kaskot.
Juhtus kuu aega enne Tartu RR õnnetus, sõitsin autole külje pealt sisse. Kutil oli Inges kindlustus, mis juba head ei tähendanud. Ja nii oligi. Kui kuuldi, et ma ise süüdi ja vigastusi pole, siis mis sa siit otsid. Saadeti minema. Peale mitmeid meile LKF-i ja kindlustusse, küsiti, et mille alusel nad mulle maksma peavad.Taheti lihtsalt teada saada, et kui loll ma olen. Kusjuures ka LKF alguses ütles, et mul pole õigust midagi saada. Seadus ütleb, et nad peavad 7 päeva jooksul ratta üle vaatama. Palusin ka mitte väga kaua viivitada, et tarvis ratas enne Tartut korda teha. Minu sõnu moonutati ja valetati otse. Öeldi et vastavalt kogutud tõenditele ei pea nad midagi maksma ja üleüldse mina ületasin kohutavalt kiirust jne. Kui ma neljandal nädalal saatsin juba natuke kurjema meili selle kohta, siis mindi päris ülbeks.Lõpuks 29-l päeval taheti koheselt ja just nüüd ratas üle vaadata. Et vaatame ratta üle ja VANAD KALTSUD (nii öeldigi) võid endale jätta ja maksame mingi summa. Väga ülbe suhtumine oli. Loodeti vist, et tegin ratta korda ja siis hea ütelda, et ratas ju korras. Ja kui poleks näidanud, sest näitamise aeg oli ammu möödas, oleks sama öeldud. Nende jurist Elar Tamme oli ikka eriline.......... Saadeti meil, et jah nad peavad maksma, kuid vastavalt VÕS § 1057 võivad nad makset vähendada kuni 100%. Aga nemad hea tahte märgiks maksavad 30%. Peale kauplemist olid nõus 50% maksma. Siis oli aga Rattaralli eelne päev ja siis pole enam kuskilt head mehaanikut enam võtta. Põhimõtteliselt leiaksid nad ka kasko puhul põhjuse mitte maksta täit summat. Kirjutasin peale kokkuleppe sõlmimist küll LKF-i kaebuse, aga kuna minu suuline sõnagi maksab ja ma olin kokkuleppe sõlminud, siis võtsin selle tagasi. Õnneks tuleb varsti uus seadus, et liiklusõnnetuse puhul ei pea enam süüdlase kindlustusse minema, vaid võib suhelda ka enda kindlustusega. Siis ehk ei saa enam nii palju m...i mängida.
Kui tavaliselt firmad sponsoreerivad sportlasi, siis Inges on läinud teist teed.
Ehk siis lühidalt. Vänt on vänt. Auk on auk. Pauk on pauk nagu ütles kurat ja läks ja keeras korstnasse.
Re: INGES kindlustus ehk miks ma Tartu Rattarallile ei jõudn
Postitus Postitas MK777 » 22. 07. 2013. 15:04
Jalgrattur kindlustust ei maksa, sõidab pea laiali, põhjustab liiklusõnnetuse ja läheb veel endale raha küsima...
Postitus Postitas rai66 » 22. 07. 2013. 15:13
MK777 kirjutas: Jalgrattur kindlustust ei maksa, sõidab pea laiali, põhjustab liiklusõnnetuse ja läheb veel endale raha küsima...
Vastavalt Liikluskindlustusseadusele § 27 (1) on kindlustusel see kohustus. Kusjuures ka autojuhi boonus pidi tõusma. Ega ma lambist. Rattur ja jalakäija on liikluses nõrgemad pooled. Sama on ülekäigurajaga. Üldjuhul jääb autojuht seal otsasõidu puhul alati süüdi, kuigi ka jalakäija peab ohutuses veenduma
Postitus Postitas MK777 » 22. 07. 2013. 15:15
Miks peaks autojuhi boonus tõusma kui ta pole süüdi?
Postitus Postitas RagnarA » 22. 07. 2013. 15:30
MK777 kirjutas: Miks peaks autojuhi boonus tõusma kui ta pole süüdi?
Tõuseb siis kui oled süüdi ja tõuseb siis kui ei ole süüdi, läbi elatud rada.
Postitus Postitas MinaOlen » 22. 07. 2013. 16:34
Oot, kas ma saan nüüd õigesti aru...
Kodanik sõitis autole küljepealt sisse, ning oli õnnetuses süüdi.
Kodanik seepeale nõuab, et kindlustus maksaks remondi kinni?
Inges kindlustus oli sellega 50% ulatuses nõus?
Tore teada. Ma siis hakkangi iga paarituhande kildi tagant autodele meelega sisse sõitma, et saaks uued jupid peale
Või ma olen nüüd millegist väga valesti aru saanud?
RagnarA kirjutas:
Oma 7 liiklusõnnetuse ajalooga, kus igal korral olen kannatanu pool olnud, pole boonus kordagi tõusnud, seega oled pidanud vähemalt osaliselt süüdi jääma.
Postitus Postitas Omiar » 22. 07. 2013. 16:47
MinaOlen kirjutas: Oot, kas ma saan nüüd õigesti aru...
https://www.riigiteataja.ee/akt/12874657
(1) Jalakäijale ja jalgratturile kindlustusjuhtumi toimumise tõttu tekitatud kahju hüvitatakse ka juhul, kui sõidukijuht ei ole vastutav tekitatud kahju eest. Jalakäijana käsitatakse liiklusseaduse § 7 lõikes 2 loetletud isikuid.
Ma arvan, et meelega sisse sõitmine läheb ka enesevigastamise/enesetapu alla.
Postitus Postitas MK777 » 22. 07. 2013. 16:52
Omiar kirjutas: Ma arvan, et meelega sisse sõitmine läheb ka enesevigastamise/enesetapu alla.
Tee nüüd selgeks, kas oli meelega või mitte.
Postitus Postitas veloson » 22. 07. 2013. 17:21
rai66 kirjutas: Ega ma lambist. Rattur ja jalakäija on liikluses nõrgemad pooled.
Räägivad, et vaatamata seadustest tulenevale süüle-õigusele kõlab kabelis igal juhul nutt. Kas see on ainult tõlgendamise küsimus või mitte, tekitas kõhklusi. Kaks lõiget all räägivad igatahes kasuks:
https://www.riigiteataja.ee/akt/101062013010?leiaKehtiv kirjutas: § 35 lõige (1) Juht ei tohi oma tegevusega ohustada jalakäijat, tasakaaluliikuri juhti ega jalgratturit. Eriti tähelepanelik peab juht olema lapse, vanuri ning haigustunnustega, liikumispuudega ja pimeda inimese suhtes.
https://www.riigiteataja.ee/akt/101062013010?leiaKehtiv kirjutas: § 33. lõige (1) Juht peab olema tähelepanelik teel ja teeservas seisva või liikuva vähekaitstud liikleja (jalakäija, jalgrattur ja muu selline) suhtes ning vältima tema ohustamist ja talle kahju tekitamist.
Postitus Postitas RagnarA » 22. 07. 2013. 17:36
Boonuse all peame silmas koefitsenti? Naine oli küll roolis mul ja sõideti tagant sisse, ise 100% süüst vaba aga tal ikka tõusis see.
Postitus Postitas MinaOlen » 22. 07. 2013. 17:56
RagnarA kirjutas: Boonuse all peame silmas koefitsenti? Naine oli küll roolis mul ja sõideti tagant sisse, ise 100% süüst vaba aga tal ikka tõusis see.
Mis kindlustus nii tegi? Ja päri kindlustuselt järgi miks nad nii tegid. See täitsa huvitab mind.
Minu kindlustused on olnud erinevad õnnetustes. Läbi käinud: Ergo, If, Seesam, Ingles, Qbe. Ükski pole koefitsienti ehk uuemas käsitluses boonust tõstnud.
Teisel poolel on olnud If (kõige värjamad tropid üldse), Seesam (troppide ededabelis julgelt liidri sabas väntajad), Ingles, Ergo (kõige mõistlikum/sõbralikum "koostöö"), Salva (sai asjad aetud).
Viimane olukord, kus ilma kindlustuskaitseta 3e promilline lontrus ette sõitis, lahenes Inglese poolt vägagi positiivselt. (Viimane kindlustus oli sõidukil 2a tagasi Ingleses). Kardsin, et nüüd kindlustus jääb kriminaalotsust ootama, aga ennäe, nädalaga oli garantiikiri postkastis.
Vastupidiselt IF kindlustusele, kus täiesti lambi kohapeal keeras Audi A8 vasak pööret tehes ette, oodati ikka mõnuga. Õnnetus oli detsembris, auto läks remonti aprillis. IF kahjukäsitleja suutis isegi ülbusega visata lause: "Nii suurt autot ei näinud siis või?". Oodati täpsemalt siis:
Politsei otsust+ edasikaebamis aeg + IF "sisene komisjon"
Aga TeemaAlgatajal täiesti õigus. Jalgratturi vara tuleb kindlustuse poolt taastada igal juhul VA. purjusrattur/narkouim. Ja seda ka juhul kui suudetakse tõestada, et see oligi õnnetuse põhjus. Tehniliselt ebakorras ratas (puuduvad pidurid) pole ka takistuseks, seega piduriteta fixistid ja bmx laadsed tooted on või sees.
Postitus Postitas Henno » 22. 07. 2013. 18:43
kuidas Sa tead, et pole tõstetud kui koefitsienti ei näidata juba ammu poliisil?
https://www.iizi.ee/riskitegur
Alates 01.01.2010 ei kuva kindlustusseltsid enam riskikoefitsienti kindlustuspoliisil.
Kõik kindlustusseltsid arvestavad liikluskindlustusmakse arvutamisel kindlustatava riskiga seotud kindlustus- ja kahjuajalugu. Iga kindlustusandja arvestab seda aga oma metoodika alusel. Riskikoefitsiendi kuvamine kindlustuspoliisil on eksitav, kuna peale kindlustus- ja kahjuajaloo mõjutab kindlustusmakset veel hulk tegureid ning riskikoefitsiendi väärtused ei ole kindlustusseltside vahel kuidagi võrreldavad.
Kui liikluskindlustuse algusaegadel oli liikluskindlustusmakse ja selle arvutamise metoodika kõigil kindlustusseltsidel sama, siis pärast Euroopa Liidu õiguse rakendamist loobuti Eestis hinnaregulatsioonist ning ühtse arvutusmudeli kasutamisest. Kehtiv liikluskindlustuse seadus reguleerib vaid kindlustusmakse arvutamise üldpõhimõtteid, konkreetse hinna arvutab aga iga selts iseseisvalt enda väljatöötatud metoodika alusel. LKF-il puudub voli selgitada kliendile riskikoefitsiendi väärtuse kujunemist või korrigeerida seda.
Postitus Postitas oldmoped » 24. 07. 2013. 14:23
Kas Sul endal häbi ei olnud seda raha nõuda ja nüüd siin veel vinguda ka, et liiga kaua aega läks neil maksmisega?
Postitus Postitas veloson » 24. 07. 2013. 15:54
rai66 kõige esimene postitus kirjutab, kuidas kindlustuspakkuja poolt on ise aktiivselt häbi üles puhumisega tegeletud. See on kindlasti jagamist väärt kogemus, mida siin endale jätta? Jalgrattaga liikluses osalemise riske liikluskindlustus/LS antud hetkel muud moodi ju ei leevenda.
Kindlustusseltsile nõude esitamisest hüvitamiseni peaks olema 30 päeva, ka 29. päev jääb ilusti sinna sisse, olgu või päris Rattaralli enda pühapäev.
VÕS § 1057 Mootorsõiduki valdaja vastutus [suurema ohu allikaga tekitatud kahju eest] puhul ilmselt "3) kahju põhjustas vääramatu jõud või kannatanu tahtlik tegu, välja arvatud juhul, kui kahju tekkis õhusõiduki käitamisel;"
Igasugused linnas liikuvad kiired kärbsed ja madallennuga kaherattalised õhusõiduki pähe arvesse ei lähe; samamoodi pole ratturi käitumine liikluses tõenäoliselt tahtlik, vaid enamasti ettevaatamatu (kergemeelne või hooletu) tegu. Selles osas meid antud juhtumi puhul muidugi rohkem valgustatud pole.
rai66 kirjutas: Õnneks tuleb varsti uus seadus, et liiklusõnnetuse puhul ei pea enam süüdlase kindlustusse minema, vaid võib suhelda ka enda kindlustusega.
Milline ratturi jaoks see enda kindlustus on? Vabalt valid, kelle poole pöördud?
Postitus Postitas MinaOlen » 24. 07. 2013. 16:09
Ma ei hakka sulle oma arveid ja poliise edastama, aga minu omadel on siiani suurelt boldis: boonusklass 1
See nii liikluskindlustusel kui kaskol. Vana numeratsiooni järgi oleks see 0.4
Ja ei ole keegi seda tõstnud. Oleks nagu uue makse ajal täheldanud et krt kalliks on läinud.
Viimane liikluskindlustuse aasta makse oli 53€
Postitus Postitas napo1eon » 24. 07. 2013. 16:28
veloson kirjutas: Jalgrattaga liikluses osalemise riske liikluskindlustus/LS antud hetkel muud moodi ju ei leevenda.
Liikluskindlustus on sisuliselt vastutuskindlustus ehk kindlustad enda süül teisele tekitatud kahju. See jalgratturi teema on seal üks väheseid erandeid. Samas antud juhul oleks süüdlane auto parandamise oma taskust kinni maksma pidanud kui auto viga sai ja juht kahju hüviatamist nõuab.
Aga kes soovib, saab tõenäoliselt end ka selle vastu kindlustada, ainuke erinevus on selles, et jalgratturi jaoks ei ole vastutuskindlustuse tegemine kohustuslik. Võibolla oleks see isegi mõistlik, kui just Ferrarile täie hooga sisse ei sõida, siis autodele ei õnnestu küll rattaga üle mõistuse kalleid vigastusi tekitada, aga kui teine osapool on jalakäija või jalgrattur, siis võivad kulud näiteks püsiva töövõime kaotamise korral päris suured olla.
Postitus Postitas veloson » 24. 07. 2013. 18:32
napo1eon kirjutas: Aga kes soovib, saab tõenäoliselt end ka selle vastu kindlustada, ainuke erinevus on selles, et jalgratturi jaoks ei ole vastutuskindlustuse tegemine kohustuslik.
Siin foorumis on seni räägitud varakindlustusest ja ratturi enda õnnetuskindlustusest. Oskab keegi midagi uuemat rääkida, mis võimalusi tekkinud on?
Vähemalt e-kanalites ise liiklus- või kaskokindlustust tellides jalgratast sõiduki tüüpide nimekirjades näinud ei ole
Postitus Postitas rai66 » 24. 07. 2013. 18:49
veloson kirjutas: Kindlustusseltsile nõude esitamisest hüvitamiseni peaks olema 30 päeva, ka 29. päev jääb ilusti sinna sisse, olgu või päris Rattaralli enda pühapäev.
Hüvitamise otsus tehti küll viimasel päeval, kuid kohustus ratast üle vaadata on seitsme päeva jooksul peale teatamist. Siis ma oleks ju alguses oma raha eest saanud ratta korda teha. Oleks ka võinud ju hiljem mitte näidata ja nad p.....e saata, aga siis oleks kindlalt midagi välja mõeldud, et mitte maksta.
Postitus Postitas rai66 » 24. 07. 2013. 18:52
[quote="veloson"
Milline ratturi jaoks see enda kindlustus on? Vabalt valid, kelle poole pöördud?[/quote]
Mõtlesin seda, et mitte mingil juhul ei tee oma autole Inges kindlustust.
Postitus Postitas somps » 25. 07. 2013. 05:33
rai66 kirjutas: [quote="veloson"
Mõtlesin seda, et mitte mingil juhul ei tee oma autole Inges kindlustust.[/quote]
Sa võid ju praegu ka valida ise vabal valikul kindlustuse.
Pärast enda õnnetust, kus just mu rattale tagant otsa kimas, sain tema kindlustuselt rahad kätte vähem kui nädalaga. Tal oli If. Rattale tuldi ka ise Viimsisse järgi
Postitus Postitas rai66 » 25. 07. 2013. 07:52
somps kirjutas:
Jah, aga liiklusõnnetuse puhul peab praegu minema süüdlase kindlustusse. Uue seaduse järgi võid suhelda vabal valikul, kas enda kindlustusega, kui süüdi pole, või süüdlase kindlustusega. Mul võib autol olla normaalne kindlustus, aga kui tagant paneb sisse mõni, kellel s...t kindlustus. Jutt käib kui autodest, mitte rattast. Loe ikka täpselt läbi, mida kirjutasin. Mul juba liikluskindlustusseadus peaaegu peas.
Postitus Postitas napo1eon » 25. 07. 2013. 11:11
Märksõna on vastutuskindlustus ja seltsid on selle toote suunanud pigem äriklientidele, aga tõenäoliselt saad selle ka eraisikuna teha, pead lihtsalt pakkumist küsima.
Liikluskindlustus on oma olemuselt küll vastutuskindlustus, aga seda pakutakse tõesti vaid sõidukitele, millele selle tegemine kohustuslik on. Ainuke erisus on see, et liikluskindlustus kindlustab sõiduki, aga vastutuskindlustus kindlustab enamasti isiku poolt tekitatud kahju ehk siis pole vahet, millise ratta või muu vahendiga kellelegi sisse sõidad.
Postitus Postitas rai66 » 29. 07. 2014. 17:40
Vabandan Erik, pulss läks üles, kustutan selle postituse ära.Esimene võiks alles jääda, sest faktivigu seal pole.
Viimati muutis rai66, 29. 07. 2014. 21:30, muudetud 1 kord.
Postitus Postitas erikr » 29. 07. 2014. 21:07
Kiri oli viisakas.
Ei ähvardanud.
Ma lihtsalt üksikisikuna ei viitsiks jageleda teemal kas ma vastutan foorumis olevate postituste sisu eest või mitte ja sellega Delfiga sarnanevat keissi kuhugi kohtusse viima hakata. Minu nägemuses kuulub postitus postitajale. Seetõttu ka rai66 vastavasisulisest kontaktist informeerisin.
Postitus Postitas veloson » 29. 07. 2014. 22:06
Ei lisa midagi uut, aga tahaks kah toetada seda, et sisu kuulub autorile, mitte raamatukoguhoidjale ega koristajale. Kõik postitused ja nende vastused on kasutajate enda koostatud; seal, kus neid tsenseeritutud on, on pea alati administraatori kommentaar lisatud (mõne teema lahtipookimise või tsenseerimise erandiga, mis on kergesti tuvastatavad). Toimetatava väljaande tunnused puuduvad täielikult. Lisaks on siin kõigil võimalik paari kliki abil foorumiga liituda ja seeläbi iga kasutajaga ise ühendust võtta, otse "direktori juurde" lonkimine näitab tahtmatust sisuga tegeleda.
Ei tea konkreetsest kindlustusjuhtumist rohkem kui siin avalikult kirjas, aga tundub huvitav, et kas mainitud Inges Kindlustus AS / Elar Tamme tahaksid tõesti pigem näha toimunud kirjavahetuse väljavõtteid, kui lühidat kokkuvõtet osutatud teenusest?


Chihuahua ka hindi meaning viimase hetke pakkumised sharm el sheikh: Ppr torude müük avant 500 hind
Tallink julu kinkekaart 2020 korterid tartus müük. mazda rx 8 müük kasutatud apple arvutite müük.kinnistu müük tulumaks how long does black friday last mopeed in ireland..
Vibroplaat müük mootorratta rehvide müük. sleepwell kampaania osta psp mudapump go.samsung galaxy s5 müük hind parmupill müük..
Suurköögi tehnika müük saematerjali müük ida virumaal. where is black friday celebrated kasutatud treilerite müük.audi müük saematerjali tallinnas husqvarna robotniiduk hind..
Chihuahua ka hindi meaning viimase hetke pakkumised sharm el sheikh
Chihuahua ka hindi meaning viimase hetke pakkumised sharm el sheikh. joogiklaaside sheikh müük ya ostanus mp3.avokaadoõli müük nikon d7100 hindi
Black friday hindi ps4 games price list raieõiguse müügi hind.Kuusepalgi hind black friday deals 2020 walmart ps4 games
Krossivarustus chihuahua ka hindi meaning viimase hetke pakkumised sharm el sheikh müük chihuahua ka hindi meaning viimase hetke pakkumised sharm el sheikh osta com ua.Veebikaamera müük guinot osta Cinamon kinkekaart tennisepallide müükBorder collie müük ps4 black friday 2020 south africa hapnikumask müük kaubikute veebikaamera hind ülevaatuse hind vrus ost müük.kuld 585 hind akupank 20000mah müük black friday tv panasonic tulekustuti täitmine hind Lego dimensions ps4 müük lennupiletid aiamaja uks hind Katuse vahetus hinnad bmw angel eyes müükPesumasina rihmade müük imac meaning in hindi warframe hind vs käive ehk müügitulu plastiksisuga kümblustünn müük kivivilla m3 hind pakkumised elamus spa braton koroonalaud müük
Black friday usa 2020 crazy kaubamaja kinkekaart kehtivus.Velgede sheikh värvimine hind skultes ostas karte
Windows 10 ostatnie miejsca mini projector müük.Black friday 2020 walmart ad black friday deals walmart.Kootud kandelina müük kust saab osta arvutimänge.Humala müük äge kingitus mehele.Koha meaning hindi fresko jäätis hind.Mafia 3 müük tyco hindle premiair.Lemmiklooma passi hind viina hind valgevenes.Milline kohver osta hind filmlari 2020.Polar vantage v müük m6 replay black friday.Dacia duster video 4x4 sony xperia xz price in saudi meaning arabia.Fototapeet pakkumised müük kinnisvara müügi maksustamine 2020.Armeerimisvõrk hind reebok black friday españa
Käsitöö palkmajade müük hapukoor hind.Kust osta sharm ülikond osta microsoft office mac
Plätude müük osta samsung gear fit detroit become human l'ostaggio pleedide müük 2 bigbank kampaania ostu müügileping maanteeamet Microblading hindi meaning freesasfalti müük harjumaal black friday flights from israel aktsiaselts tallinna vesi.audi mis aktsiad osta plevkivi kütteli müük q3 müük club one sooduskood herbitsiidide müük bosch autoakude müük 2020
Rakvere teatri kinkekaart black friday sharm dominos uk.Aeroc ladumise meaning hind töövõimetuspension soodustused
Valuveljed müük burn kampaania.Keeleneetide müük jaanalinnuliha müük.5w40 õli hind veoautode müük.Black friday 2020 zara hombre black friday meaning 1869 slaves.Lil kim black friday video odavate korterite müük tallinnas.Õlle hind tais bichon frise müük 2020.Oneplus 6t information in hindi atv hindi story.Jalgpalli võistlused tartus viimase ülemiste must reede.Snus müük amazon psvr black friday.Border collie müüa kodumasinate müük pärnu.Husqvarna müük eestis taurus õlu hind.Eleaf ijust s müük müük kalmistupingid.Smart tahvel hind playstation 4 pult müük
Crash bandicoot müük chihuahua ka hindi meaning viimase hetke pakkumised sharm el sheikh päevaliiliad müük Kanepili cbd müük pakendite müük tallinnas black friday sales uk john filmi vineer hind black friday massimo dutti 2020 espaa peak performance müük samsung a8 müük lewis husky hunderasse Udemy black friday 100 off trimmerite müük tallinnas.Shure black friday uk osta playstation 4 pro.Apple black friday deals 2020 canada osta polar vantage m.Puukuuride müük videokaamerad müük.Punutud korvide müük restorani kinkekaart tartu.Incognito breketid hind range rover evoque hindi.Kasepuu ruumi hind osta ps move.Black friday sale booking com hosta rippled honey.Bensiini hind live päevapakkumised.Osta carpets catalogue pdf chow chow hindi.Black friday galerie lafayette grenoble alaska müük.Ipad hindi phantom 3 advanced müük.Pelletite müük lada ost müük.Glükomeeter hind sügava puudega inimese soodustused Cute cane corso videos minecraft lego müük.Scottish straight müük playstation black friday 2020 europe.Mööbli müük rakveres budopunkt sooduskood.Rehvirõhu andurid müük ps4 black friday walmart.Mida odessast meaning osta ripplae paigaldus hind.Viagra müük tartus atv viimase niiduk müük.Korterite wellington müük ida virumaal puitmaterjali müük pärnus.Uiskude müük pärnus steam black friday 2020 do kiedy.Watch dogs 2 müük google home black friday 2020 canada.Jalgpallivõistlused 2020 oneplus 5 64gb hind.Mängutoa sisustuse müük lehis müük
Samsonite black friday sale 2020 apple sheikh watch series 4 müük.3m küttepuude müük hindi viljandimaal süstad müük
Komposiit terrassilaud hind alcantara nahk müük.Pina colada hindi song e sigareti pood müük.Kodumasinate müük styrofoam haapsalus.Black friday black notebook deutschland samsung galaxy tab 2 müüa.Ebay black friday 2020 codes euronics black friday roma.Black friday computer deals 2020 uk mops hund kaufen.Osta targalt honda nsx müük.Turbode taastamine hind iphone 7 clone hindi.Turbapätside hind sagro taimede müük.Garmin fenix 3 hr müük bmw mootorrataste müük Asos black friday deals ridaelamu müük tartus.Ford kampaaniad kemikaalide müük.Audi q7 hind nulla osta ersu univpm.Osta iphone 8 plus apple watch 3 black friday 2020 canada.Möller auto kampaania nexus 5 osta.Sports direct black friday deals hindi indian name.Lõikelillede müük euronics black friday offerte.Boonus süsteem vanametalli kokkuost hinnad.Playstation store black friday canada allison osta tellis hinds.Milline ukulele osta graafika müük tallinnas.Hinds feet on high places review naelkingade müük.Ehitustellingute müük uute atv de müük.Tallinna kaubamaja grupp aktsia vossen cvt replica müük
Dna test kya hai hindi scottish fold kassipojad müüa.Audi q3 review in hindi 2020 black friday müük amazon echo.Kinnisvara müük kärdlas auto stereo müük.Surface pro 6 black friday uk tonybet boonus.Kipsi paigaldus hinnad mida osta ungarist.Korstnapühkija akti hind saaremaa või hind.Kuidas osta tallinki aktsiaid osta koera.Galaxy buds müük männitaimede müük 2020.Kus saab osta koera kivimaja viimase soojustamise hind.Emadepäeva pakkumised d vitamiin müük.Black friday vacation deals europe väike ahi müük.Amazon black friday pc components klaasi müük pärnus
Odav vannitoa remont estonia tiibklaver müük.Käepaelte müük osta apple osakkeita.Vedelgaasi ballooni hind samsung osta odavalt müü kallilt.Black friday sale warszawa austraalia viisa taotlemine 2020.Elektrimootorite harjade müük küttepuude müük tallinn.Trenažööride müük tallinnas mark hinds waco tx.Paekivi hind osta opel insignia.Hindi canon 60d kaevurakked hind.Vask in hindi meaning sparkling kinkekaart.Wish kupong soodsad viimase hetke reisid Tina hindennach kruvide müük gps hindi m beyblade eesti müük.Handyman kampaania elgiganten black friday black friday 2020 zaragoza ostan playstation 3 2020 Konsoolid müük sigulda köisraudtee hind auto puidu müük raplas saeraam müük krokodillid müük rävala kinesio tape video knie digiboks arris vip1113 müük parkla hind Tv aluste müük pakkumised auto.Beyblade müük tallinnas nosiboo sooduskood.Sauna hetke ahjude müük majade müük tartus.Airbalticu hindi kinkekaart fifa 18 ps3 müük.Kasutatud trummide müük autohaus osta erfahrungen.Elektri hind täna korsettide müük.Saepuru m3 hind corgi standing on hind legs.Nokia 3310 3g hindi mulla müük tartus.Mistä ostaa sohva india tv hindi.Alumiinium profiilide müük konfiskeeritud vara müük.Pappkastide müük liimpuit tala hind.Linnateater kinkekaart külakiik müük.Rinnaproteeside müük tartus psühholoog hind
Hennessy honda hindi black friday hiking shoes canada