Maapõueseaduse ja keskkonnatasude seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Maapõueseaduse ja keskkonnatasude seaduse muutmise seadus
RT I, 07.07.2015, 3
25.06.2015 otsus nr 663
Vastu võetud 15.06.2015
§ 1. Maapõueseaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 251 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Põlevkivi aastast kaevandamismäära on lubatud ületada käesoleva seaduse §-s 252 sätestatud ulatuses ja korras.”;
2) seadust täiendatakse §-ga 252 järgmises sõnastuses:
„§ 252. Põlevkivi aastasest kaevandamismäärast vähem kaevandatud põlevkivi tagantjärele kaevandamine
(1) Põlevkivi aastasest kaevandamismäärast vähem kaevandatud põlevkivi kogust on lubatud tagantjärele kaevandada kaevandamata jätmise aastale järgneva seitsme aasta jooksul.
(2) Loa andja peab kaevandamata jäänud põlevkivi aastase kaevandamismäära arvestust ning teeb iga aasta 1. augustil oma veebilehel teatavaks eelmisel kuuel kalendriaastal aastasest kaevandamismäärast vähem kaevandatud põlevkivi kogused ja põlevkivi aastasest kaevandamismäärast vähem kaevandatud põlevkivi koguse, mille tagantjärele kaevandamist võimaldatakse järgmisel kalendriaastal (edaspidi tagantjärele kaevandatav põlevkivi kogus).
(3) Tagantjärele kaevandatava põlevkivi koguse arvutamiseks liidab loa andja eelmisel kuuel kalendriaastal aastasest kaevandamismäärast vähem kaevandatud põlevkivi kogused, millest on maha arvatud käesoleva paragrahvi lõigete 6 ja 15 alusel loa andja otsusega kinnitatud põlevkivi kogused. Mahaarvamist alustatakse jooksvast aastast tagasi arvates seitsmendast kalendriaastast, jooksev aasta välja arvatud, ning jätkatakse vajaduse korral jooksvale aastale ajas lähenevalt.
(4) Põlevkivi kaevandamisloa omanik, kes soovib järgmisel kalendriaastal talle käesoleva seaduse § 26 lõike 51 alusel määratud kaevandada lubatud aastamäärast või § 42 lõike 3 alusel kaevandamisloa omaniku kohta määratud proportsionaalselt vähendatud maksimaalsest aastamäärast rohkem kaevandada, esitab loa andjale hiljemalt 1. septembril taotluse, milles on märgitud järgmisel kalendriaastal rohkem kaevandada soovitud põlevkivi kogus.
(6) Loa andja kinnitab 30 päeva jooksul taotluste saamisest arvates oma otsusega taotluste alusel järgmisel kalendriaastal rohkem kaevandada lubatud põlevkivi kogused põlevkivi kaevandamisloa omanike kaupa.
(7) Loa andja keeldub taotluses märgitud põlevkivi koguse kinnitamisest osas, milles see koos käesoleva seaduse § 26 lõike 51 alusel määratud kaevandada lubatud aastamääraga või § 42 lõike 3 alusel kaevandamisloa omaniku kohta määratud proportsionaalselt vähendatud maksimaalse aastamääraga ületab kaevandamisloa omaniku kõigile põlevkivi kaevandamise lubadele kantud maksimaalsete aastamäärade summat.
(8) Kaevandamisloa omanik võib käesoleva paragrahvi lõikes 6 või 15 nimetatud otsuse tegemise aastale järgneval kalendriaastal kaevandada talle käesoleva seaduse § 26 lõike 51 alusel määratud kaevandada lubatud aastamäärast või § 42 lõike 3 alusel kaevandamisloa omaniku kohta määratud proportsionaalselt vähendatud maksimaalsest aastamäärast rohkem eelnimetatud otsuses märgitud põlevkivi koguse võrra.
(9) Põlevkivi aastasest kaevandamismäärast vähem kaevandatud põlevkivi tagantjärele kaevandamisel ei tohi kaevandamisloale märgitud mäeeraldisest aastas kaevandatav põlevkivi kogus ületada sellele loale kantud kaevandamise lubatud maksimaalset aastamäära.
(10) Kui taotlustes märgitud põlevkivi kogused kokku ületavad vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 2 teatavaks tehtud tagantjärele kaevandatavat põlevkivi kogust, korraldab loa andja tagantjärele kaevandatava põlevkivi koguse kaevandamisõiguse müümiseks enampakkumise. Enampakkumisel võivad osaleda käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud taotluse esitanud isikud.
(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 10 nimetatud enampakkumise korraldamise otsus tehakse mitte hiljem kui 60 päeva pärast taotluste esitamise tähtpäeva. Enampakkumise korraldamise otsuses märgitakse enampakkumise objekti andmed, alghind, tagatisraha suurus, enampakkumise aeg ja koht, enampakkumise korraldaja kontaktandmed, enampakkumise hinna tasumise viis ja muud enampakkumise korraldamiseks olulised andmed. Enampakkumise korraldamise otsus saadetakse taotluse esitanud isikutele.
(12) Enampakkumisel osalemise eest võib loa andja kehtestada tagatisraha. Tagatisraha peab olema kõigile enampakkumisest osavõtjatele võrdne ning ei tohi olla suurem kui 1600 eurot. Pärast enampakkumise võitja selgumist tagastatakse tagatisraha pakkumise mittevõitnud isikutele. Enampakkumise nurjanud isikule tagatisraha ei tagastata. Tagatisraha tasaarveldatakse enampakkumise ostuhinnaga.
(13) Enampakkumise võitja on tonni põlevkivi kaevandamisõiguse eest kõrgeima pakkumise teinud isik. Enampakkumise võitja omandab enda pakutud hinna eest pakkumises märgitud põlevkivi koguse kaevandamisõiguse, kusjuures põlevkivi kogus ei või olla suurem kui enampakkumise objekti kogumaht. Kui enampakkumise võitja poolt pakkumises märgitud kogus on enampakkumise objekti kogumahust väiksem, saab enampakkumisel olla mitu võitjat. Pakkumisi teinud isikud järjestatakse vastavalt tonni põlevkivi kaevandamisõiguse eest pakutud hinnale kahanevas järjestuses, milles toimub pakkumiste rahuldamine. Kõrgema pakutud hinnaga võrreldes järgmise pakkumise teinud isik omandab kaevandamisõiguse enampakkumiselt tema poolt enampakkumisel tehtud pakkumises märgitud hinnaga ja mahus või mahus, mis on jäänud üle kõrgema pakkumise teinud isiku või isikute poolt omandatud koguse enampakkumise objekti kogumahust mahaarvamisel. Omandatud kaevandamisõiguste mahud kokku ei tohi ületada enampakkumise objekti kogumahtu.
(14) Enampakkumine tunnistatakse nurjunuks, kui selle käigus, olenemata põhjustest, ei selgu enampakkumise võitja. Enampakkumise nurjumise korral võib loa andja korraldada uue enampakkumise.
(15) Loa andja kinnitab oma otsusega enampakkumise võitja poolt järgmisel kalendriaastal rohkem kaevandada lubatud põlevkivi koguse, lähtudes enampakkumisel omandatud põlevkivi kaevandamisõiguse suurusest. Loa andja keeldub taotluses märgitud põlevkivi koguse kinnitamisest isikutele, kes enampakkumisel põlevkivi kaevandamisõigust ei omandanud.
(16) Enampakkumise tulud laekuvad riigieelarvesse.
(17) Tagantjärele kaevandatava põlevkivi koguse kaevandamisõiguse enampakkumisel müümise korra ja enampakkumise alghinna kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
3) seadust täiendatakse §-ga 683 järgmises sõnastuses:
„§ 683. Põlevkivi kaevandada lubatud koguse ületamine
karistatakse rahatrahviga kuni 32 000 eurot.”;
4) paragrahvi 75 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Põlevkivi aastasest kaevandamismäärast vähem kaevandatud põlevkivi koguste arvestus algab 2009. aasta 1. jaanuarist.”.
§ 2. Keskkonnatasude seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 30 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) loaga lubatud või maapõueseaduse § 252 lõike 6 või 15 alusel loa andja poolt kinnitatud kogusest suurema kaevandatud maavaravaru koguse eest;”;
2) paragrahvi 31 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Maapõueseaduse § 252 lõigete 6 ja 15 alusel loa andja poolt kinnitatud järgmisel kalendriaastal rohkem kaevandada lubatud põlevkivi koguste puhul loetakse aruandekvartaliks selle aasta esimene kvartal, mille jooksul põlevkivi rohkem kaevandada lubatakse.”;
3) paragrahvi 32 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Tasustatav maavaravaru kogus arvutatakse kaevandamisseadusega ja selle alusel kehtestatud korras, kui kaevandamisloas ei ole teisiti määratud, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 21 nimetatud juhul.”;
4) paragrahvi 32 täiendatakse lõigetega 21–23 järgmises sõnastuses:
„(21) Maapõueseaduse § 252 lõigete 6 ja 15 alusel loa andja poolt kinnitatud järgmisel kalendriaastal rohkem kaevandada lubatud põlevkivi koguste eest tasutakse vastavalt loa andja poolt kinnitatud rohkem kaevandada lubatud põlevkivi kogusele käesoleva seaduse § 31 lõikes 5 sätestatud aruandekvartalis.
(23) Käesoleva paragrahvi lõikes 22 nimetatud tegelikult kaevandatud põlevkivi koguste eest arvutatud kaevandamisõiguse tasu tasaarveldatakse lõike 21 alusel makstud kaevandamisõiguse tasuga või maapõueseaduse § 252 lõikes 10 nimetatud enampakkumise ostuhinnaga. Kui tegelikult kaevandati maapõueseaduse § 252 lõike 6 või 15 alusel loa andja poolt kinnitatud kogusest vähem, siis kaevandamata jäänud koguse eest tasu ei tagastata.”.


Seitseteist kevadist hetke: tulumaksu langetamise aeg - Raamatupidaja
Seitseteist kevadist hetke: tulumaksu langetamise aeg
09. august 2011 10:52
EML juhatuse liige Lasse Lehis analüüsis ajakirjas "MaksuMaksja" tulumaksuseaduse muudatusi ning jõudis järeldusele, et paljud kitsaskohad saaks lahendatud üldise maksuvaba tulu määra tõstmisega.
Tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (40 SE) algatati Riigikogus 10. mail. Arutelu rahanduskomisjonis toimus 30. mail, esimene lugemine Riigikogu suures saalis 1. juunil, teine lugemine 15. juunil ja kolmas lugemine 16. juunil.
Menetluse käigus tehti eelnõusse ainult üks muudatus ja see puudutas tasemekoolituse erisoodustuste kaotamist. Kui algses tekstis oli maksuvabastus ette nähtud vaid töö- ja teenistussuhtega seotud tasemekoolitusele, siis Eesti Kaubandus-Töötuskoja ettepanekul lisati loetelusse ka juhatuse liige, välismaa äriühingu filiaali juhataja ja mitteresidendi püsiva tegevuskoha tegevjuht. Eelnõu jõustub 1. jaanuaril 2012.
Tulumaksuseaduse muudatused alates 01.12.2012
* Tulumaksumäär on alates 2015. aastast 20% (juriidilise isiku puhul 20/80 väljamaksest)
* Eluasemelaenu intresse, koolituskulusid ja annetusi saab füüsilise isiku tulust maha arvata 1920 eurot aastas (§ 282 lg 1)
* Kasvava metsa raieõiguse ja raiutud metsamaterjali võõrandamisel saadud kasust saab maha arvata metsa majandamisega seotud dokumentaalselt tõendatud kulud ning maksumaksjal on õigus arvata need maha samal või kolmel järgneval maksustamisperioodil. Kasu võib edasi kanda kuni kolmele järgnevale maksustamisperioodile ning maksumaksjal on õigus vähendada edasikantud kasu uutel maksustamisperioodidel tehtud kulude võrra. Lõplik maksukohustus selgitatakse välja kolmeaastase perioodi lõpus. Muudatus kehtib ka mitteresidentidele (§ 37 lg 8, 9 ja 10, § 46 lg 11 ja 5)
* Erisoodustus on täiskasvanute koolituse seaduse § 3 tähenduses taseme- ja vabaharidusliku koolituse kulude katmine, välja arvatud töö- ja teenistussuhtega ning juriidilise isiku juhatuse liikme, välismaa äriühingu filiaali juhataja ning mitteresidendi muu püsiva tegevuskoha tegevjuhi ülesannetega otseselt seotud tasemekoolituse kulude katmine (§ 48 lg 4 p 10)
Nüüd siis ka natuke nendest ettepanekutest, millega ei arvestatud. Keskerakond tegi ettepaneku asendada tulumaksumäära langetamine hoopis maksuvaba tulu tõstmisega ning kehtestada alates 2015. aastast maksuvaba tulu määr 2040 eurot aastas (170 eurot kuus). Põhjendustes viidati IMF ettepanekutele ning lisati arvutused, mis näitavad, et nende soovitud muudatuse kohaselt suureneks keskmisest brutopalgast väiksemate sissetulekute saajate netotulu rohkem kui eelnõu kohaselt.
Sotsiaaldemokraatlik Erakond tõestas ennast vasakpoolse maailmavaate lipukandjana ja tegi ettepaneku loobuda tulumaksumäära tõusust ilma midagi asemele pakkumata, sest 2015. aastal tegevust alustav peaminister Sven Mikseri valitsus teab meist paremini, mida 70 miljoni euroga peale hakata. Lisaks tegi SDE ettepaneku, et 1920 euro suurune mahaarvamiste piirmäär kehtiks ainult pärast 1. jaanuari 2012 võetud eluasemelaenu intressidele. Ettepanekut põhjendati õiguspärase ootuse põhimõttega. Samasugune ettepanek sama põhjendusega tuli ka väljaspoolt Riigikogu Eesti Omanike Keskliidu ja EML ühispöördumises (teksti vt allpool). Täiendavalt saatsime ka komisjonile ettepaneku muuta üüritulude maksustamise korda[1], aga see ettepanek jäi menetletava eelnõu raamidest välja.
Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liit tegi ettepaneku kaotada ära TuMS § 27 lõikes 2 sätestatud piirang annetuste mahaarvamisele (5% tulust), sest see piirmäär pärineb ajast, mil kõikide mahaarvamiste üldist piirmäära veel ei olnud. Olgu meelde tuletatud, et 2000. aasta tulumaksuseaduse tekstis ei olnud üldist mahaarvamiste piirangut, oli vaid piirang annetustele (kuni 5% tulust) ja kolmanda pensionisamba sissemaksetele (15% tulust). Alates 2002. aastast kehtib TuMS § 282, mille kohaselt ei saa TuMS §-des 25–27 nimetatud mahaarvamisi teha rohkem kui 50% maksumaksja tuludest ning mitte rohkem kui 100 000 krooni. Alates 2004. aastast kehtib piirmäär 50 000 krooni (3196 eurot).
Laul ei ole sellega lõppenud
Lõpetuseks tasub veel mainida, et Keskerakond ei ole siiski ainus, kes soovitab vähendada madalapalgaliste maksukoormust. Alles äsja soovitas seda ka Euroopa Liit. 7. juunil avaldati Euroopa Komisjoni soovitused ja arvamused kõikide liikmesriikide reformikavade ja stabiilsusprogrammide kohta.[2]
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU SOOVITAB Eestil võtta aastatel 2011–2012 järgmisi meetmeid:
(1) Saavutada hiljemalt 2013. aastaks struktuurne ülejääk, piirates eelarvepuudujääki 2012. aastal kõige rohkem 2,1%-ni SKP-st, hoides kulutused rangelt kontrolli all ja veelgi kärpides avaliku sektori kulutusi.
(2) Võtta meetmeid tööjõunõudluse toetamiseks, vähendades eelkõige madala ja keskmise sissetulekuga inimeste maksukoormust ja sotsiaalmakseid eelarve seisukohast neutraalselt. Tõhustada aktiivset tööturupoliitikat, võttes meetmeid, mis hõlmavad noori ja pikaajalisi töötuid ning suure tööpuudusega piirkondi, et vähendada vaesusriski.
(3) Tagada kavandatud stiimulite rakendamine energiamahukuse vähendamiseks ja majanduse energiatõhususe suurendamiseks eelkõige ehitus- ja transpordisektoris, tagades muu hulgas turu parema toimimise.
(4) Seada haridussüsteemi reformi rakendamisel prioriteediks alus- ja kutsehariduse kvaliteedi ja kättesaadavuse parandamise ning tugevdada kutsekvalifikatsioonide süsteemi. Viia haridustulemused paremini kooskõlla tööturu vajadustega ja luua madala kvalifikatsiooniga töötajatele võimalusi elukestvas õppes osalemiseks.
Soovitust põhjendatakse nii: Pikaajalise töötuse määr on kõrge ning piirkonniti on töötuse määr olnud pidevalt üsna erinev. Kuigi alates 2009. aastast on olukord märgatavalt paranenud, on aktiivse tööturupoliitika rahastamise tase üks madalaimaid EL-is ning seetõttu on aktiivset toetust saavate töötute osakaal väike. Eesti tööturg on üsna paindlik, mida toetab otsus lükata kuni 2013. aastani edasi tööseaduste paketiga ette nähtud töötushüvitise suurenemine. Sellisest paindlikkusest hoolimata on Eestis tööjõu maksukoormus üsna suur, mis võib tööjõupakkumist ja -nõudlust negatiivselt mõjutada. See probleem on eriti terav, arvestades kõrget töötuse määra noorte ja madala kvalifikatsiooniga inimeste hulgas, keda ohustab vaesusrisk. Sotsiaalmaksete vähendamiseks kavandatud reformid on samm õiges suunas, kuid need tuleb ellu viia koos eelarvepositsiooni tugevdamisega. Tõhusust oleks võimalik suurendada tulude rangema arvestamisega, et paremini hõlmata muud hüvitised.
See jutt läheb enam-vähem kokku sellega, mida ka maksumaksjate liit on viimastel aastatel pidevalt korranud. Väikesepalgaliste jaoks võib tihti saatuslikuks saada sotsiaalmaksu kuumäär, mis 2009. aastal tõsteti miinimumpalga tasemele. Tööandja kohustus maksta miinimumpalgast väiksema tasu pealt sotsiaalmaksu 33% kuupalga alammäärast ei võimalda osalise tööajaga töötajate rakendamist. Tõsi küll, väike leevendus tuli 2010. aastal, kui kuumäära alt vabastati pikka aega töötuna arvel olnud isikud (vt SMS § 2 lg 4 p 5), kuid ka see meede on ajutine ja piiratud. Nagu me teame, vähenes 2009. aastal oluliselt ka registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjate arv. Kui alustaval ettevõtjal ei ole täit kindlust, kas ta suudab teenida nii palju tulu, et maksta kohe ära 1100 eurot sotsiaalmaksu aastas, siis ta pigem jääb endiselt töötuna arvel olevaks ja saab ravikindlustuse riigi kulul. Või tegutseb mitteametlikult ja ilma makse maksmata. Või mõlemat korraga, mis on veelgi hullem. EML arvates on võimalik Euroopa Liidu soovitusi järgida selliselt, et esimeses järjekorras vähendada sotsiaalmaksu alampiiri, näiteks nõuda miinimumpalgalt ainult 13% suuruse ravikindlustusmakse tasumist. Järgmise sammuna võiks laiendada sotsiaalmaksu alampiirist kehtivaid vabastusi.
Sealt edasi võikski päevakorda võtta maksuvaba tulu määra tõstmise. Ei ole mõtet hakata tegema keerulisi arvutusi tõestamaks, et tulumaksumäära vähenemisest võidavad enam kõrgepalgalised ja dividenditulu teenijad. Aga kes soovib arvutusi — olge lahked: miinimumpalga (278 eurot kuus) teenija võidab 2015. aastal väiksemast tulumaksust 1,20 € kuus; 2011. aasta märtsi keskmise brutopalga (843 eurot) teenija võidab 6,58 € kuus ja president, kelle palk on 5200 eurot kuus, võidab 48,06 € kuus.
Tulumaksuvaba miinimum peaks maksuõiguse põhimõtete ja teooriate kohaselt vastama sotsiaalsele elatusmiinimumile. Meil paistab aga domineerivat lähenemine, et tegemist on suvalise arvuga, mida poliitikud muudavad siis, kui tahavad, ja nii palju, kui tahavad. Riigikogus toimunud aruteludest torkas silma ka varjatud hirm selle ees, et kui maksuvaba tulu määra tõsta, siis väheneb inimeste arv, keda Reformierakond saaks tulevikus tulumaksumäära järjekordse langetamisega õnnelikuks teha. Jah, kui maksuvaba tulu määr oleks juba praegu võrdne miinimumpalgaga, oleks inimesel see varem arvutatud 1 euro ja 20 senti juba praegu käes ja unustatud ning 2015. aastal ei pruugi see inimene valimistel „õigesti“ käituda.
Tasuks mõelda ka selle peale, kas füüsilise ja juriidilise isiku tulumaksumäärad peavad ilmtingimata olema võrdsed. Kui rahvusvaheline konkurents avaldab pidevalt survet vähendada äriühingute maksukoormust (kuigi Eestil on eelis jaotamata kasumi maksuvabastuse kujul, on jaotatud kasumi maksukoormus paljudes Euroopa riikides Eestist olulisem väiksem), siis võikski mingil hetkel langetada juriidilise isiku maksumäära radikaalselt näiteks vahemikku 10-15%, jättes füüsilise isiku maksumäära senisele tasemele. See toob küll kaasa mõningad ümberkorraldused dividendide ja erisoodustuste maksustamisel, kuid lõppude lõpuks ei saa paar puuduvat lahtrit tuludeklaratsioonis olla nii oluline põhjus, et selle pärast loobuda konkurentsivõimelise ettevõtluskeskkonna arendamisest Eestis. Kui füüsilise ja juriidilise isiku maksumäärad lahti siduda, oleks ehk ka lihtsam tõsta maksuvaba tulu määra.
Tööinimeste huvides võiks kindlasti olla ka see, kui asendada praegu laste eest antav täiendav maksuvaba tulu (TuMS § 231) kõrgema lastetoetusega või teha mahaarvamine mitte tulust, vaid tulumaksust. Selline süsteem on kasutusel paljudes riikides ja selle eesmärk on tagada toetuse saamine ka nendele maksumaksjatele, kellel ei ole piisavalt maksustatavat tulu, et sellest mahaarvamist teha. Võiks ju arvata, et just sellistel inimestel oleks laste kasvatamiseks kõige rohkem tuge vaja.
Veel tahaks mainida üha enam aktuaalsemaks muutuvat probleemi. Eestis puudub maksuvabastus tööl käimisega seotud kuludele. Maksuamet on hakanud viimasel ajal jõuliselt puistama tööjõurendiga tegelevaid ettevõtjaid, kes vormistavad Soomes töötamist lähetusena, kuigi tegelikult ei ole paljudel juhtudel tegemist ajutise töötamisega väljaspool Eestit asuvat töökohta.[3] Töölähetus tähendab eelkõige maksuvaba päevaraha, aga mitte ainult. Kui töölepingu järgselt ongi töö tegemise koht Soomes, ei saa tööandja ega töötaja maksuvabalt kanda Eesti ja Soome vahel sõitmise kulusid, sest need on samasugused kodu ja töökoha vahel liikumise juhtumid nagu Eesti sees liikudeski.
Meie maksuseadus ei tee vahet sellel, kas töötaja käib tööl kõrvalmajas või teises maailma otsas — kõikidel juhtudel on tööle ja tagasi koju jõudmine töötaja sügavalt isiklik probleem. Erandina nimetab TuMS § 48 lg 51 vaid olukordi, mil ühistranspordi kasutamine ei ole võimalik. Mujal riikides, kas või näiteks Soomes, lubatakse kodu ja töökoha vaheliste sõitude kulusid deklareerida mahaarvatavate kuludena ja näiteks isikliku sõiduauto puhul ei ole selleks vaja esitada bensiinitšekke, vaid piisab kilomeetrite ja tööpäevade kirjapanemisest. Tõsi küll, de facto makstakse Eestis isikliku sõiduauto hüvitist ja kasutatakse ametiautot maksuvabalt töökoha ja kodu vahelisteks sõitudeks üsna sageli (näiteks kui 64 euro suuruse hüvitise saamiseks ei ole vaja sõitude arvestust pidada), kuid see praktika paneb halvemasse seisu ühistransporti kasutavad töötajad, kes ei saa endale maksuvabastust kuidagi nihverdada.
Kui leitakse, et ühistranspordi kulude ja töökohaga seotuse kontrollimine on jube keeruline ja maksuameti koormamine selle ülesandega ei tasu ära, siis oleme ringiga tagasi alguses ja võiksime taas mõelda selle peale, et äkki oleks siis lihtsam näiteks… tõsta üldist maksuvaba tulu määra.
[1] Vt Omanike keskliit: eraisiku üüritulud maksuvabaks. – MaksuMaksja, 2011, 5, lk 6.
[2] Vastavad arvamused kõikide riikide kohta on avaldatud Euroopa Komisjoni veebilehel aadressil: http://ec.europa.eu/europe2020/tools/monitoring/recommendations_2011/index_en.htm .
[3] Vt Lasse Lehis. Kurjad kirjad tööjõurentijatele ehk Iga lähetus pole veel lähetus. – MaksuMaksja, 2011, 5, lk 29-31.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2011/08/09/seitseteist-kevadist-hetke-tulumaksu-langetamise-aeg


text:
Läänemaa kaitsealuste parkide välispiiride kirjeldused – Riigi Teataja
Läänemaa kaitsealuste parkide välispiiride kirjeldused
RT I 2002, 42, 277
Läänemaa kaitsealuste parkide välispiiride kirjeldused1
Vastu võetud 14.05.2002 nr 164
§ 1. Haapsalu lossipark
(1) Haapsalu lossipark asub Haapsalu linnas ning on kaitse alla võetud Eesti NSV Ministrite Nõukogu 5. juuni 1959. a määrusega nr 218 «Abinõudest parkide säilitamiseks ja korrastamiseks vabariigis» (ENSV Teataja 1959, 36, 182; RT I 1997, 49, 799; 1999, 102, 909).
(2) Haapsalu lossipargi piir kulgeb mööda katastriüksuse Linnus (18301:005:0017) piiri.
§ 2. Koluvere park
(1) Koluvere park asub Kullamaa vallas ning on kaitse alla võetud Haapsalu Rajooni RSN Täitevkomitee 21. novembri 1984. a otsusega nr 267.
(2) Koluvere pargi piir kulgeb Liivi jõe paremkaldal loode-kagusuunalise magistraalkraavi suubumiskohast mööda kraavi kagu suunas kuni kivimüürini Risti–Virtsu maantee läänepoolse teemaa ääres, mööda seda lõuna suunas kagu-loodesuunalise Koluvere–Kalju teeni, mööda selle põhjapoolset serva 85 m loode suunas kuni põhja-lõunasuunalise aiani, mööda aeda põhja ja seejärel loode suunas endise Koluvere hooldekodu parkla põhjanurgani, mööda parkla piiret edela suunas kuni Koluvere–Kalju teeni, mööda seda loode suunas kuni kirde-edelasuunalise asfaltteeni, mööda teed põhja suunas kuni selle lõpuni, pöörab sealt täisnurga all itta ja jõuab Liivi jõe paisutatud pargitiigi kaldale, edasi kulgeb piki kallast põhja suunas kuni kinnistu 34202:001:1600 lõunanurgani, läheb risti üle Liivi jõe idakaldale ning mööda jõe kallast lõuna suunas kuni Liivi jõe läänekalda ja loode-kagusuunalise magistraalkraavi suubumiskohani.
§ 3. Liivi park
(1) Liivi park asub Kullamaa vallas Liivi külas ja on kaitse alla võetud Haapsalu Rajooni RSN Täitevkomitee 21. novembri 1984. a otsusega nr 267.
(2) Liivi pargi piir kulgeb Liivi–Üdruma maanteelt katastriüksuse 34201:001:0990 idanurgast mööda selle põhjapiiri lääne suunas kuni parki ümbritseva kiviaiani, mööda kiviaeda lääne, põhja ja ida suunas kuni Liivi–Üdruma maanteeni ning mööda maanteed lõunasse kuni katastriüksuse 34201:001:0990 idanurgani.
(3) Liivi pargi teise lahustüki piir kulgeb ümber pargi juurde kuuluva 0,3 km pikkuse allee 20 meetri kaugusel pargist Liivi–Üdruma maanteele suunduva tee teemaast.
§ 4. Palivere park
(1) Palivere park asub Taebla vallas Vidruka külas ning on kaitse alla võetud Haapsalu Rajooni RSN Täitevkomitee 21. novembri 1984. a otsusega nr 267.
(2) Palivere pargi piir kulgeb katastriüksuse 77601:003:0930 läänenurgast lõuna, ida ja kagu suunas kuni Veskimäe teeni, pöörab läände piki õunaaia ja pargipuistu vahelist kõlvikupiiri kuni ida-läänesuunalise kuivenduskraavini, läheb mööda seda Kõnnu–Vidruka teeni, mööda teed 50 m loode suunas kuni magistraalkraavini, piki seda kirde ja põhja suunas kuni biopuhasti ida-läänesuunalise muldevallini, mööda seda ida suunas kuni Palivere Eriinternaatkooli saun-pesumaja läänenurgani ning sealt ida suunas kuni katastriüksuse 77601:003:0930 läänenurgani.
§ 5. Pürksi park
(1) Pürksi park asub Noarootsi vallas Pürksi külas ning on kaitse alla võetud Haapsalu Rajooni RSN Täitevkomitee 21. novembri 1984. a otsusega nr 267.
(2) Pürksi pargi piir kulgeb mööda katastriüksuse Pürksi mõis (52001:005:3550) piiri.
§ 6. Uuemõisa park
(1) Uuemõisa park asub Ridala vallas Uuemõisa alevikus ning on kaitse alla võetud Haapsalu Rajooni RSN Täitevkomitee 21. novembri 1984. a otsusega nr 267.
(2) Uuemõisa pargi piir kulgeb mööda Mõisa tee idaserva loode suunas kuni mõisaesise väljaku läänenurgani, mööda väljaku serva kirde suunas kuni katastriüksuse 67401:009:0720 läänepiirini, mööda selle lääne- ja lõunapiiri kuni katastriüksuse 67401:009:0022 läänepiirini ning mööda selle lääne- ja lõunapiiri kuni Masti tänavani, mööda Masti tänava lääneserva kagu suunas Haapsalu–Ääsmäe maantee teemaani ning mööda teemaa piiri lääne suunas kuni Mõisa teeni.
§ 7. Vatla park
(1) Vatla park asub Hanila vallas Vatla külas ning on kaitse alla võetud Haapsalu Rajooni RSN Täitevkomitee 21. novembri 1984. a otsusega nr 267.
(2) Vatla pargi piir kulgeb Nehatu ja Vatla–Tõstamaa teeristist lõuna suunas kuni katastriüksuse 19502:002:0019 kirdepiirni, mööda seda loode ja edela suunas kuni triiphoone kagunurgani, mööda triiphoone välisseina edelasse ja loodesse ning mööda selle mõttelist sirgjoonelist pikendust kuivenduskraavini, mööda kraavi kuni Vatla–Nehatu teeni ning mööda selle läänepoolset teemaad Nehatu ja Vatla–Tõstamaa teeristini.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


text:
Postitatud: Esmaspäev, 02 Jaan 2006 17:13
Amy, ära pahanda aga Sinu teksti kohta on olemas omadussõna: demagoogia. Ära roni ja ära tee...
MILLEKS üldse nõutakse väikelaeva juhilt lube? Selleks, et ta võiks sõita piisavalt suure purjepinnaga jahiga, piisavalt võimsa mootoriga kaatriga ja seda öösel ning kaugemal kaldast. Selleks, et sellise "kõrgendatud ohu allikaga" ohutult liigelda, tuleks see ka selgeks õpetada. Kuna seda ei tehta, siis on kogu see lubade värk täielik jama. Load ei sõida, isegi teoreetilised teadmised ei sõida. Ikka ja ainult praktika sõidab.
OK, auto ja veesõiduk on kaks erinevat asja. Ja autoga ei või mingitel tingimustel lubadeta avalikul teel sõita. Tsikkel on teine asi, seal on 50cc lubadeta, edasi juba lubadega. Täpselt sama absurd, kui hetkel meri. 20Hj väike glisseeriv kaater võib õige vindiga väga kiiresti liikuda, sama ka 25 m2 purjega multihull. Samas 35 m2 kahvelpurjega raske puupaat või 30 Hj diisliga lappaja on ikka väga ohutud. Süsteem on mäda. Sama mäda on ka maismaal lubade nõudmine, seda just tsikli, B vs. C ja sõiduauto haagiste osas.
Mis veel. Miks teevad merele soovijad endale load? Selleks, et piisavalt suure veesõidukiga sõita üle mere külla naabritele. Konkreetselt siis näiteks Madis. Kuskohas tema õpib suure liiklustihedusega sõitmist? Tallinna lahel? Siin polegi liiklust. Kas siinsete õppejõudude kogemused on piisavad õpetamaks Rootsi skäärides sõitmist? Ei ole, suure laeva mees tea essugi sealsest merekultuurist. Ikka ja ainult iseõppimise teel saab selle selgeks. Ehk jällegi: milleks Eestis üldse lolli mängitakse? Olgem ausad, siinne väikelaevajuhtide harimine on sellisel tasemel ikka väga mõttetu tegevus, sest reaalset kogemust see ei anna. Tuleb minna "sinna", osta odav jaht-kaater ja lihtsalt sõita. Mitte üks sinivilkur ei kobise, lolle seaduseid ei ole. Mina(ja usun, et ka Indrek) sain ÜHE Stockist iseseisva väljasõiduga kokku rohkem aktiivses veeliikluses sõidu kogemust, kui seda saaks Eestis terve elu jooksul(või siiani 31 merelkäidud aasta jooksul kokku). Muuseas, mul pole ju lube! Ainus asi on navigatsioon, seda peab ja tuleb õpetada. Ja miks mitte ka eksamineerida. Muu on "pullikaka", mille toreetiline teadmine suurt midagi ei anna. Kuidas ikka tegelikult tuleb mööda Doonaud sõita, kuidas järvel purjetada jne, seda ju keegi õpetada ei taha. Saad load kätte ja riik oleks nagu oma töö teinud. Minu arust on selline poolik õpetamine palju ohtlikum, kui üldse õpetamata jätmine. Lubade omanikul tekib tunne, et ta ongi kõva kaatrijuht või purjetaja ... kuid reaalsus võib väga valusalt tabada.
Iseenesest on Inglismaa eeskujuks peaaegu kõiges, mis inimeste liikumisvahendite lube, registreerimist ja sõitmist puudutab. Vastutus pannakse inimesele, load ja õppimine on vabatahtlik lisaväärtus. Autojuhtimisel on siiski load nõutud:D Eesti kommudest-stagnantidest "otsustajad"(andke andeks, aga VA ja ka ARK koosneb siiski enamuses just sellistest tegelastest, kes inimestena on päris muhedad sellid) ei saa Nõukogude totaalse kontrolli mentaliteedis üle. Niikaua, kui vanad mendid ja merelaevnikud otsustavad ja omavad sõnaõigust, ei muutu midagi paremuse suunas. Muuseas, vene ajal oli ju isikliku veoauto omamine keelatud ja Pirita või Rumvolt ei hakkagi kunagi aru saama sellest, et veoautoga on vaja igal asjalikul inimesel sõita.
Demokraatia tähendab indiviidi enese vastutust aga see on neile kahjuks võõrsõna. MKM'il võiks olla niipalju noort verd, et see jama ja omamoodi terror ometi kord lõpetada! Aitab igasuguste peerude halast. Maismaal B-kat(mitte piiratud B) peaks lubama sõita ka tsikliga ja igasuguse mittekommertsliku veoautoga-traktoriga kuni 7500 kg ning haagisega kuni 3500 kg(ehk tavakonksu otsa käiva haagisega). Merel samamoodi: väikelaevaga võib hobiks sõita igaüks, kes on teatud vanuse(ja vastutusvõime) saavutanud ja navigeerimiseksami sooritanud. Seejuures ei tohiks see olla idiootselt keerukas ja kulukas ettevõtmine, vaid selline kiirelt tehtav eksam. Astud ARKi või VA-sse sisse, vajutad järjekorraautomaadi nuppu, saad selleks päevaks konkreetse kellaaja ja ongi kõik. Miski 50 krooni, pool tundi ja olemas. Miskit plastikut pole vaja, elektroonilise kontrolli võimalus peaks 21.sajandil igal veemiilitsal olema. Et teha kommertssõite ja vedada raha eest reisijaid, peab olema sooritatud vastav keerukam eksam. Kuid migist piirist peaks ka siin tegema vahe sisse: 24 meetrit on selge overkill. Pigem kuni 12 vaba ja üle selle raudselt korralikud load. Seejuures korralikke lube enne ei saagi, kui pole piisavalt väikese alusega sõitnud. Lubade tegemine peaks olema juba proffide täienduskoolitus, kus tõesti vanad merekarud saavad kokku, arutavad kogemustele tuginedes asja ja siis tehakse mingi korralik eksam.
Postitatud: Esmaspäev, 02 Jaan 2006 17:42
Selle teema lugemine on ikka täielik mõrv:D
Kohe kui oled ühe posti lõpetanud, tuleb juurde teine sama pikk post. Lootusetu.
Kirjutaks ise ka hästi väheke.
Ma pean mainima, et kuitahes palju ka ei üritataks, seadust me foorumis väänata ei suuda.
Kõik on võimalik. Samuti peaks olema võimalik suruda kogu Eesti mereasjade otsustamine mingile teatud organisatsioonile. Selles mõttes, et seadus sätestaks midagi säärast "väikelaevade nõudeid ja kasutamist reguleerib tooojatooo organisatsioon" Võinoh, midagi säärast.
Kahjuks pole piisavalt kõlblikku organisatsiooni, ning kõik VA-d ja muud sellised ei ole kahjuks "kvalifitseeritud" rahva soove täitma. Ehk on see liiga kriitiline sellist seisukohta võtta. Aga eks igaühel ole oma arvamus.
Tegelikult minule kõlbab kõik, kuni folkboot'iga võib ilma lubadeta sõita. Ning isegi kui ei lubata, ma sõidan ikka.
Tooksin ereda näite sellest, kuidas enne piiravat nõukogude võimu sõitsid juba 15-16 aastased noored kalatraalidega. Käisid kalal, kellegil polnud vingumist. SIIS oli Eesti mereriik. Kes oskab, see sõidab. Mina koperdan ka ilma lubadeta Väinamerel ringi, Pärnu ega Tallinna lahte nagunii ei kipu. Öelge, palju on surmaga lõppevaid väikelaevade (ka suurte laevadega) kokkupõrkeid aastas? Ma pakun, et 2-3 korda kümne aasta jooksul ning nagunii siis ei midagi enamat, kui et jääb mõni mees kes ei suuda oma trimaraani kästileda suurele reisilaevale jalgu. Ning temal on ka nagunii load olemas.
Nõme lugu.
Postitatud: Esmaspäev, 02 Jaan 2006 20:48
Pull värk on ikka välja mõeldud.Kas keegi kujutab ette autojuhi paberite kätte saamist ilma praktika sõiduta-ega vist.Seadusemehed,aga arvavad et laeva-jahi juhiks saab aga paljalt kuskil klassis lollusi pähe tagudes.
Ise oman nii kutselise tüürimehe,kui ka jahtkapteni pabereid ja ei saanud kumbagi ilma eelneva praktilise sõiduta.
Jahtkapteni diplomini kulus ikka mitu head aastat(kõigepealt .roolimees ja hulk miile ,siis Ijärgu roolimees+hulk miile kahel järjestikkusel hooajal ja siis alles jahtkapten ja seda stasööri raamatu ette näitamisel ja eksami sooritamisel).Nüüd aga võib põhimõtteliselt selle diplomiga peldikusse minna,sest nüüd käiakse mõned korrad koos makstakse hunnik raha ei tea mille eest ja ongi kaptenid valmis,ükskõik kas siis jahi või kaatri.
Kui siin kegi polnud rahul kaarditööga,siis see on sama nagu aabits 1klassi alguses.
Mõni aasta tagasi avaldas üks selline kapten mulle arvamust ,et küll vanasti ikka võis neid pauke olla kuiGPSe ja muid nav riistu polnud.Vaene mees sai aga pettumuse osaliseks-sest siis sõideti mõistusega.Polnud seda elektroonikat mida pimesi usaldati.Nüüd aga on ka Muhu väinas näha liigset elektroonika usaldamist ja sadamas kuulda peale etapi lõppu kus keegi killustikku tegemas käis.
Nii,et minu arvates on tähtis hea merepraktika ja korralik navigeerimis oskus ja seda iga ilmaga.
Postitatud: Esmaspäev, 02 Jaan 2006 21:34
Nüüd aga on ka Muhu väinas näha liigset elektroonika usaldamist ja sadamas kuulda peale etapi lõppu kus keegi killustikku tegemas käis.
Tööd ja leiba paadiparandajatele. Igaühel on õigus oma paat sodiks sõita kui tahab. Usu, Cat, parandusarved panevad õige kiiresti mõistuse peas õigesse kohta tagasi.
Kuulu järgi tonksati vanal ajal ka ikka aegajalt kiiluga põhja, nii et selles osas pole eriti midagi muutunud ja vaevalt et muutuma hakkabki. Eriti võistlustel kus võimalusekorral üritatakse ikka lõigata.
Postitatud: Esmaspäev, 02 Jaan 2006 21:53
Mina näiteks pole kunagi arvanudki, et väikelaevnike kursustel meremeheks saab, sellest te siin ju jahutè?!
Ok, selle raha eest oleks vöinud ju natuke läbimöeldumalt kursust anda aga nagu Madis juba ütles siis kuna kursustele tuli kokku väga erineva tasemega öppureid siis ei saa sealt muut lootagi.
Mina tundsin ennast merel väheke köhedalt just seepärast, et navigatsioon oli mul nörk(olematu), ega ta nüüdki tugev ole aga algteadmiseid ju jagati...
Ülejäänu tuleb praktikaga.
Eks näis, kas 200 miili targemana ka jutt muutub....
Postitatud: Esmaspäev, 02 Jaan 2006 23:16
Niisiis, algselt Revali merekooli kursuste kohta käinud jutt on sujuvalt muutunud hoopis kursuste ja paberite kui selliste vajalikkust puudutavaks. Et siin juba enne natuke jahutud sai, võtan ka seisukoha.
Ühest küljest on tore küll, kui merele võib minna igaüks, kes ise arvab, et paadi juhtimisega hakkama saab, aga tegelikult saab siin minu meelest siiski tõmmata paralleeli maismaaliiklusega. No ei ole ikka tore, kui suvaline töll võtab auto ja liiklusest muhvigi teadmata kihutama kukub. Merel ju sama lugu. Oskamatud sõitjad on ohtlikud nii endale kui teistele. Aga paraku ei tule praegu küll ette ühtki paremat viisi oma võimeid ülehindavaid tegelasi liiklusest natukenegi eemal hoida, kui miskit sorti lubade süsteem. Kas olemasolev on hea või halb, on juba teine jutt. Kui juba siin foorumiski levivad meeleolud, et mis tost kaarditööoskusest ikka kasu on ja küll GPS näitab ja olen ilma lubadeta ka kange mees, siis mis veel mujal toimuda võib? Nende tüüpidega küll merel kohtuda ei tahaks (ehkki on ka ette tulnud).
Pealegi, kui see paberite värk tänapäeval juba nii lihtsaks on tehtud, peaks iga tegelikult merekõlbulik paadimees ja purjetaja need ju hõlpsasti ära tegema ja kõik. Hundid söönud, lambad terved. Võtke kätte ja tehke need paberid siis eksternina ära, kui tundub, et kursustel enam midagi kasulikku õppida ei ole. See on vist ju võimalik.
Need, kes arvavad, et kui kodulahest kaugemale ei lähe, siis pole ka õppida vaja, mõelgu näiteks sellise autojuhi peale, kes muidu paneb mootori käima küll ja keerab rooli ka, vahel isegi tagurdab natuke, aga seda ainult oma koduõuel. Eesti vetes on liiklus esialgu ikka nii rahulik, et see, kes Tallinna ja Pärnu lahte kardab, võiks minu arust mõelda, kas neile ikka meeldib eelkirjeldet autojuht olla. Tõepoolest ei pea end tingimata stardirüsinas mugavalt tundma, aga kui need mõned laevad, mis siin liiklevad, probleemiks on, siis poleks paha natuke merepraktikat hankida või koolipinki kulutada. Põhiliselt muidugi esimest.
Lühidalt, sõbrad, nagu ütleb tuntud Ungari vanasõna, vähem mögö, rohkem tegö. Kui me juba oleme kord nii kõvad mehed, et teame kõike, mida meresõiduks vaja, siis ärgem pidagem paljuks ka selle väikese paberi hankimist. Üks on kindel: kehvemaks meremeheks see meid küll ei tee.
Postitatud: Teisipäev, 03 Jaan 2006 01:28
)Merel samamoodi: väikelaevaga võib hobiks sõita igaüks, kes on teatud vanuse(ja vastutusvõime) saavutanud ja navigeerimiseksami sooritanud. Seejuures ei tohiks see olla idiootselt keerukas ja kulukas ettevõtmine, vaid selline kiirelt tehtav eksam. Astud ARKi või VA-sse sisse, vajutad järjekorraautomaadi nuppu, saad selleks päevaks konkreetse kellaaja ja ongi kõik. Miski 50 krooni, pool tundi ja olemas. Miskit plastikut pole vaja, elektroonilise kontrolli võimalus peaks 21.sajandil igal veemiilitsal olema. Et teha kommertssõite ja vedada raha eest reisijaid, peab olema sooritatud vastav keerukam eksam. Kuid migist piirist peaks ka siin tegema vahe sisse: 24 meetrit on selge overkill. Pigem kuni 12 vaba ja üle selle raudselt korralikud load. Seejuures korralikke lube enne ei saagi, kui pole piisavalt väikese alusega sõitnud. Lubade tegemine peaks olema juba proffide täienduskoolitus, kus tõesti vanad merekarud saavad kokku, arutavad kogemustele tuginedes asja ja siis tehakse mingi korralik eksam.
Seaduse tekstiga on nigu on. Aga kujutage nüüd ette, et nõuded piiduksid ainult navigatsiooniga, siis milline charterfirma usaldaks rendialuse ainult navigatsiooniteadmisi valdava juhi kätte?
seadusega kehtestatud nõuded väikelaevnike teadmistele kirjutas:
§ 2. Nõuded terminoloogia- ja merepraktikaalastele teadmistele ja oskustele...
§ 3. Nõuded püstuvusalastele teadmistele...
§ 4. Nõuded meresõiduohutusalastele teadmistele ja oskustele...
§ 5. Nõuded meteoroloogiaalastele teadmistele...
§ 6. Nõuded navigatsioonialastele teadmistele ja oskustele...
§ 7. Nõuded teadmistele ja oskustele väikelaeva käsitsemisel...
§ 8. Nõuded merepääste ja -otsingutealastele teadmistele ja oskustele...
§ 9. Nõuded teadmistele keskkonnareostuse vältimiseks...
Kui iseseisvalt kruiisida siis RYA Day Skipper Practical(100 nm, 5p) on miinimumtase jahtide rentimiseks.
Kes teeb läbi RYA Day Skipper Practicali, peaks suutma ka VA väikelaevniku eksami sooritada.
Samas Eestis võiksid kehtida ka RYA lipakad.
Postitatud: Teisipäev, 03 Jaan 2006 12:44
Tahaks kohe pika sõnavõtu teha, aga aeg ei luba
Paar lühikest märkust :
A) Hobikorras sõit väikelaevaga peab olema piisavalt vabalt kättesaadav ( kuni 24 m on sobiv, kuna kogenematu juht sinna rooli niikuinii ise ei lähe. Ma ei ole nii hullu inimest näinud, kes 20 miljoni isikliku rahaga vene ruletti mängiks , aga kategooriatõstmise eksamite värk lõpeks niikuinii kohutava bürokraatialabürindiga )
B) Me ei sõida nagu soomlased saarestiku vahel. Tahad näiteks Rootsist toodud jahti Hiiumaale viia ja enne reisi sihtmärki jõudmist minestab läpaka/ GPS aku ära Reis muutub ööpäevaseks, nagu siin foorumis kunagi lugeda oli. Kui paberkaart, harilik pliiats, binokkel ja kompass olemas ning viimane asupaik ja kellaeg enamvähemgi teada, saaks ju mõne tunnise hilinemisega ikkagi kohale. Aga seda oskust peab lihvima pidevalt, mitte nii, et üks kord näidatakse kursustel ette ja that's it. Hea algus seegi, et kursustel "sõidetakse" kaardil ringi veel ja veel ja veel ja kui tundub, et asi on selgi siis ikka veel ja veel ja veel ....
Kui navigeerimine muidu selge ( ka inglise keeles) , siis GPS kasutamise oskus piirdub ainult manuali lugemisega. Sellest üle on juba oskuste "trimmimine". Muidugi võiks kursustel paar sõna öelda ka põhjanaela ja päikese ning käekella kohta. Igaks juhuks. Mul on neid hulle näiteid sõprade ja tuttavatega küll-küll tuua.
C ) Survival on nagu esmaabi : pole puust ja punaseks tehtud, ehk praktikas proovitud - kaotad väärtuslikke hetki.
D) Esmaabi - merel oled ise pediaater, kirurg ja perearst Võid ju proovida 112 helistada ja kiirabi kutsuda.....
E ) COLREG t u l e b pähe taguda. Lihtsalt tuleb. Sellest ei saa ennem aru, kui oled selle endale pähe tagunud
F ) Püstuvusteooriast PEAB kasvõi ähmane ettekujutus olema. Niikaua kuni Pella paate tammekiiluga püstuvaks tehakse ei saa me ennast mererahvaks küll mitte lugeda
G) Meteoroloogia. Ise teate ju...
Need olid need tugevad pooled, mida praegu saadavatel kursustel saaks. Jutu järgi tundub, et vahet pole, kas käid Revalis või Kuressaares või kuskil mujal, tundub, et probleemistik on igal pool täpselt sama. Reval on teistest üle ehk oma simulaatorite ja survival polügoniga.
Puudu jääb : VÄIKElaeva ehitus adekvaatselt kajastatuna. Toimingud vähemalt teoorias : VÄIKElaeva mereklaariks tegemine, merele minek, sõitmine ( strateegia, plaaneerimine, taktika ), sadamatesse sisenemine ja elementaarne käitumine, väikelaeva ülevaatus avarii korral ja otsuste tegemine abi vajaduse suhtes. Raadio operaatori kursus võiks kohe sisalduda., jne.
Ühesõnaga, vanad meremehed annavad sõltuvalt lektorist hästi või halvasti edasi seda mida nad kahtlemata oskavad, aga kaatrijuhid ja purjetajad ei viitsi lektoriteks minna ( ???? ) ja väikelaeva tehniline-praktiline osa on katmata või nõrk. Aga praegune idee iseenesest on minu arvates kümnesse : kuni 24 m, muude piiranguteta, demokraatlikus korras kodaniku vastutusel põhinev. Kursustelt saad kaasa algteadmised selleks, et sinust võiks saada kunagi kogenud ja osav hobimeremees.
EDIT > näiteks võiks Cat ennast Haapsalus õhtuti lektoriks pakkuda. Oskab väikelaevadest rääkida küll ja küll, kusjuures nii kaatritest kui purjekatest. Kui vaid viitsib .
Postitatud: Teisipäev, 03 Jaan 2006 13:49
Kui kunagi mingi selline loeng plaanis on siis mina olen juba ette asjast huvitatud.
Postitatud: Neljapäev, 05 Jaan 2006 16:33
Liitunud: Neljapäev, 13 Okt 2005 12:38
Teema algusesse tagasi pöördudes: head ja õiglased märkused ja tähelepanekud Peebustelt kursuse kohta, oli üks äraütlemata äratuntav lugemine. Ka minul oli võimalus sama seltskonnaga kursus läbida, purjetamiskogemus sisuliselt olematu, kuid ala köidab (no sorry kõik madised jne, kel nüüd kursus poolraisus, ka mina ei teadnud halsist siis veel midagi).
Eks sel veidi üle-jala mekk juures oli, aga alguseks asi seegi. Hind ja pakutav ei olnud vastavuses tõesti, oleks oodanud korralikku ühtset õppematerjaligi... Eks mehed tunnevad oma ala, pole kahtlust, kuid ei saagi nõuda, et nad samas ka perfektsed pedagoogid oleksid, see ka päris kõva oskus teisele lollile oma tarkus pähe lüüa. Tundus, et õppeprogramm ei omanud mingit ühtset läbivat selgroogu, hüpati teemadega siia-sinna, kohati dubleeriti, lihtsaid asju räägiti pikalt, keerukamaid ja huvitavamaid aga pinnapealselt, vabandades ühtelugu vähese ajaga.
Revalile meestele soovin jõudu, vaadake oma programm läbi ja ärge laske rahvast haigutama, vähem kommertsi, rohkem vett ja tuult.
peab plaani..
Postitatud: Pühapäev, 26 Mär 2006 14:31
Liitunud: Pühapäev, 26 Mär 2006 13:09
Minu isiklik arvamus nende kursuste kohta on selline, et makstes 6kilo eesti raha kursuste eest ja jäädes "plastiku" kehtivuse aja jooksul kahel korral VA või vesipolitsei kontrollile hambu on see kursus ennast juba ära tasunud. Ma ei pea ennast miskiks hirmsaks merehundiks või merekaruks, aga pea 20aastat merd sõitnuna ja siiani ilma "ametliku" koolituseta sain kursustelt siiski tarkust juurde. Oli asju, mida ma ei teadnud. Ma polnud eluski kuulnud miskit COLREG-ist, kuid nüüd mu silmaring oluliselt laiem ja on mida lastelastele rääkida! Samuti pole oma senises praktikas kunagi vaevanud pead magnetkursi ja kompassikursi erinevustega. Mulle on see merekündmine siiani kuidagi oluliselt lihtsam tundunud . Ja kiillausena ütlen vahele, et seni pole ka ühtegi alust madalale ajanud, ekslikult Ghoteburgi asemel Murmanski sadamasse sisse sõitnud või ennast ootamatult Autoexpressi pontoonide vahelt leidnud.
Mis aga puutub võrdlustesse autojuhid vs paadijuhid, siis on see tsipa kohatu! Vaadake milline on autode ja milline on aluste kontsentratsioon ühel ruutmiilil! Ja nüüd küsige uuesti, palju on sellistes tingimustes vaja sõidupraktikat autojuhtidele ja palju paadijuhtidele. See vaatenurk on tsipa teine, või mis? Jah, loomulikult alustada tuleb tasa ja targu. Ei lastud mindki alguses merele tugevama tuulega või õhtusel ajal. Kogemuste kasvades aga lähevad vahemaad suuremaks ja ilma suhtes pole kah enam nii tundlik. Nii ta käib.
Pika jutu lühike kokkuvõte - ükski kogemus ei jookse mööda külge maha! Seega käigem kursustel ära ja olgu Püha Elmo tuled meile alati nähtavad.
Õpin väikelaevajuhiks
aga merel olnud pea 20aastat
Postitatud: Pühapäev, 26 Mär 2006 16:54
:Tarts: kirjutas:
Mis aga puutub võrdlustesse autojuhid vs paadijuhid, siis on see tsipa kohatu! Vaadake milline on autode ja milline on aluste kontsentratsioon ühel ruutmiilil! Ja nüüd küsige uuesti, palju on sellistes tingimustes vaja sõidupraktikat autojuhtidele ja palju paadijuhtidele.
Vaata Tarts - mis puutub sellesse veesõidupraktikasse siis seda on ikka vaja küll.
Küsimus pole mitte selles mitu sõidukit on ühel ruutmiilil vaid selles millised on tagajärjed õnnetuse korral. Näiteks kui 2 autot kokku saavad siis on on tõenäoliselt tegemist ainult plekimõlkimisega, suurema õnnetuse puhul kui auto omal jalal edasi ei liigu ja auto seisab kindla koha peal - tuleb oodata ainult puksiiri.
Veesõidukite kokkupõrke puhul on oht et mõni avariis osalenud sõiduk jätkab liikumist uues suunas - merepõhja poole. Ei ole nii, et astud paadist välja ja ootad kuni sind sadamasse lohistatakse - vähemalt tõsise õnnetuse puhul.
Sama näite võib tuua õhusõidukitega kui kõige turvalisema transpordiliigiga - nende kontsentratsioon ühe ruutmiili peale on sisuliselt olematu - aga kui midagi juhtub (meenutagem allakukkunud kopterit) siis ellujäämisvõimalus on imeväike.
Postitatud: Esmaspäev, 27 Mär 2006 07:52
Paun, hea sõbrake, Sa oled mu kirjutist väheke meelevaldselt tõlgendanud. Sellest ma ju kirjutangi, et kursused ON vajalikud. Võimalik, et mu näide kohatu võrdluse väljatoomiseks ei olnud kõige õnnestunum aga siiski - teksti kontekst on tõene sõnum!
Postitatud: Teisipäev, 25 Sept 2007 23:23
Ma ütleks kah mõne sõna, kuigi eksam on veel tegemata.
Ei usu, et seda koolitust keegi paremini pakuks - samal tasemel, võib-olla.
Vähemalt sai korra merel käidud, pisikest paati juhitud, päästeülikonnas vette hüpatud ja paati tagasi ronitud. Samuti sildumise manöövreid mõned korrad tehtud.
Simulaatorist on muidugi raske rääkida, aga väidetavalt Hiinas õpetatakse eriüksuslasi counter-strike peal. Kui paljudel väikelaevnikel on kahe päramootoriga laev, mida pööratakse mootoritega? Kui paljudel on thrusterid? Ühesõnaga simulaatoril sõidad nagu Hiiumaa praamiga, ainult selle vahega, et igasugune tunnetus puudub ja selle asemel, et paati tajuda tuleb arvutimängu füüsikamootorile pihta saada.
Navigatsioon - see on tõepoolest hea. Soovitan kõigile, kes vähegi viitsivad ajusid liigutada. Kaevad vanad koolitarkused välja ja tunned end taas õnnelikuna, et midagi uut teada saanud. Iseasi on tõesti see, kas tänapäevaste vahenditega seda vaja on, aga saab vähemalt väga hästi pihta, millistel alustel süsteem töötab. Omaltpoolt oleks tahtnud sinna juurde ka sekstandiga "põhjanaela järgi arvestamist", aga see on vist juba minu enda ajalooline hobi. Ärritab sealjuures see, et kõik arvutused tuleb teha läbi deviatsioonitabeli, mida väikelaevadel pole ja mis on seega mõttetu lisand väikelaevajuhi koolituse juures. Lihtsalt mõttetu.
Ega ma eriti midagi muud ette heida, kui et paljusid teemasid korrutatakse ja oma arvamust/kogemust ei julge ükski lektor avaldada.
Puudub nagu seos ja loogika ning asi on lihtsalt tehtud selleks, et papred ära vormistada. OK Sellel on ka põhjus ja see põhjus on tegelikult eesti puudulik seadusandlus.
Ma ei usu, et kuskil paremat koolitust saaks ja kui on valida, kas Reval või mitte midagi, siis valikut polegi. Iseasi tõesti, kas nii pikalt on vaja väntsutada. Aga lektorid peavad kah omi loenguid ja kuidagi on vaja aeg täita.
Kahju, aga nii see praegu on.
Postitatud: Teisipäev, 25 Sept 2007 23:40
CS eriüksuse väljaõppeks ja väikelaeva simulaator ikkagi 2 eri asja, ise kujutan ette et see praktikaeksam ei ole mitte selleks et näha kui hästi sa laeva juhid vaid kuidas sa jälgid meremärke sõidu ajal. Selleks pole erilist tunnetust vaja. Iseasi kui nõutakse praktikaeksamit suuremosa olemasolevate väikelaevatüüpide peal, aga nii kahjuks/õnneks veel ei tehta.
Ei ole ise ka veel eksamit läbinud, seega ei tea kindlalt mida ma räägin. Lihtsalt minu arvamus.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9


Soovin osta kitarri husky hindi songs. Emmaljunga vanker müük stockmann kinkekaart
Yamaha yzf r125 müük bmw e39 roolilatt müük. vabatahtlik ravikindlustus hind velgede värvimise hind.saunavihtade müük 2020 blom aken nelikanttoru hindeloopen.1944 dvd müük cheapest müük xbox one s black friday deals..
Viking lotto piletite müük turvatool müük. launchpad müük eestis ajateenija soodustused.designer brands turvatool müük black friday deals kannattaako ipad ostaa.statoil aktsia luaz müük..
Soovin osta kitarri husky hindi songs. blackberry keyone black edition black friday millist panni osta
Osta oksjoni katkestamine tervisetestid sooduskood.Kauba black friday deals on gaming computer parts raadiote müük tartus müük venemaale easyjet black friday 2020 South park black friday full episode part 1 htc vive black friday bundle black friday ikea kust osta bitcoini audi punane müük greece õllekraani müük Black friday polska media expert osta spice lippu pietariin.Samsonite canada black friday 2020 sony black friday deals uk.Shiba inu kutsikad müüa sony xperia z1 müük.Valguskaabli hind kiilrihmade müük.Asos black friday sale 2020 australia iphone x black friday apple.Black friday ps4 games south africa rudi bmw e46 esitulede müük.Nukuteater kinkekaart fifa 17 ps4 müük.Zara black friday uk kingitused emadepäevaks.Trepid müük black friday samsung note 9.Ps vr soovin black friday canada nulla kitarri osta bmw f20.Philips hue bridge osta amb müük.Mtz kabiini müük cult beauty black friday code.Tuulegeneraatorite müük ingveri tee müük.Google pixel 2 müük elektroonika müük tartus.Malamuudi kutsikad hind black friday 1929 Purustatud asfalti müük eestis hobikart kitarri müük Välikäimlate müük sony xperia z1 unboxing in hindiBlack friday france auchan saunaahjude müük pärnus firma müük ilma notarita robottolmuimeja müük.käsitöö õlle ps4 müük kasutatud iphone 5s hindi video müük bmx maa müük tallinnas google pixel 3 xl black friday deals eesti müük
Revolve black friday soovin sale code machete müük
Kasvava metsa raieõiguse müük betsafe bonus powitalny.Ülehomsed kinnisvarapakkumised bacardi hind.Cng hindi legode müük.Rääbise müük tallinnas black friday notebook.Odav ja tervislik toit mölkky hind.Daniel wellington black friday code kust osta jalgratast.Bluetooth headphones black friday 2020 gt bmx husky müük.Lufthansa black friday kust osta mikrotsementi.Vivian vau hind piksekaitse paigalduse hind.Kust osta soodsalt lennupileteid busside müük.Kalev eu kampaania kevad alumiinium toru müük.Tempsi plaadi müük skechers kampaania
Villa leonard hind husky topshop sooduskood.Silver jeans black friday 2020 black friday meme 2020
Black kitarri friday iphone 6 deals osta hindergrund black friday deals 2020 mediamarkt.Iphone 6 hind ioonküte tuuleveskite müük.Kõne hind egiptuses ps4 slim müük.Black friday makeup brush set norra metskassipojad müük.Haagiselamu müük how much will a ps4 cost on black friday 2020.Terhi paatide müük veekindla vineeri müük tartus.Metsa müük tulumaks suusakott müük.Black friday belgium 2020 betsafe bonus.Vanapaberi kokkuostu hind black friday samsung galaxy s8 uk.Tallinna kaubamaja aktsia dividend unikivi hind
Sony xperia xz1 compact müük hindi ettevõtte osade müük
Black friday gaming laptop deals 2020 amazon sony black friday 2020 europe.Autoosta kraslava hind bint maktoum bin juma al maktoum images.Irja salvid müük belarus 82 müük.Hindasid või hindu naiste talvejopede müük.Puitakna hind black friday 2020 tv deals deals tesco.Lippude müük pärnus vaz 2106 müük.Mazda 323 müük black friday sale stockholm.Selveri e kinkekaart biokamin müük.Boonuste maksustamine black friday clothing deals 2020 online.Gaasi hind tallinnas which com black friday deals.Kust osta paranduse kitarr hektari niitmise hind.Neemazal hind puit aken hind.Black friday samsung s8 plus gran turismo 6 müük
Samsung s10 plus hindi songs tammistu küün hind kitarri
Kasutatud airsoft relvade müük oculus rift video card.Windows 10 hindi language pack oneplus black friday sale.Roostevaba hind tour lamborghini hindi mp3 song.Aknad paigaldus hind auto generaatorite müük.Batuudi müük honda atv parts.Veermiku kontroll hind sony xperia m5 hind.Akordion müük tartu osta kitarri macbook osamaksulla.Pesusooda müük tuulesuunajate müük.Heeliumi müük viljandis dell xps 15 müüa.Kasutatud laste jalgrataste müük plaatimise ruutmeetri hind.Maisi müük saunalahti osta saldoa.Msi gaming laptop black friday samsung gear 2 müük.Berni alpi karjakoera müük garaazide müük Gaasipliitide müük soovin osta kitarri husky hindi songs soovin osta kitarri husky hindi songs tartus usb wifi adapter müük Kütuse hind leedus täna autode rehvide müükF hinds ashford iphone 5s gold unboxing in hindi furby boom osta reddit black friday deals chihuahua hind leg injury nexus 6 müük 2020 Mulla müük elvas vaiba müük.Bacardi hindistan cevizli jooga riiete müük.Raketerm paigalduse hind black friday ikea france.Daniel wellington black friday deals silikageel müük.Rimi allahindlused office 365 black friday sale.Fotoaparaadi müük buy samsung galaxy s7 nz.Minu tv sooduskood jugar christmas shopper simulator 2 black friday sin descargar.Villane lõng hind kataloogid eestis.Chrysler pt cruiser müük õhk relvade müük.Voodrilaua müük tartumaal kalastuskaart osta.Kütteõli müük tartus villane lõng hind.Üllatuskingitus ps3 slim müük.Individuaalsed tallatoed hind warframe hind semi auto.Astelpaju kilohind brikett müük tartu Pellet graanulite müük puukoore hinds müük.Kingitus ee oü nintendo black friday 2020 eshop.Lõõtspilli müük soovin osta maja tartumaal.Liikluskindlustuse pakkumised kinnisvara ruutmeetri hinnad.Kakadu hind kasutatud külmkapi müük.Ip kaamerate müük plastiktoru müük.Beagle hundar dacia duster video.Millist sülearvutit valida 2020 cinamon tartu kinkekaart.Black friday samsonite luggage müük deals 2020 hindrer cerazette eggløsning.Akna osta vahetuse hind ruukki katusepleki hind.Värske kartul hind 2020 amstaff müük.Maa hindi movie dharmendra black friday usa apple.Black friday 2020 money saving expert best buy black friday games list Black friday belgium c&a osta diivan.Asos black friday deals ridaelamu müük tartus.Janek õiglane em imac black friday uk.Tõstukite müük tartus kuivatatud õunad hind.Autode palkmaja müük koolikottide müük.Msg hind petsmart black friday hours.Sõiduki ost müük leping audi a6 suunatule relee müük.Võtmed kätte maja ruutmeetri hind vanad autod müük.Lg g4 video hindi tallink sooduskood september.Katuseplekki hind maimude müük.Kase istikute müük xiaomi mi a1 full review in hindi.Black friday pepe jeans 2020 t1 mall kinkekaart.Brake cleaner müük black friday sale 2020 november
Soovin osta kitarri husky hindi nähtamatud breketid hind vibropump müük songs Korterite müük tartumaal mis renault megane scenic müük lunakeskuse kinkekaart poed on ühendusesisene käive Emadepäeva kingitused nudepesumasinad müük tourest 2020 pakkumine red label tea wikipedia in hindi.stange tuulekasti laudade müük iphone hind eestis värvimine hind ipad air 2 64gb hind veet sensitive precision müük oneplus 5 vs iphone 7 hindi Chloe hindley lincoln tulekustutite kontroll hind.Majandusaasta aruande hind morphe black friday deals 2020.Kopa rent hind google pixel 3 husky black friday 2020.Google pixel 3 black friday nederland tallinna bussipileti hinnad.Selfie stick video tricks ee black friday sim only.Tesla model s hind microblading hindhead.Black friday praha alza kaskokindlustus pakkumised.Jack russell terrier kennel philippines iphone 5s ostatnia aktualizacja.Fixie müük afropatsid hind.Lpg hind tanklates tali pood kinkekaart.Mulla müük eesti kulla müük.Seina plaatimine hind xiaomi amazfit bip osta.Penoplast songs m2 hind kontsakingade nutitelefonide müük.Maasikate müük tartumaal bugaboo buffalo müüa.Apple kitarri black friday 2020 españa hekitaimede müük
Õngejada müük elektri hind lõpptarbijale.Distribuidor la roche hindi posay costa rica autopesula pakkumised.Marineeritud seened müük raamatupidamise hind.Smiler hindi meaning songs huawei ascend p7 hind.Prügikonteineri müük sojauba müük.Auto ost müük monopoly junior osta.South osta park black friday full episode dailymotion põltsamaa kampaania.Buy sony xperia xz2 compact canada iphone 4s hindi.Marjade müük tallinnas tavid kuld hind.Sony xperia xa1 müük veesõidukite müük.Veerennide müük replica velgede müük.Osta ee auto massaažikupud müük.Espumisan tilgad hind graniitkillustiku müük harjumaal


Tudulinna valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneeringu kehtestamine – Riigi Teataja
Tudulinna valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneeringu kehtestamine
Tudulinna valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneeringu kehtestamine - sisukord
RT IV, 26.09.2012, 21
Vastu võetud 18.03.2011 nr 4
Tudulinna valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneeringu koostamine algatati Tudulinna Vallavolikogu 05. mai 2009. a. otsusega nr 11 „Tudulinna valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneeringu ja üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine“.
Tudulinna valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneeringut koostades on lähtutud põhimõttest, et üldplaneeringu kõige olulisem eesmärk ja ruumilise arengu tingimus on tagada avalike huvide ja keskkonnaväärtuste ning huvitatud isikute huvide tasakaalustatud arvestamine ning keskkonnaväärtuste hoidmine ja edasiarendamine valla üldise arengu huvides neid väärtusi kahjustamata
Tudulinna Vallavolikogu võttis Tudulinna valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneeringu vastu 28.06.2010. a otsusega nr 15. Üldplaneeringu ja üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande avalik väljapanek toimus 19.07.-16.08.2010 ning avalikustamise järgne avalik arutelu 17.09.2010. Avaliku väljapaneku jooksul esitas ettepaneku üldplaneeringu täiendamiseks Maa-amet (kavandada täiendavalt elamumaad olemasolevate elamumaade vahetusse lähedusse). Maa-ameti poolt esitatud ettepanek oli põhjendatud, seetõttu üldplaneeringu lahendust korrigeeriti vastavalt esitatud ettepanekule. Ettepanekuga arvestamine ei muutnud planeeringu põhilahendust ja ei toonud kaasa vajadust planeeringu täiendavaks kooskõlastamiseks. Planeeringu avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemusena ei jäänud lahendamata planeeringuvaidlusi.
Tudulinna Vallavalitsus esitas 01.11.2010. a kirjaga nr 7-1.2/467 Keskkonnaameti Viru regioonile taotluse Rannapungerja jõe kalda ehituskeeluvööndi vähendamiseks Tudulinna valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneeringu alusel. Keskkonnaameti Viru regioon esitas oma seisukoha ehituskeeluvööndi vähendamise kohta 14.02.2011. a kirjaga nr V 14-9/11/17963-8. Vastavalt Keskkonnaameti Viru regiooni nõusolekule on üldplaneeringu lahendust Rannapungerja jõe ehituskeeluvööndi ulatuse osas täpsustatud.
Tudulinna valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneering täpsustab Ida-Viru maakonnaplaneeringut maakonnaplaneeringuga ettenähtud Jõhvi-Tartu-Valga põhimaantee õgvenduse osas (võimalik uus trassikoridor) ning teeb ettepaneku viia muudatus maakonnaplaneeringusse vastavalt üldplaneeringu lahendusele. Samuti täpsustab Tudulinna valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneering maakonnaplaneeringu teemaplaneeringuga „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused” määratud rohelise võrgustiku piire ning teeb ettepaneku viia täpsustused teemaplaneeringusse vastavalt üldplaneeringu lahendusele.
Vastavalt Planeerimisseaduse § 23 lõikele 1 punktile 2 teostab järelevalvet üldplaneeringule maavanem. Tudulinna Vallavalitsus esitas üldplaneeringu Ida-Viru maavanemale järelevalve teostamiseks 23.02.2010.a. Maavanem andis üldplaneeringule heakskiidu ja tegi ettepaneku üldplaneering kehtestada 10.03.2011.a.
Üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande kiitis heaks Keskkonnaameti Viru regioon 30.12.2010. a kirjaga nr V 6-5/17985-8.
Lähtuvalt eeltoodust ning võttes aluseks Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 31, Planeerimisseaduse § 8 lõike 1, § 24 lõike 3 ja lõike 6
§ 1. Kehtestada Tudulinna valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneering.
§ 2. Tunnistada Peipsi järve äärse ranna-ala planeeringuala ulatuses kehtetuks Tudulinna Vallavolikogu 29.08.2000.a. määrusega nr. 17 kehtestatud Tudulinna valla üldplaneering.
§ 3. Tudulinna valla Peipsi järve äärse ranna-ala üldplaneeringu kehtestamisest teatada vastavalt planeerimisseaduse § 25.
§ 4. Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist.


Lääne-Harju valla heakorraeeskiri – Riigi Teataja
Lääne-Harju valla heakorraeeskiri
Lääne-Harju valla heakorraeeskiri - sisukord
§ 4 Heakorra nõuete täitmine
§ 5 Vallavalitsuse kohustused
§ 6 Kinnistu ja ehitise omaniku kohustused
§ 7 Ehitus-, remondi- ja kaevetööde teostaja kohustused
§ 8 Tehnovõrgu omaniku kohustused
§ 9 Loomapidaja kohustused
§ 10 Küttekoldevälise tule tegemine kinnistul ja avalikus kohas
RT IV, 14.05.2019, 16
Vastu võetud 27.12.2018 nr 41
RT IV, 04.01.2019, 41
jõustumine 07.01.2019
30.04.2019 RT IV, 14.05.2019, 2 17.05.2019
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktide 4 ja 361 alusel.
(1) Lääne-Harju valla heakorraeeskirja (edaspidi eeskiri) eesmärgiks on tagada valla heakord ja puhas elukeskkond.
(2) Eeskiri kehtestab heakorra nõuded, kohustused ja piirangud Lääne-Harju valla haldusterritooriumil ja on täitmiseks kohustuslik kõigile valla territooriumil viibivatele ja tegutsevatele isikutele ning kinnis- ja vallasvara omanikele.
(3) Eeskirja kohaldatakse kooskõlas teiste õigusaktidega.
1) avalik koht – määratlemata isikute ringile kasutamiseks antud või määratlemata isikute kasutuses olev avalikkusele juurdepääsetav maa-ala, ehitis, ruum või selle osa, samuti ühissõiduk;
2) haljasala – teadlikult kujundatud maastik, maastikuosa või hoonetevaheline välisruum, mida iseloomustab ümberkujundatud reljeef, valitud taimestik või vastavafunktsioonilised rajatised;
3) heakorratööd – tolmu, liiva, prahi, lume ja jää koristamine, libedustõrje, muru ja rohu niitmine ning mahalangenud puulehtede, okste vms koristamine;
4) kinnistu – kinnistusraamatusse iseseisva üksusena kantud kinnisasi (maapinna piiritletud osa ehk maatükk) või hoonestusõigus. Kinnistu mõistega on heakorra nõuete täitmisel võrdsustatud mõisted: maa-ala, territoorium, krunt, maaüksus ja katastriüksus;
5) korterelamu – kolme või enama korteriga elamu, mis ei ole ridaelamu;
6) kõnnitee – jalakäijate liiklemiseks ettenähtud teeosa või sama otstarbega omaette tee;
7) loom – imetaja, lind, roomaja, kahepaikne, kala või selgrootu. Põllumajandusloom on loomsete saaduste tootmise eesmärgil peetav ja aretatav loom sh ka hobuslane;
8) loomapidaja - isik, kellele loom kuulub (loomaomanik) või kes tegeleb looma pidamisega rendi- või muu selletaolise suhte alusel loomaomanikuga;
9) omanik – füüsiline või juriidiline isik, kelle omandis on kinnistu või vallasasi. Omanikuga on võrdsustatud isik, kes õiguslikul alusel asja valdab või kasutab või kes on omaniku poolt volitatud asja haldama;
10) romusõiduk - sõiduk, millel puuduvad selle mehhaanilised osad või kereosad või autoklaasid või rattad ja mis oma välimusega riivab valla esteetilist väljanägemist või rikub valla puhtust ja heakorda;
11) sõiduk - teel liiklemiseks ettenähtud või teel liiklev seade, mis liigub mootori või muul jõul;
12) üldkasutatav territoorium – osa valla haldusterritooriumist, mis hõlmab tänavaid, teid, platse, parke, haljasalasid, mänguväljakuid jmt ning mis on avalikult kasutatav igaühe poolt;
13) avalikkusele ligipääsetav koht – kinnistu omaniku poolt avalikkusele suunatud funktsiooniga ala või ehitis, millele ligipääs ei ole mingil moel piiratud.
(1) Ühissõiduki peatuse ooteala või -platvorm, tähistatud jalakäijate ülekäigurada ja -koht ning ehitise välistrepp peab olema puhastatud ja seal tuleb vältida libeduse teket. Ühissõiduki peatused peavad olema varustatud istepinkide ja jäätmemahutitega.
(2) Üldkasutatavale territooriumile tohib pinke, tõkkepiirdeid, reklaamtahvleid, viitasid, vitriine ja teisi teisaldatavaid väikevorme paigaldada vallavalitsuse kirjalikul loal ning nende korrasoleku tagab nende omanik.
(3) Veose või koorma vedaja peab kinnitama ja katma veose või koorma nii, et see väldiks materjalide ning tolmu sattumist teele. Vedaja peab koristama peale- ja mahalaadimisel või sõidu ajal mahapudenenud esemed, materjalid vms. Ohtlikust reostusest tuleb viivitamatult teatada Häirekeskusele ja Lääne-Harju Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus).
(4) Põllumajandustööde tegijad peavad tagama, et ei toimuks teepeenarde, kraavide, sõidu- ja teiste teede risustamist, reostamist või kahjustamist. Risustus või reostus ja tekkinud kahjustused tuleb likvideerida viivitamatult.
(5) Avalikus kohas ja avalikkusele ligipääsetavas kohas paikneva mänguväljaku omanik või haldaja on kohustatud tagama vajadusel liivakastis liiva väljavahetamise ja mänguvahendite ning väikevormide hooldamise ja remondi. Mänguväljaku kasutajatele potentsiaalselt ohtlikud mänguvahendid ja väikevormid tuleb mänguväljaku omaniku poolt viivitamatult demonteerida või tagada ohutus muul viisil.
(7) Kauplemisel tuleb hoida korras ja puhtana kauplemisest mõjutatud ümbrus minimaalselt 6 meetri raadiuses. Kaubanduse või teenindusega tegelev ettevõte peab tagama piisava arvu jäätmemahutite olemasolu nimetatud raadiuses ja nende perioodilise tühjendamise, et vältida jäätmete kuhjumist. Kaupade laadimise või kauplemise lõpetamisel avalikes kohtades tuleb kauplejal ümbrus viivitamatult korrastada.
(8) Üldkasutataval territooriumil ei tohi hoida ilma vallavalitsuse loata tahket kütust, ehitusmaterjali jms esemeid.
(9) Valla territooriumil toimuvad riigikaitselised õppused (Kaitseliit, Kaitsevägi) tuleb eelnevalt kooskõlastada vallavalitsuse ja maaomanikuga.
§ 4. Heakorra nõuete täitmine
2) hoonete, rajatiste, müüride, jäätmemahutite, mängu- ja spordiväljakute inventari, piirdeaedade, teede, liikluskorraldusvahendite, ühistranspordipeatuste ootekodade vms sodimine, määrimine või mis tahes muul viisil kahjustamine. Keelatud on illegaalse grafiti - omaniku loata hoone seinale, müürile, piirdeaiale, pingile, ühissõiduki peatuse ootekojale, kommunikatsiooni ehitisele ja ühistranspordisõidukitele vms kantud kritseldused ja joonised - tegemine;
3) munitsipaalmaal teekatte, murukamara, lillede, põõsaste, hekkide või puude kahjustamine ja omavolilised raietööd;
[RT IV, 14.05.2019, 2 - jõust. 17.05.2019]
4) tahke kütuse, ehitusmaterjali või muu seesuguse materjali hoidmine ja ladustamine väljaspool kinnistu piire. Erandkorras, kui kinnistu seda ei võimalda, on lubatud tahke kütuse, ehitusmaterjali jmt mahalaadimine avalikule territooriumile tingimusel, et eelpool nimetatu teisaldatakse ja territoorium heakorrastatakse 7 ööpäeva jooksul ning sellega ei takistata liiklust ega ohustata inimesi või vara;
5) tahke kütuse, ehitusmaterjali või muu seesuguse materjali hoidmine ja ladustamine kinnistu tänava- või teepoolses õue osas piirdeaiast või hekist kõrgemal (piirde puudumisel mitte kõrgemal kui 1,5 m);
6) kõnniteel lume- ja libedustõrjel tuha kasutamine;
7) lume lükkamine või paigutamine sõiduteele ja sõiduteedel hooldustööde käigus lume ning jää lükkamine kõnniteedele. Lund võib paigutada kõnniteele juhul, kui jalakäijatele ja jalgratturitele jääb vähemalt 1,1 m käiguruumi;
8) teadete või kuulutuste selleks mitte ette nähtud avalikku kohta omavoliline väljapanemine;
9) koristusjäätmete sõiduteele pühkimine;
10) avalikul maa-alal selleks mitteettenähtud kohas pesu kuivatamine;
11) veekogudes ja veekogule lähemal kui 50 m liiklusvahendite, masinate, mahutite ja muude esemete pesemine;
12) haljasaladel, laste mänguväljakutel, spordiplatsidel, kalmistutel, kõnniteedel, veekogude kallastel lähemal kui 10 m veepiirist ja teistes selleks mitte ettenähtud kohtades sõidukitega sõitmine ja nende (sh haagiste) parkimine, välja arvatud riiklikuks seireks, objektide valitsemisega seotud töödeks, haljasala hooldustöödeks, kutselise või harrastuskalapüügi õigusega isikul kalapüügiks vajaliku veesõiduki veekogusse viimiseks, pilliroo varumiseks ja adru kogumiseks ning maatulundusmaal metsamajandustöödeks ja põllumajandustöödeks ning muudel õigusaktides ettenähtud juhtudel;
13) korterelamute juures sõiduautode pesemine ja sõidukite suuremahulised remonttööd;
14) avalikul teel või muus avalikus kohas või kinnistu tänavaäärses õue osas romusõiduki parkimine. Romusõiduki parkimiseks korterelamu maal peab olema korteriühistu luba;
15) korterelamu rõdul, aknal ja uksel riiete ning vaipade kloppimine;
16) linnas, alevikes ja külades korterelamu akna välisküljele toiduainete asetamine;
17) linnas, alevikes ja külades korterelamu rõdu või lodža piirdest kõrgemal pesu kuivatamine;
18) korterelamu trepikodades, üldkasutatavates ja muudes suitsetamiseks mitte ettenähtud ruumides suitsetamine;
19) elamumaal tootmistegevuse, toodangu ladustamisega või muu elamumaa mittesihtotstarbelise kasutamisega, mis häirib olulisel määral naabreid, tegelemine;
20) olmejäätmete (prügi), ohtlikke jäätmete ja rohkelt suitsu tekitavate jäätmete (nt märjad puulehed jms) ning aia- ja haljastusjäätmete põletamine viisil, mis on vastuolus Lääne-Harju valla jäätmehoolduseeskirjas sätestatuga.
§ 5. Vallavalitsuse kohustused
1) tagama vallale kuuluvate kohalike teede, tänavate, väljakute, kõnniteede ja nende ääres paiknevate ühistranspordi ootekodade korrashoiu;
3) paigaldama parki, haljasaladele, mänguväljakutele ja muudesse avalikesse kohtadesse vajalikul hulgal jäätmemahuteid ning korraldama nende regulaarse tühjendamise;
§ 6. Kinnistu ja ehitise omaniku kohustused
1) hoidma korras tema omandis või kasutuses oleva kinnistu ja kinnistu piirdeaia, koristama prahi, tegema vajadusel umbrohutõrjet, hoidma kinnistut võsastumise eest, niitma üle 15 cm muru ja rohu (v.a loodusliku alusmetsa alt, haritaval põllumaal, metsamaal), niitma heinamaad vähemalt 1 kord aastas, pügama heki ning korraldama põõsaste ja puuokste kärpimist, mis kasvavad väljapoole kinnistu piire ja varjavad liiklust reguleerivaid tehnilisi vahendeid, takistavad jalakäijaid või sõidukite liiklust. Kinnistul kasvavate puude raieks (v.a viljapuud ja põõsad) taotlema kehtestatud korras vallavalitsuselt raieloa;
2) tagama, et kinnistu oluliste osade, sh ehitiste ja kinnistul asuvate vallasasjade, seisund ei ohustaks teisi isikuid, nende vara või keskkonda;
3) hoidma korras hoone fassaadi ja sinna juurde kuuluvad fassaadielemendid, mis peavad olema terved, nõuetekohaselt värvitud, ilma sodimisjälgedeta ja vastavuses kinnitatud ehitusprojektiga;
4) tagama vastavalt hoone numeratsioonile õige numbrimärgi olemasolu ning selle nähtavuse elamul ja postkastil. Trepikodadel peab olema näha, millised korterid selles on;
5) tagama ehitise katuselt, räästast või muudest kohtadest varisemisohtlike ehitusdetailide, samuti lume ja jää jm varisemisohtlike objektide eemaldamise liiklejaile ohutul viisil ning vajadusel tähistama ohtliku ala;
6) korraldama linnas, alevis ja alevikus teega külgneva kinnistu puhul sõidutee ja tema kinnisasja vahel asuva kõnnitee koristuse, sealhulgas lume ja libeduse tõrje, tasemel, mis võimaldab kõnniteel ohutult liigelda;
7) tagama hoone üldkasutatava juurdepääsutee ja välistrepi heakorra sh puhastamise jääst ja lumest ning vajadusel tähistama ohtliku ala. Lumetõrje tegemisel on keelatud lume loopimine sõiduteele;
8) mitte kahjustama ja risustama kinnistut läbivat avalikku teed ning selle kaitsevööndit;
9) puhastama regulaarselt kinnistul paiknevate sademeveekaevude kaasi ja nende ümbrust, kraave ja truupe;
10) tagama kinnistul asuvates kraavides vee tõrgeteta äravoolu ja puhastama selleks kraavi põhja ja nõlvad rohust, võsast, puudest, jäätmetest ning muudest vee äravoolu takistavatest asjadest;
11) tagama heitvee ja fekaalide kogumismahuti korrasoleku, veepidavuse, hermeetilise sulgumise, õigeaegse tühjendamise ja ümbruse hooldamise; omama heitvee äravedu ja kogumismahuti tühjendamist (purgimist) tõendavat dokumentatsiooni vähemalt 2 viimase aasta kohta;
12) remontima või kehtestatud korras lammutama kinnistul asuvad ja ümbruskonna välisilmet rikkuvad lagunenud ehitised;
13) tagama korterelamu trepikodade korrasoleku ja nende valgustamise pimedal ajal;
14) tagama tehniliste seadmete (kliimaseadmed, antennid, turvakaamerad vms) korrektse asetuse ja ohutu kinnituse;
15) hoidma suletuna keldrid, soojus- ja veesõlmed ning elektrikilbi ruumid;
16) tagama riigilipu heiskamise vastavalt kehtivale korrale.
(2) Korteriühistute kinnistutel tagab käesolevast määrusest tulenevate heakorra nõuete täitmise korteriühistu.
(4) Kasutusel mitteoleva ehitise omanik on kohustatud tagama ehitise ja sinna juurde kuuluva kinnistu heakorra ning vältima ehitise varisemisohtlikkust, sulgema sissepääsud ehitisse ja krundile.
§ 7. Ehitus-, remondi- ja kaevetööde teostaja kohustused
2) teavitama avalikkust, paigaldades tööde läbiviimise ajaks objekti lähedusse nähtavale kohale infotahvli, millel on märgitud tööde tegija nimi, aadress, vastutava isiku nimi ja kontaktandmed, töö nimetus ning töö algus ja lõpptähtaeg;
5) vältima objektilt pori, prahi ning lume sattumist ümbritsevale territooriumile, sõidu- ja kõnniteedele;
6) taastama pärast tööde lõpetamist objektil haljastuse ja teede seisundi vastavalt aastaaja võimalustele ning lõplikult vallavalitsuse poolt antud tähtajaks.
(2) Kommunikatsioonide vigastustest ja avariidest põhjustatud keskkonda ohustav või ohtlik olukord tuleb süüdlasel likvideerida ja heakord taastada mõistliku aja jooksul. Süüdlase puudumisel likvideerib olukorra ja taastab heakorra kommunikatsiooni valdaja.
§ 8. Tehnovõrgu omaniku kohustused
2) hoidma tehnovõrgu nähtava osa ja muu konstruktsiooni seisundis, mis tagab liiklusohutuse ja teekatte korrasoleku tehnovõrgu kohal.
§ 9. Loomapidaja kohustused
(1) Põllumajanduslik loomapidamine ja selle tagajärjel tekkivate jäätmete (nt virtsa ja sõnniku) hoidmine on lubatud vaid sellekohast kasutusluba omavates hoonetes ja rajatistes, tingimusel, et oleks tagatud sanitaar- ja veterinaarnõuete täitmine ning välistatud reostuse sattumine põhjavette ja veekogudesse.
(2) Karjatatavaid loomi tuleb karjatada aia või elektrikarjusega piiratud alal ja viisil, mis välistaks loomade piiratud alalt väljumise.
(3) Loomapidaja on kohustatud vältima avalike teede ja kohtade reostamist, isikute ja liikluse häirimist loomade poolt ning likvideerima viivitamatult loomapidamisega tekkinud reostuse.
(4) Tiheasutusalal on loomapidaja kohustatud korraldama oma looma pidamist selliselt, et see ei häiriks teisi inimesi ja võtma tarvitusele abinõud vältimaks looma lahtipääsemist loomapidaja juurest, ebameeldiva lõhna ning müra levikut, öörahu rikkumist, reostuse teket jms.
(5) Koerte ja kasside pidamise nõuded on sätestatud Lääne-Harju Vallavolikogu 29.05.2018 määruses nr 12 „Koerte ja kasside pidamise eeskiri Lääne-Harju vallas”.
§ 10. Küttekoldevälise tule tegemine kinnistul ja avalikus kohas
(1) Põlevmaterjali jäätmeid põletada ja lõket või muud küttekoldevälist tuld võib teha järgides tuleohutusseadust ja siseministri 18.06.2012 määrust nr 40 „Küttekoldevälise tule tegemise ja grillimise kohale esitatavad nõuded“.
(2) Tuleohtliku aja alguse ja lõpu määrab Päästeamet.
(1) Järelevalvet käesoleva määruse täitmise üle teostavad vallavalitsus ja teised ametkonnad vastavalt oma pädevusele.
(2) Määruse nõuete rikkumise eest karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 662 alusel.


RT I 1997, 52, 835
§ 2. Reklaami mõiste
(1) Käesolevas seaduses käsitletakse reklaamina teavet, mis avalikustatakse toodete või teenuste müügi suurendamise, ürituse või idee edendamise või mõnes muus vallas mõne muu soovitud tagajärje saavutamise eesmärgil ning mida reklaami avalikustaja tasu eest või mõnel muul vastaval kaalutlusel levitab.
(2) Reklaami avalikustajana käsitletakse käesolevas seaduses reklaami avalikku esitajat, üldsusele näitajat, üldsusele ülekandjat, tootjat, vahendajat või tellijat.
(1) Reklaami sisu, kujundus ja esitlusviis peavad olema sellised, mis üldsuse tavalise tähelepanu juures tagavad arusaamise, et tegemist on reklaamiga.
(2) Reklaamis peab sisalduma selgelt eristatav teave reklaami avalikustaja kohta. Selline teave peab reklaamis sisalduma tekstina või Eestis registreeritud kaubamärgi kaudu.
REKLAAMI ÜLDNÕUDED
§ 4. Eksitav reklaam
(1) Eksitav on reklaam, mis ükskõik millisel viisil, kaasa arvatud esitlusviis, petab või tõenäoliselt petab üldsust või mis toodud põhjustel kahjustab või võib kahjustada konkurenti. Eksitav reklaam on keelatud.
(2) Eksitavaks reklaamiks tunnistamisel võetakse arvesse kogu reklaam, eelkõige teave alljärgnevate asjaolude kohta:
1) toote koostis, keskkonnaohutus, kasutamisega seonduv tervisekahjustuse risk, valmistamise viis ja aeg, vastavus otstarbele, kasutamisviis, tootmispaik või päritolumaa või muud omadused;
2) toote või teenuse väärtus ja tegelik hind;
3) toote või teenuse eest tasumise maksetingimused, nagu müük järelmaksuga, liising, maksmine osamaksudena ja müük krediidi alusel;
4) toote kohaletoimetamine, vahetamine, tagastamine, remont ja hooldus;
5) toote või teenuse garantiitingimused;
6) tootja või teenuse osutaja isik, tema tegevusala ja kvalifikatsioon, samuti tema toote või teenusega seotud intellektuaalse omandi õigused;
7) toote või teenuse ametlik tunnustus või heakskiit, medalite, auhindade või diplomitega autasustamine;
8) toote või teenuse nime all avalike või heategevate ürituste toetamise ulatus.
(3) Reklaamis on keelatud kasutada teaduslike või muude uuringute tulemusi, tsitaate teaduslikest ja tehnilistest väljaannetest, samuti statistilisi või teaduslikke andmeid sellisel viisil, mis eksitavad üldsust reklaami eseme suhtes. Reklaam ei tohi jätta muljet, et esitatavatel teadetel on teaduslik alus, kui see tegelikult puudub.
(4) Reklaamis esinevad otsesed võrdlused peavad põhinema tõestatud või tõestatavatel asjaoludel ning neid ei tohi valida ebaoluliste või mittevõrreldavate tunnuste hulgast.
§ 5. Kõlvatu reklaam
(1) Kõlvatu on reklaam, mis on vastuolus heade kommete ja tavadega või mis kutsub üles käituma seadusvastaselt või rikkuma üldisi moraalinorme või mis sisaldab sellist tegevust. Kõlvatu reklaam on keelatud.
(2) Kõlvatuks loetakse reklaami eelkõige juhul, kui reklaam:
1) esitab, kutsub üles või toetab diskrimineerimist rahvuse, rassi, nahavärvuse, soo, ea, keele, päritolu, usutunnistuse, poliitiliste või muude veendumuste tõttu, samuti varalise või sotsiaalse seisundi või muude asjaolude tõttu;
2) kutsub üles vägivaldsele käitumisele või õhutab vägivalla kasutamist eesmärgi saavutamiseks või eesmärgi saavutamise viisi valikul;
3) alavääristab õiguskuulekat käitumist või õigustab otseselt või kaudselt õiguserikkumist kui eesmärgi saavutamise vahendit;
4) tugineb inimeste ebausul, hirmul või kaastundel;
5) sisaldab otsest visuaalset või sõnalist väljendust seksuaalakti, sobimatu alastuse või antisotsiaalse seksuaalkäitumise kohta või
6) esitab valeteateid teise isiku või tema toodete või teenuste või muude asjaolude kohta.
§ 6. Halvustav reklaam
(1) Halvustavaks reklaamiks loetakse reklaami, mis otseselt või kaudselt alavääristab või mõnel muul viisil halvustab mõnda isikut, tegevust, tegevusala, toodet, teenust, äritegevust või muud reklaamis avaldatut.
(2) Halvustav reklaam on keelatud.
§ 7. Eraelu ja omandi kaitse
(1) Reklaami tootja ei tohi reklaamis ilma isiku nõusolekuta kasutada pildimaterjali või nimelist viidet ühegi füüsilise isiku kohta.
(2) Ilma omaniku loata ei tohi reklaamis kasutada tema omandit või viidata sellele viisil, mis jätab üldsusele mulje omaniku sellekohasest soovist.
(3) Reklaami tootja peab reklaami tootmisel järgima autoriõiguse seaduse (RT 1992, 49, 615; RT I 1996, 49, 953) sätteid.
§ 8. Varjatud reklaam
(1) Varjatud reklaamiks loetakse reklaami, mis, olenemata avalikustamise viisist või vahendist, ei ole üldsuse tavalise tähelepanu juures selgelt eristatav ja grupeeritud muust samal ajal ja samal reklaamikandjal avalikustatavast teabest.
(2) Varjatud reklaam on keelatud.
§ 9. Lastele suunatud reklaam
(1) Reklaamis ei tohi ära kasutada laste loomulikku kergeusklikkust ja kogemuste puudust.
(2) Reklaami suhtes, mis on suunatud peamiselt lastele, tuleb järgida täiendavalt järgmisi nõudeid:
1) reklaam ei tohi sisaldada teavet, et mõne toote omandamine või teenuse kasutamine või mõne muu reklaamieesmärgi saavutamine muudab lapse teistest samaealistest paremaks või et selle puudumisel on vastupidine mõju;
2) reklaam ei tohi sisaldada üleskutset lastele selliseks käitumiseks või teoks, mille tulemusena nad satuvad või võivad sattuda ohtlikku olukorda;
3) reklaam ei tohi sisaldada pöördumist laste poole, millega neid otseselt kutsutakse üles nõudma teistelt isikutelt neile reklaami objektiks oleva kauba või teenuse omandamist;
4) reklaam ei tohi tekitada lastes alaväärsustunnet või õhutada neid agressiivsele käitumisele.
(3) Lastele suunatud reklaami tootmisel või nende kasutamisel reklaamis tuleb arvestada nende east tuleneva kehalise ja vaimse eripäraga.
REKLAAMI PIIRANGUD JA ERITINGIMUSED
§ 10. Tubakatoote reklaam
(1) Tubakatoote reklaam on keelatud.
(2) Tubakatooted käesoleva seaduse mõistes on tubakatooted tubakaaktsiisi seaduse (RT I 1994, 54, 901; 93, 1572; 1996, 87, 1543) tähenduses.
§ 11. Alkohoolse joogi reklaam
(1) Alkohoolse joogina käsitletakse käesolevas seaduses piiritust või alkohoolset jooki alkoholiaktsiisi seaduse (RT I 1995, 87, 1539; 1996, 45, 852; 87, 1544; 1997, 35, 540) tähenduses.
(2) Alkohoolne jook, milles alkoholisisaldus on üle 22 mahuprotsendi, on käesoleva seaduse tähenduses kange alkohoolne jook. Alkohoolne jook, mille alkoholisisaldus jääb 3 ja 22 mahuprotsendi vahele, on käesoleva seaduse tähenduses lahja alkohoolne jook.
(3) Keelatud on alkohoolse joogi reklaam, mis propageerib alkohoolse joogi kasutamise alustamist või mis sisaldab otsest üleskutset selliste toodete ostmiseks või tarbimiseks või on suunatud peamiselt alla 21 aasta vanustele isikutele (edaspidi -- lapsed või noored).
(4) Alkohoolse joogi reklaami piirangud ei laiene:
1) füüsilisest isikust ettevõtja, äriühingu või välismaa äriühingu filiaali ärinime avalikustamisele, kui avalikustatud teade ei sisalda muud teavet;
2) tähistusele, mida kasutatakse alkohoolse joogi tootmise, ladustamise või levitamisega tegeleva füüsilisest isikust ettevõtja, äriühingu või välismaa äriühingu filiaali asukoha tähistamiseks.
§ 12. Kange alkohoolse joogi reklaam
(1) Kange alkohoolse joogi reklaam on keelatud:
1) televisioonis või raadios kella 7-st kuni kella 21-ni;
2) videokasseti, videomängu, laserplaadi või mõne muu tehnilise vahendi vahendusel;
3) ajalehe või ajakirja esi- või tagaküljel;
4) trükiväljaandes, mis on suunatud peamiselt lastele või noortele, või trükise leheküljel, kus avaldatakse peamiselt lastele või noortele suunatud teavet;
5) kino-, muuseumi-, teatri- või kontserdihoones, välja arvatud nendes asuvas alkohoolse joogi müügikohas või alkohoolse joogi tarbimiseks ettenähtud kohas;
6) lasteaia, kooli või mõne teise haridusasutuse, laste- või noortekeskuse hoones, hoonel või nende vahetus läheduses;
7) staadionil, statsionaarsel spordiareenil või võimlas või mõnes teises sportimiseks ettenähtud ruumis või rajatisel;
8) välireklaamina, välja arvatud hoonel, milles asub kange alkohoolse joogi müügikoht;
9) haigla või mõne teise tervishoiuasutuse hoones, hoonel või selle territooriumil;
10) ühistranspordivahendi või takso sees ja väliskülgedel.
(2) Kange alkohoolse joogi reklaam ei tohi sisaldada:
1) riigi või kohaliku omavalitsuse sümboleid;
2) viiteid või pildimaterjali filmi-, televisiooni-, popmuusika-, meelelahutus-, spordi- või teiste avaliku elu tegelaste kohta või joonis- või nukufilmide tegelaste kujutisi;
3) informatsiooni, sündmusi või tegevust, mis võiks jätta mulje, et kange alkohoolse joogi tarbimine on tähtis mõnel elualal heade tulemuste saavutamiseks.
(3) Keelatud on kange alkohoolse joogi reklaamina käsitletavad järgmised müügiedendusmeetodid:
1) avalik esitlus väljaspool alkohoolse joogi müügikohta;
2) kange alkohoolse joogiga seotud eseme või trükise müük või tasuta jagamine lastele või noortele.
(4) Kohalikul omavalitsusel on õigus määratleda piirkond, mida loetakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2--4 nimetatud rajatiste lähedal asuvaks.
§ 14. Ravimi reklaam
(1) Ravimina käsitletakse käesolevas seaduses ravimit, ravimpreparaati ja ravimisarnast ainet ravimiseaduse (RT I 1996, 3, 56; 49, 954) tähenduses.
(2) Ravimi reklaamiks käesoleva seaduse tähenduses ei loeta ravimite väljakirjutamisõigust omavatele isikutele suunatud reklaami, millele sätestatakse nõuded ravimiseadusega.
(3) Keelatud on Eestis registreerimata või soodustingimustel väljastatava ravimi või retseptiravimi reklaam üldsusele.
(4) Ravimi reklaami võib tellida ainult ravimitootja.
(5) Ravimi reklaam ei tohi sisaldada mistahes viiteid tuberkuloosi, suguhaiguse või mõne teise raske nakkushaiguse, vähi või mõne teise kasvajalise haiguse, kroonilise unetuse, suhkurtõve või mõne teise ainevahetushaiguse ravile.
(6) Ravimi reklaam peab:
2) olema kaasajastatud, arusaadav, üheselt mõistetav, tagama ravimi eristatavuse teistest ravimitest ning sisaldama piisavalt informatsiooni ravimi õigel viisil ja ohutuks tarvitamiseks;
3) olema vastavuses ravimi registreerimisel Ravimiametis kinnitatud ravimi omaduste kokkuvõttega;
4) sisaldama ravimi nime, samuti selles sisalduvate toimeainete üldnimetused;
5) sisaldama selgelt väljendatud üleskutset lugeda tähelepanelikult kasutamisõpetust välispakendil või pakendivahelehel ja konsulteerida arstiga.
(7) Ravimi reklaamis on keelatud kasutada materjali, mis:
1) sisaldab riigi või kohaliku omavalitsuse sümboleid;
2) sisaldab viiteid filmi-, televisiooni-, meelelahutus-, spordi- või mõne teise avaliku elu tegelase või tuntud arsti või teadlase kohta või joonis- ja nukufilmitegelaste kujutisi;
3) sisaldab raskestimõistetavaid erialaseid väljendeid või tootja põhjendamata arvamusi või hinnanguid ravimi omaduste või efektiivsuse kohta;
5) jätab või võib jätta mulje reklaamitava ravimi garanteeritud toimest või sellel igasuguste kõrvaltoimete puudumisest või sellest, et see on parema või samasuguse toimega kui mistahes teine ravimisviis või ravim;
9) jätab või võib jätta mulje, et ravimi näol on tegemist toiduainega, kosmeetika- või mõne laiatarbekaubaga;
13) sisaldab sobimatut või eksitavat pildimaterjali, mis kujutab haigusest või vigastusest põhjustatud muutusi inimese kehal või reklaamitava ravimi toimest inimese kehale või selle osadele;
(8) Ravimite väljakirjutamisõigust mitteomavatele isikutele on keelatud anda ravimite näidiseid ning müügiedendusmeetodina müüa või jagada ravimiga seotud esemeid või trükiseid.
(9) Ravimi reklaam on keelatud:
2) ajalehe või ajakirja esi- või tagaküljel;
3) trükiväljaandes, mis on suunatud peamiselt lastele või noortele või trükise leheküljel, kus avaldatakse peamiselt lastele või noortele suunatud teavet;
4) välisreklaamina ja ühistranspordivahendi või takso sees ja väliskülgedel.
§ 15. Finantsteenuse reklaam
(1) Finantsteenusena käesoleva seaduse mõistes käsitletakse krediidiasutuste seaduse (RT I 1995, 4, 36) § 5 lõike 1 punktides 1--12 nimetatud teenuseid.
(2) Finantsteenuse reklaam peab olema arusaadav, üheselt mõistetav ning tagama selge ja kerge arusaamise pakutava teenuse kõikidest tingimustest, eelkõige tegelikust intressimäärast, kõikidest teistest teenusega seotud kuludest ning maksetingimustest.
(3) Finantsteenuse reklaam ei tohi sisaldada konkureerivate teenuste otsest või kaudset võrdlust, milles kasutatakse teavet, mida ei saa otseselt ja kergesti võrrelda.
§ 16. Mürgise, tuleohtliku ja muul viisil ohtliku toote reklaam
(1) Mürgise, tuleohtliku või muul viisil ohtliku toote reklaam peab sisaldama otsest viidet niisuguse toote ohtlikele omadustele ja tingimustele, mil need ohtlikud omadused võivad ilmneda, samuti vajalikele ohutusabinõudele sellise toote kasutamisel.
(2) Keelatud on toodet ohutuna reklaamida, kui toote kasutamine on selle ohtlikkuse tõttu õigusaktidega kitsendatud.
§ 17. Narkootilise ja psühhotroopse aine reklaam
Narkootilise või psühhotroopse aine reklaam on keelatud.
§ 18. Relva ja laskemoona reklaam
(1) Relva või laskemoona reklaam on keelatud, välja arvatud müügikohas, erialasel näitusel, messil või erialases trükises.
(2) Relva või laskemoona reklaam peab olema arusaadav, üheselt mõistetav ning tagama relva või laskemoona eristatavuse teisest samaliigilisest tootest. Relva või laskemoona reklaam ei tohi sisaldada raskesti mõistetavaid erialaseid väljendeid või tootja arvamusi või hinnanguid toote omaduste kohta.
(3) Relva või laskemoona reklaam ei tohi sisaldada:
1) otsest üleskutset relvade või laskemoona ostmiseks või kasutamiseks;
2) vägivalla elemente või relvade või laskemoona kasutamise ülistamist.
§ 19. Hasartmängu reklaam
(1) Hasartmängu ja mängukohtade reklaam on keelatud, välja arvatud hasartmängu korraldamise kohas.
(2) Hasartmängu reklaam peab olema arusaadav ja üheselt mõistetav. Hasartmängu reklaam ei tohi sisaldada otsest üleskutset osaleda hasartmängus.
§ 20. Prostitutsiooni reklaam
Prostitutsiooni reklaam on keelatud.
REKLAAMIALASE TEGEVUSE JÄRELEVALVE JA VASTUTUS KÄESOLEVA SEADUSE RIKKUMISE EEST
§ 21. Reklaamialase tegevuse järelevalve
(1) Reklaamialase tegevuse järelevalvet teostavad Vabariigi Valitsuse poolt määratud asutused käesoleva seaduse ja teiste õigusaktidega sätestatud alustel, viisil ja piires.
(2) Kohalik omavalitsus teostab reklaamialase tegevuse järelevalvet oma haldusterritooriumil:
1) korraldataval näitusel, messil või mõnel teisel avalikul üritusel;
2) välisreklaami suhtes;
3) ühistranspordivahendi või takso sees või väliskülgedel asuva reklaami suhtes;
4) müügikohtades tehtava reklaami ja reklaamürituste suhtes.
§ 22. Käesoleva seaduse rikkumise eest vastutavad isikud
(1) Käesoleva seadusega reklaamile kehtestatud nõuete mittetäitmise või kehtestatud piirangutest üleastumise eest vastutavad reklaami avalikustajad käesolevas seaduses sätestatud korras:
1) reklaami tellija, juhul kui tema tellitud reklaam rikub käesoleva seadusega reklaamile kehtestatud nõudeid või piiranguid, välja arvatud käesoleva lõike punktides 2 ja 4 sätestatud juhtudel;
2) reklaami vahendaja või tootja, juhul kui tema tegevus rikub käesoleva seadusega reklaamile kehtestatud nõudeid või piiranguid;
3) reklaami avalik esitaja, üldsusele näitaja või üldsusele ülekandja, juhul kui tema tegevus rikub käesoleva seadusega reklaami avalikustamisele kehtestatud piiranguid;
4) reklaami avalikustajad solidaarselt, juhul kui nende tegevus rikub käesoleva seadusega reklaamile kehtestatud nõudeid või piiranguid ning käesoleva lõike punktides 1--3 nimetatud isikute eraldi vastutust ei ole võimalik tuvastada.
(2) Reklaami avalik esitaja, üldsusele näitaja või üldsusele ülekandja on kohustatud säilitama reklaami reprodutseeritava koopia vähemalt 30 päeva, arvestades reklaami viimasest avalikustamisest ja esitama reklaami koopia kontrollimiseks reklaamialast järelevalvet teostavale ametnikule tema esimesel nõudmisel.
§ 23. Kohustuslik ettekirjutus käesoleva seaduse rikkumise korral
(1) Reklaamialast järelevalvet teostava asutuse juhil või tema poolt volitatud ametnikul on käesoleva seaduse rikkumise fakti tuvastamise korral õigus teha käesoleva seaduse nõuetega vastuolus oleva reklaami avalikustajale kohustuslik ettekirjutus.
(2) Käesoleva seaduse nõuetega vastuolus oleva reklaami avalikustajale tehtavas kohustuslikus ettekirjutuses tuuakse ära:
1) selle koostamise aeg ja koht; selle asutuse nimetus ja aadress, kelle nimel hoiatus koostatakse;
2) ettekirjutuse koostanud isiku ametinimetus, ees- ja perekonnanimi;
3) reklaami avalikustaja nimi ja aadress;
4) seaduserikkumise koht, aeg ja kirjeldus;
5) sätted, mis näevad ette vastutuse seaduserikkumise eest;
6) nõue peatada käesoleva seadusega vastuolus oleva reklaami avalikustamine ning vastulause esitamise ja nõude täitmise piisav tähtaeg.
§ 24. Juriidilise isiku vastutus reklaamialase tegevuse järelevalvet teostava asutuse kohustuslikus ettekirjutuses sätestatud nõuete täitmata jätmisel
(1) Käesoleva seaduse §-s 23 sätestatud kohustusliku ettekirjutuse täitmata jätmisel või mittenõuetekohasel täitmisel juriidilise isiku poolt, koostab kohustusliku ettekirjutuse teinud reklaamialast järelevalvet teostava asutuse juht või tema poolt volitatud ametnik haldusõiguserikkumise protokolli ja esitab selle hiljemalt kolme päeva jooksul halduskohtunikule käesoleva seaduse rikkumise asja arutamiseks.
(2) Käesoleva seaduse rikkumise korral on halduskohtunikul õigus kohaldada järgmisi halduskaristusi:
1) käesoleva seaduse nõuete korduva rikkumise eest rahatrahv kuni 100 000 krooni või vastaval alal tegutsemiseks nõutava tegevusloa tühistamine, keeluga taotleda sellist tegevusluba kahe järgneva aasta jooksul;
2) kõlvatu reklaami või lastele suunatud reklaamile esitatavate nõuete rikkumise eest rahatrahv kuni 80 000 krooni;
3) käesoleva lõike punktides 1 ja 2 sätestamata käesoleva seadusega reklaamile kehtestatud nõuete ja reklaamipiirangute rikkumise eest rahatrahv kuni 60 000 krooni.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punkti 1 alusel ei käsitleta käesoleva seaduse nõuete rikkumist korduvana, kui eelmisest rikkumisest on möödas vähemalt kaks aastat.
(4) Juriidilise isiku õiguserikkumise asja menetlus toimub käesoleva seaduse alusel ning haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1995, 76--78, 1345; 83, 1441; 1996, 3, 56 ja 57; 26, 528; 31, 631; 48, 944; 83, 1488; 86, 1538; 1997, 1, 3 ja 4; 5/6, 30; 16, 259; 28, 423; 30, 472) ettenähtud korras.
§ 25. Füüsilise isiku vastutus reklaamialase tegevuse järelevalvet teostava asutuse kohustuslikus ettekirjutuses sätestatud nõuete täitmata jätmisel
Käesoleva seadusega reklaamile kehtestatud nõuete ja reklaamipiirangute rikkumise eest kannab füüsiline isik haldusvastutust haldusõiguserikkumiste seadustikus ettenähtud tingimustel, korras ja ulatuses.
§ 26. Trahvide laekumine
(1) Käesoleva seaduse rikkumise eest juriidilistele isikutele määratud trahvisumma laekub riigieelarvesse, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhul.
(2) Käesoleva seaduse § 21 lõikes 2 sätestatud juhtudel laekub käesoleva seaduse rikkumise eest juriidilisele isikule määratud trahvisumma kohaliku omavalitsuse eelarvesse.
§ 27. Rakendussäte


text:
3-1-1-118-97 Riigikohus 25.11.1997
Tuvastanud, et kohtualuse teos puuduvad selle kuriteo tunnused, mille toimepanemises teda süüdistatakse, on kohtul tarvis otsustada, kas isiku käitumine vastab mõne muu kuriteo tunnustele ja kui vastab, kas teda on võimalik selles kuriteos süüdi tunnistada KrMK § 215 sätteid kohaldamata.
Kui kohtuotsuses ei ole täpselt märgitud, millises süüdistuses kohtualune on süüdi, millises aga õigeks mõistetud, võib see olla kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine.
3-1-1-105-97 Riigikohus 25.11.1997
KrK § 40 lg 3 alusel on karistuste liitmine võimalik üksnes juhul, kui eelmise kohtuotsusega on mõistetud ärakandmisele kuuluv karistus.
Kui isikule on mõistetud üks vabadusekaotuslik karistus enne, teine karistus aga pärast eelmise kohtuotsuse tegemist toimepandud kuritegude eest, kulgeb mõlema karistuse kandmise tähtaeg samaaegselt seni, kuni on möödunud lühemas vabadusekaotuses seisneva karistuse tähtaeg. Teisisõnu: säärasel juhul on ärakandmisele kuuluvaks karistuseks pikema tähtajaga vabadusekaotus.
Isiku ülekuulamine tunnistajana ja kaitsja osavõtuta ajal, mil ta on juba süüdistatava menetlusseisundis, kuid kui kohtuotsuses ei ole tuginetud niisugusele ülekuulamisel antud ütlustele, ei pea olema kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine.
3-1-1-81-97 Riigikohus 26.08.1997
Kui ringkonnakohus mõistab esimese astme kohtu poolt süüdimõistetu õigeks samade tõendite teistsuguse hindamise tõttu, peab ta kummutama esimese astme kohtu poolse tõendite kogumi ja üksikute süüstavate tõendite käsitluse ning tema tehtud õiguslikud järeldused. Selle nõude eiramine võib tähendada kohtuotsuses motiivide puudumist ja seetõttu kriminaalmenetluse seaduse olulist rikkumist.
3-1-1-78-97 Riigikohus 19.08.1997
Karistuse mõistmisel mitme kohtuotsuse järgi kuuluvad karistused liitmisele. Kergema karistuse lugemine kaetuks raskema karistusega osutab sel juhul juhindumisele KrK § 40 lg 1 sätetest ja tähendab kohaldamisele mittekuulunud kriminaalseaduse kohaldamist.
3-1-3-23-97 Riigikohus 05.08.1997
täitemenetluse lõpetamise alus
Esimese astme kohtu otsuse täitmine tekitatud kahju hüvitamise osas enne kriminaalasja arutamist apellatsiooni korras on täitementluse lõpetamise, mitte aga osaliselt täidetud kohtuotsuse tühistamise alus.
3-1-3-20-97 Riigikohus 27.05.1997
Kriminaalmenetluse seaduse oluliseks rikkumiseks võib olla see, kui kohtuotsuse resolutiivosas on märgitud, et lõplik karistus KrK § 41 lg 1 alusel mõistetakse karistuste osalise liitmise teel, tegelikult liidetakse karistused aga täies ulatuses.
3-1-3-13-97 Riigikohus 13.05.1997
Kohtualuse õigeksmõistmise motiveerimata jätmine on kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine.
Nõudmine üle anda vara, millele nõudmise esitajal puudub nii tõeline kui ka oletatav õigus, võib moodustada väljapressimise, mitte aga omavoli.
3-1-1-34-97 Riigikohus 01.04.1997
Kehavigastuse tekitamise tahtlust kinnitavate tõendite mittearvestamise motiveerimata jätmine ringkonnakohtu poolt võib olla kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine.
Kannatanult vara äravõtmine võla katteks võib omavoli (KrK § 188) moodustada vaid juhul kui süüdlasel oli õigus nõuda vara üleandmist laenulepingust tulenevalt ja ära võetud vara väärtus on vastavuses võla suurusega.
3-1-1-19-97 Riigikohus 18.02.1997
Huligaansusest raskemad kuriteod, mis on toime pandud huligaansel ajendil, tuleb kvalifitseerida ainult vastava raskema kuriteona; ideaalkonkurents huligaansusega sel juhul puudub. Seevastu huligaansusest vähem ohtlikud teod, mis on toime pandud huligaansel ajendil, võivad olla hõlmatud KrK §-s 195 sätestatuga.
Ringkonnakohus peab esimese astme kohtu otsuses sisalduva kuriteo kvalifitseerimisega mittenõustumist motiveerima. Selle nõude eiramine on kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine ja toob kaasa ringkonnakohtu otsuse tühistamise.
3-1-1-18-97 Riigikohus 18.02.1997
Isiku kohtu alla andmine ja süüdimõistmine kuriteo eest, milles tema süüdistamine on eeluurimisel lõpetatud, kuid vastav määrus on tühistamata, tähendab KrMK § 5 lg 1 p-s 10 sätestatu ignoreerimist. Kuna niisugune eksimus on AKKS § 39 lg-s 3 nimetamata, pole see ringkonnakohtu seisukohalt kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine, mistõttu ringkonnakohtul puudub õigus saata kriminaalasi uueks arutamiseks esimese astme kohtule. Sellisel juhul tuleb kohtualune õigeks mõista.

matches:
Riigikohus
§ 215
Riigikohus
§ 40
Riigikohus
Riigikohus
§ 40
Riigikohus
Riigikohus
§ 41
Riigikohus
Riigikohus
§ 188
Riigikohus
Riigikohus
§ 5
§ 39