text:
Raamatupidamise käsiraamat | Äripäeva käsiraamat
Küsi lisainfotInfo Horizontal Tabs
Tutvustus Raamatupidamise käsiraamat aitab ettevõtetel arvepidamist kindla käega juhtida. Käsiraamatust leiavad raamatupidajad ja ettevõtte juhid vastuseid paljudele raamatupidamist puudutavatele küsimustele. Käsiraamat on praktiline, mahukas ja süsteemne.
Käsiraamatus antakse põhjalik ülevaade aastaaruande koostamisest, raamatupidamise korraldamisest ettevõttes, bilansist ja kasumiaruandest ning mitmetest teistest olulistest teemadest.
Käsiraamatu autorid on audiitorühingu BDO Eesti konsultandid. Peatoimetaja on Egle Vainula.
Näidiskäsiraamatust saate vaadata käsiraamatute rakendust samal kujul, nagu seda näevad sisseloginud kasutajad:sisene näidiskäsiraamatusse.
Mida sisaldab aastane litsents?
ligipääsu veebikeskkonnale
võimalust kasutada elektroonilist nõuandekeskust
kiirköitja põhimõttel paberväljaannet
kord kvartalis paberväljaande uuendusi igakuist elektroonilist uudiskirja Õigusuudised.
Peatükid Ava kõik Sulge kõik1. Sissejuhatus“Raamatupidamise käsiraamat” ilmub AS-i Äripäev ja audiitorühingu BDO Eesti koostöös.
BDO Eesti kuulub audiitoräriühingute ja konsultatsiooniettevõtete ketti BDO. Praegune BDO Eesti AS asutati iseseisva juriidilise isikuna pea nelikümmend aastat tagasi, selle aja jooksul on ettevõtte nime muudetud ja tehtud sisulisi...2. Seletav sõnastikPõhimõiste – Viide – Põhimõiste seletus
Akumuleeritud kulum ehk akumuleeritud amortisatsioon – RTJ 5 – Põhivara juba kuluna kajastatud (amortiseeritud) amortiseeritav osa.
Algbilanss – RPS – Raamatupidamiskohustuslase asutamisel või raamatupidamise kohustuse tekkimisel koostatav bilanss, kus kajastub tema vara, kohustuste ja...3. Raamatupidamise korraldamine ettevõttes 3.1. Raamatupidamise korraldamine3.1.1. Raamatupidamiskorralduse lähtealused EestisEesti hea raamatupidamistava
Eesti hea raamatupidamistava alused on kindlaks määratud raamatupidamise seaduses, mille üks eesmärke on korraldada raamatupidamist ja finantsaruandlust rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtete kohaselt. Rakenduslikust küljest tähendab see, et meie hea raamatupidamistava lähtub suuresti rahvusvahelistest...3.1.2. Raamatupidamise valdkonnadRaamatupidamine on osa majandusarvestuse süsteemist, mille peamised valdkonnad on:
juhtimisarvestus;
kuluarvestus;
finantsanalüüs.
...3.1.3. Hea raamatupidamissüsteemi tunnusedHeal raamatupidamissüsteemil on viis põhitunnust.
1. Piisav ja toimiv sisekontrollisüsteem
Äritegevus, sh raamatupidamine on korraldatud viisil, mis tagab piisava kontrolli majandustehingute toimumise, mõõtmise, kajastamise ja aruandluse üle.
2. Ühilduvus
Äritegevuses kasutatavad teised süsteemid ja raamatupidamissüsteemi eri...3.1.4. Raamatupidamise sise-eeskiriRaamatupidamise sise-eeskirja koostamise kohustus on sätestatud raamatupidamise seaduses, mille kohaselt peab see dokument kirjeldama ettevõtte raamatupidamise korraldamist:
kontoplaani kehtestamine
majandustehingute dokumenteerimine ja kirjendamine
algdokumentide käive ja säilitamine
...3.1.5. Dokumentide ja toimingute standardimineRaamatupidamisega seotud põhidokumente ja finantstoiminguid on otstarbekas standardida, sest tüüpilised protsessid ja tüüpvormid hõlbustavad raamatupidamise tööd ning ettevõtte-siseseid toiminguid.
Esitame selgitused ja tüüpvormide näidised, mis võimaldavad lahendada peaaegu iga ettevõtte tegevuses esinevad küsimusi. Näidiste ja selgituste juures tuleb arvestada, et lisatud...3.1.5.1. Töölähetused1. juulil 2009 jõustunud töölepingu seaduse (TLS) § 21 kohaselt võib tööandja lähetada töötaja tööülesannete täitmiseks väljapoole töölepinguga määratud töö tegemise kohta.
Töölepingu seaduse § 20 kohaselt lepitakse töötaja töö tegemise koht kokku kohaliku...3.1.5.2. Puhkuste ajakava uusTöölepingu alusel töötavate isikute (edaspidi töötaja) puhkuse kestuse ning puhkuste korraldust reguleerib 1. juulil 2009 jõustunud töölepingu seadus (TLS).
Juhtimis- ja kontrollorgani liikmetega sõlmitud käsunduslepingutes peab kõnealustele isikutele puhkuse võimaldamise korral viitama TLS‑i sätete rakendamisele või...3.1.5.3. Isikliku sõiduauto kasutamise kulude hüvitamineKui töötaja, juht- või kontrollorgani liige kasutab isiklikku sõiduautot töö- või ametiülesannete täitmisel, on tööandjal auto kasutamise eest tasumiseks kaks võimalust.
Sõiduauto rent
Tööandja sõlmib töötajaga, juht- või kontrollorgani liikmega vara kasutamise...3.1.6. Dividendi kajastamine raamatupidamisesDividendi maksmine on kasumi jaotamine ettevõtte omakapitali instrumentide (nt osade või aktsiate) omanikele. Äriseadustiku definitsiooni kohaselt on dividend see osa äriühingu kasumist, mis jaotatakse äriühingu osanikele (aktsionäridele). ...3.1.7. Personaliga seotud raamatupidamisarvestus uusEsitame ülevaate personali ja töösuhteid käsitlevatest õigusaktidest, mis otseselt on seotud raamatupidamisarvestusega või raamatupidaja tavapärase personalitöö toimingutega keskmise suurusega ettevõttes, kus pole eraldi personalijuhti.
Õigusaktides paremaks orienteerumiseks ja vajalike sätete...3.1.8. Tööandja makstav haigushüvitis uusTöövõimetusleht ja töövabastuse põhjus
Haigushüvitise arvestamise ja maksmise alusdokument on raamatupidamisele esitatud töövõimetusleht (rahvapärases kõnepruugis „haigusleht”). Ravikindlustuse seaduse järgi on töövõimetusleht kindlustatud isiku ajutist töövõimetust ja töö- või teenistuskohustuse täitmisest vabastatust tõendav dokument, mille väljastab kindlustatud...3.1.9. Tööjõu piiriülene liikumineTööjõu liikumine võib toimuda nii Eestist välja kui ka Eestisse. Tulu maksustamine sõltub nii riigi seadustest kui ka riikidevahelisest tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise lepingust (maksuleping), kui kõnealune leping on riikidel sõlmitud.
Isikute maksustamine sõltub esmajoones riigisisesest...3.1.9.1. Residentsus riigisiseses ja rahvusvahelises maksuõigusesRiikide residentsuse määramise normidest tulenevalt võib tekkida topeltresidentsus, kui kaks või enam riiki leiavad oma seaduste kohaselt, et isikul on alaline elukoht või kodu mitmes riigis, mistõttu peetakse teda korraga kahe või enama riigi residendiks. Sellised probleemid lahendatakse enamasti tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimise ning...3.1.9.2. Eesti residendi tulu maksustamineEesti residendi tulu maksustamisel kehtib maailmatulu printsiip, mis tähendab, et isiku kõik Eestist ja välismaalt saadud tulud maksustatakse Eestis. Mitteresidendi maksustamisel kehtib tuluallika printsiip, mis tähendab, et isik maksab Eestis tulumaksu ainult Eestis asuvatest tuluallikatest saadud...3.1.9.3. Euroopa Liidu õiguse kohaldamine sotsiaalkindlustusesPeale tulumaksu maksustatakse töötasu sotsiaalmaksuga, mille määramise alused erinevad tulumaksu määramise alustest. Maksulepingud sotsiaalmaksu ei reguleeri, seda tehakse EL-i sotsiaalkindlustuse koordineerimisreeglitega, mis peavad tagama võõrtöötajate sotsiaalse kaitse sotsiaalkindlustuse valdkonnas ning vältima isikute piiriülese liikumise korral nende väljajäämist sotsiaalkindlustuse...3.1.9.4. Töötamine kahes või enamas liikmesriigisTavapärasest keerulisem on liikmesriikide õigusaktide kohaldamist määrata isikute puhul, kelle tegevus toimub kahes või enamas liikmesriigis. Siia kuuluvad ka need, kelle töö on seotud pideva liikumisega, nagu rahvusvahelisi transporditeenuseid osutava ettevõtte töötajad, nt kaugsõiduautojuhid, lendurid.
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse nr...3.1.9.5. Soovitused välisriiki tööle suundujaleMõned soovitused välisriiki suunduvale isikule. Soovitused erinevad sõltuvalt sellest, kas töö kestab kuni kuus kuud või kauem kui kuus kuud.
Töö kestab vähem kui kuus kuud
Enne Eestist lahkumist tuleb uurida, kas tasu maksab Eesti või sihtkoha riigi tööandja ja kuidas töö eest tasutakse.
Üldjuhul...3.1.10. Raamatupidamisest saneerimis-, likvideerimis- ja pankrotimenetlusesEttevõtte saneerimine, likvideerimine ja pankrot on igapäevasest majandustegevusest oluliselt erinevad protsessid. Kui saneerimisel on tegemist ettevõtet tulevikus ähvardava maksejõuetuse ärahoidmise meetmetega, on pankroti korral maksejõuetus juba püsivaks tunnistatud ning ettevõtte majandustegevus lõpetamisel. Majandustegevus on lõpetamisel ka ettevõtte...3.1.11. Ettevõtluse piiriülene liikuminePeale tööjõu liigub üle riigipiiride ka ettevõtlus. Lihtsa vormi ja väikse mahuga ettevõtlus muutub kogemuste kasvades keerulisemaks ja ulatuslikumaks. Näiteks alguses lähetatakse töötajaid välisriiki tööle mõnele objektile, seejärel renditakse tööjõudu välisriigi ettevõtjale, järgneb majandustegevus välisriigis püsiva tegevuskoha kaudu, seejärel registreeritakse välisriigis äriühing ning...3.1.11.1. Püsiv tegevuskohtPüsiva tegevuskoha mõiste võeti kasutusele umbes sada aastat tagasi tööstusrevolutsiooni ajal, mis tõi kaasa murrangu rahvusvahelises kaubanduses. Praegu on mõiste üks tähtsamaid rahvusvahelises maksuõiguses, eriti seoses riikide sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingutega (edaspidi maksuleping). Nii Eesti siseõigus kui ka maksulepingud defineerivad...3.1.11.2. Tööjõurent ja püsiv tegevuskoht SoomesSoome avas Euroopa Liidu uute riikide kodanikele tööturu täielikult 1. mail 2006. Soome tööturg on lähipiirkonna tööotsijatele ja ettevõtjatele mitmel põhjusel ligitõmbav, seega on Soome maksuamet pidanud vajalikuks üksikasjalikult selgitada nõudeid, mis kehtivad Soomes töötavatele ja ettevõtlusega tegelevatele mitteresidentidele. Anname ülevaade peamistest nõuetest.
...3.1.11.3. Äritegevuse alustamine SoomesSoomes tekkinud tulude korral on välisriigi ettevõtetel tavaliselt piiratud maksukohustus.
Ettemaksuregistrisse registreerimine
Ettemaksuregistrisse kantakse avalduse alusel ettevõte, mis tegeleb või tõenäoliselt hakkab tegelema ettevõtlusega. Ettemaksuregistrisse kantud ettevõttele makstud töö- ja kasutushüvitistelt...3.1.11.4. Maksukohustuse selgitamineSoomes tegutsevale välismaisele ettevõttele tekib püsiv tegevuskoht tulu- ja käibemaksuga maksustamisest erinevatel alustel. Tulumaksustamisel mõjutavad püsiva tegevuskoha tekkimist nii Soome seadused kui ka Soome ja teiste riikide omavahelised maksulepingud. Käibemaksustamisel tekib püsiv tegevuskoht Soome käibemaksuseaduse alusel.
Välismaise...3.1.11.5. Äritegevuse lõpetamine SoomesTeavituskohustus tegevuse lõpetamisel
Välismaisel ettevõttel tuleb teavitada äritegevuse lõpetamisest Soomes ning esitada sellekohane teave Y-blankettidel nii maksuametile kui ka patendi- ja registriametile, et kustutada ettevõte maksuameti registritest (näiteks ettemaksuregister,...3.1.11.6. Euroopa äriühingKui ettevõtlus hõlmab rohkem kui kaht Euroopa Liidu riiki, võib Euroopa Liidu Nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2157/2001 tingimustel ja viisil asutada EL-i territooriumil tegutsemiseks äriühingu Euroopa aktsiaseltsina (societasEuropaea – SE). Määruse preambulis märgitakse, et siseturu väljakujundamine ja seega kogu ühenduse majandusliku ja sotsiaalse olukorra...3.2. Raamatupidamisregistrid ja dokumendid3.2.1. Kontod ja kontoplaanRaamatupidamisarvestuses nimetatakse ühelaadse majandusinfo väikseimat kogumit kontoks. Kogumile omistatud liigitustunnus (konto number ja nimetus) annab võimaluse andmeid korraldada: koguda, grupeerida, väljastada. Kontodele kirjendatud majandustehingute summaarseid kokkuvõtteid nimetatakse kontode käiveteks....3.2.2. Algdokument ja koonddokumentRaamatupidamiskirjendis peavad olema esitatud järgmised andmed:
majandustehingu kuupäev
raamatupidamiskirjendi järjekorranumber
debiteeritavad ja krediteeritavad kontod ja vastavad summad
majandustehingu lühikirjeldus
algdokumendi (koonddokumendi) nimetus ja number.
...3.2.3. Kahekordne kirjendamine ja selle väljundidMajandustehingute arvestust peetakse kahekordse kirjendamise põhimõttel, millega kõik tehingud tuleb kirjendada kaks korda: ühe (või osasummadena mitme) konto deebetis ja teise (või osasummadena mitme) konto kreeditis.
Kahekordse kirjendamise tulemusel tekib kontode vahel seos ehk korrespondeeruvus, omavahel seotud kontosid nimetatakse korrespondeeruvateks kontodeks....3.2.4. RegistridRaamatupidamisregistrid on andmekogumid, mis sisaldavat infot kontodel kajastatud raamatupidamiskirjendite ja saldode kohta ning kirjendite aluseks olevat üksikasjalikku teavet.
Registrid peavad võimaldama teha väljavõtteid kirjendatud majandustehingutest kontode kaupa kronoloogilises järjekorras.
Andmekogumi sisemise...3.3. Maksuarvestus raamatupidamises3.3.1. Maksuarvestuse korraldamise alusedMaksuseadused sätestavad, millal maksukohustuslane peab peale raamatupidamisarvestuse pidama täiendavat arvestust maksustamise puhul oluliste asjaolude kohta (maksuarvestust).
Maksuseadused võivad ka laiendada isikute ringi, kellel on kohustus pidada raamatupidamisarvestust: näiteks seltsingud, Eestis registreerimata välisriigi äriühingud seoses majandustegevusega Eestis (püsiv...3.3.2. Maksuarvestuse dokumendidMaksuarvestuse alusdokumendid on eelkõige tulu- ja kuluarved, kuid maksu arvestuseks või maksuvabastuse rakendamiseks seaduses sätestatud juhtudel ka muud asjaomased dokumendid (näiteks sõidupäevikud, lähetuse, omatarbe ja erisoodustuse dokumendid, põhivara arvestus, laenulepingud jms).
Põhilised probleemid maksuarvestuses on seotud kuludokumentidega....3.3.3. Käibemaksu arvestuse kord ja deklareerimineRiigikogu võttis 1. juulil 2014 vastu ettevõtte sõiduautode maksustamist käsitlevad käibemaksuseaduse (KMS) muudatused, mis hakkasid kehtima 1. detsembril 2014. Käibemaksuseaduse muudatusega piiratakse käibemaksu mahaarvamist sõiduautode ostmisel ja kasutuslepingu alusel kasutamisel (sh rentimisel, liisimisel) ning nende tarbeks kaupade ja teenuste ostmisel (mootorikütus, remont, hooldus...3.3.4. Pakendiettevõtja ja pakendiaruannePakenditega seonduvaid küsimusi reguleerivad pakendiseadus (PakS) ja pakendiaktsiisi seadus
(PakAS).
Pakendiettevõtja on isik, kes majandus- või kutsetegevuse käigus pakendab kaupa, veab sisse või müüb pakendatud kaupa.
Pakendiettevõtja on kohustatud pidama pakendimaterjali massi üle pidevat arvestust pakendi...3.3.5. Maksuarvestus ja vastutus kohustuste rikkumise korralMaksuarvestuse tähtpäevad
Arvestatud maksusumma ja maksu kõrvalkohustustest tulenevad summad (intressid, sunniraha või asendustäitmise kulud) tuleb tasuda selleks määratud pangakontole maksuseaduses või tollieeskirjades kehtestatud tähtpäevaks või seadusega sätestatud juhtudel maksuhalduri määratud tähtpäevaks....3.3.6. Muudatused tulumaksuseaduses 1. jaanuarist 2015Olulisemad 1. jaanuarist 2015 kehtima hakanud tulumaksuseaduse (TuMS) muudatused on välja toodud tabelis.
Tabel. Tulumaksumäärad ja maksuvabastused
...3.4. Raamatupidamine ja sisekontrollisüsteem3.4.1. Raamatupidamine ja sisekontrollSisekontrollisüsteemi teadlik arendamine algas 1980. aastatel. Seda ajendas USA majandusolukord, mis põhjustas palju finantsskandaale ja suurte ettevõtete ootamatuid kokkuvarisemisi. Vajaduse suunata tähelepanu ka teistele kontrollviisidele peale finantsandmete jälgimise tingis see, et ootamatult kukkusid kokku ettevõtted, mis olid finantsaruannetes näidanud piisavat tulukust....3.4.2. Riskid raamatupidamissüsteemisRaamatupidamise riskid võib jagada aruandluse korrektsust ohustavateks riskideks ning seadustele ja muudele õigusaktidele mittevastavuse riskideks.
Risk on sündmus, mis mõjutab eesmärkide saavutamist. Riski mõõdetakse selle esinemise mõju ja tõenäosuse järgi.
...3.4.3. Kontroll raamatupidamissüsteemisKontroll toimib igas organisatsioonis, kuigi seda sageli ei teadvustata või ei osata seostada kontrollimisega.
Kontroll on:
ennetav;
avastav;
parandav.
Kontrolli eesmärk on maandada asutuse riske nii protsessi kui ka toimingute tasandil. Raamatupidamise protsessis võib kontroll olla nii...3.4.4. Sisekontrolli näiteidKirjeldame kontrollikeskkonna elemente ja kontrollimise korda, mille mõte on tagada toimiv eesmärgipärane raamatupidamine. Näiteid ei saa täpselt jäljendada, sest ettevõtete arvestussüsteemid, tööjaotus, suurus, raamatupidajate arv jms on erinevad. Kõiki kirjeldatud toiminguid ei pruugi vaja olla, et välja töötada tõhus kontrollsüsteem. Loetelu ei ole sugugi ammendav, vaid on mõeldud pigem...3.4.5. Finantspettused ja kuritarvitusedMajandus muutub pidevalt, seda mõjutavad nii maailmamajandus, kohalik turg kui ka uued teenused ja tehnilised võimalused. Kiirete muutuste tõttu tekib paratamatult ka uusi võimalusi kriminaalset tulu teenida. Petuskeemid muutuvad järjest keerulisemaks ja on üha sagedamini rahvusvahelised. Maksukoormuse optimeerimiselt on toimunud selge nihe raskemini avastatavale reaalse raha väljapetmisele....3.5. KuluarvestusKuluarvestus jaguneb kaheks: raamatupidamise ja juhtimisinfo kuluarvestus. Raamatupidamise kuluarvestus peab tagama kuluarvestuse õigsuse, et koostada kasumiaruanne ja bilanss. Juhtimisarvestuse seisukohalt on tähtsam ettevõtte tegevuse ja rahakäibe asjakohasus. Rahakäibe sihipärane juhtimine võib anda ettevõttele olulise osa vajalikest käibevahenditest ilma lisavahendeid kasutamata ja/või...3.6. Raamatupidamisega seonduvad muud seadusedRaamatupidamise arvestus ja aruanded kajastavad isikute majanduslikku tegevust ning seisundit. Raamatupidamise seadus ja sellega vahetult seotud õigusaktid reguleerivad eelkõige asjaomase valdkonna küsimusi. Uus audiitortegevuse seadus sätestab uued audiitorteenuste liigid ja määrab nende kohustuslikkuse kriteeriumid. Isikute tehingute, kohustuste ja õiguste tekkimist, nende endi õigus- ja...3.6.1. Audiitortegevuse seadusSelles peatükis anname ülevaate 2010. aasta kevadel jõustunud audiitortegevuse seaduse (edaspidi AudS) nendest põhiküsimustest, millega peaksid kursis olema eelkõige raamatupidamise (majandusarvestuse) ala töötajad, kes ühtlasi on ka käsiraamatu põhilised kasutajad. Seega on alljärgnevatest selgitustest välja jäetud (või neile vaid lühidalt viidatud) mahuka (u 50 lk) AudS-i...3.6.2. Tsiviilseadustiku üldosa seadusEesti tsiviilõiguses olulisemaid ning suurema mõjujõuga on tsiviilseadustiku üldosa seadus (TsÜS), mis üldise normina laieneb nii võla-, asja-, perekonna- kui ka pärimisõigusele.
Raamatupidamises on esmane nõue, et TsÜS-is sätestatu laieneb kõikidele tehingutele, kogu lepinguõigusele (...3.6.3. VõlaõigusseadusVõlaõigusseadus (VÕS) on tsiviilseadustiku osa, mis reguleerib isikute õigusi ja kohustusi käsitlevaid varalisi suhteid eelkõige lepingute vallas, kuid ka lepinguväliselt. Enne rakendusseaduse jõustamist VÕS-i kohta kasutatud nimetus lepingute ja lepinguväliste kohustuste seadus iseloomustas küllalt täpselt selle seaduse laia rakendusala. Riigikogu võttis seaduse sellise nimega ka vastu, kuid...3.6.4. Rahvusvahelise eraõiguse seadusVõlaõigusseaduse ja tsiviilseadustiku üldosa seaduse uus redaktsioon jõustus 1. juulist 2002. Koos sellega hakkas kehtima ka rahvusvahelise eraõiguse seadus, mida 22. aprillil 2004 muudatusega täpsustati. Kuni nimetatud seaduse rakendumiseni reguleeris rahvusvahelise eraõiguse sätteid Eestis üksnes tsiviilseadustiku üldosa seaduse viies peatükk....3.6.5. Saneerimisseadus26. detsembril 2008 jõustunud saneerimisseadust (edaspidi SanS) on praktikas aktiivselt rakendatud, sest peaaegu kohe pärast seaduse jõustumist taotlesid mitmed pankrotiohtu tunnetanud ettevõtjad kohtu kaudu saneerimiskaitset.
Raamatupidamise aspektist saneerimismenetlust iseloomustades...3.6.6. Äriseadustik3.6.6.1. Raamatupidajale olulised viited äriseadustikusIgapäevases töös puutub raamatupidaja suure tõenäosusega kokku äriühingu kogu elutsükliga asutamisest lõpetamiseni ning tegevuse alguse ja lõpu vahele mahtuvate sündmustega, nt äriühingute ühinemiste, jaotumiste ja ümberkujundamistega. Õiguslikult reguleerib kõiki neid toiminguid äriseadustik (ÄS), seetõttu peaks raamatupidaja tundma selle 541 paragrahvist hinnanguliselt kahte kolmandikku...3.6.6.2. Äriühingu vara, kohustuste ja omakapitali kirjeid mõjutavad äriseadustiku sättedRaamatupidamise seaduse § 4 sätestab raamatupidamiskohustuslase kohustuse kirjendada kõiki oma majandustehinguid raamatupidamisregistrites.
Majandustehing on raamatupidamiskohustuslase tehing, kolmandate isikute omavaheline tehing või sündmus, mille tagajärjel muutub raamatupidamis...3.6.6.3. Äriühingute lõpetamine, ühinemine, jagunemine, eraldumine ja ümberkujundamineLõpetamine
Tuluühinguid ja usaldusühinguid võib lõpetada osanike otsuse või kohtumäärusega, samuti kui möödub tähtaeg, saavutatakse eesmärk, kui osanik lahkub ühingust, osaniku pankroti, füüsilisest isikust osaniku surma või juriidilisest isikust osaniku lõppemise korral ülevõtmisega (ÄS § 103, § 110). Osaühinguid ja aktsia...3.6.6.4. Äriseadustiku nõudedÄriseadustiku mitme nõude täitmine on juhatuse ülesanne, kuid raamatupidaja peab neid nõudeid tundma, praktikas jälgima ja probleemide korral juhtima neile juhatuse tähelepanu.
Ühingu püsiva maksejõuetuse ilmnemisel peavad tulundusühingu (TÜ) ja usaldusühingu (UÜ) esindajad ning osaühingu (OÜ) ja aktsiaseltsi (AS) juhatus viivitamata, kuid mitte hiljem kui 20 päeva möödumisel...3.6.6.5. Raamatupidamise algdokumendile esitatavad nõudedIga raamatupidamiskirjendi alus peab olema majandustehingut tõendav, kindlate nõuete kohane algdokument või algdokumentide alusel koostatud koonddokument. (RPS § 4–7)
Raamatupidaja kohustus on jälgida, kas algdokument on kooskõlas raamatupidamise seaduse (RPS) § 7 nõuetega ning käibemaksukohustuslasel ka...3.6.6.6. Majandusaasta aruande normid äriseadustikusMajandusaasta aruandega seotud tegevust reguleerib osaliselt raamatupidamise seadus (RPS) ja osaliselt äriseadustik (ÄS), seetõttu tuleb raamatupidajal tunda mõlema seaduse asjakohaseid sätteid. Äriseadustik viitab omakorda justiitsministri määrusele “Kohtule dokumentide esitamise kord”, milles on olulised nõuded majandusaasta aruande esitamise kohta.
Raamatupidamiskohustuslase...3.6.6.7. Raamatupidaja kohustused ja vastutusRaamatupidaja vastutusest rääkimiseks tuleb määrata tema kohustused.
Raamatupidamise seaduse (RPS) § 3 annab tegevjuhtkonna ja kõrgema juhtorgani mõistete tähendused, kuid ei seo neid raamatupidamiskohustuslase ülesannetega raamatupidamise korraldamisel. Seos luuakse äriseadustikus (ÄS), mille järgi korraldab äriühingu raamatupidamist juhatus (ÄS § 183 – OÜ, § 306 – AS), filiaali...3.7. Toetuste ja abiraha kajastamine raamatupidamisarvestusesHea lapsena on sõnal toetus tavakasutuses mitu sünonüümi: abiraha, annetus, kingitus jms, mida kokku nimetame edaspidises toetuseks. Toetuste alla kuulub ka sihtfinantseerimine kui valitsuse abi teatud kriteeriumidele vastavale ettevõtjale või ettevõtjate grupile.
Lepingus või muus dokumendis toetusena nimetatava rahalise või mitterahalise...3.7.1. Toetuste andmineRaha ja vara liikumine äriühingult äriühingule on seotud ettevõtluses majandustehinguga, maksetega omakapitali või omakapitalist ning seda ei käsitata toetustena. Mõned toetusena näivad erijuhud, näiteks äriühingult äriühingule tagamata, tähtajatu ja intressita laenu andmine, mille majanduslikku põhjendatust ja seost ettevõtlusega ei ole võimalik tuvastada...3.7.2. Toetuste saamineToetuste kajastamisel saaja raamatupidamisarvestuses tuleb rakendada raamatupidamise toimkonna juhendi 12 “Valitsusepoolne abi” põhimõtteid, mis lähtuvad rahvusvahelisest finantsaruandluse standardist IAS 20 “Sihtfinantseerimise arvestus ja valitsusepoolse abi avalikustamine” ja standardi IAS 41 “Põllumajandus” sihtfinantseerimist käsitlevast...3.7.3. Toetuste kajastamine majandusaasta aruandesSihtfinantseerimise teel saadud või soetatud varad kajastatakse bilansis sarnaselt muu sama liiki varaga, v.a netomeetodi rakendamise korral, kui vara soetusmaksumusest arvatakse maha saadud toetus (vara ja toetus nö saldeeritakse). Brutomeetodi rakendamisel ja tegevuskulude sihtfinantseerimisel kajastatakse saadud sihtfinantseerimise veel tuluna kajastamata osa kohustusena eraldi vastaval...3.8. Raamatupidamisandmete analüüs. Eelarvestamine3.8.1. Raamatupidamisandmete ja eelarvestamise raamistik ning mõistedPeatükis käsitleme raamatupidamisandmete analüüsi ja eelarvestamist raamatupidaja seisukohalt. Raamatupidajal on üksikasjalik ülevaade numbriteks muudetud majandusinfost, mis on kahekordse kirjendamise ja seoste loomise abil ettevõtte andmebaasidesse salvestatud. Hea eelarve tegemiseks on vaja teada detaile ja nüansse.
Raamatupidamisarvestus...3.8.2. Eelarvestamise eeldusedEelarvestamise eeldus on info olemasolu, protseduurid ja rollide jaotus. Finantsanalüüsi tulemusena tekib ettekujutus ettevõtte paiknemisest erinevate mõõdikute skaalal ja analüüsi tulemuste alusel hinnatakse ettevõtte võimekust seatud eesmärke täita.
Finantsanalüüs hõlmab:
...3.8.3. Raamatupidamisandmete analüüsEttevõtte juht teab, kuhu liigutakse, ja oskab teistele selgeks teha, mida on eesmärgi saavutamiseks tarvis teha. Finantsjuht teab ligikaudu, kui palju eesmärgile jõudmine maksab ja tulu toob, ning oskab hinnata, kellele ja kui palju peab maksma ning kellelt ja kui palju on võimalik ise raha küsida. Raamatupidaja teab, kui palju, kellelt ja mille eest on raha kogutud, oskab ütelda, kellele,...3.8.4. Eelarve strateegia ja andmedEttevõtte strateegia, missioon ja visioon võivad olla ajaliselt määramata. Pikaajaline finantsplaan tehakse näiteks kümneks aastaks ja lühiajaline kuni kolmeks aastaks. Aastased eelarved tehakse võimalikult täpselt.
Pikema perioodi plaanid võivad sisaldada olulisel määral hinnanguid ja oletusi, seetõttu on tavaline, et nendes kirjutatakse lahti...3.8.5. Raamatupidaja tegevus eelarvestamiselRaamatupidaja ülesanne on valida ja ette valmistada raamatupidamisandmed eelarvestamiseks. Raamatupidamisandemete esmane töötlus ja analüüs tuleks teha asjaomaste arvutiprogrammidega, kui tarkvara seda ei toeta, siis abitabelites. Eelarve koostamise eeltegevust ja arvestussüsteem peamisi nõudeid on alljärgnevalt kirjeldatud põhiaruannete kirjete lõikes. ...4. Aastaaruande koostamise üldpõhimõtted4.1. Majandusaasta aruande koostamise eesmärk eriliigilistele ettevõteteleRaamatupidamise seaduse kohaselt tuleb ettevõtte tegevusest vähemalt kord aastas anda aru ettevõttest huvitatud isikutele ja organisatsioonidele.
Aruande kasutajad võib jagada kaheks:
need, kellele ettevõte on...4.2. Aastaaruande koosseis4.2.1. Majandusaasta aruanneRahvusvaheliselt väljakujunenud tava kohaselt koosneb ettevõtte majandusaasta aruanne vähemalt kahest osast:
tegevusaruanne – ettevõtte tegevuse ja lõppenud majandusaasta tähtsündmuste sõnaline kirjeldus;
...4.2.2. Vandeaudiitori aruanneNii auditi kui ka ülevaatuse kokkuvõttena koostab vandeaudiitor aruande. Auditi puhul on audiitorteenuse osutaja eesmärk avaldada vandeaudiitori aruandes kogutud tõendusmaterjali põhjal jaatavas vormis üldistav arvamus, ülevaatuse puhul eitavas vormis kokkuvõte ülevaatusest. Sisult on ülevaatus vähendatud kontrolliga audit ja pakub seega vähem kindlustunnet....4.2.3. Kasumi jaotamise ja kahju katmise ettepanekÄriühingu juhatusel on kohustus koostada kasumi jaotamise ettepanek ja esitada see aktsionäride või osanike üldkoosolekule kinnitamiseks. Kui äriühingul on nõukogu, on sellel äriseadustiku § 333 lõike 2 sätete kohaselt õigus muuta juhatuse esitatud kasumi jaotamise ettepanekut enne selle üldkoosolekule esitamist.
Kasumi jaotamise...4.2.4. Müügitulu jaotus EMTAK-i järgiÄriühingu asutamisel on ettevõtjal kohustus teavitada äriregistrit kavandatavast põhitegevusalast, samuti on ta kohustatud teatama tegevusalade muutumisest. Äriühingutel, kes peavad äriregistrisse esitama majandusaasta aruande, eraldi teavitamise kohustust ei ole, sest nemad peavad näitama lõppenud aruandeaasta tegevusalad ja uude aruandeaastasse kavandatud tegevusalad majandusaasta aruandes...4.3. Majandusaasta aruande kinnitamineRaamatupidamise seaduse § 14 kohaselt hõlmab majandusaasta aruande koostamine ja esitamine järgmisi toiminguid:
raamatupidamise aastaaruande koostamine;
tegevusaruande koostamine;
majandusaasta aruande heakskiitmine;
audiitorkontroll (kohustust reguleerib audiitortegevuse seadus, vt...4.4. Elektrooniline aruandluskeskkondRaamatupidamise seaduse (RPS) § 141 järgi tuleb majandusaasta aruanne koostada ning esitada elektroonilises aruandluskeskkonnas või laadida asjaomased andmed otse raamatupidamisprogrammist, kui tarkvara seda toetab.
...4.5. Raamatupidamise aastaaruande koostamise alusprintsiibidRaamatupidamise aastaaruande koostamise alusprintsiipe kirjeldatakse raamatupidamise seaduse §-s 16 ja need on alljärgnevad.
Majandusüksuse printsiip
Raamatupidamiskohustuslane arvestab oma vara, kohustisi ja majandustehinguid lahus tema...4.6. Arvestuspõhimõtted, muutused arvestuspõhimõtetes ja raamatupidamislikes hinnangutes4.6.1. Arvestuspõhimõtete valimineRaamatupidamise seaduse (RPS) § 17 lõike 1 punkti 2 kohaselt tuleb aastaaruande koostamisel lähtuda Eesti hea raamatupidamistava nõuetest või Euroopa Komisjoni vastu võetud rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest. Eesti hea raamatupidamistava on rahvusvaheliselt tunnustatud arvestuse ja aruandluse põhimõtetele tuginev raamatupidamistava, mille põhinõuded on kehtestatud...4.6.2. Arvestuspõhimõtete ja raamatupidamislike hinnangute muutmineArvestuspõhimõtted
Eesti hea raamatupidamistava kohaselt koostatud aruannetes rakendatavad arvestuspõhimõtted peavad alati olema kooskõlas raamatupidamise seaduse (RPS) alusprintsiipide ja raamatupidamise toimkonna juhenditega (RTJ). Valitud arvestuspõhimõtet tuleb rakendada järjepidevalt aastast aastasse....4.7. Vead eelmiste majandusaastate aruannetesVead on ebakorrektselt kajastatud või kajastamata jäetud andmed eelmiste perioodide raamatupidamisaruannetes. Vead tulenevad aruande koostamise ajal juhtkonnale kättesaadava info ebakorrektsest kasutamisest või kasutamata jätmisest.
Vea võib põhjustada näiteks arvutus- või süsteemiviga, arvestuspõhimõtte ebakorrektne rakendamine, pettus, info varjamine või tähelepanuta jätmine.
...4.8. Sündmused pärast bilansipäevaRTJ 1 jagab pärast bilansipäeva toimunud sündmused korrigeerivateks ja mittekorrigeerivateks.
Korrigeeriv sündmus on selline pärast bilansipäeva (ja enne aruannete kinnitamist) toimunud sündmus, mis kinnitab asjaolusid, mis eksisteerisid juba bilansipäeval. Näitena võib tuua kohtuprotsessi, mis algatati küll pärast aasta lõppu, kuid mille põhjustasid enne aasta...4.9. Arvestusvaluuta, esitusvaluuta ja välisvaluutatehingute kajastamine4.9.1. Tehingute arvestusvaluuta ja aruannete esitusvaluutaTehingute arvestusvaluuta
Ettevõtluse üha suurenev rahvusvahelistumine on kaasa toonud mõnegi Eesti raamatupidamiskohustuslasest äriühingu äritegevuse kandumise valdavalt Eestist välja. Nii võib suurem osa ettevõtte tehinguid toimuda mõnes muus valuutas, mitte eurodes. Niisugusel juhul on mõistlik pidada jooksvat raamatupidamisarvestust valuutas, mida kasutatakse...4.9.2. Välisvaluutatehingute kajastamineVälisvaluutatehing on tehing, mis on fikseeritud või mille puhul arveldatakse välisvaluutas. Välisvaluutatehingute esmasel kajastamisel võetakse need arvele Eestis ametlikult kehtivas vääringus tehingupäeval kehtiva valuutakursi alusel.
Igal bilansipäeval hinnatakse kehtiva valuutakursi alusel ümber:
kõik välisvaluutas...4.10. Õiglane väärtus raamatupidamisesEesti hea raamatupidamistava eeldab mitmes valdkonnas arutluskäikudel põhinevate hinnangute andmist äriühingu varadele ja kohustustele, et kajastada need raamatupidamises õiglases väärtuses.
Arvestuspõhimõtteid korraldavais raamatupidamise toimkonna juhendites (RTJ) on õiglane väärtus määratletud...4.11. Seotud osapooledPaljud seotud osapoolte tehingud toimuvad tavapärase äritegevuse käigus ja turutingimustel. Niisugused tehingud ei erine üldiselt sisult ega vormilt tehingutest mitteseotud osapooltega. Siiski võib seotud osapoolte suhete ja tehingute olemus teatud olukordades tekitada tavapärasest suurema väärkajastamise ohu.
Näited põhjustest, mis suurendavad väärkajastuste...4.12. Varade ja kohustuste hindamineKõikidel raamatupidamiskohustuslasega seotud aktsionäridel, osanikel, võlausaldajail, avalikkusel, lepingupartnereil, töötajail, riigil jne peab olema võimalik saada raamatupidamiskohustuslase majandusliku seisu kohta usaldusväärseid andmeid. Mõnikord on äriühingu varalisest olukorrast peaaegu võimatu...4.12.1. Varade hindamineAlljärgnevalt kirjeldame olulisemaid varade hindamise kriteeriume.
Finantsvara väärtuse vähenemisest tekib kahjum ainult siis, kui väärtuse vähenemise kohta on objektiivseid tõendeid, mis on saadud pärast vara esmast kajastamist ning kahjumit põhjustavad asjaolud mõjutavad finantsvara tulevasi rahavoogusid, mida saab usaldusväärselt...4.12.2. Kohustuste hindamineKohustuste inventeerimisele ja hindamisele kehtivad paljud varade hindamisel rakendatavad põhimõtted ja kontrolltoimingud (lepingute kehtivus, periodiseerimine, intresside arvestus, aruandvate isikute kuluaruanded ja -dokumendid), kuid kohustusi tuleb hinnata konservatiivsemalt kui nõudeid. Kui võlausaldaja võib vara alla hinnata või nõudest...4.12.3. Arvestuspõhimõtted ja hindamismeetodidInventeerida tuleb ka kasutatavaid arvestuspõhimõtteid ja hindamismeetodeid. Peab läbi mõtlema, kas eelmistel majandusaastatel rakendatud hinnangute kasutamine on endiselt põhjendatud (põhivara arvelevõtmise kriteeriumid ja amortisatsioonimäärad, eraldised, provisjonid, varade väärtus) või tuleb neid järgmiseks majandusaastaks korrigeerida.
...4.13. Tegevuse jätkuvus (koostamisel)4.14. Aastaaruande levinumad veadRaamatupidamise aastaaruannete kvaliteet on aastast aastasse paranenud, aga siiski esineb üldist head taset alla tõmbavaid vigu.
Vead võib liigitada tinglikult kaheks:
otsesed eksimused raamatupidamise seaduse (RPS) või raamatupidamise toimkonna juhendite (RTJ) konkreetsete nõuete vastu
;
eksimused aruande...5. Bilanss5.1. Bilansi vormEesti raamatupidamise seaduse § 18 lõige 3 sätestab, et Eesti heast raamatupidamistavast lähtuv raamatupidamiskohustuslane peab kasutama seaduse lisas 1 esitatud bilansiskeemi.
Bilanss on raamatupidamise aastaaruande osa, mis kajastab...5.2. Lühi- ja pikaajalisuse eristamine bilansisRaamatupidamise seaduse (RPS) lisas esitatud bilansi vorm hõlmab lühiajaliste varade (käibevara) ja pikaajaliste varade (põhivara) ning lühi- ja pikaajaliste kohustuste eristamist. Erandid on näiteks krediidiasutused ja kindlustusandjad, kelle bilansis ei ole vaja varasid ega kohustusi nende lühi- ja pikaajalisuse järgi eraldada. Raamatupidamise toimkonna juhendis (RTJ) 2 „Nõuded...5.3. Varad5.3.1. RahaBilansikirjel „Raha“ kajastatakse raha ja raha ekvivalente. Tavaliselt on need sularaha, pangakontode jäägid, nõudmiseni hoiused, paigutused rahaturufondidesse ja muud ülilikviidsed fondid.
Raha ekvivalentideks peetakse lühiajalisi (üldjuhul kuni kolm kuud) kõrge...5.3.2. Lühiajalised finantsinvesteeringudBilansikirjel „Lühiajalised finantsinvesteeringud“ kajastatakse kauplemiseesmärgil hoitavaid väärtpabereid: osalusi teiste ettevõtete omakapitalis (aktsiad ja osad), teiste ettevõtete emiteeritud võlakirju lunastustähtajaga kuni üks aasta (või ka pikema lunastustähtajaga, kui juhtkonnal on kavatsus need realiseerida ühe aasta jooksul), osalusi fondides ja muid sarnaseid investeeringuid....5.3.3. Lühiajalised nõuded ja ettemaksedEesti hea raamatupidamistava kohaselt võib järgnevalt loetletud kirjed esitada bilansi käibevara hulgas summeerituna real „Nõuded ja ettemaksed“:
nõuded ostjate vastu;
maksude ettemaksed ja tagasinõuded;
muud lühiajalised nõuded (sh antud laenud, mille tähtajani on jäänud...5.3.4. Nõuete faktooringFaktooring on nõuete müük. Faktooringulepingu tüübist olenevalt on ostjal õigus teatud aja jooksul nõue müüjale tagasi müüa (regressiõigusega faktooring) või tagasimüügi õigust ei ole ning kõik nõudega seotud riskid ja tulud lähevad ka sisuliselt üle müüjalt ostjale (regressiõiguseta faktooring). Regressiõigusega faktooringut kasutatakse tavaliselt rahavoogude juhtimiseks, regressiõiguseta...5.3.5. VarudVarusid kajastatakse bilansis soetusmaksumuses või neto realiseerimisväärtuses, olenevalt sellest, kumb on madalam. Varud võetakse algselt bilansis arvele nende soetusmaksumuses, mida vähendatakse neto realiseerimisväärtuseni, juhul kui see on madalam. Varude soetusmaksumusse kuuluvad järgmised kulud:
ostuhind (...5.3.6. Pikaajalised finantsinvesteeringudPikaajalise finantsinvesteeringuna käsitatakse investeeringuid tütar- ja sidusettevõtetesse, pikaajalisi investeeringuid aktsiatesse või võlakirjadesse ja muid pikaajalisi nõudeid (näiteks antud pikaajalised laenud või edasilükkunud tulumaks). Pikaajalisi nõudeid käsitletakse peatükis 5.3.7.
Tütarettevõte...5.3.7. Pikaajalised nõudedBilansikirjel „Pikaajalised nõuded“ kajastatakse laene ja muid pikaajalisi nõudeid korrigeeritud soetusmaksumuses.
Pikaajaliste nõuete korrigeeritud soetusmaksumuse arvestamiseks võetakse need esmalt arvele saadaoleva tasu õiglases väärtuses, arvestades järgnevatel perioodidel nõudelt intressitulu sisemise...5.3.8. Materiaalne põhivaraMateriaalne põhivara võetakse algselt arvele soetusmaksumuses, mida hiljem vähendatakse akumuleeritud kulumi ja vara väärtuse langusest tulenevate allahindluste võrra.
Materiaalset põhivara kasutab ettevõte toodete valmistamisel, teenuste osutamisel või halduseesmärkidel ja...5.3.9. Immateriaalne põhivaraImmateriaalset vara ei saa füüsiliselt määrata, kuid ometi peab ka see vara tootma majandusüksusele tulevikus tulu. Immateriaalse põhivara võimalikku kasutusiga, väärtust ja tulevast tulukust on raske määrata, sest see allub paljude sise- ja välistegurite, eelkõige konkurentsitingimuste mõjule.
Immateriaalne põhivara on ...5.3.10. Vara väärtuse testIgal bilansipäeval peab juhtkond hindama, kas on märke, et varade kaetav väärtus on langenud alla nende bilansilise maksumuse.
Hinnata tuleb järgmisi varasid:
materiaalsed ja immateriaalsed põhivarad (sh omandatud firmaväärtus) (RTJ 5 p 53);
soetusmaksumuses kajastatud...5.3.11. KinnisvarainvesteeringudRaamatupidamise toimkonna juhendis (RTJ) 6 „Kinnisvarainvesteeringud“ on öeldud, et kinnisvarainvesteering on maa, hoone või osa hoonest, mida ettevõte hoiab väljarentimise või turuväärtuse tõusmise eesmärgil ja mida ta ei kasuta oma äritegevuses. Kinnisvarainvesteeringu vastand on maa ja hooned, mida ettevõte kasutab oma tootmisprotsessis, selliseid varasid käsitletakse materiaalse...5.3.12. Bioloogilised varad uusBioloogiline vara on loomne või taimne elusorganism. Bioloogiliste varade näideteks on koduloomad ja ‑linnud, istandused, kalad kalakasvanduses ning kasvav mets ja kasvav vili. Bioloogiline muundumine hõlmab kasvamist, vananemist, tootmist ja paljunemist, mille tulemusena bioloogilised varad kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt muutuvad.
Eesti hea raamatupidamise tava järgi...5.4. KohustusedKohustus on raamatupidamiskohustuslasel lasuv rahaliselt hinnatav võlg, mis on tekkinud minevikusündmuste tagajärjel ja millest vabanemiseks peab ettevõte eeldatavasti tulevikus tasuma raha, osutama teenust, loobuma teatud varaobjektist või muudest varadest (raamatupidamise seadus – RPS § 3, raamatupidmise toimkonna juhend – RTJ 1 § 17–18).
...5.4.1. LaenukohustusedRaamatupidamise toimkonna juhendi (RTJ) 2 lisa 1 kohaselt kajastatakse bilansis lühiajaliste laenukohustustena:...5.4.2. Kapitali- ja kasutusrentRendilepingute kajastamisel juhindutakse Eestis raamatupidamise toimkonna rendiarvestuse juhendist RTJ 9, mis käsitleb renditehingute kajastamist rendileandja ja rentniku raamatupidamises.
Rendilepingud jagatakse kapitali‑ ja kasutusrendi lepinguteks vara omandi...5.4.3. Võlad ja ettemaksedBilansikirjel “Võlad ja ettemaksed“ kajastatakse muu hulgas (raamatupidamise toimkonna juhend RTJ 2 lisa 1):
võlad tarnijatele;...5.4.4. Edasilükkunud tulumaks ja dividendi tulumaksTulumaksukohustuse kajastamist reguleerivad raamatupidamise toimkonna juhend (RTJ) 8 ja SME IFRS‑i peatükk 29 valdkondades, mida RTJ 8 ei käsitle.
...5.5. Eraldised ja tingimuslikud kohustusedEraldis on kohustus, mille realiseerumise aeg või summa ei ole kindlad.
Muude kohustuste puhul on nende summa üldjuhul fikseeritud arvel, lepingus või mõnes muus algdokumendis, eraldiste puhul aga tuleb lähtuda juhtkonna või ekspertide hinnangust eraldise täitmiseks tõenäoliselt vajamineva summa ja selle realiseerumise aja kohta (raamatupidamise toimkonna juhend RTJ 8 § 7–8)....5.6. OmakapitalOmakapitali määratletakse sarnaselt netovaraga varade ja kohustuste vahena bilansikuupäeval. Omakapitali arvestuse seisukohast on oluline mõista, et kui majandustehingu tulemust ei või käsitada omakapitalina, on tegemist võõrkapitali ehk kohustusega.
Omakapitali ehk netovara arvestus on oluline mitmel...5.6.1. PõhikapitalPõhikapital (nt aktsia- või osakapital) saab täpsema nime raamatupidamiskohustuslasest majandusüksuse juriidilise tegutsemisvormi järgi. Aktsiaseltsil on aktsiakapital, osaühingutel osakapital ja raamatupidamiskohustuslane, kellel puudub aktsia- või osakapital, asendab selle enda omakapitali kategooriat iseloomustava kirjega.
Eestis on nõuded...5.6.2. Registreerimata põhikapital„Registreerimata põhikapitali“ all (nt registreerimata aktsia- või osakapital) kajastatakse see osa põhikapitalist (nt aktsiaseltsis aktsiakapitalist, osaühingus osakapitalist), mis oli bilansipäevaks emiteeritud, kuid äriregistris veel registreerimata.
Algselt võetakse registreerimata kapital arvele emiteerimishinnas (sissemakse väärtuses), pärast registreerimist jagatakse see...5.6.3. Ülekurss ehk aažio Ülekursi summa saadakse, kui aktsiate või osade emiteerimisel saadud tasu õiglasest väärtusest (millest on maha arvatud aktsiate emiteerimisega kaasnenud kulud) lahutatakse emiteeritud aktsiate või osade nimiväärtus. Eesti äriseadustik ei luba aktsia või osa nimiväärtusest madalamat väljalaskehinda, mistõttu alakurss ehk negatiivne aažio ei saa aktsiate või osade emiteerimisel tekkida....5.6.4. Oma osad või aktsiadKirjel „Oma osad või aktsiad“ kajastatakse raamatupidamiskohustuslase enda emiteeritud osad või aktsiad, mis on tema valduses. Oma osad või aktsiad võivad äriühingu valdusse sattuda näiteks tagasiostmisel või ka ühinemisel, kui ühendataval on enne ühendamist ühendaja aktsiaid või osasid.
Oma aktsiad või osad võetakse arvele nende eest makstud tasu õiglases väärtuses. Oma aktsiate või...5.6.5. Äriühingu loodud reservidOmakapitalis jagatakse äriühingu loodud reservid kirjete vahel „Kohustuslik reservkapital“ ja „Muud reservid“.
Kohustuslik reservkapital
Kohustuslik reservkapital moodustatakse äriseadustiku nõuete kohaselt iga-aastasest kasumieraldistest (vähemalt 1/20 puhaskasumist), kuni reservkapitali suurus jõuab põhikirjas ettenähtuni. Aktsiaseltsidel on reservkapital...5.6.6. Jaotamata kasum„Eelmiste perioodide jaotamata kasumi“ või „Eelmiste perioodide kahjumi“ kirje nimetus sõltub sellest, kas kirjel on positiivne (jaotamata kasum) või negatiivne (kahjum) jääk. Kirjel kajastatakse majandusaastate kinnitatud kasumite ja kahjumite jääkide summat, millest on maha arvatud dividendiväljamaksed, eraldised reservidesse ja kasumi kasutamine muuks otstarbeks (nt fondiemissioon)....5.6.7. VähemusosalusVähemusosaluse kirjet vajatakse konsolideeritud bilansis kontserni netovara emaettevõtja aktsionäridele või osanikele kuuluva osa eristamiseks tütarettevõtja vähemusosanikele kuuluvast osast.
Vähemusosalus tekib tütarettevõtjates, kus emaettevõtja valitsev mõju otseselt või kaudselt muude tütarettevõtjate kaudu ei moodusta kokku 100...5.7. Derivatiivsed finantsinstrumendidKoos äritehingute komplekssemaks muutumisega on viimastel aastatel ka Eesti ettevõtted hakanud järjest enam kasutama mitmesuguseid derivatiivseid finantsinstrumente, nagu optsioonid, futuurid, forvardid jne. Eestis on selliste instrumentide kasutamine esialgu siiski üsna harv nähtus (kui finantsasutused välja arvata), seevastu arenenud turgudel saavad firmad valida kümnete derivatiiv...5.7.1. Õiglase väärtuse riskimaandajadÕiglase väärtuse riskimaandajad maandavad riski bilansis kajastatud varade ja kohustuste õiglase väärtuse muutumise suhtes. Näidetena õiglase riski maandajatest võib nimetada järgmisi instrumente:
valuutaforvard, mis maandab valuutas fikseeritud laenu või investeeringuga seotud valuutariski
intressi...5.7.2. Rahavoogude riskimaandajadRahavoogude riskimaandajad maandavad riski bilansis kajastatud varade ja kohustustega seotud tuleviku rahavoogude suhtes (nt rahavood ujuva laenuintressi maksetest) või tulevikus aset leidva tehingu rahavoogude suhtes (nt tulevikus toimuv müügi- või ostutehing).
Näidetena rahavoogude riskimaandajatest võib nimetada järgmisi instrumente...5.7.3. Välisinvesteeringu valuutariskimaandajadVälisinvesteeringu valuutariskimaandajad maandavad välismaisesse tütar-, sidus- või ühisettevõttesse tehtud netoinvesteeringu valuutakursi muutustest tulenevat riski.
Näidetena välisinvesteeringu valuutariskimaandajatest võib nimetada järgmisi instrumente:
valuutaderivatiiv (forvard, swap...6. Kasumiaruanne6.1. Kasumiaruande vormid uusRaamatupidamise seaduse § 18 lõige 3 sätestab, et raamatupidamiskohustuslane peab raamatupidamise aastaaruandes läbivalt kasutama üht kahest raamatupidamise seaduse (RPS) lisas 2 toodud kasumiaruande skeemi.
Kasumiaruanne (tulude ja kulude aruanne) kajastab raamatupidamiskohustuslase...6.2. Tulu arvestusTulu kajastamise põhimõtteid reguleerib raamatupidamise toimkonna juhend nr 10 “Tulu kajastamine”. Seda juhendit tuleb järgida siis, kui saadakse tulu kaupade müügist, teenuste osutamisest või ettevõtte varade kasutada andmisest ja selle eest tasutakse intresside, dividendide või litsentsitasude vormis.
Põhimõte on, et tulu tuleb kajastada saadud või saadaoleva tasu õiglases...6.3. Muude tulude ja kulude arvestusRT juhend kasumiaruande kirjete sisust selgitab, millisel kasumiaruande real tuleks ühte või teist liiki tulusid ja kulusid näidata. Ettevõte peaks raamatupidamise sise-eeskirjades kehtestama täpsemad reeglid tulude ja kulude kajastamiseks kasumiaruandes. Sise-eeskirjade olemasolu kulude liigitamise põhimõtete kohta on eriti oluline siis, kui ettevõte esitab kulusid nende...6.4. AktsiakasumRahvusvahelise raamatupidamisstandardi IAS 33 järgi peavad kasumiaruandes avalikustama info aktsiakasumi kohta kõik majandusüksused, kelle lihtaktsiad või potentsiaalsed lihtaktsiad on avalikult kaubeldavad, või kes esitavad oma finantsaruandeid väärtpaberikomisjonile või muule reguleerivale asutusele lihtaktsiate emiteerimiseks avalikul turul. Kui mõni majandusüksus soovib seda vabatahtlikult...6.5. KoondkasumiaruanneEnamik aruandeperioodi tulusid ja kulusid kajastatakse aruandeperioodi kasumiaruandes, kuid ettevõttel esineb ka kasumeid ja kahjumeid, mida rahvusvaheliste finantsaruandluse standardite ja RTJ-de kohaselt tuleb alates 01.01.2009 nimetatuna muuks koondkasumiks ja -kahjumiks kajastada eraldi koondkasumiaruandes. Koondkasumiaruanne on aruanne, kus kajastatakse kasumid ja kahjumid, mida varem...7. Muud aastaaruande komponendid 7.1. Rahavoogude aruanne uusRahavoogude aruanne on üks neljast põhiaruandest, mille koostamisel tuleb lähtuda peale raamatupidamise seaduse (RPS) §‑i 19 ka raamatupidamise toimkonna juhendist (RTJ) 2 „Nõuded informatsiooni esitusviisile raamatupidamise aastaaruandes”.
Erandina ei pea alates 1. jaanuarist 2016 algavates Eesti hea...7.1.1. Juhtnööre rahavoogude aruande koostamiseks (kaudmeetod)1. Arvuta kõikide bilansiridade jaoks nende muutus aasta jooksul. Sealjuures lahuta aktiva puhul algsaldost lõppsaldo ning passiva puhul lõppsaldost algsaldo.
2. Soovitame alustada rahavoogude aruannet ärikasumist, sest siis jääb ära selle korrigeerimine tulumaksu kuluga, finantstulude ja finantskuludega. Alternatiivina võib alustada ka puhaskasumiga, aga sellisel juhul tuleb seda...7.1.2. Rahavoogude aruande koostamise näidisAlljärgneva näidise eesmärk on aidata selgitada rahavoogude aruande koostamise printsiipe. Kasutatud meetod ei ole kindlasti ainuvõimalik lähenemine, kuid see peaks aitama kaasa bilansi, kasumiaruande ja rahavoogude aruande aritmeetiliste seoste mõistmisele. Näidis tõendab, et bilansiridade muutumise põhjuseid ja kasumiaruande ridade sisu teades on alati võimalik koostada korrektne...7.2. Omakapitali muutuste aruanne uusOmakapitali muutuste aruanne on üks neljast põhiaruandest, mille sisu sätestab raamatupidamise seaduse (RPS) § 20 ja koostamise põhimõtted määrab raamatupidamise toimkonna juhend (RTJ) 2 „Nõuded informatsiooni esitusviisile raamatupidamise aastaaruandes” paragrahvides 45–47.
Aruande eesmärk on anda ülevaade omakapital...7.3. Aastaaruande lisadRaamatupidamise aastaaruanne koosneb neljast põhiaruandest ja lisadest. Aastaaruande lisade eesmärk on täiendada ja selgitada põhiaruandeid. Põhiaruande kirje selgitavat lisa ei tule koostada, kui see ainult kordab põhiaruandes esitatut või kui kirje on terviku suhtes vähetähtis. Nõuded lisadele
Aastaaruande lisadele...7.4. Tegevusaruanne, sellele nõuded ja finantssuhtarvud uusOsa ettevõtte majandusaasta aruandest on juhatuse tegevusaruanne, milles avalikustatava info nõuded on kindlaks määratud raamatupidamise seaduse (RPS) §‑is 24.
Tegevusaruandes antakse ülevaade raamatupidamiskohustuslase tegevusest ja asjaoludest, millel on määrav tähtsus...8. Ettevõtete omandamine8.1. ÄriühendusedÄriühendus on protsess, mille käigus ettevõte omandab kontrolli teise ettevõtte netovarade üle.
Raamatupidamise toimkonna juhendi 11 (RTJ 11) punkti 6 kohaselt on äriühendus majandustehing, mille tulemusena:
üks ettevõte saavutab teise üle kontrolli (näiteks omandab piisavalt suure...8.2. OstumeetodOstumeetodi rakendamisel peab arvesse võtma järgmist:
kes on omandaja
milline on omandamise hetk
kui suur on omandatud äriühenduse soetusmaksumus
arvele tuleb võtta omandatud ettevõtte eraldi identifitseeritavad varad, kohustused ja tingimuslikud kohustused ning vähemusosalus
...8.3. Korrigeeritud ostumeetodÜhise kontrolli all olevate ettevõtete äriühendused ei pruugi toimuda turutingimustel ja seetõttu ei peegelda ostumeetodi rakendamine selliste tehingute sisu alati objektiivselt. Ühise kontrolli omaja saab tehingu tingimusi oluliselt mõjutada, seega ei pruugi tehingu soetusmaksumus näidata tehingu tegelikku väärtust ja sellest tulenevalt ei ole tavapärast sisu ka positiivsel või negatiivsel...9. Konsolideerimine ja kapitaliosaluse meetod9.1. Konsolideerimise üldpõhimõttedKaks või enam ettevõtet võivad olla seotud omandisuhte kaudu (üks kontrollib teist), seetõttu vaadeldakse neid pigem ühe kui mitme ettevõttena. Selliste ettevõtete puhul on sobivam kasutada konsolideeritud aruannet. Käsitleme konsolideerimise üldpõhimõtteid ja kapitaliosaluse meetodit. Konsolideerimine on üks keerukamaid raamatupidamisvaldkondi, seega on peatükis rohkelt näiteid. Sageli on...9.2. Ettevõtete konsolideerimineNäited aitavad selgitada tüüpilisi olukordi konsolideerimisel.
Näide 1
Investeeringu elimineerimine
AS Suur Peeter omandas 100% AS-i Väike Peeter aktsiakapitalist 20 000 euro eest seisuga 1. jaanuar 2013. Ettevõtete bilansid sellel...9.3. Tütarettevõtted välismaalVälismaiste tütarettevõtete konsolideerimisel tuleb enne konsolideerimist iga tütarettevõtte puhul kindlaks määrata tema arvestusvaluuta.
Arvestusvaluutaks tuleb valida ettevõtte põhilise majanduskeskkonna valuuta ehk valuuta, mis kõige enam mõjutab ettevõtte laekumisi ja väljaminekuid.
Aruannete esitusvaluuta on vääring, milles...9.4. Kapitaliosaluse meetodRaamatupidamise toimkonna juhendi (RTJ) 11 kohaselt kajastatakse kapitaliosaluse meetodil:
sidusettevõtteid konsolideeritud aruannetes ja nende investorite aruannetes, kes ei koosta konsolideeritud aruandeid seetõttu, et neil puuduvad tütarettevõtted
tütar- ja sidusettevõtteid nende emaettevõtete konsolideerimata aruannetes,...9.5. Täiendavad näitedPeatükis on illustreerivad näited peatükkides 9.1–9.4 käsitletud teemade kohta.
Näide 1
Kapitaliosaluse meetodi ja konsolideerimise seosed
...10. Spetsiifiliste ettevõtete raamatupidamine10.1. E-kaubandusE-kaubandus on info, toodete ja teenuste müük
elektroonilise meedia ehk interneti teel.
Statistikaameti andmetel tegeles Eestis 2011. aastal e-kaubandusega ligi 340 ettevõtet ja nende müügitulu oli üle 70 miljoni euro. Viimaste aastate jooksul on e-kaubandusettevõtete arv Eestis kümnekordistunud, tõenäoliselt kasvab nende arv lähiaastatel...10.2. Avaliku sektori finantsarvestus ja -aruandlusEesti avaliku sektori raamatupidamine
2003. aasta detsembris kinnitas rahandusminister riigi raamatupidamise üldeeskirja, mis jõustus 1. jaanuaril 2004. Avaliku sektori raamatupidamisreeglid korrastati rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite (ingl international public sector accounting standards –...10.3. Ehitusettevõtted10.3.1. Ehituslepingute arvestusEhituslepingutest, kus ettevõte on töövõtja, tekkiva tulu kajastamist raamatupidamises käsitleb rahvusvahelise raamatupidamise standardi SME IFRS peatükk 23 “Tulu” (“Revenue”). Raamatupidamise toimkonna juhend 10, mis käsitleb tulu kajastamist teenuse osutaja raamatupidamises, on koostatud SME IFRS-i 23. peatüki alusel.
SME IFRS-i peatüki 23 ja raamatupidamise toimkonna juhendi (RTJ...10.3.2. Ehituslepingute kajastamine aastaaruandesBilansipäeva seisuga määratakse ehitustööde valmidusaste ja fikseeritakse iga lõpetamata ehituslepingu (-projekti) tegelikud väljaminekud, realiseerunud brutokasum või -kahjum ning tellijale esitatud arved ja saadud laekumised. Arvutus tehakse nii kumulatiivselt (alates lepingu täitmise algusest) kui ka konkreetse majandusaasta kohta.
Tulemused...10.4. Mittetulundusühingud ja sihtasutused10.4.1. Mittetulundusühingute ja sihtasutuste raamatupidamineMittetulundusühing (MTÜ) on isikute vabatahtliku ühendusena loodud eraõiguslik juriidiline isik, mille eesmärk või põhitegevus ei ole teenida kasumit majandustegevusest ja mille kasumit võib kasutada ainult põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks.
Sihtasutus (SA) on eraõiguslik juriidiline isik, millel ei ole liikmeid...10.4.2. Mittetulundusühingute ja sihtasutuste maksustamineMittetulundusühingu (MTÜ) ja sihtasutuse (SA) maksustamise kord on sarnane äriühingute ja teiste juriidiliste isikute maksustamisega. Mittetulundusühingu või sihtasutuse eripärast tulenevalt on maksuseadustega kehtestatud siiski mõned soodsamat maksustamist võimaldavad erandid nii füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt MTÜ-le või SA-le tehtud kingituste ja annetuste kui ka MTÜ ja SA enda...10.4.3. Korteriühistu raamatupidamise erisusedKorteriühistuseaduse (KÜS) § 2 kohaselt on korteriühistu korteriomanike asutatud mittetulundusühistu, mille eesmärk on ühiselt majandada korteriomandite eseme osaks olevate ehitiste ja maatüki mõttelisi osi ja esindada korteriühistu liikmete ühiseid huve.
Vaatleme lähemalt korteriühistutele omaseid tulude ja kulude aruande kirjeid.
Tulude hulgas on liikmetelt saadavad...11. Muud raamatupidamise aruanded ja nõuded 11.1. VahearuanneVahearuanne koostatakse lühema perioodi kohta kui 12-kuuline täismajandusaasta. Vahearuannete koostamine on Eestis kehtivate seaduste ja määruste alusel kohustuslik näiteks krediidiasutustel, kindlustusseltsidel ja Tallinna väärtpaberibörsil registreeritud ettevõtetel. Ülejäänud ettevõtetel ei ole vahearuannete koostamiseks seadusega sätestatud sundi, kuid see vajadus...11.2. Aruanded ettevõtte lõpetamiselKehtivate seaduste järgi peavad ettevõtted iga majandusaasta lõpus koostama aastaaruande, mis annaks ülevaate ettevõtte tegevuse tulemustest, rahavoogudest ja finantsolukorrast. Aastaaruande koostamisel peetakse silmas mitmeid põhimõtteid, millest räägib pikemalt ptk 4. Üks olulisemaid on eeldus, et...11.2.1. Ettevõtte lõpetamise maksuaspektidEttevõtte likvideerimismenetluse alustamisel koostatavas likvideerimisbilansis kajastatakse nii maksude enammaksed kui ka seaduste kohaselt tasumisele kuuluvad maksusummad, sealhulgas tähtajaks tasumata maksusummalt arvestatud intress. Pankrotimenetluse maksualane erinevus on see, et pankroti väljakuulutamise päeval peatub intressiarvestus.
Likvideerimismenetluse käigus tehtavate...11.3. Ühtne euromaksete piirkond SEPAEestis võetakse 1. veebruaril 2014 kasutusele ühtse euromaksete piirkonna (single euro payments area – SEPA) maksete standard. SEPA ühendab kõiki euroala riike, see võimaldab era- ja äriklientidel ning avaliku sektori asutustel kogu Euroopa majanduspiirkonnas ühtsetel alustel teha ja vastu võtta elektroonilisi euromakseid, eristamata seejuures riigisiseseid ja piiriüleseid makseid...12. Rahvusvaheline raamatupidamine12.1. Rahvusvahelised finantsaruandluse standardid (IFRS)Tänapäeval mõistetakse rahvusvaheliste finantsaruandluse standarditena (ingl International Financial Reporting Standards – IFRS) rahvusvaheliste raamatupidamise standardite nõukogu (ingl International Accounting Standards Board – IASB) kinnitatud standardeid (IFRS või IAS) ja rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgenduste komitee (ingl International Financial Reporting...12.2. Rahvusvaheliste finantsaruandluse standardite (IFRS) esmakordne rakendamineJuunis 2003 võeti vastu rahvusvaheline finantsaruandluse standard nr 1 “IFRS aruannete esmakordne rakendamine” (IFRS 1). IFRS 1 kehtestab reeglid, kuidas tegutsevad ettevõtted koostavad raamatupidamise aastaaruande, kui nad lähevad kohaliku hea raamatupidamistava nõuetelt üle rahvusvahelistele finantsaruandluse standarditele (IFRS-ile). ...12.3. Rahvusvaheline finantsaruandluse standard väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (IFRS for SMEs)Anname ülevaate uue standardi tekkeloost, samuti sellest, millistele ettevõtetele uus standard rakendub, millised on selle erisused ja eelised ning millal see kehtima hakkab.
2009. aasta juulis andis rahvusvaheliste raamatu-
pidamise standardite nõukogu (ingl International Accounting Standards Board – IASB) välja uue rahvusvahelise finantsaruandluse standardi väikestele ja... Lisad Lisa 1. Raamatupidamise sise-eeskirja näidis Lisa 2 A Töölähetuse korralduse näidis Lisa 2 B Töölähetuse aruande näidis Lisa 3. Puhkuste ajakava muudatuse taotluse või kokkuleppe näidis Lisa 1. Suhtarvud Lisa 1. Kontroll-leht vahearuande koostamiseks Lisa 2. Konsolideeritud vahearuande näidis Lisa 3. Likvideerimisaruanne Lisa 4. Lõpparuanne Lisa 5. Varajaotusplaan Autorid BDO Eesti kuulub maailma suuruselt viiendasse audiitoräriühingute ja konsultatsiooniettevõtete ketti BDO. Eestis pakub BDO audiitorteenuseid, raamatupidamis-, palgaarvestus- ja äritugiteenuseid ning nõustamis- ja koolitusteenuseid. BDO on abiline nõudlikule ja ambitsioonikale kliendile, kes vajab oma põhitegevusele professionaalset ja paindlikku toetust. BDO eripära on isiklik ja lähedane suhe kliendiga. BDO spetsialistid koostavad käsiraamatut alates 2002. aastast.
Egle Vainulakäsiraamatu peatoimetaja, BDO Eesti partner ja raamatupidamisteenuste juht, vandeaudiitorRaamatupidamisega tegelenud 15 aastat, vandeaudiitor aastast 2012. BDO Eestis 2009. aastast, 2012. aastast juhib raamatupidamise osakonda. Õppinud majanduse ja rahanduse eriala Tallinna majanduskoolis ning lõpetanud majandusarvestuse diplomiõppe Tallinna tehnikaülikooli Tallinna kolledžis. Eesti raamatupidajate kogu kutsekomisjoni liige.CV ja kontaktandmed
Sulev LuigaBDO Eesti juhtiv partner, vandeaudiitorMagistrikraad (cum laude) 2008. aastal EBS-ist rahvusvahelise ärijuhtimise erialal, täiendanud end Paris Graduate School of Managementis (FRA) turunduse alal. BDO Eesti AS-i juhtiv partner ja tegevjuht alates 2010. aastast, varasem töökogemus juhatuse liikme ja finantsjuhina AS-is Nordecon International, AS-is Arco Vara, audiitorkogus ja AS-is KPMG Estonia. Tunnustatud lektor, kelle loenguid saab kuulata EBS-i juhtimiskoolituse keskuse arenguprogrammis „Finantsidest mittefinantsistidele“.CV ja kontaktandmed
Sven SilingBDO Eesti partner ja audiitorteenuste juht, vandeaudiitorEesti mitme suur- ja väikeettevõtte juhtivaudiitor enam kui 15 aastat. Koolitusprojektide koostaja ja lektor teemadel kontserniarvestus, raamatupidamislikud hinnangud ja nende kajastamine, raamatupidamise aastaaruande koostamine, Raamatupidamise Toimkonna muudetud juhendid (RTJ-d) ja rahvusvahelised auditeerimise standardid jms. Eesti audiitorkogu juhatuse, audiitorkogu metodoloogiakomisjoni ja raamatupidajate kogu nõukoja liige.CV ja kontaktandmed
Laile KaasikBDO Eesti partner, vandeaudiitorLiitus BDO-ga aastal 2012. Vandeaudiitor 2002. aastast, avaliku sektori vandeaudiitor 2013. aastast. Aastatel 1996–2011 töötas juhtivaudiitorina PricewaterhouseCoopersis. Tunnustatud kui finantsspetsialist, kes tunneb põhjalikult rahvusvahelise finantsarvestuse ja -aruandluse eripära ning arvestusstandardite tõlgendusi ja käsitlusi. Jaganud oma teadmisi nii ärisektori kui ka avaliku sektori majandusüksustele. Koolituste ja audiitorite kutsekomisjoni kaudu osaleb aktiivselt kutsetegevusega seotud inimeste arendamisel.CV ja kontaktandmed
Urmas VõimreBDO Eesti partner ja maksu- ja äriõiguse teenuste juhtLõpetanud Tallinna tehnikaülikooli rahvamajanduse eriala, omandab haridust Tartu ülikooli õigusinstituudi õiguse erialal. Aastatel 2004–2007 maksu- ja tolliameti maksude tagastamise talituse juhataja ja jurist. Riiklikult tunnustatud ekspert finantsekspertiisi valdkonnas. CV ja kontaktandmed
Helen AaristeBDO Eesti AS raamatupidamise konsultantKogemustega raamatupidaja, kes on sel alal tegutsenud üle viieteistkümne aasta. Magistrikraad ärirahanduse ja arvestuse erialal Tallinna tehnikaülikoolist. CV ja kontaktandmed
Liina OolupBDO Eesti audiitorLiitus BDO-ga 2012. aastal, varem töötas raamatupidajana. Õppinud rahvusvahelist ärijuhtimist EBS-is ja Frankfurt School of Finance & Management koolis Saksamaal. CV ja kontaktandmed
Mai EverBDO Eesti vandeaudiitor, avaliku sektori vandeaudiitorPikaajaline kogemus valdkonnas, BDO Eesti asutajaliige ja partner aastatel 1985–2014. Aastatel 2003–2012 Eesti raamatupidajate kogu nõukoja liige. CV ja kontaktandmed
Margit ViksBDO Eesti vandeaudiitor, avaliku sektori vandeaudiitorLiitus BDO-ga 2012. aastal, enne seda töötas pikalt teises rahvusvahelises audiitorbüroos. Õppinud Tartu ülikoolis ettevõttemajandust. CV ja kontaktandmed
Ree TeinbergBDO Eesti vandeaudiitorMagistrikraad Tallinna tehnikaülikoolist ärijuhtimises. Kümme aastat kogemust audiitorina, vandeaudiitor 2014. aastast.CV ja kontaktandmed
Ave RegoBDO Eesti maksunõustajaMaksunõustaja varasema kogemusega maksu- ja tolliametist. Lõpetanud cum laude sisekaitseakadeemia maksunduse ja tolli eriala, Tallinna tehnikaülikooli magistrikraad õigusteaduses.CV ja kontaktandmed
Anna-Mari OomerBDO Eesti riskinõustamisteenuste juhtOmab rahvusvahelist avaliku sektori siseaudiitori sertifikaati (CGAP), kuulub Eesti siseaudiitorite ühingusse ja rahvusvahelisse audiitorite ühingusse. Töötanud enne BDO-d teises rahvusvahelises audiitorettevõttes siseauditi ja riskijuhtimise nõustajana ja olnud siseaudiitor siseministeeriumis.CV ja kontaktandmed
Maris Männik-Gaite CruzBDO Eesti raamatupidamise konsultantKogemustega raamatupidaja, tegutsenud sel alal üle kümne aasta. Õppinud Tallinna majanduskoolis, täiendanud end juriidilise nõustamise ja personalijuhtimise valdkonnas Hispaanias, EUDE Business Schoolis.CV ja kontaktandmed
Külli RosenbergBDO Eesti finantsjuhtKogemustega raamatupidaja, kelle on väga head teadmised ja kogemus IT valdkonnast. Õppinud Mainori kõrgkoolis IT-süsteemide administreerimist ja Tallinna majanduskoolis raamatupidamist. Sooritanud raamatupidaja 5. taseme kutseeksami.CV ja kontaktandmed
Karel VillakBDO Eesti vandeaudiitorKogemustega audiitor, avaliku sektori vandeaudiitori kutsetunnistus aastast 2015.CV ja kontaktandmed
Veiko KompusBDO Eesti audiitorÕppinud Lääne-Viru rakenduskõrgkoolis majandusarvestust, BDO Eestis alates 2015. aastast.CV ja kontaktandmed
Uudised 02.09.2016 Õigusuudised - september 2016ÕigusuudisÕigusuudise teadeSeptembri Õigusuudiste teemad
Lihtsustati digi-ID väljastamist ja seeläbi avalike teenuste kasutamist
Riigikohtu sõnul peab erikontroll võimaldama osanikel saada erapooletu spetsialisti arvamus ühingut puudutavate varaliste küsimuste kohta
Riigikohus märkis, et äriseadustikus sätestatud teabe- ja tutvumisõigus ei peaks erikontrolli asendama
Õigusuudised valmivad Äripäeva teabekirjastuse ja advokaadibüroo TARK koostöös, septembri Õigusuudised koostas advokaadibüroo TARK partner, vandeadvokaat Marit Savi.
18.07.2016 Bioloogilised varad ning personaliga seotud raamatupidamisarvestusKäsiraamatu uuendusÄripäeva „Raamatupidamise käsiraamatu” 65. täienduse kokkuvõte
Põllumajandusettevõtete raamatupidamist korraldavad raamatupidajad puutuvad tihti kokku terminiga „bioloogiline vara”. Mis see on? See on loomne või taimne elusorganism, näiteks koduloomad ja -linnud, istandused, kalad kalakasvanduses, kasvav mets ning kasvav vili. Eesti hea raamatupidamise tava järgi koostatavate aruannete puhul reguleerib bioloogilise vara arvestust Raamatupidamise Toimkonna juhend number 7 „Bioloogilised varad”. Tegemist on üsna spetsiifilise valdkonnaga, mistõttu oleme kokku pannud ülevaatliku peatüki, kus muuhulgas kirjutatud sellest, millal üldse selliseid varasid bilansis peab kajastama, kuidas neid klassifitseerida, millised on nende varade arvestuspõhimõtted, millist infot peaks nende varade kohta avalikustama majandusaasta aruandes jms. Teooria juurde oleme lisanud ka palju näiteid.
Selles täienduses jätkame samuti 2016. aasta algusest kehtima hakanud raamatupidamise seaduse muudatuste sisseviimist olemasolevatesse peatükkidesse. Uuendatud on kasumi-, rahavoo ja omakapitali aruande peatükke ning tegevusaruannet puudutavat peatükki. Nendest peatükkidest võiks esile tuua selle, et mikro- ja väikeettevõtted ei pea enam Eesti hea raamatupidamistava alusel koostatud raamatupidamise aruandesse lisama rahavoogude ja omakapitali aruannet, lisaks puudub mikroettevõtjatel tegevusaruande lisamise kohustus. Muudatused hakkasid kehtima majandusaasta aruannetele, mis algasid 2016. aasta 1. jaanuarist. Kõigist nendest muudatustest saate täpsemalt lugeda antud täiendusest. Sellest, kuidas ettevõtteid liigitatakse erinevat tüüpi ettevõtjateks, kirjutasime eelmises lisas ilmunud peatükkides.
Olulise asjana uuendasime personaliarvestust puudutavaid peatükke ning viisime need kooskõlla kehtivate seadustega. Esiletõstmist väärib juhatuse ja nõukogu liikmete ravikindlustusega seonduv – alates 2016. aastast sõltub juriidilise isiku juhtimis- ja kontrollorgani liikme ning võlaõigusliku lepingu (VÕS) alusel töötavate inimeste ravikindlustus sotsiaalmaksu deklareerimisest deklaratsioonil TSD. Õigus ravikindlustusele on ühe või mitme võlaõigusliku lepingu alusel teenustasusid ning juriidilise isiku juhtimis- ja kontrollorgani liikme tasusid saavatel isikutel, kelle eest üks või mitu juriidilist isikut deklareerivad sotsiaalmaksu ühes kuus kokku vähemalt sotsiaalmaksu miinimumkohustuse ulatuses ehk 2016. aastal 128,70 eurot kuus, kusjuures ravikindlustus hakkab kehtima TSD esitamise tähtpäevale järgneval tööpäeval ning kehtib kuni järgmise TSD esitamise tähtpäevani.
Egle Vainula
käsiraamatu peatoimetaja
09.06.2016 Puhkuste ajakavaKäsiraamatu uuendusTäiendatud peatükis 3.1.5.2 anname ülevaate puhkustega seotud põhimõtetest, mille kasutamine standardib ja lihtsustab puhkuste ajakava koostamist, selles muudatuste tegemist ning kindlustab ettevõtte raamatupidamisele arvestuseks õiged andmed.
Puhkuste ajakava koostab tööandja iga kalendriaasta kohta ja teeb selle töötajale teatavaks kalendriaasta esimese kvartali jooksul. Põhipuhkuse aja määrab tööandja, arvestades töötajate soove, mis on mõistlikult ühitatavad tööandja ettevõtte huvidega. Puhkuste ajakava saab muuta tööandja ja töötaja kokkuleppel.
Juhtimis- ja kontrollorgani liikmetega sõlmitud käsunduslepingutes peab kõnealustele isikutele puhkuse võimaldamise korral viitama TLS-i sätete rakendamisele või kirjeldama asjakohaseid erikokkulepped.
03.06.2016 Õigusuudised - juuni 2016ÕigusuudisÕigusuudise teadeJuuni Õigusuudiste teemad
1. novembril 2016 jõustuvad tulumaksuseaduse muudatused
Riigikohus selgitas, et nõukogu töökorraga ei tohi piirata nõukogu liikme teabeõigust ega dokumentidega tutvumise õigust
Riigikohus selgitas, et tarbijat ebamõistlikult kahjustav viivisemäär on tühine
Õigusuudised valmivad Äripäeva teabekirjastuse ja advokaadibüroo TARK koostöös, juuni Õigusuudised koostas advokaadibüroo TARK partner, vandeadvokaat Hannes Küün.
09.05.2016 Teie arvamus on meile tähtis!Käsiraamatu uuendusAndke teada, kuidas teile loetu meeldis!
Nüüd saate veebis iga peatüki lõpus valida, kas peatükk meeldis teile või mitte ja soovi korral lisada kommentaari, mida võiksime paremini teha.
Ootame teie tagasisidet!
04.05.2016 Õigusuudised - mai 2016ÕigusuudisÕigusuudise teadeMai Õigusuudiste teemad
10. aprillil jõustusid autoriõiguse seaduse muudatused
Riigikohus selgitas, et kõik vahekohtu lahendid peavad läbima tunnustamismenetluse
Bitcoin`idega kauplemine allub rahapesuvastasele regulatsioonile ja riiklikule järelevalvele
Õigusuudised valmivad Äripäeva teabekirjastuse ja advokaadibüroo TARK koostöös, mai Õigusuudised koostas advokaadibüroo TARK vandeadvokaat Tanel Küün.
14.04.2016 Uut täiendust saab veebis juba lugedaKäsiraamatu uuendus„Raamatupidamise käsiraamatu“ mais ilmuva täienduse teema on 1. jaanuaril 2016 jõustunud raamatupidamise seaduse muudatused.
1. jaanuarist 2016 ja hiljem alanud majandusaasta aruannetele on raamatupidamise seadusega kehtestatud erinevad nõuded eri liiki ettevõtjatele, seetõttu on muutunud ka aruannete eesmärgid. Raamatupidamise seaduse kohaselt jagunevad ettevõtjad mikroettevõtjateks, väikeettevõtjateks, keskmise suurusega ettevõtjateks ja suurettevõtjateks. Tutvustame ettevõtjate uue liigituse aluseid ja iga liigi ettevõtetele esitatavaid nõudeid raamatupidamise kohta. Raamatupidamise seaduse kohaselt ei pea mikroettevõtjad lisama tegevusaruannet majandusaasta aruandele, mille aruandeperiood algab 1. jaanuarist 2016, kui ettevõte esitab aruanded Eesti hea raamatupidamistava kohaselt. 1. jaanuaril 2016 jõustunud raamatupidamise seaduse kohaselt võivad mikro- ja väikeettevõtjad Eesti hea raamatupidamistava kohase raamatupidamisaruande esitada lühendatud kujul. See kehtib aruannete kohta, mille majandusaasta algas 1. jaanuarist 2016.
Töötasin läbi peatükid „Aastaaruande koostamise üldpõhimõtted“ ja „Bilanss“, et need oleksid uue seaduse nõuete kohased.
08.04.2016 Õigusuudised - aprill 2016ÕigusuudisÕigusuudise teadeAprilli Õigusuudiste teemad
10. märtsil 2016 jõustusid võlaõigusseaduse muudatused
Riigikohus selgitas kinnisasja üürile, rendile või kasutusvaldusesse andmise maksuvabastust
Investorite isikuandmete avaldamine ajakirjanduslikul eesmärgil ei riku isiku põhiõigusi
Õigusuudised valmivad Äripäeva teabekirjastuse ja advokaadibüroo Tark Grunte Sutkiene koostöös, aprilli Õigusuudised koostas Tark Grunte Sutkiene vandeadvokaat Allar Aru.
22.03.2016 Raamatupidamise korraldamine ettevõttesKäsiraamatu uuendusKäsiraamatu peatoimetaja Egle Vainula uuendas raamatupidamise korraldamist käsitlevaid peatükke „Raamatupidamiskorralduse lähtealused Eestis“ ja „Raamatupidamise valdkonnad“. Paberil jõuavad need lugejateni mais ilmuvas täienduses.
08.03.2016 Õigusuudised - märts 2016ÕigusuudisÕigusuudise teadeMärtsi Õigusuudiste teemad
1. märtsil 2016 jõustus uus tarbijakaitseseadus, millega võeti üle Euroopa Liidu direktiiv tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise kohta
10. veebruaril 2016 jõustus maksualase teabevahetuse seaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise seadus
Riigikohtu halduskolleegium asus 25.veebruari 2016 kohtuasjas nr 3-3-1-96-15 seisukohale, et riigiasutustel ei ole õigust oma otsuste ja toimingutega viivitada ainult põhjusel, et teine haldusorgan seda taotleb
Riigikohtu tsiviilkolleegium käsitles 11. veebruari 2016 kohtuasjas nr 3-2-1-171-15 töövõtulepingu rikkumise tõendatavust ja tõendite hindamata jätmise tagajärgi
Õigusuudised valmivad Äripäeva käsiraamatute ja advokaadibüroo Tark Grunte Sutkiene koostöös, märtsi Õigusuudised koostasid Tark Grunte Sutkiene vandeadvokaadid Tanel ja Hannes Küün.
Küsi nõu Ülevaade viimastest Käsiraamatute rakenduses küsitud ja vastatud küsimustest. Vastused on kõigile klientidele nähtavad Käsiraamatute rakenduses.
Nõuandekeskuses saab küsida järgmiste teemade kohta:
Tööõigus – küsimustele vastavad Advokaadibüroo Leppik ja Partnerid advokaadid.Ehitus – küsimustele vastab jurist ja “Ehituskäsiraamatu” peatoimetaja Tuulikki Laesson.Maksud – küsimustele vastavad KPMG Baltics OÜ maksukonsultandid. Vastuste koostamisel lähtutakse kehtivatest Eesti õigusaktidest.Raamatupidamine – küsimustele vastavad audiitorühingu BDO Eesti konsultandid.Transport ja logistika – vastab logistika käsiraamatu peatoimetaja Kairi Kärner.Sekretär – küsimustele vastab Tallinna Majanduskooli sekretäri- ja ametnikutöö osakonna juhataja, “Juhiabi käsiraamatu” peatoimetaja Janne Kerdo.Lepinguõigus – küsimustele vastab Eva Laks, ER Invest OÜ jurist ja partner.Riigihange – küsimustele vastab jurist ja “Riigihanke käsiraamatu” peatoimetaja Tuulikki Laesson. 28.09.2016
Loomsed varad
Viga lepingus
kinnistu müük
Декларирование процентов по выдынным займам.
Eestisisene transporditeenus
Majanduskulude aruanne
Tehingutelt makstav tasu
Vara tasuta kasutada andmine firmale
Pikaajaline haigus

matches:
§ 21
§ 20
§ 4
§ 103
§ 110
§ 4
§ 7
§ 3
§ 183
§ 306
§ 333
§ 14
§ 141
§ 17
§ 18
§ 3
§ 17
§ 7
§ 18
§ 20
§ 2
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus


playstation Märksõna - Level1
playstationLK4Märksõna
Avaldatud 30.08.2014
Saints Row IV tuleb uue generatsiooni konsoolidele
Vanadele mängudele uue kuue õmblemise komme on vastselt alanud konsooligeneratsiooni alguses väga populaarseks muutunud. Nüüd on sellele teele asunud ka tuntud seiklusmäng Saints Row IV, mis töödeldakse Saints Row IV: Re-elected nime all ümber Playstation 4 ja Xbox One …
Avaldatud 22.08.2014
The Last of Usi fotojäädvustused
Meil on mingi salapärane vajadus talletada oma mängukogemusi, olgu selle väljundiks video Youtube’i keskkonnas, otseülekanne Twitchi vahendusel või fotojäädvustus. Tingimata on vaja, et seda näeksid ka teised ning meid ei huvita, kas nad on varem seda mängu mänginud …
Avaldatud 19.08.2014
Kuhu kaovad Sony konsoolid?
Hiljuti kirjutasime sellest, et Playstation 4 konsooli on müüdud juba 10 miljonit ühikut. Sellega ületab Sony märgatavalt oma suurima rivaali Microsofti konsooli Xbox One’i müüginumbreid. Hiljuti antud intervjuus mainis aga Sony Worldwide Studios’i president Shuhei Yoshida, …
Parim PS Vita mäng, mida keegi ei mänginud, saabub PS4 peale
LittleBigPlanet’i mänguseeria ei tohiks olla tundmatu ühelegi PlayStationi fännile, aga tõsiasja, et nende mängude tootja Media Molecule tegi eelmisel aastal ühe parima PlayStation Vita mängu nimega Tearaway teavad ilmselt vähesed. Miks? Esiteks oli tegemist PlayStation Vita …
PlayStation 4 konsooli on müüdud 10 miljonit
Eile Gamescomil toimunud Sony pressikonverentsil teatati võidurõõmsalt, et uut PlayStation 4 konsooli on müüdud 10 miljonit. Seejuures rõhutas Sony Euroopa president Jim Ryan, et tegemist on konkreetsete omanikeni jõudnud masinate, mitte tehasest poodidesse jõudnud toodetega. Avalikustatud 10 …
Avaldatud 12.08.2014
Gamescom 2014 – Sony pressika laivblogimine!
Striim pole veel alanudki, aga juba kuulutavad uudised, et taolised indie-imed, nagu Journey ja Unfinished Swan leiavad oma tee PS4ja peale. Ma pole siiamaani Journey’t mänginud (kui demoversiooni mitte arvestada). Veel enne, kui asi ametlikult …
Avaldatud 11.08.2014
Hotline Miami saabub augustis PS4 peale!
Dennaton Games’i mänguseeria esimene osa Hotline Miami ilmub augustis PS4 konsoolidele. Miks on see eriline sündmus? Esiteks sellepärast, et oligi juba aeg, sest Hotline Miami ilmus PC peal esmaskordselt juba 2012. aastal ning PS3 ja PS …
Avaldatud 2.08.2014
Augustikuu toob PlayStation pluss kasutajatele…
Kui sa omad PlayStastation 4 konsooli Road Not Taken – kui treiler vaadatud, pole vaja midagi lisada Tõsi, Sony’l on tükk maad veel minna enne, kui mängurid hakkavad jääma rahule suurte mängude valikuga PlayStation 4 …
Avaldatud 22.07.2014
The Last of Us astub lavalaudadele!
Mitte, et eelmise aasta hinnatuim ja enimmüüduim PS3 eksklusiivmäng The Last of Us oleks vähe tähelepanu teeninud, aga tundub, et vähemalt enne plaanitavat järge elab kõrgelt hinnatud post-apokalüptiline karm ja dramaatiline lugu oma elu edasi hoopis erinevamates meediumites. …
Avaldatud 26.06.2014
Juulikuu toob PlayStation pluss kasutajatele…
Kui sa omad PlayStation 4 konsooli TowerFall Ascension – kõik vibud ja nooled, meist mööda… pihtas Konsoolid vajavad hästi mänge, mida saaks mitmekesi ühe ekraani taga mängida. Terve mängutööstus vajab hädasti selliseid mänge. Nii tõttab ühe päästjana appi TowerFall …
Avaldatud 13.06.2014
MM’i Avalöök Playstation 4 & Lauajalgpalliga
Eelseisval nädalavahetusel, 14.-15.06., antakse võimas avalöök MM ’14 koos FIFA ’14 videomängu turniiri, lauajalgpalli ja mängude ühisvaatamisega. Ärevustase on kõrgel kuna iga nelja aasta tagant korraldatav jalgpalli MM on algamas. Kahepäevane turniir toob kokku igat …
Avaldatud 31.05.2014
Sportsfriends ei lase enam üksinda mängida
Diivanil koos mängimine on jäänud järjest enam unustusse, selle eest hoolitsevad multiplayer mängud. Seda enam on hea näha, et üksikud mänguarendajad mõtlevad ka sellele, mida teha, kui sõbrad on külas ja tahaks midagi koos mängida. Appi …
Avaldatud 30.05.2014
Juunikuu toob PlayStation pluss kasutajatele…
PlayStation pluss teenus tähistab juunis oma 4. sünnipäeva ning sellega koos tuuakse kaasa väiksemad muudatused. Neist peamine ja ilmselt kõige tähtsam on see, et nüüd hakkab ilmuma igakuiselt kõigile Sony platvormidele 2 uut mängu, mis …
Sony E3 pressikonverentsi saab kinosaalides vaadata
Kui Eestis on võimalik kinosaalides PlayStationi konsooliga mängida, siis Ameerika Ühendriikides ja Kanadas pakub üle 40 kino võimalust vaadata mugavas toolis ja HD pildikvaliteediga Sony E3 pressikonverentsi, lisaks lubatakse pea poole tunni eest eksklusiivset materjali, …
Avaldatud 26.05.2014
Mida ütleksid PS4 ja Xbox One teineteisele?
Me kõik teame, mida ütleksime uue põlvkonna konsoolidele. Mõni käib seda neile poes kisendamas, teine jälle silitab õhtuti ühte, või äärmisel juhul mõlemat neist, üksinda kodus olles ja sosistab nende jahutusavasse hellitusi. Kolmas omab mänguriarvutit …
Avaldatud 20.05.2014
Child of Light leidis tee Vitani
Ubisofti poolt loodud „indie-mäng” Child of Light jõuab oma imeilusate seiklustega ka Sony veidi nutusesse seisu jäetud PlayStation Vitale. Ilmub see 2. juulil ning lisaks digitaalsele versioonile on seda võimalik osta ka poeriiulilt, kuhu on …
Avaldatud 26.04.2014
PS4 1.7 uuendus saabub 30. aprillil
Kauaoodatud uuendus PlayStation 4 konsoolile saabub 30. aprillil. Nii säutsus PlayStation Europe twitter. Uuendus toob endaga kaasa SHAREfactory, millega saab lihtsalt mänguvideot salvestada, monteerida ja jagada, ning eemaldatakse HDCP (High-bandwidth Digital Content Protection), mis võimaldab lisaseadmetega …
Avaldatud 23.04.2014
Maikuu toob PlayStation pluss kasutajatele…
Kui sa omad PlayStation 4 konsooli Stick it to the Man! – see Tim Schafer’i mäng, mis ei ole Tim Schafer’i tehtud Kui avastad ühel hetkel, et sul kolbast ripub välja pikk roosa spagett-käsi, siis ei …
Avaldatud 17.04.2014
Üle 7 miljoni PS4 müüdud
Sony Computer Entertainment Inc. teatas, et 6. aprilli seisuga on üle maailma müüdud rohkem kui 7 miljonit Sony Playstation 4 mängukonsooli. Seega on PS4 fännidel põhjust rõõmustada, Xbox One jääb oma rivaalist müüginumbrite poolest kaugele maha. …
Sony Playstation SHAREfactory
Sony Playstation 4 tarkvara uuendusega tuleb kaasa ka rakendus nimega SHAREfactory, mis teeb mänguvideote salvestamise, töötlemise ning jagamise mugavaks. Uus rakendus võimaldab kasutajal lihtsalt ning mugavalt salvestada mängu protsessi, videolõiku mõningal määral lõigata, isikupärastada, lisada …
Avaldatud 19.03.2014
Sony avalikustas oma virtuaalreaalsuse
Sony esitles 18. märtsil Videomängude Arendajate Konverentsil (GDC) PlayStation 4 juurde kuuluvat virtuaalreaalsust simuleeriva seadme prototüüpi, mis kannab esialgu nime Project Morpheus.
Autor Neeme Viise
Avaldatud 31.01.2014
Mitmete 2013nda aasta parima mängu tiitlitega premeeritud „The Last of Us“ omab sarmikat narratiivi, mis jääb pikaks ajaks meelde, kuid kas mäng on siiski kõiki neid tiitleid väärt? Mängu tootjaks on Naughty Dog, keda mäletan …


Äriseadustiku ja teiste seaduste muutmise seadusega seotud justiitsministri määruste muutmine – Riigi Teataja
Äriseadustiku ja teiste seaduste muutmise seadusega seotud justiitsministri määruste muutmine
RTL 2010, 1, 4
Vastu võetud 15.12.2009 nr 41
Määrus kehtestatakse «Hooneühistuseaduse» § 5 lõike 3 ja § 8 lõike 4, «Pärimisseaduse» § 165 lõike 6 ning «Äriseadustiku» § 149 lõike 4 alusel.
§ 1. Justiitsministri 19. juuni 2009. a määruse nr 23 «Notariaadimäärustik» muutmine
Justiitsministri 19. juuni 2009. a määruses nr 23 «Notariaadimäärustik» (RTL 2009, 51, 751; 81, 1173) tehakse järgmised muudatused:
«Määrus kehtestatakse «Hooneühistuseaduse» § 5 lõike 3 ja § 8 lõike 4, «Mittetulundusühingute seaduse» § 76, «Notariaadiseaduse» § 7, § 8 lõike 1, § 16 lõike 5, § 21 lõike 2, § 24 lõike 2, § 241, § 27 lõike 1, § 30 lõike 5, § 31 lõike 1, § 40 lõigete 2 ja 4, § 53 lõike 2 ja § 57, «Võlaõigusseaduse» § 120 lõike 1 ning «Äriseadustiku» § 67 lõike 4 punkti 1, § 149 lõike 4 ja § 151 lõike 2 alusel notari ametitegevuse, teiste tõestamisõiguslike isikute poolt tõestamistoimingute tegemise ja notariaadi tegevuse korraldamiseks.»;
2) paragrahvi 39 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Pärast osaühingu osa võõrandamise või pantimise käsutustehingu tõestamist saadab notar osa võõrandamise või pantimise kohta äriregistrile teate käesoleva määruse §-s 40 või 41 loetletud andmetega. Ühes teates näidatakse andmed ühe osa võõrandamise või pantimise kohta. Notar ei saada teadet, kui osaühingu osad on registreeritud Eesti Väärtpaberite Keskregistris.
(2) Notar saadab «Hooneühistuseaduse» § 5 lõikes 3, § 8 lõikes 4 ja § 9 lõikes 3 sätestatud juhul mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrile käesoleva määruse §-s 42, 43 või 44 loetletud andmetega teate hooneühistu liikmesuse võõrandamise või pantimise käsutustehingu tõestamise või hooneühistu liikmeks saamise kohta. «Hooneühistuseaduse» § 8 lõikes 4 nimetatud teate saadab notar ka hooneühistu juhatusele. Ühes teates näidatakse andmed ühe liikmesuse võõrandamise või pantimise kohta.»;
« § 40. Osaühingu osa võõrandamise teade
7) võõrandatava osa nimiväärtus;
13) omandiosa ülemineku aeg, kui see erineb tehingu kuupäevast.»;
« § 42. Hooneühistu liikmesuse võõrandamise teade
15) omandatava liikmesuse kaasomandi korral kaasomandiosa suurus (hariliku murruna).»
§ 2. Justiitsministri 18. detsembri 2008. a määruse nr 53 «Pärimisseadusest tulenevate notari ametitoimingute tegemise ja pärimisregistri pidamise kord» muutmine
Justiitsministri 18. detsembri 2008. a määrust nr 53 «Pärimisseadusest tulenevate notari ametitoimingute tegemise ja pärimisregistri pidamise kord» (RTL 2008, 101, 1435) täiendatakse §-ga 191 järgmises sõnastuses:
« § 191. Osaühingu osa ja hooneühistu liikmesuse pärimise teade
(1) Kui pärimismenetluses kogutud andmete kohaselt on notarile teada, et registriosakondade keskandmebaasi on osaühingu osanikuna või hooneühistu liikmena sisestatud pärandaja, või kui notar väljastab pärimistunnistuse osaühingu osa või hooneühistu liikmesuse pärimise kohta «Pärimisseaduse» § 165 lõike 3 alusel, saadab notar pärimistunnistuse väljastamisest alates kahe päeva jooksul äriregistri või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri pidajale teate osaühingu osa või hooneühistu liikmesuse pärimise kohta.
1) pärimistunnistuse kuupäev;
14) liikmesuse omandi ülemineku aeg.»


§ 24 Vahendite suunamine riiklikuks pensionikindlustuseks
22.11.2006 RT I 2006, 54, 402 08.12.2006
132 082 629
52 212 853
48 577 000
44 417 000
– mittetulunduslike ühenduste õigusabi andmisega seotud tegevuste toetamine
– SA Iuridika
– rahvusvaheliste organisatsioonide
74 590 084
13 055 500
5 279 692
3 993 069
3 440 069
3 977 783
3 424 783
123 759 411
123 734 941
23 926 355
48 633 391
45 851 691
12 538 300
321 952 376
321 916 902
370 525 707
369 758 785
–8 862 000
–7 917 000
–945 000
208 315 500
8 295 500
2 939 399 200
450 554 600
922 716 300
284 862 700
– muud eraldised füüsilistele isikutele (a, ü)
164 567 300
164 267 300
9 203 500
46 267 400
634 083 600
457 570 800
176 512 800
1 408 983 500
16 343 700
10 470 400
1 364 092 600
223 924 700
1 140 167 900
28 547 200
6 698 200
6 696 700
–5 790 000
2 096 813 288
970 245 288
1 088 018 000
251 040 000
– sellest suunatakse loodusväärtusliku maa ostuks
– sellest suunatakse materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamiseks ja renoveerimiseks
– sellest suunatakse eraldisena rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksudeks
– sellest suunatakse sihtotstarbelise eraldisena põhivara soetamiseks kohaliku omavalitsuse üksustele ja omavalitsusasutustele
– sellest suunatakse tegevuskuludeks
– sellest suunatakse muudeks kuludeks
355 764 000
481 214 000
1 715 770 279
215 420 727
23 570 727
– sealhulgas maa ost varade müügi arvelt (a)
– sealhulgas materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine ja renoveerimine varade müügi arvelt (a)
1 202 056 630
960 689 307
919 893 845
938 057 307
52 434 609
34 800 951
9 864 586
16 772 903
– maakondade veemajandusprojektide ettevalmistamiseks
– SA Keskkonnainvesteeringute Keskusele ERDF projektide korraldamiseks
10 056 467
9 061 467
7 168 462
– sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide liikmemaksud varade müügi arvelt (a)
850 821 747
840 821 747
Sihtotstarbelised eraldised põhivara soetamiseks kohaliku omavalitsuse üksustele ja omavalitsusasutustele (a, ü)
796 884 372
786 884 372
– sealhulgas sihtotstarbelised eraldised põhivara soetamiseks kohaliku omavalitsuse üksustele ja omavalitsusasutustele varade müügi arvelt (a, ü)
Sihtotstarbelised eraldised põhivara soetamiseks muudele residentidele (a, ü)
53 937 375
238 267 496
25 386 917
– tegevuskulud varade müügi arvelt (a)
234 267 496
3 099 827
3 257 870
766 974
2 490 896
25 131 799
56 788 100
56 703 100
56 453 100
39 836 000
34 708 616
34 108 616
– muud kulud varade müügi arvelt (a)
38 381 467
Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks muudele residentidele (ü)
– MTÜ Eesti Metsaselts, Elistvere Loomapark
33 704 810
32 604 810
3 467 850
3 460 350
205 574 054
105 823 972
1 750 442
43 608 140
9 594 900
161 965 914
108 120 572
54 953 482
1 899 896 129
102 408 672
7 689 800
1 856 287 989
78 177 140
34 608 140
43 569 000
1 350 726 058
1 341 726 058
1 317 979 854
1 308 979 854
55 688 961
40 070 752
sellest rahvaraamatukogude tegevuskuludeks
8 210 752
sellest rahvaraamatukogude teavikud
11 488 880
757 193 463
98 038 130
79 588 933
322 326 400
– Eesti Kultuurkapital (a)
257 240 000
122 177 722
4 939 524
19 906 193
4 092 845
219 802 264
97 507 344
sealhulgas riiklik programm «Lõuna-Eesti keel ja kultuur»
sealhulgas riiklik programm «Mõisakoolimajad»
sealhulgas lastekooride, -rahvatantsurühmade ja -orkestrite tegevustoetus
39 860 920
38 563 444
29 563 444
3 543 844
4 361 600
Sihtotstarbelised eralised muudele residentidele põhivara soetamiseks
– Sihtasutus Holstre Polli Tervisekeskus
32 745 204
28 102 252
17 085 442
10 993 689
7 012 181
6 908 527
3 319 930
5 411 840
5 410 240
1 442 673
1 442 473
121 028 397
31 441 400
116 704 197
30 073 700
6 994 900
4 324 200
154 430 491
19 667 617
153 374 791
19 046 557
144 722 783
47 209 681
141 709 237
46 865 781
3 013 546
5 522 384
5 359 984
–24 740 335
–36 000
–11 782 300
–10 154 500
–3 054 500
���1 455 500
–1 627 800
–360 800
–449 600
–12 922 035
–6 390 616
–6 531 419
3 093 281 206
1 701 512 206
3 086 101 206
477 923 000
1 708 692 206
906 666 000
905 000 000
5 313 226 874
5 306 046 874
1 852 992 393
553 311 606
1 850 992 393
47 051 558
1 980 676 288
714 743 125
1 859 478 541
701 986 960
543 050 800
127 550 800
– toetuste reserv ühistranspordi korraldamiseks
838 439 392
538 424 872
764 439 392
23 662 000
– energeetikakonverents
271 530 000
175 796 349
160 182 088
156 701 278
– ühistranspordikeskused
4 095 071
3 480 810
120 901 828
12 756 165
87 914 572
80 558 520
6 741 791
9 973 012
9 953 012
14 015 335
3 282 840
649 666 750
16 679 676
16 499 676
16 498 176
16 318 176
215 877 752
204 485 416
206 100 416
203 600 416
195 526 757
193 026 757
184 250 450
3 776 307
10 573 659
9 774 336
30 782 280
30 746 880
13 938 195
13 929 245
355 187 647
198 954 855
213 504 855
198 504 855
109 879 600
94 879 600
103 625 255
141 206 592
5 076 130
12 546 481
3 176 260
12 477 881
79 770 155
79 040 550
65 590 550
4 380 192
71 131 338
21 388 204
66 131 338
37 131 239
20 796 239
Projekti «Infoühiskonna arendamine» raames teistele riigiasutustele (ü)
27 531 239
Projekti «KülaTee uuendus» raames maavalitsustele (ü)
34 000 099
29 000 099
6 931 350
Projekti «Infoühiskonna arendamine» raames teistele riigiasutustele
–671 289 229
–670 449 229
–640 000
2 417 010 928
57 141 013
2 149 323 623
43 021 357
2 373 989 571
97 985 705
26 409 692
71 576 013
2 166 765 288
16 611 665
2 150 153 623
152 259 935
151 650 835
– sellest suunatakse täiendavateks otsetoetusteks põllumajandustootjatele
– sellest suunatakse sihtotstarbelisteks eraldisteks põhivara soetamiseks ja renoveerimiseks Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistule
3 622 908 638
3 579 887 281
27 396 294
26 836 294
sealhulgas materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine ja renoveerimine varade müügi arvelt (a)
236 044 486
31 508 715
229 144 486
51 540 041
– MTÜ Tartu Maanaiste Liit
– MTÜ Virumaa Lootus
Sihtotstarbelised eraldised põhivara soetamiseks ja renoveerimiseks muudele residentidele
– Aiandus-Mesindusselts
sealhulgas sihtotstarbelised eraldised põhivara soetamiseks ja renoveerimiseks muudele residentidele varade müügi arvelt (a)
– Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu
184 368 718
177 468 718
8 395 759
3 045 105 067
2 106 112 624
2 960 441 087
2 090 369 384
535 592 468
370 956 376
1 056 604 619
844 878 296
11 084 532
279 737 480
278 137 480
945 350 855
551 312 700
sealhulgas täiendavad otsetoetused varade müügi arvelt (a)
84 483 980
15 743 240
382 622 788
380 733 548
164 636 092
211 726 323
2 771 133
102 937 525
102 531 902
23 835 871
38 962 043
38 523 700
17 124 312
15 424 312
7 846 541
7 746 541
476 013
39 035 462
3 377 568
11 597 905
27 437 557
38 692 981
27 095 076
41 016 633
11 341 476
29 675 157
38 487 876
27 146 400
2 528 757
27 978 285
27 968 221
9 140 020
9 116 088
28 759 370
12 621 976
16 137 394
28 195 074
15 602 800
–55 545 396
–103 100 196
47 554 800
49 823 294 191
49 422 841
49 009 980 000
6 049 870 000
20 070 000 000
22 490 110 000
15 045 610 000
7 152 500 000
758 944 350
752 994 350
3 129 515 941
52 211 700
1 137 317 568
46 012 953
788 803 207
134 912 207
49 525 640
36 018 647
25 699 500
650 391 000
179 014 361
22 543 053
160 560 161
3 163 948
1 850 851 600
1 366 520 000
481 891 600
81 634 573
3 409 888
766 851 060
–2 374 762 454
–166 199 771
–58 562 683
–2 250 000 000
– riikliku pensionikindlustuse reservi suurenemine muude reservide arvelt
3 272 613 514
2 217 597 514
2 051 871 000
–996 855 000
–131 000 000
– võetud laenude tagasimaksmine mitteresidentidele
2 059 523 814
90 089 025
1 051 895 646
349 967 743
1 709 556 071
1 401 863 389
517 511 200
336 764 000
7 392 200
4 476 151 523
4 126 183 780
737 441 865
645 009 865
5 041 162
8 418 526
225 972 381
63 058 214
87 777 760
6 823 248
87 469 060
Mittesihtotstarbelised eraldised muudele mitteresidentidele
137 892 621
56 204 966
159 061 282
193 999 100
Sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks muudele mitteresidentidele
193 434 100
502 638 055
501 831 934
8 452 879
1 024 018 395
6 558 430
1 021 118 395
1 011 013 395
– sealhulgas tegevuskulud varade müügi arvelt (a, ü)
– sealhulgas muud kulud varade müügi arvelt (a, ü)
495 219 483
3 176 597
491 147 955
7 922 473
99 334 680
4 426 376
99 314 680
– MTÜ Eesti Raamatukoguvõrgu Konsortsium liikmemaks
90 598 378
90 578 378
1 030 543 809
69 926 025
332 394 524
347 047 743
683 496 066
450 226 591
444 242 210
328 182 384
432 842 210
381 464 210
– valitsussektorisisesed sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks
5 630 440
17 969 669
16 197 428
– sihtotstarbelised eraldised jooksvateks kuludeks mitteresidentidele
Muud kulud (ü)
580 317 218
233 269 475
411 709 268
61 517 525
64 661 525
398 965 268
337 447 743
149 394 126
2 630 242
146 763 884
170 917 467
38 077 841
132 839 626
24 206 726
20 809 442
52 739 476
168 491 915
8 366 200
–654 100
–14 100
540 958 410
76 824 821
411 571 589
523 958 410
83 916 821
428 571 589
25 637 260 425
25 620 260 425
113 609 591
4 687 524
– sealhulgas materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine ja renoveerimine varade müügi arvelt (ü)
8 713 786 464
180 458 315
8 620 863 599
163 627 009
24 136 777
4 379 009
97 378 523
147 144 089
133 966 894
7 940 824 900
47 981 936
– hasartmängumaksu laekumisest toetuseks pere-, meditsiini-, hoolekande-, vanurite ning puuetega inimeste projektidele (a)
34 618 936
– eraldised Eesti Punasele Ristile hasartmängumaksu laekumisest (a)
159 248 000
– eraldised ERDF-st haiglavõrgu arendamiseks
Sihtotstarbelised eraldised põhivara soetamiseks ja renoveerimiseks kohaliku omavalitsuse üksustele ja omavalitsusasutustele
– Karaski Keskus SA
92 882 865
16 831 306
7 224 609
5 666 474
17 697 562
12 831 562
15 899 444 527
15 882 444 527
15 754 252 020
15 737 252 020
12 072 892 100
11 762 230 100
310 662 000
3 518 802 420
1 708 007 600
822 602 900
541 869 600
46 654 300
251 311 320
7 380 400
– täiendav lapsepuhkuse päevade tasu lapsevanemale, lisapuhkepäeva tasu puudega lapse vanemale, tasuline lapsetoitmise vaheaeg (a)
Sotsiaaltoetused valitsussektori
162 407 500
145 407 500
93 628 020
35 121 600
145 066 207
236 964 749
229 116 000
7 848 749
420 550 206
189 329 027
331 774 995
149 957 176
214 781 785
137 555 765
16 535 210
12 401 411
100 458 000
– töötutoetus (a)
67 504 800
32 953 200
88 775 211
39 371 851
5 797 769
4 133 799
61 849 818
19 512 476
61 135 893
18 807 151
1 096 568
19 254 267
19 168 034
2 005 337
– muud sotsiaalabitoetused ja eraldised füüsilistele isikutele
34 188 821
34 186 121
89 476 967
31 968 246
60 259 200
26 592 450
– rahvatervise programmid
33 136 750
– vähiregister
– Global Fondi programm
19 925 616
26 207 367
47 786 765
10 966 765
531 430 765
56 911 000
474 519 765
– erijuhtudel makstav sotsiaalmaks
437 232 765
– välismaiste planeeritavate hoiuste vähenemine
(2) [Kehtetu – RT I 2006, 54, 402 - jõust. 08.12.2006]
(3) Järgmisi käesoleva seaduse § 1 6. osa 5. jao Keskkonnaministeeriumi valitsemisala kulusid võib teha üksnes pärast käesoleva seaduse § 1 6. osa 5. jao Keskkonnaministeeriumi valitsemisala tulude artikli 38 alajaotusega 381 Materiaalsete ja immateriaalsete varade müük määratud rahaliste vahendite laekumist Rahandusministeeriumi ühendkontserni koosseisu kuuluvatele arvelduskontodele:
1) kulude artikli 15 alajaotusega materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine ja renoveerimine varade müügi arvelt määratud kulusid kuni 353 647 000 krooni ulatuses;
3) Keskkonnaministeeriumi eelarves kulude artikli 4502.01 alajaotusega sihtotstarbelised eraldised põhivara soetamiseks kohaliku omavalitsuse üksustele ja omavalitsusasutustele varade müügi arvelt määratud kulusid kuni 20 000 000 krooni ulatuses;
4) Keskkonnaministeeriumi eelarves kulude artikli 5 alajaotusega tegevuskulud varade müügi arvelt määratud kulusid kuni 5 800 000 krooni ulatuses;
5) Keskkonnainspektsiooni eelarves kulude artikli 5 alajaotusega tegevuskulud varade müügi arvelt määratud kulusid kuni 1 036 000 krooni ulatuses;
6) Info- ja Tehnokeskuse eelarves kulude artikli 5 alajaotusega tegevuskulud varade müügi arvelt määratud kulusid kuni 900 000 krooni ulatuses;
7) Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi eelarves kulude artikli 5 alajaotusega tegevuskulud varade müügi arvelt määratud kulusid kuni 600 000 krooni ulatuses ja artikli 6 alajaotusega muud kulud varade müügi arvelt määratud kulusid kuni 590 000 krooni ulatuses;
8) Riikliku Looduskaitsekeskuse eelarves kulude artikli 5 alajaotusega tegevuskulud varade müügi arvelt määratud kulusid kuni 9 136 000 krooni ulatuses;
9) Eesti Loodusmuuseumi eelarves kulude artikli 5 alajaotusega tegevuskulud varade müügi arvelt määratud kulusid kuni 500 000 krooni ulatuses;
10) Keskkonnaministeeriumi valitsemisala kulude artikli 15 alajaotusega maa ost varade müügi arvelt määratud kulusid kuni 25 000 000 krooni ulatuses;
11) käesoleva lõike punktides 1–10 nimetatud kulusid võib teha proportsioonis 73,4 protsenti laekunud tuludest.
[RT I 2006, 54, 402 - jõust. 08.12.2006]
(4) Järgmisi käesoleva seaduse § 1 6. osa 8. jao Põllumajandusministeeriumi valitsemisala kulusid võib teha üksnes pärast käesoleva seaduse § 1 6. osa 8. jao Põllumajandusministeeriumi valitsemisala tulude artikli 38 alajaotusega 3810 Maa müük ning alajaotusega 3811 Rajatiste ja hoonete müük määratud rahaliste vahendite laekumist Rahandusministeeriumi ühendkontserni koosseisu kuuluvatele arvelduskontodele:
3) Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti eelarves kulude artikli 4 alajaotusega põllumajandustootjate täiendavad otsetoetused varade müügi arvelt määratud kulusid kuni 18 350 000 krooni ulatuses;
tasandusfondi suurus konkreetses kohaliku omavalitsuse üksuses (kui AT > AK, siis Tx = 0);
kaugkütte soojuse hinna tõusu kompensatsioon.
konkreetse kohaliku omavalitsuse üksuse laste (0–6 eluaastat) arv, kooliealiste (7–18 eluaastat) arv, tööealiste (19–64 eluaastat) arv, vanurite (65+ eluaastat) arv rahvastikuregistri andmetel, kohalike maanteede ja linnatänavate arvestuslik pikkus (kõvakattega maanteed 0,26; linnatänavad 0,74; mittekõvakattega maanteed 0,047) kilomeetrites ning hooldatavate ja hooldajateenust saavate puudega isikute arv hooldajatoetuse aruande järgi;
kohalike omavalitsuste arvestuslik keskmine tegevuskulu kroonides ühe lapse (0–6 eluaastat), kooliealise (7–18 eluaastat), tööealise (19–64 eluaastat), vanuri (65+ eluaastat), hooldatava ja hooldajateenust saava puudega isiku ning kohaliku maantee ja linnatänava arvestusliku pikkuse (kõvakattega maanteed 0,26; linnatänavad 0,74; mittekõvakattega maanteed 0,047) ühe kilomeetri kohta kroonides;
ΣCn*Pn
konkreetse kohaliku omavalitsuse üksuse laste arv, kooliealiste arv, tööealiste arv, vanurite arv, hooldatavate ja hooldajateenust saavate isikute arv ning kohalike maanteede ja linnatänavate arvestuslik koefitsientidega korrigeeritud pikkus kilomeetrites ja iga vastava näitaja osas ühe ühiku kohta arvutatud kohalike omavalitsuste arvestusliku keskmise tegevuskuluga kroonides korrutiste kogusumma;
üksikisiku tulumaksu laekumine konkreetses kohaliku omavalitsuse üksuses vastavalt 2003., 2004. ning 2005. aastal viiduna võrreldavaks 2006. aastal kehtima hakkavate maksumuudatustega;
arvestuslik maamaks (1,25 protsenti üldise maa ja 0,6 protsenti põllumajandusmaa maksustamise hinnast 2005. aastal) konkreetses kohaliku omavalitsuse üksuses;
arvestuslik maavarade kaevandamisõiguse tasude ja vee-erikasutustasu planeeritav suurus 2006. aastal konkreetses kohaliku omavalitsuse üksuses;
2005. aasta jaanuar – mai (k.a) tarbitud soojusenergia kogus nendes kohaliku omavalitsuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalasutustes, kus soojusenergia MWh hinna tõus ületab 20 protsenti;
soojusenergia MWh hind kroonides, mis on kehtestatud kaugkütteseaduse § 9 lõigete 1 ja 3 alusel, vastaval aastal.
§ 24. Vahendite suunamine riiklikuks pensionikindlustuseks
Moodustada 2005. aasta riigieelarve tulude ja kulude vahe arvel, millest on maha arvatud seadusekohased mahaarvamised, pensionikindlustuse reserv mahus 1 813 025 045 krooni, mis võetakse kasutusele riikliku pensionikindlustuse seaduse §-s 61 sätestatud väärtustest tulenevate pensionikulude finantseerimiseks, kui pensionide väljamaksed ületavad seadusega sätestatud riikliku pensionikindlustuse jooksvaid laekumisi ja riikliku pensionikindlustuse jääk on ammendunud.