Kokku: 62| Näitan: 1 - 20
2-18-9790/18 Riigikohtu tsiviilkolleegium 16.10.2019
TMS § 109 lg 1
TMS § 109 lg 4
KAVS § 10 lg 1
KAVS § 10 lg-st 1 tuleneb keeld tegutseda krediidiandjana, ning järelikult ka keeld sõlmida laenulepinguid, kui selleks pole saadud tegevusluba.
KAVS § 10 lg 1 võimaliku rikkumise tagajärjeks ei ole laenulepingu tühisus, st keelu mõtteks ei ole kaasa tuua tehingute tühisus TsÜS § 87 tähenduses. KAVS § 10 lg 1 kui avalik-õigusliku normi rikkumise tagajärjed on sätestatud eelkõige karistusseadustiku §-s 372, mis näeb mh ette karistused tegevusloata majandustegevuse eest valdkonnas, kus tegevusluba on nõutav. Eraõiguslikult on laenuvõtjad kaitstud mh tüüptingimuste regulatsiooniga, tarbijakrediidi andmisel kehtivate nõuetega. (p 15)
Sissenõudja saab hüpoteegipidaja nõuete olemasolu kontrollida ja neid vaidlustada TMS § 109 järgse hagi esitamisega (vt Riigikohtu 9. aprilli 2014 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-18-14, p 42). TMS § 109 kohane hagi on oma iseloomult sarnane nõuete tunnustamise hagile pankrotimenetluses (pankrotiseaduse § 106). TMS § 109 annab sissenõudjale samuti mh võimaluse vaidlustada teise sissenõudja nõue, välistamaks ebaõiglane tagajärg, kui raha jaotatakse sissenõudjale, kellel nõuet võlgniku vastu ei olegi, või ka juhul, kui nõue on rahuldatud täitemenetluse norme oluliselt rikkudes. (p 14)
Nõude tunnustamise üle peetava vaidluse puhul on isikul (võlausaldajal), kes ei ole tehingu pool, õigus tugineda vastuväitele, et see tehing on näilik. Vastasel korral ei ole võlausaldajal võimalik oma õigusi pankrotimenetluses võimalike kuritarvituste vastu kaitsta. Seega ei kehti nõude tunnustamise hagi menetlemisel tavajuhtumi piirangud, mil võlaõigusliku lepingu tühisusele saab tugineda vaid isik, kelle õigusi leping mõjutab, s.o üldjuhul vaid lepingupool. Ka nõude tunnustamise hagi menetlemisel on võimalik ja tuleb tehingut sisuliselt hinnata, olgugi et üks tahteavalduse teinud lepingupool ei pruugi kohtumenetluses osaleda. (vt Riigikohtu 2. novembri 2011 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-95-11, p-d 11 ja 12). (p 14.1)
Viidatud seisukohad on ülekantavad ka TMS § 109 järgsele hagile samal eesmärgil, st et võlausaldaja/sissenõudja saaks end võimalike kuritarvituste vastu kaitsta. (p 14.2)
TMS § 109 järgses hagis on hagejal võimalik tugineda ka asjaõiguslepingu kehtetusele (kuigi ta ei ole asjaõiguslepingu pool), seda küll vaid juhul, kui asjaõigusleping mõjutab tema asjaõiguslikku positsiooni, st mõnd asjaõigust, üldjuhul omandiõigust või kui hagi esitamise õigus tuleneb otse seadusest (vt nt Riigikohtu 13. veebruari 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-140-07, p 14). Välistatud ei ole, et asjaõigusliku positsiooni mõjutamiseks saab lugeda ka hüpoteegi kustutamist kinnistusraamatust, ilma et sellega kaasneks nõude rahuldamine. Kuigi hüpoteegi kustutamisega ei kaasne hageja nõude lõppemist, võib selle sissenõudmine ilma asjaõigusliku tagatiseta olla oluliselt raskendatud. (p 14.3)
2-14-61508/73 Riigikohtu tsiviilkolleegium 20.03.2019
VÕS § 95 lg 1
VÕS § 79 lg 1
Haginõude vähendamine ei ole hagi muutmine. Haginõude vähendamiseks ei ole vajalik kostja või kohtu nõusolek. Menetluslikult saab olla tegu haginõude osalise tagasivõtmise või hagist osalise loobumisega, mis tuleb kohtumäärusega vastu võtta ja vastavalt kas jätta hagi osaliselt läbi vaatamata või menetlus lõpetada. (p 17)
Laenulepingu võib sõlmida ka suuliselt. (p 21)
Raha vastuvõtmine kviitungi alusel tähendab tõenduslikult üksnes eeldust, et kostja on hagejalt kohustuse täitmiseks raha saanud, mitte aga ei loo laenulepingu sõlmimise eeldust. Kui hageja tugineb oma nõudes sellisele kviitungile, siis ei muuda see hageja tõendamiskoormist selles, et ta on kostjaga sõlminud laenulepingu. (p 23)
Asja uuel läbivaatamisel on ringkonnakohus (ka teises koosseisus) seotud varem samas asjas antud õigusliku seisukohaga, v.a erandlikel asjaoludel, eelkõige Riigikohtu teistsuguse seisukoha võtmise korral selle õigusküsimuse kohta, millega kaasneks suure tõenäosusega asjas varasema õigusliku seisukoha juurde jäämisel lahendi tühistamine Riigikohtus. Õigusliku seisukoha muutmist tuleb otsuses ka põhjendada. (p 23)
2-16-7326/22 Tartu Ringkonnakohtu tsiviilkolleegium 26.10.2017
Vastutustundliku laenamise põhimõtte võimalik rikkumine ei too kaasa laenusaaja vabanemist oma lepinguliste kohustuste täitmisest. Samuti ei tähenda vastutustundliku laenamise põhimõtte võimalik rikkumine automaatselt kahju tekkimist laenusaajale ning võimalust laenu tagasimaksmist vältida nõuete tasaarvestuse teel. Leping on pooltele täitmiseks kohustuslik (VÕS § 8 lg 2) ning lepingu rikkumisega kaasneb vastutus (VÕS § 101). Laenusaaja vastutab oma valikutest tulenevate tagajärgede eest ka juhul, kui pärast laenu võtmist tema majanduslikud ootused ei realiseeru ja laenu võtmisega kaasnevad laenusaajale negatiivsed tagajärjed. Vastutustundliku laenamise regulatsiooni mõtteks on vähendada selliste olukordade tekkimise tõenäosust. Samas ei ole regulatsiooni eesmärgiks laenusaaja vastutusvõime vähendamine. Tsiviilõigus ei saa piirata teovõimelise inimese majanduslikku iseseisvust ja panna kahtluse alla kehtivate tehingute täitmise kohustuslikkust (p 7).
Vastutustundliku laenamise põhimõte kuulub lepingueelsete läbirääkimiste õigussuhtesse, kuna pooled peavad täitma vastutustundliku laenamise põhimõttest tulenevad kohustused enne lepingu sõlmimist. Teatud olukordades võib vastutustundliku laenamise põhimõtte rikkumine viia lepingueelsete läbirääkimiste kohustuste rikkumiseni (VÕS § 14), mis võib anda aluse laenuandja vastu kahju hüvitamise nõude esitamiseks (VÕS § 115 lg 1). Selline olukord võib tekkida juhul, kui laenuandja rikub laenusaaja teavitamiskohustust lepingueelsetel läbirääkimistel (VÕS § 14 lg 2). Vastutustundliku laenamise põhimõte (VÕS § 403^4) ei sätesta laenusaaja teavitamiskohustust ise ja eraldi, vaid määratleb kogutavate andmete sisu ja ulatuse (p 8). Saadud laen ei saa olla kahju, kuna laenu andmine suurendab laenusaaja rahalisi vahendeid (p 10).
Laenusaajal ei saa olla äratuntavat olulist huvi saada laenuandjalt teada asjaolusid, mida ta ise teadis. Sellisel juhul ei ole laenuandja rikkunud lepingueelsetel läbirääkimistel teavitamiskohustust VÕS § 14 lg 2 mõttes. Müügilepingust tulenevate soorituste võimalik tasakaalutus kuulub müügilepingu kohaldamisalasse ning sellest ei tulene laenuandjale kui müügilepingu pooleks mitteolevale isikule kohustusi (p 9).
Laenusaajal ei saa olla äratuntavat olulist huvi saada laenuandjalt teada asjaolusid, mida ta ise teadis. Sellisel juhul ei ole laenuandja rikkunud lepingueelsetel läbirääkimistel teavitamiskohustust VÕS § 14 lg 2 mõttes (p 9).
Laenuga ostetud asja müügilepingust tulenevate soorituste võimalik tasakaalutus kuulub müügilepingu kohaldamisalasse ning sellest ei tulene laenuandjale kui müügilepingu pooleks mitteolevale isikule kohustusi (p 9).
2-15-13997/68 Tartu Ringkonnakohtu tsiviilkolleegium 16.10.2017
VÕS § 416 lõike 2 eesmärgiks on võlgnevuse likvideerimine läbirääkimiste teel, et vältida laenulepingu ülesütlemist. Seetõttu peab krediidiandja tegema tarbijast laenusaajale krediidilepingu ülesütlemisel VÕS § 416 lõike 2 kohaselt selge, üheselt mõistetava ja otsese pakkumise läbirääkimistesse astumiseks eesmärgiga kokkuleppele jõuda. Lähtuvalt VÕS § 416 lõike 2 mõttest peab krediidiandja näitama üles aktiivset rolli läbirääkimiste pidamisel ja analüüsima võimalikke lahendusi kokkuleppele jõudmiseks. VÕS § 416 lg 2 täiendab tarbijakrediidilepingu ülesütlemise piiranguid ning tegu on VÕS § 421 kohaselt imperatiivse regulatsiooniga, mistõttu toob selle eiramine kaasa ülesütlemise avalduse tühisuse(p 9).
3-2-1-45-17 Riigikohus 17.05.2017
TsMS § 654 lg 1
Raamatupidamise seaduse (RPS) § 2 lg st 2 tulenevalt on Eestis registreeritud äriühing raamatupidamiskohustuslane. RPS § 4 p de 2 ja 5 järgi on raamatupidamiskohustuslane mh kohustatud dokumenteerima kõiki oma majandustehinguid (RPS § 6) ja raamatupidamise dokumente säilitama. RPS § 7 lg 1 järgi on raamatupidamise algdokument tõend, mille sisu ja vorm peavad vajaduse korral võimaldama tõendada majandustehingu toimumise asjaolusid ja tõepärasust. Eelmärgitut arvestades saab asja lahendamisel eeldada, et äriühing kõiki oma majandustehinguid dokumenteerib ja säilitab tehingute tõendamiseks vajalikke algdokumente. Seda, et majandustehing, vaatamata selle dokumenteerimata jätmisele tehti, peab tõendama pool, kes sellisele väitele tugineb. (p 11.2.)
Kohtuotsuse seaduslikkus ja põhjendatus tähendab ka seda, et kohtuotsus ei ole vastuoluline (vt nt RKTKo nr 3-2-1-188-12, p 14; RKTKo nr 3-2-1-144-14, p 18). (p 9)
Suulise laenulepingu puhul saab eeldada tähtajatut laenulepingut ning seega peab laenusaaja sellise laenulepingu korral tõendama, et laenuleping oli tähtajaline ja milline oli laenu tagastamise tähtaeg. (p 12)
Juhul, kui üks isik on andnud suulise kokkuleppe alusel teisele raha millegi ostmiseks, on tegemist laenulepinguga, mitte aga VÕS § 396 lg s 2 sätestatud olukorraga. VÕS § 396 lg 2 kohaldub olukorras, kui algne kohustus rahasumma, asendatava asja või muu eseme tagastamiseks tuleneb õigussuhtest, mis ei ole laenusuhe. (p 13)
3-2-1-53-16 Riigikohus 14.06.2016
TsMS § 376 lg 4 p 1
VÕS § 416 lg 1
Üldjuhul saab eeldada, et kui dokument on TsMS-i sätete kohaselt menetlusosalisele kätte toimetatud, siis on ta vastava tahteavalduse ka TsÜS § 69 lg 1 mõttes kätte saanud, v.a juhul kui kohtumenetluses on dokument kätte toimetatud, kasutades mõnda nn kättetoimetamisfiktsiooni (vt ka Riigikohtu 9. märtsi 2016. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-189-15, p 13). Sellisel juhul muutub tahteavaldus kehtivaks hetkest, kui menetluses on tuvastatud TsÜS § 69 lg-s 2 või 3 sätestatud eelduste täitmine. Lepingu ülesütlemise avaldus on võimalik esitada ka kohtumenetluses. (p 12)
Lepingu ülesütlemise aeg on hagi aluseks olev faktiline asjaolu TsMS § 363 lg 1 p 2 mõttes. Sellest sõltub, kas ja millise perioodi ulatuses tuleb võlgnikul vastu vaielda täitmisnõudele või lepingu ülesütlemisest tulenevale nõudele. Kohtumenetluse käigus lepingu ülesütlemine on hagi muutmiseks TsMS § 376 lg 1 mõttes, milleks on vaja kostja või kohtu nõusolekut. Ülesütlemise ja lepingu lõppemise kuupäeva muutmine ei ole faktiliste väidete täiendamine või parandamine TsMS § 376 lg 4 p 1 mõttes. (p 15)
Ainuüksi asjaolu, et üks pool ei ole esitanud nõuetekohast arvet, ei vabasta teist poolt tema lepingujärgsest kohustusest. Arve esitamisel võib lepingu täitmise seisukohalt olla oluline tähtsus juhul, kui ilma arveta ei ole võimalik tasutava summa suurust hinnata ning selle suurusjärk selgub alles arve esitamisel. Nõude sissenõutavus on seotud arvete esitamisega esmajoones siis, kui arve esitamises sissenõutavuse eeldusena on kokku lepitud või kui see tuleneb tavast või lepingupoolte praktikast. (p 18)
Üldjuhul saab eeldada, et kui dokument on TsMS-i sätete kohaselt menetlusosalisele kätte toimetatud, siis on ta vastava tahteavalduse ka TsÜS § 69 lg 1 mõttes kätte saanud. Lepingu ülesütlemise avaldus on võimalik esitada ka kohtumenetluses. (p 12)
Sõltumata sellest, kas leping öeldakse üles kohtumenetluses või enne seda, ei ole lepingut võimalik üles öelda tagasiulatuvalt. Ülesütlemine lõpetab kestvuslepingu tulevikku suunatult. Seega lõpeb leping igal juhul alles ülesütlemisavalduse kättetoimetamise järel, st kas avalduse kättetoimetamisest või tahteavalduses või seaduses määratud tähtaja möödumisel. (p 13)
Tarbijakrediidilepingute puhul ei pikene lepingu ülesütlemise avalduses määratud ebamõistlik täiendav tähtaeg VÕS § 114 lg 1 kolmanda lause järgi mõistliku täiendava tähtajani. Kuivõrd tarbijakrediidilepingu ülesütlemise avaldus peab olema üheselt selge ka täitmise täiendava tähtaja ja lepingu lõppemise kuupäeva osas, siis tuleb kehtetule (st kätte toimetamata) ülesütlemisavaldusele tuginedes määrata uuesti ka lepingu täiendav täitmise ning lõppemise tähtpäev või tähtaeg. (p 14)
Kui hageja tugineb alternatiivselt laenumaksete tasumata jätmisest tulenevale võlgnevusele, siis tuleb hagejal kohtule esitada ka arvestus selle kohta, milliste osamaksete ning millises ulatuses tasumist ta nõuab. Rahaline nõue tuleb kohtule esitada summaliselt kindlaksmääratult (vt nt Riigikohtu 7. aprilli 2014. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-12-14, p 48). (p 16)
3-2-1-30-16 Riigikohus 26.05.2016
VÕS § 14 lg 2 ja § 115 lg 1 alusel esitatava nõude puhul peab käendaja tõendama, et ta ei oleks käenduslepingut sõlminud, kui laenuandja oleks käendajat laenusaaja majanduslikust olukorrast kohaselt informeerinud. Seevastu ei ole käendajal iseseisvat kahju hüvitamise nõuet, kui laenuandja tõendab, et ta on teavitamiskohustust täitnud ja käendaja oli või pidi olema laenusaaja majanduslikust olukorrast teadlik. (p 13)
Professionaalsel laenuandjal on VÕS § 14 lg 1 esimesest lausest tulenevalt üldine kohustus hinnata laenutaotleja krediidivõimet (vt RKTKo nr 3-2-1-169-13, p 21). Samuti on laenuandjal VÕS § 14 lg-st 2 tulenev olulisest informatsioonist teavitamise kohustus. Kui laenuandja laenusaaja krediidivõimet ei hinda või rikub teavitamiskohustust, võib krediidisaaja mh nõuda sellega tekitatud kahju hüvitamist VÕS § 14 ja § 115 lg 1 alusel (vt RKTKo nr 3-2-1-136-12, p 25). (p 10)
Erinevalt VÕS § 146 lg-st 3, mis kohaldub lepingu täitmise kestel põhivõlgniku kohustuse täitmise suhtes, on laenuandjal käenduslepingu sõlmimisel VÕS § 14 lg-st 2 tulenevalt teavitamiskohustus sõltumata sellest, kas käendaja teavet nõuab. (p 12)
Kui võlausaldaja ei teavita käendajat käenduslepingu sõlmimisel olulistest asjaoludest ja talle tekib teatamiskohustuse rikkumise tõttu kahju, siis on tal õigus esitada võlausaldaja vastu kahju hüvitamise nõue, mida ta saab kasutada võlausaldaja nõude tasaarvestamiseks VÕS § 197 järgi. Nõuete tasaarvestamiseks ei pea käendaja esitama vastuhagi ning tasaarvestuse avalduse võib esitada ka kohtumenetluse ajal (vt RKTKo nr 3-2-1-168-15, p 16; vt ka RKTKo nr 3-2-1-42-12, p 10; RKTKo nr 3-2-1-126-13, p 12; RKTKo nr 3-2-1-145-14, p 29). (p 12)
Hea usu põhimõttest tuleneva võlausaldaja teavitamiskohustuse rikkumine ei anna käendajale iseenesest õigust keelduda käenduskohustuse täitmisest. Käendajal on kolm õiguslikku võimalust oma õiguste kaitsmiseks. Esiteks saab ta VÕS § 149 lg-te 1 ja 3 järgi kasutada laenuandja vastu samu vastuväiteid nagu põhivõlgnikust laenusaaja, mh tasaarvestada võlgniku kahju hüvitamise nõude, mis tuleneb vastutustundliku laenamise põhimõtte rikkumisest, laenuandja nõudega. Teiseks saab käendajal olla VÕS § 14 lg 2 alusel teavitamiskohustuse rikkumisest tulenev kahju hüvitamise nõue. Kolmandaks võib tal olla õigus käendusleping eksimuse või pettuse tõttu tühistada (vt RKTKo nr 3-2-1-157-14, p 11; RKTKo nr 3-2-1-136-12, p 24-25). (p 11)
Krediidiasutusel on vastutustundliku laenamise põhimõtte järgimise kohustus laenulepinguid sõlmides, aga mitte käenduslepingute puhul (RKTKo nr 3-2-1-157-14, p 11). (p 15)
3-2-1-105-15 Riigikohus 19.10.2015
Kui lepingupool ütleb üles lepingu, mille teisel poolel osaleb mitu isikut, võib lepingu VÕS § 195 lg 4 teise lause järgi üles öelda üksnes kõigi nende isikute suhtes ühiselt. Leping saab lõppeda vaid mõlema kaaslaenaja suhtes korraga ajast, mil mõlemale oli esitatud nõuetekohane ülesütlemise avaldus. (p 13)
Tarbijakrediidilepingu ülesütlemise avaldus peab olema tingimusteta ja tarbija jaoks üheselt arusaadav (vt Riigikohtu 15. jaanuari 2014. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-170-13, p 17). VÕS § 416 lg 1 järgi võib ülesütlemise siduda täiendava tähtaja andmisega võla tasumiseks, st tähtaja edutul möödumisel loetakse leping lõpetatuks. See säte ei nõua täiendava ülesütlemisavalduse tegemist. (p 13)
3-2-1-85-15 Riigikohus 30.09.2015
Sundtäitmise lubamatuks tunnistamise nõude esitamisel piisab laenusaaja (hageja) omapoolse tõendamiskoormuse täitmiseks, et ta põhistab (teeb TsMS § 235 mõttes usutavaks), et sissenõudjal (kostjal) ei pruugi nõuet olla, misjärel on kostjal kohustus tõendada, et tal on hageja vastu sissenõutav nõue (sh kõrvalnõuete osas) ulatuses, milles ta soovib täitemenetlust läbi viia (vt Riigikohtu 29. mai 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-64-12, p 16). (p 12)
Poolte sõlmitud tarbijakrediidilepingutes kokkulepitu järgib VÕS § 416 lg-s 1 sätestatut. Lepingutest tulenevalt on krediidiandjal (kostja) lepingute ülesütlemise õigus juhul, kui laenusaaja (hageja) ei täida talle antud täiendava tähtaja jooksul viivitatud maksete tasumise kohustust. Viivitatud maksete tasumise kohustus saab hõlmata vaid täiendava tähtaja andmise hetkeks sissenõutavaks muutunud kohustusi. Kohustuste puhul, mis ei ole sissenõutavaks muutunud, ei saa kohustuste rikkumisest rääkida. Kui kohustus ei ole sissenõutav, siis ei saa selle täitmist nõuda ja küsimust kohustuse täitmiseks täiendava tähtaja andmisest ei kerki. (p 14)
3-2-1-190-13 Riigikohus 02.04.2014
TMS § 107
Hüpoteegi alusel toimuv täitemenetlus ei ole suunatud mitte kinnisasja omanikult kui isiklikult võlgnikult võla saamisele, vaid täitmine piirdub koormatud kinnisasjaga (vt Riigikohtu 28. septembri 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-60-11, p 16) (p 12).
Hüpoteek ei anna ka kohese sundtäitmise kokkuleppe olemasolul hüpoteegipidajale abstraktset õigust täitemenetluses kinnisasi müüa, vaid seda saab teha üksnes hüpoteegiga tagatud sissenõutavaks muutunud nõude rahuldamiseks. (vt Riigikohtu 28. septembri 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-60-11, p 17) (p 14).
Täitemenetlust hüpoteegi realiseerimiseks võib alustada ka siis, kui sissenõutavaks on muutunud üksnes osa hüpoteegiga tagatud nõudest, mh üksnes sissenõutavaks muutunud laenumaksete sissenõudmiseks laenulepingut üles ütlemata. Kuna hüpoteegi realiseerimise asjaõiguslik nõue on terviklik, ei ole hüpoteegipidajal vähemalt kinnisasja omandaja nõusolekuta võimalik hüpoteegi alusel täitemenetlust korraldada üksnes mõne hüpoteegiga tagatud nõude või nõude osa rahuldamiseks selliselt, et hüpoteek säiliks ja tagaks sissenõutavaks muutumata nõudeid ka edaspidi (vt Riigikohtu 28. septembri 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-60-11, p 18). Täitemenetluse võib läbi viia kogu tagatud nõude (kõigi tagatud nõuete) rahuldamiseks. (vt Riigikohtu 28. septembri 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-60-11, p 20) (p 15).
Hüpoteegiga tagatud võla kindlakstegemisel tuleb arvestada ka seda, millises ulatuses on võlga tasunud või tasub täitemenetluse ajal kaaslaenaja (p 27).
Kohtu ülesanne on menetluses selgitada pooltele sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi eripära ja tähendust. Muu hulgas tuleb selgitada hagejale, et see hagi on tema põhiliseks võimaluseks esitada täitemenetluses kostja väidetud võlale kõik vastuväited. Kui hageja on esitanud vastuväited täitemenetlusele võla kohta, peab kohus selgitama kostjale kohustust esitada võlaarvestus (p 18).
Kui võlausaldaja on täielikult või osaliselt loobunud nõudest mõne solidaarvõlgniku vastu, on teised solidaarvõlgnikud siiski kohustatud täitma kohustuse täies ulatuses. See ei vabasta omakorda aga solidaarvõlgnikku võimalikust vastutusest teiste solidaarvõlgnike ees (p 27).
Lepingu ülesütlemine kui kujundusõigus realiseerub lepingut lõpetada sooviva poole vastava tahteavalduse jõudmisel vastaspooleni (VÕS § 195 lg 1, TsÜS § 69 lg 1 esimene lause) (p 23).
Kui lepingupool ütleb üles lepingu, mille teisel poolel osaleb mitu isikut, võib lepingu VÕS § 195 lg 4 teise lause järgi üles öelda üksnes kõigi nende isikute suhtes ühiselt. Leping saab lõppeda vaid mõlema kaaslaenaja suhtes korraga ajast, mil mõlemale oli esitatud nõuetekohane ülesütlemise avaldus (p 24).
Tarbijakrediidilepingu ülesütlemise avaldus peab olema tingimusteta ja tarbija jaoks üheselt arusaadav (vt Riigikohtu 15. jaanuari 2014. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-170-13, p 17). VÕS § 416 lg 1 järgi võib ülesütlemise siduda täiendava tähtaja andmisega võla tasumiseks, st tähtaja edutul möödumisel loetakse leping lõpetatuks (p 25).
VÕS § 416 lg 1 järgi võib krediidiandja osamaksetena tagastatava krediidi puhul krediidilepingu tarbija makseviivituse tõttu üles öelda üksnes juhul, kui tarbija on täielikult või osaliselt viivituses vähemalt kolme üksteisele järgneva osamaksega ja krediidiandja on andnud tarbijale edutult vähemalt kahenädalase täiendava tähtaja puudujääva summa tasumiseks koos avaldusega, et ta ütleb selle tähtaja jooksul osamaksete tasumata jätmise korral lepingu üles ja nõuab kogu võla tasumist. Seejuures ei ole tähtis, kui suure osa võlgnetavad laenumaksed moodustasid kogu laenust (p 26).
Laenumaksete tasumata jätmise tõttu laenulepingu ülesütlemist ei muudaks olematuks ka enne ülesütlemist sissenõutavaks muutunud kohustuste tagantjärele täitmine (p 29).
Kui laenusaaja ei tasu laenumakseid, on laenuandjal õigus leping seaduses ja lepingus ettenähtud alustel ja korras lõpetada (p 30).
Sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi saab esitada ka üksnes üks kinnisasja kaasomanik, kui sundtäitmine puudutab kaasomandis olevat kinnisasja tervikuna (p 13).
Täitemenetlust hüpoteegi realiseerimiseks võib alustada ka siis, kui sissenõutavaks on muutunud üksnes osa hüpoteegiga tagatud nõudest (vt Riigikohtu 28. septembri 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-60-11, p-d 18 ja 20). See ei tähenda siiski, et sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi tuleb jätta tervikuna rahuldamata, kui tuvastatakse, et vähemalt mingis osas on hüpoteegiga tagatud nõue sissenõutav. Sundtäitmine on võimalik tunnistada lubamatuks ka osaliselt, mh piirates võlga, mille katteks saab tulemit arvestada, ja/või keelates üksikute täitetoimingute tegemise (nt raha väljamaksmise sissenõudjale). Küll ei ole alust keelata osaliselt tagatud sissenõutava nõude olemasolul nt kinnisasja aresti ega müüki. Sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagiga saab võlgnik maksma panna kõik enda vastuväited täitedokumendi järgsele võlale (p 15-16).
Hageja peab lepingu alusel toimuva sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi esitades üksnes põhistama (tegema usutavaks), et sissenõudjal (kostjal) ei pruugi nõuet olla, misjärel on kostjal kohustus tõendada, et tal on hageja vastu sissenõutav nõue (vt Riigikohtu 29. mai 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-64-12, p 16) (p 17).
Vastutustundliku laenamise põhimõtte rikkumine, ei anna alust sundtäitmist lubamatuks tunnistada, kui hageja ei ole esitanud rikkumisest tuleneda võivat kahju hüvitamise nõuet kostja rahalise nõudega tasaarvestamiseks ega esitanud muid vastunõudeid (p 28).
3-2-1-170-13 Riigikohus 15.01.2014
Viivist ei ole lubatud nõuda intressi tasumisega viivitamise korral. Viivise võimalikku arvutamist (intressilt) peab kohus kontrollima õiguse kohaldamise küsimusena omal algatusel, sõltumata kostja vastuväidetest. Kohus võib selleks hagejalt TsMS § 3401 lg 1 järgi nõuda arvestuse esitamist (vt Riigikohtu 6. veebruari 2013 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-184-12, p 31). (p 16)
Tarbijakrediidilepingu ülesütlemise avaldus peab olema tingimusteta ja tarbija jaoks üheselt arusaadav. Avaldusest peab tarbija aru saama, et temaga sõlmitud leping on üles öeldud (mh ülesütlemise kuupäev) ja temalt nõutakse laenusumma tingimusteta tasumist. Ülesütlemisavaldus ei saa üldjuhul olla mingi muu dokumendi koosseisus, mis on nt pealkirjastatud „Teade", „Meenutus", „Laenukonto väljavõte" vms. (p 17)
Tarbijakrediidilepingu regulatsiooni erinevuse põhjuseks võrreldes tavalise laenulepingu regulatsioonist on tarbija kui õiguskäibes nõrgema poole õiguste suurema kaitsmise vajadus. Tarbijakrediidilepingut puudutavates vaidlustes tuleb kohtutel eriti tähelepanelikult kontrollida seadusest tulenevate nõuete täitmist, mille võimalikele rikkumistele on pool viidanud. (p 12)
VÕS § 408 lg 4 on kehtestatud sanktsioonina laenuandjale ja osaliselt tasakaalustamaks VÕS § 408 lg 2 tagajärge. (p 13)
Juhul, kui laenuandja ei täida talle seadusega (VÕS § 408 lg 4) pandud kohustust intressimäära uuesti määramise ja tarbijale teatavaks tegemise kohta, ei ole välistatud tarbija õigus tugineda VÕS §-le 110. (p 14)
Tarbijakrediidilepingu korral ei või tarbijalt võlgnetavate maksete tasumisega viivitamisel nõuda VÕS § 113 lg-s 1 sätestatud viivise määrast kõrgemat viivist. Viivise määr sõltub iga poole aasta tagant muutuvast ja Euroopa Keskpanga määratavast intressimäärast. (p 16)
Apellatsioonkaebuse menetlusse võtmata jätmise korral on ringkonnakohtul otstarbekas võtta selgelt väljendatud seisukoht selle kohta, et maakohtute praktikat ei ole vaja määruses märgitud põhjustel ühtlustada. (p 11)
Lihtmenetluse asjades on isikule tagatud kaebeõigus esimese astme kohtu otsuse peale ning samuti on tagatud kaebeõigus Riigikohtule, kui ringkonnakohus ei võta apellatsioonkaebust menetlusse. Riigikohus saab kontrollida apellatsioonkaebuse menetlemisest keeldumise õigust tervikuna, st ka osas, milles ringkonnakohus leidis, et maakohus ei ole selgelt ebaõigesti hinnanud tõendeid või et see ei mõjutanud oluliselt asja lahendamist. Tõendite osas piirdub hindamine siiski esmajoones ulatusega, kas tõendite võimalik väär hindamine ja selle mõju maakohtu lahendile on täiesti ilmne. Ringkonnakohus lahendab esitatud apellatsioonkaebuse sisuliselt, ehkki ei pea apellatsioonkaebuse menetlusse võtmisest keeldumise määruses järgima kõiki TsMS §-s 654 ringkonnakohtu otsusele esitatud nõudeid. (p 10) Lihtmenetluse asjades valdkonnas, mille materiaalõiguse normide kohaldamise kohta ei ole Riigikohtu praktikat, on maakohtul otstarbekas anda edasikaebamise luba ja ringkonnakohtul on otstarbekas võtta apellatsioonkaebus menetlusse ka siis, kui maakohus pole edasikaebamiseks luba andnud. Apellatsioonkaebuse menetlusse võtmata jätmise korral on ringkonnakohtul otstarbekas võtta selgelt väljendatud seisukoht selle kohta, et maakohtute praktikat ei ole vaja määruses märgitud põhjustel ühtlustada. (p 11)
Ringkonnakohus lahendab lihtmenetluse asjades esitatud apellatsioonkaebuse sisuliselt, ehkki ei pea apellatsioonkaebuse menetlusse võtmisest keeldumise määruses järgima kõiki TsMS §-s 654 ringkonnakohtu otsusele esitatud nõudeid. (p 10)
Riigikohus saab kontrollida lihtmenetluse asjades apellatsioonkaebuse menetlemisest keeldumise õigust tervikuna, st ka osas, milles ringkonnakohus leidis, et maakohus ei ole selgelt ebaõigesti hinnanud tõendeid või et see ei mõjutanud oluliselt asja lahendamist. Tõendite osas piirdub hindamine siiski esmajoones ulatusega, kas tõendite võimalik väär hindamine ja selle mõju maakohtu lahendile on täiesti ilmne. (p 10)


07. novembril toimus Kohtunike Ühingu juhatuse koosolek Tartu kohtumajas. Ühingu liikmeks võeti Ene Tsefels Harju Maakohtu Kentmanni kohtumajast.
Juhatus arutas muuhulgas seisukohti kõrgemate ametiisikute ametipalkade eelnõudele, kohtunike personaalse statistika avaldamist ning kohtufolkloori kogumise tulemusi.
Aastakoosolek toimub 28. novembril Pärnus, hotellis Strand kell 12.00. Enne aastakoosolekut on huvilistel võimalik tutvuda vastrenoveeritud Pärnu kohtumajaga. Aastakoosoleku päevakord:
Lahtised uksed Pärnu Maakohtu Pärnu kohtumajas Rüütli 19
11.30-12.00 Tervituskohv ja registreerimine Hotell Strand, A.H.Tammsaare pst 35 Pärnu
12.00-13.30 Aastakoosoleku algus
Esimehe aastakõne
Arutelu: kohtute seaduse eelnõu
Ettekandja Tiina Pappel
16.00 Aastakoosoleku lõpp
Pidulik koosviibimine hotelli Strand restoranis
10. novembril osales esimees Meelis Eerik Riigikogu põhiseaduskomisjoni istungil, kus avaldas ühingu seisukoha kõrgemate ametiisikute ametipalkade seaduse eelnõu kohta.
EESTI AJALEHTEDE LIIT ja EESTI KOHTUNIKE ÜHING
21. oktoober 2008, Tallinna Postimaja keldrikorruse suur saal (Narva mnt 1, sissepääs Hobujaama tänava poolt administratsiooni uksest)
Sihtrühm: ajakirjanikud, kohtunikud, prokurörid, pressiesindajad jt
Osalemiseks palume registreerida eall@eall.ee või 6461005 kuni 17. oktoobrini.
Seminar on Kohtunike Ühingu ja Ajalehtede Liidu liikmetele tasuta, teistele 900 krooni.
Kogunemine ja kohvilaud
11.00–11.05 Seminari avasõnad. Eesti Ajalehtede Liidu esimees Toomas Leito
Kuidas kirjutada artiklit, et mittevaralise kahju hüvitamise nõudeid ei tekiks? Faktiväite ja hinnangu eristamine? Eesti Kohtunike Ühingu esimees Meelis Eerik
Kohvipaus 12.05–12.40
Kas arvamuse avaldamine toob vastutuse? Harju Maakohtu kohtunik Ele Liiv
Kuidas kirjutada, et kohtusse ei kaevataks? Kuidas ajakirjandus muutub? Salaallikad ja allikakaitse. Äripäeva peatoimetaja Meelis Mandel
13 50–14.30
Aus õigusemõistmine ja meedia. Vandeadvokaat Leon Glikman. Advokaadibüroo Glikman ja Partnerid
14.30–15.00 Kas ajakirjanik peab avaldama oma allika? Riigiprokuratuuri süüdistusosakonna juhtiv riigiprokurör Lavly Lepp
Seminari kokkuvõte 10. oktoobril toimus Tallinnas Kohtunike Ühingu juhatuse koosolek. Juhatus arvas vastavalt põhikirjale ühingu liikmete hulgast välja Merike Allikmäe seoses tema kohtunikuametist vabastamisega.
Juhatus arutas sel sügisel korraldatud ja korraldatavaid üritusi. Lisaks 28. novembril Pärnus toimuvale aastakoosolekule korraldab juhatus 21. oktoobril koostöös Eesti Ajalehtede Liiduga seminari ajakirjanikele. Seminari eesmärk on tõsta ajakirjanike õigusteadmiste taset ning arutada õiguslike teemade kajastamisel esilekerkinud probleeme. Seminari täpne toimumisaeg ja –koht ning päevakord on lisatud käesolevale teatele.
08. oktoobril toimus E-tomiku juhtgrupi ja ministrite komisjoni istung. Arutati e-toimiku rakendamisega seotud küsimusi. E-toimiku rakendamise uueks ajaks planeeritakse 15.-16. novembrit. E-toimiku rakendamine tsiviil- ja halduskohtumenetluses peaks aset leidma 01. juulil 2009.
Balti riikide Kohtunike Ühingute Nõukogu järjekordne laiendatud istung toimus 25.-26. septembril 2008 Lätis, Bauska linnas. Arutleu teemaks oli „Kohtunike abide (konsultantide, nõunike) pädevus ja vastutus ning kohtunike ja kohtuteenistujate sotsiaalsed garantiid“.
Eestit esindasid nõukogu liikmed: Jüi Ilvest, Margit Jõgeva ning Mare Merimaa. Nõukogu neljas liige Igor Pütsep ei saanud kahjuks osaleda. Kuivõrd tegemist oli laiendatud istungiga, siis oli võimalus kaasa võtta veel viis kohtunikku, kelleks osutusid Meelis Eerik, Maili Lokk, Olev Mihkelson, Piia Jaaksoo ja Jüri Paap.
Ettekanded valmistasid ette Margit Jõgeva, Maili Lokk, Olev Mihkelson ja Meelis Eerik.
Läti täitevvõim tundis suurt huvi antud arutelu teema vastu ning istungist võttis osa Läti justiistminister Gaidis Bērziņš isiklikult, kes andis ülevaate riigis toimuvatest muudatustest õigusemõistmise süteemis ning tundis huvi, mis toimub naaberriikides.
Arutelu kujunes äärmiselt elavaks ning erilise tähelepanu objektiks sai Leedu. Nimelt aastaid ei ole suudetud Leedus lahendada kohtunike palgaküsimust, kus palga maksmise aluseks on täitevõimu õigusakt, mitte seadus.
Vastuvõetud valitsuse õigusaktiga vähendati sisuliselt kohtunike palku. Tulemuseks on, et rikutud on kohtunike õiguspärase ootuse põhimõtet. Kuuldu kohaselt ca 1/3 kohtunikest on esitanud nõuded riigi vastu palgavahe väljamaksmiseks ning kohus on need nõuded lahendanud positiivselt, kuid reaalselt täitmist ei toimu.
Kohtunike palga lahendamatajätmine Leedus on toonud kaasa negatiivse tagajärje. Nimelt kohtunikud on esitanud avaldused ametist lahkumiseks ning siirduvad enamtasustavale tööle, nagu advokaadiks, notariks jne. Selliseid avaldusi olevat 2008. aastal esitanud juba 30 kohtunikku, kes on väsinud ootamast lubatud palku.
Arutelus ilmnes, et nii Lätis kui ka Leedus on esimese ja teise astme kohtus kohtuniku kohta enam abilisi (konsultandid) kui Eestis. Ühiseks mureks on aga see, et makstav palk ei soodusta kohtunike abidel kvalifikatsiooni tõstmast ning puudub reaalne võimalus karjääri teha. Ühine arvamus oli see, et antud ametikohtadele tuleks võtta õigusteadmistega isik, kes on lõpetanud magistrantuuri või õpib seal.
Lätis on arutelu all nooremkohtuniku staatuse loomise idee, kelle pädevus oleks võrreldes kohtuniku omaga piiratud, kuid 3-5-aasta pärast tekiks tal võimalus teha karjääri ja asuda kohtuniku ametisse. Antud mudeli eeskujuks on Šveits. Positiivseks peeti asjaolu, et nooremkohtuniku staatuse läbinud isiku suhtes oleks ilmselt lihtsam otsustada, kas ta oma kvalifikatsiooni ja isikuomaduste poolest sobib kohtunikuks või mitte.
Balti riikide Kohtunike Ühingu Nõukogu valis korra kohaselt uue presidendi riigist, kes korraldab järgmisel aastal nõukogu istungit, so Leedust ja selleks osustus Nijole Stepanavitšene, kes on Zaraiski rajooni kohtuesimees. Asepresidentideks valti Lätis Dace Blūma ja Eestist Mare Merimaa.
Gruusia Kohtunike Ühingu kiri
18. septembril toimus Kohtute Haldamise Nõukoja istung.
Istungil arutati 2009a eelarve hetkeseisu, kuid konkreetseid numbreid on veel vara öelda.
Samuti arutati 2008a esimese poolaasta statistikat. Toodi välja küll mitmeid probleeme (näiteks kohtute jõudluse vähenemine, KIS-i täitmise probleemid), kuid üldiselt leidis ministeerium, et kohtusüsteem liigub positiivses suunas. Samuti anti ülevaade kohtute ja ministeeriumi vahel sõlmitud ühiste kavatsuste protokolli senisest täitmisest ning nenditi, et nende protokollide täitmisega võib rahule jääda. KHN võttis teadmiseks statistika metoodika arutelu ning tehtud märkuste pinnalt jätkatakse metoodikaga tööd.
Järgmine KHN-i istung toimub 11-12. detsembril.
07.-11. septembrini toimus Jerevanis Rahvusvahelise Kohtunike Ühingu (International Association of Judges, IAJ) 51. aastakoosolek.
IAJ raames toimus ka regionaalsete gruppide, s.h Euroopa Kohtunike Ühingu (European Association of Judges, EAJ) koosolek. Probleemid Euroopas seonduvad peamiselt palkade ning kohtuvõimu politiseerimise katsetega. Palgad on probleemiks näiteks Poolas, kus on riigi elatustaset arvestades ebaproportsionaalselt madalad kohtunike palgad; Rootsis, kus on kehtestatud kohtunike individuaalpalgad ning sellest tuleneb kohtunike erinev kohtlemine; Sloveenias ja mujal. Kuivõrd palkade küsimus puudutab tulevikus järjest rohkem Euroopa riike otsustas EAJ teha vastava uurimuse olukorrast Euroopas. Kohtuvõimu politiseerimise katsed seonduvad näiteks Kohtute Haldamise Nõukoja sarnase organi kohtunikest liikmete vähendamise ja poliitikute osakaalu suurendamisega (Itaalia), kohtunike ametisse nimetamise politiseerimisega (Prantsusmaa) jne. Sloveenias on näiteks kohtunikele seatud mitmeid piiranguid – keelatud 3 aasta jooksul asuda tööle advokaadina, kehtestatud mitmed vastutust reguleerivaid normid. Sloveenias toimus ka 9.-11. juunini kohtunike streik. EAJ otsustas saata delegatsioonid Poolasse ja Rootsi aitamaks pidada läbirääkimisi valitsusega. Varem on selline delegatsioon edukalt tegutsenud Ungaris.
Lisaks eeltoodule toimusid ka IAJ töögruppide koosolekud. I töögrupp tegeles kohtu- ja täidesaatva võimu tasakaalu küsimusega, leides muuhulgas, et kohtuvõim peab austama ka teiste võimuharude iseseisvust. Järgmise aasta teemaks valiti kohtuvõimu iseseisvuse hindamise subjektiivsed ja objektiivsed kriteeriumid. II töögrupp arutas mittevaralise kahju hüvitamisega seotud probleeme, III töögrupi teemaks oli seksuaalkuriteod: tänased probleemid ja efektiivsed lahendused. IV töögrupi teema oli vanemate õigused töötaja-tööandja suhetes.
22. augustil toimus Tallinnas Kohtunike Ühingu juhatuse koosolek. Arutati sügishooajal korraldatavaid üritusi, komisjonide tööd ning seadusandluse arengut.
Peamiseks korraldatavaks ürituseks on aastakoosolek, mis toimub 28. novembril Pärnus. Septembris toimub Rahvusvahelise Kohtunike Ühingu (International Association of Jugdes) aastakoosolek Armeenias ning Balti Kohtunike Ühingute Nõukoja koosolek Lätis, millest edastame ülevaate vastavalt hiljem.
Juhatus otsustas arendada koostööd Ungari kohtunikega. Järgmine juhatuse koosolek toimub 03. oktoobril.
04.-05. juulil osales juhatuse liige Mare Merimaa Viinis Euroopa Töökohtute kongressil, mille teemaks oli „Ahistamine ja vägivald tööl“.
Eesti Kohtunike Ühing on saatnud kirja Gruusia Kohtunike Ühingule, milles avaldab kaastunnet ohvrite omastele ja lähedastele, kogu Gruusia rahvale ning toetust Gruusia iseseisvusse ja sõltumatusse.
19. juunil toimus e-toimiku juhtgrupi koosolek. Arutati e-toimiku rakendamisega seotud küsimusi.
09. juunil viibis esimees Meelis Eerik Portugali suursaadiku Ana Paula Zacariase kutsel Portugali rahvusliku püha auks korraldatud vastuvõtul.
03. juunil viibis ühingu esimees Meelis Eerik Riigikogu õiguskomisjoni istungil, kus arutati e-toimiku ja kriminaalmenetluse katkematuse põhimõtet puudutavaid eelnõusid. Istungil arutati põhjalikult mõlema eelnõuga seotud küsimusi, samuti analüüsiti ühingu poolt esile toodud märkusi. Eelnõud leidsid õiguskomisjonis toetust. Plaanide kohaselt võiks eelnõu e-toimiku rakendamise kohta jõustuda kriminaalmenetluses alates 15. juuli ning kriminaalmenetluse katkematuse põhimõte saaks hakata kehtima alates 15. juuli kohtu alla antud isikute kriminaalasjades.
31.mail ja 1.juunil 2008 toimusid Leedus suvised spordiüritused, millest võtsid osa ka Läti ja Poola delegatsioonid. Eestit esindasid nn „vaatleja staatuses“ esimees Meelis Eerik ja juhatuse liige Mare Merimaa.
Selle ürituse organisaatoriks on Leedu Kohtunike Ühing, kelle presidendiks on Vytas Milius, kes on Leedu Apellatsioonikohtu esimees. V.Milius on osalenud ka Balti Kohtunike Ühingute Nõukogu üritustel.
Spordivõistlustes tuli esikohale Leedu meeskond ja teiseks jäi Läti meeskond. Spordiüritustest oli näha, et ka kõrgema astme kohtute esimehed pidasid antud üritust vajalikuks ning võtsid sellest aktiivselt osa. Läti võrkpallimeeskonnas mängis aktiivselt kaasa Läti Ülemkohtu esimees Andris Guljans. Ka Leedu Ülemkohtu esimees oli kohal ning osales aktiivselt. Leedu võrkpalli meeskonnas mängis Eesti kohtunikele tuttav Virgilius Valanćius, kes on Leedu Kõrgema Administratiivkohtu esimees ja Euroopa Kohtunike Assotsiatsiooni president.
Kohtute Haldamise Nõukoja järjekordne istung toimus Justiitsministeeriumi saalis reedel, 23. mail 2008. a. Kuulati Karl Laasi informatsiooni e-toimiku rakendamisest. Kriminaal- ja väärteomenetluste viimine e-toimikusse on planeeritud juba alates 1. juulist 2008. a. Eelenevalt on vajalik vastava seaduse vastuvõtmine Riigikogu poolt. Osavõtjad rõhutasid vastava koolituse vajalikkust kohtuametnikele e-toimikuga töötamiseks. Nõukoja liikmetele anti ülevaade ka 2008.a esimese nelja kuu menetlusstatistikast ja 2008.a eelarvekärbetest ning nende mõjust I ja II astme kohtute eelarvele. Nõukoda kiitis heaks 2008. a eelarvekärpe ca 1 miljoni krooni ulatuses. 2009.a eelarveperspektiiviiga tegeleb nõukoda septembrikuu istungil. Nõukoda toetas Riigikohtu esimehe kirjalikku seisukohta Ametikohtade vähendamise mõjust õigusemõistmise korrakohasele toimimisele esimese ja teise astme kohtute 2008. a eelarvekärbete valguses. Justiitsministeeriumi ettekirjutav sekkumine kohtute eelarve ja struktuuri kujundamisesse ei ole kooskõlas ministeeriumile seaduses antud pädevusega ja kujutab endast kohtute sõltumatuse riivet.
Arutati ka Viru Ringkonnakohtu likvideerimisega seotud rakendusküsimusi ja anti nõusolek 14 kohtunikukoha moodustamiseks Tartu Ringkonnakohtus ja ühe kohtunikukoha juurdeandmine Tallinna Ringkonnakohtule. Samuti anti nõusolek kohtuniku kohtade jaotuseks Viru Maakohtu kohtumajades. Arutati ka rahvakohtunike instituudi kaotamise perspektiive kriminaalmenetluses. Nõukoja liikmed olid seisukohal, et sellega peaks kaasnema kolmeliikmelise professionaalsetest kohtunikest koosneva kohtukoosseisu laialdasem kasutamine keerulistes ja mahukates kriminaalasjades.
Riigikohtu esimees andis nõukojale ülevaade Riigikohtu esimehe 10. juuni 2008 ettekandest parlamendile - Riigikohtu esimehe abi tutvustas nõukojale Riigikohtu kava tellida kohtute töökorralduse uuring, kusjuures uuringu sihtgrupiks oleks kohtunike, advokaatide ja prokuröride kõrval ka teised kohtuskäijad. Uuringu eesmärk on kaardistada kohtumenetluse korraldusega seotud probleemid ja parimad praktikad kohtute ja kohtumajade lõikes. Lisaks koguda teavet võimalikest menetlusnormide rikkumistest ja menetlusosaliste hinnanguid nende kohtlemisele kohtumenetluse käigus.
22.-25. mail toimus Euroopa Halduskohtunike Ühingu (Association of European Administrative Judges, AEAJ) aastakoosolek Itaalias, Baris. Koosolekul anti ülevaade ühingu viimase aasta tegevusest, arutati uue aasta tegevusplaani, võeti vastu uusi liikmeid Bulgaariast ja Horvaatiast, sealhulgas Eesti Kohtunike Ühing, arutati pöördumisi kohtunike sotsiaalsete garantiide kaitseks (Rootsi kohtunike uus ebavõrdne, läbirääkimistest ning isiklikust tööpanusest sõltuv palgasüsteem) ning valiti uus juhatus.
Koosolekul olid esindatud halduskohtunike ühingud, kohtunikud ja kohtunike ühingud Austriast, Luksemburgist, Saksamaalt, Rootsist, Kreekast, Hollandist, Soomest, Prantsusmaalt, Itaaliast ja Sloveeniast. Mitmed Ida-Euroopa riigid (nt Leedu) olid esindatud delegeeritud häältega. Euroopa Halduskohtunike Ühingu tegevuses on oluline rõhk erinevate töögruppide tööl. Koos käivad töögrupid, mis arutavad küsimusi järgmistes haldusõiguse valdkondades: keskkond, maksud ja toll, pagulased. Loomisel on inimõiguste temaatikaga tegelev töögrupp. Lisaks tegutseb aktiivselt kohtunike iseseisvuse ja kohtumenetluse efektiivsusega tegelev töögrupp, kelle töö tulemusena valmis 2007. aastal mahukas võrdlev materjal Euroopa Liidu kohtunike palga, ametisse nimetamise ja ametist tagandamise, puhkuste, pensionide, koolituste jm kohtuniku ametit ja tegevust puudutavate küsimuste kohta. Töögrupid kohtuvad kord või kaks aastas, muul ajal toimuvad arutelud meili teel. Tänu ühingu tegevuse osalisele rahastamisele on seni olnud võimalik katta töögrupi liikmete reisi- ja majutuskulusid ca 300-400 euro ulatuses ühe kohtumise kohta. Ülejäänud vahendid tuleb leida kohtunikul endal. AEAJ ootab Eesti halduskohtunikke enda töögruppidesse!! 2007. aastal käivitus esimest korda ka riikide vaheline halduskohtunike vahetusprogramm. Vahetuste kestvus on 2-3 nädalat, mille käigus õpitavad kohtunikud tundma teise riigi õigussüsteemi ja halduskohtumenetlust. Lähemat teavet selle kohta loodame edastada edaspidi.
Ühingu järgnevateks eesmärkideks on jätkata tööd töögruppides, tihendada suhteid Euroopa Komisjoniga ja Euroopa Kohtunike Ühinguga ning hakata välja andma uudiskirja, samuti leida uusi rahastamisvõimalusi halduskohtunikele konverentsidel ja töögruppides osalemiseks. 22.-25. mail toimus Euroopa Kohtunike Ühingu (EAJ, European Association of Judges) aastakoosolek Soomes, Turus. Koosolekul arutati Euroopas kohtuvõimu puudutavaid päevakorralisi küsimusi.
Sloveenias on läbi viidud palgareform, mis tõi kaasa olulise erinevuse kohtu- ja teiste võimuharude tasustamises. Sloveenia kõrgeim konstitutsioonikohus leidis, et palgareform, kus kolme võimuharu tasustamissüsteem on ebaproportsionaalne, on põhiseadusega vastuolus. Sloveenia valitsus ja parlament seda otsust ignoreerivad. EAJ võttis vastu resolutsiooni, milles avaldab toetust Sloveenia kohtunike ühingule ja sügavat muret Sloveenia kõrgema konstitusioonikohtu otsuse eiramise pärast. EAJ viitab mitmetele rahvusvahelistele põhimõtetele: kohtunike palga kehtestamisele seadusega ja vastavusega kohtuniku ametiväärikusele ning vastutuse määrale (Recommendation N0 R (94) 12 of the Committee of Ministers of the Council of Europe), kohtunike piisavale tasustamisele, mis peab tagama kohtuniku tegeliku majandusliku iseseisvuse, kohtunike tasustamine mittesõltumisele kohtuniku töötulemustest, tasu vähenemise lubamatusele kohtuniku töötamise ajal (Universal Charter of the Judge adopted by the International Association of Judges in 1999) jm. EAJ leiab, et ainult kohtunike kohane tasustamine tagab võimude lahususe põhimõtte toimimise. Täpsemaid viiteid palgaküsimusi puudutavate rahvusvaheliste aktide ja põhimõtete kohta saate vaadata lisatud EAJ resolutsiooni projektist.
Teine resolutsioon puudutas samuti palgaküsimust. Poolas määrab kohtunike palku Justiitsministeerium koostöös Rahandusministeeriumiga lähtudes riigi majanduslikust olukorrast. Tegemist on kahtlemata ka poliitilise otsustusega. Poola esimese astme kohtuniku palk on võrreldav lihttööjõu palgaga (1 200 EUR). EAJ avaldas muret, et kohtunike palkade ebapiisavuse kohta ning leidis, et see ei vasta fundamentaalsetele printsiipidele, mis on sätestatud rahvusvahelistes õigusaktides.
Leedus on samuti päevakorral kohtunike palgad. Leedu kohtunike palku vähendati, kuid nüüd on Leedu Kohtunike Ühingu jõudnud valitsusega kokkuleppele 3 eelnõu suhtes, millest esimene vähendab praegu eksisteerivat suurt palgavahet esimese ja kõrgema astme kohtunike palkade vahel, teine suurendab kohtunike palku üldiselt ning kolmas reguleerib Leedu riigi poolt kohtunikele palgavõla maksmist. Nimelt pöördusid mitmed kohtunikud pärast palga vähendamist kohtusse ning Leedu kõrgema konstitutsioonikohtu otsuse kohaselt oli selline palga vähendamine vastuolus põhiseadusega. Sellest on riigil tekkinud palgavõlg kohtunike ees.
Viidatud EAJ resolutsioonid on kättesaadavad inglise keeles menüüjaotuses Rahvusvahelised suhted.
EAJ 2008. a koosolek Turus
Kohtunike nõupidamistuba
Turu Ringkonnakohtus
Turu Ringkonnakohtu ruumid
Soome Kohtunike Ühingu kauaaegne esimees Pertti Liesivuori oma töökabinetis
16. mail toimus Kohtunike Ühingu juhatuse koosolek Harju Maakohtu Kentmanni kohtumajas.
Juhatus arutas ka Justiitsministeeriumi kava istungisekretäride arvu vähendamiseks. Juhatuse hinnangul väärivad istungisekretärid senisest kõrgemat palka ja selles osas tuleb ministeeriumiga nõustuda. Samas ei pea juhatus võimalikuks istungisekretäride arvu vähendamist, mis tooks muuhulgas kaasa menetlustähtaegade olulise pikenemise. Katkematuse põhimõte kriminaalmenetluses toob kaasa istungisekretäride koormuse kasvu. Juhatus näeb kokkuhoiuvõimalusi muudes valdkondades – näiteks esitatud elektroonilise menetlusdokumendi väljaprintimise kulude sissenõudmise tagamine menetlusosaliselt, istungi edasilükkamise kulude kandmise kehtestamine seda põhjustanud isikult, tsiviilasjades menetlusdokumendi kättetoimetamise instituudi lihtsustamine, istungisekretäri tööd lihtsustavate tehniliste võimaluse tagamine jms.
Muude küsimuste raames arutas juhatus korraldatavaid ning asetleidvaid üritusi. Juhatus pani paika ka ühingu aastakoosoleku toimumise aja – 28. novembril. Järgmine juhatuse koosolek toimub 22. augustil.
Eesti Kohtunike Ühing pöördus Õiguskanstleri poole palvega kontrollida kohtute seaduse § 99 lg 1 p 5 põhiseaduspärasust. Õiguskanstler Indrek Teder asus oma vastuses seisukohale, et kohtute seaduse § 99 lg 1 p 5 sätestatud alused, mille kohaselt võib kohtu likvideerimisel, kohtumaja sulgemisel ja kohtunike arvu vähendamisel kohtuniku ametist vabastada, on vastuolus põhiseaduse § 147 lg-ga 1.
Juhatus korraldab 23. ja 24. mail 2008 kevadpäevad Põlvamaal – heategevusürituse Maarja Külas ja sellele järgneva hinge- ja ihuharimise Hurmiorus. Kogunetakse 23. mail kella 12-ks Maarja Külla, kus ootavad ees avalad külaelanikud ning eelmistel aastatel rajatud lillepeenrad ja kiviktaimla, mis hädasti rohijate nobenäppe ning ka täiendavaid lille- ja põõsataimi ootavad. Kindlasti saab käed külge lüüa ka muudel vajalikel kevadtöödel. Pärastlõunal siirdutakse Hurmiorgu. Savi talus maalitakse, joonistatakse ja tehakse juhendaja nõul ning abil savitöid; Krimmi lambatalus villatatakse, vannutatakse ja vilditatakse ning Põhjala talus õpitakse ravimtaimede kasvatamist ja teesegude valmistamist (vt ka www.hurmiorg.ee). Registreerimiseks tuleb üle kanda 150 krooni osaleja kohta ühingu arveldusarvele.
11. aprillil toimus Kohtunike Ühingu juhatuse koosolek Tartu Maakohtu Viljandi kohtumajas.
Peamise küsimusena arutati ühingu poolt korraldatavaid üritusi. Järgmine korraldatav üritus on heategevusüritus, mis toimub 23-24. mail Lõuna-Eestis. Ürituse täpsema kava saadame Teile lähiajal. Samuti jätkab juhatus Krimmi reisi korraldamist.
Arutati ka mitmeid teisi küsimusi – koostööd Advokatuuriga seadusloome valdkonnas, kuulati ära ülevaade õigusemõistmise kvaliteedi hindamisest Soome kohtutes, arutati rahvusvahelise suhtlusega seotud küsimusi ning jätkatakse tööd ühingu selleaastase meene osas.
04. aprillil toimus Tallinnas prokuröride üldkogu. Üldkogul esinesid Justiitsminister Rein Lang ja Riigi peaprokurör Norman Aas. Ettekanded puudutasid mh ka lõppenud aasta märksõnu – kohtumõistmine ajakirjanduse vahendusel ja süütuse presumptsioon, võistleva kohtumenetluse probleemid. Üldkogul peatuti pikemalt võistleva kohtumenetluse probleemidel. Teiste hulgas esinesid ka Pärnu Maakohtu esimees Rubo Kikerpill ja Eesti Advokatuuri aseesimees vandeadvokaat Ain Alvin.
vt ka pressiteadet http://www.prokuratuur.ee/35027
Reedel, 28. märtsil toimus Kohtute Haldamise Nõukoja uue koosseisu esimene istung. Istungil kuulati ära Justiitsministeeriumi ülevaate I ja II astme kohtute 2007. a statistikast ning leiti, et järgmistel KHN-i istungitel tuleb arutada statistika koostamise metoodilisi aluseid. Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi nõukokku valiti Riigikohtu liige Jüri Ilvest. Samuti arutati I astme kohtute esimeeste ja kohtudirektoritega sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumeid ning asuti seisukohale, et kohtusüsteemi halduse uudsed lahendused tuleb eelnevalt läbi arutada KHN-is. KHN-i uus istung on planeeritud 23. maiks.
Samal päeval toimus kohtute seaduse eelnõu koostamise töögrupi ja ekspertkomisjoni esimene kohtumine. Teatavasti on Justiitsminister Rein Lang moodustanud kohtute seaduse muutmiseks töögrupi, mida juhib Riigikohtu esimees Märt Rask ja kuhu kuuluvad Justiitsministeeriumi asekantsler Marko Aavik ning Riigikohtu ametnikud. Riigikohtu esimees on moodustanud kohtunikest koosneva ekspertkomisjoni, kelle ülesandeks on avaldada arvamust väljatöötatava eelnõu kohta. Toimunud kohtumine oli sissejuhatava iseloomuga, kus arutati peamiselt töökorralduslikke küsimusi. Ekspertkomisjonile jagati kohtumisel lähteteesid ja esialgne tööjaotus, mille osas on ekspertkomisjoni liikmetel õigus lähiajal teha ettepanekuid. Ekspertkomisjon koguneb uuesti 6.–7. juunil.
Alanud on registreerimine Kohtunike Ühingu reisile Krimmi, mis toimub 13–20.09.2008. Registreerumiseks tuleb saata sooviavaldus Kersti Kerstna-Vaksile hiljemalt 17. märtsiks. Reisi täpsem kava on saadetud ühingu meililisti.
29. veebruaril toimus Kohtunike Ühingu juhatuse koosolek Pärnu Maakohtu Rapla kohtumajas.
Ühingusse võeti liikmeks Janika Kallin Harju Maakohtu Liivalaia kohtumajast, Indrek Saar ja Anne Randjärv Pärnu Maakohtu Rapla kohtumajast.
Peamise küsimusena arutati ühingu kohtumist Justiitsministeeriumis. 26. veebruaril toimus kohtumine Justiitsministeeriumis, kus peamiste küsimustena arutati ministeeriumi tulevikuplaane kohtusüsteemi arendamise ja seadusandluse muutmise osas. Arutelu mõte oli tutvuda võimalikult varakult ministeeriumi kohtusüsteemi puudutavate plaanidega ning anda võimalikult varakult ka hinnang vastavatele küsimustele, püüdes välistada olukordi, kus seaduseelnõu on jõudnud juba sellisesse staadiumisse, et kohtunikkonna arvamus sisuliselt midagi ei muuda. Ministeerium omakorda on avaldanud valmisolekut küsimused, mille arutamist ühing ei soovi, plaanidest maha võtta. Toimunud arutelu puudutas muuhulgas kohtunikeabide pädevuse laiendamist ja sellega seotud kohtunike arvu, õigusemõistmise korrakohase vastutusmudeli reformimist ja kohtuniku karjäärimudelit. Viimane sisaldas endas mõtet muuta ringkonnakohtunike ametiaeg tähtajaliseks – 7 aastat. Juhatus välistas edaspidise arutelu ringkonnakohtuniku ametiaja tähtaegseks muutmiseks. Justiitsministeeriumi asekantsler Marko Aavik on juba suuliselt ka kinnitanud, et selle teemaga ministeerium seetõttu edasi ei tegele. Juhatus otsustas jätkata Justiitsministeeriumiga suhtlemist leides, et kohtusüsteemis planeeritavad muutused peavad olema kooskõlas 2007a täiskogul heakskiidetud kohtusüsteemi arengu põhimõtetega. Täpsem seisukoht on avaldatud dokumentide alajaotuses. Praegu on juhatuses arutamisel ka ministeeriumi poolt kohtutele pakutud ühiste kavatsuse protokoll, mille suhtes on täpsem seisukoht kujundamisel. Justiitsministeeriumi ja Kohtunike Ühingu vahel toimus 26. veebruaril kohtumine, kus arutati päevakorralisi küsimusi.
Kohtunike palkade arvestuse osas on Justiitsministeerium lisaks täiskogul kõneldule
teinud Rahandusministeeriumile ettepaneku avaldada andmed keskmise palga kohta võimalikult kiiresti. Käesoleval hetkel oodatakse Rahandusministeeriumi vastust vastava arvestusprotsessi kiirendamise osas.
Peamiste küsimustena arutati ministeeriumi tulevikuplaane kohtusüsteemi arendamise ja seadusandluse muutmise osas. Arutelu puudutas muuhulgas kohtunikeabide pädevuse laiendamist, kohtunike arvu, õigusemõistmise korrakohase vastutusmudeli reformimist ja kohtuniku karjäärimudelit. Ühingu esindajad nendes küsimustes seisukohti ei võtnud ning juhatus arutab seda järgmisel juhatuse koosolekul. Juhatus peab andma seisukoha, milliste küsimustega tuleks nimetatud koostöö raames edasi tegeleda.
21. veebruaril toimus Eesti Advokatuuri üldkogu. Ettekandega esinenud Advokatuuri esimees Aivar Pilv peatus Advokatuuri arengukaval, advokaatide kutse-eetika küsimustel, riigi õigusabi temaatikal, märkis ära kohtupraktika ühtlustamise vajaduse ning käsitles meedia käitumist süütuse presumptsiooni vaatekohast.
Tervitussõnavõttudega esinesid Riigikohtu esimees Märt Rask, Justiitsminister Rein Lang, Riigi peaprokurör Norman Aas ja Õiguskantsler Allar Jõks. Sõnavõttudest jäi kõlama just viimatinimetatud süütuse presumptsiooni sisuline kehtivus meedia poolt kajastatavates kriminaalmenetlustes ning väärikuse kaitse ebapiisavad vahendid tsiviilkohtumenetluses.
20. veebruaril toimus E-toimiku juhtgrupi koosolek. Arutati e-toimiku rakendamisega seotud probleeme, sh Riigikohtu infosüsteemi sidumist e-toimikuga. E-toimikut planeeritakse rakendada kriminaal- ja väärteomenetluses alates selle aasta suvest, ülejäänud kohtumenetluse harudes hiljem.
1) kas KS § 86 tõlgendus, mis välistab avaliku teenistuse seaduse (ATS) § 131 lg 3 sätestatud lahkumishüvitise maksmise kohtunikele, vastab Eesti Vabariigi põhiseaduse (PS) §-dele 12 ja 13;
2) kas KS § 76 lg 5, mille kohaselt ei või kohtuniku palk koos staaži lisatasuga ületada kõrgema astme kohtu kohtuniku ametipalka, Riigikohtu liikme palk koos staaži lisatasuga ei tohi ületada Riigikohtu esimehe ametiaplka, vastab PS §-le 12?
1) seadusandja teadlikuks tahteks KS § 86 kehtestamisel oli mitte maksta kohtunikele ametist vabastamisel vanuse alusel hüvitust ATS § 131 lg 3 alusel ning selline piirang on PS-ga kooskõlas;
2) KS § 76 lg 5 ei ole kooskõlas põhiseadusliku võrdse kohtlemise põhimõttega.
Õiguskanstler pöördub täiendavalt justiitsministri poole palvega täita oma lubadus ning astuda samme kohtute seaduse muutmiseks. 08.02.2008 toimunud kohtunike täiskogu arutas Kohtunike Ühingu palvel Viru Ringkonnakohtu likvideerimise küsimust.
Vt Riigikohtu pressiteadet: http://www.nc.ee/?id=877
25. jaanuaril toimus Pangodis ühingu juhatuse laiendatud koosolek.
Ühe peamise küsimusena arutati veebruaris toimuva kohtunike täiskogu korralduslikke küsimusi. Ühingu soovil on teatavasti päevakorda võetud Viru Ringkonnakohtu likvideerimist puudutav arutelu. Juhatuses jõuti seisukohale, et täiskogu peab andma hinnangu nii Viru Ringkonnakohtu likvideerimise küsimusele kui ka sedavõrd kaalukate küsimuste lahendamiskorrale laiemalt. Juhatus tegeleb vastava otsuseprojekti sõnastamisega.
Juhatuse koosoleku eesmärgiks oli kaardistada järgmise aruandeaasta tegevus. Ühing jätkab koostööd Justiitsministeeriumiga (kohtuametnike pädevuse laiendamine, kohtunike arv jm), samuti Riigikohtuga (kohtusüsteemi kuu – mai 2008 korralduslikud küsimused). Samuti analüüsitakse Kohtute Haldamise Nõukoja ettepanekul kas esineb vajadus kohtumenetluse metoodilise materjali väljatöötamiseks.
24. jaanuaril 2008 toimus Riigikogu põhiseaduskomisjoni istung, millest võtsid osa teiste hulgas Riigikohtu esimees Märt Rask, justiitsministeeriumi kantsler Margus Sarapuu ja analüütik Timo Ligi, ühingut esindas esimees Meelis Eerik ja juhatuse liige Tiina Pappel. Arutamisel oli Viru Ringkonnakohtu Tartu Ringkonnakohtuga liitmist puudutav eelnõu. Põhiseaduskomisjon kuulas ära kutsutud isikute seisukohad ja otsustas saata eelnõu Riigikogus teisele lugemisele. Põhiseaduskomisjon muutis eelnõu teksti, mille kohaselt tekib Viru Ringkonnakohtu kohtunikul maakohtusse tööleminekul ringkonnakohtuniku pensioni saamise õigus, kui on täidetud teised pensioni saamist eeldavad tingimused (vanus, staaž).
14. detsembril toimus Kohtute Haldamise Nõukoja istung.
Istungil arutati Advokatuuri tähelepanekuid ja märkusi kohtumenetluses esinevate probleemide kohta. Arutelu tulemusena otsustati korraldada advokaatide ja prokuröride seas sotsioloogiline küsitlus kohtumenetluses esinevate probleemide kaardistamiseks ning Kohtunike Ühingule tehti ettepanek välja töötada metoodiline materjal kohtumenetluse läbiviimise kohta.
heaks kiita 2008a-l Tallinna kohtumajades kohtuametnikele 10% lisatasudiferentseeringu rakendamise.
Samuti tutvustati 2008 a täiskogu teemasid kuhu on Kohtunike Ühingu ettepanekul lisatud päevakorrapunkt Viru Ringkonnakohtu likvideerimise aruteluks.
Järgmine KHN-i istung toimub juba uues koosseisus kuna eeloleval täiskogul valitakse uued KHN-i liikmed. 30. novembril 2007 toimus Tallinnas Eesti Kohtunike Ühingu aastakoosolek. Koosolek valis uue juhatuse koosseisus:
Meelis Eerik Liikmed:
Aastakooslekul otsustati astuda Euroopa Halduskohtunike Ühingusse.
Aastakoosoleku teesid Kohtunike Ühingu juhatus on koostanud aastakoosolekul otsustatud pöördumised Riigikohtu esimehe, Kohtute Haldamise Nõukoja, Riigikogu esimehe ja Riigikogu põhiseaduskomisjoni esimehe poole.
Pöördumine Riigikohtu esimees
Pöördumine KHN
Pöördumine Riigikogu


Jõgeva valla hankekord – Riigi Teataja
Jõgeva valla hankekord
Jõgeva valla hankekord - sisukord
§ 1 Hankekorra eesmärk
§ 3 Erisused hanke piirmäärade kohaldamisel
§ 4 Meetmed huvide konflikti ennetamiseks, tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks
2 HANKE PLANEERIMINE
§ 5 Hanke planeerimine
§ 6 Hankeplaani kinnitamine ja muutmine
§ 7 Hanke korraldaja
§ 8 Vallavalitsuse pädevus
§ 10 Hankelepingu sõlmimine ja muutmine
§ 11 Hankelepingu täitmise eest vastutav isik
4 HANGE ALLA LIHTHANKE PIIRMÄÄRA
§ 12 Alla lihthanke piirmäära jäävate asjade ostmine, teenuste ja ehitustööde tellimine
§ 13 Hanke planeerimine 2018. aastaks
RT IV, 08.03.2018, 5
Vastu võetud 01.03.2018 nr 21
Määrus kehtestatakse riigihangete seaduse § 9 lõike 1 alusel.
§ 1. Hankekorra eesmärk
Jõgeva valla hankekorra (edaspidi hankekord) eesmärk on anda kohustuslikud reeglid Jõgeva valla ametiasutustes ja Jõgeva Vallavalitsuse hallatavates asutustes (edaspidi hallatav asutus) korraldatavate riigihangete (edaspidi hange) läbiviimiseks.
(1) Hanke korraldamisel tuleb, sõltumata hankelepingu maksumusest, tagada valla rahaliste vahendite läbipaistev, otstarbekas ja säästlik kasutamine, hanke kontrollitavus, võimalusel keskkonnasäästlike lahenduste eelistamine, isikute võrdne kohtlemine ning olemasolevate konkurentsitingimuste efektiivne ärakasutamine riigihanke korraldamise üldpõhimõtete kohaselt.
(2) Iga hange, sõltumata selle maksumusest, peab olema korraldatud ja dokumenteeritud selliselt, et hanke mõistlikkust ja põhjendatust oleks võimalik tagantjärgi kontrollida. Hanke nõuetekohase dokumenteerimise eest vastutab hanke korraldamise eest vastutav isik (edaspidi hanke eest vastutav isik).
(3) Kui hange viiakse läbi riigihangete e-keskkonnas, siis registreeritakse dokumendiregistris viitenumber ja hanke nimetus. Riigihangete e-keskkonnas koostatavaid dokumente dokumendiregistris täiendavalt ei registreerita.
(4) Kõik hankekorras sisalduvad maksumused on esitatud ilma käibemaksuta.
§ 3. Erisused hanke piirmäärade kohaldamisel
Hankekorra tähenduses on lihthanke piirmäära ületav hange iga hange, sealhulgas sotsiaal- ja eriteenuste, nende kontsessiooni hankelepingu sõlmimine ja ideekonkursi korraldamine, kui selle maksumus on vähemalt 30 000 eurot, ehitustööde puhul 60 000 eurot.
§ 4. Meetmed huvide konflikti ennetamiseks, tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks
(1) Hanget korraldava asutuse juht, hanke eest vastutav isik ja hankekomisjoni liige on kohustatud enne hanke korraldamise alustamist ning seejärel igas hankemenetluse etapis veenduma, et ei esine asjaolusid, mis võivad põhjustada huvide konflikti ning esitama sellekohase kinnituse või informeerima oma vahetut juhti nendest asjaoludest ning vajadusel taandub vastav isik hanke korraldamisest.
(2) Lihthanke piirmäära ületava hanke puhul annab hanke eest vastutav isik ja hankekomisjoni liige kinnituse huvide konflikti puudumisest pakkumuste avamisel kirjalikult.
(3) Arengu-ja planeeringuosakonna hankespetsialistiga kooskõlastatakse kõik otsused alla lihthanke piirmäära jääva hanke menetluses, kui hanke maksumus on vähemalt 1500 eurot ja hanketeadet ei avaldata valla veebilehel või hankele laekus vähem kui kolm pakkumust.
2. peatükk HANKE PLANEERIMINE
§ 5. Hanke planeerimine
(1) Iga ametiasutus ja hallatav asutus koostab kahe nädala jooksul pärast vallaeelarve vastuvõtmist nimekirja eelarveaastaks kavandatavate lihthanke piirmäära ületavate hangete kohta ning esitab selle arengu- ja planeeringuosakonnale. Nimekiri peab sisaldama hankekorra § 6 lõikes 3 märgitud andmeid.
(2) Ametiasutuse ja hallatava asutuse põhjendatud vajaduste, eelarveperioodiks kavandatud eesmärkide ja tegevuste ning rahaliste võimaluste põhjal koostab arengu- ja planeeringuosakond hankeplaani kavandi ning esitab selle kinnitamiseks vallavalitsusele.
§ 6. Hankeplaani kinnitamine ja muutmine
(1) Hankeplaani kinnitab vallavalitsus kahe kuu jooksul pärast vallaeelarve vastuvõtmist.
(2) Hankeplaan koostatakse eelarveaastaks kavandatud lihthanke piirmäära ületavate hangete kohta. Vajadusel võib hankeplaan sisaldada hankeid alla lihthanke piirmäära.
(3) Hankeplaanis märgitakse vähemalt järgmised andmed:
1) hanke objekt;
3) hanke algatamise eeldatav aeg kuu täpsusega;
4) hanke tulemusel sõlmitava hankelepingu kavandatav sõlmimise aeg;
5) hanke korraldaja ja hanke eest vastutav isik;
(4) Hankeplaan avalikustatakse Jõgeva valla veebilehel.
(5) Hanke korraldamisel on hanke korraldaja kohustatud hankeplaanist kinni pidama ning vajadusel esitama arengu- ja planeeringuosakonnale ettepaneku hankeplaani muutmiseks.
(6) Hankeplaani järgimist kontrollib arengu- ja planeeringuosakond.
§ 7. Hanke korraldaja
(1) Valla nimel korraldab hanget ametiasutus ja hallatav asutus, kelle eelarvesse on asja ostmise, teenuse või ehitustöö tellimiseks vajalikud vahendid ette nähtud või kellele vallavalitsus on hanke korraldamise ülesandeks teinud, arvestades hankekorras sisalduvaid erisusi.
(2) Hanke korraldamiseks annab loa vallavolikogu, kui:
1) hankega võetakse vallale rahalisi kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarve kuludes;
2) hanke tulemusel sõlmitakse hankeleping, millega kaasneb väljaminek tulevastel eelarveaastatel ning selle väljaminekuga ei ole eelarvestrateegias arvestatud.
(3) Lihthanke piirmäära ületava hanke korraldamise otsustab vallavalitsus hankeplaani kinnitades.
§ 8. Vallavalitsuse pädevus
(1) Lihthanke piirmäära ületava hanke korral on vallavalitsuse pädevuses:
2) kõikide pakkumuste tagasilükkamine;
4) hankelepingu sõlmimise otsustamine ja hankelepingu täitmise eest vastutava isiku määramine;
5) hankemenetluse kehtetuks tunnistamine;
6) hankelepingu muutmine.
(2) Kõiki teisi hankija ülesandeid täidab hanke eest vastutav isik, kui need ülesanded ei ole hankekorras või selle alusel antud kellegi teise pädevusse.
(1) Hanke korraldamisel teeb vajalikke toiminguid teenistuja, kellele asjade ostmine, ehitustööde või teenuste tellimine on teenistusülesandeks või kelle vallavalitsus on määranud hanke eest vastutavaks isikuks.
(2) Hanke eest vastutav isik:
1) vastutab hanketeate ja hankedokumentide ettevalmistamise ja nende nõuetele vastavuse eest;
2) koostab hangitava asja või teenuse osas võimalikult üksikasjaliku tehnilise kirjelduse ning töötab välja vajalikud kvalifitseerimis- ja hindamiskriteeriumid;
3) loob, sisestab ja allkirjastab hankedokumente hanke menetlemisel elektrooniliselt e-riigihangete keskkonnas;
4) korraldab hankedokumentide väljastamise ja pakkumuste vastuvõtmise;
5) vastutab hankemenetluse tähtaegadest kinnipidamise eest;
6) vastab pakkujate esitatud küsimustele ja selgitustaotlustele;
7) avab pakkumusi, kõrvaldab pakkuja või taotleja hankemenetlusest, kvalifitseerib pakkuja või taotleja, kontrollib pakkumuse vastavust ning hindab pakkumusi;
8) viib läbi kontrollmenetluse põhjendamatult madala pakkumuse tuvastamiseks;
9) tagab hanketeadete, aruannete, aruande lisade jm dokumentide õigeaegse esitamise;
10) avaldab hanke kohta teabe Jõgeva valla veebilehel;
11) teavitab pakkujaid hankija otsustest, kusjuures otsusest teavitamisel tuleb jälgida, et ei avaldataks konfidentsiaalset teavet, nt ärisaladust;
12) täidab muid hankekorrast ja riigihangete seadusest tulenevaid hankija ülesandeid, mis ei ole hankekorras või selle alusel antud kellegi teise pädevusse.
(3) Hanke eest vastutaval isikul on õigus allkirjastada asutuse nimel väljastatavaid dokumente, mis on seotud pakkujate ja taotlejate teavitamisega hankemenetluse raames tehtud otsustest ning selgituste andmise ja küsimisega või järelepärimiste tegemisega.
(4) Hanke eest vastutava isiku ülesanded võib täies mahus või osaliselt üle anda hankekomisjonile. Komisjoni moodustab hanke korraldamise otsustaja.
§ 10. Hankelepingu sõlmimine ja muutmine
(1) Hankelepingu sõlmimise ja selle muutmise otsustab hanke korraldamise otsustaja. Hankelepingu sõlmib ametiasutuse või hallatava asutuse juht.
(2) Hankeleping tuleb sõlmida kirjalikus vormis, kui selle maksumus on vähemalt 10 000 eurot. Kõik autoriõigusega seonduvad lepingud vormistatakse kirjalikult, välja arvatud juhul kui autoriõiguse seadus näeb ette teisiti.
(3) Kui hankelepingu maksumus jääb alla 10 000 euro, võib hankelepingut asendada pakkuja poolt esitatud arve või muu asja ostmist, teenuse või ehitustöö tellimist tõendav dokument.
(4) Hankelepingut võib muuta riigihangete seaduses sätestatud alustel. Muutmise põhjendused tuuakse ära haldusaktis või hankelepingus.
§ 11. Hankelepingu täitmise eest vastutav isik
(1) Hankelepingu täitmise eest vastutava isiku ülesandeid täidab hanke eest vastutav isik, kui ei ole määratud teisiti.
(2) Hankelepingu täitmise eest vastutav isik:
1) kontrollib hankelepingust kinnipidamist ja kohustuste tähtaegset täitmist, sealhulgas jälgib pretensioonide esitamise tähtaegu, garantii kehtivuse ajal pretensioonide esitamist jms;
2) vastutab ostetud kauba või teenuse vastuvõtmise eest ning kontrollib lepingu täitja esitatud arvete, näidatud koguste, hindade jms õigsust;
3) on kontaktisikuks hankelepingu täitmisel tekkinud vaidluste ja probleemide lahendamisel;
4) valmistab vajadusel ette hankelepingu muudatused ja esitab need otsustamiseks vastavalt hankemenetluse liigile kas vallavalitsusele või asutuse juhile;
5) esitab aruanded riigihangete registrile;
6) allkirjastab asjade või tehtud tööde üleandmise-vastuvõtmise akti;
7) teeb muid hankelepingu täitmisega seotud toiminguid.
(3) Hankelepingu täitmise järelevalve lõpeb lepinguga võetud kohustuste kohasel täitmisel või lepingu lõppemisel lepingus sätestatud juhtudel. Juhul, kui lepingus on kokku lepitud garantiis, lõpeb lepingu täitmise järelevalve garantii kehtivusaja lõppemisega.
4. peatükk HANGE ALLA LIHTHANKE PIIRMÄÄRA
§ 12. Alla lihthanke piirmäära jäävate asjade ostmine, teenuste ja ehitustööde tellimine
(1) Alla lihthanke piirmäära jäävate asjade ostmisel ja teenuste ning ehitustööde tellimisel valib hanke korraldaja riigihanke korraldamise üldpõhimõtteid arvestades ning lähtuvalt hanke objektist sobivaima menetluse.
(2) Konkurentsi olemasolu korral tuleb tagada erinevate pakkumiste võrdlemise teel parima võimaliku hinna ja kvaliteedi suhe. Ettepanek pakkumuse esitamiseks tuleb teha võimalusel vähemalt kolmele isikule. Ostmine või tellimine võib olla vormistatud ka hinnapäringuna.
(3) Pakkumuse esitamiseks võib teha ettepaneku ühele isikule, kui:
1) esinevad asjaolud, mille korral on riigihangete seaduse kohaselt lubatud korraldada riigihange väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse korras;
2) hanke maksumus on alla 5000 euro.
(4) Konkurentsi olemasolu korral avaldab hanke korraldaja valla veebilehel hanketeate, milles märgitakse vähemalt:
1) hanke objekti kirjeldus;
2) hanke tingimused või teave tingimuste väljastamise või nendega tutvumise koha kohta;
4) hanke korraldaja kontaktandmed.
§ 13. Hanke planeerimine 2018. aastaks
Hankeplaani 2018. aasta kohta kinnitab vallavalitsus hiljemalt 1. aprilliks 2018.
1) Palamuse Vallavolikogu 29. märtsi 2012. a määrus nr 40 „Palamuse valla hankekord“;
2) Jõgeva Linnavalitsuse 22. aprilli 2013. a määrus nr 3 „Jõgeva linna hankekord“;
3) Torma Vallavolikogu 21. oktoobri 2015. a määrus nr 15 „Torma valla hankekord“.


text:
olen suurtes võlgades - juristaitab.ee
olen suurtes võlgades
Liitunud: 10 Veebr 2016, 06:45
11 Veebr 2016, 08:52
töötasin soomes sain 1200 e kuus palka,2015 a.suvel tegin esimese laenu nüüdseks on mul laene ja liisinguid kokku ca 44.000
e.eest,tagasi olen maksnud ca 4500e.
25.01.2016 kaotasin töö kuna tööandjal polnud mulle enam tööd anda.võtsin uusi laene et eelmisi tasuda.tänaseks olen maha müünud autod ja muu vähegi väärtust omavad asjad aga raha on otsas ja rohkem võlgu tasuda ei saa.otsin pingsalt tööd,töötukassa ja tuttavate abiga,seni tulutult.üks võlaandja firma andis juba asja inkassole,kuhu tasusin 100e.
olen 60 a.mees,elan üksi pojale kuuluvas korteris,kinnis-ja vallasvara ei oma,korteri kommunaale pean ise maksma,ainuke sissetulek tõõtu abiraha,elan maarajoonis ja tasuva töö leidmine on 0-li lähedan, ka vanus ja tervis ei luba enam kõiki töid teha.olen kaalunud jääda eelvanaduspensionile või anda sisse eraisiku pankroti avaldus või üldse ei midagi teha ja oodata kuni vangi pannakse.
.kuidas peaksin edasi käituma et oma võlgasid kasvõi osaliselt praegu tasuda kuni leian tasuva töö?mida teha?
kui suured võivad olla karistused kui ei suuda võlgu tasuda?
Re: olen suurtes võlgades
12 Veebr 2016, 13:52
Kuna on kohustused ja vara ei ole, ei ole ka sellist jooksvat kuusissetulekut, millest katta oma igapäevaseid kulutusi ja tekkinud võlgu, siis soovitan füüsilise isiku pankrotiavaldust, mille riigilõiv on 10 eurot. Pankrotiavaldus esitatakse elukohajärgsesse maakohtusse. Pankrotiavaldusele lisatakse seletuskiri maksejõuetuse põhjuste kohta (põhimõtteliselt võib sinna panna kogu küsimuse sisu) ning vara ja võlgade nimekirja. Kui vara ei ole, tulebki kirjutada, et vara ei ole, ja kohustuste kohta tuleb kirjutada iga võlausaldaja nimi, selle asukoht ja võlgnetava summa.
Samas on mõistlik esitada pankrotiavaldus koos kohustustest vabastamise avaldusega (seega 2 avaldust korraga), sest kui kohustustest vabastamise avaldust koos pankrotiavaldusega ei esita, siis kuna isikul vara pankrotimenetluse läbiviimiseks ei ole, lõpetaks kohus pankrotimenetluse raugemise tõttu ja inimene ei saavuta loodetud eesmärki. Kui aga koos pankrotiavaldusega esitada ka kohustusest vabastamise avaldus, peab kohus pankroti väljakuulutama [alus: PankrS § 171 lg 1(1)]. Pankrot on positiivne eelkõige seetõttu, et pankroti väljakuulutamisega peatuvad kõikide viiviste ja intresside arvestamine, ehk siis – nõuded ei suurene enam, ja kõikide võlgadega hakkab tegelema üks isik – pankrotihaldur.
PankrS § 173 lg 1 kohaselt on võlgnik kohustutatud tegelema mõistlikult tulutoova tegevusega ja, kui tal sellist tegevust ei ole, siis seda otsima. Soovitan küsijal end Eesti Töötukassas arvele võtta tööotsijana, siis on tõendatud, et ta seda nn mõistlikult tulutoovat tegevust otsib.
21 Veebr 2016, 21:15
tere. Tänan vastuse eest. Olen nüüd töötuna arvel, lähiajal annan pankroti ja kohustustest vabastamise avaldused võlanõustaja abiga sisse. Võlanõustaja soovitab mul minna eelvanaduspensionile, et oleks stabiilne sissetulek, millest mingi osa võlgadest ära maksta? Müüsin oma autod maha, ühe oma pojale (250e), teise võõrale (2500e). Kas mulle kuulutatakse pankrott välja või mitte, tuleb kohtutäitur või pankrotihaldur varem või hiljem minu vara kallale. Kas täitur ja või haldur võib ja tohib automüügi tehingud tagasi võita? Sellega tekiksid mulle uued võlad (2750e), pojaga saaksin hakkama, aga teise autoostjaga mitte. Autode müügist saadud rahaga maksin veel mõned võlgnevuste osamaksed, suurem osa läks pojale kuuluva korteri elamiskõlblikuks muutmiseks, mille ta ostis selleks, et mul oleks kuskil elada (kommunaalid pean ise maksma). Mida teha, et täitur ei arestiks müüdud autot kuna inimene kellele müüsin, pole ju milleski süüdi ja minul raha pole, et talle tagasi maksta? Kas soovitada talle veel omakorda auto maha müüa? Mida edasi teha ja ette võtta, et oma olukord veel hullemaks ei läheks?
23 Veebr 2016, 13:32
Kas inimene läheb eelvanaduspensionile või otsib tööd või on tööotsijana Eesti Töötukassas arvel, on inimese enda otsustada.
Täitemenetluse seadustiku § 132 lg 1 kohaselt ei arestita sissetulekut, kui see ei ületa ühe kuu eest ettenähtud palga alammäära suurust või vastavat osa nädala või päeva sissetulekust ja lg 2 kohaselt kui võlgnik peab seadusest tulenevalt ülal teist isikut või maksab talle elatist, suureneb mittearestitav summa iga ülalpeetava kohta ühe kolmandiku võrra palga alammäärast kuus, välja arvatud juhul, kui sundtäidetakse lapse elatisnõuet.
Alates jaanuarist 2016.a. on palga alammäär 430 eurot.
Seega kokkuvõtvalt: kui eelvanaduspension on võrdne Vabariigi Valitsuse kehtestatud alampalgaga, siis pankrotihaldur seda arestida ei saa ja sellest omi võlgu maksma ei pea (muidugi, kui inimene soovib võlgu tasuda, siis seda keelata ei saa).
Autode müügist ja müükide võimalikest kehtetuks tunnistamisest tagasivõitmise korras:
Eelkõige sõltub tehingute kehtetuks tunnistamine sellest, kas need müügid olid sellised, milledega kahjustati võlausaldajate huve. Ehk et lahtiseletatuna – kas autosid ei müüdud liiga odavalt. Kui ostu-müügiga saadi õiged sõidukite turuhinnad ja ostjad maksid sõidukite eest ka küsijale reaalset raha, siis tehinguid kehtetuks ei tunnistata.
Kui pankrotihaldur ka tehingud kohtu kaudu kehtetuks tunnistaks, siis see ei tähenda, et võlgnikul tekiksid uued võlad. Kui tõepoolest pankrotihaldur otsustab kohtusse minna ja sõidukite müüke kehtetuks tunnistada ja kui kohus tõepoolest sõidukite müügid kehtetuks tunnistab, siis peab pankrotihaldur pankrotivara arvelt tagastama kehtetu tehingu alusel saadu, ehk siis selle raha, mille küsija on juba sõidukite müügist saanud.
Täitur ega pankrotihaldur ei saa arestida sõidukeid, mis küsija on müünud kolmandatele isikutele. Nii täitur kui ka pankrotihaldur saab arestida võlgnikule kuuluvat vara. Juhul, kui pankrotihaldur otsustab esitada vara tagasivõitmise hagi kohtusse ja paluda kohtult hagi tagamise korras sõiduk arestida ja kui kohus taotluse rahuldab, siis arestitakse sõiduk kohtumääruse alusel.
Ma ei soovita ka pojal sõidukit edasi müüa, sest kui tõepoolest pankrotihaldur leiab, et sõiduki müügiga pojale kahjustas küsija oma võlausaldajate huve, sest müük toimus ülemäära odava hinnaga, ja kui sõidukit ei ole pojal alles, ja kui kohus selle vara tagasivõitmise hagi rahuldab, siis peab poeg hüvitama sõiduki väärtuse rahas (kui sõidukit ei ole alles ja on edasi müüdud).

matches:
kohus
kohus
§ 171
§ 173
§ 132
kohus
kohus
kohus


Kaadrikaitseväelasele tööandja eluruumi andmise kord ja elamispinna suuruse normid - sisukord
§ 1 Kaadrikaitseväelasele tööandja eluruumi andmise otsustamine
§ 2 Tööandja eluruum kaitseväe juhatajale või kaitseväe ülemjuhatajale
§ 3 Tööandja eluruumi taotlemine
§ 4 Elamispinna suuruse normid
§ 5 Eluruumi kasutamine
jõustumine 29.11.2002
05.07.2004 RT I 2004, 53, 380 11.07.2004
12.12.2005 RT I 2005, 67, 519 23.12.2005
23.04.2009 RT I 2009, 22, 140 01.05.2009
Määrus kehtestatakse «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 157 lõike 2 alusel.
(2) Tööandja eluruumi andmise kaadrikaitseväelasele, kelle teenistuskoht on kaitseväes või Kaitseliidus, otsustab Kaitseväe Peastaabi ülem.
(3) [Kehtetu – RT I 2008, 57, 317 - jõust. 01.01.2009]
(4) Kaitseväe juhatajale, kaitseväe ülemjuhatajale ja Kaitseväe Peastaabi ülemale tööandja eluruumi andmise otsustab Kaitseministeeriumi kantsler.
(5) [Kehtetu – RT I 2008, 57, 317 - jõust. 01.01.2009]
(6) Tööandja eluruumi andmise kaadrikaitseväelasele, kelle teenistuskoht on ilma sõjaväelise auastmeta ametikohal väljaspool lõikes 2 nimetatud teenistuskohta, otsustab vastava asutuse juht.
(1) Kaadrikaitseväelasele tööandja eluruumi andmine otsustatakse tema isikliku taotluse alusel, mis esitatakse struktuuriüksuse ülemale või §-s 1 nimetatud tööandja eluruumi andmise otsustajale.
(4) Struktuuriüksuse ülem edastab taotluse koos sellele lisatud dokumentidega §-s 1 nimetatud tööandja eluruumi andmise otsustajale.
(11) Elamispinna suuruse normi kindlaksmääramisel lähtutakse kaadrikaitseväelase ametikohast, kui ametikoht on käesoleva määruse lisas ära toodud. Kui kaadrikaitseväelase ametikohta ei ole käesoleva määruse lisas ära toodud, lähtutakse elamispinna suuruse normi kindlaksmääramisel kaadrikaitseväelasele antud auastmest.
(3) Perekonnaliikmeteks käesoleva määruse tähenduses on kaadrikaitseväelase abikaasa, lapsed, vanemad ning teised isikud, keda kaadrikaitseväelane on kohustatud üleval pidama vastavalt «Perekonnaseadusele».
[RT I 2004, 53, 380 - jõust. 11.07.2004]
(2) Kaadrikaitseväelasega sõlmitakse tööandja eluruumi kasutamiseks kirjalik üürileping vastavalt «Võlaõigusseadusele».
(4) Kaadrikaitseväelasega sõlmib tööandja eluruumi kasutamiseks üürilepingu kaitseväe juhataja või tema volitatud isik. Üürilepingu tööandja eluruumi kasutamiseks sõlmib kaitseväe juhatajaga, kaitseväe ülemjuhatajaga ja Kaitseväe Peastaabi ülemaga Kaitseministeeriumi kantsler.
[RT I 2009, 22, 140 - jõust. 01.05.2009]
(5) Tööandja eluruumi üüri suuruse otsustab kaitseminister.


1. november Jeesus ütles: "Taeva palge üle otsustada te oskate, aegade tunnustähtede üle aga ei suuda. See kuri ja abielurikkuja sugupõlv nõuab tunnustähte, aga talle ei anta muud kui prohvet Joona tunnustäht.? Mt 16:3-4
22. pühapäev pärast nelipüha Usuvõitlus Ära lase kurjal võitu saada enese üle, vaid võida sina kuri heaga! Rm 12:21 KLPR 192 Ps 46:2-8;Jr 15:19-21;Rm 5:1-11;Mt 16:1-4 Kõigeväeline Jumal, Sa oled meid kutsunud oma võitlejate hulka kõigele kurjale vastu panema. Õpeta meid kuulekalt tarvitama kogu usu sõjavarustust ning juhi ise meie samme. Vii püha Kirik võidule oma nime ülistuseks ja auks, Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Ps 108:2-7;Ilm 14:6-7;Ps 108:2-7;Gl 1:1-12
07.42 - 16.27
2. november Nii on siis Jumala rahva hingamisaeg alles ees. Hb 4:9
Kõikide surnute mälestuspäev ehk hingedepäev KLPR 174 Ps 27:2–5,7–8,13–14 või Ps 126:1–2,5–6;Tn 12:1b–3;1Kr 15:35–38,42–44a või Hb 4:9–11;Mt 22:23–33 Lootuse Jumal, me tuleme Sinu ette oma lahkunuid mälestama. Kingi meile lohutust ja rahu. Julgusta meid usus, et need meie armsad on Sinu kätes, ning tõsta meie pilk üle haudade ülestõusnud Jeesusele, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
3. november Issand ütles Jeremijale: "Kui sa pöördud, siis ma lasen sind jälle seista mu palge ees. Ja kui sa lahutad väärtusliku tühisest, siis sa oled otsekui minu suu." Jr 15:19 Ps 40:10-18;Ne 8:1-8;Jos 24:1-2a,14-18
07.47 - 16.22
4. november Me kiitleme ka viletsusest, teades, et viletsus toob kannatlikkuse, kannatlikkus läbikatsutuse, läbikatsutus lootuse. Rm 5:3-4 Ps 59:2-5,10-11,17-18;Gl 3:11;1Kr 4:15-20
5. november Teist alust ei saa keegi rajada selle kõrvale, mis on juba olemas - see on Jeesus Kristus. 1Kr 3:11 või Vägede Issand on meiega, Jaakobi Jumal on meile kindlaks varjupaigaks. Ps 46:12 Ps 125:1-4;Rm 10:9-10;2Kn 2:1,6-15a
6. november Jumal on meie varjupaik ja tugevus, meie abimees kitsikuses ja kergesti leitav. Ps 46:2 Ps 55:2-9,17-19,23;1Tm 4:7-9;1Aj 16:23-31
7. november Jumal teeb nähtavaks oma armastuse meie vastu sellega, et Kristus suri meie eest, kui me olime alles patused. Rm 5:8 Ps 62:2-13;Js 32:1-3;
8. november Jeesus ütles jüngritele: "Tõesti, ma ütlen teile, mis te iganes kinni seote maa peal, on seotud ka taevas, ja mis te iganes lahti päästate maa peal, on lahti päästetud ka taevas." Mt 18:18
23. pühapäev pärast nelipüha Andke üksteisele andeks Sinu käes on andeksand, et Sind kardetaks. Ps 130:4 KLPR 329 Ps 119:162-168;1Ms 13:5-11,14-16;1Pt 3:8-12;Mt 18:15-22 Armastuse ja rahu Jumal, lõpeta meie juures kõik vaen ja kõik riid ning aita, et me igaühega rahus elaksime eeskuju järgi, mille andis Jeesus Kristus, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Ps 108:2-7;Ne 5:1-13;Ps 108:2-7;Jr 7:1-11
9. november Vihkamine õhutab riidu, aga armastus katab kinni kõik üleastumised. Õp 10:12 Ps 71:1-12;Õp 17:9-17;Hs 33:7-11
10. november Ma vihkan valet ja see on mu meelest jäle, ent Sinu Seadust ma armastan. Ps 119:163 Ps 40:10-18;Jh 20:21-23;Ii 19:1-5,21
11. november Ärge tasuge kurja kurjaga ega sõimu sõimuga, vaid hoopis õnnistage - sest õnnistamiseks te olete kutsutud -, et ka teie võiksite pärida õnnistuse. 1Pt 3:9 Ps 59:2-5,10-11,17-18;Mt 7:1-5;1Ms 33:1-11
08.07 - 16.03
12. november Vaata, kui hea ja armas on see, et vennad üheskoos elavad! Ps 133:1 Ps 125:1-4;Lk 17:1-10;Mt 26:26-29
13. november Sinu Seaduse armastajail on suur rahu ja nad ei komista. Ps 119:165 Ps 55:2-9,17-19,23;Lk 23:32-34;1Ts 5:12-15
14. november Jeesus ütles jüngritele: "Tõesti, taas ma ütlen teile, kui iganes maa peal kaks teie seast on ühel meelel mingi asja suhtes, mida nad iganes paluvad, siis nad saavad selle minu Isa käest, kes on taevas." Mt 18:19 Ps 62:2-13;Js 1:18-27;
15. november Jeesus ütleb: "Nõnda valvake nüüd, sest te ei tea, millal majaisand tuleb, kas õhtul või keskööl või kukelaulu ajal või varahommikul." Mk 13:35
Valvamispühapäev. Kirikuaasta eelviimane pühapäev Valvake! Teie niuded olgu vöötatud ja lambid põlegu! Lk 12:35 KLPR 177 Ps 90:1-6,12-15;Ml 3:13-18;Hb 3:12-15 või Ilm 22:10-17;Mk 13:33-37 Jumal, aja ja maailma Issand, manitse meie südant ja mõtteid, et me mõtleksime oma lahkumisele ja Sinu taastulemisele ning korraldaksime oma elu valvates ja paludes ning jääksime alati Sinu juurde. Seda palume Kristuse, meie Issanda läbi.
Õhtul: Ps 34:12-23;Kl 1:1-5a;Ps 34:12-23;Mk 13:1-8
16. november Meie ootame uusi taevaid ja uut maad, kus elab õigus. 2Pt 3:13 või Meie ootame aga Tema tõotuse järgi uusi taevaid ja uut maad, kus elab õigus. 2Pt 3:13 Ps 44:9-10,15-27;Mk 4:1-12;Kl 4:2-6
17. november Tuhat aastat on Sinu silmis nagu eilne päev, kui see on möödunud, ja nagu vahikord öösel. Sa uhud nad ära, nad on nagu uni. Ps 90:4-5 või Ja nad kuuluvad mulle, ütleb vägede Issand, on mu eraomand sel päeval, mille ma valmistan. Ja ma olen neile armuline, nõnda nagu mees on armuline oma pojale, kes teda teenib. Ml 3:17 Ps 1;Mk 13:9-20;4Ms 14:21-24
18. november Vaadake, vennad, kas ehk kellelgi teie seast ei ole kuri süda, mis uskmatuses ära taganeb elavast Jumalast! Hb 3:12 Ps 77:2-13;Hb 13:1-6;1Kr 7:25-31
08.24 - 15.48
19. november Mu hing ootab Issandat enam kui valvurid hommikut, kui valvurid hommikut. Ps 130:6 Ps 60:3-7,11-14;1Jh 2:18-29;Mk 13:21-29
20. november Õpeta meid meie päevi arvestama, et me saaksime targa südame! Ps 90:12 Ps 6:2-10;Mt 26:36-41;2Kr 6:1-10
21. november Täida meid hommikul oma heldusega, siis me hõiskame ja oleme rõõmsad kogu oma eluaja! Ps 90:14 Ps 82;Mk 13:30-32;
08.31 - 15.43
22. november Jeesus ütles jüngritele: "Tema ette kogutakse kõik rahvad ja Ta eraldab nad üksteisest, otsekui karjane eraldab lambad sikkudest." Mt 25:32
Igavikupühapäev. Kuningas Kristuse püha Kristus - taeva ja maa Issand Meie kõik peame saama avalikuks Kristuse kohtujärje ees. 2Kr 5:10 KLPR 299 Ps 143:1-10;Ml 3:19-20;1Kr 15:22-28 või Hb 12:18-25;Mt 25:31-46 Issand, meie Lunastaja, Sina oled kõikide aegade valitseja, taevane Kuningas, kellele alluvad kõik väed ja võimud. Sinu riigi saabumist ei saa keegi takistada. Rõõmusta meid selles veendumuses ja kingi meile usk Sinu tõotuste täitumisse. Jõudku pea Sinu taastuleku päev, mil Sa teed oma kuningriigi kõigile avalikuks ja me võime Sinu lunastatud kogudusena Sulle vastu minna, kes Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Ps 34:12-23;Ilm 12:10-12a;Ps 34:12-23;Sk 8:1-8
23. november Issand jääb igavesti; Ta on oma aujärje seadnud kohtumõistmiseks. Ja Ta ise mõistab kohut maailmale õigluses; Ta peab rahvastele kohut õiglasel viisil. Ps 9:8-9 Ps 44:9-10,15-27;5Ms 34;Js 26:20-27:1
08.35 - 15.39
24. november Vaata, päev tuleb, põlev nagu ahi, ja kõik ülbed ja kõik, kes pattu teevad, on nagu kõrred. Ml 3:19 Ps 1;Js 27:2-6;Mi 4:3-8
25. november Nõnda nagu kõik inimesed surevad Aadamas, nõnda tehakse ka kõik elavaks Kristuses. Aga igaüks oma järjekorras: uudseviljana Kristus, pärast seda Kristuse omad tema taastulekul. 1Kr 15:22-23 Ps 77:2-13;Ilm 19:11-16;Hs 43:1-7a
08.40 - 15.36
26. november Siion kuuleb seda ja rõõmustab, ja Juuda tütred ilutsevad Sinu õiglastest kohtuotsustest, Issand. Sest Sina, Issand, oled Kõigekõrgem üle kogu ilmamaa. Ps 97:8-9 Ps 60:3-7,11-14;Rm 3:1-8;Rm 3:9-20
27. november Issand, ära mine kohtusse oma sulasega, sest ükski elav inimene ei ole õige Sinu palge ees! Ps 143:2 Ps 6:2-10;Jh 18:33-36;Rm 8:31-34
28. november Viimse vaenlasena kõrvaldatakse surm. 1Kr 15:26 Ps 82;Trk 12:15-22;
29. november Hoosanna! Õnnistatud olgu see, kes tuleb Issanda nimel! Õnnistatud olgu meie isa Taaveti tulev kuningriik! Hoosanna kõrgustes! Mk 11:9-10
Advendiaja 1. pühapäev. Kirikuaasta algus Sinu Kuningas tuleb alandlikkuses Vaata, sulle tuleb sinu kuningas, õiglane ja aitaja! Sk 9:9 KLPR 2 Ps 24:7-10;Sk 9:9-10;1Pt 1:7-12;Mk 11:1-10 Issand Jeesus Kristus, ilmuta oma vägevust ja tule, et me saaksime vabaks kurjuse meelevallast ja päästetud kõigist pattudest. Kuule meid, kes Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Ps 24:1-6;1Aj 17:1-5,11-14;Ps 24:1-6;Js 52:1-3
08.48 - 15.30
30. november Vaim ja mõrsja ütlevad: "Tule!" Ja see, kes kuuleb, öelgu: "Tule!" Ja januneja tulgu! Kes tahab, võtku eluvett ilma tasuta! Ilm 22:17 või Teie, väravad, tõstke oma pead, ja teie, igavesed uksed, saage kõrgeks, et aukuningas saaks sisse tulla! Ps 24:7 Ps 74:1-2,9-21;Js 63:15-16;Ha 2:1-4


Keskmise päevasissetuleku arvutamise, keskmisest päevasissetulekust mahaarvamiste tegemise, elatustaseme väljaselgitamise ning keskmise päevasissetuleku arvutamiseks ja elatustaseme väljaselgitamiseks vajalike andmete väljanõudmise, esitamise ja vormistamise kord – Riigi Teataja
Keskmise päevasissetuleku arvutamise, keskmisest päevasissetulekust mahaarvamiste tegemise, elatustaseme väljaselgitamise ning keskmise päevasissetuleku arvutamiseks ja elatustaseme väljaselgitamiseks vajalike andmete väljanõudmise, esitamise ja vormistamise kord
Keskmise päevasissetuleku arvutamise, keskmisest päevasissetulekust mahaarvamiste tegemise, elatustaseme väljaselgitamise ning keskmise päevasissetuleku arvutamiseks ja elatustaseme väljaselgitamiseks vajalike andmete väljanõudmise, esitamise ja vormistamise kord - sisukord
1 AASTANETOSISSETULEKU LEIDMINE
§ 1 Aastanetosissetulek
§ 2 Aastanetosissetuleku leidmine süüdistatava tuludeklaratsioonis esitatud andmete põhjal
§ 3 Aastanetosissetuleku leidmine abikaasade poolt ühiselt esitatud tuludeklaratsiooni põhjal
§ 4 Aastanetosissetuleku leidmine väljamaksete põhjal
§ 5 Mitteresidendi aastanetosissetuleku leidmine
2 ELATUSTASEME VÄLJASELGITAMINE
§ 6 Elatustaset iseloomustavate andmete väljaselgitamine
3 KESKMISE PÄEVASISSETULEKU ARVUTAMINE
§ 7 Arvutamise kord
4 MENETLUS
§ 8 Uurija toimingud
§ 9 Ökonoomsus
5 JÄRELEPÄRIMISE, TÕENDI JA TEATISE VORMISTAMINE
§ 10 Järelepärimine süüdistatava sissetuleku kohta
§ 11 Tõend süüdistatava sissetuleku kohta
§ 12 Teatis süüdistatava keskmise päevasissetuleku ja elatustaseme kohta
§ 13 Elektrooniliselt esitatud järelepärimise, tõendi ja teatise vormistamine
§ 131 Infosüsteemide andmevahetuskihi rakendamine süüdistatava sissetuleku tuvastamisel
RT I, 21.05.2013, 8
Vastu võetud 13.08.2002 nr 264
RT I 2002, 72, 432
18.06.2004 RT I 2004, 51, 359 01.07.2004
02.06.2005 RT I 2005, 32, 240 12.06.2005
16.05.2013 RT I, 21.05.2013, 2 24.05.2013
Määrus kehtestatakse karistusseadustiku rakendamise seaduse § 32 lõike 2 alusel.
[RT I, 21.05.2013, 2 - jõust. 24.05.2013]
1. peatükk AASTANETOSISSETULEKU LEIDMINE
§ 1. Aastanetosissetulek
Aastanetosissetulek leitakse, lähtudes kahtlustatava või süüdistatava (edaspidi süüdistatav) maksustatavast tulust „Tulumaksuseaduse” § 12 tähenduses, millest on maha arvatud tulumaks.
§ 2. Aastanetosissetuleku leidmine süüdistatava tuludeklaratsioonis esitatud andmete põhjal
(1) Aastanetosissetulek leitakse süüdistatava tuludeklaratsioonis esitatud andmete põhjal tema suhtes kriminaalmenetluse alustamise aastale eelnenud aasta kohta, kui need andmed on Maksu- ja Tolliametist kättesaadavad.
(2) Kui andmed süüdistatava tulu kohta lõikes 1 nimetatud aastal ei ole Maksu- ja Tolliametist kättesaadavad, võetakse aastanetosissetuleku leidmisel aluseks Maksu- ja Tolliameti andmed sellele aastale eelnenud aasta tuludeklaratsiooni kohta.
[RT I 2004, 51, 359 - jõust. 01.07.2004]
§ 3. Aastanetosissetuleku leidmine abikaasade poolt ühiselt esitatud tuludeklaratsiooni põhjal
Kui aastanetosissetulek leitakse tuludeklaratsiooni põhjal, mille süüdistatav on esitanud abikaasaga ühiselt, toimitakse järgmiselt:
1) lähtutakse tulust, mis süüdistataval oleks olnud, kui ta oleks esitanud tuludeklaratsiooni üksinda;
2) süüdistatava deklareeritud tulu arvutatakse ümber, võttes arvesse üksnes need tulud ja mahaarvamised, mis on seotud süüdistatavaga, jättes abikaasa tulud ja mahaarvamised arvesse võtmata, ning leitakse tulumaksusumma, mille süüdistatav oleks pidanud tulult tasuma. Arvutatud tulumaksusumma lahutatakse kogutulust ning saadakse süüdistatava tulumaksuperioodi netotulu.
§ 4. Aastanetosissetuleku leidmine väljamaksete põhjal
(1) Kui andmed süüdistatava tulu kohta § 2 lõigetes 1 ja 2 nimetatud aastate kohta ei ole Maksu- ja Tolliametist süüdistatava tuludeklaratsiooni põhjal kättesaadavad, leitakse aastanetosissetulek süüdistatavale tehtud tulumaksuga maksustatavate väljamaksete põhjal kriminaalmenetluse alustamise aastale eelnenud aastal.
(2) Lõikes 1 nimetatud väljamaksed tuvastatakse:
1) Maksu- ja Tolliameti andmete alusel või
2) kui Maksu- ja Tolliametis puuduvad andmed väljamaksete kohta, siis süüdistatavale väljamakseid teinud tööandja, muu isiku või asutuse andmete alusel.
(3) Kui aastanetosissetuleku arvutamiseks on andmeid saadud mitmelt asutuselt või isikult, arvutakse aastanetosissetulek nende summa järgi.
§ 5. Mitteresidendi aastanetosissetuleku leidmine
Kui süüdistatav ei olnud kriminaalmenetluse alustamise aastale eelnenud aastal Eesti resident „Tulumaksuseaduse” § 5 lõike 1 tähenduses, leitakse aastanetosissetulek sellele aastale eelnenud aasta andmete põhjal. Kui süüdistatav ei olnud ka siis Eesti resident, leitakse tema aastanetosissetulek elatustaseme põhjal vastavalt §-le 6.
2. peatükk ELATUSTASEME VÄLJASELGITAMINE
§ 6. Elatustaset iseloomustavate andmete väljaselgitamine
(1) Kui süüdistatava aastanetosissetuleku kohta saadud andmed ei ole usaldusväärsed või on ebapiisavad ja ilmselt ei vasta tema tegelikule sissetulekule, selgitatakse välja süüdistatava elatustaset iseloomustavad andmed.
(2) Elatustaset iseloomustavate andmete väljaselgitamisel lähtutakse kriminaalmenetluses tuvastatud asjaoludest või kogutakse täiendavalt tõendeid, mis iseloomustavad süüdistatava elatustaset.
3. peatükk KESKMISE PÄEVASISSETULEKU ARVUTAMINE
§ 7. Arvutamise kord
(1) Keskmine päevasissetulek arvutatakse välja alati, kui isikut kahtlustatakse või süüdistatakse kuriteos.
(2) Päevasissetulek on üks neljasajandik süüdistatava aastanetosissetulekust.
(3) Lõikes 2 ettenähtud korras arvutatud päevasissetulekut vähendatakse:
1) 10 protsendi võrra süüdistatava iga alaealise ülalpeetava kohta, kuid kokku mitte rohkem kui 30 protsenti;
2) kuni 20 protsendi võrra, kui süüdistatav tõendab, et tal on võlad, mis oluliselt vähendavad tema maksevõimet;
3) 3,20 euro võrra elamiseks hädavajalike kulude katmiseks.
(4) Keskmine päevasissetulek on pärast lõigetes 2 ja 3 ettenähtud arvutusi saadud summa eurodes, kümne sendi täpsusega.
4. peatükk MENETLUS
§ 8. Uurija toimingud
(1) Keskmise päevasissetuleku arvutamiseks vajalikud andmed nõuab uurija välja:
1) paragrahvides 2 ja 3 ning § 4 lõike 2 punktis 1 ettenähtud juhul Maksu- ja Tolliametilt;
2) paragrahvi 4 lõike 2 punktis 2 ettenähtud juhul tööandjalt, muult asutuselt või isikult, kellelt süüdistatav on saanud tulumaksuga maksustatavat tulu.
(2) Kui andmed süüdistatava aastanetosissetuleku kohta ei ole kättesaadavad, toimib uurija § 6 kohaselt.
(3) Keskmise päevasissetuleku arvutamise aluseks olnud dokumendid lisatakse kriminaaltoimikusse.
§ 9. Ökonoomsus
Keskmise päevasissetuleku arvutamiseks vajalike andmete kogumisel lähtub menetleja ökonoomsuse põhimõttest, vältides menetluse venimist ja hoidudes ülemäärastest kulutustest.
5. peatükk JÄRELEPÄRIMISE, TÕENDI JA TEATISE VORMISTAMINE
§ 10. Järelepärimine süüdistatava sissetuleku kohta
(1) Menetleja esitab kirjalikult või elektrooniliselt määruse lisades 1 ja 2 esitatud vormi kohase järelepärimise süüdistatava sissetuleku kohta Maksu- ja Tolliametile, tööandjale, muule isikule või asutusele.
(2) Järelepärimises märgitakse:
1) kuupäev ja registreerimise number;
2) järelepärimist esitava asutuse nimetus, menetleja ametinimetus, ees- ja perekonnanimi, telefoni ja faksi number ning elektronpostiaadress;
3) asutuse nimetus või isiku nimi, kellele järelepärimine esitatakse;
4) süüdistatava ees- ja perekonnanimi, elukoha aadress ning isikukood, selle puudumisel sünnikuupäev;
5) Maksu- ja Tolliametile esitatavas järelepärimises ka süüdistatava isiku abikaasa ees- ja perekonnanimi, elukoha aadress ning isikukood, selle puudumisel sünnikuupäev;
6) nõue esitada andmed süüdistatava tulumaksuga maksustatava tulu ja tulumaksu kohta;
7) aasta, mille kohta punktis 6 nimetatud andmed tuleb esitada, märkides Maksu- ja Tolliametile saadetavas järelepärimises, et kui nimetatud aasta andmeid ei ole, siis tuleb esitada sellele eelnenud aasta andmed või teatada, et andmeid ei ole;
8) viide „Kriminaalmenetluse seadustiku” § 220 lõikele 3, mis kohustab järelepärimise saajat andmeid esitama ja näeb ette järelepärimisele vastamise tähtaja.
(3) Järelepärimisele kirjutab alla selle koostanud menetleja.
§ 11. Tõend süüdistatava sissetuleku kohta
(1) Maksu- ja Tolliameti, tööandja, muu isiku või asutuse tõend süüdistatava tulumaksuga maksustatava tulu ja tulumaksu kohta esitatakse kirjalikult või elektrooniliselt määruse lisades 3 ja 4 esitatud vormi kohaselt.
(2) Tõendis märgitakse:
2) tõendi väljastanud asutuse või tööandja nimetus või muu isiku nimi, tõendi koostaja ees- ja perekonnanimi, telefoni ja faksi number ning elektronpostiaadress;
3) süüdistatava ees- ja perekonnanimi, elukoha aadress ning isikukood, selle puudumisel sünnikuupäev;
4) järelepärimises märgitud aastal süüdistatava tulumaksuga maksustatava tulu ja tulumaksu suurus eurodes Maksu- ja Tolliameti andmetel või süüdistatava tulumaksuga maksustatavate väljamaksete ja tulumaksu suurus eurodes tööandja, muu asutuse või isiku andmetel;
5) kui teatise esitab Maksu- ja Tolliamet, märgitakse tõendis esitatud andmete alusena vastav tuludeklaratsioon või registrikanne; kui tõendi esitab tööandja, muu asutus või isik, märgitakse alusena palgaleht, isiku kontokaart või muu raamatupidamisdokument;
6) kui järelepärimises märgitud aasta kohta andmed puuduvad, esitatakse tõendis eelmise aasta andmed või märgitakse, et andmeid ei ole;
(3) Tõendile kirjutab alla selle koostanud Maksu- ja Tolliameti või muu asutuse töötaja, tööandja või tõendit esitav muu isik.
§ 12. Teatis süüdistatava keskmise päevasissetuleku ja elatustaseme kohta
(1) Paragrahvis 11 ettenähtud tõendi või süüdistatava elatustaset iseloomustavate andmete põhjal koostab uurija kirjaliku teatise süüdistatava keskmise päevasissetuleku ja elatustaseme kohta. Kui prokurör või kohtunik seda vajalikuks peab, võib ta koostada teatise ise. Teatis koostatakse määruse lisas 5 esitatud vormi kohaselt.
(2) Teatises märgitakse:
1) süüdistatava ees- ja perekonnanimi:
2) aastanetosissetuleku leidmiseks väljanõutud andmete esitaja nimetus;
3) keskmise päevasissetuleku arvutamise aluseks olev aasta ja süüdistatava aastanetosissetuleku suurus eurodes;
4) päevasissetuleku suurus eurodes, mis on arvutatud aastanetosissetulekust vastavalt § 7 lõigetele 2 ja 3;
5) süüdistatava ülalpeetavate arv ning § 7 lõike 3 punktist 1 tuleneva mahaarvamise suurus protsentides ja eurodes;
6) paragrahvi 7 lõike 3 punktis 2 nimetatud juhul süüdistatava võla suurus ning sellest tulenev päevasissetulekust mahaarvamise suurus protsentides ja eurodes;
7) mahaarvamine päevasissetulekust elamiseks hädavajalike kulude katmiseks vastavalt § 7 lõike 3 punktile 3;
8) punktides 5–7 nimetatud mahaarvamiste summa eurodes;
9) keskmise päevasissetuleku suurus eurodes.
(3) Kui süüdistatava elatustase ilmselt ei vasta tema tegelikule sissetulekule, kirjeldatakse kriminaalmenetluses tuvastatu ning täiendavalt kogutud tõendite põhjal lühidalt süüdistatava elatustaset.
(4) Teatisele kirjutab alla selle koostanud menetleja.
§ 13. Elektrooniliselt esitatud järelepärimise, tõendi ja teatise vormistamine
(1) Elektrooniliselt esitatud järelepärimisele, tõendile ja teatisele peab olema lisatud digitaalallkiri. Digitaalallkirja kasutatakse „Digitaalallkirja seaduses” ja teistes õigusaktides ettenähtud korras.
(2) Järelepärimise, tõendi ja teatise vormistamisel on elektrooniline asjaajamine võrdsustatud kirjaliku asjaajamisega.
§ 131. Infosüsteemide andmevahetuskihi rakendamine süüdistatava sissetuleku tuvastamisel
Täiendavalt kirjalikule ja elektroonilisele vormile võib teha järelepärimisi süüdistatava sissetuleku kohta ning anda sellekohaseid vastuseid elektrooniliselt määruse lisades 1–4 esitatud vorme järgimata, kui lähtutakse „Andmekogude seaduse” (RT I 1997, 28, 423) § 53 lõike 7 alusel Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud infosüsteemide andmevahetuskihi (X-tee) turvalise autentimissüsteemi nõuetest.
[RT I 2005, 32, 240 - jõust. 12.06.2005]
Lisa 1 Järelepärimine isiku maksustatava tulu kohta
Lisa 2 Järelepärimine isikule tehtud väljamaksete kohta
Lisa 3 Tõend isiku maksustatava tulu kohta
Lisa 4 Tõend isikule tehtud väljamaksete kohta
Lisa 5 Teatis süüdistatava keskmise päevasissetuleku ja elatustaseme kohta