text:
Inimõigused Eestis 2014-2015 9. Õigus vabadele valimistele Eessõna 1. Piinamise, ebainimlikult või alandavalt kohtlemise ja karistamise keeld 2. Orjuse ja sunniviisilise töötamise keeld 3. Õigus õiglasele kohtupidamisele 4. Õigus austusele perekonna- ja eraelu vastu 5. Sõnavabadus 6. Kogunemis- ja ühinemisvabadus 7. Diskrimineerimise keeld 8. Õigus haridusele 9. Õigus vabadele valimistele 10. Rahvusvähemused ja lõimumispoliitika 11. LGBT inimeste olukord 12. Pagulaste ja varjupaigataotlejate õigused 13. Lapse õigused 14. Puuetega inimeste olukord Eelmine Järgmine
Aruandlusperioodil toimusid Eestis nii 2014. aasta Euroopa Parlamendi kui 2015. aasta parlamendivalimised.
Europarlamendi valimised toimusid esmakordselt avatud nimekirjade alusel Euroopa parlamendi valimiste seadusest lähtuvalt, mida muudeti 10. veebruaril 2010.[1] 2004. ja 2009. aastal tuli Euroopa Parlamendi valimistel teha inimestel valik kinniste nimekirjade alusel, ehk hääletada sai erakonna kui terviku ja üksikandidaadi vahel, seekord sai hääli anda konkreetsetele kandidaatidele.
Demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo ekspertrühma aruande kohaselt olid 2015. aasta parlamendi valimised Eestis korraldatud efektiivselt.[2]
Probleem on jätkuvalt valimisõiguseta ning valimistel osaleda mitte saavate inimestega. Määratlemata kodakondsusega isikutel on õigus hääletada kohalikel valimistel, kuid mitte Riigikogu valimistel, samuti ei või nad Riigikogu valimistel kandideerida (2015. aastal oli määratlemata kodakondsuseta isikute arv Eestis 89 700).[3] Kuigi määratlemata kodakondsusega isikud võivad osaleda erakondadega seotud tegevustes ja teha erakondadele ning kandidaatidele annetusi, ei ole neil õigust astuda ühegi erakonna liikmeks.[4]
Vaatamata OSCE ettapanekutele, õiguskantsleri hinnangule ning mitmete inimõiguste aruannete ettepanekutele on Eesti üks väheseid riike Euroopas, kus kõikidele vangidele kehtib automaatne seadusest tulenev hääleõiguskaotus. Eestis oli 2014. aastal 2291 vangi.[5]
2014. aasta alguses saatis tollane välisminister Urmas Paet põhiseaduskomisjoni esimehele Rait Marustele kirja, kus pidas vajalikuks kiiremas korras vangide valimisõigust seaduses muuta, kuna absoluutne hääletamiskeeld on vastuolus Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga.[6] Teema oli arutelul 2014. aastal toimunud põhiseaduskomisjoni istungil; tollase põhiseaduskomisjoni esimehe Rait Maruste isiklikul hinnangul tuleks valimisseadustesse muudatused siiski teha, et täita rahvusvaheline kohustus, mille Eesti endale 1996. aastal Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ühinedes võttis. Kuigi nii välis- kui justiitsministeeriumi hinnangul tuleb vangide valimisõiguse absoluutset keeldu leevendada, ei ole parlamendi põhiseaduskomisjonis selleks poliitilist tahet.[7]
Samuti tõi 2015. aastal Riigikogu Kantselei õigus- ja analüüsiosakonna nõunik Katre Tubro oma artiklis välja, et probleemi lahendamist on pikalt edasi lükatud, ehkki peaks olema selge, et lõputult seda teha ei saa.[8]
2014. aasta 1. juulil anti Riigikogu menetlusse 41 Riigikogu liikme poolt algatatud Eesti Vabariigi põhiseaduse muutmise seaduse eelnõu, mis soovis kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel valimisea langetamist 16. eluaastani.[9] Selle muudatusega oli vaja muuta põhiseadust, seega oli vaja see Riigikogu kahe järjestikuse koosseisu poolt kinnitada. Eesti Vabariigi põhiseaduse muutmise seadus kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel valimisea langetamiseks, võeti vastu 1. juunil 2015. aastal järgnevalt:
§ 1. Eesti Vabariigi põhiseaduse § 156 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
ˮKohaliku omavalitsuse volikogu valimistel on seaduses ettenähtud tingimustel hääleõiguslikud selle omavalitsuse maa-alal püsivalt elavad isikud, kes on vähemalt kuusteist aastat vanad.ˮ[10]
Seadusest tulenevalt saavad vähemalt 16. aastased isikud valida 2017. aasta kohalike omavalitsuste valimistel.
Enamik kaebusi valimiskomisjonile ja sealt vaidena Riigikohtule käsitlevad eelkõige printsiipi, mis automaatselt keelab kõikidel vangidel valimise. Selle seadusepunkti ebapropotsionaalsusele on viidanud erinevad ministeeriumid, rahvusvahelised organisatsioonid, kui ka kohalikud eksperdid.
Suurima avaliku arutelu alla sattus Talinna Ringkonnakohtu otsus haldusasjas nr 3-15-403, kus kaebaja hinnangul on Riigikogu valimise seaduses (RKVS) sätestatud keeld valimistest osa võtta isikutel, kelle kohus on kuriteos süüdi tunnistanud ja kes kannavad vanglakaristust, ebaproportsionaalne. Kohus leidis, et kohtuotsuse kohaselt ei ole Riigikogu pika aja jooksul viinud valimisseadust kooskõlla Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga, mis ei luba riigil valimatult ja eranditeta piirata kõikide vangide valimisõigust parlamendivalimistel. Kuna Riigikogu ei ole teinud otsust, millistele kriteeriumitele vastavate kinnipeetavate valimisõigust piiratakse ja millises menetluskorras, on riigikogu valimise seadus põhiseadusevastane.[11] Seega sai kohtuotsuse läbi erandlikult valida kaks kinnipeetavat, aga samas jättis kohus põhiseadusevastase piirangu kohtuasjas kohaldamata, millega käivitus põhiseaduslikkuse järelevalve menetlus Riigikohtus, kelle ainupädevuses on piirang kehtetuks tunnistada. Riigikohus leidis oma otsuses, et piirangut nad selle konkreetse kaasuse põhjal kehtestuks ei tunnista.
Õiguskantsler leidis oma saadetud hinnangus Riigikohtule, et RKVS-i § 4 lõikest 3 ja § 22 lõikest 3 tulenev kuriteos süüdi mõistetud ja vanglakaristust kandvate isikute aktiivse valimisõiguse piirang on selges vastuolus Euroopa inimõiguste konventsiooni 1. protokolli artiklist 3 tulenevate nõuetega, ja põhiseaduse § 123 lõikest 2 tulenevalt ka põhiseadusega. Kuna ka Eesti õiguskorras kehtib üldise valimisõiguse põhimõte Riigikogu valimistel, ning selle õiguse piiramine on võimalik üksnes kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, on vaidlustatud sätted ühtlasi vastuolus põhiseaduse §-dega 11, 57 ja 58.[12]
Oma hinnangus leidis justiitsminister, et vaidlusaluse absoluutse aktiivse valimisõiguse piirangu proportsionaalsus on küsitav.[13] Samuti pidas välisminister RKVS-i § 4 lõiget 3 ja § 22 lõiget 3 põhiseadusevastaseks nende ebaproportsionaalsuse tõttu.[14]
Justiitsministeeriumi tellimusel viis Tallinna Ülikooli riigiteaduste instituut läbi uuringu “Aktiivse valimisea langetamise mõjude analüüs: eelhindamine”, millest järeldus, et sarnaselt teiste riikide kogemustega on ka Eesti 16-aastased noored küpsed kohalikel valimistel hääletama. Analüüs tuvastas, et alandades hääleõiguslikku iga 18ndalt eluaastalt 16ndale suureneks valijaskond ca 24 000 potentsiaalse hääletaja võrra, mis moodustab 2–2,3% kogu hääleõiguslikust valijaskonnast. Peamiseks probleemiks võib pidada poliitikamuutuse soovitud efekti nõrkust või selle puudumist sootuks. Selle tõenäosus on suurem siis, kui noored ei võta aktiivset positsiooni oma huvide ja vajaduste artikuleerimisel ning hääletavad konformselt või loobuvad üldse hääletamast.[15]
Võrdõigusvoliniku poolt tellitud uuring leidis, et erakondade valimisnimekirjade naiskandidaatide osakaal ei ole viimase 10-15 aasta jooksul oluliselt muutunud, küll aga on mõnevõrra kasvanud aiste arv erakondade riiklike nimekirjade esikümnes ja kahekümnes on kasvanud. Uuring tõi välja, ei kõige rohkem on naiskandidaate parlamendierakondadest Sotsiaaldemok-raatlikus erakonnas (36.8%) ja kõige vähem Isamaa ja Res Publica Liidus (24.0%). Ringkondlike nimekirjade esinumbrite seas on nais kõige rohkem Keskerakonnas (41.7%) ja vähem Sotsiaaldemokraatlikus Erakonnas (8.3%). Esimese kolme ringkon-na kandidaadi seas on naiste protsent suurim aga Sotsiaaldemokraatlikus Erakonnas (36.1%) ning väikseim Reformierakonnas (22.2%). Riiklike nimekirjade esikümnes on kõige rohkem naisi Sotsiaaldemokraatlikus Erakonnas (60%), kellele järgneb Keskerakond (50%). Reformierakonna ja IRLi riiklike nimekirjade esikümnes on naisi 20%. Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna riikliku nimekirja esikümnes ei ole aga ühtegi naist.[16]
Üks Eesti edulugusid, interneti teel hääletamine, on tehtud turvalisemaks ja läbipaistvamaks, eelkõige tänu Vabariigi Valimiskomisjoni (VVK) alla kuuluva elektroonilise hääletamise komisjoni (EHK) loomise, mille ülesandeks on internetihääletuse läbiviimine ja e-hääletamise tulemuste kinnitamine. Samuti on välja töötatud verifitseerimisprotsess kinnitamaks, et valija e-hääl edastati sihipäraselt ja salvestati häältetalletamisserveris. Sama on jätkuvalt probleem interneti teel hääletamise aruandlusega, näiteks leiab OSCE, et selleks, et suurendada internetihääletuse süsteemi aruandlust, võiksid ametkonnad jätkata jõupingutusi end-to-end verifitseerimise lisamiseks süsteemi, et valijad saaksid kinnitust, et nende hääled loetakse samal kujul, kui need on salvestatud.
Olulised avalikud arutelud
16. aastastele valimisõiguse andmine tekitas laialdast arutelu, enamjaolt toetati põhiseadusmuudatust, enim kriitikat leidsid eelnõu Keskerakonna poolt, kelle meelest on seadusemuudatus poolik lahendus ning lisaks valida laskmisele peaksid 16-aastased ka valitavad olema.[17]
Samuti on eelkõige Keskerakond nii 2014. aasta Euroopa Parlamendi kui ka 2015. aasta Riigikogu valimiste ajal meedias tekitanud diskussiooni e-valimiste turvalisuse üle.
[1] Euroopa Parlamendi valimise seaduse muutmise seadus. Arvutivõrgus kättesaadav: https://www.riigiteataja.ee/akt/13282688.
[2] Riigikogu valimised. 1. märts 2015. ODIHR-i valimiste eksperdirühma aruanne. Varssavi 26. mai 2015. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.osce.org/et/odihr/elections/estonia/165836?download=true.
[3] Lõimumine: eesmärgid. Arvutivõrgus kättesaadav: https://valitsus.ee/et/eesmargid-tegevused/loimumine/loimumine-eesmargid.
[4] Riigikogu valimised. 1. märts 2015. ODIHR-i valimiste eksperdirühma aruanne. Varssavi 26. mai 2015. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.osce.org/et/odihr/elections/estonia/165836?download=true.
[5] Vanglateenistuse aastaraamat. Arvutivõrgus kättesaadav: http://issuu.com/vanglateenistus/docs/vanglaameti_aastaraamat_veeb.
[6] “Urmas Paet: vangide valimisõiguse osas tuleb viivitamatult seadust muuta.” Delfi. 15.01.2015. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/urmas-paet-vangide-valimisoiguse-osas-tuleb-viivitamatult-seadust-muuta?id=67609316.
[7] “Võimusaadikud panid vangide valimiskeelu leevendamisele pidurit.” Postimees. 15.01.2015. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.postimees.ee/2661958/voimusaadikud-panid-vangide-valimiskeelu-leevendamisele-pidurit.
[8] Tubro, Katre. Vangide valimisõigusest. Riigikogu Toimetised. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.riigikogu.ee/rito/index.php?id=14443.
[9] Eesti Vabariigi põhiseaduse muutmise seadus kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel valimisea langetamiseks 703 SE. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/b0f58e59-bf36-40e3-bbd7-3aff08428bdf/.
[10] Eesti Vabariigi põhiseaduse muutmise seadus kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel valimisea langetamiseks. Arvutivõrgus kättesaadav: https://www.riigiteataja.ee/akt/115052015001.
[11] Tallinna Ringkonnakohtu otsus haldusasjas nr 3-15-403. Arvutivõrgus kättesaadav: https://www.riigiteataja.ee/kohtuteave/maa_ringkonna_kohtulahendid/menetlus.html?kohtuasjaNumber=3-15-403/11.
[12] Arvamus põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluses Riigikogu valimise seaduse § 4 lõige 3 ja § 22 lõige 3. Arvutivõrgus kättesaadav: http://oiguskantsler.ee/sites/default/files/field_document2/6iguskantsleri_arvamus_riigikogu_valimise_seaduse_ss_4_loige_3_ja_ss_22_loige_3_3-4-1-2-15.pdf.
[13] Riigikohtu üldkogu kohtuotsus asjas nr 3-4-1-2-15. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.riigikohus.ee/?id=11&tekst=222578548.
[14] Riigikohtu üldkogu kohtuotsus asjas nr 3-4-1-2-15. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.riigikohus.ee/?id=11&tekst=222578548.
[15] Aktiivse valimisea langetamise mõjude analüüs: eelhindamine. Arvutivõrgus kättesaadav: https://www.tlu.ee/UserFiles/VOTE%2016_loplik.pdf.
[16] Naiskandidaadid ja valimisnimekirjad, Riigikogu valimised 2015. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.vordoigusvolinik.ee/wp-content/uploads/2015/02/Riigikogu_valimisnimekirjad_2015.pdf.
[17] “Kesknoored valimisea langetamisest: see on noorte petmine”. Delfi. 6.05.2015. Arvutivõrgus kättesaadav: http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/kesknoored-valimisea-langetamisest-see-on-noorte-petmine?id=71403581.
Järgmine: 10. peatükk: Rahvusvähemused ja lõimumispoliitika Kristjan Kaldur

matches:
§ 1
§ 156
kohus
Kohus
kohus
Riigikohus
§ 4
§ 22
§ 123
§ 4
§ 22
§ 4
§ 22


Eesti Kasuliku Mudeli Lehe põhimäärus – Riigi Teataja
Eesti Kasuliku Mudeli Lehe põhimäärus
Eesti Kasuliku Mudeli Lehe põhimäärus - sisukord
§ 1 Eesti Kasuliku Mudeli Leht
2 Lehe struktuur ja sisu
§ 5 Osa FG1K „Registreeritud kasulikud mudelid”
§ 6 Osa LD1K „Muudatused kasulikus mudelis”
§ 7 Osa TZ1K „Kasuliku mudeli registreeringu andmete muudatused”
§ 8 Osa PZ1K „Registreeritud kasulike mudelite õigusliku staatuse muudatused”
§ 9 Osa QZ1K „Kasuliku mudeli litsentside registreerimine”
§ 10 Osa RZ1K „Kasuliku mudeli pantide registreerimine”
§ 11 Osa MZ1K „Kasuliku mudeli registreeringu kehtivuse lõppemine”
§ 12 Osa RZ1K „Kasuliku mudeli registreeringut puudutavad muud teated”
§ 13 Osa „Registreeritud mikrolülituste topoloogiad”
§ 14 Osa „Mikrolülituse topoloogia registreeringu andmete muudatused”
§ 15 Osa „Registreeritud mikrolülituste topoloogiate õigusliku staatuse muudatused”
§ 16 Osa „Mikrolülituse topoloogia litsentside registreerimine”
§ 17 Osa „Mikrolülituse topoloogia pantide registreerimine”
§ 18 Osa „Mikrolülituse topoloogia registreeringu kehtivuse lõppemine”
§ 19 Osa „Mikrolülituse topoloogia registreeringut puudutavad muud teated”
§ 20 Osa „Loendid”
§ 21 Osa „Kasuliku mudeli ja mikrolülituse topoloogia alased õigusaktid ja muu info”
3 Lehe kujundus, vormindamisnõuded ja väljaandmine
§ 22 Formaat
§ 23 Kujundus
§ 24 Lehe vormindamisnõuded ja väljaandmine
RT I, 19.08.2014, 3
Vastu võetud 03.01.2012 nr 1
RT I, 10.01.2012, 1
Määrus kehtestatakse „Kasuliku mudeli seaduse” § 31 lõike 3 alusel.
§ 1. Eesti Kasuliku Mudeli Leht
(1) Eesti Kasuliku Mudeli Leht (edaspidi leht) on Patendiameti ametlik perioodiline väljaanne, milles avaldatakse teated kasulike mudelite registris ja mikrolülituste topoloogiate registris tehtud registrikannete kohta.
(2) Patendiamet võib lehes avaldada ka ametlikke teateid, kasulike mudelite ja mikrolülituste topoloogiate õiguskaitset puudutavaid siseriiklikke õigusakte, rahvusvaheliste kokkulepete mitteametlikke tõlkeid ning muud üldistes huvides vajalikku teavet.
(1) Määruses kehtestatud lehe struktuur, vorminõuded ning ilmumissagedus on kooskõlas Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni (edaspidi WIPO) standardiga ST. 18.
(2) Määruses kasutatakse andmete tähistamiseks WIPO standardi ST. 9 kohaseid numberkoode (edaspidi INID-kood).
(3) Määruses kasutatakse kasuliku mudeli korral lehe osade tähistamiseks WIPO standardi ST. 17 kohaseid neljapositsioonilisi „täht – täht – number – täht” koode, kui lehe osale on selline kood kehtestatud.
2. peatükk Lehe struktuur ja sisu
1) osa FG1K „Registreeritud kasulikud mudelid”;
2) osa LD1K „Muudatused kasulikus mudelis”;
3) osa TZ1K „Kasuliku mudeli registreeringu andmete muudatused”;
4) osa PZ1K „Registreeritud kasulike mudelite õigusliku staatuse muudatused”;
5) osa QZ1K „Kasuliku mudeli litsentside registreerimine”;
6) osa RZ1K „Kasuliku mudeli pantide registreerimine”;
7) osa MZ1K „Kasuliku mudeli registreeringu kehtivuse lõppemine”;
8) osa RZ1K „Kasuliku mudeli registreeringut puudutavad muud teated”;
9) osa „Registreeritud mikrolülituste topoloogiad”;
10) osa „Mikrolülituse topoloogia registreeringu andmete muudatused”;
11) osa „Registreeritud mikrolülituste topoloogiate õigusliku staatuse muudatused”;
12) osa „Mikrolülituse topoloogia litsentside registreerimine”;
13) osa „Mikrolülituse topoloogia pantide registreerimine”;
14) osa „Mikrolülituse topoloogia registreeringu kehtivuse lõppemine”;
15) osa „Mikrolülituse topoloogia registreeringut puudutavad muud teated”;
16) osa „Loendid”;
17) osa „Kasuliku mudeli ja mikrolülituse topoloogia alased õigusaktid ja muu info”.
1) lehe nimi: „Eesti Kasuliku Mudeli Leht”;
1) viide „Kasuliku mudeli seaduse” sättele, mille alusel lehte välja antakse (eesti ja inglise keeles);
§ 5. Osa FG1K „Registreeritud kasulikud mudelid”
(1) Osa algab järgmise teabe ja viitega:
„Kasulikud mudelid nr .............. kuni ..............
Teade avaldatakse „Kasuliku mudeli seaduse” § 32 lõike 8 alusel. Patendiamet ei kontrolli kasuliku mudeli vastavust kaitsevõimelisuse kriteeriumidele („Kasuliku mudeli seaduse” § 21).”
(2) Osas avaldatakse kasulike mudelite registreeringute andmed kasuliku mudeli kirjelduste tiitellehtede kujul.
(3) Registreeritud kasulikud mudelid grupeeritakse rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeksite järgi, võttes aluseks nende põhiklassiindeksid. Sama põhiklassiindeksiga kasulikud mudelid järjestatakse registreeringu numbrite kasvavas järjekorras.
§ 6. Osa LD1K „Muudatused kasulikus mudelis”
(1) Osa algab järgmise viitega:
„Teade avaldatakse „Kasuliku mudeli seaduse” § 36 lõike 21 alusel.”
(2) Osas avaldatakse teated kasulike mudelite registreeringutes tehtud muudatuste kohta.
(3) Kasuliku mudeli registreeringus tehtud muudatuse teates sisaldub:
1) lehe number, kus on avaldatud kasuliku mudeli registreerimise teade;
2) kasuliku mudeli kirjelduse number (dokumendi number) koodiga U2 (või U3, U4 jne), kus U-tähe juurde kuuluv number näitab, mitmenda kasuliku mudeli kirjelduse publikatsiooniga on tegemist;
§ 7. Osa TZ1K „Kasuliku mudeli registreeringu andmete muudatused”
(2) Osas avaldatakse teated järgmist liiki muudatuste kohta:
1) nime parandused (TB1K);
2) nime muudatused (TC1K);
3) aadressi parandused (TD1K);
4) aadressi muudatused (TE1K);
5) kuupäevade parandused (TF1K);
6) rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeksi parandused (TG1K);
7) muud parandused ja muudatused (TH1K).
(3) Registreeringu andmete muudatuse teates sisaldub:
1) teate liiki iseloomustav WIPO standardi ST. 17 kood;
2) lehe number, kus on avaldatud kasuliku mudeli registreerimise teade;
3) kasuliku mudeli registreeringu number;
5) avaldatud andmed;
6) parandatud ja muudetud andmed.
§ 8. Osa PZ1K „Registreeritud kasulike mudelite õigusliku staatuse muudatused”
„Teade avaldatakse „Kasuliku mudeli seaduse” § 42 lõike 6 alusel.”
1) kasuliku mudeli üleminek kohtuotsuse alusel (PB1K);
2) kasulike mudelite üleandmine (PC1K);
3) kasuliku mudeli üleminek pärijale või muule õigusjärglasele (PD1K).
(3) Õigusliku staatuse muudatuse teates sisaldub:
5) avaldatud andmed kasuliku mudeli omaniku kohta;
6) kasuliku mudeli uue omaniku andmed.
§ 9. Osa QZ1K „Kasuliku mudeli litsentside registreerimine”
„Teade avaldatakse „Kasuliku mudeli seaduse” § 31 lõike 2 alusel.”
(2) Osas avaldatakse järgmised teated:
1) litsentsi registreerimine (QB1K);
2) litsentsi kehtivuse lõppemine (QC1K).
(3) Litsentsi registreerimise teates sisaldub:
4) litsentsisaaja andmed;
5) litsentsi iseloom (liik);
6) litsentsisaaja kasutusse antavate õiguste ulatus;
7) litsentsi kehtivusaeg.
(4) Litsentsi kehtivuse lõppemise teates sisaldub:
2) lehe number, kus on avaldatud litsentsi registreerimise teade;
6) litsentsi kehtivuse lõppemise kuupäev.
(5) Litsentsi registreerimise ja litsentsi kehtivuse lõppemise teates võib avaldada ka muid litsentsilepingus sisalduvaid litsentsi iseloomustavaid olulisi andmeid.
§ 10. Osa RZ1K „Kasuliku mudeli pantide registreerimine”
1) pandi registreerimine (RC1K);
2) pandi registrist kustutamine (RF1K).
(3) Pandi registreerimise teates sisaldub:
4) pandipidaja andmed;
5) järjekoht;
6) pandi rahaline suurus.
(4) Pandi registrist kustutamise teates sisaldub:
2) lehe number, kus on avaldatud pandi registreerimise teade;
5) pandi kustutamise kuupäev.
(5) Pandi registreerimise ja registrist kustutamise teates võib avaldada ka muid pandilepingus sisalduvaid registerpanti iseloomustavaid olulisi andmeid.
§ 11. Osa MZ1K „Kasuliku mudeli registreeringu kehtivuse lõppemine”
1) kasulikust mudeli õiguskaitsest loobumine (MA1K);
2) registreeringu annulleerimine (MC1K);
3) registreeringu tühistamine (MF1K);
4) registreeringu kehtivuse lõppemine seoses registreeringu kehtivuse pikendamise riigilõivu tasumata jätmisega (MM1K).
(3) Kasuliku mudeli registreeringu kehtivuse lõppemise teates sisaldub:
3) registreeringu number;
5) registreeringu kehtivuse ennetähtaegse lõppemise kuupäev (ei kohaldu registreeringu annulleerimise või registreeringu tühistamise korral).
§ 12. Osa RZ1K „Kasuliku mudeli registreeringut puudutavad muud teated”
Osas avaldatakse „Kasuliku mudeli seaduse” § 36 lõike 21 alusel teated, mida Patendiamet peab vajalikuks avaldada ja mis ei kuulu avaldamisele lehe teistes osades.
§ 13. Osa „Registreeritud mikrolülituste topoloogiad”
„Mikrolülituste topoloogiad nr .............. kuni ..............
Teade avaldatakse „Mikrolülituse topoloogia kaitse seaduse” § 39 lõike 7 alusel.”
(2) Registreeritud mikrolülituste topoloogiate kohta avaldatakse koos INID-koodiga järgmised andmed:
1) registreeringu number (11);
2) registreerimistaotluse number (21);
3) registreerimistaotluse esitamise kuupäev (22);
4) mikrolülituse topoloogia esmakordse ärieesmärgil kasutamise päev (23);
5) mikrolülituse topoloogia nimetus (54);
6) mikrolülituse topoloogia autori ees- ja perekonnanimi ning aadress (72);
7) mikrolülituse topoloogia omaniku ees- ja perekonnanimi, tema elukoha või ettevõtte asukoha aadress ja riigi kood, juriidilise isiku korral nimi, asukoha aadress ja riigi kood (71);
8) registreeringu kehtivuse alguse kuupäev (24);
9) patendivoliniku korral tema ees- ja perekonnanimi ning aadress (74);
10) ühise esindaja korral tema ees- ja perekonnanimi, juriidilisest isikust ühise esindaja korral nimi (74).
§ 14. Osa „Mikrolülituse topoloogia registreeringu andmete muudatused”
„Teade avaldatakse „Mikrolülituse topoloogia kaitse seaduse” § 38 lõike 2 alusel.”
1) nime parandused;
2) nime muudatused;
3) aadressi parandused;
4) aadressi muudatused;
5) kuupäevade parandused;
6) muud parandused ja muudatused.
1) lehe number, kus on avaldatud mikrolülituse topoloogia registreeringu andmete kande teade;
2) mikrolülituse topoloogia registreeringu number;
3) avaldatud andmed;
4) parandatud ja muudetud andmed.
§ 15. Osa „Registreeritud mikrolülituste topoloogiate õigusliku staatuse muudatused”
„Teade avaldatakse „Mikrolülituse topoloogia kaitse seaduse” § 49 lõike 7 alusel.”
1) mikrolülituse topoloogia omaniku õiguste üleminek kohtuotsuse alusel;
2) mikrolülituse topoloogia omaniku õiguste üleandmine;
3) mikrolülituse topoloogia omaniku õiguste üleminek pärijale või muule õigusjärglasele.
3) avaldatud andmed mikrolülituse topoloogia omaniku kohta;
4) mikrolülituse topoloogia uue omaniku andmed.
§ 16. Osa „Mikrolülituse topoloogia litsentside registreerimine”
1) litsentsi registreerimine;
2) litsentsi kehtivuse lõppemine.
3) litsentsisaaja andmed;
4) litsentsi iseloom (liik);
5) litsentsisaaja kasutusse antavate õiguste ulatus;
6) litsentsi kehtivusaeg.
5) litsentsi kehtivuse lõppemise kuupäev.
§ 17. Osa „Mikrolülituse topoloogia pantide registreerimine”
1) pandi registreerimine;
2) pandi registrist kustutamine.
3) pandipidaja andmed;
4) järjekoht;
5) pandi rahaline suurus.
4) pandi kustutamise kuupäev.
§ 18. Osa „Mikrolülituse topoloogia registreeringu kehtivuse lõppemine”
1) mikrolülituse topoloogia registreeringust loobumine;
2) registreeringu annulleerimine;
3) registreeringu tühistamine.
(3) Mikrolülituse topoloogia registreeringu kehtivuse lõppemise teates sisaldub:
3) registreeringu kehtivuse ennetähtaegse lõppemise kuupäev (ei kohaldu registreeringu annulleerimise või registreeringu tühistamise korral).
§ 19. Osa „Mikrolülituse topoloogia registreeringut puudutavad muud teated”
Osas avaldatakse teated, mis ei kuulu avaldamisele teistes osades.
§ 20. Osa „Loendid”
(1) Osas avaldatakse järgmised loendid:
1) registreeritud kasulike mudelite süstemaatiline loend (FG1K), kus esimesse veergu on paigutatud rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni järgi süstematiseeritud registreeritud kasulike mudelite põhiklassiindeksid, teise veergu neile vastavad registreeringute numbrid ja kolmandasse veergu neile vastavad registreerimistaotluste numbrid;
2) registreeritud mikrolülituste topoloogiate numbriline loend, kus esimesse veergu on paigutatud registreeringute numbrid kasvavas järjestuses ja teise veergu neile vastavad registreerimistaotluste numbrid.
(2) Aasta esimeses lehenumbris avaldatakse lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud loenditele järgmised aastaloendid:
1) registreeritud kasulike mudelite süstemaatiline loend (FG1K), kus esimesse veergu on paigutatud rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni järgi süstematiseeritud registreeritud kasulike mudelite patendiklassifikatsiooni indeksid, teise veergu neile vastavad registreeringute numbrid, kolmandasse veergu neile vastavad registreerimistaotluste numbrid ja neljandasse veergu lehe numbrid, kus avaldati registreeringu andmete kande teade;
2) registreeritud kasulike mudelite numbriline loend (FG1K), kus esimesse veergu on paigutatud registreeringute numbrid kasvavas järjestuses, teise veergu neile vastavad registreerimistaotluste numbrid, kolmandasse veergu patendiklassifikatsiooni indeksid ja neljandasse veergu lehe numbrid, kus avaldati registreeringu andmete kande teade;
3) registreeritud mikrolülituste topoloogiate numbriline loend, kus esimesse veergu on paigutatud registreeringute numbrid kasvavas järjestuses, teise veergu neile vastavad registreerimistaotluste numbrid ja kolmandasse veergu lehe numbrid, kus avaldati registreeringu andmete kande teade;
4) kasuliku mudeli omanike tähestikuline loend (FG1K), kus esimesse veergu on paigutatud registreeritud kasulike mudelite omanike nimed tähestikulises järjestuses, teise veergu neile vastavad registreeringute numbrid ja kolmandasse veergu lehe numbrid, kus avaldati registreeringu andmete kande teade;
5) mikrolülituse topoloogia omanike tähestikuline loend, kus esimesse veergu on paigutatud mikrolülituse topoloogia omanike nimed tähestikulises järjestuses, teise veergu neile vastavad registreeringute numbrid ja kolmandasse veergu lehe numbrid, kus avaldati registreeringu andmete kande teade.
(3) Aasta esimeses lehenumbris avaldatakse lisaks lõigetes 1 ja 2 nimetatud loenditele järgmised loendid:
1) eelneva aasta 31. detsembri seisuga kehtinud kasulike mudelite registreeringute numbriline loend (KB1K) registreeringute numbrite kasvavas järjestuses;
2) eelneva aasta 31. detsembri seisuga kehtinud mikrolülituste topoloogiate registreeringute numbriline loend registreeringute numbrite kasvavas järjestuses.
§ 21. Osa „Kasuliku mudeli ja mikrolülituse topoloogia alased õigusaktid ja muu info”
Osas avaldatakse vastavalt vajadusele:
1) kasuliku mudeli ja mikrolülituse topoloogia alaseid õigusakte;
2) riikide, teiste ühenduste ja valitsustevaheliste organisatsioonide rahvusvahelisi koode;
3. peatükk Lehe kujundus, vormindamisnõuded ja väljaandmine
§ 22. Formaat
§ 23. Kujundus
2) lehe nimi lühendatud kujul – „KASULIKU MUDELI LEHT”;
4) lehe osa nimetus vastavalt paragrahvis 3 toodud lehe struktuurile;
5) rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeksite vahemik, kui see on põhjendatud üht liiki teadete suure arvuga nende paremaks üksteisest eristamiseks.
§ 24. Lehe vormindamisnõuded ja väljaandmine
(1) Leht ilmub iga kuu 15. kuupäeval. Kui lehe ilmumise päev ei ole tööpäev, ilmub leht nimetatud kuupäevale järgneval esimesel tööpäeval.


Dokumendi väljaandmise taotlemisel fotole esitatavad nõuded – Riigi Teataja
Dokumendi väljaandmise taotlemisel fotole esitatavad nõuded
Jõustumine: 01.01.201601.01.201101.10.201030.07.200902.10.2006
RT I 2006, 41, 316
Määrus kehtestatakse «Välismaalaste seaduse» § 141 lõike 1 punkti 1 ja § 1413 lõike 1 punkti 1, «Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse» § 47 lõike 2, «Euroopa Liidu kodaniku seaduse» § 52 lõike 1 ning «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» § 15 lõigete 1 ja 7 alusel.
Määrus kehtestab isikutunnistuse, Eesti kodaniku passi, diplomaatilise passi, meremehe teenistusraamatu, välismaalase passi, ajutise reisidokumendi, pagulase reisidokumendi ja meresõidutunnistuse (edaspidi isikut tõendav dokument) väljaandmise taotlemisel fotole esitatavad nõuded.
(1) Isikut tõendava dokumendi väljaandmise taotlemisel esitatav foto peab vastama käesolevas määruses sätestatud nõuetele.
(2) Foto peab olema värviline, mõõtmetega 40×50 mm.
(3) Foto alusel peab olema võimalik isikut üheselt tuvastada. Foto peab võimaldama näokujutise kandmist isikut tõendavasse dokumenti ja näokujutise töötlemist.
(4) Taotlusele lisatud foto ülesvõte ei tohi olla tehtud varem kui kuus kuud enne taotluse esitamist.
FOTO KVALITEET JA ISIKU KUJUTAMINE FOTOL
§ 3. Kvaliteet
(1) Trükiresolutsioon peab olema fotol vähemalt 300 punkti tolli kohta.
(2) Foto peab olema tehtud kõrge kvaliteediga paberile.
§ 4. Mittevastav foto
(1) Foto ei tohi olla rikutud, defektne ega töödeldud ilustamise või kunstilisuse eesmärgil.
(2) Fotol ei tohi olla teisi isikuid ega muid objekte.
(3) Skaneeritud foto esitamine ei ole lubatud.
(4) Foto ei või olla tehtud radiaalsete moonutustega objektiiviga.
§ 5. Näokujutis
(1) Fotografeerimisel peab kaamera olema isiku näoga samal kõrgusel. Fotol kujutatud isiku õlad peavad olema objektiiviga paralleelselt. Isiku pea võib olla kuni 5 kraadi ulatuses kaldu vasakule, paremale, ette või taha või olla pööratud vasakule või paremale.
(2) Fotol peavad olema nähtavad isiku pea ja õlad.
(3) Fotol peab isik olema kujutatud otsevaates ja loomulikus olekus – neutraalse ilmega, avatud silmadega, suletud suuga, peakatteta ning vaade peab olema suunatud objektiivi.
(4) Fotol peab isiku nägu olema fookuses pealaest lõuani ja ninast kõrvadeni ning olema selge detailsusega.
(5) Fotol peavad isiku suu ja nina keskkoht asuma foto kujuteldaval vertikaalsel joonel, mis asub foto horisontaalses keskpaigas.
(6) Lõua ja pealae vaheline ala peab moodustama 70–80% foto vertikaalsest kõrgusest.
(7) Silmade keskkohast läbi tõmmatud kujuteldav horisontaalne joon peab asuma foto alumisest servast 50–70% kõrgusel foto vertikaalsest kogupikkusest. Alla 11-aastase isiku fotol võib vastav minimaalne väärtus olla 40%.
(8) Lubatud on foto kadreerimine viisil, et isiku juuksed ei jää terviklikult nähtavale.
(9) Fotol ei või juuksed või näokaunistused isiku nägu varjata ega tekitada näole varje. Nina- ja kulmurõngad ja muud näokaunistused võivad fotol näha olla tingimusel, kui need ei takista isiku ühest tuvastamist.
§ 6. Silmad
(1) Fotol peavad isiku silma vikerkest ja silmaava olema selgelt nähtavad. Silmakoobastesse ei tohi tekkida kulmudest varje ning juuksed ei tohi olla silmade ees.
(2) Fotol peab isiku silmade keskpunktide vaheline kujuteldav horisontaalne joon olema paralleelne foto ülemise ja alumise servaga.
§ 7. Prillid
Kui isik kannab prille, peab näokujutis fotol vastama järgmistele tingimustele:
1) isiku silmaava ja silma võrkkest peavad olema selgelt nähtaval;
2) prilliklaasid ei tohi peegeldada valgust;
3) toonitud klaasidega prillide kandmine fotol on lubatud põhjendatud meditsiinilise näidustuse korral;
4) isikut peab olema võimalik üheselt tuvastada ja isiku näokujutis ei tohi olla varjatud prilliraamidega.
§ 8. Peakate
(1) Usulistel põhjustel võib isik olla fotol peakattega tingimusel, et isiku näokujutis alalõuast kuni otsmiku ülemise osani on selgelt nähtav ja ilma varjudeta.
(2) Usulistel põhjustel peakatet kandev isik esitab koos fotoga Siseministeeriumi kirjaliku hinnangu taotleja religioossetest tõekspidamistest tuleneva peakatte kandmise kohustuslikkuse küsimuses.
FOTO TAUST, VALGUSTUS JA VÄRVID
§ 9. Foto taust
(1) Foto taust peab olema tasapinnaline, ühetooniline, heleda värvusega ning kontrastne näo ja juuste värviga.
(2) Soovitatavad foto tausta värvid on helesinine, beež, helepruun, helehall või valge.
§ 10. Foto valgustus, säritus ja värvide tasakaal
(1) Valgustus fotol peab olema ühtlane, normaalse heleduse ja kontrastsusega, minimaalsete varjude ja peegeldusteta näol ning taustal. Valgusallikad peavad olema loomuliku spektriga.
(2) Fotol kujutatud isiku näol ei tohi olla varje ega eredaid alasid. Näo iga piirkonna tekstuuri gradatsioon peab olema selgelt nähtav.
(3) Fotol peab isiku nahatoon olema loomulikku värvi ning foto ei tohi olla küllastunud värvidega ega üle- või alasäritatud.
(4) Fotol ei ole lubatud punasilmsus. Samuti ei ole lubatud fotolt tarkvara abil punasilmsuse eemaldamine.
§ 11. Käesolevas määruses kehtestatud nõuetele vastava foto kasutusele võtmise erisused
Kuni 1. veebruarini 2007. a võib taotleja lisada isikut tõendava dokumendi väljaandmise taotlusele foto, mis peab vastama vähemalt järgmistele nõuetele:
1) foto peab olema värviline, mõõtmetega 40×50 mm;
2) fotol peab isik olema kujutatud otsevaates, ilma peakatteta ja heledal taustal;
3) foto peab võimaldama isiku kujutise kandmist isikut tõendavasse dokumenti. Foto alusel peab olema võimalik isikut üheselt tuvastada;
4) usulistel põhjustel võib isik fotol olla peakattega tingimusel, et isiku näokujutis alalõuast kuni otsmiku ülemise osani on selgelt nähtav. Usulistel põhjustel peakatet kandev isik esitab koos fotoga Siseministeeriumi kirjaliku hinnangu taotleja religioossetest tõekspidamistest tuleneva peakatte kandmise kohustuslikkuse küsimuses.
VABARIIGI VALITSUSE MÄÄRUSTE MUUTMINE
§ 12. Vabariigi Valitsuse 26. novembri 2002. a määruses nr 364 «Tähtajalise elamisloa ja tööloa taotlemise, andmise, pikendamise ning kehtetuks tunnistamise kord ja välismaalase Eestist eemalviibimise registreerimise kord» (RT I 2002, 98, 574; 2006, 24, 174) tehakse järgmised muudatused:
1) preambulist jäetakse välja sõnad «ning «Pagulaste seaduse» § 17»;
2) paragrahvi 4 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Taotlusele lisatud foto peab vastama «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» alusel Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud isikut tõendava dokumendi väljaandmise taotlemisel fotole esitatavatele nõuetele.»;
3) paragrahvi 4 lõige 11 tunnistatakse kehtetuks.
§ 13. Vabariigi Valitsuse 14. juuli 2006. a määruses nr 162 «Pagulase ja täiendava kaitse saaja ning tema perekonnaliikme elamisloa taotlemise, andmise ja pikendamise ning kehtetuks tunnistamise kord, elamisloa taotlemisel esitatavate tõendite ja andmete loetelu ning elamisloa andmete isikutunnistusele kandmise kord» (RT I 2006, 34, 263) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 10 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Taotlusele lisatud foto peab vastama «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» alusel Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud isikut tõendava dokumendi väljaandmise taotlemisel fotole esitatavatele nõuetele.»
§ 14. Vabariigi Valitsuse 18. mai 2006. a määruse nr 114 «Pikaajalise elaniku elamisloa andmise, taastamise ning kehtetuks tunnistamise kord» (RT I 2006, 24, 175) § 9 tekst sõnastatakse järgmiselt:
«Taotlusele lisatud foto peab vastama «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» alusel Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud isikut tõendava dokumendi väljaandmise taotlemisel fotole esitatavatele nõuetele.»
§ 15. Vabariigi Valitsuse 20. juuli 2006. a määruse nr 166 «Euroopa Liidu kodaniku ja tema perekonnaliikme elamisõiguse taotlemise, andmise ning selle pikendamise ja lõpetamise kord» (RT I 2006, 35, 267) § 11 tekst sõnastatakse järgmiselt:
§ 16. Vabariigi Valitsuse 26. novembri 2002. a määruses nr 361 «Isikutunnistuse, Eesti kodaniku passi, meremehe teenistusraamatu, välismaalase passi, ajutise reisidokumendi, pagulase reisidokumendi või meresõidutunnistuse väljaandmise taotlemisel esitatavate tõendite ja andmete loetelu ning väljaandmise tähtajad» (RT I 2002, 97, 571; 2006, 17, 137) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 tekst sõnastatakse järgmiselt:
«Isikut tõendava dokumendi taotlusele lisatakse üks foto. Ajutise reisidokumendi taotlusele lisatakse kaks ühesugust fotot.»;
2) paragrahvi 131 täiendatakse punktiga 5 järgmiselt:
« 5) linna- või vallavalitsuse või hoolekandeasutuse kinnituse, et taotleja terviseseisund püsivalt ei võimalda taotluse esitamiseks isiklikult pöörduda selleks pädevasse asutusse.»
§ 17. Vabariigi Valitsuse 22. aprilli 2003. a määruse nr 125 «Diplomaatilise passi väljaandmise tähtajad ning diplomaatilise passi väljaandmise taotlemisel esitatavate tõendite ja andmete loetelu» (RT I 2003, 37, 249) § 6 tekst sõnastatakse järgmiselt:
«Taotlusele lisatakse üks foto, mis peab vastama «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» alusel Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud isikut tõendava dokumendi väljaandmise taotlemisel fotole esitatavatele nõuetele.»
Siseminister Kalle LAANET
RT I, 23.03.2015, 60


Vastu võetud 26.04.2004 nr 26
RTL 2004, 56, 933
jõustumine 08.05.2004
§ 1. Jäätmeloa taotluse läbivaatamine
(1) Jäätmeloa andja (edaspidi loa andja) registreerib saadud jäätmeloa taotluse kohe pärast selle kättesaamist ja kontrollib selle vastavust «Jäätmeseaduse» ja selle määruse nõuetele.
(2) Kui tegevuseks, milleks jäätmeluba taotleti, jäätmeluba vaja ei ole, teavitab loa andja sellest taotlejat posti teel 7 päeva jooksul arvates taotluse registreerimisest ja tagastab taotluse.
(3) Kui taotlus ei vasta «Jäätmeseaduse» ja selle määruse nõuetele või taotlusmaterjalides esitatud andmed ei ole piisavad taotluse menetlemiseks, määrab loa andja tähtaja puuduste kõrvaldamiseks või täpsustavate andmete esitamiseks ja teavitab sellest taotlejat posti teel viivitamatult pärast puuduste avastamist.
(4) Kui taotleja ei ole puudusi määratud tähtajaks kõrvaldanud või täpsustavaid andmeid esitanud, tagastab loa andja taotluse läbi vaatamata 5 päeva jooksul arvates lõike 3 alusel määratud tähtaja lõppemisest.
§ 2. Jäätmeloa andmise menetluse algatamisest teatamine
Loa andja teatab jäätmeloa andmise menetluse algatamisest väljaandes Ametlikud Teadaanded 2 tööpäeva jooksul pärast taotluse nõuetele vastavuse tuvastamist või pärast § 1 lõikes 3 nimetatud puuduste kõrvaldamist.
§ 3. Jäätmeloa taotluse menetlemisetähtaeg ja jäätmeloa andmine
(1) Jäätmeloa taotlus vaadatakse läbi ning antakse jäätmeluba või keeldutakse jäätmeloa andmisest kolme kuu jooksul arvates taotluse registreerimisest.
(2) Jäätmeloa annab Keskkonnaamet (edaspidi amet).
§ 4. Jäätmeloa taotluse menetlustähtaja peatamine
Menetlustähtaeg peatub:
1) kavandatava tegevuse keskkonnamõju hindamise ajaks, kuni keskkonnamõju hindamise aruande loa andjale esitamiseni;
§ 5. Jäätmeloa avalikul väljapanekul esitatud ettepanekud ja vastuväited
(1) Taotlejale antakse 10 päeva avalikul väljapanekul esitatud ettepanekute ja vastuväidetega tutvumiseks ning nende kohta arvamuse avaldamiseks.
(2) Avaliku väljapaneku käigus esitatud seisukohad vaatab amet läbi kahe nädala jooksul avaliku väljapaneku lõppemist.
§ 6. Jäätmeloa andmisest avalikkuse ja taotleja teavitamine ja jäätmeloa andmise või jäätmeloa andmisest keeldumise käskkirja kättetoimetamine
(1) Loa andja avaldab vastavalt «Jäätmeseaduse» § 80 lõikele 7 jäätmeloa andmise kuulutuse 2 tööpäeva jooksul pärast jäätmeloa andmise otsustamist.
(2) Jäätmeloa andmisest ning jäätmeloa väljastamise kuupäevast ja kohast teavitatakse taotlejat posti teel 3 tööpäeva jooksul jäätmeloa andmise otsustamisest.
(3) Jäätmeloa andmisest keeldumise käskkiri saadetakse taotlejale posti teel viivitamatult.
§ 7. Jäätmeloa muutmise menetlus
Jäätmeloa muutmise taotluse menetlemisele kohaldatakse selle määruse § 1 lõigete 1, 3 ja 4 ning §-de 2–6 sätteid.
§ 8. Jäätmeloa kehtetuks tunnistamine
(1) Amet tunnistab jäätmeloa kehtetuks «Jäätmeseaduse» §-s 85 sätestatud alustel.
(2) Enne jäätmeloa kehtetuks tunnistamise otsustamist kuulatakse ära jäätmeloa omaja suuliselt või kirjalikult esitatud seisukohad. Ärakuulamise ajast ja kohast teavitatakse jäätmeloa omajat posti teel vähemalt üks nädal enne ärakuulamist.
(3) Jäätmeloa kehtetuks tunnistamise käskkirja saadab loa andja postiga või toimetab jäätmeloa omajale kätte viivitamatult.
(4) Teade jäätmeloa kehtetuks tunnistamisest tehakse avalikult teatavaks ameti veebilehel 3 päeva jooksul arvates jäätmeloa kehtetuks tunnistamisest.
§ 9. Jäätmeloa taotlemiseks vajalike andmete täpsustatud loetelu
(1) Jäätmeloa taotlemiseks vajalike andmete täpsustatud loetelu on esitatud taotlusvormil (lisa 1).
(2) Jäätmeloa taotlemisel metallijäätmete kogumiseks ja veoks esitatakse täiendavalt lõikes 1 nimetatud andmetele «Jäätmeseaduse» §-s 88 sätestatud andmed.
(3) Jäätmeloa taotlemisel prügila käitamiseks esitatakse täiendavalt lõikes 1 nimetatud andmetele «Jäätmeseaduse» § 91 punktides 4, 5 ja 6 sätestatud andmed.
(4) Ameti põhjendatud nõudmisel esitab loa taotleja ametile jäätmekäitluskoha või jäätmetekkekoha järgse maakonna tervisekaitsetalituse seisukoha kavandatava tegevuse asjus.
§ 10. Jäätmeloa taotluse vorm ja jäätmeloa vorm
(1) Kehtestada jäätmeloa taotluse vorm vastavalt lisale 1.
(2) Kehtestada jäätmeloa vorm vastavalt lisale 2.
§ 11. Keskkonnaministri määruse kehtetuks tunnistamine
Keskkonnaministri 17. märtsi 1999. a määrus nr 34 «Jäätmeseaduse paragrahvi 36 rakendamine jäätmeloa andmisel» tunnistatakse kehtetuks.
Keskkonnaministri 26. aprilli 2004. a määruse nr 26 «Jäätmeloa andmise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise menetluse käigus läbiviidavate menetlustoimingute tähtajad ning jäätmeloa taotlemiseks vajalike andmete täpsustatud loetelu ja jäätmeloa taotluse vorm ning jäätmeloa vorm»
JÄÄTMELOA TAOTLUS
Äriregistrikood või isikukood
Territoriaalkood
Põhitegevusala (EMTAKi1 järgi)
Kontaktisik (nimi)
Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi nr (kui luba taotletakse ohtlike jäätmete käitlemiseks)
MILLEKS JÄÄTMELUBA TAOTLETAKSE
Jäätmekäitluskoht (aadress)
Jäätmetekkekoht (aadress)
Jäätmete kõrvaldamiseks (v.a D1, D4, D5, D10, D122)
Jäätmete taaskasutamiseks (v.a R12)
Ohtlike jäätmete kogumiseks ja veoks
Olmejäätmeveoks majandus- või kutsetegevusena
Jäätmete tekitamiseks3
Metallijäätmete kogumiseks ja veoks
Prügila käitamiseks (D12)
Jäätmete põletamiseks (R12, D102)
Kohaliku omavalitsuse korraldatud jäätmeveoks
Jäätmeloa soovitav kehtivusaeg (täidetakse juhul, kui soovitav loa kehtivusaeg on alla 5 aasta)
1 Tegevusala kood on Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatorist (EMTAK) saadav koodinumber.
2 Vastavalt Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusele nr 104 «Jäätmete taaskasutamis- ja kõrvaldamistoimingute nimistud» (RT I 2004, 23, 157).
3 Tegevusvaldkond vastavalt «Jäätmeseaduse» §-le 75.
TABEL 1. Kavandatav jäätmete liikumine kalendriaasta jooksul
Sissetulek (t/a)
Väljaminek (t/a)
Saadakse teistelt (ettevõtjatelt, asutustelt, isikutelt)
Taaskasutatakse
Kõrvaldatakse
Antakse teistele ettevõtjatele
Kogus R-kood2 Kogus D-kood2
1 Vastavalt Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusele nr 102 «Jäätmeliikide, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu» (RT I 2004, 23, 155). Juhul kui tabelisse kantavate jäätmeliikide arv on suurem kui 50, võib kanda jäätmeliigi nimetuse kasutades neljakohalist alajaotise koodnumbrit.
2 Vastavalt Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusele nr 104 «Jäätmete taaskasutamis- ja kõrvaldamistoimingute nimistud».
TABEL 2. Jäätmete kogumine, vedu, ladestamine ja vahetu keskkonda viimine
Jäätmete kogumise viis
Veetav kogus (t/a)
Jäätmevedaja (veoettevõtja või omavedu)
Jäätmeveo sihtkoht
Jäätmeid vastuvõttev ettevõtja
Ladestamine ja vahetu keskkonda viimine,
ärinimi või nimi äriregistri- või isikukood
1 Vastavalt Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusele nr 102 «Jäätmeliikide, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu».
TABEL 3. Korraldatava jäätmekäitluse selgitus ja tehnilise varustuse kirjeldus1
Jäätmekäitlus Tehniline varustus
(koos skeemide ja joonistega2)
1 Tabel 3 täidetakse juhul, kui luba taotletakse «Jäätmeseaduse» § 75 lõikes 1 loetletud valdkondades.
2 Lisatakse eraldi.
TABEL 4. Tootmistegevuse selgitus koos jäätmete moodustumisega seotud toorme ning tehnoloogiaprotsesside iseloomustusega1
Toore, millest moodustuvad jäätmed Tehnoloogiaprotsessi iseloomustus Arvutused tekkivate ja keskkonda viidavate jäätmete koguste hindamiseks Jäätmete käitlemise tehnilise varustuse kirjeldus (vajadusel koos skeemide ja joonistega2)
1 Tabel 4 täidetakse juhul, kui luba taotletakse jäätmete tekitamiseks «Jäätmeseaduse» § 75 lõikes 1 loetletud valdkondades.
TABEL 5. Jäätmete koostise ning jäätmekäitlustoimingute ja -tehnoloogia iseloomustus
Jäätmete keemiline koostis (põhikomponendid ja peamised ohtlikud ained) Jäätmekäitlustoimingu
(-toimingute) kirjeldus Jäätmekäitlustehnoloogia(d)
TABEL 6. Jäätmekäitluskohtade kirjeldus
Jäätmekäitluskoht Kirjeldus
TABEL 7. Andmed isikute kohta, kellele kavatsetakse jäätmed üle anda
Isik Aadress
TABEL 8. Jäätmekäitluse juures rakendatavad ohutusmeetmed ja õnnetuste tagajärgede leevendamise meetmed
Tegevus Meetme kirjeldus
TABEL 9. Ettepanekud jäätmekäitluskoha või jäätmetekkekoha omaseireks
Seiratav näitaja Seire viis Seire sagedus
TABEL 10. Jäätmetekke vältimiseks ja jäätmekoguste vähendamiseks rakendatavate meetmete kava
Meetme kirjeldus Meetme rakendamine
TABEL 11. Jäätmekäitluse alustamisel ja lõpetamisel rakendatavad tervise- ja keskkonnakaitsemeetmed, sealhulgas jäätmekäitluskohtade järelhoolduse kava
Tegevus Meetme kirjeldus Meetme rakendamine
TABEL 12. Andmed prügila mahutavuse kohta1
TABEL 13. Prügila asukoha kirjeldus ja selle hüdrogeoloogiline ja geoloogiline iseloomustus1
Asukoha kirjeldus Hüdrogeoloogiline iseloomustus Geoloogiline iseloomustus
TABEL 14. Andmed personali tehnilise ja kutsealase väljaõppe kohta1
Töökoht Haridus Väljaõpe või varasem töökogemus
TABEL 15. Prügila töö korraldamisel õnnetuste vältimiseks ja nende kahjulike tagajärgede piiramiseks rakendatavad meetmed1
Tegevuse liigid Meetme kirjeldus Meetme rakendamine
Kahjulike tagajärgede piiramise meetmed
TABEL 16. Õhu- ja veeheite piirväärtusest kinnipidamiseks ja põletusprotsessi reguleerimiseks vajalike ning tehnoloogiaparameetrite mõõtmise regulaarsust ja täpsust tagavate mõõteseadmete nimistu koos tehnilise iseloomustusega1
Mõõteseade Tehniline iseloomustus
1 Tabel 16 täidetakse juhul, kui taotletakse jäätmeluba jäätmete põletamiseks.
TABEL 17. Piirkond, kust kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed kokku kogutakse1
1 Tabelid 17 ja 18 täidetakse juhul, kui taotletakse jäätmeluba kohaliku omavalitsuse organi korraldatud jäätmeveoks.
TABEL 18. Jäätmekäitluskohad ja isikud, kellele jäätmed üle antakse, sealhulgas prügilad ja nende käitajad1
Aadress Haldaja Aadress Käitaja
1 Tabelid 18 ja 19 täidetakse juhul, kui taotletakse jäätmeluba kohaliku omavalitsuse organi korraldatud jäätmeveoks.
Taotluse esitaja (nimi, allkiri)
Jäätmeloa registreerimisnumber
Jäätmeloa taotluse registreerimisnumber
Jäätmeloa omaja
Ohtlike jäätmete käitluslitsentsi nr (Kui luba on antud ohtlike jäätmete käitlemiseks)
Jäätmeluba antakse2
Jäätmekäitluskoht (-kohad) või jäätmetekkekoht (-kohad)
Lubatud tegevuse
2 Jäätmekäitlustegevuse nimetus vastavalt «Jäätmeseaduse» § 73 lõikele 2 või jäätmete tekitamise valdkonna nimetus vastavalt seaduse § 75 lõikele 1.
Jäätmeloa andja:
Jäätmeloa andmise õiguslik ja faktiline alus
TABEL 1. Tekkivate ja käideldavate jäätmete liigid ja kogused
Tekkivad jäätmekogused (tonni põhitoodangu kohta2), t/a
Käideldavad jäätmekogused, t/a
Kogumine, sealhulgas sorteerimine
Toimingu kood3 Kogus
2 Juhul kui seda saab arvutada.
3 Vastavalt Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004 määrusele nr 104 «Jäätmete taaskasutamis- ja kõrvaldamistoimingute nimistud».
TABEL 2. Tekkivate ja käideldavate jäätmete piirkogused, mida võib viia keskkonda
Piirkogused, mida võib viia keskkonda (kõrvaldada)
Toimingu kood2 Kogus
TABEL 3. Jäätmekäitlustoimingule esitatavad tehnilised ja keskkonnakaitsenõuded
Keskkonnakaitsenõuded
Kirjeldus Rakendamine
TABEL 4. Jäätmekäitluse alustamisel ja lõpetamisel rakendatavad tervise- ja keskkonnakaitsemeetmed, sealhulgas jäätmekäitluskohtade järelhooldus
TABEL 5. Keskkonnaseirenõuded
Seirenõue Seiratav näitaja Seire sagedus
TABEL 6. Jäätmekäitluse juures rakendatavad ohutusmeetmed ja õnnetuste tagajärgede leevendamise meetmed
Tegevuse liigid Kirjeldus Rakendamine
Õnnetuste tagajärgede leevendamise meetmed
TABEL 7. Jäätmete kõrvaldamiskoht(-kohad), kuhu jäätmed veetakse, kui jäätmeluba on antud jäätmeveoks
Kõrvaldamiskoht Aadress
TABEL 8. Prügila liik1
TABEL 9. Prügilasse ladestatavate jäätmete kogus1
Jäätmekategooria2 Jäätmeliik3 Koodinumber3 Kogus, t/a
2 Vastavalt «Jäätmeseaduse» § 2 lõikele 3.
3 Vastavalt Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusele nr 102 «Jäätmeliikide, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu».
TABEL 10. Prügila kasutamise ja järelevalve nõuded 1
TABEL 11. Prügila seirenõuded1
Seiratav näitaja Seire sagedus Proovivõtunõuded Analüüsinõuded
TABEL 12. Prügilaloa omaja iga-aastane aruandekohustus1
Aruande objekt Teavitamise kord
Prügilasse vastuvõetud jäätmete liigid
Vastuvõetud jäätmekogused, t/a, sellest:
Vaheladustatud, t/a
Käideldud, t/a
Saadetud käitlemiseks, t/a
Ladestatud, t/a
Keskkonnaseire tulemused
TABEL 13. Jäätmepõletustehase või jäätmete koospõletustehase kogujõudlus1
1Tabelid 13–16 täidetakse, kui jäätmeluba on antud jäätmete põletamiseks.
TABEL 14. Põletatavate ohtlike jäätmete kütteväärtus ja massivood ajaühikus1
Massivood ajaühikus
Jäätmeliik2 Koodinumber2 Minimaalne Maksimaalne Minimaalne Maksimaalne
1 Tabelid 13–16 täidetakse, kui jäätmeluba on antud jäätmete põletamiseks.
2 Vastavalt Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusele nr 102 «Jäätmeliikide, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu».
TABEL 15. Saasteainete sisalduse proovivõtu ja mõõtmise protseduurinõuded1
Proovivõtunõuded Mõõtmisnõuded
Välisõhus
Reovees
Heitvees
TABEL 16. Saasteainete lubatud sisaldus jäätmetes1
Jäätmeliik2 Saasteaine Lubatud sisaldus
2Vastavalt Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määrusele nr 102 «Jäätmeliikide, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu».
TABEL 17. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud piirkond ja kogutud jäätmete üleandmine1
Jäätmeveoga hõlmatud piirkond
Jäätmekäitluskoht(ad)
Nimi, aadress, kood Isik kellele jäätmed üle antakse
Piirkonna kirjeldus (kohaliku omavalitsuse volikogu määruse nr)
Tabel 17 täidetakse, kui jäätmeluba on antud kohaliku omavalitsuse korraldatud jäätmeveoks.
Vaidlustamine Käesolevat jäätmeluba on võimalik vaidlustada 30 päeva jooksul teatavaks tegemisest arvates, esitades vaide loa andjale «Haldus menetluse seaduses» sätestatud korras või kaebuse halduskohtusse «Halduskohtumenetluse seadustikus» sätestatud korras
Jäätmeloa väljaandmise kuupäev
Andja Nimi ja allkiri
Saaja (jäätmeloa omaniku esindaja)
Nimi ja allkiri
Muutja Nimi ja allkiri


Kooli õppe- ja kasvatusalastes kohustuslikes dokumentides esitatavad andmed ning dokumentide täitmise ja pidamise kord – Riigi Teataja
Kooli õppe- ja kasvatusalastes kohustuslikes dokumentides esitatavad andmed ning dokumentide täitmise ja pidamise kord
Kooli õppe- ja kasvatusalastes kohustuslikes dokumentides esitatavad andmed ning dokumentide täitmise ja pidamise kord - sisukord
§ 2 Kooli õppe- ja kasvatusalaste kohustuslike dokumentide pidamine
§ 3 Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide kinnitamine
2 ÜLDTÖÖPLAAN
§ 4 Üldtööplaan
§ 5 Üldtööplaani vormistamine ja täitmine
3 ÕPILASRAAMAT
§ 6 Õpilasraamatu sisseseadmine ja täitmise üldnõuded
§ 7 Õpilasraamatu täitmine õpilase kooli vastuvõtmisel ja koolist väljaarvamisel
§ 8 Hinnete ja sõnaliste hinnangute kandmine õpilasraamatusse
§ 9 Õpilase tunnustamise märkimine õpilasraamatusse
§ 10 Klassi ja kooli lõpetamise märkimine õpilasraamatusse
4 KLASSIPÄEVIK
§ 11 Klassipäeviku sisseseadmine ja selle täitmise üldnõuded
§ 12 Klassipäeviku täitmine
§ 13 Hinnete kandmine klassipäevikusse
5 LÕPUTUNNISTUSTE JA HINNETELEHTEDE PLANKIDE ARVESTAMISE RAAMAT
§ 14 Lõputunnistuste ja hinnetelehtede plankide arvestamise raamatu sisseseadmine ja täitmise üldnõuded
§ 15 Lõputunnistuste ja hinnetelehtede plankide arvestamise raamatu täitmine
6 KIITUSKIRJADE, MEDALITE JA MUUDE AUTASUDE VÄLJAANDMISE RAAMAT
§ 16 Kiituskirjade, medalite ja muude autasude väljaandmise raamatu sisseseadmine ja täitmise üldnõuded
§ 17 Kiituskirjade, medalite ja muude autasude väljaandmise raamatu täitmine
7 HUVIRINGIPÄEVIK
§ 18 Huviringipäeviku sisseseadmine ja selle täitmise üldnõuded
§ 19 Huviringipäeviku täitmine
8 PIKAPÄEVARÜHMA PÄEVIK
§ 20 Pikapäevarühma päeviku sisseseadmine ja täitmise üldnõuded
§ 21 Pikapäevarühma päeviku täitmine
9 ÕPILASKODURÜHMA PÄEVIK
§ 22 Õpilaskodurühma päeviku sisseseadmine ja täitmise üldnõuded
§ 23 Õpilaskodurühma päeviku täitmine
RT I 2010, 60, 420
Vastu võetud 25.08.2010 nr 52
Määrus kehtestatakse «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 70 lõike 2 alusel.
Määrusega sätestatakse riigi-, munitsipaal- ning erakooli õppe- ja kasvatusalastes kohustuslikes dokumentides esitatavad andmed ning dokumentide täitmise ja pidamise kord.
§ 2. Kooli õppe- ja kasvatusalaste kohustuslike dokumentide pidamine
(1) Koolis peetakse õppe- ja kasvatusalaseid kohustuslikke dokumente paberil või elektroonilises õppeinfosüsteemis.
(2) Kooli õppe- ja kasvatusalased kohustuslikud dokumendid sisaldavad käesolevas määruses sätestatud andmestikku. Elektroonilise õppeinfosüsteemi andmestik on osaliselt ja tervikuna paberile väljatrükitav.
(3) Kooli õppe- ja kasvatusalaste kohustuslike dokumentide pidamisel kasutatakse järgmisi tähistusi:
1) PÕK – põhikooli riiklik õppekava;
2) GÕK – gümnaasiumi riiklik õppekava;
3) LÕK – põhikooli lihtsustatud riiklik õppekava;
4) TÕK – toimetuleku õppekava;
5) IÕK – individuaalne õppekava;
6) I, II, III, IV – õppeveerandid;
7) K – kursusehinne;
8) A – aastahinne;
9) EA – eksterni aineeksamihinne;
10) KA – kooliastmehinne;
11) ÜE – üleminekueksami hinne;
12) LE – lõpueksamihinne;
13) T – täiendava õppetöö hinne.
(4) Toimetuleku õppekava rakendamisel kasutatakse õpiedukusele antud hinnangute märkimisel järgmisi tähistusi:
1) TT – tuleb toime;
2) TA – tuleb abiga toime;
3) ET – ei tule toime.
(5) Käitumise ja hoolsuse hinde märkimisel kasutatakse järgmisi tähistusi:
1) E – eeskujulik;
2) H – hea;
3) R – rahuldav;
4) MR – mitterahuldav.
(6) Elektroonilise õppeinfosüsteemi kasutamise korral peab olema:
1) tagatud andmete konfidentsiaalsus ja terviklik säilimine ning andmete varundamine üks kord ööpäevas ja koopiate varundamine iga nädala lõpul;
2) takistatud volitamata isikute juurdepääs õppeinfosüsteemile.
§ 3. Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide kinnitamine
Nummerdatud lehekülgedega õpilasraamatu, klassipäeviku, lõputunnistuste ja hinnetelehtede plankide arvestamise raamatu ning kiituskirjade, medalite ja muude autasude väljaandmise raamatu kinnitab kooli direktor allkirjaga dokumendi lõpus.
2. peatükk ÜLDTÖÖPLAAN
§ 4. Üldtööplaan
Üldtööplaan on koolidokument, milles määratletakse kooli ühe õppeaasta tegevuskava, lähtudes kooli arengukavast ja õppekavast, õppeaasta üldeesmärkidest ja eelmise aasta töö kokkuvõttest.
§ 5. Üldtööplaani vormistamine ja täitmine
(1) Üldtööplaan vormistatakse alapunktidena vastavalt tegevusvaldkondadele. Igas alapunktis määratletakse ülesanded, tegevused, vastutajad ja tähtajad.
(2) Üldtööplaani täitmise kindlustab kooli direktor.
(3) Üldtööplaani säilitatakse kolm aastat.
3. peatükk ÕPILASRAAMAT
§ 6. Õpilasraamatu sisseseadmine ja täitmise üldnõuded
(1) Õpilasraamat on kooli õpilaste arvestuse põhidokument, mis sisaldab õpilaste üldnimekirja ja iga õpilase lehekülge. Õpilasraamatu vormi näidis kehtestatakse käesoleva määruse lisas 1.
(2) Õpilasraamatu õpilase leheküljele (edaspidi õpilasraamat) märgitakse andmed õpilase isiku, õppekava (põhikooli riiklik õppekava, gümnaasiumi riiklik õppekava, põhikooli lihtsustatud riiklik õppekava), statsionaarsest õppevormist erineva õppevormi (koduõpe, mittestatsionaarne õpe, kooli lõpetamine eksternina); õpitulemuste, hoolsuse ja käitumise; individuaalse õppekava rakendamise, klassist klassi üleviimise, kooli lõpetamise või koolist väljaarvamise ning õpilaste tunnustamise kohta.
(3) Õpilasraamatu nõuetekohase täitmise kindlustavad kooli direktor ja õppealajuhataja.
(4) Õpilasraamatut säilitatakse alaliselt.
§ 7. Õpilasraamatu täitmine õpilase kooli vastuvõtmisel ja koolist väljaarvamisel
(1) Sissekanne õpilasraamatusse õpilase kooli vastuvõtmise, kooli lõpetamise ja koolist väljaarvamise kohta tehakse kooli direktori käskkirja alusel märkega käskkirja numbri ja väljaandmise kuupäeva kohta.
(2) Kooli vastuvõetud õpilase nimi kantakse õpilasraamatu üldnimekirja ning õpilasele avatakse õpilasraamatus lehekülg. Üldnimekirja märgitakse õpilase nimi, kooli astumise aasta ja õpilasele avatud õpilasraamatu lehekülje number.
(3) Õpilasraamatusse märgitakse õpilase nimi, isikukood või sünniaeg, sünnikoht ja statsionaarse õppevormi korral vanemate nimed õpilase sünnitunnistuse või -tõendi alusel. Kui õpilasel on seaduslik esindaja, märgitakse õpilasraamatusse ka seadusliku esindaja nimi.
(4) Õpilasraamatusse märgitakse, kas õpilane on enne sellesse kooli õppima asumist olnud kodus, käinud koolieelses lasteasutuses, koolieelikute ettevalmistusrühmas või õppinud teises koolis.
(5) Õpilasele, kes arvatakse koolist välja enne põhikooli või gümnaasiumi lõpetamist, väljastatakse õpilasraamatu väljavõte. Õpilasraamatu väljavõtte õigsust kinnitab direktor allkirjaga.
(6) Õpilasraamatusse kantakse koolist väljaarvatud õpilasele väljastatud dokumentide loend.
(7) Õpilasele, kes tuli teisest koolist, avatakse õpilasraamatu lehekülg ja täidetakse see eelmise kooli õpilasraamatu väljavõtte põhjal. Õpilasraamatusse kantakse õpilase aastahinded või kursusehinded, üleminekueksamite hinded, kooliastmehinded ning õpilasraamatu väljavõtte väljastanud kooli nimi. Õpilasele, kes asub uuesti õppima samas koolis, õpilasraamatus uut lehekülge ei avata, vaid jätkatakse olemasoleva alustatud lehekülje täitmist.
(8) Kooli endisele õpilasele, kellel on 12. klassi õppeainete aastahinded või kooliastmehinded ja koolieksamite hinded vähemalt rahuldavad, kuid kes eelmisel õppeaastal ei saanud gümnaasiumi lõputunnistust, sest tal jäi riigieksam sooritamata või sooritas ta riigieksami mitterahuldavalt ning kes järgmisel õppeaastal sooritab kooli juures, kus ta õppis, gümnaasiumi lõpetamiseks vajalikud riigieksamid positiivselt, õpilasraamatus uut lehekülge ei avata, vaid jätkatakse olemasoleva lehekülje täitmist. Sooritatud riigieksami(te) tulemused kantakse täiendava õppetöö ja korduseksamite tabelisse.
§ 8. Hinnete ja sõnaliste hinnangute kandmine õpilasraamatusse
(1) Põhikooli õpilasraamatusse (I–III kooliaste) kantakse:
1) õppeainete aastahinded;
2) käitumise aastahinded;
3) hoolsuse aastahinded;
4) lõpueksamite hinded;
5) eksternina kooli lõpetamiseks sooritatud aineeksamite hinded.
(2) Põhikooli 1.–2. klassis sõnalise hindamise rakendamise korral kokkuvõtvaid sõnalisi hinnanguid õpilasraamatusse ei kanta.
(3) Toimetulekuklassi või -rühma õpilasraamatusse kantakse:
1) õppeainete aastahinnangud;
3) hoolsuse aastahinded.
(4) Gümnaasiumiastme õpilasraamatusse kantakse:
1) õppeainete kursusehinded;
3) kooliastmehinded;
4) üleminekueksamite ja koolieksamite hinded;
6) eksternina kooli lõpetamiseks sooritatud aineeksamite hinded.
§ 9. Õpilase tunnustamise märkimine õpilasraamatusse
Õpilasraamatusse märgitakse õpilase tunnustamine kiituskirja, kiitusega lõputunnistuse, medali või muu kooli autasuga.
§ 10. Klassi ja kooli lõpetamise märkimine õpilasraamatusse
(1) Õpilasraamatusse märgitakse õppenõukogu otsus õpilase järgmisse klassi üleviimise või klassikursust kordama jätmise kohta.
(2) Õpilasraamatusse märgitakse lõputunnistuse number ja väljaandmise kuupäev. Lõputunnistuse kättesaamist kinnitab õpilane või volitatud isik allkirjaga.
(3) Õpilasraamatusse märgitakse lõputunnistuse duplikaadi number ja väljaandmise kuupäev.
4. peatükk KLASSIPÄEVIK
§ 11. Klassipäeviku sisseseadmine ja selle täitmise üldnõuded
(1) Klassipäevik on koolidokument, milles peetakse arvestust õppetegevuse ning õpilaste õpitulemuste kohta vastavalt klassipäeviku täitmise juhendile. Klassipäeviku vormi näidis kehtestatakse käesoleva määruse lisas 2.
(2) Klassipäevikusse märgitakse õppeainete loend, tundide arv õppeaastas, õpilaste nimed, tundide toimumise aeg ja arv ning sisu õppeaineti ning õpilaste hinded.
(3) Klassipäeviku nõuetekohase täitmise kindlustavad kooli direktor ja õppealajuhataja.
(4) Klassipäevik on üheks õppeaastaks. Paralleelklasside päevikuid eristatakse klassi numbrile lisatud tähtede abil.
(5) Liitklassil on üks klassipäevik.
(6) Klassidevahelistele õpperühmadele ja mittestatsionaarses õppevormis üksikaineti õppivatele õpilastele seatakse sisse eraldi klassipäevik.
(7) Klassipäevikut säilitatakse viis aastat.
§ 12. Klassipäeviku täitmine
(1) Klassijuhataja täidab kooli õppekava alusel klassipäeviku sisukorra ning eraldab leheküljed kõigile selle klassi tunniplaanis ettenähtud õppeainetele, mida ei õpetata klassidevahelistes õpperühmades. Gümnaasiumi klassipäevikus peavad eristuma õppeainete kursused.
(2) Klassijuhataja kannab klassipäevikusse üldandmed õpilaste kohta (nimi, isikukood või sünniaeg ja sugu; vanemate (seadusliku esindaja) nimed ja kontaktandmed; õpilase elukoht; klassi õppima asumine või koolist väljaarvamine õppeaasta vältel; õpilasraamatu lehekülje number).
(3) Klassipäevikus õppeainele eraldatud lehekülgedele kirjutab õpetaja õpilaste nimed tähestikulises järjekorras ja täidab päevikut vastavalt tundide toimumisele.
(4) Klassipäevikusse märgib õpetaja kuupäeva, tundide arvu, puudujad (märkega «–»), hilinejad (märkega «+»), hinded, tunni sisu ja antud koduülesande. Paaristunni puhul märgitakse mõlema tunni sisu. Sissekannet kinnitab õpetaja allkirjaga.
(5) Praktiliste ja laboritööde, projektide ning õppekäikude, kaugõppevormi konsultatsioonide teema ja tundide arv märgitakse klassipäevikusse vastava õppeaine leheküljele.
(6) Sissekanded klassipäevikusse tehakse tunni toimumise päeval.
(7) Individuaalse õppekava alusel õppiv õpilane ja koduõppel olev õpilane kantakse klassipäeviku õpilaste üldnimekirja vastava märkega.
(8) Täiendava õppetöö korral märgitakse klassipäevikusse õppetöö toimumise kuupäevad, tundide arv, õppe sisu ja täiendava õppetöö hinne ning selle järele põhikooliklassides aastahinne ja gümnaasiumis kooliastmehinne.
(9) Klassipäevikusse teeb klassijuhataja õppeaasta kokkuvõtte 31. augusti seisuga. Õppeaasta kokkuvõttesse märgitakse:
1) klassi õpilaste arv õppeaasta algul seisuga 5. september;
2) õppeaasta jooksul klassist lahkunud õpilaste arv;
3) õppeaasta jooksul klassi juurde tulnud õpilaste arv;
4) hindamisele kuulunud õpilaste arv.
§ 13. Hinnete kandmine klassipäevikusse
(1) Klassipäevikusse kantakse õpilase õppimise käigus saadud hinded ja kokkuvõtvad hinded; üleminekueksamite, põhikooli lõpueksamite ja gümnaasiumi koolieksamite hinded; täiendava õppetöö ja korduseksamite hinded; käitumise ja põhikoolis ka hoolsuse hinded.
(2) Kirjalike tööde hinded kantakse klassipäevikusse selle kuupäeva lahtrisse, millal töö tehti. Põhikoolis kantakse üleminekueksami hinne viimase veerandihinde järele, kui seda arvestatakse aastahinde väljapanekul, või aastahinde järele. Gümnaasiumiastmes kantakse üleminekueksami hinne viimase kursusehinde järele.
(3) Kokkuvõttev veerandihinne kantakse õppeveerandi viimasele tunnile järgnevasse lahtrisse, aastahinne viimasele veerandihindele või üleminekueksamihindele järgnevasse lahtrisse. Kooliastmehinne kantakse õppeaine viimase kursuse hindele järgnevasse lahtrisse. Kokkuvõtvad hinded kantakse klassipäevikusse eri tähistusega.
(4) Õpilase kokkuvõtvad hinded, täiendava õppetöö hinded, eksamihinded ning õppenõukogu otsus õpilase järgmisse klassi üleviimise või klassikursust kordama jätmise, samuti individuaalse õppekava rakendamise kohta kantakse õpiedukuse, käitumise ja hoolsuse arvestamise tabelisse.
5. peatükk LÕPUTUNNISTUSTE JA HINNETELEHTEDE PLANKIDE ARVESTAMISE RAAMAT
§ 14. Lõputunnistuste ja hinnetelehtede plankide arvestamise raamatu sisseseadmine ja täitmise üldnõuded
(1) Lõputunnistuste ja hinnetelehtede plankide arvestamise raamat on koolidokument, kus peetakse arvestust vastu võetud ja väljastatud põhikooli ja gümnaasiumi lõputunnistuste ja hinnetelehtede plankide üle. Lõputunnistuste ja hinnetelehtede plankide arvestamise raamatu vormi näidis kehtestatakse käesoleva määruse lisas 3.
(2) Lõputunnistuste ja hinnetelehtede plankide arvestamise raamatu nõuetekohase täitmise eest vastutab kooli direktor.
(3) Lõputunnistuste ja hinnetelehtede plankide arvestamise raamatut või selle andmestikku säilitatakse alaliselt.
§ 15. Lõputunnistuste ja hinnetelehtede plankide arvestamise raamatu täitmine
(1) Lõputunnistuste ja hinnetelehtede plankide arvestamise raamatusse märgitakse vastuvõetud lõputunnistuste plankide nimetus, seeria, number ja arv, plankide vastuvõtmise kuupäev ning nende arvelevõtmise alus.
(2) Lõputunnistuste ja hinnetelehtede plankide arvestamise raamatusse märgitakse vastuvõetud hinnetelehtede plankide nimetus, number ja arv, plankide vastuvõtmise kuupäev ning nende arvelevõtmise alus.
(3) Lõputunnistuste ja hinnetelehtede plankide arvestamise raamatusse märgitakse väljastatud lõputunnistuste plankide nimetus, seeria, number ja arv, plankide väljastamise kuupäev ning nende väljastamise alus.
(4) Lõputunnistuste ja hinnetelehtede plankide arvestamise raamatusse märgitakse väljastatud hinnetelehtede plankide nimetus, number ja arv, plankide väljastamise kuupäev ning nende väljastamise alus.
(5) Lõputunnistuste ja hinnetelehtede plankide arvestamise raamatusse märgitakse kasutamata ja rikutud lõputunnistuste plankide nimetus, seeriad ja numbrid ning hinnetelehtede plankide nimetus ja numbrid.
6. peatükk KIITUSKIRJADE, MEDALITE JA MUUDE AUTASUDE VÄLJAANDMISE RAAMAT
§ 16. Kiituskirjade, medalite ja muude autasude väljaandmise raamatu sisseseadmine ja täitmise üldnõuded
(1) Kiituskirjade, medalite ja muude autasude väljaandmise raamat on koolidokument, kus peetakse arvestust kiituskirjade «Väga hea õppimise eest» ja «Väga heade tulemuste eest üksikus õppeaines», kuld- ja hõbemedalite ning muude autasude (edaspidi autasu) andmise kohta. Kiituskirjade, medalite ja muude autasude väljaandmise raamatu vormi näidis kehtestatakse käesoleva määruse lisas 4.
(2) Kiituskirjade, medalite ja muude autasude väljaandmise raamatu nõuetekohase täitmise eest vastutab kooli direktor või õppealajuhataja.
(3) Autasude väljaandmise raamatut või selle andmestikku säilitatakse alaliselt.
§ 17. Kiituskirjade, medalite ja muude autasude väljaandmise raamatu täitmine
Kiituskirjade, medalite ja muude autasude väljaandmise raamatusse märgitakse autasuga tunnustatud õpilase nimi, klass, autasu liik ja autasu määramise kuupäev.
7. peatükk HUVIRINGIPÄEVIK
§ 18. Huviringipäeviku sisseseadmine ja selle täitmise üldnõuded
(1) Huviringipäevik on koolidokument, mida peetakse koolis tegutsevate ringide, stuudiote ja klubide tegevuse kohta. Huviringipäeviku vormi näidis kehtestatakse käesoleva määruse lisas 5.
(2) Ringijuht teavitab õpilasi ringi tegevusega seotud ohutusnõuetest. Õpilased annavad instrueerimise kohta huviringipäevikusse allkirja.
(3) Huviringipäeviku nõuetekohase täitmise eest vastutab kooli direktor või õppealajuhataja.
(4) Huviringipäevikut või selle andmestikku säilitatakse viis aastat.
§ 19. Huviringipäeviku täitmine
(1) Ringitöös osalevad õpilased kantakse tähestikulises järjekorras huviringipäeviku õpilaste üldnimekirja. Märgitakse ka õpilase isikukood või sünniaeg, klass, kontaktandmed (telefon ja aadress).
(2) Huviringipäevikus on ringi tööplaan, kuhu märgitakse ringi tegevuse eesmärk, tegevused, ringitöö toimumise aeg ning ülekoolilised üritused poolaastati.
(3) Huviringipäevikusse märgitakse tunni või ürituse toimumise kuupäev, tundide arv ja sisu ning puudujad (märkega «–»).
8. peatükk PIKAPÄEVARÜHMA PÄEVIK
§ 20. Pikapäevarühma päeviku sisseseadmine ja täitmise üldnõuded
(1) Pikapäevarühma päevik on koolidokument, mida peetakse pikapäevarühma tegevuse kohta ühe õppeaasta vältel. Pikapäevarühma päeviku vormi näidis kehtestatakse käesoleva määruse lisas 6.
(2) Pikapäevarühma päeviku nõuetekohase täitmise eest vastutab kooli direktor või õppealajuhataja.
(3) Pikapäevarühma päevikut või selle andmestikku säilitatakse viis aastat.
§ 21. Pikapäevarühma päeviku täitmine
(1) Pikapäevarühma päevikut täidab kasvataja.
(2) Pikapäevarühma päeviku õpilaste üldnimekirja kantakse direktori käskkirja alusel pikapäevarühma arvatud õpilaste nimed tähestikulises järjekorras. Märgitakse ka õpilase isikukood või sünniaeg, klass, kontaktandmed (telefon ja aadress).
(3) Pikapäevarühma päevikusse märgitakse tegevuse kuupäev ja sisu, tundide arv, puudujad (märkega «–») ning märkused õpilase klassivälises tegevuses osalemise kohta (ringid, koorilaul, võistlused).
9. peatükk ÕPILASKODURÜHMA PÄEVIK
§ 22. Õpilaskodurühma päeviku sisseseadmine ja täitmise üldnõuded
(1) Õpilaskodurühma päevik on koolidokument, mida peetakse õpilaskoduga kooli kasvatusrühma tegevuse kohta ühe õppeaasta vältel. Õpilaskodurühma päeviku vormi näidis kehtestatakse käesoleva määruse lisas 7.
(2) Kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste koolis seatakse õpilaskodurühma päevik sisse ka suviseks koolivaheajaks.
(3) Õpilaskodurühma päeviku nõuetekohase täitmise eest vastutab kooli direktor või õppealajuhataja.
(4) Õpilaskodurühma päevikut või selle andmestikku säilitatakse viis aastat.
§ 23. Õpilaskodurühma päeviku täitmine
(1) Õpilaskodurühma päevikut täidab kasvataja.
(2) Õpilaskodurühma päeviku õpilaste üldnimekirja kantakse direktori käskkirja alusel õpilaskodurühma arvatud õpilaste nimed tähestikulises järjekorras. Märgitakse ka õpilase isikukood või sünniaeg, klass, kontaktandmed (telefon ja aadress).
(3) Õpilaskodurühma päevikusse märgitakse tegevuse kuupäev ja sisu, tundide arv, puudujad (märkega «–») ning märkused õpilase klassivälises tegevuses osalemise kohta (ringid, koorilaul, võistlused).


Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti poolt kasutatav teenuste osutamise kulude arvestamise metoodika – Riigi Teataja
Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti poolt kasutatav teenuste osutamise kulude arvestamise metoodika
Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti poolt kasutatav teenuste osutamise kulude arvestamise metoodika - sisukord
2 LRAIC METOODIKA ALT-ÜLES VARIANT
§ 3 Üldised nõuded LRAIC metoodika rakendamisele
§ 4 Programmi tegevused
§ 5 LRAIC metoodika alt-üles variandi teostamise etapid
§ 6 Programmi algandmed, sisestatavad andmed, algoritmid ja väljundid
§ 7 Algandmete ja sisestatavate andmete muutmine
3 NÕUDED MAJANDUSLIKULT EFEKTIIVSEIMA TELEFONIVÕRGU MODELLEERIMISELE
§ 8 Nõuded ülekandevõrgu modelleerimisele
§ 9 Nõuded majanduslikult efektiivseima telefonivõrgu modelleerimisele
§ 10 Nõuded majanduslikult efektiivseimas telefonivõrgus osutatavate elektroonilise side teenuste nõudluse prognoosile
§ 11 Määruse perioodiline ülevaatamine
RT I, 26.02.2019, 15
Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti poolt kasutatav teenuste osutamise kulude arvestamise metoodika1
Vastu võetud 24.11.2005 nr 140
RTL 2005, 116, 1829
14.03.2008 RTL 2008, 23, 357 29.03.2008
10.06.2014 RT I, 13.06.2014, 2 01.07.2014, määruses on läbivalt asendatud sõna „Konkurentsiamet” sõnadega „Tehnilise Järelevalve Amet” vastavas käändes
14.02.2019 RT I, 26.02.2019, 1 01.03.2019, määruses on läbivalt asendatud sõnad „Tehnilise Järelevalve Amet” sõnadega „Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet” vastavas käändes
Määrus kehtestatakse «Elektroonilise side seaduse» § 52 lõike 5 alusel.
Määrusega kehtestatakse Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti poolt kasutatav kulude arvestamise metoodika, mis on ette nähtud «Elektroonilise side seaduse» alusel piiritletud telefonivõrgus kindlaks määratud asukohas kõne algatamise turul ning telefonivõrgus kindlaks määratud asukohas kõne lõpetamise turul märkimisväärse turujõuga ettevõtja (edaspidi MTE) sidumisteenuse osutamise kulude kontrollimiseks.
1) elektroonilise side võrgu lülitusseade (kommutatsiooniseade) on elektroonilise side võrgu seade, mis asub elektroonilise side võrgu sõlmes ja võimaldab signaalide kommuteerimist elektroonilise side võrgus;
2) elektroonilise side võrgu sõlm on telefonijaam või telefonijaama füüsiliselt eraldiseisev osa, kui see on konkreetses elektroonilise side võrgus olemas;
3) elektroonilise side võrgu ülekandeliin on kaablid, raadio-, optilised või muud vahendid, mida kasutatakse elektroonilise side võrgu kindlaksmääratud punktide ühendamiseks;
4) elektroonilise side võrgu ülekandesüsteem on elektroonilise side võrgu seade, mis võimaldab signaalide edastamist elektroonilise side võrgu kindlaksmääratud punktide vahel elektroonilise side võrgu ülekandeliini kaudu;
5) finantskapitali säilitamise kontseptsioon (financial capital maintenance – edaspidi FCM kontseptsioon) on kontseptsioon, mis arvestab, et MTE aktivaomanike vara on säilitatud jooksevhindade alusel. Eeldatakse kapitali säilitamist nii, et perioodi lõpul on aktivaomanike vara samal tasemel kui perioodi alguses;
6) kliendiliides on telefonivõrgu seade telefonivõrgu kommutatsioonivälja ja telefonivõrgusõlme peajaotaja vahel;
7) «kõrbenud» sõlme meetod (scorched node assumption) on elektroonilise side võrgu modelleerimise meetod, mille puhul kasutatakse elektroonilise side võrgu sõlmedes optimaalseid tehnoloogiaid. Seejuures ei muudeta elektroonilise side võrgu sõlmede funktsioone. Optimeeritakse ka elektroonilise side võrgu ülekandesüsteemi;
8) modifitseeritud «kõrbenud» sõlme meetod (modified scorched node assumption) on elektroonilise side võrgu modelleerimise meetod, mille puhul olemasolevaid elektroonilise side võrgu sõlmi võetakse kui statsionaarseid ning uuendatakse seadmeid nendes sõlmedes. Niisuguse modelleerimise käigus võib toimuda ka mõnede elektroonilise side võrgu sõlmede funktsioonide muutmine. Optimeeritakse ka elektroonilise side võrgu ülekandesüsteeme ja elektroonilise side võrgu ülekandeliine;
9) pikaajaline periood (long run) on ajavahemik, mille jooksul kõik majandusüksuse tegutsemiseks vajalikud sisendfaktorid on muudetavad;
10) pikaajaline keskmine lisanduv kulu (long run average incremental costs, edaspidi LRAIC) on kulu, mis lisandub pikaajalises perioodis seoses täiendava tegevusvaldkonna pakkumisega ja mis jaotatakse MTE ja seotud elektroonilise side ettevõtjate (edaspidi sideettevõtja) vahel õiglasel ja läbipaistval viisil;
11) kohalik tasand on telefoni- või mobiiltelefonivõrgu sidumispunkt, mis on ühendatud sidumist pakkuva või sidumiseks kohustatud sideettevõtja telefonijaamaga ja mille kaudu on juurdepääs sidumist pakkuva või sidumiseks kohustatud sideettevõtja ühte telefonijaama ühendatud lõppkasutajatele;
12) riiklik tasand on telefoni- või mobiiltelefonivõrgu sidumispunkt, mis on ühendatud sidumist pakkuva või sidumiseks kohustatud sideettevõtja telefonijaamaga ja mille kaudu on juurdepääs kõikidele selle sideettevõtja lõppkasutajatele;
13) telefonivõrgu kommutatsiooniväli on elektroonilise side võrgu lülitusseadme osa, mis tagab nõutud kliendiliini ja elektroonilise side võrgu ülekandeliini omavahelise kokkuühendamise kõne ajaks;
14) telefonivõrgusõlm on telefonivõrgus olev telefonijaam või telefonijaama koosseisu kuuluv ja sellega ühendatud füüsiliselt eraldiseisev kliendimahu väljaviik;
15) telefonivõrgusõlme peajaotaja (Main Distribution Frame – MDF) on telefonivõrgusõlme kahepoolne jaotusseade, mille ühe poole klemmidel on ühendatud juurdepääsuvõrgu kliendiliinid ning teise poole klemmidel on ühendatud kliendiliidesed;
16) ülekandevõrk on elektroonilise side võrgu osa, mis ühendab telefonijaamu või juurdepääsuvõrke, sealhulgas hõlmab see elektroonilise side võrgu ülekandeliine (välja arvatud juurdepääsuvõrgu ülekandeliinid), elektroonilise side võrgu ülekandesüsteeme, elektroonilise side võrgu lülitusseadmeid, ülekandevõrgu abisüsteeme ja -rajatisi.
2. peatükk LRAIC METOODIKA ALT-ÜLES VARIANT
§ 3. Üldised nõuded LRAIC metoodika rakendamisele
(1) LRAIC metoodika alt-üles (bottom-up) variant põhineb majanduslikult efektiivseima telefonivõrgu modelleerimisel, mida kasutatakse vajalike võrguelementide ja erinevate teenuste kulude arvutamiseks. Selle variandi korral tuleb teha arvutused tegevuskulude muutuste ja kulutuste efektiivsuse muutumise kohta ning prognoosida tulevikus toimuvaid muutusi tehnoloogias. Esmalt tuleb identifitseerida vajalikud elemendid elektroonilise side võrgu ehitamiseks ja seejärel tuletada vastavad põhjendatud kulud MTE poolt teenuse efektiivsel osutamisel.
(2) MTE sidumisteenuse osutamise kulude kontrollimiseks rakendab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet LRAIC metoodika alt-üles varianti, kasutades LRAIC metoodika alt-üles variandi programmi (edaspidi programm) MTE poolt kasutatava kulude arvestamise metoodikal põhinevate sidumisteenuse kulude põhjendatuse hindamiseks.
§ 4. Programmi tegevused
(1) Programmis sisalduvad järgmised tegevused:
1) nõudluse andmete arvesse võtmine;
2) tehniliste andmete (sealhulgas majanduslikult efektiivseima telefonivõrgu mudeli) arvesse võtmine;
3) telefonivõrgu osade väärtuste (seadmed, paigaldus, häälestus jne) arvesse võtmine ning kuluminormide määramine lähtuvalt majanduslikult kasulikust kasutuseast;
4) kulumi arvutamine;
5) tegevuskulude arvutamine;
6) telefonivõrguga mitteseotud kulude arvutamine;
7) telefonivõrgu osade ühikukulude arvutamine;
8) sidumisteenuse osutamisega seotud kulude arvutamine.
(2) Programmis kasutatakse kulumi arvestamiseks meetodit, mis arvestab FCM kontseptsiooni.
(3) Kulud omistatakse nendele teenustele ja toodetele, mis on põhjustanud nende kulude tekkimise, kusjuures kulude omistamisel kasutatakse tegevuspõhiseid kulukäitureid.
§ 5. LRAIC metoodika alt-üles variandi teostamise etapid
LRAIC metoodika alt-üles variandi etapid on järgmised:
1) sisestatavate andmete sisestamine algandmetega programmi;
2) LRAIC metoodika alt-üles variandil põhinevate sidumisteenuse tasumäärade kulukomponentide arvutamine.
§ 6. Programmi algandmed, sisestatavad andmed, algoritmid ja väljundid
(1) Programmi algoritmid koos algandmete väärtustega, sealhulgas majanduslikult efektiivseima telefonivõrgu mudeli andmete väärtused ning sisestatavate andmete nimekiri on toodud määruse lisas 1.
(2) Programmi algandmed on nõudluse algandmed, tehnilised algandmed ja kulude algandmed.
(3) Programmi sisestatavad andmed on Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti poolt pärast määruse jõustumist programmi sisestatavad nõudluse eelduste, tehniliste eelduste ja kulude eelduste andmed. Sisestatavad andmed esitab sideettevõtja iga aasta 1. märtsiks. Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet vastutab programmi sisestatavate andmete konfidentsiaalsuse hoidmise eest.
(4) Majanduslikult efektiivseima telefonivõrgu mudeli andmeteks on § 7 lõike 3 punktis 4 viidatud lisas 1 olevad sisestatavad majanduslikult efektiivseima telefonivõrgu mudeli andmed ja tehnilised algandmed.
(5) Programmi väljunditeks on sidumisteenuse tasumäärad ja nende kulukomponendid. Sidumisteenuse tasumäärade ja nende kulukomponentide väärtused arvutab programm pärast sisestatavate andmete sisestamist ning need kinnitab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti peadirektor käskkirjaga. Väljundite loetelu on toodud määruse lisas 2.
(6) Programm on digitaalsel kujul Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametis ja koopia sellest digitaalsel kujul on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis.
§ 7. Algandmete ja sisestatavate andmete muutmine
(1) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet võib programmis muuta ainult sisestatavaid andmeid.
(2) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet vaatab programmi algandmed perioodiliselt üle ja vajadusel muudab neid. Algandmete muutmisega kaasneb määruse muudatus.
(3) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet vaatab igal aastal üle ja vajadusel muudab järgmisi programmi sisestatavaid andmeid:
1) olemasoleva liikluse mahud MTE telefonivõrgus ja tarbijaliinide andmed (lisa 1 lühendid E10–E32, E66, E262) vastavalt lõikele 10;
2) kasvumäärad (%) (lisa 1 lühendid E35–E57, E263, E264) vastavalt lõikele 11;
3) MTE jaeturu tasumääradest ja liikluse mahtudest sõltuv MTE elektroonilise side teenuste lõppkasutajatele kehtestatud tasumäärade ajaline jaotus (suhtarv) (lisa 1 lühendid E59–E63);
4) sisestatavad majanduslikult efektiivseima telefonivõrgu mudeli andmed (lisa 1 lühendid E73–E76, E82–E243, E257–E260, E309–E311, E379–E382, E420–426).
(4) Lõike 3 punktis 4 nimetatud sisestatavad majanduslikult efektiivseima telefonivõrgu mudeli andmete muutmisel muudetakse loetelus toodud andmeid järgmistel tingimustel:
1) seadmete hinnad uuendatakse igal aastal programmis kasutatud hinnatrendide alusel;
2) kui on toimunud oluline ja püsiv muutus seadmete hindade tasemes, uuendatakse seadmete hindade taset;
3) tegevuskulusid muudetakse siis, kui seadmete hindade taset muudetakse;
4) seadmete hinnatrendi muudetakse ainult juhul, kui on toimunud oluline ja püsiv muutus hinnatrendi tasemes;
5) muud muudatused sisestatavates majanduslikult efektiivseima telefonivõrgu mudeli andmetes (sealhulgas ka seadmete tehnoloogia valiku muutused) tehakse peatüki 3 nõudeid järgides.
(5) Kui majanduskeskkonnas toimunud muutustest tulenevalt tekib sidumisteenuse tasumäärades võrreldes eelmise aasta vastavate tasumääradega erinevus, mis on suurem kui 10%, muudab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet programmi sisestatavaid andmeid või teeb Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile algandmete muutmise ettepaneku vastavalt lõigetele 6–9.
(6) Kahe kuu jooksul alates sideettevõtja poolt esitatud sisestatavate andmete esitamisest teeb Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet programmis vajadusel vastavad muudatused.
(7) Sideettevõtja poolt tehtud sisestatavate andmete muutmise ettepanekud peavad olema kirjalikud ja põhjendatud, arvestades § 9 lõike 6 teises lauses toodud erisust. Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus kaasata selliste andmete õigsuse kontrollimisse kolmandaid isikuid, kaasa arvatud teisi sideettevõtjaid, tagades ärisaladusena esitatud teabe konfidentsiaalsuse.
(8) Huvitatud isik võib teha Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile ettepaneku programmi algandmete muutmiseks ühe korra aastas 31. augustiks. Esitatav algandmete muutmise ettepanek peab olema kirjalik ja põhjendatud, arvestades § 9 lõike 6 teises lauses toodud erisust. Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametil on õigus kaasata selliste andmete õigsuse kontrollimisse kolmandaid isikuid, kaasa arvatud teisi sideettevõtjaid. Ettepanekus esitatud andmeid ei loeta konfidentsiaalseteks.
(9) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet teeb vajadusel Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile algandmete muutmise ettepaneku kolme kuu jooksul, alates huvitatud isiku poolt lõikes 8 nimetatud ettepaneku esitamisest.
(10) Programmis on MTE telefonivõrgus olemasoleva liikluse mahtudeks ja tarbijaliinide andmeteks Eesti suurimat telefonivõrku ja lõppkasutajate arvu omava sideettevõtja andmete programmis muutmise aastale eelnenud kalendriaasta liikluse mahud ja tarbijaliinide andmed.
(11) Programmis leitakse liikluse mahtude ja tarbijaliinide arvu kasvumäärad lõikes 10 nimetatud andmete programmis muutmise aastale eelnenud kalendriaastale eelnenud aasta liikluse mahtude ja tarbijaliinide arvu ning andmete programmis muutmise aastale eelnenud kalendriaasta liikluse mahtude ja tarbijaliinide arvu muutustena.
3. peatükk NÕUDED MAJANDUSLIKULT EFEKTIIVSEIMA TELEFONIVÕRGU MODELLEERIMISELE
§ 8. Nõuded ülekandevõrgu modelleerimisele
(1) Majanduslikult efektiivseima telefonivõrgu ülekandevõrk peab vastama järgmistele nõuetele:
1) telefonijaamade arv peab olema dimensioneeritud selliselt, et see võimaldaks kõikide kliendiliinide ja muude ühenduste ühendamist;
2) telefonijaamade arv peab olema dimensioneeritud selliselt, et see võimaldaks üle kanda ja kommuteerida kogu prognoositud liiklust, arvestades tipptunni liikluse mahtu (nii minutite kui kõnede arvu mõttes) ja ühenduse loomise tõenäosuse nõuet;
3) telefonijaamade arv ei tohi olla üledimensioneeritud, st lubatav kommutatsioonimahu reserv ei tohi olla suurem kui 37% kogu tipptunni liiklusest, välja arvatud juhtudel, kui seda tingib kasutatavate seadmete minimaalne konfiguratsioon;
4) ülekandesüsteemid ei tohi olla üledimensioneeritud, st lubatav ülekandesüsteemide mahu reserv ei tohi olla suurem kui 43% kogu tipptunni liiklusest, välja arvatud juhtudel, kui seda tingib kasutatavate seadmete minimaalne konfiguratsioon;
5) ülekandevõrgu ülekandeliinid peavad olema dimensioneeritud selliselt, et need võimaldaksid üle kanda kogu juurdepääsuvõrkudest lähtuva või telefonijaamadest lähtuva liikluse piisava töökindlusega (resilience);
6) ülekandevõrgu kaudu peab saama osutada kõiki kasutajate ja majanduslikult efektiivseima telefonivõrguga seotud teiste sideettevõtjate poolt nõutavaid elektroonilise side teenuseid sellise funktsionaalsuse ja teenuse kvaliteediga (Quality of Service – QoS), millega teeb seda MTE;
7) ülekandevõrk peab olema modelleeritud modifitseeritud «kõrbenud» sõlme meetodil;
8) ülekandevõrk peab olema tehniliselt otstarbekas ja realiseeritav;
9) ülekandevõrk peab olema kuluefektiivne.
(2) Ülekandevõrgu ülesehitus peab olema valitud selline, mille puhul kasutatavate võrguseadmete arv, sealhulgas telefonijaamade arv ja elektroonilise side võrgu ülekandesüsteemi osade arv, ning ülekandevõrgu rajamise ja opereerimise kulud oleksid minimaalsed.
(3) Ülekandevõrgu võrguseadmete tehnoloogia peab olema valitud selline, mille puhul ülekandevõrgu rajamise ja opereerimise kulud oleksid minimaalsed.
§ 9. Nõuded majanduslikult efektiivseima telefonivõrgu modelleerimisele
(1) Majanduslikult efektiivseima telefonivõrgu modelleerimise eesmärgiks on koostada sellise tehniliselt realiseeritava telefonivõrgu mudel, mille rajamise ja opereerimisega kaasneksid vähimad kulud, rahuldades samas prognoositava nõudluse selles telefonivõrgus osutatavate elektroonilise side teenuste järele ning tagades «Elektroonilise side seaduse» § 87 lõike 2 alusel kehtestatud õigusaktide nõudete täitmise.
(2) Majanduslikult efektiivseim telefonivõrk modelleeritakse lähtudes modifitseeritud «kõrbenud» sõlme meetodist.
(3) Majanduslikult efektiivseima telefonivõrgu modelleerimine hõlmab telefonivõrgu ülekandevõrku ning sellega seotud liinirajatisi.
(4) Majanduslikult efektiivseima telefonivõrgu modelleerimine hõlmab järgmisi tegevusi:
1) nõudluse prognoosimist telefonivõrgu ülekandevõrgu baasil osutatavate elektroonilise side teenuste järele;
2) ülekandevõrgu ja sellega seotud liinirajatiste modelleerimist, sealhulgas ülekandevõrgu tehnoloogia valikut, ülekandevõrgu ülesehituse valikut, ülekandevõrgu võrguseadmete arvu ja mahu valikut ning ülekandevõrgu dimensioneerimist;
3) ülekandevõrgu kulude minimeerimist.
(5) Ülekandevõrk modelleeritakse lähtuvalt teostatud nõudluse prognoosist ülekandevõrgus osutatavate elektroonilise side teenuste järele ning nõudlusest juurdepääsuvõrgus osutatavate elektroonilise side teenuste järele.
(6) Huvitatud isik võib seoses tehnoloogia arenguga teha, arvestades §-s 7 toodud andmete muutmise korda, Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ametile ettepaneku majanduslikult efektiivseima telefonivõrgu mudeli muutmiseks. Ettepanekuga koos esitatakse käesolevale peatükile vastav majanduslikult efektiivseima telefonivõrgu mudeli projekt.
§ 10. Nõuded majanduslikult efektiivseimas telefonivõrgus osutatavate elektroonilise side teenuste nõudluse prognoosile
(1) Nõudluse prognoos hõlmab majanduslikult efektiivseima telefonivõrguga liitunud kasutajate arvu prognoosi ning prognoosi majanduslikult efektiivseima telefonivõrgu kasutajate poolt tarbitavate elektroonilise side teenuste järele.
(2) Majanduslikult efektiivseima telefonivõrguga liitunud kasutajate arvu prognoos peab sisaldama prognoose järgmiste kasutajate kaupa:
1) liitunud füüsilisest isikust kasutajate arvu prognoos ühenduse tüübi kaupa;
2) liitunud juriidilisest isikust kasutajate arvu prognoos ühenduse tüübi kaupa.
(3) Majanduslikult efektiivseima telefonivõrguga liitunud kasutajate arvu prognoos peab olema esitatud järgmiste asustusüksuste lõikes:
1) tiheasustusega linnapiirkond;
2) keskmise tihedusega asustusega asulapiirkond;
3) hajaasustusega maapiirkond.
(4) Nõudluse prognoos majanduslikult efektiivseimas telefonivõrgus osutatavate elektroonilise side teenuste järele sisaldab nõudluse prognoose järgmiste elektroonilise side teenuste järele:
1) telefoniteenuse liikluse prognoos, kõne liigi kaupa;
2) kliendiliinide prognoos, ühenduse tüübi kaupa;
3) andmesideteenuste prognoos;
4) püsiliiniteenuste prognoos;
5) sidumisteenuste prognoos.
(5) Telefoniteenuse liikluse prognoos peab sisaldama:
1) liikluse mahtu minutites;
2) liikluse mahtu kõnede arvus;
3) tipptunni liikluse (Busy Hour Traffic) mahtu erlangides ja tipptunni kõnekatsete arvu (Busy Hour Call Attempts – BHCA).
(6) Nõudluse prognoos tehakse majanduslikult efektiivseima telefonivõrgu modelleerimise aastale järgneva viie aasta kohta ühe aasta kaupa.
§ 11. Määruse perioodiline ülevaatamine
Kui Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet kehtestab või muudab pärast «Elektroonilise side seaduse» alusel piiritletud telefonivõrgus kindlaks määratud asukohas kõne algatamise turu või telefonivõrgus kindlaks määratud asukohas kõne lõpetamise turu analüüsi «Elektroonilise side seaduse» § 50 lõike 1 punktis 7 sätestatud sidumise või juurdepääsu kulude ja tasudega seotud kohustusi, vaatab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet üle määruse põhimõtted. Turul toimunud oluliste ja püsivate muutuste korral teeb Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile ettepaneku määruse muutmise algatamiseks.
1 Euroopa Parlamendi ja EL nõukogu direktiiv 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) (ELT L 108, 24.04.2002, lk 7–20).