Riikliku kinnipeetavate, karistusjärgselt kinnipeetavate, arestialuste ja vahistatute registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Riikliku kinnipeetavate, karistusjärgselt kinnipeetavate, arestialuste ja vahistatute registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus
Riikliku kinnipeetavate, karistusjärgselt kinnipeetavate, arestialuste ja vahistatute registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus - sisukord
§ 2 Kinnipeeturegistri vastutav töötleja ja volitatud töötlejad
§ 3 Kinnipeeturegistrile kohaldatavad üldsätted
§ 4 Kinnipeeturegistri kasutusele võtmise eesmärk ja olemus
2 KINNIPEETUREGISTRI ÜLESEHITUS JA PIDAMINE
§ 5 Kinnipeeturegistri ülesehitus
§ 6 Kinnipeeturegistri andmete töötlemine
§ 61 Andmete ristkasutus
§ 7 Kinnipeeturegistri andmete kaitse
3 KINNIPEETUREGISTRISSE KANDE TEGEMINE JA REGISTRISSE KANTAVAD ANDMED
§ 8 Kande tegemine
§ 9 Kande tegemise nõuded
§ 10 Kande parandamine
§ 11 Kinnipeeturegistrisse kantavad põhiandmed
§ 12 Kinnipeetava paiknemist iseloomustavad andmed
§ 13 Kinnipeetava üldandmed
§ 14 Kinnipeetava liikumine vanglate ja arestimajade vahel
§ 15 Kinnipeetava lühisõidud
§ 16 Kinnipeetava elukoht
§ 17 Kinnipeetava isiklikud dokumendid
§ 18 Kinnipeetava fotod
§ 19 Kinnipeetava eritunnused
§ 20 Vahistatu suhtes tõkendina kohaldatud vahistamine
§ 21 Kinnipeetava karistus
§ 22 Kinnipeetava isoleerimise vajadus
§ 24 Kinnipeetavaga toimunud intsidendid
§ 25 Kinnipeetavale kohaldatud distsiplinaarkaristused
§ 26 Kinnipeetava suhted
§ 27 Kinnipeetava kontaktid
§ 28 Kinnipeetava poolt narkootiliste ja psühhotroopsete ainete tarvitamine
§ 29 Kinnipeetava meditsiiniandmed
§ 30 Kinnipeetava terviseseisund
§ 31 Kinnipeetava psühholoogilise testi andmed
§ 32 Kinnipeetava usuline kuuluvus
§ 33 Kinnipeetava haridus
§ 34 Kinnipeetava eriala
§ 35 Kinnipeetava tööhõive ja sotsiaalprogrammis osalemine vanglas
§ 36 Kinnipeetava individuaalne täitmiskava
§ 361 Kinnipeetava kriminogeensete riskide hindamine
§ 37 Kinnipeetava isiklikud asjad ja vangla või arestimaja poolt kasutada antud asjad
4 JUURDEPÄÄS KINNIPEETUREGISTRISSE KANTUD ANDMETELE
§ 38 Kinnipeeturegistrile juurdepääsu üldsätted
§ 39 Kinnipeeturegistrisse kande tegemise pädevus
§ 40 Kinnipeeturegistri vaatamise õigus
§ 401 Kannete vaatamise registreerimine
§ 42 Kinnipeeturegistrist andmete väljastamine
§ 43 Kinnipeeturegistri kasutamise õiguse ja päringu tegemise õiguse saamise kord
§ 44 Kinnipeeturegistri kasutamise õiguse ja päringu tegemise õiguse äravõtmise kord
5 KINNIPEETUREGISTRI JÄRELEVALVE, RAHASTAMINE JA LIKVIDEERIMINE
§ 45 Järelevalve kannete vormi õigsuse ja terviklikkuse üle
§ 46 Järelevalve kinnipeeturegistri pidamise üle
§ 47 Kinnipeeturegistri rahastamine
§ 48 Kinnipeeturegistri likvideerimine
§ 49 Arstikoodi kasutamine kuni registreerimistõendi saamiseni
RT I, 04.01.2011, 4
[RT I, 04.01.2011, 1 - jõust. 07.01.2011]
Vastu võetud 13.07.2004 nr 246
RT I 2004, 57, 409
14.07.2005 RT I 2005, 41, 335 24.07.2005
23.12.2010 RT I, 04.01.2011, 1 07.01.2011
Määrus kehtestatakse«Vangistusseaduse» § 51 lõike 1 alusel.
Määrusega asutatakse riiklik register ametliku nimega «Riiklik kinnipeetavate, karistusjärgselt kinnipeetavate, arestialuste ja vahistatute register» (edaspidi kinnipeeturegister).
§ 2. Kinnipeeturegistri vastutav töötleja ja volitatud töötlejad
(1) Kinnipeeturegistri vastutav töötleja on Justiitsministeerium.
(2) Kinnipeeturegistri volitatud töötlejad on:
1) vanglad;
2) politseiasutused.
§ 3. Kinnipeeturegistrile kohaldatavad üldsätted
(1) Kinnipeeturegister on riiklik register, kuhu kantakse Eesti Vabariigi vanglates viibivate kinnipeetavate ja vahistatute andmed alates 15. oktoobrist 2000. a ning arestimajas viibivate kinnipeetavate, arestialuste ja vahistatute andmed alates 1. oktoobrist 2004. a ning karistusjärgselt kinnipeetavate andmed alates 1. jaanuarist 2011. a.
(2) Määruses mõistetakse kinnipeetava, karistusjärgselt kinnipeetava, arestialuse ja vahistatu all „Vangistusseaduse” §-des 2, 21, 3 ja 4 sätestatud isikut.
(3) Kinnipeetava andmete kohta kehtestatud sätteid kohaldatakse ka karistusjärgselt kinnipeetavate, arestialuste ja vahistatute andmetele, kui sätte sõnastusest või olemusest ei tulene teisiti.
§ 4. Kinnipeeturegistri kasutusele võtmise eesmärk ja olemus
(1) Kinnipeeturegistri eesmärgid on:
1) vanglatele ja arestimajadele pandud ülesannete täitmiseks töödelda kinnipeetavate, karistusjärgselt kinnipeetavate, arestialuste ja vahistatute andmeid;
2) võimaldada kiiresti leida andmeid vähemalt teist korda arestimajja või vanglasse sattunud isiku kohta;
3) vähendada volitatud töötlejate töökoormust andmete salvestamisel ja otsimisel;
4) kergendada statistiliste ülevaadete tegemist.
(2) Kinnipeeturegistri andmed on ette nähtud ametialaseks kasutamiseks ja neil ei ole õiguslikku tähendust.
2. peatükk KINNIPEETUREGISTRI ÜLESEHITUS JA PIDAMINE
§ 5. Kinnipeeturegistri ülesehitus
Kinnipeeturegistrit peetakse Justiitsministeeriumis ühetasandilise digitaalse andmekoguna.
§ 6. Kinnipeeturegistri andmete töötlemine
Andmete töötlemine toimub üldkasutatava arvutivõrgu vahendusel.
§ 61. Andmete ristkasutus
Teiste andmekogudega toimub andmete ristkasutus vastavalt registrite vastutavate töötlejate vahelisele kokkuleppele.
[RT I 2005, 41, 335 - jõust. 24.07.2005]
§ 7. Kinnipeeturegistri andmete kaitse
(1) Kinnipeeturegistri andmeid tuleb kaitsta:
1) käideldavuse osas, tagades andmete kättesaadavuse selleks õigustatud isikutele;
2) tervikluse osas, välistades andmete tahtmatu või tahtliku muutmise;
3) konfidentsiaalsuse osas, tagades andmete kättesaadavuse vaid õigustatud isikutele.
(11) Peale lõikes 1 sätestatud põhimõtete kohaldatakse isikuandmete töötlemisele kinnipeeturegistris riigi infosüsteemi haldamise põhimõtteid ja „Isikuandmete kaitse seaduse” §-s 6 sätestatud isikuandmete töötlemise põhimõtteid.
(2) Kinnipeeturegistri andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks rakendatakse vastavaid organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnilisi turvameetmeid.
3. peatükk KINNIPEETUREGISTRISSE KANDE TEGEMINE JA REGISTRISSE KANTAVAD ANDMED
§ 8. Kande tegemine
(1) Kinnipeeturegistrisse kande tegemisena käsitatakse registrisse andmete lisamist ja registris sisalduvate andmete muutmist või kustutamist.
(2) Kinnipeeturegistri kanded säilitatakse. Kinnipeetavaga seotud andmed kustutatakse kümme aastat pärast kinnipeetava vabanemist või kui kinnipeetav suri vanglas või arestimajas, siis kümme aastat pärast surma. Tervishoiuteenuse osutamist tõendavad andmed kustutatakse sotsiaalministri kehtestatud tähtaja möödumisel.
(3) Kande tegemise kohta säilitatakse järgmised andmed:
1) kande tegija ees- ja perekonnanimi;
2) kande tegemise kuupäev ja kellaaeg;
3) kande tegemise koht;
4) kande number.
§ 9. Kande tegemise nõuded
(1) Kinnipeeturegistrit täidetakse olemasolevate andmete piires ning arvestades tarkvara kasutamise võimalusi.
(2) Kinnipeeturegistri kanne tehakse sündmuse toimumisest arvates ühe ööpäeva jooksul. Kanne peab kajastama tegelikku olukorda.
(21) Lõiget 2 ei kohaldata juhul, kui kinnipeetav vabastatakse kohtusaalis, ning kande tegemisel kinnipeetava surma aja ja põhjuse kohta. Need kanded tehakse ühe ööpäeva jooksul andmetest teadasaamisest arvates.
(3) Määruse §-des 11 ja 12 nimetatud andmed kantakse kinnipeeturegistrisse kohe, kuid mitte hiljem kui sündmuse toimumisest alates nelja tunni jooksul.
(4) Kande tegija on kohustatud järgima «Isikuandmete kaitse seaduse» ja «Avaliku teabe seaduse» nõudeid.
§ 10. Kande parandamine
Kui volitatud töötleja on kinnipeeturegistris avastanud ebaõigeid andmeid või kui talle on neist teatatud, korraldab ta andmete parandamise ebaõigetest andmetest teadasaamisest arvates viie tööpäeva jooksul.
§ 11. Kinnipeeturegistrisse kantavad põhiandmed
Kinnipeetava põhiandmetena kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) ees-, isa- ja perekonnanimi;
2) kinnipeetava kood kinnipeeturegistris;
6) staatus vanglas või arestimajas;
7) asukoht;
8) kinnipidamise alguskuupäev.
§ 12. Kinnipeetava paiknemist iseloomustavad andmed
(1) Kinnipeetava paiknemise kohta vanglas kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) osakonna nimetus;
2) kambri või toa number;
3) kambrisse või tuppa paigutamise kuupäev;
4) korralduse tegija ees- ja perekonnanimi ning ametikoha nimetus;
5) korralduse andja ees- ja perekonnanimi.
(2) Kinnipeetava paiknemise kohta arestimajas kantakse kinnipeeturegistrisse:
11) kambri number,
2) kambrisse paigutamise kuupäev;
3) korralduse tegija ees- ja perekonnanimi ning ametikoha nimetus.
§ 13. Kinnipeetava üldandmed
(1) Kinnipeetava kohta kantakse kinnipeeturegistrisse järgmised üldandmed:
1) eelmised ees- ja perekonnanimed ning nende kandmise aeg;
2) perekonnaseis;
3) rahvus;
5) sünnikoht;
6) emakeel;
7) viimane elukoht enne kinnipidamist;
8) viimane töökoht enne kinnipidamist;
81) DNA-proovi võtmise kuupäev;
82) telefonikaardi number;
83) suitsetaja või mittesuitsetaja;
9) surma korral selle aeg ja põhjus.
(2) Lõike 1 punkti 82 ei kohaldata arestimajas viibiva kinnipeetava suhtes.
§ 14. Kinnipeetava liikumine vanglate ja arestimajade vahel
Kinnipeetava vanglate ja arestimajade vahelise liikumise kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) lähtevangla või -arestimaja nimi;
2) sihtvangla või -arestimaja nimi;
3) vanglas või arestimajas oleku algus- ja lõppkuupäev;
§ 15. Kinnipeetava lühisõidud
Kinnipeetava lühisõidu kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) sihtkoht;
2) kestus;
3) algus- ja lõppkuupäev;
4) põhjus;
5) tagasisaabumise aeg;
6) sõidu liik.
§ 16. Kinnipeetava elukoht
Kinnipeeturegistrisse kantakse kinnipeetava elukohtade andmed ning igas elukohas elamise aeg.
§ 17. Kinnipeetava isiklikud dokumendid
(1) Kinnipeetava isiklike dokumentide kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
3) väljaandnud asutuse nimi ja väljaandmise kuupäev;
4) kehtivuse lõppkuupäev;
5) vanglasse või arestimajja hoiule võtmise kuupäev;
6) tagastamise kuupäev.
(2) Lõike 1 punktides 1–4 loetletud andmed kantakse registrisse ka siis, kui vangla või arestimaja on teada saanud dokumendist, mis asub mujal või mille kehtivuse tähtaeg on lõppenud.
§ 18. Kinnipeetava fotod
Kinnipeeturegistrisse sisestatakse järgmised kinnipeetava fotod ja nende tegemise kuupäevad:
1) otsevaatega foto;
2) külgvaatega foto;
3) foto eritunnusest.
§ 19. Kinnipeetava eritunnused
Kinnipeetava eritunnuste kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
2) kirjeldus ja kirjeldamise kuupäev;
3) tekkimise kuupäev;
4) muutumise kuupäev.
§ 20. Vahistatu suhtes tõkendina kohaldatud vahistamine
Vahistatu suhtes tõkendina kohaldatud vahistamise kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) tõkendi kohaldamise määruse teinud kohtu nimi ja määruse teinud kohtuniku ees- ja perekonnanimi;
2) määruse kuupäev ja number;
3) tõkendi kohaldamist taotlenud asutuse nimi ning ametniku ees- ja perekonnanimi;
4) tõkend;
5) kriminaalasja number;
6) toimiku number;
7) kinnipidamise põhjused;
8) vahi all pidamise tähtaja algus- ja lõppkuupäev;
9) vahi alt vabastamise kuupäev;
10) vahistatu vabastamise põhjus;
11) kohtuistungi toimumise aeg, koht ning kohtuniku ees- ja perekonnanimi.
§ 21. Kinnipeetava karistus
(1) Kinnipeetava vangistuse või aresti kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) otsuse või määruse teinud kohtu nimi;
2) otsuse või määruse kuupäev ja number;
3) otsuse või määruse jõustumise kuupäev
4) süüteo nimetus ja süüdimõistmise alus «Kriminaalkoodeksi» või «Karistusseadustiku» järgi;
5) mõistetud karistuse määr ja karistuse liik;
6) vangistuse või aresti kandmise algus- ja lõppkuupäev;
61) kuupäev, millal kohtul tekib õigus otsustada kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabastamine elektroonilise valve kohaldamisega;
7) kuupäev, millal kohtul tekib õigus otsustada kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabastamine;
8) vabanemise aeg ja alus; kui karistus on lõpuni kandmata, tehakse selle kohta märge.
(2) Tingimisi enne tähtaega vabastamise menetluse kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) menetluse algus;
2) kriminaalhooldusosakonnale arvamuse saamiseks taotluse edastamise kuupäev;
3) materjalide kohtule esitamise kuupäev;
4) käitumiskontrolli kohaldamata jätmise kuupäev.
§ 22. Kinnipeetava isoleerimise vajadus
Kinnipeetava isoleerimise vajaduse kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) kinnipeetava, kellest tuleb isoleerida, ees- ja perekonnanimi;
2) isoleerimise põhjus;
3) kande tegemise kuupäev;
4) kande kehtivuse kaotamise kuupäev.
§ 23. [Kehtetu - RT I 2005, 41, 335 - jõust. 24.07.2005]
§ 24. Kinnipeetavaga toimunud intsidendid
Kinnipeetavaga toimunud intsidendi kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) roll intsidendis ja osalemise sisu;
2) registreerimise kuupäev ja kellaaeg;
4) intsidendi kirjeldus;
5) intsidendi liigi nimetus;
6) vangla või arestimaja nimi;
7) kaasosaleja kinnipeeturegistri kood;
8) kaasosaleja ees- ja perekonnanimi;
9) kaasosaleja roll intsidendis ja osalemise sisu.
§ 25. Kinnipeetavale kohaldatud distsiplinaarkaristused
Kinnipeetavale kohaldatud distsiplinaarkaristuste kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) määramise kuupäev ja käskkirja number;
2) karistuse liik ja kestus;
3) täitmisele pööramise ja täitmise lõppemise kuupäev;
4) karistamise põhjus;
5) katseaja kestus.
§ 26. Kinnipeetava suhted
Kinnipeetava suhete kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) kinnipeetavaga suhetes oleva isiku ees- ja perekonnanimi;
2) suhte liik;
3) suhte algus- ja lõppkuupäev.
§ 27. Kinnipeetava kontaktid
(1) Kinnipeetava kontaktide kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) kontakti kuupäev;
2) kinnipeetavaga kontaktis olnud isiku või ametniku ees- ja perekonnanimi ning ametniku puhul ametiasutuse nimetus;
3) kontakti liik;
4) suhte liik;
[Kehtetu - RT I, 04.01.2011, 1 - jõust. 07.01.2011]
(2) Kinnipeetava lühiajalise ja pikaajalise kokkusaamise kohta kantakse kinnipeeturegistrisse ka kinnipeetavaga kontaktis olnud isiku:
1) sünniaeg;
(3) Arestimajas ei kanta kinnipeeturegistrisse kinnipeetava kontakte jälitus- ja uurimisasutuste ametnikega.
§ 28. Kinnipeetava poolt narkootiliste ja psühhotroopsete ainete tarvitamine
Kinnipeetava poolt narkootiliste ja psühhotroopsete ainete tarvitamise kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) narkootiliste ja psühhotroopsete ainete tarvitamine enne kinnipidamist;
2) narkootiliste ja psühhotroopsete ainete tarvitamine vanglas või arestimajas;
3) kohaldatud tervishoiuabinõud.
§ 29. Kinnipeetava meditsiiniandmed
Kinnipeetava meditsiiniandmetena kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) anamnees;
2) raviotsus ja määratud ravimid ning ravi kestus;
3) uuringute tegemise aeg ja tulemused;
4) uuringu tellija ja tegija nimi;
5) analüüside tegemise aeg ja tulemused;
6) analüüsi tellija ja tegija nimi;
7) sooritatud raviprotseduurid;
8) objektiivsed leiud;
9) diagnoosid;
10) varem põetud haigused;
11) vaktsineerimised;
12) allergia;
13) puudeaste ja selle määramise kuupäev;
14) järelepärimised ja nende vastused;
15) kinnipeetava visiidid tervishoiuteenuse osutaja vastuvõtule.
§ 30. Kinnipeetava terviseseisund
Kinnipeetava terviseseisundi kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
2) töövõimetuse aste ja protsent.
§ 31. Kinnipeetava psühholoogilise testi andmed
Kinnipeetava psühholoogilise testi kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
3) tulemus.
§ 32. Kinnipeetava usuline kuuluvus
Kinnipeetava usulise kuuluvuse kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) usuühingu kood;
2) usuühingu nimi;
3) koguduse andmed;
4) kogudusse kuulumise algus- ja lõppkuupäev.
§ 33. Kinnipeetava haridus
(1) Kinnipeetava omandatud hariduse kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
2) õppeasutuse lõpetamise aeg;
3) omandatud haridustase;
4) hariduse sisu;
5) keeleoskus ja selle tase.
(2) Kui kinnipeetaval on lõpetamata üldharidus, siis märgitakse lisaks viimane lõpetatud klass ja selle lõpetamise aeg.
§ 34. Kinnipeetava eriala
Kinnipeeturegistrisse kantakse kinnipeetava omandatud eriala, selle omandamise aeg ja omandamise viis.
§ 35. Kinnipeetava tööhõive ja sotsiaalprogrammis osalemine vanglas
Kinnipeetava tööhõive ja sotsiaalprogrammis osalemise kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) töö liik;
2) eriala;
4) koormuse liik;
5) töö sisu ja maht;
6) töötamise koht;
7) osalus sotsiaalprogrammis;
8) katkestamise põhjus.
§ 36. Kinnipeetava individuaalne täitmiskava
(1) Kinnipeetava individuaalse täitmiskava kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) täitmiskava registreerimise kuupäev;
3) täitmiskava kinnitaja nimi ja allkiri;
4) täitmiskava kinnitamise kuupäev;
5) kinnipeetava ohtlikkus ja ohustatus vabanedes;
6) teave kinnipeetava isiksuseomadustest ja käitumisest tulenevate riskide kohta;
7) tegevused riskide maandamiseks ja tegevuste ajagraafik.
(2) Kinnipeetava avavanglasse paigutamise või temale soodustuse kohaldamise kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) sobivus avavanglasse;
2) kohaldatud soodustus;
3) selgitus.
§ 361. Kinnipeetava kriminogeensete riskide hindamine
(1) Riskihinnangu saamiseks sisestatakse järgmised kinnipeetavat iseloomustavad andmed:
1) toimepandud kuriteo kohta;
2) eluaseme kohta;
3) töötamise ja hariduse kohta;
4) majandusliku toimetuleku kohta;
5) suhete ja elustiili kohta;
6) sõltuvusainete tarbimise ja probleemkäitumise kohta;
7) tervise ja emotsionaalse seisundi kohta;
8) mõtlemise ja käitumise kohta;
9) väärtushinnangute ja hoiakute kohta;
10) ohtlikkuse kohta.
(2) Lõiget 1 ei kohaldata arestimajas viibiva kinnipeetava suhtes.
§ 37. Kinnipeetava isiklikud asjad ja vangla või arestimaja poolt kasutada antud asjad
Kinnipeetava isiklike asjade ja vangla või arestimaja poolt kasutada antud asjade kohta kantakse kinnipeeturegistrisse:
1) omaniku nimi;
2) liik;
3) kirjeldus;
4) lattu andmise kuupäev;
5) kambrisse andmise kuupäev;
6) turvakleebise number;
7) vangla poolt antud asja number;
8) selle vangla nimetus, kus asi paikneb.
4. peatükk JUURDEPÄÄS KINNIPEETUREGISTRISSE KANTUD ANDMETELE
§ 38. Kinnipeeturegistrile juurdepääsu üldsätted
(1) Kinnipeeturegister on piiratud juurdepääsuga ja registri andmed on ette nähtud ainult ametialaseks kasutamiseks, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Juurdepääs kinnipeeturegistri andmetele võimaldatakse registri kasutamise õiguse andmisega või andmete väljastamisega.
(3) Kinnipeeturegistri kasutamise õigus on isikutel, kellel on registrisse kande tegemise pädevus või registri vaatamise õigus.
(4) Kinnipeeturegistrist andmete väljastamine toimub teabenõude täitmisega vastavalt «Avaliku teabe seadusele» või päringu täitmisega.
§ 39. Kinnipeeturegistrisse kande tegemise pädevus
(1) Kinnipeeturegistrisse kande tegemise pädevus on:
1) vanglateenistujal vangla direktori otsusega määratud ulatuses;
2) politseiametnikul ja arestimaja koosseisulisel teenistujal prefekti otsusega määratud ulatuses.
(2) Kande tegemise pädevus ei või olla laiem kui kinnipeeturegistri vaatamise õigus.
(3) Kinnipeeturegistrisse kande tegemiseks pädevust omaval isikul on kande tegemise õigus ja kohustus.
§ 40. Kinnipeeturegistri vaatamise õigus
(1) Kinnipeeturegistrisse kinnipeetava kohta kantud andmete vaatamise õigus on seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses:
1) vanglateenistujal;
2) Justiitsministeeriumi teenistujal;
3) politseiametnikul ja arestimaja koosseisulisel teenistujal;
4) kinnipeeturegistri pidamise üle järelevalvet teostaval isikul.
(2) Kinnipeeturegistri vaatamise õigus on ka isikul, kes arendab või hooldab kinnipeeturegistrit, ja isikul, kes teeb kinnipeeturegistri andmete alusel uuringuid töövõtulepingus kokku lepitud ulatuses ja koosseisus.
(3) Kinnipeeturegistrisse kantud §-des 29, 31 ja 32 sätestatud andmeid on õigus vaadata üksnes järgmistel isikutel järgmises ulatuses:
1) vanglas tervishoiuteenust osutaval ametnikul §-s 29 sätestatud andmeid;
2) vangla psühholoogil §-s 31 sätestatud andmeid;
3) vangla kaplanil §-s 32 sätestatud andmeid;
4) kinnipeeturegistri pidamise üle järelevalvet teostaval isikul §-des 29, 31 ja 32 sätestatud andmeid.
(4) Justiitsministeeriumi vanglate osakonna teenistujale, vangla struktuuriüksuse juhile, kelle alluvuses on vangla psühholoogi ja kaplani ametikoht, ja vangla vastava valdkonna direktori asetäitjale võib Justiitsministeeriumi vanglate asekantsler anda õiguse vaadata §-des 29, 31 ja 32 sätestatud andmeid, kui see on vajalik tema teenistuskohustuste täitmiseks.
§ 401. Kannete vaatamise registreerimine
Kinnipeeturegistri kannete vaatamise kohta säilitatakse järgmised andmed:
1) vaataja ees- ja perekonnanimi;
2) kande vaatamise kuupäev;
3) selle kinnipeetava nimi ja isikukood, kelle andmeid vaadati;
4) selle kinnipeetava kood kinnipeeturegistris, kelle andmeid vaadati;
5) kanded, mida vaadati.
§ 42. Kinnipeeturegistrist andmete väljastamine
(1) Justiitsministeerium ja Politsei- ja Piirivalveamet võivad kinnipeeturegistrist väljastada statistilisi andmeid kujul, mis ei võimalda isikut identifitseerida.
(2) Justiitsministeerium ja Politsei- ja Piirivalveamet võivad kinnipeeturegistrist teabenõude alusel väljastada andmeid isikule, kellel on seadusest tulenevalt asutusesiseseks tunnistatud teabele juurdepääsu õigus.
(3) Kinnipeeturegistri andmete kohta päringu tegemise õigus on riigiteenistujal, kohaliku omavalitsuse teenistujal, kohtutäituril ja notaril seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks.
(4) Välisriiki väljastatakse kinnipeeturegistri andmeid vaid seaduse või välislepinguga ettenähtud juhtudel.
§ 43. Kinnipeeturegistri kasutamise õiguse ja päringu tegemise õiguse saamise kord
(1) Kinnipeeturegistri kasutamise õiguse ja kinnipeeturegistri andmete kohta päringu tegemise õiguse andmise otsustab Justiitsministeeriumi vanglate asekantsler või tema volitatud isik.
(2) Lõikes 1 nimetatud õiguse saamiseks esitab õigust saada sooviva isiku teenistuskohaks oleva asutuse juht taotluse allkirjastatult paberdokumendil või digitaaldokumendil (vorm lisatud). Taotlused säilitatakse Justiitsministeeriumis.
(3) Ministeeriumi teenistujale lõikes 1 nimetatud õiguse saamiseks esitab taotluse ministeeriumi kantsler.
(4) Justiitsministeeriumi teenistujale lõikes 1 nimetatud õiguse andmise otsustab Justiitsministeeriumi vanglate asekantsler omal algatusel.
(5) Kohtutäiturile ja kohtutäituri abile lõikes 1 nimetatud õiguse saamiseks esitab taotluse Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koda.
(6) Notarile lõikes 1 nimetatud õiguse saamiseks esitab taotluse Notarite Koda.
(7) Justiitsministeeriumi vanglate asekantsler või tema volitatud isik lähtub otsuse tegemisel õigusaktidest ja sellest, kas kinnipeeturegistri kasutamise või päringu tegemise õigus on vajalik isiku teenistusülesannete täitmiseks.
§ 44. Kinnipeeturegistri kasutamise õiguse ja päringu tegemise õiguse äravõtmise kord
(1) Õiguse äravõtmise otsustab Justiitsministeeriumi vanglate asekantsler või tema volitatud isik.
(2) Kui isikul langevad ära ülesanded, mille täitmiseks on vaja registri kasutamise või päringu tegemise õigust, esitab õiguse andmise taotluse esitanud isik taotluse õiguse osaliseks või täielikuks äravõtmiseks.
(3) Justiitsministeeriumi teenistujalt õiguse äravõtmise otsustab Justiitsministeeriumi vanglate asekantsler omal algatusel.
(4) Õiguse äravõtmise taotlus esitatakse vähemalt kümme tööpäeva ette.
5. peatükk KINNIPEETUREGISTRI JÄRELEVALVE, RAHASTAMINE JA LIKVIDEERIMINE
§ 45. Järelevalve kannete vormi õigsuse ja terviklikkuse üle
Kannete vormi õigsust ja terviklikkust jälgib vangla direktori või prefekti volitatud isik.
§ 46. Järelevalve kinnipeeturegistri pidamise üle
(1) Käesoleva määruse nõuete täitmise eest asutuses vastutab asutuse juht.
(2) Kinnipeeturegistri pidamise järele valvavad kinnipeeturegistri vastutav töötleja, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ja Andmekaitse Inspektsioon oma pädevuse piires.
§ 47. Kinnipeeturegistri rahastamine
Kinnipeeturegistri pidamist finantseeritakse riigieelarvest asjaomase riigiasutuse kaudu.
§ 48. Kinnipeeturegistri likvideerimine
Registri likvideerimise otsustab Vabariigi Valitsus seaduse alusel.
§ 49. Arstikoodi kasutamine kuni registreerimistõendi saamiseni
Määruse § 29 lõike 2 punktis 15 ja lõike 3 punktis 2 nimetatud registreerimistõendi numbri asemel võib kuni arsti «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduses» sätestatud korras registreerimiseni kasutada arstikoodi.
§ 50. - § 51. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
Lisa Taotlus juurdepääsuks riikliku kinnipeetavate, karistusjärgselt kinnipeetavate, arestialuste


Viru-Nigula valla üldplaneeringu kehtestamine – Riigi Teataja
Viru-Nigula valla üldplaneeringu kehtestamine
Viru-Nigula valla üldplaneeringu kehtestamine - sisukord
§ 1 Üldplaneeringu koostamise käik ja sisukokkuvõte
§ 2 Üldplaneeringu kehtestamine
RT IV, 09.05.2012, 3
Vastu võetud 22.11.2007 nr 13
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkt 31, Planeerimisseaduse § 24 lõike 3 ja Viru-Nigula Vallavolikogu 26.02.2004.a. määrusega nr 2 kinnitatud Viru-Nigula valla ehitusmääruse ptk IV punkti 4.1.2. ja ptk VI punkti 6.8 ja Lääne-Viru Maavalitsuse 19.11.2007.a kirja nr 9-7/5271 alusel.
§ 1. Üldplaneeringu koostamise käik ja sisukokkuvõte
(1) Algatamine
Viru-Nigula valla üldplaneeringu koostamine algatati Viru-Nigula Vallavolikogu 22.09. 2005 a määrusega nr 17. Üldplaneeringu koostamise eesmärk on ühiskondliku kokkuleppe saavutamine valla ruumilise arengu suundade ja maakasutus- ning ehitusreeglite täpsustamise osas. Üldplaneeringu koostamise käigus on kaalutlemise ja mõjude hindamise tulemusena leitud parimad lahendused säästvaks ja tasakaalustatud arenguks.
Üldplaneeringu koostamise protsessi käigus korraldati valla eri piirkondades mitmeid avalikke planeeringupäevi, millest võtsid osa kohalikud elanikud, maaomanikud, ettevõtjad, vallavalitsuse ametnikud ja volikogu liikmed, Siseministeeriumi planeeringute osakonna, Lääne-Viru Maavalitsuse ja Keskkonnateenistuse esindajad.
Üldplaneeringu koostas Viru-Nigula Vallavalitsus koostöös ENTEC AS-ga.
(2) Vastuvõtmine ja avalikustamine
Viru-Nigula Vallavolikogu 26. oktoobri 2006. otsusega nr. 60 võeti üldplaneering vastu ja korraldati avalik väljapanek.
Viru-Nigula valla üldplaneeringu avalik väljapanek toimus 18. novembrist -18. detsembrini 2006. Nimetatud ajavahemikul sai üldplaneeringu eelnõuga tutvuda Viru-Nigula vallamajas, raamatukogus ja Viru-Nigula valla koduleheküljel.
Üldplaneeringu avaliku väljapaneku käigus esitati kokku 50 tähtaegset ja 3 hilinenud ettepanekut ning 4 vastuväidet. Ettepanekud seondusid erinevate maaüksuste põhisihtotstarvete ja ehitustingimuste ning avalike ja erateede ja rohelise võrgustiku piiridega. 23 ettepanekut ei arvestatud, ülejäänud võeti üldplaneeringu tegemisel arvesse kas osaliselt või täielikult.
(3) Ettepanekutega arvestamine
1) Valla arengule kõige olulisema mõjuga oli ettepanek reserveerida valla territooriumil maa Kunda linna ümbersõidutee tarbeks. Viru-Nigula üldplaneeringus naaberomavalitsuse – Kunda linna - ümbersõidutee perspektiivseks asukohaks uut koridori ei reserveeritud. Antud perspektiivne teetrass on maakondliku tähtsusega ning seda pole kajastatud kehtivas Lääne-Viru maakonna planeeringus. Viru-Nigula Vallavalitsus on seisukohal, et kavandatav teetrass toob kaasa olulise keskkonnamõju ning seetõttu pole vallavalitsus ilma eelnevate uuringuteta nõus teetrassi koridori üldplaneeringusse märkima. Seetõttu tehti üldplaneeringuga Kunda Linnavalitsusele ettepanek lähtudes planeerimisseaduse § 8 lg 2 koostada osaüldplaneering koostöös Viru-Nigula Vallavalitsuse, Lääne-Viru Maavalitsuse ja Maanteeametiga teetrassi võimaliku parima asukoha määramiseks.
2) Väiksematest teedest sai üldplaneeringus määratletud kergliiklustee asukoht Tallinn-Narva maanteelt Viru-Nigula külani ja edasi AS-ni Flexa Eesti ning Viru-Nigula külast Vasta mõisani.
3) Suuremad tootmisalad, mille asukohad jäid elanike vastuseisu tõttu ja vallavolikogu otsusel planeeringule kandmata, olid Kunda tuulepargi laiendus Kunda küla aladele, AS- i Estonian Celli biomuda kompostiväljak Kutsala küla piirkonda ja paekarjäär Elsa -Netti kinnistule Ojakülas.
Nende tootmisalade asukohad otsustati välja valida pärast vastavate keskkonnamõju hindamise tulemuste selgumist nimetatud alade sobivuse kohta
4) Seoses rohevõrgustikuga esitati mitmeid muudatusettepanekuid, mistõttu on edaspidi vajalik maakasutustingimusi neil aladel täpsustada detailsete teemaplaneeringutega.
5) Arvukamaks vastuväidete teemaks oli ehituskeeluvööndi piiri määratlemine. Pärast kolmekuulist kooskõlastusperioodi Keskkonnaministeeriumis, kinnitati kuuest ehituskeeluvööndi vähendamise taotlusest kaks asukohaga Mahu külas.
6) Teiseks arvukamaks vastuväidete teemaks oli elamuehitustingimused ranna- ja kaldapiiranguvööndis. Seoses ehitustingimustega elamualal E2 oli mitmeid vastuväiteid vallaelanikelt, millega sooviti ehitusõiguse saamiseks kehtestada väiksem krundi miinimumsuurus kui 1ha. Selles küsimuses jäi vallavolikogu oma seisukoha juurde, soovides säilitada looduslikku keskkonda Mahu ja Letipea piirkonnas. Viru-Nigula valla üldplaneeringus reserveeritud E2 elamualal jäi minimaalseks maaüksuse suuruseks, millele antakse ehitusõigus1 ha ning samuti sätestati tingimus, et maatulundusmaa katastri sihtotstarbe muutmine ranna- ja kalda piiranguvööndis toimub ainult läbi detailplaneeringu koostamise.
(4) Planeeringu sisu
Elamualade planeerimisel on aluseks võetud valdav katastriüksuse suurus ja ajalooline krundijaotus. Seatud tingimused tagavad olemasoleva asustusstruktuuri säilimise ja vaadete avatuse merele ning jõgedele
Kuna valla üheks väärtuseks on ka hästi säilinud ajalooline struktuur ja kultuuripärand, on üheks valla arengueesmärgiks ka olemasoleva asustusstruktuuri ja miljööväärtuslike piirkondade säilitamine ja arendamine. Seega olemasoleva arhitektuuri ja miljöö säilimise tagamist jälgib vallavalitus lisaks seatud elamuehituse üldtingimustele ka projekteerimistingimuste väljastamisel.
Üldplaneeringuga on määratud vallas üks keskus – Viru-Nigula. Viru-Nigula keskuse maa on kujundatud eelkõige teeninduskeskuseks ning väljaspool keskuse ala toimub elamumaa arendamine.
Elamualade reserveerimisel on lähtutud elanike huvist ja logistiliselt ning looduslikult elamualadeks sobivate maatükkide olemasolust.
Valla territooriumil on määratletud kaks kompaktse asustusega ala: üks Viru-Nigula külas, teine
Kalikülas, kus kehtib detailplaneeringu kohustus. Lisaks on reserveeritud detailplaneeringu kohustusega alaks ka suvilate piirkonna laiendus Kalikülas kuni Põdruse-Pada maanteeni.
Üldplaneeringuga tehakse ettepanek Lääne-Viru Maakonna planeeringus muuta Viru-Nigula küla alevikuks ja Lääne-Viru Maakonna teemaplaneeringus „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused« täpsustada rohevõrgustiku piire Viru-Nigula valla territooriumil.
Üldplaneeringu koostamise protsessi käigus on läbi kaalutlemise, motiveerimise ja mõjude hindamise jõutud planeeringulahendusteni, mis vastavad esitatud ettepanekutele. Vallavalitsus selgitas ettepanekute esitajatele üldplaneeringus esitatud maakasutustingimusi.
Samuti teatas vallavalitsus ettepanekute esitajatele avaliku väljapaneku tulemuste avaliku arutelu toimumise aja ja koha.
(5) Avalik arutelu
Vallavalitsus korraldas üldplaneeringu ja selle avaliku väljapaneku tulemuste avaliku arutelu 15. jaanuaril 2007.a Viru-Nigula Rahvamajas.
(6) Maavanema järelevalve
Pärast Keskkonnaministeeriumilt kooskõlastuse saamist kanti kaardile planeeringu lõplik lahendus ja 26.06.2007 esitati üldplaneering Lääne-Viru Maavalitsusse maavanemale järelevalve teostamiseks.
Maavanem esitas 23.08 2007 neli ettepanekut ja seisukohta:
1) Nõustus Kogo maaüksuse osas üles jäänud vaide puhul valla seisukohaga, mis pooldas nimetatud alale minimaalse krundi suuruse 1 ha määramist;
2) Asus seisukohale, et elamuala näitamine kaardil ehituskeeluvööndis ei ole kooskõlas looduskaitse seadusega ja soovitas kaardile kanda vastavad muudatused;
3) Tegi järelepärimise elamuala E2 puhul seatud tingimuse otstarbekuse kohta, mille järgi maatulundusmaa sihtotstarbe muutmine tõi kaasa detailplaneeringu kohustuse;
4) Juhtis tähelepanu p 3.4. Veekaitsevöönd ja veekogu ehituskeeluala. Ranna- ja kaldapiiranguvööndi peatükis puuduvale lausele, mis vastavalt Looduskaitseseaduse §32 lg 2-le sätestab, et metsaalal ranna piirkonnas ulatub ehituskeeluvöönd rannapiiranguvööndini, olles seega kaks korda laiem, kui mujal.
(7) Vastus maavanema järelevalvele
Vallavolikogu otsustas septembrikuu istungil arvestada maavanema seisukohaga ja eemaldada kaardil reserveeritud elamuala ehituskeeluvööndi osas. Samuti viib planeerija sisse paranduse elamuehitustingimuste E2 kirjeldusse, kus maatulundusmaa sihtotstarbe muutmisega kaasnev detailplaneeringu kohustus kehtib vaid rannapiiranguvööndi ulatuses ning kolmandaks lisatakse p3.4. puuduv lauseosa, mis sisaldab infot rannapiirkonnas metsaalal kehtiva ehituskeeluvööndi laiuse kohta.
§ 2. Üldplaneeringu kehtestamine
Kehtestada Viru-Nigula valla üldplaneering.
Määrus jõustub 1. detsembril 2007.a.
Lisa 1 Rohevõrgustiku kaart
Lisa 2 Üldplaneeringu kaart
Lisa 3 Üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise aruanne
Lisa 4 Üldplaneeringu seletuskiri


Esimene lugemata postitus • 293 postitust • 1. leht 18-st • 1, 2, 3, 4, 5 ... 18
Postitas EdragonXX » 23 Apr 2011, 11:06
Täpselt nii, SONY sai lihavõtete ajaks hakkama toreda üllatusega. Sel ajal kui Microsoft meelitab oma Euroopa kasutajaid tasuta LIVE’ga palavast õuest (viimased nädal kaks on Inglismaal üle 22 kraadi sooja olnud) tuppa, on otsustanud Sony oma kasutajad PS3 tagant hoopis õue ajada suvist ilma nautima!
Või mis üllatuseks see ikka olla tegelikult saab, sest viimasel ajal probleemid PSNetworgiga ainult sagenevad, ning see ei peaks enam kellegile üllatus olema kui PSN nädalavahetuse ajal maas on. Igaljuhul nüüdseks viimased paar päeva on PSNetwork maas olnud. Sony kommentaare eriti ei jaga vaid vastab napisõnaliselt “tegeleme probleemi lahendamisega”. Küll aga liigub internetis selle seisaku kohta erinevaid kuulujutte. Alates rünnakutest kuni täielike jaburdusteni välja. Igaljuhul ükskõik mis ka põhjuseks poleks, lahendust seni pole olnud ja uut kinnitatud infot samuti mitte. Facebook’i ning PS3 Kommuunide lehed aga on samal ajal täis marutigedaid PS3 fänne ja nii mõnigi ähvardab oma kommentaarides ka konsooli vahetada.
[img height=293 width=583]http://art.penny-arcade.com/photos/1261596481_3Fw2MnJ-L.jpg[/img]
XPGAMER.EU - PSNetwork maas jälle!
Viimati muutis EdragonXX, 30 Apr 2011, 23:39, muudetud 1 kord kokku.
Postitas Tookie » 23 Apr 2011, 12:08
Mul täpselt sama värk noh....
peab vist jahm.....õue minema.
Niggas Consntrate,
Liitunud: 14 Apr 2011, 13:40
Asukoht: Pãrnu
Postitas Riddim » 23 Apr 2011, 12:39
Praeguse jutu järgi on tegu välise teguriga. Võimalik, et vihased häkkerid, kes oma ristiretke jätkavad.
Postitas IlikePie » 23 Apr 2011, 13:34
Täpsemalt on se protest häkkerite poolt.. nad ei anna enne alla kui sony nende nõudmisi täidab.. täpsemalt siin on nende video http://www.youtube.com/watch?v=ikgrE5U- ... re=feedlik ..mis oli üles laetud psn'i
Postitas EdragonXX » 24 Apr 2011, 10:04
Juhul kui Sony välja antud info tõele vastab süsteemi ümberehitamise kohta, siis see tähendab seda et PSN'i ei saa veel niipea kasutada.. Tegemist on siiski üsna suure ja mahuka ja aeganõudva ülesandega..
Postitas psp omanik » 24 Apr 2011, 12:33
[quote="IlikePie"]
[/quote]Kaitsevad siis GeoHoti?
Postitas Riddim » 24 Apr 2011, 13:39
Geohoti asi on juba lahennenud, rohkem püütakse Other OS'i tagasisaamise eest võidelda ning inimest kaitsta, kelle IP aadress Sonyle teada on, kuna nood Geohoti lehekülge külastanud olid. Vahendid on omaette asi juba.
Anonymous on välja andnud teate, mille kohaselt nemad seda (vähemalt organisatsioonilisel tasandil) ei teinud - http://www.gamespot.com/news/6309997.html
Postitas metslane69 » 25 Apr 2011, 22:17
Huvitav küll, kaua veel??
metslane69
Liitunud: 21 Nov 2010, 21:44
Postitas EdragonXX » 25 Apr 2011, 23:13
[quote="metslane69"]
Kuna kirjutatakse praktiliselt suurt osa koodi ümber siis üsna loogiline et asi võib võtta veel päris kaua. Kui nad nädalaga peaksid hakkama saama, siis müts maha..
Postitas EdragonXX » 26 Apr 2011, 09:10
Kuna PSN on maas ja tõenäoliselt veel pikalt, siis "Sucker Punch" kompanii teates, et "InFamous 2" beta aega pikendatakse. kui PSN on uuesti kasutajatele kätte saadav siis kompanii otsustab kui kauaks nad beta kasutamise lahti jätavad..
Samal ajal SONY küll kinnitab et nad tegelevad probleemiga ja teevad endast kõik oleneva et PSN uuesti kasutajatele kättesaadavaks teha, kuid toonitab veelkord et neil puudub ajakava ja igasugune ettekujutus kaua süsteemi ümberkirjutamine aega võtab.
PS! Sony on endiselt keeldunud jagamast täpsemat infot rünnaku osas. Sealhulgas on Sony keeldunud kinnitamast või ümberlükkamast kahtlusi sensitiivse info välja lekkimises (näiteks krediitkaardi info).
Viimati muutis EdragonXX, 26 Apr 2011, 09:19, muudetud 1 kord kokku.
Postitas cheetah » 26 Apr 2011, 11:30
Ei usu, et tegemist on tavalise rünnakuga. Sellised asjad lahendatakse ikks üsna kiiresti ära ja kui plaanitaks mingit mahukat ümber ehitamist siis vähemalt üritataks olemasolevat süsteemi paralleelselt üleval hoida nii palju kui võimalik. Eriti pühade aeg.
Pigem kipun nõustuma arvamusega, et süsteemi suudeti sisse muukida ja ohtu sattus näiteks krediitkaartide info vms. See oleks juba probleem, mis ei lubaks süsteemi käigus hoida ja vajaks kohest reageerimist. (Nagu praegusel juhul ka läinud on). Sellise vea parandamine on aga ajaliselt hindamatu. Kõige pealt tuleb auk tuvastada, mille kaudu sisse saadi ja alles siis saab parandada.
Seega, kes onlines mängida tahab, sellel vist tõesti kasulikum XBox hankida.
Liitunud: 30 Dets 2009, 01:15
Postitas Ra1n » 26 Apr 2011, 19:25
sellepärast küll xboxi ei osta.wtf?
Postitas EdragonXX » 26 Apr 2011, 23:44
Värsket infot PSN'i kohta:
Lühidalt niipalju et Sony lõpuks kinnitab et jah sorry teatud personaalset laadi infot võis välja lekkida nagu:
- e-maili aadress
Ühesõnaga üks suur jama ja kui kunagi peaks PSN töökorda saama, siis suur soovitus on oma passwordid ära muuta. Aga kõigest lähemalt siis eespool antud aadressil juba..
Viimati muutis EdragonXX, 27 Apr 2011, 00:07, muudetud 1 kord kokku.
Postitas gordon » 27 Apr 2011, 16:50
Saagu mis saab ,mina xboxi ei osta
Praegu xbox fanboydel hea võimalus oma konsooli ülistada...
Viimati muutis gordon, 27 Apr 2011, 16:50, muudetud 1 kord kokku.
Postitas EdragonXX » 27 Apr 2011, 17:32
Nu xboxi fanboyd on siiski palju tagasihoidlikumad kui PS3 fanboyd. Ma ei tea mis see põhjuseks küll on kuid praktika kahjuks näitab seda. Ja nagu antud teema jälle näitab, siis PROBLEEM xboxiga mingil põhjusel on jälle PS3 kasutajatel mitte vastupidi.
PS! Ma olen rahulolev xbox 360 kasutaja. Aga ma ei suru seda kellegile peale. igale ühele oma konssol, kes tahab Wii'd, kes PS3, kes xboxi kes mdiagi muud..
Postitas Riddim » 27 Apr 2011, 18:53
Osta ikka, siis kodus ühe ägeda konsooli asemel kaks!
Postitas gordon » 27 Apr 2011, 21:25
Mul ei ole küll absoluutselt midagi xboxi vastu midagi ,kuid siiski ei kipu selle xboxi poole,isegi kui praegu see jama PSN-iga on...
293 postitust • 1. leht 18-st • 1, 2, 3, 4, 5 ... 18


Tööõigusseadused
Enne tööle asumist, informeeri ennast, mis õigused on Sinul oma tööandja ees.
§7. Töölepingu sõlmimine alaealisega
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 5 nimetatud tööde ja ohutegurite loetelu kehtestabVabariigi Valitsus määrusega.
§8. Nõusolek alaealise töötamiseks
§1. Töölepingu mõiste
§2. Sätete kohustuslikkus
§3. Võrdse kohtlemise põhimõte
§4. Töölepingu sõlmimise erisus
§5. Töötaja teavitamine töötingimustest
§6. Töötaja teavitamine töötingimustest erijuhtudel
§9. Tähtajalise töölepingu sõlmimine
§10. Tähtajalise töölepingu järjestikuse sõlmimise ja pikendamise piirang
§11. Lepingueelsed läbirääkimised
§12. Töölepingu muutmine
§13. Töölepingu tühistamise erisused
§14. Töölepingu tühistamise tagajärjed
§15. Töötaja kohustused
§19. Töötaja õigus keelduda töö tegemisest
§22. Saladuse hoidmise kohustus
[RT I 2009, 36, 234 – jõust. 1.07.2009]
§16. Töötaja hoolsuse määr
§17. Tööandja korralduse sisu
§18. Raseda ning rasedus- ja sünnituspuhkuse õigusega töötaja töötingimused
§20. Töö tegemise koht
§21. Töölähetus
§23. Konkurentsipiirangu kokkulepe
§24. Konkurentsipiirangu kokkuleppe kehtivus pärast töölepingu lõppemist
§25. Konkurentsipiirangu kokkuleppe ülesütlemine
§26. Leppetrahv konkurentsipiirangu kohustuse rikkumisel
§27. Teatamiskohustus
§28. Tööandja kohustused
§29. Töötasu suurus
(7) [Kehtetu – RT I 2009, 36, 234 – jõust. 1.07.2009]
§49. Alaealise tööle rakendamise piirang
§56. Alaealise põhipuhkus
Andmed pärinevad:
http://www.rmp.ee/toooigus/toolepinguseadus/
Noorte Tööbörs 2016


Maalitud kalosside müük köögitehnika müük tallinnas: Aiatelk müük jalatsite müük tallinnas
Maalitud kalosside müük köögitehnika müük tallinnas jack russell terrier kennel sjlland hindi logo design online free
Apollo kinkekaart tingimused katalüsaatorite müük. korter müük tallinn kõnniteeplaat hind.dacia dokker hind katalüsaatorite kohafilee hind.ipod nano hind osta pizzalaatikko
Steroidid müük kust saab osta steviat. black friday football boot deals nulla osta fiat autocarro.suzuki kingquad 750 müük õmblusmasinate tarvikute pakkimine müük tartus
Tapeedi paigaldus hind black friday 2020 steam cleaner. valmissaunad astelpaju hind black friday news.kasutatud nutitelefonide müük rule hints in oracle.kawasaki ninja müük graafikakaartide müük
Maalitud kalosside müük köögitehnika müük tallinnas
Maalitud kalosside müük köögitehnika müük tallinnas. tapeedi maalitud eemaldamise idiom hind tallinna jõulukuusk hind.amazon black friday coupon code mölkky müük.filtrite müük plätude müük
Helkurvest osta käytetty ipad black friday idlewild season pass hind hoverboard hind Paukpadrunite müük laastukatus hind veetünnide müük black friday deals airsoft relvad müük need for speed payback ps4 black friday uk uk 2020 currys terrassi paigalduse hind christmas shopper simulator 2 black friday play Does nokia 105 support hindi language black friday 2020 samsung galaxy s8 plus.Heinaseemne müük köögitehnika saaremaal emmaljunga nxt90f müük.Tpilet kampaaniapilet sportpütt müük.Amazon black friday 2020 results kasukad müük müük tallinnas.Köögi töötasapindade müük tartus kuidas võita lotos.Kasutatud monitoride müük sanglepp hind.Inglitiivad müük jootekolb müük.Huawei black friday uk utilitas müük.Odavad kingitused kingitus 1 aastasele poisile.Osta bmx pyörä starterite müük.Black friday meaning delorean steely dan vahukoor hind.Cards against humanity black friday history arroz hindú thermomix Fitbit charge 3 black friday multši sauer müük black raplas Galaxy s9 hind samsung gear s3 review in hindi hind legs tax free müük huniisutaja müük pronunciation kunstitarvete müük
Hdmi kaabel hind argos black friday 2020 ps4 games.Süsta müük maalitud kodasema koda hind
Iphone adapter müük elamus kingitus.Lillepottide müük alkoholi müük jaanipäeval ryanair black friday madness ipod touch unboxing in hindi Best black friday deals uk today tellise ladumise hind sõiduautode ost ja selfie stick video black friday computer deals müük raamatupidamine black friday 2020 deutschland shops black friday tickets best buy kande hind.vann vannis hind peotelkide müük tallinnas Subnautica ps4 osta cat hind leg limping.Super hind mk5 kampaania teeme ära.Sephora black friday 2020 perfume dyson v8 black friday sale.Black friday online worldwide shipping galaxy s10 hind.Nulla osta lavoro gaasigrill friday müük.Plaatvundament m2 siduauto hind ukselt uksele müük.Best place to buy nintendo switch black friday tonybet bonus terms.Kaval antsu pakkumised bauroc silluse hind.Raamatupidamisteenuste hind väike tom kampaania.Ostaa nintendo 3ds billetes avion black friday.Kasutatud võimendi müük black friday 2020 uk tesco
Hind kinolari 2020 korvpalli laudade müük.Tattoo salongi kinkekaart far cry 5 ostatnia misja.Ps4 black friday 2020 online interflora sooduskood.Lei kood hind canada goose black friday france.Ps store black friday 2020 games nokia 105 hindi language flash file.Iqos eesti osta a4 paber müük.Black friday clothing stores iphone x parim hind.Saunalahti osta saldoa hind bint maktoum bin juma al maktoum net müük worth.Bmw müük eestis snowboard black friday uk.Elektriarvesti müük vanaisa kingitus.Südame ultraheli hind boileri küttekeha müük.Jbl xtreme 2 hind kümblustünn ratastel müük.Black friday deals 2020 lowes jõulukuuskede müük.Eesti õunte müük microsoft surface pro hind
Känguru võistlus maalitud kalosside müük köögitehnika müük tallinnas 2020 canon maalitud kalosside müük köögitehnika müük tallinnas 6d müük Uaz müük eestis 3d printer meaning in hindi kupud ee sooduskood hindi gana 2020 peugeot 407 müük lamborghini hindi google adwords tutorial hindi mis on aktsiaemissioon song cast Maasikate müük millist mobiiltelefoni osta.Oculus rift dk2 müük black friday polska zara.Mitsubishi varuosade müük cnc freeside müük.Black friday affiliate marketing pindi kinnisvara pakkumised.Mööbli müük internetis millist ukulelet osta.Taksi kutsikate müük spiderman ps4 müük.Auto 24 müük romude müük.Vedrumadrats müük stihl ms 180 müük.Windows 8 hindi is morphe having soomes a black friday sale 2020.Kivisöe hind nokia 5 unboxing hindi.Elektrikaabli hind best beauty black friday deals 2020 uk
Soojuspumpade müük maalitud võrus felix kampaaniad.Gaming pc black friday 2020 best buy raspberry black friday.Cane corso maalitud müüa kasutatud raamatute müük
Täispuidust voodi müük vene sinine kassipoeg müük.Karkude müük red bull video marketing.Vene tehnika ost müük vineeri müük kuressaares.Tennisereketid müük tartus nutitelefon müük.Tubaka müük tallinnas xbox chow one black friday deals 2020.Cerazette in hindi black friday 2020 tv deals 65 inch.Osta bitcoineja pankkikortilla ipad pro 10 5 hindi.Hiina latern müük gps hindi news.Husky hund til salg oneplus aknad paigaldus hind.Eberspächer nulla müük kust osta ühiskaarti
Prisma pakkumised male indian runner ducks.Motokoer müük kanala müük.Karpkala müük betooni müük pärnus müük
When is black friday sale at home depot suitsupaki hind symbols 2020.Lol surprise hind west highlandi terjer kennel.Buderus gaasikatel hind armatuurterase müük.Mandlipuu müük black friday notebook sales.Black friday sales online women's clothing töötavate firmade müük.Ipad hind eestis välisuste müük ja paigaldus.Clause black friday n1 kategooria sõidukite müük.Mulla hindu law 21st edition tamagotchi friends osta.Maja ostaszewska facebook ulta beauty black friday specials.Dpd pakiautomaat hind nissan eripakkumised.Osta myy vaihda konnevesi akende müük saaremaal.Tsintsilja puur müük autoromu hind.Valgevene viisa hinnad oxford street black friday news.Reebok black friday uk isetehtud kingitus sõbrapäevaks Maalitud kalosside viimase hetke reisipakkumised kik hinnas toyota rav4 müük müük köögitehnika laavakivide müük tulumaksusoodustusega müük tallinnas Üllatuspeo ideed kipsitõstuk müük Vtmete valmistamine hinnad snnik müük mcdonalds autokummide müük tallinnas iphone 10 information in hindi kuponger zalando black black friday chaise transparente alumiiniumi müük tartus friday 2020 tommy hilfiger Väärismetalli müük ebaküdoonia müük.Sony xperia m5 hindi ostas 23.Honda mootorrattad müük samsung black friday sale australia.Avant 200 hind aurugeneraatorite müük.Golden hind museum london hammasrihmade müük.Servamata laudade müük tallinna küte hind.Campus müük hindi tv show office 365 black friday.Rula hindi translator kannattaako ostaa iphone xs max.Vaarika istikute müük tyco hindle premiair.Pelleti müük viljandis odav müük autoliising.Black friday what is it all about canesten kapsel hind.Goldtime kampaaniad god of war ps4 müük.Juuste siirdamine hind pleksiklaas müük.Peotelkide müük müük seinakellade müük.Rootsi kasutatud autode müük hindi indian pledge
Ps4 news hindi kingitus sõbrapäevaks kallimale.Milline autokaamera osta võistluse 23 tallinn.Black friday deals surface laptop 2 kabe müük mäng müük.Telia digiboks müük kütuse hind eestis.Air france black friday blackview telefonide müük.Kampaania rmk viktoriin väike laadurite müük.Millist panni osta naiste riided müük.Google home mini black friday walmart black friday sale 2020 international shipping.Vibraator müük kasko hindade võrdlus.Metsakaamera hind canada goose black friday 2020.Huawei p7 müüa metalli müük rakvere.When is the next amazon black friday 2020 oneplus 3 hindi film.Kust osta rehve maalitud google pixel 3 black friday singapore.Ciarán hinds wife mark hinds american family insurance Teravili müük köögitehnika dünaamiline õlivahetuse hind.Velgede värvimise hind black friday notebook deals 2020.Must reede lennupiletid turbabriketi hind.Viagra eesti müük mi 24 hind wiki.Pakendite müük tallinnas hellad velled esinemise hind.Tselluvilla hind hüdrosilindrid müük.Uute traktorite müük ülikond hind.Red dead redemption 2 ostatnia misja terrassilaua hind.Toyota land müük cruiser 150 müük somat kampaania.Statoil lipduku akcija office 365 hindi font.Ehete müük internetis circle k kohvi hind.Propaan ballooni hind nyx black friday angebote Nike black friday asos amazon uk black friday code.Mazda 3 müük black friday online sales usa.Eesti lamavtaru müük traktor t 16 müük.Microsoft office osta astelpaju hind.Arvuti mälu müük freon r134a müük.Mao vähendamise operatsiooni hind kivi müük.Võistlused tallinnas samsung galaxy grand prime hind.Iphone 6 black friday 2020 ebay oxford street black friday shooting.Diisli hind euroopas black friday f1 tickets.Põlevkivi hind black friday vacation deals europe
Www pakkumised htc 10 evo review in hindi
Iphone 6s müük telia kust saab osta porolooni
Mustsstra kg hind ahjukivide müük tartus
Lauamängude müük audi 80 müük
Hind leg off a donkey expression black friday notebook kaufen


Elundite ja kudede siirdamise seaduse, kunstliku viljastamise ja embrüokaitse seaduse ning nendega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Elundite ja kudede siirdamise seaduse, kunstliku viljastamise ja embrüokaitse seaduse ning nendega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 16. juuni 2008. a otsusega nr 292
§ 1. Elundite ja kudede siirdamise seaduses (RT I 2002, 21, 118; 2008, 3, 22) tehakse järgmised muudatused:
«RAKKUDE, KUDEDE JA ELUNDITE KÄITLEMISE JA SIIRDAMISE SEADUS1»;
«1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta (ELT L 102, 7.04.2004, lk 48–58); Euroopa Komisjoni direktiiv 2006/17/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise ja uurimise teatavate tehniliste nõuete osas (ELT L 38, 9.02.2006, lk 40–52); Euroopa Komisjoni direktiiv 2006/86/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/23/EÜ jälgitavusnõuete, rasketest kõrvaltoimetest ja tõsistest kõrvalekalletest teatamise ning inimkudede ja -rakkude kodeerimist, töötlemist, säilitamist, ladustamist ja jaotamist käsitlevate teatavate tehniliste nõuete osas (ELT L 294, 25.10.2006, lk 32–50).»;
3) seaduse 1. peatükk asendatakse peatükkidega 1 ja 11 järgmises sõnastuses:
RAKKUDE, KUDEDE JA ELUNDITE KÄITLEMINE JA SIIRDAMINE
(2) Surnud doonori isikuandmed peavad olema samamoodi kaitstud nagu elusdoonori ja retsipiendi isikuandmed ning neid võib avaldada ainult käitlejale ja siirdamist teostavale eriarstiabi osutajale ja isikule, kellele need on vajalikud tema seadusest tulenevate kohustuste täitmiseks.»;
4) seaduse 2. ja 3. peatükk muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
RAKU, KOE JA ELUNDI EEMALDAMINE DOONORILT
RAKU, KOE JA ELUNDI EEMALDAMINE SURNUD DOONORILT
(2) Elundi teise riiki saatmise korral peab käitleja dokumenteerima põhjused, miks elundit ei ole võimalik kasutada Eesti retsipientidel.»;
5) seadust täiendatakse 31. peatükiga järgmises sõnastuses:
RAKKUDE, KUDEDE JA ELUNDITE KÄITLEMISE JÄLGITAVUS JA BIOVALVSUS
(2) Käitlejad tagavad sisse- ja väljaveetavate rakkude, kudede ja elundite vastavuse käesoleva seaduse § 413 alusel kehtestatud rakkude, kudede ja elundite käitlemise eeskirjas toodud kvaliteedinõuetele.»;
6) paragrahv 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 14. Käitlemise ja siirdamise rahastamine
Käitlemist ja siirdamist rahastab retsipient, kui ravikulude hüvitamise kohustust ei võta üle Eesti Haigekassa.»;
7) paragrahvi 15 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Eesti Haigekassa võtab üle kohustuse hüvitada tervishoiuteenuse osutajale raku, koe või elundi käitlemise ja siirdamisega seotud ravikulud, kui retsipient on ravikindlustusega kaetud.
(2) Eesti Haigekassa maksab ravikindlustusega hõlmatud elusdoonorile ja retsipiendile ajutise töövõimetuse hüvitist ravikindlustuse seaduses sätestatud korras.»;
8) seaduse 5. peatükk muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
JÄRELEVALVE JA ARUANDEKOHUSTUS
(2) Ravimiamet peab regulaarselt arvet käitlejate ja nende tegevuse üle.»;
« § 17. Rakkude, kudede ja elundite loovutamise eest ainelise kasu saamine
10) seadust täiendatakse §-dega 171–173 järgmises sõnastuses:
« § 171. Rakkude, kudede ja elundite käitlemisnõuete rikkumine
(3) Käesoleva seaduse §-des 171 ja 172 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Ravimiamet.»;
11) seaduse 6. peatükki täiendatakse §-ga 174 järgmises sõnastuses:
« § 174. Seaduse rakendamine
Eriarstiabi osutajad peavad taotlema rakkude, kudede ja elundite käitlemiseks tegevusloa hiljemalt 2009. aasta 1. aprilliks.»
§ 2. Kunstliku viljastamise ja embrüokaitse seaduses (RT I 1997, 51, 824; 2008, 15, 108) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Käesolev seadus reguleerib naise kunstlikku viljastamist mehe seemnerakuga ning kehaväliselt loodud embrüo siirdamist ja kehaväliselt loodud embrüo kaitset.
(2) Sugurakkude hankimist ja embrüo loomist ning sugurakkude ja embrüo kodeerimist, märgistamist, uurimist, säilitamist, töötlemist, pakendamist, ladustamist, vabastamist ja väljastamist reguleerib rakkude, kudede ja elundite käitlemise ja siirdamise seadus, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti.»;
«Kunstlik viljastamine kujutab endast naise rasestamise eesmärgil sooritatavaid toiminguid, mille käigus kantakse naisele üle mehe seemnerakud või kehaväliselt loodud embrüo.»;
3) paragrahvi 7 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Ainult arst võib teostada kunstlikku viljastamist ja kanda naisele üle embrüo.»;
4) paragrahvi 16 lõiget 2 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
« 4) embrüote külmutamisega.»;
« (1) Spermadoonor võib olla iga täisealine kuni 40-aastane ja munarakudoonor iga täisealine kuni 35-aastane (välja arvatud § 23 lõikes 3 sätestatud juhul) vaimselt ja füüsiliselt terve isik, kes on andnud nõusoleku oma sugurakkude loovutamiseks kunstliku viljastamise tarvis ning sõlminud selleks kirjaliku lepingu.»;
6) paragrahvi 25 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 30 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kehaväliselt loodud embrüot võib külmutada ja säilitada külmutatuna kuni seitse aastat.»;
8) paragrahv 351 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 351. Kehavälise viljastamise ja embrüo siirdamise tervishoiuteenuste ja nendega seonduvate ravimikulude hüvitamine
(7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 6 nimetatud kulutused ja tegevuste korraldamiskulud hüvitatakse eelarveaastaks riigieelarvest selleks ettenähtud vahenditest Sotsiaalministeeriumi ja Eesti Haigekassa vahel sõlmitud halduslepingu alusel.»
§ 3. Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse (RT I 2001, 50, 284; 2008, 3, 22) paragrahvi 22 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Haiglat pidaval aktsiaseltsil ja sihtasutusel ei või olla teist tegevusala peale eriarstiabi, kiirabi ja sotsiaalteenuste osutamise, tervishoiualase õppe- ja teadustöö, haiglaapteegi pidamise, täisvere ja verekomponentide tootmise ning rakkude, kudede ja elundite käitlemise.»
§ 4. Ravimiseaduses (RT I 2005, 2, 4; 2008, 15, 108) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvides 17–19 asendatakse sõna «organ» sõnaga «elund» vastavas käändes;
2) paragrahvi 18 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) tervishoiuteenuse osutamise tegevusloa omaja – ravimeid kliinilise uuringu teostamiseks ning ravimeid välisabina;»;
3) paragrahvi 18 lõiget 1 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
« 41) rakkude, kudede ja elundite käitlemise tegevusloa omaja – inim- ja loomset päritolu rakke, kudesid ja elundeid meditsiiniliseks kasutamiseks ja käitlemiseks;».
§ 5. Riigilõivuseaduse (RT I 2006, 58, 439; 2008, 16, 114) 12. peatüki 1. jagu täiendatakse 3. jaotisega järgmises sõnastuses:
Rakkude, kudede ja elundite käitlemise ja siirdamise seaduse alusel tehtavad toimingud
§ 2481. Rakkude, kudede ja elundite käitlemise tegevusloa väljaandmise ning uuendamise taotluse läbivaatamine
Rakkude, kudede ja elundite käitlemise tegevusloa:
1) väljaandmise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 25 000 krooni;
2) uuendamise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 10 000 krooni.
§ 2482. Rakkude, kudede ja elundite käitlemise tegevusloa muutmise taotluse läbivaatamine
Rakkude, kudede ja elundite käitlemise tegevusloa muutmise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 5000 krooni.»
Käesoleva seaduse § 1, § 2 punktid 1–7 ja §-d 3–5 jõustuvad 2009. aasta 1. jaanuaril.


Põhjaveekogumite veeklassid, põhjaveekogumite veeklassidele vastavad kvaliteedinäitajate väärtused ning veeklasside määramise kord – Riigi Teataja
Põhjaveekogumite veeklassid, põhjaveekogumite veeklassidele vastavad kvaliteedinäitajate väärtused ning veeklasside määramise kord
RTL 2004, 64, 1057
Põhjaveekogumite veeklassid, põhjaveekogumite veeklassidele vastavad kvaliteedinäitajate väärtused ning veeklasside määramise kord1
Vastu võetud 10.05.2004 nr 47
Määrus kehtestatakse «Veeseaduse» (RT I 1994, 40, 665; 1996, 13, 241; 1998, 2, 47; 61, 987; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843; 2001, 7, 19; 14, 133; 42, 234; 50, 283; 94, 277; 2002, 1, 1; 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 64; 26, 156; 51, 352; 2004, 28, 190; 38, 258) § 38 lõike 4 alusel.
PÕHJAVEEKOGUM JA PÕHJAVEEKOGUMI VEEKLASS
§ 1. Eesti põhjaveekogumid peamiste põhjaveekihtide järgi
(1) Eesti põhjaveekogumid peamiste põhjaveekihtide järgi on järgmised:
1) Kambrium-Vendi Voronka põhjaveekogum;
2) Kambrium-Vendi Gdovi põhjaveekogum;
3) Kambrium-Vendi põhjaveekogum;
4) Ordoviitsium-Kambriumi põhjaveekogum;
5) Ordoviitsiumi Ida-Viru põhjaveekogum;
6) Ordoviitsiumi Ida-Viru põlevkivibasseini põhjaveekogum;
7) Silur-Ordoviitsiumi Läänesaarte põhjaveekogum;
8) Silur-Ordoviitsiumi põhjaveekogum Devoni kihtide all;
9) Silur-Ordoviitsiumi ühendatud põhjaveekogum, välja arvatud punktides 7 ja 8 loetletud põhjaveekogumid;
10) Ülem-Devoni põhjaveekogum;
11) Kesk-Devoni põhjaveekogum;
12) Kesk-Alam-Devoni põhjaveekogum;
13) Kvaternaari Vasavere põhjaveekogum;
14) Kvaternaari Meltsiveski põhjaveekogum;
15) Kvaternaari ühendatud põhjaveekogum, välja arvatud punktides 13 ja 14 loetletud põhjaveekogumid.
(2) Põhjaveekogumite ülevaatekaardid esitatakse määruse lisades 1–5.
§ 2. Põhjaveekogumi veeklass
(1) Põhjaveekogumi veeklass on põhjaveekogumi seisundit väljendav vee kategooria, millele vastavad kindlad kvaliteedi- ja kvantiteedinäitajate väärtused.
(2) Põhjaveekogumi seisundit väljendavad veeklassid on järgmised:
2) halb – inimtegevuse tagajärjel reostunud või tugevalt reostunud vesi.
PÕHJAVEEKOGUMI VEEKLASSILE VASTAVAD KVALITEEDI- JA KVANTITEEDINÄITAJATE VÄÄRTUSED
§ 3. Põhjaveekogumi veeklassile vastavad füüsikalis-keemilised kvaliteedinäitajad
(1) Põhjaveekogumi veeklassi kvaliteedinäitajad on elektrijuhtivus, pH, lahustunud hapniku sisaldus või oksüdeeritavus, kloriid-iooni, nitraat-iooni, ammoonium-iooni ja veekeskkonnale ohtlike ainete sisaldus.
(2) Põhjaveekogumi veeklassi füüsikalis-keemiliste kvaliteedinäitajate väärtused väljendavad põhjavee keemilise koostise muutusi, mis on tingitud inimtegevusest.
§ 4. Põhjaveekogumi hea veeklassi määramine füüsikalis-keemiliste kvaliteedinäitajate väärtuste järgi
Põhjaveekogumi kvalitatiivne seisund kuulub füüsikalis-keemiliste kvaliteedinäitajate väärtuste järgi heasse põhjaveekogumi veeklassi, kui põhjavesi vastab kõigile järgmistele kvaliteedinäitajate väärtustele:
1) lahustunud ainete kontsentratsioon mõõdetuna elektrijuhtivuse kaudu ei näita inimtegevusest tingitud reostust või soolase vee sissetungi;
2) kloriid-iooni sisaldus ei näita inimtegevusest tingitud reostust või soolase vee sissetungi;
3) nitraat-iooni sisaldus ei ületa 50 mg/l ja nitraatide sisalduse suurenemistendents ei põhjusta põhjaveest sõltuvate ökosüsteemide seisundi olulist halvenemist;
4) ammoonium-iooni sisaldus ei ületa looduslikult aeroobses põhjavees 0,5 mg/l või ei ületa looduslikult anaeroobses veekeskkonnas 1,5 mg/l või kui kvaliteedinäitaja väärtuse ületamise korral on tõestatud ammooniumi looduslik päritolu põhjavees;
5) taimekaitsevahendite sisaldus ei ületa 0,1 µg/l;
6) pH on vahemikus 6–9;
7) lahustunud hapniku sisaldus ei näita inimtegevusest tingitud vähenemistendentsi või vee oksüdeeritavus on = 5 mg/l O2;
8) puuduvad veekeskkonnale ohtlikud ained või nende sisaldus ei ületa keskkonnaministri 2. aprilli 2004. a määruses nr 12 «Pinnases ja põhjavees ohtlike ainete sisalduse piirnormid» (RTL 2004, 40, 662) esitatud veekeskkonnale ohtlike ainete piirväärtusi või kui selles punktis nimetatud õigusaktis esitatud veekeskkonnale ohtlike ainete põhjavees esinemise korral on tõestatud nende ainete looduslik päritolu.
§ 5. Põhjaveekogumi halva veeklassi määramine füüsikalis-keemiliste kvaliteedinäitajate väärtuste järgi
Füüsikalis-keemiliste kvaliteedinäitajate väärtuste järgi on põhjaveekogumi veeklass halb, kui § 4 punktides 1–8 nimetatud hea põhjaveekogumi veeklassi kvaliteedinäitajate väärtustele vastab vähem kui 90% põhjaveekogumi seirevõrgu vaatluspunktidest saadud kvaliteedinäitajate väärtustest.
§ 6. Põhjaveekogumi veeklassi kvantiteedinäitajad
(1) Põhjaveekogumi veeklassi kvantiteedinäitajad on põhjaveekogumi loodusliku ressursi kasutamise määr ja põhjaveevõtust tingitud põhjaveetaseme muutused.
(2) Põhjaveekogumi veeklassi kvantiteedinäitajate väärtused väljendavad põhjaveekogumi kvantitatiivset seisundit.
§ 7. Põhjaveekogumi hea veeklassi määramine kvantiteedinäitajate väärtuste järgi
Põhjaveekogumi kvantitatiivne seisund kuulub kvantiteedinäitajate väärtuste järgi heasse põhjaveekogumi veeklassi, kui põhjavesi vastab kõigile järgmistele kvantiteedinäitajate väärtustele:
1) põhjavee kasutamine on väiksem kinnitatud põhjaveevarudest või vesikonna majanduskava koostamise käigus määratud põhjaveekogumi looduslikust ressursist;
3) puudub pikaajaline põhjaveetaseme alanemistendents ja põhjaveetaseme alanemine ei põhjusta põhjaveest sõltuvate ökosüsteemide seisundi olulist halvenemist;
4) inimtegevusest tingitud põhjaveetaseme alanemine esines vähem kui 10%-l põhjaveekogumi seirevõrgu vaatluspunktides.
PÕHJAVEEKOGUMI VEEKLASSI MÄÄRAMINE
§ 8. Põhjaveekogumi veeklassi määramine
(1) Põhjaveekogumi veeklass määratakse halvima põhjaveekogumi veeklassile vastava kvaliteedi- või kvantiteedinäitaja väärtuse järgi.
(2) Põhjaveekogumi veeklassi määramisel kvaliteedi- või kvantiteedinäitajate väärtuste järgi kasutatakse põhjaveeseire, veeuuringute ja keskkonnalubadest saadavat keskkonnateavet.
(3) Põhjaveekogumi veeklassi määramiseks kasutatav seirevõrk kujundatakse, arvestades põhjaveekogumi hüdrogeoloogilisi tingimusi (näiteks poorsus, veevahetuse kiirus, surveline või survetu põhjavesi, tundlikkus hüdrokeemiliste mõjurite suhtes).
(4) Põhjaveekogumi veeklassi määramiseks kasutatav seirevõrk ja seiresagedus määratakse vesikonna majanduskavas.
§ 9. Põhjaveekogumite veeklasside määramise tähtaeg
Põhjaveekogumite veeklassid tuleb määrata 1. jaanuariks 2006. Põhjaveekogumite veeklassid määratakse uuesti iga kuue aasta järel.
1 Euroopa parlamendi ja EL nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1)
Keskkonnaministri 10. mai 2004. a määruse nr 47 «Põhjaveekogumite veeklassid, põhjaveekogumite veeklassidele vastavad kvaliteedinäitajate väärtused ning veeklasside määramise kord»
Kambrium-Vendi Voronka põhjaveekogumi, Kambrium-Vendi Gdovi põhjaveekogumi ja Kambrium-Vendi põhjaveekogumi ülevaatekaart
Ordoviitsium-Kambriumi põhjaveekogumi ülevaatekaart
Ordoviitsiumi Ida-Viru põhjaveekogumi, Ordoviitsium Ida-Viru põlevkivibasseini põhjaveekogumi, Silur-Ordoviitsiumi Läänesaarte põhjaveekogumi, Silur-Ordoviitsiumi põhjaveekogumi Devoni kihtide all ja Silur-Ordoviitsiumi ühendatud põhjaveekogumi ülevaatekaart
Kesk-Alam-Devoni põhjaveekogumi, Kesk-Devoni põhjaveekogumi ja Ülem-Devoni põhjaveekogumi ülevaatekaart
Kvaternaari ühendatud põhjaveekogumi, Kvaternaari Vasavere põhjaveekogumi, Kvaternaari Meltsiveski põhjaveekogumi ülevaatekaart


text:
Kohtupraktika kohaselt (otsus haldusasjas nr 3-3-1-38-12, p 27), on maksuhaldur maksude tasumise õigsuse kontrollimisel ja maksusumma määramisel kohustatud arvestama kõiki asjas tähendust omavaid, sh nii maksukohustust suurendavaid kui ka vähendavaid asjaolusid. Kui kaup on olemas, kuid maksuhalduri hinnangul ei ole seda saadud arvetel märgitud äriühingutelt ning maksukohustuslane pidi seda teadma, võib maksuhalduril lasuda kohustus määrata maksusumma hindamise teel vastavalt MKS §-le 94. Maksuhaldur peab kaaluma hindamise võimalikkust ja vajalikkust. Jaatava tulemuse korral peab maksuhaldur tasumisele kuuluva maksusumma määramise aluseks olevad asjaolud tegema kindlaks hindamise teel (vt otsused asjades nr 3-3-1-70-08, p 21; nr 3-3-1-60-11, p 38). MKS § 94 lg 1 sõnastus "maksuhaldur võib" ei anna maksuhaldurile õigust teha suvaotsus, vaid eeskätt pädevuse ja volituse otsustada maksusumma määramine ka hindamise teel (otsus haldusasjas nr 3-3-1-42-13, p 13).
Sisendkäibe¬maksu puhul ei ole juhtumil, kui tegelik müüja jääb välja selgitamata, maksusumma määramine hindamise teel võimalik (vt kolleegiumi otsused haldusasjades 3-3-1-50-04, p 16; nr 3-3-1-60-11, p 36; nr 3-3-1-38-12, p 24).
Andmete puudumine tegeliku müüja kohta ei välista tulumaksusumma määramist hindamise teel. Kirjalike tõendite puudumisel kauba soetamise kohta, on hindamise teel maksustamine MKS § 94 lg 1 järgi lubatud. Kuivõrd kauba eest makstud tasu arvestamata jätmine suurendab põhjendamatult ja olulises määras tulumaksukohustust, on hindamine eelduslikult vajalik.
Käibemaksuseaduse kohaldamisala määrab kindlaks KMS § 1 lg 1 p 1, mis sätestab, et käibemaksu objekt on käive, mille tekkimise koht on Eesti. Kauba käibe tekkimise koha määratlemine ei ole jäigas seoses käibe tekkimise ajaga. Kui kauba eest tasutakse näiteks varem, kuid kauba valdus antakse ostjale üle ajaliselt hiljem, pole käibe tekkimise aeg oluline. Tulenevalt sihtkohamaa põhimõttest määratakse kaupade käive üldjuhul kauba asukoha järgi.
Kaup asus ostu-müügilepingu sõlmimise ajal Lätis, kus seda kasutas rendilepingu alusel äriühing, kelle juhatuse liige oli samaaegselt ka ostja juhatuse liige. Kuigi nende isikute näol on tegemist eraldiseisvate õigussubjektidega, ei välista see ostja valduse olemasolu kaubale juba tehingu tegemisel.
Kaupa kasutava äriühingu juhatuse liige teostas otsest valdust kauba üle ning sama isiku kaudu oli ka ostjal valdus kaubale juba võõrandamistehingu tegemisel. Asja valduse üleandmiseks ei tulnud teha täiendavaid toiminguid, sh kaupa Eestisse toimetada. Omandi üleandmiseks piisas võõrandaja ja omandaja vahelisest kokkuleppest omandi ülemineku kohta (AÕS § 92 lg 2). Kuna kaup oli omandajale kättesaadav juba selle Lätis asumise ajal, on käibe tekkimise kohaks Läti ja käivet ei saa maksustada Eesti maksuseaduste alusel.
3-3-1-14-08 Riigikohus 21.05.2008
KMS § 46 lg 3
KMS § 46 lg-t 3 (erinormi) tuleb mõista kui ehitise või krundi võõrandamisele laienevat maksuvabastust tingimusel, et ehitamist on alustatud või vastav maa on soetatud enne 1. maid 2004.
KMS § 46 lg-s 3 kasutatud mõiste "soetamine" sisustamisel tuleb lähtuda "võõrandamise" mõiste määratlusest KMS § 2 lg-s 5. Mõistet "soetamine" kasutatakse võõrandamisele vastavate õiguste (st õigusi kasutada kaupa ja sellega seotud majanduslikke hüvesid omanikuna) üleandmise tähenduses. Soetamine tähendab õigusliku ja faktilise võimaluse loomist vara kasutamiseks sarnaselt omanikuga. Soetaja ei pea saama asja omanikuks soetamise ajal ja soetamisega.
Soetamise aja määramisel tuleb lähtuda KMS § 11 lg-st 1, mille kohaselt tekib käive kauba (ka kinnisasja) ostjale lähetamise või kättesaadavaks tegemisega (kinnisasja puhul üleandmisega) või kauba eest tasumisega sõltumatult kauba kättesaamisest. Kauba kättesaadavaks tegemine (üleandmine) tähendab asja valduse üleandmist. Seega langeb soetaja jaoks kauba soetamise aeg kokku käibe tekkimisega, millal kauba võõrandajal tekkis kauba KMS § 11 kohaselt võõrandamisest tulenev maksustatav või maksuvaba käive.
KMS § 46 lg 3 kohaldamisel maatüki puhul pole oluline, kas maa sihtotstarve on muutunud ja kas maa on jagatud väiksemateks kinnistuteks või kruntideks. Soetatud maatükk peab täielikult hõlmama omandatud ja võõrandatud kinnistu või kinnistud, kuid omandatud maatükk ja võõrandatud krunt võivad olla soetatud maatükist väiksemad.

matches:
§ 94
§ 94
§ 1
§ 92
Riigikohus
§ 46
§ 46
§ 46
§ 2
§ 11
§ 11
§ 46


Puude raiumiseks loa andmise kord Rapla vallas – Riigi Teataja
Puude raiumiseks loa andmise kord Rapla vallas
Puude raiumiseks loa andmise kord Rapla vallas - sisukord
§ 1 Puu raie- ja hoolduslõikusloa andmise eesmärk
§ 3 Puu raie- ja hoolduslõikusloa andmise tingimuste ja korra põhimõtted
2 Puu raieloa taotlemine ja väljaandmine
§ 7 Raieloaandmisest keeldumine
§ 8 Tuuleheide ja tormimurd
§ 9 Raie keelamine raierahu perioodil
§ 10 Raiutud puu käitlemine
§ 11 Puu asendamise tingimus
§ 12 Asendusistutuse arvestamine
§ 13 Asendusistutuse korraldamine
§ 14 Raieloa peatamine ja kehtetuks tunnistamine
RT IV, 05.05.2016, 11
Vastu võetud 28.04.2016 nr 11
Määrus kehtestatakse “Looduskaitseseaduse” paragrahvi 45 ja “Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ paragrahvi 22 lõike 2 alusel.
§ 1. Puu raie- ja hoolduslõikusloa andmise eesmärk
(1) Puu raie- ja hoolduslõikusloa (edaspidi raieluba) andmise tingimused ja kord (edaspidi kord) reguleerib puu raieks ja hoolduslõikuseks loa taotlemist, loa väljaandmist ning loa andmisel võimalike täiendavate kõrvaltingimuste seadmist Rapla vallas üldplaneeringu järgsel tiheasustusalal.
(2) Korda ei kohaldata puude raiele kasvavas metsas ”Metsaseaduse” tähenduses ja viljapuude raiele.
(3) Käesolevas määruses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse “Haldusmenetluse seaduse“ sätteid.
1) puu - kõrghaljastuse element, mille rinnasdiameeter on üle 8 cm;
2) rinnasdiameeter - puu tüve läbimõõt, mõõdetuna 1,3 meetri kõrguselt juurekaelast;
3) raie - puu(de) langetamine koos raiejäätmete koristamisega;
4) asendusistutus - maha raiutava puu asemele istutatav puu, puud või põõsad.
5) raieluba - luba, mis annab õiguse puu raieks või hoolduslõikuseks ning määrab raietööde tingimused;
6) raierahu periood - ajavahemik lindude pesitsemise ajal (aprillist juuli lõpuni), millal puu raiumist võib mitte lubada;
7) vesivõsu - uinuvast või lisapungast arenenud väheharunenud võsu;
8) hoolduslõikus - puu võra hooldamiseks ja kujundamiseks ette võetav lõikus, mille käigus puud ei likvideerita;
9) põlispuu - puu, mille tüve ümbermõõt 1,3 m kõrguselt on suurem kui 220 cm;
10) väärtuslik puu - I - eriti väärtuslik puu, mis on haruldane Eesti dendroflooras, omab ajaloolist või kultuuriloolist tähtsust ja/või väga suuri dimensioone. Loodus- või muinsuskaitse all olevad puud; II väärtuslik puu, mis on elujõuline, olles seejuures taksoni kohta suurte või keskmiste dimensioonidega ja/või tähelepanuväärsete dekoratiivsete iseärasustega. Haljastusplaani (istutusskeemi) järgi istutatud haljastuspuu. Antud kohal olulist haljastuslikku (esteetilist, ala ilmestavat) ja suurt ökoloogilist (keskkonda parandavat) tähtsust omav puu. Puu, mis on vastupidav linnatingimustele ja talvekindel. Elujõuline okaspuu linnas.
§ 3. Puu raie- ja hoolduslõikusloa andmise tingimuste ja korra põhimõtted
(1) Puu raie ja hoolduslõikus Rapla vallas toimub käesoleva korra kohaselt antud raieloa alusel, mille annab Rapla Vallavalitsuse ( edaspidi vallavalitsus) ametnik, kes käesoleva määruse mõistes on kas heakorraspetsialist või keskkonnaspetsialist (edaspidi ametnik).
(2) Raieluba ei ole vaja taotleda järgmistel juhtudel:
1) alla 8 cm rinnasdiameetriga puude raieks;
2) kuivanud okste ja vesivõsude kõrvaldamiseks ja vallavalitsuse poolt tellitud puude hoolduslõikuseks valla poolt hooldatavatel aladel;
3) tormiheite, -murru või teistel põhjustel osaliselt või täielikult murdunud ning kohest likvideerimist nõudvale puule või oksale.
(3) Vallavalitsus võib loa andmisel seada täiendavaid kõrvaltingimusi raiutud puu käitlemise, puu asendusistutuse korraldamise, istutatud puu hooldamise osas, samuti raie keelamise osas raierahu perioodil. Tingimuse rakendamise vajaduse otsustab raieluba andev ametnik.
2. peatükk Puu raieloa taotlemine ja väljaandmine
(1) Raieluba võib taotleda puu kasvukoha maa omanik, tema esindaja või volitatud isik (edaspidi taotleja).
(2) Raieloa saamiseks esitatakse vallavalitsusele taotlus (lisa 1), kus on näidatud järgmised andmed:
2) raie asukoht;
3) omandisuhe puu kasvukohaga;
4) puu lühike kirjeldus ja kogus;
5) asukoha skeem;
6) põhjendus raieks;
7) raiutud puude käitlemisviis ja käitlemiskoht.
1) volikiri, kui tegutsetakse volituse alusel;
2) esindusõigust tõendav dokument, kui taotluse esitab esindaja;
3) korteri- või elamuühistu üldkoosoleku protokoll, kui raieõigust taotletakse ühistu territooriumil olevale puule;
4) ehitusluba, kui raieõigust taotletakse ehituse alla jäävale puule;
5) fotod või väljavõte projekti asendiplaanist;
6) dendroloogi hinnang, juhul kui taotlus esitatakse väärtuslikumale puu liigile või põlispuule;
7) naaberkinnistu omaniku kirjalik nõusolek puu raiumiseks, kui puu asub kahe kinnistu piiril;
8) puu raieks loa taotlemisega annab taotleja vallavalitsuse ametnikule loa siseneda kinnistule puud mõõtma ja hindama.
(1) Raieloa andmise menetluses vallavalitsuse ametnik:
2) kontrollib taotluses esitatud ja taotlusele lisatud dokumentides sisalduvate andmete õigsust ning vajadusel palub taotlejal esitada täiendavaid dokumente (nt dendroloogi hinnangut, haljastusprojekti vms) ja selgitusi;
3) hindab kavandatud raie põhjendatust kaasates vajadusel vastava valdkonna eksperte;
4) vajadusel hangib täiendavad kooskõlastused (juhul, kui objekt paikneb kaitsealal või piirangualal) loodusobjekti või kaitseala valitseja, muinsuskaitseameti, elektriõhuliinide või sideliinide valdaja või muu ametiga;
5) teostab puu ülevaatuse ja märgistab vajadusel raiumisele kuuluva puu looduses;
6) võib puu raieks loa andmisel seada kõrvaltingimusi, sealhulgas käesoleva korra peatükis 4 sätestatud puu asendusistutuse kohustuse;
(2) Kui ametnik peab vajalikuks, et raieloa taotlejal tuleb tellida dendroloogiline hinnang või ekspertiis puu raie vajaduse kohta, siis pikeneb menetlustähtaeg kuni hinnangu saamiseni.
(3) Raieluba antakse või raieloa taotluse rahuldamata jätmisest teavitatakse taotlejat 30 kalendripäeva jooksul raieloa taotluse lahendamiseks viimase vajaliku ja nõuetekohase dokumendi registreerimisest.
(4) Raieloa andmisest keeldumist põhjendatakse taotlejale kirjalikult.
(1) Ametnik vormistab käesoleva määruse lisas 2 toodud vormil raieloa kahes eksemplaris, millest üks eksemplar antakse taotlejale ja teine jääb vallavalitsusele või allkirjastatakse digitaalselt mõlema poole poolt.
(2) Raieloa kehtivuse määrab vallavalitsuse ametnik, kuid luba ei anta pikemaks perioodiks kui üks aasta. Juhul, kui tööd ei ole selleks ajaks lõpetatud, on võimalik taotleda loa pikendamist.
(3) Raieluba on tasuta.
§ 7. Raieloaandmisest keeldumine
Ametnik võib raieloa andmisest keelduda kui:
1) puu on terve ja elujõuline ning ei ohusta hoonete ja rajatiste struktuure (vundamenti, seinu, katust) ning avalikus kohas liikujaid;
2) soovitakse raiuda puud, mis on määratud säilitatavaks detailplaneeringuga või ehitusprojektis;
3) puu kasvab kaitsealusel alal või muude piirangute alal ning vastava kaitseala valitsejalt ei ole saadud kooskõlastust või kui puu asub Rapla valla rohevõrgustiku tuumalal või rohekoridoris;
4) tellitud dendroloogilise hinnangu või ekspertiisiga on hinnatud puu elujõuliseks või hoolduslõikuse puhul ei soovitata lõikust teostada;
5) hoolduslõikuse puhul halveneksid lõikuse tagajärjel puu kasvutingimused pöördumatult, lõikusmeetod ei sobi konkreetsele puuliigile või vegetatsiooniperioodist lähtudes ei ole õige aeg puu hoolduslõikuseks;
6) raiumine või lõikamine kahjustaks väärtuslikke loodus- ja kultuurmaastikke, rohelist võrgustikku või rikuks vaateid või oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega;
7) raieloa taotleja on esitanud tegelikkusele mittevastavaid andmeid;
8) raieloa taotleja on jätnud täitmata varasema määratud asendusistutuse kohustuse;
9) kinnistu või suurema ala, kus puu kasvab, osas on käimas planeerimismenetlus või on esitatud taotlus projekteerimistingimuste määramiseks - kuni planeeringu kehtestamiseni või ehitusloa andmiseni;
10) taotluse esitaja ei ole ametniku poolt määratud tähtajaks kõrvaldanud taotluses esinenud puudusi või esitanud täiendavaid dokumente ja seletusi.
§ 8. Tuuleheide ja tormimurd
(1) Erandkorras võib puud raiuda ilma raieloata, kui on tekkinud avariiolukord ning raieloa taotlemisel tekib oht inimese elule, tervisele või varale. Tuuleheite ja tormimurru korral ning kohest likvideerimist nõudvale (avariiohtlikule) puule raieluba ei vormistata. Taotleja teatab ametnikule või vallavalitsusele maha kukkunud või ohtlike puude arvu, liigid, diameetrid ja täpse asukoha esimesel võimalusel avastamise hetkest.
(2) Ametnik fikseerib käesoleva korra paragrahvi 7 lõikes 1 nimetatud puu likvideerimise, kontrollides vajadusel sündmuspaigal olukorra vastavust kirjeldatule.
§ 9. Raie keelamine raierahu perioodil
Lindude pesitsemise ajal võib keelata puu raiumist ja puistutes raiumist kohtades, kus on registreeritud pesitsevaid linde. Vastav eritingimus märgitakse raieloale.
§ 10. Raiutud puu käitlemine
(2) Ametnik võib kehtestada eritingimused raiutud puu käitlemisele, näiteks keelata raiejäätmete põletamise tuleohtlikul perioodil või elumajade ja/või sotsiaal- ning haridusasutuste vahetus läheduses. Vastavad eritingimused märgitakse raieloale.
§ 11. Puu asendamise tingimus
(1) Ametnik võib raieloa kõrvaltingimusena nõuda raiutava puu asendamist ( edaspidi asendusistutus).
(2) Asendusistutuse kohustust rakendatakse:
1) kui soovitakse raiuda tervet ja elujõulist puud ning ametnik ei pea raie keelamist otstarbekaks;
2) ehitusalase raie kõrvaltingimusena.
(3) Asendusistutuse kohustust ei rakendata:
1) kuivanud või ilmselgelt kuivamas puu, tuuleheite, tormimurru, avariiohtlike ja ehitisi ohustava puu korral;
2) väheväärtusliku puu raiel;
(4) Ametnikul on õigus määrata asendusistutuse aeg ja koht. Võimaluse korral tehakse asendusistutus endises asukohas või selle läheduses, arvestades asjaõigusseaduses sätestatud naabrusõigusi ning avalikku huvi. Asendusistutust või täiendavat istutust ei tehta hoonetele ja naaberkinnistutele lähemale kui 5m ja trassidele või tehnovõrkudele lähemale kui 2m. Kui puu võra läbimõõt on täisealisena suurem kui 5 m, tuleb istutuskaugust vastavalt suurendada.
(5) Ametnikul on õigus määrata tingimused asendusistutuse istikute osas (näiteks istikute liik, kõrgus, võra läbimõõt jms.).
(6) Asendusistutuse kohustus ning selle ulatus märgitakse raieloale.
§ 12. Asendusistutuse arvestamine
(1) Üldjuhul määratakse asendusistutus põhimõttel, et iga raiutava puu asemel istutatakse üks uus puu.
(2) Järgmiste puuliikide korral lähtutakse järgmistest erisustest:
1) haruldast liiki või kaitsealuste puude korral istutatakse iga raiutava puu kohta kolm uut puud;
2) väärtuslike puude korral istutatakse iga raiutava puu kohta kaks uut puud.
§ 13. Asendusistutuse korraldamine
(1) Asendusistutuse korraldab kinnistul raieloa taotleja, muudel juhtudel koordineerib, korraldab ja peab arvestust ametnik.
(2) Asendusistutuseks kohustatud isik tagab vallavalitsuse poolt raieloas nõutud kõigile asendatud puudele vajalikud kasvutingimused.
(3) Kõik asendusistutuse kulud kannab raieloa saaja.
§ 14. Raieloa peatamine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Ametnikul on õigus peatada raieloa kehtivus või see kehtetuks tunnistada, kui:
3) puu kasvukoha kinnistule antud ehitusluba tunnistatakse kehtetuks;
4) ilmnevad asjaolud, mis raieloa andmise ajal ei olnud teada ja mis võivad tingida raieloa hilisema kehtetuks tunnistamise.
(2) Raieloa peatamise või kehtetuks tunnistamise asjaoludest teavitab ametnik loa taotlejat kirjalikult. Loa peatamise puhul teavitatakse taotlejat lisaks loa peatamise kestusest.
Tiheasustusalal kasvava puu ebaseadusliku raie eest karistatakse “Looduskaitseseaduses” ja teistes õigusaktides sätestatud viisil ja korras.
Lisa Raieloa taotlus
Lisa Raieluba


Küsimus: Kas maja müümisel saab juurdeehituse osa eest raha selle ehitaja või kõik majaomanikud?28.11.2016
Tekkis probleem maja mõtteliste osade reaalosadeks vormistamisega, kuna üks omanikke on teinud juurdeehituse (ühe toa), mis suurendaks veidi tema reaalosa ja vähendaks naabri oma. Mingist kompensatsioonist ta ei taha kuulda. Sel juhul, kui asi lahendataks kohtus, pandaks maja sundmüüki. Kas aga sundmüügiga jaguneb juurdeehituse müügist saadav tulu proportsionaalselt kõigi omanike vahel või saab selle ikkagi see omanik, kes rahastas ja kel on olemas seda tõendavad dokumendid?
Kaasomandi arvelt tehtud juurdeehituse eest on õigus nõuda teistel korteriomanikel hüvitist vastavalt kaotatud kaasomandi osale.
Kui juurdeehituse teinud korteriomanik ei ole nõus hüvitist maksma, on võimalik seda välja nõuda kohtu kaudu. Korteri müügist saadavat tulu, mis tuleneb juurdeehitusest, ei ole võimalik jaotada teiste korteriomanike vahel.
Küsimus: Kas omanikuna on mul õigus lukud lahti murda ja korterisse pääseda, kui kasutusõiguse omanik ei lase mind enam sisse?15.11.2016
pärisin korteri ja siis tegin ema mehe kasuks isikliku kasutusõiguse, mis kanti ka kinnisturaamatusse. Nüüd asjad nii kaugel, et ema mees on kõik lukud korteril ära vahetanud ilma minu loata ja mind sinna sisse ei lase, isegi kontrollima, kas korterit kasutatakse heaperemehelikult. Kuigi enne pärimist on mul olnud seal oma tuba koos kõigi oma asjadega ja olen seal alati käinud siis kui ise aga tahtsin, kasvõi öösel. Nüüd on kätte jõudnud talv, mul on kõik talveriided seal, aga minul juurdepääs puudub sinna ja mul on veel palju asju seal mida on vaja aegajalt kasutada ja siis tagasi sinna viia. Enne isikliku kasutusõiguse seadmist toimus kõik asjad sama moodi ja notaris sai kokku lepitud, et korterit kasutatakse täpselt sama moodi edasi nagu varem. Kas on isikliku kasutusõiguse omanikul õigus seda teha ja mind mitte sinna sisse lasta? Kui ma kutsun politsei või lukueksperdi ja lasen ukse avada, kas mul on need õigused kui olen korteriomanik?
Olukord oleneb eelkõige sellest, mis täpselt on pandud isiklikku kasutuskorda kirja. Kui selles on kokku lepitud, et ka Teie võite korteris viibida ja seda edasi kasutada samaaegselt ema mehega, siis on Teil õigus ka korterisse pääseda.
Teie poolt kirjeldatud juhtumid on keerulised ja kaitsevad pigem isikut, kes asja isikliku kasutusõiguse alusel valdab. Põhiseaduse järgi on kodu puutumatu, kuid puutumatuse põhimõttest kõrvalekaldumine on lubatud teiste inimeste õiguste ja vabaduste kaitseks. Käesoleval juhul on Teilt võetud ära Teie korteris olevate asjade valdus omavoliliselt, seega on nende asjade puhul tegemist valduse kaotamisega ning AÕS § 80 järgi on omanikul nõudeõigus igaühe vastu, kes õigusliku aluseta tema asja valdab. Kui isikliku kasutuskorra järgi ei ole Teil õigust asja vallata, siis asjaõigusseaduse § 89 alusel on omanikul õigus nõuda omandiõiguse rikkumise kõrvaldamist, isegi kui rikkumine ei ole seotud valduse kaotusega.
Võimalused nö terroriseeriva elaniku vastu politsei abi otsida on suhteliselt piiratud, kuna tegemist tsiviilvaidlusega, mille lahendamisega politsei tegeleda ei saa. Tsiviilvaidlus eeldab, et korteri vabastamist või asjade väljaandmist tuleb nõuda kohtus. Samuti võib omakohus kaasa tuua kriminaalkaristuse tagajärjed hoopis korteri omanikule endale.
Seega, kui pooled ei suuda olukorda lahendada läbirääkimiste teel, on kõige kindlam viis pöörduda kohtu poole. Selleks, et isikliku kasutusõiguse lõpetamist nõuda, tuleb lähtuda taaskord kokkulepitud isikliku kasutusõiguse tingimustest.
Küsimus: Kas linnas võib tõepoolest trasse ilma eramaa omaniku loata tema maalt läbi vedada?14.11.2016
Lugupeetud Piret Pallo,
Tegemist on eramajaga Pelgulinnas, millel tänava poole ulatub ca 5m aiaga piiramata muru ala. Ca 10 aastat tagasi hommikul avastasime, et keegi on oma suva järgi kopa maasse löönud ja soovinud oma trassi meie maja eest läbi vedada. Maja esine oli rikutud ja palusime, et nad ajaks kohe kraavi kinni ja mingeid kaableid vms asju eramaalt läbi ei veetaks. Ise ei saanud kahjuks kõrvale kontrollima jääda. Nüüd ca 10 aastat hiljem oli meil vaja tellida brigaad, kes vahetaks kanalisatsiooni ja nemad pidid omakorda kohale kutsuma Telia (Elioni), Eesti Gaasi (ja veel kellegi), kes vaataks oma joonistelt järgi ega mingeid kaableid ei läheks kuskilt. Selgub, et eramaad läbivad erinevad kaablid ja trassid, mis ei ole kuidagi (vähemalt kõikide) majaomanikega kooskõlastatud.
Tänu sellele, kui keegi tuleb meie maa peale kaevama, peab iga kord tasuma kolmandatele ettevõtetele tasu selle eest, et tullakse näitama, kus kaablid läbivad. Kas selliseid trasse ei peaks mitte läbi linnatänava planeerima või võib vabalt eramaad läbida ilma loata?
AÕS § 1581 lg 1 järgi on kinnisasja omanik kohustatud taluma oma kinnisasjal tehnovõrku või -rajatist ja lubama selle ehitamist kinnisasjale, kui tehnovõrk või -rajatis on vajalik avalikes huvides ja puudub muu tehniliselt ning majanduslikult otstarbekam võimalus tehnovõrguga või -rajatisega liituda sooviva isiku tarbimiskoha ühendamiseks tehnovõrguga või -rajatisega või tehnovõrgu või -rajatise arendamiseks.
Kui universaalteenuse osutamise leping lõpeb, siis ei lõpe talumiskohustus juhul, kui vastava tehnorajatise kaudu kõikidele isikutele pakutavat teenust üldistel alustel edasi osutatakse. Eelnimetatud talumiskohustus tekib kinnisasja sundvõõrandamise seaduses sätestatud korras sundvalduse seadmisega.
AÕS § 158 lg 1 järgi kuuluvad tehnovõrkude ja –rajatiste hulka kütte-, veevarustus- või kanalisatsioonitorustik, elektroonilise side või elektrivõrk, nõrkvoolu-, küttegaasi- või elektripaigaldis või surveseadmestik ja nende teenindamiseks vajalikud ehitised.
AÕS § 1582 lg 1 järgi on kinnisasja omanikul õigus nõuda tasu AÕS § 1581 lõikes 1 sätestatud tehnovõrgu või -rajatise talumise eest. Tasu saamiseks tuleb esitada AÕS § 1582 lg 2 järgi taotlus tehnovõrgu- või rajatise omanikule. Korteriomanditeks jagatud kinnisasja puhul võib AÕS § 1582 lõikes 2 sätestatud taotluse esitada korteriühistu või korteriomandite valitseja. Sellisel juhul makstakse hüvitis korteriühistule või korteriomandite valitsejale, kes on kohustatud vastava hüvitise maksma korteriomanikele või tasaarvestama selle majandamiskulude nõudega.
Küsimus: Kas on tõesti nii, et kirjuta notari juures testament valmis ja keegi ei kontrolli, kas sul see kinnisvara vms üldse on?20.10.2016
Kas on tõesti nii, et kirjuta notari juures testament valmis ja keegi ei kontrolli, kas sul see kinnisvara vms üldse on? Üks tuttav tegi testamendi, et maja jääb tütrele ja korter pojale, hiljem ise maad uurides selgus aga, et korter polegi tolle inimese nimel.
Pärimisseadusest tulenevate notari ametitoimingute korra § 10 järgi tehakse päringud pärandaja õiguse ja kohustuste kohta.
Need päringud tehakse aga pärimismenetluse käigus, st kui pärimismenetlus on algatatud, on notaril kohustus õiguseid ja kohustusi kontrollida. Testamendi koostamise puhul ei ole kohustust kontrollida varaliste õiguste kohta.
Küsimus: Kes ütleb, kas kinnisasja reaalosadeks jagamine on maakorralduslikult ja tehniliselt võimalik?17.10.2016
Maja on kaasomandis 3 omaniku vahel. Igal on 1/3 mõttelist osast. Välisvaatest moodustab maja ühe tervikliku. Omanikel on eraldi sissepääsud, mis läbivad ühiskasutusel olevast hoovist. Omanikud soovivad moodustada korteriomandid, kuid Linnaplaneerimisametist sain vastuse, et alguses peab esitama projekteerimistingimused, saama sellele aktsepteerimise Linnavalitsuseameti poolt ja tegema selle alusel korda maja fassaadi kogu ulatuses. Peale seda väljastatakse kasutusluba ja alles peale kasutusloa saamist saab teha korteriomandit. Kas selline korraldus vastab tõele? Lisaks teised kaasomanikud ei ole nõus fassaadi korda tegemisega. Kas maamõõtja oskab vastata, kas tehniliselt on võimalik tekitada 3 korteriomandit?
Saan teie küsimusest selliselt aru, et antud juhul ei ole ehitisel kasutusluba. Kuid enne kui korteriomandeid saab looma hakata, on vajalik, et ehitisel oleks olemas kasutusluba.
AÕS § 72 lg 4 järgi on kaasomanikul õigus teha asja säilitamiseks vajalikke toiminguid teiste kaasomanike nõusolekuta, kuid ta võib teistelt kaasomanikelt nõuda asja säilitamiseks vajalike kulutuste hüvitamist võrdeliselt nende osadega.
Seejärel kontrollib linnavalitsus esitatud dokumentide põhjal, kas korteriomanditeks jagamine on võimalik.
Küsimus: Kas pean kaasomanikuna andma nõusoleku teise kaasomaniku soovile ehitada majale juurdeehitis?17.10.2016
Mulle kuulub sugulasega kaasomandis kinnistu (2400m2)koos elamu jms-ga. Minule kuuluv kaasomand on 1/4. Nüüd soovib üks kaasomanik (kellele kuulub 1/2) teha ca 100 m2 ehitisaluse pinnaga hoonele ca 120 m2 ehitusaluse pinnaga juurdeehitise ja küsib minult nõusolekut. Lisaks soovib ta kasutusse võtt olemasoleva hoone pööningu. Mida see minu kui kaasomaniku jaoks tähendab ja kas sellises ulatuses minule piirangute tekitamine eeldaks ka mingit hüvitamist? Lisaks küsiks, kas sellises mastaabis projektile nõusoleku andmise eeldamine on kooskõlas üldiste põhimõtetega, et:
- Kaasomanikul on õigus ühist asja kasutada niivõrd, kui see ei takista teiste kaasomanike kaaskasutust.
- Kaasomanikud peavad üksteise suhtes käituma lähtuvalt hea usu põhimõttest, eelkõige hoiduma teiste kaasomanike õiguste kahjustamisest.
Kaasomanikud valdavad ja kasutavad ühist asja kokkuleppel AÕS § 72 lg 1 järgi.
Seega on mõistlik suuremate projektide puhul kokku leppida kaasomandi kasutuskord, valdamine ja muud tingimused ning see notariaalselt kinnitada.
Kui kokkulepet ei ole, ei tohi kaasomanik asja kasutada nii, et see takistab teiste kaasomanike kasutust.
Küsimus: Milliseid dokumente on vaja, et oma garaažiboksiga tehingut teha?14.10.2016
1997.a. ostetud garaažiboks vallasvarana lihtkirjaliku lepinguga. Leping pole säilinud. Nüüd soovin garaažiboksi müüa ning selgunud on järgmised asjaolud:
1999.a. moodustatud MTÜ Garaažihooldusühing, mis on kantud kinnistusraamatusse kinnistu omanikuna. MTÜ-s on äriregistri andmetel 2 esindusõigusega isikut. Liikmeid pole kirjas. 2003.a. on ehitisregistrisse kantud valla poolt omanikuna samuti MTÜ. Kuidas saan mina oma omandiõigust tõendada?
Olen ma seadusesilmis üldse omanik? Valdaja? Milliseid dokumente on vaja, et oma garaažiboksiga tehingut teha?
AÕS § 56 lg 1 järgi eeldatakse kinnistusraamatusse kantud andmete õigsust, millest ei nähtu et Teie oleksite garaažiboksi omanik.
Selleks, et kinnistusraamatu kannet muuta saaks, tuleb Teil tõestada, et olete garaažiboksi tegelik omanik ning et isik, kes on tehinguga omandanud väidetavalt Teie kinnisasja on teinud seda pahausklikult.
AÕS § 95 lg 1 järgi on isik, kes on asja üleandmisega omandanud heauskselt, on asja omanik asja oma valdusse saamise ajast ka siis, kui võõrandaja ei olnud õigustatud omandit üle andma. Seega tuleks Teil kindlaks teha, mis viisil on praegune omanik garaažiboksi omandanud.
Hetkel võib Teid käsitleda kui garaažiboksi valdajat ning käsutustehinguid Te teha ei saa. Isik, kes on võõrandanud Teie kinnisasja ilma Teie loata on kohustatud Teile kahju hüvitama.
Küsimus: Kas kaasomandis oleva korteri ühel omanikul on õigus ahju kütmise eest teiselt omanikult mingit kompensatsiooni nõuda?13.10.2016
Tere, mul on kaasomandis kahetoaline ahiküttega korter. Kuna üks kaasomanik, kelle toas asub ahjuuks, on tegelenud juba 16 aastat ahju kütmisega, kas tal on teiselt kaasomanikult õigus mingit kompensatsiooni selle eest saada?
AÕS § 75 lg 1 järgi kannab kaasomanik vastavalt temale kuuluva osa suurusele ühisel asjal lasuvaid koormatisi, samuti selle asja alalhoidmise, valdamise ja kasutamisega seotud kahju ja kulutusi.
Ahju kütmine on asja kasutamisega seonduv kulutus, mida tuleb kaasomanikel vastavalt endale kuuluvale osale kanda. Seega kui varasemalt on küttepuude eest tasunud ainult üks kaasomanik, on tal õigus teiselt kaasomanikult nõuda nende hüvitamist vastavalt sellele, kui suur on teisele kaasomanikule kuuluv osa.
Küsimus: Kuidas poolvennale kinnistut kasutada anda nii, et ta ei saaks seda koormata ega müüa?11.10.2016
Tere. Isa pärandusega kuulub tema talukompleks koos metsa ja maadega tema ainsale lapsele - pojale. Aga sellel pojal on ka poolvend nende ema eelmisest kooselust. Nüüd tahab ka see poolvend sellel talukompleksil ehitada ja askeldada. Pärimisõigusega vend pole selle vastu aga kuidas nüüd toimida, et see poolvend saaks ka mingid õigused sellele, mida ta ehitab. Pärandit jagada pärija ei taha poolvennaga. Kuna kardab, et mis saab tulevikus. Äkki poolvend müüb siis oma osa maha. Aga kindel soov on pärandit hoida ja mitte lasta müüa. Samas ka poolvend tahab saada mingit kindlust, et kui aitab ehitisi korrastada ja juurde ehitada, et tal oleks ka õigus siis seda kasutada. Praegu ta kardab, et teeb kõik korda ja siis viskab vend, õiguslik pärija, ta sealt välja. Kas on mingit võimalust seda lahenda nii, et poolvend saaks seal askeldades ennast kindlalt tunda. Aga samas poleks tal õigust seda müüa, laenude ega hüpoteekidega koormata, või oma lastele ja naisele õigusi üle anda. Äkki on olemas mingi kasutus õigus. Paluks abi.
Kinnisasjadele on võimalik seada kasutusvaldus AÕS § 201 lg 1 järgi, mis koormab kinnisasja selliselt, et isik, kelle kasuks kasutusvaldus on seatud, on õigustatud kasutama kinnisasja ja omandama selle vilju. Lg 3 järgi saab kasutusvaldust piirata mõne kasutusviisi välistamisega.
Selleks, et kasutusvaldus tekiks, peab olema sõlmitud asjaõigusleping, mis on notariaalselt kinnitatud AÕS § 203 järgi. VÕS § 215 järgi ei ole kasutusvaldus üleantav, kuid kasutusvaldusest tulenevaid õigusi ja kohustusi võib teostada teine isik, kui kasutusvalduse tekkimise aluseks oleva seaduse või tehinguga ei ole sätestatud teisiti. Samuti on võimalik seada isiklik kasutusõigus AÕS § 225 lg 1 järgi, millele kohaldatakse kasutusvalduse sätteid, kui kasutusõigus on seotud valdamisega.
AÕS § 88 lg 1 järgi on valdajal õigus nõuda tema poolt asjale tehtud vajalike kulutuste hüvitamist, välja arvatud juhul, kui ta on valduse saanud omavoliliselt. Muude kulutuste hüvitamist võib valdaja nõuda vastavalt võlaõigusseaduse §-le 1042. AÕS § 88 lg 2 järgi on valdajal õigus asjale tehtud kulutustega loodud parendused asja küljest ära võtta tingimusel, et ta taastab väljaantava asja endise seisundi. Selline õigus on välistatud, kui parenduste äravõtmine ei ole parendusi rikkumata võimalik või kui valdajale hüvitatakse väärtus, mis kulutustega loodud parendusel oleks pärast asjast eraldamist.
Küsimus: Kas seadus sätestab, kui lähedale minu majale tohib naaber oma suuri puid kasvatada, muretsen, kuna puud on mulle ohtlikud?29.09.2016
Minu omandis on õuemaa, mis piirnes naabri põllumaaga, kuhu ta on nüüd kasvatanud metsa. Probleem seisneb selles, et naabri kinnistul kasvavad puud on kohe minu aia ääres ja tormiga murduvad minu aia peale. Ohus on ka maja, sest puude kõrguse kasvades ulatuvad need peagi maja katuseni. Kas kuskil seaduses pole piirangut selle kohta, kui lähedale minu majale tohib ta oma metsa kasvatada? Millised on üldse minu seadusest tulenevad võimalused oma vara kaitsta?
Asjaõigusseaduse § 149 lg 1 järgi on kinnisasja omanikul õigus ära lõigata ja endale võtta naaberkinnisasjalt tema kinnisasjale ulatuvad puude ja põõsaste juured, oksad ja viljad, kui need kahjustavad kinnisasja kasutamist ja naaber ei ole neid hoiatusele vaatamata selleks vajaliku aja jooksul kõrvaldanud.
Kui puude istutamine piiri lähedusse toob kaasa kahjulikud mõjud naaberkinnisasjale, on võimalik nõuda kahjulike mõjude kõrvaldamist vastavalt asjaõigusseaduse §-le 89, mis sätestab, et omanikul on õigus nõuda omandiõiguse igasuguse rikkumise kõrvaldamist, isegi kui rikkumine ei ole seotud valduse kaotusega. Kinnisasja omanik on kohustatud taluma mõjutusi, kui need ei kahjusta oluliselt kinnisasja kasutamist.


text:
Tere - juristaitab.ee
Liitunud: 28 Apr 2016, 12:06
kelle poole ma pean pöörduma et lasta välja kuulutada füüsilise isiku pankrott .Mis ma selleks tegema peaks.
28 Apr 2016, 15:59
Pankrotiavaldus tuleb esitada elukohajärgsesse kohtusse. Riigilõiv on 10 eurot.
Võlgniku pankrotiavaldust reguleerib Pankrotiseaduse § 13:
§ 13. Võlgniku pankrotiavaldus ja võlanimekiri
(1) Võlgnik peab pankrotiavalduses põhistama oma maksejõuetuse.
(2) Maksejõuetuse põhistamiseks lisab võlgnik pankrotiavaldusele seletuse maksejõuetuse põhjuse kohta ja võlanimekirja. Võlanimekirjas märgitakse võlgniku võlausaldajate nimed ja nende elu- või asukohad ning nende nõuded, samuti andmed võlgniku vara kohta. Seletusele ja võlanimekirjale kirjutab võlgnik alla.
[RT I 2009, <https://www.riigiteataja.ee/akt/13252632> 68, 463 - jõust. 01.01.2010]
Seega lihtustatult öeldes:
Kohtule tuleb esitada pankrotiavaldus ja lisadena tuleb kaasa panna seltuskirja maksejõuetuse tekkimise kohta ja vara-võlgade nimekirja, mis tähendab seda, et kirja tuleb panna oma vara koosseis ja oma võlgade koosseis, ehk siis kes on võlausaldaja, võlausaldaja elu- või asukoht ja võlgnetava summa.
Soovitan inimesel koos pankrotiavaldusega esitada ka kohustustest vabastamise avaldus.
§ 170. Võlgniku avaldus
(1) Võlgniku kohustusest vabastamise avaldus tuleb esitada kohtule hiljemalt võlausaldajate esimese üldkoosoleku toimumise ajaks või koos käesoleva seaduse § 158 lõikes 3 nimetatud aruandega. Avalduse võib võlgnik esitada ka oma pankrotiavalduses või pärast võlausaldaja pankrotiavalduse esitamist.
See on eelkõige mõistlik sellisel juhul, kui inimesel ei ole vara.
Kui inimene esitab koos pankrotiavaldusega ka kohustustest vabastamise avalduse, peab kohus pankroti väljakuulutama ja pärast pankrotimenetluse läbimist algatab kohus kohustustest vabastamise menetluse.

matches:
§ 13
§ 13
§ 170
§ 158
kohus
kohus