text:
Võlausaldaja tagatised kohtusse pöördumisel
1. juulist 2012 jõustuvad riigilõivuseaduse muudatused, millega vähendatakse riigilõive kohtumenetluses, mis tähendab omakorda, et juurdepääs õigusemõistmisele muutub lihtsamaks ja kättesaadavamaks.
Lisaks riigilõivude suurusele on kohtusse pöördumise takistuseks olnud tihtipeale ka teadmine, et võlgnik on pahatahtlik ning kohtukutse kättesaamisele järgneval päeval kas võõrandab olemasoleva vara enda kontrolli all olevale kolmandale isikule või seab sellele käsutuskeelu või hüpoteegi. Sellise tegevuse ainsaks
eesmärgiks on kohustustest kõrvale hoidumine, mille tulemusena vaatamatatulevikus saadavale kohustavale kohtuotsusele ei saa võlausaldaja oma raha kätte, sest võlgnikul puudub igasugune vara.Sellise olukorra ennetamiseks ja vältimiseks on tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud hagi tagamise instituut. Hagi tagamise eesmärk on tagada kohtuotsuse täitmine - kohus võib hageja taotlusel hagi tagada, kui on alust arvata, et tagamata jätmine võib raskendada kohtuotsuse täitmist või selle võimatuks teha.
Hagi tagamise kõige suuremaks eeliseks on see, et hagi tagamise avaldus
lahendatakse põhjendatud määrusega hiljemalt avalduse esitamise päevale järgneval tööpäeval, mis tagab omakorda selle, et kui kohtul on alust hagi tagada, siis ta teostab selle enne, kui hagiavaldus edastatakse võlgnikule. Sellega välistatakse olukord, millal pahatahtlik kostja jõuab hagi tagamise esemeks oleva vara kiirelt võõrandada või koormata kolmanda isiku kasuks.Hagi tagamise abinõu valikul on kohtul vabad käed ja ta ei ole selle otsustamisel seotud taotluse esitaja soovidega. Peamised kohtupoolt rakendatavad hagi tagamise abinõud on: kostjale kuuluvale kinnisasjale kohtuliku hüpoteegi seadmine; kostjale kuuluva vara arestimine ja kostjal teatud tehingute ja toimingute tegemise keelamine. Samas näeb seadus ette ka võimaluse, et kohus rakendab seaduses sätestama abinõu, juhul kui ta leiab, et see on põhjendatud, vajalik ja sobilik konkreetses asjas.Tsiviilkohtumenetluses võib kohus hageja taotlusel hagi tagada, kui on alust arvata, et tagamata jätmine võib raskendada kohtuotsuse täitmist või selle võimatuks teha. Alus on eriline vajadus kiirustada, mis annab kohtule õigustuse hagi tagamise lahendamisel piirduda hagi lubatavuse eelduste kontrollimisega, sh kas hagi rahuldamine on hagi aluses toodud asjaoludele tuginedes üldse võimalik, eeldades esitatud faktiväidete õigsust. See tähendab seda, et kohushagiavalduse sisulist poolt hagi tagamise otsustamisel ei uuri.Hagi tagamise abinõu kohaldamiseks on alust siis, kui on vaid tõenäoline, et õigus, mida maksma pannakse või kavatsetakse kohtus maksma panna on tegelik, ja on arvestatav oht, et seda õigust rikutakse, kui viivitamatult abinõusid ei kohaldata. Hageja peab hagi tagamise taotluses tagamise alust – et kohtuotsusetäitmine võib olla raskendatud või võimatu – põhjendama ja esitama ka tõendeid.Hagi tagamise alust hindab kohus tõenäolisuse ja usutavuse alusel. Paljasõnalise taotluse alusel kohus hagi enamasti ei taga. Hagi tagamise kohtupraktikas ei ole välja kujunenud ühtseid kriteeriumeid, kuid pigem arvestatakse objektiivse ohuga, sest seadus seda ei välista, ja hagi tagamise ühe alusena viidatakse sageli nõude suurusele.Nagu juba mainitud, siis kohus tagab hagi olukorras, kus on põhjendatult alust arvata, et positiivse kohtuotsuse korral võib hagi täitmine olla raskendatud või võimatu. Kuid ei saa ka välistada olukorda, et hageja nõue ei leia kohtus kinnitust ja seetõttu on hagi tagamine olnud samuti mittevajalik.Selleks, et vältida kostjale hagi tagamisega kahju tekkimine ja tagada kahju tekkimise korral omakorda kostja õigused, näeb seadus ette tagatise andmise - kohus võib teha hagi tagamise või tagamise jätkumise sõltuvaks rahalise tagatise andmisest vastaspoolele tekkiva võimaliku kahju hüvitamiseks. Tagatise nõudmine ja selle tasumine on niiöelda kohtupoolne garantii kostjale, kelle endavõi vara suhtes hagi tagamine kehtestatakse. Tagatise suurus sõltub tagatavastsummast ning selle maksimumiks on 32 000 eurot. Kostjal on tagatise arvelt õigus nõuda talle hagi tagamisega tekitatud kahju hüvitamist.Hinnates viimase aja praktikat võib väita, et ebastabiilses majandussituatsioonison kohtud varmamad hagisid tagama ka olukordades, kus hiljem on selgunud hagi põhjendamatus. Selle taga võib olla arusaam, et tänases majandusolukorras võib rahaliste nõuete täitmine ollagi raskendatud. Teisalt peaks seda olukordaleevendama hageja poolt rahalise tagatise andmine olukorras, kus hagiavaldusise on alusetu.
Daniil Savitski, OÜ Advokaadibüroo
Laus & Partnerid jurist
Autor: Ivan Panasjuk, raamatupidaja .ee
PankrotimenetlusedSeadused

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


text:
kooskõlastus ja arvamus
menetlustoimingu tegemise pädevus
Kokku: 26| Näitan: 1 - 20
3-17-2132/17 Riigikohtu halduskolleegium 11.10.2018
KeÜS § 30 lg 2
HKMS § 45 lg 3
PlanS § 27 lg 1
PlanS § 28 lg 1
Suur riiklik huvi PlanS § 27 lg 1 tähenduses võib esineda ka siis, kui ehitis teenib eeskätt ettevõtja huve. Ehitise asukoha või toimimise vastu võib esineda suur riiklik huvi ka seetõttu, et ehitisel või selle kasutamisel võib olla oluline negatiivne kõrvalmõju üleriigilise tähtsusega avalikele huvidele. Kohaliku omavalitsuse üksused asuvad Eesti riigi territooriumil ning põhiseadusega pole vastuolus suure riikliku huvi esinemise korral planeerimispädevuse teostamine riigi poolt. (p 11)
käitaja kohustused
Käitise asukohavalikul tuleb arvestada KeÜS § 18 lg-ga 1, mis sätestab käitajale kohustuse lähtuda käitise asukoha valikul eesmärgist vähendada võimalikult suures ulatuses keskkonnahäiringuid. Norm on suunatud küll käitajale, kuid sellest kinnipidamist peavad planeeringute kehtestamise ja lubade andmise käigus jälgima haldusorganid. Seejuures tuleb silmas pidada mõistlikkuse põhimõtet (KeÜS § 22). Sellegipoolest annab KeÜS § 18 lg 1 keskkonnakaalutlustele käitise asukoha valikul olulise kaalu. Seetõttu ei tohiks asukohta, kus käitise rajamise või hilisema käitamisega võiksid kaasneda väiksemad keskkonnahäiringud, juba ette valikust välistada üksnes põhjusel, et sinna käitise rajamine oleks käitajale mõnevõrra kulukam või selle käitamisel saadav tulu väiksem. (p 15)
Vabariigi Valitsus on PlanS § 28 lg 1 kohaselt pädev riigi eriplaneeringut algatama. See, kas praegusel juhul on valitud tehase rajamiseks õige planeeringu liik, on planeeringu materiaalse õiguspärasuse küsimus, mille saab vajaduse korral tõstatada planeeringu kehtestamise otsuse vaidlustamisel. (p 10) Käitise asukohavalikul tuleb arvestada KeÜS § 18 lg-ga 1, mis sätestab käitajale kohustuse lähtuda käitise asukoha valikul eesmärgist vähendada võimalikult suures ulatuses keskkonnahäiringuid. Norm on suunatud küll käitajale, kuid sellest kinnipidamist peavad planeeringute kehtestamise ja lubade andmise käigus jälgima haldusorganid. Seejuures tuleb silmas pidada mõistlikkuse põhimõtet (KeÜS § 22).
Paragrahv 154
kohaliku omavalitsuse põhimõtted
enesekorraldusõigus
KOV enesekorraldusõigus
Kohaliku omavalitsuse üksused asuvad Eesti riigi territooriumil ning põhiseadusega pole vastuolus suure riikliku huvi esinemise korral planeerimispädevuse teostamine riigi poolt läbi riigi eriplaneeringu. (p 11)
Vabariigi Valitsuse otsus riigi eriplaneeringu algatamiseks on menetlustoiming, mille vaidlustamise õigus on määratletud HKMS § 45 lg-s 3. Haldusakti andmisega päädivas menetluses tehtava menetlustoimingu peale võib esitada kaebuse kahel juhul. Esmalt olukorras, kus menetlustoiming rikub iseseisvalt ja tulevasest haldusaktist sõltumatult kaebaja materiaalseid õiguseid. Teiseks olukorras, kus menetlustoimingu õigusvastasus tingib vältimatult kaebaja õigusi rikkuva haldusakti andmise tulevikus. (p 8) Kui keskkonnaorganisatsioonil on kaebeõigus (KeÜS § 30 lg 2) haldusakti vaidlustamiseks, siis tuleb tunnustada ka tema kaebeõigust akti andmise menetluses tehtavate toimingute vaidlustamiseks. Seda juhul, kui on täidetud menetlustoimingu vaidlustamise eeldused. (p 9) Vaidlusaluse menetlustoimingu vaidlustamiseks puudub keskkonnaorganisatsioonil ilmselgelt kaebeõigus. Vabariigi Valitsus on PlanS § 28 lg 1 kohaselt pädev riigi eriplaneeringut algatama. See, kas praegusel juhul on valitud tehase rajamiseks õige planeeringu liik, on planeeringu materiaalse õiguspärasuse küsimus, mille saab vajaduse korral tõstatada planeeringu kehtestamise otsuse vaidlustamisel. Kaebaja õigusi ei riku ka asjaolu, et tal tuleb oma huvide kaitseks osaleda riigi eriplaneeringu menetluses. Olulise keskkonnamõjuga otsuste tegemise menetluses osalemine on keskkonnaorganisatsioonide tavapärane ja oluline funktsioon. (p 10)
keskkonnaorganisatsioon
Kui keskkonnaorganisatsioonil on kaebeõigus (KeÜS § 30 lg 2) haldusakti vaidlustamiseks, siis tuleb tunnustada ka tema kaebeõigust akti andmise menetluses tehtavate toimingute vaidlustamiseks. Seda juhul, kui on täidetud menetlustoimingu vaidlustamise eeldused. (p 9) Vaidlusaluse menetlustoimingu vaidlustamiseks puudub keskkonnaorganisatsioonil ilmselgelt kaebeõigus. Vabariigi Valitsus on PlanS § 28 lg 1 kohaselt pädev riigi eriplaneeringut algatama. See, kas praegusel juhul on valitud tehase rajamiseks õige planeeringu liik, on planeeringu materiaalse õiguspärasuse küsimus, mille saab vajaduse korral tõstatada planeeringu kehtestamise otsuse vaidlustamisel. Kaebaja õigusi ei riku ka asjaolu, et tal tuleb oma huvide kaitseks osaleda riigi eriplaneeringu menetluses. Olulise keskkonnamõjuga otsuste tegemise menetluses osalemine on keskkonnaorganisatsioonide tavapärane ja oluline funktsioon. (p 10)
Vabariigi Valitsus on PlanS § 28 lg 1 kohaselt pädev riigi eriplaneeringut algatama. See, kas praegusel juhul on valitud tehase rajamiseks õige planeeringu liik, on planeeringu materiaalse õiguspärasuse küsimus, mille saab vajaduse korral tõstatada planeeringu kehtestamise otsuse vaidlustamisel. (p 10) Suur riiklik huvi PlanS § 27 lg 1 tähenduses võib esineda ka siis, kui ehitis teenib eeskätt ettevõtja huve. Ehitise asukoha või toimimise vastu võib esineda suur riiklik huvi ka seetõttu, et ehitisel või selle kasutamisel võib olla oluline negatiivne kõrvalmõju üleriigilise tähtsusega avalikele huvidele. Kohaliku omavalitsuse üksused asuvad Eesti riigi territooriumil ning põhiseadusega pole vastuolus suure riikliku huvi esinemise korral planeerimispädevuse teostamine riigi poolt. (p 11) PlanS § 27 lg 2 järgi on riigi eriplaneering võimalik koostada kas riigi territooriumi või selle osa kohta. Seda, milliste kriteeriumite alusel planeeringuala kindlaks määratakse, planeerimisseaduses lähemalt ei selgitata. Märgitud on üksnes niipalju, et kui eriplaneeringu algatamiseks on esitanud taotluse mitu isikut, tuleb kaaluda ka nende taotlustes märgitud asukohti (§ 30 lg 2 teine lause). (p 12) Planeeringu algatamise korralduses märgitud esialgne teadaolev planeeringuala ei piira ehitise asukoha valikut üksnes selle alaga (vt PlanS § 28 lg 5 p 1 ja lg 1, § 30 lg 1 ja lg 2 esimene lause, §-d 32, 33, 35, § 41 lg 2; vt ka RKHK otsus nr 3-16-1472/92, p 23). See oleks vastuolus asukohavaliku menetluse eesmärkidega, milleks on muuhulgas avalikkuse ja huvitatud isikute tõhus kaasamine otsustusprotsessi ning käitisele ka keskkonnakaalutluste seisukohast sobivaima asukoha leidmine. (p 14, vt ka p 13)
3-16-586/29 Riigikohtu halduskolleegium 07.06.2018
HKMS § 38 lg 4
HKTS § 18 lg 1 p 5
HKTS § 18 lg 1 p 4
LS § 76 lg 7
Vt p 15.
Liiklusregistri sõidukite andmebaasi sõiduki registreerimismenetluse käigus tehtud märke kaudu, milles sisaldub MTA teavitus, et sõiduki võib registreerida kaebaja või muu isiku nimele ja Maanteeametil tuleb klienti teavitada dokumentide kättesaadavaks tegemisest MTA-le, toimus teabevahetus riigiasutustele pandud avalike ülesannete täitmise eesmärgil. Sellise informatiivse märke tegemine on haldusesisene menetlustoiming. (p 19)
Sõiduki registreerimine viibis praegusel juhul eelkõige põhjusel, et isik ei esitanud kohe ostuarvet ja esitas arve hiljem nii, et andmed olid osaliselt varjatud. Isiku sõiduk registreeriti viivituseta pärast seda, kui selgus ostuarves varjatud andmete sisu. Haldusorgan ei pidanud aktsepteerima sõiduki omandamist tõendavaid dokumente, mis olid esitatud mittetäielikul kujul, ega registreerima nende alusel sõidukit, eirates õigusaktis sätestatud. (p 18)
menetluse algus
puudused taotluses
Sõiduki registreerimist taotleval isikul on kohustus esitada koos taotlusega vajadusest lähtuvalt muu hulgas sõiduki seaduslikku omandamist tõendavad dokumendid. Kui isik jätab nõutud dokumendi esitamata, peab haldusorgan määrama talle selle puuduse kõrvaldamiseks tähtaja (HMS § 15 lg 2) ja selgitama, et dokumendi esitamata jätmisel keeldub haldusorgan sõiduki registreerimisest (LS § 77 lg 1 p 1). Olukorras, kus haldusorgani jaoks oli selge, et isik ei soovinud haldusorgani küsitud andmeid esitada, ei olnud soodustava mõjuga toimingu sooritamise menetluse käigus menetlusvälise isiku poole pöördumine põhjendatud ja haldusorgani poolt menetlusväliselt isikult sõidukit puudutava teabe küsimine oli õigusvastane. (p 16)
HMS § 38 lg 1 kohaselt on haldusorganil õigus nõuda haldusmenetluse käigus menetlusosalistelt ning muudelt isikutelt nende käsutuses olevate tõendite ja andmete esitamist, mille alusel haldusorgan teeb kindlaks asja lahendamiseks olulised asjaolud. Praegusel juhul puudus haldusorganil tegelik vajadus pöörduda teabe saamiseks menetlusvälise isiku poole. Sõiduki registreerimist taotleval isikul on kohustus esitada koos taotlusega vajadusest lähtuvalt muu hulgas sõiduki seaduslikku omandamist tõendavad dokumendid. Kui isik jätab nõutud dokumendi esitamata, peab haldusorgan määrama talle selle puuduse kõrvaldamiseks tähtaja (HMS § 15 lg 2) ja selgitama, et dokumendi esitamata jätmisel keeldub haldusorgan sõiduki registreerimisest (LS § 77 lg 1 p 1). Olukorras, kus haldusorgani jaoks oli selge, et isik ei soovinud haldusorgani küsitud andmeid esitada, ei olnud soodustava mõjuga toimingu sooritamise menetluse käigus menetlusvälise isiku poole pöördumine põhjendatud ja haldusorgani poolt menetlusväliselt isikult sõidukit puudutava teabe küsimine oli õigusvastane. (p 16)
Paragrahv 19
Menetlusväliselt isikult kaebaja kohta teabe küsimine riivab kaebaja informatsioonilist enesemääramisõigust sõltumata sõiduki registreerimismenetluse lõpptulemusest, muu hulgas põhjusel, et kaebajal puudub võimalus otsustada haldusorganile esitatavate andmete sisu üle. Ka maksumenetluses on maksuhalduri võimalused menetlusväliselt isikult teabe kogumiseks seadusega piiratud (MKS § 61). (p 12)
ametiabi
Õiguslik alus menetlustoimingute sooritamiseks võib lisaks konkreetset haldusmenetlust reguleerivatele normidele tuleneda ka ametiabi käsitlevatest sätetest. Maanteeameti ja MTA vahel sõlmitud koostöökokkulepe on käsitatav haldusesisese kokkuleppena, milles lepiti kokku ametiabi andmise üldine raamistik (nt ametiabi andmise juhtumite üldkirjeldus, toimingute sisu ja ametiabi andvad isikud). Olemuselt on niisugune kokkulepe sarnane halduseeskirjaga, mis abistab ressursside planeerimisel ja töö korraldamisel, kuid ei väära samal ajal kohustust igal konkreetsel juhul hinnata, kas seaduses sätestatud ametiabi eeldused on täidetud. MTA teenistujate kaasamine ametiabi korras võib HKTS § 18 lg 1 p-de 4 ja 5 alusel olla mõnel juhul põhjendatud, sest majandus- ja kommunikatsiooniministri 3. märtsi 2011. a määruse nr 19 „Mootorsõiduki ja selle haagise registreerimise tingimused ja kord“ § 6 lg 6 kohaselt peab taotleja esitama sõiduki registreerimisel andmed riigilõivu ja maksu tasumise kohta, kui nende tasumine on seaduses ette nähtud. (p 16)
Kaebajal puudub MTA teenistujate poolt sõiduki registreerimise menetluses kaebajalt tema sõiduki seaduslikku omandamist tõendava teabe küsimise vaidlustamiseks kaebeõigus (vt HKMS § 121 lg 2 p 1). Kaebajalt küsiti sõiduki seaduslikku omandamist tõendavat dokumenti, kuid teda ei kohustatud selleks haldusaktiga. Kuna kaebajal ei olnud kohustust MTA teenistujate päringule vastata, oli tal võimalus jätta teave esitamata. Sel juhul pidi kaebaja siiski arvestama võimalusega, et Maanteeamet keeldub dokumendi esitamata jätmise tõttu LS § 77 lg 1 p 1 alusel sõidukit registreerimast. Kaebaja õiguste riive kaasnenuks siis, kui Maanteeamet oleks sõiduki registreerimisest keeldunud. Keeldumise peale oleks kaebaja saanud esitada vajadusel kaebuse (vt HKMS § 45 lg 3). Seevastu menetlusväliselt isikult kaebaja kohta teabe küsimine riivab kaebaja informatsioonilist enesemääramisõigust sõltumata registreerimismenetluse lõpptulemusest, muu hulgas põhjusel, et kaebajal puudub võimalus otsustada haldusorganile esitatavate andmete sisu üle. Ka maksumenetluses on maksuhalduri võimalused menetlusväliselt isikult teabe kogumiseks seadusega piiratud (MKS § 61). (p-d 11 ja 12) Kaebajal puudub praeguses asjas liiklusregistrisse kantud märke vaidlustamiseks kaebeõigus, kuna HKMS § 45 lg-s 3 sätestatud kaebeõiguse eeldused pole täidetud. Kaebaja ei ole väitnud, et märkega oleks seatud tema sõiduki kasutamisele või käsutamisele piiranguid (LS § 184 lg 7), et talle oleks keeldutud tagamast tasuta juurdepääsu kõikidele temaga seotud registriandmetele (LS § 184 lg 2) või et liiklusregister sisaldaks kaebaja kohta ebaõigeid andmeid (IKS § 21 lg 1). Kaebaja pole väitnud ka muude õiguste rikkumist. (p 20)
3-3-1-7-16 Riigikohus 09.06.2016
RekS § 2 lg 2 p 1
RekS § 2 lg 1 p 3
RekS § 2 lg 2 p 2
kaebuse tõlgendamine
sunniraha
toimingu tegemise keelamine
Sunniraha tasumise nõue on menetlustoiming ning sunniraha rakendamise peale ei saa esitada tühistamiskaebust, kuid kohus saab haldusorganil keelata sunniraha rakendamise või teha ettekirjutuse toimingute tagajärgede kõrvaldamiseks ning kui kohtutäitur on juba alustanud sunniraha sissenõudmist, võib kohustada haldusorganit esitama täitemenetluse lõpetamise avaldus (vt RKHK 22. aprilli 2015 otsus asjas nr 3-3-1-72-14). Kui isik on kohtusse pöördunud sunniraha rakendamise tühistamiseks, on seda HKMS § 2 lg 4 teisest lausest juhindudes võimalik tõlgendada sunniraha rakendamise ja sissenõudmise keelamise nõudena. (p 16-17)
kohalikud maksud ja koormised
Reklaamimaksu objekt on määratletud RekS-ga ja ning kohaliku omavalitsuse üksus ei või maksustada reklaamimaksuga objekti, mida seadus reklaamina ei käsita. Olukorras, kus kaupluse vaateaknale on kleebitud üksnes sõnad "Kodukaubad. Toidukaubad. Alkohol. Tubakas", saab tarbija sellest järeldada üksnes seda, et tegemist on neid kaubagruppe pakkuva kauplusega, mistõttu on jätkuvalt tegemist majandustegevuse koha liigi tähistamisega (p-d 10 ja 14)
3-3-1-72-14 Riigikohus 22.04.2015
ATSS § 8 lg 3
HMS § 60
ATSS § 8 lg 1
ATSS § 2 lg 1
TuOS § 39 lg 1
ATSS § 3
Sunniraha tasumise nõue ei ole haldusakt, vaid menetlustoiming. Sellega teavitatakse adressaati sellest, et tema vastu on alustatud sunniraha rakendamise menetlust ning et sunniraha tasumata jätmise korral pöördub vastustaja sunniraha sissenõudmiseks kohtutäituri poole. (p 11) Sunniraha rakendamise peale ei saa esitada tühistamiskaebust. Küll aga saab halduskohus oma otsusega keelata haldusorganil sunniraha rakendamise, sh sissenõudmise toimingute tegemise või teha ettekirjutuse toimingute tagajärgede kõrvaldamiseks. Kui haldusorgan rakendas sunniraha õigusvastaselt, ent kohtutäitur on juba alustanud sunniraha sissenõudmist, võib halduskohus kohustada haldusorganit esitama täite-menetluse lõpetamise avaldus (TMS § 48 lg 1 p 1). Põhjendatud huvi korral on halduskohtul võimalik teha kindlaks sunniraha rakendamise õigusvastasus või sunniraha rakendamist välistav asjaolu (HKMS § 6 lg 1 p 6), nt ettekirjutuse nõuetekohane täitmine. Vaidluses sunniraha määramise üle on halduskohtul võimalik kohaldada esialgset õiguskaitset. Kohus kontrollib haldustäite vaidlustes üldjuhul seda, kas sunnivahendi rakendamise eeldused on täidetud, kas sunni liik ja selle kohaldamise viis olid proportsionaalsed ning ega ei esine sunni kohaldamist välistavat asjaolu (AtSS eelnõu seletuskiri, § 16 lg 1 selgitus). (p 15-16)
Sunniraha tasumise nõue ei ole haldusakt, vaid menetlustoiming. Sellega teavitatakse adressaati sellest, et tema vastu on alustatud sunniraha rakendamise menetlust ning et sunniraha tasumata jätmise korral pöördub vastustaja sunniraha sissenõudmiseks kohtutäituri poole. (p 11) Sunniraha maksmise kohustuse tekitamiseks ei ole tarvis vormistada sunniraha määramise otsust. Ettekirjutuse täitmise kontroll (järelkontroll) viiakse läbi ja sunniraha rakendatakse toimingutega. Hoiatus ei ole lõplik ja siduv otsustus, mis tingiks vältimatult sunniraha rakendamise ja välistaks haldusorgani kaalutlusõiguse. Haldusorgan võib sunniraha rakendada ka hoiatuses märgitust väiksemas määras. Sunniraha rakendamisel tuleb arvestada proportsionaalsuse põhimõttega. Sunnivahendit ei tohi rakendada karistusena. Haldusorgan peab valima sunnivahendi, mis isikut võimalikult vähe kahjustades sunnib teda ettekirjutust täitma. Proportsionaalsuse hindamisel võib arvesse võtta ka ettekirjutuse olulisust, rikkumise asjaolusid ja isiku majanduslikku seisundit. (p-d 13, 14, 27) Sunniraha rakendamise teatest peab nähtuma rakendatava sunniraha suurus. Sunniraha rakendamist tuleb põhjendada, kui adressaat seda nõuab. Selline teavitus avab isikule võimaluse esitada sunniraha rakendamise kohta oma arvamus ja vastuväited ning taotleda sunniraha rakendamise edasilükkamist, samuti võimaluse vaidlustada sunniraha rakendamine kohtus. Ühtlasi annab see isikule sunnirahaga nõustumise korral võimaluse tasuda sunniraha ilma sissenõudmiseta ja kohtutäituri tasuta. (p 19) Sunniraha rakendamise peale ei saa esitada tühistamiskaebust. Küll aga saab halduskohus oma otsusega keelata haldusorganil sunniraha rakendamise, sh sissenõudmise toimingute tegemise või teha ettekirjutuse toimingute tagajärgede kõrvaldamiseks. Kui haldusorgan rakendas sunniraha õigusvastaselt, ent kohtutäitur on juba alustanud sunniraha sissenõudmist, võib halduskohus kohustada haldusorganit esitama täite-menetluse lõpetamise avaldus (TMS § 48 lg 1 p 1). Põhjendatud huvi korral on halduskohtul võimalik teha kindlaks sunniraha rakendamise õigusvastasus või sunniraha rakendamist välistav asjaolu (HKMS § 6 lg 1 p 6), nt ettekirjutuse nõuetekohane täitmine. Vaidluses sunniraha määramise üle on halduskohtul võimalik kohaldada esialgset õiguskaitset. Kohus kontrollib haldustäite vaidlustes üldjuhul seda, kas sunnivahendi rakendamise eeldused on täidetud, kas sunni liik ja selle kohaldamise viis olid proportsionaalsed ning ega ei esine sunni kohaldamist välistavat asjaolu (AtSS eelnõu seletuskiri, § 16 lg 1 selgitus). (p 15-16)
sunnivahendi rakendamise põhimõtted
Sunniraha maksmise kohustuse tekitamiseks ei ole tarvis vormistada sunniraha määramise otsust. Ettekirjutuse täitmise kontroll (järelkontroll) viiakse läbi ja sunniraha rakendatakse toimingutega. Hoiatus ei ole lõplik ja siduv otsustus, mis tingiks vältimatult sunniraha rakendamise ja välistaks haldusorgani kaalutlusõiguse. Haldusorgan võib sunniraha rakendada ka hoiatuses märgitust väiksemas määras. Sunniraha rakendamisel tuleb arvestada proportsionaalsuse põhimõttega. Sunnivahendit ei tohi rakendada karistusena. Haldusorgan peab valima sunnivahendi, mis isikut võimalikult vähe kahjustades sunnib teda ettekirjutust täitma. Proportsionaalsuse hindamisel võib arvesse võtta ka ettekirjutuse olulisust, rikkumise asjaolusid ja isiku majanduslikku seisundit. (p-d 13, 14, 27) Sunnivahendi rakendamise õiguspärasus ei sõltu ettekirjutuse õiguspärasusest. Kehtivat ettekirjutust on võimalik sundtäita, sõltumata adressaadi vastuväidetest ettekirjutuse õiguspärasusele (HMS § 60, AtSS § 8 lg‑d 1 ja 3). Kohus kontrollib haldustäite vaidlustes üldjuhul seda, kas sunnivahendi rakendamise eeldused on täidetud, kas sunni liik ja selle kohaldamise viis olid proportsionaalsed ning ega ei esine sunni kohaldamist välistavat asjaolu (ATSS eelnõu seletuskiri, § 16 lg 1 selgitus). (p 16)
Hoiatus ei ole lõplik ja siduv otsustus, mis tingiks vältimatult sunniraha rakendamise ja välistaks haldusorgani kaalutlusõiguse. (p 14)
sissenõudmine
AtSS-st ei tulene haldusorganile kohustust väljastada lisaks ettekirjutusele ja hoiatusele täiendav haldusakt, mis oleks täitedokumendiks. Täitedokumendiks sunniraha sissenõudmisel TMS § 2 lg 1 p 11 mõttes on ettekirjutus koos hoiatusega (vt RKTsK määrus asjas nr 3-2-1-100-11). (p 12)
3-3-1-73-13 Riigikohus 19.03.2014
HKMS § 45 lg 3 järgi pole menetlustoimingute vaidlustamine halduskohtus üldjuhul võimalik, sest enamasti tuleb menetluse lõpptulemus ära oodata. Vallavolikogu ettepanek maavanemale maa kasutusvaldusesse andmiseks (MaaRS § 23^3 lg 6) on haldusmenetluse toiming ja selle iseseisev vaidlustamine on lubatav. Vallavolikogu ettepanek anda vaba põllumajandusmaa kasutusvaldusesse ei ole lõplik otsus selle kohta, keda taotlejatest eelistada, kui ühte maatükki soovib kasutusvaldusesse saada mitu isikut ja nad ei lepi kohaliku omavalitsuse määratud tähtajaks kokku. Lõpliku otsuse teeb maavanem, kellel on kasutusvalduse seadmise lepingu sõlmimise õigus. Seega on volikogu otsusel maavanema otsustusele haldusesisene mõju. Maavanemal on õigus volikogu otsusega mitte nõustuda ja saata see volikogule tagasi uueks otsustamiseks. Maavanema pädevusest olenemata saab ta langetada otsustuse üksnes vallavolikogu otsuse olemasolul. Seega võib volikogu otsus rikkuda isiku õigusi, välistades maavanema lõpliku otsuse tegemise tema kasuks (otsus asjas nr 3-3-1-39-10, p-d 21–23). (p-d 14–17) Vt ka annotatsioon asjas nr 3-3-1-39-10.
Seadus ei reguleeri erinormidega olukorda, kus kohus tunnistab õigusvastaseks pärast 01.05.2010 tehtud volikogu otsuse vaba põllumajandusmaa kasutusvaldusesse saaja kohta ettepaneku tegemiseks. Volikogu otsuse tühistamise korral on võimalik anda maa kasutusvaldusse vaatamata MaaRS § 23^3 lg-le 5^1, kuid ka sel juhul tuleb analoogia korras juhinduda MaaRS § 23^3 lg 5^1 teisest lausest. MaaRS § 23^3 lg 5^1 eesmärk ei ole välistada maa kasutusse andmine olukorras, kus kohus tühistab pärast 01.05.2010 volikogu otsuse maa kasutusvaldusse andmise ettepaneku tegemiseks. (p-d 20, 22) Seejuures on oluline järgida MaaRS § 23^3 lg-s 6 sätestatud kriteeriume, mis peavad olema vallavolikogu tehtava diskretsiooni iseloomuga menetlustoimingu sisuliseks aluseks (vt otsus asjas nr 3-3-1-39-10, p 24 jj). (p 23) Vt ka annotatsioon asjas nr 3-3-1-39-10.
HKMS § 45 lg 3 järgi pole menetlustoimingute vaidlustamine halduskohtus üldjuhul võimalik, sest enamasti tuleb menetluse lõpptulemus ära oodata. Vallavolikogu ettepanek maavanemale maa kasutusvaldusesse andmiseks (MaaRS § 23^3 lg 6) on haldusmenetluse toiming ja selle iseseisev vaidlustamine on lubatav. Volikogu otsusel on maavanema otsustusele haldusesisene mõju ja see võib rikkuda isiku õigusi, välistades maavanema lõpliku otsuse tegemise tema kasuks. (p-d 14–17) Vt ka annotatsioon asjas nr 3-3-1-39-10.
3-3-1-48-11 Riigikohus 21.11.2011
planeerimisotsuste vaidlustamine
Vt lahendi nr 3-3-1-64-11 annotatsiooni.
põhjendatud huvi
27. jaanuaril 2011 võttis Riigikogu vastu halduskohtumenetluse seadustiku ning 5. märtsil 2011 jõustus seadustiku § 292, mis reguleerib halduskohtusse pöördumise õigust keskkonnaasjades. Eelnõu seletuskirja järgi tulenes selle sätte kiire jõustamise vajaduskeskkonnamõju hindamise direktiivist (nr 85/337/EMÜ, mida on muudetud direktiividega 97/11/EÜ ja 2003/35/EÜ) ning direktiivist saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta 2008/1/EÜ. HKMS §-st 292, eelnimetatud direktiividest ega Århusi konventsioonist ei tulene, et keskkonnaorganisatsioonidena kvalifitseeruvad ühendused saaksid piiranguteta vaidlustada kõiki keskkonnakaitselise valdkonnaga seotud akte ja toiminguid, sh menetlustoiminguid. Kui kaebuse esitaja on käsitatav HKMS § 292 kohase keskkonnaorganisatsioonina, kelle puhul eeldatakse põhjendatud huvi või õiguste rikkumise olemasolu keskkonnakaitse valdkonnas kehtestatud haldusakti või sooritatud toimingu vaidlustamisel, siis tuleb tema põhjendatud huvi eeldada ka samade eesmärkidega seotud haldusakti andmise menetluses tehtud toimingu vaidlustamisel. Menetlustoimingu eraldi vaidlustamiseks saab ta aga kohtusse pöörduda ainult juhul, kui kehtivas õiguses selline võimalus on ette nähtud.
3-3-1-64-11 Riigikohus 17.11.2011
Keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) algatamata jätmise otsus on menetlustoiming detailplaneeringu menetluses. Haldusmenetluse käigus toimunud menetlusnormide rikkumist saab üldjuhul halduskohtus vaidlustada vaid koos lõpliku haldusaktiga (vt Riigikohtu 18.02.2002 otsus asjas nr 3-3-1-8-02, p 5 ning 28.02.2007 otsus asjas nr 3-3-1-86-06, p 20). Erandina saab enne lõplikku haldusakti kaebuse esitada, kui menetlustoiming rikub isiku õigusi, sõltumata menetluse lõpptulemusest (vt Riigikohtu 21.06.2010 otsus haldusasjas nr 3-3-1-39-10, p 21 ja selles viidatud lahendid). Käesoleval juhul KSH algatamata jätmine kui toiming iseseisvalt kaebaja õigusi ei riku. Kohtusse pöördumise õigust ei anna ka kaebaja väidetav õigus KSH menetluses osaleda, kuna see õigus ei ole lahutatav menetluse lõpptulemusest. Menetlustoimingut saab vaidlustada ka siis, kui on tehtud niivõrd oluline viga, et juba menetluse käigus saab järeldada, et lõplik haldusakt ei saa olla materiaalses mõttes (sisuliselt) õiguspärane (vt ka Riigikohtu 21.06.2010 otsus haldusasjas nr 3-3-1-39-10, p 21 ja selles viidatud lahendid; planeerimismenetlusega seoses vt 18.02.2002 otsus asjas nr 3-3-1-8-02, p 10). Kehtiv õigus ei määra, millised menetlusnormide rikkumised on käsitatavad eelnimetatud tähenduses oluliste ja ilmsete menetlusvigadena. Menetlusvea olulisus sõltub konkreetse haldusmenetluse liigist, eesmärgist ning menetluse õigusliku regulatsiooni eripärast (Riigikohtu 28.02.2007 otsus asjas nr 3-3-1-86-06, p 21). Menetlustoimingute vaidlustamise võimalust olulise keskkonnamõjuga tegevuse kavandamise puhul on Riigikohus selgitanud 28.02.2007. a otsuse asjas nr 3-3-1-86-06 p-des 23-24.
Kaebuse saab HKMS § 11 lg 3^1 p-i 5 kohaselt tagastada juhul, kui kaevatav haldusakt või toiming ei saa ilmselgelt rikkuda kaebaja õigusi ega piirata tema vabadusi. (vt Riigikohtu 22.06.2010 määrus asjas nr 3-3-1-20-10, p 9 ja selles viidatud lahendid). Sama sätet saab kohaldada ka ilmselgelt perspektiivitutele kaebustele, s.o eelkõige sellistele kaebustele, mille abil ei ole võimalik saavutada soovitud eesmärki (vt Riigikohtu 22.06.2010. a määrus asjas nr 3-3-1-20-10, p 10). Sellel alusel kaebuse tagastamisel on kohtul kõrgendatud põhjendamiskohustus. Kui teised halduskohtumenetluse seadustikus ettenähtud tingimused kaebuse menetlemiseks on täidetud, tuleks keeruka õigusliku probleemi puhul eelistada kaebuse menetlusse võtmist (vt Riigikohtu 22.06.2010. a määrus asjas nr 3-3-1-20-10, p 11). Kohus ei saa kaebust tagastada kaebuse eseme lubamatuse tõttu, kui on vaidlustatud keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine KeHJS § 6 lg-s 1 nimetatud olulise keskkonnamõjuga tegevuse detailplaneerimise menetluses. Reeglina tuleb asja sisulise läbivaatamise käigus jõuda selgusele, kas tegelikult kavandatakse olulise keskkonnamõjuga tegevust. Sellisel juhul saab kaebuse HKMS § 11 lg 3^1 p 5 alusel tagastada juhul, kui kaebuses esitatud faktiväidete õigsust eeldades on ilmselge, et tegelikult ei ole tegemist KeHJS § 6 lg-s 1 nimetatud tegevuse planeerimisega.
Keskkonnamõju strateegiline hindamine (KSH) on kohustuslik kui see põhineb vahetult seadusel ega jäta haldusorganile kaalutlusruumi KSH planeerimismenetluses läbi viimise otsustamiseks. Kui sellist kohustust on eiratud, siis saab juba menetluse käigus järeldada, et planeering tuleks kehtestamise ja vaidlustamise korral tühistada. Sellisel juhul on lubatav KSH algatamata jätmise vaidlustamine. Kui KSH läbiviimise kohustus ei põhine vahetult seadusel ning haldusorganil on kaalutlusruumi seoses kohustusega KSH läbi viia, siis ei saa KSH algatamata jätmist käsitada ilmse menetlusveana ning kaebus selle menetlustoimingu vaidlustamiseks ei ole lubatav. Haldusorgani otsust KSH vajalikkuse üle saab vaidlustada koos planeeringu kehtestamise otsuse vaidlustamisega. Vabariigi Valitsuse 29.08.2005. a määrus nr 224 kehtestab loetelu valdkondadest, kuhu kuuluvate tegevuste kavandamisel tuleb haldusorganil anda eelhinnang tegevuse keskkonnamõju olulisusele. Haldusorgan saab hinnata keskkonnamõju olulisust, kuid ei saa kaaluda KSH vajalikkust. Haldusorgan lähtub hinnangu andmisel KeHJS § 6 lg-s 3 nimetatud kriteeriumitest. Sellisel juhul ei ole lubatav kaebus KSH algatamata jätmise vaidlustamiseks. Kui detailplaneeringuga kavatsetakse muuta üldplaneeringut, siis annab haldusorgan KSH vajalikkusele hinnangu KeHJS § 33 lg-tes 3-5 sätestatud kriteeriumite ja lg-s 6 nimetatud asutuste arvamuste põhjal ning lisab asjakohase põhjenduse. Ka sellisel juhul ei ole kaebus KSH algatamata jätmise vaidlustamiseks lubatav.
3-3-1-63-11 Riigikohus 17.11.2011
3-3-1-58-11 Riigikohus 17.11.2011
3-3-1-5-11 Riigikohus 21.09.2011
Seadus ei sätesta konkreetset tähtaega, mille kestel tuleks lahendada kohaliku omavalitsuse taotlus kalda ehituskeeluvööndi piiride vähendamiseks. Selliste küsimuste lahendamisel tuleks menetlus läbi viia mõistliku tähtaja jooksul. Mõistliku tähtaja määratlemise tuleb silmas pidada mitmeid asjaolusid: küsimuse keerukust ja asja lahendamisel vajalikke menetlustoiminguid, esitatud taotluse nõuetekohasust, taotleja poolt koostöökohustuse täitmise iseloomusja muid asjaolusid, mis võivad objektiivselt mõjutada menetluse vajalikku kestust. Kohaliku omavalitsuse taotluse õigusvastane tagastamine ei loo iseenesest veel viivitust.
Detailplaneeringu menetlemise raames kalda ehituskeeluvööndi piiride vähendamine eeldab Keskkonnaameti (kuni 1. veebruarini 2009 keskkonnaministri) nõusolekut, mille saamiseks peab kohalik omavalitsus esitama taotluse. Seda taotlust lahendav haldusorgan on planeerimismenetluses menetlusosaline ning nõusoleku lahendamine menetlustoiming. Sellisele nõusolekule on kohaldatav kooskõlastuse regulatsioon. Nõusoleku taotluse lahendamise täpsem menetluskord ei ole õiguslikult reguleeritud. Kohalikul omavalitsusel ei ole kohtulikku kaebeõigust selles kahe haldusorgani vahelises õigussuhetes, samuti pole ette nähtud ministri toimingu vaidlustamise kohtuvälist erikorda. Kohalikul omavalitsusel puudub ka õiguslik volitus pöörduda kohtusse planeeringust huvitatud isiku õiguste ja vabaduste kaitseks. Ehituskeeluvööndit vähendava planeeringu kehtestamine mõjutab eelduslikult soodsalt ettevõtlusvabadust ning omandi kasutamise vabadust ja vastupidine riivab nimetatud vabadusi. Riigikohtu praktikas planeerimismenetluse raames tehtavate menetlustoimingutega seoses on asutud seisukohale, et maavanema järelevalveotsuse kui ka Keskkonnaministeeriumi kooskõlastuskirja vaidlustamine on võimalik üksnes olukorras, kus järelevalveotsusest või kooskõlastuskirjast tuleneb siduv keeld detailplaneeringu kehtestamiseks (vt Riigikohtu lahendeid asjades nr 3-3-1-12-07, 3-3-1-1-10, 3-3-1-38-10). Haldusorgani keeldumine nõusoleku andmisest toob vältimatult kaasa planeeringu mittekehtestamise ja sarnane toime on ka nõusoleku andmisega viivitamisel. Seetõttu on planeeringust huvitatud isikul kaebeõigus käesoleval juhul.
õigusjärglus
Kui kohtumenetluse kestel toimub asjassepuutuvate haldusfunktsioonide üleandmine vastustajalt teisele organile, siis peab kaebaja esitama taotluse vastustaja asendamiseks või täiendavaks kaasamiseks. Sellise taotluse esitamata jätmisel peab kohus tegema kaebajale ettepaneku kaebuse muutmiseks. Üldjuhul peaks teise vastustaja kaasamise tagajärjeks olema menetluse alustamine algusest peale. Kehtiv halduskohtumenetlusõigus ei näe ette võimalust teise vastustaja kaasamiseks alles apellatsioonimenetluses. Kuigi nii menetluses osalenud kui kaasatud teine haldusorgan on riigi kui haldusvõimu kandja organid, ei välista see halduskohtumenetluses nende organite iseseisvat õigussubjektsust. Seetõttu tuleb ka garanteerida menetlusõiguste maksimaalne kasutamine. Käesolevas kohtuasjas on aga menetlusökonoomia aspektist põhjendatud ringkonnakohtu seisukoht omistada teise vastustajana kaasatud haldusorganile ministri varasemad menetlustoimingud. Kaasatud haldusorgan ei ole osutanud, millised konkreetsed menetlustoimingud jäid sooritamata, millised tõendid esitamata ning et nimetatud asjaolud tõid kaasa eksliku kohtulahendi.
Detailplaneeringu menetlemise raames kalda ehituskeeluvööndi piiride vähendamine eeldab Keskkonnaameti (kuni 1. veebruarini 2009 keskkonnaministri) nõusolekut, mille saamiseks peab kohalik omavalitsus esitama taotluse. Seda taotlust lahendav haldusorgan on planeerimismenetluses menetlusosaline ning nõusoleku lahendamine menetlustoiming. Sellisele nõusolekule on kohaldatav kooskõlastuse regulatsioon.
3-3-1-78-10 Riigikohus 25.11.2010
Vt kohtuasja nr 3-3-1-39-10 annotatsiooni.
Kui kohus leiab, et kohustamiskaebus on ilmselgelt perspektiivitu, peab ta selgitama, kas kaebajal on põhjendatud huvi tuvastamistaotluse iseseisvaks rahuldamiseks. Vajadusel peab kohus siinjuures juhtima kaebaja tähelepanu puudustele kaebuses ning looma piisavad menetluslikud võimalused puuduste kõrvaldamiseks.
Vt kohtuasjade nr 3-3-1-20-10, nr 3-3-1-21-09 ja nr 3-3-1-9-08 annotatsioone.
Kaebajal ei ole kohustust põhjendatud huvi äranäitamiseks kui ta esitab kohtule kohustamiskaebuse, millega taotleb haldusorganile ettekirjutuse tegemist menetlustoimingu uueks sooritamiseks ja esitab eraldi taotluse vastava varasema toimingu õigusvastasuse tuvastamiseks. Kohus peab lahendama põhjendatud huvi küsimuse juhul, kui kohus tagastab üksnes kohustamiskaebuse enne menetlusse võtmist või jätab juba menetlusse võetud kohustamiskaebuse läbi vaatamata, kuid tuvastamiskaebuse osas jätab sellised otsused tegemata.
3-3-1-56-10 Riigikohus 21.10.2010
Väljakujunenud kohtupraktikast tulenevalt ei ole menetlustoimingute iseseisev vaidlustamine üldjuhul lubatav (vt Riigikohtu halduskolleegiumi 18. veebruari 2002. a otsus asjas nr 3-3-1-8-02, p 5). Siiski on leitud (vt eelkõige Riigikohtu 21.06.2010 otsust haldusasjas nr 3-3-1-39-10 ja selles viidatud lahendeid), et menetlustoimingu vaidlustamine on siiski lubatav seaduses otsesõnu sätestatud juhtudel. Samuti on see erandlikult õigustatud protsessiökonoomia põhimõttest lähtuvalt, kui tegemist on sedavõrd olulise ja ilmse menetlusveaga, mis juba menetluse käigus võimaldab jõuda järeldusele, et sellise menetluse tulemusena antav lõplik haldusakt ei saa olla sisuliselt õiguspärane või kui menetlustoiming rikub isiku õigusi sõltumata menetluse lõpptulemusest. Kui menetlustoiming puudutab otseselt ja lõplikult isiku õiguspäraseid huve, oleks ilmselgelt ebamõistlik oodata lõpptulemuse vaidlustamise võimalust ning seejuures poleks tagatud ka efektiivne õiguskaitse (vt Riigikohtu 24.10.2007 otsuse asjas nr 3-3-1-51-07 p-i 10). Distsiplinaarasja menetleja taandamiseks esitatud taotluse lahendamine on üks distsiplinaarmenetluse toimingutest. Karistuse määrajal on VangS § 64 lg-st 3 tulenevalt otsustamisel kaalumisruum ning menetlust läbi viinud ametniku seisukoht ei ole talle siduv. Seetõttu ei kujuta menetleja taandamisest keeldumine endast menetlustoimingut, mis isegi selle õigusvastasuse korral mõjutaks vääramatult menetluse lõpptulemust. Menetlusliku rikkumise puhul taandamisavalduse lahendamisel on tõhus õiguskaitse tagatud karistuse määramise käskkirja tühistamiseks esitatud kaebuse lahendamise raames.
distsiplinaarkaristuse määramine
Distsiplinaarasja menetleja taandamiseks esitatud taotluse lahendamine on üks distsiplinaarmenetluse toimingutest. Karistuse määrajal on VangS § 64 lg-st 3 tulenevalt otsustamisel kaalumisruum ning menetlust läbi viinud ametniku seisukoht ei ole talle siduv. Seetõttu ei kujuta menetleja taandamisest keeldumine endast menetlustoimingut, mis isegi selle õigusvastasuse korral mõjutaks vääramatult menetluse lõpptulemust. Menetlusliku rikkumise puhul taandamisavalduse lahendamisel on tõhus õiguskaitse tagatud karistuse määramise käskkirja tühistamiseks esitatud kaebuse lahendamise raames.
Vt kohtuasja nr 3-3-1-24-10 annotatsiooni.
3-3-1-39-10 Riigikohus 21.06.2010
Kui ühte maatükki soovib kasutusvaldusesse saada mitu isikut ja nad omavahel kohaliku omavalitsuse määratud tähtajaks kokku ei lepi, siis teeb valiku taotlejate vahel volikogu. Volikogu selline otsustus on kaalutlusotsustus. Maa kasutusvaldusesse andmise otsustab maavanem vallavolikogu ettepanekul. Volikogu ettepanekul on maavanema otsustusele haldusesisene mõju. Maavanemal on õigus volikogu ettepanekuga mitte nõustuda ja saata see volikogule tagasi uueks otsustamiseks, seda ka juhul, kui maavanem leiab, et volikogu otsus ei ole õiguspärane. Kuigi maavanemal on eelnimetatud õigused, saab ta otsustada üksnes volikogu ettepaneku olemasolul, mistõttu volikogu ettepanek võib rikkuda eelistuseta jäänud taotleja õigusi ja muutuda lõplikuks juhul, kui maavanem sellega nõustub. Eelnevast tulenevalt on volikogu otsusus menetlustoiming, mis on halduskohtus vaidlustatav.
Kui ühte maatükki soovib kasutusvaldusesse saada mitu isikut ja nad omavahel kohaliku omavalitsuse määratud tähtajaks kokku ei lepi, siis teeb valiku taotlejate vahel volikogu ning maa kasutusvaldusesse andmise otsustab maavanem vallavolikogu ettepanekul. MRS § 23³ lg-t 6 tuleb tõlgendada keeleliselt selliselt, et kaks esimest eelistuskriteeriumi - jätkusuutlik maa senine kasutaja või piirinaaber - ei kohaldu selle sätte kohaselt füüsilisest isikust ettevõtja suhtes. Need kriteeriumid on esitatud alternatiivselt ja on võrdse kaaluga. Siiski peab füüsilisest isikust ettevõtja olema MRS § 23³ lg 2 kohaselt sama omavalitsuse üksusel või naaberomavalitsuse territooriumil põllumajandusliku tootmisega tegelev piirinaaber. MRS § 23³ ajaloolisest, süstemaatilisest ja teleoloogilisest tõlgendamisest tuleneb, et iseseisvat väärtust ei oma see, et taotleja on füüsilisest isikust ettevõtja. Küll puudub volikogul alus hinnata füüsilisest isikust ettevõtja jätkusuutlikkust ja juriidilisest isikust taotleja jätkusuutlikkuse määra. Kahe võrdse taotleja hindamine on vallavolikogu kaalutlusõigus ja selle teostamisel on volikogul õigus appi võtta lisakriteeriume, et teha põhjendatud kaalutlusotsus. Nendeks kriteeriumideks saavad olla "Maareformi seaduse" eesmärke ja MRS § 23³ lg-s 1 ja 2 toodud kriteeriume arvestades eelkõige maa efektiivne ja sihtotstarbeline kasutamine ning põllumajandusliku tootmisega tegelemine, mitte aga jätkusuutlikkus. Seejuures on oluline silmas pidada, et põllumajandusliku tootmisega tegeleja nõuetele vastavus ei sõltu sellest, kas olemasolev maa on täielikult kasutuses. Samuti võivad lisakriteeriumid tuleneda Euroopa Liidu õigusest, st PRIA toetuste saamisega seotud tingimustest juhul, kui maaüksuse kasutamise eesmärk on seotud vastavate toetuste valdkonnaga.
3-3-1-38-10 Riigikohus 10.06.2010
geoloogiline uuring
MaaPS § 14 lg 2 alusel antud kohaliku omavalitsuse arvamus on menetlustoiming, mille puhul on tegemist osaga uuringuloa taotluse menetlusest, mis lõppeb loa andmise või sellest keeldumisega. Seetõttu on kohaliku omavalitsuse ja Keskkonnaameti vaheline õiguslik vahekord uuringuloa taotluse menetluses eelkõige haldusesisene. Pärast kohaliku omavalitsuse keeldumist on uuringuloa andjal võimalik kaaluda, kas keelduda loa andmisest või pöörduda Vabariigi Valitsuse poole. Samas on kohaliku omavalitsuse seisukoht siiski siduv selles tähenduses, et ei loa andja ega ka Vabariigi Valitsus ei saa ümber hinnata kohaliku omavalitsuse seisukohti, sh hinnata nende õiguspärasust. Tulenevalt Riigikohtu otsusest kohtuasjas nr 3-4-1-9-09 (p-d 29 ja 33) ei teosta Vabariigi Valitsus MaaPS § 20 lg 3 alusel kontrolli kohaliku omavalitsuse vastavate otsuste üle, vaid langetab oma otsuse, kaaludes riikliku huvi olulisust. Kui kohalik omavalitsus lähtub nõusoleku andmise üle otsustamisel omavalitsusüksuse ja kohaliku kogukonna huvidest, siis Vabariigi Valitsus hindab seda, kas riigi huvi kaalub üles kohaliku omavalitsuse poolt väljatoodud põhjused loa mitteandmiseks. Arvestades asjaolu, et kohaliku omavalitsuse seisukohad on loa andjale siduvad ning neid ei saa edasise menetluse käigus ümber hinnata ka Vabariigi Valitsus, on põhjendatud võimaldada kohaliku omavalitsuse poolt nõusoleku andmisest keeldumise vaidlustamist.
MaaPS § 14 lg 2 alusel antud kohaliku omavalitsuse arvamus on menetlustoiming, mille puhul on tegemist osaga uuringuloa taotluse menetlusest, mis lõppeb loa andmise või sellest keeldumisega. Seetõttu on kohaliku omavalitsuse ja Keskkonnaameti vaheline õiguslik vahekord uuringuloa taotluse menetluses eelkõige haldusesisene. Samas on kohaliku omavalitsuse seisukoht siiski siduv selles tähenduses, et ei loa andja (Keskkonnaamet) ega ka Vabariigi Valitsus ei saa ümber hinnata kohaliku omavalitsuse seisukohti, sh hinnata nende õiguspärasust. Kuna kohaliku omavalitsuse seisukohad on siduvad ning neid ei saa edasise menetluse käigus ümber hinnata ka Vabariigi Valitsus, on põhjendatud võimaldada kohaliku omavalitsuse poolt nõusoleku andmisest keeldumise vaidlustamist.
3-3-1-60-09 Riigikohus 28.10.2009
ORAS § 17 lg 9
VVS § 85 lg 4
Arvestades ORAS § 17 lg-t 9, tuleb Vabariigi Valitsuse 5. veebruari 1993. a määruse nr 36 "Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise kord" p 62 tõlgendada koosmõjus Vabariigi Valitsuse seaduses § 85 lg-ga 4. Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise korra p-s 62 nimetatud ettekirjutust tuleb mõista kui VVS § 85 lg 4 järgset ettepanekut (vt ka Riigikohtu määruse kohtuasjas nr 3-3-1-61-08 p-i 12). VVS § 85 lg-st 4 tuleneb, et kohalik omavalitsus ei ole kohustatud maavanema ettepanekut täitma. Ettepanekul puudub otsene mõju isiku õigustele, sest ettepanek on suunatud kohalikule omavalitsusele. Menetlustoimingute vaidlustamine on küll lubatud olukorras, kus menetlustoiming rikub isiku õigusi sõltumata menetluse lõpptulemusest (vt nt Riigikohtu otsuse haldusasjas nr 3-3-1-86-06 -ip 21). Samuti on võimalik, et viivitus haldusmenetluse läbiviimisel võib kujutada endast menetlusosalise subjektiivsete õiguste iseseisvat rikkumist sõltumata menetluse lõpptulemusest (vt Riigikohtu otsus asjas nr 3-3-1-62-08 p-i 9). Siiski on menetlustoimingute vaidlustamine enne lõpliku haldusakti andmist võimalik üksnes erandjuhtudel. Käesoleva asjaga analoogilistes asjades võib just maavanema ettepaneku vaidlustamine tuua kaasa haldusmenetluse pikenemise, kuivõrd on võimalik, et kohalik omavalitsus ei nõustu maavanema ettepanekuga ning põhjendab seda niivõrd veenvalt, et maavanem ei pöördugi protestiga halduskohtusse. Arvestades, et VVS § 85 lg 4 annab kohalikule omavalitsusele ainult 15 päeva maavanema ettepaneku osas seisukoha võtmiseks, ei saanud maavanema ettepanek põhjustada menetluses olulist viivitust, mis võiks menetluse lõpptulemusest sõltumata rikkuda kaebaja subjektiivseid õigusi.
vara tagastamine ja kompenseerimine
MaaRS § 192 lg 3 ja MaaRSMS § 26 sõnastusest tulenevalt ei anna need sätted kohalikule omavalitsusele võimalust kaaluda, kas lõpetada menetlus või mitte. 2005. a oktoobris vastu võetud maareformi seaduse muutmise seaduse seletuskirjas selgitatakse MaaRS § 192 lg 3 muudatust järgmiselt: "Tänaseks enam kui 13 aastat kestnud maareformi jooksul peaks kõigil olema olnud piisavalt aega ja võimalusi asjakohaste menetlustoimingute teostamiseks. Kui aga õigustatud isikud ei avalda tähtaegselt soovi oma õigusi realiseerida, tuleks nad lugeda nõudeõigusest loobunuteks. Selline, võib-olla suhteliselt jõuline, lähenemine aitaks oluliselt kaasa maareformi kiirendamisele." Seega on veenev normi grammatilisest tõlgendamisest tulenev järeldus, et tegemist ei ole menetlustähtajaga, mida on vastavalt HMS §-le 34 võimalik ennistada. Tegemist on materiaalõigusliku tähtajaga, mille ületamise osas on seadusandja ette näinud imperatiivse tagajärje - päritud maa tagastamise nõudeõiguse kaotamise. Et MaaRSMS § 26 on sisult analoogne MaaRS § 192 lg-ga 3, tuleb seda tõlgendada samamoodi.
3-3-1-96-08 Riigikohus 26.02.2009
Riigimaa kasutusvaldusesse andmise ja riigimaale kasutusvalduse seadmise kord
Riigimaa kasutusvaldusesse andmise ja riigimaale kasutusvalduse seadmise kord § 10
MaaRS § 23 3 lg 2
MaaRS § 23 3 lg 5
Riigikohtu praktikas on peetud erandlikult võimalikuks vaidlustada ka menetlustoimingut, kui tegemist on sedavõrd olulise ja ilmse menetlusveaga, mis vältimatult tingib menetluse lõpus antava haldusakti sisulise õigusvastasuse või kui menetluslik rikkumine muudaks haldusakti sisulise õiguspärasuse hindamise tagantjärele võimatuks (vt näit 14.01.2009 otsuse haldusasjas nr 3-3-1-62-08, p-i 9 ning 28.02.2007 otsuse haldusasjas nr 3-3-1-86-06, p-e 20 ja 21). Enne haldusakti andmist saab kaebust esitada ka juhul, kui menetlustoiming rikub menetlusosalise õigusi sõltumata menetluse lõpptulemusest (vt Riigikohtu 14.01.2009 otsuse haldusasjas nr 3-3-1-62-08, p-i 9, 06.03.2007 otsuse haldusasjas nr 3-3-1-94-06, p-i 10, 28.02.2007 otsuse haldusasjas nr 3-3-1-86-06, p-e 20 ja 21, 18.06.2003 otsuse haldusasjas nr 3-3-1-53-03, p-i 18). Kui menetlustoiming puudutab otseselt ja lõplikult isiku õiguspäraseid huve, oleks ilmselgelt ebamõistlik oodata lõpptulemuse vaidlustamise võimalust ning seejuures poleks tagatud ka efektiivne õiguskaitse ( vt Riigikohtu 24.10.2007 otsust haldusasjas nr 3-3-1-51-07). Vallavolikogu otsus, millega kinnitati mitme sama maad sooviva isiku vastavus maa kasutusvaldusesse taotlejatele esitatavatele nõuetele ja anti kasutusvalduse soovijatele tähtaeg kokkulepete saavutamiseks, kujutab endast menetlustoimingut. Selline otsus pole õiguslikult olemuselt haldusakt ega eelhaldusakt HKMS § 4 tähenduses, mille vaidlustamiseks saaks halduskohtule esitada tühistamiskaebuse. Ka juhul, kui taotlejate nimekirja on arvatud nõuetele mittevastav taotleja, ei mõjuta niisugune asjaolu selles menetlusstaadiumis veel ilmselgelt menetluse lõpptulemust, ei too kaasa selle sisulist õigusvastasust ega muuda võimatuks lõpliku otsustuse õiguspärasuse hindamist.
Maareformi seadusest ega Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2005. a määrusega nr 24 vastu võetud "Riigimaa kasutusvaldusesse andmise ja riigimaale kasutusvalduse seadmise korrast" ei tulene, et põllumajandusmaa kasutusvaldusesse taotlejate nimekirja avalikustamise ja kasutusvaldusesse saajate nimekirja kinnitamise vahel peaks toimuma taotlejate nimekirja kinnitamine. Samas on sellisel otsusel menetlust korrastav ja isikuid taotlejatena fikseeriv tähendus, mis muudab menetluse selgemaks ja paremini jälgitavaks. Seetõttu on niisuguse otsuse vastuvõtmine kooskõlas HMS § 5 lg-ga 1 ja hea halduse põhimõtetega.
põllumajanduslik tootmine
Kehtivast õigusest ei tulene alampiiri põllumajandussaaduste müügist saadavale tulule ega tootmiseks kasutatava maa suurusele, mis võimaldaks määratleda põllumajanduslikku tootmist MaaRS § 233 lg 2 tähenduses. Pelgalt realiseeritava toodangu maht ja saadav tulu ei anna võimalust otsustada põllumajandusliku tootmise olemasolu üle ega seda ka välistada. (vt ka Riigikohtu 01.02.2002 otsust asjas nr 3-3-1-3-02). Füüsilisest isikust ettevõtja puhul ei nõua MaaRS § 233 lg 2, et põllumajanduslik tootmine peaks olema tema põhiline tegevusala. See nõue kehtib üksnes eraõiguslikust juriidilisest isikust taotleja puhul (vt ka Riigikohtu 24.05.2007 otsus asjas nr 3-3-1-21-07). Samas on Riigikohus põllumajandusliku tootmise määratlemisel pidanud oluliseks tegeliku tootmise olemasolu (vt Riigikohtu 14.10. 2003 otsust asjas nr 3-3-1-63-03). Tegeliku põllumajandusliku tootmise olemasolu tõendamisel ja hindamisel on maareformi seadusest (eriti MaaRS § 233 lg 5) tulenevalt oluline roll kohalikul omavalitsusel, kes peab enne vaba põllumajandusmaa kasutusvaldusesse saajate nimekirja kinnitamist välja selgitama iga taotleja vastavuse seaduses sätestatud nõuetele. Kohalikul omavalitsusel on põllumajandusliku tootmise hindamisel ulatuslik otsustusruum. Põllumajandusliku tootmisega tegeleja nõuetele vastavus ei sõltu sellest, kas olemasolev maa on täielikult kasutuses. See võib olla üheks kriteeriumiks tegeliku tootmise väljaselgitamisel ja mitme taotleja puhul valiku tegemisel, kuid konkreetsel juhul tuleb arvesse võtta, millises ulatuses ja millistel põhjustel maad tootmiseks ei kasutata. Kui maad pole täies ulatuses tootmiseks kasutatud, ei tulene sellest iseenesest, et isikul poleks alust saada vaba põllumajandusmaad kasutusvaldusesse.
3-3-1-62-08 Riigikohus 14.01.2009
HMS § 51 lg 1
HMS § 5 lg 2
Planeerimisseadus § 17 lg 1
põhjendamiskohustus
Menetlustoimingutele ei saa otseselt laiendada HMS §-s 56 sätestatud nõudeid haldusaktide motiveerimisele. See ei tähenda siiski, et menetlustoiminguid ei peaks üldse põhjendama. Motiveerimise nõue on haldusmenetluse üldine nõue, mis peab tagama Põhiseaduse §-s 15 sätestatud kaebeõiguse reaalse teostamise võimaluse (vt nt Riigikohtu 07.11.1997 määrust asjas nr 3-3-1-30-97). Kuna teatud tingimustel on menetlustoimingud halduskohtus vaidlustatavad ka iseseisvalt, tuleb ka neid isikute õiguste kaitse võimaldamiseks vajalikul määral põhjendada. Menetlustoimingute põhjendamise nõue tuleneb haldusmenetluse üldpõhimõtetest.
Kuigi haldusmenetluse üldregulatsioon ega ka planeerimismenetluse sätted ei käsitle küll otseselt menetluse peatamise võimalusi, on menetluse peatamine kooskõlas haldusmenetluse üldpõhimõtetega kui menetluse jätkamine tooks kaasa asja ebaõige otsustamise. Planeerimismenetluse jätkamine ja lõppastmes planeeringu kehtestamine olukorras, kus planeeringu eesmärkide saavutamise võimalikkus ei ole selge, võib oluliselt kahjustada avalikke huve ning tuua kaasa planeeringuga hõlmatud isikute õiguste ja huvide ülemäärase riive (vt Riigikohtu 16.12.2008 otsuse haldusasjas nr 3-3-1-56-08 p-i 20).
Planeeringu kehtestamise menetluse peatamine kui menetlustoiming ei riku üldjuhul iseseisvalt planeeringu koostamist taotlenud isiku õigusi ega piira tema vabadusi ning ei ole seetõttu halduskohtus vaidlustatav menetluse lõpptulemusena antavast haldusaktist eraldi. Haldusmenetluse käigus toimunud menetlusnormide rikkumist saab üldjuhul halduskohtus vaidlustada vaid koos lõpliku haldusaktiga. Menetlustoimingu või lõplikule haldusaktile eelneva haldusakti iseseisev vaidlustamine on samas erandina õigustatud, kui tegemist on sedavõrd olulise ja ilmse menetlusveaga, mis vältimatult tingib antava haldusakti sisulise õigusvastasuse või muudaks menetluslik rikkumine haldusakti sisulise õiguspärasuse suhtes hinnangu andmise tagantjärele võimatuks. Enne haldusakti andmist saab kaebuse esitada ka juhul, kui menetlustoiming rikub menetlusosalise subjektiivseid õigusi sõltumata menetluse lõpptulemusest (vt nt Riigikohtu 28.02.2007 otsuse haldusasjas nr 3-3-1-86-06, p-e 20 ja 21).
planeerimismenetluse peatamine
Vallavolikogu otsusel, millega otsustatakse peatada detailplaneeringu kehtestamise menetlus, puudub iseseisev regulatiivne toime HMS § 51 lg 1 tähenduses. Kuna peatamisega ei otsustata detailplaneeringu kehtestamise taotluse lahendamise üle, ei ole see suunatud isiku õiguste või kohustuste tekitamisele, muutmisele või lõpetamisele. Kuigi haldusmenetluse üldregulatsioon ega ka planeerimismenetluse sätted ei käsitle küll otseselt menetluse peatamise võimalusi, on menetluse peatamine kooskõlas haldusmenetluse üldpõhimõtetega kui menetluse jätkamine tooks kaasa asja ebaõige otsustamise. Planeerimismenetluse jätkamine ja lõppastmes planeeringu kehtestamine olukorras, kus planeeringu eesmärkide saavutamise võimalikkus ei ole selge, võib oluliselt kahjustada avalikke huve ning tuua kaasa planeeringuga hõlmatud isikute õiguste ja huvide ülemäärase riive (vt Riigikohtu 16.12.2008 otsuse haldusasjas nr 3-3-1-56-08 p-i 20).
Haldusorganil ei ole küll keelatud halduskohtumenetluses välise õigusabi kasutamine, kuid halduskohtumenetluses kantud haldusvälise õigusabi teenuse kulude väljamõistmise õigustamiseks peab kohtuasi olema reeglina haldusorgani igapäevase põhitegevuse raamidest väljuv. Seega võivad haldusorgani menetluskulud jääda tema kasuks välja mõistmata ka kaebuse rahuldamata jätmise korral (vt nt Riigikohtu 06.11.2007 otsust haldusasjas nr 3-3-1-52-07 ja 19.06.2007 otsust haldusasjas nr 3-3-1-24-07). Vastustajaks oleva haldusorgani kasuks välise õigusabi teenuse kasutamiseks kantud vajalike ja põhjendatud kulude kaebajalt väljamõistmine ei ole siiski välistatud (vt nt Riigikohtu 14.05. 2007 otsuse asjas nr 3-3-1-16-07 p-i 13 ja 15.10.2004 otsuse asjas nr 3-3-1-49-04 p-i 10). Haldusorgani kasuks menetluskulude väljamõistmise võimalikkus on aga piiranud mitmete tingimustega, nagu näiteks välise õigusabi vajalikkus haldusorgani jaoks, kooskõla proportsionaalsuse põhimõttega, haldusorgani enda ametnike või töötajate kvalifikatsioon, kaebuse esitaja majanduslik olukord jne. Õigusabikulude väljamõistmist ei saa iseseisvalt õigustada ka asjaolu, et advokaadikulud ei ole suured ning kaebuse esitaja on juriidiline isik, kelle majanduslik olukord on hea. Õigusabikulude väljamõistmine peab alati olema esmalt sisuliselt põhjendatud. Taotletavate õigusabikulude suurus ja kaebaja majanduslik seisund võiksid üksnes olla aluseks väljamõistetavate õigusabikulude täiendavaks piiramiseks või nende väljamõistmata jätmiseks olukorras, kus kohtuvaidluse olemust ja keerukust arvestades oleks haldusorgani kasuks advokaadikulude väljamõistmine põhjendatud.
3-3-1-12-08 Riigikohus 23.04.2008
Planeerimisseadus § 12 lg 4
Kui on ette näha, et üksnes seaduses sätestatud kanalid ei pruugi olla piisavad selleks, et teave ka tegelikult jõuaks huvitatud isikuteni ja täiendav teavitamine ei too kaasa ebamõistlikke kulusid, siis on vajalik isikuid seaduses sätestatust intensiivsemalt teavitada (vt Riigikohtu 01.10.2002 määruse haldusasjas nr 3-3-1-57-02 p-i 13, 07.05.2003 määruse haldusasjas nr 3-3-1-31-03 p-i 26, 27.09. 2005 määrust haldusasjas nr 3-3-1-47-05). Planeerimisseaduses sätestatust intensiivsemalt tuleb detailplaneeringu algatamisest teavitada isikut, kes on planeeringualasse jääva maa osas tunnistatud tagastamise õigustatud subjektiks.
planeeringu algatamine
Planeeringu algatamise korraldus ei ole haldusakt. Samas on erandlikult õigustatud ka menetlustoimingu või lõplikule haldusaktile eelneva haldusakti vaidlustamine, kui tegemist on sedavõrd olulise menetlusveaga, mis juba menetluse käigus võimaldab jõuda järeldusele, et sellise menetluse tulemusena antav lõplik haldusakt ei saa olla sisuliselt õiguspärane või kui menetlustoiming rikub õigusi sõltumata menetluse lõpptulemusest (vt Riigikohtu 18.02.2002 otsust haldusasjas nr 3-3-1-8-02, 13.10.2005 otsust haldusasjas nr 3-3-1-44-05). Erandlikult on peetud võimalikuks ka planeeringu algatamise otsuse või korralduse vaidlustamist.
kaebetähtaja algus
Kui on ette näha, et üksnes seaduses sätestatud kanalid ei pruugi olla piisavad selleks, et teave ka tegelikult jõuaks huvitatud isikuteni ja täiendav teavitamine ei too kaasa ebamõistlikke kulusid, siis on vajalik isikuid seaduses sätestatust intensiivsemalt teavitada (vt Riigikohtu 01.10.2002 määruse haldusasjas nr 3-3-1-57-02 p-i 13, 07.05.2003 määruse haldusasjas nr 3-3-1-31-03 p-i 26, 27.09. 2005 määrust haldusasjas nr 3-3-1-47-05). Käesoleval juhul ei saanud tähtaeg linnavalitsuse korralduse vaidlustamiseks hakata kulgema enne, kui isikul oli pärast Maa-ameti kirja kaudu korraldusest teadasaamist võimalik tutvuda ka selle korralduse sisuga.
3-3-1-51-07 Riigikohus 24.10.2007
Detailplaneeringu algatamisest keeldumine on haldusakt (vt Riigikohtu 03.05.2005 määruse haldusasjas nr 3-3-1-41-06 p-e 20 ja 21) ning see haldusakt on vaidlustatav halduskohtus tühistamiskaebuse esitamisega. Kuna detailplaneeringu menetluse jätkamisest keeldumine ning detailplaneeringu algatamisest keeldumine viivad ühesuguse tulemuseni, siis on ka detailplaneeringu menetluse jätkamisest keeldumine halduskohtus tühistamiskaebusega vaidlustatav. Olukorras, kus detailplaneeringu jätkamisest keeldumine puudutab otseselt ja lõplikult isiku õiguspäraseid huve, oleks menetluse lõpptulemuse vaidlustamine ilmselgelt ebamõistlik ega võimaldaks efektiivset kaitset haldusorgani tegevuse vastu.
rahastamine ja tellija
PlanS § 10 lg-e 6 tõlgendamisel ei tähenda sõnastus "Võib sõlmida lepingu" iseenesest kohaliku omavalitsuse õigust nõuda planeeringu koostamisest huvitatud isikult juba algatatud planeeringu koostamise rahastamist ning huvitatud isikul puudub sellisel juhul kohustus planeeringu koostamist rahastada. Huvitatud isikule rahastamise kohustuse panemine saab toimuda vaid enne planeeringu algatamist vastava lepingu sõlmimisega.
3-3-1-12-07 Riigikohus 19.04.2007
Kehtestatud üldplaneering ei tekita isikutele abstraktset kaitstavat usaldust sellega kindlaks määratud tingimuste muutumatuna säilimiseks. Isikul tuleb leppida võimalusega, et teda ümbritsev elukeskkond võib muutuda.
Maavanema heakskiit üldplaneeringut muutvale detailplaneeringule on HMS § 16 lg 1 kohane siduva iseloomuga kooskõlastus, mis on menetlustoiming, mitte iseseisev haldusakt. Nagu muidki menetlustoiminguid saab sellist kooskõlastust reeglina vaidlustada üksnes koos lõpliku haldusaktiga (vt ka Riigikohtu 10.06.2003 otsuse haldusasjas nr 3-3-1-38-03, p 22.)
planeeringu koostamine
Kui planeeringu koostamist korraldab kohalik omavalitsus ise, võib erinevate huvide tasakaalustatud arvessevõtmise võimalus olla tõhusam juhul, kui planeeringu tellijaks on eelduslikult arendustegevuse kasumlikkusest huvitatud eraõiguslik isik. Avalikule huvile vastavad lahendused tuleb sobitada planeeringusse juba selle koostamise käigus. Arendaja huvide ning avalike huvide vastuollu sattumise oht on suurem juhul, kui detailplaneeringuga tehakse ettepanek üldplaneeringu muutmiseks. Kui vajadus üldplaneeringu muutmiseks selgub alles planeeringu koostamise käigus, tuleks planeeringu koostamise korraldamine koheselt üle anda haldusorganile ning PlanS § 10 lg 6 esimese lause alusel sõlmitud leping lõpetada.
Detailplaneeringu koostamisel vaadeldakse vaid väikest osa üldplaneeringuga hõlmatud alast ning selle menetlemisel ei ole võimalik samaväärselt arvesse võtta kogu linna või valla territooriumil valitsevat olukorda. Seetõttu peaks detailplaneeringuga üldplaneeringu muutmine jääma erandiks, mis tagab paindlikuma reageerimisvõimaluse muutuvatele oludele ja vajadustele. Üldplaneeringu muutmiseks põhjendatud vajaduse äratundmisel on haldusorganil planeerimismenetlusele omaselt lai kaalutlusruum. Linna või valla arengu põhisuundade ja tingimuste määramine on omavalitsusüksuse otsustuspädevuses ning nõuetekohase menetluse läbiviimisel on omavalitsusüksus õigustatud varemtehtud otsuseid muutma.
Enne 1. septembrit HKMS kolmanda isiku menetluskulude väljamõistmist poolelt ei võimaldanud. Alates 1. septembrist 2006 kehtiva HKMS § 92 lg 7 kohaselt hüvitab kolmanda isiku menetluskulud tema poole vastaspool samade reeglite järgi kui poolele. Kohtumenetlusõiguse üldise põhimõtte kohaselt tuleb menetlusele rakendada selle läbiviimise ajal kehtivat regulatsiooni, kui seadus ei näe ette teisiti. Kolmanda isiku menetluskulude väljamõistmisel tuleb arvestada, et kui kohtumenetlus, mille kulude väljamõistmist nõutakse, algas enne 1. septembrit 2006, ei pidanud kaebaja kaebuse esitamisel ette nägema võimalust kolmanda isiku menetluskulude tasumise kohustuse tekkimiseks. Samuti tuleb arvesse võtta seda, kui suur osa kolmanda isiku poolt nõutavatest menetluskuludest on kantud enne 1. septembrit 2006.

matches:
§ 30
§ 45
§ 27
§ 28
§ 27
§ 18
§ 22
§ 18
§ 28
§ 18
§ 22
§ 45
§ 30
§ 28
§ 30
§ 28
§ 28
§ 27
§ 27
§ 28
§ 30
§ 41
§ 38
§ 18
§ 18
§ 76
§ 15
§ 77
§ 38
§ 15
§ 77
§ 61
§ 18
§ 6
§ 121
§ 77
§ 45
§ 61
§ 45
§ 184
§ 184
§ 21
Riigikohus
§ 2
§ 2
§ 2
kohus
§ 2
Riigikohus
§ 8
§ 60
§ 8
§ 2
§ 39
§ 3
§ 48
§ 6
Kohus
§ 16
§ 48
§ 6
Kohus
§ 16
§ 60
§ 8
Kohus
§ 16
§ 2
Riigikohus
§ 45
§ 23
kohus
§ 23
§ 23
§ 23
kohus
§ 23
§ 45
§ 23
Riigikohus
§ 292
§ 292
Riigikohus
Riigikohus
§ 11
Kohus
§ 6
§ 11
§ 6
§ 6
§ 33
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
kohus
Riigikohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
Riigikohus
§ 64
§ 64
Riigikohus
§ 23
§ 23
§ 23
§ 23
Riigikohus
§ 14
§ 20
§ 14
Riigikohus
§ 17
§ 85
§ 17
§ 85
§ 85
§ 85
§ 85
§ 192
§ 26
§ 192
§ 26
§ 192
Riigikohus
§ 10
§ 23
§ 23
§ 4
§ 5
§ 233
§ 233
Riigikohus
§ 233
Riigikohus
§ 51
§ 5
§ 17
§ 51
Riigikohus
§ 12
Riigikohus
§ 10
Riigikohus
§ 16
§ 10
§ 92


Lufthansa flüge black friday honda accord müük / Hemorroidide eemaldamine hind ps3 move müük
Black friday perfume specials porsche macan müük. cinamon tartu kinkekaart best online black specials friday deals right now.black friday computer parts reddit ostapenko..
Lufthansa flüge black friday honda accord müük. mens shoes black friday deals uk mistä ostaa fortnite
Playstation 4 black friday walmart majade müük accord saaremaal.Lamb hind shank sous vide http kampaania pergale ee
Auto pardakaamera müük värvi lisa kaugtuled müük.Kasutatud apple müük ebay black friday sale australia Lumefrees müük nädala parim hindDiivanite ja voodite müük bacardi hindi translate black mustsstra istikute hind gopro black friday sale canada friday euronics iphone x laminaadid hammastele tume trvali hind lpg hindi samachar hind Külm asfalt müük iphone 4s features in hindi.Iphone 4 surface hindi küttepuude müük läänemaa.Dog not standing on hind legs chromecast 2 müük.Black friday watch deals 2020 krohvimise hind.Super hind psp save veebileht hind.Osta lippu pietariin küttepuude hind viljandis.Imiku voodi osta müüa euronics kinkekaart.Kaktused müük kubota hindustan.Geko müük kipslae ehitus hind.Odav linoleum gaasi müük tallinn.Lehise istikute müük game co uk black friday 2020.Snowboard black friday sale video iphone 8 4k.Kinnisvara keskmine ruutmeetri hind rammsteini piletite müük.Kui vanalt võib energiajooki osta sbs rullmaterjal hind
Kääbusküülikute müük tallinnas black friday katsiku kingitus tüdrukule
Diisli hind 2020 oculus rift video specs.Maja renoveerimine maksumus nike outlet väärtus black friday 2020 hours.Mini hindi song dawn rabbit's hind legs not working.Tõstuksed hind abordi hind ilma haigekassata.Ostas kapteiņa dienests xiaomi mi band 2 hinta.Sony xperia xa unboxing hindi jahitarvete müük tartus.Plastakende müük tartus kassaaparaatide müük tartus.Vedeltapeet müük kasutatud mängude müük.Samsung a5 müük brikett müük pärnus.Ona hind kino kruusa tonni hind.Kingitus kõige nõrgemale vilt müük.Sünnipäeva luuletused sõbrannale jõulukuuse müük tallinnas.Leisertv hind maksuvaba käive.Skuutrid müük costco black friday uk Keraamiliste plaatide müük ebay tartus välisukse paigalduse hind.Korterite müük lääne virumaal samsung galaxy s8 plus hind.Sbs paigaldus hind boilerite müük haapsalus.Metsamaa hindamine osta volvo xc60.Uued tööpakkumised soomes f hinds palladium wedding ring.Elektri hind hetkel börsil lhv aktsiafondid.Omaraamat pakkumine kütteõli müük hind.Maa müük oksjon bose revolve black friday 2020.Milline auto osta 3000 euro eest õhksohva müük.Killustiku müük pärnumaa odav majutus tenerifel.Põllutehnika müük vutimunad hind.Narma vaip hind palkmaja ehitus hind.Black friday ikea belgique korterite müük tartu maakond.Põltsamaa feliks kampaania black friday poker
Propaani friday ballooni hind black friday video game deals 2020.Statoil latvia akcija iphone 7 information in hindi.Dormeo madratsite müük best tv deals black friday 2020 costco
Big mac hind quarter pounder black friday borsa 1929.Black friday and cyber monday 2020 dates kaubiku müük.Dvd müük online blizzard black friday eu.Rennet in hindi kõrvitsaseemneõli müük.Toyotade müük põrandakütte viaplay ruutmeetri hind.Toi terjer müük black friday 2020 tv deals target.Oneplus 5t hindi review benu apteegi soodustused.Black friday date 2020 fin snowboard black friday.Tesla hindi wikipedia väärtpaberi lühikeseks müük.Keevitusseadmete müük black friday is coming.Kingitus poisile bmw black e39 veljed müük.Põrandaküte paigaldus hind nokia 5 price in india.Psp hindi movies free download adobe illustrator hindi book pdf.Lõhefilee hind playstation classic games Kust osta sheavõid labradori kutsikad müük.Kipsplaadi paigaldus tallinn hind maa hindi meaning.Tiigi kaevamine hind aktsiaselts tallink grupp.Honor 9 lite specification in hindi pannonia t5 müük.Mature video games for pc drone dji mavic pro black friday.Vw corrado müük apple watch series 3 black friday 2020 kohl's.Cd müük tartus eesti energia börsihind.Riitsinusõli müük medela rinnapump müük.Mdf hindi video xbox black friday game deals.Praeahjude müük reoveemahuti paigalduse hind.Uber hindi meaning brown thomas black friday 1944 dvd müük tugitoolide müük.Black friday 2020 ps4 deals south africa kasutatud ps3 mängude müük.Jurmala livu veepark hinnad apple watch kiilrihmade 4 hind.Piparkoogid müük arestitud auto müük.Õhuhoki müük madratsite müük tallinn.Langevarjuhüpe hind ipad mini hind.Osta myy pidä bella paadi müük.B lite implantaat hind karusnaha müük.Tattoo hindi garaazi müük tulumaks.Vanametalli kokkuost hinnad täispuit söögilaud müük Lufthansa flüge black friday honda accord müük killustiku tonni hind note 8 hindi Black friday ps4 pro price guess black friday canada.Range rover evoque 2020 cz püstolite müük raua müük rakveres in hindi chilli spa pakkumised Pistaatsiapähkel kg hind herschel wallet black fridayVanaisa kingitus tesla ostatni eksperyment tupsu coop kinkekaart furgoonide müük müük compeed osta ps4 pro vs xbox one s in hindi rebecca black friday lyrics genius Kuidas osta usa aktsiaid air baltic kampaania.Fifa 19 black friday prezzo printerite müük tallinnas.Mauritiuse reisi hind costco black friday online.Air beluga france black friday specials apple watch hindi.Eesti energia maagaasi hind lada niva müük.Talk the hind leg off a donkey meaning ciarán hinds game of hind thrones.Must reede eestis kinnisvara pakkumised.Kasvuhoonete müük narvas hind 1 hindi 4 beef.Hand spinner müük sisevoodrilaua hind.Kust osta poroloon s90 kõlarid müük Black friday 2 blood money philips sonicare hind.Katalüsaator müük diagnostikaseade müük.Iphone xs max hindi apple iphone 8 osta.Black friday movie download 720p kütuse hind 2020.Eesti energia elektri börsihind subaru outback müük.Ripplae paigalduse hind best erik buy black friday iphone.Sünnipäeva luuletused meestele does laura ashley müük have black friday.Automootorite müük osta wetsuit.Suurte kaisukarude müük black friday football shirts.Sebraruloo hind nokia 3310 hind.Lg v30 unboxing hindi korstnakivide müük.Metalluksed hind ostalb grill ellwangen.Hüdrauliline käsipidur müük hind filmlari sauntreklari
Ajalooline püügiõigus hind font free beyblade arena müük müük hermeliin malta kutsikad müük black friday 2020 usa shops kääbusküülik müük Seenemütseeli müük treilerite müükPorolooni müük tartu osta nokia 7 1 jack russell terrier kojamehe müük politsei autode müük hind word ostatnia litera w wierszu hind helicopter top speed leg problems catering hind inimese kohta Süsihappegaas müük katusekivi paigaldus hind.Metsis gin hind honor 8 lite müük.Black friday newspaper release võtmed kätte majade hinnad.Roborovski müük hamster müük osta ee kasutajaleping.Kasutatud mobiiltelefonide müük grillpannide müük.Black friday watch deals 2020 uk televiisori müük.Tez tour varajase tellija soodustus honda atv for sale.Parkimiskell müük puistevilla m2 hind.Korterite müük tallinnas lasnamäel saku läte hind.Super hind psp iso download black friday 2020 ps4 controller.Freddy pants black friday red label meaning in hindi.Sasy ostad mp3 osta konditsioneer friday
Http www honda honda osta caps com restorani nõude müük.Kingitus ee lõunakeskus best online black friday deals europe


Vanglaametnike ametiastmete atesteerimisnõuded – Riigi Teataja
Vanglaametnike ametiastmete atesteerimisnõuded
Jõustumine: 01.08.201325.08.201201.07.201220.03.201101.07.201019.10.200813.10.200727.04.2003
27.09.2007 nr 38 (RTL 2007, 76, 1312) 13.10.2007
6.10.2008 nr 48 (RTL 2008, 84, 1163) 19.10.2008
Määrus kehtestatakse «Vangistusseaduse» § 119 lg 1 ja § 122 lg 3 alusel.
[RTL 2008, 84, 1163 − jõust. 19.10.2008]
VANGLA PEAINSPEKTORI ATESTEERIMISE NÕUDED
§ 1. Haridus
Vangla peainspektor peab olema läbinud:
1) kõrgharidusõppe või ametiastmele vastavaettevalmistusteenistuse, välja arvatud juhul, kui ta vastab «Vangistusseaduse» § 113 lõikes 3 nimetatud tingimustele;
2) ametialase täiendusõppe.
§ 2. Töökogemus
Vangla peainspektoriks võib saada isik, kes on vähemalt kaks aastat olnud teenistuses I klassi vanglainspektori ametiastmele või kõrgemale ametiastmele vastaval ametikohal.
[RTL 2007, 76, 1312 − jõust. 13.10.2007]
§ 3. Teadmised ja oskused
Vangla peainspektorilt nõutakse:
1) vangistust ja vanglateenistust reguleerivate õigusaktide põhjalikku tundmist;
2) oskust saavutada vangistuse eesmärgid, ennetada ja tõkestada kinnipeetavate allumatust, põgenemist ja muid erakorralisi sündmusi ning likvideerida nende tagajärgi;
3) mõjutamis- ja enesekehtestamisviiside valdamist, alluvate motiveerimise oskust ning oskust kavandada ning kontrollida tööprotsessi ja alluvate tööd ning muid juhtimisteadmisi ja oskust neid vanglas rakendada;
4) nüüdisaegsete personalijuhtimise põhimõtete ja vanglasüsteemi koolituspõhimõtete tundmist;
5) head suhtlemisoskust, et korraldada koostööd avalike huvide elluviimisel, konfliktide lahendamise oskust ning oskust suhelda avalikkusega ja esineda avalikkuse ees;
6) valmidust koostööks kaastöötajatega ja teiste asjaomaste isikutega;
7) tulirelva ja erivahendite käsitsemise oskust ning nende kasutamise korda reguleerivate õigusaktide põhjalikku tundmist;
8) ametniku kutse-eetika järgimist ning vormiriietuse kandmise nõuete tundmist ja nende täitmise oskust;
9) riigi põhikorra (põhiseadus ja põhiseaduslikud seadused), inimõiguste, avaliku halduse korralduse ja avalikku teenistust reguleerivate õigusaktide tundmist;
10) asjaajamiskorra aluste tundmist;
11) turumajanduse üldpõhimõtete ning avaliku sektori majandustegevuse ja eelarve kujundamise põhimõtete tundmist ning muid majandusteadmisi;
12) teadmisi Euroopa Liidu institutsioonidest, struktuurist, õigusest ja otsustamismenetlusest ning põhjalikke teadmisi vanglaid puudutavast Euroopa Liidu õigusest;
13) vanglate infosüsteemide tundmist, teadmisi infotehnoloogia rakendamise üldpõhimõtetest ja võimalustest ning tabel- ja tekstitöötlusprogrammide ja ametikohal vajalike andmekogude kasutamise oskust;
14) eesti keele oskust C1 või sellele vastaval tasemel ja kahe võõrkeele oskust kesktasemel, sealhulgas ametialase sõnavara valdamine.
§ 4. Isiksuseomadused
Vangla peainspektori ametis võib olla isik:
1) kellel on algatusvõimet ja loovust, et algatada ja ellu viia muudatusi ning kiiresti ja paindlikult kohaneda muudatustega ja ootamatute olukordadega;
2) kes on võimeline püsivalt ja tulemuslikult töötama pingeolukorras ning oskab säästlikult kasutada aega;
3) kes on kohusetundlik ning otsustus- ja vastutusvõimeline ning oskab ette näha oma pädevuse piires tehtud otsuste tagajärgi ja vastutada nende eest;
4) kes on usaldusväärne;
5) kes oskab seada prioriteete ja planeerida oma tegevust;
6) kes on heade vaimsete võimetega, oskab olulist eristada tähtsusetust ning kellel on analüüsi- ja sünteesivõime ning suulise ja kirjaliku info loogilise ja süsteemse edastamise oskus;
7) kes täidab teenistuskohustusi täpselt ning kellel on hea enesekontrollioskus;
8) kellel on tahe parandada oma töötulemusi.
I KLASSI VANGLAINSPEKTORI ATESTEERIMISE NÕUDED
§ 5. Haridus
I klassi vanglainspektor peab olema läbinud:
1) kõrgharidusõppe või ametiastmele vastava ettevalmistusteenistuse, välja arvatud juhul, kui ta vastab «Vangistusseaduse» § 113 lõikes 3 nimetatud tingimustele;
§ 6. Töökogemus
I klassi vanglainspektoriks võib saada isik, kes on vähemalt ühe aasta olnud teenistuses II klassi vanglainspektori ametiastmele või kõrgemale ametiastmele vastaval ametikohal.
§ 7. Teadmised ja oskused
I klassi vanglainspektorilt nõutakse:
3) oskust analüüsida kinnipeetavatega korraldatava töö tulemusi ning operatiivselt lahendada kinnipeetavate tõstatatud küsimusi;
4) teadmisi vangla turvasüsteemidest ning oskust rakendada abinõusid turvasüsteemide ja sidesüsteemi rikete kõrvaldamiseks;
5) tulirelva ja erivahendite käsitsemise oskust ning nende kasutamise korda reguleerivate õigusaktide põhjalikku tundmist;
6) oskust toimetada teenistusjuurdlust ja oskust rakendada abinõusid õigusrikkumiste põhjuste kõrvaldamiseks;
7) ametniku kutse-eetika järgimist ning vormiriietuse kandmise nõuete tundmist ja nende täitmise oskust;
8) mõjutamis- ja enesekehtestamisviiside valdamist, alluvate motiveerimise oskust ning oskust kavandada ning kontrollida tööprotsessi ja alluvate tööd ning muid juhtimisteadmisi ja oskust neid vanglas rakendada;
9) nüüdisaegsete personalijuhtimise põhimõtete tundmist ja oskust korraldada vanglaametnike koolitust;
10) head suhtlemisoskust, et korraldada koostööd avalike huvide elluviimisel, konfliktide lahendamise oskust ning oskust suhelda avalikkusega ja esineda avalikkuse ees;
11) valmidust koostööks kaastöötajatega ja teiste asjaomaste isikutega;
12) riigi põhikorra (põhiseadus ja põhiseaduslikud seadused), inimõiguste, avaliku halduse korralduse ja avalikku teenistust reguleerivate õigusaktide tundmist;
13) asjaajamiskorra aluste tundmist;
14) teadmisi Euroopa Liidu institutsioonidest, struktuurist, õigusest ja otsustamismenetlusest ning põhjalikke teadmisi vanglaid puudutavast Euroopa Liidu õigusest;
15) teadmisi infotehnoloogia rakendamise üldpõhimõtetest ja võimalustest ning tabel- ja tekstitöötlusprogrammide ning ametikohal vajalike andmekogude kasutamise oskust;
16) eesti keele oskust C1 või sellele vastaval tasemel ja kahe võõrkeele oskust kesktasemel, sealhulgas ametialase sõnavara valdamine.
§ 8. Isiksuseomadused
I klassi vanglainspektori ametis võib olla isik:
5) kes oskab olulist eristada tähtsusetust ning kellel on analüüsi- ja sünteesivõime ning suulise ja kirjaliku informatsiooni loogilise ja süsteemse edastamise oskus;
6) kes täidab teenistuskohustusi täpselt ning kellel on hea enesekontrollioskus.
II KLASSI VANGLAINSPEKTORI ATESTEERIMISE NÕUDED
§ 9. Haridus
II klassi vanglainspektor peab olema läbinud:
§ 10. Teadmised ja oskused
II klassi vanglainspektorilt nõutakse:
3) teadmisi kinnipeetavate õigustest ja kohustustest ning oskust tagada nende järgimine;
4) teadmisi vangla järelevalve korraldamise ja kontrollimise põhimõtetest;
5) teadmisi vangla turvasüsteemide tööst ja kasutamisest;
6) tulirelva ja erivahendite käsitsemise oskust ning nende kasutamise korda reguleerivate õigusaktide põhjalikku tundmist;
8) head suhtlemisoskust, konfliktide lahendamise ja enesekehtestamise oskust ning valmidust koostööks kaastöötajatega ja teiste asjaomaste isikutega;
11) üldisi teadmisi Euroopa Liidu institutsioonidest, struktuurist ja õigussüsteemist;
12) teadmisi infotehnoloogia rakendamise üldpõhimõtetest ja võimalustest, arvuti kasutamise oskust ning ametikohal vajalike arvutiprogrammide ja andmekogude kasutamise oskust;
13) eesti keele oskust C1 või sellele vastaval tasemel ja ühe võõrkeele oskust kesktasemel, sealhulgas ametialase sõnavara valdamine.
§ 11. Isiksuseomadused
II klassi vanglainspektori ametis võib olla isik:
1) kellel on algatusvõimet ja loovust, et algatada ning ellu viia muudatusi ja kiiresti ning paindlikult kohaneda muudatustega ja ootamatute olukordadega;
I KLASSI VALVURI ATESTEERIMISE NÕUDED
§ 12. Haridus
I klassi valvur peab olema läbinud:
1) I klassi valvur peab olema läbinud keskharidusõppe, vanglaametniku või politseiametniku kutseharidusõppe, välja arvatud juhul, kui ametnik vastab «Vangistusseaduse» § 113 lõikes 3 nimetatud tingimustele;
§ 13. Töökogemus
I klassi valvuriks võib saada isik, kes on vähemalt ühe aasta olnud II klassi valvuri ametiastmele või kõrgemale ametiastmele vastaval ametikohal.
§ 14. Teadmised ja oskused
I klassi valvurilt nõutakse:
1) «Vangistusseaduse» ja muude vangistuse täideviimist reguleerivate õigusaktide tundmist;
2) teadmisi kinnipeetava resotsialiseerimise põhimõtetest;
3) oskust tegutseda erakorraliste sündmuste ajal;
4) teadmisi vangla turvasüsteemide tööst ja kasutamisest;
6) ametniku kutse-eetika järgimist ning vormiriietuse kandmise nõuete tundmist ja nende täitmise oskust;
7) head suhtlemisoskust, konfliktide lahendamise ja enesekehtestamise oskust ning valmidust koostööks kaastöötajatega ja teiste asjaomaste isikutega;
8) üldisi teadmisi riigi põhikorrast (põhiseadus ja põhiseaduslikud seadused), inimõigustest ning avalikku teenistust reguleerivatest õigusaktidest;
9) üldisi teadmisi Euroopa Liidust ning selle eesmärkidest ja institutsioonidest;
10) arvuti kasutamise oskust, sealhulgas ametikohal vajalike arvutiprogrammide ja andmekogude kasutamine;
11) eesti keele oskust B2 või sellele vastaval tasemel ja ühe võõrkeele oskust algtasemel.
§ 15. Isiksuseomadused
I klassi valvuri ametis võib olla isik:
1) kes on suuteline rutiinses töös tulema toime valvsust, täpsust ja korrektsust nõudvate ametikohustustega;
2) kes on kohusetundlik, otsustus- ja vastutusvõimeline ning usaldusväärne ja korrektne;
3) kes on võimeline kohanema muutustega, täpselt aru saama talle antud korraldustest ning juhendmaterjali alusel täitma teenistuskohustusi iseseisvalt;
4) kes on võimeline pingeolukorras tulemuslikult töötama.
II KLASSI VALVURI ATESTEERIMISE NÕUDED
§ 16. Haridus
II klassi valvur peab olema läbinud keskharidusõppe, vanglaametniku või politseiametniku kutseharidusõppe, välja arvatud juhul, kui ta vastab «Vangistusseaduse» § 113 lõikes 3 nimetatud tingimustele.
§ 17. Teadmised ja oskused
II klassi valvurilt nõutakse:,.
7) head suhtlemisoskust, konfliktide lahendamise oskust, enesekehtestamise oskust ning valmidust koostööks kaastöötajatega ja teiste asjaomaste isikutega;
8) arvuti kasutamise oskust, sealhulgas ametikohal vajalike arvutiprogrammide ja andmekogude kasutamine;
9) eesti keele oskust B2 või sellele vastaval tasemel ja ühe võõrkeele oskust algtasemel.
10) üldisi teadmisi riigi põhikorrast (põhiseadus ja põhiseaduslikud seadused), inimõigustest ning avalikku teenistust reguleerivatest õigusaktidest.
§ 18. Isiksuseomadused
II klassi valvuri ametis võib olla isik:
1) kes on suuteline rutiinses töös toime tulema valvsust, täpsust ja korrektsust nõudvate ametikohustustega;
3) kes on võimeline kohanema muutustega ning adekvaatselt mõistma talle antud korraldusi ja neid nõuetekohaselt täitma;
§ 19. Atesteerimisnõuete kohaldamine
(1) Määrusega kehtestatud atesteerimisnõudeid kohaldatakse avaliku konkursi korras või edutamise teel vanglateenistuse ametikoha täitmisele ning vanglaametnike korralisele atesteerimisele.
(2) [Kehtetu − RTL 2007, 76, 1312 − jõust. 13.10.2007]
(3) Paragrahvi 1 punktis 2, § 5 punktis 2, § 9 punktis 2 ja § 12 punktis 2 nimetatud nõudeid ei kohaldata isiku esmakordsele vanglateenistusse võtmisele.
(4) Vanglaametniku töökogemuse kohta kehtestatud nõudeid ei kohaldata isiku esmakordsele vanglateenistusse võtmisele.
§ 20. [Kehtetu − RTL 2007, 76, 1312 − jõust. 13.10.2007]
Justiitsministri 16. jaanuari 2001. a määrus nr 5 «Vanglaametnike ametiastmete atesteerimisnõuded» tunnistatakse kehtetuks.
RT I, 29.07.2013, 6


text:
3-1-1-114-01 Riigikohus 13.12.2001
Altkäemaksuandja ja �võtja vahelise kokkuleppe olemasolule võib muuhulgas viidata altkäemaksuvõtja poolt mingi tegevus või tegematajätmine � nt kriminaalmenetluse alustamise ajenditele reageerimata jätmine.
Vastavalt KrK § 21 lg-le 3 võib kohus kuriteo eest mõista ühe põhi- ja ühe või mitu lisakaristust. See kehtib ka juhul, kui eriosa paragrahvi sanktsioonis nähakse ette lisakaristuse obligatoorne kohaldamine.
Lisakaristuste võimalikud liigid sätestatakse KrK § 21 lg-s 2 ja §-s 27.
3-1-1-110-01 Riigikohus 23.11.2001
Altkäemaksu võtmise koosseisu, KrK § 164 mõttes, realiseerumine ei eelda altkäemaksu andmise kuriteokoosseisu tuvastamist. Täidetud peab olema üksnes altkäemaksu andmise objektiivne külg, st peab olema tuvastatud vara, varalise õiguse või muu varalise kasu andmine ametiisikule kas otse või vahendaja kaudu ja andja soov, et ametiisik paneks tema huvides mingi teo toime või jätaks selle toime panemata. Samuti peab olema tuvastatud põhjuslik seos nimetatud kasu andmise ja andja huvides ametiisiku poolt mingi teo toimepanemise või toimepanemata jätmise vahel, mida ametiisik pidi tegema või võis teha oma ametiseisundit kasutades.
3-1-3-19-98 Riigikohus 06.10.1998
Altkäemaksu võtmise täideviijaks saab olla vaid ametiisik. Ametiisiku poolt altkäemaksu võtmises osalenud mitteametiisik võib kriminaalvastutusele kuuluda vaid sellest kuriteost osavõtu eest kitsamas mõttes või altkäemaksu vahendamise eest.
3-1-1-70-97 Riigikohus 17.06.1997
Isiku tegu võib altkäemaksu andmise moodustada ka juhul, kui sellega soovitakse saavutada ametniku äraostetavust, sealhulgas luua tõenäosust, et ametnik paneb vajalikul juhul tema kasuks toime mingi teo. Altkäemaksu andmine võib esineda samuti juhul, kui altkäemaksu andja teab või eeldab, et vastava otsuse tegemisel arvestab ametnik ka eriti tema huve.
KrK § 164 lg 1 dispositsioonis tähendatud mingi teenena tuleb mõista mitte ainult ühte konkreetset käitumisakti, vaid ka soodsama seisundi loomist altkäemaksuandjale, tema soosimist või mahitamist tulevikus.
isiku kaasamine salajasele koostööle jälitustegevuses
Kohtuniku nõusolek jälituse erandtoimingu läbiviimiseks tema tööruumis ning tema osavõtul on käsitletav kohtuniku kaasamisena salajasele koostööle jälitustegevuses. Jälitustegevuse seaduse § 14 lg-st 6 ja KrMK § 48 lg-st 1 tulenevalt ei ole niisugusel teel saadud faktilised andmed tõendid kriminaalasjas.
Kohtuniku nõusolek jälituse erandtoimingu läbiviimiseks tema tööruumis ning tema osavõtul on käsitletav kohtuniku kaasamisena salajasele koostööle jälitustegevuses. Jälitustegevuse seaduse § 14 lg 6 ja KrMK § 48 lg-st 1 tulenevalt ei ole niisugusel teel saadud faktilised andmed tõendid kriminaalasjas
3-1-1-79-96 Riigikohus 27.08.1996
Ebaseaduslik tasu võib altkäemaksu võtmise moodustada olenemata sellest, kas tasu saadi enne või pärast seda tegu, mille eest tasu anti.

matches:
Riigikohus
§ 21
kohus
§ 21
Riigikohus
§ 164
Riigikohus
Riigikohus
§ 164
§ 14
§ 48
§ 14
§ 48
Riigikohus


Rakvere valla reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri – Riigi Teataja
Rakvere valla reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri
Rakvere valla reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri - sisukord
§ 3 Reovee kohtkäitluse ala
§ 5 Reovee kogumismahuti paigaldamine ja kasutusele võtmine
§ 6 Omapuhasti rajamine ja kasutusele võtmine
§ 9 Reovee kohtkäitlusrajatise mahutite tühjendamine ning reovee äraveo ja purgimise kord
§ 11 Määrus jõustumine
RT IV, 28.12.2015, 27
Vastu võetud 17.12.2015 nr 16
Määrus kehtestatakse ja veeseaduse § 32 lõike 5 punkti 5 alusel.
(1) Käesolev reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib õigussuhteid, mis tekivad reovee kohtkäitluse ja kogumismahutitest äraveoga Rakvere valla haldusterritooriumil.
(2) Reovee kohtkäitlusrajatiste paigaldamine ja rajamine toimub ehitusseadustiku, veeseaduse ja nende rakendusaktide kohaselt.
1) tegelevad reovee kohtkäitlusega ning seoses sellega vajavad ja kasutavad purgimisteenust;
2) osutavad purgimisteenust.
(4) Käesolevat eeskirja ei kohaldata, kui kinnistu omanikul peab veeseaduse kohaselt olema heitvee ärajuhtimiseks vee erikasutusluba.
(1) Eeskirjas kasutatakse mõisteid veeseaduse, ehitusseadustiku ja nende rakendusaktides toodud tähenduses, vastava legaaldefinitsiooni puudumisel aga sõna üldlevinud tähenduses.
1) reovesi - üle kahjutuspiiri rikutud ja enne suublasse juhtimist puhastamist vajav kasutusel olnud vesi. Lisaks hõlmab eeskirjas see ka fekaale ja reovee puhastamise käigus tekkivat setet;
2) hall reovesi - reovesi, mis ei sisalda fekaale;
3) must reovesi - reovesi, mis sisaldab fekaale;
4) reovee kohtkäitlus - reovee kogumine, puhastamine ja selle tulemusena tekkiva heitvee immutamine pinnasesse, samuti reoveesette kompostimine kinnistu piires;
5) reovee kohtkäitlusrajatis - reovee kogumismahuti, omapuhasti või kuivkäimla lampkast;
6) reovee bioloogiline puhastamine - orgaanilise aine ja toitainete ärastamine reoveest mikroorganismide abil , mille tulemusel pinnasesse või veekogusse juhitav heitvesi vastab kehtestatud reostusnäitajate piirväärtustele biokeemilise ja keemilise hapnikutarbe ning heljumi osas. Reovee käitlemine immutus- või või filterväljakus pole bioloogiline puhastamine, kuna pole tagatud reovee puhastumine kehtestatud reostusnäitajate piirväärtusteni;
7) omapuhasti - reoveepuhasti, mille suublaks on pinnas või veekogu ja projekteeritud reostuskoormus on kuni 50 inimekvivalenti;
8) reovee kogumismahuti - pealt suletav lekkekindel äravooluta rajatis reovee kogumiseks;
9) purgimisteenus - reovee kohtkäitluserajatisest reovee või -sette eemaldamine ja äravedu fekaaliveokiga ning selle kasutusloaga kanalisatsiooni purglasse väljutamine.
§ 3. Reovee kohtkäitluse ala
(1) Reovee kohtkäitlus on lubatud olmereovee käitlemiseks selle tekkekoha kinnistu piires väljaspool ühiskanalisatsiooniga hõlmatud alasid.
(2) Mitme kinnistu tarbeks on lubatud paigaldada reovee kogumismahuti või rajada omapuhasti juhul, kui tegevus on majanduslikult ja keskkonnakaitseliselt põhjendatud.
(1) Lubatud on paigaldada ainult sertifitseeritud reovee kogumismahutit või sertifitseeritud omapuhastit.
(2) Reovee kohtkäitlusrajatis ja sellega ühendatud torustik peab olema lekkekindel ning kaitstud külmumise eest.
(3) Nõuded reovee kohtkäitlusrajatisele:
1) reovee kohtkäitlusrajatise mahuteid peab olema võimalik aastaringselt tühjendada ning tuleb tagada fekaaliveoki juurdepääs;
2) vältida tuleb vihma- ja lumesulamisvee sattumist reovee kohtkäitlusrajatisse;
3) reovee kohtkäitlusrajatise mahutite ja kaevude luugid peavad olema terved ja sulguma tihedalt;
4) reovee kogumismahuti ja omapuhasti peab olema ventileeritav.
§ 5. Reovee kogumismahuti paigaldamine ja kasutusele võtmine
(1) Uue hoone ehitamisel tuleb lahendada reovee kogumismahuti paigaldamine koos hoone ehitusprojektiga.
(2) Reovee kogumismahuti või septik ei tohi paikneda puurkaevu sanitaarkaitsealas või puur- ning salvkaevu hooldusalas (10 m kaevust).
(3) Reovee kogumismahuti või septik peab jääma elamust vähemalt 5 m kaugusele.
(4) Olemasoleva hoone reovee kogumismahuti asendamisel uuega ilma kanalisatsioonitrassi ehitamiseta, tuleb vallavalitsusele esitada tehnosüsteemide muutmiseks ehitusteatis.
(5) Kogumismahuti paigaldamisel koos kanalisatsioonitrassi ehitamisega tuleb vallavalitsusele esitada ehitusteatis koos ehitusprojektiga.
(6) Reovee kogumismahuti kasutusele võtmise tingimused:
1) kui reovee kogumismahuti paigaldatakse koos hoone ehitamise või rekonstrueerimisega ehitusprojekti ja ehitusloa kohaselt, siis eraldi ehitise teatist esitama ei pea. Reovee kogumismahuti andmed esitatakse koos hoone kasutusloa taotlusega;
2) kui kogumismahuti paigaldati ilma kanalisatsioonitrassi ehitamiseta ehitusteatise alusel siis kasutusele võtmiseks tuleb esitada kasutusteatis;
3) kui kogumismahuti paigaldati koos kanalisatsioonitrassi ehitamisega ehitusteatise ja ehitusprojekti alusel siis kasutusele võtmiseks tuleb vallavalitsusele esitada kasutusteatis koos ehitusprojektiga;
4) Vallavalitsusel on õigus nõuda paigaldatud reovee kogumismahuti ülevaatust ja katsetamist selle lekkekindluse tõendamiseks.
§ 6. Omapuhasti rajamine ja kasutusele võtmine
(1) Eramaja reovee kohtkäitluse viisid sõltuvad asukohast (reoveekogumisala, hajaasustus), põhjavee kaitstuse astmest (kaitsmata, nõrgalt kaitstud, kaitstud), heitvee suublast (pinnas, veekogu), ja käidelda soovitava reovee iseloomust (hall, must).
(2) Üle 2000 ie reostuskoormusega reoveekogumisalal (Tõrma, Taaravainu ja Tõrremäe külade Rakvere reoveekogumisalal asuvad alad, vt. lisad 1, 2 ja 3) on omapuhastite kasutamine ja heitvee pinnasesse immutamine keelatud. Kogumismahuti paigaldamine on lubatud.
(3) Alla 2000 ie reostuskoormusega reoveekogumisaladel (Lepna, Arkna, Veltsi ja Lasila, vt lisad 4, 5, 6, ja 7) on lubatud kogumismahutite kasutamine ja vähemalt bioloogiliselt puhastatud reovee immutamine tingimusel, et on tagatud immutuskoha nõuetekohane kaugus ümbruskonna puur- ja salvkaevudest (vähemalt 60 m kaevust).
(4) Reoveekogumisalata kompaktse asustusega aladel, kus pole võimalik tagada heitvee immutuskoha nõuetekohast kaugust ümbruskonna puur- ja salvkaevudest ja kus on oht puurkaevude vee saastumiseks tuleb kasutada reovee kogumist kogumismahutisse.
(5) Hajaasustuses omapuhasti asukoha kavandamisel tuleb arvestada järgmiste asjaoludega:
1) esmalt teha kindlaks puhastatud heitveele võimalik suubla, s.o. kas veekogu või pinnas;
2) bioloogiliselt puhastatud reovett tohib veekogusse (kraav,oja, jõgi jne.) juhtida ainult vee erikasutusloa olemasolul;
3) kui suublaks on pinnas, määrata krundi põhjavee loodusliku reostuskaitstuse aste - kas põhjavesi on kaitsmata, nõrgalt kaitstud või kaitstud. Kaitsmata põhjaveega alal võib pinnasesse immutada ainult bioloogiliselt puhastatud heitvett kuni 10 m3/ööpäevas. Nõrgalt kaitstud põhjaveega alal võib immutada kuni 5 m3/ööpäevas mehhaaniliselt puhastatud halli reovett (valamu, saun), vesikäimla reovesi tuleb koguda hermeetilisse kogumismahutisse. Reovee bioloogilise puhastamise korral võib nõrgalt kaitstud põhjaveega alal immutada kuni 10 m3/ööpäevas musta reovett. Kaitstud põhjaveega aladel võib immutada vähemalt mehaaniliselt puhastatud musta reovett kuni 5 m3/ööpäevas;
4) omapuhasti asukohas ei tohi olla üleujutuse ohtu;
5) puhastatud reovee pinnasesse immutamise koht peab olema vähemalt 60 m kaugusel lähimast kaevust (arvesse tuleb võtta kõik naabruskonnas asuvad kaevud);
6) puhasti peab jääma elamust valdavate tuulte suhtes allatuult;
7) puhasti peab jääma joogiveekaevu(de) ja põhjavee liikumissuuna suhtes allanõlva;
8) puhasti peab jääma elamust vähemalt 10 m kaugusele ning septik elamust vähemalt 5 m kaugusele;
9) mõõta omapuhasti väljavalitud kohas kõige sademeterohkel ajal pinnasesse kaevatud augus põhjavee kõrgeim tase maapinnast. Koht on sobilik siis , kui reovee immutussügavuse ja põhjavee kõrgeima taseme vahele jääb aastaringselt üle 1,2 m .
(6) Omapuhasti rajamiseks tuleb koostada ehituskrundi maapinna kõrgusandmetega geodeetiline alusplaan vastavat litsentsi omava spetsialisti poolt.
(7) Omapuhasti ehitusprojekt peab olema koostatud või kontrollitud majandustegevuse registri vastavat registreeringut omava isiku (ettevõtja äriseadustiku tähenduses) poolt.
(8) Omapuhasti rajamiseks tuleb esitada vallavalitsusele ehitusteatis koos ehitusprojektiga.
(9) Omapuhasti kasutusele võtmiseks tuleb esitada vallavalitsusele kasutusloa taotlus koos ehitusprojektiga.
(1) Reovee kohtkäitlusrajatise kasutamise ja hoolduse eest vastutab kinnistuomanik või selleks volitatud esindaja.
(2) Omapuhastit tuleb hooldada vastavalt puhasti ekspluatatsioonieeskirjale.
(3) Reovee kohtkäitlusrajatise omanik peab nõudma tema poolt tellitud purgimisteenuse osutajalt pärast töö tegemist vastavat kviitungit äraveetud koguse ja kuupäeva kohta ning säilitama seda vähemalt 2 aastat, et keskkonnainspektori või vallavalitsuse volitatud kontrollija nõudmisel oleks see ettenäidatav kui faktiline tõendusmaterjal käitlusrajatise nõuetekohasest kasutamisest ja hooldusest.
1) reovee kohtkäitlusrajatise mahutid tuleb enne likvideerimist tühjendada ning tühjendusjärgselt puhtaks pesta käesoleva määruse § 9 lõikes 1 nimetatud ettevõtja poolt;
3) pinnasest eemaldatud reovee kohtkäitlusrajatise süvend tuleb täita liiva, kruusa või mullaga.
(2) Reovee kogumismahuti või omapuhasti likvideerimiseks tuleb vallavalitsusele pärast reovee kogumismahuti või omapuhasti likvideerimist esitada teatis ehitise likvideerimise kohta, millele lisatakse tehtud tööde täpsem kirjeldus ning lammutusjäätmete utiliseerimist tõendavad dokumendid.
(3) Reovee kogumismahuti või omapuhasti likvideerimise käigus tekkivate ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemisele kehtestatakse järgmised nõuded:
1) jäätmete matmine pinnasesse või reovee kogumismahuti või omapuhasti süvendite täitmine jäätmetega on keelatud;
2) jäätmed tuleb üle anda vastavat luba omavale ettevõtjale.
(4) Reovee kogumismahuti ja omapuhasti likvideerimise tähtajad on järgmised:
2) ülejäänud juhtudel – reovee kogumismahuti või omapuhasti amortiseerumisel, kuid mitte hiljem kui 3 kuu jooksul pärast uue reovee kogumismahuti või omapuhasti valmimist.
§ 9. Reovee kohtkäitlusrajatise mahutite tühjendamine ning reovee äraveo ja purgimise kord
(1) Reovee kohtkäitlusrajatise mahutite tühjendamise, reovee äraveo ja purgimise teenust osutav ettevõtja (edaspidi purgija) peab omama registreeringut äriregistris.
(2) Purgija peab teenuse osutamisel purgimisloa saamiseks sõlmima lepingu vastava veeettevõtjaga, kelle tegevuspiirkonnas purgimine toimub.
(3) Purgimisteenuse osutaja on kohustatud väljastama kliendile igakordselt teenuse osutamise kohta dokumendi (kviitungi), kus on kirjas teenuse lühikirjeldus, teisaldatav kogus ja kuupäev.
(4) Vallavalitsusel on õigus nõuda Rakvere valla haldusterritooriumil purgimisteenust osutavatelt ettevõtjatelt infot purgimisteenuse kasutajate kohta.
(5) Rakvere valla territooriumil kogutud reovett on lubatud purgida üksnes Rakvere reoveepuhasti purglasse või mõnda teise spetsiaalsesse purgimiskohta. Reovee mahavalamine või pumpamine loodusesse on keelatud.
(6) Kuivkäimla oma kinnistule tühjendamise tingimused:
1) kuivkäimla sisu tohib oma kinnistul kompostida vaid hajaasustuse aladel hilissügisel, kattes haisu vältimiseks kuivkäimla sisu õhukese mullakihiga;
2) kuivkäimla kompostitud sisu võib väetamiseks kasutada vähemalt aasta pärast komposti valmimist;
3) kuivkäimla kompostitud sisu ei tohi paigutada lumele või külmunud pinnasele.
(1) Järelevalvet käesoleva eeskirja täitmise üle korraldab Rakvere vallavalitsus, kaasates vajadusel vastava ala spetsialiste ning eksperte.
(2) Eeskirja nõuete täitmise eest reovee kohtkäitlusega kinnistul vastutab kinnistuomanik või volitatud esindaja.
(3) Reovee kohtkäitlusrajatise tühjendamise, äraveo ja purgimise ajal tekkiva keskkonnareostuse puhul kannab vastutust käesoleva määruse § 9 lõikes 1 nimetatud ettevõtja (purgija).
(4) Järelevalve teostajal on õigus nõuda kohtkäitlusrajatiste omanikult rajatiste tööjooniste esitamist, samuti ülemõõtmise ja kontrolli teostamist ning reovee kogumismahuti puhul reovee äravedu tõendavate maksedokumentide esitamist.
(5) Omapuhasti töökindluse tõendamiseks on järelevalvajal õigus nõuda kinnistuomanikult omapuhastist väljuva reovee analüüside tegemist.
(6) Reovee kohtkäitlusrajatise omanik on kohustatud koheselt teavitama vallavalitsust igast rajatise avariist, sealhulgas reovee kogumismahuti lekkest, ning võtma tarvitusele meetmed tekkinud reostuse koheseks peatamiseks, kõrvaldamiseks ja keskkonnaohutuse ning tervisekaitse tagamiseks.
(7) Järelevalvajal on õigus rikkumiste avastamisel teha rikkujale kohustuslikke ettekirjutusi rikkumiste kõrvaldamiseks. Rikkumiste tähtajaks mittekõrvaldamisel on vallavalitsusel õigus tühistada väljaantud kohtkäitlusrajatise kasutusluba, samuti korraldada erakorralisel vajadusel rikkuja kulul rajatise nõuetele vastavusse viimine.
§ 11. Määrus jõustumine
Lisa 1 Tõrma küla reoveekogumisala
Lisa 2 Taaravainu küla reoveekogumisala
Lisa 3 Tõrremäe küla reoveekogumisala
Lisa 4 Lepna aleviku reoveekogumisala
Lisa 5 Arkna küla reoveekogumisala
Lisa 6 Veltsi küla reoveekogumisala
Lisa 7 Lasila küla reoveekogumisala