text:
Eraisiku maksejõuetusõigust reguleerivad Iirimaal 1988. aasta pankrotiseadus (muudetud) ja eraisiku maksejõuetuse seadused (2012–2015). Eraisiku maksejõuetuse seaduses on ette nähtud kolm võla lahendamise meetodit ja sellega kehtestatakse pankrotialaste õigusaktide muudatused.
Kõiki eraisiku maksejõuetusmenetlusi, kaasa arvatud pankrot, haldab Iirimaa pankrotiamet (Insolvency Service of Ireland – ISI), mis on 2013. aastal asutatud sõltumatu ametiasutus ning tegutseb justiits- ja võrdõiguslikkuse ministeeriumi egiidi all.
Eraisiku maksejõuetusmenetlus, mida reguleerib eraisiku maksejõuetuse seadus, sisaldab järgmist kolme abinõud.
Võlakergendusteade: kuni 35 000 euro suurused võlad, kui võlgnikul vara praktiliselt ei ole ja tema sissetulek on väga väike.
Võla ümberkujundamise kokkulepe: piiramatus ulatuses tagamata võlgade kokkulepitud tasumine kuni viieaastase perioodi jooksul (pikendatav teatavatel asjaoludel kuue aastani).
Eraisiku maksejõuetuse kokkulepe: kuni kolme miljoni euro suuruse võla (kokkuleppel võlausaldajaga võimalik suurendada) ning piiramatus ulatuses tagamata võla kokkulepitud tasumine või ümberkujundamine kuni kuueaastase perioodi jooksul (pikendatav teatavatel asjaoludel seitsme aastani).
Nii võla ümberkujundamise kokkulepe kui ka eraisiku maksejõuetuse kokkulepe on kolmeetapiline.
1. etapp. Asjaomane kohus annab välja sissenõudmise eest kaitsva tunnistuse (Protective Certificate), mis väljastamise korral keelab teatavatel nimetatud või „täpsustatud“ võlausaldajatel esitada oma võla sissenõudmiseks võlgniku vastu hagi, kaasa arvatud pankrotiavaldust. Asjaomase kohtu väljastatud sissenõudmise eest kaitsev tunnistus kehtib 70 päeva, kuid teatud alustel on seda võimalik pikendada veel 40 päeva.[i]
2. etapp. See hõlmab läbirääkimisi, mida eraisiku pankrotihaldur peab võlgniku nimel täpsustatud võlausaldajatega, ja ettepaneku hääletamise teel heakskiitmist seadusjärgsel võlausaldajate koosolekul. Viimastes õigusaktides on ainult eraisiku maksejõuetuse kokkuleppe puhul sätestatud võlgniku võimalus taotleda, et kohus ettepaneku läbi vaataks, kui võlausaldajad on eraisiku pankrotihalduri ettepaneku võlausaldajate koosolekul tagasi lükanud.[ii]
3. etapp. Kokkulepete rakendamine, kaasa arvatud eraisiku pankrotihalduri teostatavad perioodilised väljamaksed võlausaldajatele ja iga-aastased läbivaatamised, kui see on asjakohane.
Võlgnik võib kasutada võlakergendusteadet, võla ümberkujundamise kokkulepet ja eraisiku maksejõuetuse kokkulepet ainult üks kord.
Pankrot on võimalus võlgnike jaoks, kes ei vasta oma olukorra tõttu eespool nimetatud kolme võlalahenduse kõlblikkuskriteeriumidele või kes on eelnevalt kasutanud ühte võlalahendustest, kuid kokkulepe võlausaldajatega on osutunud jätkusuutmatuks.
Kui isik on tõendanud, et tema finantsolukorda ei ole võimalik lahendada maksejõuetuse kokkuleppega ja tal on selle kohta eraisiku pankrotihalduri kiri, võib ta taotleda kõrgemalt kohtult (High Court) pankroti väljakuulutamist. Isik peab esitama pankrotimääruse (Order of Adjudication, Bankruptcy Order) taotluse kõrgema kohtu kontrollibüroole (Examiner’s Office) ja maksma esialgse tasu 200 eurot. Taotluse esitajad kuulatakse ära kõrgemas kohtus; kui isiku pankrot on välja kuulutatud, on ta seadusega kohustatud täitma ametliku pankrotivoliniku (Official Assignee in Bankruptcy) ja pankrotivara haldamise eest vastutava büroo (ISI pankrotiosakond) otsuseid.
Kohe kui kuulutatakse välja võlgniku pankrot, kantakse tema tagamata võlad täies ulatuses maha, kuid omandiõigus kogu tema varale läheb üle ametlikule pankrotivolinikule, kelle kõrgem kohus on määranud pankrotivara haldama.
Pankrotimenetluse võib algatada:
võlausaldaja, esitades pankrotiavalduse kõrgemale kohtule, et kuulutada välja talle võlgu oleva eraisiku pankrot, tõendades, et ta on isiku võlausaldaja ja et isik ei ole teinud rahuldavaid katseid oma võlgade tasumiseks;
võlgnik ise, seda nimetatakse enda algatatud pankrotiks (Self-Adjudicating bankruptcy).
Pankrotivõlgnik vabastatakse võlakohustustest aasta pärast pankroti väljakuulutamise kuupäeva, tingimusel et tema suhtes ei ole tehtud määrust pankroti pikendamise kohta (mida teeb ametlik volinik nõuete täitmata jätmise korral).
Eraisiku maksejõuetuse seadusega luuakse uus kutseala, mida reguleerib ISI ja mis jaguneb kaheks kategooriaks:
1. tunnustatud vahendajad (Approved Intermediaries): isik või juriidiline isik, kellele ISI on andnud loa toetada võlgnikke, kes soovivad esitada võla kergendamist puudutava taotluse;
2. eraisiku pankrotihaldurid (Personal Insolvency Practitioners): isik, kellele ISI on andnud loa tegutseda võlgniku ja võlausaldaja(te) kontaktisikuna võla ümberkujundamise kokkuleppe ja eraisiku maksejõuetuse kokkuleppe tagamise eesmärgil. Eraisiku pankrotihalduril on seadusjärgne kohustus tegutseda eraisiku maksejõuetuse seaduse ja sellega seotud määruste kohaselt.[iii]
Iirimaal algatavad üksikisikud (kaasa arvatud üksikisikute partnerlused) eraisiku maksejõuetusmenetluse eraisiku maksejõuetuse seaduses sätestatud toimingute kaudu. Võlausaldajad võivad algatada pankrotimenetluse võlgniku vastu või võlgnik võib esitada pankrotiavalduse omal algatusel.
Esmane tingimus eraisiku maksejõuetusmenetluse algatamiseks on see, et võlgnik on maksejõuetu, st ei suuda tasuda oma võlgu nende maksetähtpäeva saabumisel. Võlgade olemuse ja ulatuse ning võlgniku sissetuleku alusel määratakse seejärel kindlaks, milline kolmest menetlusliigist on asjakohane.
Tagamaks, et isik, kellele kohaldatakse maksejõuetuse kokkulepet, saaks endiselt säilitada mõistliku elatustaseme, sõnastas ISI (pärast laialdast konsulteerimisprotsessi) suunised mõistlike elamiskulude kohta. Need suunised ning maksejõuetuse kokkuleppe jätkusuutlikkuse tagamine aitavad samuti kaitsta võlgniku seadusjärgset õigust mõistlikule elatustasemele, tagades õiglase ja läbipaistva meetodi igapäevaste elamiskulude standardiseerimiseks raskustes olevate võlgnike jaoks. Võlgniku mõistlikud elamiskulud, mis põhinevad ISI kehtestatud vormil, arvutab tema tunnustatud vahendaja või eraisiku pankrotihaldur, kui ta taotleb maksejõuetuse kokkulepet.
1. Võlakergendusteade
Võlgnik saab taotleda võla kergendamist, kui täidetud on järgmised tingimused:
ta ei suuda tasuda täielikult oma võlgu nende maksetähtpäeva saabumisel;
tema igakuine netotulu on pärast mõistlike elamiskulude mahaarvamist 60 eurot või vähem;
tema vara suurus on 400 eurot või vähem. Võlgnikul võib lisaks olla:
üks väärisehe, mille väärtus ei ületa 750 eurot;
üks mootorsõiduk väärtusega 2000 eurot või vähem ja
majapidamisseadmed või tööriistad, tingimusel et nende koguväärtus ei ületa 6000 eurot;
tema elukoht on Iiri Vabariigis või tavapärane elukoht või tegevuskoht on viimasel aastal olnud Iiri Vabariigis;
ta on täitnud ja allkirjastanud majanduslikku olukorda puudutava deklaratsiooni (Prescribed Financial Statement) ja esitanud seadusjärgse kinnituse, et see on õige ja täpne.
Tüüpilised näited võlakergendusteates sisalduvate võlgade kohta on krediitkaardivõlad, arvelduskrediidid, eraisiku laenud, krediidiühistu laenud, kommunaalarved ja kliendikaardid.
2. Võla ümberkujundamise kokkulepe
Võlgnik võib taotleda võla ümberkujundamise kokkulepet, kui
tal on vähemalt üks tagamata nõuetega võlausaldaja;
tema elukoht on Iiri Vabariigis või eelmisel aastal oli tema tavapärane elukoht või tegevuskoht Iiri Vabariigis;
ta on täitnud ja allkirjastanud majanduslikku olukorda puudutava deklaratsiooni ja esitanud seadusjärgse kinnituse, et see on õige ja täpne;
ta on saanud eraisiku pankrotihaldurilt arvamuse, milles haldur kinnitab järgmist:
teave majanduslikku olukorda puudutavas deklaratsioonis on õige ja täpne;
võlgnik täidab võla ümberkujundamise kokkuleppe taotlemiseks vajalikud tingimused;
võttes arvesse võlgniku majanduslikku olukorda puudutavat deklaratsiooni, ei ole tõenäoline, et võlgnik muutub järgmise 5 aasta jooksul maksevõimeliseks;
kui võlgnik sõlmib võla ümberkujundamise kokkuleppe, on olemas mõistlik väljavaade, et ta muutub järgmise 5 aasta jooksul maksevõimeliseks.
Lisaks võlakergendusteate puhul loetletud võlgadele võivad võlad võla ümberkujundamise kokkuleppes tavaliselt sisaldada laene ja isiklikke käendusi.
3. Eraisiku maksejõuetuse kokkulepe
Võlgnik võib taotleda eraisiku maksejõuetuse kokkulepet, kui
ta on võlgu vähemalt ühele tagatud nõuetega võlausaldajale, kellel on tagatis Iiri vara või omandi suhtes;
tal on tagatisega võlgu vähem kui 3 miljonit eurot (kõikide tagatud nõuetega võlausaldajate nõusolekul võib seda piirmäära suurendada);
ta on oma peamise elukohana kasutatava vara osas teinud 6 kuu jooksul tagatud nõuetega võlausaldajaga koostööd hüpoteeklaenuvõlgade menetluse raames (nt hüpoteeklaenuvõlgade lahendamise menetlus, mida reguleerib Iirimaa keskpank) ja
tulemus oli, et alternatiivset tagasimaksekokkulepet ei saavutatud, või
tagatud nõuetega võlausaldaja kinnitas, et ta sellist kokkulepet ei sõlmi, või
võlgnik on sõlminud alternatiivse tagasimaksekokkuleppe ja üritanud seda kokkulepet täita, mille kohta eraisiku pankrotihaldur on andnud kinnituse;
ta on saanud eraisiku pankrotihaldurilt teate, mis kinnitab, et eraisiku pankrotihaldur on arvamusel, et
teave ettenähtud majanduslikku olukorda puudutavas deklaratsioonis on õige ja täpne;
võlgnik täidab eraisiku maksejõuetuse kokkuleppe taotlemiseks vajalikud tingimused;
võttes arvesse võlgniku majanduslikku olukorda puudutava deklaratsiooni, ei ole tõenäoline, et võlgnik muutub järgmise 5 aasta jooksul maksevõimeliseks;
kui võlgnik sõlmib eraisiku maksejõuetuse kokkuleppe, on olemas mõistlik väljavaade, et ta muutub järgmise 5 aasta jooksul maksevõimeliseks.
Lisaks võlakergendusteates ja võla ümberkujundamise kokkuleppes loetletud võlgadele hõlmab eraisiku maksejõuetuse kokkulepe tavaliselt peamise elukoha eluasemelaene, investeeringulaene, väljaüürimiseks ostetud vara hüpoteeke/laene.
Iirimaal on eraisikutel õigus taotleda pankrotti omal algatusel, st ta võib esitada kõrgemale kohtule taotluse enda pankroti väljakuulutamiseks. Sellise taotluse esitamise tingimused on järgmised:
isik või võlgnik ei suuda tasuda oma võlgu nende maksetähtpäeva saabumisel;
võlgniku võlad peavad ületama vara väärtust 20 000 euro võrra või rohkem;
võlgnik peab olema teinud mõistliku katse kasutada oma võlgade tasumiseks ühte eespool nimetatud kolmest maksejõuetuse kokkuleppest. Seda tuleb tõendada kohtus eraisiku pankrotihalduri või tunnustatud vahendaja kirjale viidates.
Võlausaldaja võib samuti esitada pankrotimenetluse algatamise avalduse. Kui võlausaldaja esitab pankrotiavalduse, ei tohi ta olla põhjendamatult keeldunud võla ümberkujundamise kokkuleppe või eraisiku maksejõuetuse kokkuleppe ettepaneku vastuvõtmisest.
Pankrotimääruse taotlemiseks esitatakse avaldus, mis kohustab avalduse esitajat esitama kõrgema kohtu kontrollibüroole mitmesuguseid selle kohtu ettenähtud dokumente ja kirjalikke tunnistusi. Kui avaldus rahuldatakse, jõustub pankrotimäärus alates määruse tegemise ajahetkest; määrusel puudub tagasiulatuv mõju pankrotiavalduse esitamise kuupäevani, nagu see võib olla mõnedes jurisdiktsioonides.
Kuni pankroti väljakuulutamise määruse tegemiseni ei ole võlausaldajal pankrotiseaduse järgi konkreetset õiguskaitsevahendit ajutise halduri nimetamiseks – pankrotiseaduse § 23 võimaldab pankrotivõlgniku pärast pankroti väljakuulutamist vahistada, kui ta kavatseb pankroti vältimise eesmärgil riigist lahkuda.
Võlgnikul või võlausaldajal on võimalik vastustada pankrotimäärust, esitades kõrgemale kohtule vastuväite ja kirjalikud tunnistused, milles on märgitud vastuväite alused.
Eraisiku maksejõuetuse seaduse põhieesmärk on kaitsta võimalust mööda võlgniku peamist elukohta ja asjaomased õigusnormid on üles ehitatud seda silmas pidades.
Vara maksejõuetusmenetluses
Võla ümberkujundamise kokkuleppe või eraisiku maksejõuetuse kokkuleppe puhul ei võta eraisiku pankrotihaldur tavaliselt võlgniku varasid füüsiliselt enda valdusse või omandisse. Pigem võtab eraisiku pankrotihaldur kokkuleppe ajaks kontrolli alla võlgniku tuluvoo ja rahuldab võlausaldaja nõuded sellest tuluvoost kokkuleppe tingimuste alusel. Kasutada olev tuluvoog saadakse pärast mõistlike elamiskulude, rendi- või hüpoteegimaksete ja muude eriolukordadest tulenevate maksete, nt arstiabikulude mahaarvamist. Tagatud laenu maksed tasub võlgnik tavaliselt otse oma võlausaldajatele vastavalt kokkuleppe tingimustele. Kui vara tuleb müüa kokkuleppe raames, müüb selle tavaliselt võlgnik ise.
Pankrotiregulatsiooni kohaselt läheb kogu pankrotivõlgnikule kuuluv vara pankroti väljakuulutamise kuupäeval kohe üle ametlikule volinikule (st ametlik volinik on nüüd kõigi pankrotivara hulka kuuluvate varade omanik). Täpsemalt kuulub selle alla järgmine vara:
kontod finantsasutustes, kaasa arvatud arveldus-, säästu-, investeerimiskontod jne;
kogu maa ja kõik ehitised, kaasa arvatud need, mida käsitatakse perekonna kodudena;
masinad, seadmed, töövahendid, mööbel, majapidamistarbed ja -seadmed;
kõik sõidukid;
pensionid (mõnede eranditega), investeerimistooted, aktsiad ja osad;
laovarud ettevõttes, mida pankrotivõlgnik omab enda nimel või osana partnerlusest;
võlgnevused pankrotivõlgnikule.
Eespool esitatust on erandeid:
võlgnikud võivad nõuda isikliku vara väljaarvamist väärtusega kuni 6 000 eurot ja neil on võimalik taotleda kõrgemalt kohtult selle piirmäära suurendamist;
isiklike õiguste rikkumisest tulenevad varad on pankrotist välja arvatud, kuna need ei ole õigused, mis tuleks haldurile võlausaldajate jaoks anda, kuna need on isiku enda omad;
teatavad pensioniõigused (lisateabeks vt õigusaktid).
Pankrotivõlgnik on kohustatud teavitama ametlikku volinikku, kui ta saab pankroti jooksul varasid, olenemata sellest, kuidas need varad tema valdusse jõudsid. Sellised varad lähevad üle ametlikule volinikule, kui ta seda nõuab, ja lisatakse pankrotivarale.
Eraisiku pankrotihaldur tegutseb läbirääkijana võlgniku ja tema võlausaldajate vahel, kui teda on palganud võlgnik. Eraisiku pankrotihaldurid on seaduse alusel kohustatud tegutsema nii võlgniku kui ka tema võlausaldaja(te) parimates huvides, seetõttu peavad nad püüdma saavutada maksejõuetusmenetluses kõikide asjaomaste poolte jaoks parima võimaliku kokkuleppe.
Eraisiku pankrotihalduri roll ja ülesanded hõlmavad järgmist:
tegelemine võlgnikuga, kes kaalub maksejõuetuskokkuleppe ettepaneku esitamist;
pankrotihalduriks nimetamisega nõustumine;
võlgniku koostatud majanduslikku olukorda puudutava deklaratsiooni läbivaatamine ja võlgniku nõustamine tema võimaluste kohta kasutada kas võla ümberkujundamist või eraisiku maksejõuetuse kokkulepet;
veendumine, et võlgniku esitatud majanduslikku olukorda puudutav deklaratsioon on täpne ja täielik;
arvamuse esitamine õigusaktides sätestatud kriteeriumide alusel selle kohta, mis liiki maksejõuetuskokkulepe (võla ümberkujundamise kokkulepe või eraisiku maksejõuetuse kokkulepe) võlgniku olukorraga kõige paremini sobib;
teabe esitamine seoses valitud menetluse, maksejõuetuskokkuleppe pooleks saamise üldmõju ja tõenäoliste kuludega;
võlgniku nimel sissenõudmise eest kaitsva tunnistuse taotlemine;
kõikide võlausaldajate teavitamine sissenõudmise eest kaitsvast tunnistusest, eraisiku pankrotihalduri nimetamisest, lisades võlgniku täidetud ettenähtud majanduslikku olukorda puudutava deklaratsiooni ärakirja;
ettepaneku koostamine võlausaldajatele ja võlausaldajate seadusjärgse koosoleku kokkukutsumine ettepaneku üle arutamiseks ja hääletamiseks;
kui ettepanek heaks kiidetakse, siis ISI ja kõikide võlausaldajate teavitamine tulemusest;
kui kohus on kokkuleppe kinnitanud või läbi vaadanud, kokkuleppe tingimuste täitmine, kaasa arvatud vahendite kogumine võlgnikult ja võlausaldajatele tasumine kokkuleppe kestuse ajal;
kokkuleppe jälgimine kogu selle kestuse ajal:
kokkuleppe läbivaatamine vähemalt üks kord aastas.
Maksejõuetusmenetluses on võlgniku roll osaleda protsessis ausalt, nõustuda eraisiku pankrotihalduri läbiräägitud kokkuleppega ja täita kokkuleppes nõutud tingimusi.
Pankroti väljakuulutamisel lähevad kõik varad pankrotivõlgnikult üle ametlikule pankrotivolinikule. Ametlik pankrotivolinik on sõltumatu seadusjärgne ametnik, kelle roll on pankrotivara valitsemine ja ISI pankrotiosakonna juhtimine.
Iirimaal võib kõrgema kohtu ametliku pankrotivoliniku asemel nimetada pankrotimenetluse usaldusisikuks eraisiku. Praktikas on sellised nimetamised äärmiselt harvad. Pankrotiseaduses ei ole täpsustatud sellise nimetamise jaoks vajalikke kvalifikatsioone.
Võlgniku volitused on pankroti ajal piiratud õigusega pöörduda kõrgema kohtu poole ametliku voliniku teatavate otsuste vaidlustamiseks. Võlgnik on kohustatud täitma ametliku voliniku büroo nõudeid seoses pankrotivara valitsemisega.
Eraisiku maksejõuetuse seaduse ja 1988. aasta pankrotiseadusega (muudetud) on mõlemaga lubatud tasaarvestuste tegemine. Ette on nähtud, et vara väärtuse või võlgnetava summa kindlaksmääramisel võib sama võlausaldaja võla või laenusaldod (b) tasaarvestada algse summaga (a). Järelejäänud saldot käsitletakse võla või varana, mis võib kuuluda üleandmisele kokkuleppe teinud võlgnikule või tema võlausaldaja(te)le.[iv]
Kui võlgnikul on hoius laenuühistus, mille ees tal on samuti võlgnevus, tasaarvestab laenuühistu nimetatud hoiuse võlgniku võlgnetava summaga.[v]
Sissenõudmise eest kaitsev tunnistus ei võimalda võlausaldajal selle tunnistusega hõlmatud perioodi jooksul mingeid toiminguid teha. Lõplikus kokkuleppes sätestatakse, mis on seoses juba olemasolevate lepingutega kokku lepitud.
Pankrot ei mõjuta tagatud nõuetega võlausaldaja õigusi seoses oma tagatisega, st tagatud nõuetega võlausaldaja säilitab kõik õigused, mis tal on oma tagatise tingimuste kohaselt enne pankrotti – ainuke erinevus on see, et nüüd on vara omanik ametlik volinik, mitte pankrotivõlgnik.
Ametlik volinik on kohustatud realiseerima (müüma või loovutama) kõik pankrotivara hulka kuuluvad varad, et täita võimalikult suures ulatuses pankrotinõuded. Seetõttu muutuvad kõik lepingupõhised nõuded võlgniku suhtes passiivvaraks. Ametlik volinik jätkab ainult erandjuhtudel teenusepõhiseid lepinguid, mille osapool on pankrotivõlgnik.
Kui ametlik volinik jätkab lepingu täitmist, muutub ta isiklikult vastutavaks koos õigusega saada hüvitist pankrotivara vahenditest.[vi]
Võla ümberkujundamise kokkulepe või eraisiku maksejõuetuse kokkulepe. Võla ümberkujundamise kokkulepet või eraisiku maksejõuetuse kokkulepet taotleval võlgnikul tuleb esmalt pöörduda sissenõudmise eest kaitsva tunnistuse saamiseks asjaomasesse kohtusse. Kui tunnistus saadakse, takistab see teatavatel nimetatud või täpsustatud võlausaldajatel, keda see tunnistus puudutab, võtmast võlgniku suhtes meetmeid konkreetsete võlgade sissenõudmiseks või täitemenetluse rakendamiseks. Võlausaldajal ei ole lubatud teha järgmist:
kohtumenetluse algatamine seoses oma võlaga;
kohtumenetluse jätkamine, kaasa arvatud kohtumäärused/-otsused jne, mis algatati enne sissenõudmise eest kaitsva tunnistuse andmist; st sellised kohtumenetlused loetakse sissenõudmise eest kaitsva tunnistuse kestuse ajal peatatuks;
muude meetmete võtmine oma võla sissenõudmiseks või maksmise tagamiseks;
võlgnikuga ühenduse võtmine seoses tema võlaga, välja arvatud juhul, kui seda taotleb võlgnik;
võlgnikuga sõlmitud kokkuleppe muutmine või lõpetamine või
pankrotimenetluse algatamine võlgniku suhtes.
Kui võlgnik sõlmib kokkuleppe, kohaldatakse viivitamata eespool nimetatud täitepiiranguid võlausaldajatele kokkuleppe kogu kehtivuse ajal.
Võlakergendusteade. Võlakergendusteate puhul, kui asjaomane kohus on selle rahuldanud, kehtivad selle kestuse ajal samad kaitsemeetmed, nagu on eespool võla ümberkujundamise kokkuleppe / eraisiku maksejõuetuse kokkuleppe kohta loetletud.
Tagatud ja tagamata nõuetega võlausaldajaid käsitletakse pankroti ajal erinevalt. Pankrotivõlgniku tagamata nõuetega võlausaldajate jaoks on ainuke võimalus oma võlgade sissenõudmiseks esitada pankroti raames nõue summa kohta, mida neile võlgnetakse. Tagamata nõuetega võlausaldajatel ei ole võimalik algatada pankrotivõlgniku suhtes kohtumenetlust pärast pankroti väljakuulutamise kuupäeva. See on kõrgema kohtu tehtud pankrotimääruse otsene ja automaatne tagajärg. Tagatud nõuetega võlausaldajate õigusi pankrotimenetlus ei mõjuta.
Võla ümberkujundamise kokkulepe, eraisiku maksejõuetuse kokkulepe, võlakergendusteade
Vt vastus küsimusele 7.
Nagu ka pankrotivara hulka kuuluvate varade puhul, asendab ametlik volinik pankrotivõlgnikku kostjana pooleliolevates kohtuasjades, mille võlausaldajad on pankrotivõlgniku suhtes algatanud. Ametlikul volinikul on võimalik tegutseda kostjana, sõlmida kokkulepe või menetlusest loobuda. Kui ametlik volinik tegutseb kostjana menetluses edukalt, tasutakse võimalik vastunõue või kulud pankrotivarasse kõikide võlausaldajate kasuks. Kui menetlus on edukas või jõutakse kokkuleppele, muutub kokkulepitud summa pankrotimenetluses tunnustatud nõudeks.
ISI on sidusrühmi kaasates koostanud võla ümberkujundamise kokkuleppe ja eraisiku maksejõuetuse kokkuleppe jaoks standardse protokolli (eel)dokumendi. Selles on sätestatud nii võlgnike kui ka võlausaldajate kohustused kokkuleppe täitmise ajal. Võla ümberkujundamise kokkuleppe ja eraisiku maksejõuetuse kokkuleppe protokollidokumendi näidised lisatakse sellele dokumendile.
Võlausaldaja osaleb järgmiselt
1. Võlga tõendav dokument: võla ümberkujundamise kokkuleppe ja eraisiku maksejõuetuse kokkuleppe korral peab eraisiku pankrotihaldur pärast seda, kui kohtunik on võlgnikule väljastanud sissenõudmise eest kaitsva tunnistuse, kirjutama kaasatud võlausaldajatele, et teavitada neid nimetamisest ja kutsuda esitama oma võlga tõendavad dokumendid ja soovi, kuidas nende võlga tuleks kokkuleppe tingimuste raames käsitleda.
Pankroti korral on kõik võlausaldajad kohustatud esitama ametliku võlga tõendava dokumendi, enne kui neile nende jaotis välja makstakse.
2. Hääletamine: kui eraisiku pankrotihaldur, kes tegutseb võla ümberkujundamise kokkulepet või eraisiku maksejõuetuse kokkulepet sõlmida sooviva võlgniku nimel, kutsub kokku võlausaldajate koosoleku, on kaasatud võlausaldajatel õigus hääletada kokkuleppe tingimuste raames, eeldusel, et nad oma võla tõendanud.
3. Vastuväited: võlausaldaja võib esitada kohtutele vastuväite enne võla ümberkujundamise kokkuleppe või eraisiku maksejõuetuse kokkuleppe tingimuste jõustumist. Konkreetsed tingimused on sätestatud õigusaktides.[vii]
4. Kompromissi pakkumine: võlausaldajatel on õigus hääletada pankrotivõlgniku pakutud kompromissi üle. See toimub juhul, kui pankrotivõlgnik soovib jõuda kokkuleppele mõne või kõikide oma võlausaldajatega enne pankroti tähtaja lõppemist, et säilitada kogu oma vara.
Võla ümberkujundamise kokkuleppe või eraisiku maksejõuetuse kokkuleppe raames võlausaldaja võlgniku vastu ametlikult nõudeid ei esita. Protsessi esimeses etapis koostatakse võlgniku majanduslikku olukorda puudutav deklaratsioon. Selles loetletakse kõik võlausaldajad ja igale võlausaldajale võlgnetav summa ning selle alusel antakse välja sissenõudmise eest kaitsev tunnistus. Pärast tunnistuse väljastamist võib eraisiku pankrotihaldur paluda võlausaldajatel tõendada oma võlga, enne kui ta hakkab maksejõuetuskokkulepet koostama. Kui võlausaldaja ei esita võlga tõendavaid dokumente pärast vastava taotluse saamist, mõjutab see kokkulepet puudutavat hääleõigust ja jaotise suurust.
Võlakergendusteate taotlemisel ei esita võlausaldaja ametlikult nõudeid, kuid ametlik volinik võib paluda neil kinnitada, et võlgniku deklareeritud võlgnetav summa on õige.
Kokkulepe ei hõlma pärast kokkuleppe kuupäeva tekkivaid uusi võlgu. Juhul kui olemasolevate võlgade suurus muutub, võib nõuda üldkokkuleppe muutmist (nt tingimuslik kohustuse realiseerimisel).
Pankroti korral esitatakse pankrotivara koosseis (kõik pankrotivõlgniku varad ja kohustused) kahel vormil, mille pankrotivõlgnik on kohustatud täitma ja esitama pankrotiinspektorile pankroti kohta otsuse tegemise päeval: kinnitus varalise olukorra kohta ja kinnitus isikuandmete kohta. Igat liiki kohustused lisatakse pankrotimenetlusse tõendamata nõuetena, tingimusel, et need tekkisid võlgnikul enne pankroti väljakuulutamise kuupäeva, st kuupäeva, millal nende pankroti tähtaeg algab. Võlgu, mis tekivad pankrotivõlgnikul pärast pankroti väljakuulutamise kuupäeva, ei saa nõudena pankrotimenetlusse lisada.[viii]
Pärast sissenõudmise eest kaitsva tunnistuse väljastamist võla ümberkujundamise kokkuleppe ja eraisiku maksejõuetuse kokkuleppega seotud maksejõuetusmenetluses teatatakse konkreetsetele võlausaldajatele sellise tunnistuse väljaandmisest ja neile antakse võlgniku majanduslikku olukorda puudutava deklaratsiooni ärakiri. Võlausaldajat võidakse paluda esitada võlga tõendavad dokumendid ja küsitakse tema eelistust võla käsitlemisel. Võlgnevust võlausaldajale tõendatakse samal viisil, nagu tõendatakse pankrotivõlgniku võlga pankrotiseaduse kohaselt.
Kui võlausaldaja on oma võla tõendanud, on tal õigus hääletada seadusjärgsel võlausaldajate koosolekul, mis kutsutakse kokku võlgniku ettepaneku heakskiitmiseks. Kui võlausaldaja ei esita võlga tõendavaid dokumente või tõendab oma võlga muul viisil ebapiisavalt, ei saa ta osaleda võlausaldajate koosolekul ega kokkuleppega ettenähtud jaotise väljamaksmisel.
Päev pärast seda, kui välja on kuulutatud füüsilise isiku pankrot, saadab ISI pankrotiosakond finants- ja valitsusasutuste loetelusse teate isikute kohta, kelle pankrot on välja kuulutaud. Teade pankroti väljakuulutamise kohta avaldatakse ka ISI veebisaidil ja Iiri riigi ametlikus väljaandes Iris Oifigiul.
Kõikidele võlausaldajatele, kellele on pankrotivara suhtes tagatud nõudeid, antakse (teatades sellest kirjalikult või e-posti teel) alates pankroti väljakuulutamisest kolmekümnepäevane tähtaeg tõendite esitamiseks oma nõuete kohta pankrotivara suhtes. Võlga tõendavateks dokumentideks võivad olla hüpoteegilepingud, arved, konto väljavõte ja teatavatel asjaoludel võidakse võlausaldajalt nõuda kirjalikku tunnistust.
Enne võlausaldajatele pankrotivarast jaotise alusel väljamaksete tegemist teeb ISI teatavaks lähenevad maksed ja juhtumid, millega need seotud on. Nii tagatud kui ka tagamata nõuetega võlausaldajatele antakse jälle kolmkümmend päeva oma nõuete esitamiseks ISI-le ja nõutakse sama tõendamiskohustuse täitmist.
Kõikidel juhtudel nõuab ISI pankrotiosakond võlausaldajatelt, et nad täidaksid standardsed võlga tõendavate dokumentide vormid, mis on kättesaadavad ISI veebilehel.
Eesõigusnõuded
Eraisiku maksejõuetuse kokkulepete ja võla ümberkujundamise kokkulepete puhul makstakse eesõigusnõuded vastavalt kokkuleppe tingimustele ning pankroti korral on selliste nõuete järjekord kohe pärast pankrotitasusid ja -kulusid või ametlikul volinikul pankrotivaraga tegelemisel tekkinud kulusid. Eesõigusnõuded on järgmised:
teatavad maksuhaldurile maksmisele kuuluvad summad, nt tulumaks, kapitalikasumi maks, käibemaks, töötasult kinnipeetav maks / sissetulekuga seotud sotsiaalkindlustusmaks jne;
teatavad kohaliku omavalitsuse maksud, mis on tekkinud 12 kuu jooksul enne võlgniku pankroti väljakuulutamist või kokkuleppe sõlmimist (alguskuupäev). See sisaldab kohalikke makse ja tasusid;
palgad, mida võlgnetakse võlgniku töötajatele alguskuupäevale eelnenud nelja kuu eest;
nendele töötajatele võlgnetavad pensioni-, puhkuse- või haigushüvitised.[ix]
Tagatud võlg
Eraisiku maksejõuetuse kokkuleppes on tagatud nõuetega võlausaldaja seotud kokkuleppe tingimustega. Tavalise eraisiku maksejõuetuse kokkuleppe puhul makstakse laenuandjale võlgniku tulust välja mis tahes summa, mis on lepingus kokku lepitud. Võlgniku ülejäänud igakuisest sissetulekust, kui seda on, tehakse pärast võlgniku mõistlike elamiskulude ja eraisiku pankrotihalduri tasude mahaarvamist väljamakse tagamata nõuetega võlausaldajale.
Pankrotimenetlus ei mõjuta tagatud nõuetega võlausaldaja õigusi. Selline võlausaldaja võib valida seoses oma tagatud võlaga ühe kolmest järgmisest võimalusest:
tugineb oma tagatisele – st praktikas seda, et ta jääb pankrotist väljapoole;
realiseerib oma tagatise või määrab selle väärtuse ning nõuab puudujääva osa (kui seda on) – võlausaldaja arvutab tagatud vara õiglase turuväärtuse ja arvab selle koguvõlast maha. Võimalikku puudujääki tunnustatakse pankrotivaras tagamata nõudena. Selle protsessi käigus võib tagatud nõuetega võlausaldaja kõnealuse vara müüa;
tagatisest loobumine – tagatud nõuetega võlausaldajal on võimalus loobuda täielikult oma tagatisest ja lasta oma nõuet tunnustada pankrotivaras tagamata nõudena.
Tagamata võlg
Nii eraisiku maksejõuetuse kokkuleppe kui ka võla ümberkujundamise kokkuleppe puhul tasutakse tagamata võlad võlausaldajatele kokkuleppe tingimuste kohaselt. Võlakergendusteate puhul peab isik, kui tema olukord järelevalveperioodi kestel paraneb, sellest ISI-le teatama ja sõltuvalt paranemise ulatusest võidakse tal paluda osaleda oma võlgade tasumises.
Pankrotivara tagamata nõuetega võlausaldajad järjestatakse võrdselt. Nende võlad tasutakse nende vahendite väljamaksmise kaudu, mis jäävad järele pärast pankrotitasude, ametliku voliniku kulude ja eesõigusnõuete tasumist.
Maksejõuetusmenetluse rahuldava lõpetamise üldeeldus on see, et võlgnik täidab kokkuleppest tulenevaid kohustusi kogu selle kehtivus jooksul. Kui seda on järgitud, vabastatakse võlgnik tagamata võlgadest. Tagatud võla staatus sõltub kokkuleppe konkreetsetest tingimustest.
Kui võlgnik rikub võlakergendusteate, võla ümberkujundamise kokkuleppe või eraisiku maksejõuetuse kokkuleppe tingimusi, võidakse see lõpetada. Kui võlgnikul tekib maksetega kuuekuuline viivitus, loetakse kokkulepe nurjunuks. Mõlemal juhul muutub võlgnik vastutavaks kõikide oma sissenõutavaks muutunud võlgade eest, kaasa arvatud kõik sellel võlgade tasumata jätmise perioodil tekkinud viivised, tasud ja intressid.
Pankrotivõlgnik, kes on täitnud pankrotimenetluse nõuded, vabastatakse võlakohustustest automaatselt ühe aasta möödumisel. Pankrotivõlgnik võib igal ajal pankroti kestel teha võlausaldajatele pakkumise (kompromissi) võlgade tasumiseks. Pankrotivõlgnik peab taotlema kõrgemalt kohtult oma pankrotimenetluse peatamist; see takistab ametlikul volinikul pankrotivara hulka kuuluva vara realiseerimise jätkamist. Pankrotivõlgnik võib seejärel kõrgemas kohtus pakkuda võlausaldajatele kompromissi. Selle üle hääletavad pankrotivõlgniku võlausaldajad; kui vähemalt 60% nendest võlausaldajatest (nende arvu ja võla suuruse alusel) nõustuvad pakkumise tingimustega, võetakse see vastu.
Kompromissi raames heakskiidetud summa võidakse maksta välja jaotise alusel või pankrotivõlgniku enda vahendeid kasutades. Ametliku voliniku bürool pankroti haldamise käigus tekkinud mis tahes tasud või kulud tuleb tasuda, samuti tuleb tasuda eesõigusnõuded. Kui ametlik volinik nõustub kõrgema kohtu vahendatud võlausaldajaga sõlmitava kompromisspakkumisega, vabastatakse pankrotivõlgnik võlakohustustest.
Tagamata nõuetega võlausaldajad – ei kohaldata.
Tagatud nõuetega võlausaldajad – tagatud nõude staatus sõltub kokkuleppe konkreetsetest tingimustest.
Pankroti korral ei ole võlausaldajatel võimalik nõuda pankrotivõlgnikult olemasolevaid võlgu pärast pankroti väljakuulutamise kuupäeva (pankrotivõlgnikul pärast pankroti väljakuulutamist tekkivad võlad võib tavapäraselt sisse nõuda); selle asemel peavad nad võtma ühendust otse ametliku volinikuga. Kui pankrotivõlgnik on pankrotist vabastatud, mis toimub enamikul juhtudest ühe aasta jooksul (kohustuste täitmatajätmine jne võivad pikendada seda tähtaega kuni 15 aastani), kantakse kõik tagamata võlad (kaasa arvatud eesõigusnõudega võlad) maha. Võlad, mis on seotud tagatud nõuetega võlausaldajatega, kui nad otsustavad tugineda oma tagatisele, jäävad alles ka pärast vabastamiskuupäeva. Pankrotimenetlus ei mõjuta tagatud nõuetega võlausaldajate õigusi tagatisega vara suhtes.
Kui tagatud nõuetega võlausaldaja on oma tagatise hinnanud ja esitanud pankrotimenetluses puudujäägi osa suhtes nõude (tagamata võlana), kantakse pärast võimalike väljamaksete tegemist järelejääv osa pärast vabastamist maha. Tuleb märkida, et isegi kui tagatud nõuetega võlausaldaja otsustab ainult tugineda tagatisele (ja ei nõua pankrotimenetluses puudujäävat osa), ei ole tal võimalik nõuda võlgnikult pärast tema pankrotist vabastamist puudujääki. Selle stsenaariumi korral on pankroti mõju tagatisega laenule (või hüpoteegile) selline, et laenu osa, mis ületab seotud vara väärtust (pankroti väljakuulutamise kuupäeval), käsitletakse tagamata võlana.
Võla ümberkujundamise kokkulepe või eraisiku maksejõuetuse kokkulepe: maksejõuetusmenetluses kannavad kokkuleppe kulud üldjuhul võlausaldajad. Eraisiku pankrotihalduri kulud, nagu need on kokku lepitud võlausaldajatega kokkuleppe sõlmimise ajal, või kui kohus need pärast järgnevat läbivaatamist heaks kiidab, arvatakse kasutada olevatest võlgniku vahenditest maha. Kui võlausaldaja esitab vastuväite seoses sissenõudmise eest kaitsva tunnistuse või kokkuleppega, kannab võlausaldaja üldjuhul oma kulud ise [x]. Kui võlausaldaja esitab vastuväite eraisiku maksejõuetuse kokkuleppele, võib võlausaldaja taotleda kohtult kulude tasumist, kui vastuväide rahuldatakse [xi]. Sündmuste tavapärase käigu korral käivad kulud kaasas nende põhjusega, st kulud peab tasuma pool, kelle tegevus need põhjustab.
Võlakergendusteade: võlakergendusteatega kulusid seotud ei ole.
Võlausaldajad kannavad pankrotimenetluse kulud, mis makstakse välja pankrotivaras kasutada olevatest vahenditest.
Võlgnik peab enne maksejõuetusmenetluse algatamist täitma teatavad tingimused, mille hulka kuulub nõue selle kohta, et ta esitab oma majanduslikku olukorda puudutava täieliku ja täpse deklaratsiooni ning allkirjastab seadusjärgse avalduse, mis seda teavet kinnitab. Eraisiku pankrotihaldur peab samuti veenduma, et võlgnik on aus ja on avaldanud talle täielikult kogu asjakohase teabe oma majandusliku olukorra kohta. Võlausaldaja või eraisiku pankrotihaldur või ISI võib ainult seoses võlakergendusteatega taotleda kohtult maksejõuetusmenetluse lõpetamist teatavatel eraisiku maksejõuetuse seaduses ettenähtud alustel, sealhulgas järgmistel juhtudel:
võlgnik on oma käitumisega korraldanud oma finantsasjad nii, et ta täidab kokkuleppe või võlakergendusteate sõlmimiseks vajalikud tingimused;
seaduses sätestatud menetlusnõuded ei ole täidetud;
võlgniku majanduslikku olukorda puudutavas deklaratsioonis on ebatäpsused või väljajätmised, mis on tekitanud või võivad tekitada võlausaldajale materiaalset kahju;
võlgnik ei ole täitnud kõlblikkusnõudeid;
võlgnik on andnud eelise kolmandale isikule, vähendades sellega oma võlgade tasumiseks kasutada olevat summat; või
võlgnik on toime pannud mõne 2012. aasta maksejõuetuse seaduse (muudetud) kohase rikkumise.
Võlausaldajatel ei ole õigust taotleda enne maksejõuetusmenetluse algust tehingute tagasipööramist või vara üleandmist. Kui saab siiski lähtuda sellest, et võlgnik on teinud ülemääraseid makseid pensionifondi, võib võlausaldaja taotleda kohtutelt hüvitist. Kohus võib teha selle kohta määruse, mille järgi peab fondivalitseja tagastama makstud summa tervikuna jagamiseks kokkuleppepoolteks olevate võlausaldajate vahel.
Pankrotialase regulatsiooni kohaselt võib tühistada eelnevad vara üleandmised ja maksed, mille pankrotivõlgnikud on teinud võlausaldajatele või muudele isikutele. See hõlmab järgmisi olukordi:
pankrotivõlgnik on maksnud summa või andnud vara üle võlausaldajale, eelistades teda muudele võlausaldajatele, kelle ees tal on võlgnevusi. Ametlik volinik võib taotleda selliste maksete tagasivõitmist, mis on tehtud pankroti väljakuulutamisele eelnenud kolme aasta jooksul. Kui ametlik volinik on edukas, makstakse kõnealune summa tagasi pankrotivarasse kõikide võlausaldajate kasuks;[xii]
pankrotivõlgnik on vara üle andnud või kinkinud kolmandale isikule õiglasest turuväärtusest väiksema summa eest. Kui ametliku voliniku taotlus kõrgemale kohtule on edukas, võib sellised pankroti väljakuulutamisele eelnenud kolme aasta jooksul tehtud üleandmised tühistada ja puuduv osa tasutakse pankrotivarasse kõikide võlausaldajate kasuks;[xiii]
pankrotivõlgnik on andnud vara üle või teinud makse, mida võib käsitleda nn vältimistehinguna, st pankrotivõlgnik üritas vältida vara või rahasumma käsitlemist pankrotivara osana. Nendel juhtudel kohaldatakse kahte ajavahemikku:
ametlikul volinikul on võimalik tagasi võita sellised pankrotimenetlusele eelnenud kolme aasta jooksul tehtud tehingud, kui tema taotlus kõrgemale kohtule on edukas, ja
pankrotimenetlusele eelnenud viie aasta jooksul tehtud tehingud, tingimusel, et pankrotivõlgnik ei suuda tõendada, et oli tehingu ajal maksevõimeline.[xiv]
Kõikide eespool esitatud stsenaariumide korral peab ametlik volinik tõendama kirjaliku tunnistusega kõrgemale kohtule kohut rahuldaval viisil, et need tehingud tõepoolest toimusid õigusnormide alusel nimetatud eesmärgil; seega käsitletaks kõnealuseid tehinguid/üleandmisi pankrotivara võlausaldajaid kahjustavatena.
[i] Sissenõudmise eest kaitsvaid tunnistusi käsitleva regulatsiooni kohta vt 2012. aasta maksejõuetuse seaduse (muudetud) 3. peatüki §-d 59–64 (võla ümberkujundamise kokkulepe) ja 4. peatüki §-d 93–98 (eraisiku maksejõuetuse kokkulepe)
[ii] Vt 2012. aasta maksejõuetuse seaduse (muudetud) § 115A
[iii] Vt eraisiku pankrotihalduri õigusliku aluse kohta 2012. aasta eraisiku maksejõuetuse seaduse 5. osa ning kvalifitseerumise kriteeriumide, regulatiivsete standardite ja loa andmise nõuete kohta 2012. aasta eraisiku maksejõuetuse seadusega (eraisiku pankrotihalduritele loa andmine ja nende järelevalve) seotud 2013. aasta määrused (S.I. nr 209, 2013).
[iv] 2012. aasta maksejõuetuse seaduse (muudetud) § 135 ja 1988. aasta pankrotiseaduse (muudetud) esimese lisa § 17
[v] 2012. aasta maksejõuetuse seaduse (muudetud) § 135 lg 2
[vi] 1988. aasta pankrotiseaduse (muudetud) § 61 ja § 136
[vii] 2012. aasta maksejõuetuse seaduse (muudetud) § 87 (võla ümberkujundamise kokkulepe) ja § 120 (eraisiku maksejõuetuse kokkulepe)
[viii] 1988. aasta pankrotiseaduse (muudetud) § 75
[ix] 1988. aasta pankrotiseaduse (muudetud) § 81 ja § 101
[x] 2012. aasta maksejõuetuse seaduse (muudetud) § 97
[xi] 2012. aasta maksejõuetuse seaduse (muudetud) § 115 punkt a
[xii] 1988. aasta pankrotiseaduse (muudetud) § 57
[xiii] 1988. aasta pankrotiseaduse (muudetud) § 58
[xiv] 1988. aasta pankrotiseaduse (muudetud) § 59

matches:
kohus
kohus
kohus
§ 23
kohus
kohus
kohus
Kohus
§ 115
§ 135
§ 17
§ 135
§ 61
§ 136
§ 87
§ 120
§ 75
§ 81
§ 101
§ 97
§ 115
§ 57
§ 58
§ 59


Põllumajandusministri ja maaeluministri määruste muutmine – Riigi Teataja
Põllumajandusministri ja maaeluministri määruste muutmine
RT I, 19.12.2018, 4
Vastu võetud 13.12.2018 nr 73
Määrus kehtestatakse taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse § 4 lõike 3, § 61 lõike 4, § 8 lõike 22, § 64 lõike 5, § 65 lõigete 4 ja 7, § 73 lõigete 5 ja 7, § 74 lõike 5, § 75 lõike 2, § 76 lõike 4, § 101 lõike 4, § 104 lõike 4 ning § 118 lõike 8 alusel.
§ 1. Põllumajandusministri 3. mai 2006. a määruse nr 58 „Seemnekartuli kategooriad ning seemnekartuli tootmise ja turustamise nõuded” muutmine
1) paragrahvi 3 lõike 2 tabeli 8. rea esimene veerg sõnastatakse järgmiselt:
„8) taimekahjustajaid ja muid kahjustusi kokku, välja arvatud muld ja muud lisandid”;
2) paragrahvi 3 lõike 4 tabel sõnastatakse järgmiselt:
3) paragrahvi 7 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Põllumajandusamet teeb sertifitseerimise nõuetele vastava seemnekartulipartii kohta põldtunnustamise ja mugulaproovi analüüsi tulemusi arvestades sertifitseerimise otsuse ning väljastab isiku taotluse alusel nõuetekohased etiketid.”;
4) paragrahvi 9 lõige 9 sõnastatakse järgmiselt:
„(9) Kvaliteedi määramiseks võetava mugulaproovi suurus sõltuvalt seemnekartulipartii suurusest on järgmine:
4) partii üle 100 tonni – 200 mugulat iga 50 tonni kohta.”;
5) paragrahvi 91 lõike 1 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Tarnija võtab § 9 lõikes 9 sätestatud nõudele vastava mugulaproovi bakterhaiguste määramiseks põllult koristatud ning sorteerimata, kuid selgelt eristatavast säilitussordi seemnekartuli partiist selliselt, et võetud mugulaproov iseloomustaks kogu partiid.”;
6) paragrahvi 13 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Geneetiliselt muundatud sordist pärineva seemnekartuli puhul märgitakse sertifitseerimise otsusele, etiketile ja muule dokumendile sellekohane teave.”.
§ 2. Maaeluministri 27. detsembri 2016. a määruse nr 76 „Puuvilja- ja marjakultuuride paljundusmaterjali tootmise ja turustamise nõuded” muutmine
1) paragrahvi 12 pealkirjast jäetakse välja sõnad „tootmisega tegeleva”;
2) paragrahvi 13 lõige 9 sõnastatakse järgmiselt:
„(9) Põllumajandusamet teeb sertifitseerimise nõuetele vastava puuvilja- ja marjakultuuri paljundus- ja istutusmaterjali partii kohta sertifitseerimise otsuse, arvestades põldtunnustamise tulemusi ja taimekahjustaja esinemise tuvastamiseks võetud proovi laboratoorse analüüsimise tulemusi, ning väljastab isiku taotluse alusel etiketid või määrab trükkida lubatud etikettide arvu.”.


Vihula valla põhimäärus – Riigi Teataja
Vihula valla põhimäärus
Vihula valla põhimäärus - sisukord
§ 1 Vihula valla põhimääruse eesmärk
§ 2 Vihula valla omavalitsusorganid on:
§ 3 Vihula valla tegevuse õiguslikud alused
§ 4 Vihula valla sümbolid
§ 5 Vihula valla lipu kasutamise kord
§ 6 Vihula valla vapi kasutamise kord
§ 7 Vihula valla tunnustusavaldused
§ 18 Juhtivkomisjon
§ 20 Volikogu eestseisus
§ 21 Volikogu istung, selle kokkukutsumine ja päevakord
§ 23 Volikogu istungi läbiviimine
§ 26 Tagasiastumine
§ 27 Volikogu liikme enesetaandamine
§ 28 Volikogu istungi protokoll
§ 29 Valitsus ja selle koosseis
§ 30 Valitsuse kinnitamine
§ 31 Valitsuse pädevus
§ 32 Valitsuse õigusaktide avalikustamise ja jõustumise kord
§ 35 Valitsuse istung
§ 36 Valitsuse komisjon
§ 37 Vallasekretär
§ 38 Valla eelarvestrateegia
§ 39 Valla finantsjuhtimine ja eelarve koostamine
§ 40 Kohalikud maksud
§ 41 Laenude võtmine
§ 42 Eelarve eelnõu koostamine
§ 43 Eelarve eelnõu menetlemine, vastuvõtmine ja jõustumine
§ 44 Eelarveaasta alguseks vastu võtmata eelarve
§ 46 Eelarve täitmine
§ 47 Valla reservfondi kasutamise kord
§ 48 Majandusaasta aruande koostamine ja kinnitamine
§ 49 Valla arengukava
6 VALLA AMETIASUTUSE HALLATAVATE ASUTUSTE MOODUSTAMINE
§ 50 Valla ametiasutuse hallatavate asutuste moodustamise kord ja põhiülesanded
RT IV, 19.06.2014, 11
Vastu võetud 08.03.2012 nr 55
RT IV, 15.01.2013, 89
jõustumine 15.03.2012
12.06.2014 RT IV, 19.06.2014, 8 01.07.2014
§ 1. Vihula valla põhimääruse eesmärk
Vihula valla põhimääruses sätestatakse:
3) vallavolikogu komisjonide esimeeste ja aseesimeeste valimise kord;
8) valla või linna arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve koostamise ja muutmise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted;
§ 2. Vihula valla omavalitsusorganid on:
(1) Vihula Vallavolikogu (edaspidi volikogu) - esinduskogu, mis valitakse valla hääleõiguslike elanike poolt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel.
(2) Vihula Vallavalitsus (edaspidi valitsus) - volikogu poolt moodustatav täitevorgan.
§ 3. Vihula valla tegevuse õiguslikud alused
(1) Vihula vald juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi põhiseadusest, Euroopa kohaliku omavalitsuse hartast, kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, teistest õigusaktidest, rahvusvahelistest lepingutest, käesolevast põhimäärusest, lepingutest riigiorganitega, teiste omavalitsusüksuste ja nende liitudega.
(2) Vihula vald on avalik-õiguslik juriidiline isik, keda esindavad seaduste ja käesoleva põhimääruse alusel volikogu, volikogu esimees, vallavalitsus ning vallavanem või nende poolt volitatud isikud.
(3) Vallal on avalik-õigusliku juriidilise isikuna iseseisev eelarve, arveldusarve pangas ja oma
sümboolika.
§ 4. Vihula valla sümbolid
(1) Vihula vallal on oma vapp ja lipp.
(2) Vihula valla vapiks on sinisel kilbil kaks kaldristina põimuvat kuldse ja hõbedase varda paari.
(3) Vihula valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Kandelipu suurus on 105 x 105 cm.
§ 5. Vihula valla lipu kasutamise kord
(1) Valla lipp on heisatud alaliselt vallamaja ees. Muudes kohtades otsustab valla lipu alalise heiskamise valitsus.
[RT IV, 19.06.2014, 8 - jõust. 01.07.2014]
(2) Valla lipu võivad heisata kõik vallakodanikud eramajadel perekondlike sündmuste ja tähtpäevade puhul ning ettevõtted ja organisatsioonid oma ürituste ja tähtpäevade puhul.
(3) Lipp heisatakse hoonetel lipuhoidjasse või maapinnalt tõusvasse lipumasti, mille kõrgus peab olema vähemalt kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus aga kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud lippudel peab jääma lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
(4) Valla lipp heisatakse riiklikel pühadel ja tähtpäevadel, rahvuspühadel (lipupäevadel) 1.maist kuni 30. septembrini kell 8.00 ja 1. oktoobrist kuni 30. aprillini kell 9.00 ning langetatakse päikeseloojangul, kuid mitte hiljem kui kell 22.00. Jaaniööl lippu ei langetata.
§ 6. Vihula valla vapi kasutamise kord
(1) Vihula valla vappi kasutatakse:
1) volikogu, valitsuse, kantselei ja valitsuse struktuurüksuste pitsatitel ja dokumentidel;
2) Vihula valla dokumentidel, autasudel, meenetel, ametimärkidel ja muudel ametlikel trükistel;
3) Vihula vallamajal, valla piiritähistel ning valla ametiasutuste hoonete siltidel.
(2) Juhtudel, mis ei ole toodud käesoleva paragrahvi esimeses lõikes, võib Vihula valla vappi kasutada üksnes valitsuse loal.
§ 7. Vihula valla tunnustusavaldused
(1) Vihula vald avaldab tunnustust:
1) Vihula valla tänukirja andmisega;
2) Vihula valla Aasta Tegija auhinna andmisega;
3) Vihula valla elutööpreemia andmisega;
4) Vihula valla vapimärgi andmisega.
(2) Vihula valla tunnustusavalduste andmine toimub vastavalt volikogu poolt kehtestatud korrale.
1) algatada volikogu õigusaktide eelnõusid ja teha ettepanekuid küsimuste võtmiseks volikogu päevakorda;
3) esitada muudatusettepanekuid volikogu menetluses olevatele õigusaktide eelnõudele;
5) saada volikogu ja valitsuse õigusakte, dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmed, mille väljastamine on seadusega keelatud;
9) kantselei kaudu informeerida kodanikke volikogu liikme vastuvõtuajast ja kohast;
10) võtta volikogu istungil vaheaeg kuni 10 minutit enne eelnõu lõplikule hääletamisele panemist.
(2) Volikogu pädevuses on lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatule kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse ja teiste seadustega volikogu pädevusse antud küsimused, samuti küsimused, mis on seadusega antud kohaliku omavalitsuse või kohaliku omavalitsuse organi pädevusse ja mille lahendamist ei ole volikogu delegeerinud valitsusele.
5) vähemalt ühel protsendil hääleõiguslikest valla elanikest;
5) valitsuse arvamus eelnõu kohta, mida ei ole esitanud vallavanem või valitsus, v.a volikogu töökorraldust puudutavad eelnõud;
7) eelnõu esitaja, allkiri, esitamise kuupäev, koostaja nimi ning nimekiri, keda kutsuda istungile ja kellele saata vastuvõetud määrus või otsus.
(4) Eelnõule võivad olla lisatud ka muud esitaja poolt vajalikuks peetavad materjalid (eksperthinnangud jms), vajadusel lisatakse eelnõule muudatusettepanekute koondtabel koos juhtivkomisjoni ja valitsuse arvamusega.
(6) Kantselei edastab eelnõud volikogu esimehele ja valitsusele ( v.a valitsuse enese poolt esitatud eelnõud).
(7) Vallasekretär esitab vajadusel kirjalikult oma seisukoha eelnõu vastavuse kohta kehtivatele õigusaktidele, samuti ettepanekud eelnõu redaktsiooniliseks muutmiseks.
(9) Volikogu kutses märgitud eelnõud on kättesaadavad kantseleis ja valla veebilehel.
(1) Volikogu määrused jõustuvad kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas, kui määruses eneses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
(3) Volikogu õigusaktid loetakse avalikustatuks pärast nende väljapanekut vallakantseleis. Õigusaktid saadetakse kõigile valla raamatukogudele ja teavitatakse valla infolehes.
(4) Volikogu õigusaktide avaldamist, avalikustamist, süstematiseerimist ja säilitamist korraldab valitsuse kantselei.
1) juhib ja korraldab volikogu tööd, kutsub kokku ja juhatab volikogu istungeid, vajadusel eestseisuse koosolekuid ning korraldab nende ettevalmistamist ja volikogu õigusaktide eelnõude menetlemist;
4) kirjutab alla volikogu poolt vastuvõetud määrustele, otsustele ja teistele dokumentidele ning peab volikogu nimel kirjavahetust;
6) vajadusel suunab määruse või otsuse eelnõu volikogu vastavasse komisjoni või jaotab eelnõu komisjonide vahel ümber;
7) täidab muid temale seaduse või Vihula valla põhimäärusega pandud ülesandeid;
(2) Volikogu esimehele makstakse tasu vallavolikogu esimehe kohustuste täitmise eest. Tasu suuruse määrab oma otsusega volikogu.
(1) Aseesimees täidab volikogu esimehe äraolekul tema kohustusi ja omab tema õigusi ning saab volikogu esimehe tasu vastavalt volikogu kehtestatud määras.
(2) Täidab muid volikogu töö korraldamise ja volikogu õigusaktide ettevalmistamisega seotud kohustusi vastavalt volikogu ja volikogu esimehe poolt antud ülesannetele.
1) kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse kirjalik või suuline ettepanek;
3) nimekirja sulgemise otsustab volikogu avalikul hääletamisel poolthäälteenamusega,
mis fikseeritakse volikogu istungi protokollis;
(3) Hääletamise läbiviimiseks kuulutatakse volikogu istungil välja vaheaeg.
(6) Kui üles on seatud üks kandidaat, on hääletussedelil kandidaadi nimi ning kandidaadi nime järel lahtrid märkustega poolt ja vastu. Hääletav volikogu liige märgib hääletamissedeli vastavasse lahtrisse oma poolt- või vastuhääle ristiga. Kui volikogu liige rikub hääletamissedeli, on tal õigus saada valla valimiskomisjonilt uus hääletamissedel. Volikogu liige peab rikutud hääletamissedeli tagastama valla valimiskomisjonile. Kui volikogu liige on hääletamissedelile juba märkinud oma valimisotsustuse, kriipsutab ta sellel enne valla valimiskomisjonile tagastamist läbi mõlemad lahtrid nii, et otsustus ei ole loetav. Uue hääletamissedeli andmise kohta tehakse vastav märge valla valimiskomisjoni hääletamistulemuste protokolli.
(7) Kui üles on seatud mitu kandidaati, siis volikogu liige märgib hääletussedelil olevasse lahtrisse selle kandidaadi registreerimisnumbri, kelle poolt ta hääletab. Kui volikogu liige rikub hääletamissedeli, on tal õigus saada valla valimiskomisjonilt uus hääletamissedel. Volikogu liige peab rikutud hääletamissedeli tagastama valla valimiskomisjonile. Kui volikogu liige on hääletamissedelile juba märkinud oma valimisotsustuse, kriipsutab ta selle enne hääletamissedeli valimiskomisjonile tagastamist läbi nii, et otsustus ei ole loetav. Uue hääletamissedeli andmise kohta tehakse vastav märge valla valimiskomisjoni hääletamistulemuste protokolli.
1) ühe kandidaadi puhul:
1.1.kui hääletamissedelil puudub vastavas lahtris rist või hääletussedelilt pole üheselt aru saada
hääletaja tahe;
1.2.kui kandidaadi nime järel märgitud vastavates lahtrites ei ole risti või on rist mõlemas
lahtris.
2) kahe ja enama kandidaadi puhul:
2.1.kui vastavasse lahtrisse ei ole kirjutatud ühegi kandidaadi registreerimisnumbrit või on
kirjutatud registreerimisnumber, mis ei ole antud ühelegi kandidaadile;
2.2.kui vastavasse lahtrisse kirjutatud kandidaadi registreerimisnumber ei ole loetav või on
parandatud ning ei ole üheselt mõistetav.
(13) Volikogu valimiste vahelisel ajal volikogu esimehe valimise korral rakendatakse §-s 16 sätestatud korda.
(2) Volikogul on üks aseesimees.
(3) Volikogu aseesimehe kandidaadi ülesseadmine:
1) kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse suuline ettepanek;
4) pärast nimekirja sulgemist tutvustab kandidaatide nimekirjas olev isik end ja volikogu liikmel on õigus esitada küsimusi;
5) hääletamise läbiviimiseks kuulutatakse volikogu istungil välja vaheaeg.
(5) Volikogu aseesimehe valimise korraldab volikogu poolt avaliku hääletamise tulemusena moodustatud vähemalt kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon, kes valib enda hulgast komisjoni esimehe ja sekretäri.
(6) Kui üles on seatud üks kandidaat, on hääletussedelil kandidaadi nimi ning kandidaadi nime järel lahtrid märkustega poolt ja vastu. Hääletav volikogu liige märgib hääletamissedeli vastavasse lahtrisse oma poolt-või vastuhääle ristiga. Kui volikogu liige rikub hääletamissedeli, on tal õigus saada häältelugemiskomisjonilt uus hääletamissedel. Volikogu liige peab rikutud hääletamissedeli tagastama häältelugemiskomisjonile. Kui volikogu liige on hääletamissedelile juba märkinud oma valimisotsustuse, kriipsutab ta sellel enne häältelugemiskomisjonile tagastamist läbi mõlemad lahtrid nii, et otsustus ei ole loetav. Uue hääletamissedeli andmise kohta tehakse vastav märge hääletamistulemuste protokolli.
(7) Kui üles on seatud mitu kandidaati, siis volikogu liige märgib hääletussedelil olevasse lahtrisse selle kandidaadi registreerimisnumbri, kelle poolt ta hääletab. Kui volikogu liige rikub hääletamissedeli, on tal õigus saada häältelugemiskomisjonilt uus hääletamissedel. Volikogu liige peab rikutud hääletamissedeli tagastama häältelugemiskomisjonile. Kui volikogu liige on hääletamissedelile juba märkinud oma valimisotsustuse, kriipsutab ta selle enne hääletamissedeli häältelugemiskomisjonile tagastamist läbi nii, et otsustus ei ole loetav. Uue hääletamissedeli andmise kohta tehakse vastav märge hääletamistulemuste protokolli.
1.1.kui hääletamissedelil puudub vastavas lahtris rist või hääletussedelilt pole üheselt aru saada hääletaja tahe;
1.2.kui kandidaadi nime järel märgitud vastavates lahtrites ei ole risti või on rist mõlemas lahtris.
2.1.kui vastavasse lahtrisse ei ole kirjutatud ühegi kandidaadi registreerimisnumbrit või on kirjutatud registreerimisnumber, mis ei ole antud ühelegi kandidaadile;
2.2.kui vastavasse lahtrisse kirjutatud kandidaadi registreerimisnumber ei ole loetav või on parandatud ning ei ole üheselt mõistetav.
(1) Volikogu võib moodustada nii alatisi kui ajutisi komisjone. Komisjoni tegevusvaldkond, ajutise komisjoni korral ülesanded ja tegutsemise tähtaeg, ning komisjoni arvuline koosseis, määratakse ära komisjoni moodustamise otsuses.
(2) Komisjoni koosseis peab olema vähemalt kolmeliikmeline.
(3) Komisjoni esimees ja komisjoni esimehe ettepanekul aseesimees valitakse volikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel volikogu poolthäälteenamusega.
(5) Komisjonidele suunavad materjale läbivaatamiseks volikogu esimees, eestseisus, valitsus ja volikogu. Materjalide suunamisel mitmesse komisjoni määrab volikogu esimees juhtiva komisjoni, kellele teised asja arutavad komisjonid esitavad oma ettepanekud.
(10) Komisjonil, välja arvatud revisjonikomisjonil, on õigus oma seisukoht kujundada komisjoni koosolekut kokku kutsumata elektroonilise menetluse korras:
4) hääletustulemuste alusel koostab vallakantselei protokolli, kuhu kantakse komisjoni liikmete nimed, iga komisjoni liikme otsus eelnõu kohta ja vastuvõetud seisukoht koos hääletustulemusega.
(14) Komisjoni liikme volitused lõpevad volikogu vastava otsuse jõustumisest.
(15) Ühekordsete ülesannete täitmiseks võib vallavolikogu moodustada ajutisi komisjone. Volikogu õigusaktis, millega moodustatakse ajutine komisjon, sätestatakse selle ülesanne, koosseis ja kestus. Tegevuse lõpetamisel esitab komisjon volikogule ettevalmistatud õigusakti eelnõu või aruande.
§ 18. Juhtivkomisjon
(1) Volikogu esimees määrab üldjuhul volikogu õigusakti eelnõu menetlemiseks volikogu alatiste komisjonide hulgast juhtivkomisjoni.
(2) Pärast õigusakti eelnõule juhtivkomisjoni määramist peab komisjon oma järgmisel koosolekul võtma seisukoha ja esitama volikogu esimehele, kas:
1) õigusakti eelnõu koos muudatusettepanekutega volikogu istungi päevakorda võtmiseks;
(3) Juhtivkomisjoni koosolek kutsutakse kokku arvestades, et enne volikogu istungi kutse väljasaatmist jääks valitsusel aega eelnõu kohta oma seisukoht kujundada ning volikogu istungi kutse väljasaatmisel oleks kättesaadav komisjoni muudatusettepanekutega ja valitsuse seisukohaga eelnõu.
(4) Volikogu liikmetel ja alatistel komisjonidel on õigus arutada kõiki volikogu menetluses olevaid eelnõusid ja esitada juhtivkomisjonile eelnõu kohta kirjalikult oma seisukoht ning ettepanekud eelnõu sisuliseks või sõnastuse muutmiseks või täiendamiseks vallakantselei kaudu kuni üks päev enne juhtivkomisjoni koosoleku algust, kui eelnõu läheb esimesele lugemisele, või juhtivkomisjoni poolt antud tähtajaks enne eelnõu järgmist lugemist.
(5) Juhtivkomisjon teeb talle esitatud seisukohtade ja ettepanekute osas otsused ning annab ülesande kantseleile õigusakti eelnõusse muudatuste ja täienduste sisseviimiseks ning esitab eelnõu uues redaktsioonis, kus tehtud muudatused ja arvestamata muudatusettepanekud on eristatavad, kantselei kaudu volikogu esimehele volikogu istungi päevakorra projekti koostamiseks ning eelnõu algatajale ja valitsusele seisukoha võtmiseks.
(6) Vajadusel teeb juhtivkomisjon eelnõu kohta volikogu istungil kaasettekande, milles teavitab volikogu komisjoni seisukohast eelnõu suhtes. Komisjon põhjendab õigusakti eelnõus tehtud parandusi ja täiendusi ning muudatusettepanekute mittearvestamist.
(7) Juhtivkomisjoni taotlusel võib volikogu istungi juhataja lubada volikogu istungil ka teisi kaasettekandeid volikogu komisjonidelt või valdkonna spetsialistidelt.
(3) Revisjonikomisjoni esimees ja liikmed valitakse volikogu liikmete hulgast. Kui volikogu liikmetest revisjonikomisjoni liikmed ei vasta audiitortegevuse seaduses kehtestatud nõuetele, kinnitatakse revisjonikomisjoni liikmeks muu nõuetele vastav isik, arvestades audiitortegevuse seaduse § 100 lõikes 2 sätestatut. (jõustub 01.01.2013)
(4) Revisjonikomisjon kontrollib revisjonikomisjoni tööplaani või volikogu ülesandel:
3) valitsuse ja hallatavate asutuste raamatupidamise õigsust;
(5) Kontrollijateks on revisjonikomisjoni liikmed, kellel on õigus:
(6) Kontrollimised toimuvad kirjaliku ühekordse kontrollülesande alusel, mille valmistab ette revisjonikomisjon. Kontrollülesanne sisaldab kontrollitava asutuse nime, kontrolli eesmärki ja ulatust, kontrollijate nimesid ja kontrollimise aja. Kontrollülesandele kirjutab alla revisjonikomisjoni esimees , tema puudumisel aseesimees. Kontrollülesande koopia esitatakse kontrollitava asutuse juhile allkirja vastu.
(7) Kontrollitava asutuse juht on kohustatud looma kontrollijatele vajalikud töötingimused.
(8) Kontrollijal ei ole õigust takistada kontrollitava asutuse tööd. Kontrollija võib kontrollimise käigusteatavaks saanud andmeid kasutada ainult kontrollimise huvides.
(9) Kontrollimise tulemusi ei avaldata enne revisjonikomisjoni vastavat otsust. Kontrollimise
tulemused vormistatakse aktiga. Aktis märgitakse kontrollitud asutuse nimi ja alluvus, kontrollülesanne, kontrollijate nimed, kontrollitava asutuse juhi ja pearaamatupidaja nimed, kontrollitud periood ja kontrollimise aeg. Revisjonikomisjon hindab tulemuslikkust järgmiste kriteeriumite kohaselt:
(11) Varalise kahju ilmnemisel tuuakse aktis ära selle rahaline suurus ja tekkimise põhjused, kahju suuruse arvutamise metoodika ning kahju tekkimisega seotud töötajate nimed ja ametikohad.
(12) Kontrollija võib lisada aktile ettepanekud kontrollitava asutuse tegevuse kohta.
(13) Revisjonikomisjoni otsus ja revisjoniakt saadetakse valitsusele, kes võtab revisjoniakti suhtes seisukoha ja esitab selle kümne päeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku volikogu õigusakti eelnõu.
(14) Revisjonikomisjoni aruanne avaldatakse Vihula valla veebilehel. (jõustub 01.01.2013)
§ 20. Volikogu eestseisus
(1) Volikogu võib moodustada oma volituste ajaks eestseisuse kui nõuandva tööorgani. Eestseisuse suuruse ja koosseisu kohta teeb ettepaneku volikogu esimees.
(2) Volikogu eestseisus on nõuandev organ volikogu esimehe juures volikogu istungi päevakorra projekti ja volikogus arutusele tulevate eelnõude ja küsimuste läbivaatamiseks.
(3) Eestseisus vaatab läbi volikogu töökorralduse muudatusettepanekud ja arutab muid volikogu töö korraldamisega seotud küsimusi.
(4) Eestseisusesse kuuluvad volikogu esimees, aseesimees ja volikogu alatiste komisjonide
esimehed.
(5) Eestseisuse koosolekust võib sõnaõigusega osa võtta vallavanem ja vallasekretär. Volikogu esimees võib kutsuda eestseisuse koosolekule teisi volikogu liikmeid või muid isikuid.
(6) Eestseisuse koosolekud kutsub vajadusel kokku volikogu esimees ja need toimuvad vähemalt viis päeva enne volikogu istungit.
(7) Eestseisuse koosolekul läbivaatamisele tulevad volikogu eelnõud ja nende juurde kuuluvad dokumendid ning muud materjalid peavad olema kättesaadavad koosoleku alguseks. Koosoleku käigustäiendavalt esitatud eelnõud ja nende juurde kuuluvad dokumendid ja materjalid jagatakse kohe laiali eestseisuse liikmetele.
§ 21. Volikogu istung, selle kokkukutsumine ja päevakord
(2) Volikogu istungi kutsub kokku volikogu esimees või tema asendaja, kelleks on aseesimees
või aseesimehe puudumisel volikogu vanim liige.
(4) Volikogu esimees või tema asendaja kutsub volikogu kokku ka valitsuse või vähemalt ¼ volikogu koosseisu ettepanekul nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks. Sel juhul istungi toimumise aja määrab volikogu esimees või tema asendaja, kuid mitte hiljem kui ühe kuu jooksul.
(5) Volikogu kokkukutsumisel tuleb kutses ära näidata arutusele tulevad küsimused ja kutse peab olema volikogu liikmetele teatavaks tehtud vähemalt neli päeva enne volikogu istungit.
(6) Volikogu esimese istungi kutsub kokku valla valimiskomisjoni esimees hiljemalt seitsmendal päeval pärast valimistulemuste väljakuulutamist.
(7) Eelinformatsioon volikogu järgmise istungi aja ja koha kohta antakse istungi lõpus.
(8) Volikogu liige teatab võimalusel volikogu istungilt puudumisest eelnevalt kantseleisse.
(10) Volikogu istungist võivad sõnaõigusega osa võtta vallavanem ja valitsuse liikmed ning vallasekretär ja teised istungile kutsutud isikud. Sõna andmise otsustab istungi juhataja.
(11) Volikogu istungid on avalikud. Volikogu võib kuulutada istungi küsimuste arutelu osas kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(2) Hääletamine volikogus on avalik ja nimeline. Isikuvalimised otsustatakse salajasel hääletamisel. Hääletamisest võtavad osa ainult istungil viibivad ja registreerunud volikogu liikmed.
(4) Volikogu õigusaktid võetakse vastu häälteenamusega, välja arvatud seadustes toodud erisused, mille otsustamiseks on vajalik volikogu koosseisu häälteenamus.
(5) Enne eelnõu hääletamisele panemist kordab istungi juhataja kõik esitatud parandusettepanekud ja viib vajadusel läbi parandusettepanekute hääletuse nende esitamise järjekorras.
(6) Enne eelnõu lõplikku hääletamisele panemist teeb istungi juhataja ühe 10-minutilise vaheaja volikogu liikme(te) taotlusel.
(7) Volikogu liikmel on õigus hääletamise tulemusi vaidlustada selle korrast mittekinnipidamise tõttu enne järgmise päevakorrapunkti käsitlemise algust.
(8) Volikogu otsustused fikseerib istungi juhataja haamrilöögiga.
§ 23. Volikogu istungi läbiviimine
(2) Volikogu istungi avamisel teatab selle juhataja kohalviibivate volikogu liikmete arvu ning
(4) Kui päevakorda ei kinnitata, paneb istungi juhataja kõik päevakorrapunktid ükshaaval hääletamisele. Päevakorrapunktide väljajätmine otsustatakse poolthäälteenamusega.
(5) Eelnõud võib panna volikogu istungil ühele või mitmele lugemisele.
(7) Eelnõu järgmisele lugemisele peab eelnõu algataja esitama uue parandatud või täiendatud
eelnõu projekti.
(8) Eelnõu algataja võib eelnõu tagasi võtta arutelu igas faasis, kui seda võimaldavad seaduses
või põhimääruses sätestatud tähtajad eelnõus sisalduvate küsimuste vastuvõtmiseks.
(9) Volikogu õigusakti eelnõu arutelu koosneb ettekandest, kaasettekandest, nende kohta esitatud küsimustele vastamisest, sõnavõttudest, repliikidest ning ettekandja ja kaasettekandja lõppsõnast. Küsimusi saab esitada ettekande ja kaasettekande lõpul enne sõnavõtte ja repliike.
(10) Ettekanne on päevakorrapunkti käsitlemine, mis esitatakse maksimaalselt 10 minuti jooksul. Kaasettekanne on teema täiendav käsitlemine maksimaalselt 5 minuti jooksul.
(11) Sõnavõtt on ettepanekute ja kommentaaride esitamine arutatava teema kohta maksimaalselt 3 minuti jooksul.
(12) Repliik on märkus, ettepanek või õiendus arutatavas päevakorrapunktis. Repliik ei ületa 2 minutit.
(13) Igas päevakorrapunktis on lisaks sõnavõtule volikogu liikmetel õigus kahele küsimusele ja kahele repliigile. Küsimusi saab esitada ainult ettekandjale ja kaasettekandjale.
(14) Ettekandjal ja kaasettekandjal on õigus lõppsõnale, mis ei ületa 3 minutit.
(15) Istungi juhataja katkestab ettekande, kaasettekande, sõnavõtu, repliigi või lõppsõna teemast ilmse kõrvalekaldumise või ajalimiidi ületamise korral.
(16) Sõnavõttude ja repliikide lõpetamise otsustab pärast vastava ettepaneku laekumist volikogu häälteenamusega.
(17) Istungi lõpetab istungi juhataja sõnadega „Istung on lõppenud“.
(1) Volikogu liikmel on õigus esitada arupärimisi volikogu esimehele, volikogu aseesimehele,
volikogu komisjoni esimehele, volikogu komisjoni aseesimehele, revisjonikomisjoni liikmele,
valitsusele, vallavanemale või valitsuse liikmele.
(2) Arupärimine esitatakse kirjalikult kantseleisse, kes edastab selle adressaadile. Arupärimises märgitakse sellele vastamise viis ja koht.
(2) Umbusalduse algatamine toimub volikogu istungil. Umbusaldus algatatakse enne päevakorrapunktide arutelude juurde asumist. Umbusalduse algatajate esindaja esineb ettekandega ja annab umbusaldusavalduse üle istungi juhatajale.
(4) Umbusaldushääletus volikogus on avalik. Umbusalduse avaldamine vabastab volikogu esimehe või aseesimehe tema kohustustest ja ametist; volikogu komisjoni esimehe, komisjoni aseesimehe või revisjonikomisjoni liikme tema kohustustest. Volikogu esimehele umbusalduse avaldamise korral täidab volikogu esimehe ülesandeid kuni uue esimehe valimiseni volikogu aseesimees või tema puudumisel volikogu vanim liige.
(5) Umbusalduse avaldamine vabastab vallavanema või valitsuse liikme vallavanema või
valitsuse liikme kohustustest ja ametist. Vallavanemale umbusalduse avaldamise korral valib volikogu samal istungil uue vallavanema või määrab ühe valitsuse liikmetest vallavanema asendajaks kuni uue vallavanema valimiseni.
§ 26. Tagasiastumine
Volikogu esimehe, volikogu aseesimehe, volikogu komisjoni esimehe, volikogu komisjoni aseesimehe, revisjonikomisjoni liikme, vallavanema või valitsuse liikme tagasiastumise korral esitab ta avalduse vallasekretärile. Avalduse esitanu loetakse tagasi astunuks avalduses märgitud kuupäevast, mis ei või olla varasem kui järgmine tööpäev avalduse esitamisest. Vallasekretär teavitab kohe tagasiastumisavalduse esitamisest volikogu esimeest või tema asendajat.
§ 27. Volikogu liikme enesetaandamine
(1) Volikogu liige ei tohi osa võtta volikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang korruptsioonivastases seaduses sätestatu kohaselt.
(2) Lõikes 1 sätestatud juhul on volikogu liige kohustatud enne küsimuse arutamise algust tegema avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorrapunkti arutamisel. Vastav märge fikseeritakse volikogu istungi protokollis. Küsimuste arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle volikogu liikme võrra väiksem.
§ 28. Volikogu istungi protokoll
(1) Volikogu istungid protokollitakse ja helisalvestatakse. Protokollid vormistatakse ja tehakse kättesaadavaks kantseleis hiljemalt kümnendal tööpäeval pärast volikogu istungit. Üldkättesaadavaks ei tehta protokollides sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega keelatud või piiratud või mis on mõeldud valla ametiasutuste siseseks kasutamiseks. Istungil osalenud volikogu liikmel on õigus teha märkusi protokolli kohta 5 tööpäeva jooksul pärast protokolli väljapanemist Märkused lisatakse protokollile. Helisalvestusi säilitatakse kolm kuud pärast istungi toimumist. Helisalvestist võivad protokolliga võrdlemise eesmärgil kuulata volikogu liikmed, volikogu istungil sõnaõigusega osalevad isikud või teised isikud volikogu esimehe loal. Helisalvestisi ei ole lubatud kopeerida ega vallakantseleist välja viia. Helisalvestise kuulamise taotlus registreeritakse vallakantseleis. Kui vallavolikogu istungit soovitakse audio- või audio-videovahendiga salvestada, v.a vallavolikogu protokolli koostamiseks helisalvestise tegemine, tuleb sellest vallavolikogu istungi algul või enne salvestamist vallavolikogu teavitada. Kinnisel istungil on helisalvestamine lubatud vaid protokollijal.
(3) Volikogu istungi protokollile kirjutab alla volikogu esimees või tema asendaja ja protokollija.
§ 29. Valitsus ja selle koosseis
(1) Valitsuse liikmete arvu ja struktuuri kinnitab vallavanema ettepanekul volikogu. Valitsus peab olema vähemalt kolmeliikmeline. Valitsusse kuuluvad vallavanem ja valitsuse liikmed.
(3) Volitused saab valitsus volikogu poolt ametisse nimetamise päevast.
§ 30. Valitsuse kinnitamine
(2) Valitsuse liikmete kinnitamine ja palgaliste valitsuste liikmete ametisse nimetamine toimub salajasel hääletamisel nimekirja alusel volikogu poolthäälte enamusega.
(11) Valitsus saab oma volitused volikogu poolt valitsuse ametisse kinnitamise päevast.
(12) Valitsuse liikme tagasiastumise korral esitab ta avalduse vallasekretärile. Avalduse
esitanu loetakse tagasi astunuks avalduses märgitud kuupäevast, mis ei või olla varasem kui järgmine tööpäev avalduse esitamisest.
§ 31. Valitsuse pädevus
§ 32. Valitsuse õigusaktide avalikustamise ja jõustumise kord
(3) Valitsuse määrused jõustuvad kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas, kui määruses eneses ei ole sätestatud hilisemat tähtaega.
1) kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse istungi juhatajale suuline ettepanek;
3) nimekirja sulgemise otsustab volikogu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega, mis fikseeritakse volikogu istungi protokollis;
(8) Kui üles on seatud üks kandidaat, on hääletussedelil kandidaadi nimi ning kandidaadi nime järel lahtrid märkustega poolt ja vastu. Hääletav volikogu liige märgib hääletamissedeli vastavasse lahtrisse oma poolt- või vastuhääle ristiga. Kui volikogu liige rikub hääletamissedeli, on tal õigus saada häältelugemiskomisjonilt uus hääletamissedel. Volikogu liige peab rikutud hääletamissedeli tagastama häältelugemiskomisjonile. Kui volikogu liige on hääletamissedelile juba märkinud oma valimisotsustuse, kriipsutab ta sellel enne häältelugemiskomisjonile tagastamist läbi mõlemad lahtrid nii, et otsustus ei ole loetav. Uue hääletamissedeli andmise kohta tehakse vastav märge hääletamistulemuste protokolli.
(9) Kui üles on seatud mitu kandidaati, siis volikogu liige märgib hääletussedelil olevasse lahtrisse selle kandidaadi registreerimisnumbri, kelle poolt ta hääletab. Kui volikogu liige rikub hääletamissedeli, on tal õigus saada häältelugemiskomisjonilt uus hääletamissedel. Volikogu liige peab rikutud hääletamissedeli tagastama häältelugemiskomisjonile. Kui volikogu liige on hääletamissedelile juba märkinud oma valimisotsustuse, kriipsutab ta selle enne hääletamissedeli häältelugemiskomisjonile tagastamist läbi nii, et otsustus ei ole loetav. Uue hääletamissedeli andmise kohta tehakse vastav märge hääletamistulemuste protokolli.
1.1. kui hääletamissedelil puudub vastavas lahtris rist või hääletussedelil pole üheselt aru saada
1.2. kui kandidaadi nime järel märgitud vastavates lahtrites ei ole risti või on rist mõlemas lahtris.
2.1. kui vastavasse lahtrisse ei ole märgitud ühegi kandidaadi registreerimisnumbrit või on kirjutatud registreerimisnumber, mis ei ole antud ühelegi kandidaadile;
2.2. kui vastavasse lahtrisse kirjutatud kandidaadi registreerimisnumber ei ole loetav või on parandatud ning ei ole üheselt mõistetav.
(4) Vallavanema äraolekul asendab vallavanemat valitsuse korraldusega või vallavanema käskkirjaga määratud isik.
(6) Vallavanemat asendav isik kirjutab õigusaktidele ja muudele valitsuse dokumentidele alla oma ametinimetuse, lisades sellele sõnad „vallavanema ülesannetes“.
(7) Vallavanemal on õigus puhkusele seadustega sätestatud korras. Vallavanema puhkusele lubamine vormistatakse valitsuse korraldusega. Enne puhkusele minekut informeerib vallavanem sellest volikogu esimeest.
§ 35. Valitsuse istung
(2) Valitsuse liige, kes ei saa istungil osaleda, informeerib sellest kantseleid.
(3) Valitsuse istungi päevakorda esitatakse:
(5) Õigusaktide eelnõud koos lisadega esitatakse kantseleile hiljemalt üks tööpäev enne istungi toimumist. Eelnõu peab olema allkirjastatud selle algataja poolt.
(6) Nõuetekohaselt esitatud eelnõude ja küsimuste alusel koostab kantselei valitsuse istungi päevakorra projekti ja esitab selle koos vajalike dokumentidega vallavanemale või tema asendajale.
(7) Valitsuse istungit juhatab vallavanem, tema äraolekul teda asendav valitsuse korraldusega või vallavanema käskkirjaga määratud isik, selle puudumisel valitsuse vanim liige. Valitsuse istungid on kinnised, kui valitsus ei otsusta teisiti.
(8) Vallavanema või tema asendaja ettepanekul arutatakse läbi istungi päevakorra projekt ning
kinnitatakse istungi päevakord.
(9) Vallavanem või tema asendaja võib päevakorrapunktide arutamise järjekorras teha muudatusi. Istungi käigus võib valitsus päevakorrapunkti otsustamise üle viia järgmisele istungile.
(10) Kui eelnõu algatajal ei ole võimalik osa võtta valitsuse istungist ja tema ülesandeid ei ole pandud teisele ametiisikule, võib valitsus päevakorrapunkti otsustamise üle viia järgmisele istungile.
(11) Päevakorrapunkti arutamine algab eelnõu algataja või tema asendaja ettekandega.
(12) Vallavanem või tema asendaja võib kindlaks määrata ettekannete, kaasettekannete ja sõnavõttude kestuse.
(13) Pärast ettekannet ja kaasettekannet annab vallavanem või tema asendaja soovijatele sõna küsimuste esitamiseks.
(14) Valitsuse määrused ja korraldused võetakse vastu poolthäälte enamusega. Valitsuse liikmed võivad nõuda oma eriarvamuse kandmist istungi protokolli. Valitsuse otsused töökorralduse küsimustes, mis ei nõua määruse või korralduse andmist, kantakse istungi protokolli.
(15) Valitsuse istung protokollitakse. Protokoll vormistatakse nelja tööpäeva jooksul pärast istungit ja sellele kirjutavad alla vallavanem või tema asendaja ja protokollija. Protokollid säilitatakse kantseleis.
(16) Protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused.
§ 36. Valitsuse komisjon
§ 37. Vallasekretär
§ 38. Valla eelarvestrateegia
2) eelarvestrateegia vastuvõtmisele eelnenud aasta tegelikud, jooksvaks aastaks kavandatud ja eelarvestrateegia perioodiks prognoositavad põhitegevuse tulud ja eeldatavad põhitegevuse kulud vähemalt kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses sätestatud detailsuses, investeerimistegevuse eelarveosa olulisemad tegevused ja investeeringud koos kogumaksumuse prognoosi ja võimalike finantseerimisallikatega, eeldatav finantseerimistegevuse maht ning likviidsete varade muutus;
(3) Eelarvestrateegia eelnõu koostab valitsus ja esitab selle kinnitamiseks volikogule hiljemalt 15.augustiks.
(4) Eelarvestrateegia eelnõu menetlemisel osalevad kõik volikogu komisjonid keskendudes oma tegevusvaldkonnale. Komisjonid esitavad oma ettepanekud eelarvestrateegia kohta juhtivkomisjonile valla põhimääruses sätestatud korras.
§ 39. Valla finantsjuhtimine ja eelarve koostamine
(4) Eelarveaasta algab 1.jaanuaril ja lõpeb 31.detsembril.
§ 40. Kohalikud maksud
§ 41. Laenude võtmine
Vald võib võtta laenu, kasutada kapitalirenti, emiteerida võlakohustust tõendavaid väärtpabereid (edaspidi võlakirjad) ja võtta muid võlakohustusi seadustes ja teistes õigusaktides sätestatud tingimustel ja korras.
§ 42. Eelarve eelnõu koostamine
(1) Eelarve eelnõu koostab valitsus vastavuses seadustes, valla põhimääruses ja muudes
õigusaktides sätestatule.
1) selgitused ja põhjendused kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse §5 lõikes3 kirjeldatud detailsuses eelmise aasta, jooksva aasta ning eelseisva eelarveaasta kohta;
(3) Eelarve eelnõu ja seletuskirja esitab valitsus volikogule hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 15.oktoobriks.
(4) Kui eelarve eelnõus nähakse ette kulutusi alustatavale ehitusele, tuleb projektile lisada arvestused ja põhjendused nende kulude üldsumma ja jaotuse kohta kõigi eelseisvate eelarveaastate lõikes. Alustatava ehituse puhul tuleb lisada ka arvestused valminud ehitise sisustamise ja majandamise kulude kohta nende arvelevõtmiseks järgnevate aastate halduseelarves;
(5) Valla ametid ja asutused ning vabaühendused, kes soovivad valla abi oma projektide kaasrahastamiseks, esitavad valitsusele hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 15. augustiks eelarve ettepanekud, sealhulgas investeeringud reastatuna eelistuse järgi.
(7) Eelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse pärast nende volikogule esitamist valla veebilehel vastavalt käesolevas põhimääruses sätestatud tähtaegadele. Seletuskiri peab olema veebilehel kättesaadav kuni eelarveaasta lõpuni.
§ 43. Eelarve eelnõu menetlemine, vastuvõtmine ja jõustumine
(1) Eelarve eelnõu menetlevad kõik komisjonid ning esitavad oma seisukohad ning eelarve eelnõu parandus- ja täiendusettepanekud pärast eelarve esimest lugemist juhtivkomisjonile ja valitsusele juhtivkomisjoni määratud tähtajaks.
(2) Valitsusel on õigus juhtivkomisjonile esitada omapoolseid eelarve eelnõu parandus- ja täiendusettepanekuid.
(3) Eelarve eelnõu muutmise ettepanekule lisab selle algataja põhjendused ja arvestused kavandatavate muudatustega kaasnevate kulude ja nende katteallikate kohta. Ettepaneku läbivaatamisel juhtivkomisjonis tuleb selle kohta ära kuulata valitsuse arvamus.
(4) Juhtivkomisjon süstematiseerib esitatud ettepanekud, kuulab nende kohta ära valitsuse arvamuse ning kujundab seisukohad ja edastab komisjonis toetust leidnud ettepanekud valitsusele muudatuste sisseviimiseks eelarve eelnõusse. Valitsuse eriarvamuse korral komisjoni mõne ettepaneku suhtes esitab ta selle volikogu istungile otsustamiseks.
(5) Eelarve eelnõu, millesse on valitsuse poolt sisse viidud komisjonis otsustatud muudatused, esitab juhtivkomisjon volikogule järgmiseks lugemiseks.
(6) Eelarve vastuvõtmiseks peab volikogu läbi viima vähemalt kaks lugemist. Eelarve võetakse vastu poolthäälte enamusega.
(7) Eelarve ja eelarve seletuskiri avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmist valla veebilehel. Veebilehel avaldatakse samuti eelarve menetlemist käsitlevad volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollid.
(8) Eelarve jõustub eelarveaasta algusest.
§ 44. Eelarveaasta alguseks vastu võtmata eelarve
(1) Kui volikogu ei ole eelarvet eelarveaasta alguseks vastu võtnud, võib valitsus teha kuni eelarve vastuvõtmiseni igas kuus väljaminekuid ühe kaheteistkümnendikuni eelmise aasta eelarve vastavatest väljaminekutest, kui need on kavandatud alanud eelarveaasta eelarve eelnõus vähemalt samas mahus.
(2) Kui alanud eelarveaasta eelarve eelnõus on väljaminekud kavandatud väiksemas mahus eelmise aasta eelarve vastavate väljaminekutega võrreldes, võib valitsus teha neid väljaminekuid ühe kaheteistkümnendikuni alanud eelarveaasta eelarve eelnõus kavandatust.
2) enne eelarveaasta algust kohaliku omavalitsusüksuse finantsjuhtimise seaduses §34 lõikes 2 nimetatud kohustuste täitmiseks sõlmitud lepingust;
(4) Lisaeelarve võib juhtivkomisjoni ettepanekul võtta vastu ühe lugemisega. Lisaeelarve avalikustatakse vastavalt valla põhimääruse eelarve avalikustamise sätetele.
(6) Kui eelarveaasta jooksul koostatakse lisaeelarve, tuleb selles kavandada käesoleva paragrahvi lõike5 punktis4 nimetatud sihtotstarbelised vahendid või annetused ja nende arvel tehtavad väljaminekud.
2) enne eelarveaasta algust kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse §34 lõikes2 nimetatud kohustuste täitmiseks sõlmitud lepingust;
§ 46. Eelarve täitmine
(1) Eelarve täitmist korraldab valitsus. Valitsusel ja valla asutustel on keelatud teha kulutusi, mis ei ole eelarves ette nähtud, välja arvatud käesolevas põhimääruses või seadustes nimetatud juhtudel.
(3) Eelarves nähakse ette reservfond, mida valitsus kasutab vastavalt valla põhimääruse § 47 sätestatule.
§ 47. Valla reservfondi kasutamise kord
(2) Reservfondi kasutatakse valitsuse otsuse alusel:
§ 48. Majandusaasta aruande koostamine ja kinnitamine
(1) Majandusaasta aruande, koostab valitsus ning esitab selle hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 31. maiks volikogule kinnitamiseks.
§ 49. Valla arengukava
(8) Valitsus korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise arengukava koostamise protsessi ning tagab kehtestatud arengukava järgimise. Teade arengukava või selle muutmise eelnõu avalikustamise kohta avaldatakse maakonnalehes ja valla veebilehel. Avaliku väljapaneku kestus ei või olla lühem kui kolm nädalat. Arengukava eelnõu avalikustatakse raamatukogudes, kantseleis ja valla veebilehel. Arengukava kohta tehtud ettepanekud esitab valitsus koos oma seisukohaga volikogule.
(9) Volikogu kinnitab arengukava või selle muudatuste vastuvõtmise volikogu määrusega enne, kui valitsus esitab eelarve eelnõu volikogule, või hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 15.augustiks.
6. peatükk VALLA AMETIASUTUSE HALLATAVATE ASUTUSTE MOODUSTAMINE
§ 50. Valla ametiasutuse hallatavate asutuste moodustamise kord ja põhiülesanded
(2) Valla ametiasutuse hallatava asutuse asutamise ning selle tegevuse lõpetamise otsustab volikogu. Valla ametiasutuse hallatava asutuse põhimääruse kinnitab ja teeb selles muudatusi volikogu või volikogu volitusel valitsus, kui seadusest ei tulene teisiti.
[ Käesolevast tekstist välja jäetud]
Määrus jõustub 15.märtsil 2012.