Erakonnaseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Erakonnaseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus
30.01.2014 otsus nr 367
Vastu võetud 22.01.2014
§ 1. Erakonnaseaduse muutmine
Erakonnaseaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 51 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(1) Valimisliidule kohaldatakse käesoleva seaduse § 121 lõigetes 1, 2 ja 13, §-des 122–124 ning 125 lõikes 2 sätestatut.”;
2) paragrahvi 52 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 52 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(5) Üksikkandidaadile kohaldatakse käesoleva seaduse § 121 lõikes 13, § 123 lõigetes 1, 2 ja 4 ning § 124 lõigetes 1–4 ja 6–7 erakondade kohta sätestatut.”;
”(2) Erakond registreeritakse, kui tal on vähemalt 500 liiget.”;
5) paragrahv 121 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”§ 121. Erakonna rahastamise põhimõtted ja teabe avalikustamine
(14) Erakond on kohustatud pidama teabe avalikustamiseks veebilehte, mille aadressist ta teavitab kohtu registriosakonda.”;
6) paragrahvi 122 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
”(11) Laenulepingutest tulenevate kohustuste summa ülempiir on 25 protsenti erakondadele riigieelarvest eraldatavast summast. Erakondade rahastamise järelevalve komisjon avaldab summa oma veebilehel. Ülempiiri ei kohaldata valimisliidu suhtes ning erakonna suhtes, mille § 121 lõikes 2 märgitud tulude kogusumma eelmisel majandusaastal oli alla 50 000 euro.”;
7) paragrahvi 123 lõige 1 muudetakse ja täiendatakse enne sõna ”füüsilisest isikust” sõnadega ”Eesti Vabariigi kodakondsusega, Eestis alalise elamisõiguse ja pikaajalise elaniku staatusega”;
8) paragrahvi 123 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
”(11) Erakonna juhatus võtab vastu annetuse vastuvõtmise korra. Annetuse vastuvõtmise kord avalikustatakse erakonna veebilehel.”;
9) paragrahvi 123 lõiget 2 täiendatakse punktidega 6–8 järgmises sõnastuses:
”6) kolmandate isikute poolt erakonna eest erakonna teadmisel viimase kulutuste tasumine või erakonnale soodustuste tegemine, välja arvatud juhtudel, kui selliste kulutuste tasumine või soodustuste tegemine on kättesaadav tavapärases majandustegevuses ka teistele isikutele;
8) välismaalaste annetused, välja arvatud Eestis alalise elamisõiguse ja pikaajalise elaniku staatusega isikute annetused.”;
10) paragrahvi 123 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(3) Erakonnal on lubatud majandusaasta jooksul füüsiliselt isikult vastu võtta sularahaannetusi kuni 1200 eurot aastas. Sularahas saadud annetuse võtab erakond viivitamata tuluna arvele.”;
11) paragrahvi 124 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
”(6) Keelatud annetuse tegija suhtes ei kohaldata käesoleva seaduse §-s 1218 sätestatut juhul, kui ta on 30 päeva jooksul arvates päevast, millal keelatud annetuse tegija keelatud annetusest teada sai või pidi teada saama, esitanud erakondade rahastamise järelevalve komisjonile kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis teabe annetuse keelatuse kohta. Erakondade rahastamise järelevalve komisjon teavitab asjaoludest viivitamata keelatud annetuse saanud erakonda.”;
12) paragrahvi 124 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
”(7) Keelatud annetuse vastuvõtja suhtes ei kohaldata käesoleva seaduse §-s 1218 sätestatut juhul, kui ta on 30 päeva jooksul arvates päevast, millal keelatud annetuse vastuvõtja keelatud annetusest teada sai või pidi teada saama, esitanud erakondade rahastamise järelevalve komisjonile kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis teabe annetuse keelatuse kohta. Erakondade rahastamise järelevalve komisjon teavitab asjaoludest viivitamata keelatud annetuse saanud erakonda.”;
13) paragrahvi 127 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(2) Riigikogu valimisel osalenud erakond, kes ei ületanud valimiskünnist, kuid kogus:
3) vähemalt 4% kuid alla 5% häältest, saab riigieelarvest eraldist 100 000 eurot aastas.”;
14) paragrahv 128 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”§ 128. Valimiskampaania aruanne
9) tasumise kuupäev.”;
15) paragrahvi 129 lõikes 5 asendatakse tekstiosa ”§ 128 lõikes 9” tekstiosaga ”§ 121 lõikes 13”;
16) paragrahvi 129 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
”(6) Kui erakonna netovara väärtus majandusaasta lõpu seisuga on kolmel järjestikusel aastal negatiivne, taotleb erakond erakondade rahastamise järelevalve komisjonilt ettepanekute esitamist majanduslike raskuste ületamiseks, erakonna likviidsuse taastamiseks, maksejõulisuse parandamiseks ja jätkusuutliku majandamise tagamiseks.”;
17) paragrahvi 1210 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
”(11) Erakondade rahastamise järelevalve komisjon nõustab erakondasid erakonna rahastamise küsimustes ning esitab erakonna taotluse alusel erakonnale ettepanekuid majanduslike raskuste ületamiseks, erakonna likviidsuse taastamiseks, maksejõulisuse parandamiseks ja jätkusuutliku majandamise tagamiseks.”;
18) paragrahvi 1210 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
”(12) Erakondade rahastamise järelevalve komisjonil on käesoleva paragrahvi lõigetest 1 ja 11 tulenevate ülesannete täitmiseks õigus erakonnalt, valimisliidult ja üksikkandidaadilt nõuda erakorralise audiitorkontrolli läbiviimist. Erakondade rahastamise järelevalve komisjon määrab audiitori liisuheitmise teel audiitortegevuse registrisse kantud vandeaudiitorite seast. Audiitori nimi ja tema kaasamise põhjus tehakse menetlusosalisele teatavaks enne audiitori kaasamist, välja arvatud juhul, kui asja on vaja menetleda kiiresti või kui teavitamine võib takistada audiitorkontrolli eesmärgi saavutamist. Audiitorkontrolli kulud kaetakse erakondade rahastamise järelevalve komisjoni eelarvest. Erakondade järelevalve komisjon kehtestab täpsema audiitorite määramise korra.”;
19) paragrahvi 1211 lõike 1 punktis 5 asendatakse tekstiosa ”§ 128 lõigetes 2 ja 3” tekstiosaga ”§ 128 lõikes 2”;
20) paragrahvi 1211 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
”(21) Kui riigieelarvest eraldisi saav erakond või erakonna nimekirjas kandideerinud isik ei ole kandnud annetust ühel käesoleva seaduse § 124 lõigetes 1–3 nimetatud viisil komisjoni määratud tähtpäevaks riigieelarvesse või seda annetajale tagastanud, vähendab käesoleva seaduse § 127 lõike 4 alusel määratud valitsusasutus käesoleva seaduse § 127 lõigete 1 ja 2 alusel makstavat toetust ettekirjutuses märgitud annetuse summa kolmekordses ulatuses, kuid mitte rohkem kui 20 protsendi toetuse ulatuses.”;
21) paragrahvi 1212 lõikes 1, § 1214 lõikes 2 ja § 1216 lõikes 2 asendatakse arv ”6400” arvuga ”15 000”;
22) paragrahvi 1214 lõikes 1, §-s 1215 ja § 1216 lõikes 1 asendatakse arv ”200” arvuga ”300”;
23) paragrahv 1218 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”§ 1218. Keelatud annetuse tegemine ja vastuvõtmine
karistatakse rahatrahviga kuni 15 000 eurot.”;
24) seadust täiendatakse §-ga 1219 järgmises sõnastuses:
”§ 1219. Valeandmete ja ebaõigete andmete esitamine
25) seadust täiendatakse §-ga 1220 järgmises sõnastuses:
”§ 1220. Menetlus
(3) Käesoleva seaduse §-des 1214–1219 sätestatud väärteoasju arutab maakohus.”.
Karistusseadustiku § 4021 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
ˮ§ 4021. Keelatud annetuse tegemine ja vastuvõtmine suures ulatuses
(1) Keelatud annetuse tegemise või selle vastuvõtmise eest suures ulatuses –
karistatakse rahalise karistusega.ˮ.
Riigikogu valimise seaduse § 30 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
ˮ(5) Erakond või üksikkandidaat kannab enne kandidaatide registreerimiseks esitamist Vabariigi Valimiskomisjoni arvele kautsjonina summa, mille suurus on valimiste väljakuulutamise aastal Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäär iga registreerimiseks esitatud isiku kohta.ˮ.
(1) Käesolev seadus jõustub 2014. aasta 1. aprillil.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punkt 13 jõustub Riigikogu XIII koosseisu volituste algusest.


text:
3-1-1-55-09 Riigikohus 30.11.2009
KrMS § 310 lg 2
RPS § 4 lg 1 p 1
Ohu loomine (ohtliku olukorra teke) on käsitatav kahju tekkimise tõenäosuse suurenemisena ja see moodustab koosseisulise tagajärje üksnes konkreetse ohudelikti ehk sellise süüteokoosseisu puhul, mille dispositsioon nimetab ohu tekkimist koosseisulise tagajärjena. Kui süüteokoosseisu dispositsioonis nimetatakse koosseisulise tagajärjena mingit laadi kahju tekitamist, on tegemist materiaalse kahjustusdeliktiga. Seda tüüpi süüteokoosseis on lõpule viidud alles siis, kui teo tagajärjel on saabunud tegelik kahju, mitte pelgalt suurenenud kahju tekkimise tõenäosus. Ohu loomise käsitamine kahjustusdelikti koosseisulise tagajärjena tähendaks kahjustusdelikti redutseerimist konkreetseks ohudeliktiks. (Vt RKKKo nr 3-1-1-61-06, p 27.)
Kui isik on materiaalse kahjustusdelikti dispositsioonis kirjeldatud teoga loonud koosseisulise kahju tekkimise ohu, mis jääb siiski realiseerumata (s.t kahju jääb saabumata), võib tõusetuda küsimus, kas isik on pannud toime süüteokatse (KarS § 25). Seega võib materiaalse kahjustusdelikti dispositsioonis kirjeldatud teoga kannatanu vara ohtu seadmine tuua kaasa toimepanija vastutuse materiaalse kahjustusdelikti katse eest. Seda küll üksnes tingimusel, et on täidetud kõik süüteokatse eest karistamise eeldused. (Vt RKKKo nr 3-1-1-61-06, p 28).
Isiku vastutus materiaalse kahjustusdelikti katse eest on võimalik muuhulgas siis, kui toimepanija poolt esile kutsutud kahju tekkimise oht ei ole küll veel lõplikult ära langenud (realiseerumata jäänud), kuid pole kindel, kas see tulevikus realiseerub või mitte.
Kuni 15. märtsini 2007 kehtinud KarS § 289 alternatiivis 1 oli sätestatud kärbitud tagajärjedelikt, mille lõpuleviimiseks ei olnud rikkumisega põhjuslikus seoses oleva kahju saabumine oluline, piisas teo toimepanijal kahju tekitamise eesmärgi olemasolust. KarS § 289 alt 2 näol oli aga sarnaselt alates 15. märtsist 2007 kehtivale KarS §-le 217^2 tegemist materiaalse kahjustusdeliktiga.
Ametiseisundi ebaseadusliku ärakasutamisena KarS § 289 mõttes oli muu hulgas käsitatav see, kui ametiisikust (KarS § 288) esindaja tegi oma ametiseisundist tulenevat õiguspädevust kasutades tehingu, mis rikkus esindaja ja esindatava vahelisest sisesuhtest tulenevaid nõudeid. Sarnaselt on tegemist seadusest või tehingust tuleneva teise isiku vara käsutamise või teisele isikule kohustuse võtmise õiguse ebaseadusliku ärakasutamisega KarS § 2172^ lg 1 alt 1 tähenduses, kui esindaja teeb oma esindusõiguse (TsÜS § 117) raames esindatava vara käsutamisele või esindatavale kohustuse võtmisele suunatud tehingu, mis rikub esindaja ja esindatava sisesuhtest tulenevaid tingimusi (vt ka RKKKo nr 3-1-1-4-08, p 25).
Ametiseisundi ebaseadusliku ärakasutamisena KarS § 289 mõttes oli muu hulgas käsitatav see, kui ametiisikust (KarS § 288) esindaja tegi oma ametiseisundist tulenevat õiguspädevust kasutades tehingu, mis rikkus esindaja ja esindatava vahelisest sisesuhtest tulenevaid nõudeid. Sarnaselt on tegemist seadusest või tehingust tuleneva teise isiku vara käsutamise või teisele isikule kohustuse võtmise õiguse ebaseadusliku ärakasutamisega KarS § 217^2 lg 1 alt 1 tähenduses, kui esindaja teeb oma esindusõiguse (TsÜS § 117) raames esindatava vara käsutamisele või esindatavale kohustuse võtmisele suunatud tehingu, mis rikub esindaja ja esindatava sisesuhtest tulenevaid tingimusi (vt ka RKKKo nr 3-1-1-4-08, p 25).
Sarnaselt VÕS § 127 lg-s 5 hüvitatava kahju ulatuse kohta sätestatule, tuleb ka KarS §-s 289 ja § 217^2 lg-s 1 ette nähtud kuriteo koosseisulise kahju suuruse kindlaksmääramisel arvata kahjusummast maha kasu, mida kahjustatud isik sai talle kahju tekitamise tagajärjel, eelkõige tema poolt säästetud kulud.
Raamatupidamiskohustuslasest kannatanu raamatupidamises kajastuvatel andmetel kannatanul väidetavalt tekkinud kahju tõendamisel ja selle muutumise kindlakstegemisel ei ole määravat tähtsust. (Vt ka RKKKo nr 3-1-1-61-09, p 30.2.)
KrMS § 344 lg-st 2 tulenevalt võib kannatanu kasseerida kriminaalasjas tehtud ringkonnakohtu otsuse eelkõige osas, milles see otsus välistab kannatanu tsiviilnõude rahuldamise (kas osaliselt või täielikult) nii kriminaal- kui ka tsiviilkohtumenetluses (vt RKKKo nr 3-1-1-52-05, p 9.2). Kannatanu kassatsiooniõigus ei ulatu aga selleni, et vaidlustada ringkonnakohtu järeldusi, mis puudutavad isiku süüküsimuse lahendamist. Kannatanul ei ole võimalik kassatsiooni korras vaidlustada seda, kui kohus on jätnud tsiviilhagi läbi vaatamata KrMS § 310 lg-s 2 sätestatud alusel, s.o õigeksmõistva kohtuotsuse tegemise tõttu. Kuna KrMS § 310 lg 2 kohaldamise eelduseks on isiku õigeksmõistmine, tähendaks sellel alusel tehtud tsiviilhagi läbi vaatamata jätmise otsustuse vaidlustamine sisuliselt kaebamist isiku õigeksmõistmise peale. Olukord, kus kannatanu saaks kasseerida ka isiku õigeksmõistmist, oleks aga vastuolus KrMS § 344 lg 2 mõttega.
Kohtu pädevus ei piirdu teole karistusõigusliku hinnangu andmisel üksnes selle kontrollimisega, kas tegu vastab süüdistusaktis märgitud karistusseaduse sättele, vaid hõlmab ka kohtu aktiivset rolli materiaalõigusliku olukorra väljaselgitamisel (vt RKKKo nr 3-1-1-46-08, p 37).
Juhtudel, mil kohus loeb kohtuliku arutamise tulemina välistatuks süüdistatava süüditunnistamise talle süüdistusakti järgi inkrimineeritud karistusseaduse sätte järgi, ei saa automaatselt järgneda süüdistatava õigeksmõistmist. Enne õigeksmõistva otsuse tegemist peab kohus omal algatusel kontrollima, kas süüdistatava tegu vastab mõnele muule karistusseaduse normile, mille järgi oleks see tegu võimalik KrMS § 268 lg-s 8 sätestatud korras ümber kvalifitseerida. Juhul, kui kohus kaalub süüdistuses kirjeldatud faktilistele asjaoludele süüdistuses märgitust oluliselt erineva õigusliku hinnangu andmist, tuleb süüdistatavale tagada tõhus võimalus end sellise õiguskäsitluse vastu kaitsta (vt RKKKo nr 3-1-1-46-08, p-d 33-37).
Tuvastades mõne süüteokoosseisu objektiivse tunnuse - näiteks koosseisulise tagajärje - puudumise, peab kohus omal algatusel esmalt kontrollima, kas süüdistatava käitumine on kvalifitseeritav süüdistusaktis märgitud kuriteo katsena (vt RKKKo nr 3-1-1-61-09, p 32).
Palga alammäära muutmine ei ole käsitatav isiku olukorda kergendava karistusseadusena KarS § 5 lg 2 mõttes, millel oleks tagasiulatuv jõud (vt RKKKo nr 3-1-1-4-08, p-d 20-21).
Kohaliku omavalitsuse volikogu taotluse lubatavuse hindamisel tuleb teha kindlaks, kas säte, mille põhiseadusele vastavuse kontrolli taotletakse, on osa mõnest PSJKS §-s 7 loetletud õigusaktist, ning kontrollida, kas see säte võib rikkuda kohaliku omavalitsuse põhiseaduslikke tagatisi. Kui ei ole tegemist õigustloova aktiga, siis ei ole taotlus lubatav(p 27).
Ainuüksi asjaolu, et õigusakt on õigusselgusetu, ei kujuta endast kohaliku omavalitsuse põhiseaduslike garantiide rikkumist. Kohalik omavalitsus peab selgitama, kuidas õigusselgusetus kahjustab mõnda kohaliku omavalitsuse põhiseaduslikku tagatist(p 29).
PS §-l 59, mille kohaselt kuulub seadusandlik võim Riigikogule, puudub vahetu seos kohaliku omavalitsuse garantiidega või riigi ja kohaliku omavalitsuse vaheliste suhetega. See säte reguleerib Riigikogu pädevust ja Riigikogu paiknemist võimude lahususe süsteemis(p 29).
Rahandusministri 11. detsembri 2003. a määruse nr 105 "Riigi raamatupidamise üldeeskirja" § 11 lg-s 5 sisalduv kohustus tähendab seda, et kohalik omavalitsus peab majandusaasta aruandes kajastama aruandeperioodil kohaliku elu küsimuste korraldamisel ja otsustamisel tehtud majandustehinguid ja vastu võetud otsuseid, mis mõjutavad kohaliku omavalitsuse finantsseisundit. Majandusaasta aruandes sisalduvad andmed võivad avaldada mõju kohaliku elu küsimuste iseseisvale otsustamisele ja korraldamisele muu hulgas seetõttu, et neis kajastuv kohustuste maht mõjutab võimet võtta võlakohustusi. Kohaliku elu küsimuste kohta aruannete koostamine riivab seega PS § 154 lg-s 1 sätestatud õigust ja PS § 157 lg-st 1 tulenevat finantsautonoomiat(p 32). Samuti on nimetatud sättest tulenev kohalike omavalitsuste kohustus lähtuda majandusaasta aruande koostamisel RTJ-dest on vastuolus PS § 3 lg 1 esimese lausega(p 33).
PS §-st 154 ja §-st 157 sisalduv seaduse reservatsioon ei tähenda, et seadus peab ammendavalt sätestama kohaliku omavalitsuse põhiseaduslikke tagatisi puudutava regulatsiooni ning et sellega seonduva regulatsiooni kehtestamise delegeerimine täitevvõimule on keelatud. Kolleegium on seisukohal, et seadusandja peab ise otsustama kõik enesekorraldusõiguse ja finantsautonoomia piiramise seisukohalt olulised küsimused. Täitevvõimule võib delegeerida enesekorraldusõiguse ja finantsautonoomia seadusega kehtestatud piirangute täpsustamise(p 34).
3-3-1-72-04 Riigikohus 08.12.2004
RPS § 3 lg 1 p 1
Ettekirjutuse õigusvastaseks tunnistamine tähendab muuhulgas seda, et maksuhalduril ei ole võimalik teha selles ettekirjutuses fikseeritud maksunõude osas vastutusotsuseid, juhul kui esineksid MKS §-des 38¿41 sätestatud vastutuse alused.
Ettekirjutuse õigusvastaseks tunnistamine tähendab muuhulgas seda, et maksuhalduril ei ole võimalik teha selles ettekirjutuses fikseeritud maksunõude osas vastutusotsuseid, juhul kui esineksid MKS §-des 38-41 sätestatud vastutuse alused.
Kuna Riigikohtu otsus on lõplik ja seda ei saa edasi kaevata, siis ei pea Riigikohus lõpetama asjas menetlust, kui menetlusosalise õigusvõime lõppemine leiab aset alles kassatsioonimenetluse ajal. Menetluse lõpetamine on vajalik siis, kui Riigikohus peaks saatma asja uueks arutamiseks esimese või teise astme kohtule. Kui Riigikohus leiab, et asjas on võimalik teha uus otsus, siis võib ta menetluse lõpetamise asemel lahendada asja otsusega.
Raamatupidamise seadusest tulenevalt tuleb raamatupidamisarvestuses põhivarana arvele võtta ka selline vara, mis ei kuulu isiku omandisse, kuid mida isik saab oma majandustegevuses kasutada ja teenida selle vara kasutamisest tulu, nagu ta oleks selle vara omanik. Raamatupidamiskohustuslase põhivara hulka võib kuuluda ka pikaajalise rendi- või üürilepingu alusel kasutatav vara, millele raamatupidamiskohustuslasel omandiõigust ei teki.

matches:
Riigikohus
§ 310
§ 4
§ 25
§ 289
§ 289
§ 289
§ 288
§ 2172
§ 117
§ 289
§ 288
§ 217
§ 117
§ 127
§ 217
§ 344
kohus
§ 310
§ 310
§ 344
kohus
kohus
§ 268
kohus
kohus
§ 5
§ 11
§ 154
§ 157
§ 3
Riigikohus
§ 3
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus


Tervisekaitsenõuded koolieelse lasteasutuse maa-alale, hoonetele, ruumidele, sisustusele, sisekliimale ja korrashoiule – Riigi Teataja
Tervisekaitsenõuded koolieelse lasteasutuse maa-alale, hoonetele, ruumidele, sisustusele, sisekliimale ja korrashoiule - sisukord
2 Lasteasutuse maa-ala, hooned, ruumid ja ruumide sisustus
§ 4 Nõuded lasteasutuse maa-alale
§ 5 Nõuded laste mänguväljakule
§ 6 Nõuded lasteasutuse hoonele ja ruumidele
§ 7 Nõuded ruumide viimistlusele
§ 8 Nõuded ruumide sisustusele
3 Nõuded ruumide sisekliimale
§ 9 Nõuded ruumide sisekliimale
§ 10 Nõuded valgustusele
4 Lasteasutuse maa-ala, ruumide ja sisustuse korrashoid
§ 11 Maa-ala korrashoid
§ 12 Ruumide ja sisustuse korrashoid
RT I, 11.10.2011, 3
Vastu võetud 06.10.2011 nr 131
Määrus kehtestatakse „Rahvatervise seaduse” § 7 lõike 2 punkti 11 ja „Ehitusseaduse” § 3 lõike 11 alusel.
(1) Käesolevad tervisekaitsenõuded kehtivad koolieelse lasteasutuse (edaspidi lasteasutus) maa-alale, hoonetele, ruumidele, sisustusele, sisekliimale ja korrashoiule.
(2) Määrust kohaldatakse ka eralasteasutusele ning ühe asutusena tegutseva lasteasutuse ja põhikooli lasteasutuse osale.
Määruses kasutatavate mõistete tähendus on sama, mis „Koolieelse lasteasutuse seaduses” ja „Ehitusseaduses”.
(1) Lasteasutusel peavad olema lastele alushariduse ja hoiu võimaldamiseks sobivad, ohutud ja turvalised hooned, ruumid, sisustus ja maa-ala.
(3) Lasteasutus peab asuma mõistlikul kaugusel ettevõtetest ja rajatistest, mis saastavad õhku, vähendavad insolatsiooni ning tekitavad müra üle „Rahvatervise seaduse” alusel kehtestatud piirtasemete. Lasteasutusega piirnevad maanteed ja tänavad ei tohi tolmata.
(4) Lasteasutuses peab olema piisav õhuvahetus, küllaldane loomulik ja tehisvalgustus, külma- ja soojaveevarustus, „Veeseaduse” ja selle alusel joogiveele kehtestatud nõuetele vastav joogivesi, heit- ja reovee kanaliseerimise võimalus ning tingimused nõuetekohaseks toitlustamiseks, hügieeniliseks tualeti kasutamiseks ja pesemiseks.
(5) Lasteasutuse rühmaruumid, muusika- ja võimlemissaal (edaspidi lasteruumid) peavad asuma I või II korrusel, lastesõime rühmaruumid soovitatavalt I korrusel.
(6) Lasteasutuse ujula või bassein peab vastama „Rahvatervise seaduse” alusel kehtestatud nõuetele.
(7) Lasteasutuse maa-ala haljastuses ja ruumides ei tohi olla mürgiseid taimi.
2. peatükk Lasteasutuse maa-ala, hooned, ruumid ja ruumide sisustus
§ 4. Nõuded lasteasutuse maa-alale
(1) Lasteasutusel peab olema omaette maa-ala, mis on varustatud laste arenguks ja mänguks sobivate vahenditega ning vajaduste kohaselt valgustatud.
(2) Maa-ala peab olema otstarbekalt haljastatud ja piiratud läbipääsmatu heki või piirdeaiaga.
(3) Majandusõuest peab olema tänavale eraldi väljapääs, mis on laste õues viibimise ajal suletud või kasutamisel pideva järelevalve all. Eraldi väljapääsu puudumisel tuleb kauba- ja prügivedu korraldada ajal, mil lapsed õues ei viibi.
(4) Maa-alale rajatakse vajaduse korral varikatus laste kaitseks päikese ja vihma eest.
(5) Lasteasutuses nähakse ette laste kärude, kelkude, rataste ja muude vahendite hoidmise võimalus.
(6) Lõigetes 1–5 esitatud nõudeid ei kohaldata korterelamus või muus hoones asuvale kuni kolmerühmalist lasteasutust ümbritsevale alale. Lasteasutuse pidaja määrab laste tegevuseks võimalikult ohutu mänguala või -väljaku lasteasutuse läheduses.
(7) Sõidu- ja jalgteed ning platsid rataste või muude vahenditega sõitmiseks peavad olema lastele sobivad.
§ 5. Nõuded laste mänguväljakule
(1) Lasteasutuses peab olema lastele mängimiseks mõeldud ala (edaspidi mänguväljak), mis võimaldab lastele ohutut, eakohast, mitmekesist ja arendavat tegevust. Mänguväljaku hulka ei arvestata hoonealust pinda ega majandusõue.
(2) Mänguväljaku seadmed peavad olema ohutud, samuti peab olema ohutu nende paigaldamine, hooldamine ja kasutamine. Mänguväljaku ohutuse tagamisel ja hindamisel on soovitatav arvestada standardi EVS-EN 1176 „Mänguväljaku seadmed ja aluspind” osade 1–11 nõudeid.
(3) Mänguväljaku pindala lapse kohta peab olema vähemalt 7,5 ruutmeetrit. Kui lasteasutuse lähedal on lastele mängimiseks sobiv mets või park, võib lasteasutuse mänguväljaku pindala lapse kohta olla 5 ruutmeetrit.
(4) Mänguväljaku pinnakatteks on tavaliselt muru. Vajaduse korral kasutatakse mänguväljaku seadmete juures kukkumisel lööki summutavaid materjale ja pehmeid katteid.
(5) Lõigetes 1–4 esitatud nõudeid ei kohaldata korterelamus või muus hoones asuvale kuni kolmerühmalisele lasteasutusele. Lasteasutuse pidaja määrab laste tegevusteks võimalikult ohutu mänguala või -väljaku lasteasutuse läheduses.
§ 6. Nõuded lasteasutuse hoonele ja ruumidele
(1) Lasteasutuses tagatakse hoonesse ja ruumidesse ohutu sisse- ja väljapääs, järgides evakuatsiooniteedele kehtestatud nõudeid. Sisse- ja väljapääsul tuleb tõkestada külma õhu pääsu ruumidesse.
(2) Hoone sissepääsul peab olema varikatus.
(3) Lasteasutuse trepp peab olema lastele ohutu turvapiirde ja trepikäsipuuga ning valgustatud. Trepi ja rõdu turvapiirde kõrgus peab olema vähemalt 1 meeter. Turvapiirde varbade vahe võib olla kuni 0,1 meetrit. Turvapiire ei tohi koosneda horisontaalsetest pulkadest ega moodustada redelit. Alates nelja astmega trepist peab mõlemal pool treppi või kaldteed olema lastele sobival kõrgusel trepikäsipuu.
(4) Läbipaistvad seinad ja uksed, ukseklaasid ning põrandani ulatuvad klaasaknad peavad olema ohutust materjalist või kaitstud purunemise eest sobiva kaitsega ja olema lapsele nähtavalt märgistatud.
(5) Lasteasutuse igal rühmal peavad olema rühmaruumid: mängu-, magamis-, riietus- ja tualettruum, vajadusel toidu jaotamise koht ja riidekuivatusruum või -kapp. Ruumides peab olema piisavalt liikumisruumi last arendavateks ja muudeks vajalikeks tegevusteks.
(6) Mängu- ja magamisruumis peab põranda pindala olema iga lapse ja täiskasvanu kohta vähemalt 2 ruutmeetrit. Mängu- ja magamisruum võib olla ühendatud, kui põranda pindala lapse kohta on vähemalt 4 ruutmeetrit. Mänguruum on soovitatav planeerida hoone ida-, kagu- ja/või lõunapoolsesse ossa.
(7) Nelja- ja enamarühmalises lasteasutuses peab olema muusika- ja võimlemissaal, mis võib olla vaheseinaga eraldatav.
(8) Toiduvalmistamis- või toidujaotusköögi, majandus- ja personaliruumide, laste kelkude, kärude ja rataste hoiuruumi ning teiste ruumide koosseis peab vastama lasteasutuse vajadusele.
(9) Puhastamiseks kasutatavate seadmete, puhastusvahendite ja -ainete ning teiste kemikaalide hoidmiseks peab olema lukustatav puhastusruum, kus on valamu ja tingimused põrandapesuks vajalike korduvkasutusega vahendite pesemiseks ning vajaduse korral pesumasin.
§ 7. Nõuded ruumide viimistlusele
(1) Lasteruumide seinad peavad olema viimistletud ja puhastatavad. Siseviimistluseks kasutatavad materjalid peavad olema lastele ohutud ja vastama tootja poolt ette nähtud kasutusotstarbele.
(2) Lasteruumide siseviimistlusel tuleb arvestada hea ehitustava kohaselt lubatud järelkõlakestust.
(3) Põrand peab olema ohtlike kallakuteta, kergesti puhastatav, pestav ja vajaduse korral desinfitseeritav. Põrand ei tohi olla libe.
(4) Tualettruumi, köögi ja nõudepesukoha seinad peavad olema vähemalt 1,5 meetri kõrguselt kaetud niiskuskindla, kergesti puhastatava ja desinfitseeritava materjaliga.
(5) Lasteruumides peavad elektripistikupesad olema lapsekindlad või lapsele kättesaamatul kõrgusel.
(6) Trepi esimene ja viimane aste peavad olema arusaadavalt märgistatud.
(7) Lasteasutuse või rühmaruumi remondi ajaks tuleb asutuse või rühma tegevus peatada. Remondi ajal üle kahe kuu kasutatav asenduspind peab vastama käesoleva määruse nõuetele.
(8) Ühe- või kaherühmalises lasteasutuses on lubatud ahjuküte. Küttekolde suu ei tohi asuda rühmaruumis ja ahjud peavad olema köetud vähemalt kaks tundi enne laste saabumist.
§ 8. Nõuded ruumide sisustusele
(1) Lasteruumide sisustus (mööbel, mängu- ja võimlemisvahendid, sanitaarseadmed jm) peab olema ohutu, kergelt puhastatav ja desinfitseeritav ning vastama laste vanusele ja arvule rühmas.
(2) Riietusruum varustatakse istmete, riidekappide ja/või nagidega laste üleriiete ja vahetusriiete paigutamiseks. Igal lapsel peab olema riietumiseks istumiskoht.
(3) Lasteasutuses tagatakse võimalus kõigi laste märgade välisriiete ja -jalanõude kuivatamiseks.
(4) Tualettruum peab olema varustatud isikliku hügieeni tagamiseks vajalike vahenditega.
(5) Lasteaiarühma tualettruumis peab olema vähemalt üks laste tualetipott kaheksa lapse kohta ja üks lastele sobiv kätepesuvalamu kaheksa lapse kohta ning käsidušiga jalapesualus. Tualetipotid peavad olema üksteisest vaheseinte ja ustega eraldatud.
(6) Sõimerühma tualettruumis peab olema vähemalt kaks väikelastele sobiva kõrgusega kätepesuvalamut, üks valamu täiskasvanutele, alusvanniga käsidušš, riiul laste pottide hoidmiseks, üks väikelaste tualetipott ja üks erivalamu laste pottide pesemiseks.
(7) Kätepesuvalamu juures peab olema puhastatav vedelseebi dosaator, igal lapsel riidest käterätik või paberrätikud käte kuivatamiseks, prügikast ja sõimerühmas lisaks dosaator personali käte desinfitseerimiseks.
(8) Lapsel peab olema kasvule vastav tool ja koht laua taga.
(9) Lapsel peab olema eale ja kasvule vastav voodi või oma päevane puhkamiskoht. Voodi põhi peab olema kõva.
(10) Kaitseks otsese päikesevalguse ja soojuskiirguse eest peavad magamis- ja mänguruumi päikesepoolsed aknad olema varustatud valgust reguleeriva ohutu kattega.
3. peatükk Nõuded ruumide sisekliimale
§ 9. Nõuded ruumide sisekliimale
(1) Lasteruumides tuleb tagada tervisele ohutu sisekliima.
(2) Lasteruumides värske õhuvoolu hulga hindamisel on soovitatav arvestada standardi EVS-EN 13779 Eesti rahvusliku lisa EVS 906 „Mitteeluhoonete ventilatsioon. Üldnõuded ventilatsiooni- ja ruumiõhu konditsioneerimissüsteemidele” ja standardi EVS-EN 15251 „Sisekeskkonna algandmed hoonete energiatõhususe projekteerimiseks ja hindamiseks, lähtudes siseõhu kvaliteedist, soojuslikust mugavusest, valgustusest ja akustikast” nõudeid.
(3) Lasteruumide ühes liitris siseõhus võib süsihappegaasi- ehk süsinikdioksiidisisaldus olla kuni 1000 mikroliitrit (ppm).
(4) Ruumide siseõhu aasta keskmine radoonisisaldus peab olema väiksem kui 200 bekerelli kuupmeetris (Bq/m³) ja gammakiirguse doosikiirgus alla 0,5 mikrosiiverti tunnis (µSv/h).
(5) Lasteruumide siseõhu optimaalne suhteline niiskus on vahemikus 40% kuni 60%. Talvel võib nädala keskmine suhteline niiskus langeda 25%-ni ja suvel tõusta 70%-ni.
(6) Rühmaruumi õhutemperatuur peab olema vähemalt 21 °C. Õhutemperatuuri tõusmisel üle 26 °C tuleb võtta tarvitusele meetmed temperatuuri mõju vähendamiseks.
(7) Mängu- ja magamisruumi paigutatakse termomeeter laste viibimistsoonis õhutemperatuuri mõõtmiseks.
(8) Lasteruumides lubatud õhu liikumiskiirus peab olema talvel väiksem kui 0,2 meetrit sekundis ja suvel väiksem kui 0,25 meetrit sekundis. Lasteruumides ei tohi olla tuuletõmbust.
(9) Rühmaruumi aknad peavad olema avatavad ja vajaduse korral võimaldama tuulutamist. Õietolmuperioodil akna kaudu tuulutamisel on soovitatav kasutada õietolmu kaitsevõrke.
(10) Pesemiseks kasutatava vee temperatuur peab olema vahemikus 35–40 °C.
§ 10. Nõuded valgustusele
(1) Lasteasutuse ruumides peab olema loomulik valgustus, välja arvatud tualettruum(id), keldrikorrusel asuv riietusruum, toidunõude pesuruum ja teised abiruumid. Klaasitud pinna ja põranda suhe peab tagama küllaldase loomuliku valgustuse.
(2) Kui tehisvalgustuse valgusallikate paigaldamisel on juhindutud standardi EVS-EN 12464-1 „Valgus ja valgustus. Töökohavalgustus. Osa 1: Sisetöökohad” nõuetest, siis eeldatakse, et valgustatus, psühholoogiline räigustegur ja värviesitusomadused on küllaldased.
4. peatükk Lasteasutuse maa-ala, ruumide ja sisustuse korrashoid
§ 11. Maa-ala korrashoid
(1) Lasteasutuse maa-ala peab olema puhas ja heakorrastatud.
(2) Liiv liivakastis ja atraktsioonide all peab olema saastumise tunnusteta. Liivakastid kaetakse pärast kasutamist sobiva kattega.
(3) Maa-ala korrashoiuks kasutatavad tööriistad, masinad ja ohtlikud seadmed peavad asuma lastele kättesaamatus kohas.
§ 12. Ruumide ja sisustuse korrashoid
(1) Lasteasutuse ruumid ja sisustus peavad olema puhtad. Ruume puhastatakse korrapäraselt.
(2) Ruumide ja sisustuse puhastamisel kasutatakse „Kemikaaliseaduse” nõuetele vastavaid asjakohaseid puhastus- ja pesuaineid ning -vahendeid vastavalt kasutusjuhendile. Pindade desinfitseerimisel kasutatakse „Biotsiidiseaduse” nõuetele vastavaid desinfitseerivaid aineid.
(3) Lõikes 2 nimetatud aineid hoitakse lukustatud puhastusruumis või lukustatud puhastusvahendite kapis.
(4) Laste mänguasjad peavad olema eakohased ning neid tuleb puhastada ja pesta vastavalt määrdumisele.
(5) Lasteruume, kus puudub ventilatsioon, tuulutatakse korrapäraselt. Tuulutamise ajal ei tohi ruumi õhutemperatuur langeda alla +16 °C ning lapsed ei tohi tuulutatavas ruumis viibida.
(6) Lasteasutuse ruumides ei tohi olla närilisi ega kahjurputukaid. Rühmaruumides ei ole lubatud pidada lemmikloomi.
(1) Enne määruse jõustumist ehitusloa taotlemiseks esitatud lasteasutuse ehitusprojekti järgi ehitatud lasteasutus loetakse nõuetele vastavaks ka siis, kui see vastab ehitusprojekti koostamise hetkel lasteasutusele kehtinud nõuetele.
(2) Lasteasutused, kellel on kehtiv koolitusluba 1. jaanuari 2010. a seisuga, peavad oma asutuse käesoleva määruse § 3 lõikes 5, § 4 lõikes 5, § 6 lõigetes 2 ja 6–9, § 7 lõikes 2, § 8 lõigetes 5 ja 6 ning § 9 lõikes 4 sätestatud nõuetega vastavusse viima hiljemalt 1. septembriks 2030. a.


text:
Hiina meditsiin by TEA - Issuu
Hiina meditsiini alused
Eessõna ............................................................................................... ...............................................................................................13 13 1. peatükk
Lühiülevaade ......................................................................................16 Terviklikkuse idee • Inimkeha sümfoonia ja väliskeskkond • Kui tasakaal on häiritud • Diagnoos ja ravi • Seitse teooriat Ida ja lääs – kaks erinevat mõtteviisi ................................................21 Maailm kui masin • Pöördepunkt • Maailm kui energia Hiinakeelsed mõisted.........................................................................23 Hiina meditsiini lühike ajalugu.........................................................25 Hiina meditsiin läänemaailmas ........................................................27 2. peatükk
Tao ......................................................................................................32 Taevas, Maa ja inimene: kolm jõudu ................................................32 Yin ja yang ..........................................................................................34 Yin/yang nähtuste maailmas .............................................................36 Yin/yang inimkehas............................................................................39 Nelja yin/yang printsiibi rakendamine meditsiinis ..........................41 3. peatükk
Viis elementi
Viis elementi ja makrokosmos ..........................................................49 Viis elementi kui vastavuste süsteem ...............................................52 Viis elementi Hiina meditsiinis .........................................................54 Viis elementi ja füsioloogia • Viis elementi ja patoloogia • Viis elementi diagnoosimisel • Ravi Viie elemendi teooria põhjal • Viis elementi taimravis ja toitumisteraapias 4. peatükk
Elu algained
Qi mõiste ............................................................................................64 Qi, universum ja inimese sünd .........................................................65 Qi Hiina meditsiinis ..........................................................................66 Jing ......................................................................................................66
Qi ...........................................................................................................................................68 Yuan qi ehk algne qi • Gu qi ehk toidu qi • Zong qi ehk rinna qi • Ying qi ehk toitev qi • Wei qi ehk kaitsev qi • Zhen, zheng ja zhong qi • Qi ülesanded • Qi patoloogia Veri ..........................................................................................................................................73 Vere algupära • Vere ülesanded • Veri ja viis zang’i • Veri ja qi – lahutamatud • Veri ja jing • Vere patoloogia Jin ye – kehavedelikud ............................................................................................................76 Jin ye päritolu • Jin ye ja siseelundid • Qi ja jin ye • Veri ja jin ye • Jin ye patoloogia Shen .........................................................................................................................................78 Shen’i ajaloost • Shen’i algupära • Shen asub Südames • Veri toidab shen’i • Jing shen • Aju säilitab shen’i • Kolm aaret • Shen’i kolm palet 5. peatükk
Zang ja fu – nende funktsioonid ...........................................................................................87 Südame funktsioonid ............................................................................................................89 Süda on shen’i asupaik • Süda valitseb Verd ja veresooni • Süda avaldub näojumes • Süda avaneb keelde • Süda kontrollib higi Kopsude funktsioonid ...........................................................................................................91 Kopsud valitsevad qi’d ja hingamist • Kopsud kontrollivad kanaleid ja veresooni • Kopsud kontrollivad jaotamist ja laskumist • Kopsud reguleerivad vee liikumist • Kopsud valitsevad keha välispinda • Kopsud avalduvad ihukarvades • Kopsud avanevad ninasse • Kopsud on po asupaik Maksa funktsioonid...............................................................................................................95 Maks hoiab qi ühtlases liikumises • Maks säilitab Verd • Maks kontrollib lihaseid/ Kõõluseid • Maks avaldub küüntes • Maks avaneb silmadesse • Maks on hun’i asupaik Põrna funktsioonid ................................................................................................................99 Põrn valitseb muundamist ja edasitoimetamist • Põrn kontrollib Verd • Põrn kontrollib lihaseid ja jäsemeid • Põrn avaneb suuõõnde ja avaldub huultes • Põrn kontrollib tõusvat qi’d • Põrn on yi asupaik Neerude funktsioonid..........................................................................................................103 Neerud säilitavad jing’i • Neerud valitsevad vett • Neerud kontrollivad qi vastuvõtmist • Neerud avanevad kõrvadesse • Neerud avalduvad juustes • Neerud kontrollivad kaht alumist kehaava • Neerud on zhi asupaik • Ming men Südamepauna e perikardi funktsioonid .............................................................................109 Zang-organite omavahelised suhted ...................................................................................110 Süda ja Kopsud • Süda ja Neerud • Süda ja Maks • Süda ja Põrn • Kopsud ja Põrn • Kopsud ja Maks • Kopsud ja Neerud • Põrn ja Maks • Põrn ja Neerud • Maks ja Neerud Fu-elundite funktsioonid .....................................................................................................113
Mao funktsioonid ................................................................................................................113 Magu kontrollib toidu „mädandamist ja küpsetamist” • Magu kontrollib toidu jing’i liikumist • Magu kontrollib qi laskumist • Magu on kehavedelike algallikas Peensoole funktsioonid ........................................................................................................115 Peensool kontrollib vastuvõttu ja muundamist • Peensool eraldab kehavedelikud Jämesoole funktsioonid .......................................................................................................116 Sapipõie funktsioonid..........................................................................................................117 Sapipõis ladustab ja eritab sappi • Sapipõis valvab otsuste tegemist • Sapipõis kontrollib Kõõluseid Kusepõie funktsioonid .........................................................................................................118 Kusepõis eemaldab qi hua abil vee Kolmiksoojendi funktsioonid..............................................................................................119 San jiao kontrollib kehavedelike moodustumist ja liikumist • San jiao kontrollib qi moodustumist ja liikumist 6. peatükk
Ekstra fu-elundid
Aju ........................................................................................................................................124 Üdi ........................................................................................................................................125 Luud ......................................................................................................................................125 Mai .......................................................................................................................................125 Sapipõis ................................................................................................................................126 Emakas .................................................................................................................................126 7. peatükk
Tervis ja haigestumine
Esiisade kultusest individuaalse vastutuseni .....................................................................130 Tervena püsimise kunst .......................................................................................................131 Rahulik shen • Kohanemine muutustega looduses ja väliste haigustekitajate vältimine • Töö, koormus ja puhkus • Toiduvalik ja söömine Kuusteist nõuannet tervise tugevdamiseks .......................................................................141 8. peatükk
Kolm eluetappi .....................................................................................................................147 Sisemised põhjused ..............................................................................................................148 Raev – Nu• Rõõm – Xi le• Mõte – Si• Kurbus – Bei ai• Hirm – Kong• Ehmatus – Jing kong Välised põhjused ..................................................................................................................156 Tuul – Feng • Külm – Han • Kuumus (tuli) – Re (huo) • Niiskus – Shi • Suvekuumus – Shu • Kuivus – Zao Muud haiguse põhjused ......................................................................................................160 Nõrk kehaehitus • Ülekoormus • Vale toitumine • Liigne seksuaalne aktiivsus • Traumad • Parasiidid ja mürgid • Vale ravi 8
Kohtumine patsiendiga .......................................................................................................169 Neli uuringut........................................................................................................................171 1. Vaatlus ..............................................................................................................................171 Shen • Keha • Pea ja nägu: juuksed, näojume • Näo piirkonnad: silmad, nina, kõrvad, huuled ja suu, hambad ja igemed, kurk • Jäsemed • Nahk • Keel: kuidas keelt vaadeldakse, normaalne keel, keele shen, keelekeha värvus, keele vorm, keele katt, keele niiskus • Kanalid 2. Kuulatamine ja nuusutamine .........................................................................................183 Kuulatamine • Nuusutamine 3. Küsitlemine ......................................................................................................................184 Külm ja kuum • Higistamine • Valu • Pea ja keha • Rindkere ja kõhukoobas • Janu ja joomine • Söögiisu, söömine, maitsed ja oksendamine • Väljaheide ja uriin • Uni • Tinnitus, kurtus, silmad • Tundeelu, eluviisid, elutingimused • Günekoloogilised küsimused • Impotentsus • Lapsed 4. Palpeerimine .....................................................................................................................195 Pulss: pulsi mõõtmine, normaalne pulss, ebanormaalsed pulsid • Keha palpatsioon: nahk, jäsemed. 10. peatükk
Sündroomide eristamine
Esitlus ...................................................................................................................................210 Sündroomide tuvastamine kaheksa põhimõtte järgi • Sündroomide tuvastamine qi, Vere ja kehavedelike põhjal • Sündroomide tuvastamine zang fu elundite põhjal • Sündroomide tuvastamine patogeensete tegurite põhjal • Sündroomide tuvastamine viie elemendi põhjal • Sündroomide tuvastamine kanalite põhjal • Sündroomide tuvastamine kuue etapi põhjal • Sündroomide tuvastamine nelja tasandi põhjal • Sündroomide tuvastamine Kolmiksoojendi põhjal 1. Sündroomide tuvastamine: kaheksa põhimõtet ............................................................214 Väline – sisemine • Külm – kuum • Shi xu: qi xu-seisund, yang xu-seisund, Vere xu-seisund, yin xu-seisund• Yin – yang: yin’i kokkuvarisemine, yang’i kokkuvarisemine 2. Sündroomide tuvastamine: qi, Veri ja kehavedelikud ...................................................223 Qi sündroomid: qi xu-seisund, vajuv qi, qi seiskumine, mässav qi • Vere sündroomid: Vere xu-seisund, Vere seiskumine, kuumus Veres, verekaotus, qi ja Vere segasündroomid • Kehavedelike sündroomid: kehavedelike xu, ödeem ehk vesiturse, lima 3. Sündroomide tuvastamine: zang fu ................................................................................229 Südame sündroomid .......................................................................................................230 Südame qi xu ja südame yang xu • Südame Vere xu • Südame yin xu • Lõõmav Südame tuli • Lima-tuli häirib Südant • Lima hägustab shen’i • Südame Vere seiskumine Peensoole sündroomid.....................................................................................................236 Peensoole shi-kuumus • Peensoole qi-valu / peensoole qi ummistumine 9
Kopsude sündroomid ......................................................................................................239 Kopsude qi xu • Kopsude yin xu • Tuul tungib Kopsudesse • Niiskus-lima ummistab Kopsud Jämesoole sündroomid ....................................................................................................245 Kuum-niiske Jämesooles • Kuumus Jämesooles • Külmus tungib Jämesoolde • Kuiv Jämesool • Külm Jämesool Maksa sündroomid .........................................................................................................249 Maksa qi seiskumine • Maksa Vere seiskumine • Maksa tuli lõõmab ülespoole • Maksa tuul läheb liikvele • Niiskus-kuum Maksas ja Sapipõies • Külma seiskumine maksakanalis • Maksa Vere xu • Maksa tõusev yang • Maksa kombineeritud sündroomid Sapipõie sündroomid ......................................................................................................258 Niiskus-kuum Sapipõies • Sapipõie qi xu Põrna sündroomid ...........................................................................................................260 Põrna qi xu • Põrna yang xu • Vajuv põrna qi • Põrn ei kontrolli Verd • Niiskus-külm tungib Põrna • Niiskus-kuum tungib Põrna • Põrna kombineeritud sündroomid Mao sündroomid .............................................................................................................266 Mao qi xu • Mao yin xu • Mao tuli (ja lima-tuli) • Külmus tungib Makku • Mao qi pöördub üles • Toidu peetus Maos • Mao Vere seiskumine Neerude sündroomid ......................................................................................................272 Neerude yin xu • Neerude yang xu • Neerude qi ei ole tugev (ei kontrolli yin’i)• Neerud ei võta qi’d vastu • Neerude jing xu • Neerude yang xu, tulvav vesi • Neerude yin xu, lõõmav tühjus-tuli • Neerude kombineeritud sündroomid: neerude ja maksa yin xu, Neerude ja Südame ebakõla, neerude ja kopsude yin xu, neerude ja põrna yang xu Kusepõie sündroomid .....................................................................................................281 Niiskus-kuum Kusepõies • Niiskus-külm Kusepõies • Kusepõie qi xu ja külmus 4. Sündroomide tuvastamine: patogeensed tegurid ..........................................................284 Tuul • Külm • Suvekuumus • Niiskus • Kuivus • Kuumus/tuli • Toidu peetus • Vere seiskumine
Kanalid ja akupunktuur
Teise osa eessõna ..................................................................................................................292 1. peatükk
Kanalid ..............................................................................................................................295
Kanalite teooria • Kanalite süsteemi kujunemine • Kanalite sünd • Suhtumine anatoomiasse • Kanalite ülesanded • Kanalid ja haigus Kanalite võrgustik jing luo mai ............................................................................................302 1. Kaksteist põhikanalit .................................................................................................302 Põhikanalite patoloogia 2. Ekstrakanalid ..............................................................................................................303 Tihe seos Neerudega • Ekstrakanalite funktsioonid ja patoloogia • Du mai • Ren mai • Chong mai • Dai mai • Yin qiao mai • Yang qiao mai • Yin wei mai • Yang wei mai 3. Süvakanalid ................................................................................................................320 Süvakanalite funktsioonid • Patoloogia ja ravi 4. Luo-kanalid..................................................................................................................326 Funktsioonid ja patoloogia 5. Kõõlus-lihaskanalid ....................................................................................................327 Kõõlus-lihaskanalite funktsioonid ja patoloogia • Kõõlus-lihaskanalite patoloogilised sümptomid kanalite kaupa • Ravimeetodeid 6. Nahapiirkonnad .........................................................................................................331 2. peatükk
Punktid ..............................................................................................................................335
Punktiliigid ...........................................................................................................................336 Punktide funktsioonid ja näidustused................................................................................337 1. Kuidas punkti asukoht seostub selle funktsioonide ja näidustustega ....................337 Kohalikud punktid • Lähipunktid • Kõrvutised punktid • Kaugpunktid 2. Punkti funktsioonid ja näidustused kanalite suhtes................................................338 3. Punkti kuulumine teatud punktirühma avaldub selle funktsioonides ja näidustustes............................................................................................................339 4. Kogemuspunktid ........................................................................................................339 5. Punktide kombineerimine ja vaheldumine...............................................................339 6. Punktide asukoha määramine ...................................................................................340 7. Punktirühmad ............................................................................................................341 Shu- ehk antiikpunktid • Viie elemendi punktid • Yuan-lättepunktid • Luo-punktid • Selja shu-punktid • Mu-punktid • Xi-häirepunktid • Huimeistripunktid • Ekstrakanalite avamispunktid • Taevaaknapunktid • Käsupunktid • Ristumispunktid • Neli merd • Sun Simiao viirastuspunktid
Kanalite punktid.................................................................. 357
Kopsukanal .................................................................................. 357 Jämesoolekanal ........................................................................... 369 Maokanal..................................................................................... 385 Põrnakanal................................................................................... 409 Südamekanal ............................................................................... 425 Peensoolekanal ............................................................................ 435 Kusepõiekanal ............................................................................. 449 Neerukanal .................................................................................. 493 Südamepaunakanal..................................................................... 511 Kolmiksoojendikanal .................................................................. 521 Sapipõiekanal .............................................................................. 537 Maksakanal ................................................................................. 563 Du mai kanal ............................................................................... 579 Ren mai kanal............................................................................... 597 Ekstrapunktid ............................................................................. 613
Ravitehnikad ......................................................................... 621
Nõelad ......................................................................................... 621 Punkteerimine ............................................................................. 622 Meihua ......................................................................................... 623 Tulenõel ....................................................................................... 623 Moksibustsioon ehk moksa ....................................................... 624 Kupupanek .................................................................................. 625
Lisad .......................................................................................... 628 Siseelundite nimetuste lühendid ............................................... 628 Hiina meditsiini sõnastik ........................................................... 628 Lääne meditsiini sõnastik ........................................................... 631 Tähtsaimad allikad............................................................. 633
I osa tähtsaimad allikad.............................................................. 633 I osa muu kirjandus .................................................................... 635 II osa tähtsaimad allikad ............................................................ 635 II osa muu kirjandus ................................................................... 636 Punktikombinatsioonide allikad ................................................ 636
Dünastiad ............................................................................... 638
EESSÕNA „Suur Hiina meditsiini käsiraamat” tutvustab igakülgselt traditsioonilise Hiina meditsiini aluseid. Olen seetõttu püüdnud avada mõisteid, mis lääne inimesele võõrad ja kergesti eksitavad, mingilgi määral koos nende kultuurilise ja filosoofilise taustaga, esitades samas üldjoontes hiina meditsiinilise mõtlemise ajalugu. Seetõttu leidub siin raamatus ka sellist materjali, mida läänes ilmunud Hiina meditsiini tutvustustes tavaliselt ei kohta, nagu haiguse mõiste ajalugu ning tervise säilitamise filosoofia ja juhised. Ka oluliste põhimõistete sinoloogilised seletused kuuluvad sellesse mitte vältimatusse, kuid arusaamist suurel määral hõlbustavasse kategooriasse. Olen raamatus püüdnud ühendada pärimuse autentse esituse, nagu mulle andsid selle edasi minu sinoloogidest õpetajad, Hiina meditsiini nüüdisaegse teoreetilise ja praktilise mõtteviisiga. Teisisõnu – olen katsunud luua ettekujutuse sellest, missugune maailmapilt, missugune arusaam loodusest ja inimesest on taustaks praegusaegsele, väga pragmaatilisele ja loogiliseks lihvitud Hiina meditsiinile. Mitmed sõnad esinevad tekstis üllatuslikult kirjutatuna suure algustähega. See on läänemaailmas avaldatud Hiina meditsiini käsitlevates raamatutes üldine praktika, kuna sel kombel on tahetud vältida lääne ja hiina mõistete segiajamist. Zang-organ Maks on Hiina meditsiini füsioloogiline põhiüksus, millel on mitmeid lääne meditsiinile tundmatuid funktsioone, maks omakorda on kõigest anatoomiline organ; Veri voolab nii veresoontes kui ka kanalites, teisiti öeldes on see nii materiaalne kui ka natuke mittemateriaalne jne. Olen rohkelt kasutanud ka hiinakeelseid termineid. Nende tundmine on tegelikult vältimatu, kui tahate lõputute vääritimõistmisteta rääkida Hiina meditsiinist hiinlastega. Kuid neid läheb vaja ka läänemaailmas suhtlemisel sama ala inimestega, sest läänes ilmunud Hiina meditsiini teemaline kirjandus kirendab erinevatest tõlketerminitest, mille tähendust saab kindlaks teha (kui saab) ainult algupärase hiinakeelse sõna kaudu. Probleemi põhimõtteline pool on selles, et Hiina meditsiini mõisteid ei ole sageli võimalik tõlkida ainult ühe sõnaga, neid saab vaid seletada. Seetõttu on enamasti mõttekas esiteks seletada ja seejärel kasutada algupärast hiinakeelset sõna. Raamatu lõpus on lühike olulisemate mõistete sõnastik. Hiinakeelsete sõnade juures olen kasutanud uuemat pinyin-transkriptsiooni. Ometi ei ole ma lõpuni olnud järjekindel. Sõna tao (ja taoistlik) tundus mulle parimana selle vanal kujul, seega olen hüljanud dao; samuti räägin ma Kong Fuzist, kuid kasutan omadussõna konfutsianistlik. Loodan seejuures lugeja mõistvusele. Tahan tänada oma õpetajaid: Hiina meditsiini asjatundjaid L’Institut Ricc’i sinolooge Claude Larre’i ja Elisabeth Rochat de la Vallée’d, kes näitasid teed muinashiinlaste mõtteviisi juurde, professor Liu Bao Yan’i ja professor Chen Ken’i, kes on õpetanud Zang fu teooriat ja vahendanud meile oma suuri kliinilisi kogemusi, ning dr Jose Luis Padilla Coralli’t inspireeriva sissejuhatuse eest viie elemendi maailma. Elina Hytönen
Tervis ja haigestumine Terves inimeses on qi’d ja Verd piisavalt, need voolavad takistuseta ja on tasakaalus. Terve inimese siseelundid toimivad hästi, tundeelu on tasakaalus ning shen ergas ja sädelev. Aga inimene ei ole üksinda ega enesekeskne. Ta peab elama universumis, mille qi mõjutab tema qi’d; ta elab teiste inimeste hulgas, kelle qi’d äratavad temas sageli tormilisi reaktsioone. Ta sõltub Maa toidust, mille qi toidab tema qi’d või põhjustab selles hämmeldust ja segadust. Ta on ka oma esiisade ja -emade qi kandja ja saab oma osa päritud headest ja halvematest külgedest.
Hiina ajaloolise kaose aastasadadel oli muudki kui ühiskondlik keemine. Intellektuaalselt oli see Hiina rikkaim aeg ja sünnitas palju erinevaid filosoofilisi suundi, mille kultuuriline mõju on olnud tugev kuni tänase päevani. Need olid yin/yang’i duaalsus ja viie elemendi õpetus ning taoism ja konfutsianism; viimased kaks sulatasid mõlemad yin/yang’i filosoofia ja Viie elemendi teooria oma õpetuse osaks. Esiisade lepitamise ja pahade vaimude tõrjumise kõrval hakkas üha tugevamini arenema mõte, et maailma nähtused on loomulikud, alluvad loodusseadustele ja nende keskel vastutab inimene ise oma elu ja tervise eest. Taoistid uurisid loodust ja selle seadusi. Nende arvates oli ühiskondade lagunemise, õnnetuste ja üksikisikute haiguste põhjuseks loodusseaduste rikkumine. Tervist saab säilitada, kohanedes looduse rütmiga, selle yin’i ja yang’iga, ning vältides kõiki äärmusi, mis võivad rikkuda organismi tasakaalu. Taoistid keskendusid elule praegushetkes, võimalikult õnnelikule ja täisverelisele, ning pikale elule. Hani dünastia ajal (206 eKr – 220 pKr) ilmus taoismis suund, mis järjekindlalt üritas saavutada füüsilist surematust või vähemalt väga pikka eluiga, tehnikaga, mis põhines hingamisel, mõtisklusel ja suguaktiga seotud tehnikatel. Nendega taheti tugevdada jing’i ja shen’i nii, et organismi allakäik oleks võimalikult
aeglane. Füüsilise surematuse poole püüdlejaid on olnud Hiina mäestike taoistlikes kloostrites veel ka sel sajandil. Neid erakuid kohanud inimesed väidavad, et need üksiklased on elanud aastasadu. (7) Kong Fuzi järgijate nägemuse põhjal kuuluvad tervis ja heaolu sellele, kes järgib ühsikonna norme ja pereelu reguleerivaid kombeid ning riitusi, st elab laitmatult ja harmoonias oma kogukonnaga. Kong Fuzi (551–479 eKr) õpetus oli vastuseks oma ajastu segadustele ja oli suunatud kindla hierarhilise ühiskonna saavutamisele, mille liikmeid seob vastutus- ja kohusetunne. Kong Fuzi õpetas, et mõõdutundetus mis tahes elualal häirib ühiskondlikku korda ja on seetõttu halb. Hani dünastia ajal sai ühinenud Hiinas konfutsianismist teatud määral ametlik riigiõpetus ja filosoofia ja Yin-yang teooria ja Viie elemendi teooria muutusid rahvuslikus meditsiinis ametlikuks baasõpetuseks. Nende põhjal juurdus usk mõõdukusse, kuldsesse keskteesse (see oli ühine taoistidel ja konfutsianistidel) elutee reguleerijana ja tervise hoidjana järgmise kahe aastatuhande jooksul sügavale Hiina rahva teadvusesse. Ühelt poolt mõõdukus ja harmoonia suhetes loodusega ja teiselt poolt harmoonia inimestevahelistes suhetes on olnud ka Hiina meditsiini filosoofia põhisammasteks.
Tervena püsimise kunst Kollase Keisri meditsiinilisse õpperaamatusse „Huang Di Nei Jing (Suwen Lingshu)” on kogutud rohkesti tervise säilitamisega seotud teooriaid ja meetodeid ilmselt ajast enne sõdivate riikide ajastut. Selle põhjal on tervise hoidmise seisukohalt tähtsad:  Shen’i hoidmine.  Inimene peab hoidma oma meele rahulikuna, optimistlikuna ja heatujulisena. Ainult siis, kui shen on rahulik, Laozi sõnadega, kui see on „ilma ahnuseta ja veidrate unistusteta” (8), saab qi vabalt ja ühtlaselt ringelda ja jing, essents, säilib tugevana.  Kohanemine looduse muutustega ja väliste haigustekitajate vältimine.  Töö, liikumise ja puhkuse tasakaalu hoidmine.  Toiduvaliku sobitamine oma isikliku seisundi ja aastaaegade vaheldumisega.  Sobiva liikumise harrastamine.
Rahulik shen Hiinlased on aastatuhandeid olnud arvamisel, et kui shen, mis sisaldab teadvuse vaimu, hinge, meelt ja tundeid, pole rahul ega õnnelik, ei saa inimene olla terve. Shen on inimese elujõudu juhtiv printsiip ja selle väljaminek tasakaalust peegeldub qi’s, jing’is ja Veres ja kõikide siseelundite tegevuses. Rikkuse ja võimu ahnitsemine viib rahu. Samuti viib rahu täitmatute soovide võimusesse langemine. Ahnusest ja sõltuvust tekitavatest soovidest ei pääse, kui püütakse neid alla suruda, vaid nende kahjulikkust oma tervisele tuleb mõistusega tunnistada ja arendada õilsat meelelaadi ja kõrget moraali. Selles on abiks „kuuest halvast” loobumine; need on vanade tekstide põhjal maine ja rikkus, seksuaalsus ja laul, kuld, hõbe ja muud aarded,
Neid üldkehtivaid põhimõtteid on meditsiiniline kirjandus hiljem kommenteerinud ja täiendanud kuni meie ajani välja.
hõrk toit, meelitamine ja uhkus ning kadedus. Kui neist lahti ei saada, seob meel ennast erinevate stressidega ja shen ei saa olla rahulik ega muretu ning see omakorda viib enneaegse vananemise või parandamatute haigusteni. Shen’i rahulikkust soodustab silmade ja kõrvade kaitsmine häirivate väliste ärritajate eest. Tähtis on ka meele keskendamine. Meelt ei tohi kasutada ülearu ja seda ei tohi hajutada samaaegselt erinevatele asjadele. Nii võib saavutada terve meele, mis samuti suudab vaikne olla. Kui meelt on kasutatud keskendatult, on vaimu kord: on aeg süveneda lugemisse või kirjutada luuletus, vaadata kunstitöid või maalida ise, vaadelda lille ja rohtu. See tehnika on „vaikuse loomine liikumises”. EMOTSIOONID võivad otseselt rikkuda qi ühtlast liikumist ja häirida organismi tasakaalu. Nende vaoshoidmine on alati olnud tähtsaks osaks shen’i heaolu ja üldse tervise hoidmisel. Eesmärgiks on „tasane ja meeldiv temperament”, millega on seotud optimistlik maailmavaade. Tuleb vältida „masendust, raevu, kurbust, suuri vapustusi, ehmumist, (tarbetut) naeru ja tarbetut rääkimist … ja kunagi ei tohi kaua viha pidada” (Gong Tinxian, Mingi dünastia). „Kui ka miski sind vihastab, mõtle, mis on tähtsam, kas see mingi või sinu tervis, ja hetkega on su viha kadunud.” (Sun Simiao, Tangi dünastia) (9) „Viha teeb vanaks, naer nooreks,” on tüüpiline ütlus. Eriti silmatorkavalt on meditsiinilistes tekstides esile toodud just pahaseks saamine ja viha. Üha uuesti ja erinevates seostes rõhutatakse nende kahjulikkust. Esineb ka innustavaid eeskujusid. Lu Yitian (Qingi dünastia) räägib oma kaasaegsest Li Yurust, kes 90-aastasena jaksas puhkamata kõndida 20 kilomeetrit. Kui temalt ta tervise saladuse kohta päriti, vastas ta: „Seitsmest tundest on kõige raskem valitseda viha. Ma oskan olla vihastumata ja see ongi kõik.” (10) Kui seitse emotsiooni (viha, rõõm, mõtlemine/muretsemine, kurbus, hirm ja kohkumine) on liiga tugevad või kestavad liiga kaua, põhjustavad nad haigestumist. (Vt peatükk „Haiguse põhjused”.) Emotsioonide mõõdukas väljendamine ja siirdumine ühest tundeseisundist teise on olnud vastuabinõuks emotsioonide liigsele türanniale. Mõõdukas ja õigeaegne emotsioonide avaldamine olukorra poolt eeldataval viisil aitab inimesel kohaneda ümbritsevate muutustega ja hoida sisemist tasakaalu. Emotsioonide, eriti viha ja kurbuse allasurumine, viib haigestumiseni sama kindlalt kui liigsed emotsioonid; mure korral pisarate tagasihoidmist on võrreldud aeglase enesetapuga. Siirdumine ühest emotsioonist teise või emotsioonide vahetamine on vana emotsionaalse tasakaalu tehnika, mille taustaks on Viie elemendi teooria kontrolliva tsükli dünaamika. Selle järgi reguleeritakse liiga tugevat emotsionaalset seisundit, mis ohustab shen’i ja siseelundite tasakaalu, kontrolliva elemendi emotsiooniga: kurbus kontrollib viha, kartus kontrollib rõõmu, viha kontrollib muretsemist, rõõm kontrollib kurbust ja mõtlemine/muretsemine kontrollib hirmu. Ehkki Hiina meditsiinikirjandus sisaldab „Suwenist” alates mõtteid tunnete vallapäästmise loomulikkusest ja nende allasurumise kahjulikkusest tervisele, on konfutsianistlik käitumiskultuur perekondliku ja ühiskondliku rahu huvides täpselt reguleerinud emotsioonide avaldamise viisid. Mandariinil on oma suurt viha sobilik väljendada sel moel, et ta lehvitab keset ruumi seistes oma pikki varrukaid. Perekonnaringi suletud naisel polnud aga üldse sobilik oma negatiivseid emotsioone avaldada. See seletab ilmselt Hiina arstide vana ütlust, et kergem on ravida kümmet meest kui ühte naist. Meelerahule aitab kaasa ELUTINGIMUSTEGA KOHANEMINE JA KOMMETE JÄRGIMINE. Siin oleme juba täiesti Hiina filosoofia tuuma juures, milles võib
näha kolme põhilist joont: teadlik tagasiminek lihtsuse juurde, püüe mõistlike eluviiside poole ja võime näha elu kunstipärase tervikuna. (11) Hiina filosoofide ja arstide (kes sageli olid üks ja sama) arusaama põhjal eeldab rahuliku shen’i säilitamine, et me mõistame realistlikult oma ümbrust, võtame tõsiasjad vastu sellistena, nagu nad on, ja kohaneme paindlikult oma ümbruse ja elu muutustega. Inimene peab „nautima toitu ja järgima rõõmsal meelel kohalikke kombeid ega tohi riiete suhtes pirtsutada”. Tal tuleb „kohaneda loomuliku keskkonna nõuetega, järgida Kaheksa Tuule (looduslike tingimuste) reegleid, kohaneda toitumise ja igapäevase elu tavadega, olla vaba sellistest tunnetest nagu viha ja käituda nii, nagu olukord nõuab” („Suwen”, 1. peatükk). Kui elus toimub suuri muutusi, on hea jätta meelepaha, viha ja pettumuse tunded ja hakata mõtlema ning tegutsema täiesti uue olukorra järgi, teha asjad ükshaaval ja jätta tegemata need, mille puhul ei saa midagi ette võtta. Realism on Hiina filosoofiale olnud alati iseloomulik – elu mõtteks on elu ise – ja sellesse kuulub ka usk huumori jõusse. „Naera suu lahti, naera möödunule ja praegusele, viska naerdes kõik peast välja; ole avara südamega ja salliv, võta sallivalt vastu Taevas ja Maa, ja kas on inimest, keda sa ei või taluda?” öeldakse vanas laulus. (12)
Kohanemine muutustega looduses ja väliste haigustekitajate vältimine Aastaaegade ja ööpäevade vaheldumine mõjutab looduses kõike, ka inimest. Hiina meditsiin mõtleb, et iga muutus looduses peegeldub terves inimese organismis ja ka shen’is. Kohanemisel aastaaegade vaheldumisega on kaks põhimõtet, mis aitavad tervist hoida. Esimene põhimõte on, et kevadel, kui yang on kasvamas, riietutakse veidi liiga soojalt ja sügisel, kui yin kasvab, veidi liiga õhukeselt. Kevadel, kui ilm hakkab soojenema, avanevad inimese nahapoorid ja keha vastupanuvõime külmale nõrgeneb mõnevõrra, ehkki külm on veel olemas. Siis ei ole hea jätta talveriideid ära liiga vara ega liiga uljalt väljas liikuda. Hea oleks vältida ka avalikke kohti, et mitte nakkust saada. Sügisel, kui yin kasvab ja ilm jaheneb, on nahapoorid veel peale suve lahti. Siis oleks hea kohandada nahk lisanduva külmaga ja tugevdada keha vastupanuvõimet sellega, et talveriideid ei panda selga liiga varakult ja väljas liigutakse nii palju kui võimalik. On tähtis, et yang’i tugevdataks kevadel ja suvel ning yin’i sügisel ja talvel. Yang kasvab looduses kevadel ja on suvel täies jõus, nii et loodusega harmoonias olemiseks peab inimene tugevdama oma yang’i (kogu qi’d, soojust ja organismi aktiivsust). Ühtlasi peab vältima qi ja soojuse liigset raiskamist. Sügisel, kui ilmad jahenevad, aeglustuvad ka inimese eluprotsessid: tema yang qi hakkab sügavale sisse tõmbuma. Seetõttu peab keha talvel soojas hoidma ja vältima külma, et yang qi’d ei pääseks liiga palju põgenema. See aitab säästa ka yin’i (toidu ja neerude jing’i ning kehavedelikke), mille toel yang kerkib kevadel jälle uuesti esile. Tervise säilitamisest eri aastaaegadel on Hiina meditsiinilises ja filosoofilises kirjanduses kirjutatud juba alates 8. sajandist eKr.
Südamekanal
Südame luo-kanal
Käe shaoyin SÜDAMEKANAL – Põhikanal algab Südamest, väljub Südant ümbritsevast veresoonte võrgustikust, laskub läbi vahelihase ning saab kokku Peensoolega. Südamest väljub haru, mis tõuseb piki söögitoru külge näo poole ning kulgeb üle põse silmaümbruse kudedesse. Teine haru kulgeb Südamest otse Kopsudesse ja laskub seejärel kaenlaalusesse, tulles pinnale punktis S1. Siit liigub kanal mööda käsivarre mediaalkülge (ja mediaalselt K- ja Pk-kanali suhtes) küünarnukini (S 3) ja edasi antero-mediaalselt piki
käsivart randme hernesluu (os pisiforme) juurde (S 7), kust kulgeb üle kämbla ning piki väikese sõrme radiaalkülge küüne radiaalnurka punkti S 9. – Südame luo-kanal hargneb põhikanalist punktis S 5 ja ühineb Ps-kanaliga, järgib põhikanali kulgu kuni Südameni, kust liigub edasi keelepärasse ja silma. – Südame süvakanal hargneb põhikanalist kaenlaaugus, siseneb rindkeresse ja suundub Südamesse. Siit tõuseb kanal kurgu suunas ning tuleb pinnale näol, võttes ühendust Ps-kanaliga silma sisenurgas.
Südame süvakanal
Südame kõõlus-lihaskanal
– Südame kõõlus-lihaskanal (KL) algab väikese sõrme radiaalpoolelt ja tiheneb randmes hernesluu juures, tõuseb siit küünarnuki mediaalküljele, kus tiheneb taas, ning edasi kaenla juurde, kus tiheneb uuesti. Edasi siseneb kanal kaenlasse, ristub K-KL-kanaliga ja kulgeb rindkere keskjoone poole, kust laskub läbi vahelihase ja lõpeb nabas.
S 1 Jiquan Kõrgeim allikas Asukoht: Kaenlaaugu keskel lohus, kaenlaarteri mediaalpoolel. Meetod: Nõel risti 0,5–1 cun’i sügavusele. Väldi arterit. Mediaalselt suunatud nõel võib vigastada kopsu. Funktsioon: Vabastab rindkere, toidab Südame yin’i, eemaldab vähesus-tule, soodustab käsivarre qi ja Vere ringlemist. Näidustused: Punkti kasutatakse eelkõige südame yin’i toitmiseks ja südame yi xu’st tulenevate kuumussümptomite kõrvaldamiseks (kuiv suu, öine higistamine, hingerahutus ja unetus). Punkt soodustab ka qi ja Vere voolamist rindkeres ja käsivarres.
– Kõik eri põhjustest tulenevad südame valud, valud rindkeres, küljevalu, südamepekslemine, rahutus, närvilisus, millega kaasneb janu ja kuiv kurk, öine higistamine, unetus, skrofuloos, hingeldus ja kurvameelsus. – Külmus ja valu käsivarres ja küünarnukis, õlaliigese valu, põletik ja artriit. Kombinatsioonid: 1. Rinnaangiin (angina pectoris): S 1 + Rm 7 ja P 7 („Comprehensive”). 2. Valu südames, millega kaasneb iiveldus, rahutus ja täistunne rindkeres: S 1 + Pk 4 („Supplementing Life”).
S 2 Qingling Roheline vaim Asukoht: Küünarliigese voldi mediaalsest tipust 3 cun’i kaenlaaugu poole, joonel, mis ühendab punkte S 1 ja S 3. Kui käsivars on kõverdatud, paigutub punkt lohku, mis asetseb õlavarre kakspealihase (m. biceps brachii) mediaalserval, 4 sõrmelaiust proksimaalselt punktist S 3. Meetod: Nõel risti või kaldu (distaalselt või proksimaalselt) 0,3–1 cun’i sügavusele.
Funktsioon: Aktiveerib kanalit ja leevendab valu, reguleerib qi’d ja Verd. Näidustused: – Valu käsivarres, õlas, külgedes või kaenla all, peavalu, skrofuloos. – Reguleerib Südame oma tunnet rõõmu; tundeskaala kõigub rõõmust nutuni (Padilla).
S 3 Shaohai Väiksem meri He-merepunkt Veepunkt
3 cun’i
Asukoht: Küünarliigese voldi mediaalses tipus; kui käsivars on kõverdatud, jääb punkt õlavarreluu keskmise põndapealise (epicondylus medialis humeri) ja punkti K 5 vahelise joone keskele. Meetod: Risti või kaldu, distaalselt või proksimaalselt 0,3–0,8 cun’i sügavusele. Mitmed klassikud keelavad punktile moksa. Funktsioon: Rahustab shen’i, eemaldab kuumuse ja muundab lima, eemaldab seiskumise kanalist ja leevendab sellega valu. Näidustused: Punkti tähtsaim toime on shen’i rahustamine, kuna see eemaldab Südamest nii liiasus- kui ka vähesus-tule ning muundab lima (seisundites nagu epilepsia, depressioon, vaimne mahajäämus või hüpomaania, halb mälu, unetus, ekseem). Seiskumise eemaldajana ravib punkt paljusid käsivarrevaevusi, eelkõige tundetust ja värinaid. Atroofia ja hemipleegia järelravis kasutatakse punkti koos yang-kanalite punktidega, näiteks punktiga Ps 11. – Valu südames, täistunne rindkeres, valu külgedes ja kaenla all, kaenlaaluste ja kaela näärmete turse, skrofuloos. Maania, masendus, vaimne mahajäämus, halb mälu, hajameelsus, unetus, neurasteenia, psühhoos. Punane, kuum, sügelev ekseem, millega kaasneb suur ärritus ja ängistus. – Epilepsia, entsefaliit, meningiit. Peavalu, punetavad silmad, peapööritus ja ähmastunud nägemine, turses igemed, igemete taandumine, hambavalu (millega kaasneb külma- ja kuumatunne). Keele suust välja tungimine. – Käsivarre ja käe tundetus ja värin, küünarnukiprobleemid, tuul-bi (artriit, reuma). Käsivarreprobleemide korral ühendatakse S 3 sageli sama nõelaga punktiga Js 11. Kombinatsioonid: 1. Neurasteenia: S 3 + anmian (N-HN-54), P 6 („Comprehensive”). 2. Unetus (S xu-tuli): S 3 + S 6, N 6, N 10, S 8 („Combinations”).
3. Skrofuloos: S 3 + Ks 10 („Song More Precious Than Jade”). 4. Küünarvarre tundetus, valus küünarnukk: S 3 + Js 10 („One Hundred Symptoms”). 5. Käte värisemine: S 3 + Ps 3 (Li Ding).
S 4 Lingdao Vaimu tee Jing-jõepunkt Metallipunkt
Asukoht: Randme lähedal, küünarmise randmepainutaja (m. flexor carpi ulnaris) radiaalpoolel. 1,5 cun’i proksimaalselt punktist S 7. Meetod: Risti 0,3–0,5 cun’i sügavusele või kaldu (distaalselt või proksimaalselt) pisut sügavamale. Funktsioon: Toidab Südant ja rahustab shen’i, aitab häält, lõdvestab lihaseid ja kõõluseid. Näidustused: Jõepunktina on punktil S 4 eriline mõju liigestele ja luudele, mistõttu seda kasutatakse sageli kanaliprobleemide puhul, nagu küünarvarre krambid, närvivalu või küünarnuki ja randme artriit, kui tõkestus on S- või Ps-kanalites. Punkt on ka mitmekülgne shen’i rahustaja. – Ravib laialdaselt ja mitmekülgselt shen’i häireid, mis tulenevad liigsest mõtlemisest ja muretsemisest, nagu ängistus, melanhoolia, rahutus, unetus, maania, kurbus ja hirm, hüsteeria ja psühhoosid, noorte käitumishäired ja psüühikahäired üldiselt. „Tundeelu tasakaalustaja” (Padilla). Valu südames. – Äkiliselt kähedaks muutunud hääl; ”Lingshu” järgi ravitakse muutusi patsiendi hääles jõepunktidega. Ka hüsteeriline afoonia ja kurgupaise.
10,5 cun’i
1,5 cun’i
– Spasmid ja valu küünarvarres, randme ja küünarnuki artriit, kuna südame- ja peensoolekanal on tõkestunud; külmus sügaval käsivarre luudes, käte sügelus, valu ja turse sõrmedes. Kombinatsioon: Äkiline häälekaotus: S 4 + Ks 6, Ks 16, Js 18, Sp 7 („Thousand Ducat Formulas”).
S 5 Tongli Luo-punkt
Ühendus sissepoole
Asukoht: Küünarmise randmepainutaja (m. flexor carpi ulnaris) radiaalpoolel (ehk kodarluu (radius) poolel), 1 cun proksimaalselt punktist S 7 ülespoole. Meetod: Nõel risti 0,3–0,5 cun’i sügavusele või kaldu (distaalselt või proksimaalselt) pisut sügavamale. Funktsioon: Rahustab shen’i ja tugevdab südame qi’d, reguleerib südamerütmi, avaneb keelde ja aitab Kusepõiega seotud probleemide korral.
Näidustused: Esmane punkt südamekanalil, kui tahetakse tugevdada ja reguleerida südame qi’d. Punkt sobib kõikide südame qi vähesusest tingitud sümptomite korral (nt südamepekslemine ja rütmihäired). Luo-punktina märkimisväärne mõju keelele, mille juurele tõuseb Südame luo-kanal (afaasia, kokutamine), ja peensoole-kusepõiekanali ühenduse kaudu Kusepõiele ja emakale, kust eemaldab sinna voolanud Südame tule (tsüstiit, emakaverejooks, vaginiit). Punkti teine märkimisväärne toime seostub tunnetega. Nagu paljud teisedki yin-kanalite luo-punktid (K 7, P 4, N 4, Mk 5, Pk 6) ravib S 5 meele- ja emotsioonide häireid. Kuna punkt paikneb südamekanalil, on selle mõjusfäär eriti laialdane, haarates lisaks kartlikkusele ja ärevusele ka teiste suurte zangelundite emotsioone (hirm, ärritus, viha, kurbus ja masendus). „Igaüks seitsmest tundest kahjustab teatavat zang’i, kuid kõik häirivad Südant” (Fei BoXiong, „Manual”). Punkt aitab selgitada mõtteid ja soodustab seega ka ladusat kõnet.
– Kõik südame qi vähesussündroomid, südame valu, rahutus ja rütmihäired, südamepekslemine, mis tuleneb hirmust („tongli S 5 ravib kartlikku Südant”, „Ode of the Jade Dragon”), bradükardia, põletav tunne südames, täistunne rindkeres ja vahelihases, valu rindkeres, väsimus. – Kalduvus ehmuda, ägestumine ja rahutus (südame häirete puhul tüüpilised) ja lisaks hirm, ärritus ja viha, kurvameelsus ja masendus, neurasteenia, psühhoos. – Südame luo-kanal tõuseb keelejuurele: keelejäikus, kokutamine, kõnelemisraskus, äkiline häälekaotus, ka hüsteeriline afoonia, häälekähedus, kurguvalu. Mitmesugused kõnehäired, afaasia (põhjused emotsionaalset laadi või hemipleegia). Punetav nägu ilma higistamiseta, silmavalu, peavalu ja peapööritus. – Rohke emakaverejooks, menorraagia, enurees, kibe urineerimine ja veri uriinis, tsüstiit. – Valu randmes, küünarnukis ja käsivarres, krambid sõrmedes, nelja jäseme halvatus. Kombinatsioonid: 1. Soovimatus rääkida ja unisus: S 5 + N 4 („One Hundred Symptoms”). 2. Arütmia: S 5 + Kp 15 („Comprehensive”), nendele võib lisada punktid Pk 6 ja Kp 14 („Manual”). 3. Bradükardia: S 5 + Dm 25, xingfen (N-HN-23) („Comprehensive”). 4. Äkiline kõnevõimekaotus: S 5 + Pk 6, Kp 14, Kp 15. 5. Kommunikatsiooniprobleemid, kui patsient on väsinud; valed sõnad või silbid kõnes: S 5 + Rm 4, Rm 17, Mg 36, N 3 („Combinations”).
S 6 Yinxi Yin’ i pragu Xi-häirepunkt
Asukoht: Küünarmise randmepainutaja (m. flexor carpi ulnaris) radiaalpoolel, 0,5 cun’i proksimaalselt punktist S 7. Meetod: Nõel risti 0,3–0,5 cun’i sügavusele või kaldu (distaalselt või proksimaalselt) natuke sügavamale. Funktsioon: Toidab südame yin’i ja reguleerib südame Verd, rahustab shen’i, eemaldab Südame kuumuse ja vähesus-tule ning leevendab öist higistamist. Aitab akuutsete seisundite puhul. Näidustused: Tähtis südame yin’i tugevdaja, mis aktiveerib ka südamekanali qi’d ja Verd. Selle spetsialiteet on öine higistamine, mille peamine põhjustaja on südame yin’i xu ja sellest tulenev vähesus-tuli või Vere xu. Öise higistamise („öise varga”) lõpetamist peetakse esmatähtsaks, kuna see röövib kehalt kal-
lihinnalisi yin-vedelikke ja suurendab sellega vähesus-tule jõudu. Öine higistamine võib tuleneda ka muudest põhjustest, nagu kuum-niiskest, põrna qi xu-seisundist ja niiskusest, wei ja ying qi disharmooniast jne. S 6 sobib kõikides sellistes olukordades. Xi-häirepunktina kasutatakse punkti S 6 Südame või südamekanali ägedate valuseisundite puhul, mida võivad põhjustada qi, Vere või lima seiskumine (valu ja jäikus kanalis, valu või pingetunne rindkeres või südames). Südame valu ravijana kasutatakse siiski rohkem punkti Pk 4. – Öine higistamine, hingeline rahutus ja kuumusetunne. Auravate luude sündroom (kaasneb tõsise yin’i vähesusega, mille puhul lisaks öisele higistamisele esineb ka tugev sügavusest tõusev kuumusetunne, päeva teisel poolel tõusev palavik ja rahutu uni; selle taustaks on tavaliselt tõsine haigus). – Valu südames, mis võib olla järsk ja ka tugev; südamepekslemine, tahhükardia, bradükardia, arütmia, valu ja raskustunne käsivarres ja kurgus, täistunne rinnus, hirmutunne, epilepsia. – Ninaverejooks, veriokse. Kombinatsioonid: 1. Rohke öine higistamine: a) tavaline kombinatsioon on S 6 + N 7, b) S 6 + Ps 3 („One Hundred Symptoms”). 2. Valu südames, mitmesugused südame rütmihäired, täistunne rinnus, öine higistamine: S 6, 5, 7 + Pk 4, 6, 7; Kp 15, Rm 17, Ps 11 (nende hulgast valitakse; „Navigating”). 3. Rinnaangiin (qi ja Vere seiskumine S-kanalis): S 6 + Pk 4, P 4, Rm 14, Rm 17 („Combinations”).
Sapipõiekanal
Jala shaoyang
Sapipõie luo-kanal
Sapipõie süvakanal
SAPIPÕIEKANAL – Põhikanal algab silma välisnurgast (Sp 1), liigub kõrva ette (Sp 2), tõuseb sarnakaare peale (Sp 3) ja sealt edasi otsmiku nurka (Sp 4), kust ta laskub punktide Sp 5, 6 ja 7 kaudu kõrva kohale ja saab kokku kolmiksoojendikanaliga (Ks 22). Sealt läheb ta kaarega kõrva taha ja laskub kuni nibujätkeni (Sp 12), saades kokku Ks-kanaliga (Ks 20).
Edasi kulgeb ta kaarega mööda pea külge üles otsmiku ülanurka (Mg 8) ja laskub silma kohale (Sp 14) ning kulgeb sealt kaarega pea külge mööda kukla alaosale (Sp 20), liigub edasi üle õlavöö (Sp 21 ja Ks 15) ning ristub lülisambaga punktis Dm 14. Sealt liigub ta punktide Kp 11 ja Ks 12 kaudu külje poole ja tuleb ette rangluulohku (Mg 12).
piiri ja sukeldub sügavale ristluu piirkonda, kus saab kokku Kp-kanaliga baliao’s (ristluumulkude neli liaopunkti) ja du mai’ga punktis Dm 1, ning tõuseb lõpuks pinnale tuharal (Sp 30). Teine haru laskub rangluulohust punktide Sp 22, 23 ja 24 kaudu kaenlaaluse voldi esiküljele, ristub maksakanaliga punktis Mk 13, laskub puusale, saades kokku eelmise haruga (Sp 30), laskub reie ja põlve lateraalkülge mööda alla ja liigub sääre lateraalkülge mööda külgmise pekse esiküljele. Ta kulgeb mööda pöida 4. ja 5. pöialuu vahel ja lõpeb 4. varba otsa välisküljel punktis Sp 44. Lühike haru hargneb jalalabal punktis Sp 41, läheb 1. ja 2. pöialuu vahelt suure varba otsa mediaalküljele ja sealt läbi küüne ning saab kokku maksakanaliga. – Sapipõie luo-kanal hargneb põhikanalist punktis Sp 37, saab kokku maksakanaliga, laskub alla ja levib pöiale. – Sapipõie süvakanal hargneb põhikanalist reiel, läheb häbemekarvade ülemise servani, kus kohtub maksakanali süvakanaliga. Ta tõuseb küljele alumiste roiete vahele, võtab ühendust Sapipõiega ja liigub üles Maksa, kust jätkab oma teed, kohtudes Südamega, ning tõuseb mööda söögitoru, kuni tuleb esile alalõuas ja hajub näos laiali. Siin läheb ta silma ja kohtub põhikanaliga silma välisnurgas. – Sapipõie kõõlus-lihaskanal algab neljandast varbast, tiheneb külgmisel peksel ja tõuseb sääre lateraalkülge pidi, tihenedes põlve lateraalsele poolele. Selle haru algab pindluu ülaosast ja tõuseb mööda reie lateraalkülge. Lisaharu tõuseb reie eesmisel poolel ja tiheneb seal (Mg 32). Teine lisaharu kulgeb reie taga ja tiheneb ristluus. Vertikaalne haru tõuseb mööda külge kaenla alla ja liigub rindkere piirkonda, koondudes rangluulohus (Mg 12). Teine haru tõuseb kaenla alt üles, läheb läbi punkti Mg 12 ja jätkab teed Kp-kanali ees kõrva taha ja sealt oimukohta, kust tõuseb pealaele ning saab kokku oma vastaspoole haruga. Lisaharu laskub oimukohast üle põse alla, tihenedes nina kõrval. Selle väike lisaharu tiheneb silma välisnurgas.
Sapipõie kõõluslihaskanal
Kanali haru tuleb pinnale kõrva taga ja siseneb kõrva (punktis Ks 17), tuleb esile kõrva ees ja liigub punktide Ps 19 ja Mg 7 kaudu silma välisnurka, laskub lõualuu nurgani, ristub Ks-kanaliga ja tõuseb silma alla, kohtudes Kp-kanaliga (Kp 1). Siit laskub ta kaelale, möödub punktist Mg 6 ja ristub maokanaliga (Mg 9), ühinedes põhikanaliga rangluulohus. Laskub rindkeresse, kohtub südamepaunakanaliga (Pk 1), läheb läbi vahelihase, jõuab Maksa ja ühineb Sapipõiega. Jätkab piki roiete sisepinda teed allapoole, tõuseb pinnale kubemes, teeb ringi ümber suguelundite, liigub pinnal mööda häbemekarvade
Sp 8 Sp 9
Mg 8 Sp 4 Sp 5 Sp 6
Ks 20 Sp 10 Sp 7 Sp 11 Sp 12
Sp 1 Sp 3 Mg 7 Sp 2
Sp 1 Tongziliao Pupilli luuauk
– Peavalu oimukohas, migreen, viltune suu ja silm, rindade valu ja tursumine naistel (Sp 1 ja Ps 1 koos). Kombinatsioonid: 1. Konjunktiviit (tuul-kuum): Sp 1 + Kp 2, Sp 43, Ks 3 („Combinations”). 2. Punetavad valusad silmad (Maksa-Sapipõie tuli): Sp 1 + Kp 2, Sp 38, Mk 2 või + Kp 2, Sp 41, Ks 3 („Combinations”). 3. Kuivad sügelevad silmad (meeru ja maksa yin xu): Sp 1 + Kp 2, Mk 2, P 6, N 6 („Combinations”). 4. Kanapimedus: Sp 1 + Kp 1 (või Kp 2), Ps 6, Mg 36 („Comprehensive”). 5. Kae, varajane staadium (neerude jing xu): Sp 1 + Sp 20, Kp 2, Kp 62, N 6 („Combinations”). 6. Kae, eriti algstaadiumis: Sp 1 + Kp 1 (või Kp 2), tou guang ming (M-HN-5), Sp 20, Ks 17, Mg 36, Kp 18, Kp 23, N 3 ning Kp 13, K 7 + N 6 (kui kaasneb ka kopsude yin xu) (Scott). 7. Hägustuv nägemine (maksa Vere xu): Sp 1 + Kp 2, Mk 3, Mk 8, Sp 37, Mg 36 („Combinations”). 8. Migreen ja kõrge vererõhk (Maksa-Sapipõie tuli): Sp 1 + taiyang (M-HN-9), N 1, Mk 2, Pk 8 („Combinations”). 9. Ühepoolne peavalu ja ärrituvus enne menstruatsiooni: Sp 1 + Sp 41, taiyang (M-HN-9), Ks 5, Rm 4 („Combinations”).
Sapipõie-, peensoole- ja kolmiksoojendikanali ristumispunkt Asukoht: 0,5 cun’i lateraalselt silma välisnurgast, lohus. Meetod: Punktsioon kaldu silmast eemale 0,2–0,3 cun’i või ulatudes lausa taiyang’ini (M-HN-9). Paljud uuema aja tekstid keelavad sellele punktile moksa. Funktsioonid: Aitab silmahädade puhul, eemaldab tuule ja kuumuse ning tule, mõjutab pead. Näidustused: Selle punktiga ravitakse kõiki silmahädasid, eriti neid, mis on tingitud välisest tuulest või tuulest-kuumast või Maksa, Sapipõie ja Kolmiksoojendi häiretest (maksa yang’i ja Maksa tule tõus või üsna tavaline maksakanali tuul-kuum, kus väline ja sisemine tuul-kuum esinevad samal ajal). Punkti teine oluline näidustus on ühepoolne peavalu, ka migreen (põhjuseks Maksa tuli või maksa yang’i tõus). – Konjunktiviit (sidekestapõletik), silma tursumine ja valu; pisaravool tuule käes, silmade sügelemine, silmade punetus, kuivus ja valu, iriit (silma vikerkesta põletik), keratiit (silma sarvkesta põletik), valguspelgus, lühinägelikkus, hägustuv nägemine, kanapimedus, silmanärvi atroofia (kõhetumine), glaukoom, kae. Silmalihaste atroofia (silma on raske liigutada).
Sp 2 Tinghui Kuulmise koondumine Asukoht: Kõrvalesta tragus’e-kääru ees, otse Ps 19 all, alalõualuu (mandibula) liigesepea (processus mandibulae) tagumise serva juures. Kui patsient teeb suu korralikult lahti, siis alalõualuu libiseb ettepoole ja süvend tuleb nähtavale. Pärast punkteerimist võib suu sulgeda. Meetod: Risti või veidi posterioorselt kaldu punktsioon 0,5–1 cun’i. Funktsioonid: Aitab kõrvahädade korral, avab kanali, eemaldab tuule ja kuumuse, kõrvaldab valu, mõjutab nägu. Näidustused: See on mitmesuguste kõrvavaevuste tähtis kohalik punkt, mis ravib ka nägu ja alalõuga, vaevuste põhjuseks võib olla tuul-külm, tuul-kuum või mõni muu tegur. – Tinnitus, kurtus (eriti juhul, kui need on tingitud maksa yang’i või tule tõusust), kõrva punetus, turse, valu ja mädane eritis, sügelus. Välise tuule-kuuma poolt põhjustatud otitis media (keskkõrvapõletik). – Mumps, näohalvatus, peavalu, hambavalu, tuulehalvatus, lõualiigese valu, nihestus ja närimisraskused. Unetus pärast kella kolme, tingitud liigsest mõtlemisest (de Morant). Kombinatsioonid: 1. Mõlema kõrva kurtus, mille põhjustaja on külmus: Sp 2 + Kp 63 („Ode of Qi Hong”). 2. Kõrva punetus, valu ja turse: Sp 2 + Js 4, Mg 6 („Great Compendium”). 3. Kõrvavalu (tuul-külm): Sp 2 + Sp 20, Ks 5, Js 4 („Combinations”). 4. Otitis media (Maksa-Sapipõie niiske-kuum): Sp 2 + Ks 17, Sp 34, Mk 5, Ks 3 („Combinations”). 5. Tinnitus (maksa yang’i tõus ja neerude qi xu): Sp 2 + Sp 20, Ks 17, Dm 20, Mk 3, Sp 34, N 3, Rm 4 („Combinations”). 6. Tinnitus, väsides süveneb: Sp 2 + Ks 17, Ps 3, Dm 20, Kp 62, N 6 („Combinations”). 7. Ühepoolne näo- ja peavalu: Sp 2 + Sp 1, Sp 43, Ps 2, Ps 17, Ps 18, Js 4 („Combinations”). 8. Näohalvatus (maksa yang’i tõus): Sp 2 + Mg 6, Mg 4 („Comprehensive”).
Sp 3 Shangguan Ülemine värav / Liigese kohal
Sapipõie-, kolmiksoojendi- ja maokanali ristumispunkt Asukoht: Kõrva ees, sarnaluu (os zygomaticum) kaare kohal, lohus otse Mg 7 kohal; Mg 7 asetseb sarnaluu
kaare alaservas, lohus alalõualuu (mandibula) liigesepea (condylus mandibulae) ees. Meetod: Risti punktsioon 0,3 cun’i. Traditsiooniliselt sügavat punktsiooni ei soovitata. Funktsioonid: Eemaldab tuule ja aitab kõrvahädade korral. Avab kanali, eemaldab valu. Näidustused: See ei kuulu piirkonna tähtsamate punktide hulka, kuid seda võib kasutada koos teistega peavaevuste ravis (kõrvad, silmad, nägu, hambad, lõualuu, huuled, kogu pea). – Kurtus, tinnitus, mädane eritis kõrvast, nägemise hägustumine, näovalu ja ülalõua hambavalu. „Lingshu” järgi (22. peatükk) võib selle punktiga ravida kuulmishallutsinatsioone (ainult nõel!). – Peavalu, vastumeelsus tuule ja külma vastu, külmavärinad ja palavik. Hemipleegia.
Sp 4 Hanyan Täis otsmik
Sapipõie-, kolmiksoojendi- ja maokanali ristumispunkt Asukoht: Oimupiirkonna juustepiirist seespool, ülemisel neljandikul, kui arvestada punktist Mg 8 allapoole punkti Sp 7 poole. Teine võimalus: mõõdetakse kaks sõrmelaiust kõrva apex’ist (tipust) ülespoole (1,5 cun’i): punkt asub sellel kõrgusel, oimulihasest (m. temporalis) ülalpool, apex’i ja kulmuotsa vahelise kauguse keskpunkti kohal. Meetod: Punktsioon nahaalusi 0,5–1,5 cun’i. Tähelepanu! Nagu kõigi juustepiirist seespool olevate punktide puhul, võib ka selles punktis nõela suunata ükskõik mis suunas, vastavalt sümptomile. Ehk teisisõnu võib nõela suunata näiteks valupiirkonna poole või teise punkti poole ja sellest läbi. Nõel peaks liikuma sügavamal naha all, mitte väga pindmiselt. Funktsioonid: Eemaldab tuule ja kuumuse, avab kanali, eemaldab valu. Näidustused: – Ühepoolne peavalu, „pea tuul” ehk tuule põhjustatud peavalu mõlemas oimukohas, välimise silmanurga valu, kuivad silmad. – Tinnitus, kõrvavalu, lõuakramp, klooniline spasm, epilepsia, hambavalu, aevastamine. Kaelavalu, randmevalu, jäik ranne, liigeste tuul-bi, millega kaasneb higistamine. Kombinatsioonid: 1. Ühepoolne peavalu: Sp 4 + Sp 5 („One Hundred Symptoms”). 2. Kaelavalu, liigesevalu ja higistamine: Sp 4 + Kp 58, N 1 („Thousand Ducat Formulas”).
Sp 15 Sp 13 Sp 16
Sp 4 Sp 5
Sp 14 Sp 6 Sp 1 Sp 7 Sp 3 Sp 2
Sp 8 Sp 9 Sp 10 Sp 19 Sp 11 Sp 12 Sp 20
Sp 5 Xuanlu Rippuv kolju
Sp 6 Xuanli Rippuv juuksetutt
Asukoht: Oimupiirkonna juustepiirist seespool, punktide Mg 8 ja Sp 7 vahel. Meetod: Nahaalusi 0,5–1,5 cun’i. Vt märkust punkti Sp 4 juures. Funktsioonid: Eemaldab tuule ja kuumuse. Avab kanali ja leevendab valu. Näidustused: – Ühepoolne peavalu, mis ulatub välimisse silmanurka, välimise silmanurga valu. – Tasakaaluhäired: ebakindel kõnnak, Ménière’i tõbi, peapööritus, merehaigus, ka vaimse tasakaalu häired. – Hambavalu, hammaste logisemine, näo punetus ja turse, krooniline nohu, palavikuhaigus (esineb rahutust, higistamist ei ole). – Liikumis- ja kõnehäired (krambid, spastilisus). Kombinatsioonid: 1. Ühepoolse peavalu korral Sp 5 ja Sp 4 („One Hundred Symptoms”).
Asukoht: Oimupiirkonnas juustepiirist seespool, kolm neljandikku Mg 8 ja Sp 7 vahemaast allapoole. Teine võimalus: sõrmelaiuse võrra eelmisest punktist (Sp 5) allpool, kõrgusel, mis on sõrmelaiuse võrra kõrva apex’ist ülalpool. Meetod: Nahaalusi 0,5–1,5 cun’i. Vt märkust punkti Sp 4 juures. Funktsioonid: Eemaldab tuult ja kuumust. Avab kanali ja leevendab valu. Näidustused: – Tähtis punkt migreeni ravis (maksa yang, Maksa tuli, Maksa tuul tõuseb; punktsioon horisontaalselt kukla suunas), välimise silmanurga valu, aevastamine, tinnitus, kõrvavalu, mis kiirgab pea külgedele, näo punetus ja turse. – Palavikuhaigus (ilma higistamiseta), Südame kiirustamine (söögiisu puudub), kuumus keskmises soojendis. – Psüühilised probleemid; tahtejõuhäired, motivatsioonipuudus ja kõnehäired; rahustab meelt raskemategi häirete puhul: Sp 6 + Sp 9, Sp 34.
Sapipõie-, mao-, kolmiksoojendi- ja jämesoolekanali ristumispunkt
tea-2017

matches:
Ps 11
Ps 3
Ps 3
Ps 11
Ps 19
Ps 1
Ps 6
Ps 19
Ps 3
Ps 2
Ps 17
Ps 18