Kooli vastuvõtmise kord - Valga Põhikool
Väljaandja: Valga Vallavalitsus
Redaktsiooni jõustumise kp: 02.06.2018
Avaldamismärge: RT IV, 30.05.2018, 9
Valga valla üldhariduskoolide õpilase vastuvõtu tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord
Vastu võetud 16.05.2018 nr 9
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 27 lõike 5 ja Valga Linnavolikogu 29. jaanuari 2010 otsuse nr 3 „Volituste andmine“ alusel.
(1) Valga valla üldhariduskoolide vastuvõtu tingimused ja kord (edaspidi kord) reguleerib õpilaste vastuvõtmist Valga valla munitsipaalüldhariduskoolidesse (edaspidi kool).
(2) Kool avalikustab kooli vastuvõtu tingimused ja korra kooli veebilehel.
§ 2. Vastuvõtu korraldus
(1) Valga Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) kinnitab igal aastal hiljemalt märtsikuus rahvastikuregistri andmete alusel koolis avatavate esimeste klasside arvu. Kui enne õppeaasta algust muutub elukohajärgse põhikooli esimese klassi õpilaskohtade vajadus, siis muudab vallavalitsus avatavate esimeste klasside arvu.
(2) Kool on kohustatud tagama õppimisvõimalused igale koolikohustuslikule isikule, kelle elukoht asub rahvastikuregistri andmetel Valga vallas.
(3) Õpilasi, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole Valga vald, arvestatakse koolidesse vastuvõtmisel (1. – 9. klass) taotluse esitamise aega. Eelistatud on need, kes on ajaliselt varem oma avalduse koolile esitanud.
(4) Vastuvõtmisest keeldumisest teavitatakse kirjalikult viie tööpäeva jooksul pärast vastava otsuse tegemist.
§ 3. Vastuvõtt 1. klassi
(1) Lapsevanem esitab koolile lapse õppima asumiseks kirjaliku taotluse hiljemalt 31. augustiks.
(2) Kooli vastuvõtmiseks esitab lapsevanem või tema seaduslik esindaja (edaspidi vanem):
1) kirjaliku vormikohase vastuvõtutaotluse (Lisa 1), mis on kättesaadav kooli kantseleist ning kooli kodulehel;
2) oma isikut tõendava dokumendi või selle ametlikult kinnitatud ärakirja või väljavõtte;
3) lapse isikut tõendava dokumendi (selle puudumisel sünnitunnistuse või vastava tõendi) koopia;
4) perearsti tõendi või sisseastuja tervisekaardi selle olemasolul;
5) koolivalmiduskaardi selle olemasolul;
6) lapse foto suurusega 3 x 4 cm (kui vanem soovib taotleda õpilaspiletit).
(3) Koolikohustuslik on laps, kes on saanud enne käimasoleva aasta 1. oktoobrit seitsme aastaseks.
(4) Vanema taotlusel peab vald tagama võimalused põhihariduse omandamiseks elukohajärgses koolis koolikohustuslikust east nooremale lapsele, kui kooliväline nõustamismeeskond või lasteasutus, kus laps käib, on hinnanud lapse koolivalmidust, sealhulgas sotsiaalset küpsust, ja soovitanud kooli õppima asumist ning vanem on vallavalitsust õppima asumise soovist teavitanud enne käimasoleva aasta 1. maid. Kui vanem teavitab vallavalitsust õppima asumise soovist pärast käimasoleva aasta 1. maid, võib kool võtta selle lapse õpilaseks vastu vaba õppekoha olemasolul koolis.
(5) Koolikohustuslik isik, kes oma terviseseisundi või individuaalse arengu tõttu ei ole koolikohustuslikku ikka jõudes saavutanud õpingute alustamiseks vajalikku koolivalmidust, võib koolivälise nõustamismeeskonna soovitusel asuda koolikohustust täitma ühe õppeaasta võrra hiljem.
§ 4. Vastuvõtt 2. – 9. klassi
() Õpilase üle tulekul teisest koolist esitatakse lisaks käesoleva määruse § 3 lõikes 2 loetletud dokumentidele:
1) ametlikult kinnitatud väljavõte õpilasraamatust;
2) tervisekaart;
3) direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistus või õpinguraamat jooksva õppeaasta kohta, kui õpilane arvatakse koolist välja pärast õppeperioodi lõppu;
4) kooli direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistus või õpinguraamat ning hinneteleht jooksva õppeveerandi hinnetega, kui õpilane arvatakse koolist välja õppeveerandi kestel.
§ 5. Hariduslike erivajadustega õpilaste vastuvõtt
(1) Valga valla koolid lähtuvad õppe korraldamisel kaasava hariduse põhimõtetest. Tulenevalt õpilase individuaalsest vajadusest tagatakse õpilasele võimetekohane õpe ja vajalik tugi õpetajate, tugispetsialistide, abiõpetajate ja teiste spetsialistide koostöös.
(2) Haridusliku erivajadusega laps võetakse kooli vanema taotluse alusel lisaks esitatakse lisaks käesoleva määruse § 3 lõikes 2 loetletud dokumentidele:
1) koolieelses lasteasutuses käiva lapse individuaalse arengu jälgimise kaart (esimesse klassi astumisel);
2) õpilase individuaalse arengu jälgimise kaart;
3) koolivälise nõustamismeeskonna soovitus või eelmisest koolis koostatud ülevaate eelnevate õppeaastate õpitulemustest ja klassitunnistuse ärakiri;
4) rehabilitatsiooniplaani olemasolul selle ärakiri.
(3) Esimesse klassi astujale või õpilasele üle tulekul teisest koolist sobiliku toe (üldine tugi, tõhustatud tugi või eritugi) andmise otsustab direktor koostöös vanema, erivajadustega õpilaste õppe koordineerija, kooli tugispetsialistidega ning arvestades koolivälise nõustamismeeskonna soovitusi.
(4) Väljastpoolt Valga valda võetakse hariduslike erivajadustega õpilasi kooli vastu üksnes vabade kohtade olemasolul.
§ 6. Õpilase üleminek ühest koolist teise
(1) Õpilase ühest koolist teise üleminekuks loetakse õpilase ühe kooli õpilaste nimekirjast väljaarvamist ning teise kooli samale haridustasemele vastuvõtmist. Õpilane jätkab uues koolis õpinguid klassis, kus ta eelmises koolis väljaarvamise hetkel õppis või kuhu ta on üle viidud.
(2) Klassi, kus õpilane õpinguid jätkab, määrab õppenõukogu, arvestades õpilase vanust ja seni omandatud haridust, järgmistel juhtudel:
1) välisriigi õppeasutusest tulnud isiku puhul, kui ta ei ole varem Eestis õppinud;
2) isiku puhul, kellel puudub läbitud õpinguid tõendav dokument;
3) isiku puhul, kes on eelnevalt õppinud lihtsustatud õppes ja soovib õpinguid jätkata põhikooli riikliku õppekava järgi;
4) isiku puhul, kes eelnevalt õppis koolis, kus rakendati põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud nominaalsest õppeajast erinevat nominaalset õppeaega;
5) kutseõppeasutuse pooleli jätnud isiku puhul, kes soovib jätkata keskhariduse omandamist gümnaasiumis.
§ 7. Vastuvõtt Valga Kaugõppegümnaasiumisse
(1) Valga Kaugõppegümnaasiumi (edaspidi gümnaasium) põhikooli klassidesse (7. – 9. klass) vastuvõtuks esitatakse järgnevad dokumendid:
1) kirjalik avaldus;
3) klassitunnistus;
4) väljavõte eelneva kooli õpilasraamatust;
5) uud dokumendid varasema õpi- ja töökogemuse (VÕTA) arvestamiseks.
(2) Gümnaasiumi 10. – 12. klassi vastuvõtuks esitatakse lisaks lõigus 1 nimetatud dokumentidele põhikooli lõputunnisus.
(3) Õpilased, kes soovivad astuda gümnaasiumisse õppeaasta kestel, võetakse vastu juhul, kui õpilase eelnev õppekava ja kooli õppekava on sobitatavad.
§ 8. Õpilase koolist väljaarvamine
(1) Enne kooli lõpetamist õpilase koolist väljaarvamisel väljastab kool õpilasele või piiratud teovõimega õpilase puhul vanemale vastava taotluse alusel:
1) ametlikult kinnitatud väljavõtte õpilasraamatust;
2) väljavõtte õpilase tervisekaardist (v.a kaugõppegümnaasiumis);
3) direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse või õpinguraamatu jooksva õppeaasta kohta, kui õpilane arvatakse koolist välja pärast õppeperioodi lõppu;
4) kooli direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse või õpinguraamatu ning hinnetelehe jooksva õppeveerandi (poolaasta kaugõppegümnaasiumis) või kursuse hinnetega, kui õpilane arvatakse koolist välja õppeaasta kestel.
(2) Õpilase koolist väljaarvamisel seoses kooli lõpetamisega väljastab kool õpilasele lõputunnistuse ning õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema taotlusel väljavõtte õpilase tervisekaardist.
(1) Määrus jõustub kolmandal päeval peale Riigi Teatajas avaldamist.
(2) Tunnistada kehtetuks Valga Linnavalitsuse 04.05.2010 määrus nr 5 „Valga linna munitsipaalüldhariduskoolide vastuvõtu tingimused ja kord“.
Margus Lepik
Anastasija Kikkas
jurist vallasekretäri ülesannetes
Lisa Valga valla üldhariduskooli vastuvõtu avaldus


§ 1 Reguleerimisala2 HEAD PÕLLUMAJANDUS- JA KESKKONNATINGIMUSED
§ 6 Veekogude kaitse reostuse ja äravoolu eest ning veekasutuse reguleerimine3 PÜSIROHUMAA PINDALA SÄILITAMINE, KOHUSTUSE ÜLEANDMINE, KASUTUSOTSTARBE MUUTMINE JA PÜSIROHUMAA SÄILITAMISEKS VAJALIKE ABINÕUDE RAKENDAMINE
§ 9 Püsirohumaa kasutusotstarbe muutmine ja püsirohumaa säilitamiseks vajalike abinõude rakendamine4 RAKENDUSSÄTTED
Väljaandja:PõllumajandusministerAkti liik:määrusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:30.07.2012Redaktsiooni kehtivuse lõpp:21.02.2014Avaldamismärge:RT I, 27.07.2012, 11
Head põllumajandus- ja keskkonnatingimused, püsirohumaa pindala säilitamise kohustuse täitmise täpsem kord, püsirohumaa pindala säilitamise kohustuse üleandmise alused ja kord ning püsirohumaa säilitamiseks vajalike abinõude rakendamise täpsem kordVastu võetud 17.02.2010 nr 11RTL 2010, 8, 140jõustumine 01.03.2010Muudetud järgmiste aktidega (näita)VastuvõtmineAvaldamineJõustumine23.02.2011RT I, 03.03.2011, 1006.03.201128.03.2011RT I, 01.04.2011, 104.04.201109.02.2012RT I, 14.02.2012, 617.02.201226.07.2012RT I, 27.07.2012, 1030.07.2012Määrus kehtestatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 23 lõike 4, § 24 lõike 3, nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 30, 31.01.2009, lk 16–99) artikli 6 alusel ning kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikliga 50a.1. peatükk ÜLDSÄTTED § 1. Reguleerimisala Määrusega kehtestatakse head põllumajandus- ja keskkonnatingimused, püsirohumaa pindala säilitamise kohustuse täitmise täpsem kord, püsirohumaa pindala säilitamise kohustuse üleandmise alused ja kord ning püsirohumaa säilitamiseks vajalike abinõude rakendamise täpsem kord.2. peatükk HEAD PÕLLUMAJANDUS- JA KESKKONNATINGIMUSED § 2. Mulla kaitse erosiooni eest (1) Haanja, Otepää, Valgjärve, Vastseliina ja Misso vallas asuvast põllumajandusmaast, mida taotlejal on õigus kasutada, peab vähemalt 30% olema talvise taimkatte all. Talviseks taimkatteks loetakse 1. novembrist kuni 31. märtsini põllumajandusmaal olevad põllumajanduskultuurid ja kõrretüü. (2) Üle 10% kaldega aladel tuleb erosiooni takistamiseks põllumajandusmaa harimisel kasutada sobivaid agrotehnilisi võtteid. Sobivateks agrotehnilisteks võteteks on mulla harimine risti kallakuga, püsirohumaa rajamine, heintaimede kasvatamine, orgaaniliste väetiste kasutamine kooskõlas «Veeseaduse» §-ga 261, minimeeritud mullaharimine, kaitseribade rajamine küngaste nõlvadele või veekogude kallastele või muu mullaerosiooni takistav tegevus.§ 3. Mulla orgaanilise aine säilitamine (1) Põllumajandusmaal kulu, heina ja põhku põletada ei ole lubatud. (2) Taotleja koostab või vajadusel uuendab hiljemalt taotluse esitamise aasta 15. juuniks põllumajandusmaa kohta viljavaheldus- või külvikorraplaani, mis peab olema kohapeal kontrollimiseks kättesaadav 5 aastat pärast selle koostamist. Plaanis peavad sisalduma vähemalt lisas 1 oleva viljavahelduse või lisas 2 oleva külvikorra näidisplaani andmed. (3) Lõikes 2 nimetatud viljavaheldus- või külvikorraplaani ei pea koostama püsirohumaa, püsikultuuride, maasika ning ravim- ja maitsetaimede kasvatamiseks kasutatava põllumajandusmaa kohta ning väiksema kui 0,3 ha suuruse põllu kohta.[RT I, 14.02.2012, 6 - jõust. 17.02.2012] § 4. Mulla struktuuri säilitamine Põllumajandusmaal tehtavate tööde tegemisel lähtutakse mulla harimiskindlusest. Põldu võib harida ajal, millal kasutatav tehnika ei jäta põllule harimissügavusest sügavamaid jälgi. Põllumajandusmaal ei tohi esineda sügavamaid roopaid kui 30 cm.§ 5. Minimaalne hooldustööde tase põllumajandusmaal (1) [Kehtetu - RT I, 14.02.2012, 6 - jõust. 17.02.2012] (2) Enne taotluse esitamise aastat rajatud rohumaad on vähemalt üks kord enne 31. juulit niidetud või on seal karjatatud loomi. 31. juuliks on niide koristatud või hekseldatud. Karjamaana kasutatava rohumaa hooldamine tagatakse asjakohase loomkoormusega karjatades, kuid ebapiisava tulemuse korral niidetakse rohumaa üle. Nimetatud toimingute tegemist peab kogu taotlusel märgitud maa-alal olema võimalik visuaalselt tuvastada. (3) Lõikes 2 sätestatud nõudeid ei kohaldata heinaseemne ja heintaimede energiakultuurina kasvatamise korral ning kuni kaheaastase haljasväetisena kasutatava rohumaa puhul sissekünni aastal. (4) «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 12 lõikes 1 sätestatud otsetoetuse ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikli 36 punkti a alapunktides i–v ja punkti b alapunktis iv nimetatud maaelu arengu toetuse taotlemise korral peab «Eesti maaelu arengukava 2007–2013» raames keskkonnasõbraliku majandamise toetuse saamiseks nõuetekohase avalikult kasutatava teega piirneva ettevõtte toetusõigusliku maa ääres oleval põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kantud kuni 5 meetri laiuse mitmeaastase kõrreliste heintaimede ja teiste rohtsete õistaimede segust koosneva mitmeliigilise taimestikuga rohumaa ribal, mille kohta taotletakse ka keskkonnasõbraliku majandamise toetust, olema lõikes 2 sätestatud nõue täidetud 20. augustiks. (5) «Eesti maaelu arengukava 2007–2013» raames poolloodusliku koosluse hooldamise toetuse taotlemise korral on rohumaal, mille kohta toetust taotletakse, niitmise ja niite koristamise või loomade karjatamise tähtpäev 1. oktoober või kaitse-eeskirjas, kaitsekorralduskavas või liigi kaitse ja ohjamise tegevuskavas sätestatud tähtpäev. Karjamaana kasutataval rohumaal karjatatakse loomi järgmise loomkoormusega: 1) puisniidul niitmise järgse karjatamise korral kuni 0,5 loomühikut hektari kohta (edaspidi lü/ha); 2) lamminiidul, loopealsel, sooniidul ja kadastikul karjatamise korral 0,2–1,0 lü/ha; 3) aruniidul karjatamise korral 0,2–1,2 lü/ha; 4) rannaniidul karjatamise korral 0,4–1,3 lü/ha; 5) puiskarjamaal karjatamise korral 0,3–1,0 lü/ha; 6) nõmmel karjatamise korral 0,2–0,8 lü/ha. (6) Lõikes 5 sätestatud loomühikulist arvestust peetakse järgmiselt:
6) 6–12 kuu vanune kits või lammas
0,05 lü.
[RT I, 03.03.2011, 10 - jõust. 06.03.2011] (7) Juhul kui lõikes 2 sätestatud nõude täitmise korral niidet 31. juuliks ei koristata, on hekseldamine lubatud alates 1. juulist. (8) «Looduskaitseseaduse» §-de 10 ja 11 alusel kaitse alla võetud loodusobjektil ja looduslikul rohumaal peab lõikes 2 sätestatud nõue olema täidetud 20. augustiks. (9) «Looduskaitseseaduse» §-de 10 ja 11 alusel kaitse alla võetud loodusobjektil asuval rohumaal on juhul, kui niidet ei koristata, hekseldamine lubatud alates 20. juulist. (10) Põllumajandusmaal kasvatatakse põllumajanduskultuuri, mis on külvatud, maha pandud või istutatud 15. juuniks, kasutades kohalikele normidele vastavaid agrotehnilisi võtteid ja vältides seejuures umbrohu levikut, või hoitakse põllumajandusmaad alates 15. juunist mustkesas. (11) Puuvilja- ja marjakultuuride aia võraalused ja reavahed on hooldatud ning vähemalt üks kord aastas enne 31. juulit niidetud või on seal karjatatud loomi. (12) Põllumajandusmaal rakendatakse «Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse» 6. peatükis sätestatud tuulekaera tõrjeabinõusid. Kui põllumajandusmaal esineb tuulekaera, esitab taotleja Põllumajandusametile viivitamata, kuid hiljemalt 31. juuliks, põllumajandusministri 27. detsembri 2004. a määruse nr 196 “Tuulekaera tõrjeabinõud” lisas 1 toodud vormi kohase teatise tuulekaera esinemise kohta.[RT I, 03.03.2011, 10 - jõust. 06.03.2011] (13) [Kehtetu – RT I, 03.03.2011, 10 - jõust. 06.03.2011] (14) Põllumajandusmaal asuvat «Looduskaitseseaduse» § 4 lõikes 1 sätestatud kaitstavat looduse üksikobjekti ja «Muinsuskaitseseaduse» § 3 lõikes 2 sätestatud kinnismälestist ei tohi rikkuda ega hävitada. (15) Põllumajandusmaa, mille kohta toetust ei taotleta, on hooldatud, kasutades selliseid agrotehnilisi võtteid, mis välistavad ebasoovitava taimestiku ulatusliku leviku ning võimaldavad seda maad kasutusele võtta põllumajandusliku tegevusega tegelemiseks ilma lisakuludeta järgmisel kasvuperioodil, ning nimetatud maal täidetakse lõigetes 12 ja 14 sätestatud nõudeid.[RT I, 14.02.2012, 6 - jõust. 17.02.2012] (16) [Kehtetu - RT I, 01.04.2011, 1 - jõust. 04.04.2011] § 6. Veekogude kaitse reostuse ja äravoolu eest ning veekasutuse reguleerimine (1) Taotlejal, kes kasutab põllumajandusmaa niisutamiseks põhjavett rohkem kui 5 m3 või pinnavett rohkem kui 30 m3 ööpäevas, peab olema «Veeseaduse» §-s 8 sätestatud vee erikasutusluba.[RT I, 14.02.2012, 6 - jõust. 17.02.2012] (2) Vooluveekogu äärde tuleb jätta puhverriba, kus on keelatud kasutada väetist. Puhverriba laius tavalisest veepiirist mõõdetuna on vähemalt: 1) 1 meeter – alla 10 km2 valgalaga maaparandussüsteemi eesvoolul; 2) 10 meetrit – jõe, oja, peakraavi ja kanali puhul ning üle 10 km2 valgalaga maaparandussüsteemi eesvoolul.[RT I, 14.02.2012, 6 - jõust. 17.02.2012] 3. peatükk PÜSIROHUMAA PINDALA SÄILITAMINE, KOHUSTUSE ÜLEANDMINE, KASUTUSOTSTARBE MUUTMINE JA PÜSIROHUMAA SÄILITAMISEKS VAJALIKE ABINÕUDE RAKENDAMINE § 7. Püsirohumaa pindala säilitamine (1) Püsirohumaa on komisjoni määruse (EÜ) nr 1120/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) III jaotises sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 316, 2.12.2009, lk 1–26) artikli 2 punktis c nimetatud rohumaa. (2) Taotleja säilitab taotluse esitamise aastale eelnenud kalendriaastal pindalatoetuse taotlusel märgitud püsirohumaa pindala. (3) Põldu, mis asub sellisel registrisse kantud põllumassiivil, millel asuva ühegi põllu kohta ei ole alates 2004. aastast pindalatoetuste taotlust esitatud ja mille kasutusotstarve 2003. aastal oli püsirohumaa, käsitatakse püsirohumaana.§ 8. Püsirohumaa kohustuse üleandmine Kui maakasutus ja püsirohumaa säilitamise kohustus lähevad üle teisele põllumajandustootjale, säilitab vastuvõtja püsirohumaa pindala taotluses näidatud ulatuses. Kui püsirohumaa säilitamise kohustus läheb üle teisele põllumajandustootjale, täidavad üleandja ja vastuvõtja lisas 3 toodud püsirohumaa säilitamise kohustuse üleandmise-vastuvõtmise taotluse. Üleandja edastab taotluse ärakirja Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) 15 päeva jooksul.§ 9. Püsirohumaa kasutusotstarbe muutmine ja püsirohumaa säilitamiseks vajalike abinõude rakendamine (1) Kui kõigi taotlejate taotlustel näidatud püsirohumaa pindala on 2005. aasta pindalatoetuste taotlustel näidatud kogu nende kasutuses oleva põllumajandusmaa pindala andmetega võrreldes vähenenud enam kui 5%, teatab PRIA põllumajandustootjale hiljemalt 31. detsembriks, et järgmisel kalendriaastal püsirohumaa vähendamiseks või kasutusotstarbe muutmiseks tuleb esitada PRIA-le püsirohumaa taotlus komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 4 lõike 1 kohaselt 1. veebruariks. (2) PRIA vaatab lõikes 1 nimetatud püsirohumaa vähendamise või kasutusotstarbe muutmise taotluse läbi ja teeb taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse 1. aprilliks. Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemisel lähtutakse taotlejate võrdse kohtlemise põhimõttest ja riigi tasemel vajaliku püsirohumaa pindala säilitamise kohustusest. (3) Kui kõigi taotlejate taotlustel esitatud püsirohumaa pindala on 2005. aasta pindalatoetuste taotlustel näidatud kogu nende kasutuses oleva põllumajandusmaa pindala andmetega võrreldes vähenenud enam kui 10%, rajab põllumajandustootja komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 4 lõike 2 kohaselt püsirohumaa uuesti PRIA otsusega määratud pindala ulatuses. (4) PRIA teavitab põllumajandustootjat lõikes 3 nimetatud kohustuse määramisest pindalatoetuse taotluse esitamise aastale järgneva kalendriaasta 1. aprilliks. Püsirohumaa rajamise kohustus hektarites määratakse individuaalsele põllumajandustootjale püsirohumaa hektarite alusel, mille kasutusotstarvet on muudetud alates pindalatoetuste taotluse esitamise tähtpäevale eelnenud 24-kuulise ajavahemiku algusest alates, lähtudes taotlejate võrdse kohtlemise põhimõttest ja riigi tasemel vajaliku püsirohumaa pindala säilitamise kohustusest.4. peatükk RAKENDUSSÄTTED § 10. Rakendussäte (1) [Käesolevast tekstist välja jäetud.] (2) 2012. aastal peab § 5 lõikes 2 sätestatud nõue olema täidetud 20. augustiks.[RT I, 27.07.2012, 10 - jõust. 30.07.2012] Lisa 1 Lisa 2 Lisa 3 ← Tagasi | Üles ↑


Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks üürile andmisel korraldatava eelläbirääkimistega pakkumise alghinnad ja otsustuskorras üürile andmisel kohaldatavad üürimäärad – Riigi Teataja
Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks üürile andmisel korraldatava eelläbirääkimistega pakkumise alghinnad ja otsustuskorras üürile andmisel kohaldatavad üürimäärad - sisukord
§ 1 Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks üürile andmisel korraldatava eelläbirääkimistega pakkumise alghind ilma käibemaksuta
§ 2 Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks üürile andmisel otsustuskorras kohaldatav üürimäär ilma käibemaksuta
§ 3 Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks üürile andmisel korraldatava eelläbirääkimistega pakkumise alghinnad ja otsustuskorras kohaldatavad üürimäärad ilma käibemaksuta
§ 4 Üüri suuruse arvutamine
RT IV, 22.05.2018, 15
Vastu võetud 16.05.2018 nr 23
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 2 ning Tallinna Linnavolikogu 8. aprilli 2010 määruse nr 21 „Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks kasutusse andmise kord” § 6 lg 5 ja § 11 lg 3 alusel.
§ 1. Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks üürile andmisel korraldatava eelläbirääkimistega pakkumise alghind ilma käibemaksuta
(1) Automaattankla (püsiv müügikoht koos mahuti ja kütuse väljastamiseks vajaliku teisaldatava inventariga) paigaldamisel on pakkumise alghind 30,70 €/m2 kuus.
(2) Püsiva müügikoha paigaldamisel on pakkumise alghind 9,00 €/m2 kuus. Alghinnale rakendatakse paikkondlikke koefitsiente:
1) Tallinna vanalinna muinsuskaitsealal 3,0 (alghind 27,00 €/m2 kuus);
2) Põhja-Tallinna territooriumil 0,7, kui üürile antava linnarajatise suurus on üle 50 m2 (alghind 6,30 €/m2 kuus).
§ 2. Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks üürile andmisel otsustuskorras kohaldatav üürimäär ilma käibemaksuta
Linnarajatise üürile andmisel laudade, toolide ja muu inventari hooajaliseks paigaldamiseks püsiva müügikoha juurde selles müügikohas turustatava kauba tarbimiseks kohapeal on üürimäär 6,00 €/m2 kuus.
§ 3. Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks üürile andmisel korraldatava eelläbirääkimistega pakkumise alghinnad ja otsustuskorras kohaldatavad üürimäärad ilma käibemaksuta
(1) Linnarajatise vahetus läheduses asuva toitlustusettevõtte tegevuse hooajaliseks laiendamiseks väljapoole siseruume on pakkumise alghind või üürimäär 9,00 €/m2 kuus. Alghinnale või üürimäärale rakendatakse paikkondlikke koefitsiente järgmiselt:
1) Raekoja platsil 8,0 (alghind või üürimäär 72,00 €/m2 kuus);
2) Vanal turul, Vanaturu kaelas, Viru tänaval ja Kullassepa tänaval 6,1 (alghind või üürimäär 54,90 €/m2 kuus);
3) Vabaduse väljakul 3,0 (alghind või üürimäär 27,00 €/m2 kuus);
4) Kesklinna linnaosa territooriumil käesoleva lõike punktides 1-3 nimetamata juhtudel 2,4 (alghind või üürimäär 21,60 €/m2 kuus);
5) Põhja-Tallinna, Mustamäe ja Lasnamäe linnaosa territooriumil kuni 50 m2 linnarajatise korral 1,2 (alghind või üürimäär 10,80 €/m2 kuus).
(2) Linnarajatise vahetus läheduses asuva kaupluse või teenindusettevõtte tegevuse hooajaliseks laiendamiseks väljapoole siseruume on pakkumise alghind või üürimäär 5,00 €/m2 kuus. Alghinnale või üürimäärale rakendatakse paikkondlikke koefitsiente järgmiselt:
1) Tallinna vanalinna muinsuskaitsealal 12,0 (alghind või üürimäär 60,00 €/m2 kuus);
2) Kesklinna linnaosa territooriumil väljaspool Tallinna vanalinna muinsuskaitseala 6,0 (alghind või üürimäär 30,00 €/m2 kuus).
(3) Kaubanduse korraldamiseks avalikul üritusel, sh laadal, on pakkumise alghind või üürimäär olenevalt üürile antava linnarajatise suurusest järgmine:
1) alla 200 m2 14,00 €/m2 kuus;
2) 200-3000 m2 5,00 €/m2 kuus;
3) üle 3000 m2 4,00 €/m2 kuus.
(4) Lillemüügilaua paigaldamiseks on pakkumise alghind või üürimäär olenevalt tähtajast järgmine:
1) alla ühe kuu 300,00 €/m2 kuus;
2) üks kuu või kauem 7,00 €/m2 kuus.
(5) Olmeteeninduskoha paigaldamisel on pakkumise alghind või üürimäär 7,00 €/m2 kuus. Alghinnale või üürimäärale rakendatakse Kesklinna linnaosa territooriumil paikkondlikku koefitsienti 2,0 (alghind või üürimäär 14,00 €/m2 kuus).
(6) Spordi- ja meelelahutusinventari üürimise korraldamisel on pakkumise alghind või üürimäär 10,00 €/m2 kuus. Alghinnale või üürimäärale rakendatakse Kesklinna linnaosa territooriumil paikkondlikku koefitsienti 3,0 (alghind või üürimäär 30,00 €/m2 kuus).
(7) Paatide ja vesijalgrataste üürimise korraldamisel on pakkumise alghind või üürimäär 6,00 €/m2 kuus.
(8) Parkimisteenusega kauplemisel on pakkumise alghind või üürimäär üürile antava linnarajatise suurusest olenevalt järgmine:
1) kuni 3000 m2 0,25 €/m2 kuus;
2) üle 3000 m2 0,15 €/m2 kuus.
(9) Jõulukuuskedega kauplemisel on pakkumise alghind või üürimäär 15,00 €/m2 kuus.
(10) Sõidukite ja nendega kaasnevate kaupadega kauplemisel on pakkumise alghind või üürimäär 0,50 €/m2 kuus.
(11) Vanametalli kokkuostu ning vanametalli, kütte- ja ehitusmaterjalidega kauplemise korral on pakkumise alghind või üürimäär 1,00 €/m2 kuus.
(12) Taimede ja istikutega kauplemisel on pakkumise alghind või üürimäär 0,80 €/m2 kuus.
(13) Müügilaua, -leti, -stendi või muu kauplemiseks kohandatu paigaldamisel kauba või teenusega kauplemiseks lõigetes 1-12 nimetamata juhtudel on pakkumise alghind või üürimäär 14,00 €/m2 kuus. Alghinnale või üürimäärale rakendatakse paikkondlikke koefitsiente järgmiselt:
1) Raekoja platsil 50,0 (alghind või üürimäär 700,00 €/m2 kuus);
2) Raekoja platsil jõuluturu korraldamiseks 5,0 (alghind või üürimäär 70,00 €/m2 kuus);
3) Kesklinna linnaosa territooriumil väljaspool Raekoja platsi 5,0 (alghind või üürimäär 70,00 €/m2 kuus).
§ 4. Üüri suuruse arvutamine
(1) Linnarajatise üürimisel tähtajaga alla ühe kuu lähtutakse üüri minimaalsuuruse ja üüri suuruse arvutamisel §-des 1-3 sätestatud määradest. Määr jagatakse kuu päevade arvuga ja tulemus korrutatakse ühest kuust lühema perioodi moodustavate päevade arvuga.
(2) Üürimäära arvutamisel ümardatakse see täpsusega kaks kohta pärast koma.
Tallinna Linnavalitsuse 23. jaanuari 2013 määrus nr 4 „Tallinna linnale kuuluva rajatise või selle osa kaubandustegevuseks üürile andmiseks korraldatava eelläbirääkimistega pakkumise alghinnad ja üüri määr otsustuskorras üürile andmisel" tunnistatakse kehtetuks.


Prokuratuuriseadus – Riigi Teataja
Prokuratuuriseadus (lühend - ProkS)
Prokuratuuriseadus - sisukord
§ 1 Prokuratuur
§ 2 Prokurör
2 PROKURATUURI KORRALDUS
§ 3 Riigi peaprokurör
§ 4 Riigiprokuratuur
§ 41 Juhtiv riigiprokurör
§ 5 Ringkonnaprokuratuur
§ 51 Prokuröride arv
§ 52 Juhtivprokurör
§ 6 Vanemprokurör
§ 7 Abiprokurör
§ 8 Tööjaotuskava
§ 9 Teenistuslik järelevalve
§ 10 Teenistusalane asendamine
§ 111 Haldusosakond
§ 12 Prokuratuuri põhimäärus
3 PROKURÖRIDE ÜLDKOGU
§ 13 Prokuröride üldkogu
4 PROKURÖRITEENISTUS
§ 14 Avaliku teenistuse seaduse kehtivus prokuröride suhtes
2 Ametisse nimetamine
§ 15 Prokurörile esitatavad nõuded
§ 151 Prokuröriteenistusse kandideeriva isiku tausta kontrollimine
§ 16 Prokuröri ametisse nimetamine
§ 161 Prokuröri üleviimine
§ 17 Prokuröri ametiaeg
§ 18 Avalik konkurss
§ 19 Avalikul konkursil osalejate hindamine
§ 20 Abiprokuröri õppeteenistus ja katseaeg
§ 21 Prokurörieksam
3 Ametihüved ja sõltumatuse tagatised
§ 22 Ametipalk
§ 221 Prokuröri puhkus
§ 222 Valveaeg
§ 223 Riigi peaprokuröri esinduskulud
§ 23 Lisatasu juhendamise eest
§ 231 Ergutuse kohaldamine
§ 24 Varalise kahju hüvitamine
§ 25 Prokuröri vanaduspension
§ 26 Prokuröri töövõimetuspension
§ 261 Toetus prokurörivastase ründe korral
4 Teenistuskohustused
§ 28 Ametisaladuse hoidmise kohustus
§ 29 Juhendamiskohustus
§ 30 Tegevuspiirangud
5 Distsiplinaarvastutus
§ 31 Distsiplinaarsüütegu ja distsiplinaarkaristus
§ 32 Distsiplinaarmenetluse algatamine
§ 33 Distsiplinaarsüüteo eelmenetlus
§ 34 Prokuröri ametist kõrvaldamine
§ 35 Distsiplinaarsüüdistus
§ 36 Distsiplinaarsüüteo arutamine
§ 37 Distsiplinaarkomisjoni istungi ettevalmistamine
§ 38 Distsiplinaarsüüdistuse materjalidega tutvumise õigus
§ 39 Distsiplinaarkomisjoni istung
§ 40 Distsiplinaarkomisjoni otsus distsiplinaarsüüteo arutamisel
§ 41 Valdkonna eest vastutava ministri otsus distsiplinaarsüüteo arutamisel
§ 42 Distsiplinaarkaristuse määramine ja vaidlustamine
6 Konkursi korraldamine, arendamine ja hindamine
§ 43 Prokuröride konkursikomisjon
§ 44 Konkursi korraldamise nõuded
§ 441 Prokuröri arengu- ja hindamisvestlus
7 Teenistusest vabastamine
§ 45 Teenistusest vabastamine omal soovil
§ 46 Abiprokuröri teenistusest vabastamine
§ 47 Teenistusest vabastamine vanuse tõttu
§ 48 Teenistusest vabastamine pankroti korral
§ 49 Teenistusest vabastamine distsiplinaarsüüteo eest
§ 50 Riigi peaprokuröri ning juhtivprokuröri ametist vabastamine ametiaja lõppemise tõttu
§ 51 Teenistusest vabastamise erisused
8 Prokuröri kaasamine haldusülesannete täitmisele või sisekaitselise rakenduskõrgkooli õppetegevusse või üleviimine Riigikohtusse
§ 52 Prokuröri nimetamine Riigiprokuratuuri, Justiitsministeeriumi või Riigikohtu koosseisus ettenähtud ametikohale
§ 521 Prokuröri kaasamine sisekaitselise rakenduskõrgkooli õppetegevusse
§ 522 Prokuröri kaasamine rahvusvahelise organisatsiooni tegevusse ja osalemine eksperdina rahvusvahelisel tsiviilmissioonil
§ 53 Prokuröride ametisse nimetamine
§ 531 Maakonna või linna vanemprokuröri ning maa- või linnaprokuröri ametisse nimetamine
§ 532 Prokuröri abi volitused ja ametisse nimetamise erisused
§ 533 Abiprokuröri ametisse nimetamise erisused
§ 54 Riigiprokuratuuri prokuröri ametipalk
§ 541 Palgavahe hüvitamine
§ 55 Esimese prokuröride üldkogu kokkukutsumine
§ 56 Prokuröride atesteerimine
§ 57 Käesoleva seaduse § 15 lõike 1 kohaldamise erisused
§ 571 Käesoleva seaduse § 17 lõike 2 kohaldamise erisused
§ 58 Käesoleva seaduse § 22 kohaldamise erisused
§ 581 Käesoleva seaduse § 221 lõike 2 kohaldamise erisused
§ 59 Käesoleva seaduse §-de 25 ja 26 kohaldamise erisused
§ 601 Prokuröri töövõimehüvitis
§ 602 Õigus prokuröri töövõimetuspensionile
§ 603 Õigus prokuröri vanaduspensionile
§ 61 Süümevanne
RT I, 19.12.2019, 11
18.02.2015 RT I, 10.03.2015, 3 01.04.2015, seaduse tekstis, välja arvatud 5. peatükis, asendatud läbivalt sõnad „prokuröri abi” sõnaga „abiprokurör” vastavas käändes
§ 21. Prokurörieksam
§ 22. Ametipalk
§ 231. Ergutuse kohaldamine
§ 26. Prokuröri töövõimetuspension
§ 261. Toetus prokurörivastase ründe korral
§ 27. [Kehtetu - RT I 2001, 53, 315 - jõust. 30.06.2001]
§ 28. Ametisaladuse hoidmise kohustus
§ 47. Teenistusest vabastamine vanuse tõttu
8. jagu Prokuröri kaasamine haldusülesannete täitmisele või sisekaitselise rakenduskõrgkooli õppetegevusse või üleviimine Riigikohtusse
§ 52. Prokuröri nimetamine Riigiprokuratuuri, Justiitsministeeriumi või Riigikohtu koosseisus ettenähtud ametikohale
(5) Teenistusaeg Justiitsministeeriumis, Riigikohtus või Riigiprokuratuuris arvatakse prokuröri senise ametikoha teenistusaja hulka.
§ 533. Abiprokuröri ametisse nimetamise erisused
§ 57. Käesoleva seaduse § 15 lõike 1 kohaldamise erisused
§ 591. [Kehtetu - RT I 2001, 53, 315 - jõust. 30.06.2001]
§ 601. Prokuröri töövõimehüvitis


RT I, 31.12.2012, 1
19.12.2012 otsus nr 212
1) paragrahvi 2 täiendatakse punktiga 42 järgmises sõnastuses:
„42) merematkelaev – vähemalt 60 tundi kestvat ja lisaks reisi algus- ja lõpp-punktile veel vähemalt kahte sadamat külastav organiseeritud huvireisi sooritav reisilaev, mis ei osale regulaarses liiniliikluses, ei vea kaupa ning ei võta huvireisi jooksul peale ega lase maale liinireisijaid.”;
2) paragrahvi 101 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) isikul on maksu- või veeteetasu võlgnevus ja maksuvõla tasumine ei ole ajatatud.”;
3) seaduse 111. peatüki pealkiri ja § 501 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
(4) Veeteetasu laekub riigieelarvesse. Veeteetasu arvestab ja makseteatiseid väljastab Veeteede Amet.”;
4) paragrahvid 502 ja 503 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 504 pealkirjas ja lõigetes 1, 4 ja 5, § 506 pealkirjas ja lõikes 1, § 507 lõikes 2 ning § 509 lõikes 1 asendatakse sõnad „tuletornitasu ja navigatsioonitasu” sõnaga „veeteetasu”;
6) paragrahvi 504 lõigetes 11 ja 12 asendatakse sõnad „tuletorni- ja navigatsioonitasu” sõnaga „veeteetasu”;
7) paragrahvi 504 lõige 13 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 504 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Veeteede Amet esitab reederile või laevaagendile tasumisele kuuluva veeteetasu kohta makseteatise, mis koostatakse laeva ülddeklaratsiooni või lootsikviitungi alusel. Regulaarreise tegeva laeva puhul esitatakse makseteatis kalendrikuu kohta järgneva kuu 5. kuupäevaks, muude laevade puhul esitatakse makseteatis 30 päeva jooksul laeva sadamasse või sadama reidile saabumise päevast arvates.”;
9) paragrahvi 504 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Regulaarreise tegeva laeva puhul, mis külastab Eesti sadamat viis või enam korda kuus, koostatakse veeteetasu makseteatis mitte rohkem kui viie külastuskorra kohta ühes kuus. Enam kui viie maksmisele kuuluva külastuskorra eest koostatakse veeteetasu makseteatised järgnevatel kuudel mitte enam kui viie külastuskorra eest kuus. Kalendriaasta viimase kuu eest koostatakse veeteetasu makseteatis kõigi tasumisele kuuluvate külastuskordade eest.”;
10) paragrahvi 504 lõike 3 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) tasumisele kuuluv veeteetasu suurus;”;
11) paragrahvi 504 lõike 3 punktides 5 ja 7 ning §-s 507 asendatakse sõnad „tuletornitasu või navigatsioonitasu” sõnaga „veeteetasu”;
12) paragrahvi 504 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Regulaarreise tegeva laeva eest makstakse veeteetasu järgneva kuu 25. kuupäevaks.”;
13) paragrahv 505 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 505. Veeteetasu määrad
(2) Merematkelaeva ühikuhind on 0,1 eurot.
(4) Veeteetasu maksimaalne suurus ühe reisi kohta on tankeril 20 000 eurot, merematkelaeval 10 000 eurot ja muudel laevadel 15 000 eurot.”;
14) paragrahv 505 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(4) Veeteetasu maksimaalne suurus ühe reisi kohta on tankeril 20 000 eurot, merematkelaeval 12 000 eurot ja muudel laevadel 15 000 eurot.”;
15) paragrahvi 508 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Sadama pidaja on kohustatud esitama Veeteede Ametile reisigraafikute alusel regulaarreise tegevate laevade reisigraafikud.
(2) Eelseisva kalendrikuu reisigraafik esitatakse hiljemalt jooksva kuu viimasel tööpäeval.”;
16) paragrahvi 509 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
17) paragrahv 5010 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 5010. Tasumäära vähendamine
(5) Eraldatud ballasttankidega topeltpõhjaga tankeri veeteetasu suuruse arvutamisel võetakse aluseks laeva vähendatud kogumahutavus, mis on märgitud 1969. aasta rahvusvahelise laevade mõõtmise konventsiooni alusel väljastatud mõõtekirjas. Vähendatud kogumahutavust arvestatakse, kui laeva mõõtekirja lõigus „märkused” on tehtud vastavasisuline märge.”;
18) paragrahvi 95 täiendatakse lõigetega 22–25 järgmises sõnastuses:
„(22) Käesoleva seaduse § 5010 lõikes 1 sätestatud maksimaalseid veeteetasu maksmise kordasid hakatakse 2013. aastal arvestama alates 1. juulist.
(23) 2013. aasta 1. juulist kuni 31. detsembrini laeva külastuse eest makstavat veeteetasu vähendatakse lähtuvalt 2013. aasta 1. jaanuarist kuni 30. juunini laeva eest makstud tuletorni- ja navigatsioonitasu suurusest. Veeteetasu vähendatakse tasumisele kuuluva külastuskorra kohta summa võrra, mis arvutatakse 2013. aasta 1. jaanuarist kuni 30. juunini laeva eest makstud tuletorni- ja navigatsioonitasu jagamisel sama perioodi jooksul tehtud reiside arvuga, kuid mitte suurema arvuga kui:
1) reisilaeval 60-ga;
2) merematkelaeval 3-ga;
3) muul laeval 10-ga.
(24) Käesoleva paragrahvi lõikes 23 sätestatud veeteetasu vähendamist rakendatakse samale arvule reisidele, mida laev tegi ajavahemikul 2013. aasta 1. jaanuarist kuni 2013. aasta 30. juunini, kuid mitte rohkematele reisidele kui:
1) reisilaeval 60-le;
2) merematkelaeval 3-le;
3) muul laeval 10-le.
(25) Kui käesoleva paragrahvi lõike 23 kohane tasumäära vähendamine ühe reisi kohta on suurem kui reisi kohta maksmisele kuuluv veeteetasu, siis loetakse tasumäära vähendamise suurus võrdseks veeteetasuga.”
(2) Käesoleva seaduse § 1 punkt 14 jõustub 2014. aasta 1. jaanuaril.


text:
1-17-10162/351 Riigikohtu kriminaalkolleegium 21.06.2019
KarRS § 6
KarRS § 1 lg 1
Süüteo avastamisele aktiivne kaasaaitamine tähendab koostööd süüteo asjaolusid väljaselgitava menetlejaga, kaasabi kaasosaliste vastu tõendite kogumisel või nende menetlejale paljastamisel vms. Kaasaaitamine peab olema aktiivne, s.t ei piisa sellest, et isik ei tee asjaolude väljaselgitamiseks takistusi. Samas aga ei tähenda eeltoodu, et aktiivne kaasaaitamine eeldaks alati isiku poolt enda süü täielikku tunnistamist. Kuid aktiivse kaasaaitamisega ei ole kindlasti tegemist olukorras, kus isik annab ütlusi vaid osas, mis on selleks hetkeks teiste tõenditega kinnitust leidnud. Aktiivne kaasaitamine peab aitama menetlejal kohtueelset uurimist edasi viia. (p 26)
Euroopa Liidu Nõukogu 24. juulil 2008 vastu võetud raamotsus nr 2008/675/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikides tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste arvessevõtmist uutes kriminaalmenetlustes, paneb Euroopa Liidu liikmesriikidele kohustuse arvestada kriminaalmenetluses teistes liikmesriikides tehtud otsuseid, mis on saadud kas vastastikuse õigusabi reeglite alusel või karistusregistrite andmete vahetamise teel. Raamotsuse kohaselt peab liikmesriikide otsustel olema samaväärne õiguslik toime võrreldes riigisiseste varasemate süüdimõistvate otsustega. Raamotsustel ei ole aga riigisisest vahetut õigusmõju, s.t nad ei ole otsekohaldatavad, vaid eeldavad seadusandja tegevust riigisisese õiguse kujundamisel, saavutamaks raamotsuses sätestatud eesmärkide ja põhimõtete realiseerumine. (p-d 30 ja 31) Isegi olukorras, kus raamotsuse ülevõtmiseks ei ole vastu võetud uusi või muudetud asjakohaseid õigusnorme ega ole ka selgitatud, kuidas olemasolev regulatsioon tagab raamotsuse eesmärgi saavutamise, on kohtul riigisisese õiguse raamotsusega kooskõlalise tõlgendamise kohustus. See tähendab, et kohus, kes riigisiseseid õigusnorme kohaldades on õigustatud neid tõlgendama, peab seda tegema raamotsuse sätteid ja eesmärki silmas pidades, kuid üksnes ulatuses, mida võimaldab riigisisene õigus. (p 33) Euroopa Liidu Kohus on raamotsust nr 2008/675/ÜVJP käsitledes leidnud, et sellega on vastuolus olukord, kus teise liikmesriigi kohtu varasema süüdimõistva kohtuotsuse arvessevõtmiseks tuleks seda enne riigisiseselt tunnustada (vt 5. juuli 2018. a otsus asjas nr C-390/16, p 48 ning 21. septembri 2017. a otsus asjas nr C-171/16, p 40). Viimati öeldu tähendab teisisõnu seda, et Euroopa Liidu Kohtu seisukohast lähtuvalt peab olema võimalus ühes liikmesriigis karistuse mõistmisel arvestada teise liikmesriigi varasemaid süüdimõistvaid kohtuotsuseid ka ilma neid riigisiseselt tunnustamata. (p 36) Karistusregistri seaduse § 1 (karistusregister), § 5 lg 1 ja § 6 (registri sisu) koosmõjus tõlgendades asub kolleegium seisukohale, et karistusregistri seadus ei seo õiguslikku tähendust üksnes Eesti karistusregistris sisalduvate karistatuse andmetega. (p 35) Eesti õiguskorras on Euroopa uurimismääruse (KrMS § 489^37) näol olemas regulatsioon, millest lähtuvalt on võimalik arvestada teise Euroopa Liidu liikmesriigi varasemaid süüdimõistvaid kohtuotsuseid ka ilma neid kohtuotsuseid riigisiseselt tunnustamata ja karistusregistrisse kandmata. (p 38)
Kuigi üldjuhul on narkootikumidega seotud kuriteokoosseisude objektiivsest küljest tulenevalt narkootiliste ainete käitlemisel süü suurust mõjutavatest asjaoludest enim kaalu just käideldud aine kogusel, ei ole tegemist ainsa ega alati ka mitte olulisima süü suuruse hindamiskriteeriumiga. Kuivõrd KarS § 184 kaitstavaks hüveks on rahvatervis, mõjutab süü suurust kõigepealt rahvatervise ohustamise määr, mis sõltub eelkõige ohustatud isikute arvust, tegutsemise ajast ja aine ohtlikkusest. Kõiki neid süü suurust mõjutavaid asjaolusid tuleb hinnata kogumis. (p 41)

matches:
§ 6
§ 1
Kohus
§ 1
§ 5
§ 6
§ 489
§ 184