Mis on tulumaksuseaduses üleliigne? - Raamatupidaja
Mis on tulumaksuseaduses üleliigne?
04. veebruar 2010 12:03
Tulumaksuseaduses on rida sätteid, mida seal sellisel kujul üldsegi vaja pole, sest need on ebaõiglased ja ebamõistlikud või lihtsalt sisutud ja segadust tekitavad.
Siinjuures ei hakka ma loetlema aegunud või aktuaalsuse kaotanud üleminekusätteid, sest nende sätete paigutusest ja sõnastusest on tavaliselt võimalik aru saada, et nende “eluiga” on läbi (näiteks §-d 58 ja 59 ning § 61 alguseosa).
§ 12 lõige 3
Füüsilise isiku maksustatavaks tuluks ei loeta teise isiku kasuks tehtud dokumentaalselt tõendatud kulude hüvitisi, samuti kohtu väljamõistetud varalise kahju hüvitisi. Käesolevat lõiget ei kohaldata hüvitistele, mille maksmisele on kehtestatud eraldi tingimused ja piirmäärad.
Lõige sai sisse kirjutatud ainult sellepärast, et maksuametis leidus inimesi, kellel on raskusi loogilise mõtlemisega ja sõna “tulu” tavatähendusest arusaamisega (Seebitädist lähemalt vt § 32 juures). Iseenesest pole ju midagi halba, kui taoline seletav tekst seaduses on, tõele au andes on ju sarnaseid “jutumulle” seaduses päris palju ja seaduseelnõu koostajat (kelle nime me siinkohal ei nimeta) selle eest ka ebaõiglaselt kritiseeritud.
Paraku on praktika näidanud, et mõni asi läheb seletamisega aina segasemaks. Nii on § 12 lõike 3 puhul probleem füüsilisest isikust ettevõtjatele makstud kahju hüvitistega (kui kahju ise on juba ettevõtluskuluna arvesse võetud), saamata jäänud tulu hüvitistega, ilma kohtuotsuseta väljamakstud hüvitistega jne.
§ 14 lõige 3
Ettevõtluseks ei loeta füüsilise isiku poolt oma väärtpaberite võõrandamist.
See piirang on üle võetud eelmisest seadusest ja sattus see sinna 1998. aastal, kui üks “tädi” ühe ministeeriumi ühel korrusel kuulis maksuametist, et keegi ülbik oli julgenud aktsiate müügist saadud tulust maha arvata arvuti ostmise kulud, öeldes, et tal läheb arvutit vaja börsil kauplemiseks ja turgudega kursis olemiseks. Et selline korralagedus lõpetada, kirjutatigi seadusesse vastav muudatus. Muidugi tol ajal ei maksustatud teatud rakenduslikel põhjustel ettevõtlustulu sotsiaalmaksuga, mistõttu vaevalt keegi praegu nii väga sellest unistakski, et saaks väärtpaberitulu ettevõtlusena deklareerida.
Kuid jälgides kurikuulsa eelnõu 180 SE ümber toimuvat (täpsemalt öeldes mittetoimuvat) , on EML teinud ettepaneku, kuidas tagada realiseerimata väärtpaberitulude maksuvabastus ilma Hiina ime ja Hiina piinata: väärtpaberitulu tuleb allutada ettevõtlustulu maksustamise reeglitele (st lubada soetatud väärtpaberid kohe tulust maha arvata), kuid vabastada tulem sotsiaalmaksust.
§ 14 lõige 5
Äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja võib teha oma ettevõtlustulust 6. peatükis lubatud mahaarvamisi. Enne füüsilisest isikust ettevõtja registreerimist tehtud kulud võib ettevõtlustulust maha arvata, kui need on seotud ettevõtja registreerimisega või ettevõtluse alustamiseks vajalike tegevuslubade ja registreeringute saamisega.
Selle sätte mõttetusest oleme MaksuMaksja veergudel kirjutanud korduvalt. Säte põhjustab topeltmaksustamist, muudab maksu karistuseks registreerimiskohustuse rikkumise eest ning on vastuolus maksevõimelisuse põhimõttega. Veelgi tobedam on seostada kulude tegemist ettevõtjaks registreerimise ajaga, sest see ei ole eriti hästi kokku sobitatav kassapõhise arvestusega.
Tegemist on tüüpilise bürokraadi unistusega, kes tahab kõike kontrollida, kooskõlastada, kinnitada, lubada ja keelata. Mis kord see olgu, et igasugused siin ajavad äri ilma luba küsimata! Vangi tuleks sellised panna ja kogu raha ära võtta. Või nemad tahavad veel mingeid kulusid maha arvata? Mis kulusid sihukestel saab olla, spekulandid ja ärikad sellised?! Aus inimene käib kaheksast viieni tööl ja saab oma kuvalda ja vatijope tööandjalt allkirja vastu, nagu kord ja kohus.
§ 15 lg 4 punktid 1, 2 ja 3
TuMS § 15 lg 4 punkti 1 kohaselt ei maksustata tulumaksuga vastuvõetud pärandvara ning punkti 2 kohaselt ei maksustata omandireformi käigus tagastatud vara. Mõlemad punktid pärinevad 1994. aasta seadusest ja nende kehtestamise põhjus võis olla mingi hüpoteetiline eeldus, et tulumaksuga võidakse maksustada ka tekkepõhist vara suurenemist (st vara tasuta omandamist). Kuna § 15 pealkiri on “Kasu vara võõrandamisest”, siis need punktid siia eriti ei sobi — kui üldse kuhugi, siis ehk § 12 juurde. Praegune paigutus on üsna mitmel korral tekitanud väärarusaama, et näiteks pärandina saadud vara müügist saadud tulu on maksuvaba. Mida ta paraku ei ole.
TuMS § 15 lg 4 punkti 3 kohaselt ei maksustata sundvõõranditasu ja hüvitisi sundvõõrandamisel, viimaste muudatuste kohaselt ka kinnisasja vabatahtlikust võõrandamisest saadud kasu, kui olid täidetud sundvõõrandamise eeldused. See säte on tekitanud samuti väärarusaamu, justkui peaks maksustamine sõltuma sellest, kas tulu toonud tehing tehti isiku tahte kohaselt või tahtevastaselt. Nii mõnigi kord on püütud sundvõõrandamise mõiste alla mahutada näiteks täite- või pankrotimenetluses toimuvat võõrandamist või näiteks aktsiate ülevõtmist (kas või kuulsa Hansapanga näidet). Samuti ei ole riigi poolt kena eelistada riigiga tehinguid tegevaid isikuid teistele.
§ 25 lõige 4
Last üksi kasvatav, maksustamisperioodil lapsehoolduspuhkust kasutanud vanem võib samal maksustamisperioodil tasutud käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud intressid täies ulatuses või osaliselt maha arvata järgnevate maksustamisperioodide tulust, arvestamata käesoleva seaduse §-s 282 sätestatud piirangut.
Selle sätte tekkelugu on üsna hämar, aga ilmselgelt on tegemist nimelise muudatusega (koodnimetus “Betlemi tädi seadus”). Loomulikult ei saa anda mingit mõistlikku seletust, miks last üksi kasvatav vanem peaks saama erandi just nimelt eluasemelaenu intresside mahaarvamise osas, aga mitte koolituskulude või mis tahes muu mahaarvamise osas. Sellel meile tundmatul neiul juhtus lihtsalt olema selline probleem.
Kindlasti oleks palju teisigi, kes taolist erandit sooviksid — kas või näiteks praegused töötud, kellel samuti puudub võimalus eluasemelaenu intresse olematust tulust maha arvata. Arvestades seda, et muudatust rakendati 2003. aastast, peaks “tellija” lapsed juba piisavalt suured olema, et lugeda projekt lõppenuks ja vastav säte tühistada.
§ 32 lõike 2 lõpuosa
TuMS § 32 lg 2 annab ettevõtlusega seotud kulu definitsiooni, mis on järgmine: Kulu on ettevõtlusega seotud, kui see on tehtud maksustamisele kuuluva ettevõtlustulu saamise eesmärgil või on vajalik või kohane sellise ettevõtluse säilitamiseks või arendamiseks ning kulu seos ettevõtlusega on selgelt põhjendatud, samuti kui see tuleneb töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 13 lõikest 1.
Viide töötervishoiu ja tööohutuse seadusele on siin täiesti üleliigne ja teatud oludes isegi põhimõtteliselt vale. Näiteks kui füüsilisest isikust ettevõtja palkab oma suvila ehitamiseks töötajad, on ta tööandjana loomulikult kohustatud tegema kulutusi ohutule töökeskkonnale. See aga ei tähenda sugugi, et need kulud oleks ettevõtlusega seotud, sest suvila ehitamine ei ole ettevõtlusega seotud. Pealegi on praktikas selle viite alusel üles ehitatud hoopiski terve teadus erisoodustuste maksustamisest, mis ei ole üldse selle paragrahvi teema.
Kui uurida veidi sätte saamislugu, oli lühidalt lugu selline, et Toompea koridoridesse olid selleks ajaks jõudnud hirmujutud maksuameti Seebitädist. Seebitädi (kelle isik on kindlasti paljudele lugejatele tuttav) nimelt tundis hästi nõukogude inimese hingeelu ja teadis, et kui töö juures on ripakil midagi sellist, mida töötajal kodus vaja läheb, siis varem või hiljem liigub vastav ressurss “vasakule” — olgu siis tegemist seebi või tualettpaberiga, lambipirnidega, lilledega, tööriietega vms.
Nii hakati paaniliselt otsima normi ja eeskirja, kus oleks kirjas, kui palju midagi peab olema. Et saaks kõike, mis ületab fondi ja limiiti, maksustada kui tõelist luksust. Viitega töötervishoiu eeskirjadele lootiski keegi naiivne riigikogulane (kelle nime me siinkohal ei nimeta) Seebitädi vaigistada. Kuid ta eksis rängalt — just see üleliigne lausejupp tulumaksuseaduses lõi seebi alles tõeliselt vahule. Seda vahtu võib huviline MTA kodulehel nautida tänase päevani — kas naerdes või nuttes.
§ 33 lõige 2
Erisoodustuste andmisele tehtud kulusid võib ettevõtlustulust maha arvata alles pärast seda, kui on tasutud §-s 48 ette nähtud tulumaks.
Säte kehtib füüsilisest isikust ettevõtjatele ja pärineb samuti 1994. aasta seadusest, kus sellel oli algselt teine mõte — vältida topeltmaksustamist valikuõiguse kaudu: kas maksustada erisoodustus iseseisva objektina (ja arvata see kulu koos tulumaksuga oma ettevõtlustulust maha) või seda oma tulust mitte maha arvata ning selle kaudu maksustada. Kassapõhise maksuarvestuse tingimustes moonutab see piirang ainult tulemusi ajateljel ja tekitab asjatuid probleeme FIE raamatupidamises.
See säte lubab füüsilisest isikust ettevõtjal ettevõtlustulust suuremaid kulusid edasi kanda kuni seitsmele järgmisele aastale. See piirang ei sobi kokku kassapõhise arvestuspõhimõttega, sest ka investeeringud, mille tasuvuse aeg on kaugelt pikem kui seitse aastat (nt kinnisvara), tuleb kohe kulusse kanda, mis tähendab, et suur osa tehtud kulust võib raisku minna. Niikaua kui see säte kehtib, peab praktikas probleemi lahendama kunstliku tulu tekitamise (nt erikonto raha liigutamine) või mitterahalise sissemakse kaudu.
§ 40 lõige 7
Asutuse töötajate, kelle koosseis, koondandmed või konkreetsed tööülesanded on riigisaladus, tulumaksu arvestust peetakse rahandusministri määrusega kehtestatud korras.
Kuna see erikord puudutab kõiki isikustatud arvestusega makse, oleks selle sätte õige koht maksukorralduse seaduses.
§ 48 lg 4 punkt 10
See punkt loeb erisoodustuseks töötaja taseme- ja vabaharidusliku koolituse kulude katmise, välja arvatud julgeolekuasutuse ametniku tasemekoolituse kulude katmine. Et tasemekoolituse kulude maksustamine ei ole õige, oleme rääkinud sellest ajast saadik, kui punkt seadusesse tuli.
Kindlasti ei saa normaalseks lugeda, et ainult julgeolekuasutus on see koht, mille ametnikud vajavad tööandja kulul maksuvaba koolitamist. Kui, siis olgu kõigil ühtemoodi kas kaks jalga või neli jalga. Säte ei jäta Eesti seadusloomest just kõige paremat muljet (siinkohal tuleb meelde ühe endise rahandusministri kergendatud ohe, kui ta teada sai, et see “pärl” ei sündinud tema ametiajal).
§ 51 lõige 5
Ettevõtlusega mitteseotud kuludeks ei loeta § 13 lõike 3 punktides 6–10 nimetatud kulusid.
Täiesti üleliigne säte, mis omal ajal tekkis jällegi suurest hirmust Seebitädi ees. Viidatud punktid sätestavad juba iseenesest maksuvabastuse, aga kuna ettevõtlusega mitteseotud kulud muutusid uue seaduse kontekstis iseseisvaks maksuobjektiks, siis kardeti, et sellest võidakse välja aretada KTM. Naljakas on muidugi see, et viidatakse ainult ühele maksuvabastuse loetelu jupile.
Keda asi lähemalt huvitab, võib omal käel välja selgitada, kuidas ja kelle ettepanekul need punktid sinna loetellu tekkisid, ja selle kaudu saab ka vastuse küsimusele, miks just nii.
Artikkel ilmus EML ajakirja MaksuMaksja jaanuarinumbris.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2010/02/04/mis-on-tulumaksuseaduses-uleliigne


August Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi hoolekogu töökord – Riigi Teataja
August Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi hoolekogu töökord
August Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi hoolekogu töökord - sisukord
§ 3 Hoolekogusse vanemate esindajate valimine
§ 4 Hoolekogu koosseisu kinnitamine
§ 6 Hoolekogu tegevuse planeerimine
§ 9 Otsusega mittenõustumine
RT IV, 14.12.2018, 2
Vastu võetud 27.11.2018 nr 12
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 73 lõike 1 ja Mulgi Vallavolikogu 21. veebruari 2018. a määruse nr 17 “Kooli pidaja pädevuse delegeerimine“ § 1 lg 1 alusel.
Kooli hoolekogu (edaspidi hoolekogu) ülesanne on kooli pedagoogide, vallavolikogu, vanemate, vilistlaste ja kooli tegevust toetavate organisatsioonide ühine tegevus kooli õppe- ja kasvatustegevuse jälgimisel ning õppe- ja kasvatustegevuseks paremate tingimuste loomisele kaasaaitamisel.
(1) Kooli hoolekogu on vähemalt 11-liikmeline.
(2) Kooli hoolekogusse kuuluvad vallavolikogu esindaja, kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab põhikooli ja teine gümnaasiumi õpetajaid ning nii põhikooli- kui ka gümnaasiumiõpilaste vanemate esindajad, vilistlaste ning koolitoetavate organisatsioonide esindajad ja õpilasesinduse nimetatud esindaja.
§ 3. Hoolekogusse vanemate esindajate valimine
(1) Kooli hoolekogusse valitakse põhikooli ja gümnaasiumiõpilaste vanemate esindajad järgmiselt:
1) I kooliastme kuue kandidaadi hulgast 2 esindajat;
2) II kooliastme kuue kandidaadi hulgast 2 esindajat;
3) III kooliastme kuue kandidaadi hulgast 2 esindajat;
4) gümnaasiumiastmest valitakse 1 esindaja.
(2) Vanemate esindajate kandidaadid valitakse klassi koosolekutel, mis viiakse läbi enne kooli üldkoosolekut.
(3) Kandidaati üldjuhul ei esitata käimasoleva õppeaasta lõpuklasside vanemate seast.
(4) Klassi koosolekul valitakse hoolekogu kandidaadid. Hoolekogu liikmed valitakse lastevanemate üldkoosolekul vastavalt käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud esindajate arvule.
§ 4. Hoolekogu koosseisu kinnitamine
(1) Hoolekogu koosseisu esitab kooli direktor kinnitamiseks vallavalitsusele.
(2) Vallavalitsus kinnitab hoolekogu koosseisu kaheks õppeaastaks.
(3) Hoolekogu valib enda hulgast esimehe, aseesimehe ja sekretäri.
3) annab arvamuse kooli õppekava kehtestamiseks ja muutmiseks; 4) annab nõusoleku suurendada erandjuhul põhikooli õpilaste arvu klassis;
5) annab nõusoleku valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud koolivaheaegade muutmiseks;
9) annab arvamuse munitsipaalkooli eelarve projekti kohta;
§ 6. Hoolekogu tegevuse planeerimine
(1) Hoolekogu esimese koosoleku kutsub kokku gümnaasiumi direktor.
(2) Hoolekogu korralised koosolekud toimuvad õppeaasta kestel vähemalt üks kord nelja kuu jooksul. Hoolekogu korralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees.
(3) Hoolekogu erakorralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees või aseesimees vähemalt kolme hoolekogu liikme, kooli direktori või vallavalitsuse või vallavanema ettepanekul.
(8) Arutatavate küsimuste analüüsimiseks ja eksperthinnangute andmiseks võib hoolekogu oma töösse kaasata tasuta vastava ala spetsialiste, moodustada komisjone või töörühmi.
(10) Hoolekogu koosolekutest võivad osa võtta õpilasesinduse esindajad, kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle riiklikku järelevalvet teostavad ametiisikud, vallavalitsuse haridusküsimustega tegelevad ametiisikud ning teised isikud hoolekogu esimehe, tema äraolekul aseesimehe loal.
(2) Hoolekogu võib erandkorras otsuseid teha koosolekut kokku kutsumata kasutades selleks elektroonilisi või muid sidevahendeid. Otsuse poolt peab hääletama üle poole hoolekogu koosseisust.
§ 9. Otsusega mittenõustumine
(1) Hoolekogu otsusega mittenõustumisel on huvitatud isikul õigus pöörduda avaldusega vallavalitsuse poole viie tööpäeva jooksul arvates otsuse vastuvõtmisest.
(2) Vallavalitsus on kohustatud vastama lõikes 1 nimetatud avaldusele kümne tööpäeva jooksul arvates selle saamisest.
Hoolekogu õppeaasta jooksul tehtud töö aruande esitab hoolekogu esimees üks kord õppeaastas kooli lastevanemate üldkoosolekule ja vallavalitsusele heakskiitmiseks . Aruanne kajastab õppeaasta jooksul tehtud tööd ja plaane uueks õppeaastaks.
(1) Tunnistada kehtetuks Karksi Vallavalitsus 21. detsembri 2010. a määrus nr 10 „August Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi hoolekogu töökord“.


Sotsiaalministri määruste muutmise määrus – Riigi Teataja
Sotsiaalministri määruste muutmise määrus
RTL 2009, 99, 1483
Vastu võetud 16.12.2009 nr 98
Määrus kehtestatakse «Riikliku pensionikindlustuse seaduse» § 16 lõike 91 ja «Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse» § 21 lõike 1 ja § 22 lõike 1 alusel.
§ 1. Sotsiaalministri 23. septembri 2008. a määruse nr 57 «Püsiva töövõimetuse, selle tekkimise aja, põhjuse ja kestuse tuvastamise tingimused ja kord ning töövõimetuse põhjuste loetelu» muutmine
Sotsiaalministri 23. septembri 2008. a määruses nr 57 «Püsiva töövõimetuse, selle tekkimise aja, põhjuse ja kestuse tuvastamise tingimused ja kord ning töövõimetuse põhjuste loetelu» (RTL 2008, 81, 1122; 2009, 51, 752) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõikes 7 asendatakse läbivalt sõnad «kümme päeva» sõnadega «15 päeva»;
2) paragrahvi 11 lõiget 1 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
« 31) kolm aastat;».
§ 2. Sotsiaalministri 23. septembri 2008. a määruse nr 61 «Puude raskusastme ja lisakulude tuvastamise tingimused, kord ja tähtajad, hüvitatavate lisakulude arvutamise tingimused ja kord ning nõuded rehabilitatsiooniplaani vormi täitmisele» muutmine
Sotsiaalministri 23. septembri 2008. a määruses nr 61 «Puude raskusastme ja lisakulude tuvastamise tingimused, kord ja tähtajad, hüvitatavate lisakulude arvutamise tingimused ja kord ning nõuded rehabilitatsiooniplaani vormi täitmisele» (RTL 2008, 81, 1126; 2009, 51, 752) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõike 7 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) suurenenud enesehooldus- ja majapidamiskulutused;»;
2) paragrahvi 3 lõikes 2 asendatakse sõnad «kümme päeva» sõnadega «15 päeva»;
3) paragrahvi 8 lõike 9 punktis 5 asendatakse läbivalt sõna «majapidamiskulutuste» sõnadega «enesehooldus- ja majapidamiskulutuste»;
4) paragrahvi 8 lõikes 18 asendatakse sõna «majapidamiskulutusi» sõnadega «enesehooldus- ja majapidamiskulutusi»;
5) paragrahvi 10 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
« 5) viis aastat.»;
6) paragrahvi 10 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Lapsel tuvastatakse puude raskusaste tähtajaga:
4) kolm aastat.»;
7) paragrahvi 10 lõikest 3 jäetakse välja sõnad «, kuid mitte kauemaks kui kolmeks aastaks.»
(2) Määruse § 1 punkt 1 ja § 2 punkt 2 jõustuvad üldises korras.


§ 1 Häädemeeste valla jäätmehoolduseeskirja eesmärk
1 Jäätmete kogumine ja sorteerimine
§ 5 Jäätmete kogumise nõuded
§ 6 Jäätmete sorteerimine
2 Jäätmekäitluse tehnilised nõuded korraldatud jäätmeveo puhul
§ 7 Kogumismahutite tüüp, materjal ja suurus
§ 8 Kogumismahutite alus ja paiknemine
§ 9 Piirangud jäätmete kogumismahutisse paigutamisel
§ 10 Jäätmete põletamine
1 Korraldatud jäätmeveo piirkond, korraldatud jäätmeveoga hõlmatud segaolmejäätmete kogumise ja vedamise tingimused, vedamise sagedus ja aeg, korraldatud jäätmeveoga liitumise ja mitteliitunuks lugemise tingimused
§ 11 Häädemeeste valla korraldatud jäätmeveo piirkond
§ 12 Korraldatud jäätmeveoga liitumine ja lepingu sõlmimine
§ 14 Korraldatud jäätmeveo sagedus
§ 15 Ühiste kogumismahutite kasutamine
§ 16 Korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemise kord
2 Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud segaolmejäätmete vedamise teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord
§ 17 Jäätmeveo teenustasu suuruse määramise kord
§ 18 Jäätmeveo teenustasu suuruse muutmise kord
1 Pakendite ja pakendijäätmete käitlemine, ohtlike jäätmete käitlemine, probleemtoodete käitlemine, olmejäätmete kompostimine ning suurjäätmete kogumiskohad
§ 19 Pakendite ja pakendijäätmete käitlemine
§ 20 Ohtlike jäätmete käitlemine
§ 21 Probleemtoode
§ 22 Olmejäätmete kompostimine
§ 23 Suurjäätmete kogumiskohad
2 Ehitus- ja lammutusprahi käitlemise kord
§ 24 Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise üldnõuded
§ 25 Ehitusjäätmete valdaja kohustused ehitusjäätmete käitlemisel
§ 26 Ehituse tavajäätmete käitlemine
§ 28 Tervishoiu ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemine
§ 29 Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja, põllumajanduslikul tootmisel ja töötlemisel ning toitu käitlevatel ettevõtetel tekkivate riskijäätmete käitlemine
§ 30 Tervishoiuasutuses tekkivate olmejäätmete käitlemine
§ 31 Tervishoiuasutuses tekkivate taaskasutatavate jäätmete käitlemine
7 VASTUTUS JA JÄRELVALVE KORRALDUS JÄÄTMEHOOLDUSEESKIRJA NÕUETE RIKKUMISEL
§ 32 Jäätmehoolduseeskirja nõuete rikkumine
§ 34 Keskkonnasaaste likvideerimine
RT IV, 09.05.2014, 85
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktide 365 ja 366, jäätmeseaduse § 66 lõike 4, § 67 lõike 6 ja § 71 lõike 1, pakendiseaduse § 15 lõike 1 ning keskkonnaministri 16. jaanuari 2007. a määruse nr 4 „Olmejäätmete sortimise kord ning sorditud jäätmete liigitamise alused“ § 4 lõike 2 alusel.
§ 1. Häädemeeste valla jäätmehoolduseeskirja eesmärk
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestatakse eesmärgiga säilitada Häädemeeste vallas puhas ja tervislik elukeskkond, vähendada jäätmete ohtlikkust ja koguseid ning soodustada jäätmete liigiti kogumist ja taaskasutamist.
(2) Eeskiri on kohustuslik täitmiseks kõigile Häädemeeste valla territooriumil viibivatele füüsilistele ja juriidilistele isikutele.
(3) Jäätmehooldust Häädemeeste vallas korraldab Häädemeeste Vallavalitsus.
(4) Käesolev eeskiri sätestab:
1) Häädemeeste valla jäätmeveopiirkonna;
2) jäätmekäitluse ja jäätmete hoidmise korralduse ning sellega seotud tehnilised nõuded, nagu kogumismahutite tüüp, materjal, suurus, mahutite alus ja paiknemine, ühiste kogumismahutite kasutamine korraldatud jäätmeveo puhul;
3) korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid;
4) korraldatud jäätmeveoga hõlmatud segaolmejäätmete kogumise ja vedamise tingimused, sealhulgas vedamise sagedus ja aeg, korraldatud jäätmeveoga liitumise ja mitteliitunuks lugemise tingimused;
5) korraldatud jäätmeveoga hõlmatud segaolmejäätmete vedamise teenustasude suuruse määramise ja muutmise korra;
6) korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmete käitlemise nõude ja suurjäätmete kogumiskohad;
7) korraldatud jäätmeveoga hõlmamata ehitus- ja lammutusprahi käitlemise;
8) elanikelt kodumajapidamises tekkivate ohtlike jäätmete kogumise ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõtjale üleandmise korra;
9) järelevalve korralduse jäätmekäitluse üle Häädemeeste valla territooriumil.
Eeskirjas kasutatakse mõisteid ja termineid jäätmeseaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud tähenduses.
(1) Kõik Häädemeeste valla haldusterritooriumil tegutsevad füüsilised ja juriidilised isikud peavad iga tegevuse juures rakendama kõiki võimalikke meetmeid, et vältida või vähendada jäätmeteket ning kanda hoolt, et tekkivad jäätmed ei põhjustaks ohtu tervisele, varale ega keskkonnale.
(2) Tekkinud jäätmeid tuleb taaskasutada, kui see on tehnoloogiliselt võimalik ega ole muude käitlusmoodustega võrreldes ülemäära kulukas.
(3) Jäätmete hoidmisel tuleb tagada jäätmete ja mahutite säilivus ning hoiukoha korrasolek, võimalus jäätmete hilisemaks töötlemiseks või taaskasutamiseks.
(5) Jäätmete käitlemine väljaspool prügilat või jäätmekäitluskohti on keelatud, välja arvatud oma kinnistu aiajäätmed, immutamata puit ja biolagunevad jäätmed, mida võib käidelda oma kinnistu piires.
(1) Jäätmete nõuetekohase käitlemise eest vastutab jäätmevaldaja. Kui jäätmetekitajat pole võimalik kindlaks teha või ta ei täida jäätmete nõuetekohase käitlemise kohustust, korraldab jäätmete kogumist ja vedu kinnistu omanik.
(2) Jäätmevaldaja on kohustatud järgima eeskirjas esitatud nõudeid jäätmete segunemise vältimiseks nende tekkekohas ja jäätmete liigiti kogumiseks selleks ettenähtud mahutitesse või Häädemeeste vallavalitsuse määratud kogumispunktidesse. Vastava spetsialiseeritud kogumissüsteemi olemasolul ja juurutamisel tuleb taaskasutatavad jäätmed koguda segaolmejäätmetest eraldi.
(3) Ohtlikud jäätmed tuleb koguda tavajäätmetest eraldi.
(4) Jäätmetekitaja ja kinnistu valdaja on kohustatud:
3) korraldama jäätmete üleandmist jäätmeluba omavale jäätmekäitlejale või taaskasutama või kõrvaldama jäätmed vastavalt kehtivatele nõuetele.
1. jagu Jäätmete kogumine ja sorteerimine
§ 5. Jäätmete kogumise nõuded
(3) Üldkasutatavatesse kohtadesse paigutab jäätmemahutid vallavalitsus või territooriumi haldaja. Kaupluste, söögikohtade, asutuste sissekäikude ja müügipaviljonide juures peab nende lahtioleku ajal olema prügikast või prügikonteiner, mille õigeaegse tühjendamise ja korrashoiu eest vastutab ettevõte. Avalike ürituste toimumise kohad varustab prügikastide või prügikonteineritega ürituse korraldaja, kes korraldab ürituse käigus tekkinud jäätmete käitlemise.
(4) Jäätmete kogumise mahuti tuleb paigutada kohta, kus see ei häiri liikluskorraldust.
§ 6. Jäätmete sorteerimine
(1) Kõik Häädemeeste valla territooriumil asuvad füüsilised ja juriidilised isikud peavad sorteerima olmejäätmeid.
(2) Jäätmevaldaja on kohustatud ohtlikud jäätmed ja probleemtoodete jäätmed ülejäänud jäätmetest eraldi koguma ning selleks ette nähtud lähimasse jäätme- või kogumispunkti üle andma.
(3) Taaskasutatavad jäätmed, mille liigiti kogumine on korraldatud, tuleb paigutada liigiti vastavatesse kogumismahutitesse või anda üle taaskasutusorganisatsioonile, tootjale või tema volitatud isikule.
(4) Jäätmed tuleb paigutada selleks ettenähtud jäätmemahutitesse. Jäätmete jätmine mahutite lähedusse neid mahutisse paigutamata ei ole lubatud, v.a. suurjäätmete puhul kokkuleppel jäätmevedajaga.
2. jagu Jäätmekäitluse tehnilised nõuded korraldatud jäätmeveo puhul
§ 7. Kogumismahutite tüüp, materjal ja suurus
(1) Korraldatud jäätmeveoga liitunud segaolmejäätmete valdaja peab jäätmemahutitena kasutama mahuteid, mida on võimalik jäätmeveoki tõstemehhanismiga tühjendada. Lubatud on kasutada kaanega suletavaid metallist või plastist väikekonteinereid mahuga 80 kuni 800 liitrit, kaanega suletavaid metallist konteinereid mahuga 1,5 kuni 4,5 m3 või presskonteinereid või teisi jäätmemahuteid, kui see on kokku lepitud jäätmevedajaga sõlmitud jäätmeveo lepingus.
(2) Üldkasutatavates kohtades (pargid, parklad, ühissõidukite peatuskohad jm) võib kasutada ka väiksema mahuga konteinereid.
(3) Jäätmete kogumismahuti peab olema kompaktne, terve, korralikult suletav ning sellele peab olema tagatud juurdepääs. Ümbruskonna saastumise vältimiseks tuleb kogumismahutit puhastada ja desinfitseerida piisavalt sageli, kuid mitte harvemini kui kaks korda aastas. Kogumismahuti puhtuse ja õige kasutamise eest vastutab jäätmevaldaja, kui jäätmekäitlusleping ei sätesta teisiti.
(4) Segunenud olmejäätmed ning muud kergesti riknevad ja halvasti lõhnavad jäätmed tuleb paigutada mahutisse paberi- või kilekottidesse pakitult ning selliselt, et need ei levitaks lõhna, ei põhjustaks ohtu elusolenditele ega määriks mahuteid.
(5) Jäätmemahutil peab olema kasutajale nähtavas kohas kiri või märk, mis viitab mahutiga kogutavale jäätmeliigile (v.a segaolmejäätmed). Kogumispunktidesse paigutatud mahutitel peab lisaks olema kirjas mahutit tühjendava ettevõtte nimi ja kontaktandmed.
(6) Jäätmeid tohib paigutada väikekonteineritesse ja konteineritesse vastavalt jäätmeveolepingule.
§ 8. Kogumismahutite alus ja paiknemine
(1) Mahutid, mis ei ole käsitsi teisaldatavad, tuleb paigutada selliselt, et neid võiks tühjendada prügiveoautosse vahetult paiknemiskohast.
(2) Kuni 800 liitrised väikekonteinerid tuleb paigutada neid tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega alusele, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatumiskohast kaugemal kui 10 meetrit. Käsitsi teisaldatava ratastel väikekonteineri korral määratakse see vahemaa jäätmeveolepinguga.
(3) Suuremad kui 800 liitrised konteinerid paigutatakse jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, millele on tagatud jäätmeveoki vahetu juurdepääs konteineri tühjendusküljelt.
(4) Ligipääsuteed mahutitele peavad olema piisava kandevõimega ja tasased. Need peavad võimaldama mahutite hõlpsat käsitsi teisaldamist.
(5) Kogumismahutid peavad paiknema hoonetest ja sõidukitest ohutus kauguses ning olema hästi nähtavad.
(6) Mahutid on soovitatav võimaluse korral paigutada vastavatesse jäätmemajadesse, katusealustesse või aedikutesse, tõkestamata vaba juurdepääsu mahutitele lukustatud ukse, künnise, trepiastmete või muude takistustega. Kui jäätmemaja või katusealune tahetakse lukustada, tuleb kindlustada prügivedajatele vaba sissepääs vastavalt jäätmekäitluslepingule.
§ 9. Piirangud jäätmete kogumismahutisse paigutamisel
(1) Segaolmejäätmete kogumismahutisse on keelatud paigutada:
2) üle 40 ºC kuuma tuhka/jäätmeid;
6) kogumiskaevu setteid;
13) ehitus- ja lammutusjäätmeid;
14) suuregabariidilisi jäätmeid.
(2) Liiva, tuhka ja pühkmeid võib paigutada kogumismahutisse ja vedada prügilasse, kui need vastavad jäätmekäitlusettevõtte tingimustele ja kui tuhk on jahtunud (temperatuur alla 40 ºC).
(3) Liigiti kogutavate jäätmete konteinerisse tohib paigaldada ainult vastava märgistusega sobivaid jäätmeliike.
§ 10. Jäätmete põletamine
(1) Prügi ja jäätmete põletamine on keelatud. Isiku enda tegevuse käigus tekkinud aia- ja haljastusjäätmeid, immutamata puitu ja paberit on lubatud põletada.
(2) Küttekoldevälise tule tegemisel tuleb lähtuda siseministri 30. augusti 2010 määrusega nr 40 “Küttekoldevälise tule tegemise ja grillimise kohale esitatavad nõuded” sätestatud nõuetest.
1. jagu Korraldatud jäätmeveo piirkond, korraldatud jäätmeveoga hõlmatud segaolmejäätmete kogumise ja vedamise tingimused, vedamise sagedus ja aeg, korraldatud jäätmeveoga liitumise ja mitteliitunuks lugemise tingimused
§ 11. Häädemeeste valla korraldatud jäätmeveo piirkond
(2) Korraldatud jäätmeveo korral kogutakse ja veetakse jäätmed määratud piirkonnast määratud jäätmekäitluskohta või -kohtadesse Häädemeeste Vallavalitsuse poolt riigihangete seaduses sätestatud korras valitud jäätmevedaja poolt. Korraldatud jäätmeveo riigihanke tulemusel Häädemeeste Vallavalitsusega hankelepingu sõlminud isikul on õigus osutada korraldatud jäätmeveo teenust määratud jäätmeliikide osas ja veopiirkonnas. Korraldatud jäätmeveo teenuse osutajaga sõlmitava hankelepingu kestus on kuni viis aastat.
(3) Veopiirkonnas kogutavate jäätmete käitlemine toimub jäätmevedaja valitud jäätmekäitluskohas.
§ 12. Korraldatud jäätmeveoga liitumine ja lepingu sõlmimine
(2) Jäätmevaldaja ja jäätmevedaja juhinduvad vastastikuste õiguste ja kohustuste kindlaksmääramisel käesolevast eeskirjast ja teistest korraldatud jäätmevedu reguleerivatest õigusaktidest.
(4) Juhul kui jäätmevaldaja avaldab soovi sõlmida jäätmeveoleping, peab jäätmevedaja tagama lepingu sõlmimise võimaluse. Jäätmeveolepinguga täpsustatakse korraldatud jäätmeveoga seonduvat.
(5) Jäätmeveo lepingus sätestatakse:
1) kas segaolmejäätmete valdaja üürib jäätmevedajalt jäätmete kogumismahuti, ostab jäätmevedajalt jäätmete kogumismahuti või kasutab omale kuuluvat jäätmete kogumismahutit;
(6) Jäätmevedajal on õigus volitada kinnisvarahalduse või -hoolduse ettevõtteid sõlmima segaolmejäätmete valdajatega jäätmeveo lepinguid jäätmevedaja nimel.
(1) Jäätmeteks, mille kogumine ja vedamine Häädemeeste valla haldusterritooriumil toimub vastavalt korraldatud jäätmeveo nõuetele, on kõikidel hoonestatud ja hoonestatavatel kinnistutel segaolmejäätmed, mis on määratud Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004. a määruses nr 102 “Jäätmete, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistu” jäätmekoodiga 20 03 01 prügi (segaolmejäätmed).
(2) Korraldatud jäätmeveoga ei ole hõlmatud käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata jäätmed ja nende käitlemine toimub käesoleva määruse 5. peatükis sätestatud korras.
(3) Korraldatud jäätmeveoga on hõlmatud ka bussipeatustes, tänavatel, avalikes parkides, kalmistutel ning haljasaladel paiknevate avalike jäätmemahutite tühjendamine ja jäätmemahutites asuvate jäätmete vedamine.
§ 14. Korraldatud jäätmeveo sagedus
(1) Jäätmete kogumismahuteid peab Häädemeeste valla haldusterritooriumil tühjendama sagedusega, mis väldib nende ületäitumise ja ebameeldiva lõhna tekke, kuid mitte harvemini kui 28 päeva tagant.
(2) Juhul, kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud jäätmemahutite tühjendamise sagedusele vaatamata on jäätmemahuti ületäitunud või levitab tugevat haisu või kui on suurenenud kahjurite tekke või ümbruskonna reostuse oht, tuleb jäätmemahutit tühjendada käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust sagedamini.
(3) Jäätmevaldaja, kellele kuuluv kinnistu asub väljaspool Häädemeeste alevikku, on õigus taotleda, et tema jäätmemahuti tühjendamine toimuks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust harvemini, kuid mitte harvemini kui üks kord iga 84 päeva jooksul. Jäätmevaldaja esitab vastavasisulise kirjaliku ja põhjendatud taotluse Häädemeeste vallavalitsusele. Jäätmevaldaja jäätmemahuti tühjendamise sageduse muutmiseks esitatud taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsustab Häädemeeste vallavalitsus.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud harvemat tühjendamissagedust ei ole õigust taotleda jäätmevaldajal, kes on loetud käesoleva määruse § 17 lõike 2 kohaselt korraldatud jäätmeveoga perioodiliselt mitteliitunuks.
(5) Jäätmemahutite tühjendamine võib toimuda ajavahemikul kella 7.00-22.00.
§ 15. Ühiste kogumismahutite kasutamine
(1) Jäätmevaldajad võivad jäätmete kogumiseks kasutada ühiseid kogumismahuteid.
(2) Ühise jäätmemahuti kasutamiseks esitatakse vastav avaldus Häädemeeste vallavalitsusele.
(3) Ühise jäätmemahuti kasutamiseks esitatud avalduse rahuldamisel või rahuldamata jätmisel lähtub vallavalitsus eelkõige:
1) ühist jäätmemahutit kasutada soovivate jäätmevaldajate kinnistute asukohtadest;
2) ühist jäätmemahutit kasutavate isikute arvust;
3) jäätmemahuti suurusest.
(4) Jäätmevaldajad võivad jäätmete kogumiseks kasutada ühiseid kogumismahuteid, mis teenindavad külaseltsi, korteriühistut või mitut kinnistut, seejuures peavad jäätmekäitluslepingus olema fikseeritud kõik ühist kogumismahutit kasutavad jäätmevaldajad.
(6) Jäätmevedaja esitab korraldatud jäätmeveoga liitunud jäätmevaldajale arve igakuiselt. Jäätmevedaja esitab miinimumpaketi alusel igakuiselt arved jäätmevaldajatele, kes pole liitunud ega saanud vabastust korraldatud jäätmeveost.
§ 16. Korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemise kord
(1) Erandkorras võib Häädemeeste vallavalitsus lugeda jäätmevaldaja tema põhjendatud avalduse alusel kuni kolmeks aastaks korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks.
(2) Jäätmevaldaja, kes kasutab temale kuuluvat korraldatud jäätmeveoga hõlmatud kinnistut suvilana, võib taotleda kuni kolmeks aastaks korraldatud jäätmeveoga perioodilist mitteliitumist. Perioodilise mitteliitumise korral loetakse jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks mitte varem kui iga aasta 01. oktoobrist ja mitte hiljem kui iga aasta 30. aprillini.
(3) Häädemeeste vallavalitsus võib lugeda jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga erandkorras mitteliitunuks järgmistel juhtudel:
1) jäätmevaldaja omab jäätmeluba või kompleksluba;
2) korraldatud jäätmeveoga hõlmatud kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata.
(4) Erandkorras korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemiseks esitab jäätmevaldaja Häädemeeste vallavalitsusele vähemalt üks kuu enne vabastamise perioodi alguskuupäeva avalduse, millest peavad nähtuma korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemise põhjused ja mitteliitunuks lugemise periood. Juhul, kui mitteliitunuks lugemist taotletakse käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 1 nimetatud alusel, peab avaldusele lisama jäätme- või kompleksloa koopia.
(5) Perioodiliselt korraldatud jäätmeveoga mitteliitumiseks esitab jäätmevaldaja vähemalt üks kuu enne vabastamise perioodi alguskuupäeva vastava avalduse Häädemeeste vallavalitsusele.
(6) Jäätmevaldaja erandkorras või perioodiliselt mitteliitunuks lugemiseks esitatud avalduse menetlemisel:
1) kontrollib vallavalitsus jäätmevaldaja avalduse vastavust nõuetele. Nõuetele mittevastava avalduse saadab vallavalitsus avalduse esitajale tagasi märkega avalduse nõuetele mittevastavuse kohta;
2) avalduse vastavusel nõuetele ja avalduses toodud andmete vastamisel käesoleva paragrahvi lõikes 2 või vähemalt ühele lõikes 3 esitatud tingimusele, otsustab Häädemeeste vallavalitsus avalduse rahuldamise või rahuldamata jätmise.
(7) Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemise otsustab Häädemeeste vallavalitsus oma korraldusega. Vallavalitsuse korralduses sätestatakse jäätmevaldaja liitumisest vabastamise põhjus, liitumisest vabastamise ajaline kestvus ja liitumisest vabastatuks loetud jäätmevaldaja kohustus esitada käesoleva paragrahvi lõikes 10 nimetatud kinnitus.
(8) Avalduse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsustab Häädemeeste vallavalitsus kolmekümne päeva jooksul alates avalduse saabumisest. Mõjuval põhjusel (täiendava teabe kogumise vajadus vms) võib vallavalitsus avalduse menetlemise tähtaega pikendada kuni kuuekümne päevani.
(9) Häädemeeste vallavalitsus teavitab vedajat jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemisest.
(10) Käesoleva paragrahvi lõike 2 ja lõike 3 punktis 2 sätestatud alusel korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks loetud jäätmevaldaja kohustub esitama iga aasta 20. jaanuariks vallavalitsusele kirjaliku kinnituse, et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud. Jäätmevaldaja, kes ei esita nimetatud tähtajaks kinnitust, loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks 21. jaanuarist arvates.
(11) Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemine lõpeb vallavalitsuse korralduses märgitud tähtaja möödumisel. Jäätmevaldajal on õigus esitada uus avaldus tema järgnevaks perioodiks korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemiseks.
(12) Vallavalitsusel on õigus ennetähtaegselt lõpetada jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemine, kui:
3) ära on langenud jäätmevaldaja korraldud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemise alused;
4) jäätmevaldaja ei esita õigeaegselt käesoleva paragrahvi lõikes 10 nimetatud kinnitust või esitab selles valeandmeid.
2. jagu Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud segaolmejäätmete vedamise teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord
§ 17. Jäätmeveo teenustasu suuruse määramise kord
(1) Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete jäätmeveo teenustasu suurus on määratud kindlaks jäätmevedaja poolt hankes esitatud ja edukaks tunnistatud pakkumuses.
(2) Jäätmevedaja poolt hankes esitatud jäätmeveo teenustasu peab sisaldama tasu jäätmekäitluskoha rajamis-, kasutamis-, sulgemis- ja järelhoolduskulude ning jäätmete veo ja veo ettevalmistamisega seotud kulude ja nendega seotud toimingute eest.
§ 18. Jäätmeveo teenustasu suuruse muutmise kord
(1) Jäätmevedajal on õigus Häädemeeste Vallavalitsuselt taotleda korraldatud jäätmeveo teenustasude muutmist.
(2) Vedajal puudub õigus ühepoolselt suurendada jäätmeveo teenustasusid Häädemeeste vallas.
(3) Teenustasude muutmiseks esitab vedaja vallavalitsusele teenustasude muutmise taotluse, mis peab sisaldama hindade muutmise vajaduse põhjendust ning taotlusele tuleb lisada:
2) eelnenud majandusaasta aruanne;
(4) Vedaja poolt esitatud jäätmeveo teenustasude muutmise taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 30 päeva.
(5) Teenustasude muutmise või muutmisest keeldumise otsustab Häädemeeste vallavalitsus.
(6) Vallavalitsuse poolt kehtestatud muudetud teenustasud rakenduvad mitte varem kui kolmekümne päeva pärast alates uute teenustasude avalikustamisest kohalikus ajalehes “Koduvald” ja Häädemeeste valla veebilehel.
1. jagu Pakendite ja pakendijäätmete käitlemine, ohtlike jäätmete käitlemine, probleemtoodete käitlemine, olmejäätmete kompostimine ning suurjäätmete kogumiskohad
§ 19. Pakendite ja pakendijäätmete käitlemine
(1) Pakendimaterjali liigid on järgmised: klaas, plastik, paber ja kartong (kaasa arvatud kihiline kartong) metall, puit, muu materjal.
(2) Pakendid ja pakendijäätmed tuleb koguda teistest jäätmetest eraldi ja viia selleks ettenähtud kogumispunktidesse. Üleantavad pakendid peavad vastama taaskasutusorganisatsioonide nõuetele.
(3) Pakendite ja pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise korraldavad pakendiettevõtjad või nende volitusel pakendiettevõtjate ühendus (edaspidi pakendiorganisatsioon).
(4) Juhul, kui mingil põhjusel ei ole võimalik korraldada pakendite ja pakendijäätmete vastuvõtmist oma kinnistu või teenindusmaa piires, võib nende, väljaarvatud tagatisrahaga pakendid, vastuvõtmise erandina korraldada kinnistu või teenindusmaa vahetus naabruses vallavalitsuse loal ja tingimustel.
(5) Tarbija paremaks teenindamiseks korraldab pakendiorganisatsioon koostöös vallavalitsusega pakendite ja pakendijäätmete, väljaarvatud tagatisrahaga pakendid, kogumise ja vastuvõtmise.
(6) Pakendijäätmete veo vastuvõtupunktist käitluskohta korraldab pakendiettevõtja või pakendiorganisatsioon ise.
§ 20. Ohtlike jäätmete käitlemine
(1) Ohtlikud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi. Häädemeeste Vallavalitsus tagab ohtlike jäätmete äraveo kogumisringide käigus vähemalt üks kord aastas.
(3) Ohtlike jäätmete tekitaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni.
(4) Ettevõtjad peavad oma ohtlikud jäätmed üle andma riikliku käitlussüsteemi ohtlike jäätmete litsentsi omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(8) Ettevõtja, kes tegeleb ohtlike jäätmetega, on kohustatud andma järelevalveametnikule informatsiooni ohtlike jäätmete hoidmise ja käitlemise kohta.
§ 21. Probleemtoode
(3) Probleemtoodete ladestamine olmeprügikonteineritesse või teistesse selleks mitte ettenähtud kohtadesse on keelatud.
(4) Probleemtooted tuleb viia või tellida nende äraviimine jäätmekäitluskohta. Väiksemaid probleemtooteid (patareid, akud) saab paigutada selleks ettenähtud kogumiskastidesse.
§ 22. Olmejäätmete kompostimine
(1) Eraldi kogutud kompostitavad biolagunevad jäätmed (aia ja pargi biolagunevad jäätmed), köögijäätmed (toidujäätmed) tuleb vedada vastavat jäätmeloaga jäätmekäitluskohta või kompostida kinnistul selleks ettenähtud kohas.
(3) Väikeelamutes tekkivaid toidujäätmeid võib koha peal kompostida ainult selleks ettenähtud kohas, vältides kahjurite teket. Keelatud on kompostida jäätmeid, mis kahjustavad komposti või muudavad selle kasutamiskõlbmatuks.
(5) Heitvee kogumiskaevu (sealhulgas välikäimla) omanik peab tagama selle korrasoleku, veepidavuse ja õigeaegse tühjendamise.
(6) Heitvete kogumis- ja settekaevude setteid ning käimlajäätmeid ei tohi kasutada komposti valmistamiseks ega laotada territooriumile. Kogumiskaevude setted ja reovesi tuleb vedada vastavat teenust osutava ettevõtte poolt reovee vastuvõtu purgimissõlme.
(7) Valla haljasaladel ja kalmistutel tekkivaid aia- ja pargijäätmeid (taimed, rohi, lehed, oksad jne) tuleb muudest jäätmetest eraldi koguda ja kompostida kompostimisväljakutel või lähimas vastava jäätmeloaga jäätmekäitlusettevõtetes.
(8) Korterelamutes tuleb biolagunevad köögijäätmed (mis ei tohi sisaldada vedelaid jäätmeid) eraldi koguda. Biolagunevaid köögijäätmeid võib kompostida selleks ettenähtud kohtades aias või aiamaal, jälgides eeskirja. Biolagunevaid köögijäätmeid võib panna ka selleks ettenähtud konteineritesse. Konteinerite ja kompostimiskoha puudumisel võib köögijäätmeid panna segaolmekonteinerisse, kui need on prügikotis.
(9) Biolagunevate köögijäätmete lahtiselt kogumine ja kogumismahutisse lahtiselt kallamine on keelatud. Mahutisse tohib paigutada vaid pakendatud köögijäätmeid.
§ 23. Suurjäätmete kogumiskohad
Suurjäätmed on suuregabariidilised ja rasked jäätmed (nt vana mööbel jne), mis antakse võimalusel lähimasse jäätmekäitluskohta.
2. jagu Ehitus- ja lammutusprahi käitlemise kord
§ 24. Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise üldnõuded
(2) Ehitusjäätmete paigutamine segaolmejäätmete konteinerisse on keelatud. Ehitusjäätmete kogumine tuleb korraldada muude jäätmete kogumisest eraldi.
(4) Kui ehitustegevuse käigus tekib jäätmeid üle 10 m³, tuleb ehitise vastuvõtmiseks esitatavatele dokumentidele lisada vallavalitsusega kooskõlastatud jäätmeõiend (vorm käesoleva määruse lisa nr 2) ning seletuskiri jäätmete nõuetekohase käitlemise kohta.
(5) Kui ehitus- või lammutusprojekti prognoositav jäätmekogus ületab 10 m³, tuleb projekti lisana esitada jäätmeteatis (vorm käesoleva määruse lisa nr 3) jäätmete nõuetekohase käitlemise kohta.
(6) Ehitiste lammutamiseks peab olemas olema kehtivatele nõuetele vastav ja vallavalitsusega kooskõlastatud lammutusprojekt ning ehitusluba lammutamiseks. Lammutustegevuse lõpetamisel tuleb vallavalitsuses vormistada jäätmeõiend.
(7) Ehitusjäätmeid tohib anda üle käitlemiseks isikule, kellel on nende käitlemiseks jäätmeluba, ohtlike jäätmete käitluslitsents või ta on registreeritud Keskkonnametis.
§ 25. Ehitusjäätmete valdaja kohustused ehitusjäätmete käitlemisel
(2) Ehitusjäätmed tuleb taaskasutada koha peal või anda üle vastavat jäätmeluba omavale või jäätmekäitlejana registreeritud või ohtlike ehitusjäätmete korral ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale isikule.
(4) Jäätmete kogumismahutid, mida kasutatakse jäätmete liigiti kogumiseks, peavad olema tähistatud vastavalt jäätmeliikidele.
(6) Ehitusjäätmete valdaja peab tagama, et kinnistul või krundil oleksid eraldi märgistatud kogumismahutid olmejäätmete ja ohtlike jäätmete kogumiseks ning objektil tegutsevad töölised oleksid teadlikud käesolevast korrast ja eeskirjast tulenevatest kohustustest.
(9) Ehitusjäätmete kogumismahutite paigutamisel tänavatele, parklatesse või haljasaladele tuleb nende asukohad eelnevalt Häädemeeste Vallavalitsusega kooskõlastada.
§ 26. Ehituse tavajäätmete käitlemine
(1) Eelsorditud ehituskivid ja tellised tuleb kas taaskasutada ehituskividena ja tellistena või võimaluse korral anda üle purustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks vastavat tegevuslitsentsi omavale isikule.
(3) Puhtaid puidujäätmeid tuleb kasutada küttena või anda puiduhakke valmistamiseks üle vastavale luba omavale isikule.
(4) Kohapeal ehitamiseks taaskasutatavad ehitusjäätmed paigutatakse ehitusjäätmete kogumismahutisse, krundi piires selleks eraldatud maa-alale nende hilisemaks taaskasutamiseks või sobivasse kohta pinnasetäiteks.
(5) Ehituse tavajäätmed, mida ei saa taaskasutada, s.h saastumata pinnas, tuleb kõrvaldada vastavat luba omavas ladestuspaigas või üle anda vastavat jäätmeluba omavale isikule.
(5) Asbesti sisaldavate jäätmete eri liigid tuleb koguda eraldi mahutitesse kasutades vajadusel kotte, või muid pakendeid asbestikiu ja -tolmu keskkonda sattumise vältimiseks.
(7) Ohtlikud ehitusjäätmed ja saastunud pinnas tuleb käitlemiseks üle anda ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale isikule. Ohtlike ehitusjäätmete valdaja vastutab nende ohutu hoidmise eest kuni jäätmete üleandmiseni ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale isikule.
(8) Vastava jäätmeloa ja litsentsi olemasolul võib saastunud pinnast õigusaktidega kehtestatud korras käidelda kohapeal kooskõlastades selle Häädemeeste Vallavalitsusega.
§ 28. Tervishoiu ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemine
(1) Käesolevas määruses sisalduvad tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemise nõuded on kohustuslikud kõikidele Häädemeeste vallas tegutsevatele tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutajatele, kus tekivad jäätmed, mis on jäätmeliikide, sealhulgas ohtlike jäätmete nimistus määratletud “inimeste ja loomade tervishoiul või sellega seonduvatel uuringutel tekkinud jäätmetena”.
(2) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutajad peavad välja töötama juhised jäätmete liigiti kogumiseks ja edasiseks käitlemiseks. Personal, kes vastutab jäätmete liigiti kogumise ja jäätmete edasisse käitlusse suunamise eest, peab saama vajalikku informatsiooni ja/või koolituse, kuidas neid juhiseid järgida.
§ 29. Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja, põllumajanduslikul tootmisel ja töötlemisel ning toitu käitlevatel ettevõtetel tekkivate riskijäätmete käitlemine
(1) Teravad ja torkivad jäätmed tuleb koguda torkekindlast materjalist valmistatud karpi (kasti), mis omab markeeringut: “Teravad ja torkivad jäätmed”, raviasutuse nime ja pakkimise kuupäeva. Täitunud karp (kast) pakitakse plastikkotti, mis paigutatakse jäätmehoidlas olevasse jäätmemahutisse. Plastikkotil peab olema markeering “Teravad ja torkivad jäätmed”, raviasutuse nimi ja pakkimise kuupäev. Jäätmed antakse üle ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlejale.
(2) Nakkusohtlikud jäätmed, mis võivad sisaldada elujõulisi mikroorganisme ja toksiine, samuti haigestunute kehavedelikke ei tohi ladestada prügilasse eelkäitluseta. Kogutud jäätmed tuleb asetada kilekotti, millel on markeering: “Nakkusohtlikud jäätmed”. Nende jäätmete kahjutuks muutmine toimub põletamise või autoklaavimise teel.
(4) Kui puudub põletamise või autoklaavimise võimalus tuleb pakitud nakkusohtlikud jäätmed hoida tervishoiuasutuse jäätmehoidlas kuni üleandmiseni vastavat jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(5) Bioloogilised jäätmed (koeproovid, vere ülekandekotid, märjad ning eritistega määrdunud tekstiili) tuleb koguda eraldi plastikkottidesse, millel on markeering “Bioloogilised jäätmed”. Markeeritud plastikkotid säilitatakse tervishoiuasutuse jäätmehoidlas kuni üleandmiseni vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(6) Ravimijäätmed pakitakse kilekotti, mis suletakse omakorda lukustatavasse kasti, millel on markeering: “Ravimijäätmed”. Ravimijäätmed antakse üle ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõttele.
(7) Elavhõbeda jäätmed (vanadest kraadiklaasidest ja mõnedest elavhõbedat sisaldavatest reagentidest kogutud elavhõbedajäägid) kogutakse klaaspurki, mis tihedalt suletakse. Metallilist elavhõbedat tuleb hoida veega anumas nii, et vesi katab elavhõbeda. Pakend markeeritakse: “Elavhõbedajäätmed”. Elavhõbedajäätmed antakse üle ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(8) Kasutusest kõrvaldatud päevavalguslambid säilitatakse tervishoiuasutuse jäätmehoidlas kuni üleandmiseni ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale jäätmekäitlusettevõttele.
(9) Ettevõtjad tagavad kontrolli loomsete kõrvalsaaduste käitlemise üle oma ettevõtetes.
(10) Loomsete kõrvalsaaduste valdaja korraldab tema valduses olevate loomsete kõrvalsaaduste (surnud loomad) käitlemise volitatud veterinaararsti poolt esitatud nõuete kohaselt viisil, mis välistab haigustekitajate ja ohtlike ainete leviku.
§ 30. Tervishoiuasutuses tekkivate olmejäätmete käitlemine
(1) Olmejäätmed käesoleva peatüki mõistes on sellised tervishoiuasutuses tekkinud olmejäätmed, mida ei ole võimalik taaskasutada, s.h koristusjäätmed.
§ 31. Tervishoiuasutuses tekkivate taaskasutatavate jäätmete käitlemine
(2) Vanapaber ja kartong sorteeritakse tekkekohas ja säilitatakse paberi- ja papijäätmete kogumise konteineris kuni üleandmiseni taaskasutusorganisatsioonile. Kogumismahutil peab olema kogumisettevõtte nimi, aadress ja kontakttelefoni number. Paberi ja kartongi äravedu korraldatakse vastavalt vajadusele.
(4) Kohapeal purustatud paberijäägid võib paigutada vanapaberi ja papi kogumise mahutisse.
7. peatükk VASTUTUS JA JÄRELVALVE KORRALDUS JÄÄTMEHOOLDUSEESKIRJA NÕUETE RIKKUMISEL
§ 32. Jäätmehoolduseeskirja nõuete rikkumine
Häädemeeste valla jäätmehoolduseeskirjas sätestatud jäätmehooldusnõuete rikkumise eest kannavad süüdlased vastutust jäätmeseaduses ja pakendiseaduses sätestatud korras.
Järelevalvet eeskirja täitmise üle peab vallavalitsus või selleks volitatud isik(ud).
§ 34. Keskkonnasaaste likvideerimine
(2) Kui saastaja ei täida käesolevas eeskirjas toodud kohustusi, korraldab jäätmete ja neist põhjustatud saaste likvideerimise saastatud kinnisasja omanik saastaja kulul. Kui saastajat ei ole võimalik kindlaks teha, korraldab saastatud kinnisasja omanik saaste likvideerimise oma kulul.
(3) Kui reostuse tekitajat pole võimalik kindlaks teha, korraldab reostuse likvideerimise reostatud kinnisasja omanik, kandes reostuse likvideerimisega seotud kulutused.
(4) Kui saastunud kinnisasja omanik ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 3 toodud kohustust või kui saastajat ei ole võimalik kindlaks teha, korraldab jäätmete ja neist põhjustatud saaste likvideerimise saastatud kinnisasja omaniku kulul Vallavalitsus asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
Tunnistada kehtetuks Häädemeeste Vallavolikogu 18. juuni 2008. a määrus nr 13 „Häädemeeste valla jäätmehoolduseeskiri“ (KO 2008, 114, 1629), Häädemeeste Vallavolikogu 18. juuni 2008. a määrus nr 14 „Häädemeeste valla korraldatud jäätmeveole ülemineku kord ja korraldatud jäätmeveo rakendamise juhend“ (KO 2008, 114, 1630; 2010, 45, 613).
(1) Käesoleva jäätmehoolduseeskirja jõustumisel loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks käesoleva jäätmehoolduseeskirja §-s 35 nimetatud õigusaktide alusel korraldatud jäätmeveoga liitunud isikud.
(2) Käesoleva määrusega reguleerimata küsimustes juhindutakse kehtivatest õigusaktidest.
Lisa 1 Jäätmehoolduseeskirjas kasutatavad terminid ja mõisted
Lisa 3 Jäätmeteatis
Lisa 4 Taotlus korraldatud jäätmeveoga erandkorras mitteliitunuks lugemiseks
Lisa 5 Taotlus korraldatud jäätmeveoga perioodiliselt mitteliitumiseks
Lisa 6 Taotlus jäätmemahuti tühjendamise sageduse muutmiseks
Lisa 7 Taotlus ühise jäätmemahuti kasutamiseks
Lisa 8 Kinnitus korraldatud jäätmeveoga erandkorras mitteliitunuks loetud kinnistu mittekasutamise kohta


Koolipuuvilja ja -köögivilja toetus – Riigi Teataja
Koolipuuvilja ja -köögivilja toetus
Koolipuuvilja ja -köögivilja toetus - sisukord
§ 2 Toetatavad tegevused ja abikõlblikud tooted
§ 3 Abikõlblikud kulud
§ 5 Taotleja heakskiitmine
§ 6 Puu- ja köögivilja pakkumise toetuse taotlemine
§ 7 Puu- ja köögivilja pakkumise toetuse taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
§ 8 Seotud tegevuste elluviimise toetuse taotlemine
§ 9 Seotud tegevuste elluviimise toetuse taotluse menetlemine
§ 10 Seotud tegevuste elluviimise toetuse saamise nõuded
§ 11 Seotud tegevuste elluviimist tõendavate dokumentide esitamine
§ 12 Seotud tegevuste elluviimise toetuse maksmine ja toetuse maksmisest keeldumine
§ 13 Dokumentide säilitamine
RT I, 27.07.2016, 2
Vastu võetud 24.07.2015 nr 73
RT I, 29.07.2015, 13
jõustumine 01.08.2015
22.07.2016 RT I, 27.07.2016, 1 01.08.2016
Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 46 lõike 3 ja § 47 lõike 5, komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 2016/248, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses liidu toetusega, mida antakse koolipuuvilja ja kooliköögivilja kava raames puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitoodete tarnimiseks ja jagamiseks, ning määratakse kindlaks kõnealuse toetuse soovituslik jaotus (ELT L 46, 23.02.2016, lk 8–15), artikli 4 lõike 1 alusel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671–854), artikli 217 alusel.
[RT I, 27.07.2016, 1 - jõust. 01.08.2016]
(1) Määrusega kehtestatakse nende toodete ja tegevuste loetelu, mille pakkumiseks ja elluviimiseks koolipuuvilja ja -köögivilja toetust antakse, toetuse andmise kord, toetuse taotlemise ja saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord ning taotlusele esitatavad nõuded ning koolipuuvilja ja -köögivilja kava tõhusust suurendavate ning kavaga kaasnevate ja seotud tegevuste toetuse määr.
(2) Koolipuuvilja ja -köögivilja toetust (edaspidi toetus) antakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõigete 2 ja 3 kohaselt koostatud ning maaeluministri kehtestatud riikliku strateegiaga „Koolipuuvilja ja -köögivilja kava rakendamise riiklik strateegia”.
§ 2. Toetatavad tegevused ja abikõlblikud tooted
(1) Toetust antakse puu- ja köögivilja pakkumiseks koolieelse lasteasutuse lastele ja haridusasutuse 1.–5. klassi õpilastele (edaspidi koos lapsed) vähemalt üks kord õppenädalas (edaspidi puu- ja köögivilja pakkumise toetus) ning lastele suunatud seotud tegevuste elluviimiseks (edaspidi seotud tegevuste elluviimise toetus).
(2) Puu- ja köögivilja pakkumise toetust võib taotleda lisas loetletud puu- ja köögiviljade kohta, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 V lisas loetletud lisanditega toodete kohta.
(3) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 47 lõike 4 alusel arvutatud toetuse määra ulatuses võib lastele pakkuda puu- ja köögivilja vabalt valitud arv kordi õppenädalas.
(4) Seotud tegevus selle määruse tähenduses on komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 2016/247 artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis iii loetletud tegevus.
§ 3. Abikõlblikud kulud
(1) Abikõlblikud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 1 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 2016/247 artiklis 4 loetletud kulud.
(2) Seotud tegevuste kulud ei tohi olla ebaproportsionaalselt suured ning need peavad olema vastavuses heade finantsjuhtimise põhimõtetega, eriti ökonoomsuse ja tasuvuse põhimõttega.
(1) Toetuse taotluse võivad esitada haridusasutus, haridusasutust esindav isik, linna- või vallavalitsus oma haldusterritooriumil paikneva haridusasutuse nimel ning puu- ja köögiviljatoodete pakkuja (edaspidi taotleja).
(2) Lõikes 1 nimetatud haridusasutust esindav isik, linna- või vallavalitsus ning puu- ja köögiviljatoodete pakkuja võivad toetust taotleda, kui nad on selles haridusasutusega kirjalikult kokku leppinud.
§ 5. Taotleja heakskiitmine
(1) Taotleja esitab puu- ja köögivilja pakkumiseks ning seotud tegevuste elluviimiseks eraldi heakskiidutaotluse.
(2) Taotleja esitab komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 2016/247 artiklis 5 sätestatud heakskiidu saamiseks Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) kirjalikult paberil või elektrooniliselt taotluse, mis sisaldab järgmisi andmeid:
1) nimi või ärinimi;
3) esindaja ees- ja perekonnanimi;
4) aadress, sealhulgas vald/linn, sihtnumber ja maakond;
5) kontakttelefon, e-posti aadress;
6) puuvilja ja -köögivilja tarbivate laste arv.
(3) Kui taotleja ei ole haridusasutus esitatakse heakskiidutaotlusel iga haridusasutuse kohta, kelle nimel toetust taotletakse, lisaks lõikes 2 nimetatud andmetele ka järgmised andmed:
1) haridusasutuse nimi;
3) haridusasutuse esindaja ees- ja perekonnanimi;
(4) Taotleja andmed peavad olema kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse. Taotleja, kelle andmed ei ole nimetatud registrisse kantud, esitab PRIA-le heakskiidu taotlemise korral Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 100 lõikes 1 nimetatud avalduse andmete kandmiseks registrisse.
(5) Kui taotleja ei ole haridusasutus, esitab ta PRIA-le koos heakskiidutaotlusega Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 47 lõikes 3 nimetatud kirjaliku kokkuleppe.
(6) Taotleja, kes taotleb seotud tegevuste elluviimise toetust ja keda PRIA ei ole heaks kiitnud, esitab toetuse esmakordsel taotlemisel lõikes 1 nimetatud heakskiidutaotluse koos § 8 lõikes 1 nimetatud toetuse taotlusega.
(7) PRIA avaldab lõikes 2 nimetatud taotlusvormi oma veebilehel.
§ 6. Puu- ja köögivilja pakkumise toetuse taotlemine
(1) Puu- ja köögivilja pakkumise toetust võib taotleda kuni kuus korda aastas järgmiste taotlusperioodide kohta: 1. august – 30. september; 1. oktoober – 30. november; 1. detsember – 31. jaanuar; 1. veebruar – 31. märts; 1. aprill – 31. mai ning 1. juuni – 31. juuli.
(2) Taotlusperioodi kestel heaks kiidetud taotleja suhtes algab lõikes 1 nimetatud taotlusperiood heakskiidu saamisele järgneval tööpäeval.
(3) Puu- ja köögivilja pakkumise toetuse taotlemiseks esitab taotleja lõikes 1 nimetatud taotlusperioodi kohta PRIA-le kirjalikult paberil või elektrooniliselt taotluse, mis sisaldab järgmisi andmeid:
4) kontakttelefon, e-posti aadress;
5) heakskiiduotsuse number ja toetuse taotlemise periood;
6) puu- ja köögivilja tarbinud laste arv;
7) õppepäevade arv taotlusperioodil;
8) abikõlblikud tooted, mille kohta toetust taotletakse;
9) jaotatud kogused (kg);
10) abikõlbliku toote kogumaksumus (eurot).
(4) Kui taotleja ei ole haridusasutus, esitatakse taotlusel lõike 3 punktides 6–10 sätestatud andmed iga haridusasutuse kohta, kelle nimel toetust taotletakse.
(5) Kui haridusasutuses on kehtestatud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 24 lõike 7 alusel erinevad koolivaheajad, teavitab taotleja sellest PRIA-t õppeaasta alguses.
(6) PRIA avaldab lõikes 3 sätestatud taotlusvormi oma veebilehel.
§ 7. Puu- ja köögivilja pakkumise toetuse taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine
(1) PRIA kontrollib puu- ja köögivilja pakkumise toetuse taotluse esitamisel nõutavate dokumentide olemasolu, esitatud andmete õigsust ja taotleja vastavust toetuse saamise nõuetele ning teeb taotluse rahuldamise otsuse ja toetuse maksmise otsuse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates § 6 lõigetes 3 ja 4 nimetatud nõuetekohase taotluse esitamisest.
(2) PRIA teeb puu- ja köögivilja pakkumise toetuse taotluse rahuldamise otsuse, kui taotlus vastab komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 2016/247 ja komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 2016/248 ning selles määruses sätestatud tingimustele.
§ 8. Seotud tegevuste elluviimise toetuse taotlemine
(1) Seotud tegevuste elluviimise toetuse taotleja esitab ajavahemikul 1. veebruarist kuni 22. veebruarini PRIA-le kirjalikult paberil või elektrooniliselt taotluse, mis sisaldab järgmisi andmeid:
5) toetatava tegevuse nimetus;
6) toetatava tegevuse algus- ja lõppkuupäev;
7) toetatavas tegevuses osalevate laste arv;
8) toetatava tegevuse eesmärgid komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 2016/247 artikli 4 lõike 1 punkti b alapunkti iii kohaselt;
9) toetatava tegevuse kirjeldus;
10) toetatava tegevuse kavandatav tulemus;
11) kavandatavad kulud käibemaksuga ja käibemaksuta;
12) teenuse tellimise korral saadud hinnapakkumused võrreldavas vormis, mis sisaldab pakkuja nime, pakkuja kontaktandmeid, hinnapakkumuse väljastamise kuupäeva, hinnapakkumuse kehtivusaega, hinnapakkumuste vastavust pakkumuskutses toodud spetsifikatsioonile, kavandatava tegevuse või selle osa käibemaksuta ja käibemaksuga maksumust;
13) valitud parim hinnapakkumus, mis sisaldab pakkuja nime, kavandatava tegevuse või selle osa nimetust ja kavandatava tegevuse käibemaksuta maksumust.
(11) Seotud tegevuse korraldamise korral esitab taotleja vähemalt kaks nädalat enne selle toimumise alguskuupäeva PRIA-le kirjalikult paberil või elektrooniliselt teate, mis sisaldab seotud tegevuse kohta järgmisi andmeid:
1) toimumise algus- ja lõppkuupäev;
2) toimumise algus- ja lõppkellaaeg;
3) toimumise koht.
(12) PRIA avalikustab lõikes 11 nimetatud teate vormi oma veebilehel.
(2) Seotud tegevuste elluviimise toetuse määr lapse kohta ei tohi ületada 30 eurot õppeaastas.
(3) Kui taotleja tellib seotud tegevuste elluviimiseks teenuse või ostab toote ja kui teenuse või toote maksumus ületab 500 eurot, peab ta olema saanud vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumust. Juhul kui taotleja ei ole saanud kolme hinnapakkumust, peab ta seda põhjendama.
(4) Kui taotleja tellib seotud tegevuste elluviimiseks teenuse või ostab toote ja kui teenuse või toote maksumus ei ületa 500 eurot, peab ta olema saanud ühe hinnapakkumuse.
(5) Väljavalitud hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase teenuse või toote eest tasutava hinnaga. Kui taotleja ei ole valinud odavaimat hinnapakkumust, põhjendab ta tehtud valikut.
(6) Taotleja esitab PRIA-le hinnapakkumuste ärakirjad koos taotlusega. Lisaks esitab taotleja seotud tegevuste eelarve kululiikide kaupa, kui ta on lõikes 3 nimetatud juhul saanud ühe hinnapakkumuse.
§ 9. Seotud tegevuste elluviimise toetuse taotluse menetlemine
(1) PRIA kontrollib seotud tegevuste elluviimise toetuse taotluse esitamisel nõutavate dokumentide olemasolu, esitatud andmete õigsust ja taotleja vastavust toetuse saamise nõuetele ning teeb taotluse rahuldamise, rahuldamata jätmise või vähendamise otsuse 30 tööpäeva jooksul taotluse vastuvõtmise tähtpäevast arvates.
(2) PRIA teeb seotud tegevuste elluviimise toetuse taotluse rahuldamise otsuse, kui taotlus vastab komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 2016/247 ja komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 2016/248 ning selles määruses sätestatud tingimustele.
(3) Kui nõuetekohaste taotluste rahastamise summa ületab komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 2016/247 artikli 4 lõikes 5 sätestatud liikmesriigile eraldatud aastase toetussumma, vähendab PRIA taotlejale määratava toetuse suurust võrdeliselt taotletava toetuse suurusega ja teeb toetuse vähendamise otsuse. PRIA toimetab taotlejale toetuse vähendamise otsuse ärakirja või väljavõtte kätte kümne tööpäeva jooksul toetuse vähendamise otsuse tegemise päevast arvates.
(4) Kui PRIA vähendab makstava toetuse suurust võrreldes taotletava toetuse suurusega, esitab taotleja kümne tööpäeva jooksul vähendamise otsuse kättetoimetamisest arvates parandatud taotluse, milles on arvestatud toetuse määramise otsust. Parandatud taotluse esitamiseks võtab taotleja toetatava tegevuse elluviimiseks väljavalitud teenuseosutajalt uue hinnapakkumuse, mis vastab parandatud pakkumuskutsele. Kui toetatava tegevuse väljavalitud teenuseosutaja loobub uue hinnapakkumuse tegemisest, teeb taotleja uue pakkumuskutse ja leiab uue teenuseosutaja või esitab PRIA-le teate toetuse taotlemisest loobumise kohta.
(5) PRIA teeb lõikes 4 nimetatud parandatud taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse kümne tööpäeva jooksul taotluse vastuvõtmise tähtpäevast arvates.
§ 10. Seotud tegevuste elluviimise toetuse saamise nõuded
Seotud tegevuste elluviimise toetust võib kasutada ainult nende abikõlblike kulude hüvitamiseks, mis on tehtud pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist ning mille tegevus on lõpetatud ja mille eest on tasutud taotluse esitamise aasta 31. juuliks.
§ 11. Seotud tegevuste elluviimist tõendavate dokumentide esitamine
(1) Seotud tegevuste elluviimise toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja PRIA-le taotluse esitamise aasta 10. augustiks kirjalikult paberil või elektrooniliselt maksetaotluse, mis sisaldab järgmisi andmeid:
5) elluviidud tegevuse nimetus;
6) toetatava tegevuse elluviimise aeg;
7) laste arv;
8) haridusasutus, kes tegevuses osales;
9) ülevaade elluviidud tegevusest ja saavutatud tulemustest;
10) hinnang eesmärkide saavutamisele;
11) kinnitus teenuseosutajale või toote tarnijale tasumise kohta;
12) tehtud kulutused ning nende maksumus käibemaksuga ja käibemaksuta.
(2) Koos maksetaotlusega esitab toetuse saaja järgmised dokumendid:
1) selle isiku väljastatud arve-saateleht või arve ärakiri, kellelt taotleja tellis teenuse või ostis toote;
3) selle isikuga sõlmitud asjakohase lepingu ärakiri, kellelt taotleja tellis teenuse või ostis toote;
4) vajaduse korral selle isiku väljastatud osutatud teenuse või ostetud toote üleandmist-vastuvõtmist tõendava dokumendi ärakiri, kellelt taotleja tellis teenuse või ostis kaupa.
(3) Juhul kui toetatava tegevuse elluviimise kulud erinevad taotlusel näidatud kuludest, täpsustab toetuse saaja taotluses esitatud andmeid ning esitab PRIA-le koos maksetaotlusega seletuskirja. Taotleja ei esita maksetaotlusel andmeid uute kulude kohta.
§ 12. Seotud tegevuste elluviimise toetuse maksmine ja toetuse maksmisest keeldumine
(1) Seotud tegevuste elluviimise toetus makstakse välja üksnes abikõlblike kulude hüvitamiseks ja üksnes siis, kui toetuse saaja on tegevused nõuetekohaselt ellu viinud.
(2) PRIA teeb seotud tegevuste elluviimise toetuse saaja esitatud maksetaotluse alusel toetuse maksmise otsuse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole kolme kuu jooksul § 11 lõigetes 1 ja 2 nimetatud nõuetekohase maksetaotluse ja dokumentide esitamisest arvates.
(3) PRIA teeb toetuse maksmisest keeldumise otsuse, kui seotud tegevuste elluviimise toetuse maksetaotlus ei vasta komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 2016/247 ja komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 2016/248 ning selles määruses sätestatud tingimustele.
§ 13. Dokumentide säilitamine
(1) Taotleja ja haridusasutus, mille lapsed on tarbinud abikõlblikke tooteid või osalenud seotud tegevustes, säilitavad toetuse taotlemisega seotud dokumente seitse aastat.
(2) Koolipuuvilja ja -köögivilja kavas osalev haridusasutus säilitab koolipuuvilja ja -köögivilja pakkumiste päevade koolitoidu menüüd koos kava raames pakutud toodete nimetustega kolm aastat ning esitab need nõudmisel kohapealse kontrolli ajal.
Määrus jõustub 1. augustil 2015. a.
Lisa Abikõlblikud tooted ja nende arvestuslikud ühekordsed kogused


Alajõe valla, Iisaku valla, Mäetaguse valla ja Tudulinna valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine – Riigi Teataja
Alajõe valla, Iisaku valla, Mäetaguse valla ja Tudulinna valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine
Alajõe valla, Iisaku valla, Mäetaguse valla ja Tudulinna valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine - sisukord
§ 1 Haldusterritoriaalse korralduse muutmine
§ 2 Haldusüksuse piiri määramine ja kaardistamine
§ 3 Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine
RT I, 31.01.2017, 21
Vastu võetud 26.01.2017 nr 34
Määrus kehtestatakse Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 3 lõike 1 ja § 71 lõigete 2‒4 alusel.
§ 1. Haldusterritoriaalse korralduse muutmine
(1) Alajõe valla, Iisaku valla, Mäetaguse valla ja Tudulinna valla ühinemise teel moodustatakse uus haldusüksus.
(2) Uue haldusüksuse nimeks määratakse Alutaguse vald.
§ 2. Haldusüksuse piiri määramine ja kaardistamine
(1) Haldusterritoriaalse korralduse muutmise käigus moodustatava Alutaguse valla piiriks on endise Alajõe valla, Iisaku valla, Mäetaguse valla ja Tudulinna valla piir, välja arvatud nende omavahelises osas.
(2) Maa-amet kannab Alutaguse valla piiri riigi maakatastri kaardile.
§ 3. Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine
Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määrusega nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ kinnitatud „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistut“ muudetakse järgmiselt:
1) Ida-Viru maakonna valdade loetellu lisatakse sõna „Alutaguse,“;
2) Ida-Viru maakonna valdade loetelust jäetakse välja sõnad „Alajõe,“, „Iisaku,“, „Mäetaguse,“ ja „, Tudulinna“.
(1) Määrus jõustub Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
(2) Paragrahvid 1 ja 3 jõustuvad Alutaguse Vallavolikogu valimistulemuste väljakuulutamise päeval.


Tamsalu Raamatukogu põhimääruse kinnitamine – Riigi Teataja
Tamsalu Raamatukogu põhimääruse kinnitamine
Väljaandja:Tamsalu VallavolikoguAkti liik:määrusTeksti liik:algtekstAvaldamismärge:KO 2006, 102, 1269
Tamsalu Raamatukogu põhimääruse kinnitamineVastu võetud 26.04.2006 nr 23
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 34, § 35 lõike 2 ja Tamsalu valla põhimääruse § 44 lõike 3 alusel.
(1) Tamsalu Raamatukogu (edaspidi raamatukogu) on Tamsalu valla asutus.
(2) Asutuse ametlik nimetus on Tamsalu Raamatukogu.
(3) Raamatukogu on Linnaasutuse Tamsalu Raamatukogu õigusjärglane.
Raamatukogu asub Sõpruse tn. 3, Tamsalu linnas, Tamsalu vallas, Lääne-Viru maakonnas. Raamatukogu postiaadress on Sõpruse tn.3, Tamsalu linn 46106, Tamsalu vald, Lääne-Viru maakond, Eesti Vabariik.
(1) Raamatukogu juhindub oma tegevuses EV kehtivatest õigusaktidest, sealhulgas rahvaraamatukogu seadustest, Tamsalu Vallavolikogu (edaspidi volikogu) määrustest ja otsustest ning Tamsalu Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsuse) määrustest ja korraldustest, samuti käesolevast põhimäärusest.
(2) Raamatukogu on tasuta üldkasutatav rahvaraamatukogu. Raamatukogu kogud on koostiselt universaalsed, sisaldades teeninduspiirkonna elanike põhivajadustele vastavaid erinevates keeltes, eri tüüpi ja laadi teavikuid.
(3) Raamatukogu teeninduspiirkonna määrab vallavolikogu.
§ 4. Asutuse eesmärk
(1) Raamatukogu põhiülesandeks on lugejateenindus ja selleks raamatukogu:1) kogub, komplekteerib, säilitab ja teeb lugejale kättesaadavaks temale vajalikud trükised, auvised ja teised teavikud;2) teeb elanikele kättesaadavaks kohalikus raamatukogus puuduva kirjanduse;3) arvestab ja töötleb raamatukokku saabunud kirjanduse ja muud dokumendid;4) teeb teatme-bibliograafilist tööd;5) korraldab raamatukogu arvestust, aruandlust ja analüüsi;6) kogub ja säilitab oma teeninduspiirkonda puudutavat kirjandust ja muud ainestikku;7) korraldab raamatuvarade tutvustamiseks mitmesuguseid üritusi;8) teeb koostööd teiste raamatukogudega;9) täidab muid õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
(2) Raamatukogu võib osutada tasulisi eriteenuseid: kopeerimine, paljundamine.
(3) Eriteenuste eest võetava tasu suuruse kinnitab vallavalitsus.
§ 6. Asutuse juhtimine
(1) Raamatukogu tööd juhib juhataja, kelle kinnitab ametisse ja vabastab ametist vallavalitsus vallavanema ettepanekul.
(3) Juhatajaga sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem.
(4) Raamatukogu juhatajal peab olema raamatukogunduslik haridus.
(5) Juhataja:1) korraldab raamatukogu tegevust ja vastutab selle ülesannete täitmise eest;2) valitseb ja vastutab raamatukogu kasutusse antud vara üle;3) annab oma pädevuse piires käskkirju;4) vastutab raamatukogule kinnitatud eelarvest kinnipidamise eest;5) esindab raamatukogu;6) määrab kindlaks asutuse töötajate ülesanded, kohustused ja vastutuse;7) võtab tööle raamatukogu töötajad ning sõlmib, muudab ja lõpetab nendega töölepingud;8) täidab muid õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest tulenevaid ülesandeid.
(6) Raamatukogu töötajate koosseisu kinnitab vallavolikogu. Töötamine raamatukogus toimub töölepingu alusel ja seda reguleeritakse tööseadusandlusega.
(1) Raamatukogu töö hindamiseks ja muude raamatukogu tegevust puudutavate oluliste küsimuste läbiarutamiseks moodustatakse vähemalt kolmeliikmeline nõukogu, kusjuures on soovitav, et vähemalt üks nõukogu liige oleks vallavalitsusest.
(2) Nõukogu koosseisu kinnitab vallavalitsus, nimetades nõukogu esimehe ja liikmed.
(3) Nõukogu kutsub kokku esimees vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kord kvartalis.
(4) Nõukogu töövormiks on koosolek. Raamatukogu juhataja ei kuulu nõukogu koosseisu, kuid tal on õigus osaleda kõigil nõukogu koosolekutel.
(5) Nõukogu ülesanne on:1) teha ettepanekuid raamatukogu arenguks ja koostööks teiste kultuuriasutustega;2) vaadata läbi ja anda hinnang raamatukogu eelarvele, tööplaanile ja aruandele;3) teha ettepanekuid lugejateeninduse korralduse ja avalike suhete arendamise kohta.
§ 8. Raamatukogu osakonnad
(1) Raamatukogus on järgmised osakonnad:1) laenutusosakond;2) lastekirjanduse osakond;3) internetipunkt.
§ 9. Raamatukogu teeninduse korraldus
(1) Raamatukogu teeninduse korralduse, lugejate õigused ja kohustused kehtestab vallavolikogu «Raamatukogu kasutamise eeskirjaga».
(2) Raamatukogu lahtioleku aja kinnitab vallavalitsus raamatukogu juhataja ettepanekul.
MAJANDAMINE, ARUANDLUS JA JÄRELVALVE
§ 10. Raamatukogu finantseerimine, eelarve
(1) Raamatukogu finantseeritakse vallaeelarvest ja riigieelarvest. Raamatukogu võib vahendeid saada ka füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt sihtotstarbeliste eraldiste, toetuste ja annetustena ning muudest laekumistest.
(2) Raamatukogul on oma eelarve, mille kasutamine käib vallavalitsuse raamatupidamise kaudu.
§ 11. Raamatukogu vara kasutamine
(1) Raamatukogu valduses oleva vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt vallavara eeskirjale.
§ 12. Raamatukogu aruandlus ja järelvalve
(1) Raamatukogu raamatupidamisarvestust ja aruandlust korraldab vallavalitsus.
(2) Raamatukogu tegevuse üle teostab kontrolli vallavolikogu poolt moodustatud komisjon.
(3) Raamatukogu raha ja vara kasutamist kontrollib vallavolikogu poolt moodustatud komisjon.
PÕHIMÄÄRUSE MUUTMINE, ASUTUSE ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 13. Põhimääruse muutmine, asutuse ümberkorraldamine
(1) Põhimääruse muudatuste ja täienduste tegemise või uue põhimääruse kinnitamise otsustab Tamsalu Vallavolikogu vallavalitsuse või raamatukogu ettepanekul.
(2) Raamatukogu ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu õigusaktides ettenähtud korras.
(3) Raamatukogu ümberkorraldamisest või tegevuse lõpetamisest teatab vallavalitsus Kultuuriministeeriumile vähemalt üks kuu enne kavandatavat tähtaega.
(1) Tunnistada kehtetuks Tamsalu Linnavolikogu 25.08.1999. a otsus nr 16 «Tamsalu Raamatukogu põhimääruse kinnitamine».
(2) Määrus jõustub 02. mail 2006. a.
Volikogu esimees Andrus FREIENTHAL


Sofie maailm: rabavaid uudiseid liikluseeskirjast
Kui liikluseeskirja paragrahvist 234 tõesti saab järeldada, et ratta seljas sebrat ületada ei tohi (sest see paragrahv nimetab ammendavalt kõik kohad, kus jalgrattaga sõita tohib), siis tuleb sellest paragrahvist ju ka järeldada, et näiteks õuealal jalgrattur sõita ei tohi. Ega metsas. Ega mererannas. Õuealal, metsas ja mererannas võib liikuda ainult ratast käekõrval lükates;)
Tegelikult on lugu nii, et kui teid tahetakse karistada liikluseeskirja rikkumise eest, peab politsei protokolli kirjutama, millist liikluseeskirja paragrahvi te rikkusite ja millise liiklusseaduse paragrahvi alusel teid karistatakse.
Ärge kartke, sellise ajugümnastikaga ei saa ükski politseinik hakkama, et mõtleb välja, et sebral rattaga sõitmise keeld tuleneb § 234 koostoimest §2 p 59-ga ja siis sinna juurde veel, millise liiklusseaduse paragrahvi järgi karistada saab.
Igaks juhuks lepime kokku, et ärme neile ütle ka.
Ütleme, et liikluseeskirjas ei ole sellist punkti, mis keelaks rattaga üle sebra sõita. (jumala tõsi). Tõestagu vastupidist!
Postitaja: sofie kell 09:34
Sa lähtud tiba valest taustsüsteemist ehk esmalt võiksid selgeks teha, kus liikluseeskiri üldse kehtib. Ehk siis jutt metsast, õuest või rannast... ehk kas metsas kehtivad liikluseeskirjad? Tsiteerime liikuseeskirja esimest paragrahvi:
Õige jutt. Jalgrattaga rannas ja metsas sõitmist ei saa liikluseeskiri seega ära keelata. Küll aga saab keelata sõitmise õuealal, mis seaduse järgi on "jalakäijate ja sõidukite üheskoos liiklemiseks ettenähtud tee, mis on tähistatud vastavate liiklusmärkidega". Õuealal tohib sõita kuni 10nda eluaastani;)
14. september 2007 11:06
Kas jalgratas ei ole mitte sõiduk?
27. september 2007 16:40
Jalgratas on sõiduk küll, aga spetsiifiline sõiduk ja kui on tõsi, et §234 nimetab ammendavalt kõik kohad, kus jalgrattaga sõita võib, siis kuna §234 õueala ei nimeta, siis tulebki välja, et õuealal võib sõita sõidukitega, aga mitte jalgrattaga. Teine võimalus, et §234 ei anna ammendavat nimekirja kohtadest, kus jalgrattaga võib sõita, vaid kirjeldab jalgratta paiknemist teel sõites, ja siis ei saa sealt järeldada ka seda, et jalgrattal ei tohi sebra õletada. Emba-kumba. Valik on teie!
4. oktoober 2007 19:32
Ma ei taipa, kus on koht mitmetimõistmiseks?
§2 p 59 Ülekäiguraja all mõistetakse tee osa, mis on ette nähtud jalakäijale tee ületamiseks.
Jalgrattur ei ole jalakäija kuni ta ratta sadulas on.
11. oktoober 2007 06:30
Oliüks: ma olen nõus, et jalgrattur pole jalakäija, aga kust saab järeldada, et JALGRATTUR ei tohi teed ületada sealsamas kus jalakäijad? Pole ju olemas üldist keeldu, mis ei lubaks ühelgi sõidukil ülekäigurajale sõita - autod ju sõidavad sealt ka üle, kui on jalakäijad üle lasknud? Kui autod tohivad sõita, miks siis jalgrattur ei tohiks? Kusagil pole ka öeldud midagi selle kohta, mispidi võib või peab ülekäigurajast üle sõitma. Ainult seda on öeldud, et jalakäijal on eesõigus. Eesõigus tähendab seda, et enne võib liikuda jalakäija, pärast kõik teised. Mitte, et jalakäija võib liikuda ja teised üldse ei tohi.
17. oktoober 2007 10:50


§ 2 Sotsiaaltoetuste liigid
§ 3 Lasteaia-ja koolitoidu toetus
§ 4 Tervisega seotud kulude toetus
§ 5 Küttetoetus
§ 6 Peretoetus
§ 9 Erakorraline toetus
3 Sotsiaaltoetuste taotlemine, menetlemine ja määramine
§ 10 Sotsiaaltoetuste taotlemine
§ 12 Sotsiaaltoetuse määramine
§ 13 Sotsiaaltoetuse määramisest keeldumine
§ 15 Viivis
4 Alusetult saadu tagastamine
§ 18 Määruse jõustumine ja rakendamine
RT IV, 09.03.2018, 12
Vastu võetud 21.02.2018 nr 25
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lg 1 p 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lg 2 alusel.
(1) Määrus reguleerib Võru valla eelarvest makstavate sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise ja maksmise korda.
(3) Sotsiaaltoetust saab taotleda vähekindlustatud isik va erakorraline toetus ja vältimatu sotsiaalabi.
(4) Sotsiaaltoetuste andmisel:
(5) Sotsiaaltoetuse andmise eesmärk on:
(6) Sotsiaaltoetust võib taotleda füüsiline isik, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Võru vald, va vältimatu sotsiaalabi.
(9) Käesolevas määruses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
1) sotsiaaltoetus (edaspidi toetus) on valla eelarvest selleks ette nähtud summadest leibkonna või isiku toimetuleku soodustamiseks makstav rahaline toetus või rahalises väärtuses mõõdetav mitterahaline toetus;
2) vältimatu sotsiaalabi – piisavate elatusvahenditeta või õnnetusjuhtumi läbi vara kaotanud isiku olukorrale vastavad hädavajalikud sotsiaalhoolekandelised abinõud, mis tagavad vähemalt toidu, riietuse ja ajutise peavarju;
3) vähekindlustatud pere - perekond, kelle netosissetulek ühe pereliikme kohta on pärast eluasemekulude (toimetulekutoetuse arvestamisel aluseks olevad piirmärad) mahaarvamist väiksem kui kahekordne kehtiv toimetulekutoetuse määr;
4) laps – kuni 18. aastane isik;
5) üksik vähekindlustatud pensionär – üksik vanaduspensionär, kelle sissetulek ühes kuus on väiksem kui kahe ja poolekordne toimetulekutoetuse määr va puudega inimese sotsiaaltoetus.
(10) Sotsiaaltoetuste saamiseks on taotleja kohustatud tegema vallaga koostööd.
(11) Käesoleva määruse alusel saab perekond taotleda sotsiaaltoetust üldjuhul mitte rohkem kui 4 korda aastas.
§ 2. Sotsiaaltoetuste liigid
Võru valla sotsiaaltoetuste liigid on:
1) lasteaia-ja koolitoidu toetus;
2) tervisega seotud kulude toetus;
4) peretoetus;
§ 3. Lasteaia-ja koolitoidu toetus
(1) Toetus määratakse vähekindlustatud perele või vanemliku hoolitsuseta lastele koolieelses lasteasutuses või üldhariduskoolis toidukulude täielikuks kompenseerimiseks ja kutseõppeasutuses osaliseks kompenseerimiseks.
(2) Taotlus (Lisa 1) toidukulude kompenseerimiseks tuleb esitada üldjuhul õppeaasta algul.
(3) Toetuse summa suurus määratakse lähtuvalt pere majanduslikust olukorrast ja toetuse tasumisel tehakse üldjuhul raamatupidamisalane arvestus õppeasutuse poolt vastavate andmete esitamise alusel või makstakse taotluses nimetatud füüsilise või juriidilise isiku arvelduskontole.
§ 4. Tervisega seotud kulude toetus
(1) Tervisega seotud toetust saab taotleda:
1) invatehnilise abivahendi omaosaluse kompenseerimiseks;
2) retseptiravimite kompenseerimiseks;
3) haigla voodipäevatasu kompenseerimiseks;
4) tervisega seotud transpordikulutuste kompenseerimiseks.
(2) Toetuse määramisel võetakse arvesse igakuiselt makstav puuetega inimeste sotsiaaltoetus ja toetuse suurus kujuneb kaalutlusotsuse alusel.
(3) Prilliklaaside (sh läätsede) maksumus kompenseeritakse ühel korral aastas lastele 100% ja täiskasvanutele 50% ulatuses.
§ 5. Küttetoetus
(1) Toetus määratakse vähekindlustatud üksikule pensionärile või puudega isikule kuni üks kord aastas.
(2) Küttetoetust määratakse küttepuude ostu kompenseerimiseks kuludokumendi alusel, kuid mitte rohkem kui 150 eurot aastas.
§ 6. Peretoetus
Toetus määratakse ettenägematute kulutuste osaliseks või täielikuks kompenseerimiseks või raskesse majanduslikku olukorda sattunud pere sotsiaalsest abitusest väljaaitamiseks.
Toetust määratakse vähekindlustatud isikule või perekonnale, kes on ajutiselt sattunud kriisiolukorda õnnetusjuhtumi, tulekahju, kuriteo jm tagajärjel.
(1) Vältimatut sotsiaalabi osutatakse isikule, kes on sattunud Võru valla territooriumil sotsiaalselt abitusse olukorda elatusvahendite kaotuse või nende puudumise tõttu, olenemata tema rahvastikuregistri järgsest elukohast.
3) isiku ajutine majutamine sotsiaalpinnale.
§ 9. Erakorraline toetus
(1) Erakorralist toetust osutatakse perele või isikule juhtumipõhiselt.
(2) Toetuse suurus ning andmise viis otsustatakse juhtumipõhiselt vallavalitsuse korraldusega.
3. peatükk Sotsiaaltoetuste taotlemine, menetlemine ja määramine
§ 10. Sotsiaaltoetuste taotlemine
(1) Sotsiaaltoetust vajav isik esitab vallavalitsusele põhjendatud kirjaliku taotluse abi vajaduse kohta (Lisa 1 või Lisa 2).
(2) Sotsiaaltööspetsialistil on õigus abivajaduse hindamiseks küsida lisateavet või dokumente ning teha päringuid elatusvahendite hindamiseks või perekonna koosseisu ja sissetulekute kontrollimiseks.
(3) Sotsiaaltoetuse määramise aluseks on taotleja tegelik abivajadus ning taotleja ja tema perekonnaliikmete sissetulekud.
(4) Toetuse määramisel loetakse perekonnaliikmeteks abielus või abielulistes suhetes olevad samas eluruumis elavad isikud, nende abivajavad lapsed ja vanemad või muud üht või enamat tuluallikat ühiselt kasutavad või ühise majapidamisega isikud.
(5) Avaldusele tuleb lisada andmed taotleja ja tema perekonnaliikmete ja eelneva kuu sissetulekute kohta. Tehtud kulutuste kompenseerimise taotluse korral tuleb lisada kulusid tõendavad dokumendid.
(2) Sotsiaaltööspetsialist võib menetluse käigus hinnata kodukülastuse, vestluse ja majandusliku olukorra analüüsi põhjal toetuse saaja abivajadust ja esitatud taotluse põhjendatust.
(3) Sotsiaaltööspetsialistil on õigus abivajaduse välja selgitamiseks küsitleda taotleja lähedasi ning kontrollida taotleja, tema perekonnaliikmete ning tema ülalpidamiskohustuslas(t)e majanduslikku olukorda ning teha päringuid elatusvahendite (pensionid, toetused, hüvitised, väärtpaberid, kinnis- ja vallasvara jms) hindamiseks.
§ 12. Sotsiaaltoetuse määramine
(1) Pärast abivajaduse väljaselgitamist otsustab sotsiaalosakonna juhataja toetuse maksmise või maksmisest keeldumise, koostades sellekohase haldusakti. Haldusaktis märgitakse:
3) toetuse arvestuse alused ja suurus või toetuse andmisest keeldumise põhjendus.
(2) Haldusakt koostatakse ja edastatakse taotlejale kümne (10) tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse ja lisadokumentide vallavalitsuse dokumendiregistris registreerimisest arvates.
(3) Toetuse saaja nõusolekul võib toetusega tasaarveldada võla omavalitsuse või omavalitsuse hallatava asutuse ees.
(4) Erakorralise toetuse määramise, toetuse suuruse ja maksmise viisi otsustab vallavalitsus oma korraldusega.
§ 13. Sotsiaaltoetuse määramisest keeldumine
5) taotleja või tema perekonnaliige on töövõimeline 18-aastane kuni vanaduspensioniealine isik, kes ei tööta ega õpi ning on rohkem kui ühel korral ilma mõjuva põhjuseta keeldunud osalemast tööturuteenuses või vallavalitsuse korraldatavas iseseisvale toimetulekule suunatud sotsiaalteenuses, ega ole muul viisil aktiivne oma toimetulekuvõime parandamisel;
§ 15. Viivis
4. peatükk Alusetult saadu tagastamine
(1) Vallavalitsus nõuab isikult talle valla eelarvest sotsiaaltoetusena makstud kulutuse tagasi, kui toetuse saaja varjas andmeid teadvalt või esitas valeandmeid. Kui isik keeldub alusetult saadud toetust tagasi maksmast, võib vallavalitsus teha toetuse saajale ettekirjutuse. Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib vallavalitsus anda selle sundtäitmisele täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
Tunnistada kehtetuks Võru Vallavolikogu 09.03.2016 määrus nr 38 „Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord Võru vallas“, Sõmerpalu Vallavolikogu 31.03.2016 määrus nr 3 „Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord“, Vastseliina Vallavolikogu 30.03.2016 määrus nr 9 „Sotsiaaltoetuste maksmise kord“, Orava Vallavolikogu 29.03.2016 määrus nr 6 „Orava valla eelarvest sotsiaaltoetuste maksmise kord“, Lasva Vallavolikogu 20.062014 määrus nr 7 „Lasva valla eelarvest eraldatavate sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise ja maksmise kord“.
§ 18. Määruse jõustumine ja rakendamine
Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avalikustamist, rakendatakse 01.03.2018.