§ 7 Põhi- ja üldkeskhariduse kättesaadavus
§ 75 Pedagoogid
5 Kooli sisehindamine ja kooli nõustamine sisehindamise küsimustes
§ 79 Kooli nõustamine sisehindamise küsimustes
§ 99 Pedagoogide kvalifikatsiooninõuete kohaldamine
§ 101 Alaealise mõjutusvahendite seaduse muutmine
§ 102 Alkoholiseaduse muutmine
§ 103 Eesti Vabariigi haridusseaduse muutmine
§ 104 Eesti Vabariigi lastekaitse seaduse muutmine
§ 105 Erakooliseaduse muutmine
§ 106 Huvikooli seaduse muutmine
§ 107 Kaitseväeteenistuse seaduse muutmine
§ 108 Koolieelse lasteasutuse seaduse muutmine
§ 109 Kutseõppeasutuse seaduse muutmine
§ 110 Liiklusseaduse muutmine
§ 111 Loovisikute ja loomeliitude seaduse muutmine
§ 112 Nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse muutmine
§ 113 Politsei ja piirivalve seaduse muutmine
§ 114 Rahvatervise seaduse muutmine
§ 115 Ravimiseaduse muutmine
§ 116 Reklaamiseaduse muutmine
§ 117 Riikliku pensionikindlustuse seaduse muutmine
§ 118 Sotsiaalhoolekande seaduse muutmine
§ 119 Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmine
§ 120 Tubakaseaduse muutmine
§ 121 Täiskasvanute koolituse seaduse muutmine
§ 122 Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse muutmine
§ 123 Välismaalaste seaduse muutmine
§ 124 Ühistranspordiseaduse muutmine
§ 125 Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse kehtetuks tunnistamine
§ 126 Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmine
21.06.2010 otsus nr 698
5) põhikool ja gümnaasium, mis tegutsevad ühe asutusena, kusjuures põhikoolis võib õpe toimuda kas kõikides põhikooliklassides või üksnes mõnes järjestikuses gümnaasiumile eelnevas klassis;
6) põhikool ja gümnaasium, mis tegutsevad ühe asutusena ning kus toimub üksnes mittestatsionaarne õpe;
7) üldhariduskool ja huvikool, mis tegutsevad ühe asutusena;
(4) Hariduslike erivajadustega õpilaste õppe paremaks korraldamiseks võib asutada ja pidada hariduslike erivajadustega õpilastele suunatud kooli. Riik tagab koolide asutamise ja pidamise nägemis-, kuulmis- ja kõnepuudega õpilastele, liikumispuudega õpilastele, kellel lisaks liikumispuudele esineb täiendav hariduslik erivajadus, liitpuudega õpilastele, intellektipuudega õpilastele, tundeelu- ja käitumishäiretega õpilastele ning kasvatuse eritingimusi vajavatele õpilastele.
(6) Ühe asutusena tegutseva üldhariduskooli ja huvikooli puhul kohaldatakse koolitusloa väljastamise ja kehtetuks tunnistamise, huvikooli registreerimise, õppekorralduse, õpilase arengu toetamise, vaimse ja füüsilise turvalisuse ning tervise kaitse tagamise, õpilaste õiguste ja kohustuste, õppe rahastamise, õpetavate pedagoogide töökorralduse ning riikliku järelevalve suhtes põhikooli ja gümnaasiumi osale käesolevat seadust ning huvikooli osale huvikooli seadust. Põhimääruse, arengukava, direktori vaba ametikoha täitmise, õppenõukogu ja hoolekogu koosseisu ja moodustamise, kooli ümberkorraldamise, kooli pidamise üleandmise ning tegevuse lõpetamise suhtes kohaldatakse käesolevat seadust. Ühe asutusena tegutseva üldhariduskooli ja huvikooli direktoril on käesolevast seadusest ja huvikooli seadusest tulenev pädevus.
(7) Gümnaasiumi ja kutseõppeasutuse ühe asutusena tegutsemise põhimõtete suhtes kohaldatakse kutseõppeasutuse seaduse § 43.
(2) Gümnaasiumis on õpetuse ja kasvatuse põhitaotlus, et õpilased leiaksid endale huvi- ja võimetekohase tegevusvaldkonna, millega siduda oma edasine haridustee. Gümnaasiumi ülesanne on luua tingimused, et õpilased omandaksid teadmised, oskused ja väärtushoiakud, mis võimaldavad jätkata tõrgeteta õpiteed kõrgkoolis või gümnaasiumijärgses kutseõppes.
§ 7. Põhi- ja üldkeskhariduse kättesaadavus
(1) Kooli pidamisel tuleb tagada riiklike õppekavade täitmiseks vajalike kvalifitseeritud õpetajate olemasolu, turvalisuse, tervisekaitse ja õppekava nõuetele vastava õppekeskkonna olemasolu ning võimalused õpilase arengu toetamiseks. Gümnaasiumi pidamisel tuleb täiendavalt tagada võimekus pakkuda lisaks kohustuslikele õppeainetele ka valikõppeaineid ja kujundada valikõppeainetest vähemalt kolm õppesuunda gümnaasiumi riiklikus õppekavas sätestatud nõuete kohaselt.
(2) Vähemalt 80 protsendil õpilastest, kelle jaoks põhikool on elukohajärgne kool, ei tohi kooli jõudmiseks kuluda rohkem kui 60 minutit.
(3) Igas maakonnas peab olema tagatud üldkeskhariduse omandamise võimalus.
(4) Munitsipaalkool võib teise valla või linna haldusterritooriumil tegutseda selle valla või linna nõusolekul.
(5) Vanema taotlusel peab vald või linn tagama võimalused põhihariduse omandamiseks elukohajärgses koolis koolikohustuslikust east nooremale lapsele, kui nõustamiskomisjon või lasteasutus, kus laps käib, on hinnanud lapse koolivalmidust ja soovitanud kooli õppima asumist ning vanem on valla- või linnavalitsust õppima asumise soovist teavitanud enne käimasoleva aasta 1. maid. Kui vanem teavitab valla- või linnavalitsust õppima asumise soovist pärast käimasoleva aasta 1. maid, võib elukohajärgne kool võtta selle lapse õpilaseks vastu vaba õppekoha olemasolul koolis.
(6) Vald või linn peab tagama võimalused põhihariduse omandamiseks mittestatsionaarses õppes 17-aastasele või vanemale isikule, kes ei ole põhiharidust omandanud ning kelle elukoht asub selles vallas või linnas.
(7) Vanema taotlusel peab vald või linn tagama võimalused põhihariduse omandamiseks elukohajärgses koolis Eesti Vabariiki akrediteeritud välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni esindaja lapsele, kes elab selles vallas või linnas.
(8) Kooli õppekava alusel munitsipaal- või riigikoolis toimuvas põhi- või keskharidusõppes osalemise eest ei tohi nõuda kaasrahastamist õpilaste või vanemate poolt. Koolis korraldatava tegevuse puhul, mis ei ole kooli õppekava osa (edaspidi õppekavaväline tegevus), võib kulude katmine toimuda kooli põhimääruses sätestatud tingimustel ja korras õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel.
(1) Riiklike õppekavade alusel koostab kool õppekava, mis on koolis õpingute alusdokument.
(4) Õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema ja direktori või direktori volitatud pedagoogi kokkuleppel võib kool arvestada kooli õppekava välist õppimist või tegevust, sealhulgas õpinguid mõnes teises üldhariduskoolis koolis õpetatava osana, tingimusel et see võimaldab õpilasel saavutada kooli või individuaalse õppekavaga määratletud õpitulemusi.
(1) Kool võib teha õpilast õpetades muudatusi või kohandusi õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas. Kui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes kooli õppekavaga või riiklikes õppekavades sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine, tuleb õpilasele koostada riiklikes õppekavades sätestatud korras individuaalne õppekava.
(3) Kooli sisustusele, ruumidele, hoonetele ja maa-alale esitatavad tervisekaitsenõuded kehtestab Vabariigi Valitsus.
(1) Kool võimaldab põhiharidust omandaval õpilasel kasutada tasuta vähemalt kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti ning üldkeskharidust omandaval õpilasel vähemalt kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid.
(2) Õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede kasutamise ning õpikute koolile tagastamise tingimused ja kord sätestatakse kooli kodukorras. Tööraamatute, töövihikute ja töölehtede puhul ei tohi nõuda nende tagastamist koolile.
(3) Õpikutele, tööraamatutele, töövihikutele ja muule õppekirjandusele esitatavad nõuded, õppekirjanduse retsenseerimisele ja retsensentidele esitatavad nõuded kehtestab haridus- ja teadusminister.
(4) Õppekirjanduse väljaandja kannab haridus- ja teadusministri määruses kehtestatud nõuetele vastava õppekirjanduse andmed hariduse infosüsteemi õppekirjanduse alamregistrisse.
(5) Välisriigis kirjastatud õppekirjanduse andmed registreerib hariduse infosüsteemi õppekirjanduse alamregistris õppevahendit Eestis levitav juriidiline isik.
(6) Igas klassis õppeks vajalikud õpikud, tööraamatud ja töövihikud valib kool hariduse infosüsteemi õppekirjanduse alamregistrist.
2) õppekirjandus ei vasta riiklikele õppekavadele või haridus- ja teadusministri määruses õppekirjandusele kehtestatud nõuetele.
(8) Kui õppekirjanduse väljaandja on esitanud taotluse kustutada registreering õppekirjanduse alamregistrist, kuid minister leiab, et taotlus ei ole põhjendatud ja registreeritud õppekirjandus vastab riiklikele õppekavadele, võib ta põhjendatult keelduda registreeringu kustutamisest.
(9) Haridus- ja teadusminister teavitab registreeringu kustutamise kavatsusest õppekirjanduse väljaandjat. Õppekirjanduse väljaandjal on õigus esitada haridus- ja teadusministrile vastuväited registreeringu kustutamisele 30 päeva jooksul registreeringu kustutamise kavatsusest teate saatmisest.
(5) Õppetund on kooli päevakavas või õpilasele koostatud individuaalses õppekavas juhendatud õppeks ettenähtud ajavahemik. Juhendatud õpe on kooli määratud viisil toimuv õpe, näiteks loeng, individuaaltund, konsultatsioon, e-õpe ja õppekäik, mis on suunatud teadmiste ja oskuste omandamisele ning toimub õppekeskkonnas, milles osalevad nii õpilane kui ka pedagoog. Õppetunni arvestuslik pikkus on 45 minutit. Õppetund vaheldub vahetunniga. Õppetunni võib jagada mitmeks osaks ning kuni kaks õppetundi võib toimuda järjest, ilma vahetunnita. Vahetunni pikkus on vähemalt kümme minutit iga õppetunni kohta.
(7) Koolivaheajad kehtestab haridus- ja teadusminister. Gümnaasiumi pidaja võib direktori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul kehtestada haridus- ja teadusministri kehtestatud koolivaheaegadest erinevad koolivaheajad, arvestusega et gümnaasiumis on õppeaasta jooksul neli koolivaheaega kogukestusega vähemalt 12 nädalat, kusjuures suvine koolivaheaeg kestab vähemalt kaheksa järjestikust nädalat.
(7) Tervisekaitsenõuded kooli päevakavale ja õppekorraldusele kehtestab sotsiaalminister.
(3) Kooli pidaja võib direktori ettepanekul ning hoolekogu nõusolekul kehtestada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud piirnormist suurema klassi täitumuse ülemise piirnormi, kuni 26 õpilast. Käesolevas seaduses sätestatud piirnormist suuremat piirnormi ei tohi kehtestada käesoleva seaduse § 51 lõikes 1 nimetatud klasside ja rühmade kohta.
(3) Gümnaasiumi vastuvõtmise eeldus on põhiharidus või sellele vastav välisriigis omandatud haridus.
(3) Õpilast, kes ajutiselt omandab välisriigi õppeasutuses sama taseme haridust, ei arvata nominaalse õppeaja jooksul kooli õpilaste nimekirjast välja, kui õpilane või piiratud teovõimega õpilase puhul vanem esitab hiljemalt 30. juuniks kooli direktorile taotluse õpilase kooli õpilaste nimekirja jätmiseks järgmisel õppeaastal. Õpingute jätkamisel Eestis asub õpilane õppima klassis, kus ta välisriigi õppeasutuses õppimise aega arvestades õpiks juhul, kui ta oleks õpinguid jätkanud Eestis ning oleks iga õppeaasta järel viidud üle järgmisse klassi. Õpilase või piiratud teovõimega õpilase vanema taotlusel võib õpilane vajaduse korral jätkata õpinguid madalamas klassis.
(2) Põhikooli lõpueksamid on põhikooli ühtsete ülesannetega eksamid (edaspidi ühtne põhikooli lõpueksam) ja kooli kinnitatud materjalidega põhikooli koolieksamid (edaspidi põhikooli koolieksamid). Põhikooli lõpueksamite ettevalmistamise ja läbiviimise ning eksamitööde koostamise ja hindamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(2) Gümnaasiumi lõpueksamid on riigieksamid ja gümnaasiumi koolieksam. Gümnaasiumi lõpueksamite ettevalmistamise ja läbiviimise ning eksamitööde koostamise ja hindamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(3) Riigieksamite ettevalmistamisel lähtutakse gümnaasiumi riiklikus õppekavas määratletud kõigile õpilastele kohustuslikest õpitulemustest. Matemaatikas valmistatakse ette kitsa matemaatika ja laia matemaatika riigieksam ning gümnaasiumilõpetaja valib ühe neist.
(5) Riigieksam on sooritatud rahuldavalt, kui saavutatud on vähemalt 50 protsenti maksimaalsest tulemusest.
1) riigieksamid eesti keeles või gümnaasiumi riiklikus õppekavas sätestatud juhtudel eesti keeles teise keelena, matemaatikas ja võõrkeeles;
2) kooli õppekavas sätestatud õppesuunast tulenevat ainevaldkonda või ainevaldkondi ning sotsiaal- ja loodusvaldkonda hõlmav gümnaasiumi koolieksam;
3) õpilasuurimus või praktiline töö, välja arvatud kooli lõpetamisel eksternina.
(4) Haridus- ja teadusminister või tema poolt volitatud asutus teavitab koole õpitulemuste välishindamise tulemustest.
(2) Õpilasele tagatakse vähemalt eripedagoogi, psühholoogi ja sotsiaalpedagoogi (edaspidi tugispetsialistid) teenus. Tugispetsialistide teenuse rakendamiseks loob võimalused kooli pidaja ning selle korraldab direktor.
(2) Pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava kehtestab kooli direktor, määrates seal aja koduste õpiülesannete täitmiseks, puhkuseks vabas õhus ja huvitegevuseks. Pikapäevarühma töö planeerimisel ja korraldamisel lähtutakse hoolekogu ettepanekutest, kooli õppe- ja kasvatustegevuse üldistest eesmärkidest, pikapäevarühma õpilaste vanuselistest ja individuaalsetest iseärasustest, nende kodustest tingimustest ning vanemate ja õpilaste põhjendatud soovidest, samuti transpordivõimalustest.
(3) Pikapäevarühma täitumuse ülemine piirnorm on 24 õpilast. Kooli pidaja võib direktori ettepanekul ning hoolekogu nõusolekul kehtestada suurema rühma täitumuse ülemise piirnormi.
(5) Õpilaskodu rühma täitumuse ülemine piirnorm on 24 õpilast. Kooli pidaja võib direktori ettepanekul ning hoolekogu nõusolekul kehtestada suurema rühma täitumuse ülemise piirnormi.
(2) Lisaõppesse võetakse õpilasi, kes on saanud põhikooli lõputunnistuse samal aastal ning kes ei ole valmis õpinguid jätkama või tööturule suunduma või kes ei pääsenud soovitud õppeasutusse.
4) kooli pidaja kinnitus kvalifikatsiooninõuetele vastavate pedagoogide olemasolu kohta;
1) riikliku järelevalve käigus ilmneb, et koolis töötavad pedagoogid ei vasta kvalifikatsiooninõuetele, õpe ei ole kooskõlas riiklike õppekavade või selle alusel kehtestatud kooli õppekava nõuetega, õpilaste arengu toetamiseks õigusaktides ettenähtud meetmete rakendamine ei ole kooskõlas õigusaktide nõuetega, õppekeskkond ei vasta turvalisuse, tervise ning õppekavanõuetele või kooli tegevus on muus osas vastuolus seadustega või nende alusel antud õigusaktidega ja puuduste kõrvaldamiseks tehtud ettekirjutusi ei ole ettenähtud tähtaja jooksul ja korras täidetud;
(1) Kooli järjepideva arengu tagamiseks koostatakse kooli arengukava. Arengukava koostatakse vähemalt kolmeks aastaks. Arengukavas määratakse:
3) eesti õppekeelest erineva õppekeelega põhikooli puhul meetmed, mida rakendatakse, et tagada õpilastele võimalus keskhariduse tasemel õpingute jätkamiseks eesti keeles;
(2) Arengukava ja selle muudatused valmistatakse ette koostöös hoolekogu, õpilasesinduse, õppenõukogu ning ekspertidega koolist või väljastpoolt kooli. Arengukava kinnitatakse pidaja kehtestatud korras. Arengukava ja selle muudatused esitatakse enne kinnitamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(3) Arengukava koostamisel arvestatakse käesoleva seaduse § 78 lõikes 3 nimetatud sisehindamise aruandes märgitud kooli tegevuse tugevuste ja parendusvaldkondadega.
(6) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli pidaja.
(7) Munitsipaalkooli direktoriga sõlmib töölepingu vallavanem või linnapea või tema volitatud ametiisik. Riigikooli direktoriga sõlmib töölepingu haridus- ja teadusminister.
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, pedagoogide, kooli pidaja, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine. Hoolekogu täidab talle seadustes ja nende alusel pandud ülesandeid ning teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks. Hoolekogu moodustatakse ja selle töökord kehtestatakse kooli pidaja kehtestatud korras.
(3) Koolitöötajate koosseis kinnitatakse direktori ettepanekul kooli pidaja kehtestatud korras, arvestades haridus- ja teadusministri kehtestatud koolitöötajate miinimumkoosseisu.
§ 75. Pedagoogid
(1) Käesolevas seaduses käsitatakse pedagoogidena direktorit, õppealajuhatajat, õpetajat, õpetaja abi ning teisi õppe ja kasvatuse alal töötavaid isikuid.
(2) Õpetaja kvalifikatsiooninõudeks on vähemalt kõrgharidus ning käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele vastav pedagoogiline ja ainealane ettevalmistus.
(3) Pedagoogide kvalifikatsiooninõuded kehtestab haridus- ja teadusminister.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määruses nimetatud pedagoogide kutseoskuste ja kutsemeisterlikkuse ning nende kvalifikatsioonitaseme hindamiseks korraldatakse atesteerimine. Atesteerimise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(5) Pedagoogide, välja arvatud direktori, ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi, kui välislepingus ei ole sätestatud teisiti. Konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli hoolekogu direktori ettepanekul.
(6) Kui õpetaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat õpetajat, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu tähtajaga kuni üks aasta isikuga, kellel on vähemalt keskharidus. Sellisel juhul korraldab direktor aasta jooksul uue avaliku konkursi.
(7) Pedagoogina ei tohi töötada isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistri seaduse kohaselt karistusregistrist kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.
1) on lõpetanud kõrghariduse tasemel toimuva õpetajakoolituse ning asub 18 kuu jooksul pärast selle lõpetamist esmakordselt tööle kooli õpetajana, välja arvatud Tallinnas või Tartus asuvas koolis. Lähtetoetust võib nelja kuu jooksul pärast kõrghariduse tasemel toimuva õpetajakoolituse lõpetamist taotleda ka isik, kes asus esmakordselt õpetajana tööle õpetajakoolituse või sellele vahetult eelnenud bakalaureuseõppe käigus, tingimusel et bakalaureuseõppe lõpetamise ja õpetajakoolituse alustamise vahele ei jäänud üle ühe aasta. Kõrghariduse tasemel toimuva õpetajakoolituse lõpetamise aastal rasedus- ja sünnituspuhkusel viibiva isiku, ajateenistuskohustuse täitmisele kutsutud kaitseväekohustuslase või välisriigis pedagoogilisel praktikal viibinud isiku õigus taotleda lähtetoetust pikeneb vastavalt rasedus- ja sünnituspuhkuse ning lapsehoolduspuhkuse aja, ajateenistuskohustuse täitmise aja või pedagoogilise praktika kestuse võrra;
5. jagu Kooli sisehindamine ja kooli nõustamine sisehindamise küsimustes
(1) Koolis tehakse sisehindamist. Sisehindamine on pidev protsess, mille eesmärk on tagada õpilaste arengut toetavad tingimused ja kooli järjepidev areng. Selleks selgitatakse välja kooli tegevuse tugevused ning parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt koostatakse kooli arengukava tegevuskava. Nimetatud eesmärgist lähtuvalt analüüsitakse kooli sisehindamisel õppe- ja kasvatustegevust ja juhtimist ning hinnatakse nende tulemuslikkust.
(2) Kooli sisehindamise korra kehtestab direktor.
(3) Kool koostab sisehindamise aruande vähemalt üks kord kolme õppeaasta jooksul. Aruandes tuuakse välja kooli tegevuse tugevused ja parendusvaldkonnad. Sisehindamise aruande kehtestab kooli direktor, esitades selle enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule ja kooli pidajale.
§ 79. Kooli nõustamine sisehindamise küsimustes
(1) Kooli nõustatakse sisehindamise küsimustes. Nõustamise eesmärk on anda koolile soovitusi kooli sisehindamise kohta, analüüsides, kas sisehindamisel on lähtutud käesoleva seaduse § 78 lõikes 1 sätestatud eesmärgist.
(2) Sisehindamise küsimustes kooli nõustamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(1) Kooli korraldab ümber ja kooli tegevuse lõpetab kooli pidaja. Riigikooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine toimub Vabariigi Valitsuse seaduse alusel, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi.
(8) Riigieelarves nähakse ette toetus haiglaõppega seotud pedagoogide töötasu, õpikute ja õppevahendite kulude katmiseks haiglaõpet korraldavate koolide pidajatele, lähtudes eelmisel aastal õpilaste keskmisest haiglaõppel viibitud päevade arvust.
(6) Kui kooli pidaja ei täida ettekirjutust hoiatuses märgitud tähtaja jooksul, siis võib järelevalveasutus rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
(1) Gümnaasiumi tegevus viiakse käesoleva seaduse § 7 lõikes 1 kehtestatud nõudega tagada gümnaasiumis vähemalt kolm gümnaasiumi riiklikus õppekavas sätestatud nõuetele vastavat õppesuunda kooskõlla hiljemalt 2013. aasta 1. septembriks.
(3) Vabariigi Valitsus kehtestab kooli sisustusele, ruumidele, hoonetele ja maa-alale esitatavad tervisekaitsenõuded hiljemalt 2010. aasta 31. detsembriks. Kuni sisustusele, ruumidele, hoonetele ja maa-alale esitatavate tervisekaitsenõuete kehtestamiseni Vabariigi Valitsuse poolt kohaldatakse enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse (RT I 1993, 63, 892; 2010, 22, 108) § 121 lõike 4 alusel sotsiaalministri kehtestatud tervisekaitsenõudeid koolidele.
(6) Käesoleva seaduse § 26 lõikes 3 sätestatud piirangut klassi täituvuse ülemise piirnormi suurendamiseks ei kohaldata põhikooli nominaalse õppeaja jooksul õpilaste suhtes, kes alustasid põhihariduse omandamist 2010/2011. õppeaastal või varem.
Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas "struktuuriüksuse" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Riigikogu Kantselei 13.11.2013 taotlust nr 4-14/13-24/9.
Kuni 2010. aasta 31. detsembrini lähtutakse munitsipaalkooli tegevuskulude katmises osalemisel enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse (RT I 1993, 63, 892; 2010, 22, 108) § 44¹ alusel kehtestatud õpilaskoha tegevuskulu arvestuslikust maksumusest ja munitsipaalkooli tegevuskulude katmises osalemise korrast.
§ 99. Pedagoogide kvalifikatsiooninõuete kohaldamine
Käesoleva seaduse § 75 lõikes 2 sätestatud kõrgharidusnõuet ei kohaldata põhikooli klassiõpetaja suhtes, kes enne käesoleva seaduse jõustumist on omandanud pedagoogilise keskerihariduse klassiõpetaja või algõpetuse erialal, ning põhikooli aineõpetaja suhtes, kes enne käesoleva seaduse jõustumist on omandanud pedagoogilise keskerihariduse õpetatavas aines või ainevaldkonnas.
§ 101. Alaealise mõjutusvahendite seaduse muutmine
Alaealise mõjutusvahendite seaduses (RT I 1998, 17, 264; 2009, 60, 395) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«1) on koolikohustuslik, aga pole kantud ühegi kooli nimekirja või on ühe õppeveerandi jooksul mõjuva põhjuseta puudunud enam kui 20 protsendist õppetundidest;»;
2) paragrahv 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 4. Koolikorralduslikud mõjutusvahendid
(2) Enne alaealise õigusrikkumise asja arutamist alaealiste komisjonis teeb selle sekretär kindlaks, milliseid kasvatusmeetodeid on alaealise suhtes koolis rakendatud.»;
3) paragrahvi 14 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«3) alaealise elukohajärgse valla- või linnavalitsuse volitatud esindaja;».
§ 102. Alkoholiseaduse muutmine
Alkoholiseaduses (RT I 2002, 3, 7; 2010, 22, 108) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 40 lõike 1 punktist 10 jäetakse välja sõna «algkooli,»;
2) paragrahvi 41 lõike 1 punktist 1 jäetakse välja sõnad «lasteaed-algkool, algkool,».
§ 103. Eesti Vabariigi haridusseaduse muutmine
Eesti Vabariigi haridusseaduses (RT 1992, 12, 192; RT I 2009, 35, 232) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõike 6 kolmas lause tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 4 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 5 lõike 2 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks;
4) III peatükk tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 191 lõike 1 tekstis asendatakse sõna «omaniku» sõnadega «kooli pidaja»;
6) paragrahvi 26 tekstist jäetakse välja sõna «õhtukoolid,»;
7) paragrahvi 366 täiendatakse lõigetega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:
«(31) Hariduse Infosüsteemi kaudu luuakse kõigile soovijaile võimalus tutvuda koolieelsete lasteasutuste, põhikoolide, gümnaasiumide ja kutseõppeasutuste tegevusnäitajatega.
(32) Käesoleva paragrahvi lõikes 31 nimetatud tegevusnäitajad kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.»
§ 104. Eesti Vabariigi lastekaitse seaduse muutmine
Eesti Vabariigi lastekaitse seaduse (RT 1992, 28, 370; RT I 2009, 62, 405) §-s 22 asendatakse sõnad «Eesti Vabariigi haridusseadusele» sõnadega «põhikooli- ja gümnaasiumiseadusele».
§ 105. Erakooliseaduse muutmine
Erakooliseaduses (RT I 1998, 57, 859; 2010, 22, 108) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõiked 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Erakooli liigid on:
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 7–10 nimetatud erakooli pidajaks võib olla aktsiaselts, osaühing, sihtasutus või mittetulundusühing.»;
2) paragrahvi 5 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
«(12) Õppe läbiviimiseks Rahvusvahelise Bakalaureuseõppe Organisatsiooni (International Baccalaureate Organization) õppekava või Euroopa koolide põhikirja konventsiooni alusel väljatöötatud õppekava kohaselt väljastatakse kooli pidajale koolitusluba. Rahvusvahelise Bakalaureuseõppe Organisatsiooni õppekava alusel võib õpetada erakool, mis on saanud Rahvusvahelise Bakalaureuseõppe Organisatsiooni tunnustuse õppekava rakendamiseks. Euroopa koolide põhikirja konventsiooni alusel väljatöötatud õppekava kohaselt võib õpetada erakool, mis on täitnud Euroopa koolide põhikirja konventsiooni alusel kehtestatud nõuded selle õppekava järgi õpetamiseks.»;
3) paragrahvi 5 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Kutseõppeasutuse, kõrgkooli, ülikooli, huvikooli ja täiskasvanute koolitusasutuse koolitusluba on tähtajaline, kehtivusega mitte vähem kui üks õppeaasta, ning tähtaja määramisel arvestatakse erakooli õppekavaga kehtestatud nominaalse õppeaja kestust.»;
4) paragrahvi 5 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:
«(21) Koolieelse lasteasutuse, põhikooli ja gümnaasiumi koolitusloa esmakordsel taotlemisel väljastatakse tähtajaline koolitusluba kehtivusega kuni viis õppeaastat. Tähtajalise koolitusloa kehtivuse jooksul viiakse läbi riiklik järelevalve erakooli õppe- ja kasvatustegevuse üle. Kui riikliku järelevalve käigus ettekirjutusi ei tehta või ettekirjutused on tähtaegselt täidetud, ei pea uue koolitusloa taotlusele lisama lõikes 5 nimetatud andmeid ja dokumente ning kooli pidaja taotlusel väljastab haridus- ja teadusminister uue koolitusloa tähtajatult, välja arvatud lõikes 22 sätestatud juhul.
(22) Kui tähtajalise koolitusloa alusel tegutsev ja uut koolitusluba taotlev erakool on esitanud dokumendid, mis tõendavad, et riikliku järelevalve käigus tehtud ettekirjutused on täidetud, kuid ettekirjutuste tegeliku täitmise kontrollimiseks on haridus- ja teadusministri hinnangul vaja läbi viia uus riiklik järelevalve, väljastab haridus- ja teadusminister tähtajalise koolitusloa kehtivusega kuni viis õppeaastat.»;
5) paragrahvi 5 lõike 5 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«3) erakooli arengukava, välja arvatud huvikooli ja täiskasvanute koolitusasutuse koolitusloa taotlemisel;»;
6) paragrahvi 5 lõike 5 punktid 5–7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«5) kooli pidaja kinnitus kvalifikatsiooninõuetele vastavate pedagoogide olemasolu kohta;
7) andmed erakooli tegevuseks vajalike ruumide, hoonete, maa-ala, õpperuumide ja õppehoonete sisustuse olemasolu või nende kasutuse kohta vastavalt kehtivale liisingulepingule ja rendilepingule ning nende vastavuse kohta tervisekaitse- ja ohutusnõuetele;»;
7) paragrahvi 5 lõiget 5 täiendatakse punktiga 71 järgmises sõnastuses:
«71) koolitervishoiuteenuse osutaja kirjalik nõusolek koolitervishoiuteenuse osutamiseks ja andmed koolitervishoiuteenuse tegevusloa olemasolu kohta põhikoolis, gümnaasiumis ja kutseõppeasutuses;»;
8) paragrahvi 5 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
«(51) Koolitusloa taotlemisel Rahvusvahelise Bakalaureuseõppe Organisatsiooni õppekava või Euroopa koolide põhikirja konventsiooni alusel väljatöötatud õppekava kohaselt õppe läbiviimiseks lisatakse taotlusele käesoleva paragrahvi lõike 5 punktides 1, 4, 7 ja 10 nimetatud dokumendid. Rahvusvahelise Bakalaureuseõppe Organisatsiooni õppekava rakendamiseks esitatakse täiendavalt dokument, mis tõendab Rahvusvahelise Bakalaureuseõppe Organisatsiooni luba õppekava rakendada. Euroopa koolide põhikirja konventsiooni alusel väljatöötatud õppekava rakendamiseks esitatakse dokument, mis tõendab, et kool on täitnud Euroopa koolide põhikirja konventsiooni alusel kehtestatud nõuded selle õppekava järgi õpetamiseks.»;
9) paragrahvi 5 lõiget 9 täiendatakse punktidega 8 ja 9 järgmises sõnastuses:
«8) erakool ei ole täitnud isikuandmete kaitse seadusest tulenevaid delikaatsete isikuandmete töötlemise nõudeid;
9) koolieelne lasteasutus, põhikool ja gümnaasium, mis tegutsevad tähtajalise koolitusloa alusel, ei ole koolitusloa taotlemisel esitanud dokumente, mis tõendavad riikliku järelevalve käigus tehtud ettekirjutuste täitmist.»;
10) paragrahvi 6 lõike 1 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«8) õppekorralduse alused, koolieelse lasteasutuse puhul koolieelse lasteasutuse seaduse, põhikooli ja gümnaasiumi puhul põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning kõrgharidustaseme õppe läbiviimisel rakenduskõrgkooli seaduse või ülikooliseaduse õppekorralduse üldnõuetest lähtudes;»;
11) paragrahvi 7 lõike 1 punktis 3 asendatakse tekstiosa «käesoleva seaduse § 2 lõike 2 punktides 1–5 nimetatud erakoolide» sõnadega «koolieelne lasteasutus, põhikool, gümnaasium ja kutseõppeasutus» vastavas käändes;
12) paragrahvi 7 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «Käesoleva seaduse § 2 lõike 2 punktides 1–5 nimetatud erakoolide» sõnadega «Koolieelne lasteasutus, põhikool, gümnaasium ja kutseõppeasutus» vastavas käändes;
13) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
«(11) Täiskasvanute koolitusasutuse õppekavale ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõike 1 punkte 3–6. Lisaks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud andmetele peab täiskasvanute koolitusasutuse õppekava sisaldama järgmisi andmeid:
7) õppekavas seatud eesmärkide täitmiseks ja oskuste omandamiseks vajalike õpperuumide, sisustuse ja seadmete kirjeldus ning nende vastavus õigusaktides sätestatud tervisekaitsenõuetele, kui need on kehtestatud.»;
14) paragrahvi 11 lõike 4 punktid 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«2) ühe asutusena tegutseva lasteaia ja põhikooli puhul – lasteaia osas koolieelse lasteasutuse riiklikule õppekavale ning põhikooli osas põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel kehtestatud vastava riikliku õppekavaga kehtestatud kooliastmete pädevustele ja ainete õpitulemustele;
3) põhikoolil ja gümnaasiumil – põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel kehtestatud vastava riikliku õppekavaga kehtestatud haridustaseme pädevusele ja ainete õpitulemustele;»;
15) paragrahvi 11 lõike 4 punkt 7 tunnistatakse kehtetuks;
16) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
«(5) Erakoolis võib anda konfessionaalset usuõpetust erakooli nõukogu kehtestatud tingimustel ja korras. Konfessionaalse usuõpetuse õppimine on vabatahtlik.»;
17) paragrahv 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 12. Erakooli vastuvõtmise ja erakoolist väljaarvamise tingimused
(2) Erakoolist väljaarvamise tingimused kehtestab erakooli nõukogu.»;
18) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
«(12) Põhikoolis ja gümnaasiumis lähtutakse õppe ja kasvatuse korraldamisel põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatust. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 20 lõikes 1 sätestatud kohustust võimaldada õppekirjandust kasutada tasuta on põhikool või -gümnaasium kohustatud täitma riigieelarves selleks eraldatud toetuse ulatuses.»;
19) paragrahvi 21 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«3) koolieelse lasteasutuse, ühe asutusena tegutseva lasteaia ja põhikooli ning põhikooli puhul lastevanemate esindajad, kes moodustavad nõukogu koosseisust vähemalt ühe viiendiku;»;
20) paragrahvi 22 lõikes 2 asendatakse tekstiosa «Käesoleva seaduse § 2 lõike 2 punktides 11–4 nimetatud õppeasutuste» sõnadega «Põhikooli ja gümnaasiumi» ning tekstiosa «põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 44 lõigetes 3 ja 33» tekstiosaga «põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 82 lõigetes 3–5 ja 7»;
21) seadust täiendatakse §-ga 222 järgmises sõnastuses:
«§ 222. Eraüldhariduskooli tegevuskulude katmises osalemine
(3) Tegevuskulude katmisel lähtutakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse §-s 83 sätestatud munitsipaalkooli tegevuskulude katmises osalemise tingimustest ja korrast.»;
22) paragrahvi 23 lõikes 11 asendatakse tekstiosa «Käesoleva seaduse § 2 lõike 2 punktides 1–5 nimetatud erakoolide» sõnadega «Koolieelse lasteasutuse, põhikooli, gümnaasiumi ja kutseõppeasutuse»;
23) seadust täiendatakse §-ga 39 järgmises sõnastuses:
«§ 39. Tähtajaliste koolituslubade kehtivus
Koolieelsele lasteasutusele, põhikoolile ja gümnaasiumile väljastatud tähtajalised koolitusload kehtivad koolitusloas määratud tähtaja lõppemiseni. Käesoleva seaduse jõustumise hetkel tähtajalise koolitusloa alusel tegutsenud erakoolidele, kes koolitusloa kehtivuse lõppemisel soovivad tegevust jätkata ja esitavad taotluse uue koolitusloa väljastamiseks, väljastatakse tähtajaline koolitusluba vastavalt § 5 lõikele 21 samadel tingimustel nagu koolitusloa esmakordsel väljastamisel.»
§ 106. Huvikooli seaduse muutmine
Huvikooli seaduse (RT I 2007, 4, 19; 2010, 22, 108) § 3 tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
«(2) Huvikool ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud üldhariduskool võivad tegutseda ühe asutusena. Ühe asutusena tegutseva huvikooli ja üldhariduskooli puhul kohaldatakse koolitusloa väljastamise ja kehtetuks tunnistamise, huvikooli registreerimise, õppekorralduse, õpilase arengu toetamise, vaimse ja füüsilise turvalisuse, tervise kaitse tagamise, õpilaste õiguste ja kohustuste, õppe rahastamise ja õpetavate pedagoogide töökorralduse ning riikliku järelevalve teostamise suhtes põhikooli ja gümnaasiumi osale põhikooli- ja gümnaasiumiseadust ning huvikooli osale käesolevat seadust. Põhimääruse, arengukava, direktori vaba ametikoha täitmise, õppenõukogu ja hoolekogu koosseisu ja moodustamise, kooli ümberkorraldamise, kooli pidamise üleandmise ning tegevuse lõpetamise suhtes kohaldatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatut. Ühe asutusena tegutseva huvikooli ja üldhariduskooli direktoril on käesolevast seadusest ning põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest tulenev pädevus.»
§ 107. Kaitseväeteenistuse seaduse muutmine
Kaitseväeteenistuse seaduse (RT I 2000, 28, 167; 2010, 26, 131) § 55 lõikes 2 ja § 202 lõike 2 punktis 1 asendatakse sõnad «päevases õppevormis» sõnadega «statsionaarses õppes».
§ 108. Koolieelse lasteasutuse seaduse muutmine
Koolieelse lasteasutuse seaduses (RT I 1999, 27, 387; 2010, 22, 108) tehakse järgmised muudatused:
1) kogu seaduse tekstis asendatakse sõna «järelevalveorgan» sõnaga «järelevalveasutus» vastavas käändes;
2) kogu seaduse tekstis asendatakse sõna «juhataja» sõnaga «direktor» vastavas käändes;
3) paragrahvi 4 lõikes 3 asendatakse sõnad «eralasteaed-algkoolidele» sõnadega «eralasteaed-põhikoolidele»;
4) paragrahvi 5 lõiked 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Lasteaed ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud põhikool võivad tegutseda ühe asutusena.
(3) Ühe asutusena tegutseva lasteaia ja põhikooli puhul kohaldatakse lasteaia osale käesolevas seaduses sätestatut ning põhikooli osale põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatut. Lasteaia ja põhikooli ümberkorraldamise, kooli pidamise üleandmise, tegevuse lõpetamise ning hoolekogu koosseisu osas kohaldatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatut. Ühe asutusena tegutseva lasteaia ja põhikooli direktoril on käesolevast seadusest ning põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest tulenev pädevus.»;
5) paragrahvi 6 lõike 5 teksti täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Võimaluse korral lähtub lasteasutus erivajadusega lapse arendamiseks vajalike tingimuste rakendamisel sobitus- või erirühmas põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse §-s 50 nimetatud nõustamiskomisjoni soovitustest.»;
6) paragrahvi 6 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(6) Erivajadustega laps võetakse sobitus- või erirühma vastu vanema kirjaliku avalduse alusel ning põhikooli ja gümnaasiumiseaduse §-s 50 nimetatud nõustamiskomisjoni soovitusel.»;
7) paragrahvi 11 lõike 2 punktis 2 asendatakse sõna «sotsiaalministri» sõnadega «Vabariigi Valitsuse»;
8) paragrahvi 12 lõikes 3 ja § 33 lõikes 1 asendatakse sõna «neli» sõnaga «viis»;
9) paragrahvi 16 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(5) Lasteasutuse õppekava läbinule annab lasteasutus välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused. Vanem esitab koolivalmiduskaardi kooli, kus laps asub täitma koolikohustust.»;
10) paragrahvi 22 lõikes 1 asendatakse sõnad «tema asetäitjat õppe- ja kasvatusalal» sõnaga «õppealajuhatajat»;
11) paragrahvi 22 lõikes 4 asendatakse sõnad «juhataja asetäitja õppe- ja kasvatusalal» sõnaga «õppealajuhataja»;
12) paragrahvi 23 lõike 1 punkti 1 täiendatakse pärast sõnu «sotsiaalministri määrusega» sõnadega «ja Vabariigi Valitsuse määrusega»;
13) paragrahv 241 tunnistatakse kehtetuks;
14) paragrahvi 31 lõiked 2, 3 ja 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Õiendis esitatakse õiendi koostamise aeg ja koht, lühiandmed õppeasutuse kohta, järelevalvet teostav järelevalveasutus, järelevalve läbiviimise aeg, järelevalve läbiviijate ja kaasatud ekspertide nimed, järelevalve tulemused, õiguserikkumiste aeg ja kirjeldus, tehtud ettekirjutused ja ettepanekud ning ettekirjutuste täitmisest teavitamise tähtaeg.
(4) Õiendi kinnitab kas haridus- ja teadusminister või maavanem.»;
15) paragrahvi 33 lõikest 5 jäetakse välja sõnad «algkooli või».
§ 109. Kutseõppeasutuse seaduse muutmine
Kutseõppeasutuse seaduses (RT I 1998, 64/65, 1007; 2010, 22, 108) tehakse järgmised muudatused:
2) seadust täiendatakse §-ga 43 järgmises sõnastuses:
«§ 43. Kutseõppeasutuse ja üldhariduskooli tegutsemine ühe asutusena
(2) Ühe asutusena tegutseva kutseõppeasutuse ja gümnaasiumi puhul kohaldatakse kutseõppasutuse osale käesolevas seaduses sätestatut ning gümnaasiumi osale põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatut.
(3) Ühe asutusena tegutseva kutseõppeasutuse ja gümnaasiumi põhimäärus ja arengukava peavad lisaks käesolevas seaduses sätestatud andmetele sisaldama gümnaasiumi osa kohta ka põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud kohustuslikke andmeid. Põhimäärus ja arengukava kinnitatakse käesolevas seaduses sätestatud korras.
(4) Ühe asutusena tegutseval kutseõppeasutusel ja gümnaasiumil on hoolekogu, mille moodustamisele ja tegevusele kohaldatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseadust ning nõukogu, mille moodustamisele ja tegevusele kohaldatakse käesolevat seadust.
(5) Ühe asutusena tegutseval kutseõppeasutusel ja gümnaasiumil on kutseõppeasutuse ja gümnaasiumi osal eraldi õppenõukogud, mis tegutsevad käesoleva seaduse ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel.
(6) Ühe asutusena tegutseva kutseõppeasutuse ja gümnaasiumi direktori vaba ametikoha täitmisel lähtutakse käesolevas seaduses sätestatust. Ühe asutusena tegutseva kutseõppeasutuse ja gümnaasiumi direktoril on käesolevast seadusest ning põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest tulenev pädevus.
(7) Kutseõppeasutuse ja gümnaasiumi liitmisel ning ühe asutusena tegutseva kutseõppeasutuse ja gümnaasiumi ümberkorraldamisel, pidamise üleandmisel ja tegevuse lõpetamisel kohaldatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatut.»;
3) paragrahvi 5 lõiget 4 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
«5) koolitervishoiuteenuse osutaja kirjalik nõusolek osutada koolitervishoiuteenust ja andmed koolitervishoiuteenuse tegevusloa olemasolu kohta.»;
4) paragrahvi 7 lõikes 3, § 35 lõikes 6 ja § 36 lõikes 7 asendatakse sõna «kuus» sõnaga «viis»;
5) paragrahvi 142 lõikeid 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Kool võimaldab põhikooli- ja gümnaasiumiõpilastele kutseõpet põhikooli ja gümnaasiumi kutseõppe õppekava järgi põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel kehtestatud riiklikes õppekavades ettenähtud valikainete raames.
(2) Kool võimaldab põhikooli ja gümnaasiumi kutseõppe õppekava järgi kutseõpet ka nendele põhiharidust omandavatele õpilastele, kes omandavad põhiharidust mittestatsionaarses õppes põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega sätestatud alustel ja korras.»;
6) paragrahvi 151 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 151. Lisa-aasta kutsekeskhariduse läbinud isikutele»;
7) paragrahvi 151 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Kutsekeskharidusõppe õppekava läbinud isikul on õigus jätkata üldharidusõpinguid, mis on suunatud gümnaasiumi riiklikus õppekavas määratud õpitulemuste saavutamisele, kuni 35 õppenädala ulatuses. Nimetatud õpingute korraldamise kohustus on koolil koostöös gümnaasiumiga.»;
8) paragrahvi 22 lõige 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(11) Eesti keelest erineva õppekeelega õppegruppides kutsekeskharidust omandavad lõpetajad sooritavad kooli lõpetamiseks eesti keelest erineva õppekeelega õpilastele läbiviidava eesti keele riigieksami põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel kehtestatud põhikooli ja gümnaasiumi lõpetamiseks sooritatavate eksamite läbiviimise korra kohaselt.»;
9) paragrahv 271 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahvi 301 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Pedagoogi lähtetoetust võib taotleda isik, kes:
1) on lõpetanud kõrghariduse tasemel toimuva õpetajakoolituse ning asub 18 kuu jooksul pärast selle lõpetamist esmakordselt pedagoogina tööle kutseõppeasutuse kutseõpetajana või üldharidusainete õpetajana, välja arvatud Tallinnas või Tartus asuvas kutseõppeasutuses. Pedagoogi lähtetoetust võib nelja kuu jooksul pärast kõrghariduse tasemel toimunud õpetajakoolituse lõpetamist taotleda ka isik, kes asus esmakordselt pedagoogina tööle õpetajakoolituse või sellele vahetult eelnenud bakalaureuseõppe käigus tingimusel, et bakalaureuseõppe lõpetamise ja õpetajakoolituse alustamise vahele ei jää rohkem kui üks aasta. Pedagoogi lähtetoetust võib nelja kuu jooksul pärast kõrghariduse tasemel toimunud õpetajakoolituse lõpetamist taotleda ka isik, kes enne nimetatud õpetajakoolituse alustamist töötas kutseõppeasutuses kutseõpetajana. Kõrghariduse tasemel õpetajakoolituse lõpetamise aastal rasedus- ja sünnituspuhkusele asuva isiku, ajateenistuskohustuse täitmisele kutsutud kaitseväekohuslase või välisriigis pedagoogilisel praktikal viibinud isiku õigus taotleda lähtetoetust pikeneb rasedus- ja sünnituspuhkuse ning lapsehoolduspuhkuse aja, kaitseväeteenistuskohustuse täitmise aja või pedagoogilise praktika kestuse võrra;
2) töötab vähemalt 0,5 ametikohaga kutseõppeasutuse kutseõpetajana või üldharidusainete õpetajana, kusjuures 0,5 ametikoha arvestamisel loetakse selle alla ka samaaegne töötamine üldhariduskooli I–III kooliastme või gümnaasiumiastme õpetajana, välja arvatud Tallinnas või Tartus asuvas üldhariduskoolis;
4) valdab eesti keelt Euroopa Nõukogu koostatud Euroopa keeleõppe raamdokumendis määratletud keeleoskustasemel C1.»;
11) paragrahvi 301 lõikes 3 asendatakse sõnad «põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse §-s 381» sõnadega «põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse §-s 77»;
12) paragrahvi 31 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmiselt:
«11) pöörduda tervislikel põhjustel õppetöö ajal tervishoiuteenuse osutaja poole.»;
13) paragrahvi 31 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Kool tagab õpilase koolis viibimise ajal tema tervise kaitse. Põhihariduseta ja põhihariduse baasil kutseharidust omandavale õpilasele osutatakse koolitervishoiuteenust põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud korras.»;
14) paragrahvi 343 lõiked 2, 3 ja 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Õiendis esitatakse õiendi koostamise aeg ja koht, lühiandmed õppeasutuse kohta, järelevalvet teostav järelevalveasutus, järelevalve läbiviimise aeg, järelevalve läbiviijate ja kaasatud ekspertide nimed, järelevalve tulemused, õigusrikkumiste aeg ja kirjeldus, tehtud ettekirjutused ja ettepanekud ning ettekirjutuste täitmisest teavitamise tähtaeg.
15) seadust täiendatakse §-ga 345 järgmises sõnastuses:
«§ 345. Riiklik järelevalve koolitervishoiuteenuse osutamise üle
Käesoleva seaduse alusel õpilasele koolitervishoiuteenuse osutamise üle teostab vastavalt oma pädevusele riiklikku järelevalvet Terviseamet.»;
16) seaduse 8. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«KOOLI ÜMBERKORRALDAMINE, PIDAMISE ÜLEANDMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE»;
17) paragrahv 351 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«§ 351. Kooli pidamise üleandmine
(1) Vabariigi Valitsusel on õigus haridus- ja teadusministri ettepanekul anda luba riigikooli pidamise üleandmiseks vallale, linnale või eraõiguslikule juriidilisele isikule ning munitsipaalkooli pidamise ülevõtmiseks riigile käesolevas paragrahvis sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Riigikooli pidamise üleandmisel vallale, linnale või eraõiguslikule juriidilisele isikule ja munitsipaalkooli pidamise üleandmisel riigile kohaldatakse võlaõigusseaduses ettevõtte ülemineku kohta sätestatut käesolevast seadusest tulenevate erisustega. Riigikooli pidamise üleandmise tulemusel moodustub munitsipaal- või erakool ja riigikooli tegevus loetakse lõppenuks. Munitsipaalkooli pidamise üleandmise tulemusel moodustub riigikool ja munitsipaalkooli tegevus loetakse lõppenuks. Munitsipaalkooli pidamise üleandmisel riigile tunnistatakse üleantava kooli koolitusluba kehtetuks.
(3) Kooli pidamise võib üle anda, kui:
2) kooli juhtimine ning õppe- ja kasvatustegevus on pidamise üleandmisel tulemuslikum;
3) kooli pidamise üleandmine loob paremad võimalused omandatava hariduse kvaliteedi tagamiseks, sealhulgas õppe ja kasvatuse tingimuste parandamiseks;
4) kooli pidamise üleandmisel suudab kool efektiivsemalt reageerida tööturu nõuetele.
(4) Riigikooli pidamise võib üle anda aktsiaseltsile, osaühingule, sihtasutusele või mittetulundusühingule, mille üheks aktsionäri-, osaniku-, asutaja- või liikmeõiguse teostajaks on riik, vald või linn.
(5) Samaaegselt riigikooli munitsipaal- või eraomandisse andmise taotlusega taotletakse õigusaktidega sätestatud tingimustel ja korras munitsipaalkoolile või erakoolile koolitusluba.
(6) Haridus- ja teadusminister otsustab Vabariigi Valitsuselt käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud loa taotlemise, kui käesoleva paragrahvi lõikes 3 või 4 sätestatud tingimused ja riigikooli pidamise üleandmise puhul õigusaktidega sätestatud koolitusloa saamise tingimused on täidetud.
(7) Vabariigi Valitsus annab loa riigikooli pidamise üleandmiseks vallale, linnale või eraõiguslikule juriidilisele isikule või munitsipaalkooli pidamise riigile ülevõtmiseks, kui käesoleva paragrahvi lõikes 3 või 4 sätestatud tingimused on täidetud, ning volitab haridus- ja teadusministrit sõlmima kooli pidamise üleandmise või ülevõtmise lepingu.
(8) Riigikooli pidamise üleandmine vallale, linnale või eraõiguslikule juriidilisele isikule või munitsipaalkooli pidamise üleandmine riigile sätestatakse asjaomase valla- või linnavalitsuse või eraõigusliku juriidilise isiku ja Vabariigi Valitsuse volitusel haridus- ja teadusministri vahel ning munitsipaalkooli pidamise üleandmine riigile valla- või linnavalitsuse ja Vabariigi Valitsuse volitusel haridus- ja teadusministri vahel käesoleva seaduse alusel sõlmitavas lepingus. Lepingu kohustuslikud tingimused on:
2) moodustatava kooli ülesanded;
3) õppekavad, mille alusel tegevuse lõpetava kooli õpilased jätkavad õpinguid moodustatavas koolis;
4) tegevuse lõpetava kooli õpilaste õpingute jätkamise tingimused ja kord moodustatavas koolis;
5) kooli töötajate töö jätkamise tingimused ja kord moodustatavas munitsipaal-, era- või riigikoolis töösuhteid reguleerivate õigusaktidega sätestatud alustel, tingimustel ja korras;
6) kooli kasutuses oleva vara vallale, linnale, eraõiguslikule juriidilisele isikule või riigile üleandmise tingimused, kord ja tähtaeg õigusaktidega sätestatud alustel, tingimustel ja korras;
7) kooli asjaajamise vallale, linnale, eraõiguslikule juriidilisele isikule või riigile üleandmise tingimused, kord ja tähtaeg;
8) kooli pidamise vallale, linnale, eraõiguslikule juriidilisele isikule või riigile üleandmisega kaasnevate võimalike organisatsiooniliste ja eelarveliste küsimuste ning muude varalisi kohustusi ja õigusi käsitlevate küsimuste lahendamine.
(9) Haridus- ja teadusministeerium tagab, et lepingu kohustuslikes tingimustes on kokkulepe saavutatud.
(10) Kooli pidamise üleandmisel tagavad Haridus- ja Teadusministeerium ja vald või linn või eraõiguslik juriidiline isik kooli, mille tegevus lõpetatakse, õpilastele võimaluse jätkata õpinguid üleandmisel moodustatavas koolis samal või lähedasel erialal.
(11) Kooli pidamise üleandmine toimub pärast õppeaasta lõppu. Pidamise üleandmise otsusest teatatakse õpilastele ja kooli personalile hiljemalt kaks kuud enne uue õppeaasta algust.»;
18) paragrahvi 36 lõike 3 punktis 1 asendatakse sõnad «järelevalvet teostava organi» sõnadega «järelevalvet teostava asutuse».
§ 110. Liiklusseaduse muutmine
Liiklusseaduse (RT I 2001, 3, 6; 2010, 24, 115) § 6 lõikest 2 jäetakse välja sõnad «lasteaed-algkoolid, algkoolid,».
§ 111. Loovisikute ja loomeliitude seaduse muutmine
Loovisikute ja loomeliitude seaduse (RT I 2004, 84, 568; 2010, 22, 108) § 16 lõike 2 punktis 4 asendatakse sõnad «päevases õppevormis» sõnadega «statsionaarses õppes».
§ 112. Nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse muutmine
Nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduses (RT I 2003, 26, 160; 2010, 22, 108) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 3 järgmiselt:
«(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud perearsti ülesandeid täidab pereõde või koolitervishoiuteenuse osutaja juhul, kui ta vastab § 8 lõike 5 alusel kehtestatud määruses sätestatud nõuetele.»;
«(2) Immuniseerimist korraldav arst või õde registreerib immuniseerimised, esitab sellekohase aruande ja edastab andmed immuniseerimise kõrvalnähtude kohta käesoleva seaduse § 6 lõikes 2 sätestatud korras. Immuniseerimist korraldav õde kaasab immuniseerimise kõrvalnähtude diagnoosimiseks arsti.»;
3) paragrahvi 19 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Nakkushaiguse epideemilise leviku kahtlusest on Terviseameti piirkondlik talitus kohustatud viivitamata teavitama Terviseametit.»;
4) paragrahvi 21 lõike 3 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Terviseameti piirkondlik talitus teeb nakkushaiguse esinemise ja haiguse tõrjeks rakendatud abinõud teatavaks Terviseametile.»
§ 113. Politsei ja piirivalve seaduse muutmine
Politsei ja piirivalve seaduse (RT I 2009, 26, 159; 2010, 22, 108) § 37 ja § 103 lõike 2 punktis 1 asendatakse sõnad «päevases õppevormis» sõnadega «statsionaarses õppes».
§ 114. Rahvatervise seaduse muutmine
Rahvatervise seaduses (RT I 1995, 57, 978; 2010, 31, 158) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 lõiget 2 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
«11) koolidele ja koolieelsetele lasteasutustele, nende maa-alale, hoonetele, ruumidele, sisustusele ja sisekliimale ning korrashoiule.»;
2) paragrahvi 8 lõike 2 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«6) koolieelsete lasteasutuste tervise edendamine ja päevakava;»;
3) seadust täiendatakse §-ga 23 järgmises sõnastuses:
«§ 23. Tervisekaitsenõuded koolidele ja koolieelsetele lasteasutustele
Vabariigi Valitsus kehtestab tervisekaitsenõuded koolidele ja koolieelsetele lasteasutustele, nende maa-alale, hoonetele, ruumidele, sisustusele ja sisekliimale ning korrashoiule hiljemalt 2010. aasta 31. detsembriks. Kuni nimetatud tervisekaitsenõuete kehtestamiseni Vabariigi Valitsuse poolt kohaldatakse enne 2010. aasta 1. septembrit kehtinud rahvatervise seaduse § 8 lõike 2 punkti 6 alusel sotsiaalministri kehtestatud tervisekaitsenõudeid koolidele ja koolieelsetele lasteasutustele.»
§ 115. Ravimiseaduse muutmine
Ravimiseaduse (RT I 2005, 2, 4; 2010, 22, 108) § 28 lõikes 1 asendatakse sõnad «sanatoorsetel koolidel» sõnadega «koolidel, kus on loodud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud hariduslike erivajadustega õpilaste klassid.»
§ 116. Reklaamiseaduse muutmine
Reklaamiseaduse (RT I 2008, 15, 108; 2010, 31, 158) § 8 lõikest 5 ja § 28 lõike 1 punktist 1 jäetakse välja sõna «algkooli,».
§ 117. Riikliku pensionikindlustuse seaduse muutmine
Riikliku pensionikindlustuse seaduse (RT I 2001, 100, 648; 2010, 22, 108) § 20 lõike 2 punktis 1, § 28 lõike 2 punktis 4, § 41 lõikes 4 ja § 43 lõikes 1 asendatakse sõnad «päevases õppevormis» sõnadega «statsionaarses õppes».
§ 118. Sotsiaalhoolekande seaduse muutmine
Sotsiaalhoolekande seaduse (RT I 1995, 21, 323; 2010, 24, 115) § 152 lõike 2 punktis 2 ja § 22 lõikes 21 asendatakse sõnad «päevases õppevormis» sõnadega «statsionaarses õppes».
§ 119. Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmine
Tervishoiuteenuste korraldamise seaduses (RT I 2001, 50, 284; 2010, 24, 115) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
«(22) Käesolevat seadust kohaldatakse koolitervishoiuteenuse osutamise korraldusele koolides koos põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest tulenevate erisustega.»;
2) paragrahvi 25 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Õendusabi iseseisvaks osutamiseks vajalikele ruumidele, sisseseadele, aparatuurile, töövahenditele ja ravimitele esitatavad nõuded kehtestab sotsiaalminister.»;
3) paragrahvi 48 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«2) eriarstiabi osutamise ruumid, sisseseade või aparatuur ei vasta käesoleva seaduse alusel kehtestatud nõuetele;»;
4) paragrahvi 48 lõiget 1 täiendatakse punktiga 22 järgmiselt:
«22) iseseisvalt õendusabi osutamise ruumid, sisseseade, aparatuur, töövahendid või ravimid ei vasta käesoleva seaduse alusel kehtestatud nõuetele;».
§ 120. Tubakaseaduse muutmine
Tubakaseaduse (RT I 2005, 29, 210; 2010, 22, 108) § 22 lõike 1 punktist 2 ja § 29 punktist 2 jäetakse välja sõnad «lasteaed-algkool, algkool,» vastavas käändes.
§ 121. Täiskasvanute koolituse seaduse muutmine
Täiskasvanute koolituse seaduse (RT I 1993, 74, 1054; 2009, 35, 232) § 3 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Tasemekoolitus võimaldab mittestatsionaarses õppes või eksternina omandada põhiharidust ja üldkeskharidust, osakoormusega läbida kutseõpet või kutsekeskharidusõpet ja osakoormusega või eksternina omandada kõrgharidust. Tasemekoolituse läbimist tõendab tunnistus või diplom.»
§ 122. Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse muutmine
Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse (RT I 2005, 54, 430; 2010, 22, 108) § 6 lõike 5 punktis 6, § 26 lõike 3 punktis 4 ja § 29 lõikes 3 asendatakse sõnad «päevases õppevormis» sõnadega «statsionaarses õppes».
§ 123. Välismaalaste seaduse muutmine
Välismaalaste seaduse (RT I 2010, 3, 4; 22, 108) § 162 punktidest 1 ja 2 ning § 175 lõikest 1 jäetakse välja sõna «algkoolis,».
§ 124. Ühistranspordiseaduse muutmine
Ühistranspordiseaduse (RT I 2000, 10, 58; 2010, 22, 108) § 28 lõikes 1 asendatakse sõnad «Päevases õppevormis» sõnadega «Statsionaarses õppes».
§ 125. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse kehtetuks tunnistamine
Põhikooli- ja gümnaasiumiseadus (RT I 1993, 63, 892; 2010, 22, 108) tunnistatakse kehtetuks.
§ 126. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmine
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 87 lõikes 6 asendatakse tekstiosa «10 000 krooni» tekstiosaga «640 eurot».


Arengu- ja hindamisvestlused avalikus teenistuses | Upsteem.com
Arengu- ja hindamisvestlused avalikus teenistuses
Karl Laas, Upsteem.com tegevjuht
Arenguvestlused ja tagasiside andmine on paljudes organisatsioonides toimiv meeskonna arenduse osa. Erandiks pole siin ka avaliku sektori organisatsioonid. Avaliku teenistuse seadus (ATS) näeb ette kohustuslikud arenguvestlused kõikidele riigi- ja kohaliku omavalitsuse ametnikele. Nüüd uurimegi, mida nimetatud nõuded täpsemalt tähendavad.
ATSi (https://www.riigiteataja.ee/akt/126032013005?leiaKehtiv) 3. peatükk on tervikuna pühendatud ametnike arendamisele ja hindamisele. Arenguvestlusi käsitletakse §-s 30. Kõige tähtsam ja kohustuslik nõue arenguvestluste pidamise kohta avalikus teenistuses on toodud kohe § 30 lg 1, kus sätestatakse, et arenguvestlus peab toimuma vahetu juhi ja ametniku vahel vähemalt kord aastas ning ametnik annab vestluse käigus tagasisidet ka juhile. Seaduse mõistes on kohustuslikud arenguvestluse teemad:
· Hinnang töötulemustele;
· Hinnang ametialasele arengule, või selle käsitlemine muul viisil;
· Koolitusvajadus;
· Järgmise perioodi eesmärgid;
· Ametniku tagasiside juhile juhtimise kohta.
ATS-is nimetatakse lisaks arenguvestluste ja tulemuslikkuse hindamisele ka ametniku katseajavestlusi. Ametniku katseaja läbimist käsitleb § 24 lg 7, mis sätestab, et enne katseaja lõppu tuleb ametnikule anda võimalus osaleda katseajavestluses ning katseajavestluse kokkuvõte vormistatakse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis see ja edastatakse ametnikule arvamuse esitamiseks. Juhul, kui ametnik ei ole täitnud katseaja eesmärke, võib ametniku § 91 alusel vabastada teenistusest katseaja ebarahuldavate tulemuste tõttu, kuid selle eelduseks on katseaja vestluse läbiviimine ning § 91 lg 2 nõuetele vastava kirjaliku taasesitamist võimaldavas vormis koostatud kokkuvõtte esitamine ametnikule arvamuse avaldamiseks.
Seadus ei näe ette vestluste vormi- ega ka mitte metoodilisi nõudeid. Me võime eeldada, et tavapärase praktika alusel peaks vestlusel osalema ametniku otsene juht, kuid ei ole välistatud ka näiteks kolleegide või koostööpartnerite hinnangute küsimine. Seega on võimalik tehnilise lahendusena kasutada nii 360 kraadi tagasiside kui ka arenguvestluste süsteeme.
Eesti seadus sätestab, et töötulemuste hindamine ja järgmise perioodi eesmärgistamine võib toimuda ka eraldi vestluse raames. Antud juhul võimaldab regulatsioon viia tulemuste hindamise üldisest arenguvestluse temaatikast välja ja liita seda näiteks osakonna arendusseminari või strateegiapäevaga, mis on kahtlemata paindlik ja hea lahendus ning võimaldab erinevatel asutustel rakendada endale paremini sobivaid praktikaid.
ATS § 30 lg 3 näeb ette, et arengu- ja hindamisvestluse tulemused vormistatakse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Selliseks vormiks sobib väga hästi talendijuhtimissüsteemis nagu Upsteem.com sisalduv elektrooniline kokkuvõte. Seadus ei kehtesta nõudeid arenguvestluse allkirjastamise kohta, seega on sobilik ka infosüsteemis vastavalt kasutajarollile antav kinnitus.
Vastavalt ATS § 30 lg 4 kehtestab ametnike arengu- ja hindamisvestluse pidamise korra ametiasutuse juht või tema volitatud isik. Praktika kohaselt võidakse vastav kord määrata ka koos muude sisekorda reguleerivate dokumentidega – näiteks palgajuhendi või töö sisekorraeeskirjadega. ATS ei näe otseselt ette küsimusi, mida sellises juhendis tuleks reguleerida. Kindlasti on aga mõtet tähelepanu pöörata järgmistele küsimustele:
· Arengu- või hindamisvestluste regulaarsus – kas kord aastas, kord poolaastas, kord kvartalis.
· Kas tulemuste hindamine on lahutatud arenguvestlusest?
· Kas arengu- või tulemusvestluse alusel otsustatakse töötasu või preemiate küsimusi?
· Millist metoodikat kasutatakse – kas kaasatakse ka kolleegide või teiste juhtide tagasisidet?
· Kas rakendatakse täiendavaid hinnangute tasakaalustamise protsesse nagu näiteks tulemuste kalibreerimine järgmise tasandi juhtide osavõtul.
Arengu- ja tulemusvestluste pidamine elektrooniliselt täidab seaduse nõuded, kuid loob ka lisandväärtust. Elektroonilised arenguvestluste keskkonnad aitavad koguda statistikat ning tulemusi võrrelda. See tagab ametnikkonna arengu läbi aastate. Vajadusel aitame organisatsioonidel kokku panna efektiivse ja tasakaalustatud arengu- ja tulemusvestluste süsteemi ning näitame, kuidas selleks kõige paremini tehnoloogilisi lahendusi ära kasutada.
Tel: +372 6007 100