Munitsipaallasteasutuse Viimsi Lasteaiad põhimäärus – Riigi Teataja
Munitsipaallasteasutuse Viimsi Lasteaiad põhimäärus
Munitsipaallasteasutuse Viimsi Lasteaiad põhimäärus - sisukord
§ 2 Arengukava
§ 3 Sisehindamine lasteasutuses
§ 4 Kodukord
§ 5 Lasteaia struktuur
§ 7 Lasteaia hoolekogu
3 ÕPPE JA KASVATUSTÖÖ KORRALDUS
§ 8 Õppekasvatuskorralduse alused
§ 9 Lapse ja lapsevanema õigused
4 PEDAGOOGIDE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 10 Pedagoogide ja teiste töötajate õigused ja kohustused
5 VARA, FINANTSEERIMINE, ASJAAJAMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 11 Lasteaia vara ja eelarve
§ 12 Lasteaia asjaajamine ja aruandlus
§ 13 Haldusjärelevalve
§ 14 Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
§ 15 Põhimääruse muutmise kord
RT IV, 23.05.2015, 3
Vastu võetud 19.05.2015 nr 14
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3 ning Viimsi Vallavolikogu 18.01.2011 määruse nr 3 „Viimsi valla haridusasutuste põhimääruste kinnitamise ja muutmise delegeerimine vallavalitsusele“ § 2 alusel.
(1) Viimsi valla (edaspidi pidaja) poolt asutatud munitsipaallasteaia täielik nimi on Munitsipaallasteasutus Viimsi Lasteaiad (MLA Viimsi Lasteaiad).
(2) MLA Viimsi Lasteaiad (edaspidi lasteaed) on koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist võimaldav õppeasutus. Lasteaed toetab lapse perekonda, soodustades lapse kasvamist ja arenemist ning tema individuaalsuse arvestamist.
(3) Lasteasutuse liik on lasteaed.
(4) Lasteaial on oma nimetusega sümboolika, mille kasutamine toimub Lasteaia asjaajamise korras sätestatud alustel.
(5) Lasteaed juhindub oma tegevuses koolieelse lasteasutuse seadusest, haridusseadusest, teistest seadustest ja õigusaktidest, käesolevast põhimäärusest ning Viimsi valla õigusaktidest.
(6) Lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse ja asjaajamiskeel on eesti keel.
(7) Lasteaia juriidiline aadress on Randvere tee 18, Haabneeme alevik, 74001, Viimsi vald, Harjumaa.
(8) Lasteaed tegutseb kaheksas lasteaia majas:
1) Laanelinnu maja: Vardi tee 32, Haabneeme alevik, 74001, Viimsi vald;
2) Leppneeme maja: Leppniidu tee 1, Leppneeme küla, 74009, Viimsi vald;
3) Pargi maja: Pargi tee 3, Viimsi alevik, 74001, Viimsi vald;
4) Randvere maja: Kibuvitsa tee 1, Randvere küla, 74016, Viimsi vald;
5) Astri maja: Astri tee 3, Viimsi alevik, 74001, Viimsi vald;
6) Amarülluse maja: Amarülluse tee 4, Viimsi alevik, 74001, Viimsi vald;
7) Päikeseratta maja: Randvere tee 16, Haabneeme alevik, 74001, Viimsi vald;
8) Karulaugu maja: Randvere tee 18, Haabneeme alevik, 74001, Viimsi vald.
(9) Lasteaia teeninduspiirkond on Viimsi valla haldusterritoorium.
§ 2. Arengukava
(1) Lasteaia järjepideva arengu tagamiseks koostab lasteaed koostöös hoolekogu ja pedagoogilise nõukoguga lasteasutuse arengukava.
(3) Arengukava tegevuskava koostamisel arvestatakse lasteaia sisehindamise aruandes väljatoodud lasteaia tegevuse tugevuste ja parendusvaldkondadega.
(4) Arengukava kinnitamine toimub Viimsi Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) poolt sätestatud korras.
(5) Arengukava avalikustatakse lasteaia veebilehel.
§ 3. Sisehindamine lasteasutuses
(3) Sisehindamise aruanne kooskõlastatakse lasteaia hoolekoguga ja pidajaga ning aruande kinnitab lasteasutuse direktor.
(4) Lasteaia sisehindamise läbiviimise korra kehtestab lasteaia direktor.
§ 4. Kodukord
(1) Lasteaia kodukorra koostab direktor ja esitab selle kinnitamiseks hoolekogule. Kodukord on lastele, vanematele ja lasteaia töötajatele täitmiseks kohustuslik.
(2) Laste ja lasteaia töötajate vaimset ja füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise ning meetme rakendamise kord sätestatakse lasteaia kodukorras.
(3) Kodukord avalikustatakse lasteaia veebilehel ning luuakse võimalused sellega tutvumiseks lasteaias kohapeal.
2. peatükk STRUKTUUR
§ 5. Lasteaia struktuur
(1) Lasteaia direktor kinnitab käskkirjaga õppeaasta alguses vastavalt lasteaeda vastuvõtu komisjoni otsusele sõime- liit- ja lasteaiarühmad.
1) Lasteaiarühmad – kolme kuni kuueaastased lapsed, kuue kuni seitsmeaastased lapsed ja lapsed kelle koolikohustus on edasi lükatud;
2) Liitrühmad – sõime- ja lasteaiarühmaealised lapsed. Liitrühma moodustamiseks võivad ettepaneku teha lapsevanemad või eestkostjad.
3) Sõimerühmad – pooleteise kuni kolmeaastased lapsed.
(2) Lasteaias on 34 rühma, mis jagunevad lasteaia majade kaupa järgmiselt:
1) Laanelinnu maja – 6 rühma;
2) Leppeneeme maja – 2 rühma;
3) Pargi maja – 4 rühma;
4) Randvere maja – 6 rühma;
5) Astri maja – 2 rühma;
6) Amarülluse maja – 2 rühma;
7) Päikeseratta maja – 6 rühma;
8) Karulaugu maja – 6 rühma.
(3) Viimsi Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) võib lasteaia direktori ettepanekul moodustada lasteaias vastavalt vajadusele sobitusrühmi, kuhu kuuluvad erivajadusega lapsed koos teiste lastega ning erirühmi, kuhu kuuluvad erivajadustega lapsed.
(4) Laste arv rühmades:
1) lasteaiarühmas kuni 20 last;
2) liitrühmas kuni 18 last;
3) sõimerühmas kuni 14 last.
4) Lasteaia hoolekogu ettepanekul on vallavalitsusel õigus lapse arenguks vajalike tingimuste olemasolu korral suurendada laste arvu lasteaiarühmas kuni nelja lapse võrra, liitrühmas kuni kahe lapse võrra ning sõimerühmas kuni kahe lapse võrra. Otsus tehakse iga sõime-, lasteaia- ja liitrühma kohta eraldi.
5) Sobitusrühmas on laste suurim lubatud arv väiksem kui teistes lasteasutuse rühmades, arvestades, et üks erivajadusega laps täidab kolm kohta.
6) Erirühmas neli kuni kaksteist last, laste arv rühmas sõltub erivajadusest.
(1) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korraldab vallavalitsus.
(2) Direktoriga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem või tema poolt volitatud ametiisik.
(3) Direktori ülesanne on tagada lasteaia tulemuslik töö ja juhtida lasteaia tegevust koostöös pedagoogilise nõukogu ja hoolekoguga. Direktor on lasteaia seadusjärgne esindaja oma töölepingu kehtivuse ajal.
(4) Direktoril on koolieelse lasteasutuse seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks õigusteha tehinguid lasteaia varaga õigusaktidega kehtestatud korras.
(5) Direktor kannab vastutust lasteaia arengu ning rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(6) Direktor esitab õppeaasta lõpus pidajale ja lasteaia hoolekogule kirjaliku ülevaate lasteaia õppe- ja kasvatustegevustest ja teatab järelevalveorgani poolt tehtud ettekirjutustest.
(7) Direktor koostab lasteaia eelarvetaotluse arvestades hoolekogu soovitusi ja esitab selle pidajale kinnitamiseks.
(8) Direktor kinnitab lasteaia sisehindamise korra ja esitab sisehindamise aruande.
(9) Direktor koostab lasteaia kodukorra ja esitab selle kinnitamiseks lasteaia hoolekogule.
(10) Direktor sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud lasteaia personaliga.
(11) Kuulutab välja ja korraldab lasteaia õpetajate, õppejuhtide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute konkursi;
(12) Direktor teeb vallavalitsusele ettepanekud lasteaia struktuuri ja koosseisude muutmiseks ja kinnitamiseks.
(13) Direktor annab välja käskkirju ja võtab vastu otsuseid oma pädevuse piirides.
(14) Direktori äraolekul täidab tema tööülesandeid direktori käskkirjaga määratud õppejuht.
§ 7. Lasteaia hoolekogu
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on jälgida, et õppe- ja kasvatustegevus vastaks laste arengule ja huvidele ning teha koostööd lasteasutuse personaliga.
(2) Lasteaia hoolekogu (edaspidi üldhoolekogu) moodustatakse lasteaia majade hoolekogudest (edaspidi maja hoolekogu). Majade hoolekogude esimehed kuuluvad üldhoolekogusse.
(3) Lasteaia iga maja kõikide rühmade lapsevanemad valivad õppeaasta alguses maja hoolekogu koosseisu oma esindaja. Vajadusel valitakse asendusliige.
(4) Maja hoolekogu valib iga õppeaasta alguses oma liikmete seast esimehe ja aseesimehe.
(5) Lasteaed valib üldhoolekogu koosseisu ühe õpetajate esindaja õppeaasta esimesel üldkoosolekul.
(6) Lisaks lastevanematele nimetab vallavalitsus üldhoolekogu koosseisu ühe vallavolikogu ja ühe vallavalitsuse esindaja.
(7) Direktor esitab majade hoolekogude ja üldhoolekogu koosseisu vallavalitsusele kinnitamiseks ühe kuu jooksul õppeaasta algusest arvestades.
(8) Maja hoolekogu ja üldhoolekogu töövorm on koosolek, mis toimub vähemalt üks kord kvartalis maja hoolekogu/üldhoolekogu esimehe või lasteaia direktori ettepanekul.
(9) Maja hoolekogu ja üldhoolekogu volituse kestus on üks õppeaasta.
(10) Maja hoolekogul ja üldhoolekogul on õigus saada direktorilt ning vallavalitsuselt oma tööks vajalikku informatsiooni.
(11) Oma töö korraldamiseks valib üldhoolekogu oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe.
(12) Üldhoolekogu:
6) kinnitab direktori ettepanekul õpetajate, õppejuhtide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vaba ametikoha täitmiseks läbiviidava konkursi korra;
7) kinnitab lasteaia kodukorra;
8) otsustab teisi seaduste või valla õigusaktidega hoolekogu pädevusse antud küsimusi.
(13) Üldhoolekogu juhindub oma tegutsemises koolieelse lasteasutuse seadusest ning vallavolikogu poolt kinnitatud Viimsi valla munitsipaalharidusasutuste hoolekogude töökorrast.
3. peatükk ÕPPE JA KASVATUSTÖÖ KORRALDUS
§ 8. Õppekasvatuskorralduse alused
(1) Lasteaed töötab koolitusloa alusel.
(2) Lasteaia õppeaasta algab 1. septembril ja lõpeb 31. augustil.
(3) Lasteaia aastaringse või hooajalise tegutsemise ja päevase lahtioleku aja otsustab vallavalitsus hoolekogu ettepanekul.
(4) Lasteaia õppe- ja kasvatuskorralduse aluseks on lasteaia õppekava, mis vastab koolieelse lasteasutuse riiklikule õppekavale.
(5) Lasteaia õppekava määrab kindlaks:
1) lasteaia liigi ja eripära;
3) õppe- ja kasvatustegevuse korralduse (päevakava koostamise põhimõtted, õppe- ja kasvatustegevuse kavandamise perioodi pikkus), sealhulgas suveperioodil;
4) lapse arengu analüüsimise ja hindamise põhimõtted ja korra;
5) erivajadusega lapse arengu toetamise põhimõtted ja korra;
6) lastevanematega koostöö põhimõtted ja korra;
7) õppekava uuendamise ja täiendamise korra.
(6) Lasteaia õppekava kinnitab direktor pedagoogilise nõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
(7) Lasteaial on lasteaia tegevus- ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava ning Viimsi valla kultuurilist omapära ja rahvatraditsioone. Lasteaia tegevus- ja päevakava kinnitab direktor.
(8) Lasteaia õppekava läbinuile annab lasteaed välja koolivalmiduskaardi ja sellekohase tunnistuse.
(9) Lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelu ja nende täitmise korra kehtestab haridus- ja teadusminister oma määrusega.
§ 9. Lapse ja lapsevanema õigused
(1) Lapsel on lasteaias õigus vaimselt ja füüsiliselt tervislikule keskkonnale ja päevakavale, lapsekesksele ja eakohalist arengut toetavale tegevusele ning pedagoogide igakülgsele abile ja toetusele alushariduse omandamisel.
(2) Lapsevanemal või eestkostjal (edaspidi vanem) on õigus:
1) Tuua last lasteaeda ja viia sealt ära vanematele sobival ajal arvestades lasteaia päevakava;
3) tutvuda lasteaia õppe- ja päevakavaga ning arengukavaga;
1) Võimaldama lapsele soodsad tingimused arenemiseks ja alushariduse omandamiseks lasteaias;
3) maksma pidaja poolt kehtestatud ulatuses ja korras igakuiselt lasteaiatasu ning lasteaia hoolekogu poolt kehtestatud ja direktori poolt kinnitatud toiduraha;
4) teatama lasteaiale lapse puudumajäämisest ning lasteaiakoha loobumisest.
4. peatükk PEDAGOOGIDE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 10. Pedagoogide ja teiste töötajate õigused ja kohustused
Õpetajate ja teiste töötajate (edaspidi personal) õigused ja kohustused:
1) Personalil on keelatud avalikustada lapselt saadud teavet lapse perekonna kohta;
2) personal on kohustatud andma teavet vallavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö- või lasteaiaküsimused, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
3) pedagoogid loovad tingimused laste kasvamiseks ja arenemiseks vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel laste ja nende vanematega, samuti hoolitsevad laste elu ja tervise eest lasteaias;
4) pedagoogid on kohustatud nõustama lasteaias käivate laste vanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes;
5) pedagoogid kuuluvad lasteaia pedagoogilisse nõukogusse, mille ülesanne on lasteaia õppe- ja kasvatustöö analüüsimine ja hindamine ning direktorile, hoolekogule ja pidajale õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine;
6) lasteaia personali täpsemad õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks töölepingute, ametijuhendite ja töökorralduse reeglistikuga, mis on kooskõlas seadusandlusega.
7) eesmärgiga tagada lastele turvaline kasvukeskkond lähtub lasteaed personali töökorralduse põhimõttest, et kogu rühma tööaja jooksul on õppe- ja kasvatusalal töötav isik või õpetajat abistav töötaja sõimerühmas kuni kaheksa lapse, liitrühmas kuni kümne lapse, lasteaiarühmas kuni kaheteist lapse, sobitusrühmas kuni kaheksa lapse ning erirühmas sõltuvalt laste erivajadustest kuni kuue lapse kohta.
5. peatükk VARA, FINANTSEERIMINE, ASJAAJAMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 11. Lasteaia vara ja eelarve
(1) Lasteaia vara moodustavad talle Viimsi valla poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara. Lasteaia vara haldamine toimub valla õigusaktides sätestatud korras.
(2) Lasteaial on oma eelarve. Lasteaia eelarve tuludeks on eraldised riigi- ja vallaeelarvest, laekumised fondidest, vanemate poolt kaetavast osast ning juriidiliste ja füüsiliste isikute sihtannetused ja õppekavavälised tasulised teenused.
(3) Lasteaia eelarve eelnõu esitab direktor vastavalt vallavalitsuse õigusaktidega kehtestatud korrale, kuulates eelnevalt ära hoolekogu soovitused.
(4) Lasteaia eelarve kinnitab vallavolikogu valla eelarve koosseisus.
(5) Lasteaia raamatupidamist korraldab vallavalitsus.
§ 12. Lasteaia asjaajamine ja aruandlus
(1) Lasteaed esitab oma tegevuse kohta statistilisi aruandeid.
(2) Lasteaia asjaajamiskord ja lasteaias peetavate toimikute loetelu kinnitab direktor.
(3) Lasteaia dokumentatsiooni korrasoleku eest vastutavad töösisekorraeeskirjadega ning ametijuhenditega volitatud isikud.
(4) Õppe- ja kasvatusalaste kohustuslike dokumentide täitmisel ja pidamisel lähtub Lasteaed Haridus- ja Teadusministri määrusega kehtestatud õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelust, vormidest ja nende täitmise korrast.
§ 13. Haldusjärelevalve
(1) Haldusjärelevalvet lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse üle teostavad haridus- ja teadusministeerium või maavanem õigusaktidega sätestatud korras.
(2) Lasteaia ja lasteaia direktori tegevuse õiguspärasuse ja otstarbekuse üle teostavad järelevalvet vallavalitsus ja Harju Maavalitsus.
§ 14. Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Lasteaia korraldab või kujundab ümber ja tema tegevuse lõpetab volikogu otsuse alusel vallavalitsus, teavitades sellest kirjalikult vähemalt viis kuud enne ümberkorraldamise või ümberkujundamise tähtaega Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanemat, lasteaeda ja lapsevanemaid.
(2) Lasteaia ümberkorraldamise või ümberkujundamisel taotletakse lasteaiale uus koolitusluba.
(3) Lasteaia tegevuse lõpetamisel tagab vallavalitsus lastele võimaluse jätkata lasteasutuse teenuse kasutamist teises lasteaias.
§ 15. Põhimääruse muutmise kord
(1) Lasteaia põhimäärust muudetakse, täiendatakse ja tunnistatakse kehtetuks vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
(2) Muutmise ettepanekud võivad teha lasteaia pedagoogiline nõukogu, hoolekogu ja teised sellest huvitatud isikud.
(1) Tunnistada kehtetuks Viimsi Vallavalitsuse 28.08.2009 määrus nr 45 „Munitsipaallasteasutuse Viimsi Lasteaiad põhimäärus“.
(2) Määrus avaldatakse ajalehes Viimsi Teataja ning valla veebilehel.
(3) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist Riigi Teatajas.


§ 71 Haldusterritoriaalse korralduse ning haldusüksuste piiride ja nime muutmise otsustamine ja valla või linna maakondliku kuuluvuse ja staatuse muutmine
§ 17 Käesoleva seaduse § 16 punktide 1 ja 3 --6 jõustumine
jõustumine 27.03.1995, osaliselt 1.09.1995.
(2) Eesti maismaa-, mere- ja õhupiiriga seonduvat reguleerib riigipiiri seadus (RT I 1994, 54, 902).
(2) Maakonnas teostatakse seaduse alusel riiklikku haldamist maavanema ja valitsusasutuste poolt.
(3) Vallas ja linnas teostatakse omavalitsuslikku haldamist kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (RT I 1993, 37, 558; 1994, 12, 200; 19, 340; 72, 1263; 84, 1475; 1995, 16, 228; 17, 237; 23, 334; 26-28, 355; 59, 1006; 97, 1664; 1996, 36, 738; 37, 739; 40, 773) §-des 3 ja 4 sätestatud alustel.
(2) Haldusüksus on haldusjaotusel põhinev, seaduse ja teiste õigusaktidega kindlaks määratud staatuse, nime ja piiridega üksus, mille territooriumi ulatuses teostatakse riiklikku või omavalitsuslikku haldamist.
(1) Asustusüksused on asula ja asum.
(2) Vald jaguneb asulateks, milleks on külad, alevikud, alevid ja vallasisesed linnad.
(3) Linn haldusüksusena on samades piirides ka asula.
(4) Linn võib jaguneda asumiteks.
(5) Asustusüksuste liik, nimi ja lahkmejooned määratakse, lähtuvalt valla- või linnavolikogude taotlustest, Vabariigi Valitsuse poolt määratud alustel ja korras.
(4) Haldusterritoriaalse korralduse muutmise valdade ja linnade osas, samuti valla või linna piiride ja nime muutmise algatab Vabariigi Valitsus või asjaomane volikogu. Haldusterritoriaalse korralduse muutmise algatamisel võetakse aluseks kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise soodustamise seaduse § 5 lõike 1 alusel Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud kohaliku omavalitsuse üksuste loetelu ühinemispiirkondade kaupa.
10) omavalitsusüksuse terviklikkust.
(6) Vabariigi Valitsuse algatatud haldusterritoriaalse korralduse ning haldusüksuse piiride ja nime muutmisega kaasnevad kulud kaetakse riigieelarvest kooskõlas riigieelarve seaduse § 30 lõike 3 alusel kehtestatud korraga selleks ettenähtud vahenditest Vabariigi Valitsuse määratud ulatuses ja korras, välja arvatud haldusterritoriaalse korralduse muutmise puhul, millega seotud kulude katteks eraldatakse riigieelarvest toetust kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise soodustamise seaduse alusel.
(7) Asjaomase volikogu algatatud haldusterritoriaalse korralduse ja haldusüksuse piiride muutmisega kaasneva elanike arvamuse väljaselgitamise ulatuse ja korra kehtestab asjaomane volikogu kooskõlas järgmiste alustega:
4) lisaks eeltoodule võib korraldada valla või linna territooriumil asuva kinnisasja ning eluruumi kui vallasasja nende omanike arvamuse väljaselgitamise, kes ei ole selle valla või linna elanikud.
(8) Vabariigi Valitsuse algatatud haldusterritoriaalse korralduse ja haldusüksuse piiride muutmisega kaasneva elanike arvamuse väljaselgitamise ulatuse ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus kooskõlas käesoleva paragrahvi lõike 7 punktides 1 ja 2 toodud alustega.
§ 71. Haldusterritoriaalse korralduse ning haldusüksuste piiride ja nime muutmise otsustamine ja valla või linna maakondliku kuuluvuse ja staatuse muutmine
(6) Valla või linna staatuse muutmise otsustab Vabariigi Valitsus.
(1) Vabariigi Valitsus algatab korraldusega haldusterritoriaalse korralduse või piiride muutmise mitte hiljem kui üks aasta enne kohaliku omavalitsuse volikogu korralisi valimisi, tehes maavanema kaudu vastava ettepaneku asjaomasele valla või linna volikogule (edaspidi volikogu). Ettepanekus märgitakse selle kohta arvamuse esitamise tähtaeg, mis ei või olla lühem kui kolm kuud. Tähtpäevaks vastamata jätmisel loetakse ettepanek vastuvõetuks.
1) esitada maavanemale otsuse vormis põhjendatud arvamus Vabariigi Valitsuse ettepaneku kohta selles märgitud tähtpäevaks;
3) teostada hiljemalt 120 päeva enne uue volikogu valimisi koostöös asjaomaste volikogudega kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduses (RT I 2002, 36, 220; 57, 355; 63, 387; 68, 407; 72, õiend; RT III 2002, 22, 251; RT I 2003, 90, 601; 2004, 6, 32) sätestatud valimistoimingud.
(4) Maavanema ülesanded käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud Vabariigi Valitsuse ettepaneku saamisel on järgmised:
2) esitada volikogu arvamus koos käesoleva paragrahvi lõikest 3 tuleneva dokumentatsiooni ja omapoolse seisukohaga Siseministeeriumile kümne päeva jooksul asjaomaste volikogude otsuste saamisest arvates;
3) toetada asjaomaste volikogude tegevust kokkulepete sõlmimisel ning haldusterritoriaalse korralduse ja piiride muutmisega seonduvate vaidlusaluste küsimuste lahendamisel.
(5) Siseministeeriumil on õigus nõuda maavanemalt täiendavaid toiminguid, selgitusi ja materjale seoses käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud Vabariigi Valitsuse korralduse rakendamisega.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud otsused edastatakse maavanemale ja Siseministeeriumile kümne päeva jooksul pärast nende vastuvõtmist.
(4) Siseministeeriumil on õigus teha asjaomastele volikogudele ettepanek esitada piiride muutmise ettepanek kohaliku omavalitsuse üksusele, kelle piiride muutmine on otstarbekas, arvestades käesoleva seaduse § 7 lõikes 5 sätestatud asjaolusid.
1) vajalike uuringute tegemise;
4) läbirääkimiste protsessi l��bipaistvuse ja avalikustamise;
(8) Piiride muutmisel esitavad asjaomased volikogud maavanemale:
3) valla või linna, mille piiride muutmist taotletakse, maakatastrikaardi (valdade puhul mõõtkavas 1:10 000 ning linnade ja teiste tiheasustusega alade puhul mõõtkavas 1:2000), kuhu on märgitud nii haldusüksuse senine kui ka kavandatav piir koos piirimuudatustega, ning kavandatava piiri kirjelduse koos piiripunktide koordinaatidega;
4) volikogu kinnitatud andmed valla- või linnaelanike arvamuse väljaselgitamise kohta, kus on näidatud arvamusuuringu läbiviimise aeg ja koht, haldusüksuse täisealiste alaliste elanike arv ja arvamust avaldanud elanike arv ning arvamusuuringu tulemused;
5) tehtud uuringute tulemused;
(9) Kui valla või linna piiride muutmisega kaasneb maakondade piiride muutmine, esitatakse dokumentatsioon koos kaardimaterjaliga kõigile asjaomastele maavanematele.
(10) Volikogu otsus piiride muutmise taotlemise kohta avalikustatakse hiljemalt maavanemale esitamise päeval. Territooriumi ühe haldusüksuse koosseisust teise haldusüksuse koosseisu arvamisel esitatakse maavanemale volikogu otsus nõutava dokumentatsiooniga hiljemalt kuus kuud enne kohaliku omavalitsuse volikogu korraliste valimiste päeva.
(11) Maavanem esitab piiride muutmise taotluse koos nõutava dokumentatsiooni ja omapoolse arvamusega Siseministeeriumile kümne päeva jooksul nende laekumisest arvates.
(12) Volikogu otsust piiride muutmise ja sellega kaasnevate küsimuste lahendamise kohta võivad huvitatud isikud maavanema või Vabariigi Valitsuse ees vaidlustada kahe kuu jooksul, arvates volikogu vastava otsuse asukohajärgsele maavanemale esitamisest.
(13) Siseministeeriumil on õigus nõuda maavanemalt ja asjaomastelt volikogudelt täiendavaid andmeid ettepanekute ja vastuväidete läbivaatamiseks või ekspertiisideks.
(1) Haldusterritoriaalse korralduse muutmist sooviv volikogu esitab otsusena vormistatud ettepaneku teistele asjaomastele volikogudele.
(2) Ettepaneku saanud volikogu esitab ettepaneku teinud volikogule kahe kuu jooksul ettepaneku saamisest arvates otsuse haldusterritoriaalse korralduse muutmise algatamisega nõustumise või sellest keeldumise kohta. Haldusterritoriaalse korralduse muutmise algatamisest keeldumise otsus peab olema põhjendatud.
(4) Siseministeeriumil on õigus teha asjaomastele volikogudele ettepanek esitada haldusterritoriaalse korralduse muutmise ettepanek kohaliku omavalitsuse üksusele, kelle haldusterritoriaalse korralduse muutmine on otstarbekas, arvestades käesoleva seaduse § 7 lõikes 5 sätestatud asjaolusid.
(5) Kui mõni asjaomane volikogu ei nõustu haldusterritoriaalse korralduse muutmisega või peab küsimuste lahendatust ebapiisavaks, lõpetatakse vastav menetlus.
(8) Valimisringkondade ja -jaoskondade, samuti valimiskomisjonide ja jaoskonnakomisjonide moodustamist ning volikogu liikmete arvu käsitlevad samased otsused võetakse asjaomaste omavalitsusorganite poolt vastu kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusega sätestatud korras vastavalt taotletavale haldusterritoriaalsele korraldusele. Nimetatud otsuste jõustumise ajana sätestatakse Vabariigi Valitsuse haldusterritoriaalset korraldust muutva määruse jõustumise aeg.
(9) Haldusterritoriaalse korralduse muutmisel esitab asjaomane volikogu maavanemale:
3) volikogu kinnitatud andmed valla- või linnaelanike arvamuse väljaselgitamise kohta;
4) tehtud uuringute tulemused;
(11) Kui haldusterritoriaalse korralduse muutmisega kaasneb maakondade piiride muutmine, esitatakse dokumentatsioon koos kaardimaterjaliga kõigile asjaomastele maavanematele.
(12) Volikogu otsus haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlemise kohta avalikustatakse hiljemalt maavanemale esitamise päeval. Haldusterritoriaalse korralduse muutmisel esitatakse maavanemale volikogu otsus nõutava dokumentatsiooniga hiljemalt kuus kuud enne volikogu korraliste valimiste päeva.
(13) Maavanem esitab haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotluse koos nõutava dokumentatsiooni ja omapoolse arvamusega Siseministeeriumile kümne päeva jooksul nende laekumisest arvates.
(14) Siseministeeriumil on õigus nõuda maavanemalt ja asjaomastelt volikogudelt täiendavaid andmeid ettepanekute ja vastuväidete läbivaatamiseks või ekspertiisideks.
1) omavalitsusüksuse nimi, staatus ja sümboolika kasutamine;
3) ühineva omavalitsusüksuse kaart mõõtkavas 1:50 000, kuhu on märgitud ühinemist taotlevate omavalitsusüksuste senised piirid ja uue ühinenud omavalitsusüksuse piir. Kui omavalitsusüksused ei ühine tervikuna või kaasneb ühinemisega mõne omavalitsusüksuse territooriumiosa ühinemine, siis lisatakse kaardile piirikirjeldus koos piirikoordinaatide äratoomisega selle piirilõigu kohta, mis ei kattu omavalitsusüksuse seniste piiridega.
(3) Kui omavalitsusüksus kavatseb kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise soodustamise seaduse § 6 lõikes 1 nimetatud ühinemistoetust kasutada investeeringute finantseerimiseks, tuleb ühinemislepingule lisada haldusterritoriaalse korralduse muutmisega kaasnevate investeeringute tegemise vajaduse põhjendus ja eelarve.
(1) Osavalla ja linnaosa piiride muutmise algatamine toimub kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses(RT I 1993, 37, 558; 1994, 12, 200; 19, 340; 72, 1263; 84, 1475; 1995, 16, 228) osavalla ja linnaosa moodustamiseks ettenähtud korras.
(2) Asjaomane volikogu esitab maavanemale:
(3) Maavanem esitab käesoleva §i lõikes 2 nimetatud otsused ja dokumendid koos omapoolse arvamusega Siseministeeriumile ühe kuu jooksul otsuse laekumisest arvates.
(4) Vallale või linnale ei või anda mõne muu valla või linna nime .
Haldusüksuse piirid tähistatakse Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras .
(3) Kui haldusterritoriaalse korralduse muutmise käigus moodustunud omavalitsusüksuse volikogu valimiste tulemused kuulutatakse välja hiljemalt üks kuu enne valla- ja linnaeelarve seaduse (RT I 1993, 42, 615; 1995, 17, 234; 1997, 40, 619; 2000, 7, 40; 2001, 56, 332; 2002, 64, 393; 2003, 88, 588) § 14 lõikes 2 nimetatud tähtpäeva, siis võib volikogu vastu võtta ühinemise aastaks ühinemise käigus moodustunud omavalitsusüksuse eelarve. Ühinenud omavalitsusüksuste volikogude menetluses olnud eelarve eelnõude tulud, kulud ja finantseerimistehingud liidetakse rida-realt ja elimineeritakse ühinenud omavalitsusüksuste vahelised tehingud.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud juhul ei rakendata valla- ja linnaeelarve seaduse § 11 lõikes 1 sätestatud eelarve projekti esitamise tähtpäeva.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhul jätkatakse valla- ja linnaeelarve seaduse § 261 alusel kehtestatud jooksva aruande esitamist ühinenud omavalitsusüksuste lõikes eraldi.
(6) Ühinemise aasta majandusaasta aruanne koostatakse valla- ja linnaeelarve seaduse § 26 alusel ühinemise käigus moodustunud omavalitsusüksuse kohta. Eelarveaasta algusest kuni haldusterritoriaalse korralduse muutmise käigus moodustunud omavalitsusüksuse volikogu valimiste tulemuste väljakuulutamise päevani laekunud tulud, tehtud kulud ja finantseerimistehingud liidetakse ning elimineeritakse ühinenud omavalitsusüksuste vahelised tehingud.
§-d 15--16. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§ 17. Käesoleva seaduse § 16 punktide 1 ja 3 --6 jõustumine
Käesoleva seaduse § 16 punktid 1 ja 3-- 6 jõustuvad 1995. aasta 1. septembril.


1.jaanuaril 2013 jõustuvad käibemaksuseaduse muudatused
19.11.2012 Esmaspäev
Maigi Isotamm,
vanem maksukonsultant,
2013. aasta 1. jaanuarist jõustuvad teenuse käibe tekkimise koha muudatused transpordivahendi pikaajaliselt üürile, rendile või kasutusvaldusesse andmisel, samuti terve rida arvete esitamise ja vormistamisega seonduvaid muudatusi.
Alates 2013. aasta algusest loetakse transpordivahendi pikaajaliselt üürile, rendile või kasutusvaldusesse andmisel mittemaksukohustuslasele või ühendusevälise riigi mitteettevõtjale käive tekkinuks riigis, kus on kliendi asukoht või elukoht (praegu tekib nimetatud teenuse käive mittemaksukohustuslasele osutamise korral teenuse osutaja asukohariigis). Seega näiteks juhul, kui Eesti maksukohustuslane annab 1. jaanuarist 2013 transpordivahendi pikaajaliselt üürile teise liikmesriigi mittemaksukohustuslasele, tekib Eesti äriühingul kohustus end vastavas liikmesriigis käibemaksukohustuslasena registreerida ja kõnealune teenus seal maksustada. Vastavad muudatused kehtestatakse käibemaksuseaduses uute sätete § 10 lg 2 p 61 ja § 10 lg 4 p 4² kaudu.
Sätestatakse erand seoses huvi- ja lõbusõidulaevade pikaajaliselt üürile, rendile või kasutusvaldusesse andmisega mittemaksukohustuslasele või ühendusevälise riigi mitteettevõtjale. Nimetatud juhul tekib käive teenuse osutaja asukohas või püsivas tegevuskohas, kus laev tegelikult rendilevõtja käsutusse antakse (praegu tekib nimetatud teenuse käive mittemaksukohustuslasele osutamise korral teenuse osutaja asukohariigis). Muudatused sätestatakse käibemaksuseaduses uute sätete § 10 lg 2 p 62 ja § 10 lg 4 p 43 kaudu.
KMS § 36 lõike 4 muudatusega sätestatakse kohustus teha arved nõudmisel viivitamatult kättesaadavaks lisaks Eesti maksuhaldurile ka teise liikmesriigi pädevale asutusele. Samas kaotatakse senine nõue teavitada maksuhaldurit arvete säilitamise kohast.
Käibemaksuseadusesse lisatakse uus säte § 37 lg 11, mille kohaselt peab väljastatav arve vastama Eesti käibemaksuseaduse nõuetele juhul, kui käive tekib kas Eestis või ühendusevälises riigis, või kui kauba või teenuse saaja rakendab tehingule oma riigis pöördmaksustamist. Samas, kui poolte kokkuleppel väljastab müüja asemel ostja endale arve, rakenduvad arvele selle riigi nõuded, kus käive toimub.
Lisatakse uus säte § 37 lg 21, mille kohaselt alates 2013. aasta algusest tuleb kauba ühendusesisese käibe või üldreegli alusel pöördmaksustatavate teenuste osutamisel teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele väljastada arve kauba lähetamisele või kättesaadavaks tegemisele või teenuse
osutamisele järgneva kalendrikuu 15. kuupäevaks. Üldjuhul väljastatakse arve jätkuvalt 7 kalendripäeva jooksul käibe tekkimisest.
Muudetakse käibemaksuseaduse § 37 lõikeid 8 ja 81 ning § 411 lõiget 5 seoses arvel viitamise nõuetega pöördmaksustamise, reisiteenuste, kasutatud kauba erikorra ja endale arve esitamise puhul. Muudatuse kohaselt tuleb pöördmaksustamise korral märkida arvele viide „pöördmaksustamine“, reisiteenuse käibemaksuga maksustamise erikorra rakendamisel märge ˮkasuminormi maksustamise kord –reisibüroodˮ; kasutatud kauba, originaalkunstiteose või kollektsiooni- ja antiikeseme edasimüügi käibemaksuga maksustamise erikorra rakendamisel märge vastavalt ˮkasuminormi maksustamise kord – kasutatud kaubad“, ˮkasuminormi maksustamise kord – kunstiteosedˮ või ˮkasuminormi maksustamise kord – kollektsiooni- ja antiikesemed“, ning ostja poolt endale arve koostamisel märge ˮendale arve koostamineˮ. Nimetatud viiteid ei tohi asendada mõne muu märkega.
Veel selles kategoorias: Muudatused käibemaksuseaduses alates 01.07.2013 »


text:
Vabariigi Valitsuse 22. mai 2002. a määruse nr 172 “Kaitseväe ülesehitus” muutmine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 22. mai 2002. a määruse nr 172 “Kaitseväe ülesehitus” muutmine
RT I 2008, 14, 101
Vastu võetud 13.03.2008 nr 65
Määrus kehtestatakse «Rahuaja riigikaitse seaduse» § 5 lõike 2 punkti 5 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 22. mai 2002. a määruses nr 172 «Kaitseväe ülesehitus» (RT I 2002, 44, 290; 2007, 47, 330) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõikest 2 jäetakse välja sõnad «ja erikaitsepiirkonnad»;
« (21) Kirde Kaitseringkonnal on lisaks operatiivstruktuuriüksuse ning väljaõppe- ja administratiivstruktuuriüksuse ülesanded.»;
3) paragrahvi 4 lõike 3 punktid 2 ja 6 tunnistatakse kehtetuks;
« § 7. Kaitseringkonnad
(1) Põhja Kaitseringkonna vastutusala on Tallinn, Harju maakond ja Rapla maakond. Põhja Kaitseringkonna ülema vahetus alluvuses on Põhja Kaitseringkonna staap paiknemisega Tallinnas.
(2) Lõuna Kaitseringkonna vastutusala on Põlva maakond, Tartu maakond, Valga maakond, Viljandi maakond ja Võru maakond. Lõuna Kaitseringkonna ülema vahetus alluvuses on Lõuna Kaitseringkonna staap paiknemisega Tartus.
(3) Kirde Kaitseringkonna vastutusala on Ida-Viru maakond, Jõgeva maakond, Järva maakond ja Lääne-Viru maakond. Kirde Kaitseringkonna koosseisus on selle ülemale vahetult alluvad struktuuriüksused:
1) Kirde Kaitseringkonna staap paiknemisega Tapal;
2) jalaväe väljaõppekeskus «Viru Üksik-jalaväepataljon» paiknemisega Jõhvis;
3) Suurtükiväegrupp paiknemisega Tapal;
4) Õhutõrjepataljon paiknemisega Tapal;
5) Pioneeripataljon paiknemisega Tapal.
(4) Lääne Kaitseringkonna vastutusala on Hiiu maakond, Lääne maakond, Pärnu maakond ja Saare maakond. Lääne Kaitseringkonna ülema vahetus alluvuses on Lääne Kaitseringkonna staap paiknemisega Pärnus.»;
5) paragrahvi 8 tekst sõnastatakse järgmiselt:
«Paragrahvi 3 punktides 13 ja 14, § 4 lõike 2 punktides 2–7, lõike 3 punktides 3, 4 ja 7 ning lõike 4 punktides 2 ja 3, § 5 punktides 2 ja 3, § 6 punktides 2 ja 3, § 7 lõike 3 punktides 2–5 nimetatud struktuuriüksused on väeosad.»;
6) paragrahvi 9 tekst sõnastatakse järgmiselt:
«Kaitseväe juhataja kinnitab kooskõlastatult kaitseministriga § 3 punktides 2 ja 12, § 4 lõikes 1 ja lõike 4 punktis 1, § 5 punktis 1, § 6 punktis 1 nimetatud struktuuriüksuste põhimäärused ning §-s 7 nimetatud kaitseringkondade põhimäärused.».
§ 2. Määrus jõustub 1. juulil 2008. a.

matches:
§ 5
§ 1
§ 7
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 2


text:
3-2-1-14-07 Riigikohus 13.03.2007
Menetluse taastamise soovi korral on õige õiguskaitsevahend menetluse taastamise avaldus. Selle avaldusega ei vaidlustata hagi läbivaatamata jätmise määrust, vaid soovitakse kas mõjuva põhjuse tõttu või muudel seaduses sätestatud alustel menetluse taastamist.
TsMS § 412 lg 4 kohaldamise eeldusi peab kohus kontrollima esitatud menetluse taastamise avalduse alusel ka siis, kui avalduses on tuginetud üksnes mõjuva põhjuse olemasolule.
Hageja peab hagiavalduses märkima, kas ta soovib asja lahendamist kohtuistungil või on ta nõus kirjaliku menetlusega. Kui hageja ei ole hagis selgelt märkinud kumbagi soovi, ei tähenda see automaatselt nõustumist kirjaliku menetlusega.
Asja arutamiseks määratud kohtuistung tähendab TsMS mõttes kõiki neid kohtuistungeid, millel lahendatakse pooltevahelist sisulist vaidlust kogumis, pidades silmas kõiki esitatud asjaolusid. Üldine põhimõte on, et asja sisuline arutamine toimub eelduslikult ainult ühel kohtuistungil. Üksnes juhul, mil esimesel istungil selgub, et asjaolud ei ole piisavalt välja selgitatud, toimub asjas mitu istungit.
Asja arutamiseks määratud kohtuistung tähendab TsMS mõttes kõiki neid kohtuistungeid, millel lahendatakse pooltevahelist sisulist vaidlust kogumis, pidades silmas kõiki esitatud asjaolusid. Asja arutamiseks määratud kohtuistung TsMS § 409 lg 1 p 1 tähenduses ei ole seega nt istung, mis korraldatakse ainult mõne spetsiifilise tõendi uurimiseks, või otsuses vigade parandamise arutamiseks määratud istung, kui kohus peab vajalikuks sellise istungi korraldamist.
3-2-1-137-04 Riigikohus 07.12.2004
Kui võlgniku avalduse alusel algatatud pankrotimenetlus lõpetatakse PankrS § 28 lg 2 alusel ning pankrotimenetluse lõpetamise määruse peale esitab erikaebuse võlausaldaja, on apellatsioonikohtul õigus vaadata erikaebus läbi kirjalikus menetluses protsessiosalisi kohtusse kutsumata, kui võlausaldaja ei ole kaebuses märkinud, et ta soovib asja arutamist kohtuistungil.
Kui võlgniku avalduse alusel algatatud pankrotimenetlus lõpetatakse PankrS § 28 lg 2 alusel ning pankrotimenetluse lõpetamise määruse peale esitab erikaebuse võlausaldaja, tuleb kaebus läbi vaadata kohtuistungil, kui võlausaldaja on kaebuses märkinud, et ta soovib asja arutamist kohtuistungil.
pankrotiavalduse esitamise kohustuse rikkumine
Osaühingu netovara vähenemine alla seaduses ettenähtud alampiiri ja pankrotiavalduse esitamisega viivitamine tahtlikult või raske hooletuse tõttu on käsitatav raske juhtimisveana.
3-2-1-120-01 Riigikohus 03.12.2001
Tulenevalt TsMS § 131 lg-st 1 esitatakse eksperdile küsimused kohtu kaudu ja küsimused määrab kohus, seega ei pea kohus küsimuste esitamisel piirduma sellega, mida kostja on osanud ja teadnud küsida. Kostja esitatud küsimustest eksperdile jäi vastuseta küsimus, kas kostja allkiri dokumendil on vahetult kostja kirjutatud või mitte. Täiendavast ekspertiisist keeldumine ei olnud põhjendatud.
Menetluse peatamiseks TsMS § 213 lg 1 p 3 alusel puudub alus, sest dokumendi väidetavas võltsimises süüdioleva isiku väljaselgitamine kriminaalasjas ja sellest põhjustatud kaebuse esitamine prokuröri tegevusetusele halduskohtusse, ei takista võlakohustisest tuleneva tsiviilasja menetlemist.
TsMS § 330 lg 6 kohaselt peab ringkonnakohus vastama apellatsioonkaebuse põhjendustele. Ringkonnakohus on ekslikult järeldanud, et kostja ei ole apellatsioonkaebuses linnakohtu otsusele sisulisi vastuväiteid esitanud.
Kostja on esitanud hagile vastuväited, et laenudokumendid on võltsitud ja laenukohustis sellega välistatud. Kui vaidlus on dokumentide võltsitusest, siis on möödapääsmatu nende dokumentide vahetu uurimine kohtuistungil (TsMS § 172).
Kohtunik peab kohtuistungit juhtides tagama protsessiosalistele asjas tähtsate asjaolude väljaselgitamise võimaluse (TsMS § 171 lg 1 ja § 309). Kohus rikkus kostja õigust tõendada oma vastuväiteid hagile, et laenudokumendid on võltsitud ja laenukohustis sellega välistatud. Kui vaidlus on dokumentide võltsitusest, siis on möödapääsmatu nende dokumentide vahetu uurimine kohtuistungil (TsMS § 172).
TsK § 272 lg-te 1 ja 2 kohaselt annab laenulepingu üks pool (laenutaja) teise poole (laenaja) omandusse raha, laenaja aga kohustub laenutajale sama rahasumma tagastama; laenuleping loetakse sõlmituks raha üleandmise momendist. Seega tekib laenukohustis ainult laenusumma vastuvõtmisel.

matches:
Riigikohus
§ 412
kohus
§ 409
kohus
Riigikohus
§ 28
§ 28
Riigikohus
§ 131
kohus
§ 213
§ 330
§ 172
§ 171
§ 309
Kohus
§ 172
§ 272


Ülikooliseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
13.12.2016 otsus nr 37
§ 1. Ülikooliseaduse muutmine
1) paragrahvi 2 punkt 111 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„111) tegevustoetus – riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu eraldatav toetus õppeasutusele kõrgharidustaseme õppe läbiviimiseks ja arendamiseks ning õppeasutuse võimekuse parandamiseks;”;
2) paragrahvi 2 täiendatakse punktiga 112 järgmises sõnastuses:
„112) sihtotstarbeline toetus – riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu õppeasutusele vajaduse korral määratav täiendav toetus riigi strateegilistest eesmärkidest tulenevate tegevuste elluviimiseks kõrgharidustaseme õppes ja doktoriõppe tulemustasude eraldamiseks;”;
3) paragrahv 501 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 501. Riigieelarvest õppeasutustele kõrgharidustaseme õppe läbiviimise vahendite arvestamine ning ülikoolile tegevustoetuse ja sihtotstarbelise toetuse eraldamine
(9) Üliõpilaste stipendiumite liigid, suurused ja nende määramise üldtingimused kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.”;
4) paragrahvi 56 täiendatakse lõigetega 23 ja 24 järgmises sõnastuses:
„(23) Käesoleva seaduse § 501 lõikes 2 nimetatud osakaalu leidmisel kalendriaastate 2017–2019 kohta võetakse arvesse 2014., 2015. ja 2016. kalendriaastal ülikoolile eraldatud tegevustoetus, mida vähendatakse osas, milles võib edaspidi määrata sihtotstarbelise toetuse. Eelnimetatud osakaalud ja komponentide loetelu, mille osas võib õppeasutusele eraldatud tegevustoetust vähendada, kinnitab kõrgharidustaseme õpet läbiviivate õppeasutuste kaupa valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga.
(24) Alates 2017. aasta 1. jaanuarist eraldatakse ülikoolile tegevustoetust vastavalt Haridus- ja Teadusministeeriumi ning ülikooli vahel kalendriaastateks 2016–2018 sõlmitud halduslepingule igal kalendrikuul 1/12 eelmise aasta tegevustoetuse mahust kuni nimetatud halduslepingu muutmise ning rahastamise kokkuleppe sõlmimiseni vastavalt käesoleva seaduse § 501 lõigetes 5–7 sätestatule.”.
§ 2. Rakenduskõrgkooli seaduse muutmine
„(1) Kõrgharidustaseme õppe läbiviimise kulud kaetakse rakenduskõrgkoolile riigieelarvest eraldatava tegevustoetuse mahus ja sihtotstarbelise toetuse määramise korral selle mahus ning õppekulude hüvitamisest laekunud vahenditest. Kutseõppe läbiviimise kulud kaetakse vastavalt kutseõppeasutuse seadusele.”;
2) paragrahvi 27 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 27. Tegevustoetuse ja sihtotstarbelise toetuse eraldamine ning õppekulude hüvitamine”;
„(1) Rakenduskõrgkoolidele riigieelarvest kõrgharidustaseme õppe läbiviimise vahendite määramise suhtes kohaldatakse ülikooliseaduse § 501 lõigetes 1–4 sätestatut, arvestades rakenduskõrgkoolile tegevustoetuse eraldamise erisusi.”;
4) paragrahvi 27 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Rakenduskõrgkoolile tegevustoetuse eraldamise ning sihtotstarbelise toetuse määramise korral selle eraldamise kinnitab valdkonna eest vastutav minister tegevustoetuse eraldamise käskkirjaga, võttes muu hulgas arvesse prognoositavat kõrgharidusega spetsialistide vajadust tööturul ning ministeeriumide, omavalitsusüksuste liitude ning registreeritud kutse- ja erialaliitude ettepanekuid. Tegevustoetuse eraldamise käskkirjas määratakse:
6) aruandluse vorm.”;
5) paragrahvi 32 täiendatakse lõikega 27 järgmises sõnastuses:
„(27) Rakenduskõrgkoolile leitakse ülikooliseaduse § 501 lõikes 2 nimetatud osakaal kalendriaastateks 2017–2019, juhindudes ülikooliseaduse § 56 lõikes 23 sätestatust.”.
§ 3. Tallinna Tehnikaülikooli seaduse muutmine
1) paragrahvi 4 lõike 4 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) annab hinnangu ülikooliseaduse § 501 lõikest 5 tuleneva halduslepingu täitmisele;”;
„(3) Käesoleva seaduse § 2 lõike 4 punktis 2 nimetatud avalike ülesannete täitmiseks loob ülikool tehnikateaduste õppe-, teadus- ja arendustegevusega tegelevad professuurid, mille loetelu lepitakse kokku ülikooliseaduse § 501 lõikest 5 tulenevas halduslepingus.”.
1) paragrahvi 22 lõike 4 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) annab hinnangu ülikooliseaduse § 501 lõikest 5 tuleneva halduslepingu täitmisele;”;
2) paragrahvi 11 lõike 11 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Professuuride täpsem loetelu lepitakse kokku ülikooliseaduse § 501 lõikest 5 tulenevas halduslepingus.”.


Puuetega inimeste eluaseme füüsilise kohandamise toetuse määramise ja maksmise kord – Riigi Teataja
Puuetega inimeste eluaseme füüsilise kohandamise toetuse määramise ja maksmise kord
Puuetega inimeste eluaseme füüsilise kohandamise toetuse määramise ja maksmise kord - sisukord
§ 2 Rahastamise üldpõhimõtted
§ 3 Toetuse eesmärk ja toetavad tegevused
§ 6 Eluruumi kohandamise eeldatava maksumuse arvutamine
§ 8 Toetuse saajate nimekirja koostamine
§ 11 Füüsilise kohandamise tööde eest tasumine
RT IV, 08.02.2019, 9
Määrus kehtestatakse sotsiaalkaitseministri 26. veebruari 2018. a määruse nr 4 “Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine“ § 24 lõike 1 punkti 1 alusel.
Määrusega sätestatakse Ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014–2020 prioriteetse suuna 2 “Sotsiaalse kaasatuse suurendamine“ meetme 2.5 “Hoolekande taristu arendamine, keskkonna kohandamine puuetega inimeste vajadustele vastavaks“ tegevuse 2.5.2 “Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine“ (edaspidi meetme tegevuse) raames Rapla valla elanike taotluse esitamisest teavitamise, taotluse vastuvõtmise ja menetlemise, kohandamiste tegemiseks vajalike kokkulepete ja lepingute sõlmimise, tööde eest tasumise, dokumentide säilitamise projektidele järelkontrolli ja kohandamise mõju hindamise kord ning toetuse saajate nimekirja koostamise alused.
§ 2. Rahastamise üldpõhimõtted
(1) Eluruumide kohandamist rahastatakse Rapla valla eelarve vahenditest. Riik hüvitab Euroopa Sotsiaalfondist vallale 85% eluruumide kohandamise abikõlblikest kuludest.
(2) Eluruumi kohandamise maksumuse tasumisel lähtutakse sotsiaalkaitseministri 26. veebruari 2018. a määruse nr 4 “Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine“ lisas 1 nimetatud standardiseeritud ühikuhindadest, nende puudumise korral tegelikest ja põhjendatud kuludest.
(3) Kohandamise saaja tasub ise tööde eest osas, milles tööde tegelik maksumus ületab standardiseeritud ühikuhinda.
§ 3. Toetuse eesmärk ja toetavad tegevused
(1) Toetuse eesmärk on parandada puudega inimeste iseseisvat toimetulekut ning tagada puudega inimestele paremad elamis-, õppimis- ja töötamistingimused.
(2) Toetus määratakse kohandamisteks, mis vastavad õigusaktides sätestatud nõuetele, soodustavad puudega isiku iseseisvat toimetulekut ja parandavad:
Kui puuetega inimeste eluaseme füüsilise kohandamise meetme tegevus kohalike omavalitsuste taotlusvoor on välja kuulutatud, avaldab Rapla Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) enne eluruumi kohandamise taotluste (edaspidi taotlused) vastuvõtu algust Rapla valla kodulehel, valla infolehes ja sotsiaalmeedias järgmise teabe:
2) kohandamiste tegemise periood;
4) taotluse muud kohustuslikud andmed.
(1) Toetust on õigustaotleda isikul kelle rahvastikuregistrijärgne ja tegelik elukoht on Rapla vallas ja kellele on Sotsiaalkindlustusameti otsusega määratud puue ning kes vajab eluruumi kohandamist puudest tulenevate erivajaduste tõttu.
(2) Eluruumi kohandamist taotlev isik või tema seaduslik esindaja (edaspidi taotleja) esitab vallavalitsusele kirjaliku taotluse, milles märgitakse:
2) toetavate tegevuste kirjeldus;
3) kohandamise eeldatav maksumus
1) hinnapakkumus;
2) eluruumi omaniku kirjalik nõusolek eluruumi kohandamiseks, kui taotleja ei ole kohandatava eluruumi omanik;
3) eluruumi kaasomaniku kirjalik nõusolek eluruumi kohandamiseks, kui taotleja ei ole kohandatava eluruumi ainuomanik;
4) korteriühistu nõusolek, kui eluruumi kohandamisega seotud tööd teostatakse väljaspool eluruumi (hoone välispiirded, kandvad konstruktsioonid, üldkasutatavad osad ning üldkasutatavad tehnoseadmed ja -süsteemid).
§ 6. Eluruumi kohandamise eeldatava maksumuse arvutamine
(1) Eluruumi kohandamise eeldatava maksumuse alla kuuluvad järgmised kulud:
1) ehitusteatis, ehitusprojekt ja sellega seotud dokumentide koostamise ning ekspertiisis tegemise kulud;
4) ehitustöö käigus ehitisse paigaldavate seadmete kulud;
5) pärast kohandamist eluruumi eesmärgipärase kasutamise või ehituseelse väljanägemise taastamiseks vajalike ehitustööde ja ehitusmaterjalid kulud;
(3) Kui kohandamisele on sotsiaalkaitseministri 26. veebruari 2018. a määruse nr 4 “Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine“ määratud ühikuhind, siis käeoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3–8 nimetatud kulusid tegelike kulude alusel ei hüvitata.
(4) Toetuse suurus määratakse tegelike kulude alusel, aga mitte rohkem kui standardiseeritud ühikuhindade alusel vastavalt sotsiaalkaitseministri 26. veebruari 2018. a määruse nr 4 “Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine“ lisale 1.
(5) Kui teenusele, asjale või ehitustööle ei ole kehtestatud sotsiaalkaitseministri standardiseeritud ühikuhinda ja teenuse, asja või ehitustöö eeldatav maksumus käibemaksuta on 5000 eurot või rohkem, tuleb võtta vähemalt kaks hinnapakkumust. Kui teenusele, asjale või ehitustööle ei ole kehtestatud standardiseeritud ühikuhinda ja teenuse, asja või ehitustöö eeldatav maksumus käibemaksuta on väiksem kui 5000 eurot, tuleb kulutuse kohta võtta vähemalt üks hinnapakkumus.
Toetuse taotlemiseks esitatud dokumendid vaatab läbi sotsiaalnõunik, kes:
1) määrab vajadusel taotlejale dokumentides puuduste kõrvaldamiseks tähtaja;
2) esitab vallavalitsuse hoolekandekomisjonile (edaspidi hoolekandekomisjon) dokumendid rahastamise ettepaneku tegemiseks vallavalitsusele.
§ 8. Toetuse saajate nimekirja koostamine
Toetuse saajate pingerea koostab vallavalitsuse hoolekandekomisjon, kes lähtub:
Puuetega inimeste eluaseme füüsilise kohandamise toetuse määramise otsustab hoolekandekomisjoni ettepanekul vallavalitsus, kui taotlus ja selle lisad vastavad määruses kehtestatud tingimustele.
(1) Pärast valla taotlusele riigilt puuetega inimeste eluaseme füüsilise kohandamise hüvituse saamiseks positiivse vastuse saamist sõlmitakse vallavalitsuse, toetuse saaja või tema seadusliku esindaja ja kohandamistööde teostaja vahel haldusleping eluaseme kohandamise teostamiseks.
(2) Eluaseme kohandamise tööd võib alustada pärast lepingu sõlmimist. Enne lepingu allkirjastamist alustatud või lõpetatud eluaseme kohandamise tööde kulusid vallavalitsus ei kata.
(3) Kui eluaseme kohandamise tööde käigus ilmneb, et eluaset ei ole võimalik kohandada soovitud viisil või toetuse saaja soovib loobuda mõnest kohandamise töö osast, tuleb sellest koheselt teavitada vallavalitsust ning kooskõlastada uus lahendus enne tööde jätkamist. Sellest lähtuvalt võib muuta eluaseme kohandamise tööde maksumust ja vallavalitsuse poolt kaetavat osa.
(4) Eluaseme kohandamise valmides teostab kohapealse ülevaatuse vallavalitsuse vastav ametnik ning puuduste puudumisel koostatakse üleandmise-vastuvõtmise akt. Puuduste ilmnemisel tuleb kohandamise teostajal puudused kõrvaldada, seejärel sõlmitakse üleandmise-vastuvõtmise akt.
§ 11. Füüsilise kohandamise tööde eest tasumine
Eluaseme kohandamise tööde eest tasumine toimub tööde teostaja poolt vallavalitsusele esitatud arve alusel, arvestades käesoleva määruse § 6 lõigetes 2–4 sätestatut.
(1) Vallavalitsus säilitab meetme tegevuse kulu abikõlblikkust tõendavad dokumendid ja muud tõendid vastavalt perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 35 lõigetele 2 ja 4.
(2) Rapla Vallavalitsus teeb toetuse järelkontrolli ja hindab kohandamise mõju toetuse saajale ühe kalendriaasta jooksul toetuse väljamakse tegemisest arvates.
Määrust rakendatakse alates 2019. aasta 1. jaanuarist.


Strateegiliste arengukavade liigid ning nende koostamise, täiendamise, elluviimise, hindamise ja aruandluse kord – Riigi Teataja
Strateegiliste arengukavade liigid ning nende koostamise, täiendamise, elluviimise, hindamise ja aruandluse kord
Väljaandja:Vabariigi ValitsusAkti liik:määrusTeksti liik:algtekst-terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:23.12.2005Redaktsiooni kehtivuse lõpp:10.02.2007Avaldamismärge:RT I 2005, 67, 522
Strateegiliste arengukavade liigid ning nende koostamise, täiendamise, elluviimise, hindamise ja aruandluse kordVastu võetud 13.12.2005 nr 302
Määrus kehtestatakse «Riigieelarve seaduse» § 10 lõike 2 alusel.
1. peatükkÜLDSÄTTED
(1) Määrus sätestab täidesaatva riigivõimu asutuste poolt välja töötatavate strateegiliste arengukavade liigid ning nende koostamise, täiendamise, elluviimise, hindamise ja aruandluse korra.
(2) Määruse 2. peatüki nõudeid ei kohaldata välislepingutest või Euroopa Liidu õigusaktidest tulenevate arengukavade suhtes. Määrust kohaldatakse teistest seadustest tulenevate arengukavade suhtes niivõrd, kuivõrd seadusest ei tulene teisiti.
(3) Määrust ei kohaldata maavanema kinnitatavate arengukavade suhtes ja ministri kinnitatavate valdkonna arengukavade suhtes.
§ 2. Strateegiliste arengukavade liigid
(1) Strateegilised arengukavad (edaspidi arengukava) on valdkonna ja organisatsioonipõhised arengukavad.
(2) Valdkonna arengukavad kajastavad ühe või mitme valdkonna eesmärke ja nende saavutamiseks vajalikke meetmeid, mille elluviimist korraldab kas üks ministeerium või mitu ministeeriumi koostöös.
(3) Organisatsioonipõhised arengukavad on ministeeriumi valitsemisala (edaspidi valitsemisala) ja ministeeriumi valitsemisala riigiasutuste (edaspidi riigiasutus) arengukavad.
(4) Valdkonna arengukava, valitsemisala arengukava ja riigiasutuse arengukava kohta sätestatut kohaldatakse ka Riigikantselei valdkonna, haldusala ja Riigikantselei haldusala riigiasutuse arengukava suhtes.
§ 3. Arengukavade koostamise üldpõhimõtted
(1) Valitsemisala arengukava koostavad ministeeriumid ja Riigikantselei.
(2) Minister ja riigisekretär (edaspidi minister) määravad kindlaks valitsemisala riigiasutused, kes koostavad vastavalt käesolevas määruses sätestatud organisatsioonipõhise arengukava nõuetele vastava riigiasutuse arengukava.
(3) Pärast arengukava kinnitamist avalikustatakse valdkonna arengukava vastutava ministeeriumi ning organisatsioonipõhine arengukava vastava riigiasutuse veebilehel, kui õigusaktidest ei tulene teisiti.
§ 4. Arengukavade omavaheline seos ja seos riigi eelarvestrateegiaga
(1) Arengukavade koostamisel lähtutakse Riigikogus või Vabariigi Valitsuses heakskiidetud julgeolekupoliitikast, riigi konkurentsivõime tõstmise ja säästva ning jätkusuutliku arengu strateegilistest arengukavadest ning arvestatakse Vabariigi Valitsuse tegevusprogrammiga.
(2) Valdkonna arengukava sisu peab kajastuma vastava valdkonna eesmärke elluviivates valitsemisala arengukavades ja riigiasutuste arengukavades.
(3) Valitsemisala arengukava on riigiasutuste arengukavade alusdokument.
(4) Valitsemisalade arengukavad on aluseks «Riigieelarve seaduse» §-s 91 sätestatud riigi eelarvestrateegia koostamisel.
2. peatükkVALDKONNA ARENGUKAVA
§ 5. Valdkonna arengukava koostamine
(1) Valdkonna arengukava koostamiseks esitab vastava valdkonna küsimuste eest vastutav minister Vabariigi Valitsusele valdkonna arengukava koostamise ettepaneku. Valdkonna arengukava koostamise ettepanek kooskõlastatakse eelnevalt Riigikantselei ja Rahandusministeeriumiga ning vajaduse korral asjaomaste ministeeriumidega.
(2) Valdkonna arengukava koostamise ettepanek sisaldab arengukava koostamise vajaduse põhjendust ja valdkonna arengukava koostamise eesmärke ning lahendamist vajavate probleemide kirjeldust.
(3) Vabariigi Valitsus hindab ettepaneku alusel valdkonna arengukava põhjendatust. Kui Vabariigi Valitsus kiidab ettepaneku heaks, siis määrab ta asjakohases korralduses valdkonna arengukava:1) koostamise eest vastutava ministeeriumi, kes koordineerib valdkonna arengukava koostamise, täiendamise, elluviimise, hindamise ja aruandluse protsessi;2) koostamises osalevad asjaomased ministeeriumid;3) valmimise tähtaja;4) koostamise kohta vajaduse korral täiendavad nõuded.
§ 6. Valdkonna arengukava sisu
(1) Valdkonna arengukava koostamisse kaasatakse asjaomased huvitatud isikud ja asutused.
(2) Valdkonna arengukavas tuleb esitada:1) valdkonna arengukava kestus;2) seosed teiste valdkonna arengukavadega;3) valdkonna arengukava koostamises, täiendamises, elluviimises, hindamises ja aruandluses osalevad asjaomased ministeeriumid ning kaasatud huvitatud isikud ja asutused;4) hetkeolukorra analüüs, mis sisaldab valdkonna probleemide ning olemasolevate võimaluste analüüsi;5) strateegilised eesmärgid, mis väljendavad valdkonna arengukava elluviimise perioodil taotletavat mõju ja mille saavutamine on mõõdetav või hinnatav;6) meetmed, mis on erinevate tegevuste kogumid strateegiliste eesmärkide saavutamiseks. Meetme selgituses kirjeldatakse kavandatavaid olulisemaid tegevusi;7) maksumuse prognoos, mis sisaldab valdkonna arengukava hinnangulist kogumaksumust ja maksumuse jaotumist aastate või teiste perioodide vahel. Sealjuures on valdkonna arengukava maksumus esimese nelja aasta lõikes välja toodud meetmete lõikes;8) juhtimisstruktuuri kirjeldus, mis sisaldab valdkonna arengukava koostamise, täiendamise, elluviimise, hindamise ja aruandluse koordineerimiseks rakendatavate tegevuste kirjeldust.
§ 7. Valdkonna arengukava elluviimine, täitmise aruandlus, täiendamine ja lõpetamine
(1) Vabariigi Valitsuse kinnitatav valdkonna arengukava kiidetakse heaks korraldusega. Vajaduse korral määrab Vabariigi Valitsus selles korralduses täiendavad nõuded arengukava elluviimise, täitmise aruandluse, täiendamise või lõpetamise korra kohta, muu hulgas valdkonna arengukava täiendava heakskiitmise vajaduse kohta.
(2) Valdkonna arengukava viiakse ellu rakendusplaani alusel, mille vastutav minister esitab Vabariigi Valitsusele hiljemalt kolme kuu jooksul valdkonna arengukava kinnitamisest arvates. Rakendusplaan kiidetakse heaks korraldusega.
(3) Kui Vabariigi Valitsus ei ole määranud teisiti, esitab valdkonna arengukava eest vastutav minister üks kord aastas Vabariigi Valitsusele aruande valdkonna arengukava täitmise, arengukavas ja rakendusplaanis esitatud eesmärkide saavutamise ning meetmete tulemuslikkuse kohta. Nimetatud aruanne on aluseks valdkonna arengukava täiendamise või lõpetamise otsustamisel.
(4) Valdkonna arengukava täiendamise algatab valdkonna arengukava eest vastutav minister. Täiendamine algatatakse juhul, kui arengukava elluviimise kestel tekib vajadus muuta olemasolevaid või sätestada uusi eesmärke ja meetmeid. Valdkonna arengukava täiendamisse kaasatakse asjaomased huvitatud isikud ja asutused.
(5) Valdkonna arengukava täiendamise või lõpetamise otsustamisel arvestatakse eelkõige seatud eesmärkide asjakohasust, rakendatavate meetmete tulemuslikkust ning finantseerimises ja tegevuskeskkonnas kavandatud või toimunud muutusi. Täiendatud valdkonna arengukava kooskõlastatakse Riigikantselei ja Rahandusministeeriumiga ning vajaduse korral asjaomaste ministeeriumidega. Vabariigi Valitsuse kinnitatav valdkonna arengukava kiidetakse heaks korraldusega.
(6) Kui valdkonna arengukava eesmärgid on saavutatud, kestus lõppenud, arengukava järele puudub vajadus või kui arengukava elluviimise käigus nähtub, et eesmärke ei saavutata, esitab vastutav minister valdkonna arengukava elluviimise lõpetamise ettepaneku Vabariigi Valitsusele, kooskõlastades eelnevalt vastava ettepaneku Riigikantselei, Rahandusministeeriumi ja asjaomaste ministeeriumidega ning esitades selle arvamuse andmiseks huvitatud isikutele ja asutustele.
§ 8. Valdkonna arengukava täitmise hindamine
(1) Valdkonna arengukava eesmärkide täitmise, kestuse või elluviimise lõppedes korraldab vastutav ministeerium koostöös asjaomaste ministeeriumide ja kaasatud huvitatud isikute ja asutustega valdkonna arengukava täitmise lõpparuande koostamise.
(2) Valdkonna arengukava täitmise lõpparuande esitab vastutav minister Vabariigi Valitsusele hiljemalt kuue kuu jooksul arengukava elluviimise lõppemisest arvates.
(3) Vajaduse korral otsustab Vabariigi Valitsus tellida sõltumatu eksperthinnangu valdkonna arengukavades püstitatud eesmärkide saavutamise ja rakendatud meetmete tulemuslikkuse kohta.
3. peatükkORGANISATSIOONIPÕHINE ARENGUKAVA
§ 9. Organisatsioonipõhise arengukava koostamine ja täiendamine
(1) Organisatsioonipõhine arengukava koostatakse järgmise eelarveaasta ning sellele järgneva kolme aasta kohta. Ministeeriumid ja riigiasutused täiendavad oma arengukava igal aastal ühe aasta võrra, et tagada strateegilises planeerimises pidev nelja-aastane perspektiiv.
(2) Organisatsioonipõhise arengukava koostamise ja täiendamise algatab ning selle täitmise eest vastutab vastavalt minister või valitsemisala riigiasutuse juht. Siseminister ja regionaalminister vastutavad organisatsioonipõhise arengukava koostamise ja täiendamise ning selle täitmise eest nende pädevuses olevate tegevusvaldkondade lõikes. Minister, kes ei juhi ministeeriumi, vastutab organisatsioonipõhise arengukava koostamise ja täiendamise ning selle täitmise eest oma pädevuses olevate tegevusvaldkondade lõikes.
(3) Organisatsioonipõhise arengukava koostamisse ja täiendamisse kaasatakse asjaomased huvitatud isikud ja asutused. Valitsemisala arengukava koostamisse ja täiendamisse kaasatakse ministeeriumi valitsemisala riigiasutused.
(4) Organisatsioonipõhise arengukava koostamisel ja täiendamisel arvestatakse eelmisel aastal Vabariigi Valitsuse poolt heakskiidetud riigi eelarvestrateegiaga.
§ 10. Organisatsioonipõhise arengukava sisu
(1) Organisatsioonipõhine arengukava võib sisaldada muu hulgas ministeeriumi või riigiasutuse tegevuse strateegilisi aluseid, organisatsiooni hetkeolukorra analüüsi ja arendustegevusi ning peab kajastama tegevusvaldkondi, milles strateegilisi eesmärke ellu viiakse, tegevusvaldkondade hetkeolukorra analüüse, tegevusvaldkondade strateegilisi eesmärke, tegevusvaldkondade meetmeid ja finantsplaani.
(2) Ministeeriumi või valitsemisala riigiasutuse tegevuse strateegilised alused on nende asutuste tegevust tervikuna või tegevusvaldkondi käsitlevad strateegilised dokumendid, millest asutused oma tegevuses lähtuvad.
(3) Organisatsiooni hetkeolukorra analüüsi osas esitatakse riigiasutuse valmisolek arengukavas toodud eesmärkide saavutamiseks, arengukava elluviimisega seotud oluliste riskide ja nende juhtimiseks rakendatavate tegevuste kirjeldus, riskianalüüsi kokkuvõte ning tegevuskeskkonna analüüs. Arendustegevuste osas esitatakse avalike teenuste ja nende osutamise kvaliteedi parandamiseks ning organisatsiooni arendamiseks ja toimimise tõhustamiseks kavandatavate meetmete kirjeldus.
(4) Tegevusvaldkondade lõikes esitatakse:1) hetkeolukorra analüüs, mis sisaldab valdkonna praeguste probleemide ning olemasolevate võimaluste analüüsi;2) strateegilised eesmärgid, mis on koostatud hetkeolukorra analüüsi ja arenguvisiooni alusel ning väljendavad valdkonnas taotletavat mõju, mille saavutamine on mõõdetav või hinnatav;3) meetmed, mis on erinevate tegevuste kogumid strateegiliste eesmärkide saavutamiseks. Meetme selgituses kirjeldatakse kavandatavaid olulisemaid tegevusi ja nende vahetuid tulemusi. Eraldi tuuakse välja uued või täiendavat finantseerimist vajavad tegevused või projektid, uued algatused.
(5) Tegevusvaldkondade raames kavandatud tegevuste hinnangulised maksumused ja maksumuste jaotumine meetmete vahel esitatakse organisatsioonipõhise arengukava finantsplaanis selle elluviimisperioodi aastate ja finantseerimisallikate lõikes. Uued algatused koos maksumustega tuuakse välja tähtsuse järjekorras.
§ 11. Organisatsioonipõhise arengukava kinnitamine
(1) Organisatsioonipõhise arengukava kinnitab minister. Siseminister ja regionaalminister kinnitavad valitsemisala arengukava nende pädevuses olevate tegevusvaldkondade lõikes.
(2) Minister arutab oma valitsemisala arengukava enne selle kinnitamist peaministri ja asjaomaste ministritega. Peaministril on õigus anda täiendavaid suuniseid arengukava koostamiseks.
(3) Ministeeriumid esitavad Rahandusministeeriumile iga aasta 1. märtsiks valitsemisala täiendatud ning kinnitatud arengukava. Siseminister esitab arengukava, mis sisaldab tema valitsemisel ja regionaalministri valitsemisel olevate küsimuste lõikes koostatud valitsemisala arengukava.
(4) Riigiasutused esitavad oma arengukava projekti valitsemisala ministrile tema määratud tähtajaks, kuid mitte hiljem kui järgmise eelarveaasta alguseks.
§ 12. Organisatsioonipõhise arengukava elluviimine
(1) Organisatsioonipõhine arengukava viiakse ellu «Riigieelarve seaduse» § 10 lõike 7 alusel kehtestatud vormi kohase iga-aastase tegevuskava alusel. Tegevuskavas tuuakse välja riigiasutuse tegevusvaldkondade ning püstitatud strateegiliste eesmärkide ja meetmete lõikes kavandatavad järgmise eelarveaasta tegevused.
(2) Rahandusministeerium hindab tegevuskava kooskõla riigi eelarvestrateegia, ministeeriumi arengukava ja riigieelarve projektiga. Tegevuskava on aluseks eelarveläbirääkimistel ning riigieelarve eelnõu seletuskirja koostamisel.
(3) Tegevuskava korrigeeritakse vastavalt Riigikogus vastu võetavale iga-aastasele riigieelarve seadusele ning esitatakse Rahandusministeeriumile koos «Riigieelarve seaduse» § 6 lõikes 4 nimetatud liigendatud eelarve eelnõuga.
(4) Rahandusministeerium esitab ministeeriumide ja nende valitsemisala riigiasutuste korrigeeritud tegevuskavad Vabariigi Valitsusele. Vabariigi Valitsus kinnitab tegevuskavad samaaegselt täidesaatva riigivõimu asutuste kulude liigendamisega.
(5) Lõike 5 kohaselt kinnitatud tegevuskava muutmiseks võib minister esitada eelarveaasta jooksul vastava põhjendatud ettepaneku Vabariigi Valitsusele heakskiitmiseks.
§ 13. Organisatsioonipõhise arengukava täitmise aruandlus ja hindamine
(1) Organisatsioonipõhises arengukavas ja tegevuskavas esitatud eesmärkide saavutamise ja meetmete tulemuslikkuse kohta annavad kõik valitsusasutused aru tegevuskava täitmise aruandes. Nimetatud aruanne on aluseks organisatsioonipõhiste arengukavade täiendamisel.
(2) Tegevuskava täitmise aruanne on vastavalt «Riigieelarve seaduse» § 46 lõike 3 punktile 1 majandusaasta aruande tegevusaruande osa.
(3) Vajaduse korral otsustab Vabariigi Valitsus sõltumatu eksperthinnangu tellimise organisatsioonipõhistes arengukavades püstitatud eesmärkide saavutamise ja rakendatud meetmete tulemuslikkuse kohta.
4. peatükkRAKENDUSSÄTTED
§ 14. Määruse rakendamine
(1) Määruse jõustumise ajal kehtivate valdkonna arengukavade täiendamisel lähtutakse käsolevast määrusest.
(2) Määruse § 12 lõigetes 4 ja 5 sätestatud tegevuskava korrigeerimist ei rakendata 2006. aasta kohta koostatava tegevuskava puhul.
Rahandusminister Aivar SÕERD


§ 3 Tuletõrje- ja päästetööd
II TULETÕRJE- JA PÄÄSTEALA KORRALDUS
§ 4 Tuletõrje- ja päästetööde üldine korraldus
§ 10 Siseministeeriumi, Päästeameti ja maavanema pädevus
III TULEKUSTUTUS- JA PÄÄSTETÖÖD. DEMINEERIMISTÖÖD
§ 11 Häirekeskus
§ 13 Tulekustutus- ja päästetööde korraldamine
§ 15 Tulekustutus- ja päästetööde juht
§ 16 Tulekustutus- ja päästetööde juhi õigused
§ 18 Otsingu- ja päästetööd lennuõnnetuse korral
§ 19 Otsingu- ja päästetööd veekogudel
§ 20 Tulekustutus- ja päästetööd allmaarajatistes
§ 25 Tuletõrje- ja päästevahendid
§ 251 Objekti valdaja kohustused
§ 27 Riikliku tuleohutusjärelevalve ülesanded
§ 284 Tuleohutusülevaatuse akt
§ 286 Riikliku tuleohutusjärelevalve ametniku otsus
VI TULETÕRJE- JA PÄÄSTETÖÖTAJAD. VÄLJAÕPE
§ 29 Tuletõrje- ja päästetöötajad
§ 30 Tuletõrje- ja päästetöötajate tervisenõuded
§ 301 Tuletõrje- ja päästetöötajate atesteerimine
§ 302 Tuletõrje- ja päästetöötajate arv
§ 304 Tuletõrje- ja päästetöötajate koolitus
§ 305 Töötajate ja elanike tuletõrje- ja päästealane väljaõpe
§ 34 Tuletõrje- ja päästetöötaja või tulekustutus- ja päästetöödel rakendatud isikute sotsiaalsed tagatised
§ 35 Tuletõrje- ja päästetöötajate kindlustamine
X TULETÕRJE- JA PÄÄSTETÖÖDEST OSAVÕTNUD ISIKUTE ERGUTAMINE. RAHVUSVAHELISED PÄÄSTETÖÖD
§ 38 Tuletõrje- ja päästetöödest osavõtjate ergutamine
§ 393 Tuleohutusnõuete või tuletõrje- ja päästevahendite projekteerimis-, paigaldamis-, kontrollimis- või hooldamisnõuete rikkumine
(1) Käesolev seadus reguleerib tuletõrje- ja päästeala korraldamist ning sätestab füüsiliste ja juriidiliste isikute (edaspidi isikud), kohalike omavalitsuste ning riigiasutuste kohustused, õigused ja vastutuse selles valdkonnas.
Tuletõrje- ja päästetööd käesoleva seaduse mõistes on:
1) tulekustutus- ja päästetööd - inimeste ja vara päästmiseks ning keskkonna kaitseks tehtavad tööd tulekahjude, loodusõnnetuste, katastroofide, avariide, plahvatuste, liiklusõnnetuste ja muude õnnetuste (edaspidi õnnetused) korral, samuti õnnetustega kaasnevate ohtude likvideerimiseks tehtavad tööd;
II. peatükk TULETÕRJE- JA PÄÄSTEALA KORRALDUS
§ 4. Tuletõrje- ja päästetööde üldine korraldus
(1) Tulekustutus- ja päästetöid korraldavad ja teevad riigi päästeasutused, samuti muud riigi ja kohaliku omavalitsuse asutused (edaspidi asutused) ning isikud seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega ettenähtud juhtudel.
(2) Igaühel on õigus kuni tuletõrje- ja päästetöötajate saabumiseni teha tulekustutus- ja päästetöid omal algatusel, tekitamata sealjuures oma tegevusega suuremat kahju, kui ära hoitakse.
(21) Demineerimistöid korraldavad ja teevad Päästeamet ja sõjaväestatud päästeüksused.
(22) Demineerimistöid sise- ja territoriaalmeres, majandusvööndis ning kaitsejõudude väeosade, asutuste ja polügoonide territooriumil korraldab ja teeb kaitsevägi kaitseväe tegevust reguleerivate õigusaktidega sätestatud korras. Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel korraldavad ja teevad demineerimistöid Päästeamet ja sõjaväestatud päästeüksused koostöös piirivalvega.
(23) Riiklikku tuleohutusjärelevalvet korraldavad ja teostavad käesoleva seaduse §-s 26 sätestatud asutused.
(3) Päästetööde korralduse eriolukorra puhul sätestab eriolukorra seadus (RT I 1996, 8, 164).
Riigi päästeasutused on:
2) sõjaväestatud päästeüksused;
3) maavalitsuste hallatavad päästeasutused.
§ 42. Sõjaväestatud päästeüksused
(1) Sõjaväestatud päästeüksused on sõjaväeliselt korraldatud valitsusasutused Päästeameti halduses.
(2) Sõjaväestatud päästeüksuse moodustab, korraldab ümber ja selle tegevuse lõpetab Vabariigi Valitsus määrusega.
(3) Sõjaväestatud päästeüksused komplekteeritakse kaitseväelaste, sealhulgas ajateenijatega, samuti asendusteenistujate ning riigiteenistujatega. Nimetatud kaitseväelaste ja asendusteenistujate teenistuskäiku reguleerivad kaitseväelaste teenistuskäiku reguleerivad õigusaktid ühes käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
(4) Siseministeeriumi ja Päästeameti sõjaväestatud päästeüksustega tegeleva struktuuriüksuse koosseisus nähakse ette ametikohad, mis täidetakse lepingulises tegevteenistuses olevate kaitseväelastega.
(5) Sõjaväestatud päästeüksuse põhimäärus ja teenistujate koosseis kinnitatakse siseministri määrusega.
(1) Kohalik omavalitsus võib korraldada ja teha tuletõrje- ja päästetöid vallas või linnas, kui ta on moodustanud nende tööde tegemiseks päästeasutuse.
(2) Kohalikud omavalitsused võivad sõlmida omavahel ja maavanemaga lepinguid tuletõrje- ja päästetööde tegemiseks. Kui maavanem on sõlminud kohaliku omavalitsusega halduslepingu riikliku kohustuse täitmiseks tuletõrje- ja päästealal, siis laienevad kohaliku omavalitsuse päästeasutusele maavalitsuse hallatava päästeasutuse kohustused ja õigused lepingus ettenähtud ulatuses.
(3) Kohalik omavalitsus teatab maavanemale kirjalikult:
1) päästeasutuse asutamisest, ülesannetest ning teenistuspiirkonnast;
2) tuletõrje- ja päästetööde tegemise lepingu sõlmimisest muu isiku või asutusega.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud teatele lisatakse teate aluseks oleva dokumendi koopia.
(5) Kohalik omavalitsus vastutab nende tuletõrje- ja päästetööde nõuetekohase tegemise ja korralduse eest, mis kohalik omavalitsus on endale võtnud või lepinguga üle andnud teisele kohalikule omavalitsusele, ettevõtjale või tuletõrje- ja päästetöid tegevale mittetulundusühingule (§ 6 lõiked 1 ja 2, §-d 7 ja 8).
(1) Kui maavanem või kohalik omavalitsus on sõlminud ettevõtjaga tulekustutus- ja päästetööde tegemise lepingu, laienevad lepingus ettenähtud ulatuses maavalitsuse hallatava päästeasutuse või kohaliku omavalitsuse päästeasutuse kohustused ja õigused tulekustutus- ja päästetöid tegevale ettevõtte päästeallüksusele.
(2) Nimetatud lepingu alusel laienevad §-des 34 ja 35 ettenähtud tagatised tulekustutus- ja päästetöid tegevatele ja korraldavatele töötajatele.
§ 8. Tulekustutus- ja päästetöid tegev mittetulundusühing
(1) Tulekustutus- ja päästetöid tegevale mittetulundusühingule, kellega maavanem või kohalik omavalitsus on sõlminud tulekustutuse- ja päästetööde tegemise lepingu, laienevad vastavalt maavalitsuse hallatava päästeasutuse või kohaliku omavalitsuse päästeasutuse kohustused ja õigused lepingus ettenähtud ulatuses.
(2) Nimetatud lepingu alusel laienevad käesoleva seaduse §-des 34 ja 35 ettenähtud tagatised tulekustutus- ja päästetöid tegevatele ja korraldavatele isikutele.
§ 9. [Kehtetu]
§ 10. Siseministeeriumi, Päästeameti ja maavanema pädevus
(1) Siseministeerium tuletõrje- ja päästeala korraldamisel:
1) suunab, koordineerib ja korraldab suurõnnetuste kohta teabe kogumist, töötlemist ja analüüsimist nende prognoosimiseks, ennetamiseks ja likvideerimiseks;
2) suunab, koordineerib ja korraldab tuletõrje- ja päästeala üldriiklike arengukontseptsioonide ja -programmide väljatöötamist;
3) suunab, koordineerib ja korraldab tuletõrje- ja päästeala häire-, side- ja mõõtesüsteemide kavandamist ja väljaarendamist;
4) suunab, koordineerib ja korraldab üldriiklike operatiivkavade väljatöötamist kriisiolukordade likvideerimiseks ning kriisijuhtimissüsteemi funktsioneerimiseks.
(2) Päästeamet:
1) töötab välja üldriiklikud tuletõrje- ja päästeala arengukontseptsioonid ja -programmid;
2) töötab välja suurõnnetustele reageerimise ja nende otseste tagajärgede likvideerimise operatiivplaanid ning nõustab maakondade päästeasutusi operatiivplaanide koostamisel;
3) kavandab ja teostab tuletõrje- ja päästeala side- ja infosüsteemide väljaarendamist;
4) juhib ja koordineerib vajadusel tulekustutus- ja päästetöid suurõnnetuste korral;
5) korraldab ja teostab riiklikku tuleohutusjärelevalvet;
6) kontrollib päästeasutuste operatiivset valmisolekut;
7) korraldab ja teostab demineerimistöid;
8) töötab välja tuletõrje- ja päästeala õigustloovate aktide eelnõud ning standardite projektid;
9) töötab välja tuletõrje- ja päästevahendite soetamise üldpõhimõtted ja normid.
(3) Maavanem:
1) hoolitseb maakonnas tuletõrje- ja päästeala tervikliku ja tasakaalustatud arengu eest;
2) suunab ja koordineerib maakonnas tuletõrje- ja päästetöid tegevate asutuste ja isikute tegevust ning kinnitab nende koostööplaanid;
3) sõlmib, muudab ja lõpetab kooskõlastatult Päästeametiga töölepingu maavalitsuse hallatava päästeasutuse juhiga.
III. peatükk TULEKUSTUTUS- JA PÄÄSTETÖÖD. DEMINEERIMISTÖÖD
(2) Riigi päästeasutuse häirekeskus (edaspidi häirekeskus) võtab saabunud õnnetusteated vastu, saadab sündmuskohale tulekustutus- ja päästemeeskonnad ja kiirabibrigaadid ning korraldab operatiivsidet ja infotöötlust.
(3) Häirekeskus informeerib õnnetusteadetest politsei korrapidamisteenistust ja Päästeametit siseministri poolt kehtestatud korras.
(4) Nõuded häirekeskusele kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega.
§ 13. Tulekustutus- ja päästetööde korraldamine
1) tulekustutus- ja päästetööde eeskirjad;
(1) Demineerimistööde korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(2) Päästeameti ja sõjaväestatud päästeüksuste poolt demineerimistöödeks kasutatava lõhkematerjali soetamise, hoidmise, veo, kasutamise ja arvestuse korra kehtestab siseminister määrusega.
§ 14. [Kehtetu]
2) rakendada tulekustutus- ja päästetöödel töövõimelisi füüsilisi isikuid alates 18-st eluaastast;
7) anda korraldusi kasutada tulekustutus- ja päästetöödel füüsilistele ja juriidilistele isikutele kuuluvaid seadmeid ja vahendeid.
(2) Tulekustutus- ja päästetööde juhi korraldusel tulekustutus- ja päästetööde käigus käesoleva paragrahvi 1. lõike punktide 3 ja 4 alusel ettevõtjale või füüsilisele isikule tekitatud kahju loetakse õnnetusest põhjustatud kahjuks.
§ 18. Otsingu- ja päästetööd lennuõnnetuse korral
Otsingu- ja päästetööde tegemise ja korralduse lennuõnnetuse korral sätestavad lennundusseadus (RT I 1993, 36, 557) ja selle alusel antud õigusaktid.
§ 19. Otsingu- ja päästetööd veekogudel
(1) Otsingu- ja päästetöid, sealhulgas merereostuse avastamist ja likvideerimist sise- ja territoriaalmeres, majandusvööndis, Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel, korraldab Piirivalveamet Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud korras.
(2) Otsingu- ning tulekustutus- ja päästetöid teistel veekogudel korraldab maavalitsuse hallatav päästeasutus.
(3) Piirivalve ja maavalitsuse hallatava päästeasutuse koostööd maakonna veekogudel korraldab maavanem.
[RT I 2002, 42, 267 - jõust. 02.06.2002]
§ 20. Tulekustutus- ja päästetööd allmaarajatistes
Tulekustutus- ja päästetöid allmaarajatistes korraldab mäepäästeteenistus Vabariigi Valitsuse poolt määratud korras.
(1) Tuleohutusnõuded käesoleva seaduse mõistes on tehnilised ja korralduslikud nõuded, mille eesmärk on tagada maa ning selle juurde kuuluvate hoonete ja rajatiste (edaspidi objekt), tegevuse ja seadme töö tuleohutus, samuti nõuded tuletõrje- ja päästevahenditele.
(11) Tuleohutuse üldnõuded, kütteseadmete puhastamise ja tuletööde tuleohutusnõuded, tuletõrje- ja päästevahenditele esitatavad nõuded ning tuletõrje- ja päästevahendite nõuetele vastavuse tõendamise korra kehtestab siseminister määrusega.
(2) Raudteetranspordi, tsiviillennunduse ja veetranspordi tuleohutusnõuded kehtestatakse teede- ja sideministri määrusega.
(3) Allmaarajatiste tuleohutusnõuded kehtestatakse majandusministri määrusega.
§-d 22--24. [Kehtetud]
(1) Tuletõrje- ja päästevahendid käesoleva seaduse mõistes on esmased tulekustutusvahendid, tuleohutusmärgid ja tuletõrjeveevarustuse seadmed ning tulekahjusignalisatsiooni-, automaatsed tulekustutus-, suitsutõrje-, turvavalgustus- ja piksekaitsesüsteemid.
(2) Tulekahjusignalisatsiooni- ja automaatseid tulekustutussüsteeme võib projekteerida, paigaldada ja hooldada ning esmaseid tulekustutusvahendeid kontrollida ja hooldada vastavussertifikaati omav isik.
(21) Sertifitseerimise tingimused ja korra kehtestab siseminister määrusega.
(3) Tuletõrje- ja päästevahendite nõuetekohasust tõendatakse toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduse (RT I 1999, 92, 825) alusel.
(4) Objekti omanik või valdaja (edaspidi valdaja) on kohustatud soetama ja korras hoidma ohutusnõuetes ettenähtud tuletõrje- ja päästevahendid.
§ 251. Objekti valdaja kohustused
Objekti valdaja on kohustatud:
2) maavalitsuste hallatavad päästeasutused - vastava maakonna territooriumil;
3) kohaliku omavalitsuse päästeasutused - maavanemaga sõlmitud halduslepingus ettenähtud ulatuses;
4) Raudteeamet - raudteetranspordi tuleohutusnõuete alal;
6) Veeteede Amet - veetranspordi tuleohutusnõuete alal;
(2) Päästeamet, maavalitsuste hallatavad päästeasutused ja kohaliku omavalitsuse päästeasutused ei teosta riiklikku tuleohutusjärelevalvet käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 4-9 nimetatud tuleohutusnõuete täitmise üle.
§ 27. Riikliku tuleohutusjärelevalve ülesanded
Riikliku tuleohutusjärelevalve ülesanded on:
6) tuleohutusalane selgitustöö.
2) koostama objekti tuleohutusülevaatuse põhjal tuleohtusülevaatuse akti või tegema ettekirjutuse;
4) informeerima vajadusel tuleohutusnõuete rikkumisest maavanemat, valla- või linnavalitsust.
2) tuleohutusülevaatuse akti koostamine, ettekirjutuse tegemine ja otsuse andmine;
3) planeerimis- ja ehitusseaduse (RT I 1995, 59, 1006; 1996, 36, 738; 49, 953; 1999, 27, 380; 29, 398 ja 399; 95, 843) alusel antud tuleohutust käsitlevate õigusaktide järelevalve.
(2) Objekti valdajat informeeritakse eelseisvast tuleohutusülevaatusest. Tuleohutusülevaatus viiakse läbi objekti valdaja või tema volitatud isiku juuresolekul.
1) esitab oma ametitõendi, selgitab objekti valdajale või tema volitatud isikule tuleohutusülevaatuse eesmärki ja selle toiminguid;
2) võimaldab objekti valdajal või tema volitatud isikul oma tegevust jälgida ning annab objekti valdajale või tema volitatud isikule nende nõudmisel selgitusi;
3) selgitab tuleohutusalaste nõuete rikkumise korral objekti valdajale või tema volitatud isikule õigusaktide rikkumise olemust ning nõuab rikkumise lõpetamist;
4) koostab tuleohutusülevaatuse kohta objekti tuleohutusülevaatuse akti või teeb õiguserikkumise korral ettekirjutuse selle kõrvaldamiseks;
6) kuulab ära objekti valdaja või tema volitatud isiku vastuväited ning tema nõudmisel fikseerib need ettekirjutuses.
§ 284. Tuleohutusülevaatuse akt
(1) Riikliku tuleohutusjärelevalve ametnik koostab tuleohutusülevaatuse akti juhul, kui objekti ülevaatusel õiguserikkumist ei avastatud.
(2) Tuleohutusülevaatuse aktis märgitakse:
2) akti koostaja ees- ja perekonnanimi, ametikoht;
3) objekti valdaja nimi, aadress ning tuleohutusülevaatusel valdaja volitatud isiku ees- ja perekonnanimi, ametinimetus;
4) objekti nimetus, aadress ja tuleohutusülevaatuse teostamise aeg;
5) objekti ülevaatuse ulatus;
6) akti koostaja allkiri ja üleandmise aeg;
7) objekti valdaja soovil antakse akti üks eksemplar objekti valdajale või tema volitatud isikule allkirja vastu.
(1) Õiguserikkumise avastamise korral teeb riikliku tuleohutusjärelevalve ametnik ettekirjutuse, milles märgitakse:
2) ettekirjutuse koostaja ees- ja perekonnanimi, ametikoht ning ettekirjutuse koostanud asutuse nimetus ja aadress;
3) objekti valdaja nimi ja aadress ning tuleohutusülevaatusel valdaja volitatud isiku ees- ja perekonnanimi, ametinimetus;
5) ettekirjutuse tegemise põhjus ja viide õiguslikule alusele;
6) nõuded seaduse või seaduse alusel antud õigusakti täitmiseks ja täitmise tähtajad;
(2) Ettekirjutus koostatakse kahes eksemplaris, millest üks tehakse objekti valdajale või tema volitatud isikule kättetoimetamisega riikliku tuleohutusjärelevalve asutuse poolt teatavaks 10 päeva jooksul, arvates objekti tuleohutusülevaatuse lõppemisest.
(3) Ettekirjutuse täitmist kontrollib riikliku tuleohutusjärelevalve ametnik ettekirjutuses märgitud tähtaja möödumisel. Ettekirjutuse täitmise kontrollimisel teeb riikliku tuleohutusjärelevalve ametnik selle mõlemale eksemplarile märke koos allkirja ja kuupäevaga.
(4) Ettekirjutuse täitmata jätmisel võib riikliku tuleohutusjärelevalve ametnik rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
§ 286. Riikliku tuleohutusjärelevalve ametniku otsus
(1) Kui objekti tuleohutusülevaatusel avastatakse tulekahju tekkimise oht või muu kiiret sekkumist nõudev oht inimese elule, tervisele, varale või keskkonnale, antakse otsus objekti kasutamise, tegevuse või seadme töö peatamise kohta.
(2) Otsuse objekti kasutamise peatamise kohta annab:
1) käesoleva seaduse § 26 lõike 1 punktides 1-8 nimetatud asutuse juht;
2) kaitseministri volitatud ametnik.
(3) Otsuse tegevuse või seadme töö peatamise kohta annab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaoludel tuleohutusülevaatuse läbi viinud tuleohutusjärelevalve ametnik.
(4) Otsus antakse viie tööpäeva jooksul tuleohutusülevaatuse toimumisest. Objekti valdajale tehakse asja arutamise aeg ja koht teatavaks kutsega.
(5) Tuleohutusjärelevalve ametniku otsuses märgitakse:
1) otsuse andmise aeg ja koht;
2) otsuse koostaja ees- ja perekonnanimi, ametikoht;
3) objekti nimetus, mida otsus käsitleb;
4) objekti valdaja nimi ja aadress;
5) otsuse koostamise põhjus;
6) otsuse koostamise õiguslik alus;
7) märge objekti valdajale või tema volitatud isikule otsuse andmisega kaasnevate õiguste ja kohustuste selgitamise kohta;
8) otsuse täitmise tähtaeg;
9) otsuse vaidlustamise kord ja tähtaeg;
10) otsuse koostaja allkiri.
(6) Otsus koostatakse kahes eksemplaris, millest üks tehakse objekti valdajale või tema volitatud isikule kättetoimetamisega riikliku tuleohutusjärelevalve asutuse poolt teatavaks viie tööpäeva jooksul, arvates otsuse andmisest.
(7) Kui objekti valdaja on otsuses märgitud õiguserikkumised kõrvaldanud, teatab ta sellest kirjalikult otsuse andjale. Otsuse andja otsustab peatatud objekti kasutamise, tegevuse või seadme töö jätkamise lubamise viie tööpäeva jooksul.
§ 287. [Kehtetu - RT I 2002, 61, 375 - jõust. 01.08.2002]
VI. peatükk TULETÕRJE- JA PÄÄSTETÖÖTAJAD. VÄLJAÕPE
§ 29. Tuletõrje- ja päästetöötajad
(1) Tuletõrje- ja päästetöötajad käesoleva seaduse mõistes on:
1) riigi ja kohaliku omavalitsuse päästeasutuste töötajad, kes teevad ja korraldavad tuletõrje- ja päästetöid;
2) sisekaitselise rakenduskõrgkooli tuletõrje- ja päästeeriala õppetööd korraldava struktuuriüksuse juht ning tuletõrje- ja päästeeriala erialaõppejõud;
3) Väike-Maarja Päästekooli direktor, asedirektor ning tuletõrje- ja päästeeriala erialaõpetajad.
(2) Siseministeeriumi teenistujate koosseisus võidakse ette näha tuletõrje- ja päästetöötajate ametikohad.
(3) Tuletõrje- ja päästetöötajate ametinimetuste loetelu kehtestab siseminister määrusega.
(4) Sisekaitselise rakenduskõrgkooli tuletõrje- ja päästeeriala täiskoormusega õppe üliõpilastele ja päästekooli õpilastele laienevad tuletõrje- ja päästetöötajale ettenähtud õigused ja kohustused, kui õppetöö eripärast ei tulene teisiti.
(5) Sisekaitselise rakenduskõrgkooli tuletõrje- ja päästeeriala täiskoormusega õppe üliõpilastele makstakse eduka õppimise korral stipendiumi. Stipendiumi suuruse ja selle maksmise tingimused ja korra kehtestab siseminister.
§ 30. Tuletõrje- ja päästetöötajate tervisenõuded
Tuletõrje- ja päästetöötajate tervisenõuded ning tervisenõuetele vastavuse kontrollimise perioodilisuse ja korra kehtestab sotsiaalminister määrusega.
§ 301. Tuletõrje- ja päästetöötajate atesteerimine
(1) Tuletõrje- ja päästetöötajate atesteerimise põhinõuded, sealhulgas haridus- ja füüsilise ettevalmistuse nõuded kehtestab siseminister määrusega.
(2) Päästeasutuste, mis ei ole ametiasutused, tulekustutus- ja päästetöid tegevate isikute atesteerimisnõuete kehtestamise korra ning atesteerimise perioodilisuse ja korra kehtestab siseminister määrusega.
§ 302. Tuletõrje- ja päästetöötajate arv
Riigieelarvest finantseeritavate päästeasutuste ja Väike-Maarja Päästekooli tuletõrje- ja päästetöötajate ning teiste töötajate arvu kehtestab Vabariigi Valitsus korraldusega.
(1) Tuletõrje- ja päästetöötajatele ning sisekaitselise rakenduskõrgkooli tuletõrje- ja päästeeriala täiskoormusega õppe üliõpilastele ja Väike-Maarja Päästekooli õpilastele antakse tasuta vormiriietus, mille kirjelduse ning esemete kandmise tähtajad kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(2) Vormiriietus antakse tööandja või õppeasutuse poolt kahe kuu jooksul, arvates ametisse nimetamisest, tööle võtmisest või õppeasutusse arvamisest.
§ 304. Tuletõrje- ja päästetöötajate koolitus
(1) Tuletõrje- ja päästetöötajate koolitust korraldavad:
1) sisekaitseline rakenduskõrgkool;
2) Väike-Maarja Päästekool Päästeameti halduses.
(2) Nõuded tuletõrje- ja päästetöötajate väljaõppele ja täienduskoolitusele ning väljaõppe ja täienduskoolituse korra kehtestab siseminister määrusega.
§ 305. Töötajate ja elanike tuletõrje- ja päästealane väljaõpe
(1) Töötajate tuletõrje- ja päästealane väljaõpe sätestatakse tuleohutuse üldnõuetes.
§ 31-32. [Kehtetud]
(1) Riik hüvitab omaniku ja valdaja kulud, mis on tekkinud ainete, materjalide, seadmete ja muude vahendite kasutamisel, samuti tulekustutus- ja päästetöödele rakendatud isikute toitlustamisel käesoleva seaduse § 16 lõike 1 punktides 2, 5 ja 7 sätestatud juhtudel. Kulude hüvitamise kord kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega.
(2) Tulekustutus- ja päästetööde juhi poolt tulekustutus- ja päästetöödele rakendatud füüsiliste isikute töö tasustamine toimub ulatuses ja korras, mis on ette nähtud eriolukorra ajal päästetöödele rakendatud füüsiliste isikute töö tasustamiseks.
Tööandja sõlmib tuletõrje- ja päästetöötajate kindlustamiseks õnnetusjuhtumikindlustuse lepingu.
X. peatükk TULETÕRJE- JA PÄÄSTETÖÖDEST OSAVÕTNUD ISIKUTE ERGUTAMINE. RAHVUSVAHELISED PÄÄSTETÖÖD
§ 38. Tuletõrje- ja päästetöödest osavõtjate ergutamine
(1) Siseminister, maavanem ning päästeasutuse juht võivad tulekustutus- ja päästetöödel rakendatud isikutele kohaldada tulekustutus- ja päästetöödel silmapaistva tegutsemise eest järgmisi ergutusi:
(2) Inimeste ja vara päästmisel vaprust ilmutanud, samuti tuletõrje- ja päästeala arendamisel eriti silmapaistnud tuletõrje- ja päästetöötajaid autasustatakse Päästeteenistuse aumärgiga.
(4) Päästeteenistuse aumärgi statuut kinnitatakse siseministri määrusega. Määruse eelnõu kooskõlastatakse Riigikantseleiga.
§-d 391--392. [Kehtetud - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 1. 09. 2002]
§ 393. Tuleohutusnõuete või tuletõrje- ja päästevahendite projekteerimis-, paigaldamis-, kontrollimis- või hooldamisnõuete rikkumine
(1) Tuleohutusnõuete või tuletõrje- või päästevahendite projekteerimis-, paigaldamis-, kontrollimis- või hooldamisnõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
2) Raudteeamet;
6) Keskkonnainspektsioon.
§ 40-41. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Planeeringute kooskõlastamine | Estonian Environmental Board
Home Planeeringute kooskõlastamine
Keskkonnaamet annab seaduses sätestatud juhtudel ja ulatuses seisukohti ning kooskõlastusi planeeringutele ja projektidele.
Planeerimisseaduses on iga planeeringu liigi juures sätestatud, kellega tuleb planeeringu koostamisel teha koostööd ja keda tuleb planeerimismenetlusse kaasata. Koostöö lõppeb kooskõlastamisega või kooskõlastamata jätmisega.
Keskkonnaametiga tuleb teha koostööd ja planeering ning keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) aruanne (kui KSH on vajalik) kooskõlastada, kui:
planeeringu elluviimisega võib kaasneda oluline keskkonnamõju (st planeeringu koostamisel tehakse KSH), välja arvatud juhul, kui koostöö tegijaks ja kooskõlastajaks on Keskkonnaministeerium (alus: Vabariigi Valitsuse 17.12.2015 määruse nr 133 „Planeeringute koostamisel koostöö tegemise kord ja planeeringute kooskõlastamise alused“ § 3 punkt 2);
planeeringualal asub kaitseala, hoiuala, püsielupaik, kaitstava looduse üksikobjekt või selle kaitsevöönd (alus: määruse nr 133 § 3 punkt 2);
planeeringualal asub ala, mille suhtes on Keskkonnaministeerium algatanud kaitseala, hoiuala, püsielupaiga või kaitstava looduse üksikobjekti kaitse alla võtmise menetluse (alus: määruse nr 133 § 3 punkt 2);
detailplaneeringuga määratakse kallasraja vähim vajalik teeninduspiirkond (alus: veeseaduse § 10 lõige 6).
Planeerimisalase tegevuse korraldaja (üldjuhul kohalik omavalitsus) teeb vajadusel koostööd ja kooskõlastab planeeringu (ja vajadusel KSH aruande) ka muudel juhtudel. Lisaks on riigihalduse ministril õigus määrata koostöö tegijaid ja kaasatavaid üldplaneeringu, kohaliku omavalitsuse eriplaneeringu ning üldplaneeringut muutva detailplaneeringu koostamisel. Kui koostöö ja kooskõlastamise kohustus ei tulene määruse nr 133 § 3 punktist 2, tuleb planeeringu Keskkonnaametile esitamisel alati kaaluda selle vajalikkust ning sisuliselt põhjendada koostöö ja kooskõlastamise soovi, nt mis keskkonnaprobleemide ja küsimuste lahendamiseks see on vajalik. Kindlasti tuleb vältida planeeringute „igaks juhuks“ saatmist, sh dubleerimist erinevate asutuste vahel. Ühtlasi ei piisa planeeringu kooskõlastamiseks saatmisel, kui koostöö tegijad on nimetatud planeeringu lähteseisukohtades, kuid koostöö tegemise vajadust ei ole sisuliselt põhjendatud.
Täiendavalt oleks mõistlik (kuid mitte kohustuslik) teha koostööd ja planeering (samuti KSH aruanne, kui KSH on vajalik) esitada kooskõlastamiseks Keskkonnaametile, kui:
planeeringu ülesanne on ehituskeeluvööndi vähendamine;
planeering võib oluliselt mõjutada keskkonnatingimusi kaitstaval loodusobjektil (nt kaitstava loodusobjekti piirialadel toimuv veerežiimi muutus, kaitstavale loodusobjektile suunatavad olulised heitmed või häiringud, teatud tingimustel vaatelisus jne);
planeering hõlmab kaitstavate liikide leiukohti: I kaitsekategooria kaitsealuse liigi puhul sel juhul, kui tegu pole kaitstava püsielupaigaga või kui kavandatav tegevus võib oluliselt mõjutada leiukoha keskkonnatingimusi.
II kaitsekategooria puhul küsida seisukohta, kas planeeritav tegevus võimaldab säilitada isendeid (vajadusel on rakendatav looduskaitseseaduse (LKS) § 55 lõige 7 või tuleks korrigeerida arendusplaane või kavandada LKS § 58 lõike 6 kohane ümberistutamine), samuti juhul, kui kavandatav tegevus võib oluliselt mõjutada leiukoha keskkonnatingimusi.
III kaitsekategooria liigi leiukohtadega seotud planeeringuid tuleks esitada Keskkonnaametile sisendi ja seisukoha küsimiseks vaid keerukamatel juhtudel;
planeeringuga planeeritud tegevusega kaasneb oluline põhjaveekogumi ja/või pinnaveekogumi seisundi mõjutamine või seisundiklassi muutmine;
planeeringulahendus puudutab heit- ja sademevee suublasse juhtimise kohta esitatavad nõudeid;
planeeringud, milles kavandatud tegevuste elluviimiseks tuleb hiljem taotleda Keskkonnaametilt mõnda keskkonnaluba.
LKS § 14 lõike 1 punkti 5 kohaselt kaitsealal, hoiualal, püsielupaigas ja kaitstava looduse üksikobjekti kaitsevööndis ei või ilma Keskkonnaameti nõusolekuta kehtestada detail- ja üldplaneeringut, Keskkonnaameti nõusolek on siduv. Planeerimisseaduse alusel antud kooskõlastus ei asenda LKS kohast nõusolekut, v.a juhul, kui see on kooskõlastuskirjas selgesõnaliselt välja toodud.
Sageli saadavad kohalikud omavalitsused planeeringu Keskkonnaametile kooskõlastamiseks rohevõrgustiku tõttu. Kehtivate õigusaktide kohaselt ei ole Keskkonnaametil õiguslikku alust teha rohevõrgustiku osas otsustusi, mistõttu rohevõrgustiku tõttu planeeringu kooskõlastamiseks saatmine Keskkonnaametile ei ole põhjendatud. Keskkonnaamet saab olla planeerimismenetluses kaasatav ehk esitada märkusi ja ettepanekuid planeeringu kohta.
Kui planeeritaval maa-alal asub maardla või selle osa, tuleb planeering esitada kooskõlastamiseks Maa-ametile, mitte Keskkonnaametile.
Planeeringu kohta arvamuse küsimine
Planeerimisseaduses on iga planeeringu liigi juures sätestatud, et lisaks koostöö tegemisele ja planeeringu kooskõlastamisele on võimalik kaasata asutusi planeeringu koostamisse ehk küsida planeeringu kohta arvamust. Kaasamine peab olema vajalik ja põhjendatud.
Planeeringu kooskõlastamiseks esitamine
Planeeringu koostamise käigus vajalike menetlustoimingute tegemine (ka planeeringu kooskõlastamiseks esitamine) on planeerimisalase tegevuse korraldaja ülesanne. See tagab, et planeerimisalase tegevuse korraldaja on planeeringulahendusega nõus. Tervitatav on planeerija soov teha Keskkonnaametiga jooksvalt planeeringu koostamise käigus koostööd, kuid planeeringut Keskkonnaametile kooskõlastamiseks planeerija ise esitada ei saa.
Keskkonnaametile tuleb esitada:
kaaskiri-taotlus planeeringu kooskõlastamiseks, mis sisaldab ka põhjendust, kui ei ole tegemist õigusaktist otsesõnu tuleneva kohustusega (nt LKS § 14 lõike 1 punkt 5). Kui kaaskirjas ei ole esitatud põhjendusi, siis puudub Keskkonnaametil alus planeeringu kooskõlastamiseks;
KSH aruanne (kui tehakse KSH);
vajadusel muud asjakohased materjalid.
Keskkonnaamet võib vajadusel esitada märkusi planeeringu kohta ka siis, kui kooskõlastusalus puudub.
Kindlasti tuleb enne planeeringu kooskõlastamiseks saatmist veenduda planeeringu nõuetele vastavuses.
Keskkonnaamet analüüsib oma pädevuse piires planeeringulahenduse ja KSH aruande vastavust õigusaktide nõuetele, samuti KSH aruande sisulist piisavust (kui planeeringu koostamisel tuleb teha KSH). Kui KSH aruanne ei ole nõuetele vastavalt koostatud, ei saa ka planeeringule anda kooskõlastust.
Keskkonnaamet tutvub materjalidega ja otsustab planeeringu kooskõlastamise üle hiljemalt 30 päeva jooksul. Vaikimisi kooskõlastamise põhimõte ei rakendu LKS § 14 lõike 1 punkti 5 kohase Keskkonnaameti nõusoleku saamise vajaduse korral.
Planeeringu vaatab läbi olenevalt planeeringust selle asukohajärgse Keskkonnaameti regiooni keskkonnakorralduse või looduskasutuse spetsialist. Vajadusel kaasatakse planeeringu läbivaatamisse teisi valdkondlikke spetsialiste.
Rahandusministeeriumi planeerimisseaduse lahtiseletaja ehk ajaveeb.
Rannapurustused Häädemeeste vallas. Foto: Toomas Kalda


Korrakaitseametnikud Rapla Vallavalitsuses – Riigi Teataja
Korrakaitseametnikud Rapla Vallavalitsuses
Korrakaitseametnikud Rapla Vallavalitsuses - sisukord
§ 1 Korrakaitseametnike ametikohtade loomine ning ametisse nimetamine
§ 2 Korrakaitseametnike määramine ja nende ülesanded
§ 3 Korrakaitseametnike tegevuse rahastamine
RT IV, 30.04.2019, 36
Vastu võetud 25.04.2019 nr 9
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 531 lõigete 1 ja 2, § 532 lõigete 1 ja 2 ning avaliku teenistuse seaduse § 11 lg 5 alusel.
§ 1. Korrakaitseametnike ametikohtade loomine ning ametisse nimetamine
(1) Luua Rapla Vallavalitsuses ametikohad, mis täidavad korrakaitseametniku ülesandeid (edaspidi korrakaitseametnikud).
(2) Rapla Vallavalitsusel on õigus nimetada korrakaitseametnikud, kelle ülesanneteks on osaleda avaliku korra tagamisel ja teostada Rapla Vallavolikogu vastuvõetud eeskirjade täitmise üle järelevalvet kohaliku omavalitsuse määratud tööpiirkonnas või määrata see teenistuskohtade koosseisus määratud ametikoha teenistusülesandeks. Ametikoha korrakaitsealased ülesanded määratakse kindlaks ametijuhendis kooskõlas käesoleva määruse §-ga 2.
(3) Korrakaitseametnikud alluvad majandus-, arengu- ja planeeringuvaldkonna abivallavanemale.
(4) Korrakaitseametnike tööpiirkonnaks on Rapla valla haldusterritoorium.
(5) Korrakaitseametnikud teevad oma ülesannete täitmisel koostööd teiste kohalike omavalitsuste asutuste, riigiorganite, korrakaitse institutsioonide, eraõiguslike juriidiliste isikute, kodanike ja nende ühendustega ning on valmis tegema koostööd Politsei- ja Piirivalveametiga korrakaitselepingu alusel.
§ 2. Korrakaitseametnike määramine ja nende ülesanded
(1) Määrata Rapla Vallavalitsuse korrakaitseametnike ülesandeid täitvateks ametikohtadeks järelevalvespetsialisti, keskkonnaspetsialisti, ehitusspetsialist ning teede spetsialisti ametikohad.
(2) Korrakaitseametnike järelevalvepädevused Rapla Vallavolikogu kehtestatud eeskirjade üle järelevalve teostamisel on jaotatud järgmiselt:
1) järelevalvespetsialistil on pädevus teha kõikide eeskirjade ning kordade üle järelevalvet olenemata eeskirja reguleeritavast valdkonnast;
2) keskkonnaspetsialistil on pädevus teha järelevalvet heakorraeeskirja, koerte ja kasside pidamise eeskirja, jäätmehoolduseeskirja, ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitumise ja selle kasutamise eeskirja täitmise üle;
3) ehituspetsialistil on pädevus teha järelevalvet heakorraeeskirja ja kaevetööde eeskirja täitmise üle;
4) teede spetsialistil on pädevus teha järelevalvet heakorraeeskirja täitmise üle.
(3) Rapla Vallavalitsus või muu seadusega määratud korrakaitseorgan võib määrata korrakaitseametniku pädevaks teostama riikliku järelevalvet tema pädevuses olevates küsimustes.
(4) Rapla Vallavalitsus või muu seadusega määratud kohtuväline menetleja võib määrata korrakaitseametniku ametiisikuks, kelle kaudu ta osaleb väärteomenetluses.
(5) Korrakaitseametnikud täidavad lisaks teisi otsese juhi või vallavanema antud või ametijuhendiga määratud ülesandeid.
§ 3. Korrakaitseametnike tegevuse rahastamine
Korrakaitseametnike tegevust finantseeritakse valla eelarvest.