Vabariigi Presidendi 12. jaanuari 2009. a otsusega nr 421
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas „muutumise" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Riigikogu Kantselei 27.04.2015 taotlust nr 4-14/15-1/9
(5) Tööandja säilitab töölepingu kirjalikku dokumenti töölepingu kehtivuse ajal ja kümme aastat töölepingu lõppemisest arvates. (õ) 4.09.2009 11:05
(3) Kui tööandja ja töötaja lepivad kokku konkurentsipiirangu kohaldamises või tööandja on määranud saladuse hoidmise kohustuse sisu, peab tööandja lisaks käesoleva seaduse §-s 5 nimetatule teatama töötajale nimetatud kokkulepete sisu.
(1) Vastavalt võlaõigusseaduse §-s 625 sätestatule võib tööandja määrata, millise teabe kohta kehtib töötajal tootmis- või ärisaladuse hoidmise kohustus.
(7) Kui tööandja ei ole täitnud seadusest tulenevat kohustust pidada töötaja töötasult kinni maks ja makse ning töötajal tekib seetõttu kohustus maks ja makse tasuda, võib töötaja tööandjalt nõuda tasutud maksu ja makse hüvitamist.
(1) Kui töötajal on lepingust tulenev õigus saada osa tööandja kasumist või käibest või muust majandustulemusest, eeldatakse, et töötaja osa arvestamisel võetakse aluseks tööandja vastava aasta kinnitatud majandusaasta aruanne.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõue muutub sissenõutavaks ühe kuu möödumisel majandusaasta aruande kinnitamisest, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
(1) Töötaja võib nõuda tööülesannete täitmisel kantud kulude, sealhulgas töölähetuse kulude hüvitamist vastavalt võlaõigusseaduse § 628 lõigetele 2–4. Kokkulepe kulude hüvitamise kohta töötasu arvel on tühine.
(2) Töötajal on õigus nõuda töölähetusega kaasnevate kulude hüvitamist ja välislähetuse päevaraha käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel kehtestatud alammäära ulatuses, kui pooled ei ole kokku leppinud hüvitamist suuremas määras.
(3) Vabariigi Valitsus kehtestab määrusega välislähetuse kulude hüvitamise korra ja päevaraha alammäära.
(2) Kokkulepe, mille kohaselt pikema kui 6-tunnise töötamise kohta ei ole ette nähtud vähemalt 30-minutilist tööpäevasisest vaheaega, on tühine. Tööpäevasiseseid vaheaegu ei arvestata tööaja hulka.
(1) Kokkulepe, mille kohaselt töötaja, kes töötab ööajal vähemalt kolm tundi oma igapäevasest tööajast või vähemalt kolmandiku oma iga-aastasest tööajast (öötöötaja) ja kelle tervist võib mõjutada töökeskkonna ohutegur või töö iseloom, on kohustatud töötama rohkem kui kaheksa tundi 24-tunnise ajavahemiku jooksul, on tühine.
(2) Kokkulepe, mille kohaselt öötöötaja on kohustatud töötama keskmiselt rohkem kui kaheksa tundi 24-tunnise ajavahemiku jooksul seitsmepäevase arvestusperioodi kohta, on tühine.
(3) Käesolevas paragrahvis nimetatud piirangut ei kohaldata tervishoiu- ja hoolekandetöötajatele, kui töötamine ei kahjusta töötaja tervist ja ohutust.
(1) Kokkulepe, mille kohaselt töötajale jääb 24-tunnise ajavahemiku jooksul vähem kui 12 tundi järjestikust puhkeaega, on tühine, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud piirangut ei kohaldata tervishoiu- ja hoolekandetöötajatele.
(4) Tööandja annab töötajale, kes töötab 24-tunnise ajavahemiku jooksul rohkem kui 12 tundi, vahetult pärast tööpäeva lõppu täiendavat vaba aega võrdselt 12 töötundi ületanud tundide arvuga. Kokkulepe, millega 12 tundi ületav töö hüvitatakse rahas, on tühine.
Isal on õigus saada kokku kümme tööpäeva isapuhkust kahe kuu jooksul enne arsti või ämmaemanda määratud eeldatavat sünnituse tähtpäeva ja kahe kuu jooksul pärast lapse sündi. Isapuhkuse eest tasutakse tema keskmise palga alusel, kuid mitte rohkem, kui on kolmekordne Eesti keskmine brutokuupalk andmete alusel, mis Statistikaamet on avaldanud puhkuse kasutamise kvartalist arvates üle-eelmise kvartali kohta.
(6) Põhipuhkuse nõue aegub ühe aasta jooksul arvates selle kalendriaasta lõppemisest, mille eest puhkust arvestatakse. Aegumine peatub ajaks, kui töötaja kasutab rasedus- ja sünnituspuhkust ning lapsehoolduspuhkust, samuti kui töötaja on ajateenistuses või asendusteenistuses.
(3) Tööandja võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõusolekuta töölepingu lõppemisel töötaja töötasust kinni pidada tasu väljatöötamata põhipuhkuse eest ja töötajale makstud ettemakse, mille töötaja peab tööandjale tagastama.
(2) Enne töölepingu ülesütlemist, eelkõige käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud alusel, peab tööandja pakkuma töötajale võimaluse korral teist tööd. Tööandja pakub töötajale teist tööd, sealhulgas korraldab vajadusel töötaja täiendusõppe, kohandab töökohta ja muudab töötaja töötingimusi, kui muudatused ei põhjusta tööandjale ebaproportsionaalselt suuri kulusid ning teise töö pakkumist võib asjaolusid arvestades mõistlikult eeldada.
(1) Tööandja ei või töölepingut rasedaga või naisega, kellel on õigus saada rasedus- ja sünnituspuhkust, või isikuga, kes kasutab lapsehoolduspuhkust või lapsendaja puhkust, üles öelda koondamise tõttu, välja arvatud tööandja tegevuse lõppemisel või tööandja pankroti väljakuulutamisel, kui tööandja tegevus lõpeb.
(3) Tööandja saadab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmetest ärakirja tegevuskohajärgsele Tööturuameti struktuuriüksusele samal ajal andmete esitamisega usaldusisikule või tema puudumisel töötajatele.
§ 102. Tööturuameti teavitamine kollektiivsest ülesütlemisest
(1) Tööandja esitab pärast konsulteerimist kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis tegevuskohajärgsele Tööturuameti struktuuriüksusele käesoleva seaduse § 101 lõikes 2 nimetatud andmed ja andmed konsulteerimise kohta.
(2) Tööandja saadab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmetest ärakirja usaldusisikule või tema puudumisel töötajatele samal ajal andmete esitamisega tegevuskohajärgsele Tööturuameti struktuuriüksusele.
(3) Usaldusisik võib esitada tööandja tegevuskohajärgsele Tööturuameti struktuuriüksusele oma arvamuse kollektiivse ülesütlemise kohta seitsme kalendripäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmete ärakirja saamisest.
(1) Tööandja võib töölepingud üles öelda pärast konsulteerimist ja Tööturuameti teavitamist vastavalt käesoleva seaduse § 102 lõikes 1 sätestatule.
(2) Töölepingute kollektiivne ülesütlemine jõustub ülesütlemisest etteteatamise tähtaja möödumisel, kuid mitte varem kui 30 kalendripäeva möödumisel ajast, kui Tööturuamet sai käesoleva seaduse § 102 lõikes 1 nimetatud andmed. Tööturuamet otsib käesolevas paragrahvis nimetatud tähtaja jooksul lahendusi kollektiivse ülesütlemisega seonduvatele tööhõiveprobleemidele.
(3) Tööturuametil on õigus käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaega lühendada, kui tööhõiveprobleeme on võimalik lahendada lühema aja jooksul.
(4) Tööturuamet võib käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaega pikendada kuni 60 kalendripäevani, kui ta leiab, et ta ei suuda kollektiivse ülesütlemisega seonduvaid tööhõiveprobleeme 30 kalendripäeva jooksul lahendada.
(5) Tööturuamet teeb käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaja muutmise otsuse tööandjale kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis teatavaks 14 kalendripäeva jooksul käesoleva seaduse § 102 lõikes 1 nimetatud andmete saamisest.
(2) Rasedaga töölepingu ülesütlemine on tühine ka siis, kui naine temast mitteolenevatel põhjustel ei ole järginud käesoleva seaduse § 93 lõikes 3 nimetatud tähtaega.
§ 105. Tööandja ülesütlemise tühisusele tuginemine
(1) Töötaja peab esitama kohtule hagi või töövaidluskomisjonile avalduse ülesütlemise tühisuse tuvastamiseks 30 kalendripäeva jooksul arvates ülesütlemisavalduse saamisest.
(2) Kui töötaja ei esita hagi või avaldust tähtaja jooksul või kui hagi või avalduse esitamise tähtaega ei ennistata, on ülesütlemine algusest peale kehtiv ja leping on lõppenud ülesütlemisavalduses märgitud tähtpäeval.
§ 132. Tähtajalise töölepingu lõpetamise erisus
Enne 2009. aasta 1. juulit sõlmitud tähtajalise töölepingu lõpetamisele kohaldatakse töölepingu seaduses tähtajatu töölepingu lõpetamise kohta sätestatut.
§ 137. Enne seaduse vastuvõtmist välja töötatud puhkuse nõude aegumine
Enne käesoleva seaduse vastuvõtmist välja töötatud põhipuhkuse ja lisapuhkuse nõue aegub nelja aasta jooksul arvates puhkuse nõudeõiguse tekkimisest.
(1) Enne seaduse jõustumist tööaasta kohta väljatöötatud kasutamata või ärakasutatud väljatöötamata puhkus tasaarvestatakse seaduse jõustumise järel esimese kalendriaasta eest väljatöötatud ja ärakasutatud puhkuse nõudega ühe kalendriaasta jooksul arvates seaduse jõustumisest.
§ 140. Ametiühingute seaduse muutmine
Ametiühingute seaduses (RT I 2000, 57, 372; 2007, 2, 6) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 16 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Ametiühingu valitud esindajat, kes on tööandja töötaja ja täidab käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud valitud esindaja kohustusi (edaspidi ametiühingu usaldusisik), käsitletakse töötajate esindajana töölepingu seaduse tähenduses.»;
2) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Ebavõrdseks kohtlemiseks ei loeta eeliste andmist ametiühingusse kuulumise või töötajate esindamise tõttu.»;
« (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud õiguste piiramise all mõistetakse ametiühingutegevuse tõttu:
7) muud ebavõrdset kohtlemist.»;
4) seadust täiendatakse §-ga 212 järgmises sõnastuses:
« § 212. Tagatis ametiühingu usaldusisiku ülesannete täitmise ajaks
Ametiühingu usaldusisiku ülesannete täitmise aja eest vastavalt käesoleva seaduse §-le 211 säilitatakse ametiühingu usaldusisikule keskmine töötasu.»;
5) paragrahvi 24 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kui tööandja rikub töö- ja teenistussuhteid reguleerivaid seadusi, töö- ja kollektiivlepingut ning ametiühingu liikmete huve puudutavaid muid lepinguid, on ametiühingul õigus pöörduda Tööinspektsiooni poole. Järelevalveasutusel on kohustus vastata kirjalikule pöördumisele hiljemalt kahe nädala jooksul.»;
6) paragrahv 241 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 241. Riikliku järelevalve teostamine
Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse § 211 lõigetes 2 ja 3 ning §-s 22 sätestatud nõuete täitmise üle teostab Tööinspektsioon töötervishoiu ja tööohutuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse § 22 lõikes 1 sätestatud nõuete üle teostab Tööinspektsioon töötervishoiu ja tööohutuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras, arvestades töötajate usaldusisiku seaduse §-s 22 sätestatud erisusi.»;
7) paragrahv 242 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 242. Ettekirjutuse vaidemenetlus
Ettekirjutuse vaidemenetlusele kohaldatakse töötervishoiu ja tööohutuse seaduses sätestatut.»
§ 141. Avaliku teenistuse seaduse muutmine
Avaliku teenistuse seaduses (RT I 1995, 16, 228; 2008, 35, 213) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 13 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Töösuhteid reguleerivad seadused laienevad ametnikele ja abiteenistujatele niivõrd, kuivõrd käesoleva seaduse või avalikku teenistust reguleerivate eriseadustega ei sätestata teisiti.»;
2) paragrahvi 23 lõike 1 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 37 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Palka makstakse töölepingu seaduse 3. peatüki 2. jaos sätestatud korras.»;
4) paragrahvi 44 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Teenistuja töö- ja puhkeaeg määratakse töölepingu seaduse 3. peatüki 3. jao alusel, arvestades käesoleva seaduse ja avalikku teenistust reguleerivate eriseadustega sätestatud erisusi.»;
5) paragrahvi 45 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Ametnikul on õigus 35-kalendripäevasele põhipuhkusele ja teistele puhkustele töölepingu seaduse 3. peatüki 4. jaos ning käesolevas seaduses sätestatud tingimustel ja korras.»;
6) paragrahvi 111 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 131 lõike 1 punktid 3 ja 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) 5–10 aastat – viie kuu ametipalk;
4) üle kümne aasta – kümne kuu ametipalk.»;
8) paragrahvi 131 lõige 11 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 131 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
« (12) Teenistusest vabastamisel ametiasutuse likvideerimise või ametniku koondamise tõttu on ametnikul õigus kindlustushüvitisele koondamise korral töötuskindlustuse seaduses ettenähtud tingimustel ja korras.»;
10) paragrahvi 131 täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:
« (13) Kui ametiasutuse likvideerimise või ametikoha koondamise tõttu ametist vabastatud ametnik nimetatakse ametisse ametikohale, mida talle pakuti ametiasutuse likvideerimisel või käesoleva seaduse § 116 lõikes 1 sätestatud juhul, enne ajavahemiku möödumist, mille eest talle vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 1 hüvitist maksti, peab ta tagastama saadud hüvitise sellele ajavahemikule vastavas ulatuses, mille võrra varem ta uuesti teenistusse asus, võrreldes hüvitise maksmisel aluseks olnud ajavahemikuga.»;
11) paragrahvi 132 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahv 134 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 134. Lõpparve maksmine teenistusest vabastamisel
(3) Lõpparve tähtaegse maksmata jätmise korral on ametiasutus kohustatud maksma ametipalka lõpparve väljamaksmisega viivitatud iga tööpäeva eest, kuid mitte üle ametniku ühe kuu ametipalga.»;
13) seaduse 12. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«TEENISTUSLEHT»;
14) paragrahv 159 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 160 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Abiteenistujal on õigus pöörduda töölepingust tulenevate vaidluste lahendamiseks kohtusse või töövaidluskomisjoni individuaalse töövaidluse lahendamise seaduses ja töölepingu seaduses sätestatud korras ja tähtajal.»
§ 142. Eesti Haigekassa seaduse muutmine
Eesti Haigekassa seaduse (RT I 2000, 57, 374; 2008, 53, 295) § 28 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) sõlmib, muudab ja ütleb töölepingud üles haigekassa töötajatega;».
§ 143. Eesti Rahvusraamatukogu seaduse muutmine
Eesti Rahvusraamatukogu seaduses (RT I 1998, 34, 488; 2007, 12, 66) tehakse järgmised muudatused:
« 3) tema asumisel teisele tööle avaliku teenistuse seaduse või töölepingu seaduse alusel;»;
2) paragrahvi 12 lõike 4 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) seadustes ettenähtud muul alusel.»
§ 144. Eestisse lähetatud töötajate töötingimuste seaduse muutmine
Eestisse lähetatud töötajate töötingimuste seaduses (RT I 2004, 19, 134) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Lähetatud töötaja käesoleva seaduse tähenduses on füüsiline isik, kes tavaliselt töötab välisriigis töölepingu alusel ja kelle tööandja lähetab Eestisse tööle teenuse osutamiseks kindlaksmääratud ajavahemikus. Välisriigis töösuhte kohta sõlmitud leping loetakse töölepinguks käesoleva seaduse tähenduses, kui see vastab töölepingu seaduses töölepingu kohta sätestatule.»;
2) paragrahvi 3 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 5 lõiked 1–3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Lähetatud töötajale kohaldatavad Eestis kehtestatud töötingimused on järgmised:
3) vaba aeg sünnituseelseks läbivaatuseks;
4) töötasu ja ületunnitöö hüvitamine;
5) põhipuhkuse kestus;
6) võrdne kohtlemine ja võrdsed võimalused.
(2) Lähetatud töötajale kohaldatakse töötervishoiu ja tööohutuse seadust ka siis, kui see on lähetatud töötajale vähem soodne kui välisriigi seaduse sätted. Käesolevas lõikes nimetatud nõuete täitmise tagab käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punktis 1 sätestatud töötamise korral tellija ning käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punktides 2 ja 3 sätestatud töötamise korral juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja, kelle juures lähetatud töötaja Eestis töötab.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 4 ja 5 sätestatud töötingimusi ei kohaldata kuni kaheksapäevase lähetuse korral, kui lähetatud töötaja on oskustööline, kelle tööülesanne on tellitud kaupade kasutuselevõtmiseks vajalik kaupade esmane kokkupanek või paigaldamine, kui selline töö on tellimislepingu lahutamatu osa.»;
4) paragrahvi 5 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 4 kohaldamisel loetakse lähetusega seotud, rahas makstud hüvitised töötasu osaks, välja arvatud juhul, kui need on makstud lähetuse vältel tehtud sõidu-, majutus- ja toitlustuskulude katteks.»;
5) paragrahvi 5 lõige 7 tunnistatakse kehtetuks;
« § 8. Riikliku järelevalve teostamine
Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse nõuete täitmise üle teostab Tööinspektsioon töötervishoiu ja tööohutuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.»;
7) paragrahv 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 9. Ettekirjutuse vaidemenetlus
§ 145. Eesti Vabariigi haridusseaduse muutmine
Eesti Vabariigi haridusseaduse (RT 1992, 12, 192; RT I 2008, 34, 208) § 34 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 146. Etendusasutuse seaduse muutmine
Etendusasutuse seaduses (RT I 2003, 51, 353) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Etendusasutuse loomingulise töötajaga sõlmitakse tähtajaline tööleping kuni viieks aastaks.»;
2) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Etendusasutuse loomingulise töötaja suhtes ei kohaldata tähtajalise töölepingu järjestikku sõlmimise piirangut.»;
3) paragrahvi 7 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Enne käesoleva seaduse vastuvõtmist sõlmitud etendusasutuse loominguliste töötajate töölepingud viiakse seadusega vastavusse ühe kalendriaasta jooksul arvates seaduse jõustumisest.»
§ 147. Eriolukorra seaduse muutmine
Eriolukorra seaduse (RT I 1996, 8, 164; 2002, 63, 387) § 26 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 26. Töötajate päästetöödele üleviimise tingimused
(1) Päästetööde juhi korraldusel on õigus viia töötaja üle päästetöödele kuni üheks kuuks.
(2) Käesolevas paragrahvis nimetatud üleviimine on keelatud, kui esineb töötaja terviseseisundist tulenevaid piiranguid.»
§ 148. Finantsinspektsiooni seaduse muutmine
Finantsinspektsiooni seaduses (RT I 2001, 48, 267; 2007, 68, 421) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 23 lõike 2 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 6) sõlmib, muudab ja ütleb töölepingud töötajatega üles.»;
« (1) Inspektsiooni töötajale (edaspidi töötaja) ja juhatuse liikmele kohaldatakse töösuhteid reguleerivaid seadusi niivõrd, kuivõrd käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti.»;
3) paragrahvi 30 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks.
§ 149. Huvikooli seaduse muutmine
Huvikooli seaduses (RT I 2007, 4, 19; 2008, 18, 125) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 14 lõike 3 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) sõlmib, muudab ja ütleb üles töölepingud koolitöötajatega;»;
2) paragrahvi 15 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Töölepingu huvikooli direktoriga sõlmib, muudab ning ütleb üles vallavanem või linnapea või selleks tema poolt volitatud ametiisik.»
§ 150. Individuaalse töövaidluse lahendamise seaduse muutmine
1) seaduses asendatakse sõna «palk» sõnaga «töötasu» vastavas käändes;
2) paragrahv 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 2. Individuaalse töövaidluse mõiste
Individuaalne töövaidlus käesoleva seaduse tähenduses on töölepingu alusel tekkinud tööandja ja töötaja vaheline eraõiguslik vaidlus. Individuaalne töövaidlus on ka vaidlus töölepingu ettevalmistamisest tuleneva nõude üle.»;
3) paragrahvi 4 lõige 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt.
« (11) Töövaidluskomisjonis ei lahendata vaidlusi rahaliste nõuete üle, mis ületavad 150 000 krooni.»;
4) paragrahvi 6 lõiked 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Töölepingu ülesütlemise vaidlustamise nõude aegumise tähtaeg on 30 kalendripäeva ülesütlemisavalduse saamisest.
(3) Töötasu nõude esitamise tähtaeg on kolm aastat.»;
5) paragrahvid 7 ja 8 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 13 lõike 1 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahv 23 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 23. Otsuse teatavakstegemine
(2) Otsuse teatavakstegemise päeval antakse pooltele otsuse ärakiri või toimetatakse otsus pooltele kätte haldusmenetluse seaduses ettenähtud korras.»;
8) seadust täiendatakse §-ga 231 järgmises sõnastuses:
« § 231. Otsuse kättetoimetamine postkasti panekuga
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul märgitakse kättetoimetatava saadetise ümbrikule kättetoimetamise kuupäev.»;
9) seadust täiendatakse §-ga 232 järgmises sõnastuses:
« § 232. Otsuse kättetoimetamine hoiustamisega
(4) Kättetoimetamiseks edastatud dokument tagastatakse töövaidluskomisjonile 30 päeva möödumisel kättetoimetatuks lugemisest.»;
10) paragrahv 27 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 27. Otsuse viivitamatu täitmine
(3) Viivitamata täidetava otsuse vaidlustamiseks kohtusse pöördumisel on õigus hagi tagamise korras taotleda viivitamatu täitmise peatamist.»;
11) seaduse peatükid 5 ja 6 tunnistatakse kehtetuks.
§ 151. Kaitseväeteenistuse seaduse muutmine
Kaitseväeteenistuse seaduses (RT I 2000, 28, 167; 2008, 53, 294) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 69 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Ajateenistusest vabastamisel antakse ajateenijale kätte kõik temalt teenistuse vältel hoiule võetud dokumendid.»;
2) paragrahvi 120 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kaadrikaitseväelane vabastatakse lepingulisest teenistusest vabastamise käskkirjas märgitud kuupäeval ja talle makstakse välja kõik saadaolevad teenistustasud, hüvitised ja kompensatsioonid (lõpparve).»;
« § 124. Teenistust korraldava ülema vastutus kaadrikaitseväelasele lõpparve maksmisega viivitamise eest
(1) Kui tegevteenistusest vabastamise päeval jäi kaadrikaitseväelasele lõpparve maksmata, on teenistust korraldav ülem kohustatud kaadrikaitseväelasele maksma lõpparve viie päeva jooksul arvates nõude esitamisele järgnevast päevast.
(2) Kui teenistust korraldav ülem lõpparve väljamaksmisega viivitas, on ta kohustatud maksma kaadrikaitseväelasele tema viimasele ametikohale vastavat ametipalka ja auastmetasu lõpparve väljamaksmisega viivitatud iga tööpäeva eest, kuid mitte üle kaadrikaitseväelase ühe kuu keskmise palga.»;
4) paragrahvi 161 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kaadrikaitseväelasele makstakse puhkusetasu töölepingu seaduses ettenähtud alustel ja korras.»;
5) paragrahvi 168 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Kaadrikaitseväelase töö- ja puhkeaeg määratakse töölepingu seaduse alusel, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.»;
6) paragrahvi 169 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Põhipuhkus ja teised puhkused antakse kaadrikaitseväelasele käesolevas seaduses ja töölepingu seaduses sätestatud alustel ja korras.»;
7) paragrahv 194 tunnistatakse kehtetuks.
§ 152. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmine
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (RT I 1993, 37, 558; 2008, 53, 293) § 50 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Vallavanem või linnapea ei tohi olla üheski muus riigi- või kohaliku omavalitsuse ametis, riigi või kohaliku omavalitsuse hallatava asutuse töötaja ega kuuluda kohaliku omavalitsuse osalusega äriühingu juhtorganisse. Ta on kohustatud viie tööpäeva jooksul pärast valimistulemuste kinnitamist teavitama enda valimisest asutust, kus ta on antud hetkel teenistuses või omab töölepingut. Tema tööleping lõpetatakse töölepingu seaduse § 91 lõike 1 alusel või ta vabastatakse ametist avaliku teenistuse seaduse § 127 alusel.»
§ 153. Kollektiivlepingu seaduse muutmine
Kollektiivlepingu seaduses (RT I 1993, 20, 353; 2002, 61, 375) tehakse järgmised muudatused:
« (2) Kollektiivlepingu tingimused, mis on töötaja jaoks halvemad seaduses või muus õigusaktis ettenähtust, on tühised, välja arvatud, kui sellise kokkuleppe võimalus on seaduses ette nähtud.»;
« 4) töölepingu muutmise ja ülesütlemise tingimused ning töö tegemisest keeldumise alused;»;
3) paragrahv 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 9. Tagatised
Läbirääkimistes osalevate poolte esindajatega ei või töölepingut üles öelda töölepingu seaduse § 92 lõike 1 punktist 4 tuleneval põhjusel.»;
4) paragrahv 161 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 161. Riikliku järelevalve teostamine
5) paragrahv 162 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 162. Ettekirjutuse vaidemenetlus
§ 154. Kollektiivse töötüli lahendamise seaduse muutmine
Kollektiivse töötüli lahendamise seaduses (RT I 1993, 26, 442; 2002, 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Kollektiivsete töötülide korral võivad tööandja ja töötajate esindaja omavahelise kokkuleppe mittesaavutamisel pöörduda tööandjate liidu ja töötajate liidu poole.»;
« (3) Streik ja töösulg, mille väljakuulutamisel või korraldamisel on rikutud käesoleva seadusega kehtestatud korda, on ebaseaduslikud.»;
3) paragrahvi 24 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Streigist osavõttu ei käsitleta töölepingu rikkumisena ja sellega ei kaasne töötaja vastutust, välja arvatud, kui töötaja on kohtu poolt ebaseaduslikuks tunnistatud streigi korraldaja.»
§ 155. Koolieelse lasteasutuse seaduse muutmine
Koolieelse lasteasutuste seaduses (RT I 1999, 27, 387; 2008, 18, 125) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 20 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Töölepingud pedagoogidega, tervishoiutöötajaga ja lasteasutuse majandamist tagavate ning õpetajaid abistavate töötajatega sõlmib, muudab ja ütleb üles juhataja.»;
2) paragrahvi 21 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Töölepingu juhatajaga sõlmib, muudab ja ütleb üles vallavanem või linnapea või tema volitatud ametiisik.»
§ 156. Korruptsioonivastase seaduse muutmine
Korruptsioonivastase seaduse (RT I 1999, 16, 276; 2007, 24, 126) § 151 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Palgaandmeteks käesoleva seaduse tähenduses on andmed ametiisikule makstava palga, töötasu ja muude sotsiaalmaksuga maksustatavate tasude kohta, mida makstakse käesoleva seaduse §-s 4 nimetatud ametikohtadel.»
§ 157. Kutseõppeasutuse seaduse muutmine
Kutseõppeasutuste seaduses (RT I 1998, 64/65, 1007; 2008, 34, 208) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 17 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Praktikal viibimise ajal laieneb õpilastele töötervishoiu ja tööohutuse seadus.»;
2) paragrahvi 25 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Riigikooli direktoriga sõlmib, muudab ja ütleb töölepingu üles minister, kelle juhitava ministeeriumi valitsemisalasse kool kuulub, või tema volitatud esindaja. Munitsipaalkooli direktoriga sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem või linnapea või tema volitatud esindaja.»;
« (2) Personaliga sõlmib, muudab ja ütleb töölepingud üles kooli direktor.»
§ 158. Lennundusseaduse muutmine
Lennundusseadust (RT I 1999, 26, 376; 2008, 52, 290) täiendatakse §-ga 271 järgmises sõnastuses:
« § 271. Tsiviilõhusõiduki meeskonna liikme töö-, lennu- ja puhkeaeg
(1) Maksimaalne iga-aastane tööaeg ja valveaeg kokku ei tohi ületada 2000 tundi. Lennu koguaeg ei tohi ületada 900 tundi aastas.
(2) Maksimaalne iga-aastane tööaeg peab jaotuma aasta lõikes ühtlaselt.
(3) Tsiviilõhusõiduki meeskonna liikmele antakse igas kalendrikuus vähemalt seitse puhkepäeva ja igas kalendriaastas vähemalt 96 puhkepäeva. Puhkepäev käesoleva lõike tähenduses on 24-tunnine vahemik, mis algab kell 00.00 kohaliku aja järgi.»
§ 159. Liiklusseaduse muutmine
Liiklusseaduses (RT I 2001, 3, 6; 2008, 54, 304) tehakse järgmised muudatused:
1) 41. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«JUHI TÖÖ- JA PUHKEAEG NING TÖÖTASU»;
2) paragrahvi 203 lõige 10 muudetakse ja sõnastatakse järgnevalt:
« (10) Käesoleva paragrahviga määratlemata juhtudel kohaldatakse juhi töö- ja puhkeajale töölepingu seaduse 3. peatüki 3. jaos sätestatut.»;
3) seadust täiendatakse §-ga 2010 järgmises sõnastuses:
« § 2010. Maanteeveo mootorsõiduki juhi töötasu arvutamise ja maksmise eritingimused
Mootorsõidukijuhi töötasu arvestamisel ja maksmisel tuleb lähtuda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.04.2006, lk 1–14), artikli 10 nõuetest.»;
4) paragrahvi 461 lõigetest 1, 3, 31 ja 4 jäetakse välja sõnad «või Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja» vastavas käändes;
5) paragrahvi 461 lõige 32 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (32) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud ettekirjutus ja lõikes 31 sätestatud otsus tehakse ning ettekirjutusele ja otsusele esitatud vaie lahendatakse töötervishoiu ja tööohutuse seaduses ettenähtud korras.»;
6) seadust täiendatakse §-ga 462 järgmises sõnastuses:
« § 462. Sõidukijuhi tasustamise nõuete täitmise riiklik järelevalve ja ettekirjutuse vaidemenetlus
(2) Ettekirjutuse vaidemenetlusele kohaldatakse töötervishoiu ja tööohutuse seaduses sätestatut.»
§ 160. Mereteenistuse seaduse muutmine
Mereteenistuse seaduses (RT I 2001, 21, 114; 2005, 57, 453) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 10 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
« § 11. Meretöölepingu täitmise erisus
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aja eest maksab reeder laevapere liikmele keskmist töötasu.»;
« (2) Kui laev, millel laevapere liige tööle asub või töö lõpetab, ei asu meretöölepingu sõlmimise kohas, arvestab reeder töötasu laevale või laevalt sõidu alustamise hetkest, kui meretöölepingus ei ole kokku lepitud teisiti.»;
4) paragrahvi 40 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Laevapere liikme iga-aastane põhipuhkus on 35 kalendripäeva.»;
5) paragrahvi 43 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 44 lõikes 4 asendatakse sõnad «asukoha (elukoha)» sõnaga «tegevuskoha»;
7) paragrahvi 47 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 48 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Laevapere liikme suhtes ei kohaldata töölepingu seaduses sätestatud ületunnitöö piirnorme.»;
9) paragrahvi 50 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Laevapere liikme suhtes ei kohaldata töölepingu seaduses sätestatud lisatasu maksmist öötöö eest.»;
10) paragrahv 591 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 591. Riikliku järelevalve teostamine
(1) Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse ning selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete täitmise üle töötervishoiu, tööohutuse ja töösuhete valdkonnas teostab Tööinspektsioon ning tervisekaitsevaldkonnas Tervisekaitseinspektsioon töötervishoiu ja tööohutuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Tööinspektsioon ja Tervisekaitseinspektsioon teevad laevade kontrollimisel koostööd, sealhulgas vahetavad teavet Veeteede Ametiga.
(3) Olulise rikkumise kõrvaldamiseks ettekirjutuse koostanud järelevalveametnik saadab ettekirjutuse ärakirja viivitamata Veeteede Ametile.»;
11) paragrahv 592 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 592. Ettekirjutuse vaidemenetlus
§ 161. Päästeseaduse muutmine
Päästeseaduse (RT I 1994, 28, 424; 2008, 35, 213) § 34 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Toetuste maksmisel võetakse ühe kuu palga arvutamise aluseks töölepingu seaduse alusel arvutatud keskmine palk. Aastapalga arvutamisel korrutatakse kuupalk 12-ga.»
§ 162. Päästeteenistuse seaduse muutmine
Päästeteenistuse seaduses (RT I 2008, 8, 57) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 1 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Päästetöötajatele laienevad töösuhteid reguleerivad seadused käesolevast seadusest tulenevate erisustega.»;
2) paragrahv 14 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Toetuste maksmisel võetakse päästeteenistuja ühe kuu palga arvutamise aluseks töölepingu seaduse alusel arvutatud keskmine palk. Aastapalga arvutamisel korrutatakse kuupalk 12-ga.»;
3) paragrahvi 20 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Päästeteenistuja tööaja arvestamisel kohaldatakse töölepingu seaduse 3. peatüki 3. jagu käesolevas seaduses sätestatud erisustega.»;
« (11) Päästeteenistuja tööaja arvestusperiood on kuni kuus kuud.»;
6) paragrahv 22 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 22. Päästetööd väljaspool väljasõidupiirkonda
Päästeteenistuja töölerakendamisele ööpäeva ulatuses päästetööde tegemiseks väljaspool temale Päästeameti peadirektori käskkirjaga kinnitatud väljasõidupiirkonda ei kohaldata avaliku teenistuse seaduse §-s 40 ja töölepingu seaduse §-s 21 sätestatut.»
§ 163. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmine
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses (RT I 1993, 63, 892; 2008, 18, 125) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 36 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks kooli põhimäärusega ja töölepinguga, mis on kooskõlas töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.»;
2) paragrahvi 38 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Töölepingud personaliga sõlmib, muudab ja ütleb üles kooli direktor (juhataja) vastavuses töösuhteid reguleerivate õigusaktidega. Välislepingu alusel tööle võetava pedagoogiga sõlmib kooli direktor (juhataja) töölepingu välislepinguga määratud tähtajaks.»
§ 164. Ravikindlustuse seaduse muutmine
Ravikindlustuse seaduses (RT I 2002, 62, 377; 2008, 34, 210) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõiked 4 ja 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kindlustuskaitse peatub kahe kuu möödumisel ajast, kui tööandja sotsiaalmaksu ei maksa või kahe kuu möödumisel teenistussuhte peatumisest, kui tööandja teenistussuhte peatumise aja eest sotsiaalmaksu ei maksa. Tööandja on kohustatud teatama haigekassale teenistussuhte peatumisest kümne kalendripäeva jooksul. Pärast peatumise lõppemist jätkub kindlustuskaitse ilma ooteajata.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 4 sätteid ei kohaldata, kui kindlustatud isikul on õigus saada ajutise töövõimetuse hüvitist.»;
2) paragrahvi 51 lõike 1 punktid 3 ja 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) kindlustatud isiku terviseseisundile vastava töö andmine töölepingu seaduse § 18 lõike 1 alusel või teenistustingimuste ajutine kergendamine või ajutiselt teisele ametikohale üleviimine avaliku teenistuse seaduse § 51 alusel;
4) kindlustatud isiku tööst keeldumine töölepingu seaduse § 18 lõike 2 alusel ja ajutiselt teenistuskohustuste täitmisest vabastamine avaliku teenistuse seaduse § 51 alusel.»;
3) paragrahvi 53 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Käesoleva seaduse § 51 lõike 1 punktis 4 nimetatud kindlustusjuhtumi puhul on hüvitise määramise ja maksmise täiendavaks tingimuseks arsti, ämmaemanda või hambaarsti otsus, milles osutatakse vajadusele anda kindlustatud isikule tema terviseseisundile vastavat tööd või viia ta üle kergemale ametikohale ja kirjeldatakse soovituslikku tööd või teenistustingimusi.»;
4) paragrahvi 54 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) 80 protsenti ambulatoorse tervishoiuteenuse osutamise, haige perekonnaliikme kodus põetamise, terviseseisundile mittevastavast tööst keeldumise, ajutiselt teenistuskohustuste täitmisest vabastamise ja karantiini korral;»;
5) paragrahvi 54 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kui töötajale on võimaldatud terviseseisundile vastavat tööd, teenistuja on ajutiselt üle viidud teisele ametikohale või tema teenistustingimusi on ajutiselt kergendatud, maksab haigekassa kindlustatud isikule hüvitist niisuguses summas, et hüvitis koos selle ajavahemiku eest saadava töötasu või palgaga jagatuna selle ajavahemiku kalendripäevadega on võrdne kindlustatud isiku kalendripäeva keskmise tuluga.»;
6) paragrahvi 56 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kui haigushüvitise maksmise kohustuse aluseks on töötaja terviseseisundile vastava töö andmine, teenistuja ajutine üleviimine teisele ametikohale või teenistustingimuste kergendamine, siis arvutatakse hüvitist esimesest päevast, millal töötaja või teenistuja asus uuele või kergendatud teenistustingimustega tööle või ametikohale.»;
7) paragrahvi 57 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 58 lõigetest 1 ja 3 jäetakse välja sõnad:
«mitmikute sünni või tüsistusega sünnituse korral 154 kalendripäeva»;
9) paragrahvi 58 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kui rasedale on antud terviseseisundile vastavat tööd või teenistuskohustusi on raseduse ajal kergendatud, on tal õigus saada sünnitushüvitist 140 kalendripäeva, kui ta on jäänud rasedus- ja sünnituspuhkusele vähemalt 70 kalendripäeva enne arsti või ämmaemanda määratud eeldatavat sünnitamiskuupäeva. Raseda õigus saada sünnitushüvitist väheneb nende päevade võrra, mille võrra ta jäi rasedus- ja sünnituspuhkusele käesolevas lõikes sätestatud tähtpäevast hiljem.»;
10) paragrahvi 60 lõiked 4 ja 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kindlustatud isikul ei ole õigust saada ajutise töövõimetuse hüvitist juhul, kui ajutine töövõimetus algab hetkel, millal kindlustatud isik on:
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 loetletud juhtudel tekib kindlustatud isikul õigus saada hüvitist alates päevast, millal ta katkestab puhkuse ja asub või on kohustatud asuma täitma töö- või teenistuskohustusi.»
§ 165. Riigikaitseliste sundkoormiste seaduse muutmine
Riigikaitseliste sundkoormiste seaduses (RT I 1995, 25, 352; 2008, 35, 213) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 26 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud isikutele säilitab tööandja väeosa ülema käsutuses oldud aja eest keskmise töötasu töölepingu seaduse § 29 lõike 8 alusel kehtestatud korras.»;
2) paragrahvi 26 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Vara sundkasutusele võtmiseks pädev organ hüvitab tööandjale lõikes 4 nimetatud tasu.»;
3) paragrahv 37 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 37. Veokohustuse hüvitamine
(2) Veokohustuse otsustamiseks pädev organ hüvitab tööandjale lõikes 1 nimetatud tasu.»;
4) paragrahv 42 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 42. Töökohustuse hüvitamine
(1) Töökohustuse täitmise ajal säilitab tööandja töötajale keskmise töötasu töölepingu seaduse § 29 lõike 8 alusel kehtestatud korras.
(2) Töökohustuse otsustamiseks pädev organ hüvitab tööandjale lõikes 1 nimetatud tasu.»
§ 166. Riigilõivuseaduse muutmine
Riigilõivu seaduse (RT I 2006, 58, 439; 2008, 52, 290) § 22 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) töötasu või palga nõudmise, töölepingu ülesütlemise tühisuse tuvastamise, teenistusse ennistamise, teenistusest vabastamise aluse formuleeringu muutmise hagi või kaebuse läbivaatamine;».
§ 167. Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse muutmine
Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse (RT I 2007, 16, 77; 2008, 35, 213) § 27 lõike 3 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) vabastatakse isik riigisaladusele juurdepääsu õigusega ametikohalt avaliku teenistuse seaduses või muus avalikku teenistust reguleerivas eriseaduses ettenähtud korras või öeldakse isikuga tööleping üles töölepingu seaduses ettenähtud korras.»
§ 168. Seaduse süümevande andmise korra kohta muutmine
Seaduse süümevande andmise korra kohta (RT 1992, 31, 408; RT I 1994, 68, 1170) § 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 7. Isik, kes soovib jääda käesoleva seaduse §-des 5 ja 6 nimetatud ametikohale, mida ta on asunud täitma enne Riigikogu kokkuastumist, peab andma süümevande 30 päeva jooksul Riigikogu kokkuastumisest arvates käesoleva seaduse §-des 1, 2, 5 ja 6 sätestatud korras. Süümevande mitteandmisel vabastatakse isik ametist töölepingu seaduse § 88 lõike 1 punktis 2 toodud alusel.»
§ 169. Sotsiaalmaksuseaduse muutmine
Sotsiaalmaksuseaduses (RT I 2000, 102, 675; 2008, 8, 57) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) töötajale rahas makstud töötasult ja muudelt tasudelt;»;
2) paragrahvi 2 lõike 1 punktis 5 asendatakse sõna «palga» sõnaga «töötasu»;
3) paragrahvi 2 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) töötaja puhul, kes on puhkusel või kes on töölepingu seaduse §-s 19 nimetatud alusel keeldunud töö tegemisest;»;
4) paragrahvi 2 lõike 4 punkt 1 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 2 lõike 4 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) töötaja või teenistuja puhul, kellele on töölepingu seaduse § 43 lõike 4 või 6 alusel kehtestatud lühendatud tööaeg sellel kuul.»;
6) paragrahvis 21 asendatakse sõna «kuupalga» sõnaga «töötasu»;
7) paragrahvi 3 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) töölepingu seaduse §-s 66, töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 10 lõikes 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 15 lõikes 3 sätestatud täiendavate puhkusepäevade ja lapse toitmise vaheaegade eest makstavat töötasu hüvitist;».
§ 170. Tsiviilseadustiku üldosa seaduse muutmine
Tsiviilseadustiku üldosa seadust (RT I 2002, 35, 216; 2007, 24, 128) täiendatakse §-ga 661 järgmises sõnastuses:
« § 661. Ettevõte
Ettevõte on majandusüksus, mille kaudu isik tegutseb.»
§ 171. Turvaseaduse muutmine
Turvaseadust (RT I 2003, 68, 461; 2008, 28, 181) täiendatakse §-ga 211 järgmises sõnastuses:
« § 211. Turvatöötaja tööaja tegemise piirang
(2) Turvatöötaja tööaja arvestusperiood on kuni kuus kuud.»
§ 172. Täiskasvanute koolituse seaduse muutmine
Täiskasvanute koolituse seaduse (RT I 1993, 74, 1054; 2007, 4, 17) § 8 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Töötajale ja avalikule teenistujale antakse koolituses osalemiseks õppepuhkust.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 kuni 4 sätestatut kohaldatakse töötajatele ja avalikele teenistujatele, kes osalevad ka tasemekoolituse päevases õppevormis ja täiskoormusega õppes.»
§ 173. Töötajate distsiplinaarvastutuse seaduse muutmine
Töötajate distsiplinaarvastutuse seaduses (RT I 1993, 26, 441; 2000, 102, 674) tehakse järgmised muudatused:
« § 1. Käesoleva seaduse rakendusala
Käesolevat seadust kohaldatakse ametnikele avalikus teenistuses ja muudel seadusega ettenähtud juhtudel, arvestades nendes seadustes sätestatud erisusi. Käesolevat seadust ei kohaldata töölepingulistele suhetele.»;
2) paragrahvid 2–5, 16, 21 ja § 20 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.
§ 174. Töötajate usaldusisiku seaduse muutmine
Töötajate usaldusisiku seaduses (RT I 2007, 2, 6) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahv 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 8. Usaldusisiku volituse kestus
(3) Võlaõigusseaduse §-s 181 sätestatud piiranguid usaldusisiku volituste üleminekul ei kohaldata.»;
2) paragrahvi 9 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
« § 141. Tagatis usaldusisiku ülesannete täitmise ja koolituse ajaks
Usaldusisikule säilitatakse tema ülesannete täitmise aja eest vastavalt käesoleva seaduse § 13 lõikele 3 ja koolitusel osalemise aja eest keskmine töötasu.»;
4) paragrahv 22 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 22. Riikliku järelevalve teostamine
Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse § 9 punktides 1 ja 2, § 13 lõikes 3 ning §-des 17, 18 ja 20 sätestatud nõuete täitmise üle teostab Tööinspektsioon töötervishoiu ja tööohutuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.»;
5) paragrahv 23 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 23. Ettekirjutuse vaidemenetlus
§ 175. Töötajate üleühenduselise kaasamise seaduse muutmine
Töötajate üleühenduselise kaasamise seaduses (RT I 2005, 6, 21; 2007, 65, 405) tehakse järgmised muudatused:
« § 83. Riikliku järelevalve teostamine
(1) Olenemata üleühenduselise ettevõtja või üleühenduselise ettevõtjate grupi kontrolliva ettevõtja keskjuhatuse asukohast või SE või SCE registrijärgsest asukohast, teostab riiklikku järelevalvet seaduse nõuete täitmise üle Tööinspektsioon töötervishoiu ja tööohutuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.»;
2) paragrahv 84 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 84. Ettekirjutuse vaidemenetlus
§ 176. Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse muutmine
Töötervishoiu ja tööohutuse seaduses (RT I 1999, 60, 616; 2007, 59, 381) tehakse järgmised muudatused:
« § 10. Rasedad ja rinnaga toitvad töötajad
(7) Vabariigi Valitsus kehtestab määrusega keskmise töötasu riigieelarve vahenditest hüvitamise korra.»;
2) seadust täiendatakse §-ga 101 järgmises sõnastuses:
« § 101. Alaealised ja puudega töötajad
(4) Puudega töötaja töö, töövahendid ja töökoht tuleb kohandada tema kehalistele ja vaimsetele võimetele. Kohandamine seisneb tööandja ehitise, tööruumi, töökoha või töövahendi puudega isikule ligipääsetavaks ja kasutatavaks muutmises. See nõue kehtib ka üldkasutatavate liikumisteede ja olmeruumide kohta, mida puudega töötajad kasutavad.»;
3) paragrahvi 13 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) korraldama töökeskkonna riskianalüüsi, mille käigus selgitatakse välja töökeskkonna ohutegurid, mõõdetakse vajaduse korral nende parameetrid ning hinnatakse riske töötaja tervisele ja ohutusele, arvestades tema ealisi ja soolisi iseärasusi, sealhulgas eririske käesoleva seaduse §-des 10 ja 101 nimetatud töötajatele ning töökohtade ja töövahendite kasutamisega ja töökorraldusega seotud riske. Riskianalüüsi tulemused vormistatakse kirjalikult ja neid säilitatakse 55 aastat;»;
4) paragrahvi 13 lõike 1 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
5) paragrahvi 13 lõike 1 punkt 71 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt;
« 71) korraldama sotsiaalministri poolt käesoleva lõike punkti 7 alusel kehtestatud korras tervisekontrolli öötöötajatele nii enne öötööle asumist kui ka regulaarsete vaheaegade järel töötamise ajal ja kandma sellega seotud kulud;»;
6) paragrahvi 13 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Tööandjal on õigus kehtestada ettevõttes õigusaktides ettenähtust rangemaid töötervishoiu ja tööohutuse nõudeid.»;
7) paragrahvi 14 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 14 lõike 5 punktis 7 ja § 17 lõike 6 punktis 3 asendatakse sõna «asukohajärgse» sõnaga «tegevuskohajärgse»;
9) paragrahvi 17 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
« (11) Ettevõtte üleminekul kehtivad töökeskkonnavoliniku volitused nende lõppemiseni, kuid mitte kauem kui üks aasta üleminekust arvates.
(12) Võlaõigusseaduse §-s 181 sätestatud piiranguid töökeskkonnavoliniku volituste üleminekul ei kohaldata.»;
10) paragrahvi 17 lõikes 8 asendatakse sõnad «Eesti Vabariigi töölepingu seaduses» sõnadega «töölepingu seaduses»;
11) paragrahvi 18 lõikes 9 asendatakse sõnad «Eesti Vabariigi töölepingu seaduses» sõnadega «töölepingu seaduses»;
12) paragrahvi 23 lõike 5 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) töötajalt väljavõtte tervisekaardist.»
§ 177. Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse muutmine
Tööturuteenuste ja -toetuste seaduses (RT I 2005, 54, 430; 2008, 48, 265) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 81 lõike 4 punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 9) töötuskindlustushüvitise ning kindlustushüvitise koondamise korral ja tööandja maksejõuetuse korral makstavate hüvitiste kohta;»;
« (3) Tööpraktika kestab kuni neli kuud.»;
3) paragrahvi 15 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (9) Tööpraktika ajaks ei sõlmita töölepingut ja tööpraktikale ei kohaldata töösuhteid reguleerivaid seadusi, välja arvatud töölepingu seaduse § 7, § 8 lõikeid 1, 2 ja 6, § 43 lõikeid 1 ja 2 ning lõike 4 punkte 2 ja 4, § 47, § 49 ja § 53 ning töötervishoiu ja tööohutuse seadust.»;
4) paragrahvi 16 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Avaliku töö ajaks ei sõlmita töölepingut ja avalikule tööle ei kohaldata töösuhteid reguleerivaid seadusi, välja arvatud töölepingu seaduse § 7, § 8 lõikeid 1, 2 ja 6, § 43 lõike 4 punkti 2, § 47, § 49 ja § 53 ning töötervishoiu ja tööohutuse seadust.»;
5) paragrahvi 17 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Tööharjutuse ajaks ei sõlmita töölepingut ja tööharjutusele ei kohaldata töösuhteid reguleerivaid seadusi, välja arvatud töölepingu seaduse § 7, § 8 lõikeid 1, 2 ja 6, § 43 lõikeid 1 ja 2 ning lõike 4 punkte 2 ja 4, § 47, § 49 ja § 53 ning töötervishoiu ja tööohutuse seadust.»;
6) paragrahvi 18 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Palgatoetust ei maksta teenistussuhte peatumise või tööst keeldumise ajavahemiku, sealhulgas puhkuse eest. Nimetatud ajavahemikku ei arvata käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud kuue kuu hulka.»;
7) paragrahvi 18 lõike 7 punktid 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) vabastamise põhjus on teenistuja poolne teenistuskohustuste rikkumine, usalduse kaotus või vääritu tegu või töötaja töölepingu ülesütlemine töölepingu seaduse § 88 lõike 1 punktides 3–8 nimetatud põhjustel;
2) teenistuja ei vasta ametikohale oma tööoskuste või tervise poolest või töötajaga on tööleping üles öeldud töölepingu seaduse § 88 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud põhjustel.»;
8) paragrahvi 31 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Töötutoetuse arvutamise aluseks olev päevamäär kehtestatakse eelarveaastaks riigieelarve seadusega, kusjuures päevamäära 31-kordne korrutis ei või olla väiksem kui 50 protsenti kuu töötasu alammäärast, mis on kehtestatud eelarveaastale eelnenud aasta 1. juulil kehtinud töölepingu seaduse § 29 lõike 5 alusel.»;
« § 381. Tegutsemine renditööjõu vahendajana
Renditööjõudu võib vahendada eraõiguslik juriidiline isik, kes on registreeritud tööjõurendi vahendajana majandustegevuse registris.»;
10) paragrahvi 39 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Eraõiguslik juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja esitab majandustegevuse registris tööturuteenuse osutajana või renditööjõu vahendajana registreerimiseks Sotsiaalministeeriumile majandustegevuse registri seaduse § 20 lõike 4 alusel kehtestatud registreerimistaotluse.»;
11) paragrahvi 39 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) tööturuteenused, mida soovitakse osutada (teavitamine tööturu olukorrast, töövahendus, karjäärinõustamine) või tegutsemine renditööjõu vahendajana;».
§ 178. Töötuskindlustuse seaduse muutmine
Töötuskindlustuse seaduses (RT I 2001, 59, 359; 2008, 53, 295) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Käesolev seadus reguleerib hüvitiste maksmise ja määramise tingimusi ning korda töötuks jäämise, koondamise ja tööandja maksejõuetuse korral ning töötuskindlustuse korraldust.»;
« § 2. Töötuskindlustuse mõiste
Töötuskindlustus on sundkindlustuse liik, mille eesmärgiks on kindlustatule töötuse korral tööotsingute ajaks kaotatud sissetuleku osaline kompenseerimine, töötajale töölepingu ülesütlemise ja avalikule teenistujale teenistussuhte lõpetamise hüvitamine koondamise korral ning töötajate nõuete kaitse tööandja maksejõuetuse korral.»;
3) paragrahvi 3 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liige tulumaksuseaduse § 9 tähenduses, kellele ei laiene töölepingu seadus;»;
4) paragrahvi 5 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) kindlustushüvitis koondamise korral;»;
5) paragrahvi 6 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) kellel on töötuskindlustusstaaži vähemalt 12 kuud töötuna arvelevõtmisele eelnenud 36 kuu jooksul, välja arvatud käesoleva lõike punktis 3 nimetatud juhul, või»;
6) paragrahvi 6 lõiget 1 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
« 3) kellel viimase töölepingu või teenistussuhte kokkuleppel lõpetamisel ning töölepingu ülesütlemisel töötaja algatusel või teenistussuhte lõpetamisel avaliku teenistuja algatusel, välja arvatud töösuhte ülesütlemisel töölepingu seaduse § 37 lõikes 5, § 91 lõikes 2 ja § 107 lõikes 2 nimetatud alustel, on töötuskindlustusstaaži vähemalt 48 kuud töötuna arvelevõtmisele eelnenud 60 kuu jooksul.»;
7) paragrahvi 6 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Töötuskindlustushüvitisele ei ole õigust kindlustatul, kelle viimane töö- või teenistussuhe lõpetati töölepingu seaduse § 88 lõike 1 punktides 3–8 nimetatud põhjustel või teenistuskohustuste rikkumise, usalduse kaotamise või vääritu teo tõttu.»; (õ) 30.01.2009 11:10
8) paragrahvi 6 täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
« (4) Kindlustatul, kelle viimane töö- või teenistussuhe öeldi üles koondamise tõttu või kes ütles töölepingu üles töölepingu seaduse § 37 lõike 5 alusel ning kes vastab käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule, on õigus töötuskindlustushüvitisele:
1) kui töö- või teenistussuhe selle tööandjaga kestis viis kuni kümme aastat – 30 kalendripäeva möödumisel arvates töö- või teenistussuhte lõppemisest;
2) kui töö- või teenistussuhe selle tööandjaga kestis üle kümne aasta – 60 kalendripäeva möödumisel arvates töö- või teenistussuhte lõppemisest.
(5) Kindlustatul, kes kasutas käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud 36 või punktis 3 nimetatud 60 kuu jooksul rasedus- ja sünnituspuhkust või lapsehoolduspuhkust, pikendatakse vastavalt kas 36- või 60-kuulist perioodi puhkusel oldud aja võrra, kui sama aja kohta puuduvad töötuskindlustuse andmekogus andmed töötuskindlustusstaaži kohta.»;
9) paragrahvi 8 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) vastab muudele käesolevas seaduses sätestatud töötuskindlustushüvitise saamise tingimustele, välja arvatud käesoleva seaduse § 6 lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud kindlustusstaaži nõue.»;
10) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 41 ning § 9 lõiked 4 ja 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Töötuskindlustushüvitise suurus ühe kalendripäeva eest on alljärgnev protsent käesoleva paragrahvi lõigete 1–3 alusel leitud ühe kalendripäeva töötasust:
1) 70% esimesest kalendripäevast kuni 100. kalendripäevani;
2) 50% 101. kalendripäevast kuni 360. kalendripäevani.
(41) Viimase töölepingu või teenistussuhte kokkuleppel lõpetamisel ning töölepingu ülesütlemisel töötaja algatusel või teenistussuhte lõpetamisel avaliku teenistuja algatusel, välja arvatud töösuhte ülesütlemisel töölepingu seaduse § 37 lõikes 5, § 91 lõikes 2 ja § 107 lõikes 2 nimetatud alustel, on töötuskindlustushüvitise suurus ühe kalendripäeva eest 40 protsenti käesoleva paragrahvi lõigete 1–3 alusel leitud ühe kalendripäeva töötasust esimesest kuni 360. kalendripäevani.
(5) Kui käesoleva paragrahvi alusel arvutatud kindlustatu töötuskindlustushüvitise suurus ühe kalendripäeva eest on väiksem kui 50 protsenti eelmise kalendriaasta töölepingu seaduse § 29 lõike 5 alusel kehtestatud töötasu tunni alammäära alusel arvutatud päevamäärast, võrdub ühe kalendripäeva töötuskindlustushüvitise suurus 50 protsendiga viimatinimetatust.»;
11) paragrahv 9 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (7) Töötuskindlustushüvitise suurust kalendriaasta vahetumisel ümber ei arvutata.»;
12) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Töötuskindlustushüvitise määramisel käesoleva seaduse § 6 lõikes 4 nimetatud juhtumite korral arvestatakse hüvitist samas lõikes nimetatud tähtaja möödumisest arvates, välja arvatud juhul, kui avaldus töötuskindlustushüvitise saamiseks esitatakse pärast eelnimetatud tähtaja möödumist. Kui avaldus töötuskindlustushüvitise saamiseks esitatakse pärast käesoleva seaduse § 6 lõikes 4 nimetatud tähtaja möödumist, arvestatakse hüvitist vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 5.»;
13) seadust täiendatakse peatükiga 21 järgmises sõnastuses:
KINDLUSTUSHÜVITIS KOONDAMISE KORRAL
Õigus saada kindlustushüvitist koondamise korral on töötajal või avalikul teenistujal, kelle töö- või teenistussuhe tööandjaga on kestnud vähemalt viis aastat ja kelle tööleping on üles öeldud koondamise tõttu või kes on töölepingu üles öelnud töölepingu seaduse § 37 lõike 5 alusel või kelle teenistussuhe on lõpetatud avaliku teenistuse seaduse § 115 või 116 alusel.
(1) Kindlustushüvitist makstakse koondamise korral töötajale või avalikule teenistujale, kelle töö- või teenistussuhe selle tööandja juures on kestnud:
2) pangakontole välisriigis saaja kulul, kui välislepinguga ei ole sätestatud teisiti.»;
14) seaduse 3. peatükk tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 20 lõike 1 punktid 1 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) enne tööandja maksujõuetuks tunnistamist saamata jäänud töötasu;»;
« 3) enne või pärast tööandja maksejõuetuks tunnistamist töölepingu ülesütlemisel saamata jäänud hüvitised, mis on ette nähtud töölepingu seaduses.»;
16) paragrahvi 20 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud alusel makstakse töötajale hüvitist kuni töötaja kolme viimase töötatud kuu brutotöötasu ulatuses, kuid kokku mitte rohkem kui kolm Eesti keskmist brutokuupalka tööandja maksejõuetuks tunnistamisele eelnenud kvartalis Statistikaameti avaldatud andmete alusel.»;
17) paragrahvi 20 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud alusel makstakse töötajale hüvitist kuni töötaja kahe kuu keskmise brutotöötasu ulatuses, kuid kokku mitte rohkem kui üks Eesti keskmine brutokuupalk tööandja maksejõuetuks tunnistamisele eelnenud kvartalis Statistikaameti avaldatud andmete alusel.»;
18) paragrahv 23 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 23. Töötukassa eesmärk
(1) Töötukassa eesmärk on käesolevas seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud korral töötuskindlustushüvitise, kindlustushüvitise koondamise korral ja tööandja maksejõuetuse hüvitise maksmine.
(2) Töötukassal on oma eesmärgi saavutamiseks õigus saada vajalikke andmeid kõikidelt riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustelt ja nende peetavatest andmekogudest ning kindlustatutelt, tööandjatelt ja hüvitise taotlejatelt, kui andmete saamist ei ole piiratud seadusega.»;
19) paragrahvi 33 lõike 3 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) koondamise ja tööandja maksejõuetuse puhul makstavate hüvitiste sihtfondi eelarve;»;
20) paragrahvi 33 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Töötukassa tegevuskulud ja eraldised reservkapitali jagatakse proportsionaalselt töötuskindlustushüvitise sihtfondi ning koondamise ja tööandja maksejõuetuse puhul makstavate hüvitiste sihtfondi vahel.»;
21) paragrahvi 36 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) koondamise ja tööandja maksejõuetuse puhul makstavate hüvitiste sihtfond.»;
22) paragrahv 38 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 38. Koondamise ja tööandja maksejõuetuse puhul makstavate hüvitiste sihtfond
1) käesoleva seaduse § 141 ja § 20 lõikes 1 sätestatud hüvitiste ja nendelt arvestatud sotsiaalmaksu maksmiseks;
6) eraldisteks reservkapitali.»;
23) paragrahv 40 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 40. Töötuskindlustusmakse objekt
4) sotsiaalmaksuseaduse §-s 3 nimetatud summadelt.»;
24) paragrahvi 42 lõike 1 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) kindlustatu nõudmisel väljastama või edastama talle elektrooniliselt töö- või teenistussuhte lõpetamisel tõendi viimasel kolmel töötatud kalendrikuul makstud tasude liikide, suuruste ja tasudelt kinni peetud töötuskindlustusmakse kohta kalendrikuude kaupa, tema viimase töö- või teenistussuhte lõppemise aluse ja aja, tema töösuhte pikkuse selle tööandja juures ning rasedus- ja sünnituspuhkusel või lapsehoolduspuhkusel oldud aja kohta.»;
25) paragrahvi 46 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kindlustatule, töötajale või avalikule teenistujale (edaspidi hüvitise saaja) õigusliku aluseta määratud ja makstud hüvitised nõuab töötukassa hüvitise saajalt tagasi.»;
26) paragrahvi 46 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Hüvitise saajale õigusliku aluseta määratud ja makstud kindlustushüvitise koondamise korral võib töötukassa nõuda tagasi tööandjalt, kui hüvitis maksti tööandja esitatud ebaõigete andmete tõttu ja hüvitise saajalt ei ole võimalik hüvitist tagasi nõuda.»;
27) paragrahvi 52 täiendatakse lõigetega 10–12 järgmises sõnastuses:
« (10) Käesoleva seaduse § 5 punktis 2 sätestatud kindlustushüvitist koondamise korral makstakse ja § 6 lõikes 4 nimetatud ooteperioode rakendatakse töötajale või avalikule teenistujale, kelle töö- või teenistussuhe öeldakse üles pärast 2009. aasta 30. juunit.
(12) Käesoleva seaduse § 9 lõikes 4 alates 2009. aasta 1. juulist sätestatud töötuskindlustushüvitise suurust rakendatakse kindlustatutele, kellele määratakse hüvitis pärast 2009. aasta 30. juunit ning enne 2009. aasta 1. juulit määratud hüvitisi ümber ei arvutata. Kui isikule enne 2009. aasta 1. juulit määratud hüvitis on väiksem käesoleva seaduse § 9 lõike 5 kohaselt arvutatud hüvitisest, arvutatakse hüvitis ümber 2009. aasta 1. juulist arvates.» (õ) 30.01.2009 11:15
§ 179. Vanemahüvitise seaduse muutmine
Vanemahüvitise seaduses (RT I 2003, 82, 549; 2008, 48, 264) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõiked 21 ja 22 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (21) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kalendrikuude arv on kalendriaasta kalendripäevade arvu ja töövõimetuslehe alusel ajutiselt töölt vabastatud päevade arvu vahe jagatud 30-ga, kuid mitte suurem kui 12. Töövõimetuslehe alusel ajutiselt töölt vabastatud päevade hulka ei arvata töövabastust terviseseisundile vastava töö nõudmise või töö tegemisest keeldumise või teenistustingimuste ajutise kergendamise või ajutiselt teisele ametikohale üleviimise võimatuse tõttu. Kalendrikuude arv arvutatakse täpsusega kaks kohta pärast koma. Kui kalendrikuude arv on võrdne nulliga, kuid isik on saanud sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, jagatakse tema tulu arvuga 12.
(22) Terviseseisundile vastava töö andmise, töö tegemisest keeldumise, teenistustingimuste ajutise kergendamise või ajutiselt teisele ametikohale üleviimise või selle võimatuse korral jagatakse hüvitisele õiguse tekkimise päevale eelnenud kalendriaasta eest ravikindlustuse seaduse alusel makstud ajutise töövõimetuse hüvitis käesoleva paragrahvi lõike 21 alusel arvutatud kalendrikuude arvuga. Saadud jagatis arvatakse lõikes 1 nimetatud ühe kalendrikuu keskmise tulu hulka.»;
2) paragrahvi 4 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Hüvitis määratakse hüvitisele õiguse tekkimise päevast arvates 435 päevaks. Kui lapse emal ei olnud õigust sünnitushüvitisele, määratakse hüvitis lapse 18 kuu vanuseks saamise päevani.»
§ 180. Vangistusseaduse muutmine
Vangistusseaduse (RT I 2000, 58, 376; 2008, 41, õiend) § 41 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kinnipeetava töötamise korral järelevalveta väljaspool vanglat kohaldatakse töösuhteid reguleerivate seaduste sätteid, sealhulgas töölepingu sõlmimise ning töötasu ja puhkuse kohta. Kinnipeetavaga sõlmitavast töölepingust ei tohi nähtuda tema viibimine karistuse kandmisel.»
§ 181. Vereseaduse muutmine
Vereseaduse (RT I 2005, 13, 63; 2008, 3, 22) § 7 lõike 3 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) saada tööandjalt vaba aega vere loovutamiseks;».
§ 182. Välismaalaste seaduse muutmine
Välismaalaste seaduse (RT I 1993, 44, 637; 2008, 18, 122) § 133 lõige 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (13) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud tingimustele määratakse välismaalase elamisloas töötamiseks kindlaks füüsiline või juriidiline isik, kelle juures Eestis teenust osutatakse, kui välismaalane on lähetatud töötaja Eestisse lähetatud töötajate töötingimuste seaduse tähenduses.»
§ 183. Äriseadustiku muutmine
Äriseadustiku (RT I 1995, 26–28, 355; 2008, 52, 288) § 5 tunnistatakse kehtetuks.
§ 184. Ülikooliseaduse muutmine
Ülikooliseaduses (RT I 1995, 12, 119; 2008, 34, 208) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 17 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Ülikooli nõukogu vanim liige sõlmib ülikooli nimel rektoriga töölepingu, mis peab olema kooskõlas töölepingu seaduse ja käesoleva seaduse sätetega.»;
2) paragrahvi 17 lõike 5 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) töölepingu seaduses ettenähtud alustel;»;
3) paragrahv 40 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 40. Ülikooli teised töötajad
Ülikooli teiste töötajate õigused ja kohustused määratakse kindlaks töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.»
§ 185. Eesti Vabariigi töölepingu seaduse kehtetuks tunnistamine
Eesti Vabariigi töölepingu seadus (RT 1992, 15/16, 241; RT I 2007, 44, 316) tunnistatakse kehtetuks, välja arvatud §-d 131 ja 132.
§ 186. Palgaseaduse kehtetuks tunnistamine
Palgaseadus (RT I 1994, 11, 154; 2007, 54, 362) tunnistatakse kehtetuks.
§ 187. Puhkuseseaduse kehtetuks tunnistamine
Puhkuseseadus (RT I 2001, 42, 233; 2007, 71, 436) tunnistatakse kehtetuks.
§ 188. Töö- ja puhkeaja seaduse kehtetuks tunnistamine
Töö- ja puhkeaja seadus (RT I 2001, 17, 78; 2006, 14, 112) tunnistatakse kehtetuks.
§ 189. Eesti NSV töökoodeksi kehtetuks tunnistamine
Eesti NSV töökoodeks tunnistatakse kehtetuks.
(2) Käesoleva seaduse § 60 teine lause, § 63 lõige 1, § 134 ja § 177 punkt 8 jõustuvad 2010. aasta 1. jaanuaril.
(3) Käesoleva seaduse § 135 tunnistatakse kehtetuks 2010. aasta 1. jaanuarist.
§ 178 punktis 7 asendatud sõnad "käesoleva seaduse § 88" sõnadega "töölepingu seaduse § 88".
Alus: "Riigi Teataja seaduse" § 17 lõige 31 punkt 2 ja Riigikogu õiguskomisjoni 27. jaanuari 2009. aasta taotluskiri nr 2.11-3/209
§ 178 punktis 27 asendatakse sõnad "paragrahvi 52 täiendatakse lõigetega 9-11" sõnadega "paragrahvi 52 täiendatakse lõigetega 10-12"
Alus: "Riigi Teataja seaduse" § 17 lõige 31 punkt 2 ja Riigikogu õiguskomisjoni 26. jaanuari 2009. aasta taotluskiri nr 2.11-3/184
Lugeda § 5 lõikes 5 sõna "kümne" asemel õigeks "kümme".
Alus: "Riigi Teataja seaduse" § 17 lõige 31 punkt 2 ja Riigikogu õiguskomisjoni 3. septembri 2009. aasta taotlus nr 2.11-3/1657.