Tolli ülddeklaratsioonide töötlemise süsteemi SUMDEC rakendamisega seotud rahandusministri määruste muutmine – Riigi Teataja
Tolli ülddeklaratsioonide töötlemise süsteemi SUMDEC rakendamisega seotud rahandusministri määruste muutmine
RTL 2008, 3, 32
Vastu võetud 31.12.2007 nr 64
Määrus kehtestatakse «Tolliseaduse» § 30 lõike 9, § 44 lõike 7, § 52 lõike 4 ja § 54 lõike 9 alusel.
§ 1. Rahandusministri 27. aprilli 2004. a määruses nr 100 «Nõuded tollilaole, tolliterminalile ja hoiukohale, tollilao, tolliterminali ja hoiukoha pidamise loa väljastamise, loa kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise ning kauba hoidmise kord» (RTL 2004, 54, 919; 2006, 91, 1688) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõike 1 punktid 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
« 1) loa taotleja valduses oleva territooriumi ja hoonete asendiplaan, kus on märgitud asutatava tollilao, tolliterminali või hoiukoha pindalad ja juurdepääsu teed;
2) hoonete plaanid, kus on märgitud asutatava tollilao, tolliterminali või hoiukoha ruumide pindalad ning sisse- ja väljapääsud;»;
« 4) vedelike hoiustamiseks ettenähtud mahutipargi ja torustike skeemid koos tehnoloogilise protsessi kirjeldusega, loetelu § 23 lõikes 3 nimetatud mõõtmisteks sobivatest mõõtevahenditest ning Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni teatis metroloogilise kontrolli läbinuks tunnistatud mõõtemahutitest ja neid laadimissõlmedega ühendavatest torustikest, punkrilaeval lisaks lipudokumendi ärakiri;»;
3) paragrahvi 3 lõike 1 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
« 6) mõõtevahendite taatlustunnistused või vastavusdeklaratsioonid. Kui pädeval mõõtjal puudub võimalus kasutada mõõtevahendit, mis kuulub «Mõõteseaduse» § 7 lõike 3 alusel majandus- ja kommunikatsiooniministri kehtestatud metroloogilisele kontrollile kuuluvate mõõtevahendite nimistusse, siis kalibreerimistunnistus;»;
4) paragrahvi 3 lõike 1 punkt 9 sõnastatakse järgmiselt:
« 9) tollilao või tolliterminali korral töökorralduse eeskirja (edaspidi töökorraldus) projekt;»;
5) paragrahvi 3 lõiget 1 täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
« 10) paragrahv 23 lõikes 3 nimetatud mõõtmisi teostava mõõtja pädevust tõendavad andmed.»;
6) paragrahvi 3 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Hoiukoha loa taotlusele ei ole vaja lisada käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 8 nimetatud aruande näidist.»;
7) paragrahvi 5 lõike 1 preambul sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Taotluse menetlemise käigus täiendavad loa taotleja ja järelevalve tolliasutus koostöös töökorralduse projekti, kajastades selles:»;
8) paragrahvi 5 lõike 1 punkt 7 sõnastatakse järgmiselt:
« 7) tollijärelevalve tagamiseks vajalikud nõuded;»;
9) paragrahvi 5 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Järelevalve tolliasutus kooskõlastab loa taotleja allkirjastatud töökorralduse, mis on väljastatava loa lahutamatuks osaks. Põhjendatud juhtudel võib toll kooskõlastada tollilao ja tolliterminali ühtse töökorralduse.»;
« (3) Tolli nõudmisel muudetakse kooskõlastatud töökorraldust, kui muutmise vajadus on tingitud õigusaktidega kehtestatud või tollijärelevalvega seotud nõuetest.»;
11) paragrahvi 8 lõike 1 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
« 6) loa väljastanud maksu- ja tollikeskuse nimetus ning paberkandjal väljastatud loa korral täiendavalt pitsati jäljend, tolliasutuse juhataja nimi ja allkiri;»;
12) paragrahvi 8 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
13) paragrahv 10 tunnistatakse kehtetuks;
14) paragrahvi 11 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Ajal, mil loa kehtivus on peatatud, ei ole lubatud kaupa tollilattu, tolliterminali või hoiukohta vastu võtta, lubatud on kaupa väljastada.»;
« (3) Tollilattu, tolliterminali või hoiukohta jäänud ühendusevälisele kaubale tuleb enne loa kehtetuks tunnistamist kohaldada mõnda tollikäitlusviisi.»;
16) 3. peatükki täiendatakse §-ga 121 järgmises sõnastuses:
« § 121. Ladustaja
Tolliterminalis on ladustajaks kauba saaja või tema esindaja. Hoiukohas on ladustajaks hoiukoha pidaja.»;
17) paragrahvi 13 tekst sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kaup paigutatakse tolliterminali «Tolliseaduse» § 28 lõike 2 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud ülddeklaratsiooni ning hoiukohta sisenemisdeklaratsiooni alusel pärast ladustamisteate esitamist ning tollilt mahalaadimisloa saamist.
(2) Tolliterminali või hoiukoha pidaja (v.a volitatud kaubasaaja) esitab tollile ladustamisteate elektroonilise andmetöötlussüsteemi vahendusel pärast kauba tolliterminali või hoiukoha territooriumile saabumist. Ladustamisteate esitamisel registreerib elektrooniline andmetöötlussüsteem selle viivitamatult ja annab ladustamisteatele tolli viitenumbri.»;
« § 14. Teabe esitamine tollitõkendi olemasolu korral
(2) Tolliametnik eemaldab tollitõkendi või annab elektroonilises andmetöötlussüsteemis loa selle eemaldamiseks vastavalt «Tolliseaduse» § 44 lõike 7 alusel rahandusministri määrusega kehtestatud korrale.»;
19) paragrahv 15 sõnastatakse järgmiselt:
« § 15. Kauba hoiukohta paigutamise erijuhud
(1) Transiidi tolliprotseduuriga ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatud kauba ajutiseks ladustamiseks hoiukohas esitab isik transiitveo lõpetamiseks tollile sisenemisdeklaratsiooni. Sisenemisdeklaratsiooni lahtrisse «Esimese saabumiskoha kood» märgitakse tolliasutuse, kus transiitvedu lõpetatakse, nimi ja kood.
(2) Tolliterminalis oleva kauba ajutiseks ladustamiseks hoiukohas esitab isik tollile sisenemisdeklaratsiooni. Sisenemisdeklaratsiooni lahtrisse «Esimese saabumiskoha kood» märgitakse tolliterminali töökorralduses määratud tolliformaalsusi teostava tolliasutuse nimi ja kood.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 ja 2 nimetatud tolliformaalsusi teostatakse vastavalt «Tolliseaduse» § 28 lõike 2 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määrusele, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi.»;
20) paragrahvi 16 tekst sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Ladustamisteade on tolliterminali või hoiukoha pidaja kinnitus kauba vastuvõtmiseks tolliterminali või hoiukohta.
(3) Andmetöötlussüsteemi tõrgete korral esitatakse ladustamisteade paberkandjal, mille vorm kooskõlastatakse tolliga.»;
21) paragrahv 17 sõnastatakse järgmiselt:
« § 17. Ladustamisteate lahtrite täitmine
Märgitakse ülddeklaratsiooni, millel olevad kaubad ajutisele ladustamisele paigutatakse, liik, number ja kuupäev. Kui ülddeklaratsioonil ei ole numbrit, märgitakse ainult ülddeklaratsiooni nimetus ja kuupäev.
Märgitakse ladustaja nimi, isiku- või äriregistri kood ja aadress.
Täidetakse juhul, kui kauba vastuvõtmisel avastati erinevusi ülddeklaratsioonile märgitud ja tegelikult vastuvõetud kauba vahel.»;
22) paragrahvi 22 lõikesse 2 lisatakse pärast sõna «tolliterminal» vastavas käändes sõnad «ja hoiukoht» vastavas käändes;
23) paragrahvi 22 lõike 3 esimene lause tunnistatakse kehtetuks;
24) paragrahvi 23 lõike 3 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
25) paragrahvi 23 lõiked 4 ja 5 sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kui aktsepteeritud tollideklaratsioonil või ülddeklaratsioonil märgitud andmete ja tegelikult vastuvõetava kauba vahel ilmnevad mõõtemääramatusest suuremad erinevused või kui inventuuri käigus avastatakse erinevus arvestuses kajastatud ja tegeliku laoseisu vahel, koostavad ladustaja ja tollilao, tolliterminali või hoiukoha pidaja erinevuste kohta akti kahes eksemplaris ja allkirjastavad selle. Andmed kauba tegelike koguste kohta kantakse laoarvestusse.
(5) Koostatud akt esitatakse tollilao, tolliterminali või hoiukoha pidaja poolt tollile kolme tööpäeva jooksul laadimisloa saamisest arvates, kui töökorralduses ei ole kokku lepitud muud tähtaega. Tolliterminali või hoiukoha pidaja esitab akti elektroonilise andmetöötlussüsteemi vahendusel.»;
26) paragrahvi 26 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Ajutiselt ladustatud kauba väljatoimetamisel tolliterminalist jätkatakse ajutist ladustamist tollile esitatud sisenemisdeklaratsiooni alusel kauba saaja hoiukohas või rakendatakse kaubale mõnda tollikäitlusviisi.»;
27) paragrahvi 26 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Ajutiselt ladustatud kauba väljatoimetamisel hoiukohast rakendatakse vabasse ringlusse lubamise, ajutise importimise, seestöötlemise või tollikontrolli all töötlemise tolliprotseduuri. Põhjendatud juhul võib rakendada transiidi tolliprotseduuri.»;
28) paragrahvi 26 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Taotlus ühenduse tolliseadustiku artikli 49 lõikes 1 sätestatud tähtaja pikendamiseks esitatakse tollile paberkandjal. Kui tähtaja pikendamine on põhjendatud, teeb toll elektroonilisse andmetöötlussüsteemi uue tähtaja kohta vastava märke.»;
29) määruse lisa tunnistatakse kehtetuks.
§ 2. Rahandusministri 23. aprilli 2004. a määruse nr 90 «Tollitõkendite panemise ja eemaldamise kord» (RTL 2004, 50, 870; 2006, 37, 640) § 5 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Tollitõkendi eemaldab tolliametnik. Tollitõkendi võib eemaldada ka asjaomane isik, kui toll on andnud selleks loa. Tollitõkendi eemaldamise kirjalikuks loaks on tolliametniku allkirja, kuupäeva ja isikliku pitsati jäljendiga kinnitatud märge «Laadimine lubatud» tollideklaratsioonil või muul dokumendil või digitaalselt allkirjastatud dokument, kui tollieeskirjades ei ole ette nähtud teisiti. Tollitõkendi eemaldamise loaks elektroonilises andmetöötlussüsteemis on märge laadimise lubamise kohta või märge tollideklaratsioonil kauba vabastamise kohta (v.a transiidi tolliprotseduuril).».
§ 3. Rahandusministri 23. aprilli 2004. a määruses nr 92 «Täiendavad juhised vabatsoonis ja vabalaos tegutsemiseks ning tegutsemisloa väljastamise, loa kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise kord» (RTL 2004, 50, 872; 2006, 91, 1687) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõike 2 punktid 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
« 2) vedelike hoiustamiseks ettenähtud mahutipargi ja torustike skeemid koos tehnoloogilise protsessi kirjeldusega ning loetelu § 13 lõikes 1 nimetatud mõõtmisteks sobivatest mõõtevahenditest ning Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni teatis metroloogilise kontrolli läbinuks tunnistatud mõõtemahutitest ja neid laadimissõlmedega ühendatavatest torustikest;
3) mõõtevahendite taatlustunnistused või vastavusdeklaratsioonid. Kui pädeval mõõtjal puudub võimalus kasutada mõõtevahendit, mis kuulub «Mõõteseaduse» § 7 lõike 3 alusel majandus- ja kommunikatsiooniministri kehtestatud metroloogilisele kontrollile kuuluvate mõõtevahendite nimistusse, siis kalibreerimistunnistus;»;
2) paragrahvi 3 lõike 2 punkt 5 sõnastatakse järgmiselt:
« 5) töökorralduse eeskirja (edaspidi töökorraldus) projekt;»;
« 6) paragrahv 13 lõikes 1 nimetatud mõõtmisi teostava mõõtja pädevust tõendavad andmed.»;
4) paragrahvi 4 lõike 1 preambul sõnastatakse järgmiselt:
5) paragrahvi 4 lõike 1 punkt 8 sõnastatakse järgmiselt:
« 8) tollijärelevalve tagamiseks vajalikud nõuded.»;
6) paragrahvi 4 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Järelevalve tolliasutus kooskõlastab loa taotleja allkirjastatud töökorralduse, mis on väljastatava loa lahutamatuks osaks.»;
7) paragrahvi 4 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
8) paragrahvi 7 lõike 1 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
9) paragrahvi 7 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahvi 13 lõike 1 teine lause tunnistatakse kehtetuks.
§ 4. Määrus jõustub 2008. aasta 1. veebruaril.


Ettevõtte omandis olevate autode maksustamine alates 01.01.2018.a. — Sinihobu Raamatupidamisbüroo
Ettevõtte omandis olevate autode maksustamine alates 01.01.2018.a. 7. november 2017
Alates 2018.a. muutub põhjalikult tööandja omandis olevate sõiduautode maksustamine. Samuti on täiendatud segakasutuses olevate kaubikute maksustamise võimalusi
Auto kasutuselevõtmisel tuleb ettevõtjal otsustada, kas ta kasutab sõiduautot (M1 ja M1G kategooria auto) 100% töösõitudeks või on autot vaja ka erasõitude tegemiseks.
Töösõitudeks mõeldud sõiduauto puhul:
peab sõiduki omanik või vastutav kasutaja tegema vastava märke Maanteeameti registrisse. Toiming on riigilõivuvaba ja seda saab teha e-teeninduses;
saab arvata maha sisendkäibemaksu 100%;
ettevõte peab garanteerima, et autot kasutatakse ainult töösõitudeks.
Segakasutuses oleva sõiduauto puhul:
kaob ära sõidupäeviku pidamise kohustus;
ei saa enam hüvitada tööandjale erasõite;
tuleb deklareerida ja maksta erisoodustuse pealt tulu- ja sotsiaalmaksu.
Alates 2018. aastast hakatakse maksustama auto võimsust ehk kilovatte (TuMS § 48 lg 8). Seega ei maksustata enam auto tegelikku kasutamist vaid võimalust kasutada ettevõtte autot.
Ühe kW erisoodustuse hind sõltub auto vanusest.
üldine koefitsient on 1,96 eurot ühe kW kohta kuus
üle 5 aasta vanuste autode puhul 1,47 eurot kW kohta kuus.
Järelikult peab ettevõte tasuma ühe kilovati kohta tulu- ja sotsiaalmaksu 1,3 eurot kuus. Vanema auto puhul on erisoodustuse maksukohustus kilovati kohta 0,975 eurot kuus. Sõiduauto erisoodustus deklareeritakse TSD lisal 4 ja makstakse maksustamisperioodile järgneva kuu 10. kuupäevaks.
Kui on teada, et autot mõnel perioodil ei kasutata, on võimalik see liiklusregistrist ajutiselt kustutada (võimalik 1 kuust kuni 24 kuuni). Sellisel juhul ei pea tasuma ka tulu- ja sotsiaalmaksu.
Uus kord tähendab seda, et kaob ära võimalus maksukohustusest pääsemiseks hüvitada erasõite. Alternatiivina on võimalik töötajal hüvitada ettevõttele erisoodustuse maksukulu. Paljudele ettevõtetele aga tähendab see seda, et segakasutuses olev sõiduauto läheb märgatavalt kallimaks. Üldjuhul võidavad need, kes ei pidanud sõidupäevikut ja arvestasid tulu- ja sotsiaalmaksu 256 eurolt.
Kaubikute maksustamine
Kui tegemist on segakasutuses kaubikuga (N1 kategooria), saab ettevõte valida, kuidas makse arvutada. Võib kasutada sõiduautodega samasugust kilovatipõhist arvestust. TuMS-i § 48 lõikega 81 on sätestatud, et lõikes 8 toodud erisoodustuse hinna määramise korda võib kasutada ka liiklusseaduse tähenduses kuni 3500-kilogrammise täismassiga veoauto kasutamise võimaldamisel töö-, ameti- või teenistusülesannete või tööandja ettevõtlusega mitteseotud tegevuseks. Vastasel juhul tuleb lähtuda kaubiku rendihinnast.
Omatarve autode puhul
KMS § 12 lõikega 71 sätestatakse järgmine kord:
Kui omatarbe moodustab tööandja liiklusseaduse tähenduses kuni 3500-kilogrammise täismassiga veoauto või käesoleva seaduse § 30 lõike 4 punktides 3 ja 4 nimetatud juhtudel tööandja sõiduauto kasutada andmine töö-, ameti- või teenistusülesannetega või tööandja ettevõtlusega mitteseotud tegevuseks, on nimetatud käibe maksustatav väärtus koos käibemaksuga tulumaksuseaduse alusel arvutatud erisoodustuse hind.
See tähendab, et kui praegu tuleks kaubiku puhul omatarbe maksustamisel lähtuda turuhinnast, siis järgmisel aastal on kaubiku omatarbe käibe maksustatav väärtus käibemaksuga tulumaksuseaduse alusel arvutatud erisoodustuse hind. Kui ettevõte on otsustanud kasutada kaubikute erasõitude maksustamisel kilovatipõhist varianti, siis tuleb erisoodustusena deklareeritud summa deklareerida käibemaksudeklaratsioonil omatarbena.
Omatarve ei ole sõiduauto kasutamine ettevõtlusega mitteseotud otstarbel, välja arvatud käesoleva seaduse § 30 lõike 4 punktides 3 ja 4 nimetatud juhtudel (KMS § 2 lg 6).
Oluline on ka see, et alates 2017.a. juulist loetakse ettevõtlusega seotud sõitudeks ka töötajate transporti elu- ja töökoha vahel tulumaksuseaduse § 48 lõikes 5 sätestatud tingimustel
Sõiduauto kasutusotstarbe muutmine
Kui ettevõte on soetanud ainult töösõitudeks mõeldud sõiduauto, siis selle kasutusotstarbe muutumisel kahe aasta jooksul tuleb korrigeerida ka auto soetamisel tagasi küsitud sisendkäibemaksu. Kui sõiduauto soetati üksnes ettevõtluses kasutamiseks ja sisendkäibemaks arvati maha täies ulatuses, kuid kahe aasta jooksul võetakse sõiduauto kasutusele või kasutatakse ka eratarbes, siis tuleb soetamisel maha arvatud sisendkäibemaksu korrigeerida ning sisendkäibemaksuna mahaarvatud käibemaksust 50% riigile tagastada.
Vastavalt käibemaksuseaduse § 30 lõikele 8 kohaselt puudub õigus hiljem ühe aasta jooksul sõiduauto kasutusotstarvet muuta ehk selle järel sisendkäibemaksu uuesti maha arvata. Nimetatud piirang kehtib ühe aasta jooksul aluse äralangemise maksustamisperioodi esimesest päevast arvates. Seega saab sõiduauto kasutusotstarvet muuta vaid korra aasta jooksul.
omnjxfvG
IANVXcRQpJvgT, 2. jaanuar 2020
uHbdAPnt
AyOhpfsxvkzoPb, 2. jaanuar 2020
CeBPbyJpvrODg
FowXEbkYdRVji, 10. november 2019
fcLAWTxnwR
DcHYUnvsiQS, 10. november 2019


text:
Räpina valla preemiate andmise kord – Riigi Teataja
Räpina valla preemiate andmise kord
Räpina valla preemiate andmise kord - sisukord
§ 2 Preemiate andmise tihedus
§ 3 Kandidaatide esitamine
2 HINDAMISKOMISJON
§ 4 Hindamiskomisjoni moodustamine ja töökorraldus
§ 5 Hindamiskomisjoni ülesanded
3 PREEMIATE KATEGOORIAD JA KANDIDAADIKS ESITAMISE TINGIMUSED
§ 6 Ettevõtja preemia
§ 7 Kodanikualgatuse preemia
§ 8 Haridus- ja noorsootöö preemia
§ 9 Kultuuri- ja spordipreemia
RT IV, 28.11.2018, 40
Vastu võetud 21.11.2018 nr 34
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2 alusel
Käesolevas määruses sätestatakse Räpina valla preemiate kategooriad ja tingimused ning preemiate andmise menetlusnormid.
§ 2. Preemiate andmise tihedus
Preemiaid antakse välja kord aastas valla pidulikul üritusel, mis üldjuhul toimub jaanuarikuus, eelnenud aastal silma paistnud isikutele ja kollektiividele.
§ 3. Kandidaatide esitamine
(1) Kandidaatide esitamise tähtaeg on 15. detsember.
(2) Ettepanek preemia kandidaatide kohta esitatakse kirjalikult, kusjuures ettepaneku lahutamatuks osaks on kandidaadi kontaktandmed (postiaadress, e-posti aadress, telefoninumber) ning lühike selgitus, miks kandidaat preemiat väärib.
(3) Ettepanekud kandidaatide tunnustamiseks esitatakse digitaalselt allkirjastatuna Räpina valla e-posti aadressil vald@rapina.ee või Räpina Vallavalitsusse aadressil Kooli 1, Räpina 64504.
2. peatükk HINDAMISKOMISJON
§ 4. Hindamiskomisjoni moodustamine ja töökorraldus
(1) Hindamiskomisjoni koosseisu kinnitab vallavalitsus korraldusega.
(2) Hindamiskomisjon on üheteistkümneliikmeline ning selle koosseis on järgmine: neli volikogu esindajat, üks vallavalitsuse esindaja, üks ettevõtjate esindaja, kolm kodanikualgatuse esindajat, SA Räpina Kultuurkapital nõukogu esimees ning haridus- ja kultuurikomisjoni esindaja.
(3) Hindamiskomisjon valib enda seast esimehe.
(4) Hindamiskomisjoni tööd koordineerib Räpina valla kultuurispetsialist.
(5) Juhul, kui hindamisprotsessis ei osale kõik hindamiskomisjoni liikmed ning hääled jagunevad võrdselt mitme kandidaadi vahel, saab otsustavaks hindamiskomisjoni esimehe hääl.
§ 5. Hindamiskomisjoni ülesanded
(1) Hindamiskomisjon valib esitatud kandidaatide seast preemiate laureaadid.
(2) Hindamiskomisjon selgitab preemia laureaadi hääletusega. Igal komisjoni liikmel on üks hääl. Preemia saab kandidaat, kelle poolt hääletas vähemalt viis komisjoni liiget.
(3) Hindamiskomisjoni otsus fikseeritakse hindamiskomisjoni koosoleku protokollis.
(4) Hindamiskomisjon võib jätta preemia välja andmata, kui pole tähtaegselt esitatud käesolevas määruses sätestatud tingimustele vastavat kandidaati.
3. peatükk PREEMIATE KATEGOORIAD JA KANDIDAADIKS ESITAMISE TINGIMUSED
§ 6. Ettevõtja preemia
(1) Räpina valla ettevõtja preemia antakse väljapaistva tegevuse eest ettevõtluse edendamisel. Preemia antakse Räpina vallas tegutsevale füüsilisest isikust ettevõtjale või vallas registreeritud või tegutsevale ettevõttele.
(2) Preemia kandidaadiks esitatav isik või ettevõte peab vastama järgmistele tingimustele:
1) ettevõte on tegutsenud vähemalt kaks aastat;
2) ettevõttel ei ole maksuvõlgasid;
3) ettevõttes on vähemalt kaks alalist töötajat.
(3) Ettevõtja preemiaks on 300 eurot ning nimeline mälestusese.
§ 7. Kodanikualgatuse preemia
(1) Räpina valla kodanikualgatuse preemia antakse väljapaistva kohalikku elu edendava kodanikualgatusliku tegevuse eest Räpina vallas tegutsevale isikule, seltsingule või mittetulundusühingule.
(2) Preemia kandidaadiks esitatav isik, seltsing või mittetulundusühing on preemiale kandideerimise aastal saatnud korda vähemalt ühe laialdast tähelepanu pälvinud ürituse või kodanikuaktsiooni.
(3) Kodanikualgatuse preemiaks on 300 eurot ja nimeline mälestusese.
§ 8. Haridus- ja noorsootöö preemia
(1) Räpina valla haridus- ja noorsootöö preemia antakse väljapaistva tegevuse eest Räpina valla hariduse ja/või noorsootöö valdkonna edendamisel.
(2) Antakse välja kolm preemiat:
1) noore preemia (kuni 26-aastasele isikule);
2) täiskasvanu preemia;
3) kollektiivi preemia.
(3) Preemia kandidaadiks esitatav noor, täiskasvanu või kollektiiv on preemiale kandideerimise aastal paistnud silma oma aktiivse tegevuse või saavutustega hariduse ja/või noorsootöö valdkonnas.
(4) Haridus- ja noorsootöö preemia noorele ja täiskasvanule on 150 eurot ja nimeline mälestusese, kollektiivile 300 eurot ja nimeline mälestusese.
§ 9. Kultuuri- ja spordipreemia
(1) Räpina valla kultuuri- ja spordipreemia antakse väljapaistva tegevuse eest Räpina valla kultuuri- või spordivaldkonna edendamisel.
1) noore preemia (kuni 26-aastastele isikutele);
(3) Preemia kandidaadiks esitatav noor, täiskasvanu või kollektiiv on preemiale kandideerimise aastal paistnud silma oma aktiivse tegevuse või saavutustega kultuuri- ja/või spordivaldkonnas.
(4) Kultuuri- ja spordipreemia noorele ja täiskasvanule on 150 eurot ja nimeline mälestusese, kollektiivile 300 eurot ja nimeline mälestusese.
(1) 2018. aastal määrab käesoleva määruse § 4 lõikes 2 nimetatud ettevõtjate esindaja SA Räpina Inkubatsioonikeskus ning kodanikualgatuse esindajad Räpina Vallavalitsus.
(2) Alates 2019. aastast on hindamiskomisjoni ettevõtjate esindaja eelmise aasta ettevõtja preemia laureaat ning kodanikualgatuse esindajad eelmise aasta kodanikualgatuse preemia laureaat ning kaks vallavalitsuse määratud kodanikualgatuse esindajat. Juhul, kui eelneval aastal pole välja antud ettevõtja preemiat või kodanikualgatuse preemiat, määrab komisjoni nende valdkondade esindajad vastavalt SA Räpina Inkubatsioonikeskus ja Räpina Vallavalitsus.
(3) Kõik preemiate andmisega kaasnevad maksud tasub vallavalitsus.
Tunnistada kehtetuks Veriora Vallavolikogu 29.04.2010 määrus nr 6 „Veriora valla preemiate statuudid”.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9
§ 6
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9
§ 4


Mõõtemahutina kasutatava pakendi nimimahu väärtused ja nimimahu lubatud hälbed ning mõõtemahutina kasutatava pakendi märgistamise nõuded ja mahu kontrollimise kord – Riigi Teataja
Mõõtemahutina kasutatava pakendi nimimahu väärtused ja nimimahu lubatud hälbed ning mõõtemahutina kasutatava pakendi märgistamise nõuded ja mahu kontrollimise kord
Mõõtemahutina kasutatava pakendi nimimahu väärtused ja nimimahu lubatud hälbed ning mõõtemahutina kasutatava pakendi märgistamise nõuded ja mahu kontrollimise kord - sisukord
§ 1 Mõisted ja üldtingimused
§ 2 Mõõtemahuti märgistamine
§ 3 Nimimahu väärtused ja nende lubatud hälbed
§ 4 Mõõtemahuti mahu kontroll
RT I, 24.05.2019, 2
Mõõtemahutina kasutatava pakendi nimimahu väärtused ja nimimahu lubatud hälbed ning mõõtemahutina kasutatava pakendi märgistamise nõuded ja mahu kontrollimise kord1
Vastu võetud 22.05.2019 nr 34
Määrus kehtestatakse mõõteseaduse § 17 lõike 7 alusel.
§ 1. Mõisted ja üldtingimused
1) nimimaht on mõõtemahutina kasutatavale pakendile (edaspidi mõõtemahuti) märgitud selles sisalduv lõikes 2 nimetatud temperatuuril ja mõõtemahuti tootja määratud viisil täidetud vedeliku maht;
2) kogumaht on vedeliku maht, mida ääreni täidetud mõõtemahuti sisaldab;
3) täitemaht on vedeliku maht, mida lõikes 2 nimetatud temperatuuril ja mõõtemahuti tootja määratud viisil täidetud mõõtemahuti tegelikult sisaldab;
4) nimimahu lubatud hälve on tootmisel juhuslikult tekkinud suurim positiivne või negatiivne täitemahu mittesüsteemne erinevus nimimahust temperatuuril +20 ºC;
5) tühimik on nimimahule vastava teoreetilise täitetaseme ja kogumahu taseme vaheline kaugus ning nimimahu ja kogumahu vahe, mis peab olema konstantne kõikide sama tarindi järgi valmistatud mõõtemahutite puhul.
(2) Mõõtemahuti nimi-, kogu- ja täitemahu määramise temperatuur on +20 ºC.
(3) Mõõtemahuti täitmisviisid on täitmine mõõtemahuti tootja määratud tasemeni või tühimikuni.
§ 2. Mõõtemahuti märgistamine
(1) Mõõtemahutile peab mõõtemahuti tootja märkima kustumatult, kergesti loetavalt ja nähtavalt järgnevad andmed:
1) mõõtemahuti küljele, põhjaäärisele või põhjale mõõtemahuti nimimahu liitrites, sentiliitrites või milliliitrites koos asjakohase kohustusliku mõõtühikuga;
2) mõõtemahuti küljele, põhjaäärisele või põhjale tootja identifitseerimistähise;
3) mõõtemahuti põhjale või põhjaäärisele lähtuvalt § 1 lõikes 3 sätestatud mõõtemahuti täitmisviisist mõõtemahuti kogumahu sentiliitrites ühiku tähiseta cl või kogumahu taseme ja nimimahule vastava teoreetilise täitetaseme vahelise kauguse millimeetrites koos ühikutähisega mm või mõlemad.
(2) Mõõteseaduse § 17 lõikes 5 nimetatud eritähis „з” (pööratud epsilon) peab olema vähemalt 3 mm kõrgune ja märgitud mõõtemahuti küljel, põhjaäärisel või põhjal.
(3) Mõõtemahutile märgitud numbrite ja tähtede väikseimad lubatud kõrgused on toodud tabelis 1.
Nimimaht Vn
Numbrite ja tähtede väikseimad lubatud kõrgused
Vn > 100 cl
20 cl < Vn ≤ 100 cl
Vn ≤ 20 cl
(4) Lõike 1 punktis 3 sätestatud tähised peavad olema selgelt eristatavad lõike 1 punktides 1 ja 2 ja lõikes 2 sätestatud tähistest.
(5) Mõõtemahutil võib olla muid tähiseid ja märgistusi tingimusel, et need ei ole eksitavad käesolevas paragrahvis kehtestatud tähistuste suhtes.
§ 3. Nimimahu väärtused ja nende lubatud hälbed
(1) Nimimahu suurimad lubatud hälbed on toodud tabelis 2.
Nimimaht Vn milliliitrites
Suurim lubatud hälve
protsentides Vn väärtusest
milliliitrites
1000 kuni 5000 (kaasa arvatud)
(2) Kogumahu kontrollimisel on suurim lubatud hälve võrdne vastava nimimahu suurima lubatud hälbe väärtusega.
§ 4. Mõõtemahuti mahu kontroll
(1) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet viib läbi legaalmetroloogilise kontrolli mõõtemahuti mahu mõõteseadusele ja käesolevale määrusele vastavuse kontrollimiseks järgides kontrollimisel nõukogu direktiivi 75/107/EMÜ mõõtemahutitena kasutatavaid pakendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 15.02.1975, lk 14–20) lisa II nõudeid. Kontrollimiseks võib kasutada mõlemat nõukogu direktiivi 75/107/EMÜ lisas II nimetatud meetodit.
(2) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet võib mõõtemahuti mahu vastavuse kontrollimiseks kasutada pädevat mõõtjat.
(3) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet moodustab juhuslikkuse põhimõttel kontrollitavate mõõtemahutite hulgast kontrollitavate mõõtemahutite valimi (edaspidi proov).
(4) Proovi moodustamisel dokumenteerib Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet vähemalt järgmised andmed:
1) mõõtemahutite valimise aeg ja koht;
2) kontrollimiseks võetud mõõtemahuteid identifitseerivad andmed;
3) mõõtemahutite nimimaht ja täitmisviisi kirjeldus;
4) kontrollimiseks võetud mõõtemahutite arv.
(5) Kui mõõtemahuti vastavuse kontrollimine toimub väljaspool proovi võtmise kohta, korraldab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet kontrollimiseks võetud mõõtemahutite pakendamise ja transportimise, mis tagab mõõtemahutite omaduste säilitamise kuni proovi jõudmiseni pädeva mõõtja juurde.
(6) Väljaspool proovi võtmise kohta kontrollimiseks võetud mõõtemahuteid sisaldav pakend suletakse kleebisega, millele märgitakse vähemalt proovi võtnud asutusena Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet, proovi võtnud ametniku nimi ja allkiri ning proovivõtu kuupäev. Kleebis kinnitatakse pakendile nii, et seda rikkumata ei ole võimalik pakendit avada.
(7) Pädev mõõtja kontrollib saabumisel proovi sisaldavat pakendit sulgevate kleebiste korrasolekut ning säilitab mõõtemahutid tingimustes, mis tagab nende omaduste säilimise kontrollimiseni või käitlejale tagastamiseni.
(8) Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet teavitab mõõtemahutite käitlejat kontrolli tulemustest kirjalikult kahe nädala jooksul arvates kontrolli algusest.
1 Nõukogu direktiiv 75/107/EMÜ mõõtemahutitena kasutatavaid pakendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 15.02.1975, lk 14–20).


DOKUMENDID – Põhimäärus (26.04.2007 nr 16) - Ferdinand von Wrangell`i nimeline Roela Lasteaed-Põhikool
DOKUMENDID – Põhimäärus (26.04.2007 nr 16)
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 12 lg 4 alusel.
(1) Ferdinand von Wrangell`i nim. Roela Põhikooli (edaspidi kool) asukohaga Järve 1, Roela alevik, Vinni vald, Lääne-Virumaa, Eesti Vabariik, postiindeks 46602 on Vinni valla üldhariduslik munitsipaalkool, mis loob õpilastele võimalused põhihariduse omandamiseks.
(2) Kooli õppekeeleks on eesti keel.
(3) Kooli teeninduspiirkonna kinnitab Vinni vallavolikogu.
(4) Kool juhindub oma tegevuses haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest Vinni Vallavolikogu ja Vinni Vallavalitsuse õigusaktidest, käesolevast põhimäärusest ja muudest õigusaktidest.
(1) Kooli eesmärgiks on isikukeskse ja kvaliteetse hariduse andmine, hariduse väärtustamine, isamaalise ja humanistliku maailmavaate kujundamine ning aktiivse eluhoiaku ja ühiskondliku aktiivsuse kasvatamine õpilastes.
(2) Kooli ülesandeks on koolikohustuse täitmise võimaldamine, põhihariduse andmine ning võimaluste loomine jätkamaks õpinguid keskhariduse või kutse omandamiseks.
(1) Koolis on päevane õppetöövorm ja viiepäevane töönädal.
(2) Klasside avamisel ja liitmisel lähtub kool haridus- ja teadusministeeriumi vastavatest normatiivaktidest.
(3) Erandjuhtudel võib koolikohustust täita ka kodus õppides. Koduõppe korra kehtestab haridus- ja teadusministerminister määrusega.
(4) Õppeaasta algab 01. septembril, õppeperiood kestab vähemalt 175 õppepäeva.
Koolivaheajad määrab haridus- ja teadusminister määrusega.
(5) Õppetöö põhivormiks on õppetund. Õppetundide arvu päevas ja nende järjekorra määrab direktori poolt kinnitatud tunniplaan. Õppetunni pikkus on 45 minutit ja vahetunni pikkus vähemalt 10 minutit.
(6) Kool koostab õppekava lähtudes riiklikust õppekavast.
(7) Õppekava ja selles tehtavad muudatused ning täiendused kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(8) Õppetööks vajalikud õpikud, töövihikud ja tööraamatud valib õpetaja haridus- ja teadusministri poolt kinnitatute hulgast.
(9) Usuõpetuse õppimine on vabatahtlik.
(10) Koolis õpetatakse võõrkeeltest inglise ja vene keelt, võimaluste avanemisel ka teisi võõrkeeli.
(11) Kool organiseerib huvialaringe ja õppekava väliseid tegevusi lähtudes õpilaste ja vanemate soovidest ning kooli võimalustest.
(12) Koolis töötab pikapäevarühm.
(13) Õpilaste hindamise, järgmisse klassi üleviimise ning klassikursuse kordama jätmise alused, tingimused ja korra ning põhikooli lõpueksamite korraldamise ning põhikooli lõpetamise tingimused kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
§ 4. Õpilaskodu
(1) Kooli juures töötab kooli pidaja poolt moodustatud õpilaskodu.
(2) Õpilaskodu on kooli struktuurüksus, kus tagatakse õpilasele tema individuaalsetele vajadustele ja huvidele vastavad õppimis-, elamis- ja kasvatustingimused.
(3) Õpilaskodu töökorraldus põhineb haridus- ja teadusministri määrusel.
(4) Õpilase õpilaskodusse vastuvõtmise aluseks on õpilase vanema (eestkostja, hooldaja) taotlus. Riiklikult toetatavale kohale vastuvõtmise taotlemisel esitatakse koos vanema taotlusega õpilase elukohajärgse valla- või linnavalitsuse sotsiaalabi ja –teenuseid korraldava sotsiaalosakonna taotlus. Õpilase õpilaskodusse vastuvõtmise otsustab kooli direktor, kes taotleb õpilase vastuvõtmiseks riiklikule kohale õpilase elukohajärgse ja Lääne-Viru maavanema nõusoleku.
(5) Õpilaskodu tegevust juhib direktor.
(6) Õpilaskodu personali ülesandeks on õpilaskodu õpilaste kasvatamine, koduste õppeülesannete täitmise kontrollimine ja abistamine toimetulekul eluga õpilaskodus.
(7) Õpilase elukorraldus õpilaskodus määratakse kodukorra ja päevakavaga. Õpilaskodu päevakava täitmise tagab õpilaskodu kasvataja.
(8) Õpilaskodu kasvatustöö arvestust peetakse „Kasvatusrühma päevikus“.
§ 5. Õpilaste kohustused ja õigused
(1) Õpilane on kohustatud osalema õppetöös vastavalt konkreetse õpilase jaoks kooli poolt ettenähtud tunniplaanile ja õppekorraldusele. Õpilase päevakava ning muudatused selles tehakse teatavaks õpilasele ja vanemale kooli kodukorras sätestatud korras.
(2) Õpilased on kohustatud täitma kooli kodukorra eeskirju, mille kinnitab kooli direktor kooskõlastatult õppenõukoguga ja hoolekoguga.
(3) Õpilastel on õigus:
1) saada õpetajatelt (ainealast) lisakonsultatsiooni nende üldtööaja piires;
2) asutada õpilasesindus, ühinguid, ringe, seltse ja muid liite, mille tegevus ei ole vastuolus kooli kasvatustaotlustega;
4) kasutada klassivälises tegevuses tasuta kooli rajatisi ja seadmeid ning muud vara vastavalt kehtestatud kodukorrale;
6) saada koolist informatsiooni ja teha ettepanekuid koolikorralduse ning õpilaste õiguste kohta.
(4) Õpilase poolt koolile tekitatud ainelise kahju hüvitab õpilane või teevad seda tema vanemad vastavalt kooli kodukorrale.
§ 6. Koolitöötajad
(1) Koolis töötavad pedagoogid ja teised töötajad.
(2) Pedagoogide ülesanne on õpilaste õpetamine ja kasvatamine. See tugineb õpilaste ja pedagoogide vastastikusele lugupidamisele ja teineteisemõistmisele ning koostööle koduga. Pedagoogidena võivad töötada isikud, kellel on vastav kvalifikatsioon. Pedagooge atesteeritakse haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud tingimustel ja korras.
(3) Teiste töötajate ülesanne on tagada kooli häireteta töö ja majandamine ning vara korrasolek.
(4) Personali tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks kooli põhimäärusega ja töösisekorraeeskirjadega, ametijuhenditega ja töölepingutega, mis on kooskõlas tööseadustega ja muude töösuhteid reguleerivate õigusaktidega.
(5) Personaliga sõlmib töölepingud ning muudab ja lõpetab need kooli direktor.
(6) Õpetajate ja teiste õppe-kasvatusalal töötavate isikute vaba ametikoha täitmiseks korraldab kooli direktor hoolekogu poolt kinnitatud korras konkursi.
(7) Personali koosseisu määrab direktor tuginedes haridus- ja teaduasministri määrusega kehtestatud miinimumkoosseisule ja eelarve võimalustele.
(8) Kooli pedagoogide palkade kehtestamisel lähtutakse Vinni Vallavolikogu poolt kinnitatud pedagoogide töötasustamise alustest.
1) kannab vastutust kooli üldseisundi, arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest;
2) viib koolis ellu riiklikku hariduspoliitikat;
3) tagab kooli tulemusliku töö ning sisekorra;
4) juhib kooli õppe- ja kasvatustööd ning majandus- ja finantstegevust.
(2) Kooli direktor on kooli seadusjärgne esindaja tema töölepingu kehtivuse ajal. Direktor võib teha tehinguid, mis on suunatud tema seaduses sätestatud ülesannete täitmisele.
(3) Kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab vallavalitsus. Konkursi võitnud isiku kinnitab ametisse vallavalitsus.
(1) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse kindlaksmääramiseks, analüüsimiseks, hindamiseks ja juhtimiseks vajalike otsuste tegemiseks on koolil alaliselt tegutsev õppenõukogu.
(1) Edukaks tööks vajalike tingimuste loomiseks moodustab vallavalitsus koolile hoolekogu.
(2) Hoolekogu ülesandeks on kooli pedagoogide, kohaliku omavalitsuse volikogu, vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus kooli õppe- ja kasvatustegevuse jälgimisel ja selleks tegevuseks paremate tingimuste loomisele kaasaaitamisel.
(3) Hoolekogu tegutsemise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
§ 10. Lapsevanemad
(1) Lapsevanem või teda asendav isik on kohustatud looma lapsele soodsad tingimused koolikohustuse täitmiseks ja õppimiseks ning hariduse omandamiseks.
(2) Kooli ja kodu koostöö koordineerimiseks kutsub kooli juhtkond vähemalt üks kord aastas kokku vanemate koosoleku. Kui kolmandik klassi õpilaste vanemaid nõuab, on kooli juhtkond kohustatud kokku kutsuma selle klassi õpilaste vanemate koosoleku.
(3) Vähemalt üks kord õppeaasta jooksul viiakse õpilasega koolis läbi arenguvestlus, mille üldeesmärk on õpilase arengu toetamine. Õpilasega läbiviidavast arenguvestlusest võtab osa vanem ja õpilase klassijuhataja, kaasatakse ka teisi õpetajaid ja koolitöötajaid ning vajadusel õpilase elukohajärgse valla- või linnavalitsuse sotsiaalabi ja -teenuseid korraldava struktuuriüksuse esindajaid või ametiisikuid.
§ 11. Finantseerimise, majandamine ja asjaajamise alused
(1) Kooli vara moodustavad talle kooli pidaja poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Kooli vara vallatakse, kasutatakse ja käsutatakse Vinni Vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
(3) Koolil võib olla oma pangaarve.
(4) Kool saab rahalised vahendid riigi- ja kohalikust eelarvest, laekumistest sihtfondidest, asutuste, ettevõtete, organisatsioonide ja üksikisikute annetustest.
(5) Kooli kulud katab kooli pidaja lähtudes koolile kinnitatud alaeelarvest.
(6) Kooli õppe-ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelu, dokumentides esitatavad andmed ning nende täitmise korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(7) Vähemalt üks kord kolme õppeaasta jooksul koostab kool sisehindamise aruande. Aruandes tuuakse välja kooli tegevuse tugevused ja parendusvaldkonnad. Sisehindamise aruanne kooskõlastatakse kooli hoolekoguga (nõukoguga) ja kooli pidajaga ning aruande kinnitab kooli direktor.
(1) Kooli korraldab ja kujundab Vinni Vallavolikogu otsusel ümber Vinni Vallavalitsus:
1) ümberkujundamine toimub pärast õppeperioodi lõppu;
2) ümberkujundamisest teavitatakse haridus- ja teadusministeeriumi, maavanemat, kooli, vanemaid ja õpilasi vähemalt kuus kuud enne uue õppeaasta algust.
(2) Kooli tegevus lõpetatakse Vinni Vallavolikogu otsuse alusel Vinni Vallavalitsuse poolt:
1) tegevus lõpetatakse pärast õppeperioodi lõppu;
2) tegevuse lõpetamisest teavitatakse haridus- ja teadusministeeriumi, maavanemat, kooli, vanemaid ja õpilasi vähemalt kuus kuud enne uue õppeaasta algust.
(1) Tunnistada kehtetuks Vinni Vallavolikogu 14. detsembri 1999 määrus nr 44 “Roela Põhikooli nime muutmine ja põhimääruse kinnitamine” punkt 2.
(2) Määrus jõustub 02.mail 2007.
Tiri PDF-fail (Vinni valla kodulehelt)


Audru Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Audru Kooli põhimäärus
Audru Kooli põhimäärus - sisukord
§ 5 Põhikooli ülesanded
§ 10 Õppevormid
§ 11 Hariduslike erivajadustega õpilaste õppevormid
§ 12 Õppeaasta, õppepäev, õppetund, õppekoormus ja päevakava
§ 13 Vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine koolis
§ 14 Õpilaste kooli vastuvõtmine ja väljaarvamine
§ 15 Õpilaste hindamine ja tunnustamine
§ 16 Kooli lõpetamine
§ 21 Õpilaskond
§ 23 Õpilasesinduse valimine ja põhimäärus
§ 28 Personali ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
§ 29 Konkursi korraldamine
§ 31 Kooli eelarve
§ 32 Asjaajamine ja aruandlus
§ 33 Arengukava, sisehindamine ja järelevalve
§ 35 Kooli põhimääruse kehtestamine ja muutmine
RT IV, 02.06.2017, 44
Vastu võetud 15.10.2015 nr 22
RT IV, 23.10.2015, 4
jõustumine 26.10.2015
13.04.2017 RT IV, 02.06.2017, 17 05.06.2017
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 ja Audru Vallavolikogu 10.10.2013 määruse nr 26 „Audru valla põhimääruse kinnitamine“ § 553 lõike 2 alusel.
Kooli nimetus on Audru Kool (edaspidi kool), mille ingliskeelne vaste on Audru School.
(1) Kool on Audru Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus, mis tegutseb põhikooli ja huvikoolina.
(2) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, käesolevast põhimäärusest ja muudest õigusaktidest.
(1) Kooli asukoht ja tegutsemiskoht on Audru vald, Pärnu maakond.
(2) Kooli postiaadress on Lihula mnt 10, Audru alevik, Audru vald, 88301 Pärnu maakond.
(1) Koolil on Audru valla vapi kujutise ja oma nimega pitsat ning sümboolika.
(2) Koolil on oma lipp, logo ja laul.
§ 5. Põhikooli ülesanded
Põhikooli ülesanded on:
1) olla nii hariv kui ka kasvatav;
2) kõigi õpilaste ja töötajate igakülgset arengut toetava turvalise õpi- ja töökeskkonna loomine;
3) kvaliteetse põhihariduse võimaldamine;
4) õpilaste individuaalsusega arvestamine ja õpijõudluse toetamine;
5) õpilaste õpihuvi, õpioskuste ja positiivse minapildi toetamine;
7) järgmisel haridustasemel ja igapäevases elus võimetekohaseks toimetulekuks tingimuste loomine;
8) aidata kaasa õpilase kasvamisele loovaks, mitmekülgseks isiksuseks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides: perekonnas, tööl ja avalikus elus ning valida oma huvide ja võimete kohast õpiteed;
9) luua õpilasele eakohane, turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õppekeskkond, mis toetab tema õpihuvi ja õpioskuste, eneserefleksiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist.
(1) Huvikooli ülesanded on:
1) luua võimalusi isiksuse mitmekülgseks arenguks ja toetada noore kujunemist hästi toimetulevaks ühiskonnaliikmeks;
2) toetada Eesti kultuuri- ja sporditraditsioonide, tehnoloogilise arengu ja keskkonna jätkusuutlikkust ning paikkondlike traditsioonide arengut;
3) noorte loomevõimete avastamine ja kavakindel arendamine, et aidata kujuneda isiksusel, kes mõtleb loovalt, oskab oma tegevust eesmärgistada, kavandada ja hinnata, suudab valida, otsustada ja vastutust kanda, suudab analüüsida ümbritsevat tegelikkust, oskab teha tööd, on valmis koostööks ning mõistab teadmiste ja pidevõppe tähtsust ning oskab õppida;
4) õpilastele määratud mahus plaanipärase muusika-, kunsti- ja muu huviharidusega seotud hariduse andmine.
(2) Huvikool võib oma põhitegevuse kõrval ning seda kahjustamata läbi viia täiskasvanute koolitusi, korraldada seminare ja kursusi, arendada kontserttegevust, tegeleda õppematerjalide kirjastamise ja õppevahendite valmistamisega, välja üürida muusikainstrumente ja ruume ning osutada tasulisi teenuseid.
(1) Õppe- ja kasvatustegevuse alusdokumendiks on põhikooli riikliku õppekava alusel koostatud kooli õppekava ning riikliku raamõppekava ja huviharidusstandardi alusel iga huvikoolis õpetatava huviala kohta koostatud huviala õppekava.
(2) Kool võib õpilasele koostada riiklikes õppekavades sätestatud korras individuaalse õppekava.
(4) Kool kannab andmed õppekavade kohta hariduse infosüsteemi.
(5) Kooli ja huviala õppekavad kehtestab kooli direktor.
(1) Kool on haridusasutus, mis loob võimalused põhihariduse ja huvihariduse omandamiseks.
(2) Koolis omandatakse põhiharidust I, II ja III kooliastmel.
§ 10. Õppevormid
(1) Koolis toimub õpe statsionaarse õppe vormis.
(2) Kool võib avada eelkooli klasse eelkooliealistele lastele.
(4) Kool võib arvestada kooli õppekava välist õppimist või tegevust, sealhulgas õpinguid mõnes teises üldhariduskoolis õpetatava osana, tingimusel, et see võimaldab õpilasel saavutada kooli või individuaalse õppekavaga määratletud õpitulemused.
(5) Huvikoolis toimub õpe õppuri tööst, alus-, põhi-, üldkesk-, kutse- ja kõrgharidust või tööalast koolitust pakkuvate õppeasutuste õppetegevusest vabal ajal.
(6) Huvikooli õpe toimub õpperühmades või individuaalselt. Õpperühmade suuruse ja moodustamise alused kehtestab vallavalitsus.
§ 11. Hariduslike erivajadustega õpilaste õppevormid
2) klasse põhiharidust omandavatele kasvatusraskustega õpilastele;
5) klasse tundeelu- ja käitumishäiretega põhiharidust omandavatele õpilastele;
8) ühe õpilase õpetamisele keskendatud õpet.
(2) Vallavalitsuse nõusolekul võib direktor moodustada ka hariduslike erivajadustega õpilaste klasse ja rühmi, mida antud põhimääruses sätestatud ei ole.
(3) Õpilasele, kes terviseseisundist tulenevalt vajab koolis pidevat jälgimist või abistamist, rakendatakse nõustamiskomisjoni soovitusel ning õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema nõusolekul ühe õpilase õpetamisele keskendatud õpet, mille tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
§ 12. Õppeaasta, õppepäev, õppetund, õppekoormus ja päevakava
(2) Õppeperioodi arvestusühikud on õppetund, -päev, -nädal, -kursus, -veerand või -trimester, poolaasta. Õppetund või -tunnid on ka õppematk, -käik, -ekskursioon ja -laager. Õppetund võib olla korraldatud ka veebipõhiselt.
[RT IV, 02.06.2017, 17 - jõust. 05.06.2017]
(3) Õppeaasta koosneb õppeveeranditest või -trimestritest ja koolivaheaegadest. Koolivaheajad kehtestab haridus-ja teadusminister.
(4) Õppeperioodis on kokku vähemalt 175 õppepäeva, lõpuklassis vähemalt 185 õppepäeva.
(11) Huvikooli õppeaasta jaguneb kaheks poolaastaks ning koosneb 35-st õppenädalast, mis korrapärase õppetöö kõrval sisaldavad ka arvestusi, eksameid ja loomingulist praktikat. Õpe huvikoolis toimub tunniplaani alusel 45-minutiliste individuaal- ja rühmatundidena.
(12) Kool võib suvevaheajal korraldada täiendava õppega seotud tegevusi.
§ 13. Vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine koolis
§ 14. Õpilaste kooli vastuvõtmine ja väljaarvamine
(1) Õpilaste kooli vastuvõtmise ja koolist väljaarvamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusministri määrusega volitatud ulatuses vallavalitsus või vallavalitsuse volitusel direktor.
(2) Elukohajärgse munitsipaalüldhariduskooli määramise tingimused ja korra kehtestab vallavalitsus.
(4) Huvikooli õpilaskond moodustatakse sisseastumiskatsete alusel lastest ja noortest, kes soovivad õppeasutuses õppida ning omavad selleks vajalikke eeldusi.
§ 15. Õpilaste hindamine ja tunnustamine
(2) Õpitulemuste välishindamine toimub tasemetööde ja ühtsete põhikooli lõpueksamite kaudu, mille koostamise, läbiviimise ja hindamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(3) Õpilast tunnustatakse haridus- ja teadusministri kehtestatud tingimustel ja korras kiitusega põhikooli lõputunnistusel.
(4) Kool sätestab õpilaste tunnustusmeetmed kooli kodukorras.
(5) Huvikooli õpilaste teadmisi ja oskusi hinnatakse iga poolaasta ja õppeaasta lõpul, aga samuti kontsertidel, arvestustel, eksamitel, näitustel, konkurssidel, mille hulk ja põhinõuded on määratud raamõppekavadega.
(6) Õppetulemuste kindlaksmääramine toimub hinnete, hinnangute, kokkuvõtvate hinnete, riiklike tasemetööde ja eksamite põhjal.
§ 16. Kooli lõpetamine
(4) Huvikooli lõpetamist tõendab huvikooli lõpudokument, milles kajastatakse huvikoolis õppimise aeg ja läbitud õppeainete loend.
(1) Kool peab arvestust õpilaste õppest puudumiste üle, teeb puudumistest kokkuvõtte vähemalt üks kord õppeveerandi või -trimestri jooksul ning teavitab sellest vanemaid.
(7) Õpilastel on õigus kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid.
(8) Õppekavavälise tegevuse hinnakirja kehtestab vallavalitsus.
§ 21. Õpilaskond
§ 23. Õpilasesinduse valimine ja põhimäärus
(1) Esimese õpilasesinduse valimised kuulutab välja kooli direktor arvestusega, et õpilastel on võimalik ühe kuu vältel seada üles kandidaate.
(2) Pärast kandidaatide ülesseadmise tähtaja möödumist korraldab kool õpilaskonnas salajase hääletamise, kus igal õpilasel on üks hääl, mille ta saab anda eelistatud kandidaadi poolt.
(3) Esimesse õpilasesindusse kuuluvad oma valijaskonnalt enim hääli saanud õpilased.
(4) Õpilasesindus koostab õpilasesinduse põhimääruse eelnõu, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajatega.
(5) Õpilasesindus avalikustab kooli kodulehel kooli õpilasesinduse põhimääruse eelnõu ning annab õpilastele võimaluse esitada selle kohta kirjalikke ettepanekuid.
(6) Õpilasesinduse põhimääruse kiidab heaks õpilasesindus lihthäälteenamusega ning esitab kinnitamiseks direktorile.
(1) Kooli juhib direktor, kes täidab talle seadustes ja nende alusel õigus- ja haldusaktides pandud ülesandeid ning vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse korralduse ja tulemuslikkuse ja muude koolis läbiviidavate tegevuste, kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
2) esindab kooli ja käsutab kooli eelarvevahendeid antud volituste ulatuses, sealhulgas teeb eelarve piires tehinguid, mis on seotud õigusaktides, sealhulgas põhimääruses, sätestatud ülesannete täitmisega;
3) kehtestab kooli õppekavad, kooli päevakava, arenguvestluste korraldamise tingimused ja korra, pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava, hädaolukorra lahendamise plaani, kooli kodukorra, kooli sisehindamise korra ja kooli palgakorralduse põhimõtted;
4) otsustab õpilaste nimekirja arvamise ja nimekirjast väljaarvamise, elukohajärgse kooli määramise komisjoni otsuse alusel esimese klassi õpilaste nimekirja arvamise, haridusliku erivajadusega õpilastele tugimeetmete rakendamise, õpilaste suhtes tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamise, vanema taotluse alusel või alaealise mõjutusvahendite seaduses sätestatud juhul alaealiste komisjoni otsuse alusel õpilase pikapäevarühma vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise;
5) korraldab tugispetsialistide teenuse rakendamise, õpilaste ja koolitöötajate vaimse ja füüsilise turvalisuse ja tervise kaitse ning vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamise abinõude rakendamise, õppenõukogu tegevust, kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamise, õpilaste ja koolitöötajate kaitse hädaolukorras, esimese õpilasesinduse valimised, avaliku konkursi õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vabade ametikohtade täitmiseks;
6) teeb vajadusel vallavalitsusele ja hoolekogule ettepaneku suurendada õpilaste arvu klassis;
7) määrab hariduslike erivajadustega õpilaste õppe koordineerija, õpilase individuaalse arengu jälgimise kaardi koostamise ja täitmise eest vastutavad isikud;
9) annab aru kooli hoolekogule;
10) teeb koostööd õpilasesindusega ja kinnitab õpilasesinduse põhimääruse;
11) kinnitab koolitöötajate koosseisu ning sõlmib, muudab ja lõpetab õpetajatega ja teiste koolitöötajatega töölepinguid;
12) kutsub kokku kooli ja vanemate koostöö koordineerimiseks vähemalt üks kord aastas vanemate koosoleku;
13) täidab teisi seadusega või seaduse alusel õigusaktidega talle pandud ülesandeid.
(3) Direktor võib:
1) moodustada vallavalitsuse loal koolis pikapäevarühmi;
2) moodustada vallavalitsuse nõusolekul hariduslike erivajadustega õpilaste klasse ja rühmi;
3) moodustada õppe- ja kasvatustegevuse ning koolieluga seotud küsimuste lahendamiseks nõuandvaid komisjone ja töörühmasid.
(1) Kooli hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, õpetajate, vallavalitsuse, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
15) annab hinnangu huvitegevuse, pikapäevarühma vajaduse ja töökorralduse kohta;
17) täidab teisi seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid ning teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks;
18) lahendab hoolekogule õpilaste ja vanemate esitatud, õpetamist ja kasvatamist puudutavaid, vaidlusküsimusi
(3) Hoolekogu täidab talle seadustes ja nende alusel pandud ülesandeid põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ja teistes õigusaktides sätestatu alusel ning teeb vallavalitsusele ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(4) Hoolekogu moodustatakse ja selle töökord kehtestatakse vallavalitsuse kehtestatud korras.
(2) Personali koosseisu kinnitab kooli direktor Audru Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) kehtestatud korras.
(3) Personaliga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingud kooli direktor töölepingu seaduses sätestatud tingimustel ja korras. Välislepingu alusel tööle võetava õpetajaga sõlmib kooli direktor töölepingu välislepingus määratud tähtajaks.
(4) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Direktoriga sõlmib töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.
§ 28. Personali ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus
§ 29. Konkursi korraldamine
(1) Kooli vara moodustavad vallavalitsuse poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
§ 31. Kooli eelarve
(2) Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest, huvikooli põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamisest saadud tulust, kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest ning muudest vahenditest.
(4) Kooli eelarve kava projekti kohta annab arvamuse kooli hoolekogu ja vallavalitsus ning eelarve kinnitab vallavolikogu.
(1) Kooli asjaajamine tugineb avaliku teabe seadusele, Vabariigi Valitsuse kehtestatud asjaajamiskorra ühtsetele alustele ja kooli asjaajamiskorrale.
(3) Kool esitab oma tegevuse kohta aruandeid õigusaktidega kehtestatud ning koolis välja töötatud korras ja tähtaegadel.
§ 33. Arengukava, sisehindamine ja järelevalve
(2) Arengukava kinnitatakse vallavolikogu kehtestatud korras.
(4) Kooli sisehindamise korra kehtestab direktor, esitades selle enne arvamuse andmiseks hoolekogule.
(5) Kontrolli kooli õppetegevuse korralduse ning taseme üle teostab riiklik järelevalve vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korrale.
(2) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest tuleb Haridus- ja Teadusministeeriumi, asukohajärgset maavanemat, kooli, vanemaid, õpilasi ja õpilaste elukohajärgseid linna- või vallavalitsusi teavitada kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.
§ 35. Kooli põhimääruse kehtestamine ja muutmine
(2) Kooli põhimääruse ja selle muutmise eelnõu esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(3) Direktor esitab põhimääruse ja selle muutmise eelnõu arutamiseks ja ettepanekute tegemiseks vallavalitsusele, kes seejärel esitab need kehtestamiseks vallavolikogule.
Määrus jõustub kolmandal päeval Riigi Teatajas avaldamisest


Põhiseaduse 14. peatükk tagab kohaliku omavalitsuse autonoomia ehk õiguse otsustada ja korraldada kõiki kohaliku elu küsimusi iseseisvalt. Mõistagi peavad ka vallad ja linnad oma tegevuses järgima põhiseadust ja teisi seadusi. Kohustus austada inimeste põhiõigusi ja -vabadusi, säästa maksumaksja raha ja ajada asju ausalt laieneb ka kohalikule omavalitsusele.
Kohalik omavalitsus pole Vabariigi Valitsuse ega ministeeriumide kohalik käepikendus. Kohaliku omavalitsuse mõte on selles, et kohaliku elu küsimusi lahendaks kogukond ise just sellele linnale või vallale sobival moel. Mida ja kuhu ehitada, kuidas korraldada teede ja tänavate puhastus, prügivedu ja heakord, mida teha selleks, et vallas või linnas oleks hea elada – neid asju oskavad kõige paremini korraldada kohalikud elanikud ise. Riik peab siin olema toeks: asjad tuleb seada nii, et kohalikul omavalitsusel oleks raha kohaliku elu edendamiseks. Riik võib kohalikule omavalitsusele panna ka riigi ülesandeid, ent sel juhul tuleb anda riigieelarvest piisavalt raha. Kohalik ja riigi rahakott on eraldi.
Õiguskantslerilt küsitakse kohaliku omavalitsuse töö ja probleemide kohta palju. Üldjuhul lahenevad probleemid infovahetuse käigus, omavalitsus korrastab oma õigusakte õiguskantsleri ettepanekute kohaselt ja seetõttu pole olnud vaja kohtusse pöörduda. Erandiks on Narva Linnavolikogu, kes ei muutnud kohustuslikke sotsiaalteenuseid reguleerivaid põhiseadusvastaseid määrusi. Seetõttu tuli õiguskantsleril nende määruste põhiseadusvastaste sätete kehtetuks tunnistamiseks pöörduda Riigikohtusse.
Endiselt küsitakse õiguskantslerilt ka omavalitsuste ühinemislepingute järgimise ja sellise lepingu vaidlustamisvõimaluste kohta. Ühinemislepingute vaidlustamise võimalusi käsitles lähemalt õiguskantsleri mullune aastaaruanne.
Õigusaktide seaduslikkus
Lõppenud ülevaateaastal tegi õiguskantsler hulga ettepanekuid kohalike omavalitsuste määruste kooskõlla viimiseks seaduste ja põhiseadusega.
Koerte ja kasside pidamise eeskirjad
Viimsi valla lemmikloomade pidamise eeskiri pani hulkuva lemmiklooma toitjale lemmikloomapidaja kohustused ja vastutuse. Õiguskantsler tegi vallavolikogule ettepaneku viia eeskiri kooskõlla seadustega (loomakaitseseadus, loomatauditõrje seadus, kohaliku omavalitsuse korralduse seadus), Vabariigi Valitsuse määrusega („Hulkuvate loomade püüdmise, pidamise ja nende omaniku kindlakstegemise ning hulkuvate loomade hukkamise kord“) ja põhiseadusega. Hulkuva looma toitjale lemmikloomapidaja kohustuste ja vastutuse panek piirab õigusvastaselt tema omandipõhiõigust (põhiseaduse § 32 lg-d 1−3) ja üldist vabaduspõhiõigust (põhiseaduse § 19 lg 1). Vallavolikogu tunnistas õigusvastase sätte kehtetuks.
Kadrina valla koerte ja kasside pidamise eeskiri nägi selle rikkumise eest ette väärteokoosseisu, mida seadus (enam) ei sätesta. Väärteokoosseisud peab aga kehtestama seadus, mitte volikogu määrus. Ka tuleks volikogul määruses üksnes viidata seaduses sätestatud väärteokoosseisule, mitte seda määrusesse ümber kirjutada. Õiguskantsler tegi vallavolikogule ettepaneku viia eeskiri kooskõlla kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega, karistusseadustikuga ning hea õigusloome ja normitehnika eeskirjaga. Vallavolikogu järgis õiguskantsleri ettepanekut.
Lääne-Harju valla heakorraeeskiri keelas valla territooriumil muu hulgas:
teekatte, murukamara, lillede, põõsaste, hekkide või puude kahjustamise ning omavolilised raietööd;
asetada akna välisküljele sinna mittesobivaid esemeid ja toiduaineid;
kuivatada pesu rõdu või lodža piirdest kõrgemal.
Need keelud ei ole õiguspärased, sest ei arvesta erinevate omandivormidega ega kohaliku olustiku eripäradega (tihe- ja hajaasustus). Heakorraeeskirja kehtestamine on aga linna või valla ülesanne just sellepärast, et oleks võimalik arvesse võtta kohalikke olusid, sh iga paikkonna asustustihedust. Pärast haldusreformi on valdades linlikke alasid ning paljude linnade territooriumil hajaasustusega külasid, kus valitseb maaelulaad. Eraldatud maakohas ja tiheasustusega asulas tuleks rakendada erinevaid piiranguid. Kohalikke eeskirju kehtestades peab ka jälgima, et nende järgi ei oleks võimalik karistada inimest mitu korda ühe ja sama teo eest.
Õiguskantsler tegi Lääne-Harju Vallavolikogule ettepaneku viia valla heakorraeeskiri kooskõlla karistusseadustikuga ja põhiseadusega (§ 32 lg-d 1–3 – omandipõhiõigus; § 19 lg 1 – üldine vabaduspõhiõigus; § 23 lg 3 – topeltkaristamise keeld; § 13 lg 1 – õigusselgus). Vallavolikogu tegi heakorraeeskirjas vajalikud muudatused.
Külavanema valimise statuut
Haljala valla aleviku- ja külavanema ning piirkondliku kogukonnakogu statuut sätestas, et vallavalitsus väljastab aleviku- või külavanemale üldkoosolekul osalejate registreerimiseks elanike nimekirja. Vallavalitsusel ei ole aga õigust seda teha, sest aleviku või küla üldkoosoleku tegevus ega aleviku- või külavanema valimine ei ole praegu reguleeritud avaliku ülesande täitmisena. Seega oleks tegu isikuandmete õigusvastase töötlemisega. Volikogul on siiski võimalik aleviku- või külavanema valimise korraldamist ja oma määruste üle järelevalve tegemise korda reguleerida avaliku ülesande täitmisena.
Õiguskantsler tegi Haljala Vallavolikogule ettepaneku viia statuut kooskõlla rahvastikuregistri seadusega ja põhiseadusega (§ 26 – eraelu puutumatus). Vallavolikogu arvestas õiguskantsleri ettepanekuga ja kehtestas uue statuudi.
Türi valla elanik juhtis õiguskantsleri tähelepanu valla jäätmehoolduseeskirja sätetele, mis reguleerivad vallas korraldatud jäätmeveo sagedust. Eeskiri sätestas, et tavalisest harvemini (üks kord kvartalis) võib jäätmeid vedada siis, kui jäätmetekke kohas elab kuni kaks inimest, jäätmeid tekib vähe ning nende konteineris hoidmine ei põhjusta ümbruse reostust.
Õiguskantsler leidis, et jäätmeseadus ei luba siduda jäätmeveo sagedust kinnistul elavate inimeste arvuga. Niisiis on eeskirja selline tingimus meelevaldne ega võimalda omavalitsusel teostada kaalutlusõigust.
Õiguskantsler tegi Türi Vallavolikogule ettepaneku viia valla jäätmehoolduseeskiri kooskõlla jäätmeseadusega ja põhiseadusega (§ 3 lg 1 ja § 154 lg 1 – seaduslikkus). Volikogu kehtestas valla uue jäätmehoolduseeskirja, milles on järgitud õiguskantsleri ettepanekut.
Ehitusmäärused
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse jõustumisel 1. juulil 2015 jäid kohalikud omavalitsused ilma õigusest kehtestada oma määrusega maakasutus- ja ehitustingimusi. Seega pidid kohalikud omavalitsused hiljemalt 1. juuliks 2017 oma ehitusmäärused üle vaatama ja seadusega kooskõlla viima (ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seadus). Tallinna ja Haapsalu linnavolikogu olid jätnud mõne ehitusmääruse tähtajaks muutmata. Õiguskantsler tegi Tallinna Linnavolikogule ettepaneku tunnistada Astangu, Pelgulinna ja Nõmme linnaosa ehitusmäärused kehtetuks ja saatis Haapsalu Linnavolikogule märgukirja, milles palus viia linna ehitusmäärused seadusega kooskõlla. Mõlemal juhul arvestati õiguskantsleri ettepanekuga ja asjakohased määrused on praeguseks kehtetuks tunnistatud.
Kauplemise kord
Loksa Linnavolikogu määrusega kehtestatud „Laadal, avalikul üritusel ja tänaval kauplemise kord“ muutis seadusega sätestatud mõistete sisu. See ei ole õiguspärane, sest määrusega ei saa seaduses sätestatud mõistete sisu laiendada ega kitsendada.
Õiguskantsler tegi Loksa Linnavolikogule ettepaneku (29.11.2018; 22.04.2019) viia määrus kooskõlla kaubandustegevuse seadusega, majandustegevuse seadustiku üldosa seadusega ja põhiseadusega (§ 13 lg 2 – õigusselgus; § 3 lg 1 ja § 154 lg 1 – seaduslikkus). Linnavolikogu tunnistas kõnealuse määruse kehtetuks.
Finantsjuhtimise kord
Lüganuse valla finantsjuhtimise korrast ei selgunud, kas juhul, kui lisaeelarve võetakse vastu kahel või enamal lugemisel, menetletakse seda volikogus samamoodi nagu eelarve eelnõu.
Õiguskantsler tegi Lüganuse Vallavolikogule ettepaneku täiendada valla finantsjuhtimise korda lisaeelarve menetlemise osas. Seda volikogu ka tegi.
Tartu Linnavolikogu kehtestatud „Puudega lapsele sotsiaalteenuste osutamise kord“ sätestas, et sotsiaalteenust osutatakse Tartu linna haldusterritooriumil. Vald või linn ei tohi aga piirata kohustusliku kohaliku sotsiaalteenuse osutamist üksnes oma territooriumiga. Sellise piirangu seadmisel ei ole kohalikul omavalitsusel enam võimalik arvestada inimese konkreetset olukorda: näiteks vajadust sõita väljapoole seda valda või linna taastusravile või minna koos tugiisikuga klassiekskursioonile. Niisiis ei taga selline regulatsioon seda, et abi andmisel lähtutakse inimese vajadustest.
Abivajavale lapsele peab abi andma tema rahvastikuregistrijärgne omavalitsus ning seejuures ei oma tähtsust ei lapse vanema registreeritud ega tegelik elukoht. Teised vallad või linnad võivad inimest aidata, kuid ei ole selleks kohustatud (välja arvatud vältimatu abi). Niisiis, kui rahvastikuregistrijärgne vald või linn inimest ei aita, võibki ta jääda abita. Selline olukord pole aga lubatud. Kui abivajav laps elab tegelikult teises vallas või linnas, võib see muuta abi andmise keerulisemaks, kuid ei anna alust jätta teda abita. Kui kohalik omavalitsus teab, et abivajava lapse tegelik elukoht on teises vallas või linnas, tuleb tal selgitada lapsevanemale kohustust hoolitseda selle eest, et tema enda ja tema alaealiste laste elukoha aadress oleks õige.
Õiguskantsler tegi Tartu Linnavolikogule ettepaneku viia puudega lapsele sotsiaalteenuste osutamise kord kooskõlla sotsiaalhoolekande seadusega, sotsiaalseadustiku üldosa seadusega ja põhiseadusega (§ 3 lg 1 ja § 154 lg 1 – seaduslikkus). Linnavolikogu arvestas õiguskantsleri ettepanekut ja tunnistas määruse õigusvastase sätte kehtetuks.
Loksa linna ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise, nende kasutamise ja liitumistasu võtmise korra sätted reguleerivad veeteenuse hinda, sätestades, et ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitunu maksab vee-ettevõtjale abonenttasu, mille suuruse kinnitab linnavalitsus vee-ettevõtja ettepanekul. Need sätted on seadusega vastuolus, sest seadused ei anna volikogule õigust reguleerida üldaktiga veeteenuse hinnakujundust. Õiguskantsler tegi Loksa Linnavolikogule ettepaneku viia määrus põhiseadusega kooskõlla. Loksa Linnavolikogu arvestas õiguskantsleri ettepanekuga ja muutis määrust.
Vallavalitsuse määrusega kehtestatud „Põhja-Sakala valla hankekord“ sisaldab sätet, mille kohaselt asjade ostmisel ja teenuste tellimisel, mille eeldatav maksumus jääb alla 10 000 euro, ning ehitustööde tellimisel, mille eeldatav maksumus jääb alla 20 000 euro, võib teha ettepaneku pakkumuse tegemiseks ühele isikule. Seega võimaldab vald kindla ja võrdlemisi suure summa ulatuses osta asju ning tellida teenuseid ja ehitustöid üksnes ühelt pakkujalt.
Selline hankekorra säte ei ole kooskõlas riigihangete korraldamise üldpõhimõtetega ja kitsendab õigusvastaselt konkurentsivabadust ning seeläbi ka isikute ettevõtlusvabadust (põhiseaduse § 31). Riigihangete korraldamise üldpõhimõtted (riigihangete seaduse § 3) näevad aga muu hulgas ette, et hankija peab tegutsema riigihanke korraldamisel läbipaistvalt, kontrollitavalt ja proportsionaalselt ning tagama konkurentsi tõhusa ärakasutamise. Need põhimõtted on kehtestatud selleks, et ära hoida nn suunatud riigihanked kindla tootja, toote või pakkuja eelistamiseks, ja avada riigihange konkurentsile. Konkurentsi tõhus ärakasutamine eeldab, et riigihankes osalemise võimalus antakse kõigile, kes suudavad pakkuda omavalitsusele sobivaid lahendusi.
Õiguskantsler saatis Põhja-Sakala Vallavalitsusele märgukirja valla hankekorra seadusega kooskõlla viimiseks.
Õiguskantsleri hinnangul on mitmed Narva Linnavolikogu kehtestatud kohustuslikke sotsiaalteenuseid reguleerivad määrused põhiseadusvastased. Narva elanikud ei saa linnalt vajaduse korral abi ega toetust nii, nagu seadus ette näeb. Õiguskantsleri ettepanekutest hoolimata pole Narva Linnavolikogu õigusvastaseid määrusi muutnud. Seetõttu esitas õiguskantsler Riigikohtule taotluse, milles palus tunnistada mitmed kohustuslikke sotsiaalteenuseid reguleerivate Narva Linnavolikogu määruste sätted kehtetuks.
Põhiõiguste ja -vabaduste tagamine
Vallad ja linnad peavad oma tegevuses järgima isikute põhiõigusi ja -vabadusi ning hea halduse tava. Õiguskantsleri ülesanne on teha selle üle järelevalvet. Menetlus lõpeb õiguskantsleri seisukohavõtuga, milles ta hindab, kas kontrollitud asutuse tegevus on õiguspärane ja hea halduse tava nõuetega kooskõlas.
Põhiseaduse kohaselt (§ 154 lg 1) otsustavad ja korraldavad kohalikud omavalitsused seaduste alusel iseseisvalt kõiki kohaliku elu küsimusi. Kohaliku elu küsimused kerkivad esile kohalikust kogukonnast. Seaduste alusel või kokkuleppel omavalitsusega võib riik vallale või linnale panna täitmiseks ka riiklikke kohustusi (põhiseaduse § 154 lg 2).
Sageli pöörduvad lapsevanemad õiguskantsleri poole kaebusega, et nad ei ole rahul linna või valla lastekaitsetöötaja tegevusega. Enamasti puudutavad need kaebused lastekaitsetööd vanematevahelises hooldusõiguse või suhtlusõiguse vaidluses. Nimelt peab kohus küsima alaealist puudutavas kohtumenetluses valla- või linnavalitsuse seisukohta. Vanematel on erinevad ootused, mida lastekaitsetöötaja peaks enne kohtule arvamuse esitamist tegema. Erinev on ka lastekaitsetöötajate praktika.
Õiguskantsler leidis üht avaldust lahendades, et Pärnu linn oli rikkunud lastekaitseseaduse nõudeid, jättes enne kohtule arvamuse andmist lapsed ära kuulamata ning laste huvid igakülgselt välja selgitamata. Pärnu Linnavalitsusele saadetud soovituses selgitas õiguskantsler, et kohtumenetlusse kaasatud kohalik omavalitsus peab:
välja selgitama lapse parimad huvid vastavalt lastekaitseseaduse § 21 nõuetele;
kuulama lapse ära ja dokumenteerima temaga peetud vestluse;
koguma teavet lapse olukorra ning lapse ja vanemate suhete kohta, sh vajadusel tegema kodukülastuse;
esitama kohtule neutraalse ja üksikasjaliku ülevaate lapse ja pere olukorrast, sh soovituslikult lapse ärakuulamise protokolli või muu väljavõtte lapsega peetud vestluse kohta;
vältima kohtule edastatavates seisukohtades hinnangute andmist.
Riik ja kohalikud omavalitsused peavad tagama eestikeelse hariduse kättesaadavuse (põhiseaduse § 37 lg-d 2 ja 4) kõigile, sõltumata sellest, mis on õpilaste emakeel.
Riik ja Kohtla-Järve Linnavalitsus on kokku leppinud, et Kohtla-Järve linnas pakub edaspidi eestikeelset gümnaasiumiharidust riik. Lahendus, mis võimaldab erineva emakeelega noortel õppida ühes koolis, toetab ühiskondlikku üksteisemõistmist ja selle kaudu ka põhiseaduslike väärtuste järgimist. Samas nõuab see riigilt ja kohalikelt omavalitsustelt senisest suuremat pingutust, et tagada eesti keele jätkusuutlikkus ka neis kohtades, kus eesti emakeelega inimesed on vähemuses (vt õiguskantsleri seisukoht „Kohtla-Järve koolivõrgu ümberkorraldamine“).
Kohalik omavalitsus peab põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse kohaselt tagama võimaluse omandada põhiharidus üldjuhul lapse elukohajärgses ja omavalitsuse enda peetavas koolis. Vald või linn korraldab õpilastele sõidu kooli ja tagasi. Seejuures ei pea omavalitsus hüvitama kulusid, mida pere teeb last isikliku sõidukiga kooli ja tagasi sõidutades. Kui omavalitsus on taganud lapsele võimaluse omandada põhiharidus sama valla või linna koolis, ei pea ta korraldama õpilaste vedu naaberomavalitsuse kooli ja tagasi. Seaduse kohaselt tuleb omavalitsusel koolitransport korraldada juhul, kui ta on kokkuleppel muu valla või linnaga määranud selles asuva kooli lapse elukohajärgseks kooliks. Samas ei ole omavalitsus ka sellisel juhul kohustatud hüvitama isikliku sõiduki kasutamise kulusid. Õpilase sõidukulude hüvitamise kohustus on elukohajärgsel omavalitsusel üksnes juhul, kui omavalitsusel ei ole võimalik õpilasele koolivälise nõustamismeeskonna soovituse järgi õpet tagada ning kui omavalitsus ei ole korraldanud ise transporti või kui sõidukulusid ei ole hüvitatud riigieelarvest ühistranspordiseaduse sätete alusel kehtestatud korras (vt „Õpilase sõidukulude hüvitamine“).
Lasteaiateenuse kättesaadavus
On õiguspärane, et omavalitsus annab lasteaiakoha eelisjärjekorras sellele lapsele, kelle õde või vend juba käib samas lasteaias. Vald või linn peab koolieelse lasteasutuse seaduse kohaselt tagama mõistliku aja jooksul koha koolieelses lasteasutuses kõigile soovijatele, kes vastavad seaduses toodud tingimustele. Seega peab ka laps, kellel õdesid-vendi lasteaias ei ole, saama lasteaiakoha. Siiski ei anna seadus õigust saada kohta mõnes konkreetses lasteasutuses (vt „Lasteaiakoha andmise põhimõtted“).
Volikogu võib oma määrusega (vt „Lapsevanema osalustasu kehtestamine Lääne-Harju valla koolieelsetes lasteasutustes“) kehtestada (haldusreformi käigus moodustunud) valla lasteaedades lapsevanema makstava osalustasu ülemmäära, nähes samal ajal ette erisused ja nende kaotamise üleminekuaja järel. Õiguskantsleri poole pöördusid Lääne-Harju valla elanikud, kes ei olnud rahul valla kehtestatud lasteaiatasu erinevusega. Seadus lubab valla- või linnavolikogul kehtestada vanemate osalustasu määra, mis võib olla diferentseeritud sõltuvalt lapse vanusest, lasteasutuse majandamiskuludest või muudest asjaoludest. Seega lubab seadus võtta tasu diferentseerimise aluseks ka seaduses sõnaselgelt sätestamata asjaolud. Enne ühinemist kehtisid valdades erineva suurusega kohatasud ja seetõttu soovis loodud vald kehtestada ühtsele kohatasule õiglase ülemineku korra.
Õiguskantsler leidis, et valla lasteaedade kohatasu sujuva suurendamise vajadust võib pidada erineva kohtlemise mõistlikuks ja asjakohaseks põhjuseks, mis on seadusega kooskõlas.
Õiguskantslerilt palus abi inimene, kelle elukoha registreerimise taotluse oli perekonnaseisuamet tagasi lükanud. Inimene soovis registreerida oma elukoha hosteli aadressil ning esitas seal elamise tõenduseks majutusasutuse tõendi. Tallinna Perekonnaseisuameti esindaja jättis tema elukoha registreerimata ning nõudis inimeselt lisatõendina üürilepingut või hoone omaniku luba. Õiguskantsler leidis, et perekonnaseisuameti nõudmine ei ole põhjendatud. Piisab sellest, kui tõendatakse ruumi kasutuse õigust. Hostelis elamise tõendamiseks võib esitada teenuseosutaja kinnituskirja broneeringu kohta. Sellisel juhul ei pea esitama lisaks hoone omaniku luba.
Valla- või linnavalitsus ei või eluruumi andmisest kui sotsiaalteenusest keelduda põhjusel, et tal ei ole sobivat ja vaba eluruumi pakkuda. Sellisel juhul tuleb omavalitsusel eluruum leida kinnisvaraturult. Vallavalitsus ei või panna oma kohustust abivajaja õlule. Eluruum tuleb abivajajale tagada mõistliku aja jooksul ning abivajaja taotlus tuleb vallavalitsusel lahendada seaduses ettenähtud tähtajaks (sotsiaalseadustiku üldosa seaduse kohaselt kümme tööpäeva). Tapa Vallavalitsusele saadetud kirjas rõhutas õiguskantsler, et kohaliku omavalitsuse koostatud haldusakt eluruumi andmise kohta peab olema selge, üheselt mõistetav ja põhjendatud ning selles peab olema ära toodud vaidlustamise kord.
Kohalik omavalitsus ei saa jätta abivajadust terviklikult hindamata ja otsust tegemata ka juhul, kui omavalitsuse hinnangul vajab inimene psühhiaatrilist abi või erihoolekandeteenust.
Ka lõppenud ülevaateaastal tuli õiguskantsleril lahendada puudulike või ebatäpsete aadressiandmete tõttu toetusest ilma jäänud pensionäride muresid. Ruumiandmete seaduse kohaselt tuleb hooneosale (korterile) koha-aadress määrata juhul, kui tegemist on eluruumiga või kui selle eristamine aadressi alusel on vajalik muul põhjusel.
Tallinn on näiteks keeldunud eraldatud eluruumile aadressi määramast juhul, kui detailplaneeringuga ette nähtud korterite/eluruumide arv ei lange kokku tegelikult olemas olevate eluruumide arvuga. Samuti on Tallinn jätnud aadressi täpsustamata põhjendusel, et inimene jääks sel juhul ilma maamaksuvabastusest. Õiguskantsleri palvel on Tallinna linn senist praktikat siiski muutnud.
Ligipääs avalikele hoonetele
Kohalikul omavalitsusel lasub kohustus hoolitseda selle eest, et puuetega inimesed saaksid iseseisvalt ja täielikult osaleda kõigis eluvaldkondades. Seega tuleb neile teistega võrdsetel alustel võimaldada ligipääs hoonetele, ühistranspordile, teabele ja suhtlusele. See on oluline ka seoses valimistega (vt „Juurdepääs avalikele hoonetele“).
Ühistranspordikorralduse probleemidega seoses saatis õiguskantsler kohalikele omavalitsustele märgukirja. Ta juhtis tähelepanu võimalustele, kuidas saavad vallad ja linnad koolitransporti korraldada (abinõud reisijate turvalisuse tagamiseks, puuetega inimest juurdepääsu tagamiseks ühissõidukitele). Kohalikest oludest täpse ülevaate saamiseks palus õiguskantsler valdadel ja linnadel saata talle asjakohast teavet. Ülevaate koostamise ajaks oli õiguskantslerile vastuse saatnud 59 omavalitsust. (Loe täpsemalt peatükist „Lapsed ja noored".)
Kohalik omavalitsus peab enda kehtestatud detailplaneeringuga arvestama nii ehitus-, kasutus- kui ka avaliku ürituse luba andes, samuti detailplaneeringu järgimise üle ehitusseadustiku alusel järelevalvet tehes. Olukorras, kus motoringraja lähiümbruses ületab müra kehtestatud piirnorme, kuid detailplaneering näeb ette nõuded müra vähendamiseks, on ringraja lähiümbruse elanikel õigus eeldada, et kohalik omavalitsus tagab planeeringus sätestatud nõuete täitmise.
Selleks et hinnata, kas müra vähendamiseks rakendatud abinõud on piisavad, tuleb müra mõõta. Mõõtmise tulemuste alusel saab otsustada, kas peale planeeringus sätestatud nõuete järgimise on vaja võtta müra vähendamiseks tarvitusele lisaabinõusid. Detailplaneeringus ettenähtud nõudeid tuleb järgida ka olenemata müra tasemest (vt „Audru ringraja müra“).
Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamine
Korraldatud jäätmeveoga liitumisest vabastamise otsust tehes peab valla- või linnavalitsus lähtuma üksikjuhtumi asjaoludest. Esmajärjekorras vastutab oma jäätmete äraveo eest isik, kelle tegevuse tulemusena ja kelle valduses on jäätmed tekkinud. Samas võib jäätmevaldaja korraldada jäätmeveo ka korteriühistu kaudu. Normid, millest lähtudes valla- või linnavalitsus saab jäätmeveost vabastamise üle otsustada, on jäätmeseaduses olemas (vt „Jäätmeveost vabastamine“).
Kinnisasja avalikes huvides omandamise seaduse § 39 lõike 1 järgi otsustab sundvalduse seadmise see, kellel on ehitusseadustiku kohaselt õigus anda ehitusluba või otsustada eratee avalikuks kasutamiseks määramine. Kuigi kõnealune seadusesäte ei määratle sundvalduse seadmise pädevust ammendavalt, ei ole üksnes selle tõttu põhjust pidada seda sätet põhiseadusega vastuolus olevaks. Kõnealusel juhul on põhiseaduspärane tõlgendus selline, mis võimaldab kinnisasja avalikes huvides omandamise asemel seada sellele sundvaldus. Ehkki alla 35 kV õhuliini rajamiseks pole ehitusluba vaja, on sundvalduse seadmise pädevus siiski vallal või linnal (vt „Sundvalduse seadmise pädevus“).
Avalikkuse ligipääsu teele on võimalik tagada eelkõige kaht moodi. Esmalt tuleks proovida kokkuleppel kinnistuomanikuga seada kinnistule servituut (või muu piiratud asjaõigus). Kui kinnistuomanikuga kokkuleppele ei jõuta, võib kinnisasja avalikes huvides omandamise seaduse alusel seada teele sundvalduse (vt „Valla tegevus sundvalduse seadmisel“).
Eratee hooldus
Õiguskantslerilt paluti selgitust erateel tehtava lumetõrje reeglite kohta. Ehitusseadustiku järgi peab kohalik omavalitsus eratee lumest puhtaks lükkama vaid siis, kui see tee on määratud avalikuks kasutamiseks. Linnal või vallal on võimalik olla vastutulelikum. Omaniku tahte vastaselt või seaduses sätestatud muu õigusliku aluseta ei saa omavalitsus avalikuks kasutamiseks määramata eratee talihooldust korraldada. Seda tehes rikuks ta omandipõhiõigust (põhiseaduse § 32; vt „Avalikuks kasutamiseks määramata eratee talihooldus“).
Hea halduse põhimõte (põhiseaduse § 14) nõuab, et omavalitsustel tuleb inimeste ja juriidiliste isikute pöördumistele vastata korrektselt ja õigeaegselt ning pöördumist peab menetlema vastavalt selle sisule. Inimesele või juriidilisele isikule saadetav vastus peab olema nii põhjalik ja informatiivne kui võimalik, sisaldama kogu asjassepuutuvat sisulist teavet ning olema põhjendatud. Õigusaktidest ei tulene, et registreeritakse üksnes dokumendid, mis on allkirjastatud digitaalselt (ettepanekud ja soovitused Türi Vallavalitsusele, Kohtla-Järve Linnavalitsusele, Harku Vallavalitsusele, Toila Vallavalitsusele jt).
Hoone omanikule tehtud omavalitsuse ehitusjärelevalvealase ettekirjutuse (viia hoone tehnoseadmete müratase vastavusse kehtivate normidega) täitmine ei välista seda, et ventilatsiooniseadmete töörežiimi muutumisel ületab müratase ikkagi norme. Sellises olukorras ei ole hea haldusega kooskõlas, kui omavalitsus keeldub edasisest menetlusest ning soovitab inimesel pöörduda selle küsimusega hoone omaniku poole. Vald või linn peab ise välja selgitama olulise tähtsusega asjaolud ja vajaduse korral koguma tõendeid omal algatusel (haldusmenetluse seaduse § 6, korrakaitseseaduse § 1 lg 2). Samuti tuleb tegutseda võimalikult kiiresti, otstarbekalt ja tõhusalt, vältides isikule ebameeldivuste ja üleliigsete kulude tekitamist (vt „Ventilatsiooniseadmete müra vähendamine“).
Hea halduse põhimõttega ei ole kooskõlas nõuda asjakohatuid andmeid ja dokumente. Kõik avaliku võimu esitatud nõuded peavad olema seaduslikud, põhjendatud, proportsionaalsed ja mõistlikus seoses nõude eesmärgiga (vt märgukiri Tallinna Linnavolikogule).
Olukorras, kus inimene otsib vastust emotsionaalselt tähtsale küsimusele (näiteks lähisugulase hauaplatsi asukoht), tuleb ametiasutusel olla empaatiline. Hea haldus laias mõttes hõlmab ka abivalmidust ja heatahtlikkust.
Õiguskantsleri ametkond analüüsis linnade ja valdade kodulehtedel avaldatud teavet sotsiaalteenuste kohta, mida kohalik omavalitsus peab seaduse kohaselt oma elanikele korraldama. Teave peab olema piisav, kättesaadav ja arusaadav ning teavitusviisid mitmekülgsed. Kui inimene oma õigusi ei tea, ei saa ta neid ka kasutada (märgukirjad Tartu Linnavalitsusele, Maardu Linnavalitsusele, Tartu Vallavalitsusele).
Volikogu istungite avalikkus
Volikogu istungite avalikkus tähendab, et igal inimesel on õigus teda huvitavate päevakorrapunktide arutelu ja hääletamist kohapeal jälgida. Volikogu esimehe otsustus saata volikogu istungilt välja avaliku päevakorrapunkti arutelu jälgivad inimesed ei ole kooskõlas kohaliku omavalitsuse tegevuse ja volikogu istungi avalikkuse põhimõttega. See otsustus ei järgi ka kaalutlusõiguse teostamise nõudeid ning on vastuolus põhiseadusega (§ 34 – liikumisvabadus, sh viibimisõigus; § 44 lg 1 – õigus vabalt saada üldiseks kasutamiseks levitatavat informatsiooni).
Õiguskantsler juhtis Saarde Vallavolikogu esimehe ja volikogu liikmete tähelepanu vajadusele järgida täpselt istungi külaliste õigusi.
Volikogu töö
Volikogu on kohaliku omavalitsuse esinduskogu (põhiseaduse § 156 lg 1), kes valitakse demokraatlikel valimistel ja kelle pädevuses on otsustada kõige olulisemad kohaliku elu küsimused.
Volikogu liikme ametite ühitamatus
Volikogu liikme volituste ennetähtaegse lõppemise alused sätestab kohaliku omavalitsuse korralduse seadus. Selle kohaselt lõpevad volikogu liikme volitused enne tähtaega ka „seoses töötamisega sama valla või linna ametiasutuses töölepingu alusel“ (§ 18 lg 1 p 6).
Õiguskantsleri hinnangul on selline volikogu liikme volituste ennetähtaegse lõpetamise alus vastuolus põhiseadusega (§ 10, § 11 teine lause, § 29 lg 1, § 156 lg 1), Euroopa kohaliku omavalitsuse hartaga (art 3 lg 2 esimene lause) ja harta kohaliku omavalitsuse üksuse tegevuses osalemise õigust käsitleva lisaprotokolliga (art 1 lg 5.1). See on vastuolus ka kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusega (§ 5 lg 5). Kõnealune säte piirab ülemääraselt passiivset valimisõigust, volikogu liikme vaba mandaati, tegevusala ja töökoha valiku vabadust ning ei ole kooskõlas demokraatia ja valimisõiguse ühetaolisuse põhimõtetega. Volikogu liikme mandaadi ning valla või linna ametiasutuses töölepingu alusel töötamise ühitamise riskid võib huvide konflikti korral maandada nõnda, et volikogu liige taandab end arutelust ja otsustamisest.
Õiguskantsler pöördus Riigikogu poole, et parlament viiks selle seadusesätte kooskõlla seadustega, Euroopa kohaliku omavalitsuse harta ja selle lisaprotokolliga ning põhiseadusega.
Volikogu istungi ettevalmistus
Volikogul kui põhiseaduslikul institutsioonil (põhiseaduse § 156) on enesekorraldusõigus. Muu hulgas annab see võimaluse otsustada, millised materjalid tuleb menetluse eri etappides iga küsimuse arutamiseks ja otsustamiseks ette valmistada. Iga nii-öelda informatiivse päevakorrapunkti arutamiseks ei pruugi kirjalikke materjale vaja olla. Volikogu liikmed peavad saama volikogu istungi materjalidega tutvuda enne istungit ning valmistuda päevakorras olevate küsimuste arutamiseks. Hea halduse põhimõttele (põhiseaduse § 14) vastab niisugune volikogu töökorraldus, mis võimaldab igas menetluse etapis kõigil volikogu liikmetel kujundada oma seisukoha õigeaegse, objektiivse ja piisava informatsiooni alusel. Kui volikogu istungi nii-öelda informatiivses päevakorrapunktis antakse volikogu liikmetele kirjalik materjal alles pärast istungit, on neil õigus teada, miks nad ei saanud seda materjali enne istungit.
Volikogu ainupädevus
Õiguskantslerilt küsiti, kas volikogu tohib oma ainupädevuses olevas küsimuses (nt toetuste andmise kord) kehtestada volitusnorme. Õiguskantsler leidis, et volikogul on õigus seda teha (vt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1), kuid sellise ainupädevuses oleva küsimuse kõige olulisemad aspektid peab volikogu ise reguleerima, mitte andma need kellegi teise (nt vallavalitsuse) otsustada. Vastasel juhul võib ainupädevus muutuda sisutühjaks. Mis täpselt on küsimuse kõige olulisemad aspektid, tuleb igal konkreetsel juhul hinnata eraldi, lähtudes probleemi olulisusest.
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse kohaselt on volikogu ainupädevuses ainult üldplaneeringut muutva detailplaneeringu kehtestamine, mitte aga selle algatamine. Planeerimisseadus kohustab üldplaneeringut muutva detailplaneeringu koostamisel järgima üldplaneeringu menetlusnõudeid, kuid selline sõnastus ei hõlma planeeringu algatamist. Seega, kui valla- või linnavalitsuse algatatud detailplaneeringu menetluses selgub vajadus üldplaneeringut muuta, siis ei pea pooleliolevat menetlust lõpetama ja volikogu poolt uuesti algatama.
Volikogu võiks oma seisukoha detailplaneeringu suhtes avaldada siiski võimalikult vara, sest linna- või vallavalitsusel ei ole mõistlik menetleda sellist üldplaneeringut muutvat detailplaneeringut, mida volikogu niikuinii ei toetaks (vt „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamise pädevus“).
Volikogu liikme õiguste kaitse
Volikogusisesed õigusvaidlused on küll halduskohtu pädevuses, kuid volikogu liikmetel puudub õigus pöörduda oma staatusest tulenevate õiguste kaitseks kohtusse. Riigikogu liikmetele annab sellise õiguse põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seadus (§-d 16 ja 17).
Selleks et tõhustada volikogu liikmete õiguste kaitset ja esindusdemokraatia toimivust, pöördus õiguskantsler Riigikogu põhiseaduskomisjoni poole ettepanekuga kaaluda võimalust anda volikogu liikmele õigus pöörduda seadusega kindlaks määratud juhtudel oma staatusest tuleneva õiguse kaitseks otse halduskohtusse.
Volikogu aseesimeeste valimine
Volikogu aseesimeeste valimist reguleerib kohaliku omavalitsuse korralduse seadus (KOKS) ja valla või linna põhimäärus. Seadus ei nõua ega keela volikogu aseesimeeste valimist ühel ja samal istungil (aseesimeeste valimise kohta uue volikogu koosseisu esimese istungi päevakorras vt KOKS § 44 lg 3). Arvestada tuleb ka valla või linna põhimääruses kehtestatud volikogu istungi päevakorra ettevalmistamise nõudeid.
Volikogu tegevuse avalikkus
Õiguskantsleri hinnangul on õiguspärane valla või linna põhimääruse säte, mille järgi volikogu komisjoni koosolekud on kinnised, välja arvatud juhul, kui komisjoni esimees otsustab teisiti. Tegevuse avalikkus on kohaliku omavalitsuse üks aluspõhimõtteid. Volikogu kehtestab oma komisjonide töökorralduse ja menetlusreeglid. Seaduse järgi ei pea volikogu komisjonide koosolekud olema avalikud (volikogu istungite avalikkuse kohta vt KOKS § 44 lg 4). Loomulikult võib volikogu muuta oma komisjonide koosolekud ka avaliku(ma)ks.
Revisjonikomisjoni tegevus
Volikogu revisjonikomisjoni kirjalikud omavalitsusesisesed pöördumised ei kujuta endast teabenõuet avaliku teabe seaduse tähenduses.
Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus (§ 48 lg 5) ei kohusta volikogu võtma vastu tema revisjonikomisjoni esitatud õigusakti eelnõu. Õigusakte kehtestab volikogu, mitte tema komisjon.
Valla või linna valitseva mõju all oleva sihtasutuse tegevuse kontrollimisel ei saa lähtuda üksnes sihtasutuste seadusest, vaid tuleb arvestada ka volikogu revisjonikomisjoni pädevusega. Revisjonikomisjon lähtub oma tegevuses kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, valla või linna põhimäärusest, komisjoni tööplaanist ja ka volikogu määratud ülesannetest. Seaduse kohaselt tuleb revisjonikomisjonil vähemalt kord aastas esitada volikogu istungil aruanne oma tegevuse kohta. Komisjon peab kindlasti andma kirjaliku ülevaate ka majandusaasta aruande kohta ning esitama selle volikogule. Komisjonil on õigus kontrollida valla või linna valitseva mõju all oleva äriühingu, sihtasutuse ja mittetulundusühingu tegevuse seaduslikkust, otstarbekust ja tulemuslikkust ning valla või linna vara kasutamise sihipärasust. Revisjonikomisjonil on õigus saada teavet ja kõiki oma tööks vajalikke dokumente. See, milliseid dokumente revisjonikomisjon kontrollib, sõltub konkreetse revisjoni sisust.
Õiguskantsleri poole pöörduti lõppenud ülevaateaastal mitmel korral küsimustega huvide konflikti kohta kohalikus omavalitsuses. Peamiselt puudutasid küsimused ametiisikute tegevus- ja toimingupiiranguid.
Õiguskantsler selgitas, et volikogu liikmeks olev munitsipaalkooli direktor võib hääletada valla- või linnaeelarve või lisaeelarve vastuvõtmisel (mis sisaldab koolide rahastamise osa). Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse kohaselt (§ 17 lg 5) ei tohi volikogu liige osa võtta volikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang, nagu sätestab korruptsioonivastane seadus. Toimingupiiranguid ei kohaldata õiguse üldakti vastuvõtmisel ja selle vastuvõtmises või ettevalmistamises osalemisel. Kohaliku omavalitsuse eelarvet loetakse korruptsioonivastase seaduse tähenduses üldaktiks (§ 11 lg 3 p 1).
Volikogul on õigus oma liikmete töötasu suurus vallavanema või linnapea töötasust nii-öelda lahti siduda, s.t kehtestada volikogu liikme tasuks kindel summa, mitte määratud protsent vallavanema või linnapea töötasust.
Seadused ei keela volikogu liikmel sõlmida valla- või linnavalitsusega käsunduslepingut. Arvestada tuleb aga korruptsioonivastase seaduse ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse nõudeid (toimingupiirang, taandamine). Volikogu liikme volitused lõpevad enne tähtaega muu hulgas seoses töötamisega sama valla või linna ametiasutuses töölepingu alusel. Seda, kas vormiliselt käsunduslepinguna sõlmitud leping on sisult tööleping ja sel alusel on volikogu liikme volitused ennetähtaegselt lõppenud, hindab valla või linna valimiskomisjon.
Ametiisik (nt munitsipaallasteaia direktor) ei tohi toimingupiirangu juhtumi korral (nt teenistusalase otsuse tegemine lähisugulasest alluva kohta – vt korruptsioonivastase seaduse § 11 lg 1 ja lg 3 p 5) anda oma alluvale ülesannet teha toiming või otsus tema asemel. Ametiisikul tuleb toimingupiirangu juhtumist otsekohe teavitada oma vahetut juhti või isikut või organit, kellel on õigus ametiisik ametisse nimetada. Vahetu juht, selline isik või organ teeb toimingu või otsuse ise või kohustab selleks teist ametiisikut.