text:
Kõlvarti kohtuvaidlus Postimehega läheb ringkonnakohtule uueks arutamiseks | Uudised | ERR
Kõlvarti kohtuvaidlus Postimehega läheb ringkonnakohtule uueks arutamiseks
Riigikohus saatis Tallinna keskerakondlasest abilinnapea Mihhail Kõlvarti ja Postimehe valeandmete avaldamise kohtuvaidluse taas ringkonnakohtule uueks arutamiseks.
Riigikohus rahuldas Kõlvartit esindava vandeadvokaadi Mari Männiko kassatsioonkaebuse ja saatis kohtuasja Tartu ringkonnakohtule uueks läbivaatamiseks uues kohtukoosseisus.
Riigikohus märkis, et kohtuasja uuel läbivaatamisel peab ringkonnakohus selgitama, kas rahapesu andmebürool (RAB) oli õiguslik alus keelduda kohtule asjas tähtsat teavet edastamast, ning selle puudumise korral nõudma vastava teabe väljastamist.
Kollegium leidis ka, et ringkonnakohus rikkus poolte võrdse kohtlemise põhimõtet ning jättis Kõlvartile andmata võimaluse lükata ümber vastaspoole väited või neile vastu vaielda.
Riigikohus tõdes, et õige on Kõlvarti etteheide, et ringkonnakohus asetas pooled ebavõrdsesse olukorda, kui otsustas mullu 27. augusti määrusega vaadata kohtuasi läbi kirjalikus menetluses, kus Kõlvartile ei tagatud võimalust esitada vastaspoole väidetele vastuargumente.
Riigikohtu hinnangul rikkus ringkonnakohus sedasi tsiviilmenetluse seadustikus sätestatud poolte võrdse kohtlemise põhimõtet ning seetõttu tuleb ringkonnakohtu otsus tühistada.
Seniste kohtuotsustega on Kõlvarti hagi Postimehe vastu jäänud rahuldamata.
2012. aasta 25. septembril ilmus ajalehes Postimees artikkel pealkirjaga „Uuritakse abilinnapeaga seotud linnaraha liikumist“, milles avaldati Kõlvarti väitel tema kohta ebaõigeid faktiväiteid.
Kõlvarti arvates teotasid need väited koos artikli tonaalsusega tema au ja väärikust ning taotles seetõttu nende ebaõigete faktiväidete ümberlükkamist.
Kõlvart palus kohut kohustada Postimeest ümber lükkama artiklis esitatud väited, et 2011. aasta alguses tehti Tallinna linna eelarvest ülekanne Eesti Taekwondo Liidule, mis on seotud Tallinna abilinnapea Mihhail Kõlvartiga ning et Rene Ilves ja Kõlvart sõlmisid 2012. aasta 8. aprillil tagantjärele raha eraldamise lepingu võitluskunsti võistluste korraldamiseks ning et ajalehe andmetel huvitab uurimisasutusi tehing seetõttu, et Kõlvarti selgitused ja pangakontode väljavõtted ei pruugi kattuda.
Nii laekus 22. veebruaril 2011 Tallinna linnakantselei pangakontolt 63 912 eurot MTÜ Eesti Taekwondo Liidule.
Kõlvart sai Tallinna abilinnapeaks 8. aprillil 2011. Tallinna spordi- ja noorsooameti juhataja 8. aprilli 2011 käskkirjaga tehti muudatus ameti eelarves, millega nähti ette toetus taekwondo liidule ning sama kuupäeva teise käskkirjaga eraldati liidule nimetatud summa.
Rene Ilvese ehk Tallinna spordi- ja noorsooameti esindaja ja Kõlvarti ehk taekwondo liidu esindaja vahel sõlmiti 8. aprillil 2011 raha eraldamise leping.
Postimehe artikkel avaldati 25. septembril 2012, mil hageja oli Tallinna abilinnapea ning Kõlvart oli nii raha ülekande tegemise ajal kui ka artikli avaldamise hetkel seotud taekwondo liiduga.
Seni on kohtud leidnud, et kuna artikkel avaldati ajal, mil Kõlvart oli Tallinna abilinnapea, siis on põhjendatud tema nimetamine abilinnapeaks ka seoses sündmustega, mis toimusid enne tema abilinnapeaks saamist.
Kohus märkis ka, et artiklist tuleneb selgelt, et raha liikumine oli toimunud enne kui Kõlvart sai abilinnapeaks. Samuti asus kohus seisukohale, et artikkel ei sisalda väidet, mille kohaselt oli ülekanne seotud Kõlvarti kui Tallinna abilinnapeaga.
Raha eraldamine Eesti Taekwondo Liidule nähti ette 8. aprilli 2011 käskkirjadega ning samal päeval sõlmitud raha eraldamise lepinguga. Kuivõrd raha oli laekunud liidu kontole juba veebruaris, siis ei sisalda väide „Ilves ja Kõlvart sõlmisid ka 8. aprillil tagantjärele raha eraldamise lepingu võitluskunsti võistluste korraldamiseks“ kohtu hinnangul ebaõiget faktiväidet.
Kohus leidis, et sõna „ka“ kasutamine käesoleva artikli kontekstis ei viita sellele, et Kõlvart ja Ilves oleksid sõlminud veel mõne lepingu tagantjärele, pigem viitab see kohtu hinnangul eelmises artikli lõigus mainitud käskkirjadele, mis olid samuti allkirjastatud tagantjärele.
"Formaalloogika järgi pidanuks raha eraldamise otsustele järgnema ülekanne ja mitte vastupidi. Ajakirjanik ongi seda oma artikliga soovinud näidata," tõdes kohus.
Artikli autori Tuuli Kochi kohtus antud ütluste kohaselt andis konfidentsiaalne allikas talle informatsiooni selle kohta, et uurimisasustus on antud rahaeraldise vastu huvi tundnud.
Kohus leidis, et olukorras, kus tõendatud on uurimisasutuste huvi tehingu vastu, ei ole asjaolu, kellele ning kas Kõlvart on selgitusi andnud ning kas uurimisasutusele on olnud kättesaadavad pangakontode väljavõtted iseenesest Kõlvarti au teotavad.
Kuna raha liikus spordi- ja noorsooameti kontolt liidu kontole veebruaris ja alles aprillis sõlmiti tagantjärele raha eraldamise leping, tekitavad antud faktid avalikkuses ja ka võimalikes uurimisasutustes küsitavusi Tallinna linnaeelarvest rahaliste vahendite eraldamise asjaolude kohta ja on ajateljel vaadeldavad kui tagantjärgi sõlmitav leping.
Kohtu hinnangul ei kahjusta Kõlvarti mainet asjaolu, et see oletus on olnud uurimishuvi põhjuseks ning ebakõlad raha eraldamise ja vormistamise vahel esinesid ja need olid seotud Kõlvarti kui avaliku elu tegelasega.

matches: Riigikohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus Kohus kohus Kohus Kohus


28.06.2017 - Tulenevalt Kaugkütteseaduse §141 nõuetest teatame AS Anne Soojus kavatsusest rekonstrueerida Tartu linnas aadressil Puiestee 2E asuv tipu- ja reservkatlamaja ning asendada olemasolevad katlad uue 15 MW veekatlaga. Loe teadet.
22.06.2017 - 22. juunil kell 14.00 avas Fortum Tartu pidulikult Baltimaade teise külmajaama Tartus, Aardla linnaosas. Loe pressiteadet. Vaata ka siit.
03.05.2017 - Hea uudis: Norra-Eesti ettevõte Nordic Automation Systems (NAS) on koostöös Fortumiga soojusenergia mõõtmiseks välja arendanud IoT sensori, mille kaudu hakkame lugema peale energia ka temperatuure, rõhkusid, võimsust jms, kusjuures klient ei pea enam iga kuu ise näitusid saatma, energiatarbimine muutub efektiivsemaks ning tarbijal on võimalus saada selgem arusaam energiakasutusest. Aasta lõpuks paigaldatakse Fortum Tartu klientide soojusarvestitele 300-400 sensorit. Loe NAS pressiteadet
19.12.2016 - Alates 1. jaanuarist 2017 langeb Tartus soojusenergia müügihind 51,05 EUR/MWh-lt 49,80 EUR/MWh-le. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks. Palume teatada soojusarvestite näidud 31.12.2016 seisuga. Vaata pressiteadet.
21.11.2016 - 18. novembril külastas Fortum Tartut Eesti Vabariigi president Kersti Kaljulaid.
Fortum Tartu juhatuse esimees Margo Külaots tutvustas EV presidendile biokütuseid kasutavat Tartu Elektrijaama ja ka Fortum Tartu poolt sel suvel avatud Baltimaade esimest kaugjahutussüsteemi ning sellega seotud nutikaid lahendusi koostöös SmartEnCity projektiga. Käsitleti seadusandluse teemasid ja vesteldi energiaettevõtete uutest tänapäevastest väljakutsetest. Vaata pildigaleriid.
19.09.2016 - Keskkonnauuringute Keskuse toel uuendatakse kaugküttetorustikud Tartu linnas Kirsi, Sireli, Ülenurme ja Aardla tänavatega piirnevas kvartalis. Projekti abikõlbulike kulude maksumus on 216 990 eurot.
Projekti abikõlbulikkuse periood algas 01.08.2016 ja lõpeb 30.11.2017. Projekteerimistööd on kavandatud 2016/2017 talveks ja ehitus 2017 suvele. Toetuse summaks on 108 495 eurot. Toetusmeedet rahastatakse Ühtekuuluvusfondist. Vaata lisainfot KIK-i kodulehelt.
27.05.2016 - Reedel, 27. mail 2016, avas Fortum Tartu piduliku tseremooniaga Tartu Kesklinna Külmajaama. Baltimaade esimene kaugjahutusjaam rajati Emajõe äärde aadressile Turu 16A. Loe lähemalt.
02.12.2015 - Alates 1. jaanuarist 2016 on Fortum Tartus ühtne soojusenergia müügihind 51,05 €/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks. Vaata lisainfot. Palume teatada soojusarvestite näidud 31.12.2015 seisuga.
15.10.2015 - Baltimaade esimene kaugjahutusjaam Tartu Kesklinna Külmajaam saab nurgakivi. Vaata
07.09.2015 - 2. septembril väljastas Tartu Linnavalitsus ehitusloa Turu tn 18 kaugjahutusjaama püstitamiseks. Alustati kaevetöödega, tellitud on ka jahutid. Projekt on graafikus.
Vaata kaugjahutusjaama tööde pilte Facebookis.
23.10.2014 - Fortum on otsustanud investeerida Tartu kesklinna kaugjahutusjaama ja -võrgu ehitamisse. Fortum Tartu tooteportfelli lisandub seega sooja ja elektri kõrvale varsti ka kolmas toode - jahutus - Vaata pressiteadet
26.05.2014 - Täna avati pidulikult Fortum Tartu Ropka tipukatlamaja.
Ropka katlamaja asub aadressil Ringtee 8. See on tänapäevane ja tõhus täisautomaatne varukatlamaja, mis võetakse kasutusele siis, kui teised katlamajad ei suuda külmade ilmadega Tartu linna vajadusi katta või nende töö rikke tõttu katkeb. Uue katlamaja võimsus on 74MW ning selle rajamine maksis 8,2 miljonit eurot. Katlamaja töötab gaasiga.
14.04.2014 - Fortum Tartu võitis EJKÜ konkursi ”Kaasaegne efektiivne soojusettevõte”.
Eesti Jõujaamade ja Kaugkütte Ühingu kuulutas 10. aprillil oma aastakonverentsil välja iga-aastaste energiaettevõtete konkursside võitjad. Kaasaegse efektiivse soojusettevõtte auhind määrati kontsernile Fortum Tartu.
31.10.2013 - Alates 30. oktoobrist on Fortumi Eesti ettevõtetel uus ühine koduleht
07.10.2013 - Fortum alandas Tartus soojahinda - vaata Pressiteadet.
02.10.2013 - Soojusenergia piirhind Tamme Soojuse võrgupiirkonnas alates 1. septembrist 2013.a. on 53,92 EUR/MWh.Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
(Konkurentsiameti otsus 29.04.2013 7.1-3713-060)
26.06.2013 - Fortum Tartu ostab Erakütte Tartu osakonna ning võtab sõlmitud lepingu alusel
üle Erakütte soojatootmise ja -jaotamise Tartus, vaata Pressiteadet.
30.07.2012 - Alates 1. juulist 2012.a. müüb AS Tartu Keskkatlamaja klientidele soojusenergiat hinnaga 53,35 €/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
Nimetatud AS Tartu Keskkatlamaja soojuse piirhind on kooskõlastatud Konkurentsiameti otsusega nr. 7.1-3/12-071 28.05.12.
02.07.2012 - AS Tartu Keskkatlamaja müüb juunikuu soojusenergiat klientidele kehtiva piirhinnaga 47,6 EUR/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
Alates 1. juulist 2012 hakkab kehtima AS Tartu Keskkatlamaja soojuse piirhind 53,35 €/MWh, millele lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
31.05.2012 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2012.a.maikuus kehtinud maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja maikuu soojusenergiat klientidele kehtiva piirhinnaga 47,6 EUR/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
29.05.2012 - Konkurentsiameti otsusega nr. 7.1-3/12-071 28.05.12 kooskõlastati 1. juulist 2012 kehtima hakkav AS Tartu Keskkatlamaja soojuse piirhind 53,35 €/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
03.05.2012 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2012.a.aprillikuus kehtinud maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja aprillikuu soojusenergiat klientidele kehtiva piirhinnaga 47,6 EUR/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
02.04.2012 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2012.a.märtsikuus kehtinud maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja märtsikuu soojusenergiat klientidele kehtiva piirhinnaga
47,6 EUR/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
01.03.2012 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2012.a.veebruarikuus kehtinud maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja veebruarikuu soojusenergiat klientidele kehtiva piirhinnaga
02.02.2012 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2012.a. jaanuarikuus kehtinud maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja jaanuarikuu soojusenergiat klientidele kehtiva piirhinnaga
02.01.2012 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2011.a. detsembrikuus kehtinud maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja detsembrikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 47,6 EUR/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
01.12.2011 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2011.a. novembrikuus kehtinud maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja novembrikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 47,02 EUR/MWh (735,7 EEK/MWh). Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
01.11.2011 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2011.a. oktoobrikuus kehtinud maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja oktoobrikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 47,60 EUR/MWh ( 744,78 EEK/MWh). Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
03.10.2011 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2011.a. septembrikuus kehtinud maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja septembrikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 47,60 EUR/MWh ( 744,78 EEK/MWh). Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
02.09.2011 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2011.a. augustikuus kehtinud maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja augustikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 46,41 EUR/MWh ( 726,14 EEK/MWh). Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
02.08.2011 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2011.a. juulikuus kehtinud maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja juulikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 46,05 EUR/MWh ( 720,60 EEK/MWh). Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
01.07.2011 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2011.a. juunikuus kehtinud maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja juunikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 44,11 EUR/MWh ( 690,23 EEK/MWh). Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
02.06.2011 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2011.a. maikuus kehtinud maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja maikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 43,63 EUR/MWh (682,61 EEK/MWh)
02.05.2011 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2011.a. aprillikuus kehtinud maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja aprillikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 42,44 EUR/MWh (664,04 EEK/MWh)
21.04.2011 - AS Tartu Jõujaam kuulutas välja hanke hakkepuidu ostmiseks 2011. – 2012. aasta kütteperioodiks AS Fortum Tartu katlamajadele. Vt. AS Tartu Jõujaam
14.04.2011 - Alates 1. maist 2011.a. hakkavad kehtima AS-i Anne Soojus elektri võrgutasud ja elektrienergia hinnakiri müügikohustuse täitmiseks. vt. AS Anne Soojus
01.04.2011 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2011.a. märtsikuus kehtinud maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja märtsikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 42,45 EUR/MWh (664,2 EEK/MWh)
02.03.2011 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2011.a. veebruarikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja veebruarikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 42,39 EUR/MWh ( 663,29 EEK/MWh), st. sama, mis jaanuaris.
01.02.2011 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2011.a. jaanuarikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja jaanuarikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 42,39 EUR/MWh ( 663,29 EEK/MWh).
31.12.2010 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2010.a. detsembrikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja detsembrikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 659,03 EEK/MWh ( 42,12 EUR/MWh).
02.12.2010 - 01.12.2010 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2010.a. novembrikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja novembrikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 661,37 EEK/MWh ( 42,27 EUR/MWh).
30.11.2010 väljastatud arved on tühistatud seoses hinna ümberarvutamisega 01.12.2010.
Soojusenergia piirhind alates 01.02.2010 on 744,71 EEK/MWh (47,59 EUR/MWh)+käibemaks
29.10.2010 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2010.a. oktoobrikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja oktoobrikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 649,30 EEK/MWh ( 41,50 EUR/MWh).
01.10.2010 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2010.a. septembrikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja septembrikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 675,10 EEK/MWh (43,15 EUR/MWh)
31.08.2010 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2010.a. augustikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja augustikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 689,80 EEK/MWh (44,08 EUR/MWh)
30.07.2010 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2010.a. juulikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja juulikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 683,00 EEK/MWh (43,65 EUR/MWh).
30.06.2010 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2010.a. juunikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja juunikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 697.18 EEK/MWh (44,56 EUR/MWh).
Soojusenergia piirhind alates 01.02.2010 on 744,71 EEK/MWh (47,59 EUR/MWh)+käibemaks.
31.05.2010 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2010.a. maikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja maikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 695,21 EEK/MWh.
Soojusenergia piirhind alates 01.02.2010 on 744,71 EEK/MWh+käibemaks.
30.04.2010 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2010.a. aprillikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja aprillikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 671,22 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
31.03.2010 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2010.a. märtsikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja märtsikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 663,57 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
26.02.2010 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2010.a. veebruarikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja veebruarikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 660,60 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
29.01.2010 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2010.a. jaanuarikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja jaanuarikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 666,61 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
Piirhind perioodil 01.02.2009 kuni 31.01.2010 on 761,92 EEK/MWh+käibemaks.
31.12.2009 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2009.a. detsembrikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja detsembrikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 657,27 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
30.11.2009 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2009.a. novembrikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja novembrikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 640,48 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
01.11.2009 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2009.a. oktoobrikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja oktoobrikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 619,40 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
Piirhind perioodil 01.02.2009 kuni 31.01.2010 on 761,92 kr/MWh+käibemaks.
30.09.2009 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2009.a. septembrikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja septembrikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 625,21 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
31.08.2009 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2009.a. augustikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja augustikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 616,73 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
31.07.2009 - Lähtuvalt Kaugkütteseaduse §9 lõikest 4, 2009.a. juulikuus kehtivast maagaasi hinnast ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemist, müüb AS Tartu Keskkatlamaja juulikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 611,75 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks. Hinnatõusu põhjused: maagaasi müügihinna aluseks oleva kütteõli hinnatõus, maagaasi aktsiisitõus ja maagaasi võrguteenustasude tõus.
30.06.2009 - Aluseks võttes Kaugkütteseaduse §9 lõike 4, 2009.a. juunikuus kehtiva maagaasi hinna ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemi, müüb AS Tartu Keskkatlamaja juunikuu soojusenergiat klientidele hinnaga 588,11 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
08.06.2009 - Käesoleva aasta juunikuu alguses kuulutas Tartu Linnavalitsus välja konkursi "Parim ettevõtja 2008" tulemused:
- üle 50 töötajaga ettevõtete hulgas pälvis esikoha AS Fortum Tartu;
- investeeringuga 737 182 337 krooni pälvis AS Fortum Tartu ka
Tartu 2008.a. suurima investeerija tiitli
29.05.2009 - Aluseks võttes Kaugkütteseaduse §9 lõike 4, 2009.a. maikuus kehtiva maagaasi hinna ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemi, müüb AS Tartu Keskkatlamaja maikuu soojusenergiat hinnaga 591,53 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
29.05.2009 - 29. mail 2009.a. kell 11.00 toimus Fortum Tartu Koostootmisjaama (vt. Tartu Elektrijaam) pidulik avamine.
30.04.2009 - Aluseks võttes Kaugkütteseaduse §9 lõike 4, 2009.a. aprillikuus kehtiva maagaasi hinna ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemi, müüb AS Tartu Keskkatlamaja aprillikuu soojusenergiat hinnaga 613,45 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
31.03.2009 - Aluseks võttes Kaugkütteseaduse §9 lõike 4, 2009.a. märtsikuus kehtiva maagaasi hinna ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemi, müüb
AS Tartu Keskkatlamaja märtsikuu soojusenergiat hinnaga 642,82 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
27.02.2009 - Aluseks võttes Kaugkütteseaduse §9 lõike 4, 2009.a. veebruarikuus kehtiva maagaasi hinna ning Konkurentsiameti poolt kinnitatud hinnavalemi müüb AS Tartu Keskkatlamaja veebruarikuus soojusenergiat hinnaga 689,36 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
26.01.2009 - 24. jaanuaril kell 13.05 sünkroniseeriti esmakordselt elektripõhivõrguga (110 kV) Fortum Tartu koostootmisjaam (Tartu elektrijaam). Loe lähemalt
31.10.2008 - Seoses kütuste hinna muutumisega on Konkurentsiameti otsusega nr. 070/08S 28.10.28 AS Tartu Keskkatlamaja soojuse piirhinnale sisse viidud järgmine korrektuur: piirhind alates 01.11.2008 on 744,71 kr/MWh; piirhind perioodiks alates 01.02.2009 kuni 31.01.2010 on 761,92 kr/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks.
28.07.2008 - Konkurentsiameti otsusega nr. 040/08S 25.07.2008 kooskõlastati 1. novembrist 2008 kehtima hakkav AS Tartu Keskkatlamaja soojuse piirhind 747,47 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks. Hind tõuseb kütuste hinna tõusu tõttu.
27.02.2008 - Konkurentsiameti otsusega nr. 006/08S 27.02.2008 kooskõlastati 1. juunist 2008 kehtima hakkav AS Tartu Keskkatlamaja soojuse piirhind 626,36 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks. Hind tõuseb maagaasi hinnatõusu tõttu.
01.02.2008 - Konkurentsiameti otsusega nr. 004/08 S 30.01.2008 kooskõlastati AS Tartu Keskkatlamaja soojuse piirhind 616,62 EEK/MWh, millele lisandub seadusega sätestatud käibemaks. Hind on tõusnud maagaasi hinnatõusu tõttu. Uus hind hakkab kehtima alates 01. maist 2008.a.
20.09.2007 - Alates 1. jaanuarist 2008.a. on soojuse piirhind 594,01 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks. Uus piirhind on kooskõlastatud Energiaturu Inspektsiooniga (Otsus nr. 181-034/07S, 17. september 2007.a.)
01.07.2007 - Alates 01.07.2007 on soojusenergia käibemaks kõigile tarbijatele 18%.
Muutuste alus on Käibemaksuseaduse §15 lõige 7.
25.04.2007 - Eesti Jõujaamade ja Kaugkütte Ühingu konkursil "Kaasaegne efektiivne soojusettevõte 2006" saavutas AS Fortum Tartu I koha
15.01.2007 - Soome enrgeetikafirma Fortumi tütarettevõte Eestis, AS Fortum Tartu, ehitab Tartu linna piiril asuvasse Luunja valda uue soojuse ja elektri koostootmisjaama. Investeeringu maht on ligi 60 miljonit eurot. Loe lähemalt
16.08.2006 - Alates 7. novembrist 2006.a. on soojusenergia piirhind 504,24 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks. Uus piirhind on kooskõlastatud Energiaturu Inspektsiooniga (Otsus nr. 124-042/06S, 7.august 2006.a.)
18.05.2006 - Eesti Jõujaamade ja Kaugkütte Ühing tunnustas AS Fortum Tartut karikaga "Kaasaegne efektiivne soojusettevõte 2005". Auhind anti märkimisväärsete tulemuste eest uute ja keskkonda vähem saastavate tehnoloogiate rakendamisel. ŋ (eeta) aastaauhinna sai ka Fortum Tartu tütarfirma AS Anne Soojus
01.01.2005 - Alates 1. aprillist 2005.a on soojusenergia piirhind 399 EEK/MWh. Hinnale lisandub seadusega sätestatud käibemaks. Uus piirhind on kooskőlastatud Energiaturu Inspektsiooniga (otsus nr. 217-022/04S, 29.detsember 2004.a.)


Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord Kadrina vallas – Riigi Teataja
Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord Kadrina vallas
Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord Kadrina vallas - sisukord
2 Sotsiaaltoetuse liigid
§ 2 Laste õppetoetus
§ 3 Täiendavad sotsiaaltoetused.
3 Sotsiaaltoetuste menetlemine
§ 5 Taotluse menetlemine
4 Sotsiaaltoetuse määramine
§ 6 Sotsiaaltoetuse määramine
§ 7 Sotsiaaltoetuse otsuse sisu
§ 8 Sotsiaaltoetuse määramisest keeldumine
5 Alusetult saadu tagastamine
§ 10 Toetuse tagastamine
Kadrina Vallavolikogu
RT IV, 07.04.2016, 44
Vastu võetud 30.03.2016 nr 55
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 2 alusel.
(1) Määrus reguleerib Kadrina valla eelarvest makstavate sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise ja maksmise korra Kadrina vallas.
(2) Sotsiaaltoetuste andmisel lähtutakse terviklikust süsteemist, mis põhineb omavastutusel, koostööl, isiku vajadusest ja avalikust huvist lähtuval hüvitiste sihitatud andmisel, õiguskindlusel ja võrdsel kohtlemisel ning avalike vahendite säästlikul ja otstarbekal kasutamisel.
(3) Sotsiaaltoetuste andmisel:
1) lähtutakse esmajärjekorras isiku vajadusest;
2) eelistatakse abimeetmeid, mis on suunatud võimaluste leidmisele ja isiku suutlikkuse suurendamisele korraldada oma elu võimalikult iseseisvalt;
3) lähtutakse abimeetme rakendamise tulemuslikkusest abi vajava isiku ning vajaduse korral pere ja kogukonna seisukohast.
(4) Sotsiaaltoetuse andmise eesmärk on:
1) soodustada ja parandada isiku ja perekonna toimetulekuvõimet;
2) katta osaliselt vähekindlustatud isiku ja perekonna hädavajalikke kulusid, mida ei hüvitata teiste riiklike või kohalike toetuste ja teenustega.
(5) Sotsiaaltoetust võib taotleda füüsiline isik, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Kadrina vald ja kelle tegelik elukoht on Kadrina vald (edaspidi vald).
(6) Toetust on õigus mitte maksta kui taotlejal on võlg Kadrina valla ees.
(7) Sotsiaaltoetuste määramise aluseks on taotleja tegelik abivajadus ning toetuse saaja ja tema perekonnaliikmete sissetulekud.
(8) Toetuse määramisel loetakse perekonnaliikmeteks abielus või abielulistes suhetes olevad samas eluruumis elavad isikud, nende abivajavad lapsed ja vanemad või muud üht või enamat tuluallikat ühiselt kasutavad või ühise majapidamisega isikud.
(9) Sotsiaaltoetuste saamiseks on taotleja kohustatud tegema vallaga koostööd.
(10) Käesoleva korras sätestatud toetuste määrad kehtestab Kadrina Vallavalitsus (edaspidi: vallavalitsus).
2. peatükk Sotsiaaltoetuse liigid
§ 2. Laste õppetoetus
(1) Laste õppetoetust makstakse lasteaias, üldhariduskoolides ning kutseõppeasutuses õppivatele vähekindlustatud lastele.
(2) Laste õppetoetust makstakse toetust vajavatele lastega peredele järgmiste kulutuste osaliseks või täielikuks katmiseks:
1) toitlustuskulud;
2) muud vallavalitsuse aktsepteeritavad õppekulud (näiteks: õppematerjalid, õppereisid jne), eelarveliste vahendite olemasolul.
(3) Laste õppetoetuse saamiseks peab last kasvatav isik või vajadusel pedagoog, sotsiaalala töötaja (edaspidi sotsiaaltöötaja) esitama taotluse vallavalitsusele, iga õppeaasta jaanuaris ja septembris v.a käesoleva paragrahvi lõike 2 punkti 2 korral.
(4) Laste õppetoetus määratakse ühekordselt.
§ 3. Täiendavad sotsiaaltoetused.
Vallavalitsus võib maksta täiendavaid sotsiaaltoetusi järgmistel juhtudel:
1) ettenägematute kulutuste puhul (loodusõnnetus, tulekahju jms.) valla reservfondist;
2) ravimite ostmiseks kuni 50% ulatuses retseptiravimite maksumusest, üks kord kvartalis;
3) kütte ostmiseks kuni 50% ulatuses kütte maksumusest üks kord aastas;
4) abivahendite soetamiseks kuni 50% ulatuses abivahendi maksumusest kaks korda aastas.
3. peatükk Sotsiaaltoetuste menetlemine
(1) Sotsiaaltoetust vajav isik esitab vallavalitsusele põhjendatud kirjaliku taotluse abi vajaduse kohta (taotluse vorm lisa), mis registreeritakse vallavalitsuse dokumendiregistris.
(2) Taotluses märgitakse:
2) taotleja isikukood;
3) elukoha aadress ja muud kontaktandmed;
4) millist sotsiaaltoetust vajatakse koos sotsiaaltoetuse vajaduse põhjendusega;
5) perekonna kuusissetulekud;
6) perekonna kuu väljaminekud;
7) taotleja arvelduskonto;
8) taotleja nõusolek enda andmete kontrollimiseks.
2) kulutusi tõendavad dokumendid (nt nimelised retseptid);
3) Vajadusel esitab toetust taotlev isik ka muid asjasse puutuvaid dokumente, (nt taotleja ja tema perekonnaliikmete sissetulekut ja varalist seisu kirjeldavad dokumendid, pangakonto väljavõte viimase 2 kuu kohta).
§ 5. Taotluse menetlemine
(1) Sotsiaaltöötaja kontrollib taotluse laekumisest 5 tööpäeva jooksul taotluses märgitud asjaolusid ning vajadusel kogub asja menetlemiseks täiendavaid tõendeid ja dokumente.
(2) Sotsiaaltöötaja kohustub vestluse, majandusliku olukorra analüüsi ja vajadusel kodukülastuse põhjal hindama toetuse saaja abivajadust ja esitatud taotluse põhjendatust.
(3) Sotsiaaltöötajal on õigus abivajaduse välja selgitamiseks küsitleda taotleja lähedasi ning kontrollida taotleja, tema perekonnaliikmete ning tema ülalpidamiskohustuslas(t)e majanduslikku olukorda ning teha päringuid elatusvahendite (pensionid, toetused, hüvitised, väärtpaberid, kinnis- ja vallasvara jms) hindamiseks.
(4) Vajadusel võib taotluse menetlemisel nõuda taotlejalt täiendavaid asjasse puutuvaid dokumente.
4. peatükk Sotsiaaltoetuse määramine
§ 6. Sotsiaaltoetuse määramine
(1) Otsuse toetuse andmise või sellest keeldumise kohta teeb vallavalitsus 10 tööpäeva jooksul, arvates toetuse taotlemiseks viimase vajaliku dokumendi saamise päevast.
(2) Vallaeelarvest makstava sotsiaaltoetuse andmise või andmisest keeldumise otsustab vallavalitsus korraldusega.
(3) Vallavalitsuse korraldus edastatakse taotlejale.
§ 7. Sotsiaaltoetuse otsuse sisu
Otsuses märgitakse:
2) isiku taotluse kokkuvõte,
3) toetuse arvestuse alused ja suuruse;
4) toetuse andmise keeldumise puhul keeldumise põhjendus.
§ 8. Sotsiaaltoetuse määramisest keeldumine
Toetuse määramisest võib keelduda juhul, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
1) taotluses on andmeid varjatud või on esitatud ebaõigeid andmeid;
3) taotleja ei esita sotsiaaltöötaja poolt küsitud täiendavaid dokumente;
4) taotleja või tema perekonna omandis või kasutuses olevate vahendite abil on võimalik tagada tema või perekonna toimetulek;
5) taotleja või tema perekonnaliige on töövõimeline 18-aastane kuni vanaduspensioniealine isik, kes ei tööta ega õpi ning on rohkem kui ühel korral ilma mõjuva põhjuseta keeldunud osalemast tööturuteenusel või iseseisvale toimetulekule suunatud sotsiaalteenusel ega ole muul viisil aktiivne oma toimetulekuvõime parandamisel;
6) toetusevajadust on võimalik või otstarbekas katta teenuste andmise või muu abiga;
7) toetusevajaduse katavad riiklikud toetused ja teenused.
Toetus kantakse 30 kalendripäeva jooksul pärast toetuse määramist taotluses näidatud pangakontole või erandkorras makstakse välja sularahas.
5. peatükk Alusetult saadu tagastamine
§ 10. Toetuse tagastamine
Toetust on õigustagasi nõuda, kui toetuse saaja varjas andmeid teadvalt või esitas valeandmeid. Kui isik keeldub alusetult saadud toetust tagasi maksmast, võib ametiasutus teha toetuse saajale ettekirjutuse. Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib Kadrina Vallavalitsus kui ametiasutus anda selle sundtäitmisele täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
(1) Tunnistatakse kehtetuks Kadrina Vallavolikogu 21.09.2011 määrus nr 36 „Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord Kadrina vallas“.
Jaanus Reisner
Lisa Taotlus Kadrina valla eelarvest sotsiaaltoetuste taotlemiseks


text:
3-3-1-38-08 Riigikohus 08.09.2008
EES § 22 lg 6 1
EES § 22 lg 6 2
EES § 5 lg 1 p 5
EES § 22 lg-s 61 sätestatud avalduste esitamise tähtpäev 1. juuni 2001 ei pruugi kehtida olukorras, kui eluruum arvati erastamisele mittekuuluvate elamute nimekirjast välja pärast 1. juunit 2001 ja on üheselt selge, et nimekirja kandmiseta oleks isikul tekkinud eluruumi ostmise eesõigus ka enne 1. juunit 2001. Isikul tekib eluruumi ostmise eesõigus, kui avaldus eluruumi erastamiseks on esitatud kolme kuu jooksul pärast kohalikult omavalitsuselt kirjaliku teate saamist, et üürilepingu alusel kasutatav eluruum on erastamise objekt.
Kaebust, kus üürnik soovib erastada temale üürile antud eluruumi, ei saa pidada sisutuks haldusasjaks. Õiguste rikkumine puuduks ilmselgelt, kui isik ei omaks eluruumiga faktilist ega õiguslikku kokkupuudet. Olukorras, kus kaebuse on esitanud vaidlusaluse eluruumi üürnik, kes erastamisavalduse esitamise ajal 1. novembril 1994 oli avalduse esitaja abikaasa ehk perekonnaliige, ei saa kohus otsustada määrusega, kas isik minetas subjektiivse õiguse tähtaja ületamise tõttu või kas 1. novembril 1994 esitatud erastamisavaldust sai või ei saanud käsitada kaebaja ja tema abikaasa ühisavaldusena. Selliseid küsimusi saab kohus otsustada ainult asja sisulisel lahendamisel.

matches:
Riigikohus
§ 22
§ 22
§ 5
§ 22
kohus
kohus


text:
Koolituskeskus Punane Puu > 3-3-1-72-12
KOHALIKU OMAVALITSUSE ÜKSUSTE VÕIMALUSED TEHA OMAVAHEL KÄIBEMAKSUSEADUSE MÕTTES TEHINGUID
Riigikohus leidis 11.02.2013 kohtuasjas Tallinna Spordi- ja Noorsooameti kaebus Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskuse 21. jaanuari 2011. a maksuotsuse nr 12.2-3/2592-3 osalise tühistamise nõudes (kohtuasja nr 3-3-1-72-12), et:
/.../ maksuõigussuhetes on loodud erand TsÜS §-s 25 toodud üldpõhimõttest ning omistatud kohaliku omavalitsuse üksuse asutustele juriidilise isikuga sarnane õigusvõime. Kolleegium selgitab, et piiratud õigusvõime maksuõigussuhtes ei puuduta mitte ainult kohaliku omavalitsuse üksuse asutuse suhteid füüsiliste ja juriidiliste isikutega, vaid ka asutuse suhteid sama kohaliku omavalitsuse üksuse teiste asutustega. See tähendab, et kuigi linna ametiasutused või ametiasutuste hallatavad asutused ei saa omavahel teha tsiviilõiguslikult kehtivaid tehinguid, saab nende vahel toimuda kauba võõrandamine KMS § 2 lg 5 tähenduses või teenuste osutamine KMS § 2 lg 3 p 3 tähenduses.
Kinnisasja parendusi saab iseseisva kauba võõrandamisena käsitada siis, kui parenduste käigus luuakse olemasolevale ehitisele juurdeehitis. Sellisel juhul toimub ehitise osa võõrandamine enne ehitise osa esmast kasutuselevõttu ning selline tehing on KMS § 16 lg 2 p 3 kohaselt käibemaksuga maksustatav. Riigikohtu halduskolleegium on 6. mai 2009. a otsuses kohtuasjas nr 3-3-1-18-09 selgitanud, et tulenevalt KMS § 16 lg 2 p-st 3 võib olemasoleva ehitise parendamise korral maksuobjektiks olla juurdeehitis, mis võõrandati eraldi.
KMS § 20 lg 11 kohaselt, kui maksuhaldur tuvastab pärast maksukohustuslase registreerimist, et avaldus on esitatud ettenähtust hiljem ning isik oleks pidanud hakkama täitma maksukohustuslase kohustusi enne maksuhalduri otsuses nimetatud kuupäeva, tunnistab maksuhaldur oma esialgse otsuse tagasiulatuvalt kehtetuks, teeb uue otsuse ning registreerib maksukohustuslase selle päeva seisuga, mil registreerimiskohustus tekkis.

matches:
Riigikohus
§ 2
§ 2
§ 16
§ 16
§ 20


Viljandi linna spordistipendiumide statuut – Riigi Teataja
Viljandi linna spordistipendiumide statuut
Viljandi linna spordistipendiumide statuut - sisukord
RT IV, 13.06.2012, 19
Vastu võetud 29.02.2008 nr 86
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkt 2 alusel:
§ 1. Viljandi linna spordistipendiumi (edaspidi stipendium) võib määrata Viljandis elavatele ja tegutsevatele isikutele, kes esindavad Viljandit või Viljandi spordiklubi, et väärtustada ja toetada nende tegevust spordi arendamisel ja populariseerimisel nii Viljandis kui kogu maailmas. [Viljandi Linnavolikogu 28.04.2010 määrus nr 34 - jõust. 01.05.2010]
§ 2. Viljandi Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) kuulutab ajalehes Sakala ning kodulehel www.viljandi.ee välja avaliku konkursi stipendiumide kandidaatide leidmiseks.
§ 3. Stipendiumi määramiseks võivad ettepanekuid esitada kõik eraisikud, spordiklubid ja -ühingud.
§ 4. Taotluste esitamise tähtaeg on 1. veebruar, 1. mai, 1. august ja 1. november. [Viljandi Linnavolikogu 27.08.2008 määrus nr 101 - jõust. 30.08.2008]
(1) taotluse (ettepaneku) põhjenduse-, isiku tegevuse kirjelduse- ja saavutuste loetelu;
(2) stipendiumi kasutamise eesmärki ja võimalikku oodatavat tulemust;
(3) vähemalt ühte soovituskirja.
§ 6. Esitatud taotlused vaatab läbi linnavalitsuse poolt moodustatud komisjon, kelle otsuse kinnitab linnavalitsus. Ühele ja samale taotlejale võib määrata stipendiumi ühe aasta jooksul mitte rohkem kui kahes taotlusvoorus. [Viljandi Linnavolikogu 28.04.2010 määrus nr 34 - jõust. 01.05.2010]
§ 7. Stipendiumi saajad tehakse teatavaks ja stipendium antakse üle neli korda aastas hiljemalt veebruari, mai, augusti ja novembri viimaseks kuupäevaks. [Viljandi Linnavolikogu 27.08.2008 määrus nr 101 - jõust. 30.08.2008]
§ 8. Stipendiumi saajad ja linnavalitsus sõlmivad omavahel lepingu, milles sätestatakse stipendiumi kasutamise sihtotstarve ja sisulise aruandluse esitamise kord ja tähtaeg. Stipendiumi saaja võimalikku järgmist taotlust menetletakse siis, kui eelmise lepingu kõik punktid on täidetud. [Viljandi Linnavolikogu 28.04.2010 määrus nr 34 - jõust. 01.05.2010]
§ 9. Vastavate taotluste puudumisel või mittesobivusel on komisjonil õigus teha ettepanek jätta stipendium välja andmata. [Viljandi Linnavolikogu 28.04.2010 määrus nr 34 - jõust. 01.05.2010]
§ 10. Määrus jõustub 3. päeval peale avalikustamist.


Põltsamaa valla tunnustamise kord – Riigi Teataja
Põltsamaa valla tunnustamise kord - sisukord
§ 2 Põltsamaa valla aukodanik
§ 3 Põltsamaa valla teenetemärk
§ 4 Põltsamaa valla tänukiri
§ 5 Õpilaste tunnustamine
§ 6 Spordi- ja kultuurisaavutuste eest tunnustamine
§ 7 Valdkondlik tunnustamine
RT IV, 20.11.2018, 33
Vastu võetud 15.11.2018 nr 63
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2 ja Põltsamaa Vallavolikogu 12. aprilli 2018 määruse nr 13 „Põltsamaa valla põhimäärus“ § 12 lõike 5 alusel.
(1) Määrusega sätestatakse Põltsamaa valla aukodaniku nimetuse, teenetemärgi, tänukirja andmise ja valdkondliku tunnustuse andmise kord.
§ 2. Põltsamaa valla aukodanik
(1) Põltsamaa valla antav aunimetus "Põltsamaa valla aukodanik" (edaspidi aukodanik) on Põltsamaa valla kõrgeim autasu, mis omistatakse füüsilisele isikule elutöö eest, Põltsamaa vallale osutatud pikaajaliste väljapaistvate teenete eest või vallapoolse erilise austusavaldusena. Aukodaniku nimetust ei omistata postuumselt.
(2) Vallavalitsus kuulutab aukodaniku kandidaatide esitamise välja hiljemalt 1. detsembril.
(3) Ettepanekuid aukodaniku nimetuse omistamise kohta on õigus esitada kõigil füüsilistel ja juriidilistel isikutel.
1) aukodaniku kandidaadi nimi;
2) aukodaniku nimetuse omistamise põhjendus;
3) kirjaliku ettepaneku esitaja nimi ja kontaktandmed, ettepaneku esitaja allkiri ja esitamise kuupäev.
(5) Ettepanek esitatakse kinnises ümbrikus märgusõnaga “aukodanik” hiljemalt 2. jaanuariks ametiasutusele, kes registreerib ja edastab kinnised ümbrikud kolme tööpäeva jooksul ettepanekute läbivaatamiseks moodustatud vallavolikogu ajutisele komisjonile (edaspidi komisjon). Kinnised ümbrikud avatakse komisjoni koosolekul.
(6) Komisjoni tegutsemise tähtaeg ja ülesanded, komisjoni liikmete arv määratakse komisjoni moodustamise otsuses. Lisaks komisjoni esimehele ja aseesimehele peab komisjoni kuuluma vähemalt kolm liiget. Komisjoni koosseis kinnitatakse vallavolikogu detsembrikuu istungil.
(7) Aukodaniku nimetuse andmise otsustab volikogu komisjoni poolt tehtud ettepanekute põhjal.
(8) Igal aastal võib välja anda kuni neli aukodaniku nimetust.
(9) Volikogul on õigus jätta aukodanik nimetamata.
(10) Aukodaniku nimetusega kaasneva kirjeldus:
1) aukodanikule määratakse personaalne ühekordne toetus Vabariigi Valitsuse poolt jooksvaks aastaks kehtestatud kuupalga alammäära kahekordses ulatuses. Toetuselt tasutakse seadusega ettenähtud maksud;
2) aukodanikule kingitakse aukodaniku nimetusega kaasaskäiv aukodaniku märk ja tunnistus.
(11) Aukodaniku nimetus omistatakse kandidaadile Eesti Vabariigi aastapäevale pühendatud üritusel, erandjuhul muul ajal. Aukodaniku märgi ja tunnistuse kätteandmist valmistab ette ja korraldab ametiasutus. Aukodaniku märgi koos tunnistusega annab kätte volikogu esimees või vallavanem.
(12) Aukodaniku märgi kandmine:
1) aukodaniku märki võib kanda üksnes isik, kellele aukodaniku märk on antud;
2) aukodaniku märki kantakse üldjuhul ainult pidulike riiklike ja seltskondlike sündmuste puhul. Aukodaniku märki kantakse vasakul kuuerevääril või sellele vastaval kohal;
3) aukodaniku märgi kasutamine reklaamtrükistel ja muudel ärilist kasumit taotlevates seostes ei ole lubatud;
4) aukodaniku märgiga autasustatud isiku surma korral jääb aukodaniku märk tema perekonnale või teistele lähedastele mälestuseks;
5) kaotatud aukodaniku märki ei asendata.
(13) Volikogu otsusega võib aukodaniku nimetuse tühistada, kui aunimetuse kandja on sooritanud ebaväärika teo, millega ta on kahjustanud valla mainet.
(14) Aukodaniku edaspidine austamise kord:
1) aukodanik kutsutakse Eesti Vabariigi aastapäeval vastuvõtule;
2) aukodanikule saadetakse sünnipäevaks ametiasutuselt õnnitluskaart.
§ 3. Põltsamaa valla teenetemärk
(1) Põltsamaa valla teenetemärk on Põltsamaa valla antav autasu (edaspidi teenetemärk), mis omistatakse üldjuhul Põltsamaa vallast pärit või Põltsamaa vallas elavatele ja/või töötavatele füüsilistele isikutele, kes oma töö ja tegevusega on oluliselt kaasa aidanud Põltsamaa valla arengule või kes on silma paistnud mingi konkreetse Põltsamaa valla jaoks olulise saavutusega.
(2) Vallavalitsus kuulutab teenetemärgi kandidaatide esitamise välja hiljemalt 1. detsembril.
(3) Ettepanekuid teenetemärgi omistamise kohta on õigus esitada kõigil füüsilistel ja juriidilistel isikutel. Ettepanek esitatakse valla kantseleisse kirjalikult jooksva aasta 2. jaanuariks.
1) teenetemärgi kandidaadi nimi;
2) teenetemärgi omistamise põhjendus;
(5) Ettepanek esitatakse kinnises ümbrikus märgusõnaga “teenetemärk” hiljemalt 2. jaanuariks ametiasutusele, kes registreerib ja edastab kinnised ümbrikud kolme tööpäeva jooksul käesoleva määruse § 2 lõikes 6 alusel moodustatud komisjonile. Kinnised ümbrikud avatakse komisjoni koosolekul.
(6) Teenetemärgi andmise otsustab volikogu komisjoni poolt tehtud ettepanekute põhjal. Volikogul on õigus jätta teenetemärk andmata.
(7) Igal aastal võib välja anda kuni neli teenetemärki.
(8) Teenetemärgiga kaasneva kirjeldus:
1) teenetemärgi saajale määratakse personaalne ühekordne toetus Vabariigi Valitsuse poolt jooksvaks aastaks kehtestatud kuupalga alammäära ulatuses. Toetuselt tasutakse seadusega ettenähtud maksud;
2) kingitakse teenetemärk ja tunnistus.
(9) Teenetemärk omistatakse Eesti Vabariigi aastapäevale pühendatud üritusel, erandjuhul muul ajal. Teenetemärgi ja tunnistuse kätteandmist valmistab ette ja korraldab vallavalitsus. Teenetemärgi koos tunnistusega annab kätte volikogu esimees või vallavanem.
(10) Teenetemärgi kandmine:
1) teenetemärki võib kanda üksnes isik, kellele teenetemärk on antud;
2) teenetemärki kantakse üldjuhul ainult pidulike riiklike ja seltskondlike sündmuste puhul. Teenetemärki kantakse vasakul kuuerevääril või sellele vastaval kohal;
3) teenetemärgi kasutamine reklaamtrükistel ja muudel ärilist kasumit taotlevates seostes ei ole lubatud;
4) teenetemärgiga autasustatud isiku surma korral jääb teenetemärk tema perekonnale või teistele lähedastele mälestuseks;
5) kaotatud teenetemärki ei asendata.
§ 4. Põltsamaa valla tänukiri
(1) Põltsamaa valla tänukiri on Põltsamaa valla autasu, mis antakse füüsilistele või juriidilistele isikutele või kollektiividele vallapoolse tänuavaldusena.
(2) Tänukiri on A-4 formaadis, ühepoolne. Esiküljel on Põltsamaa valla vapi kujutis.
(3) Tänukirjale kirjutavad alla volikogu esimees ja/või vallavanem.
(4) Tänukirja võib ühele isikule anda mitmel korral.
§ 5. Õpilaste tunnustamine
(1) Rahaline preemia määratakse gümnaasiumi kuld- või hõbemedaliga lõpetajale, kelle elukoht on registreeritud Põltsamaa vallas.
(2) Rahalise preemia suuruse määrab vallavalitsus igal aastal eraldi.
§ 6. Spordi- ja kultuurisaavutuste eest tunnustamine
(1) Spordi- ja kultuurisaavutuste eest määratakse rahaline preemia rahvusvahelisel tasandil saavutatud tulemuste eest isikule, kelle elukoht on registreeritud Põltsamaa vallas.
(2) Rahalise preemia suuruse määrab vallavalitsus.
§ 7. Valdkondlik tunnustamine
Vallavalitsusel on õigustunnustada füüsilisi või juriidilisi isikuid või kollektiive saavutuse eest valdkondades ja tingimustel, mis ei ole käesolevas määruses reguleeritud.


Maaeluminister 09.07.2020 määrus number 53; jõustumiskuupäev 14.07.2020
redaktsioon 14.07.2020 [RT I, 11.07.2020, 1]
§ 1. Maaeluministri 18. septembri 2015. a määruse nr 5 "Keskmise suurusega ettevõtjate ja suurettevõtjate põllumajandustoodete töötlemise ning turustamise investeeringutoetus" muutmine
Maaeluministri 18. septembri 2015. a määrust nr 5 "Keskmise suurusega ettevõtjate ja suurettevõtjate põllumajandustoodete töötlemise ning turustamise investeeringutoetus" muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 4 lõiget 4 täiendatakse pärast sõna "väljamaksmisest" sõnadega "või liisingu puhul kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni";
"6) liisingumakse, kui asja omandiõigus ei lähe toetuse saajale üle PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseks, kuid hiljemalt 2023. aasta 30. juunil;";
3) paragrahvi 15 lõiget 1 täiendatakse pärast tekstiosa "periood)" sõnadega "või liisingu puhul kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni";
4) paragrahvi 15 lõikest 3 jäetakse välja tekstiosa "ning tagab tegevuse kestuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 71 sätestatud tingimustel, sealhulgas säilitab ja kasutab investeeringuobjekti sihtotstarbeliselt kuni sihipärase kasutamise perioodi lõpuni";
5) paragrahvi 151 lõike 1 sissejuhatavat lauseosa täiendatakse pärast sõnu "perioodi lõpuni" sõnadega "või liisingu puhul kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni";
6) paragrahvi 151 lõike 1 punktist 5 jäetakse välja sõnad "vähemalt sihipärase kasutamise perioodi lõpuni";
"(3) Paragrahvi 151 lõikes 2 nimetatud nõuet maksuvõla puudumise kohta ei kohaldata toetuse saajale, kes esitab maksetaotluse PRIA-le 2020. aasta jooksul alates 12. märtsist.
(7) Lõiget 5 kohaldatakse alates 2020. aasta 29. märtsist.".
§ 2. Maaeluministri 30. juuni 2017. a määruse nr 51 "Koolikava toetus" muutmine
Maaeluministri 30. juuni 2017. a määrust nr 51 "Koolikava toetus" täiendatakse §-ga 131 järgmises sõnastuses:
"§ 131. Rakendussätted
(3) PRIA teeb lõike 2 kohaselt esitatud maksetaotluse alusel kaasnevate haridusmeetmete toetuse maksmise otsuse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole 15. oktoobriks 2020.".
§ 3. Maaeluministri 9. septembri 2015. a määruse nr 3 "Lühikeste tarneahelate või kohalike turgude kaudu põllumajandustoodete ja toidu turustamisvõimaluste arendamise toetus" muutmine
Maaeluministri 9. septembri 2015. a määrust nr 3 "Lühikeste tarneahelate või kohalike turgude kaudu põllumajandustoodete ja toidu turustamisvõimaluste arendamise toetus" täiendatakse 6. peatükiga järgmises sõnastuses:
"6. peatükk
Paragrahvi 141 lõikes 2 nimetatud nõuet maksuvõla puudumise kohta ei kohaldata toetuse saajale, kes esitab maksetaotluse PRIA-le 2020. aasta jooksul alates 12. märtsist.".
§ 4. Maaeluministri 8. mai 2015. a määruse nr 58 "Mikro- ja väikeettevõtjate põllumajandustoodete töötlemise ning turustamise investeeringutoetus" muutmine
Maaeluministri 8. mai 2015. a määrust nr 58 "Mikro- ja väikeettevõtjate põllumajandustoodete töötlemise ning turustamise investeeringutoetus" muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 4 lõiget 5 täiendatakse pärast sõna "väljamaksmisest" sõnadega "või liisingu puhul kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni";
4) paragrahvi 15 lõike 2 punktist 11 jäetakse välja tekstiosa "ning tagab tegevuse kestuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 71 sätestatud tingimustel, sealhulgas säilitab ja kasutab investeeringuobjekti sihtotstarbeliselt kuni sihipärase kasutamise perioodi lõpuni";
"(7) Paragrahvi 151 lõikes 2 nimetatud nõuet maksuvõla puudumise kohta ei kohaldata toetuse saajale, kes esitab maksetaotluse PRIA-le 2020. aasta jooksul alates 12. märtsist.
(9) Lõikes 8 nimetatud toetuse saaja puhul loetakse taotluse rahuldamise otsuses määratud tegevuse elluviimise tähtaeg pikenenuks maksepuhkuse perioodi võrra.".
§ 5. Maaeluministri 3. veebruari 2017. a määruse nr 14 "Põllumajandusettevõtja tulemuslikkuse parandamise investeeringutoetus" muutmine
Maaeluministri 3. veebruari 2017. a määrust nr 14 "Põllumajandusettevõtja tulemuslikkuse parandamise investeeringutoetus" muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 6, § 8 lõiget 5 ja § 11 täiendatakse pärast sõnu "ei ole VKE" tekstiosaga ", või liisingu puhul kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni";
"2) liisingumakse, kui asja omandiõigus ei lähe toetuse saajale üle PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseks, kuid hiljemalt 2023. aasta 30. juunil;";
3) paragrahvi 22 lõike 2 punkti 2 täiendatakse pärast sõnu "kohustuse lõpuni" sõnadega "või liisingu puhul kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni";
"Liisingu puhul peab toetuse saaja vastama nimetatud nõuetele kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni.";
5) paragrahvi 28 lõike 2 punktist 2 jäetakse välja tekstiosa "ning tagada tegevuse kestus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 71 sätestatud tingimustel, sealhulgas säilitada ja kasutada investeeringuobjekti sihtotstarbeliselt kuni sihipärase kasutamise perioodi lõpuni";
6) paragrahvi 29 lõike 1 sissejuhatavat lauseosa ja lõike 4 punkti 1 täiendatakse pärast sõnu "perioodi lõpuni" sõnadega "või liisingu puhul kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni";
7) paragrahvi 29 lõike 1 punktist 5 jäetakse välja tekstiosa "vähemalt kolm aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest, kui toetuse saaja oli taotluse rahuldamise otsuse tegemise ajal VKE, ning viis aastat, kui taotleja ei olnud VKE";
"(10) Paragrahvi 29 lõikes 2 nimetatud nõuet maksuvõla puudumise kohta ei kohaldata toetuse saajale, kes esitab maksetaotluse PRIA-le 2020. aasta jooksul alates 12. märtsist.
(17) Lõiget 13 kohaldatakse alates 2020. aasta 22. märtsist.".
§ 6. Maaeluministri 26. juuli 2019. a määruse nr 63 "Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavas osalemise toetus" muutmine
Maaeluministri 26. juuli 2019. a määrust nr 63 "Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavas osalemise toetus" täiendatakse 6. peatükiga järgmises sõnastuses:
Paragrahvi 12 lõikes 3 nimetatud nõuet maksuvõla puudumise kohta ei kohaldata toetuse saajale, kes esitab maksetaotluse PRIA-le 2020. aasta jooksul alates 12. märtsist.".
§ 7. Maaeluministri 16. märtsi 2016. a määruse nr 17 "Toidukvaliteedikava raames toodetud tootest teavitamise ja toote müügi edendamise toetus" muutmine
Maaeluministri 16. märtsi 2016. a määruse nr 17 "Toidukvaliteedikava raames toodetud tootest teavitamise ja toote müügi edendamise toetus" § 18 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
"(5) Paragrahvi 14 lõikes 3 sätestatud nõuet ei kohaldata toetuse saajale, kes esitab maksetaotluse PRIA-le 2020. aasta jooksul alates 12. märtsist.".
§ 8. Maaeluministri 30. oktoobri 2017. a määruse nr 69 "Tootjarühma loomise ja arendamise toetus" muutmine
Maaeluministri 30. oktoobri 2017. a määrust nr 69 "Tootjarühma loomise ja arendamise toetus" täiendatakse §-ga 171 järgmises sõnastuses:
"§ 171. Rakendussäte
Paragrahvi 12 lõikes 2 nimetatud nõuet maksuvõla puudumise kohta ei kohaldata toetuse saajale, kes esitab maksetaotluse PRIA-le 2020. aasta jooksul alates 12. märtsist.".
§ 9. Maaeluministri 30. septembri 2015. a määruse nr 6 "Tunnustatud tootjarühma põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise investeeringutoetus" muutmine
Maaeluministri 30. septembri 2015. a määrust nr 6 "Tunnustatud tootjarühma põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise investeeringutoetus" muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 4 lõiget 5 täiendatakse pärast sõna "suurettevõtja" tekstiosaga ", või liisingu puhul kuni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmiseni";
"(5) Paragrahvi 151 lõikes 2 nimetatud nõuet maksuvõla puudumise kohta ei kohaldata toetuse saajale, kes esitab maksetaotluse PRIA-le 2020. aasta jooksul alates 12. märtsist.
(7) Lõikes 6 nimetatud toetuse saaja puhul loetakse taotluse rahuldamise otsuses määratud tegevuse elluviimise tähtaeg pikenenuks maksepuhkuse perioodi võrra.".
§ 10. Maaeluministri 23. jaanuari 2018. a määruse nr 4 "Turuarendustoetus" muutmine
Maaeluministri 23. jaanuari 2018. a määrust nr 4 "Turuarendustoetus" muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 18 lõike 1 punktis 9 asendatakse sõna "sõidudokumendid" sõnadega "messi külastamist tõendava dokumendi ärakiri";
2) 6. peatüki pealkiri "Rakendussäte" asendatakse pealkirjaga "Rakendussätted";
"§ 211. Rakendussätted
(2) Paragrahvi 17 lõikes 1 nimetatud nõuet maksuvõla puudumise kohta ei kohaldata toetuse saajale, kes esitab maksetaotluse PRIA-le 2020. aasta jooksul alates 12. märtsist, ega tema kaudu abi saajatele.".
§ 11. Põllumajandusministri 20. jaanuari 2015. a määruse nr 7 "Väikeste põllumajandusettevõtete arendamise toetuse andmise ja kasutamise tingimused ning kord" muutmine
Põllumajandusministri 20. jaanuari 2015. a määruse nr 7 "Väikeste põllumajandusettevõtete arendamise toetuse andmise ja kasutamise tingimused ning kord" § 16 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
"(12) Paragrahvi 121 lõikes 2 nimetatud nõuet maksuvõla puudumise kohta ei kohaldata toetuse saajale, kes esitab maksetaotluse PRIA-le 2020. aasta jooksul alates 12. märtsist.".