Saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seadus – Riigi Teataja
Saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seadus (lühend - SVKS)
Saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seadus - sisukord
§ 2 Saastus ja heide
§ 3 Käitis ja käitaja
§ 4 Parim võimalik tehnika
§ 5 Heite piirväärtus
§ 6 Keskkonnakompleksluba
§ 7 Kompleksloa kohustuslikkus
§ 8 Kompleksloa andja
§ 9 Kompleksloa taotlus
§ 10 Kompleksloa taotluse esitamine
§ 11 Kompleksloa taotluse menetlusse võtmine
§ 12 Kohaliku omavalitsuse kohustused kompleksloa taotluse menetluses
§ 13 Piiriülese mõjuga tootmiseks kompleksloa taotlemine
§ 14 Kompleksloa taotluse läbivaatamine
§ 15 Kompleksloa andmine
§ 16 Kompleksloa andmisest keeldumise alused
§ 17 Kompleksloa sisu ja nõuded
§ 18 Parima võimaliku tehnika määramise alused
§ 19 Heite piirväärtuse määramise alused
§ 20 Heite piirväärtuste määramisel arvesse võetavad ained
§ 21 Kompleksloa kehtivus
§ 22 Kompleksloa nõuete läbivaatamine
§ 23 Käitise laadi või toimimisviisi muutus
§ 24 Kompleksloa nõuete muutmise alused
§ 25 Kompleksloa muutmise menetlus
§ 26 Kompleksloa kehtetuks tunnistamise alused
§ 27 Kompleksloa kehtetuks tunnistamise menetlus
§ 28 Ehitustööde alustamine käitises
3 KOMPLEKSLOA AVALIKUSTAMINE
§ 29 Avalik teade kompleksloa taotluse esitamise kohta ja menetlusse võetud kompleksloa taotluse avalikustamine
§ 30 Avalik teade kompleksloa andmise või sellest keeldumise kohta
§ 31 Teabe kättesaadavus
§ 32 Avalikkuse seisukohad
§ 321 Avalik istung
4 KÄITAJA KOHUSTUSED
§ 34 Kohustus säilitada dokumente ja esitada informatsiooni
§ 35 Kohustus likvideerida tekkinud saastus
§ 37 Kompleksloa kohustuse või kompleksloa nõuete rikkumine
§ 39 Käitis ja olemasolev käitis
§ 40 Seaduse rakendamine
RT I 2001, 85, 512
jõustumine 01.05.2002, §-d 37 ja 38 jõust. 1.01.2003. a
05.11.2003 RT I 2003, 73, 486 01.12.2003
13.12.2006 RT I 2007, 1, 3 14.01.2007
(1) Käesolev seadus määratleb keskkonnaohuga tegevuse ja sätestab sellest tegevusest tuleneva saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise alused, et ära hoida inimtegevusest tulenevat kahjulikku mõju keskkonnale või seda vähendada.
(2) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi. Keskkonnakompleksloa andmise menetlusele kohaldatakse avatud menetluse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
§ 2. Saastus ja heide
(1) Saastus on ainete, vibratsiooni, soojuse või müra inimtegevusest põhjustatud otsene või kaudne väljutamine õhku, vette või pinnasesse nii, et see võib ohustada inimeste tervist või keskkonda, põhjustada varalist kahju või kahjustada või häirida keskkonna puhkeotstarbelist või muud õiguspärast kasutamist.
(2) Heide on ainete, vibratsiooni, soojuse või müra otsene või kaudne väljutamine käitise saasteallikast õhku, vette või pinnasesse.
§ 3. Käitis ja käitaja
(1) Käitis käesoleva seaduse tähenduses on paikne tehniline üksus, milles tootmine toimub keskkonnakompleksluba vajavas tegevusvaldkonnas ning tegevuskohas tootmisega otseselt liituvas ja tehnilist seost omavas muus tegevusvaldkonnas, mis võib mõjutada heite ja saastuse hulka.
[RT I 2007, 1, 3 - jõust. 14.01.2007]
(2) Käitaja käesoleva seaduse tähenduses on isik, kes käitab või valdab käitist.
§ 4. Parim võimalik tehnika
(1) Parim võimalik tehnika peab vastama tegevusala ja selles rakendatavate töömeetodite tõhusaimale ja arenenumale astmele. Seda võib põhimõtteliselt pidada sobivaks heite piirväärtuse aluse määramiseks, et vältida või, kui see pole võimalik, vähendada heidet ja selle mõju kogu keskkonnale.
(2) Parima võimaliku tehnika mõistes tähendab:
1) tehnika - käitises kasutatavat tehnoloogiat ja käitise kavandamise, ehitamise, hooldamise, käitamise, tegevuse lõpetamise ning käitise sulgemise viisi;
2) võimalik tehnika – käitajale mõistlikul viisil kättesaadavat nüüdisaegset tehnikat, mille kasutamine on kulusid ja eeliseid arvesse võttes majanduslikult ja tehniliselt vastuvõetav ning tagab keskkonnanõuete parima täitmise;
3) parim - tõhusaimat kogu keskkonna kaitsmiseks.
§ 5. Heite piirväärtus
Heite piirväärtus on heidet iseloomustava näitaja suhtes väljendatud heite mass, kontsentratsioon või tase, mida kindlaksmääratud ajavahemikus või ajavahemikes ei tohi ületada või mille piiresse tuleb jääda.
2. peatükk KESKKONNAKOMPLEKSLUBA
§ 6. Keskkonnakompleksluba
(1) Keskkonnakompleksluba (edaspidi kompleksluba) on dokument, mis annab õiguse kasutada käitist või selle osa viisil, mis tagab käesoleva seaduse alusel määratud tegevusvaldkonnas või allvaldkondades toimuva tegevuse võimalikult vähese kahjuliku mõju keskkonnale. Kompleksloaga sätestatavad nõuded peavad tagama vee, õhu ja pinnase kaitse ning käitises tekkinud jäätmete käitlemise viisil, mis hoiab ära saastuse kandumise ühest keskkonnaelemendist (vesi, õhk, pinnas) teise.
(2) Kompleksloa võib anda ühe või mitme samas kohas paikneva sama käitaja käitise või käitiseosa kohta.
§ 7. Kompleksloa kohustuslikkus
(1) Käitaja ei tohi ilma kompleksloata tegutseda tegevusvaldkonnas, kus käesoleva seaduse järgi on vaja kompleksluba.
(2) Kui vähemalt ühes kompleksluba nõudvas käitise tegevusvaldkonnas ületab tegevus käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel kehtestatud künnisvõimsuse, on kompleksluba vaja käitise kui terviku tegutsemiseks. Sel juhul asendab kompleksluba veeseaduse, jäätmeseaduse ja välisõhu kaitse seaduse kohased load.
(3) Kompleksluba on vaja tegutsemiseks järgmistes tegevusvaldkondades:
1) elektri, soojuse, kütuse ja koksi tootmine;
2) vedel- ja gaasilise kütuse rafineerimine ning tahke kütuse utmine;
3) metallide tootmine ja töötlemine;
6) jäätmekäitlus;
7) tselluloosi-, paberi- ja tekstiilitööstus ning nahaparkimine;
8) toiduainetööstus;
9) sea-, veise- ja linnukasvatus;
10) pinnatöötlus või -viimistlus orgaaniliste lahustite abil;
11) vineeri ja puitkiudplaatide tootmine;
12) grafiidi (tempersöe) ja elektrografiidi tootmine põletamise või grafiidistamise teel;
13) loomakorjuste ja loomsete jäätmete kõrvaldamine või taaskasutamine.
(4) Alltegevusvaldkonnad ja künnisvõimsused käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tegevusvaldkondade raames kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega . Käitajatelt, kelle tegevus jääb neist alltegevusvaldkondadest välja või ei ületa künnisvõimsust, kompleksluba ei nõuta.
(5) Kui käitaja tegutseb samas käitises või samas tegevuskohas mitmes käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tegevusvaldkonnas, tuleb kompleksloa kohustuslikkuse üle otsustades käitise samaliigiliste tegevuste tootmisvõimsused, -mahud või toodetavad kogused liita.
(6) Käitaja taotluse alusel tohib kompleksluba anda ka käitisele, mille jaoks ei ole käesoleva seaduse järgi kompleksluba vaja.
(7) Kompleksluba ei nõuta teadustööd tegevalt või uusi tooteid või tehnoloogilisi protsesse väljatöötavalt või katsetavalt käitajalt, kelle tegevuse mastaap on nii väike, et ei mõjuta keskkonda oluliselt.
§ 8. Kompleksloa andja
§ 9. Kompleksloa taotlus
(1) Kuupäeva ja taotleja allkirjaga kompleksloa taotlus esitatakse loa andjale. Taotluses märgitakse taotlejale otsuse kättetoimetamise viis (liht- või tähtkirjaga). Taotluse lisades peavad olema andmed, mis on loetletud käesoleva seaduse § 17 lõike 1 punktides 1–20.
(2) Kompleksloa taotleja peab enne taotluse esitamist tasuma riigilõivu.
(3) Kompleksloa taotlusele lisatakse:
2) ohtliku ja suurõnnetuse ohuga ettevõtte korral kemikaaliseaduse § 11 lõike 4 alusel koostatud teabeleht, ohutusaruanne ja ettevõtte hädaolukorra lahendamise plaan.
(4) Kompleksloa taotluse lisade vormid ja nende täitmise juhise kehtestab keskkonnaminister määrusega.
(5) Keskkonnaminister võib määrusega kehtestada mõnes valdkonnas kompleksloa taotlustele lisanõudeid.
§ 10. Kompleksloa taotluse esitamine
Kompleksloa taotlus esitatakse loa andjale digitaalselt formaadis, mis on töödeldav, või paberil kolmes eksemplaris, millest pärast menetlemise lõppemist jääb üks loa andjale ja teine tagastatakse taotlejale. Loa andja esitab kompleksloa taotluse pärast selle nõuetele vastavuse kindlakstegemist käitise asukoha järgsele linna- või vallavalitsusele.
§ 11. Kompleksloa taotluse menetlusse võtmine
(1) Loa andja registreerib kompleksloa taotluse kohe pärast selle saamist.
(2) Loa andja kontrollib kompleksloa taotluse nõuetekohasust selle saamisest alates 21 kalendripäeva jooksul.
(3) Kui kompleksloa taotlus ei sisalda kõiki käesoleva seadusega ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega nõutud andmeid, tagastab loa andja taotluse, osutades kirjalikult taotluses esinenud puudustele, ning määrab puuduste kõrvaldamiseks tähtaja. Tähtaega määrates peab loa andja arvestama taotluse puuduste laadi ja andmete kättesaadavust.
(4) Kui kompleksloa taotluses puudusi ei ole, võtab loa andja selle läbivaatamiseks vastu ja teatab sellest taotlejale. Kui taotleja ei ole 21 kalendripäeva jooksul saanud teadet taotluse vastavusest nõuetele või selle tagastamisest, on taotlus nõuetekohaselt esitatud.
§ 12. Kohaliku omavalitsuse kohustused kompleksloa taotluse menetluses
Käitise asukoha järgne valla- või linnavalitsus esitab kuu aja jooksul pärast kompleksloa taotluse saamist loa andjale kirjalikult oma seisukoha.
§ 13. Piiriülese mõjuga tootmiseks kompleksloa taotlemine
Kui käitise tegevus võib oluliselt kahjustada teise riigi keskkonda või kui kompleksloa olemasolu nõuab riik, kes leiab, et tootmine võib tema keskkonda oluliselt mõjutada, peab loa andja tagama kompleksloa taotluse edastamise Eesti Vabariigis jõustunud rahvusvahelistes lepingutes sätestatud viisil asjaomase riigi pädevale asutusele ja avalikkusele, et kaasata see kompleksloa andmise menetlusse.
§ 14. Kompleksloa taotluse läbivaatamine
(1) Loa andja otsustab kompleksloa andmise 120 kalendripäeva jooksul, alates taotluse menetlusse võtmisest.
(2) Kui otsuse tegemiseks kulub kauem aega põhjusel, et kompleksluba taotletakse suure või tehniliselt keeruka käitise jaoks, võib loa andja käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaega pikendada, kuid mitte rohkem kui ühe aasta võrra taotluse menetlusse võtmisest arvates. Tähtaja pikendamine, selle põhjus ja otsuse tegemise kavandatav tähtaeg tehakse kompleksloa taotlejale teatavaks.
(3) Kui kompleksloa taotlust menetledes ilmneb lisateabe vajadus, teatab loa andja sellest taotlejale ja teeb ettepaneku teabe esitamiseks. Lisateabe esitamise kulud kannab taotleja.
(4) Taotluse menetlemise aeg pikeneb lisateabe esitamiseks kuluva aja võrra.
(5) Kompleksloa eelnõu või kompleksloa andmisest keeldumise otsuse eelnõu esitatakse kompleksloa taotlejale seisukohavõtuks. Taotleja võib esitada oma seisukoha eelnõu saamisest alates 14 kalendripäeva jooksul.
§ 15. Kompleksloa andmine
(1) Kompleksloa andmist otsustades tuleb arvestada kompleksloa taotluse aluseks oleva tegevuse laadi ja käitise geograafilist asukohta ning saastuse vältimise põhimõtteid. Otsus peab põhinema:
2) loa taotluse menetlemisel kogutud andmetel;
3) keskkonnamõju hindamisega saadud teabel;
4) taotluse avalikustamise käigus saadud teabel ja seisukohtadel;
6) parima võimaliku tehnika kasutamise nõuetel.
(2) Kompleksluba vormistatakse kahes eksemplaris, millest üks jääb loa andjale ja teine käitajale.
§ 16. Kompleksloa andmisest keeldumise alused
(1) Loa andja keeldub kompleksloa andmisest, kui:
2) kompleksloa taotluses esitatud andmete põhjal võib järeldada, et tegevus, mille jaoks kompleksluba taotletakse, ei võimalda täita keskkonnanormatiive;
3) kompleksloa taotluses on esitatud valeandmed.
§ 17. Kompleksloa sisu ja nõuded
(1) Kompleksluba sisaldab järgmisi andmeid:
1) käitaja ärinimi, registrikood, asukoht, aadress ja kontaktandmed või nimi, isikukood, elukoht, aadress ja kontaktandmed;
2) käitise nimetus, aadress, kontaktandmed ja koordinaadid;
3) käitise põhitegevusala ja kompleksloa taotlemist vajava alltegevusvaldkonna nimetus ja kirjeldus, sealhulgas käitise tööaeg, aastane tootmismaht ja ülesseatud tootmisvõimsus;
4) käitise asukoha kirjeldus;
5) uue käitise ehitamise või olemasoleva käitise rekonstrueerimise kavandamise erisused, sealhulgas tööde kavandatav algus- ja lõpptähtaeg;
6) käitises kasutatavate seadmete ja tehnoloogia vastavus parimale võimalikule tehnikale ning saasteheite vältimise või vähendamise meetmed ja tehnika. Kui parimat võimalikku tehnikat taotluse esitamise ajal ei rakendata, tuleb tegevuskavas märkida, kuidas ja millal seda tehakse;
7) toorme, abimaterjalide, pooltoodete ja kemikaalide, sealhulgas puhastusainete kasutamise maht ja säilitamise tingimused ning säästliku kasutamise või taaskasutamise meetmed;
8) vee kasutamise maht ja säästliku kasutamise või taaskasutamise meetmed;
9) pinna- , põhjavee ja pinnase kaitsemeetmed;
10) käitise heiteallikad, heite vältimiseks või vähendamiseks kavandatav tehnika, heite piirväärtused või nendega võrdväärsed parameetrid või tehnilised meetmed ilma konkreetse seadme või tehnoloogia kasutamise nõuet kehtestamata;
11) välisõhusaaste vältimise või vähendamise meetmed;
12) reovee tekke vähendamise meetmed;
13) jäätmete teke käitises, jäätmete liigid ja kogused ning jäätmetekke vältimiseks, vähendamiseks nii palju kui võimalik või jäätmete taaskasutamiseks ja kõrvaldamiseks kavandatavad meetmed;
14) kasutatava või toodetava energia ning kasutatava kütuse liik ja kogus ning nende ressursside kasutamise vähendamise, tõhusa kasutamise või taaskasutamise meetmed;
15) välisõhus leviva lõhna, müra ja vibratsiooni allikad, tase ja mõju ning vältimise või vähendamise meetmed;
16) käitise omaseire kirjeldus, mis sisaldab andmeid käitise juhtimissüsteemi, heite ja saastuse omaseire, seadmete hoolduse ja kontrolli kohta ning käitise omaseire tõhustamise meetmeid;
17) õnnetuste vältimise süsteemi kirjeldus, kui käitaja ei ole kohustatud sellealast teavet lisama käesoleva seaduse § 9 lõike 3 punkti 2 alusel;
18) puhastustöödel, tootmis- või puhastusseadmete rikete korral, tehnoloogiaseadmete töö alustamisel ja lõpetamisel rakendatavad meetmed;
19) käitise või selle osa sulgemise korral keskkonnamõju vältimise või vähendamise meetmed ja järelhoolde abinõud;
20) kaug- ja piiriülese saastuse minimeerimise meetmed;
21) kompleksloa nõuete ajutised erandid;
22) kompleksloa andmise otsustamise ajal esitatud kirjalike ettepanekute ja seisukohtade arvestamine ning otsuse põhjendus;
23) loa andjale käitise andmete esitamise viis, sagedus ja ulatus;
24) kompleksloa nõuete iga-aastase ülevaatuse tulemused;
25) kompleksloa vaidlustamine ja kompleksloa andmise põhjendus.
(2) [Kehtetu – RT I 2007, 1, 3 - jõust. 14.01.2007]
(3) Kui keskkonna kvaliteedinormatiividega on ette nähtud rangemad nõuded kui need, mida on võimalik täita parimat võimalikku tehnikat kasutades, pannakse käitajale kompleksloaga kohustus rakendada lisaabinõusid, mis tagavad normatiivide täitmise.
(4) Keskkonnaministeeriumil või Keskkonnaametil on keskkonnamõju hindamise järelevalvajana õigus määrata inimese tervise või keskkonna kaitseks keskkonnanõudeid, kui kavandatav või toimuv tegevus võib ohustada inimese tervist või keskkonda, põhjustada varalist kahju, häirida keskkonna puhkeotstarbelist või muud õiguspärast kasutamist.
(41) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud nõudeid määrates arvestatakse ka muudes õigusaktides saastuse vältimise ja vähendamise kohta kehtestatud nõudeid.
(5) Kompleksloa nõuete suhtes võib teha ka ajutisi erandeid, kui käitaja võetavad meetmed tagavad nõuete täitmise kuue kuu jooksul ning kui saastus nende tulemusena väheneb.
(6) [Kehtetu – RT I 2007, 1, 3 - jõust. 14.01.2007]
(7) Kompleksloa sisu täpsustavad nõuded ja kompleksloa vormid kehtestab keskkonnaminister määrusega .
§ 18. Parima võimaliku tehnika määramise alused
Loa andja arvestab parima võimaliku tehnika eeliseid ja eeldatavaid kulusid sellele üleminekuks, saastuse vältimise põhimõtteid ja järgmisi asjaolusid:
3) tootmises kasutatavate ja tekkivate ainete ning jäätmete kordus- ja taaskasutamine;
4) tööstusharus tõhusaks osutunud tehnoloogia, seadmete ja töömeetodite kasutamine;
5) tehnoloogiauuendused, teadussaavutused, käitaja teadmiste tase ja arenguvõime;
6) heite laad, mõju ja kogus;
7) käitise käikuandmise aeg;
9) kasutatava vee ning toorme kogus ja laad ning energiakasutuse tõhusus;
10) vajadus vältida või vähendada nii palju kui võimalik heite keskkonnamõju ja sellega kaasnevat riski;
11) vajadus vältida õnnetusi ja vähendada nendega kaasnevat keskkonnaohtu;
12) ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide asjakohane teave parima võimaliku tehnika kohta.
§ 19. Heite piirväärtuse määramise alused
(1) Käitaja peab heite piirväärtustest lähtudes täitma keskkonnanormatiive, minimeerima piiriülese saastuse ja kaitsma kogu keskkonda tõhusalt, kasutades parimat võimalikku tehnikat ning arvestades käitise tehnilisi näitajaid, käitise asukohta ja kohalikke keskkonnaolusid.
(2) Heite piirväärtusi määrates lähtutakse õigusaktides sätestatud piirväärtustest. Õigusaktides sätestatud piirväärtusi käsitletakse kui miinimumnõudeid, millest keskkonna kaitse kõrge taseme saavutamiseks võib määrata rangemaid, parima võimaliku tehnika rakendamisega saavutatavaid heite piirväärtusi.
(3) Heite piirväärtus kehtib heite käitisest väljumise kohas. Heite piirväärtust määrates ei arvestata heite hajutamist või lahjendamist muude ainete või keskkonnakomponentidega enne keskkonda väljutamist.
(4) Kui heide juhitakse vette kaudselt, võib käitisele heite piirväärtust määrates arvestada reoveepuhasti mõju tingimusel, et keskkonnasaastus ei suurene ning käitaja järgib ühiskanalisatsiooni juhitavate ohtlike ainete kohta kehtestatud nõudeid.
(5) Käesoleva seaduse § 7 lõike 3 punktis 9 nimetatud tegevusvaldkonna käitisele heite piirväärtuste kehtestamisel võetakse arvesse põllumajandusliku tootmise eripära ning seiretingimuste määramisel võetakse arvesse mõistlikke kulusid.
§ 20. Heite piirväärtuste määramisel arvesse võetavad ained
(1) Heite piirväärtusi määrates peab loa andja arvestama käitise saasteallikast keskkonda heidetavate ainete olemust ja võimet kanda saastust ühest keskkonnaelemendist teise.
(2) Õhuheite koostises määratakse eelkõige järgmiste ainete heite piirväärtused:
6) tolm;
7) asbest (lenduvad osakesed ja kiud);
12) õhu kaudu toimivad kantserogeensed, mutageensed või reproduktiivset funktsiooni kahjustavad ained või valmistised;
(21) Kui käitise tegevus on tegevusalade loetelus, mis on kehtestatud välisõhu kaitse seaduse § 120 lõike 1 alusel, ei kehtestata kompleksloas kasvuhoonegaaside heitele piirväärtust ja vajaduse korral kehtestatakse seadmete energiatõhususe näitajad, välja arvatud juhul, kui see on vajalik olulise saastuse tekke ärahoidmiseks kohalikul tasandil. Piirväärtuste määramisel võetakse aluseks kasvuhoonegaaside lubatud heitkogused.
(22) Kui käitis arvatakse ajutiselt kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemist välja, siis kehtestatakse sellele käitise kasvuhoonegaaside heitele kompleksloaga piirväärtused ja süsinikdioksiidi eraldavate seadmete energiatõhususe näitajad, lähtudes parima võimaliku tehnikaga saavutatavast heitetasemest.
(3) Veeheite koostises määratakse eelkõige järgmiste ainete heite piirväärtused:
4) vee kaudu toimivad kantserogeensed, mutageensed või reproduktiivset funktsiooni kahjustavad ained või valmistised;
5) püsivad süsivesinikud ning püsivad ja bioakumuleeruvad orgaanilised mürkained;
12) ained, mis mõjuvad halvasti hapnikubilansile ning mida on võimalik mõõta bioloogilise hapnikutarbe (BHT), keemilise hapnikutarbe (KHT) või teiste analoogiliste näitajate kaudu.
§ 21. Kompleksloa kehtivus
§ 22. Kompleksloa nõuete läbivaatamine
(1) Loa andja vaatab kompleksloa nõuded läbi ja käitise kohapeal üle vähemalt kord aastas ning vajaduse korral muudab kompleksloa nõudeid. Käitise iga-aastase ülevaatuse võib siduda käitise inspekteerimisega keskkonnajärelevalve korras.
(2) Käitaja tasub kompleksloa nõuete iga-aastase läbivaatamise eest riigilõivu.
§ 23. Käitise laadi või toimimisviisi muutus
(1) Kui käitaja on loa andjale teatanud kavandatavatest keskkonda mõjutada võivatest muudatustest käitise laadis või toimimisviisis või on loa andja sellest muul viisil teada saanud, peab loa andja 21 kalendripäeva jooksul selgitama muudatuste olulisuse ja vajaduse korral algatama kompleksloa muutmise menetluse.
(11) Käitaja on kohustatud teavitama loa andjat olulisest negatiivsest keskkonnamõjust, mis kaasneb käitaja tegevusega, olenemata sellest, et järgiti kompleksloas sätestatud nõudeid.
(2) Loa andja loeb oluliseks käitise tegevuse muutmise või laiendamise, kui selle tõttu käitise tegevuse maht ületab käesoleva seaduse § 7 lõike 4 alusel kehtestatud alltegevusvaldkonna künnisvõimsuse. Käitise tegevuse muutmine või laiendamine on oluline ka siis, kui see võib põhjustada olulise kahju inimese tervisele või keskkonnale.
§ 24. Kompleksloa nõuete muutmise alused
2) saastus on nii suur, et see põhjustab käitise tegevuskohas kahjulikke muutusi keskkonnas, mistõttu tuleb vähendada heite piirväärtusi või määrata lisapiirväärtused;
3) muudatused parimas võimalikus tehnikas võimaldavad heite hulka või ohtlikkust oluliselt vähendada liigseid kulutusi tegemata;
4) õnnetuste vältimiseks tuleb kasutada muid meetmeid, kui on kompleksloaga määratud;
§ 25. Kompleksloa muutmise menetlus
(1) Kui kompleksloa muutmise algatab käitaja, toimub menetlus käesoleva seaduse §-de 10-14 kohaselt.
(2) Kui kompleksloa muutmise algatab loa andja, teeb ta käitajale posti teel või elektrooniliselt teatavaks kompleksloa tingimuste muutmise põhjused, nõuab käesoleva seaduse §-s 9 loetletud kompleksloa muutmiseks vajalike andmete esitamist ning määrab andmete esitamise tähtaja. Tähtaega määrates arvestab loa andja nõutavate andmete ulatust ja kättesaadavust.
(3) Kui kompleksloas tehtavate muudatuste rohkus ei võimalda enam tootmist tõhusalt kontrollida, võib loa andja kohustada käitajat esitama taotluse muudatusi arvestava kompleksloa saamiseks.
(4) Kui käitaja vahetub või tema kontaktandmed muutuvad, muudab loa andja pärast sellekohase teate saamist käitaja andmed kompleksloas menetluseta. Loa andja saadab posti teel või elektrooniliselt käitaja vahetumise või tema andmete muutumise teate saamisest alates viie tööpäeva jooksul kompleksloa vastava muudatuse käitajale ning selle koopia käitise asukoha järgsele linna- või vallavalitsusele ja Keskkonnainspektsioonile.
(5) Pärast käitisele kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise loa andmist algatab kompleksloa andja vajaduse korral menetluse käitise kompleksloa muutmiseks.
§ 26. Kompleksloa kehtetuks tunnistamise alused
2) käitaja ei ole alustanud kompleksloaga lubatud tegevust kompleksloas nimetatud tegutsemisaja algusest alates 12 kuu jooksul ega esitanud taotlust käitise tegevuse algusaja muutmiseks;
3) selgub, et kompleksloa taotlemisel on käitaja tahtlikult esitanud valeandmeid, millel oli loa andmisel oluline tähendus, või võltsitud dokumente või muudel juhtudel, kui loa andjale või Keskkonnainspektsioonile on loas ettenähtud nõuete täitmise kontrollimisel esitatud valeandmeid või võltsitud dokumente või kui andmete esitamise tähtaega on korduvalt rikutud;
4) käitaja on jätnud kompleksloa nõuded täitmata ning teda on varem sama teo eest karistatud;
5) käitisest tulenev saastus on nii suur, et sellest põhjustatud ohtu keskkonnale, inimese tervisele või varale ei ole võimalik vältida uue loa taotlemist eeldavate põhjalike tehniliste ümberkorraldusteta;
6) käitaja on pankrotistunud või on juriidilise isikuna likvideeritud ja tegevust ei jätka teine käitaja.
(2) Kui kompleksluba on tunnistatud kehtetuks, võib loa andja määrata käitajale käitise ja selle asukoha järelhoolduse tingimused, et pärast käitaja tegevuse lõpetamist vältida ohtu keskkonnale, inimese tervisele või varale.
§ 27. Kompleksloa kehtetuks tunnistamise menetlus
(1) Kompleksloa kehtetuks tunnistamise algatab käitaja ise, loa andja või Keskkonnainspektsioon.
(2) Kui kompleksloa kehtetuks tunnistamise algatab käitaja, esitab ta sellekohase avalduse loa andjale, kes määrab järelhoolduse tingimused ja teeb need käitajale teatavaks otsuse tegemisest alates viie tööpäeva jooksul.
(3) Kui loa andja või Keskkonnainspektsioon algatab kompleksloa kehtetuks tunnistamise menetluse, teatab ta sellest käitajale posti teel või elektrooniliselt kolme tööpäeva jooksul, näidates kompleksloa kehtetuks tunnistamise menetlemise algatamise põhjused.
(4) Käitajal on õigus käesoleva paragrahvi lõike 3 kohase teate saamisest 14 kalendripäeva jooksul esitada loa andjale vastuväiteid, selgitusi või lisadokumente ning nõuda loa andjalt enda ärakuulamist.
(5) Kompleksloa kehtetuks tunnistamise või menetluse lõpetamise otsuse teeb loa andja hiljemalt seitsme kalendripäeva jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud seletuste ja lisaandmete saamist või käitaja ärakuulamist.
(6) Loa andja teeb otsuse kompleksloa kehtetuks tunnistamise või menetluse lõpetamise kohta käitajale teatavaks posti teel või elektrooniliselt kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast alates. Otsuse ärakirjad saadab loa andja käitise asukoha järgsele linna- või vallavalitsusele ja Keskkonnainspektsioonile.
(7) Kompleksloa kehtetuks tunnistamise korral tagastab käitaja kompleksloa originaali loa andjale asjaomase otsuse saamisest alates 14 kalendripäeva jooksul.
§ 28. Ehitustööde alustamine käitises
(1) Kui käitises on vaja teha ehitustöid kompleksluba vajava tegevuse alustamiseks või suurteks tehnilisteks ümberkorraldusteks, arvestab loa andja:
1) käitaja võimalusi kasutada parimat võimalikku tehnikat;
2) kavandatava tegevuse vastavust keskkonnanormatiividele ja keskkonnamõju hindamise korral selle tulemusi.
3) [kehtetu – RT I 2007, 1, 3 - jõust. 14.01.2007]
(2) Loa andja võib nõustuda ehitustööde alustamisega käitises enne kompleksloa andmist. Loa andja teeb oma otsuse käitajale ja ehitusloa andjale teatavaks posti teel või elektrooniliselt 21 kalendripäeva jooksul kompleksloa taotluse saamisest alates.
(3) Ehitustööde alustamisega nõustumine ei võta kompleksloa andjalt õigust käesolevas seaduses ettenähtud juhtudel keelduda kompleksloa andmisest.
3. peatükk KOMPLEKSLOA AVALIKUSTAMINE
§ 29. Avalik teade kompleksloa taotluse esitamise kohta ja menetlusse võetud kompleksloa taotluse avalikustamine
(1) Loa andja teatab kompleksloa taotluse saamisest kompleksloa taotleja kulul ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded kompleksloa taotluse nõuetele vastavuse kindlakstegemisest alates 21 kalendripäeva jooksul. Teatises märgitakse vähemalt:
1) kompleksloa taotleja ärinimi, registrikood ja asukoht või nimi, isikukood ja aadress;
4) teave selle kohta, kus saab taotlusega ja kompleksloa eelnõuga tutvuda.
(2) Loa andja võib kompleksloa taotleja kulul teatada kompleksloa taotluse saamisest peale käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud väljaande ka käitise asukoha järgses kohalikus ajalehes.
(3) Hiljemalt kompleksloa taotluse menetlusse võtmise teate saamise päeval paneb käitaja kavandatava käitise asukohas või toimiva käitise peasissekäigu kõrval välja teate kompleksloa taotluse esitamise kohta ja tagab teate olemasolu kompleksloa taotluse läbivaatamise ajal.
(4) Loa andja paneb kompleksloa taotluse nõuetele vastavuse kindlakstegemisest alates viie tööpäeva jooksul oma asukohas avalikkusele juurdepääsetavas paigas välja teate kompleksloa taotluse saamise kohta.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud teadete vormid kehtestab keskkonnaminister määrusega . Kompleksloa taotluse saamise teade ja kompleksloa taotlus avalikustatakse kompleksloa taotluse nõuetele vastavuse kindlakstegemisest alates seitsme kalendripäeva jooksul Keskkonnaameti veebilehel.
§ 30. Avalik teade kompleksloa andmise või sellest keeldumise kohta
(1) Loa andja teeb kompleksloa andmise või sellest keeldumise teatavaks ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded loa andmisest või sellest keeldumisest alates seitsme kalendripäeva jooksul. Teates märgitakse vähemalt:
1) kompleksloa saaja ärinimi, registrikood ja asukoht või nimi, isikukood ja aadress;
3) tegevuse lühikirjeldus.
(3) Kompleksloa andmise teade ja kompleksluba avalikustatakse Keskkonnaameti veebilehel seitsme kalendripäeva jooksul alates kompleksloa väljastamisest. Kompleksloa andmisest keeldumise teade avalikustatakse Keskkonnaameti veebilehel seitsme kalendripäeva jooksul alates kompleksloa väljastamisest keeldumisest. Kompleksloa andmise või sellest keeldumise teadete vormid kehtestab keskkonnaminister määrusega .
§ 31. Teabe kättesaadavus
(1) Kompleksloa taotlus, kompleksloa eelnõu, kompleksluba, kompleksloaga määratud ametiasutuste valduses olevad keskkonnaseire tulemused ning kompleksloa nõuete täitmise kontrollimise tulemused on avalikud.
(2) Informatsioon käitise projekti või tegevuse või teatava toorme, kemikaali või muu materjali või toote koostise ja kasutamise kohta võib olla konfidentsiaalne, kui see on esitatud kompleksloa taotluse eraldi osana ning sellele on selgelt märgitud «Ärisaladus». Nimetatud märkusega andmed avalikustab loa andja taotleja nõusolekul, kui seadus ei sätesta teisiti.
§ 32. Avalikkuse seisukohad
(1) Igaühel on õigus esitada loa andjale kirjalikke ettepanekuid kompleksloa taotluse kohta, enne kui kompleksloa eelnõu edastatakse käitajale seisukoha võtmiseks.
(2) Loa andja peab loa andmisest huvitatud isikut tema taotlusel informeerima kompleksloa eelnõu üleandmisest kompleksloa taotlejale, et võimaldada huvitatud isikul eelnõuga tutvuda ning esitada oma ettepanekud käesoleva seaduse § 14 lõikes 5 nimetatud aja jooksul.
(3) Kirjalikud arvamused ja ettepanekud peavad sisaldama vähemalt nende esitaja nime ja aadressi ning arvamuse või ettepaneku põhjendust.
§ 321. Avalik istung
Loa andja viib loa taotleja või huvitatud isiku taotlusel või oma initsiatiivil juhul, kui see on vajalik asja õigeks otsustamiseks, läbi avaliku istungi.
§ 33. [Kehtetu – RT I 2003, 73, 486 - jõust. 01.12.2003]
4. peatükk KÄITAJA KOHUSTUSED
§ 34. Kohustus säilitada dokumente ja esitada informatsiooni
(1) Käitaja peab kompleksloa kehtivuse aja jooksul ja vähemalt viis aastat pärast loa kehtetuks tunnistamist säilitama kõik talle kuuluvad kompleksloa taotlemisega, kompleksloa andmisega, kompleksloaga määratud seirega ning nõuete täitmise kontrollimisega seotud dokumendid ja andmed. Dokumendid peavad olema kättesaadavad loa andja ja Keskkonnainspektsiooni nõudmisel.
(2) Käitaja teatab loa andjale:
2) viivitamatult igast õnnetusest, mis oluliselt mõjutab keskkonda või inimeste tervist;
3) igast muudatusest käitise laadis või toimimisviisis, mis võib avaldada mõju keskkonnale;
4) kavandatavast käitaja vahetumisest.
(3) Kompleksloa objektiks oleva tehnilise ümberkorralduse võib ellu viia ainult pärast seda, kui loa andja on käitajale kirjalikult teatanud, et selleks ei ole vaja muuta kompleksloa nõudeid, või kui kompleksloa nõudeid on muudetud.
(4) Käitaja on kohustatud loa andja või keskkonnakaitseinspektori nõudmisel:
1) osutama käitist kontrollivale riigi keskkonnakaitseinspektorile igakülgset abi, tagama talle juurdepääsu kompleksloas määratud proovivõtu- ja seirepunktidele ning võimaldama neil koguda informatsiooni käesolevas seaduses sätestatud kohustuste täitmise kohta;
2) esitama loa andjale kompleksloa andmiseks, muutmiseks või kehtetuks tunnistamiseks vajalikud andmed ja osutama käitist üle vaatavale loa andjale igakülgset abi kompleksloa nõuete täitmise selgitamisel.
§ 35. Kohustus likvideerida tekkinud saastus
(1) Kui saastus on lähtunud käitisest, mille kasutamiseks on antud kompleksluba või mille käitamiseks peab käesoleva seaduse või selle alusel antud õigusaktide kohaselt kompleksluba olema, peab käitaja oma tehnilisi ja majanduslikke võimalusi arvestades saastuse viivitamata likvideerima, sõltumata asjaolust, kas saastus on tahtlik või tuleb ettevaatamatusest.
(2) Kui käitaja ei täida kohustust likvideerida saastus, korraldab likvideerimise asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras Keskkonnainspektsioon.
(1) Keskkonnainspektsioon kontrollib vähemalt üks kord aastas käitise ja selle tegevuse vastavust kompleksloa nõuetele.
(2) Keskkonnainspektsioon edastab kontrollimise tulemused loa andjale ja käitajale kontrollimisest alates 14 kalendripäeva jooksul.
[RT I 2003, 73, 486 - jõust. 01.12.2003]
§ 37. Kompleksloa kohustuse või kompleksloa nõuete rikkumine
Tegevuse eest kompleksloata valdkonnas, kus kompleksluba on nõutav, või kompleksloa nõuete rikkumise eest karistatakse juriidilist isikut kuni 50 000-kroonise rahatrahviga.
(1) Käesoleva seaduse §-s 37 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-s 37 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Keskkonnainspektsioon.
§ 39. Käitis ja olemasolev käitis
(1) Olemasolev käitis on käesoleva seaduse jõustumise ajal tegutsev käitis ning käitis, mille käitajal on enne käesoleva seaduse jõustumist saadud õigusaktide kohased tegevus- ja keskkonnaload ning milles alustatakse tegevust hiljemalt aasta jooksul pärast käesoleva seaduse jõustumist.
(2) Olemasoleva käitise käitaja peab esitama kompleksloa taotluse loa andjale hiljemalt Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud tähtajaks. Ajavahemik käesoleva seaduse jõustumisest kuni esitamise tähtajani ei tohi olla lühem kui üks aasta.
(3) Kui olemasoleva käitise käitaja kavatseb vähendada tootmisvõimsust alla künnivõimsuse või lõpetada kompleksluba vajava tegevuse hiljemalt käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kehtestatud tähtajaks ja teavitab sellest loa andjat eelnevalt kirjalikult, ei ole kompleksloa taotlust selle käitise kohta vaja esitada.
(4) Kompleksloa taotluse esitamise vajalikkuse või esitamise tähtpäeva kohta selgituse saamiseks pöördub käitaja loa andja poole.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kohustuse täitmata jätmise korral rakendatakse käesoleva seaduse §-de 37 ja 38 sätteid või peatatakse käitise tegevus keskkonnajärelevalve seaduses sätestatud korras.
(6) Kui loa andja tuvastab, et käitises ei kasutata kompleksloa taotluse esitamise ajal parimat võimalikku tehnikat, tehakse käitajale lisaks käesoleva seaduse §-s 17 sätestatule kohustuseks koostada tehniliste ümberkorralduste kava parima võimaliku tehnika rakendamiseks. See kava peab sisaldama meetmeid ka käesoleva seaduse § 9 lõikes 3 nimetatud õigusaktide nõuete täitmiseks. Loa andja kiidab kava heaks ning määrab heite piirväärtused ja meetmete rakendamise tähtajad igaks kalendriaastaks või tagastab selle ümbertegemiseks. Kava abinõude rakendamise tulemusel peab käitis toimima parima võimaliku tehnika nõuete kohaselt hiljemalt 2007. aasta 30. oktoobriks.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud tehniliste ümberkorralduste kava esitab taotleja loa andjale koos kompleksloa taotlusega.
(8) Kui tehnilisi ümberkorraldusi ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud tähtajaks võimalik majanduslikel või tehnilistel põhjustel teha, peab käitaja esitama kompleksloa taotluse Keskkonnaametile, kes otsustab kompleksloa andmise käesolevas seaduses sätestatud korras. Kompleksluba peab sel juhul sisaldama tehniliste ümberkorralduste kava. Käitaja tegevust tehniliste ümberkorralduste kava elluviimisel jälgib loa andja.
(9) Kui käitise käitaja otsustab kompleksluba vajava tegevuse viia üle uude asukohta või teise käitisesse, siis peab ta algatama kompleksloa tingimuste muutmise menetluse või esitama Keskkonnaametile taotluse uue kompleksloa saamiseks.
(10) Kui käitise käitaja kavandab kompleksloa taotluse menetlemise ajal käitise tegevuses muudatusi, mis väljastatava kompleksloa või veeseaduse, jäätmeseaduse ja välisõhu kaitse seaduse alusel väljastatud lubade tingimusi muudaksid, teavitab ta nendest loa andjat ja loa andja otsustab teabe saamisest alates 21 kalendripäeva jooksul, kas tegemist on olulise muudatusega ning teeb otsuse käitajale viivitamatult teatavaks.
(11) Kui käitise kompleksloa taotluse menetlemise ajal jõuab kätte ükskõik millise käesoleva seaduse § 7 lõikes 2 viidatud loa kehtivuse lõpptähtaeg, pikendab loa andja loa kehtivust perioodi võrra, mis on eeldatavalt vajalik kompleksloa andmise menetluse lõpetamiseks.
§ 40. Seaduse rakendamine
Käesoleva seaduse §-d 37 ja 38 jõustuvad 2003. aasta 1. jaanuaril.
Käesolev seadus jõustub 2002. aasta 1. mail.
1Nõukogu direktiiv 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (ELT L 257, 10.10.1996, lk 26–40), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega 166/2006/EÜ (ELT L 33, 04.02.2006, lk 1–17); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32–46), viimati muudetud direktiiviga 2004/101/EÜ (ELT L 338, 13.11.2004, lk 18–23); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse ning muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ seoses üldsuse kaasamisega ning õiguskaitse kättesaadavusega (ELT L 156, 25.06.2003, lk 17–25).


text:
4-16-4916/42 Riigikohtu kriminaalkolleegium 27.09.2017
VTMS § 31 lg 1 1
(vt Riigikohtu kriminaalkolleegiumi 7. aprilli 2014. a otsus väärteoasjas nr 3-1-1-22-14, p 9) (p 6)
Riigikohus on korduvalt märkinud, et KarS §-st 63 tulenevalt loetakse sama süüteokoosseisu korduvat täitmist ühe süüteo toimepanemiseks ja seetõttu võib samale väärteokoosseisule vastava teo korduva toimepanemise eest isikut karistada vaid ühe, eriosa normis sätestatud sanktsiooni ülemmäära piiresse jääva karistusega (viimati RKKKo asjas nr 3-1-1-80-11, p 11) (p 9)
3-1-1-28-17 Riigikohus 07.06.2017
VTMS § 22 lg 3
VTMS § 19 lg 3
VTMS § 115 lg 3 p 2
VTMS § 115 lg 3 p 1
VTMS § 150 lg 1 p 4 näeb ette, et väärteomenetlust on oluliselt rikutud juhul, kui menetlusalust isikut VTMS § 22 kohaselt määratud korras esindav kaitsja ei ole menetluses osalenud. Sätte loogikast tulenevalt on vaieldamatult tegemist samaväärse rikkumisega ka juhul, kui kaitsja ei osalenud menetluses, sest ta jäeti määramata, kuigi tema osavõtt kohtumenetlusest oli seaduse kohaselt kohustuslik. Tühistades maakohtu otsuse väärteomenetlusõiguse olulise rikkumise tõttu, ei käsitle kolleegium teisi kassatsiooni väiteid muude aset leidnud menetlusõiguse rikkumiste ja materiaalõiguse ebaõige kohaldamise kohta. (p 9)
Väärteoasja kohtulikus menetluses peab osalema alaealise menetlusaluse isiku kaitsja ka juhul, kui väärteoasi vaadatakse läbi kirjalikus menetluses. Kui kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatud kaebusest nähtub, et alaealine menetlusalune isik ei ole ise kaitsjat valinud, tuleb kohtul eelmenetluses välja selgitada, kas ta soovib seda teha, määrates selleks mõistliku tähtaja. Kui alaealine ei vali endale kaitsjat, lasub kohtul VTMS § 22 lg-st 3 tulenev kohustus taotleda Eesti Advokatuurilt talle kaitsja määramist riigi kulul. Alles siis, kui alaealine menetlusalune isik on endale kaitsja valinud või talle on määratud kaitsja riigi kulul ja kohtule on teada kaitsja seisukoht väärteoasja sisu ja edasise menetlemise viisi kohta, saab kohus otsustada selle üle, kas väärteoasja arutatakse kohtuistungil või on selle lahendamine VTMS §-s 120 märgitud aluste esinemisel võimalik VTMS § 117 lg 1 p 4 kohaselt kirjalikus menetluses. (vt RKKKo väärteoasjas nr 3-1-1-47-11, p 11.) (p 8.1)
3-1-1-30-17 Riigikohus 29.05.2017
VTMS § 31^3 lg 1 kohaselt saab kohtuvälise menetleja ametniku räägitu olla tõendiks, kui see isik on kohtu- või kaebemenetluses üle kuulatud tunnistajana. Kuna öeldu tähendab, et kohtuvälise menetleja esindaja ütlustega ei saa väärteo tehiolusid tõendada, ei saa tõendamiseseme asjaolude kindlakstegemisel tugineda kohtuvälise menetleja esindaja kohtulikul arutamisel antud seletustele. (p 11)
VTMS § 123 lg 2 kohaselt arutab maakohus väärteoasja täies ulatuses, sõltumata esitatud kaebuse piiridest. Väärteoasja arutamine täies ulatuses tähendab muu hulgas maakohtu kohustust vastata VTMS §-s 133 loetletud küsimustele ja kajastada VTMS § 110 alusel kohtuotsuse põhiosas nii tõendite analüüsi kui ka seda, millised asjaolud on loetud tõendatuks ning millele on otsuse tegemisel tuginetud. Seega sõltumata kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatud kaebuse piiridest, ei saa kohtuvälise menetleja otsus jääda kaebemenetluse tulemusena jõusse, ilma et kohus oleks enne kontrollinud väärteo koosseisupärasuse, õigusvastasuse ja süülisusega seotud asjaolusid. (Vt RKKKo asjas nr 3-1-1-50-16, p 32.). Nende nõuete eiramine on käsitatav väärteomenetlusõiguse olulise rikkumisena VTMS § 150 lg 2 mõttes. (p 7 ja 12)
Kui menetlusalust isikut ei peetud pärast liiklusõnnetust sündmuskohal kinni ja sündmuskohta ei vaadeldud, ei saa pelgalt hiljem aset leidnud mootorsõiduki joobeseisundis juhtimise fakti põhjal veel eeldada, et ka mootorsõiduki joobes juhtimisele eelnenud ajal rikkus isik liiklusseaduses sätestatud kohustust hoida teise sõidukiga ohutut külgvahet. Olukorras, kus dokumentaalsed tõendid sisaldavad selle kohustuse rikkumise kohta vaid kaudset teavet, tuleb VTMS § 123 lg 2 nõuete kohaselt otsese tõendiallikana kohtistungil tunnistajana üle kuulata teise sõiduki juht. (p 10)
3-1-1-10-17 Riigikohus 25.04.2017
Kui maakohus jätab keskse isikulise tõendiallika ütlused tõendikogumist kõrvale, tuleb tal põhjendada, miks ta peab nimetatud tunnistaja ütlusi ebausaldusväärseteks. Põhjendatud ei ole välistada tunnistaja ütluste tõepärasus üksnes selle tõttu, et sündmuse ajal võis esineda segavaid faktoreid, mille mõju tunnistajale ei ole kohus hinnanud. Ka ei saa tunnistaja ebausaldusväärsust põhjendada sellega, et ta ei pruugi tajuda nähtut ja kuuldut objektiivselt: tunnistaja ülesanne ongi anda ütlusi selle kohta, mida tema konkreetsel hetkel tajus. Järelikult on maakohus ebaõigesti käsitlenud tunnistaja ütlusi, öeldes, et tunnistaja kajastab enda nähtut ja kuuldut subjektiivselt. (p 9)
Üksnes asjaolu, et tunnistaja ütlused ei riimu üheselt mõne teise asjas kogutud tõendiga (nt fototabeliga), ei muuda tunnistaja ütlusi aprioorselt ebausaldusväärseks. Ka n-ö riimumata tõend ei pruugi olla ebausaldusväärne (RKKKo otsus asjas nr 3-1-1-89-12, p 14). (p 10)
3-1-1-21-17 Riigikohus 18.04.2017
VTMS § 29 lg 1 p 5
Kohtupraktikas ei ole jaatatud võimalust jätta menetluskulud täielikult riigi kanda (vt nt RKKKo asjas nr 3-1-1-2-15, p 11). Kohus peab süüdimõistva otsuse tegemise korral kaaluma, kas jätta kõik menetluskulud süüdimõistetu kanda või kohustada süüdimõistetut hüvitama menetluskulud üksnes osaliselt, jättes ülejäänud osa menetluskuludest riigi kanda. (p 8)
3-1-1-17-17 Riigikohus 10.04.2017
VTMS § 29 lg 1 p 5 kohaselt tuleb väärteomenetlus aegumistähtaja möödumisel lõpetada. Sama paragrahvi 3. lõikest järeldub, et aegumine on väärteomenetluses absoluutne menetlustakistus, mis ei võimalda asja edasist menetlemist (vt nt RKKKo nr 3-1-1-88-16, p 8). (p 6)
3-1-2-2-17 Riigikohus 09.03.2017
KarS § 81 lg 3
3-1-1-119-16 Riigikohus 07.03.2017
VTMS § 31 lg 1
Menetlusaluse isiku ütluseid, mis on saadud talle seadusega ettenähtud õiguseid tagamata, ei tohi kasutada väärteo asjaolude tõendamisel. (p 19)
3-1-1-110-16 Riigikohus 31.01.2017
VTMS § 156 lg 1
Võrreldes VTMS-i varem kehtinud redaktsiooniga nähakse 29. märtsil 2015 jõustunud VTMS § 156 lg-s 1 ette kassatsiooniõiguse kasutamise soovist teatamise kohustus vaid nendel juhtudel, mil maa- või ringkonnakohus kuulutab kohtuotsuse lõpposa, st VTMS §-s 111 loetletud andmeid sisaldava kohtulahendi eraldi vormistatud menetlusdokumendina. Juhul, kui kohus kuulutab kohe põhistusi sisaldava täiemahulise kohtuotsuse, ei ole kassatsiooniõiguse kasutamise soovist teatamine enam vajalik (vt RKKKo nr 3-1-1-35-16, p 7). (p 9)
lahendi jõustumine
Kohtuotsuse jõustumise aeg tuleneb seadusest, mitte ametniku ekslikust kandest. Kui puuduvad seaduses sätestatud eeldused kohtulahendi jõustumiseks, ei saa kohus lugeda otsust jõustunuks vaatamata selle kohta tehtud märkele. Seda ei väära ka asjaolu, et ekslik märge otsuse jõustumise kohta on kandunud karistusregistrisse. (p 10)
3-1-1-98-16 Riigikohus 25.11.2016
Kaitsjatasu suuruse mõistlikkuse üle otsustamisel tuleb silmas pidada nii kaitsja ühe tööühiku hinda (nt õigusabi tunnihind) kui ka osutatud õigusteenuse vajalikkust. Valitud kaitsjale makstud tasu ühikuhinna mõistlikku suurust hinnates tuleb üldise juhisena lähtuda advokaatidele riigi õigusabi eest makstava tasu määradest. Samas ei pruugi riigi õigusabi eest makstava tasu määrad peegeldada õigusteenuse turu tegelikku hinnataset ega ole ainsad kriteeriumid, mille põhjal hinnata valitud kaitsjale makstud tasu suuruse mõistlikkust. Ei ole välistatud, et isik, kellel puudub võimalus saada riigi õigusabi, peab endale kaitsja leidma teistsuguse hinnaga. Kuigi ka õigusteenuse turuhind ei ole ainuke alus, mille põhjal otsustada valitud kaitsjale makstud tasu suuruse mõistlikkuse üle, tuleb seda kaitsjatasu mõistlikkust kindlaks tehes siiski arvesse võtta (vt RKKKo 3-1-1-99-11, p 9-10). Kohtupraktika on aktsepteerinud valitud advokaadi keskmise mõistliku tunnitasuna 120 eurot, millele võib lisanduda käibemaks (vt nt RKKKm 3-1-1-37-14, p 26.3; 20. oktoobri 2015. a määrus kriminaalasjas nr 3-1-1-76-15, p 11 ja 3-1-1-84-15, p 15.1). (p 14)
KrMS § 189 lg 2 lubab lahendada kohtul menetluskulude hüvitamise kas otsuses või määruses ja KrMS § 189 lg 3 võimaldab kohtumenetluse poolel vaidlustada menetluskulude hüvitamist kriminaalmenetluse 15. peatükis sätestatud korras ka juhul, kui see on ette nähtud kohtuotsuses. Eelnevast nähtuvalt on menetluskulude hüvitamist võimalik eraldada muudest kohtuotsusega lahendatavatest küsimustest nii otsuse tegemisel kui ka kaebemenetluse käigus. Seetõttu tuleb kohtumenetluse poolele tagada võimalus teavitada kohut resolutiivotsuse kuulutamisel ka üksnes KrMS § 189 lg-s 3 sätestatud õiguse kasutamise soovist ja KrMS § 315 lg-t 8 tuleb seega tõlgendada viisil, et sellisel juhul võib kohus esitada põhjendused ka üksnes menetluskulude hüvitamise osas. KrMS § 191 lg 2 kohaselt peab kohus põhjendama kogu menetluskulude hüvitamise otsustust ja KrMS § 189 lg 2 alusel on seda võimalik teha ka määruses (RKKKm 3-1-1-44-15, p 10). Väärteoasja VTMS 12. peatükis sätestatud kaebemenetlusele kriminaalmenetluse eeltoodud sätted aga ei laiene. VTMS § 38 lg 1 kohaselt järgitakse väärteoasja kohtumenetluses menetluskulude arvestamisel küll kriminaalmenetluse sätteid, kuid selliselt saab toimida üksnes väärteomenetluse erisusi arvestades. Üheks selliseks väärteomenetluse erisuseks on kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatud kaebuse läbivaatamisel tehtava maakohtu otsuse ja maakohtu määruste erinev vaidlustamiskord. KrMS § 189 lg-t 3 ei ole võimalik kohaldada ega menetluskulude hüvitamist muudest kohtuotsusega lahendatavatest küsimustest kaebemenetluse käigus eraldada, kui maakohus teeb väärteomenetluses lahendi kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatud kaebuse lahendamisel (VTMS § 132). Järelikult pole VTMS 12. peatükis sätestatud kaebemenetluses põhjust jaatada ka kohtumenetluse poole õigust teavitada kohut otsuse lõpposa kuulutamisel üksnes menetluskulude hüvitamise otsustuse vaidlustamise soovist ja seega ei saa kohus VTMS §-s 132 märgitud lahendi korral kassatsiooniteate saamisel piirduda üksnes menetluskulude hüvitamise otsustuse põhjendamisega. Kui vähemalt üks kohtumenetluse pool on esitanud tähtaegselt kassatsiooniteate, peab maakohus koostama VTMS § 134 kohaselt sama seadustiku §-de 109-111 nõuetele vastava põhistatud kohtuotsuse (vt RKKKo 3-1-1-6-09, p 7). (p-d 12.1-12.2)
LS § 130 lg 12 p-s 8 sätestatud mõiste “seoses gaasihooldusteenustega” all on peetud silmas üksnes sõidukeid, mida kasutatakse olulises ulatuses üksnes seoses gaasi tootmise, transportimise ja jagamisega või seoses nendeks tegevusteks vajalike rajatiste hooldamisega. Lisaks eeldab sõidumeeriku kasutamise erand avalikes huvides osutatavaid gaasihooldusteenuseid. Mõiste "seoses olmejäätmete kogumise ja kõrvaldamisega" hõlmab aga olmejäätmete kogumist kohast, kus jäätmed on ladustatud. Masinad, mida selliseks kogumiseks kasutatakse, läbivad piiratud vahemaid lühikese ajavahemiku jooksul ja jäätmete transportimisel on võrreldes jäätmete kogumisega üksnes abistav tähendus. Olmejäätmete kogumine, mis ei vasta nimetatud kriteeriumitele, ei lange sõidumeeriku kasutamise kohustuse erandi alla. Kohus peab iga kord eraldi hindama, kas konkreetne juhtum nimetatud erandi alla kuulub või mitte. (Vt RKKKo 3-1-1-34-10, p-d 6–7). (p 8)
LS § 130 lg 12 p-s 8 loetletud sõidumeeriku kasutamise kohustust välistavad erandid laienevad transpordile peamiselt neil juhtudel, kui sõiduki liikluses osalemisel on põhitööülesande täitmisel abistav roll (vrd nt RKKKo 3-1-1-2-16). Seejuures on nõutav, et tehtav vedu peab olema seotud konkreetse seaduses nimetatud tööga. (p 9)
AutoVS §-s 31^3 nähakse ette vastutus tasulise riigisisese autoveoteenuse osutamisel ühenduse tegevusloa kinnitatud ärakirja, juhitunnistuse või nõutava veoloa autojuhi poolt kontrollivale ametiisikule esitamata jätmise eest. EÜ määruse nr 1072/2009 art 1 lg 5 punktis d on nimetatud veod, mille korral ei ole vaja ühenduse tegevusluba ja mis on vabastatud ka kõigist veoloa nõuetest. Rääkimaks veoloa nõuetest vabastamisest, peavad olema korraga täidetud kõik kõnealuse määruse punkti tingimused. (p 15)
3-1-1-85-16 Riigikohus 09.11.2016
Lähtudes VTMS § 123 lg-s 2 sätestatud uurimispõhimõttest peab maakohus olukorras, kus kahtluse alla on seatud tõendiallika usaldusväärsus, vajadusel astuma omal algatusel asjakohaseid samme selle tõendiallika usaldusväärsuse kontrollimiseks. Nii sätestab VTMS § 125 lg 1 teine lause otsesõnu, et maakohus võib lükata kaebuse arutamise edasi, kui kaebust arutades ilmneb vajadus välja nõuda lisatõendeid. Seega, lisaks sellele, et kohus kontrollib kohtuistungil kõiki tõendeid, mis olid aluseks kohtuvälise menetleja otsuse tegemisel, tuleb kohtul vajaduse korral omal algatusel koguda ja kontrollida kohtumenetluse käigus veel lisatõendeid (vt nt RKKKo 3-1-1-125-12, p 6). (p 10)
Tulenevalt JahiS § 23 lg-s 2 avatud jahipidamise mõistest ei ole JahiS §-s 57 sätestatud väärteokoosseisu omistamisel tähtsust, kas menetlusalune isik tegelikult ulukite pihta sihtis või mõnda neist tabas. Võimalikku tagajärge, s.o uluki surmamist, tuleb küll arvesse võtta väärteo eest karistuse mõistmisel, kuid selle tuvastamatus ei välista väärteokoosseisu objektiivse koosseisu täitmist ega anna alust väärteomenetluse lõpetamiseks. (p 8)
VTMS § 29 lg 1 p 1 järgi lõpetatakse väärteomenetlus siis, kui teos puuduvad väärteo tunnused. Väärteokoosseisu tunnuste tuvastamine isiku käitumises eeldab menetleja kontrolli, kas teo asjaolud vastavad süüteokoosseisu kirjeldusele. (Vt nt RKKKo 3-1-1-66-08, p 11.) Kui tegu on koosseisupärane ja puuduvad ka õigusvastasust ning süüd välistavad asjaolud, on tegemist väärteoga ja menetlust VTMS § 29 lg 1 p 1 alusel lõpetada ei saa (vt RKKKo 3-1-1-5-16, p 6). Samuti on väärteomenetluse lõpetamine VTMS § 29 lg 1 p 1 järgi vältimatu siis, kui väärteoprotokoll või kiirmenetluse otsus on koostatud nii puudulikult, et see ei võimalda menetlusalusel isikul enda kaitseõigust teostada ja kohtul tegu talle omistada (vt nt RKKKo 3-1-1-34-14, p-d 9, 15 ja 17). (p-d 5-6)
3-1-1-50-16 Riigikohus 27.10.2016
KarS § 81 lg 7 p 2
SKHS § 5 lg 4
KarS § 81 lg 8
VTMS §-st 2 tulenevalt on väärteomenetluses kohaldatavad kõik kriminaalmenetluses ette nähtud õiguskaitsevahendid, millega asja arutav kohus saab reageerida mõistliku menetlusaja möödumisele. (p 39)
Otsustamaks, millise abinõuga konkreetsel juhul mõistliku menetlusaja ületamisele reageerida, tuleb väärteomenetluses lähtuda samadest põhimõtetest nagu kriminaalmenetluses (vt 3-1-1-109-15, p 133) (p 40)
Väärteomenetluse lõpetamine VTMS § 2 ja KrMS § 274^2 lg 1 alusel menetluse mõistliku aja möödumise tõttu on võimalik menetlusaluse isiku nõusolekul. (p 42)
väärteoasja uueks arutamiseks saatmine
Riigikohus, olles tühistanud maakohtu otsuse, millega väärteomenetlus VTMS § 29 lg 1 p 5 alusel lõpetati, ei saa asuda maakohtu asemel esimest korda lahendama kõiki VTMS §-s 133 ette nähtud küsimusi, sh kontrollima kohtuvälise menetleja otsuses kirjeldatud teo tõendatust. Üldjuhul tuleb väärteoasi sellises olukorras saata VTMS § 174 p 7 alusel uueks arutamiseks maakohtule. (p 33)
Lõpetades väärteomenetluse VTMS § 29 lg 1 p 5 alusel aegumise tõttu, ei pea kohus lahendama kõiki VTMS §-s 133 loetletud küsimusi. (p 31)
VTMS § 123 lg 2 kohaselt arutab maakohus väärteoasja täies ulatuses, sõltumata esitatud kaebuse piiridest. Väärteoasja arutamine täies ulatuses tähendab muu hulgas maakohtu kohustust vastata VTMS §-s 133 loetletud küsimustele ja kajastada VTMS § 110 alusel kohtuotsuse põhiosas nii tõendite analüüsi kui ka seda, millised asjaolud on loetud tõendatuks ning millele on otsuse tegemisel tuginetud. Sõltumata kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatud kaebuse piiridest, ei saa kohtuvälise menetleja otsus jääda kaebemenetluse tulemusena jõusse, ilma et kohus oleks enne kontrollinud väärteo koosseisupärasuse, õigusvastasuse ja süülisusega seotud asjaolusid. (p 32)
otsuse jõustamisel
Olukorras, kus maakohus ei ole kohtuvälises menetluses tehtud otsuse peale esitatud kaebuse läbivaatamisel kõiki VTMS §-s 133 loetletud küsimusi lahendanud, pole Riigikohtul võimalik kohtuvälise menetleja otsust VTMS § 174 p 6 alusel jõustada. (p 32)
Süüteo aegumise peatumine KarS § 81 lg 7 p 2 alusel tähendab, et kriminaalmenetluse toimetamise aega ei võeta KarS § 81 lg-st 3 tuleneva väärteo aegumise tähtaja arvutamisel arvesse (3-1-1-57-08, p 9.1). KarS § 81 lg 7 p 2 kohaldamise eeldus on üksnes see, et teo kohta alustatakse kriminaalmenetlust, kusjuures pole oluline, kas varem on sama teo osas väärteomenetlust toimetatud või mitte. (p 20)
Aegumise uuenemine tähendab seda, et aegumistähtaeg hakkab taas kulgema. Taas kulgeva aegumistähtaja lõpuni on isikut võimalik väärteo toimepanemise eest karistada. (p 21)
KarS § 81 lg-s 8 sätestatud tähtaeg ei mõjuta väärteo aegumise tähtaega, kui väärteomenetluse alustamine või jätkamine oli aegumise peatumise aluse äralangemisel lubatav. Sellisel juhul rakendub jätkuvalt KarS § 81 lg-s 3 sätestatud tähtaeg ja aegumise peatumise aeg jäetakse KarS § 81 lg 7 p 1 või p 2 alusel aegumise tähtajast välja. (3-1-1-57-08 p 9.2) (p-d 21–22)
Isiku olukorda leevendavat süüteo aegumise regulatsiooni tuleb KarS § 5 lg 2 esimesest lausest lähtudes kohaldada ka tagasiulatuvalt. (p 25) Kui selle süüteokoosseisu puhul, mille järgi on isiku tegu jätkuvalt karistatav pärast seaduse muutmist, on ette nähtud lühem aegumistähtaeg kui see, mis vastab teo toimepanemise aegsele kvalifikatsioonile, tuleb kohaldada lühemat aegumistähtaega. (p-d 26–27)
3-1-1-73-16 Riigikohus 19.10.2016
TS § 74 lg 1
VTMS § 123 lg 2 kohaselt peab maakohus lahendama väärteoasja täies ulatuses, sõltumata esitatud kaebuse piiridest, kontrollides kohtuvälise menetleja otsuse tegemise aluseks olnud faktilisi ja õiguslikke asjaolusid. See, et maakohus peab tulenevalt VTMS § 123 lg-st 2 arutama väärteoasja täies ulatuses, sõltumata esitatud kaebuse piiridest, ei tähenda aga, et kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatud kaebuse väited võib jätta tähelepanuta. VTMS § 123 lg 2 kohaselt peab maakohus lisaks kaebuse etteheidetele kontrollima ka teisi kohtuvälise menetleja otsuse tegemise aluseks olnud faktilisi ja õiguslikke asjaolusid. (p 6)
Kokku: 159| Näitan: 1 - 20

matches:
§ 31
Riigikohus
Riigikohus
§ 22
§ 19
§ 115
§ 115
§ 150
§ 22
§ 22
kohus
§ 117
Riigikohus
§ 31
§ 123
§ 110
kohus
§ 150
§ 123
Riigikohus
kohus
Riigikohus
§ 29
Kohus
Riigikohus
§ 29
Riigikohus
§ 81
Riigikohus
§ 31
Riigikohus
§ 156
§ 156
kohus
kohus
Riigikohus
§ 189
§ 189
§ 189
§ 315
kohus
§ 191
kohus
§ 189
§ 38
§ 189
§ 132
kohus
§ 134
§ 130
Kohus
§ 130
Riigikohus
§ 123
§ 125
kohus
§ 23
§ 29
§ 29
§ 29
Riigikohus
§ 81
§ 5
§ 81
kohus
§ 2
§ 274
§ 29
§ 174
§ 29
kohus
§ 123
§ 110
kohus
§ 174
§ 81
§ 81
§ 81
§ 81
§ 81
§ 81
§ 5
Riigikohus
§ 74
§ 123
§ 123
§ 123


Akt tunnistab kehtetuks
Tvk m 27.01.2005 nr 3
Tvk m 22.01.2004 nr 2
Tvk m 27.11.2003 nr 64
Tvk m 19.12.2002 nr 77
Akt viitab
Tvk m 25.08.2005 nr 45
Tvk m 05.10.2000 nr 37
Akt on aluseks
Tlv m 13.04.2016 nr 20
Tlv m 09.04.2014 nr 31
Tlv k 17.10.2012 nr 1425
Tlv k 23.05.2012 nr 743
Tlv k 06.04.2011 nr 520
Tlv k 22.06.2010 nr 1075
Aktile viitab
Tlv k 07.03.2018 nr 346
Tlv k 10.01.2018 nr 40
Tlv p 21.06.2017 nr 28
Tlv k 29.03.2017 nr 494
Tlv k 08.02.2017 nr 229
Tlv k 21.12.2016 nr 1952
Tlv p 22.06.2016 nr 25
Tlv k 21.10.2015 nr 1557
Tlv p 17.06.2015 nr 29
Tvk o 19.02.2015 nr 32
Tlv k 18.08.2014 nr 1225
Tlv p 25.06.2014 nr 26
Tlv k 13.11.2013 nr 1573
Tlv k 30.10.2013 nr 1499
Tlv p 25.09.2013 nr 37
Tlv p 04.09.2013 nr 34
Tlv k 04.09.2013 nr 1211
Tlv p 26.06.2013 nr 28
Tlv k 12.06.2013 nr 824
Tlv k 13.05.2013 nr 666
Tlv k 20.03.2013 nr 339
Tlv k 20.03.2013 nr 343
Tlv k 27.12.2012 nr 1766
Tlv k 21.11.2012 nr 1589
Tlv k 01.10.2012 nr 1347
Tlv k 12.09.2012 nr 1228
Tlv m 13.06.2012 nr 28
Tlv k 06.06.2012 nr 823
Tlv k 23.05.2012 nr 746
Tlv k 23.05.2012 nr 752
Tlv k 16.05.2012 nr 704
Tlv k 16.05.2012 nr 705
Tlv k 09.05.2012 nr 648
Tlv k 09.05.2012 nr 649
Tlv k 11.04.2012 nr 509
Tlv k 07.03.2012 nr 333
Tlv k 29.02.2012 nr 294
Tlv k 08.02.2012 nr 197
Tlv k 01.02.2012 nr 150
Tlv k 11.01.2012 nr 12
Tlv k 07.12.2011 nr 1911
Tlv k 30.11.2011 nr 1864
Tlv k 22.11.2011 nr 1810
Tlv k 22.11.2011 nr 1811
Tlv k 22.11.2011 nr 1819
Tlv p 09.11.2011 nr 44
Tlv k 09.11.2011 nr 1734
Tlv k 28.09.2011 nr 1481
Tlv k 10.08.2011 nr 1240
Tlv k 10.08.2011 nr 1241
Näita veel (108)
Akti muudavad
Tvk m 19.04.2018 nr 9
Tvk m 25.02.2016 nr 7
Tvk m 29.05.2014 nr 12
Tvk m 17.11.2011 nr 37
Tvk m 16.06.2011 nr 25
Tvk m 06.05.2010 nr 24
Tvk m 22.03.2007 nr 9
Tvk m 21.12.2006 nr 76
Tallinna Linnavolikogu 22.06.2006 määrus number 45
Jõustumine: 01.09.2006
Redaktsiooni kehtivus: 01.01.2019 - ... [RT IV, 27.04.2018, 37]
jõustumine 01.01.2019, Tvk m 19.04.2018 nr 9
jõustumine 07.03.2016, Tvk m 25.02.2016 nr 7
jõustumine 01.07.2014, Tvk m 29.05.2014 nr 12
jõustumine 25.11.2011, Tvk m 17.11.2011 nr 37
jõustumine 01.07.2011, Tvk m 16.06.2011 nr 25
jõustumine 01.01.2011, Tvk m 06.05.2010 nr 24
jõustumine 02.04.2007, Tvk m 22.03.2007 nr 9
jõustumine 01.01.2007, Tvk m 21.12.2006 nr 76
jõustumine 01.09.2006,
Tvk m 19.04.2018 nr 9 [RT IV, 27.04.2018, 8 - jõust. 01.01.2019]
Tvk m 25.02.2016 nr 7 [RT IV, 04.03.2016, 1 - jõust. 07.03.2016]
Tvk m 29.05.2014 nr 12 [RT IV, 10.06.2014, 16 - jõust. 01.07.2014]
Tvk m 17.11.2011 nr 37, jõustumine 25.11.2011
Tvk m 16.06.2011 nr 25, jõustumine 01.07.2011
Tvk m 06.05.2010 nr 24, jõustumine 01.01.2011
Tvk m 22.03.2007 nr 9 jõust. 02.04.2007
Tvk m 21.12.2006 nr 76 jõust. 01.01.2007
22. juuni 2006 nr 45
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p-de 4 ja 361 ja § 36 lg 3 ning ehitusseadustiku § 97 lg 6 alusel.
[RT IV, 04.03.2016, 1 - jõust. 07.03.2016]
§ 1. Heakorra eeskirja eesmärk
(1) Tallinna heakorra eeskirja (edaspidi eeskiri) eesmärgiks on koos riigi ja Tallinna vastavate õigusaktidega tagada linna puhtus ja heakord.
(2) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile Tallinna linna territooriumil viibivatele ja tegutsevatele isikutele ning kinnis- või vallasvara omanikele.
(3) Heakorranõuded kehtivad kalmistul ulatuses, mis ei ole vastuolus kalmistu olemusega ja tingimusel, et Tallinna kalmistute kasutamise eeskirjas ei ole sätestatud teisiti.
(Tvk m 06.05.2010 nr 24, jõustumine 01.01.2011)
(4) Eeskirja kohaldatakse kooskõlas Tallinna jäätmehoolduseeskirjaga, Tallinna linna kaevetööde eeskirjaga, Tallinna koerte ja kasside pidamise eeskirjaga, Tallinna haljastute hoolduse nõuetega, Puu raieks ja hoolduslõikuseks loa andmise tingimuste ja korraga ning teiste õigusaktidega.
[RT IV, 10.06.2014, 16 - jõust. 01.07.2014]
§ 2. Mõisted:
(1) Omanikuna heakorra nõuete täitmisel on võrdsustatud tema poolt volitatud valdaja, haldaja või kasutaja.
(2) Kinnistu mõistega on heakorra nõuete täitmisel võrdsustatud mõisted: maa-ala, territoorium, krunt, maaüksus, katastriüksus ja maatüki olulised osad.
(3) Avaliku supelranna ja supluskoha määravad kindlaks ja tähistavad linnaosade valitsused.
(4) Puhastusala on kõnnitee, mis asub teega külgneva kinnistu ja sõidutee vahel.
(Tvk m 17.11.2011 nr 37, jõustumine 25.11.2011)
(5) Kõnnitee on jalakäija liiklemiseks ettenähtud teeosa või sama otstarbega omaette tee.
(6) Eraldiseisev trammitee on trammitee, mis asub sõiduteest eraldi ja kus teiste sõidukite liiklemine ei ole võimalik.
(7) Heakorratööd on tolmu, liiva, jäätmete, talihoolduse käigus libedusetõrjeks kasutatud puistematerjali jääkide, lume ja jää koristamine ning libedusetõrje tegemine, muru ja rohu niitmine ning mahalangenud puulehtede vms koristamine.
(Tvk m 16.06.2011 nr 25, jõustumine 01.07.2011)
(8) Rasked ilmaolud on ilmastikutingimustest tulenev teeolude oluline halvenemine.
(9) Romusõiduk on sõiduk, millel puuduvad selle mehaanilised osad või kereosad või autoklaasid või rattad ja mis oma välimusega riivab linna esteetilist väljanägemist või rikub linna puhtust ja heakorda.
(10) Illegaalne grafiti on omaniku loata hoone seinale, müürile, piirdeaiale, pingile, kõnniteele, ühissõiduki peatuse ootekojale, kommunikatsiooni ehitisele ning ühistranspordisõidukitele vms kantud kritseldused ja joonised.
(11) Teemaa on tee ja seda teenindavate rajatiste maa-ala.
[RT IV, 27.04.2018, 8 - jõust. 01.01.2019]
LINNA AMETIASUTUSTE KOHUSTUSED HEAKORRA TAGAMISEKS
§ 3. Linna ametiasutuste kohustused heakorra tagamisel
(1) Heakorraalast tööd Tallinnas korraldavad Tallinna Keskkonnaamet (edaspidi keskkonnaamet), Tallinna Kommunaalamet (edaspidi kommunaalamet), Tallinna Transpordiamet (edaspidi transpordiamet) ja linnaosade valitsused vastavalt oma pädevusele.
(Tvk m 22.03.2007 nr 9 jõust. 02.04.2007)
(2) Keskkonnaamet korraldab ja koordineerib linna haljastus- ja heakorratöid, kalmistute, linnametsade, laste mänguväljakute, koerte jalutusplatside ja ujumiskohtade hooldust ning menetleb raie- ja hoolduslõikuslube lähtuvalt linna haljastuse säästva arengu põhimõtetest.
(3) Kommunaalamet korraldab:
1) heakorratööde tegemist põhitänavatel, käigutunnelites, sildadel, viaduktidel, parklates, sõiduteega külgnevatel ja sellega ühel tasapinnal asuvatel trammiteedel, jalgrattateedel ning teemaal asuvatel haljasaladel (kui teemaa piir on määramata, siis kaks meetrit teerajatise piirist) vastavalt Tallinna õigusaktidega kehtestatud jaotusele;
2) heakorratööde teostamist ühissõidukite peatustes koos jäätmemahutite paigaldamisega;
3) linna avalike tualettide haldamist;
4) purskkaevude hooldamist, kui linna õigusaktidega ei ole määratud teisiti;
5) magistraalteede äärse linnamööbli paigaldamist ja hooldamist.
(31) Transpordiamet korraldab ühissõidukite peatustesse ootekodade (sealhulgas istepinkide) paigaldamist, nende hooldust ja remonti.
(4) Linnaosade valitsused korraldavad:
1) linnaosa tänavatel tänava alguses, lõpus ja ristmikel tänavanimega siltide või viitade paigaldamist, mis vastab linnas kasutatavale ühtsele kujundussüsteemile;
2) avalikus rannas heakorra ja vajaliku rannainventari olemasolu suveperioodil;
3) linna reservmaa ja sellega külgneva avaliku maaüksuse korrashoiu;
4) heakorratööde tegemise linnale kuuluvatel laste mänguväljakutel, parkides, haljasaladel ning nendega külgnevatel kõnniteedel, kui Tallinna õigusaktidega ei ole sätestatud teisiti;
41) heakorratööde tegemise linnaosa valitsuse haldusterritooriumil asuvatel kõrvaltänavatel, kvartalisisestel tänavatel ja parklates ning teemaal asuvatel haljasaladel vastavalt Tallinna õigusaktidega kehtestatud jaotusele;
5) avalikku parki, haljasalale, randa vajalikul hulgal jäätmemahutite paigaldamise ja nende regulaarse tühjendamise.
AVALIKU KOHA HEAKORD
§ 4. Avaliku koha heakorra nõuded
(1) Puhastusalal tuleb heakorratööde tegemine lõpetada hommikul kella 7.00-ks (v.a rasked ilmaolud). Vajadusel tuleb puhastusala puhastada ka päeva jooksul, et tagada puhastusalal heakord.
(2) Ühissõiduki peatuse ooteala või -platvorm, tähistatud jalakäijate ülekäigurada ja -koht ning rajatise välistrepp peab olema puhastatud ning seal tuleb vältida libeduse teket. Ühissõiduki peatused peavad olema varustatud vajaliku hulga istepinkide ja prügiurnidega, mille olemasolu ja korrashoiu tagab peatuse hooldaja
(3) Avalikku kohta tohib lillevaasi, prügiurni, pinki, vitriini ja muid teisaldatavaid väikevorme ning soojakut paigaldada linnaosa valitsuse loal. Teemaal ja tee kaitsevööndis on eelnimetatud objektide paigaldamiseks vaja kommunaalameti ja transpordiameti kooskõlastust. Tallinna vanalinna muinsuskaitsealal, kinnismälestisel, kinnismälestise kaitsevööndis ja miljööväärtuslikul hoonestusalal on eelnimetatud objektide paigaldamiseks vaja Tallinna Linnaplaneerimise Ameti (edaspidi linnaplaneerimise amet) kooskõlastust. Nende korrashoid ja hooldus on omaniku kohustus.
(4) Veose vedaja peab kinnitama ja katma veose nii, et see väldiks materjalide ja tolmu sattumist tänavale. Vedaja peab vältima veose jääkide sattumist tänavale ning koristama peale- ja mahalaadimisel või sõidu ajal mahapudenenud esemed, materjalid vms.
(5) Avaliku laste mänguväljaku omanik või haldaja on kohustatud tagama liivakastis liiva väljavahetamise vähemalt üks kord aastas ja mänguvahendite ning väikevormide hooldamise ning remondi. Mänguväljaku kasutajatele potentsiaalselt ohtlikud mänguvahendid ja väikevormid tuleb viivitamatult demonteerida või muul viisil ohutus tagada.
(6) Avaliku ürituse või avaliku koosoleku korraldajal tuleb ürituse toimumise kohta paigaldada vajalikul hulgal välikäimlaid ja jäätmemahuteid, vältida nende ületäitumist ürituse ajal ning heakorrastada maa-ala, millel üritus läbi viidi, ja selle ümbrus kaheksa tunni jooksul pärast ürituse lõppemist või avaliku ürituse loas määratud tähtajaks.
KINNISTU HEAKORD
§ 5. Kinnistu ja ehitise omaniku kohustused heakorra tagamisel
1) hoidma korras oma kinnistu ja kinnistu piirdeaia, kinnistu piirides asuvad mängu- ja spordiväljakud, pesukuivatuskohad, vaibakloppimispuud jmt rajatised, rakendama meetmeid talle kuuluva kinnistu reostamise ja risustamise vältimiseks ning vältima kinnistult pori ja prahi ning tolmu kandumist sõidu- ja kõnniteele;
2) hoidma korras hoone fassaadi ja selle elemendid, st fassaadielemendid peavad olema terved, nõuete- ja projektikohaselt värvitud ning vastama kinnitatud ehitusprojektile. Hoone fassaadile ei ole lubatud paigaldada elemente või tehnilisi seadmeid, mis ei vasta kinnitatud ehitusprojektile;
21) kõrvaldama ehitiste seintelt või piiretelt omavoliliselt paigaldatud kuulutused, teated ja reklaami ning kirjutised, kritseldused, grafiti jms;
3) teostama heakorratöid kinnistuga või ehitisega külgneval puhastusalal;
4) puhastama maa-aluse tehnovõrgu kaevu luugi ja resti ning sademeveeneelu, kui eelnimetatu jääb tema puhastusalale või kinnistu piiresse;
5) tegema umbrohutõrjet, niitma üle 15 cm kõrguse muru ja rohu, v.a loodusliku alusmetsa alt, pügama heki ning korraldama selliste põõsa- ja puuokste kärpimist, mis kasvavad väljapoole kinnistu piire ja varjavad liikluskorraldusvahendit või takistavad jalakäijate või sõidukite liiklust;
6) tagama vastavalt hoonete ja korterite numeratsioonile linnavalitsuse kehtestatud korras õige numbrimärgi olemasolu hoonel või kinnistule sissepääsul ja selle nähtavuse avalikult teelt ka pimedal ajal;
7) tagama heitvee ja fekaalide kogumismahuti korrasoleku, veepidavuse, hermeetilise sulgumise, õigeaegse tühjendamise ja ümbruse hooldamise;
8) omama heitvee äravedu ja kogumismahuti tühjendamist (purgimist) tõendavat dokumentatsiooni;
9) kõrvaldama ehitiselt lume, jääpurikad, varisemisohtlikud kivid, plaadid jms ning tagama ohu korral ja ohu kõrvaldamise tööde ajal tänaval ja kõnniteel ohutu liiklemise, piirates ohuala ajutise piirdeaiaga ning paigaldades nähtavale kohale infotahvli, millele on märgitud ohu liik, ohu likvideerimise eest vastutava isiku nimi ja telefon, töö algus- ja lõpptähtaeg. Piirdeaed paigaldatakse viisil, mis tagab selle püsivuse. Piirdeaia ja infotahvli paigaldamine ei vabasta käesolevas sättes nimetatud ohu kõrvaldamise kohustusest. Ohu kõrvaldamise töö tehakse avariitööna, teatades sellest linna infotelefonile 1345. Pärast töö lõpetamist peab heakorrastama ümbruse.
10) tagama akende ja keldri valgusšahtide puhtuse ning puhastustööde ajal tänaval ohutu liiklemise, piirates tööde teostamise koha ajutise piirdeaiaga. Piirdeaed paigaldatakse viisil, mis tagab selle püsivuse;
11) kasutusel mitteoleva ehitise omanik on kohustatud tagama ehitise ja sinna juurde kuuluva krundi heakorra ning vältima hoone varisemisohtlikkust, sulgema sissepääsud hoonesse ja krundile;
12) Tallinna vanalinna muinsuskaitsealale ning kinnismälestisele võib tehnilise seadme (kliimaseade, turvakaamera, antenn, valjuhääldi vms) paigaldada ainult linnaplaneerimise ameti kooskõlastuse alusel.
13) vältima kinnistult, sealhulgas kinnistult, millel osutatakse tasulist parkimisteenust, pori ja prahi kandumist kõnni- ja sõiduteele ning naaberkinnistule.
(2) Kinnistu reostamisel või risustamisel on reostaja või risustaja kohustatud selle puhastama. Kui reostajat või risustajat ei ole võimalik kindlaks teha, peab ala korrastama selle omanik.
(3) Puu, v.a eraomandis oleval kinnistul kasvava viljapuu, raieks ja hoolduslõikuseks tuleb taotleda luba Tallinna Linnavolikogu kehtestatud korras.
ETTEVÕTJATE JA ASUTUSTE KOHUSTUSED HEAKORRA TAGAMISEL
§ 6. Müügikoha omaniku kohustused heakorra tagamisel
Müügikoha omanik on kohustatud:
1) tagama müügikoha ümbruse puhtuse (raadiusega kuni 6 m ning teeäärsel rajatisel kuni sõidutee ääreni) ja teostama sellel alal heakorratöid;
2) paigaldama müügikoha teenindamiseks vajalikud jäätmemahutid, sh toitlustusettevõtte sissepääsu kõrvale prügikasti sigaretiotsade kogumiseks, ning tagama nende regulaarse tühjendamise ja hoolduse, et vältida ületäitumist.
§ 7. Ehitus- ja remonditöö tegija kohustused heakorra tagamisel
(1) Ehitus- ja remonditöö tegija on kohustatud:
1) tagama heakorratööde tegemise puhastusalal;
2) vältima objektilt pori ja prahi ning tolmu kandmist sõidu-ja kõnniteele ning naaberkinnistule, kattes selleks objekti tööpinna kattega alates tellingute paigaldamisest ning rajades veoste vedamise alale kõvakattega sõidupinna. Kindlustada ehitusobjekti territooriumilt väljuvate sõidukite rehvide puhtuse nende pesemise teel;
3) hoidma korras ja puhastama objekti juurdepääsutee. Ehitusmaterjali mahalaadimine ja ladustamine avalikule territooriumile on lubatud erandkorras linnaosa valitsuse loa alusel;
4) alates ehitus-, remondi- või kaevetööde alustamisest piirama ehitusplatsi piirdeaiaga ning hoidma selle korras. Piirdeaed paigaldatakse viisil, mis tagab selle püsivuse;
5) pärast töö lõpetamist ja enne objekti ekspluatatsiooni andmist heakorrastama selle ümbruse ja tööde käigus rikutud haljastuse objekti lähiümbruses ning vedama ära ehitusjäätmed.
(2) [Kehtetu - RT IV, 27.04.2018, 8 - jõust. 01.01.2019]
(3) [Kehtetu - RT IV, 27.04.2018, 8 - jõust. 01.01.2019]
§ 8. Tehnovõrgu omaniku kohustused heakorra tagamisel
2) hoidma tehnovõrgu seisundis, mis tagab liiklusohutuse ja teekatte korrasoleku tehnovõrgu kohal, kusjuures kaevupea peab olema teekattega ühes tasapinnas.
§ 9. Trammiveondusega tegeleva ettevõtja kohustused heakorra tagamisel
Trammiveondusega tegelev ettevõtja on kohustatud korras hoidma ja teostama heakorratöid tema omandis olevatel eraldiseisvatel trammiteedel.
VÄLIREKLAAMI JA TEABE NING VÄLIREKLAAMI- VÕI TEABEKANDJA PAIGALDAMISEGA SEOTUD KOHUSTUSED HEAKORRA TAGAMISEL
§ 10. Välireklaami ja teabe ning välireklaami- või teabekandja paigaldaja kohustused
[Kehtetu - RT IV, 27.04.2018, 8 - jõust. 01.01.2019]
§ 11. Kinnistu ja ehitise kui vallasasja omaniku õigused
§ 12. Välireklaami- või teabekandja omaniku kohustused
HEAKORRANÕUDED LINNAS ELAVALE, VIIBIVALE VÕI TEGUTSEVALE ISIKULE
§ 13. Heakorra nõuete täitmist tagavad keelud
Heakorra nõuete tagamiseks on keelatud:
1) risustada ja reostada territooriumi ja ehitisi, sealhulgas avalikus kohas maha sülitada, urineerida ja roojata, visata maha prügi, sh sigaretiotsi ja päevalilleseemneid, määrida hoonete seinu, müüre, piirdeaedu, pinke, kõnniteid, ootekodasid, hauatähiseid, mälestusmärke, valgustus- ja tänavaposte, ühissõidukeid vms, neile kritseldada või joonistada või kahjustada neid muul viisil;
2) kahjustada, rikkuda, määrida või lõhkuda kalmistu- või pargiinventari või muud avalikku kohta paigaldatud inventari (jäätmemahutid, lillevaasid, pingid, valgustid, ootekojad vms) ja rajatisi, sh ruladega või jalgratastega sõitmisel;
3) kahjustada haljasala, hauaplatsi, murukamarat ja lilli, vigastada, kahjustada, omavoliliselt raiuda või hävitada puid ja põõsaid. Puude, mille rinnasläbimõõt on suurem kui 8 cm ümberistutamine (v.a eraomandis oleval kinnistul kasvavaid viljapuid ja põõsaid) on lubatud üksnes keskkonnaameti kooskõlastusel;
4) rajada haljastust, istutada puid ja põõsaid avalikul maa-alal ilma kinnistu omaniku ja linnaosa valitsuse kooskõlastuseta;
5) (Kehtetu - Tvk m 16.06.2011 nr 25, jõustumine 01.07.2011)
6) parkida romusõidukit avalikul teel või muul avalikul alal või kinnistu tänavaäärses õue osas. Sellise sõiduki parkimiseks korterelamu maal peab olema maavaldaja luba;
7) pesta ennast, sõidukit, pesu või muid esemeid Tallinna siseveekogudes, meres, purskkaevus, basseinis jm selleks mitteettenähtud kohas või reostada neid muul moel;
8) ujuda ja supelda selleks mitteettenähtud kohas või kasutada veekogus suplemisel vahendit, mis ei ole selleks ettenähtud ujumis- või suplemiskoha omaniku loata;
9) püüda linnas paiknevast veekogust loata kala ning jahtida või püüda linde;
10) põletada jäätmeid (prügi) ning aia- ja haljastujäätmeid, välja arvatud oksad; avalikus kohas on lubatud lõket teha ja grillida ainult linna rajatud ja märgistatud lõkkeplatsil, mujal avalikus kohas on selleks vaja keskkonnaameti eelnevat luba;
11) lasta olme- või heitvett sademetevee kraavi või -kanalisatsiooni, reostada või risustada neid muul viisil. Sademetevee kraavi kinniajamine, paigutamine/sulgemine torusse ilma kommunaalameti kooskõlastuseta on keelatud;
12) kasutada tuhka või kloriide lume- ja libedustõrjeks kõnni- või pargiteel. Libeduse tõrjeks kasutatava puistematerjali tera läbimõõt peab olema 2-6 mm;
13) paigutada lund sõiduteele, kuhjata lund trammiteele lähemale kui ühe meetri kaugusele trammirööpast. Ehitise katuselt mahalangenud või koristustööde käigus mahaaetud lund ei ole lubatud jätta kõnniteele ja sõiduteele. Pärast lume mahalangemist või mahaajamist tuleb lumi ära vedada või paigutada kinnistule, mille oluliseks osaks ehitis on.
14) sõiduteedel hooldustööde teostamise käigus paigutada lund ja jääd kõnniteele. Lund võib paigutada kõnniteele juhul kui jalakäijatele ja jalgratturitele jääb vähemalt 1,1 m käiguruumi;
141) paigutada lund ühissõidukite peatusesse kogu tema pikkuses ning ühissõidukite peatusesse viivatele kõnniteedele;
15) kuhjata kloriidisegust puistematerjali või lund puude ümber või tänavaga külgnevale haljasalale, paigutada kloriidisegust puistematerjali, lund või muud prahti linnametsa, haljasalale või mujale selleks mitte ettenähtud kohta;
16) (Kehtetu - Tvk m 16.06.2011 nr 25, jõustumine 01.07.2011)
17) kuivatada pesu avalikul maa-alal selleks mitteettenähtud kohas;
18) kloppida riiet ja vaipa korterelamu rõdul, aknal ja uksel, asetada akna välisküljele sinna mitte sobivaid esemeid ning toiduaineid, kuivatada pesu rõdu või lodža piirdest kõrgemal;
19) hoida kütte-, ehitus- või muud materjali tänavaäärses õue osas piirdeaiast või hekist kõrgemal või ladustada ja hoida neid väljaspool kinnistu piiri. Erandkorras on lubatud tahke kütuse, ehitusmaterjali jmt mahalaadimine avalikule territooriumile tingimusel, et eelpool nimetatu teisaldatakse ja territoorium heakorrastatakse 24 tunni jooksul;
20) koguda ja kuhjata ehitusmaterjali avalikku kohta linnaosa valitsuse nõusolekuta;
21) omavoliliselt välja panna teadet või kuulutust selleks mitte ettenähtud avalikku kohta;
22) illegaalse grafiti tegemine;
23) (Kehtetu - Tvk m 16.06.2011 nr 25, jõustumine 01.07.2011)
24) loomveokite liiklemine Kadrioru pargi ja teiste parkide, terviseradade ja avalike supelrandade ja supluskohtade territooriumil (v.a linnaosa valitsuse väljastatava eriloa alusel kultuuriürituste jms raames).
§ 14. Heakorra eeskirja rikkumine
Heakorra eeskirja rikkumise eest karistatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 66² alusel.
§ 15. Väärtegude menetlejad
Paragrahvis 14 nimetatud alusel toimepandud väärteo kohtuvälised menetlejad on Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 664 lõikes 2 nimetatud isikud.
§ 16. Omavoliliselt paigaldatud välireklaami või teabe kõrvaldamine
§ 17. Vaidlused välireklaami- ja teabekandjate suhtes
§ 18. Järelevalve
Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostavad Tallinna linna ametiasutused vastavalt oma pädevusele.
§ 19. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
§ 20. Õigusaktide kehtestamine
(1) Määrus jõustub 1. septembril 2006.
(2) Määruse § 3 lg 3 ettenähtud Kommunaalameti kohustus teostada heakorratöid trammipeatuste ootekodades ja -platvormidel ning sõiduteega külgnevatel ja ühel tasapinnal asuvatel trammiteedel jõustub 1. jaanuaril 2007.


text:
Võlgade pärimine - juura.ee
Ühisomandist visati välja! (1)
kinnisvarast, ei muust (3)
Maakleritasu sulas (3)
8.06.2017 16:24 (16 paeva tagasi)
Kohe on jõudmas minu tütreni pärimisring, kõik eelnevad on keeldunud, kuna pärand koosneb ainult võlgades. Tütre isa ei ole nõus andma allkirja, et tütar saaks pärandist loobuda. Kuidas vältida sellist olukorda, et alaealine tütar ei saaks kaela ainult võlgadest koosnevat pärandit? A
9.06.2017 11:52 (15 paeva tagasi)
Kas eelnevaks pärijaks oled Sina ja tütar saaks pärijaks Sinu loobumise tagajärjel? Kas loobumisavaldus on juba notarile esitatud? vastus
9.06.2017 15:23 (15 paeva tagasi)
Kui sugulus pärandajaga on sinul ja sa ise veel loobunud ei ole, siis on kõige lihtsam moodus tütart kaitsta see lõputa pärandist loobumise ring lõpetada - võtta ise pärand vastu, nõuda pärandvara inventuuri, kui selle tulemus käes ja selge, et võlgu on rohkem kui head vara, esitada kohtule pärandvara pankroti avaldus. Jah, see läheb sulle kokku ligi paarsada eurot kallimaks maksma, kui kaks (sinu ja su tütre) loobumisavaldused, kuid nii see lõputa õudus lõppeb ja pärimisasi saab lahenduse.
Kui oled ise juba pärandist loobunud, või kui pärimisõigus tütrele tuleneb sugulusest isa kaudu, siis muud polegi teha kui oodata, et pärimisasja menetleva notar su tütart pärimisasjast ja ta pärimisõigusest teavitaks, siis 3 kuu jooksul on tütrel õigus pärandist loobuda. Kui ta on alaealine, saavad tema eest avalduse esitada ta vanemad. Eeldan, et mõlemal vanemal on ühine esindusõigus? Kui üks vanematest avaldust esitama ei tule, pole juriidiliselt võttes su tütar ka pärandist loobunud. Mida saad teha, on siiski enda poolt avaldus esitada, koos selgitusega, et teine vanem põhjendamatult keeldub seda tegemast, ühtlasi peaksid ka esitama kohtule nõude, et tütre isalt tütre osas vara- ja isikuhooldusõigus ära võetaks - põhjendus ongi väga hea - ta keeldub tütre esindajana võlgades pärandist loobuma ja tekitab sellega tütrele teadlikult/meelega varalist kahju. Algatatud kohtuasjast ja olukorrast teavita ka pärimisasja menetlevat notarit. Kui tütrele peaksid seetõttu varalised kahjud tekkima, siis nõuda regressi korras nende hüvitamist kahju tekitajalt - isalt.
Ennekõike aga maksaksi lugupeetud lapse isaga viisakalt ja soovitavalt kirjaliku taasesitamist võimaldaval viisil kontakti otsida - selgitada, mis tagajäred tema tegevusetusel oleksid ning milliseid samme oled selle tõttu sunnitud ette võtma. Ott
9.06.2017 18:41 (14 paeva tagasi)
Soovitan notari juures ära käia ja kui kindel et isa kohe ei ilmu siis selles suhtes küsi nõu KOV lastekaitse töötajalt, tõenäoliselt läheb sellisel juhul kohtusse ja seal otsustatakse mis mõistlik on kas loobumine või vastuvõtmine. Alaealine laps ei päri võlgasid! Kohus toimub alaealise lapse huvide kaitseks ja kuna alaealisel puudub sissetulkek ja võimalus sissetulekyt teenida siis kohtukulusid temal ei tule. Ei ole mõtet hakata ise vastu võtma seda pärandust ja kulutusi tegema. vaene
10.06.2017 00:35 (14 paeva tagasi)
pole vaja kuhugi minna - alaealine ei saagi pärijaks kui mõlemad vanemad selleks nõusolekut ei anna. las võlausaldajad otsivad koos pärandit menetleva notariga edasi järgmist täisealist pärijat Ott
10.06.2017 08:01 (14 paeva tagasi)
Palun ära eksita inimesi! Kui 3 kuu jooksul ei loobu sisi oled automaatselt pärija vaene
10.06.2017 11:01 (14 paeva tagasi)
Palun ära ise võta kõike ainult ühe seaduse punkti järgi Ott. Alaealine võlgu ise pärida ei saa ja kui pärimisjärjekord üldse temani jõudis on ju üks vanematest (temast eespool järjekorras) loobunud - seega on kaasus alaealise automaatses pärimises perspektiivitu. Vanem kes peaks alaealise pärimist kinnitama on ise ju samast pärandist loobunud. Järjekord läheb automaatselt edasi või peaksid võlausaldajad asuma kohtu teele, samas kohus ei saa vastavalt TsÜS-ile loobujale (kes kasutas oma seaduslikku õigust) ikkagi teda "kahvlisse" ajades ikkagi võlgu pähe määrida. Arvatavasti peavad võlausaldajad nõuded korstnasse kirjutama, samuti on ka pärandvara inventuuri ja pankrotimenetlused perspektiivitud. Need nõuavad riigilõive, seega kui seaduslikult loobunud või seadusele mittevastavad pärijad (alaealine võlgade suhtes) neid menetlusi (tuginedes finantside puudumisele) neid ei algata ei saa neid ka sundida, samas kohus saab neid menetleda ainult kui võlausaldajad need kinni maksavad või riik täielikult kulud kannab. Vaevalt seda toimub - kohus peaks siis perspektiivitu tulemuse nimel (vägisi pärima alaealist vaevalt pannakse ja ka loobujat ju ei saa, - tema toimis ju seadusele vastavalt), seega toimuks veel suurem rahaline kaotus lihtsalt määruse nimel mis nõudeid ei rahulda. Ja alaealise suhtes "automaatne" pärimine, kaasuseid ikka tegid või...++ - ja kui on - siis ei toimi A
10.06.2017 14:02 (14 paeva tagasi)
Kui vanem on pärandist loobunud ning seejärel 3 kuu jooksul lapse nimel loobumise avaldust ei esitata, on ka alaealine laps automaatselt pärandi vastu võtnud ning seda ka siis kui pärandiks on üksnes võlad. Erisuseks on see, et alaealise puhul on kohustuslik inventuur.
,,, vaene
10.06.2017 14:24 (14 paeva tagasi)
on A mõnda kaasust esitada, kus alaealine automaatselt võlgades pärandi saab. ilma et vanematelt alaealise esindajatena nõusolekut küsitakse...tekib huvitav ja loogika vastane olukord: ise loobun pärandist ja kui ma ise lapse nimel ei loobu või teine vanem ei reageeri (on lahus) siis saan ikkagi võlad kaela ja seda hoolimata oma vastuolust enese eest. Muidugi minu loobumisel notar ju selgitab ka olukorda ja kui on tekkimas nonsenss - et ise loobun ja teise vanema tõttu lapse eest ei saagi lõplikult loobuda...siis mis...eks siin kui võlausaldajad on kanged tuleb kohus niikuinii, kuid seda et ka võlausaldajad raha näevad ma küll ei usu - sest pika jamamise peale jõutakse ikka inventuuri ja pärandvara pankrotini. samas käib elu kohtumõistmisel ikka perspektiivi mõttega - seega tulles tagasi esimese kommenteerija juurde et alaealise huvisid kaitseb niigi ka kohus (kui vanemad ei oska või ei taha), siis ikkagi sellises olukorras on mõttekam ise loobuda ja siis edasist ootama jääda. selleks et alaealisele pärimistunnistus väljastataks peab ikka kõvasti tõmblema ja ka siis on ikka võimalik kõike eelnevat algatada (inventuuri ja pankrotti) samas on hea alus siis ära näidata et kuna tõmblejad on nii kõvasti vaeva näinud ja omal raha ka pole, siis kulud kannab huvitatud pool. muidu tekiks ringiga enda eraisiku pankrot ja kellele see kasulik oleks. niigi on võlausaldajad ju saanud mõistliku lahendi, võlgnik on surnud. sama tulemus ehk rahata jäämine tuleb ka siis kui kõik eelnev saakski teoks - laps pärija ja lapse vanemad maksejõuetud. vaevalt sea kellegi perspektiivne eesmärk on. tuleb ka silmas pidada et kui ise väga palju rabeleda et võlgadest vabaks saada, hakkab mõni võlausaldaja esindaja seda pahatahtlikkuseks nimetama ja kohtu kalltusõiguse enda kliendi kasuks pöörata. lihtsad inimesed ei saa sattuda olukorda kui surnu võlad vägisi nende kaela keeratakse või nendest keeldumise kalliks tehakse. inventuur ja pahkrotimenetlus ei ole odavad, kui vallasvara, kinnisvara ja võlgu on märkimisväärselt. lõivud tulevad nende suuruselt. las rabelejatele jääb tõendamiskoormus ja asja perspektiisuse tõestamine. lihtsalt külma kõhtu Ott
10.06.2017 15:45 (14 paeva tagasi)
Räägin oma eelmise aasta kogemuste põhjal. Lapse eest peavad mõlemad vanemad loobuma ja kui üks ei ole nõus loobuma siis tuleb teisel lapsevanemal kaasata lastekaitse. Laps on alaealine ja temal ei olemingit sissetulekut et tasuda kohtukulusid. Kohtusse aga lugu sellisel juhul läheb ja kohus saab kulud sisse nõuda teiselt vanemalt, kes nõusolekut ei andnud. Meil niioligi vaene
10.06.2017 16:11 (14 paeva tagasi)
no seda minagi, et vanem kes loobub ei saa midagi teha..kui oodata. samas ka Ott ei vasta - mis saab siis kui lapse eest ei loobuta, kes siis seadusele vastavalt väljastab pärimistunnistuse lapsele, et see siis pärib võlad. seda peab ka kohus tegema ja seda menetlust vanemad küll kinni ei maksa - see on tasuta, sest perekonna asjad mida vanemad ise ei ole algatanud, vaid on siis ju Kolmandad isikud, seal neil menetluskulusid ei ole. On laps keda siis esindab sotsiaalosakond (riigi eest lapse huvides) ja see kellel on huvi et pärimistunnistus väljastataks (et saaks võlgu sisse nõuda). Kui pärimistunnistust keegi ei taotle - siis asi aegub isegi kui laps oleks pärimisjärjekorras järgmine. see on ikka nii et kui ise tõendama ei pea et pole "kaamel", siis odavam on las teised tõendavad. alaealisele pärimisjärjekorras olevale isikule eeldatavalt võlgades pärandit pähe määrida ei võta endale ükski kohus ega sotsiaalosakond nende seaduslik kohustus on just seda välistada. seega kui vanem loobub, tekibki olukord kus automaatselt järjekorras oleva pärja eest tekib kohtuvaidlus (kus aga vanemad ise ei ole osalised, vaid last esindab riik) ja see vaidlus tekib vaid siis kui kellelgi on nui neljaks soov et pärimistunnistus ikkagi väljastataks - seega kogu tõendamiskoormus ja kulud ei jää vanematele. kohus on ka siis kohustatud ise vaatama et lapsele ei määritaks pähe võlgu. kuna asja algataja näitab ära et surnu oli võlgades, siis milleks endale võtta finants kohustusi ja tõendamiskoormust mida ju seaduseandja on ju ka ise välistanud - kui alaealine EI SAA pärida võlgu, siis miks peaks ta vanemad tegema mingeid erinevaid liigutusi (mida nad ei taha teha, üks vanem siin kohal ja mis maksavad raha). eks siin ole nagu võlgadega üleüldiselt nende sissenõudmise kulud kannab esialgu ikka võlausaldaja ja siin on vanema seisukohalt odavam ja vähem koormavam jõuda läbi pärandi edasise menetluse jääda passiivseks. kogu võlgade kättesaamise perspektiivitus jääb teiste tõendada ja maksta. ning isegi kui mingi ime läbi saadakse laps pärjaks, võib siis teha nii inventariseerimise ja pankroti. kuigi usun et sinnani asi ei jõuagi. tulevikus oleks hea ka teada saada - kuidas olukord lõppeb. meil on Eestis täiturid küll alaealisi maksma osanud panna, eks siin võib "ämber" tekkida vaid siis kui laps menetluse ajal täisealiseks saab, kuid eks siis oska ta ise pankrotimenetlust algatada. seadused ise küll ei eelda et isikud peaksid väga intensiivselt tõendama et nad midagi tegema ei pea, kui nad on lepinguväliselt (pärivad elik. ei ole ise võlgu jäänud) sattunud väidetavalt ebameeldivasse rolli (võimalikeks teise isiku võlgade maksjaks). AA
11.06.2017 11:16 (13 paeva tagasi)
Teie kui alaealise lapse seaduslik esindaja, eeldades, et olete hooldusõiguslik vanem, kohustute hoolitsema nii oma lapse isiku kui ka tema vara eest. Vara eest hoolitsemine tähendab mh ka lapsele pärandatava vara küsimuste lahendamist ning päritava vara enda eest hoolitsemist. Selleks, et lapse varalised huvid oleksid maksimaalselt kaitstud, on seadusandja näinud ette need juhud, mil vanem ei saa ise ainuisikuliselt otsustada, kuidas ta teatud varalistes tehingutes käitub, vaid tal on vaja selleks kohtu luba – sh ka pärandist loobumise küsimuses. Kui nüüd teine vanem, kes on ka hooldusõiguslik ei seisa lapse huvide eest siis on Teil mõistlik pöörduda Teie elukohas oma kohaliku lastekaitse töötaja poole ja paluda temalt abi, et koostada teisele lapsevanemale vastav kiri ja kui sellele kirjale ei reageerita lapse huve kaitstes siis selisel juhul on see kiri ja ka vastus, kui see saadeti, aluseks kohtu kaudu asja lahendamiseks, või siis endale suurema hooldusõiguse taotlemiseks vaene
12.06.2017 10:44 (12 paeva tagasi)
no näed et AA vastabki ise, lähed ja ise loobud . kuna eeldad et pärandaja on võlglane ja vara ei ole. eks siis see menetlus lähebki kohtusse. kui muidugi tahad suhteid teise vanemaga veel hullemaks ajame võid muidugi tema "tanki" toppida. muidugi veel sa ju ei tea kas ta ikka lõplikult keeldub lapse eest loobuma. see tekib ikka siis kui teine seda tõesti ei tee ja aeg on ka läbi. hoolsuskohustus ei ole apsoluutne. lihtinimesed ei teagi kuidas sellistes olukordades isegi käituda, mis veel kui lapse eest. kui on Pärimisseaduses kohaldatud - et alaealine ei päri võlgu , siis ju ei päri kas sa rabeled seal oma "hoolsuskohustust" täita või mitte eriti kui teine vanem seda niikuinii ei kavatsegi (arvatavalt) A
12.06.2017 11:40 (12 paeva tagasi)
Kuule vaene, mitte üheski pärimisseaduse sättes ei ole öeldud, et alaealine ei päri võlgu. Ainus nõue on, et alaealise pärija puhul on kohustuslik inventuur. Juhul aga kui alaealise seaduslikud esindajad ei esita lapse nimel 3 kuu jooksul pärandist loobumise avaldust ega ka inventuuri nõuet, siis peavad nad kõik pärandaja võlad ise kinni maksma (loe PärS § 136 lg 2). Seega see ootamise ja mittemillegi tegemise soovitus on halvim soovitus, mida võiks inimesele üldse anda. Kui teine vanem ei ole tõesti nõus lapse nimel loobumise avaldust esitama, siis kõige odavam ja lihtsam variant on siin see, et vanem võtab ise pärandi vastu ja taotleb kohtult pärandvara pankrotti. Järgmine variant aga on see, et taotleda teise vanema nõusolekut pärandist loobumise avalduse esitamiseks läbi kohtu. Siin tuleb aktiivselt suhelda ka notariga, kuidas asja paremini lahendada. Eelkõige tuleks aga püüda saada siiski ilma kohtuta isa nõusolek ühise loobumisavalduse esitamiseks tütre nimel. Arvan, et kui talle selgitada pärandist loobumise või inventuuri taotlemise avalduse esitamata jätmise tagajärgi, s.t et sellisel juhul ta saaks ise need võlad kaela, siis peaks ta siiski nõusoleku andma, ku tal just kupli all midagi päris korrast ära ei ole. vaene
12.06.2017 12:01 (12 paeva tagasi)
keegi pole ju väitnudki et mingi soovitus on "hea" soovitus- see on eluliselt kõige odavam. isegi kui lõpuks peaks läbi alaealise nö. seadusliku pärimise jõutama maksekohustuseni, siis on ka siin vaja kohtulahendit et läbi alaealise tekib mingi kõlupeast vanavanema tõttu tervel perel maksekohustus. siis tugined maksejõuetusele, nõuad riigiõigusabi ja riigilõivuvabastust (küsid nõu siin samas foorumis). see ajafaktor ja asja perspektiivitus ajab igal võlausaldajal pea halliks, rääkimata et neil on kogu aeg tõendamiskoormus. ega siin häid lahendeid ju polegi, aga muudkui ise jooksta, ise taotleda, ise tellida (eriti veel teisele vanemale asju selgitada), tüli kui palju ja täiesti mõttetust kohast. on 99 € selge et ükski kohus mingile eriti "aktiivsele" võlausaldajale siin täit õigust ei anna. otsene võlgnik on ju surnud. ega foorum pole ju selleks et ainult "seadustele" vastavat nõu anda. elu on ikka suurem pilt ja kui raha, aega pole, teadmisi pole, siis on ikka odavam ja mõttekam oodata sest pole ju üldse kindel kas keegi surnu võlgu üldse nõudma hakkab, jutt on ju pärimisprotsessist. võimalik et võlausaldajad just selle peale aktiveeruvadki kui keegi muudkui loobumisavaldusi vorbib, võetakse mingi minusugune ussist jurist kes näitab siis just selle loobuja "teadlikust" ja ettevalmistamist võlausaldajatele "kahju" tekitada ja nagu loobumis protsessis viga tehakse (võetakse nt. kallis jurist mis näitab et raha on...) siis makstakse nii et vilistab...ja sa A anna oma andmed ma oma mingile ülelaenanud kliendile annan nõu oma võlad sulle pärandada, siis tore vaadata kuidas sa muudkui maksad küll inventuuride eest, küll pankroti algatamise eest jne jne A
12.06.2017 12:25 (12 paeva tagasi)
No aga kui on teada juba, et pärandiks on ainult võlad, siis ei ole ju inventuuril mõtet, vaid on üks kahest, kas pärandist loobumise avaldus või siis pärandvara pankrot. Riigilõiv pankrotiavalduse esitamisel on 10 eurot (RLS § 59 lg 8). Seega eluliselt kõige odavam variant oleks vanemale see, et vanem ei esitaks mitte pärandist loobumise avaldust, mille järel jõuaks pärimisjärg tema lapseni ja ta peaks uuesti loobuma või siis tegema kohustusliku inventuuri, vaid esitada kohe kohtule pankrotiavaldus, selle kogukulu oleks pärijale 10 eurot ning edasi tegutseksid asjaga riigi kulul kohus ja kohtu määratud pankrotihaldur. väga rikas
12.06.2017 12:30 (12 paeva tagasi)
tore nõuanne, kui aga ise esitad pankrotiavalduse ja pärandvarapankrot lõpeb raugemisega kas mitte siis ei loeta sind pärandi vastuvõtjaks ning raugemise korral on nõuded tõendatud ja sissenõutavad siis pärja suhtes või ma eksin A
12.06.2017 12:38 (12 paeva tagasi)
Pärandi vastuvõtjaks oled küll, kuid ise oma varast mingeid kohustusi täitma ei pea, selleks ongi see pärandvara pankrot välja mõeldud. PärS § 130 lg 3 Pärija on kohustatud täitma kõik pärandaja kohustused. Pärandvara ebapiisavuse korral peab pärija need kohustused täitma oma vara arvel, välja arvatud juhul, kui ta pärast inventuuri tegemist on täitnud kohustused seaduses sätestatud korras, kui on välja kuulutatud pärandvara pankrot või kui pankrotimenetlus on lõppenud pankrotti välja kuulutamata, raugemise tõttu. võlgnik
12.06.2017 12:41 (12 paeva tagasi)
Pärandvara inventuuri viib läbi kohtutäitur, kellele tuleb tasuda inventuuri läbiviimise eest kohtutäituri tasu.
Inventuuri tellimiseks on vaja pärand vastu võtta.
Nii et tasuda tuleb pärandi vastuvõtmise eest notarile ja veel ka vastavalt nõuete suurusele ka täiturile pankrotiavaldust eeldades et võlad ületavad varad on suht keeruline otse kohtusse pankrotiavaldusena esitada, kohus võib nõuda selle tõendamist et üldse saaks ajutist haldurit määrata nagu siin kirjutati - häid variante sellises olukorras polegi A
12.06.2017 12:54 (12 paeva tagasi)
Kui inventuuri tellida, siis läheb asi jah kohtutäituri tasu tõttu kulukamaks. Pankrotiavaldust ei esitata aga kohtutäiturile vaid otse kohtule ning juhul, kui küsimuse esitajale on teada, et on üksnes võlad ning suudab kohtule esitada võlanimekirja, siis on lihtsaim ja odavaim pankrotiavaldus. A
12.06.2017 13:27 (12 paeva tagasi)
KTS § 9 lg 2 ütleb, et kohtutäituri tasu on 0,1% pärandvara nimekirja kantud vara hulka kuuluvate õiguste koguväärtusest, kuid mitte vähem kui 35 eurot ja mitte rohkem kui 3336 eurot. Seega kui pärida on üksnes võlad ja positiivset vara ei ole, on inventuuri tegemise tasu 35 eurot. A
12.06.2017 14:17 (12 paeva tagasi)
Tegelikult pärandvara pankroti puhul ei pea ise ka inventuuri eest tasuma. PärS § 139 lg 8 Inventuuri tegemise kulud hüvitatakse pärandvara arvel. KTS § 39 lg 3 Kohtutäituri tasu pärandi inventuuri tegemise eest muutub sissenõutavaks pärandvara nimekirja esitamisest notarile. PärS § 142 (1) Pärast inventuuri tegemist täidetakse pärandvaraga seotud kohustused järgmiselt:
| |/\| ||  | ||__      | ||    / //\ \\
|  /\  ||  | ||__     _| ||   |  ___  ||
|_// \_||  |_____||  /__//    |_||  |_||
`-`   `-`  `-----`   `--`     `-`   `-`
Juura.ee on mittetulunduslik infokanal. Oleme väga tänulikud annetuste eest. Ettepanekud on oodatud teel.

matches:
Kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 136
kohus
§ 59
kohus
§ 130
kohus
§ 9
§ 139
§ 39
§ 142