§ 3 Päästeala töödII PÄÄSTEALA KORRALDUS
§ 42 Sõjaväestatud päästeüksused
§ 8 Tulekustutus- ja päästetöid tegev mittetulundusühing
§ 10 Siseministeeriumi pädevusIII PÄÄSTETÖÖD. DEMINEERIMISTÖÖD
§ 20 Päästetööd allmaarajatistesIV TULEOHUTUSE TAGAMINE
§ 253 Vastutav spetsialistV RIIKLIK TULEOHUTUSJÄRELEVALVE
§ 285 Riikliku tuleohutusjärelevalve ametniku ettekirjutusVI PÄÄSTETEENISTUJAD. VÄLJAÕPE
§ 305 Töötajate ja elanike päästealane väljaõpeVII §-d 31--32.
[Kehtetud - RT I 1998, 28, 355 - jõust. 30. 03. 1998]
§ 33 Kulude hüvitamineIX SOTSIAALSED TAGATISED
§ 35 Päästeteenistujate kindlustamineX PÄÄSTEALA TÖÖDEST OSAVÕTNUD ISIKUTE ERGUTAMINE. RAHVUSVAHELISED PÄÄSTETÖÖD
§ 39 Rahvusvahelised päästetöödX1 VASTUTUS
§ 393 Tuleohutusnõuete või tuleohutuspaigaldiste projekteerimis-, paigaldamis-, kontrollimis- või hooldamisnõuete rikkumineXI RAKENDUSLIKUD SÄTTED
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:31.12.2004Redaktsiooni kehtivuse lõpp:05.04.2006Avaldamismärge:
PäästeseadusVastu võetud 23.03.1994RT I 1994, 28, 424jõustumine 24.04.1994Muudetud järgmiste aktidega (näita)VastuvõtmineAvaldamineJõustumine26.06.1996RT I 1996, 49, 95326.07.199625.02.1998RT I 1998, 28, 35530.03.1998
RT I 1998, 39, 59830.05.2000RT I 2000, 50, 31630.06.2000
, osaliselt 1. 10. 2000
09.05.2001RT I 2001, 50, 28301.01.200208.05.2002RT I 2002, 42, 26702.06.200219.06.2002RT I 2002, 61, 37501.08.200219.06.2002RT I 2002, 63, 38701.09.200229.01.2003RT I 2003, 20, 11610.03.200329.01.2003RT I 2003, 20, 11801.05.200312.02.2003RT I 2003, 23, 14315.03.200328.06.2004RT I 2004, 54, 39001.07.2004
, osaliselt 1. 09. 2004, 1. 01. 2005 ja 1. 07. 2006
16.12.2004RT I 2004, 89, 61231.12.2004I. peatükk ÜLDSÄTTED § 1. Seaduse reguleerimisala (1) Käesolev seadus reguleerib päästeala korraldamist ning sätestab füüsiliste ja juriidiliste isikute (edaspidi isikud), kohalike omavalitsuste ning riigiasutuste kohustused, õigused ja vastutuse selles valdkonnas. (2) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354) sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 2. [Kehtetu - RT I 1998, 28, 355 - jõust. 30.03.1998] § 3. Päästeala tööd Päästeala tööd käesoleva seaduse mõistes on: 1) päästetööd - inimeste ja vara päästmiseks ning keskkonna kaitseks tehtavad tööd tulekahjude, loodusõnnetuste, katastroofide, avariide, plahvatuste, liiklusõnnetuste ja muude õnnetuste (edaspidi õnnetused) korral, samuti õnnetustega kaasnevate ohtude likvideerimiseks tehtavad tööd; 2) demineerimistööd - plahvatusohtlike esemete otsimine varem koostatud kava alusel, plahvatusohtlike esemete hävitamine, pommiähvarduste ja pommikahtluste kontroll, pommitehniline kontroll ning plahvatusjärgne tegevus sündmuskohal; 3) riiklik tuleohutusjärelevalve - tuleohutust käsitlevate õigusaktide täitmiseks tehtavad tööd.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] II. peatükk PÄÄSTEALA KORRALDUS [RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] [Paragrahvi 4 sõnastus kuni 31. 12. 2004 ]§ 4. Päästeala tööde üldine korraldus (1) Tulekustutus- ja päästetöid korraldavad ja teevad riigi päästeasutused, samuti muud riigi ja kohaliku omavalitsuse asutused (edaspidi asutused) ning isikud seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega ettenähtud juhtudel. (2) Igaühel on õigus kuni päästeteenistujate saabumiseni teha tulekustutus- ja päästetöid omal algatusel, tekitamata sealjuures oma tegevusega suuremat kahju, kui ära hoitakse. (21) Demineerimistöid korraldavad ja teevad Päästeamet ja sõjaväestatud päästeüksused. (22) Demineerimistöid sise- ja territoriaalmeres, majandusvööndis ning kaitsejõudude väeosade, asutuste ja polügoonide territooriumil korraldab ja teeb kaitsevägi kaitseväe tegevust reguleerivate õigusaktidega sätestatud korras. Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel korraldavad ja teevad demineerimistöid Päästeamet ja sõjaväestatud päästeüksused koostöös piirivalvega. (23) Riiklikku tuleohutusjärelevalvet korraldavad ja teostavad käesoleva seaduse §-s 26 sätestatud asutused. (3) Päästetööde korralduse eriolukorra puhul sätestab eriolukorra seadus (RT I 1996, 8, 164).[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] [Paragrahvi 4 sõnastus alates 1. 01. 2005 ]§ 4. Päästeala tööde üldine korraldus (1) Päästeala töid korraldavad ja teevad riigi päästeasutused. (2) Päästeala töid korraldavad ja teevad muud riigi ja kohaliku omavalitsuse asutused (edaspidi asutused) ning isikud seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega ettenähtud juhtudel. (3) Igaühel on õigus kuni päästeteenistujate saabumiseni teha päästetöid oma algatusel, tekitamata sealjuures oma tegevusega suuremat kahju, kui ära hoitakse. (4) Päästetööde korralduse eriolukorra puhul sätestab eriolukorra seadus (RT I 1996, 8, 164; 1999, 57, 598; 2002, 57, 354; 61, 375; 63, 387).[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.01.2005] [Paragrahvi 41 sõnastus kuni 31. 12. 2004]§ 41. Riigi päästeasutused Riigi päästeasutused on: 1) Päästeamet; 2) sõjaväestatud päästeüksused; 3) maavalitsuste hallatavad päästeasutused.[Paragrahvi 41 sõnastus alates 1. 01. 2005]§ 41. Riigi päästeasutused (1) Riigi päästeasutused on: 1) Päästeamet; 2) Päästeameti kohalikud päästeasutused; 3) häirekeskus; 4) sõjaväestatud päästeüksused. (2) Päästeamet on Siseministeeriumi valitsemisalas olev valitsusasutus, millel on juhtimisfunktsioon päästeala korraldamisel, mis koordineerib riigi päästeasutuste ja halduslepingu sõlminud päästeasutuste tööd ning teostab riigi päästeasutuste üle teenistuslikku järelevalvet. (3) Päästeamet: 1) töötab välja suurõnnetustele reageerimise ja nende otseste tagajärgede likvideerimise operatiivplaanid ning nõustab Päästeameti kohalikke päästeasutusi operatiivplaanide koostamisel; 2) kavandab ja teostab päästeala side- ja infosüsteemide väljaarendamist; 3) vajadusel juhib ja koordineerib päästetöid suurõnnetuste korral; 4) korraldab ja teostab riiklikku tuleohutusjärelevalvet; 5) kontrollib Päästeametiga halduslepingu sõlminud päästeasutuse operatiivset valmisolekut; 6) korraldab ja teostab demineerimistöid; 7) töötab välja päästeala õigustloovate aktide eelnõud; 8) töötab välja päästevahendite soetamise üldpõhimõtted ja normid; 9) täidab muude seadustega või seaduste alusel antud õigusaktidega pandud ülesandeid. (4) Päästeameti kohalik päästeasutus on Päästeameti kohalik täidesaatva riigivõimu volitusi omav asutus, mis korraldab ja teeb talle kinnitatud territooriumil päästeala töid ja täidab muid seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega pandud ülesandeid. (5) Päästeameti kohalike asutuste tegevuspiirkonnad kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega . (6) Häirekeskus on Päästeameti halduses olev valitsusasutus, mis täidab talle seadusega ja seaduse alusel antud õigusaktidega pandud ülesandeid. Häirekeskus on üleriigiline spetsialiseeritud päästeasutus . (7) Häirekeskusele esitatavad nõuded kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega .[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.01.2005] § 42. Sõjaväestatud päästeüksused (1) Sõjaväestatud päästeüksused on sõjaväeliselt korraldatud valitsusasutused Päästeameti halduses . (2) Sõjaväestatud päästeüksuse moodustab, korraldab ümber ja selle tegevuse lõpetab Vabariigi Valitsus määrusega . (3) Sõjaväestatud päästeüksused komplekteeritakse kaitseväelaste, sealhulgas ajateenijatega, samuti asendusteenistujate ning riigiteenistujatega. Nimetatud kaitseväelaste ja asendusteenistujate teenistuskäiku reguleerivad kaitseväelaste teenistuskäiku reguleerivad õigusaktid ühes käesolevast seadusest tulenevate erisustega . (4) Siseministeeriumi ja Päästeameti sõjaväestatud päästeüksustega tegeleva struktuuriüksuse koosseisus nähakse ette ametikohad, mis täidetakse lepingulises tegevteenistuses olevate kaitseväelastega. (5) Sõjaväestatud päästeüksuse põhimäärus ja teenistujate koosseis kinnitatakse siseministri määrusega.§ 43. Päästealane koolitus (1) Päästeteenistujate koolitust korraldab sisekaitseline rakenduskõrgkool. (2) Päästeteenistujate väljaõppele ja täienduskoolitusele esitatavad nõuded ning väljaõppe ja täienduskoolituse korra kehtestab siseminister määrusega.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 5. [Kehtetu] [Paragrahvi 6 sõnastus kuni 31. 12. 2004 ]§ 6. Kohalik omavalitsus (1) Kohalik omavalitsus võib korraldada ja teha tuletõrje- ja päästetöid vallas või linnas, kui ta on moodustanud nende tööde tegemiseks päästeasutuse. (2) Kohalikud omavalitsused võivad sõlmida omavahel ja maavanemaga lepinguid päästeala tööde tegemiseks. Kui maavanem on sõlminud kohaliku omavalitsusega halduslepingu riikliku kohustuse täitmiseks päästealal, siis laienevad kohaliku omavalitsuse päästeasutusele maavalitsuse hallatava päästeasutuse kohustused ja õigused lepingus ettenähtud ulatuses. (3) Kohalik omavalitsus teatab maavanemale kirjalikult: 1) päästeasutuse asutamisest, ülesannetest ning teenistuspiirkonnast; 2) päästeala tööde tegemise lepingu sõlmimisest muu isiku või asutusega. (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud teatele lisatakse teate aluseks oleva dokumendi koopia. (5) Kohalik omavalitsus vastutab nende päästeala tööde nõuetekohase tegemise ja korralduse eest, mis kohalik omavalitsus on endale võtnud või lepinguga üle andnud teisele kohalikule omavalitsusele, ettevõtjale või tuletõrje- ja päästetöid tegevale mittetulundusühingule (§ 6 lõiked 1 ja 2, §-d 7 ja 8).[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] [Paragrahvi 6 sõnastus alates 1. 01. 2005 ]§ 6. Kohalik omavalitsus (1) Kohalik omavalitsus võib korraldada ja teha päästeala töid enda territooriumil, kui ta on moodustanud nende tööde tegemiseks päästeasutuse ja sõlminud Päästeametiga halduslepingu päästeala tööde tegemiseks. (2) Kui Päästeamet on sõlminud kohaliku omavalitsusega halduslepingu päästeala tööde tegemiseks, laienevad kohaliku omavalitsuse päästeasutusele Päästeameti kohaliku päästeasutuse õigused ja kohustused halduslepinguga määratud ulatuses.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.01.2005] [Paragrahvi 7 sõnastus kuni 31. 12. 2004 ]§ 7. Ettevõtte päästeallüksus (1) Kui maavanem või kohalik omavalitsus on sõlminud ettevõtjaga päästetööde tegemise lepingu, laienevad lepingus ettenähtud ulatuses maavalitsuse hallatava päästeasutuse või kohaliku omavalitsuse päästeasutuse kohustused ja õigused tulekustutus- ja päästetöid tegevale ettevõtte päästeallüksusele. (2) Nimetatud lepingu alusel laienevad §-des 34 ja 35 ettenähtud tagatised tulekustutus- ja päästetöid tegevatele ja korraldavatele töötajatele.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] [Paragrahvi 7 sõnastus alates 1. 01. 2005 ]§ 7. Ettevõtte päästeallüksus (1) Kui Päästeamet on sõlminud ettevõtjaga päästetööde tegemise lepingu, laienevad päästetöid tegevale ettevõtte päästeallüksusele Päästeameti kohaliku päästeasutuse kohustused ja õigused lepingus ettenähtud ulatuses. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud lepingu alusel laienevad päästetöid tegevatele ja korraldavatele töötajatele käesoleva seaduse §-des 34 ja 35 ettenähtud tagatised.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.01.2005] [Paragrahvi 8 sõnastus kuni 31. 12. 2004 ]§ 8. Tulekustutus- ja päästetöid tegev mittetulundusühing (1) Tulekustutus- ja päästetöid tegevale mittetulundusühingule, kellega maavanem või kohalik omavalitsus on sõlminud tulekustutuse- ja päästetööde tegemise lepingu, laienevad vastavalt maavalitsuse hallatava päästeasutuse või kohaliku omavalitsuse päästeasutuse kohustused ja õigused lepingus ettenähtud ulatuses. (2) Nimetatud lepingu alusel laienevad käesoleva seaduse §-des 34 ja 35 ettenähtud tagatised tulekustutus- ja päästetöid tegevatele ja korraldavatele isikutele. [Paragrahvi 8 sõnastus alates 1. 01. 2005 ]§ 8. Päästetöid tegev mittetulundusühing (1) Päästetöid tegevale mittetulundusühingule, kellega Päästeamet on sõlminud päästetööde tegemise lepingu, laienevad Päästeameti kohaliku päästeasutuse kohustused ja õigused lepingus ettenähtud ulatuses. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud lepingu alusel laienevad päästetöid tegevatele ja korraldavatele isikutele käesoleva seaduse §-des 34 ja 35 ettenähtud tagatised.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.01.2005] § 9. [Kehtetu - RT I 2000, 50, 316 - jõust. 01.10.2000] § 10. Siseministeeriumi pädevus Siseministeerium päästeala korraldamisel suunab, koordineerib ja korraldab: 1) suurõnnetuste kohta teabe kogumist, töötlemist ja analüüsimist nende prognoosimiseks, ennetamiseks ja likvideerimiseks; 2) päästeala üleriigiliste arengukontseptsioonide ja -programmide väljatöötamist; 3) päästeala häire-, side- ja mõõtesüsteemide kavandamist ja väljaarendamist; 4) üleriigiliste operatiivkavade väljatöötamist kriisiolukordade likvideerimiseks ning kriisijuhtimissüsteemi funktsioneerimiseks[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] III. peatükk PÄÄSTETÖÖD. DEMINEERIMISTÖÖD [RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 11. Õnnetusteadete menetlemine (1) Häirekeskuse tegevusvaldkond on õnnetusteadete vastuvõtmine, töötlemine, päästemeeskondade ning kiirabibrigaadide sündmuskohale väljasaatmine, teiste teenistuste, ettevõtete ja organisatsioonide kaasamine, samuti informatsiooni operatiivse edastamise korraldamine ja dokumenteerimine ning sündmuste andmebaasi säilitamine. (2) Häirekeskus informeerib õnnetusteadetest politseid ja Päästeametit siseministri kehtestatud korras.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 12. [Kehtetu - RT I 1998, 28, 355 - jõust. 30.03.1998] § 13. Päästetööde korraldamine (1) Riigi päästeasutuste struktuurile, varustatusele, dokumentatsioonile ja töökorraldusele esitatavad nõuded kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega . (2) Siseminister kehtestab määrusega: 1) päästetööde eeskirjad ; 2) tulekustutus- ja päästemeeskondade sündmuskohale väljasõitude ja sündmuste arvestuse korra ; 3) päästeasutuste tulekustutus- ja päästemeeskondade valveteenistuse korraldusele esitatavad nõuded ; 4) riigi päästeasutuste struktuuriüksuste paiknemise ; 5) kohaliku omavalitsuse päästeasutusele, ettevõtte päästeallüksusele ning tulekustutus- ja päästetöid tegevale mittetulundusühingule esitatavad nõuded käesoleva seaduse §-des 6, 7 ja 8 sätestatud juhtudel.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 131. Demineerimistööde korraldamine (1) Demineerimistöid korraldavad ja teevad Päästeamet ning sõjaväestatud päästeüksused. (2) Demineerimistöid sise- ja territoriaalmeres, majandusvööndis ning kaitsejõudude väeosade, asutuste ja polügoonide territooriumil korraldab ja teeb kaitsevägi kaitseväe tegevust reguleerivate õigusaktidega sätestatud korras. Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel korraldavad ja teevad demineerimistöid Päästeamet ning sõjaväestatud päästeüksused koostöös piirivalvega. (3) Demineerimistööde korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega . (4) Päästeameti ja sõjaväestatud päästeüksuste poolt demineerimistöödeks kasutatava lõhkematerjali soetamise, hoidmise, veo, kasutamise ja arvestuse korra kehtestab siseminister määrusega .[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 14. [Kehtetu - RT I 1998, 28, 355 - jõust. 30.03.1998] § 15. Päästetööde juht (1) Päästetööde juht on isik, kellele alluvad kõik õnnetuskohale saabunud päästemeeskonnad ning lisa- ja abijõud. Päästetööde juhi määramise kord sätestatakse päästetööde eeskirjades. (2) Päästetööde juhi seaduslikke korraldusi (§ 16) ei ole kellelgi õigus muuta.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 16. Päästetööde juhi ning päästeteenistuja õigused (1) Päästetööde juhil on õigus: 1) kutsuda sündmuskohale politsei toimkond avaliku korra ja liikluskorralduse tagamiseks ning vara kaitseks õigusvastaste rünnete eest; 2) rakendada päästetöödel töövõimelisi füüsilisi isikuid alates 18. eluaastast; 3) anda korraldusi siseneda päästetööde tegemiseks mis tahes territooriumile, hoonesse ja ruumi ning avada selleks uksi, väravaid, aknaid ja muid konstruktsioone; 4) anda korraldusi teha lammutustöid, maha raiuda puid, teha tõkestustuld, tõkestada kraave ja ojasid ning teha muid päästetöödega seotud töid; 5) anda korraldusi võtta füüsiliste ja juriidiliste isikute vett, liiva, kruusa ning muid päästetöödeks vajalikke aineid ja materjale; 6) kasutada päästetööde käigus tasuta ja väljaspool järjekorda elektersidevahendeid ja elektrivõrke; 7) anda korraldusi kasutada päästetöödel füüsiliste ja juriidiliste isikute seadmeid ja vahendeid; 8) kaasata kaitseväge vastavalt rahuaja riigikaitse seaduses (RT I 2002, 57, 354; 2003, 13, 69; 88, 594; 2004, 45, 318) sätestatud korrale. (2) Päästeteenistujad, kes osalevad päästetöödel, tegutsevad päästetööde juhi korraldusel päästeasutuse nimel ning neil on õigus rakendada päästetöödel käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2–7 sätestatud päästetööde juhi õigusi. (3) Päästetööde juhi või päästeteenistuja korraldusel päästetööde käigus käesoleva paragrahvi lõike 1 punktide 3 ja 4 alusel juriidilisele või füüsilisele isikule tekitatud kahju loetakse õnnetusest põhjustatud kahjuks. (4) Päästetööde korral allmaarajatistes on päästetööde juht kohustatud käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel tehtud otsused kooskõlastama ettevõtte päästetööde juhiga.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 161. Otsingu- ja päästepiirkond Eesti otsingu- ja päästepiirkonna piirid määratakse kindlaks kahepoolsete kokkulepetega sätestatud korras.[RT I 2003, 23, 143 - jõust. 15.03.2003] § 17. [Kehtetu - RT I 1998, 28, 355 - jõust. 30.03.1998] § 18. Lennupääste (1) Lennupääste on riiklike meetmete süsteem, mille eesmärk on luua valmidus ning suutlikkus erinevate institutsioonide tegutsemiseks hädaolukorra puhul tsiviillennunduses, korraldada häireteenindust ning otsingu- ja päästetööde koordineerimist lennuõnnetuste korral ning päästetööde tegemist ja kannatanute abistamist. (2) Valmisoleku eest hädaolukordadeks tsiviillennunduses vastutab Lennuamet, häireteenindust teostavad Tallinna lennuinfopiirkonnas sertifitseeritud lennuliiklusteenistused.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 19. Otsingu- ja päästetööd lennuõnnetuse korral (1) Päästetööd lennuõnnetuse korral on õhusõiduki ning sellel olnud inimeste otsimiseks ja päästmiseks tehtavad tööd . (2) Otsingu- ja päästetöid Eesti merealal, Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel ning otsingutöid maismaal teeb lennuõnnetuse korral piirivalve. (3) Lennuõnnetuse korral korraldatakse otsingutöid maismaal Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud korras. (4) Lennuõnnetuse korral maismaal teevad päästetöid riigi ja kohaliku omavalitsuse päästeasutused ning lennujaama päästeallüksused. Päästetööde tegemist maismaal korraldab lennuõnnetuse korral Päästeamet. (5) Lennuõnnetuse korral, mis toimub lennuvälja piirkonnas raadiusega viis meremiili, korraldavad otsingu- ja päästetöid lennuväljade valdajad ning sertifitseeritud lennuliiklusteenistused.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 191. Otsingu- ja päästetööd õnnetuse korral veekogul (1) Otsingu- ja päästetöid, sealhulgas merereostuse avastamist ning likvideerimist Eesti merealal, Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel teeb piirivalve. (2) Otsingu- ja päästetöid, sealhulgas merereostuse avastamist ning likvideerimist Eesti merealal, Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel korraldatakse Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud korras. (3) Otsingu- ja päästetöid siseveekogudel teevad riigi ning kohaliku omavalitsuse päästeasutused. (4) Piirivalve ning päästeasutuse koostöö Eesti mereala, Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve kaldal kehtestab Siseminister määrusega.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 20. Päästetööd allmaarajatistes (1) Allmaaehitises, allmaakaeveõõnes ja nendega vahetult ühenduses olevas pealmaahoones või -rajatises (edaspidi allmaarajatis ) korraldab tulekustutus- ja päästetöid mäepäästeteenistus. (2) Mäepäästeteenistuse allmaarajatises tagab kaevandamist või allmaakaeveõõne teisest kasutamist teostav ettevõtja. (3) Allmaarajatistes päästetööde tegemise korra, päästeasutustega tehtava koostöö korra ning allmaarajatistes tehtavate päästetööde eeskirjad kehtestab Vabariigi Valitsus . (4) Mäepäästeteenistuse töötajatetele laienevad käesoleva seaduse §-dest 30 ja 301 tulenevad nõuded.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] IV. peatükk TULEOHUTUSE TAGAMINE § 21. Tuleohutusnõuded (1) Tuleohutusnõuded käesoleva seaduse mõistes on tehnilised ja korralduslikud nõuded, mille eesmärk on tagada maa ning selle juurde kuuluvate hoonete ja rajatiste (edaspidi objekt), tegevuse ja seadme töö tuleohutus, samuti nõuded tuleohutuspaigaldistele. (11) Tuleohutuse üldnõuded, kütteseadmete puhastamise jatuletööde tuleohutusnõuded ning tuleohutuspaigaldistele esitatavad nõuded kehtestab siseminister määrusega . (2) Raudteetranspordi ja tsiviillennunduse tuleohutusnõuded kehtestatakse majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega . (3) Allmaarajatiste tuleohutusnõuded kehtestatakse majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega . (4) Metsa ja muu taimestikuga kaetud alade tuleohutusnõuded kehtestatakse keskkonnaministri määrusega . (5) Kaitsejõudude tuleohutusnõuded kehtestatakse kaitseministri määrusega . (6) Kui seadus või seaduse alusel antud õigusakt ei sätesta teisiti, sisaldavad tegevusala ja toote kohustuslikud ohutusnõuded ka tuleohutusnõudeid. (7) Tuleohutusnõudeid sisaldav ministri määrus antakse kokkuleppel siseministriga. (8) Üldplaneering ja detailplaneering kooskõlastatakse planeerimisseaduse (RT I 2002, 99, 579) § 17 kohaselt maavalitsuse või kohaliku omavalitsuse määratud juhtudel riigi või kohaliku omavalitsuse päästeasutusega. (9) Kohaliku omavalitsuse kirjaliku nõusoleku, ehitusloa või ehitise kasutusloa taotlemisel ehitusseaduse (RT I 2002, 47, 297; 99, 579) kohaselt esitatava ehitusprojekti peab olema kirjalikult heaks kiitnud riigi või kohaliku omavalitsuse päästeasutus, kui projekteeritakse ehitist, mille suhtes on õigusaktiga kehtestatud tuleohutusnõuded. (10) Kohaliku omavalitsuse kirjaliku nõusoleku, ehitusloa ja ehitise kasutusloa taotlemisel esitatava ehitusprojekti kiidab riigi või kohaliku omavalitsuse päästeasutus heaks või keeldub heaks kiitmast 10 päeva jooksul ehitusprojekti esitamise päevast arvates. (11) Kohalik omavalitsus võib kirjaliku nõusoleku anda, ehitusloa ja ehitise kasutusloa väljastada, kui riigi või kohaliku omavalitsuse päästeasutus on käesoleva paragrahvi lõike 10 kohaselt ehitusprojekti kirjalikult heaks kiitnud.[RT I 2004, 89, 612 - jõust. 31.12.2004] §-d 22--24.[Kehtetud - RT I 1998, 28, 355 - jõust. 30.03.1998] § 25. Tuleohutuspaigaldised (1) Tuleohutuspaigaldis on tuleohutusseadmete statsionaarselt paigaldatud talituslik kogum, mille eesmärgiks on : 1) tuld kustutada; 2) tule ja suitsu levikut piirata või 3) tulekahjust informeerida. (11) Tuleohutuspaigaldiseks loetakse ka esmaseid tulekustutusvahendeid. (2) --(3)[Kehtetud - RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.09.2004] (4) Objekti omanik või valdaja (edaspidi omanik) on kohustatud soetama ja korras hoidma ohutusnõuetes ettenähtud tuletõrje- ja päästevahendid.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.09.2004] § 251. Objekti omaniku kohustused Objekti omanik on kohustatud: 1) tagama objekti tuleohutuse; 2) peatama objekti kasutamise, tegevuse või seadme töö, kui nende jätkamine põhjustab tulekahju tekkimise ohu; 3) andma riikliku tuleohutusjärelevalve ametnikule tööks vajalikku teavet ja osutama palutud asjakohast abi riikliku järelevalve teostamisel.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.09.2004] § 252. Ettevõtja tegutsemine tuleohutuspaigaldiste projekteerimisel, ehitamisel ning kontrollimisel (1) Isikul on lubatud automaatseid tulekahjusignalisatsiooni- ja automaatseid tulekustutussüsteeme projekteerida, ehitada ja hooldada, samuti esmaseid tulekustutusvahendeid kontrollida ja hooldada, kui ta on ettevõtja äriseadustiku (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185; 56, 332 ja 336; 89, 532; 93, 565; 2002, 3, 6; 35, 214; 53, 336; 61, 375; 63, 387 ja 388; 96, 564; 102, 600; 110, 657; 2003, 4, 19; 13, 64; 18, 100; 78, 523; 88, 591) tähenduses ning tal on: 1) majandustegevuse registri (edaspidi register) vastav registreering ja 2) vastavasisuline õigussuhe käesoleva seaduse §-s 253 nimetatud pädeva isikuga (edaspidi vastutav spetsialist) või kui füüsilisest isikust ettevõtja ise peab olema pädev tegutsema vastutava spetsialistina. (2) Ettevõtja registreeringu tegemine ja registreeringu kustutamine toimub ehitusseaduses (RT I 2002, 47, 297; 99, 579; 2003, 25, 153; 2004, 18, 131) ja majandustegevuse registri seaduses (RT I 2004, 12, 79) sätestatud korras.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.09.2004] § 253. Vastutav spetsialist (1) Vastutav spetsialist on isik, kes: 1) on pädev automaatsete tulekahjusignalisatsioonisüsteemide ja automaatsete tulekustutussüsteemide projekteerimise, ehitamise ning nende hooldamise, samuti esmaste tulekustutusvahendite hooldamise juhtimiseks ja kontrollimiseks; 2) nõustab ettevõtjat, et oleks tagatud käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete järgimine. (2) Vastutaval spetsialistil peab olema automaatsete tulekahjusignalisatsioonisüsteemide ja automaatsete tulekustutussüsteemide projekteerimiseks, ehitamiseks ja hooldamiseks, samuti esmaste tulekustutusvahendite kontrollimiseks ja hooldamiseks: 1) omistatud kutsekvalifikatsioon kutseseaduse (RT I 2001, 3, 7; 2002, 61, 375; 2003, 13, 68; 83, 559) tähenduses, mille kohaselt isik korraldab ressursside jagamist ja teiste tööd ning vastutab selle töö eest, või
[Punkt 2 kehtetu alates 1. 07. 2006 - RT I 2004, 54, 390]
2) erialane kõrgharidus või erialane kolmeaastane töökogemus automaatsete tulekahjusignalisatsiooni- ja automaatsete tulekustutussüsteemide projekteerimise, ehitamise ning hooldamise või esmaste tulekustutusvahendite kontrollimise ja hooldamise valdkonnas või
[Punkt 3 kehtetu alates 1. 07. 2006 - RT I 2004, 54, 390]
3) erialane kutsekeskharidus või erialane kolmeaastane töökogemus automaatsete tulekahjusignalisatsiooni- ja automaatsete tulekustutussüsteemide ning esmaste tulekustutusvahendite kontrollimise ja hooldamise valdkonnas.[RT I 2004, 89, 612 - jõust. 31.12.2004] V. peatükk RIIKLIK TULEOHUTUSJÄRELEVALVE § 26. Riikliku tuleohutusjärelevalve asutused (1) Riiklikku tuleohutusjärelevalvet teostavad järgmised riigi ja kohaliku omavalitsuse asutused (edaspidi riikliku tuleohutusjärelevalve asutused): 1) Päästeamet - kogu riigi territooriumil; 2) Päästeameti kohalikud päästeasutused – oma tegevuspiirkonnas; 3) kohaliku omavalitsuse päästeasutused – Päästeametiga sõlmitud halduslepingus ettenähtud ulatuses; 4) Raudteeinspektsioon - raudteetranspordi tuleohutusnõuete alal; 5) Lennuamet - tsiviillennunduse tuleohutusnõuete alal; 6) Veeteede Amet – veesõidukite (sealhulgas ujuvdokkide) tuleohutusnõuete alal; 7) Tehnilise Järelevalve Inspektsioon - allmaarajatiste tuleohutusnõuete alal; 8) keskkonnajärelevalve asutused - metsa ja muu taimestikuga kaetud alade tuleohutusnõuete alal; 9) Kaitseministeerium - kaitsejõudude tuleohutusnõuete alal. (2) Päästeasutused ei teosta riiklikku tuleohutusjärelevalvet käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 4–9 nimetatud tuleohutusnõuete täitmise üle.[RT I 2004, 89, 612 - jõust. 31.12.2004] § 27. Riikliku tuleohutusjärelevalve kohustused ja õigused (1) Riikliku tuleohutusjärelevalve kohustused on: 1) järelevalve objekti, tegevuse ja seadme töö tuleohutusnõuetele vastavuse üle; 2) järelevalve tuleohutusnõuetele vastavuse üle planeerimises, projekteerimises ja ehituses; 3) haldussunni rakendamine tuleohutusnõuete rikkumise korral; 31) väärteomenetluse läbiviimine seadusega ettenähtud korras; 4) tuleohutusnõuete rikkumise asjade kohtueelne menetlus seadusega ettenähtud juhtudel ja korras; 5) tulekahjude arvestus ja analüüs; 6) tuleohutusalane selgitustöö; 7) üld- ja detailplaneeringu kooskõlastamine; 8) kohaliku omavalitsuse kirjaliku nõusoleku, ehitusloa ja ehitise kasutusloa taotlemisel esitatava ehitusprojekti heakskiitmine ehitise tuleohutusnõuetest lähtuvalt. (2) Riigi või kohaliku omavalitsuse päästeasutusel on õigus teha talle kooskõlastamiseks esitatud üld- ja detailplaneeringule ning heakskiitmiseks esitatud ehitusprojektile tuleohutusalane ekspertiis. (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ekspertiisi tegemiseks on riigi või kohaliku omavalitsuse päästeasutusel õigus kaasata üld- ja detailplaneeringu, ehitusprojekti või ehitise ekspertiisi tegemiseks pädevaid isikuid (eksperte). Ekspert esitab oma arvamuse kirjalikult. (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ekspertiisi kulud, sealhulgas eksperdi tasu, kannab ehitist ehitada või kasutada sooviv isik. Ekspertiisikulude suuruse määrab riigi või kohaliku omavalitsuse päästeasutuse juht oma otsusega. Käesolevas paragrahvis nimetatud eksperdi tunnitasu ei või olla suurem riigiteenistujate palgaastmestiku kõrgeima astme palgamäärale vastava tunnitasu kolmekordsest määrast.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.09.2004] § 28. Riikliku tuleohutusjärelevalve ametnikud (1) Riikliku tuleohutusjärelevalve ametnikud on käesoleva seaduse §-s 26 nimetatud asutuste juhid ja nende volitatud ametnikud. (2) Riikliku tuleohutusjärelevalve ametniku ametitõendi vormi kehtestab vastava ala minister määrusega .§ 281. Riikliku tuleohutusjärelevalve ametniku õigused ja kohustused (1) Riikliku tuleohutusjärelevalve ametnikul on õigus: 1) siseneda objekti valdaja teadmisel tuleohutusnõuete kontrollimise eesmärgil mis tahes territooriumile, hoonesse või ruumi; 2) saada isikutelt ja asutuselt tasuta oma tööks vajalikku teavet; 21) kontrollida vastavusdeklaratsiooni või -sertifikaadi olemasolu, kui see on õigusaktiga nõutav, nendel tuleohutuspaigaldistel ning ehitustoodetel ja -materjalidel, mille kontrollitav omadus vastavushindamisel on tuleohutus; 3) peatada objekti kasutamine, tegevus või seadme töö juhul, kui avastatakse tulekahju tekkimise oht või muu kiiret sekkumist nõudev oht inimese elule, tervisele, varale või keskkonnale. (2) Riikliku tuleohutusjärelevalve ametnik on kohustatud: 1) juhinduma käesolevast seadusest ja muudest tuleohutust ja riiklikku tuleohutusjärelevalvet reguleerivatest õigusaktidest; 2) [kehtetu - RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] 3) hoidma temale töökohustuste täitmisel teatavaks saanud ärisaladust; 4) .[kehtetu - RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] (3) Kui isik takistab tuleohutusjärelevalve ametnikku käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud õiguste teostamisel, võib tuleohutusjärelevalve ametnik kohaldada asendustäitmist või sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras. (4) Tuleohu korral inimese elule, tervisele või varale võib tuleohutusjärelevalve ametnik kohaldada asendustäitmist ilma ettekirjutuse, hoiatuse ja täitekorralduseta ning siseneda ruumi jõudu kasutades või tõket kõrvaldades, et vahetu oht viivitamata kõrvaldada. (5) Sunniraha ülemmääraks on 50 000 krooni.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 282. Riikliku tuleohutusjärelevalve toimingud Riikliku tuleohutusjärelevalve toimingud on:[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] 1) järelevalve alla kuuluva objekti tuleohutusülevaatus; 2) tuleohutusnõuete rikkumise või tuleohu kõrvaldamiseks ettekirjutuse tegemine; 3) [kehtetu - RT I 2003, 20, 118 - jõust. 01.05.2003] § 283. Objekti tuleohutusülevaatus (1) Objekti tuleohutusülevaatuse käigus kontrollitakse objekti, tegevuse ja seadme töö vastavust tuleohutusnõuetele. (2) Objekti omanikku informeeritakse eelseisvast tuleohutusülevaatusest. Tuleohutusülevaatus viiakse läbi objekti omanik või tema volitatud isiku juuresolekul. (3) Objekti tuleohutusülevaatust teostav tuleohutusjärelevalve ametnik: 1) esitab oma ametitõendi, selgitab objekti omanikule või tema volitatud isikule tuleohutusülevaatuse eesmärki ja selle toiminguid; 2) võimaldab objekti omanikul või tema volitatud isikul oma tegevust jälgida ning annab objekti omanikule või tema volitatud isikule nende nõudmisel selgitusi; 3) selgitab tuleohutusalaste nõuete rikkumise korral objekti omanikule või tema volitatud isikule õigusaktide rikkumise olemust ning nõuab rikkumise lõpetamist; 4) teeb õiguserikkumise või tuleohu korral ettekirjutuse selle kõrvaldamiseks; 5) annab otsuse tegevuse või seadme töö peatamise kohta; 6) protokollib tuleohutusülevaatuse, märgib protokollis menetlusosaliste arvamused ja vastuväited ning annab menetlusosalise taotlusel temale ärakirja protokollist. (4) Objektide loetelu, mille tuleohutusülevaatus viiakse läbi vähemalt üks kord aastas, kinnitab käesoleva seaduse§-s 21 nimetatud minister oma valitsemisalas määrusega . Loetelus nimetamata objektide tuleohutusülevaatuse sageduse kehtestab riikliku tuleohutusjärelevalve asutuse juht käskkirjaga.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 284. [Kehtetu - RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 285. Riikliku tuleohutusjärelevalve ametniku ettekirjutus (1) Riikliku tuleohutusjärelevalve ametnik võib teha isikule, kes oma tegevusega põhjustas tuleohu või kelle omandist tuleoht lähtub, ettekirjutuse: 1) tuleohutusnõuete rikkumise kõrvaldamiseks; 2) tuleohu vältimiseks või kõrvaldamiseks; 3) tuleohu tekitamisega põhjustatud tagajärgede kõrvaldamiseks; 4) ehitisse paigaldatud või paigaldatava nõuetele mittevastava päästevahendi või tuleohutuse seisukohalt olulise nõuetele mittevastava ehitustoote asendamiseks või kõrvaldamiseks. (2) Tulekahju tekkimise ohu või muu kiiret sekkumist nõudva ohu inimese elule, tervisele, varale või keskkonnale ennetamiseks või kõrvaldamiseks võib käesoleva seaduse § 26 lõike 1 punktides 1–9 nimetatud asutuse juht või nende poolt volitatud ametnik teha tuleohutuse eest vastutavale isikule ettekirjutuse objekti kasutamise, tegevuse või seadme töö peatamise kohta. (3) Ettekirjutuse täitmist kontrollib ettekirjutuse teinud haldusorgan ettekirjutuse täitmise tähtpäeva saabumisest. (4) Ettekirjutuse täitmata jätmisel rakendab ettekirjutuse teinud haldusorgan asendustäitmist või sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettekirjutuse täitmiseks on 25 000 krooni. Sunniraha ülemmäär käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ettekirjutuse täitmiseks on 50 000 krooni.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 286. [Kehtetu - RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 287. [Kehtetu - RT I 2002, 61, 375 - jõust. 01.08.2002] VI. peatükk PÄÄSTETEENISTUJAD. VÄLJAÕPE [RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 29. Päästeteenistujad (1) Päästeteenistujad käesoleva seaduse mõistes on: 1) riigi ja kohaliku omavalitsuse päästeasutuse ametnikud ja töötajad, kes teevad ja korraldavad päästeala töid; 2) sisekaitselise rakenduskõrgkooli päästeeriala õppetööd korraldava struktuuriüksuse juhid, struktuuriüksuse juhi asetäitjad ja päästeeriala õppejõud ning pedagoogid. (2) Siseministeeriumi teenistujate koosseisus võidakse ette näha päästeteenistuja ametikohad. (3) Sisekaitselise rakenduskõrgkooli päästeeriala täiskoormusega õppe üliõpilastele ja õpilastele laienevad päästeteenistujale ettenähtud õigused ja kohustused, kui õppetöö eripärast ei tulene teisiti, ning õpitud aeg loetakse tööstaaži hulka, kui sellele järgnes teenistus päästeasutuses. (4) Sisekaitselise rakenduskõrgkooli päästeeriala täiskoormusega õppe üliõpilastele ja õpilastele makstakse eduka õppimise korral stipendiumi. Stipendiumi suuruse ning selle maksmise tingimused ja korra kehtestab siseminister. (5) Päästeteenistujate ametinimetused kehtestab siseminister määrusega .[RT I 2004, 89, 612 - jõust. 31.12.2004] § 30. Päästeteenistujate tervisenõuded Päästeteenistujate tervisenõuded ning tervisenõuetele vastavuse kontrollimise perioodilisuse ja korra kehtestab sotsiaalminister määrusega .[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 301. Päästeteenistujate atesteerimine (1) Päästeteenistujate atesteerimise põhinõuded, sealhulgas haridus- ja füüsilise ettevalmistuse nõuded kehtestab siseminister määrusega . (2) Päästeasutuste, mis ei ole ametiasutused, tulekustutus- ja päästetöid tegevate isikute atesteerimisnõuete kehtestamise korra ning atesteerimise perioodilisuse ja korra kehtestab siseminister määrusega .[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 302. Päästeteenistujate arv Riigieelarvest finantseeritavate päästeasutuste päästeteenistujate ja teiste töötajate ning sisekaitselise rakenduskõrgkooli päästeteenistujate arvu kehtestab Vabariigi Valitsus korraldusega.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 303. Vormiriietus (1) Päästeteenistujatele ning sisekaitselise rakenduskõrgkooli päästeeriala täiskoormusega õppe üliõpilastele ja õpilastele antakse tasuta vormiriietus, mille kirjelduse kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega . (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud vormiriietuse esemete kandmise tähtajad kehtestab siseminister määrusega.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 304. [Kehtetu - RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.09.2004] § 305. Töötajate ja elanike päästealane väljaõpe (1) Töötajate päästealane väljaõpe sätestatakse tuleohutuse üldnõuetes. (2) Põhikoolis ja gümnaasiumis korraldatakse tuleohutus- ja päästealast koolitust riikliku õppekava alusel.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] VII. peatükk §-d 31--32.
VIII. peatükk KULUD § 33. Kulude hüvitamine (1) Riik hüvitab omanikule ning valdajale ainete, materjalide, seadmete ja muude vahendite päästetöödel kasutamisega tekkinud kulud. Riik hüvitab üle nelja tunni päästetöödele rakendatud füüsiliste isikute, sealhulgas päästeteenistujate toitlustamiskulud. Käesolevas lõikes loetletud kulude hüvitamise ulatus ja kord kehtestatakse Vabariigi Valitsuse määrusega . (2) Päästetööde juhi poolt päästetöödel rakendatud füüsiliste isikute töö tasustamine toimub eriolukorra seaduse alusel Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud ulatuses ja korras .[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] IX. peatükk SOTSIAALSED TAGATISED § 34. Päästeteenistuja ja päästetöödel rakendatud isikute sotsiaalsed tagatised (1) Päästetöödel rakendatud isiku või päästeteenistuja hukkumise korral teenistuskohustuste täitmisel maksab riik hukkunu perekonnaliikmetele ja tema ülalpidamisel olnud isikutele ühekordset toetust 120-kordse keskmise palga ulatuses, mittetöötavatele päästetöödel rakendatud isikutele 120-kordse palga alammäära ulatuses. Päästetöödel rakendatud isiku ja teenistuskohustuste täitmisel hukkunud päästeteenistuja matused korraldatakse riigi kulul. (2) Päästetöödel rakendatud isiku püsivalt töövõimetuks tunnistamise korral makstakse isikule ühekordset toetust: 1) töövõime osalise kaotuse puhul – 24-kordse keskmise palga ulatuses, mittetöötavale päästetöödel rakendatud isikule 24-kordse palga alammäära ulatuses; 2) töövõime täieliku kaotuse puhul – 84-kordse keskmise palga ulatuses, mittetöötavale päästetöödel rakendatud isikule 84-kordse palga alammäära ulatuses. (3) Toetuse saaja soovil makstakse toetus välja tema poolt määratud aja jooksul osade kaupa või korraga kogu summa ulatuses. (4) Päästetöödel rakendatud isiku hukkumise, püsivalt või osaliselt töövõimetuks tunnistamise korral makstava toetuse taotlemisel ja määramisel kohaldatakse riigieelarve seaduse (RT I 1999, 55, 584; 2002, 67, 405; 2003, 13, 69; 24, 148; 88, 588; 2004, 22, 148) §-s 30 sätestatut.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 35. Päästeteenistujate kindlustamine Tööandja sõlmib päästeteenistujate kindlustamiseks õnnetusjuhtumikindlustuse lepingu.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 36. [Kehtetu - RT I 1998, 28, 355 - jõust. 30.03.1998] X. peatükk PÄÄSTEALA TÖÖDEST OSAVÕTNUD ISIKUTE ERGUTAMINE. RAHVUSVAHELISED PÄÄSTETÖÖD [RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 37. [
RT I 2000, 50, 316 - jõust. 01.10.2000] § 38. Päästeala töödest osavõtjate ergutamine (1) Siseminister ning päästeasutuse juht võivad päästetöödel rakendatud isikutele kohaldada päästetöödel silmapaistva tegutsemise eest järgmisi ergutusi: 1) tänu avaldamine; 2) rahalise preemia andmine; 3) hinnalise kingituse andmine. (2) Inimeste ja vara päästmisel vaprust ilmutanud, samuti päästeala arendamisel eriti silmapaistnud päästeteenistujaid autasustatakse Päästeteenistuse aumärgiga. (3) Päästeteenistuse aumärgi asutamine ning selle klassid, kirjeldus, kandmise viis, samuti taotlemise ja kandmise kord sätestatakse aumärgi statuudiga. (4) Päästeteenistuse aumärgi statuut kinnitatakse siseministri määrusega . Määruse eelnõu kooskõlastatakse Riigikantseleiga. (5) Päästeteenistuse aumärke annab siseminister kooskõlas aumärgi statuudiga.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 39. Rahvusvahelised päästetööd (1) Päästeasutuste osalemine rahvusvahelistel päästetöödel (edaspidi päästetöödel) teistes riikides ja teiste riikide vastavate teenistuste osalemine päästetöödel Eestis reguleeritakse Eesti Vabariigi välislepingutega. (2) Kui päästeasutuste osalemine päästetöödel teistes riikides ei ole reguleeritud välislepingutega, otsustab päästetöödel osalemise abi vajava riigi või rahvusvahelise organisatsiooni palvel Vabariigi Valitsus. (3) Päästetöödel osaleva meeskonna moodustamise, selle valmisoleku tagamise, päästetöödele saatmise ja kulude katmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega . (4) Päästetöödel osaleva meeskonna liikmetele laienevad käesoleva seaduse §-des 34 ja 35 kehtestatud sotsiaalsed tagatised.X1. peatükk VASTUTUS [RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002] §-d 391--392. [Kehtetud - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 1. 09. 2002]
§ 393. Tuleohutusnõuete või tuleohutuspaigaldiste projekteerimis-, paigaldamis-, kontrollimis- või hooldamisnõuete rikkumine (1) Tuleohutusnõuete või tuleohutuspaigaldiste projekteerimis-, paigaldamis-, kontrollimis- või hooldamisnõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut. (2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, – karistatakse rahatrahviga kuni 30 000 krooni. (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud teo eest: 1) kui see on toime pandud vähemalt teist korda või 2) kui sellega on põhjustatud tulekahju tekkimise oht, – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut. (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, – karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 krooni. (5) Käesolevas paragrahvis sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313) sätteid. (6) Käesolevas paragrahvis sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on: 1) Päästeamet; 2) Raudteeinspektsioon; 3) Lennuamet; 4) Veeteede Amet; 5) Tehnilise Järelevalve Inspektsioon; 6) Keskkonnainspektsioon; 7) Päästeameti kohalik päästeasutus; 8) kohaliku omavalitsuse päästeasutus.[RT I 2004, 89, 612 - jõust. 31.12.2004] XI. peatükk RAKENDUSLIKUD SÄTTED §-d 40--41. [Käesolevast tekstist välja jäetud]§ 42. Vastavussertifikaadi kehtivus Vastavussertifikaadid, mis on välja antud käesoleva seaduse § 25 lõike 2 alusel enne 2004. aasta 1. juulit, kehtivad kuni vastavussertifikaadi kehtivuse lõppemiseni.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 43. Üleminekusätted Käesoleva seaduse §-d 25–27 jõustuvad ja § 304 muutub kehtetuks 2004. aasta 1. septembrist ning § 253 lõike 2 punktid 2 ja 3 muutuvad kehtetuks 2006. aasta 1. juulist.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 44. Töölepingu alusel tööle võetud maavalitsuse hallatava päästeasutuse töötaja teenistusse võtmise ümbervormistamine (1) Eesti Vabariigi töölepingu seaduse (RT 1992, 15/16, 241; 1993, 10, 150; RT I 1993, 26, 441; 1995, 14, 170; 16, 228; 1996, 3, 57; 40, 773; 45, 850; 49, 953; 1997, 5/6, 32; 1998, 111, 1829; 1999, 16, 276; 60, 616; 2000, 25, 144; 51, 327; 57, 370; 102, 669; 2001, 17, 78; 42, 233; 53, 311; 2002, 61, 375; 62, 377; 110, 656; 111, 663; 2003, 4, 22; 13, 69; 88, 591; 90, 601; 2004, 37, 256) alusel maavalitsuse hallatava päästeasutuse töötajad, välja arvatud tuletõrjuja-päästja, vetelpäästja, tuletõrje- ja päästevahendite tehnik, operatiivautojuht, tuuker, arst, erakorralise meditsiini õde, kiirabitehnik ning riigiteenistujate ametinimetuste ja palgaastmestiku seaduse (RT I 1996, 15, 265; 89, 1590; 1998, 36/37, 552; 1999, 95, 843; 97, 858; 2000, 51, 320; 58, 376; 2002, 21, 117; 2003, 51, 349; 2004, 54, 390) §-s 7 nimetatud ametikohtadel töötavad töötajad nimetatakse 2005. aasta 1. jaanuarist avalikku teenistusse. (2) Kui käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel vormistatakse ametnik teenistusse võetuks nimetamise alusel, annab ta avaliku teenistuse seaduse (RT I 1995, 16, 228; 1999, 7, 112; 10, 155; 16, 271 ja 276; 2000, 25, 144 ja 145; 28, 167; 102, 672; 2001, 7, 17 ja 18; 17, 78; 42, 233; 47, 260; 2002, 21, 117; 62, 377; 110, 656; 2003, 4, 22; 13, 67 ja 69; 20, 116; 51, 349; 58, 387; 90, 601; 2004, 22, 148; 29, 194) §-s 28 sätestatud ametivande.[RT I 2004, 89, 612 - jõust. 31.12.2004] § 45. Konkursi korras täidetaval ametikohal töötava ametniku teenistussuhte jätkumine (1) Avaliku konkursita teenistusse võetud ametnik, kelle ametikoht on avaliku teenistuse seaduse kohaselt konkursi korras täidetav, võib töötada niisugusel ametikohal kuni atesteerimiseni. (2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ametnik tunnistatakse atesteerimisel ametikohale vastavaks, võrdsustatakse atesteerimistulemused konkursitulemustega.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 46. Ametnike atesteerimine Käesoleva seaduse § 44 lõikes 1 avalikku teenistusse nimetatud ametniku atesteerimine korraldatakse ajavahemikul 2005. aasta 1. jaanuarist kuni 2005. aasta 31. detsembrini.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 47. Maavalitsuste hallatavate päästeasutuste ümberkorraldamine Maavalitsuste hallatavad päästeasutused korraldatakse ümber Vabariigi Valituse määrusega sätestatud korras.[RT I 2004, 54, 390 - jõust. 01.07.2004] § 48. Varasema tööstaaži lisamine teenistusstaažile ja puhkusepäevade ülekandmine Päästeameti kohaliku päästeasutuse teenistujate teenistusstaaži hulka arvatakse ka vahetult enne 2005. aasta 1. jaanuari maavalitsuste hallatavates päästeasutustes töötatud aeg ning avalikku teenistusse nimetatud isikutel kantakse saamata jäänud puhkusepäevad üle 2005.aastasse.[RT I 2004, 89, 612 - jõust. 31.12.2004] ← Tagasi | Üles ↑


Avaliku kirjaliku kordusenampakkumise väljakuulutamine - Uudised ja teated - Ida-Viru Maavalitsus
Avaliku kirjaliku kordusenampakkumise väljakuulutamine
Võttes aluseks Vabariigi Valitsuse seaduse § 84 p.2, p.8, p.16, riigivaraseaduse § 1, § 4 lg.1, lg.3, § 30 lg.1 p.1, § 32, § 38, § 46 lg.1, lg.4, § 48 lg.1, § 58, § 59, § 60, § 61, § 62 lg.1 p.3, lg.3, § 66 lg.1, lg.4 (kehtivus kuni 01.02.2017), Vabariigi Valitsuse 30.07.2004.a. määruse nr.263 "Konfiskeeritud vara võõrandamise, üleandmise ja hävitamise, vara võõrandamisest saadud raha eelarvest seaduslikule valdajale tagastamise, asitõendite arvelevõtmise ja hävitamise ning kiiresti riknevate asitõendite hindamise, võõrandamise ja hävitamise kord" (kehtivus kuni 06.02.2017) § 1, § 2, § 3, § 4, § 12, Viru Maakohtu Jõhvi kohtumaja 14.09.2016 kohtuotsuse väärteoasjas nr.4-16-6710, Viru Maakohtu Jõhvi kohtumaja 15.10.2015 otsuse kriminaalasjas nr.1-15-8408, Viru Maakohtu Narva kohtumaja 29.07.2015 otsuse kriminaalasjas nr.1-15-4978, Viru Maakohtu 13.05.2014 otsusega kriminaalasjas nr.1- 14-3325, Ida-Viru maavanema 14.07.2015 korralduse nr.1-1/2015/163 „Riigivara valitsemist korraldava komisjoni koosseisu kinnitamine", Ida-Viru maavanema 06.09.2017 korralduse nr.1-1/2017/206 „Avaliku kirjaliku enampakkumise nurjunuks tunnistamine", Ida-Viru maavanema 28.09.2017 korralduse nr.1-1/2017/223 „Avaliku kirjaliku kordusenampakkumise tulemuste kinnitamine" ja tuginedes riigivara valitsemist korraldava komisjoni 27.09.2017 protokollis nr.1-2/2017/115 sisalduvatele ettepanekutele, teen
1. Kuulutada välja avalik kirjalik kordusenampakkumine kohtuotsuste alusel väärteoasjas ja kriminaalasjades konfiskeeritud alljärgnevate varade võõrandamiseks:
• Sõiduk BMW X5, registreerimismärk 316BHX, Vin-kood WBAFA71040LU82854 alghind 3200,00 eurot, tagatisraha 320,00 eurot
Korteriomand Ahtme mnt.25-11, Kohtla-Järve alghind 4000,00 eurot, tagatisraha 400,00 eurot
• Korteriomand Gerassimovi 22-80, Narva alghind 11 000,00 eurot, tagatisraha 1100,00 eurot
alghind 2200,00 eurot, tagatisraha 220,00 eurot
2. Määrata kirjalike pakkumuste esitamise tähtajaks 17.10.2017.a. kell 10.00, aadressil Keskväljaku 1, 41594 Jõhvi.
3. Määrata kirjalike pakkumuste avamise tähtajaks 17.10.2017.a. kell 10.15, aadressil Keskväljaku 1, 41594 Jõhvi, kabinet 213.
4. Ida-Viru Maavalitsuse kantselei finantsnõunik Monika Helmerand´ il tagada käesoleva korralduse p.1 nimetatud vara müügiga seonduvate vajalike dokumentide edastamine Riigi Tugiteenuste Keskuse finantsarvestuse osakonna Rahandusministeeriumi valitsemisala Viljandi üksusele.
5. Avaldada kirjaliku kordusenampakkumise teade (vastavalt lisale 1) Ida-Viru Maavalitsuse veebilehel ja Ametlikes Teadaannetes.
6. Käesoleva korralduse p.1 nimetatud vara avaliku kirjaliku kordusenampakkumise läbiviimise vastavalt kehtivatele õigusaktidele tagab riigivara valitsemist korraldava komisjoni esimees Monika Helmerand.
7. Käesolev korraldus edastada Riigi Tugiteenuste Keskuse finantsarvestuse osakonna Rahandusministeeriumi valitsemisala Viljandi üksusele, maasekretärile, riigivara valitsemist korraldava komisjoni liikmetele (M. Helmerand, M. Tooming, M.Simm).
Avaliku kirjaliku kordusenampakkumise väljakuulutamine.docx
Ahtme_mnt_25_avaldus.docx
avaldus_BMW_316BHX_kordusenampakkumine_17_10_17.docx
Avaliku kirjaliku kordusenampakkumise väljakuulutamine.pdf
Järveküla tee 5a_kordusenampakkumine-_7_10_17.docx
Lisa 1.10.korraldusele kordusenampakkumise väljakuulutamine.pdf
Narva_Gerassimovi_22.docx


Tehingu tagasivõitmise korras kehtetuks tunnistamise kohtuotsus on kujunduslik otsus. See mõjutab otseselt vaidlustatud tehingu pooli, kuid ei saa mõjutada muid isikuid. (p 22.2) Kohustustehingu (nt müügileping) tagasivõitmise korras kehtetuks tunnistamisest ei tulene iseenesest, et ka asja üleandmiseks sõlmitud asjaõigusleping (käsutustehing) on kehtetu. Ka pankrotiseaduse järgi lepingute tagasivõitmise korras kehtetuks tunnistamisel tuleb arvestada, kas kehtetuks tunnistatakse üksnes võlaõiguslik või ka käsutusõiguslik tehing, millest tulenevalt erinevad tagasitäitmise sätted − esimesel juhul tekib võõrandamistehingute puhul võlaõiguslik kohustus omand alusetu rikastumise sätete alusel tagasi kanda, teisel juhul ka asjaõiguslik vindikatsiooninõue omandi tuvastamiseks ja valduse väljaandmiseks. Kui samal puudusel on topeltmõju (nn vigade identsus ehk veasamasus) võib kohus mõlema tehingu puhul vastavate eelduste tuvastamisel kehtetuks tunnistada nii kohustus- kui ka käsutustehingu. Eelduslikult puudutavad tagasivõitmise alused siiski just kohustustehingut, st vara üleandmise tingimusi, mitte üleandmist ennast (käsutustehingut). (p 23.2) KomPS § 2 lg 2 kohaselt ulatub kommertspant ka varale, mille ettevõtja omandab pärast pandikande tegemist. Tegemist on sisuliselt pandi laienemisega varale seaduse jõul. Hagi esitamine müügilepingu kehtetuks tunnistamiseks on lubatav viis laiendamaks müügilepingu alusel vara üleandmise asjaõiguslepingu kehtetuks tunnistamise õiguslikku tagajärge vara üleandnud isikule. (p 30)
Kommertspant võib KomPS §-de 5 ja 6 alusel varale püsima jääda sõltumata sellest, et omandiõigus läheb üle isikule, kellele vara üle anti. (p 26) Kommertspandiõiguse laienemist pantijale üleantud varale ei välista asjaolu, et sama vara koormasid juba teiste isikute kasuks seatud kommertspandid. Küll aga on kommertspant sellisel juhul teiste isikute kommertspantidest järjekohas tagapool. (p 27) KomPS § 2 lg 2 kohaselt ulatub kommertspant ka varale, mille ettevõtja omandab pärast pandikande tegemist. Tegemist on sisuliselt pandi laienemisega varale seaduse jõul. (p 30)
Lisaks PankrS § 113 kui tagasivõitmise erialuse eeldustele peavad tagasivõitmise hagi rahuldamiseks olema täidetud PankrS § 109 lg-s 1 sätestatud üldised tagasivõitmise eeldused. Tulenevalt PankrS § 109 lg-st 1 on ka PankrS § 113 puhul rahalise kohustuse täitmise tagasivõitmise eelduseks võlausaldajate huvide kahjustamine, kusjuures igasugust ühe võlausaldaja eelistamist teisele ei saa veel pidada teiste võlausaldajate huvide kahjustamiseks (vt nt RKTKo nr 3-2-1-21-09, p 15; RKTKo nr 3-2-1-63-09, p 11). (p 10) Erinevalt PankrS § 113 lg 1 p-st 2 on PankrS § 109 lg-s 1 silmas peetud pankrotimenetluse võlausaldajaid, kelle huvid peavad kohustuse täitmise tõttu olema kahjustatud tagasivõitmise hagi esitamise ajal. Seda saab muu hulgas järeldada sellest, et pankrotivara moodustamiseks tehakse toiminguid eesmärgiga rahuldada võlgniku vara arvel võlausaldajate nõuded (vt PankrS § 2 esimene lause). Rahalise kohustuse täitmise ajal olemas olnud võlausaldajad, kellel tagasivõitmise hagi esitamise ajal võlgniku vastu enam nõudeid ei ole, pankrotimenetluses kaitset ei vaja ja nende huve ei arvestata. (p 10) Võlausaldajate huvide kahjustamist ei saa järeldada ainuüksi sellest, et üks võlausaldaja maksab võlgniku likvideerijana raha iseendale, mitte teistele võlausaldajatele, kellel olid võlgniku vastu varem sissenõutavaks muutunud nõuded. Ka sellest, et makse tehakse PankrS § 117 lg 2 p 1 tähenduses võlgniku lähikondsele, ei saa järeldada, et tehing kahjustab võlausaldajate huve (vt RKTKo nr 3-2-1-115-07, p 15). Kui lähtuda sellest, et võlausaldajate esmane huvi on pankrotimenetluses esitatud nõuete rahuldamine võimalikult suures ulatuses, tuleks tagasivõitmise hagi rahuldamise eeldusena tõendada vähemalt seda, et pankrotivõlausaldajate nõuded saaksid rahuldatud suuremas ulatuses, kui kohustuse täitmist ei oleks toimunud ja täitmisena saadud raha antakse tagasi pankrotivarasse. (p 11)
3-2-1-30-17 Riigikohus 03.05.2017
PankrS § 110 lg 1 p 2
Võlausaldajate huvid, mille kahjustamine PankrS § 109 lg 1 tähenduses on PankrS § 110 lg 1 p 2 järgi tehingu tagasivõitmise eelduseks, ei saa seisneda abstraktses huvis otsustada võlgniku tegevuse jätkamise või lõpetamise üle. (p 12) PankrS § 110 lg 1 p 2 alusel kehtetuks tunnistatav tehing peab kahjustama võlausaldajate tegelikke varalisi huve, mida tehinguga rikuti. Võlausaldajate huvide kahjustamise tuvastamiseks tuleb tõendada, et tehingu tegemata jätmisel oleksid võlausaldajate nõuded tõenäoliselt rahuldatud suuremas ulatuses. (p 13) Võlausaldajate huve ei kahjusta iseenesest turutingimustel tehtud tehing, sest sellisel juhul vahetatakse ekvivalentseid väärtusi. (p 14)
Võlausaldajate huvid, mille kahjustamine PankrS § 109 lg 1 tähenduses on PankrS § 110 lg 1 p 2 järgi tehingu tagasivõitmise eelduseks, ei saa seisneda abstraktses huvis otsustada võlgniku tegevuse jätkamise või lõpetamise üle. Pankrotimenetluse eesmärk on eelkõige võimalikult suures ulatuses võlausaldajate nõuete rahuldamine, st võlausaldajate varaliste huvide kaitse (PankrS § 2 esimene lause). (p 12) PankrS § 110 lg 1 p 2 alusel kehtetuks tunnistatav tehing peab kahjustama võlausaldajate tegelikke varalisi huve, mida tehinguga rikuti. Võlausaldajate huvide kahjustamise tuvastamiseks tuleb hagejal tõendada, et tehingu tegemata jätmisel oleksid võlausaldajate nõuded tõenäoliselt rahuldatud suuremas ulatuses. Võlausaldajate abstraktne otsustusõigus ei pruugi võlausaldajate tegelikke varalisi huve mingil moel mõjutada. Hagejal tuleb esiteks põhjendada ja tõendada, et võlgniku ja tema ettevõtte majanduslikku seisu arvestades oleksid võlausaldajad tõenäoliselt otsustanud ettevõtte tegevuse jätkamise. Kui võlausaldajad oleksid tõenäoliselt otsustanud ettevõtte tegevust jätkata, siis peab hageja ka tõendama, et ettevõtte tegevus oleks viinud võlausaldajate nõuete rahuldamisele suuremas ulatuses, võrreldes lepingu sõlmimise olukorraga. (p 13) Võlausaldajate huve ei kahjusta iseenesest turutingimustel tehtud tehing, sest sellisel juhul vahetatakse ekvivalentseid väärtusi. Turutingimustel tehtud tehingu korral ei ole siiski välistatud võlausaldajate huvide kahjustamine muude asjaolude tõttu, mis tuleb esitada ja tõendada hagejal. (p 14) Võlgniku majandustegevuse lõppemisest ei saa iseenesest järeldada, et leping kahjustas võlausaldajate varalisi huve. Võlausaldajate nõuete rahuldamise võimalikkus sõltub sellest, kas, kui kaua ja kui kasumlikult oleks võlgniku ettevõte oma tegevust saanud jätkata. (p 15) Tagasivõidetava müügilepinguga võlausaldajate huvide kahjustamise hindamisel ei ole tähtsust sellel, mida võlgnik müügilepingust saadud rahaga tegi. (p 19)
Vt lahendi p 13 (vt ka RKTKm nr 3-2-1-57-14, RKTKm nr 3-2-1-60-14) PankrS §-st 42 ega ka selle sätte koostoimest PankrS § 10 lg 2 p-ga 1, §-ga 31 ja § 1 lg-tega 2 ja 3 ei saa tuletada, et võlgniku maksejõulisuse hindamisel PankrS § 1 lg 2 või 3 järgi arvestab kohus alati ka võlgniku kohustustega, mille täitmise tähtpäev saabub alles pankroti väljakuulutamisega. Vastupidise tõlgenduse korral ei oleks välistatud pankrotiavalduse esitamine ja pankroti väljakuulutamine üksnes kohustuse täitmise tähtpäeva saabumise saavutamiseks. See ei ole aga kooskõlas PankrS mõtte ega pankrotimenetluse eesmärkidega, milleks on mh kuulutada välja üksnes püsivalt maksejõuetu võlgniku pankrot. (p 16)
Pankrotiseadus ei reguleeri küsimust, mis vahekorras on omavahel nõude tunnustamine ja tehingu või toimingu tagasivõitmine. Sellest ei saa aga järeldada, et tunnustatud nõude aluseks oleva tehingu tagasivõitmine on täiesti välistatud või ei annaks soovitud tulemust seetõttu, et ka eduka tagasivõitmise järel jääb alusetuks muutunud nõue alles. Selline käsitlus ei ole kooskõlas nõuete kaitsmise ja tagasivõitmise olemusega ega pankrotimenetluse üldiste eesmärkidega. Nõuete kaitsmine ja tagasivõitmine täidavad pankrotimenetluses erinevaid eesmärke, kusjuures tagasivõitmine saabki ajaliselt toimuda hiljem. (p 12) Kohus ei kontrolli nõude tunnustamise eeldusena seda, kas nõude aluseks olevat tehingut oleks võimalik tagasi võita, ning tagasivõitmise alused võivad ilmneda alles pärast nõude tunnustamise kohta otsuse tegemist. Samuti võib (kohtuotsusega) tunnustatud nõue hiljem ära langeda nt seetõttu, et nõue täidetakse väljaspool pankrotimenetlust. Seetõttu ei takista nõude tunnustamine, isegi kui selle kohta on tehtud jõustunud kohtulahend, hilisema tagasivõitmise tagajärgede arvestamist edasises pankrotimenetluses. (p 13) Kui kohus tunnistab tagasivõitmise korras kehtetuks tehingu, mille teisel poolel oli õigus nõuda võlgnikult kohustuse täitmist, annab see pankrotihaldurile õiguse keelduda kohustuse täitmisest pankrotivara arvel. Seda õigust saab pankrotihaldur kasutada ka pankrotimenetluses tunnustatud nõude täitmisest keeldumiseks, ilma et see kujutaks endast tunnustatud nõude vaidlustamist PankrS § 105 mõttes. Tagasivõitmise tagajärjel ei ole nõude tunnustamise saavutanud võlausaldajal õigust saada pankrotivarast väljamakseid, sest võlausaldaja nõude tunnustamisega seotud õigused lõppevad. Kui jaotusettepaneku koostamise ajaks on võlausaldaja nõudeõiguse kaotanud, peab pankrotihaldur seda arvestama jaotusettepaneku koostamisel PankrS § 143 järgi ning kohus omakorda jaotusettepaneku kinnitamisel PankrS § 145 järgi. (p 14)
Pankrotiseadus ei reguleeri küsimust, mis vahekorras on omavahel nõude tunnustamine ja tehingu või toimingu tagasivõitmine. Sellest ei saa aga järeldada, et tunnustatud nõude aluseks oleva tehingu tagasivõitmine on täiesti välistatud või ei annaks soovitud tulemust seetõttu, et ka eduka tagasivõitmise järel jääb alusetuks muutunud nõue alles. Selline käsitlus ei ole kooskõlas nõuete kaitsmise ja tagasivõitmise olemusega ega pankrotimenetluse üldiste eesmärkidega. Nõuete kaitsmine ja tagasivõitmine täidavad pankrotimenetluses erinevaid eesmärke, kusjuures tagasivõitmine saabki ajaliselt toimuda hiljem. (p 12) Kohus ei kontrolli nõude tunnustamise eeldusena seda, kas nõude aluseks olevat tehingut oleks võimalik tagasi võita, ning tagasivõitmise alused võivad ilmneda alles pärast nõude tunnustamise kohta otsuse tegemist. Samuti võib (kohtuotsusega) tunnustatud nõue hiljem ära langeda nt seetõttu, et nõue täidetakse väljaspool pankrotimenetlust. Seetõttu ei takista nõude tunnustamine, isegi kui selle kohta on tehtud jõustunud kohtulahend, hilisema tagasivõitmise tagajärgede arvestamist edasises pankrotimenetluses. (p 13)
Pankrotivõlgniku poolt raha maksmine ei ole käsutustehing, mida saab tehinguna tagasi võita. Rahaülekannete tagasivõitmise aluseks on PankrS § 113. (p 15) Kui pankrotimenetluses on võlgniku ja tema abikaasa vahel varaühisuse varasuhe, ei saa rahaülekanded olla PankrS § 113 alusel tagasivõidetavad, sest PKS § 25 järgi on varaühisuse puhul ka abikaasade pangakontol olev raha eelduslikult ühisvara. Võlgniku osa eraldamiseks tuleb enne ühisvara jagada, milleks saab hagi esitada ka pankrotihaldur. (p 16)
PankrS § 114 tagatise andmise tagasivõitmise kohta saab kohaldada ka nõude loovutamise tehingule, mis tehti eesmärgiga tagada mingi kohustuse täitmist, st tagatisloovutamisele. Sel juhul saab tagatise andmisena kehtetuks tunnistada nõude loovutamise käsutustehingu (vt Riigikohtu 15. jaanuari 2014. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-149-13, p 50). (p 11) PankrS § 114 lg 1 p 2 järgi on tagatise andmise kehtetuks tunnistamise eelduseks, et tagatis anti kuue kuu jooksul enne ajutise halduri nimetamist, ning täiendavateks alternatiivseteks eeldusteks on, et pant seati juba tekkinud kohustuse tagamiseks ja võlgnik ei olnud kohustuse tekkimisel sellise tagatise andmiseks kohustatud või võlgnik oli tagatise andmise ajal maksejõuetu ja tagatise saaja teadis või pidi teadma võlgniku maksejõuetusest. Lisaks on tagasivõitmise üldiseks eelduseks PankrS § 109 lg 1 järgi võlausaldajate huvide kahjustamine. ( 12)


Eesti Piimaliit » Põhikiri
MITTETULUNDUSÜHING EESTI PIIMALIIT
Eesti Vabariik, Tallinn 10147, J. Vilmsi 53
§1 MITTETULUNDUSÜHINGU EESTI PIIMALIIT (edaspidi “Liit”) EESMÄRK
Liit on piimanduse valdkonnas tegutsevate äriühingute ja füüsiliste isikute vabatahtlik ühendus, mille põhitegevuseks ei ole majandustegevuse kaudu tulu saamine. Liit kasutab oma tulusid üksnes Liidu põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks. Liit ei jaota kasumit oma liikmete vahel.
Tegevuse eesmärkideks on piimandusalase tegevuse arendamine ja koordineerimine Eesti Vabariigis ning rahvusvahelistes piimandusalastes organisatsioonides.
Eesmärkide saavutamiseks Liit:
1. aitab kaasa oma liikmete ja (või) nende tütar- või sidusettevõtete tootmistegevuse arendamisele, piima tootjate ja – töötlejate koopereerumisele, piimatööstuste optimaalse võrgu väljaarendamisele Eestis
2. osaleb ühtse piimanduspoliitika väljatöötamisel ja kaitseb oma liikmete huve asjaomastes riigiasutustes
3. kogub ja analüüsib piimandusalast informatsiooni
4. korraldab piima ja piimasaaduste turustamisalase info kogumist nii sise- kui välismaal
5. kavandab meetmeid toodete kvaliteedi ja ohutuse tõstmiseks
6. arendab piimandusalast teadustööd, nõustamis-ja koolitustegevust, korraldab piimandusalaseid üritusi – näitusi, kutsevõistlusi, konkursse, laatasid jne.
7. aitab kaasa teiste valdkondade ( tõuaretuse, veterinaaria, sööda tootmise, söötmise jt. ) arendamisele, millised toetavad ja edendavad piimandust ja põllumajandust tervikuna
8. aitab kaasa ametialase üksteisemõistmise süvendamisele piimanduse valdkonnas nii Eestis kui ka rahvusvahelises suhtluses
9. esindab Eestit Rahvusvahelises Piimandusföderatsioonis (edaspidi IDF ), täites Eesti Rahvusliku Komitee funktsioone, osaleb IDF organite töös ,finantseerib sellega seotud kulutusi
10. esindab Eesti piimatööstust assotsieerunud liikmena Euroopa Piimandusassotsiatsioonis ( edaspidi EDA ), osaleb EDA organite töös vastavalt assotsieerunud liikme õigustele, finantseerib sellega seotud kulutusi.
1. Liidu liikmeks võivad olla piima tootmise või töötlemisega tegelevad ning sellele tegevusele kaasa aitavad füüsilisest isikust ettevõtjad ja äriühingud.
2. Liidu juhatus korraldab liikmete arvestuse ja peab registrit.
3. Kui Liidu liikmete arv langeb alla kahe, peab juhatus kolme kuu jooksul esitama Liidu lõpetamise avalduse. Kui juhatus nimetatud tähtaja jooksul avaldust ei esita, algatab registripidaja Liidu sundlõpetamise.
§ 3 AASTAMAKS
1. Liidu liikmetel, kes tegelevad piima tootmise,- kokkuostu või- töötlemisega ja (või) nende tütar-või sidusettevõtted tegelevad piima tootmise, -kokkuostu või -töötlemisega, on aastamaksu aluseks nimetatud liikmete ja (või) nende tütar- või sidusettevõtete eelmisel aastal toodetud ja (või) kokkuostetud ja (või) töödeldud toorpiima kogus.
( 1´ ) ainult tootmisega tegelevatel liikmesettevõtetel on aastamaksu aluseks eelmisel aastal toodetud toorpiima kogus, töötlemisettevõtetel on aastamaksu aluseks tootjatelt kokkuostetud toorpiima kogus
Aastamaksu suuruse arvestuslikuks aluseks kehtestatakse 2 (kaks) krooni liikmesettevõtete ja (või) nende tütar- või sidusettevõtete poolt eelmisel aastal toodetud ja (või) kokkuostetud ja (või) töödeldud toorpiima koguse tonni kohta.
Aastamaks tasutakse võrdselt poolaasta lõikes ettemaksuna.
2. Liidu liikmetel, kes osutavad teenuseid piimatootjatele, -kokkuostjatele või – töötlejatele, on aastamaksu aluseks nimetatud liikmete eelmise aasta piimatootjatele,-kokkuostjatele või -töötlejatele osutatud teenuste brutokäive
TEENUSTE BRUTOKÄIVE MILJ. KROONI – AASTAMAKS KROONI
0 kuni 5 – 12 000
5 kuni 10 – 24 000
üle 10 – 36 000
3. Liidu liikmetel, kes tegelevad koolituse ja teadustööga, on aastamaks 2400 krooni.
4. üldkoosolekul on õigus igal aastal muuta aastamaksu määra.
1. Liidu liikmeks vastuvõtmise otsustab juhatus kirjaliku avalduse alusel. Juhatus vaatab avalduse läbi ja lahendab kahe kuu jooksul.
2. liikmeksastuja loetakse Liidu liikmeks vastuvõtmisotsuse tegemise päevast, kui käesolevast põhikirjast ei tulene teisiti
3. kui juhatus keeldub taotlejat liikmeks vastu võtmast, võib taotleja nõuda, et tema liikmeks vastuvõtmise otsustab üldkoosolek
4. liidu liikmeks vastuvõtmisest võib juhatus keelduda vaid ühel järgmistest asjaoludest:
* liikmeks astuja ei vasta käesolevast põhikirjast liikmele tulenevatele nõuetele
* liikmeks astuja on varem Liidust välja arvatud põhikirjaliste kohustuste täitmata jätmise või mittekohase täitmise tõttu
5. avalduse ja kaebuse esitamine üldkoosolekule toimub juhatuse esimehe kaudu ühe kuu jooksul arvates päevast, mil liikmeks astuja sai või oleks pidanud saama sellekohasest otsusest teada. Kaebus vaadatakse läbi ja lahendatakse selle laekumisele järgneval üldkoosolekul, mille toimumise aja ja koha peab liikmeks astujale teatama eelnevalt kirjalikult. Üldkoosoleku otsus on lõplik.
§ 5 LIIKMELISUSE MITTEÜLEANTAVUS
1. Liikmelisust Liidus ja liikmeõiguste teostamist ei saa üle anda ega pärandada, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Füüsilisest isikust liikme surma või juriidilisest isikust liikme lõppemise korral tema liikmelisus Liidus lõpeb vastavalt surma kuupäevast või registrist kustutamise kuupäevast
2. liikmelisus säilib juriidilisest isikust liikme seaduses sätestatud viisil ümberkujundamisel. Juriidilisest isikust liikme ühinemise või jaotumise korral tema liikmeõigused lõpevad
3. juriidilisest isikust liikmest teise juriidilise isiku eraldumise korral säilib jaguneva juriidilise isiku liikmelisus.
§ 6 LIIKME VÄLJAASTUMINE
1. Liidu liikmel on õigus avalduse alusel Liidust välja astuda
2. liige võib Liidust välja astuda pärast etteteatamistähtaja möödumist, mis on 6 kuud
3. käesoleva paragrahvi lõikes ( 2 ) sätestatut ei kohaldata, kui liikme õigusi või kohustusi muudetakse oluliselt või kui liikmeksjäämine ei ole õiglase hinnangu kohaselt võimalik.
1. Liikme võib Liidust välja arvata juhatuse otsusega juhul kui:
* juriidilise isiku reorganiseerimisel tema õigusjärglane ei esita liikmeks astumise avaldust või ei vasta tema tegevus käesoleva põhikirja nõuetele, reorganiseerimise päevast arvates
* põhikirjasätete täitmata jätmise või Liidu olulisel määral kahjustamise tõttu
2. liidust välja arvatud liikmele tuleb tema Liidust väljaarvamise otsusest koos põhjendusega teatada kirjalikult 10 päeva jooksul
3. kui liige ei nõustu juhatuse otsusega tema liikmest väljaarvamise kohta, võib liige nimetatud juhatuse otsuse vaidlustada, esitades avalduse üldkoosolekule. Üldkoosoleku otsus on lõplik.
§ 8 LIIKMELISUSE LÕPPEMISE TAGAJÄRJED
1. Avalduse andmisest kuni liikmelisuse lõppemiseni peab liige kuue kuu vältel tasuma liikmemaksu
2. isikul, kelle liikmelisus Liidus on lõppenud, ei ole õigust Liidu varale.
1. Liidu kõrgeimaks organiks on liikmete üldkoosolek. Üldkoosolekul võivad osaleda kõik Liidu liikmed
2. Üldkoosolek võtab vastu otsuseid kõikides Liidu juhtimisega seotud küsimustes, mida ei ole seaduse või põhikirjaga antud juhatuse või Liidu muu organi pädevusse.
§ 10 ÜLDKOOSOLEKU PÄDEVUS
1. Üldkoosoleku pädevusse kuulub:
* Liidu põhikirja muutmine
* Liidu eesmärgi muutmine
* Liidu juhatuse ja revisjonikomisjoni arvkoosseisu määramine
* Liidu juhatuse liikmete ja revisjonikomisjoni liikmete valimine
* Liidu juhatuse aruande ärakuulamine, majandusaasta aruande ja revisjonikomisjoni arvamuse kinnitamine
* Liidu juhatuse ja revidendi tagasikutsumine
* juhatuse ja üldkoosoleku poolt valitud muu organi liikmega tehingu tegemise või tema vastu nõude esitamise otsustamine ja selles tehingus või nõudes Liidu esindaja määramine
* juhatuse liikmete varalise vastutuse küsimuse otsustamine
* Liidu lõpetamine, ühinemine või jagunemine
* likvideerijate arvu ja koosseisu määramine
* Liidu lõpetamisel allesjäänud vara jagamise õigustatud isikute määram
§ 11 ÜLDKOOSOLEKU KOKKUKUTSUMINE
1. Üldkoosoleku kutsub kokku juhatus
2. juhatus peab üldkoosoleku kokku kutsuma seaduses või põhikirjaga ettenähtud juhtudel ja korras, samuti siis, kui Liidu huvid seda nõuavad
3. juhatus peab üldkoosoleku kokku kutsuma, kui seda nõuab kirjalikult ja põhjust ära näidates vähemalt 1/10 Liidu liikmetest
4. kui juhatus ei kutsu üldkoosolekut käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud asjaoludel kokku, võivad taotlejad üldkoosoleku ise kokku kutsuda samas korras juhatusega
5. juhatus saadab Liidu liikmetele kirjalikud üldkoosoleku teated vähemalt 15 päeva enne üldkoosoleku toimumist, teade peab sisaldama üldkoosoleku toimumise aega, kohta ja päevakorda.
§ 12 ÜLDKOOSOLEKU LÄBIVIIMINE
1. Üldkoosolek võib vastu võtta otsuseid, kui selles osaleb või on esindatud üle poole Liidu liikmetest ja tema kokkukutsumisel on järgitud kõiki seadusest ja põhikirjast tulenevaid nõudeid
2. kui üldkoosolek ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatu kohaselt pädev otsuseid vastu võtma, otsustab juhatus uue, sama päevakorraga üldkoosoleku kokkukutsumise aja. Uus üldkoosolek on pädev vastu võtma otsuseid sõltumata üldkoosolekul osalenud või esindatud liikmete arvust, kuid üksnes juhul, kui üldkoosolekul osaleb või on esindatud vähemalt kaks liiget
3. kui üldkoosoleku kokkukutsumisel on rikutud seaduse või põhikirja nõudeid, ei ole üldkoosolek õigustatud otsuseid vastu võtma, välja arvatud siis, kui üldkoosolekul osalevad või on esindatud kõik liikmed
4. üldkoosolek on pädev vastu võtma otsuseid küsimustes, mis on üldkoosoleku kokkukutsumisel teatavaks tehtud. Küsimustes, mida ei ole üldkoosoleku kokkukutsumisel teatavaks tehtud, võib vastu võtta otsuseid, kui üldkoosolekul osalevad või on esindatud Liidu kõik liikmed
5. üldkoosolekul võib osaleda ja hääletada Liidu liige või tema esindaja, kellele on antud lihtkirjalik volikiri. Esindajaks võib olla ainult teine Liidu liige
6. üldkoosoleku avab juhatuse esimees või tema äraolekul aseesimees, misjärel valitakse üldkoosoleku juhataja ja protokollija
7. üldkoosoleku kohta koostatakse protokoll, millele kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokollist peab selguma, millise häältearvuga on otsused vastu võetud ja milliseid eriarvamusi esitati. Protokollile lisatakse esindajate volikirjad. Protokolle säilitab juhatus, võimaldades Liidu liikmetel nendega tutvuda.
§ 13 ÜLDKOOSOLEKU OTSUS
1. Üldkoosoleku otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle poole koosolekul osalenud Liidu liikmetest või nende esindajatest
( 1´ ) isiku valimisel loetakse üldkoosolekul valituks kandidaat, kes sai teistest enam hääli, häälte võrdsel jagunemisel heidetakse liisku
2. üldkoosoleku otsus loetakse vastuvõetuks ilma koosolekut kokku kutsumata, kui otsuse poolt hääletavad kirjalikult kõik Liidu liikmed. Hääletamise korraldab juhatus, saates liikmetele kirjaliku otsuseprojekti ja andes tähtaja vastamiseks. Ettenähtud tähtajaks kirjalikult vastamata jätmine loetakse mittenõusolekuks.
3. igal Liidu liikmel on üks hääl. Liige ei või hääletada, kui Liit otsustab temaga või temaga võrdset majanduslikku huvi omava isikuga tehingu tegemist või temaga kohtuvaidluse alustamist või lõpetamist
4. Liidu liikme teistest erineva õiguse lõpetamiseks või muutmiseks, samuti talle teistest erineva kohustuse panemiseks peab olema selle liikme nõusolek
5. Liidu liige, kes on ka juhatuse või muu organi liige, ei või hääletada Liidu poolt tema vastu nõude esitamise otsustamisel. Käesolevas lõikes nimetatud Liidu liikmete hääli ei arvestata esindatuse määramisel.
§ 14 PÕHIKIRJA MUUTMINE
1. Põhikirja muutmise otsus on vastu võetud, kui selle poolt on hääletanud 2/3 üldkoosolekul osalenud liikmetest või nende esindajatest
( 1´ ) põhikirjas ettenähtud Liidu eesmärgi muutmiseks on vajalik vähemalt 9/10 liikmete nõusolek. Muutmist otsustanud üldkoosolekul mitteosalenud liikme nõusolek peab olema esitatud kirjalikult
2. põhikirjamuudatus jõustub selle registrisse kandmisest.
§ 15 ÜLDKOOSOLEKU OTSUSE KEHTETUKS TUNNISTAMINE
1. Kohus võib Liidu liikme, juhatuse liikme või revisjonikomisjoni nõudel tunnistada kehtetuks seaduse või põhikirjaga vastuolus oleva üldkoosoleku otsuse, kui avaldus on esitatud kolme kuu jooksul otsuse vastuvõtmisest.
§ 16 JUHATUS
1. Liidu alaliselt tegutsevaks juhtimisorganiks on juhatus. Juhatuse liikmete arv on 10 (kümme ).
2. juhatuse liige peab olema teovõimeline füüsiline isik
3. vähemalt pooled juhatuse liikmed peavad olema isikud , kelle elukoht on Eestis.
§ 17 JUHATUSE ESINDUSÕIGUS
1. Kõikides õigustoimingutes on õigus esindada Liitu juhatuse esimehel või kolmel juhatuse liikmel üheaegselt.
§ 18 JUHATUSE MÄÄRAMINE JA PÄDEVUS
1. üldkoosolek määrab Liidu liikmete esindajate hulgast juhatuse liikmed kolmeks aastaks. Juhatuses esindatuse määramise aluseks on liikmesettevõtete ja ( või ) nende tütar- või sidusettevõtete eelmisel aastal toodetud ja ( või ) kokkuostetud toorpiima koguse maht mahu alanemise järjekorras
2. juhatuse liikme võib liikme määranud organi otsusega igal ajal, sõltumata põhjusest, tagasi kutsuda, kusjuures temaga sõlmitud lepingust tulenevad õigused ja kohustused lõpevad vastavalt lepingule. Kui juhatuse liikme on tagasi kutsunud Liidu muu selleks pädev organ, võib üldkoosolek tagasikutsumise otsuse tagasikutsutud juhatuse liikme avalduse alusel kehtetuks tunnistada
3. juhatuse liige peab oma kohustusi täitma isiklikult
4. juhatus peab andma Liidu liikmetele vajalikku teavet juhtimise kohta ja esitama nende nõudel vastava aruande
5. juhatuse liikmete ülesannete täitmisel tehtud vajalike kulutuste hüvitamise suuruse otsustab üldkoosolek Liidu aastaeelarve kinnitamisel
6. juhatus:
* esitab üldkoosolekule kinnitamiseks Liidu aastaaruande, bilansi ja jooksva aasta eelarve
* täidab üldkoosoleku otsuseid
* peab Liidu liikmete registrit
* otsustab kinnisvarade võõrandamise ja soetamise
* võtab ametisse ja vabastab ametist Liidu direktori
* kehtestab tema töötasu
* valib juhatuse esimehe ja aseesimehe juhatuse liikmete endi hulgast
* teeb otsuse revisjonikomisjoni poolt koostatud Liidu liikmete aastamaksu kontrollimise akti kohta.
§ 19 JUHATUSE OTSUS
1. Juhatus võib vastu võtta otsuseid, kui juhatuse koosolekul osaleb üle poole juhatuse liikmetest
2. juhatuse otsuse vastuvõtmiseks on nõutav juhatuse koosolekul osalenud juhatuse liikmete 2/3 poolthäälteenamus
3. juhatus võib otsuse vastu võtta ilma koosolekut kokku kutsumata, kui sellega on nõus kõik juhatuse liikmed. Juhatuse esimees saadab igale juhatuse liikmele otsuse projekti, andes vastamiseks tähtaja. Antud tähtajaks kirjalikult vastamata jätmine loetakse mittenõusolekuks
4. juhatuse liige ei või osaleda hääletamises, kui otsustatakse tema või temaga võrdset majanduslikku huvi omava isikuga tehingu tegemist või temaga kohtuvaidluse alustamist või lõpetamist Liidu poolt
5. juhatuse koosoleku kohta koostatakse protokoll, millele kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
§ 20 MUUD ORGANID
1. Liidu muud organid on direktor ja revisjonikomisjon
2. direktor on aruandekohustuslik juhatuse ees, osaleb juhatuse koosolekutel, täidab juhatuse otsuseid ja esitab aruandeid
3. Liidu igapäevast tegevust korraldab direktor. Tema pädevusse kuulub:
* Liidu nimel tehingute tegemine
* Liidu töötajate tööle võtmine ja vabastamine
* Liidu vara ja rahaliste vahendite kasutamine kinnitatud eelarve piirides
* Liidu poolt osutatavatele teenustele hinna kehtestamine
* Liidu liikmetele viimaste nõudmisel informatsiooni jagamine Liidu tegevuse kohta tingimusel, et see ei kahjustaks Liidu huve
* Liidu revisjonikomisjonile, audiitorile, samuti seaduses märgitud riigiorganitele nende poolt nõutud Liidu tööd puudutavate dokumentide ärakirjade ja õiendite, seaduses sätestatud juhtudel ka originaaldokumentide väljastamine
* Liidu operatiivsest juhtimisest tulenevate ülesannete täitmine
4. revisjonikomisjon viib läbi Liidu majandusaasta tegevuse revideerimise, koostab revisjoniaruande ja esitab selle üldkoosolekule kinnitamiseks
5. revisjonikomisjoni volituste tähtaeg on kolm aastat. Revisjonikomisjoni liikmeks ei või olla Liidu juhatuse liige, direktor ega raamatupidaja, samuti nende laps, abikaasa, õde, vend või vanem
6. revisjonikomisjon võtab oma otsused vastu koosolekul. Koosolek kutsutakse kokku vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui üks kord aastas. Koosolek on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt 2/3 revisjonikomisjoni liikmetest.Revisjonikomisjoni otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab vähemalt 2/3 koosolekul osalenud revisjonikomisjoni liikmetest
7. revisjonikomisjoni liikmel on õigus ja kohustus kontrollida Liidu vara, arvelduskontosid, raamatupidamisdokumente ning õigus nõuda selgitusi ning muud abi oma ülesannete täitmiseks, samuti võtta osa juhatuse koosolekust ilma hääleõiguseta
8. revisjonikomisjonil on õigus ja kohustus kontrollida aastamaksu arvestamise ja tasumise õigsust aastas vähemalt kolmes liikmesorganisatsioonis. Revisjonikomisjon esitab liikmete aastamaksu kontrollimise tulemused juhatusele.
§ 21 JUHATUSE JA REVISJONIKOMISJONI LIIKMETE NING DIREKTORI VASTUTUS
1. Juhatuse ja revisjonikomisjoni liikmed ning direktor vastutavad seaduse või põhikirja nõuete rikkumisega, samuti oma kohustuste täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmisega Liidule süüliselt tekitatud kahju eest solidaarselt
2. juhatuse ja revisjonikomisjoni liikmed ning direktor, kes on oma kohustuste täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmisega tekitanud süüliselt kahju Liidu võlausaldajatele, vastutavad võlausaldajate ees solidaarselt Liiduga
3. juhatuse ja revisjonikomisjoni liikme ja direktori vastu esitatava nõude aegumistähtaeg on viis aastat rikkumise toimumisest või rikkumise algusest.
§ 22 RAAMATUPIDAMINE
1. Juhatus korraldab Liidu raamatupidamist vastavalt raamatupidamisseadusele.
§ 23 MAJANDUSAASTA ARUANNE
1. Pärast majandusaasta lõppu koostab juhatus raamatupidamise aastaaruande ja tegevusaruande seaduses sätestatud korras
2. juhatus esitab aruanded üldkoosolekule kuue kuu jooksul, arvates majandusaasta lõppemisest. Aruannetele lisatakse audiitori järeldusotsus või revisjonikomisjoni aruanne
3. majandusaasta aruande kinnitamise otsustab üldkoosolek
4. kinnitatud majandusaasta aruandele kirjutavad alla kõik juhatuse liikmed.
§ 24 LÕPETAMISE ALUSED
1. Liidu tegevus lõpetatakse:
1. üldkoosoleku otsusega
2. pankrotimenetluse alustamisel Liidu vastu
3. Liidu liikmete arvu vähenemisel alla kahe või muu seaduses sätestatud suuruse
4. Üldkoosoleku võimetuse korral määrata seaduses ja põhikirjas ettenähtud organite liikmed
5. muul seaduses või põhikirjas ettenähtud aluse.
§ 25 LÕPETAMINE ÜLDKOOSOLEKU OTSUSEGA
1. Liit lõpetatakse üldkoosoleku otsusel, kui selle poolt on hääletanud vähemalt 2/3 üldkoosolekul osalenud või esindatud liikmetest.
§ 26 PANKROTIAVALDUSE ESITAMINE
1. Juhatus peab esitama pankrotiavalduse, kui selgub, et Liidul on vähem vara kui võetud kohustusi. Avalduse esitamata jätmise või avalduse esitamisega viivitamise korral vastutavad selles süüdi olevad juhatuse liikmed Liidule või kolmandatele isikutele sellega tekitatud kahju eest solidaarselt.
§ 27 ÜHINEMINE
1. Liit ( ühendav mittetulundusühing ) võib ühineda teise piimanduse valdkonnas tegutseva sarnaste eesmärkidega mittetulundusühinguga ( ühendatav mittetulundusühing ) vastavalt mittetulundusühingute seadusele.
Eesti Piimaliidu põhikirja muudatustega terviktekst võeti vastu Eesti Piimaliidu erakorralisel üldkoosolekul 18.09.2001.a. Põltsamaal.
Eesti Piimaliidu põhikirja muudatused võeti vastu 3. märtsil 2005.a. toimunud aastakoosolekul Tallinnas.
Juhatuse liige ( esimees)


Eesti Vabariigi põhiseadus / paragrahv 164 Eesti Vabariigi põhiseadus
Põhiseaduse muutmise seaduse eelnõu rahvahääletusele panekuks on nõutav Riigikogu koosseisu kolmeviiendikuline häälteenamus. Rahvahääletus toimub kõige varem kolme kuu pärast, arvates sellekohase otsuse vastuvõtmisest Riigikogus.
Kommenteeritav säte täpsustab PS rahvahääletusega muutmise korda. Selle sätte rakendamist täpsustab omakorda RKKTS § 125 “Põhiseaduse muutmise seaduse eelnõu rahvahääletusele panemise otsustamine”.
Kolmandal lugemisel peab Riigikogu otsustama PS muutmise viisi. PS muutmise seaduse eelnõu panemiseks rahvahääletusele peab Riigikogu vastu võtma sellekohase otsuse koosseisu kolmeviiendikulise häälteenamusega, st vähemalt 63 poolthäälega. Kui põhiseaduskomisjon teeb Riigikogule ettepaneku muuta PS rahvahääletusel, algatab ta enne kolmandat lugemist Riigikogu otsuse eelnõu PS muutmise rahvahääletusele panemise kohta (RKKTS § 125 lg 1). Otsus sisaldab seega Riigikogu otsustust panna PS eelnõu rahvahääletusele ning rahvahääletamise toimumise aega. Õiguskantslerile on antud õigus taotleda selle otsuse tühistamist Riigikohtus, kui Riigikogu on rahvahääletuse korraldamise otsuse vastuvõtmisel oluliselt rikkunud kehtestatud menetluskorda (PSJKS § 6 lg 1 p 5; ÕKS § 18 lg 11). Nimetatud säte välistab aga selgelt õiguskantsleri pädevuse taotleda Riigikogu otsuse, millega PS muutmise eelnõu pannakse rahvahääletusele, tühistamist põhjendusega, et see eelnõu on vastuolus PS-ga. Samas oleks mõeldav anda seadusega õiguskantslerile ka pädevus kontrollida rahvahääletusele pandava PS muutmise seaduse eelnõu sisu kokkusobivust PS teiste sätetega.
Rahvahääletuse toimumise aja määramisel on Riigikogu piiratud PS § 164 teise lausega, mille kohaselt ei või rahvahääletus toimuda varem kui kolm kuud pärast otsuse vastuvõtmist. Sellise kohustusliku ajavahemiku kehtestamine on tingitud vajadusest anda rahvale võimalus eelnõuga tutvuda ning eelnõu poolt või vastu asjakohast agitatsiooni teha. RaHS § 3 lg 3 lubab PS muutmise seaduse eelnõu rahvahääletuse määrata ka ajale pärast järgmisi Riigikogu valimisi, kuid seadus ei keela rahvahääletuse ja Riigikogu või kohaliku omavalitsuse volikogu valimiste päeva ühitamist.
PS muutmise seaduse eelnõu kolmas lugemine toimub koos rahvahääletuse korraldamise otsuse eelnõu lugemisega. Esmalt arutatakse PS muutmise seaduse eelnõu, seejärel aga otsuse eelnõu (RKKTS § 125 lg 3). Riigikogu hääletab rahvahääletuse korraldamise otsuse eelnõu. Kui see ei saa Riigikogu koosseisu kolmeviiendikulist häälteenamust, siis on ühtlasi tagasi lükatud ka PS muutmise seaduse eelnõu (RKKTS § 125 lg 6).
PS XV peatükis ei nähta ette, milline on PS muudatuse rahvahääletusel vastuvõtmiseks nõutav häälteenamus. Järelikult on kohaldatav PS § 105 lg-s 2 sätestatu, mille kohaselt tehakse rahva otsus hääletamisest osavõtnute häälteenamusega.
Küsitav on, kas PS muutmise seaduse eelnõu vastu võtmata jätmise korral, st kui see ei saa poolthäälte enamust, tuleb rakendada PS § 105 lg 4. Kui Riigikogu erakorraliste valimiste väljakuulutamist käsitada sanktsioonina Riigikogu koosseisu suhtes, kes ei ole pälvinud rahva usaldust, siis ei peaks olema vahet, kas rahvas lükkab tagasi tavalise seaduse eelnõu või põhiseaduse muutmise eelnõu. Veelgi enam, kui erakorraliste valimiste väljakuulutamine järgneb tavalise seaduseelnõu tagasilükkamisele, siis seda enam peaks ta järgnema põhiseaduse muutmise seaduse eelnõu kui riikluse seisukohalt olulisema tähtsusega dokumendi tagasilükkamisele rahvahääletusel. Samas on kaheldav, kas öeldu kehtib üksnes rahvahääletuse korraldamise otsustanud Riigikogu koosseisu kohta või ka Riigikogu järgmise koosseisu kohta. Nimelt võimaldab RaHS § 3 lg 3 määrata PS muutmise seaduse eelnõu rahvahääletuse ajale pärast järgmisi Riigikogu valimisi. Kuulutada aga välja Riigikogu erakorralised valimised seetõttu, et rahvas lükkas tagasi Riigikogu eelmise koosseisu poolt toetatud ja rahvahääletusele pandud eelnõu, võib mitte kooskõlas olla PS § 105 lg 4 mõttega (vt § 105 komm).
Seni on põhiseadust rahvahääletusega muudetud ühel korral – 14. septembril 2003, mil võeti vastu PSTS.
Paragrahv 165


Koolieelsete lasteasutuste õppekulu vanemate poolt kaetava osa maksmisest vabastamise kord – Riigi Teataja
Koolieelsete lasteasutuste õppekulu vanemate poolt kaetava osa maksmisest vabastamise kord
Koolieelsete lasteasutuste õppekulu vanemate poolt kaetava osa maksmisest vabastamise kord - sisukord
§ 2 Õppekulu maksmisest vabastamise taotlemine
§ 3 Õppekulu maksmisest vabastamise määramine
RT IV, 30.10.2012, 48
Vastu võetud 02.11.2011 nr 19
Määrus kehtestatakse "Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus" § 22 lg 2, "Koolieelse lasteasutuse seadus" § 27 lg 4 ja Võru Linnavolikogu 10. mai 2006. a määruse nr 20 (muudetud 8. aprilli 2009. a määrusega nr 103) "Koolieelsete lasteasutuste muude kulude vanemate poolt kaetava osa määra kehtestamine" § 3 lg 1 ja lg 2 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse Võru linna koolieelsete lasteasutuste majandamiskulude, personali töötasu ja sotsiaalmaksu ning õppevahendite kulude (edaspidi õppekulu) vanemate poolt kaetava osa maksmisest vabastamise kord (edaspidi kord).
(2) Õigus taotleda õppekulu maksmisest vabastamist on vanemal või teda asendaval isikul, kelle elukoht on Eesti rahvastikuregistri andmetel Võru linn ning kellel on kolm või enam alla 18-aastast või üle 18-aastast last, kes õpivad põhikooli, gümnaasiumi või kutseõppeasutuse statsionaarses õppes, v.a gümnaasiumijärgses kutseõppes.
[ - jõust. 10.07.2012]
§ 2. Õppekulu maksmisest vabastamise taotlemine
(1) Õppekulu maksmisest vabastamiseks esitab vanem igal õppeaastal hiljemalt 20. augustiks Võru Linnavalitsusele (edaspidi linnavalitsus) järgmised dokumendid:
1) avaldus (lisa);
2) üle 18-aastaste laste puhul tõend korra paragrahv 1 lõikes 2 nimetatud õppeasutusest, kui tegemist ei ole linnavalitsuse hallatava õppeasutusega.
(2) Vanem vastutab käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud avalduses esitatud andmete õigsuse eest.
(3) Korra alusel määratud õppekulu maksmisest vabastus kuulub vanema poolt tagasimaksmisele ühe kalendriaasta jooksul kas vabatahtlikult või nõutakse tagasi seaduses sätestatud korras täies ulatuses ning kogu vabastuse perioodi eest, kui see on tingitud teadvalt valeandmete esitamisest.
§ 3. Õppekulu maksmisest vabastamise määramine
(1) Linnavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna ametnik kontrollib korra paragrahv 2 lõikes 1 esitatud andmete õigsust ning esitab õppekulu tasumisest vabastatavate laste nimekirja kinnitamiseks linnavalitsusele.
(2) Õppekulu maksmisest vabastus määratakse perioodiks 1. septembrist kuni 31. augustini (v.a juuli). Juulis tasutakse valvelasteasutuse koha eest selle kasutamise korral õppekulu ühekordse kuumäära ulatuses valvelasteasutusele.
(3) Linnavalitsus edastab kinnitatud, õppekulu tasumisest vabastatud, laste nimekirja hiljemalt 8. septembriks koolieelsetele lasteasutustele.
(4) Erandjuhtudel on linnavalitsusel õigus õppekulu maksmisest vabastamine määrata korra regulatsioonist erinevalt.
(2) Määrus jõustub 1. detsembril 2011.