Välisriigi ja rahvusvahelise organisatsiooni reisidokumendi tunnustamise kord – Riigi Teataja
Välisriigi ja rahvusvahelise organisatsiooni reisidokumendi tunnustamise kord
Välisriigi ja rahvusvahelise organisatsiooni reisidokumendi tunnustamise kord - sisukord
§ 1 Välisriigi ja rahvusvahelise organisatsiooni reisidokumendi tunnustamise alus
§ 2 Reisidokumendi tunnustamise tingimused
§ 3 Reisidokumendile hinnangu andmine
§ 4 Tunnustamise või tunnustamata jätmise otsus
§ 5 Otsusest teatamine
§ 51 Tunnustatud ja tunnustamata jäetud reisidokumentide loetelu pidamine ning info avalikustamine
§ 6 Reisidokumendi ühekordne aktsepteerimine välisesinduses
§ 7 Tunnustamata reisidokumendi ühekordne aktsepteerimine välispiiril
§ 8 Reisidokumentide registreerimine ja säilitamine
§ 9 Tunnustamise otsuse kehtetuks tunnistamine
RT I, 07.04.2015, 3
Vastu võetud 10.06.2008 nr 6
RTL 2008, 50, 707
jõustumine 21.06.2008
31.03.2015 RT I, 07.04.2015, 1 10.04.2015
Määrus kehtestatakse «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» § 15 lõike 3 alusel ja kooskõlas § 3 lõike 1 punktiga 2.
§ 1. Välisriigi ja rahvusvahelise organisatsiooni reisidokumendi tunnustamise alus
Välisriigi ja rahvusvahelise organisatsiooni reisidokumendi (edaspidi reisidokument) tunnustamise aluseks on diplomaatiline noot või rahvusvahelise organisatsiooni kiri või muul moel Välisministeeriumi või Politsei- ja Piirivalveameti poolt välisriigi pädevatelt asutustelt saadud teave reisidokumendi kohta.
§ 2. Reisidokumendi tunnustamise tingimused
(1) Reisidokumendi tunnustamiseks peab olema teada vähemalt:
1) selle väljastanud riigi nimi või rahvusvahelise organisatsiooni nimetus;
2) selle väljastanud asutuse nimetus;
3) selle kasutuselevõtmise aeg;
4) selle kehtivusaeg;
5) isikute ring, kellele see väljastatakse;
6) teave selle turvaelementide ja -tähistuse kohta.
(2) Välisriigi reisidokumenti võib tunnustada tingimusel, et reisidokumendi kasutajal on õigus pöörduda tagasi selle väljastanud riigi territooriumile.
(3) Reisidokument peab sisaldama vähemalt järgmist informatsiooni selle kasutaja kohta:
3) sünnikuupäev;
5) kodakondsus või selle puudumine;
7) foto;
8) allkiri (v.a alaealise lapse reisidokument).
§ 3. Reisidokumendile hinnangu andmine
(1) Juhul kui reisidokumendi näidis või informatsioon reisidokumendi kohta esitati algselt Välisministeeriumile, kontrollib ta reisidokumendi vastavust §-s 2 toodud nõuetele ja esitab seejärel reisidokumendi kohta käiva informatsiooni, võimaluse korral koos dokumendi näidisega, Politsei- ja Piirivalveametile seisukoha võtmiseks.
(2) Politsei- ja Piirivalveamet hindab reisidokumendi vastavust §-s 2 toodud nõuetele.
(3) Politsei- ja Piirivalveamet esitab Välisministeeriumile oma seisukoha reisidokumendi tunnustamiseks sobivuse või sobimatuse kohta 14 kalendripäeva jooksul pärast reisidokumendi kohta vajaliku kirjaliku informatsiooni saamist.
(4) Välisministeerium või Politsei- ja Piirivalveamet võivad reisidokumendi hindamise jooksul vajaduse korral küsida välisriigi pädevalt asutuselt või rahvusvaheliselt organisatsioonilt või pädevalt riigisiseselt asutuselt reisidokumendi kohta lisateavet.
§ 4. Tunnustamise või tunnustamata jätmise otsus
(1) Välisministeeriumi konsulaarosakonna peadirektor teeb Politsei- ja Piirivalveametilt saadud seisukoha alusel reisidokumendi tunnustamise või tunnustamata jätmise otsuse, kooskõlastades selle eelnevalt juriidiliste ja konsulaarküsimuste asekantsleriga ning asjaomase poliitikaosakonna peadirektoriga. Tunnustamata jätmise korral sisaldab otsus ka tunnustamata jätmise põhjendusi.
(2) Tunnustamise või tunnustamata jätmise otsuse teeb Välisministeerium 14 kalendripäeva jooksul pärast Politsei- ja Piirivalveameti seisukoha ja vajaduse korral muude kirjalike hinnangute saamist, võttes arvesse nendes toodud soovitusi.
(3) Reisidokumendi tunnustamise või tunnustamata jätmise otsused registreeritakse Välisministeeriumi dokumendiregistris.
[RT I, 07.04.2015, 1 - jõust. 10.04.2015]
§ 5. Otsusest teatamine
(1) Välisministeerium teavitab Politsei- ja Piirivalveametit kirjalikult reisidokumendi tunnustamise või tunnustamata jätmise otsusest koos põhjuste äranäitamisega.
(2) Välisministeerium teavitab välisriiki või rahvusvahelist organisatsiooni reisidokumendi tingimustega tunnustamise või tunnustamata jätmise otsusest diplomaatilise noodiga.
§ 51. Tunnustatud ja tunnustamata jäetud reisidokumentide loetelu pidamine ning info avalikustamine
(1) Eesti poolt tunnustatud ja tunnustamata jäetud reisidokumentide loetelu peab Välisministeerium viisaregistris.
(2) Info tunnustatud ja tunnustamata jäetud reisidokumentide kohta avaldatakse Välisministeeriumi kodulehel.
§ 6. Reisidokumendi ühekordne aktsepteerimine välisesinduses
(1) Kui konsulaarteenuse osutamise taotlemisel välisesinduses esitab taotleja reisidokumendi, mis vastab § 2 lõigetele 2 ja 3, kuid mis on Eesti poolt tunnustamata, tuleb tal esitada reisidokumendi väljastanud riigi välisesinduse või rahvusvahelise organisatsiooni esinduse kinnitus konkreetse dokumendi õigsuse kohta. Juhul kui välisesinduse konsulaarpiirkonnas puudub reisidokumendi väljastanud riigi välisesindus või rahvusvahelise organisatsiooni esindus, võib taotleja esitada sellise reisidokumendi väljastanud riigi pädeva asutuse või rahvusvahelise organisatsiooni kirjaliku kinnituse.
(2) Reisidokumendi väljastanud riigi pädeva asutuse või välisesinduse või rahvusvahelise organisatsiooni või selle esinduse kinnituse põhjal võib konkreetse isiku reisidokumenti aktsepteerida konkreetse konsulaarteenuse osutamisel. Saadud kinnituse kohta tehakse märge konsulaarametniku ametitoimingute registrisse või viisaregistrisse.
(3) Reisidokumendi ühekordse aktsepteerimise kohta ei tehta eraldi otsust § 4 kohaselt.
§ 7. Tunnustamata reisidokumendi ühekordne aktsepteerimine välispiiril
(1) Kui Eesti poolt tunnustamata reisidokument vastab § 2 lõigete 2 ja 3 nõuetele, võib Politsei- ja Piirivalveamet konkreetset dokumenti välispiiril ühekordselt aktsepteerida, kui:
1) kolmanda riigi kodanik täidab riiki sisenemise nõudeid tulenevalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 562/2006/EÜ artiklist 5 ning
2) kolmanda riigi kodanik taotleb viisa väljastamist piiripunktis välismaalaste seaduse § 63 lõike 2 alusel või
3) kolmanda riigi kodanik on Euroopa Liidu kodaniku perekonnaliige, tulenevalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2004/38/EÜ.
(2) Reisidokumendi ühekordseks aktsepteerimiseks võib Politsei- ja Piirivalveamet vajaduse korral küsida lisateavet Välisministeeriumilt, muudelt pädevatelt riigisisestelt asutustelt, välisriigi pädevatelt asutustelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt.
(3) Politsei- ja Piirivalveamet teavitab reisidokumendi ühekordsest aktsepteerimisest Välisministeeriumi konsulaarosakonda esimesel võimalusel, edastades koopia reisidokumendist, selle kirjelduse ja aktsepteerimise põhjused.
§ 8. Reisidokumentide registreerimine ja säilitamine
Pärast reisidokumendi tunnustamise või tunnustamata jätmise otsuse tegemist sisestab Politsei- ja Piirivalveamet tunnustatud või tunnustamata jäetud reisidokumendi kirjelduse ja võimaluse korral selle näidise asjaomasesse infosüsteemi ning säilitab näidist reisidokumentide näidiste kataloogis.
§ 9. Tunnustamise otsuse kehtetuks tunnistamine
(1) Reisidokumendi tunnustamise otsuse tunnistab Välisministeeriumi konsulaarosakonna peadirektor kehtetuks, kui:
1) reisidokumendi väljastanud riik või rahvusvaheline organisatsioon teatab diplomaatilise noodiga või kirjaga Välisministeeriumile reisidokumendi kehtivuse lõppemisest, reisidokumendi muutmisest või asendamisest uuega;
2) Välisministeerium või Politsei- ja Piirivalveamet on muul moel saanud kinnituse, et reisidokument on tunnistatud kehtetuks, muudetud või asendatud uuega;
3) reisidokument ei vasta enam § 2 lõigetes 2 ja 3 toodud tingimustele;
4) reisidokumendi tunnustamise otsuse kehtetuks tunnistamine tuleneb Eesti Vabariigi rahvusvahelistest kohustustest ja huvidest.
(2) Reisidokumendi tunnustamise otsuse kehtetuks tunnistamise otsusest teavitab Välisministeerium Politsei- ja Piirivalveametit kirjalikult ja reisidokumendi väljastanud riiki või rahvusvahelist organisatsiooni diplomaatilise noodiga.
(1) Reisidokumenti, mille näidis ja selle kohta käiv informatsioon on esitatud Välisministeeriumile tunnustamiseks enne käesoleva määruse jõustumist ning mis vastab § 2 lõigetes 2 ja 3 esitatud nõuetele, tunnustatakse reisidokumendi näidise esitamise ajal kehtinud õigusaktide ja rahvusvahelise praktika kohaselt.


Memento 1998 B
BAAKS, Tõnis, Liisa, s. 1897 Läänemaa Lihula v. Alaküla, eluk. sama, 3 kl., oma majapidamises, arr. 31. 12.44, trib. 13.03.45 §58-1a, 58-11, 15+5. Oli tsaariarmees. Võttis osa Vabadussõjast. Omakaitses. Metsavend. [ar 6124]
BAARTH, Jaan, Jaan, s. 1917 Läänemaa Massu v., 6 kl., sovhoosi tööline, arr. 27.02.51 Harju raj. Tõdva kn., trib. 09.05.51 §58-1a, 58-11, 25+5, 19.07.55 väh. 6 a; Karaganda obl. Kamõšlag. Oli Omakaitses. [ar 26216]
BACHBLUM, Johannes, Jakob, s. 1893 Virumaa Haljala v., 3 kl., talunik, arr. 10.03.45 Haljala v. Raja k. §58-1a, 58-11, vab. 18.07.46. Oli Omakaitses. [ar 2984-E]
BACHFELDT, Martin, Jaagup, s. 27.07.1899 Harjumaa Jõelähtme v. Vandjala k., eluk. sama, alg., taluomanik, arr. 27.10.44, trib. 14.03.45 §58-1a, 58-11, 10+5. Oli Omakaitses. [ar 5807]
BACHMANN, Anton, Jüri, s. 23.12.23 Järvamaa Särevere v. Põikva k., eluk. sama, 6 kl., tööline, arr. 16.06. 45, trib. 21.11.45 §58-1a, 58-11, 10+5, surn. kinnip-k. 25.08.49. Oli Omakaitses ja teenis Saksa sõjaväes. Süüdistati ka metsavendade varjamises. Avaldatud uuesti. [ar 10428-E]
BACHMANN, Erna-Eliisabeth, Gustav, (d) s. 17.04. 10 Harjumaa Anija v., keskharidus, ettekandja, arr. 02.11. 44 Tallinn, Tartu mnt. 21-7, erin. 26.05.45 §58-1a, 5a.; Tjumen; Irkutsk, vab. 08.06.56. [ar 25891]
BACHMANN, Ilmar, Jüri, s. 17.12.29 Järvamaa Särevere v., 6 kl, arr. 18.06.45, trib. 21.11.45 §17-58-1a, 8a.; Krasnojarski krai, vab. 04.01.57. Süüdistati metsavendade abistamises. [ar 10428-E]
BACHMANN, Rudolf, Hans, s. 1888 Tartumaa Kursi v., keskharidus, pensionär, arr. 13.09.40 Tartu, Puiestee 33a-2, kohalik JK 18.12.41 §58-6, 58-13; surmaotsus. Töötas pol.politseis. [ar 12817]
BACHT, Boriss, Schleem toimikus Bakšt, ühel tõendil isa Bakscht Slioma juut, s. 1902 Tartu, kõrgharidus, ökonomist, arr. 13.06.41 Tartu, Filosoofi 2-3; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 11.11.41. Oli galanteriikaupluse omanik, "sotsiaalselt ohtlik isik". [ar 119-E]
BAHAREV, Aleksander, Nikolai venelane, s. 1926 Tartu, eluk. sama, 6 kl., madrus, arr. 02.02.46, trib. 10.05.46 §58-1a, 10+2. [ar 18185]
BAHMAN, Anton, Mihkel, s. 08.10.07 Pärnumaa Tori v., 6 kl., talunik, arr. 24.10.44 Viljandimaa Kõpu v., trib. 23.12.44 §58-1a, 58-11; surmaotsus, otsus täide viidud 24.04.45. Oli Omakaitses. [ar 23729]
BAHTER, Voldemar, Karl, s. 09.05.16 Saaremaa Valjala v. Väkra k., arr. 13.02.46 Tallinn, Tõnismägi 16, trib. 27.04.46 §17-58-1b, 58-11, 10a.; Magadan, vab. 06.06.53. [ar 12695]
BAHVAL, Taavet, Mihkel, s. 1874 Jõhvi, alg., kaupmees, arr. 14.06.41 Jõhvi, Narva mnt. 3; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 05.12.41. Kaitseliit. Tunnistati sotsiaalselt ohtlikuks elemendiks. [ar 454-E]
BAIBUROV, Abdul-Azis, Zakir, s. 1907 Läti Rezekne, arr. 14.02.46 Narva, Kreenholmi 17/19, trib. 20.05.46 §17-58-1a, 10a.; Baškiiri ANSV Nagajevo, surn. 15.04. 47. [ar 11815]
BAIBUS, Mihail, Spiridon ukrainlane, s. 1920 Kiievi kub. Tšerkassõ raj, 5 kl., automehaanik, arr. 26.05.47 Tallinn, Köleri 26-26, trib. 18.07.47 §58-1b, 25+5. [ar 16026]
BAKHOF, Jüri, Andres, s. 1879 Viljandimaa Taevere v., 4 kl., talunik, arr. 03.01.44 Järvamaa Särevere v. Punnissaare k., trib. 22.05.45 §58-1a, 10+5. Oli desertöör Punaarmeest. [ar 7233]
BAKIN, Viktor, Vladimir venelane, s. 24.08.15 Tallinn, kesk., varustaja, arr. 13.11.44 Tallinn-Nõmme, Õie 24- 1, trib. 12.03.45 §58-1b; surmaotsus. [ar 23783]
BAKIN, Vladimir, Vassili venelane, s. 25.07.1892 Narva, 4 kl., müüja, arr. 21.05.45 Tallinn, Jõe 24-1, trib. 08. 10.45 §58-1a, 10+3. NSVL vastane tegevus. [ar 9104]
BAKLAN, Ivan, Vassili esines ka Prokopenko Zahhari, Karai Nikolai ja Baklan Nikolai nime all ukrainlane, s. 1914 Tšernigovi kub. Nossovi mk., 8 kl., autojuht, arr. 23.04.53, trib. 16.10.53 §58-1b, 10+5; Komi ANSV Vorkutlag. Süüdistati koostöös sakslastega. [ar 4337]
BAKLAN, Nikolai s. 1914. [vt. Baklan, Ivan, Vassili]
BAKOV, Ivan, Stepan venelane, s. 1884 Ukraina Hersoni kub, alg., aednik, arr. 27.10.44 Leningradi obl. Krasnoje Selo raj, erin. 26.05.45 §58-1a, 58-11, 7a.; Karaganda obl. Lugovoilag; Karlag. [ar 24843]
BAKSCHT, Boriss, Schleem s. 1902. [vt. Bacht, Boriss, Schleem]
BAKŠT, Boriss, Schleem s. 1902. [vt. Bacht, Boriss, Schleem]
BALAKIN, Vassili, Konstantin venelane, s. 1917 Jekaterinburgi kub, arr. 04.02.46, trib. 15.04.46 §59-3, 4a. [ar 11738]
BALAKIREV, Vladimir, Grigori venelane, s. 20.07.28 Petserimaa Senno v, eluk. sama, 4 kl., õpilane, arr. 09. 07.40. Oli piiriületaja. 13.07.40 a. saadeti tagasi Eestisse. [ar 242-E]
BALDER, Jüri, Mart, s. 1885 Virumaa Undla v., algharidus, kaupmees, arr. 14.06.41 Kadrina v. §35; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. eeluurimisel 14.02. 42. 2 kaupluse, saeveski ja 2 maja omanik. [ar 1428-E]
BALLOD, Arnold, Jaan, s. 1919 Tartumaa Rõngu v. Aakre k., 6 kl., lukksepp, arr. 30.04.41 Viljandimaa Raudna v., trib. 20.06.41 §19-58-1b, 10+5. Oli Punaarmees, nõuk. vastane agitatsioon. [ar 28428]
BALLOD, Benita, Kristjan, s. 1888 Tallinn, keskharidus, õmbleja, arr. 25.06.41 Tallinn, Rüütli 6-1, trib. 02. 07.41 §58-1a, 10+5; Permi obl. Ussollag, surn. 11.10. 45. [ar 25087]
BALODIS, Janis, Peteris lätlane, s. 1910 Läti Valka, keskharidus, teenistuja, arr. 29.10.45 PFL nr. 0316, trib. 22.11.45 §58-1a. Oli Saksa sõjaväes. [ar 9101]
BALTEN, Fjodor, Ivan lätlane, s. 1897 Võru mk., algharidus, talunik, arr. 22.08.44 Läti Pededze v., trib. 28. 12.44 §58-1a, 10+5. End. politseinik. [ar 5698]
BAMBUS, Karl, Jüri s. 12.08.11 Virumaa Vao v. Kaarma k., 4 kl., raudteetööline, arr. 14.02.45 Liiva k., trib. 30.10.45 §58-1a, 58-11, 10+5. Oli Omakaitses. Avaldatud uuesti. [ar 8887]
BANDALOVSKI, Edgar, Karl, s. 04.05.09 Valga, arr. 14.03.46 Tallinn, Kalevi 31-8, trib. 31.07.46 §58-1a, 10a. [ar 13292]
BANIN, Vassili, Anempodist venelane, s. 1908 Moskva kub, keskharidus, tüürimees, kapten, arr. 11.02.50 Tallinn, Uus-Sadama 11, kohaliku JK otsus 24.05.50 §58-10 lg.1, 8+3, vab. Nõuk. vastane agitatsioon. [ar 3260-E]
BARABANOV, Aleksander, Ivan venelane, s. 04.10. 21 Petrogradi kub, keskharidus, raamatupidaja, arr. 07.03.50 Tallinn, Kingissepa 98-25, ENSV ÜK otsus 17.05.50 §58-10 lg.1, 109, 10+5, väh. 5 a; Kuibõšev, vab. 29.11.54. Nõukogudevastane tegevus. [ar 28764]
BARANOV, Nikolai, Nikolai venelane, s. 1909 Narva, keskharidus, ametnik, arr. 03.11.52 Tallinn, Koidula 12a-3, kohaliku JK otsus 08.12.52 §58-10, 10+3; Mordva ANSV Javass, vab. 16.08.56. Süüdistati propagandas. [ar 18331]
BARBASSOV, Aleksander, Anton venelane, s. 03. 05.15 Narva, 4 kl., tööline, arr. 28.01.41 Tallinn-Nõmme, Raudtee 16-11, trib. 21.10.42 §58-10 lg.1, 10+5. Nõukogudevastane agitatsioon. [ar 27230]
BARDADÕM, Aleksander, Pjotr, s. 1916 Petserimaa Senno v. Luki k., 5 kl., kingsepp, arr. 19.12.41 Leningrad, Moskva mnt.54, trib. 30.01.42 §58-10, 10+5. Süüdistati nõukogudevastases agitatsioonis. [ar 28021]
BARING, Voldemar, Priidik, s. 1909 Tallinn, 9 kl., keevitaja, arr. 05.11.44 Tallinn, Kalevi 28-10, trib. 14. 02.46 §58-1a; surmaotsus, otsus täide viidud 24.04. 45. Oli Saksa ja Soome sõjaväes. [ar 27596]
BARLO, Salme, Theodor s. 22.01.1899. [vt. Rose, Salme, Theodor]
BARSUKOV, Leonid, Timofei s. 1919 Rjazani kub, kesk., teenistuja, arr. 18.10.44 elas illegaalselt, trib. 30.12.44 §58-1b, 10+5, vab. 19.12.52. Andis end sakslastele sõjavangi. Avaldatud uuesti. [ar 5731]
BARÕŠEV, Igor, Nikolai venelane, s. 1935 Gorki obl. Murom, kõrgharidus, motorist, arr., määrus 07.10.60, arreteerida ei saadud, kuna põgenes laevalt Antverpeni. [ar 28426]
BARÕŠNIKOV, Pavel, Anissim venelane, s. 1891 Petserimaa Senno v. Luki k, eluk. sama, kirjaoskamatu, talupoeg, arr. 22.07.45, trib. 14.01.46 §58-1a, 10+3, surn. kinnip-k. [ar 16875]
BASSEN-SPILLER, Paul, Stefan sakslane, s. 11.07. 1892 Kuressaare, kõrgharidus, kindlustusametnik, arr. 10.01.41 Tartu, Puiestee 43a §58-13, vab. 20.03.41. Oli Judenitši armees. Saadeti Saksamaale kui sakslane. [ar 1622-E]
BAŠKIROV, Nikolai, Konstantin, s. 1921 Viru mk., 3 kl., tööline, arr. 15.04.43 Tallinn, trib. 09.07.43 §58-1b, 10+5. [ar 28029]
BAŽANOV, Stepan, Ivan venelane, s. 1920 Orenburg, 7 kl., kaevur, arr. 18.12.50 SM laager, trib. 23.03.51 §58-1a, 58-11, 25+5, väh. 10 a; Magadani obl. Beregovoilag, vab. 24.03.56. [ar 23714]
BATARIN, Georg, Aleksander venelane, s. 10.04. 1896 Vjatka kub, keskharidus, õpetaja, arr. 20.11.40 Petseri, Tähe 2, trib. 26.03.41 §58-13, 58-2; surmaotsus, 21.04.41 surmaotsus muud. 10+5 a. Kuulus Judenit?i armeesse. [ar 5165]
BATA?KOV, Konstantin, Konstantin, s. 1912 Tallinn, 6 kl., talunik, arr. 03.03.45 Harjumaa Jõelähtme v. Kostivere t., trib. 26.07.45 §58-1a, 58-11, 10+5; Karaganda obl, vab. 04.11.54. Oli Omakaitses. [ar 8226]
BATEN, Gotfried, Herman, s. 1922 Hamburg, arr. 10.02.46 sõjavangilaager nr. 286, trib. 14.05.46 §59-3, 10a. [ar 12047]
BATÕREVA, Liidia, Mihhail ka Batõrev, s. 14.03. 1896 Kalinini obl. Ržev, 8 kl., käskjalg, arr. 10.08.41 Tallinn, Toom-Rüütli 5-1 §17-58-1a, 58-10. Nõuk. vastane


text:
Inimõigused | Veritas lux mea!
Euroopa Inimõiguste Kohus kordas, et abielu määratlemine üksnes mehe ja naise liiduna pole diskrimineerimine
Euroopa Inimõiguste Kohus asus 9. juunil avaldatud otsuses seisukohale, et kellelgi ei ole õigust inimõigustele apelleerides nõuda abielu institutsiooni ümbermääratlemist nii, et see hõlmaks ka homoseksuaalseid suhteid.
9. juunil avalikustatud otsuses asus Euroopa Inimõiguste Kohus (EIÕK) seisukohale, et abielu institutsiooni määratlemine üksnes mehe ja naise vahelise liiduna ei kujuta endast diskrimineerimist.
Otsuses kohtuasjas Chapin ja Charpentier vs Prantsusmaa leidis kohus üksmeelselt, et vaidlusaluses küsimuses ei ole rikutud Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklit 12 (õigus abielluda) koostoimes artikliga 14 (diskrimineerimise keeld) ega ka artiklit 8 (õigus austusele era- ja perekonnaelu vastu) koostoimes artikliga 14. Seega ei kujutanud EIÕK hinnangul asjaolu, et Prantsusmaa ei võimaldanud kahel mehel omavahel abielluda (enne, kui riigis nn homoabielu seadus läbi suruti), endast Euroopa inimõiguste konventsiooni rikkumist.
Kaasuse taustaks olevad sündmused said alguse 2004. aasta mais, kui kaks meest esitasid Bègles’i linnavalitsusele avalduse nendevahelise abielu registreerimiseks. Sama aasta juunis sõlmis linnapea Noel Mamere meeste vahel abielu hoolimata tõsiasjast, et riigis kehtiv seadus ei näinud ette samast soost isikute abiellumise võimalust, millele juhtisid spetsiaalselt tähelepanu ka Bordeaux’ piirkonna kohtuvõimud. Juulikuus tühistas kohus õigusvastaselt sõlmitud abielu, misjärel püüdsid Chapnin ja Charpentier kohtu otsuse kõrgema astme kohtutes vaidlustada, nõudes oma abielu kehtivaks tunnistamist. Ent loodetud tulemus jäi saavutamata, mistõttu esitasid mehed Prantsusmaa vastu kaebuse EIÕK-le, väites, et neid on seksuaalse orientatsiooni alusel diskrimineeritud.
Eile kinnitas aga EIÕK Prantsusmaa kõrgeima kohtu (Cour de Cassation) seisukohta, et riigi keeldumine võimaldada kahel samast soost isikul abielluda ei kujuta endast diskrimineerimist. Seega kinnitas kohus, et abielu ja perekonnaga seonduvates küsimustes tuleb austada Euroopa inimõiguste konventsiooniga liitunud riikide eneseregulatsiooni õigust.
Konkreetselt kohtusse pöördunud isikute seisukohast ei ole kohtuotsusel suurt praktilist väärtust, kuna pärast nn Taubira seaduse vastuvõtmist 2013. aastal on Prantsusmaal nii või teisiti abielu institutsiooni tähendus homoseksuaalide nõudmisel ümber kirjutatud. Küll aga on otsus oluline laiemas kontekstis, kuna see kinnitab, et kellelgi ei ole Euroopa inimõiguste konventsioonile apelleerides õigust nõuda üheltki konventsiooni osapooleks olevalt riigilt nn homoabielu seadustamist.
Kõnealune kaasus on juba kolmas kord (vt viiteid eelmistele kordadele siit ja siit), mil homoliikumise püüdlused saavutada EIÕK-sse pöördumise teel nn strateegilise menetluse algatamise kaudu abielu institutsiooni ümbermõtestamine kukuvad läbi. Olgugi et üldiselt on EIÕK tuntud oma liberaalsete hoiakute poolest ning on ka sageli asunud vasakliberaalselt meelestatud aktivistide poolele, on kohus seoses abielu ümbermääratlemise püüdlustega käitunud ettevaatlikult.
Ilmselt on see ühelt poolt seletatav sellega, et Euroopa inimõiguste konventsioonis tõepoolest puuduvad igasugused viited sellele, nagu peaks abielu käsitlema ka homoseksuaalseid suhteid hõlmava ühendusena (raske oleks eeldada midagi muud, pidades silmas, et konventsioon võeti vastu juba 1950. aastal ehk aastakümneid enne homoliikumise esiletõusu). Väita vastupidist oleks ilmselgelt absurdne, võttes arvesse, et konventsiooni artikkel 12 viitab selgelt abielule kui mehe ja naise vahelisele liidule: “Abieluealisel mehel ja naisel on õigus abielluda ja luua perekond vastavalt selle õiguse kasutamist reguleerivatele siseriiklikele seadustele.”
Teiselt poolt on kohtu ettevaatlikkus tõenäoliselt põhjendatud sellega, et vähemalt 16 konventsiooni osapooleks olevat riiki on määratlenud abielu oma põhiseaduses selgesõnaliselt mehe ja naise vahelise liiduna. Seejuures püüab üha enam riike sätestada oma põhiseaduses abielu konstitutsioonilise kaitse, saates seeläbi ka EIÕK-le selge sõnumi, et kohtulikku aktivismi ja omavolitsemist, millega kohtunikud püüavad konventsiooni sätetest meelevaldselt tuletada ideoloogiliselt meelepäraseid järeldusi – nagu hiljuti tegi kaasuses Obergefell jt vs Hodges USA Ülemkohus, kuulutades kogu riigis kehtetuks seadused, mis ei luba homoseksuaalidel omavahel abielluda –, ei ole vastuvõetavad. Ehk kui EIÕK kohtunikud asuksid oma võimu kuritarvitades Euroopa riikidele abielu tähenduse moonutamist inimõiguste loosungi all jõuga peale suruma, võiks see tuua kaasa prognoosimatu kriitika- ja protestilaine, mis ähvardaks omakorda seada ohtu kohtu enda tegevuse jätkumise.
Seega pole põhjust arvata, nagu võiks EIÕK eilsest otsusest lugeda välja mingeid ideoloogilisi suunamuutusi või nagu nähtuks sellest kohtu soov kaitsta abielu ja perekonna loomulikku tähendust. Vastupidi, EIÕK varasemat tegevust vaadates on üpris selge, et see lähtub programmilisest püüdlusest normaliseerida inimõiguste loosungi all n-ö seksuaalrevolutsiooni ideoloogilisi nõudmisi ning lammutada seda takistavaid ühiskondlike tavasid ja norme, rakendades selleks sageli doktriini konventsioonist kui “elavast instrumendist”, mille kohaselt on konventsiooni tähendus ajas muutuv. Kuniks aga konventsiooni osapoolteks olevad riigid säilitavad oma vastuseisu, ei ole siiski tõenäoline, et kohus hakkaks otseselt abielu institutsiooni tähendust ründama.
Pigem lähtub EIÕK peenemast taktikast, püüdes muuta abielu institutsiooni määratlust tähtsusetuks, samastades homoseksuaalsed suhted kõigis ühiskondlikult olulistes aspektides abieluliste suhetega, nimetamata neid samas abieluks. Just samast strateegiast on lähtunud ka kooseluseaduse läbisurumine, pidades silmas, et selle alusel sõlmitavaid liite küll ei nimetata abieluks, aga samas kohaldub neile praktiliselt sama õiguslik raamistik kui abielule.
EIÕK on nimelt andnud mõista (asjas Schalk ja Kopf vs Austria), et homoseksuaalseid suhteid tuleks käsitleda perekondlike suhetena konventsiooni artikkel 8 tähenduses ning et samasoolistele paaridele tuleks tagada õiguslik tunnustus. Niisugust seisukohta ei ole siiani kuigivõrd põhjendatud ning ilmselgelt ongi seda ka raske põhjendada. Kuivõrd konventsiooni artikkel 12 viitab ühelt poolt selgelt abielule kui mehe ja naise vahelisele liidule ning teiselt poolt seob abielu ja perekonna mõisted, siis on läbinähtavalt meelevaldne tõlgendada artiklis 8 sisalduvat mõistet “perekonnaelu” nii, justkui hõlmaks see ka homoseksuaalseid suhteid.
Igal juhul on EIÕK 9. juuni otsuses võimalik näha positiivset. Kindlasti tuli otsus olulisel hetkel, kuna paljud riigid nii Euroopas kui ka mujal on allutatud enneolematult tugevale rahvusvaheliste organisatsioonide ja suurriikide survele kirjutada abielu tähendus oma seadustes ümber nii, et see hõlmaks ka homoseksuaalseid suhteid. Seejuures avaldatakse riikidele survet apelleerides just sellele, nagu nõuaksid abielu tähenduse radikaalset ümbermääratlemist inimõigused, olgugi et mitte ükski inimõiguste alane rahvusvaheline leping ei näe ette, et peaks riigid käsitama abielu ka samast soost isikutele avatud institutsioonina.
Kohtu eilne otsus aitab meelde tuletada, et inimõigust nn homoabielu seadustamisele ja tunnistamisele ei eksisteeri, isegi mitte liberaalselt meelestatud Euroopa Inimõiguste Kohtu tõlgendustes.
1 Comment	| Abielu, Õigus, Inimõigused, Kultuurisõda	| Permalink
1 Comment	| Abort, Ajakirjandus, Õigus, Eetika, Inimõigused, kooseluseadus	| Permalink
Äärmuslikest ideedest ja nende leviku tõkestamise vajadusest
Norra terrorirünnak on kogu maailmas tõstatanud küsimuse, kuidas selliseid tragöödiad vältida. Üheks läbivaks jooneks neis aruteludes on soov tõhustada õiguskaitseorganite tegevust. Sellega seoses ütles Kaitsepolitsei (KAPO) asejuht Eerik Heldna (vt lähemalt siit), et KAPO jaoks pole vahet, millise äärmuslusega on tegu. “Igasugune äärmuslus on potsentsiaalselt ohtlik,” selgitas Heldna. “Rahvuslus, heas mõttes, on patriotism, soov oma rahvale head teha. Eestis paraku on rahvusluse mõiste mõningate isikute [end rahvuslikena esitlevate parteide?] pideva tegevuse tulemusel ära solgitud.” Samas kinnitas Heldna, et Eesti ei ole paremäärmuslik ega radikaalne riik. “Eesti Vabariik on demokraatlik riik, kus kõrgema võimu kandjaks on rahvas.”
Aga mis siis, kui keegi ei nõustu selle väitega, et “Eesti Vabariik on demokraatlik riik, kus kõrgema võimu kandjaks on rahvas”? Mis siis, kui ta on veendunud, et selline vaade võib küll kirjeldada ideaali, ent seda ei saa pidada dekvaatseks reaalsuse kirjelduseks, mistõttu on tegu pigem miraažiga, millele osundades vastutusest hoiduda soovivad tegelikud võimukandjad rahvast ohjes hoiavad? Mis siis, kui too inimene üritab ka teistele seda avalikult tegutsedes arusaadavaks teha, väites, et selle vaate pidev loosunglik korrutamine teeb rahvale mitte head, vaid halba… Kas siis on meil tegemist äärmuslasega, kes tuleb KAPO jälgimise alla võtta? Kas siin on koht, kus KAPO peab — nagu Martin Arpo KAPO ülesandeid kirjeldades ütles — “üritama tõkestada äärmuslike ideede levimist”?
Veelgi enam: võiks ju küsida sedagi, kas paljud ülikoolides kajastamist (st levitamist) leidvad ideed ei ole äärmuslikud? Kuidas on nt Aquino Püha Thomase vaatega, et riigivõimu allikaks on mitte rahvas, vaid Jumal, ning et ebaõiglasele valitsusele ja seadusele ei ole inimestel kohustust kuuletuda; või nt Marxi seisukohaga, et kodanlik riigi- ja ühiskonnakorraldus on ajalooline igand, mis tuleks sotsiaalse progressi huvides revolutsioonilisel teel kukutada; või nt Nietzsche vaadetega (nt seonduvalt vajadusega kõik väärtused ümber hinnata või tugevate (riikide) kohustusega domineerida nõrkade üle), mida võiks suures osas pidada natsismi usutunnistuseks? Kas KAPO peaks takistama selliste ideede levitamist (kajastamist) ülikoolides?
Ehk kokkuvõtlikult: kui räägime vajadusest, et õiguskaitseorganid tõkestaksid äärmuslike ideede levikut, kas siis ei peaks nõudma, et võimuesindajad defineeriksid vähegi rahuldaval (st mh mitte totaalselt laialivalguval) moel, mida “äärmuslik idee” endast kujutab? Tahes-tahtmata tekib küsimus, kust maalt alates on meil tegemist ideoloogilise politseiga — kuidas selle abil võimurite poolt äärmuslike ideede levikut tõkestatakse, on meie riigis ju 1934. aastast vabadussõjalaste liikumise laialisaatmise ja nende juhtfiguuride represseerimise või koguni mõrvamise näol piisavalt kogemusi ja mälestusi (sel teemal vt lähemalt Evy Laamann Kalbus: “Eesti vabadussõjaluse hävitamine: Artur Sirgu lugu” ja Hamilkar Mengel & Heinold Okas: “Eesti Vabariigi huku algus: vabadussõjalaste hävitamine. Artur Sirgu lugu”).
Ei saa pidada vastuvõetavaks, et üha laiemaid volitusi omav ja nõudev (vt siit) KAPO näeb oma ülesandena äärmuslike ideede leviku tõkestamist ja peab samal ajal “äärmusliku idee” all silmas sisuliselt ükskõik mida, mis ei ühti valitseva kliki poliitiilise ideoloogia, eesmärkide ja retoorikaga (mida muud saame eeldada omamata selgitust, mida KAPO äärmuslike ideede all silmas peab?). Kui nii, siis milles see Eesti Vabariigi demokraatlikkus õieti seisneb? Ja olemegi ringiga tagasi küsimuse juures, kas Eesti Vabariik ikkagi on (tegelikult, mitte vaid deklaratiivselt) demokraatlik riik, kus kõrgeima riigivõimu kandjaks on rahvas? Võiks küsida KAPO ametnikelt, mida seegi õieti tähendab…
6 Comments	| Demokraatia, Inimõigused, Poliitika	| Permalink
You are currently browsing the archives for the Inimõigused category.

matches: Kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus


Euroopa ühenduste institutsioonide ametnike pensioniõigustele vastavate rahaliste vahendite arvutamise ja nende summade Eesti pensionisüsteemi või Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemi alusel laekumise ja nende üle arvestuse pidamise kord – Riigi Teataja
Euroopa ühenduste institutsioonide ametnike pensioniõigustele vastavate rahaliste vahendite arvutamise ja nende summade Eesti pensionisüsteemi või Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemi alusel laekumise ja nende üle arvestuse pidamise kord
Euroopa ühenduste institutsioonide ametnike pensioniõigustele vastavate rahaliste vahendite arvutamise ja nende summade Eesti pensionisüsteemi või Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemi alusel laekumise ja nende üle arvestuse pidamise kord - sisukord
2 TEABE HALDAMINE JA RAHALISTE VAHENDITE ÜLEKANDED
1 Teabe edastamine ja rahaliste vahendite ülekandmine Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemist Eesti pensionisüsteemi
§ 3 Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemist laekuv teave ja selle haldamine
§ 4 Laekunud summa arvutamine ja jagamine
2 Teabe edastamine ja rahaliste vahendite ülekandmine Eesti pensionisüsteemist Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemi
§ 5 Pensioniõiguste ümberarvutamine rahalisteks vahenditeks
§ 6 Valem vanaduspensioni õiguste ümberarvutamiseks rahalisteks vahenditeks
§ 7 Rahaliste vahendite arvutamine ja kandmine Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemi
§ 8 Pensioniõiguste ülekandmisega seonduvad kulud
§ 9 Enne käesoleva määruse jõustumist esitatud taotlused
RT I, 08.12.2016, 5
Vastu võetud 20.12.2007 nr 261
RT I 2007, 72, 448
03.09.2009 RT I 2009, 45, 303 12.09.2009
13.02.2014 RT I, 20.02.2014, 3 23.02.2014
19.03.2015 RT I, 26.03.2015, 6 01.04.2015
01.12.2016 RT I, 08.12.2016, 2 01.01.2017
Määrus kehtestatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse § 12 lõike 21 alusel.
[RT I, 20.02.2014, 3 - jõust. 23.02.2014]
Määrusega kehtestatakse Euroopa ühenduste institutsioonide ametnike pensioniõiguste rahalisteks vahenditeks ümberarvutamise ja nende summade Eesti pensionisüsteemi või Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemi ülekandmise ning vastavate andmete edastamise ja arvestuse pidamise kord, arvestades Euroopa Liidu nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 4.03.1968, lk 1–7) (edaspidi personalieeskirjad).
1) Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeem – pensioniskeem personalieeskirjade V jaotise 3. peatüki VIII lisa tähenduses;
2) rahalised vahendid – personalieeskirjade VIII lisas sätestatud pensioniõiguste rahaline väärtus, «Riikliku pensionikindlustuse seaduse» § 421 lõikes 1 nimetatud vanaduspensioni õiguste rahaline väärtus või «Kogumispensionide seaduse» § 2 lõike 1 punktis 1 nimetatud kogumispensioni osakute väärtus.
2. peatükk TEABE HALDAMINE JA RAHALISTE VAHENDITE ÜLEKANDED
1. jagu Teabe edastamine ja rahaliste vahendite ülekandmine Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemist Eesti pensionisüsteemi
§ 3. Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemist laekuv teave ja selle haldamine
Sotsiaalkindlustusamet teavitab 15 tööpäeva jooksul Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemist isiku pensioniõigustele vastavate rahaliste vahendite Eesti pensionisüsteemi ülekandmise teate saamisest:
1) Maksu- ja Tolliametit nimetatud rahaliste vahendite eeldatavast laekumisest, edastades «Riikliku pensionikindlustuse seaduse» §-s 3 sätestatud pensionikindlustatu (edaspidi pensionikindlustatu) isikuandmed ja laekuva summa suuruse;
2) Eesti väärtpaberite keskregistrit (edaspidi registripidaja), edastades «Kogumispensionide seaduse» §-s 6 sätestatud kohustatud isiku (edaspidi kohustatud isik) isikuandmed ja laekuva summa suuruse;
3) Euroopa ühenduste institutsiooni pensioniskeemi rahaliste vahendite vastuvõtmise valmidusest, edastades andmed Maksu- ja Tolliameti tulukonto ja viitenumbri kohta.
§ 4. Laekunud summa arvutamine ja jagamine
(1) Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemist rahaliste vahendite laekumisel Maksu- ja Tolliameti tulukontole kannab Maksu- ja Tolliamet eelnimetatud vahendid 15 tööpäeva jooksul riigieelarve riikliku pensionikindlustuse vahenditesse, arvestades käesoleva paragrahvi lõiget 2.
(2) Kui pensionikindlustatu, kellega seoses rahalised vahendid üle kantakse, on kohustatud isik, kannab Maksu- ja Tolliamet 15 tööpäeva jooksul, arvates rahaliste vahendite laekumisest Maksu- ja Tolliameti tulukontole, lõikes 1 nimetatud summast 16/22 riigieelarve riikliku pensionikindlustuse vahenditesse ja 6/22 registripidaja pangakontole.
(3) Andmed riikliku pensionikindlustuse eelarvesse laekunud rahaliste vahendite kohta kantakse sotsiaalkaitse infosüsteemi.
[RT I, 08.12.2016, 2 - jõust. 01.01.2017]
(4) Rahaliste vahendite laekumisel registripidaja pangakontole korraldab registripidaja pensionifondi osakute väljalaskmise vastavalt «Kogumispensionide seaduses» sätestatud tingimustele.
2. jagu Teabe edastamine ja rahaliste vahendite ülekandmine Eesti pensionisüsteemist Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemi
§ 5. Pensioniõiguste ümberarvutamine rahalisteks vahenditeks
(1) Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemist pensionikindlustatu kohta tema pensioniõigustele vastavate rahaliste vahendite ülekandmise teate saamisel arvutab Sotsiaalkindlustusamet «Riikliku pensionikindlustuse seaduses» sätestatud vanaduspensioni õigused rahalisteks vahenditeks määruse §-s 6 toodud valemi alusel.
(2) Kui pensionikindlustatu on kohustatud isik, teavitab Sotsiaalkindlustusamet lõikes 1 nimetatud teatest viivitamata registripidajat.
(3) Registripidaja esitab Sotsiaalkindlustusametile andmed isiku pensionikontol olevate kõigi osakute tagasivõtmishinna kohta 3 tööpäeva jooksul lõikes 2 nimetatud teate saamisest arvates.
(4) Sotsiaalkindlustusamet arvutab Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemi ülekantavad rahalised vahendid teavitamise päeva seisuga, summeerides käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 3 nimetatud väärtused.
(5) Sotsiaalkindlustusamet teavitab Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemi viivitamata lõikes 1 nimetatud teates soovitud andmetest, sealhulgas lõikes 4 nimetatud ülekantavate rahaliste vahendite väärtusest.
§ 6. Valem vanaduspensioni õiguste ümberarvutamiseks rahalisteks vahenditeks
(1) Sotsiaalkindlustusamet arvutab vanaduspensioni õigused ümber rahalisteks vahenditeks, kasutades järgmist valemit:
– (t – x) aastat edasilükatud m korda aastas perioodi alguses makstava annuiteedi aktuaarne nüüdisväärtus vanuses x,
– (t – x) aastat edasilükatud perioodi alguses makstava annuiteedi aktuaarne nüüdisväärtus vanuses x,
äx – perioodi alguses makstava annuiteedi aktuaarne nüüdisväärtus vanuses x,
– perioodil x-st (t – x)-ni perioodi alguses makstava annuiteedi aktuaarne nüüdisväärtus vanuses x,
kpx – tõenäosus, et isik, kes on vanuses x, elab vanuseni (x + k),
t–x px – tõenäosus, et isik, kes on vanuses x, elab vanuseni (x + t – x) ehk vanuseni t,
R – vanaduspensioni õigustele vastavad rahalised vahendid,
S – pensionikindlustatu pensioni suurus,
b – pensionikindlustatu pensioniõiguslike staažiaastate summa,
c – pensionikindlustatu kindlustusosakute summa,
[RT I, 26.03.2015, 6 - jõust. 01.04.2015]
n1 – pensioniõigusliku staažiaasta aastahinde väärtus arvutamise hetkel,
n2 – pensionikindlustatu kindlustusosaku aastahinde väärtus arvutamise hetkel,
t – pensionikindlustatu vanus hetkel, mil algavad pensioniväljamaksed,
x – pensionikindlustatu vanus rahaliste vahendite arvutamise hetkel,
ω – suremustabelites kasutatav maksimaalne vanus,
k – summeerimisindeks,
v – diskonteerimiskordaja,
m – kordade arv, mitu korda aasta jooksul väljamakset tehakse, m = 12.
[RT I 2009, 45, 303 - jõust. 12.09.2009]
(2) Lõikes 1 toodud valemis kasutatav intressimäär on Euroopa ühenduste statistikaameti (Eurostat) igal aastal avaldatav euro-piirkonna riikide 10-aastase tähtajaga valitsusvõlakirjade intressimäärade keskmine.
(3) Lõikes 1 toodud valemi arvutused põhinevad Statistikaameti viimati avaldatud meeste ja naiste ühtse elutabeli näitajatel.
§ 7. Rahaliste vahendite arvutamine ja kandmine Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemi
(1) Kinnituse saamisel Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemist selle kohta, et isik soovib tema pensioniõigustele vastavate rahaliste vahendite ülekandmist Eesti pensionisüsteemist Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemi, arvutab Sotsiaalkindlustusamet määruse § 6 alusel rahaliste vahendite suuruse ümber ülekande tegemise päeva seisuga.
(2) Kui pensionikindlustatu on kohustatud isik, teavitab Sotsiaalkindlustusamet viivitamata lõikes 1 nimetatud kinnituse saamisest registripidajat. Registripidaja korraldab 5 tööpäeva jooksul, arvates teate saamisest, isiku pensionikontol olevate kõigi osakute tagasivõtmise vastavalt «Kogumispensioni seaduses» sätestatule ja kannab viivitamata vastava summa üle Sotsiaalkindlustusametile.
(3) Sotsiaalkindlustusamet kannab lõigetes 1 ja 2 nimetatud summad 5 tööpäeva jooksul nende laekumisest arvates Euroopa ühenduste institutsiooni pensioniskeemi vastavale arveldusarvele ning teavitab nimetatud summade ülekandmisest Maksu- ja Tolliametit.
§ 8. Pensioniõiguste ülekandmisega seonduvad kulud
(1) Kõik kulud, mis on seotud pensionisumma ülekandmisega Euroopa ühenduste institutsioonide pensioniskeemi, kaetakse riigieelarvest.
(2) Kohustusliku kogumispensionifondi osakute väljalaske ja tagasivõtmise tasud arvestatakse vastavalt «Investeerimisfondide seaduses» ja «Kogumispensionide seaduses» sätestatud tingimustele.
§ 9. Enne käesoleva määruse jõustumist esitatud taotlused
Määruses sätestatu laieneb kõigile pensioniõiguste ülekandmise taotlustele, mis on esitatud pärast 1. maid 2004. a.


Tartu Aleksander Puškini Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Tartu Aleksander Puškini Kooli põhimäärus
Tartu Aleksander Puškini Kooli põhimäärus - sisukord
§ 21 Kooli ainekomisjonid
§ 22 Kooli tugikomisjon
§ 23 Kooli tervisenõukogu
§ 24 Kooli õppekava
§ 25 Õppetöö korraldamise alused
§ 26 Kooli päevakava
§ 27 Kooli üldtööplaan
§ 28 Kooli kodukord
§ 32 Koolitöötajate õigused ja kohustused
§ 34 Rahalised vahendid ja raamatupidamine
§ 35 Haldusjärelevalve
§ 36 Teenistuslik järelevalve
§ 38 Kooli nimetuse muutumine
RT IV, 01.07.2014, 8
Vastu võetud 26.06.2014 nr 28
Kooli nimetus on Tartu Aleksander Puškini Kool (edaspidi kool). Vene keeles on kooli nimetus Школа Александрa Пушкинa.
Kool asub Tartus. Kooli aadress on Uus tn 54, Tartu.
Kooli õppekeel on vene keel. Vanemate nõusolekul on klassi õppekeel eesti keel.
(2) Koolil on oma koduleht http://www.apkool.tartu.ee, mille kaudu teeb kool üldsusele kättesaadavaks avalikustamist vajavad dokumendid ja andmed.
3) luua keskkond, mis toetab õpilaste kujunemist arenevaks isiksuseks, kes on suuteline elama väärikalt, austama iseennast, oma perekonda, kaasinimesi ja loodust, mis aitab tal tegutseda kohusetundlikult ning kanda vastutust;
4) kujundada sobiv kaasaegne ja turvaline õppe- ja arengukeskkond, mis toetab teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtushinnangute ning käitumisnormide omandamist;
5) tagada õpilastele tervisekaitsenormide kohane päevakava, õppekorraldus ja –koormus ning toitlustamine;
9) kasutada koolile eraldatud ressursse sihipäraselt ja mõistlikult õppe- ja kasvatustegevuse kvaliteedi tagamiseks;
10) teha kooli eesmärkide täitmisel koostööd õpilaste seaduslike esindajatega (edaspidi vanem), haridusosakonna, sotsiaal- ja tervishoiutöötajate, lastekaitsespetsialistide, teiste koolide ning muude organisatsioonide ja isikutega nii Tartu linnas, Eestis kui ka rahvusvahelisel tasandil;
11) võimaldada erinevate õppeasutuste õpilastel ja üliõpilastel sooritada koolis õppepraktikat;
12) tutvustada oma tegevust üldsusele.
(1) Koolil on arendusnõukogu, mille ülesandeks on koordineerida kooli arendustegevust.
§ 21. Kooli ainekomisjonid
(1) Koolis tegutsevad ainekomisjonid, mis ühendavad lähedaste õppeainete või ühe ainevaldkonna õpetajaid. Ainekomisjonide ülesandeks on suunata ja koordineerida õppe-, kasvatus- ja arendustööd oma ainevaldkonnas.
(2) Ainekomisjonide koosseisu ning täpsemad ülesanded ja töökorralduse põhimõtted kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
(1) Koolis tegutseb tugikomisjon, mille ülesanneteks on tugispetsialistide omavahelise koostöö tõhustamine, õpilaste nõustamine ning haridusliku erivajaduse avaldumisel õigeaegse sekkumise korraldamine.
(1) Koolis tegutseb tervisenõukogu, mille ülesandeks on tervisealase tegevuse juhtimine ja koordineerimine.
(1) Koolis on õpe korraldatud õppeaastate kaupa. Õppeaasta koosneb õppeveeranditest või trimestritest ja koolivaheaegadest. Õppeveerandil või trimestril on õpe korraldatud õppepäevadena. Õppepäevadel on õpilase õppetöö korraldatud õppetundidena.
§ 28. Kooli kodukord
§ 32. Koolitöötajate õigused ja kohustused
§ 34. Rahalised vahendid ja raamatupidamine
§ 35. Haldusjärelevalve
§ 36. Teenistuslik järelevalve
§ 38. Kooli nimetuse muutumine
Tartu Vene Lütseumi (registrikood 75006859) uus nimetus on alates 1. septembrist 2014 Tartu Aleksander Puškini Kool.


§ 2 Toetuste liigid ja eesmärgid
§ 3 Sissetulekust sõltumatud toetused
§ 6 Toetus esimesse klassi minevatele õpilastele
§ 7 Jõulupakid eelkooliealistele lastele
§ 8 Koolilõputoetus
§ 9 Haigla voodipäevatasu toetus
§ 10 Prillitoetus
§ 11 Tšernobõli veteranide toetus
§ 12 Küttetoetus
§ 13 Transporditeenuse toetus
§ 14 Toetus laste- ja noortelaagris osalemiseks
4 TOETUSTE TAOTLEMINE, MÄÄRAMINE JA MAKSMINE
§ 17 Avalduste menetlemine ja toetuste määramine
§ 18 Toetuse määramisest keeldumine
§ 181 Sotsiaalkaitse kulude tagasinõudmine
§ 19 Toetuste maksmine
RT IV, 01.03.2016, 37
Vastu võetud 18.08.2015 nr 16
RT IV, 29.08.2015, 7
(1) Sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise ja maksmise kord reguleerib Kanepi valla eelarvest toetuste andmise tingimusi.
(2) Toetusi on õigus saada isikutel, kelle Eesti rahvastikuregistrijärgne (edaspidi rahvastikuregister) alaline elukoht on Kanepi vald ning isikutel, kes on õigustatud saama sotsiaalabi sotsiaalhoolekande seaduse § 5 alusel.
(3) Kanepi valla eelarvest makstavate toetuste avalduste vormid kehtestab Kanepi Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(4) Sotsiaaltoetusi määratakse ja makstakse rahaliste vahendite olemasolu korral.
(5) Toetuste määrad kehtestab Kanepi Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
§ 2. Toetuste liigid ja eesmärgid
(1) Toetused jagunevad sissetulekust sõltuvateks toetusteks ja sissetulekust mittesõltuvateks toetusteks.
(2) Sissetulekust sõltuvaid toetusi makstakse vallaelanikele toimetulekuraskuste ennetamiseks, kõrvaldamiseks või kergendamiseks. Sissetulekust mittesõltuvaid toetusi makstakse vallaelanikuks olemise väärtustamiseks.
2. peatükk SISSETULEKUST SÕLTUMATUD TOETUSED
§ 3. Sissetulekust sõltumatud toetused
3) Toetus esimesse klassi minevatele õpilastele;
7) Prillitoetus;
8) Tšernobõli veteranide toetus.
2) Transporditeenuse toetus;
3) Toetus laste- ja noortelaagris osalemiseks;
4) Ühekordne toetus.
(1) Toetust on õigus saada lapse vanemal või lapse eestkostjal (edaspidi taotleja), kes on Eesti Vabariigi kodanik või omab kehtivat elamisluba või Euroopa Liidu kodanik, kelle elukohana on vähemalt 6 kuud enne lapse sündi Eesti rahvastikuregistris registreeritud Kanepi vald ning lapse elukoht on registreeritud Kanepi valda alates sünnist. Lapse eestkostja puhul ei kehti Kanepi vallas kuue kuu elamise nõue.
(3) Mitmike sünni puhul makstakse toetust iga lapse eest.
§ 6. Toetus esimesse klassi minevatele õpilastele
(1) Esimesse klassi minevaid õpilasi toetatakse kooliks vajaliku varustuse soetamisega vallavolikogu poolt kinnitatud summa ulatuses.
(2) Toetuse kasutamise tingimused Kanepi Gümnaasiumis õppima asuvate laste puhul otsustab Kanepi Gümnaasiumi hoolekogu igal kooliaastal.
(3) Väljaspool Kanepi valla territooriumi kooli minevate laste toetuse kasutamise tingimused otsustab vallavolikogu sotsiaal- ja tervishoiukomisjon.
(4) Toetus määratakse Eesti Hariduse Infosüsteemi (EHIS) andmete alusel.
§ 7. Jõulupakid eelkooliealistele lastele
(1) Jõulupakid saavad kõik eelkooliealised lapsed, kelle rahvastikuregistrijärgne alaline elukoht on Kanepi vald.
(2) Jõulupakkide tellimise ja väljastamise korraldab vallavalitsus.
§ 8. Koolilõputoetus
(1) Koolilõputoetust on õigus saada keskhariduse omandamisel.
(2) Toetuse määramise aluseks on kooli esitatud teatis või haridust tõendav dokument.
(3) Toetust on õigustaotleda kuni kolm kuud peale keskhariduse omandamist.
(4) Toetus makstakse koolilõpetajale või ühele lapsevanemale/eestkostjale/hooldajale.
§ 9. Haigla voodipäevatasu toetus
§ 10. Prillitoetus
Toetust prilliklaaside soetamiseks makstakse eelkooliealistele ja üldharidus- või kutseõppeasutuses õppivatele lastele kuni 19-aastaseks saamiseni vallavolikogu poolt kehtestatud piirmäära ulatuses mitte rohkem kui üks kord aastas. 19-aastaseks saamisel makstakse toetust jooksva õppeaasta lõpuni.
§ 11. Tšernobõli veteranide toetus
(1) Toetust makstakse isikule, kellele on väljastatud represseeritu tunnistus okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse § 2 lõige1 punkt 13 alusel.
(2) Hüvitamisele kuuluvad meditsiiniteenustele tehtud kulutused kuludokumentide alusel.
§ 12. Küttetoetus
(1) Toetus küttematerjali maksumuse osaliseks hüvitamiseks määratakse ahiküttega eluruumis elavale üksikule vanadus- või töövõimetuspensionärile üks kord kalendriaastas.
(3) Toetust ei määrata juhul, kui taotlejale kuulub metsamaad.
(4) Toetus määratakse isikule, kui kuu sissetulek on alla riiklikult kehtestatud toimetulekupiiri 3,5 kordse määra.
(6) Toetus võib olla nii rahaline kui mitterahaline. Mitterahalise toetuse määramise korral korraldab vallavalitsus küttematerjali toimetamise toetuse saajale.
§ 13. Transporditeenuse toetus
§ 14. Toetus laste- ja noortelaagris osalemiseks
Toetust määratakse vähekindlustatud või 4- ja enama lapsega perekondade lastele laagrikulude omaosaluse osaliseks või täielikuks hüvitamiseks üks kord aastas ühe laagri kulude katmiseks.
(3) Erandkorras võib ühekordse toetuse määrata üksi elavale mittetöötavale töövõimetuspensionärile, kelle taotlemisele eelnenud kalendrikuu netosissetulek on üle riiklikult kehtestatud toimetulekupiiri kahekordse määra.
4. peatükk TOETUSTE TAOTLEMINE, MÄÄRAMINE JA MAKSMINE
(1) Sissetulekust sõltumatu toetuse taotlemiseks esitab taotleja vallavalitsusele vormikohase avalduse.
(2) Avaldust ei pea esitama Kanepi Gümnaasiumis esimesse klassi õppima asuva lapse ja Kanepi Gümnaasiumis keskhariduse omandanud õpilase toetuse taotlemiseks ning jõulupakkide taotlemiseks eelkooliealistele lastele.
(3) Sissetulekust sõltuva toetuse taotlemiseks esitab taotleja vallavalitsusele vormikohase avalduse, milles märgib:
1) toetuse saaja ees- ja perekonnanime, isikukoodi ja elukoha;
2) toetuse taotlemise põhjuse;
3) toetuse saaja perekonnaseisu;
4) perekonna sissetuleku suuruse;
5) andmed taotleja ja tema perekonnaliikmete omandis oleva(te) kinnisasja(de), sõiduki(te) ja väärtpaberite kohta;
(4) Vallavalitsuse ametnikel on vajaduse korral õigus ja kohustus hankida lisainformatsiooni, nõuda taotlejatelt täiendavaid andmeid ning teha kodukülastusi.
(5) Täiendavate dokumentide ja andmete esitamata jätmisel avaldust ei rahuldata.
(6) Toetuse taotleja vastutab esitatud andmete ja dokumentide õigsuse eest. Sissetulekute varjamise või teadvalt valeandmete esitamisel toetuse maksmine lõpetatakse ja makstud toetus nõutakse tagasi.
(7) Toetusi võib isikule või perekonnale taotleda ka kolmas isik (hooldaja või eestkostja, õpetaja, sotsiaaltöötaja, perearst vm) juhul, kui abivajaja ise mingil põhjusel ei saa toetust taotleda.
§ 17. Avalduste menetlemine ja toetuste määramine
(1) Toetuse taotlemiseks esitatud avaldus vaadatakse kuu aja jooksul läbi vallavolikogu sotsiaal- ja tervishoiukomisjonis ning tehakse toetuse määramise või mittemääramise kohta ettepanekud vallavalitsusele.
(2) Toetuse määrab vallavalitsus korraldusega.
(3) Toetuse mittemääramise otsus tehakse taotlejale teatavaks kirjalikult.
(4) Sünnitoetuse ja matusetoetuse avaldus menetletakse seitsme päeva jooksul esitamisest. Kui toetuse saamiseks on kõik tingimused täidetud, siis toetuse määramiseks kirjalikku otsust ei vormistata ja toetus makstakse välja taotluses märgitud viisil.
§ 18. Toetuse määramisest keeldumine
(1) Sissetulekust sõltumatu toetuse määramisest võib keelduda, kui taotleja on esitanud valeandmeid või esitatud taotlus ei vasta käesoleva korraga kehtestatud nõuetele.
(2) Sissetulekust sõltuva toetuse määramisest võib keelduda, kui:
2) taotleja või tema perekonna kasutuses või omandis olevad vallas- ja kinnisasjad tagavad temale toimetulekuks piisavad elatusvahendid;
3) taotleja on töövõimeline tööealine isik, kes ei tööta ega õpi ja on rohkem kui ühel korral ilma mõjuva põhjuseta keeldunud sobivast tööst või osalemast tööturuteenuses või vallavalitsuse korraldatavas iseseisvale toimetulekule suunatud sotsiaalteenuses või õppeprotsessis;
4) taotlejal või tema eestkostetaval on õigus saada elatist seadusjärgselt ülalpidajalt, kuid ta keeldub elatise saamise kohta dokumenti esitamast või elatist sisse nõudmast;
5) taotleja või tema perekonnaliikmete sissetulekud ületavad kahekordse toimetuleku piiri;
(3) Toetuse määramisest võib keelduda ka muudel põhjustel motiveeritud otsustusega.
§ 181. Sotsiaalkaitse kulude tagasinõudmine
(1) Isikule alusetult makstud rahalise või mitterahalise hüvitise nõuab vallavalitsus osaliselt või täielikult tagasi kui isikul puudus õigus hüvitisele või muul seaduses sätestatud juhul.
(2) Hüvitise tagasinõudmise või tagasinõudmisest loobumise otsustab vallavalitsus korraldusega, mis tehakse teatavaks hüvitise saajale. Korralduses märgitakse muuhulgas vabatahtliku tagasimakse tähtaeg, hoiatus sundtäitmise algatamise kohta, viivise nõue hüvitise tagastamisega viivitamise korral.
(3) Hüvitise tagasinõudmise korral võimaldatakse vajadusel tagasimaksmist osade kaupa.
§ 19. Toetuste maksmine
(1) Isikule või perekonnale määratud toetus kantakse toetuse saaja või kolmanda isiku poolt avalduses näidatud pangakontole.
(2) Erandkorras makstakse toetus välja sularahas või kantakse teenust osutava isiku või asutuse pangakontole.


Riigi- ja tugietalonide valiku, kinnitamise, säilitamise ja kasutamise kord, nende säilitamiseks, arendamiseks, kalibreerimiseks ja rahvusvaheliseks võrdlemiseks tehtavate põhjendatud kulutuste loetelu ning riigi- ja tugietalonide nimistu – Riigi Teataja
Riigi- ja tugietalonide valiku, kinnitamise, säilitamise ja kasutamise kord, nende säilitamiseks, arendamiseks, kalibreerimiseks ja rahvusvaheliseks võrdlemiseks tehtavate põhjendatud kulutuste loetelu ning riigi- ja tugietalonide nimistu
Riigi- ja tugietalonide valiku, kinnitamise, säilitamise ja kasutamise kord, nende säilitamiseks, arendamiseks, kalibreerimiseks ja rahvusvaheliseks võrdlemiseks tehtavate põhjendatud kulutuste loetelu ning riigi- ja tugietalonide nimistu - sisukord
§ 1 Riigi- ja tugietalonide valik ja kinnitamine
§ 2 Riigietalonide säilitamine ja kasutamine
§ 3 Tugietalonide säilitamine ja kasutamine
§ 4 Riigietalonidega seonduvad põhjendatud kulutused
§ 5 Tugietalonidega seonduvad põhjendatud kulutused
RT I, 23.04.2019, 6
Vastu võetud 18.04.2019 nr 28
Määrus kehtestatakse mõõteseaduse § 4 lõike 6 alusel.
§ 1. Riigi- ja tugietalonide valik ja kinnitamine
(1) Riigi- ja tugietaloni nimistusse kinnitamise valiku aluseks on:
1) majanduselu vajadus;
2) avaliku halduse vajadus;
3) teadus- ja uurimistegevuse vajadus;
4) rahvusvahelisest lepingust tulenev kohustus.
(2) Riigi- ja tugietalon kehastab vastavalt mõõtühiku definitsioonile füüsikalist suurust ja on seostatud asjakohase mõõtühikuga kas kokkuleppeliselt valitud füüsilise esemena, esmase tugiprotseduuri alusel või teiste riikide tõendatud jälgitavusega etalonide kaudu.
(3) Etaloni kinnitamiseks riigi- või tugietaloniks esitab labor Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile etaloni vajadus- ja tasuvusanalüüsi ning etaloni omaduste säilitamise ja kasutamise tagamise kohta järgmised andmed:
1) teave etaloni koosseisu kuuluvate mõõte- ja abivahendite olemasolu kohta;
2) teave etaloni säilitamiseks ja kasutamiseks ruumi ning personali olemasolu kohta;
3) etaloni metroloogilisi omadusi tõendavad dokumendid.
(4) Etaloni vajadusanalüüsist peab selguma lõikes 1 nimetatud valiku aluse seos sihtgrupiga ja tasuvusanalüüsist ajaperiood, millal etaloni kasutamisest saadav tulu katab kaasnevad kulutused.
(5) Riigi- ja tugietaloni kinnitab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga.
(6) Riigi- ja tugietalonide nimistu moodustub lõike 5 kohaselt kinnitatud riigi- ja tugietalonidest. Riigi- ja tugietalonide nimistu avaldatakse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi veebilehel.
§ 2. Riigietalonide säilitamine ja kasutamine
(1) Riigietalone säilitatakse mõõteseaduse § 19 nõuetele vastavas laboris.
(2) Riigietaloni labor kasutab riigietaloni eesmärgiga tagada mõõtmise usaldusväärsus ja jälgitavus.
(3) Riigietaloni säilitatakse ja kasutatakse kooskõlas rahvusvahelise praktikaga.
(4) Riigietalonide säilitamist, kasutamist, arendamist ja kontrollimist kajastavaid dokumente säilitatakse riigietaloni laboris tähtajatult.
§ 3. Tugietalonide säilitamine ja kasutamine
(1) Tugietalone säilitatakse mõõteseaduse § 20 nõuetele vastavas laboris.
(2) Tugietaloni labor kasutab tugietaloni § 2 lõikes 2 nimetatud eesmärgil.
(3) Tugietalonide säilitamist ja kasutamist kajastavaid dokumente säilitatakse tugietaloni laboris tähtajatult.
(4) Tugietaloni labor teavitab esimesel võimalusel Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi tugietaloni metroloogiliste omaduste muutusest tasemele, mis on madalam, kui § 1 lõike 5 alusel ministri käskkirjaga kinnitatud tugietalonil.
§ 4. Riigietalonidega seonduvad põhjendatud kulutused
(1) Riigietaloni säilitamisel, arendamisel, kalibreerimisel ja rahvusvahelisel võrdlemisel on riigietaloni labori põhjendatud kulutused järgmised:
1) etaloniga seonduvate ülesannete täitmisega seotud personal;
2) parima mõõtevõime säilitamise eesmärgil vajalike etalonseadmete ja abivahendite soetamine ning hooldus;
3) labori kliima- ja ventilatsiooniseadmete hooldus;
4) etaloniga seonduva mõõtesüsteemi säilitamise ja parendamise eesmärgil vajalike materjalide soetamine;
5) etalonseadmete kalibreerimise ja rahvusvahelise võrdlemise teostamine;
6) rendi- ja majandamiskohustuste täitmine;
7) labori akrediteerimisteenus;
8) rahvusvahelise riigietaloni kalibreerimis- ja mõõtevõime andmebaasi tunnustamise teostamine;
9) vastutuskindlustuse maksed.
(2) Lõike 1 punktis 1 nimetatud kulutused kaetakse seoses järgmiste tegevustega:
1) osalemine rahvusvahelistel võrdlusmõõtmistel ja kalibreerimistel;
2) etaloni seisukorra kontrollimine;
3) etaloni hooldamine;
4) dokumentide ettevalmistamine parima mõõtevõime sisestamiseks rahvusvahelisse andmebaasi;
5) riigietaloni labori akrediteerimiseks ning akrediteeringu säilitamiseks vajalike dokumentide ja protseduuride ettevalmistamine;
6) etalonihoidja koolitamine;
7) vajalike protseduuride ja mõõtemetoodikate väljatöötamine.
§ 5. Tugietalonidega seonduvad põhjendatud kulutused
(1) Tugietaloni säilitamisel, arendamisel, kalibreerimisel ja rahvusvahelisel võrdlemisel on põhjendatud § 4 lõike 1 punktides 1–6 nimetatud tugietaloni labori kulutused.
(2) Lõikes 1 viidatud kulutused personalile kaetakse seoses § 4 lõike 2 punktides 1–3 nimetatud tegevustega.


Heakord | Alajõe Vallavalitsus - Töö ja puhkus, jõgi, järv - Alajõel sul puhkab närv
Alajõe vallavalitsusMAJANDUSHeakord Heakord
Alajõe Vallavolikogu 029.07.2010 määruse nr 8 “Alajõe valla korra eeskiri” III peatükk kehtesatab heakorda järgmiselt:
§ 7. Heakorra eeskirja eesmärk
(1) Alajõe valla heakorra eeskirja eesmärgiks on koos riigi ja Alajõe valla vastavate õigusaktidega tagada valla puhtus ja hea- ning korrashoid;
(2) Alajõe vallas on iga isiku kohustus hoida puhtust ja heakorda.
§ 8. Üldkohustuslikud heakorra nõuded
(1) Puhastusalal tuleb heakorratööde tegemine lõpetada hommikul kella 7.00-ks (v.a eriolukord). Vajadusel tuleb puhastusala puhastada ka päeva jooksul, et tagada puhastusalal heakord.
(2) Ühissõiduki peatuse ooteala või -platvorm, tähistatud jalakäijate ülekäigurada ja -koht ning rajatise välistrepp peab olema puhastatud ning seal tuleb vältida libeduse teket. Ühissõiduki peatused peavad olema varustatud vajaliku hulga istepinkide ja prügiurnidega, mille olemasolu ja korrashoiu tagab peatuse hooldaja.
(3) Avalikku kohta tohib lillevaasi, prügiurni, pinki, tõkkepiiret, telefonikabiini, vitriini, või mistahes teisi teisaldatavaid väikevorme (v.a välireklaamikandja) paigaldada Alajõe Vallavalitsuse loal. Nende korrashoid ja hooldus on omaniku kohustus.
(6) Avaliku ürituse või avaliku koosoleku korraldajal tuleb ürituse toimumise kohta paigaldada vajalikul hulgal jäätmemahuteid ja välikäimlaid ning heakorrastada maa-ala, millel üritus läbi viidi ja selle ümbrus hiljemalt ühe päeva jooksul pärast ürituse lõppemist või avaliku ürituse loas määratud tähtajaks;
(7) Alajõe vallas viibiv isik peab täitma ka Alajõe Valla Kalmistute eeskirjas Alajõe Vallavolikogu poolt kehtestatud nõudeid.
§ 9. Alajõe valla territooriumil heakorra tagamiseks kehtivad keelud
1) prügi, jäätmete, solgi ja muude risustavate ja reostavate ainete ning materjalide viimine, jätmine või viskamine selleks mitte ettenähtud kohtadesse ja teiste isikute valduses olevatele territooriumidele;
2) jääkõlide, autokummide jt gaasi, tahma ning muid kahjulikke põlemise jääksaadusi sisaldavate jäätmete töötlemine sanitaar-, veemajandus- ja looduskaitseorganite kooskõlastuseta;
3) toksiliste ainete ja nende jäätmete vedamine prügimäele;
4) õhu saastamine gaaside, tahma jt põlemise jääkproduktidega. Majad jt hooned ei tohi töötada tahmava korstnaga;
5) avalikes kohtades olevate pinkide, piirete, prügikastide, iluvaaside, lillekastide, kuulutusetahvlite ja inventari rikkumine, ümberpaigutamine ning määrimine;
6) avalikes kohtades kasvavate puude, põõsaste ja lillede murdmine või muul viisil vigastamine ja kahjustamine, samuti muru kahjustamine;
8) ilma omaniku ja ehitusspetsialisti kooskõlastuseta paljukorteriliste elamute rõdude ümberehitamine;
9) ilma ehitusspetsialisti kooskõlastuseta piirdeaedade rajamine;
10) elamute keldrites ja pööningutel hoida kergestisüttivaid ning plahvatusohtlikke aineid ja materjale;
11) visata kanalisatsioonivõrku ja veekogudesse pühkmeid ja pinnast, lasta naftasaadusi, mürgiseid, sööbivaid ja kergestisüttivaid aineid ning puhastamata heitvett;
12) lume sulatamine soola, soolaseguse liiva või teiste kemikaalidega sõidu- ja kõnniteedel, v.a vallavalitsuse otsusega piiritletud tänavatel. Soolaga segatud lume koristamisel on lubatud seda maha panna ainult selleks ettenähtud ja looduskaitsega kooskõlastatud kohtades;
13) kasutada mehhaniseeritud transpordivahendeid, mis ei ole veostekindlad või on ülemäära koormatud ning rikuvad tänavate heakorda;
14) sõidu- ja kõnniteedele laadida ehitusmaterjale, kaupa, küttepuid vms.
§ 10. Kinnisvara, territooriumide, hoonete ja rajatiste omanike ja Alajõe vallas tegutsevate firmade ning üksikisikute kohustused
(1) Kinnisvara ja territooriumide omanikud, ehitus- ja remonditöid tegevad firmad ning üksikisikud on kohustatud:
1) kasutama omandit või oma valduses olevat vara nii, et see ei oleks vastuolus üldiste huvidega, sh käesolevas eeskirjas fikseeritud nõuetega;
2) tagama, et territooriumi, hoonete ja vara seisund ei ohustaks kaasinimesi;
3) aastaringselt puhastama ja korras hoidma oma krundi siseterritooriumi ja sellega külgneva puhastusala, mis teede ja tänavate äärsetel kruntidel ulatub krundi laiuselt sõiduteeni (k.a tänavarentslid). Vaidlused puhastusala piiride üle lahendab vallavalitsus. Puhastusala hommikune puhastus tuleb lõpetada kella 7.00-ks ning vajadusel tuleb puhastada ka päeva jooksul;
4) lisaks prahi koristamisele lõikama kõnnitee või sõidutee rentslist väljakasvava rohu ja puude juurevõrsed. Rohu hävitamine soola ja kemikaalidega on keelatud;
5) niitma haljasalasid ja looduslikku rohumaad (kui kõrgus ületab 10 cm maapinnast) oma territooriumi ja puhastusala piires;
6) talvel koristama hommikul kella 7.00-ks ja vajadusel ka päeva jooksul puhastusalal liikumist häiriva lume ja jää, sh kõnniteelt ning ülekäiguradadelt, samuti libeduse vältimiseks neid karestama, lume sulades lahti hoidma pinnaveerennid ja sademeveekaevud vee äravooluks;
7) vedama prahi ja koristatud lume vallavalitsuse poolt avalikult teatatud kohta;
8) regulaarselt puhastama krundil ja puhastusalal olevad sademeveekraavid ning truubid;
11) kaevetööde tegemiseks ja truupide paigaldamiseks ning kraavide torutamiseks või nende kinniajamiseks omama vallavalitsuse luba.
(2) Kinnistu või vastava territooriumi reostamisel või risustamisel on reostaja või risustaja kohustatud selle puhastama. Kui reostajat või risustajat pole võimalik kindlaks teha, peab ala korrastama selle omanik.
(3) Puu või põõsa (v.a viljapuu ja maarjapõõsa) raieks ja hoolduslõikuseks tuleb taotleda luba Alajõe Vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
§ 11. Elamu või hoone omaniku kohustused
Elamu või hoone omanik on kohustatud täitma järgmisi nõudeid:
1) remontima, värvima ja korrastama hoone, selle fassaadi ja sinna juurde kuuluvad elemendid;
2) eemaldama katuselt, räästast või muudest kohtadest varisemisohtlikud kivid, plaadid, samuti lume ja jää ning vajadusel eelnevalt tähistama ohtliku maa-ala. Nimetatud tööde tegemisel tuleb tagada ohutu liiklus;
3) puhastama talvel välistrepid lumest ja jääst ning neid vajaduse korral karestama;
4) tagama kahe- või enamakorterilise hoone puhul trepikoja valgustuse ja korteri välisustel numbrisiltide olemasolu;
5) varustama hoone ühtlases stiilis kujundatud ja paigutatud numbrisiltidega. Hoonetel, mis asuvad valgustamata või vähevalgustatud tänavatel, peab olema valgustatud numbrisilt;
6) paigutama ristmikel asuvatele hoonetele ühtses stiilis kujundatud tänava nimesildid;
7) vastutama maja numbrisiltide ja tänava nimesiltide olemasolu ja korrashoiu eest;
8) paigaldama paljukorterilise elamu trepikotta korterinumbritega varustatud postkastid ja hoidma korras üldkasutatavad trepikojad, koridorid ning keldrite valgustusšahtid;
9) kooskõlastama hoone uue kujunduse ja selle elementide (sildid, viidad, varikatused, reklaam jne) paigaldamise ehitusspetsialistiga.
§ 12. Põllumajandusloomade ja -lindude pidaja kohustused
Põllumajandusloomade ja -lindude pidamisel tuleb kinni pidada järgmisest korrast:
1) põllumajandusloomade ja -lindude pidamine on keelatud 50 m ulatuses sööklate, kaupluste, toiduainetööstuse, kultuurimajade jt ühiskondlike hoonete kruntide piiridest;
2) põllumajandusloomade ja -lindude pidamine on lubatud vastavalt tervisekaitsetalituse kehtestatud sanitaareeskirjale;
3) põllumajandusloomade ja -lindude karjatamine avalikes kohtades on keelatud.
§ 13. Müügikoha omaniku kohustused heakorra tagamisel
2) Alajõe Vallavalitsuse nõudel paigaldama müügikoha teenindamiseks vajalikud jäätmemahutid ning tagama nende regulaarse tühjendamise ja hoolduse, vältimaks nende ületäitumist.
§ 14. Ehitus- ja remonditöö tegija kohustused heakorra tagamisel
(2) Kui ehitus- ja remonditööde teostajaks on juriidiline isik, peab ta tööde kohta paigutama nähtavale kohale teabetahvel, millele on märgitud:
§ 15. Tehnovõrgu omaniku kohustused heakorra tagamisel
3. глава ПРАВИЛА БЛАГОУСТРОЙСТВА § 9. Запреты, действующие для обеспечения благоустройства на территории волости Алайыэ
1) складировать, оставлять или выбрасывать мусор, отходы, нечистоты и иные загрязняющие и замусоривающие вещества и материалы в не предусмотренных для этого местах и на территориях, находящихся во владении других лиц;
2) перерабатывать остаточные масла, автомобильные покрышки и другие отходы, содержащие газы, сажу и иные вредные остаточные продукты горения, без согласования с органами санитарной охраны, охраны водного хозяйства и природы;
3) транспортировка токсичных веществ и их отходов на свалку;
4) загрязнение воздуха газами, сажей и другими остаточными продуктами горения. Запрещается использование в домах и других зданиях труб, выделяющих сажу;
5) порча, перемещение и пачкание (загрязнение) размещенных в общественных местах скамеек, оград, мусорных баков, вазонов, ящиков для цветов, досок для объявлений и другого инвентаря;
6) слом или нанесение повреждений и порчи каким-либо иным способом деревьев, кустов и цветов, растущих в общественном месте, а также нанесение вреда траве;
7) чистить и выбивать из окна или с балкона ковры, чехлы для мебели и постельное белье;
8) перестраивать балконы многоквартирных жилых зданий без согласования с владельцем и специалистом по строительству;
9) возводить ограды без согласования со специалистом по строительству;
10) хранить легковоспламеняющиеся и взрывоопасные вещества и материалы в подвалах и на чердаках жилых домов;
11) выбрасывать и сливать в канализационную систему и водоемы мусор и почву, продукты нефтепереработки, ядовитые, коррозионные и легковоспламеняющиеся вещества и неочищенные сточные воды;
12) растапливать снег при помощи соли, солевой смеси и других химикатов на проезжих и пешеходных дорогах, за исключением улиц, ограниченных решением волостной управы. При уборке снега, смешанного с солью, разрешено сваливать его только в предусмотренных для этого местах, согласованных с охраной природы;
13) использовать перегруженные или не предназначенные для перевозки грузов механизированные транспортные средства, а также средства, наносящие урон благоустройству улиц;
14) складировать на проезжих и пешеходных дорогах строительные материалы, товары, дрова и т. д.
§ 10. Обязанности владельцев недвижимости, территорий, зданий и строений, а также фирм и частных лиц, ведущих свою деятельность в волости Алайыэ.
(1) Владельцы недвижимости и территорий, фирмы, занимающиеся ремонтными и строительными работами, а также частные лица обязаны:
1) использовать имущество, находящееся в их собственности или владении, чтобы это не противоречило интересам общественности, в т. ч. требованиям, установленным в данных правилах;
2) гарантировать, что состояние территории, зданий и имущества не представляет опасность для других людей;
3) круглогодично производить уборку и поддерживать порядок на внутренней территории своего участка и в граничащей с ним уборочной зоне, которая в случае участков, граничащих с дорогами и улицами, достигает проезжей части по всей ширине участка (в т. ч. водосточные канавы). Споры о границах уборочных зон разрешает волостная управа. Утреннюю уборку уборочной зоны следует завершить к 7.00 и при необходимости следует проводить уборку и в течение дня;
4) помимо уборки мусора подстригать разрастающиеся из сточных канав на пешеходные и проезжие дороги побеги деревьев и траву. Запрещено уничтожение травы при помощи соли и химикатов;
5) косить газоны и естественные луга (если высота превышает 10 см от поверхности земли) в переделах своей территории и уборочной зоны;
6) зимой к 7.00 утра и при необходимости в течение дня счищать снег и лед, препятствующие передвижению, в т. ч. на пешеходных дорожках и переходах, а также во избежание обледенения придавать им шероховатость, при таянии снега держать открытыми водосточные желобы и ливневые колодцы для стока воды;
7) свозить мусор и убранный снег в места, обозначенные волостной управой;
8) регулярно очищать находящиеся на участке и в прилегающей к нему уборочной зоне ливневые желоба и дренажные канавы;
9) гарантировать свободный доступ к местам пожарных резервуаров для воды, находящихся на их территории и в уборочной зоне;
10) организовывать и содержать в порядке места для мусорных контейнеров и подъездные дороги к ним;
11) запрашивать разрешение у волостной управы для землекопных работ и прокладывания труб, а также для дренажа или засыпания канав.
(2) В случае загрязнения или засорения участка или соответствующей территории виновник загрязнения или засорения обязан произвести очистку. Если невозможно установить виновника загрязнения или засорения, территорию должен привести в порядок её владелец.
(3) Для сруба и профилактической подрезки дерева или куста (искл. плодовые деревья и ягодные кусты) следует ходатайствовать о разрешении в порядке, установленном волостным собранием Алайыэ.
§ 11. Обязанности владельца жилого дома или здания
Владелец жилого дома или здания обязан выполнять следующие требования:
1) ремонтировать, красить и приводить в порядок здание, его фасад и входящие в его состав элементы;
2) убирать с крыш, края крыш или иных мест обвалоопасные камни, плиты, а также снег и лед, при необходимости предварительно помечать опасную наземную зону. При проведении упомянутых работ следует гарантировать безопасность передвижения;
3) зимой очищать наружные лестницы от снега и льда, при необходимости придавать им шероховатость;
4) в зданиях с двумя или более квартирами обеспечивать наличие освещения подъезда и номерных табличек на дверях квартир;
5) снабдить здание номерными табличками, оформленными и размещенными в едином стиле. Номерные таблички на зданиях, расположенных на неосвещенных или малоосвещенных улицах, должны иметь подсветку;
6) снабдить расположенные на перекрестках здания табличками с названием улицы, оформленными в едином стиле;
7) нести ответственность за наличие и сохранность табличек с номерами домов и названиями улиц;
8) разместить в подъезде многоквартирного жилого дома почтовые ящики, снабженные номерами квартир, и поддерживать порядок в подъездах общего пользования и осветительных шахтах подвалов;
9) согласовывать со специалистом по строительству новое оформление здания и размещение его элементов (таблички, указатели, навесы, реклама и т. д.).
§ 12. Обязанности владельцев домашнего скота и птиц
При содержании домашнего скота и птиц следует придерживаться следующего порядка:
1) содержание домашнего скота и птиц запрещено на расстоянии 50 м от границ столовых, магазинов, пищевой промышленности, домов культуры и участков с другими зданиями общественного пользования;
2) содержание домашнего скота и птиц разрешено в соответствиями с санитарными правилами службы охраны здоровья;
3) запрещен выпас домашнего скота и птицы в общественных местах.
§ 14. Обязанности производителей строительных и ремонтных работ по обеспечению порядка
(1) Производитель строительных и ремонтных работ обязан:
1) гарантировать проведение работ по благоустройству в уборочной зоне;
2) предотвращать попадание грязи, мусора и пыли с объекта на проезжую часть и пешеходные дороги, а также на соседние участки, накрывая для этого рабочую поверхность объекта с момента установки лесов и проложив подъездную дорогу с твердым покрытием для подвоза грузов на территорию. Гарантировать чистоту покрышек транспортных средств, выезжающих со строительного объекта, путем их помывки;
3) содержать в порядке и убирать подъездную дорогу к объекту. Разрешено в порядке исключения разгружать и складировать строительные матерьялы на территории общего пользования только при наличии разрешения волостной управы;
4) с момента выкапывания котлована для фундамента или установки лесов установить и содержать в порядке ограду, предназначенную для разметки и разграничения внешней границы строительной площадки, которую следует установить таким образом, чтобы была гарантирована её устойчивость;
5) после завершения работ и сдачи объекта в эксплуатацию привести в порядок окружающую его местность и испорченную в ходе работ зеленую зону в непосредственной близости к объекту, а также увезти строительные отходы.
(2) Если строительные и ремонтные работы производит юридическое лицо, то оно обязано разместить на видном месте информационную табличку, на которой отмечены:
1) имя и адрес производителя работ;
2) имя и телефон ответственного за работы лица;
3) наименование работ;
4) начало и конец срока осуществления работ.
(3) При оформлении размеров и размещении информационной таблички руководствуются требованиями Стандарта Эстонской Республики EVS 613:2001.