Kuusalu valla eelarvest finantseeritavate ühekordsete toetuste taotlemise ja menetlemise kord – Riigi Teataja
Kuusalu valla eelarvest finantseeritavate ühekordsete toetuste taotlemise ja menetlemise kord
Kuusalu valla eelarvest finantseeritavate ühekordsete toetuste taotlemise ja menetlemise kord - sisukord
§ 1 Eesmärk
§ 2 Taotlejale esitatavad nõuded
2 TOETUSE TAOTLEMINE JA MENETLEMINE
§ 3 Toetuse taotlemine
§ 4 Taotluse vastuvõtmine
§ 5 Taotluste hindamine
§ 6 Taotluste mitterahuldamine
3 TOETUSE KASUTAMINE JA JÄRELEVALVE
§ 7 Toetuse kasutamise lepingu sõlmimine
§ 8 Toetuse saaja kohustused
§ 9 Järelevalve
§ 101 Rakendussäte
RT IV, 26.05.2020, 7
Vastu võetud 18.06.2014 nr 23
RT IV, 21.06.2014, 13
jõustumine 24.06.2014
30.01.2019 RT IV, 05.02.2019, 1 08.02.2019
20.05.2020 RT IV, 26.05.2020, 1 29.05.2020, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 12.03.2020
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 2 ja lg 3 p 2 ja § 22 lg 1 p 5 alusel.
§ 1. Eesmärk
(1) Kuusalu valla eelarvest finantseeritavate ühekordsete toetuste taotlemise ja menetlemise korras (edaspidi: kord) sätestatakse Kuusalu valla eelarvest kultuuri-, spordi- ja kogukonnasündmustele toetuse (edaspidi toetus) taotlejale esitatavad nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord, taotluse rahuldamise ja rahuldamata jätmise tingimused, toetuse väljamaksmise tingimused ja kord ning toetuse saaja kohustused.
(2) Toetuse andmise eesmärgiks on kultuuri-, spordi- ja kogukonna- (kogukondade) tegevuse mitmekesistamine ja arendamine Kuusalu vallas, elanike heaolu suurendamine, valla paikkondliku kultuuri ja vaimsuse ning kogukonna ühtekuuluvustunde suurendamine.
§ 2. Taotlejale esitatavad nõuded
(1) Toetust antakse:
1) füüsilisele isikule;
2) juriidilisele isikule, välja arvatud äriühingud, korteri-, aiandus- ja garaažiühistud;
3) Kuusalu valla haldusterritooriumil tegutsevale mitteformaalsele ühendusele (seltsing, ring, taidluskollektiiv jne) (edaspidi taotleja).
(2) Taotleja peab olema nõuetekohaselt täitnud riiklike ja kohalike maksude tasumise kohustused ning esitanud kõik nõutud aruanded varasemalt Kuusalu vallalt saadud toetuste kasutamise kohta.
(3) Juriidilisest isikust taotleja suhtes ei tohi olla algatatud likvideerimis- või pankrotimenetlust ega tehtud pankrotiotsust.
(4) Toetust antakse:
1) Kuusalu valla elanikele suunatud kultuuri-, noorsoo- ja spordisündmuste, laagrite, näituste ning kursuste ja koolituste korraldamiseks;
2) Kuusalu vallaga seotud kultuurilooliste materjalide kogumiseks, koostamiseks, säilitamiseks ja publitseerimiseks;
3) Kuusalu valla kollektiividele ja füüsilistele isikutele, kelle elukohaks on rahvastikuregistri andmetel Kuusalu vald osalustasude maksmiseks oma valdkonna üleriigilistel ja rahvusvahelistel kultuurisündmustel ning spordivõistlustel osalemisel. Osalustasu käesoleva määruse tähenduses on stardimaks ja sündmusel osalemiseks makstav registreerimistasu.
4) Kuusalu valla kogukondade ühtekuuluvustunnet suurendavateks sündmusteks. Kogukondade ühistegevust suurendavateks koolitusteks ja kursusteks.
5) Kogukondade vajadusteks tehtavateks väikeinvesteeringuteks ja kogukondade turvalisust suurendavateks tegevusteks.
(5) Käesoleva korra alusel ei eraldata toetust:
1) trahvide, kohtukulude, viiviste ja erisoodustusmaksude tasumiseks;
2) taotluse esitamise tähtajaks toimunud sündmusteks ja projektideks ning tehtud kulude katteks.
(6) Käesoleva korra alusel ei saa toetust taotleda Kuusalu Vallavalitsuse hallatavad asutused.
(7) Käesolev kord ei laiene toetustele, mis on reguleeritud teiste riigi ja valla õigusaktidega.
2. peatükk TOETUSE TAOTLEMINE JA MENETLEMINE
§ 3. Toetuse taotlemine
(1) Toetuse taotlemiseks on võimalik Kuusalu Vallavalitsusele (edaspidi: vallavalitsus) esitada vormikohane taotlus 15. septembriks (järgmisel eelarveaastal toimuvad sündmused) ja/või 15. maiks (samal eelarveaastal toimuvad sündmused).
2014. aastal on erandina kogukonnataotluste esitamise tähtajaks 27. juuni 2014.a. Taotlusi saab esitada samal aastal toimuvate sündmuste rahastamiseks.
(2) Kui taotluse esitamise tähtaeg satub riiklikule pühale või nädalavahetusele, loetakse taotluse esitamise tähtajaks lõikes 1 nimetatud kuupäevale järgnev esimene tööpäev.
(3) Posti teel esitatud taotluse saabumise kuupäevaks loetakse postitempli kuupäeva.
(4) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaegadeks saabunud taotlused menetletakse rahaliste vahendite olemasolul kahe kuu jooksul nende saabumisest ja koostatakse taotluste pingerida. Lõplik rahastamise otsus tekib 15, septembriks laekunud taotlustele 14 päeva jooksul peale volikogu poolt valla eelarve kinnitamist vastavalt eelarves antud toetuseks ettenähtud summale taotluste pingerea alusel. 15. maiks laekunud taotlustele tekib hiljemalt rahaliste vahendite olemasolul hiljemalt 30 päeva jooksul taotluse esitamise tähtajast arvates.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaegadeks saabunud taotlused vaadatakse läbi ja neist koostatakse pingerida: 15. septembriks saabunud taotlused 15. novembriks ja 15. maiks saabunud taotlused 15. juuniks. Sügiseste taotluste lõplik rahastamisotsus tehakse vastavalt pingereale 14 päeva jooksul peale valla eelarve kinnitamist.
(6) Eelarvest eraldatakse sündmuste rahastamiseks ettenähtud summadest 65% 15. septembriks ja 35% 15. maiks laekunud taotluste rahastamiseks.
(7) Taotluses peavad olema esitatud järgmised andmed:
1) taotleja andmed (kontaktandmed, vastutav isik jms);
2) sündmuse, tegevuse või projekti toimumise aeg ja koht;
3) sündmuse, tegevuse või projekti eesmärk ja kirjeldus;
4) Taotluse kategooria (kas tegemist on kultuuri-, spordi- või kogukonnataotlusega);
5) sündmuse, tegevuse või projekti täpne eelarve, s.h. andmed kaasfinantseerijate kohta ja toetused teistest allikatest;
6) taotleja kinnitus, et ta on teadlik toetuse taotlemise tingimustest ning vastab taotlejale esitatavatele nõuetele;
7) taotleja nõusolek taotleja nõuetele vastavuse kontrollimiseks.
§ 4. Taotluse vastuvõtmine
(1) Vallavalitsuse vastava valdkonna ametnik (edaspidi ametnik) kontrollib taotleja ja esitatud taotluse vastavust käesoleva korra paragrahvides 2 ja 3 sätestatud nõuetele. Puuduste esinemisel teatab ametnik sellest taotlejale ning annab kuni seitse tööpäeva puuduste kõrvaldamiseks. Kui puudust ei kõrvaldata tähtaegselt, teeb ametnik komisjonile ettepaneku jätta taotlus läbi vaatamata.
(2) Ametnikul on õigus nõuda taotlejalt täiendavate dokumentide esitamist.
§ 5. Taotluste hindamine
(1) Nõuetele vastavad taotlused esitab ametnik hiljemalt 15 kalendripäeva jooksul taotluste esitamise tähtajast arvates projektide hindamiskomisjonile (edaspidi komisjon) hindamiseks.
(2) Kui taotleja esitab taotluse sarnasele tegevusele, millele ta on varem (näiteks eelmisel aastal) vallavalitsuselt toetust saanud, esitab ametnik komisjonile taotleja eelmise taotluse aruande.
(3) Kultuuri- ja sporditaotlusi hindab valla ühistegevuse komisjon.
[RT IV, 05.02.2019, 1 - jõust. 08.02.2019]
(4) Kogukonnataotlusi hindab valla ühistegevuse komisjon.
(5) Taotlejal on õigus oma projekti tutvustamiseks osaleda komisjoni hindamiskoosolekul.
(6) Taotluste hindamisel arvestatakse järgmisi hindamiskriteeriume:
1) traditsioone ja jätkusuutlikkust (arvestatakse üldisi ja piirkondlikke tavasid ja traditsioone);
2) kogukonna sidususe kasvu ning koostööd eri kogukondade (külade) ja/või organisatsioonide vahel;
3) uudsust ja omapära (sündmus on omapärane ja uudne);
4) suunatust avalikkusele (tegevus on suunatud kõigile huvilistele ja avalikkusele kättesaadav info on laia leviulatusega);
5) omafinantseeringu (s.h kaasfinantseeringu) ja vallapoolse finantseeringu suhet (tegevuste elluviimisel on mitmed finantseeringuallikad ega ole panustatud ainult valla toetusele);
6) võimalust sündmuse korraldamisega tõsta Kuusalu valla või küla või piirkonna mainet;
7) kogukonna turvalisuse suurenemist (tegevuse tagajärjel suureneb küla, piirkonna ja/või valla elanike turvalisus);
8) keskkonna korrashoiu paranemist (tegevuse tagajärjel suureneb inimeste keskkonnaalane teadlikkus ja pareneb heakord külas, piirkonnas või vallas);
9) tegevuste lastele/noortele suunatust;
10) eelarve efektiivsust (eelarve põhjendatust, selgust, üksikasjalikkust ja kavandatud kulude vajalikkust).
(7) Hindamispunkte annavad kõik komisjoni liikmed. Komisjoni liige peab taandama end taotluse hindamisest, kui ta on taotlejaga seotud või tekitavad muud asjaolud kahtlust tema erapooletuses.
(8) Komisjon hindab esitatud taotlusi hindamiskriteeriumite põhjal. Komisjon võtab hindamisel arvesse nii taotluses sisalduvat kui ka taotleja esitatud lisateavet.
(9) Komisjoni liikmed hindavad taotlust täisarvudes alljärgnevalt:
hindamisskaalal 1–5 hinnatakse projekti järgneva skaala kohaselt:
1 – puudulik, 2 – nõrk, 3 – keskpärane, 4 – hea, 5 - väga hea.
(10) Taotluse koondhinne moodustub komisjoni liikmete poolt antud hinnete summast.
(11) Taotluste rahuldamine toimub koondhinnete paremusjärjestuse alusel. Kultuuri- spordi- ja kogukonnataotlusi hinnatakse eraldi kategooriates ning moodustatakse vastavad pingeread. Esimesena rahuldatakse kõrgeima koondhinde saanud taotlus, misjärel liigutakse mööda pingerida alanevas järjekorras kuni projektide toetamiseks eraldatud vahendite ammendumiseni.
(12) Kui hindamistulemused on võrdsed, teeb rahastamisotsuse komisjon hääletamise teel.
(13) Komisjonil on õigusteha vallavalitsusele ettepanek toetuse maksimaalse määra vähendamiseks ning rahuldada kõik või osad nõuetele vastavad taotlused osaliselt, kui taotluses toodud eesmärgid on saavutatavad ka osalise toetusega.
(14) Taotluste hindamistulemuste alusel koostab ametnik vallavalitsuse korralduse eelnõu, mille aluseks on komisjoni koosoleku protokoll.
§ 6. Taotluste mitterahuldamine
(1) Komisjon teeb vallavalitsusele ettepaneku taotluse rahuldamata jätmise kohta, kui:
1) taotleja või taotlus ei vasta käesoleva korra § 2 ja 3 loetletud toetuse saamise nõuetele;
2) eelarve vahendid ei võimalda teha enam ühtegi taotluse rahuldamise otsust;
3) taotluses on esitatud teadlikult valeandmeid;
4) taotleja ei võimalda kontrollida taotleja või taotluse vastavust toetuse saamise nõuetele;
5) taotleja ei ole puuduste kõrvaldamiseks määratud tähtaja jooksul neid kõrvaldanud;
6) taotletakse toetust sündmusele või projektile, mille kohta esitatud varasem taotlus on jooksval eelarveaastal juba rahuldatud (ka osaliselt);
7) taotleja on varem vallalt saadud toetust kasutanud mittesihipäraselt.
(2) Kui taotlus jäetakse rahuldamata käesoleva korra § 6 lg 1 punkti 3 või 7 alusel, ei anta taotlejale toetust taotluse esitamisele järgneval kahel kalendriaastal.
(3) Vallavalitsuse korralduse ärakiri taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta saadetakse taotlejale hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul arvates korralduse vastuvõtmisest. Taotluse mitterahuldamise korral on taotlejal õigus saada infot otsuse motivatsiooni kohta.
3. peatükk TOETUSE KASUTAMINE JA JÄRELEVALVE
§ 7. Toetuse kasutamise lepingu sõlmimine
(1) Toetus eraldatakse sihtotstarbeliselt taotluses näidatud projekti elluviimiseks.
(2) Toetuse saajaga sõlmib vallavalitsus toetuse eraldamise kohta sihtfinantseerimislepingu (edaspidi leping) hiljemalt 15 tööpäeva jooksul vallavalitsuse korralduse vastuvõtmisest arvates.
(3) Lepingut ei sõlmita, kui toetus makstakse välja kuludokumentide alusel.
2) toetuse saamise otstarve ja toetuse ülekandmise tähtaeg ja /või maksegraafik;
3) toetuse saaja kohustus ära märkida toetajana Kuusalu valda;
4) toetuse saaja kohustus sündmust avalikult reklaamida;
5) vallavalitsuse õigused toetuse sihipärase kasutamise kontrollimisel;
6) sanktsioonid lepingu rikkumise korral;
7) poolte muud õigused ja kohustused.
(5) Juhul, kui taotleja ei sõlmi lepingut käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul või keeldub lepingu sõlmimisest, loetakse taotleja toetusest loobunuks ning taotlus jäetakse rahuldamata.
§ 8. Toetuse saaja kohustused
1) tagama taotluses märgitud ning käesoleva korra § 7 lg 2 nimetatud lepingus nimetatud toetust kasutama sihipäraselt;
2) esitama vallavalitsusele toetuse kasutamise kohta vormikohase aruande hiljemalt 30 kalendripäeva jooksul pärast sündmuse või projekti lõppemist kirjalikult või elektrooniliselt digitaalselt allkirjastatuna;
3) viivitamatult informeerima kirjalikult vallavalitsust kõigist taotluses esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis võivad mõjutada toetuse saaja poolt oma kohustuste täitmist.
§ 9. Järelevalve
(1) Järelevalvet toetuse sihipärase kasutamise üle korraldab vallavalitsus.
(2) Vallavalitsusel on õigus:
1) nõuda toetuse sihipärase kasutamise tõendamiseks dokumente;
2) puuduste avastamisel määrata tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks;
3) otsustada lepingu lõpetamine ning nõuda makstud toetus tagasi, kui puudused ei ole tähtajaks kõrvaldatud või neid ei ole võimalik kõrvaldada või toetuse saaja on esitanud valeandmeid.
(1) Valla eelarvest finantseeritava ühekordse toetuse taotluse vormid kehtestab vallavalitsus.
§ 101. Rakendussäte
Seoses Eesti Vabariigis kehtestatud eriolukorraga 2020. aasta kevadel taotlusvooru välja ei kuulutata.
[RT IV, 26.05.2020, 1 - jõust. 29.05.2020, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 12.03.2020]


§ 7 Põllumajandusministeeriumi ja PRIA kaudu riigiabina antavad toetused
§ 11 Põllumajandusministeeriumi ja PRIA kaudu antava riigiabi andmise kord
§ 15 Põllumajandusministeeriumi kaudu riigiabi andmine abikavavälise üksikabina
§ 18 Põllumajandusministeeriumi ja PRIA kaudu antava vähese tähtsusega abi andmise kord
§ 181 Põllumajandusministeeriumi kaudu vähese tähtsusega abi andmine abikavavälise üksikabina
10 RIIGIABI JA VÄHESE TÄHTSUSEGA ABI TAGASINÕUDMINE
§ 42 Põllumajandusministeeriumi ning PRIA kaudu antud riigiabi ja vähese tähtsusega abi tagasinõudmine
§ 43 Sihtasutuse antud riigiabi ja vähese tähtsusega abi tagasinõudmine
11 RIIGIABI JA VÄHESE TÄHTSUSEGA ABI ARUANDLUS
RT I, 30.12.2014, 16
(1) Käesoleva seadusega sätestatakse riiklikud abinõud põllumajandusturu tasakaalustatud arenguks, tarbija varustamiseks kvaliteetse toiduga, põllumajandustoodete tasuvaks tootmiseks, maapiirkonna muu majandustegevuse (edaspidi maamajandustegevus) arendamiseks ja maapiirkonna elanikele rahuldava elatustaseme tagamiseks, riiklike abinõude rakendamise järelevalve alused ja ulatus ning vastutus käesoleva seaduse rikkumise eest.
Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise riiklikud abinõud käesoleva seaduse tähenduses on riigiabi ja vähese tähtsusega abi andmine, tuulekaera tõrjeabinõude rakendamine, põllumajandustoodete kvaliteediklassidesse määramine ning praktikatoetuse andmine.
3) põllumajanduslik riigiabi vastab nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.03.1999, lk 1–9), artikli 4 lõike 6 tingimustele.
(3) Põllumajanduslikku riigiabi, sealhulgas riigiabi suunistes ja määruses (EL) nr 702/2014 nimetatud abi metsandussektorile, võib anda muu seaduse alusel ja korras, kui selleks on Põllumajandusministeeriumi kaudu esitatud põllumajandusliku riigiabi teatis, mille kohta Euroopa Komisjon on teinud lubava otsuse, Euroopa Komisjonile on esitatud põllumajandusliku grupierandi teatis või riigiabi vastab käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 sätestatud tingimustele.
(1) Käesoleva seaduse alusel ja korras antakse riigiabi põllumajandus- ja mittepõllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega ning maamajandustegevusega tegelevale ettevõtjale, kelle tegevuskoht on Eestis, ja neid esindavale mittetulundusühingule, kui konkurentsiseaduses sätestatud alusel ja korras esitatud riigiabi teatise kohta on Euroopa Komisjon teinud lubava otsuse, Euroopa Komisjonile on esitatud grupierandi teatis või riigiabi vastab käesoleva seaduse § 3 lõike 2 punktis 3 sätestatud tingimustele.
(2) Käesoleva seaduse alusel ja korras antakse riigiabi põllumajandustootjatele ka muude kui käesoleva seaduse § 3 lõikes 2 nimetatud Euroopa Liidu riigiabi õigusaktide alusel, kui konkurentsiseaduses sätestatud alusel ja korras esitatud riigiabi teatise kohta on Euroopa Komisjon teinud lubava otsuse, Euroopa Komisjonile on esitatud grupierandi teatis või riigiabi vastab käesoleva seaduse § 3 lõike 2 punktis 3 sätestatud tingimustele.
(1) Kui riigiabi annab riik Põllumajandusministeeriumi või Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (edaspidi PRIA) kaudu, kehtestab valdkonna eest vastutav minister, arvestades riigieelarvest eraldatud rahalisi vahendeid, millist liiki ning milliste tegevuste ja piirkondade toetamiseks eelarveaastal toetusi antakse, ning otsustab toetusteks antavate eelarvevahendite jaotuse.
§ 7. Põllumajandusministeeriumi ja PRIA kaudu riigiabina antavad toetused
(1) Käesoleva seaduse alusel ja korras võib riik Põllumajandusministeeriumi või PRIA kaudu anda riigiabina järgmisi toetusi:
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud toetustele võib riik Põllumajandusministeeriumi või PRIA kaudu anda muud toetust käesoleva seaduse §-des 11–15 sätestatud alustel ja korras.
Sihtasutus võib anda põllumajandustootjale, põllumajandus- ja mittepõllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega ning maamajandustegevusega tegelevale ettevõtjale ning neid esindavale mittetulundusühingule riigiabi toetuse, laenu või tagatisena või muus vormis Põllumajandusministeeriumi ja sihtasutuse vahel sõlmitud halduslepingus toodud alusel ja korras. Sihtasutus ei või anda riigiabina toetust, mida annab riik Põllumajandusministeeriumi või PRIA kaudu.
(1) Kui riigiabi annab riik Põllumajandusministeeriumi või PRIA kaudu, koostab põllumajandusliku riigiabi teatise Põllumajandusministeerium komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.04.2004, lk 1–134), kohaselt ja kooskõlas riigiabi suunistega.
(2) Põllumajandusministeerium esitab põllumajandusliku riigiabi teatise koos vajaliku teabega Euroopa Komisjoni poolt ettenähtud veebirakenduse kaudu elektrooniliselt Eesti Vabariigi Alalisele Esindusele Euroopa Liidu juures, kes edastab selle Euroopa Komisjonile.
(3) Kui põllumajanduslikku riigiabi annab sihtasutus või seda antakse muu seaduse alusel ja korras, esitab riigiabi andja komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 kohaselt ja kooskõlas riigiabi suunistega põllumajandusliku riigiabi teatise koos vajaliku teabega kirjalikult ja Euroopa Komisjoni poolt ettenähtud veebirakenduse kaudu Põllumajandusministeeriumile läbivaatamiseks.
(4) Kui põllumajandusliku riigiabi teatis vastab nõuetele, edastab Põllumajandusministeerium selle koos vajaliku teabega Euroopa Komisjoni poolt ettenähtud veebirakenduse kaudu elektrooniliselt Eesti Vabariigi Alalisele Esindusele Euroopa Liidu juures, kes edastab selle Euroopa Komisjonile.
(5) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud riigiabi andja jätab riigiabi teatises nõutud andmed esitamata, teatis ei vasta nõuetele või teatises või koos sellega esitatud teabes esineb puudusi, on Põllumajandusministeeriumil 20 tööpäeva jooksul teatise kättesaamisest arvates õigus küsida riigiabi andjalt lisateavet või teha talle ettepanek teatist täiendada.
(6) Põllumajandusliku riigiabi teatise menetlemise käigus Euroopa Komisjoni nõutud lisateabe esitab riigiabi andja Põllumajandusministeeriumi kaudu elektrooniliselt Eesti Vabariigi Alalisele Esindusele Euroopa Liidu juures, kes edastab selle Euroopa Komisjonile.
(1) Grupierandiga hõlmatud riigiabiks käesoleva seaduse tähenduses loetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (EÜT L 142, 14.05.1998, lk 1–4), artiklis 1 nimetatud abi, mille kohta Euroopa Komisjon on kehtestanud määruse (EÜ) nr 1857/2006.
(2) Kui riigiabi annab riik Põllumajandusministeeriumi või PRIA kaudu, koostab põllumajandusliku grupierandi teatise Põllumajandusministeerium, kes edastab selle koos vajaliku teabega Euroopa Komisjoni poolt ettenähtud veebirakenduse kaudu elektrooniliselt Eesti Vabariigi Alalisele Esindusele Euroopa Liidu juures, kes edastab selle Euroopa Komisjonile.
(3) Kui riigiabi annab sihtasutus või seda antakse muu seaduse alusel ja korras, esitab riigiabi andja hiljemalt 30 tööpäeva enne riigiabi andmist või abikava rakendamist komisjoni määruse (EÜ) nr 1857/2006 kohase põllumajandusliku grupierandi teatise kirjalikult ja Euroopa Komisjoni poolt ettenähtud veebirakenduse kaudu Põllumajandusministeeriumile läbivaatamiseks.
(4) Kui põllumajandusliku grupierandi teatis vastab nõuetele, edastab Põllumajandusministeerium selle Euroopa Komisjoni poolt ettenähtud veebirakenduse kaudu elektrooniliselt Eesti Vabariigi Alalisele Esindusele Euroopa Liidu juures, kes edastab selle Euroopa Komisjonile.
(5) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud riigiabi andja jätab põllumajandusliku grupierandi teatises nõutud andmed esitamata, teatis ei vasta nõuetele või teatises või koos sellega esitatud teabes esineb puudusi, on Põllumajandusministeeriumil 10 tööpäeva jooksul teatise kättesaamisest arvates õigus küsida riigiabi andjalt lisateavet või teha talle ettepanek põllumajandusliku grupierandi teatist täiendada.
§ 11. Põllumajandusministeeriumi ja PRIA kaudu antava riigiabi andmise kord
(1) Kui käesoleva seaduse §-des 3 ja 4 nimetatud riigiabi annab riik toetusena Põllumajandusministeeriumi või PRIA kaudu, kehtestab valdkonna eest vastutav minister toetuse saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotluse esitamise ja taotluse menetlemise korra. Toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra võib kehtestada iga toetuse liigi kohta eraldi. Nimetatud korras sätestatakse:
(2) Kui taotluse esitamise tähtaega ei ole võimalik õigusaktis sätestada, avaldab Põllumajandusministeerium või PRIA selle ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(3) Riigiabi määramise, maksmise ja taotluse rahuldamata jätmise otsuse ning riigiabi andmisega seotud muu otsuse teeb Põllumajandusministeerium või PRIA.
(4) Kui käesoleva seaduse alusel tehtud otsus piirab isiku õigusi või paneb talle kohustusi, saadetakse isikule otsuse ärakiri või väljavõte 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates posti teel tähtkirjaga, väljastusteatega tähtkirjaga või taotleja nõusolekul tema taotluses näidatud elektronposti aadressil. Muu otsuse kohta avaldatakse teave Põllumajandusministeeriumi või PRIA veebilehel 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(1) Taotleja vastavust toetuse saamiseks esitatud nõuetele kontrollib Põllumajandusministeerium või PRIA taotluse, muude dokumentide ja nendes toodud andmeid tõendavate dokumentide ja andmekogude alusel ning kohapealse kontrolli käigus.
(2) Taotleja kirjaliku avalduse alusel tagastab Põllumajandusministeerium või PRIA taotluse ja selles toodud andmeid tõendavad dokumendid, kui avaldus esitatakse enne toetuse määramise otsustamist. Taotleja kirjaliku avalduse alusel taotlejale taotluse ja selles toodud andmeid tõendavate dokumentide tagastamisega lõpeb taotluse menetlemine.
Kui see on käesoleva seaduse § 11 lõike 1 alusel kehtestatud õigusaktis ette nähtud, võib Põllumajandusministeerium või PRIA esitada toetuse määramise või taotluse rahuldamata jätmise otsustamiseks taotluse ärakirja või taotlejate nimekirja haldusorganile, kelle pädevuses on anda kooskõlastus või arvamus ning teha selleks vajalikke haldustoiminguid.
Kui riik annab käesoleva seaduse §-des 3 ja 4 nimetatud riigiabi toetusena Põllumajandusministeeriumi või PRIA kaudu, võib Põllumajandusministeerium või PRIA jätta esitatud taotluse rahuldamata, kui:
5) taotleja on põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kandmiseks teadlikult esitanud valeandmeid;
6) taotleja ei võimalda ettevõttes kohapealset kontrollimist;
8) taotleja ei ole puuduste kõrvaldamiseks määratud tähtaja jooksul puudusi kõrvaldanud.
§ 15. Põllumajandusministeeriumi kaudu riigiabi andmine abikavavälise üksikabina
Kui käesoleva seaduse §-des 3 ja 4 nimetatud riigiabi annab Põllumajandusministeerium abikavavälise üksikabina, teeb Põllumajandusministeerium otsuse või sõlmib abi saajaga asjaomase halduslepingu, mis avalikustatakse Põllumajandusministeeriumi veebilehel.
(2) Vähese tähtsusega abi põllumajandus- ja mittepõllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks ning maamajandustegevuse arendamiseks võib anda konkurentsiseaduses sätestatud alusel ja korras, kui see vastab komisjoni määruses (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8), sätestatud tingimustele.
§ 18. Põllumajandusministeeriumi ja PRIA kaudu antava vähese tähtsusega abi andmise kord
(1) Kui käesoleva seaduse §-s 17 nimetatud vähese tähtsusega abi annab riik Põllumajandusministeeriumi või PRIA kaudu, kehtestab valdkonna eest vastutav minister vähese tähtsusega abi saamiseks esitatavad nõuded ning vähese tähtsusega abi saamiseks taotluse esitamise ja taotluse menetlemise korra, milles sätestatakse:
§ 181. Põllumajandusministeeriumi kaudu vähese tähtsusega abi andmine abikavavälise üksikabina
Kui käesoleva seaduse §-s 17 nimetatud vähese tähtsusega abi annab Põllumajandusministeerium abikavavälise üksikabina, teeb Põllumajandusministeerium otsuse või sõlmib abi saajaga asjaomase halduslepingu, mis avalikustatakse Põllumajandusministeeriumi veebilehel.
(2) Sihtasutus võib anda vähese tähtsusega abi Põllumajandusministeeriumi ja sihtasutuse vahel sõlmitud halduslepingus toodud alusel ja korras. Halduslepingus lepitakse kokku vähese tähtsusega abi taotluse sisu- ja vorminõuded, taotluse läbivaatamise ja kontrollimise kord ning toetuse vormis antava vähese tähtsusega abi taotluse rahuldamata jätmise alused ja kord.
(1) Kui põllumajanduslikku vähese tähtsusega abi annab PRIA või sihtasutus või seda antakse muu seaduse alusel ja korras, teavitab abi andja abi andmise kavatsusest ja abi suurusest Põllumajandusministeeriumi kirjalikult vähemalt 30 päeva enne abi andmist ning Põllumajandusministeerium vastab 10 tööpäeva jooksul abi andmise kavatsusest teadasaamisest arvates, kas kavandatava abi suurus ei ületa või ületab komisjoni määruses (EL) nr 1408/2013 riigile kehtestatud kolme aasta jooksul antava vähese tähtsusega abi piirmäära.
(11) Põllumajandusministeerium selgitab välja, kas kavandatava abi suurus ei ületa või ületab riigile kehtestatud piirmäära, võttes arvesse juba antud põllumajandusliku vähese tähtsusega abi ja Põllumajandusministeeriumile käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt teatatud, kuid veel andmata põllumajandusliku vähese tähtsusega abi summad. Abi andja võib anda vähese tähtsusega abi juba antud ja kavandatud abi summade ning riigile kehtestatud piirmäära vahe ulatuses, kuid mitte rohkem, kui on teatatud abi andmise kavatsuses.
(12) Abi andmise kavatsuses märgib abi andja vähemalt abi nimetuse, taotlusvooru nimetuse, abi suuruse eelarveaastate kaupa ja taotlusvooru kestuse.
(1) Praktikatoetus on rahaline abi, millega osaliselt hüvitatakse põllu- ja maamajanduse valdkonna õppekaval õppiva õpilase või üliõpilase (edaspidi praktikant) praktika juhendamise ja korraldamise kulud, kui praktika toimub põllumajandustootja või põllumajandustoodete töötleja ettevõttes.
(2) Nende põllu- ja maamajanduse valdkonna õppekavade loetelu, mille raames toimuva praktika juhendamise ja korraldamise eest antakse praktikatoetust, kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(3) Arvestades riigieelarvest eraldatud rahalisi vahendeid, võib valdkonna eest vastutav minister kehtestada eelarveaastal praktikatoetuse andmise ning otsustada praktikatoetuseks antavate eelarvevahendite suuruse.
(4) Praktikatoetuse saamise õigust ei teki, kui selle andmist ei ole käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel eelarveaastal ette nähtud.
Praktikatoetust võib taotleda põllumajandustootja või põllumajandustoodete töötleja, kes korraldab oma ettevõttes praktikat.
Praktikatoetust antakse, kui:
1) taotleja või tema ettevõtte töötaja, kes praktikanti juhendab (edaspidi praktika juhendaja), on töötanud põllumajandustoodete tootmise või töötlemise alal vähemalt viimased kolm aastat, millest viimase aasta praktikat korraldavas ettevõttes, ning tal on erialane ettevalmistus või, põllumajandustootmisalase praktika puhul, põllumajandustootja III kutse;
2) praktika juhendaja juhendab samal ajal kuni kahte praktikanti ning
3) taotleja on sõlminud õppeasutuse ja praktikandiga lepingu praktika korraldamiseks.
(1) Praktikatoetust antakse ühe praktikandi kohta kalendrikuus Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäära kuni neljakordses ulatuses.
[RT I 2009, 34, 224 - jõust. 01.07.2009]
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud praktikatoetuse määra piires ja praktikatoetuseks ettenähtud rahasumma suurusest ning nõuetekohaste taotluste kohasest praktikantide arvust ja praktika kestusest lähtudes kehtestab valdkonna eest vastutav minister eelarveaastal antava praktikatoetuse määra.
(3) Taotlejale makstava praktikatoetuse suurus arvutatakse ettenähtud praktikatoetuse määra, praktikantide arvu ja praktika kestust arvestades.
(1) Praktikatoetuse saamiseks esitatavad täpsemad nõuded, praktikatoetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra, taotluse vormi ning taotluse rahuldamata jätmise alused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister. Nimetatud korras sätestatakse:
5) taotluse vorm;
7) toetuse määramise ja maksmise tähtajad ja kord;
8) taotluse rahuldamata jätmise alused ja kord.
(2) Praktikatoetuse määramise, maksmise ja taotluse rahuldamata jätmise otsuse ning praktikatoetuse andmisega seotud muu otsuse teeb PRIA.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel tehtud otsus piirab isiku õigusi või paneb talle kohustusi, saadetakse isikule otsuse ärakiri või väljavõte 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates posti teel tähtkirjaga, väljastusteatega tähtkirjaga või taotleja nõusolekul taotleja taotluses näidatud elektronposti aadressil. Muu otsuse kohta avaldatakse teave PRIA veebilehel 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(1) Põllumajanduse ja maaelu arengu nõukogu on Põllumajandusministeeriumi valitsemisala küsimuste lahendamiseks ning valdkonna eest vastutavale ministrile järelduste ja ettepanekute esitamiseks moodustatud nõuandva õigusega alaline nõukogu. Põllumajanduse ja maaelu arengu nõukogu nõupidamised toimuvad vähemalt kord kvartalis.
(1) Riikliku järelevalve eesmärk on kontrollida riigiabi ja vähese tähtsusega abi kasutamise eesmärgipärasust, riigiabi ja vähese tähtsusega abi saaja tegevuse vastavust pärast toetuse maksmist või muul viisil abi andmist taotluse rahuldamise otsuses, asjakohastes Euroopa Liidu õigusaktides, käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele ning käesolevas seaduses sätestatud muude põllumajandusturu korraldamise riiklike abinõude rakendamist.
(2) Haldusjärelevalve eesmärk on kontrollida käesoleva seaduse § 8 ja § 19 lõike 2 kohaselt sõlmitud halduslepingute täitmist ning riigiabi ja vähese tähtsusega abi saaja tegevuse vastavust pärast toetuse maksmist või muul viisil abi andmist taotluse rahuldamise otsuses, asjakohastes Euroopa Liidu õigusaktides ning käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele, kui riigiabi või vähese tähtsusega abi saajaks on riigi või kohaliku omavalitsuse asutus või muu avaliku halduse ülesandeid täitma volitatud isik või asutus.
(1) Kui käesoleva seaduse §-des 3 ja 4 sätestatud riigiabi ning §-s 17 sätestatud vähese tähtsusega abi annab riik Põllumajandusministeeriumi või PRIA kaudu, teostab riigiabi ja vähese tähtsusega abi saaja tegevuse üle riiklikku ja haldusjärelevalvet vastavalt Põllumajandusministeerium või PRIA.
(2) Haldusjärelevalvet käesoleva seaduse § 8 ning § 19 lõike 2 kohaselt sõlmitud halduslepingu täitmise üle sihtasutuse poolt teostab Põllumajandusministeerium. Kui haldusleping lõpetatakse ühepoolselt või kui esineb muu põhjus, mis takistab sihtasutusel jätkata haldusülesande edasist täitmist, on täitmise edasine korraldaja Põllumajandusministeerium.
(3) Käesoleva seaduse 5. peatükis sätestatud praktikatoetuse sihipärase kasutamise üle teostab riiklikku järelevalvet PRIA.
(4) Käesoleva seaduse 6. peatükis sätestatud tuulekaera tõrjeabinõude rakendamise üle teostab riiklikku järelevalvet PMA.
10. peatükk RIIGIABI JA VÄHESE TÄHTSUSEGA ABI TAGASINÕUDMINE
§ 42. Põllumajandusministeeriumi ning PRIA kaudu antud riigiabi ja vähese tähtsusega abi tagasinõudmine
(1) Kui pärast riigiabi või vähese tähtsusega abi väljamaksmist selgub, et abi taotleja on teadlikult esitanud valeandmeid, ei ole täitnud abi väljamaksmise aluseks olevaid nõudeid, on saanud abi alusetult muul viisil või ei ole kasutanud abi sihipäraselt, nõuab Põllumajandusministeerium või PRIA abi saanud isikult abi täielikku või osalist tagasimaksmist.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhul teeb Põllumajandusministeerium või PRIA ettekirjutuse abi tagasinõudmise kohta 30 päeva jooksul rikkumisest teadasaamisest arvates. Ettekirjutus saadetakse abi saanud isikule posti teel lihtkirjaga või väljastusteatega tähtkirjaga 10 tööpäeva jooksul ettekirjutuse tegemisest arvates.
(4) Abi tuleb tagasi maksta 60 päeva jooksul sellekohase ettekirjutuse saamisest arvates.
(6) Ettekirjutuse võib teha abi määramise otsuse tegemise päevast alates 10 aasta jooksul.
(7) Kui abi saanud isik ei maksa abi tagasi käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud tähtaja jooksul, on Põllumajandusministeeriumil või PRIA-l õigus anda ettekirjutus sundtäitmisele täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
§ 43. Sihtasutuse antud riigiabi ja vähese tähtsusega abi tagasinõudmine
(1) Sihtasutus määrab riigiabi või vähese tähtsusega abi andmise lepingus kindlaks abi kasutamise sihtotstarbe. Sihtasutus kontrollib, et tema antud abi kasutatakse sihipäraselt.
(5) Sihtasutuse antud riigiabi ja vähese tähtsusega abi tagasinõudmise suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 42 lõikeid 2, 5 ja 8 koos käesolevast paragrahvist tulenevate erisustega.
(2) Ebaseaduslikuks riigiabiks loetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktis f nimetatud abi.
(3) Riigiabi väärkasutamiseks loetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktis g sätestatud tegevus.
11. peatükk RIIGIABI JA VÄHESE TÄHTSUSEGA ABI ARUANDLUS
(1) Põllumajandusministeerium koostab Euroopa Komisjoni saadetud eeltäidetud põllumajandusliku riigiabi aruandetabeli alusel eelmisel kalendriaastal antud riigiabi aastaaruande ning edastab selle elektrooniliselt Eesti Vabariigi Alalisele Esindusele Euroopa Liidu juures, kes edastab aruande Euroopa Komisjonile hiljemalt 30. juuniks või Euroopa Komisjoni poolt kehtestatud tähtpäevaks.
(2) Põllumajandusministeeriumil on õigus käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud aruande koostamiseks küsida andmeid riigiabi andjalt.
(1) [Kehtetu - RT I 2009, 56, 375 - jõust. 01.01.2010]
(2) PRIA esitab andmed eelmisel kalendriaastal makstud põllumajandusliku vähese tähtsusega abi saajate ja neile antud abi suuruse kohta abiliikide kaupa Põllumajandusministeeriumile 1. aprilliks.
(1) Käesoleva seaduse §-s 7 nimetatud PRIA kaudu antava riigiabi ja käesoleva seaduse § 17 lõigetes 1 ja 2 nimetatud vähese tähtsusega abi, abi taotlejate ja abi saajate andmed ning perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse alusel PRIA kaudu antud toetuste, toetuste taotlejate ja toetuste saajate andmed kannab PRIA Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse alusel ja korras peetavasse põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse.
(2) Põllumajandusministeerium, PRIA, sihtasutus ja muu seaduse alusel abi andja kannavad nende kaudu antud käesoleva seaduse § 17 lõikes 1 nimetatud põllumajandusliku vähese tähtsusega abi andmed konkurentsiseaduse alusel peetavasse riigiabi ja vähese tähtsusega abi registrisse.
(1) Tuulekaera esinemise ja leviku vältimise abinõude rakendamata jätmise või tuulekaera tõrjekava esitamata jätmise eest –
(2) Käesoleva seaduse §-s 48 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Põllumajandusamet.


Sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise ja maksmise kord Võhma linnas – Riigi Teataja
Sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise ja maksmise kord Võhma linnas
Sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise ja maksmise kord Võhma linnas - sisukord
§ 3 Sotsiaaltoetuse taotlemine
§ 4 Sotsiaaltoetuse määramine ja maksmine
§ 5 Toetuste määrad ja liigid
§ 9 Paljulapselise pere koolitoetus
§ 10 Laste jõulupakid
§ 11 Toetuste liigid ja määrad
§ 12 Hoolekandeasutustes viibivate isikute toetus
§ 13 Toidurahatoetus
§ 14 Muu ühekordne toetus
§ 15 Küttetoetus
§ 16 Laagritoetus
§ 17 Vältimatu toetus
§ 18 Varasema õigusakti kehtetuks tunnistamine
RT IV, 29.03.2016, 174
Vastu võetud 23.03.2016 nr 10
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lg 1 p 5, sotsiaalhoolekande seaduse § 14 alusel.
(1) Käesolev kord reguleerib Võhma Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) eelarvelistest vahenditest sotsiaaltoetuste (edaspidi toetus) taotlemise, määramise ja maksmise tingimusi ja korda.
(2) Toetusi makstakse isikutele, kelle Eesti Rahvastikuregistrisse (edaspidi rahvastikuregister) kantud alaline elukoht on Võhma linn. Vältimatu abina makstakse toetust isikutele, kes viibivad Võhma linnas ning on sattunud sotsiaalselt abitusse olukorda.
(3) Toetuste maksmise eesmärgiks on abi osutamine vähekindlustatud või toimetulekuraskustes isikutele ja peredele sotsiaalsete probleemide ennetamiseks, kõrvaldamiseks või leevendamiseks, toetades isikute igapäevast iseseisvat toimetulekut.
(4) Toetuste maksmiseks eraldatud vahendite üle peavad arvestust sotsiaalnõunik ja pearaamatupidaja.
1) sotsiaaltoetus – isiku või perekonna toimetulekut soodustav rahaline hüvitis;
3) sissetulekust mittesõltuv sotsiaaltoetus – makstakse käesoleva korra alusel sihtgrupile nimekirja alusel, arvestamata saaja sissetulekut;
4) sissetulekust sõltuv sotsiaaltoetus – makstakse arvestades taotleja majanduslikku hetkeolukorda, sissetulekuid, toimetulekut ja võimalusi;
5) perekond – üksi elav isik, isikud, kes on abielus või abieluga sarnanevas suhtes ja nende ülalpidamisel olevad lapsed või vanemad ning teised isikud, kes elavad samas eluruumis ja neil on ühine majapidamine;
6) vähekindlustatud isik või pere – pere, kelle sissetulek ühe pereliikme kohta on alla kahekordse riikliku toimetulekupiiri;
7) ajutine majandusraskus – töötuse, õnnetusjuhtumi, raske haigestumise või muul sarnasel põhjusel majanduslikult raske olukord;
8) vältimatu sotsiaalabi – abi, mida osutatakse sotsiaalselt abitusse olukorda sattunud isikule, tagades vähemalt toidu, riietuse ja ajutise majutuse;
9) sotsiaaltöötaja – linnavalitsuse sotsiaaltöö spetsialist (sotsiaalnõunik, hoolekandespetsialist).
§ 3. Sotsiaaltoetuse taotlemine
(1) Toetuse ja selle suuruse määramisel arvestatakse taotleja konkreetset abivajadust (v.a sissetulekust mittesõltuv toetus), toetuse maksmise tingimusi, linna eelarves kalendriaastaks toetuste maksmiseks ette nähtud rahaliste vahendite kogumahtu ja linnavalitsuse poolt kehtestatud toetuste määra.
(2) Sotsiaaltoetuste taotlemise aluseks on taotleja poolt linnavalitsusele esitatud nõuetekohaselt täidetud taotlus (Lisa 1) paberkandjal või digitaalselt allkirjastatuna elektooniliselt. Taotluses on esitatud kõik teadaolevad tõesed ja täielikud andmed, lisades taotlusele dokumendid ja muud tõendid, mis on vajalikud toetuse saamise õiguse väljaselgitamiseks.
(3) Sissetulekust sõltuvate toetuste taotlemisel on hüvitise saamiseks vaja lisada avaldusele andmed perekonna sissetulekute kohta (palgatõend, pangaväljavõte vms) ning kulutusi tõendavad dokumendid hüvitise saamiseks.
(4) Toetuse taotleja vastutab esitatud andmete õigsuse eest oma allkirjaga ning annab nõusoleku töödelda taotlusel märgitud isikute andmeid avalduse lahendamise eesmärgil.
(5) Taotlus esitatakse üldjuhul linnavalitsusse 20. kuupäevaks.
§ 4. Sotsiaaltoetuse määramine ja maksmine
(1) Sissetulekust mittesõltuvate sotsiaaltoetuste puhul on määramise ja maksmise aluseks käesolev kord ja sotsiaaltöötaja poolt sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistris (edaspidi STAR) koostatud rahaleht. Abivajaduse hindamist sotsiaaltöötaja poolt ei toimu.
(2) Sissetulekust sõltuvate toetuste arvestamise aluseks on perekonna kõikide liikmete kolme eelneva kalendrikuu keskmine sissetulek.
(3) Leibkonna sissetulekute arvutamisel võidakse arvesse võtta ka taotlejast eraldi elava lähisugulase sissetulekuid, kui ta perekonnaseadusest tulenevalt on kohustatud taotlejat või tema perekonda ülal pidama.
(4) Sissetulekute hulka ei loeta:
1) käesoleva määruse järgi saadud sotsiaaltoetusi;
2) vajaduspõhist peretoetust;
3) puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse alusel makstavaid toetusi, välja arvatud puudega vanema toetust ning kui toetust taotletakse kulude kompenseerimiseks, mis on kaetud puudega inimese toetuse saamisega;
(5) Sissetulekust sõltuvat toetust määratakse üldjuhul isikule või perekonnale, kus perekonna tulu ühe pereliikme kohta on väiksem kui kahekordne riiklik toimetulekupiir. Samuti üksi elavale pensionärile, kellel puuduvad perekonnaseaduse alusel ülalpidamise kohustusega isikud ja kelle pension on väiksem kui riiklik kahekordne toimetulekupiir.
(6) Taotlus registreeritakse linnavalitsuses ja suunatakse edasi sotsiaaltöötajale, kes menetleb avaldust ning hindab isiku/perekonna abivajadust ning suunab materjalid linnavalitsuse sotsiaalkomisjoni (edaspidi s otsiaalkomisjon).
(7) Vajadusel võib sotsiaaltöötaja küsida täiendavaid andmeid või dokumente, mis on vajalikud abivajaduse väljaselgitamiseks.
(8) Toetuse taotlemisel ja andmisel on hüvitise andjal põhjendatud kahtluse korral hüvitise saamise õiguse olemasolu või hüvitise ulatuse kohta õigus kontrollida hüvitise andmise aluseks olevaid asjaolusid, sealhulgas hüvitise taotlemise käigus esitatud andmete, dokumentide ja muude tõendite õigsust.
(9) Hüvitise taotlemisel peab isik aitama igakülgselt kaasa eesmärgipärasele ja efektiivsele menetlusele ning asjaolude muutumise korral hüvitise kohandamisele. Ta peab osalema aktiivselt talle hüvitise andmises, sealhulgas täitma hüvitise andmisega seotud kõrvaltingimusi ning kasutama talle hüvitisena antud vahendeid sihtotstarbeliselt.
(10) Sissetulekust sõltuvate sotsiaaltoetuste määramise või mittemääramise, suuruse ja maksmise viisi (arveldusarvele või sularahas) kohta teeb otsuse linnavalitsus sotsiaalkomisjoni ettepanekul, kinnitades otsuse korraldusega. Keelduva otsuse puhul märgitakse haldusaktis ära ka hüvitise andmisest keeldumise põhjendus.
(11) Andmed sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kohta kantakse riigi infosüsteemi kuuluvasse sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrisse (STAR).
(12) Väljamaksmine toimub linnavalitsuse korralduse ja STAR rahalehtede või muude toetust puudutavate dokumentide alusel.
(13) Vältimatu abi kohesel vajadusel on sotsiaaltöötajal õigus anda vajaminevat abi, s.h toetust koheselt taotluse esitamisel ühe päeva jooksul, informeerides sellest linnavalitsust abi andmisele järgneval linnavalitsuse istungil.
(14) Toetuse menetlemisest ja määramisest võib keelduda, kui:
1) taotleja on esitanud valeandmeid või teadlikult andmeid varjanud;
2) taotleja on eelnevalt määratud toetust kasutanud mittesihipäraselt;
3) kui taotleja või tema perekonnaliikme kasutuses või omandis olevad vallas- ja kinnisasjad tagavad temale või leibkonnale toimetulekuks piisavad elatusvahendid;
4) taotleja või tema leibkonnaliige on töövõimeline 18-aastane kuni vanaduspensioniealine isik, kes ei tööta ega õpi ning on rohkem kui ühel korral ilma mõjuva põhjuseta keeldunud sobivast tööst või osalemast tööturuteenuses või linnavalitsuse korraldatavas iseseisvale toimetulekule suunatud sotsiaalteenuses või õppeprotsessis;
5) taotlejal või temaga koos elaval ülalpidamist saama õigustatud lapsel või muul abivajaval alanejal või ülenejal sugulasel, kes ei ole võimeline ennast ise ülal pidama, on õigus elatist saada, kuid kes keeldub elatise saamise kohta dokumenti esitamast või elatist sisse nõudmast;
6) toetuse vajadust on võimalik või otstarbekas katta muude teenuste või toetustega;
7) linnavalitsusele teadaolevalt taotluse esitanud isik või tema pereliikmed töötavad tööle vormistamata Eestis või välismaal;
8) taotleja või tema perekonna liikmete suhtes esineb muid asjaolusid, mis sotsiaalkomisjoni liikmete arvamusel ei anna alust toetuse määramiseks;
9) toetuste maksmiseks puuduvad eelarves vahendid.
(15) Kui toetus maksti isikule käesoleva paragrahvi 4 lõikes 14 p 1 sätestatud asjaoludel, tagastab isik saadu vabatahtlikult. Kui isik keeldub saadut vabatahtlikult hüvitamast, võib toetuse määraja teha isikule ettekirjutuse toetuse tagastamiseks. Ettekirjutuse täitmata jätmise korral nõutakse toetus tagasi seaduses sätestatud korras.
2. peatükk SISSETULEKUST MITTESÕLTUVAD SOTSIAALTOETUSED
§ 5. Toetuste määrad ja liigid
(1) Võhma linna eelarvest makstavate sissetulekust mittesõltuvate sotsiaaltoetuste (v.a laste jõulupakid) määrad kinnitab Võhma linnavolikogu oma õigusaktiga.
(2) Sissetulekust mittesõltuvad toetused on sihtgrupipõhised toetused ja hüvitis makstakse välja isiku taotluse alusel ilma abivajaduse hindamiseta. Toetus on linnapoolne hüvitis leevendamaks sihtgrupi majanduslikku olukorda suuremaid kulutusi nõudvate sündmuste puhul.
(3) Sissetulekust mittesõltuvad sotsiaaltoetused on:
4) laste jõulupakid;
5) paljulapselise pere koolitoetus.
(4) Toetuste taotluste vormid kehtestab linnavalitsus (v.a laste jõulupakid).
(1) Sünnitoetust on õigustaotleda ühel lapsevanemal iga sündinud lapse kohta, kui lapsevanema ning tema sündinud lapse rahvastikuregistrisse kantud elukohaks on Võhma linn.
(2) Vanemal on õigus saada sünnitoetust, kui sünd on registreeritud ühe kuu jooksul lapse sünnist ja üks vanematest on oma elukoha registreerinud Võhma linnas vähemalt kuus kuud enne lapse sündi.
(3) Sünnitoetust makstakse kahes võrdses osas järgmiselt: esimene osa (pool toetuse määrast) pärast lapse sündi ja teine osa lapse aastaseks saamisel.
(4) Sünnitoetuse teine osa makstakse välja ainult juhul, kui toetuse taotleja ja lapse elukohana on lapse sünnist kuni aastaseks saamiseni rahvastikuregistris katkematult registreeritud Võhma linn.
(5) Sünnitoetuse taotlus (nii esimese kui teise osa kohta esitatakse eraldi taotlus) registreeritakse linnavalitsuses, sotsiaaltöötaja menetleb avaldust, sisestades toetuse määramise andmed STARi ning STARi otsuse ja rahalehe alusel makstakse toetus välja isiku poolt taotlusele märgitud arveldusarvele või sularahas.
(1) Matusetoetust on õigus saada isiku, kelle elukohana surmahetkel rahvastikuregistris oli Võhma linn, matuse korraldajal. Matuse korraldaja on isik, kes kannab surnu matuse korraldamise kulud.
(2) Toetus makstakse matuse korraldajale kolme (3) tööpäeva jooksul pärast linnavalitsusele toetuse taotluse esitamist.
(3) Juhul, kui matuse korraldajaks on linnavalitsus, arvestatakse matusetoetuseks tegelik mõistlik kulu.
(4) Matusetoetuse taotlus registreeritakse linnavalitsuses ning sotsiaaltöötaja menetleb avaldust, sisestades toetuse määramise andmed STARi ning STARi otsuse ja rahalehe alusel makstakse toetus välja isiku poolt taotlusele märgitud arveldusarvele või sularahas.
(1) Ranitsatoetust on õigus saada esmakordselt Võhma Kooli 1. klassi astuvallapsel, kelle rahvastikuregistrisse kantud alaline elukoht on Võhma linn.
(2) Toetus määratakse lapsevanema või eestkostja avalduse ja kooliga võrreldud nimekirja alusel ning sotsiaaltöötajal on õigus kontrollida kooli vastuvõtu nimekirju.
(3) Toetus makstakse üldjuhul augusti- või septembrikuu jooksul ühele lapsevanemale või eestkostjale, erandjuhul teeb linnavalitsuse sotsiaalkomisjon toetuse maksmise viisi kohta ettepaneku linnavalitsusele.
(4) Ranitsatoetuse maksmine vormistatakse linnavalitsuse korraldusega.
§ 9. Paljulapselise pere koolitoetus
(1) Toetust võivad taotleda kolme ja enama lapsega pered, esitades vormikohase taotluse linnavalitsusele.
(2) Toetust makstakse perele üks kord aastas üldjuhul augusti- või septembrikuus ja toetuse suurus on seotud kutse- ja üldhariduskoolis õppivate laste arvuga.
(3) Paljulapselise pere koolitoetuse maksmine vormistatakse linnavalitsuse korraldusega.
§ 10. Laste jõulupakid
(1) Jõulupakid on esemeline toetus, mille saamise õigus on rahvastikuregistri järgi registreeritud ja tegelikult Võhma linnas elavatel eelkooliealistel lastel ja Võhma Kooli 1.–4. klassi õpilastel üks kord aastas enne jõule.
(2) Jõulupakid ostetakse linnavalitsuse poolt ning toimetatakse kätte lasteasutuste kaudu. Kodustele eelkooliealistele lastele toimetab jõulupakid kätte linnavalitsus.
§ 11. Toetuste liigid ja määrad
(1) Sissetulekust sõltuvaid sotsiaaltoetusi makstakse vähekindlustatud, toimetulekuraskustes või ajutistes majandusraskustes isikutele ja peredele.
(2) Võhma linna eelarvest makstavate sissetulekust sõltuvate toetuste – küttetoetuse määra ning ühekordse toetuse piirmäära kinnitab Võhma linnavolikogu oma õigusaktiga.
1) hoolekandeasutuses viibivate isikute toetus;
2) toidurahatoetus;
3) muu ühekordne sotsiaaltoetus;
5) laagritoetus;
6) vältimatu toetus;
§ 12. Hoolekandeasutustes viibivate isikute toetus
(1) Hoolekandeasutustes viibivate isikute igakuulised ülalpidamiskulud katab linnavalitsus nendel isikutel, kellel puudub perekonnaseadusest tulenev(ad) ülalpidamiskohustusega isik(ud) või ta(nad) pole võimeline ise ülalpidamiskulusid katma.
(2) Isik tasub ülalpidamiskuludeks vähemalt 90% oma pensionist ja 100% riiklikest (s.o puudega isiku toetus) või muudest toetustest. Kulude katmiseks koostatakse kahe- või kolmepoolne leping linnavalitsuse, hooldatava ja hooldusasutuse vahel, kus näidatakse hooldatava omaosalus ja tema kasutada jääv summa ühes kalendrikuus.
(4) Juhul, kui hooldatav suunatakse osaliselt linna poolt finantseeritavale hooldusele hoolekandeasutuses ning hooldataval ei ole ülalpidamiskohustusega isikut ega kedagi teist, kes osaleb hooldatava ülalpidamiskulude katmisel ja hooldataval on kinnisvara, võib sõlmida isikuga lepingu olemasoleva vara arvelt ülalpidamiskulude katmiseks. Linn võtab sellisel juhul endale kohustuse kanda ülalpidamiskulud kuni hooldatava elu lõpuni.
§ 13. Toidurahatoetus
(1) Toetus on mõeldud Võhma lasteaias käiva lapse toidukulude osaliseks või täielikuks kompenseerimiseks. Toetuse määr võib olla 50–100% tegelikust kulust. Toetust ei maksta suvekuude eest (juuni, juuli, august).
(2) Lapsevanem või eestkostja esitab linnavalitsusele taotluse lapse lasteaia toidukulude katmiseks üldjuhul hiljemalt 20. augustiks. Taotluses kajastuvad andmed perekonna suuruse ja sissetulekute kohta.
(3) Hilisemalt esitatud toetuse taotlusi rahuldatakse esitamise kalendrikuust.
(4) Linnavalitsuse sotsiaalkomisjon arutab laekunud taotlusi ja teeb ettepaneku linnavalitsusele toetuse suuruse kohta. Linnavalitsus kinnitab toetuse maksmise või mittemaksmise korraldusega.
(5) Toetuse määramine ja suurus sisestatakse igakuiselt sotsiaaltöötaja poolt STARi. Toetus kantakse otse lasteaia arvelduskontole vastavalt raamatupidamises kajastuvatele andmetele ja STARi rahalehele.
§ 14. Muu ühekordne toetus
(1) Ühekordset toetust määratakse üldjuhul vähekindlustatud isikule või perele, kes on sattunud sotsiaalselt abitusse olukorda elatusvahendite kaotuse või planeerimatu väljamineku tõttu, üks kord aastas, soodustamaks isiku(te) igapäevast toimetulekut. Kulud hüvitatakse üldjuhul osaliselt.
(2) Taotleja esitab linnavalitsusele kirjaliku vormikohase avalduse, milles kajastuvad perekonnaliikmete andmed, sissetulekud, lisatakse kuludokumendid või muud dokumendid, mis on vajalikud toetuse määramiseks.
(3) Muu ühekordse toetuse taotlemise põhjuseks võib olla õnnetusjuhtumi (pereliikme haigus või invaliidistumine, loodusõnnetus, tulekahju vm ettenägematu asjaolu) tagajärgede likvideerimisega seotud kulude osaline hüvitamine.
(4) Sotsiaalkomisjon võib otsustada ühekordse toetuse maksmise:
1) perekondadele, kelle sissetulekud ületavad käesolevas määruses kehtestatud sissetulekupiiri, kuid toetus on hädavajalik leibkonna iseseisva toimetuleku säilitamiseks;
2) määrata toetust sotsiaaltöötaja põhjendatud ettepanekul juhtumipõhiselt.
(5) Linnavalitsus otsustab sotsiaalkomisjoni ettepanekul toetuse maksmise või mitte maksmise ning toetuse suuruse ja väljamaksmise viisi, kinnitades otsuse korraldusega.
(6) Toetus makstakse taotlejale, eestkostjale/hooldajale või teenuse osutajale.
§ 15. Küttetoetus
(1) Küttetoetus on ühekordne toetus eluruumi (kaugkütteta eluruumid) küttekulude kompenseerimiseks. Taotlusele lisatakse kuludokument (küttepuude ostu tšekk vms).
(2) Küttetoetust määratakse taotlejale üks kord aastas.
(3) Iga küttetoetuse taotlust menetletakse linnavalitsuse sotsiaalkomisjoni koosolekul juhtumipõhiselt, arvestades taotleja võimalusi ja vahendeid ise kütet muretseda.
§ 16. Laagritoetus
(1) Laagritoetus on ühekordne toetus, mida makstakse lapse riigieelarvest osaliselt finantseeritud soodustuusiku maksumuse täielikuks või osaliseks hüvitamiseks.
(2) Laagritoetust saab taotleda vähekindlustatud pere, paljulapseline pere, üksikvanemaga pere (kui puudub teise vanema toetus), esitades linnavalitsusele vormikohase avalduse.
(3) Linnavalitsuse sotsiaalkomisjon arutab laekunud taotlusi ja teeb ettepaneku linnavalitsusele toetuse suuruse kohta. Linnavalitsus kinnitab toetuse maksmise või mittemaksmise korraldusega.
(4) Laagritoetus kantakse laagrikorraldaja arvele.
§ 17. Vältimatu toetus
(1) Erandolukorras abitusse olukorda sattunud isikule/perele võib määrata tekkinud kohese vajaduse korral toetuse sotsiaalnõunik.
(2) Toetus makstakse sotsiaalnõuniku poolt kinnitatud STAR otsuse ja rahalehe alusel taotlejale või rahalehel märgitud isikule. Toetuse võib välja maksta esemelisena (toiduained vms).
§ 18. Varasema õigusakti kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks Võhma Linnavolikogu 16. detsembri 2010. a määrus nr 16 “Sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise ja maksmise kord Võhma linnas”.


PPT - Riigikaitse ja seadusandlus PowerPoint Presentation - ID:3349998
Riigikaitse ja seadusandlusPowerPoint Presentation
Riigikaitse ja seadusandlus
<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/3349998" width="600" height="485" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>
Riigikaitse ja seadusandlus - PowerPoint PPT Presentation
Riigikaitse ja seadusandlus. Loengu kava:. Eesti Vabariigi põhiseadus Riigikaitse Rahuaja riigikaitse seadus Üldsätted Kaitsejõud Riigikaitse põhikavad Eesti kaitsevägi Struktuur Ülesanded Kaitseväeteenistuse seadus Julgeolekupoliitika alused. Õigusaktide legitiimsus.
PowerPoint Slideshow about 'Riigikaitse ja seadusandlus' - venice
Riigikaitse põhikavad
Julgeolekupoliitika alused
Õigusaktide legitiimsus
Rahvahääletusel vastuvõetud seadused
Riigikogu koosseisu häälteenamusega vastuvõetud seadused
Riigikogu poolthäälte enamusega vastuvõtud seadused
Vabariigi Presidendi poolt välja antud seadlused
Vabariigi valitsuse poolt välja antud määrused ja korraldused
Ministrite poolt välja antud määrused ja käskkirjad
Kaitseväejuhataja käskkirjad
EV põhiseadus - Riigikaitse
§124. Eesti kodanikud on kohustatud osa võtma riigikaitsest seaduses sätestatud alustel ja korras.
§126. Riigikaitse korralduse sätestavad rahuaja riigikaitse seadus ja sõjaaja riigikaitse seadus.
§127. Riigikaitse kõrgeimaks juhiks on Vabariigi President.
§2. Riigikaitse eesmärk
1. Riigikaitse eesmärk on säilitada Eesti riigi iseseisvus ja sõltumatus, tema maa-ala, territoriaalvete ning õhuruumi lahutamatu ja jagamatu terviklikkus, põhiseaduslik kord ning rahva turvalisus.
2. Riigikaitse eesmärkide saavutamiseks rakendatakse seaduses sätestatud alustel ja korras totaalkaitse põhimõttel kogu rahvas ning rahva ja riigi jõuallikad.
3. Riigikaitse eesmärkide saavutamisel juhindutakse Eesti põhiseadusest ja seadustest ning rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud normidest ja põhimõtetest.
4. Eesti Vabariik arendab riigikaitse eesmärkide saavutamiseks rahvusvahelist koostööd ning võib ühineda sõjaliste ja kaitsealaste lepete ja liitudega.
§11. Kaitsejõud
Kaitsejõududeks on:1. kaitsevägi;2. Kaitseliit;3. Siseministeeriumi valitsemisalas olevad sõjaväeliselt korraldatud üksused.
§12. Kaitsevägi
1. Kaitsevägi on Vabariigi Valitsuse alluvuses olev sõjaväeliselt korraldatud täidesaatva riigivõimu asutus.
2. Kaitsevägi on Kaitseministeeriumi valitsemisalas.
3. Kaitsevägi:	1) kaitseb riiki sõjaliselt;	2) valmistub riigi sõjaliseks kaitseks;	3) osaleb Eesti riigi rahvusvaheliste sõjaliste kohustuste täitmisel;	4) osaleb pääste- ja hädaabitöödel Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras;	5) täidab teisi talle seadusega pandud ülesandeid.
4. Kaitseväge finantseeritakse riigieelarvest.
5. Kaitsevägi valdab ja kasutab oma ülesannete täitmiseks relvi ja lahingutehnikat.
6. Kaitsevägi teeb oma ülesannete täitmisel koostööd riigiasutuste ja kohalike omavalitsustega.
§26. Julgeolekupoliitika alused
1. Julgeolekupoliitika alused määravad kindlaks Eesti ja rahvusvahelise julgeolekupoliitilise keskkonna ja ohutegurid, kirjeldavad riigi ja rahva valmisolekut riigikaitseks.
2. Julgeolekupoliitika alused kiidab Vabariigi Valitsuse ettepanekul heaks Riigikogu oma otsusega.
§27. Sõjalise kaitse strateegiline kava
1. Sõjalise kaitse strateegiline kava käsitleb riigi sõjalist strateegiat välise sõjaohu kõrvaldamiseks, üldise kaitselahenduse kirjeldust, riigikaitseks eraldatavaid ressursse, kaitseväe rahuaja koosseisu ja sõjaaja koosseisu ning kaitsevõime tõstmise prioriteetseid suundi.
2. Sõjalise kaitse strateegilise kava kehtestab Vabariigi Valitsus kaitseministri ettepanekul viieks aastaks. Vabariigi Valitsus võib kaitseministri ettepanekul teha sõjalise kaitse strateegilises kavas muudatusi.
§28. Kaitsetegevuse operatiivkava
1. Kaitsetegevuse operatiivkava annab riigikaitseks planeeritavate sõjaliste operatsioonide läbiviimise üldjuhised.
2. Kaitsetegevuse operatiivkava kehtestab kaitseväe juhataja.
Sõjaväe mudelid
Elukutseline e palgasõjavägi - põhineb lepingulises teenistuses olevatel kaitseväelastel. Mingil määral on elukutselisi sõjaväelasi kõikide riikide kaitsevägedes. Ainult elukutselistest koosneva sõjaväe ülalpidamine on maksumaksja jaoks kulukas. Peale selle ei võimalda palgasõjavägi ette valmistada reservi juhuks, kui tekib vajadus märgatavalt suurema isikkoosseisu formeerimiseks. Seega võivad küllaldase suurusega elukutselist sõjaväge endale lubada vaid niisugused suured ja rikkad riigid nagu USA ja Suurbritannia.
Reservsõjavägi - on sõjaväe mudel, mille puhul õpetatakse üksused välja kohustusliku ajateenistuse ja reservi õppekogunemiste kaudu. Reservväelased mobiliseeritakse üksustesse vaid sõjalise ohu suurenemise korral või muul riikluse säilitamiseks ja kodanike päästmiseks või abistamiseks olulisel põhjusel. Reservsõjavägi on kõige odavam sõjaväe mudel ning tagab väikese rahvaarvu ja vähem rikaste riikide kaitsmiseks piisava sõjalise jõu. Seda mudelit on kasutatud näiteks Soome, Rootsi, Ðveitsi ja Saksamaa kaitseväe puhul.
Kaitsevägi on kaitsejõudude tähtsaim osa, mis on pidevas valmisolekus riigi sõjaliseks kaitseks.
Kaitseväe peamised ülesanded rahuajal on:
Relvastatud vastupanu osutamine agressorile riigi kogu territooriumi ulatuses
osalemine pääste- ja hädaabitöödel, kui tsiviilstruktuurid selleks abi vajavad (näiteks loodusõnnetuste puhul)
Rahvusvahelise üldsuse teavitamine agressioonist või agressiooniohu suurenemisest
Kaitseväe üksuste ja reservi sõjalise väljaõppe ja valmisoleku tagamine
Osalemine rahvusvahelises julgeolekualases koostöös
Osalemine elanike ja tsiviilstruktuuride riigikaitsealasel ettevalmistamisel
Kaitseväe ülesanded kriisi korral:
intensiivistada Eesti ja selle lähiümbruse õhuruumi seiret ja Eesti õhuruumi kontrolli
intensiivistada järelevalvet ja kontrolli riigi territoriaalvete üle ja osaleda totaalkaitsestruktuuri käivitamises
valmistuda üleminekuks rahuajal ettevalmistatud sõjaaegsele juhtimisstruktuurile ning alustada osalist või täielikku mobilisatsiooni, integreerida teiste ministeeriumide üksused (piirivalve ja päästeameti üksused, politsei ning omavalitsuste struktuurid, kellel on riigikaitselisi kohustusi)
suurendada üksuste valmisolekutaset vastavalt kujunenud olukorrale
valmistuda välisabi ja välisvägede vastuvõtuks ning koostööks nendega
Kaitseväe ülesanded sõjaajal:
kaitsta riigi territoriaalset terviklikkust kaitseplaani ja seaduslike võimude ettekirjutuste järgi
korraldada teiste riikide üksuste saabumist ja teha nendega koostööd, sealhulgas hoida võimaluse piires kontrolli all mereühendusteed ja kaitsta juurdepääse kindlaksmääratud sadamatele ja lennuväljadele
tagada koostöös teiste riikide üksustega võimaluse piires kontroll riigi õhuruumi üle ja teostada strateegiliste objektide õhukaitset
Eesti kaitseväe struktuur
Üksuste asukohad
Kaitseväeteenistuseks loetakse teenistust kaitseväes, Kaitseliidus ja teistes seaduse alusel loodud sõjaväeliselt korraldatus asutustes ja üksustes sõjaväelise auastmega ametikohtadel
2. Kaitseväeteenistuse liigid on:
1) tegevteenistus
2) reservteenistus
3. Tegevteenistuse liigid on:
1) ajateenistus
2) lepinguline teenistus
3) osavõtt õppekogunemistest
1. Meessoost Eesti kodanik on kohustatud teenima kaitseväes – täitma kaitseväeteenistuskohustust
2. Aja kestel, mil kodanik on kohustatud täitma kaitseväeteenistuskohustust, on ta kaitseväekohustuslane. Eesti kodanik on kaitseväekohustuslane 16. kuni 60. eluaastani, kui teda ei ole käesolevas seaduses sätestatud alustel ja korras kustutatud kaitseväekohustuslaste registrist
3.Kaitseväekohustuslased jagunevad kutsealusteks, ajateenijateks ja reservväelasteks
§7. Kutsealune
§8. Kaitseväelane
1. Kaitseväelane on tegevteenistuses olev Eesti kodanik
2. Kaitseväelased jagunevad tegevteenistuse liigi alusel
1) ajateenijateks2) kaadrikaitseväelasteks3) õppekogunemisest osavõtvateks reservväelasteks
§9. Ajateenija
1. Ajateenija on käesoleva seaduse alusel ajateenistuskohustuse täitmisele kutsutud kaitseväekohustuslane
2. Ajateenijad jagunevad sõjaväelise auastme järgi sõduriteks ja nooremallohvitserideks
§12. Reservväelane
1. Reservväelane on kaitseväekohustuslane, kes oma tervise seisundi ja vanuse poolest on tunnistatud kaitseväeteenistuskõlblikuks ning arvatud kaitseväe reservi
§27. Sõjaväeline auaste
1. Eesti sõjaväeline auaste (edaspidi auaste) on kaitseväelasele või reservväelasele sõltuvalt tema sõjaväelisest väljaõppest ja haridusest, sõjaväelise auastmega ametikohast, tegevteenistuse staažist ning põhiväeliigist Eesti Vabariigi nimel antav nimetus
2. Auastmete põhiliigid on sõduri-, allohvitseri- ja ohvitseriauastmed
§45. Kutsealusena arvelevõtmise kohustus
1. Eestis elav kutsealune on kohustatud ennast elukohajärgses riigikaitseosakonnas arvele võtma kaitseväeteenistuskohustuse täitmiseks enne selle aasta 1. detsembrit, mille jooksul ta saab 17-aastaseks
2. Välisriigis elav kutsealune on kohustatud ennast kaitseväeteenistuskohustuse täitmiseks arvele võtma Eesti Vabariigi saatkonnas või konsulaadis käesoleva paragrahvi lõikes 1 märgitud tähtajaks
3. Käesoleva paragrahvi lõikes 1 märgitud tähtajaks mõjuva põhjuseta kaitseväeteenistuskohustuse täitmiseks arvele võtmata jätnud kutsealune, samuti käesoleva seaduse §-s 46 sätestatud arvelevõtmise korda rikkunud kutsealune võetakse vastutusele käesolevas seaduses, karistusseadustikus ja väärteomenetluse seadustikus sätestatud alustel ja korras
4. Kaitseväeteenistuskohustuse täitmiseks arvele võtmata jätmise eest vastutusele võtmist välistavateks põhjusteks loetakse:1) kutsealuse haigust, mis ei võimaldanud elukohajärgsesse riigikaitseosakonda või Eesti Vabariigi saatkonda või konsulaati ilmuda2) kutsealuse viibimist vahi all
3) vääramatust jõust sõltuvaid või kutsealuse tahtest või tegevusest mittesõltuvaid takistusi, mis ei võimaldanud elukohajärgsesse riigikaitseosakonda või Eesti Vabariigi saatkonda või konsulaati ilmuda
§46. Kutsealuse arvelevõtmise kord
1. Arvelevõtmisel on kutsealune kohustatud esitama andmed oma hariduse, õppe- või töökoha kohta ning perekondlikku või majanduslikku olukorda tõendavad dokumendid või osutama nende asukohale, kui tal puudub neile juurdepääsu võimalus
3. Arvelevõetud kutsealusele teatab riigikaitseosakond kirjalikult tema tervise seisundi kontrollimiseks määratud riigikaitseosakonna arstlikku komisjoni kohustusliku ilmumise aja ja koha
4. Alalise elukoha muutmise korral on kutsealune kohustatud end uue elukoha järgses riigikaitseosakonnas arvele võtma 10 tööpäeva jooksul
§51. Kutsealuse kutsumine ajateenistusse
1. Kutsealused kutsutakse ajateenistusse 18kuni27 aasta vanuselt (kaasa arvatult)
2. Kutsealuse ilmumata jäämisest teenistuskohta teatab riigikaitseosakond politseile kutsealuse võtmiseks kriminaalvastutusele
3. Kutsealune, kes on asunud omandama kõrgharidust positiivselt akrediteeritud õppekava alusel kutseõppeasutuses, rakenduskõrgkoolis või ülikoolis, kutsutakse ajateenistusse temale sobival ajal hiljemalt kolme aasta jooksul, arvates õppeasutusse vastuvõtmisest
§52. Ajapikendus
Ajapikendus on kutsealuse tegevteenistusse kutsumise edasilükkamine määratud ajaks või teatud tingimustel
§53. Ajapikenduse andmine haiguse või tervisehäire tõttu
1. Ajateenistusse kutsumisel võib riigikaitseosakonna arstliku komisjoni otsuse alusel anda kutsealusele ajapikendust haiguse või tervisehäire ravimiseks kuni 28-aastaseks saamiseni
2. Ajapikendust haiguse või tervisehäire ravimiseks võib kutsealusele perioodiliste arstlike läbivaatuste alusel anda iga kord tähtajaga kuni kolm aastat
Perekondlikel või majanduslikel põhjustel antakse kutsealusele ajapikendust, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
1. ta on lapsevanem, eestkostja või muu last ülalpidav isik perekonnaseadusetähenduses, kes peab üleval vähemalt kahte või üksinda vähemalt ühte last;
2. ta on ainus isik, kes hooldab raske või sügava puudega inimest, kelle ülalpidamise kohustus tuleneb perekonnaseadusest
Julgeolekupoliitika eesmärk ja põhisuunad
Tulenevalt riiklikest huvidest ning liikmelisusest NATOs ja Euroopa Liidus tegutseb Eesti oma julgeolekupoliitikas järgmistes põhisuundades:
aktiivne osalemine NATO ja Euroopa Liidu struktuuride töös ning koostöö tõhustamine teiste liikmesriikidega
osalemine oma kohustuste ja võimaluste piires rahvusvahelises julgeolekusüsteemis ja -koostöös, sealhulgas rahvusvahelistes kriisireguleerimis- ja rahuoperatsioonides
koostöös liitlastega sõjalise riigikaitse arendamine Eesti kaitsevõime tagamiseks
ühiskonna demokraatliku arengu tagamine ja riigi sisejulgeoleku tugevdamine
ühiskonna sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase turvalisuse tugevdamine
Julgeolekupoliitilised arengud maailmas
NATO ja Euroopa Liidu laienemisega on oluliselt suurenenud Euro-atlandi regiooni julgeolek ja stabiilsus. NATO ja Euroopa Liidu laienemine on mõjutanud positiivselt ka Läänemere piirkonna julgeolekukeskkonda – valdav enamik piirkonna riike kuulub Euroopa Liitu ja suur osa NATOsse
Rahvusvahelise julgeolekukeskkonna muutused on kaasa toonud uusi, mittekonventsionaalseid julgeolekuohte, nagu rahvusvaheline terrorism, massihävitusrelvade kontrollimatu levik, organiseeritud kuritegevus, relva- narko- inim- ja salakaubandus ning hädaolukordade tekitatud põgenike tulv. Sellises olukorras ei ole ükski maailma riik ega piirkond väljaspool ohtu
Kogu Euroopat puudutava sõjalise konflikti puhkemise võimalus ning ka konfliktioht Läänemere regioonis on vähenenud minimaalseks. NATO ja Euroopa Liidu liikmelisus vähendab sõjalist ohtu Eestile veelgi
Eesti julgeolekule ei ole praegu ega ka lähitulevikus otsest sõjalist ohtu. Ka keskmises ja pikemas perspektiivis on sõjaline rünnak ükskõik millise NATO liikmesriigi vastu vähetõenäoline. Sellise ohu taastekkimise eelduseks oleks rahvusvahelises julgeolekukorralduses toimuv jõuvahekordade märgatav muutus koos julgeolekukeskkonna olulise ja pikaajalise halvenemisega, mida ei ole ette näha. Pikemas perspektiivis ei saa sellise ohu taastekkimise võimalust siiski täielikult välistada
Kõige tõenäolisem sõjalise ohu allikas Eesti julgeolekule on mitmesugused sõjalist laadi kriisid. Eestit otseselt mõjutavaks sõjalist laadi kriisiks võib olla sõjalist laadi tegevus eesmärgiga avaldada Eestile või mõnele teisele NATO liikmele survet sobimatute poliitiliste otsuste või järeleandmiste tegemiseks Eestit otseselt mõjutava sõjalise iseloomuga kriisi võib esile kutsuda:
Eesti riigipiiride läheduses paiknevate vägede ootamatu suurendamine või ümberpaigutamine
rahvusvahelistele relvastuskontrolli lepingutele mittevastavad ulatuslikud õppused Eesti piiride vahetus läheduses
sihipärane Eesti õhuruumi, maismaapiiri või territoriaalvete puutumatuse rikkumine
Välispoliitiline tegevus julgeoleku tagamisel - NATO
Liikmelisus NATO-s kindlustab sõjalise julgeoleku ja võimaldab tulemuslikult osaleda rahvusvahelises julgeolekukoostöös ning kõige otstarbekamalt tagada Eesti riigi kaitse.
NATO liikme staatusest tulenevalt eraldab Eesti selle töös osalemiseks ja kohustuste täitmiseks vajalikud rahalised vahendid ja muud ressursid, osaleb NATO sõjalises struktuuris ja ühises kaitseplaneerimises. Eesti täidab Põhja-Atlandi lepingu artiklist 5 tulenevaid kohustusi NATO liikmesriigi vastu suunatud sõjalise rünnaku ärahoidmiseks ning tagasitõrjumiseks.
NATO liikmesriigid on võtnud endale kohustuse parandada oma sõjalisi võimeid eesmärgiga arendada kaasaegseid mitmeotstarbelisi, ümberpaigutatavaid, mobiilseid, jätkusuutlikke ning kiire reageerimisega üksusi. Julgeolekupoliitika elluviimisel lähtub Eesti oma kaitsepoliitikas nendest NATO raames võetud kohustustest ning osaleb ühiste eesmärkide täitmises.
Sõjalise riigikaitse osa julgeoleku tagamisel
Eesti sõjaline kaitse tagatakse koostöös liitlasvägedega. NATO liikmena juhindub Eesti oma sõjalist riigikaitset üles ehitades NATO kollektiivse kaitse põhimõtetest. Sõjalise riigikaitse arendamise alus on koostegutsemisvõimelisus NATO-ga ja NATO liikmesriikidega ning koostöö Euroopa Liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames
Totaalkaitse kontseptsioon
Totaalkaitse kujutab endast riigistruktuuride, omavalitsuste, kaitsejõudude ning kogu rahva vaimse, füüsilise, majandusliku ja muu potentsiaali alalist valmidust kriiside lahendamiseks ja kooskõlastatud ning ühendatud tegevust ohu või kallaletungi ärahoidmisel ja tõrjumisel ning rahvuse ellujäämisel
Territoriaalkaitse kontseptsioon
Riigi sõjaline kaitse tugineb territoriaalkaitse kontseptsioonile. Kaitsetegevusse on hõlmatud kogu riigi territoorium, alustades sõjalise vastupanuga piirialadel. Kindlalt kaitstakse strateegiliselt tähtsaid piirkondi, aeglustades vastase edasiliikumist kõrvalsuundadel, andmaks aega rahvusvaheliste agressioonivastaste meetmete ja sanktsioonide süsteemi käivitamiseks. Võitlus vaenlasega jätkub ka piirkondades, mis on ajutiselt tema kontrolli all.
Naiste varjupaikade liikumine Rootsis
Energiamajandust puudutavast seadusandlusest
Koolikorraldus ja kutseharidusega seotud seadusandlus