Haljala valla põhimäärus – Riigi Teataja
Haljala valla põhimäärus - sisukord
§ 2 Haljala valla sümbolid
§ 3 Haljala valla sümbolite kasutamine
§ 4 Haljala valla õigusaktide avalikustamine ja jõustumine
§ 5 Volikogu ja volikogu liige
§ 7 Volikogu eestseisus
§ 9 Revisjonikomisjon
§ 11 Volikogu komisjoni koosseisu valimine ja kinnitamine
§ 12 Volikogu komisjoni töökord
§ 13 Volikogu õigusakti ettevalmistamine
§ 14 Eelnõu menetlemine
§ 18 Õigusakti eelnõu muudatusettepaneku menetlemine
§ 20 Salajane hääletamine
§ 21 Erisused eelnõu menetlemisel mitmel lugemisel
§ 22 Vallavalitsus ja vallavanem
§ 23 Vallavanema asendamine
§ 24 Vallavanema valimine
§ 25 Vallavalitsuse kinnitamine
§ 26 Vallavalitsuse istung
§ 27 Vallavalitsuse komisjon
4 VOLIKOGU JA VALLAVALITSUSE NING KOMISJONIDE TÖÖS OSALEMINE ELEKTROONILISTE SIDEKANALITE KAUDU
§ 28 Volikogu istungil osalemine
§ 29 Vallavalitsuse istungil osalemine
§ 30 Komisjoni koosolekul osalemine
§ 31 Arengukava koostamise üldpõhimõtted
§ 32 Eelarvestrateegia koostamise üldpõhimõtted
§ 33 Vallaeelarve koostamise ja finantsjuhtimise üldpõhimõtted
§ 34 Valla osalemine eraõiguslikes isikutes
6 AMETIASUTUSED JA HALLATAVAD ASUTUSED
§ 35 Ametiasutus
§ 36 Hallatavad asutused
§ 37 Ühisamet ja -asutus
7 VALLA ESINDAMINE ja VÄLISSUHTLUS
§ 38 Valla esindamine
§ 39 Välissuhtlus
§ 40 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
RT IV, 22.04.2018, 1
Vastu võetud 17.04.2018 nr 13
Haljala valla (edaspidi valla) põhimääruses sätestatakse:
1) valla sümbolid ja nende kasutamine;
2) valla õigusaktide vastuvõtmine, avalikustamine ja jõustumine;
3) Haljala Vallavolikogu (edaspidi volikogu) tööorganid ja nende pädevus;
4) volikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord ja volikogu töökorraldus;
5) volikogu komisjonide moodustamine, komisjonidele õiguste ja kohustuste andmine ning komisjonide esimeeste ja aseesimeeste valimine;
6) Haljala Vallavalitsuse moodustamine, vallavanema valimise ja asendamise kord ning vallavalitsuse pädevus;
7) volikogu ja vallavalitsuse ning komisjonide töös osalemine elektrooniliste sidekanalite kaudu;
8) valla arengukava, eelarvestrateegia ja valla eelarve koostamise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted;
9) valla ametiasutuste, hallatavate asutuste ja ühisametite või -asutuste moodustamine;
10) valla esindamine ja välissuhtlus.
§ 2. Haljala valla sümbolid
(1) Haljala valla sümboliteks on vapp ja lipp.
(2) Valla vapil on sinisel kilbil vasakult tõusev hõbedane haldjas, kelle ettesirutatud käte kohal on kuldne kaheksaharuline täht.
(3) Valla lipu vardapoolses küljes on kahe ühiku laiune valge püstlaid. Lipu sinisel põhiväljal on kollane kaheksaharuline täht. Lipu pikkuse ja laiuse suhe on 9:7 ja normaalsuurus 105 x 135 cm. Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.
(4) Vapi ja lipu kirjeldused on toodud põhimääruse lisades 1 ja 2.
(5) Valla logo ja tunnuslause kasutuselevõtmise ja kasutamise korra otsustab volikogu.
§ 3. Haljala valla sümbolite kasutamine
(1) Valla lipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse ja valla teenuskeskuse hoonel samuti muudes vallavalitsuse poolt määratud kohtades.
(2) Valla lippu võib kasutada ja heisata:
1) ametlike delegatsioonide kohtumisel ja avalikel üritustel kus osaleb Haljala vald;
2) valla asutuste üritustel;
3) teise lipuna riigilipu kõrval riiklikel pühadel.
(3) Igaühel on õigus kasutada valla lipu värvikombinatsioonis viiru (vimplit). Viir ei asenda valla lippu.
(4) Valla vapi kujutist võivad kasutada oma pitsatitel ja dokumentidel ainult volikogu ja vallavalitsus.
(5) Haljala valla vapi kujutist võib kasutada:
1) ametiasutust ja valla piiri tähistavatel siltidel;
2) valla ja ametiasutuse aumärkidel, tunnustusavaldustel, meenetel, trükistel ja suveniiridel;
3) muudel juhtudel vallavalitsuse loal ja kehtestatud tingimustel.
(6) Käesolevas paragrahvis loetlemata juhtudel toimub lipu ja vapi kasutamine, sh kasutamine ärilistel eesmärkidel, vallavalitsuse loal.
§ 4. Haljala valla õigusaktide avalikustamine ja jõustumine
(1) Volikogu ja vallavalitsuse õigusaktid ja protokollid avalikustatakse valla dokumendiregistris hiljemalt seitsmendal päeval pärast istungit.
(2) Volikogu ja vallavalitsuse määrused avaldatakse Riigi Teataja elektroonilises andmekogus.
(3) Volikogu ja vallavalitsuse määrused jõustuvad kolmandal päeval pärast avaldamist, kui määruses eneses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise tähtaega.
(4) Volikogu otsus ja vallavalitsuse korraldus jõustuvad teatavakstegemisest, kui õigusaktis eneses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise tähtaega.
(5) Volikogu ja vallavalitsuse õigusaktid ja protokollid on igaühele kättesaadavad valla veebilehel dokumendiregistri kaudu hiljemalt seitsmendal päeval pärast istungi või koosoleku toimumist. Avalikustamisele ei kuulu õigusaktid, protokollide puhul see osa protokollist, mis sisaldavad andmeid mille väljastamine on seadusega keelatud või mis on mõeldud valla ametiasutuse või ametiasutuse hallatava asutuse sisemiseks kasutamiseks.
§ 5. Volikogu ja volikogu liige
(3) Volikogu töötab täiskoguna. Volikogu tööorganid on alatised ja ajutised komisjonid.
(4) Volikogu asjaajamist korraldab vallavalitsuse kantselei.
3) juhib eestseisuse tööd;
4) vajadusel määrab volikogu õigusakti eelnõule juhtivkomisjoni ja kaaskomisjoni ning jaotab eelnõu komisjonide vahel ümber, kui volikogu pole otsustanud teisiti;
5) esindab valda ja volikogu vastavalt seadusele, põhimäärusele ning volikogu poolt antud pädevusele;
6) koostab volikogu istungi päevakorra eelnõu;
7) vajadusel algatab volikogus laiapõhjalisi arutelusid valla olulistes küsimustes;
8) korraldab vallavalitsuse seisukoha saamist vallavalitsuse tööd puudutavale volikogu õigusakti eelnõule, mida ei ole algatanud vallavalitsus;
9) kirjutab alla volikogu määrustele, otsustele ja teistele dokumentidele;
(2) Volikogu esimehe teenistuslähetusse saatmise ja puhkusele lubamise otsustab volikogu. Volikogu liikme teenistuslähetusse saatmise otsustab volikogu esimees.
(3) Volikogu aseesimees asendab volikogu esimeest tema äraolekul või volituste peatumisel ning täidab muid temale volikogu õigusaktidega pandud ülesandeid.
§ 7. Volikogu eestseisus
(1) Eestseisuse moodustavad volikogu esimees, aseesimees ja komisjonide esimehed.
(2) Eestseisus on volikogu esimehe nõuandev kogu ja selle kutsub vajadusel kokku volikogu esimees või tema asendaja.
(3) Eestseisus aitab volikogu esimehel ette valmistada volikogu istungeid ja arutab muid volikogu töö korraldamisega seotud küsimusi. Eestseisuse seisukoht on volikogu esimehele soovituslik.
(1) Volikogu võib moodustada alatisi ja ajutisi komisjone. Komisjoni tegevusvaldkond, ajutise komisjoni korral tegutsemise tähtaeg ja ülesanded, määratakse komisjoni moodustamise otsuses.
1) annab arvamuse talle läbivaatamiseks suunatud volikogu õigusakti eelnõu kohta;
2) annab vallavalitsuse soovil arvamuse volikogu pädevusse kuuluva õigusakti ettevalmistamiseks;
3) vaatab läbi talle informatsioonina esitatud materjalid ja kujundab oma seisukoha;
4) vaatab läbi talle vastamiseks suunatud märgukirjad, selgitustaotlused ja muud dokumendid.
2) algatada arutelu;
4) saada vallavalitsuselt komisjoni menetluses oleva küsimusega seoses täiendavaid dokumente ja teavet;
§ 9. Revisjonikomisjon
(8) Kontrollimise tulemused vormistatakse aktiga püstitatud ülesandest lähtudes.
(9) Revisjoniaktile kirjutavad alla revisjoni läbi viinud isikud. Revisjoniaktis peab sisalduma:
(10) Revisjonikomisjoni otsus ja revisjoniakt saadetakse vallavalitsusele, kes võtab revisjoniakti suhtes seisukoha ja esitab selle kümne päeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab vajadusel eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku volikogu õigusakti eelnõu.
(11) Enne valla majandusaasta aruande kinnitamist volikogus vaatab revisjonikomisjon volikogule esitatud majandusaasta aruande läbi ja koostab selle kohta kirjaliku aruande.
(2) Volikogu esimehe valimist uue koosseisu esimesel istungil korraldab valla valimiskomisjon. Sama kord kehtib ka volikogu järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks. Muul ajal korraldab volikogu esimehe valimist volikogu poolt moodustatud häältelugemiskomisjon.
(3) Kandidaadi ülesseadmiseks esitatakse istungi juhatajale kirjalik ettepanek.
(4) Volikogu esimehe kandidaatide nimed kantakse kõik ühele hääletussedelile ülesseadmise järjekorras.
(5) Kui volikogu ei otsusta teisiti, tutvustavad kandidaatide nimekirjas olevad isikud end pärast nimekirja sulgemist ülesseadmise järjekorras.
(6) Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine põhimääruse § 19 lõikes 4 sätestatud korras.
(7) Pärast volikogu esimehe valimist valib volikogu aseesimehe oma liikmete hulgast volikogu volituste ajaks salajasel hääletamisel.
(8) Volikogu aseesimehe kandidaadi võib üles seada volikogu liige. Kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse kirjalik ettepanek istungi juhatajale.
(9) Hääletamine ja hääletamistulemuste kindlakstegemine volikogu aseesimehe valimisel toimub põhimääruse §-s 20 sätestatud korras.
§ 11. Volikogu komisjoni koosseisu valimine ja kinnitamine
(2) Pärast komisjoni esimehe ja aseesimehe valimist kinnitatakse avalikul hääletamisel komisjoni esimehe ettepanekul komisjoni koosseis. Lisaks komisjoni esimehele ja aseesimehele peab komisjoni kuuluma vähemalt kolm liiget.
(3) Komisjoni koosseisu kujundamisel arvestatakse, et iga volikogu liige osaleb vähemalt ühe alatise komisjoni töös, erakondade ja valimisliitude esindajate osakaalu volikogus ning valla eri piirkondade esindatust.
§ 12. Volikogu komisjoni töökord
(2) Komisjoni kokkukutsumisest ja päevakorrast tuleb komisjoni liikmeid teavitada vähemalt kolm tööpäeva enne komisjoni koosoleku toimumist edastades koosoleku päevakorra ja esitatud eelnõud. Komisjoni koosoleku päevakord edastatakse teadmiseks vallasekretärile.
(3) Komisjonil on õigus vastu võtta otsuseid koosolekule kogunemata. Kokkukutsuja või komisjoni sekretär edastab kõikidele komisjoni liikmetele arutusele tulevad materjalid ja tähtaja, mille jooksul komisjoni liikmed peavad esitama oma seisukoha. Kui komisjoni liige ei teata nimetatud tähtaja jooksul, kas ta on otsuse poolt või vastu, loetakse ta hääletamisel mitteosalenuks.
(4) Komisjoni koosolekud on kinnised. Komisjoni koosolekust võivad sõnaõigusega osa võtta vallavanem, vallavalitsuse liige, vallasekretär, komisjoni mittekuuluv volikogu liige, õigusakti eelnõu algataja või tema esindaja. Teiste isikute kutsumise komisjoni koosolekule otsustab koosoleku kokkukutsuja.
(5) Otsuste vastuvõtmisel hääletatakse juhul, kui vähemalt üks komisjoni liige seda nõuab. Sellisel juhul võetakse otsused vastu koosolekul osalejate poolthäälte enamusega.
(6) Komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll. Protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja. Sõnavõtja taotlusel protokollitakse tema seisukohad. Komisjoni liikmel on õigusteha protokolli kohta märkusi kolme tööpäeva jooksul pärast protokolli avalikustamist.
§ 13. Volikogu õigusakti ettevalmistamine
(2) Õigusakti eelnõu esitatakse vallavalitsuse kantseleisse üldjuhul hiljemalt 14 päeva enne istungi toimumist. Volikogu üldakti eelnõu peab olema esitatud üldjuhul hiljemalt 30 päeva enne istungi toimumist. Volikogu esimees võib istungi päevakorda võtta nimetatud tähtajast hiljem esitatud eelnõu, kui puudub vajadus selle läbivaatamiseks volikogu komisjonides.
(3) Eelnõu peab olema normitehniliselt ja keeleliselt korrektne ning vastama hea õigusloome ja normitehnika eeskirjale.
(4) Üldakti eelnõule peab olema lisatud seletuskiri, milles esitatakse:
2) kuidas on käesoleval ajal küsimus reguleeritud, millised on edasised tegevused ja milliseid valla õigusakte on vaja muuta või tühistada;
3) õigusakti rakendamisega kaasnevad kulud ja kulude katteallikad;
4) kas ja milliste huvirühmadega eelnõu kooskõlastati ning milliseid arvamusi esitati;
5) vallavalitsuse arvamus eelnõu kohta kui eelnõud ei esitanud vallavalitsus, v.a volikogu töökorraldust puudutavad eelnõud.
§ 14. Eelnõu menetlemine
(1) Nõuetele mittevastava õigusakti eelnõu võib volikogu esimees sõltuvalt puuduste olulisusest tagastada eelnõu esitajale koos puuduste kirjeldusega. Kui puudused kõrvaldatakse kahe tööpäeva jooksul, suunab volikogu esimees eelnõu menetlusse.
(2) Nõuetekohaselt esitatud õigusakti eelnõu suunab volikogu esimees vajadusel kahe tööpäeva jooksul läbivaatamiseks volikogu vastavale komisjonile. Kui eelnõu suunatakse mitmele komisjonile võib volikogu esimees vajadusel määrata juhtivkomisjoni.
(3) Komisjonid edastavad oma seisukoha õigusakti eelnõu kohta vallavalitsuse kantseleisse hiljemalt viis päeva enne volikogu istungi toimumist. Kui komisjon nimetatud ajaks oma seisukohta kujundada ei jõua, eelnõud istungi päevakorda ei võeta. Kui komisjon ei avalda oma seisukohta30 päeva jooksul on eelnõu algatajal õigus nõuda eelnõu võtmist volikogu järgmise istungi päevakorda. Komisjoni seisukoht eelnõu kohta esitatakse volikogu istungil kaasettekandena.
(4) Kui eelnõu ei saa komisjoni, või mitmele komisjonile saadetud eelnõu puhul juhtivkomisjoni, heakskiitu eelnõud istungi päevakorda ei võeta. Sama eelnõu edasise menetlemise otsustab volikogu esimees.
(5) Mitmel lugemisel menetletav eelnõu esitatakse volikogu istungile kehtestamiseks terviktekstina arvestades menetluse käigustehtud muudatusi.
(6) Eelnõu algatajal on õigustema poolt algatatud või esitatud eelnõu mis tahes ajal enne selle lõpphääletusele panemist tagasi võtta.
(1) Volikogu töövormiks on istung. Istungid on avalikud. Volikogu võib kuulutada istungi küsimuse arutelu osas kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(2) Volikogu istungist tehakse tehniliste võimaluste olemasolul videoülekanne. Istungi ülekande asukoht avalikustatakse valla veebilehel. Kinniseks kuulutatud küsimuse arutelu osas annab üldsusele ülevaate istungi juhataja valla veebilehe kaudu.
(3) Volikogu istungid toimuvad üldjuhul üks kord kuus.
(5) Ettepaneku volikogu kokkukutsumiseks võib teha vallavalitsus või vähemalt neljandik volikogu koosseisust nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks. Ettepanek istungi kokkukutsumiseks tuleb esitada kirjalikult volikogu esimehele.
(1) Volikogu kokkukutsumisel tuleb kutses ära näidata istungi aeg, koht, arutamisele tulevad küsimused ja ettekandjad. Päevakorra eelnõu koos lisadega peab olema volikogu liikmetele elektrooniliselt teatavaks tehtud vähemalt neli päeva enne volikogu istungit. Nimetatud teave peab olema avalikustatud samal ajal ka valla veebilehel.
(2) Volikogu istungi päevakorra eelnõu koostab ja esitab istungile kinnitamiseks volikogu esimees või tema puudumisel aseesimees tehtud ettepanekute ja laekunud materjalide alusel.
(3) Ettepanekuid päevakorra kohta võivad kuni päevakorra kinnitamiseni teha volikogu liige, volikogu komisjonid, vallavanem ja vallasekretär.
1) arupärimise või õigusakti eelnõu esitamiseks;
2) vallale olulise tähtsusega küsimuse arutelu algatamise taotluse üleandmiseks;
3) volikogu nimel esitatava avalduse teksti üleandmiseks. Avalduse tekst lisatakse istungi protokollile.
(4) Volikogu istungi päevakord kinnitatakse ja kinnitatud päevakorda muudetakse poolthäälte enamusega. Kui päevakorda tervikuna ei kinnitata, paneb istungi juhataja kõik punktid ükshaaval hääletamisele. Päevakorra eelnõus märgitud küsimuse väljajätmine peab olema põhjendatud ning põhjus märgitakse volikogu istungi protokolli.
(5) Päevakorra eelnõus märkimata küsimusi saab päevakorda võtta volikogu koosseisu häälteenamusega. Päevakorda võib võtta küsimusi, mis ei nõua õigusakti vastuvõtmist.
(6) Päevakorraküsimuse arutelu koosneb:
3) arupärimisele vastamise korral ettekandest, küsimustele vastamisest;
4) informatsiooni ärakuulamise korral informatsiooni esitamisest ja küsimustele vastamisest;
(7) Päevakorraküsimuse arutamisel antakse aega:
3) küsimuseks kuni üks minut küsimuse kohta (küsimusi saab esitada ainult ettekandjale ja kaasettekandjale);
4) istungi päevakorda eraldi punktina võetud küsimusele vastamiseks kuni viis minutit;
7) ettekandja lõppsõnaks kuni kolm minutit.
(8) Istungi juhataja katkestab ettekande, kaasettekande, sõnavõtu, repliigi või küsimuse teemast ilmse kõrvalekaldumise või ajalimiidi ületamise korral. Istungi juhatajal on õigus anda ettekandjale ja kaasettekandjale lisaaega. Volikogu võib poolthäälteenamusega piirata päevakorraküsimuse arutamise aega.
(9) Sõnavõtu, küsimuse või repliigi esitamise soovist teatatakse käetõstmisega või elektrooniliselt, kui selline võimalus on olemas. Sõna antakse taotlemise järjekorras.
(10) Volikogu liige võib enne hääletamist taotleda vaheaega. Vaheaja andmise otsustab istungi juhataja.
(11) Enne hääletamist võib istungi juhataja anda küsimuseks sõna üksnes hääletusprotseduuri kohta.
(12) Kui volikogu liige leiab, et istungi läbiviimise reegleid rikutakse, võib ta esitada viivitamata istungi juhatajale protesti. Kui volikogu liige soovib saada selgitust istungi läbiviimise reeglite kohta, võib ta esitada istungi juhatajale küsimuse. Istungi juhataja lahendab protesti või vastab küsimusele viivitamata.
(13) Enne volikogu istungi lõppu kuulatakse ära informatsioon volikogu järgmise istungi aja ja koha kohta ning muudes volikogu istungi ettevalmistamist puudutavates küsimustes.
(14) Volikogu istungi lõpetab istungi juhataja. Volikogu istungi kohta koostatakse protokoll, mis avalikustatakse Haljala valla veebilehel ja valla kantseleis hiljemalt seitsmendal tööpäeval pärast istungi toimumist. Volikogu istungi protokollijal on õigus kasutada istungi protokolli koostamiseks audio-video, elektroonilist jms tehnikat.
§ 18. Õigusakti eelnõu muudatusettepaneku menetlemine
(1) Muudatusettepanek õigusakti eelnõu kohta esitatakse kirjalikult vähemalt üks tööpäev enne istungi algust ning see saadetakse teadmiseks kõikidele volikogu liikmetele ja eelnõu esitajale. Muudatusettepanek peab sisaldama viidet eelnõu muudetavale osale ja soovitava muudatuse täpset sõnastust.
(2) Muudatusettepaneku kohta küsitakse eelnõu algataja arvamust.
(3) Kui ühe ja sama sätte kohta on esitatud mitu erinevat muudatusettepanekut, käsitletakse neid esitamise järjekorras.
(4) Hääletamisele ei pea panema ettepanekut ilmsete kirja- ja stiilivigade parandamiseks ning sõnastuse täpsustamiseks, kui tehtavad muudatused ei mõjuta dokumendi sisu. Sellised parandused teeb kantselei õigusakti vormistamisel.
(3) Volikogu otsustused tehakse poolthäälte enamusega, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(4) Isikuvalimistel, kus ei nõuta volikogu koosseisu häälteenamust, loetakse valituks enim hääli saanud kandidaat. Kui volikogu koosseisu häälteenamust nõudval isikuvalimisel ei saa ükski kandidaatidest nõutavat häälteenamust, korraldatakse kordushääletus. Kordushääletusel jäävad kandideerima kaks enim hääli saanud kandidaati. Kui kandidaatide nimekirjas on ainult üks isik ja see isik ei saavuta vajalikku häälteenamust, viiakse läbi uus valimine, kus võib kandideerida ka valituks mitteosutunud isik.
§ 20. Salajane hääletamine
(1) Salajase hääletamise korraldamiseks (v.a uue koosseisu volikogu esimehe valimiseks ja elektroonilise hääletussüsteemi kasutamisel) moodustab volikogu kolmeliikmelise hääletamiskomisjoni, kes nimetab endi hulgast komisjoni esimehe.
(2) Hääletamiskomisjon väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu komisjoni esimehe allkirjaga hääletussedelid. Hääletamiskomisjon koostab hääletamise tulemuste kohta protokolli, millele kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed.
§ 21. Erisused eelnõu menetlemisel mitmel lugemisel
(1) Volikogu otsuse alusel võib eelnõu menetleda mitmel lugemisel.
(2) Ühel lugemisel võib menetleda lisaeelarvet, mis võetakse vastu riigieelarvest kohaliku omavalitsuse üksustele määratud vahendite jaotamiseks või kui lisaeelarve maht ei ületa 30% eelarve kogumahust.
(3) Kui eelnõu menetlemiseks määratud juhtivkomisjon Eelnõu esimesel lugemisel toimub eelnõu üldpõhimõtete arutelu. Esimese lugemise lõpetamisel määrab volikogu muudatusettepanekute esitamise tähtaja. Juhtivkomisjon vaatab läbi esitatud muudatusettepanekud ning otsustab nende arvestamise eelnõu uue teksti koostamisel. Muudatusettepanekute läbivaatamisel kuulab komisjon ära vallavalitsuse seisukoha.
(4) Komisjon täiendab teiseks lugemiseks eelnõu seletuskirja osaga, mis sisaldab muudatusettepanekute arvestamise ja arvestamata jätmise põhjendusi ning eelnõu algataja seisukohta.
(5) Hääletamisele ei panda muudatusettepanekut, mida vallavalitsus ei toeta ja mis sai juhtivkomisjonis vähem kui kolm poolthäält.
§ 22. Vallavalitsus ja vallavanem
(2) Vallavalitsusse kuuluvad vallavanem ja vallavalitsuse liikmed vastavalt volikogu poolt kinnitatud vallavalitsuse liikmete arvule ja vallavalitsuse struktuurile.
(3) Vallavalitsuse liikmete vahelise tööjaotuse ja vajadusel koordineeritavad valdkonnad määrab vallavanem.
(4) Vallavanema teenistuslähetusse saatmise ja puhkusele lubamise otsustab volikogu esimees. Vallavalitsuse liikme teenistuslähetusse saatmise otsustab vallavanem.
§ 23. Vallavanema asendamine
(1) Vallavanemat asendab tema äraolekul kõigi õiguste ja kohustustega vallavanema asendaja, kelle nimetab vallavalitsus vallavanema ettepanekul vallavalitsuse esimesel istungil vallavalitsuse liikmete hulgast. Asendaja lahkumisel vallavalitsuse koosseisust nimetatakse samas korras uus asendaja.
(2) Vallavanema ja tema asendaja äraolekul asendab vallavanemat kõigi õiguste ja kohustustega kõige pikema vallavalitsuse liikme staažiga vallavalitsuse liige.
(3) Korruptsioonivastases seaduses sätestatud juhtudel, mil vallavanem ennast toimingute või tehingute tegemisel taandab, teostab vastavad toimingud või tehingud vallavanema asendaja.
§ 24. Vallavanema valimine
(2) Vallavanema kandidaadi ülesseadmiseks esitatakse istungi juhatajale kirjalik ettepanek koos ülesseatava kandidaadi allkirjastatud nõusolekuga kandideerimiseks. Kui vallavanem valitakse avaliku konkursi korras, siis on kandidaatide esitamise õigus konkurssi läbi viival komisjonil.
(3) Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine põhimääruse § 19 lõikes 4 sätestatud korras.
§ 25. Vallavalitsuse kinnitamine
(1) Vallavanem esitab hiljemalt kahe nädala jooksul tema vallavanemaks valimisest volikogule kinnitamiseks ettepaneku vallavalitsuse liikmete arvu ja vallavalitsuse struktuuri kohta.
(2) Pärast vallavalitsuse liikmete arvu ja struktuuri kinnitamist volikogus esitab vallavanem hiljemalt kahe nädala jooksul volikogule ametisse kinnitamiseks vallavalitsuse liikmete kandidaadid ning ametisse nimetamiseks palgaliste vallavalitsuse liikmete kandidaadid.
(3) Kui vallavalitsuse koosseis ei saa nõutavat häälteenamust, esitab vallavanem hiljemalt kahe nädala jooksul volikogule ametisse kinnitamiseks või nimetamiseks uued kandidaadid.
(4) Vallavalitsuse liikmete arvu ja vallavalitsuse struktuuri ning vallavalitsuse koosseisu kinnitamine võib toimuda samal istungil.
§ 26. Vallavalitsuse istung
(1) Vallavalitsuse töövorm on istung. Vallavalitsuse istungid toimuvad üldjuhul üks kord nädalas.
(2) Vallavalitsuse istungit juhatab vallavanem, tema äraolekul tema asendaja. Vallavalitsuse istungid on kinnised, kui vallavalitsus ei otsusta teisiti.
(3) Vallavalitsusel on üksikküsimuste arutamisel õigus vastu võtta otsuseid istungile kogunemata. Kõikidele vallavalitsuse liikmetele edastatakse arutusele tulevate dokumentide eelnõud ja vallavanema poolt määratud tähtaeg, mille jooksul vallavalitsuse liikmed peavad esitama oma seisukoha. Kui vallavalitsuse liige ei teata nimetatud tähtajaks, kas ta on eelnõu poolt või vastu, loetakse ta hääletamisel mitteosalenuks.
(4) Vallavalitsuse õigusaktid võetakse vastu poolthäälte enamusega. Vallavalitsuse liikme eriarvamus kantakse tema soovil istungi protokolli. Vallavalitsuse otsused töökorralduse küsimustes, mis ei nõua määruse või korralduse andmist, kantakse istungi protokolli.
§ 27. Vallavalitsuse komisjon
(1) Vallavalitsus võib moodustada oma pädevuses olevate küsimuste lahendamiseks alatisi ja ajutisi komisjone.
(4) Komisjon on otsustusvõimeline kui sellest võtab osa üle poole komisjoni liikmetest.
(5) Komisjonil on õigus vastu võtta otsuseid koosolekule kogunemata. Kõikidele komisjoni liikmetele edastatakse arutusele tulevad materjalid ja määratakse tähtaeg, mille jooksul komisjoni liikmed peavad esitama oma seisukoha. Kui komisjoni liige ei teata nimetatud tähtaja jooksul, kas ta on otsuse poolt või vastu, loetakse ta hääletamisel mitteosalenuks.
4. peatükk VOLIKOGU JA VALLAVALITSUSE NING KOMISJONIDE TÖÖS OSALEMINE ELEKTROONILISTE SIDEKANALITE KAUDU
§ 28. Volikogu istungil osalemine
2) turvaline autentimine istungil osalemiseks kasutatavasse infosüsteemi;
3) õigus jälgida reaalajas istungi toimumise kulgu, eelnõusid ja nende osas tehtavaid muudatusettepanekuid;
4) õigus kasutada istungi toimumise ajal kõiki volikogu liikme õigusi;
5) õigus osaleda hääletamisel.
(4) Kui mõni käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimustest jääb volikogu istungi toimumise ajal tehnilistel põhjustel täitmata, loetakse volikogu liige istungil või selle päevakorraküsimuse arutelul mitteosalenuks.
§ 29. Vallavalitsuse istungil osalemine
(1) Vallavalitsuse liige võib osaleda vallavalitsuse istungil elektrooniliste sidekanalite kaudu tingimusel, et on tagatud tema:
3) õigus osaleda päevakorra eelnõu ja päevakorraküsimuse arutelul;
(2) Elektrooniliste sidekanalite kaudu osalev vallavalitsuse liige peab tagama, et vallavalitsuse istungit ei saa jälgida kõrvalised isikud.
§ 30. Komisjoni koosolekul osalemine
(1) Volikogu või vallavalitsuse komisjoni liige võib osaleda komisjoni koosolekul elektrooniliste sidekanalite kaudu tingimusel, et on tagatud tema:
§ 31. Arengukava koostamise üldpõhimõtted
(1) Valla arengu kavandamise aluseks on valla arengukava, valdkonnapõhised ja hallatavate asutuste arengukavad.
(2) Valdkonnapõhine arengukava koostatakse valla arengukava täpsustamiseks, kui selle koostamise nõue tuleneb seadusest või on tegemist valla arengule olulise valdkonnaga.
(3) Hallatava asutuse arengukava on valla arengukava alusel koostatud konkreetse asutuse tegevuse eesmärki ja selle edendamise abinõusid käsitlev dokument. Hallatavatel asutustel on oma arengukava, kui see nõue tuleneb seadusest või kui vallavalitsus peab seda vajalikuks.
(4) Valla arengukava ja valdkonnapõhise arengukava võtab vastu või muudab volikogu vähemalt kahel lugemisel. Hallatava asutuse arengukava võtab vastu vallavalitsus.
(5) Volikogu kehtestab valla arengudokumentide menetlemise korra, milles määratakse nende koostamine, muutmine ja avalikustamine.
§ 32. Eelarvestrateegia koostamise üldpõhimõtted
(1) Valla eelarvestrateegia koostatakse valla ja valdkonnapõhises arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks, et planeerida kavandatavate tegevuste finantseerimist.
(2) Eelarvestrateegia koostamisel ja muutmisel lähtutakse arengukava koostamise ja muutmise põhimõtetest, kui õigusaktidega ei ole sätestatud teisiti. Eelarvestrateegia koostatakse lähtudes valla arengudokumentide menetlemise korrast.
§ 33. Vallaeelarve koostamise ja finantsjuhtimise üldpõhimõtted
(1) Eelarve koostamise aluseks on valla arengukava ja eelarvestrateegia.
(2) Eelarve vastuvõtmisega annab volikogu volituse valla ametiasutustele ja hallatavatele asutustele teha kulutusi vallale pandud ülesannete täitmiseks.
(4) Volikogu kehtestab eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise ja täitmise korra. Eelarvestrateegia koostatakse lähtudes valla arengudokumentide menetlemise korrale.
§ 34. Valla osalemine eraõiguslikes isikutes
(1) Vald osaleb eraõiguslikes isikutes, kui see on vajalik vallale seadusega pandud ülesannete täitmiseks.
(2) Enne eraõigusliku isiku asutamist või valla osalemise otsustamist eraõiguslikus isikus esitab vallavalitsus volikogule ülevaate, millise seadusega pandud ülesannete täitmiseks vald eraõigusliku isiku tegevuses osaleb ja milliseid kohustusi osalemine vallale kaasa toob.
(3) Vallale kuuluva eraõigusliku isiku nõukogu esimees on kohustatud esitama vallavalitsusele nõukogu koosoleku päevakorra ja esimesel võimalusel pärast nõukogu koosoleku protokolli allkirjastamist nõukogu koosoleku protokolli ja koosoleku materjalide koopiad.
(4) Vallale kuuluva eraõigusliku isiku nõukogu on kohustatud teavitama vallavalitsust kavast teha tavapärasest majandustegevusest väljuvaid või nimetatud eraõigusliku isiku suhtes olulist tähtsust ja tagajärgi omavaid tehinguid.
6. peatükk AMETIASUTUSED JA HALLATAVAD ASUTUSED
§ 35. Ametiasutus
(1) Valla ametiasutus on Haljala vallavalitsus (asutusena).
(2) Vallavalitsuse ülesandeks on seadustega ja nende alusel antud õigusaktidega kohaliku omavalitsuse ametiasutusele pandud ülesannete täitmine, valla elanikele avalike teenuste osutamine ning omavalitsusüksuse majandusliku ja organisatsioonilise toimimise tagamine.
(3) Haljala vallavalitsuse põhimääruse kinnitab volikogu.
§ 36. Hallatavad asutused
(1) Volikogu võib asutada vallavalitsuse hallatava asutuse (edaspidi asutus), mille ülesandeks on vallale vajalike teenuste osutamine. Asutuse põhimääruse kinnitab volikogu.
(3) Asutuse ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab volikogu.
(4) Asutust juhib asutuse juht. Asutuse juhi kinnitab ametisse vallavalitsus. Asutuse juhiga sõlmib töölepingu ja täidab tema suhtes muid tööandja õigusi ning kohustusi vallavanem.
(5) Hallatavate asutuste töötajate koosseisud ja palgajuhendi kinnitab asutuse juht, kooskõlastades selle eelnevalt vallavalitsuse istungil.
§ 37. Ühisamet ja -asutus
(2) Ühisameti või -asutuse moodustamise otsustab ja selle põhimääruse kinnitab volikogu.
7. peatükk VALLA ESINDAMINE ja VÄLISSUHTLUS
§ 38. Valla esindamine
(1) Valda esindavad seaduses või õigusaktides sätestatud juhtudel oma pädevuse piires volikogu, volikogu esimees, vallavalitsus või vallavanem. Kui seaduses või muus õigusaktis ei ole kohaliku omavalitsusüksuse esindamist täpsemalt reguleeritud, korraldab valla esindamise vallavanem.
(2) Volikogu esimehe äraolekul esindab valda volikogu aseesimees. Vallavanema äraolekul esindab valda abivallavanem või vallavanema asendaja.
(3) Volikogu ja vallavalitsus võivad valla esindamiseks anda volitusi teistele isikutele. Volikogu volitus antakse volikogu otsusega, vallavalitsuse volitus antakse vallavalitsuse korraldusega.
(4) Vallavalitsust ametiasutusena esindab vallavanem, kellel on õigus anda volitusi vallavalitsuse esindamiseks.
(5) Volikogu võib kehtestada valla esindamise täpsema korra.
§ 39. Välissuhtlus
(1) Valla osalemise ja esindamise rahvusvahelistes organisatsioonides ja koostöölepingu sõlmimise välisriigi kohaliku omavalitsusega otsustab volikogu. Volikogu võib kehtestada rahvusvahelistes projektides või programmides osalemise täpsema korra.
(2) Välislepingute ja rahvusvaheliste projektide või programmide täitmist korraldab vallavalitsus.
(3) Vallavalitsuse hallataval asutusel on õigus sõlmida lepinguid välisriigi sarnase tegevusega asutusega. Sõlmitavad lepingud kuuluvad eelnevalt läbivaatamisele ja heakskiitmisele volikogus, kui nende täitmisega kaasnevad kulutused omavalitsusüksuse eelarvest või võetakse muid varalisi kohustusi.
§ 40. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
1) Haljala Vallavolikogu 15. oktoobri 2002 määrus nr 52 „ Haljala valla põhimääruse kinnitamine“;
2) Vihula Vallavolikogu 08.märtsi 2012 määrus nr 55 „ Vihula valla põhimäärus“.
Lisa 1 Vapi kirjaldus
Lisa 2 Lipu kirjeldus


Kohalikus rannasõidus sõitvate reisilaevade klassid, sõidupiirkonnad, ohutusnõuded ja ohutuse tunnistuse vorm – Riigi Teataja
Kohalikus rannasõidus sõitvate reisilaevade klassid, sõidupiirkonnad, ohutusnõuded ja ohutuse tunnistuse vorm - sisukord
§ 3 Reisilaevade klassid ja sõidupiirkonnad
§ 4 Uute ja olemasolevate reisilaevade üldised ohutusnõuded
§ 5 Uute reisilaevade ohutusnõuded
§ 6 Olemasolevate reisilaevade ohutusnõuded
§ 7 Kiirreisilaevade ohutusnõuded
§ 8 Ro-ro reisilaevade püstuvuse nõuded ja nende kasutamise lõpetamine
§ 9 Ohutusnõuded liikumispuudega isikute suhtes
§ 10 Täiendavad ohutusmeetmed, vabastused ja muud määruse nõuetega samaväärsed nõuded
§ 11 Ohutuse tunnistuste ja kasutuslubade väljastamine
RT I, 10.03.2017, 10
Kohalikus rannasõidus sõitvate reisilaevade klassid, sõidupiirkonnad, ohutusnõuded ja ohutuse tunnistuse vorm1
Vastu võetud 09.03.2005 nr 30
RTL 2005, 32, 448
16.08.2005 RTL 2005, 91, 1370 26.08.2005
25.11.2005 RTL 2005, 115, 1795 09.12.2005
01.09.2010 RT I 2010, 62, 455 06.09.2010
22.07.2011 RT I, 28.07.2011, 1 31.07.2011
19.03.2012 RT I, 23.03.2012, 2 26.03.2012
18.09.2013 RT I, 20.09.2013, 3 23.09.2013
06.03.2017 RT I, 10.03.2017, 8 01.07.2017
Määrus kehtestatakse «Meresõiduohutuse seaduse» § 32 lõike 7 alusel.
(1) Määrus kehtestab kohalikus rannasõidus sõitvate uute ja olemasolevate reisilaevade, sealhulgas kiirreisilaevade klassid, sõidupiirkonnad, ohutusnõuded ja ohutuse tunnistuse vormi.
1) uutele reisilaevadele;
2) olemasolevatele 24 meetri pikkustele ja pikematele reisilaevadele;
3) kiirreisilaevadele.
(3) Määrust ei kohaldata:
1) sõjalaevadele ja sõjaväe transpordilaevadele;
2) mehhaanilise jõuallikata laevadele;
3) laevadele, mis ei ole ehitatud terasest või samaväärsest materjalist ja millele ei laiene kiirlaevakoodeks või dünaamilise tõstejõuga laevade ohutuse koodeks, mis on kehtestatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (edaspidi IMO) assamblee 14. novembri 1977. aasta resolutsiooniga A.373(X) ja muudetud meresõiduohutuse komitee 19. mai 1994. aasta resolutsiooniga MSC.37(63) ja 2000. aasta resolutsiooniga MSC.97(73) nende kehtivates versioonides (edaspidi DSC või HSC koodeks);
[RT I, 28.07.2011, 1 - jõust. 31.07.2011]
4) primitiivse konstruktsiooniga puidust laevadele;
5) enne 1965. aastat projekteeritud ja valdavalt algupärastest materjalidest ehitatud ajaloolistele reisilaevadele ja nende üksikkoopiatele;
6) lõbusõidulaevadele, kui need ei ole mehitatud või neid ei mehitata ning kui need ei vea ärilistel eesmärkidel rohkem kui 12 reisijat;
7) ainult sadamaaladel kasutatavatele laevadele.
(4) Välisriigi lippu kandvad reisilaevad ja kiirreisilaevad peavad vastama täielikult käesoleva määruse nõuetele enne, kui neil lubatakse sõita kohalikus rannasõidus.
1) kiirlaevakoodeks – IMO mereohutuse komitee 20. mai 1994. aasta resolutsioon MSC 36(63) „Rahvusvaheline kiirlaevade ohutuse koodeks 1994” ja resolutsioon MSC.97(73), mida on muudetud resolutsioonidega MSC.175(79) ja MSC.222(82), „Rahvusvaheline kiirlaevade ohutuse koodeks 2000”;
2) uus reisilaev – reisilaev, mille kiil pannakse maha pärast käesoleva määruse jõustumist;
3) oluline lainekõrgus – keskmine ühe kolmandiku kõrgemate lainete kõrgus mingi vaadeldud perioodi jooksul.
4) suvine navigatsiooniaeg – ajavahemik 1. aprill kuni 1. oktoober.
§ 3. Reisilaevade klassid ja sõidupiirkonnad
(1) Reisilaevad jagatakse järgmistesse klassidesse vastavalt sõidupiirkonnale, kus nad sõidavad:
1) A-klassi reisilaev – reisilaev, mis tegeleb kohaliku rannasõiduga ja mis ei ole B-, C- või D-klassi reisilaev;
2) B-klassi reisilaev – reisilaev, mis tegeleb kohaliku rannasõiduga, mille jooksul ta ei ole kordagi kaugemal kui 20 meremiili rannikust, kus merehädalised võiksid maabuda;
3) C-klassi reisilaev – reisilaev, mis tegeleb kohaliku rannasõiduga sõidupiirkonnas, kus 2,5 m olulise lainekõrguse ületamise võimalus on aastaringselt väiksem kui 10%, või ainult suvisel navigatsiooniajal, mille käigus laev ei ole kordagi kaugemal kui 15 meremiili varjumispaigast ega rohkem kui 5 meremiili rannikust, kus merehädalised võiksid maabuda;
4) D-klassi reisilaev – reisilaev, mis tegeleb kohaliku rannasõiduga sõidupiirkonnas, kus 1,5 m olulise lainekõrguse ületamise võimalus on aastaringselt väiksem kui 10%, või ainult suvisel navigatsiooniajal, mille käigus laev ei ole kordagi kaugemal kui 6 meremiili varjumispaigast ega rohkem kui 3 meremiili rannikust, kus merehädalised võiksid maabuda.
(2) Sõidupiirkonnad, navigatsiooniajad ja nendes piirkondades kasutada lubatud reisilaevade klassid on järgmised:
1) Tallinna laht: Naissaar, Aegna – aastaringselt A-, B-, C- ja D-klassi reisilaevad;
2) Leppneeme–Prangli – aastaringselt A-, B-, C- ja D-klassi reisilaevad;
3) Väinameri: Virtsu–Kuivastu, Rohuküla–Sviby – aastaringselt A-, B-, C- ja D-klassi reisilaevad; Rohuküla–Heltermaa – aastaringselt A-, B- ja C-klassi reisilaevad ning suvisel navigatsiooniajal D-klassi reisilaevad;
4) Saaremaa–Hiiumaa: Triigi–Sõru – aastaringselt A-, B-, C- ja D-klassi reisilaevad;
5) Roomassaare–Abruka – aastaringselt A-, B-, C- ja D-klassi reisilaevad;
6) Roomassaare–Ruhnu, Pärnu–Ruhnu – aastaringselt A- ja B-klassi reisilaevad ning suvisel navigatsiooniajal C-klassi reisilaevad;
7) Munalaid–Manilaid–Kihnu – aastaringselt A-, B-, C- ja D-klassi reisilaevad;
8) Pärnu–Kihnu – aastaringselt A-, B-ja C-klassi reisilaevad ning suvisel navigatsiooniajal – D-klassi reisilaevad.
(3) Jääs sõiduks peab reisilaeval olema jääolukorrale vastav jääklass.
(4) Kiirreisilaevade klasside määramisel kohaldatakse „Rahvusvahelise kiirlaeva ohutuse koodeksi 1994” 1. peatüki punktides 1.4.10 ja 1.4.11 ning „Rahvusvahelise kiirlaevade koodeksi 2000” 1. peatüki punktides 1.4.12 ja 1.4.13 määratletud kategooriaid.
§ 4. Uute ja olemasolevate reisilaevade üldised ohutusnõuded
Kõigil uutel ja olemasolevatel reisilaevadel:
1) peavad laevakere, pea- ja abimehhanismide ning elektri- ja automaatseadmete ehitus ja hooldus vastama volitatud klassifikatsiooniühingu reeglitele ja Eesti õigusaktides kehtestatud nõuetele;
2) kohaldatakse 1974. aasta „Rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel” (RT II 2001, 22, 117) ja selle konventsiooni kehtivate protokollide ning muudatuste (edaspidi SOLAS konventsioon) IV, V ja VI peatüki nõudeid A-, B- ja C-klassi laevadele koos kõigi jõustunud muudatustega täies mahus, peatüki IV nõudeid D-klassi reisilaevadele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (ELT L 163, 25.06.2009, lk 1–140), muudetud direktiiviga 2010/36/EL (ELT L 162, 29.06.2010, lk 1–135), lisa I peatükis IV toodud mahus;
3) peavad SOLAS konventsiooni V peatükis nimetatud laeva navigatsiooniseadmed vastama «Meresõiduohutuse seaduse» § 191 lõike 3 alusel kehtestatud õigusakti nõuetele.
§ 5. Uute reisilaevade ohutusnõuded
(1) Lisaks §-s 4 sätestatud nõuetele, peavad uued:
1) A-klassi reisilaevad täielikult vastama SOLAS konventsiooni nõuetele. Reeglite puhul, mille tõlgendamise SOLAS konventsioon jätab ametiasutuse otsustada, võib kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/45/EÜ lisa sätteid;
2) B-, C- ja D-klassi reisilaevad vastama käesoleva määruse asjakohastele nõuetele ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/45/EÜ lisa nõuetele;
3) 24 meetri pikkused ja pikemad reisilaevad vastama 1966. aasta rahvusvahelisele laadungimärgi konventsioonile;
4) alla 24 meetri pikkused reisilaevad vastama 1966. aasta rahvusvahelise laadungimärgi konventsiooni kriteeriumidega samaväärse ohutustasemega kriteeriumidele.
(2) Uutele D-klassi reisilaevadele tehakse, olenemata lõike 1 punktide 3 ja 4 nõuetest, erand 1966. aasta rahvusvahelise laadungimärgi konventsiooni minimaalse vöörikõrguse nõudest.
(3) Uutel reisilaevadel peab olema täistekk.
§ 6. Olemasolevate reisilaevade ohutusnõuded
(1) Lisaks §-s 4 sätestatud nõuetele, peavad olemasolevad:
1) A-klassi reisilaevad vastama SOLAS konventsiooni olemasolevate reisilaevade nõuetele ning käesoleva määruse asjakohastele nõuetele. Reeglite puhul, mille tõlgendamise SOLAS konventsioon jätab ametiasutuse otsustada, võib kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/45/EÜ lisa sätteid;
2) B-klassi reisilaevad vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/45/EÜ lisa sätetele;
3) C- ja D-klassi reisilaevad vastama käesoleva määruse asjakohastele nõuetele ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/45/EÜ lisa sätetele.
(2) Ulatuslik remont, ümberehitus ja ümberseadistus tuleb teostada vastavuses § 5 lõikes 1 sätestatud uute reisilaevade suhtes kehtivate nõuetega. Olemasolevale reisilaevale ainult kõrgema päästestandardi saavutamiseks tehtud ümberseadistusi ei loeta ulatuslikuks remondiks, ümberehituseks ega ümberseadistuseks.
(3) Lõike 1 punkti 1 nõudeid, kui SOLAS konventsiooniga ei ole kehtestatud varasemat kuupäeva, ning lõike 1 punktide 2 ja 3 nõudeid, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/45/EÜ lisas ei ole sätestatud varasemat kuupäeva, ei rakendata:
1) kuni 1. juulini 2006 olemasolevate reisilaevade suhtes, millele kiil oli maha pandud või mis olid samalaadses ehitusjärgus enne 1. jaanuari 1940;
2) kuni 1. juulini 2007 olemasolevate reisilaevade suhtes, millele kiil oli maha pandud või mis olid samalaadses ehitusjärgus enne 31. detsembrit 1962;
3) kuni 1. juulini 2008 olemasolevate reisilaevade suhtes, millele kiil oli maha pandud või mis olid samalaadses ehitusjärgus enne 31. detsembrit 1974;
4) kuni 1. juulini 2009 olemasolevate reisilaevade suhtes, millele kiil oli maha pandud või mis olid samalaadses ehitusjärgus enne 31. detsembrit 1984;
5) kuni 1. juulini 2010 olemasolevate reisilaevade suhtes, millele kiil oli maha pandud või mis olid samalaadses ehitusjärgus 1. jaanuaril 1985 või hiljem.
§ 7. Kiirreisilaevade ohutusnõuded
(1) Kiirreisilaevad, mis on ehitatud või millele on tehtud ulatuslikku remonti, ümberehitusi või muudatusi 1. jaanuaril 1996. a või hiljem, peavad vastama SOLAS konventsiooni reeglite X/2 ja X/3 nõuetele, välja arvatud juhul, kui laeva kiil pandi maha või laev oli samalaadses ehitusjärgus hiljemalt käesoleva määruse jõustumise kuupäeval, ning üleandmine ja kasutuselevõtt toimub hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist ja nad vastavad täielikult DSC koodeksi nõuetele.
[RT I, 23.03.2012, 2 - jõust. 26.03.2012]
(2) Kiirreisilaevad, mis on ehitatud enne 1. jaanuari 1996 ja ei vasta kiirlaeva koodeksi nõuetele, võivad tegeleda kohaliku rannasõiduga ainult juhul, kui neid kasutati kohalikus rannasõidus enne käesoleva määruse jõustumist, nad vastavad DSC koodeksi nõuetele ja neile väljastatakse DSC koodeksis ettenähtud tunnistus.
(3) Kiirreisilaeva konstruktsioon, varustus ja hooldus peavad vastama volitatud klassifikatsiooniühingu reeglitele ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/45/EÜ sätetele.
§ 8. Ro-ro reisilaevade püstuvuse nõuded ja nende kasutamise lõpetamine
(1) A-, B- ja C-klassi ro-ro reisilaevad, mille kiil oli maha pandud või mis asusid sarnases ehitusjärgus 1. oktoobril 2004. a või hiljem, peavad vastama lisa I nõuetele.
(2) A- ja B-klassi reisilaevad, mille kiil oli maha pandud või asusid sarnases ehitusjärgus enne 1. oktoobrit 2004. a, peavad vastama Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivi 2003/25/EÜ lisade I ja II nõuetele 1. oktoobriks 2010. a, välja arvatud reisilaevad, vanusega kuni 30 aastat, mille kasutamine tuleb lõpetada hiljemalt 1. oktoobril 2015. a.
§ 9. Ohutusnõuded liikumispuudega isikute suhtes
(1) A-, B-, C- ja D-klassi reisilaevad ja kiirreisilaevad, mille kiil oli maha pandud või mis asusid sarnases ehitusjärgus 1. oktoobril 2004. a või hiljem, peavad vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/45/EÜ lisas III „Suunised seoses liikumispuudega isikute suhtes kehtivate ohutusnõuetega reisilaevadel ja kiirreisilaevadel” esitatud ohutusnõuetele.
(2) Reederid peavad tagama lõikes 1 nimetatud suuniste rakendamise olemasolevatel laevadel niivõrd, kui see on majanduslikult mõistlik ja teostatav.
(3) Olemasolevatel A-, B-, C- ja D-klassi reisilaevadel ja kiirreisilaevadel, millel on luba vedada üle 400 reisija, tuleb lõikes 1 nimetatud suuniseid rakendada hiljemalt 17. maiks 2006.
[RTL 2005, 91, 1370 - jõust. 26.08.2005]
§ 10. Täiendavad ohutusmeetmed, vabastused ja muud määruse nõuetega samaväärsed nõuded
(1) Kui Veeteede Amet leiab, et vaatamata käesoleva määruse nõuete täitmisele on kohaliku rannasõidu reisilaeval siiski oht inimeludele, varale või keskkonnale, võib Veeteede Amet, esitades vastava põhjenduse, keelata reisilaeva kasutamise või nõuda täiendavate ohutusmeetmete rakendamist.
(2) Veeteede Amet võib vabastada reisilaeva mõne käesoleva määruse nõude täitmisest, kui sellega ei vähendata ohutuse taset, arvestades sõidupiirkonna kaitstust ning sellest tulenevat väiksemat lainekõrgust, reisilaeva piiratud kasutusperioodi, sõitu ainult valgel ajal, reisi piiratud kestust ja päästemeeskonna kohalejõudmise aega kohalikus rannasõidus. Vabastus kehtib ainult sõidupiirkonnas, mille osas vabastust taotleti.
[RT I 2010, 62, 455 - jõust. 06.09.2010]
(3) Veeteede Amet võib lubada muude käesoleva määruse nõuetega samaväärsete meetmete rakendamist, kui need meetmed on vähemalt sama tõhusad kui määruse nõuded.
(4) Veeteede Amet peab lõigete 1, 2 või 3 rakendamisel teavitama Euroopa Komisjoni täiendavate ohutusmeetmete, vabastuste ja määruse nõuetega samaväärsete nõuete rakendamisest.
(5) Kui Euroopa Komisjon aktsepteerib rakendatud täiendavaid ohutusmeetmeid, vabastusi ja määruse nõuetega samaväärseid nõudeid, teeb Veeteede Amet Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile ettepaneku muuta asjakohaseid õigusakte ning teavitab nendest Euroopa Komisjoni.
(6) Käesolevas paragrahvis sätestatud täiendavate ohutusmeetmete, vabastuste ja määruse nõuetega samaväärsete meetmete rakendamisel tuleb samasuguseid meetmeid rakendada kõigile teistele samas piirkonnas sõitvatele laevadele sõltumata nende lipuriigist.
(7) Olemasoleval C- ja D-klassi reisilaeval ei pea olema kiirvalvepaati, evakuatsioonisüsteemi ega taaveteid päästeparvede veeskamiseks, kuid kindlasti peavad sellisel laeval olema vahendid abivajaja veest väljatõstmiseks ja päästevahendist laeva pardale tõstmiseks.
§ 11. Ohutuse tunnistuste ja kasutuslubade väljastamine
(1) Kõikidele uuetele ja olemasolevatele reisilaevadele väljastab Veeteede Amet pärast meresõiduohutuse seaduse alusel läbiviidud ülevaatust käesoleva määruse lisas 1 toodud vormi kohase reisilaeva ohutuse tunnistuse ja selle juurde kuuluva lisas 2 toodud vormi kohase varustuse loetelu.
[RTL 2005, 115, 1795 - jõust. 09.12.2005]
(2) Reisilaeva ohutuse tunnistus väljastatakse kuni 12 kuuks. Veeteede Amet võib tunnistuse kehtivustähtaega pikendada kuni ühe kuu võrra.
(3) Kiirreisilaeva ohutuse tunnistuse ja kiirlaeva kasutamise loa väljastab Veeteede Amet kooskõlas kiirlaevakoodeksiga.
(4) Enne välisriigi lippu kandavale kiirreisilaevale kasutusloa andmist Eesti kohalikus rannasõidus ja vastupidi, peab Veeteede Amet koostöös teise riigi mereadministratsiooniga kehtestama kasutamise tingimused ja need kandma kiirlaeva kasutusloale.
(5) Käesoleva määruse § 10 lõike 2 alusel antud vabastused tuleb kanda reisilaevale või kiirreisilaevale väljastatud ohutuse tunnistusele.
1Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (ELT L 163, 25.06.2009, lk 1–140), muudetud direktiiviga 2010/36/EL (ELT L 162, 29.06.2010, lk 1–135) ja direktiiviga 2016/844/EL (ELT L 141, 28.05.2016, lk 51–65).
[RT I, 10.03.2017, 8 - jõust. 01.07.2017]
Lisa 1 Reisilaeva ohutuse tunnistus
Lisa 2 Varustuse loetelu
[RT I, 20.09.2013, 3 - jõust. 23.09.2013]


§ 2 Ühise põllumajanduspoliitika toetusabinõud
1 Ühtne pindalatoetus, energiakultuuri toetus ja täiendavad otsetoetused
§ 141 Nõuded energiakultuuri toetuse saamiseks
§ 142 Energiakultuuri toetuse taotlemine ja taotluse menetlemine
4 ÜHISE PÕLLUMAJANDUSPOLIITIKAGA KAASNEVAD MAAELU ARENGU TOETUSED PERIOODIL 2004–2006
41 ÜHISE PÕLLUMAJANDUSPOLIITIKAGA KAASNEVAD MAAELU ARENGU TOETUSED PERIOODIL 2007–2013
§ 453 Ühise põllumajanduspoliitikaga kaasnevate maaelu arengu toetuste andmise korraldamine
§ 454 Nõuded maaelu arengu toetuse saamiseks
§ 455 Maaelu arengu toetuse taotlemine ja taotluse menetlemine
§ 456 Maaelu arengu toetuse taotluse hindamine
§ 457 Maaelu arengu toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise alused ja toetuse vähendamine
§ 458 Vaidemenetlus
§ 459 Tehniline abi
§ 4510 Seire ja hindamine
15.06.2005 RT I 2005, 37, 284 01.07.2005, osaliselt 1.01.2006
(1) Käesolev seadus sätestab Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika (edaspidi ühine põllumajanduspoliitika) toetusabinõude rakendamise korra ja neid rakendavad asutused, riigiabina antavate täiendavate otsetoetuste andmise alused ning riikliku järelevalve teostamise alused ja ulatuse.
[RT I 2007, 24, 129 - jõust. 26.03.2007]
(2) Euroopa Liidu õigusaktides, käesolevas seaduses ja selle alusel antavates õigusaktides ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades Euroopa Liidu õigusaktide ja käesoleva seaduse nõudeid.
(3) Vabariigi Valitsus või põllumajandusminister võib oma pädevuse piirides kehtestada ühise põllumajanduspoliitika kohaldamiseks õigusakte küsimustes, mille otsustamise õigus on vastavalt Euroopa Liidu õigusaktidele liikmesriigil .
§ 2. Ühise põllumajanduspoliitika toetusabinõud
(1) Ühise põllumajanduspoliitika toetusabinõud käesoleva seaduse tähenduses on nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 11.08.2005, lk 1–25) artikli 3, välja arvatud lõike 2 punkti f, ning artikli 4 alusel ja korras rahastatavad abinõud.
(2) Ühise põllumajanduspoliitika toetusabinõude rakendamisel on pädevaks asutuseks Põllumajandusministeerium, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(1) Ühise põllumajanduspoliitika toetusabinõude rakendamiseks Euroopa Komisjonile esitatavate andmete (edaspidi turuinfo) kogumise ja töötlemise korraldab ning turuinfo Euroopa Komisjonile edastab Põllumajandusministeerium, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti.
Ühise põllumajanduspoliitika toetusabinõude rakendamisel saadud andmed edastab Euroopa Komisjonile Põllumajandusministeerium või põllumajandusministri määratud riigiasutus.
(1) Euroopa Liidu määrustes sätestatud juhul peab isik või tema ettevõte osalemiseks ühise põllumajanduspoliitika toetusabinõudes olema makseagentuuri poolt heaks kiidetud.
(1) Ühise põllumajanduspoliitika toetusabinõude rakendamise korral täidab makseagentuuri ülesandeid Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (edaspidi PRIA).
(1) Ühise põllumajanduspoliitika toetusabinõude rakendamise korral teeb otsuseid PRIA.
(3) Kui riigi infosüsteemide andmevahetuskihis on avatud asjakohane teenus, siis riigi infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu PRIA-le esitatud toetusabinõude rakendamise taotlusele või põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse andmete kandmise või registriandmete muutmise avaldusele ei pea lisama digitaalallkirja.
1. jagu Ühtne pindalatoetus, energiakultuuri toetus ja täiendavad otsetoetused
§ 141. Nõuded energiakultuuri toetuse saamiseks
(1) Energiakultuuri toetust on õigus taotleda isikul, kes kasvatab nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 5. peatükis nimetatud energiakultuuri ja vastab samas peatükis sätestatud nõuetele ning kes kasutab põllumajandusmaad ja esitab pindalatoetuse taotluse vähemalt 1 ha põllumajandusmaa kohta, mille pindala määramisel võetakse arvesse põllud pindalaga vähemalt 0,3 ha.
(2) Energiakultuuri toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra ning taotluse vormi kehtestab põllumajandusminister .
(1) Täiendavat otsetoetust on õigus taotleda isikul, kes tegeleb nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 2 punktis c nimetatud põllumajandusliku tegevusega.
(2) Nõuded täiendava otsetoetuse saamiseks kehtestab põllumajandusminister kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 143c sätestatud korras saadud Euroopa Komisjoni nõusolekuga. Nõuded võib kehtestada eraldi iga toetuse liigi kohta.
(3) Kui täiendavat otsetoetust antakse põllumajandusmaa pindala kohta, võib seda taotleda isik, kes kasutab põllumajandusmaad ja esitab pindalatoetuse taotluse vähemalt 1 ha põllumajandusmaa kohta, mille pindala määramisel lähtutakse käesoleva seaduse § 12 lõikest 2.
(3) Veise ja ute kasvatamise täiendava otsetoetuse vähendamise alused kehtestab põllumajandusminister .
(1) Vabariigi Valitsusel või tema volitatud ministril on õigus määrata , et piima ja piimatooteid, mille pakkumiseks antakse koolipiimatoetust, pakutakse lisaks Euroopa Komisjoni määruses 2707/2000/EÜ, milles sätestatakse EL Nõukogu määruse 1255/1999/EÜ rakenduseeskirjad seoses haridusasutuste õpilaste piima ja teatavate piimatoodetega varustamise puhul antava ühenduse abiga (ELT L 311, 12.12.2000, lk 37–42) nimetatud isikutele ka gümnaasiumiõpilastele ning põhihariduse baasil kutseõppeasutuses õppivatele õpilastele.
(4) Euroopa Komisjoni määruse 2707/2000/EÜ artikli 14 lõikes 1 nimetatud juhul abisaaja makstava maksimaalse hinna kehtestab põllumajandusminister.
(3) Eraladustamise nõuded hoiu- ja säilitusruumide kohta, milles eraladustatavaid põllumajandustooteid hoitakse ning pakkumise ja eraladustamislepingu sõlmimise taotluse vormid kehtestab põllumajandusminister .
4. peatükk ÜHISE PÕLLUMAJANDUSPOLIITIKAGA KAASNEVAD MAAELU ARENGU TOETUSED PERIOODIL 2004–2006
41. peatükk ÜHISE PÕLLUMAJANDUSPOLIITIKAGA KAASNEVAD MAAELU ARENGU TOETUSED PERIOODIL 2007–2013
(2) Maaelu arengu toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra, taotluse vormi, toetuse määra ja suuruse ning vajaduse korral abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud iga toetuse liigi ja toetatava tegevuse kohta, toetuse vähendamise alused ja korra, toetuse väljamaksmise ja vastuvõtmise korra, taotluse rahuldamise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise alused ja korra ning nõuded toetuse saajale kehtestab põllumajandusminister . Toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra võib kehtestada eraldi iga toetuse liigi ja toetatava tegevuse kohta.
(3) Maaelu arengu toetuse andmise alused ning toetuse andmise täpsema korra põllumajandusettevõtte ja kohustuse üleandmise või asendamise ja toetuskõlbliku maa pindala, loomade arvu või investeeringuobjekti muutumise korral kehtestab põllumajandusminister .
(2) Kui vaie esitatakse käesoleva seaduse § 453 lõike 4 alusel PRIA-ga halduslepingu sõlminud isiku otsuse või toimingu peale, lahendab vaide PRIA või tema volitusel käesoleva seaduse § 453 lõike 4 alusel PRIA-ga halduslepingu sõlminud isik.
(3) Täpsemad nõuded tehnilise abi taotlejale ja kavandatavale tegevusele, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra, taotluse vormi ning taotluse rahuldamata jätmise alused kehtestab põllumajandusminister .
Põllumajandusminister kehtestab maaelu arengu toetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetatud objektide tähistamise ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) osalusele viitamise korra ning arengukava seire ja hindamise korra.
(5) Põllumajandustoodete vastavust Euroopa Liidu määrustes turukorralduslikel eesmärkidel põllumajandustoodetele kehtestatud koostis- ja kvaliteedinõuetele ning märgistuse, sealhulgas nimetuse nõuetele kontrollivad Veterinaar- ja Toiduamet ning Tarbijakaitseamet vastavalt toiduseaduses sätestatud pädevusele.
(3) Alkohoolsete jookide geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kasutamise korral on järelevalve teostajad sätestatud alkoholiseaduse §-s 49.
(2) Põllumajandusminister võib nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 sätestatud nõuete kohase põllumajandusnõuande süsteemi loomiseks ja toimimise tagamiseks, sealhulgas riigipoolsete meetmetega seotud teabe edastamise ja kvaliteetse nõuande kättesaadavuse tagamiseks, sõlmida halduslepingu põllumajandustootjaid, põllumajandussaaduste töötlejaid ning põllumajandusele teenuseid osutavaid isikuid ja nende ühendusi esindava mittetulundusühinguga, kellel on küllaldane kogemus põllumajandusnõuande valdkonnas (edaspidi koordineeriv keskus).
(3) Lisanõuded taotlejale ja nõuandekeskusele, tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise korra ning tunnustamise otsuse kehtetuks tunnistamise korra kehtestab põllumajandusminister . Põllumajandusminister võib tunnustada nõuandekeskuseks ka koordineeriva keskuse.
(7) Nõuandekeskuses võib konsulendina tegutseda isik, kellele on kutseseaduse alusel ja korras omistatud konsulendi kutsekvalifikatsioon. Nõuandekeskuses ei tohi konsulendina tegutseda veterinaarravimite, mineraalväetiste, taimekaitsevahendite või põllumajandustehnika müügi või põllumajandussaaduste kokkuostu alal tegutsev füüsilisest isikust ettevõtja või tema ettevõtte töötaja ning sellisel tegevusalal tegutseva äriühingu juhatuse liige või äriühingut juhtima õigustatud muu isik ja äriühingu töötaja ning Põllumajandusministeeriumi või tema valitsemisalas oleva valitsusasutuse ametnik või maaparanduse järelevalvetöötaja.
1) ühise põllumajanduspoliitika toetusabinõude rakendamisel antavate toetuste taotlejate ja toetuste andmed;
(3) Põllumassiivi piirid ja tunnused kantakse põllumassiivi kaardile. Põllumassiivi kaart koostatakse maakatastriseaduse §-s 141 sätestatud aluskaartide alusel. Põllumassiivi kaart on registri osa.
(1) Isik, kes esmakordselt taotleb käesoleva seaduse alusel ja korras kas toetust, tootmiskvoodi või riikliku koguse määramist, impordi- või ekspordilitsentsi, eksporditoetuse või seestöötlemise sertifikaati või esitab pakkumise või taotleb eelnevat heakskiitu toetusabinõudes osalemiseks, esitab enda registrisse kandmise avalduse PRIA-le.
(1) Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide täitmise üle teostavad vastavalt oma pädevusele PRIA, Veterinaar- ja Toiduamet, Taimetoodangu Inspektsioon, Tarbijakaitseamet, Põllumajandusuuringute Keskus, Maksu- ja Tolliamet, käesoleva seaduse § 453 lõike 4 alusel PRIA-ga halduslepingu sõlminud isik käesolevas seaduses ja asjakohastes EL õigusaktides sätestatu kohaselt, Keskkonnaamet, piirkondlikud maaparandusbürood, Maaparanduse Ehitusjärelevalve- ja Ekspertiisibüroo, riigi ja kohaliku omavalitsuse keskkonnajärelevalve asutused ning alkoholiseaduse §-s 49 sätestatud järelevalveasutused.
(3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodule on riikliku järelevalve teostamine ka Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) rahastamissüsteemiga otse või kaudselt seotud toetusraha saavate ja maksvate isikute kontrollimine. Nimetatud kontrolli puhul on eriasutuseks PRIA selleks määratud struktuuriüksus ning eriasutuse ülesandeid täidab Maksu- ja Tolliameti selleks määratud struktuuriüksus vastavalt oma pädevusele.
(5) [Kehtetu – RT I 2007, 24, 129 - jõust. 26.03.2007]
(9) Käesoleva seaduse § 453 lõike 4 alusel sõlmitud halduslepingu täitmise üle teostab järelevalvet PRIA.
(10) Käesoleva seaduse § 453 lõike 4 alusel sõlmitud halduslepingu ühepoolse lõpetamise korral ning muu sellise asjaolu ilmnemisel, mis takistab halduslepingu sõlminud isikul halduslepingut edaspidi täita, antakse lepingu täitmisega seotud materjal viivitamata üle PRIA-le, kes korraldab haldusülesande edasise täitmise.
1) nõuda ühise põllumajanduspoliitika toetusabinõude rakendamiseks andmeid, dokumente ja muid materjale;
(3) Maaelu arengu toetuste puhul käsitatakse vääramatu jõuna, mille puhul võib jätta toetuse tagasi nõudmata, Euroopa Komisjoni määruse 817/2004/EÜ, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EL Nõukogu määruse 1257/1999/EÜ (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks) kohaldamiseks (ELT L 153, 30.04.2004, lk 30–83), artiklis 39 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15–73), artiklis 47 nimetatud juhte.
(1) Käesoleva seaduse §-des 68–71 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
Käesoleva seaduse § 27 lõikes 1 nimetatud taotluse esitanuks loetakse ka see isik, kellele on määratud maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 1091 lõikes 3 nimetatud toorpiima tootmiskvoot ja kelle kvooti on korrigeeritud sama seaduse § 109 1 lõike 4 alusel kehtestatud korra kohaselt.


(1) Enne 1993. aasta 1. detsembrit Eesti NSV tsiviilkoodeksi §-de 196--205 või Eesti Vabariigi pangaseaduse (ENSV Teataja 1989, 41, 647; RT 1990, 2, 36; 1991, 16, 222; 1992, 31, 411; RT I 1993, 28, 498; 72/73, 1021; 1995, 4, 36) § 42 alusel tekkinud pandiõiguse korral, kus pandieseme valdus ei ole pandilepingu kohaselt üle läinud pandipidajale, jääb panditud asi pantija valdusesse ja pandiõigusele kohaldatakse asjaõigusseaduse § 276 1. lõiget, �� 277-280, 283-285, § 286 punkti 1, § 289 3., 4. ja 5. lõiget, § 291, 304, 306. Nõude üleminekul uuele võlausaldajale läheb temale üle ka pandiõigus. Kui võlgnik ei täida pandiga tagatud nõuet, rahuldatakse pandipidaja nõue panditud asja väärtusest kohtu otsuse alusel või kohesele sundtäitmisele alludes täitemenetluse seadustikus (RT I 1993, 49, 693; 1997, 43/44, 723; 1998, 41/42, 625; 51, 756; 61, 981; 103, 1695; 1999, 18, 302; 27, 380) kehtestatud korras.
(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõike kohaselt sõlmitud pandileping peab olema notariaalselt tõestatud ja lepingu tõestanud notari esildisel registreeritud poolte kulul ehitise asukohajärgses riiklikus hooneregistris 15 päeva jooksul, alates tehingu tõestamisest. Pandiõigus tekib pandilepingu notariaalse tõestamise hetkest. Enne asjaõigusseaduse rakendamisega seotud õigusaktide muutmise seaduse jõustumist sõlmitud ehitise pandilepingud võib ehitise asukohaj��rgses riiklikus hooneregistris registreerida tehingu sõlminud poole esildisel. Registreerimata pant lõpeb pandi eseme omandi üleminekul, kui omandaja pandist ei teadnud ega pidanudki teadma.
(1) Kui ehitis või selle osa, mis on panditud käesoleva seaduse § 132 1. ja 2. lõike kohaselt või enne asjaõigusseaduse rakendamisega seotud õigusaktide muutmise seaduse jõustumist kommertspandi või käsipandina, muutub maa oluliseks osaks, on pandipidajal õigus nõuda asja��iguslepingu sõlmimist ja pandiõiguse kinnistamist kinnistut koormava hüpoteegina alates ehitisealuse maa kohta kinnistusregistri osa avamise teate avaldamisest ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Asjaõigusseaduse rakendamisega seotud õigusaktide muutmise seaduse jõustumisel kinnistusraamatusse kantud kinnisasjade suhtes võib pandipidaja nõuda pandiõiguse kandmist kinnistusraamatusse esimesele vabale järjekohale.


Rae valla haridusalase tunnustamise kord – Riigi Teataja
Rae valla haridusalase tunnustamise kord
Rae valla haridusalase tunnustamise kord - sisukord
§ 2 Õpilaste ja juhendajate haridusalane tunnustamine
§ 3 Aasta õpetajate valimine ja tunnustamine
§ 4 Tunnustuse üleandmine
RT IV, 08.05.2014, 80
Vastu võetud 15.05.2012 nr 83
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 6 lõike 2 ja § 22 lõike 1 punkt 5 alusel
(1) Määruse eesmärgiks on tunnustada Rae valla parimaid õpetajaid ja õpilasi.
(2) Määrusega reguleeritakse haridusalast tunnustamist Rae valla haridusasutustes järgmistes valdkondades:
1) gümnaasiumi lõpetamine medaliga;
2) gümnaasiumi lõpetamine kolme riigieksami (sh eesti keele) parima punktisummaga;
3) põhikooli lõpetamine kiitusega;
4) huvialakooli põhiõppe lõpetamine kiitusega;
5) maakondlikel, piirkondlikel, vabariiklikel ja rahvusvahelistel olümpiaadidel ja konkurssidel edukalt esinemine;
6) aasta õpetaja valimine
(3) Haridusalane tunnustus on Rae Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) rahaline kingitus:
2) õpilase juhendajale;
3) aasta õpetajale.
§ 2. Õpilaste ja juhendajate haridusalane tunnustamine
(1) (1) Vallavalitsus tunnustab Rae valla koolide lõpetanuid rahaliste kingitustega järgmiselt:
1) gümnaasiumi kuldmedaliga lõpetanule 600 eurot;
3) gümnaasiumi lõpetamisel kolme riigieksami (sh eesti keel) suurima punktisumma kogunud lõpetanule rahaline kingitus, mis saadakse arvestusega, et üks punkt on rahalises vääringus 0,65 eurot;
4) põhikooli kiitusega lõpetanule 100 eurot;
5) huvialakooli põhiõppe kiitusega lõpetanule 50 eurot.
(2) Eduka esinemise eest maakondlikel või piirkondlikel olümpiaadidel ja konkurssidel tunnustab vallavalitsus Rae valla üldhariduskoolide õpilasi alates 7. klassist k.a ja nende juhendajaid ning huvialakooli õpilasi ja nende juhendajaid rahalise kingitusega järgmiselt:
1) I koht - õpilane 40 eurot, võistkond 80 eurot, juhendaja 40 eurot;
2) II koht - õpilane 30 eurot, võistkond 60 eurot, juhendaja 30 eurot;
3) III koht - õpilane 20 eurot, võistkond 40 eurot, juhendaja 20 eurot.
(3) Eduka esinemise eest vabariiklikel ja rahvusvahelistel olümpiaadidel ja konkurssidel tunnustab vallavalitsus Rae valla üldhariduskoolide õpilasi alates 7. klassist k.a ning huvialakooli õpilasi ja nende juhendajaid rahalise kingitusega § 2 lõikes 2 toodud kahekordses määras.
(4) Haridusalase tunnustuse määramiseks § 2 lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel esitavad koolide direktorid vallavalitsusele esildise kord õppeveerandis, kuid mitte hiljem kui järgmisel õppeveerandil.
§ 3. Aasta õpetajate valimine ja tunnustamine
(1) Rae valla aasta õpetaja selgitatakse lasteaiaõpetajate, kooliõpetajate ja huvihariduse õpetajate (sh ringijuhid) hulgast.
(2) Koolide ja lasteaedade aasta õpetaja valitakse nimetatud haridusasutustes kehtestatud korra alusel, mis kooskõlastatakse hoolekoguga. Kehtestatud kord peab sisaldama alljärgnevaid hindamiskriteeriume:
1) töövaldkonna tundmine;
2) asutuse arengutegevuses osalemine;
3) töö tulemuslikkus;
4) töö planeerimine;
5) töö-distsipliin ja kohusetunne;
6) aktiivsus, initsiatiiv tööülesannete täitmisel;
7) meeskonnatöö oskus;
8) suhtlemisoskus;
9) innovaatilisus ja loovus;
10) usaldusväärsus, lojaalsus ja pühendumus;
11) enesearendamine;
12) lastevanemate tagasiside;
13) juhtkonna hinnang.
(3) Esildise Rae valla aasta õpetaja (aasta number) nimetuse andmiseks, kooli hoolekogu soovituskirja ja soovitavalt kandidaati tutvustava 1-2 minutilise videolõigu esitavad koolide ja lasteaedade direktorid vallavalitsusele hiljemalt 10. septembriks.
(4) Lasteaedade ja koolide poolt valitud ja Rae valla aasta õpetaja konkursile esitatud kandidaate tunnustatakse vallavalitsuse tänukirjaga, meenega ja rahalise kingitusega 400 euro suuruses summas.
(5) Rae valla aasta õpetaja valimise komisjoni kinnitab vallavalitsus, kellel on õigus kaasata otsuste tegemisse eksperte. Komisjon esitab oma ettepaneku Rae valla aasta õpetaja (aasta number) nimetuse andmiseks vallavalitsusele hiljemalt 25. septembriks.
(6) Rae valla aasta õpetajat tunnustatakse vallavalitsuse tänukirjaga, meenega ja rahalise kingitusega 800 euro suuruses summas.
§ 4. Tunnustuse üleandmine
(1) Haridusalase tunnustuse annab koolide lõpetajatele üle Rae Vallavolikogu või vallavalitsuse esindaja kooli pidulikul lõpuaktusel.
(2) Olümpiaadidel ja konkurssidel edukalt osalenud õpilasi ja nende juhendajaid tunnustatakse pidulikel aktustel.
(3) Koolide ja lasteaedade aasta õpetajat ja Rae valla aasta õpetajat tunnustatakse Rae vallas õpetajate päevale pühendatud pidulikul aktusel.
Määrus jõustub 19.05.2012.


§ 71 Euroopa prokurör
§ 72 Euroopa delegaatprokurör
§ 321 Euroopa delegaatprokuröri distsiplinaarvastutus
8 Prokuröri kaasamine haldusülesannete täitmisse või sisekaitselise rakenduskõrgkooli õppetegevusse, üleviimine Riigikohtusse või tema tööle asumine Euroopa Prokuratuuris
§ 52 Prokuröri nimetamine Riigiprokuratuuri, Justiitsministeeriumi, Riigikohtu või Euroopa Prokuratuuri koosseisus ettenähtud ametikohale
§ 592 Käesoleva seaduse § 52 kohaldamise erisused
RT I, 02.06.2020, 7
§ 52. Prokuröri nimetamine Riigiprokuratuuri, Justiitsministeeriumi, Riigikohtu või Euroopa Prokuratuuri koosseisus ettenähtud ametikohale
§ 592. Käesoleva seaduse § 52 kohaldamise erisused


text:
URANTIA RAAMAT, 54. Kiri. Luciferi mässu probleemid
URANTIA RAAMAT - 54. Kiri. Luciferi mässu probleemid
54. Kiri. Luciferi mässu probleemid
§ 1. Tõeline ja väär vabadus
§ 2. Vabaduse varastamine
§ 3. Viivitus õigusemõistmisega
§ 4. Halastav viivitus
§ 5. Viivitamise tarkus
§ 6. Armastuse võidukäik
54:0.1 (613.1) A RENEVAL inimesel on raske pahe, eksimuse, patu ja kurjuse mõju ning tähendust täielikult mõista. Inimene ei suuda kohe tajuda, et täiuse ja puudulikkuse vastandamises peitub potentsiaalne pahe, et tõe ja vale vastandamine loob segadusseajavaid eksimusi, et vaba valiku jumalik annetamine tekitab lõppkokkuvõttes patu ja õigluse lahknevad maailmad, et järjekindel jumalikkuse poole püüdlemine viib jumalariiki, seevastu selle pidev tagasilükkamine viib kurjuse valda.
54:0.2 (613.2) Jumalad ei loo pahet ega luba ka pattu ja mässu. Potentsiaalne pahe eksisteerib ajaliselt universumis, kus täiuse tähendustel ja väärtushinnangutel on eri tasandeid. Patt esineb potentsiaalselt kõigis maailmades, kus ebatäiuslikele olenditele on antud võime hea ja kurja vahel valida. Eksimuse võimalus peitub juba tõe ja ebatõe, fakti ja vale vastandlikkuses. Tahtlik kurja valimine on patt; tõe põikpäine tagasilükkamine on eksimus; järjekindel püüdlemine patu ja eksimuse poole on kurjus.
54:1.1 (613.3) Kõigist Luciferi mässust väljakasvavatest kimbatusse ajavatest probleemidest pole ükski tekitanud rohkem raskusi kui ebaküpsete arenevate surelike suutmatus eristada tõelist vabadust väärast.
54:1.2 (613.4) Tõeline vabadus on ajastuid kestev püüdlus ja arenguprogressi hüvitus. Väär vabadus on aja eksimuse ja ruumi pahe kaval pettus. Püsiv vabadus põhineb tõelisel õiglusel — arukusel, küpsusel, vendlusel ja võrdsusel.
54:1.3 (613.5) Vabadusest, mille motiivid on arutud, tingimusteta ja piiramatud, saab kosmilises eksistentsis enesehävitamisvahend. Tõeline vabadus seondub järjest enam reaalsusega ning arvestab alati sotsiaalset võrdsust, kosmilist õiglust, kõikset vendlust ja jumalikke kohustusi.
54:1.4 (613.6) Ainelisest seaduslikkusest, intellektuaalsest õiglusest, sotsiaalsest sallivusest, moraalsest kohusest ja vaimsetest väärtustest lahutatud vabadus on enesetapjalik. Kosmilisest reaalsusest eraldi olevat vabadust ei eksisteeri ning kogu isiksuse reaalsus on võrdelises sõltuvuses selle suhetest jumalikkusega.
54:1.5 (613.7) Ohjeldamatu isemeelsus ja piiramatu eneseväljendus on sama mis ilmne isekus, äärmine jumalakartmatus. Vabadus ilma samaaegse ja üha suurema eneseületamiseta on egoistliku sureliku kujutlusvõime sünnitis. Oma huvidest lähtuv vabadus on illusoorne mõiste, julm pettus. Vabaduse rüüs esinev ohjeldamatus on armetu orjuse eelkäija.
54:1.6 (614.1) Tõeline vabadus käib kaasas tõelise enesest lugupidamisega, väär vabadus on eneseimetluse kaaslane. Tõeline vabadus on enesekontrolli vili, väär vabadus tähendab enesekehtestamise omaksvõtmist. Enesekontroll viib altruistlikule teenimisele, kuid eneseimetlus kaldub teisi ära kasutama, et isekalt ülendada ekslikku indiviidi, kes on nõus ohverdama õiglase saavutuse selle nimel, et omandada ebaõiglast võimu oma kaasolendite üle.
54:1.7 (614.2) Ka tarkus on jumalik ja ohutu vaid siis, kui ta on kosmilise ulatusega ja vaimselt motiveeritud.
54:1.8 (614.3) Pole suuremat eksimust kui enesepettus, mis ajendab intellektiolendeid ihaldama võimu teiste olendite üle, selleks et neilt nende loomulikke vabadusi võtta. Inimliku õigluse kuldreegel protesteerib igasuguse niisuguse pettuse, ebaõigluse, isekuse ja ülekohtu vastu. Tõeline ja ehtne vabadus on ühendatav vaid armastuse valitsemise ja armu hoolekandega.
54:1.9 (614.4) Kuidas julgeb isemeelne loodud-olend piirata isikliku vabaduse nimel oma kaaslaste õigusi, kui universumi Ülimad Valitsejad armulise lugupidamisega nende tahte eesõiguste ja isiksuse potentsiaalide ees taanduvad! Ühelgi olendil ei ole oma oletatava isikliku vabaduse rakendamisel õigust jätta ühtki teist olendit ilma neist Loojate poolt antud eksistentsi eesõigustest, mida kõik Loojate ustavad kaaslased, alluvad ja alamad vastavalt ka austavad.
54:1.10 (614.5) Arenev inimene peab ehk küll oma aineliste vabaduste eest türannide ja rõhujatega võitlema patu ja kurjuse maailmas või primitiivse areneva sfääri algusaegadel, kuid mitte enam morontiamaailmades ega ka vaimusfääridel. Sõda on varase areneva inimese pärusosa, kuid normaalse areneva tsivilisatsiooniga maailmades on füüsiline võitlus rahvastevaheliste arusaamatuste lahendamisviisina juba ammu häbisse langenud.
54:2.1 (614.6) Jumal lõi koos Pojaga ja Vaimus igavese Havona ning on sellest ajast saadik kasutanud seda loomises ühise, kooskõlastatud osalemise igavese etalonina. See ühistegevuse etalon on eeskujuks kõigile Jumala Poegadele ja Tütardele, kes siirduvad ruumi, et püüda luua ajas igavese täiuse keskset universumit.
54:2.2 (614.7) Iga areneva universumi loodud-olend, kes püüdleb Isa tahte teostamise poole, on määratud saama selles kogemusliku täiuse saavutamise suurejoonelises avastusretkes aegruumi Loojate partneriks. Kui see nii ei oleks, oleks Isa vaevalt annetanud neile loodud-olenditele loovat vaba tahet ega elaks ka nende sisimas, saades tegelikult omaenda vaimu kaudu nende partneriks.
54:2.3 (614.8) Lucifer tegi meeletu katse teha teostamatut, tekitada kogemuslikus universumis ajaline lühis. Luciferi kuritegu seisnes selles, et ta püüdis riisuda Satania kõigilt isiksustelt loovat vabadust, märkamatult kärpida loodud-olendi isiklikku osalust — vabal tahtel osalemist — pikas arenguheitluses, et omandada nii üksikult kui ka ühiselt elu ja valguse staatust. Seda tehes seadis see teie süsteemi kunagine Suverään omaenda tahte ajaliku sihi otse risti vastu Jumala tahte igavesele eesmärgile, mis ilmneb vaba tahte annetamises kõigile isikulistele loodud-olenditele. Luciferi mäss ähvardas seega rikkuda maksimaalsel võimalikul viisil tõusuteeliste ja Satania süsteemi teenistuses olijate vaba valikut, mis pealegi ähvardas jätta kõik need olendid ilma põnevast kogemusest aidata kuidagi isiklikult ja ainulaadselt kaasa kogemusliku tarkuse monumendi aeglasele kerkimisele, millest kunagi saab täiustatud Satania süsteem. Seega maskeeris Luciferi manifest end küll vabaduse rüüsse, kuid mõistuse selge valguse käes ilmub see esile kui tohutu suur oht varastada lõplikult isiklik vabadus ning teha seda ulatuses, milleni on jõutud vaid kahel korral kogu Nebadoni ajaloo jooksul.
54:2.4 (615.1) Lühidalt öeldes, Lucifer oleks võtnud inimestelt ja inglitelt selle, mis Jumal oli neile andnud — jumaliku eesõiguse osaleda omaenda saatuse ja asustatud maailmade kohaliku süsteemi saatuse kujundamises.
54:2.5 (615.2) Ühelgi olendil kogu universumis pole seaduspärast õigust jätta ühtki teist olendit ilma tõelisest vabadusest, õigusest armastada ja olla armastatud, eesõigusest palveldada Jumalat ja teenida oma kaaslasi.
54:3.1 (615.3) Arengumaailmade kõlbelisi tahteolendeid vaevab alati tahtmatult küsimus, miks kõiketeadvad Loojad lubavad pahel ja patul eksisteerida. Nad ei mõista, et loodudolendi tõeliseks vabaduseks on need mõlemad vältimatud. Areneva inimese või suurepärase ingli vaba tahe ei ole üksnes filosoofiline mõiste, sümboolne ideaal. Inimese võime valida hea ja kurja vahel on universumi reaalsus. Selle vabaduse ise valida on andnud Ülimad Valitsejad, kes ei luba ühelgi olendil ega olendite rühmal sellest jumalikult annetatud vabadusest ilma jätta ühtki isiksust kaugele ulatuvas universumis — isegi mitte selleks, et need eksiteele sattunud ja ebateadlikud olendid saaksid niisugust vääriti nimetatud isiklikku vabadust nautida.
54:3.2 (615.4) Kuigi teadlik ja kõigest südamest soovitud samastumine kurjaga (patuga) on võrdväärne mitteeksisteerimisega (hävimisega), peab selle isikliku patuga samastumise ning karistuse täideviimise — põikpäise pahe soosimise automaatse tulemuse — vahele jääma piisavalt pikk aeg, et kohtumõistmine indiviidi universumistaatuse üle rahuldaks täielikult kõiki temaga seotud universumiisiksusi ning oleks nii õige ja õiglane, et ka patune ise selle heaks kiidaks.
54:3.3 (615.5) Kui see universumiolend — mässaja tõe reaalsuse ja headuse vastu — aga keeldub otsust heaks kiitmast ja kui süüdlane peab südames enda hukkamõistmist õiglaseks, ent keeldub seda tunnistamast, tuleb kohtuotsuse täideviimine Päevilt Vanade äranägemisel edasi lükata. Ja Päevilt Vanad ei hävita ühtki olendit enne, kui nii patustajas kui ka kõigis temaga seotud toetajates ja võimalikes kaasatundjates on kustunud kõik kõlbelised väärtushinnangud ja kogu vaimne reaalsus.
54:4.1 (615.6) Veel üks probleem, mida on Norlatiadeki tähtkujus mõnevõrra raske seletada, seondub põhjustega, miks Luciferil, Saatanal ja langenud Vürstidel lubati nii kaua pahandusi tekitada, enne kui nad vahistati, interneeriti ja nende üle kohut mõisteti.
54:4.2 (616.1) Lapsi sünnitanud ja kasvatanud vanemad mõistavad paremini, miks Miikaelil, Loojal-isal kulus oma Poegade hukkamõistmiseks ja hävitamiseks kaua aega. Jeesuse lugu kadunud pojast näitab hästi, kuidas armastav isa võib kaua oodata eksinud lapse kahetsust.
54:4.3 (616.2) Juba see asjaolu, et pahategijast loodud-olend võib tegelikult tahtlikult vääriti käituda — pattu teha —, on vaba tahte olemasolu kinnitus ja sellega on täielikult põhjendatud ükskõik kui pikk viivitus õigluse jaluleseadmisel, kui osutatav halastus võib ajendada kahetsema ja end parandama.
54:4.4 (616.3) Enamik vabadusi, mida Lucifer taotles, olid tal juba olemas, ülejäänud pidi ta saama tulevikus. Kõik need väärtuslikud annid läksid kaduma, kui ta alistus oma kannatamatusele ja soovile saada ihaldatut kohe ning saada seda hoolimata kõigist oma kohustustest austada kõigi teiste universumite universumi olendite õigusi ja vabadusi. Eetilised kohustused on kaasasündinud, jumalikud ja kõiksed.
54:4.5 (616.4) Me teame paljusid põhjusi, miks Ülimad Valitsejad ei hävitanud ega vangistanud Luciferi mässu juhte kohe. Kahtlemata on veel teisi ja ehk ka paremaid põhjusi, mida me ei tea. Halastuse tõttu viibis see õigluse jaluleseadmine isiklikult Nebadoni Miikaeli algatusel. Kui poleks olnud selle Looja-isa kiindumust oma eksinud Poegadesse, oleks superuniversumi kõrgeim kohus juba tegutsenud. Kui Luciferi mässu taoline sündmus oleks Nebadonis toimunud Miikaeli Urantial kehastumise ajal, oleks selle kurja õhutajad kohe ja täielikult hävitatud.
54:4.6 (616.5) Ülim õigusemõistmine saab tegutseda kohe, kui jumalik halastus seda tagasi ei hoia. Kuid aja ja ruumi lastele osutatav halastus tingib alati sellise viivituse, päästva vaheaja külvamise ja saagikoristuse vahel. Kui külvatakse headuse seemet, võimaldab see vaheaeg iseloomu proovile panna ja kujundada; kui külvatakse kurja seemet, annab see halastav viivitus aega kahetsemiseks ja heastamiseks. See viivitus pahategijate üle õigusemõistmisel ja otsuste täideviimisel on seitsme superuniversumi halastuse hoolekandele iseloomulik. Õigusemõistmise tagasihoidmine halastusest tõendab, et Jumal on armastus, ning et see armastuse Jumal valitseb universumis ning on halastav kõigi oma loodud-olendite saatuse määramisel ja nende üle õigusemõistmisel.
54:4.7 (616.6) Halastavad viivitused on määratud Loojate vabal tahtel. See kannatlikkus patuste mässajate kohtlemisel toob universumile kasu. On küll täiesti tõsi, et kurja kavatsejale ja teostajale ei saa kurjast tulla midagi head, samas on aga tõsi seegi, et kõik asjad (sealhulgas nii potentsiaalne kui ka avaldunud kuri) üheskoos toimivad siiski kõigi nende olendite hüvanguks, kes tunnevad Jumalat, armastavad tema tahet täita ning tõusevad tema igavese kava ning jumaliku eesmärgi kohaselt Paradiisi poole.
54:4.8 (616.7) Kuid need halastavad viivitused ei ole lõputud. Vaatamata pikale viivitusele (Urantia ajaarvestuse järgi) kohtumõistmisel Luciferi mässu üle, võime teatada, et käesoleva ilmutuse esitamise ajal toimus Uversal Gabrieli ja Luciferi vahelise kohtuasja esimene kuulamine ning peagi pärast seda avaldati Päevilt Vanade korraldus, mille kohaselt Saatan tuleb nüüdsest koos Luciferiga saata vanglamaailma. Sellega pole Saatanal enam võimalust külastada Satania langenud maailmu. Universumis, kus valitseb halastus, toimub õigusemõistmine küll aeglaselt, kuid ikkagi kindlalt.
54:5.1 (617.1) Paljudest mulle teada olevatest põhjustest, miks Luciferi ja tema vandenõukaaslasi pole varem vangistatud ega nende üle kohut mõistetud, on mul lubatud teatada järgmisi:
54:5.2 (617.2) 1. halastuse tõttu peab igal pahategijal olema piisavalt aega oma paheliste mõtete ja patutegude suhtes tahtlikku ja kindlalt valitud hoiakut kujundada;
54:5.3 (617.3) 2. ülim õigusemõistmine allub Isa armastusele; seetõttu ei hävita õigusemõistmine kunagi seda, mida halastus saab päästa. Igale pahategijale on kindlustatud päästmise vastuvõtmiseks piisavalt aega;
54:5.4 (617.4) 3. ükski armastav isa ei kiirusta kunagi karistama eksinud pereliiget. Kannatlikkus saab toimida ainult ajas;
54:5.5 (617.5) 4. kuigi pahateod kahjustavad alati perekonda, manitsevad tarkus ja armastus ausameelseid lapsi eksinud vennaga alati kannatlik olema sel ajal, mille armastav isa annab patustajale tema eluviisi ekslikkusest arusaamiseks ja päästmise rüppe astumiseks;
54:5.6 (617.6) 5. vaatamata Miikaeli suhtumisele Luciferisse ja hoolimata sellest, et ta oli Luciferi Looja-isa, ei olnud Looja-Poja võimuses usust taganenud Süsteemi Suverääni üle kohe kohut mõista, sest ta ei olnud siis veel oma annetumiselujärguga lõpule jõudnud ega selle tulemusena Nebadoni tingimusteta suverääniks saanud;
54:5.7 (617.7) 6. Päevilt Vanad oleksid võinud need mässajad kohe hävitada, kuid nad hävitavad patustajaid harva ilma neid täielikult ära kuulamata. Antud juhul nad Miikaeli otsuseid ei tühistanud;
54:5.8 (617.8) 7. on selge, et Immanuel soovitas Miikaelil mässajatest eemale hoida ja lasta mässul oma loomulikku rada mööda enesehävitamiseni jõuda. Ja Päevilt Ühtsete tarkus seisneb selles, et nad peegeldavad Paradiisi-Kolmsuse ühendatud tarkust ajas;
54:5.9 (617.9) 8. Edentia Päevilt Ustav soovitas Tähtkuju Isadel anda mässajatele vabad käed tegutsemiseks, et Norlatiadeki kõigi praeguste ja tulevaste kodanike — iga sureliku, morontia- ja vaimolendi südamest kogu kaastunne nende pahategijate vastu kiiremini välja juurida;
54:5.10 (617.10) 9. Jerusemil soovitas Orvontoni Ülima Täideviija isiklik esindaja Gabrielil anda kõigile elusolenditele kõik võimalused neis Luciferi Vabadusdeklaratsioonis sisalduvates küsimustes teha küps ja läbimõeldud valik. Kui mässu küsimused olid juba tõstatatud, arvas Gabrieli eriolukorra nõuandja Paradiisist, et kui kõigile Norlatiadeki loodud-olenditele seda täielikku ja vaba valikut ei anta, tuleks Paradiisi määratud karantiini laiendada kõigi võimalike kõhklevate või kahtlevate loodud-olendite suhtes, et kaitsta kogu tähtkuju. Selleks et Norlatiadeki olenditele Paradiisi uksed tõusuteeks lahti hoida, oli vaja lasta mässul täielikult välja areneda ja tagada kõigi sellega mingil viisil seotud olendite suhtumise täielik selginemine;
54:5.11 (617.11) 10. Salvingtoni Jumalik Hoolekandja andis oma kolmanda iseseisva teadaandena välja korralduse, et mässajate ja mässu osaliseks tervendamiseks, argpükslikuks allasurumiseks või nende koletu näo muul viisil varjamiseks ei tohi midagi teha. Inglivägedel kästi patu väljendused täielikult avalikustada ja selle piiramatud võimalused esile tuua, sest see oleks kiireim viis pahe ja patu katku täielikuks ja lõplikuks väljaravimiseks;
54:5.12 (618.1) 11. Jerusemil moodustati endiste surelike eriolukorranõukogu, kuhu kuulusid Vägevad Sõnumitoojad, aulised surelikud, kellel oli olnud selliste olukordadega isiklikke kogemusi, ning nende kaaslased. Nad teatasid Gabrielile, et kui püütakse rakendada meelevaldseid või koheseid allasurumisviise, satub eksiteele vähemalt kolm korda rohkem olendeid. Kogu Uversa nõuandjate korpus soovitas Gabrielil lasta mässul täielikult oma loomulikku rada kulgeda, kui tagajärgede likvideerimiseks kuluks ka miljon aastat;
54:5.13 (618.2) 12. aeg on isegi ajauniversumis suhteline: kui keskmise elueaga Urantia surelik sooritab kuriteo, mis vallandab ülemaailmse meeletu korralageduse, ning kui ta siis vahistatakse, tema üle kohut mõistetakse ja ta kahe-kolme päeva jooksul pärast kuriteo sooritamist hukatakse, kas see aeg tunduks teile pikk? See aga oleks võrreldav Luciferi elueaga, isegi kui nüüd alanud kohtumõistmine tema üle viidaks lõpule alles saja tuhande Urantia aasta pärast. Illustreerimaks aja suhtelist kulgu Uversa seisukohalt, kus kohtuprotsess toimub, võiks öelda, et Luciferi kuriteo üle hakati kohut mõistma kaks ja pool sekundit pärast selle sooritamist. Paradiisi seisukohalt toimub kohtumõistmine samaaegselt teo sooritamisega.
54:5.14 (618.3) Sama palju on veel teile osaliselt arusaadavaid põhjusi, miks Luciferi mässu meelevaldselt ei peatatud, kuid mul ei ole lubatud neid teile esitada. Võin teile öelda, et me õpetame Uversal neljakümmet kaheksat põhjust, miks kurjal tuleb lasta täielikult oma rada minna kuni tema moraalse pankrotini ja vaimse kustumiseni. Kahtlemata on veel teist sama palju põhjusi, mida ka mina ei tea.
54:6.1 (618.4) Missugused raskused arenevatel surelikel ka ei tekiks Luciferi mässu mõistmisel, peaks kõigil arutlevatel mõtlejatel olema selge, et mässajatega toimimise viis on põhjendatud jumaliku armastusega. Mässajatele osutatud armastava halastuse tõttu sattusid katsumustesse ja vaevadesse ilmselt küll ka paljud süütud olendid, kuid kõik need segadusse aetud isiksused võivad kindlalt loota, et ülitargad Kohtunikud otsustavad nende saatuse üle nii õiglaselt kui ka halastavalt.
54:6.2 (618.5) Kõigis Looja-Poja ja tema Paradiisi-Isa suhetes intellektiolenditega on ülekaalus armastus. Universumivalitsejate suhtumist mässajatesse ja mässusse — patusse ja patustajatesse — on mitmeski mõttes võimatu mõista, kui ei peeta silmas asjaolu, et jumalikkuse kõigis suhetes inimkonnaga on Jumaluse avaldumisviisidest kõige tähtsamal kohal Jumal kui Isa. Arvestage samuti, et Paradiisi Loojaid-Poegi ajendab kõigis nende tegevustes arm.
54:6.3 (618.6) Kui suure pere armastav isa soovib mõne oma ränga pahateo sooritanud lapse suhtes halastust üles näidata, võib selline halastuse osutamine teistele, hästi käitunud lastele ajutiselt raskesti mõistetav olla. Niisugused juhtumid on paratamatud: see risk on lahutamatu reaalsest olukorrast, et isikul on armastav vanem ja ta kuulub pererühma. Iga pereliige saab iga teise liikme õiglasest käitumisest kasu, samuti peab iga liige iga teise liikme vääriti käitumise otseste ajalike tagajärgede all kannatama. Perekonnas, rühmas, riigis, rassis, maailmas, süsteemis, tähtkujus ja universumis on oma sisemised suhted, millel on oma individuaalsus; seetõttu lõikab iga sellise suure või väikese rühma liige kõigi teiste selle rühma liikmete õigete tegude vilju ja kannatab nende väärate tegude tagajärgede all.
54:6.4 (619.1) Tuleb aga selgitada üht: kui teid sunnitakse kannatama mõne oma pereliikme, mõne kaaskodaniku või kaassureliku patu, kas või süsteemis või mujal toimuva mässu paheliste tagajärgede all — mida kõike te ka ei peaks kannatama oma kaaslaste või endast kõrgemate pahategude tõttu —, võite olla igavesti kindlad, et need katsu mused on vaid ajutised vaevad. Ükski neist rühma vääriti käitumise tagajärgedest ei saa kunagi ohustada teie igavesi väljavaateid ega vähendada mingilgi määral teie jumalikku õigust tõusta Paradiisi ja jõuda Jumalani.
54:6.5 (619.2) Ning nende mässupatuga paratamatult kaasnevate katsumuste, viivituste ja pettumuste eest saabub ka hüvitus. Paljudest Luciferi mässu kasu toonud tagajärgedest, mida võiks nimetada, juhin teie tähelepanu vaid nende Jerusemi kodanikest tõususurelike elujärkude paranemisele, kes patu sofistikale vastuseismisega astusid Vägevateks Sõnumitoojateks, minu enda klassi olenditeks saamise teele. Iga selle pahelise vahejuhtumi katsumused läbiteinu parandas sellega oma haldusstaatust ja vaimset väärtust.
54:6.6 (619.3) Algul näis Luciferi mäss olevat süsteemile ja universumile ilmne õnnetus. Kuid järk-järgult hakkasid selguma ka selle positiivsed küljed. Kui oli möödunud kakskümmend viis tuhat aastat süsteemi aja järgi (Urantia aja järgi kakskümmend tuhat aastat), hakkasid Melkisedekid õpetama, et Luciferi rumalusega seoses tekkinud hea oli hakanud tekitatud kurjale järele jõudma. Kurja kogusumma oli selleks ajaks jäänud peaaegu muutumatuks, jätkates kasvu vaid mõnes isoleeritud maailmas, kasulikud tagajärjed aga üha mitmekordistusid ja ulatusid üle kogu universumi ning superuniversumini, isegi Havonani. Melkisedekid õpetavad praegu, et ühenduses Satania mässuga tekkinud hea ületab pahe kogusummat enam kui tuhandekordselt.
54:6.7 (619.4) Kuid see pahategudest võrsunud erakordne ja kasulik saak võis tekkida ainult tänu kõigi Luciferist kõrgemate targale, jumalikule ja halastavale suhtumisele alates Tähtkuju Isadest Edential kuni Kõikse Isani Paradiisis. Aja möödumisel on Luciferi meeletusest välja kasvanud hea. Kuna karistatav pahe arenes üsna täielikult välja juba suhteliselt lühikese aja jooksul, on ilmne, et ülitargad ja kaugelenägelikud universumivalitsejad kindlasti pikendavad aega, et üha kasulikumaid tulemusi lõigata. Vaatamata paljudele täiendavatele põhjustele, miks Satania mässajate vahistamine ja kohtumõistmine nende üle on viibinud, oleks piisanud ka sellest ühest kasust põhjendamaks, miks neid patuseid ei vangistatud varem ning miks nende üle pole kohut mõistetud ega neid hävitatud.
54:6.8 (619.5) Lühinägelik ja aja kammitsais olev surelik meel peaks hoiduma kaugelenägelike ja ülitarkade universumihaldurite ajaliste viivituste ennatlikust arvustamisest.
54:6.9 (620.1) Üks nende probleemidega seotud eksitus inimmõtlemises seisneb idees, et kui nende maailm ei oleks patu tõttu kannatanud, sooviksid kõik areneva planeedi arenevad surelikud Paradiisi teekonda alustada. Ellujäämisest keeldumise võime ei pärine Luciferi mässu ajast. Surelikul inimesel on alati olnud Paradiisi teekonna osas vaba valik.
54:6.10 (620.2) Ellujäämiskogemuse tõusuteel liikudes laienevad teie ettekujutused universumist ning avardub teie silmapiir tähenduste ja väärtushinnangute osas; siis mõistate pare-mini, miks näiteks Luciferil ja Saatanal lubatakse mässus jätkata. Te mõistate pare-mini ka seda, kuidas ajaliselt piiratud kurjast võib lõppkokkuvõttes (kui mitte kohe) sündida head. Kui olete jõudnud Paradiisi, valgustab ja lohutab teid tõeliselt supernavidest filosoofide arutluste kuulamine, kes neid universumi õigeksseadmise sügavaid probleeme selgitavad. Kuid kahtlen, kas teie meel ka siis täiesti rahule jääb. Vähemalt minul see universumifilosoofia tippu jõudmisega ei rahuldunud. Ma hakkasin neist keerulistest küsimustest täielikult aru saama alles pärast seda, kui mind oli määratud superuniversumi haldusülesandeid täitma, selle tegevuse käigus olen ma tegelike kogemuste kaudu omandanud abstraktse mõtlemise võime neist kosmilise õigluse ja vaimse filosoofia paljutahulistest probleemidest arusaamiseks. Paradiisi poole tõustes saab teile üha selgemaks, et paljusid universumi haldamise problemaatilisi küsimusi saab mõista alles pärast kogemisvõime edasiarenemist ja vaimse taibu täiustumist. Kosmiliste olukordade mõistmiseks on vaja kosmilist tarkust.
54:6.11 (620.3) [Esitanud Vägev Sõnumitooja, kogemuslik ellujäänu ajauniversumite esimesest süsteemimässust, praegu kinnistatud superuniversumi valitsuse juurde Orvontonis ja täitmas käesolevat ülesannet Salvingtoni Gabrieli palvel.]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
kohus