Riigireformi SA ettepanekud: kärpida 10 riigikogu liiget, kaotada kuluhüvitised, kaaluda palgatõusu ning avada valimisnimekirjad - Poliitika - Postimees.ee
22. oktoober 2018, 15:08
Käesoleva aasta mais asutasid 28 ettevõtjat üheaastase elueaga Riigireformi Sihtasutuse, et töötada välja riikluse uuendamise kava. Täna avalikustas sihtasutus esimese paketi ettepanekuid. Kõikide ettepanekutega plaanitakse valmis jõuda novembri alguseks.
Riigireformi SA sõnul on õigusloomele ja esinduskogudele keskenduvate uuendusettepanekute eesmärk muuta riigikogu tegeliku poliitilise debati keskuseks ja suurendada rahva osalust riigi juhtimises.
Muu hulgas soovitatakse muuta riigikogu valimiste nimekirjad avatuks ja võrdsustada valmisringkondade suurused. Samuti peetakse vajalikus piirata oluliselt uute õigusnormide vastuvõttu ning vähendada õigusloomega tegelevate ametnike arvu järgmise kaheksa aasta jooksul 50 protsenti.
Riigireformi Sihtasutuse nõukogu liikme Raivo Vare sõnul on oluline muuta meie esinduskogud tõhusamaks. «Me soovime, et tulevikus saaks valija hääl rohkem kaalu ning riigi arengut kujundatakse avalikult meie silme all ja parimal võimalikul viisil. Erakondade tagatoapoliitika mõju peab vähenema ning riigikogu peab muutuma targemaks ja tõhusamaks,» ütles Raivo Vare.
«Ühe sammuna näeme ette viia riigikogu valimised läbi avatud nimekirjadega. Juhul, kui riigikogu valimised jätkuvad siiski suletud nimekirjade alusel, tuleb riigikogu uuenemise tagamiseks piirata järjestikku riigikogu liikmeks oleku aega kahe koosseisuga. Samuti teeme ettepaneku ühtlustada riigikogu ja kohalike omavalitsuse volikogude valimiste tsükkel selliselt, et mõlema esinduskogu valimised toimuksid ühes kalendriaastas, riigikogu valimised märtsis ja kohalike omavalitsuste volikogude valimised oktoobris,» selgitas Raivo Vare.
Avada riigikogu valimistel kinnised nimekirjad
Selgitus: Riigikogu värskena hoidmise ning võimu ja rahva võõrandumise vähendamise üks (seejuures eelistatuim) meede võiks olla ka riigikogu valimistel (kompensatsioonimandaadi osas) nn kinnise nimekirja asendamine avatud nimekirjaga analoogselt sellega, kuidas on lahendatud Euroopa Parlamendi valimised.
Praegu on nn suletud nimekirjadest kujunenud erakondadele vahend oma inimeste premeerimiseks. Kuna isikute järjestus nimekirjades on erakonna enda valida, ei väljenda selline mandaatide andmine adekvaatselt rahva tahet ja võib olla küsitav demokraatia printsiibi järgimise seisukohalt.
Kui aga valimisi jätkatakse nn suletud nimekirjade alusel, toob Riigireformi SA välja ettepanku sellisel juhul piirata järjestikku riigikogu liikmeks oleku aega kahe koosseisuga.
Vähendada riigikogu liikmete arvu
Selgitus: Riigikogu liikmete arv on fikseeritud Põhiseaduses, mille § 60 lg 1 esimese lause kohaselt on riigikogul 101 liiget. Selle arvu muutmine eeldab seega Põhiseaduse muutmist.
Riigikogu liikmeskonna ka kõige väiksemaarvulisema kokkutõmbamise kõige olulisem efekt seisneb eeskuju näitamises kõigile teistele riigiasutustele ja institutsioonidele nende mahu vähendamiseks ja efektiivsuse suurendamiseks. See oleks ka tähendusrikas sõnum kodanikkonnale, et demonstreerida riigikogu valmisolekut riigi tegelikuks reformimiseks, alustades iseendast.
Riigikogu kahandamine 91 liikmele oleks asjakohane ja eeskuju andev. Samuti ei oleks vähendamine niivõrd drastiline, et ohtu satuks erinevate maailmavaadete esindatus või riigikogu töö kvaliteet.
Riigikogu ja KOVide valimised ühel ja samal aastal
Ühtlustada riigikogu ja kohaliku omavalitsuse volikogu valimiste tsüklid selliselt, et mõlema esinduskogu valimised toimuksid samal kalendriaastal – riigikogu valimised märtsikuus ja kohaliku omavalitsuse volikogu valimised oktoobrikuus.
Selgitus: Ühitada tuleks ka riigikogu ja kohaliku omavalitsuse volikogu valimistsüklid. Praegused valimistsüklid on ajastatud selliselt, et üldistatult toimuvad iga kahe aasta tagant ühe või teise esinduskogu valimised (lisaks vahepeal Euroopa Parlamendi liikmete valimised). See tekitab olukorra, kus erakonnad ja esinduskogude liikmed tegelevad pidevalt ühtedeks või teisteks valimisteks ettevalmistamisega ning kaovad nii fookus kui ka julgus teha esinduskogu liikmena sisulist tööd ja võtta vastu otsuseid.
Samuti võib täheldada kohaliku omavalitsuse volikogu valimiste raames üleriigilise tähtsusega küsimuste arutamist ning teisalt riigikogu valimiste raames kohalike küsimuste üle debattide pidamist. Selleks, et anda nii riigikogu kui ka kohaliku omavalitsuse volikogu liimetele pikemaajalist töörahu, ning arvestades, et Eesti kui väikeriigi puhul on mitmetel valimisdebattide küsimustel nii kohalik kui ka riiklik mõju, tuleks riigikogu ja kohaliku omavalitsuse volikogu valimistsüklid ühtlustada selliselt, et mõlema esinduskogu valimised toimuksid samal kalendriaastal.
Kaotada riigikogulaste kuluhüvitised, vajadusel tõsta nende palka
Selgitus: Riigikogu liikmetele tuleb maksta väärilist palka ning kompenseerida vahetult tööga seotud kulutused (nt lähetused).
Riigikogu liikmete kuluhüvitiste praegune süsteem on riigikogu mainet kahjustav ja tekitab tarbetut töömahukat administreerimist, mistõttu tuleks see sellisel kujul kaotada.
Muuta maakonnad kohalikeks omavalitsusteks
Selgitus: Viia läbi haldusreformi teine etapp, kujundades maakondadest kohaliku omavalitsuse üksused. Sellest tõukuvalt teeb SA ettepanku muuta Põhiseaduse §155 lg 1 ja asendada seal sõna «vallad» sõnaga «maakonnad». (Praegu kehtiv sõnastus Põhiseaduse §155: «Kohaliku omavalitsuse üksused on vallad ja linnad.»)
Et viia sisse haldusreformi teine etapp, pakutakse välja, et omavalitsuste struktuur peaks olema maakonnapõhine, kus Eesti oleks jaotatud umbes 15 omavalitsuslikuks maakonnaks. Erandina võiksid säilida vaid neli omavalitsuslikku linna nagu Tallinn, Tartu, Pärnu ja Narva.
Tutvu kõigi 25 ettepanekuga:
Muuta Riigikogu valimised valimisteks avatud nimekirjade alusel ning viia läbi valimisringkondade suuruse võrdsustamine.
Piirata järjestikku Riigikogu liikmeks oleku aega kahe koosseisuga juhul, kui Riigikogu valimised jätkuvad nn suletud nimekirjade alusel.
Vähendada Riigikogu liikmete arvu ja määrata uueks liikmete arvuks 91. Selleks teha asjakohane muudatus Põhiseaduse § 60 lg 1 esimeses lauses.
Vähendada Riigikogu komisjone ning täpsustada nende pädevust.
Välja töötada uus Riigikogu töökorra seadus ning kehtestada seadusest madalama aktiga uus kodukord.
Seada sisse Riigikogu liikmete tehnilise teenindamise (abide) ja professionaalsete apoliitiliste mittekoosseisuliste nõunike kogu süsteem.
Laiemalt kasutada parlamendi õigust teha valitsusele ülesandeks konkreetsete poliitikasuundade kujundamine ning eelnõude ettevalmistamine parlamendi määratud eesmärkide ja poliitikasuundade realiseerimiseks.
Luua laiemad võimalused poliitilisteks debattideks, sealhulgas regulaarseteks erakondade esimeeste avalikeks väitlusteks erinevate poliitikasuundade ja oluliste sündmuste teemadel.
Kasutada laiemalt parlamentaarseid kuulamisi ja aruandlust parlamendi ees.
Määrata igale Riigikogus menetletavale eelnõule konkreetne Riigikogu liikmest vastutaja.
Kaotada Riigikogu liikmete kuluhüvitiste süsteem, tõstes vajadusel Riigikogu liikmete palka.
Piirata oluliselt normiloomet. Riigikogul teha Vabariigi Valitsusele ülesandeks töötada välja programm massilise õigusloome ohjeldamiseks.
Kehtestada õigusloomes põhimõte, mille kohaselt seatakse iga uue koormava õigusnormi kehtestamisel eesmärgiks vähemalt kahe vana samaväärse õigusnormi tühistamine.
Seaduse tasemel õigusaktidega reguleerida ainult kõige olulisem, üldisem ja püsivam, kasutada laiemalt kohtupraktikat, väljakujunenud head tava ja ühiskondlikke kokkuleppeid.
Töötada välja üldkohustuslikud õigusaktide ja õiguskeele standardid, mis rõhutaksid muu hulgas regulatsiooni selguse ja lühiduse olulisust.
Riigikogul teha riigikontrolörile ülesandeks hakata iga aasta mõõtma ja avalikustama kulutusi, mida tehakse õigusloome finantseerimiseks, ning hindama massilise õigusloomega kaasnevaid kulusid ja koormust riigile ja ühiskonnale.
Vähendada õigusloomega tegelevate ametnike arvu järgmise kaheksa aasta jooksul ca 50%.
RAHVA OSALEMINE
Kõrvaldada Põhiseaduse § 105 lg-s 4 sisalduv piirang. (Kui rahvahääletus läbi kukub, ei pea riigikogu automaatselt laiali minema - toim.)
Sätestada Põhiseaduses (või seaduses, juhul kui Põhiseadust ei muudeta) rahvaküsitlus riigi ja kohaliku omavalitsuse tasandil.
LAIEM HALDUSREFORM
Viia läbi haldusreformi teine etapp, kujundades maakondadest kohaliku omavalitsuse üksused.
Kaasnevalt eelmises punktis pakutuga muuta Põhiseaduse § 155 lg 1 ja asendada seal sõna «vallad» sõnaga «maakonnad».
Viia õigusesse sisse kohalik rahvaalgatus ja kohalik rahvahääletus.
Töötada välja uus kohaliku omavalitsuse korralduse seadus, nähes selles ette eraldiseisva regulatsiooni Tallinnale kui Eesti Vabariigi pealinnale.
Luua uus ja arendatud omavalitsusüksuste rahastusmudel kohalike omavalitsuste ühtlasemaks arenguks üle Eesti.


Rahandusministri 24. detsembri 2003. a määruse nr 107 ""Tulumaksuseadusest", "Sotsiaalmaksuseadusest", "Kogumispensionide seadusest" ja "Töötuskindlustuse seadusest" tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine" ning rahandusministri 31. detsembri 2003. a määruse nr 113 "Sotsiaalmaksu maksmise kord erijuhtudel" muutmine – Riigi Teataja
Rahandusministri 24. detsembri 2003. a määruse nr 107 ""Tulumaksuseadusest", "Sotsiaalmaksuseadusest", "Kogumispensionide seadusest" ja "Töötuskindlustuse seadusest" tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine" ning rahandusministri 31. detsembri 2003. a määruse nr 113 "Sotsiaalmaksu maksmise kord erijuhtudel" muutmine
RTL 2005, 80, 1133
Vastu võetud 04.07.2005 nr 50
Määrus kehtestatakse «Tulumaksuseaduse» § 40 lõigete 5 ja 6, § 54 lõike 3 ja § 56 lõike 21, «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 4 ning «Kogumispensionide seaduse» § 11 lõike 1 punktide 4 ja 5 alusel.
§ 1. Rahandusministri 24. detsembri 2003. a määruse nr 107 ««Tulumaksuseadusest», «Sotsiaalmaksuseadusest», «Kogumispensionide seadusest» ja «Töötuskindlustuse seadusest» tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine» muutmine
Rahandusministri 24. detsembri 2003. a määruses nr 107 ««Tulumaksuseadusest», «Sotsiaalmaksuseadusest», «Kogumispensionide seadusest» ja «Töötuskindlustuse seadusest» tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine» (RTL 2004, 4, 45; 2005, 32, 450) tehakse järgmised muudatused:
«Määrus kehtestatakse «Tulumaksuseaduse» § 40 lõigete 5 ja 6, § 54 lõike 3 ja § 56 lõike 21, «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 4, «Töötuskindlustuse seaduse» § 42 lõike 2 ning «Kogumispensionide seaduse» § 11 lõike 1 punktide 4 ja 5 alusel.»;
2) paragrahvi 1 punkt 7 sõnastatakse järgmiselt:
« 7) Vormi TSD lisa 6 «Ettevõtlusega mitteseotud kulud ja muud väljamaksed ning mitteresidendi püsiva tegevuskoha kasumieraldised» (lisa 7);»;
3) paragrahvi 1 täiendatakse punktiga 71 järgmises sõnastuses:
« 71) Vormi TSD lisa 61 «Vormi TSD lisa 6 tabelid 1–7» (lisa 71);»;
4) paragrahvi 1 täiendatakse punktiga 81 järgmises sõnastuses:
« 81) Vormi TSD lisa 71 «Vormi TSD lisa 7 lisalehed 1 ja 2» (lisa 81);»;
5) paragrahvi 1 täiendatakse punktiga 24 järgmises sõnastuses:
« 24) Vorm INF 11 «Maksustamisele mittekuuluvate dividendide ja muude kasumieraldiste deklaratsioon» (lisa 24);»;
6) määruse lisa 1 vormi TSD tekst «Vorm TSD lisa 6. Ettevõtlusega mitteseotud kulud ja muud väljamaksed ning püsiva tegevuskoha kasumieraldised» asendatakse tekstiga «Vorm TSD lisa 6. Ettevõtlusega mitteseotud kulud ja muud väljamaksed ning mitteresidendi püsiva tegevuskoha kasumieraldised»;
7) määruse lisa 1 märkuste punkti 20 viimane lause sõnastatakse järgmiselt:
«Vormi TSD lisa 1 veerus 6 näidatud kalendriaasta jooksul kinnipeetud tulumaksusummat ei vähendata pärast kalendriaastale järgneva aasta 15. veebruari.»;
8) määruse lisa 10 märkuste punkt 5 sõnastatakse järgmiselt:
punkti 10 kood – 6110.
«Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 11 kood – 620.»;
9) määruse lisa 7 asendatakse käesoleva määruse lisa kohase lisaga 7 «Vormi TSD lisa 6. Ettevõtlusega mitteseotud kulud ja muud väljamaksed ning mitteresidendi püsiva tegevuskoha kasumieraldised»;
10) määruse lisa 8 asendatakse käesoleva määruse lisa kohase lisaga 8 «Vormi TSD lisa 7. Dividendid ja muud kasumieraldised»;
11) määruse lisa 14 asendatakse käesoleva määruse lisa kohase lisaga 14 «Vorm INF 1. Dividendide ja muude kasumieraldiste saajate deklaratsioon»;
12) määruse lisa 18 märkuste punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
« 2. Deklaratsiooni esitab kindlustusandja kalendriaastal füüsilistelt isikutelt «Kogumispensionide seaduse» § 63 tingimustele vastava täiendava kogumispensioni kindlustuslepingu alusel saadud kindlustusmaksete kohta.»;
13) määrust täiendatakse käesoleva määruse lisa kohase lisaga 81 «Vormi TSD lisa 7 lisalehed 1 ja 2»;
14) määrust täiendatakse käesoleva määruse lisa kohase lisaga 24 «Vorm INF 11. Maksustamisele mittekuuluvate dividendide ja muude kasumieraldiste deklaratsioon»;
15) määruses asendatakse tekst «Maksu- ja Tolliameti piirkondlik maksukeskus» tekstiga «Maksu- ja Tolliameti piirkondlik maksu- ja tollikeskus».
Rahandusministri 31. detsembri 2003. a määruses nr 113 «Sotsiaalmaksu maksmise kord erijuhtudel» (RTL 2004, 3, 35; 2005, 32, 450) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõiget 2 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
« 8) rahvusvahelise kaitseorganisatsiooni struktuuriüksuse ameti- või teenistuskohale lähetatud teenistuja või kaadrikaitseväelase kaasasoleva mittetöötava abikaasa kohta Kaitsejõudude Peastaap.»;
« (3) Kui «Sotsiaalmaksuseaduse» §-s 6 nimetatud isik vastab mitmele nimetatud paragrahvis või «Riiklike peretoetuste seaduse» §-s 6 sätestatud tingimusele samaaegselt, makstakse tema eest sotsiaalmaksu käesoleva paragrahvi lõigetes 31–6 sätestatud juhtudel ühekordselt «Sotsiaalmaksuseaduse» §-s 6 sätestatud summalt.»;
3) paragrahvi 2 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Kui «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktis 6 nimetatud isik vastab samaaegselt «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punktides 2, 21, 4, 7 või 8 või lõikes 11 sätestatud tingimustele, peab tema osas sotsiaalmaksu arvestust Tööturuamet «Sotsiaalmaksuseaduse» § 6 lõike 1 punkti 6 alusel.»;
4) paragrahvi 8 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Käesoleva määruse § 2 lõike 2 punktis 8 nimetatud isik teatab Kaitsejõudude Peastaabile 10 päeva jooksul kirjalikult oma tööle asumisest või töötamise lõpetamisest, samuti abielu lahutamisest.»
1) Määrust rakendatakse 2005. aasta 1. juulist.
2) Määruse § 1 punkte 2–6, 9–11, 13 ja 14 rakendatakse 2005. aasta 1. jaanuarist.
______________ aasta____________________ kuu
4. Arvutatud tasumisele kuuluv tulumaks:
(rida 1 + rida 2 + rida 3) × 24/76 > 0 (positiivne tulem)
5. Residendist äriühingult kuni 31. detsembrini 2004. a saadud dividendilt arvutatud tulumaksu mahaarvamine (tabel 4)
51. Mitteresidendist äriühingult kuni 31. detsembrini 2004. a saadud dividendilt arvutatud tulumaksu mahaarvamine (tabel 5)
52. Mitteresidendilt saadud litsentsitasult ja intressilt kinnipeetud tulumaksu mahaarvamine (tabel 6)
53. Mitteresidendilt alates 1. jaanuarist 2005. a saadud dividendilt kinnipeetud tulumaksu mahaarvamine (tabel 61)
54. Mitteresidendilt saadud tulult kinnipeetud või tasutud tulumaksu mahaarvamine maksulepingu alusel (tabel 62)
7. Tulumaksu mahaarvamise õiguse järgmistele maksustamisperioodidele edasikantav osa: rida 4 – rida 5 – rida 51 – rida 52 – rida 53 – rida 54 –
rida 6 < 0 (negatiivne tulem plussmärgiga)
8. Korrigeeritud tasumisele kuuluv tulumaksu summa: rida 4 – rida 5 – rida 51 – rida 52 – rida 53 – rida 54 – rida 6 ≥ 0 (positiivne tulem)
9 Korrigeeritud tagastamisele kuuluv tulumaks (tabel 7)
10. Omavahel seotud isikute vahel sõlmitud tehingute väärtuse vahe (tabel 8)
19. Maksumaksjaga seotud füüsilistele isikutele väljamakstud laenude, avansside ja ettemaksete maksustatav osa või selle korrigeerimine (tabel 9)
27. Tasumisele kuuluv tulumaks: rida 26 × 24/76 + rida 8 – rida 9 > 0
28. Tagastamisele kuuluv tulumaks:
rida 26 × 24/76 + rida 8 – rida 9 < 0 (negatiivne tulem plussmärgiga)
Ees- ja perekonnanimi Allkiri Telefon
1. Vormi TSD lisas 6 näidatakse kalendrikuul tehtud ettevõtlusega mitteseotud kulutused ja muud väljamaksed. Mitteresidendist juriidiline isik, kellel on Eestis registreeritud püsiv tegevuskoht («Tulumaksuseaduse» § 7) näitab kalendrikuul tehtud kasumieraldised vastavalt «Tulumaksuseaduse» §-dele 50–53, § 54 lõigetele 5, 53, 54 ja 6 ning § 61 lõigetele 25–28.
2. Vormi TSD lisas 6 esitatakse koos selle kuu vormiga TSD, millal lisas 6 toodud väljamakseid ja kulutusi tehti, olenemata sellest, kas maksustamisperioodil maksukohustus tekkis või mitte.
– residendist mittetulundusühing (k.a erakond, ametiühing), sihtasutus ja juriidilisest isikust usuline ühendus täidab read 10–15, 17–23 ja 25–28;
– mitteresidendist juriidiline isik, kellel on Eestis registreeritud püsiv tegevuskoht (välja arvatud Eestis filiaali omav krediidiasutus) täidab read 1–9, 11–23 ja 25–28;
4. Read 1–9 täidab mitteresidendist juriidiline isik, sealhulgas krediidiasutus, kellel on Eestis registreeritud püsiv tegevuskoht (edaspidi püsiv tegevuskoht). Eelnimetatud ridadest ühe või mitme täitmisel tuleb täita vastav lisatabel (tabelid 1–7). Kui maksustamisperioodil § 53 lõikes 4 nimetatud väljaviidud vara või tehtud väljamakse eest on maksustamisperioodil vastu saadud samas väärtuses muud vara, kaupa või teenust, siis sellise tehingu summasid vormi TSD lisal 6 ei näidata.
5. Real 1 näidatakse Eestist väljaviidud vara maksumuse ja selle vara vastu saadud vara või teenuste summade vahe («Tulumaksuseaduse» § 53 lõike 4 punkt 1) tabeli 1 alusel.
6. Real 2 näidatakse mitteresidendi peakontorile või muudele mitteresidendi struktuuriüksustele tehtud väljamaksete ja nende väljamaksete eest saadud kaupade või teenuste summade vahe («Tulumaksuseaduse» § 53 lõike 4 punkt 2) tabeli 2 alusel.
7. Real 3 näidatakse kolmandatele isikutele tehtud väljamaksete ja nende väljamaksete eest saadud kaupade või teenuste summade vahe («Tulumaksuseaduse» § 53 lõike 4 punkt 3) tabeli 3 alusel.
9. Real 5 näitab püsiv tegevuskoht tabeli 4 alusel residendist äriühingult alates 1. jaanuarist 2003. a kuni 31. detsembrini 2004. a saadud dividendilt arvutatud maksukohustust vähendava tulumaksu summa juhul, kui dividendi saaja osalus dividendi maksvas äriühingus oli dividendi saamise ajal vähemalt 20% («Tulumaksuseaduse» § 61 lõige 27). Arvutatud summa suurus maksukohustuse tekkimise ajal ei või ületada 24/76 residendist äriühingult saadud dividendist («Tulumaksuseaduse» § 61 lõige 25). Igalt residendist äriühingult saadud dividendi kohta peetakse eraldi arvestust ja tabel 4 täidetakse juhul, kui püsiv tegevuskoht on täitnud vormi TSD lisa 6 rea 4.
10. Rea 51 täidab püsiv tegevuskoht tabeli 5 alusel, kui võetakse arvesse välisriigis kuni 31. detsembrini 2004. a saadud dividendilt kinnipeetud ning dividendi aluseks olevalt kasumiosalt välisriigis tasutud tulumaks («Tulumaksuseaduse» § 61 lõige 28).
11. Ridadel 52–54 näidatakse välisriigis saadud tulult kinnipeetud või tasutud tulumaks. Rea 52 täidab püsiv tegevuskoht tabeli 6 alusel, kui maksukohustuse vähendamiseks võetakse arvesse Kreeka, Hispaania, Portugali, Leedu, Läti, Poola, Slovakkia või Tšehhi residendist äriühingult või Euroopa Liidu liikmesriigi residendist äriühingult tema eelnimetatud riikides registreeritud püsiva tegevuskoha kaudu või arvel saadud litsentsitasult kinnipeetud tulumaks.
Real 52 näidatakse ka Kreeka, Leedu, Läti, Poola või Portugali residendist äriühingult või Euroopa Liidu liikmesriigi äriühingult tema eelnimetatud riikides registreeritud püsiva tegevuskoha kaudu või arvel saadud intressilt kinnipeetud tulumaks («Tulumaksuseaduse» § 54 lõiked 53 ja 54).
Rea 53 ja tabeli 61 täidab püsiv tegevuskoht, kui võetakse arvesse mitteresidendilt alates 1. jaanuarist 2005. a saadud dividendilt kinnipeetud tulumaksu, kui osaluse suurus on alla 20%. («Tulumaksuseaduse» § 54 lõige 5.)
Real 54 näitab püsiv tegevuskoht välisriigist saadud tulult kinnipeetud või tasutud tulumaksu, kui selle mahaarvamine tuleneb kehtivast tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise lepingust. Reale 54 ei märgita ridadel 51–53 näidatud väljamaksetelt tasutud või kinnipeetud tulumaksu. Täidetakse tabel 62.
13. Real 10 näidatakse residendist juriidilise isiku ja temaga seotud mitteresidendi või füüsilise isiku vahel tehtud tehingute väärtuste vahe. Tehingute väärtuse määramisel tuleb lähtuda rahandusministri määrusega kehtestatud korrast «Seotud isikute vahel tehtud tehingute väärtuse määramise meetodid».
14. Read 11–18 täidetakse vastavalt «Tulumaksuseaduse» § 51 lõigetele 1–3 ja § 52 lõike 2 punktile 1.
17. Real 19 näitab residendist juriidiline isik vastavalt «Tulumaksuseaduse» § 51 lõikele 4 kalendrikuu jooksul temaga seotud füüsilistele isikutele väljamakstud laenude, avansside ja ettemaksete kogusumma, millest on maha arvatud samal kalendrikuul tagastatud laenud, avansid ja ettemaksed ning samal kalendrikuul eelnimetatud avansside või ettemaksete arvel soetatud kaupade ja teenuste maksumus ja töö- või teenustasude summad, mis ületavad 50% maksumaksja poolt eelneval kalendrikuul tehtud sotsiaalmaksuga maksustatud väljamakseid.
50% real 19.3 näidatud summast
Vormi TSD lisa 6 reale 19 kantav summa: rida 19.1 – rida 19.2 –
rida 19.4 (positiivne tulem)
18. Read 20–23 täidetakse vastavalt «Tulumaksuseaduse» § 52 lõike 2 punktidele 2–5.
19. Äriühing, sh krediidiasutus, ei täida rida 20 juhul, kui madala maksumääraga territooriumil asuva juriidilise isiku poolt emiteeritud väärtpaberid vastavad «Investeerimisfondide seaduse» § 251 lõikes 1 toodud tingimustele.
22. Real 24 näitab residendist krediidiasutus kahju, mida ta saab madala maksumääraga territooriumil asuva juriidilise isiku vastu omandatud nõudeõiguse, sealhulgas antud laenu ja tehtud ettemakse võõrandamisest või sissenõudmisest loobumisest («Tulumaksuseaduse» § 52 lõike 3 punkt 3).
23. Rida 25 täidetakse vastavalt «Tulumaksuseaduse» § 54 lõikele 6 juhul, kui langevad ära § 51 lõike 2 punktides 3–5, § 51 lõikes 3, § 52 lõigetes 2 ja 3 maksustamise aluseks olevad asjaolud. Varasemate maksustamisperioodide maksustatavate summade vähendamisel (rea 25 täitmisel) vastavaid parandusi eelmiste deklaratsioonide ridadel 17, 18 ja 20–24 ei tehta. Paragrahvi 51 lõike 4 osas tehtav ümberarvutus näidatakse real 19 ning § 53 lõike 4 osas – ridadel 1–3.
Vormi TSD lisa 6 tabelid 1–7
Tabelis 1 (vormi TSD lisa 6 rida 1) näidatakse Eestist väljaviidud vara maksumuse ja selle vara vastu saadud vara või teenuste summade vahe («Tulumaksuseaduse» § 53 lõike 4 punkt 1).
Vara maksumus maksustamisperioodi alguses või eelmise vormi TSD lisa 6 tabeli 1: rida 1.1 – rida 1.2 + rida 1.3 (vastava märgiga)
Ümberarvestus tehakse juhul, kui: rida 1.2 – rida 1.3 – rea 1.1 positiivne tulem ≤ 0
(rida 1.6 + vormi TSD lisa 6 real 1 näidatud negatiivne summa miinusmärgiga) ≥ 0 (positiivne tulem)
3. Real 1.4 näidatakse maksustatav summa – väljaviidud vara maksumus osas, mis ületab sissetoodud vara maksumuse ja vastu saadud vara või osutatud teenuse maksumuse. Tulem kantakse vormi TSD lisa 6 reale 1.
6. Rida 1.7.1 või 1.7.2 täidetakse juhul, kui on täidetud rida 1.5. Maksustamisperioodil täidetakse üks ridadest: 1.7.1 või 1.7.2. Ridade täitmine oleneb sellest, kas tagastamisele kuuluv summa on suurem või väiksem varem maksustamise aluseks olevast summast.
Tabelis 2 (vormi TSD lisa 6 rida 2) näidatakse mitteresidendi peakontorile või muudele mitteresidendi struktuuriüksustele tehtud väljamaksete ja nende väljamaksete eest saadud kaupade või teenuste summade vahe («Tulumaksuseaduse» § 53 lõike 4 punkt 2).
Ümberarvestus tehakse juhul, kui rida 2.1 – rida 2.2 ≤ 0
Tabelis 3 (vormi TSD lisa 6 rida 3) näidatakse kolmandatele isikutele tehtud väljamaksete ja nende väljamaksete eest saadud kaupade või teenuste summade vahe («Tulumaksuseaduse» § 53 lõike 4 punkt 3).
(rida 3.5 + vormi TSD lisa 6 real 3 näidatud negatiivne summa miinusmärgiga) ≥ 0 (positiivne tulem)
Tabelis 4 (vormi TSD lisa 6 rida 5) näitab püsiv tegevuskoht residendist äriühingult alates 1. jaanuarist 2003. a kuni 31. detsembrini 2004. a saadud dividendi arvel tehtud väljamakselt arvutatud maksukohustust vähendava tulumaksu summa juhul, kui dividendi saaja osalus dividendi maksvas äriühingus on vähemalt 20% («Tulumaksuseaduse» § 61 lg 27) ja kui püsiv tegevuskoht ei ole enne 31. detsembrit 2003. a nimetatud dividendi käesolevas tabelis näidanud. Arvutatud summa suurus maksukohustuse tekkimise ajal võrdub 24/76-ga residendist äriühingult saadud dividendist («Tulumaksuseaduse» § 61 lg 25). Igalt residendist äriühingult saadud dividendi kohta peetakse eraldi arvestust ja alljärgnev tabel täidetakse juhul, kui püsiv tegevuskoht on täitnud vormi TSD lisa 6 rea 4.
Residendist äriühingu registrikood Dividendi saaja osaluse suurus % Dividendi saamise kuupäev Dividendi suurus kroonides Veerg 5 × 24/76 kroonides
13. Veerus 5 näidatakse residendist äriühingult saadud ja maksustamisperioodil väljamakstud dividend. Veerus 6 arvutatakse «Tulumaksuseaduse» § 53 lõike 4 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust maha arvatav summa, mis kantakse vormi TSD lisa 6 reale 5.
Tabeli 5 (vormi TSD lisa 6 rida 51) täidab püsiv tegevuskoht, kui võetakse arvesse kuni 31. detsembrini 2004. a välisriigis saadud ja tabelis 5 kajastamata dividendilt kinnipeetud ning dividendi aluseks olevalt kasumiosalt välisriigis tasutud tulumaks («Tulumaksuseaduse» § 61 lõige 28).
Välisriigist saadud dividend kroonides
nimi registrikood kuupäev summa kuupäev summa
16. Veergudes 5–9 näidatakse vastavalt välisriigist saadud ja maksustamisperioodil väljamakstud dividend, dividendilt kinnipeetud või dividendi aluseks olevalt kasumiosalt tasutud tulumaks Eesti kroonides, vastavalt dividendi maksmise päeval kehtinud Eesti Panga päevakursile.
19. Veerg 10. «Tulumaksuseaduse» § 53 lõike 4 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust saab maha arvata ainult selle osa välisriigis saadud dividendilt kinnipeetud või saadud dividendi aluseks olevalt kasumiosalt välisriigis tasutud tulumaksust, mis ei ületa 24/76 mitteresidendi poolt makstud dividendi summast:
kui veerg 6 × 24/76 ≤ kui veerg 7 + veerg 9, siis veerg 10 = veerg 6 × 24/76;
kui veerg 6 × 24/76 > kui veerg 7 + veerg 9, siis veerg 10 = veerg 7 + veerg 9.
Tabeli 6 (vormi TSD lisa 6 rida 52) täidab püsiv tegevuskoht vastavalt «Tulumaksuseaduse» § 54 lõigetele 53 ja 54, kui maksukohustuse vähendamiseks võetakse arvesse Hispaania, Kreeka, Leedu, Läti, Poola, Portugali, Slovakkia või Tšehhi residendist äriühingult või Euroopa Liidu liikmesriigi residendist äriühingult tema eelnimetatud riikides registreeritud püsiva tegevuskoha kaudu või arvel saadud litsentsitasult kinnipeetud tulumaks. Siin näidatakse ka Kreeka, Leedu, Läti, Poola või Portugali residendist äriühingult või Euroopa Liidu liikmesriigi äriühingult tema eelnimetatud riikides registreeritud püsiva tegevuskoha kaudu või arvel saadud intressilt kinnipeetud tulumaks.
Litsentsitasu summa kroonides
nimi registrikood
– litsentsitasu või intressi saaval äriühingul litsentsitasu või intressi maksva äriühingu aktsia- või osakapitalist või
– litsentsitasu või intressi maksval äriühingul litsentsitasu või intressi saava äriühingu aktsia- või osakapitalist või
– Euroopa Liidu liikmesriigi residendist äriühingul litsentsitasu või intressi maksva äriühingu, samuti litsentsitasu või intressi saava äriühingu aktsia- või osakapitalis.
28. Veerus 9 näidatakse välisriigis kinnipeetud Eestis arvesse võetav tulumaksu osa vastavalt «Tulumaksuseaduse» § 61 lõikele 25:
kui (veerg 6 või veerg 7) × 24/76 ≤ kui veerg 8, siis veerg 9 =
(veerg 6 või veerg 7) × 24/76;
kui (veerg 6 või veerg 7) × 24/76 > kui veerg 8, siis veerg 9 = veerg 8.
Tabeli 61 (vormi TSD lisa 6 rida 53) täidab püsiv tegevuskoht, kes on alates 1. jaanuarist 2005. a saanud teiselt mitteresidendilt dividende ning osalus dividendi maksjas on alla 20% vastavalt «Tulumaksuseaduse» § 54 lõikele 5 ja § 61 lõigetele 25 ja 26. «Tulumaksuseaduse» § 53 lõike 41 kohaselt mittemaksustatava dividendi aluseks olevalt dividendilt välisriigis tasutud tulumaksu siinkohal arvesse ei võeta.
kood nimi registrikood kuupäev summa
31. Veerus 2 näidatakse maksulepinguriigi kood vastavalt Maksu- ja Tolliameti poolt koostatud loetelule. Kui väljamakse tegija on sellise riigi resident, kellega Eesti Vabariigil kehtivat maksulepingut ei ole, märgitakse veergu 2 tähis «×».
32. Veerud 3 ja 4 täidetakse iga dividendi väljamaksnud mitteresidendi kohta eraldi.
34. Veergudes 7 ja 8 näidatakse vastavalt välisriigist saadud ja maksustamisperioodil väljamakstud dividend, dividendilt kinnipeetud tulumaks Eesti kroonides, vastavalt tehingu toimumise päeval kehtinud Eesti Panga päevakursile.
36. Veerg 9. «Tulumaksuseaduse» § 53 lõike 4 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust saab maha arvata ainult selle osa välisriigis saadud dividendilt kinnipeetud tulumaksust, mis ei ületa 24/76 mitteresidendi poolt makstud dividendi summast vastavalt «Tulumaksuseaduse» § 61 lõikele 25:
kui veerg 7 × 24/76 ≤ kui veerg 8, siis veerg 9 = veerg 7 × 24/76;
kui veerg 7 × 24/76 > kui veerg 8, siis veerg 9 = veerg 8.
Tabelis 62 näidatakse püsiva tegevuskoha maksulepingu alusel Eestis arvesse võetav välisriigis saadud tulult kinnipeetud või tasutud tulumaks, välja arvatud tabelites 4–61 arvesse võetud tulumaks. Saadud tulu näidatakse koos kinnipeetud tulumaksuga.
42. Veerus 2 näidatakse maksulepinguriigi kood vastavalt Maksu- ja Tolliameti poolt koostatud loetelule. Kui väljamakse tegija on sellise riigi resident, kellega Eesti Vabariigil kehtivat maksulepingut ei ole, märgitakse veergu 2 tähis «×».
44. Veergu 5 märgitakse väljamakse liik ning veergu 6 väljamakse kood, mis määratakse OECD mudellepingu artikli numbri alusel: 6 – kinnisvaratulu, 7 – ärikasum, 8 – rahvusvaheline transport, 11 – intressid (välja arvatud tabelis 6 näidatud), 12 – litsentsitasud (välja arvatud tabelis 6 näidatud), 17 – kunstnikud ja sportlased, 21 – muu tulu.
47. Veerg 11. Tasumisele kuuluvast tulumaksust saab maha arvata ainult selle osa välisriigist saadud väljamakselt kinnipeetud või tasutud tulumaksust, mis ei ületa 24% saadud väljamaksest:
Eelmise tabeli 7 veerg 5
Vormi TSD lisa 6 ridade 8 kokkuvõte Käesoleva vormi TSD lisa 6 (rida 1+rida 2+rida 3) × 24/76<0 negatiivne tulem plussmärgiga Tagastamisele kuuluv tulumaksu osa Järgmistele ümberarvestuse perioodidele edasikantav tulumaks
49. Veerus 1 näidatakse eelmise ümberarvestusperioodi sama tabeli veerus 5 näidatud edasikantud tulumaks. Püsiv tegevuskoht, kes täitis perioodil 01.01.2004–30.04.2004. a tabeli 5 veeru 5, kannab pärast 01.05.2004. a esmakordselt täitmisele kuuluva tabeli 7 veergu 1 enne 30.04.2004. a täidetud viimase tabeli 5 veeru 5 summa.
______________ aasta ____________________ kuu
1. Maksustamisele kuuluv aastatel 1994–1999 lõppenud majandusaastate puhaskasumist maksustamisperioodil väljamakstud dividendi summa
2. Arvutatud tulumaks: rida 1 × 24/76
3. Tulumaksu mahaarvatav osa: rida 1 × k
4. Tulumaksu mahaarvatava osa kasutamata jääk maksustamisperioodi alguses
5. Tulumaksu mahaarvatava osa kasutamata jääk maksustamisperioodi lõpus: rida 2 – rida 3 – rida 4 (negatiivne tulem plussmärgiga)
6. Maksukohustus real 1 näidatud dividendilt: rida 2 – rida 3 – rida 4 (positiivne tulem)
7. Maksustamisele kuuluv kuni 31.12.1993. a lõppenud majandusaastate puhaskasumist ja alates 1.01.2000. a teenitud kasumist maksustamisperioodil väljamakstud dividendi summa
8. Arvutatud tulumaks: rida 7 × 24/76
9. Dividendilt arvutatud maksukohustus kokku: rida 6 + rida 8
10. Eestis arvesse võetav välismaal alates 1. jaanuarist 2005. a saadud dividendilt kinnipeetud tulumaksu osa (tabeli 2 veeru 9 kokkuvõte)
101. Eestis arvesse võetav välismaal kuni 31. detsembrini 2004. a saadud dividendilt kinnipeetud või dividendi aluseks olevalt kasumiosalt tasutud tulumaksu osa (lisaleht 1 tabeli 2a veeru 11 kokkuvõte)
11. Residendist äriühingult kuni 31. detsembrini 2004. a saadud dividendilt arvutatud tulumaksu mahaarvamise õigus (lisaleht 2 tabeli 4 veeru 6 kokkuvõte)
111. Mitteresidendilt saadud litsentsitasult ja intressilt kinnipeetud tulumaksu mahaarvamine (tabeli 3 veeru 9 kokkuvõte)
12. Kuni 31.12.1999. a kehtinud «Tulumaksuseaduse» § 32 lõike 2 alusel tasutud dividendi tulumaksu enammakse
13. Eelmiselt maksustamisperioodilt edasi kantud tulumaksukohustust vähendav osa
14. Järgmistele maksustamisperioodidele edasi kantav tulumaksu kohustust vähendav summa: rida 9 – rida 10 – rida 101 – rida 11 – rida 111 – rida 12 – rida 13 (negatiivne tulem plussmärgiga) või
15. Tasumisele kuuluv tulumaks: rida 9 – rida 10 – rida 101 – rida 11 – rida 111 – rida 12 – rida 13 (positiivne tulem)
1. Vormi TSD lisas 7 näidatakse residendist äriühingu poolt kalendrikuul väljamakstud dividendid ja muud kasumieraldised vastavalt «Tulumaksuseaduse» § 50 lõikele 1, § 54 lõigetele 5, 53 ja 54, §-le 60 ja § 61 lõigetele 25–28.
3. Vormi TSD lisa 7 real 1 näidatakse aastatel 1994–1999 lõppenud majandusaastate puhaskasumist maksustamisperioodil väljamakstud ja «Tulumaksuseaduse» § 50 lõike 1 alusel maksustamisele kuuluv dividendi summa. Siin ei näidata kuni 31.12.1999. a kehtinud «Tulumaksuseaduse» § 32 lõike 4 alusel moodustatud dividendiarvelt makstud dividendi vastavalt kehtiva «Tulumaksuseaduse» § 60 lõikele 8. Real 1 näidatakse dividendi summa enne tulumaksu kinnipidamist «Tulumaksuseaduse» § 29 lõike 8 alusel.
Tulumaks (T) Puhaskasum (K1) Fondiemissiooni summa (F1) Väljamakstud dividend (D1)
Maksumaksja poolt tabeli 1 andmete alusel arvutatud
k = T/(K1 – F1) kolme kohaga pärast koma
5.4. Veerus 3 näidatud puhaskasum (K1) saadakse 1994–1999. a majandusaasta aruannete bilansi realt «aruandeaasta kasum (kahjum)». Kui majandusaastal saadi kahjumit, märgitakse vastavale reale kahjum miinusmärgiga. Konsolideeritud aruandluse korral näitab iga äriühing vaid oma majandusaasta kasumi/kahjumi.
5.6. Veerus 5 näidatakse aastatel 1994–1999 samade aastate puhaskasumi arvel enne 1.01.2000. a väljamakstud dividendi (D1) summa.
5.7. Esmasel 1994–1999. aastate puhaskasumi arvelt dividendi väljamaksmisel pärast 1.01.2000. a arvutatakse tabelis 1 esitatud koondandmete alusel puhaskasumi ühikule langev mahaarvatav tulumaksu osa (edaspidi koefitsient k) lähtuvalt tabelis 1 toodud valemist. Kui K1 või K1–F1 on negatiivne arv või null, samuti kui T on null, siis koefitsienti k ei arvutata.
7. Real 5 näidatakse maksustamisperioodi lõpuks tulumaksu mahaarvamise õiguse kasutamata jääk, mida saab järgmistel maksustamisperioodidel kasutada real 1 näidatud dividendilt arvutatud maksukohustuse vähendamiseks. Kui residendist äriühingul ei ole enam aastatel 1994–1999 lõppenud majandusaastate puhaskasumit, millest dividendi välja maksta, kuid real 5 on veel tulumaksu mahaarvatava osa kasutamata jääki, siis selle jäägiga ei saa katta real 7 näidatud dividendilt arvutatud maksukohustust vastavalt «Tulumaksuseaduse» § 60 lõikes 2 sätestatule.
9. Real 7 näidatakse kuni 31.12.1993. a lõppenud majandusaastate puhaskasumist ja alates 1.01.2000. a teenitud kasumist väljamakstud dividend. Siin ei näidata alates 2005. aasta 1. jaanuarist saadud ja § 50 lõikes 11 sätestatud tingimustel väljamakstavaid maksustamisele mittekuuluvaid dividende. Real 7 näidatakse dividendi summa enne tulumaksu kinnipidamist «Tulumaksuseaduse» § 29 lõike 8 alusel.
11. Real 9 näidatakse ridadel 1 ja 7 näidatud väljamaksete maksukohustus kokku enne «Tulumaksuseaduse» § 54 lõigetes 5, 53 ja 54, § 60 lõikes 1 ja § 61 lõigetes 27 ja 28 sätestatud mahaarvamiste rakendamist.
12. Rea 10 täidab residendist äriühing alates 2005. aasta 1. jaanuarist mitteresidendilt saadud dividendi arvel tehtud väljamaksete kohta vastavalt «Tulumaksuseaduse» § 54 lõikele 5 ja § 61 lõigetele 25 ja 26, kui:
– on täidetud read 1 ja/või 7 ja
– võetakse arvesse mitteresidendi äriühingult saadud dividendilt välisriigis kinnipeetud tulumaksu;
– osaluse suurus dividendi maksnud mitteresidendist äriühingus oli dividendi maksmise ajal alla 20%.
«Tulumaksuseaduse» § 50 lõike 11 kohaselt mittemaksustatava dividendi aluseks olevalt dividendilt välisriigis tasutud tulumaksu arvesse ei võeta ja tabelis 2 ei kajastata.
Dividendi saaja osaluse suurus % dividendi maksvas äriühingus
Kui väljamakse tegija on sellise riigi resident, kellega Eesti Vabariigil kehtivat maksulepingut ei ole, märgitakse veergu 2 tähis «×».
12.3. Veerus 5 näitab dividendi saaja oma osaluse temale dividendi maksvas mitteresidendist äriühingus. Protsent näidatakse kahe kohaga pärast koma, ümardamata.
12.4. Veergudes 6–8 näidatakse vastavalt välisriigist saadud ja maksustamisperioodil väljamakstud dividend, dividendilt kinnipeetud tulumaks Eesti kroonides, vastavalt tehingu toimumise päeval kehtinud Eesti Panga päevakursile.
12.6. Veerg 9. «Tulumaksuseaduse» § 50 lõike 1 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust saab maha arvata ainult selle osa välisriigis saadud dividendilt kinnipeetud tulumaksust, mis ei ületa 24/76 mitteresidendi poolt makstud dividendi summast vastavalt «Tulumaksuseaduse» § 61 lõikele 25:
12.7. Arvesse võetakse vaid see osa välisriigi tulumaksust, mille tasumine oli vastava riigi seaduse või Eesti Vabariigi ja dividendi allikariigi vahel kehtiva maksulepingu alusel kohustuslik.
12.8. Veeru 9 kokkuvõte kantakse vormi TSD lisa 7 reale 10.
13. Rida 101 täidetakse lisalehe 1 alusel. Kuni 31. detsembrini 2004. a välisriigist saadud, kuid kuni eelnimetatud kuupäevani kehtinud vormi TSD lisa 7 tabelis 2 kajastamata dividendide arvestus on toodud käesoleva vormi lisalehel 1, kus tabeli 2a veeru 11 kokkuvõte kantakse vormi TSD lisa 7 reale 101. Lisaleht 1 esitatakse koos maksustamisperioodi vormi TSD lisaga 7 («Tulumaksuseaduse» § 61 lõige 28).
14. Rida 11 täidetakse lisalehe 2 alusel. Kuni 31. detsembrini 2004. a teiselt residendist äriühingult saadud, kuid kuni eelnimetatud kuupäevani kehtinud vormi TSD lisa 7 tabelis 3 kajastamata dividendide arvestus on toodud käesoleva vormi lisalehel 2, kus tabeli 4 veeru 6 kokkuvõte kantakse vormi TSD lisa 7 reale 11. Lisaleht 2 täidetakse ainult juhul, kui dividendi saaja osalus dividendi maksjas oli vähemalt 20% («Tulumaksuseaduse» § 61 lõige 27).
15. Rea 111 ja tabeli 3 täidab residendist äriühing vastavalt «Tulumaksuseaduse» § 54 lõigetele 53 ja 54, kui § 50 lõike 1 alusel tekkinud maksukohustuse vähendamiseks võetakse arvesse Hispaania, Kreeka, Leedu, Läti, Poola, Portugali, Slovakkia või Tšehhi residendist äriühingult või Euroopa Liidu liikmesriigi residendist äriühingult tema eelnimetatud riikides registreeritud püsiva tegevuskoha kaudu või arvel saadud litsentsitasult kinnipeetud tulumaks. Samuti võetakse siin arvesse Kreeka, Leedu, Läti, Poola või Portugali residendist äriühingult või Euroopa Liidu liikmesriigi residendist äriühingult tema eelnimetatud riikides registreeritud püsiva tegevuskoha kaudu või arvel saadud intressilt kinnipeetud tulumaks.
Litsentsitasu kroonides
Intress kroonides
15.1. Litsentsitasult ja intressilt kinnipeetud tulumaks arvestatakse juhul, kui eelnimetatud tasude maksmisele vahetult eelnenud kaheaastase katkematu perioodi jooksul on osaluse suurus olnud vähemalt 25%. Taoline osalus võib olla:
– litsentsitasu või intressi saaval äriühingul litsentsitasu maksva äriühingu aktsia- või osakapitalist või
– litsentsitasu või intressi maksval äriühingul litsentsitasu saava äriühingu aktsia- või osakapitalist või
15.2. Iga litsentsitasu või intressi väljamaksnud mitteresidendi ning tululiigi (intressi või litsentsitasu) kohta täidetakse eraldi read.
15.3. Veerus 4 näidatakse osaluse suurus (kahe kohaga pärast koma, ümardamata).
15.4. Veergudes 6 ja 8 näidatakse vastavalt välisriigist saadud litsentsitasu ja litsentsitasudelt kinnipeetud tulumaks ning veergudes 7 ja 8 näidatakse vastavalt välisriigist saadud intress ja intressilt kinnipeetud tulumaks Eesti kroonides vastavalt tehingu toimumise päeval kehtinud Eesti Panga päevakursile.
15.5. Välisriigis kinnipeetud või tasutud tulumaksu saab residendist äriühing Eestis tasumisele kuuluvast tulumaksust maha arvata välisriigi maksuhalduri või maksu kinnipidaja tõendi alusel.
15.6. Veerus 9 näidatakse välisriigis kinnipeetud Eestis arvesse võetav tulumaksu osa vastavalt «Tulumaksuseaduse» § 61 lõikele 25:
15.7. Veeru 9 kokkuvõte kantakse vormi TSD lisa 7 reale 111.
Rea 12 täidavad ka need residendist äriühingud, kes aastal 2000 või hiljem ei ole esitanud ühtegi vormi TSD lisa 7 ning kellel enne kehtiva seaduse jõustumist kehtinud «Tulumaksuseaduse» § 32 lõike 2 alusel tasutud tulumaks ei olnud 1999. a maksustamisperioodi kohta esitatud viimases ettevõtte tuludeklaratsioonis täies ulatuses maha arvatud sellesama seaduse alusel tasumisele kuuluvast ettevõtte tulumaksust. Real 12 näidatakse vormi TSD lisa 7 esmakordsel täitmisel tulumaksu enammakse jääk kontokaardilt, kaasa arvatud enne 2000. a tekkinud dividendi tulumaksu võlg, mis on tasutud pärast 1.01.2000. a.
18. Real 14 näidatakse maksustamisperioodi lõpuks «Tulumaksuseaduse» § 54 lõigetes 5, 53 ja 54, § 60 lõikes 1 ja § 61 lõigetes 27 ja 28 sätestatud tulumaksu mahaarvamise õiguse kasutamata osa, mida saab kasutada järgmistel maksustamisperioodidel real 9 näidatud maksukohustuse vähendamiseks ja mis kantakse järgmise esitamisele kuuluva vormi TSD lisa 7 reale 13.
19. Real 15 näidatud tulumaksu summa kantakse vormi TSD reale 13.
Käesoleva lisalehe ja vormi TSD lisa 7 rea 101 täidab residendist äriühing kuni 31. detsembrini 2004. a saadud dividendi arvel tehtud väljamakse kohta vastavalt «Tulumaksuseaduse» § 61 lõikele 28, kui:
– on täidetud vormi TSD lisa 7 read 1 ja/või 7 ja
– võetakse arvesse mitteresidendilt äriühingult kuni 31. detsembrini 2004. a saadud dividendilt välisriigis kinnipeetud tulumaksu või
– võetakse arvesse mitteresidendilt äriühingult kuni 31. detsembrini 2004. a saadud dividendi aluseks olevalt kasumiosalt välisriigis tasutud tulumaksu, kui dividendi saanud residendist äriühingule kuulus dividendi väljamaksmise ajal vähemalt 20% dividende maksnud mitteresidendist äriühingu aktsiatest, osadest või häältest.
Eestis arvesse võetav välisriigis dividendilt kinnipeetud ja saadud dividendi aluseks olevalt kasumiosalt välisriigis tasutud tulumaksu osa arvutatakse tabelis 2a juhul, kui eespool nimetatud tingimustel mitteresidendilt saadud dividende ei ole eelnevalt kajastatud kuni 31. detsembrini 2004. a kehtinud vormi TSD lisa 7 tabelis 2.
kood nimi registrikood kuupäev summa kroonides kuupäev summa kroonides
13.1. Tabeli 2a veerus 2 näidatakse maksulepinguriigi kood vastavalt Maksu- ja Tolliameti poolt koostatud loetelule. Kui väljamakse tegija on sellise riigi resident, kellega Eesti Vabariigil kehtivat maksulepingut ei ole, märgitakse veergu 2 tähis «×».
13.2. Veerud 3 ja 4 täidetakse iga dividendi väljamaksnud mitteresidendi kohta eraldi.
13.3. Veerus 5 näitab dividendi saaja oma osaluse temale dividendi maksnud mitteresidendist äriühingus, kui osaluse suurus on vähemalt 20%. Kui maksulepingu kohaselt dividendi aluseks olevalt kasumiosalt tasutud tulumaksu arvessevõtmiseks nõutav osaluse suurus on väiksem kui 20%, siis võetakse aluseks maksulepingus sätestatud osaluse suurus. Protsent näidatakse kahe kohaga pärast koma, ümardamata.
13.4. Veergudes 6–10 näidatakse vastavalt välisriigist saadud ja maksustamisperioodil väljamakstud dividend, dividendilt kinnipeetud või dividendi aluseks olevalt kasumiosalt tasutud tulumaks Eesti kroonides, vastavalt tehingu toimumise päeval kehtinud Eesti Panga päevakursile.
13.5. Välisriigis kinnipeetud või tasutud tulumaksu saab residendist äriühing Eestis tasumisele kuuluvast tulumaksust maha arvata välisriigi maksuhalduri või maksu kinnipidaja tõendi alusel.
13.6. Veerud 9 ja 10 täidetakse juhul, kui on täidetud veerg 5.
13.7. Veerg 11. «Tulumaksuseaduse» § 50 lõike 1 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust saab maha arvata ainult selle osa välisriigis saadud dividendilt kinnipeetud või saadud dividendi aluseks olevalt kasumiosalt välisriigis tasutud tulumaksust, mis ei ületa 24/76 mitteresidendi poolt makstud dividendi summast:
kui veerg 7 × 24/76 ≤ kui veerg 8 + veerg 10, siis veerg 11 = veerg 7 × 24/76;
kui veerg 7 × 24/76 > kui veerg 8 + veerg 10, siis veerg 11 = veerg 8 + veerg 10.
13.8. Arvesse võetakse vaid see osa välisriigi tulumaksust, mille tasumine oli vastava riigi seaduse või Eesti Vabariigi ja dividendi maksja residendiriigi vahel kehtiva maksulepingu alusel kohustuslik.
13.9. Veeru 11 kokkuvõte kantakse vormi TSD lisa 7 reale 101.
Käesoleva lisalehe ja vormi TSD lisa 7 rea 11 täidab residendist äriühing kuni 31. detsembrini 2004. a teiselt residendist äriühingult saadud dividendi arvel tehtud väljamakse kohta vastavalt «Tulumaksuseaduse» § 61 lõikele 27, kui:
– residendist äriühing on saanud alates 1. jaanuarist 2003. a kuni 31. detsembrini 2004. a teiselt residendist äriühingult dividendi ja dividendi saaja osalus dividende maksvas äriühingus dividendi maksmise ajal on vähemalt 20% ning neid saadud dividende ei ole kajastatud kuni 31. detsembrini 2004. a kehtinud vormi TSD lisa 7 tabelis 3.
Dividendi väljamaksnud
Dividendi saaja osaluse suurus
14.1. Tabelis 3 peetakse eraldi arvestust igalt residendist äriühingult saadud dividendi kohta.
14.2. Veerus 3 näitab dividendi saaja oma osaluse temale dividendi maksnud residendist äriühingus juhul, kui osaluse suurus on vähemalt 20%. Protsent näidatakse kahe kohaga pärast koma, ümardamata.
14.3. Veerus 4 näidatakse dividendi saamise kuupäev.
14.4. Veerus 5 näidatakse residendist äriühingult saadud ja maksustamisperioodil väljamakstud dividend.
14.5. Veerus 6 arvutatakse maksukohustust vähendav summa: veerg 5 × 24/76. Veeru 6 kokkuvõte kantakse vormi TSD lisa 7 reale 11.
Saaja isikukood või registrikood
Ees- ja perekonnanimi või nimi Residendiriigi kood Elukoha või asukoha aadress Maksustatud dividendi arvelt väljamakstud dividendid kroonides Maksuvaba dividendi arvelt väljamakstud dividendid kroonides Osaluse suuruse %
2 3 4 5 51 6
1. Deklaratsiooni vorm on kehtestatud ja täidetakse vastavalt «Tulumaksuseaduse» § 56 lõikele 21. Sellel vormil näitab residendist äriühing väljamakstud dividendid ja muud kasumieraldised (edaspidi dividendid) ning nende saajad. Lisaks vormi TSD lisa 7 ridadel 1 ja 7 näidatud dividendi saajatele näidatakse ka isikud, kellele tehakse väljamakseid kuni 31.12.1999. a kehtinud «Tulumaksuseaduse» § 32 lõike 4 alusel moodustatud dividendiarvelt, samuti «Tulumaksuseaduse» § 50 lõike 11 kohaselt.
2. «Tulumaksuseaduse» § 50 lõikes 11 sätestatud tingimustele vastavate dividendide väljamaksmise korral esitatakse vorm INF 1 koos vormiga INF 11.
3. Veerus 3 näidatakse residendiriigi kood vastavalt Maksu- ja Tolliameti poolt koostatud loetelule. Kui väljamakse tehakse sellise välisriigi residendile, kellega Eesti Vabariigil kehtivat maksulepingut ei ole, märgitakse veergu 3 tähis «×». Kui dividendi saaja on Eesti resident, kirjutatakse veergu 3 null.
4. Veerus 5 näidatakse maksustatud dividendide arvelt väljamakstud dividendid või muud kasumieraldised enne tulumaksu kinnipidamist «Tulumaksuseaduse» § 29 lõike 8 alusel, st sama summa, mis on näidatud vormi TSD lisa 7 ridadel 1 ja 7.
5. Veerus 51 näidatakse kuni 31.12.1999. a kehtinud «Tulumaksuseaduse» § 32 lõike 4 alusel moodustatud dividendiarvelt ning «Tulumaksuseaduse» § 50 lõike 11 alusel makstud dividendid enne tulumaksu kinnipidamist «Tulumaksuseaduse» § 29 lõike 8 alusel. Kui deklareeritakse ainult «Tulumaksuseaduse» § 50 lõike 11 alusel makstud dividendi, peavad vormi INF 1 veeru 51 andmed võrduma vormi INF 11 tabeli 2 veerus 2 näidatud andmetega.
Rahandusministri 24. detsembri 2003. a määruse nr 107 ««Tulumaksuseadusest», «Sotsiaalmaksuseadusest», Kogumispensionide seadusest» ja «Töötuskindlustuse seadusest» tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine»
1. Deklaratsioon on kehtestatud «Tulumaksuseaduse» § 56 lõike 21 alusel.
2. Deklaratsioon täidetakse ja esitatakse juhul, kui residendist äriühing teeb väljamakseid, mida «Tulumaksuseaduse» § 50 lõike 11 alusel ei maksustata. Vorm INF 11 esitatakse koos deklaratsiooniga INF 1.
a) saadud pärast 1. jaanuari 2005. a («Tulumaksuseaduse» § 61 lõige 26) ja
b) väljamakse aluseks olev kasumiosa on saadud dividendina residendist või mitteresidendist äriühingult ning sellelt on tulumaks tasutud või kinni peetud («Tulumaksuseaduse» § 50 lõige 11).
Maksuvabad on ka residendist äriühingu välisriigis asuvale püsivale tegevuskohale omistatud kasumi arvel väljamakstud dividendid, kui sellelt kasumilt on püsiva tegevuskoha riigis tulumaks makstud («Tulumaksuseaduse» § 50 lõige 11).
Dividendi saaja osalus
Saadud dividend kroonides
Saadud dividendilt kinnipeetud tulumaks kroonides
Saadud dividendi aluseks olevalt kasumiosalt tasutud tulumaks kroonides
nimi kood nimi kood
4.1. Veerus 2 näidatakse residendiriigi kood vastavalt Maksu- ja Tolliameti poolt koostatud loetelule. Kui väljamakse tehakse sellise välisriigi residendile, kellega Eesti Vabariigil kehtivat maksulepingut ei ole, märgitakse veergu 2 tähis «×». Kui dividendi saaja on Eesti resident, kirjutatakse veergu 2 null.
4.2. Tabel 1 täidetakse iga dividendi väljamaksnud äriühingu või residendist äriühingu välisriigis asuva püsiva tegevuskoha kohta eraldi.
4.4. Residendist äriühingu välisriigis asuva püsiva tegevuskoha puhul märgitakse veergu 6 püsiva tegevuskoha kasumiosalt tulumaksu tasumise kuupäev.
4.5. Veerus 7 näidatakse saadud dividend koos kinnipeetud tulumaksuga. Veergudes 8 ja 9 näidatakse mitteresidendilt saadud dividendilt kinnipeetud või dividendi aluseks olevalt kasumiosalt tasutud tulumaks Eesti kroonides, vastavalt tehingu toimumise päeval kehtinud Eesti Panga päevakursile. Eesti äriühingult saadud dividendi korral märgitakse veergu 9 tähis «×».
4.6. Residendist äriühingu välisriigis asuva püsiva tegevuskoha puhul märgitakse veerus 7 püsivale tegevuskohale omistatud kasumiosa suurus. Veerus 8 näidatakse püsivale tegevuskohale omistatud kasumiosa sama äriühingu Eestis asuvale struktuuriüksusele üleandmisel välisriigis tasutud tulumaks. Veerus 9 näidatakse püsivale tegevuskohale omistatud kasumiosalt välisriigis tasutud tulumaks.
Kalendrikuus veerus 1 näidatud dividendide summa arvelt väljamakstud summa kokku Kalendrikuu lõpuks väljamaksmata dividendide summa (veerg 1 – veerg 2), mis kantakse järgnevale dividendide väljamaksmise kalendrikuu tabeli 2 veergu 1
8. Tabeli 2 veerus 2 näidatakse väljamakstud dividendi summa enne «Tulumaksuseaduse» § 29 lõike 8 alusel tulumaksu kinnipidamist.
9. Dividendide väljamaksmisel tuleb käesolev deklaratsioon esitada koos deklaratsiooniga INF 1.


Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 69 Võru-Kuigatsi-Tõrva km 9,410-22,070 asuva Varese-Vaabina lõigu rekonstrueerimise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele | Maanteeamet
„Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse” (KeHJS) § 3 lõige 1 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 10, § 9, § 11 lõiked 2, 22, 23, 4, 8 ja 81, § 12 lõike 11 punkti 2, „Ehitusseadustiku” § 2 lõike 6, § 31 lõike 1, Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruse nr 224 „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu” § 13 punkti 8, Maanteeameti peadirektori 24.04.2015 käskkirja nr 0125 alusel on 13.08.2019 otsusega nr 15-7/19/260 jätnud algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 69 Võru–Kuigatsi–Tõrva km 9,410-22,070 asuva Varese–Vaabina lõigu rekonstrueerimise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele, kuna tegevuse elluviimisega eeldatavalt ei kaasne olulist mõju keskkonnale, kultuuripärandile ning inimese tervisele, heaolule ja varale. Kavandatava tegevuse elluviimisel tuleb järgida keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsuses esitatud nõudeid.
Projekti eesmärgiks on tugimaantee 69 Võru–Kuigatsi–Tõrva km 9,410–22,070 asuva Varese–Vaabina lõigu sõidumugavuse ning liiklusohutuse taseme tõstmine ja tehniliselt vajaliku teemaa määramine. Projektiala asendiplaan on lisatud otsusele.
Ehitusetegevus peab olema korraldatud selliselt, et oleks välistatud saasteainete ja setete sattumine Võhandu jõkke ja Veriojasse.
Verioja truubi vahetus tuleb ajastada suvisele madalvee perioodile, mil ojas on väiksem voolukiirus ning vähem setteid kantakse allavoolu edasi (sh ka Lõõdla järve).
Ehitusaegsed ajutised kontorid, laod, asfalditehased, töökojad, kütuse ja bituumeni hoidmise alad ning tee-ehitusmasinate parkimiskohad peavad asuma kaugemal kui 50 m Võhandu jõest, Veriojast ning Lõõdla järvest.
Ehitustööde ajal ei tohi kahjustada Linnamäe pargi territooriumil asuvate puude juurestikku ega tüvesid. Puude tüvedele lähemal, kui kaks meetrit tuleb kaevetööd teostada käsitsi.
Linnamäe pargi kaitseala teeäärse osaga kattuva vääriselupaiga puhul tuleb lähtuda Keskkonnaregistris sisalduvatest märkustest, mille kohaselt ei tohi vääriselupaiga alal raiet teostada ega surnud või lamapuitu eemaldada.
Truupide vahetamiseks rekonstrueeritaval lõigul on vajalik taotleda vee-erikasutusluba.
Ehitusaegse müra mõju leevendamiseks tuleks mürarikkaid ehitustöid teostada päevasel ajal. Masinate ja seadmete tankimis - ja ladustamisplatsid ei tohiks paikneda majapidamiste lähedal. Kasutatav tehnika peab olema heas tehnilises seisukorras.
Jäätmeteket tuleb võimalikult minimeerida ja võimalusel jäätmeid taaskasutada. Materjalide taaskasutus võimaluste piires on teeprojektide puhul tavapraktika. Kui võimalik, näha tööprojektis ette ehitusaegsete jääkmaterjalide taaskasutus.
Otsustaja on Maanteeamet, Teelise 4, 10916 Tallinn. Keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsuse ja eelhinnanguga on võimalik tutvuda alltoodud linkidel. Kontaktisikuks on Maanteeameti lõuna teehoiu osakonna projektijuht Tasu Prangli, e-post: Tasu.Prangli@mnt.ee, tel 512 0778.
KMH eelhinnang (pdf, 2.46 MB)
KMH algatamata jätmise korraldus (pdf, 397.07 KB)
Asukoha skeem (pdf, 4.91 MB)


RT I, 19.08.2016, 4
06.05.2014 RT I, 09.05.2014, 24 12.05.2014
21.01.2015 RT I, 23.01.2015, 3 26.01.2015, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 15. detsembrist 2014. a.
17.08.2016 RT I, 19.08.2016, 3 22.08.2016
Toetuse eesmärk on vähendada saastekoormust ja suurendada taastuvenergia kasutamist Eesti transpordisektoris elektriautode laiema kasutuselevõtu abil.
[RT I, 09.05.2014, 24 - jõust. 12.05.2014]
11) täiselektriline sõiduk – sõiduk, mille veoajamit veab ainult ja alaliselt elektrimootor, millel puudub sisepõlemismootor ning mis on tüübivastavuse tunnistuse kohaselt täiselektriline;
12) pistikhübriidsõiduk – sõiduk, mille veoajamit veab või millel on lisaks veoajamit vedavale elektrimootorile ka sisepõlemismootor ning mille akut on võimalik laadida elektrivõrgust ning mis on tüübivastavuse tunnistuse kohaselt hübriidsõiduk;
41) krediidiasutus – krediidiasutus või sellega ühte kontserni kuuluv äriühing või välisriigi krediidiasutuse filiaal;
5) liising või liisimine – elektriauto või elektriauto koos selle aku rentimisega soetamine krediidiasutusega sõlmitava liisingulepingu alusel, mille puhul kohustub krediidiasutus omandama taotleja määratud müüjalt elektriauto või elektriauto koos selle aku rentimisega ja andma selle või need tasu eest pikaajaliseks perioodiks taotlejale kasutamiseks, sealjuures jääb lepingu perioodil elektriauto omanikuks või elektriauto omanikuks ja selle aku rentnikuks krediidiasutus;
7) soetamine – elektriauto ostmine või liisimine, sealhulgas elektriauto aku rentimine koos elektriauto ostmise või liisimisega;
8) väikesaar – püsiasustusega väikesaar püsiasustusega väikesaarte seaduse mõttes või Naissaar.
2) ühe elektriauto laadija ostmist ühe elektriauto kohta ja sellega seotud paigaldustöid.
(11) Rohelise investeerimisskeemi raames toetatakse L6E ja L7E kategooria sõiduki soetamist vaid juhul, kui see võetakse kasutusele väikesaarel. Käesoleva määruse mõttes loetakse sõiduki väikesaarel kasutusele võtmiseks sõiduki registreerimist omanikuna või vastutava kasutajana füüsilise isiku nimele, kelle püsiv elukoht asub rahvastikuregistri andmete kohaselt väikesaarel, või juriidilise isiku nimele, kelle asukoht äriregistri andmete kohaselt on väikesaarel, ning taotleja poolt sõiduki alalist kasutamist väikesaarel. Vastav kanne rahvastikuregistris või äriregistris peab olema tehtud enne toetuse taotluse esitamist.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud toetus ettevõtjale on vähese tähtsusega abi Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1), mõistes, mille andmisel kohaldatakse nimetatud määruses ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut.
(1) Rohelise investeerimisskeemi raames toetatakse järgmisi, ainult § 4 lõikes 1 loetletud tegevustega otseselt seotud kulusid (abikõlblikud kulud):
1) elektriauto soetamisel ostuhind, sealhulgas liisingueseme ostuhind, ja elektriauto aku viie aasta renditasu. Ostuhinna sisse ei arvestata muuhulgas elektriauto hoolduskulusid, kohustusliku ega vabatahtliku kindlustuse kindlustusmakset, kohustusliku garantii ulatust ületava garantii lisamaksumust ega elektriauto tavapäraseks kasutamiseks mittevajaliku lisavarustuse maksumust;
2) elektriauto laadija ostuhind;
3) elektriauto laadija paigaldamiseks teostatavate tööde, vajalike seadmete ja materjalide hind.
(2) Käibemaks on abikõlblik, välja arvatud juhul, kui taotleja on käibemaksukohuslane.
(4) Toetatavate kulude hulka võib arvata ainult neid abikõlblikke kulusid, mis on tehtud alates elektriauto soetamiseks sõlmitava kohase lepingu jõustumisest, välja arvatud ettemaks, mis on tehtud elektriauto soetamiseks enne lepingu jõustumist. Elektriauto soetamiseks sõlmitava kohase lepingu jõustumise kuupäev ei tohi olla varasem kui määruse jõustumise kuupäev.
Rohelise investeerimisskeemi raames toetatakse tegevusi, mille osas on taotlus toetuse saamiseks esitatud alates määruse jõustumisest kuni 2014. aasta 30. novembrini. Toetatavad tegevused peavad olema KredExi poolt finantseeritud hiljemalt 2015. aasta 1. juuniks.
[RT I, 23.01.2015, 3 - jõust. 26.01.2015, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 15. detsembrist 2014. a.]
3) elektriauto soetatakse elektriauto valmistajalt, ametlikult esindajalt või valmistaja või ametliku esindaja poolt tunnustatud edasimüüjalt esmasesse omandisse või hilisema soetamise korral selliselt, et elektriauto esmasest registreerimisest selle valmistaja, ametliku esindaja või valmistaja või ametliku esindaja poolt tunnustatud edasimüüja poolt ei ole möödas enam kui 6 kuud;
(2) Kui elektriauto soetamisel ei kasutata liisingut, peab elektriauto olema toetuse saaja omandis ja kasutuses vähemalt viis aastat, liisingu kasutamisel peab elektriauto olema toetuse saaja kasutuses vähemalt viis aastat. Kui elektriauto soetatakse liisinguga ning liisingperiood on lühem kui viis aastat, peab liisingperioodi lõppedes elektriauto omandama toetuse saaja ning elektriauto peab olema liisinguandja ja toetuse saaja omandis kokku viis aastat. Viie aasta nõuet ei kohaldata juhul, kui elektriauto läbisõit enne viie aasta möödumist toetuse saamisest arvates on vähemalt 150 000 kilomeetrit.
[RT I, 19.08.2016, 3 - jõust. 22.08.2016]
(21) Kui elektriauto soetamisel elektriauto aku renditakse, peab aku rendileping olema sõlmitud vähemalt viieks aastaks ning elektriauto võõrandamisel ja elektriauto soetamiseks sõlmitud liisingulepingust tuleneva vastutava kasutaja õiguste ja kohustuste üleandmisel peab olema tagatud aku rendilepingu ülevõtmine või uue aku rendilepingu sõlmimine uue omaniku või liisingulepingu ülevõtja poolt, kusjuures aku rendilepingute kestus kokku peab olema vähemalt viis aastat.
(22) Füüsilisest isikust taotleja võib käesoleva määruse alusel taotleda toetust üksnes ühe elektriauto soetamiseks ning juriidiline isik kokku kuni viie elektriauto soetamiseks, sealhulgas mittetulundusühingust taotleja kokku kuni kahe elektriauto soetamiseks.
(3) Täiselektrilise sõiduki soetamisel on toetuse määr isikule, kes ei ole käibemaksukohuslane, kuni 50% elektriauto soetamise hinnast koos käibemaksuga ning isikule, kes on käibemaksukohuslane, kuni 35% elektriauto soetamise hinnast ilma käibemaksuta. Toetuse maksimaalne määr on 18 000 eurot ühe elektriauto kohta või kui elektriauto soetamisel renditakse elektriauto aku eraldiseisvalt, ühe elektriauto ja selle aku kohta.
(4) Toetuse maksimaalseks suuruseks elektriauto laadija ostmisel ja sellega seotud paigaldustöödel on 1000 eurot.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3, 32 ja 4 nimetatud tegevuste toetamise puhul ei tohi taotlejale jooksva majandusaasta ja kahe eelneva majandusaasta jooksul Euroopa Komisjoni (EL) määruse nr 1407/2013 kohaselt antud vähese tähtsusega abi koos meetme raames taotletava toetuse ja teiste, käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetamata Euroopa Komisjoni määruste kohaselt antud vähese tähtsusega abiga ületada 200 000 eurot. Toetuse hulka arvatakse ka KredExi poolt toetuse saajale eraldatud rohesertifikaatide kulu.
(51) Maanteetranspordi valdkonnas rendi või tasu eest kaupu vedavate ettevõtjate puhul ei tohi taotlejale või kasusaajale jooksva majandusaasta ja kahe eelneva majandusaasta jooksul maanteevedudeks antud vähese tähtsusega abi koos meetme raames taotletava toetusega ületada 100 000 eurot.
(6) Juhul, kui taotleja on saanud vähese tähtsusega abi Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.04.2012, lk 8‒13) alusel, ei tohi talle nimetatud määruse ja Euroopa Komisjoni määruse nr 1407/2013 kohaselt jooksva majandusaasta ja kahe eelneva majandusaasta jooksul antud vähese tähtsusega abi kogusumma kokku koos meetme raames taotletava toetusega ületada 500 000 eurot.
(7) Toetamisele kuuluvad vaid need elektriauto soetamise või laadija ostmise ja paigaldamisega seotud kulud, mis on toetuse saaja reaalsed kulud ning mida ei ole varem kohaliku omavalitsuse või Eesti riigi vahenditest või Euroopa Liidu fondidest või teistest välisvahenditest saadud toetustest hüvitatud.
2) Eestis registreeritud juriidilised isikud, välja arvatud ettevõtjad, kes tegutsevad kalandus- ja vesiviljelusvaldkonnas, mida reguleeritakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 104/2000, ja ettevõtjad, kes tegutsevad Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete tootmisega.
4) taotleja on varasemalt toetusega soetatud elektriauto registreerinud liiklusregistris ning asunud seda kasutama;
5) taotleja on täitnud toetuse tagasimakse nõude juhul, kui KredEx on selle varasema toetuse osas esitanud.
3) taotleja viimase kolme majandusaasta netokäive kokku on vähemalt 540 000 eurot, kui taotleja taotleb käesoleva määruse alusel toetust kokku rohkem kui kahe elektriauto soetamiseks.
5) taotluses sisalduva elektriauto soetamise ning laadija ostmise ja paigaldamisega seotud eelarves on ette nähtud käesoleva määruse § 7 lõigete 3–4 tingimustele vastav omafinantseering;
2) elektriauto müügipakkumine ja liisingu korral liisingu pakkumine, mis peab sisaldama infot liisingueseme ostuhinna ja liisingulepingu alusel tasutava käibemaksu kogusumma ning selle maksegraafikujärgse jaotumise kohta, ning elektriauto aku rendi korral rendipakkumine;
3) elektriauto laadija ostmise ja sellega seotud paigaldusteenuste korral laadija ja paigaldustööde hinnapakkumine, mis peab sisaldama infot laadija vastavuse kohta käesolevas määruses toodud tingimustele;
6) maanteetranspordiettevõtjast taotleja puhul kinnitus, mille kohaselt ei kasuta taotleja soetatavat elektriautot rendi või tasu eest kaupade vedamiseks maanteevedudel;
8) ettevõtja kinnitus § 9 lõikes 2 ja lõike 3 punktides 1 ja 2 ning vajadusel lõike 3 punktis 3 sätestatud nõuete täitmise kohta;
1) elektriauto müügipakkumise järgne hind on taotlemise hetkel oluliselt kõrgem elektriauto turuhinnast Euroopa majanduspiirkonna riikides või Eesti turul kättesaadavate samasse klassi kuuluvate elektriautode turuhinnast, kui turuhinda Euroopa majanduspiirkonna riikides ei ole võimalik tuvastada;
3) elektriauto müügipakkumise järgne tarneaeg ei võimalda toetust §-s 6 sätestatud abikõlblikkuse perioodi jooksul välja maksta.
4) elektriauto müügi- või liisingulepingu jõustumise hiliseim kuupäev ja laadijaga seonduvate paigaldustööde elluviimise planeeritav lõppkuupäev;
5) vajadusel toetuse väljastamise eritingimused, sealhulgas taotleja kohustus seada soetatavale elektriautole toetuse eraldaja kasuks registerpant;
1) toetuse saaja ja kauba või teenuse pakkuja vahel sõlmitud müügi- või liisingulepingujärgne hind erineb taotluses esitatud pakkumises toodud hinnast enam kui 15%;
2) [kehtetu - RT I, 14.11.2012, 6 - jõust. 17.11.2012]
3) [kehtetu - RT I, 14.11.2012, 6 - jõust. 17.11.2012]
1) ilmneb asjaolu, mille korral taotlust ei oleks rahuldatud, sealhulgas elektriauto müügi- või liisingulepingujärgne hind osutub oluliselt kõrgemaks elektriauto turuhinnast Euroopa majanduspiirkonna riikides või Eesti turul kättesaadavate samasse klassi kuuluvate elektriautode turuhinnast, kui turuhinda Euroopa majanduspiirkonna riikides ei ole võimalik tuvastada;
2) toetuse saaja ei ole taotluse rahuldamise otsuses määratud tähtaja jooksul alustanud toetuse eseme kasutamist, sealhulgas ei ole elektriautot registreerinud liiklusregistris või mõistliku aja jooksul arvates müügi- või liisingulepingu sõlmimisest üle võtnud elektriauto valdust;
3) toetuse saaja ei täida taotluse rahuldamise otsuses või õigusaktides sätestatud tingimusi, sealhulgas ei kasuta käesoleva määruse § 4 lõikes 11 nimetatud sõidukit püsivalt väikesaarel;
4) toetuse saaja võõrandab elektriauto või annab elektriauto soetamiseks sõlmitud liisingulepingust tulenevad vastutava kasutaja õigused ja kohustused üle enne viie aasta möödumist toetuse saamisest arvates, välja arvatud juhul, kui elektriauto läbisõit enne viie aasta möödumist sõiduki soetamisest arvates on vähemalt 150 000 kilomeetrit ning elektriauto uus omanik või liisingulepingu ülevõtja ei nõustu toetusega kaasnevaid kohustusi üle võtma või ei vasta käesolevas määruses taotlejale esitatud tingimustele;
(2) Toetuse saaja on kohustatud esitama § 4 lõike 1 punktis 1 sätestatud tegevuse osas KredExile toetuse väljamaksmise taotluse kolme tööpäeva jooksul arvates elektriauto müügi- või liisingulepingu mõlemapoolsest allkirjastamisest, kui soetatava elektriauto valdus läheb toetuse saajale üle 4 nädala jooksul arvates eelnimetatud lepingu sõlmimisest. Juhul, kui soetatava elektriauto valdus läheb üle hilisemalt kui eeltoodud aja jooksul, on toetuse saaja kohustatud esitama § 4 lõike 1 punktis 1 sätestatud tegevuse osas KredExile toetuse väljamaksmise taotluse kolme tööpäeva jooksul arvates sõiduki tarnest Eestisse, mille kohta on soetatava elektriauto müüja esitanud kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis omapoolse kinnituse.
2) allkirjastatud elektriauto müügi- või liisingulepingute esitamine KredExile;
3) elektriauto valduse üleminek või § 18 lõike 2 kohase kinnituse esitamine KredExile.
(6) Paragrahvi 4 lõike 1 punktis 2 sätestatud tegevuse osas kuulub toetus väljamaksmisele, kui toetuse saaja on esitanud kulude tekkimist tõendavad dokumendid (koopiad), milleks on vastava tehingu toimumist tõendavad raamatupidamise algdokumendid, sealhulgas arved, arhiveerimistunnusega maksekorraldused, töö üleandmise-vastuvõtmise aktid ja olemasolul töövõtulepingud.
1) ostetud ja paigaldatud elektriauto laadija ei vasta § 3 punktis 3 toodud tingimustele;
(1) Toetuse saaja on kohustatud esitama iga kalendriaasta jaanuarikuu 20. kuupäevaks KredExile eelneva aasta elektriauto läbisõidu aruande KredExi kehtestatud andmekoosseisus viiel järjestikusel aastal toetuse saamisest arvates või elektriautoga kuni 150 000 kilomeetri läbimiseni enne viie aasta möödumist sõiduki soetamisest arvates.
(2) Toetuse saaja või juriidilisest isikust toetuse saaja esindusõigust omav isik esitab lõikes 1 nimetatud aruanded KredExile andmevahetusprogrammi kaudu, elektrooniliselt digitaalallkirjastatult või paberkandjal omakäeliselt allkirjastatult.
3) kasutama toetust vastavuses esitatud taotluse, taotluse rahuldamise otsuse, toetuse eraldamise lepingu ja käesoleva määruse nõuetega;
6) esitama tähtaegselt KredExile nõutud toetatavate tegevustega seonduvat informatsiooni ja käesoleva määruse § 19 lõikes 1 nimetatud aruande;
7) soetama viie aasta jooksul pärast toetuse saamist või elektriautoga vähemalt 150 000 kilomeetri läbimist enne viie aasta möödumist toetuse saamisest arvates rohesertifikaate elektriauto kasutatud energiakulu ulatuses, lähtudes elektriauto läbisõidust ja arvestuslikust energiakulust, ning teavitama esimesel võimalusel KredExit soetatud rohesertifikaatidest, esitades nende koopiad, kui arvestuslik energiakulu ületab KredExi eraldatud rohesertifikaatide mahtu viis megavatt-tundi täiselektrilise sõiduki puhul ning 2,5 megavatt-tundi pistikhübriidsõiduki puhul;
91) tagama elektriauto valduse toetuse saajale üleminekul elektriauto registreerimise liiklusregistris ning tagama, et elektriauto oleks liiklusregistris registreeritud viie aasta jooksul pärast toetuse saamist või elektriautoga vähemalt 150 000 kilomeetri läbimiseni enne viie aasta möödumist toetuse saamisest arvates, välja arvatud juhul, kui registrist kustutamise tingivad õigusaktis sätestatud nõuded;
11) kindlustama elektriauto kaskokindlustusega hiljemalt elektriauto valduse toetuse saajale ülemineku ajaks. Elektriauto ostmise puhul on toetuse saaja kohustatud kindlustuslepingus sätestama tingimuse, mille kohaselt on selle hävimise, röövimise või varguse korral soodustatud isikuks KredEx. Elektriauto ostmise korral tasutakse kindlustushüvitis KredExile, kes kannab juhul, kui kindlustushüvitis on suurem kui toetuse saaja kohustuste jääk KredExi ees, ülejäänud summa toetuse saajale. Liisingu puhul on toetuse saaja kohustatud liisingulepingus sätestama tingimuse, mille kohaselt kindlustusjuhtumi toimumisel tasutakse kindlustushüvitis liisinguandjale, kes kannab juhul, kui kindlustushüvitis on suurem kui liisinguvõtja (toetuse saaja) elektriauto liisingulepingust tulenev kohustuste jääk liisinguandja ees, liisingukohustuste kustutamisest ülejääva kindlustushüvitise toetuse saaja kohustuste jäägi ulatuses KredExile;
12) tagama eritingimuse sätestamise elektriauto müügi- või liisingulepingus, mille kohaselt kuulub toetuse saaja kui tarbija lepingust taganemise korral toetus tagastamisele KredExile;
[Kehtetu - RT I, 09.05.2014, 24 - jõust. 12.05.2014]


(ErSS)
redaktsioon 01.01.2016 [RT I, 12.03.2015, 12]
§ 9. Vabariigi Valitsuse istungi kokkukutsumine Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu puhul
§ 11. Riigikaitse Nõukogu pädevus erakorralise seisukorra väljakuulutamisel ja erakorralise seisukorra ajal
§ 12. Pöördumine õigusvastase tegevuse lõpetamiseks
3) kehtestada politseitunni - keelu kindlaksmääratud ajavahemikul viibida tänavatel ja muudes avalikes kohtades ilma selleks eraldi väljaantava läbipääsuloata ja isikut tõendava dokumendita;
8) rakendada käesoleva seaduse § 17 1. lõike punktides 7-9 loetletud piiranguid massiteabevahendite valdajate suhtes;
§ 33. Erakorralist seisukorda korraldava õigusakti eiramine
Vabariigi Valitsuse, erakorralise seisukorra juhi või sisekaitseülema poolt Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohu kõrvaldamiseks vastavalt käesoleva seaduse § 17 lõikele 1, § 18 lõikele 2 ja § 20 lõikele 3 antud õigusakti eiramise eest -
§ 35. Politseitunni ajal tänaval või muus avalikus kohas nõutavate dokumentideta viibimine
Isiku viibimise eest politseitunni ajal tänaval või muus avalikus kohas ilma nõutavate dokumentideta -
(2) Käesoleva seaduse §-des 33-35 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on politseiasutus.
§ 36. - § 39. [Kehtetud - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]


KrMS §-des 262 ja 263 märgitu kohaselt võib kohtu alla andmise määrusena pealkirjastatud dokument sisaldada lisaks kohtu alla andmisele ka muid menetlusotsustusi ning samuti on võimalik kohtu alla andmise määrusena pealkirjastatud menetlusdokumentide paljusus. Just seetõttu tuleb KrMS § 385 p-s 16 ette nähtud edasikaebepiirangut tõlgendada kitsendavalt ja asuda seisukohale, et kõnealune õigusnorm hõlmab vaid keeldu vaidlustada määruskaebemenetluses maakohtu otsustusi, millega kontrollitakse kohtu alla andmise eelduste täidetust. Nii pole KrMS § 385 p-st 16 lähtudes vaidlustatavad otsustused, millega maakohus on kohtuliku eelmenetluse käigus sedastanud, et asja arutamine allub sellele kohtule, süüdistusakt vastab KrMS § 154 nõuetele ja puuduvad KrMS § 199 lg 1 p-des 2–6 ette nähtud kriminaalmenetluse lõpetamise alused. (Vt RKKKm 3-1-1-22-16, p-d 17 ning 37.) (p 20)
Kui aga kohtu alla andmise määrus sisaldab selliste küsimuste lahendust, mis pole käsitatavad eespool nimetatud kohtu alla andmise eelduste tuvastamisena, tuleb igal üksikjuhul kontrollida, kas seda otsustust saab määruskaebemenetluses vaidlustada. Kooskõlas öelduga on kohtupraktikas leitud, et kui kohtu alla andmise määrusega jäetakse muutmata kohtueelsel uurimisel tõkendina kohaldatud vahistamine, siis vahistamise muutmata jätmise vaidlustamisele KrMS § 385 p-s 16 ette nähtud edasikaebeõiguse piirang ei laiene (vt RKKKm 3-1-1-118-16, p 16). Samuti on märgitud, et kuigi KrMS § 385 p 10 järgi ei saa esitada määruskaebust KrMS § 202 alusel tehtava kriminaalmenetluse lõpetamise määruse peale, ei hõlma vaadeldav edasikaebepiirang kriminaalmenetluse lõpetamisel kriminaalmenetluse tagamise vahendite lõpetamise kohta tehtavat otsustust (vt RKKKm 3-1-1-3-17, p 49 ja RKKKm 3-1-1-33-17, p 10). (p 21)
Edasikaebeõigusest kõnelemiseks ei anna alust see, et kaitsja maakohtu põhjendustega ei nõustu või käsitab põhjenduste puudumist kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena. Kõrgema astme kohus on menetluslikult pädev kontrollima üksnes lubatava kaebuse põhjendatust, mis tähendab, et kirjeldatud puudustele osutamine määruskaebuse sisuliseks läbivaatamiseks alust ei anna (vt RKKKm 3-1-1-22-16, p-d 15 ja 32). (p 22)
KrMS § 385 sisaldab ammendavat loetelu nendest määrustest, mida ei saa määruskaebuse lahendamise menetluses vaidlustada. Seadusandja on osutatud normis edasikaebeõiguse piirangute sätestamisel lähtunud arusaamast, et tegemist on määrustega, mille eraldi vaidlustamine pole otstarbekas. Kui konkreetset kohtumäärust kõnealuses loetelus pole nimetatud, saab selle peale KrMS § 383 lg 1 kohaselt edasi kaevata. (p 26)
KrMS § 385 p 5 kohaselt on erandina vaidlustatavad kohtumäärused, millega antakse luba põhiõigusi oluliselt ja pikaajaliselt riivavate menetlustoimingute tegemiseks. Selles normis toodud loetelu järgi on ka vara arestimise määrust käsitatud isiku põhiõigusi oluliselt ja pikaajaliselt riivava kohtulahendina, mille puhul edasikaebepiirang ei kehti. Samas tuleb tähele panna, et neil juhtudel, mil kohus kontrollib KrMS § 385 p 5 alusel tekkinud riive jätkuvat põhjendatust, pole tegemist menetlustoiminguks loa andmisega. Selliste määruste vaidlustamisele kehtivad edasikaebepiirangud KrMS § 385 p-des 7–9 ette nähtud juhtudel. Kohtupraktikas omaksvõetud seisukoha järgi käsitati ka kohtueelsel uurimisel kohaldatud vahistamise muutmata jätmist kohtu alla andmise raames olemuslikult tõkendi jätkuva kohaldamise põhjendatuse kontrollina, mille vaidlustamine määruskaebe korras oli kuni 1. septembrini 2016 kehtinud KrMS § 385 p 6 kohaselt välistatud. Kehtiva menetlusseaduse redaktsiooni järgi see aga enam nii ei ole, sest KrMS § 385 p 6 tunnistati nimetatud kuupäevast kehtetuks. (Vt RKKKm 3-1-1-118-16, p 16.) Sama moodi kui vahistamise puhul, pole seadusandja KrMS §-s 385 piiranud ka sellise määruse vaidlustamist, millega kohus kontrollib kohtu alla andmise raames vara arestimise jätkuvat põhjendatust. (p-d 27 ja 28)
Kui nõustuda seisukohaga, et vara arestimise jätkuva põhjendatuse kontrollimiseks tehtud määrust ei saa KrMS § 385 p 20 kohaselt vaidlustada, poleks sellest edasikaebepiirangust hõlmatud olukorrad, kus kohus jätab vara arestimise määruse muutmata oma algatusel. Loogiline ei oleks arusaam, et sellisel juhul puuduvad vaadeldava määruse vaidlustamiseks menetlusseaduses ettenähtud piirangud. Teisalt satuksid ebasoodsasse olukorda need kohtumenetluse pooled, kelle huve vara arestimine puudutab (nt kannatanu või kolmas isik). Kui kohus tühistab ühe kohtumenetluse poole taotluse alusel vara arestimise, puuduks neil ringkonnakohtu käsitluse kohaselt õigus määrust vaidlustada. Seega on kohtu alla andmise määruses sisalduv otsustus, millega jäetakse rahuldamata kaitsjate taotlused süüdistatavate vara arestimise määruste tühistamiseks ja vara aresti alt vabastamiseks, KrMS § 383 lg 1 kohaselt määruskaebemenetluses vaidlustatav. (p-d 29 ja 30)
1-17-3758/52 Riigikohtu kriminaalkolleegium 20.12.2017
KrMS § 136 lg 1
Vaatamata 1. septembril 2016 jõustunud kriminaalmenetluse seadustiku muudatustele, kehtib jätkuvalt muutmata kujul KrMS § 136. See sätestab, et vahistamise tähtaja pikendamise määruse peale on võimalik esitada määruskaebust. Seda ei väära KrMS § 385 p 5 sõnastus, mis ei nimeta vaidlustatava erandina vahistamise tähtaja pikendamise määrust. Riigikohus käsitas kriminaalasjas nr 3-1-1-133-12 KrMS § 136 erinormina § 385 suhtes. Seoses määruskaebeõiguse ulatuse kindlaks tegemisega selgitati, et vaidlustamist võimaldavad erandid ei pruugi seadustehniliselt alati sisalduda kriminaalmenetluse seadustiku määruskaebemenetlust reguleerivas 15. peatükis, vaid võivad tuleneda ka kriminaalmenetlusõiguse üldosalistest sätetest (nt KrMS § 136). Edasikaebeõigust puudutavate erandite puudumisel tuleb määruskaebeõiguse selgitamiseks juhinduda KrMS §-st 385 kui üldnormist. (p-d 14-15)
KrMS § 390 lg 1 sätestab, et määruskaebuse läbivaatamisel kõrgema astme kohtus järgitakse sama seadustiku 11. või 12. peatüki sätteid, arvestades määruskaebuse lahendamise menetluse erisusi. KrMS 11. peatükk reguleerib apellatsioonimenetlust, mille § 326 lg 2 p 3 kohaselt koostab kohtunik apellatsiooni läbi vaatamata jätmise määruse ja tagastab apellatsiooni, kui selle on esitanud isik, kellel ei ole apellatsiooniõigust. Kuna selles osas ei sätesta määruskaebuse lahendamise menetluse peatükk erisusi, tuleb ka määruskaebuse esitaja kaebeõiguse puudumisel osutatust juhinduda. Seega on määruskaebuse läbi vaatamata jätmise määrust pädev tegema ringkonnakohtunik ainuisikuliselt. (p 11)


Ohtlike jäätmete saatekirjade andmekogu asutamine ja andmekogu põhimäärus – Riigi Teataja
Ohtlike jäätmete saatekirjade andmekogu asutamine ja andmekogu põhimäärus
Ohtlike jäätmete saatekirjade andmekogu asutamine ja andmekogu põhimäärus - sisukord
§ 4 Andmekogu volitatud töötlejad
§ 6 Andmekogusse andmete andjad
§ 8 Liidestused teiste andmekogudega
§ 9 Andmekogu turvaklass ja turbeaste
§ 11 Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele
RT I, 29.12.2016, 45
Määrus kehtestatakse jäätmeseaduse § 64 lõike 23 alusel.
Määrusega asutatakse riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu „Ohtlike jäätmete saatekirjade andmekogu” (edaspidi andmekogu) ja kehtestatakse andmekogu pidamise põhimäärus. Andmekogu lühinimetus on OJS.
Andmekogu pidamise eesmärk on ohtlike jäätmete veoste jälgimine reaalajas jäätmeseaduse alusel koostatavate ohtlike jäätmete saatekirjade andmete alusel.
1) tagab andmekogu haldamise õigusaktides sätestatud nõuete järgi;
3) korraldab andmekogu riigi infosüsteemis registreerimise;
4) juhib andmekogu arendustööd;
5) määrab andmekogu käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks andmekogu turvanõuetele vastavad organisatsioonilised, füüsilised ja infotehnoloogilised turvameetmed ja korraldab nende rakendamise;
6) informeerib volitatud töötlejaid aegsasti kavandatavatest muudatustest andmekogu pidamisel;
7) teeb järelevalvet andmekogu pidamise üle.
§ 4. Andmekogu volitatud töötlejad
(1) Andmekogu volitatud töötlejad on Keskkonnaagentuur ja Keskkonnaministeeriumi Infotehnoloogiakeskus.
1) töötleb ja väljastab andmeid;
2) kasutab andmekogu pidamiseks eraldatud vahendeid sihipäraselt ja tõhusalt;
4) rakendab meetmed andmete käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse nõuete tagamiseks;
5) tagab andmekogu andmetega seotud kasutajatoe;
6) informeerib vastutavat ja teist volitatud töötlejat olulistest takistustest ja probleemidest andmekoguga seotud kohustuste täitmisel;
7) haldab andmekogus juurdepääsuõigusi ja klassifikaatoreid.
1) korraldab andmekogu haldamist ja majutamist;
4) korraldab andmekogu arendustööd ning andmekogu infrastruktuuri hankimist või rentimist;
6) tagab andmekogu infotehnoloogilise kasutajatoe;
7) informeerib vastutavat ja teist volitatud töötlejat olulistest takistustest ja probleemidest andmekoguga seotud kohustuste täitmisel.
(1) Andmekogu andmete töötlemisel kasutatakse digitaalset andmetöötlust.
(2) Andmekogu peetakse ühetasandilise infotehnoloogilise andmekoguna.
§ 6. Andmekogusse andmete andjad
Andmekogusse kannavad andmed jäätmeseaduse § 64 lõigetes 3 ja 4 nimetatud isikud (edaspidi andmeandja).
(1) Andmekogusse kantakse ohtlike jäätmete saatekirjad, mis sisaldavad andmeid käitlemiseks üleantavate ohtlike jäätmete liigi, koostise, koguse ja põhiomaduste ning nende jäätmete tekitaja, käitlemiseks üleandja, vedaja ja vastuvõtja kohta.
(2) Andmed kantakse andmekogusse keskkonnaministri 25. septembri 2008. a määruse nr 41 „Ohtlike jäätmete saatekirja vorm ning saatekirja koostamise, edastamise ja registreerimise kord” kohaselt.
(3) Andmeandja vastutab andmekogusse tema kantud andmete õigsuse eest.
(4) Andmeandja, kes on jäätmesaadetise vastuvõtja, saab andmekogus olevas saatekirjas vigade parandamiseks kinnitust eemaldada 90 päeva jooksul alates saatekirja loomisest.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud ajavahemiku möödumisel eemaldab volitatud töötleja andmekogus olevalt saatekirjalt kinnituse vigade parandamiseks, kui jäätmesaadetise vastuvõtja on esitanud kirjaliku põhjendusega taotluse.
§ 8. Liidestused teiste andmekogudega
Andmekogusse võetakse liidestatud andmekogudest:
3) laeva andmed elektroonilisest mereinfosüsteemist;
4) aadressiandmed aadressiandmete süsteemist.
§ 9. Andmekogu turvaklass ja turbeaste
Andmekogusse kantud andmete turvaklass on K2T2S2 ja turbeaste on M.
§ 11. Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele
(1) Andmekogusse kantud andmed on juurdepääsupiiranguga.
(2) Andmetele on juurdepääs jäätmeloa andjal, keskkonnajärelevalve asutusel, vastutaval ja volitatud töötlejal ning Politsei- ja Piirivalveametil, seaduse või seaduse alusel kehtestatud õigusaktiga ettenähtud avaliku ülesande täitmiseks.
(1) Ohtlike jäätmete saatekirjade andmeid säilitatakse kuni viis aastat.
(2) Säilitustähtaja ületanud andmed kustutatakse. Andmete kustutamisel lähtutakse arhiiviseadusest ning selle alusel kehtestatud õigusaktidest.
(1) Andmekogu likvideerimise otsustab vastutav töötleja.
(2) Andmekogu likvideerimisel otsustatakse andmete teise andmekogusse või riiklikku arhiivi üleandmine või nende hävitamisele kuulumine ja üleandmise või hävitamise tähtaeg.
(3) Andmekogu likvideerimine toimub kooskõlas arhiiviseaduse ja avaliku teabe seaduse nõuetega.


Kohtla-Järve linna esindamise kord – Riigi Teataja
Kohtla-Järve linna esindamise kord
Kohtla-Järve linna esindamise kord - sisukord
§ 3 Linna kui avalik-õiguslikku juriidilise isiku esindamine
§ 4 Linnavolikogu pädevus linna esindamisel
§ 5 Linnavolikogu kantselei pädevus linna esindamisel
§ 6 Linnavalitsuse pädevus linna esindamisel
§ 7 Linna esindamine tsiviilõiguslikes suhetes
§ 8 Linna esindamine kohtus
§ 9 Teenistuses olevate ametiisikute pädevus linna esindamisel
§ 10 Linna esindamine ametliku delegatsiooni poolt
RT IV, 07.06.2016, 14
Vastu võetud 25.05.2016 nr 116
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 10 lõike 1 ja § 22 lõike 1 punkti 23 alusel.
(1) Kohtla-Järve linna esindamise kord (edaspidi kord) sätestab Kohtla-Järve linna ametiasutuste ja nende ametiisikute, ametisustuste hallatavate asutuste ja kolmandate isikute õiguse ja pädevuse Kohtla-Järve linna (edaspidi linn) esindamiseks suhetes Eesti Vabariigi riigivõimuorganitega, teiste kohaliku omavalitsusüksuste, juriidiliste ja füüsiliste isikutega nii Eesti Vabariigis kui välismaal.
(2) Linna esindamise õiguslikeks alusteks on kehtivad seadused, käesolev kord, teised Kohtla-Järve Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) ja Kohtla-Järve Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) õigusaktid, lepingud ning volikirjad.
Käesolevas korras kasutatakse järgmised mõisted:
1) ametiisik on füüsiline isik, kellel on avaliku ülesande täitmiseks ametiseisund Kohtla-Järve linnas, sõltumata sellest, kas ta täidab talle pandud ülesandeid alaliselt või ajutiselt, tasu eest või tasuta, teenistuses olles või vabakutselisena või lepingu, nimetamise või valimise alusel;
2) asutus on ühine nimetus ametiasutuse ja ametiasutuse hallatava asutuse kohta;
3) esindusõigus on õiguste kogum, mille piires esindaja saab tegutseda linna nimel ja huvil;
4) esindaja on isik, kes on volitatud linna esindama otsuse, korralduse, volikirja, käskkirja või õigusabilepingu alusel.
§ 3. Linna kui avalik-õiguslikku juriidilise isiku esindamine
(1) Linna, kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut esindavad:
3) linnavolikogu liikmed;
4) Kohtla-Järve Linnavolikogu kantselei (edaspidi linnavolikogu kantselei);
5) linnavalitsus;
6) linnapea;
7) linnavalitsuse liikmed;
8) linnavalitsuse teenistuses olevad teenistujad.
(2) Avalikel üritustel esindavad linna linnavolikogu esimees ja linnapea või neid asendavad isikud.
(3) Kolmandad isikud esindavad linna nendele antud volituste piires.
§ 4. Linnavolikogu pädevus linna esindamisel
(1) Linnavolikogu esindab linna:
1) kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega volikogu ainupädevusse antud küsimuste lahendamisel;
2) suhetes Riigikogu ja Vabariigi Valitsuse ning nende struktuuriüksustega;
3) suhetes erakondadega ning ühiskondlike liikumiste ja ühendustega;
4) suhetes rahvusvaheliste organisatsioonidega.
(2) Linnavolikogu esindab linna linnavolikogu liikmete seast valitud ja volitatud esindaja kaudu.
(3) Linnavolikogu esimees esindab linna:
1) suhetes Riigikogu ja selle liikmetega;
2) suhetes Eesti Vabariigi Presidendiga;
4) suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega linnavolikogu pädevuse piires;
5) avalikel üritustel Kohtla-Järve linnas või mujal;
6) muudel linnavolikogu pädevuses olevate küsimuste lahendamisel linnavolikogult saadud volituste alusel, arvestades teise osapoole esindatust.
(4) Linnavolikogu esimehe äraolekul asendab teda esindusfunktsioonide täitmisel linnavolikogu aseesimees või mõni teine linnavolikogu liige talle linnavolikogu esimehe poolt antud volituste piires.
(5) Linnavolikogu liikmed esindavad linna käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 sätestatud juhtudel volikogu esimehelt saadud volituste alusel.
§ 5. Linnavolikogu kantselei pädevus linna esindamisel
Linnavolikogu kantselei esindab linna:
1) suhetes ajakirjandusega linnavolikogu organisatsioonitöö avalikustamiseks;
2) suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega linnavolikogu organisatsioonitöö piires;
3) suhetes omavalitsusüksuste ja nende liitudega Eesti Vabariigis;
4) muudel linnavolikogu pädevuses olevate küsimuste lahendamisel linnavolikogult saadud volituste alusel, arvestades teise osapoole esindatust.
§ 6. Linnavalitsuse pädevus linna esindamisel
(1) Linnavalitsus esindab linna:
1) kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse alusel linnavalitsuse pädevusse antud küsimuste lahendamisel;
2) linnavolikogu määruste ja otsustega linnavalitsuse pädevusse antud küsimuste lahendamisel;
3) suhetes Vabariigi Valitsusega talle linnavolikogu poolt antud volituste piires;
4) suhetes riigiasutustega;
5) muudel juhtudel täitevvõimu teostamiseks.
(2) Linnapea esindab linna:
1) suhetes Vabariigi Valitsuse ja tema struktuurüksustega, peaministriga,
ministeeriumidega, riiklike ametitega, nende kohalike struktuuridega;
2) suhetes teiste omavalitsuste ja liitudega nii Eesti Vabariigis kui välismaal;
3) suhetes maavalitsusega;
4) suhetes riiklike ja mitteriiklike asutustega, teiste juriidiliste ja füüsiliste
isikutega nii kodu- kui välismaal täitevvõimu teostamiseks;
5) suhetes kaitseühenduste ja liitudega, mittepoliitiliste ühiskondlike
6) suhetes tulunduslike ja mittetulunduslike organisatsioonidega, ettevõtete ja asutustega;
7) suhetes ajakirjandusega linnavalitsuse töö avalikustamiseks;
8) volikogu volitatud juhtudel ja korras;
10) linnavalitsuse pädevuses olevates küsimustes linnavalitsuselt saadud volituse alusel;
11) muudel juhtudel täitevvõimu teostamisel ning töölepingute, muude lepingute sõlmimisel ja suhetes tööandja esindajana.
(3) Linnapea äraolekul asendab teda esindusfunktsioonide täitmisel abilinnapea või mõni teine linnavalitsuse liige talle linnapea poolt antud volituste piires.
(4) Linnavalitsuse liikmed esindavad linna käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 sätestatud juhtudel linnavalitsuselt saadud volituste piires.
(5) Linnavalitsuse teenistujad esindavad linna käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 4 ja 5 sätestatud juhtudel linnapealt saadud volituste alusel.
§ 7. Linna esindamine tsiviilõiguslikes suhetes
(1) Tsiviilõiguslikes suhetes kutseühenduste ja liitudega, mittepoliitiliste ühiskondlike organisatsioonidega ja äriühingutega esindab linna kõigi tehingute tegemisel või volitab selleks teisi isikuid linnapea.
(2) Linna ametiasutuse juht esindab linna tsiviilõiguslikes suhetes tehingute tegemisel, mis on vajalikud asutuse seadusega sätestatud ülesannete täitmiseks seaduses sätestatud ulatuses ja kehtivate õigusaktide alusel.
(3) Linna ametiasutuse hallatava asutuse juht esindab linna kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut tööandjana.
§ 8. Linna esindamine kohtus
(1) Linna kui avalik- õiguslikku juriidilist isikut esindavad kohtus seaduse alusel linnasekretär ning ilma erivolitusteta ka linnapea ja linnavolikogu esimees. Teised isikud esindavad linna kohtus linnasekretäri või linnapea antud volituse alusel.
(2) Linnavolikogu esindab kohtus linnavolikogu esimehe poolt volitatud isik, kellega sõlmib õigusabi lepingud linnavolikogu kantselei juhataja.
(3) Linnavolikogu määruste ja otsuste vaidlustamise korral esindab linna kohtus:
1) käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel volitatud isik;
2) linnasekretär või tema poolt volitatud isik.
(4) Linnavalitsuse määruste ja korralduste vaidlustamise korral esindab linna kohtus linnasekretär või tema poolt volitatud isik.
(5) Esindaja on kohustatud tagama linna nõuetekohase esindamise ja tegema kohtumenetluses endast oleneva linna huvide igakülgseks kaitseks.
(6) Õigusteenuse kasutamiseks sõlmitakse leping, mis peab kõiki asjaolusid arvesse võttes olema vajalik ja põhjendatud õiguslikult keerulistes vaidlustes ning kui menetlus toimub Riigikohtus.
(7) Ametiasutuse hallatavate asutuste juhid esindavad linna § 7 lõike 3 valdkonnas või muudel juhtudel asutuse tegevusega seotud vaidlustes.
§ 9. Teenistuses olevate ametiisikute pädevus linna esindamisel
Linna teenistuses olevad ametiisikud esindavad linna suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega ning kohtus vastavalt ametijuhendis toodud ülesannetele ja tööjaotusele ning ametiasutuse põhimäärusele või linnapea antud volituse alusel.
§ 10. Linna esindamine ametliku delegatsiooni poolt
(1) Linna esindamiseks Eesti Vabariigis või välismaal võib moodustada linnavolikogu või linnavalitsuse delegatsiooni või linnavalitsuse ja volikogu ühise delegatsiooni.
(2) Linnavolikogu delegatsiooni koosseisu määrab linnavolikogu esimees oma käskkirjaga.
(3) Linnavalitsuse delegatsiooni koosseisu määrab linnapea oma käskkirjaga.
Kohtla-Järve Linnavolikogu 20. märtsi 1996. a määruse nr 124 „Kohtla-Järve linna kui avalik-õigusliku isiku esindamise korra kinnitamine“ tunnistatakse kehtetuks.