Küti tn 2 ja 4 kinnistute detailplaneeringu kehtestamine Põhja-Tallinnas
Tallinna Linnavolikogu 25.01.2018 otsus number 8
25. jaanuar 2018 nr 8
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 1, kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 24 lg 3, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 33, Tallinna Linnavolikogu 6. septembri 2012 määruse nr 21 „Tallinna linna ehitusmäärus“ § 20 lg-te 4 ja 6 alusel ning arvestades nii otsusele lisatud Tallinna Linnaplaneerimise Ameti koostatud seletuskirjas esitatud kui ka järgmisi kaalutlusi:
- Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringu“ kohaselt on planeeringu ala ettevõtluse segahoonestusala ning osaliselt liiklusala. Tallinna üldplaneeringus on ala juhtotstarve määratud olemasoleva hoonestuse alusel. Küti tn 2 ja 4 kinnistute detailplaneeringus (edaspidi detailplaneering) tehakse ettepanek muuta Tallinna üldplaneeringu kohane ettevõtluse segahoonestusala ning liiklusala juhtotstarve planeeritud ala ulatuses korruselamute alaks. Planeeritud maa-ala on oma asukoha tõttu sobivam korruselamute alaks, sest asub peamiselt korruselamute juhtotstarbega piirkonnas, seega on Tallinna üldplaneeringu muutmine põhjendatud;
- planeeritud ala jääb Kalaranna tänav T2 kinnistu osas Tallinna Linnavolikogu 9. detsembri 2004 määrusega nr 54 kehtestatud „Paljassaare ja Russalka vahelise rannaala üldplaneeringu“ alale, mille kohaselt on Kalaranna tänavale kavandatud puiestee. Detailplaneering on kooskõlas Paljassaare ja Russalka vahelise rannaala üldplaneeringuga;
- planeeritud ala jääb Vabariigi Valitsuse 20. mai 2003 määruse nr 155 „Tallinna vanalinna muinsuskaitseala põhimääruse“ kohasesse Tallinna vanalinna muinsuskaitseala kaitsevööndisse, arheoloogiamälestise „Asulakoht, 13.-16. saj reg-nr 2628“ alale. Detailplaneeringuga kavandatud hoonestus ei varja vanalinna vaadeldavust ja tingimused arheoloogiamälestise alal ehitamiseks on detailplaneeringus määratud;
- planeeritud alal kehtib Tallinna Linnavolikogu 6. aprilli 2000 otsusega nr 124 kehtestatud „Küti, Noole, Vana-Kalamaja tänava ja Kalaranna tänava pikenduse vahelise maa-ala detailplaneering“, mis nägi ette Kalaranna, Oda, Küti ja Vana-Kalamaja tänavate vahelise kvartali kruntide liitmise ning moodustatud krundile sihtotstarbe määramise 75% äri- ja 25% elamumaaks ning planeeritava ala osas kuni 3-korruseliste ärihoonete (logistikakeskuse) ehitamise. Planeeritud ala osas ei ole detailplaneeringut ellu viidud. Käsitletavas piirkonnas on linnaehituslik olukord muutunud ning seega on põhjendatud kehtiva detailplaneeringu asemel uue detailplaneeringu koostamine. Kavandatav maakasutus on korterelamute piirkonda sobivam. Seni alal tegutsenud logistikaettevõtte ümberasumine ja ala kasutuselevõtt elamualana parandab ka lähiala elanike senist elukeskkonda;
- planeeritud alal kehtib Oda tänava maa-ala osas Tallinna Linnavolikogu 28. jaanuari 2010 otsusega nr 11 kehtestatud „Uus-Kalamaja tn 10 kinnistu ja lähiala detailplaneering“ ja Kalaranna tänava maa-ala osas Tallinna Linnavolikogu 25. augusti 2011 otsusega nr 135 kehtestatud „Patarei ja Lennusadama piirkonna detailplaneering“. Kalaranna tänav on valmis ehitatud, kehtestatava detailplaneeringuga kavandatakse Kalaranna tänavalt üks täiendav sõidukite juurdepääs ja jalakäijate juurdepääsud. Kehtestatav detailplaneering ei muuda Oda tänava maa-ala;
- ala hoonestamisel kuni 4-korruseliste äripindadega korterelamutega muudetakse praegu kasutuseta seisev maa-ala heaks elukeskkonnaks, kus on nii privaatsust, rohelust kui ka võimalused hooviala aktiivseks kasutamiseks. Planeeritud alale luuakse olemasolevate ja planeeritavate elamute elanikele meeldiv ja tänapäevane elukeskkond koos mänguväljakutega;
- planeeritud maa-ala asub Põhja-Tallinnas Kalamaja asumis Kalaranna, Oda, Küti ja Vana-Kalamaja tänava vahelises kvartalis, mis on üleminekuala kehtivate detailplaneeringutega kavandatud ja osaliselt valmis ehitatud kõrgema hoonestusega ja aktiivsema Kalaranna tänava ja madalamate korterelamutega Kalamaja siseosa vahel;
- detailplaneeringuga on loodud eeldused kvaliteetse ja kaasaegse mitmefunktsioonilise ala loomiseks, mis väärtustab piirkonna ajaloo erinevaid kihte ning kavandab ajaloolise hoonestusega sobiva uue linnaruumi;
- kavandatav elamufunktsioon tihendab hea sotsiaalse ja tehnilise infrastruktuuri kättesaadavusega kesklinnalähedast elukeskkonda ja aitab leevendada valglinnastumist. Võimalus kavandada tänava tasapinda äripinnad võimaldab väikeste kohalike äride, näiteks kaupluste, kohvikute, büroode, lastehoiu vms rajamisega elavdada piirkonna tänavaruumi;
- hoonete kasutajate teenindamiseks vajalikud parkimiskohad on kavandatud planeeritud kruntidel, on määratud tingimused, et lahendada ehitusprojekti koostamisel jalgrataste parkimine;
- ajaloolise kirikuhoone (mis on olnud kasutusel ka maneežihoonena) müürid säilitatakse ja restaureeritakse ning integreeritakse osaliselt uude hoonesse ja osaliselt jäetakse hooviala piirdeks;
- detailplaneeringus on hoonete ehitusprojekti koostamiseks ja ehitamiseks määratud meetmed radoonist ja mürast tingitud häiringute leevendamiseks ning vajadus reostuse edasiseks hindamiseks ja likvideerimiseks, arvestades mh OÜ Hendrikson & Ko koostatud mürahinnangut ning reostusuuringut ja keskkonnaseisundi hinnangut. Nende järgimisel tagatakse hoonetes ja puhkealadel tervislik kliima;
- kvartalisisesele jalakäijate teele on määratud avalik kasutus, et võimaldada piirkonna elanikel pääseda otsemat teed Küti tänavalt Kalaranna tänavale ja kvartalisisesele mänguväljakule;
- detailplaneeringus avalikuks kasutamiseks ettenähtud ala avaliku kasutamise tagamiseks on vastav leping sõlmitud;
1. Kehtestada Põhja-Tallinnas asuva 2,00 ha suuruse maa-ala kohta koostatud Küti tn 2 ja 4 kinnistute detailplaneering, Linnaruumi OÜ töö nr 10/14. Detailplaneeringus on ette nähtud ärimaa sihtotstarbega Küti tn 2 kinnistust ning tootmis- ja ärimaa sihtotstarbega Küti tn 4 kinnistust moodustada kaks kuni 10% äri- ja 90% elamumaa sihtotstarbega krunti või kaks 100% elamumaa sihtotstarbega krunti ja üks 5-25% äri- ja 75-95% elamumaa sihtotstarbega krunt ning määrata moodustatavatele kruntidele ehitusõigus kokku kuni seitsme kuni 4 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega äriruumidega korterelamu või kahe äriruumidega korterelamu ja viie korterelamu ehitamiseks, sealhulgas endise kirikuhoone ümberehitamiseks ja laiendamiseks äriruumidega korterelamuks. Lisaks antakse planeeringus heakorrastuse, haljastuse, juurdepääsuteede, parkimise ja tehnovõrkudega varustamise põhimõtteline lahendus.
2. Detailplaneeringuga muudetakse planeeritud maa-ala piires Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringu“ kohane ettevõtluse segahoonestusala ning liiklusala juhtotstarve planeeritud ala ulatuses korruselamute alaks.
3. Detailplaneeringu kehtestamisel muutub käesolevas detailplaneeringus planeeritud maa-ala osas kehtetuks Tallinna Linnavolikogu 6. aprilli 2000 otsusega nr 124 kehtestatud „Küti, Noole, Vana-Kalamaja tänava ja Kalaranna tänava pikenduse vahelise maa-ala detailplaneering“, Tallinna Linnavolikogu 28. jaanuari 2010 otsusega nr 11 kehtestatud „Uus-Kalamaja tn 10 kinnistu ja lähiala detailplaneering“ ja Tallinna Linnavolikogu 25. augusti 2011 otsusega nr 135 kehtestatud „Patarei ja Lennusadama piirkonna detailplaneering“.
4. Detailplaneeringukohaste avalikult kasutatavate teede (st sõidu- ja kõnnitee), üldkasutatava haljastuse, välisvalgustuse ja sademeveekanalisatsiooni ehitamine tagatakse vastavalt 14. oktoobril 2016 sõlmitud halduslepingule nr TKA151.
5. Tallinna linnal on õigus tunnistada detailplaneering kehtetuks või keelduda detailplaneeringu alal uute ehituslubade andmisest, kui detailplaneeringust huvitatud isik ei ole Tallinna linna ja huvitatud isiku vahel 14. oktoobril 2016 sõlmitud halduslepingus nr TKA151 määratud tähtajaks täitnud halduslepinguga planeerimisseaduse § 131 lõike 2 kohaselt võetud kohustusi. Nimetatud tingimus kehtib ka isikute suhtes, kes omandavad detailplaneeringu alal asuva kinnisasja pärast detailplaneeringu kehtestamist.
otsuse nr 8
Seletuskiri Tallinna Linnavolikogu otsuse „Küti tn 2 ja 4 kinnistute detailplaneeringu kehtestamine Põhja-Tallinnas“ juurde
Otsusega kehtestatakse Põhja-Tallinnas asuva 2,00 ha suuruse maa-ala kohta koostatud Küti tn 2 ja 4 kinnistute detailplaneering, Linnaruumi OÜ töö nr 10/14. Detailplaneeringus on ette nähtud ärimaa sihtotstarbega Küti tn 2 kinnistust ning tootmis- ja ärimaa sihtotstarbega Küti tn 4 kinnistust moodustada kaks kuni 10% äri- ja 90% elamumaa sihtotstarbega krunti või kaks 100% elamumaa sihtotstarbega krunti ja üks 5-25% äri- ja 75-95% elamumaa sihtotstarbega krunt ning määrata moodustatavatele kruntidele ehitusõigus kokku kuni seitsme kuni 4 maapealse ja 1 maa aluse korrusega äriruumidega korterelamu või kahe äriruumidega korterelamu ja viie korterelamu ehitamiseks, sealhulgas endise kirikuhoone ümberehitamiseks ja laiendamiseks äriruumidega korterelamuks. Lisaks antakse planeeringus heakorrastuse, haljastuse, juurdepääsuteede, parkimise ja tehnovõrkudega varustamise põhimõtteline lahendus.
Detailplaneeringuga muudetakse planeeritud maa-ala piires Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringu“ kohane ettevõtluse segahoonestusala ning liiklusala juhtotstarve planeeritava ala ulatuses korruselamute alaks.
Detailplaneeringu kehtestamisel muutub käesolevas detailplaneeringus planeeritud maa-ala osas kehtetuks Tallinna Linnavolikogu 6. aprilli 2000 otsusega nr 124 kehtestatud „Küti, Noole, Vana-Kalamaja tänava ja Kalaranna tänava pikenduse vahelise maa-ala detailplaneering“, Tallinna Linnavolikogu 28. jaanuari 2010 otsusega nr 11 kehtestatud „Uus-Kalamaja tn 10 kinnistu ja lähiala detailplaneering“ ja Tallinna Linnavolikogu 25. augusti 2011 otsusega nr 135 kehtestatud „Patarei ja Lennusadama piirkonna detailplaneering“.
Planeeritud maa-ala asub Põhja-Tallinnas Kalamaja asumis Kalaranna, Oda, Küti ja Vana-Kalamaja tänava vahelises kvartalis. Teisel pool Kalaranna tänavat asub kaitsekasarmu hoonete kompleks, nn endine Patarei vangla ala. Küti tänava ääres on, Kalamaja puithoonestusele tüüpilised, valdavalt kahekorruselised viilkatusega korterelamud. Planeeritud kvartali Vana-Kalamaja tänava äärses osas on uued 4-korruselised äripindadega korterelamud.
Planeeritud maa-alale jääb:
- ärimaa sihtotstarbega Küti tn 2 kinnistu pindalaga 5285 m2. Ehitisregistri andmetel asub kinnistul dispetšerihoone ja tolliladu-büroohoone;
- 75% tootmis- ja 25% ärimaa sihtotstarbega Küti tn 4 kinnistu pindalaga 9737 m2. Ehitisregistri andmetel asub kinnistul laohoone.
Mõlemad kinnistud kuuluvad BIH Küti OÜ-le. Olemasolev kõrghaljastus kasvab Küti tn 4 kinnistul. Küti tn 2 kinnistu on suuremas osas asfalteeritud ning puid alal ei kasva. Juurdepääs Küti tn 2 kinnistule on Küti tänavalt ning Küti tn 4 kinnistule Oda tänavalt.
Lisaks jäävad planeeritud alale osaliselt tänava maa-alad: Tallinna linnale kuuluv transpordimaa sihtotstarbega Kalaranna tänav T2 ja Noole tänav (Küti ja Oda tänava maa-ala osas).
Planeeritud ala asub kultuuriministri 30. augusti 1996 määrusega nr 10 „Kultuurimälestiseks tunnistamine“ arheoloogiamälestiseks tunnistatud 13.-16. sajandi asulakohal.
Planeeritud ala jääb Vabariigi Valitsuse 20. mai 2003 määruse nr 155 „Tallinna vanalinna muinsuskaitseala põhimääruse“ kohasesse Tallinna vanalinna muinsuskaitseala kaitsevööndisse, mille hoonestamisel tuleb tagada vanalinna silueti vaadeldavus. Lisaks jääb planeeritud ala Tallinna Linnavolikogu 16. aprilli 2009 otsusega nr 77 kehtestatud teemaplaneeringu „Kõrghoonete paiknemine Tallinnas“ kohasesse vaatesektorisse Katariina kailt vanalinnale.
Planeeringu ala jääb looduskaitseseaduse § 37 lõike 1 punktist 1 tulenevasse Läänemere ranna 200 meetri laiusesse piiranguvööndisse.
2. Tallinna üldplaneering, Paljassaare ja Russalka vahelise rannaala üldplaneering ning koostatav Põhja-Tallinna linnaosa üldplaneering
Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud „Tallinna üldplaneeringu“ kohaselt on planeeritud ala ettevõtluse segahoonestusala ning osaliselt liiklusala. Liiklusalal võivad paikneda lisaks raudtee ja lennuvälja ehitistele ka suuremad parklad. Ettevõtluse segahoonestusalal võib paikneda igasugune ettevõtlus, v.a ulatusliku sanitaartsooni vajav tootmine, alal võib paikneda ka üksikuid elamuid ja asutusi.
Detailplaneeringus tehakse ettepanek muuta Tallinna üldplaneeringu kohane ettevõtluse segahoonestusala ning liiklusala juhtotstarve planeeritud ala ulatuses korruselamute alaks. Korruselamute ala on põhiliselt kahe- ja enamakorruseliste korterelamute ala, kus võivad paikneda kõik elurajooni teenindavad asutused, kaubandusteenindusettevõtted, garaažikooperatiivid jm, paneelelamupiirkondades ka bürood jm keskkonnaohutud ettevõtted. Tallinna üldplaneeringus on ala juhtotstarve määratud olemasoleva hoonestuse alusel. Planeeritud maa-ala on oma asukohast sõltuvalt sobivam korruselamute alaks, sest asub peamiselt korruselamute juhtotstarbega piirkonnas, seega on Tallinna üldplaneeringu muutmine põhjendatud. Kavandatav funktsioon tihendab linna elukeskkonda ja aitab leevendada valglinnastumist.
Planeeritud maa-ala jääb Kalaranna tänav T2 kinnistu osas Tallinna Linnavolikogu 9. detsembri 2004 määrusega nr 54 kehtestatud „Paljassaare ja Russalka vahelise rannaala üldplaneeringu“ alale, mille kohaselt on Kalaranna tänavale kavandatud puiestee.
Detailplaneering on kooskõlas Paljassaare ja Russalka vahelise rannaala üldplaneeringuga.
Planeeritud ala jääb Tallinna Linnavolikogu 26. jaanuari 2006 otsusega nr 8 algatatud „Põhja-Tallinna linnaosa üldplaneeringu“ kohaselt korterelamute ala kõrvalfunktsiooniga ettevõtlusalale. Kalamaja on üldplaneeringus aedlinn, kus haljastusega alade osakaal krundi pinnast peab olema vähemalt 30%, kuhu ei kuulu katuse-, garaažipealne jm maapinnaga ühendamata haljastus.
Detailplaneering järgib Põhja-Tallinna linnaosa üldplaneeringu põhimõtteid.
Planeeritud alal kehtib Tallinna Linnavolikogu 6. aprilli 2000 otsusega nr 124 kehtestatud „Küti, Noole, Vana-Kalamaja tänava ja Kalaranna tänava pikenduse vahelise maa-ala detailplaneering“, mis nägi ette Kalaranna, Oda, Küti ja Vana-Kalamaja tänava vahelise kvartali kruntide liitmise ning moodustatud krundile 75% äri- ja 25% elamumaa sihtotstarbe määramise ning planeeritava ala osas kuni 3-korruseliste ärihoonete (logistikakeskuse) ehitamise. Planeeritava ala osas ei ole detailplaneeringut ellu viidud.
Kehtiva detailplaneeringu muutmise vajadus on tingitud soovist muuta kinnistute maakasutus korterelamute piirkonda sobivamaks ning luua aktiivne mitmeotstarbeline linnaruum. Seni alal tegutsenud logistikaettevõtte ümberasumine ja ala kasutuselevõtt elamualana parandab ka lähiala elanike senist elukeskkonda. Kehtestatava detailplaneeringuga nähakse ette võimalus kavandada tänava tasapinda äripinnad, et võimaldada väikeste kohalike äride, näiteks kaupluste, kohvikute, büroode, lastehoiu vms rajamisega elavdada piirkonna tänavaruumi.
Samuti kehtib planeeritud alal Tallinna Linnavolikogu 28. jaanuari 2010 otsusega nr 11 kehtestatud „Uus-Kalamaja tn 10 kinnistu ja lähiala detailplaneering“. Nimetatud planeering kattub käesoleva detailplaneeringuga vaid Oda tänava maa-ala osas. Käesolev detailplaneering ei muuda Oda tänava maa-ala.
Lisaks eespool nimetatutele ulatub planeeritud alale Kalaranna tänava maa-ala osas Tallinna Linnavolikogu 25. augusti 2011 otsusega nr 135 kehtestatud „Patarei ja Lennusadama piirkonna detailplaneering“. Kalaranna tänav on valmis ehitatud. Käesolevas detailplaneeringus kavandatakse Kalaranna tänavalt üks täiendav sõidukite juurdepääs ja jalakäijate juurdepääsud planeeritavatele kruntidele.
Kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 24 lõike 6 kohaselt muutuvad Küti tn 2 ja 4 kinnistute detailplaneeringu kehtestamisel eespool nimetatud detailplaneeringud planeeritud ala osas kehtetuks.
Detailplaneeringuga on loodud eeldused kvaliteetse ja kaasaegse ala loomiseks, mis väärtustab piirkonna ajaloo erinevaid kihte ning kavandab ajaloolise hoonestusega sobiva uue linnaruumi. Kiiresti arenev Kalaranna tänava äärne piirkond on madalate puithoonetega Kalamaja osast mõnevõrra suuremate näitajatega nii mahtude kui ka hoonealuste pindade osas, käesolev detailplaneering jätkab seda varem väljakujunenud põhimõtet. Kvartal on üleminekualaks kehtivate detailplaneeringutega kavandatud ja osaliselt ka valmis ehitatud kõrgema hoonestusega ja aktiivsema Kalaranna tänava ja madalamate korterelamutega Kalamaja siseosa vahel.
Ala hoonestatakse eesmärgil muuta praegu kasutuseta seisev maa-ala heaks elukeskkonnaks, kus on nii privaatsust, rohelust kui ka võimalused hooviala aktiivseks kasutamiseks. Detailplaneeringus on ette nähtud ärimaa sihtotstarbega Küti tn 2 kinnistust ning tootmis- ja ärimaa sihtotstarbega Küti tn 4 kinnistust kolme äri- ja elamumaa krundi või kahe elamumaa ja ühe äri- ja elamumaa sihtotstarbega krundi moodustamine ning moodustatavatele kruntidele ehitusõiguse määramine kokku kuni seitsme kuni 4 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega hoone ehitamiseks. Hoonestus koosneb maa-alusest parkimiskorrusest, mille kõrgus ümbritsevast maapinnast võib olla kuni 1,6 m ja selle peal paiknevatest hoonemahtudest.
Detailplaneering näeb ette kõikide olemasolevate hoonete lammutamise, välja arvatud ajalooline kirikuhoone, mis on olnud kasutusel ka maneežihoonena. Kirikuhoone müürid säilitatakse ja restaureeritakse ning integreeritakse osaliselt uude hoonesse ja osaliselt jäetakse piirdena mänguväljaku ümber.
Kruntide positsioon (edaspidi pos) 1 ja pos 2 sihtotstarbeks kavandatakse kuni 10% äri- ja vähemalt 90% elamumaa sihtotstarve või 100% elamumaa sihtotstarve ning krundile pos 1 määratakse ehitusõigus kahe ning krundile pos 2 kolme kuni 4 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega äriruumidega korterelamu või korterelamu ehitamiseks.
Krundile pos 3 kavandatakse 75-95% elamu- ja 5-25% ärimaa sihtostarve ning määratakse ehitusõigus kahe kuni 4 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega äriruumidega korterelamu ehitamiseks, sealhulgas endise kirikuhoone ümberehitamiseks ja laiendamiseks äriruumidega korterelamuks.
Kruntidel pos 1 ja pos 3 paiknevad mänguväljakud on määratud kõigi kruntide ühiskasutusse.
Krundi pos 1 juurdepääs on kavandatud Kalaranna tänavalt, kuid lisatud on võimalus lahendada juurdepääs Küti tänavalt, juurdepääsu vajadus ja asukoht täpsustuvad edasise projekteerimise käigus. Kruntide pos 2 ja 3 juurdepääs on Oda tänava kaudu, seejuures krundi pos 2 juurdepääs on krundi pos 3 kaudu. Kvartalisisesele jalakäijate teele on määratud avalik kasutus, et võimaldada piirkonna elanikel pääseda otsemat teed Küti tänavalt Kalaranna tänavale. Avalikult kasutatav kõnnitee annab ümbritsevatele elanikele võimaluse pääseda ka kvartalisisesele mänguväljakule.
Parkimislahenduse väljatöötamisel on arvestatud Tallinna Linnavolikogu 16. novembri 2006 otsusega nr 329 kinnitatud „Tallinna parkimise korralduse arengukavaga aastateks 2006-2014“. Alale on kavandatud kokku 221 parkimiskohta, mis on ette nähtud hoonete maa-alusele korrusele. Jalgrataste parkimine lahendatakse ehitusprojektis.
Planeeritud ala maaga seotud haljastuse osakaal on kavandatud vähemalt 30%. Detailplaneeringus on antud haljastuse põhimõtteline lahendus. Hoonete vaheline maa-aluse parkla pealne ala on ette nähtud osaliselt haljastada konteinerhaljastusega. Olemasoleva haljastuse dendroloogilise hinnangu koostas P. Kümmel. Tallinna Linnavalitsuse 3. mai 2006 määruse nr 34 „Puittaimestiku ja haljastuse inventeerimise kord“ kohased II väärtusklassi puud kasvavad Küti ja Kalaranna tänava ääres. Kavandatud hoonete ja teede ehitamiseks ning tehnovõrkude rajamiseks tuleb likvideerida kokku 62 III-V väärtusklassi kuuluvat haljastuslikku objekti. Likvideeritavad III-IV väärtusklassi puittaimed kompenseeritakse vastavalt Tallinna Linnavolikogu 19. mai 2011 määrusele nr 17 „Puu raieks ja hoolduslõikuseks loa andmise tingimused ja kord“, esialgsete arvutuste kohaselt on kompenseerimine vajalik 1163 haljastuse ühiku ulatuses. Likvideeritavaid põõsaid, viljapuid ja V väärtusklassi hinnatud puid ei pea arvestama asendusistutuse arvutamisel ning nende likvideerimine ei vaja raieluba. Täpne kompenseerimiseks vajalik haljastuse ühikute arv arvutatakse raieloa menetlemisel.
OÜ Hendrikson & Ko koostatud reostusuuringu ja keskkonnaseisundi hinnangu ning mürahinnangu alusel on detailplaneeringus määratud nõuded ehitusprojekti koostamiseks, mille abil tagatakse inimese tervisele ohutu müra- ja radoonitase hoonetes ning tingimused pinnasereostuse ja alal leiduvate muude jäätmete likvideerimiseks ehitustegevusel. Ehitusprojekti koostamisel tuleb arvestada kehtivate õigusaktidega.
Detailplaneering oli kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 18 kohasel avalikul väljapanekul 13. märtsist kuni 10. aprillini 2017. Avalikustamise käigus esitati üks vastuväited sisaldav pöördumine. Tallinna Linnaplaneerimise Amet (edaspidi amet) vastas vastuväiteid sisaldavale pöördumisele 3. mail 2017 kirjaga nr 3-2/16/1609-1.
Vastuväite esitaja T. Saidla hinnangul ei lähtu planeering hea elukeskkonna põhimõtetest - Küti tänava elanike elu rahuliku tänava ääres saab häiritud, kui rajatakse nii suure korterite arvuga majad. Küti tänava lõunapoolsel küljel on vanad, enamasti 2-3-korruselised puumajad. T. Saidla leidis, et ehitatavad majad ei tohiks olemasolevate korruselisust ületada. Kalamaja kui väljakujunenud elukeskkond saab kahjustatud, kui sinna püstitatakse maju, mis ei sobitu olemasolevate traditsiooniliste Kalamaja eluhoonetega. Traditsiooniks on oma õuega hubased kinnistud, kus saab nautida linnaaia rõõme. Kuna linn vajab jätkuvalt turiste, kellelt linn teenib, siis ei tohi atraktiivseid linnaosi tavaliste kortermajadega labastada. See on kõigi huvides - see on avalikes huvides, jätkata hubase linnaosa teadlikult hubasena hoidmist. Viilkatused, väiksem korterite arv, madalam korruselisus, puidu kasutamine, linna-aia võimalus oleksid need lihtsad võtted, mis tagaksid olemasoleva Kalamajaga harmoneeruva elukeskkonna.
Amet selgitas, et planeeritava ala kontaktvöönd on eriilmeline. Paljud lähialale jäävad, varem tootmis- või ärihoonetega hoonestatud alad on olnud pikemat aega kasutuseta. Naaberplaneeringutes on Kalaranna tänava merepoolsesse äärde kavandatud kuni 6-korruselised äri- ja ühiskondlikud hooned ning lõuna pool on osaliselt juba valmis ehitatud kuni 4-korruselise hoonestusega uued elukvartalid, sealhulgas uus hoonestus samas kvartalis, Vana-Kalamaja tänava ääres. Kiiresti arenev Kalaranna tänava äärne piirkond on madalate puithoonetega Kalamaja osast mõnevõrra suuremate näitajatega nii mahtude kui ka hoonealuste pindade osas. Kalaranna, Oda, Küti ja Vana Kalamaja tänava vahelises kvartalis asuv Küti tn 2 ja 4 kinnistute detailplaneering jätkab seda varem väljakujunenud põhimõtet. Kvartal on üleminekualaks kehtivate detailplaneeringutega kavandatud ja osaliselt ka valmis ehitatud kõrgema hoonestusega ja aktiivsema Kalaranna tänava ja madalamate korterelamutega Kalamaja siseosa vahel.
Detailplaneeringu algatamisel oli üheks lähtetingimuseks kavandada hooned kuni 4-korruselistena, tagades arhitektuursete võtetega tasakaalustatud ülemineku Küti tänava äärsele valdavalt 2-korruselisele hoonestusele. Küti tänaval asuvatel hoonetel on viilkatused. Detailplaneeringus on kavandatav 4-korruseline hooneosa Küti tänava poolt osaliselt 3-korruseline absoluutkõrgusega 21 m. See on mõnevõrra kõrgem kui näiteks Küti tn 11 hoone (absoluutkõrgus 19,80 m), kuid kuna uued hooned ei ole kavandatud vahetult Küti tänava äärde, vaid vähemalt 8 m kaugusele kavandatavast kergliiklusteest ja asuvad tänava tasapinnast allpool ning tänava ja hoonete vahel säilivad olemasolevad suured puud, on tagatud sujuvam üleminek olemasolevale hoonestusele ja uued hoonemahud ei mõju kontrastselt.
Amet leidis, et detailplaneeringuga on loodud eeldused kvaliteetse ja kaasaegse hoonestatud ala loomiseks, mis väärtustab piirkonna ajaloo erinevaid kihte ning kavandab ajaloolise hoonestusega sobiva uue linnaruumi. Ajaloolise kirikuhoone (mis on olnud kasutusel ka maneežihoonena) müürid säilitatakse ja restaureeritakse ning integreeritakse need osaliselt uude hoonesse ja osaliselt jäetakse piirdena mänguväljaku ümber. Kavandatavad hooned peavad esindama oma ajajärku ning olema kaasaegse arhitektuuriga, mitte kopeerima möödunud ajastuid, sest mineviku kopeerimine võib moonutada meie teadmisi nii minevikust kui ka olevikust. Detailplaneeringus on määratud hoone olulisemad arhitektuurinõuded, sh hoonete arhitektuur peab olema kaasaegne, keskkonda väärtustav. Hoonete välisviimistlusmaterjaliks tuleb kasutada puitu, krohvi, betooni ja/või tellist. Lubatud ei ole kasutada koos üle kahe erineva viimistlusmaterjali.
Praegu kasutuseta seisev maa-ala muudetakse heaks elukeskkonnaks, kus on nii privaatsust, rohelust kui ka võimalused hooviala aktiivseks kasutamiseks. Kvartali korterelamute teenindamiseks on kruntidele pos 1 ja pos 3 kavandatud kaks ühiskasutuses mänguväljakutega hooviala. Ühised hoovialad soodustavad naabritevahelist läbikäimist. Hoonete vaheline maa-aluse parkla pealne ala on ette nähtud osaliselt haljastada ja rajada terrassid, mis võimaldavad privaatsemat õuesolemist. Kavandatav elukeskkond vastab tänapäevastele privaatsuse ootustele.
Kvartalisisesele jalakäijate teele on määratud avalik kasutus, et võimaldada piirkonna elanikel pääseda otsemat teed Küti tänavalt Kalaranna tänavale. Avalikult kasutatav kõnnitee annab ümbritsevatele elanikele võimaluse pääseda ka kvartalisisesele mänguväljakule.
Kuna Küti tn 2 ja 4 kinnistute detailplaneering ei ole kooskõlas Tallinna üldplaneeringuga, ning detailplaneeringu avaliku väljapaneku kestel esitatud ettepanekuga on arvestatud osaliselt, siis vastavalt kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 23 lõike 2 punktile 1 esitas Tallinna Linnavalitsus 3. juuli 2017 kirjaga nr LV-1/1881 detailplaneeringu Harju maavanemale järelevalveks ja heakskiidu saamiseks.
Kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 23 lõike 3 punkti 5 alusel korraldati Harju Maavalitsuses 30. augustil 2017 detailplaneeringu avalikul väljapanekul ettepaneku esitanud isiku ja kohaliku omavalitsuse esindajate seisukohtade ärakuulamiseks nõupidamine.
Võttes arvesse seda, et vastuväitest ei loobutud, käsitles järelevalvaja detailplaneeringu avalikul väljapanekul esitatud kirjalikku vastuväidet ülesjäänud vastuväitena ning andis tulenevalt kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 23 lõikest 4 selle kohta oma kirjaliku seisukoha.
Järelevalvaja nõustus kohaliku omavalitsuse selgitusega ning asus seisukohale, et detailplaneeringu koostamisel ei ole rikutud vastuväite esitanud isikute seadusest tulenevaid õigusi, mis kuuluksid järelevalvaja poolt tagamisele. Detailplaneeringute koostamisel on arvestatud kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduses sätestatud planeeringu avaliku menetluse nõuetega ning lähtutud kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse §-s 9 detailplaneeringu sisule esitatavatest nõuetest. Detailplaneering on kooskõlastatud Tallinna Transpordiameti, Päästeameti Põhja päästekeskuse ja teiste asjakohaste asutuste ja võrguvaldajatega.
Lähtudes maavanema pädevuse piiridest ja võttes aluseks kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 23 lõike 6, andis Harju maavanem 8. juuni 2017 kirjaga nr 6-7/1434 oma heakskiidu Küti tn 2 ja 4 kinnistute detailplaneeringule ning tagastas planeeringu kohalikule omavalitsusele edasiseks menetlemiseks ja kehtestamise üle otsustamiseks.
Detailplaneeringu koostamise algatamisettepaneku tegi 7. aprillil 2014 BIH Küti OÜ.
Tallinna Linnaplaneerimise Ameti, Linnaruumi OÜ ja BIH Küti OÜ vahel sõlmiti 3. novembril 2014 planeeringu koostamise õiguse üleandmise leping nr 3-6/189.
Detailplaneeringu koostamine algatati Tallinna Linnavalitsuse 21. jaanuari 2015 korraldusega nr 65-k „Küti tn 2 ja 4 kinnistute detailplaneeringu koostamise algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine Põhja-Tallinnas“ eesmärgil moodustada ärimaa sihtotstarbega Küti tn 2 kinnistust ja tootmis- ja ärimaa sihtotstarbega Küti tn 4 kinnistust kolm äri- ja elamumaa krunti ning määrata moodustatavatele kruntidele ehitusõigus kokku kuni seitsme kuni 4 maapealse ja 1 maa-aluse korrusega äriruumidega korterelamu ehitamiseks, sealhulgas endise kirikuhoone rekonstrueerimiseks ja laiendamiseks äriruumidega korterelamuks. Lisaks antakse planeeringus heakorrastuse, haljastuse, juurdepääsuteede, parkimise ja tehnovõrkudega varustamise põhimõtteline lahendus.
Detailplaneeringu koostamise algatamise teade ilmus ajalehes Eesti Päevaleht 26. jaanuaril 2015, ajalehes Pealinn 2. veebruaril 2015. Detailplaneeringu eskiislahenduse ja lähteseisukohtadega sai tutvuda 4.-11. veebruarini 2015, vastav teade ilmus ajalehes Eesti Päevaleht 30. jaanuaril 2015, ajalehes Pealinn 2. veebruaril 2015 ja 9. veebruaril 2015 ning ajalehe Põhja-Tallinna Sõnumid veebruarinumbris. Põhja-Tallinna Valitsus korraldas 12. veebruaril 2015 detailplaneeringu lähteseisukohtade ja eskiislahenduse tutvustamiseks avaliku arutelu.
Detailplaneeringu koostas Linnaruumi OÜ, lähtudes Tallinna Linnavalitsuse 21. jaanuari 2015 korraldusest nr 65-k „Küti tn 2 ja 4 kinnistute detailplaneeringu koostamise algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine Põhja-Tallinnas“. Detailplaneering on kooskõlas Tallinna Linnavalitsuse 31. oktoobri 2012 määrusega nr 52 „Detailplaneeringu koostamise algatamisettepaneku vorm ning detailplaneeringu koostamise nõuded“. Detailplaneeringule on lisatud P. Kümmeli koostatud haljastuslik hinnang, OÜ Hendrikson & Ko koostatud reostusuuring, keskkonnaseisundi hinnang ja mürahinnang.
Tallinna linna ehitusmääruse § 14 lõikes 2 loetletud isikutega on detailplaneeringu koostamisel tehtud koostööd ja § 15 lõikes 3 loetletud ametid on detailplaneeringule seisukoha esitanud.
Muinsuskaitseamet, Päästeameti Põhja päästekeskus ning planeeritavate Küti tn 2 ja 4 kinnistute omaniku esindaja ja Vana-Kalamaja tn 41, 43, 45 ja Küti tn 2a kinnistute omanike esindaja detailplaneeringu koostamise käigus tehtava koostöö ajal ega detailplaneeringut kooskõlastades märkuseid ei esitanud.
Tallinna Linnavaraamet kooskõlastas detailplaneeringu lisatingimustel, millega on arvestatud. Lisaks oli määratud korralduses nõue sõlmida enne detailplaneeringu kehtestamist isikliku kasutusõiguse lepingud avaliku kasutuse tagamiseks.
Kuna detailplaneering sisaldas kehtiva Tallinna üldplaneeringu muutmise ettepanekut, esitati detailplaneering kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 17 lõike 3 punkti 2 kohaselt Harju maavanemale täiendavate kooskõlastuste määramiseks. Harju maavanem palus detailplaneeringu kooskõlastada Terviseameti Põhja talitusega, Päästeameti Põhja päästekeskusega ning Muinsuskaitseametiga. Harju maavanema ettepanekuga on arvestatud ning detailplaneering eelpool nimetatud asutustega kooskõlastatud.
Põhja-Tallinna Valitsus, Põhja-Tallinna halduskogu, Terviseameti Põhja talitus, Tallinna Kultuuriväärtuste Amet (praegu Tallinna Linnaplaneerimise Ameti muinsuskaitse osakond), Tallinna Keskkonnaamet, Tallinna Transpordiamet, Tallinna Kommunaalamet, Elering AS, Elektrilevi OÜ, AS Eesti Telekom (praegu Telia Eesti AS), Aktsiaselts Tallinna Küte (praegu AS Utilitas Tallinn), aktsiaselts Eesti Gaas (praegu AS Eesti Gaas) ja AKTSIASELTS TALLINNA VESI kooskõlastasid detailplaneeringu lisatingimustel. Tingimused on lisatud detailplaneeringu seletuskirja arvestamiseks ehitus- ja tööprojektide koostamisel.
Detailplaneeringukohaste avalikult kasutatavate teede (st sõidu- ja kõnnitee), üldkasutatava haljastuse, välisvalgustuse ja sademeveekanalisatsiooni ehitamine tagatakse vastavalt 14. oktoobril 2016 sõlmitud halduslepingule nr TKA151.
Detailplaneeringu kõrvaltingimusena nähakse ette, et Tallinna linnal on õigus tunnistada detailplaneering kehtetuks või keelduda detailplaneeringualal uute ehituslubade andmisest, kui detailplaneeringust huvitatud isik ei ole Tallinna linna ja huvitatud isiku vahel 29. septembril 2016 sõlmitud halduslepingus nr TKA151 määratud tähtajaks täitnud halduslepinguga planeerimisseaduse § 131 lõike 2 kohaselt võetud kohustusi. Nimetatud tingimus kehtib ka isikute suhtes, kes omandavad detailplaneeringu alal asuva kinnisasja pärast detailplaneeringu kehtestamist.
Detailplaneering võeti vastu Tallinna Linnavalitsuse 1. veebruari 2017 korraldusega nr 173-k „Küti tn 2 ja 4 kinnistute detailplaneeringu vastuvõtmine Põhja Tallinnas“. Teade detailplaneeringu vastuvõtmisest ilmus ajalehes Postimees 4. veebruaril 2017 ja ajalehes Pealinn 13. veebruaril 2017.
Detailplaneering oli avalikul väljapanekul 13. märtsist - 10. aprillini 2017. Sellekohane teade ilmus 21. veebruaril 2017 ajalehes Postimees, 27. veebruaril 2017 ajalehes Pealinn ja märtsis 2017 ajalehes Põhja-Tallinna Sõnumid. Detailplaneeringu avaliku väljapaneku kestel esitas T. Saidla ettepanekuid ja vastuväiteid sisaldava pöördumise. Tallinna Linnaplaneerimise Amet vastas vastuväiteid sisaldavale pöördumisele 3. mail 2017 kirjaga nr 3-2/16/1609-1.
Detailplaneeringu avaliku väljapaneku tulemusi tutvustav arutelu toimus 16. mail 2017. Vastavasisuline teade ilmus ajalehes Postimees 28. aprillil 2017, ajalehes Pealinn 8. mail 2017 ja ajalehes Põhja-Tallinna Sõnumid mais 2017. Detailplaneeringu avalikustamise jooksul laekunud vastuväiteid tagasi ei võetud.
J. Hämarsoo tegi avalikul arutelul täiendava ettepaneku, kus palus lisada planeeringu seletuskirja märge, et uushoonestuse arhitektuurne lahendus peab sobituma Kalamaja miljööväärtusliku hoonestusega ning lamekatuse asemel peaks kasutama viilkatuseid. Samuti täpsustas J. Hämarsoo, 24. mail 2017 edastatud e-postiga avalikul arutelul esitatud ettepanekuid ning soovis teada, millal on võimalik koos teiste Kalamaja elanikega tutvuda arhitektuurse lahendusega nii, et oleks võimalik enne projekti teostamist kaasa rääkida.
Amet esitas oma seisukohad J. Hämarsoole 16. juunil 2017 kirjaga nr 3-2/2470-7. Esitatud vastuskirjas oli amet seisukohal, et detailplaneeringut tuleb täiendada määrates arhitektuuritingimustes nõude kavandada katused vähemalt osaliselt kaldkatusega, et sobituda Kalamaja miljööväärtusliku ja Patarei kompleksi muinsuskaitselise miljööga. Seega kogu ulatuses lamekatustega hooned ei ole lubatud. Olemasolevate Vana-Kalamaja tn 41, 43, 45 ja Küti tn 2a hoonete katusekalded on ligikaudu 17°, Küti tn 1 // Vana-Kalamaja tn 39 ehitatava korterelamu ja olemasolevate Küti tn hoonete katusekalded on ligikaudu 30°. Seega on sobiv kaldkatuse puhul määrata katusekaldeks vahemik 15-30°. Lisaks andis amet, teada, et ehitusprojektide menetlemisel kaasatakse naaberkinnistute omanikud ning soovitas suhelda Küti tn 2 ja 4 kinnistute arendajatega.
Teade detailplaneeringu avaliku arutelu tulemuste kohta ilmus ajalehes Postimees 20. mail 2017, ajalehes Pealinn 29. mail 2017 ja ajalehes Põhja-Tallinna Sõnumid juunis 2017.
Detailplaneering esitati Tallinna Linnavalitsuse 3. juuli 2017 kirjaga nr LV-1/1881 maavanemale järelevalveks ja heakskiidu saamiseks.
Kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 23 lõike 3 punkti 5 alusel korraldati Harju Maavalitsuses 30. augustil 2017 detailplaneeringu avalikul väljapanekul vastuväiteid esitanud isiku ja kohaliku omavalitsuse esindajate seisukohtade ärakuulamiseks nõupidamine.
31. augustil 2017 saatis T. Saidla e-kirjaga Harju Maavalitsusele ja ametile täpsustused detailplaneeringu avalikul väljapanekul esitatud, arvestamata jäetud vastuväidete kohta. Amet vastas pöördumisele 13. septembril 2017 kirjaga nr 3-2/2470-11.
T. Saidla leidis, et Küti tänava elanike elu rahuliku tänava ääres saab tugevasti häiritud, kui rajatakse vahetusse naabrusesse niivõrd suure korterite arvuga olemasolevatest kõrgemad majad. Lisaks leidis T. Saidla, et kuna planeering on vastuolus hea elukeskkonna põhimõtetega, siis tuleks vähendada korruste arvu sellistelt, et majade kõrgus ei ületaks kõrgeima Küti tänava maja kõrgust.
Amet leidis, et detailplaneeringuga kavandatavate kruntide keskmine hoonestustihedus 1,14 on piirkonda sobiv. Piirkonna kruntide hoonestustihedus on küllaltki erinev, Küti tänava äärsete olemasolevate ja varem planeeritud hoonetega kruntide hoonestustihedused on vahemikus 0,46 kuni 2,3. Kalaranna tänava äärde on kehtestatud ja koostamisel olevate planeeringute kohaselt kavandatud suurem hoonestustihedus, kui Kalamaja asumi siseosas, tihedused ulatuvad Lennusadama läheduses ca 2,6-3,0. Käesoleva detailplaneeringuga samalaadsel alal Kalaranna tänava ääres Vibu tn 2 // 4 // 6 // 8 // 10 kinnistul on hoonestustihedus lubatud kuni 1,19. Ka käesoleva planeeringuga kavandatava hoonestusega samas kvartalis, Küti ja Vana-Kalamaja tn äärde ehitatud hoonetel on kruntide hoonestustihedus 1,1 kuni 1,53. Piirkonna hoonestustihedustega saab tutvuda Tallinna planeeringute registris detailplaneeringu ruumilise keskkonna analüüsi joonisel.
Amet selgitas, et Küti tänava äärde kavandatav hoonestus on kuni 4-korruseline kõrgusega kuni 16 m ja absoluutkõrgusega 24 m, sh tänavapoolne osa on tagasiastega 3-korruseline absoluutkõrgusega 21 m. Uued hooned on kavandatud krundi tänavapoolsest piirist kaugemale ja tänava tasapinnast allapoole ning tänava ja hoonete vahel säilivad olemasolevad suured puud.
Küti tänava ääres paiknevate uute hoonete kõrgus on sama või suurem Küti tn 2 ja 4 kinnistu detailplaneeringuga planeeritavate hoonete kõrgusest. Tänava vastasküljes koostatava Põhja-Tallinna linnaosa üldplaneeringuga laiendataval miljööväärtuslikul hoonestusalal paiknevate Küti tn 1 // Vana-Kalamaja tn 39 kinnistutele ehitatavate hoonete absoluutkõrgus on kavandatud 24 m, Küti tänava põhjaküljes olevate olemasolevate Küti tn 2a ja Vana Kalamaja tn 41 hoonete absoluutkõrgus on 25,4 m. Detailplaneeringus kavandatavad hooned on mõnevõrra kõrgemad kui tänavaäärsed vanemad hooned, näiteks Küti tn 11 hoone (absoluutkõrgus 19,8 m).
T. Saidla hinnangul sobiksid vahetus naabruses Küti tänava teisel poolel oleva Kalamaja miljööväärtusliku piirkonna sujuvaks jätkumiseks hoonetele viilkatused. Olgugi et linnaplaanidel pole planeeringu ala Kalamaja piirkonnas, tajuvad linnaelanikud ja -külalised seda piirkonda Kalamaja osana.
Amet selgitas, et vastavalt J. Hämarsoo esitatud ettepanekule on detailplaneeringut pärast avalikku väljapanekut täiendatud ja arhitektuuritingimustes on määratud nõue kavandada katused vähemalt osaliselt kaldkatusega, et sobituda Kalamaja miljööväärtusliku ja Patarei kompleksi muinsuskaitselise miljööga. Seega kogu ulatuses lamekatustega hooned ei ole lubatud. Olemasolevate Vana-Kalamaja tn 41, 43, 45 ja Küti tn 2a hoonete katusekalded on ligikaudu 17°, Küti tn 1 // Vana-Kalamaja tn 39 ehitatava korterelamu ja olemasolevate Küti tn hoonete katusekalded on ligikaudu 30°. Seega on sobiv kaldkatuse puhul määrata katusekaldeks vahemik 15-30°. Uuendatud seletuskiri asub Tallinna planeeringute registris.
T. Saidla hinnangul on planeering vastuolus avaliku huviga (ühelgi piirneval tänaval ei ole tänavaäärseid peatumis- ega parkimiskohti, samuti pole planeeringu alal mitte ühtki maapealset peatumiskohta), mistõttu on oluline planeerida kõnealusel planeeringu alal autode peatumiskohad ning külalisparkimiskohad. Eriti olulised on peatumiskohad äripindade ees.
Amet selgitas, et normatiivne parkimiskohtade arv, sh külaliste parkimiskohad on tagatud planeeritavatel kruntidel, tänavale täiendavate avaliku kasutusega parkimiskohtade kavandamine ei ole käesoleva planeeringu seisukohast vajalik ega soovitatav. Tallinna Transpordiameti liikluskorralduse osakonna seisukoht on, et ümbritsevad tänavad on parkimiskohtade kavandamiseks liiga kitsad.
Kavandatav ärimaa osakaal alal on küllalt väike: kruntidel pos 1 ja 2 kuni 5% ja krundil pos 3 mõnevõrra suurem - 5 kuni 20%. Koostatava Põhja-Tallinna linnaosa üldplaneeringu kohaselt on korterelamute alale lubatud kavandada väikesed lähipiirkonda teenindavad kaubanduse, teeninduse, lastehoiu ja vabaaja harrastusega seonduvad ettevõtted ja asutused. Eelkõige on planeeringuga kavandatavad äripinnad mõeldud jalgsi ja jalgrattaga juurdepääsetavateks. Ka ühistranspordi ühendus on planeeringu alal hea. Bussipeatused asuvad ca 100-200 m kaugusel, Kalaranna tänaval.
T. Saidla leidis, et keskkonnamõjude vähendamiseks ja kaasaegse keskkonna ühe näitajana (lubab ju seletuskiri, et uushoonestuse eesmärk on muuta hetkel kasutuseta seisev maa-ala kõrgetasemeliseks elukeskkonnaks) võiks kasutada katusekatet, mis on ühtlasi päikesepatarei.
Amet selgitas, et hoonete projekteerimiseks on detailplaneeringus määratud nõue kasutada sellele piirkonnale iseloomulikke ja arhitektuurselt sobivaid ehitus- ja viimistlusmaterjale. Täpsemad materjalid valitakse hoonete ehitusprojektide koostamisel. Kasutatavad materjalid peavad ka piirkonda visuaalselt sobima.
T. Saidla tegi ettepaneku kavandada alale kinnised garaažid, näiteks haljastusprotsendi tagamiseks murukatustega, kuna piirkonnas on karjuv vajadus nende järgi. Seoses mürataseme tõusuga võrreldes planeeringu koostamise ajaga tuleks planeerida haljastus, garaažid jm, tagamaks müravaba elukvaliteet Kalaranna teega piirnevates majades.
Ameti poole on seni pöördutud pigem garaažide elamuteks ehitamise sooviga. Kesklinna lähedases piirkonnas ja tiheda jalakäijate liiklusega tänava ääres ei ole eraldi paiknevate garaažibokside paiknemine linnaehituslikult soovitatav. Kalaranna tänava ääres on oluline jalakäijate liikumissuund, mille ääres on eelistatud erinevad tänavalt sissepääsuga avaliku kasutusega ruumid (kohvikud, restoranid, galeriid vms). Hoonestus on kavandatud Kalaranna tänava äärsest kergliiklusteest kaugemale, tee äärde on kavandatud haljasalad selleks, et teel liikumine oleks jalakäija jaoks avaram ja meeldivam ning vaateväli ei oleks piiratud hoone tumma seinaga. Kalaranna tänava äärde on tänava ehitamisega seoses istutatud alleepuud, lisaks on ette nähtud säilitada võimalikult palju olemasolevaid väärtuslikke puid, mille haljasmass toimib mõningal määral müra summutavalt. Lisaks juhime tähelepanu sellele, et haljastuse protsendi arvutamisel ei arvestata vertikaal-, katuse-, garaažipealset jm maapinnaga ühendamata haljastust.
Kinniseid garaaže saab kavandada ehitusprojektis hoonete maa-alusele parkimiskorrusele. Selle nõude või võimaluse määramine detailplaneeringus ei ole vajalik, kuna selline lahendus ei ole vastuolus detailplaneeringu lahendusega. Vajadust kinniste garaažide järele saab ehitusprojekti koostaja koos arendajaga kaaluda ehitusprojekti koostamisel.
T. Saidla tegi ettepaneku määrata linna-aia võimalus/koht krundil, et võimaldada rohenäppudest korteriomanikel taimekasvatusega seal aega veeta.
Amet selgitas, et kavandava hoonestuse maa-aluse parkimiskorruse pealne ala on kavandatud rekreatsioonialaks, mille kattes kombineeritakse erinevaid materjale (nt kivi, puit, muru vmt) ning haljastatakse osaliselt konteinerhaljastusega. Detailplaneeringu alasse jäävate kinnistute kasutamine on eelkõige omaniku otsustada. Linna-aiandus on igati tervitatav ning hoone ehitusprojekti koostamisel võiks arendaja ja ehitusprojekti koostaja kaaluda võimalust eraldada osa alast kõrgematel korrustel paiknevate korteriomanike kasutusse. Detailplaneeringus määratakse eelkõige planeerimisseaduses detailplaneeringu koostamise eesmärgist tulenevad nõuded, seega sellise nõude esitamine ei ole asjakohane. Hoonete ehitusprojektis määratakse täpsemalt, kas terrassid on kõikide korteriomanike ühiskasutuses ja/või ainult esimese korruste korterite laiendus. Kindlasti peab arvestama planeeringus määratud ala läbiva avalikult kasutatava jalakäijate ala kulgemisega.
Harju maavanem andis 6. oktoobril 2017 kirjas nr 6-7/1911 Küti tn 2 ja 4 kinnistute detailplaneeringu edasiseks menetlemiseks heakskiidu ning tagastas planeeringu kohalikule omavalitsusele edasiseks menetlemiseks ja kehtestamise üle otsustamiseks.
Tallinna Linnavalitsuse 15. novembri 2017 korralduse nr 1739-k „Küti tn 4 kinnisasjale Tallinna linna kasuks isikliku kasutusõiguse seadmise taotlemine ning isiklikule kasutusõigusele valitseja määramine“ alusel on Tallinna linn ja BIH Küti OÜ 17. novembril 2017 sõlminud asjaõiguslepingu isikliku kasutusõiguse seadmiseks.
Kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 25 lõike 7 punkti 4 kohaselt teavitab kohalik omavalitsus tähtkirjaga ühe nädala jooksul Küti tn 2 ja 4 kinnistu detailplaneeringu kehtestamise otsuse tegemise päevast Küti tn 1 // Vana-Kalamaja tn 39, Küti tn 2a, Küti tn 2b, Küti tn 5, Küti tn 6, Küti tn 7, Küti tn 11, Küti tn 9, Köie tn 16, Küti tn 15, Vana Kalamaja tn 41, Vana-Kalamaja tn 43, Vana-Kalamaja tn 45, Kalaranna tn 28, Suur-Patarei tn 29 ja Vesilennuki tänav T1 kinnistute omanikke ning T. Saidlat ja J. Hämarsood.
Tallinna linna ehitusmääruse § 20 lõike 4 kohaselt kehtestab volikogu detailplaneeringud juhul, kui planeeringuala kohta ei ole kehtestatud üldplaneeringut, planeeringuga soovitakse muuta kehtestatud üldplaneeringut, planeeringuga kavandatakse linnaehituslikult olulisi muudatusi või planeering koostatakse olulise keskkonnamõjuga tegevuse kavandamiseks, muudel juhtudel kehtestab detailplaneeringu linnavalitsus oma korraldusega. Kuna Küti tn 2 ja 4 kinnistute detailplaneering on üldplaneeringut muutev, kuulub detailplaneeringu kehtestamine Tallinna Linnavolikogu pädevusse.


Satelliitjälgimissüsteemi ja GPS-jälgimissüsteemi kaudu esitatavate andmete nimistu, andmete esitamise sagedus ja kord ning nõuded jälgimisseadme kohta – Riigi Teataja
Satelliitjälgimissüsteemi ja GPS-jälgimissüsteemi kaudu esitatavate andmete nimistu, andmete esitamise sagedus ja kord ning nõuded jälgimisseadme kohta
Satelliitjälgimissüsteemi ja GPS-jälgimissüsteemi kaudu esitatavate andmete nimistu, andmete esitamise sagedus ja kord ning nõuded jälgimisseadme kohta - sisukord
2 Satelliitjälgimissüsteemi kaudu esitatavate andmete nimistu, andmete esitamise sagedus ning nõuded satelliitjälgimisseadme kohta
§ 3 Nõuded satelliitjälgimisseadmete kohta
§ 4 Satelliitjälgimisseadme registreerimine
§ 5 Satelliitjälgimissüsteemi kaudu esitatavad andmed, andmete esitamise sagedus
3 GPS-jälgimissüsteemi kaudu esitatavate andmete nimistu, andmete esitamise sagedus ja kord ning nõuded GPS-jälgimisseadme kohta
§ 6 Nõuded GPS-jälgimisseadme kohta
§ 7 GPS-jälgimisseadme registreerimine
§ 8 GPS-jälgimissüsteemi kaudu esitatavate andmete nimistu
§ 9 Andmete esitamise sagedus ja kord
RT I, 28.08.2013, 12
Vastu võetud 26.08.2013 nr 60
Määrus kehtestatakse kalapüügiseaduse § 242 lõike 2 ja § 243 lõike 2 alusel.
1) satelliitjälgimissüsteemi kaudu esitatavate andmete nimistu, andmete esitamise sagedus ja kord ning nõuded satelliitjälgimisseadmete kohta niivõrd, kuivõrd see ei ole reguleeritud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008 ja (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1–50), ning komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1–153);
2) GPS-jälgimissüsteemi kaudu esitatavate andmete nimistu, andmete esitamise sagedus ja kord ning nõuded GPS-jälgimisseadmete kohta.
(1) Kalapüügiseaduse § 242 lõikes 1 ja § 243 lõikes 1 nimetatud kalalaevad ei tohi sadamast lahkuda ilma toimiva satelliitjälgimisseadme või GPS-jälgimisseadmeta (edaspidi koos jälgimisseade).
(2) Jälgimisseadme toimimise ja korrashoiuga seoses tuleb täita järgmisi nõudeid:
1) jälgimisseadmesse ei tohi sisestada ega jälgimisseadmega väljastada laeva valesid asukohaandmeid. Jälgimisseadmeid ei tohi käsitsi juhtida;
2) jälgimisseadet ega selles kasutatavat SIM-kaarti ei tohi kahjustada, hävitada ega mõnel muul andmete automaatset edasitoimetamist kahjustaval viisil mõjutada.
2. peatükk Satelliitjälgimissüsteemi kaudu esitatavate andmete nimistu, andmete esitamise sagedus ning nõuded satelliitjälgimisseadme kohta
§ 3. Nõuded satelliitjälgimisseadmete kohta
Kalapüügiseaduse § 242 lõikes 1 nimetatud kalalaev peab olema varustatud Inmarsat-C satelliitsidevõrku lülitatud ja selles töötava seadmega.
§ 4. Satelliitjälgimisseadme registreerimine
(1) Kalalaev loetakse satelliitjälgimisseadmega varustatuks, kui §-s 3 nimetatud ja laevale paigutatud seade on registreeritud Keskkonnainspektsioonis.
(2) Satelliitjälgimisseadme registreerimise avalduse esitab Keskkonnainspektsioonile kalalaeva omanik või tema kirjalikult volitatud isik. Kui kalalaev on teise isiku õiguspärases valduses, võib avalduse esitada ka laeva kasutusvaldaja või kalalaeva-, väikelaeva- või liiklusregistrisse kantud laeva reeder (edaspidi valdaja).
(3) Satelliitjälgimisseadme registreerimise avalduses märgitakse järgmised andmed:
1) kalalaeva omaniku või valdaja või nende esindaja nimi või nimetus, aadress, telefon, e-posti aadress;
3) kalalaeva kapteni kui komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 20 kohaselt satelliitjälgimisseadme toimimise ja satelliitjälgimissüsteemi kaudu esitatavate andmete õigsuse eest vastutava isiku nimi, aadress, telefon, e-posti aadress, telefon laevas;
4) Inmarsat-C terminali number (9 kohta) ja terminali seerianumber;
5) Inmarsat-C terminalis aktiivne ookeani regioon, kui see on teada;
6) satelliitjälgimisseadme laevale paigutanud või seadmestanud ettevõtte nimi ja kontaktandmed.
(4) Keskkonnainspektsioon teavitab avalduse esitajat viie tööpäeva jooksul avalduse saamisest selle registreerimisest või registreerimisest keeldumisest.
(5) Lõikes 3 nimetatud andmete muutumisest tuleb viivitamata teavitada Keskkonnainspektsiooni.
§ 5. Satelliitjälgimissüsteemi kaudu esitatavad andmed, andmete esitamise sagedus
(1) Satelliitjälgimissüsteemi kaudu esitatavad andmed on nimetatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 19 lõikes 1.
(2) Satelliitjälgimissüsteemi kaudu esitatakse lõikes 1 nimetatud andmed iga tund.
3. peatükk GPS-jälgimissüsteemi kaudu esitatavate andmete nimistu, andmete esitamise sagedus ja kord ning nõuded GPS-jälgimisseadme kohta
§ 6. Nõuded GPS-jälgimisseadme kohta
Kalapüügiseaduse § 243 lõikes 1 nimetatud kalalaev peab olema varustatud töötava GPS-jälgimisseadmega, mis toetab kahesüsteemset (GPS/GLONASS) positsioneerimist.
§ 7. GPS-jälgimisseadme registreerimine
(1) Kalalaev loetakse GPS-jälgimisseadmega varustatuks, kui laevale paigutatud §-s 6 nimetatud seade on registreeritud Keskkonnainspektsioonis.
(2) Laeva GPS-jälgimisseadme registreerimise avalduse esitab Keskkonnainspektsioonile kalalaeva omanik või tema kirjalikult volitatud isik. Kui kalalaev on teise isiku õiguspärases valduses, võib avalduse esitada ka laeva kasutusvaldaja või kalalaeva-, väikelaeva- või liiklusregistrisse kantud laeva reeder (edaspidi valdaja). Kalalaeva omaniku kirjalikul volitusel võib avalduse esitada ka kalapüügiloa omanik, kelle kehtiva kalapüügiloa alusel selle kalalaevaga kalapüüki teostatakse.
(3) GPS-jälgimisseadme registreerimise avalduses märgitakse järgmised andmed:
1) kalalaeva omaniku või valdaja või nende esindaja nimi või nimetus, aadress, telefon, e-posti aadress, telefon laevas;
2) GPS-jälgimisseadme toimimise ning seadmele juurdepääsu tagamisega seotud küsimustes vastutavaks kontaktisikuks oleva isiku nimi, aadress, telefoninumber ja e-posti aadress;
3) laeva nimi ja pardatähis;
4) GPS-terminali seerianumber, GPS-terminalis oleva SIM-kaardi GSM-number.
§ 8. GPS-jälgimissüsteemi kaudu esitatavate andmete nimistu
GPS-jälgimissüsteemi kaudu esitatakse Keskkonnainspektsioonile automaatselt ja regulaarselt järgmised andmed:
1) kalalaeva nimi ja pardatähis või kui kalalaeval nimi puudub, siis ainult pardatähis;
2) viimati registreeritud geograafiline asukoht;
3) kalalaeva kiirus;
4) andmete esitamise kuupäev ja kellaaeg.
§ 9. Andmete esitamise sagedus ja kord
(1) GPS-jälgimisseadme kaudu esitatavad andmed peavad võimaldama kalalaeva asukoha jälgimist vähemalt ühe minuti tagant.
(2) Kui §-s 8 nimetatud andmed ei ole Keskkonnainspektsioonile kahe tunni vältel laekunud, teatab Keskkonnainspektsioon sellest võimalikult kiiresti § 7 lõike 3 punktis 2 nimetatud isikule.
(3) Kui jälgimisseadme väline elektritoide eemaldatakse kauemaks kui 24 tunniks, tuleb sellest eelnevalt teavitada Keskkonnainspektsiooni.
(4) Kalalaeva pardale paigaldatud jälgimisseadme tehnilise rikke või mittetoimimise korral võib kalalaev lõpetada käimasoleva püügipäeva.
(5) Pärast jälgimisseadme tehnilise rikke kõrvaldamist või elektritoite taastamist võib kalalaev sadamast lahkuda pärast pardale paigaldatud jälgimisseadme GPS-jälgimissüsteemis nähtavale ilmumist ja Keskkonnainspektsioonilt asjakohase kinnituse saamist.
(6) Seoses jälgimisseadme toimimise ja korrashoiuga tuleb täita järgmisi nõudeid:
1) jälgimisseadme elektritoite toimimine tuleb tagada kogu laeva vees viibimise ajal;
2) andmed tuleb esitada muutmata kujul;
3) GPS-terminalis olevat SIM-kaarti ei tohi vahetada ega selle GSM-numbrit muuta;
4) antenni ei tohi jälgimisseadme küljest lahti ühendada ega muul viisil antenni tööd takistada;
5) jälgimisseadet ei tohi kalalaevast eemaldada, välja arvatud parandamiseks või väljavahetamiseks või seoses laeva remondiga, millest tuleb Keskkonnainspektsiooni eelnevalt teavitada.
Paragrahvi 7 lõikes 1 nimetatud registreerimise nõuet rakendatakse alates 5. septembrist 2013.
Keskkonnaministri 27. augusti 2004. a määrus nr 109 „Satelliitjälgimissüsteemi kaudu edastatavate andmete esitamise kord ning satelliitjälgimisseadmele esitatavad nõuded” tunnistatakse kehtetuks.