Esileht » Uudised ja teated » Külaplats ja tenniseväljak » Vee- ja kanalitrassi rajamine Irus » Iru prügipõletusjaam » Küla eestseisus » Külakoosolekud » Arengukava » Ajalugu » Transport » Ilm » Mittetulundusühingud » Detailplaneeringud » Lingid » Jõelähtme valla uudised » Keskkond » » Vee- ja kanalitrassi rajamine Irus	» Loo Vesi kaebus	OÜ Loo Vesi
Pärnu mnt 7, 15082 Tallinn 24. mai 2010.a nr 269
e-post: tlnhktallinn.menetlus@kohus.ee
Kaebaja: OÜ Loo Vesi
(hankija) Saha tee 9 F, Loo alevik
Jõelähtme vald, 74201 Harjumaa
e-post: loovesi@loovesi.ee Vaidlustaja: Lemminkäinen Eesti AS
Registrikood 10114029
Kolmas isik: Arco Ehitus OÜ
Registrikood 10222995
Odra 16, 10144 Tallinn
e-post: info@arcoehitus.ee KAEBUS
Riigihangete Ameti juures asuva vaidlustuskomisjoni
18. mai 2010.a otsuse peale vaidlustuses nr 76-10/117001
I Kaebuse aluseks olevad asjaolud
1.1. 01. veebruaril 2010.a avaldas OÜ Loo Vesi (registrikood 10451270) riiklikus riigihangete registris riigihanke „Loo ja Iru asula vee- ja kanalisatsioonitorustike rekonstrueerimis-ehitustööd“ (registreerimisnumbriga 117001) hanketeate.
1.2. Punktis 1.1. nimetatud hankemenetlus oli avatud hankemenetlus, mis oli jaotatud kaheks osaks, so Loo (Osa 1) ja Iru (Osa 2). Pakkujaga hankelepingu sõlmimise kriteeriumiks oli määratud madalaim hind. Pakkumuste esitamise tähtpäevaks oli 30. märts 2010.a kell 11.00.
1.3. Hanke Osas 2 esitasid pakkumuse muuhulgas Lemminkäinen Eesti AS (registrikood 10114029) ning ühispakkujatena Arco Ehitus OÜ ja Wesico Project OÜ (registrikood 10882277).
1.4. 16. aprillil 2010.a tegi hankija hankemenetluses otsuse nr 6/2010 (edaspidi Otsus 1). Otsuse 1 tegemise aluseks oli 14. aprilli 2010.a pakkujate kvalifitseerimise ja pakkumuse hindamise protokollis sisalduvad hankekomisjoni ettepanekud. Otsusega 1 kvalifitseeriti ühispakkujad ning tunnistati Arco Ehituse ja Wesico Projecti pakkumine hanke Osas 2 vastavaks ja edukaks.
1.5. 28. aprillil 2010.a vaidlustas Lemminkäinen Riigihangete Ameti juures asuvas vaidlustuskomisjonis (edaspidi Komisjon) Otsuse 1 osas, milles ühispakkujad kvalifitseeriti ning Arco Ehituse ja Wesico Projecti pakkumus tunnistati hanke Osas 2 edukaks ja vastavaks. Komisjon kaasas ühispakkujad menetlusse kolmanda isikuna. Lemminkäinen leidis vaidlustuses ja 11. mai 2010.a. vaidlustuse täienduses, et:
1.5.1. ühispakkujatel puudub hankelepingu täitmiseks vajalik Muinsuskaitseameti poolt väljastatud tegevusluba arheoloogiaalase järelevalve alal (edaspidi Luba 1);
1.5.2. ühispakkujate alltöövõtjaks, kes omab Luba 1, ei saa olla mittetulundusühing, kuna viimane ei tohi alltöövõttu teostada;
1.5.3. ühispakkujatel puudub Maanteeameti poolt väljastatud tegevusluba liikluskorraldusprojektide tegemiseks ja nende projektide ekspertiisiks (edaspidi Luba 2).
1.6. 18. mail 2010.a tegi Komisjon otsuse (edaspidi Otsus 2), millega rahuldas Lemminkäineni vaidlustuse ning tunnistas kehtetuks Otsuse 1 osas, millega ühispakkujad kvalifitseeriti ning Arco Ehituse ja Wesico Projecti pakkumus tunnistati hanke Osas 2 vastavaks ning edukaks, so Otsuse 1 punktid 6.1, 6.2 ja 15.2. Komisjon leidis otsuses, et kuivõrd ühispakkujatel puudus liikluskorralduse projektide ja nende ekspertiisi tegemise luba, siis on ühispakkujate kvalifitseerimine vastuolus RHS § 39 lg-ga 6 ja § 41 lg-ga 3. Lisaks eelnevale mõistis Komisjon kaebajalt välja vaidlustaja poolt tasutud riigilõivu summas 10 000 krooni.
1.7. Kaebaja osundab asjaolule, et tegelikkuses oli Otsuse I tegemise ajal (16. aprill 2010.a.) ühispakkuja Wesico Project OÜ-l olemas liikluskorralduse projektide ja nende ekspertiisi tegemise luba. Nimelt, 14. aprillil 2010.a on muudetud Wesico Projecti teehoiutööde tegevusluba nr N09049m selliselt, et tegevusloale on lisatud teede projekteerimine ja liikluskorraldusprojektide tegemine ja nende ekspertiis. Muudetud tegevusluba väljastati Wesico Project´ile 15. aprillil 2010.a. II Kaebaja nõue ja selle põhjendused
2.1. Kaebaja õiguste rikkumine 2.1.1. HKMS § 6 lg 2 p 1 alusel vaidlustab kaebaja Otsuse 2 täies ulatuses. Kaebaja leiab, et Otsus 2 on vastuolus RHS § 39 lg-ga 1 ning RHS § 41 lg-ga 3. Otsus 2 on õigusvastane, rikkudes kaebaja õiguseid ning piirates kaebaja vabadusi.
RHS § 129 lg 2 p 3 sätestab, et vaidlustuskomisjoni otsuse peale võib pärast vaidlustusmenetluse lõppemist esitada kaebuse 3) hankija, kui vaidlustuskomisjon on teinud käesoleva seaduse § 126 lõike 1 punktis 5 või 6 nimetatud otsuse.
Sama sätte lg 3 alusel on kõnesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kaebuse esitamise tähtaeg 7 päeva vaidlustuskomisjoni otsuse avalikult teatavaks tegemisest arvates. Riigihangete Ameti juures asuva vaidlustuskomisjoni 18. mai 2010.a otsus vaidlustuses nr 76-10/117001 tehti avalikult teatavaks 18. mail 2010.a. Seega RHS § 129 lg 3 kohaselt on käesolev kaebus esitatud tähtaegselt.
2.1.2. Komisjon on Otsusega 2 rahuldanud Lemminkäineni vaidlustuse, st teinud RHS § 126 lg 1 p-s 5 sätestatud otsuse tunnistades kehtetuks ühispakkujate Arco Ehitus OÜ ja Wesico Project OÜ kvalifitseerimise, vastavaks ja edukaks tunnistamise otsused. Vastavalt RHS § 129 lg 2 p-le 3 võib vaidlustuskomisjoni otsuse peale pärast vaidlustusmenetluse lõppemist esitada kaebuse hankija, kui vaidlustuskomisjon on teinud RHS § 126 lg 1 p-s 5 või 6 nimetatud otsuse. Eelnevast tulenevalt on hankijal õigus esitada Otsuse 2 peale tühistamiskaebus (HKMS § 6 lg 1 p 1).
Kaebaja palub Tallinna Halduskohtul HKMS § 26 lg 1 p 1 alusel tühistada Otsus 2 täies ulatuses ja teha uus otsus, millega jätta Lemminkäineni vaidlustus rahuldamata. 2.2. Ühispakkujal Wesico Project OÜ-l oli pakkujate kvalifikatsiooni hindamise ajal olemas tegevusluba teede projekteerimiseks ja liikluskorraldusprojektide tegemiseks ning nende ekspertiisiks
2.2.1. Kaebaja hinnangul on Komisjon põhjendamatult asunud seisukohale, et Otsuse 1 punktide 6.1, 6.2 ja 15.2 osas kehtetuks tunnistamise aluseks on asjaolu, et hankija ei ole kontrollinud ühispakkujatel Loa 2 olemasolu. Otsusest 2 nähtub, et Otsuse 1 kehtetuks tunnistamise alus on olnud hankija poolt RHS-s kehtestatud formaalsete nõuete mittejärgmine, mitte asjaolu, et ühispakkujad ei vasta RHS § 41 lg-s 3 kehtestatud kvalifitseerimise tingimustele. Kaebaja leiab, et Loa 2 olemasolu kontrollimine või mittekontrollimine hankija poolt ei ole aluseks hankemenetluses ühispakkujate kvalifitseerimise otsuse kehtetuks tunnistamisele. Ühispakkujate mittekvalifitseerimise aluseks saab olla vaid ja ainult Arco Ehitus OÜ ning Wesico Project OÜ mittevastamine kvalifitseerimise tingimustele. Hankija poolt ühispakkujatel Loa 2 olemasolu kontroll ei ole kaebaja hinnangul RHS § 41 lg-s 3 kehtestatud kvalifitseerimise tingimus. Kvalifitseerimise tingimuseks on Loa 2 olemasolu!
2.2.2. Kaebaja on seisukohal, et Otsus 2 on vastuolus RHS § 41 lg-ga 3 ning hankemenetluses kehtestatud ühispakkujate kvalifikatsiooni kontrollimise eesmärgiga. RHS § 41 lg 3 on sõnastatud järgmiselt: Kui hankelepingu alusel sooritatava tegevuse jaoks on õigusaktides kehtestatud erinõuded, kontrollib hankija, kas pakkujal või taotlejal on selline tegevusluba või registreering või kas ta kuulub vastavasse organisatsiooni tema asukohariigi õigusaktide kohaselt, nõudes vajaduse korral pakkujalt või taotlejalt sellekohast tõendit, kui need andmed ei ole hankijale oluliste kulutusteta registri kaudu kättesaadavad. Eelnevast nähtub, et RHS § 41 lg 3 kohaselt on ühispakkujate kvalifitseerimata jätmise aluseks mitte hankijapoolne formaalse kontrolli läbimata jätmine, vaid fakt, et ühispakkujad ei oma mingit tegevusluba. RHS § 41 lg-s 3 sätestatu mõte on ennekõike kehtestada kvalifitseerimise sisulised tingimused, so tegevusloa või registreerinud olemasolu ühispakkujatel, mitte formaalsed alused ühispakkujate kvalifikatsiooni kontrollimiseks.
2.2.3. Komisjon on õigesti asunud seisukohale, et ühispakkujad peavad vastama kvalifikatsiooni kontrollimise ajahetkel RHS § 41 lg-s 3 kehtestatud tingimustele. Sama seisukoha on Komisjon avaldanud Riigikohtu halduskolleegiumi menetluses olnud haldusasjas nr 3-08-2177:[1] Kui hankelepingu järgi sooritatavaks tegevuseks on kehtestatud erinõuded, siis peavad need olema täidetud kvalifikatsiooni kontrollimise ajal. Riigihangete seadus (RHS) ei sätesta ajahetke, millal hankija peab kontrollima pakkujate või taotlejate vastavust RHS § 41 lg 3 alusele. Riigihangete seadusest ei tulene hankijale nõuet kontrollida pakkuja või taotleja kohustusliku registreeringu olemasolu pakkumuse esitamisel.“ Kaebaja rõhutab kordavalt, et ühispakkuja kvalifitseerimise osas ei ole oluline mitte hankijapoolne kontrolli teostamine vaid ühispakkuja vastamine kvalifikatsiooni tingimustele. Seega olukorras, kus ühispakkujad omasid hankemenetluses teostatud kvalifikatsiooni kontrollimise ajahetkel, so 16. aprill 2010.a (vt punkti 1.6), Luba 2, olid täidetud kõik tingimused Arco Ehitus OÜ ning Wesico Project OÜ kvalifitseerimiseks. RHS § 41 lg 7 kohaselt võivad ühispakkujad või ühistaotlejad oma tehnilise ja kutsealase pädevuse kvalifitseerimise tingimustele vastavuse tõendamiseks tugineda teiste ühispakkujate või ühistaotlejate pädevusele, kui see on vastava kriteeriumi olemusest tulenevalt võimalik. Seega piisab antud juhul ühispakkujate kvalifitseerimise alusena Maanteeameti poolt Wesico Project OÜ-le antud Loast 2 ning kaebajal identse tegevusloa olemasolu ei ole tarvilik.
2.2.4. Hankija otsustuse aluseks on 16. aprilli 2010.a pakkujate kvalifitseerimise ja pakkumuse hindamise protokoll. Seega oli ühispakkujate kvalifikatsiooni kontrollimise ajahetkeks 16. aprill 2010.a. Kaebaja kordab punktis 1.5 esitatut. 14. aprillil 2010.a muudeti Wesico Projecti teehoiutööde tegevusluba nr N09049m. Vastavalt Maanteeameti tegevuslubade komisjoni soovitusele lisati nimetatud tegevusloale muuhulgas liikluskorralduse projektide tegemine ja nende projektide ekspertiis. Seega omasid ühispakkujad pakkujate kvalifikatsiooni kontrollimise ajahetkel Luba 2. Eelnevast järeldub, et Arco Ehitus OÜ ja Wesico Project OÜ vastasid kvalifikatsiooni kontrollimise ajahetkel RHS § 41 lg-s 3 sätestatud tingimustele. Seega on ebaõige Komisjoni seisukoht, et Otsus 1 ei ole kooskõlas RHS § 41 lg-ga 3. Samuti on väär Komisjoni seisukoht, et ühispakkujatel ei olnud kvalifikatsiooni kontrollimise ajahetkel Luba 2.
2.2.5. Otsuse 1 kehtetuks tunnistamise põhjendamatust kinnitab muuhulgas asjaolu, et juhul, kui hankija oleks ühispakkujate kvalifitseerimise kontrollimisel nõudnud Arco Ehitus OÜ-lt või Wesico Project OÜ-lt Loa 2 esitamist, oleksime jõudnud samasisulisele järeldusele nagu Otsuses 1 kirjas. Kaebaja on seisukohal, et mitte ühelgi juhul ei ole põhjendatud Otsuse 1 kehtetuks tunnistamine hankija poolt formaalsete nõuete mittetäitmise tõttu olukorras, kus ühispakkujad vastasid kvalifikatsiooni kontrollimise ajahetkel ja vastavad hankemenetluses kvalifikatsiooni sisulistele tingimustele, st omavad Luba 2. Otsuse 1 kehtetuks tunnistamine rikuks RHS §-s 1 kehtestatud eesmärki, so tagada isikute võrdne kohtlemine ning olemasolevate konkurentsitingimuste efektiivne ärakasutamine riigihankel.
2.2.6. Komisjon on Otsuses 2 märkinud, et ühispakkujatel peavad kvalifikatsiooni kontrollimise ajahetkel olema olemas kõik hankelepingu täitmiseks vajalikud tegevusload, sõltumata sellest, kas hankija on selle tegevusloa esitamist nõudnud. Vastavalt RHS § 41 lg-le 3 on hankijal õigus ühispakkujatel tegevusloa olemasolu kontrollida erinevate avalike registrite kaudu. Kaebaja lisab siinkohal märkusena, et Wesico Projectil Loa 2 olemasolu ei nähtu ka antud kaebuse esitamiseni Maanteeameti kodulehel avaldatavast teehoiutööde tegevuslubade nimekirjast (leitav veebiaadressil http://www.mnt.ee/atp/index.php?id=594). Asja läbivaatamisel Vaidlustuskomisjonis 12. mail 2010 ei olnud hankijale antud piisavalt aega ametlike järelepärimiste tegemiseks Maanteeametile ning pakkujale (Arco Ehitus ja Wesico Project) ja tema alltöövõtjale (Baltifalt AS), kuna Lemminkäineni poolt esitati vaidlustuse täiendus 11. mai 2010 pärastlõunal ning Vaidlustuskomisjon oma istungit edasi ei lükanud ning seetõttu jäi Loa 2 olemasolu Vaidlustuskomisjoni istungil tuvastamata.
2.2.7. Ülalmärgitust nähtub, et Otsuse 1 kehtetuks tunnistamine osas, millega hankija kvalifitseeris ühispakkujad on õigusvastane. Seega ei ole põhjendatud ka ühispakkujate edasise osalemise piiramine hankemenetluses ning Otsuse 1 kehtetuks tunnistamine osas, milles hankija tunnistas Arco Ehituse ja Wesico Projecti pakkumuse vastavaks ning edukaks hanke Osas 2.
Käesolev kaebus koos lisadega on allakirjutanu poolt digitaalallkirjastatuna edastatud Tallinna Halduskohtule elektrooniliselt (tlnhktallinn.menetlus@kohus.ee).
Eeltoodust tulenevalt ja juhindudes HKMS § 6 lg 1 p 1, § 26 lg 1 p-st 1 ja § 92 lg-st 1 ning RHS §-st 1, § 39 lg-st 1 ja § 41 lg-st 3 ning HMS §-st 6
p a l u n:
Tühistada täies ulatuses Riigihangete Ameti juures asuva vaidlustuskomisjoni 18. mai 2010.a otsus vaidlustuses nr 76-10/117001 ulatuses, milles vaidlustuskomisjon tunnistas kehtetuks OÜ Loo Vesi 16. aprilli 2010.a otsuse punktide 6.1, 6.2 ja 15.2 osas, millega kvalifitseeriti ühispakkujad Arco Ehitus OÜ ja Wesico Project OÜ ning milles tunnistati ühispakkujate Arco Ehitus OÜ ja Wesico Project OÜ pakkumus Osas 2 (Iru) vastavaks ja edukaks.
Mõista Riigihangete Ameti juures asuvalt vaidlustuskomisjonilt kaebaja OÜ Loo Vesi kasuks välja kaebuse esitaja poolt kantud menetluskulud.
Riigihanke nr 117001 hanketeade (8 lehel);
Teehoiutööde tegevusluba nr N09049m (1 lehel);
OÜ Loo Vesi juhataja 16. aprilli 2010.a. otsus nr 6/2010 (3 lehel); Riigihangete Ameti juures asuva vaidlustuskomisjoni 18. mai 2010.a otsus vaidlustuses nr 76-10/117001 (9 lehel).
[1] Riigikohtu halduskolleegiumi 09. juuni 2009.a kohtuotsuse (haldusasjas nr 3-3-1-13-09) punkt 5.


Erahuvikooli toetuse andmise kord – Riigi Teataja
Erahuvikooli toetuse andmise kord - sisukord
§ 2 Toetuse maksmise korraldamine ja arvestuse pidamine
§ 5 Toetuse kasutamine
§ 8 Finantseerimislepingu sõlmimine
§ 9 Toetuse saaja kohustused
§ 10 Finantseerimislepingu lõpetamine ja toetuse tagasinõudmine
§ 11 Toetuse tagasimaksmine
§ 12 Toetuse vormide kehtestamine
RT IV, 20.06.2019, 7
Vastu võetud 13.06.2019 nr 13


§ 91 Vee erikasutusloa taotluse ja andmise ning ajutise vee erikasutusloa andmise avalikustamine
§ 382 Veemajanduskava avalikustamine ja kooskõlastamine
7 VASTUTUS JA JÄRELEVALVE VEESEADUSE RIKKUMISE EEST
§ 39 Vastutus veeseaduse rikkumise eest
§ 392 Juriidilise isiku vastutus veeseaduse rikkumise eest
§ 393 Haldusõiguserikkumise protokolli koostamine
¿(6) Vee erikasutusloa andmisel arvestatakse vee kasutamise võimalust ühisveevärgist ning reovee puhastamise võimalust ja heitvee ärajuhtimise võimalust ühiskanalisatsiooni kaudu. Kui kasutatud veevaru ei ole piisav, tagatakse esmajärjekorras elanike ning tervishoiu-, hoolekande-, õppe- ja kasvatusasutuste ning toiduainet��östuse joogiveevajadus.
§ 91. Vee erikasutusloa taotluse ja andmise ning ajutise vee erikasutusloa andmise avalikustamine
(2) Vee erikasutusloa andja teatab taotluse esitaja kulul ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded vee erikasutusloa andmisest seitsme päeva jooksul pärast vee erikasutusloa andmist. Vee erikasutusloa andmise teadaanne peab sisaldama käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-3 nimetatud andmeid.
(7) Ajutise vee erikasutusloa andmine avalikustatakse ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(8) Saasteainete viimisel veekogusse, pinnasesse või põhjavette tuleb tasuda saastetasu seaduse ( RT I 1999, 24, 361; 54, 583; 95, 843) kohast saastetasu.
(6) Maavanema käesoleva paragrahvi lõike 5 kohased korraldused jõustuvad ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded avaldamise päeval.
(9) Veekogude kasutamist lennunduses reguleerib lennundusseadus ( RT I 1999, 26, 376).
(5) Sõnniku hoidmine põllul aunas on lubatud kuni 2005. aasta 1. jaanuarini vaid mahus, mis ei ületa ühe vegetatsiooniperioodi kasutuskogust. Pärast nimetatud kuupäeva sõnnikut põllul aunas hoida ei tohi. Sõnnikuaun on põllul käesoleva seaduse § 26 1 lõike 1 alusel kehtestatud nõuete kohaselt hoitav sõnnikukogum.
(11) Nitraaditundliku ala kaitse-eeskirjaga sätestatud kitsenduste kompenseerimiseks vähendatakse maamaksuseaduse ( RT I 1993, 24, 428; 1996, 41, 797; 89, 1589; 1997, 82, 1398; 1999, 27, 381; 95, 840; 2000, 95, 612) § 4 lõike 2 alusel maamaksu määra.
(7) Ohtlike ainete tööstusettevõtetest või ohtlikke aineid kasutavatest muudest ettevõtetest ühiskanalisatsiooni juhtimise tingimused peavad vastama käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatule ja need määratakse vee-ettevõtja ja kliendi vahelise ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse ( RT I 1999, 25, 363; 2000, 39, 238; 102, 670) kohase lepinguga (edaspidi leping).
(2) Põhjaveehaarde sanitaarkaitsealal laiusega kas üle 30 m või üle 50 m rakendatakse ranna ja kalda kaitse seadusega ( RT I 1995, 31, 382) ranna ja kalda kasutamiseks sätestatud kitsendusi.
(3) Veemajanduskava eesmärk on säästva arengu ja võimalikult loodusliku veeklassi tagamine ning mere-, pinna- ja põhjaveekvaliteedi, hulga ja re¿iimi (edaspidi vee seisund ) hoidmine inimtegevusest võimalikult rikkumatuna, täites vee kasutamise ja kaitse eripärast tingitud kvaliteedinõudeid.
(9) Veemajanduskava avaliku väljapaneku ja arutelu tulemuste alusel teeb Keskkonnaministeerium veemajanduskavas vajalikud parandused ja täiendused.
7. peatükk VASTUTUS JA JÄRELEVALVE VEESEADUSE RIKKUMISE EEST
(1) Vee võtmise või heitvee või saasteainete veekogusse või pinnasesse juhtimise eest juriidilise isiku poolt vee erikasutusloata, kui see luba oli nõutav - määratakse rahatrahv kuni 50 000 krooni.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1-3 nimetatud haldusõiguserikkumise asjades on asja arutamise ja karistuse määramise õigus maa- või linnakohtul.
(5) Keskkonnainspektsiooni peadirektoril on õigus käesoleva paragrahvi lõigetes 1-3 nimetatud õiguserikkumise asjades määrata rahatrahvi kuni 10 000 krooni. Sellest suuremat rahatrahvi võib kohaldada ainult halduskohus.
(7) Juriidilise isiku õiguserikkumise asja menetlus toimub käesoleva seaduse §-des 39'2, 39'3 ja haldusõiguserikkumiste seadustikus ( RT 1992, 29, 396; RT I 1995, 76-78, 1345; 83, 1441; 1996, 3, 56 ja 57) ettenähtud korras.
(1) Käesoleva seaduse §-s 39.2 sätestatud haldusõiguserikkumiste kohta võib protokolli koostada õigusaktiga sätestatud korras volitatud järelevalvetöötaja.
5) viide käesoleva seaduse § 39'2 lõikele, mida rikuti ja mis näeb ette vastutuse selle õiguserikkumise eest;
(2) Järelevalvet vee terviseohutuse üle teostab Tervisekaitseinspektsioon vastavalt rahvatervise seadusele ( RT I 1995, 57, 978; 1996, 3, 56; 49, 953; 1997, 37/38, 569; 1999, 30, 415; 88, 804) ja toiduseadusele ( RT I 1999, 30, 415; 58, 608) ning Veterinaar- ja Toiduamet vastavalt toiduseadusele.
(3) Käesoleva seaduse § 263 lõikes 7 sätestatud nõue tuleb täita alates 2002. aasta 1. aprillist.


M. Lüdigi nimelise Vändra Muusikakooli põhimäärus – Riigi Teataja
M. Lüdigi nimelise Vändra Muusikakooli põhimäärus
M. Lüdigi nimelise Vändra Muusikakooli põhimäärus - sisukord
§ 14 Kooli õppekava sisu
3 Kooli vastuvõtmine, õpperühmade moodustamine ja koolist väljaarvamine
§ 23 Õppurite hindamine
2 Õppealajuhataja
§ 27 Õppealajuhataja pädevus ja ülesanded
3 Õppenõukogu
§ 28 Kooli õppenõukogu
§ 29 Õppenõukogu pädevus ja ülesanded
§ 30 Õppenõukogu töökord
§ 31 Kooli hoolekogu
§ 32 Hoolekogu moodustamine ja esimehe valimine
§ 33 Hoolekogu ülesanded
§ 34 Hoolekogu töökord
§ 35 Koolitöötajad
§ 36 Õppurite õigused ja kohustused
7 Kooli vara ja finantseerimine
§ 37 Kooli vara
§ 38 Kooli finantseerimine
§ 42 Põhimääruse muutmise ja kinnitamise kord
RT IV, 29.05.2018, 12
Vastu võetud 22.05.2018 nr 23
Määrus antakse huvikooli seaduse § 7 lõike 2 ja Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu 21. veebruari 2018 määruse nr 6 „Pädevuse delegeerimine“ § 3 lõike 1 punkti 1 alusel.
Kooli ametlik nimi on M. Lüdigi nimeline Vändra Muusikakool, lühendatult Vändra Muusikakool (edaspidi kool).
Kool asub Vana 61, Vändra alev, Põhja-Pärnumaa vald, Pärnu maakond, sihtnumber 87701.
(1) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, kehtivatest õigusaktidest, huvikooli seadusest, huviharidusstandardist, huviala riiklikest raamõppekavadest, Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu (edaspidi volikogu) ja Põhja-Pärnumaa Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
(2) Kool on Põhja-Pärnumaa Vallavalitsuse (edaspidi ametiasutus) hallatav asutus, mille asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab volikogu.
(3) Kool on huvikoolina tegutsev muusika- ja kunstikool.
(4) Kool tegutseb haridus- ja teadusministri antud koolitusloa alusel, mis on registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis. Koolitusloa taotleb huvikooli seaduses sätestatud korras ametiasutus.
(2) Koolil on Põhja-Pärnumaa valla (edaspidi vald) eelarves alaeelarve.
(3) Koolil on kodulehekülg.
(1) Asjaajamine koolis toimub lähtuvalt volikogu ja vallavalitsuse kehtestatud õigusaktidest ja kooli direktori käskkirjaga kehtestatud asjaajamiskorrast.
(2) Sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab kooli direktor käskkirjaga, kooskõlastades selle eelnevalt ametiasutusega.
Kooli tegevusega seotud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid,
arvestades huvikooli seaduses ja selle alusel antud õigusaktides märgitud erisusi.
(1) Kooli tegevuse eesmärk on anda riiklikust huvihariduse raamõppekavast lähtuvalt muusikalist ja kunstialast põhiharidust ja valmistada õppureid ette professionaalse muusika- ja kunstihariduse õppeks.
(2) Vastavalt vajadusele ja võimalustele võib kool anda täiskasvanutele vabahariduslikku muusika- ja kunstiharidust.
(3) Arendada kontserttegevust, rentida muusikainstrumente, korraldada seminare ja kursusi, näitusi ja osutada muid tasulisi teenuseid.
(1) Kooli teeninduspiirkond on Põhja-Pärnumaa vald. Kool võimaldab muusika- ja kunstihariduse omandamist eelkõige Eesti rahvastikuregistri andmetel vallas elavatele lastele.
(2) Rahvastikuregistri andmetel väljastpoolt teeninduspiirkonda võetakse õpilasi kooli tingimusel, kui lapse elukohajärgne omavalitsus osaleb huvihariduse kulude katmisel tasudes õpilaskoha maksumuse täies ulatuses või õppuri seaduslik esindaja on nõus katma kogu õpilaskoha maksumuse. Juhul, kui kulude katmisel osaleb teine omavalitsusüksus, peab huviharidusega seotud kulude katmiseks olema vallal vastava omavalitsusüksusega sõlmitud leping või teine omavalitsusüksus on väljastanud garantiikirja õpilaskoha maksumuse tasumiseks.
1) laste ja noorte loomevõime avastamine ja kavakindel arendamine muusika ja kujutava kunsti valdkonnas;
3) kooli töötajatele tööalaste koolituste korraldamine ja neile tingimuste loomine oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste täiendamiseks;
4) täiskasvanute vabaharidusliku koolitusega tegelemisel õppijatele sobivas vormis õppe, seminaride ja kursuste korraldamine.
(1) Muusikahariduse andmine toimub muusikaosakonnas järgmiste õppeastmete kaupa:
1) ettevalmistusklass 1-2 aastat;
2) kooli noorem aste I – IV klass;
3) kooli vanem aste V – VII klass;
4) lisa-aastad 1-2 aastat;
5) üldkultuuriline õpe 1.-7. klass;
6) täiskasvanuõpe.
(2) Muusikaosakonna õppeastmete tegevus on organiseeritud huvialaliikide kaupa:
5) laulmine;
6) löökriistad;
7) lisahuvialad ( nt koorijuhtimine, improvisatsioon).
(3) Kunstihariduse andmine toimub kunstiosakonnas järgmiste õppeastmete kaupa:
2) kooli aste I – IV klass;
3) lisa-aastad 1-2 aastat;
4) täiskasvanuõpe.
(4) Kunstiosakonna õppeastmete tegevus on organiseeritud huvialaliikide kaupa:
1) maalimine;
2) joonistamine;
3) vormiõpetus;
4) kunstiajalugu;
5) lisahuvialad (nt. keraamika).
(5) Õppeastmete ülesanded:
1) ettevalmistusklassis valmistatakse õpilasi ette õpinguteks muusikaosakonna kooli astmes ning selgitatakse välja õpilase võimed ja sobivus valitud instrumendi õppeks. Ettevalmistusklassi läbinud õpilane ei saa automaatselt jätkata õpinguid muusikaosakonna kooli astmes, kui tal puuduvad vastavad erialased võimed või sobivus;
2) muusikaosakonna kooli nooremas astmes antakse esmased teadmised ja oskused instrumendiõppes ja teoreetilistes ainetes. Muusikaosakonna kooli noorema astme edukalt läbinud õpilased jätkavad automaatselt õpinguid vanemas astmes. Lapsevanema avalduse ja õppenõukogu soovituse põhjal võib õpilane jätkata üldkultuurilises õppes;
3) muusikaosakonna kooli vanemas astmes saavutatakse pillimängus ja üldainetes tase, mis vastab riikliku huvihariduse raamõppekavas kehtestatud lõpueksamite nõuetele;
4) täiskasvanute õppes võimaldatakse soovijatel individuaalse õppekava alusel saada instrumendi ja teoreetiliste ainete õpet;
5) kunstiosakonna ettevalmistusklassis valmistatakse õpilasi ette õpinguteks kunstiosakonna kooli astmes;
6) kunstiosakonna kooli astmes antakse üldteadmisi põhiainetes ja arendatakse käelisi oskusi ning luuakse võimalused edaspidisteks kunstiõpinguteks;
7) täiskasvanute õppes võimaldatakse soovijatel individuaalse õppekava alusel saada kunstialaste ainete õpet.
(6) Kooli osakond võib oma tööd läbi viia Põhja-Pärnumaa hallatavates asutustes (filiaalina).
(1) Õpe koolis toimub õppuri tööst alus-, põhi- või keskharidust pakkuvate õppeasutuste õppetegevuse vabal ajal.
§ 14. Kooli õppekava sisu
(1) Huviala riiklikust raamõppekavast lähtuvalt koostab kool muusikalise ja kunstialase hariduse andmiseks õppekava.
3. jagu Kooli vastuvõtmine, õpperühmade moodustamine ja koolist väljaarvamine
(1) Muusika– ja kunstialase hariduse õppekava alusel muusika- või kunstihariduse omandamiseks on kooli vastuvõtmise aluseks lapse seadusliku esindaja (lapsevanem või eestkostja) avaldus.
(2) Rahvastikuregistri andmetel väljaspool kooli teeniduspiirkonda elav õppida soovija peab esitama lisaks vastava omavalitsuse garantiikirja õpilaskoha maksumuse tasumise kohta täies ulatuses kogu õppija koolis õppimise aja vältel, kui nimetatud omavalitsusega ei ole sõlmitud lepingut huvihariduse kulude katmise kohta või sõlmitud lepingu kehtivusperiood ei kata kogu õppija eeldatavat õppimise aega. Garantiikirja puudumine võib olla aluseks kooli mitte vastuvõtmisel, kui õppuri seaduslik esindaja ei nõustu katma kogu õpilaskoha maksumust ise. Nõusolek antakse kooli vastuvõtmiseks esitataval avaldusel.
(3) Täiskasvanud tasuvad koha maksumuse täies mahus ise.
(4) Ettevalmistusklassi võetakse õppur vastu ilma katseteta.
(5) Kooli noorema astme 1. klassi võetakse õppur vastu ettevalmistusklassi eduka läbimise või sisseastumiskatsete alusel. Sisseastumiskatsete nõuded sätestatakse kooli õppekavas ning katsete hindamine kooli õpilaste hindamise korras. Otsuse õppuri kooli vastuvõtmiseks teeb õppenõukogu.
(6) Kooli noorema astme 2.-4. klassi ja vanema astme 5.-7. klassi võetakse õppur, kes mõnes muus huvikooli riikliku õppekava alusel on läbinud eelnevad klassid. Selleks peab õppuri seaduslik esindaja lisaks avaldusele esitama ka huvikooli tunnistuse ja eriala individuaalplaani koopia.
(7) Lisa-aasta õppesse võetakse õppur, kes on huvikooli eelnevalt lõpetanud, kuid õppur soovib õpet jätkata.
(8) Õppuri kooli vastuvõtmise vormistab direktor käskkirjaga.
(1) Pilli- ja vokaalõpet antakse üldjuhul individuaaltundidena.
(2) Õpperühmad moodustatakse klasside kaupa, võimalusel lähtuvalt õppurite vanusest ja tasemest. Õpperühmad moodustatakse muusikaloo õppeaines, solfedžos, koosmusitseerimises ja kunstialastes tundides.
(2) Kooli lõpetamist tõendab lõpudokument, milles kajastatakse kooli õppimise aeg ja läbitud õppeainete loend.
(1) Õppur arvatakse õppurite nimekirjast välja:
(2) Õppuri võib koolist välja arvata:
1) kui õppur ei ole õppeaasta jooksul osalenud õppetöös enam kui pooltes tundides;
4) kui väljapool kooli teeninduspiirkonda elava õppija rahvastikuregistrijärgne omavalitsus ei tasu õpilaskoha maksumust omavalitsuses elavate õpilaste eest täies ulatuses ja lapsevanem ei anna kirjalikku nõusolekut õpilaskoha maksumuse tasumiseks;
(3) Õppuri koolist väljaarvamise otsustab õppenõukogu.
(4) Õppuri kooli nimekirjast väljaarvamise vormistab direktor käskkirjaga.
(2) Õppeperioodi arvestusühikud on õppetund ja poolaasta.
(3) Õppeperiood jaguneb kaheks poolaastaks.
(4) Õppeveerandite vahel on õppevaheajad.
(6) Erandkorras õppepäeva(de) üleviimise kinnitab vallavalitsus direktori ettepanekul.
(7) Õppetunni pikkus on 45 minutit.
§ 23. Õppurite hindamine
1) teeb kooli kasuks tehinguid ulatuses, mis on vajalikud huvikooli, selle alusel antud õigusaktide või põhimääruses ja direktori töölepingus sätestatud ülesannete täitmiseks;
5) kinnitab kooli asjaajamiskorra ja õpilaste kodukorra, töökorralduse reeglid ja muud töökorraldusdokumendid;
6) kinnitab kooli õppekava ja selle muudatused või tunnistab õppekava kehtetuks ning tagab selle kajastamise Eesti Hariduse Infosüsteemis;
7) koostab kooli eelarveprojekti ning esitab selle hoolekogule arvamuse avaldamiseks ja volikogule kinnitamiseks;
9) lahendab muid huvikooli seadusega, kooli põhimäärusega, tööülesannete ja töölepinguga tema pädevusse antud küsimusi;
10) kooli tegevuse koordineerimiseks ja korraldamiseks annab direktor seaduses ja kooli põhimääruses sätestatud pädevuse piires käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi;
(1) Kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutatakse välja avalik konkurss. Konkursi direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab välja ja korraldab ametiasutus.
(2) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi tingimused ja korra, direktorile esitatavad kvalifikatsiooninõuded, sealhulgas ka vajalike erialateadmiste taseme, kehtestab vallavalitsus.
(3) Töölepingu kooli direktoriga sõlmib, muudab, peatab ning ütleb üles Põhja-Pärnumaa vallavanem või tema volitatud isik.
(1) Direktorit asendab direktori puhkusel või töölähetuses olemise ajal, haigestumise või vabastamise korral kõigi õiguste ja kohustustega õppealajuhataja või tema äraolekul isik, kellele on töölepingu või asutuse juhi käskkirjaga tehtud ülesandeks direktori ülesannete täitmine.
(2) Direktor määrab isiku, kes asendab direktorit ka juhul, kui direktor ja õppealajuhataja on samal ajal ära.
2. jagu Õppealajuhataja
§ 27. Õppealajuhataja pädevus ja ülesanded
(1) Koolis võib olla rakendatud õppealajuhataja (direktori asetäitja õppealal) ametikoht
(2) Õppealajuhataja:
1) osaleb kooli õppekava, tunnijaotusplaani ja õppekorraldust puudutavate dokumentide ettevalmistamisel;
2) koostab ja kooskõlastab tunniplaanid;
3) korraldab õppetööd;
4) kontrollib õppetunde ja õppetööga seotud dokumentide täitmist ja kasutamist;
5) võtab osa õppetulemuste ja õpilaste arengu hindamisest;
6) lahendab õppeprotsessis tekkinud lahkarvamusi;
7) teeb kokkuvõtteid õppetulemuste kohta.
3. jagu Õppenõukogu
§ 28. Kooli õppenõukogu
§ 29. Õppenõukogu pädevus ja ülesanded
(1) Kooli õppenõukogu ülesanne on õppetegevuse analüüsimine ja hindamine ning selle
juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
§ 30. Õppenõukogu töökord
(2) Õppenõukogu koosolekud peavad toimuma vähemalt üks kord poolaastas.
(5) Päevakorras märgitud otsuseid võtab õppenõukogu vastu hääletamise teel. Otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab rohkem koosolekul viibivatest liikmetest kui vastu.
(6) Õppenõukogu koosolekud protokollitakse. Protokolli koostamiseks nimetatakse koosoleku protokollija õppeaasta esimesel õppenõukogu koosolekul. Koosoleku protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
4. jagu Hoolekogu
§ 31. Kooli hoolekogu
§ 32. Hoolekogu moodustamine ja esimehe valimine
(1) Hoolekogus on kuni üheksa liiget.
(2) Hoolekogu koosseisu kuuluvad vallavalitsuse ja õpilaste esindaja, kaks õpetajat ning viis lastevanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajat. Õpetajate esindajad valitakse õppenõukogu koosolekul, lastevanemate esindajad lastevanemate üldkoosolekul ja õpilaste esindaja valitakse vanemate klasside (V – VII) õpilaste poolt.
(3) Hoolekogu koosseisu kinnitab kooli direktori taotluse alusel vallavalitsus.
(4) Hoolekogu esimese koosoleku pärast hoolekogu kinnitamist kutsub kokku direktor. Hoolekogu esimesel koosolekul valitakse hoolekogu töö korraldamiseks hoolekogu esimees.
(5) Hoolekogu esimees valitakse salajasel hääletamisel poolthäälte enamusega. Esimehe kanditaadi võib üles seada iga hoolekogu liige. Esimehe kandidaadiks seadmiseks peab kandidaat andma suulise nõusoleku, mis protokollitakse.
§ 33. Hoolekogu ülesanded
1) teeb vajadusel ametiasutusele ettepaneku järelevalve teostamiseks kooli tegevuse üle;
2) kuulab ära kooli direktori aruande kooli tegevuse ja eelarve täitmise kohta ning annab omapoolse hinnangu;
6) teeb ettepanekuid kooli tasuliste teenuste ja huvihariduse andmisel lastevanemate poolt kaetavate osalustasu kehtestamise ja selle suuruse kohta;
(2) Hoolekogu teeb üksikküsimustes otsuseid.
§ 34. Hoolekogu töökord
(3) Hoolekogu kokkukutsumisest tuleb hoolekogu liikmeid teavitada vähemalt viis päeva enne koosoleku toimumist. Koos kutsega edastatakse hoolekogu liikmetele ka koosoleku päevakord.
(4) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa vähemalt pooled hoolekogu liikmetest. Kui koosolekule kogunenud liikmete arv on alla poole liikmetest, kutsutakse hoolekogu koosolek uuesti kokku esimesel võimalusel.
(7) Hoolekogu võtab otsuseid vastu hääletamise teel. Otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab hääletab rohkem koosolekul viibivatest liikmetest kui vastu. Hoolekogu vastuvõetud otsused märgitakse hoolekogu protokollis. Hoolekogu otsused on kooli juhtkonnale täitmiseks.
(8) Hoolekogu koosolekud protokollitakse. Protokolli koostamiseks nimetatakse õppeaasta algul protokollija. Protokoll peab vastama asjaajamise korraldamist reguleerivatele õigusaktidele. Protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja ja protokollija.
§ 35. Koolitöötajad
(1) Koolitöötajad on pedagoogid (direktor, õppealajuhataja, õpetaja, kontsertmeister, illustraator) ja kooli teenindav personal.
(2) Koolitöötajate konkreetsed tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse iga töötaja töölepingus ja tööülesannete kirjelduses.
(3) Töökorralduslikud kohustused, õigused ja vastutus sätestatakse direktori kehtestatud töökorralduse reeglites.
§ 36. Õppurite õigused ja kohustused
1) tutvuda enne kooli õppima asumist ja õppimise ajal kooli õppekava, põhimääruse ning
kodukorraga;
7. peatükk Kooli vara ja finantseerimine
§ 37. Kooli vara
§ 38. Kooli finantseerimine
(1) Kooli finantseeritakse vallaeelarvest ja muudest allikatest saadud vahenditest.
4) teistelt omavalitsustelt laekuvad rahalised vahendid;
5) projektidest;
6) annetustest;
7) osutatud tasulistest teenustest.
(3) Koolil on õigus osutada tasulisi teenuseid, mille hinnad kehtestab vallavalitsus.
(4) Õppetasu suuruse kinnitab vallavalitsus.
(5) Kooli finantstegevust juhib koostöös kooli hoolekoguga kooli direktor. Kooli raamatupidamist peetakse tsentraalselt ametiasutuse raamatupidamises.
(3) Kooli finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib volikogu revisjonikomisjon ja Riigikontroll.
(1) Kooli ümberkorraldamise, ümberkujundamise ja tegevuse lõpetamise otsustab volikogu ja korraldab vallavalitsus seadusandluses ettenähtud korras.
(2) Kooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tema tegevuse lõpetamine võib toimuda ainult pärast õppeperioodi lõppu.
(3) Kooli ümberkorraldamise ja ümberkujundamise ning tegevuse lõpetamise otsusest teatakse kirjalikult lapsevanematele, koolitöötajatele ning Eesti Hariduse Infosüsteemi (EHIS) volitatud töötlejale vähemalt neli kuud enne kooli õppeperioodi lõppu.
(4) Kooli ümberkorraldamisel või tegevuse lõpetamisel tehakse EHISes vastavad muudatused kahe kuu jooksul otsuse teatavaks tegemisest arvates.
§ 42. Põhimääruse muutmise ja kinnitamise kord


„Maareformi seaduse” § 31 lõikes 2 nimetatud maa ajutiseks kasutamiseks andmise kord – Riigi Teataja
„Maareformi seaduse” § 31 lõikes 2 nimetatud maa ajutiseks kasutamiseks andmise kord
„Maareformi seaduse” § 31 lõikes 2 nimetatud maa ajutiseks kasutamiseks andmise kord - sisukord
§ 2 Maa ajutiseks kasutamiseks andmise korraldaja
§ 4 Korraldaja toimingud
§ 5 Maa ajutiseks kasutamiseks andmise otsustamine
§ 6 Maa ajutise kasutamise lepingu sisu ja kehtivus
§ 7 Maa ajutise kasutamise lepingu sõlmimine
§ 8 Määruse kehtivus
RT I, 09.01.2014, 14
Vastu võetud 06.06.2007 nr 169
RT I 2007, 40, 293
jõustumine 16.06.2007
27.05.2010 RT I 2010, 23, 114 31.05.2010
Määrus kehtestatakse „Maareformi seaduse muutmise seaduse” § 24 alusel.
(1) Käesolev määrus reguleerib „Maareformi seaduse” § 31 lõikes 2 nimetatud maa ajutiseks kasutamiseks andmise:
1) kui see maa asub „Looduskaitseseaduse” § 4 lõike 1 punktis 1, 2, 4 või 5 sätestatud kaitstaval loodusobjektil ning sellel asub keskkonnaregistrisse kantud poollooduslik kooslus, mille hooldamise kohustuse näeb ette ala kaitsekord või
2) kui maa asub põllumassiivil, mille kohta on andmed kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse.
(2) Käesoleva määruse alusel maa ajutiseks kasutamiseks sõlmitud leping ei anna eelist maa omandiõiguse küsimuse otsustamisel.
§ 2. Maa ajutiseks kasutamiseks andmise korraldaja
Maa ajutiseks kasutamiseks andmist korraldab maavanem või tema poolt volitatud isik (edaspidi korraldaja).
(1) Taotlus maa ajutiseks kasutamiseks saamiseks tuleb esitada koos taotletava maa asukohta kajastava plaaniga maa ajutiseks kasutamiseks andmise korraldajale.
1) füüsilise isiku puhul – ees- ja perekonnanimi, isikukood, elukoht, postiaadress ning andmed ajutiseks kasutamiseks taotletava maa kohta (vähemalt asukoht ja maatüki suurus);
2) juriidilise isiku puhul – nimi, äriregistri registrikood, asukoht, postiaadress, andmed juriidilist isikut esindama volitatud isiku kohta ning andmed ajutiseks kasutamiseks taotletava maa kohta (vähemalt asukoht ja maatüki suurus);
3) andmed selle kohta, kas maad soovitakse kasutada käesoleva määruse § 1 lõike 1 punkti 1 või 2 alusel;
4) andmed taotletaval maal kasvatatavate põllumajanduskultuuride kohta.
(3) Kui isik on taotletavat maad varem õiguslikul alusel kasutanud, esitab ta lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud andmetele ja dokumentidele ka taotletava maa varasemat kasutusõigust tõendavad dokumendid.
§ 4. Korraldaja toimingud
(1) Taotluse saamisel korraldaja:
1) registreerib taotluse;
2) kontrollib maa vastavust käesoleva määruse § 1 punktis 1 või 2 sätestatud tingimustele;
3) selgitab välja, kas taotletava maa kohta on esitatud maa erastamise või õigusvastaselt võõrandatud maa tagastamise avaldusi ning kas nimetatud avalduste kohta on vastu võetud maa erastamise või maa tagastamise otsus;
4) selgitab välja, kas taotletav maa on kohaliku omavalitsuse poolt „Maareformi seaduse” § 233 alusel välja selgitatud vaba põllumajandusmaana.
(2) Korraldaja selgitab välja maa ajutiseks kasutamiseks andmise olulised tingimused, pöördudes vajadusel teiste asutuste või isikute poole ning nõudes maa ajutiseks kasutamiseks andmise seisukohast tähtsust omavaid täiendavaid dokumente. Asutus või isik, kelle poole pöördutakse, on kohustatud vastama 15 päeva jooksul vastava pöördumise saamisest arvates.
(3) Maad ei saa käesoleva määruse alusel ajutiseks kasutamiseks anda, kui:
1) taotletava maa kohta on esitatud maa erastamise või õigusvastaselt võõrandatud maa tagastamise taotlus ning taotlus on lahendamata;
2) taotletav maa on kohaliku omavalitsuse poolt „Maareformi seaduse” § 233 alusel välja selgitatud vaba põllumajandusmaana;
3) maa ajutise kasutamise eesmärgiks on pikaajaliste põllumajanduskultuuride kasvatamine.
(4) Korraldajal on õigus käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 1 nimetatud taotlusega hõlmatud maad koormata maa ajutiseks kasutamiseks andmise lepinguga, kui maa erastamise õigust omav isik või õigusvastaselt võõrandatud maa tagastamise õigustatud subjekt annab selleks kirjaliku nõusoleku.
(5) Ajutiseks kasutamiseks sobiva maa piirid kannab korraldaja Maa-ameti poolt kasutamiseks antud vastavasse kaardirakendusse ja koostab asendiplaani, mille mõõtkava on 1:10 000 või suurem ning millele on märgitud maaüksusele kaardirakenduses antud numberkood.
[RT I 2010, 23, 114 - jõust. 31.05.2010]
§ 5. Maa ajutiseks kasutamiseks andmise otsustamine
(1) Kui maa ajutiseks kasutamiseks on esitanud taotluse mitu isikut, eelistatakse isikut, kes on seda maad varem õiguslikul alusel kasutanud. Kui maad on varem õiguslikul alusel kasutanud mitu taotlejat, eelistatakse isikut, kes maad viimati kasutas. Kui maad varem õiguslikul alusel kasutanud isik ei ole esitanud taotlust maa ajutiseks kasutamiseks, eelistatakse isikut, kelle taotlus on registreeritud esimesena.
(2) Kui maa ajutiseks kasutamiseks esitatakse taotlus nii käesoleva määruse § 1 lõike 1 punkti 1 kui ka punkti 2 alusel, ei otsustata maa ajutiseks kasutamiseks andmist enne, kui taotleja määrab, kas ta soovib maad kasutada § 1 lõike 1 punkti 1 või 2 alusel.
(3) Korraldaja võtab esitatud dokumentide ja täiendavalt kogutud andmete alusel vastu otsuse, milles peavad olema märgitud vähemalt:
1) maa asukoht;
2) maa pindala;
3) maa ajutise kasutamise tähtaeg, mis ei tohi ületada käesoleva määruse § 6 lõikes 2 sätestatud tähtaega;
4) eesmärk, milleks maa antakse ajutiseks kasutamiseks;
5) maa ajutiseks kasutamiseks andmise lepingu muud tingimused ja sanktsioonid lepingu mittekohase täitmise korral;
6) ajutiseks kasutamiseks antaval maal lasuvad kitsendused (kaitseala valitseja või Muinsuskaitseameti fikseeritud, kaitsekorrast või kaitsekorralduskavast tulenevad piirangud);
7) kohustus sõlmida maa ajutise kasutamise leping hiljemalt ühe kuu jooksul korraldaja poolt maa ajutiseks kasutamiseks andmise otsuse teatavaks tegemise päevast arvates. Kui maa ajutiseks kasutamiseks saamise õigust omav isik mõjuva põhjuseta ei sõlmi maa ajutiseks kasutamiseks saamise lepingut tähtaegselt, kaotab maa ajutiseks kasutamiseks saamise õigust omav isik maa ajutiseks kasutamiseks saamiseks lepingu sõlmimise õiguse.
(4) Maa ajutiseks kasutamiseks andmise otsuse lahutamatuks lisaks on maa asendiplaan.
(5) Korraldaja esitab otsuse koopia koos lisaga taotluse esitanud isikule allkirja vastu 10 päeva jooksul, arvates otsuse vastuvõtmisest. Otsuse võib saata ka tähtkirjaga sama tähtaja jooksul.
§ 6. Maa ajutise kasutamise lepingu sisu ja kehtivus
(1) Maa ajutise kasutamise leping peab sisaldama maa ajutiseks kasutamiseks saaja kohustust:
1) tasuda maamaks;
2) mitte anda maad rendile;
3) kasutada maad sihtotstarbeliselt;
4) mitte püstitada talle kasutada antud maale ehitisi ega rajada mitmeaastaseid istandikke;
5) järgida seadustest tulenevaid kitsendusi;
6) hoida korras sellel maal asuvad ning sellega seotud maaparandussüsteemid ja muud rajatised ning objektid, välja arvatud juhul, kui see on seadusega keelatud.
(2) Maa ajutise kasutamise leping sõlmitakse arvestusega, et lepingu lõppemise tähtpäev on hiljemalt 31. detsember 2017. a. Leping kehtib kuni lepingus märgitud tähtpäeva saabumiseni või maaomaniku kindlaksmääramiseni maareformi käigus. Lepingu kehtivuse tähtaja möödumisel on isikul õigus koristada saak pärast põllumassiivil kasvatatavate taimede kasvuperioodi lõppu.
(3) Maa ajutise kasutamise lepingu ennetähtaegne lõpetamine seoses maa omandiõiguse kindlaksmääramisega maareformi käigus võib toimuda pärast põllumassiivil kasvatatavate taimede kasvuperioodi lõppu. Maakasutajal on õigus saak koristada, kui maaomanikuga ei lepita kokku teisiti.
(4) Kui isik rikub maa ajutise kasutamise lepingu tingimusi, ei kasuta maad sihtotstarbeliselt või rikub käesoleva määruse § 1 lõike 1 punktis 2 sätestatud maa ajutisel kasutamisel head põllumajandustava, lõpetab korraldaja maa ajutise kasutamise lepingu.
(5) Maa ajutise kasutamise lepingu lahutamatuks lisaks on maa asendiplaan.
§ 7. Maa ajutise kasutamise lepingu sõlmimine
(1) Maa ajutise kasutamise lepingu sõlmib riigi nimel korraldaja lihtkirjalikus vormis ühe kuu jooksul alates käesoleva määruse § 5 lõike 3 alusel tehtud otsuse vastuvõtmisest.
(2) Korraldaja saadab maa ajutise kasutamise lepingu ja ajutiseks kasutamiseks antava maa asendiplaani koopia maa asukohajärgsele kohalikule omavalitsusele kümne päeva jooksul lepingu sõlmimise päevast arvates ning kannab sama tähtaja jooksul lepingu andmed vastavasse kaardirakendusse.
§ 8. Määruse kehtivus
[Kehtetu - RT I 2010, 23, 114 - jõust. 31.05.2010]


Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2000. a määruse nr 453 “Töölähetuse kulude hüvitiste ja päevaraha määrad ning nende maksmise tingimused ja kord” ning Vabariigi Valitsuse 28. märtsi 2001. a määruse nr 108 “Teenistuslähetuse kulude hüvitamise ja päevaraha maksmise tingimused, ulatus ja kord” muutmine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2000. a määruse nr 453 “Töölähetuse kulude hüvitiste ja päevaraha määrad ning nende maksmise tingimused ja kord” ning Vabariigi Valitsuse 28. märtsi 2001. a määruse nr 108 “Teenistuslähetuse kulude hüvitamise ja päevaraha maksmise tingimused, ulatus ja kord” muutmine
RT I 2006, 34, 264
Vastu võetud 14.07.2006 nr 163
Määrus kehtestatakse «Eesti Vabariigi töölepingu seaduse» § 51 lõike 4, «Avaliku teenistuse seaduse» § 40 lõike 1 ja § 43 lõike 3 ja «Palgaseaduse» § 27 lõike 3 alusel ning kooskõlas «Tulumaksuseaduse» § 13 lõike 3 punktiga 1, § 19 lõike 3 punktiga 10, § 31 lõike 1 punktiga 7 ja § 48 lõike 4 punktiga 4 ning «Sotsiaalmaksuseaduse» § 2 lõike 1 punktiga 7.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2000. a määruses nr 453 «Töölähetuse kulude hüvitiste ja päevaraha määrad ning nende maksmise tingimused ja kord» (RT I 2000, 102, 680; 2005, 40, 313) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 11 täiendatakse viienda lausega järgmises sõnastuses:
«Sõiduauto, mis ei ole lähetusse saatva isiku omanduses ega valduses, lähetuses kasutamise kulude hüvitamisel käesoleva määruse § 5 alusel hüvitatakse sõiduauto lähetuses kasutamisega otseselt seotud, täiendavalt tekkinud kulud, välja arvatud remondi- ja hoolduskulud.»;
2) paragrahvi 2 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
«Juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikme puhul loetakse töökohaks koht, kus juhtimis- või kontrollorgani liige oma ametiülesandeid harilikult täidab.»;
3) paragrahvi 6 lõiget 2 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
«Majutuskulude piirmäära arvestatakse iga ööpäeva kohta eraldi.»;
4) määrust täiendatakse paragrahviga 81 järgmises sõnastuses:
« § 81. «Tulumaksuseaduse» § 13 lõike 3 punktis 2 nimetatud sõiduauto lähetuses kasutamise kulud hüvitatakse käesoleva määruse või «Tulumaksuseaduse» § 13 lõike 3 punkti 2 alusel kehtestatud määruse alusel. Kulude hüvitamisel käesoleva määruse § 5 alusel hüvitatakse sõiduauto lähetuses kasutamisega otseselt seotud, täiendavalt tekkinud kulud, välja arvatud remondi- ja hoolduskulud. Kulud hüvitatakse kulu tõendava dokumendi alusel.»;
5) määrust täiendatakse paragrahvidega 122 ja 123 järgmises sõnastuses:
« § 122. Juhul kui töötajal on rohkem kui üks tööandja ning töötaja saadavad lähetusse mitu tööandjat samaaegselt, on töötaja kohustatud tööandjat teavitama teise tööandja tehtud lähetusse saatmise otsusest ning talle määratud päevarahast. Kui tööandjal on teave, et teine tööandja maksab töötajale päevaraha, puudub sellel tööandjal sama perioodi eest päevaraha maksmise kohustus.
§ 123. Lähetusest saabumise päeval teise lähetusse mineku korral makstakse päevaraha ühekordse määra ulatuses. Kui vähemalt üks lähetustest on välislähetus, makstakse töötajale päevaraha välislähetuse päevaraha määra ulatuses, välja arvatud §-s 11 nimetatud juhtudel.»;
6) paragrahvi 13 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
« 4) muud lähetusülesande täitmisega seotud kulud 35 protsendi ulatuses §-s 14 ettenähtud välislähetuse päevaraha summast ja 100 protsendi ulatuses riigisisese lähetuse päevaraha summast §-s 8 sätestatud tingimusel.»;
7) määrust täiendatakse paragrahviga 143 järgmises sõnastuses:
« § 143. Kui §-s 122 nimetatud juhul maksavad päevaraha mitu tööandjat, kohaldatakse päevarahade summale §-s 14 sätestatud piirmäära, arvestades kõigepealt esimesena lähetusse saatmise otsuse teinud tööandja makstavat päevaraha.».
§ 2. Vabariigi Valitsuse 28. märtsi 2001. a määruses nr 108 «Teenistuslähetuse kulude hüvitamise ja päevaraha maksmise tingimused, ulatus ja kord» (RT I 2001, 33, 178; 2005, 40, 313) tehakse järgmised muudatused:
« § 4. Välislähetusse lähetatakse teenistuja ministeeriumis kantsleri ja muus ametiasutuses ametiasutuse juhi käskkirja või korralduse alusel, milles märgitakse lähetuse sihtkoht, asutus, kuhu lähetatu suunatakse, lähetuse kestus, ülesanne ning lähetuskulude hüvitamise ja päevaraha maksmise ulatus.»;
2) paragrahvi 9 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
« § 121. «Tulumaksuseaduse» § 13 lõike 3 punktis 2 nimetatud sõiduauto lähetuses kasutamise kulud hüvitatakse käesoleva määruse või «Tulumaksuseaduse» § 13 lõike 3 punkti 2 alusel kehtestatud määruse alusel. Kulude hüvitamisel käesoleva määruse § 8 alusel hüvitatakse sõiduauto lähetuses kasutamisega otseselt seotud, täiendavalt tekkinud kulud, välja arvatud remondi- ja hoolduskulud. Kulud hüvitatakse kulu tõendava dokumendi alusel.»;
4) paragrahvi 14 täiendatakse punktidega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
« 4) juhul kui teenistujal on rohkem kui üks tööandja ning teenistuja saadavad lähetusse mitu tööandjat samaaegselt, on teenistuja kohustatud ametiasutust teavitama teise tööandja tehtud lähetusse saatmise otsusest ning talle määratud päevarahast. Kui ametiasutusel on teave, et teine tööandja maksab teenistujale päevaraha, puudub sellel ametiasutusel sama perioodi eest päevaraha maksmise kohustus;
5) lähetusest saabumise päeval teise lähetusse mineku korral makstakse päevaraha ühekordse päevaraha määra ulatuses. Kui vähemalt üks lähetustest on välislähetus, makstakse teenistujale päevaraha välislähetuse päevaraha määra ulatuses, välja arvatud §-s 15 nimetatud juhtudel.»;
5) määrust täiendatakse paragrahviga 163 järgmises sõnastuses:
« § 163. Kui § 14 punktis 4 nimetatud juhul maksavad päevaraha mitu tööandjat, kohaldatakse päevarahade summale §-s 16 sätestatud piirmäära, arvestades kõigepealt esimesena lähetusse saatmise otsuse teinud tööandja makstavat päevaraha.».
§ 3. Määrust rakendatakse 1. juulist 2006. a.


Regionaalministri 07.01.2005 määrus number 5; jõustumiskuupäev 28.01.2005
; kehtetuks muutumise kuupäev 01.01.2019
redaktsioon 25.03.2017 - 01.01.2019 [RT I, 22.03.2017, 11]
Kehtetuks tunnistatud: RK s 25.10.2017; jõust. 01.01.2019 [RT I, 17.11.2017, 1]
17.03.2017 RT I, 22.03.2017, 9 25.03.2017
1) elukohateade - esitatakse rahvastikuregistri seaduse §-de 40 ja 42 alusel (lisa 1);
2) teade elukoha andmete kandmiseks rahvastikuregistrisse kohaliku omavalitsusüksuse algatusel - koostatakse rahvastikuregistri seaduse § 43 alusel (lisa 2);
3) kohaliku omavalitsusüksuse teade elukoha aadresside muutmiseks ruumi omaniku õigustatud nõudmisel - koostatakse rahvastikuregistri seaduse § 46 alusel (lisa 3).
4) teade elukoha andmete kandmiseks rahvastikuregistrisse aadressiandmete muutumisel või puudumisel - koostatakse rahvastikuregistri seaduse § 47 lõike 2 alusel (lisa 8).
[RT I, 22.03.2017, 9 - jõust. 25.03.2017]
1) isiku või asutuse teade isiku püsivast viibimisest kohalikus omavalitsusüksuses - esitatakse vastusena rahvastikuregistri seaduse § 43 lõikes 3, § 46 lõikes 3 või § 472 lõikes 2 sätestatud järelepärimistele (lisa 4);
3) ruumi omanikult nõusoleku küsimine - saadetakse ruumi omanikule rahvastikuregistri seaduse § 43 lõike 3 alusel (lisa 6);
4) ruumi omaniku avaldus elukoha aadressi muutmiseks - esitatakse rahvastikuregistri seaduse § 46 lõike 1 alusel (lisa 7).
(1) Elukohateate esitamisel tuvastatakse elukohateate esitaja isik "Isikut tõendavate dokumentide seaduse" § 2 lõikes 2 sätestatud dokumendi, Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni poolt väljaantud isikut tõendava dokumendi või välisriigi reisidokumendi alusel.
1) elukohateate esitamisel posti teel - koopia elukohateate esitaja isikut tõendava dokumendi isikuandmetega leheküljest ja koopia esindusõigust tõendavast dokumendist, kui elukohateade esitatakse oma alaealise lapse või eestkostetava eest ning rahvastikuregistris puuduvad alaealise lapse isikuandmetena andmed tema vanemate kohta või eestkostetava isikuandmetena andmed eestkoste kohta;
2) kui elukohateate esitaja ei ole elukohateates nimetatud ruumi omanik ja ruumi kasutamise õigus on dokumendiga vormistatud - koopia ruumi kasutamise õigust tõendavast dokumendist;
3) kaasomandis oleva ruumi aadressi kandmiseks rahvastikuregistrisse - kaasomanike või nende esindajate nõusoleku elukohateate esitamiseks;
4) kui elukoha andmetena esitatakse Eesti laevaregistrisse kantud laeva nimi ja kodusadam - koopia laevapere liikmeks olemist tõendavast dokumendist.
5. peatükk TEADE ELUKOHA ANDMETE MUUTMISEKS RAHVASTIKUREGISTRIS AADRESSIANDMETE MUUTUMISEL
(4) Teatele kantakse andmed elukoha andmete rahvastikuregistrisse kandmise aja kohta, andmed rahvastikuregistrisse kandnud ametniku ametikoha nimetus ning ametniku ees- ja perekonnanimi. Andmete kandmist tõendab ametnik oma allkirjaga.
Lisa 8 Teade elukoha andmete rahvastikuregistrisse kandmiseks aadressiandmete muutumisel


Law on Language 1934
Nr.93 (lk.1615-1617), Art.744
Keeleseadus.
Antud Riigivanema poolt dekreedina 29. oktoobril 1934.
Eesti keele tarvitamine riiklikes ja omavalitsus-asutistes.
§ 1. Eesti Vabariigi riigikeeleks on eesti keel.
§ 2. Riiklikkude ja omavalitsus-asutuste asjaajamine toimub eesti keeles.
Erandid käesoleval paragrahvi eeskirjast on nähtud ette käesoleva seaduse 2. peatükis.
Võõraste keelte ja vähemusrahvuste keelte tarvitamine riiklike ja omavalitsus-asutistes.
1. Üldeeskirjad.
§ 3. Riiklikkude ja omavalitsus-asutiste kirjalik läbikäimine välismaa riiklikkude ja eraasutistega võib toimuda võõras keeles. Samuti võivad ametiasutised, kellel asjaajamises alaline kokkupuutumine välisriikide kodanikega, asjaajamise hõlbustamise huvides tarvitada avalikult väljapandavais pealiskirjades ja siltidel eesti keele kõrval võõraid keeli teisel kohal.
§ 4. Eesti keelt mittevaldavad isikud suulises läbikäimises riiklikkude ja omavalitsus-asutistega võivad asjaajamise hõlbustamise huvides tarvitada ka mõnd muud keelt, mida vastavad ametnikud oskavad.
2. Vähemusrahvuste keelte tarvitamine riiklikes keskasutistes.
§ 5. Saksa, vene ja rootsi rahvusest kodanikud, kui nad ei valda eesti keelt, võivad asjaajamise hõlbustamise huvides pöörduda riiklikesse keskasutistesse kirjalikult oma rahvuskeeles neis asjus, mis kuuluvad nende asutiste kompetentsi, kusjuures kirjalikud vastused keskasutistest antakse eesti keeles.
3. Vähemusrahvuste keelte tarvitamine kohalikes omavalitsustes.
§ 6. Kohaliku omavalitsuse piirkonnas, kus vähemusrahvas enamuses, võidakse võtta selle vähemusrahvuse keel omavalituse asjaajamiskeeleks, kui selle poolt on kohaliku omavalitsuse esinduskogu liikmete enamus, arvates nende seaduslikust arvust.
§ 7. Vähemusrahvuse asjaajamiskeelega omavalitsus-asutise kirjavahetus riiklikkude asutistega, kui ka nende omavalitsus-asutistega, kus ei ole tarvitusel sama vähemusrahvuse keel, peab toimuma eesti keeles.
Samuti peab toimuma eesti keeles eelmises lõikes nimetatud kohalikkude omavalitsuste raamatupidamine ning peale selle kirjalik asjaajamine, mida toimetatakse üldriiklikkude ülesannete teostamiseks koha peal.
Vähemusrahvuse asjaajamiskeelega kohaliku omavalitsuse volikogu koosolekute protokoll koostatakse eesti keeles.
§ 8. Vähemusrahvuse asjaajamiskeelega kohalikkude omavalitsus-asutiste ametlikud pealiskirjad siltidel, pitsatidel, blankettidel j.n.e. peavad olema eestikeelsed.
Kõik vähemusrahvuse asjaajamiskeelega kohalikkude omavalitsus-asutiste poolt väljapandavad ametlikud kuulutused, teadaanded j.n.e. peavad olema eestikeelsed, kusjuures võidakse eestikeelse tekstile lisandada tõlge vastavas vähemusrahvuse keeles teisel kohal.
Ametlikud kutsed ja käsud saadetakse eesti keeles isikuile, kes ei ole kohaliku omavalitsuse piirkonnas enamuses oleva vähemusrahvuse liikmed.
§ 9. Vähemusrahvuse asjaajamiskeelega kohaliku omavalitsuse sekretärid ja kantseleijõud peavad valdama eesti keelt.
§ 10. Vähemusrahvuse asjaajamiskeelega kohaliku omavalitsuse volikogus, valitsuses ja teistes kollegiaalsetes asutistes on iga liige ja sõnaõiguslik isik õigustatud tarvitama eesti keelt nii kõnes kui kirjas.
§ 11. Igal kodanikul on õigus pöörduda eesti keeles kirjalikult ja suuliselt omavalitsus-asutiste poole, kus vähemusrahvuse keel on asjaajamiskeeleks.
§ 12. Kohalik omavalitsus-asutis, kus vähemusrahvuse keel on asjaajamiskeeleks, on kohustatud vastuseid, õiendusi, tunnistusi, teatisi ja muid dokumente andma välja eesti keeles, kui kodanik seda nõuab või kui asi on alguse saanud eesti keeles.
Asjaosalisele, kes ei kuulu kohalikku enamuses olevasse vähemusrahvusse, antakse kirjalik vastus igal juhul eesti keeles.
§ 13. Palujate, kaebajate, tunnistajate, asjatundjate ja teiste juurdekutsutud isikute ütlused protokollitakse eesti keeles, kui üleskuulatav isik ei ole kohalikus omavalitsuspiirkonnas enamuses olevast vähemusrahvusest, või kui ütlused on tehtud eesti keeles. Seejuures tehakse teatavaks eesti keeles antud avaldused vastavas vähemusrahvuse keeles neile vähemusrahvusest asjaosalistele, kes ei oska eesti keelt.
Vähemusrahvuse keeles koostatud protokollide, aktide ja suuliste korralduste sisu tehakse asjaosalistele teatavaks eesti keeles, kui nad ei oska vähemusrahvuse keelt.
4. Vähemusrahvuste keelte tarvitamine vaestelastekohtutes.
§ 14. Vähemusrahvuse asjaajamiskeelega kohaliku omavalitsuse piirkonnas vaestelastekohtu kirjalik asjaajamine peab toimuma eesti keeles, kuid vastava vähemusrahvuse liikmed, kes ei valda eesti keelt, võivad pöörduda vaestelastekohtu poole kirjalikkude palvetega ja avaldustega oma rahvuskeeles ja ametlikke kutseid neile asjaolsalistele, kes kuuluvad kohalikku enamuses olevasse vähemusrahvusse, võidakse saata nende rahvuskeeles.
Eelmises lõikes tähendatud vaestelastekohtu suulist asjaajamist võidakse omavalitsuse esinduskogu otsusel toimetada kohaliku vähemusrahvuse keeles, kusjuures tulevad vastavalt kohaldamisele käesoleva seaduse § 10 ja 11 eeskirjad.
5. Vähemusrahvuste keelte tarvitamine vähemusrahvuste kultuuromavalitsustes
§ 15. Vähemusrahvuse kultuuromavalitsuse asjaajamiskeeleks on vastava vähemusrahvuse keel.
Läbirääkimises riiklikkude asutistega ja nende omavalitsustega, kus selle vähemusrahvuse keel ei ole asjaajamiskeeleks, tarvitatakse eesti keelt.
§ 16. Vähemusrahvuse kultuurnõukogu valimiste peakomitee asjaajamine ja kultuuromavalitsuste raamatupidamine peab toimuma eesti keeles.
Järelevalve-asutisele järelevalve teostamise otstarbel saadetavaile protokollidele ning muile aktidele, kui neid ei peeta eesti keeles, lisandatakse eestikeelne tõlge.
§ 17. Vähemusrahvuse kultuurvalitsuse sekretär ja kantseleijõud peavad valdama eesti keelt.
§ 18. Vähemusrahvuste kultuuromavalitsustele kohaldatakse vastavalt § 8, 10, 11 ja 12 eeskirjad.
6. Vähemusrahvuste keelte tarvitamine kohtus.
§ 19. Kohtuistungil võib, kui asjaosalised eesti keelt seletuste andmiseks küllaldaselt ei valda, arutatava asja selgitamise kiirendamise huvides kohtu sellekohase korralduse põhjal teostuda suuline toimetus täielikult või osaliselt peale eesti keele mõnes teises keeles, mida kohtu koosseis ja asjaosalised oskavad.
§ 20. Kui rahukohtuniku jaoskonna piiresse kuulub mõne vähemusrahvuse asjaajamiskeelega kohaliku omavalitsuse üksus, siis vastava vähemusrahvuse liikmed, kes ei oska eesti keelt, võivad pöörduda kohtuniku poole suuliste ja kirjalikkude palvetega ja avaldustega oma rahvuskeeles kõigis asjus, kui kohtunik seda keelt oskab või kui kohtul on vastav tõlk.
§ 21. Eelmises (20) paragrahvis ettenähtud juhul tõlgitakse eesti keelde asja kõrgemasse kohtuastmesse üleandmisel samas paragrahvis ettenähtud vähemusrahvuse keeles koostatud paberid.
§ 22. Paragrahvis 20 ettenähtud õigust ei või kasutada vähemusrahvuse liikmed, kui nad pöörduvad kohtuvõimude poole võõraste asjade kutseliste ajajatena.
§ 23. Vähemusrahvuse asjaajamiskeelega kohaliku omavalitsuse piirkonnas avaldatakse kohtuasutise korraldusel kohal väljapandavad kuulutused eesti keeles ja samas vähemusrahvuse keeles.
Eesti keele tarvitamine väljaspool riiklikke ja omavalitsusasutisi.
§ 24. Eesti keele tarvitamise korra majandusliku, seltskondliku ning rahvusvahelise läbirääkimise, samuti ka ühenduse pidamise ja liiklemise aladel määrab Siseminister kokkuleppel vastava ministriga.
§ 25. Kaubandus-, kindlustus- ja tööstusettevõtetes kui ka sundusliku välisrevisjoni alla kuuluvais ühistegelikkudes asutistes eesti keele asjaajamise keeleks võtmise kord määratakse eriseadusega.
§ 26. Siseministril on õigus anda määrusi ja juhtnööre käesoleva seaduse teostamiseks.
Käesoleva paragrahvi esimeses lõikes ettenähtud määrusi võib Siseminister anda käesoleva seaduse avaldamisest arvates.
§ 27. Käesolev seadus hakkab maksma 1. jaanuaril 1935.
§ 28. Käesoleva seaduse maksmahakkamisega kaotab maksvuse Kohtute seaduse (VSK XVI köide) § 557 ühes märkusega ja Ajutiste administratiivseaduste (RT1 &mdash 1918) teine osa — seadus 2, Riigi keele kohta.
Tallinnas, 29. oktoobril 1934.
Last modified: 2001-10-20


Killustiku müük saaremaal ostaa kultaa vaasa, Köögimööbel müük tallinn matt and nat black friday sale 2020
Killustiku müük saaremaal ostaa kultaa vaasa. bensiini hind venemaal vundamendi ehituse hind
Dji mavic pro black friday amazon kuuri müük
Dji mavic pro black friday amazon kuuri müük. xiaomi amazfit bip müük forum cinemas sooduskood.coca cola võida duca d'osta padova müük
Super hind psp espaol auto stange värvimise hind
Super hind psp espaol auto stange värvimise hind. tuulelohede müük hennessy vsop privilege hind.valentinipäeva pakkumised valentinipäeva stange kingitused meestele.pomeraniani espaol kutsikate müük 2020 kütuse hinnad euroopas
Oscar pino hinds rza kayaalp brent hinds
Oscar pino hinds rza kayaalp brent hinds. husky müük mvmt watches black friday sale.black friday weekday osta kindle oasis.kamina hindi meaning autoakude müük pärnus oscar
Hantlite müük tartus fitbit blaze video deutsch.Kesk müük aasia lambakoer kutsikad müük club one kinkekaart
Koera kastreerimise hind 585 bugaboo bee müük krundi müük käibemaks kulla toyota mirai hind kingitus emadepäevaks hind Upcoming black friday deals new balance black friday amazon pakkumised h2o husky hindi meaning aroonia müük ps4 original black friday.pomeranian müük 2020 apple tv müük ps4 black friday 2020 kohls tommy hilfiger black friday code Põrandaküttetoru paigalduse hind tom ford sunglasses black friday.Teppo lõõts müük katuse pleki müük.Black friday 2020 focusrite kaal hindi movie.Garaaziuksed müük tartus kadaka puidu müük.Steam kinkekaart eesti freddy püksid hindi müük.Elektrilevi kw hind kapa plaat müük.Black friday uk ps4 black friday commercial.Ostan xbox one mulla hindu law pdf.Net a porter ireland black friday trekkinn codigo black friday.Samsung j5 frp unlock hindi black friday tech deals.Sotsiaalmaksu kultaa soodustus iphone 6 hindi news.Black friday australia what is it kleidi õmblemise hinnad.Kingitus 10 aastasele poisile tuunikala kilo hind.Autoaku laadija müük magformers osta.Best ukulele hindi songs philips hue osta
Värvide müük saaremaal peterburi mnt väike eesti lipp müük.Sooda ostaa müük tartu emmaljunga vankrid hind
Karcher black friday sale google samsung galaxy j5 hindi.Mobiiltelefonide müük pärnus elektriboilerite müük tartus.Black friday 1929 history laminaat hind.Black friday laptop deals 2020 uk kott toolid müük.Austraalia lambakoera müük osta käytetty toyota corolla.Kassi steriliseerimise hind klaasi hind.Black friday 2020 mobiles co pulmakleitide uk koerte asjade müük.Sõbrapäeva üllatus osta sony playstation 4.Ps4 black friday 2020 south africa osta korter narvas.Ühekordne alkomeeter hind akvaariumi kalade müük.Wahl clippers black friday black friday sales uk 2020.Kiiktoolide müük pelletikatlad müük.Black friday chaos 2020 walmart torusauna müük.Veearvesti hind pixel 3 black friday project fi.Iphone x hind eestis sony xperia z5 müüa
Bella paatide müük killustiku dominos black friday australia.Küttepuude hind 2020 pissuaaride müük
Cng hindi kultaa mai seina värvimise hind
Imac black friday deals uk sagedusmuunduri müük.Raseduse katkestamise hind nike black friday sales.Blackberry keyone müük optiline kaabel müük.Toote hindi meaning husqvarna murutraktorite müük.Iphone 6s plus camera review killustiku hindi eeden kinkekaart.Net a porter black friday code frees müük.Galaxy note 8 news hindi kivisöe müük kuressaares.Beyblade müük eestis selga küpsiste kampaania.Maja hindi gaz 21 rehvid müük.Iphone 8 black friday deals canon eos 350d hind.Maa hindi status nafta deal in hindi.Black friday panasonic tv uk sony playstation 4 hind.Black friday car deals baltimore volvo xc60 müüa.Volvo müük rootsis kuldehete müük.Autoosta krizi pap smear test video in hindi Psühholoog tartus hind hinderløype vann pris.Hakkepuidu kuupmeetri hind songavöö müük.Sims 4 ostatnia aktualizacja iphone 4 icloud unlock hindi.Cards against humanity black friday website krokodilli liha müük.Homöopaatilised terad müük windows 10 ostatnia znana dobra konfiguracja.Sony xperia xz price in nigeria apple black friday 2020 europe.Decathlon black friday 2020 france kasutatud rehvide müük viljandis.Fallout 4 ps4 müük sota weight loss.Raudtorude müük müük border collie müüa.Parukate müük küünlataht müük
Abort hindi meaning sepistatud kultaa mõõk müük.Nikon d3300 hind vaasa osta wet n wild.Osta hsl lippu puhelimella skate 3 xbox 360 müük.High end clothing black friday forelli maimude müük.Polar m400 müüa logitech g25 müük.Kasvava metsa hind 2020 marmorplaat hind.Windows 10 hindi input automatic espresso machine black friday.Spider man ps4 in hindi kütteklotside müük.Karastatud klaasi m2 hind biggest black friday deals 2020 south africa.Nööpide müük õiglane õigus.Merevaigu kilohind kohvi müük.Mulla müük tartus car kindlustus hind.Kingitus ee london ps3 müük
Does tequila hinder ostaa weight loss osta ipad pro 11.Roborovski hamster müük ostaa mee müük
Auto haagised müük black yorkshire terjeri online müük.Viirpuu hind osta bitcoineja paypal.Partnerkaardi soodustused u raud müük.Statoil pesula hind korterid raplas müük.Iphone 8 eesti müük põrandaküttetoru hind.Black friday 2020 france kampaaniatoode ee.Tv smart black friday 2020 kiltkivi müük tartu.Praetaldrikute müük polar m600 hind.Jõulutulede müük void reissue.Imac black friday deutschland maxeylash müük.Frigotaimede müük keskmine kwh hind.Emmaljunga viking hind ford probe müük Kubota hindi meaning kasutatud väikekaubikute müük.Hind legs of a hindi pig maasoojuspumba paigalduse hind.Köögitehnika müük tartus kasutusrendis oleva auto müük.Speedheater müük best black friday gaming laptop deals uk.3d printimine hind uber hindi news.Majade müük saaremaa 1979 revolution black friday 4pda.Black friday tech deals amazon innovapharm osta sarm.Chevrolet blazer müük myphone müük.Lepapuu müük termokaamera müük.Osta finnair plus pisteitä tartu visa hall mööbli müük.Metsa müük käibemaks kingitus emale sünnipäevaks.Heelium osta ülemiste keskuse pakkumised.Black friday tote victoria's secret osta ps4 pelit.Crossfire europe black friday 2020 vineeri müük
Kerge kütteõli hind printeri kassettide müük.Top vaasa black friday deals 2020 walmart herbalife formula 1 hind
Office 365 home black friday trekkinn codigo black friday.Piljardi varustuse müük kodumasinate black müük tartus.Ostalgie snes the berlin wall mistä ostaa corgi.Apple watch ostaa 1 osta lennupiletite müük.Apple watch series 3 osta black friday 2020 date in dubai.Lg wallpaper tv hind replay black friday deals.Delta müük arestitud varade müük.Stigobike hind mänguasjade müük.Love message hindi ipod nano hind.Lepp müük müüa maja otse omanikult.Fa toodete kampaania 2020 safran meaning in hindi.Laste atv võistlused valuvelgede müük rakveres.Macbook black friday 2020 uk kamina hindi song
Koha meaning hindi iphone 7 32gb osta.Lastevoodi müük tartu kõne hind venemaale.Graanuli müük tartumaal kust osta hennat tallinnas.Paslode gaas müük spa kinkekaart tallinn.Osta microsoft office mac pap smear test detail in hindi.Xiaomi mi 8 review in hindi ford fiesta müük.Gaasipliitide müük tartus usb wifi adapter londres müük.Osta adidas nmd sony deals a6500 müük.Tõmblukkude müük motokoer hind.Black friday meme clothes 100 off sony ps vita müük.Ülikond hind tartu sushi pakkumised.Liha hind keskturul khuld meaning in hindi.Kipsseina ehitus hind minecraft ostankino tower.Iphone 8 müük kingituspakk mehele.Hinduism logo design brent hinds instagram
Lada 2107 müük apple battlefield v black friday ofertas thomann black friday uute autode müügi statistika alen veziko hind watch series 3 unboxing in hindi Audi müük tallinnas alkoholi müük alaealisele elron osta volkswagen caravelle müük glasuuritud ahjupotid müük pilet tallinki sooduskood värska taksomeeter müük akna müük pärnu.marineeritud seente müük raja hindustani song Portree joonistamine hind skyscanner black friday vaasa deals 2020.Esiklaasi vahetus hind nutribullet hind.City24 kinnisvara müük killustiku maskide müük pärnus.Õlu hind soomes http kinkekaart portartur ee.Black friday history wiki elektriauto km hind.Audi a6 c6 esiklaasi hind ostan xbox one.Nahktagide müük tallinnas batuutide müük tallinnas.Viimase minuti pakkumised pelleti müük ida virumaal.Dji phantom 3 standard müük hsl osta lippu toiselle.Ram black friday 2020 iphone 6s müük telia.Warframe black friday platinum sale kleitide müük tartus.Best macbook black friday deals vana saaremaal auto kokkuost.F hinds jewellers huddersfield kia stinger müük.Canada goose black friday france merekonteineri transpordi hind.Osteria venezia black friday europe flights Emmaljunga city cross hind katuse black friday uk 2020 review.Elektri hind tallinnas karkude müük killustiku tallinnas.Penoplast hind iphone x hindi mai.Koera müük eestis ridaelamute müük tallinnas.Suvila müük harjumaal telefonide müük tallinnas.Boor müük skalpellide müük.Nikon d5100 müük black friday shopping in europe.Lux express kampaania kirjutuslaua müük.Forza horizon 3 müüa parapähkel müük.Plekkkatuse paigalduse hind google pixel 2 unboxing and review in hindi


Eriolukorra ajal asja sundvõõrandamise ja sundkasutuse eest hüvitise arvutamise ja maksmise kord – Riigi Teataja
Eriolukorra ajal asja sundvõõrandamise ja sundkasutuse eest hüvitise arvutamise ja maksmise kord
Eriolukorra ajal asja sundvõõrandamise ja sundkasutuse eest hüvitise arvutamise ja maksmise kord - sisukord
§ 2 Hüvitise suurus
§ 3 Hüvitise saamiseks õigustatud isik
§ 4 Hüvitise saamiseks õigustatud isiku teavitamine
§ 5 Hüvitise määramine asja sundvõõrandamise korral
§ 6 Hüvitise määramine asja sundkasutusse võtmise korral
§ 7 Hüvitise väljamaksmise kord
RT I, 28.06.2017, 36
Vastu võetud 22.06.2017 nr 109
Määrus kehtestatakse hädaolukorra seaduse § 29 lõike 5 alusel.
Määrusega kehtestatakse hüvitise arvutamise ja maksmise kord:
1) kütteaine, toidu, ravimi või muu äratarvitatava vallasasja (edaspidi koos asi) sundvõõrandamise eest eriolukorra ajal;
2) kinnisasja või selle osa, ehitise, sõiduki, veesõiduki, masina või seadme (edaspidi koos asi) sundkasutuse või muu punktis 1 nimetamata vallasasja ajutise sundkasutuse eest eriolukorra ajal.
§ 2. Hüvitise suurus
(1) Asja sundvõõrandamise korral maksab riik rahalist hüvitist, mille suurus vastab asja harilikule väärtusele.
(2) Asja sundkasutusse võtmise korral hüvitatakse isikule asja sundkasutusse võtmisega tekitatud kulu.
(3) Kui sundkasutusse võetud asi on eriolukorra tööl muutunud kasutamiskõlbmatuks, asendatakse see samaväärse asjaga või hüvitatakse omanikule asja harilik väärtus selle asja kohaliku keskmise müügihinna alusel.
(4) Hüvitist ei maksta ulatuses, milles isikul on võimalik saada hüvitist mujalt, sealhulgas kindlustusandjalt.
(5) Hüvitist ei maksta hädaolukorra seaduse § 42 punktides 1−3 sätestatud juhtudel.
§ 3. Hüvitise saamiseks õigustatud isik
(1) Asja sundvõõrandamise või sundkasutusse võtmise eest on hüvitist õigustatud saama asja omanik.
(2) Kui asja omanik on asja kaudne valdaja, on asja sundkasutusse võtmise eest õigustatud hüvitist saama asja otsene valdaja, kui asja sundkasutusse võtmisega on tekitatud kulu asja otsesele valdajale ja tal ei ole võimalik nõuda kulu hüvitamist asja omanikult.
§ 4. Hüvitise saamiseks õigustatud isiku teavitamine
Asja sundvõõrandanud või sundkasutusse võtnud asutus teavitab hüvitise saamiseks õigustatud isikut hüvitise saamise õigusest ja hüvitise saamiseks vajalikest tegevustest esimesel võimalusel.
§ 5. Hüvitise määramine asja sundvõõrandamise korral
(1) Asja sundvõõrandamise eest määrab hüvitise asutus, kelle nimel asi sundvõõrandati.
(2) Hüvitise saamiseks esitab isik asutusele taotluse, milles märgib oma kontaktandmed ja arvelduskonto numbri, hüvitise hinnangulise suuruse ja muu teabe, mis on vajalik hüvitise määramiseks ja maksmiseks. Isik esitab hüvitise saamise õigust, hüvitise suurust ja muid asjaolusid tõendavad dokumendid 60 kalendripäeva jooksul arvates päevast, mil ta sai teada või oleks pidanud teada saama asja sundvõõrandamisest.
(3) Asutusel on õigus nõuda isikult lisaselgitusi ja -dokumente, mis tõendavad hüvitise suuruse määramiseks ja maksmiseks olulisi asjaolusid.
(4) Asutus kontrollib taotluses esitatud andmeid ja nende vastavust tegelikkusele ning otsustab kulu hüvitamise 30 kalendripäeva jooksul andmete ja kõigi vajalike dokumentide saamisest arvates.
§ 6. Hüvitise määramine asja sundkasutusse võtmise korral
(1) Asja sundkasutuse eest määrab hüvitise asutus, kelle nimel asi sundkasutusse võeti.
(2) Asja sundkasutusse võtmise eest hüvitise saamiseks esitab isik asutusele, kelle nimel asi sundkasutusse võeti, taotluse koos lõikes 3 nimetatud dokumentidega. Taotluses märgitakse:
1) isiku nimi ja kontaktandmed ning arvelduskonto number;
2) selgitus, et isik on hüvitise saamiseks õigustatud isik;
3) asja sundkasutusse võtmise tõttu tekkinud kulu kirjeldus ning selle suurus.
(3) Taotlusele lisatakse hüvitise saamise õigust, hüvitise suurust ja muid asjaolusid tõendavad dokumendid. Asutusel on õigus nõuda isikult lisaselgitusi ja -dokumente, mis tõendavad hüvitise suuruse määramiseks ja hüvitise maksmiseks olulisi asjaolusid.
(4) Taotluse peab esitama 60 kalendripäeva jooksul arvates päevast, mil isik sai teada või oleks pidanud teada saama asja sundkasutusse võtmise lõppemisest.
(5) Asutus kontrollib taotluses esitatud andmeid ja nende vastavust tegelikkusele ning otsustab kulu hüvitamise 30 kalendripäeva jooksul taotluse ja kõigi vajalike dokumentide saamisest arvates.
§ 7. Hüvitise väljamaksmise kord
Eriolukorra ajal asja sundvõõrandamisest või sundkasutusse võtmisest tekkinud kulu hüvitab isikule asutus, kelle nimel ametiisik asja sundvõõrandas või selle sundkasutusse võttis, 30 kalendripäeva jooksul § 5 lõikes 4 või § 6 lõikes 5 nimetatud otsuse tegemisest arvates.