Alajõe valla ehitusmäärus – Riigi Teataja
Alajõe valla ehitusmäärus
Alajõe valla ehitusmäärus - sisukord
§ 2 Planeerimis- ja ehitusalase tegevuse avalikkus
§ 4 Üldplaneering
§ 5 Detailplaneering
§ 6 Planeeringu koostamise algatamine
§ 7 Planeeringu koostamise algatamisest loobumine
§ 8 Planeeringu koostamise algatamise otsuse kehtetuks tunnistamine
§ 9 Planeeringukavatsusest ja algatatud planeeringust informeerimine
§ 10 Planeeringu koostamise õigus
§ 11 Ajutine ehituskeeld planeeringu koostamise ajal
§ 12 Koostöö planeeringute koostamisel
§ 13 Planeeringu kooskõlastamine
§ 14 Planeeringu vastuvõtmine ja avaliku väljapaneku korraldamine
§ 15 Ettepanekud ja vastuväited planeeringule
§ 16 Lihtsustatud korras koostatud detailplaneering
§ 17 Järelevalve planeeringute koostamise üle
§ 18 Planeeringute kehtestamine
§ 19 Planeeringu kehtetuks tunnistamine
§ 20 Kehtestatud planeeringute kättesaadavus ja ülevaatamine
§ 21 Ehitisele esitatavad nõuded
§ 22 Ajutise ehitise liigid
§ 23 Ajutise ehitise ehitamise kord
§ 24 Ajutise ehitise ehitamise alad
§ 25 Hoonete välisilme muutmine
§ 26 Projekteerimine ja ehitamine miljööväärtuslikul hoonestusalal
§ 27 Projekteerimistingimuste taotlemine, väljastamine ja avalikustamine
§ 28 Arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste määramine, väljastamine ja avalikustamine
§ 29 Ehitusprojekti koostamine
§ 30 Ehitusluba
§ 31 Ehitusloa väljastamine
§ 32 Ehitusloa kehtetuks tunnistamine
§ 33 Muudatused ehitusprojektis pärast ehitusloa väljastamist
§ 34 Väikeehitis
§ 35 Nõuded piiretele
§ 36 Kasutusluba
§ 37 Kasutusloa väljastamine
§ 38 Ehitise lammutamine
§ 39 Õigusliku aluseta ehitatud ehitis ja ohtlik ehitis
§ 40 Krundi ja ehitise korrashoid
4 EHITUSJÄRELEVALVE
§ 41 Ehitusjärelevalve
5 KESKKONNAMÕJU HINDAMINE
§ 42 Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine, korraldamine ja teavitamine
§ 43 Riiklik ehitusregister
§ 44 Vallavalitsuse volitamine
RT IV, 22.03.2014, 47
Vastu võetud 30.01.2014 nr 4
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 29 ja lõike 2, planeerimisseaduse § 5 ja ehitusseaduse § 19 lõike 4 alusel.
(1) Alajõe valla ehitusmääruse (edaspidi määrus) eesmärk on planeerimisseaduse ja ehitusseaduse rakendamiseks määrata Alajõe valla sees ülesannete jaotus ja menetluskord planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel, samuti seada kohalikke olusid arvestades valla territooriumi või selle osa planeerimise ja ehitamise reeglid.
(2) Määrus reguleerib Alajõe Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu), Alajõe Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsuse), valla asutuste ja teiste isikute vahelisi suhteid planeeringute ja ehitusprojektide koostamisel, ehitamisel ja ehitiste kasutamisel ning ehitusjärelevalve korraldamisel.
(1) Planeerimis- ja ehitusalane tegevus on avalik.
(2) Avalikustamisele kuuluv planeerimis- ja ehitusalane teave avaldatakse ajalehes, mille Alajõe Vallavolikogu on määranud valla ametlike teadete avaldamise kohaks ja Alajõe valla veebilehel (edaspidi koduleheküljel).
(3) Planeerimis- ja ehitusmenetluses koostatud teated ja otsused toimetatakse puudutatud isikutele kätte seaduses sätestatud juhtudel ja viisil. Muudel juhtudel tehakse teade või otsus isikule teatavaks vabas vormis.
(4) Planeerimis- ja ehitusmenetluses kogutud andmed ja materjalid, sealhulgas projekteerimistingimused ja ehitusprojektid säilitatakse ning nende kättesaadavus tagatakse huvitatud isikutele seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Seaduse või ehitusmääruse alusel vallavolikogu pädevusse kuuluvate otsuste ettevalmistamist korraldab vallavalitsus.
(3) Valla planeerimis- ja ehitusvaldkonna küsimused valmistab otsustamiseks ette vallavalitsus.
(4) Vallavalitsus võib valla sihipärase ruumilise arengu tagamiseks, vallalise tähtsusega planeeringute ja ehitiste eskiislahenduste läbivaatamiseks ning ehitusprojektide läbivaatamiseks moodustada nõuandvaid töögruppe. Nõuandvate töögruppide koosseisu ja tegutsemise alused kinnitab vallavalitsus.
(5) Planeerimis- ja ehitusvaldkonna küsimuste otsustamisel ja menetlemisel juhinduvad vallavolikogu ja vallavalitsus eelkõige planeerimisseadusest, ehitusseadusest ning nende seaduste alusel väljaantud õigusaktidest.
§ 4. Üldplaneering
(1) Üldplaneering koostatakse kogu Alajõe valla territooriumi või selle osa kohta.
(2) Üldplaneeringu võib koostada lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule:
1) teemaplaneeringuna kehtiva üldplaneeringu täpsustamiseks ja täiendamiseks, lähtudes planeerimisseaduse § 8 lõikes 3 sätestatud üldplaneeringu eesmärkidest;
2) ühiselt Alajõe ja naaberomavalitsuste territooriumite või nende territooriumi osade kohta huvitatud kohalike omavalitsuste omavahelisel kokkuleppel.
(3) Üldplaneeringu ülesanded on sätestatud planeerimisseaduses.
(5) Vallavalitsus informeerib avalikkust kavatsetavatest üldplaneeringutest vastava ajalehe ja Alajõe kodulehe kaudu üks kord aastas.
§ 5. Detailplaneering
(1) Detailplaneering koostatakse valla territooriumi osa kohta ja see on maakasutuse ja lähiaastate ehitustegevuse aluseks.
(2) Detailplaneeringu ülesanded on sätestatud planeerimisseaduses.
(3) Detailplaneeringu koostamisel tuleb lähtuda vallavalitsuse kinnitatud detailplaneeringu koostamise ja vormistamise nõuetest.
(4) Kui detailplaneering sisaldab kehtestatud üldplaneeringu põhilahenduse muutmisettepanekut, kuulub detailplaneeringu koosseisu üldplaneeringu teksti ja jooniste vastava osa muudatuste ettepanek.
§ 6. Planeeringu koostamise algatamine
(1) Iga isik võib teha planeeringu koostamise algatusettepaneku. Vormikohane planeeringu koostamise algatamise ettepanek esitatakse vallavalitsusele. Ettepaneku vormi kinnitab vallavalitsus.
(2) Vallavalitsusel on planeeringu koostamise algatamise ettevalmistamiseks õigustaotleda planeeringu koostamisest huvitatud isikult täiendavaid planeeringu algatamisega seotud dokumente, sh eskiislahendust.
(3) Kui detailplaneeringu algatamise taotluses soovitakse planeeringu koostamise finantseerimist valla kulul, siis algatatakse detailplaneering ainult juhul, kui planeeringu menetlemine on avalikes huvides ja planeeringu koostamine on kooskõlas valla arengukavaga ning eelarvega.
(4) Detailplaneeringu koostamise algatamise ettepaneku saamisel selgitab vallavalitsus ettepaneku esitajale planeeringuga seotud organisatsioonilisi, menetluslikke, õiguslikke ja tehnilisi üksikasju ning sotsiaalse ja tehnilise infrastruktuuri olemasolu ja väljaehitamise vajadust.
(5) Planeeringu koostamisest huvitatud isik on kohustatud enne planeeringu algatamist sõlmima vallavalitsusega kirjaliku lepingu, millega määratakse kindlaks poolte õigused ja kohustused detailplaneeringu koostamisel ja selle rahastamisel, sotsiaalse ja tehnilise infrastruktuuri väljaehitamisega kaasnevate kulutuste hüvitamisel, menetlemisel ning detailplaneeringu realiseerimisega tekkivate kohustuste kandmisel.
(6) Vallavolikogu otsustab:
1) valla või selle osa üldplaneeringu koostamise algatamise;
4) vallaga piirneva(te) kohaliku(e) omavalitsus(t)ega ühise üldplaneeringu koostamise algatamise;
5) valla või selle osa üldplaneeringu või teemaplaneeringu muutmise ettepanekut sisaldava detailplaneeringu koostamise algatamise;
8) kalda ehituskeeluvööndi vähendamise või suurendamise ettepanekut sisaldava maa-ala detailplaneeringu koostamise algatamise;
9) põhjendatud vajaduse korral planeerimisseaduse § 3 lõikes 2 nimetatud detailplaneeringu koostamise algatamise.
(7) Vallavalitsus otsustab planeeringu koostamise algatamise käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestamata juhtudel.
(8) Planeeringu koostamise algatamisel kinnitatakse planeeringu lähteseisukohad ja planeeritava ala piirid. Detailplaneeringu lähtesisukohtade vorminõuded kinnitab vallavalitsus.
§ 7. Planeeringu koostamise algatamisest loobumine
Planeeringu koostamise algatamise otsustamisel võib põhjendatud juhul planeeringu koostamise algatamisest keelduda. Keeldumise põhjused võivad olla seotud järgmiste asjaoludega:
1) algatamise ettepanek on vastuolus piirkonna väljakujunenud ehitusliku miljööga;
3) algatamise ettepanek on vastuolus valla või selle osa üldplaneeringuga või teemaplaneeringuga;
6) detailplaneeringu koostamisest huvitatud isik ei ole sõlminud lepingut, kui planeeringu algataja on teinud ettepaneku sellise lepingu sõlmimiseks § 6 lõike 5 kohaselt;
7) muudel juhtudel seoses avalike huvidega.
§ 8. Planeeringu koostamise algatamise otsuse kehtetuks tunnistamine
(1) Planeeringu koostamise algatamise otsuse võib tunnistada kehtetuks, kui kahe aasta jooksul otsuse tegemisest ei ole vallavolikogu või vallavalitsus planeeringut vastu võtnud vastavalt käesoleva määruse §-le 14.
(2) Enne planeeringu koostamise algatamise otsuse kehtetuks tunnistamist informeerib vallavalitsus planeeringu koostamise algatamise ettepaneku tegijat planeeringu koostamise algatamise otsuse kehtetuks tunnistamise kavatsusest ja annab talle mõistliku tähtaja oma seisukoha esitamiseks.
§ 9. Planeeringukavatsusest ja algatatud planeeringust informeerimine
(1) Algatatud planeeringust informeerib vallavalitsus avalikkust ajalehes ja koduleheküljel ühe kuu jooksul arvates planeeringu otsuse tegemisest. Algatatud planeeringu kohta avaldatav teade peab sisaldama:
(2) Vallavalitsus tagab, et kuu aja jooksul detailplaneeringu koostamise algatamisotsuse tegemisest pannakse detailplaneeringu alal nähtavale kohale vähemalt üheks kuuks infotahvel või teatis. Infotahvli või teatise vormi kinnitab vallavalitsus määrusega ja sellel peab olema esitatud vähemalt käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud info.
(3) Vallavalitsus edastab kahe nädala jooksul planeeringu algatamise otsuse tegemise päevast arvates teate detailplaneeringu algatamise kohta planeeritava maa-ala kinnisasjade omanikele, kes ei ole detailplaneeringu algatamise ettepanekut teinud ja naaberkinnisasjade omanikele.
(5) Kui detailplaneeringu koostamise käigus korraldatakse keskkonnamõju strateegiline hindamine, ühitatakse võimaluse korral keskkonnamõju strateegilise hindamise programmi ja aruande avalik väljapanek ja arutelu detailplaneeringu lähteseisukohtade ja eskiislahenduse avaliku väljapaneku ja arutelu toimumisega. Sellisel juhul teavitab vallavalitsus avalikustamisest keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse §-des 37 ja 41 sätestatu kohaselt.
§ 10. Planeeringu koostamise õigus
(1) Planeeringuid võib koostada isik, kes vastab planeerimisseaduse § 13 sätestatud nõuetele.
(2) Detailplaneeringu koostamist või detailplaneeringu koostamise tellimist ei tohi detailplaneeringu koostamisest huvitatud isikule üle anda planeerimisseaduse § 10 lõikes 6¹ 1 sätestatud juhul.
§ 11. Ajutine ehituskeeld planeeringu koostamise ajal
(1) Vallavalitsus võib kehtestada planeeringu koostamise ajal planeeritaval maa-alal või selle osal ajutise ehituskeelu, kui koostatava planeeringu lahendusega kavatsetakse muuta selle maa-ala kohta varem kehtestatud detailplaneeringuga määratud krundi ehitusõigust.
(2) Vallavalitsus teatab ehituskeelu kehtestamise vajadusest ja põhjustest ning ajutise ehituskeelu kehtestamisest kinnisasja omanikule planeerimisseaduse § 15 lõigetes 4 ja 5 sätestatud viisil ja tähtajal.
§ 12. Koostöö planeeringute koostamisel
(1) Planeering koostatakse koostöös:
2) planeeringualal asuvate ja /või kavandatavate tehnovõrkude ja -rajatiste omanikega;
5) Päästeametiga, kui riskianalüüsi kohaselt jääb planeeritavale maa-alale või selle lähiümbrusesse olemasolev või kavandatav suure riskiohuga objekt;
6) planeeritava maa-ala elanikke esindavate mittetulundusühingute ja sihtasutustega.
(2) Planeeringu lisadena tuleb esitada dokumendid, mis tõendavad käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud koostöö toimumist.
(4) Koostööd maakonnaplaneeringu, valla või selle osa üldplaneeringu ja vallaga piirneva kohaliku omavalitsuse ning valla ühise üldplaneeringu koostamisel korraldatakse vallavalitsuse kaudu.
(5) Valla või selle osa üldplaneeringu, teemaplaneeringu, valla või selle osa üldplaneeringut muutva detailplaneeringu ja kaitse alla võetud maa-alale koostatava detailplaneeringu osas või muudel planeeringu lähteseisukohtades määratud juhtudel korraldab vallavalitsus koostöös planeeringu koostajaga vähemalt ühe planeeringu eskiislahendusi tutvustava avaliku arutelu.
(6) Valla või selle osa üldplaneeringu, teemaplaneeringu ja koos vallaga piirneva kohaliku omavalitsusega koostatava ühise üldplaneeringu eskiislahenduse kiidab heaks ja suunab tutvustamiseks avalikule arutelule vallavolikogu.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetamata planeeringute eskiislahenduse kiidab heaks ja suunab tutvustamiseks avalikule arutelule vallavalitsus.
§ 13. Planeeringu kooskõlastamine
(1) Planeeringu koostaja koostab planeeringu, mis vastab planeeringu koostamise algatamiskorraldusele ning esitab selle vallavalitsusele elektrooniliselt ja paberkandjal.
(2) Vallavalitsus analüüsib ja hindab planeeringumenetluse õiguspärasust ning planeeringulahenduse sisulist vastavust õigusaktidele, üldplaneeringule ning muudele alusdokumentidele (keskkonnamõju strateegilise hindamise aruanne, arengukavad, ehitusmäärus, standardid jms), sobivust vallaruumi ja eelnenud koostöö piisavust ning esitab vajadusel planeeringu koostajale nõude planeeringut täiendada või esitada lisaandmeid.
(3) Valla või selle osa üldplaneeringule, valla naabrusse jäävate kohalike omavalitsuste alade ühisele üldplaneeringule või valla üldplaneeringut või selle osa muutvale detailplaneeringule taotleb maavanemalt kooskõlastuse vajaduse määramise vallavalitsus.
(5) Planeeringu kooskõlastamisel esitatud ettepanekute ja vastuväidete kohta võtab seisukoha vallavalitsus.
§ 14. Planeeringu vastuvõtmine ja avaliku väljapaneku korraldamine
(2) Planeeringu avaliku väljapaneku aja ja koha teatab ajalehes, koduleheküljel ja seaduses sätestatud isikutele vallavalitsus.
(3) Avaliku väljapaneku ajal tagab vallavalitsus tööaja jooksul huvitatud isikute juurdepääsu kõigile planeeringuga seotud materjalidele ja vallavalitsuse käsutuses olevale infole, välja arvatud riigisaladuseks tunnistatud infole.
§ 15. Ettepanekud ja vastuväited planeeringule
(1) Igal isikul on õigus avaliku väljapaneku ajal esitada ettepanekuid ja vastuväiteid planeeringu kohta.
(2) Avaliku väljapaneku ajal posti teel või elektronpostiga saadetud ettepanekud ja vastuväited registreeritakse vallavalitsuses.
(3) Planeeringu avaliku väljapaneku ajal ettepanekuid ja vastuväiteid teinud isikutele teatab vallavalitsus kahe nädala jooksul pärast planeeringu avaliku väljapaneku lõppemist oma seisukoha ettepanekute ja vastuväidete suhtes ning avaliku arutelu läbiviimise aja ja koha.
(4) Vallavalitsus avaldab ajalehes ja koduleheküljel arutelu läbiviimise aja ja koha vähemalt kaks nädalat enne selle toimumist.
(5) Kui avalikul arutelul ei nõustuta vallavalitsuse seisukohtadega ja ettepanekuid ning vastuväiteid esitanud isikud ei loobu nendest planeerimisseaduses sätestatud korras ja tähtaja jooksul, arutab vallavalitsus vastavaid ettepanekuid ja vastuväiteid uuesti ning otsustab vajadusel planeerimislahenduse muutmise ja avaliku väljapaneku ning avaliku arutelu kordamise.
(6) Avaliku arutelu käigus arvesse võetud vastuväited ja ettepanekud edastab vallavalitsus planeeringu koostajale vajalike muudatuste ja täienduste tegemiseks. Planeeringu koostaja teeb vajalikud parandused ja täiendused ning esitab selle vallavalitsusele, kes kontrollib paranduste õigsust.
§ 16. Lihtsustatud korras koostatud detailplaneering
Vallavalitsus võib planeerimisseaduse §-s 22 sätestatud juhtudel loobuda planeerimisseaduse § 12 lõikes 1 ja §-des 18-21 sätestatud planeeringu vastuvõtmise ja avalikustamise nõuete täitmisest ja asendada need planeeritava maa-ala ja naaberkinnisasjade omanike kirjalike nõusolekutega.
(1) Vallavalitsus esitab planeerimisseadusest tulenevatel juhtudel planeeringu koos teabega arvestamata jäänud vastuväidete kohta järelevalve teostamiseks maavanemale ja määrab Alajõe valla esindaja planeeringu järelevalve küsimustes.
(2) Otsuse järelevalve tulemuste arvestamise kohta teeb vallavalitsus.
(3) Kui järelevalvet teostav maavanem ei anna planeeringule heakskiitu, otsustab vallavalitsus eriarvamuse lahendamiseks Siseministeeriumi poole pöördumise või planeeringu muutmise.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud otsuse edastab vallavalitsus planeeringu koostajale. Planeeringu koostaja muudab järelevalve tulemuste alusel planeeringut ning esitab planeeringu vallavalitsusele, kes kontrollib paranduste õigsust.
§ 18. Planeeringute kehtestamine
(1) Planeeringu kehtestamiseks esitab selle koostaja vallavalitsuse nõude järgi täiendatud ja parandatud planeeringu vallavalitsusele elektrooniliselt ja paberil 2 eksemplaris.
(2) Vallavalitsus otsustab planeerimisseaduse § 22 lg 1 alusel lihtsustatud korras koostatud detailplaneeringute kehtestamise.
(3) Vallavolikogu otsustab vallavolikogu ja vallavalitsuse poolt vastuvõetud planeeringu kehtestamise.
(4) Kui detailplaneering sisaldab valla või selle osa üldplaneeringu või teemaplaneeringu muutmise ettepanekut ja maavanem on järelevalve käigus muudatustega nõustunud, kehtestab vallavolikogu detailplaneeringu ning vallavalitsus kannab muudatused vastavasse planeeringusse.
2) saadab planeeringu kehtestamise otsuse ärakirja ning kehtestatud planeeringu maavanemale ja riigi maakatastri pidajale planeerimisseaduses sätestatud tähtaja jooksul.
(6) Vallavalitsus teatab tähtkirjaga üldplaneeringu või detailplaneeringu kehtestamisest ühe nädala jooksul pärast planeeringu kehtestamist:
1) isikule ja kinnisasja omanikule, kelle ettepanekuid ja vastuväiteid planeeringu kehtestamisel ei arvestatud;
3) kinnisasja omanikule, kelle kinnistule kehtestati planeeringu koostamise ajal ehituskeeld;
§ 19. Planeeringu kehtetuks tunnistamine
(1) Planeeringu kehtetuks tunnistamise otsustab vallavolikogu. Planeeringu kehtetuks tunnistamise ettepaneku vallavolikogule teeb vallavalitsus.
(2) Vallavalitsus teatab planeeringu kehtetuks tunnistamisest ja selle põhjustest ajalehes ja koduleheküljel.
§ 20. Kehtestatud planeeringute kättesaadavus ja ülevaatamine
(1) Kehtestatud planeeringud säilitatakse vallavalitsuse arhiivis kahes eksemplaris. Igaühel on õigus kehtestatud planeeringuga vallavalitsuse arhiivis tutvuda.
(2) Kehtestatud detailplaneeringud vaadatakse üle planeerimisseaduse paragrahvis 29 sätestatud korras ning ülevaatuse tulemustest informeerib vallavalitsus avalikkust vastava ajalehe ja kodulehe kaudu.
§ 21. Ehitisele esitatavad nõuded
(1) Ehitis peab vastama ehitusseaduse §s 3 ja ehitusseaduse alusel kehtestatud õigusaktides kindlaks määratud nõuetele.
(2) Ehitis peab oma lahenduselt arvestama Alajõe vallas väljakujunenud arhitektuuri- ja ehitustavasid ning välisilmelt vastama piirkonna või lähiümbruskonna eripärale ja kujundusstiilile.
(3) Ehitis tuleb paigutada ja püstitada detailplaneeringuga või projekteerimistingimustega ette nähtud hoonestusalale kui naaberkinnistu omanikega ja kohaliku omavalitsusega ei ole kokku lepitud teisiti.
(4) Ehitised, mis projekteeritakse naaberkinnistule lähemale kui 4 meetrit, tuleb naaberkinnistu omanikuga kirjalikult kooskõlastada ning arvestada tuleb tuleohutusnõuetega.
(5) Kui naaberkinnistul on rohkem kui kuus omanikku, võib kirjalikku kokkulepet küsida korteriomanike ühisuselt või korteriühistult.
(6) Ehitis ja ehitise väljaulatuvad osad peavad paiknema kinnistu piires, millel ehitis asub.
§ 22. Ajutise ehitise liigid
(1) Ajutine ehitis on piiratud ajavahemikus, kuid mitte kauemaks kui viieks aastaks ehitatud ehitis. Ajutise ehitise ehitamise korral määratakse ehitise kasutamise aeg kirjalikus nõusolekus, ehitusloas või kasutusloas.
1) lühiajalised ajutised ehitised, mida kasutatakse ühekordse sündmuse puhul ja mille kasutamise aeg on kuni 30 päeva;
2) hooajalised ajutised ehitised, mida kasutatakse avalikkusele suunatud teenuste pakkumiseks ja mille kasutamise aeg on kuni kuus kuud;
§ 23. Ajutise ehitise ehitamise kord
(1) Ajutine ehitis, välja arvatud lühiajaline ajutine ehitis, peab vastama käesoleva määruse § 21 esitatud nõuetele.
(2) Lühiajaline ajutine ehitis peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et see ei tekita ohtu inimeste elule, tervisele ega varale või keskkonnale.
1) selle ehitamine ei ole vastuolus avalike huvide ega väärtustega ning on vallaelu seisukohast oluline;
2) selle ehitamisega ei kaasne olulist muudatust vallaruumis.
(4) Avalikult kasutatavale maa-alale võib lubada ehitada ajutise ehitise, sealhulgas aastaringse ajutise ehitise, mille kasutusotstarve erineb katastriüksuse sihtotstarbest, käesoleva paragrahvi lõikes 3 ette nähtud tingimustel, kui ehitist kasutatakse avalikkusele suunatud teenuste pakkumiseks.
(5) Avalikult kasutatavale maa-alale ehitatud ajutine ehitis ei või takistada inimeste ja sõidukite liikumist sellel maa-alal.
(6) Kehtiva detailplaneeringu alale ajutise ehitise ehitamisel määratakse selle kasutamise aeg vastavalt käesoleva määruse § 22 lõikele 2, kuid mitte kauemaks kui detailplaneeringukohase ehituse alustamiseni.
(7) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 ette nähtud tingimustel ehitatava hooajalise või aastaringse ehitise aluseks oleva kirjaliku nõusoleku või ehitusloa menetlusdokumendid avalikustab vallavalitsus igal korral määratud ulatuses ja viisil.
§ 24. Ajutise ehitise ehitamise alad
Ajutise ehitise võib valda lubada ehitada kogu haldusterritooriumil.
§ 25. Hoonete välisilme muutmine
(1) Hoone välisilme muutmine on hoone välisviimistluse muutmine, sh värvitoonide, avatäidete jaotuse ja kuju ning fassaadimaterjalide muutmine.
(2) Hoone välisilme muutmiseks vajaliku kirjaliku nõusoleku, ehitusloa või fassaadipassi taotlemise vajadus otsustatakse iga konkreetse objekti puhul eraldi.
(3) Fassaadipass on dokument, millega määratakse olemasoleval hoonel fassaadikujunduse ja väiksemate fassaaditööde tingimused (värvilahendus, materjalid, arhitektuursed detailid jms).
(4) Fassaadipassi saamiseks esitatakse vallavalitsusele kas elektrooniliselt või paberkandjal vabas vormis avaldus, milles näidatakse ära hoone asukoht ja millele lisatakse fassaadijoonised ning värvinäidistena või katalooginumbritena värvitoonid mida soovitakse kasutada.
(5) Vallavalitsus väljastab kinnitatud fassaadipassi 15 päeva jooksul taotluse esitamisest
(6) Rõdude ja lodžade kinniehitamine ning varikatuste ehitamine toimub ehitusloa või kirjaliku nõusoleku alusel. Kortermajade puhul antakse ühtne lahendus kogu hoonele.
(7) Kui ehitis asub kinnismälestisel või selle kaitsevööndis, muinsuskaitsealal või selle kaitsevööndis või miljööväärtuslikul hoonestusalal, kooskõlastatakse enne ehitusloa taotluse esitamist projekt muinsuskaitseametiga.
§ 26. Projekteerimine ja ehitamine miljööväärtuslikul hoonestusalal
(1) Miljööväärtuslik hoonestusala on vallaehituslikult tervikliku plaani ja mahulise struktuuriga omapärane vallaosa, kvartal, tänav, hoonete ansambel jms.
(3) Miljööväärtuslikule hoonestusalale on lubatud projekteerida ja ehitada konkreetse piirkonna ehituslike tavade ja arhitektuuriga kokkusobivaid ehitisi.
1) piirkonna väljakujunenud ehituslikku tänavatevõrgu- ja kinnistustruktuuri, krundi täisehitusprotsenti, hoonestustavasid, majade asendit krundil tänava suhtes, ehitusjoont, hoonete mastaapi, tänavate ja hoovide kattematerjali jms;
2) piirkonna väljakujunenud arhitektuuri- ja ehitustraditsioone, hoonete korruselisust, tüüpilisi ehitusmaterjale, katuse kuju ja kattematerjale, fassaadi kujundusdetaile ja viimistlust jms;
§ 27. Projekteerimistingimuste taotlemine, väljastamine ja avalikustamine
(1) Projekteerimistingimused on konkreetsele ehitisele kohaldatavad arhitektuursed ja ehituslikud tingimused, mis määratakse detailplaneeringu koostamise kohustuse puudumise korral ning mis on ehitusprojekti koostamise aluseks.
(2) Projekteerimistingimuste väljastamiseks esitatakse vormikohane taotluse kas elektrooniliselt või kirjalikult vallavalitsusele. Taotlus peab sisaldama projekteeritava ehitise lühikirjeldust või eskiisjoonist.
(3) Juhul kui projekteerimistingimusi taotletakse ehitisele, mille paiknemine hoonestataval kinnistul selle omaniku soovitud kohal tekitab naaberkinnistu omanikule tema kinnistu kasutamisel kitsendusi, on naaberkinnistu omaniku kirjalik nõusolek kohustuslik.
(4) Vallavalitsus, pärast käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kirjaliku nõusoleku saamist koostab ja väljastab projekteerimistingimused 30 päeva jooksul taotluse esitamisest arvates.
(5) Projekteerimistingimustega määratakse sõltuvalt kavandatavast ehitustegevusest:
4) hoone esimese korruse põrandapinna kõrgus (+/-0,00);
5) ehitise kasutamise eesmärk;
12) väikevormid, valgustus, reklaamid;
13) ehitusjäätmete käitlemine;
14) nõutavate riigiasutuste ja tehnovõrkude ja -rajatiste valdajate kooskõlastused ehitusprojektile;
15) isikud, kellega ehitusprojekt tuleb kooskõlastada;
16) avatäidete materjal, vajadusel klaasijaotus ja profiilid;
17) sundvalduse seadmise vajadus;
18) muud vajalikud lähteandmed ja nõuded.
(6) Projekteerimistingimused avalikustatakse Alajõe valla kodulehel järgmises mahus: aadress(id) ja ehitise kasutamise otstarve. Täismahus on projekteerimistingimustega võimalik tutvuda vallavalitsuse kantseleis tööajal.
(7) Kui ehitis või ehitusalune maatükk on mitme isiku ühises omandis, informeerib vallavalitsus projekteerimistingimuste väljastamisest ka neid kaasomanikke, kes ei ole projekteerimistingimuste taotlejad. Korterelamute puhul saadetakse informatsioon projekteerimistingimuste väljastamise kohta korteriühisuse või korteriühistu juhtorganile.
(8) Projekteerimistingimused kehtivad kaks aastat nende väljastamisest. Kui ehitusprojekti ei ole vallavalitsusele esitatud kahe aasta jooksul projekteerimistingimuste väljastamisest, tuleb enne projekteerimisele asumist taotleda uued projekteerimistingimused.
§ 28. Arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste määramine, väljastamine ja avalikustamine
(1) Ehitise arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused määratakse vajadusel kehtiva detailplaneeringu olemasolul ning need täpsustavad ehitiste ehituslikke tingimusi, mida detailplaneering ei sisalda või mis vajavad täpsustamist.
(2) Ehitise arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused väljastatakse vallavalitsuse korraldusega.
(3) Ehitise arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused avalikustatakse Alajõe valla kodulehel analoogselt käesoleva määruse § 27 lõikes 6 sätestatule.
(4) Vallavalitsus informeerib ehitise arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste väljastamisest kirjalikult kinnistu omanikke. Korterelamute puhul saadetakse informatsioon ehitise arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste väljastamise kohta korteriühisuse või korteriühistu juhtorganile.
§ 29. Ehitusprojekti koostamine
(2) Ehitusprojekt koostatakse kooskõlas ehitusseadusega, majandus- ja kommunikatsiooniministri 17.09.2010. a määrusega nr 67 „Nõuded ehitusprojektile“ ning vallavalitsuse kehtestatud tingimuste kohaselt.
(3) Muinsuskaitsealal ja muinsuskaitseala kaitsevööndis paiknevate ehitiste projektid tuleb kooskõlastada Muinsuskaitseametiga. Ehitusloa saab väljastada pärast Muinsuskaitseameti poolt vastava loa väljastamist.
(4) Ehitisega seotud tehnovõrkude ja -rajatiste, juurdepääsuteede ning parkimiskohtade ja haljastuse lahendused tuleb esitada projekti koosseisus.
(6) Avalikult kasutatavate teede ehitamise aluseks on tee-ehitusprojekt, mis peab vastama teeseaduse § 19 nõuetele. Tee projektile või selle osale ekspertiisi tegemise vajaduse otsustab projekti tellija või tee omanik. Ekspertiis esitatakse koos ehitusloa taotlusega.
(7) Suurte rahvahulkade kogunemise, suurõnnetuse ohu või muul moel kõrgendatud riskiga seotud ehitiste ehitusprojektidel on kohustuslik kirjalik ekspertiis. Ekspertiis esitatakse ehitusprojekti koosseisus ehitusloa taotlemisel.
§ 30. Ehitusluba
(1) Ehitusluba on valla nõusolek:
1) püstitada ehitusloale märgitud maaüksusele või veekogusse ehitus ja selle teenindamiseks vajalikke rajatisi;
(2) Ehitusluba on tähtajatu.
(3) Ehitusluba kaotab kehtivuse, kui ehitamist ei ole alustatud kahe aasta jooksul ehitusloa väljastamise päevast arvates.
§ 31. Ehitusloa väljastamine
(1) Ehitusloa saamiseks esitatakse ehitusprojekt kahes eksemplaris koos ehitusloa taotlusega vallavalitsusele ning tasutakse riigilõiv.
(2) Vallavalitsus kontrollib ehitusprojekti vastavust planeeringutele, projekteerimis-tingimustele, ehitusprojektile kehtestatud nõuetele ning korraldab vajadusel ehitusprojekti läbivaatamise vallavalitsuse struktuuriüksuste siseselt.
(3) Vallavalitsus väljastab ehitusloa või keeldub selle väljastamisest 20 päeva jooksul ehitusloa taotluse ja ehitusprojekti ning vastava nõude olemasolul ehitusprojekti ekspertiisi esitamisest arvates. Ehitusloa andmed kantakse riiklikusse ehitusregistrisse.
(4) Alajõe valla munitsipaalomandisse kuuluvale maale tehnovõrgu või- rajatise püstitamiseks annab nõusoleku vallavalitsus oma korraldusega. Nõusoleku tehnovõrgu või -rajatise püstitamiseks riigile kuuluvale maale annab vastav ministeerium või maavanem.
(5) Vallavalitsus avaldab informatsiooni ehitusloa andmise kohta koduleheküljel. Kui ehitusloa andmisele eelneb keskkonnamõjude hindamine, avaldab vallavalitsus informatsiooni ehitusloa andmise kohta ajalehes ja koduleheküljel.
(6) Vallavalitsus säilitab ehitusloa väljastamisega seotud dokumente kuni ehitise lammutamiseni või dokumentide arhiiviseaduses sätestatud korras arhiivi üleandmiseni.
§ 32. Ehitusloa kehtetuks tunnistamine
(1) Vallavalitsusel on õigus ehitusluba kehtetuks tunnistada ehitusseaduse §-s 28 esitatud alustel ja korras.
(2) Ehitusloa kehtetuks tunnistamisel, välja arvatud ehitusseaduse § 28 lõike 1 punktis 10 nimetatud alusel, peab ehitusloale märgitud maaüksuse või ehitise omanik taastama kehtetuks tunnistatud ehitusloa alusel ehitamisele eelnenud olukorra maaüksusel. Kui ehitusloa kehtetuks tunnistamisel ei ole endise olukorra taastamine täies ulatuses mõistlik või rikub kolmandate isikute õigusi, määrab vallavalitsus endise olukorra taastamise taseme kirjaliku teatega.
§ 33. Muudatused ehitusprojektis pärast ehitusloa väljastamist
(1) Kui ehitustöö käigustekib vajadus muuta ehitise, ehitise osa või tehnosüsteemi kohta ehitusprojektis esitatud tehnilisi lahendusi ja muudatuse ulatuse, iseloomu või mahu tõttu ei tule anda uut ehitusluba, vormistatakse selle kohta ehitusprojekti muudatus.
(2) Taotleja esitab vallavalitsusele kinnitamiseks ehitusprojekti muudatuse, mille kohta on koostatud täiendav seletuskiri, kus on kajastatud muudatuse tegemise põhjused, uue lahenduse põhjendused ja selgitused ning muudatuste tegemisest tulenev võimalik mõju, kui seda ei ole esitatud joonisel.
(3) Lähtuvalt taotletavate muudatuste sisust edastab vallavalitsus ehitusprojekti muudatuse kooskõlastamiseks või arvamuse avaldamiseks asjaomastele isikutele ja asutustele.
(4) Ehitusprojekti muudatuse heakskiitmisel kooskõlastab vallavalitsus muudatuse ja lisab selle ehitusprojekti juurde.
§ 34. Väikeehitis
(1) Ehitusseaduse § 15 lõikes 1 nimetatud tunnustele vastava väikeehitise, samuti olemasolevaid ehitisi teenindavaid muid tehnovõrkude haruliine võib ehitada vallavalitsuse kirjaliku nõusoleku olemasolul. Kirjaliku nõusoleku saamiseks esitatakse vormikohane taotlus vallavalitsusele. Taotlusele lisatakse väikeehitise välismõõtudega varustatud eskiis, millel näidatakse väikeehitise soovitav asukoht, põhiplaan ja vähemalt kaks vaadet.
(2) Ehitusseaduse § 16 lõikes 1 nimetatud kirjaliku nõusoleku andmise otsustab vallavalitsus.
(3) Kuni 20 m² ehitusaluse pinnaga väikeehitist võib ehitada ehitusloata ja ilma kirjaliku nõusolekuta. Sellise ehitise püstitamise kavatsusest detailplaneeringu kohustusega aladel peab ehitise omanik teavitama vallavalitsust vormikohase taotluse esitamisega, millele on lisatud ehitise asukoha kirjeldus krundil. Vallavalitsus võib esitada kümne päeva jooksul väikeehitise püstitamisele täiendavaid tuleohutusnõudeid või krundi ja ümbruse varasemast hoonestatusest tulenevaid nõudeid.
(4) Laste mänguväljakute projekteerimisel ja ehitamisel tuleb jälgida Eestis kehtivate standardite nõudeid.
(5) Kirjalik nõusolek on tähtajatu. Kirjalik nõusolek kaotab kehtivuse, kui ehitamist ei ole alustatud kahe aasta jooksul kirjaliku nõusoleku andmisest arvates.
§ 35. Nõuded piiretele
(1) Aluspinnaga kohtkindlalt ühendatud piirdeid ja piirdeaedu võib ehitada:
1) mööda katastriüksuse piiri, kusjuures piire peab asuma minimaalselt 1 meeteri kaugusel piirist sissepoole;
2) teekatte servast minimaalselt kahe meetri kaugusele.
(2) Maaüksuse (krundi) tänava, avaliku väljaku või haljasala poolsesse äärde ei või rajada läbipaistmatuid plankpiirdeid ning piirdeid, mille maksimaalne kõrgus on rohkem kui 1,2 meetrit.
(3) Piiret on keelatud rajada väljapoole maaüksuse piiri.
(4) Keelatud on piiretega sulgeda juurdepääse ranna- ja kaldaaladele ning avalikele puhkealadele.
§ 36. Kasutusluba
(1) Ehitise kasutusluba on valla nõusolek, et valminud ehitis või selle osa vastab ehitisele ette nähtud nõuetele ja seda võib kasutada kavandatud kasutamisotstarbe kohaselt.
(2) Ehitise kasutamiseks peab olema kasutusluba, välja arvatud riigisaladusega või salastatud välisteabega seotud ehitisel, riigikaitselisel ehitisel ja elamiseks mittekasutataval väikeehitisel.
(3) Valminud ehitist või selle osa võib kasutada vaid ettenähtud kasutamisotstarbel.
(4) Kasutusluba on tähtajatu, välja arvatud ajutisele ehitisele väljastatud tähtajaline kasutusluba kuni viieks aastaks.
§ 37. Kasutusloa väljastamine
(1) Kasutusloa taotlus koos ehitise tehniliste dokumentidega esitatakse vallavalitsusele ja tasutakse riigilõiv.
(2) Vallavalitsus väljastab kasutusloa või keeldub selle väljastamisest 20 päeva jooksul kasutusloa väljastamiseks vajaliku viimase dokumendi esitamisest arvates.
(3) Kasutusluba väljastatakse pärast ehitise ülevaatust ja nõuetele vastavaks tunnistamist. Vallavalitsusel on õigus kaasata ehitise ülevaatuse tegemiseks selleks pädevaid isikuid ja institutsioone, kes esitavad oma arvamuse kirjalikult.
(4) Vallavalitsusel on õigus põhjendatud juhul ehitise ohutusest lähtuvalt nõuda enne kasutusloa väljastamist ehitise või selle osa ekspertiisi tulemuste esitamist. Ehitise nõuetele vastavuse täiendavaks kontrollimiseks tellitud ehitise või selle osa ekspertiisi kulud tasub vallavalitsus, kui tuvastatakse, et ehitis vastab sellele kehtestatud nõuetele.
(6) Vallavalitsus kannab andmed kasutusloa väljastamise kohta riiklikusse ehitusregistrisse.
(7) Vallavalitsus avaldab informatsiooni kasutusloa andmise kohta valla koduleheküljel. Kui kasutusloa andmisele eelneb keskkonnamõjude hindamine, avaldab vallavalitsus informatsiooni kasutusloa andmise kohta ajalehes ja valla koduleheküljel.
(8) Vallavalitsus säilitab kasutusloa väljastamisega seotud dokumente ehitise lammutamiseni või arhiiviseaduses sätestatud korras arhiivi üleandmiseni.
§ 38. Ehitise lammutamine
(1) Ehitusluba ehitise lammutamiseks väljastatakse ehitise omanikule. Kui ehitis on mitme isiku ühises omandis, peavad ehitusloa taotluse ehitise lammutamiseks esitama kõik omanikud ühiselt.
(2) Taotlusele tuleb lisada ehitusprojekt ehitise lammutamiseks, mis peab vastama majandus- ja kommunikatsiooniministri 17.09.2010.a määrusega nr 67 kinnitatud vorminõuetele ning tasuda riigilõiv.
(3) Ehitise täieliku lammutamise korral esitab ehitise omanik vallavalitsusele kümne päeva jooksul lammutustööde lõpetamisest arvates ehitise teatise lammutustööde lõpetamise kohta.
(4) Muinsuskaitsealal on ehitise lammutamine võimalik vaid Muinsuskaitseameti kirjalikul nõusolekul.
§ 39. Õigusliku aluseta ehitatud ehitis ja ohtlik ehitis
(1) Õigusliku aluseta ehitatud ehitise ehitus- või kasutusloa andmine otsustatakse vallavalitsuse korraldusega.
(2) Kui ehitus- või kasutusluba ei anta, on õigusliku aluseta ehitatud ehitise omanik kohustatud ehitise omal kulul likvideerima vallavalitsuse korraldusega tehtud ettekirjutusega määratud tähtpäevaks, viisil ja tingimustel.
(3) Inimese elule, tervisele ja varale või keskkonnale ohtliku ehitise omanik peab sellise ehitise kas viima vastavusse ehitisele esitatavatele nõuetele või lammutama vallavalitsuse korraldusega tehtud ettekirjutusega määratud tähtpäevaks, viisil ja tingimustel.
§ 40. Krundi ja ehitise korrashoid
(1) Ehitise omanik on kohustatud ehitamise ajal, ehitise kasutamisel ja selle lammutamisel tagama temale kuuluva ehitise, selle juurde kuuluva krundi ja sellega piirneva puhastusala korrashoiu Alajõe valla heakorraeeskirjade kohaselt. Kui ehitustegevuseks on vajalik kasutada naaberkruntide maa-ala, võib see toimuda lähtuvalt asjaõigusseadusest.
(2) Ehitisel peab olema korrastatud välimus. Hoonete välisseinte kate, aknad, uksed, karniisid, vihmaveesüsteemid ja muud fassaadielemendid peavad olema terved ja hooldatud.
4. peatükk EHITUSJÄRELEVALVE
§ 41. Ehitusjärelevalve
(1) Ehitusjärelevalve tegemine valla territooriumil kuulub valla pädevusse. Ehitusjärelevalve ülesannet täidab määruses ette nähtud ulatuses vallavalitsuse sellekohase volitusega ametiisik (edaspidi ehitusjärelevalvet tegev ametiisik).
(2) Ehitusjärelevalvet tegeva ametiisiku pädevus on sätestatud ehitusseaduse §-s 60.
(3) Ettekirjutuse tegemise õigus on vallavanema volitatud ametiisikutel.
(4) Ehitise omanik esitab vallavalitsusele ehitamise alustamise kohta vormikohase teatise vähemalt kolm tööpäeva enne ehitamise alustamist.
(5) Ehitise alustamise teatisega määrab ehitise omanik omanikujärelevalve tegija vastavalt ehitusseaduse §-le 30.
(6) Teede ja tänavate ning tehnovõrkude ehitamiseks ja remondiks, puurimistöödeks ja muudeks mullatöödeks Alajõe valla territooriumil tuleb taotleda vallavalitsusest kaeveluba. Kaeveluba ei ole nõutav ehituskrundil vundamendisüvendi ja muude projektikohaste süvendite kaevamiseks kui antud objektile on väljastatud ehitusluba.
5. peatükk KESKKONNAMÕJU HINDAMINE
§ 42. Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine, korraldamine ja teavitamine
(1) Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise või algatamata jätmise otsustab ja korraldab vallavalitsus.
(2) Vallavalitsus korraldab:
1) keskkonnamõju hindamise programmi ja aruande avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu;
2) keskkonnamõju hindamisega seotud teadete avaldamise vastavalt keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse paragrahvidele 16 ja 21;
3) keskkonnamõju strateegilise hindamise programmi ja aruande avaliku väljapaneku, avaliku arutelu ja esitab aruande heakskiitmiseks keskkonnamõju strateegilise hindamise järelevalvajale;
4) keskkonnamõju strateegilise hindamisega seotud teadete avaldamise vastavalt keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse paragrahvidele 37 ja 41.
(3) Strateegilise planeerimisdokumendi kehtestamisest vastavalt keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse paragrahvile 44 teavitab vallavalitsus.
§ 43. Riiklik ehitusregister
Riiklikku ehitusregistrisse edastab andmeid ja väljastab kinnitatud väljavõtteid vallavalitsus.
§ 44. Vallavalitsuse volitamine
Maakatastriseaduse § 18 lõigetes 4 ja 5 nimetatud küsimusi otsustab vallavalitsus.
(1) Tunnistada kehtetuks Alajõe Vallavolikogu 22. jaanuari 2004. a määrus nr 3 „Alajõe valla ehitusmääruse kehtestamine“.


Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri andmete esitamise vormid ja täitmise juhend – Riigi Teataja
Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri andmete esitamise vormid ja täitmise juhend
Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri andmete esitamise vormid ja täitmise juhend - sisukord
§ 2 Põhivormi täitmine
§ 3 Lisavormi täitmine
RTL 2002, 87, 1359
Vastu võetud 25.07.2002 nr 96
Määrus kehtestatakse lähtudes «Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 53, 305; 59, 358; 94, 578; 100, 646; 102, 677) § 40 lõikest 3 ja § 43 lõikest 6 ning Vabariigi Valitsuse 7. detsembri 1999. a määruse nr 371 «Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri asutamine» (RT I 1999, 92, 828; 2000, 100, 647) punkti 51 alusel.
Käesoleva määruse lisas toodud põhivorm täidetakse valitsusasutuste, ametite ja inspektsioonide kohalike asutuste, valitsusasutuste hallatavate riigiasutuste, valla või linna ametiasutuste ja valla või linna ametiasutuste hallatavate asutuste, avalik-õiguslike juriidiliste isikute ja põhiseaduslike institutsioonide ning nende alluvuses olevate asutuste (edaspidi asutused) kohta.
§ 2. Põhivormi täitmine
(1) Põhivormi lahtrisse «Täisnimi» kirjutatakse asutuse põhimääruses, põhikirjas, reglemendis või asutamise seaduses sätestatud nimi.
(2) Põhivormi lahtrisse «Liik» kirjutatakse kas asutus on valitsusasutus, ameti /inspektsiooni kohalik asutus, valitsusasutuste hallatav riigiasutus, valla või linna ametiasutus ja valla või linna ametiasutuse hallatav asutus, avalik-õiguslik juriidiline isik, põhiseaduslik institutsioon, sõjaväeliselt korraldatud asutus või riigitulundusasutus.
(3) Põhivormi lahtrisse «Asukoha aadress» kirjutatakse asutuse asukoha maakond, linn/vald/küla, tänav ja hoone number ning postiindeks.
(4) Põhivormi lahtrisse «Sidevahendid» märgitakse asutuse telefon (suunakood ja number), faks (suunakood ja number) ja e-mail.
(5) Põhivormi lahtrisse «Tegevusala» kirjutatakse asutuse põhimääruses, põhikirjas, reglemendis või asutamise seaduses defineeritud tegevusvaldkond (maksimaalselt 250 tähemärki).
(6) Põhivormi lahtrisse «Tegevuspiirkond» kirjutatakse, millis(t)e maakonna (maakondade) / kohaliku omavalitsuse üksuse (üksuste) territooriumil asutus tegutseb. Kui asutuse tegevuspiirkond ei ole määratud, siis kirjutatakse lahtrisse tegevuspiirkond Eesti Vabariik.
(7) Põhivormi lahtrisse «Kõrgemalseisva asutuse nimi ja registrikood» kirjutatakse kõrgemalseisva asutuse täisnimi ja registrikood. Registrikoodi lahtrisse ei kanta asutusele ettevõtteregistris omistatud registrikoodi.
(8) Põhivormi lahtrisse «Moodustamise või asutamise akt» kirjutatakse asutuse moodustamise aluseks oleva õigusakti pealkiri, number, akti andmise kuupäev ja asutuse moodustamise kuupäev.
(9) Põhivormi lahtrisse «Põhimääruse, põhikirja või reglemendi kinnitamise akt» kirjutatakse põhimääruse, põhikirja või reglemendi kinnitamise akti nimetus, number, kuupäev (juhul kui põhivormis fikseeritud põhimäärust, põhikirja või reglementi on muudetud, esitatakse registri volitatud töötlejale põhimääruse muutmise akti ärakiri, mille nimetus, number ja kuupäev kantakse registrisse). Juhul kui põhivormis fikseeritud põhimääruse, põhikirja või reglemendi kinnitamise akt tunnistatakse kehtetuks, esitatakse volitatud töötlejale uus põhivorm uute andmetega ning «Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri pidamise põhimääruses» nõutud asutuse põhimääruse, põhikirja või reglemendi ärakiri.
(10) Põhivormi lahtrid «Asutusele antav registrikood», «Asutuse andmete registrisse kandmise kuupäev», «Asutuse ettevõtteregistri registrikood», «Tegevusalakood», «Asukohakood» ning «Asutuse andmete arhiivi kandmise kuupäev ja selle põhjus» (lõpetamise/ümberkorraldamise aluseks olev õigusakt ja sellega kaasnevad andmed) täidab Rahandusministeerium.
§ 3. Lisavormi täitmine
(1) Käesolev määruse lisa 2 lisavorm täidetakse asutuste struktuuriüksuste kaupa kinnitatud ja komplekteeritud koosseisuüksuste arvu ja struktuuriüksuse asukoha fikseerimiseks. Ministeeriumi struktuuriüksusteks vastavalt «Vabariigi Valitsuse seaduse» §-dele 47 ja 48 on osakond ja osakonna koosseisu kuuluvate struktuuriüksusena talitused ja bürood.
(2) Ameti ja inspektsiooni ning nende kohalike asutuste ja valitsusasutuse hallatava riigiasutuse struktuuriüksuseks lisavormi täitmisel on ministeeriumi osakonna, talituse ja bürooga analoogsed üksused.
(3) Lisavormi veergu «Struktuuriüksuse nimetus» kirjutatakse asutuse osakonna või sellega analoogse struktuuriüksuse nimi ning selle alla järgmistele ridadele kirjutatakse selle struktuuriüksuse talitused ja bürood või nendega analoogsed struktuuriüksused. Osakonna ette lisatakse vastav järjekorranumber.
(4) Lisavormi veergu «Kinnitatud koosseisuüksuste arv» kirjutatakse vastava struktuuriüksuse kinnitatud koosseisukohad.
(5) Lisavormi veergu «Komplekteeritud koosseisuüksuste arv» kirjutatakse mitu kohta vastavas struktuuriüksuses kinnitatud koosseisuüksustest on komplekteeritud.
(6) Lisavormi veerg «Struktuuriüksuse asukoht» täidetakse juhul, kui struktuuriüksus asub asutusest eraldi. Vastavasse veergu kirjutatakse struktuuriüksuse asukoha maakond, linn/vald/küla, tänav ja maja number, postiindeks.
(7) Lisavormi veergu «Kokku» kirjutatakse asutuse kinnitatud ning komplekteeritud koosseisuüksuste summa.
Käesolev määrus jõustub 1. augustil 2002. a.


text:
Asjas taotles pankrotihaldur, et kohus nõuaks krediidiasutustelt kaebajate arvelduskontode väljavõtteid ja andmeid kontosid käsutama õigustatud isikute kohta. Maakohus kohustas kaevatava määrusega krediidiasutusi esitama haldurile kaebajate arvelduskontode väljavõtted ja andmed kontosid käsutama õigustatud isikute kohta. Kaebajate määruskaebust keeldus maakohus menetlusse võtmast, põhjendades seda kaebeõiguse puudumisega. Ringkonnakohus jättis maakohtu määruse muutmata. (p 10) Tsiviilkolleegium selgitas, et kui kaebaja on isik, kes ei ole pankrotimenetluse osaline ega ka pankrotivõlgnikuga seotud isik PankrS § 19 lg 1 tähenduses, saab teda põhimõtteliselt käsitada PankrS § 22 lg 3 p-s 4 märgitud muu isikuna. Seetõttu ei kohaldu tema suhtes ka PankrS §-ga 5 sätestatud kaebeõiguse eriregulatsioon. Kaebaja õigusi puudutavat määrust tuleb käsitada tema suhtes hagita asjas (krediidiasutuselt andmete nõudmine) menetlust lõpetava määrusena sarnaselt näiteks muu isiku suhtes tehtud trahvimäärusega TsMS § 45 lg 4 alusel, mille peale saab muu isik, kes ei ole menetlusosaline, esitada määruskaebuse TsMS § 48 alusel. Kui kaebaja kohta on tehtud tema õigusi riivav menetlust lõpetav määrus, on tal kaebeõigus maakohtu määruse peale üldnormi, s.o TsMS § 660 lg 3 esimese lause alusel. (p 12) Kaebajal on kaebeõigus ka maakohtu määruse kohta tehtud ringkonnakohtu määruse peale, kuna tulenevalt TsMS § 663 lg-st 1 on sama paragrahvi lõike 2 alusel määruskaebuse menetlusse võtmisest keeldumise võimalikud alused vormilist laadi, mis takistavad määruskaebuse sisulist lahendamist. Et tegemist on selle isiku õigusi riivava (piirava) määrusega, kes ei ole olnud menetlusosaline, siis on ta määruskaebust esitades esmakordselt sisenenud kohtumenetlusse ja see on võrreldav olukorraga, mil kohtud hagi menetlusse võtmisest keelduvad. (p 13)
Pankrotimenetluses selgitab võlgniku varalise seisundi välja eelkõige haldur. Halduri põhikohustused on muu hulgas võlausaldajate nõuete väljaselgitamine, pankrotivara valitsemine ja selle moodustamise korraldamine, pankrotivara arvel võlausaldajate nõuete rahuldamine ning võlgniku maksejõuetuse tekkimise põhjuse ja aja väljaselgitamine (PankrS § 55 lg 3 p-d 1 ja 1^1). Nende ülesannete täitmisel on halduril õigus saada pankrotivõlgnikult ja temaga seotud isikutelt või kolmandatelt isikutelt pankrotiseaduses ettenähtud ulatuses teavet või dokumente. Kuna halduril on enda ülesannete täitmiseks õigus ise nõuda teavet ja dokumente, peaksid olukorrad, mil haldur nõuab teavet ja dokumente kohtule taotlust esitades, olema harvad. (p 14.1) Kolleegium on varasemas praktikas käsitlenud küsimust, kas kohtutäituril on täitemenetluse ülesannete täitmiseks õigus nõuda krediidiasutuselt kui hüpoteegipidajalt andmeid täitemenetluse võlgniku hüpoteegiga tagatud laenu jäägi kohta. Kolleegium leidis, et hinnata tuleb seda, kas kohtutäituril on vaja saada andmeid täitemenetluse ülesannete täitmiseks, mille jaoks lubab KAS § 88 lg 5 p 5 kohtutäituril nõuda pangasaladuse avaldamist (vt Riigikohtu 18. aprilli 2017. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-19-17, p 12 jj). Analoogne lähenemine on põhjendatud ka pankrotimenetluses. (p 14.2) Muudelt isikutelt teabe või dokumentide väljanõudmine pankrotimenetluses peab piirduma olukordadega, mil taotletav teave või dokumendid on vajalikud pankrotimenetluse eesmärkide saavutamiseks, näiteks võlgniku varalise seisundi väljaselgitamiseks. Vastasel juhul võib olla tegemist määrusega, mida kohus ei või seaduse järgi üldse teha. Kui teavet või dokumente kohustatakse andma krediidiasutust, tuleb arvesse võtta pangasaladuse kaitseks KAS §-s 88 sätestatud nõuetega. Pankrotimenetlusega seoses on krediidiasutus kohustatud pangasaladusena käsitatavat teavet ja dokumente andma kohtule pankrotimenetluse seisukohalt tähtsate asjaolude kohta ning haldurile pankrotiseaduses sätestatud ülesannete täitmiseks (KAS § 88 lg 1 p-d 1 ja 6). Juhul, kui haldur taotleb teavet või dokumente kohtu kaudu, siis peab kohus hindama, kas muude isikute pangakonto väljavõtete, pangakonto kasutamis- ja käsutamisõiguse või tegeliku kasusaaja kohta andmete küsimine on põhjendatud. Selleks peab kohus hindama, kas saadud teave aitab saavutada pankrotimenetluse eesmärke või välja selgitada võlgniku varalist olukorda ning kas teabe nõudmine on kooskõlas pangasaladuse kaitsmise nõuetega. (p 14.3) Nii kohtul kui ka halduril tuleb krediidiasutustelt andmete nõudmisel järgida pangasaladuse kaitsmiseks sätestatut. (p 11)
Nii kohtul kui ka halduril tuleb krediidiasutustelt andmete nõudmisel järgida pangasaladuse kaitsmiseks sätestatut. (p 11) Andmete kogumise põhjendatuse hindamise kriteerium on see, kas saadud teave aitab saavutada pankrotimenetluse eesmärke või välja selgitada võlgniku varalist olukorda ning kas teabe nõudmine on kooskõlas pangasaladuse kaitsmise nõuetega. (p 14.3)
Kohtul tuleb krediidiasutustelt andmete nõudmisel järgida pangasaladuse kaitsmiseks sätestatut. (p 11) Andmete kogumise põhjendatuse hindamise kriteerium on see, kas saadud teave aitab saavutada pankrotimenetluse eesmärke või välja selgitada võlgniku varalist olukorda ning kas teabe nõudmine on kooskõlas pangasaladuse kaitsmise nõuetega. (p 14.3)
Panga olulise osaluse omandamise otsustuse raames (KAS § 29-33) tehtud FI ettekirjutused on üldjuhul konfidentsiaalsed ning ilma põhjuseta neid kolmandatele isikutele ei avalikustata (FIS § 2 lg 1 ja § 54 lg-d 1-2, KAS § 29-33). (p 13.3) Kui FI tuvastab, et teabe avalikustamine on vajalik nt investori, finantsjärelevalve subjektide klientide või avalikkuse kaitseks või finantsturu õigus- või korrapärase toimimise tagamiseks, ta kaalub, kas teave avalikustada või mitte (KAS § 31 lg 6 ja FIS § 54 lg 5). Kui teabe avalikustamise vajalikkust ei ole tuvastatud, ei ole FI kohustatud teabe avalikustamist kaaluma. (p 14.1) Krediidiasutuses olulise osaluse nõuded ja nende menetlemine piiravad isiku õigusi, kes on otsustanud omandada olulise osaluse krediidiasutuses. Direktiivi 2013/36 art-te 22-27 ja selle alusel loodud KAS §‑d 291-32 kohustavad FI-d otsustama panga olulise osaluse omandamise üle, kuid need sätted ei näe ette, et panga olulise osaluse omandajale sätestatud nõuded ja FI järelevalvemenetlus oleks loodud krediidiasutuse teiste aktsionäride õiguste kaitseks. (p 15.1)

matches:
kohus
§ 19
§ 22
§ 45
§ 48
§ 660
§ 663
§ 55
§ 88
kohus
§ 88
kohus
kohus
§ 29
§ 2
§ 54
§ 29
§ 31
§ 54


Eestist läbisõiduks õhuteed pidi loa andmiseks volitatud asutus, loa andmise kooskõlastamise kord, Eestist läbisõiduks loa andmist kooskõlastavad Siseministeeriumi valitsemisala asutused ja taotluse vorm õhuteed pidi läbisõiduks – Riigi Teataja
Eestist läbisõiduks õhuteed pidi loa andmiseks volitatud asutus, loa andmise kooskõlastamise kord, Eestist läbisõiduks loa andmist kooskõlastavad Siseministeeriumi valitsemisala asutused ja taotluse vorm õhuteed pidi läbisõiduks
Eestist läbisõiduks õhuteed pidi loa andmiseks volitatud asutus, loa andmise kooskõlastamise kord, Eestist läbisõiduks loa andmist kooskõlastavad Siseministeeriumi valitsemisala asutused ja taotluse vorm õhuteed pidi läbisõiduks - sisukord
§ 1 Eestist läbisõiduks õhuteed pidi loa andmiseks volitatud asutus
§ 2 Eestist läbisõiduks loa andmist kooskõlastavad asutused
§ 3 Kooskõlastuse andmine ja tähtaeg
§ 4 Taotluse vorm õhuteed pidi läbisõiduks
Vastu võetud 20.12.2006 nr 65
RTL 2007, 1, 8
jõustumine 08.01.2007
Määrus kehtestatakse « Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse » § 223 lõike 5 ja § 224 lõike 6 alusel.
§ 1. Eestist läbisõiduks õhuteed pidi loa andmiseks volitatud asutus
Eestist läbisõiduks õhuteed pidi annab loa Politsei- ja Piirivalveamet.
§ 2. Eestist läbisõiduks loa andmist kooskõlastavad asutused
(1) Politsei- ja Piirivalveamet kooskõlastab Eestist läbisõiduks õhuteed pidi loa (edaspidi luba) andmise Kaitsepolitseiametiga.
(2) Politsei- ja Piirivalveamet esitab loa andmise kooskõlastamiseks koos kõigi loa taotlemisel esitatud andmetega ja muu asjassepuutuva teabega.
§ 3. Kooskõlastuse andmine ja tähtaeg
(1) Kaitsepolitseiamet kontrollib kooskõlastamiseks esitatud loa andmise taotlusega seotud andmeid vastavalt asutuse pädevusele.
(2) Kaitsepolitseiamet kooskõlastab loa andmise või jätavad loa andmise kooskõlastamata 24 tunni jooksul loa andmise kooskõlastamiseks esitamisest arvates.
(3) Loa andmise kooskõlastamata jätmisel teatatakse loa andmata jätmise põhjus ja õiguslik alus.
(4) Põhjendatud juhtudel võib tähtaega pikendada 48 tunni võrra. Tähtaja pikendamisest teatatakse viivitamata taotluse esitajale.
(5) Kui Kaitsepolitseiamet ei esita kooskõlastust või mittekooskõlastust ettenähtud tähtaja jooksul, loetakse Eestist õhuteed pidi läbisõiduks loa andmine kooskõlastatuks.
§ 4. Taotluse vorm õhuteed pidi läbisõiduks
Väljasaatmist korraldav valitsusasutus esitab lennujaama asukohajärgse riigi pädevale asutusele käesoleva määruse lisale vastava vormi kohase kirjaliku taotluse väljasaadetava saatjaga või saatjata läbisõiduks õhuteed pidi.
Siseministri 20. detsembri 2006. a määruse nr 65 «Eestist läbisõiduks õhuteed pidi loa andmiseks volitatud asutus, loa andmise kooskõlastamise kord, Eestist läbisõiduks loa andmist kooskõlastavad Siseministeeriumi valitsemisala asutused ja taotluse vorm õhuteed pidi läbisõiduks»
Läbisõidutaotlus seoses väljasaatmisega õhuteed pidi
Requesting unit:
Koht/kuupäev:
Ametiasutus:
Telefon/faks/elektronpost:
Ametniku nimi:
Requested unit:
Taotluse saaja:
Üldine teave kolmanda riigi kodaniku kohta, kellele taotletakse läbisõiduluba
Taotluse nr
Perekonna-
Koda-
kondsus
Travel document No/Type/
dokument nr/tüüp/
Number of visa delivered by a third country (if required)
Kolmanda riigi väljastatud viisa nr (kui seda nõutakse)
Lennu üksikasjad
Lend nr
Väljasõidukuupäev
Kas kolmanda riigi kodanikuga on kaasas saatja?
Nimed ja ülesanded:
Kas politseivalve kohalolek lennujaamas on soovitatav?
Kui jah, täpsustada:
Is medical care required?
Kas vajatakse meditsiinilist abi?
Contagious identifiable diseases?*
Kas väljasaadetav põeb tuvastatavaid nakkushaigusi?*
Kas eelnevad väljasaatmiskatsed on ebaõnnestunud?
If so, state reasons:
Kui jah, nimetada põhjus:
NB! At the time the request was made, no grounds for refusal under Article 3 (3) and (5) of directive 2003/110/EC were known.
NB! Taotluse esitamise ajal ei olnud teada ühtegi direktiivi 2003/110/EÜ artikli lõigetele 3 ja 5 vastavat keeldumise põhjust.
Taotluse saaja otsus
The transit is authorised:
Läbisõiduks antakse luba:
The transit is not authorised:
Läbisõiduks ei anta luba:
Name/Signature/Date:
Nimi/allkiri/kuupäev:
* This information shall be provided in accordance with the applicable national or international law.
* Käesolevat teavet antakse kooskõlas kehtiva siseriikliku ja rahvusvahelise õigusega.


29.06.2017 otsus nr 147
„(1) Tulumaksu määr, välja arvatud lõigetes 2, 4 ja 5 ning § 43 lõikes 4 nimetatud juhtudel, on 20%.
(11) Paragrahvi 1 lõigetes 2–4 nimetatud maksuobjekti puhul jagatakse maksustatav summa enne maksumääraga korrutamist arvuga 0,80, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud juhul.”;
„(4) Paragrahvi 18 lõikes 13 nimetatud juhul on tulumaksu määr 7%.
(5) Paragrahvides 471 ja 501 nimetatud juhul on tulumaksu määr 14%. Paragrahvis 501 nimetatud juhul jagatakse maksustatav summa enne maksumääraga korrutamist arvuga 0,86.”;
3) paragrahvi 12 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Füüsilise isiku maksustatava tulu hulka ei kuulu §-de 48–53 alusel maksustatavad erisoodustused, kingitused ja annetused, dividendid või muud kasumieraldised, välja arvatud § 501 alusel maksustatavad dividendid ja kasumieraldised.”;
4) paragrahvi 13 lõiget 3 täiendatakse punktiga 23 järgmises sõnastuses:
„23) punktis 2 nimetatud isikule makstavat parkimistasu hüvitist seoses isikliku sõiduauto kasutamisega teenistus-, töö- või ametiülesannete täitmisel;”;
5) paragrahvi 18 täiendatakse lõigetega 12 ja 13 järgmises sõnastuses:
„(12) Lõiget 11 ei kohaldata sellise tehingu või tehingute ahela puhul, millel puudub majanduslik sisu ja mille peamine eesmärk või üks peamisi eesmärke on maksueelise saamine.
(13) Tulumaksuga maksustatakse kõik dividendid ja muud kasumieraldised, mis residendist füüsiline isik saab residendist äriühingult rahalises või mitterahalises vormis, kui need on § 501 alusel maksustatavad dividendi maksva äriühingu tasemel või dividendi maksmise aluseks olevat kasumit jaotanud äriühingu tasemel ja kui need ei ole maksustatavad § 50 lõike 1 alusel.”;
6) paragrahvi 19 lõike 3 punkti 31 täiendatakse pärast sõnu „sõidu- ja majutustoetust” sõnadega „ning stipendiumi”;
7) paragrahvi 19 lõiget 3 täiendatakse punktiga 17 järgmises sõnastuses:
„17) paragrahvi 49 lõikes 41 nimetatud isikule, kes täidab välisriigis §-s 11 nimetatud ühingu antud ülesannet, tehtud väljamakset, mis ei ületa § 13 lõike 3 punktis 1 sätestatud välislähetuse päevaraha maksuvaba piirmäära iga välisriigis viibitud päeva kohta.”;
8) paragrahvi 23 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kui tulu on suurem kui 14 400 eurot, arvutatakse maksuvaba tulu summa järgmise valemi kohaselt: 6000 – 6000 / 10 800 × (tulu summa – 14 400). Seejuures ei või maksuvaba tulu olla väiksem kui null.”;
9) seadust täiendatakse §-ga 234 järgmises sõnastuses:
„§ 234. Täiendav maksuvaba tulu abikaasa eest
(1) Residendist füüsilisel isikul on õigus maksustamisperioodi tulust maha arvata residendist abikaasa eest täiendav maksuvaba tulu 2160 eurot, kui residendist füüsilise isiku ja tema abikaasa maksustamisperioodi maksustatav tulu kokku ei ületa 50 400 eurot, arvestades lõigetes 2 ja 3 sätestatut.
(2) Täiendavat maksuvaba tulu on õigus maha arvata osas, mille võrra abikaasa maksustamisperioodi maksustatav tulu on väiksem lõikes 1 nimetatud täiendavast maksuvabast tulust.
(3) Lõikes 2 nimetatud summa ei või olla suurem kui 50 400 euro ja abikaasade kogu maksustatava tulu vahe.”;
10) paragrahvi 29 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
„(71) Tulumaksuga maksustatakse dividend (§ 18 lõige 2) või muu kasumieraldis, mida mitteresidendist füüsiline isik sai residendist äriühingult, kui see on § 501 alusel maksustatav dividendi maksva äriühingu tasemel või dividendi maksmise aluseks olevat kasumit jaotanud äriühingu tasemel ja kui see ei ole maksustatav § 50 lõike 1 alusel.”;
11) paragrahvi 40 lõike 5 viiendast lausest jäetakse välja lauseosa „, sõltumata väljamaksete tegemisest” ja kuues lause tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 41 täiendatakse punktiga 72 järgmises sõnastuses:
„72) füüsilisele isikule makstud dividendilt või muult kasumieraldiselt, kui see on § 501 alusel maksustatav dividendi maksva äriühingu tasemel või dividendi maksmise aluseks olevat kasumit jaotanud äriühingu tasemel ja kui see ei ole maksustatav § 50 lõike 1 alusel (§ 18 lõige 13 ja § 29 lõige 71);”;
13) paragrahvi 42 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Residendist füüsilisele isikule tehtud §-s 41 nimetatud väljamaksetest arvatakse maksumaksja kirjaliku avalduse alusel igas kalendrikuus enne kinnipeetava tulumaksu arvutamist maha summa, mis on arvutatud järgmise valemi kohaselt: 500 – 500 / 900 × (väljamakse – 1200). Nimetatud summa ei või olla väiksem kui null. Maksumaksja võib oma avalduses ette näha väiksema summa mahaarvamise.”;
14) paragrahvi 43 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) punktis 72 nimetatud väljamakselt – 7%;”;
15) paragrahvi 44 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Residendist maksumaksja, kes oli maksustamisperioodi viimase päeva seisuga abielus, võib oma tuludeklaratsioonis maha arvata residendist abikaasa eest §-s 234 sätestatud täiendava maksuvaba tulu ning teha §-des 25–27 sätestatud mahaarvamisi, arvestades §-s 282 sätestatud piiranguid. Käesolevas lõikes sätestatud mahaarvamisi võivad kasutada ka abikaasad, kellest üks on resident ja teine on § 311 lõikes 2 või 3 nimetatud mitteresident või kes mõlemad on lepinguriigi residendid, kelle maksustatav tulu Eestis vastab § 311 lõikes 2 või 3 sätestatud tingimustele.”;
16) seaduse 10. peatükki täiendatakse §-ga 471 järgmises sõnastuses:
„§ 471. Krediidiasutuse avansilised maksed
(1) Residendist krediidiasutus ja mitteresidendist krediidiasutuse Eesti filiaal on kohustatud tasuma iga kvartali kolmanda kuu 10. kuupäevaks Maksu- ja Tolliameti pangakontole tulumaksu avansilise makse § 4 lõikes 5 sätestatud määraga eelmises kvartalis teenitud käesolevas lõikes, § 50 lõigetes 1 ja 2, §-s 501 ning § 53 lõikes 4 sätestatud maksukohustuste täitmise eelselt kasumilt.
(2) Kvartali kasumit vähendatakse § 50 lõikes 11 ja § 53 lõikes 41 nimetatud sama kvartali tulu ning kuni 19 eelmise kvartali kahjumi võrra. Eelmiste kvartalite kahjumit saab kasumi vähendamiseks kasutada ulatuses, mida pole varem kasumi vähendamiseks kasutatud.”;
17) paragrahvi 48 lõiget 51 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Samuti ei loeta erisoodustuseks tööandja ettevõtlusega seotud kulutusi töölepingu alusel töötava töötaja transpordiks elu- ja töökoha vahel, kui töötaja elukoht asub vähemalt 50 kilomeetri kaugusel töökohast või kui tööandja korraldab transporti sõidukiga, millel on vähemalt kaheksa istekohta, või bussiga liiklusseaduse tähenduses.”;
18) paragrahvi 48 lõiget 53 täiendatakse neljanda, viienda ja kuuenda lausega järgmises sõnastuses:
„Optsiooni alusvara muutumise korral arvestatakse nimetatud tähtaega esialgse optsiooni andmisest arvates. Kui kogu osalus tööandjas või temaga samasse kontserni kuuluvas äriühingus võõrandatakse vähemalt kolmeaastase tähtajaga optsioonilepingu kehtivuse ajal, samuti kui töötajal tuvastatakse täielik töövõimetus või töötaja sureb, ei loeta erisoodustuseks optsiooni alusvaraks oleva osaluse omandamist ulatuses, mis vastab proportsionaalselt optsiooni hoidmise ajale enne nimetatud sündmust. Kui optsioonileping ei ole digitaalselt allkirjastatud ega notariaalselt kinnitatud, on tööandja kohustatud esitama nimetatud lepingu Maksu- ja Tolliametile viie tööpäeva jooksul selle sõlmimisest arvates.”;
19) paragrahvi 48 lõike 54 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Erisoodustuseks ei loeta töötajale, kellel on tuvastatud osaline või puuduv töövõime (kuulmispuude puhul kuulmislangusega alates 30 detsibellist) või kellele on määratud puude raskusaste, abivahendite andmiseks tehtud kulutusi kuni 50% ulatuses talle selle aasta jooksul makstud sotsiaalmaksuga maksustatud summast.”;
20) paragrahvi 48 täiendatakse lõikega 56 järgmises sõnastuses:
„(56) Erisoodustuseks ei loeta tööandja ettevõtlusega seotud kulutusi töölepingu alusel töötava töötaja majutamiseks, kui on täidetud mõlemad alljärgnevad tingimused:
2) kulutused majutatava töötaja kohta on kuni 200 eurot kalendrikuus majutamise korral Tallinnas või Tartus ja kuni 100 eurot muudel juhtudel.”;
21) paragrahvi 48 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Tööandja omandis või valduses oleva sõiduauto töö-, ameti- või teenistusülesannete või tööandja ettevõtlusega mitteseotud tegevuseks kasutamise võimaldamisel on erisoodustuse hind 1,96 eurot sõiduauto liiklusregistris märgitud mootori võimsuse ühiku (kW) kohta kuus. Üle viie aasta vanuse sõiduauto puhul on erisoodustuse hind sõiduauto mootori võimsuse ühiku (kW) kohta 1,47 eurot. Erisoodustust ei teki maksustamisperioodil, kui sõiduauto on ajutiselt liiklusregistrist kustutatud või registrikanne on peatatud.”;
22) paragrahvi 48 täiendatakse lõigetega 81 ja 82 järgmises sõnastuses:
„(81) Lõikes 8 sätestatud erisoodustuse hinna määramise korda võib kasutada ka liiklusseaduse tähenduses kuni 3500 kilogrammise täismassiga veoauto kasutamise võimaldamisel töö-, ameti- või teenistusülesannete või tööandja ettevõtlusega mitteseotud tegevuseks.
(82) Kui tööandja, kes on sõiduauto omanik või liiklusseaduse mõttes vastutav kasutaja, ei võimalda enda omandis või valduses oleva sõiduauto kasutamist töö-, ameti- või teenistusülesannetega või tööandja ettevõtlusega mitteseotud tegevuseks, teavitab ta sõiduauto soetamisel või kasutusele võtmisel Maanteeametit, kes teeb sõiduki liiklusregistri andmetesse märke sõiduauto üksnes töö-, ameti- või teenistusülesannete täitmiseks kasutamise kohta. Sellise sõiduauto töö-, ameti- või teenistusülesannetega või tööandja ettevõtlusega mitteseotud tegevuseks kasutusele võtmise korral peab tööandja sellest eelnevalt teavitama Maanteeametit.”;
23) paragrahvi 50 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Residendist äriühing, sealhulgas täis- ja usaldusühing, maksab tulumaksu dividendide või muude kasumieraldistena jaotatud kasumilt nende väljamaksmisel rahalises või mitterahalises vormis, arvestades §-s 501 sätestatut. Tulumaksuga ei maksustata fondiemissiooni korras jaotatud kasumit.”;
24) paragrahvi 50 lõiget 11 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
„7) dividendi makstakse § 502 alusel maksustatud tagastatud laenu arvel.”;
25) paragrahvi 50 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(9) Lõikes 2 ja §-s 501 nimetatud väljamakse tegija on maksumaksja nõudmisel kohustatud andma tõendi kalendrikuu jooksul tehtud lõikes 2 ja §-s 501 nimetatud väljamaksete kohta järgmise kalendrikuu 5. kuupäevaks. Lõikes 2 nimetatud väljamakse puhul näidatakse tõendil väljamakse kogusumma ja selle osa, mis on või mille aluseks olev kasumiosa on tulumaksuga maksustatud. Paragrahvis 501 nimetatud väljamakse puhul näidatakse tõendil väljamakse, mis on või mille aluseks olev kasumiosa on maksustatav § 4 lõikes 5 sätestatud määraga. Tõendi vormi ja täitmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
26) seadust täiendatakse §-ga 501 järgmises sõnastuses:
„§ 501. Tulumaks regulaarselt makstavatelt dividendidelt ja muudelt kasumieraldistelt
Kalendriaastas jaotatud kasum, mis on eelmise kolme kalendriaasta keskmisest jaotatud kasumist, millelt residendist äriühing on § 50 lõigete 1 ja 2 või käesoleva paragrahvi alusel maksnud tulumaksu, väiksem või sellega võrdne, maksustatakse § 4 lõikes 5 sätestatud määraga. Kolme kalendriaasta keskmise jaotatud kasumi arvutamisel ei võeta arvesse § 50 lõike 11 alusel tulumaksust vabastatud dividendi, § 50 lõike 21 alusel tulumaksust vabastatud väljamakset ega § 502 alusel maksustatud kasumieraldist.”;
27) seadust täiendatakse §-ga 502 järgmises sõnastuses:
„§ 502. Tulumaks varjatud kasumieraldistelt
(2) Emaettevõtjana käsitatakse ka ühingut, kes asub kontserni (äriseadustiku § 6) struktuuris laenu andvast tütarettevõtjast ülalpool, samuti mittetulundusühingut ja sihtasutust, kellel on laenu andvas ühingus häälteenamus või valitsev mõju.”;
28) paragrahvi 53 lõikes 4 asendatakse tekstiosa „Paragrahvi 50” tekstiosaga „Paragrahvi 50, 501 või 502”;
29) paragrahvi 54 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Residendist juriidiline isik ja §-s 53 nimetatud mitteresident on kohustatud esitama maksustamisperioodile järgneva kalendrikuu 10. kuupäevaks Maksu- ja Tolliametile maksudeklaratsiooni §-des 49–53 nimetatud kulude ja väljamaksete ning §-des 50, 502 ja 53 sätestatud maksukohustust mõjutavate asjaolude kohta eelmisel kalendrikuul.”;
30) paragrahvi 54 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Residendist krediidiasutus ja mitteresidendist krediidiasutuse Eesti filiaal on kohustatud esitama iga kvartali kolmanda kuu 10. kuupäevaks Maksu- ja Tolliametile maksudeklaratsiooni eelmise kvartali kasumi kohta.”;
31) paragrahvi 54 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Lõigetes 1–21 nimetatud maksudeklaratsiooni ja selle lisade vormid ning nende täitmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
32) paragrahvi 54 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Residendist krediidiasutus ja mitteresidendist krediidiasutuse Eesti filiaal võib § 50 lõike 1 või 2, § 501 või § 53 lõike 4 alusel tasumisele kuuluvast tulumaksust maha arvata § 471 alusel eelmistel kalendriaastatel makstud avansilised maksed. Avansilisi makseid saab maha arvata ulatuses, mida pole varem maha arvatud.”;
33) seadust täiendatakse §-ga 565 järgmises sõnastuses:
„§ 565. Seotud isikule antud laenust teatamine
Residendist äriühing ja mitteresidendist äriühingu Eestis asuv püsiv tegevuskoht, välja arvatud aktsiaseltsifond, residendist krediidiasutus ja mitteresidendist krediidiasutuse Eesti filiaal, on kohustatud esitama Maksu- ja Tolliametile kvartalile järgneva kuu 20. kuupäevaks deklaratsiooni eelmise kvartali jooksul §-s 502 nimetatud isikutele antud laenude ja nende tagastamise kohta. Deklaratsiooni vormi ja täitmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
34) paragrahvi 61 lõike 45 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Isikul, kellel on riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel tuvastatud töövõime kaotus alates 40%-st, loetakse käesoleva seaduse § 48 lõikes 54 sätestatud osalise või puuduva töövõime tingimus täidetuks.”;
35) paragrahvi 61 täiendatakse lõigetega 51 ja 52 järgmises sõnastuses:
„(51) Paragrahvi 234 ja § 44 lõiget 21 rakendatakse tagasiulatuvalt 2017. aasta 1. jaanuarist.
(52) Paragrahvi 13 lõike 3 punkti 23, § 19 lõike 3 punktide 31 ja 17, § 48 lõigete 51, 53, 54 ja 56 ning § 61 lõike 45 2017. aasta 1. augustil jõustunud redaktsiooni rakendatakse tagasiulatuvalt 2017. aasta 1. juulist.”;
36) paragrahvi 61 täiendatakse lõigetega 53–56 järgmises sõnastuses:
„(53) Paragrahvi 501 alusel eelmise kolme kalendriaasta keskmise maksustatud jaotatud kasumi arvutamisel loetakse esimeseks arvesse võetavaks aastaks aasta 2018. Paragrahvi 4 lõikes 5 sätestatud määra rakendatakse:
2) 2020. aastal ühele kolmandikule 2018. ja 2019. aastal jaotatud kasumist, millelt residendist äriühing on maksnud tulumaksu.
(54) Paragrahvis 502 sätestatud tõendamise kohustus ja § 565 sätestatud laenude deklareerimise kohustus rakendub alates 2017. aasta 1. juulist antud laenu suhtes, samuti sellise laenu suhtes, mille puhul on alates 2017. aasta 1. juulist laenusummat suurendatud, laenu tagastamise tähtaega pikendatud või muid olulisi tingimusi muudetud.
(55) Residendist äriühing on kohustatud deklareerima lõikes 54 nimetatud laenud 2018. aasta 10. veebruariks esitatavas § 54 lõikes 2 nimetatud maksudeklaratsioonis.
(56) Residendist krediidiasutus ja mitteresidendist krediidiasutuse Eesti filiaal on kohustatud tasuma Maksu- ja Tolliameti pangakontole §-s 471 nimetatud esimese avansilise makse § 4 lõikes 5 sätestatud määraga 2018. aasta teises kvartalis teenitud kasumilt 2018. aasta 10. septembriks. Paragrahvi 471 lõike 2 alusel ei vähendata krediidiasutuste kasumit enne 2018. aasta teist kvartalit tekkinud kahjumi võrra.”.
§ 2. Käibemaksuseaduse muutmine
1) paragrahvi 12 lõike 1 teises lauses asendatakse tekstiosa „3, 6, 10, 13 ja 14” tekstiosaga „3, 6, 71, 10, 13 ja 14”;
2) paragrahvi 12 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Omatarbe korral on maksustatav väärtus kauba soetusmaksumus või selle puudumisel omahind või teenuse omahind, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 71 sätestatud juhul.”;
3) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
„(71) Kui omatarbe moodustab tööandja liiklusseaduse tähenduses kuni 3500 kilogrammise täismassiga veoauto või käesoleva seaduse § 30 lõike 4 punktides 3 ja 4 nimetatud juhtudel tööandja sõiduauto kasutada andmine töö-, ameti- või teenistusülesannetega või tööandja ettevõtlusega mitteseotud tegevuseks, on nimetatud käibe maksustatav väärtus koos käibemaksuga tulumaksuseaduse alusel arvutatud erisoodustuse hind.”;
4) paragrahvi 30 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Sõiduauto ettevõtluses kasutamisena käsitatakse ka töötajate transporti elu- ja töökoha vahel tulumaksuseaduse § 48 lõikes 51 sätestatud tingimustel.”;
5) paragrahvi 30 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 2–5 nimetatud juhtudel ei kohaldata sõiduauto soetamisel käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud piirangut juhul, kui sõiduautot kasutatakse käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 2–5 nimetatud otstarbel järjest vähemalt kahe aasta jooksul selle soetamisest arvates või müügiks soetatud sõiduauto käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 2–5 nimetatud otstarbel kasutusele võtmisest arvates. Kui kahe aasta jooksul sõiduauto kasutusotstarve muutub ja seda hakatakse kasutama käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 2–5 nimetamata otstarbel ning maksukohustuslane on nimetatud kahe aasta jooksul arvestanud käibemaksu käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 3 ja 4 nimetatud juhtudel kasutatava sõiduauto omatarbena kasutamiselt, vähendatakse tekkinud maksukohustust nimetatud kahe aasta jooksul sellise sõiduauto omatarbena kasutamiselt arvestatud käibemaksusumma võrra. Sätet ei kohaldata, kui sõiduauto võõrandatakse kahe aasta jooksul selle käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 2–5 nimetatud otstarbel kasutusele võtmisest arvates.”;
6) paragrahvi 30 täiendatakse lõigetega 8 ja 9 järgmises sõnastuses:
„(8) Käesoleva paragrahvi lõike 4 rakendamise aluse äralangemise korral rakendatakse käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud sisendkäibemaksu mahaarvamise piirangut vähemalt ühe aasta jooksul aluse äralangemise maksustamisperioodi esimesest päevast arvates.
(9) Käesoleva paragrahvi lõike 4 rakendamisel peab maksukohustuslane tagama, et asjaomase sõiduauto kasutamine muul juhul kui lõikes 4 sätestatud on välistatud.”;
7) paragrahvi 32 lõiget 4 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
„Ettevõtluses kasutatava sõiduauto puhul arvestatakse sõiduauto ettevõtluses kasutamise osatähtsus vastavalt käesoleva seaduse § 29 lõikes 4 ja §-s 30 sätestatud korrale.”.
Liiklusseaduse § 174 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
„(22) Sõidukite andmebaasi tehakse tulumaksuseaduse § 48 lõikes 82 sätestatud teavituse alusel sõiduauto kandesse vastav märge sõiduauto üksnes töö-, ameti- või teenistusülesannete täitmiseks kasutamise kohta.”.
Riigilõivuseaduse § 32 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Sõidukite andmebaasi kande tegemisel ja muutmisel liiklusseaduse § 174 lõikes 22 sätestatud alusel sõiduauto kasutamise kohta üksnes töö-, ameti- või teenistusülesannete täitmiseks ei tasuta riigilõivu.”.
(1) Käesolev seadus jõustub 2017. aasta 1. augustil.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 1–3, 5, 8, 10, 12–14, 16, 21–33 ja 36, § 2 punktid 1–3 ja 5–7 ning §-d 3 ja 4 jõustuvad 2018. aasta 1. jaanuaril.


text:
RT I, 09.10.2013, 2
(2) Lapse seadusjärgseks pärijaks ei saa olla tema vanem, kellelt kohus on vanema õigused ära võtnud.
(6) Kohus võib keelduda pärandvara valitsemise määramisest, kui pärandvara ei ole eelduslikult piisav valitsemisega seotud kulutuste hüvitamiseks. Kohus määrab sellisel juhul pärandvara valitsemise, kui valitsemist taotlenud isik tasub kohtu deposiiti summa, mis eelduslikult vastab tekkivatele kulutustele.
(2) Kohus lõpetab pärandvara valitsemise juhul, kui pärandvara ei ole piisav valitsemisega seotud kulutuste hüvitamiseks ja kohtu määratud tähtaja jooksul ei tasuta kohtu deposiiti summat, mis eelduslikult vastab valitsemise käigus tekkivatele kulutustele.
(9) Justiitsminister võib kehtestada pärandvara inventuuri tegemise täpse korra.
(6) Justiitsminister kehtestab käesoleva seaduse alusel notari ametitoimingute tegemise korra.
(4) Pärimismenetluse algatamise avalduse vastuvõtmisest teatab notar pärimisregistrile ning küsib andmeid, kas samas pärimisasjas on mõnele teisele notarile esitatud pärimismenetluse algatamise avaldusi.
(1) Notar küsib pärimisregistrilt andmed pärandaja testamentide ja pärimislepingute kohta ning saadab nende andmete alusel nimetatud dokumentide hoidjatele teate pärandi avanemise kohta ja palub dokumendid endale saata.
(2) Notar teeb päringud pärandaja õiguste ja kohustuste kohta registritesse, mille loetelu kehtestab Justiitsminister määrusega.
(3) Notar esitab pärandaja õiguste ja kohustuste kohta elektroonilises vormis järelepärimise Eesti Vabariigis tegutsevatele krediidiasutustele, mille loetelu kehtestab justiitsminister määrusega. Järelepärimise saanud krediidiasutus, kellel on andmeid pärandaja õiguste ja kohustuste kohta, on kohustatud esitama need andmed notarile tasuta elektroonilises vormis kümne tööpäeva jooksul järelepärimise saamisest arvates.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud teadetes sisalduvate andmete loetelu kehtestab justiitsminister määrusega.
(5) Kui pärandaja isikunimi on muutunud, esitatakse käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud teadetes ka kõik isikunime muutmisele eelnenud isikunimed. Kui pärandaja isikunimi esineb erinevates dokumentides erineval kujul, esitatakse teadetes kõik notarile teada olevad isikunime kujud.
(4) Kui pärija väljaselgitamise üleskutsemenetlus viiakse läbi pärija suhtes, kelle elukoha kohta puuduvad usaldusväärsed andmed, siis nimetab notar teates lisaks käesoleva seaduse § 168 lõikes 4 nimetatud andmetele ka selle isiku ees- ja perekonnanime ning sünniaja ja isikukoodi, kui need andmed on notarile teada.
(5) Pärija isikunime avaldamisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 168 lõiget 5.
(1) Pärimisregistrisse kantakse andmed testamentide, pärimislepingute, pärandvara hoiumeetmete, pärimismenetluste ja pärimistunnistuste kohta.
(3) Justiitsministril on õigus kehtestada pärimisregistri pidamise, pärimisregistrile andmete esitamise ja pärimisregistrist andmete väljastamise täpne kord.
(5) Pärimisregistrile andmete esitamisele kohaldatakse käesoleva seaduse § 168 lõiget 5.
(1) Pärimisregistrisse tehakse kandeid registrile esitatavate teatiste ja kohtulahendite alusel.
(2) Notar on kohustatud esitama pärimisregistrile hiljemalt testamendi või pärimislepingu tõestamise või testamendi või pärimislepingu tühistamise või pärimislepingust taganemise avalduse tõestamise või testamendi, sealhulgas käesoleva seaduse § 26 lõikes 2 nimetatud korras hoiule antud testamendi hoiule või hoiult võtmise päevale järgneval esimesel tööpäeval teatise järgmiste andmetega:
3) registrisse kantava dokumendi liik (notariaalselt tõestatud testament, notari hoiule antud testament, testamendi notari hoiult võtmise dokument, testamendi tühistamise avaldus, pärimisleping, pärimislepingu tühistamise või pärimislepingust taganemise avaldus) ning dokumendi tõestamise või hoiulevõtmise kuupäev, aasta ning number notari ametitoimingute raamatu järgi;
(3) Abikaasade vastastikuse testamendi või selle tühistamise kohta esitab notar käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmed kummagi abikaasa kohta eraldi.
(5) Kandeid koduste testamentide ja nende muutmise või tühistamise kohta tehakse registrisse testaatorite teatiste või nende isikute teatiste alusel, kellele testaator on testamendi hoida andnud. Teatises märgitakse võimaluse korral kõik järgmised andmed:
6) kande tegemist taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood ning aadress.
(51) Kui kohus saadab pärimisregistrile ärakirja kohtumäärusest, millega rakendatakse või muudetakse pärandvara hoiumeetmeid, kannab pärimisregistri pidaja kohtulahendi alusel registrisse järgmised andmed nende olemasolu korral:
5) pärandvara hooldaja nimi, isiku- või registrikood ning elu- või asukoht.
(6) Notar on kohustatud esitama pärimisregistrile teatise pärimismenetluse algatamise kohta hiljemalt pärimismenetluse algatamise avalduse saamise päevale järgneval tööpäeval järgmiste andmetega:
4) pärimismenetlust alustava avalduse tõestamise kuupäev, aasta ning number notari ametitoimingute raamatu järgi;
(7) Notar on kohustatud esitama pärimisregistrile hiljemalt pärimistunnistuse tõestamise päevale järgneval tööpäeval teatise järgmiste andmetega:
4) pärimistunnistuse tõestamise kuupäev, aasta ning number notari ametitoimingute raamatu järgi;
6) pärija sünniaeg ja -koht ning isikukood;
(8) Kui kohus saadab pärimisregistrile ärakirja kohtulahendist, mis asendab pärimistunnistust, kannab pärimisregistri pidaja pärimisregistrisse käesoleva paragrahvi lõike 7 punktides 1–3, 5 ja 6 nimetatud andmed kohtulahendi alusel.
(1) Pärimisregistri andmetega võib tutvuda ja registri andmetest väljatrükke saada pärast seda, kui pärandaja surm on tõendatud. Abikaasade vastastikuse testamendi kohta antakse teavet pärast ühe abikaasa surma.
(2) Igaüks võib pärimisregistri andmetega tutvuda ja saada nendest väljatrükke. Andmetega tutvumiseks või väljatrüki saamiseks teatatakse registripidajale või notarile pärandaja ees- ja perekonnanimi või isikukood.
(3) Tutvumiseks tehakse andmete väljatrükk või võimalusel taasesitatakse registrisse kantud andmed kuvaril. Isiku soovil kinnitab notar väljatrüki notariaalselt. Registripidaja tehtud väljatrüki allkirjastab registri tehniline sekretär.
(4) Registri andmetega tutvumisel või väljatrüki saamisel tuvastatakse taotleja isik.

matches:
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
§ 168
§ 168
§ 168
§ 26
kohus
kohus