Ühtse pindalatoetuse, põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse saamise nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord ning toetusõiguse üleandmisest teavitamise kord – Riigi Teataja
Ühtse pindalatoetuse, põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse saamise nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord ning toetusõiguse üleandmisest teavitamise kord
Ühtse pindalatoetuse, põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse saamise nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord ning toetusõiguse üleandmisest teavitamise kord - sisukord
2 Ühtse pindalatoetuse saamiseks esitatavad nõuded
§ 2 Nõuded ühtse pindalatoetuse saamise kohta
3 Põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse saamiseks esitatavad nõuded
§ 3 Nõuded põllumajanduskultuuri üleminekutoetuse saamise kohta
§ 4 Nõuded heinaseemne üleminekutoetuse saamise kohta
4 Toetuse taotlemine ning taotleja ja taotluse kontrollimine
§ 5 Ühtse pindalatoetuse, põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse taotlemine
§ 7 Põllumajandusliku tegevuse kontrollimine
5 Toetuse vähendamine
§ 8 Ühtse pindalatoetuse vähendamine
§ 9 Põllumajanduskultuuri üleminekutoetuse vähendamine
§ 10 Toetuse ümbersuunamine
§ 101 Finantsdistsipliin
6 Ühikumäär, põllumajanduskultuuri üleminekutoetuse arvutamine, taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine ning toetuse maksmine
§ 11 Ühtse pindalatoetuse ühikumäär
§ 12 Põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse ühikumäära kehtestamine
§ 13 Ühtse pindalatoetuse, põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse määramine ning taotluse rahuldamata jätmine
7 Põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse toetusõiguse üleandmisest teavitamise kord ja vorm
§ 15 Toetusõiguse üleandmine
RT I, 29.11.2013, 14
Vastu võetud 21.02.2013 nr 10
RT I, 25.02.2013, 1
jõustumine 28.02.2013
26.11.2013 RT I, 29.11.2013, 11 02.12.2013
Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 1 lõike 3, § 14 lõike 21, § 15 lõike 2, § 17 lõike 4, § 18 lõigete 3 ja 4, § 20 lõike 2 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 30, 31.01.2009, lk 16–99), artiklite 122, 132 ja 133a alusel.
Määrusega kehtestatakse ühtse pindalatoetuse, põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse saamise nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord ning Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 16 lõike 1 punktides 1, 2 või 6 sätestatud alustel määratud toetusõiguse üleandmisest teavitamise kord.
2. peatükk Ühtse pindalatoetuse saamiseks esitatavad nõuded
§ 2. Nõuded ühtse pindalatoetuse saamise kohta
(1) Ühtset pindalatoetust saab taotleda taotleja, kes täidab Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 14 lõikes 2 sätestatud nõudeid.
(2) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 14 lõike 1 kohaselt täidab taotleja kogu majapidamise põllumajandusmaal ja põllumajanduslikus tegevuses Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 23 lõike 4 alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi ning lõike 3 kohaselt avaldatud kohustuslikke majandamisnõudeid.
(3) Põld, millel kasvatatakse kanepit (Cannabis), on ühtse pindalatoetuse toetusõiguslik, kui on täidetud nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 39 kehtestatud nõuded, sealhulgas kanepi tetrahüdrokannabinooli (edaspidi THC) sisaldus ei ületa 0,2% ja kasutatav sort on avaldatud taotluse esitamise aasta 15. märtsi seisuga Euroopa Liidu ühtses põllukultuuride sordilehes.
(4) Põld, millel kasvatatakse lühikese raieringiga paju (Salix) madalmetsa, on ühtse pindalatoetuse toetusõiguslik, kui see vastab Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 14 lõikes 21 sätestatud nõuetele ning sellel tehakse raiet hiljemalt igal viiendal aastal arvates istandiku rajamisest. Kui hiljemalt viiendal aastal arvates istandiku rajamisest põllul raiet ei tehta, loetakse, et põld ei ole olnud toetusõiguslik ka eelmisel neljal aastal.
3. peatükk Põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse saamiseks esitatavad nõuded
§ 3. Nõuded põllumajanduskultuuri üleminekutoetuse saamise kohta
Põllumajandusliku tegevusega tegelev isik, kes taotleb ühtset pindalatoetust, võib taotleda põllumajanduskultuuri üleminekutoetust talle Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 16 lõike 1 punktides 1 ja 6 määratud toetusõiguse alusel või sama seaduse §-s 17 sätestatud juhtudel.
§ 4. Nõuded heinaseemne üleminekutoetuse saamise kohta
Põllumajandusliku tegevusega tegelev isik, kelle põllumajanduslik majapidamine vastab Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 13 lõikes 2 sätestatud nõuetele, võib taotleda heinaseemne üleminekutoetust talle sama seaduse § 16 lõike 1 punktis 2 määratud toetusõiguse alusel.
4. peatükk Toetuse taotlemine ning taotleja ja taotluse kontrollimine
§ 5. Ühtse pindalatoetuse, põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse taotlemine
(1) Ühtse pindalatoetuse, põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse taotluste vastuvõtmist alustatakse 2. mail. Taotleja esitab Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) 21. maiks:
2) taotluse lisas esitatud põldude loetelu, millele on kantud andmed kogu põllumajandusmaa kohta, mida taotlejal on õigus kasutada, sealhulgas püsirohumaa ja kasvatatavate põllumajanduskultuuride kohta, ning asjakohaste põldude kohta on märgitud, millist toetust taotletakse;
3) põllumassiivi kaardi, millele on märgitud taotluse lisas loetletud kasvatatavate põllumajanduskultuuride ning püsirohumaa põldude numbrid ja põldude piirid;
4) katastri kaardi või muu kaardimaterjali, millele on märgitud taotluse lisas loetletud kasvatatavate põllumajanduskultuuride ning püsirohumaade põldude numbrid, piirid ja katastritunnused juhul, kui taotleja kasutuses olev põllumajandusmaa ei ole kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse;
5) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 17 lõikes 4 sätestatud alusel ja korras koostatud toetusõiguse üleandmise vormi, kui taotleja on omandanud põllumajanduskultuuri üleminekutoetuse või pärinud heinaseemne üleminekutoetuse toetusõiguse.
(2) Ühtse pindalatoetuse taotleja esitab koos taotlusega PRIA-le lisas 2 toodud vormi kohase nõuetele vastavuse küsimustiku.
(3) Kui ühtset pindalatoetust taotletakse põllu kohta, millel kasvatatakse kanepit, teeb taotleja järgmised toimingud:
1) märgib taotlusele sortide nimed ja esitab koos taotlusega või hiljemalt taotluse esitamise aasta 30. juuniks ametlikud seemnepakendi etiketid. PRIA teeb etiketile märke tehtud kontrolli kohta ja tagastab etiketid taotlejale;
2) teavitab viivitamata PRIA-t kanepi õitsemise algusest, et PRIA saaks teha toetusõiguslikkuse kontrolli, ning kasvatab kanepit vähemalt seni, kuni selle õitsemise lõpust on möödunud kümme päeva.
(4) Kui ühtset pindalatoetust taotletakse põllu kohta, millel kasvatatakse lühikese raieringiga paju madalmetsa ning mis asub kaitstaval loodusobjektil, esitab taotleja koos taotlusega PRIA-le looduskaitseseaduse § 14 lõigetes 2 ja 3 sätestatud kaitstava loodusobjekti valitseja nõusoleku.
(5) Kui taotleja andmed ei ole kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse, esitab ta koos taotlusega PRIA-le Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 90 lõikes 1 nimetatud avalduse oma andmete kandmiseks registrisse.
(6) Komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 82 lõike 3 punktis a nimetatud ülevõtmisperiood ühtse pindalatoetuse, põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse puhul on 22. maist kuni 1. septembrini. Põllumajandusliku majapidamise üle võtnud isik esitab PRIA-le majapidamise ülevõtmist tõendavad dokumendid ja taotleb toetuse maksmist.
(1) PRIA vaatab pindalatoetuste taotluse koos teiste §-s 5 nimetatud dokumentidega läbi ning kontrollib nendes esitatud andmete õigsust ja taotleja vastavust nõuetele.
(2) PRIA kontrollib ühtse pindalatoetuse taotlemise korral nõuete täitmist komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega (ELT L 316, 2.12.2009, lk 65–112), III jaotise I ja II peatüki kohaselt, kontrollides kohapeal vähemalt 5% ühtse pindalatoetuse taotlejatest.
(3) Põllumajandusmaa kohapealse kontrolli tegemiseks teeb PRIA paikvaatlust või kaugseiret nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 20 lõike 2 kohaselt.
(4) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse §-s 25 nimetatud asutused kontrollivad taotleja põllumajanduslikus majapidamises sama seaduse § 23 lõikes 1 sätestatud nõuetele vastavust komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 III jaotise III peatüki kohaselt.
(5) PRIA esitab Põllumajandusametile nende põldude loetelu, mille kohta taotletakse ühtset pindalatoetust lühikese raieringiga madalmetsa kasvatamiseks ning mille kohta puuduvad PRIA-l andmed mulla perspektiivse boniteedi kohta ning lühikese raieringiga madalmetsa kasvatamise maaparandusseadusele vastavuse kohta. Põllumajandusamet teatab PRIA-le mulla perspektiivse boniteedi andmed ja annab seisukoha lühikese raieringiga madalmetsa kasvatamise maaparandusseadusele vastavuse kohta 14 tööpäeva jooksul põldude loetelu saamisest arvates.
(6) Kui Põllumajandusameti andmetel on mulla perspektiivne boniteet kõrgem kui 35 hindepunkti või Põllumajandusametil puuduvad andmed mulla perspektiivse boniteedi kohta, teavitab PRIA taotlejat ja annab talle võimaluse teha mõistliku aja jooksul mulla boniteedi hindamine. Mulla boniteedi hindamine tellitakse asjaomase pädevusega asutusest ning vajaduse korral tellitakse mulla boniteedi hindamiseks vajalikud analüüsid akrediteeritud laboratooriumist.
(7) Kui taotleja või tema esindaja viibib kohapealse kontrolli juures, näitab ta vajaduse korral järelevalveametnikule ette põllu piiri.
(8) PRIA kontrollib kanepi THC sisaldust komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 40 kohaselt, kontrollides kasvatatava kanepi THC sisaldust vähemalt 30% aladest, millel kanepit kasvatatakse. PRIA kontrollib lisaks kanepi seemnepakendi etiketile kantud seemnete koguse ja taotlusele märgitud kanepi põllu pindala vastavust. Vajaduse korral võib PRIA taotleda Põllumajandusametilt (edaspidi PMA) kohapealse kontrolli tegemisel ametiabi halduskoostöö seaduse kohaselt.
(9) PRIA kontrollib, kas põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse taotleja omab asjaomase toetuse toetusõigust põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registri andmete alusel taotluse esitamise aasta 15. juuni seisuga.
§ 7. Põllumajandusliku tegevuse kontrollimine
(1) PRIA kontrollib, kas heinaseemne üleminekutoetuse taotleja on põllumajandusliku tegevusega tegelev isik, tehes kindlaks, et tema põllumajanduslikus majapidamises on:
1) taotleja kasutuses taotluse esitamise aastal vähemalt 1 ha ühtse pindalatoetuse taotluse menetlemise käigus kindlaks määratud põllumajandusmaad või;
2) põllumajandusloomade registri andmete alusel taotleja nimele registreeritud Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 13 lõike 2 kohaselt vähemalt 1 loomühikule vastaval hulgal põllumajandusloomi taotluse esitamise aasta 2. mai seisuga.
(2) Kui lõikes 1 nimetatud kontrolli tulemusena ei selgu, kas heinaseemne üleminekutoetuse taotleja on põllumajandusega tegelev isik, kontrollib PRIA taotlejat vajaduse korral kohapeal.
(3) Lõike 1 punktis 2 ja lõikes 2 nimetatud kontrollide käigus põllumajandusloomade loomühikute arvestamiseks korrutatakse põllumajandusloomade arv Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 13 lõikes 3 sätestatud põllumajandusloomade loomühikute arvestuse alusel saadud koefitsiendiga.
5. peatükk Toetuse vähendamine
§ 8. Ühtse pindalatoetuse vähendamine
(1) Kui pindalatoetuste taotlus esitatakse pärast taotluse esitamise tähtpäeva, otsustab PRIA taotletud toetuse vähendamise komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 23 kohaselt.
(2) Kui taotleja ei esita kõiki § 5 lõike 1 punktis 2 nimetatud andmeid põllumajandusmaa kohta, mida taotlejal on õigus kasutada, kuid mille kohta ta ei taotle toetust, otsustab PRIA taotletud toetuse vähendamise komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 55 lõike 1 kohaselt.
(3) Kui taotluse kontrollimisel tehakse kindlaks, et maa tegelik pindala erineb taotlusel märgitud pindalast, mille kohta toetust taotleti, otsustab PRIA taotletud toetuse vähendamise komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 58 kohaselt.
(4) Kui § 6 lõikes 4 nimetatud asutused on kohapealse kontrolli käigus teinud kindlaks, et taotleja on rikkunud Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 23 lõikes 1 nimetatud nõudeid või on teinud Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 23 lõikes 1 nimetatud nõuete rikkumise eest taotlejale puuduse kõrvaldamiseks ettekirjutuse või on taotleja suhtes jõustunud süüdimõistev süüteo otsus, otsustab PRIA taotletud toetuse vähendamise komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklite 70–72 kohaselt ja Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 26 kohaselt.
§ 9. Põllumajanduskultuuri üleminekutoetuse vähendamine
(1) Põllumajanduskultuuri üleminekutoetuse toetussumma arvutamisel võrreldakse taotlejale Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 16 lõike 1 punkti 1 või 6 või mõlema alusel määratud või sama seaduse § 17 alusel üle võetud toetusõiguste arvu eraldi taotluse esitamise aastal kindlaks määratud ühtse pindalatoetuse hektarite arvuga.
(2) Kui põllumajanduskultuuri üleminekutoetuse taotlejal on taotluse esitamise aastal ühtse pindalatoetuse kindlaksmääratud hektareid sama palju või rohkem kui Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 16 lõike 1 punkti 1 või 6 või mõlema alusel määratud või sama seaduse § 17 alusel üle võetud toetusõigusi, siis võetakse põllumajanduskultuuri üleminekutoetuse toetussumma arvutamise aluseks nimetatud toetusõiguste summa.
(3) Kui taotluse kontrollimise käigus on tehtud kindlaks, et taotlejal on taotluse esitamise aastal ühtse pindalatoetuse toetusõiguslikke hektareid vähem kui Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 16 lõike 1 punkti 1 või 6 või mõlema alusel talle määratud või sama seaduse § 17 alusel üle võetud toetusõiguste arv, siis võetakse põllumajanduskultuuri üleminekutoetuse toetussumma arvutamise aluseks ühtse pindalatoetuse toetusõiguslike hektarite arv taotlejale määratud eraldi mõlema asjaomase toetusõiguse puhul.
§ 10. Toetuse ümbersuunamine
(1) Taotlejale väljamakstava otsetoetuste summa arvutamisel võetakse aluseks nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 10a lõikes 2 sätestatu.
(2) Taotlejale väljamakstava üleminekutoetuse summa arvutamisel võetakse aluseks nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 10a lõikes 1 ning artiklis 133a sätestatu.
§ 101. Finantsdistsipliin
Lisaks § 10 lõikes 1 sätestatule võetakse taotlejale väljamakstava otsetoetuste summa arvutamisel aluseks nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 11 lõikes 1 ning nõukogu määruse (EL) nr 1181/2013, 19. november 2013, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määr 2013. kalendriaastaks ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 964/2013 (ELT L 313, 22.11.2013, lk 13–14), artikli 1 lõikes 1 sätestatu.
[RT I, 29.11.2013, 11 - jõust. 02.12.2013]
6. peatükk Ühikumäär, põllumajanduskultuuri üleminekutoetuse arvutamine, taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine ning toetuse maksmine
§ 11. Ühtse pindalatoetuse ühikumäär
PRIA otsustab Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 22 lõike 1 alusel ühtse pindalatoetuse ühikumäära taotluse esitamise aasta 24. novembriks.
§ 12. Põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse ühikumäära kehtestamine
PRIA otsustab Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 22 lõike 4 alusel põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse ühikumäära taotluse esitamise aasta 24. novembriks.
§ 13. Ühtse pindalatoetuse, põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse määramine ning taotluse rahuldamata jätmine
(1) PRIA otsustab ühtse pindalatoetuse, põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse määramise või taotluse rahuldamata jätmise taotluse esitamise aasta 1. detsembriks. Kui nimetatud otsust ei ole võimalik ettenähtud tähtaja jooksul teha, teeb PRIA viivitamata teatavaks otsuse tegemise tõenäolise aja ning näitab ettenähtud tähtajast kinni pidamata jätmise põhjuse.
(2) Ühtse pindalatoetuse taotlus jäetakse rahuldamata Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 19 lõike 1 ning komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artiklite 58, 60 ja 72 alusel ja korras.
(3) Põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse taotlus jäetakse rahuldamata Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse §-s 21 sätestatud juhtudel.
(1) Ühtne pindalatoetus makstakse välja § 13 lõikes 1 nimetatud otsuse alusel nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 29 kohaselt.
(2) Põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetus makstakse välja § 13 lõikes 1 nimetatud otsuse alusel taotluse esitamise aastale järgneva aasta 30. juuniks.
7. peatükk Põllumajanduskultuuri ja heinaseemne üleminekutoetuse toetusõiguse üleandmisest teavitamise kord ja vorm
§ 15. Toetusõiguse üleandmine
Isik, kes on omandanud toetusõiguse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 16 lõike 1 punkti 1, 2 või 6 alusel, võib nimetatud toetusõiguse üle anda Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 17 kohaselt. Ülevõtmise teel toetusõiguse omandanud isik esitab PRIA-le koos § 5 lõikes 1 nimetatud taotlusega Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 17 lõikes 4 sätestatud alusel ja korras koostatud toetusõiguse üleandmise teate.
Lisa 1 Pindalatoetuste taotluse vorm
Lisa 2 Nõuetele vastavuse küsimustiku vorm


§ 34 Kandidaatide ringkonnanimekiri
15.07.2002. a Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi kohtuotsus nr 3-4-1-7-02 (avaldatud 23. 09. 2002 – RT III 2002, 22, 251 – jõust. 15.07.2002) tunnistab seaduse põhiseadusevastaseks osas, mis ei võimalda kodanike valimisliitude osalemist kohaliku omavalitsuse volikogu valimisel.
19.04.2005. a Riigikohtu üldkogu kohtuotsus nr 3-4-1-1-05 (avaldatud 5. 05. 2005 – RT III 2005, 13, 128 – jõust. 19.04.2005) tunnistab kehtetuks paragrahvi 701.
[Punkti 1 sõnastus kuni 31. 07. 2006]
1) elab Eestis pikaajalise elaniku elamisloa alusel;[Punkti 1 sõnastus alates 1. 08. 2006]
2) on valimispäevaks elanud seaduslikult vähemalt viimased viis aastat vastavas vallas või linnas.
(6) Volikogu liikmeks ei või kandideerida isik, kes on kohtu poolt süüdi mõistetud kuriteos ja kannab karistust kinnipidamiskohas.
5) üle 300 000 elaniku – vähemalt 63-liikmeline volikogu.
(1) Volikogu moodustab valla või linna territooriumil ühe valimisringkonna.
(2) Tallinnas jaotatakse vähemalt pool mandaatidest linnaosade vahel võrdselt, ülejäänud mandaadid käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtut järgides.
(2) Jaoskonnakomisjoni liikmeks võib olla Eesti kodanik, Euroopa Liidu kodanik või välismaalane, kellel on hääletamisõigus käesoleva seaduse § 5 lõigete 1–4 kohaselt . Jaoskonnakomisjoni liige peab valdama eesti keelt.
2) kandidaatide registreerimise avalduse vormi, kandidaatide ringkonnanimekirja vormi, kandideerimisavalduse vormi ja kandidaadi ankeedi vormi;
7) hääletamis- ja valimistulemuste protokollide vormid ;
9) valimiste korraldamiseks eraldatud raha kasutamise korra ;
10) [kehtetu – RT I 2004, 6, 32 - jõust. 14.02.2004]
(1) Valla ja linna valimiskomisjoni ülesanne on registreerida käesoleva seaduse nõuete kohaselt esitatud kandidaadid, teha kindlaks valla või linna hääletamis- ja valimistulemused, juhendada jaoskonnakomisjone ning täita muid seadustest tulenevaid ülesandeid .
4) kodakondsuse andmed;[Punkti 5 sõnastus kuni 31. 07. 2006]
5) välismaalase pikaajalise elaniku elamisloa olemasolu;[Punkti 5 sõnastus alates 1. 08. 2006]
(1) Rahvastikuregistri vastutav töötleja korraldab rahvastikuregistri andmete alusel iga valimisjaoskonna valijate nimekirja koostamise ja trükkimise ning selle jaoskonnakomisjonidele kättetoimetamise hiljemalt seitsmendaks päevaks enne valimispäeva. Valijate elektroonilised nimekirjad edastatakse Vabariigi Valimiskomisjonile hiljemalt seitsmendaks päevaks enne valimispäeva.
[15.07.2002. a Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi kohtuotsus nr 3-4-1-7-02 tunnistab lõike 1 vastuolus olevaks põhiseaduse §-dega 11, 12 ja § 156 lg-ga 1]
(4) Erakond esitab kandidaatide registreerimiseks esitamisel valla või linna valimiskomisjonile kirjaliku teatise, milles on erakonna volitatud esindajate nimed, isikukoodid, aadressid ja sidevahendite numbrid. Teatisele kirjutab alla mittetulundusühingute seaduse (RT I 1996, 42, 811; 1998, 96, 1515; 1999, 10, 155; 23, 355; 67, 658; 2000, 55, 365; 88, 576; 2001, 56, 336; 93, 565) või erakonna põhikirja kohaselt erakonda esindama õigustatud isik. Kui erakonda ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 2 märgitud nimekirjas, esitab erakond tõendi ka selle kohta, et ta on kantud mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse.
[15.07.2002. a Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi kohtuotsus nr 3-4-1-7-02 – RT III 2002, 22, 251 – jõust. 15.07.2002]
2) kandidaadi ankeet.[15.07.2002. a Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi kohtuotsus nr 3-4-1-7-02 tunnistab lõike 2 p 1 vastuolus olevaks põhiseaduse §-dega 11, 12 ja § 156 lg-ga 1]
§ 34. Kandidaatide ringkonnanimekiri
(1) Erakond ja valimisliit koostavad kandidaatide ringkonnanimekirja.
(2) Isik võib kandideerida ainult ühes valimisringkonnas.
(3) Isik võib kandideerida ainult ühe erakonna või valimisliidu kandidaatide ringkonnanimekirjas. Kandidaatide nimekirjas ei või kandideerida üksikkandidaadina registreerimiseks esitatud isik.
(4) Erakond või valimisliit võib ühes valimisringkonnas registreerimiseks esitada ainult ühe kandidaatide ringkonnanimekirja.
(5) Kandidaatide järjestuse ringkonnanimekirjas määrab erakond või valimisliit.
(6) Kandidaatide ringkonnanimekirjale kirjutavad alla erakonna või valimisliidu kõik volitatud esindajad.
1) kõik erakonna või valimisliidu poolt registreerimiseks esitatud kandidaadid, kui puuduvad käesoleva seaduse § 35 lõike 3 punktis 1 või 2 nimetatud dokumendid, neis on vigu või need ei ole vormikohased;
(3) Kui 15. päeval enne valimispäeva on mõnes valimisringkonnas kandidaate registreerimiseks esitatud niisama palju või vähem, kui selles ringkonnas on mandaate, võtab valla või linna valimiskomisjon vastu otsuse valimiste kuni ühe kuu võrra edasilükkamise kohta selles valimisringkonnas. Sellisel juhul koostab ja avalikustab valla või linna valimiskomisjon samaaegselt ka valimiste korraldamise ajakava.
(4) Valla või linna valimiskomisjon edastab valimisringkonna kandidaatide koondnimekirjad Vabariigi Valimiskomisjonile. Vabariigi Valimiskomisjon koostab kõikide volikogude liikmekandidaatide nimekirja.
(5) Valla või linna valimiskomisjon teavitab kõigist valla või linna kandidaatide koondnimekirja parandustest ja muudatustest viivitamata Vabariigi Valimiskomisjoni. Vabariigi Valimiskomisjon teavitab parandustest ja muudatustest teisi valimiskomisjone. Valimiskomisjonid teevad kõikide volikogude liikmekandidaatide nimekirja asjakohased parandused ja muudatused. Kandidaatide nimekirju ei muudeta pärast eelhääletamise algust.
(2) Hääletamisruumis on hääletamissedelite väljaandmise kohad, hääletamiskabiinid ja hääletamiskast. Valimisjaoskonnas, kus korraldatakse väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletamist, on eelhääletamise ajal hääletamisruumis eraldi hääletamiskabiin ja hääletamiskast väljaspool elukohajärgset valimisjaoskonda hääletavate valijate jaoks. Hääletamisruumis on välja pandud selle valimisringkonna kandidaatide koondnimekiri.
3) kuuendast päevast kuni neljanda päevani enne valimispäeva elektrooniliselt. Hääletamine algab kuuendal päeval enne valimispäeva kell 9.00 ja kestab ööpäevaringselt kuni hääletamise lõpuni neljandal päeval enne valimispäeva kell 20.00.
(1) Valijal on eelhääletamise päevadel (§ 44 lõige 2) võimalik hääletada väljaspool oma elukohajärgset valimisjaoskonda maakonna valimiskomisjoni või valla- või linnavalitsuse poolt määratud valimisjaoskonnas.
(3) Maakonna valimiskomisjon, välja arvatud Harju Maakonna Valimiskomisjon ja Tartu Maakonna Valimiskomisjon, määrab oma otsusega hiljemalt 45. päeval enne valimispäeva vähemalt ühe maakonnakeskuses paikneva valimisjaoskonna, kus valijad saavad hääletada väljaspool oma elukohajärgset jaoskonda käesoleva seaduse § 44 lõike 2 punktis 1 ettenähtud päevadel. Maakonna valimiskomisjon avalikustab oma otsuse hiljemalt eelhääletamise algusele eelneval nädalal.
(1) Jaoskonnakomisjon avab valimispäeval kasutatud hääletamiskastid pärast hääletamise lõppemist . Avamise juures peab olema üle poole jaoskonnakomisjoni koosseisust.
(4) [Kehtetu – RT I 2005, 47, 387 - jõust. 18.09.2005]
(5) Nimekirjamandaadid jaotatakse modifitseeritud d’Hondti jagajate meetodil jagajate jadadega 1, 20,9, 30,9, 40,9jne. Seejuures jäetakse iga erakonna või valimisliidu võrdlusarvude arvutamisel vahele nii mitu jada esimest elementi, kui mitu mandaati sai erakond või valimisliit vastavas valimisringkonnas lihtkvoodi alusel. Kui vähemalt kahe erakonna või valimisliidu võrdlusarvud on võrdsed, saab mandaadi erakond või valimisliit, kelle kandidaadid paiknesid valimisringkonna kandidaatide koondnimekirjas tagapool.
(3) [Kehtetu – RT I 2002, 57, 355 - jõust. 18.07.2002]
(5) [Kehtetu – RT I 2003, 90, 601 - jõust. 01.01.2004]
5) laen või krediit erakonnaseaduse (RT I 1994, 40, 654; 1996, 37, 739; 42, 811; 1998, 59, 941; 1999, 27, 393; 2002, 21, 117; 29, 174; 42, 264; 57, 355; 102, 602; 2003, 4, 22; 90, 601) § 121 lõikes 4 sätestatud tingimustel.
(1) Kui huvitatud isik leiab, et jaoskonnakomisjoni toiminguga, valla või linna valimiskomisjoni otsuse või toiminguga, maakonna valimiskomisjoni otsuse või toiminguga või Vabariigi Valimiskomisjoni otsuse või toiminguga rikutakse tema õigusi, võib ta esitada põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduses (RT I 2002, 29, 174) ettenähtud korras kaebuse Riigikohtule.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud väärteole kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313) sätteid.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on politseiprefektuur.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud väärteole kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22; 83, 557; 90, 601; 2004, 7, 40; 46, 329; 54, 387; 56, 401; 88, 600; 2005, 20, 126) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313; 110, 654; 2003, 26, 156; 83, 557; 88, 590; RT III 2004, 9, 96; RT I 2004, 46, 329; 54, 387 ja 390; 56, 403) sätteid.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on politseiprefektuur.
(3) Asendusliikmeteks registreeritakse valimata jäänud kandidaadid reastatult saadud häälte arvu järgi. Kui kandidaadid said valijatelt hääli võrdselt, paigutatakse ettepoole kandidaat, kes paiknes erakonna või valimisliidu ringkonnanimekirjas tagapool.
(2) Võrdlusarvude tabelis on erakondadele ja valimisliitudele arvutatud võrdlusarvud (§ 56 lõige 5) suuruse järjekorras, alates võrdlusarvust, mis esimesena jäi nimekirjamandaatide jaotamisel arvesse võtmata.
§ 701. [Kehtetu – RT III 2005, 13, 128 - jõust. 19.04.2005]
§ 71–73. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
(5) [Kehtetu – RT I 2005, 47, 387 - jõust. 18.09.2005]


§ 6 Täitetoimingu tegemine isiklikult
§ 88 Enampakkumise kord
§ 90 Enampakkumise kestus
§ 92 Enampakkumisel viibivate isikute vastuväited
19) notariaalselt tõestatud kokkulepe, mis näeb ette kinnisasja või laevakinnistusraamatusse kantud laeva omaniku kohustuse alluda kohesele sundtäitmisele hüpoteegiga või laevahüpoteegiga tagatud nõude rahuldamiseks;
22) Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 256 alusel antud nõukogu või komisjoni otsused, mis panevad rahalise kohustuse muudele isikutele peale riikide.
§ 6. Täitetoimingu tegemine isiklikult
(1) Kohtutäitur teeb täitetoimingu isiklikult või kasutab abilisena oma büroo töötajat või tema juures väljaõppel olevat kohtutäiturikandidaati.
(2) Kohtutäitur peab isiklikult tegema järgmised toimingud:
1) täitemenetluse peatamine ja lõpetamine;
2) vallasvara enampakkumine või muul viisil müümine;
3) kinnisvara arestimine ja enampakkumine;
4) ostetud vara üleandmine ja müümata vara üleandmine;
5) vara müügist saadud raha jaotamine;
6) täitekulude väljamõistmine;
7) täitedokumendi täitmine lapsega suhtlemise õiguse ja lapse väljaandmise asjas;
8) kinnisasja väljaandmine (väljatõstmine).
(3) Täitetoimingu taotlejal on õigus toiminguga seoses pöörduda vahetult kohtutäituri poole.
(4) Kohtutäituri vastutuse sätestab kohtutäituri seadus.
Kohtutäitur on kohustatud tarvitusele võtma kõik seadusega lubatud abinõud täitedokumendi täitmiseks, koguma täitemenetluseks vajalikku teavet ning selgitama täitemenetluse osalistele nende õigusi ja kohustusi.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud alustel võib esitada kohtutäituri põhistatud taandamise taotluse täitemenetluse osaline või tema esindaja. Taotluse võib esitada viivitamata pärast seda, kui on saadud teada taandamise aluseks olevast asjaolust.
(1) Võlgniku varast sundtäitmise tulemusel kohtutäituri ametialasele arvelduskontole laekunud raha kannab kohtutäitur sissenõudjale üle viie tööpäeva jooksul raha laekumisest arvates.
(2) Sissenõudjale või võlgnikule väljaantav raha kantakse kohtutäituri ametialaselt arvelduskontolt üle isiku arvelduskontole. Kui isikul puudub arvelduskonto, võib raha välja maksta isiku nimele vormistatud t�eki alusel või posti teel. Raha ülekandmiseks posti teel annab kohtutäitur kirjaliku korralduse ja lisab sellele raha saajate nimekirja, milles on märgitud ka isikute aadressid ja ülekantavate summade suurus.
(2) Täitemenetlus uuendatakse pärast selle peatamist tinginud asjaolu äralangemist.
02.01.2013 09:59
(2) Pankroti väljakuulutamise järel annab kohtutäitur pankrotihalduri taotlusel täitemenetluse dokumendid ja kohtutäituri valduses oleva või kolmandale isikule hoiule antud võlgnikule kuuluva vara üle pankrotihaldurile ja teavitab sellest sissenõudjat.
1) vara, mille võlgnik on viimase aasta jooksul enne täitemenetluse alustamist tasu eest võõrandanud oma lähikondsele pankrotiseaduse (RT I 2003, 17, 95; 2004, 37, 255) § 117 tähenduses;
(1) Arestitud vallasasjad müüb kohtutäitur avalikul suulisel enampakkumisel, kui käesolevas seadustikus sätestatust ei tulene teisiti.
(2) Enampakkumine võib toimuda elektrooniliselt. Kohtutäitur peab sel juhul tagama, et oleksid kaitstud käesolevas seadustikus täitemenetluse osalistele ja kolmandatele isikutele antud õigused.
(3) Justiitsminister kehtestab määrusega elektroonilise enampakkumise tehnilised nõuded .
Enampakkumise koha määrab kohtutäitur, arvestades asja müümise võimalusi ja enampakkumise kulusid.
(1) Enampakkumisel osaleda sooviv isik peab tasuma tagatisraha, mille suurus on 10 protsenti alghinnast.
(2) Tagatisraha võib maksta kohtutäituri määratud kontole enne enampakkumise päeva või tasuda enampakkumise päeval enne konkreetse pakkumise tegemist sularahas või elektroonilise rahavahendiga või muu raha kohest laekumist kontrollida võimaldava vahendi abil. Sularahas võib tagatisraha tasuda, kui tagatisraha suurus ei ületa 10 000 krooni.
7) ettepanek isikutele, kellel on enampakkumist takistavaid õigusi, saavutada kokkuleppel sissenõudjaga või kohtulahendi alusel enne tulemi jaotamise päeva enampakkumise lõpetamine või peatamine;
(1) Vallasasja osta sooviv isik võib kuni enampakkumise alguseni esitada kohtutäiturile kirjaliku hinnapakkumise, milles peab olema märgitud:
(2) Enampakkumisel ei või isiklikult ega esindajana osaleda kohtutäitur ega isik, kes on viibinud manukana vara arestimise juures, samuti isik, kes korraldab enampakkumist või kes on manukas enampakkumise läbiviimisel, ning sellise isiku arvel tegutsev isik. Kohtutäitur teatab seda osavõtjatele enne enampakkumise alustamist.
§ 88. Enampakkumise kord
(1) Enampakkumist alustades teeb kohtutäitur teatavaks müüdavat vara puudutavad olulised tingimused, menetluses osalevad sissenõudjad, nende nõuded, asjade arestimise aja, esitatud avaldused, enampakkumise tingimused ja alghinna. Enampakkumise tingimuste hulka kuulub ka enampakkumisel tehtavate pakkumiste samm, mille määrab müüdava asja väärtust arvestades kohtutäitur.
(2) Arestimisaktis märgitust erineva alghinna määramist peab kohtutäitur enampakkumise alustamisel põhjendama.
(4) Vara müüakse enampakkumisel arestimisaktis märgitud järjekorras.
(5) Enampakkumine viiakse läbi kahe manuka, kohaliku omavalitsuse esindaja või politseiametniku juuresolekul.
§ 90. Enampakkumise kestus
(1) Enampakkumist jätkatakse kuni kohtutäituri pakkumiste esitamise ettepaneku peale ei esitata enam ühtegi ülepakkumist.
(2) Pakkumiste esitamise ettepaneku ja kõigi pakutavate asjade enampakkumise lõpu aja vahe ei tohi olla lühem kui 20 minutit.
(1) Kohtutäitur teeb viimase ülepakkumise ja enampakkumise lõpu enampakkumisel teatavaks. Viimane ülepakkumine tunnistatakse parimaks pärast kolmekordset väljakuulutamist.
(2) Kui parim pakkuja on loovutanud ostja õigused teisele isikule ja see isik võtab üle ka parimast pakkumisest tulenevad kohustused, siis tuleb sellekohased avaldused esitada kohtutäiturile enampakkumise päeval. Parim pakkuja ja ostja vastutavad solidaarvõlgnikena.
(3) Kohtutäitur ei tunnista pakkumist parimaks, kui on oluliselt rikutud enampakkumise tingimusi või kui enampakkumist või selle jätkamist takistab kolmanda isiku õigus.
(4) Pakkumise parimaks tunnistamine tehakse teatavaks enampakkumise päeval. Kohtutäitur võib erandjuhtudel teatavakstegemise kuni seitsmeks päevaks edasi lükata. Edasilükkamisest annab kohtutäitur enampakkumisel teada.
(5) Pakkumise parimaks tunnistamine kehtib teatavakstegemise ajast alates.
§ 92. Enampakkumisel viibivate isikute vastuväited
(1) Ostja peab ostuhinna tasuma kohe pärast enampakkumise lõppemist.
(2) Kui ostuhind ületab 200 000 krooni, peab ostja kohe pärast enampakkumise lõppemist tasuma ühe kümnendiku ostuhinnast, ülejäänud hind tuleb tasuda 15 päeva jooksul. Kui ostjaks on võlgnik, peab ta tasuma kohe kogu ostuhinna.
(4) Kui parimaks tunnistatakse sissenõudja pakkumine, tehakse tasaarvestus sissenõudja nõudega. Sel juhul käsitatakse ostuhinda võla ulatuses võlgnikult sissenõudjale makstuna.
(1) Enampakkumine lõpetatakse, kui võlgnik või kolmas isik, kellel on õigus sissenõudja nõue rahuldada, maksab pärast enampakkumise algust, kuid enne viimase pakkumise parimaks tunnistamist kohtutäiturile raha, mis on vajalik sissenõudja nõude rahuldamiseks ja täitekulude katmiseks.
1) enampakkumisele ei ilmu ühtegi osavõtjat või ei esitata ühtegi kirjalikku pakkumist;
(3) Kui ostja rikub enampakkumisel ostetud asja eest ostuhinna või sellest ühe kümnendiku tasumise kohustust, pannakse asi kohe kordusenampakkumisele. Kohtutäitur teavitab enampakkumisest osavõtjaid kordusenampakkumise võimalusest enampakkumise lõpetamisel. Sel juhul ei ole kohtutäituril kordusenampakkumisel õigust asja alla hinnata.
(4) Esialgne ostja ei või käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud asjaoludel toimuval kordusenampakkumisel osaleda. Tema makstud tagatisraha ei tagastata ja see kantakse riigieelarvesse. Samuti peab ta tasuma tema pakutud hinna ning kordusenampakkumisel pakutud hinna vahe, kui kordusenampakkumisel pakutud hind on tema pakutud hinnast madalam.
(1) Sissenõudja või võlgniku avalduse alusel võib kohtutäitur arestitud asjad müüa muul viisil kui suulisel enampakkumisel, kui enampakkumine on nurjunud või võib eeldada, et asja ei õnnestu enampakkumisel müüa või asja enampakkumisel eeldatavalt saadav tulem on oluliselt väiksem, võrreldes asja muul viisil müües saadava tulemiga.
(5) Kohtutäitur võib asja müüa ka sissenõudjale. Sel juhul tehakse tasaarvestus sissenõudja nõudega ja ostuhinda käsitatakse võla ulatuses võlgnikult sissenõudjale makstuna.
(5) Kohtutäitur võib nõustuda ka asja müümisega sissenõudjale. Sel juhul tehakse tasaarvestus sissenõudja nõudega ja ostuhinda käsitatakse võla ulatuses võlgnikult sissenõudjale makstuna.
Kohtutäitur jaotab asjade müügist laekunud tulemi sissenõudjate ja muude tulemis osalemiseks õigustatud isikute vahel pandiõiguse tekkimise järjekorras või sissenõudjate kokkuleppe alusel. Ühel ajal tekkinud pandiõigustel on tulemi jaotamisel sama järjekoht.
(3) Kui kohtutäiturile ei ole 20 päeva jooksul alates jaotuskava sissenõudjatele kättetoimetamisest teatatud, et on esitatud hagi jaotuskava vaidlustamiseks, loetakse jaotuskava kinnitatuks ja kohtutäitur maksab tulemi selle alusel välja.
(1) Hüpoteegiga tagatud nõude arestimiseks tuleb lisaks arestimisakti kättetoimetamisele teha arestimisakti alusel ka hüpoteegi arestimise kanne kinnistusraamatusse. Kohtutäitur saadab kinnistusosakonnale arestimisakti ja lihtkirjaliku avalduse keelumärke tegemiseks.
(5) Veksli, t�eki või võlakirja esitab kohtutäitur lunastamiseks, kui see on väärtpaberist tulenevalt võimalik.
Kirjalikus hinnapakkumises peab olema märgitud ka kinnisasja registriosa number ja asukoht.
(1) Kohtutäitur esitab kinnistusosakonnale enampakkumise akti ärakirja, lihtkirjalikud avaldused ostja kinnistusraamatusse omanikuna sissekandmiseks ning keelumärke ja lõppevate õiguste kustutamiseks viivitamata pärast kogu ostuhinna tasumist. Omaniku sissekandmise avaldus loetakse eelmises lauses nimetatud juhul ostja esitatud avalduseks, ostja on kohustatud tasuma riigilõivu riigilõivuseaduses ettenähtud ulatuses.
(1) Kui rahatrahvi tervikuna määratud tähtpäevaks ei tasuta või kui osastatud rahatrahvi tasumise tähtaega ei järgita ja rahatrahvi täitmise tähtaega ei ole pikendatud ning võlgnikul ei ole vara, millele sissenõuet pöörata, saadab kohtutäitur sissenõudja taotlusel avalduse rahatrahvi asendamiseks arestiga vastavalt karistusseadustiku §-s 72 sätestatule kohtuotsuse täitmisele pööranud maakohtule või kui otsuse on teinud kohtuväline menetleja, siis kohtutäituri asukohajärgsele maakohtule. Kohtutäitur teatab avalduse esitamisest võlgnikule ja sissenõudjale.
(1) Täitemenetlus väärteo asjas tehtud kohtuvälise menetleja otsuse või kohtuotsuse alusel määratud rahatrahvi sissenõudes lõpetatakse täitmise aegumise tõttu, kui rahatrahvi ei ole sisse nõutud karistusseadustiku §-s 82 sätestatud tähtaja jooksul.
(2) Rahatrahvi täitmise aegumise tõttu täitemenetluse lõpetamise aluseks on kohtutäituri või võlgniku avalduse lahendamisel tehtud täitmiskohtuniku määrus.


RT I, 19.08.2015, 9
29.07.2015 RT I, 04.08.2015, 2 07.08.2015, rakendatakse alates 3.07.2014
(1) Meetme rakendusasutus on Rahandusministeerium Vabariigi Valitsuse 29. aprilli 2007. a määruse nr 111 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine» tähenduses.
(6) Kava koostamist korraldab Rahandusministeerium.
(1) Rahandusministeerium teavitab abikõlbliku sihtpiirkonna kohaliku omavalitsuse üksusi kava koostamise alustamisest kirja teel, määrates ettepanekute esitamise tähtajaks vähemalt 22 tööpäeva.
(2) Ettepanekud kavasse lülitatavate projektide kohta esitatakse lõikes 1 nimetatud teates toodud tähtpäevaks Rahandusministeeriumile. Ettepanekuid saavad esitada kohaliku omavalitsuse üksused ja kohaliku omavalitsuse üksuse valitseva mõju all olevad mittetulundusühingud ja sihtasutused. Kui üks isik esitab mitu ettepanekut, tuleb kaaskirjas ära märkida projektide prioriteetsuse järjekord. Ettepanekud ühisprojektide kohta esitab üks projektis osalev kohaliku omavalitsuse üksus.
(1) Tähtpäevaks laekunud ettepanekud registreeritakse Rahandusministeeriumis üldises korras.
(2) Rahandusministeerium viib läbi ettepaneku nõuetele vastavuse kontrolli.
(3) Kui ettepanek ei vasta meetme tingimustes kehtestatud nõuetele või on vajalik täiendav teave projekti kohta, on Rahandusministeeriumil õigus nõuda ettepaneku vastavusse viimist meetme tingimustes kehtestatud nõuetele või täiendava dokumentatsiooni esitamist või muudatuste tegemist ettepanekus toodud tegevustesse üldjuhul 7 tööpäeva jooksul arvates vastava nõude esitamisest.
(4) Rahandusministeerium otsustab hiljemalt 22 tööpäeva jooksul alates ettepanekute esitamise tähtpäevast ettepanekute nõuetele vastavaks või mittevastavaks tunnistamise.
(5) Rahandusministeerium küsib § 9 lõike 4 punktides 2 ja 5 nimetatud piirkondade kohaliku omavalitsuse üksustelt arvamust antud piirkonnas vastavaks tunnistatud projektide prioriteetsuse kohta.
(6) Mittevastavaks tunnistatud ettepanekute kohta saadab Rahandusministeerium 5 tööpäeva jooksul arvates otsuse vastuvõtmisest ettepaneku esitajale vastava teate.
(1) Rahandusministeerium küsib asjaomaste ministeeriumide arvamust nõuetele vastavaks tunnistatud ettepanekutes sisalduvate projektide asjakohasuse kohta tulenevalt valdkondlikest arengukavadest ja strateegiatest ning investeeringute tehnilise ja majandusliku otstarbekuse ja kohaliku omavalitsuse üksuse finantssuutlikkuse kohta.
(21) Hindamiskomisjonil on enne hindama asumist õigus teha ettepanekuid projekti suunamiseks arhitektuursesse või ehitise ekspertiisi ja projekti täpsustamiseks või korrigeerimiseks. Arhitektuurse või ehitise ekspertiisi tellib Rahandusministeerium. Ettepanekud projekti täpsustamiseks või korrigeerimiseks edastab Rahandusministeerium § 13 lõikes 1 nimetatud ettepaneku esitajale ning annab vastamiseks aega vähemalt 10 tööpäeva.
(31) Negatiivse hindamistulemuse saanud projektide kohta saadab Rahandusministeerium 5 tööpäeva jooksul arvates hindamiskomisjoni protokolli allkirjastamisest ettepaneku esitajale vastava teate koos negatiivse hinde andmise põhjustega.
(4) Rahandusministeerium koostab hindamiskomisjonilt saadud hindamistulemuse alusel ning § 5 lõikes 2 toodud nõuet järgides kava eelnõu maksimaalselt § 8 lõike 3 alusel igale piirkonnale eraldatud vahendite ulatuses. Kavasse saab nimetada ainult positiivse hinde saanud projekte.
(6) Rahandusministeerium esitab prioriteetse suuna seirekomisjoni poolt heaks kiidetud kava eelnõu Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks. Kava võib kinnitada piirkondade kaupa.
Rahandusministeerium teavitab kavas kinnitatud projektide ettepanekute esitajaid kava kinnitamisest hiljemalt 5 tööpäeva jooksul arvates kava ilmumisest Riigi Teatajas.
(1) Kui osa § 8 lõike 3 alusel piirkonnale indikatiivselt ettenähtud vahenditest on kavas projektidega katmata või kui toetuse tagasinõudmise või projektide odavnemise tulemusena on vabanenud piirkonnale varasemalt eraldatud vahendeid, on piirkonna kohaliku omavalitsuse üksusel kuni 31. detsembrini 2010 õigus esitada Rahandusministeeriumile jooksvalt ettepanekuid kava täiendamiseks. Paragrahvi 9 lõike 4 punktides 2 ja 5 nimetatud kohaliku omavalitsuse üksused peavad kava täiendamise ettepanekud teiste sama piirkonna kohaliku omavalitsuse üksustega kooskõlastama.
(4) Rahandusministeerium koostab hindamiskomisjonilt saadud hindamistulemuste alusel kava muutmise eelnõu. Kavasse saab nimetada ainult positiivse hinde saanud projekte. Kavaga kinnitatud ühe piirkonna projektide ja kava muutmise eelnõus toodud sama piirkonna projektide kogu toetusmaht ei tohi ületada § 8 lõike 3 alusel sellele piirkonnale eraldatud vahendite indikatiivset piirsummat. Kõigi enne 31. detsembrit 2010 esitatud ettepanekute alusel piirkonnale eraldatud koguvahenditest ei tohi § 5 lõike 1 punktides 1, 4 ja 5 nimetatud valdkondadele kokku eraldatud ja eraldatavate vahendite osakaal olla alla 50%.
(41) Lõikes 4 nimetatud positiivse hinde saanud projektide osas, mida piirkonnale eraldatud vahendite indikatiivset piirsummat arvestades ei arvatud kavasse, uuendab Rahandusministeerium kava täiendamise menetluse, kui kavas projektidega katmata jäämise, projektide odavnemise või toetuse tagasinõudmise tulemusena vabanevad vahendid. Rahandusministeerium küsib taotlejalt vastavalt pingerea järjestusele, kas taotleja soovib ettepanekus kirjeldatud projekti esitatud kujul ellu viia. Kui taotleja soovib projekti esitatud kujul ellu viia, siis koostab Rahandusministeerium kava muutmise eelnõu, millesse kantakse projekt seda uuesti hindamata, arvestades piirkonnale indikatiivselt ettenähtud vabade vahendite mahtu.
(6) Rahandusministeerium esitab prioriteetse suuna seirekomisjoni poolt heaks kiidetud kava muutmise eelnõu Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks reeglina kaks korda aastas. Rahandusministeerium teavitab kava muutmisega kinnitatud projektide ettepanekute esitajaid kava täienduste kinnitamisest hiljemalt 5 tööpäeva jooksul arvates Vabariigi Valitsuse korralduse ilmumisest Riigi Teatajas.
(1) Kui § 9 lõikes 4 nimetatud piirkonna kohaliku omavalitsuse üksus soovib asendada oma kavas kinnitatud projekti teise sama suunitlusega projektiga, võib Rahandusministeerium selle kohaliku omavalitsuse üksuse vastava taotluse alusel algatada kava muutmise juhul, kui asendusprojektile taotletava toetuse summa ei ületa asendatavale projektile kavas määratud maksimaalset toetussummat. Kava muutmise taotlusele lisatakse asendusprojekti ettepanek vastavalt § 10 lõigetes 3–4 toodud nõuetele.
(12) Kui Rahandusministeerium leiab, et lõikes 1 nimetatud asendusprojekt ei erine suunitluselt kavas kinnitatud asendatavast projektist, toimub asendusprojekti ettepaneku menetlemine § 11 lõigete 2-4 ja 6 ning § 12 lõigete 1, 21, 3 ja 31 alusel. Kui asendusprojekt erineb Rahandusministeeriumi hinnangul suunitluselt kavas kinnitatud asendatavast projektist, siis asendusprojekti ettepaneku menetlemist ei alustata. Kui asendusprojekti menetlemist ei alustata või kui see saab § 12 lõike 3 alusel kehtestatud hindamisjuhendi alusel negatiivse hinde, on § 9 lõikes 4 nimetatud piirkonna kohaliku omavalitsuse üksusel õigus kavas kinnitatud projekt ellu viia või taotleda selle kavast väljaarvamist.
(2) Rahandusministeeriumil on õigus algatada projekti kavast väljaarvamine vastavalt § 15 lõike 1 punktile 1 või juhul, kui rakendusüksus on teinud taotluse rahuldamata jätmise otsuse „Perioodi 2007-2013 struktuuritoetuse seaduse“ § 16 lõike 21 alusel.
(4) Rahandusministeerium esitab prioriteetse suuna seirekomisjoni poolt heaks kiidetud kava muutmise eelnõu Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks. Rahandusministeerium teavitab kava muutmisega seotud projektide ettepanekute esitajaid kava muudatuste kinnitamisest hiljemalt 5 tööpäeva jooksul arvates Vabariigi Valitsuse korralduse avaldamisest Riigi Teatajas.
(1) Kavaga kinnitamata, lõppenud projektidest vabanenud või tagasimakstud meetme vahendite kasutuselevõtmiseks võib Rahandusministeerium algatada üleriigilise kava reservnimekirja koostamise.
(3) Rahandusministeerium teavitab abikõlbliku sihtpiirkonna kohaliku omavalitsuse üksusi kava reservnimekirja koostamise alustamisest kirja teel, määrates ettepanekute esitamise tähtajaks vähemalt 22 tööpäeva.
(6) Rahandusministeerium koostab hindamiskomisjonilt saadud hindamistulemuste alusel kava reservnimekirja eelnõu, järjestades projektid hindamiskomisjonilt saadud hinnete kahanemise järjekorras. Reservnimekirja saab nimetada ainult positiivse hinde saanud projekte. Reservnimekirja koostamiselt ei arvestata § 8 lõikes 3 toodud meetme vahendite indikatiivset jaotust piirkondade vahel. Iga projekti kohta tuuakse kava reservnimekirjas välja taotleja nimi, projekti nimetus, projekti hinnanguline maksumus, maksimaalne toetussumma ning minimaalne omafinantseeringu määr.
(8) Rahandusministeerium esitab prioriteetse suuna seirekomisjoni poolt heaks kiidetud kava reservnimekirja eelnõu Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks.
(9) Kui kavaga kinnitamata, lõppenud projektidest vabanenud ja tagasimakstud meetme vahendeid on kogunenud vähemalt 100 000 euro ulatuses, küsib Rahandusministeerium kohaliku omavalitsuse üksuselt, kelle projekt on reservnimekirjas kõrgeimal kohal, nõusolekut projekti elluviimiseks tingimusel, et toetussumma ei ületa toetuse taotlemise õiguse andmise hetkeks kogunenud jääkide mahtu. Nõusolek peab muuhulgas sisaldama projekti elluviimise ajakava.
(11) Kui kohaliku omavalitsuse üksus ei nõustu reservnimekirjas nimetatud projekti ellu viima, küsib Rahandusministeerium nõusolekut projekti elluviimiseks kohaliku omavalitsuse üksuselt, kelle projekt on reservnimekirjas järgmine. Nimekirjas kõrgeimal kohal asuva projekti esitanud kohaliku omavalitsuse üksus ei kaota oma kohta reservnimekirjas, kui projekti elluviimisest keelduti põhjusel, et eraldatava toetuse maht oli alla 75% projektile taotletava toetuse mahu.
1) kui ilmnevad asjaolud, mille tõttu pole võimalik kavas toodud tähtajaks taotlust esitada. Selliste asjaolude ilmnemisel peab taotleja viivitamatult esitama EAS-ile uue ajakava. Taotluse esitamise tähtaega ei saa pikendada üldjuhul rohkem kui üks kord ning rohkem kui ühe aasta võrra. Kui uut ajakava ei esitata või jäetakse taotlus pikendatud tähtajaks esitamata, võib Rahandusministeerium algatada projekti kavast väljaarvamise;
6) eelarve aluseks olev võrreldav hinnakalkulatsioon ja selle aluseks olev lähteülesanne või hankedokumentatsioon;
[RT I, 04.08.2015, 2 - jõust. 07.08.2015, rakendatakse alates 3.07.2014]
4) kui taotluses toodud tegevused erinevad oluliselt ettepanekus nimetatud tegevustest, nii et ettepanekus nimetatud eesmärke ei ole võimalik saavutada, küsib EAS Rahandusministeeriumi hinnangut muudatuste otstarbekuse või tegevuste vastavuse kohta kava koostamise aluseks olnud kriteeriumidele. Rahandusministeeriumi negatiivse hinnangu korral tunnistatakse taotlus mittevastavaks;
(3) Otsuse vormi kooskõlastab EAS Rahandusministeeriumiga. Taotluse rahuldamata jätmise otsuses tuuakse välja rahuldamata jätmise põhjused. Taotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi ja kohustusi ning kehtestatakse tingimusi. Otsuses sätestatakse vähemalt:
2) läbi vaatama § 21 punktides 6–8 nimetatud taotlused hiljemalt 25 tööpäeva jooksul. Paragrahvi 21 lõikes 8 nimetatud muudatuste puhul on EAS enne otsuse langetamist kohustatud küsima Rahandusministeeriumi hinnangut muudatuse otstarbekuse kohta. Muudatustaotlus rahuldatakse olemasoleva taotluse rahuldamisotsuse muutmisega;


Kinnistamis- ja kandeavalduste esitamise ning kinnistusraamatu pidamisega seotud justiitsministri määruste muutmine – Riigi Teataja
Kinnistamis- ja kandeavalduste esitamise ning kinnistusraamatu pidamisega seotud justiitsministri määruste muutmine
RT I, 13.04.2011, 1
Vastu võetud 05.04.2011 nr 26
Määrus kehtestatakse „Abieluvararegistri seaduse” § 1 lõike 21, „Kinnistusraamatuseaduse” § 1 lõike 2 ja lõike 3 punkti 1, § 74 lõike 7 ja § 7717 lõike 2, „Tsiviilkohtumenetluse seadustiku” § 336 lõigete 3 ja 6 ning § 441 lõike 2, „Täitemenetluse seadustiku” § 33 lõike 6 ja „Äriseadustiku” § 67 lõike 4 punkti 1 alusel.
§ 1. Justiitsministri 28. detsembri 2005. aasta määruse nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” muutmine
1) paragrahvi 8 lõike 1 punktid 5 ja 6 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 8 lõike 1 punktist 13 jäetakse välja tekstiosa „kinnistusraamatusse,”;
3) paragrahvi 8 lõike 1 punktist 14 jäetakse välja sõnad „kinnistusraamatusse või”;
4) paragrahvi 10 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 10. Veebilehe https://ettevotjaportaal.rik.ee/ kaudu esitatavate dokumentide loetelu ja allkirjastamise viisid”;
5) määrust täiendatakse §-ga 204 järgmises sõnastuses:
„§ 204. Veebilehe https://kinnistuportaal.rik.ee/ kaudu esitatavate dokumentide loetelu ja allkirjastamise viisid
(12) Kui kinnistamisavaldust ei ole võimalik esitada kinnistuportaali kaudu selle püsiva tehnilise rikke tõttu, võib seadusega ettenähtud andmeid sisaldava kinnistamisavalduse ja selle lisadokumendid esitada e-postiga käesoleva määruse 3. peatüki alusel. Kui kinnistamisavaldust ja selle lisadokumente ei ole võimalik esitada e-posti teel kohtu e-postkasti tehnilise rikke tõttu, võib seaduses sätestatud andmeid sisaldava kinnistamisavalduse ja selle lisadokumendid esitada kohtule paberkandjal.”;
6) määruse lisa 8 „Avaldus abieluvararegistri kandeavalduse muutmiseks, tagasivõtmiseks või lisadokumentide esitamiseks”, lisa 13 „Nõusolek kinnistusraamatusse, kommertspandiregistrisse või laevaregistrisse kande tegemiseks” ja lisa 14 „Volikiri kinnistusraamatusse või laevakinnistusraamatusse kande tegemiseks” kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
§ 2. Justiitsministri 15. detsembri 2009. aasta määruse nr 42 „Kohtutäiturimäärustik” muutmine
Justiitsministri 15. detsembri 2009. a määruses nr 42 „Kohtutäiturimäärustik” (RT I, 20.01.2011, 10) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Kinnistamisavaldused esitab kohtutäitur kinnistuportaali https://kinnistuportaal.rik.ee/ kaudu. Justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” § 204 kohaldatakse vastavalt.”;
2) määrustiku lisast 18 jäetakse välja järgmine lause:
„Kinnisasja arestimiseks keelab kohtutäitur vara käsutamise ja laseb kinnistusraamatusse kanda kinnistu käsutamise keelumärke viivitamata pärast kinnisasja arestimise akti koostamist (alus: „Täitemenetluse seadustiku” § 142 lõige 1 ja § 145 lõige 1).”
§ 3. Justiitsministri 30. juuni 2010. aasta määruse nr 24 „Kohtu kinnistusosakonna kodukord” muutmine
1) paragrahvi 66 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud isikutele on avatud kinnistusraamatuga tutvumist võimaldavad veebiteenused, võimaldatakse neil kinnistusraamatuga tutvuda ainult ettenähtud veebiteenuste kaudu.”;
2) paragrahvi 78 lõikest 1 jäetakse välja sõna „tasuta”;
3) paragrahvi 149 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Hüpoteegi osahüpoteekideks jagamise korral lisatakse kande teksti selgitus selle kohta, et tegemist on hüpoteegi jagamise kandega.”;
4) määrust täiendatakse §-ga 1671 järgmises sõnastuses:
„§ 1671. Kandemääruse allkirjastamine
Käesoleva määruse §-des 165 ja 167 nimetatud kandemäärus allkirjastatakse elektrooniliselt vastavalt „Kinnistusraamatuseaduse” § 778 lõikele 1.”
Määrus jõustub 9. mail 2011. aastal.


Premium analoog C8767EE i-Aicon No. 339 tindikassett, must | Tahmakeskus
EsilehtPoodTindikassetidAnaloog tindidPremium analoog C8767EE i-Aicon No. 339 tindikassett, must
Premium analoog C8767EE i-Aicon No. 339 tindikassett, must
7.66€ 6.38€ kmta
Laos: 7 In Stock
SKU: CI-C8767EE
Toonerid, toonerkassetid ja tindikassetid, mida müüb Tahmakeskus.ee on alati parima kvaliteedi ja parimate hindadega. Sobivus: kodHPC8767EE|NWHP339|HPDeskJetDJ5740, DJ5745, DJ5940, DJ6520, DJ6540(d), DJ6620, DJ6840, DJ6940, DJ6980, DJ9800(d)|HPPhotoSmartPS2575, PS2610, PS2710, PS8050, PS8150, PS8450(gp), PS8750(gp)|HPPhotoSmartProPro B8350|HPOfficeJetOJ6310, OJ6313, OJ6315, OJ7210, OJ7310, OJ7410, OJ7110|HPOfficeJetKK7100|HPPhotoSmartDD5160|
i-Aicon must Premium analoog C8767EE i-Aicon No. 339 tindikassett
CI-C8767EE
10000110356
kodHPC8767EE, NWHP339, HPDeskJetDJ5740, DJ5745, DJ5940, DJ6520, DJ6540(d), DJ6620, DJ6840, DJ6940, DJ6980, DJ9800(d), HPPhotoSmartPS2575, PS2610, PS2710, PS8050, PS8150, PS8450(gp), PS8750(gp), HPPhotoSmartProPro B8350, HPOfficeJetOJ6310, OJ6313, OJ6315, OJ7210, OJ7310, OJ7410, OJ7110, HPOfficeJetKK7100, HPPhotoSmartDD5160
Brother LC121M tindikassett, punane
11.47€ 9.56€ kmta
Brother LC121BK tindikassett, must
20.29€ 16.91€ kmta
26.46€ 22.05€ kmta
Brother LC985BK tindikassett, must
21.17€ 17.64€ kmta


Türi valla kriisikomisjoni põhimäärus – Riigi Teataja
Türi valla kriisikomisjoni põhimäärus
Türi valla kriisikomisjoni põhimäärus - sisukord
§ 1 Türi valla kriisikomisjon
§ 7 Komisjoni töögrupid
§ 8 Komisjoni teenindav asutus
RT IV, 27.04.2018, 34
Vastu võetud 24.04.2018 nr 8
§ 1. Türi valla kriisikomisjon
(1) Türi valla kriisikomisjon (edaspidi komisjon) on Türi vallas alaliselt tegutsev komisjon kriisireguleerimise alaste tegevuste korraldamiseks Türi valla haldusterritooriumil.
(2) Komisjon juhindub oma tegevuses kriisireguleerimise valdkonda reguleerivatest õigusaktidest ja käesolevast määrusest.
(1) Komisjon täidab hädaolukorra seaduse ja muude õigusaktidega komisjoni pädevusse antud ülesandeid.
(2) Komisjon koordineerib kriisireguleerimist Türi valla haldusterritooriumil, tehes kriisireguleerimise alast koostööd riigiasutuste, kohaliku omavalitsuse asutuste ja teiste kriisikomisjonidega.
(3) Oma ülesannete täitmiseks komisjon:
1) tutvub ja võtab teadmiseks komisjoni tegevuspiirkonda puudutavad hädaolukorra riskianalüüsid ning koostatud ja Türi valla asutusele esitatud hädaolukorra lahendamise plaanid (HOLP);
2) omab ülevaadet Türi valla haldusterritooriumil olevate hädaolukorraks vajalike ressursside kohta;
3) annab hinnangu Türi valla haldusterritooriumil aset leidnud hädaolukorra ohuga sündmusele või hädaolukorrale ning teeb ettepanekuid edasiste ohtude või hädaolukordade ennetamiseks või vältimiseks;
4) jälgib Türi valla asutustes ohutuse ja turvalisuse tagamiseks riiklike järelevalveasutuste ettekirjutuste täitmist;
5) annab vajaduse korral Türi valla asutustele ülesandeid hädaolukordade ennetamiseks ning nendega valmistumiseks ning jälgib ülesannete täitmist;
6) teeb Türi vallas kriisireguleerimise alaste analüüside koostamiseks ja eksperthinnangute tellimiseks Türi valla organitele ja asutustele ettepanekuid;
7) korraldab Türi vallas hädaolukorra lahendamiseks (sh üldhuviteenusteks) vajalike ressursside planeerimist ja kasutuselevõtmist;
8) määrab koostöös Politsei- ja Piirivalveametiga Türi valla haldusterritooriumil paiknevad võimalikud evakuatsioonikohad ning koostab koostöös Politsei- ja Piirivalveametiga evakuatsioonikohtade kasutusele võtmiseks evakuatsioonikohtade plaani;
9) abistab Politsei- ja Piirivalveametit hädaolukorras evakuatsioonikohtade kasutusele võtmisel ning majutuse ja toitlustamise korraldamisel;
10) kooskõlastab Türi valla kriisireguleerimise õppuse kava ja tutvub õppuse kokkuvõtete ning järeldustega;
11) abistab elutähtsa teenuse kirjelduse ja toimepidevuse nõuete määruse väljatöötamisel;
12) tagab elanikkonna teavitamise elutähtsa teenuse katkestusest ning annab käitumisjuhiseid tegutsemiseks;
13) tagab hädaolukorras abivajajate väljaselgitamise ja nende abistamise;
14) abistab vajaduse korral hädaolukorra juhti hädaolukorra lahendamisel ja teabevahenduse korraldamisel ning täidab hädaolukorra juhi antud ülesandeid;
15) abistab vajaduse korral eriolukorra juhti eriolukorra väljakuulutamise põhjustanud hädaolukorra lahendamisel ja teabevahenduse korraldamisel ning täidab eriolukorra juhi antud ülesandeid;
16) abistab Türi valla haldusterritooriumil hädaolukorra järgsete taastamistööde, kahjude hindamise ja kulude arvestuse korraldamisel;
17) koostab igal aastal tööplaani;
18) esitab regionaalsele kriisikomisjonile kord aastas hiljemalt jooksva aasta 1. detsembriks kokkuvõtte kriisikomisjoni tegevustest ning järgmise aasta tööplaani.
(1) Komisjon on viie- kuni viieteistkümneliikmeline.
(2) Komisjoni esimees on Türi vallavanem.
(3) Komisjoni aseesimees on Türi asevallavanem.
(4) Komisjoni koosseisu kuuluvad Türi Vallavalitsuse kui ametiasutuse (edaspidi ametiasutus) struktuuriüksuse, mis tegeleb hädaolukorra seaduse § 36 lõikes 4 sätestatud elutähtsate teenuste toimepidevuse korraldamisega, esindaja või esindajad ning võivad kuuluda elutähtsate teenuste ja üldhuviteenuste osutajate, oluliste riigikaitseliste ning hädaolukorras olulisi riiklikke funktisoone täitvate asutuste esindajad.
(5) Kui komisjoni liige (v.a vallavanem ja asevallavanem) ei saa komisjoni tööst osa võtta, asendab teda asendusliige. Asendusliikme nimetab või määrab see elutähtsat teenust osutav või elutähtsa teenuse toimepidevust korraldav isik või asutus, kelle esindajat komisjonis asendatakse. Häda- või kriisiolukorras võib asendusliikme määrata asendatav komisjoniliige ise.
(6) Komisjoniliikmed ja komisjoni asendusliikmed on kohustatud komisjoni juhile teatama enda kontaktandmed (telefoninumbrid tööl, kodus, mobiiltelefon, e-post, kodune aadress) ja viivitamatult teavitama andmete muutustest.
1) esindab komisjoni kõigi isikute ja asutuste ees;
2) kutsub kokku komisjoni koosolekud;
3) allkirjastab komisjoni dokumendid;
4) kutsub vajaduse korral komisjoni tööst osa võtma isikuid, kes ei kuulu komisjoni koosseisu;
5) jälgib komisjoni otsuste täitmist;
6) korraldab komisjoni liikmetele kriisireguleerimise alaseid koolitusi.
(2) Komisjoni esimehe äraoleku all mõeldakse olukorda, kus vallavanem ei saa täita komisjoni esimehe ülesandeid.
(3) Kui kriisi- või hädaolukorras ei saa komisjoni esimees ja aseesimees kumbki komisjoni juhtida, juhib komisjoni erandkorras komisjoni koosseisus olev ametiasutuse esindaja. Kui ametiasutuse esindajaid on komisjonis rohkem kui üks, määrab vallavalitsus komisjoni moodustamisel ühe ametiasutuse esindaja, kes erandolukorras komisjoni juhib.
(3) Komisjoni korralised koosolekud toimuvad komisjoni kinnitatud aastatööplaani kohaselt.
(4) Komisjoni korralise koosoleku toimumiskoht, päevakord, aeg, eelnõud ja ettevalmistatud materjalid saadetakse komisjoni liikmetele nende e-posti aadressidele hiljemalt viis tööpäeva enne koosoleku toimumise kuupäeva.
(5) Komisjoni erakorralised koosoleku kutsub kokku komisjoni juht, kui komisjon tuleb komisjoni ülesannete täitmiseks kokku kutsuda muul, kui komisjoni aastatööplaanis märgitud ajal.
(6) Komisjon on otsustusvõimeline kui komisjoni koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sealhulgas komisjoni esimees või tema äraolekul komisjoni aseesimees.
§ 7. Komisjoni töögrupid
(1) Komisjonil on õigus oma otsusega moodustada alalisi ja ajutisi töögruppe.
(2) Komisjon sõnastab oma otsuses töögrupi eesmärgi, soovitava tulemuse, määrab töögrupi juhi ja kinnitab koosseisu.
(3) Töögrupi juht koostab vajadusel töögrupi töökorra ja esitab selle kinnitamiseks komisjonile.
(4) Töögrupp tegutseb koosoleku vormis ning koosolekud protokollitakse. Töögrupi protokollimisele ja protokollile rakendatakse määruse § 8 lõigete 3 ja 4 nõudeid.
§ 8. Komisjoni teenindav asutus
(1) Komisjoni ja tema töögruppide asjaajamise ja tehnilise teenindamise tagab ametiasutus.
(2) Ametiasutus teavitab avalikkust komisjoni tegevusest ja otsustest ning tagab komisjoni ja selle töögruppide protokollide avalikustamise õigusaktidega sätestatud korras. Üldkättesaadavaks ei tehta protokollides sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud.
(3) Komisjoni ja tema töögruppide koosolekute protokolle säilitatakse ametiasutuses.
(4) Protokoll peab olema igaühele kättesaadav viiendal tööpäeval koosoleku toimumise päevast arvates. Protokollid on kättesaadavad ametiasutuses ning avalikustatud ametiasutuse dokumendiregistri kaudu. Dokumendiregistrile on tagatud juurdepääs Türi valla veebilehelt www.tyri.ee.
Arvestades eelmärgitut ning haldusreformi seaduse § 16 lõiget 1 ja Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 141 lõiget 41, tunnistada kehtetuks
1) Väätsa Vallavalitsuse 11. oktoobri 2010 määrus nr 4 „Väätsa valla kriisikomisjoni põhimäärus“ (RT IV, 03.10.2013, 55);
2) Käru Vallavalitsuse 24. novembri 2010 määrus nr 1 „Käru valla kriisikomisjoni põhimäärus“ (RT IV, 10.05.2013; 33);
3) Türi Vallavalitsuse 25. juuni 2014 määrus nr 9 „Türi valla kriisikomisjoni põhimäärus“ (RT IV; 27.06.2014, 24).


Ehitamise dokumenteerimisele, ehitusdokumentide säilitamisele ja üleandmisele esitatavad nõuded ning hooldusjuhendile, selle hoidmisele ja üleandmisele esitatavad nõuded – Riigi Teataja
Ehitamise dokumenteerimisele, ehitusdokumentide säilitamisele ja üleandmisele esitatavad nõuded ning hooldusjuhendile, selle hoidmisele ja üleandmisele esitatavad nõuded
Ehitamise dokumenteerimisele, ehitusdokumentide säilitamisele ja üleandmisele esitatavad nõuded ning hooldusjuhendile, selle hoidmisele ja üleandmisele esitatavad nõuded - sisukord
§ 2 Ehitamise dokumenteerimise üldnõuded
§ 3 Nõuded digitaalsele ehitusdokumendile
§ 4 Nõuded ehitamise fotografeerimisele
§ 5 Nõuded teostusjoonisele
§ 6 Nõuded ehituspäevikule
§ 7 Nõuded kaetud töö aktile
§ 8 Nõuded õhulekkearvu mõõtmise aktile
§ 9 Nõuded töökoosoleku protokollile
§ 10 Nõuded tehnosüsteemi toimivuse katseprotokollile või muule tehnosüsteemi nõuetekohasust kinnitavale dokumendile
§ 11 Nõuded ehitise geodeetilise mahamärkimise aktile
§ 12 Nõuded ehitise kasutus- ja hooldusjuhendile
§ 13 Ehitusdokumendi allkirjastamine
§ 14 Ehitusdokumentide üleandmine ja säilitamine
RT I, 18.02.2020, 9
Vastu võetud 14.02.2020 nr 3
Määrus kehtestatakse ehitusseadustiku § 15 lõike 5 punktide 1 ja 2 ning § 17 lõike 5 alusel.
(1) Määrusega nähakse ette ehitamist kajastavate dokumentide (edaspidi ehitusdokumendid) koostamise, säilitamise ja üleandmise minimaalsed nõuded ning nõuded ehitise kasutus- ja hooldusjuhendile, selle hoidmisele ja üleandmisele.
(2) Ehitamine dokumenteeritakse kui:
1) ehitamiseks on nõutud ehitusluba;
2) ehitamiseks tuleb ehitusseadustiku lisas 1 nimetatud juhtudel koos ehitusteatisega esitada ehitusprojekt;
3) ehitise kasutamiseks on nõutud kasutusluba;
4) ehitise kasutamiseks tuleb ehitusseadustiku lisas 2 nimetatud juhtudel koos kasutusteatisega esitada ehitusprojekt.
(3) Lammutamine ja lõikes 2 nimetamata ehitamine dokumenteeritakse üksnes mahus, mis võimaldab vajadusel ehitise ja ehitamise nõuetele vastavust tuvastada mõistliku pingutuse ja kuluga.
(4) Ehitustöö kohta, mida ei tehta, ehitusdokumenti ei koostata.
(5) Käesolevat määrust ei kohaldata riigikaitselise ja julgeolekuasutuse ehitise ehitamise dokumenteerimisele.
§ 2. Ehitamise dokumenteerimise üldnõuded
(1) Ehitamine dokumenteeritakse süstemaatiliselt selliselt, et tagatakse ehitamise läbipaistvus ja jälgitavus ning ehitusdokumentide alusel on võimalik mõistliku pingutuse ja kuluga tuvastada:
1) ehitamise ja ehitise vastavust nõuetele ja ehitusprojektile ning ehitamisel asjatundlikkuse põhimõtte järgimist;
2) ehitise ja selle osade omadusi;
3) kasutatud ehitustoode ja -materjal, kui need andmed ei selgu ehitusprojektist;
4) ehitise varjatud osade paiknemist ja vastavust ehitusprojektile;
5) ehitise või selle osa ehitajat ja pädevat isikut;
6) muid asjaolusid, mis võivad mõjutada ehitamise ning ehitise kvaliteeti, ohutust või keskkonnasäästlikkust.
(2) Ehitusdokumendile kantakse dokumendi koostamise aeg, dokumendi koostaja ja allkirjastaja nimi.
(3) Ehitusdokument koostatakse pärast dokumenteeritava sündmuse toimumist või õigusaktis sätestatud ajal.
(4) Ehitusdokumendid peavad olema ehitise omanikule ja riikliku järelevalve teostajale kättesaadavad.
(5) Ehitusloa kõrvaltingimusena või ehitusseadustiku § 36 lõike 6 või § 48 lõike 6 alusel esitatava nõudena võib pädev asutus ehitamise ja ehitise nõuetele vastavuse hindamiseks nõuda põhjendatud juhul määruses nimetamata ehitusdokumendi koostamist ja üleandmist ehitisregistrile.
§ 3. Nõuded digitaalsele ehitusdokumendile
(1) Digitaalne ehitusdokument:
1) on loetav vabavaralise tarkvara abil;
2) ei sisalda muutuvaid osi;
3) on digitaalallkirjastatud e-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seaduses sätestatud korras.
(2) Ehitusdokumenti võib krüpteerida üksnes selle üleandmiseks pädevale asutusele ja viisil, et pädeval asutusel on võimalus seda dekrüpteerida.
§ 4. Nõuded ehitamise fotografeerimisele
(1) Ehitise olulise elemendi, konstruktsiooni või tehnosüsteemi või selle osa paiknemise või nõuetekohasuse tuvastamiseks võib kaetud töö akti täiendada fotoga.
(2) Ehitamise fotografeerimisel tehtud digitaalne foto peab olema Joint Photographic Experts Group (JPG), Graphics Interchange Format (GIF), Portable Document Format (PDF) või Portable Network Graphics (PNG) vormingus. Paberkandjal foto lubatud mõõtmed on kuni 21 × 29,7 sentimeetrit.
§ 5. Nõuded teostusjoonisele
(1) Teostusjoonis on joonis, millel kajastatakse valminud ehitise või selle osa paiknemist ja tehnilisi andmeid.
(2) Ehitise geodeetilisele teostusjoonistele sätestatakse nõuded ehitusseadustiku § 14 lõike 4 punkti 2 ning § 15 lõike 5 punktide 1 ja 2 alustel kehtestatud määruses.
§ 6. Nõuded ehituspäevikule
(1) Ehituspäevikusse tehakse kanne iga ehitamise päeva kohta. Kannetes kirjeldatakse kronoloogilises järjestuses iga ehitamise päeva kohta ehitamise terviklikkust silmas pidades ehitustööd ja seda toetavad tööd.
(2) Kui lõike 3 punktides 3–5 sätestatud andmed ei ole muutunud, ei pea ehituspäevikusse koostama täiendavat kannet ja tehtud kannet täiendatakse jätkuvate kuupäevadega.
(3) Ehituspäevikusse kantakse vähemalt:
3) ehitise või ehitusplatsi seisundi ja neid mõjutavate tingimuste kirjeldus;
4) tehtud töö kirjeldus;
5) kasutatud ehitusmaterjalid ja -tooted;
6) märge kaetud töö akti koostamise kohta;
7) jäätmete äraveo toimumise kuupäev;
8) omanikujärelevalve tegija märkus või soovitus selle olemasolul;
9) riikliku järelevalve teostaja ettekirjutus selle olemasolul;
10) ehitustöö tegija ja tema pädeva isiku nimi;
11) omanikujärelevalve tegija ja tema pädeva isiku nimi.
§ 7. Nõuded kaetud töö aktile
(1) Kaetud töö akt koostatakse ehitise selle osa kohta, mis kaetakse järgmisel ehituse etapil ning millega seoses puudub hilisem võimalus mõistliku pingutuse ja kuluga selle vahetuks ülevaatamiseks.
(2) Kaetud töö akt koostatakse iga haardeala või kaetava osa kohta enne selle katmist, kuid pärast seda, kui ehitustöö tegija pädev isik ja omanikujärelevalve tegija pädev isik on töö üle kontrollinud.
(3) Kaetud töö akt koostatakse vähemalt järgmiste ehitustööde kohta:
1) vaia vaste, proovikoormamine ja rajamissügavuse määramine;
2) sarruse või taridetaili või muu betooni valatava kinnituselemendi paigaldamine;
3) tuuletõkke, soojustuse, aurutõkke või hüdroisolatsiooni paigaldamine;
4) seina, põranda ja lae ühenduskohtade tihendamine;
5) monteeritavate elementide omavaheline ühendamine;
6) monteeritavate elementide vuukimine;
7) avatäite paigaldamine ja tihendamine;
8) aluskatuse, katusetrapi või katusekaevu paigaldamine;
9) tehnosüsteemi või selle osa paigaldamine;
10) tehnosüsteemi läbiviigu akustiline tihendamine läbiminekul heliisolatsiooninõudega tarindist;
11) tuletõkketarindist tehnosüsteemi läbiviigu paigaldamine, avatäite paigaldamine ja nende tihendamine;
12) tuletõkketöö, sealhulgas konstruktsiooni katmine tuletõkkevõõbaga;
13) müüritava küttekeha ja küttesüsteemi läbiviigu paigaldamine;
14) torustiku, drenaaži, kaevu, kaabli, kinniti, läbiviigu ja läbiviiguelementide paigaldamine;
15) täitematerjali kihtide paigaldamise, tihendamise ja stabiliseerimisega seotud töö, kui töö käigus on ette nähtud täitematerjali katmine;
16) muldkeha, dreenikihi, aluse või truubi ehitamine;
17) asfaldi alumiste kihtide ehitamine;
18) sillavuugi, tugiosa või pinnaaluse drenaaži paigaldamine.
(4) Kaetud töö aktis märgitakse vähemalt:
1) kaetud töö nimetus ja paiknemine;
2) põhjendatud hinnang kaetud töö vastavusele kehtivatele nõuetele ja ehitusprojektile;
3) vajadusel muud andmed tehtud töö kohta;
4) kirjeldus kaetud töö kontrollimise läbiviimisel kasutatud meetodi või seadme kohta;
5) kaetud töö kontrollimise aeg;
6) kaetud tööd kontrollinud ehitustöö tegija ja tema pädeva isiku nimi;
7) kaetud tööd kontrollinud omanikujärelevalve tegija ja tema pädeva isiku nimi.
§ 8. Nõuded õhulekkearvu mõõtmise aktile
(1) Ehitusseadustiku § 64 lõike 5 alusel kehtestatud määruse kohase välispiirete õhupidavuse mõõtmise kohta koostatakse õhulekkearvu mõõtmise akt.
(2) Õhulekkearvu mõõtmise akt sisaldab õhulekkearvu mõõtmise kirjeldust, mõõtemetoodikat koos viitega lähtealusena kasutatud standardile, mõõtmise tulemusena saadud õhulekkearvu ja mõõtja andmeid ning kvalifikatsiooni.
§ 9. Nõuded töökoosoleku protokollile
(1) Töökoosolek on koosolek, kus käsitletakse ehitamise või ehitusprojektiga seonduvaid küsimusi.
(2) Töökoosoleku kohta koostatakse protokoll ja selles märgitakse vähemalt:
1) koosoleku toimumise aeg;
2) osavõtjate nimed;
3) tuvastatud probleemi lühikirjeldus ja ehitise või ehitamise nõuetele vastavuse tagamiseks tehtud otsus;
4) ehitustöö tegija ja tema pädeva isiku nimi;
5) omanikujärelevalve tegija ja tema pädeva isiku nimi.
§ 10. Nõuded tehnosüsteemi toimivuse katseprotokollile või muule tehnosüsteemi nõuetekohasust kinnitavale dokumendile
Tehnosüsteemi toimivuse katseprotokollis või muus nõuetekohasust kinnitavas dokumendis esitatakse paigaldatud tehnosüsteemi eesmärgipärase toimivuse mõõtmise kirjeldus, mõõtemetoodika koos viitega lähtealusena kasutatud standardile, mõõtmistulemus koos lubatud või soovitatud väärtustega, mõõtja andmed ja kvalifikatsioon.
§ 11. Nõuded ehitise geodeetilise mahamärkimise aktile
(1) Ehitise geodeetilise mahamärkimise akt (edaspidi mahamärkimise akt) on riiklikus koordinaatsüsteemis joonis, millel näidatakse ehitatava ehitise ehitusprojekti järgne paiknemine looduses koos paigaldatud tasapinna ja kõrgusmärkide skeemiga.
(2) Mahamärkimise aktis esitatakse lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele:
1) info märkimistööde täpsuse kohta;
2) iga tasapinna ja kõrgusmärgi kirjeldus;
3) märkimistöö tegija ja tellija nimi ning kontaktandmed;
4) märkimistööd tegeva ettevõtja pädeva isiku nimi;
5) märkimistöö tegemise kuupäev.
§ 12. Nõuded ehitise kasutus- ja hooldusjuhendile
(1) Ehitise kasutus- ja hooldusjuhend (edaspidi hooldusjuhend) tuleb koostada selliselt, et sellest juhindudes on võimalik mõistliku kulu ja pingutusega ehitist kasutada, tuvastada ehitise ja selle osade omadused ning nende säilitamiseks vajalik tegevus kogu ehitise kasutusea ajal.
(2) Hooldusjuhend koostatakse lähtudes ehitusprojektist, ehitusprojektiga seonduvalt koostatud hooldusjuhendist ning ehitamisel saadud teabest.
(3) Ehitise hooldusjuhend sisaldab ehitise omanikule, korrashoidjale või ruumide kasutajatele juhiseid ehitise ja selle osade, kasutatud ehitustoote, -materjali ning -seadme:
2) säilimise, korrashoiu ja hoolduse korraldamise aluspõhimõtete, eesmärkide kohta;
(4) Ehitise hooldusjuhendis esitatakse:
1) olulised piirangud ehitisele;
2) ehitise ja selle osade, tehnosüsteemide, seadmete ja muu sellise kavandatud kasutusaeg;
3) tööde loetelu ehitise säilitamiseks või kahjustuste ennetamiseks ning nende soovitav välp;
4) ehitise kavandatud energiavajadus ja juhised energiakulu optimeerimiseks;
5) juhised vee- ja energiatarbimise jälgimiseks;
6) ehitise osade, süsteemide, seadmete ja muu sellise ülevaatuse, hoolduse ja heakorra juhendid;
7) ehitise asukohast või muudest asjaoludest tingitud erinõuded.
(5) Ehitise hooldusjuhendis esitatud nõuded ehitise, selle osade, ehitustoote, -materjali ja -seadme ning tehnosüsteemi ja -seadme ning muu sellise kasutamiseks ja hooldamiseks ei või olla põhjendamatult rohkem piiravad või koormavad, kui selle seadme, ehitusmaterjali või -toote tootja poolt esitatud nõuded.
(6) Hooldusjuhend koostatakse ka elamus asuva eriotstarbelise ruumi või funktsionaalselt kooskasutatavate ruumide rühma kohta.
(7) Ehitaja hindab ehitise hooldusjuhendi asjakohasust ja vajadusel uuendab seda vahetult pärast ehitises muudatuste tegemist või ehitise garantiiaja lõppu.
§ 13. Ehitusdokumendi allkirjastamine
(1) Allkirjaga kinnitab ehitusdokumendi allkirjastaja, et töö tegemisel on järgitud asjatundlikkuse põhimõtet.
(2) Ehitustöö ja omanikujärelevalve tegija pädev isik allkirjastavad kaetud töö akti.
(3) Ehitustöö tegija pädev isik allkirjastab iga ehituspäeviku kande.
(4) Ehitusdokumendi koostaja allkirjastab järgmised dokumendid:
1) teostusjoonis;
2) tehnosüsteemi toimivuse katseprotokoll või tehnosüsteemi nõuetekohasust kinnitav dokument;
3) õhulekkearvu mõõtmise akt;
4) töökoosoleku protokoll;
5) hooldusjuhend;
6) mahamärkimise akt.
(5) Enda tarbeks ehitamise korral allkirjastab ehitusdokumendi ehitise omanik.
(6) Kui paberkandjal allkirjastatud ehitusdokument on viidud digitaalsesse vormi, siis ehitusdokumenti täiendavalt digitaalselt allkirjastama ei pea.
(7) Ehitusdokumenti võib täiendavalt allkirjastada muu asjaomane isik, kui see tuleneb õigusaktist või selles on kokku lepitud.
§ 14. Ehitusdokumentide üleandmine ja säilitamine
(1) Ehitusdokumendid antakse ehitisregistrile üle elektrooniliselt hiljemalt koos kasutusloa taotlusega või kasutusteatisega, välja arvatud juhul kui koos ehitusteatisega ei pea esitama ehitusprojekti. Kui ehitise kasutusele võtmisel puudub kasutusteatise esitamise või kasutusloa taotlemise kohustus, siis ehitusdokumente ehitisregistrile üle ei anta.
(2) Ehitusdokumendid tuleb ehitisregistrile üle anda üldlevinud tarkvaraga loetaval kujul.
(3) Majandustegevuse raames oma teenuseid pakkuv ettevõtja peab koostama ja ehitusdokumendid ehitisregistrile üle andma üldlevinud tarkvaraga ja masinloetaval kujul.
(4) Ehitusdokumente, mida ehitisregistrile üle ei anta, säilitab ehitise omanik.
(5) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium avaldab oma veebilehel ehitisregistrisse ehitusdokumentide elektroonilise üleandmise juhendi.
(1) Ehitusdokumendile, mille koostamist alustati enne käesoleva määruse jõustumist, kohaldatakse dokumendi koostamise alustamise hetkel kehtinud dokumenteerimise nõudeid. Kui käesolevas määruses on dokumenteerimise nõudeid sel ajal kehtinud õigusega võrreldes leevendatud, lähtutakse käesolevast määrusest.
(2) Kui ehitamist alustati enne käesoleva määruse jõustumist, kohaldatakse dokumenteerimisele ehitamise alustamise hetkel kehtinud dokumenteerimise nõudeid.
(3) Ehitise infomudeli koosseisus 2021. aastal 1. juulil või hiljem koostatud ehitusdokument loetakse samaväärseks ehitise infomudeli väliselt koostatud ehitusdokumendiga. Ehitusdokumendi ehitise infomudeli koosseisus esitamisel lähtutakse ehitusseadustiku § 13 lõike 3 alusel kehtestatud määruses sätestatud vormingust.
(4) Paragrahvi 14 lõiget 3 kohaldatakse, kui ehitusluba on antud või ehitusteatis esitatud 2021. aasta 1. jaanuaril või hiljem.
Majandus- ja taristuministri 4. septembri 2015. a määrus nr 115 „Ehitamise dokumenteerimisele, ehitusdokumentide säilitamisele ja üleandmisele esitatavad nõuded ning hooldusjuhendile, selle hoidmisele ja esitamisele esitatavad nõuded” tunnistatakse kehtetuks.


Hinnavaatlus / Mängud ja konsoolid
Sülearvutid 3859
Kasutatud sülearvutid 323
Sülearvutikotid 1731
Sülearvuti akud 3198
Sülearvutite lisad 5469
Tahvelarvutid 921
Tahvelarvutite lisad 1246
Mobiiltelefonid 1657
Mobiilide lisaseadmed 6707
Kantavad nutiseadmed 1087
Lauaarvutid 3383
Kasutatud lauaarvutid 57
Akupangad 777
Audio-videotehnika 2166
Digitaalsed pildiraamid 88
Kõrvaklapid ja mikrofonid 3688
MP3 pleierid 189
Patareid ja laadijad 708
Projektorid 699
Projektorite lisad 1213
SAT tüünerid ja digiboksid 84
Seikluskaamerad ja tarvikud 291
Telerite lisaseadmed 874
Videokaamerate lisad 97
Peegelkaamerad 249
Kaamerate lisad 1440
Objektiivid 1272
Akud ja laadijad 829
Albumid ja pildiraamid 1353
Filtrid ja adapterid 1345
Kaamerate kotid 1235
Statiivid ja lisad 439
Stuudiovarustus 355
Andmesideseadmed 19
CD-DVD-Blu-ray karbid 79
Hiired 1873
Hiirematid ja randmetoed 357
Jahutid 1184
Juhtpuldid 47
Kõlarid 926
Kõvakettad 923
Kõvakettad - SSD 947
Kõvakettad - välised 1017
Klaviatuurid 1549
Kontrollerid 88
Korpused 1508
Mälud 3532
Mälukaardilugejad 248
Monitorid 1705
Optilised seadmed 94
Protsessorid 513
Serverid ja lisaseadmed 1509
Toiteallikad 959
TV tuunerid 17
UPS-id ja lisaseadmed 1125
Välised mäluseadmed 2661
Varia lisaseadmed 12966
Võrguseadmed 8489
Veebikaamerad 146
Videokaardid 1051
Printeritarvikud 13134
Printserverid 14
Fännikaup 16
Konsoolid 60
Konsoolide lisaseadmed 327
Konsoolimängud 1109
PC arvutimängud 876
Audiotöötlus 560
DJ kontrollerid 131
DSP audiosüsteemid 53
Helikaardid ja -salvestajad 329
Installatsiooniseadmed 442
Kaablid ja adapterid 1561
Kontrollerid ja sämplerid 584
Kotid ja kohvrid 1706
Lauad ja statiivid 622
Mikrofonid 3505
PA süsteemid 996
Stuudiomonitorid 441
Varia 1771
Võimendid 220
Vinüülplaadimängijad ja tarvikud 377
Klassikalised kitarrid 365
Elektrikitarrid 1572
Akustilised basskitarrid 21
Elektrilised basskitarrid 439
Westernkitarrid 507
Efektiplokid 760
Kitarrivõimendid ja nende lisad 1017
Kitarri keeled 1734
Kitarride lisad 1669
Rahvapillid ja lisad 694
Digitaalsed klaverid 110
Süntesaatorid 136
Klahvpillide lisad 70
Statiivid ja toolid 432
LED valgustid 362
Stroboskoobid 21
Valguspuldid 68
SFX 151
Pirnid ja lisatarvikud 128
Tarkvara 615
Viirustõrje 288
GPS seadmed 339
Valveseadmed 867
Ribakoodilugejad 111
Etiketiprinterid 583
Sularaha kontroll 17
Turvaseadmed 38
Õhuionisaatorid 7
Õhukuivatid 75
Õhuniisutajad 193
Õhupuhastid 1793
Õhupuhastite tarvikud 123
Õliradiaatorid 28
Boilerid 23
Elektrilised ahjud 279
Elektriradiaatorid ja soojapuhurid 157
Gaasiahjud 18
Gaasipliidid ja -plaadid 484
Induktsioonpliidid ja -plaadid 339
Integreeritavad ahjud 442
Integreeritavad pliidiplaadid 90
Külmikud ja jahekapid 2400
Kliimaseadmed 131
Kombineeritud ahjud ja pliidid 51
Konditsioneerid 17
Lisatarvikud 87
Mikrolaineahjud 536
Pesukuivatid 147
Pesumasinad 1127
Veinikülmikud 116
Elektrigrillid 101
Kööginõud 250
Kaalud 305
Kodu- ja köögitehnika 14
Kohvimasinad 1022
Kohvimasinate tarvikud 248
Kohviveskid 47
Mahlapressid 244
Mikserid ja blenderid 965
Rösterid 355
Taskulambid 66
Tolmuimejad 978
Triikrauad 361
Vannitoakaalud 74
Varia 749
Veefilterkannud ja tarvikud 72
Veekeetjad 906
Aia- ja õuemööbel 324
Aiagrillid ja suitsuahjud 12
Aiandus ja haljastus 57
Basseinid ja batuudid 2
Kompressorid 7
Lihvimismasinad ja tarvikud 131
Muud aiatöömasinad 15
Puhastustehnika 102
Pumbad ja kastmistarbed 58
Puur- ja piikvasarad 62
Suitsuandurid 3
Suruõhutööriistad 53
Survepesurid ja lisad 310
Tööriistad ja tarvikud 3529
Trimmerid 26
Välisvalgustus 9
Kellad 132
Kontorimööbel 135
Mööbel 880
Sanitaartehnika 61
Sisevalgustid ja valgusallikad 544
Auto akud ja akulaadijad 381
Auto õlid ja määrdeained 170
Autokaamerad ja tarvikud 104
Autokaubad 401
Autokeemia 482
Autoremondi tööriistad 4
Lamellrehvid 8778
Mootorratta rehvid 4414
Naastrehvid 2366
Sisekummid 819
Suverehvid 18592
Universaalrehvid 3430
Veljed 1000
Veoauto rehvid 6432
3D printerid ja tarvikud 167
Alkomeetrid 34
Käekellad 976
Kalkulaatorid 43
Kontoritarbed 58
Lauatelefonid 243
Paberipurustajad 65
Reisikotid, koolikotid 12
Riided, jalatsid & aksessuaarid 736
Beebitooted 204
Elektroonilised mänguasjad 261
Jalutuskärud ja tarvikud 211
Koolitarbed 31
Mänguasjad 7596
Turvatoolid ja -hällid 156
Droonid ja helikopterid 728
Jalgrataste lisavarustus 1869
Jalgrattad 405
Matkatarbed 249
Tasakaaluliikurid ja elektrirulad 3
Föönid ja koolutajad 304
Juuksehooldus 638
Juukselõikurid 139
Juuksesirgendajad 126
Keha & nahahooldus 286
Kosmeetika ja makeup 3237
Lokitangid 55
Maniküür ja pediküür 247
Massaaživahendid 124
Näohooldus 633
Parfüümid 6006
Raseerijad ja epilaatorid 440
Seksuaaltervis 21
Suuhooldus 260
Varia 183
Sony PlayStation 4 500GB Tootekood: PS4500GB
Kategooria: Konsoolid
Razer Xbox 360 Sabertooth Elite Gaming Controller Xbox360 Tootekood: RZ06-00890100-R3G1
Kategooria: Konsoolide lisaseadmed
EA NHL 16 PS4 Tootekood: nhl16ps4
Kategooria: Konsoolimängud
EA FIFA 16 PS4 Tootekood: fifa16ps4
EA FIFA 16 Playstation 3 Tootekood: fifa16ps3
Speedlink puldi aku ja toitekaabel Power Kit Pulse (Xbox 360) SL-2307-BK-01 Tootekood: SL-2307-BK-01
Xbox360 puldi aku ning toitekaabel., Enam ei pea ootama akude laadimise järel, enam ei pea vahetama patareid. Pane Pulse Power Kit aku oma Xbox 360 puldi sisse ning kasuta ühe laadimisega kuni 40 tundi. Aku sai tühjaks? Ühenda ...
Activision Destiny: The Taken King - Legendary Edition PS4 Tootekood: destinythetakenkinglegendaryeditionps4
PlayStation 4 mäng Destiny: The Taken King - Legendary Edition
UbiSoft Assassin's Creed: The American Saga Collection Playstation 3 Tootekood: 3307215802380
Komplektis kolm mängu: Assassin's Creed 3, Assassin's Creed Liberation HD ja Assassin's Creed IV Black Flag.
Warner Bros Mortal Kombat X PS4 Tootekood: mortalkombatxps4
UbiSoft Just Dance 2016 XBOX360 Tootekood: justdance2016xbox360
EA FIFA 16 XBOX360 Tootekood: fifa16xbox360
Sony mängupult PS4 Dualshock 4 Wireless Black Tootekood: 9211983
DUALSHOCK®4 mängupult tutvustab uuenduslikku ja ülimalt tundlikku kuueteljelist (six-axis) sensorit ja uhiuut lisa, milleks on puutepadi. Puutepadi võimaldab uutmoodi interaktiivset mängimist. Uus SHARE-nupp ehk Jagamisnupp ...
Sony Until Dawn PS4 Tootekood: untildownps4
Microsoft Xbox One LEGO Dimensions Starter Pack Tootekood: 6132630
Sony PlayStation 4 500GB White Tootekood: 9466314
Uusim PlayStation mängukonsool, millel on AMD 8-tuumaline protsessor, AMD Radeon graafikakaart ja 500 GB kõvaketas. PS4'l on WiFi ja LAN ühenduvus, lisaks Bluetooth ja kaks USB 3.0 liidest. Uuenenud Dualshock 4 pult ühendub konsooliga Bluetooth abil. Lisaks on puldil mitmeid uusi funktsioone nagu sisseehitatud klikitav puuteplaat, liikumisandurid ja täiustatud vibratsioon.
Steam Total Total War: Shogun 2 - Fall of the Samurai - Saga Faction Pack (DLC) Tootekood: TWS2FOSSFP
Kategooria: PC arvutimängud
Steam Thief: Thief: Out of Shadows - Opportunist (DLC) Tootekood: THIEFODLC
Ubisoft Might & Magic Clash of Heroes [PC] Tootekood: 3307215597354
Square Enix Total Overdose [PC] Tootekood: 4742699000751
Speedlink puutepliiatsite komplekt Travel Touchpen Set SL-5503 Tootekood: SL-5503-BBW
Speedlink Travel puutepliiatsite komplekt SL-5503, Komplektis kolm pliiatsit mängukonsooli puutekraani jaoks. Pliiats sobib konsooli pliiatsipessa. Ei kriimusta ekraani.
Uplay Far Cry Primal - Legend of the Mammoth (DLC) Tootekood: FCPLOTM
Steam Alien: Alien: Isolation - Crew Expendable (DLC) Tootekood: AICEDLC
Origin Battlefield 3: End Game Tootekood: B3EG
Steam Dying Dying Light - Cusine & Cargo (DLC) Tootekood: DYLCC
Steam Alien: Alien: Isolation - Last Survivor (DLC) Tootekood: AILSDLC
Steam Homefront: The Revolution - Revolutionary Spirit Pack (DLC) Tootekood: HTRRSP
Origin Battlefield 4: (Gold Battlepack DLC) Tootekood: BF4GB
Steam Monsti Tootekood: MONSTI
Origin Dragon Age 3: Inquisition - Flames of the Inquisition Armored Mount (DLC) Tootekood: DA3IFIAM
Steam Endorlight Tootekood: ENDOR
Steam Dying Light - Be the Zombie (DLC) Tootekood: DYLBTZ
EA Triggers Sports PS3 Tootekood: RT2PS3-35GO
Steam Batman: Batman: Arkham Knight - Harley Quinn (DLC) Tootekood: BAKHQ
Steam Huntsman: The Orphanage (Greyoween Edition) Tootekood: HTOHE
BattleNet HearthStone: Heroes of Warcraft (Deck of Cards DLC) Kategooria: PC arvutimängud
Origin Battlefield 3: Back to Karkand Tootekood: B3BTK
Origin Battlefield 3: Close Quarters Tootekood: B3CQ
Steam Crusader Kings II: Europa Universalis IV Converter (DLC) Tootekood: CK2EUIVC
Origin Battlefield 3: Aftermath Kategooria: PC arvutimängud
Steam XCOM 2 - Resistance Warrior Pack (DLC) Tootekood: XCOM2RWP
PC mäng Battlefield 4 Tootekood: 1011101
Steam Dying Light - Lancerator Weapon Pack (DLC) Tootekood: DYLLWP
Steam Egyptian Senet Tootekood: EGYS
Steam Skyscraper Simulator Tootekood: SKYS
Steam Iron Iron Grip: Warlord (incl. Scorched Earth DLC) Tootekood: IGWSE
Steam Lovely Planet Tootekood: LOVP
Steam XCOM: XCOM: Enemy Unknown Kategooria: PC arvutimängud
Origin Battlefield 3: Armored Kill Tootekood: B3AK
Steam Legendary Legendary Tootekood: Legendary
Uplay Far Cry 3: Blood Dragon Tootekood: FC3BD
1234567< EelmineJärgmine >Tooted 1-50/2388