Loosung oktoober 2015
OKTOOBER KUU LOOSUNG: Kas me peaksime Jumalalt vastu võtma ainult head, aga mitte kurja? Ii 2,10
1. Neljapäev Issand ise läkitab oma ingli sinu ees. 1Ms 24,7 Issanda ingel rääkis Filippusele ja ütles: "Tõuse ja mine lõuna poole seda teed, mis läheb Jeruusalemmast alla Gaza poole! See on tühermaa." Ja Filippus tõusis ning läks. Ap 8,26-28 Kõik inglid taeva valguses, kes laulmas Jumalale ja Tema palge kirkuses on alistatud Talle, neid saadab Issand maailma siin laste üle valvama, neid kõigil teedel kaitsma. KLPR 150:1. Laurentius Laurenti Ilm 14,6-7(13-16); Mt 21,23-27
2. Reede Ma tahan su nime kuulutada oma vendadele. Ps 22,23 Kuidas nad saaksid uskuda sellesse, kellest nad ei ole kuulnud? Kuidas nad saaksid kuulda ilma kuulutajata? Rm 10,14 Jutlustaja suu on kuulutuses Kristuse suu. Jutlustaja kuulutus on kuulutus Kristusest. Jutlustaja sõna on Jumala Sõna. Jutlustaja on Jumala riigi saadik. Konrad Veem Mt 26,51-54; Mt 21,28-32
3. Laupäev Vaata, siin ma olen, tema tehku minuga, nagu ta silmis hea on. 2Sm 15,26 Kui me elame, siis elame Issandale, ja kui me sureme, siis sureme Issandale. Kas me nüüd elame või sureme - me oleme Issanda päralt. Rm 14,8 Nii võime julgusega kohata surma, sest ta on võidetud ning juhib meid Jumala juurde, viib vastu ülestõusmisele. Ove Sander Ap 12,1-11; Mt 21,33-46
18. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA See käsk on meil temalt endalt, et kes armastab Jumalat, armastagu ka oma venda. 1Jh 4,21 2Ms 20,1-17; Rm 14,17-19 Jutlus: Mk 12, 28-34
4. Pühapäev Olgu su silmad lahti su sulase anumise ja su Iisraeli rahva anumise poole, et sa neid kuuleksid kõiges, mille pärast nad sind hüüavad. 1Kn 8,52 Paluge, ja teile antakse, otsige, ja te leiate, koputage, ja teile avatakse. Mt 7,7 Kus viga näed laita, seal tule ja aita! Aga see kehtib ka palvetöö kohta. Eenok Haamer
5. Esmaspäev Meie Jumal muutis needmise õnnistamiseks. Ne 13,2 See oli Jumal, kes Kristuses lepitas maailma enesega ega arvestanud neile nende üleastumisi ning on pannud meisse lepitussõna. 2Kr 5,19 Kes on suurim kangelaste seas? See, kes muudab oma vaenlased sõpradeks. Awot de Rabbi Nathan 1Ts 4,9-12; Mt 22,1-14
6. Teisipäev Sest Issand ütleb nõnda: Otsige mind, et te jääksite elama! Am 5,4 Ja vaata, seal oli mees, Sakkeus nimi; see oli tölnerite ülem, ja oli rikas. Sakkeus püüdis näha saada, milline neist on Jeesus. Lk 19,2-3 Silmad on pimedad. Südamega peab otsima. Antoine de Saint Exupéry 1Tm 1,1-8(9-11); Mt 22,15-22
7. Kolmapäev Nagu linnud laotavad oma tiivad laiali, nõnda kaitseb vägede Issand Jeruusalemma, kaitseb ja päästab, säästab ja vabastab. Js 31,5 Kui Jumal on meie poolt, kes võib olla meie vastu? Rm 8,31 Kahtlus tõuseb sellest, et raskused ja takistused paistavad suuremana kui Jumal. Kahtlus vaatab rohkem võitluse keerukusele kui Jumala võiduhinnale, ta vaatab rohkem oma jõuetusele kui Jumala tõotustele, vägevusele ja halastusele. Usk aga ei tea muud kui seda, mis Jumal ise on tõotanud. Tema on vägev oma tõotusi täitma! Aleksander Täheväli Ül 8,4-7; Mt 22,23-33
8. Neljapäev Issand ütleb: Mulle meeldib osadus, aga mitte ohver, ja Jumala tundmine rohkem kui põletusohvrid. Ho 6,6 Armastus olgu siiras. Kurjast hoidudes kiinduge heasse! Vennaarmastuses olge üksteise vastu hellad, vastastikuses austuses jõudke üksteisest ette! Rm 12,9-10 Meie kõik võime vankuma lüüa. Ja siis on hea, kui keegi su kõrval seisjatest, niisama nõder nagu sina, on toetamas sind. Toetamine annab mõlemale jõudu seisma jääda. Toomas Paul Ap 6,1-7; Mt 22,34-46
9. Reede Issand on armuline ja halastaja, pika meelega ja rikas heldusest, ja tema kahetseb kurja. Jl 2,13 Te olete kuulnud Iiobi kannatlikkusest ja näinud Issanda antud elulõppu, sest Issand on halastav ja armuline. Jk 5,11 Kui Jumal sind noomib, ei pruugi see olla su viletsuse tunnus. Osvald Tärk Lk 23,32-34; Mt 23,1-22
10. Laupäev Issand on kaldunud nende palve poole, kes on tehtud puupaljaks, ega ole põlanud nende palvet. Ps 102,18 Kas siis Jumal ei peaks muretsema õigust oma äravalituile, kes tema poole kisendavad päevad ja ööd? Lk 18,7 Inimeseks olemise ainulaadsus, suurus, sügavus ja traagika või võit seisneb selles, et meil tuleb oma elu elades, selle küsimusi ja probleeme lahendades pidevalt valida kahe tee ja võimaluse vahel. Üks nendest on meie oma vaesus ja teine Jumala tühjaks ammutamatud rikkused, nagu need on meilegi saadaval usus ristilöödud ja surma ära võitnud Kristusesse. Rudolf Kiviranna Mt 5,17-24; Mt 23,23-39
LÕIKUSTÄNUPÜHA Kõikide silmad ootavad sind, Issand, ja sina annad neile nende roa omal ajal. Ps 145,15 Js 58,7-12; Mt 6,25-34; 2Kr 9,6-15; Ps 104 Jutlus: Lk 12,(13-14)15-21; Mt 6,25-34
11. Pühapäev Jumal, sina panid maa vabisema, sa lõhestasid selle; paranda ta praod, sest ta kõigub. Ps 60,4 Jumal ei ole ju läkitanud oma Poega maailma, et ta kohut mõistaks maailma üle, vaid et maailm tema läbi päästetaks. Jh 3,17 Meid Jeesus on otsima tulnud kui kodutuid eksimas teel. Ta maailma valguseks saanud, mis päiksena säramas veel. KLPR 240:3. Elvi Vares
12. Esmaspäev Kui vaarao nägi, et vihm, rahe ja müristamine lakkasid, siis ta patustas edasi ja tegi oma südame kõvaks. 2Ms 9,34 Valvake, et keegi ei jääks ilma Jumala armust. Hb 12,15 Kui sa ei lase end päästa, siis kaotad viimaks selleks võimaluse - ja kohutav on kord seista elava Jumala ees pöördumata südamega. Albert Soosaar Mk 10,46-52; Ii 1,1-12
13. Teisipäev Õndsad on need, kes peavad tema tunnistusi ja nõuavad teda kõigest südamest! Ps 119,2 Õndsad on need, kellel on nälg ja janu õiguse järele, sest nemad saavad küllaga. Mt 5,6 Kellel on eesmärk, läheb läbi küla, kui ka koerad talle hauguksid. Kes koertelt mõistmist otsib, peab ise haukuma hakkama. Teedy Tüür Lk 5,12-16; Ii 1,13-22
14. Kolmapäev Issand on andnud ja Issand on võtnud; Issanda nimi olgu kiidetud! Ii 1,21 Me teame, et viletsus toob kannatlikkuse, kannatlikkus püsivuse ja püsivus lootuse. Rm 5,3-4 Meie haavadest ei pea välja voolama mitte kibedus, vaid andestus ja armastus. Ema Basilea Schlink Kg 12,1-7(8); Ii 2,1-10
15. Neljapäev Kes võiks öelda: "Ma olen oma südame puhtaks teinud, ja olen patust puhas"? Õp 20,9 Kõik on pattu teinud ja on Jumala aust ilma ning mõistetakse õigeks täiesti muidu, tema armust, lunastuse läbi, mis on Kristuses Jeesuses. Rm 3,23-24 Lunastus Kristuses ei ole asendatav inimliku headusega. Heateod aitavad küll inimeste hädasid leevendada, ent ka sinu, head teha tahtva inimese täielik muutus tuleb siis, kui su patud on andeks antud ja hinge on tulnud rahu. Eenok Haamer Mk 6,7-13; Ii 2,11-13
16. Reede Sinu müüride peale, Jeruusalemm, olen ma seadnud vahid; kogu päeva ja kogu öö ei tohi nad hetkekski vaikida. Js 62,6 Palvetage lakkamatult. 1Ts 5,17 Jätan ma ühel päeval palve vahele, kaotan suure tüki tuld ja usku. Martin Luther Mt 27,39-44; Ii 3,1-26
17. Laupäev Ärgu leidugu su keskel kedagi, kes laseb oma poega ja tütart tulest läbi käia, ei ennustajat, pilvestlausujat, märkide seletajat ega nõida. Sest igaüks, kes seda teeb, on Issandale jäle. 5Ms 18,10.12 Väites endid targad olevat, on nad läinud rumalaks ja on kadumatu Jumala kirkuse vahetanud kaduva inimese ja lindude ja neljajalgsete ja roomajate kujutistega. Rm 1,22-23 Ainult Sind, Jumal, tahan ma näha, minu hing igatseb Sinu järele; ainult Sinu ees tahan kummardada, pole ühtki teist väge mu elus peale Sinu. Jehuda Halevi Ap 14,8-18; Ii 4,1-21
20. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Tema on andnud sulle teada, inimene, mis on hea. Ja mida nõuab Issand sinult muud, kui et sa teeksid, mis on õige, armastaksid osadust ja käiksid hoolsasti ühes oma Jumalaga. Mi 6,8 1Ms 8,18-22; 1Ts 4,1-8; Ps 19 Jutlus: Mk 10,2-9(10-16)
18. Pühapäev Kes tema poole vaatavad, säravad rõõmust ja nende palgeile ei tule kunagi häbi. Ps 34,6 Aga lootuse Jumal täitku teid kõige rõõmu ja rahuga usus, et teil oleks küllaga lootust Püha Vaimu väes. Rm 15,13 Juba nüüd on meie elu taevas. Aga kord läheme sinna, kuhu kuulume oma olemuselt. Osvald Tärk
19. Esmaspäev Issand kaitseb võõraid, ta peab ülal vaeslapsi ja lesknaisi. Ps 146,9 Jumala ja Isa silmis puhas ja laitmatu jumalateenistus on käia vaatamas vaeslapsi ja lesknaisi nende viletsuses ja hoida iseennast maailma poolt määrimata. Jk 1,27 Rabi andis kord oma viimase raha halva kuulsusega inimesele. Õpilased panid seda pahaks, kuid tema vastas: "Kas ma peaksin olema valivam kui Jumal, kes selle mulle andis?" Hassiidid 2Ms 23,10-16; Ii 5,17-27
20. Teisipäev Ükski pole nii püha kui Issand, sest ei ole muud kui sina. 1Sm 2,2 Ajastute Kuningale, surematule, nähtamatule, ainsale Jumalale olgu au ja kirkus igavesest ajast igavesti! Aamen. 1Tm 1,17 Püha, püha, püha oled, meie Looja, kiidulaulud kostku Sulle, nüüd ja lõpmata! Püha, püha, püha, jääva elu tooja, Kolmainus Jumal, nüüd ja otsata. KLPR 142:1. Reginald Heber 2Ms 18,13-27; Ii 6,1-10.24-30
21. Kolmapäev Joosep oli vangihoones, aga Issand oli temaga. 1Ms 39,20.21 Pidage meeles vange, nagu te oleksite kaasvangid. Hb 13,3 Issand Jeesus Kristus, Sina olid vaene ja vilets, vang ja hüljatu nagu mina. Sina tead inimeste häda, Sina jääd minu juurde, kui mitte keegi ei jää, Sina ei unusta mind ja Sina otsid mind, Sina tahad, et ma Sind tunnistan ja Sinu poole pöördun. Issand, ma kuulen Sinu kutset ja tulen. Aita mind! Dietrich Bonhoeffer 1Ms 24,54b-67; Ii 8,1-22
22. Neljapäev Vaata, rahvad on otsekui tilk ämbris ja neid peetakse kübemeks kaalukaussidel. Js 40,15 Ma nägin teist inglit keset taevast lendavat; sellel oli igavene evangeelium, et kuulutada evangeeliumi neile, kes elavad ilmamaal - kõigile paganahõimudele ja suguharudele ja keeltele ja rahvastele. Ilm 14,6 Paganad, oh kiitke rõõmsalt oma Õnnistegijat, et Ta pimeduse orust valgele teid juhatand. Surma varjus olite, elu valgust nägite - kiitke, kiitke Tema heldust; laulge, laulge Tema truudust! ULR 377:1. 2Ms 19,3-9; Ii 9,1-3.21-35
23. Reede Issanda nõu püsib igavesti. Ps 33,11 Kristus ütleb: "Taevas ja maa hävivad, aga minu sõnad ei hävi." Mt 24,35 Püha Jumal, me kiidame Sind, et oled kõnelenud patuse maailmaga ja veel tänagi kostab meile Jeesuse tasane hääl. Issand, heida armu Sinu Sõna järgijatele, et võiksime kord jõuda eesmärgile. Halasta nende peale, kes ei hooli Su saladuste tõest, et siiski oleks rohkem igavese elu pärijaid. Ove Sander Jh 18,28-32; Ii 11,1-20
24. Laupäev Te peate käima Issanda, oma Jumala järel, ja te peate teda kartma, pidama tema käske, kuulama tema häält, teenima teda ja hoidma tema poole. 5Ms 13,5 Jeesus ütleb: "Teie olete mu sõbrad, kui te teete, mida ma teid käsin." Jh 15,14 Kui me tuleksime Jumala Sõna ligi, tarvitaksime seda nagu katsudes oma käega, siis leiaksime ja veenduksime, et Jumal kõneleb ka meiega. Ma olen näinud, et kes nõnda tegid, need kogesid seda. Karl Raudsepp Kg 12,9-14; Ii 12,1-6; 14,1-12
21. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Ära lase kurjal võitu saada enese üle, vaid võida sina kuri heaga. Rm 12,21 Jr 29,1.4-7.10-14; Ef 6,10-17; Ps 22,1-22 Jutlus: Mt 5,38-48
25. Pühapäev Kes käib pimeduses ja kel puudub valgusekuma, see lootku Issanda nime peale! Js 50,10 Aga Jeesus ütles jüngritele: "Olge julged, see olen mina, ärge kartke!" Mt 14,27 Issand, halasta meie peale! Anna meile andeks meie mõistmatus! Ära jäta meid pimeduse meelevalda! Toomas Paul
26. Esmaspäev Jumal on näinud mu häda ja mu kätevaeva. 1Ms 31,42 Ja Maarja ütles: "Mu hing ülistab Issandat ja mu vaim hõiskab Jumala, minu Päästja pärast, sest ta on vaadanud oma teenija madaluse peale." Lk 1,46-48 On suuri asju teinud, kes püha, vägev on! Hing halastust on näinud, mis inimlaste õnn! Nüüd armus õnnistanud suur Jumal ilmamaad, Ta oma Poja saatnud me Päästjaks põrmuraal! KLPR 83:2. Valdeko Saksen Rm 12,17-21; Ii 19,21-29
27. Teisipäev Issand, anna siis andeks selle rahva patt oma suure helduse pärast. 4Ms 14,19 Jeesus Kristus on lepitusohver meie pattude eest, kuid mitte üksnes meie, vaid ka terve maailma pattude eest. 1Jh 2,2 Meie oleme Kristuse omaks saanud ning usu läbi elab Jeesus meis ja meie Temas. Ärgem unustagem seda meie igapäevases võitluses patu vastu. Jeesuse vere väes võime julgesti patu vastu võitlusse astuda, sest Jeesus on patu väe võitnud ja meidki sellest vabastanud. Vaimulikud leivapalukesed 1Sm 26,5-9.12-14.17-24; Ii 31,16-40
28. Kolmapäev Vaata, päevad tulevad, ütleb Issand, mil ma teen Iisraeli sooga ja Juuda sooga uue lepingu. Jr 31,31 Armust on Jumal meid kutsunud, mitte ainult juutide, vaid ka paganate seast. Rm 9,23-24 Kes Jumala armust elab, laseb teistelgi elada Jumala armust. Teedy Tüür Õp 29,18-25; Ii 32,1-22
29. Neljapäev Nõnda ütleb Issand: "Ärgu kiidelgu tark oma tarkusest, ärgu kiidelgu vägev oma vägevusest, ärgu kiidelgu rikas oma rikkusest, vaid kes kiitleb, kiidelgu sellest, et ta on arukas ja tunneb mind." Jr 9,22-23 Paulus kirjutab: "Ma ei häbene evangeeliumi, see on ju Jumala vägi päästeks igaühele, kes usub." Rm 1,16 Usk on Püha Vaimu töö. Tema teeb nii, et inimene võiks uskuma hakata. Ja oluliselt Jumala Sõna kaudu. Sõna kaudu näitab Ta inimesele tema pattu ja vajadust Jumala armu järele. Sõna kaudu kutsub Ta inimesi Jeesuse juurde. Sõna kaudu õpetab Ta inimest Jeesust tundma, Teda usaldama ja Tema sõna kuulama. Sõna kaudu hoiab Ta inimese ühenduses Jeesusega, Tema läbi püha Jumalaga, ajalikult ja igavesti. Albert Soosaar Js 32,1-8; Ii 38,1-21
30. Reede Issand, meie Jumal ärgu jätku meid maha ja ärgu loobugu meist. 1Kn 8,57 Jumal ei ole kaugel ühestki meist. Ap 17,27 Vaid Jeesuselt saame abi. Mida rohkem õpime toetuma Temale, seda tuntavamalt kogeme Tema abi. Ema Basilea Schlink Lk 22,49-53; Ii 40,1-5
USUPUHASTUSPÜHA Jah, teist alust ei saa keegi rajada selle kõrvale, mis on juba olemas - see on Jeesus Kristus. 1Kr 3,11 Rm 3,21-28; Ii 40,6-32 Jutlus: Mt 5,2-10(11-12)
31. Laupäev Pöördu, mu hing, tagasi oma hingamisele, sest Issand on sulle head teinud. Ps 116,7 Teie Isa teab, mida te vajate, enne kui te teda palute. Mt 6,8 Palvetada tuleb lühidalt, kuid tihti ja tungivalt. Martin Luther


text:
Avaleht > Kohtumenetlus > Kohtuotsus > Tsiviilasjades
Otsuse kuulutamine
Tulenevalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku [1] (TsMS) §-st 452 tehakse kohtuotsus avalikult teatavaks kuulutamisega asja arutamist lõpetaval istungil või kohtukantselei kaudu pärast kohtuistungit. Kui otsust ei tehta asja arutamise kohtuistungil, teatab kohus istungil, millal ja kuidas kohtuotsus avalikult teatavaks tehakse. Kui asi lahendatakse kohtuistungit pidamata või kui menetlusosaline ei osalenud kohtuistungil, teatab kohus menetlusosalistele otsuse avalikult teatavakstegemise aja.
Otsuse kantselei kaudu teatavakstegemine
Otsus tehakse avalikult teatavaks kohtukantselei kaudu, kus menetlusosalised võivad otsusega edasikaebamistähtaja jooksul tutvuda ja saada selle ärakirja. Kui otsus on tehtud elektrooniliselt, antakse menetlusosalisele kohtuotsuse väljatrükk. E-toimiku süsteemi kaudu tehakse isikule kättesaadavaks kohtu infosüsteemis kinnitatud otsus.
Otsuse kuulutamise kord
Otsus kuulutatakse otsuse resolutsiooni ettelugemisega. Vajaduse korral kuulutab kohus otsuse ka põhjendava osa ettelugemisega või selle olulise sisu kokkuvõttega. Otsuse kuulutamise ajaks ei pea otsuse tekst olema nõuetekohaselt vormistatud ega allkirjastatud, kuid kuulutamine tuleb protokollida. Otsus tuleb sel juhul kirjalikult vormistada kümne päeva jooksul alates kuulutamisest. Otsuse kuulutamisel selgitab kohus kohalolevatele menetlusosalistele otsuse edasikaebamise korda ja tähtaega. Otsuse kuulutamise kehtivus ei sõltu menetlusosaliste kohalolekust. Otsus loetakse kuulutatuks ka menetlusosalise suhtes, kes ei osalenud kuulutamise istungil.
Vastavalt TsMS [1] §-le 630 võivad pool ja iseseisva nõudega kolmas isik esitada esimese astme kohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse, kui esimese astme kohtu otsus põhineb õigusnormi rikkumisel või kui apellatsioonimenetluses arvestamisele kuuluvate asjaolude ja tõendite kohaselt tuleks apellatsioonimenetluses teha esimese astme kohtu otsusest erinev otsus.
Tagaseljaotsuse peale edasikaebamist reguleerib TsMS [1] § 420. Selle kohaselt ei saa kostja tagaseljaotsuse peale apellatsioonkaebust esitada, kuid võib esitada kaja hageja, kelle avalduse alusel on tehtud tagaseljaotsus või kelle avaldust kostja vastu tagaseljaotsuse tegemiseks ei rahuldata ja jäetakse tema hagi rahuldamata, võib esitada otsuse peale apellatsioonkaebuse. Kui pärast menetluse taastamist tehakse kostja kahjuks uus tagaseljaotsus, võib kostja uue otsuse peale esitada apellatsioonkaebuse üksnes tagaseljaotsuse tegemise eelduste kontrollimata jätmisele tuginedes.
Apellatsioonkaebuse võib esitada 30 päeva jooksul, alates otsuse apellandile kättetoimetamisest, kuid mitte hiljem kui viie kuu möödumisel esimese astme kohtu otsuse avalikult teatavakstegemisest. Erisused üldisest edasikaebamise tähtajast sätestavad TsMS [1] § 632 lg-d 2 ja 3. Poolte kohtule avaldatud kokkuleppel saab apellatsioonitähtaega lühendada, samuti pikendada kuni viie kuuni otsuse avalikult teatavakstegemisest.
Apellatsioonkaebus esitatakse kohtualluvuse järgsele ringkonnakohtule [2].
Apellatsioonkaebuse sisu- ja vorminõuded on sätestatud TsMS [1] §-s 633.
Riigilõivuseaduse [3] § 59 lg 15 kohaselt tasutakse apellatsioonkaebuse esitamisel riigilõivu sama palju, kui tuleb tasuda hagi esialgsel esitamisel maakohtule.
TsMS [1] § 660 kohaselt võib määrusega puudutatud menetlusosaline esitada maakohtu määruse peale määruskaebuse ringkonnakohtule üksnes juhul, kui määruskaebuse esitamine on seaduse järgi lubatud. Maakohtu menetlust lõpetava määruse peale hagita menetluses võib esitada määruskaebuse isik, kelle õigust on määrusega kitsendatud, kui seadusega ei ole ette nähtud teisiti. Hagita menetluses tehtud muu määruse peale võib edasi kaevata üksnes seadusega sätestatud juhul. Kui hagita menetluses võib määruse teha üksnes avalduse alusel ja avaldus on jäetud rahuldamata, võib avalduse rahuldamata jätmise määruse peale esitada määruskaebuse üksnes avaldaja.
Määruskaebuse esitamise tähtaeg on nii hagimenetluses kui ka hagita menetluses tehtud määruste puhul 15 päeva määruse kättetoimetamisest alates. Kui määrust ei pidanud isikule kätte toimetama, arvestatakse määruskaebuse esitamise aega ajast, millal kohus selle isikule edastas. Määruskaebust ei saa esitada viie kuu möödumisel hagimenetluses või hagita menetluses määruse tegemisest, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Poolte kokkuleppel võib määruskaebuse esitamise tähtaega hagimenetluses lühendada või määruskaebuse esitamise õiguse välistada.
Määruskaebus esitatakse ringkonnakohtule kirjalikult selle maakohtu kaudu, kelle määrust määruskaebusega vaidlustatakse.
Määruskaebuse sisu- ja vorminõuded on sätestatud TsMS [1] §-s 662.
Riigilõivuseaduse [3] § 59 lg 14 järgi tasutakse kohtumääruse peale määruskaebuse esitamisel riigilõivu 50 eurot. Hagita asja lahendava määruse peale määruskaebuse esitamisel tasutakse riigilõivu sama palju, kui tuleb tasuda avalduse esialgsel esitamisel maakohtule.
TsMS [1] § 663 kohaselt otsustab maakohus määruskaebuse menetlusse võtmise viivitamata pärast määruskaebuse saamist. Kohus kontrollib, kas määruskaebuse esitamine on seaduse kohaselt lubatud ning kas määruskaebus on esitatud seadusega ettenähtud nõuete kohaselt ja tähtajast kinni pidades. Määruskaebuse menetlusse võtmist ei pea eraldi vormistama ega sellest menetlusosalistele teatama. Määruskaebuse menetlusse võtmisest keeldumise määruse peale võib esitada määruskaebuse. Maakohus toimetab määruskaebuse ja selle lisade ärakirjad kätte menetlusosalistele, kelle õigusi määrus puudutab, ja küsib neilt vastuse.
Kui maakohus leiab, et määruskaebus on põhjendatud, rahuldab ta selle ise määrusega. Kui maakohus leiab, et määruskaebuse saab rahuldada üksnes osaliselt või kui maakohus ei rahulda määruskaebust, esitab ta selle viivitamata koos lisade ja seotud menetlusdokumentidega kohtualluvuse järgi õigele ringkonnakohtule läbivaatamiseks ja lahendamiseks. Määruskaebuse rahuldamata jätmise kohta ei ole vaja teha eraldi määrust ega edastada seda menetlusosalistele.
Maakohtu otsus jõustub siis, kui apellatsioonkaebuse esitamise tähtaja jooksul pole kaebust esitatud, või kui kõrgema astme kothud pole asja menetlusse võtnud, on jätnud kaebuse läbivaatamata või rahuldamata või on lõpetanud asja suhtes menetluse. Kohtuotsuse jõustumise mõiste sätestab TsMS [1] § 456.
Tagaseljaotsus jõustub, kui selle peale ei esitata kaja ega apellatsioonkaebust või kui kaja jäetakse läbi vaatamata või rahuldamata või kui jõustub ringkonnakohtu lahend apellatsioonkaebuse kohta.
Kohtuotsuse seaduslik vaidlustamine peatab kohtuotsuse jõustumise. Kohtuotsuse osalise vaidlustamise korral jõustub kohtuotsus vaidlustamata osas.
Otsuse jõustumist tõendava jõustumismärke väljastab menetlusosalise avalduse alusel ja kohtutoimiku põhjal asja lahendanud maakohtu kantselei. Jõustumismärke võib väljastada ka elektrooniliselt. Jõustunud kohtuotsus on menetlusosalistele kohustuslik osas, milles lahendatakse hagi või vastuhagiga esitatud nõue hagi aluseks olevatel asjaoludel, kui seadusest ei tulene teisiti. Kohtuotsuse jõustumise täpsemad tagajärjed sätestavad TsMS [1] § 457 lõiked 2-7.
Kohtuotsuse avalikustamist sätestab TsMS [1] § 462. Jõustunud kohtuotsustega on võimalik tutvuda interneti vahendusel: maakohtute ning halduskohtute ja ringkonnakohtute otsustega on võimalik tutvuda Riigi Teataja [4] veebilehel.
Riigikohtu otsuste tekstid on kättesaadavad Riigikohtu [5] veebilehel.
Menetlusosaliste taotlusel või kohtu algatusel asendatakse otsuse avalikustamisel menetlusosaliste nimed initsiaalide või tähemärkidega ning ei avalikustata nende isikukoodi, sünniaega, registrikoodi ega aadressi. Seevastu riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse, avalik-õigusliku juriidilise isiku või muu avaliku võimu kandja andmeid kohtulahendis ei varjata.
Samuti on menetlusosalistel õigus esitada taotlus, et kohus avaldaks arvutivõrgus üksnes otsuse resolutsiooni või ei avalikustaks üldse otsust. Kohus võib seda teha ka omal algatusel. Antud juhud tulevad kõne alla siis, kui otsus sisaldab delikaatseid isikuandmeid, kui otsuse isikuandmetega avalikustamine võib oluliselt kahjustada isiku eraelu puutumatust või kui seadusega on ette nähtud muu juurdepääsupiirang.
Kohtuotsuse täitmine Eestis
Kohtuotsus täidetakse pärast jõustumist, välja arvatud juhul, kui kohtuotsus kuulub viivitamatule täitmisele. Viivitamata täidetavaks tunnistatud kohtuotsus täidetakse enne otsuse jõustumist. Kohus tunnistab omal algatusel tagatiseta viivitamata täidetavaks hagi õigeksvõtul põhineva otsuse; tagaseljaotsuse; otsuse, mis tehakse dokumendimenetluses; valduse rikkumise kõrvaldamiseks või edasise rikkumise ärahoidmiseks või valduse taastamiseks asjaõigusseaduse [6] §-de 44 ja 45 järgi tehtud otsuse. Elatise väljamõistmise otsuse või kehavigastusega või muu tervisekahjustusega tekitatud kahju hüvitamise otsuse tunnistab kohus hageja taotlusel viivitamata täidetavaks hagejale hädavajalikus ulatuses.
Juhul, kui võlgnik ei täida kohtulahendit vabatahtlikult, siis täidetakse otsus sissenõudja avalduse alusel täitemenetluses. Avaldus esitatakse kohtutäiturile, kelle tööpiirkonnas on võlgniku elu- või asukoht või kus asub võlgniku vara. Täpsem informatsioon nõude sundtäitmise kohta on kättesaadav siit [7].
Kohtuotsuse täitmine välisriigis
Et kohtuotsust oleks võimalik teises riigis täita, peab olema üldisel juhul nende riikide vahel sõlmitud rahvusvaheline leping (nt õigusabileping, riikidevaheline konventsioon vms). Antud lepingutes sätestatakse nõuded, millele otsus peab vastama, et teisel riigil oleks võimalik seda tunnustada. Täitmise eelduseks on otsuse tunnustamine ja täidetavaks tunnistamine.
Soovides kohtuotsust täita välisriigis, tuleb arvestada, et dokumentide esitamise protseduur erineb sõltuvalt sellest, millal on Eestis kohtuotsus tehtud ning millisesse riiki täitmiseks soovitakse kohtuotsust saata. Infot, kuidas erinevate riikide puhul käituda, milliseid dokumente esitada jne, on võimalik saada siit. [8] Samuti on alati võimalik pöörduda info saamiseks Justiitsministeeriumi [9] poole, kelle pädevuses on rahvusvahelise õigusalase koostöö korraldamine Eestis.
Allikas URL: https://www.kohus.ee/et/kohtuotsus/tsiviilasjades
[2] https://www.kohus.ee/et/eesti-kohtususteem/ringkonnakohtud
[4] https://www.riigiteataja.ee/kohtuteave/maa_ringkonna_kohtulahendid/main.html
[5] http://www.riigikohus.ee/?id=11
[6] https://www.riigiteataja.ee/akt/108072014007?leiaKehtiv
[7] http://www.juristaitab.ee/et/mida-teha-kui-mulle-ollakse-volgu/soovid-nouet-sundtaita
[8] http://www.juristaitab.ee/et/kuidas-eesti-kohtuotsust-voi-dokumenti-valismaal-tunnustada/kohtuotsuse-tunnustamine-ja-taitmine
[9] http://www.just.ee/

matches:
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 420
§ 632
§ 59
§ 660
kohus
§ 59
§ 663
Kohus
§ 456
§ 457
§ 462
kohus
Kohus
Kohus
kohus


Töövõime hindamisega seonduvate tervise- ja tööministri määruste muutmine – Riigi Teataja
RT I, 19.02.2020, 1
Vastu võetud 14.02.2020 nr 4
Määrus kehtestatakse töövõimetoetuse seaduse § 5 lõike 4, § 6 lõike 3 ja § 22 lõike 4 alusel.
§ 1. Tervise- ja tööministri 20. mai 2016. a määruse nr 40 „Töövõime hindamise ja töövõimetoetuse andmekogu asutamise ja pidamise põhimäärus” muutmine
Tervise- ja tööministri 20. mai 2016. a määruses nr 40 „Töövõime hindamise ja töövõimetoetuse andmekogu asutamise ja pidamise põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) isikukood ja välisriigi isikukoodi väljastanud riik või isikukoodi puudumise korral sünniaeg ja sugu ning surmaandmed;”;
2) paragrahvi 5 punktis 3 asendatakse sõna „aadress” sõnaga „postiaadress”;
3) paragrahvi 5 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
„9) andmed töötamise, sealhulgas välisriigis elamise ja töötamise kohta.”;
4) paragrahvi 7 lõike 1 punktis 3 asendatakse sõna „töövõime” sõnaga „tegutsemispiirangute”;
5) paragrahvi 7 lõike 1 punktist 5 jäetakse välja tekstiosa „haridustaseme, eriala ja”;
6) paragrahvi 7 lõike 1 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) andmed abivahendite, kõrvalise abi, rehabilitatsiooni ja sotsiaalteenuste kasutamise kohta;”;
„7) taotlusele lisatud muude dokumentide andmed.”;
8) paragrahvi 7 lõiked 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Andmekogusse kantakse taotleja hinnang piirangute esinemise kohta järgmistes kehalise ja vaimse võimekuse valdkondades ja võtmetegevustes:
2) muud tervisehäired.”;
9) paragrahvi 8 lõike 2 punktid 2 ja 3 sõnastatakse järgmiselt:
„2) eksperdiarvamuse koostamisse kaasatud ekspertiisimeeskonna liikmete andmed;
3) isiku antud selgitused ning vaatluse ja vajaduspõhiste tegutsemis- ja osalemisvõime testide tulemused.”;
10) paragrahvi 15 lõike 12 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) ravi ja ravimite kohta.”;
11) paragrahvi 17 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Isikule kuvatakse töövõime hindamise taotluse andmed, töövõime hindamisel antud eksperdiarvamus ja selle andja andmed, töövõime hindamise otsuse andmed ja eksperdiarvamuse andmete töötlemise logid tervise infosüsteemi kaudu.”.
§ 2. Tervise- ja tööministri 7. septembri 2015. a määruse nr 39 „Töövõime hindamise taotlusele kantavate andmete loetelu, töövõime hindamise tingimused ja töövõimet välistavate seisundite loetelu” muutmine
Tervise- ja tööministri 7. septembri 2015. a määruses nr 39 „Töövõime hindamise taotlusele kantavate andmete loetelu, töövõime hindamise tingimused ja töövõimet välistavate seisundite loetelu” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) erijuhtum – erandlik hindamisjuhtum, mille korral valdkondade kaupa tegutsemisvõimet hinnates on inimese tegutsemise ja osalemise piirangud vähe väljendunud ja ei vasta osalise või puuduva töövõime kriteeriumitele, kuid tema töötamine on terviseseisundi tõttu osaliselt või täielikult takistatud;”;
2) paragrahvi 2 punkt 8 sõnastatakse järgmiselt:
„8) ekspertiisimeeskond – töövõime hindamise pädevusega arstidest ja spetsialistidest (eelkõige füsio- või tegevusterapeut, psühholoog, eripedagoog või logopeed) koosnev meeskond, keda eksperdiarvamuse andja kaasab vajaduse korral eksperdiarvamuse andmiseks;”;
„9) arsti vastuvõtt – kui isik ei ole kuue kuu jooksul enne töövõime hindamise taotluse esitamist perearsti, teda põhiliselt raviva eriarsti või töötervishoiuarsti (edaspidi arst) vastuvõtul käinud, teavitab töötukassa isikut töövõimetoetuse seaduse § 6 lõike 5 alusel arsti vastuvõtul käimise vajadusest ja määrab selleks tähtaja. Kui isik on kuue kuu jooksul enne töövõime taotluse esitamist mõne arsti vastuvõtul käinud, siis teda andmete täpsustamise vajaduse tõttu arsti vastuvõtule ei saadeta;
11) täiendavad terviseandmed – töötukassa poolt töövõimetoetuse seaduse § 7 lõike 6 alusel arstilt taotletud isiku terviseandmed, kui isiku töövõime hindamise taotlusel märgitud arst ei ole andmeid tervise infosüsteemi sisestanud või tervise infosüsteemi sisestatud andmed on töövõime hindamiseks ebapiisavad, sealhulgas juhul, kui olemasolevad terviseandmed vajavad täpsustamist või on sisult vastuolulised. Töötukassa võib isiku piirangute täpsustamiseks andmeid taotleda ka töövõime hindamise taotlusel märgitud spetsialistilt.”;
4) paragrahvi 3 lõiked 1–3 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Töövõime hindamiseks kantakse töövõime hindamise taotlusele (edaspidi taotlus):
5) paragrahvi 4 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Isiku töövõimet välistavad seisundid on:
6) püsivalt voodihaige (ööpäevaringne kõrvalabi vajadus).”;
6) paragrahvi 5 lõike 1 punktis 3 asendatakse sõna „andmed” sõnadega „täiendavad terviseandmed”;
7) paragrahvi 5 lõike 2 sissejuhatavas lauseosas asendatakse sõna „vastuvõtu” sõnadega „visiidipõhise hindamise”;
8) paragrahvi 5 lõikes 3 asendatakse sõnad „tegevusvõimele ning” tekstiosaga „tegutsemisvõimele, samuti”;
„(4) Töövõimetoetuse seaduse § 7 lõikes 1 nimetatud tervishoiuteenuse osutajad peavad eksperdiarvamuse andmisel lähtuma kehtivast töövõime hindamise metoodikast ja olema läbinud selle kasutamise koolituse.”;
10) paragrahvi 7 lõike 4 sissejuhatavas lauseosas asendatakse sõna „haiguse” sõnaga „tervisekahjustuse” ja sõna „tegevusvõimele” sõnaga „tegutsemisvõimele”;
11) paragrahvi 7 lõike 4 punktist 2 jäetakse välja sõnad „osalise või puuduva töövõime korral”;
12) paragrahvi 8 lõikes 1 asendatakse sõnad „suhtlemise valdkonna võtmetegevuse piirangute” sõnadega „teabe edasiandmise ja vastuvõtmise valdkonna võtmetegevuse piirangu”;
13) paragrahvi 8 lõike 3 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) mistahes võtmetegevuse raskusaste, välja arvatud teabe edasiandmise ja vastuvõtmise valdkonnas, on hinnatud arvväärtusega neli.”;
14) määruse lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.


Rakvere valla veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinna reguleerimise kord – Riigi Teataja
Rakvere valla veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinna reguleerimise kord
Rakvere valla veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinna reguleerimise kord - sisukord
§ 3 Hinna määramine, moodustamine ja kujunemine.
§ 4 Veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuse hinna reguleerimine
§ 5 Abonenttasu mõiste, abonenttasu kehtestamine ja suuruse määramine
§ 6 Vee ja reovee ärajuhtimise tasude kehtestamine
RT IV, 30.01.2020, 5
Vastu võetud 22.01.2020 nr 57
Määrus kehtestatakse ühisveevärgi ja- kanalisatsiooniseaduse § 14 ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 alusel.
Käesolev kord reguleerib ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni abil osutatava veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuse hinna kehtestamist (edaspidi teenused) Rakvere vallas (edaspidi vald).
Käesolevas korras kasutatakse mõisteid ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduses ning Rakvere valla ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitumise ja nende kasutamise eeskirjas toodud tähenduses.
§ 3. Hinna määramine, moodustamine ja kujunemine.
(1) Teenuste hinna kehtestab Rakvere Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) alljärgnevatele teenustele:
1) vee kasutamine;
(2) Valla ühisveevärgi ja- kanalisatsiooni hind moodustub:
(3) Teenuse hind kujundatakse selliselt, et vee-ettevõtjal oleks tagatud:
1) põhjendatud tootmiskulude katmine;
2) kvaliteedi – ja ohutusnõuete täitmine;
4) põhjendatud tulukus, mis võimaldaks teha arengukavas ettenähtud investeeringuid, tagada vajadusel laenude tagasimaksmise ja intresskulude katmise.
§ 4. Veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuse hinna reguleerimine
Teenuse hind kuulub reguleerimisele kui:
1) teenuse müügimaht on muutunud rohkem kui 10%;
2) vee- ja kanalisatsiooniehitiste rekonstrueerimise tulemusena või muudel põhjustel on oluliselt muutunud tehnoloogilised protsessid ja tõusnud teenuse osutamise kulud;
3) teenuse hinda mõjutavad riiklikult reguleeritavad hinnad, maksud, tariifid või muud maksed on muutunud;
4) teenuse hinda reguleeritakse mitte tihedamini kui kord aastas.
§ 5. Abonenttasu mõiste, abonenttasu kehtestamine ja suuruse määramine
(1) Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise abonenttasu on tasu ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni nõuetekohase toimimise tagamise eest, kattes teatud osa vee-ettevõtja püsikuludest.
(2) Abonenttasu kehtestamise vajaduse otsustab vee-ettevõtja.
(3) Abonenttasu kehtestamise korral maksavad kõik kliendid, kelle veevärk ja kanalisatsioon on ühendatud valla veevärgi ja kanalisatsiooniga ja kellega vee-ettevõtjal on sõlmitud teenindusleping, abonenttasu ühtsetel alustel.
(4) Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise abonenttasu suuruse kliendile määrab vee-ettevõtja vastavalt vallavalitsuse kehtestatud veevarustuse ja reovee ärajuhtimise abonenttasu määrale.
(5) Aastane abonenttasude kogusumma ei tohi vee-ettevõtjal olla suurem kui 20% veevarustuse ja kanalisatsiooniteenuse müügist saadavast kogutulust.
(6) Ainult ühisveevärgi või -kanalisatsiooni teenuse kasutamisel on kinnistu abonenttasu suurus 50% ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni teenuse abonenttasust.
§ 6. Vee ja reovee ärajuhtimise tasude kehtestamine
(1) Tasu võetud vee ja reovee ärajuhtimise eest kehtestatakse võetud vee ja ärajuhitud reovee kuupmeetri kohta. Nende tasude arvestamise aluseks on kliendi poolt tarbitud vee kogus, mis on mõõdetud veearvestiga.
(2) Ettepaneku veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinna kehtestamiseks teeb vee-ettevõtja, kes oma ettepanekus põhjendab hinna muutmise vajadust ja lisab:
1) uue hinna kalkulatsiooni;
2) lõppenud majandusaasta auditeeritud raamatupidamise aastaaruande;
3) eeloleva majandusaasta prognoositavate tulude ja kulude arvestuse kehtivates hindades;
4) eeloleva majandusaasta prognoositavate tulude ja kulude arvestuse taotletavates hindades;
5) selgitus abonenttasu arvestuse kohta.
(3) Vallavalitsusel on vee-ettevõtja hinna muutmise ettepaneku läbivaatamisel õigus nõuda täiendavaid andmeid üksikute kuluartiklite osas.
(4) Vallavalitsus võtab otsuse teenuste hindade kehtestamiseks vastu 30 päeva jooksul pärast taotluse esitamist vee-ettevõtja poolt.
(5) Pärast veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste hindade kehtestamise otsuse vastuvõtmist avaldab vallavalitsus hinna muutmise teate.
(6) Teenuste hinnad hakkavad kehtima 30 päeva möödumisel alates hinna muutmise kuulutuse maakonnalehes avaldamise kuupäevast. Kehtestatud teenuse hind ei tohi olla erinevate klientide või nende gruppide suhtes diskrimineeriv.
(1) Sõmeru Vallavolikogu 07.09.1999 määrus nr 17 “Sõmeru valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniteenuste hindade reguleerimise korra kinnitamine“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Rakvere Vallavolikogu 22.02.2006 määrus nr 5 „Rakvere valla veevarustuse ja -reovee ärajuhtimise teenuse hinna reguleerimise kord“ tunnistatakse kehtetuks.


text:
3-4-1-3-98 Riigikohus 14.04.1998
Riigivõimu harud ja põhiseaduslikud institutsioonid on oma otseselt põhiseadusest tuleneva pädevuse teostamise korraldamisel autonoomsed. (p IV) Vabariigi Presidendi juures asuva karistusest vabastamise ja armuandmise küsimustega tegeleva komisjoni otsused ei saa olla presidendile siduvad. President on vaba valimaks endale ise nõuandjaid. (p V)
Riigikogu on pädev reguleerima karistusest vabastamist, sealhulgas armuandmist, vaatamata sellele, et põhiseadus ei näe expressis verbis ette armuandmise korra seaduse kehtestamist. (p II)
III-4/1-4/94 Riigikohus 13.06.1994
Riigikogu esimehele ja peaministrile eelotsustuse tegemise õiguse andmine selle kohta, kas esinevad asjaolud, mis tingivad Vabariigi Presidendi seadluse andmise, laiendab põhiseadusevastaselt nende volitusi. Põhiseaduse § 109 lg 1 kohaselt seisneb Riigikogu esimehe ja peaministri roll seadluse andmise otsustamisel kaasallkirja andmises. Vabariigi Presidendil on õigus iseseisvalt otsustada seadluse algatamise üle.
III-4/1-3/94 Riigikohus 18.02.1994
Vabariigi Valitsusel ja tema poolt moodustatud komiteel pole õigust teha eelvalikut põhiseaduse § 78 p-ga 15 Vabariigi Presidendi pädevusse antud küsimuses - teenetemärkide andmise suhtes. Vabariigi Presidendile otsustusõiguse andmine selle suhtes, kas Eesti kodanikud võivad kanda välisriikide au- ja teenetemärke, laiendab presidendi pädevust, mis on põhiseadusega määratud ammendavalt.
III-4/1-1/93 Riigikohus 22.06.1993
Riigipitsati hoidmine riigisekretäri käes ei alluta Vabariigi Presidenti riigisekretäri kaudu Vabariigi Valitsuse kontrollile. Põhiseaduse § 87 p 3 kohaselt korraldab valitsus muuhulgas ka presidendi aktide täitmist. Eristada tuleb presidendi otsust ja selle täitmiseks ettevõetavat korraldavat tegevust.

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 109
Riigikohus
§ 78
Riigikohus
§ 87


§ 3 Pärimisregistri vastutav ja volitatud töötleja
Pärimisregister on andmekogu, mida peetakse testamentide, pärimislepingute, pärandvara hoiumeetmete, pärimismenetluste, pärimistunnistuste ja pärandvara ühisuse osade võõrandamise kohta arvestuse pidamiseks, andmete säilitamiseks ning avalikustamiseks.
(1) Pärimisregistri infosüsteemi peetakse ühetasandilise elektroonilise andmekoguna.
(2) Pärimisregistri infosüsteemi kantakse andmeid ja neid andmeid kasutatakse andmevahetuskihi X-tee kaudu.
(3) Pärimisregistri infosüsteemi pidamisel kasutatakse automaatset andmetöötlust ja pärimisregistri infosüsteemi andmed säilitatakse elektroonilisel kujul.
§ 3. Pärimisregistri vastutav ja volitatud töötleja
(3) Pärimisregistri infosüsteemi arendab, hooldab ja majutab Registrite ja Infosüsteemide Keskus.
Pärimisregister koosneb pärimisseaduse §-s 1762 nimetatud andmetest ja arhiivist.
(1) Testamendi või pärimislepingu tõestamise, testamendi või pärimislepingu tühistamise, pärimislepingust taganemise avalduse tõestamise või testamendi, sealhulgas pärimisseaduse § 26 lõikes 2 nimetatud korras hoiule antud testamendi hoiule või hoiult võtmise kohta teeb notar hiljemalt ametitoimingu päevale järgneval tööpäeval pärimisregistrisse kande pärimisseaduse § 1762 lõikes 1 sätestatud andmetega.
(2) Abikaasade vastastikuse testamendi või selle tühistamise kohta kannab notar lõikes 1 nimetatud andmed kummagi abikaasa kohta eraldi.
(3) Pärimisregistri kande võib teha ka kohus või konsulaarametnik käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud korras.
(4) Kande pärimislepingu muutmise või lõpetamise kokkuleppe või pärimislepingust taganemise avalduse kohta teeb notar pärimisregistrisse hiljemalt tõestamise päevale järgneval tööpäeval. Kandes märgitakse järgmised andmed:
3) pärimisregistrisse kantava dokumendi liik, dokumendi tõestamise kuupäev ja aasta ning number notari ametitoimingute raamatu järgi;
(2) Teatises märgitakse võimaluse korral kõik pärimisseaduse § 1762 lõikes 3 sätestatud andmed.
Kohus kannab hiljemalt kohtulahendi jõustumisele järgneval tööpäeval pärandvara hoiumeetmete rakendamise, muutmise või tühistamise kohta pärimisregistrisse pärimisseaduse § 1762 lõikes 4 sätestatud andmed.
Notar teeb pärimismenetluse algatamise kohta hiljemalt pärimismenetluse algatamise avalduse saamise päevale järgneval tööpäeval pärimisregistrisse kande pärimisseaduse § 1762 lõikes 5 sätestatud andmetega.
(1) Notar teeb hiljemalt pärimistunnistuse tõestamise päevale järgneval tööpäeval pärimisregistrisse kande pärimisseaduse § 1762 lõikes 6 sätestatud andmetega.
(2) Kui kande pärimistunnistuse väljastamise kohta teeb kohus, kantakse hiljemalt kohtulahendi jõustumisele järgneval tööpäeval pärimisseaduse § 1762 lõike 6 punktis 4 nimetatud andmete asemel pärimisregistrisse kohtuasja number, kohtu nimetus ja kohtulahendi jõustumise kuupäev.
Notar teeb hiljemalt pärimistunnistuse kehtetuks tunnistamise päevale järgneval tööpäeval pärimisregistrisse kande järgmiste andmetega:
(1) Hiljemalt pärandvara ühisusest osa võõrandamise käsutustehingu tõestamise päevale järgneval tööpäeval kannab tehingu tõestanud notar pärimisregistrisse tehingu kohta pärimisseaduse § 1762 lõikes 7 sätestatud andmed.
(1) Kui notar teeb pärimisregistrisse päringu sellise isiku andmete kohta, kelle surma fakti on notar tuvastanud, ja pärimisregistrist selle isiku surmaeg ei nähtu, teeb notar isiku surma kohta pärimisregistrisse kande, milles märgib järgmised andmed:
Kui pärandaja nimi on muutunud, kannab notar lisaks pärandaja ees- ja perekonnanimele pärimisregistrisse ka pärimistoimingut taotlenud isiku avaldatud pärandaja nime muutmisele eelnenud ja järgnenud nimed.
(3) Pärimisregistrisse kantud andmetega ja pärimisregistri arhiivis säilitatavate dokumentidega on notaril õigus tutvuda juhul, kui pärandaja surma kohta on tehtud pärimisregistrisse kanne.
Justiitsministri 18. detsembri 2008. aasta määruses nr 53 „Pärimisseadusest tulenevate notari ametitoimingute tegemise ja pärimisregistri pidamise kord” tehakse järgmised muudatused:
„Pärimisseadusest tulenevate notari ametitoimingute tegemise kord”;
„Määrus kehtestatakse pärimisseaduse § 165 lõike 6 ja § 167 lõike 2 alusel.”;
4) paragrahvi 7 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Lõikes 1 sätestatut ei kohaldata, kui pärimisregistri arhiivis säilitatakse digitaalset ärakirja testamendi või pärimislepingu originaalist ja kui pärimisregistrisse ei ole kantud märget selle kohta, et digitaalne ärakiri on tehtud testamendi või pärimislepingu ärakirjast.”;
5) paragrahvi 8 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Pärimisseaduse § 168 lõikes 1 nimetatud teade peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid ja teavet:
9) pärimistunnistus tõestatakse pärijate kohta, kellest on notarile teatatud, kelle pärimisõigus ja selle ulatus on tõendatud ning kes ei ole pärandist loobunud.”;
„(2) Kui pärandaja oli pärandi avanemise ajal abielus ja abikaasade varalise suhte liigiks oli varaühisus, esitab notar käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–5 ja 7 nimetatud registritesse päringud ning järelepärimised ka pärandaja üleelanud abikaasa õiguste ja kohustuste kohta.”;
8) paragrahvi 10 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:
„(21) Notar teeb päringud ning järelepärimised pärandaja õiguste ja kohustuste kohta järgmistele krediidiasutustele:
(22) Kui pärandaja oli pärandi avamise ajal abielus ja abikaasade varalise suhte liigiks oli ühisvarasuhe, esitab notar käesoleva paragrahvi lõikes 21 sätestatud krediidiasutustele päringud ning järelepärimised ka pärandaja üleelanud abikaasa õiguste ja kohustuste kohta.”;
9) paragrahvi 10 lõiget 3 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) välisriigi pärimisregistrisse kantud testamendi kohta andmete saamiseks.”;
10) paragrahvi 23 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
11) määruse 3. peatükk tunnistatakse kehtetuks;
12) määruse 4. peatükk tunnistatakse kehtetuks.
Justiitsministri 19. juuni 2009. aasta määruses nr 23 „Notariaadimäärustik” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 48 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Kui notarile esitatakse dokument isiku surma kohta, mille kohta peaks rahvastikuregistrisse olema tehtud kanne, kuid sellist kannet ei ole tehtud, on notar kohustatud saatma selle dokumendi oma tööpiirkonna maavalitsusele andmehõivekande tegemiseks, välja arvatud notari poolt läbiviidava abielu sõlmimise või abielu lahutamise menetluses.”;
2) paragrahv 72 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahv 73 tunnistatakse kehtetuks.