Kuressaare Ida-Niidu Lasteaia põhimäärus - sisukord
§ 7 Õppekeel, asjaajamine ja haldusmenetlus
2 TEGEVUSE EESMÄRK, ÜLESANDED, HINDAMINE JA ARENG
§ 14 Lasteaia juhtkond
4 ÕPPE- JA KASVATUSTEGEVUSE KORRALDUS
§ 17 Õppeaasta
§ 18 Õppekava
§ 19 Õppe- ja kasvatuskorraldus
§ 20 Kodukord
§ 21 Lapse õigused
6 LASTEAIA PERSONA
§ 23 Lasteaia personal
§ 24 Lasteaia personali õigused ja kohustused
7 LASTEAIA TEGEVUSEKS LOODUD TINGIMUSED
§ 27 Rahalised vahendid ja raamatupidamine
§ 29 Lasteaia ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
§ 30 Põhimääruse muutmine
RT IV, 11.09.2018, 21
Vastu võetud 30.08.2018 nr 41
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkt 34 ja § 35 lõike 2 ning Saaremaa valla põhimääruse § 34 lõike 1 alusel.
Koolieelse munitsipaallasteasutuse nimetus on Kuressaare Ida-Niidu Lasteaed (edaspidi lasteaed).
Lasteaed on Saaremaa Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus ja tegutseb vallavalitsuse haridus- ja noorsootööosakonna haldusalas.
Lasteaed on õppeasutus kuni seitsmeaastastele lastele.
(1) Lasteaed asub aadressil Õie 2, Kuressaare, 93818, Saaremaa vald.
(2) Lasteaed on aastaringselt tegutsev õppeasutus, mille lahtioleku aja ja selle erisused otsustab vallavalitsus, arvestades lasteaia hoolekogu (edaspidi hoolekogu) ettepanekut.
Lasteaia teeninduspiirkonna kinnitab Saaremaa Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
(1) Lasteaia direktor (edaspidi direktor) moodustab vastavalt vajadusele sõime-, lasteaia- ja liitrühmi ning kinnitab kohtade arvu.
(2) Direktor võib moodustada sobitus- ja erirühmi vallavalitsuse haridus- ja noorsootöö osakonna nõusolekul.
§ 7. Õppekeel, asjaajamine ja haldusmenetlus
(1) Lasteaias toimub õppe- ja kasvatustegevus ja asjaajamine eesti keeles.
(2) Lasteaed lähtub asjaajamise korraldamisel Vabariigi Valitsuse kehtestatud korrast.
(3) Lasteaial on koduleht, mille kaudu teeb üldsusele kättesaadavaks avalikustamist vajavad dokumendid ja andmed.
(4) Lasteaed lähtub õppe- ja kasvatustegevusalaste kohustuslike dokumentide ja vormide täitmisel haridus- ja teadusministri määrusega kinnitatud korrast.
(1) Lasteaial võib olla oma pitsat.
(2) Lasteaial võib olla oma sümboolika ja ta võib kasutada Saaremaa valla vappi.
(3) Lasteaia sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab direktor käskkirjaga.
2. peatükk TEGEVUSE EESMÄRK, ÜLESANDED, HINDAMINE JA ARENG
Lasteaia tegevuse eesmärgiks on toetada perekondlikku kasvatust ning võimaldada lastele alates pooleteisest eluaastast kuni koolikohustuse tekkimiseni hoidu ja alushariduse omandamist.
(1) Lasteaia põhiülesanne on lapse ealisi, soolisi, individuaalseid vajadusi ja iseärasusi arvestades tagada lapse heaolu ja arengut toetava keskkonna.
(2) Põhiülesandest tulenevalt lasteaed:
1) teeb lapse igakülgse arendamise korraldamisel koostööd vanemate, vallavalitsuse haridus- ja noorsootööosakonnaga, vallavalitsuse sotsiaaltöötajate ja lastekaitsespetsialistide, koolivälise nõustamismeeskonnaga, teiste haridusasutustega, ametkondade ja kogukonnaga;
2) loob tingimused ja võimalused hariduslike erivajadustega laste õpetamiseks, korraldab logopeedilist ja eripedagoogilist nõustamist ning pakub võimalusel teisi tugi-ja nõustamisteenuseid;
3) korraldab laste toitlustamise vastavalt päevakavale;
4) tagab lapse lasteaias viibimise ajal tema ohutuse, tervise kaitse ja -edendamise vastavalt õigusaktides kehtestatud nõuetele ja riskianalüüsile;
5) kasutab lasteaiale eraldatud ressursse (raha, hooned, õppevahendid jne) sihipäraselt ja otstarbekalt õppe- ja kasvatustegevuse kvaliteedi tagamiseks;
6) loob personalile tingimused oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste täiendamiseks, sealhulgas korraldab tööalaseid koolitusi.
(1) Lasteaias viiakse läbi sisehindamist, mille käigus hinnatakse lasteaia töökorraldust ja õpikeskkonda, õppe- ja kasvatustegevust ja juhtimist ning tegevuste tulemuslikkust lapse õiguste ja heaolu tagamisel. Sisehindamise käigus selgitatakse välja lasteaia eesmärkide täitmist toetavad ja takistavad asjaolud ning analüüsitakse lasteaia tegevuse vastavust õigusaktidele, millest lähtuvalt koostatakse lasteaia arengukava tegevuskava.
(3) Lasteaed koostab sisehindamise aruande vähemalt üks kord kolme õppeaasta jooksul. Aruandes tuuakse välja lasteaia tegevuse tugevused ja parendusvaldkonnad. Sisehindamise aruanne kooskõlastatakse hoolekogu ja vallavalitsusega ning aruande kinnitab direktor.
(4) Lasteaed peab viivitamata kõrvaldama sisehindamisel selgunud asjaolud, mis takistavad lapse õiguste ja heaolu tagamist.
(1) Lasteaia järjepideva arengu tagamiseks algatab direktor arengukava koostamise. Arengukava koostatakse koostöös lasteaia pedagoogilise nõukogu (edaspidi pedagoogiline nõukogu) ja hoolekoguga. Lasteaia arengukava koostamisel lähtutakse Saaremaa valla (edaspidi vald) arengukavast ja valla arengudokumentide menetlemise korrast.
(3) Arengukava eelnõu kiidavad heaks pedagoogiline nõukogu ja hoolekogu, mille kohta lisatakse arengukavale nimetatud organite otsused (väljavõtted koosolekute protokollidest).
(4) Lasteaed esitab pedagoogilise nõukogu ja hoolekogu poolt heaks kiidetud arengukava eelnõu valitsusele heaks kiitmiseks ja avalikustamisele suunamiseks.
(5) Lasteaia arengukava eelnõu avalikustatakse lasteaia ja valla veebilehel vähemalt kaheks nädalaks.
(6) Lasteaed vaatab avalikustamisel esitatud ettepanekud läbi ja esitab omapoolse seisukohaga valitsusele kinnitamiseks.
(1) Lasteaia tööd juhib direktor, kes täidab talle õigusaktidega ja töölepinguga pandud ülesandeid.
(3) Direktoril on talle pandud ülesannete täitmiseks õigus teha tehinguid lasteaia varaga õigusaktidega kehtestatud korras.
(4) Direktor vastutab lasteaia arengu ning rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(5) Direktor peab kord aastas esitama vallavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate lasteaia õppe- ja kasvatustegevusest, terviseedendamisest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest, samuti teatama kirjalikult lasteaia majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelevalveorgani tehtud ettekirjutusest.
(6) Direktori äraolekul asendab teda lasteaia õppealajuhataja või direktori poolt käskkirjaga volitatud isik või vallavanema poolt määratud isik.
(7) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab vallavalitsus. Konkursi võitnud isiku kinnitab ametisse vallavalitsus.
(8) Direktoriga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.
§ 14. Lasteaia juhtkond
(1) Lasteaial on juhtkond, mis on direktorile lasteaia tegevusega seotud küsimuste lahendamisel nõu andev organ.
(2) Lasteaia juhtkonna koosseisu ja töökorra kinnitab direktor käskkirjaga.
(1) Pedagoogidena käsitletakse lasteaia õpetajaid, direktorit, lasteaia õppealajuhatajat ning teisi lasteaia õppe- ja kasvatusalal töötavaid isikuid, kes vastavad pedagoogide kvalifikatsiooninõuetele ja õpetaja kutsestandardist tulenevatele kompetentsidele.
(2) Pedagoogid kuuluvad pedagoogilisse nõukogusse, mille ülesanne on lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning direktorile, hoolekogule ning vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine.
(4) Pedagoogilise nõukogu töökorra kinnitab direktor käskkirjaga.
(1) Lasteaial on hoolekogu, kelle ülesanne on teha koostööd lasteaia personaliga, et õppe- ja kasvatustegevus vastaks laste arengule ja huvidele.
(2) Hoolekogu tööülesanded õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel ja juhtimisel on:
3) teeb direktorile ja vallavalitsusele ettepanekuid lastele soodsa arengukeskkonna tagamiseks ning annab oma kooskõlastuse lasteaia sisehindamise aruandele;
4) osaleb lasteaia arengukava koostamise protsessis ja kiidab heaks arengukava enne selle vallavalitsuses kinnitamist;
5) esitab arvamuse lasteaia õppekava kohta enne selle kinnitamist direktori poolt;
6) kinnitab direktori ja pedagoogilise nõukogu koostöös koostatud lasteaia kodukorra;
7) teeb vallavalitsusele ettepaneku lasteaia lahtiolekuaja ja aastaringse või hooajalise tegutsemise kohta;
10) annab arvamuse vallavalitsuse poolt tõstatatud lasteaeda puudutavates küsimustes;
11) otsustab teisi seaduse või valla õigusaktiga hoolekogu pädevusse antud küsimusi.
(3) Hoolekogu koosseisu valivad iga rühma vanemad õppeaasta algul endi hulgast ühe esindaja, pedagoogilise nõukogu koosolekul valitakse hoolekogu koosseisu lasteaia õpetajate esindaja ja vallavalitsus nimetab hoolekogu koosseisu vallavalitsuse esindaja.
(4) Direktor esitab hoolekogu koosseisu vallavalitsusele kinnitamiseks hiljemalt 10. oktoobriks. Hoolekogu uue koosseisu esimese koosoleku kutsub kokku direktor.
(5) Oma töö korraldamiseks valib hoolekogu oma liikmete hulgast esimehe, aseesimehe ja sekretäri.
(6) Hoolekogu töövorm on koosolek, mis toimub vähemalt üks kord kvartalis hoolekogu esimehe või direktori ettepanekul. Hoolekogu kinnitab oma otsusega hoolekogu töökorra ja tegevuskava. Hoolekogu koosoleku otsused protokollib sekretär vastavalt asutuses kehtestatud asjaajamiskorrale.
(7) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekul osaleb vähemalt kaks kolmandikku hoolekogu liikmetest, sealhulgas hoolekogu esimees või aseesimees.
(8) Hoolekogu liikme volitused kestavad kuni järgmise hoolekogu koosseisu kinnitamiseni.
4. peatükk ÕPPE- JA KASVATUSTEGEVUSE KORRALDUS
§ 17. Õppeaasta
Lasteaed korraldab õppe- ja kasvatustegevust õppeaastati. Õppeaasta algab 1. septembril ning kestab 31. augustini.
(1) Lasteaia õppe- ja kasvatuskorralduse aluseks on lasteaia õppekava, mis vastab koolieelse lasteasutuse riiklikule õppekavale. Õppekava koostavad ja arendavad lasteaia pedagoogid koostöös vanematega.
(2) Lasteaia õppekava läbinule annab lasteaed välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused. Vanem esitab koolivalmiduskaardi kooli, kus laps asub täitma koolikohustust.
§ 19. Õppe- ja kasvatuskorraldus
(1) Lasteaial on tegevus- ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse koolieelse lasteasutuse riiklikku õppekava, lasteaia õppekava ning paikkonna kultuurilist eripära ja rahvatraditsioone. Lasteaia tegevuskavad ja rühmade päevakavad kinnitab direktor.
(2) Lasteaia ja kodu koostöö korraldamiseks toimuvad lasteaia rühma vanemate koosolekud ja vajadusel vanemate üldkoosolekud, vanemakoolitused. Vähemalt üks kord aastas viib lapse õpetaja lapse arengu hindamiseks ja toetamiseks lapsevanemaga läbi arenguvestluse.
Lasteaial on kodukord, mille koostab direktor ja esitab kinnitamiseks hoolekogule. Kodukord on lastele, vanematele ja lasteaia personalile täitmiseks kohustuslik.
§ 21. Lapse õigused
2) toetavale kohtlemisele, personali igakülgsele abile, vaimselt ja füüsiliselt tervislikule keskkonnale;
3) abile kui tema heaolu või tervis on ohustatud või lapse käitumine ohustab tema enda või teiste isikute elu või tervist;
4) lapsel on õigus iseseisvaks seisukohavõtuks kõigis teda puudutavates küsimustes ning õigus väljendada oma vaateid.
1) tuua laps lasteaeda koha kasutamise kinnitamise alguskuupäevast;
2) tuua laps lasteaeda ja viia sealt ära vanematele sobival ajal lasteaia kodukorda, päevakava ning õigus- ja haldusaktidest tulenevaid nõudeid arvestades;
4) tutvuda lasteaia põhimääruse, arengu-, tegevus-, päeva- ja õppekavaga ning kodukorraga;
5) olla kaasatud lasteaia õppe- ja arengut puudutavate dokumentide koostamisel ning tegevuste läbiviimisel;
6) saada teavet lasteaia töökorralduse ning nende muutuste kohta mõistliku aja jooksul enne muutuse algust;
7) saada tuge ja nõustamist õppe- ja kasvatusküsimustes;
8) kasvatamist ja õpetamist puudutavate ning muude vaidluste lahendamiseks pöörduda pedagoogilise nõukogu, hoolekogu või direktori poole;
9) last ajutiselt lasteaiast koju jätta, teatades sellest rühma personalile või direktorile;
10) olla valitud hoolekogu liikmeks ja osaleda lasteaia töö korraldamisel.
1) looma lapsele soodsad tingimused arenemiseks ja alushariduse omandamiseks lasteaias tehes koostööd rühma õpetajatega;
3) lapse abivajaduse ilmnemisel tegema koostööd lasteaia personaliga ja vajaduse korral otsima abi lastekaitsetöötaja või teiste lapsega töötavate isikutega;
5) võtma osa rühma lastevanemate koosolekutest;
6) tasuma igakuiselt ja õigeaegselt toidukulude ja osalustasu eest valla õigusaktidega kehtestatud määras ja korras.
6. peatükk LASTEAIA PERSONA
§ 23. Lasteaia personal
(1) Lasteaia personal on pedagoogid ja lasteaia majandamist tagavad ning õpetajaid abistavad töötajad.
(2) Pedagoogidena käsitletakse lasteaia õpetajaid, direktorit, lasteaia õppealajuhatajat ning teisi lasteaia õppe- ja kasvatusalal töötavaid isikuid, kes vastavad pedagoogide kvalifikatsiooninõuetele ja õpetaja kutsestandardist tulenevatele kompetentsidele.
§ 24. Lasteaia personali õigused ja kohustused
(1) Lasteaia personali tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus on määratud töölepingus (sealhulgas ametijuhendis) ja töökorralduse reeglites, lasteaia kodukorras, seadustes ja nende alusel antud õigus- ja haldusaktides.
(2) Pedagoogid loovad tingimused laste kasvamiseks ja arenemiseks ning hoolitsevad laste elu ja tervise eest lasteaias. Pedagoogid on kohustatud toetama ja nõustama vanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes.
(3) Pedagooge abistav ja majandamist korraldav personal tagab lasteaia majandusliku teenindamise, laste toitlustamise, õpetajate abistamise ning koostöös õpetajatega lasteaia hoone, ruumide ja inventari korrashoiu, ohutuse ja tervisekaitse nõuetele vastavuse.
(4) Lasteaia personal on kohustatud andma teavet vallavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitse küsimused, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
(5) Lasteaia personalil on õigus:
2) arengu- ja tulemusvestlusele;
3) töötada töötervishoiu ja tööohutuse seaduses ning selle alusel vastu võetud õigusaktides sätestatud nõuetele vastavates töötingimustes;
4) esitada direktorile ettepanekuid õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ning pöörduda oma õiguste kaitseks haridus- ja noorsootööosakonna poole.
(6) Lasteaia personalil on keelatud avalikustada lapselt saadud teavet lapse ja tema perekonna kohta, välja arvatud juhul, kui andmete avaldamise kohustus tuleneb seadusest.
(7) Pedagoogi vaba ametikoha täitmiseks korraldab direktor konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu direktori ettepanekul.
7. peatükk LASTEAIA TEGEVUSEKS LOODUD TINGIMUSED
Lasteaia vara kuulub valla omandisse, selle valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vallavolikogu kehtestatud korras.
(1) Lasteaial on oma eelarve, mis on valla eelarve osa.
(2) Vallavolikogu kinnitab lasteaia eelarve, lähtudes lasteaia ja vallavalitsuse haridus- ja noorsootööosakonna ettepanekust.
(1) Lasteaia tegevust rahastatakse riigieelarvest ja vallaeelarvest, sihtotstarbelistest ning projektipõhistest eraldistest ja annetustest ning õppekavavälistest tasulistest tegevustest saadud laekumistest.
(2) Lasteaia õppekavavälised tegevused on:
3) lasteaia kasutuses oleva vara üürimine ja rentimine;
5) kultuuriürituste korraldamine.
(3) Direktor otsustab, kas õppekavavälist tegevust viiakse läbi tasulise või tasuta teenusena. Tasuliste teenuste hinnad (välja arvatud toitlustamine) kehtestatakse riigi ja valla õigusaktidega sätestatud korras.
(4) Lasteaed võib sihtasutustelt, äriühingutelt, mittetulundusühingutelt ja üksikisikutelt vastu võtta eraldisi ja annetusi, mis võetakse arvele õigusaktidega kehtestatud korras. Eraldatud või annetatud vahendite kasutamisel tuleb järgida annetaja soovi.
(5) Lasteaia raamatupidamisarvestust korraldab vallavalitsuse rahandusteenistus koos direktoriga vastavalt valla õigus- ja haldusaktidele.
(1) Haldusjärelevalvet lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse ning selle kvaliteedi ja tulemuslikkuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium.
(3) Teenistuslikku järelevalvet lasteaia ja direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle algatab ja teostab vallavalitsus.
§ 29. Lasteaia ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Lasteaia ümberkorraldamise, ümberkujundamise või tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu.
(2) Lasteaia tegevuse lõpetamise korral tagab vallavalitsus lastele võimaluse jätkata lasteaia teenuse kasutamist teises lasteaias.
§ 30. Põhimääruse muutmine
Lasteaia põhimääruse kinnitamine ja selle muutmine toimub vallavolikogu sätestatud korras.
Tunnistada kehtetuks Kuressaare Linnavolikogu 27. mai 2011. a määrus nr 11 "Kuressaare Ida-Niidu Lasteaia põhimäärus“.


§ 2 Tegevusvaldkonnad
§ 4 Töökord
§ 5 Õigused
RT IV, 09.03.2013, 101
Vastu võetud 23.03.2006 nr 12
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahv 47 ja Kanepi valla põhimääruse § 28 lõike 1 alusel.
(1) Kanepi Vallavolikogu sotsiaalkomisjon (edaspidi komisjon) moodustatakse ning tema tegevus lõpetatakse Kanepi Vallavolikogu (edaspidi volikogu) otsuse alusel.
(2) Komisjon juhindub oma tegevuses kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, Kanepi valla põhimäärusest, vallavolikogu töökorrast ja käesolevast põhikirjast.
(3) Komisjoni likvideerimine, koosseisu ja põhimääruse muutmine toimub komisjoni või volikogu esimehe ettepanekul.
§ 2. Tegevusvaldkonnad
Komisjoni tegevusvaldkonnad on:
1) komisjonile suunatud sotsiaalsuunitlusega avalduste ja kaebuste läbivaatamine, nende lahendamiseks vajalike ettepanekute esitamine;
2) arvamuste andmine volikogu menetlusse esitatud eelnõude kohta, mis kuuluvad komisjoni tegevusvaldkonda;
3) volikogu määruste ja otsuste eelnõude algatamine;
4) volikogule ja valitsusele ettepanekute tegemine valla sotsiaalmajanduse arendamiseks;
5) ettepanekute tegemine sotsiaalhoolekande eelarve koostamise ja eelarve projekti kohta
6) valla sotsiaalmajandust puudutavate volikogu otsuste täitmise kontrollimine;
7) riskirühmade väljaselgitamises osalemine, nende olukorraga tutvumine ja neile abi suunamine;
8) vajadusel koostöö tegemine sotsiaalvaldkonnaga tegelevate organisatsioonidega.
(1) Komisjoni esimees valitakse volikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel volikogu poolthäälteenamusega.
(2) Komisjoni liikmed kinnitatakse volikogu poolthäälteenamusega komisjoni esimehe ettepanekul.
(3) Komisjoni esimehe ülesannetest vabastamine toimub volikogu istungil poolthäälteenamusega.
(4) Komisjoni esimehele umbusalduse avaldamine toimub volikogu koosseisu häälteenamusega.
(5) Komisjoni esimees:
2) koostab komisjoni töökava ja koosolekute päevakorraprojekti;
4) kutsub kokku komisjoni koosoleku, informeerides komisjoni liikmeid koosoleku ajast, kohast ja päevakorrast;
5) otsustab, keda kutsuda osalema päevakorrapunkti arutelul;
7) vastutab komisjoni asjaajamise eest.
(6) Komisjoni esimehe äraolekul asendab teda komisjoni aseesimees.
(7) Komisjoni liige võib isikliku avalduse alusel igal ajal tagasi astuda.
Komisjoni liikme volitused lõpevad vallavolikogu vastava otsuse jõustumise hetkest.
§ 4. Töökord
(1) Komisjoni töövorm on koosolek, mis toimub üks kord kuus, mille kutsub kokku komisjoni esimees või aseesimees, informeerides komisjoni liikmeid koosoleku toimumise ajast, kohast ja päevakorrast. Komisjoni erakorralise koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees omal algatusel või komisjoni liikmete kirjalikul nõudel.
(2) Komisjon on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa vähemalt pool komisjoni kinnitatud koosseisust, sealhulgas komisjoni esimees või aseesimees.
(3) Komisjoni koosoleku otsused protokollitakse ning neile kirjutab alla koosoleku juhataja. Protokollid peavad vastama haldusdokumentidele esitatud nõuetele. Protokolliga on võimalik tutvuda vallavalitsuse sotsiaalnõuniku juures.
(4) Komisjoni otsus on pädev esindama komisjoni arvamust, kui see on vastuvõetud poolthäälteenamusega. Hääli loetakse, kui seda nõuab vähemalt üks komisjoni liige. Häälte võrdsuse korral otsustab koosoleku juhataja hääl.
(5) Komisjoni koosoleku juhataja kutsel võib koosolekul osaleda külalisi ja eksperte vastavalt arutusel olevate küsimuste sisule.
(6) Komisjoni otsused on soovitusliku iseloomuga.
(7) Komisjon annab vallavolikogu ees aru tehtud tööst vähemalt kaks korda aastas või volikogu esimehe korraldusel.
§ 5. Õigused
(1) Komisjoni esimehel on õigus:
1) komisjoni nimel taotleda vallavalitsuse määruste ja korralduste muutmist või tühistamist, kui need ei ole arvestanud komisjoni seisukohti;
2) nõuda komisjoni pädevusse kuuluvate küsimuste suunamist läbivaatamiseks komisjoni enne küsimuse arutamist volikogus.
(2) Komisjon võib vallavalitsuselt nõuda suulist ja kirjalikku informatsiooni ning vastavate dokumentide esitamist komisjoni tööd ja kompetentsi puudutavates küsimustes.
(2) Komisjoni kirjavahetus toimub vallavalitsuse kantselei kaudu.
(3) Komisjoni teenindab vallavalitsuse kantselei.
Määrus jõustub 28. märtsil 2006. a.
Vahur Tohver


Otepää Muusikakooli põhimäärus – Riigi Teataja
Otepää Muusikakooli põhimäärus - sisukord
§ 1 Kooli nimi ja asukoht
§ 2 Kooli õiguslikud alused
§ 3 Õppekeel ja sümboolika
§ 4 Kooli tegevuse eesmärk
3 STRUKTUUR JA ÕPPEKORRALDUSE ALUSED
§ 10 Huvialade õppekavad
§ 17 Õppurite õigused ja kohustused
6 FINANTSEERIMISE, MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
§ 18 Kooli vara ja finantseerimine
§ 20 Järelevalve ja aruandlus
§ 21 Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 16.08.2016, 4
Vastu võetud 11.08.2016 nr 9
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2 ja huvikooli seaduse § 7 alusel.
§ 1. Kooli nimi ja asukoht
(1) Kooli nimi on Otepää Muusikakool (edaspidi kool).
(2) Kooli asukoht on Koolitare tänav 7, Otepää vallasisene linn, Otepää vald, 67403 Valga maakond.
§ 2. Kooli õiguslikud alused
(1) Kool on Otepää Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus, mille asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Otepää Vallavolikogu (edaspidi volikogu).
(2) Kool on huvikoolina tegutsev muusikakool, mis registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris ning Eesti Hariduse Infosüsteemis.
(3) Kool juhindub oma tegevuses kehtivatest õigusaktidest, aga eelkõige huvikooli seadusest, huviharidusstandardist, Otepää valla õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
§ 3. Õppekeel ja sümboolika
(2) Koolil on oma sümboolika ja Otepää valla vapi kujutisega pitsat.
(3) Sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab kooli direktor käskkirjaga, kooskõlastades selle eelnevalt vallavalitsusega.
§ 4. Kooli tegevuse eesmärk
(1) Kooli tegevuse eesmärk on anda muusikalist huviharidust.
(2) Kool võib oma põhitegevuse kõrval ja seda kahjustamata anda täiskasvanute vabahariduslikku koolitust, korraldada seminare ja kursusi, arendada kontserttegevust, tegeleda õppematerjalide kirjastamisega ja õppevahendite valmistamisega, välja üürida muusikainstrumente ning osutada tasulisi teenuseid vastavalt vallavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirjale.
(1) Kooli teeninduspiirkond on Otepää vald. Väljastpoolt teeninduspiirkonda võetakse õppureid kooli tingimusel, kui lapse elukohajärgne omavalitsus osaleb huvihariduse kulude katmisel või kui lapse seaduslik esindaja on nõus katma kogu õppekoha tegevuskulu maksumuse.
(2) Kooli vastuvõtmise, koolist väljaarvamise ja kooli lõpetamise tingimused ja korra kehtestab vallavalitsus.
1) laste ja noorte muusikaalaste võimete avastamine ja kavakindel arendamine;
2) õppekavade alusel kvaliteetse õppe ja üldmuusikalise ettevalmistuse tagamine, mis võimaldab soovijatel jätkata muusikaalast kutseõpet kõrgema astme koolides;
3) Otepää valla kultuurielu edendamine, teiste muusikaalaste ühingute, liitude ja asutustega koostöö korraldamine.
3. peatükk STRUKTUUR JA ÕPPEKORRALDUSE ALUSED
1) eelkool – kestusega 1 - 2 aastat;
2) noorem aste – 1.- 4. klass;
3) vanem aste – 5.- 7. klass;
(1) Eelkooli ülesandeks on laste mängult õppimisele suunamine, eelduste väljaselgitamine ja eriala valikule suunamine.
(2) Noorema astme ülesandeks on loomevõimete kavakindel arendamine tulenevalt huvialade õppekavades püstitatud eesmärkidest.
(3) Vanema astme ülesandeks on jätkuv loomevõimete kavakindel arendamine ning professionaalse muusikahariduse omandamiseks ettevalmistamine tulenevalt huvialade õppekavades püstitatud eesmärkidest.
(4) Lisa-aasta(te) ülesandeks on kooli edukalt lõpetanud ja professionaalse muusikahariduse omandamisele orienteeritud, selleks eeldusi omavatele noortele järjepideva õppe võimaldamine.
(2) Kooli õppekorralduse aluseks on huviharidusstandardi ja huviala riikliku raamõppekava olemasolul selle alusel koostatud huvialade õppekavad.
(3) Õpe koolis toimub õpperühmades ja individuaalselt. Õpperühmade suuruse ja moodustamise alused kehtestab vallavalitsus.
(5) Õppuri hindamise korra kehtestab õppenõukogu.
§ 10. Huvialade õppekavad
(1) Huviala õppekavaga sätestatakse:
(2) Huvialade õppekavad on aluseks igaks õppeperioodiks kehtestatavate tunnijaotuskava ja tööplaanide koostamiseks.
(3) Huvialade õppekavad kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
(4) Huvialade õppekavad registreeritakse Eesti Hariduse Infosüsteemis.
(3) Õppeperiood on vähemalt 35 õppenädalat ja see jaguneb kolmeks trimestriks.
(4) Õppevaheaegade osas lähtub kool haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud õppeaasta koolivaheaegadest.
(5) Õppeperioodi ja õppevaheajad kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
(2) Kooli tegevuse koordineerimiseks ja korraldamiseks annab kooli direktor seaduses ja põhimääruses sätestatud pädevuse piires käskkirju.
(3) Kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi tingimused ja korra, kooli direktorile esitatavad kvalifikatsiooninõuded, sealhulgas ka vajalike erialateadmiste taseme kehtestab vallavalitsus. Konkursi kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab välja ja korraldab vallavalitsus.
(4) Õppenõukogu töövorm on koosolek. Õppenõukogu koosolekud peavad toimuma vähemalt üks kord trimestris.
(5) Õppenõukogu on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole liikmetest, kelle hulgas on kooli direktor. Õppenõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega.
(6) Õppenõukogu koosoleku kohta koostatakse protokoll, millele kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(1) Hoolekogu on kooli juures tegutsev organ, kelle ülesanne on suunata kooli tegevust ning teha ettepanekuid kooli direktorile ja vallavalitsusele kooli arengu, vara ja eelarvega seotud küsimustes.
(2) Hoolekogul on viis kuni üheksa liiget.
(3) Hoolekogu koosseisu kuulub volikogu esindaja, õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate ja õppurite esindaja ning lastevanemate ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad.
(4) Hoolekogu koosseisu kinnitab kooli direktori ettepanekul vallavalitsus.
(5) Hoolekogu töövorm on koosolek.
(6) Hoolekogu esimese koosoleku pärast hoolekogu kinnitamist kutsub kokku kooli direktor.
(7) Hoolekogu töö korraldamiseks valib hoolekogu oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe.
(8) Hoolekogu korralise koosoleku kutsub vähemalt üks kord kvartalis kokku hoolekogu esimees, tema äraolekul hoolekogu aseesimees.
(9) Hoolekogu erakorralise koosoleku võib kokku kutsuda vähemalt kolme hoolekogu liikme, kooli direktori või vallavalitsuse ettepanekul.
(10) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole hoolekogu liikmetest. Hoolekogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega.
(11) Hoolekogu koosolekutest võtab osa kooli direktor. Hoolekogu esimehe loal võivad koosolekutel osaleda ka teised isikud.
(12) Hoolekogu koosoleku kohta koostatakse protokoll, millele kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(13) Hoolekogu õppeaasta jooksul tehtud töö aruande esitab hoolekogu esimees üks kord õppeaastas lastevanemate üldkoosolekule ja vallavalitsusele. Aruanne kajastab õppeaasta jooksul tehtud tööd ja plaane uueks õppeaastaks.
(1) Koolitöötajad on pedagoogid (kooli direktor, õpetaja, kontsertmeister) ja kooli teenindav personal.
(2) Koolitöötajate koosseisu kinnitab kooli direktor käskkirjaga, kooskõlastades selle eelnevalt vallavalitsusega.
1) tutvuda kõikide õppekorraldust käsitlevate materjalidega;
2) anda tunde selleks ettevalmistatud ning heakorrastatud ruumides;
3) osaleda erialasel täiendkoolitusel ja õppepäevadel;
4) saada seaduse ning töölepinguga ettenähtud töötasu töölepingus ettenähtud kuupäevadel;
5) saada puhkust ning puhkusetasu;
6) avaldada arvamust kooli tööd ja arengut puudutavates küsimustes.
(2) Koolitöötaja on kohustatud:
1) töötama vastutustundega, arvestades huvialade õppekavasid;
2) säilitama ja täiendama kvalifikatsiooni vastavalt muusikahariduse nõuetele ja kooli eripärale;
3) tagama õppurite võimetekohase arengu;
4) hoolitsema õppetööks vajalike materjalide ja vahendite säilimise ning täiendamise eest;
5) võtma osa õppurite hindamisest, esinemistest ja kooli korraldatud üritustest;
6) täitma õppetööd kajastavaid dokumente kooskõlas kehtestatud nõuetega.
1) tutvuda enne kooli õppima asumist ja õppimise ajal huvialade õppekavade, põhimääruse ning kooli kodukorraga;
2) hoidma kooli vara.
6. peatükk FINANTSEERIMISE, MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
§ 18. Kooli vara ja finantseerimine
(1) Kooli vara kuulub munitsipaalomandisse. Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub vallavara valitsemise korra alusel.
(2) Kooli finantseeritakse:
2) riigieelarvest:
6) õppekulude osaliseks katmiseks lapsevanemalt või õppurilt võetavast õppetasust;
7) lepingute alusel teistelt omavalitsustelt laekuvatest rahalistest vahenditest.
(3) Õppekulude osaliseks katmiseks on koolil õigus võtta õppetasu. Õppetasu määrad ja tasumise korra kehtestab vallavalitsus hoolekogu ettepanekul.
(1) Kontrolli kooli tegevuse üle teostab vallavalitsus.
(2) Kool esitab oma tegevuse kohta õigusaktides ettenähtud aruanded.
§ 21. Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab volikogu ja korraldab vallavalitsus.
(2) Kooli ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine toimub pärast kooli õppeperioodi lõppu.
(3) Kooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsus tehakse teatavaks õppuritele, lastevanematele, koolitöötajatele ning Eesti Hariduse Infosüsteemi volitatud töötlejale vähemalt neli kuud enne kooli õppeperioodi lõppu.
(1) Põhimääruse ja selle muudatused kinnitab volikogu.
(2) Põhimäärus ja selle muudatused esitatakse enne kinnitamist arvamuse andmiseks õppenõukogule ja hoolekogule.
Otepää Vallavolikogu 21. veebruari 2008. a määrus nr 1-6-1 „Otepää Muusikakooli põhimääruse kinnitamine“ tunnistatakse kehtetuks.


text:
Kokku: 1172| Näitan: 1 - 20
Kui HKS §-s 4 nimetatud avalik-õiguslik asutus, esinedes tsiviilõigussuhte poolena, annab haldusakti, siis kuulub vaidlus lahendamisele tsiviilkohtupidamise korras maa- või linnakohtus.
Asutamisloa tühistamisel ei osale linnavalitsus tsiviilõigussuhtes, vaid täidab avalik-õiguslikke funktsioone.
HKS § 3 lg. 2 p. 1 mõtte kohaselt ei kuulu halduskohtu pädevusse HKS §-s 4 lg. 1 nimetatud organi, asutuse ja ametiisiku õigusakti või toimingu peale esitatud kaebuse lahendamine üksnes juhul, kui see õigusakt või toiming on tsiviil-, perekonna- või tööõiguslik.
Erahuvist tulenevaid kaebusi saab halduskohtule esitada HKS § 5 lg. 1 alusel. Avalikes huvides esitavad kaebusi HKS §-s 5 lg. 1 ja 2 märgitud erisubjektid ja HKS § 5 lg. 3 alusel riiklikku või teenistuslikku järelevalvet teostavad organid.
HKS §-s 5 lg. 1 märgitud igaühe kaebeõigus on füüsiliste ja juriidiliste isikute õigus. HKS §-s 5 nimetatud juhtudel on see õigus ka teistel subjektidel.
III-3/2-1/95 Riigikohus 26.05.1995
Teistmise üldaluseid tuleb lugeda Eesti kohtumenetluse üldisteks põhimõteteks ja neid tuleb rakendada ka Haldusõiguserikkumiste seadustiku alusel tehtud kohtuotsuste suhtes hoolimata sellest, et see seadustik teistmist ette ei näe.
Kohtu järeldused, mis ei põhine asjaolude põhjalikul kontrollimisel, ei saa olla kohtuotsuse teistmise aluseks juba seepärast, et HKS § 59 lg. 1 p. 1 seostab teistmise uute asjaolude ilmnemisega, mitte aga kohtu poolt tõendite kogumisel tehtud võimalike vigadega.
Tõendid, mis on esimese astme kohtutoimikus, pole uued asjaolud ega saa seetõttu olla kohtuotsuse teistmise aluseks Tõendite hindamisel kohtu poolt väidetavalt tehtud vead ei saa olla kohtuotsuse teistmise aluseks HKS § 59 lg. 1 p. 1 järgi. HKS §-s 65 sätestatud tingimustel võivad need vead olla kohtuotsuse läbivaatamise aluseks kohtuvigade parandamise korras.
Faktilistele asjaoludele antud õiguslik hinnang, mis pole kooskõlas seadusega, ei saa olla kohtuotsuse teistmise aluseks, sest HKS § 59 lg. 1 p. 1 kohaselt saab jõustunud kohtuotsust teistmise korras läbi vaadata ainult samas sättes loetletud uute asjaolude ilmnemisel.
III-3/1-9/95 Riigikohus 09.06.1995
Avalduses kaebuse esitamise tähtaja ennistamiseks tuleb märkida ka põhjus, miks tähtaeg on mööda lastud.
Kohtunikul on õigus, tuginedes analoogia alusel HKS §-le 26 lg. 4, lahendada asja kohtuliku läbivaatamise ettevalmistamisel kaebuse esitamise tähtaja küsimus määrusega, viimata selleks läbi kohtuistungit. Kui halduskohtunik on kaebuse esitamise tähtaja möödalaskmisele tähelepanu pööramata vaadanud asja läbi, peab ta tegema ühe HKS §-s 19 märgitud kohtulahenditest, sest tal puudub õiguslik alus tagasi pöörduda tähtaja ennistamise küsimuse juurde. Vaadates asja läbi tähtaja möödalaskmisele tähelepanu pööramata, on halduskohtunik tähtaja vaikivalt ennistanud.
III-3/1-13/95 Riigikohus 09.06.1995
Isaduse tuvastamise registreerimise seaduslikkuse vaidlustamine ei ole perekonnasuhtest tekkinud tsiviilõiguslik vaidlus. Perekonnaseisuameti toimingu peale esitatud kaebuse läbivaatamine kuulub vastavalt HKS §-dele 3 lg. 1 p. 1 ja 4 lg. 1 p. 6 lahendamisele halduskohtus.

matches:
§ 3
§ 5
§ 5
Riigikohus
§ 59
§ 59
§ 59
Riigikohus
Riigikohus


Kõik asutusedHarku ja Murru VanglaJustiitsministeeriumKeskkonnaministeeriumKohtutäituridKultuuriministeeriumKuressaare linnMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumProkuratuurPõllumajandusministeeriumRiigikoguRiigikohus ja kohtudRiigikontrollSiseministeeriumTallinna VanglaTartu VanglaVabariigi ValitsusViljandi linnViru vanglaVälisministeerium
201316.05.2013Vastuolu puudumine: kalalaeva püügivõimaluste piiramine ja ajalooline püügiõigus06.05.2013Arvamus Riigikohtule: kriminaalmenetluse alustamata jätmise vaidlustamine (3-4-1-10-13)23.04.2013Ettepanek Vabariigi Valitsusele: kaevandamisõiguse ja vee erikasutusõiguse tasumäärad22.04.2013Arvamus Riigikohtule: kuni 30.06.2012 kehtinud riigilõivuseaduse § 57 lg-d 1 ja 22 ning lisa 1 (3-2-1-27-13)16.04.2013Arvamus eelnõule: kriminaalmenetluse seadustiku jt seaduste muutmise eelnõu10.04.2013Arvamus Riigikohtule: kuni 30.06.2012 kehtinud riigilõivuseaduse § 57 lg 1 ja lisa 1 vastavus põhiseadusele (asi nr 3-4-1-9-13)10.04.2013Arvamus Riigikohtule: kuni 30.06.2012 kehtinud riigilõivuseaduse § 57 lg 1 ja lisa 1 vastavus põhiseadusele (asi nr 3-4-1-11-13)05.04.2013Soovitus: kinni peetavatele isikutele isiklike elektriseadmete väljastamine20.03.2013Arvamus Riigikohtule: vanemahüvitise seaduse § 3 lg 7 vastavus põhiseadusele18.03.2013Arvamus Riigikohtule: väärteomenetluse seadustiku § 135 lg 8 ja 9, § 155 lg 2 ja 3 ja § 156 lg 3 põhiseaduspärasus (asi nr 3-4-1-4-13)Lehed1
Näitan: 1-10 | Kokku: 248 | Näita kõiki Kiirviited


Lootsitasõidu loa väljaandmise, kehtivusaja pikendamise, kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise ning kapteni ja vanemtüürimehe eksamineerimise kord ja loa vorm – Riigi Teataja
Lootsitasõidu loa väljaandmise, kehtivusaja pikendamise, kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise ning kapteni ja vanemtüürimehe eksamineerimise kord ja loa vorm
Lootsitasõidu loa väljaandmise, kehtivusaja pikendamise, kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise ning kapteni ja vanemtüürimehe eksamineerimise kord ja loa vorm - sisukord
2 Lootsitasõidu loa väljaandmine, kehtivusaja pikendamine, kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
§ 2 Lootsitasõidu loa taotlemine ja väljaandmine
§ 3 Lootsitasõidu loa duplikaadi taotlemine ja väljaandmine
§ 4 Lootsitasõidu loa kehtivusaja pikendamine
§ 5 Lootsitasõidu loa kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
3 Lootsitasõidu loa taotleja eksamineerimine
§ 6 Lootsi kvalifikatsioonikomisjon
§ 7 Lootsitasõidu eksam
§ 8 Varem väljaantud lootsitasõidu lubade kehtivus
RT I, 27.09.2011, 6
Vastu võetud 23.09.2011 nr 93
Määrus kehtestatakse „Meresõiduohutuse seaduse” § 571 lõike 9 alusel.
Määrusega kehtestatakse lootsitasõidu loa väljaandmise, kehtivusaja pikendamise, kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise ning kapteni ja vanemtüürimehe eksamineerimise kord ja loa vorm.
2. peatükk Lootsitasõidu loa väljaandmine, kehtivusaja pikendamine, kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
§ 2. Lootsitasõidu loa taotlemine ja väljaandmine
(1) Veeteede Amet annab lootsitasõidu loa välja laeva reederi kirjaliku taotluse alusel.
(2) Reeder esitab Veeteede Ametile koos lõikes 1 nimetatud taotlusega lisas 1 toodud sadama külastuste arvestuslehe ja laeva munsterrollide koopiad.
(3) Lootsitasõidu luba väljastatakse lisa 2 nõuetele vastava lootsitasõidu eksamiprotokolli alusel kolme tööpäeva jooksul pärast lootsitasõidu eksami sooritamist.
(4) Vanemtüürimehele väljastatud lootsitasõidu luba on kehtiv vanemtüürimehe edutamisel kapteniks.
(5) Lootsitasõidu loa vorm on toodud lisas 3.
§ 3. Lootsitasõidu loa duplikaadi taotlemine ja väljaandmine
(1) Lootsitasõidu loa kaotuse, hävimise või kasutuskõlbmatuks muutumise korral esitab dokumendi omanik Veeteede Ametile kirjaliku taotluse. Nimetatud taotluses tuleb kirjeldada dokumendi kaotamise, hävimise või kasutuskõlbmatuks muutumise asjaolusid.
(2) Kaotatud, hävinud või kasutuskõlbmatuks muutunud dokumendi asemele väljastatakse duplikaat Veeteede Ameti arhiivis olevate dokumentide alusel ja sellele pannakse pitsati „Duplikaat” jäljend.
(3) Kasutuskõlbmatuks muutunud lootsitasõidu luba tagastatakse Veeteede Ametile.
§ 4. Lootsitasõidu loa kehtivusaja pikendamine
(1) Veeteede Amet pikendab lootsitasõidu loa kehtivusaega laeva reederi kirjaliku taotluse alusel.
(2) Reeder esitab Veeteede Ametile koos lõikes 1 nimetatud taotlusega õiendi, et kaptenil või vanemtüürimehel ei ole pidevat lootsitasõidu vaheaega üle 12 kuu.
(3) Lootsitasõidu loa pikendamisel väljastatakse uus lootsitasõidu luba.
(4) Uus lootsitasõidu luba väljastatakse lisa 2 nõuetele vastava lootsitasõidu eksamiprotokolli alusel kolme tööpäeva jooksul pärast lootsitasõidu eksami teoreetilise osa sooritamist.
§ 5. Lootsitasõidu loa kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Lootsitasõidu luba peatatakse või tunnistatakse kehtetuks Veeteede Ameti peadirektori käskkirjaga.
(2) Ettepaneku lootsitasõidu loa peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks teeb Veeteede Ameti meresõiduohutuse teenistuse juhataja ameti struktuuriüksuste juhatajate või sadamakapteni ettekannete alusel.
(3) Lootsitasõidu loa peatamisest või kehtetuks tunnistamisest teavitatakse viivitamatult reederit, lootsiteenust osutavat äriühingut ja vastava sadama kaptenit.
(4) Lootsitasõidu loa kehtivuse peatamisel peab reeder selle taastamiseks esitama § 2 lõikes 1 nimetatud kirjaliku taotluse ning kapten või vanemtüürimees peab sooritama lootsitasõidu eksami teoreetilise ja praktilise osa.
(5) Lootsitasõidu loa kehtivuse kehtetuks tunnistamisel võib reeder taotleda uut lootsitasõidu luba 12 kuu möödumisel. Lootsitasõidu loa kehtivus taastatakse § 2 kohaselt.
3. peatükk Lootsitasõidu loa taotleja eksamineerimine
§ 6. Lootsi kvalifikatsioonikomisjon
(1) Lootsitasõidu eksami võtab vastu lootsi kvalifikatsioonikomisjon (edaspidi komisjon), mille moodustab Veeteede Ameti peadirektor oma käskkirjaga. Komisjon moodustatakse laevajuhi kvalifikatsiooni omavatest Veeteede Ameti teenistujatest, lootsiteenust osutava äriühingu esindajatest ja lootsimispiirkonnas asuva sadama kaptenist.
(2) Komisjoni esimees ja aseesimees peavad olema Veeteede Ameti teenistujad ning omama 3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapteni diplomit.
(3) Komisjoni sekretäriks peab olema Veeteede Ameti teenistuja, kes kontrollib eksamineeritava kohta esitatud dokumentide nõuetele vastavust, vormistab eksamiprotokolli ja teostab komisjoni asjaajamist.
(4) Sekretäri puudumisel võib komisjoni esimees ajutiselt panna sekretäri kohustused komisjoni liikmele, kes on Veeteede Ameti teenistuja.
§ 7. Lootsitasõidu eksam
(1) Lootsitasõidu eksamil kontrollitakse teadmisi lisas 4 toodud ainevaldkondades.
(2) Rahvusvaheliste laevade kokkupõrgete vältimise eeskirjade (COLREG 1972) arvutitesti sooritamiseks peab õigete vastuste osakaal olema vähemalt 90 protsenti.
(3) Teoreetiline eksam toimub komisjoni otsusel suulises või kirjalikus vormis.
(4) Teoreetiliseks eksamiks ettevalmistumiseks on eksamineeritaval aega kuni 60 minutit.
(5) Teoreetilise ja praktilise eksami vaheline aeg ei tohi ületada 30 päeva.
(6) Praktiline eksam toimub komisjoni esimehe valikul ühe eksamikomisjoni liikme ja lootsi jälgimisel.
(7) Praktilise eksami sooritamiseks peab eksamineeritav laevaga iseseisvalt manööverdama. Kui kõrvalseisvad isikud sekkuvad eksamineeritava tegevusse, loetakse eksam mittesooritatuks ja tehakse eksamiprotokollile asjakohane märge.
(8) Lootsitasõidu eksami teoreetilise või praktilise osa mittesooritanule määratakse korduseksam.
(9) Lootsitasõidu eksami tulemusega mittenõustumisel võib eksamineeritav selle vaidlustada, esitades Veeteede Ameti peadirektorile vaide 30 päeva jooksul arvates eksami toimumise päevast.
§ 8. Varem väljaantud lootsitasõidu lubade kehtivus
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 12. detsembri 2002. a määruse nr 38 „Lootsi kvalifikatsiooninõuded ning kutsetunnistuse ja lootsitasõidu loa vorm ning väljastamise tingimused” alusel välja antud lootsitasõidu luba jääb kehtima selle kehtivusaja lõpuni.
Lisa 1 Sadama külastuste arvestusleht
Lisa 2 Lootsitasõidu eksamiprotokolli kantavad andmed
Lisa 3 Lootsitasõidu loa vorm
Lisa 4 Lootsitasõidu teoreetilise eksami sooritamiseks vajalike ainevaldkondade loetelu


Saue Muusikakooli põhimäärus – Riigi Teataja
Saue Muusikakooli põhimäärus - sisukord
§ 4 Muusikakooli õppekorraldus
§ 5 Õppekavaväline tegevus
§ 6 Õppurite hindamine
§ 7 Õppeaasta ja õppeperiood
§ 8 Muusikakooli vastuvõtmine, väljaarvamine ja muusikakooli lõpetamine
§ 13 Õppurite õigused ja kohustused
6 MUUSIKAKOOLI MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
§ 14 Muusikakooli vara ja eelarve
§ 16 Muusikakooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 05.07.2019, 33
Vastu võetud 26.06.2019 nr 24
Määrus kehtestatakse huvikooli seaduse § 2, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2 ja Saue valla põhimääruse § 57 lõike 3 alusel.
(1) Kooli nimetus on Saue Muusikakool (edaspidi Muusikakool).
(2) Muusikakool on Saue valla ametiasutuse Saue Vallavalitsuse (edaspidi Ametiasutus) hallatav asutus.
(3) Muusikakool asub Saue vallas Saue linnas aadressil Nurmesalu 9.
(4) Muusikakooli tegutsemise vorm on huvikoolina tegutsev muusikakool.
(5) Muusikahariduse andmine toimub õppeastmete kaupa: eelkool 1-2 aastat; põhikooli noorem aste 1.-4. klass; põhikooli vanem aste 5.-7. klass; lisaaasta (d), reeglina 8.-9. klass.
(6) Muusikakool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi ja Saue valla õigusaktidest, vallavanema käskkirjadest ning käesolevast põhimäärusest.
(7) Muusikakoolil võivad olla oma nimetusega pitsat ja sümboolika.
(8) Muusikakoolis toimub asjaajamine ja õppetegevus eesti keeles.
(9) Muusikakoolil on õigus luua ja arendada välissuhteid teiste riikide haridusasutustega ja muude haridusvaldkonna organisatsioonidega arvestades Saue valla põhimääruses sätestatut.
(1) Muusikakooli tegevuse eesmärk on pakkuda muusikalist huviharidust ja võimalusi isiksuse igakülgseks muusikaliseks arenguks.
1) noorte vabale tahtele tuginedes muusikalise huvihariduse andmine;
2) laste ja noorte loomevõimete avastamine ning kavakindel arendamine eesmärgiga võimaldada neil hiljem jätkata professionaalset muusikaharidust;
3) toetada noorte arengut, iseseisvust, omaalgatust, initsiatiivi ja aktiivsust;
4) pakkuda noortele eduelamusi ja tunnustust;
5) arendada noorte loovust ja sotsiaalseid oskusi;
6) täiskasvanute vabahariduslikuks koolituseks õppuritele sobivas vormis õppe ning seminaride ja kursuste korraldamine;
7) kohaliku kultuurielu edendamine Eesti kultuuritraditsioonide alusel, olles muusikalisi andeid omavaile lastele kättesaadavaks lüliks haridussüsteemis;
8) tegevuse eesmärgiga seotud projektide koostamine ja juhtimine;
9) Muusikakooli töötajatele tööalaste koolituste korraldamine ning neile tingimuste loomine oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste täiendamiseks.
(3) Tegevuse eesmärgi realiseerimise eelduseks on Muusikakooli tihe koostöö teiste muusika- ja kultuurialaste ühingute-, liitude- ja asutustega ning Ametiasutuse hallatavate asutustega.
(1) Muusikakooli struktuuriüksus on osakond.
(2) Osakonna moodustab, korraldab ümber ja tema tegevuse lõpetab Muusikakooli direktor, kooskõlastades selle eelnevalt Ametiasutusega.
(3) Osakonna õppetööd korraldab osakonna juhataja, kelle nimetab direktor.
(4) Muusikakooli osakondade ülesandeks on:
1) tagada kvaliteetne pilliõpe ja üldmuusikaline ettevalmistus õppekavade alusel, mis võimaldab soovijatel jätkata muusikaalast kutseõpet kõrgema astme koolides;
2) laste ja noorte muusikaalase võime avastamine ja kavakindel arendamine iga õppuri individuaalsust, töövõimet ja tulevikusoove arvestades;
3) arendada oma valdkonna õppekava ja ainekavasid;
4) teha ettepanekuid Muusikakooli töö- ja arenguplaanidesse;
5) omada ülevaadet osakonnas õppivate õppurite arengust läbi järjepideva õppe- ja kasvatustöö;
6) õppurite võimetekohane ettevalmistamine osalemiseks erialastel konkurssidel, kontsertidel, etendustel ja teistel üritustel, esinemiskultuuri arendamine;
7) osakonna õppetööks vajalike muusikariistade olemasolu, hoolduse ja remondi tagamine.
§ 4. Muusikakooli õppekorraldus
(1) Muusikakool koostab muusikalise hariduse andmiseks õppekavad lähtudes huviharidusstandardist. Õppekava kinnitab Muusikakooli direktor käskkirjaga pärast õppenõukogu ja hoolekogu heakskiitu.
(2) Muusikakooli direktor esitab Eesti Hariduse Infosüsteemi (EHIS) andmed õppurite arvu, õppekava, selle muudatuste ja sulgemise kohta. Uue õppekava registreerimise kinnitab EHIS- es Ametiasutus.
(3) Ainekavad koostavad vastavad osakonnad ning need kinnitab direktor.
(4) Muusikakooli direktor kinnitab:
1) Muusikakoolis kasutatavad õppevormid ja –meetodid;
2) õpperühmade suuruse ja moodustamise korra.
§ 5. Õppekavaväline tegevus
Õppekavade väliselt võib Muusikakool korraldada loenguid, kontserte ning Muusikakooli põhitegevusega seotud üritusi.
§ 6. Õppurite hindamine
§ 7. Õppeaasta ja õppeperiood
(3) Õppevaheajad Muusikakoolis langevad kokku haridus- ja teadusministri määratud üldhariduskooli õppeaasta koolivaheaegadega.
(4) Õppetunni pikkus kehtestatakse õppekavas. Kahe järjestikuse õppetunni vahel peab olema puhkepaus.
§ 8. Muusikakooli vastuvõtmine, väljaarvamine ja muusikakooli lõpetamine
(1) Muusikakool võimaldab muusikaalase huvihariduse omandamist eelkõige õppuritele, kelle elukohaks Eesti rahvastikuregistris on märgitud Saue vald.
(2) Väljastpoolt Saue valda võetakse õppur Muusikakooli vabade kohtade olemasolul ja juhul, kui õppuri elukohajärgne omavalitsus või õppuri seaduslik esindaja üksi on nõus katma Muusikakooli õpilaskoha tegevuskulu arvestusliku maksumuse.
(3) Õppuri Muusikakooli vastuvõtmise otsustab direktori moodustatud vastuvõtukomisjon. Vastuvõetud õppurite nimekirja kinnitab direktor käskkirjaga.
(4) Õppuri Muusikakoolist väljaarvamine toimub Muusikakooli lõpetamisel, vanema või täiskasvanud õppuri avalduse alusel või lapsevanemaga sõlmitud lepingus sätestatud alusel.
(5) Muusikakool loetakse lõpetatuks pärast vastava eriala õppekava täitmist. Muusikakooli lõpetamise kohta väljastab Muusikakool lõputunnistuse.
(6) Muusikakooli vastuvõtmise, Muusikakoolist väljaarvamise ja Muusikakooli lõpetamise tingimused ja korra kehtestab Ametiasutus.
(1) Muusikakooli juhib direktor, kelle kinnitab ametisse Ametiasutus vallavanema ettepanekul. Töölepingu direktoriga sõlmib, muudab ja ütleb üles vallavanem või selleks tema poolt volitatud ametiisik.
(2) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi tingimused ja korra, direktorile esitatavad kvalifikatsiooninõuded, sealhulgas ka vajalike erialateadmiste taseme, kehtestab Ametiasutus.
3) teeb Muusikakooli kasuks tehinguid ulatuses, mis on vajalikud seaduses ja Muusikakooli põhimääruses sätestatud ülesannete täitmiseks;
4) koostab Muusikakooli eelarve eelnõu, esitab selle hoolekogule arvamuse avaldamiseks ja Ametiasutusele menetlemiseks;
6) vastutab dokumendihalduse õigsuse ja tagab nõuetele vastava dokumendihalduse;
8) sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepingud Muusikakooli töötjatega;
9) annab Muusikakooli tegevuse koordineerimiseks ja korraldamiseks seaduses ja Muusikakooli põhimääruses sätestatud pädevuse piires käskkirju ning suulisi ja kirjalikke tööalaseid korraldusi;
12) teeb EHIS- es vastavalt kehtestatud korrale ja tähtaegadel järgmiseid toiminguid: kinnitab igal aastal Muusikakooli õppurite arvu, registreerib õppekavad ja nende muudatused, teatab õppekava sulgemisest;
13) korraldab Muusikakooli arengukava koostamise;
15) esitab üks kord aastas Muusikakooli tegevuse aruande Muusikakooli hoolekogule ja Ametiasutusele või Ametiasutuse poolt volitatud ametiisikule;
16) lahendab muid seadusega, Muusikakooli põhimäärusega ja töölepinguga tema pädevusse antud küsimusi.
(4) Direktori äraolekul asendab teda Saue vallavanema poolt määratud isik.
(2) Õppenõukogu liikmed on õppe- ja kasvatustegevusega seotud Muusikakooli töötajad.
(4) Õppenõukogu töövorm on koosolek. Õppenõukogu koosolekud peavad toimuma vähemalt kaks korda õppeperioodi jooksul.
(5) Õppenõukogu kutsub kokku direktor. Teade õppenõukogu koosoleku toimumise ajast, kohast ja päevakorrast avaldatakse Muusikakooli teadetetahvlil ja koosoleku kutsed saadetakse õpetajatele e-kirjaga vähemalt viis päeva enne koosoleku toimumist.
(8) Koosoleku päevakorras märgitud otsuseid võtab õppenõukogu vastu kas avaliku või salajase hääletamise teel. Otsus võetakse vastu poolthäälte enamusega, võrdsete häälte korral saab otsustavaks koosoleku juhataja hääl.
(1) Hoolekogu ülesanne on suunata Muusikakooli tegevust ning teha ettepanekuid Muusikakooli direktorile ja Ametiasutusele Muusikakooli arengu, vara ja eelarvega seotud küsimustes.
(2) Ametiasutus moodustab kuni kaheksaliikmelise hoolekogu. Hoolekogu liikmeteks on Ametiasutuse esindaja, õpilaste esindaja, õpetajate esindaja ja lapsevanemate esindajad. Hoolekogu liikmete valimise algatab Muusikakooli direktor. Õpetajate esindaja valitakse õppenõukogu koosolekul, lastevanemate esindajad lastevanemate üldkoosolekul ja õppurite esindaja valivad 6.-7. klasside ja lisaaastate õppurid.
(3) Õpetajate, lastevanemate ja õppurite esindajad valitakse salajase hääletamise teel ja esindajaks loetakse enim hääli saanud kandidaat või kandidaadid.
(4) Hoolekogu liikmete volitused kestavad:
1) Muusikakooli pidaja volitus kestab Ametiasutuse poolt uue liikme kinnitamiseni;
2) vanemate esindaja volitus kestab liikme lapse Muusikakoolist väljaarvamise või esindatavate otsusel uue esindaja valimise korral uue liikme kinnitamiseni;
3) õpilaste esindaja volitus kestab õpilase Muusikakoolist väljaarvamise või esindatavate otsusel uue esindaja valimise korral uue liikme kinnitamiseni;
4) kõikide hoolekogu koosseisu valitud esindajatel on õigus oma volitusest loobuda.
(5) Ametiasutus määrab hoolekogusse Muusikakooli pidaja esindaja.
2) kuulab ära direktori aruande Muusikakooli tegevuse ja eelarve täitmise kohta ning annab omapoolse hinnangu;
5) teeb ettepanekuid õppekava või õppekorralduse muutmiseks;
6) teeb ettepanekuid Muusikakooli sisulise tegevuse arendamiseks;
7) kooskõlastab Muusikakooli arengukava;
8) kooskõlastab Muusikakooli kodukorra;
9) teeb vajadusel otsuseid üksikküsimustes;
10) annab arvamuse Muusikakooli vastuvõtmise, Muusikakoolist väljaarvamise ja Muusikakooli lõpetamise tingimuste ja korra kohta;
11) kehtestab õpetajate ametikohtade täitmiseks konkursi läbiviimise korra;
12) annab arvamuse Muusikakooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kohta;
13) annab arvamuse Muusikakooli sisehindamise korra kohta;
14) annab arvamuse Muusikakooli palgakorralduse põhimõtete kohta;
15) annab arvamuse Muusikakooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise kohta.
(7) Hoolekogu töövorm on koosolek. Hoolekogu koosolekud peavad toimuma vastavalt hoolekogu kinnitatud tööplaanile, aga vähemalt üks kord poolaastas. Hoolekogu koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees.
(8) Hoolekogu esimese koosoleku pärast hoolekogu liikmete kinnitamist kutsub kokku direktor. Hoolekogu esimesel koosolekul valitakse hoolekogu esimees salajasel hääletamisel poolthäälte enamusega. Esimehe kandidaadi võib üles seada iga hoolekogu liige. Hoolekogu esimehe valimised korraldab esimesel koosolekul Muusikakooli direktor. Hoolekogu esimeheks ei või valida õppe- ja kasvatustegevusega seotud Muusikakooli töötajate esindajat.
(9) Hoolekogu kokkukutsumisest tuleb hoolekogu liikmeid teavitada vähemalt viis päeva enne koosoleku toimumist. Koos kutsega edastatakse hoolekogu liikmetele koosoleku päevakord.
(11) Hoolekogu koosolek algab päevakorra kinnitamisega. Koosolekul arutatakse päevakorras märgitud küsimusi. Hoolekogu võtab otsuseid vastu hääletamise teel. Otsus võetakse vastu poolthäälte enamusega, võrdsete häälte korral saab otsustavaks koosoleku juhataja hääl. Hoolekogu vastuvõetud otsused märgitakse hoolekogu protokollis ja otsuste täitmist korraldab direktor.
(12) Hoolekogu esimees esitab hoolekogu õppeaasta jooksul tehtud töö aruande üks kord õppeaastas Muusikakooli vanemate koosolekule heakskiitmiseks.
(13) Hoolekogu koosolekud protokollitakse. Protokolli koostamiseks nimetatakse õppeaasta algul protokollija. Protokoll peab vastama dokumendihalduse korraldamist reguleerivatele õigusaktidele. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokoll peab olema kättesaadav hiljemalt seitsmendal päeval koosoleku toimumise päevast arvates. Protokoll avaldatakse Muusikakooli veebilehel.
(14) Hoolekogu koosolekutest võtab hoolekogu esimehe kutsel osa direktor. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe loal või kutsel.
(1) Muusikakooli töötajad on direktor, õpetajad ning muud töötajad (edaspidi töötajad).
(2) Muusikakooli töötajate tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus sätestatakse töötaja töölepingus ja ametijuhendis.
(3) Muusikakooli töötajate koosseisu kinnitab direktor arvestades Vallavolikogu poolt kinnitatud palgafondi.
(4) Muusikakooli töötajate koosseisu muutmisel eelarveaasta jooksul lähtub direktor Vallavolikogu poolt kinnitatud palgafondist ja Ametiasutuse poolt kinnitatud ala-eelarvest.
(5) Palgakorralduse põhimõtted kehtestab direktor arvestades Muusikakooli tegevust reguleerivates õigusaktides sätestatut.
(6) Muusikakooli töötajal on õigus:
4) saada teavet Muusikakooli juhtimisest ja majanduselu korraldamisest.
(7) Muusikakooli töötaja on kohustatud:
2) heaperemehelikult hoidma Muusikakoolile kuuluvat vara;
3) mitte avaldama talle tööalaselt teadaolevat informatsiooni, mis võib kahjustada Muusikakooli ja kolmandate isikute huve.
§ 13. Õppurite õigused ja kohustused
1) tutvuda enne Muusikakooli õppima asumist ja õppimise ajal Muusikakooli õppekavade, põhimääruse ning kodukorraga;
4) lahkuda Muusikakoolist omal soovil selleks kehtestatud korda järgides.
2) hoidma Muusikakooli vara.
6. peatükk MUUSIKAKOOLI MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
§ 14. Muusikakooli vara ja eelarve
(1) Muusikakool on vallavara valitsema volitatud asutus, kelle valdusesse on Ametiasutus andnud oma valitsemisel oleva vara.
(2) Muusikakool kasutab oma valduses olevat vallavara sihtotstarbeliselt oma ülesannete täitmiseks. Muusikakool võib oma valduses oleva varaga teha tehinguid üksnes valla õigusaktides kehtestatud korras. Muusikakooli valduses oleva vara üle peetakse arvestust õigusaktides kehtestatud korras.
(3) Muusikakoolil on oma eelarve, mis on valla eelarve osaks.
(4) Muusikakool võib saada tulu erinevate era- või avalikõiguslike isikute projektikonkurssidel osalemisest.
(5) Muusikakoolil on õigus saada üüri- ja renditulu, projektide korraldamisest ning eriteenuste (printimine, kopeerimine jms) pakkumisest ja heategevusüritustest saadavat tulu ning vastu võtta annetusi.
(6) Direktor peab teavitama Ametiasutust kõigist Muusikakooli tuludest peale riigi- ja vallaeelarve eraldiste, sh laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest ning Muusikakooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest ning tagama nimetatud vahendite arvestuse raamatupidamises.
(7) Lapsevanema või õppuri poolt tasumisele kuuluva õppetasu ja teenuste hinnad kinnitab Ametiasutus.
(8) Õpilaskoha tegevuskulu arvestusliku maksumuse kinnitab igaks eelarveaastaks Ametiasutus.
(1) Asjaajamine Muusikakoolis toimub Muusikakooli direktori poolt kinnitatud asjaajamiskorra alusel.
(2) Muusikakooli raamatupidamisarvestust peetakse Ametiasutuses.
(3) Muusikakool esitab aruandeid õigusaktidega kehtestatud korras ja tähtaegadeks.
§ 16. Muusikakooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Muusikakooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Vallavolikogu ja korraldab Ametiasutus.
(2) Muusikakooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine toimub pärast õppeperioodi lõppu.
(3) Muusikakooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsus tehakse õppuritele, lastevanematele, töötajatele ning haridus- ja teadusministeeriumile teatavaks vähemalt neli kuud enne ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise tähtaega.
(4) Muusikakooli ümberkorraldamisel või tegevuse lõpetamisel tehakse Eesti Hariduse Infosüsteemis vastavad muudatused kahe kuu jooksul.
Muusikakooli põhimäärust muudab Saue Vallavolikogu direktori, hoolekogu või Ametiasutuse ettepanekul.
Tunnistada kehtetuks Saue Linnavolikogu 19. juuni 2008. a määrus nr 50 „Saue Muusikakooli põhimäärus“.


Tegevväelase lähetusse saatmise ning sellega seotud kulu hüvitamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Tegevväelase lähetusse saatmise ning sellega seotud kulu hüvitamise tingimused ja kord
Tegevväelase lähetusse saatmise ning sellega seotud kulu hüvitamise tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Lähetuse otsustamine
§ 3 Lähetuse vormistamine
§ 4 Lähetusega seotud kulu kandmine
2 Riigisisese lähetuse kulu
§ 5 Sõidukulu ja isikliku mootorsõiduki kasutamise hüvitamine
§ 6 Majutuskulu hüvitamine
§ 7 Muude kulude hüvitamine
3 Välislähetuse kulu
§ 8 Sõidukulu hüvitamine
§ 9 Majutuskulu hüvitamine
§ 10 Muu kulu hüvitamine
§ 11 Päevaraha suurus
§ 12 Päevaraha määramine
§ 13 Päevaraha maksmine
4 Pikaajaline koolituslähetus
5 Rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemine
§ 22 Rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemine
§ 23 Rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemise päevaraha ja selle määramine
§ 24 Sõidukulu ja majutuskulu
§ 25 Sõidukulu hüvitamine tegevväelase poolt
§ 26 Vastutus
§ 27 Määruse kohaldamise erand
RT I, 06.02.2018, 13
Vastu võetud 21.03.2013 nr 49
RT I, 25.03.2013, 7
09.03.2015 RT I, 13.03.2015, 5 16.03.2015
07.01.2016 RT I, 12.01.2016, 3 15.01.2016
Määrus kehtestatakse kaitseväeteenistuse seaduse § 113 lõike 3 alusel.
(1) Määrust kohaldatakse tegevväelasele, kes lähetatakse:
1) riigisiseselt ajutise ülesande täitmiseks kuni 30 päevaks;
2) riigisiseselt teenistusülesande täitmiseks teise Kaitseväe või Kaitseliidu struktuuriüksusesse;
3) riigisiseselt koolitusele;
4) välisriiki lühiajaliselt kuni kuueks kuuks;
5) välisriiki koolitusele kuni kuueks kuuks;
[RT I, 13.03.2015, 5 - jõust. 16.03.2015]
6) välisriiki osalema rahvusvahelises sõjalises operatsioonis.
1) tegevväelasele, kes on suunatud sõjaväelise auastmeta ameti- või töökohale;
2) tegevväelase lähetamisel riiklike ülesannete täitmiseks välisriiki pikemalt kui kuueks kuuks;
3) tegevväelasele, kes on välisteenistuses.
(3) Lähetajaasutuseks käesoleva määruse tähenduses on Kaitsevägi ja Kaitseliit. Rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemisel on lähetajaasutuseks Kaitsevägi.
§ 2. Lähetuse otsustamine
(1) Tegevväelase riigisisese lähetamise otsustab lähetajaasutuse, mille koosseisu kuulub tegevväelase sõjaväelise auastmega rahuaja ametikoht (edaspidi ametikoht), juht või tema volitatud isik.
(2) Tegevväelase välisriiki lähetamise (edaspidi välislähetus) otsustab Kaitseväe juhataja. Välisriiki lähetamise korral on lähetajaasutuseks asutus, mille koosseisu kuulub tegevväelase ametikoht.
(3) Kaitseväe juhataja lähetamise otsustab kaitseminister. Kaitseväe juhataja lähetamisel on lähetajaasutuseks Kaitsevägi.
§ 3. Lähetuse vormistamine
(1) Lähetusse saatmine ja lähetuskulude hüvitamine vormistatakse lähetajaasutuse asjaajamist, raamatupidamisarvestust ja -aruandlust reguleerivates õigusaktides sätestatu järgi.
(2) Lähetusse saatmise otsuses märgitakse:
1) lähetatava tegevväelase ees- ja perekonnanimi;
2) lähetatava tegevväelase auaste ja ametikoht;
3) lähetuse sihtkoht;
4) organisatsioon või asutus, kuhu lähetatav tegevväelane saadetakse;
5) lähetuse kestus;
6) lähetuse eesmärk või ülesanne;
7) välisriiki lähetamise korral päevaraha suurus;
8) lähetusega seotud kulu;
9) lähetusega seotud kulu kandja, kui otsustamine toimub vastavalt § 2 lõikes 2 või 3 sätestatule.
(3) Tegevväelase välislähetusse saatmise otsustamiseks esitab tegevväelase teenistust korraldav ülem Kaitseväe juhatajale esildise koos lõikes 2 toodud andmetega. Vajaduse korral lisatakse esildisele muud lähetuse otsustamiseks vajalikud dokumendid. Kaitseväe juhataja riigisisese lähetamise või välislähetuse korral esitatakse esildis kaitseministrile.
§ 4. Lähetusega seotud kulu kandmine
(1) Tegevväelase lähetusega seotud kulu, sealhulgas päevaraha või välislähetustasu, kannab asutus, mille koosseisus asub tegevväelase ametikoht.
(2) Lähetataval tegevväelasel on õigus nõuda lähetuskulu katteks avansi maksmist eeldatava lähetuskulu ulatuses. Avanssi ei või nõuda kulu osas, mille lähetajaasutus on teinud enne tegevväelase lähetusse minemist. Avansi mittemaksmise korral võib tegevväelane lähetusest keelduda.
(3) Pikema kui ühekuulise lähetuse korral on lähetataval tegevväelasel on õigus nõuda lähetuskulu katteks avansi maksmist ühe lähetuskuu lähetuskulu ulatuses.
2. peatükk Riigisisese lähetuse kulu
§ 5. Sõidukulu ja isikliku mootorsõiduki kasutamise hüvitamine
(1) Lähetuskohta sõidu ja tagasisõidu kulu hüvitatakse sõidupileti või muu kulu tekkimist tõendava dokumendi alusel.
(2) Isikliku mootorsõiduki kasutamine hüvitatakse lähetajaasutuses kehtiva korra järgi, arvestades tulumaksuseaduses sätestatut.
§ 6. Majutuskulu hüvitamine
(1) Riigisisesel lähetamisel kasutatakse võimaluse korral Kaitseministeeriumi valitsemisala asutuse majutust.
(2) [Kehtetu - RT I, 06.02.2018, 10 - jõust. 01.03.2018]
(3) [Kehtetu - RT I, 06.02.2018, 10 - jõust. 01.03.2018]
(4) [Kehtetu - RT I, 06.02.2018, 10 - jõust. 01.03.2018]
§ 7. Muude kulude hüvitamine
Riigisisese lähetusega seotud muu kulu hüvitatakse lähetajaasutuse juhi või tema volitatud isiku otsuse alusel.
3. peatükk Välislähetuse kulu
§ 8. Sõidukulu hüvitamine
(1) Välislähetuse lähetuskohta sõidu ja rahuaja ametikoha asukohta tagasisõidu kulu hüvitatakse sõidupileti või muu kulu tõendava dokumendi alusel.
(2) Sõidupileti ettetellimise kulu, lennujaama-, reisija- ja väljalennumaks hüvitatakse kulu tõendava dokumendi või sõidupiletile tehtud märke alusel.
(3) Isikliku mootorsõiduki kasutamisel lähetuskohta ja Eestisse tagasi sõitmisel hüvitatakse sõidukulu sama vahemaa läbimiseks vajaliku transpordivahendi madalama klassi sõidupileti maksumuse ulatuses. Isikliku mootorsõiduki kasutamisel ei hüvitata lähetuskohta ja Eestisse tagasi sõitmisel tehtud majutuskulu.
§ 9. Majutuskulu hüvitamine
[Kehtetu - RT I, 06.02.2018, 10 - jõust. 01.03.2018]
§ 10. Muu kulu hüvitamine
(1) Välislähetusse saadetud tegevväelasele hüvitatakse reisikindlustuse ja viisa vormistamise kulu kindlustuspoliisi koopia või viisa koopia või muu selle kulu tekkimist tõendava dokumendi alusel.
(2) Muu välislähetusega seotud kulu hüvitatakse lähetajaasutuse või tema volitatud isiku otsuse alusel.
§ 11. Päevaraha suurus
Tegevväelasele makstakse välislähetusse saatmisel päevaraha, mille alammäär on 32 eurot päevas ja ülemmäär tulumaksuseaduse § 13 lõike 3 punktis 1 sätestatud välislähetuse päevaraha maksuvaba piirmäär.
[RT I, 12.01.2016, 3 - jõust. 15.01.2016]
§ 12. Päevaraha määramine
Välislähetusse väljasõidu päev loetakse välislähetuse päevaks ja selle eest makstakse tegevväelasele päevaraha, kui välisriiki suunduv sõiduk väljub vähemalt kolm tundi enne keskööd. Välislähetusest saabumise päev loetakse välislähetuse päevaks ja selle eest makstakse päevaraha siis, kui saabumispäeva algusest (kell 00.00) on sõiduki saabumise ajaks möödunud vähemalt kolm tundi.
§ 13. Päevaraha maksmine
(1) Päevaraha määra vähendatakse kuni 70 protsenti päeva eest, millal tegevväelasele tagatakse tasuta toitlustamine.
(2) Tegevväelane on kohustatud juhul, kui talle maksab päevaraha muu isik või asutus või organisatsioon, esitama teenistust korraldavale ülemale muu isiku või asutuse või organisatsiooni kinnituse päevaraha maksmise kohta või ise kinnitama selle saamist. Lähetamist taotlenud asutus on kohustatud maksma päevarahana §-s 11 sätestatud päevaraha määra ja muu isiku või asutuse või organisatsiooni makstava summa vahe, kui muu isiku või asutuse või organisatsiooni makstav päevaraha on väiksem käesolevas määruses sätestatud päevarahast.
4. peatükk Pikaajaline koolituslähetus
[Kehtetu - RT I, 13.03.2015, 5 - jõust. 16.03.2015]
§ 14. – § 21. [Kehtetud - RT I, 13.03.2015, 5 - jõust. 16.03.2015]
5. peatükk Rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemine
§ 22. Rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemine
(1) Käesolevat peatükki kohaldatakse kaitseväeteenistuse seaduse § 115 lõike 1 punktis 3 sätestatud välislähetuse korral, kui tegevväelane on lähetatud osalema rahvusvahelises sõjalises operatsioonis.
(2) Rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalema saatmise otsustamisele, vormistamisele ja kulu kandmisele kohaldatakse §-des 2 ja 3 sätestatut, kui käesolevas paragrahvis ei ole sätestatud teisiti.
(3) Rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osaleva tegevväelase välislähetuse eelduseks on Riigikogu või Vabariigi Valitsuse otsus operatsioonis osalemise kohta.
(4) Rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalema saatmise otsuses märgitakse:
4) lähetuse kestus;
5) lähetuse eesmärk või ülesanne;
6) päevaraha suurus.
(5) Lähetataval tegevväelasel on õigus nõuda enne lähetusse asumist avanssi ühe kuu poole palga ulatuses. Avanssi makstakse juhul, kui lähetusse asumiseni on vähem kui 30 päeva.
§ 23. Rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemise päevaraha ja selle määramine
(1) Rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalevale tegevväelasele makstakse välislähetuse ajal päevaraha 32 eurot päevas.
(2) Päevaraha ei maksta tegevväelasele aja eest, kui ta on puhkusel.
(3) Välislähetusse väljasõidu päev loetakse välislähetuse päevaks ja selle eest makstakse tegevväelasele päevaraha, kui välisriiki suunduv sõiduk väljub vähemalt kolm tundi enne keskööd. Välislähetusest saabumise päev loetakse välislähetuse päevaks ja selle eest makstakse päevaraha siis, kui saabumispäeva algusest (kell 00.00) on sõiduki saabumise ajaks möödunud vähemalt kolm tundi.
§ 24. Sõidukulu ja majutuskulu
(1) Rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemise algusega ja osalemise lõppemisega seotud sõidukulu kannab lähetajaasutus.
(2) Tegevväelase Eestisse puhkusele ja sealt tagasi sõidu kulu kannab lähetajaasutus üks kord välislähetuse jooksul, üheksakuulise või pikema välislähetuse korral kuni kaks korda.
(3) Rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osaleva tegevväelase majutuskulu, sealhulgas kulu, mis tekib tegevväelase lähetuskohta ja sealt tagasi Eestisse toimetamise ajal, kannab lähetajaasutus.
§ 25. Sõidukulu hüvitamine tegevväelase poolt
(1) Tegevväelase algatusel rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemise ennetähtaegse lõppemise korral kannab lähetajaasutus Eestisse tagasi sõidu kulu, kui tegevväelane nõustub hüvitama erakorralise sõiduga kaasneva kulu, sealhulgas kulu, mis tekib uue tegevväelase viimisega rahvusvahelise sõjalise operatsiooni piirkonda.
(2) Lähetajaasutusel on õigus nõuda tegevväelaselt, kes on rahvusvahelise sõjalise operatsiooni toimumise piirkonnas pannud toime distsiplinaar- või kriminaalkorras karistatava teo, mistõttu on vaja tegevväelane Eestisse tuua, tema Eestisse toomise sõidukulu hüvitamist.
§ 26. Vastutus
(1) Tegevväelase lähetustasu ja kaetavate kulude maksmise põhjendatuse ja õigsuse eest vastutab lähetajaasutuse juht või tema volitatud isik.
(2) Lähetustasu ja kaetava kulu arvutamise aluseks olevate andmete õigsuse ja tähtaegse esitamise eest vastutab tegevväelane.
§ 27. Määruse kohaldamise erand
(1) Käesolevat määrust ei kohaldata tegevväelasele, kes on välisriiki lähetatud enne 1. aprilli 2013. a ja kelle suhtes on seoses lähetusega vormistatud enne 1. aprilli 2013. a kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse § 1801 lõike 5 alusel haldusakt.
(2) Lõikes 1 nimetatud tegevväelase lähetusele kohaldatakse Vabariigi Valitsuse 19. detsembri 2012. a määruse nr 115 „Ametniku pikaajalisse välislähetusse saatmise kord, lähetustasu lähtesummad ning lähetustasu arvutamise ja maksmise kord, lähetuskulude hüvitamise tingimused ja kord, hüvitatavate ravikulude loetelu, kaasasoleva perekonnaliikme eest välislähetustasu suurendamise ja maksmise kord ning abikaasatasu maksmise tingimused ja kord” peatükkides 1–3, 5 ja 6 sätestatut.
(3) Enne 1. aprilli 2013. a rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalema saadetud tegevväelasele makstakse kuni rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalemise lõppemiseni päevaraha enne 1. aprilli 2013. a talle makstud välislähetustasu suuruses.