text:
KOLM ON KOHTU SEADUS: Kohtutoimikud näitavad, et laupäeval Saaremaal ränga av - Pastebin.com
whois/mufgll.jp35 sec ago
Westat1 min ago
a guest Jan 15th, 2020 91 Never
Korrakaitsjad lülitavad sisse patrullauto vilkurid, et Mitsubishi peatuks. Reinart aga hoopis kiirendab. Politsei sõidab talle järele ning Reinarti jalg surub gaasipedaali aina sügavamale. Kiirus kasvab kohati 180 km/h peale.
Kui Reinart keerab Orissaarest Leisi poole, kalpsab talle Ranna teel ette kits. Reinart teeb järsu põikemanöövri, et rehv tuleb veljelt maha. Auto lendab kraavi, kuid Reinart pääseb vigastusteta.
Politsei saab ta sealsamas kätte ja protokolli läheb kirja: mehe silmad punetavad, kõne on kiire, suust hoovab alkoholilõhna.
FOTO TOIMIKUST: Andres Reinart armastas pööraselt kiirust ületada ja purjuspäi politsei eest põgeneda.
Reinart käitub politseinikega omamehelikult, on rahutu. Mees keeldub aga metsas alkomeetrisse puhumast ja ta viiakse politseijaoskonda. Seal puhub Reinart välja 1,13 mg/l ehk vere alkoholisisaldus on 2,26 promilli – see liigitatakse keskmiseks joobeks.
„Plaanisin eest ära sõita“
Järgmisel päeval, kui Reinart on kaineks saanud, räägib ta ülekuulamisel, et oli eelmisel päeval pidanud naise sünnipäeva.
„Jõin palju rummi. Olin nii purjus, et otsustasin autoga sõitma minna.“ Mees tunnistab, et kui ta oleks vähem purjus olnud, poleks ta sõitma läinud, kuid seekord tahtis Orissaare tanklast bensiini võtta.
Reinart räägib, et ehkki ta märkas üsna kohe, kuidas politsei sõidab tal järel ja käsib seisma jääda, ei peatunud ta meelega. „Ma ei tahtnud kinni pidada ja kiirendasin. Plaanisin neil eest ära sõita. Kiirus läks suureks ja spidomeetrit ma ei vaadanud. Mingit sõidusihti mul ei olnud, lihtsalt plaanisin eest ära sõita.“
„Kahetsen tegu,“ sõnab ta lõpuks.
Algatatakse kriminaalasi, Reinartile määratakse tõkendiks elukohast lahkumise keeld. Ta ei tohi kodust ilma menetleja loata lahkuda kauemaks kui kolmeks päevaks.
Reinart pole kaugeltki eeskujulik liikleja – tal on sel hetkel kolm kehtivat ja kümme kustunud väärteokaristust. Selsamal 2012. aastal on ta juba kolm korda politseile vahele jäänud.
Jaanuaris sõitis mees lahtise turvavööga ja sai 12 eurot trahvi. Mais sai ta 36 eurot trahvi, sest auto ei vastanud tehnonõuetele. Augustis ületas lubatud kiirust rohkem kui 21 km/h ja sai 180 eurot trahvi.
Varasemad, kustunud väärteokaristused näitavad Reinartit kõva kihutajana.
22. oktoobril on Reinart Kuressaares kohtu ees ja läheb prokuröriga kokkuleppele. Talle mõistetakse kuus kuud vangistust, kuid trellide taha mees ei lähe – karistus on tingimisi, 18 kuu pikkuse katseajaga. Kohus on Reinartiga leebe, sest kodus on tal viiekuune beebi, naine tööl ei käi ja kogu pere on mehe ülalpidamisel. Reinart jääb kriminaalhooldaja järelevalve alla, lisaks võetakse juhiluba neljaks kuuks ära.
2012. aastal politsei eest põgenemisel avariid tehes oli Reinartil kolm kehtivat ja kümme kustunud väärteokaristust. Samal aastal oli ta juba kolm korda politseile vahele jäänud.
Reinart käitub eeskujulikult ja allub kenasti kriminaalhooldusele, ühtegi ettekannet tema kohta ei tehta.
Põgene – ja sa saad kergema karistuse
2017. aasta 7. oktoobri varahommikul kell 6.58 astuvad kaks meest sisse Kuressaare Olerexi tanklasse. Teenindaja märkab kohe, et mõlemad on silmanähtavalt joobes. Seda saab aru meeste kehvast koordinatsioonist ja segasevõitu kõnest, samuti hoovab nende poolt alkoholilõhna. Mõlemad kelgivad, et tulid just lokaalist ja ise sõidavad autoga. Üks meestest tellib süüa ja jääb leti äärde, teine läheb õue, istub autorooli ja jääb kaaslast ootama.
Hilisemad tankla turvakaamera pildid tuvastavad, et see mees on Andres Reinart.
Tanklatöötaja teavitab purjus sohvrist kohe politseid.
Kell 7.14 on mõlemad mehed autos, Reinart lehvitab tanklatöötajale rooli tagant ja annab gaasi. Politseipatrull saabub mõned sekundid hiljem ja kihutab kohe neile järele. Reinart suundub Kuivastu poole ning politseinikud näevad vaid tema auto tagatulesid. Lähemale jõudes annab politsei nii siniste kui ka punaste vilkurite ja sireeniga märku peatumiseks.
Reinart aga ei peatu. Ta teeb seda mida varemgi – annab gaasi. Auto kiirus kasvab ajuti kahesajani, kimatakse nii suurtel kui ka külavaheteedel. Pool tundi tagaajamist lõpeb tulutult – kell 7.50 kaob Reinart Laimjalas politseinike vaateväljast.
Politseiauto suundub tagasi Olerexi tanklasse ja korrakaitsjad hakkavad turvakaamera salvestisi üle vaatama. Nad tuvastavad piltidelt Andres Reinarti isiku ja lähevad talle koju järele. Meest seal pole. Siis võtab politsei ühendust Reinarti emaga, kes helistab seepeale pojale, kuid Reinart ei vasta ka talle.
SÕIT: Andres oli oma rekajuhi töö üle uhke. Kohtus tõi ta siiski välja ameti väikese vea: veoautoga ei saavat kihutada.
Kolm päeva hiljem, 10. oktoobri hommikul peab politsei Andres Reinarti tema oma kodus kinni. Mehel on vasakul kulmul haav, mida on õmmeldud.
11. oktoobril kuulab politsei üle ka mehe, kellega koos Reinart Olerexi tanklasse saabus ja kes kogu põgenemise kaasa tegi.
Mees räägib, et 7. oktoobril öösel käisid nad kahekesi Kuressaare baarides joomas.
„Olime öösel kesklinna baarides, täpselt ei mäleta, aga Lokaalis ja Vaekojas kindlasti. Kuna joodud oli piisavalt juba eelmise päeva õhtust alates, ei ole kõik meeles, mida tegime. Hommiku poole, kui koju tahtsime minna, käisime läbi Olerexi tanklatest, et burgerit osta. Autot juhtis kogu aeg Andres Reinart, kes oli samuti tarvitanud alkoholi,“ tunnistab sõber politseile.
Burksid käes, hakati koos Tornimäele sõitma.
„Kui olime veidi maad sõitnud, mainis Andres, et meie taga sõidab vilkuritega politseisõiduk ja tahab meid peatada. Sain aru, et Andres ei kavatse peatuda ja püüab politsei eest põgeneda. Kuna olin kõvasti tarvitanud alkoholi, ei tea kõiki asjaolusid, kuid sain aru küll, et Andres sõidab politsei eest ära. Kui kaua sõit kestis, ei mäleta. Järgmisena mäletan, et olin oma kodus saunas, kus magasin.“
Kuna Reinart suutis purjuspäi politsei eest ära põgeneda, päästab see ta kriminaalasjast. Algatatakse väärteoasi liiklusseaduse paragrahvi 234 lõige 1 – peatumismärguande eiramine – alusel. Karistus on sel juhul rahatrahv või arest kuni 30 päeva, samuti sõiduki juhtimisõiguse äravõtmine kuni kaheks aastaks.
Reinarti üle mõistab kohut sama kohtunik, kes talle 2012. aastal karistuse määras – Kristel Pedassaar.
Kohtunik küsib Reinartilt, mida mees ise arvab sellest, et politsei taotleb talle 20 päeva aresti ja juhtimisõiguse äravõtmist kümneks kuuks.
„Natuke palju,“ kostab Reinart.
Kohtunik palub põhjendada, kui palju oleks parasjagu ja miks.
„Kuna autoload on mu ainus leib, siis ma pikalt ei tahaks juhtimisõiguseta olla.“
Kohus uurib, et kuidas meeldiks 20 päeva aresti.
„Seda tingimisi ei saaks?“ kaupleb Reinart edasi.
Kohtunik selgitab, et väärteo puhul ei saa, arest on reaalne. Võib rääkida lühemast või pikemast ajast, aga mitte tingimisi. Reinart arvab, et arest võiks olla lühem.
Siis uurib kohtunik juhtimisõiguse äravõtmise kohta. Alla 3 kuu ei saa, maksimum on 12 kuud.
Reinart arvab, et see ka ei sobi. „Sõidan väljaspool Eestit autoga, mul on lube vaja töö tegemiseks.“
VIIMANE PEREPILT: Möödunud aasta detsembri lõpus käisid Kati ja Ott fotosalongis ja lasid teha oma perest korralikud fotod. Õnnetuses hukkus Kati koos pere pesamunaga.
Kohtunik palub selgitada, miks pole varasemad karistused mõjunud. „Tehke mulle selgeks, siis saan õiglase karistuse mõista. Suurel kiirusel võib tulla tee peale jalakäija, jalgrattur, metsloom. Mis siis saab? Võivad olla inimohvrid ja kes teab, kuidas teie enda eluga lood. Püüdke mind veenda!“
Reinart ütleb, et välismaal ta ei joo ega kihuta, ei käi väljas ka.
„Mis seal teisiti?“
„Veoautoga ei saa kihutada,“ põhjendab Reinart.
Kohtunik ütleb, et karistus peab mõtlema panema. Seda enam, et avalikkuse tähelepanu on tema suhtes suur. Aga kohtunik on mõistev ja uurib mehe kodust elu.
Reinart räägib, et maksab tütrele vabatahtlikult 235 eurot kuus elatist, samuti on tal auto liisingumaksed.
Kohtunik uurib, mis juhtuks, kui ta kümme kuud kodus oleks.
Reinart ütleb, et sel juhul ei saa ta midagi.
„Aga kuidas te enne ei mõtle?“ küsib kohtunik. „Autojuhina peaksite ju teadma, mis tagajärjed teol on.“
„Eks kunagi on arvestatud ka sellega,“ tunnistab Reinart.
„Miks kunagi ja mitte nüüd?“
„Tahtsin koju minna,“ ütleb Reinart.
„Ta käis tööl, tal oli sissetulek, mida tema sõprade kohta öelda ei sa. Neid ei saa isegi nimetada sõpradeks – pakuvad teisele alkoholi, kuigi teavad, et see ajab inimese segi.“
Politsei esindaja palub jääda karistuse juurde, sest võib arvata, et Reinart oli ka alkoholijoobes: „Kutsega autojuht, kes keerab rooli välismaal, peaks arvestama liikluseeskirju. Isikul on ka 6aastane tütar. Seda kõike peaks arvestama enne tegu.“
Samal päeval, 11. oktoobril teeb kohus otsuse ja tõesti arvestab eraeluga, määrates Reinartile 15 päeva aresti. Juhiloast jääb ta ilma kuueks kuuks.
Tolle oktoobriöise tagaajamise jooksul Reinarti kõrval istunud sõber räägib Ekspressile, et hiljem pole ta Reinarti autosse oma jalga tõstnud. Suhelnudki õieti pole.
Sõbrad olid tema suurimad vaenlased
„Viimasel ajal ei tahtnud keegi temaga suhelda, ta kogu aeg jõi. Kogu aeg oli purjus. Ja kõige hullem, et ta ise üldse aru ei saanud, et midagi on temaga valesti. Et purjus peaga ei tohi sõita. Et ta oma elu on ka ohus.“
Ta tundis ka hukkunud noort naist – see oli tema naabrimehe ja sõbra naine. „Me siin kõik ju tunneme kõiki, õudne lihtsalt,“ lausub ta.
Kuus aastat tagasi Andres Reinartiga tutvunud naine räägib Ekspressile, et Andres polnud lausjoodik. „Ta ei olnud alkohoolik, aga ei suutnud alkoholile ei öelda. Südames polnud ta halb inimene. Mäletan, et saime kunagi kokku ja mu lapsed ronisid ka rekasse. Ta näitas, kuidas miski töötab, oli uhke oma töö üle, mida ta teeb.“
Naise sõnul olid Reinarti suurimad vaenlased tema sõbrad.
Kolme hukkunuga liiklusõnnetus Saaremaal
„Ta käis tööl, tal oli sissetulek, mida tema sõprade kohta öelda ei saa. Neid ei saa isegi nimetada sõpradeks – pakuvad teisele alkoholi, kuigi teavad, et see ajab inimese segi. Ma ei pakuks kunagi kellelegi alkoholi, kui ma teaks, kui suur probleem tal sellega on.“
Naine meenutab, et pani Andresele südamele: autorooli purjus peaga ei minda.
„Rääkisime pikalt sel teemal ja siis ta nagu sai aru, kuna oli kaine. Purjus olles inimesed kahjuks ei mõtle ja teevad seda, mis parasjagu pähe tuleb. Samas mul endalgi on sõpru päris palju otsa leidnud, kuna istusid purjus peaga rooli. Kas lõpetasidki ise enda elu või võtsid ka teisi elusid kaasa.“
Jooma ajas Andrest ka lootusetuse tunne ehk lahkhelid lapse emaga, sest mees ei näinud tütart piisavalt.
„Mul on kohutavalt kahju selles õnnetuses hukkunutest!“ sõnab sõbranna.
Ekspressile teadaolevalt on Andres Reinart haiglas endiselt raskes seisundis intensiivraviosakonnas. Praegu koomaseisundis viibiv liikluspätt jääb ilmselt veel kauaks aparaatide külge aheldatuks. Võib ka juhtuda, et kohtu ette ta seetõttu ei jõuagi.
KOLM ON KOHTU SEADUS: Kohtutoimikud näitavad, et laupäeval Saaremaal ränga avarii põhjustanud Andres Reinart oli varem kaks korda politsei eest purjuspäi põgenenud. Kolmandal korral sai temast liiklusmõrvar. Saaremaal, Orissaare-Leisi-Mustjala maanteel toimub 20. oktoobril 2012 pöörane tagaajamine. Politsei jälitab 15 minutit Mitsubishit, mille juht keeldus peatumast. Selle Mitsubishi roolis istub Andres Reinart. Kui politseinikud kell 19.55 autole peatumismärguande andsid, teadsid nad, et roolis võib istuda purjus juht. Sellise vihje oli politsei mõned minutid varem saanud. Korrakaitsjad lülitavad sisse patrullauto vilkurid, et Mitsubishi peatuks. Reinart aga hoopis kiirendab. Politsei sõidab talle järele ning Reinarti jalg surub gaasipedaali aina sügavamale. Kiirus kasvab kohati 180 km/h peale. Kui Reinart keerab Orissaarest Leisi poole, kalpsab talle Ranna teel ette kits. Reinart teeb järsu põikemanöövri, et rehv tuleb veljelt maha. Auto lendab kraavi, kuid Reinart pääseb vigastusteta. Politsei saab ta sealsamas kätte ja protokolli läheb kirja: mehe silmad punetavad, kõne on kiire, suust hoovab alkoholilõhna. FOTO TOIMIKUST: Andres Reinart armastas pööraselt kiirust ületada ja purjuspäi politsei eest põgeneda. Foto: Politsei Reinart käitub politseinikega omamehelikult, on rahutu. Mees keeldub aga metsas alkomeetrisse puhumast ja ta viiakse politseijaoskonda. Seal puhub Reinart välja 1,13 mg/l ehk vere alkoholisisaldus on 2,26 promilli – see liigitatakse keskmiseks joobeks. „Plaanisin eest ära sõita“ Järgmisel päeval, kui Reinart on kaineks saanud, räägib ta ülekuulamisel, et oli eelmisel päeval pidanud naise sünnipäeva. „Jõin palju rummi. Olin nii purjus, et otsustasin autoga sõitma minna.“ Mees tunnistab, et kui ta oleks vähem purjus olnud, poleks ta sõitma läinud, kuid seekord tahtis Orissaare tanklast bensiini võtta. Reinart räägib, et ehkki ta märkas üsna kohe, kuidas politsei sõidab tal järel ja käsib seisma jääda, ei peatunud ta meelega. „Ma ei tahtnud kinni pidada ja kiirendasin. Plaanisin neil eest ära sõita. Kiirus läks suureks ja spidomeetrit ma ei vaadanud. Mingit sõidusihti mul ei olnud, lihtsalt plaanisin eest ära sõita.“ „Kahetsen tegu,“ sõnab ta lõpuks. Algatatakse kriminaalasi, Reinartile määratakse tõkendiks elukohast lahkumise keeld. Ta ei tohi kodust ilma menetleja loata lahkuda kauemaks kui kolmeks päevaks. Reinart pole kaugeltki eeskujulik liikleja – tal on sel hetkel kolm kehtivat ja kümme kustunud väärteokaristust. Selsamal 2012. aastal on ta juba kolm korda politseile vahele jäänud. Jaanuaris sõitis mees lahtise turvavööga ja sai 12 eurot trahvi. Mais sai ta 36 eurot trahvi, sest auto ei vastanud tehnonõuetele. Augustis ületas lubatud kiirust rohkem kui 21 km/h ja sai 180 eurot trahvi. Varasemad, kustunud väärteokaristused näitavad Reinartit kõva kihutajana. 22. oktoobril on Reinart Kuressaares kohtu ees ja läheb prokuröriga kokkuleppele. Talle mõistetakse kuus kuud vangistust, kuid trellide taha mees ei lähe – karistus on tingimisi, 18 kuu pikkuse katseajaga. Kohus on Reinartiga leebe, sest kodus on tal viiekuune beebi, naine tööl ei käi ja kogu pere on mehe ülalpidamisel. Reinart jääb kriminaalhooldaja järelevalve alla, lisaks võetakse juhiluba neljaks kuuks ära. 2012. aastal politsei eest põgenemisel avariid tehes oli Reinartil kolm kehtivat ja kümme kustunud väärteokaristust. Samal aastal oli ta juba kolm korda politseile vahele jäänud. Reinart käitub eeskujulikult ja allub kenasti kriminaalhooldusele, ühtegi ettekannet tema kohta ei tehta. Põgene – ja sa saad kergema karistuse 2017. aasta 7. oktoobri varahommikul kell 6.58 astuvad kaks meest sisse Kuressaare Olerexi tanklasse. Teenindaja märkab kohe, et mõlemad on silmanähtavalt joobes. Seda saab aru meeste kehvast koordinatsioonist ja segasevõitu kõnest, samuti hoovab nende poolt alkoholilõhna. Mõlemad kelgivad, et tulid just lokaalist ja ise sõidavad autoga. Üks meestest tellib süüa ja jääb leti äärde, teine läheb õue, istub autorooli ja jääb kaaslast ootama. Hilisemad tankla turvakaamera pildid tuvastavad, et see mees on Andres Reinart. Tanklatöötaja teavitab purjus sohvrist kohe politseid. Kell 7.14 on mõlemad mehed autos, Reinart lehvitab tanklatöötajale rooli tagant ja annab gaasi. Politseipatrull saabub mõned sekundid hiljem ja kihutab kohe neile järele. Reinart suundub Kuivastu poole ning politseinikud näevad vaid tema auto tagatulesid. Lähemale jõudes annab politsei nii siniste kui ka punaste vilkurite ja sireeniga märku peatumiseks. Reinart aga ei peatu. Ta teeb seda mida varemgi – annab gaasi. Auto kiirus kasvab ajuti kahesajani, kimatakse nii suurtel kui ka külavaheteedel. Pool tundi tagaajamist lõpeb tulutult – kell 7.50 kaob Reinart Laimjalas politseinike vaateväljast. Politseiauto suundub tagasi Olerexi tanklasse ja korrakaitsjad hakkavad turvakaamera salvestisi üle vaatama. Nad tuvastavad piltidelt Andres Reinarti isiku ja lähevad talle koju järele. Meest seal pole. Siis võtab politsei ühendust Reinarti emaga, kes helistab seepeale pojale, kuid Reinart ei vasta ka talle. SÕIT: Andres oli oma rekajuhi töö üle uhke. Kohtus tõi ta siiski välja ameti väikese vea: veoautoga ei saavat kihutada. Foto: erakogu Kolm päeva hiljem, 10. oktoobri hommikul peab politsei Andres Reinarti tema oma kodus kinni. Mehel on vasakul kulmul haav, mida on õmmeldud. 11. oktoobril kuulab politsei üle ka mehe, kellega koos Reinart Olerexi tanklasse saabus ja kes kogu põgenemise kaasa tegi. Mees räägib, et 7. oktoobril öösel käisid nad kahekesi Kuressaare baarides joomas. „Olime öösel kesklinna baarides, täpselt ei mäleta, aga Lokaalis ja Vaekojas kindlasti. Kuna joodud oli piisavalt juba eelmise päeva õhtust alates, ei ole kõik meeles, mida tegime. Hommiku poole, kui koju tahtsime minna, käisime läbi Olerexi tanklatest, et burgerit osta. Autot juhtis kogu aeg Andres Reinart, kes oli samuti tarvitanud alkoholi,“ tunnistab sõber politseile. Burksid käes, hakati koos Tornimäele sõitma. „Kui olime veidi maad sõitnud, mainis Andres, et meie taga sõidab vilkuritega politseisõiduk ja tahab meid peatada. Sain aru, et Andres ei kavatse peatuda ja püüab politsei eest põgeneda. Kuna olin kõvasti tarvitanud alkoholi, ei tea kõiki asjaolusid, kuid sain aru küll, et Andres sõidab politsei eest ära. Kui kaua sõit kestis, ei mäleta. Järgmisena mäletan, et olin oma kodus saunas, kus magasin.“ Kuna Reinart suutis purjuspäi politsei eest ära põgeneda, päästab see ta kriminaalasjast. Algatatakse väärteoasi liiklusseaduse paragrahvi 234 lõige 1 – peatumismärguande eiramine – alusel. Karistus on sel juhul rahatrahv või arest kuni 30 päeva, samuti sõiduki juhtimisõiguse äravõtmine kuni kaheks aastaks. Reinarti üle mõistab kohut sama kohtunik, kes talle 2012. aastal karistuse määras – Kristel Pedassaar. Kohtunik küsib Reinartilt, mida mees ise arvab sellest, et politsei taotleb talle 20 päeva aresti ja juhtimisõiguse äravõtmist kümneks kuuks. „Natuke palju,“ kostab Reinart. Kohtunik palub põhjendada, kui palju oleks parasjagu ja miks. „Kuna autoload on mu ainus leib, siis ma pikalt ei tahaks juhtimisõiguseta olla.“ Kohus uurib, et kuidas meeldiks 20 päeva aresti. „Seda tingimisi ei saaks?“ kaupleb Reinart edasi. Kohtunik selgitab, et väärteo puhul ei saa, arest on reaalne. Võib rääkida lühemast või pikemast ajast, aga mitte tingimisi. Reinart arvab, et arest võiks olla lühem. Siis uurib kohtunik juhtimisõiguse äravõtmise kohta. Alla 3 kuu ei saa, maksimum on 12 kuud. Reinart arvab, et see ka ei sobi. „Sõidan väljaspool Eestit autoga, mul on lube vaja töö tegemiseks.“ VIIMANE PEREPILT: Möödunud aasta detsembri lõpus käisid Kati ja Ott fotosalongis ja lasid teha oma perest korralikud fotod. Õnnetuses hukkus Kati koos pere pesamunaga. Erakogu Kohtunik palub selgitada, miks pole varasemad karistused mõjunud. „Tehke mulle selgeks, siis saan õiglase karistuse mõista. Suurel kiirusel võib tulla tee peale jalakäija, jalgrattur, metsloom. Mis siis saab? Võivad olla inimohvrid ja kes teab, kuidas teie enda eluga lood. Püüdke mind veenda!“ Reinart ütleb, et välismaal ta ei joo ega kihuta, ei käi väljas ka. „Mis seal teisiti?“ „Veoautoga ei saa kihutada,“ põhjendab Reinart. Kohtunik ütleb, et karistus peab mõtlema panema. Seda enam, et avalikkuse tähelepanu on tema suhtes suur. Aga kohtunik on mõistev ja uurib mehe kodust elu. Reinart räägib, et maksab tütrele vabatahtlikult 235 eurot kuus elatist, samuti on tal auto liisingumaksed. Kohtunik uurib, mis juhtuks, kui ta kümme kuud kodus oleks. Reinart ütleb, et sel juhul ei saa ta midagi. „Aga kuidas te enne ei mõtle?“ küsib kohtunik. „Autojuhina peaksite ju teadma, mis tagajärjed teol on.“ „Eks kunagi on arvestatud ka sellega,“ tunnistab Reinart. „Miks kunagi ja mitte nüüd?“ „Tahtsin koju minna,“ ütleb Reinart. „Ta käis tööl, tal oli sissetulek, mida tema sõprade kohta öelda ei sa. Neid ei saa isegi nimetada sõpradeks – pakuvad teisele alkoholi, kuigi teavad, et see ajab inimese segi.“ Politsei esindaja palub jääda karistuse juurde, sest võib arvata, et Reinart oli ka alkoholijoobes: „Kutsega autojuht, kes keerab rooli välismaal, peaks arvestama liikluseeskirju. Isikul on ka 6aastane tütar. Seda kõike peaks arvestama enne tegu.“ Samal päeval, 11. oktoobril teeb kohus otsuse ja tõesti arvestab eraeluga, määrates Reinartile 15 päeva aresti. Juhiloast jääb ta ilma kuueks kuuks. Tolle oktoobriöise tagaajamise jooksul Reinarti kõrval istunud sõber räägib Ekspressile, et hiljem pole ta Reinarti autosse oma jalga tõstnud. Suhelnudki õieti pole. Sõbrad olid tema suurimad vaenlased „Viimasel ajal ei tahtnud keegi temaga suhelda, ta kogu aeg jõi. Kogu aeg oli purjus. Ja kõige hullem, et ta ise üldse aru ei saanud, et midagi on temaga valesti. Et purjus peaga ei tohi sõita. Et ta oma elu on ka ohus.“ Ta tundis ka hukkunud noort naist – see oli tema naabrimehe ja sõbra naine. „Me siin kõik ju tunneme kõiki, õudne lihtsalt,“ lausub ta. Kuus aastat tagasi Andres Reinartiga tutvunud naine räägib Ekspressile, et Andres polnud lausjoodik. „Ta ei olnud alkohoolik, aga ei suutnud alkoholile ei öelda. Südames polnud ta halb inimene. Mäletan, et saime kunagi kokku ja mu lapsed ronisid ka rekasse. Ta näitas, kuidas miski töötab, oli uhke oma töö üle, mida ta teeb.“ Naise sõnul olid Reinarti suurimad vaenlased tema sõbrad. Kolme hukkunuga liiklusõnnetus Saaremaal Foto: Irina Mägi „Ta käis tööl, tal oli sissetulek, mida tema sõprade kohta öelda ei saa. Neid ei saa isegi nimetada sõpradeks – pakuvad teisele alkoholi, kuigi teavad, et see ajab inimese segi. Ma ei pakuks kunagi kellelegi alkoholi, kui ma teaks, kui suur probleem tal sellega on.“ Naine meenutab, et pani Andresele südamele: autorooli purjus peaga ei minda. „Rääkisime pikalt sel teemal ja siis ta nagu sai aru, kuna oli kaine. Purjus olles inimesed kahjuks ei mõtle ja teevad seda, mis parasjagu pähe tuleb. Samas mul endalgi on sõpru päris palju otsa leidnud, kuna istusid purjus peaga rooli. Kas lõpetasidki ise enda elu või võtsid ka teisi elusid kaasa.“ Jooma ajas Andrest ka lootusetuse tunne ehk lahkhelid lapse emaga, sest mees ei näinud tütart piisavalt. „Mul on kohutavalt kahju selles õnnetuses hukkunutest!“ sõnab sõbranna. Ekspressile teadaolevalt on Andres Reinart haiglas endiselt raskes seisundis intensiivraviosakonnas. Praegu koomaseisundis viibiv liikluspätt jääb ilmselt veel kauaks aparaatide külge aheldatuks. Võib ka juhtuda, et kohtu ette ta seetõttu ei jõuagi.

matches: Kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus


Maaeluvõrgustiku büroo vastus riigihangete teemal
MMIK vastuskiri
24.09.2015 vastuskiri riigihangete teemal „MTÜde LEADER riigihange“
Kellelt: Ester Valdvee
Kellele: Mart Lankots
Koopiad: Malle Mandel, Keidi Kõiv, PRIA
MTÜ puhul tuleks lähtuda Riigihangete seaduse (RHS) https://www.riigiteataja.ee/akt/123032015024 § 10 lõikest 1 punktist 5 ja lõikest 2.
RHSi § 10 lõikes 1 on määratletud riigihankekohustuslaste ring, kes on hankijad kõigil juhtudel. Hankijateks on alati avalik-õiguslikud juriidilised isikud, see tähendab riik, kohaliku omavalitsuse üksused ja asutused või kohalike omavalitsuste ühendused, muud avalik -õiguslikud juriidilised isikud ning sihtasutused, mille üheks asutajaks on riik või, mille asutajatest on rohkem kui pool RHS-i § 10 lõike 1 punktis 2 või 3 nimetatud isikud või, mille nõukogu liikmetest rohkem kui poole määravad RHS-i § 10 lõike 1 punktides 1-3 nimetatud isikud, samuti ka mittetulundusühingud, mille liikmetest rohkem kui poole määravad RHS-i § 10 lõike 1 punktides 1-3 nimetatud isikud.
Lisaks on hankijateks teatud ring eraõiguslikke juriidilisi isikuid. Üldreegliks selliste hankijate määratlemisel on vastavus RHS § 10 lõikes 2 kirjeldatud tunnustele, mille kohaselt on hankijaks eraõiguslik juriidiline isik, mis vastab samaaegselt järgmistele tunnustele:
- ta on asutatud eesmärgiga täita või ta täidab ülesannet avalikes huvides, millel ei ole tööstuslikku ega ärilist iseloomu, ja
- seda isikut põhiliselt rahastavad või selle juhtimis-, haldus-või järelevalveorgani liikmetest rohkem kui poole määravad või selle juhtimist muul viisil kontrollivad koos või eraldi riigihangete seaduse § 10 lõike 1 punktides 1–5 või teised punktis 6 nimetatud isikud või mõne muu Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi vastavad isikud, ehk see on nende kontrolli all rahastamise või juhtimise kaudu.
Teine tingimus rahastamise kohta. Mõistet „põhiliselt” tuleb tõlgendada „rohkem kui pool” ning et riiklikest vahenditest rahastamise protsendimäära hindamine peab hõlmama kõiki tulusid, mida kõnealune isik saab, sealhulgas kaubandustegevusest saadu, ning et arvutamine peab toimuma aasta baasil. Arvutused tuleb teha iga eelarve aasta alguses ning lähtudes siis kättesaadavatest andmetest, isegi kui need on hinnangulised.
Rohkem saab hankija määratluse kohta lugeda riigihangete infoportaali korduma kippuvate küsimuste rubriigist https://riigihanked.riik.ee/lr1/c/document_library/get_file?p_l_id=169335&folderId=252716&name=DLFE-32902.pdf
Kui Teie MTÜ osutub hankijaks RHS mõistes, siis tuleb külamaja ehitamisel lähtuda seaduses sätestatud korda. Hankereeglid sõltuvad hanke maksumusest ning piirmäärad on toodud RHS § 15.
Hangete korraldamiseks on kasulik nõu küsida vastavatelt spetsialistidelt.
ester @ maainfo.ee
+372 384 9702
+372 513 9984
16.09.2015 KÜSIMUS: MTÜde LEADER riigihange
Tekkis küsimus ja täpse info põud. Millised täpsed nõudmised on Riigihanke korraldamisele MTÜle kes ehitab Külamaja. Huvitavad summade piirmäärad ja vastavalt nendele tekkivad kohustused.
Tänude ja tervitustega ette,
56456777


text:
KarS § 68 lg 1 kohaselt arvatakse väljaandmis- ja loovutamisvahistuses viibitud aeg karistusaja hulka. Seejuures vastab ühele eelvangistuspäevale üks vangistuspäev. Seadus ei näe ette karistusaja sellisel arvestamisel kohtu kaalutlusruumi.
Loovutatava isiku vahistamise asendamine elektroonilise valvega Inglismaa ja Wales’i õiguse järgi on võrreldav (Eesti) KrMS § 1371 lg-s 1 reguleeritud elektroonilise valvega. KrMS § 1371 lg 1 teise lause kohaselt ei loeta elektroonilise valve all olemise aega eelvangistuseks või kinnipidamiseks ning seda ei arvestata karistusaja hulka. Isiku kinnipidamist kriminaalmenetluses arvestatakse päevades (3-1-1-22-13, p 7) ja isiku vabaduse piiramist pole võimalik ööpäeva piires jagada vabaks ning mittevabaks ajaks.
KrMS § 432 lg 31 kohaselt tuleb süüdimõistetu Eesti Vabariigile loovutamisel või väljaandmisel hiljemalt ülejärgmisel päeval pärast Eestisse toimetamist viia küsitlemiseks täitmiskohtuniku juurde. KrMS § 432 lg 32 järgi võib täitmiskohtunik korraldada isiku osavõtu kohtulahendi täitmisel tekkinud küsimuse läbivaatamisest tehnilise lahenduse abil.
3-1-1-67-13 Riigikohus 18.06.2013
Täitmiskohtunik võib tulenevalt KrMS §-st 431 määrata kindlaks menetluskulude hüvitamise küsimuse, kui see on jäänud eelnevalt kohtuotsustes selgusetuks.
Menetluskulu, mis on kannatanul tekkinud valitud esindajale tasu makstes, mõistetakse KrMS § 180 lg 1 esimese lause kohaselt välja süüdimõistetult vahetult kannatanule (vt ka RKKKo 3-1-1-79-09, p 21).
3-1-1-60-12 Riigikohus 11.06.2012
Pärast kohtulahendi kuulutamist ei saa lahendi teinud kohus enam omal algatusel lahendis sisulisi muudatusi teha. Sisuliste järelduste muutmise võimalus on saavutatav üksnes seaduses sätestatud korras, s.t kaebeõiguse realiseerimise teel. Kaebeõiguse kasutamata jätmisel kohtulahend kehtib. Olukord, kus ringkonnakohtu määruse pinnalt ei ilmnenud selliseid kahtlusi või ebaselgusi, mis olnuks kõrvaldatavad KrMS § 431 alusel, kuid kohus osutatud sätte alusel siiski oma varasemat määrust muutis, on hinnatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 mõttes.
3-1-2-2-07 Riigikohus 07.12.2007
Kriminaalmenetluse seadustiku § 366 p-s 5 nimetatud teistmisalusena saab olla käsitatav üksnes faktiline asjaolu (vt RKÜKo nr 3-1-2-1-98 ja RKKKm nr 3-1-2-1-07).
Riigikohus saab jätta isiku kaebuse menetlemata üksnes siis, kui isikul on muul tõhusal viisil võimalik kasutada talle PS §-ga 15 tagatud õigust kohtulikule kaitsele (vt RKÜKo nr 3-1-3-10-02, p 17; nr 3-1-3-13-03, p 32; RKPSJVKm nr 3-4-1-6-05, p 4; nr 3-4-1-4-06, p 8; nr 3-4-1-17-06, p 4; nr 3-4-1-8-07, p-d 6-7; nr 3-4-1-11-07, p 4). PS §-des 13, 14 ja 15 ette nähtud õigus kohtulikule kaitsele hõlmab nii isiku õigust esitada õiguste ja vabaduste rikkumise korral kaebus kohtule kui ka riigi kohustust luua põhiõiguste kaitseks kohane kohtumenetlus, mis on õiglane ja tagab isiku õiguste tõhusa kaitse (vt RKPSJVKm nr 3-4-1-4-06, p 9; nr 3-4-1-17-06, p 4; nr 3-4-1-8-07, p 6; nr 3-4-1-11-07, p 4).
Süüdimõistetul võib teatud juhtudel olla õigus sellele, et kohtuotsuse täitmisel arvestataks pärast selle tegemist karistusseaduses tehtud muudatustega, mis kergendavad isiku olukorda (vt RKÜKm nr 3-3-1-69-07). Samas seadusemuudatus, mis hakkab kehtima pärast kohtuotsuse jõustumist, võib teatud tingimustel tuua küll kaasa isiku vabastamise kohtuotsusest tulenevatest kestvatest karistusõiguslikest järelmitest või nende järelmite leevendamise, ent ei saa anda alust jõustumise ajal seadusliku kohtuotsuse tühistamiseks ja isiku õigeksmõistmiseks.
Asjaolu, et puudub eraldiseisev menetlus, mille raames saaks kohus hinnata, kas süüdimõistetu olukorda on vaja seaduses tehtud muudatuse tõttu kergendada, ei tähenda veel vastuolu PS § 15 lg-ga 1 koostoimes PS §-dega 13 ja 14. Seda seetõttu, et KrMS § 431 annab lahendi teinud kohtule ja kohtulahendit täitmisele pöörava maakohtu täitmiskohtunikule üldise volituse lahendada kohtulahendi täitmisel tekkivaid küsimusi, mille otsustamiseks ei ole sätestatud erikorda KrMS §-des 424-428 või §-s 430.
Kriminaalmenetluse seadustiku §-s 431 ette nähtud kohtulahendi täitmisel tekkivate küsimuste lahendamise pädevus hõlmab kohtu õigust ja kohustust kontrollida, kas pärast kohtulahendi jõustumist karistusõiguses tehtud muudatus mõjutab tulenevalt PS § 23 lg-st 2 ja KarS § 5 lg-st 2 kohtulahendi täitmist. Kui täitmiskohtunik leiab, et jõustunud kohtuotsusest tulenevad isikule karistusõiguslikud piirangud, mida kehtivas õiguses samadel asjaoludel enam kohaldada ei saaks, ning nende piirangute edasikestmisest tingitud riive isiku põhiõigustele on ebaproportsionaalne võrreldes kollideeruvate väärtustega (õiguskindlus, õigusrahu ja kohtusüsteemi tõhus toimimine), tuleb täitmiskohtunikul süüdimõistetu piirangutest vabastada või piirangute ulatust vähendada. Täitmiskohtuniku sellise pädevuse mittetunnustamisel puuduks süüdimõistetutel menetluslik võimalus taotleda kohtulikku kontrolli küsimuses, kas jõustunud kohtuotsusest tulenevate karistusõiguslike piirangute edasikestmine endisel kujul või mahus rikub tema PS § 23 lg 2 teisest lausest tulenevat põhiõigust selle koosmõjus konkreetse piiranguga riivatava põhiõigusega (nt isikuvabadus). Täitmiskohtuniku pädevus kontrollida pärast kohtuotsuse jõustumist kehtima hakanud seaduse mõju kohtuotsuse täitmisele ei ole olemuslikus vastuolus KrMS § 431 ulatusega.
Küsimuse, kas ja kuidas mõjutab kohtuotsuse täitmist pärast kohtuotsuse jõustumist karistusseaduses tehtud ning isiku olukorda kergendav muudatus, saab kohus lahendada KrMS § 431 alusel. See toimub KrMS § 432 lg-s 1 sätestatud korras kirjalikus menetluses süüdimõistetu või tema kaitsja avalduse alusel. Seejuures teatab täitmiskohtunik süüdimõistetu või tema kaitsja taotlusest prokurörile, kes võib esitada kohtu määratud tähtajaks kirjaliku arvamuse.
Kriminaalmenetluse seadustiku §-s 431 ette nähtud kohtulahendi täitmisel tekkivate küsimuste lahendamise pädevus hõlmab ka kohtu õigust ja kohustust kontrollida, kas pärast kohtulahendi jõustumist karistusõiguses tehtud muudatus mõjutab tulenevalt PS § 23 lg-st 2 ja KarS § 5 lg-st 2 kohtulahendi täitmist. Kui täitmiskohtunik leiab, et jõustunud kohtuotsusest tulenevad isikule karistusõiguslikud piirangud, mida kehtivas õiguses samadel asjaoludel enam kohaldada ei saaks, ning nende piirangute edasikestmisest tingitud riive isiku põhiõigustele on ebaproportsionaalne võrreldes kollideeruvate väärtustega (õiguskindlus, õigusrahu ja kohtusüsteemi tõhus toimimine), tuleb täitmiskohtunikul süüdimõistetu piirangutest vabastada või piirangute ulatust vähendada. Täitmiskohtuniku sellise pädevuse mittetunnustamisel puuduks süüdimõistetutel menetluslik võimalus taotleda kohtulikku kontrolli küsimuses, kas jõustunud kohtuotsusest tulenevate karistusõiguslike piirangute edasikestmine endisel kujul või mahus rikub tema PS § 23 lg 2 teisest lausest tulenevat põhiõigust selle koosmõjus konkreetse piiranguga riivatava põhiõigusega (nt isikuvabadus). Täitmiskohtuniku pädevus kontrollida pärast kohtuotsuse jõustumist kehtima hakanud seaduse mõju kohtuotsuse täitmisele ei ole olemuslikus vastuolus KrMS § 431 ulatusega.
Süüdimõistetul võib teatud juhtudel olla õigus sellele, et kohtuotsuse täitmisel arvestataks pärast selle tegemist karistusseaduses tehtud muudatustega, mis kergendavad isiku olukorda. Samas võib seadusemuudatus, mis hakkab kehtima pärast kohtuotsuse jõustumist, teatud tingimustel tuua küll kaasa isiku vabastamise kohtuotsusest tulenevatest kestvatest karistusõiguslikest järelmitest või nende järelmite leevendamise, ent ei saa anda alust jõustumise ajal seadusliku kohtuotsuse tühistamiseks ja isiku õigeksmõistmiseks.
Nende süüdimõistetute suhtes, kes taotlevad oma olukorra kergendamist lähtuvalt seadusemuudatusest, mis jõustus pärast 1. septembrit 2002, ei ole kohaldatav ka karistusseadustiku rakendamise seaduse §-des 1, 9, 10 ja 33 sätestatud menetlus, kuna see on ette nähtud üksnes kriminaalkoodeksi järgi süüdi mõistetud isikute olukorra vastavusse viimiseks karistusseadustiku 1. septembril 2002 jõustunud redaktsiooniga.
Selleks, et otsustada, kas pärast kohtuotsuse tegemist jõustunud seadusemuudatus mõjutab mingi karistusõigusliku järelmi püsimist süüdimõistetu suhtes, peab kaaluma ühelt poolt sellest järelmist tingitud põhiõiguste riive intensiivsust ja teiselt poolt seda, kuivõrd kahjustaks süüdimõistetute suhtes karistusseaduse mingi muudatuse tagasiulatuv kohaldamine õiguskindlust, õigusrahu ning kohtusüsteemi efektiivset toimimist. Muuhulgas tuleks lähtuda selliste asjade lahendamisel lahendis viidatud Riigikohtu praktikast (otsuse p 17.1 jj) : RKÜKo nr 3-1-3-10-02, RKKKo nr 3-1-1-113-03, nr 3-1-2-2-03, nr 3-1-3-6-04, nr 3-1-3-5-03, nr 3-1-3-1-03, määrused nr 3-1-3-15-03, nr 3-1-1-122-02, nr 3-1-1-33-03, nr 3-1-1-134-02, nr 3-1-1-40-03, nr 3-1-1-112-03, nr 3-1-1-111-03, nr 3-1-1-69-03, nr 3-1-1-23-03.
3-1-2-3-07 Riigikohus 07.12.2007
Kriminaalmenetluse seadustiku §-s 431 ette nähtud kohtulahendi täitmisel tekkivate küsimuste lahendamise pädevus hõlmab kohtu õigust ja kohustust kontrollida, kas pärast kohtulahendi jõustumist karistusõiguses tehtud muudatus mõjutab tulenevalt PS § 23 lg-st 2 ja KarS § 5 lg-st 2 kohtulahendi täitmist. Kui täitmiskohtunik leiab, et jõustunud kohtuotsusest tulenevad isikule karistusõiguslikud piirangud, mida kehtivas õiguses samadel asjaoludel enam kohaldada ei saaks, ning nende piirangute edasikestmisest tingitud riive isiku põhiõigustele on ebaproportsionaalne võrreldes kollideeruvate väärtustega (õiguskindlus, õigusrahu ja kohtusüsteemi tõhus toimimine), tuleb täitmiskohtunikul süüdimõistetu piirangutest vabastada või piirangute ulatust vähendada. Täitmiskohtuniku sellise pädevuse mittetunnustamisel puuduks süüdimõistetutel menetluslik võimalus taotleda kohtulikku kontrolli küsimuses, kas jõustunud kohtuotsusest tulenevate karistusõiguslike piirangute edasikestmine endisel kujul või mahus rikub tema PS § 23 lg 2 teisest lausest tulenevat põhiõigust selle koosmõjus konkreetse piiranguga riivatava põhiõigusega (nt isikuvabadus). Täitmiskohtuniku pädevus kontrollida pärast kohtuotsuse jõustumist kehtima hakanud seaduse mõju kohtuotsuse täitmisele ei ole olemuslikus vastuolus KrMS § 431 ulatusega. (Vt ka RKKKm nr 3-1-2-2-07)
Küsimuse, kas ja kuidas mõjutab kohtuotsuse täitmist pärast kohtuotsuse jõustumist karistusseaduses tehtud ning isiku olukorda kergendav muudatus, saab kohus lahendada KrMS § 431 alusel. See toimub KrMS § 432 lg-s 1 sätestatud korras kirjalikus menetluses süüdimõistetu või tema kaitsja avalduse alusel. Seejuures teatab täitmiskohtunik süüdimõistetu või tema kaitsja taotlusest prokurörile, kes võib esitada kohtu määratud tähtajaks kirjaliku arvamuse. (Vt ka RKKKm nr 3-1-2-2-07).
Seadusemuudatus ei mahu ühegi KrMS §-s 366 nimetatud teistmise aluse alla. Muu hulgas ei saa olla tegemist KrMS § 366 p-s 5 nimetatud kriminaalasja õigeks lahendamiseks muu olulise asjaoluga, mis ei olnud teistetavas kriminaalasjas otsust või määrust tehes kohtul teada. Kriminaalmenetluse seadustiku § 366 p-s 5 nimetatud teistmisalusena saab olla käsitatav üksnes faktiline asjaolu. (3-1-2-1-98).
Kehtiv kriminaalmenetlusõigus ei sätesta eraldiseisvat menetluskorda, mis oleks otseselt ette nähtud selleks, et süüdimõistetu saaks taotleda tema suhtes tehtud jõustunud kohtuotsusest tulenevate piirangute ülevaatamist tulenevalt asjaolust, et seadus, mis hakkas kehtima pärast kohtuotsuse jõustumist, kergendaks tema olukorda. Sellest ei saa aga kehtiva kriminaalmenetlusõiguse kontekstis siiski veel järeldada, et kõnealuse menetluskorra puudumine oleks vastuolus Põhiseaduse § 15 lg-ga 1 koostoimes Põhiseaduse §-dega 13 ja 14. Seda seetõttu, et KrMS § 431 annab lahendi teinud kohtule ja kohtulahendit täitmisele pöörava maakohtu täitmiskohtunikule üldise volituse lahendada kohtulahendi täitmisel tekkivaid küsimusi, mille otsustamiseks ei ole sätestatud erikorda KrMS §-des 424-428 või §-s 430. Vastav menetlus on ette nähtud KrMS §-s 432. Riigikohtu kriminaalkolleegiumi hinnangul tuleb kriminaalmenetluse seadustiku põhiseaduskonformsel tõlgendamisel asuda seisukohale, et KrMS §-s 431 ette nähtud kohtulahendi täitmisel tekkivate küsimuste lahendamise pädevus hõlmab ka kohtu õigust ja kohustust kontrollida, kas mingi pärast kohtulahendi jõustumist karistusõiguses tehtud muudatus mõjutab tulenevalt Põhiseaduse § 23 lg-st 2 ja KarS § 5 lg-st 2 kohtulahendi täitmist. Küsimuse, kas ja kuidas mõjutab kohtuotsuse täitmist pärast kohtuotsuse jõustumist karistusseaduses tehtud ning isiku olukorda kergendav muudatus, saab kohus lahendada KrMS § 431 alusel. See toimub KrMS § 432 lg-s 1 sätestatud korras kirjalikus menetluses süüdimõistetu või tema kaitsja avalduse alusel. Seejuures teatab täitmiskohtunik süüdimõistetu või tema kaitsja taotlusest prokurörile, kes võib esitada kohtu määratud tähtajaks kirjaliku arvamuse. Maakohtu määruse peale, millega otsustatakse pärast kohtuotsuse jõustumist kehtima hakanud seadusemuudatuse mõju kohtuotsuse täitmisele, saab nii süüdimõistetu, tema kaitsja kui ka prokurör vastavalt KrMS § 383 lg-le 1 ja § 384 lg-le 1 esitada määruskaebuse ringkonnakohtule. (Vt ka RKKKm 3-1-2-2-07.)
Põhiseaduse § 23 lg 2 teist lauset - kui seadus sätestab pärast õiguserikkumise toimepanemist kergema karistuse, kohaldatakse kergemat karistust - tuleb tõlgendada nii, et selle kaitseala laieneb ka karistuse kandmise ajale (vt 3-1-3-10-02, p 26). Seega võib süüdimõistetul teatud juhtudel olla õigus sellele, et kohtuotsuse täitmisel arvestataks pärast selle tegemist karistusseaduses tehtud muudatustega, mis kergendavad isiku olukorda. Samas seadusemuudatus, mis hakkab kehtima pärast kohtuotsuse jõustumist, võib teatud tingimustel tuua küll kaasa isiku vabastamise kohtuotsusest tulenevatest kestvatest karistusõiguslikest järelmitest või nende järelmite leevendamise, ent ei saa anda alust jõustumise ajal seadusliku kohtuotsuse tühistamiseks ja isiku õigeksmõistmiseks.

matches:
§ 68
§ 1371
§ 1371
§ 432
§ 432
Riigikohus
§ 180
Riigikohus
kohus
§ 431
kohus
§ 339
Riigikohus
§ 366
Riigikohus
kohus
§ 15
§ 431
§ 23
§ 5
§ 23
§ 431
kohus
§ 431
§ 432
§ 23
§ 5
§ 23
§ 431
Riigikohus
§ 23
§ 5
§ 23
§ 431
kohus
§ 431
§ 432
§ 366
§ 366
§ 15
§ 431
§ 23
§ 5
kohus
§ 431
§ 432
§ 383
§ 384
§ 23


Viimsi valla kaevetööde eeskiri – Riigi Teataja
Viimsi valla kaevetööde eeskiri
Viimsi valla kaevetööde eeskiri - sisukord
§ 5 Kaevetöö projekteerimisel arvestatavad asjaolud
§ 6 Nõuded ja tingimused kaevetööle ning katendite taastamise projektile
§ 7 Kaevetööga seotud ehitusprojekti kooskõlastamine
1 Kooskõlastamine
§ 8 Kaeveloa kooskõlastamiseks esitatavad dokumendid
2 Kaeveloa väljastamine
§ 9 Kaeveloa taotlemine
§ 10 Kaeveloa väljastaja
§ 11 Kaevetöödeks valmisoleku kontroll
§ 12 Kaeveloa kehtivuse peatamine
4 Nõuded Kaevetööde tegemiseks
§ 13 Üldnõuded
§ 14 Kaevetööde tegemise koha tähistus
§ 15 Kaevetööde kohas asuv dokumentatsioon
§ 16 Heakord ja ohutus
§ 17 Materjali käitlemine
§ 18 Kaeveloa taotlemisel esitatud tingimuste muutmine
§ 19 Kaevetööde tähtaja pikendamine
§ 20 Kaevetööde peatamine
§ 21 Nõuded vee ärajuhtimisele
§ 22 Haljastuse kaitse
§ 23 Tehnovõrkude kaitse
§ 24 Nõuded Kaevetöödel kasutatavale tehnikale
§ 25 Keskkonnakaitse
§ 26 Muinsuskaitse
§ 27 Geodeetiliste märkide kaitse
§ 28 Ettenägematud asjaolud
§ 29 Tee ajutine sulgemine ja ümbersõidu korraldamine
5 Avariikaevetööd
§ 30 Avariikaevetööde mõiste
§ 31 Avariikaevetööde teostamise tingimused
§ 32 Avariikaevetöödest teavitamine
§ 33 Avariikaevetööde akt
§ 34 Nõuded avariikaevetööde teostamise kohale
§ 35 Kaeveluba avariikaevetööde korral
6 Kaevetööde lõpetamine
§ 36 Heakorrastamise nõue
§ 37 Tehnovõrkude digitaalne mõõdistamine
§ 38 Kaevetöötrassi täitmine
§ 39 Haljastuse taastamine
§ 40 Teekatte taastamine
§ 41 Kaevetööde lõpetamine
§ 42 Garantii Kaevetöödele
§ 43 Kaevetööde järelevalve
§ 44 Kaevaja vastutuse ulatus
§ 45 Rakendussätted
RT IV, 09.02.2018, 71
Vastu võetud 27.01.2015 nr 4
RT IV, 30.01.2015, 48
30.01.2018 RT IV, 09.02.2018, 3 12.02.2018, määruses on läbivalt asendatud sõna "kommunaalamet" sõnadega "ehitus- ja kommunaalamet" vastavas käändes ning sõna "keskkonnaamet" ja sõna "maa- ja planeerimisamet" sõnadega "keskkonna- ja planeerimisamet" vastavas käändes
Määrus kehtestatakse "Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse" § 22 lõike 1 punkti 36¹ alusel.
(1) Viimsi valla kaevetööde eeskiri (edaspidi Eeskiri) määrab kindlaks kaevetööde (edaspidi Kaevetööd) üldise korra Viimsi valla avalikult kasutatavatel teedel, parklates, väljakutel, haljakutel, parkides, puhkealadel (edaspidi Üldkasutatav ala) ja on kohustuslik kõikidele kaevetöid teostavatele isikutele. Avalikult kasutataval teel ulatub eeskirja reguleerimisala külgneva kinnistu piirini ning reformimata riigimaal, kus teekoridor on määratlemata, teerajatisest kuni 2 meetri kaugusele.
1) Kaevetöödel füüsiliste või juriidiliste isikute valduses / omandis oleval maa-alal juhul, kui maa-alal (maapõues) ei asu tehnovõrke ja tehnorajatisi või ei ole tegemist nende rajamisega;
2) Kalmistutel või maa-aladel, kus Kaevetööd on reguleeritud teiste eeskirjadega, v.a tehnorajatiste remonttööd, ehitiste püstitamine, laiendamine, rekonstrueerimine või lammutamine;
3) Eeskirja § 8 lg 6, § 36, § 38, § 39, § 40, § 42 sätteid ei kohaldata Kaevetöödel, millised viiakse läbi projektijärgselt teede ehitus- ja rekonstrueerimistöödega.
(3) Kaevetöid tuleb teha tehnoloogiliselt võimalikult lühema aja jooksul.
(4) Kaevetöid on lubatud teha ainult kaeveloa alusel.
(5) Kaevetööde koosseisu kuulub käesoleva Eeskirja tähenduses teekond kaevetöö objektini ning materjali ladustamise plats.
(6) Ehitus- ja remonttööde tegemisega kaasnevatest Kaevetöödest põhjustatud Üldkasutatava ala täielik või osaline sulgemine toimub Viimsi Vallavalitsuse (edaspidi Vallavalitsus) poolt kehtestatud korras.
(7) Kaevetööde eeskirja täitmist järgib ja korraldab Vallavalitsuse ehitus- ja kommunaalamet (edaspidi Ehitus- jakommunaalamet).
1) Kaevetööd on:
1. süvendi kaevamine sügavamal kui 30 cm algsest maapinnast;
2. töö, mille tegemisel eemaldatakse tee- või pinnakate (asfaltbetoon, sillutis, murukate jne) ja mis ei ole teehoiutöö teeseaduse mõistes;
3. puude istutamine või väljajuurimine;
4. tehnotrasside puurimistööd.
2) Kaevetööde tegija ehk Kaevaja on füüsiline või juriidiline isik, kes on vormistanud enda nimele kaevetööloa või kes on asunud tegema avariikaevetööd tehnovõrgu avarii likvideerimiseks võrguvaldaja poolt kinnitatud avariikaevetööde akti alusel;
3) Üldkasutatav ala on avalik maa-ala, avalik teemaa, avalik haljak või park, kõige üldisemas tähenduses valla avalik ruum;
4) Üldkasutatava ala haldaja (edaspidi Haldaja) on Vallavalitsus vastava ameti kaudu;
5) Vastutav isik on kaevaja poolt kirjalikult määratud isik, kes vastutab kaevetöö eest. Vastutavaks isikuks võib olla Eesti Vabariigi kodanik või kehtivat töö- ja elamisluba omav isik. Kui vastutavat isikut ei ole määratud, loetakse vastutavaks isikuks kaevaja tegevjuht või juhatuse esimees. Kui kaevaja on füüsiline isik, võib ta ise olla ka vastutavaks isikuks;
6) Kaevetööde luba ehk Kaeveluba on dokument, mis annab õiguse kaevetööde tegemiseks ning määrab kaevetöö tingimused ja tähtaja;
7) Juurestiku kaitseala on kõrghaljastuse kaitsmise abinõu, millega näidatakse plaanil vastava tingmärgiga ära puud ümbritsev ala, kus on puu elutegevuse tagamiseks piisav juurekava. Juurestiku kaitseala arvutatakse järgmiselt: tüve rinnasdiameeter cm x 0,12 = kaitsevööndi raadius meetrites ja märgitakse plaanil kaugusena tüvest. Juurestiku kaitseala võib vähendada või siduda võra projektsiooniga maapinnal Vallavalitsuse keskkonna- ja planeerimisameti (edaspidi Keskkonna- ja planeerimisamet) nõusolekul;
10) Omavoliline kaevetöö on maapinnast arvestatuna enam kui 30 cm sügavuste süvendite kaevamine Üldkasutataval alal ilma Haldaja väljastatud kaeveloata või avariiakti vormistamata;
12) Kaevis on looduslikust olekust eemaldatud mistahes kivimi või setendi tahke osis;
13) Mikrokaevetööd (edaspidi kaevetööd ja mikrokaevetööd ühiselt Kaevetööd) on maapinnast arvestatuna kui 5 kuni 29 cm sügavuste ja 2 kuni 20 cm laiuste süvendite kaevamine (freesimine) tehnovõrkude (side, fiiberoptilised kaablid ja ühendused) rajamiseks kui tööde tegemisel rikutakse tee- või pinnakate (asfalt, sillutis, muru jne);
14) Avariikaevetööd on Kaevetööd, mille tegemise vajadus tekib ootamatult ja mis on ebasoovitavaid tagajärgi silmas pidades edasilükkamatud;
15) Tehnorajatis on maapõue või maapinnale inimtegevuse tulemusena paigaldatud torustik, pumpla, kaablivõrk vmt;
16) Teostusmõõdistamine on paigaldatud tehnorajatise digitaalne mõõdistamine enne kaeviku tagasitäitmist;
17) Kaevik on Kaevetööde tulemusena maapõue moodustunud üle 30 cm sügavusega süvend;
18) Mikrokaevik on Kaevetööde (freesimise) tulemusena maapõue moodustunud 5 kuni 29 cm sügavusega ja 2 kuni 20 cm laiusega süvend;
19) Geodeetilised märgid on riikliku kaitse all olevad horisontaal- ja vertikaalmõõdistamise koordineeritud märgid, mis on paigaldatud maapinda ja hoonesse;
20) Topo-geodeetiline plaan on digitaalse mõõdistamise teel koostatud situatsiooni ja maa-aluste trassidega mõõtkavas plaan;
21) Kaeveala on maa-ala, kus paikneb kaevik ja kaevikuga vahetult piirnev maa-ala, kus hoitakse Kaevetöödeks materjale, sõidukeid, masinaid, mehhanisme ja seadmeid, samuti ohutusala Kaevetööde teostaja(te)le;
22) Mahamärkimine on projektis antud koordinaatide alusel trassi loodusesse kandmine.
(1) Kaevetöid planeeritakse koordineeritult teede ja haljasalade remondi ning ehitusega ja muude töödega selliselt, et Kaevetööd eelneksid teede või haljasalade remondi- ja ehitustöödele. Kaevetöid tuleb planeerida ning läbi viia võimalikult lühikese perioodi jooksul ning teekatet ja tehnovõrke vähim kahjustaval viisil.
(2) Ehitus- ja kommunaalametil on õigus lähtuvalt avalikust huvist teha kaevajale kaevetööloa menetlemise käigus märkusi Kaevetööde korraldamise aja kohta.
(1) Kaevetöö projekti graafiline osa koostatakse kehtival topograafilisel plaanil mõõtkavas 1:500 või 1:200.
1) objektil või selle vahetus läheduses asuvad geodeetilised märgid;
3) tänavaelemendid (sõidu- ja kõnniteed, ühissõidukite peatused , ootekojad, haljasribad , sademetevee kraavid, mastid ja postid, põrke- ja signaalpiirded jms);
8) riikliku kaitse all olevad kinnismälestise ja muinsuskaitse alad, looduskaitse objektid;
6) projekteeritavate killustikkatete, -peenarde ja -aluste materjali terakoostis ja tugevusklass;
8) ehitustranspordi liikumisteed haljasalal ning meetmed kasvupinnase kaitseks või hilisemaks taastamiseks;
9) meetmed olemasolevate tehnovõrkude ja külgnevate rajatiste kaitseks;
10) kaevetööl tekkiva liigse materjali käitlemise moodused, sealhulgas äraveetava pinnase liigid, kogused ja väljaveokohad;
11) ehitusaegne liikluse ja ühistranspordi ümberkorraldamise lahendus.
§ 5. Kaevetöö projekteerimisel arvestatavad asjaolud
(1) Piki teed või tänavat paiknevad tehnovõrgud projekteeritakse võimalusel väljapoole sõidutee alla jäävat ala, vähendamaks katete lõhkumisi tehnovõrkude avariide, remonttööde ja uute tarbijate liitumise korral, haljasaladel nähakse ette kõrghaljastuse rajamiseks vajalik ruum.
(2) Liiklemise võimaldamiseks ning liiklusohutuse tagamiseks ja kõrghaljastuse säilitamise huvides ning eesmärgiga välistada uute teede või alla viie aasta vanuste teede läbikaevamist, eelistatakse kinnisel viisil rajatavaid või renoveeritavaid tehnovõrke.
§ 6. Nõuded ja tingimused kaevetööle ning katendite taastamise projektile
(1) Uute tehnorajatiste ehitamisel peab enne Kaeveloa väljastamist olema tellitud litsentseeritud maamõõdufirmalt mahamärkimine ja teostusmõõdistamine.
(2) Kui Kaevetöödega kaasneb teekatte lõhkumine alla viie aasta vanustel teedel, Kaevetöid üldreeglina ei lubata. Sellisel juhul tuleb kaaluda Kaevetööde läbiviimise aja või tehnoloogia muutmist.
(3) Erandina võib haldaja lubada uue teekatte läbikaevamist, kui Kaevetööde teostamise vajadus on piisavalt põhjendatud.
(4) Piki kõnniteed tehtava kaevetöö korral taastatakse katted järgmiselt:
2) asfaltkate taastatakse 0,5 m pikkuselt üle kaeviku otsaservade. Asfaltkatte taastamise puhul võetakse 0,5 m kaugemaist lõhutud punktist. Kõnniteel tuleb teekattemärgistus taastada elementide kaupa.
(5) Tänava suhtes risti või diagonaalis tehtava kaevetöö korral taastatakse katted järgmiselt:
1) ühe rajatava ristisuunalise tehnovõrgu korral tuleb asfaltkatte pealiskiht taastada (teekattemärgistus taastada elementide kaupa) asfaldilaoturiga sõiduraja laiuselt vähemalt 10 m pikkuse paigana, sealhulgas kõnniteel kogu kõnnitee laiuselt;
(6) Vajunud kaevupäised korrastatakse järgmiselt:
(7) Piki sõiduteed tehtava kaevetöö korral taastatakse katted järgmiselt:
(8) Ühistranspordipeatuse tsoonis toimuva kaevetöö korral leitakse vajadusel koostöös Ehitus- ja kommunaalameti ja vedajaga (veoettevõte) kaevetöö tegemise ajaks ühistranspordipeatusele uus ajutine asukoht ja vajadusel ehitatakse välja ajutine ooteplatvorm.
(9) Kui kaevetööga kaasneb teekatte lammutamine tänavatel, mille ehitamisest või kapitaalremondist on möödunud vähem kui viis aastat, kaalutakse projekteerija poolt ühte järgmistest võimalustest:
(10) Kaevetöödest tingitud ühissõidukiliikluse katkestuste ja ümbersõitude minimeerimiseks tuleb ristmikel ja teega ristisuunas tehtavate kaevetööde puhul vajaduse korral paigaldada kaevetrassile ülesõidusillad või metallplaadid.
(11) Juhul, kui Kaevetööde käigus tekib ehitus- ja lammutusprahti üle 1 m³ päevas või 10 m³ kogu kaeveperioodi kestel, kooskõlastatakse äraveo- või ladustamiskoht Ehitus- ja kommunaalametiga ja Keskkonna- ja planeerimisametiga.
(12) Ehitus- ja kommunaalamet võib nõuda kaevetöö tegemist kinnisel meetodil, et säilitada väärtuslikku kõrghaljastust. Puude kahjustamisel elujõuetuseni on Ehitus- ja kommunaalametil õigus nõuda puude asendusistutuse korraldamist.
(13) Taastamistöödel tuleb lähtuda teeseadusega kehtestatud kvaliteedinõuetest.
§ 7. Kaevetööga seotud ehitusprojekti kooskõlastamine
(1) Kaevetöid ette nägev ehitusprojekt kooskõlastatakse Kaevetööde alal asuvate tehnovõrkude valdajatega ja haldajatega ning maa omanike ja valdajatega.
(2) Riigi omandis oleva maakatastrisse kandmata maa kohta taotletakse enne kaeveloa saamist Harju Maavanemalt nõusolek koormata see maa isikliku kasutusõigusega.
(3) Kui tehnovõrk läbib teistele isikutele kuuluvaid kinnistuid, esitada kinnisasjade omanike kirjalikud nõusolekud.
(4) Muinsuskaitsealade, kinnismälestiste, looduskaitseobjektide ja nende kaitsevööndis kaevetöid ette nägev projekt kooskõlastatakse täiendavalt ka Muinsuskaitseametiga ja jälgitakse ameti poolt esitatud nõudeid kaevetööde läbiviimisel.
(5) Kooskõlastus (tee omanikuga või selle volitatud esindajaga) kantakse kõikidesse ehitusprojekti eksemplaridesse.
1. jagu Kooskõlastamine
§ 8. Kaeveloa kooskõlastamiseks esitatavad dokumendid
(1) Kaeveloa taotleja esitab Ehitus- ja kommunaalametile kooskõlastamiseks kaevetöö projekti koos vormikohase ja taotleja poolt allkirjastatud kaevetööde avalduse (Lisa 1).
(2) Eramaal toimuvate kaevetööde korral esitatakse täiendavalt maaomaniku kirjalik kooskõlastus.
(3) Kaeveloa taotlus ja sellele lisatud dokumendid esitatakse kahes eksemplaris.
(5) Kaeveloa avaldusele lisatakse:
1) tehnorajatise kinnitatud ja vajalike kooskõlastustega ehitusprojekt ning ehitusluba;
2) tegevusloa koopia, kui kaeveloa taotluses märgitud tööde tegemiseks on ette nähtud tegevusluba;
3) kaevise kasutamise edasine otstarve (sh ladustamise koht);
4) katete taastamise plaan.
(6) Kaevealal asuvate geodeetiliste märkide puhul kooskõlastatakse kaeveloa avaldus katastriüksuste piirimärkide osas enne selle Ehitus- ja kommunaalametile esitamist Vallavalitsuse Keskkonna- ja planeerimisametis, mille kohta teeb Keskkonna- ja planeerimisamet kaeveloa avaldusele vastava märke.
2. jagu Kaeveloa väljastamine
§ 9. Kaeveloa taotlemine
Kaeveloa saamiseks esitatakse Ehitus- ja kommunaalametile määruse Lisas 1 toodud avaldus taotleja või Kaevetööde eest vastutava isiku poolt hiljemalt 5 (viis) ning ühistranspordi töö ümberkorraldamise korral 14 (neliteist) päeva enne Kaevetööde algust koos järgnevate dokumentidega:
2) vastutava isiku isikuttõendava dokumendi koopia (lisatakse avaldusele);
3) tööde ajagraafik, mis on kinnitatud taotleja ja alltöövõtja allkirjaga;
4) taotlus liikluse osalise või täieliku sulgemise ning ühistranspordi ümberkorralduse (edaspidi tee ajutise sulgemise) kohta koos liikluskorralduse ajutise skeemiga;
5) haljasalal teostatavate Kaevetööde korral Ehitus- ja kommunaalameti heakorraspetsialisti kooskõlastus;
6) kaitsealade ja kaitstavate objektide või nende piiranguvööndite puhul Keskkonnameti kooskõlastus.
§ 10. Kaeveloa väljastaja
(1) Kaeveloa väljastab Ehitus- ja kommunaalamet käesoleva määruse Lisas 2 toodud vormil 3 (kolme) tööpäeva jooksul arvates kaevaja poolt Eeskirja nõuetekohase kaeveloa avalduse esitamise päevast.
(2) Kaeveloa avaldus jäetakse rahuldamata, kui:
1) kaeveloa avaldusele ei ole lisatud Eeskirja § 7 lõigetes 1-5 nõutud dokumente või kooskõlastusi;
2) kaevaja on avalduse esitamisele eelneva 1 (ühe) aasta jooksul kaks või enam korda rikkunud Eeskirja;
3) kaevetööde käigus esitatud ajutise tee sulgemise maks on tasumata.
(3) Kaeveloa avalduse rahuldamata jätmisest teatab Ehitus- ja kommunaalamet kirjalikult taotlejale 3 (kolme) tööpäeva jooksul.
(4) Kaevetööde läbiviimiseks võib haldaja või Ehitus- ja kommunaalamet esitada järgnevaid täiendavaid tingimusi:
1) erijuhtudel määrata kaevajale tööde lõpetamise tähtaja, millest kaevaja on kohustatud kinni pidama;
2) muuta kokkuleppel Kaevetööde teostajaga Kaevetööde lõpetamise aega tulenevalt samasse kohta planeeritud teistest heakorra- või Kaevetöödest.
§ 11. Kaevetöödeks valmisoleku kontroll
(1) Enne kaeveloa väljastamist on haldajal õigus kontrollida kaevaja ettevalmistust Kaevetöödeks (trassi mahamärkimine, ümbersõidutee seisukord, jalakäijate ohutu liikumise võimalus, töötsooni liikluskorraldusvahendite olemasolu, objekti teatetahvli olemasolu jms).
(2) Kui kontrolli tulemusena selgub, et kaevetööde alustamine kaeveloas ettenähtud tingimustel ei ole võimalik, koostab Ehitus- ja kommunaalamet ettekirjutuse.
§ 12. Kaeveloa kehtivuse peatamine
(1) Ehitus- ja kommunaalametil on õigus peatada Kaevetööd, kui ilmneb, et projekti nõuetest ja kooskõlastustingimustest ning kehtivatest õigusaktidest pole kinni peetud või kui selgub, et avaldusel või muudel esitatud dokumentidel on esitatud valeandmeid.
(2) Keskkonna- ja planeerimisametil on õigus peatada Kaevetööd, kui kahjustatakse haljastust, puudub raieluba või avastatakse keskkonnareostus.
(3) Kaeveluba peatatakse ka juhul, kui töid teostab kolmas isik, keda ei ole märgitud Kaevetööde avaldusel.
(4) Kaeveloa kehtivuse peatamisest teatatakse kaevetööde teostajat või taotlejat infosüsteemi OPIS kaudu.
4. peatükk Nõuded Kaevetööde tegemiseks
§ 13. Üldnõuded
§ 14. Kaevetööde tegemise koha tähistus
(1) Kaevetöö ala ümbritsetakse ohupiiretega ja tähistatakse liikluskorraldusvahenditega vastavalt kehtivatele eeskirjadele ning kooskõlastajate ja haldaja poolt esitatud nõuetele. Ajutise piirdeaia kasutamisel paigaldatakse piirdeaed viisil, mis tagab selle püsivuse. Kaevetöö ala tähistamine piiramislintidega on keelatud.
§ 15. Kaevetööde kohas asuv dokumentatsioon
Kaevaja tagab kaevetöö tegemise kohas kaevetöö iseloomust olenevalt järgmised dokumendid:
2) ehitusprojekt koos Ehitus- ja kommunaalameti poolt kooskõlastatud liikluskorralduse ajutise skeemiga;
3) Harjumaa Ühistranspordikeskuse kooskõlastus ühistranspordiliinide ümbersõidu marsruutide osas;
4) teede ajutise sulgemise luba koos kehtiva liiklusskeemiga;
§ 16. Heakord ja ohutus
(1) Kaevaja poolt tagatakse kaeveala ja sellega piirnevate alade heakord vastavalt Viimsi valla heakorra eeskirjale. Samuti tagatakse ohutu juurdepääs jalakäijatele ja läbisõit kruntidele kohtades, kus see enne kaevetööde alustamist oli olemas.
(5) Kaevetöö tegija peab kindlustama piirete ja ajutiste sildade abil ohutu läbipääsu liiklemisvahenditele ja jalakäijatele kohtadesse, kus läbisõit või juurdepääs olid varem olemas.
§ 17. Materjali käitlemine
(4) Edaspidiseks kasutamiseks kõlbmatud materjalid veetakse objektilt kohe ära vastavalt Viimsi valla jäätmehoolduseeskirjale.
(7) Haldajal ja haldaja esindajal on õigus esitada kaevajale nõudmisi tööde käigus eemaldatava materjali (freesasfalt, kiviparkett, munakivid, killustik, kruus, liiv, kasvumuld jne) ladustamise ja taaskasutamise kohta. Ladustusplatside asukohad tuleb kooskõlastada Keskkonna- ja planeerimisametiga. Taaskasutatav materjal veetakse kaevaja kulul valla piires haldaja määratavale ladustusplatsile, jäätmed utiliseerib kaevaja vastavalt maapõueseadusele ja Viimsi valla jäätmehoolduseeskirjale.
§ 18. Kaeveloa taotlemisel esitatud tingimuste muutmine
(1) Kaevetööde läbiviimise korda ja tähtaega võib muuta üksnes haldaja kirjalikul nõusolekul.
(2) Kaeveloa taotlemisel esitatud tingimuste muutmisel võib haldaja esitada täiendavaid tingimusi ja nõuda täiendavaid kooskõlastusi käesolevas Eeskirjas ettenähtud alustel.
§ 19. Kaevetööde tähtaja pikendamine
(1) Kaevetöö tähtaja pikendamiseks esitab kaevaja haldajale hiljemalt kolm päeva enne kaevetööloal märgitud tööde lõpetamise tähtpäeva kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis taotluse, kus põhjendab kaevetöö tähtaja pikendamise vajadust. Taotlus kooskõlastatakse Ehitus- ja kommunaalametiga ja kaevetööde tellijaga.
(2) Koos taotlusega esitab kaevaja:
2) Ehitus- ja kommunaalametiga kooskõlastatud liikluskorralduse ajutise skeemi ja ühissõidukiliinide ümbersõitude skeemi (kui see erineb esialgsest skeemist);
3) Ehitus- ja kommunaalameti väljastatud loa liikluse ajutise piiramise või tänava ajutise sulgemise kohta.
(3) Kui kaevetööloa pikendamise taotlus ei ole piisavalt põhjendatud ning objektipäevikus ja operatiivinfo süsteemis on sissekandeid, mis viitavad, et kaevetöid ei ole korraldatud efektiivselt ja hea ehitustava kohaselt, rakendatakse kaevetööloa pikendamisel haldaja ettepanekul sanktsioone vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 662.
§ 20. Kaevetööde peatamine
5) kaevamise käigus ilmnevad ettenägematud takistused, mida projekteerimisel ei olnud võimalik ette näha (peremehetud trassid, omavolilised rajatised, reostus, geoloogilised iseärasused);
6) kaevetöö ohustab geodeetilist märki;
7) kaeveala ja ladustamisplatsi teekonnale on sattunud Kaevist ning Kaevaja pole Ehitus- ja kommunaalameti poolt esitatud tähtajaks teekonda puhastanud;
8) kaevetöid teostab kolmas isik, keda ei ole märgitud avaldusel.
(2) Muinsuskaitseametil on õigus peatada muinsuskaitsealal, kinnismälestisel ja selle kaitsevööndis tehtavad kooskõlastamata kaevetööd. Tööde peatamisest informeerib kultuuriväärtuste amet kaevajat ning haldajat või haldaja esindajat ja kaevetööde dispetšerteenistust.
(3) Keskkonna- ja planeerimisametil on õigus peatada kaevetööd, kui kahjustatakse haljastust, puudub raieluba, avastatakse keskkonnareostus, tekitatakse ülenormatiivset müra või saastet või kaevetöödega kahjustatakse nii olemasolevaid kui ka suletud (tamponeeritud) puurkaevusid. Tööde peatamisest informeerib Keskkonna- ja planeerimisamet kaevajat ning haldajat või haldaja esindajat.
(4) Tehnovõrkude valdajal on õigusteha haldajale või haldaja esindajale ettepanek võrgu kaitsevööndis toimuvad tööd peatada, kui kahjustatakse tehnorajatist või on tekkinud tehnorajatise vigastamise oht.
(7) Kui kaevetööde peatamise tõttu pikeneb tööde lõpetamise tähtpäev, esitab kaevaja pärast puuduste kõrvaldamist haldajale uue kaevetööloa taotluse §-s 19 sätestatud korras. Kui kaevetööde peatamisega ei kaasne kaevetööloa tähtpäeva pikenemine, esitab kaevaja haldajale uue tööde ajagraafiku ja vajadusel uue sulgemisloa ja liiklusskeemi (kui sulgemisluba ei väljastatud kogu kaevetööde ajaks).
(8) Kaevetööde peatamise kohta sisestatakse teave infosüsteemi OPIS.
(9) Haldaja või haldaja esindaja märgib kaevetöö peatamise ja töö jätkamise kuupäeva kaevetööloa lisainfo lahtrisse, Keskkonnamet teeb tööde peatamise kohta märkuse objektipäevikusse.
(10) Omavolilise kaevetöö avastamisel peatab haldaja või haldaja esindaja tööd, teeb kindlaks omavolitsenud isiku, koostab kahepoolse akti, lisab foto(d) ja teeb väärteoteate Ehitus- ja kommunaalametile või järelvalve inspektorile, kes otsustab väärteomenetluse algatamise.
§ 21. Nõuded vee ärajuhtimisele
(1) Kaevetrassist väljapumbatav vesi suunatakse vastavalt projektile või kooskõlastustingimustele torustiku abil sademeveekanalisatsiooni või kraavi. Vee suunamine sademeveekanalisatsiooni / kraavi kooskõlastatakse eelnevalt sademeveerajatise valdajaga / haldajaga.
(2) Kaeveloaga hõlmatud ala ümbritsevale alale võib vett juhtida ainult haldaja kirjalikul nõusolekul.
(4) Suvisel ajal tehtavate avariikaevamiste korral on erandkorras lubatud reostamata pinnasevett või veetrassi lekkest tulenevat vett pumbata teele, suunaga lähima restkaevu poole.
(5) Reostatud pinnasevee väljapumpamiseks ja äravedamiseks taotletakse Riigi Keskkonnaametilt vastav luba.
(6) Kaevetööde käigus ei ole lubatud vähendada olemasolevate sadevee- ja pinnasevee kraavide ja truupide läbilaset ning kahjustada ja likvideerida neid, st kaevetööde käigus ja peale kaevetööde lõppemist tuleb säilitada nende normaalse toimimise.
§ 22. Haljastuse kaitse
(3) Kaevetöö tegemisel juurestiku kaitsealal paigaldatakse puudele tüvekaitsed ning kaevetöö tehakse kas käsitsi või kinnisel viisil sügavamal kui 1 m.
(4) Tehnovõrkude paigaldamist segavate üle 4 cm läbimõõduga puujuurte läbilõikamine kooskõlastatakse Keskkonna- ja planeerimisametiga. Peenemad juured lõigatakse läbi sirgelt terava lõikevahendiga.
(7) Kaevetööd segavate puude raie ning okste kärpimine on lubatud vaid Keskkonna- ja planeerimisameti poolt väljastatud kirjaliku loa alusel.
§ 23. Tehnovõrkude kaitse
(1) Projektis märkimata tehnovõrgu avastamisel teavitatakse Ehitus- ja kommunaalametit ja katkestatakse Kaevetööd kuni avastatud tehnovõrgu valdaja kindlakstegemiseni. Töid võib jätkata ainult pärast tehnovõrgu valdaja kirjaliku kooskõlastuse saamist.
(2) Olemasolevaid tehnovõrke võib ümber paigutada ainult nende tehnovõrkude valdajate poolt kirjalikult kooskõlastatud ning Ehitus- ja kommunaalameti poolt kinnitatud projekti alusel.
§ 24. Nõuded Kaevetöödel kasutatavale tehnikale
(1) Kaevetöödel on lubatud kasutada mehhanisme ja sõidukeid, mis toetuvad teepinnale elastsete rehvide või roomikutega. Keelatud on kasutada mehhanisme, mille rattad, roomikud, tugikäpad, muud osad või koorem võivad rikkuda teekatet või rajatisi. Selliste mehhanismide kasutamine teedel toimuvateks töödeks on lubatud ainult haldaja kirjalikul nõusolekul.
(3) Ilma haldaja loata ei ole lubatud paigutada ehitusmehhanisme ega veotransporti kergliiklusteedele, jalg- ja jalgrattateele ning sõiduteele.
(4) Kaevaja ei või sulgeda, tõkestada ega ohustada liiklust mistahes esemete, sõidukite või veostega, v.a juhul, kui selleks on haldaja poolt väljastatud luba või kui tehakse vastav märge kaeveloal ja ehitusloal.
§ 25. Keskkonnakaitse
(2) Kaevamise käigus reostatud pinnase või potentsiaalset keskkonnaohtu omava objekti avastamisel on kaevaja kohustatud peatama tööd ja informeerima seisukohavõtuks ning meetmete rakendamiseks Keskkonna- ja planeerimisametit ja Ehitus- ja kommunaalametit.
§ 26. Muinsuskaitse
Juhul kui (avarii)kaevetööde kohas avastatakse arheoloogiline kultuurikiht, inimluud või vanade ehituskonstruktsioonide olemasolu, on Muinsuskaitseametil õigus peatada kaevetööd kuni kaheks nädalaks, et teha kindlaks uuringute vajadus või asja vastavus mälestise tunnusele.
§ 27. Geodeetiliste märkide kaitse
(1) Kaevetöödel on keelatud hävitada, kahjustada või omavoliliselt ümber paigutada geodeetilisi märke.
(2) Kahjustatud või hävitatud geodeetilised märgid taastatakse Kaevaja kulul.
(3) Geodeetilise märgi ohtusattumisel on Ehitus- ja kommunaalametil õigus Kaevetöö peatada.
(4) Kaevetööd geodeetiliste märkide kaitsetsoonis teostada vastavalt Keskonnaministri määruse „Geodeetiliste tööde tegemise ja geodeetilise märgi tähistamise kord, geodeetilise märgi kaitsevööndi ulatus ning kaitsevööndis tegutsemiseks loa taoltemise kord“ kohaselt.
§ 28. Ettenägematud asjaolud
Ettenägematute asjaolude ilmnemisel, projektist kõrvalekaldumised (lõhkekeha, arheoloogiline leid jm) või tööde tehnoloogiast tingitud oht inimese elule, tervisele, varale ja/või ümbritsevale keskkonnale (varingud, tehnovõrkude vigastused või purunemised vms), peatatakse kaevaja poolt Kaevetööd koheselt ja rakendatakse meetmeid ohu kõrvaldamiseks ning informeeritakse Ehitus- ja kommunaalametit ja Keskkonna- ja planeerimisametit. Kaevetööde peatamise kohta teeb Ehitus- ja kommunaalamet kaeveloale kirjaliku märkuse. Vajadusel võib kaevaja taotleda haldajalt uut Kaevetööde lõpetamise tähtaega.
§ 29. Tee ajutine sulgemine ja ümbersõidu korraldamine
(2) Kui ümbersõidutee rajamiseks või liikluse korraldamiseks on vajalik täiendav maakasutus, sõlmib kaevaja maaomaniku või -kasutajaga maakasutuse lepingu.
(3) Ajutise ümbersõidutee võib liikluseks avada pärast selle heakskiitmist haldaja poolt ning vastava akti vormistamist.
(5) Pärast Kaevetööde lõppu likvideeritakse kaevaja poolt ajutine ümbersõidutee ja heakorrastatakse maa-ala endisel või projektis ettenähtud kujul.
5. peatükk Avariikaevetööd
§ 30. Avariikaevetööde mõiste
Avariikaevetöö on kaevetöö alaliik, mis on vajalik tehnovõrgu avarii likvideerimiseks juhul kui:
§ 31. Avariikaevetööde teostamise tingimused
(1) Avariikaevetöö tegemiseks ei ole nõutav kaeveluba, kui teekonstruktsioon ja haljastus taastatakse hiljemalt kahe ööpäeva jooksul kaevetöö alustamisest või kui haldaja on andnud kirjaliku nõusoleku reedel alustatud avariikaevetöö taastamise lõpetamiseks esmaspäeval (avariikaevetöö neljandal päeval).
(2) Avariikaevetöö teostatakse avariikaevetöö akti alusel ning kehtivad kõik kaevetööde eeskirja nõuded, v.a ehitusloaga projekti koostamine ja kaeveloa taotlemine. Avariikaevetöö tellija peab kindlustama tööde omanikujärelevalve. Tehnovõrgu asukoha muutusel või uue tehnovõrgu rajamisel tuleb teostusjoonis teha enne kaeviku kinniajamist.
(3) Enne avariikaevetöö alustamist selgitatakse välja avariilise tehnovõrgu valdaja avariikaevetöö teostamise kohas asuvad muud tehnovõrgud.
(4) Avariikaevetööde tegemisel juhindutakse Viimsi valla jäätmehoolduseeskirja nõuetest.
(5) Suuremahuliste avariide (vee-, kütte- jms avariide) korral peab tehnovõrgu valdaja tegevus ja selle kestus vastama järgnevale:
1) Situatsiooni esmane hindamine, vee- või soojakatkestusest klientide, avariide kontaktgrupi informeerimine ja valla abitelefoni informeerimine – 2 tunni jooksul;
2) Vee- või soojatorustiku sulgemistöödega alustamine samal ajal veetõrje tegemisega ning vajadusel libedustõrje korraldamine talveperioodil koostöös teehooldusettevõtetega. Veeavarii tagajärgede likvideerimisel tuleb kasutada nii vett eemalesuunavat tehnikat (sahad, pumbad) kui ka ilmastikuoludele vastavalt kas jääd ja lund ning libedust ennetavaid vahendeid (sahad, puisted, kloriid) – 1 tunni jooksul;
3) Objektiga seotud dokumentide vormistamine, edasise tegevuse planeerimine ja organiseerimine ning vajadusel teiste tehnovõrguvaldajate väljakutsumine ühe tunni jooksul;
4) Kaeve- ja remonttöödega alustamine – 2 tunni jooksul (üle 4 tunni kestvate katkestuste puhul tagatakse alternatiivne veevarustus);
5) Tavapärase liikluskorralduse taastamine – esimesel võimalusel.
(6) Kui avariikaevetööde taastamisel paigaldataks üle 10 m2 suurune asfaldipaik, tuleb haldajale või haldaja esindajale esitada laboratoorne õiend, mille on väljastanud sellekohase atesteeringuga laboratoorium. Alla 10 m2 suuruste asfaldipaikade puhul võib haldaja loal laboratoorsetest proovidest loobuda, kui vaatlusel ei teki kahtlusi töö kvaliteedi kohta.
(7) Enne avariikaevetööde alustamist selgitatakse välja avariilise tehnovõrgu valdaja ja avariikaevetööde teostamise kohas paiknevad muud tehnovõrgud ja nende omanikud.
§ 32. Avariikaevetöödest teavitamine
(1) Avariikaevetööde teostaja võib alustada avariitöid kaeveloata, teavitades sellest Ehitus- ja kommunaalametit kirjalikult (elektronposti kommunaal@viimsivv.ee või telefoni 602 8818 teel) või edastades info OPIS infosüsteemi, samuti teavitades kaeveala vahetus ümbruses asuvate tehnovõrkude valdajaid. Kui avariikaevetööde alustamise kuupäev langeb riiklikule pühale või puhkepäevale, teavitatakse Kaevetöödest kohe riiklikule pühale või puhkepäevale järgneval tööpäeval. Teates märgitakse ära avariikaevetööde asukoht (aadress), avariikaevetööde põhjus, tööde alguse ja lõppemise aeg, Kaevetööde eest vastutava isiku nimi, ametikoht, kontaktandmed.
(2) Muinsuskaitsealal, kinnismälestisel, looduskaitseobjektidel ja nende kaitse-vööndis toimuvate Kaevetööde puhul esitatakse teave täiendavalt ka Muinsuskaitseametile. Looduskaitseobjektide alal toimuvate Kaevetööde puhul esitatakse teave objekti valdajale.
(3) Avariikaevetöö alal oleva haljastuse muutmisest või kahjustamisest teavitab kaevetöö tegija viivitamatult Keskkonna- ja planeerimisametit kirjalikult või suuliselt, lisades foto(d). Loodusobjekti kaitsevööndis tehtava kaevetöö puhul esitatakse teave objekti valitsejale.
(4) Avariikaevetöö alal oleva olemasoleva või tamponeeritud puurkaevu kahjustamisest teavitab kaevetöö tegija viivitamatult Keskkonna- ja planeerimisametit kirjalikult või suuliselt. Puurkaevu sanitaarkaitsealas tehtava kaevetöö puhul esitatakse teave objekti valitsejale ja Keskkonna- ja planeerimisametile.
(5) Kui avariikaevetöö lõpetatakse enne tähtpäeva väljaspool üldkehtivat tööaega, puhkepäeval või riiklikul pühal ning lõigetes 2, 3 ja 4 nimetatud asutusele või tehnovõrgu valdajale pole võimalik sellest kohe teatada, teatab avariilise tehnovõrgu valdaja avariikaevetöö lõpetamisest esimesel võimalusel. Kui avariikaevetööga kaasnes ühissõidukiliikluse sulgemine või ümbersuunamine ja avariikaevetöö lõpetatakse enne tähtpäeva väljaspool üldkehtivat tööaega, puhkepäeval või riiklikul pühal, informeerib vastutav isik sellest ühissõidukiliine teenindavate vedajate dispetšerteenistusi.
§ 33. Avariikaevetööde akt
(1) Avariikaevetööde kohta koostab avariilise tehnovõrgu valdaja ettevõttes kasutuses oleva avariikaevetööde akti või selle puudumisel käesoleva määruse lisas toodud avariikaevetööde akti (Lisa 3). Erandjuhul täidab akti avariitööde teostaja ja edastab selle haldajale kinnitamiseks 1 (ühe) ööpäeva jooksul arvates avariikaevetöödega alustamisest.
(3) Kui avariikaevetööd toimuvad teel, mille teekate on alla 5 (viie) aasta vana, kooskõlastatakse avariikaevetööde akt haldajaga. Andmed teede teekatte vanuse kohta väljastab Ehitus- ja kommunaalamet.
(4) Haldaja kinnitab nõuetekohaselt koostatud avariikaevetööde akti 3 (kolme) tööpäeva jooksul arvates selle kättesaamisest.
§ 34. Nõuded avariikaevetööde teostamise kohale
(1) Avariikaevetöö koht ümbritsetakse ohupiiretega ja tähistatakse liikluskorraldusvahenditega vastavalt eeskirja § 14 lg 1 nõuetele.
(2) Avariikaevetöö teostamise kohta paigaldatakse käesoleva eeskirja § 14 lg 2 nõuetele vastav teabetahvel.
§ 35. Kaeveluba avariikaevetööde korral
(1) Kui avariikaevetöö kestab üle kahe ööpäeva, taotleb avariilise tehnovõrgu valdaja haldajalt kaeveloa.
(2) Kaeveloa taotleja esitab haldajale hiljemalt avariikaevetöö teisel päeval:
3) Ehitus- ja kommunaalametilt taotletud teede ajutise sulgemise loa;
6) ümbersõidutee olemasolu korral Ehitus- ja kommunaalametiga kooskõlastatud akti ümbersõidutee ülevaatuse kohta.
(3) Kui haldaja või haldaja esindaja tuvastavad järelevalve käigus et plaanilise iseloomuga kaevetöö on vormistatud avariikaevetööna, on haldajal õigus töö tellijalt nõuda geodeetilist alusplaani (mitte vanem kui üks aasta) ja tehtud tööde kohta täitedokumentatsiooni Ehitus- ja kommunaalametile esitamiseks. Kui töödega kaasnes olemasoleva tehnovõrgu asukoha muutus või uue rajamine, tuleb töö tellijal vormistada nõuetekohane ehitusprojekt ja taotleda Ehitus- ja kommunaalametist tehnovõrgu seadustamine. Rikkumise tuvastamisel on haldajal õigus esitada materjalid järelvalve inspektorile väärteomenetluse alustamise otsustamiseks.
6. peatükk Kaevetööde lõpetamine
§ 36. Heakorrastamise nõue
Kaevetööde või teatud etapi lõppjärgus heakorrastab kaevaja Kaevetööde käigus rikutud maa-ala käesoleva Eeskirja, haldaja ettekirjutuste ja ehitusprojekti kohaselt.
§ 37. Tehnovõrkude digitaalne mõõdistamine
(1) Paigaldatud tehnovõrk mõõdistatakse vastavat tegevusluba omava isiku poolt.
(2) Kaevaja esitab mahamärkimise akti ja paigaldatud tehnorajatiste teostusmõõdistamise dokumentatsiooni digitaalsel andmekandjal ja paberil. Vastavalt Majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusele „Ehitusgeodeetiliste uurimustööde tegemise kord“.
(3) Kui avariitööde käigustrassi asukoht ei muutunud, ei ole mõõdistamine nõutav.
§ 38. Kaevetöötrassi täitmine
(1) Teekatte alla jääva kaevetöötrassi täitmist alustatakse kaevetöötrassi põhja tihendamisest enne tehnovõrgu paigaldamist. Kaevetöötrass täidetakse pinnasega kihtide kaupa, igat kihti eraldi tihendades. Tihendatava kihi paksus sõltub kasutatava tihendusseadme tehnilistest näitajatest, kuid ei tohi ületada 30 cm. Tihendamise kohta esitatakse kaevaja poolt haldajale tiheduse mõõtmise laboratoorne õiend, mis on väljastatud vastavat tegevusluba omava isiku poolt. Laboratoorsete uuringute kulud kannab kaevaja. Mikrokaevamise puhul toimub kaevetöötrassi täitmine vastavalt antud tööde kohta ettenähtud tehnoloogiale.
(4) Nõuetele mittevastava paigaldatud täitepinnase peab kaevikust eemaldama. Kui projektis ei ole asjakohaseid nõudeid esitatud, võib liivpinnasest muldkeha tihendusteguri vähim väärtus püsikatendiga teel olla 0,98, kergkatendiga teel 0,95 ja haljasalal 0,9. Taastamiseks mittekõlblik materjal tuleb ära vedada projektis ettenähtud kohta.
(5) Killustikaluse tihendamist kontrollitakse elastsusmooduli mõõtmise teel tihendatud aluse pinnal vähemalt iga 100 m tagant ristlõike kolmes punktis. Kui projektis ei ole elastsusmooduli nõuet esitatud, siis peab see olema >170 MPa. Talveperioodil ehitatud tee aluskonstruktsioon võetakse vastu pärast jäätunud maapinna sulamist.
§ 39. Haljastuse taastamine
(4) Külvamiseks sobilik aeg on 01. mai – 30. september. Kaevetöö üleandmiseks peab muru olema tärganud.
§ 40. Teekatte taastamine
(2) Tükkmaterjalist teekatte taastamise puhul on haldajal õigus nõuda betoonist või tsemendiga stabiliseeritud materjalidest aluskonstruktsiooni rajamist. Juhul, kui antud töö toimub avariikaevetööde raames, vormistatakse tähtaja pikendamiseks kaevetööluba.
(3) Kaevetööl rikutud maa-ala taastatakse endisel kujul. Kaevaja taastab ja korrastab tema poolt lõhutud või rikutud äärekivid, tehnovõrkude kaevud ja kaaned.
(6) Kaevetöö tegija on kohustatud taastama teekatte ja teekattemärgistuse samatüübilise materjaliga. Teekattemärgistus tuleb taastada elementide kaupa. Taastatava tänava sõidu- ja kõnnitee, kergliiklusega tee ja jalgrattatee kattekonstruktsioon ning selleks kasutatavad materjalid kooskõlastatakse haldajaga.
§ 41. Kaevetööde lõpetamine
(1) Kaevetööd loetakse lõpetatuks pärast teekatte ja haljastuse lõplikku ja nõuetekohast taastamist ning kaeveala heakorrastamist. Kaevetööde lõpetamisel annab kaevaja kaeveobjekti üle haldajale. Kaevetööde lõpetamine ja üleandmine fikseeritakse eraldi menetlusena tööde üleandmise ja vastuvõtmise aktiga, mis on esitatud käesoleva määruse Lisas 4.
(2) Kaevetöö lõpetamisel enne tähtpäeva teavitab kaevaja kirjalikult Ehitus- ja kommunaalametit, (kui kaevetööga on kaasnenud liikluse ja/või ühissõidukiliikluse sulgemine), samuti kaevekohas asuvate tehnovõrkude valdajaid.
(3) Kui kaevetöö lõpetatakse väljaspool üldkehtivat tööaega, puhkepäeval või riiklikul pühal enne tähtpäeva ning tehnovõrgu valdajal pole võimalik sellest kohe teatada, teatatakse kaevetöö lõpetamisest esimesel võimalusel. Kui kaevetöö tõttu oli ühissõidukiliiklus suletud väljaspool üldkehtivat tööaega, puhkepäeval või riiklikul pühal, siis peab vastutav isik kaevetöö lõpetamisest teavitama ühissõidukiliine teenindavate vedajate dispetšerteenistusi.
(4) Kaevetööde lõpetamisel esitab kaevaja Ehitus- ja kommunaalametile:
2) taastatud asfaltbetoonkatte omaduste laboratoorse õiendi. Alla 10 m² suuruste katete puhul võib haldaja loal laboratoorsetest proovidest loobuda, kui visuaalsel vaatlusel ei teki kahtlusi töö kvaliteedi suhtes;
4) tehnorajatise teostusmõõdistamise dokumentatsiooni digitaalsel andmekandjal ja paberil;
5) mahamärkimise akti;
6) Keskkonna- ja planeerimisametis kinnitatud õiendi jäätmete nõuetekohase käitlemise kohta, kui Kaevetööde käigustekkis üle 10 m² ehitus-lammutusprahti.
(5) Katastriüksuse piiritähise hävimise korral taastab kaevaja piiritähise omal kulul. Töö teostatakse vastavat tegevusluba omava isiku poolt. Tööde teostamise akti ja dokumentatsiooni esitab kaevaja Keskkonna- ja planeerimisametile.
§ 42. Garantii Kaevetöödele
(1) Teostatud Kaevetöödele annab Kaevaja kaheaastase (24 kuud) garantii alates Kaevetööde lõpetamisest.
(2) Haljasalal teostatud Kaevetööle annab Kaevaja kaheaastase garantii alates kaevetöö objekti üleandmisest Ehitus- ja kommunaalametile.
(3) Tellija korraldab garantiiajal kaeveobjektil omanikujärelevalvet, tagab avastatud puuduste likvideerimise kohe ja teavitab Haldaja esindajat vähemalt kolm päeva enne garantiiremonttööde algust.
(5) Garantiiaja arvestust peetakse infosüsteemis OPIS.
(6) Maksimaalselt 2 kuud enne garantiiaja lõppu teavitab infosüsteem OPIS Ehitus- ja kommunaalametit garantiiaja lõpueelse ülevaatuse teostamise vajadusest.
(7) Pärast garantiiaja lõpu ülevaatuse teostamise teate saabumist edastab Ehitus- ja kommunaalamet info ülevaatuse toimumise kohta Kaevajale.
§ 43. Kaevetööde järelevalve
Teekonstruktsioonide ja haljastuse taastamise üle teostab järelevalvet haldaja, muus osas korraldab järelevalvet Kaevetööde tellija.
§ 44. Kaevaja vastutuse ulatus
(1) Kaevaja kannab täielikku vastutust vastavalt kehtivatele õigusaktidele, teostatud töö tehnoloogia, kaevetöödel tekkinud kaevise ladustamise, ohutustehnika, tähtaegade, kvaliteedi, liiklusohutuse ning ehitusprojekti ja selle juurde kuuluvate kooskõlastuste nõuetekohase täitmise eest.
(2) Kõrghaljastuse rikkumise tuvastamisel on Keskkonna- ja planeerimisameti ametiisikul õigus nõuda kaevajalt haljastuse taastamist või kahju hüvitamist 2 (kahe) aasta jooksul, arvates garantiiaja algusest.
(4) Kaevaja on kohustatud kaevetööd lõpetama ettenähtud tähtajaks ning tööde mittelõpetamist või mittepikendamist loetakse käesoleva eeskirja rikkumiseks.
§ 45. Rakendussätted
(2) Käesolev määrus jõustub 2. veebruaril 2015.a.
Lisa 1 Avaldus kaevetööde teostamiseks
Lisa 4 Tööde üleandmise-vastuvõtmise akt


text:
3-2-1-64-08 Riigikohus 01.10.2008
Seni kuni omandireformi õigustatud subjektile õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise aluseks olevat kohaliku omavalitsuse korraldust ei oldud tühistatud, ei saanud ka õigustatud subjektile vara üle andnud kohaliku omavalitsuse üksus olla teadlik oma õiguste rikkumisest selle korraldusega enne 1. juulit 2002. a kehtinud TsÜS § 116 esimese lause järgi.
Seni kuni omandireformi õigustatud subjektile õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise aluseks olevat kohaliku omavalitsuse korraldust ei oldud tühistatud, ei saanud ka õigustatud subjektile vara üle andnud kohaliku omavalitsuse üksus olla teadlik oma õiguste rikkumisest selle korraldusega enne 1. juulit 2002. a kehtinud TsÜS § 116 esimese lause järgi. Õigusvastaselt võõrandatud maa tagastamise korralduse tühistamise korral saavad alusetust rikastumisest tulenevad hüvitisnõuded olla üksnes maa omanikul, s.o riigil.
Õigusvastaselt võõrandatud maa tagastamise korralduse tühistamise korral saavad alusetust rikastumisest tulenevad hüvitisnõuded olla üksnes maa omanikul, s.o riigil.
3-2-2-1-07 Riigikohus 27.03.2007
Vabariigi Valitsuse 5. veebruari 1993. a määrusega nr 36 kinnitatud "Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise korra" p 48 järgi läheb vara saajale omandiõigus üleantavale varale üle siis, kui vara tagastamine ei ole vastuolus omandireformi aluste seadusega. Kui isik ei olnud elamu suhtes omandireformi õigustatud subjekt, siis ei olnud lubatud talle ka elamu tagastamine omandireformi aluste seaduse järgi.
3-2-1-12-05 Riigikohus 11.03.2005
Kui õigustatud subjekt ei teadnud EVP kroone saades ega neid võõrandades, et tal ei ole alust nii suures ulatuses kompensatsiooni saamiseks, tuleb tal TsK § 477 lg 3 järgi riigile hüvitada EVP kroonide omandamise momendil määratav väärtus rahas. Üksnes juhul, kui viimane tõendab, et õigustatud subjekt oli EVP kroone omandades pahauskne või sai või pidi hiljem teada saama vara saamise alusetusest, saab temalt nõuda TsK § 477 lg 5 järgi lisaks EVP kroonide väärtuse hüvitamisele ka kõigi tulude hüvitamist, mis ta sai või pidi selle vara eest saama.
3-2-1-5-03 Riigikohus 06.02.2003
Kuna apellatsioonikohtu otsusest ei selgu, mille tõttu loeti võõrandamine õigusvastaseks, siis on rikutud TsMS § 330 lg-s 4 sätestatud nõuet, mis võis kaasa tuua ebaõige kohtulahendi.
Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamine toimub AÕSRS § 2 lg 2 kohaselt ORAS-es ning sellest tulenevates õigusaktides sätestatud alustel ja korras, st halduskorras. Kui tegemist pole õigusvastaselt võõrandatud varaga, või on hageja selle pärast õigusvastast võõrandamist taas omandanud, siis kuulub end omanikuks pidava isiku hagi asja väljanõudmiseks läbivaatamisele maa- või linnakohtus asjaõigusseaduse alusel.
Apellatsioonikohtul tuleb lahendada küsimus, kas vaidlusalune vara on ORAS-e mõttes õigusvastaselt võõrandatud või mitte.
3-2-1-52-02 Riigikohus 10.04.2002
AÕS RakS § 6 lg 1 kohaselt kaitstakse omandit alates 1993. aasta 1. detsembrist asjaõigusseaduse sätete kohaselt, sõltumata rikkumise ajast. Kui nõutavad asjad pole omandireformi objektiks, siis kuuluvad kohaldamisele asjaõigusseaduse sätted, mitte AÕS RakS § 2 lg 2.
ORAS § 11 lg-s 1 nimetatud vara tagastamine toimub AÕS RakS § 2 lg-st 2 tulenevalt omandireformi aluste seaduses ning sellest tulenevates õigusaktides sätestatud alustel ja korras - halduskorras. ORAS ei reguleeri omandireformi objektiks mitteoleva vara väljanõudmist ning see ei toimu halduskorras.
ORAS § 11 lg-s 1 toodud omandireformi objektide loetelu on ammendav.
Vara tagastamisega isikule, kes ei ole tagastatava vara suhtes omandireformi õigustatud subjekt, on oluliselt rikutud omandireformi aluste seadust. TsÜS § 66 lg-st 2 tulenevalt on selline tehing tühine ning vastavalt TsÜS § 66 lg-le 3 ei omanud vaidlusaluse vara üleandmine õiguslikku toimet. Omandiõigus tagastatud varale läheb vara õigustatud subjektile üle "Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise korra" p 48 kohaselt. Omandiõigus üleantavale varale läheb korra p 48 järgi saajale üle siis, kui vara tagastamine ei ole vastuolus omandireformi aluste seadusega.
3-2-1-50-00 Riigikohus 10.04.2000
Ringkonnakohtu otsus ei vasta TsMS § 330 lg 4 nõuetele, mille kohaselt tuleb otsuse põhjendavas osas ära märkida ringkonnakohtu tuvastatud asjaolud ja nendest tehtud järeldused, tõendid, millele on rajatud kohtu järeldused, ning seadused, mida ringkonnakohus kohaldas.
Kui asja lahendamisel selgub ja kohus otsuse põhjendavas osas tuvastab, et vara üleandmine oli omandireformi aluste seaduse mõttes õigusvastane võõrandamine ametiisiku omavoli või ebaseadusliku otsuse tõttu või muul põhjusel, siis tuleb asjas menetlus lõpetada, kuna õigusvastaselt võõrandatud vara tagastatakse halduskorras.
3-2-1-66-99 Riigikohus 15.06.1999
Kohus pole pädev kindlaks tegema teistsugust õigusvastaselt võõrandatud vara koosseisu, kui see määrati halduskorras.
3-2-1-96-96 Riigikohus 19.09.1996
Omandireformi käigus õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise otsustamist ei reguleeri AÕSRS § 2 lg 2 kohaselt asjaõigusseadus ning selle vara tagastamise otsustamist ei ole antud maa- ja linnakohtu pädevusse
3-2-1-68-96 Riigikohus 15.05.1996
Õigusvastaselt võõrandatud vara tagastatakse omandireformi aluste seaduses ning sellest tulenevates õigusaktides sätestatud alustel ja korras. Omandireformi õigustatud subjektide õigused ja kohustused on piiritletud omandireformi seaduses.
3-2-1-64-96 Riigikohus 15.05.1996
Hageja ei ole õigustatud nõudma selle varaga tehingute kehtetuks tunnistamist, mille osas ta ei ole tunnistatud omandireformi õigustatud subjektiks.
3-2-1-61-96 Riigikohus 09.05.1996
Vara õigusvastaselt võõrandamise fakti tuvastab vara tagastamise ja kompenseerimise komisjon mitte kohus. Omandiõigus tagastatud registreerimisele kuuluva vara osas läheb õigustatud subjektile üle selle vara vastavas korras registreerimise päevast, olenemata sellest, et isik, kelle nimele see vara on registreeritud, keeldub seda üle andmast. Kohtu pädevusse ei kuulu nõue omandi saamiseks omandireformi aluste seaduse alusel, küll aga hagi vara, sealhulgas omandireformi käigus tagastatud vara, väljanõudmiseks võõrast ebaseaduslikust valdusest.
3-2-1-22-96 Riigikohus 21.02.1996
Kinkelepingu võib lisaks pooltele vaidlustada ka kingitud vara suhtes omandireformi õigustatud subjektiks tunnistatud isik. Kohus ei pea andma sisulist hinnangut väidetele ja tõenditele kohtu pädevusse mittekuuluvate nõuete osas.
III-2/1-105/95 Riigikohus 21.12.1995

matches:
Riigikohus
§ 116
§ 116
Riigikohus
Riigikohus
§ 477
§ 477
Riigikohus
§ 330
§ 2
Riigikohus
§ 6
§ 2
§ 11
§ 2
§ 11
§ 66
§ 66
Riigikohus
§ 330
kohus
Riigikohus
Kohus
Riigikohus
§ 2
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Kohus
Riigikohus


text:
3-3-1-72-09 Riigikohus 29.01.2010
Vabariigi Valitsuse korralduse täitmine, millega isik antakse üle Eesti Vabariigi jurisdiktsiooni alt teise riigi jurisdiktsiooni alla kriminaalmenetluse jätkamiseks, on haldustoiming. Haldusmenetluse seaduse § 107 lg 1 kohaselt peab toiming olema kooskõlas õigusaktidega ning see võib piirata õigusi või vabadusi ainult siis, kui selleks on seaduslik alus. Isiku väljaandmine kui haldustoiming on õigusvastane, kui isiku välisriigile väljaandmine ei ole õiguslikult lubatav. Haldusakti õiguspärasust hinnatakse ex ante vaatlusviisist lähtuvalt ehk vastavalt selle andmise ajal kehtinud õigusele ja faktilisele olukorrale (vt Riigikohtu 21.05.2002. otsuse asjas nr 3-3-1-29-02, p 12; 18.06.2002 otsuse asjas nr 3-3-1-33-02, p 11; 05.11.2008 otsuse asjas nr 3-3-1-49-08, p 11). Seetõttu kui pärast Vabariigi Valitsuse väljaandmise korraldust on nii õiguslik olukord kui ka maakohtule teada olnud faktilised asjaolud kardinaalselt muutunud, mistõttu väljaandmine pole enam õiguslikult lubatav, võib isik nõuda halduskohtult jätkuva toimingu lõpetamist või toimingu sooritamisest hoidumist (RVastS § 2 lg 1 p 2 ja p 3, § 4 ja § 5, HMS § 109 koostoimes HKMS § 6 lg 2 p-ga 2). Kui kaebaja esitab halduskohtus väite, et tema väljaandmine ei ole õiguslikult lubatav, siis on ta sisuliselt vaidlustanud lisaks Vabariigi Valitsuse korraldusele ka tulevast väljaandmise haldustoimingut. Sellisel juhul kontrollib halduskohus, kas väljaandmine on uuenenud oludel lubatav.
Kaitseala valitseja poolt maaüksuse erastamisel antava kooskõlastuse näol ei ole tegemist haldusakti vaid toiminguga. Kooskõlastusega ei lahendata erastamismenetluse jätkumise või mittejätkumise küsimust ning see ei tekita iseseisvalt õigusi ja kohustusi ega oma vahetut mõju. Samuti ei laiene kooskõlastuse muutmisele isiku kahjuks haldusakti kehtetuks tunnistamise regulatsioon. Maa ostueesõigusega erastamise lõplik otsustaja on maavanem ning erastatava maa lõplik suurus määratakse maavanema haldusaktiga. Kui isikule erastatav maaüksus on moodustatud enne Teise maareformiga seonduvate õigusaktide muutmise seaduse jõustumist, peab talle maa erastamine toimuma Kolmanda maareformiga seonduvate õigusaktide muutmise seaduse § 26 lg 1 arvestades ning maa erastamisel tuleb järgida enne 16. juulit 2000 kehtinud maa erastamise regulatsiooni. Kolmanda maareformiga seonduvate õigusaktide muutmise seaduse § 26 lg 1 ei võimalda sellisele isikule erastada rohkem maad kui 50 ha, kuid 50 ha-st väiksemas ulatuses võib nimetatud isikule maad erastada vaid siis, kui seda nõuab enne 16. juulit 2000 kehtinud maa erastamise regulatsioon. Kolmanda maareformiga seonduvate õigusaktide muutmise seaduse § 26 lg-s 1 sätestatud piirang ei ole üldnorm, millest MRS § 20 lg 12 ja § 221 võimaldavad teha erandeid. Nimetatud rakendussätte eesmärgiks on tagada, et kaitsealal ei erastataks varem alustatud menetluse puhul rohkem kui 50 ha. Just § 26 lg 1 on määratud erinormina reguleerima juhtumit, kus erastamine oli alanud varem. Seetõttu ei ole võimalik sellisel juhul üldnormidest - MRS § 20 lg-st 12 ja §-st 221 - lähtuda.
Asendustäitmise ja sunniraha seaduse § 8 lg 3 p-s 2 on väljendatud haldustäitemenetluse üldpõhimõte, et asendustäitmist ja sunniraha ei tohi rakendada, kui ettekirjutuse aluseks olev õigusnorm on tunnistatud kehtetuks. Nimetatud põhimõttest saab seadusega teha erandeid, kuid see ei tähendaks, et isik ei saa vaidlustada täitemenetlust muudel alustel. Maksukorralduse seaduse muutmise seadusega täiendati Maksukorralduse seaduse § 163 lõikega 2^1. Nimetatud sätte kolmandast lausest ei tulene, et selles lauses sätestatud põhimõtet tuleb kohaldada ka siis, kui enne selle jõustumist on intressinõude sundtäitmist vaidlustatud halduskohtus. Seega enne Maksukorralduse seaduse § 163 lg 2^1 jõustumist vaidlustatud sundtäitmise puhul ei kuulu viidatud sätte kolmas lause kohaldamisele tagasiulatuvalt.
3-3-1-24-01 Riigikohus 10.05.2001
Toiminguks on HKMS § 4 lg. 2 järgi avalik-õiguslikke haldusülesandeid täitva isiku tegevus, tegevusetus või viivitus avalik-õiguslikes suhetes. Olenevalt asjaoludest võib koolituskulude kandmise üle käiv vaidlus seonduda kohustatud omavalitsusüksuse organi tegevusetuse või viivitusega, aga ka tema organi haldusaktiga (näiteks, kui otsustatakse keelduda koolituskulude kandmisest).
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse §-st 44 lg. 5 selgub seadusandja selge tahe, et kohalik omavalitsusüksus peab kandma oma nende elanike koolituskulud, kes õpivad teise kohaliku omavalitsusüksuse munitsipaalkoolis. See on avalik-õiguslik regulatsioon. Kohaliku omavalitsuse üksuste vahel tekib selle sätte alusel avalik-õiguslik suhe. HKMS § 3 lg. 1 p. 1 järgi on halduskohtu pädevuses avalik-õiguslike vaidluste lahendamine. Sellisest õigussuhtest tekkivaid vaidlusi saaks TsKMS § 1 lg. 3 järgi lahendada üldkohus niisuguse seaduse olemasolul, mis sätestab, et selline vaidlus tuleb läbi vaadata tsiviilkohtumenetluse korras.
3-3-1-3-99 Riigikohus 12.02.1999
Asutuse või ametiisiku toiming saab rikkuda kaebuse esitaja õigusi üksnes siis, kui toiming lisaks õigusvastasusele toob kaasa ka kaebaja õiguste lõppemise või kitsendamise. Tulenevalt Asjaõigusseaduse § 92 lg.-st 1 läheb omand ehitise kui vallasasja suhtes üle omandaja ja võõrandaja vahelise omandi üleandmise kokkuleppe alusel, mitte notari poolt kokkuleppe tõestamise toimingu tulemusel. Seega ei saa see toiming rikkuda AS Epp omandiõigust.
notariaaltoiming
Notari poolt lepingu tõestamise toiming ei ole notari poolt tsiviil-, perekonna- ega tööõigussuhtes tehtud toiming. Järelikult on halduskohus pädev hindama selle toimingu õiguspärasust. Kui tehing tehakse esindaja kaudu, peab notar Notariaadiseaduse § 47 lg. 3 ja Notariaaltoimingute tegemise korra p. 50 lg. 1 kohaselt kontrollima esindaja volitusi. See, et volituse olemasolu tuleb kindlaks teha tsiviilõigussuhteid reguleerivate normide alusel, ei ole aluseks halduskohtulikust kontrollist loobumiseks.
Volituse puudumine lepingu sõlmimisel tähendab, et notari poolt lepingu tõestamise toiming on objektiivselt õigusvastane. Osutades, et pole tõendatud esindaja volituste puudumine, on apellatsioonikohus käsitlenud üksnes kaevatud notariaaltoimingu objektiivse õiguspärasuse küsimust. Halduskohus peab aga selgitama, kas lisaks õigusvastasusele võib vaidlustatud toiming riivata ka kaebuse esitaja subjektiivseid õigusi.
Väär on seisukoht, et halduskohus ei saa tulenevalt HKS § 3 lg. 2 p.-st 2 anda hinnangut asjaoludele, kas tsiviilõiguslik leping on teostatud volituse olemasolul või volituseta, ning kas tehing on sellest sõltuvalt tühine või mitte.

matches:
Riigikohus
§ 107
§ 2
§ 4
§ 5
§ 109
§ 6
§ 26
§ 26
§ 26
§ 20
§ 221
§ 26
§ 20
§ 8
§ 163
§ 163
Riigikohus
§ 4
§ 3
§ 1
Riigikohus
§ 92
§ 47
§ 3