text:
Maamaksusoodustus | Grant Thornton
Kõik kodud polegi päris kodud
20. mail 2015 sai Eestis n-ö kivisse raiutud põhimõte, et kõik pole seaduse ees võrdsed, vaid on võrdsemaid ning igati õigustatult. Jah, just sel maikuu päeval tegi Riigikohus otsuse, milles leidis, et koduomanike maamaksusoodustus ei pea andma maksuvabastust kõigile koduomanikele.[1]
Alates 1. jaanuarist 2013 kehtib maamaksuseaduse §-i 11 uus redaktsioon, mille kohaselt on kodualune maa maamaksust vabastatud kogu Eestis. Maamaksust vabastatud maatüki suuruseks on linnas, vallasiseses linnas, alevis, alevikus ning üldplaneeringuga kohaliku omavalitsusüksuse või maakonnaplaneeringuga maavanema poolt tiheasustusega alaks määratud alal 0,15 ha ning mujal 2,0 ha. Korteriomandite puhul kehtib maksuvaba piirmäär igale korteriomandile vastava maa kohta.
Seaduse rakendamisel selgus erinevalt poliitikute reklaamjutust, et mitte kogu kodualune maa ei ole maamaksust vabastatud, vaid maksuvabastus puudutab üksnes neid maksumaksjaid, kelle kodualune maa on 100% elamumaa ning maatüki suurus ei ületa 0,15 või 2,0 ha. Seega võis juhtuda näiteks nii, et kahes ühesuguses majas asuvatest korteritest said ühed korterid maamaksust täieliku vabastuse, teised aga olid sunnitud maamaksu tasuma, kuna näiteks ühes korteris asub äriruum.
Kehtiv maamaksususeadus ei defineeri täna mõistet kodualune maa, mistõttu oli vaidlemiseks igati alust.
Riigikohtusse jõudis kaebus isikutelt, kes on korteriomanikud elamutes, mis asuvad mitme sihtotstarbega ehk liitsihtotstarbega maatükkidel. Osaliselt on katastriüksuste kasutusotstarbeks elamumaa, osaliselt äri- ja/või sotsiaalmaa. Liitsihtotstarve on kõikide korterite puhul tingitud sellest, et vaidlusega seotud majades on ka mitteeluruume.
Selle juhtumi puhul koondati Eesti Maksumaksjate Liidu (EML) abiga kokku viis sarnase sisuga kaebust ning koos läbiti kõik kohtuastmed. Nii halduskohus kui ka ringkonnakohus leidsid, et maksuhaldur on lähtunud maksustamisel kehtivast seadusest ning seega on maamaksu määramine õiguspärane.
Kohtute põhjendused
Tallinna Halduskohus selgitas, et mõistet elamumaa ei saa tõlgendada selliselt, et elamumaaks loetakse kogu kinnistu, st ka liitsihtostarbega katastriüksuse muule sihtostarbele vastav osa. Korteriomandi puhul ei ole maatükk reaalosadena piiritletud, vaid see on kõigi korteriomanike kaasomandis, mistõttu ka ärimaa või sotsiaalmaa ei ole kinnistust konkreetselt piiritletud.
Tallinna Halduskohus nõustus küll kaebajatega, et isikuid koheldakse erinevalt võrreldes teiste koduomanikega, kuid leidis, et selline erinev kohtlemine ei ole põhiseaduse §-s 12 sätestatud võrdsuspõhimõttega vastuolus.
Kolm kohtuastet tuginesid kaebuste rahuldamata jätmisel asjaolule, et kaebajate korterite juurde kuulub mõttelise osana nii elamumaad kui ka mitteelamumaad. Elamumaa osas andis maksuamet kaebajatele maksusoodustust. Maamaksu tasumist nõuti korteri juurde kuuluva äri- või sotsiaalmaa eest. Kokkuvõtlikult leiti, et maksuamet ega kohus ei saa elamumaa puhul kehtivat maksusoodustust laiendada mitteelamumaale.
Riigikohtu halduskolleegium otsust lugedes jääb mulje, et kohus pole soovinud asja sisuliselt lahendada ja otsuse langetamisel mindi pigem lihtsama vastupanu teed ning argumenteeriti pigem formaalsetest põhimõtetest lähtudes. Jah, kohus nõustus kaebajatega selles, et neid koheldakse ebasoodsamalt võrreldes korteriomanikega, kelle elamu asub täielikult elamumaal. Viimased saavad maksusoodustust kogu maa eest, mis neile korteriomandi koosseisus kuulub.
Ebasoodsam kohtlemine pole põhiseaduse vastane
Siiski leidis kohus, etkaebajate ebasoodsam kohtlemine ei ole põhiseaduse vastane. Üldjuhul on maksusummad korteri juurde kuuluva maa eest väikesed. Maksusoodustuste kehtestamine on poliitiline otsus, mitte põhiseadusest tulenev kohustus. Kohus võib kontrollida maksusoodustuste tegemist vaid piiratud ulatuses.
Riigikohus on varasemates lahendites tõdenud, et maksukohustuslaste täielikku ühetaolist kohtlemist on koduomaniku maamaksusoodustuse andmisel raske või isegi võimatu saavutada. Kuigi võrdse kohtlemise seisukohast võiks maksusoodustuse laiendamine korteri juurde kuuluvale maale paljudel juhtudel olla õiglane, võib esineda ka olukordi, kus soodustuse tegemist ei saa sarnasel viisil põhjendada. Mitteelamumaaga seonduvate asjaolude täpsem väljaselgitamine tooks praegu kehtiva seaduse järgi maamaksu administreerimisel kaasa ebamõistlikud kulud.
Ma ei saa siiski märkimata jätta, et kohtul oleks olnud ka teisi lahendeid. Sisuliselt maksusummade suuruse ja administreerimise kulude taha pugemine tundub IT-lahenduste võimalusterohkuses isegi veidi silmakirjalik. Tuues võrdluseks tänaste elektrooniliste maamaksuteadete ja enam kui kümne aasta taguste paberkandjal allkirjastatud ja posti teel edastatud maamaksuteadete[2] väljastamise kulud, on siililegi selge, et need kulud ei ole kuidagi võrreldavad ei töömahu ega ajakulu poolest.
Maksusumma suurus ei saa olla õigustus jätta vaidlus sisuliselt analüüsimata. Leian, et õigusriive suurus ei piirdu üksnes rahalise väärtusega. Jah, minu 12-eurone maamaks on tõesti muude kuludega võrreldes ebaoluline, kuid on ka neid, kes ei ela linna servas, vaid kesklinnas või vanalinnas ning kelle maamaks on seetõttu kordades suurem.
Kolleegium rõhutas, et ainult riigikogul on seadusega võimalik laiendada maksusoodustust eluruumi juurde kuuluvale mitteelamumaale täies ulatuses, sõltumata mitteelamumaa kasutamise asjaoludest.
Maksusumma arvestust saaks muuta
Mõeldes veidi laiemalt, on enamikule selge, et mitteeluruumi omanik kasutab üksnes mitteeluruume ja eluruumi omanik eluruume. Seega on ekslik leida, et eluruumi juurde kuulub ka mitteelamumaad. Asjaolu, et tänane maamaksuarvestus on seotud protsentidega kinnistusraamatus, mitte aga konkreetse katastriüksuse sihtotstarbega, on tehniline küsimus, mitte maksu määramise sisuline küsimus. Maksusumma arvestamise loogikat on võimalik muuta üsna hõlpsasti selliseks, et see annaks õiglasema tulemi.
Riigikohus möönis, et isegi kui seadusandja eesmärk oli vabastada ka liitsihtotstarbega maal paiknevate korterite omanikud täielikult maamaksust, ei loonud ta erinormi, mis võimaldaks kohaldada maksusoodustust korteri juurde kuuluvale mitteelamumaale. Maksuhaldur ja kohtud ei saa maamaksuseaduse § 11 lg 1 kohaldamisel äri- ja sotsiaalmaad võrdsustada elamumaaga. Maksusoodustus saab tuleneda vaid seadusest.
Ilmselt olen naiivne, kui eeldasin, et suurelt välja reklaamitud koduomanikele mõeldud maamaksuvabastus kehtib kõikidele koduomanikele, sõltumata sellest, kas kodu on väike, suur või keskmine ja kas see asub linnas või maal ning kas majas veel keegi asub või mitte.
Kolleegium nõustus kaebajatega, et selline maksusoodustuste andmise kord kohtleb neid ebasoodsamalt võrreldes korteriomanikega, kelle elamu asub täielikult elamumaal. Viimased saavad maksusoodustust kogu maa mõtteliselt osalt, mis neile korteriomandi koosseisus kuulub. Maamaksuseaduse § 11 lg 1 riivab kaebajate võrdsuse põhiõigust koos omandi põhiõigusega (põhiseaduse § 12 ja § 32).
Kolleegium möönis, et üldjuhul tagaks korterelamu aluse liitsihtotstarbega katastriüksuse õiglase maksustamise maamaksu nõudmine üksnes mitteeluruumi omanikult. Mitteelamumaa osakaal katastriüksuse liitsihtotstarbest vastab üldjuhul mitteeluruumide osakaalule elamus. Seega laekuks mitteeluruumi juurde mõttelise osana kuuluva maa arvelt piisavalt maamaksu, et maksustada mitteelamumaa sihtotstarbele vastav osa liitsihtotstarbega maatükist.
On mõistetamatu, kuidas olukorras, kus kohus tunnistab, et isikuid koheldakse ebavõrdselt ning mitteeluruumide omanikelt kogutav maksuosa oleks piisav, peetakse siiski õiglaseks ja aktsepteeritavaks seda, et osad koduomanikud on sunnitud oma ainsalt kodult siiski maamaksu tasuma.
Kohus põhjendas oma seisukohta: kui maksuhaldur või talle maakasutuse kohta andmeid edastav kohalik omavalitsusüksus peaks maksusoodustuse kohaldamisel hakkama välja selgitama põhjuseid, miks kuulub korterelamu juurde mitteelamumaad, suurendaks see maamaksukohustuse suuruse ja maamaksust laekuva tuluga võrreldes ebaproportsionaalselt halduskoormust.
Riigikohtu otsuse punkti 19 kohaselt nõustus kolleegium varasemate kohtuastmete seisukohtadega, et kaebajate ebasoodsam kohtlemine on kooskõlas põhiseadusega. Korteri juurde kuuluva maa maksustamine ei riiva üldjuhul omandiõigust intensiivselt. Praegusel juhul käib vaidlus maksusoodustuse üle. Maksusoodustuste kehtestamisel on seadusandjal suur otsustusruum. Kohtuliku kontrolli ulatus on seetõttu piiratud. Riigikohus on korteriomandi ja kaasomandi erinevuse kohta tõdenud, et maksukohustuslaste täielikku ühetaolist kohtlemist on koduomaniku maamaksusoodustuse andmisel raske või isegi võimatu saavutada[3].
Kas oleks olnud alternatiivi?
Minu hinnangul on kohtud lähtunud otsuse tegemisel üksnes formaalsetest kriteeriumitest ning jätnud arvestamata asja tegeliku sisu. Vaidluse eesmärk ei olnud põhja lasta täna kehtivat kodualuse maamaksuvabastuse süsteemi, vaid leida lahendus põhjendamatule erisusele.
On absurdne, et kahes kõrvuti asuvas kortermajas, kus on ühesuguse planeeringuga korterid, kus toimib sama kütte- ja veesüsteem ning kasutatakse samu teenusepakkujad, saavad ühe maja elanikud maamaksuvabastuse kodule täies ulatuses ja teised mitte. Seejuures on ainsaks õiguslikuks põhjenduseks, miks ühe maja elanikud maksusoodustust ei saa, asjaolu, et nende maja ühes korteris asub näiteks ametiühing või noortekeskus.
Ebaõiglusest rääkides ei saa märkimata jätta ka seda, et täna on suur hulk äriühinguid registreeritud osanike kodusele aadressile, samas aga kodualuse maa maksuvabastust saadakse täies ulatuses ja siin seadusandja õiguslikku probleemi ei näe.
Riigikohtu lahend sekkub koduomanike õigustesse tegelikult isegi intensiivsemalt, kui oleks arvata võinud. Riigikohtu otsuse punkti 20 kohaselt ei ole eluruumi omanikel õigust nõuda mitteeluruumi omanikult tekkinud maksukohustuse hüvitamist. Seega on tekkinud olukord, kus hulk isikuid tasuvad riigile põhjendamatult maksu, saamata õigust selle kompenseerimiseks. Nokk kinni, saba lahti.
[1] Riigikohtu halduskolleegiumi 20.05.2015 otsus nr 3-3-1-13-15, internetist kättesaadav: http://www.riigikohus.ee/?id=11&tekst=RK/3-3-1-13-15.
[2] Olles 12 aastat tagasi Maksuametis praktikal, sai ka artikli autor maamaksuteateid
kokku voltida, ümbrikutesse panna ning markeerida.
[3] Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 29. jaanuari
2014. a otsus asjas nr 3-4-1-52-13, p 58.

matches:
Riigikohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 11
§ 11
§ 12
§ 32
kohus
Kohus
Riigikohus


SEPTEMBER SEPTEMBER / mihklikuu
1. Teisipäev
Kirikuaasta algus. Jumala loodu kaitsmise päev.
Vg. Siimeon Sambnik †459; mr. dk. Aital †380
2Kr 8:16-9:5; Mk 3:13-19
2. Kolmapäev
Mr. Mamant †275;
Konst. üpsk. Johannes Paastuja †595
2Kr 9:12-10:7; Mk 3:20-27
3. Neljapäev
Nikomeedia pskmr. Antim †302; p. dk-ss Fiiva †I s.
2Kr 10:7-18; Mk 3:28-35
4. Reede
Antiookia pskmr. Vavila †251; prh. Mooses †XIII s. eKr
2Kr 11:5-21; Mk 4:1-9;
5. Laupäev
Prh. Sakarias ja õigl Eliisabet †I s.
1Kr 4:1-5; Mt 22:15-22
6. Pühapäev
13. pp. Peaingel Miikaeli imetegu Kolossas IV s.
4. v. Mk 16:1-8;
1Kr 16:13-24; Mt 21:33-42
7. Esmaspäev
EP. Mr. Sooson †304; Novgorodi üpsk. Joann †1186
2Kr 12:10-19; Mk 4:10-23;
2Kr 12:20-13.2; Mk 4:24-34 (T)
8. Teisipäev
JUMALAEMA SÜNDIMISE PÜHA
Fl 2:5-11; Lk 10:38-42, 11:27-30
9. Kolmapäev
Õigl-d Jumala-esivanemad Joakim ja Anna †I s.
2Kr 13:3-13; Mk 4:35-41
10. Neljapäev
Mr-d Minodoora, Mitrodoora ja Nimfodoora †310
Gl 1:1-10,20-2:5; Mk 5:1-20
11. Reede
Aleksandria vg. Teodoora †480; mr. Iia †363
Gl 2:6-10; Mk 5:22-24,35-6:1
Vkj. Ristija Johannese pea maharaiumine
12. Laupäev
Lp. enne ristiülendamisp.
PL. Pskmr. Autonom †313; mr. Julian †IV s.
1Kr 2:6-9; Mt 10:37-11:1
13. Pühapäev
14. pp., pp. enne ristiülendamisp.
EP. Jeruusalemma ülestõusmiskiriku pühitsemine 335;
Mr. Korniili Sajapealik †I s.
5. v. HE Mk 16:9-20;
Gl 6:11-18; Jh 3:13-17
14. Esmaspäev
HE Jh 12:28-36;
1Kr 1:18-24;
Jh 19:6-11,13-20,25-28,30-35.
15. Teisipäev
Smr. Nikita †372; Tessaloonika üpsk. Siimeon †1429
Gl 2:11-16; Mk 5:24-34 (E);
Gl 2:21-3:7; Mk 6:1-7
16. Kolmapäev
Smr. Eufiimia †304;
mr. Melitiina †138; mr. Ludmilla †920
Gl 3:15-22; Mk 6:7-13
17. Neljapäev
Mr-d Sofia ja tema tütred Usk, Lootus ja Armastus †137
Gl 3:23-4:5; Mk 6:30-45
18. Reede
Gortüna psk. imet. Eumeeni †VII s.: mr. Ariadne †II s.
Gl 4:8-21; Mk 6:45-53
19. Laupäev
Lp. pärast ristiülendamispüha
Mr-d Trofim, Savvati ja Dorimedont †276
1Kr 1:26-29; Jh 8:21-30
20. Pühapäev
15. pp., pp. pärast ristiülendamisp.
Smr. Eustaati, mr. Teopista jkk. †118
6. v. HE Lk 24:1-12.
Gl 2:16-20; Mk 8:34-9:1
21. Esmaspäev
PL. Ap. Kodrat †130; Rostovi psk. Dimitri †1709
Gl 4:28-5:10; Lk 3:19-22
Vkj. Jumalaema sündimise p.
22. Teisipäev
Sinope pskmr. Fooka †117; prh. Joona †VIII s. eKr.
Gl 5:11-21; Lk 3:23-4:1
23. Kolmapäev
Sügise algus 15.31 (kell 16:31 suveajas)
Ristija Johannese eostamine; mr. Iraida †308
EAÕK autonoomia väljakuulutamine 1923.
Gl 6:2-10; Lk 4:1-15
24. Neljapäev
Mr. apsn. Tekla †I s.; Athose vg. Siluan †1938
Ef 1:1-9 ; Lk 4:16-22
25. Reede
Vg. Eufrosiina †V s.; Radoneži vg. Sergei †1392
Ef 1:7-17; Lk 4:22-30;
1Kr 10:23-28; Lk 4:31-36 (L)
26. Laupäev
Ap. ev. Johannes Jumalasõnaõpetaja †II s.
1Jh 4:12-19; Jh 19:25-27, 21:24-25 (ap.)
27. Pühapäev
16. pp. Mr. Kallistrat jkk. †304; mr. Epiharia †III s.
7. v. HE Lk 24:12-35.
2Kr 6:1-10; Lk 5:1-11
28. Esmaspäev
Vg. tunn. Hariton †350; prh. Baaruk †VI s. eKr.
Tšehhi mr. vürst Vjatšeslav †938
Ef 1:22-2:3; Lk 4:37-44
29. Teisipäev
Vg. erak Kiriak †556; mr. Gudelia †IV s.
Ef 2:19-3:7; Lk 5:12-16
30. Kolmapäev
Armeenia valgustaja pskmr. Grigoori †335
Ef 3:8-21; Lk 5:33-39;
Ef 4:14-19; Lk 6:12-19 (N)
1. september Issand mõistab õiglast kohut neile, kellele liiga tehakse, Tema annab leiba näljastele. Issand päästab lahti, kes on kinni seotud. Issand avab pimedate silmad; Issand seab püsti need, kes on küüru vajutatud. Ps 146:7-8 Ps 64:2-11;4Ms 12:1-15;Mk 3:1-12
2. september Me kõik eksime paljus. Kui keegi ei eksi kõnes, siis on ta täiuslik ja suudab ohjeldada ka kogu ihu. Jk 3:2 Ps 81:2-8;Mt 17:14-21;Mt 15:1-20
06.20 - 20.19
3. september Kõik on Ta teinud hästi, Ta paneb ju kurdid kuulma ja keeletud rääkima! Mk 7:37 Ps 68:25-36;Õp 10:18-21,31-32 või Srk 22:27-23:2;Lk 8:1-3
4. september Issand, mu Jumal, ma kisendasin Su poole ja Sa tegid mu terveks. Ps 30:3 Ps 41:2-14;Lk 23:6-12;Mt 12:9-21
06.25 - 20.13
5. september Jeesus ütleb: "Inimesed peavad kohtupäeval aru andma igast tühjast sõnast, mis nad on rääkinud." Mt 12:36 Ps 19:2-15;Mt 15:29-31;
06.27 - 20.10
6. september Jeesus ütleb: "Armastage oma vaenlasi ja palvetage nende eest, kes teid taga kiusavad, et te saaksite oma taevase Isa lasteks!" Mt 5:44-45
14. pühapäev pärast nelipüha Meie ligimene Kristus ütleb: Mida te iganes olete teinud kellele tahes mu kõige pisematest vendadest, seda te olete teinud mulle. Mt 25:40 KLPR 314 Ps 112:5-9;1Sm 24:9-12,17-21;1Jh 3:11-18;Mt 5:43-48 Kõigeväeline Jumal ja Isa. Ära lase meil elu koormate ja raskuste keskel unustada, et kõik, mis meil on, tuleb Sinu käest. Aita meid üksteist meelsasti ja kasupüüdmatult teenida. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Õhtul: Ps 22:24-32;2Sm 9:1-11;Ps 22:24-32;Mt 19:16-26
7. september Issand, ära lase rõhutuid tulla häbiga tagasi, viletsad ja vaesed kiitku Sinu nime! Ps 74:21 Ps 138;5Ms 15:1-11 või Srk 29:1-2,8-17,20;Mt 12:1-8
06.32 - 20.04
8. september Õnnis on mees, kes on armuline ja annab laenuks, kes oma asju ajab õigluses. Ps 112:5 Ps 12:2-9;Sk 7:8-14;Mt 23:23-28
9. september Armastuse me oleme ära tundnud sellest, et Kristus on jätnud oma elu meie eest; ning meie oleme kohustatud jätma oma elu vendade eest. 1Jh 3:16 Ps 103:6-13;5Ms 24:10-15,17-22;Kg 11:1-6
10. september Kõike siis, mida te iganes tahate, et inimesed teile teeksid, tehke ka nendele! Mt 7:12 Ps 137:1-6;Ap 4:32-37;3Jh 1-8,11
11. september Õige jagab välja rikkalikult ja annab vaestele; tema õigus püsib ikka, tema sarv on kõrgel au sees. Ps 112:9 Ps 56:2-5,9-14;Mt 26:6-13;Jk 1:26-27
12. september Kui nüüd kellelgi on selle maailma vara ja ta näeb oma venna olevat puuduses, ent lukustab oma südame tema eest - kuidas saab Jumala armastus jääda temasse? 1Jh 3:17 Ps 148;Jk 2:1-5;
13. september Jeesus ütles: "Vaata, sa oled saanud terveks. Ära tee enam pattu, et sinuga ei juhtuks midagi halvemat!? Jh 5:14
15. pühapäev pärast nelipüha Tänulikkus Kiida, mu hing, Issandat, ja ära unusta ainsatki Tema heategu. Ps 103:2 KLPR 301 Ps 65:2-6,9 või Ps 136:1-9,26;Js 24:14-16;2Kr 9:6-15;Jh 5:1-15 Jumal, kõige looja ja ülalpidaja, kuigi meie elu on täis Sinu imelist hoidmist, on meie silmad ometi nii sageli pimedad seda nägema. Puhasta meid kadedusest, mis summutab tänulikkust. Täida meie südamed rõõmuga ja liida meid Sinu ülistuskooriga. Kuule meid Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Õhtul: Ps 22:24-32;2Aj 7:1-6;Ps 22:24-32;Lk 2:13-14
14. september Hea on tänada Issandat ja mängida Sinu nimele, Kõigekõrgem. Ps 92:2 Ps 138;2Tm 1:1-7;5Ms 26:1-11 või Kml 51-56
15. september Ilmamaa äärte elanikud kardavad Su imetähti. Päikese tõusu ja loojaku maad Sa paned rõõmsasti hõiskama. Ps 65:9 Ps 12:2-9;5Ms 32:1-4;Jr 33:10-11 või Kml 57-73
16. september Jumal on vägev andma teile kogu armu rikkalikult, et teil ikka oleks kõike küllaldaselt ning et te oleksite rikkad iga teo tarvis. 2Kr 9:8 Ps 103:6-13;Fm 1-22;Fl 4:15-23 või Kml 74-81
06.53 - 19.38
17. september Halleluuja! Hea on mängida meie Jumalale, kaunis ja kohane on kiituslaul. Ps 147:1 Ps 137:1-6;1Aj 29:10-20;Ne 9:5-6 või Kml 82-90
18. september Minu süüteod on minust vägevamad, aga meie üleastumised annad Sina andeks. Õnnis on see, kelle Sina valid ja lased tulla enese ligi elama Sinu õuedes.Ps 65:4-5 Ps 56:2-5,9-14;Mt 26:26-30;Esr 3:10-13
19. september See on nii: kes kasinasti külvab, see ka lõikab kasinasti, ja kes rohkesti külvab, see ka lõikab rohkesti. 2Kr 9:6 Ps 148;Kl 3:12-17;
20. september Issand ütles: "Marta, Marta, sa muretsed ja vaevad ennast paljude asjadega, aga tarvis on vaid üht. Maarja on ju valinud hea osa, mida ei võeta temalt ära.? Lk 10:41-42
16. pühapäev pärast nelipüha Jumala hoolitsus Heitke kõik oma mure Tema peale, sest Tema peab hoolt teie eest. 1Pt 5:7 KLPR 357 Ps 86:1,3-7;1Kn 17:1,8-16;Fl 4:10-14;Lk 10:38-42 Issand Jumal, Sina näed, kui paljude asjade pärast me muretseme. Ava meie süda Sind kuulama ja lase meil leida see hea osa, mida meilt ära ei võeta. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Õhtul: Ps 98:1-9;Tn 12:1;Ps 22:24-32;Lk 1:53-55
07.02 - 19.26
21. september Heida Issanda peale oma koorem, ja Tema hoolitseb sinu eest! Ps 55:23 Ps 138;2Ts 3:6-13;Km 18:1-6
22. september Issand, pööra oma kõrv ja kuule mind, sest ma olen vilets ja vaene! Ps 86:1 Ps 12:2-9;Ii 38:1-3,39-41;Õp 16:1-3
sügis 16.31
23. september Oskan elada kehvalt ja oskan elada ka jõukalt, olen kõigega ja kõigi oludega tuttav: nii kõhtu täis sööma kui nälgima, elama nii jõukuses kui puuduses. Fl 4:12 Ps 103:6-13;Ap 27:33-44;Kg 4:4-12 või Srk 30:21-25
24. september Jätke järele ja teadke, et mina olen Jumal, kõrge rahvaste seas, kõrge maa peal! Ps 46:11 Ps 137:1-6;Fl 4:6-9;Lk 12:32-34
07.11 - 19.14
25. september Sina, Issand, oled hea ja andeksandja, ja rikas heldusest kõigile, kes Sind appi hüüavad. Ps 86:5 Ps 56:2-5, 9-14;Lk 22:35-38;2Ms 18:13-23
26. september Ole mulle armuline, Issand, sest ma hüüan Su poole kogu päeva! Rõõmusta oma sulase hinge, sest Sinu poole, Issand, ma tõstan oma hinge! Ps 86:3-4 Ps 148;Lk 6:20-26;
27. september Jeesus ütleb: "Mina olen ülestõusmine ja elu. Kes minusse usub, see elab, isegi kui ta sureb. Ükski, kes elab ja usub minusse, ei sure alatiseks." Jh 11:25-26
17. pühapäev pärast nelipüha Jeesus annab elu Kristus Jeesus on kõrvaldanud surma ning on evangeeliumi kaudu toonud valge ette elu ja kadumatuse. 2Tm 1:10 KLPR 354 Ps 86:10-13;Ii 19:25-27;2Kr 4:7-14;Jh 11:21-29(30-31)32-45 Kõigeväeline Jumal, Sinu Poeg äratas Laatsaruse surnuist üles ja ilmutas oma jumalikku väge, et Tema on ülestõusmine ja elu. Elusta meidki usus Temasse, et me võiksime siin julgelt elada, rahus surra ja Tema väe läbi kord üles tõusta igaveseks eluks. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Õhtul: Ps 22:24-32;Kl 2:12-15;Ps 22:24-32;2Sm 12:15-24
07.18 - 19.05
28. september Sa kiskusid välja mu hinge surmast, mu jalad libisemisest, et ma kõnniksin Jumala ees eluvalguses. Ps 56:14 Ps 138;Rm 6:15-23;Ii 5:17-27
Peaingel Miikaeli ja kõikide inglite püha ehk mihklipäev Jumala sõnumitoojad Issanda ingel on leerina nende ümber, kes Teda kardavad, ja Ta vabastab nad. Ps 34:8 KLPR 150 Ps 103:19–22;2Ms 23:20–23;Hb 1:14–2:4 või Ilm 5:11–12;Lk 10:17–20 või Mt 18:1–6(7–9)10 Ustav Jumal, Sina oled oma imelises tarkuses läkitanud inglid meid abistama. Lase neil juhtida meid kõigil meie teedel ja hoida meie elu, et me võiksime pärida pääste ja Sind kord palgest palgesse näha. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Ps 98:1-9;Hs 1:4-6,10-14;Ps 98:1-9;Tn 12:1
30. september Me kanname alati oma ihus Jeesuse surma, et ka Jeesuse elu avalduks meie ihus. 2Kr 4:10 Ps 103:6-13;Mk 5:21-24,35-43;Ap 9:36-42
07.25 - 18.56
1. Teisipäev 2Aj 1:1-13 Suur usk
2. Kolmapäev 1Kn 18:20-40 Suur usk
3. Neljapäev Km 7:1-25 Suur usk
4. Reede Ap 2:14-33 Suur usk
5. Laupäev Hb 11:1-22 Suur usk
6. Pühapäev Mt 18:15-20; Hs 33:7-9; Ps 95:1-9; Rm 13:8-10 Tänulik muulane
Noorsootöö palve- ja ohvripäev
Hiiumaa Kristlik Misjonikogudus (5)
Järvakandi Uue Alguse Kogudus
Tallinna Kogukonnad
3D Kogudus (1)
7. Esmaspäev Ii 29:1-25 Tänulik muulane
8. Teisipäev Rt 1:1-22 Tänulik muulane
Vanematekogu koosolek, 7.-8.9, Nuutsaku
9. Kolmapäev 1Kn 10:1-13 Tänulik muulane
10. Neljapäev 1Kn 17:8-16 Tänulik muulane
11. Reede Jn 4:1-11 Tänulik muulane
12. Laupäev 2Kn 4:1-7 Tänulik muulane
13. Pühapäev Mt 18:21-35; 4Ms 21:4-9; Ps 103:1-12; Rm 14:7-9 Maised hüved
Käina EKB Kogudus (13)
14. Esmaspäev Ii 42:10-17 Maised hüved
15. Teisipäev 1Aj 17:16-27 Maised hüved
16. Kolmapäev Ps 49:1-21 Maised hüved
17. Neljapäev Jh 2:13-25 Maised hüved
18. Reede 5Ms 7:6-15 Maised hüved
PP festival, 18.-2.9, Tallinn
19. Laupäev 5Ms 8:1-10 Maised hüved
20. Pühapäev Mt 20:1-16; Js 55:6-9; Ps 145:15-21; Fl 1:20-27 Võimas trööst
Priikoguduste 138. aastapäev
Oleviste Kogudus (7)
Tallinna Vene EKB Kogudus Betaania (11)
Tartu Evangeelne Linnakogudus
21. Esmaspäev Ilm 4:1-11 Võimas trööst
22. Teisipäev Ps 20:1-10 Võimas trööst
Vastupanuvõitluse päev
sügise algus 13.31
23. Kolmapäev Ps 27:1-14 Võimas trööst
24. Neljapäev Js 40:1-11 Võimas trööst
25. Reede Ps 113:1-9 Võimas trööst
26. Laupäev Ps 91:1-16 Võimas trööst
27. Pühapäev Mt 21:28-32; Hs 18:25-28; Ps 25:4-9; Fl 2:1-5 Issand tervendab haigeid
Laagri Kristlik Kogudus (1)
28. Esmaspäev Mt 9:1-8 Issand tervendab haigeid
29. Teisipäev Lk 17:11-19 Issand tervendab haigeid
Peaingel Miikaeli ja kõikide inglite püha e mihklipäev
30. Kolmapäev Mt 17:14-21 Issand tervendab haigeid
1. september 22. nädala teisipäev 1Kr 2:10b-16; Ps 145:8–9,10–11,12–13ab,13cd-14; Lk 4:31–37 R: Õige on Issand kõigil oma teedel.
2. september 22. nädala kolmapäev 1Kr 3:1–9; Ps 33:12–13,14–15,20–21; Lk 4:38–44 R: Õnnis on rahvas, kelle Issand on valinud.
3. september p. Gregorius Suur, paavst 1Kr 3:18–23; Ps 24:1bc-2,3–4abc,5–6; Lk 5:1–11 R: Issanda päralt on ilmamaa ja selle täius.
4. september 22. nädala reede 1Kr 4:1–5; Ps 37:3–4,5–6,27–28,39–40; Lk 5:33–39 R: Õigete pääste tuleb Issanda käest.
5. september 22. nädala laupäev 1Kr 4:6b-15; Ps 145:17–18,19–20,21; Lk 6:1–5 R: Issand on ligi kõigile, kes teda appi hüüavad. või Calcutta püha Teresa, orduõde või Maarjalaupäev
6. september AASTARINGI 23. PÜHAPÄEV Hs 33:7–9;Ps 95:1–2,6–7,8–9; Rm 13:8–10; Mt 18:15–20 R: Täna, kui te kuulete ta häält, ärge tehke kõvaks oma südant.
7. september 23. nädala esmaspäev 1Kr 5:1-8; Ps 5:5-7,12; Lk 6:6-11 R: Issand, juhata mind oma õigluses.
8. september PÜHIMA NEITSI MAARJA SÜNNIPÄEV (USSIMAARJAPÄEV), KIRIKUPÜHA Mi 5:1–4a või Rm 8:28–30; Ps 12:6ab,6cd; Mt 1:1–16,18–23 või Mt 1:18–23 R: Mu hing ilutseb Jumalas, Tema on minu päästja.
9. september 23. nädala kolmapäev 1Kr 7:25–31; Ps 45:11–12,14–15,16–17; Lk 6:20–26 R: Kuule, tütar, ja vaata ning pööra oma kõrv. või p. Pedro Claver, preester
10. september 23. nädala neljapäev 1Kr 8:1b-7,11-13; Ps 139:1bc-3,13-14abc,23-24; Lk 6:27-38 R: Juhata mind, Issand, igavesele teele.
11. september 23. nädala reede 1Kr 9:16–19,22b-27; Ps 84:3,4,5–6ab+8a,12; Lk 6:39–42 R: Kui armas on Sinu tempel, Issand.
12. september 23. nädala laupäev 1Kr 10:14–22; Ps 116:12–13,17–18; Lk 6:43–49 R: Jumal, Sinule ma ohverdan tänuohvreid. või Pühima Neitsi Maarja Pühim Nimi või Maarjalaupäev
13. september AASTARINGI 24. PÜHAPÄEV Srk 27:30-28:9; Ps 103:1-2,3-4,9-10,11-12; Rm 14:7-9; Mt 18:21-35 R: Halastaja ja armuline on Issand, pikameelne ja rikas heldusest.
16. september p-d Cornelius, paavst ja Cyprianus, piiskop, märtrid 1Kr 12:31-13:13; Ps 33:2-3,4-5,12+22; Lk 7:31-35 R: Kui suured on Issanda teod.
17. september 24. nädala neljapäev 1Kr 15:1-11; Ps 118:1-2,16ab+17,28; Lk 7:36-50 R: Tänage Issanda, sest Tema on hea. või p. Roberto Bellarmino, piiskop ja Kiriku doktor
18. september r 24. nädala reede 1Kr 15:12–20; Ps 17:1bcde,6–7,8b+15; Lk 8:1–3 R: Näen Jumalat, kui ma ülestõusen.
19. september 24. nädala laupäev 1Kr 15:35–37,42–49; Ps 56:10,11–12,13–14; Lk 8:4–15 R: Ma kõnnin Jumala ees eluvalguses. või p. Januarius, piiskop ja märter või Maarjalaupäev
20. september AASTARINGI 25. PÜHAPÄEV Js 55:6–9; Ps 145:2–3,8–9,17–18; Fl 1:20c-24,27a; Mt 20:1–16a R: Issand on ligi kõigile, kes Teda appi hüüavad.
22. september 25. nädala teisipäev Õp 21:1–6,10–13; Ps 119:1+27,30+34,35+44; Lk 8:19–21 R: Lase mind käia, Issand, Sinu käskude jalgrajal.
23. september Pietrelcina p. Pio, preester Õp 30:5-9; Ps 119:29+72,89+101,104+163; Lk 9:1-6 R: Sinu sõna on mu teel valguseks.
24. september 25. nädala neljapäev Kg 1:2–11; Ps 90:3–4,5–6,12–13,14+17; Lk 9:7–9 R: Issand, Sina oled meile eluasemeks põlvest põlve.
25. september 25. nädala reede Kg 3:1–11; Ps 144:1b+2abc,3–4; Lk 9:18–22 R: Tänatud olgu Issand, mu kalju.
26. september 25. nädala laupäev Kg 11:9–12:8; Ps 90:3–4,5–6,12–13,14+17; Lk 9:43b-45 R: Issand, Sina oled meile eluasemeks põlvest põlve. või p-d Cosmas ja Damianus, märtrid või Maarjalaupäev
27. september AASTARINGI 26. PÜHAPÄEV Hs 18:25–28; Ps 25:4bc-5,6–7,8–9; Fl 2:1–11; Mt 21:28–32 R: Tuleta meelde, Issand, oma halastust ja heldust.
28. september 26. nädala esmaspäev Ii 1:6-22; Ps 17:1bcde,2-3,6-7; Lk 9:46-50 R: Pööra oma kõrv, Issand, kuule mu kõnet. või p. Václav, märter või p-d Lorenzo Ruiz ja kaaslased, märtrid
29. september PEAINGLID MIIKAEL, GABRIEL, RAAFAEL, KIRIKUPÜHA Tn 7:9-10,13-14 või Ilm 12,7-12ab; Ps 138:1bcd-2a, 2bcd-3,4-5; Jh 1:47-51 R: Inglite ees ma mängin Issandale.
Rakveres P. PEAINGEL MIIKAEL, SUURPÜHA Tn 7:9-10,13-14 või Ilm 12,7-12ab; Ps 138:1bcd-2a, 2bcd-3,4-5; Jh 1:47-51 R: Inglite ees ma mängin Issandale.
RAKVERE KOGUDUSE PÜHAKUPÄEV
30. september p. Hieronimus, preester ja Kiriku doktor Ii 9:1–12,14–16; Ps 88:10–11,12–13,14–15; Lk 9:57–62 R: Tulgu mu palve sinu ette, Issand.


Rõuge Koostöökeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Rõuge Koostöökeskuse põhimäärus
Rõuge Koostöökeskuse põhimäärus - sisukord
§ 4 Keskuse juht
§ 5 Keskuse juhi ülesanded
§ 6 Keskuse personal
§ 7 Vara
§ 8 Keskuse arengukava
§ 9 Asutuse eelarve ja finantstegevuse korraldamine
RT IV, 23.05.2019, 5
Vastu võetud 21.05.2019 nr 10
Määrus kehtestatakse Rõuge Vallavolikogu 17.04.2018 määruse nr 9 „Rõuge valla põhimäärus“ § 49 lg 3 alusel.
(1) Rõuge Koostöökeskus (edaspidi keskus) on Rõuge Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav nõustamiskeskus.
(2) Keskus osutab hariduse- ja sotsiaalvaldkonna tugiteenuseid Rõuge valla (edaspidi vald) lastele ja noortele.
(3) Keskuse asukoht on Haanja. Keskuse ametlik postiaadress on Võru tee 15, Haanja küla, Rõuge vald, Võru maakond 65101.
8) tugiteenuste arendamine ning lastele ja noortele vajalike teenuste väljatöötamisel osalemine;
1) tagada Rõuge valla lastele, noortele ja lastevanematele ning nendega tegelevatele spetsialistidele kvaliteetsete ja mitmekülgsete nõustamisteenuste, teraapiate ja muude asjakohaste tegevuste elluviimine;
5) rehabilitatsiooniteenuse pakkumine alla 16-aastastele lastele ja noortele;
6) korraldada tegevuse eesmärkidest tulenevaid üritusi, teabepäevi ning koolitusi.
2) erialase oskusteabe koondamine ja jagamine laste ja noortega tegelevate spetsialistidega;
3) laste ja noortega tegelevate spetsialistide nõustamine, enesetäiendamise koordineerimine ning neile tööalase professionaalsuse arendamise võimaluste pakkumine;
4) tugispetsialistide koostöö ja ühistegevuse ning laste ja noortega tegelevatele spetsialistidele koostöövõimaluste pakkumine;
5) spetsialistidele kovisiooni ja supervisiooni pakkumine;
6) praktikavõimaluste pakkumine koostöös ülikoolidega;
7) individuaalsete õppekavade, õppevara, käitumise tugikavade ja individuaalsete arenduskavade koostamise ning rakendamise juhendamine;
8) lastele ja noortele tugiteenuse osutamisel koostöö tegemine teiste huvigruppide ning spetsialistidega;
9) lastele, noortele ja vanematele vajalike tugiteenuste arendamine;
10) haridus-, noorsootöö- ja hoolekandeasutuste nõustamine hariduslike erivajadustega laste ja noortega tegelemisel ning nende individuaalsuse arvestamisel.
(3) Keskuse teenuste kirjeldused ja teenuste osutamise juhised kinnitab asutuse juht.
§ 4. Keskuse juht
(1) Keskust juhib juht, kes vastutab keskuse üldseisundi ja arengu, keskuse raha õiguspärase, sihipärase ja otstarbeka kasutamise ning keskusele kasutada antud vallavara heaperemeheliku majandamise, kasutamise, säilimise ning korrashoiu eest.
(2) Keskuse juht tagab keskuse tulemusliku ja häireteta töö, keskuse arendamise ja sihtrühmale kvaliteetse tugiteenuse osutamise ning juhib keskuse tegevusi koostöös vallavalitsuse ja selle struktuuriüksustega.
(3) Juhi äraolekul asendab teda vallavanema poolt määratud isik.
(4) Keskuse juhi ametikoht täidetakse avaliku konkursi korras. Konkursi kuulutab välja vallavalitsus. Konkursi võitnud isiku kinnitab ametisse vallavalitsus.
(5) Töölepingu keskuse juhiga sõlmib, muudab ja lõpetab või ütleb üles ning täidab tema suhtes muid tööandja õigusi ning kohustusi vallavanem.
§ 5. Keskuse juhi ülesanded
(1) Keskuse juht
3) kinnitab töötajate tööülesannete kirjelduse, sõlmib ja lõpetab töölepingud ning teostab teisi tööandja õigusi ja kohustusi töösuhteid reguleerivate õigusaktide alusel;
4) töötab välja ja kinnitab asjaajamiskorra, töökorralduse reeglid ning töötervishoiu- ja tööohutusalased juhendid ja kontrollib nende täitmist;
5) annab asustuse sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
6) töötab välja keskuse teenuste kirjeldused ja nende osutamise juhised;
7) täidab Eesti Vabariigi seadustest või seaduste alusel antud õigusaktidest, vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidest, töölepingust ja käesolevast põhimäärusest tulenevaid ülesandeid ning vastutab nende täitmise eest,
8) tagab asutuse eelarve projekti koostamise, kooskõlastamise ja esitamise vallavalitsusele õigusaktides kehtestatud korra järgi, jälgib pidevalt eelarve täitmist ja esitab vajaduse korral vallavalitsusele eelarve muutmise ettepanekuid;
9) rakendab abinõusid keskuse tehniliste vahendite arenguks ning töötingimuste tagamiseks;
10) tagab õigusaktidega ette nähtud aruannete koostamise ja esitamise;
(2) Keskuse teenuste kirjeldused ja teenuste osutamise juhised kinnitab asutuse juht-nõustaja.
§ 6. Keskuse personal
(1) Keskuse personal koosneb juhist ja töötajatest.
(2) Keskuse struktuuri kinnitab vallavolikogu.
(3) Töötajate koosseisu kinnitab keskuse juht kooskõlastades selle enne kinnitamist vallavalitsusega.
1) Töötajate koosseisu kinnitamise ettepaneku saadab keskuse juht koos järgmise aasta eelarve taotlusega hiljemalt 1. oktoobriks vallavalitsusele.
2) Töötajate koosseisu suurendamisel eelarveaasta jooksul esitab keskuse juht taotluse vähemalt kaks kuud enne muudatuste sisseviimist, näidates ära vahendid, millest kaetakse täiendav personalikulu.
§ 7. Vara
(1) Keskuse kasutuses oleva vara moodustavad talle sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Keskuse kasutuses olev vara on Rõuge valla omand.
(3) Keskuse vara haldamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub vallavolikogu kehtestatud vallavara valitsemise korra järgi.
§ 8. Keskuse arengukava
(1) Keskuse järjepideva arengu tagamiseks koostatakse keskuse arengukava.
(2) Vähemalt kolmeks aastaks koostatud arengukavas määratakse keskuse arengu põhisuunad ja valdkonnad, turvalisuse tagamise põhimõtted ja tegevuskava. Arengukava täitmise kohta annab keskuse juht vallavalitsusele aru majandusaasta aruande koostamise käigus.
(3) Arengukava kinnitab volikogu.
§ 9. Asutuse eelarve ja finantstegevuse korraldamine
(1) Keskuse eelarve tulu moodustavad eraldised riigieelarvest, valla eelarvest ja teiste omavalitsuste eelarvetest, laekumised sihtasutustelt, eraldised ja annetused äriühingutelt, organisatsioonidelt ning füüsilistelt isikutelt ning keskuse tegevustest saadud tulust.
(2) Keskusel on õigus osutada tasulisi teenuseid.
(3) Tasuliste teenuste loetelu ja hinnakirja kehtestab juhi ettepanekul vallavalitsus.
(4) Keskuse finantstegevust juhib juht. Keskuse raamatupidamisarvestust ja -aruandlust korraldab finantsosakond.
Järelvalvet keskuse ja keskuse juhi tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.


Pisortanut akiitsut pantefogdinit akilersinniarneqartarnerat pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 10, 18. juni 2004-meersoq Atuussimasoq (Historisk)
Pisortanut akiitsut akilersinniarneqartarnerat pillugu Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 9, 1. juli 2010-meersoq
Pisortanut akiitsut akilersinniarneqartarnerat pinaveersaartinneqarnissaallu pillugit Inatsisartut inatsisaanni nr. 3, 2. maj 1996-imeersumi § 10 naapertorlugu makku aalajangersarneqarput:
§ 1. Pantefogdit akiligassiissutinik, pisortanut akiitsut akilersinniarneqartarnerat pinaveersaartinneqarnissaallu pillugit Inatsisartut inatsisaanni § 1, imm. 2, nr. 15-imi pineqartunik akiligassiinermi aamma akiliisitsiniarnermi akiitsoqartoq saniatigut akiliutissamik akiligassissinnaavaat.
Imm. 2. Nalunaarut manna malillugu saniatigut akiliutissaq qaammatip tulliuttup aallaqqaataani akilerneqartussanngussaaq.
§ 2. Inatsisartut inatsisaanni § 1, imm. 2, nr. 15 naapertorlugu akiligassiissutit akilerneqartussanngorsimasut piffissaagallartillugu akilerneqarsimatinnagit pantefogdit akileeqqusigaangata, aggersaagaangata assigisaanilluunniit peqqusigaangata saniatigut akiliutissaq akiligassiissutigineqartassaaq.
Imm. 2. Meeqqanut akilersuutit il.il. aammalu meeravissiartaarnermi tapiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaat naapertorlugu akiligassiissutit siumoortumik unerartinneqarpata saniatigut akiliutissaq nutaaq akiligassutigineqaassaaq.
Imm. 3. Kalaallit Nunaanni eqqaartuussisarnermik inatsit malillugu akiitsoqartoq ornillugu pigisaanik qularnaveeqqutissatut arsaarinnittoqarpat saniatigut akiliutissaq nutaaq akiligassiissutigineqassaaq.
§ 3. § 2, imm. 1, 2 aamma 3 malillugit saniatigut akiliutissaq pisortat, pantefodgip akiliisitsi-niarneranut aningaasartuuteqarsimasut pisassaraat.
§ 4. Nalunaarut manna malillugu saniatigut akiliutissaq 250 kr.-iuvoq.
§ 5. Pisortanut akiitsut akilersinniarneqartarnerat pinaveersaartinneqarnissaallu pillugit Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu nammineerluni imaluunniit pinngitsaaliinikkut akiliisinneqarnikkut akiliisimagaanni saniatigut akiliut aatsaat akilersinneqassaaq akiitsut tamakkerlugit akilerneqareernerisigut.
§ 6. Pisortanut akiitsut akilersinniarneqartarnerat pinaveersaartinneqarnissaallu pillugit Inatsisartut inatsisaat malillugu akiitsoqartup akiligassiissutit naafferartumik akilersorniarlugit isumaqatigiissuteqarnermigut akiliiumassuseqarpat, pantefogdi saniatigut akiliutissamik akiligassiissanngilaq.
Imm. 2. Nalunaarut una malillugu, akiitsoqartup naafferartumik akilersuinissamik isumaqatigiissut eqquutitinngippagu akiliisitsiniarnermut ataatillugu saniatigut akiliutissaq akiligassiissutigineqarsinnaavoq.
§ 7. Kalaallit Nunaanni eqqartuussinermik inatsimmi § 12 naapertorlugu, saniatigut akiliutissat nalunaarummi matumani pineqartut, akiligassiissutit saniatigut akiliutissat attuumassuteqarfigisaat assigalugit akilersinniarneqarsinnaapput, matumani aamma akissarsianit il.il. unerartitsinikkut ilanngaassuinikkulluunniit.
Imm. 2. Nalunaarut manna malillugu saniatigut akiliutissaq akiligassiissutit piffissaagallartillugu akilerneqarsimanngitsut attuumassuteqarfigisatik assigalugit pinngitsaaliinikkut naammassisitsinikkut akilersinneqarsinnaapput.
§ 8. Nalunaarut ullormi 1. juli 2004-mi atortuulissaaq.
Namminersornerullutik Oqartussat, ulloq 18. juni 2004


Jõustumine: 01.07.201501.07.201414.07.201309.01.201304.06.201201.01.201220.03.201101.01.201101.10.201001.09.201027.02.201028.12.200926.12.200910.07.200901.05.200915.05.200825.02.200801.01.200826.03.200701.01.200722.10.200601.01.200615.04.200401.07.200301.01.2003
(2) Hoone on katuse, siseruumi ja välispiiretega ehitis. Hoone, mille ruumiõhu kvaliteedi tagamiseks, sealhulgas temperatuuri hoidmiseks, tõstmiseks või langetamiseks, kasutatakse energiat, on sisekliima tagamisega hoone.
6) hooned, mille ruumide kasutamise otstarbele vastavate pindade ja ruumide teenindamiseks vajalike pindade summa (edaspidi kasulik pind) on kuni 50 m2.[Lõige 72 jõustub 1. 01. 2008]
(72) Käesoleva paragrahvi lõikes 7 sätestatud energiatõhususe miinimumnõuded kehtestab Vabariigi Valitsus.
[RT I 2006, 43, 326 - jõust. 22.10.2006, osaliselt 1. 01. 2008]
[Paragrahv 31 jõustub 1. 01. 2009]
[Paragrahv 32 jõustub 1. 01. 2009]
§ 32. Energiamärgise üleandmine sisekliima tagamisega hoone või selle eraldi kasutatava osa ehitamisel, müümisel ja üürile andmisel
(1) Sisekliima tagamisega hoone või selle eraldi kasutatava osa energiamärgis antakse üle:
1) ehitusettevõtjalt tellijale ehitise üleandmisel;
2) võõrandajalt asja omandajale, kui tasuliselt võõrandatakse hoone või selle eraldi kasutatav osa.
(2) Korteri võõrandamisel antakse üle hoone energiamärgise koopia.
(3) Üürileandja peab üürniku või üürilepingu sõlmimisest huvitatud isiku nõudmisel võimaldama tal tutvuda energiamärgisel näidatud andmetega.
(4) Energiamärgis ei ole kohustuslik ning käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõudeid ei kohaldata käesoleva seaduse § 3 lõikes 71 loetletud sisekliima tagamisega hoonete puhul.
13) ei ole esitatud dokumenti, mis tõendab ehitise kasutusele võtmisele eelneva ehitise, selle osa või ehitise tehnosüsteemi ehitamiseks tehnilise kontrolli teostamist või kirjalikku nõusolekut ehitise või selle osa kasutamisele võtmiseks ja selline dokument või kirjalik nõusolek on nõutav või[Punkti 14 sõnastus kuni 31. 12. 2008]
14) oluline keskkonnamõju on hindamata ja keskkonnamõju hindamine on nõutav.[Punkti 14 sõnastus alates 1. 01. 2009]
14) oluline keskkonnamõju on hindamata ja keskkonnamõju hindamine on nõutav või[Punkt 15 jõustub 1. 01. 2009]
15) käesoleva seaduse § 31 lõike 5 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud liiki kuuluva hoone energiamärgis pole nähtavalt paigaldatud.
2) säilitama täies ulatuses kõik hoonete energiamärgiste väljastamisega seotud andmed vähemalt seitse aastat või arhiiviseaduses sätestatud korras arhiivi üleandmiseni.
6) Raudteeamet käesoleva seaduse § 56 lõike 1 punktides 1–3 ja 5–10 nimetatud andmete puhul;
7) hoonete energiamärgiseid väljastav ettevõtja käesoleva seaduse § 56 lõike 1 punktis 16 nimetatud andmete puhul.
(31) Alates 2009. aasta 1. jaanuarist teeb linna- või vallavalitsuse ehitusjärelevalvet teostav ametiisik ettekirjutuse ka hoonete energiamärgiseid väljastavale või hoonete energiaauditeid tegevale ettevõtjale, kes tegutseb vastutava spetsialistita või nõutava registreeringuta.
12) ehitustoote tootja või tarnija toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduse tähenduses või müüja on turustanud nõuetele mittevastavat ehitustoodet;
13) hoonete energiamärgiseid väljastav ettevõtja tegutseb vastutava spetsialisti või nõutava registreeringuta või tema väljastatud energiamärgis ei vasta nõuetele või
14) hoonete energiaauditeid tegev ettevõtja tegutseb vastutava spetsialisti või nõutava registreeringuta või ta on teostanud energiaauditi nõuetele mittevastavalt.
(31) Alates 2009. aasta 1. jaanuarist on Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni riiklikku järelevalvet teostaval ametiisikul käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud õigused ka hoonete energiamärgiste väljastamisel ja energiaauditite tegemisel esinenud rikkumiste korral.
(11) Energiatõhususe miinimumnõudeid ei rakendata sisekliima tagamisega hoonete puhul, mis on ehitatud enne 2008. aasta 1. jaanuari või mille ehitamiseks on antud ehitusluba enne 2008. aasta 1. jaanuari.
[Paragrahv 721 jõustub 1. 01. 2008]
(3) Ehitamise oluliseks või muuks rekonstrueerimiseks liigitamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.
Energiamärgiseid võivad 2010. aasta 1. jaanuarini väljastada ka ehitiste ekspertiise teostavad ettevõtjad.
§ 77–100. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
RT I, 23.03.2015, 147


Hoolekandeasutusse hooldamisele suunamise tingimused ja kord Nõva vallas – Riigi Teataja
Hoolekandeasutusse hooldamisele suunamise tingimused ja kord Nõva vallas
Hoolekandeasutusse hooldamisele suunamise tingimused ja kord Nõva vallas - sisukord
§ 2 Teenusele suunamise tingimused
§ 4 Teenusele suunamine
§ 8 Järelevalve ja vaidluste lahendamine
RT IV, 05.04.2016, 80
Vastu võetud 26.09.2014 nr 7
RT IV, 14.10.2014, 25
jõustumine 17.10.2014
24.03.2016 RT IV, 05.04.2016, 26 08.04.2019
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 ja §20 lõike 1 alusel.
[RT IV, 05.04.2016, 26 - jõust. 08.04.2019]
(1) Käesolev määrus sätestab Nõva valla eelarvest rahastatava hoolekandeasutuses hooldamise taotlemise ning teenusele suunamise tingimused ja korra.
1) hoolekandeasutus (edaspidi hooldekodu) on üldhooldekodu, mis on loodud elamiseks, hooldamiseks ja rehabilitatsiooniks eakatele ja puuetega isikutele, kes ei ole suutelised iseseisvalt elama ning nende toimetulekut ei ole võimalik tagada teiste sotsiaalteenuste või muu abi osutamisega;
2) hooldamine hoolekandeasutuses (edaspidi teenus) on ööpäevaringse hooldusteenuse (hooldusteenus ja põetusteenus) osutamine üldhooldekodus, mille eesmärk on toetada isiku igapäevast toimetulekut, elukvaliteeti ja kindlustada turvaline elukeskkond;
3) hooldekodu kohamaks (edaspidi kohamaks) on hooldekodus isiku ülalpidamiseks kuluv summa;
4) sotsiaalvaldkonna ametnik on sotsiaalvaldkonda korraldav ametnik;
5) seadusjärgne ülalpidaja on ülalpidamiskohustusega isik perekonnaseaduse mõistes.
§ 2. Teenusele suunamise tingimused
Nõva valla eelarvest rahastatavale teenusele suunatakse isikud, kui on üheaegselt täidetud järgmised tingimused:
1) teenust vajava isiku rahvastikuregistrijärgne elukoht on Nõva vald;
2) isik vajab terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevalt ööpäevaringselt kõrvalabi igapäevaeluks vajalike tegevuste elluviimisel ja iseseisev toimetulek igapäevastes kodustes tingimustes ei ole võimalik;
3) isiku toimetulekut ei ole võimalik tagada teiste sotsiaalteenuste või muu abi osutamisega;
4) teenust vajava isiku materiaalsed võimalused ei ole piisavad iseseisvaks toimetulekuks ning vajaliku hoolduse kindlustamiseks;
5) teenust vajava isiku seadusjärgsete ülalpidajate materiaalsed võimalused ei ole piisavad vajaliku hoolduse kindlustamiseks, seadusjärgsed ülalpidajad keelduvad mõjuvatel põhjustel oma ülalpidamiskohustust täitmast, nendega ei ole võimalik kontakti saada või seadusjärgsed ülalpidajad puuduvad.
(1) Teenuse taotlemiseks esitab teenust vajav isik või tema seadusjärgne ülalpidaja paberkandjal või elektrooniliselt allkirjastatud taotluse Nõva Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus).
1) taotleja ja teenust vajava isiku- ja kontaktandmed;
2) põhjendada teenuse ning valla eelarvest teenuse kohamaksu tasumise vajadust;
3) võimalusel soov, millise hooldekodu teenust soovitakse;
4) teenust vajava isiku igakuise sissetuleku suurus;
5) seadusjärgsete ülalpidajate olemasolu korral nende isiku- ja kontaktandmed, ülalpidamiskohustuslaste puudumise korral kinnitus selle kohta;
1) puude olemasolu korral koopia kehtivast arstliku ekspertiisi komisjoni otsusest puude raskusastme või töövõimetuse protsendi kohta;
2) olemasolul rehabilitatsiooniplaan või geriaatrilise hindamise otsus;
3) teenust vajava isiku ja tema seadusjärgsete ülalpidajate poolt kinnitatud loetelu neile kuuluva kinnis- ja vallasvara kohta ja võimalusel neid tõendavad dokumendid (elamud, maa, mootorsõidukid, pangakontod ja seal hoiustatu väärtus, väärtpaberid, tehingud varaga jne);
4) seadusjärgsete ülalpidajate olemasolu korral tõendid nende kuue kuu sissetulekute ja jooksval kuul tasumisele kuuluvate eluasemekulude kohta vastavalt Nõva Vallavolikogu 04.02.2011 määrusele nr 3 „Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord Nõva vallas“ § 27.
(5) Kui isik ei ole võimeline oma tervislikust seisundist tulenevalt esitama teenuse taotlemiseks vajalikke andmeid ja dokumente, kogutakse neid olemasolu korral isiku seadusjärgsetelt ülalpidajatelt ja riiklikest registritest, millele on vallavalitsusel juurdepääs.
(6) Vallavalitsusel on õigus nõuda täiendavaid dokumente, kontrollida esitatud andmete õigsust riiklikest registritest ning läbi viia kodukülastusi.
(7) Kui isik jätab koos taotlusega nõutud andmed esitamata või kui taotluses on muid puudusi, määrab vallavalitsus tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Puuduste kõrvaldamata jätmise korral võib vallavalitsus jätta taotluse läbi vaatamata. Selle kohta tehakse kirjalik põhjendatud otsus.
(8) Seadusjärgsed ülalpidajad, kes keelduvad mõjuvatel põhjustel oma ülalpidamiskohustusi täitmast (teenust vajav isik ei ole täitnud ülalpidamiskohustust oma järglaste suhtes, vmt.), kinnitavad nimetatud asjaolude esinemist kirjalikult.
(9) Teenuse taotlemise päevaks loetakse taotluse registreerimise päeva vallavalitsuses.
§ 4. Teenusele suunamine
(1) Valla sotsiaalvaldkonna ametnik kohtub teenust vajava isikuga teenuse taotlemise päevast alates kahe nädala jooksul ning hindab tema hooldusvajaduse hindamisinstrumendi alusel (Lisa 1).
(2) Sotsiaalvaldkonna ametnik selgitab välja esitatud dokumentide alusel, kui suures osas on teenust vajav isik ja tema seadusjärgsed ülalpidajad võimelised teenuse eest ise tasuma.
(3) Sotsiaalvaldkonna ametnik esitab teenuse taotluse koos hindamise tulemustega ja täiendavate dokumentidega ning oma ettepanekuga vallavalitsuse istungile otsustamiseks.
(4) Vallavalitsus otsustab isiku teenusele suunamise või sellest keeldumise ning kinnitab isiku, tema seadusjärgsete ülalpidajate ja Nõva valla osaluse suuruse hooldusteenuse eest tasumisel.
(5) Hooldekodu valikul lähtutakse isiku abivajadusest, vabade kohtade olemasolust hoolekodudes ja võimaluse piires hooldust vajava isiku enda ja tema lähedaste soovidest.
(6) Vallavalitsus võib hooldusteenusele mitte suunata ja keelduda valla eelarvest hooldekodu kohamaksu tasumisest kui:
1) teenuse vajaduse hindamisel ei tuvastatud ööpäevaringse hooldusteenuse vajadust;
2) abivajadust on võimalik kompenseerida muude teenustega;
3) isik viibib haiglas ja vajab ravi;
5) on enesele või teistele ohtlik oma psüühika- ja/või käitumishäire tõttu (vajab erihoolekandeteenust);
6) hooldust vajava isiku majanduslik olukord võimaldab hooldekodu kohamaksu tasumist;
7) keeldutakse esitamast käesoleva määruse § 3 nimetatud dokumente.
(7) Vallavalitsus teeb otsuse teenuse määramise või keeldumise kohta 30 päeva jooksul teenuse taotlemise päevast.
(8) Juhul, kui nimetatud otsuse tegemiseks on vajalik pikem tähtaeg, informeerib vallavalitsus sellest taotlejat kirjalikult.
(9) Otsus teenuse määramisest keeldumise kohta tehakse isikule või tema seadusjärgsele ülalpidajale ning hooldekodule teatavaks kirjalikus vormis isikule arusaadaval viisil viie tööpäeva jooksul, arvates otsuse tegemise päevast.
(10) Juhul, kui isik tuleb tema seisundist tingitult toimetada hoolekandeteenusele viivitamatult, võib vallavalitsus isiku suunata teenusele ilma käesolevas korras sätestatut järgimata. Sel juhul korraldab sotsiaalvaldkonna ametnik käesolevas korras sätestatud dokumentide esitamise ühe kuu jooksul arvates isiku teenusele saabumise päevast.
(1) Hoolduskulu tasumise kohustuse võtavad enda kanda teenust vajav isik, tema seadusjärgne ülalpidaja ja/või vallavalitsus järgnevalt:
1) teenust vajav isik tasub igakuiselt hoolekodu kohamaksu vähemalt 85% oma igakuisest sissetulekust (sh isiku omandis oleva vara üürimisest või müümisest saadud vahendid), sõltuvalt hooldekodu teenusest ja isiku täiendavate lisakulutuste vajadusest;
2) kui isiku vahenditest ei piisa, tasuvad kohamaksust puudujääva osa seadusjärgsed ülalpidajad;
3) seadusjärgsete ülalpidajate või nende materiaalsete võimaluste puudumisel või kui teenuse kohamaksu pole võimalik hüvitada muudest vahenditest, tasub teenuse kohamaksust puudujääva osa kas osaliselt või täielikult Nõva vald.
(2) Teenusele suunatud isikul on õigus oma vabal tahtel teha kohamaksu katmiseks oma isikliku kinnis- ja vallasvara kohta kinkeleping Nõva valla kasuks.
(3) Kui hooldust vajaval isikul ei ole rahalisi vahendeid teenuse kohamaksu tasumiseks, kuid tal on vara, mida on võimalik võõrandada või anda kasutusse ülalpidamiseks vajalike rahaliste vahendite saamiseks, võib vallavalitsus tasuda isiku ülalpidamiskulud hooldekodus osas, milleks isikul endal rahalised vahendid puuduvad, kuni vara võõrandamiseni või kasutusse andmiseni.
(4) Kui teenuse osutamise käigus selguvad asjaolud, mis oleksid teenusele suunamisel oluliselt mõjutanud Nõva valla eelarvest teenuse rahastamise suurust, on vallavalitsusel õigus juba tehtud kulutused isikult või tema seadusjärgsetelt ülalpidajatelt tagasi nõuda.
(5) Teenuse taotleja või seadusjärgsed ülalpidajad võtavad endale kohustuse teatada vallavalitsusele kirjalikult asjaoludest, mis toovad kaasa valla osaluse määra muutmise kohamaksu tasumisel või maksmise lõpetamisel.
(6) Iga-aastasel riiklike pensionide indekseerimisel, mille tulemusel tõuseb isiku igakuine sissetulek, vähendatakse vallavalitsuse osalust hooldekodu kohamaksu tasumisel pensionitõusu ulatuses.
Teenuse osutamiseks hooldekodus sõlmitakse hooldekodu, teenust vajava isiku ja/või tema seadusjärgsete ülalpidajate ning § 5 lg 1 p 3 korral vallavalitsuse vahel leping.
Teenuse osutamine lõpetatakse lepingu lõpetamisega:
2) isiku või tema seadusjärgsete ülalpidajate soovil;
3) isik või tema seadusjärgsed ülalpidajad on esitanud valeandmeid;
4) kui isik või tema seadusjärgsed ülalpidajad ei täida lepinguga endale võetud kohustusi;
5) lepingu tähtaja möödumisel;
6) teenuse saaja surma korral;
7) kodukorra korduvate rikkumiste korral.
§ 8. Järelevalve ja vaidluste lahendamine
(1) Järelevalvet maakonnas osutatavate sotsiaalteenuste ja muu abi kvaliteedi üle teostab maavanem või tema volitatud isik. Arvestust Nõva valla eelarvest rahastatava teenuse osutamise kohta peab vallavalitsuse sotsiaalvaldkonna ametnik, kelle vastutusvaldkonnaks on vallas osutatavate teenuste korraldamine.
(2) Teenuse osutamisega seotud kaebuste ilmnemisel informeerivad teenust saav isik või hooldekodu kirjalikult või suuliselt eelpool nimetatud sotsiaalvaldkonna ametnikku.
(3) Kõik saabunud kaebused registreeritakse. Suuliselt esitatud kaebused protokollitakse.
(4) Kaebuses peab olema märgitud kaebaja nimi, kaebuse aluseks olevad asjaolud, tagasiside saamise soov ja viis ning vastavalt sellele on vaja märkida ka kontaktandmed.
(5) Sotsiaalvaldkonna ametnik kontrollib pretensioonide õigustatust, kuulab ära kõik osapooled, kogub täiendavaid andmeid ning kaasab vajadusel vastava teenuse ala asjatundjaid.
(6) Vastus pretensioonile saadetakse kaebuse esitajale kirjalikult 30 päeva jooksul selgitustega, millised kaebuse küsimused on õigustatud ja millised mitte ning millised konkreetsed tegevused on kasutusele võetud seoses selle kaebusega.


Tehnilise normi ja standardi seadus – Riigi Teataja
Tehnilise normi ja standardi seadus (lühend - TNSS)
Tehnilise normi ja standardi seadus - sisukord
2 TEHNILINE KIRJELDUS, TEHNILINE NORM JA EESTI STANDARD
§ 3 Tehniline kirjeldus
§ 4 Tehniline norm
§ 5 Eesti standard
§ 6 Harmoneeritud standard
§ 7 Standardi järgimise kohustuslikkus
§ 8 Teavitamine
§ 81 Vastastikune tunnustamine
3 STANDARDIMISE KORRALDAMINE
§ 9 Eesti standardiorganisatsioon
§ 91 Standardimiskomisjon
§ 92 Riiklik standardimiskava
§ 10 Eesti standardi koostamise ja Eesti standardiorganisatsiooni finantseerimine
Vastu võetud 22.02.1999
13.03.2002 RT I 2002, 32, 186 18.04.2002
17.12.2003 RT I 2004, 2, 8 01.05.2004
24.03.2004 RT I 2004, 25, 167 01.05.2004
14.04.2004 RT I 2004, 29, 191 01.05.2004
(1) Seaduses sätestatakse:
1) tehnilise normi, standardi ja tehnilise kirjelduse vahelised seosed;
2) tehnilisest normist või standardist kaubandusele tuleneva takistuse vältimise põhimõtted;
3) tehnilisest normist ja standardist teavitamise alused;
4) standardimise korraldamise alused.
(2) Seadust ei kohaldata riigikaitset ja riigi julgeolekut käsitlevale standardile. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid ning infoühiskonna teenusele kehtestatavaid nõudeid käsitlevale õigusaktile kohaldatakse käesoleva seaduse § 8.
[RT I 2002, 32, 186 - jõust. 18.04.2002]
(1) Tehniline kirjeldus käesoleva seaduse tähenduses on toote või teenuse omaduste loetelu, samuti neid omadusi mõjutavate protsesside ja tootmismeetodite kirjeldus.
(2) Tehniline norm käesoleva seaduse tähenduses on õigusaktis sätestatud toote valmistamist, turustamist või kasutamist või teenuse osutamist või turustamist reguleeriv nõue või nõue, mis on esitatud toote või teenuse ohutuse, tarbija- või keskkonnakaitse tagamise eesmärgil ja mis mõjutab toote esma- või korduvkasutamist, toote töötlemise või utiliseerimise tingimusi või teenust.
(3) Standard käesoleva seaduse tähenduses on üldiseks ja korduvaks kasutamiseks standardiorganisatsiooni poolt vastuvõetud dokument, mis sisaldab tehnilist kirjeldust või juhiseid tegevuse või selle tulemuse kohta ning mille kasutamine on vabatahtlik.
(4) Standardiorganisatsioon käesoleva seaduse tähenduses on rahvuslikul, regionaalsel või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud standardite koostamise, korraldamise ja vastuvõtmisega tegelev isik.
(5) Teavitamine käesoleva seaduse tähenduses on teistele riikidele, riikide ühendustele või rahvusvahelistele organisatsioonidele teabe andmine ettevalmistatavatest ja vastuvõetud tehnilistest normidest, samuti nendest standarditest ja õigusaktidest, mis sisaldavad infoühiskonna teenusele kehtestatavaid nõudeid või sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid.
(6) Infoühiskonna teenus on infoühiskonna teenuse seaduse § 2 punktis 1 sätestatud teenus.
(7) [Kehtetu - RT I 2004, 29, 191 - jõust. 01.05.2004]
(8) Toode käesoleva seaduse tähenduses on valmistatud või valmistatav asi või selle osa, kaasa arvatud ehitis, tööstuslikult valmistatud toode ning põllumajanduses ja kalanduses toodetud saadus.
(9) Teenus käesoleva seaduse tähenduses on osutatud või osutatav töö, mille tulemusena valmistatakse uus asi või hooldatakse või muudetakse olemasolevat asja või selle omadusi või toimub asja valdusesse andmine või võtmine.
[RT I 2004, 29, 191 - jõust. 01.05.2004]
2. peatükk TEHNILINE KIRJELDUS, TEHNILINE NORM JA EESTI STANDARD
§ 3. Tehniline kirjeldus
(1) Tehniline kirjeldus hõlmab muuhulgas:
2) nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise protseduure;
3) katseid ja katsemeetodeid;
4) pakendamist, märgistamist ja etikettimist;
5) sümboleid ja terminoloogiat;
6) nime, mille all toodet müüakse või teenust osutatakse;
7) klassifitseerimist;
8) projekteerimist, kavandamist, valmistamist, tootmist, osutamist, kasutamist, tehnilist ümberseadistamist, hooldamist, hoidmist ja säilitamist;
9) vedu;
10) koostist, mõõtmeid ja muid tehnilisi näitajaid.
(2) Tehnilise kirjelduse võib esitada tehnilises normis, standardis või muus dokumendis.
§ 4. Tehniline norm
(1) Tehnilist normi sisaldava õigusakti ettevalmistamisel lähtutakse rahvusvaheliste või Euroopa standardiorganisatsioonide vastuvõetud standardites või nende lõplikes kavandites määratletud tehnilistest kirjeldustest viimaste olemasolu korral, välja arvatud välislepingutes sätestatud juhtudel.
(2) Tehnilist normi sisaldava õigusaktiga kehtestatakse ühesugused nõuded nii Eestis toodetavatele kui ka imporditavatele toodetele.
(3) Tehnilist normi sisaldava õigusaktiga kehtestatakse ühesugused nõuded nii Eestis osutatavatele kui ka imporditavatele teenustele.
(4) Tehnilist normi sisaldava õigusaktiga võib kaubandustegevust piirata ainult juhul ja ulatuses, kui see on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või riigi julgeoleku seisukohalt, inimeste, loomade või taimede elu või tervise, tarbija või keskkonna kaitseks, kunstilise, ajaloolise või arheoloogilise väärtusega rahvusliku rikkuse või tööstus- või kaubandusomandi kaitseks.
(5) Tehnilise normina käsitatakse ka:
1) seadussätet, milles kehtestatud riikliku maksu või sundkindlustuse makse tasumise kohustusega mõjutatakse toote tarbimist;
2) teises Euroopa Liidu liikmesriigis seaduslikult toodetava või turustatava tootemudeli või -liigi vaba liikumist või turule laskmist reguleerivat üld- või üksikakti, mille rakendamise otseseks või kaudseks tulemuseks on toote turule laskmise keeld, tootemudeli või -liigi muutmise vajadus enne selle turule laskmist või turul hoidmiseks või toote turult kõrvaldamine.
(6) Tehnilist normi sisaldavate õigusaktide avaldamise ja jõustumise vahele jäetakse mõistlik aeg, et tootjal oleks võimalik kohandada oma toode või tootmisviis normile vastavaks. Mõistliku aja nõue ei kehti juhul, kui tehnilise normi kiire jõustumine on vajalik inimeste tervise või ohutuse kaitsmise või keskkonnakaitse või riigi julgeoleku tagamise eesmärgil.
(7) Tehnilise normina ei käsitata riiklikku sotsiaalkindlustust reguleeriva õigusakti sätteid.
[RT I 2004, 2, 8 - jõust. 01.05.2004]
§ 5. Eesti standard
(5) Eesti standardi tähtlühend on EVS.
(7) Autoriõigus standardile kuulub selle vastu võtnud standardiorganisatsioonile. Standardi järgimine on tasuta.
§ 6. Harmoneeritud standard
(1) Harmoneeritud standard on Euroopa Komisjoni mandaadi alusel Euroopa standardiorganisatsiooni poolt koostatud ja vastu võetud standard.
(2) Kui harmoneeritud standardi kohta on avaldatud teade (viide) Euroopa Liidu Ametlikus Teatajas ja see on vastu võetud vähemalt ühe Euroopa Liidu liikmesriigi rahvusliku standardina, kui õigusaktist ei tulene teisiti, siis eeldatakse, et sellist standardit järgiv toode või teenus vastab asjakohasele tehnilisele normile.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud harmoneeritud standardi kohta avaldatud teade (viide) Euroopa Liidu Ametlikus Teatajas on tunnistatud kehtetuks, siis sellise standardi järgimisel ei loeta toodet või teenust vastavaks asjakohasele tehnilisele normile.
[RT I 2002, 99, 580 - jõust. 19.12.2002]
§ 7. Standardi järgimise kohustuslikkus
(1) Tehnilises normis võib viidata standardile, selle osale või ühe standardiorganisatsiooni vastuvõetud standarditele. Viide standardile, sealhulgas selle osale, peab sisaldama viidatava standardi tähist.
(2) Viide standardile sätestatakse kohustusliku või soovituslikuna. Viidet harmoneeritud standardile ei ole lubatud sätestada kohustuslikuna. Ühe standardiorganisatsiooni vastuvõetud standardile soovitusliku viite sätestamisel ei pea viitele lisama viidatava standardi tähist
(3) Tehnilises normis standardi kohustuslikuna sätestamise korral peab selline standard olema tervikuna eesti keeles avaldatud Eesti standard.
(4) Kui tehnilises normis on viidatud standardile, mida ei ole eesti keeles avaldatud, tuleb tehnilises normis märkida, milline ametiasutus annab standardi kohta teavet eesti keeles.
§ 8. Teavitamine
(1) Teavitada tuleb ettevalmistatavatest ja vastuvõetud tehnilist normi või infoühiskonna teenusele kehtestatavaid nõudeid sisaldavatest või sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid käsitlevatest õigusaktidest ja välislepingutest, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhtudel.
(2) Teavitada ei tule:
1) nõuetest, mis puudutavad infoühiskonna teenuseid kaudselt;
2) telekommunikatsiooniteenustele esitatavatest nõuetest, mis on reguleeritud Euroopa Liidu vastavate õigusaktidega;
3) finantsteenustele esitatavatest nõuetest, mis on reguleeritud Euroopa Liidu vastavate õigusaktidega;
4) nõuetest, mis on kehtestatud väärtpaberibörsile või nõuetest, mis on kehtestatud väärtpaberibörsi poolt;
5) nõuetest, mis on kehtestatud reguleeritud väärtpaberiturule väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131) tähenduses või nõuetest, mis on kehtestatud reguleeritud väärtpaberituru poolt;
6) nõuetest, mis on kehtestatud väärtpaberiarveldussüsteemile või nõuetest, mis on kehtestatud väärtpaberiarveldussüsteemi poolt;
7) eelnõudest, mis on kooskõlas Euroopa Liidu õigusaktidega või rahvusvahelistest lepingutest tulenevate kohustustega.
(3) Tehnilist normi, infoühiskonna teenusele kehtestatavaid nõudeid või sanitaar- ja fütosanitaarmeedet sisaldava õigusakti või välislepingu ettevalmistaja või vastuvõtja on kohustatud selle esitama teavitamist koordineerivale asutusele.
(4) Tehnilist normi või infoühiskonna teenusele kehtestatavaid nõudeid sisaldava õigusakti ja välislepingu eelnõust teavitamise korra kehtestab ja teabevahetust koordineeriva asutuse määrab Vabariigi Valitsus.
(5) Sanitaar- ja fütosanitaarmeedet sisaldava õigusakti ja välislepingu eelnõust teavitamise korra kehtestab ja teabevahetust koordineeriva asutuse määrab Vabariigi Valitsus.
(51) Käesoleva seaduse § 4 lõike 5 punktis 2 loetletud tehnilistest normidest teavitamise korra kehtestab ja teabevahetust koordineeriva asutuse määrab Vabariigi Valitsus. Nimetatud korra alusel ei kuulu teavitamisele tehnilised normid:
1) mis sisalduvad kohtuotsustes;
2) mis on kooskõlas Euroopa Liidu õigusaktidega;
3) millega valmistatakse ette § 4 lõike 5 punktis 2 loetletud abinõu kasutuselevõtmist või mis viivad selle kasutuselevõtmiseni, sealhulgas ennetus- või uurimismeetmed;
4) mis on seotud üksnes kõlbluse ja avaliku korra kaitsmisega;
5) millega reguleeritakse selliseid tooteid, mis oma valmistamisaja või kasutatuse tõttu on muutunud turule laskmiseks või turul hoidmiseks kõlbmatuks;
6) millest teavitatakse käesoleva seaduse § 8 lõikes 4, 5 või 6 sätestatud korras või muude erisätete kohaselt.
(6) Standardiga seonduva teabevahetuse koordineerimine sätestatakse Vabariigi Valitsuse ja Eesti standardiorganisatsiooni vahelises halduslepingus.
§ 81. Vastastikune tunnustamine
(1) Kui seadusega või selle alusel kehtestatud õigusaktiga esitatakse tootele nõue, mis ei tulene Euroopa Liidu õigusaktist, võib sellisele nõudele mittevastava toote Eestis turule lasta ja kasutusele võtta, kui see on õiguspäraselt valmistatud Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või kui see on õiguspäraselt valmistatud või turule lastud Euroopa Liidu liikmesriigis või Türgis, tingimusel, et selle toote puhul on tagatud seadusega või selle alusel kehtestatud õigusaktis sätestatuga samaväärne kaitse.
(2) Turujärelevalveasutus võib keelata käesoleva paragrahvi lõikes 1 kirjeldatud toote Eestis turule laskmise või nõuda selle turult kõrvaldamist, kui see ei vasta seadusega või selle alusel kehtestatud õigusaktiga kehtestatud kaitsenõuetele, olles eelnevalt sellest kirjalikult teavitanud kõnealuse toote tootjat või levitajat, kes lasi nimetatud toote Eesti turule.
(3) Käesolevas paragrahvis sätestatust võib õigusaktiga ette näha erisusi.
[RT I 2004, 25, 167 - jõust. 01.05.2004]
3. peatükk STANDARDIMISE KORRALDAMINE
§ 9. Eesti standardiorganisatsioon
(1) Eesti standardiorganisatsioon on selle liikmeid esindav mittetulundusühing, mille põhikirjalise tegevuse eesmärk on koostada ja avaldada standardeid ning esindada Eestit rahvusvahelises standardimises. Riigi huve Eesti standardiorganisatsioonis esindab liikmena valitsusasutus.
(2) Eesti standardiorganisatsioon on kohustatud:
4) avaldama Eesti standardiorganisatsiooni veebilehel teavet ettevalmistatavate ja vastuvõetud standardite, standardimisprogrammide ning standardimiskava kohta, kusjuures eraldiseisvalt avaldatakse nii veebilehel kui ka Eesti standardiorganisatsiooni väljaandes teave harmoneeritud standardite kohta, mille kohta on avaldatud teade (viide) Euroopa Liidu Ametlikus Teatajas, ja harmoneeritud standardite kohta, mis on üle võetud Eesti standarditeks;
5) teavitama välisriike, riikide ühendusi ja rahvusvahelisi standardiorganisatsioone ettevalmistatavatest ja vastuvõetud standarditest ning standardimisprogrammidest vastavalt kehtivatele õigusaktidele.
(3) Vabariigi Valitsus annab majandus- ja kommunikatsiooniministri ettepanekul õiguse tegutseda Eesti standardiorganisatsioonina ühele standardiorganisatsioonile.
(4) Standardiorganisatsioon esitab taotluse majandus- ja kommunikatsiooniministrile, milles ta peab tõendama, et on võimeline täitma käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud kohustusi. Enne taotluse esitamist Vabariigi Valitsusele kuulab majandus- ja kommunikatsiooniminister ära tema moodustatud komisjoni arvamuse.
(5) Tegutsemisõigus Eesti standardiorganisatsioonina nähakse ette Vabariigi Valitsuse ja standardiorganisatsiooni vahelises halduslepingus, milles määratakse poolte kohustused ja õigused. Nimetatud halduslepingu tähtaeg võib olla kuni kümme aastat.
§ 91. Standardimiskomisjon
1) majandus- ja kommunikatsiooniministrile ettepanekute esitamine käesoleva seaduse § 9 lõikes 5 nimetatud halduslepingusse puutuvalt;
2) standardimiskava koostamine ja majandus- ja kommunikatsiooniministrile kinnitamiseks esitamine;
3) muude ülesannete täitmine, kui need tulenevad käesoleva lõike punktides 1 ja 2 loetletud ülesannetest.
(5) Komisjon esitab oma ettepanekud kirjalikult majandus- ja kommunikatsiooniministrile.
§ 92. Riiklik standardimiskava
(1) Standardimiskava on dokument, millesse koondatakse standardite loend, mille koostamist või Eesti standardiks ülevõtmist peavad valitsusasutused oluliseks. Standardimiskava koostamisel lähtutakse õigusaktidest, Eesti standardiorganisatsiooni ja Vabariigi Valitsuse vahel sõlmitud halduslepingust ning Vabariigi Valitsuse ja valitsusasutuste tööplaanidest.
(2) Standardimiskava koostatakse kaks korda aastas.
(3) Standardimiskava kinnitab majandus- ja kommunikatsiooniminister iga aasta 1. märtsiks ja 1. septembriks.
§ 10. Eesti standardi koostamise ja Eesti standardiorganisatsiooni finantseerimine
(4) Riigi poolt Eesti standardiorganisatsioonilt tellitud infoteenuste osutamise, sealhulgas Eesti standardiorganisatsiooni teabekeskuse ja raamatukogu, samuti veebilehe ning ametliku väljaande koostamise ja publitseerimise kulud ning rahvusvaheliste ja Euroopa standardiorganisatsioonide liikmemaksud kaetakse riigieelarvest. Nimetatud kulud nähakse ette asjaomase ministeeriumi eelarves.
§-d 11--12. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
(2) Käesoleva seaduse § 8 lõigetes 1-4 sätestatud kohustus teavitada infoühiskonna teenusele kehtestatavatest nõuetest jõustub alates Eesti ühinemisest Euroopa Liiduga.


Vaata, milline on tööandja minimaalne sotsiaalmaksu kohustus - Raamatupidaja
Vaata, milline on tööandja minimaalne sotsiaalmaksu kohustus
10. juuni 2010 11:10
Maksu- ja tolliamet selgitab tööandja minimaalse sotsiaalmaksu kohustuse arvestamise korda.
1. Õiguslik regulatsioon. SMS-i sätted tööandja minimaalse sotsiaalmaksukohustuse kohta
(2) Sotsiaalmaksu makstakse töötajale või teenistujale kuu eest makstud tasult, kuid mitte vähem kui SMS-i §-s 21 nimetatud kuumääralt, välja arvatud isiku puhul, kes saab riiklikku pensioni ning käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 sätestatud juhtudel.
Riikliku pensioni saaja on isik, kes saab pensioni Eesti riigilt või tulenevalt sotsiaalkindlustuslepingust või sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise alasest Euroopa Liidu õigusaktist.
Kui isik on töö- või teenistussuhtes mitme tööandjaga, maksab tema eest sotsiaalmaksu SMS-i §-s 21 nimetatud kuumääralt tööandja, kes tulumaksu kinnipidamisel arvestab maksuvaba tulu tulumaksuseaduse § 42 lõigete 1 ja 2 kohaselt.
(3) Sotsiaalmaksu makstakse töötajale või teenistujale kuu eest makstud tasult, kuid mitte vähem kui SMS-i §-s 21 nimetatud kuumääralt, proportsionaalselt sellel kuul töötatud ajaga, järgmistel juhtudel:
Riigikogu liikme puhul, kelle volitused on peatunud Riigikogu liikme staatuse seaduse § 6 lõike 1 punktide 1 ja 2 alusel, või
3) töötaja või teenistuja puhul, kes kasvatab vanema või eestkostjana alla 3-aastast last või kolme või enamat alla 19-aastast last;
2. Millal tööandjal ei teki sotsiaalmaksu kuumääralt arvestamise kohustust (SMS-i § 2 lõige 4)
Vastavalt SMS-i § 2 lõikele 2 peab tööandja maksma sotsiaalmaksu töötajale kuu eest makstud tasult, kuid mitte vähem kui 4350 kroonilt. Seega on tööandja sotsiaalmaksu minimaalseks kohustuseks 1436 krooni kuus (v.a seaduses sätestatud erandite puhul).
Eelkõige tuleb meeles pidada, et sotsiaalmaksu miinimumkohustus võib tekkida vaid töölepingulise töötaja puhul, seega kasutatakse käesolevas juhendis mõistet „tööandja” töölepingu seaduse tähenduses.
SMS-i § 2 lõige 4 sätestab erisuse lõikele 2, st loetleb töötajate kategooriad, kelle puhul ei teki tööandjal sotsiaalmaksu kuumääralt tasumise kohustust. Selliste töötajate eest arvestatakse sotsiaalmaksu neile tegelikult makstud töötasult, isegi kui see on kuumäärast väiksem. Tihti töötavad need töötajad (pensionärid, õppurid, väikeste laste vanemad) osalise tööajaga, mistõttu on nende töötasu Vabariigi Valitsuse 11. juuni 2009. aasta määrusega nr 90kehtestatud töötasu alammäärast väiksem.
SMS-i § 2 lõikes 4 on sätestatud, et sotsiaalmaksu makstakse kuu eest makstud tasult järgmiste töötajate eest:
* töötaja või teenistuja, kes saab riiklikku pensioni*
* töötaja või teenistuja, kes kasvatab vanema või eestkostjana alla 3-aastast last või kolme või enamat alla 19-aastast last
* töötaja või teenistuja, kes on õigusaktide alusel asutatud ja tegutsevas Eesti õppeasutuses või välisriigi samaväärses õppeasutuses põhiharidust omandav õpilane kuni 21 aasta vanuseni, üldkeskharidust omandav õpilane kuni 24 aasta vanuseni, kutseõpet omandav koolikohustuse ea ületanud põhihariduseta isik, põhihariduse või keskhariduse baasil kutseharidust omandav õpilane ning Eesti alalisest elanikust üliõpilane
* töötaja või teenistuja, kellele on töölepingu seaduse § 43 lõike 4 või 6 alusel kehtestatud lühendatud tööaeg sellel kuul ehk 7-17-aastased töötajad ja haridustöötajad, kelle tööaja on kehtestanud Vabariigi Valitsus oma 2009. aasta 25. juuni määrusega nr 113
* SMS-i tähenduses on riikliku pensioni saajaks isik, kes saab pensioni Eesti riigilt või tulenevalt sotsiaalkindlustuslepingust või sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise alasest Euroopa Liidu õigusaktist. Aluseks võetakse Sotsiaalkindlustusameti poolt või sotsiaalkindlustuslepingu riigi (Ukraina, Kanada, Venemaa sõjaväepensionärid ja alates 2007. aasta 16. oktoobrist muud pensionärid) või Euroopa Majanduspiirkonna riigi pädeva asutuse poolt välja antud pensionäri pensionitunnistus. Maksuvabastus laieneb kõikidele pensioni liikidele: vanaduspensionile, töövõimetuspensionile, soodustingimustel pensionile jne.
Madalapalgalise osalist tööaega kasutava töötaja eest, kes ei kuulu eelnimetatud isikute hulka, peab tööandja maksma sotsiaalmaksu 1436 krooni kuus, kui osalise tööaja tõttu jääb töötaja palk alla 4350 krooni kuus. Kui selline töötaja töötab osalise tööajaga mitme tööandja juures, siis maksab sotsiaalmaksu miinimumkohustuse ulatuses tööandja, kes töötaja palgalt tulumaksu kinnipidamisel arvestab maksuvaba tulu. Järelikult arvestab teine tööandja sotsiaalmaksu töötajale tegelikult makstud töötasult.
NB! Tähele tasub panna, et seoses uue töölepingu seaduse (edaspidi TLS2009) jõustumisega ja Eesti Vabariigi töölepingu seaduse (edaspidi TLS1992) kehtetuks tunnistamisega 2009. aasta 1. juulist on kaotanud kehtivuse maksuvabastus sotsiaalmaksu miinimumkohustusest järgmiste töötajale puhul:
* töötaja, kellele TLS1992 § 68 alusel kehtestati osalist tööaega või kes saadeti osaliselt tasustatavale puhkusele (§ 68 kohaselt töömahu või tellimuste ajutisel vähenemisel oli tööandjal oma asukoha (elukoha) tööinspektori nõusolekul õigus kokkuleppel töötajaga kehtestada töötajale kuni kolmeks kuuks aastas osaline tööaeg või saata töötaja osaliselt tasustatavale puhkusele samaks tähtajaks).
Seoses TLS1992 kehtetuks tunnistamisega on SMS-i § 2 lõige 4 punkt 1 alates 1. juulist 2009. aastal kehtetu. TLS2009 § 37 lõige 1 sätestab, et kui tööandja ei saa ettenägematutest, temast mitteolenevatest majanduslikest asjaoludest tulenevalt anda töötajale kokkulepitud ulatuses tööd, võib ta töötasu kuni kolmeks kuuks 12-kuulise ajavahemiku jooksul vähendada mõistliku ulatuseni, kuid mitte alla Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäära. Seda juhul, kui kokkulepitud töötasu maksmine oleks tööandjale ebamõistlikult koormav.
Antud juhul annab TLS töötajale õiguse keelduda töö tegemisest võrdeliselt töötasu vähendamisega. Maksuhaldur on seiskohal, et kuna maksusoodustuse hulgast on see regulatsioon välja jäetud, peab tööandja antud juhul maksma sotsiaalmaksu töötaja eest mitte vähem kui SMS-i § 21 nimetatud kuumääralt. Samuti ei saa tööandja TLS2009 § 37 lõike 1 kohaselt vähendada töötasu alla töötasu alammäära
* erinevalt seni kehtinud seadusest ei sätesta TLS2009 lühendatud tööaega töötajatele, kes töötavad allmaatöödel, tervist kahjustavatel ja eriiseloomuga töödel ning seetõttu ei ole SMS-is enam vastavat maksusoodustust
Tähele tasub panna, et sotsiaalmaksu kuumääralt tasumise kohustus kehtib tööandjal ainult töölepingulise töötaja puhul. Kui tegemist on töövõtu- , käsundus või muu võlaõigusliku lepingu alusel või juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmele makstava tasuga, siis alati makstakse sotsiaalmaksu isikule tegelikult makstud tasult, st väljamakse tegijal ei ole kohustust maksta sotsiaalmaksu vähemalt 1436 krooni kuus.
Siinjuures tuleb arvesse võtta, et töövõtulepingu alusel teenust osutaval isikul või juhatuse liikmel ei teki õigust ravikindlustuskaitsele juhul, kui nende tasudelt makstav sotsiaalmaks on sotsiaalmaksu kuumäärast väiksem (ravikindlustusseaduse § 5 lõike 2 punktid 4 ja 5).
Vaata näiteid SIIT .
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2010/06/10/vaata-milline-on-tooandja-minimaalne-sotsiaalmaksu-kohustus