text:
Eelotsusetaotlus – Isikuandmed – Füüsiliste isikute kaitse isikuandmete töötlemisel – Direktiiv 95/46/EÜ – Määrus (EL) 2016/679 – Otsingumootorid internetis – Veebilehtedel sisalduvate andmete töötlemine – Territoriaalne ulatus, mis on õigusel linkide eemaldamisele
Kohtuasjas C‑507/17,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Conseil d’État’ (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) 19. juuli 2017. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 21. augustil 2017, menetluses
Reporters Committee for Freedom of the Press jt,
Article 19 jt,
Internet Freedom Foundation jt,
koosseisus: president K. Lenaerts, kodade presidendid A. Arabadjiev, E. Regan, T. von Danwitz, C. Toader ja F. Biltgen, kohtunikud M. Ilešič (ettekandja), L. Bay Larsen, M. Safjan, D. Šváby, C. G. Fernlund, C. Vajda ja S. Rodin,
– Google LLC, esindajad: avocat P. Spinosi, avocat Y. Pelosi ja avocat W. Maxwell,
– Commission nationale de l’informatique ja des libertés (CNIL), esindajad: I. Falque-Pierrotin, J. Lessi ja G. Le Grand,
– Wikimedia Foundation Inc., esindaja: avocate C. Rameix-Seguin,
– Fondation pour la liberté de la presse, esindaja: avocat T. Haas,
– Microsoft Corp., esindaja: avocat E. Piwnica,
– Reporters Committee for Freedom of the Press jt, esindajad: avocat F. Louis, Rechtsanwalt H.‑G. Kamann, Rechtsanwalt C. Schwedler ja Rechtsanwalt M. Braun,
– Article 19 jt, esindajad: avocat G. Tapie, G. Facenna, QC, ja barrister E. Metcalfe,
– Internet Freedom Foundation jt, esindaja: avocat T. Haas,
– Défenseur des droits, esindaja: J. Toubon,
– Itaalia valitsus, esindaja: G. Palmieri, keda abistas avvocato dello Stato R. Guizzi,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb seda, kuidas tõlgendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT 1995, L 281, lk 31; ELT eriväljaanne 13/15, lk 355).
2 Taotlus on esitatud Google Inc. õigusjärglase Google LLC ja Commission nationale de l’informatique et des libertés’ (riiklik andmetöötluse ja vabaduste komisjon, CNIL) (Prantsusmaa) vahelises kohtuvaidluses, mis puudutab 100 000 euro suurust sanktsiooni, mille viimati nimetatud asutus määras Google’ile selle eest, et kui kõnealune äriühing rahuldab taotluse linkide eemaldamiseks, keeldub ta neid eemaldamast oma otsingumootori domeeninime kõigil laienditel.
3 Direktiivi 95/46 artikli 1 lõike 1 kohaselt on selle direktiivi eesmärk kaitsta isikuandmete töötlemisel füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi ning eelkõige nende õigust eraelu puutumatusele ning kõrvaldada takistused selliste andmete vabal liikumisel.
4 Direktiivi 95/46 põhjendustes 2, 7, 10, 18, 20 ja 37 on märgitud:
(7) üksikisikute õiguste ja vabaduste, eelkõige eraelu puutumatuse õiguse kaitse tase seoses isikuandmete töötlemisega on liikmesriigiti erinev ja see võib takistada selliste andmete edastamist ühest liikmesriigist teise; seega võivad nimetatud erinevused saada takistuseks paljudele ühenduse tasandi majandustegevustele, […];
(10) isikuandmete töötlemist käsitlevate õigusaktide eesmärk on kaitsta [Roomas 4. novembril 1950 alla kirjutatud] Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 8 ja ühenduse õiguse üldistes põhimõtetes tunnustatud põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige õigust eraelu puutumatusele; nimetatud põhjusel ei tohi kõnealuste õigusaktide ühtlustamise tagajärjel nendega pakutav kaitse väheneda, vaid vastupidi – ühenduses tagatava kaitstuse tase peab olema kõrgem;
(18) tagamaks, et üksikisikud ei jää ilma kaitsest, millele neil on käesoleva direktiivi kohaselt õigus, peab igasugune isikuandmete töötlemine ühenduses toimuma ühe liikmesriigi õiguse kohaselt; […]
(37) kui isikuandmeid töödeldakse ajakirjanduse jaoks või kirjandusliku või kunstilise eneseväljenduse huvides, eelkõige audiovisuaalsektoris, tuleks teha erand käesoleva direktiivi teatavate sätete nõuetest, kuivõrd see on vajalik selleks, et viia vastavusse üksikisikute põhiõigused ja sõnavabadus, eelkõige Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 10 tagatud õigus saada ja jagada teavet; seetõttu peaksid liikmesriigid kehtestama põhiõiguste tasakaalustatuseks vajalikud erandid ja vabastused, mis puudutavad üldmeetmeid andmete töötlemise seaduslikkuse kohta, […]“.
6 Direktiivi artiklis 4 „Kohaldatav siseriiklik õigus“ on ette nähtud:
2. Lõike 1 punktis c osutatud asjaoludel peab vastutav töötleja määrama ametisse kõnealuse liikmesriigi territooriumil asuva esindaja, kuid see ei piira õiguslikke meetmeid, mida võidakse võtta vastutava töötleja enda suhtes.“
7 Direktiivi 95/46 artiklis 9 „Isikuandmete töötlemine ja sõnavabadus“ on sätestatud:
8 Direktiivi artiklis 12 „Õigus tutvuda andmetega“ on ette nähtud:
9 Direktiivi artiklis 14 „Andmesubjektide õigus esitada vastuväiteid“ on sätestatud:
10 Direktiivi 95/46 artiklis 24 „Sanktsioonid“ on ette nähtud:
„Liikmesriigid võtavad sobivaid meetmeid, et tagada käesoleva direktiivi sätete täielik rakendamine, ja sätestavad eelkõige sanktsioonid, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud sätete rikkumise puhul.“
11 Direktiivi artikkel 28 „Järelevalveasutus“ on sõnastatud järgmiselt:
12 ELTL artiklil 16 põhinev Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46 kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT 2016, L 119, lk 1; parandus ELT 2018, L 127, lk 3) on vastavalt määruse artikli 99 lõikele 2 kohaldatav alates 25. maist 2018. Määruse artikli 94 lõikes 1 on sätestatud, et direktiiv 95/46 tunnistatakse kehtetuks alates samast kuupäevast.
13 Määruse põhjendustes 1, 4, 9–11, 13, 22–25 ja 65 on märgitud:
(4) Isikuandmete töötlemine peaks olema mõeldud teenima inimesi. Õigus isikuandmete kaitsele ei ole absoluutne õigus, vaid seda tuleb kaaluda vastavalt selle ülesandele ühiskonnas ning tasakaalustada muude põhiõigustega vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele. Käesolevas määruses austatakse kõiki põhiõigusi ning peetakse kinni aluslepingutes sätestatud ja hartas tunnustatud põhimõtetest, eelkõige õigusest era- ja perekonnaelu […] austamisele, isikuandmete kaitsest, mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusest, sõna- ja teabevabadusest, ettevõtlusvabadusest […]
(9) Direktiiv[…] 95/46[…] ei ole ära hoidnud liidus andmekaitse rakendamise killustumist […]. Liikmesriikide poolt tagatava[…] kaitse taseme erinevused isikuandmete töötlemisel võivad takistada isikuandmete liidusisest vaba liikumist. Need erinevused võivad seetõttu takistada liidu tasandi majandustegevust […].
(10) Selleks et tagada füüsiliste isikute järjekindel ja kõrgetasemeline kaitse ning kõrvaldada takistused isikuandmete liikumisel liidus, peaks füüsiliste isikute õiguste ja vabaduste kaitse selliste andmete töötlemisel olema kõigis liikmesriikides samal tasemel. […]
(13) Et tagada füüsiliste isikute järjekindel kaitse kogu liidus ning ära hoida erinevusi, mis takistavad andmete vaba liikumist siseturul, on vaja määrust, millega tagatakse õiguskindlus ja läbipaistvus ettevõtjate […] jaoks ning milles sätestatakse kõikides liikmesriikides füüsiliste isikutele samaväärsed kohtulikult kaitstavad õigused ning vastutavatele töötlejatele ja volitatud töötlejatele kohustused ja vastutusvaldkonnad, et tagada isikuandmete töötlemise järjekindel jälgimine nagu ka samaväärsed karistused kõigis liikmesriikides ning erinevate liikmesriikide järelevalveasutuste tõhus koostöö. Siseturu nõuetekohaseks toimimiseks on vaja, et isikuandmete vaba liikumist liidus ei piirataks ega keelataks põhjustel, mis on seotud füüsiliste isikute kaitsega isikuandmete töötlemisel. […]
(22) Liidus paikneva vastutava töötleja või volitatud töötleja tegevuskoha tegevuse raames tuleks töödelda isikuandmeid vastavalt käesolevale määrusele, sõltumata sellest, kas töödeldakse liidus või mitte. […]
(23) Selle tagamiseks, et füüsilise isikud ei jää ilma kaitsest, millele neil on õigus käesoleva määruse alusel, tuleks käesolevat määrust kohaldada väljaspool liitu asuva vastutava töötleja või volitatud töötleja poolt liidus olevate andmesubjektide isikuandmete töötlemise suhtes, kui isikuandmete töötlemise toimingud on seotud kaupade või teenuste pakkumisega kõnealustele andmesubjektidele, sõltumata sellest, kas see on seotud maksega või mitte. Selleks et määrata kindlaks, kas selline vastutav töötleja või volitatud töötleja pakub liidus olevatele andmesubjektidele kaupu või teenuseid, tuleks kontrollida, kas on ilmne, et vastutav töötleja [või volitatud töötleja] kavatseb pakkuda teenuseid ühe või mitme liidu liikmesriigi andmesubjektidele. […]
(24) Käesolevat määrust tuleks kohaldada ka liidu territooriumil olevate andmesubjektide isikuandmete töötlemisele mujal kui liidus asuva vastutava töötleja või volitatud töötleja poolt, kui see on seotud selliste andmesubjektide käitumise jälgimisega niivõrd, kuivõrd see käitumine toimub liidus. Selleks et teha kindlaks, kas isikuandmete töötlemise toimingut võib pidada andmesubjekti käitumise jälgimiseks, tuleks selgitada välja, kas füüsilist isikut jälgitakse internetis, sealhulgas selliste andmetöötlusmeetodite võimaliku kasutamisega, mis hõlmavad füüsilise isiku profiilianalüüsi eelkõige selleks, et teha tema kohta otsuseid või analüüsida või prognoosida tema eelistusi, käitumist ja hoiakuid.
(25) Kui liikmesriigi õigust kohaldatakse rahvusvahelise avaliku õiguse alusel, tuleks käesolevat määrust kohaldada ka väljaspool liitu asuva vastutava töötleja, näiteks liikmesriigi diplomaatilise või konsulaaresinduse suhtes.
14 Määruse 2016/679 artikkel 3 „Territoriaalne kohaldamisala“ on sõnastatud järgmiselt:
„1. Käesolevat määrust kohaldatakse liidus asuva vastutava töötleja või volitatud töötleja tegevuskoha tegevuse kontekstis toimuva isikuandmete töötlemise suhtes sõltumata sellest, kas töödeldakse liidus või väljaspool liitu.
3. Käesolevat määrust kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes vastutava töötleja poolt, kelle asukoht ei ole liidus, vaid kohas, kus rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt kohaldatakse mõne liikmesriigi õigust.“
15 Määruse artikli 4 punktis 23 on mõiste „isikuandmete piiriülene töötlemine“ määratletud järgmiselt:
„a) isikuandmete töötlemine, mis toimub liidus olukorras, kus vastutava töötleja või volitatud töötleja, kelle tegevuskoht on enamas kui ühes liikmesriigis, tegevus toimub rohkem kui ühes liikmesriigis, või
b) isikuandmete töötlemine, mis toimub liidus olukorras, kus vastutava töötleja või volitatud töötleja tegevus toimub ühes kohas, kuid see mõjutab oluliselt või võib tõenäoliselt oluliselt mõjutada andmesubjekte rohkem kui ühes liikmesriigis“.
16 Määruse artikkel 17 „Õigus andmete kustutamisele („õigus olla unustatud“)“ on sõnastatud järgmiselt:
17 Sama määruse artikli 21 „Õigus esitada vastuväiteid“ lõikes 1 on ette nähtud:
18 Määruse 2016/679 VI peatükki „Sõltumatud järelevalveasutused“ kuuluva artikli 55 „Pädevus“ lõikes 1 on sätestatud:
„Järelevalveasutus on oma liikmesriigi territooriumil pädev täitma ülesandeid ja kasutama volitusi, mis on talle kooskõlas käesoleva määrusega antud.“
19 Määruse artiklis 56 „Juhtiva järelevalveasutuse pädevus“ on sätestatud:
„1. Ilma et see piiraks artikli 55 kohaldamist, on vastutava töötleja või volitatud töötleja peamise või ainsa tegevuskoha järelevalveasutus pädev tegutsema juhtiva järelevalveasutusena kõnealuse vastutava töötleja või volitatud töötleja tehtud piirülese isikuandmete töötlemise toimingu suhtes kooskõlas artiklis 60 sätestatud menetlusega.
6. Piiriülese isikuandmete töötlemise toimingu puhul on vastutava töötleja või volitatud töötleja ainus partner juhtiv järelevalveasutus.“
20 Määruse artikli 58 „Volitused“ lõikes 2 on ette nähtud:
„Järelevalveasutusel on järgmised parandusvolitused:
g) anda korraldus isikuandme[d] kustutada […] artiklite […] 17 […] alusel […];
i) määrata […] trahve lisaks käesolevas lõikes osutatud meetmetele või nende asemel, sõltuvalt konkreetse juhtumi asjaoludest“.
21 Määruse 2016/679 VII peatüki „Koostöö ja järjepidevus“ 1. jagu „Koostöö“ sisaldab määruse artikleid 60–62. Artiklis 60 „Juhtiva järelevalveasutuse ja teiste asjaomaste järelevalveasutuste vaheline koostöö“ on sätestatud:
„1. Juhtiv järelevalveasutus teeb käesoleva artikli kohaselt koostööd teiste asjaomaste järelevalveasutustega, püüdes saavutada konsensust. Juhtiv järelevalveasutus ja asjaomased järelevalveasutused vahetavad üksteisega kogu asjaomast teavet.
9. Kui juhtiv järelevalveasutus ja asjaomased järelevalveasutused nõustuvad, et osa kaebusest jäetakse rahuldamata või lükatakse tagasi ja asjaomase kaebuse teine osa võetakse menetlusse, siis võetakse vastu otsus kaebuse menetletava osa kohta. […]
22 Määruse artikli 61 „Vastastikune abi“ lõikes 1 on sätestatud:
„Järelevalveasutused annavad üksteisele asjakohast teavet ja osutavad vastastikust abi käesoleva määruse järjepidevaks rakendamiseks ja kohaldamiseks ning kehtestavad meetmed omavaheliseks tõhusaks koostööks. Vastastikune abi hõlmab eelkõige teabenõudeid ja järelevalvemeetmeid, näiteks taotlusi eelneva loa menetluste ja konsultatsioonide, kontrollide ja uurimiste läbiviimiseks.“
23 Määruse artiklis 62 „Järelevalveasutuste ühisoperatsioonid“ on ette nähtud:
„1. Järelevalveasutused viivad asjakohasel juhul läbi ühisoperatsioone, sealhulgas ühiseid uurimisi ja ühiseid täitmise tagamise meetmeid, milles osalevad teiste liikmesriikide järelevalveasutuste liikmed või töötajad.
2. Juhul kui vastutaval töötlejal või volitatud töötlejal on tegevuskoht mitmes liikmesriigis või kui isikuandmete töötlemise toimingud tõenäoliselt võivad oluliselt mõjutada märkimisväärset arvu andmesubjekte rohkem kui ühes liikmesriigis, on kõnealuse liikmesriigi järelevalveasutusel õigus ühisoperatsioonides osaleda. […]“
24 Määruse 2016/679 VII peatüki 2. jagu „Järjepidevus“ sisaldab määruse artikleid 63–67. Artikkel 63 „Järjepidevuse mehhanism“ on sõnastatud järgmiselt:
„Selleks et aidata käesolevat määrust kogu liidus järjepidevalt kohaldada, teevad järelevalveasutused koostööd üksteisega ja asjakohasel juhul komisjoniga käesolevas jaos sätestatud järjepidevuse mehhanismi kaudu.“
25 Määruse artikli 65 „Vaidluste lahendamine andmekaitsenõukogu poolt“ lõikes 1 on ette nähtud:
„Selleks et tagada käesoleva määruse nõuetekohane ja järjepidev kohaldamine üksikjuhtudel, võtab andmekaitsenõukogu vastu siduva otsuse järgmistel juhtudel:
a) kui asjaomane järelevalveasutus on artikli 60 lõikes 4 osutatud juhul tõstatanud asjakohase ja põhjendatud vastuväite juhtiva järelevalveasutuse otsuse eelnõu kohta või kui juhtiv järelevalveasutus on sellise vastuväite kui mitteasjakohase ja/või põhjendamatu tagasi lükanud. Siduv otsus puudutab kõiki asjakohases ja põhjendatud vastuväites käsitletud küsimusi, eelkõige küsimust, kas on toimunud käesoleva määruse rikkumine;
b) kui esineb lahkarvamusi selles osas, milline on peamise tegevuskoha jaoks pädev asjaomane järelevalveasutus […]
26 Sama määruse artikli 66 „Kiirmenetlus“ lõikes 1 on sätestatud:
„Erandlike asjaolude korral, kui asjaomane järelevalveasutus leiab, et andmesubjektide õiguste ja vabaduste kaitsmiseks tuleb kiiresti tegutseda, võib ta erandina artiklites 63, 64 ja 65 osutatud järjepidevuse mehhanismist või artiklis 60 osutatud menetlusest võtta viivitamata ajutisi meetmeid, mille eesmärk on tekitada tema liikmesriigi territooriumil õiguslikke tagajärgi konkreetse kehtivusajaga, mis ei või olla pikem kui kolm kuud. Järelevalveasutus edastab kõnealused meetmed ja nende vastuvõtmise põhjendused viivitamata teistele asjaomastele järelevalveasutustele, andmekaitsenõukogule ja komisjonile.“
27 Määruse 2016/679 artiklis 85 „Isikuandmete töötlemine ning sõna- ja teabevabadus“ on sätestatud:
28 Direktiivi 95/46 rakendamine Prantsuse õiguses on tagatud 6. jaanuari 1978. aasta andmetöötluse, failide ja vabaduste seadusega nr 78‑17 (loi no 78‑17, du 6 janvier 1978, relative à l’informatique, aux fichiers et aux libertés) põhikohtuasja asjaoludele kohaldatavas redaktsioonis (edaspidi „6. jaanuari 1978. aasta seadus“).
29 Seaduse artiklis 45 on täpsustatud, et kui vastutav töötleja ei järgi sellest seadusest tulenevaid kohustusi, võib CNILi president teha talle ettekirjutuse lõpetada tuvastatud rikkumine tema määratud tähtaja jooksul. Kui vastutav töötleja ei täida talle tehtud ettekirjutust, võib CNIL kuueliikmelises koosseisus pärast võistlevat menetlust määrata muu hulgas rahalise sanktsiooni.
30 CNILi president tegi 21. mai 2015. aasta otsusega Google’ile ettekirjutuse, mille kohaselt juhul, kui ta rahuldab füüsilise isiku taotluse eemaldada selle isiku nimega tehtud otsingu tagajärjel kuvatavate tulemuste loetelust lingid, mis viivad veebilehtedele, peab ta need eemaldama oma otsingumootori kõigil domeeninime laienditel.
31 Google keeldus ettekirjutust täitmast ja piirdus kõnealuste linkide eemaldamisega ainult nendest tulemustest, mis kuvatakse vastuseks otsingutele, mis tehakse domeeninimede kaudu, mis vastavad otsingumootori versioonile liikmesriikides.
32 CNIL leidis ühtlasi, et ei piisa täiendavast nn geoblokeeringu kasutamise ettepanekust, mille tegi Google pärast ettekirjutuses ette nähtud tähtaja möödumist ja mis seisnes selles, et kaotatakse võimalus pääseda IP‑aadressilt (Internet Protocol address), mis loetakse asuvaks andmesubjekti elukohariigis, ligi vaidlusalustele tulemustele, mis saadakse tema nimega tehtud otsingu tagajärjel, ning seda olenemata otsingumootori versioonist, mida internetikasutaja kasutab.
33 Olles tuvastanud, et Google ei olnud ettekirjutust määratud tähtaja jooksul täitnud, määras CNIL 10. märtsi 2016. aasta otsusega sellele äriühingule 100 000 euro suuruse sanktsiooni, mis avalikustati.
34 Conseil d’État’le (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) esitatud kaebusega palub Google selle otsuse tühistada.
35 Conseil d’État (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) tõdeb, et arvestades reklaamipindade turustamise ja müügi tegevust, millega Prantsusmaal tegeleb Google’i tütarettevõtja Google France, kuulub isikuandmete töötlemine Google’i hallatava otsingumootori poolt 6. jaanuari 1978. aasta seaduse kohaldamisalasse.
36 Conseil d’État (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) märgib lisaks, et Google’i hallataval otsingumootoril on geograafiliste laiendite tõttu mitu domeeninime, et kohandada kuvatavad tulemused nende erinevate riikide eripäraga – eriti keelelise eripäraga –, kus see äriühing tegutseb. Kui otsing tehakse aadressilt „google.com“, suunab Google selle otsingu üldjuhul automaatselt domeeninimele, mis vastab riigile, kus see otsing internetikasutaja IP‑aadressi tuvastamise põhjal loetakse olevat tehtud. Internetikasutaja võib olenemata oma asukohast siiski vabalt teha otsingud otsingumootori teiste domeeninimede kaudu. Kuigi tulemused võivad olla erinevad sõltuvalt domeeninimest, millel otsing mootoriga tehakse, on selge, et otsingule vastuseks kuvatud lingid pärinevad ühtsetest andmebaasidest ja on ühtse indekseerimistöö tulemus.
37 Conseil d’État (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) leiab, et võttes arvesse esiteks asjaolu, et Google’i otsingumootori domeeninimed on kõik Prantsusmaa territooriumil kättesaadavad, ja teiseks asjaolu, et nende erinevate domeeninimede vahel eksisteerivad ühendused, millest annavad tunnistust eelkõige automaatne edasisuunamine ja see, et veebisaidi külastuse tuvastajad ehk „küpsised“ eksisteerivad otsingumootori teistelgi laienditel kui see, kuhu need esialgu paigutati, tuleb seda mootorit, mille kohta on CNILile pealegi tehtud ainult üks avaldus, käsitada 6. jaanuari 1978. aasta seaduse kohaldamisel nii, et sellega toimub ühekordne isikuandmete töötlemine. Sellest järeldub tema sõnul, et isikuandmete töötlemine Google’i hallatava otsingumootoriga toimub ühes tema tegevuskohtadest, Google France’is, mis asub Prantsusmaa territooriumil, mistõttu kehtib sellele 6. jaanuari 1978. aasta seadus.
38 Google väidab Conseil d’État’ (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) menetluses, et vaidlusalune sanktsioon põhineb 6. jaanuari 1978. aasta seaduse sätete – millega on üle võetud direktiivi 95/46 artikli 12 punkt b ja artikli 14 esimese lõigu punkt a, mille alusel Euroopa Kohus tunnustas oma 13. mai 2014. aasta otsuses Google Spain ja Google (C‑131/12, EU:C:2014:317) „õigust linkide eemaldamisele“ – vääral tõlgendusel. Google väidab, et see õigus ei tähenda tingimata, et vaidlusalused lingid tuleb ilma geograafiliste piiranguteta eemaldada kõigil tema otsingumootori domeeninimedel. Lisaks on CNIL niisugusest tõlgendusest lähtudes Google’i arvates eiranud rahvusvahelises avalikus õiguses tunnustatud viisakuse ja mittesekkumise põhimõtteid ning ebaproportsionaalselt riivanud eelkõige harta artikliga 11 tagatud sõna-, teabe-, kommunikatsiooni- ja ajakirjandusvabadust.
39 Olles tuvastanud, et need argumendid tõstatavad mitu tõsist raskust direktiivi 95/46 tõlgendamisel, otsustas Conseil d’État (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas „õigust linkide eemaldamisele“, nagu [Euroopa Kohus] on seda tunnustanud oma 13. mai 2014. aasta otsuses [Google Spain ja Google (C‑131/12, EU:C:2014:317)] direktiivi [95/46] artikli 12 punkti b ja artikli 14 [esimese lõigu] punkti a alusel, tuleb tõlgendada nii, et kui otsingumootori haldaja rahuldab taotluse linkide eemaldamiseks, on ta kohustatud need eemaldama oma otsingumootori kõigil domeeninimedel, nii et vaidlusaluseid linke ei kuvata enam olenemata kohast, kus otsing taotleja nimega tehakse, sealhulgas väljaspool direktiivi [95/46] territoriaalset kohaldamisala?
2. Kas juhul, kui vastus esimesele küsimusele on eitav, tuleb „õigust linkide eemaldamisele“, nagu [Euroopa Kohus] on seda tunnustanud oma eespool viidatud otsuses, tõlgendada nii, et kui otsingumootori haldaja rahuldab taotluse linkide eemaldamiseks, on ta üksnes kohustatud eemaldama vaidlusalused lingid tulemustest, mis kuvatakse selle otsingu tagajärjel, mis tehakse taotleja nimega selle domeeninime kaudu, mis vastab riigile, kus taotlus loetakse olevat esitatud, või üldisemalt otsingumootori nende domeeninimede kaudu, mis vastavad selle mootori kõikide […] liikmesriikide riigipõhistele laienditele?
3. Kas lisaks [teises küsimuses] nimetatud kohustusele tuleb „õigust linkide eemaldamisele“, nagu [Euroopa Kohus] on seda tunnustanud oma eespool viidatud otsuses, tõlgendada nii, et otsingumootori haldaja, kes rahuldab taotluse linkide eemaldamiseks, on kohustatud nn geoblokeeringu meetodil IP‑aadressi põhjal, mis loetakse asuvaks „õiguse linkide eemaldamisele“ omaja elukohariigis, eemaldama tema nimega tehtud otsingu tagajärjel saadud vaidlusalused tulemused või isegi üldisemalt IP‑aadressi põhjal, mis loetakse asuvaks ühes liikmesriikidest, mille suhtes kohaldatakse direktiivi [95/46], ning seda olenemata domeeninimest, mida kasutab internetikasutaja, kes päringu teeb?“
40 Põhikohtuasi on alguse saanud Google’i ja CNILi vahelisest kohtuvaidlusest, mis puudutab küsimust, mil viisil peab otsingumootori haldaja juhul, kui ta tuvastab, et andmesubjektil on õigus sellele, et üks või mitu linki – mis suunavad veebilehtedele, mis sisaldavad teda puudutavaid isikuandmeid – eemaldataks tulemuste loetelust, mis kuvatakse tema nimega tehtud otsingu tagajärjel, rakendama õigust linkide eemaldamisele. Kuigi eelotsusetaotluse esitamise ajal oli kohaldatav direktiiv 95/46, tunnistati see alates 25. maist 2018 kehtetuks ning alates sellest kuupäevast on kohaldatav määrus 2016/679.
41 Euroopa Kohus käsitleb esitatud küsimusi nii lähtuvalt sellest direktiivist kui ka sellest määrusest, et tagada, et tema vastustest on eelotsusetaotluse esitanud kohtule igal juhul kasu.
42 Euroopa Kohtu menetluses märkis Google, et pärast eelotsusetaotluse esitamist seadis ta sisse oma otsingumootori riigipõhiste versioonide uue mudeli, mille puhul internetikasutaja sisestatud domeeninimi ei määra enam kindlaks otsingumootori riigipõhist versiooni, mida ta kasutab. Internetikasutaja suunatakse nüüd automaatselt Google’i otsingumootori riigipõhise versiooni juurde, mis vastab kohale, kus ta otsingu oletatavalt teeb, ja otsingu tulemused kuvatakse olenevalt sellest kohast, mille teeb Google kindlaks geopositsioneerimise teel.
43 Neil asjaoludel tuleb esitatud küsimusi, mida on sobilik käsitleda koos, mõista nii, et nendega palutakse sisuliselt selgitada, kas direktiivi 95/46 artikli 12 punkti b ja artikli 14 esimese lõigu punkti a ning määruse 2016/679 artikli 17 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kui otsingumootori haldaja rahuldab nende sätete alusel taotluse linkide eemaldamiseks, on ta kohustatud lingid eemaldama kõigist oma otsingumootori versioonidest, või on ta hoopis kohustatud lingid eemaldama üksnes otsingumootori versioonidest, mis vastavad kõigile liikmesriikidele, või hoopis ainult selle liikmesriigi versioonist, kus taotlus linkide eemaldamiseks on esitatud, olenevalt olukorrast koos nn geoblokeeringu meetodi kasutamisega, selleks et tagada, et internetikasutaja ei saaks olenemata kasutatavast otsingumootori riigipõhisest versioonist pääseda otsingu – mis on tehtud IP‑aadressilt, mis loetakse asuvaks linkide eemaldamise õiguse omaja elukoha liikmesriigis – kaudu ligi linkidele, mis on eemaldatud.
44 Kõigepealt väärib meeldetuletamist, et Euroopa Kohus on leidnud, et direktiivi 95/46 artikli 12 punkti b ja artikli 14 esimese lõigu punkti a tuleb tõlgendada nii, et nendes sätetes ette nähtud õiguste tagamiseks, ja kui neis sätestatud tingimused on tõepoolest täidetud, on otsingumootori haldaja kohustatud kõrvaldama isiku nime põhjal tehtud otsingu tagajärjel kuvatavast tulemuste loetelust lingid veebilehtedele, mille on avaldanud kolmandad isikud ja mis sisaldavad teavet selle isiku kohta, ka juhul, kui seda nime või teavet ei ole varem või samal ajal neilt veebilehtedelt kustutatud, isegi kui selle nime või teabe avaldamine neil veebilehtedel on õiguspärane (13. mai 2014. aasta kohtuotsus Google Spain ja Google, C‑131/12, EU:C:2014:317, punkt 88).
45 Euroopa Kohus täpsustas lisaks, et nende sätete kohaldamise tingimuste hindamisel tuleb eelkõige analüüsida, kas andmesubjektil on õigus sellele, et tema isiku kohta käiv teave ei oleks käesoleval ajal enam tema nimega seostatav tulemuste loetelu kaudu, mis kuvatakse tema nimega tehtud otsingu tagajärjel, ilma et niisuguse õiguse tuvastamine siiski eeldaks, et selle teabe lisamine tulemuste loetellu tekitaks andmesubjektile kahju. Kuna andmesubjekt võib harta artiklitest 7 ja 8 tulenevaid põhiõigusi arvesse võttes nõuda, et kõnealust teavet ei tehtaks enam laiale üldsusele kättesaadavaks selle teabe lisamisega tulemuste loetellu, siis kaaluvad need õigused üldjuhul üles mitte üksnes otsingumootori haldaja majandushuvi, vaid ka üldsuse huvi vastava isiku nimega tehtud otsingu abil seda teavet leida. See ei oleks nii aga juhul, kui konkreetsetel põhjustel, näiteks isiku rolli tõttu avalikus elus, õigustaks tema põhiõiguste riivet ülekaalukas üldsuse huvi pääseda niisuguse loetellu lisamisega kõnealusele teabele ligi (13. mai 2014. aasta kohtuotsus Google Spain ja Google, C‑131/12, EU:C:2014:317, punkt 99).
46 Määruses 2016/679 põhineb andmesubjekti õigus linkide eemaldamisele määruse artiklil 17, mis konkreetselt reguleerib „õigust andmete kustutamisele“, mida on selle artikli pealkirjas nimetatud ka „õiguseks olla unustatud“.
47 Vastavalt määruse 2016/679 artikli 17 lõikele 1 on andmesubjektil õigus nõuda, et vastutav töötleja kustutaks põhjendamatu viivituseta teda puudutavad isikuandmed, ja vastutav töötleja on kohustatud kustutama isikuandmed põhjendamatu viivituseta, kui esineb üks selles sättes loetletud asjaoludest. Määruse artikli 17 lõikes 3 on täpsustatud, et artikli 17 lõiget 1 ei kohaldata juhul, kui isikuandmete töötlemine on vajalik mõnel lõikes 3 nimetatud põhjusel. Need põhjused hõlmavad määruse artikli 17 lõike 3 punkti a kohaselt muu hulgas internetikasutajate teabevabaduse õiguse teostamist.
48 Direktiivi 95/46 artikli 4 lõike 1 punktist a ja määruse 2016/679 artikli 3 lõikest 1 tuleneb, et nii direktiiv kui ka määrus võimaldavad andmesubjektidel tugineda oma õigusele linkide eemaldamisele otsingumootori haldaja vastu, kellel on liidu territooriumil üks või mitu tegevuskohta, mille tegevuse raames ta töötleb nende isikute isikuandmeid, ning seda sõltumata küsimusest, kas töötlemine toimub liidus või mitte.
49 Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et isikuandmete töötlemine toimub vastutava töötleja tegevuskoha – mis asub liikmesriigi territooriumil – tegevuse raames, kui otsingumootori haldaja asutab liikmesriigis filiaali või tütarettevõtja, mille eesmärk on tagada otsingumootori pakutava reklaamipinna turustamine ja müük ning mille tegevus on suunatud selle liikmesriigi elanikele (13. mai 2014. aasta kohtuotsus Google Spain ja Google, C‑131/12, EU:C:2014:317, punkt 60).
50 Niisugustel asjaoludel on otsingumootori haldaja tegevus nimelt lahutamatult seotud tema liidus asuva tegevuskoha tegevusega, kuna reklaamipinnaga seotud tegevus on vahend, et muuta otsingumootor majanduslikult kasumlikuks, ning otsingumootor on samal ajal vahend, mis võimaldab seda tegevust ellu viia, kuivõrd koos tulemuste loeteluga kuvatakse samal leheküljel ka otsingusõnadega seotud reklaam (vt selle kohta 13. mai 2014. aasta kohtuotsus Google Spain ja Google, C‑131/12, EU:C:2014:317, punktid 56 ja 57).
51 Sellises olukorras ei saa asjaolu, et otsingumootorit haldab kolmanda riigi ettevõtja, tuua kaasa seda, et isikuandmete töötlemine, mis otsingumootori toimimiseks toimub liikmesriigi territooriumil selle töötlemise eest vastutava tegevuskoha reklaami- ja äritegevuse raames, jäetaks välja direktiivis 95/46 ja määruses 2016/679 ette nähtud kohustuste ja tagatiste kohaldamisalast (vt selle kohta 13. mai 2014. aasta kohtuotsus Google Spain ja Google, C‑131/12, EU:C:2014:317, punkt 58).
52 Käesolevas asjas nähtub eelotsusetaotluses esitatud andmetest esiteks, et tegevuskoht, mis on Google’il Prantsusmaa territooriumil, tegeleb eelkõige äri- ja reklaamitegevusega, mis on lahutamatult seotud asjaomase otsingumootori toimimiseks vajaliku isikuandmete töötlemisega, ning teiseks, et otsingumootorit tuleb eelkõige selle erinevate riigipõhiste versioonide vahel eksisteerivaid ühendusi arvestades pidada selliseks, milles toimub ühekordne isikuandmete töötlemine. Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et sellistel asjaoludel toimub töötlemine Google’i tegevuskohas, mis asub Prantsusmaa territooriumil. Seega ilmneb, et niisugune olukord kuulub direktiivi 95/46 ja määruse 2016/679 territoriaalsesse kohaldamisalasse.
53 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimuste eesmärk on kindlaks määrata, millise territoriaalse ulatusega peab linkide eemaldamine niisuguses olukorras olema.
54 Sellega seoses nähtub direktiivi 95/46 põhjendusest 10 ja ELTL artikli 16 alusel vastu võetud määruse 2016/679 põhjendustest 10, 11 ja 13, et direktiivi ja määruse eesmärk on tagada isikuandmete kõrgetasemeline kaitse kogu liidus.
55 Linkide eemaldamine kõigist otsingumootori versioonidest on tõepoolest sobilik seda eesmärki täielikult täitma.
56 Internet on nimelt piirideta ülemaailmne võrk ning otsingumootorid muudavad füüsilise isiku nimega tehtud otsingu tagajärjel kuvatavas tulemuste loetelus sisalduvad teabe ja lingid kõikjal kättesaadavaks (vt selle kohta 13. mai 2014. aasta kohtuotsus Google Spain ja Google, C‑131/12, EU:C:2014:317, punkt 80, ning 17. oktoobri 2017. aasta kohtuotsus Bolagsupplysningen ja Ilsjan, C‑194/16, EU:C:2017:766, punkt 48).
57 Globaliseerunud maailmas võib see, et internetikasutajatele, eelkõige nendele, kes asuvad väljaspool liitu, on kättesaadav otsingutulemustes sisalduv link, mis suunab teabe juurde, mis puudutab isikut, kelle huvide kese on liidus, avaldada sellele isikule vahetut olulist mõju isegi liidu siseselt.
58 Sellised kaalutlused võivad õigustada liidu seadusandja pädevust näha ette otsingumootori haldaja kohustus – juhul kui ta rahuldab sellise isiku esitatud taotluse linkide eemaldamiseks – eemaldada need lingid kõigist oma otsingumootori versioonidest.
59 Samas tuleb rõhutada, et paljud kolmandad riigid ei tunne õigust linkide eemaldamisele või on neil selle õiguse suhtes teistsugune lähenemisviis.
60 Pealegi ei ole õigus isikuandmete kaitsele absoluutne õigus, vaid seda tuleb käsitleda lähtuvalt selle ülesandest ühiskonnas ning kaaluda võrreldes muude põhiõigustega vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele (vt selle kohta 9. novembri 2010. aasta kohtuotsus Volker und Markus Schecke ja Eifert, C‑92/09 ja C‑93/09, EU:C:2010:662, punkt 48, ning 26. juuli 2017. aasta arvamus 1/15 (ELi-Kanada broneeringuinfo leping), EU:C:2017:592, punkt 136). Sellele lisandub asjaolu, et tasakaal ühelt poolt õiguse eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele ning teiselt poolt internetikasutajate teabevabaduse vahel võib maailma eri paikades oluliselt erineda.
61 Kuigi liidu seadusandja kaalus määruse 2016/679 artikli 17 lõike 3 punktis a seda õigust ja seda vabadust liidu siseselt (vt selle kohta tänane kohtuotsus, GC jt (delikaatsetele andmetele viitavate linkide eemaldamine), C‑136/17, punkt 59), tuleb siiski tõdeda, et seevastu ei ole ta praeguseni sellise kaalumisega tegelenud seoses linkide eemaldamisega väljaspool liitu.
62 Täpsemalt ei nähtu kuidagi direktiivi 95/46 artikli 12 punkti b ja artikli 14 esimese lõigu punkti a sõnastusest ega määruse 2016/679 artikli 17 sõnastusest, et liidu seadusandja oleks käesoleva kohtuotsuse punktis 54 nimetatud eesmärgi saavutamise tagamiseks otsustanud omistada nende sätetega tunnustatud õigustele ulatuse, mis väljub liikmesriikide territooriumilt, ja et ta oleks kavatsenud panna sellisele ettevõtjale, kes nagu Google kuulub selle direktiivi või määruse kohaldamisalasse, linkide eemaldamise kohustuse, mis hõlmab ka tema otsingumootori riigipõhiseid versioone, mis ei vasta liikmesriikidele.
63 Lisaks tuleb märkida, et kuigi määruse 2016/679 artiklitega 56 ja 60–66 on liikmesriikide järelevalveasutustele antud vahendid ja mehhanismid, mis võimaldavad neil vajaduse korral teha koostööd, et jõuda ühisele otsusele, mis põhineb sellel, et kaalutakse andmesubjekti õigust eraelu puutumatusele ja tema isikuandmete kaitsele ning eri liikmesriikide üldsuse huvi teabega tutvuda, siis tuleb tõdeda, et liidu õiguses ei ole praegu ette nähtud selliseid vahendeid ja koostöömehhanisme seoses väljaspool liitu toimuva linkide eemaldamise ulatusega.
64 Sellest järeldub, et praeguses olukorras ei ole otsingumootori haldajal, kes rahuldab andmesubjekti taotluse linkide eemaldamiseks – tehes seda vajaduse korral liikmesriigi järelevalveasutuse või kohtu ettekirjutuse alusel –, liidu õigusest tulenevat kohustust eemaldada lingid kõigist otsingumootori versioonidest.
65 Kõiki neid kaalutlusi arvesse võttes ei saa otsingumootori haldaja olla direktiivi 95/46 artikli 12 punkti b ja artikli 14 esimese lõigu punkti a ning määruse 2016/679 artikli 17 lõike 1 alusel kohustatud eemaldama lingid kõigist oma otsingumootori versioonidest.
66 Mis puudutab küsimust, kas lingid tuleb eemaldada liikmesriikidele vastavatest otsingumootori versioonidest või ainult sellest versioonist, mis vastab eemaldamise taotleja elukoha liikmesriigile, siis tuleneb eelkõige asjaolust, et liidu seadusandja otsustas nüüd kehtestada andmekaitse eeskirjad määrusega, mis on vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides, ning seda eesmärgiga – nagu on rõhutatud määruse 2016/679 põhjenduses 10 – tagada järjekindel ja kõrgetasemeline kaitse kogu liidus ning kõrvaldada takistused andmete liikumisel liidus, et kõnealune eemaldamine peaks üldjuhul toimuma kõigis liikmesriikides.
67 Siiski on oluline märkida, et üldsuse huvi teatud teabega tutvuda võib isegi liidu piires liikmesriigiti erineda, mistõttu ühelt poolt selle huvi ning teiselt poolt andmesubjekti õiguse eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele kaalumise tulemus ei ole tingimata samasugune kõikide liikmesriikide jaoks, seda enam, et vastavalt direktiivi 95/46 artiklile 9 ja määruse 2016/679 artiklile 85 peavad liikmesriigid seoses isikuandmete töötlemisega ajakirjanduslikel eesmärkidel või kunstilise või kirjandusliku eneseväljenduse tarbeks ette nägema vabastusi ja erandeid, mis on vajalikud, et ühitada need õigused eelkõige teabevabadusega.
68 Määruse 2016/679 artiklitest 56 ja 60 ilmneb, et kui artikli 56 lõikest 2 ei tulene vastupidist, peavad isikuandmete piiriülese töötlemise korral artikli 4 punkti 23 tähenduses erinevad asjasse puutuvad riigisisesed järelevalveasutused nendes sätetes ette nähtud menetluse kohaselt koostööd tegema, et saavutada konsensus ja ühtne otsus, mis on siduv kõigile neile asutustele ja mille järgimise peab vastutav töötleja tagama töötlemisel, mis toimub kõikides tema tegevuskohtades liidus. Lisaks kohustab määruse 2016/679 artikli 61 lõige 1 järelevalveasutusi muu hulgas andma üksteisele asjakohast teavet ja osutama vastastikust abi määruse järjepidevaks rakendamiseks ja kohaldamiseks kogu liidus ning määruse artiklis 63 on täpsustatud, et sel eesmärgil on ette nähtud järjepidevuse kontrollimise mehhanism, mis on kehtestatud määruse 2016/679 artiklitega 64 ja 65. Lõpuks võimaldab määruse 2016/679 artiklis 66 ette nähtud kiirmenetlus erandlike asjaolude korral, kui asjaomane järelevalveasutus leiab, et andmesubjektide õiguste ja vabaduste kaitsmiseks tuleb kiiresti tegutseda, viivitamata võtta ajutisi meetmeid, mille eesmärk on tekitada tema liikmesriigi territooriumil õiguslikke tagajärgi konkreetse kehtivusajaga, mis ei või olla pikem kui kolm kuud.
69 See õiguslik raamistik annab seega riigisisestele järelevalveasutustele vahendid ja mehhanismid, mis on vajalikud, et ühitada andmesubjekti õigus eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele kõikide liikmesriikide üldsuse huviga tutvuda kõnealuse teabega ning seega vajaduse korral teha linkide eemaldamise otsus, mis hõlmab kõiki selle isiku nimega liidu territooriumil tehtud otsinguid.
70 Lisaks peab otsingumootori haldaja võtma vajaduse korral piisavalt tõhusaid meetmeid, et tagada andmesubjekti põhiõiguste tõhus kaitse. Need meetmed ise peavad vastama kõigile seadusest tulenevatele nõuetele ja takistama internetikasutajatel liikmesriikides selle isiku nimega tehtud otsingu tulemusel kõnealustele linkidele ligi pääseda või vähemalt tõsiselt pärssima nende tahet seda teha (vt analoogia alusel 27. märtsi 2014. aasta kohtuotsus UPC Telekabel Wien, C‑314/12, EU:C:2014:192, punkt 62, ja 15. septembri 2016. aasta kohtuotsus Mc Fadden, C‑484/14, EU:C:2016:689, punkt 96).
71 Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab kontrollima, kas – arvestades ka hiljutisi muudatusi, mis Google on oma otsingumootoris teinud ja mida on kirjeldatud käesoleva kohtuotsuse punktis 42 – Google’i võetud või välja pakutud meetmed vastavad nendele nõuetele.
72 Lõpuks on oluline rõhutada, et kuigi – nagu on märgitud käesoleva kohtuotsuse punktis 64 – kehtiv liidu õigus ei nõua, et kui linkide eemaldamise taotlus rahuldatakse, tuleb need eemaldada kõigist asjaomase otsingumootori versioonidest, ei ole see liidu õiguse kohaselt ka keelatud. Järelikult jääb liikmesriigi järelevalveasutusele või kohtule pädevus põhiõiguste kaitse riigisiseseid standardeid silmas pidades kaaluda (vt selle kohta 26. veebruari 2013. aasta kohtuotsus Åkerberg Fransson, C‑617/10, EU:C:2013:105, punkt 29, ja 26. veebruari 2013. aasta kohtuotsus Melloni, C‑399/11, EU:C:2013:107, punkt 60) ühelt poolt andmesubjekti õigust eraelu puutumatusele ja tema isikuandmete kaitsele ning teiselt poolt õigust teabevabadusele, ja kaalumise tulemusel vajaduse korral kohustada otsingumootori haldajat eemaldama lingid kõigist otsingumootori versioonidest.
73 Arvestades kõike eespool toodut, tuleb esitatud küsimustele vastata, et direktiivi 95/46 artikli 12 punkti b ja artikli 14 esimese lõigu punkti a ning määruse 2016/679 artikli 17 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kui otsingumootori haldaja rahuldab nende sätete alusel taotluse linkide eemaldamiseks, on ta kohustatud lingid eemaldama mitte kõigist oma otsingumootori versioonidest, vaid selle versioonidest, mis vastavad kõigile liikmesriikidele, ning seda vajaduse korral koos meetmetega, mis vastavad seadusest tulenevatele nõuetele ja võimaldavad samas tõhusalt takistada internetikasutajatel, kes teevad andmesubjekti nimega otsingu mõnes liikmesriigis, pääseda selle otsingu tagajärjel kuvatava tulemuste loetelu kaudu ligi taotluse esemeks olevatele linkidele, või vähemalt tõsiselt pärssima nende tahet seda teha.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta artikli 12 punkti b ja artikli 14 esimese lõigu punkti a ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46 kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) artikli 17 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kui otsingumootori haldaja rahuldab nende sätete alusel taotluse linkide eemaldamiseks, on ta kohustatud lingid eemaldama mitte kõigist oma otsingumootori versioonidest, vaid selle versioonidest, mis vastavad kõigile liikmesriikidele, ning seda vajaduse korral koos meetmetega, mis vastavad seadusest tulenevatele nõuetele ja võimaldavad samas tõhusalt takistada internetikasutajatel, kes teevad andmesubjekti nimega otsingu mõnes liikmesriigis, pääseda selle otsingu tagajärjel kuvatava tulemuste loetelu kaudu ligi taotluse esemeks olevatele linkidele, või vähemalt tõsiselt pärssima nende tahet seda teha.

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus


Ohustatud tõugu looma pidamise toetus – Riigi Teataja
Ohustatud tõugu looma pidamise toetus - sisukord
§ 5 Nõuded toetusõigusliku looma kohta
§ 8 Kohustuse asendamine
§ 9 Kohustusealuse looma asendamine
RT I, 02.05.2015, 7
Vastu võetud 30.04.2015 nr 55
Määrusega kehtestatakse „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” (edaspidi arengukava) meetme 10 „Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede” tegevuse liigi „Ohustatud tõugu looma pidamise toetus” raames antava ohustatud tõugu looma pidamise toetuse (edaspidi toetus) andmise tingimused ja kord.
(1) Toetust antakse ohustatud tõugu looma pidamise eest viie järjestikuse kalendriaasta jooksul (edaspidi kohustus). Lisatoetust antakse lisatingimuste täitmise eest taotluse esitamise kalendriaastal (edaspidi kohustuseaasta).
(2) Iga ohustatud tõu kohta võetakse eraldi kohustus.
(3) Eesti vuti pidamise korral antakse toetust taotleja põllumajanduslikus majapidamises kohustuseaastale eelnenud aasta 1. maist kuni kohustuseaasta 30. aprillini peetud toetusõiguslike vuttide keskmise arvu ulatuses.
(1) Toetuse ühikumäär ohustatud tõugu looma kohta on järgmine:
1) eesti hobuse, tori universaalsuuna ja vana-tori suuna hobuse pidamise eest 200 eurot aastas;
2) eesti raskeveohobuse pidamise eest 260 eurot aastas;
3) eesti maatõugu veise pidamise eest 315 eurot aastas;
4) eesti vuti pidamise eest 4 eurot aastas.
(2) Lisatoetuse ühikumäär ohustatud tõugu looma kohta on järgmine:
1) eesti maatõugu pulli pidamise eest 100 eurot aastas;
2) kohustuseaastal jõudluskontrollis osaleva eesti maatõugu lehma pidamise eest 100 eurot aastas;
3) kohustuseaastale eelnenud aastal puhtatõulise järglase andnud eesti maatõugu lehma pidamise eest 100 eurot aastas.
(3) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab enne §-s 12 sätestatud vähendamiste otsuste tegemist tegevuse liigile eelarveaastaks määratud eelarve, vähendab Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (edaspidi PRIA) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 3 alusel toetuse ühikumäära ulatuses, mis on vajalik kõigi nõuetele vastavate taotluste rahuldamiseks maksimaalsel võimalikul määral.
(1) Toetust võib taotleda põllumajandusliku tegevusega tegelev füüsiline isik, füüsilisest isikust ettevõtja, juriidiline isik või juriidilise isiku staatuseta ühendus (edaspidi taotleja).
(2) Taotleja peab igal kohustuseaastal vähemalt ühte eesti hobust, eesti raskeveohobust, tori universaalsuuna või vana-tori suuna hobust, eesti maatõugu veist või aasta keskmisena vähemalt 350 eesti vutti.
(3) Nende ohustatud tõugu loomade arv, kelle kohta toetust taotletakse, võib viie järjestikuse kalendriaasta (edaspidi kohustuseperiood) jooksul muutuda, kuid ei tohi olla väiksem lõikes 2 sätestatud arvust.
(4) Selle taotleja põllumajanduslikus majapidamises, kes taotleb toetust eesti vuti pidamise eest, viiakse läbi esimesele kohustuseaastale eelnenud kalendriaastal ning igal kohustuseaastal eesti vuttide jõudluskontrolli põllumajandusloomade aretuse seaduses sätestatud alustel ja korras.
(5) Taotleja, kes taotleb toetust eesti vuti pidamise eest, peab igapäevaselt arvestust eesti vuttide üle. Arvestust säilitatakse vähemalt kohustuseperioodi lõpuni. Arvestusest nähtuvad vähemalt järgmised andmed:
1) vuttide karja toomise ja karjast välja viimise kuupäev;
2) vuttide arv karjas;
3) andmed jõudluskontrolli läbiviimise kohta.
(6) Toetust ei või taotleda taotleja, kes taotleb „Eesti maaelu arengukava 2007–2013” alusel antavat ohustatud tõugu looma pidamise toetust.
§ 5. Nõuded toetusõigusliku looma kohta
(1) Toetust võib taotleda järgmise looma kohta, kes kohustuseaastal kuulub taotlejale või keda taotleja peab kohustuseaastal rendilepingu alusel:
1) kohustuseaasta 2. mai seisuga vähemalt kuue kuu vanune puhtatõuline, tõuraamatu põhiossa kantud eesti maatõugu veis, kelle mõlemad vanemad ja vanavanemad on kantud eesti maatõugu veiste tõuraamatu põhiossa ning kes on nõuetekohaselt identifitseeritud, kelle andmed on nõuetekohaselt põllumajandusloomade registrisse kantud ning kelle üle peetakse nõuetekohast arvestust;
2) kohustuseaasta 2. mai seisuga vähemalt kuue kuu vanune puhtatõuline, tõuraamatu põhiosas registreeritud või põhiossa kantud eesti hobune, eesti raskeveohobune või vana-tori suuna hobune, või tori tõuraamatu TA osa põhiossa registreeritud või kantud tori tõu universaalsuuna hobune, kes on nõuetekohaselt identifitseeritud, kelle andmed on nõuetekohaselt põllumajandusloomade registrisse kantud ning kelle üle peetakse nõuetekohast arvestust.
(2) Toetust võib taotleda tõutunnistusega või tõendatud päritoluga eesti vuti kohta, keda taotleja peab ja kelle suhtes tehakse individuaalset jõudluskontrolli või keda taotleja peab sugulinnuna ja kelle suhtes tehakse rühmaviisilist jõudluskontrolli. Jõudluskontrolli tehakse põllumajandusloomade aretuse seaduses sätestatud alustel ja korras.
(3) Lisatoetust võib taotleda lõike 1 punktis 1 nimetatud looma kohta, kui loom on:
1) eesti maatõugu pull;
2) eesti maatõugu lehm, kelle suhtes tehakse kohustuseaastal jõudluskontrolli põllumajandusloomade aretuse seaduses sätestatud alustel ja korras;
3) eesti maatõugu lehm, kes on toetuse taotlemisele eelnenud aastal andnud puhtatõulise järglase.
(4) Lõikes 1 nimetatud looma kohta, keda taotleja peab rendilepingu alusel, võib toetust taotleda üksnes juhul, kui loom on antud rendile vähemalt kehtiva kohustuseperioodi lõpuni.
(2) Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 8 lõike 3 punktis a nimetatud ajavahemik algab 22. mail ning lõppeb 1. septembril. Põllumajandusliku majapidamise üle võtnud isik võib esitada PRIA-le sellel ajavahemikul põllumajandusliku majapidamise ülevõtmist tõendavad dokumendid ja taotleda toetuse maksmist.
§ 8. Kohustuse asendamine
Kui taotleja asendab „Eesti maaelu arengukava 2007–2013” alusel antava ohustatud tõugu looma pidamise toetuse kohustuse täielikult, algab uus kohustus, mille kestus on viis aastat.
§ 9. Kohustusealuse looma asendamine
(1) Toetuse saaja võib asendada § 5 lõikes 1 sätestatud nõuete kohase looma teise sama tõugu loomaga, kelle kohta ei ole kohustust võetud ja kes vastab § 5 lõikes 1 sätestatud nõuetele, kuid ei pea olema vähemalt kuue kuu vanune kohustuseaasta 2. mai seisuga. Asendusloom peab asendamise ajal olema vähemalt kuue kuu vanune.
(2) Toetuse saaja asendab lõike 1 kohaselt kohustusealuse looma 20 tööpäeva jooksul looma asendamise tinginud sündmusest arvates.
(3) Toetuse saaja teavitab Veterinaar- ja Toiduametit (edaspidi VTA) kohustusealuse looma asendamisest seitsme tööpäeva jooksul looma asendamisest arvates, esitades lisas 2 toodud vormi kohase teatise ja rendilepingu ärakirja, kui asendusloom on rendile võetud.
(4) Kui taotleja taotleb kohustusealuse looma kohta § 5 lõike 3 kohast lisatoetust ja soovib looma lõike 1 kohaselt asendada, kuid asendusloom ei vasta samadele lisatoetuse saamise tingimustele, siis kohustusealuse looma kohta lisatoetust ei maksta.
(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja igal aastal ajavahemikul 2. maist kuni 21. maini PRIA-le:
1) maaeluministri 17. aprilli 2015. a määruse nr 32 „Otsetoetuste saamise üldised nõuded, ühtne pindalatoetus, kliima- ja keskkonnatoetus ning noore põllumajandustootja toetus” lisas 1 toodud vormi kohase taotluse;
2) põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kantud põllumajandusmaa kohta, mida tal on õigus kasutada, põllumassiivi kaardi, millele on märgitud taotluse lisas loetletud kasvatatavate põllumajanduskultuuride ja püsirohumaa põldude numbrid ja põldude piirid;
3) põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kandmata põllumajandusmaa kohta, mida tal on õigus kasutada, punktis 2 nimetatud põllumassiivi kaardi asemel katastrikaardi või muu kaardimaterjali, millele on märgitud taotluse lisas loetletud kasvatatavate põllumajanduskultuuride ning püsirohumaa põldude numbrid, piirid ja katastritunnused;
4) lisas 1 toodud vormi kohase ohustatud tõugu loomade loetelu.
(2) Kui taotleja peab looma rendilepingu alusel, esitab ta toetuse taotlemisel VTA-le looma kohta sõlmitud rendilepingu ärakirja.
(3) Taotlus ning sellele lisatud dokumendid ei pea vastama maaeluministri 17. aprilli 2015. a määruses nr 32 „Otsetoetuste saamise üldised nõuded, ühtne pindalatoetus, kliima- ja keskkonnatoetus ning noore põllumajandustootja toetus” ja selles määruses sätestatud vorminõuetele, kui need esitatakse elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu ning sisaldavad kõiki vorminõuetes ettenähtud andmeid.
(1) PRIA ja VTA kontrollivad taotluses esitatud andmete õigsust ja toetuse saamise nõuetele vastavust, lähtudes komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artiklites 24–43 sätestatust.
(2) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 33 lõikes 1 nimetatud asutused kontrollivad §-s 6 sätestatud nõuetele vastavust, lähtudes komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artiklites 65−72 sätestatust.
(3) Taotleja teeb lõigetes 1 ja 2 nimetatud asutustele teatavaks kõik taotluse rahuldamise otsustamiseks vajalikud asjaolud, sealhulgas:
1) näitab kohapealset kontrolli tegevale ametnikule vajaduse korral ette hobuse passi või põlvnemistunnistuse, millel on näha hobuse identifitseerimise number või unikaalne elunumber (UELN), sünniaeg ja välimiku kirjeldus või transpondri number;
2) hoiab looma selliselt, et on võimalik kontrollida veise kõrvamärkide olemasolu ja identifitseerimise numbrit ning hobuse välimikku või transpondri numbrit juhul, kui hobusele on paigaldatud transponder.
(2) Lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatule võib PRIA toetuse vähendamise otsustamisel käsitleda vääramatu jõu või erandliku asjaoluna ka seda, kui:
1) loom on taotleja tahte vastaselt karjast välja viidud ning taotleja on selle tõendamiseks komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artikli 4 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul esitanud PRIA-le Politsei- ja Piirivalveametile esitatud sellekohase avalduse ärakirja;
2) loom on veterinaarsetel näidustustel hukatud ning taotleja on selle tõendamiseks komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artikli 4 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul esitanud PRIA-le veterinaararsti kirjaliku kinnituse.
(3) Lõikes 1 nimetatud otsuse tegemisel komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artikli 4 lõike 1 kohaldamisel võib PRIA käsitleda vääramatu jõu või erandliku asjaoluna ka seda, kui loom on haiguse või õnnetuse tõttu surnud ning taotleja on selle tõendamiseks esitanud PRIA-le veterinaararsti kirjaliku kinnituse, samuti § 12 lõikes 2 nimetatud asjaolusid.
(1) 2015. aastal on § 10 lõikes 1 sätestatud ajavahemik 7. maist kuni 25. maini.
(2) 2015. aastal on § 7 lõikes 2 sätestatud ajavahemik 26. maist kuni 1. septembrini.
Lisa 2 Teatis ohustatud tõugu kuuluvate loomade asendamise kohta


Ettevõtteregistri töö ümberkorraldamine - sisukord
1 ETTEVÕTETE, ASUTUSTE JA ORGANISATSIOONIDE REGISTRI KESKUSE ÜLEVIIMINE
§ 1 Ettevõtete, Asutuste ja Organisatsioonide Registri Keskuse üleviimine
2 ETTEVÕTETE, ASUTUSTE JA ORGANISATSIOONIDE REGISTRI NING MITTETULUNDUSÜHINGUTE JA NENDE LIITUDE REGISTRI PIDAMISE AJUTINE KORD
§ 2 Ettevõtete, asutuste ja organisatsioonide registrisse kantud üksused
§ 3 Mittetulundusühingute ja nende liitude registrisse kantud üksused
§ 4 Registrite tasandid ja töötlejad
§ 6 Omavalitsusüksuste liitudega seotud erisused
§ 7 Registritest kustutamine volitatud töötleja algatusel
§ 8 Elektroonilise keskandmebaasi täiendamine ja säilitamine
§ 9 Registritest väljaarvamine
§ 10 Registrite likvideerimise algatamine
3 ETTEVÕTTEREGISTRIGA SEOTUD MÄÄRUSTE KEHTETUKS TUNNISTAMINE
§ 11 Ettevõtteregistriga seotud määruste kehtetuks tunnistamine
RT I, 12.12.2017, 19
jõustumine 14.10.2000
Määrus kehtestatakse «Äriseadustiku» paragrahvi 522 lõike 1 ning «Vabariigi Valitsuse seaduse» paragrahvi 27 lõike 3 ja paragrahvi 57 lõike 4 alusel.
1. peatükk ETTEVÕTETE, ASUTUSTE JA ORGANISATSIOONIDE REGISTRI KESKUSE ÜLEVIIMINE
2. peatükk ETTEVÕTETE, ASUTUSTE JA ORGANISATSIOONIDE REGISTRI NING MITTETULUNDUSÜHINGUTE JA NENDE LIITUDE REGISTRI PIDAMISE AJUTINE KORD
(4) Maakonnatasandil on registrite volitatud töötlejaks Rahandusministeerium või asutus, kellega Rahandusministeerium on sõlminud registrite pidamiseks halduslepingu.
1) aadressi muudatus – likvideerija või pankrotihalduri avalduse alusel;
2) likvideerija või pankrotihalduri andmete muutmine – jõustunud kohtumääruse alusel;
3) registrist kustutamine ja dokumentide hoidja isikuandmed või dokumentide arhiveerimise märge – likvideerija või pankrotihalduri avalduse või jõustunud kohtulahendi alusel. Kohtulahendiks võib olla ka kandeotsus üksuse kandmise kohta äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse;
4) muud sissekanded – jõustunud kohtulahendi alusel.
(2) Omavalitsusüksuste liidu registreerimiskaardile teeb riigitasandi volitatud töötleja «Mittetulundusühingute seaduse» paragrahvi 93 lõike 6 alusel lubatud sissekandeid, juhindudes enne mittetulundusühingute seaduse jõustumist kehtinud korrast.
(3) Riigitasandi volitatud töötleja täidab «Mittetulundusühingute seaduse» paragrahvist 95 tulenevaid ettevõtteregistri pidaja ülesandeid, kui omavalitsusüksuste liit ei esitanud «Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses» ettenähtud tähtajaks avaldust enda kandmiseks mittetulundusühingute või sihtasutuste registrisse või kui selline avaldus jäeti pärast nimetatud tähtaega rahuldamata.
(2) Volitatud töötleja sulgeb lõikes 1 nimetatud nimekirja kantud üksuste registreerimiskaardid ja korraldab nende dokumentide arhiveerimise vastavalt «Arhiiviseadusele» (RT I 1998, 36/37, 552).
3. peatükk ETTEVÕTTEREGISTRIGA SEOTUD MÄÄRUSTE KEHTETUKS TUNNISTAMINE


text:
archive-ee.com: kohus.ee - Kohus mõistis mehe tapmise eest pikaks ajaks vangi | Eesti kohtud
mõisteti riigi tuludesse sundraha esimese astme kuriteo eest 975 eurot menetluskulud 1679 eurot ning kannatanule 30 000 eurot mittevaralise ja 954 58 eurot varalise kahju katteks Põhja Ringkonnaprokuratuuri esitatud süüdistuse kohaselt on eeluurimisega tuvastatud et mullu 8 novembril kella 14 00 paiku sisenes Ilinogorskiy Harjumaal Paldiskis asuvasse korterisse kus nõudis korteris viibinud mehelt et ta vabandaks oma venna ees ning peksis ja kägistas teda Sündmust nägi pealt kannatanu ema kes
Original URL path: http://www.kohus.ee/et/ajakirjanikule/uudised/kohus-moistis-mehe-tapmise-eest-pikaks-ajaks-vangi (2015-12-04)
kohtu üldkogu ees vande mis on eelduseks õigusemõistmisel osalemiseks Tartu maakohtu esimees Liivi Loide ütles et rahvakohtunike kaasamine õigusemõistmisesse tuleneb seadusest ja võiks lisada kohtuasjade lahendamisele elulist inimlikku vaatenurka samas ka teadmisi teistest eluvaldkondadest Uutest ametisse nimetatud rahvakohtunikest on 55 Tartumaalt 25 Viljandimaalt 20 Valgamaalt 20 Võrumaalt 20 Põlvamaalt ja 20 Jõgevamaalt Neist 118 on naised ja 42 mehed Rahvakohtunikud tegutsevad põhitegevusena väga erinevatel elualadel Nende seas on inimesi nii era kui avalikust sektorist kuid ka tööotsijaid üliõpilasi ja pensionäre Rahvakohtunike hulgas on ka pedagooge ning mitmeid linna ja vallavalitsuste töötajaid Rahvakohtunikud andsid samasuguse vande nagu kohtunikud nende ametisse nimetamisel Tõotan jääda ustavaks Eesti Vabariigile ja tema põhiseaduslikule korrale Tõotan mõista õigust oma südametunnistuse järgi kooskõlas Eesti Vabariigi põhiseaduse ja seadustega Rahvakohtunikke kaasatakse õigusemõistmisesse ainult kriminaalasjades esimese astme kuritegude läbivaatamisel ning seda vaid üldmenetluses ehk nn võistlevas menetluses Rahvakohtunikul on õigusemõistmisel võrdsed õigused kohtunikuga ning talle laienevad ka kõik kohtuniku põhilised kohustused erapooletu õigusemõistmise nõupidamissaladuse hoidmise ja vaikimiskohustus Rahvakohtunikukandidaadid valivad kohalike omavalitsusüksuste volikogud ning kandidaatide seast nimetab rahvakohtunikud ametisse kohtu juures asuv komisjon mille koosseisu kinnitab kohtu esimees Kohtute seaduse järgi võib rahvakohtunikuks nimetada 25 70aastase teovõimelise Eesti kodaniku kes on selleks tegevuseks sobivate kõlbeliste omadustega Samuti sätestab seadus mitmeid
Original URL path: http://www.kohus.ee/et/ajakirjanikule/uudised/tartu-maakohtus-alustavad-tood-uued-rahvakohtunikud (2015-12-04)
täpsemalt keskendub seekordne aastaraamat halduskohtumenetluse rollile ühiskonnas Riigikohtu halduskolleegiumi esimees Ivo Pilving toob oma artiklis Arutlusi halduskohtumenetluse ökonoomiast välja et lahendades konkreetse isiku vaidlust osutab halduskohus kõrvalproduktina teenust tervele ühiskonnale Sellega pannakse ametnikud täitma seadust demokraatlikult valitud rahvaesinduse tahet ning arvestama üldist huvi märgib riigikohtunik Ka Riigikohtu esimees Priit Pikamäe rõhutab aastaraamatu eessõnas et sisukas halduskohtu lahend milles antakse täitevvõimule suuniseid seaduse tõlgendamise ja faktide tuvastamise kohta võimaldab ära hoida
Original URL path: http://www.kohus.ee/et/ajakirjanikule/uudised/kohtute-aastaraamat-keskendub-halduskohtumenetlusele (2015-12-04)
Original URL path: http://www.kohus.ee/et/print/90?date_filter[min]=&date_filter[max]=&page=3 (2015-12-04)
Neinar Seli jäi süüdi ka ringkonnakohtus | Eesti kohtud
jättis Neinar Seli karistuse samaks kuid tühistas maakohtu otsuse osas millega Seli oli mõistetud süüdi toimingupiirangu rikkumise katses ning tegi selles osas uue otsuse Kohus tunnistas Seli süüdi lõpuleviidud kuriteo koosseisus KarS 3001 lg 1 järgi mis tähendab korruptsioonivastases seaduses kehtestatud toimingupiirangu teadvat rikkumist suures ulatuses Muus osas jäi maakohtu otsus muutmata Selit süüdistatakse selles et ta ASi Tallinna Sadam nõukogu esimehena rikkus teadvalt korruptsioonivastases seaduses kehtestatud toimingupiirangut suures ulatuses
Original URL path: http://www.kohus.ee/et/ajakirjanikule/uudised/neinar-seli-jai-suudi-ka-ringkonnakohtus (2015-12-04)
saab Põlva Valga ja Võru kohtumajas tasuta õigusnõu A A A Jaga Print PDF Jaga Reedel 22 mail annavad SA Õigusteenuste Büroo ÕTB juristid soovijatele tasuta õigusnõu kolmes Lõuna Eesti kohtumajas Nõustamised toimuvad Põlva kohtumajas Võru 12 kell 11 00 15 00 Võru kohtumajas Vabaduse 13 kell 11 30 15 30 Valga kohtumajas Vabaduse 10 kell 12 30 16 30 Eelregistreerimist nõustamistele ei toimu ÕTB pakub juriidilist abi vähekindlustatud inimestele
Original URL path: http://www.kohus.ee/et/ajakirjanikule/uudised/22-mail-saab-polva-valga-ja-voru-kohtumajas-tasuta-oigusnou (2015-12-04)
1aastase katseajaga Rimi Eesti Food AS ile mõistis kohus rahalise karistuse 3 584 000 eurot millest tuleb kohe tasuda 358 400 eurot ülejäänud summa tuleb tasuda tingimisi 1aastase katseajaga Maxima Eesti OÜ le mõistis kohus rahalise karistuse 1 907 000 eurot millest kohe 190 700 eurot ülejäänud summa tasuda tingimisi 1aastase katseajaga Selver AS ile mõistis kohus rahalise karistuse 2 956 000 eurot millest tuleb kohe tasuda 295 600 eurot ja ülejäänud summa tasuda tingimisi 1aastase katseajaga Kärt Ragnar Kitsele 40 mõistis kohus rahalise karistuse 210 päevamäära s o 29 400 eurot millest tuleb kohe tasuda 2940 eurot ja ülejäänud summa tasuda tingimisi 1aastase katseajaga Ivar Grossevile 40 mõistis kohus rahalise karistuse 210 päevamäära s o 16 485 eurot millest tuleb kohe tasuda 1648 50 eurot ja ülejäänud summa tasuda tingimisi 1aastase katseajaga Rando Galinile 34 mõistis kohus rahalise karistuse 180 päevamäära s o 10 206 eurot millest tuleb kohe tasuda 1020 eurot ja ülejäänud summa tasuda tingimisi 1aastase katseajaga Hallar Rängale 37 mõistis kohus rahalise karistuse 180 päevamäära s o 9540 eurot millest tuleb kohe tasuda 954 eurot ja ülejäänud summa tasuda tingimisi 1aastase katseajaga Tiiu Valgule 45 mõistis kohus rahalise karistuse 150 päevamäära s o 27 135 eurot millest tuleb kohe tasuda 2713 50 eurot ja ülejäänud summa tasuda tingimisi 1aastase katseajaga Vaido Padumäele 36 mõistis kohus rahalise karistuse 150 päevamäära s o 11 100 eurot millest tuleb kohe tasuda 1110 eurot ja ülejäänud summa tasuda tingimisi 1aastase katseajaga Marko Krusbergile 33 mõistis kohus rahalise karistuse 150 päevamäära s o 2655 eurot millest tuleb kohe tasuda 265 50 eurot ja ülejäänud summa tasuda tingimisi 1aastase katseajaga Robert Sibulale 32 mõistis kohus rahalise karistuse 120 päevamäära s o 4380 eurot millest tuleb kohe tasuda 438 eurot ja ülejäänud summa tasuda tingimisi 1aastase katseajaga Marge Salustele 42 mõistis kohus rahalise karistuse 150 päevamäära s o 8250 eurot millest tuleb kohe tasuda 825 eurot ja ülejäänud summa tasuda tingimisi 1aastase katseajaga Süüdimõistetud peavad tasuma riigi tuludesse sundraha 585 eurot Riigiprokuratuuri esitatud süüdistuse kohaselt on kohtueelses menetluses tuvastatud et 2009 aasta juunis ja juulis sõlmis AS Liviko koos samasse kontserni kuuluva AS iga Selver konkurentsi kahjustava kokkuleppe ja määras koos konkureerivate ettevõtetega Rimi Eesti Food AS Maxima Eesti OÜ Prisma Peremarket AS ja AS Helter R kindlaks 40 protsendilise alkoholisisaldusega pooleliitristes pudelites madalama hinnaklassi viinade hinnatingimused Sellise tegevusega rikuti konkurentsiseadust mille kohaselt on keelatud konkurentsi kahjustava eesmärgi või tagajärjega ettevõtjatevaheline kokkulepe ja kooskõlastatud tegevus sealhulgas otsene ja kaudne kolmandate isikute suhtes hinna ja muude kauplemistingimuste kindlaksmääramine Kohtuistungil keegi süüdistatavatest oma süüd ei tunnistanud Kaitsjad palusid kohtul nende kaitsealused õigeks mõista AS i Helter R ja Kivipalu kaitsja palus rahuldada prokuröri taotlus kriminaalasi nende kahe süüdistatava suhtes lõpetada Kohus selgitab et kuna kehtiv seadus näeb ette karistuse KarS 400 lg 4 kuriteo eest 5 10 käibest siis peaks niisuguse arvestuse järgi olema karistused arvestades süüdistatavate aastakäibeid vahemikus 4 25 miljonit kuni 35 8 miljonit eurot Sealjuures tuleb siiski arvestada et vastavalt KarS ile saab juriidilisele isikule mõistetava rahalise karistuse ülemmäär olla kuni 16
Original URL path: http://www.kohus.ee/et/ajakirjanikule/uudised/kohus-tegi-konkurentsi-kahjustava-kokkuleppe-kohtuasjas-otsuse (2015-12-04)
päev 13 oktoober 2014 Kusmalt mõisteti riigi tuludesse sundraha esimese astme kuriteo eest 975 eurot menetluskulud 3051 eurot ja kannatanu kasuks 59 50 eurot Põhja Ringkonnaprokuratuuri esitatud süüdistuse kohaselt on eeluurimisega tuvastatud et Kusma tappis mullu 16 ja 20 septembri vahelisel ajal Paldiskis asuvas suvilas meesterahva lüües teda kirvega vähemalt 13 korda Kannatanu suri saadud vigastuste tõttu sündmuskohal Kohtuistungil tunnistas Kusma et lõi kannatanut kirvega sellepärast et kannatanu teda ründas
Original URL path: http://www.kohus.ee/et/ajakirjanikule/uudised/kohus-moistis-mehe-morva-eest-pikaks-ajaks-vangi (2015-12-04)

matches: Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus


Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise kord – Riigi Teataja
Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise kord
Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise kord - sisukord
2 Konkursi väljakuulutamine ja avalduste esitamine
3 Komisjoni moodustamine ja töökord
§ 5 Komisjoni moodustamine ja töövorm
4 Konkursi läbiviimine
§ 6 Komisjoni esimene koosolek ja dokumendivoor
§ 7 Kandidaatide vestlusvoorule kutsumine
§ 8 Vestlusvoor
§ 9 Kandidaadi õigused
5 Komisjoni otsus
§ 10 Komisjoni otsustusvõime
§ 11 Direktori valimine
§ 12 Kordushääletuse läbiviimine
§ 13 Komisjoni otsus ja otsusest teatamine
§ 14 Otsuse vaidlustamine
§ 15 Töölepingu sõlmimine
§ 16 Konkursi luhtumine
Sõmeru Vallavalitsus
RT IV, 13.11.2012, 20
Vastu võetud 16.05.2011 nr 5
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 71 lõike 6 ja Sõmeru Vallavolikogu 23.11.2010 määruse nr 14 alusel.
Määrusega kehtestatakse Sõmeru valla munitsipaalharidusasutuste (edaspidi kool) direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava avaliku konkursi läbiviimise kord.
2. peatükk Konkursi väljakuulutamine ja avalduste esitamine
(1) Konkursi kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab välja Sõmeru Vallavalitsus.
(2) Konkurss kuulutatakse välja, kui kooli direktori ametikoht on vaba või kui sellel ametikohal töötava isikuga sõlmitud töölepingu kehtivuse lõpuni on jäänud vähem kui viis kuud.
(1) Konkursi väljakuulutamise kohta avaldatakse teade vähemalt ühes kohaliku levikuga ja ühes üleriigilise levikuga lehes arvestusega, et konkursil osalejal (edaspidi kandidaat) oleks alates konkursiteate ajalehes avaldamise päevast avalduse esitamiseks aega vähemalt kaks nädalat.
(2) Konkurss kuulutatakse välja pärast konkursikomisjoni (edaspidi komisjon) koosseisu kinnitamist ja loetakse väljakuulutatuks konkursiteate ajalehes avaldamise kuupäevast.
(3) Ajalehes avaldatavas konkursiteates märgitakse:
1) kooli nimi ja aadress;
2) kandidaadile esitatavad nõuded;
3) avalduse esitamise tähtaeg;
4) koos avaldusega komisjonile esitatavate dokumentide loetelu.
(1) Kandidaat esitab komisjonile järgmised dokumendid:
2) elulookirjeldus, sh töö- või teenistuskäik;
3) ametikohale esitatud nõuetele vastavust tõendavate dokumentide koopiad;
4) essee kooli arenguvõimaluste kohta;
5) kandidaadi soovil muud dokumendid.
(2) Konkursist saab osa võtta isik, kes esitab avalduse koos konkursiteates nõutavate dokumentidega hiljemalt konkursiteates märgitud tähtajaks.
(3) Kandidaatide dokumendid registreeritakse Sõmeru Vallavalitsuses vastavalt asjaajamiskorrale.
3. peatükk Komisjoni moodustamine ja töökord
§ 5. Komisjoni moodustamine ja töövorm
(1) Konkursi läbiviimiseks moodustab Sõmeru Vallavalitsus enne konkursiteate ajalehes avaldamist ajutise komisjoni.
(2) Komisjon on vähemalt kolmeliikmeline.
(3) Komisjoni töövorm on koosolek.
(4) Komisjoni koosolekut juhatab komisjoni esimees ning protokollib üks komisjoni liige. Protokollile kirjutavad alla komisjoni esimees ja protokollija.
(5) Komisjonil on õigus kasutada kandidaatide dokumentide hindamisel eksperte.
(6) Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees, teatades komisjoni liikmetele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis komisjoni toimumise aja ja koha vähemalt kolm tööpäeva enne koosoleku toimumist.
4. peatükk Konkursi läbiviimine
§ 6. Komisjoni esimene koosolek ja dokumendivoor
(1) Komisjoni esimene koosolek kutsutakse kokku kümne tööpäeva jooksul alates konkursiteates märgitud avalduste esitamise tähtajast.
(2) Komisjoni esimene koosolek ja dokumendivoor võivad toimuda side- ja infotehnoloogiliste vahendite teel koosolekut kokku kutsumata.
(3) Komisjoni esimesel koosolekul:
1) kuulatakse ära või saadetakse elektrooniliselt komisjoni esimehe ülevaade saabunud
avaldustest ning ettepanekud konkursi edasise korraldamise kohta;
2) viiakse läbi konkursi esimene dokumendivoor;
3) kinnitatakse kandidaatide järgmine hindamise viis (dokumendivoor, vestlusvoor, ettepanek kandidaatidele esitada täiendav esseejms) ning otsustatakse eeldatav hindamisvoorude arv;
4) määratakse komisjoni järgmise koosoleku toimumise aeg ja koht;
5) otsustatakse teisi komisjoni pädevusse kuuluvaid küsimusi.
(4) Dokumendivooru tulemusel võtab komisjon iga kandidaadi kohta vastu ühe järgmistest otsustest:
1) lubada kandidaat järgmisesse vooru;
2) tunnistada kandidaat ametikohale mittevastavaks.
(5) Dokumendivoorus ametikohale mittevastavaks tunnistatakse kandidaat, kes ei vasta haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud pedagoogide kvalifikatsiooninõuetele, ning selle poolt peavad olema kõik koosolekust osavõtvad komisjoni liikmed.
(6) Ametikohale mittevastavaks tunnistatud kandidaatidele teatab Sõmeru Vallavalitsus komisjoni otsusest kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
§ 7. Kandidaatide vestlusvoorule kutsumine
Vestlusvooru lubatud kandidaatidele saadab Sõmeru Vallavalitsus kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis teate, milles märgitakse kandidaatide vestlusele kutsumise aeg ja koht arvestusega, et kandidaadid saaksid teate kätte vähemalt üks nädal enne komisjoni koosolekut.
§ 8. Vestlusvoor
(1) Komisjoni esimees kutsub vestlusvooruks kokku komisjoni koosoleku.
(2) Vestlusvooruks kokkukutsutud komisjoni koosolek on kinnine.
(3) Vestlusvooruks kokkukutsutud koosolekul kinnitab komisjon dokumendivooru tulemused ning otsustab vestluse läbiviimise korra.
(4) Enne vestluse algust tutvustab komisjoni esimees kandidaatidele nende õigusi, komisjoni koosseisu ning konkursi läbiviimise korda ja viisi.
(5) Vestlusvoorus on komisjoni liikmel õigus esitada kandidaadile küsimusi.
§ 9. Kandidaadi õigused
(1) Kandidaadil on õigus:
1) anda vestluse käigus lisaks komisjoni poolt küsitule täiendavaid selgitusi ning nõuda komisjonilt täiendavat teavet ja selgitusi;
2) loobuda kandideerimisest konkursi igas staadiumis;
3) saada teada enda kohta tehtud otsus ning tutvuda konkursi käigus enda tehtud testide tulemustega.
(2) Kandidaat võtab komisjoni koosolekust osa ainult vestluse ajal.
5. peatükk Komisjoni otsus
§ 10. Komisjoni otsustusvõime
Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt kaks kolmandikku komisjoni liikmetest, sealhulgas komisjoni esimees. Side- ja infotehnoloogiliste vahendite teel toimuvast koosolekust peavad osa võtma kõik komisjoni liikmed.
§ 11. Direktori valimine
(1) Komisjon valib direktori vestlusvooruks kokku kutsutud kinnisel istungil.
(2) Komisjon võtab otsused vastu salajasel hääletamisel. Igal komisjoni liikmel on üks hääl.
(3) Valituks osutub kandidaat, kelle poolt hääletab üle poole koosolekul kohalviibivatest komisjoni liikmetest.
§ 12. Kordushääletuse läbiviimine
(1) Kui ükski kandidaat ei kogu nõutavat häälteenamust, viiakse samal koosolekul läbi kordushääletus enim hääli saanud kandidaatide vahel.
(2) Kordushääletuse tingimused on samad esimese hääletuse tingimustega.
(3) Kui kordushääletusel ei kogu ükski kandidaat nõutavat häälteenamust, loetakse konkurss luhtunuks.
§ 13. Komisjoni otsus ja otsusest teatamine
(1) Vestlusvooru tulemusena võtab komisjon iga kandidaadi kohta vastu ühe järgmistest otsustest:
1) tunnistada kandidaat ametikohale valituks;
2) tunnistada kandidaat ametikohale mittevalituks;
3) tunnistada kandidaat koosolekule mitteilmunuks.
(2) Mittevalituks ja koosolekule mitteilmunuks tunnistatud kandidaatidele teatab Sõmeru Vallavalitsus komisjoni otsusest kirjalikult hiljemalt otsuse tegemisele järgneval tööpäeval.
(3) Ametikohale valituks tunnistatud kandidaadi kohta esitab komisjoni esimees Sõmeru Vallavalitsusele otsuse tegemisele järgneval tööpäeval ettepaneku konkursi tulemuste kinnitamiseks.
§ 14. Otsuse vaidlustamine
(1) Kui kandidaat ei nõustu komisjoni otsusega, on tal õigus esitada viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest kaebus Sõmeru Vallavalitsusele.
(2) Sõmeru Vallavalitsus vaatab kaebuse läbi ühe nädala jooksul ja teeb ühe järgmistest otsustest:
2) tühistada komisjoni otsus ja kohustada komisjoni läbi viima uus dokumendi- või vestlusvoor;
3) tühistada komisjoni otsus ja kuulutada välja uus konkurss, kui dokumendi- või vestlusvooru läbiviimine ei ole võimalik või otstarbekas.
§ 15. Töölepingu sõlmimine
(1) Vallavanem sõlmib kinnitatud kandidaadiga töölepingu.
(2) Vallavanem ei sõlmi esitatud kandidaadiga töölepingut, kui:
1) kandidaat loobus kirjaliku avalduse alusel direktori ametikohale tööle asumisest;
2) kandidaat ei ilmunud määratud tähtajal töölepingut sõlmima, välja arvatud juhul, kui töölepingu sõlmimine lükkus edasi kandidaadi haiguse tõttu või ootamatult tekkinud isiklikel või perekondlikel põhjustel ning kui kandidaat oli nendest viivitamatult teatanud.
(3) Kui vallavanem ei sõlmi esitatud kandidaadiga lõikes 2 nimetatud asjaoludel töölepingut, kutsub komisjoni esimees esimesel võimalusel kokku komisjoni koosoleku, et otsustada, kas esitada kinnitamiseks valimistulemuste alusel järgmine enim hääli saanud kandidaat või lugeda konkurss luhtunuks.
§ 16. Konkursi luhtumine
3) ükski kandidaat ei kogunud hääletusel nõutavat häälteenamust;
4) ühegi konkursitingimustele vastava kandidaadiga ei sõlmita töölepingut.
(2) Kui konkurss loetakse luhtunuks, kuulutab Sõmeru Vallavalitsus hiljemalt kolme nädala jooksul välja uue konkursi.
§ 17. Määrus jõustub 19. mail 2011. a.
Peep Vassiljev
Helja Roosi


Impordi- ja ekspordilitsentsi ning eksporditoetuse ja seestöötlemise sertifikaadi taotlemise ja menetlemise täpsem kord ning eksporditoetuse taotluse vorm – Riigi Teataja
Impordi- ja ekspordilitsentsi ning eksporditoetuse ja seestöötlemise sertifikaadi taotlemise ja menetlemise täpsem kord ning eksporditoetuse taotluse vorm
Vastu võetud 27.04.2004 nr 76
RTL 2004, 53, 907
27.01.2005/9 (RTL 2005, 19, 207) 13.02.2005
Määrus kehtestatakse « Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» (RT I 2004, 24, 163) § 6 lõike 3, § 40 lõike 2 ja § 41 lõike 2 ning Euroopa Komisjoni määruse 800/1999/EÜ, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad (EÜT L 102, 17.04.1999, lk 11–52), artikli 31 lõike 1 alusel.
Määrusega kehtestatakse impordi- ja ekspordilitsentsi ning eksporditoetuse ja seestöötlemise sertifikaadi taotlemise ja menetlemise täpsem kord ning eksporditoetuse taotluse vorm.
§2. Impordilitsentsi taotleda sooviva isiku heakskiitmine
Euroopa Komisjoni määruse 2535/2001/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Liidu Nõukogu määruse 1255/1999/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordi korra kohaldamise ning tariifikvootide avamisega (EÜT L 341, 22.12.2001, lk 29–69), artiklis 5 nimetatud tariifikvoodi kohta impordilitsentsi taotleda sooviv isik esitab sama määruse artiklis 8 nimetatud tähtpäevaks PRIA-le heakskiidu taotlemiseks lisas 1 toodud vormi kohase taotluse.
§3. Impordiõiguse taotlemine
Kui Euroopa Komisjoni määruses on ette nähtud impordiõiguse taotluse esitamine enne impordilitsentsi taotlemist, esitab taotleja PRIA-le Euroopa Komisjoni määruses sätestatud tähtpäevaks või tähtaja jooksul lisas 2 toodud vormi kohase taotluse koos nõutavate lisadokumentidega.
§4. Impordi- ja ekspordilitsentsi, eksporditoetuse sertifikaadi ning seestöötlemise sertifikaadi taotlemine
(1) Impordi- ja ekspordilitsentsi (edaspidi litsents) ning eksporditoetuse ja seestöötlemise sertifikaadi (edaspidi sertifikaat) taotlemiseks peavad isiku (edaspidi taotleja) andmed olema kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse. Kui taotleja andmed ei ole sellesse registrisse kantud, esitab taotleja litsentsi või sertifikaadi taotlemisel «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 60 lõikes 1 nimetatud avalduse andmete registrisse kandmiseks.
(2) Litsentsi või sertifikaadi taotlemiseks esitab taotleja Euroopa Komisjoni määruse 1291/2000/EÜ, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad (EÜT L 152, 24.06.2000, lk 1–43), lisas I toodud vormi kohase taotluse koos nõutavate lisadokumentidega PRIA-le ning esitab «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» §-s 55 nimetatud tagatise.
§5. Litsentsi või sertifikaadi taotlusest loobumine pärast vähenduskoefitsiendi teatamist
Euroopa Liidu Teatajas teavitatud vähenduskoefitsiendi kasutusele võtmisest või litsentside või sertifikaatide väljastamise peatamisest arvates avaldab PRIA asjakohase teadaande oma veebilehel.
§6. Litsentsi või sertifikaadi väljavõtte taotlemine
Juhul kui taotleja soovib taotleda litsentsi või sertifikaadi väljavõtet või soovib litsentsi või sertifikaadi õigusi üle kanda või taotleda tagasikannet, esitab ta PRIA-le väljavõtte saamiseks lisas 3 toodud vormi kohase taotluse koos litsentsi või sertifikaadi originaaleksemplariga, millest ta väljavõtet soovib.
§7. Asenduslitsentsi ja -sertifikaadi taotlemine
Kadunud või hävinud litsentsile või sertifikaadile asenduslitsentsi või -sertifikaadi taotlemiseks esitab taotleja PRIA-le lisas 4 toodud vormi kohase taotluse.
§8. Duplikaadi taotlemine
Juhul kui litsents, sertifikaat või nende väljavõte on kadunud või hävinud ja selle omanik ei soovi seda enam kasutada, võib ta taotleda sellele duplikaati, esitades PRIA-le lisas 5 toodud vormi kohase taotluse.
§9. Eksport pakkumismenetluse raames
Ekspordilitsentsi taotlemisel pakkumismenetluse raames esitab pakkuja PRIA-le lisas 6 toodud vormi kohase pakkumise.
§10. Eksporditoetuse taotluse vorm
Eksporditoetuse taotlemisel esitab taotleja Maksu- ja Tolliametile lisas 7 toodud vormi kohase taotluse.
§11. Tõestusdokumentide esitamise tähtaja pikendamine
Kui taotleja soovib litsentsi või sertifikaadi tõestusdokumentide esitamise tähtaja pikendamist, esitab ta PRIA-le avalduse.
§111. Veiseliha töötlemisest teavitamine
(1)Taotleja teavitab Veterinaar- ja Toiduametit töötlemiseks ettenähtud külmutatud veiseliha imporditariifikvoodi alusel imporditud liha töötlemise alustamise kuupäevast hiljemalt viis päeva enne töötlemise algust.
(2) Taotleja esitab koos lõikes 1 nimetatud teabega asjakohaste toodete retseptid.
[RTL 2005, 19, 207- jõust. 13.02.2005]
§12. Määruse jõustumine
Märkus. Lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. (Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lg 2; riigisekretäri 28. aprilli 2004. a resolutsioon nr 17-1/0403973.)
Õiend 25.11.2005 16:50
Põllumajandusministri 27. aprilli 2004. a määrusele nr 76 "Impordi- ja ekspordilitsentsi ning eksporditoetuse ja seestöötlemise sertifikaadi taotlemise ja menetlemise täpsem kord ning eksporditoetuse taotluse vorm" lisatud puuduolevad lisad.


Registreerimiseks avatud
1/2 mõtteline osa kaasomandist: Narva linn, 3. Roheline tn 10
Hetkehind: 3 000 €
OKSJONI ANDMED ID: 46698
alghind oksjonil: 3 000 €
tagatisraha: 300 €
aega alguseni: 12 p, 16 tundi, 2 minutit
registreerimise algus: 12.06.2019 kl 14:00
registreerimise lõpp: 08.07.2019 kl 14:00
oksjoni algus: 09.07.2019 kl 09:00
oksjoni lõpp: 15.07.2019 kl 17:00
laekumise tähtpäev: 08.07.2019 kl 14:00
Natalja Malahhova, kohtutäitur
otseviide: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=46698
Ametlikud Teadaanded: https://www.ametlikudteadaanded.ee/avalik/teadaanne?teate_number=1482608
aadress: 3. Roheline tn 10 // Ida-Viru maakond, Narva linn, 3. Roheline tn 10
katastritunnus: 51102:001:0072
reg. osa nr: 922709
Aleksei Kolpakov?iIe kuuluv 1/2 mõtteline osa kaasomandist: Elamumaa 100%, Ida-Viru maakond, Narva linn, 3. Roheline tn 10, registriosa 922709, katastritunnus 51102:001:0072. Kinnistu üldpind on 889,00 m2.
III jaos 1. järjekohal Keelumärge Aleksei Kolpakov (isikukood 38202153720) kuuluvale mõttelisele osale kinnisasja käsutamise keelamiseks kohtutäitur Natalja Malahhova (isikukood 46710292218) kasuks. 28.02.2019 kohtutäituri avalduse alusel sisse kantud 6.03.2019.
Pärast edukat enampakkumist kuulub keelumärge kustutamisele.
KAOKS § 10. Riigikaitselised kitsendused
Omanik: Aleksei Kolpakov (isikukood 38202153720)
Enampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=46698 ning tasuda tagatisraha 300 eurot Natalja Malahhova, kohtutäitur arveldusarvele nr EE591010010140992016 (SEB). Makseselgitus: „Tagatisraha 8.07.2019 14:00 oksjonil ID46698 osalemise eest. Kinnisvara: 3. Roheline tn 10 // Ida-Viru maakond, Narva linn, 3. Roheline tn 1“. Tagatisraha loetakse tasutuks selle laekumise hetkest. Tagatisraha peab olema laekunud hiljemalt 08.07.2019 kell 14:00. Hilisemaid laekumisi ei arvestata. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval.
Enampakkumisele registreerimine algab 12.06.2019 kell 14:00 ja lõpeb 08.07.2019 kell 14:00.
Enampakkumine algab 09.07.2019 kell 09:00 ja lõpeb 15.07.2019 kell 17:00. Pikeneva lõpu intervall on 5 minut(it).
Menetluse nr: 042/2013/900
Teadaande number 1482608
Enne enampakkumise alustamist teeb kohtutäitur oksjonikeskkonnas teatavaks müüdavat vara ning enampakkumist puudutavad olulised tingimused ja alghinna. Enampakkumisel tehtavate pakkumiste sammu määrab kohtutäitur, arvestades müüdava asja väärtust. Põhjendatud juhtudel võib kohtutäitur määrata arestimisaktis märgitust erineva alghinna. Elektrooniline enampakkumine avatakse oksjonikeskkonnas TMS § 84 lõikes 2 nimetatud viisil avalikkusele teatavaks tehtud ajal. Elektrooniline enampakkumine on avatud vähemalt viis tööpäeva. TMS § 80 lõikes 3 nimetatud juhul võib enampakkumise kestust lühendada. Pärast enampakkumise avamist alustavad osalejad pakkumisi alghinnast. Enampakkumisel osalejad sisestavad oma pakkumised elektrooniliselt täiseurodes vastavalt enampakkumise sammule. Elektrooniline enampakkumine lõpeb enampakkumise kuulutuses märgitud ajal. Kui pikenemise intervalli jooksul tehakse enne enampakkumise lõpu aega uus pakkumine, lükkub enampakkumise lõpp pikenemise intervalli võrra edasi ja enampakkumine kestab seni, kuni pakkumisi tehakse. Enampakkumise pikenemise intervall on 1–60 minutit. Kui pikenenud lõpu korral ei ole enampakkumine lõppenud varem, lõpeb enampakkumine 120 tunni möödumisel kuulutuses märgitud enampakkumise lõpu ajast. (TMS § 881).
Kohtutäitur kuulutab enampakkumise nurjunuks, kui parim pakkuja ei tasu ostuhinda või üht kümnendikku sellest ettenähtud ajaks. Sellisel juhul pannakse asi kohe kordusenampakkumisele. Esialgne ostja ei või eelmises lauses nimetatud asjaoludel toimuval kordusenampakkumisel osaleda. Tema makstud tagatisraha ei tagastata ja see kantakse koja eelarve ühisossa. Samuti peab ta tasuma tema pakutud hinna ning kordusenampakkumisel pakutud hinna vahe, kui kordusenampakkumisel pakutud hind on tema pakutud hinnast madalam. Võlgnikul on õigus nimetatud hinna vahe esialgselt ostjalt sisse nõuda. (TMS §93).
Kui ostjaks on sissenõudja, kelle nõue ületab ostuhinna või on sellega võrdne, tehakse tasaarvestus tema nõudega ulatuses, mis vastab osale, mida sissenõudjal oleks õigus saada tema poolt ostetava vara müügist saadud tulemi jaotamisel. Tasaarvestamata jäänud ostuhinna osa tasub sissenõudja kohtutäituri ametialasele kontole käesolevas paragrahvis sätestatud korras. (TMS §93 lg 4).
Kui ostja soovib osta sundenampakkumisel müüdavat asja krediidiasutuse väljastatava laenuga, peab ta sellest kohtutäiturile teatama kohe pärast tema pakkumise parimaks tunnistamist (hiljemalt enampakkumisele järgneval tööpäeval). Teade saata aadressilenatalja.malahhova@taitur.just.ee. Ostuhinna tasumisel laenuga ei kohaldata ostjale TMS §-s 93 sätestatud ostuhinnast ühe kümnendiku ega ostuhinna kohese tasumise kohustust. Ostja kohustub tasuma kogu ostuhinna või tagama ostuhinna tasumise kohustuse täitmise krediidiasutuse poolt 15 päeva jooksul parimaks pakkumiseks tunnistamise päevale järgnevast päevast arvates. Ostuhinna tasumist laenuga ei saa taotleda võlgnik. Kui ostja soovib osta sundenampakkumisel müüdavat asja krediidiasutuse väljastatava laenuga või taotleb ostuhinna tasumise tähtaja pikendamist (juhul kui ostuhind ületab 12 700 eurot) täiendavalt 15 päeva võrra, peab ta sellest kohtutäiturile teatama kohe pärast tema pakkumise parimaks tunnistamist (hiljemalt enampakkumisele järgneval tööpäeval). Kui ostja ja krediidiasutus lepivad kokku laenu tagatisena enampakkumisel müüdava kinnisasja koormamises hüpoteegiga ja kohesele sundtäitmisele allumise kokkuleppe kandmises kinnistusraamatusse, teatab ostja sellest samal ajal kui kinnisasja laenuga ostmise kavatsusest.
Vara soetamisel ühis- või kaasomandisse on vajalik esitada abikaasa või kaasomaniku allkirjastatud nõusolek enampakkumise lõppemise päevale järgneval päeval aadressile natalja.malahhova@taitur.just.ee.


Kasutusest välja langenud ehitise lammutamise toetuse tingimused ja kord – Riigi Teataja
Kasutusest välja langenud ehitise lammutamise toetuse tingimused ja kord
Kasutusest välja langenud ehitise lammutamise toetuse tingimused ja kord - sisukord
§ 21 Eriolukorra tõttu kehtestatud toetusmeetme üldtingimuste kohaldamine
§ 71 Toetuse määr ja maksimaalne toetussumma
RT I, 20.06.2020, 12
[RT I, 13.05.2020, 10 - jõust. 16.05.2020]
12.05.2020 RT I, 13.05.2020, 10 16.05.2020, osaliselt 01.01.2021
20.05.2020 RT I, 22.05.2020, 14 25.05.2020
17.06.2020 RT I, 20.06.2020, 11 23.06.2020
1) parandada elukeskkonda kasutusest välja langenud ehitise (edaspidi ehitis) lammutamise toetamise kaudu;
Kui määruse alusel antav toetus on vähese tähtsusega abi, kohaldatakse komisjoni määrust (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8) (edaspidi komisjoni määrus (EL) nr 1407/2013) ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut.
§ 21. Eriolukorra tõttu kehtestatud toetusmeetme üldtingimuste kohaldamine
(1) Toetuse andmisel lähtutakse riigieelarve seaduse § 812 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määrusest.
(2) Toetuse taotlejal on kohustus teavitada taotluste menetlejat, kui ta on COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikust tuleneva kriisi tõttu saanud riigi 2020. aasta lisaeelarve seaduse alusel toetust teisest meetmest, muudest riigieelarvelistest vahenditest või kohaliku omavalitsuse üksuselt.
(1) Projekt – taotleja tegevused, mis on suunatud ehitise lammutamisele §-s 1 kehtestatud eesmärkide saavutamiseks.
(2) Taotleja – kohaliku omavalitsuse üksus või tema valitseva mõju all olev üksus.
[RT I, 20.06.2020, 11 - jõust. 23.06.2020]
(3) Ehitis – taotlejale kuuluval kinnisasjal või taotleja kasuks hoonestusõigusega koormatud kinnistul asuv hoone või rajatis, mida ei kasutata ja mis on muutunud varisemis- või tuleohtlikuks ning mille renoveerimine või võõrandamine on ebaotstarbekas.
(4) Hoonestusõigusega koormatud kinnistu – kinnistu, mis on koormatud taotleja kasuks hoonestusõigusega tähtajaga vähemalt 15 aastat ning mille hoonestusõiguse üheks tingimuseks on hoonestusõiguse omaja õigus olemasolev ehitis lammutada.
(1) Toetuse andmisel on toetatavaks tegevuseks ehitise lammutamine.
1) ehitise osalise või täieliku lammutamise kulud;
3) ehitise lammutamise projekteerimise kulu juhul, kui lammutamine teostatakse projekti osana.
(21) Abikõlblikud kulud on lisaks lõike 2 punktides 1 ja 3 nimetatud kuludele:
1) lammutusjäätmete käitlemise, krundi korrastamise ja haljastamisega seotud kulud ning haljasala kujundamiseks vajalike istepinkide, pargimööbli ja arhitektuursete väikevormide paigaldamisega seotud kulud;
2) omanikujärelevalve kulud, kui omanikujärelevalvet teostab ehitusseadustiku §-s 23 sätestatud pädev isik.
(22) Lõike 21 punktis 1 nimetatud haljastamisega seotud kulud ning haljasala kujundamiseks vajalike istepinkide, pargimööbli ja arhitektuursete väikevormide paigaldamisega seotud kulud on abikõlblikud kuni 20 protsendi ulatuses projekti kõigist abikõlblikest kuludest. Lõike 21 punktis 2 nimetatud kulud on abikõlblikud, kui omanikujärelevalve teenuse tellimisel võetakse vähemalt kolme omavahel sõltumatu pakkuja hinnapakkumus.
[RT I, 22.05.2020, 14 - jõust. 25.05.2020]
(51) Mitteabikõlblikud kulud on lõike 5 punktides 1–4 ja 6–7 nimetatud kulud.
§ 71. Toetuse määr ja maksimaalne toetussumma
(1) Toetuse määr on kuni 90 protsenti projekti abikõlblikest kuludest. Omafinantseeringu määr on vähemalt 10 protsenti.
(2) Toetuse andmisel võetakse arvesse § 7 lõikes 3 sätestatud kumuleerimisreegleid.
(3) Taotlejale kolme järjestikuse majandusaasta jooksul antud vähese tähtsusega abi koos määruse alusel antava toetusega ei tohi ületada 200 000 eurot.
3) tagama, et ehitise lammutamisel tekkivaid jäätmeid käideldakse vastavalt jäätmeseadusele ning kohaliku omavalitsuse üksuse territooriumil kehtivale ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise korrale;
41) toetust taotletakse § 5 lõikes 1 kehtestatud toetatavale tegevusele ja lõikes 21 kehtestatud kuludele;
51) taotletava toetuse suurus ei ületa §-s 71 kehtestatud toetuse määra ega toetussummat;
2) taotleja kinnitus rahaliste vahendite olemasolu kohta või taotleja kinnitatud eelarve, millest selgub omafinantseeringu tagamiseks vajalikus mahus rahaliste vahendite olemasolu;
3) taotleja otsus ehitise lammutamiseks;
(91) Kui toetatavate tegevuste tegelik maksumus kujuneb taotluse rahuldamise otsuses märgitust erinevaks, makstakse toetust § 71 lõikes 1 kehtestatud toetuse määras, kui toetuse eelarve seda võimaldab.
(1) Taotlustele, mis rahuldatakse käesoleva määruse 2020. aasta mais jõustunud redaktsiooni vastuvõtmisest kuni 2020. aasta 31. detsembrini, ei kohaldata § 5 lõikeid 2 ja 5, § 7, § 9 lõike 1 punkti 2, § 11 lõike 1 punkte 4 ja 5 ning § 15 lõiget 9, kui käesolevas määruses ei sätestata teisiti.
(2) Käesoleva määruse 2020. a mais ja juunis jõustunud redaktsioone ei kohaldata taotlustele, mis rahuldati enne vastavate redaktsioonide vastuvõtmist.