RT I, 04.01.2019, 1
Vastu võetud 20.12.2018 nr 76
Määrus kehtestatakse kalandusturu korraldamise seaduse § 19 lõike 1, § 24 lõigete 3 ja 7, § 25 lõike 2, § 36 lõike 8, § 44 lõike 1 ja § 48 lõike 2 alusel.
§ 1. Maaeluministri 28. juuli 2016. a määruse nr 48 „Algatusrühma koostöötegevused” muutmine
1) paragrahvi 6 lõike 1 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Toetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le taotluse selleks ettenähtud tähtajal.”;
2) paragrahvi 6 lõike 2 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:
„Toetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le järgmised andmed (edaspidi koos taotlus):”;
3) paragrahvi 9 lõike 4 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:
„Toetuse maksmiseks esitab toetuse saaja pärast tegevuse täielikku või osadena elluviimist ja selle eest täielikult või osadena tasumist PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le maksetaotluse, mis sisaldab järgmiseid andmeid:”;
4) paragrahvi 9 lõike 5 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:
„Toetuse maksmiseks esitab toetuse saaja pärast tegevuse täielikku või osadena elluviimist ja selle eest täielikult või osadena tasumist PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le asjakohased järgmiste dokumentide ärakirjad:”;
5) paragrahvi 9 lõiget 6 täiendatakse pärast sõna „nimetatud” sõnaga „nõuetekohaste”.
§ 2. Maaeluministri 25. novembri 2015. a määruse nr 19 „Kalanduspiirkonna kohaliku arengu strateegia rakendamine” muutmine
1) paragrahvi 12 lõike 1 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:
„Kohalik algatusrühm esitab kahe kalendrikuu jooksul arvates kohaliku arengu strateegia heakskiitmisest PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le järgmised dokumendid:”;
„(2) Kui strateegia rakenduskava ei sisalda projektitoetuste andmeid strateegia rakendamise perioodi iga kalendriaasta kohta, esitab kohalik algatusrühm hiljemalt jooksva kalendriaasta 30. novembriks PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le rakenduskava andmed järgmise kalendriaasta projektitoetuse kohta.”;
3) paragrahvi 13 lõike 4 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:
„Strateegia rakenduskava muutmise heakskiitmiseks esitab kohalik algatusrühm PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le 20 tööpäeva jooksul arvates lõikes 1 nimetatud üldkoosoleku toimumisest järgmised andmed ja dokumendid:”;
4) paragrahvi 19 lõike 3 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:
„Algatusrühma toetuse taotlemiseks esitab kohalik algatusrühm PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le ametlikus võrguväljaandes Ametlikud Teadaanded teatatud tähtaja jooksul järgmised dokumendid:”;
5) paragrahvi 19 lõike 3 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) mittetulundusühingu üldkoosoleku otsusega vastu võetud põhikirja ärakiri, kui see ei ole kättesaadav mittetulundusühingute ja sihtasutuste registris, ning põhikirja muutmise otsustanud üldkoosoleku protokolli ärakiri koos osalejate allkirjadega nimekirjaga;”;
6) paragrahvi 26 lõike 1 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:
„Projektitoetuse taotlemiseks esitab projektitoetuse taotleja PRIA e-teenuse keskkonna kaudu kohalikule algatusrühmale selle veebilehel teatatud tähtaja jooksul järgmised andmed ja dokumendid:”;
7) paragrahvi 27 lõige 7 sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Kohalik algatusrühm esitab PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le kõik temale esitatud projektitoetuse taotlused koos nendele lisatud dokumentidega, sealhulgas kalandusturu korraldamise seaduse § 25 lõike 8 alusel hindamata jäetud taotlused.”;
8) paragrahvi 27 lõike 8 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:
„Koos projektitoetuse taotlustega esitab kohalik algatusrühm PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le:”;
9) paragrahvi 29 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Projektitoetuse saaja viib toetatava tegevuse ellu, sealhulgas esitab PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le kõik kuludokumendid, kahe aasta jooksul arvates projektitoetuse taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid hiljemalt 30. juuniks 2023. Eksperimentaalse asustamise korral viiakse toetatav tegevus ellu, sealhulgas esitatakse PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le kõik kuludokumendid, hiljemalt 30. juuniks 2023.”;
10) paragrahvi 30 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Lõike 1 kohaselt tegevuse elluviimise rahastamiseks esitab kohalik algatusrühm PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le taotluse, mis sisaldab andmeid kavandatavate kulutuste kohta.”;
11) paragrahvi 30 lõiked 4 ja 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kohalik algatusrühm peab tasuma kulude eest, mida rahastati enne kulude tegemist aastatel 2015–2019, ning esitama seda tõendavad dokumendid koos maksetaotlusega PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le hiljemalt 31. detsembriks 2019.
(5) Kohalik algatusrühm peab tasuma kulude eest, mida rahastati enne kulude tegemist aastatel 2020–2022, ning esitama seda tõendavad dokumendid koos maksetaotlusega PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le hiljemalt 30. juuniks 2022.”;
12) paragrahvi 31 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Lõike 1 kohaselt tegevuse elluviimise rahastamiseks esitab projektitoetuse saaja PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le taotluse, mis sisaldab andmeid kavandatavate kulutuste kohta.”;
13) paragrahvi 31 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Projektitoetuse saaja peab tasuma kulude eest, mida rahastati enne kulude tegemist, ning esitama seda tõendavad dokumendid koos maksetaotlusega PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le seitsme tööpäeva jooksul arvates tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel saadud raha laekumisest.”;
14) paragrahvi 33 lõike 1 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:
„Algatusrühma toetuse ja projektitoetuse maksmiseks esitab toetuse saaja pärast tegevuse täielikku või osadena elluviimist ja selle eest täielikult või osadena tasumist PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le lisas 8 toodud andmeid sisaldava maksetaotluse ning kui see on asjakohane, järgmiste dokumentide ärakirjad:”
15) paragrahvi 34 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Kohalikud algatusrühmad viivad heakskiidetud kohaliku arengu strateegiad ja strateegia rakenduskavad 1. märtsil 2019. a jõustunud nõuetega vastavusse hiljemalt 1. juuniks 2019. a.”
§ 3. Maaeluministri 30. aprilli 2015. a määruse nr 54 „Kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootja või töötleja koolitustoetus” muutmine
Maaeluministri 30. aprilli 2015. a määrust nr 54 „Kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootja või töötleja koolitustoetus” muudetakse järgmiselt:
„Toetuse taotlemiseks esitab taotleja Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu taotluse ja selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi koos taotlus) selleks ettenähtud tähtajal.”;
„(11) Taotleja esitab taotluses järgmised andmed:
13) koolituse korraldaja aadress, kontakttelefon ja e-post.”;
3) paragrahvi 6 lõike 2 punkt 1 tunnistatakse kehtetuks;
4) määruse lisad tunnistatakse kehtetuks.
§ 4. Maaeluministri 26. mai 2015. a määruse nr 62 „Kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootja või töötleja praktikatoetus” muutmine
Maaeluministri 26. mai 2015. a määrust nr 62 „Kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootja või töötleja praktikatoetus” muudetakse järgmiselt:
„(1) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu taotluse ja selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi koos taotlus) selleks ettenähtud tähtajal. Taotluse esitamise tähtaja teatab PRIA ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(5) Praktika puhul, mille läbiviimist ei ole alustatud või mille läbiviimine ei ole taotluse esitamise päevaks lõppenud, tuleb pärast praktika lõppu esitada PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le iga praktikandi kohta lõikes 4 toodud nõuetele vastav praktika korraldamise aruanne 20 tööpäeva jooksul praktika lõppemisest arvates.”;
2) määruse lisad tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Maaeluministri 21. märtsi 2016. a määruse nr 18 „Tootmis- ja turustamiskavade toetus” muutmine
Maaeluministri 21. märtsi 2016. a määrust nr 18 „Tootmis- ja turustamiskavade toetus” muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 6 lõike 5 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:
„Toetuse taotlemiseks esitab taotleja igal kalendriaastal Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu taotluse, mis sisaldab järgmiseid andmeid (edaspidi koos taotlus):”;
2) paragrahvi 10 lõike 4 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:
„Toetuse saaja esitab toetuse maksmiseks pärast tegevuse täielikku elluviimist ja selle eest täielikku tasumist, kuid mitte enne taotluse rahuldamise otsuse kättesaamist ja kulutuste tegemise kalendriaasta tootmis- ja turustamiskava aruande heakskiitmist PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le maksetaotluse koos järgmiste kulu tegemist tõendavate dokumentidega:”.
Määrus jõustub 1. märtsil 2019. a.


text:
Juurdepääs üle võõra kinnisasja, Riigikohtu uued seisukohad 2015-2017
Eluaseme hinnaindeks kerkis esimeses kvartalis aastaga 6,6 protsenti
Euroala leppis kokku Kreeka võlaleevenduses
Poola: euroala eelarve võib tähendada EL-i lõppu
Koda: tulumaks võiks jaotuda nii töö- kui elukoha omavalitsusele
22. juunil on lühendatud tööpäevVõidupüha langeb laupäevale, 23. juunile, sellele eelnev tööpäev on kolme tunni võrra lühem. Riigipühal töötatud tundide eest tuleb aga maksta töötajale kahekordset töötasu.
Kodakondsuse seaduse muutmine jäi valitsuse toetaValitsus ei toetanud 21. juunil Reformierakonna algatatud kodakondsuse seaduse muutmise seaduse eelnõu, mille eesmärk on võimaldada sünnijärgsetele kodanikele mitmikkodakondsust juhul, kui selles riigis on ajalooline Eesti kogukond või kui vastav…
Uuring: Eesti hakkamasaamise määrab tulevikus tööhõive taseArenguseire Keskuse tellitud uuringust selgub, et järgmise paarikümne aasta jooksul tööealine elanikkond küll väheneb, kuid kuna inimesed osalevad tööturul üha aktiivsemalt, jääb töötavate inimeste osakaal võrreldes ülalpeetavatega samaks või isegi…
Tulevik on teie kätesKõigil meist ei vea niipalju, et tahaksime ja saaksime kuni surmani teha huvitavat tööd. Seetõttu peame lootma, et vanaduspõlves saame hakkama riigi pensioni või enda kogutud rahaga, muidu peame oma…
Kust leida abi?Eestis on töölepingulisest suhtest tekkinud vaidlusi võimalik lahendada kohtuväliselt ja kohtus. Kohtuväline menetlusorgan on töövaidluskomisjon. Mõlema menetluse lõpptulemus on võrdse õigusjõuga otsus. Jõustunud töövaidluskomisjoni otsus ja kohtuotsus on samaväärsed täitedokumendid,…
Eestlased asutavad Balti naabritest kaks korda rohkem ettevõtteidSEB uuring „Baltimaade ettevõtlusbaromeeter“ (Baltic Business Outlook) tulemustest selgus, et eestlased on märkimisväärselt agaramad uute ettevõtete alustamisel ja loomisel. SEB jaepanganduse valdkonna juht Ainar Leppänen näeb selle peamiste põhjustena ettevõtluskeskkonda,…
Uuring: Eesti rõiva- ja tekstiilitööstuse töökohad on kadumasKümne aasta jooksul väheneb rõiva- ja tekstiilitööstuses ametikohtade arv pea kümnendiku võrra, märgib sihtasutus Kutsekoda läbi viidud uuringus.
MKM: omavalitsuste roll elukeskkonna parandamisel suurenebMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumis (MKM) toimunud elamumajanduse ümarlaua osalejad leidsid,et kohalike omavalitsuste (KOV) roll omavalituste elukeskkonna parandamisel suureneb.
Draghi tervitas euroala reformiplaaniEuroopa Keskpanga president Mario Draghi ütles 20. juunil, et Pariisi ja Berliini visandatud plaan euroala reformimiseks on samm õiges suunas.
Reede, 21 Aprill 2017 11:33
(1 hinnang)
Leino Biin, vandeadvokaat OÜ Advokaadibüroo Biin ja Biin
Asjaõigusseaduse § 156 lg 1 järgi on omanikul, kelle kinnisasjale puudub vajalik juurdepääs avalikult kasutatavalt teelt või kinnisasja eraldi seisvalt osalt, õigus nõuda juurdepääsu üle võõra kinnisasja. Juurdepääsu asukoht, kasutamise tähtaeg ja tasu määratakse maaomanike kokkuleppel. Kui kokkulepet ei saavutata, määrab juurdepääsu ja selle kasutamise tasu kohus.
Kohtupraktika on pidevas muutumises ja ajast kui 20.oktoobril 2014 käsitlesime viimati kohtu seisukohti tasu määramise küsimuses, on mõndagi tasu määramise kohtupraktikas muutunud ja täpsustunud. Viimaste aastate märgilisemad riigikohtu lahendid tasu määramise küsimuses numbritega 3-2-1-180-15; 3-2-1-187-15 ja 3-2-1-27-17 on leitavad riigikohtu kodulehelt.
Alljärgnevalt käsitleme juurdepääsu tasu määramise kohtupraktika olulisemaid seisukohti aastatest 2015- 2017.
1. Eratee omanikul on vaatamata teeseaduse kehtivuse kaotamisele kohustus tagada eratee korrashoid ja ohutu liiklus sellel. Märgitust tulenevalt on eratee omanikul jätkuvalt õigus nõuda eratee teistelt kasutajatelt tasuna vähemalt tee kasutamisega kaasnevate ja tee omaniku kohustuste täitmiseks vajalike kulutuste hüvitamist.
Tasu määramisel arvestab kohus igal konkreetsel juhul seda, millised abinõud on tee omanikule tee korrashoiu ja ohutu liiklemise tagamiseks mõistlikult vajalikud ja milline on nende abinõude maksumus. Sõltuvalt abinõudest ja nende maksumusest kujuneb kulutuste suurus, mida eratee omanik peab regulaarselt kandma, et neid kohustusi täita.
2. Teise komponendina võetakse tasu suuruse määramisel kohtu poolt arvesse maamaksu, mida tee omanik on kohustatud riigile tasuma. Kohtupraktika kohaselt arvestatakse maamaksu lähtudes kasutatava tee pindalast.
3. Kohtupraktika kohaselt peab tasu suuruse määramisel arvestama lisaks juurdepääsutee korrashoiu ja liikluskorralduse tagamise kulutuste ja maamaksu komponentidele ka hüvitust omandiõiguse riive eest.
Riigikohus on märkinud, et seda komponenti ei saa arvestada tasuna võõra kinnisasja kasutamise eest vaid seda tuleb käsitleda hüvitisena, mis koormatava kinnisaja omanikule tuleb maksta kinnistu ainukasutusõiguse kaotamise eest. Varasemas kohtupraktikas käsitleti sellena kinnistu turuväärtuse vähenemist.
Sõltumata sellest, kas me nimetame märgitud komponenti tasuks või hüvitiseks, kohtupraktika kohaselt seda juurdepääsu tee kasutajalt tee omanikule välja mõistetakse, sest omand on põhiõigusena kõrgendatud kaitse all. Hüvitise suuruse kindlaksmääramisel hinnatakse, kuidas ja millise kasu saamiseks võiks kinnisasja omanik juurdepääsualust maad kasutada, arvestades maatükil paiknevaid ehitisi, ehituslikke, muinsuskaitselisi, maa otstarbest tulenevaid jms piiranguid ning kõiki muid selles osas tähtsaid asjaolusid. Juurdepääsu talumise eest tuleb koormatud kinnisasja omanikule maksta tasu ka juhul, kui juurdepääs määratakse mööda olemasolevat erateed, ning samuti siis, kui koormatud kinnisasja omanik hakkab juurdepääsuõiguse alusel rajatavat teed ka ise kasutama.
Kõiki ülalmärgitud kolme komponenti kaaludes ja tõendeid hinnates määrab kohus summa suuruse, mida teemaa omanikul on õigus nõuda ja mida tee kasutaja on võõra kinnisasja kasutamise ees kohustatud maksma.
Ehitada saab ka tüütu planeerimismenetluseta?
Kinnisasja kasutustasu ja hariliku väärtuse hindamise kord, nõuded hindamisaruannetele ja nende tellimisele
Kuidas käib sisendkäibemaksu korrigeerimine ja millised maksuriskid kaasnevad remonditud maja müügiga?
Juurdepääs oma maale üle võõra maa: võimalused ja välistused
Paljud tööandjad rikuvad lapsehoolduspuhkuselt naasjate õigusi
Veel selles kategoorias: « Edaspidi saab neljas notaribüroos tasuta toimikutega tutvuda	Andmekaitseametniku määramise kohustus »
Rubriigi Õigus viimased uudised
Sellest osast leiate te uudiseid tööturu ja tööõiguse teemal
Eestis on pankrotimenetluse suureks probleemiks kujunenud raugemiste suur arvukus. Kui tavajuhtumil lõppeb pankrotimenetlus pärast võlgniku vara jagamist, siis raugemine on pankrotimenetluse erakorraline lõpetamine. Pankrotimenetlus lõpetatakse raugemise tõttu siis, kui võlgnikul ei jätku raha pankrotimenetluse kulude katteks, vara ei ole võimalik tagasi võita või nõudeid ei saa esitada ka oma kohustusi rikkunud juhtorgani liikmete vastu. Lihtsustatult – menetlus lõpetatakse raugemise tõttu, kui võlgnik on varast tühi.
Ametiühingute Keskliidu hinnangul on Eestis vaja töötuskindlustuse reformi, kuna praegune süsteem ei täida oma eesmärki.
Madise: töötuskindlustuse süsteemi muutmist tuleb arutada
Õiguskantsler Ülle Madise hinnangul tuleb avada arutelu töötuskindlustuse süsteemi muutmiseks, kuna praegune süsteem on ajale jalgu jäänud ning ei vasta kaasaegse tööturu vajadustele.
Maikuu kauaoodatud 25. kuupäev on nüüd seljataga. Elu läheb omas tempos edasi, märgata võib vaid seda, et tõenäoliselt on igaüks meist saanud varasemast rohkem isikuandmeid puudutavaid kirju.
Paindlik tasustamine – stiimul töötajatele
Iga inimest on võimalik töö tegemisel motiveerida. Motiveerimise võimalusi on väga palju: näiteks tunnustamine ja tähelepanu, personaalne juhendamine, koolitamine, karjääriredel, meeldiv töökeskkond, ühised koosviibimised, vabad päevad, meened, sümbolid jne, seda loetelu võiks lõpmatuseni jätkata.
Rubriigi õigus märksõnad
Euroopa Kohus	Euroopa Komisjon	Euroopa Liit	Finantsinspektsioon	Haigekassa	Harju maakohus	juhatuse liige	Justiitsministeerium	kohus	korruptsioon	käibemaks	maksupettus	MTA	osaühing	pankrot	põhiseadus	riigihange	Riigikogu	riigikohus	seaduste muudatused	sotsiaalministeerium	Tarbijakaitseamet	trahv	Triniti	tööandjad	võlaõigusseadus	äriseadustik	äriühing	õigusabi	õiguskantsler
11:52 Kas Eesti inimeste elatustase on ikka leedukatest viletsam?
11:24 Töötamise registri täiendustega ei tohi kaasneda liigset halduskoormust
10:42 Eluaseme hinnaindeks kerkis esimeses kvartalis aastaga 6,6 protsenti
10:26 EL leppis kokku lapsevanemate töö- ja eraelu tasakaalustamises
09:52 Euroala leppis kokku Kreeka võlaleevenduses
09:39 Saksamaa on Kreeka aitamise pealt teeninud 2,9 miljardit eurot
09:16 Poola: euroala eelarve võib tähendada EL-i lõppu
09:12 Koda: tulumaks võiks jaotuda nii töö- kui elukoha omavalitsusele
16:35 Investeerimispiirangud takistavad pensionifondide investeeringuid majandusse
15:52 Kas raugenud menetlusest hakkab välja päästma riik?
15:31 Maksumaksjate liit: aktsiisipoliitika on kasvatanud varimajandust
14:46 Ümbrikupalga saajate arv kasvas 13 protsendini
13:48 22. juunil on lühendatud tööpäev
13:28 Kodakondsuse seaduse muutmine jäi valitsuse toeta
13:02 Avaliku teabe seaduse muutmise eelnõu sai valitsuse heakskiidu
Viimased vastused lugejate küsimustele õiguse teemal
Juristid ja advokaadid vastab lugejate küsimustele
Kohtutäituri esitatud sunnirahahoiatus
Mis tingimustel saab korteriühistu juhatus tagasi astuda?

matches:
§ 156
kohus
Riigikohus
kohus
Kohus
kohus
riigikohus


Valitsuse 28.11.2000 istungi info ja päevakord | Valitsus.ee
Avaleht Uudised Valitsuse 28.11.2000 istungi info ja päevakord
Valitsuse 28.11.2000 istungi info ja päevakord
28. november 2000 - 0:00
Algus kell 10.00, Stenbocki majas 28. novembril 2000
1. Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi vahelise riigipiiri taastamise lepingu lisaprotokolli ratifitseerimise seaduse eelnõu
K: Valitsus kiidab heaks Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi vahelise riigipiiri taastamise lepingu lisaprotokolli ratifitseerimise seaduse eelnõu. Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi vahelise riigipiiri taastamise leping kirjutati alla 20. märtsil 1992.a Valgas, leping ratifitseeriti koos juurdekuuluva lisaga 12. augustil 1992.a. Lepingu artikli VIII alusel moodustati piiri taastamistöid juhtiv segakomisjon, mille koosseisu kuulub kummaltki poolelt 3 esindajat. Komisjoni tööd sätestab Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi vahelise riigipiiri redemarkeerimist ja selle maastikul väljaehitamist korraldava segakomisjoni juhend. Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi vahelise riigipiiri taastamise lepingu lisaprotokoll, mis kirjutati alla 31.05.2000 Riias, on koostatud Eesti ja Läti valitsuste poolt nimetatud lepingu täiendamiseks ja täpsustamiseks.Valitsuse 2. mai 2000. a istungil kiideti lisaprotokolli Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi vahelise riigipiiri taastamise lepingu juurde heaks. Lisaprotokolliga muudetakse muuhulgas lepingu artiklit IX, mille kohaselt loetakse piir lõplikult taastatuks pärast seda, kui mõlema poole valitsused on kinnitanud piirikaardi, üksikasjaliku piirikirjelduse ja lõpp-protokolli, mis on sätestatud Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi vahelise riigipiiri redemarkeerimist ja selle maastikul väljaehitamist korraldava segakomisjoni juhendi punktides 11 ja 13.
2. Avaliku teenistuse seaduse § 53 muutmise seaduse eelnõu
K: Valitsus kiidab heaks avaliku teenistuse seaduse § 53 muutmise seaduse eelnõu. Muudatusega tunnistatakse kehtetuks paragrahvi 53 lõige 2. Nimetatud sätte alusel riiklikus kõrgkoolis õppival Eesti kodanikul, kelle mõlemal või ühel vanemal on või oli vähemalt 15-aastane teenistusstaath riigiametnikuna, või isikul, kelle vähemalt üks riigiteenistuses olnud vanematest või riigiteenistuses olnud abikaasa invaliidistus või suri töövigastuse, kutsehaiguse, tema suhtes teenistusülesannete tõttu toime pandud ründe või kuriteo tõkestamise tagajärjel, on õigus saada õppemaksu hüvitist riigieelarve vahenditest Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud korras.
3. Rahvatervise seaduse § 8 muutmise seaduse eelnõu
K: Valitsus kiidab heaks Rahvatervise seaduse § 8 muutmise seaduse eelnõu. Eelnõu eesmärgiks on anda sotsiaalministrile volitus kehtestada tervisekaitse õigusakte kinnipidamiskohtades.
4. Prokuratuuriseaduse § 67 lg 2 muutmise seaduse eelnõu
K: Valitsus kiidab heaks Prokuratuuriseaduse § 67 lg 2 muutmise seaduse eelnõu. Eelnõu eesmärk on lükata edasi Prokuratuuriseaduse § 5^1 lg 2 kohaldamine. Nimetatud säte oleks 2001.a 1. jaanuarist tõstnud maa- ja linnaprokuröride üldarvu 147-lt 164-le, kuid antud momendil puuduvad eelarvelised vahendid nimetatud sätte rakendamiseks. Seletuskirja kohaselt ei takista Prokuratuuriseaduse § 5^1 lg 2 kohaldamise edasilükkamine riikliku süüdistuse funktsiooni täitmist.
5. Ranna ja kalda kaitse seaduse muutmise seaduse eelnõu
K: Valitsus kiidab heaks Ranna ja kalda kaitse seaduse muutmise seaduse eelnõu. Esitatud seaduseelnõuga tunnistatakse kehtetuks Ranna ja kalda kaitse seaduse §14, mille kohaselt ehituskeeluvööndi piires asuva või sellesse ulatuva kinnisasja võõrandamisel isikule, kes ei ole Eesti kodanik, on riigil selle kinnisasja ostueesõigus. Nimetatud seaduse §14 lõige 1 teeb vahet Eesti kodaniku ja isiku vahel, kes ei ole Eesti kodanik. See on vastuolus Euroopa Liidu kapitali vaba liikumise põhimõttega, mille kohaselt ei tohi teha piiranguid või soodustusi lähtuvalt kapitali päritolust. Seletuskirja kohaselt on eelnõu vastavuses Euroopa Liidu õigusega. Eelnõuga viiakse seadus vastavusse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 56 väljendatud kapitali vaba liikumise põhimõttega.
6. Alaealise mõjutusvahendite seaduse ja Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu ning Kriminaalmenetluse koodeksi, Apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku ning Kriminaalkoodeksi muutmise seaduse eelnõu
K: Valitsus kiidab heaks Alaealise mõjutusvahendite seaduse ning Põhikooli ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõud. Alaealise mõjutusvahendite seadusega reguleeriti süsteem, mis näeb ette võimalused kriminaalpreventiivseks tööks alaealistega. Alaealiste komisjonide praktilise töö käigus on tekkinud vajadus muuta Alaealise mõjutusvahendite seadust ja sellega seoses ka Põhikooli ja gümnaasiumiseadust. Vastavalt seletuskirjale moodustas haridusminister oma käskkirjaga nr 178 - 25.juunist 1999 eelnõu ettevalmistamiseks töögrupi haridusministeeriumi, sotsiaalministeeriumi, Politseiameti spetsialistid ning esindaja Tapa Erikoolist ja Harju Maakonna alaealiste komisjonist. Eelnõu eesmärgiks on korrastada seaduse alusel toimiv alaealiste komisjonide poolt alaealistele kohaldatavate mõjutusvahendite süsteem. Eelnõu sätestab kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste koolis viibivale alaealisele kohaldatavad eritingimused, mis on vajalikud, et mõjutada alaealisi kasvatuslikult ning kaitsta ka alaealise õigusi ja vabadusi. Seoses muudatustega eelnimetatud seadustes tekkis vajadus muuta ka Kriminaalmenetluse koodeksit, Apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustikku ja Kriminaalkoodeksit. Esitatud seaduseelnõuga asendatakse kõigis nimetatud seadustes sõnajärjend eri-õppekasvatusasutus sõnajärjendiga kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste kool vastavas käändes.
7. Seisukoha andmine
1) Seisukoha andmine Süümevande seaduse eelnõu (575 SE) kohta
K: Valitsus annab seisukoha Riigikogu liikmete Enn Tarto, Vootele Hanseni ja Liis Klaari poolt 8. novembril 2000. a algatatud Süümevande seaduse eelnõu (575 SE) kohta. Seaduseelnõu algatamine on ajendatud soovist kaitsta Eesti Vabariiki ja Eestis elavaid inimesi ebalojaalsete isikute eest, sest selliste isikute pääsemine riigi või kohalike omavalitsuste juhtimisele ohustab Eesti Vabariigi julgeolekut ja on ohuks ausatele eestimeelsetele inimestele.
2) Seisukoha andmine Geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise seaduse täiendamise seaduse eelnõu (576 SE) kohta
K: Valitsus annab seisukoha Riigikogu keskkonnakomisjoni algatatud Geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise seaduse täiendamise seaduse eelnõu (576 SE) kohta. Seaduseelnõu algatamise eesmärk on sätestada juriidilise isiku haldusvastutus geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise või neid sisaldavate või nendest koosnevate toodete turustamise nõuete rikkumise eest.
3) Seisukoha andmine Alkoholiaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõu (577 SE) kohta
K: Valitsus annab seisukoha Eestimaa Rahvaliidu fraktsiooni algatatud Alkoholiaktsiisi seaduse muutmise seaduse eelnõu (577 SE) kohta. Seaduseelnõu algatamine on ajendatud sellest, et vältida võimatust täita Riigikogus 14. juunil 2000. a vastuvõetud uut alkoholiaktsiisi seadust, mille Vabariigi President kuulutas välja 5. juulil 2000. a ja mis peab jõustuma 1. jaanuaril 2001. a., tulenevalt vähesest ettevalmistusajast nii täitevvõimule kui alkoholitootjatele. Tehakse ettepanek lükata seaduse jõustumine pool aastat edasi.
4) Seisukoha andmine Tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (578 SE) kohta
Esitajad: Rahandusminister Siim Kallas, majandusminister Mihkel Pärnoja
K: Valitsus annab seisukoha Eesti Keskerakonna fraktsiooni algatatud Tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (578 SE) kohta. Seaduseelnõu eesmärk on viia tulumaksuseadus kujule, et maksuvaba oleks Eestisse mistahes kujul reinvesteeritud kasum, küll aga maksustatakse tulumaksuga Eestist välja viidav ja Rootsis, Soomes, Leedus, Saksamaal jne investeeritav kasum, kuna Eesti ei ole nii rikas, et oma eelarve tulude vähendamisega arendada välisriikide majandust.
5) Seisukoha andmine Kriminaalkoodeksi muutmise seaduse eelnõu (583 SE) kohta
K: Valitsus annab seisukoha Riigikogu õiguskomisjoni poolt 13. novembril 2000. a algatatud Kriminaalkoodeksi muutmise seaduse eelnõu (583 SE) kohta. Seaduseelnõu eesmärgiks on kõrvaldada vastuolu Kriminaalkoodeksi paragrahvi 204 lõigete 1 ja 3 vahel, kuna nende sisu põhjustab praktikas arusaamatusi.
8. Täiskasvanuhariduse riiklikud prioriteedid aastani 2003
K: Valitsus kiidab heaks täiskasvanuhariduse riiklikud prioriteedid aastani 2003 elukestva õppe põhimõtte rakendamisel, mis näevad ette: 1) tööalase koolituse süsteemi korrastamist, sealhulgas õppimisvõimaluste laiendamist riskigruppidesse kuuluvatele isikutele; 2) väikeettevõtluse alustamise alast koolitust; 3) sotsiaalse kohanemisvõime alast koolitust õpetajatele, nõustajatele, koolitajatele, koolipsühholoogidele tööks riskigruppidesse kuuluvate või kohanemisraskustega isikute sotsiaalse kohanemisvõime arendamisel; 4) koolitajate koolitus; 5)kodanikuõpetust ja osalusdemokraatiat
9. Ülevaade riigieelarves ettenähtud assigneeringute kasutamisest 2000. a üheksa kuu jooksul
K: Rahandusministeerium esitab ministeeriumide, Riigikantselei ja maavalitsuste kinnitatud assigneeringute kasutamise aruanded valitsusele üks kord kvartalis, kvartalile järgneva teise kuu esimeseks kuupäevaks.
10. Vabariigi Valitsuse 6. juuni 2000. a määruse nr 180 Riigieelarves ettenähtud assigneeringute kasutamise aruande esitamise kord muutmine
K: Muudatused tehakse aruande esitamise tähtaegades. Muudatuse kohaselt tagastatakse aruanne rahandusministeeriumile kvartalile järgneva teise kuu esimeseks kuupäevaks. Sellest tulenevalt nihkub ka rahandusministeeriumi pool kinnitatud koondaruannete valitsusele esitamise tähtaeg. Muudatuse tegemine on tingitud ministeeriumide arvamustest, mille kohaselt viis kalendripäeva on liiga lühike ajavahemik ministeeriumide valitsemisala asutuste riigieelarve kassalise täitmise aruannete kontrollimiseks ja kooskõlastamiseks.
11. Kuratooriumi liikmete arv ja nende volituste kestus ning kuratooriumi töökord
K: Ülikooliseaduse 20 kohaselt on kuratoorium nõuandev kogu, mis seob ülikooli ja ühiskonda ning teeb ettepanekuid ülikooli arengut puudutavates küsimustes. Kuratooriumi liikmete arvu ja nende volituste kestuse määrab, kuratooriumi liikmed nimetab ja kuratooriumi töökorra kinnitab Vabariigi Valitsus, kuulates ära ülikooli seisukoha. Valitsuse 18.veebruari 1997.a määrusega nr 40 nimetati Eesti Muusikaakadeemia, Eesti Kunstiakadeemia, Tallinna Pedagoogikaülikooli, Tallinna Tehnikaülikooli, Tartu Ülikooli ja Eesti Põllumajandusülikooli kuratooriumide liikmed, määrati nende volituste kestuseks 3 aastat ja kinnitati Avalik-õigusliku ülikooli kuratooriumi töökord. Kuna nimetatud määrusega kinnitatud kuratooriumi liikmete volituste kolmeaastane tähtaeg on lõppenud ja tuleb nimetada uued liikmed. Selguse ja süsteemsuse huvides kehtestatakse kuratooriumi liikmete arv, nende volituste kestus ja kuratooriumi töökord uue määrusega. Kuratooriumide liikmed nimetatakse Vabariigi Valitsuse korraldusega.
12. Avalik-õiguslike ülikoolide kuratooriumide liikmete nimetamine
K: Ülikooliseaduse alusel nimetatakse avalik-õiguslike ülikoolide kuratooriumide liikmed. Kuratooriumide liikmete nimetamisel on arvestatud, et nad oleksid kultuuri- ja majandusringkondade ja valitsusasutuste esindajad. Ettepanekud kuratooriumide koosseisu kohta tegid ülikoolid.
13. Riikliku keskäriregistri likvideerimine
K: Valitsus kiidab heaks määruse, millega likvideeritakse riiklik keskäriregister. Eelnõu eesmärgiks on justiitsministeeriumi valitsemisalas oleva põhiregistrite infosüsteemi õiguslik korrastamine. Seletuskirja järgi kaob 1. jaanuarist 2001 vajadus iseseisva keskäriregistri järele, sest Vabariigi Valitsuse 05.10.2000 määrusega nr 323 viiakse selleks ajaks riikliku keskäriregistri volitatud töötleja Ettevõtete, Asutuste ja Organisatsioonide Registri Keskus (ettevõtteregister) rahandusministeeriumi valitsemisalast justiitsministeeriumi valitsemisalasse. Määruse eelnõu kohaselt nimetatakse Ettevõtete, Asutuste ja Organisatsioonide Registri Keskus ümber Justiitsministeeriumi Registrikeskuseks. Riikliku keskäriregistri volitatud töötleja varalised õigused ja kohustused loetakse 1. jaanuarist 2001 üle läinuks Justiitsministeeriumi Registrikeskusele ning riikliku keskäriregistri andmed loetakse edaspidi vastavalt äriregistri, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri ning kommertspandiregistri osaks. Seletuskirja kohaselt määruse eelnõu vastuvõtmine riigieelarvelisi kulutusi ei nõua.
14. Vabariigi Valitsuse 7. oktoobri 1997. a määruse nr 186 Kinnistusraamatu andmetöötluskeskuse määramine kehtetuks tunnistamine
K: Eelnõu eesmärgiks on justiitsministeeriumi valitsemisalas oleva kinnistusraamatu andmetöötluskeskuse määramise küsimuse korrektne õigusregulatsioon. Vastavalt Kinnistusraamatuseadusele reguleerib antud küsimust alates 01.04.1999 Vabariigi Valitsuse asemel justiitsministeerium ning seetõttu tuleb kõnealune Vabariigi Valitsuse määrus kehtetuks tunnistada. Seletuskirja kohaselt määruse eelnõu vastuvõtmine riigieelarvelisi kulutusi ei põhjusta.
15. Tuletõrje- ja päästetöötajate ning Väike-Maarja Päästekooli õpilaste ja Sisekaitseakadeemia päästekolledthi üliõpilaste vormiriietuse kirjeldus
K: Päästeseaduse § 30^3 kohaselt tuletõrje-ja päästetöötajatele ning Sisekaitseakadeemia päästekolledzi üliõpilastele ja Väike-Maarja Päästekooli õpilastele antakse tasuta vormiriietus, mille kirjelduse ning vormiriietuse esemete kandmise tähtajad kinnitab valitsus oma määrusega.
16. Vabariigi Valitsuse 18. detsembri 1997. a määruse nr 244 vallasiseste linnade, alevite, alevike ja külade nimistu kinnitamine ning nende lahkmejoonte määramine muutmine
K: Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse kohaselt asustusüksuste liik, nimi ja lahkmejooned määratakse, lähtuvalt valla-või linnavolikogude taotlustest, Vabariigi Valitsuse poolt määratud alustel ja korras. Esitatud eelnõuga soovitakse muuta valitsuse 18.12.1997 määrusega nr 244 kinnitatud vallasiseste linnade, alevite, alevike ja külade nimistut, täiendades seda viie külanime lisamisega nimistusse tulenevalt Harju maakonna Loksa Vallavolikogu ja Jõgeva maakonna Jõgeva Vallavolikogu taotlustest. Harju maakonna Loksa valla külade nimistut täiendatakse pärast sõna "Juminda" sõnaga "Kalme", pärast sõna "Leesi" sõnaga "Loksa" ja pärast sõna "Murksi" sõnaga "Nõmmeveski"; 2) Jõgeva maakonna Jõgeva valla külade nimistut täiendatakse pärast sõna "Liivoja" sõnaga "Lõpe" ja pärast sõna "Vägeva" sõnaga "Väljaotsa".§ 2. Vastavalt maakatastrikaardile kantud muudatustele määratakse järgmised lahkmejooned: 1) Nõmmeveski küla ja Joaveski küla vaheline lahkmejoon; 2) Kalme küla ja Kõnnu küla vaheline lahkmejoon; 3) Loksa küla ja Kotka küla vaheline lahkmejoon; 4) Kurista küla, Pakaste küla, Painküla küla ja Väljaotsa küla vaheline lahkmejoon; 5) Raaduvere küla, Laiusevälja küla ja Lõpe küla vaheline lahkmejoon.
17. Lohusalu sadama akvatooriumi piiride määramine
K: Sadamaseaduse kohaselt meresadama akvatooriumi piirid määrab teede- ja sideministri ettepanekul ja kohaliku omavalitsuse volikogu kooskõlastuse alusel Vabariigi Valitsus. Nimetatud seadusesätte alusel esitab teede- ja sideministeerium määruse eelnõu Lohusalu sadama akvatooriumi piiride määramiseks. Keila Vallavolikogu 25.10.2000 otsusega nr 116/0010 on antud kooskõlastus sadama akvatooriumi piiride kohta.
18. Vabariigi Valitsuse 29. aprilli 1998. a määruse nr 88 Reisijate tollieeskirja kinnitamine muutmine
K: Valitsus muudab oma varasemat määrust 29. aprillist 1998.a nr 88 Reisijate tollieeskirja kinnitamine. Eelnõu eesmärk on viia määrus kooskõlla 1. jaanuaril 2001.a jõustuvate Tubakaseadusega ja Alkoholiaktsiisi seadusega. Nimetatud seadustes sisalduvad reisijat puudutavad sätted erinevad praegu kehtivast regulatsioonist. Näiteks kaotatakse isikliku sõiduki ekspordil kaubadeklaratsiooni esitamise kohustus. Muudetakse alkohoolsete jookide maksuvabasid koguseid, samuti reisija vanuselist piiri, millest alates reisija võib tubakatooteid sisse tuua.
Vähemalt 18-aastase reisija poolt tolliterritooriumile toimetatava alkoholi lubatavad kogused, mis on ühtlasi maksuvabad kogused, on järgmised:
1) mitte rohkem kui 1 liiter jooki etanoolisisaldusega üle 22 mahuprotsendi või
2) mitte rohkem kui 2 liitrit veini ja mitte rohkem kui 2 liitrit muud jooki etanoolisisaldusega kuni 22 (kaasa arvatud) mahuprotsenti.";
Vähemalt 18-aastase reisija poolt tolliterritooriumile toimetatavate tubakatoodete lubatavad kogused, mis on ühtlasi maksuvabad kogused, on 200 sigaretti või 100 sigarillot või 50 sigarit või 250 grammi teisi tubakatooteid;
Reisija poolt tolliterritooriumile toimetatava mootorikütuse ning mootoriõli lubatavad kogused, mis on ühtlasi maksuvabad kogused, on lisaks mootorsõiduki standardses, valmistaja paigaldatud kütusepaagis olevale mootorikütusele ja mootoris olevale mootoriõlile 10 liitrit mootorikütust ning 5 liitrit mootoriõli mootorsõiduki kohta.
19. Kokkuleppe Eesti Vabariigi valitsuse, Soome Vabariigi valitsuse ja Rootsi Kuningriigi valitsuse vahel merealapiiride kokkupuutepunktist Läänemeres eelnõu heakskiitmine ja volituste andmine
K: Valitsus kiidab heaks kokkuleppe Eesti Vabariigi Valitsuse, Soome Vabariigi Valitsuse ja Rootsi Kuningriigi Valitsuse vahel merealapiiride kokkupuutepunktist Läänemeres ja volitab välisministeeriumi kantslerit Indrek Tarandit nimetatud kokkuleppele allakirjutama. Eesti, Soome ja Rootsi merealapiirid moodustavad oma kohtumispunktis Läänemerel nn kolmikpunkti, mille täpne asukoht vajab kinnitamist kolme riigi vahel sõlmitava kokkuleppega. Kokkupuutepunkti määramisel on aluseks võetud 18. oktoobril 1996. a sõlmitud lepinguga Eesti Vabariigi ja Soome Vabariigi vahel merealapiirist Soome lahel ja Läänemere põhjaosas, 2. juunil 1996. a Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi vahel sõlmitud Ahvenamaa meres ja Läänemere põhjaosas asuvate Soome kalandusvööndi ja Rootsi majandusvööndi lepinguga ja 2. novembril 1998. a Eesti Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi vahel sõlmitud kokkuleppega merealapiirist Läänemeres kindlaks määratud merealade piiritlemise joonte geograafilised koordinaadid.
20. Eesti Vabariigi valitsuse ja Saksamaa Liitvabariigi valitsuse vahelise kokkuleppe salastatud teabe vastastikusest kaitsest eelnõu heakskiitmine
K: Valitsus otsutab Eesti Vabariigi Valitsuse ja Saksamaa Liitvabariigi alitsuse vahelise kokkuleppe salastatud teabe vastastikuse kaitse eelnõu heakskiitmise. Kokkuleppe sõlmimise vajadus on tingitud kaitsealase töö intensiivistumisest NATO partnerriikidega, mis eeldab muuhulgas ka salastatud teabe vahetamist. Kokkuleppega määratletakse tingimused salastatud teabe vahetamise ja vastastikuse kaitse kohta. Lepitakse kokku mõistete definitsioonid, määratakse kindlaks salastatud teabe vastastikune kaitse, salastatud tasemete vastavuse tabel, pädevad asutused, visiitide korraldus, hankelepingute korraldus, julgeolekunõuete rikkumisest teatamine, kulutuste jaotus, erimeelsuste lahendamine ja muud antud valdkonnaga seotud peatükid.
21. Kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise konventsiooni heakskiitmine ja sellele allakirjutamiseks volituste andmine
K: Valitsus otsustab kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise konventsiooni heakskiitmise. 5. septembril 1997. a vastu võetud Kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise konventsiooni eesmärk on tõhustada kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust riikide võetavate meetmete ja rahvusvahelise koostöö kaudu. Konventsiooniga kehtestatakse universaalsed ohutusnõuded kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisele, sh nõuded asjassepuutuvatele rajatistele, tööohutusnõuded jne. Konventsiooni kohaldatakse ainult tsiviilvaldkondades, see ei puuduta kasutatud kütuse ning radioaktiivsete jäätmete käitlemist sõjaliste või kaitseprogrammide raames. Eelnõu punktis 2 antakse volitused Eesti Vabariigi alalisele esindajale Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri juures Mart Laanemäele konventsioonile allakirjutamiseks.
22. Vabariigi Valitsuse 31. märtsi 1998. a korralduse nr 265-k Assotsiatsioonikomitee Eesti-poolse koosseisu määramine muutmine
K: Valitsus muudab Assotsiatsioonikomitee Eesti-poolset koosseisu. Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning Eesti Vabariigi vahelise Assotsiatsioonikomitee Eesti-poolsesse esindusse kuuluvad ministeeriumide ja Riigikantselei esindajad. Assotsiatsioonikomitee Eesti-poolse töö koordineerijaks määrati välisministeerium. Seoses muudatustega Assotsiatsioonikomitee liikmete ametinimetustes ja nende asumisega teistele ametikohtadele teeb Välisministeerium ettepaneku arvata koosseisust välja Eva Kraav, Mari Pedak, Martin Põder, Tiia Raudma ja Ruve Dank ning määrata uuteks liikmeteks Allan Gromov, Toomas Kevvai, Einike Kägu, Madis Lepajõe ja Renaldo Mändmets.
23. Käibemaksu tagastamine Hiina Rahvavabariigi Suursaatkonnale ja Hiina Rahvavabariigi diplomaatidele
K: Käibemaksuseaduse kohaselt võib Vabariigi Valitsus teha välisriikide esindustele ja diplomaatidele soodustusi käibemaksu tagastamisel tingimusel, et see välisriik annab samasugused soodustused Eesti esindustele ja diplomaatidele. Hiina Rahvavabariigis tagastatakse diplomaatilistele ning konsulaaresindustele ja nende personalile käibemaks Hiinas ostetud kaupadelt, mille puhul ühekordne ostusumma on suurem kui 2000 jüaani. Käibemaksuseaduse paragrahvi 14 lõike 5 alusel teeb välisministeerium ettepaneku tagastada Hiina Rahvavabariigi Suursaatkonnale ja diplomaatidele käibemaks kõigilt kaupadelt, mille puhul ühekordne ostusumma on üle 4000 krooni, välja arvatud ehitusmaterjalid.
24. Eesti kodakondsusest vabastamine
K: Valitsus vabastab Eesti kodakondsusest 34 isikut. 27 isikut on täisealised, kes on sooviavalduse Eesti kodakondsusest vabastamiseks esitanud KS § 24 lõike 1 kohaselt. 7 eelnõus nimetatud isikut on alla 15-aastased alaealised, kelle Eesti kodakondsusest vabastamist taotleb tema vanem. Nende isikute sooviavaldused on esitatud KS § 24 lõikes 2 sätestatud korras. Eelnõus loetletud isikutest 32 isikut elavad püsivalt välisriigis ja soovivad vabastamist Eesti kodakondsusest seoses asukohariigi kodakondsuse saamisega. Neist 15 elavad Soome Vabariigis, 5 Rootsi Kuningriigis, 4 Saksamaa Liitvabariigis ning 1 Austrias. 2 isikut elavad Eestis ning üks neist on saanud Soome Vabariigi ja teine Saksamaa Liitvabariigi kodakondsuse. Kuna eelnõus nimetatud isikud on täitnud KS-s sätestatud tingimused ja puuduvad piirangud Eesti kodakondsusest vabastamiseks, esitab siseministeerium nende dokumendid Vabariigi Valitsusele Eesti kodakondsusest vabastamise otsustamiseks.
25. Alalise elamisloa andmisest keeldumine
K: Valitsus keeldub alalise elamisloa andmisest Fatykh Guirfanovile. VS § 12 lõike 4 punkti 7 kohaselt ei anta elamisluba välismaalasele, kes on teeninud kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes, sealt reservi arvatud või erru läinud. Fatykh Guirfanov on teeninud kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes ja sealt erru läinud alampolkovniku auastmes. Fatykh Guirfanov on kantud "Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise kokkuleppe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes Eesti Vabariigi territooriumil" artikli 2 punktis 3 märgitud, täpsustatud ja Eesti poolt aktsepteeritud nimekirja. VS § 12 lõike 5 kohaselt võib välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud välismaalasele anda erandina tähtajalise elamisloa, millest tulenevalt ei saa Fatykh Guirfanovile anda alalist elamisluba. Fatykh Guirfanovile on Vabariigi Valitsuse 29. aprilli 1996.a korraldusega nr 385-k erandina antud tähtajaline elamisluba 29. aprillini 2001.a. Komisjon, läbi vaadanud Fatykh Guirfanovi alalise elamisloa taotluse, otsustas teha valitsusele ettepaneku mitte anda alalist elamisluba Fatykh Guirfanovile.
K: Valitsus keeldub alalise elamisloa andmisest Elena Rastountsevale. Elena Rastountseva on välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud välismaalase Fatykh Guirfanovi abikaasa. Elena Rastountseva on kantud "Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise kokkuleppe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes Eesti Vabariigi territooriumil" artikli 2 punktis 3 märgitud, täpsustatud ja Eesti poolt aktsepteeritud nimekirja. VS § 12 lõike 4 punkti 14 kohaselt ei anta elamisluba välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud isiku abikaasale. VS § 12 lõike 5 kohaselt võib välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud isiku abikaasale anda erandina tähtajalise elamisloa, millest tulenevalt ei saa Elena Rastountsevale anda alalist elamisluba. Elena Rastountsevale on Vabariigi Valitsuse 29. aprilli 1996.a korraldusega nr 385-k erandina antud tähtajaline elamisluba 29. aprillini 2001.a. Komisjon, läbi vaadanud Elena Rastountseva alalise elamisloa taotluse, otsustas teha valitsusele ettepaneku mitte anda alalist elamisluba Elena Rastountsevale.
K: Valitsus keeldub alalise elamisloa andmisest Lioudmila Eidoukasele. Lioudmila Eidoukas on välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud välismaalase Algimantas Eidukase abikaasa. Lioudmila Eidoukas on kantud "Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise kokkuleppe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes Eesti Vabariigi territooriumil" artikli 2 punktis 3 märgitud, täpsustatud ja Eesti poolt aktsepteeritud nimekirja. VS § 12 lõike 4 punkti 14 kohaselt ei anta elamisluba välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud isiku abikaasale. VS § 12 lõike 5 kohaselt võib välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud isiku abikaasale anda erandina tähtajalise elamisloa, millest tulenevalt ei saa Lioudmila Eidoukasele anda alalist elamisluba. Lioudmila Eidoukasele Vabariigi Valitsuse 11. juuli 1996.a korraldusega nr 654-k erandina antud tähtajaline elamisluba 11. juulini 2001.a. Komisjon, läbi vaadanud Lioudmila Eidoukase alalise elamisloa taotluse, otsustas teha valitsusele ettepaneku mitte anda alalist elamisluba Lioudmila Eidoukasele.
K: Valitsus keeldub alalise elamisloa andmisest Algimantas Eidukasele. VS § 12 lõike 4 punkti 7 kohaselt ei anta elamisluba välismaalasele, kes on teeninud kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes, sealt reservi arvatud või erru läinud. Algimantas Eidukas on teeninud kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes ja sealt erru läinud kapteni auastmes. Algimantas Eidukas on kantud "Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise kokkuleppe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes Eesti Vabariigi territooriumil" artikli 2 punktis 3 märgitud, täpsustatud ja Eesti poolt aktsepteeritud nimekirja. VS § 12 lõike 5 kohaselt võib välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud välismaalasele anda erandina tähtajalise elamisloa, millest tulenevalt ei saa Algimantas Eidukasele anda alalist elamisluba. Algimantas Eidukasele on Vabariigi Valitsuse 11. juuli 1996.a korraldusega nr 654-k erandina antud tähtajaline elamisluba 11. juulini 2001.a. Komisjon, läbi vaadanud Algimantas Eidukase alalise elamisloa taotluse, otsustas teha valitsusele ettepaneku mitte anda alalist elamisluba Algimantas Eidukasele.
K: Valitsus keeldub alalise elamisloa andmisest Konstantin Levtchenkole. VS § 12 lõike 4 punkti 7 kohaselt ei anta elamisluba välismaalasele, kes on teeninud kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes, sealt reservi arvatud või erru läinud. Konstantin Levtchenko on teeninud kaadrisõjaväelasena välisriigi relvajõududes ja sealt erru läinud mitdmani auastmes. Konstantin Levtchenko on kantud "Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelise kokkuleppe Vene Föderatsiooni relvajõudude pensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimustes Eesti Vabariigi erritooriumil" artikli 2 punktis 3 märgitud, täpsustatud ja Eesti poolt aktsepteeritud nimekirja. VS § 12 lõike 5 kohaselt võib välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud välismaalasele anda erandina tähtajalise elamisloa, millest tulenevalt ei saa Konstantin Levtchenkole anda alalist elamisluba. Konstantin Levtchenkole on Vabariigi Valitsuse 29. aprilli 1996.a korraldusega nr 385-k erandina antud tähtajaline elamisluba 29. aprillini 2001.a. Komisjon, läbi vaadanud Konstantin Levtchenko alalise elamisloa taotluse, otsustas teha valitsusele ettepaneku mitte anda alalist elamisluba Konstantin Levtchenkole. Riigikantseleis on eelnõu keeleliselt ja normitehniliselt korrigeeritud.
26. Riigivara tasuta üleandmine
K: Valitsus kiidab heaks korralduse, mille kohaselt keskkonnaministeerium annab Riigivaraseaduse § 10 lõike 1 alusel tasuta üle tema valitsemisalas olevad, Tallinnas asuvad 12 maaüksust kogupindalaga 453 ruutmeetrit majandusministeeriumi valitsemisele. Maaüksused on jäetud keskkonnaministri poolt riigi omandisse riigi maareservina hoonestusõiguse seadmise eesmärgil ning on registreeritud riigi maakatastris ja riigivara registris. Nimetatud maaüksused on vajalikud Eesti Energia ASi uute komplektalajaamade rajamiseks.
27. Loa andmine välismaalasele kinnistu omandamiseks
K: Välismaalasele, välisriigile ja juriidilisele isikule kinnisomandi üleandmise kitsendamise seaduse § 2 lõike 4 kohaselt võib Vabariigi Valitsus riigile olulistel põhjustel anda erandina loa maatüki omandamiseks § 2 lõikes 3 loetletud piirkondades. Siseministeerium esitab Põlva Maavalitsuse taotlusel korralduse eelnõu erandina loa andmiseks Soome kodanikule Veli-Matti Juhani Pennanenile Räpina vallas Suure-Veerksu külas asuva Tuule kinnistu pindalaga 8395 ruutmeetrit omandamiseks. Vastavalt seletuskirjale on Soome kodanik, olles ametilt restaureerija, huvitatud sajandivahetuse Eesti arhitektuurist ning soovib taastada kinnistul oleva endise vallamaja (unikaalne sajandivahetuse ehitis) esialgsel kujul ja kasutada omandatud kinnistut edaspidi valla ürituste korraldamiseks. Kinnistu võõrandamist V.-M.J. Pennanenile toetab Räpina Vallavolikogu.
28. Maa riigi omandisse jätmine
Esitajad: riigisekretär Aino Lepik von Wirén
K: Valitsus kiidab heaks korralduse, mille kohaselt jäetakse riigi omandisse Riigikantselei valitsemisel olevate ehitiste teenindusmaa Tallinnas Maneethi 2/4. Nimetatud aadressidel ehitiste teenindamiseks vajaliku maa pindala ja sihtotstarve on Maa riigi omandisse jätmise korra kohaselt määratud Tallinna Linnavalitsuse 29.03.00 korraldusega nr 1374-k.
29. Riigivara avaliku enampakkumiseta või eelläbirääkimistega pakkumiseta rendile andmine
K: Riigivaraseaduse kohaselt valitsusasutuste valitsemisel olevat riigivara võib avaliku enampakkumiseta või eelläbirääkimistega pakkumiseta rendile või kasutusvaldusesse anda või koormata hoonestusõigusega ainult Vabariigi Valitsuse nõusolekul, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti. Rahandusministeerium esitab nimetatud seadusesätte alusel ning Viljandi Maavalitsuse taotlusel korralduse eelnõu, millega lubatakse Viljandi Maavalitsusel anda avaliku enampakkumiseta või eelläbirääkimistega pakkumiseta rendile tema hallatava riigiasutuse Viljandi Maakonnahaigla kasutuses olev ühekorruseline ravigaasihoone Viljandimaal Pärsti vallas. Seletuskirja kohaselt on nimetatud hoone rendileandmine vajalik seoses maakonnahaigla soojusenergiaga varustamisega. Vastavalt Rahandusministeeriumi teatele ei ole riigivara registrile laekunud ettenähtud tähtajaks ühtegi riigivara valitseja teadet nimetatud vara vajalikkuse kohta riigivõimu teostamiseks.
30. Raha eraldamine
1) Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse reservist Justiitsministeeriumile abinõude rakendamiseks HIV-nakkuse leviku tõkestamiseks kinnipidamiskohtades
Esitajad: rahandusminister Siim Kallas, justiitsminister Märt Rask
K: Valitsus eraldab oma reservist justiitsministeeriumile 170000 krooni suuruse summa abinõude rakendamiseks HIV-nakkuse leviku tõkestamiseks kinnipidamiskohtades. Vastavalt seletuskirjale on vanglasisese HIV-nakkuse tõkestamiseks vajalik HIV-positiivsete kinnipeetavate kindlakstegemine ja isoleerimine teistest kinnipeetavatest ning neile kindla epidemioloogilise reziimi rakendamine. Märgitud abinõude rakendamise kulud 2000.a moodustavad 220000 krooni. Olemasolevate vahendite arvel ei ole seda võimalik täielikult katta ning justiitsministeerium taotleb 170 000 krooni eraldamist kinnipidamisasutuste ruumide remondiks, et moodustada isoleeritud osakonnad ning ekspress- ja korduvanalüüside tegemiseks.
2) Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse reservist Päästeametile väljamõistetud hüvitise ja kohtukulude maksmiseks
K: Valitsus eraldab oma reservist Päästeametile 28 784 krooni 90 senti Tallinna Ringkonnakohtu otsustega välja mõistetud hüvitise ja kohtukulude maksmiseks Aleksander Bernjakovile. 18.09.96.a toimus Ülenurme valla tuletõrje- ja päästeameti Tõrvandi komando väliõppus. Õppekavas ettenähtud õhubatuudi hüpet sooritades sai tuletõrjuja-päästja A. Bernjakov raske trauma, mille tulemusena määrati invaliidsuse III grupp kuni 27.05.98.a ja edaspidi töövõime kaotus 10% kuni 27.05.99.a. A.Bernjakov pöördus hagiavaldusega sissetulekust ilmajäämisega seotud kahju hüvitamiseks Tallinna Linnakohtusse, kes 7.03.2000.a otsustas jätta hagi rahuldamata. A.Bernjakov esitas seejärel Tallinna Ringkonnakohtule apellatsioonikaebuse. Tallinna Ringkonnakohtu 24.05.2000.a otsusega tsiviilasjas nr II-2/698/00 mõisteti Eesti Vabariigilt välja 27 414 krooni 20 senti töövigastuse tagajärjel endisest sissetulekust ilmajäämisega seotud kahju hüvitamiseks. Tallinna Ringkonnakohtu 30.06.2000.a täiendava kohtuotsusega mõisteti Eesti Vabariigilt A.Bernjakovi kasuks välja ka kohtukulud 1 370 krooni 70 senti. 2000.a riigieelarves Päästeametile määratud assigneeringute hulgas puuduvad vahendid hüvitise maksmiseks.
3) Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse reservist Põllumajandusministeeriumile kalandusega tegeleva funktsionaalse üksuse loomiseks
Esitajad: rahandusminister Siim Kallas, põllumajandusminister Ivari Padar
K: Valitsus eraldab oma reservist põllumajandusministeeriumile 141000 krooni suuruse summa kalandusega tegeleva funktsionaalse üksuse loomiseks. Vabariigi Valitsuse 14.11.2000 istungil esitas põllumajandusminister Ivari Padar informatsiooni Euroopa Liidu ühtse kalanduspoliitika administreerimise korraldamise kohta ning pidas vajalikuks luua põllumajandusministeeriumisse vastav funktsionaalne üksus. Vastavalt seletuskirjale kavandatakse nelja töötajaga uue osakonna loomist, mis korraldaks nii Euroopa Liidu ühtse põllumajanduspoliitika kui ka Euroopa Liidu ühtse kalanduspoliitika administratiivse haldussuutlikkuse tagamist.
4) Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse reservist Harju Maavalitsusele ja Lääne-Viru Maavalitsusele tulekustutustöödel seadmete ja muude vahendite kasutamisel tekkinud kulude hüvitamiseks
K: Valitsus eraldab oma reservist 353 076 krooni suuruse summa tulekustutustöödel seadmete ja muude vahendite kasutamisel tekkinud kulude hüvitamiseks, sellest 351 521 krooni Harju Maavalitsusele (2000. aasta suvel toimunud tulekahjud) ja Lääne-Viru Maavalitsusele 1 555 krooni (Hulja tootmishoone tulekahju).
31. Kohtute seaduse eelnõu
K: Valitsus kiidab heaks Kohtute seaduse eelnõu. Vabariigi Valitsus esitas Kohtute seaduse eelnõu VIII Riigikogu menetlusse 20. mail 1998.a. Seoses VIII Riigikogu volituste lõppemisega langes eelnõu (889 SE) Riigikogu menetlusest välja. Eelnõu oli arutusel valitsuskabineti nõupidamisel 19.09.2000.a, kus otsustati esitada Justiitsministeeriumi poolt välja töötatud Kohtute seaduse eelnõu Riigikogule lisades sellele Riigikohtu esimehe seisukoha ja peeti vajalikuks, et Riigikohtu esimees esineks omapoolse ettekandega eelnõu arutelul Riigikogus. Eelnõu eesmärgiks on luua eeldused kohtusüsteemi tõhusamaks toimimiseks ning kohtumõistmise kiirendamiseks. Selleks reguleerib eelnõu kohtukorralduse ja kohtuniku teenistussuhtega seonduvaid küsimusi ning piiritleb täpsemalt Justiitsministeeriumi ja Riigikohtu pädevust. Selle põhiseadusliku seaduse vastuvõtmine mõjub positiivselt Eesti liitumisläbirääkimistel Euroopa Liiduga. Seletuskirja kohaselt asendab Kohtute seadus senikehtiva Kohtute seaduse ja Kohtuniku staatuse seaduse ning eelnõuga koos on kavas jõustada seadus, mis asendaks kehtiva Eesti Vabariigi kohtute arvu ja nende koosseisude ning maa- ja linnakohtute kohtukaasistujate arvu kindlaksmääramise seaduse. Seadus annab volitusnormid 19-le justiitsministri määrusele, millest seletuskirjale on lisatud viie kavandid, ülejäänud määrused reguleerivad seletuskirja kohaselt küsimusi, mis on valdavalt kehtestatud juba ka kehtivate seaduste alusel ning nende sisuline struktuur jääks uue seaduse alusel kehtestatuna üldjoontes samaks, samuti on koostöös Riigikohtuga väljatöötamisel kohtunike koolituskava eelnõu.
32. Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu
K: Valitsus kiidab heaks teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu. Teadus- ja arendustegevuse korralduse seadus võeti vastu 26. märtsil 1997.a ja seda on kahel korral muudetud, kuid seaduse rakendamisel on tö


Tartu vallavara eeskiri – Riigi Teataja
Tartu vallavara eeskiri
Tartu vallavara eeskiri - sisukord
§ 2 Vallavara ja selle valitsemine
2 Vallavara omandamine ja vallale kohustuste võtmine ning vallavara kasutamine
§ 3 Vallavara omandamise ja vallale kohustuste võtmise reeglid
§ 4 Kinnisasja omandamine
§ 5 Vallavara omandamine pärimise teel
§ 6 Peremehetu ehitise hõivamine
§ 7 Välisabi vahenditega rahastatavates projektides osalemine
§ 8 Vallavara kasutaja kohustused
3 Vallavara käsutamine
§ 9 Vallavara käsutamine
§ 10 Piirangud vallavara käsutamisel
§ 11 Vallavara kasutusse andmise reeglid
§ 12 Vallavara kasutusse andmise tasu
§ 14 Vallavara kasutusse andmise lepingu täitmine, muutmine, pikendamine, lõppemine
§ 15 Vallavara kasutusse andmiseks täiendavate kordade kehtestamine
3 Vallavara võõrandamine
§ 16 Vallavara võõrandamise reeglid
§ 17 Vallavara võõrandamise tasu
§ 18 Vallavara võõrandamise otsustamine
4 Vallavara koormamine
§ 19 Vallavara koormamine reaalservituudi, isikliku servituudi või ostueesõigusega
§ 20 Vallavara koormamine hoonestusõigusega
§ 21 Vallavara hoonestusõigusega koormamise tasu
§ 22 Vallavara hoonestusõigusega koormamise otsustamine
§ 23 Vallavara koormamise lepingu täitmine, muutmine, pikendamine, lõppemine
5 Vallavara käsutamise menetlused
§ 25 Enampakkumise väljakuulutamine
§ 26 Enampakkumisest osavõtjad
§ 27 Osavõtutasu
§ 28 Tagatisraha
§ 29 Enampakkumise komisjon
§ 30 Kirjaliku enampakkumise korraldus
§ 32 Enampakkumise võitjaga lepingu sõlmimine
4 Valla osalemine eraõiguslikes isikutes
§ 33 Valla osalemine eraõiguslikes isikutes
§ 34 Nõukogu liige
§ 35 Nõukogu kohustused
§ 36 Nõukogu liikme tasustamine
RT IV, 29.11.2018, 10
Vastu võetud 22.11.2018 nr 30
(1) Tartu vallavara eeskiri reguleerib vallavara valitsemist.
3) vallavara kasutusse andmist avalike koosolekute ja avalike ürituste korraldamiseks;
4) vallavara kasutusse andmist hooajalise müügi korraldamiseks;
5) likviidse vallavara paigutamise ning kasutuselevõtmise tingimusi ja korda;
6) vallavara lühiajalist kasutusse andmist ühekordsete ürituste korraldamiseks või vallavara kasutusse andmist kehtestatud hinnakirja alusel.
§ 2. Vallavara ja selle valitsemine
(1) Vallavara on valla omandis olevate rahaliselt hinnatavate õiguste ja kohustuste kogum.
(2) Vallavara valitsemine on menetlus vara Tartu vallale omandamisel, vallavara valdamisel, kasutamisel ja käsutamisel, vallale kohustuste võtmisel ning valla osalemisel aktsionäri, osaniku, asutaja või liikmena Eestis registrisse kantud aktsiaseltsis, osaühingus, sihtasutuses ja mittetulundusühingus.
2. peatükk Vallavara omandamine ja vallale kohustuste võtmine ning vallavara kasutamine
§ 3. Vallavara omandamise ja vallale kohustuste võtmise reeglid
(1) Vallavara omandaja või vallale kohustuste võtja peab järgima vallavara omandamisel või vallale kohustuste võtmisel seaduses või muus õigusaktis ettenähtud reegleid.
(3) Üle 10 000 euro väärtusega vallavara omandamiseks või samas mahus vallale kohustuste võtmiseks tuleb sõlmida kirjalik leping, kui muu õigusaktiga ei ole sätestatud teisiti.
(5) Vallavalitsus korraldab riigihankeid oma teenistuja ning vallavalitsuse hallatavate asutuste kaudu.
(6) Riigihangete seaduses nimetatud hankekorra vallavalitsusele ja vallavalitsuse hallatavatele asutustele kehtestab vallavalitsus.
(7) Vallavalitsus juht või hallatava asutuse juht võib võtta kohustusi tema juhitavale üksusele eelarves eraldatud vahendite piires.
§ 4. Kinnisasja omandamine
Kinnisasja omandamise otsustab vallavolikogu.
§ 5. Vallavara omandamine pärimise teel
(1) Kohaliku omavalitsusüksuse kui pärija ülesandeid täidab, sealhulgas langetab vajalikke otsuseid vallavalitsus korraldusega.
(2) Vallavalitsus võib pärija ülesannete täitmiseks vajalike otsuste langetamise ja toimingute tegemise volitada vallavalitsuse teenistujale.
(3) Käesolevas paragrahvis lõikes 2 nimetatud volitus antakse korraldusega.
§ 6. Peremehetu ehitise hõivamine
(1) Peremehetu ehitise hõivamiseks vajalikke ülesandeid täidab vallavalitsuse volitatud teenistuja, välja arvatud otsuse vastuvõtmine ehitise peremehetuse tuvastamise kohta.
§ 7. Välisabi vahenditega rahastatavates projektides osalemine
(1) Vald võib osaleda välisabi vahenditega rahastatavas projektis (välisprojekt).
(2) Välisprojektis osalemiseks annab loa vallavolikogu, kui valla rahaline osalus projektis ületab 50 000 eurot.
(3) Välisprojektis osalemise otsustab vallavalitsus korraldusega.
(4) Vallavalitsus või vallavalitsuse hallataval asutuse juhil on õigus otsustada välisprojektis osalemine, kui välisprojekti kestus ei ületa ühte eelarveaastat ja välisprojekti kogumaksumus ei ületa 20 000 eurot. Koolieelse lasteasutuse, üldhariduskooli ja huvikooli puhul võib projekti kestus ületada eelarveaastat, kuid peab jääma ühe õppeaasta piiresse.
(5) Vallavalitsusel on õigus kehtestada täiendavaid reegleid välisprojektides osalemise kohta.
§ 8. Vallavara kasutaja kohustused
(1) Vallavalitsuse juht ja vallavalitsuse hallatava asutuse juht vastutab tema juhitava üksuse kasutuses oleva vallavara heaperemeheliku, eesmärgipärase, otstarbeka ja säästliku kasutamise ja majandamise eest ning hoolitseb vallavara võimalikult pikaajalise säilimise ja korrashoiu eest.
(2) Isik, kelle valdusesse vallavara on tema töö- või teenistusülesannete täitmiseks antud, vastutab vallavara kasutamisel selle heaperemeheliku, eesmärgipärase, otstarbeka ja säästliku kasutamise eest.
3. peatükk Vallavara käsutamine
§ 9. Vallavara käsutamine
(1) Vallavara käsutamine käesoleva määruse tähenduses on vallavara kasutusse andmine, vallavara võõrandamine ja vallavara koormamine reaalservituudiga, isikliku servituudiga, hoonestusõigusega ning ostueesõigusega.
(2) Vallavara võib käsutada käesolevas määruses sätestatud korras läbipaistvalt ja kontrollitavalt, lähtudes põhimõttest suurendada kasu ja vältida kahju.
(3) Vallavalitsuse hallatavate asutuste müüdavate kaupade ja osutatavate teenuste hinna määrab vallavalitsus.
(4) Vallavara võib anda kasutusse, kui vallavara ei ole vajalik valla ülesannete täitmiseks või on vallavara soetatud eesmärgiga anda see kasutusse kolmandale isikule tulu teenimise eesmärgil või vallaelanikele vajalike teenuste osutamiseks või muul põhjendatud juhul.
(5) Vallavara võib võõrandada, kui vallavara ei ole vajalik valla ülesannete täitmiseks või on vallavara soetatud eesmärgiga võõrandada see kolmandale isikule tulu teenimise eesmärgil või vallaruumi otstarbekama kasutamise eesmärgil või muul põhjendatud juhul.
(6) Vallavara võib koormata isiku nõudel ja kasuks, kellel on selleks õigusaktidest tulenevalt õigus või kui vallavara koormamine on avalikes huvides või koormatakse vallavara tulu teenimise eesmärgil või muul põhjendatud juhul.
§ 10. Piirangud vallavara käsutamisel
Vallavara kasutamise ega vallavara hoonestusõigusega koormamise lepingut ei sõlmita isikuga, kes on riiklike või Tartu valla kohalike maksude võlglane või kellel on Tartu valla ees täitmata muid rahalisi kohustusi.
§ 11. Vallavara kasutusse andmise reeglid
(1) Vallavara antakse kasutusse enampakkumise korras või otsustuskorras.
(2) Vallavara kasutusse andmisel enampakkumise korras on enampakkumise viisideks kas kirjalik enampakkumine või elektrooniline enampakkumine.
(3) Vallavara kasutusse andmist käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetud otsustuskorras peab põhjendama, kasutusse andmise viis ja vajadusel kord peab sisalduma vallavara kasutusse andmise otsuses.
(4) Vallavara kasutamise kohta sõlmitakse kirjalik leping. Vallavara kasutamise lepingu tingimused määrab vallavara kasutusse andmise otsustaja, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
§ 12. Vallavara kasutusse andmise tasu
(1) Vallavara antakse kasutusse tasu eest või tasuta.
(4) Vallavara tasuta või alla turuhinna kasutusse andmisel peab kasutaja kandma kasutamisega seotud kõrvalkulud ning tasuma vallavaraga seotud maksud ja maksed.
(1) Vallavara kasutusse andmiseks on vaja vallavolikogu luba, kui vallavara antakse kasutusse tähtajaga üle viie aasta. Vallavolikogu võib luba andes määrata vallavara kasutusse andmise olulised tingimused. Vallavolikogu annab käesolevas lõikes nimetatud loa otsusega.
(2) Vallavara kasutusse andmise otsustab vallavalitsus korraldusega.
(3) Vallavalitsuse hallatava asutuse juht otsustab tema juhitava üksuse kasutuses oleva vallasasjast vallavara kasutusse andmise.
(4) Vallavara allkasutusse andmiseks annab nõusoleku vallavalitsus korraldusega.
§ 14. Vallavara kasutusse andmise lepingu täitmine, muutmine, pikendamine, lõppemine
(1) Vallavara kasutusse andmise lepingu täitmise korraldab isik, kes lepingu allkirjastas. Lepingu allkirjastajal on õigus võtta vastu lepingu täitmisega seotud otsuseid ning allkirjastada lepingu täitmiseks vajalikke dokumente, kui lepingus ei ole sätestatud teisiti või ei ole vallavalitsus otsustanud teisiti.
(2) Vallavara kasutusse andmise lepingu muutmise või pikendamise otsustab vallavara kasutusse andmise otsuse tegija.
(3) Vallavara kasutusse andmise lepingu muutmine või pikendamine peab olema põhjendatud.
(4) Vallavara kasutusse andmise leping lõpeb seaduses või lepingus sätestatud juhul.
§ 15. Vallavara kasutusse andmiseks täiendavate kordade kehtestamine
(1) Vallavalitsus kehtestab määrusega avalikult kasutatava tee, tänava, väljaku, pargi, puhkeala või selle osa liiklusväliseks otstarbeks kasutusse andmise korra.
(2) Vallavalitsus kehtestab määrusega hooajalise müügi korraldamiseks vallavara kasutusse andmise korra.
3. jagu Vallavara võõrandamine
§ 16. Vallavara võõrandamise reeglid
(1) Vallavara võõrandatakse enampakkumise korras või otsustuskorras.
(2) Vallavara võõrandamisel enampakkumise korras on enampakkumise viisideks kas kirjalik enampakkumine või elektrooniline enampakkumine.
(3) Vallavara võõrandamist käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetud otsustuskorras peab põhjendama, võõrandamise viis ja vajadusel kord peab sisalduma vallavara võõrandamise otsuses.
(4) Vallavara võõrandamise kohta sõlmitakse kirjalik leping, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Vallavara võõrandamise lepingu tingimused määrab vallavara võõrandamise otsustaja, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
§ 17. Vallavara võõrandamise tasu
(2) Vallavara võõrandamisel otsustuskorras määratakse tasu suurus lähtuvalt samal otstarbel ja samas seisukorras ning samadel tingimustel turul võõrandatava vara tasumääradest, kui tasu suurust ei ole määratud õigusaktiga.
(3) Vallavara tasuta või alla turuhinna võõrandamist peab põhjendama.
§ 18. Vallavara võõrandamise otsustamine
(1) Vallavara võõrandamiseks on vaja vallavolikogu luba, kui võõrandatava vallavara turuhind on suurem kui 10 000 eurot. Vallavolikogu võib luba andes määrata vallavara võõrandamise olulised tingimused. Vallavolikogu annab käesolevas lõikes nimetatud loa otsusega.
(2) Vallavara võõrandamise otsustab vallavalitsus korraldusega.
(3) Vallavalitsuse hallatava asutuse juht otsustab tema juhitava üksuse kasutuses oleva vallavara võõrandamise, kui vara jääkmaksumus on alla 1000 euro.
(4) Vallale kuuluva kinnisasja võõrandamiseks annab loa vallavolikogu. Vallavolikogu võib luba andes määrata vallavara võõrandamise olulised tingimused. Vallavolikogu annab käesolevas lõikes nimetatud loa otsusega.
4. jagu Vallavara koormamine
§ 19. Vallavara koormamine reaalservituudi, isikliku servituudi või ostueesõigusega
(1) Vallavara koormamine reaalservituudi, isikliku servituudi või ostueesõigusega peab olema põhjendatud.
(2) Vallavara koormamise reaalservituudi, isikliku servituudi või ostueesõigusega otsustab vallavalitsus korraldusega. Vallavara koormamise lepingu tingimused määrab vallavalitsus, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
(3) Vallavalitsus võib volitada vallavalitsuse teenistujat otsustama vallavara koormamist isikliku servituudiga, kui isiklik servituut seatakse tehnovõrgu või -rajatise tarbeks ning kui tehnovõrk või -rajatis on vajalik avalikes huvides ja puudub muu tehniliselt ning majanduslikult otstarbekam võimalus tehnovõrgu või -rajatisega liituda sooviva isiku tarbimiskoha sellega ühendamiseks või tehnovõrgu või -rajatise arendamiseks.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud volitus antakse korraldusega.
(5) Vallavara koormamiseks ostueesõigusega on vaja vallavolikogu luba. Vallavolikogu võib luba andes määrata vallavara ostueesõigusega koormamise olulised tingimused. Vallavolikogu annab käesolevas lõikes nimetatud loa otsusega.
§ 20. Vallavara koormamine hoonestusõigusega
(1) Vallavara koormatakse hoonestusõigusega enampakkumise korras või otsustuskorras.
(2) Vallavara koormamist hoonestusõigusega käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetud otsustuskorras peab põhjendama, koormamise korraldamise viis ja vajadusel kord peab sisalduma vallavara hoonestusõigusega koormamise otsuses.
(3) Vallavara hoonestusõigusega koormamise lepingu tingimused määrab vallavalitsus, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
§ 21. Vallavara hoonestusõigusega koormamise tasu
(1) Vallavara koormatakse hoonestusõigusega tasu eest või tasuta.
(2) Vallavara tasuta või alla turuhinna hoonestusõigusega koormamist peab põhjendama.
§ 22. Vallavara hoonestusõigusega koormamise otsustamine
(1) Vallavara koormamiseks hoonestusõigusega on vaja vallavolikogu luba. Vallavolikogu võib luba andes määrata vallavara hoonestusõigusega koormamise olulised tingimused. Vallavolikogu annab käesolevas lõikes nimetatud loa otsusega.
(2) Vallavara koormamise hoonestusõigusega otsustab vallavalitsus korraldusega.
§ 23. Vallavara koormamise lepingu täitmine, muutmine, pikendamine, lõppemine
(1) Vallavara koormamise lepingu täitmist korraldab isik, kes lepingu allkirjastas. Lepingu allkirjastajal on õigus võtta vastu lepingu täitmisega seotud otsuseid ning allkirjastada lepingu täitmiseks vajalikke dokumente, kui lepingus ei ole sätestatud teisiti või ei ole vallavalitsus otsustanud teisiti.
(2) Vallavara koormamise lepingu muutmise või pikendamise otsustab vallavara koormamise otsuse tegija.
(3) Vallavara koormamise lepingu muutmine või pikendamine peab olema põhjendatud.
(4) Vallavara koormamise leping lõpeb seaduses või lepingus sätestatud juhul.
5. jagu Vallavara käsutamise menetlused
3) lepingu põhitingimused, kui neid ei ole määranud vallavolikogu;
§ 25. Enampakkumise väljakuulutamine
(1) Enampakkumine kuulutatakse välja Tartu valla veebilehel www.tartuvald.ee või vajadusel avaldatakse kuulutus muudes infokanalites.
3) enampakkumise viis, sealhulgas kirjaliku enampakkumise korral pakkumuste esitamise tähtpäev ja koht, pakkumusele märgitav märksõna ning pakkumuste avamise aeg ja koht;
6) vallavaraga tutvumiseks või enampakkumise tingimustega tutvumiseks ettenähtud aeg ja koht, kui tingimused ei ole ära näidatud kuulutuses.
§ 26. Enampakkumisest osavõtjad
Vallavara kasutusse andmiseks ja vallavara hoonestusõigusega koormamiseks korraldatavast enampakkumisest ei saa osa võtta isik, kes on riiklike või Tartu valla kohalike maksude võlglane või kellel on Tartu valla ees täitmata muid rahalisi kohustusi.
§ 27. Osavõtutasu
(1) Vallavalitsus võib määrata enampakkumise ettevalmistamisel osavõtutasu, mille suuruseks on kuni 50 eurot vallavara kasutuse andmisel või vallavara koormamisel hoonestusõigusega või kuni kaks protsenti enampakkumise alghinnast vallavara võõrandamisel.
§ 28. Tagatisraha
(1) Vallavalitsus võib määrata enampakkumise ettevalmistamisel tagatisraha, mille suuruseks on vallavara kasutusse andmisel kuni kolme kuu alghinnast arvutatud kasutustasu, vallavara võõrandamisel kuni 10 protsenti alghinnast või vallavara koormamisel hoonestusõigusega kuni 10 000 eurot.
§ 29. Enampakkumise komisjon
Enampakkumise korraldajaks oleva vallavalitsuse juht või hallatava asutuse juht moodustab käskkirjaga enampakkumise korraldamiseks vähemalt 3-liikmelise komisjoni ja nimetab komisjoni esimehe.
§ 30. Kirjaliku enampakkumise korraldus
(2) Kui suulisele enampakkumisele ei registreeritud ühtegi pakkujat või kirjalikule enampakkumisele ei esitatud ühtegi pakkumust, fikseeritakse see enampakkumise protokollis ning enampakkumine on nurjunud.
§ 32. Enampakkumise võitjaga lepingu sõlmimine
(1) Enampakkumise võitjaga lepingu sõlmimise otsustab vallavalitsus korraldusega.
4. peatükk Valla osalemine eraõiguslikes isikutes
§ 33. Valla osalemine eraõiguslikes isikutes
Tartu valla osalemine eraõiguslikes isikutes on lubatav, kui see on vajalik vallale seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks või vallavara majandamiseks.
§ 34. Nõukogu liige
(2) Nõukogu liikme kandidaadiks valitud isik peab andma nõusoleku nõukogu töös osalemise kohta ning kinnitama, et on teadlik seadustes ja käesolevas määruses nimetatud eraõigusliku isiku juhtorgani liikme kohta sätestatud nõuetest ning ta vastab nimetatud nõuetele.
§ 35. Nõukogu kohustused
(1) Valla vähemusosalusega eraõigusliku isiku nõukogu liige on kohustatud esitama vallavalitsusele esimesel võimalusel enne nõukogu koosolekut nõukogu koosoleku päevakorra ja esimesel võimalusel pärast nõukogu koosoleku protokolli allkirjastamist nõukogu koosoleku protokolli ja koosoleku materjalide koopiad või nõukogu otsuse vastuvõtmisel koosolekut kokku kutsumata nõukogu otsuse eelnõu selle väljasaatmisel nõukogu liikmetele ja hääletusprotokolli või hääletustulemused esimesel võimalusel pärast hääletustulemuste selgumist.
(2) Valla vähemusosalusega eraõigusliku isiku nõukogu liige on kohustatud teavitama vallavalitsust eraõigusliku isiku kavast teha tavapärasest majandustegevusest väljuvaid või nimetatud eraõigusliku isiku suhtes olulist tähtsust ja tagajärgi omavaid tehinguid.
(3) Iga nõukogu liige on kohustatud teavitama vallavalitsust:
1) vallavalitsuse nõudel oma tegevusest nõukogu liikmena;
§ 36. Nõukogu liikme tasustamine
(1) Valla enamusosalusega eraõigusliku isiku nõukogu liikmele otsustab tasu maksmise vallavalitsus.
(1) Tunnistada kehtetuks Tartu Vallavolikogu 24.11.2010 määrus nr 12 „Tartu vallavara eeskiri”.
(2) Tunnistada kehtetuks Laeva Vallavolikogu 30.03.2010 määrus nr 6 “Laeva vallavara valitsemise kord”.
(3) Tunnistada kehtetuks Tabivere Vallavolikogu 23.02.1999 määrus nr 40 „Tabivere vallavara valdamise, kasutamise ja käsutamise korra kehtestamine”.


Põhja-Sakala valla eelarvest noorte sporditegevuse toetamise kord – Riigi Teataja
Põhja-Sakala valla eelarvest noorte sporditegevuse toetamise kord
Põhja-Sakala valla eelarvest noorte sporditegevuse toetamise kord - sisukord
§ 3 Toetuse eraldamine
§ 5 Toetuse kasutamise aruandlus ja kontroll
RT IV, 07.03.2018, 40
Vastu võetud 22.02.2018 nr 24
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ning spordiseaduse § 3 punkti 2 alusel.
(1) Põhja-Sakala valla eelarvest noorte sporditegevuse toetamise kord (edaspidi kord) sätestab Põhja-Sakala valla eelarvest 7-19 aasta vanuste noorte sporditegevuseks toetuse taotlemise, taotluste läbivaatamise, toetuste eraldamise ja toetuste kasutamise üle järelevalve teostamise korra.
(2) Toetus käesoleva korra mõistes on eraldis taotlejale valla eelarvest noorte sporditegevuse toetamiseks ettenähtud vahendite arvelt.
(3) Toetust eraldatakse sporditegevuseks, mis toimub Põhja-Sakala valla haldusterritooriumil ning on suunatud üldhariduskoolis või põhikoolijärgses kutseõppeasutuses õppivatele noortele vanuses 7-19 aastat, kelle enda ja vähemalt ühe vanema või seadusliku esindaja elukoht on rahvastikuregistri andmetel Põhja-Sakala vald.
(4) Toetust eraldatakse spordiklubidele, kus kvalifitseeritud treenerite juhendamisel tagatakse noortele regulaarne ja tulemuslik treeningtegevus.
(5) Toetuse taotlemise ja aruandluse vormid ning toetatavate spordiklubide nimekirjad kinnitab Põhja-Sakala Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(6) Toetuse määra kinnitab Põhja-Sakala Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) eelarve vastuvõtmisega.
(1) Taotluse võivad esitada Põhja-Sakala vallas registreeritud ja tegutsevad spordiklubid Põhja-Sakala valla noorte sporditegevuse toetuseks.
(2) Järgmisel aastal toetuse saamiseks esitab taotleja vormikohase taotluse koos lõikes 3 nimetatud dokumentidega vallavalitsusele hiljemalt jooksva aasta 1. oktoobriks elektrooniliselt või posti teel.
(3) Toetuse taotlemiseks tuleb esitada:
1) vormikohane toetuse taotlus;
2) vormikohane noorte treeningrühmade liikmete nimekiri;
3) järgneva aasta eelarve;
4) tõend noorte omaosaluse määra kohta;
5) ülevaade jooksva kalendriaasta tegevustest ja saavutustest;
6) järgneva aasta tegevuskava ja korraldatavate ürituste kalenderplaan.
(4) Vallavalitsusel on õigus küsida täiendavaid muid dokumente, sealhulgas treenerite kutsekvalifikatsiooni tõendavaid dokumente.
(5) Vallavalitsuse pädev ametnik kontrollib 10 (kümne) päeva jooksul, arvates taotluse esitamise päevast, esitatud dokumentide vastavust käesoleva korra § 3 lg 3 nõuetele. Puuduste esinemisel teavitab ametnik sellest viivitamatult taotlejat ning annab puuduste kõrvaldamiseks tähtaja kuni 10 (kümme) päeva. Kui taotleja nimetatud tähtajaks puudusi ei kõrvalda, lõpetatakse taotluse menetlemine.
§ 3. Toetuse eraldamine
(1) Toetuse eraldab vallavalitsus korraldusega. Toetuse eraldamisel lähtutakse järgmistest kriteeriumidest:
1) sporditegevus on suunatud 7-19 aastastele noortele, kelle enda ja vähemalt ühe vanema või seadusliku esindaja elukohaks rahvastikuregistri andmetel on Põhja-Sakala vald;
2) sporditegevus, millele toetust taotletakse, toimub Põhja-Sakala valla haldusterritooriumil;
3) sporditegevuseks toetust taotlev spordiklubi on taotluse esitamise momendiks tegutsenud vähemalt ühe aasta;
4) treeningkordade arv nädalas;
5) klubi jätkusuutlikkus (võlgade puudumine).
(2) Sporditegevuse toetuse eraldamisel arvestatakse treeningkordade arvu nädalas:
1) vähemalt kaks korda nädalas 100% arvestusperioodiks kinnitatud toetuse määra suurusest;
2) üks kord nädalas 50% arvestusperioodiks kinnitatud toetuse määra suurusest.
(3) Iga noore kohta eraldatakse eelarvest toetust kuni vallavolikogu poolt kinnitatud toetuse määrani. Juhul kui noor osaleb kahe või enama spordiklubi sama spordiala treeningul, eraldatakse toetust ühele klubidest vastavalt noore või alla 16-aastase noore seadusliku esindaja avalduse alusel.
(4) Toetust eraldatakse kaks korda kalendriaastas perioodi 1. jaanuarist – 30. septembrini eest 1. veebruariks ja perioodi 1. oktoobrist – 31.detsembrini eest 1. oktoobriks esitatud täpsustatud noorte treeningrühmade liikmete nimekirjade ning tegevuskavade alusel.
(5) Toetust ei eraldata kuude eest, millal tegevust ei toimu.
(1) Toetuse kasutamiseks sõlmib vallavalitsuse esindaja taotlejaga vormikohase lepingu ühe kuu jooksul, arvates toetuse määramise päevast. Lepingus sätestatakse:
2) toetatavate noorte arv;
3) toetuse sihtotstarve, sh tegevuse kirjeldus;
4) õppe – treeningtöö maht;
5) toetuse üleandmise viis ning tähtaeg;
6) toetuse sihipärase kasutamise kontrollimise tingimused;
7) sanktsioonid lepingu rikkumise korral;
8) toetuse kasutamise aruande esitamise kord ja tähtaeg.
§ 5. Toetuse kasutamise aruandlus ja kontroll
(1) Toetuse aruandluse vormid kehtestab vallavalitsus.
(2) Toetuse saaja on kohustatud esitama vallavalitsusele vormikohase aruande toetuse kasutamise kohta hiljemalt ühe kuu jooksul pärast toetusperioodi lõppu. Vallavalitsusel on õigus nõuda aruande juurde kuludokumente ning teostada kasutamise sihipärasuse kontrolli, nõuda seletusi ja vahearuandeid.
(3) Vallavalitsuse volitatud isikutel on õigus kogu toetusperioodi jooksul kontrollida toetuse sihipärast kasutamist ning lepingu tingimuste täitmist.
(4) Toetuse saaja on kohustatud pidama treeningpäevikut ja vajadusel esitama selle kontrollimiseks vallavalitsuse volitatud isikule.
(1) Kord ei laiene vallavalitsuse hallatavate asutuste noorte treeninggruppidele.
(2) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist, kuid seda rakendatakse tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2018.