text:
Mittetulundusühinguõigus - vastused.ee
< Eelmine 1 2 3 4 5 6 Järgmine > (54 kirjet)
Küsimus: Mis on kortermaja valitsemil vahet, kas teha seda KÜ või MTÜ vormis?15.12.2015
Kortermajas on hetkel ühisus. Majas on inimesi, kes väidavad nagu MTÜ oleks igati parem kui KÜ ja et KÜ puhul puudub kontroll majas toimuva üle (juhatus otsustab vaid ise ja teeb mis tahab jne). Põhilised KÜ eelistajad on aga ise suurimad üürivõlgnikud. Mis on KÜ eelised MTÜ ees? Mis oleks see põhjus, miks võlglane soovib valitsejaks oma MTÜ-d ja on KÜ loomise vastu.
Vastus: Keijo Lindeberg_, juhtivpartner/vandeadvokaat, Advokaadibüroo LMP, www.lmp.ee
Alates 01.01.2018 hakkab kehtima korteriomandi- ja korteriühistuseadus, mille kohaselt hakkab korteriomandite majandamine toimuma korteriühistu (KÜ) vormis. Hilisemate muudatuste ja segaduste vältimiseks on mõistlik juba praegu luua korteriühistu.
Korteriühistu on mittetulundusühingu eriliik, mis tähendab, et korteriühistule kohalduvad nagunii mittetulundusühingu seaduse sätted ja seda korteriühistuseaduse erisustega.
KÜ liikmelisus on korteriomanikele kohustuslik ja korteri üleminekul uuele omanikule (näiteks müümise või pärimise korral), on uueks KÜ liikmeks automaatselt uus korteriomanik. MTÜ puhul liikmelisus kohustuslik ei ole ja korteri uus omanik ei ole automaatselt MTÜ liige. MTÜ liige saab igal ajal ühingust välja astuda ja liiget saab üldkoosoleku või juhatuse otsusega ühingust välja arvata. KÜ-s kehtib sundliikmelisus ja väljaastumine- ja arvamine ei ole võimalik.
KÜ olemasolul lähevad korteriomandi võõrandamisel või pärimisel korteriomandi võõrandajale või pärandajale kuuluvad KÜ liikme õigused ja kohustused üle korteriomandi omandajale korteriomandi ülemineku hetkest. MTÜ puhul õigused ja kohustused üle ei lähe.
Ebaõige on väide, et KÜ puhul puudub majaelanikel kontroll KÜ tegevuse üle. Selles osas on MTÜ ja KÜ võrdsed – kõrgeim organ on liikmete (majaelanike) üldkoosolek ning juhatus viib ellu üldkoosoleku otsuseid. Samuti on üldkoosolekul õigus igal ajal juhatuse liikmeid tagasi kutsuda ning vahetada.
Kokkuvõttes puudub MTÜ loomisel igasugune mõte. Tavalise MTÜ puhul ei pea korteriomanikud sellega liituma, liikmed saavad igal ajal MTÜ-st välja astuda ning MTÜ-l puudub reaalne kontroll kortermaja üle. KÜ puhul on aga KÜ-l võimalik esitada nõudeid võlgnike vastu ja samuti ei saa korteriomanikud vältida KÜ ees oma kohustuste täitmist.
Juhul, kui vajate antud küsimuse lahendamiseks täiendavalt nõu või tekib täiendavaid küsimusi, pöörduge julgelt Advokaadibüroo LMP poole kas telefoni teel 625 2000 või e-posti aadressil: info@lmp.ee.
Küsimus: Kuidas vormistada osaühingu omandus ümber, kuna senine omanik MTÜ ei tegutse enam?02.12.2015
6 aastat tagasi sai loodud OÜ, mille 100% omanik on MTÜ. Nüüdseks on MTÜ tegevus hääbunud ja võiks otsad kokku tõmmata, aga OÜ tegutseb edasi ja seetõttu ei saa ka MTÜ-d lõpetada, sest siis kaoks OÜ omanik. Kuidas oleks kõige õigem OÜ omandust muuta, arvestades, et OÜ-d juhib üks MTÜ liige, kes tegelikult seda OÜ-d veab ja asutust arendab. OÜ osa oleks soov osta ehk veel 2-3 sellesama MTÜ liikmel. MTÜ üldkoosolek müügi/kinke otsuse ka teeks. Küll aga tekib küsimus, mis hinnaga. On ju nad kõik kunagi loonud selle MTÜ ja sinna panustanud. MTÜ teenitud tuludest loodi OÜ.
Kas on võimalik, et MTÜ lihtsalt müüb osaku nn. kokkuleppe hinnaga soovijatele. Kingib koosoleku otsusega või peab müüma turuhinnaga. Siis tekib meil küsimus, mis on turuhind. Kas osaku väärtus?
OÜ tegevus ei ole eriti aktiivne ja suuremahuline. Kuidas üldse alustada. Esitada üldkoosolekul küsimus osaku müügist, samas osalejad on tegelikult needsamad, kes OÜ osa soovivad. Praegu on üks osa, kas siis tuleb osade arvu suurendada kui tahtjaid on näiteks kolm. Ehk siis üldkoosolek peab vastu võtma ilmselt otsuse müügi, kinkimise kohta. Ja millise hinnaga. Edasi siis juba on vaja notariaalset kinnitust.
Sai veidi segane kiri aga sisu ehk mõistetav. Vaja vabastada MTÜ OÜ-st ja on kitsas ringi huvilisi, kes samas teist korda ei taha suurt summat sisse panustada. Omal ajal on makstud nii MTÜ sisseastumis- kui aastaseid liikmemakse.
Osaühingu võõrandamiseks on soovitatav MTÜ juhatuse poolt kokku kutsuda üldkoosolek, kes teeb vastava otsuse ning annab juhatusele korralduse ostu-müügitehingu sõlmimiseks (mittetulundusühingute seaduse § 27 lg 5 kohaselt on mittetulundusühingu ja juhatuse liikme vahel tehtud tehing tühine, kui tehinguga ei nõustunud üldkoosolek). Mittetulundusühingute seaduse § 22 lg 1 kohaselt on üldkoosoleku otsus vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle poole koosolekul osalenud mittetulundusühingu liikmetest või nende esindajatest ja põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet.
Osaühingut on võimalik võõrandada nii müügilepingu kui ka kinkelepingu teel – vastava otsuse teeb üldkoosolek. Kinke puhul (ning ka müümisel alla turuväärtuse) võib tekkida maksurisk, mistõttu seda varianti ei soovita. Kinkelepingu puhul otsustab MTÜ kingisaajate osade suuruse ning müügilepingu korral tuleb kokku leppida, kuidas osad uute osanike vahel jagunevad, kas võrdsetes osades või mitte.
Osaühingu osa turuhind oleneb ettevõtte väärtusest (mitte osa nimiväärtuses). Ettevõtte väärtust võib hinnata näiteks osaühingu varade realiseerimisväärtuse alusel, tulevikuväljavaadete ja osanike võimalusest tulevikus tulu teenida, osaühingu struktuuri ja kvaliteedi alusel jne. Lõpptulemusena on hind aga kokkuleppe küsimus - palju ollakse selle eest reaalselt valmis maksma ja millise hinnaga ollakse nõus seda müüma. Orienteeruva väärtuse kohta võib esmalt küsida osaühingu raamatupidajalt.
Äriseadustiku § 149 lg 4 kohaselt peab osa võõrandamise kohustustehing ja käsutustehing olema notariaalselt tõestatud. Seega OÜ osa võõrandamistehing peab toimuma notari juures.
Küsimus: Kas korteriühistu juhatuse liige saab anda teisele juhatuse liikmele volituse enda esindamiseks juhatuse koosolekul?24.11.2015
Kas KÜ üks juhatuse liige saab teisele juhatuse liikmele anda volituse enda esindamiseks/hääletamiseks KÜ juhatuse koosolekul, kui ta ei saa koosolekust osa võtta? Kas saavad ka mitu isikut volituse anda ühele juhatuse liikmele enda esindamiseks/hääletamiseks koosolekul? Kas volitusel peab olema märgitud, mis teemal, kuidas ta oma hääle annab? Kas selle volitamise kohta on ka mingi seadusepunkt?
Tsiviilseadustiku üldosa seaduse (TsÜS) § 31 lg 6 kohaselt ei või juriidilise isiku organi liige oma seadusest tulenevaid organi liikme õigusi üle anda, kui seadusest ei tulene teisiti. Antud säte hõlmab ka volituse andmist teisele juhatuse liikmele. Korteriühistuseadusest ja mittetulundusühingute seadusest ei tulene, et MTÜ (sh KÜ) juhatuse liige saaks volitada teist juhatuse liiget end esindama juhatuse koosolekul. Seega ei ole vastava volituse andmine lubatud.
Küsimus: Kas KÜ 9-liikmelise juhatuse koosolek on otsustusvõimeline, kui osaleb 2 liiget ning 3 liiget on andnud neile volituse?13.11.2015
1)KÜ-l on pooleli vaidlus endise töötajaga Töövaidluskomisjonis. KÜ juhatus ei arutanud endise töötaja esitatud kompromissettepanekut ja soovis vaidlust jätkata. Antud vaidlus on veninud juba väga pikaks ja tundub, et jätkub kohtus.
MTÜ seaduse § 19. Üldkoosoleku pädevus sätestab:
4) ... , õigusvaidluse pidamise otsustamine ning selles tehingus või vaidluses mittetulundusühingu esindaja määramine;
Kas juba käimasolev vaidlus Töövaidluskomisjonis läheb selle alla?
2)KÜ juhatuses on 9 liiget. Kui toimub KÜ juhatuse koosolek ja sellel osaleb ainult 2 liiget ning 3 liiget on andnud neile kahele lihtkirjaliku volitus, kas antud koosolek on informatiivne või otsustusvõimeline?
MTÜ seadus sätestab:
3)KÜ seaduses on kirjas : § 13. Korteriühistu otsused
Kui KÜ juhatus võtab küll vastu otsuseid, kui KÜ liikmetele teatavaks ei tee, kas nad on siis õigustühised?
MTÜS § 19 lg 1 p 4 käsitleb MTÜ (sh KÜ) juhatuse liikme vastu hagi esitamist. Olukorras, kus MTÜ teeb enda seadusliku esindajaga tehingu või esitab tema vastu nõude, peavad seda otsustama MTÜ liikmed ning määrama ka isiku, kes selles tehingus või vaiduses MTÜ-d esindab.
Eelduslikult on nii töövaidluskomisjonis kui ka kohtus peetavas vaidluses määratud juhatuse poolt konkreetne isik, kes seal KÜ-d esindab. Kompromissi sõlmimine või mittesõlmimine sõltub seega esindajast ja talle antud juhistsest (millistel tingimustel on kompromissi sõlmimine lubatud). Soovi korral võib endine töötaja teha omapoolseid kompromissettepanekuid ka kõigile juhatuse liikmetele, aga reeglina allkirjastab kompromissi ikkagi KÜ-d vaidluses esindav isik ehk eelkõige peaks endine töötaja suhtlema sel teemal temaga.
Küsimus: Kas tagasiastunud, kuid üldkoosolekuni juhatuse koosolekutel osalenud ja hääletanud liikme hääletamine on õigustühine?02.11.2015
Korteriühistu juhatuse liige esitas veebruaris 2015 tagasiastumisavalduse juhatuse liikme kohalt. Samas osales ta hiljem juhatuse koosolekutel ja võttis osa hääletamisest otsuste tegemisel. KÜ üldkoosolek toimus alles oktoobris ja kinnitas tagasiastumise. Kas antud juhatuse liikme hääletused juhatuse koosolekutel perioodil veebr.- okt. on kehtivad või õigustühised?
Mittetulundusühingute ja sihtasutuste register on deklaratiivne, mitte konstitutiivne register. See tähendab, et juhatuse liikme volitused algavad vastava organi otsusega ja kehtivad sama otsusega määratud ajani või tagasiastumiseni
Eeltoodut on korduvalt oma lahendites rõhutanud ka Riigikohus. Näiteks tsiviilasjas nr 3-2-1-39-05 tehtud lahendi p-s 15, märkis Riigikohus, et „juhatuse liikmeks saamine ja ametiaja lõppemine on üksnes äriühingu ja juhatuse liikme vahelise suhte küsimus. Juhatuse liikme kanne äriregistris peab vaid avalikustama suhte kolmandate isikute jaoks, kuid registrikanne ei tekita ega lõpeta seda suhet. Juhatuse liikme kande tähendus äriregistris on seega deklaratiivne, mitte õigust loov (konstitutiivne)“. Tsiviilasjas nr 3-2-1-54-05 tehtud lahendi p-s 17 on Riigikohus täiendavalt selgitanud, et „seadusest ei tulene, et juhatuse volitused algaksid sellekohase kande tegemisest äriregistris. Juhatuse liikme kohta äriregistrisse tehtud kanne on deklaratiivne, mitte õigustloov (konstitutiivne)“. Tsiviilasjas nr 3-2-1-17-12 tehtud lahendi p-s 9 on Riigikohus otse väljendanud, et „seega on võimalik, et äriregistri kanded juhatuse liikmete kohta ei vasta tegelikkusele. Selline olukord võib esineda näiteks juhatuse liikme valimise või tagasikutsumise järel, kui äriregistrisse kanne tehakse paratamatult ajalise nihkega“. Tsiviilasjas nr 3-2-1-65-08 tehtud lahendi p-des 33-34 selgitas Riigikohus, et „juhatuse liikmeks olek on tehinguline õigussuhe osaühingu ja juhatuse liikme vahel, milleks on vajalik mõlema poole tahteavaldus. Olemuslikult sarnaneb see suhe enim käsunduslepingule VÕS § 619 mõttes. See suhe saab olla üksnes tähtajaline, st tähtaja möödudes see lõpeb (vt ka nt Riigikohtu 26. aprilli 2005. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-39-05, p 14-17). Osanike otsuste vastuvõtmiseks, sh juhatuse liikme nimetamise ja tema ametiaja pikendamise otsuse vastuvõtmiseks, on seaduses sätestatud formaliseeritud kord (esmajoones ÄS §-d 168-177)“.
Kõik viidatud põhimõtted kehtivad ka mittetulundusühingute puhul.
Kokkuvõttes tähendab eeltoodu, et ka olukorras, kus registrikaardi kohaselt on juhatuse liikmete volitused kehtivad, on volitused siiski lõppenud juhatuse liikme tagasiastumise tõttu. Juhatuse liikme volituste lõppemise aja tuvastamiseks tuleb vaadata tagasiastumise avalduse täpset sisu.
Olukorras, kus isik pole enam juhatuse liige, ei saa ta osaleda ka juhatuse otsuste vastuvõtmisel ning tema poolt antud häältega ei saa arvestada.
Küsimus: Kas MTÜ võib pakkuda avalikel üritustel esmaabi teenust?21.09.2015
Kas MTÜ võib pakkuda avalikel üritustel esmaabi teenust? Kõik liikmed on läbinud Punase Risti esmaabi koolituse (18h).
Nõuded avalikule üritusele sõltuvad konkreetsest kohalikust omavalitsusest ja samuti ürituse suurusest ning ohtlikkusest. Sageli tuleb üritused kooskõlastada ka Politsei- ja Piirivalveameti ning Päästeametiga, kellele võivad samuti olla erisoovid. Näiteks Viljandis toimuvate (väiksemate) ürituste puhul piisab üldjuhul sellest, et vastutavatel isikutel on kehtiv esmaabitunnitus (https://www.viljandi.ee/avaliku-sundmuse-luba).
Seega tuleb lähtuda iga konkreetse ürituse korraldamiseks antud loast ja sellest tulenevatest nõuetest.
Küsimus: Mis õigused mul on kandeid vaidlustada kui korteriühistu juhatuse on vassinud registrikandega?24.08.2015
Äriregistri andmetel on meie ühistus 30. juunil samaaegselt toimunud kaks üldkoosolekut, kus valiti ühistule uut juhatust. Sellesisulist teadet meie trepikoja teadetetahvlilt ma ei leidnud. Koosoleku esimeses protokollis on kirjas, et valiti kolmeliikmeline juhatus ja lisana arvati juhatusest välja kolm liiget ja lisati üks uus liige. (Äriregistrisse kantud 16. juuli), notariaalsed kinnitused juures.
Teises valiti juhatus neljaliikmeline. (Äriregistrisse kantud 27. juuli).
Minu küsimustele ühistu juhatusele, kuidas selline asi võimalik on, vastab juhatus: inimlik eksitus.
Kuidas on võimalik, et tegemist on inimliku eksitusega, kui koosolekul toimus õiguspärane ja seadusest lähtuv hääletamine ja protokollimine? Ja miks ei ole nii tähtsat protokolli infostendile korteriomanikele tutvumiseks üles pandud?
Kas saab nii tähtsas asjas eksida ja seejärel ilma uue koosolekuta 11 päeva pärast registrikannet muuta? Kas mul on õigus nõuda uusi juhatuse valimisi?
Mittetulundusühingute seaduse (MTÜS) § 20 lg 6 kohaselt tuleb üldkoosoleku kokkukutsumise teates märkida mh koosoleku päevakord. Lg 5 sätestab, et sellest tuleb ette teatada vähemalt 7 päeva (eeldusel, et põhikirjas pole määratud täpsemat üldkoosoleku kokkukutsumise korda).
Kui üldkoosoleku kokkukutsumisel on rikutud nt eelnimetatud nõudeid, ei ole MTÜS § 21 lg 3 kohaselt üldkoosolek õigustatud otsuseid vastu võtma. Seega olukorras, kus Teid üldkoosoleku(te) toimumisest ei teavitatud, puudus üldkoosoleku(te)l ka õigus otsused vastu võtta ja saate oma õiguste kaitseks pöörduda kohtu poole.
Kokkuvõttes on Teil õigus kolme kuu jooksul alates üldkoosoleku otsuse teadasaamise päevast esitada kohtusse ühistu vastu hagi üldkoosoleku otsuste tühistamiseks (korteriühistuseadus § 13 lg 3).
Küsimus: Kuidas lõpetada korteriühistu?10.08.2015
Tere! Kuidas oleks võimalik lõpetada korteriühistu tegevus? Oleme 4-korteriline maja, algul oli 3 korterit ühistus, nüüd 1 korter ära müüdud ja oleme veel kahe korteriga alles jäänud. Elan ise linnas ja väga tülikas on näiteks käia maal vaatamas, sest aastaid omal ka juba palju. Kas aitab sellest kui saadan notarile ühistu lõpetamise üldkoosoleku protokolli või käivad asjad teisiti, olen selles osas võhik. Ette tänades!
Esmalt märgin, et korteriühistu liikmeteks on kõik ühe või mitme korteriomanditeks jagatud kinnisasja korteriomanikud (korteriühistuseaduse (KÜS) § 5 lg 1). Uus omanik muutub automaatselt ühistu liikmeks samast päevast, mil ta sai oma korteri omanikuks (KÜS § 5 lg 2). Seega Teie korteriühistus on endiselt 4 liiget.
Korteriühistu lõpetamisele laienevad tavalise mittetulundusühingu lõpetamise sätted. Seega võib korteriühistu lõpetada üldkoosoleku otsusega (mittetulundusühingute seadus (MTÜS) § 38), kuid selle otsuse poolt peab olema hääletanud üle 2/3 üldkoosolekul osalenud või esindatud liikmetest (eeldusel, et ühistu põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet).
Kui üldkoosolekul õnnestub selline otsus häälteenamusega vastu võtta, tuleb juhatusel esitada korteriühistu lõpetamise registrisse kandmiseks registripidajale avaldus koos üldkoosoleku otsuse ja protokolliga (MTÜS § 41 lg 1 ja lg 2).
Küsimus: Mis sammud tuleb mul astuda, et korteriühistu juhatusest tagasi astuda?03.06.2015
Nii seadus kui KÜ põhikiri näeb ette, et "Juhatuse liige võib juhatusest tagasi astuda sõltumata põhjusest, teatades sellest enda määranud organile. Juhatuse liikmega sõlmitud lepingust tulenevad õigused ja kohustused lõpevad vastavalt lepingule". Soovin KÜ juhatusest lahkuda. Eraldi juhatuse liikme lepingut sõlmitud ei ole.
Mis sammud mul juhatusest lahkumiseks teha tuleb? Kas pean KÜ üldkoosolekule adresseerima oma tagasiastumise avalduse? Mis hetkest alates lõpevad minu õigused ja kohustused juhatuse liikmena ning vastutus? Kas minu tagasi astumine ja uue juhatuse liikme valimine tuleb panna üldkoosolekule otsustamiseks?
Mittetulundusühingute seaduse § 28 lg 3.1 sätestab, et juhatuse liige võib juhatusest tagasi astuda sõltumata põhjusest, teatades sellest enda määranud organile.
Kuna juhatuse liikme määrab MTÜ liikmete üldkoosolek, tuleb tagasiastumise avaldus saata kõikidele MTÜ liikmetele. Teie volitused MTÜ juhatuse liikmena lõppevad avaldusse märgitud ajast.
Küsimus: Kas vastuolus hea tava ja heade kommetega toimuv üldkoosolek piirab hääleõigust?02.06.2015
Kas võib olla alust üldkoosoleku otsuste vaidlustamiseks (kolme kuu jooksul või hiljem otsuste tühiseks tunnistamiseks), kui üldkoosolek kutsuti kokku ebamõistlikult väiksesse ruumi, kuhu füüsiliselt ei mahtunud või poleks saanud mahtuda kõik kohale tulnud osanikud, kusjuures paljud teised osanikud jätsid tulemata, sest nad teadsid või pidid teadma, et kvoorumi tagamiseks pidi ruum olema kordades suurem? Kujunenud olukorras ei olnud esmane koosolek (ehk "üldkoosolek", mis jäi toimumata kunstlikult tekitatud kvoorumi puudulikkuse tõttu) üldkoosolekute heale tavale vastav üritus, sest ukse taha jäänud osanikel oli hääle- ja sõnaõigus piiratud, mis on ka heade kommetega vastuolus. Seega, kas teine üldkoosolek (samas ruumis, kuhu taas ei mahtunud või poleks saanud inimväärikalt mahtuda kõik soovijad-osanikud) sai olla õiguspäraselt "korduv" üldkoosolek?
Teine korduv üldkoosolek kutsuti kokku kuue nädala möödudes, kuigi põhikiri sätestab maksimaalselt kolmenädalast vahet. Kas selline asjaolu võib olla aluseks üldkoosoleku otsuste tühiseks tunnistamiseks?
Lugupidamisega, osanikud.
Tegemist pole otseselt seaduses sätestatud kohustuse rikkumisega, kuid samas võib tegemist olla siiski õiguse üldise põhimõtte (eelkõige hea usu põhimõtte) rikkumisega, mis võib tuua kaasa üldkoosoleku tühisuse. Konkreetsema vastuse andmine eeldab faktiliste asjaoludega põhjalikku tutvumist ning lõpliku hinnangu peab igal juhul andma kohus.
Lisaks on oluline märkida, et üldkoosoleku tühisuse tõenäosus on eelkõige suurem olukorras, kus osanikud füüsiliselt ruumi ära ei mahu. Kui tegelikult tuli kohale selline arv osanikke, kes kõik ruumi ära mahtusid, siis saab üldkoosoleku kokkukutsuja (õigustatult) väita, et ta eeldaski (nt varasemalt praktikale tuginedes), et kõik osanikud kohale ei tule ja ruumiga probleeme ei teki. Samuti peaksid kohale tulnud osanikud üldkoosoleku alguses selle probleemi tõstatama (kui inimesed faktiliselt ruumi ära ei mahu) ning paluma koosoleku alguses viia koosolek üle mõnda teise ruumi. Kui sellist palvet esitatud pole ja/või kõik üldkoosolekule tulnud isikud mahtusid ruumi ära, siis on üldkoosoleku otsuse edukas vaidlustamine pigem vähetõenäoline.

matches:
§ 27
§ 22
§ 149
§ 31
§ 19
§ 13
§ 19
Riigikohus
Riigikohus
§ 619
§ 20
§ 21
§ 13
§ 5
§ 5
§ 38
§ 41
§ 28


§ 13 Vältimismeetmete rakendamine keskkonnateenistuse poolt
§ 15 Heastamismeetmete rakendamine keskkonnateenistuse poolt
§ 42 Looduskaitseseaduse muutmine
§ 43 Saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seaduse muutmine
§ 44 Välisõhu kaitse seaduse muutmine
§ 45 Veeseaduse muutmine
28.11.2007 otsus nr 203
(5) Keskkonnakahju ja kahju ohu tuvastab ebasoodsa mõju ilmnemise asukoha keskkonnateenistus (edaspidi keskkonnateenistus). Kui ebasoodne mõju ulatub mitmesse maakonda, määrab pädeva keskkonnateenistuse keskkonnaminister.
(3) Käesoleva seaduse § 8 lõikes 2 nimetamata tegevuse või tegevusetuse ja kahju vahelist põhjuslikku seost peab tõendama keskkonnateenistus, lähtudes käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud kriteeriumidest.
(4) Kahju tekitaja tuvastab keskkonnateenistus.
(1) Keskkonnakahju või kahju ohu tekkimisel või kahju ohu jätkumisel rakendatud vältimismeetmetest hoolimata on kahju tekitaja kohustatud viivitamata teavitama kõigist keskkonnakahju või kahju ohuga seotud asjaoludest keskkonnateenistust ning esitama käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kehtestatud määruses nimetatud andmed. Kui keskkonnakahju või kahju oht võivad mõjutada inimese tervist, teavitab kahju tekitaja viivitamatult ka Tervisekaitseinspektsiooni.
(3) Keskkonnateenistusel ja Tervisekaitseinspektsioonil on õigus nõuda kahju tekitajalt muid asjakohaseid andmeid, mida ei ole nimetatud käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kehtestatud määruses. Keskkonnateenistusel ja Tervisekaitseinspektsioonil on õigus nõuda võimalikult kahju tekitajalt teavet ka kahju ohu kahtluse korral.
(1) Keskkonnateenistusel on õigus keskkonnakahju ja kahju ohu tuvastamiseks ning asjakohaste vältimis- ja heastamismeetmete kindlaksmääramiseks kaasata eksperte.
(3) Ekspert valitakse keskkonnateenistuse ja kahju tekitaja koostöös. Eksperdi valimisel tekkinud vaidlused lahendab Keskkonnaministeerium.
(4) Keskkonnaministeeriumi otsus käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud vaidluse lahendamisel on keskkonnateenistusele ja kahju tekitajale siduv.
Kui keskkonnakahju või kahju oht võib mõjutada inimese tervist, lähtub keskkonnateenistus eksperdi valikul Sotsiaalministeeriumi arvamusest, millistele kriteeriumidele peaks konkreetsel juhtumil ekspert vastama.
(1) Kahju tekitaja on kohustatud viivitamata rakendama vältimismeetmeid, kui ilmneb keskkonnakahju või kahju oht, ja teavitama nendest keskkonnateenistust.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustuse täitmisel on kahju tekitajal õigus pöörduda keskkonnateenistuse poole rakendatavate vältimismeetmete sobivuse hindamiseks.
(3) Keskkonnateenistusel on oma korraldusega õigus nõuda kahju tekitajalt vältimismeetmete rakendamist ning anda nende rakendamiseks kohustuslikke juhiseid.
§ 13. Vältimismeetmete rakendamine keskkonnateenistuse poolt
(1) Kui kahju tekitaja ei täida käesoleva seaduse §-st 12 tulenevaid kohustusi, kui kahju tekitaja ei ole tuvastatud või kui ta ei ole kohustatud kandma vältimismeetmetega kaasnevaid kulusid vastavalt käesoleva seaduse § 26 lõikele 4, võib vältimismeetmeid rakendada keskkonnateenistus. Keskkonnateenistusel on õigus rakendada keskkonnakahju või kahju ohu korral vältimismeetmeid sõltumatult kahju tekitajast ka eelnevalt nimetamata juhtudel, välja arvatud juhul, kui seadusjärgne tegutsemiskohustus on mõnel teisel riigi- või kohaliku omavalitsuse asutusel.
(2) Vältimismeetmete rakendamine keskkonnateenistuse poolt ei vabasta kahju tekitajat vastutusest.
(3) Keskkonnateenistus rakendab vältimismeetmeid vastavalt asendustäitmise ja sunniraha seadusele, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.
(2) Enne heastamismeetmete plaani valmimist rakendab kahju tekitaja heastamismeetmeid kooskõlastatult keskkonnateenistusega.
(3) Keskkonnateenistusel on oma korraldusega õigus nõuda kahju tekitajalt heastamismeetmete rakendamist ning anda nende rakendamiseks kohustuslikke juhiseid.
§ 15. Heastamismeetmete rakendamine keskkonnateenistuse poolt
(1) Kui kahju tekitaja ei täida käesoleva seaduse §-st 14 tulenevaid kohustusi, kui kahju tekitaja ei ole teada või kui ta ei ole kohustatud kandma heastamismeetmetega kaasnevaid kulusid vastavalt käesoleva seaduse § 26 lõikele 4 või 5, võib heastamismeetmeid rakendada keskkonnateenistus. Keskkonnateenistusel on õigus rakendada heastamismeetmeid sõltumatult kahju tekitajast ka eelnevalt nimetamata juhtudel.
(2) Heastamismeetmete rakendamine keskkonnateenistuse poolt ei vabasta kahju tekitajat vastutusest.
(3) Keskkonnateenistus rakendab heastamismeetmeid vastavalt asendustäitmise ja sunniraha seadusele, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.
(1) Keskkonnateenistus määrab heastamismeetmete plaani koostamiseks mõistliku tähtaja.
(2) Heastamismeetmete plaani koostab kahju tekitaja ja esitab selle keskkonnateenistusele heakskiitmiseks elektrooniliselt digitaalallkirjaga varustatult või paberil viivitamata pärast selle valmimist, kuid hiljemalt keskkonnateenistuse määratud tähtpäevaks.
(3) Kahju tekitaja ja keskkonnateenistus peavad tegema heastamismeetmete plaani koostamiseks koostööd juba enne selle keskkonnateenistusele heakskiitmiseks esitamist.
(4) Kui heastamismeetmeid rakendab keskkonnateenistus vastavalt käesoleva seaduse §-le 15, siis koostab heastamismeetmete plaani keskkonnateenistus.
(5) Heastamismeetmete plaani koostamisse tuleb vajadusel kaasata ekspert. Ekspert kaasatakse heastamismeetmete plaani koostamisse keskkonnateenistuse või kahju tekitaja ettepanekul. Eksperdi kaasamisele kohaldatakse käesoleva seaduse §-des 10 ja 11 sätestatut.
(1) Heastamismeetmete valikul elupaigale, liigile, kaitstavale alale või veele tekitatud kahju heastamisel lähtuvad keskkonnateenistus ja kahju tekitaja järgmistest asjaoludest:
(4) Kui kahjustatud loodusvara või pakutavat hüvet ei ole võimalik asendada samaväärsega, tuleb heastamismeetmed leida keskkonnateenistuse määratud meetodist lähtudes.
(5) Kui kahju tekitaja on põhjustanud mitu keskkonnakahju juhtumit ning keskkonnateenistus leiab, et ei ole võimalik tagada vajalike heastamismeetmete üheaegset rakendamist, võib keskkonnateenistus määrata, millise keskkonnakahju juhtumi suhtes tuleb esmajärjekorras heastamismeetmeid rakendada. Seejuures arvestab keskkonnateenistus keskkonnakahju olemust ja ulatust, keskkonna loodusliku taastumise võimalusi ning riski, et keskkonnakahju võib mõjutada inimese tervist.
(1) Keskkonnateenistus kiidab heastamismeetmete plaani elupaigale, liigile, kaitstavale alale või veele või nende pakutavatele hüvedele tekitatud kahju heastamiseks heaks, kui selles kavandatavate meetmete rakendamine võimaldab keskkonnakahju heastada ning heastamismeetmed on valitud ja põhjendatud vastavalt käesoleva seaduse §-le 19.
(2) Keskkonnateenistus kiidab heastamismeetmete plaani pinnasekahju heastamiseks heaks, kui selles nähakse ette sobivad ja piisavad meetmed saasteainete eemaldamiseks, isoleerimiseks, leviku piiramiseks või toime vähendamiseks, et saastatud pinnas ei ohustaks inimese tervist.
(3) Enne heastamismeetmete plaani heakskiitmist kuulab keskkonnateenistus ära käesoleva seaduse § 23 lõikes 1 nimetatud puudutatud isiku ning isiku, kelle omandit heastamismeetmete rakendamine mõjutab.
(4) Kui heastamismeetmete plaan ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 sätestatud tingimustele, siis võib keskkonnateenistus jätta selle heaks kiitmata ning anda kahju tekitajale tähtaja täiendatud heastamismeetmete plaani esitamiseks.
(5) Keskkonnateenistusel on õigus teha heastamismeetmete plaanis enne selle heakskiitmist muudatusi, arvestades käesoleva seaduse §-des 19 ja 20 sätestatut.
(6) Keskkonnateenistus võib käesoleva seaduse § 19 lõikest 3 lähtudes kiita heaks taastavad heastamismeetmed, millega ei saavutata täielikult elupaiga, liigi, kaitstava ala, vee või nende pakutavate hüvede algset olukorda, kui elupaigale, liigile, kaitstavale alale, veele või nende pakutavatele hüvedele tekitatud kahju täielik heastamine tagatakse asendavate ja kompenseerivate meetmete abil.
(2) Kui heastamismeetmete rakendamisel selgub, et keskkonnakahju ulatus on suurem kui algselt tuvastatud kahju või heastamismeetmete plaanis ettenähtud meetmete valikul on ebaõigesti hinnatud käesoleva seaduse §-s 19 või 20 nimetatud, heastamismeetmete valikul aluseks olnud asjaolusid või need asjaolud on muutunud, on keskkonnateenistusel kahju tekitaja ettepaneku alusel või omal algatusel õigus teha heastamismeetmete plaanis muudatusi, arvestades käesoleva seaduse §-des 19 ja 20 sätestatut.
(3) Kui heastamismeetmete plaanis ettenähtud meetmed on rakendatud ja kahjustatud loodusvara või selle kahjustatud pakutav hüve on taastatud, asendatud või kompenseeritud ning inimese tervist ohustavad riskid on kõrvaldatud, loeb keskkonnateenistus oma korraldusega heastamismeetmete plaani täidetuks ja keskkonnakahju heastatuks.
(4) Keskkonnateenistus võib otsustada, et edasiste heastamismeetmete rakendamine ei ole vajalik, kui juba rakendatud heastamismeetmed tagavad, et puudub oluline risk inimese tervisele ja oluline ebasoodne mõju elupaigale, liigile, kaitstavale alale või veele ning algse seisundi või sellega võrdväärse olukorra saavutamiseks rakendatavate heastamismeetmete kulud oleksid ebaproportsionaalselt suured võrreldes saavutatava keskkonnaseisundi paranemisega.
(1) Isikul, keda keskkonnakahju mõjutab või võib mõjutada või kellel on põhjendatud huvi keskkonnakahju menetlemise suhtes või kelle õigusi keskkonnakahju või kahju ohu tekitamine rikub (edaspidi puudutatud isik), on õigus taotleda keskkonnateenistuselt vältimis- või heastamismeetmete rakendamist või kahju tekitaja kohustamist vältimis- või heastamismeetmeid rakendama, esitades keskkonnateenistusele keskkonnakahju või selle ohuga seonduvat asjassepuutuvat teavet. Valitsusväliste keskkonnakaitseorganisatsioonide põhjendatud huvi keskkonnakahju menetlemise suhtes ja õiguste rikkumist keskkonnakahju või kahju ohu tekitamisega eeldatakse.
(2) Keskkonnateenistus otsustab vältimis- või heastamismeetmete rakendamise vajaduse 30 päeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluse saamisest arvates. Keskkonnateenistus informeerib taotluse esitajat oma motiveeritud otsusest viivitamata, edastades taotluse esitajale otsuse koopia.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teavet ei ole võimalik taotluse esitajale edastada põhjusel, et taotluse suhtes pole võimalik seisukohta võtta enne eksperdi arvamuse valmimist, või muul sellisel põhjusel, teavitab keskkonnateenistus taotluse esitajat sellest, milliseid toiminguid on taotluse menetlemisel tehtud ning millal on võimalik edastada käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud otsus.
(2) Kui kahju tekitaja ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustust või kui kahju tekitaja ei kanna kulusid vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 4 või 5 või kui kahju tekitaja ei ole teada, kannab kulud keskkonnateenistus.
(3) Kui kahju tekitaja on tuvastatud, nõuab keskkonnateenistus käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kantud kulud sisse kahju tekitajalt, välja arvatud ulatuses, mille eest kahju tekitaja ei kanna kulusid vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 4 või 5. Keskkonnateenistusel on õigus jätta kahju tekitajalt kulud sisse nõudmata, kui selleks tehtavad kulutused oleksid suuremad kui sissenõutavad kulud.
(1) Keskkonnateenistus esitab käesoleva seaduse § 26 lõikes 3 nimetatud juhul kahju tekitajale kulude arvestuse ning väljastab makseteatise. Makseteatis on haldusakt avalik-õigusliku rahalise kohustuse täitmiseks täitemenetluse seadustiku § 2 lõike 1 punkti 21 tähenduses.
(5) Keskkonnateenistusel on õigus esitada kahju tekitajale kulude arvestus ja makseteatis hiljemalt viie aasta möödudes päevast, millal vältimis- või heastamismeetmete rakendamine lõpetati, või päevast, millal kahju tekitaja tuvastati, sõltuvalt sellest, kumb sündmus leidis aset hiljem.
(1) Keskkonnateenistusel on õigus kahju tekitaja taotlusel ajatada kulude tasumine kuni kümneks aastaks. Riigieelarve tulusid oluliselt mõjutavate kulude tasumise ajatamiseks kooskõlastab keskkonnateenistus ajatamise eelnevalt Rahandusministeeriumiga. Kulude tasumise ajatamine ei vabasta kahju tekitajat jooksvate või tulevaste kulude tasumise kohustuse täitmisest.
(3) Kahju tekitaja esitab keskkonnateenistusele kulude tasumise ajatamiseks põhjendatud taotluse ja kulude tasumise ajakava.
(4) Keskkonnateenistus võtab taotluse rahuldamise otsustamisel arvesse kahju tekitaja varalist seisundit, majandusnäitajaid, varasemat kulude ja keskkonnatasude maksmise kohustuse täitmist, kulude tasumise ajatamise otstarbekust ja tagatise nõudmise korral esitatud tagatist. Keskkonnateenistusel on õigus nõuda nende asjaolude kindlakstegemiseks vajalike dokumentide esitamist. Keskkonnateenistus teeb otsuse taotluse rahuldamise kohta 10 tööpäeva jooksul taotluse esitamisest, või kui nõuti täiendavaid dokumente, siis dokumentide esitamisest arvates.
(5) Keskkonnateenistusel on õigus jätta kulude tasumise ajatamise taotlus rahuldamata, kui:
2) kahju tekitaja ei esita nõutavat tagatist või keskkonnateenistus ei pea esitatud tagatist küllaldaseks, usaldusväärseks või hõlpsasti realiseeritavaks, või kui tagatise vormistamine toob kaasa ülemääraseid halduskulusid;
4) esineb muid asjaolusid või põhjusi, mille tõttu keskkonnateenistus ei pea kulude tasumise ajatamist õigustatuks.
(6) Kui kahju tekitaja ei täida kulude tasumise ajakava või asjaõigusseaduses sätestatud kohustust hoida tagatiseks esitatud pandiga koormatud asja või ei esita tagatise väärtuse või usaldusväärsuse vähenemise korral nõuetekohast täiendavat tagatist või asendustagatist keskkonnateenistuse määratud tähtpäevaks, on keskkonnateenistusel õigus tunnistada kulude tasumise ajatamise otsus kehtetuks.
(1) Keskkonnateenistusel on õigus nõuda kulude tasumise ajatamise korral tagatist käenduse või riigi kasuks seatud hüpoteegina võlaõigusseaduses ja asjaõigusseaduses sätestatud korras. Tagatist ei nõuta pankrotis olevalt kahju tekitajalt, kelle kulude võlg ajatatakse pankrotimenetluses kompromissi tegemise eesmärgil.
(3) Tagatise esitamise hetkel peab tagatise väärtus olema vähemalt 115 protsenti ajatatavate kulude summast. Kui keskkonnateenistus teeb kindlaks, et tagatis ei taga enam piisavalt või kindlalt kulude tasumist, siis on tal õigus nõuda tagatise suurendamist või algse tagatise asendamist uuega.
Kui keskkonnakahju või kahju oht puudutab teist Euroopa Liidu liikmesriiki, teavitab Keskkonnaministeerium keskkonnakahju või kahju ohu juhtumist asjakohast liikmesriiki ning korraldab koostöös selle liikmesriigi, keskkonnateenistuse ja kahju tekitajaga piiriüleste vältimis- ning heastamismeetmete rakendamist.
(1) Keskkonnateenistus teavitab Keskkonnaministeeriumi keskkonnakahju ja kahju ohu juhtumitest ning rakendatud vältimis- ja heastamismeetmetest. Keskkonnaministeerium avalikustab keskkonnakahju ja kahju ohuga seonduva teabe oma veebilehel.
(1) Keskkonnateenistusel on õigus teha käesoleva seaduse või selle alusel kehtestatud õigusakti rikkumise korral, samuti muudel käesolevas seaduses sätestatud juhtudel kohustuslikke ettekirjutusi rikkumise lõpetamiseks, rikkumise tagajärgede kõrvaldamiseks, rikkumise heastamiseks või muude toimingute tegemiseks.
(3) Ettekirjutus tehakse selle saajale teatavaks viivitamata. Keskkonnateenistus teeb ettekirjutuse teatavaks ka muudele isikutele, keda ettekirjutus puudutab.
(4) Ettekirjutusega pandud kohustuse täitmata jätmise korral võib kohaldada sunnivahendit asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 150 000 krooni.
(5) Asendustäitmise kohaldamise korral on keskkonnateenistuse ametiisikul või tema ülesandel asendustäitmist korraldaval kolmandal isikul õigus siseneda asendustäitmise adressaadi valduse territooriumile ja ehitisse, kasutada toimingu tegemisel adressaadi vara ning õigus seda toiminguga mõjutada. Eelnimetatud toiminguid viiakse läbi üksnes juhul, kui need on asendustäitmise läbiviimiseks vältimatult vajalikud.
(6) Käesoleva seaduse § 12 lõike 3, § 14 lõike 3 ning § 21 lõigete 1 ja 2 alusel antud korraldus on ettekirjutus asendustäitmise ja sunniraha seaduse tähenduses.
Keskkonnateenistuse ametiisikul on õigus siseneda kahju tekitaja või eeldatava kahju tekitaja territooriumile või ehitisse, et kohapeal kontrollida ja koguda keskkonnakahjuga või kahju ohuga või kahju tekitaja tuvastamisega seonduvaid või järelevalve teostamiseks vajalikke andmeid ning teha dokumentidest väljavõtteid, ärakirju ja koopiaid.
(1) Keskkonnakahjust või kahju ohust keskkonnateenistuse teavitamata jätmise või nõutud teabe esitamisest keeldumise eest –
(2) Kui lisaks keskkonnakahju heastamisele käesoleva seaduse kohaselt on isik tasunud ka käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud rahalise hüvitise, arvab keskkonnateenistus rahalise hüvitise suuruse maha keskkonnakahju vältimise ja heastamisega seonduvatest kuludest, mis tuleb kahju tekitajal kanda, või hüvitab kahju tekitajale, kui kahju tekitaja kannab kõik keskkonnakahju vältimise ja heastamise kulud ise.
§ 42. Looduskaitseseaduse muutmine
Looduskaitseseaduse (RT I 2004, 38, 258; 2007, 25, 131) § 8 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Kui on esitatud loodusobjekti kaitse alla võtmise ettepanek, siis on haldusorganil, kellele on esitatud taotlus muu haldusakti andmiseks, mis võib mõjutada ettepanekus nimetatud loodusobjekti seisundit, õigus peatada haldusakti andmise menetlus. Haldusakti andmise menetlus peatatakse kuni loodusobjekti kaitse alla võtmise või kaitse alla võtmisest keeldumise otsuse tegemiseni.»
§ 43. Saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seaduse muutmine
Saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seaduse (RT I 2001, 85, 512; 2007, 1, 3) § 23 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Käitaja on kohustatud teavitama loa andjat olulisest negatiivsest keskkonnamõjust, mis kaasneb käitaja tegevusega, olenemata sellest, et järgiti kompleksloas sätestatud nõudeid.»
§ 44. Välisõhu kaitse seaduse muutmine
Välisõhu kaitse seaduse (RT I 2004, 43, 298; 2007, 19, 95) § 89 lõiget 1 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
« 8) teavitama saasteloa, keskkonnakompleksloa või jäätmepõletusloa andjat olulisest negatiivsest keskkonnamõjust, mis kaasneb loa omaja tegevusega, olenemata sellest, et järgiti loas sätestatud nõudeid.»
§ 45. Veeseaduse muutmine
Veeseaduses (RT I 1994, 40, 655; 2007, 1, 1) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 täiendatakse punktiga 29 järgmises sõnastuses:« 29) rannikuvesi – rannikulähedane merevesi maismaa pool joont, mille iga punkt on ühe meremiili kaugusel mere pool lähimast punktist lähtejoonel, millest mõõdetakse territoriaalvee laiust.»;
2) paragrahvi 38 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud eesmärgi täpsustamiseks kehtestab keskkonnaminister määrusega põhjaveekogumite veeklassid, põhjaveekogumite veeklassidele vastavad kvaliteedinäitajate väärtused ning veeklasside määramise korra ja pinnaveekogude ning rannikuvee seisundi klassid, klassipiiridele vastavad kvaliteedinäitajate väärtused ja seisundi hindamise korra.»;
3) paragrahvi 38 lõige 51 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (51) Loodusläheduse järgi jagatakse veekogu ökoloogiline seisund viieks klassiks järgmiselt:
5) väga halb – veekogu on tugevalt reostunud.»;
4) paragrahvi 38 täiendatakse lõikega 52 järgmises sõnastuses:« (52) Veekogu keemiline seisund jagatakse kaheks klassiks järgmiselt:
2) halb – kvaliteedinäitajate väärtused ületavad kemikaaliseaduse § 12 alusel kehtestatud ohtlike ainete sisalduse piirnorme pinna- ja merevees ning muudele saasteainetele käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel kehtestatud keskkonnanorme.»