§ 6 Ohtlike jäätmete kogumine
§ 8 Taaskasutatavate jäätmete kogumine
§ 10 Biolagunevate jäätmete kogumine ja kompostimine
§ 13 Nõuded jäätmemahuti paiknemiskohale ja juurdepääsuteele
§ 16 Jäätmevedaja valik
§ 17 Ainuõiguse ennetähtaegse äravõtmise kord
§ 18 Korraldatud jäätmeveoga liitumine
§ 19 Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemine
§ 20 Mitteliitumise lõppemine
§ 21 Mitteliitumise ennetähtaegne lõpetamine
§ 22 Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete kogumine
§ 23 Veopiirkonnad
§ 24 Jäätmemahutite tühjendamissagedus ja vedamise aeg
5 Jäätmeveo teenustasu piirmäärad ja jäätmeveo teenustasu suuruse määramise kord
§ 25 Jäätmeveo teenustasu piirmäärad
§ 26 Jäätmeveo teenustasu piirmäärade muutmise kord
§ 27 Teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord
§ 28 Ehitus- ja lammutusjäätmed
§ 29 Ehitusjäätmete valdaja kohustused jäätmekäitlusel
§ 30 Mitteohtlike ehitusjäätmete käitlemine
§ 31 Ohtlike ehitusjäätmete käitlemine
7 Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemise kord
§ 32 Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmekäitlus
§ 34 Loomsed jäätmed
§ 35 Teravad ja torkivad jäätmed
§ 36 Ravimijäätmed
§ 37 Elavhõbedajäätmed
§ 38 Kemikaalide jäätmed
§ 39 Tehnilised nõuded tervishoiuasutuse jäätmehoidlale.
8 Jäätmekäitluskohtade järelhoolduse nõuded
§ 40 Jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuded
§ 41 Järelevalve
§ 42 Vastutus
§ 43 Keskkonnareostuse likvideerimine
RT IV, 22.12.2018, 8
Vastu võetud 19.04.2011 nr 5
RT IV, 05.09.2013, 31
jõustumine 25.04.2011
18.12.2018 RT IV, 22.12.2018, 1 25.12.2018
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktide 365 ja 366, jäätmeseaduse § 66 lõigete 2 ja 4, § 68 lõike 1, § 69 lõike 4, § 71 lõigete 1 ja 2, pakendiseaduse § 15 lõike 1 alusel.
(1) Ülenurme valla jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib jäätmehoolduse korraldust Ülenurme valla haldusterritooriumil eesmärgiga säilitada Ülenurme vallas (edaspidi vald) puhas ja tervislik elukeskkond.
(2) Eeskiri määrab kindlaks jäätmehoolduse üldnõuded, jäätmekäitluse ja jäätmete hoidmise korralduse ning sellega seotud tehnilised nõuded, korraldatud jäätmeveo korra, ehitus-, remondi- ja lammutustöödel tekkivate jäätmete (edaspidi ehitusjäätmed) ning tervishoiu-, hoolekande- ja veterinaarteenuse osutamisel tekkivate jäätmete (edaspidi tervishoiujäätmed) käitlemise korra valla haldusterritooriumil.
(3) Juriidilistele ja füüsilistele isikutele on valla haldusterritooriumil eeskirja täitmine kohustuslik.
(4) Jäätmehooldust valla haldusterritooriumil korraldab ja kontrollib Ülenurme Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
Eeskirjas kasutatakse mõisteid jäätmeseaduse, pakendiseaduse ja nende rakendusaktides sätestatu tähenduses, vastava legaaldefinitsiooni puudumisel aga sõna üldlevinud tähenduses.
(2) Jäätmeid tuleb koguda nende tekkekohas liigiti, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses. Jäätmekäitleja on kohustatud vältima liigiti kogutud jäätmete segunemist teiste jäätmeliikidega kogumise ja veo erinevatel etappidel.
(4) Prügilasse võib ladestada vaid neid jäätmeid, mille taaskasutamine ei ole tehnoloogiliselt võimalik või on muude käitlusmoodustega võrreldes ülemäära kulukas.
(5) Juriidilisest isikust jäätmetekitaja on kohustatud pidama koguselist ja liigilist arvestust oma tegevusega seotud jäätmete tekke ja käitlemise kohta.
(6) Jäätmevaldaja ei tohi sõlmida jäätmekäitluslepingut ega anda jäätmeid üle isikule, kellel puudub jäätmeluba või kes pole jäätmekäitlejana registreeritud Tartumaa Keskkonnaametis.
(1) Jäätmekäitlust kinnisasjal korraldab kinnisasja omanik. Jäätmekäitlust hoonestusõiguse alusel kasutataval maal korraldab hoonestusõiguse omaja (hoonestaja).
(2) Kui jäätmevaldajat pole võimalik kindlaks teha, korraldab jäätmete kogumist, sorteerimist ja vedu omanik.
(3) Jäätmevaldaja ja kinnisasja omanik on kohustatud:
1) käitlema tema valduses olevaid jäätmeid vastavalt eeskirja ja teiste õigusaktidega kehtestatud nõuetele või andma jäätmed eeskirjaga määratud korras üle jäätmekäitlejale, kellel on jäätmeluba;
3) jäätmeid liigiti koguma, vedama ja taaskasutama vastavalt eeskirja nõuetele;
4) omama või üürima eeskirja nõuete kohaselt piisavas koguses jäätmemahuteid segaolmejäätmete ning liigiti kogutavate taaskasutatavate jäätmeliikide kogumiseks või kasutama jäätmekäitluslepingu alusel ühismahuteid. Mahutid ja kogumiskohad peavad vastama eeskirja nõuetele;
5) paigutama jäätmemahuteid krundile või kinnistule, kus jäätmed on tekkinud, välja arvatud juhul, kui jäätmed paigutatakse lepingu alusel kasutatavasse ühismahutisse. Jäätmemahutid peavad paiknema naaberkinnistust vähemalt 3 m kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti;
6) hoidma mahuteid terve ja puhtana ning neid regulaarselt pesema. Mahutite korrashoiu ja puhtuse eest vastutab jäätmevaldaja, kui jäätmekäitlusleping ei sätesta teisiti;
7) vähendama tekkivate jäätmete hulka ning käitlema jäätmeid või andma need üle eeskirjaga määratud korras.
(4) Korterelamutega aladel, kus elamutele on moodustatud minimaalse suurusega kinnistud, tohib jäätmemahuteid paigutada väljapoole kinnistut ainult selle kinnistu, kuhu soovitakse jäätmemahutit paigutada, omaniku nõusolekul.
(5) Territooriumide haldajad, kinnisvarahalduse- ja hoolduse ettevõte ja juriidilisest isikust jäätmevaldajad on kohustatud teavitama oma hallatavate hoonete elanikke või oma ettevõtete töötajaid vallas toimuvast jäätmehooldussüsteemist ning eeskirja nõuetest.
(6) Avalikes kohtades vastutab jäätmekäitlemise eest vallavalitsus. Müügikoha juures selle lahtioleku ajal vastutab jäätmekäitlemise eest müügikoha omanik. Avaliku ürituse toimumisel vastutab jäätmekäitluse eest ürituse korraldaja.
(2) Kinnistul või krundil tekkivad jäätmed, mida ei saa kohapeal taaskasutada, tuleb paigutada vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud mahutitesse, mis asub samal kinnistul või krundil või vastava jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud ühismahutisse, mida kasutatakse jäätmekäitluslepingu alusel.
(3) Suurjäätmeid võib ajutiselt paigutada mahuti vahetusse lähedusse, kui nende äravedu korraldatakse hiljemalt kolme ööpäeva jooksul.
(4) Jäätmeid, mille liigiti kogumine on korraldatud, tohib panna ainult selleks ettenähtud mahutisse. Liigiti koguvaid jäätmeid ei tohi nende kogumisel ja vedamisel teiste jäätmeliikidega segada.
(5) Olmejäätmeid peab sorteerima tekkekohas ning liigiti koguma alljärgnevate jäätmeliikide osas:
3) ohtlikud jäätmed (jäätmenimistu alajaotises 20 01 tärniga “*” tähistatud jäätmed);
4) biolagunevad aia- ja haljastusjäätmed (20 02 02);
6) probleemtoodete jäätmed, sealhulgas romusõidukid ja nende osad (16 01), kaasa arvatud kasutatud rehvid (16 01 03); elektroonikaromud ja nende osad (16 02);patareid ja akud (16 06);
7) suurjäätmed (20 03 07);
8) metallid (20 01 40).
(6) Liigiti kogutud jäätmete üleandmise võimalused on välja toodud Ülenurme valla kodulehel.
(7) Segaolmejäätmete mahutisse ei tohi panna:
10) aineid ja esemeid, mis võivad ohustada jäätmemahutite hooldajat või jäätmekäitlejat
või teisi isikuid;
11) aineid ja esemeid, mis kaalu, mõõtmete või kuju tõttu või muul põhjusel võivad
kahjustada mahuteid või jäätmeveokeid või raskendavad märkimisväärselt jäätmete kokkupressimist;
12) ehitus- ja lammutusjäätmeid.
(8) Segaolmejäätmed ning muud kergesti riknevad ja haisevad jäätmed tuleb panna mahutisse pakendatult ning need ei tohi levitada haisu, põhjustada ohtu inimestele ega määrida mahutit.
(9) Liigiti kogutavad biolagunevad jäätmed tuleb paigutada mahutisse paberist või muust biolagunevast materjalist kotti pakendatult. Biolagunevate jäätmete mahutisse ei tohi panna kompostimiseks kõlbmatuis jäätmeid.
(10) Jäätmete hoidmisel tuleb tagada jäätmete ja mahuti säilivus ning hoiukoha korrasolek ja võimalus jäätmeid hiljem töödelda või taaskasutada. Ladestatavad jäätmed kõrvaldatakse selleks ettenähtud ja tehniliselt varustatud kohas.
(1) Ohtlikud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi. Ohtlike jäätmete mahutid peavad olema suletavad ja valvatavad.
(3) Ohtlikud jäätmed, välja arvatud olmes tekkinud ohtlikud jäätmed, peab jäätmevaldaja enne jäätmekäitlejale üleandmist märgistama keskkonnaministri kehtestatud korrale.
(5) Vedelaid ohtlikke jäätmeid peab säilitama kindlalt suletavas mahutis, mis välistab nende sattumise maapinnale või kanalisatsiooni.
(6) Koduses majapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed (nt kasutuskõlbmatuks muutunud õlid, õlifiltrid, ravimid, värvid, lakid ja lahustid ning elavhõbelambid ja –kraadiklaasid) tuleb viia avalikku ohtlike jäätmete kogumispunkti või üle anda vastavate kogumisringide käigus.
(7) Koduses majapidamises tekkivate ohtlike jäätmete kogumispunktide asukohad ja töökorralduse määrab vallavalitsus. Kogumispunktides võetakse vastu ainult koduses majapidamises tekkinud ohtlikke jäätmeid.
(8) Juriidilised isikud peavad oma ohtlikud jäätmed üle andma jäätmekäitlejale, kellel on jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsents.
(10) Juriidiline isik, kelle valduses on ohtlikud jäätmed, on kohustatud andma järelevalveametnikule informatsiooni ohtlike jäätmete hoidmise ja käitlemise kohta.
(1) Elektri- ja elektroonikaseadmed (sealhulgas külmkapid, elektripliidid, pesumasinad ja telerid) ning neist tekkinud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning üle anda elektri- või elektroonikaseadmete jäätmete kogumispunktidesse või uue toote ostmise korral kauplusse kooskõlas jäätmeseadusega. Elektri- ja elektroonikaseadmete tootja jäätmeseaduse § 23 mõistes on kohustatud korraldama enda valmistatud, edasimüüdud või sisseveetud toodetest tekkivate jäätmete tasuta vastuvõtmise.
(2) Kasutuskõlbmatuks muutunud patareid ja akumulaatorid tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning üle anda elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kogumispunktidesse või avalikesse ohtlike jäätmete kogumispunktidesse või avalikesse patareide kogumikastidesse või kauplusse kooskõlas jäätmeseadusega.
(3) Vanad rehvid tuleb üle anda vanade rehvide kogumispunktidesse või uue rehvi ostmise korral kauplusse või rehviettevõttesse kooskõlas jäätmeseadusega. Rehvide tootja jäätmeseaduse § 23 mõistes on kohustatud korraldama enda valmistatud, edasimüüdud või sisseveetud rehvidest tekkivate jäätmete tasuta vastuvõtmise.
(4) Romusõiduk tuleb üle anda tootja või tootja esindaja määratud kogumispunkti või uue sõiduki ostmise korral kauplusse kooskõlas jäätmeseadusega või vanametalli kogumispunkti.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1-4 nimetatud probleemtoodete kogumise ja kogumispunktide paigaldamise korraldavad tootjad või tootjavastutusorganisatsioon kooskõlastades selle vallavalitsusega.
(6) Probleemtoodete avalike kogumispunktide asukohad on avaldatud Ülenurme valla kodulehel.
§ 8. Taaskasutatavate jäätmete kogumine
(1) Taaskasutatavaid jäätmeid tuleb koguda liikide kaupa eraldi mahutitesse.
(2) Elamumaa sihtotstarbega kinnistutel, millel on 10 või enam korterit ning millel on kaugküte, peab olema eraldi kogumismahuti paberi ja kartongi kogumiseks.
(3) Elamumaa sihtotstarbega kinnistutel, millel on vähem kui kümme korterit või tahkekütust kasutav lokaalküte, peab paberi ja kartongi koguma eraldi ja viima selleks ettenähtud kogumispunkti või põletama selle küttekoldes. Soovi korral võib paigutada kinnistule ka eraldi jäätmemahuti paberi ja kartongi jaoks.
(4) Mitteelamumaa sihtotstarbega kinnistutel tuleb koguda eraldi vanapaberit, pappi ja immutamata puitu, kui neid jäätmeliike tekib kinnistul eraldivõetuna üle 50 kg nädalas. Vanapaberiks käesoleva eeskirjapunkti tähenduses ei loeta dokumente, mis tuleb hävitada vastavalt isikuandmete kaitse seadusele ja arhiiviseadusele;
(5) Pakendijäätmeid tuleb koguda vastavalt eeskirja §-le 9.
(6) Biolagunevaid aia- ja haljastusjäätmeid tuleb üle anda vallas või Tartu linnas selleks ettenähtud kogumispunktidesse. Eraldi kogutud biolagunevad jäätmed on soovitav väikeelamutel kompostida oma kinnistul vastavalt eeskirja §-le 10.
(7) Suurjäätmeid (mööbliesemed, vaibad, madratsid jms.) tuleb üle anda Tartu linnas selleks ettenähtud kogumispunktidesse.
(8) Probleemtooted vastavalt eeskirja § 7 lõikele 5 tuleb üle anda vallas või Tartu linnas selleks ettenähtud kogumispunktidesse.
(9) Taaskasutatavaid jäätmeid, mille liigiti kogumine on korraldatud, tohib panna ainult selleks ettenähtud mahutitesse. Liigiti kogutud jäätmeid ei tohi nende kogumise ja veo erinevatel etappidel teiste jäätmeliikidega ühte kallata.
(1) Pakendid ja pakendijäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja viia selleks ettenähtud kogumispunktidesse või andma üle vastavat teenust osutavale taaskasutusorganisatsioonile. Üleantavad pakendid peavad vastama pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni kehtestatud nõuetele.
(3) Pakendiettevõtjad või taaskasutusorganisatsioonid paigaldavad pakendite ja pakendijäätmete, väljaarvatud tagatisrahaga koormatud pakendid, kogumispunktid kooskõlastades nende asukohad ja paigaldamistingimused vallavalitsusega.
(4) Pakendi ja pakendijäätmete veo vastuvõtupunktist käitluskohta korraldab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon. Info Ülenurme valla kodulehel.
§ 10. Biolagunevate jäätmete kogumine ja kompostimine
(1) Liigiti kogutud biolagunevad jäätmed tuleb vedada kompostimiseks vastava jäätmeloaga jäätmekäitluskohta. Info Ülenurme valla kodulehel.
(2) Väikeelamutes tekkivate biolagunevate jäätmete kompostimine on lubatud oma kinnistu piirides. Väljaspool oma kinnistut, v.a jäätmeloaga jäätmekäitluskohad, on biolagunevate jäätmete kompostimine lubatud ainult vallavalitsuse kirjalikul nõusolekul ja tingimustel.
(3) Kompostitavat materjali tuleb paigutada, ladustada ja käidelda tervisele ja ümbruskonnale kahjutult ning selliselt, et see ei põhjustaks kahjurite ja haisu levikut.
(4) Maaüksusel tekkivaid biolagundatavaid köögi- ja sööklajäätmeid võib kohapeal kompostida ainult selleks ettenähtud, kahjurite eest kaitstud kompostimisnõudes (kompostrites). Keelatud on kompostida jäätmeid, mis kahjustavad komposti või muudavad selle kasutamiskõlbmatuks.
(5) Kompostimisnõud ja -aunad peavad paiknema naaberkinnistust vähemalt 3 m kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(7) Kogumiskaevude setteid ja reovett võib vedada Tartumaa keskkonnateenistuse registreeringut omav ettevõtja reovee vastuvõtu sõlme. Heitvett ja settekaevude setteid ning käimlajäätmeid ei tohi kasutada komposti valmistamiseks ega laotada territooriumile välja arvatud vastava jäätmeloa olemasolu korral.
(1) Jäätmete põletamine on lubatud ainult vastavat luba omavas ettevõttes.
(2) Ilma vastava loata on jäätmete põletamine keelatud, välja arvatud ohtlikke jäätmeid mittesisaldavate paberi-, kartongi- ja keemiliselt töötlemata puidujäätmete põletamine katlamajades ja küttekolletes.
3. peatükk Jäätmekäitluse tehnilised nõuded
(1) Jäätmete kogumiseks tuleb kasutada nõuetele vastavaid jäätmemahuteid.
(2) Jäätmemahuti peab olema terve ja puhas ning veega pestav (välja arvatud jäätmekotid) ning ei tohi põhjustada terviseohtu ega keskkonnareostust.
(3) Olmejäätmete mahutina võib kasutada:
1) põhiliselt 80-, 140-, 240-, 370-, 660- või 800-liitrist kaane ja käepidemetega väikemahutit, mida on tõstemehhanismi abil võimalik jäätmeveokisse tühjendada;
2) 2,5, 3,5 või 4,5 m3 suurust kaanega mahutit, mida on võimalik mehaaniliselt jäätmeveokisse tühjendada või käitluskohta toimetada;
3) vallavalitsuse loal erijuhul minimaalselt 50-liitriseid jäätmekotte ühe pere jäätmete kogumiseks, kui taaskasutatavad ja biolagunevad jäätmed kogutakse ülejäänud jäätmetest eraldi.
(4) Kokkuleppel jäätmekäitlejaga võib kinnistul kasutada ka teistsugust mahutit, mis ei põhjusta ohtu keskkonnale ja vastab eeskirja nõuetele.
(5) Jäätmemahutil peab olema kasutajale nähtavas kohas selgelt loetav suurte tähtedega kiri või märk, mis viitab kogutavale jäätmeliigile.
(6) Jäätmemahuti võib olla jäätmevaldaja omandis või lepingu alusel kasutatav.
§ 13. Nõuded jäätmemahuti paiknemiskohale ja juurdepääsuteele
(1) Kuni 800-liitrised käsitsi teisaldatavad ratastel jäätmemahutid tuleb paigutada neid tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatuskohast kaugemal kui 4 meetrit. Pikema vahemaa korral määratakse tühjendustingimused jäätmekäitluslepinguga.
(2) Suuremad kui 800-liitrised jäätmemahutid tuleb paigaldada jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega (betoon, asfalt, kiviparkett jms) alusele, millele pääseb jäätmeveok vahetult juurde jäätmemahuti tühjendusküljelt.
(3) Väljas paiknev jäätmekott peab asetsema aiaga piiratud territooriumil tasasel, tugeval ja maapinnast kõrgemal alusel, mis on kaitstud sademete või muul viisil niiskumise ning lindude ja loomade ligipääsu eest. Jäätmekott peab olema valmistatud niiskuskindlast paberist või plastist. Jäätmekott peab olema riputatud hoidjale.
(4) Jäätmemahutid võib paigutada jäätmemajja, katusealusesse või aedikusse, tõkestamata vaba juurdepääsu jäätmemahutile. Kui jäätmemaja või katusealust lukustatakse, tuleb jäätmekäitlejale tagada sissepääs vastavalt jäätmekäitluslepingule.
(5) Ligipääsutee jäätmemahutile peab olema piisava kandevõimega ja tasane. See peab võimaldama mahutit hõlpsasti käsitsi teisaldada. Ligipääsutee peab olema vähemalt 3,5 m lai ja vaba kõrgus tee kohal peab olema vähemalt 4,5 m. Tee peab olema puhastatud lumest ja jääst.
(6) Mahuti paiknemiskoha ja juurdesõidutee korrashoiu eest territooriumil vastutab territooriumi haldaja. Kui mahuti paikneb vallavalitsuse loal riigi- või vallamaal, tagab korrashoiu mahuti omanik või valdaja.
(1) Korraldatud jäätmevedu on olmejäätmete kogumine ja vedamine määratud piirkonnast määratud jäätmekäitluskohta vallavalitsuse valitud ettevõtja poolt.
(2) Ülenurme valla haldusterritoorium kuulub üle 5000 elanikuga tervikuna piirkonda, kus korraldatud jäätmeveoga liitumine on jäätmevaldajatele kohustuslik. Olmejäätmete valdaja on korteriühistu või –ühisused, nende puudumisel aga maaüksuse omanik, millel asub suvila, elu- või äriruum.
(3) Korraldatud jäätmevedu hõlmab segaolmejäätmeid, paberit ja kartongi. Korraldatud jäätmeveoga võidakse hõlmata ka teisi jäätmeliike, kui seda tingib oluline avalik huvi.
1) prügi (segaolmejäätmed) - 20 03 01
2) paber ja kartong - 20 01 01
(2) teiste jäätmeliikide käitlemine toimub vastavalt eeskirjas toodud nõuetele.
§ 16. Jäätmevedaja valik
(1) Korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja leidmiseks korraldab vallavalitsus iseseisvalt või koostöös teiste kohaliku omavalituse üksustega teenuste kontsessiooni lähtuvalt jäätmeseaduses ja riigihangete seaduses sätestatust.
(2) Vallavalitsus koostab korraldatud jäätmeveo teenuse tellimiseks teenuste kontsessiooni läbiviimisel hankedokumendid lähtudes riigihangete seaduse § 32 lõikes 2 sätestatust.
(3) Korraldatud jäätmeveo riigihanke hankedokumendid esitatakse enne riigihanke algatamist seisukohavõtuks keskkonnaametile, kes vajaduse korral esitab kahe nädala jooksul hankedokumentide kättesaamisest arvates ettepanekud hankedokumentide täiendamiseks või muutmiseks.
(4) Vallavalitsus avalikustab otsuse korraldatud jäätmeveo teenuse osutajaga lepingu sõlmimise kohta kohalikus ajalehes ja valla koduleheküljel.
(5) Valla ja vedaja vaheline leping sõlmitakse hiljemalt kolmekümne päeva jooksul alates vedajale ainuõiguse andmise päevale järgnevast tööpäevast.
(6) Korraldatud jäätmeveo riigihanke tulemusel vallavalitsusega hankelepingu sõlminud isikul on õigus osutada korraldatud jäätmeveo teenust määratud jäätmeliikide osas ja veopiirkonnas. Korraldatud jäätmeveo teenuse osutajaga sõlmitava hankelepingu kestus on kuni viis (5) aastat.
§ 17. Ainuõiguse ennetähtaegse äravõtmise kord
(1) Vallavalitsusel on õigus võtta vedajalt enne tähtaja lõppu ära ainuõigus olmejäätmete vedamiseks, kui esineb vähemalt üks allnimetatud asjaolu:
1) Vedaja ei ole pöördunud eeskirja § 17 lõikes 5 nimetatud tähtaja jooksul valla poole valla ja vedaja vahelise lepingu sõlmimiseks;
2) Vedaja ei ole alustanud piirkonnas olmejäätmete vedamist kolme päeva jooksul alates valla ja vedaja vahelises lepingus sätestatud tähtpäevast;
3) Vedaja ei ole varustanud jäätmemahuteid üürida või osta soovivaid jäätmevaldajaid jäätmemahutitega valla ja vedaja vahelises lepingus sätestatud olmejäätmete vedamise alustamise tähtpäevale eelnevaks päevaks;
4) Vedaja on kolmel korral jätnud jäätmemahutid õigel ajal tühjendamata;
5) Vedaja on kolmel korral või olulisel määral rikkunud jäätmekäitlust reguleerivate või muude õigusaktide nõudeid või valla ja vedaja vahelist lepingut;
6) Vedajat on karistatud korraldatud jäätmeveo loa tingimuste rikkumise eest jäätmeseaduse § 120(1) alusel.
(2) Kui esineb lõikes 1 nimetatud asjaolu, teavitab vallavalitsus sellest kohe vedajat ning nõuab temalt kirjalikku ja põhjendatud selgitust.
Vedaja peab selgituse esitama kolme tööpäeva jooksul alates vastavasisulise nõude saamisest.
(3) Kui vedaja ei esita lõikes 2 nimetatud selgitust või ei ole sellest nähtuvad asjaolud nii kaalukad, et need õigustaksid vedaja toimepandud lõikes 1 nimetatud rikkumist, otsustab vallavalitsus vedajalt olmejäätmete vedamise ainuõiguse ära võtmise enne tähtaja lõppu.
(4) Vedaja ainuõigus olmejäätmete vedamiseks loetakse ennetähtaegselt äravõetuks alates päevast, millal avatud hanke tulemusena selgunud uus vedaja veopiirkonnas alustab korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete vedamist.
§ 18. Korraldatud jäätmeveoga liitumine
(1) Jäätmevaldaja loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks jäätmeseaduse § 69 lõike 1 alusel. Asjaolu, kas jäätmevaldaja on sõlminud vedajaga jäätmekäitluslepingu või mitte, ei avalda mõju jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitunuks lugemisele.
(3) Jäätmevedaja sõlmib veopiirkonnas kõigi jäätmevaldajatega jäätmekäitluslepingud. Jäätmekäitluslepingu mittesõlmimisel juhinduvad
vedaja ja jäätmevaldaja vastastikuste õiguste ja kohustuste kindlaksmääramisel korraldatud jäätmevedu reguleerivatest õigusaktidest.
(4) Jäätmevaldaja, kes kasutab lepingu alusel teise jäätmevaldajaga ühismahutit, on kohustatud sõlmima lepingu vedajaga jäätmekäitluslepingu ning teavitama vallavalitsust ühismahuti kasutamisest. Ühismahuti kasutaja loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks.
§ 19. Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemine
(1) Jäätmevaldajal on õigus esitada vallavalitsusele taotlus enda tähtajaliseks ja erandkorras korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemiseks järgmistel juhtudel:
1) kinnistul ei elata;
2) kinnistut ei kasutata.
Taotluse vorm on toodud eeskirja lisas 1.
1) andmed jäätmevaldaja isiku kohta (nimi või ärinimi, elu- või tegevuskoht, kontaktandmed);
2) põhjused, miks jäätmevaldaja soovib enda mitteliitunuks lugemist;
4) kuidas kavatseb jäätmevaldaja oma jäätmeid keskkonnaohutult käidelda.
(3) Vallavalitsus kontrollib kohapeal taotluse põhjendatust ja otsustab oma korraldusega, kas korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmevaldaja mitteliitunuks lugemise taotlus rahuldada või jätta rahuldamata. Korralduses sätestatakse jäätmevaldaja mitteliitunuks lugemise põhjused ja mitteliitunuks lugemise ajaline kestvus.
(4) Korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks loetud jäätmevaldaja esitab üks kord aastas 20. jaanuariks vallavalitsusele jäätmeseaduse § 69 lõikes 5 nimetatud kirjaliku kinnituse, et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud.
(5) Vallavalitsuse poolt vabastatud jäätmevaldaja, kes ei esita käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud tähtajaks kinnitust, loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks 21. jaanuarist arvates.
(6) Olmejäätmete valdaja mitteliitunuks lugemise taotluse menetlemine, alates taotluse esitamiseks kuni vallavalitsuse korralduseni, ei kesta kauem kui 1 (üks) kuu alates taotluse laekumisest vallavalitsusse. Mõjuval põhjusel (lisateabe kogumise vajadus, küsimuse keerukus jms) võib vallavalitsus taotluse menetlemise tähtaega pikendada kuni kahe kuuni.
§ 20. Mitteliitumise lõppemine
(1) Jäätmevaldaja mitteliitunuks lugemine lõpeb eeskirja § 19 lõikes 3 nimetatud vallavalitsuse korralduses märgitud mitteliitunuks lugemise tähtaja möödumisel.
(2) Jäätmevaldajal on õigus esitada enne mitteliitunuks lugemise tähtaja möödumist vallavalitsusele uus taotlus, millega taotletakse jäätmevaldaja lugemist mitteliitunuks.
§ 21. Mitteliitumise ennetähtaegne lõpetamine
Vallavalitsusel on õigus lõpetada jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga mitteliitunuks lugemine enne tähtaja lõppu, kui:
2) jäätmevaldaja avaldab selleks soovi vallavalitsusele;
3) mitteliitunuks lugemise aluseks olnud mõjuvad põhjused on ära langenud;
4) jäätmevaldaja ei esita eeskirja § 19 lõikes 4 nimetatud kirjalikku kinnitust.
§ 22. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud olmejäätmete kogumine
(1) Jäätmevaldajad koguvad korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeid liigiti vastavalt eeskirja §-de 5 ja 8 nõuetele.
(2) Eeskirja § 16 lõikes 1 nimetatud olmejäätmeid kogutakse liigiti eraldi jäätmemahutitesse vastavalt eeskirja nõuetele. Vedaja leidmiseks korraldatava riigihanke pakkumiskutse dokumentides võib sätestada miinimum- või erinõuded veopiirkonnas kasutatavate jäätmemahutite suuruse ja jäätmekäitluseks vajaliku tehnika, sealhulgas jäätmeveokite kohta.
§ 23. Veopiirkonnad
(1) Veopiirkond on määratletud valla territooriumiga.
(2) Jäätmemahutite tühjendamise sageduse järgi jaguneb veopiirkond 2-tasandiliseks lähtudes valla üldplaneeringust:
1) I tasand - tiheasustusala;
2) II tasand – hajaasustusala.
§ 24. Jäätmemahutite tühjendamissagedus ja vedamise aeg
(1) Segaolmejäätmete mahutite tühjendussagedus on:
1) I tasandil (tiheasutusalal) ühepereelamud ja korterelamud (4 ja vähem korterit) – vähemalt üks (1) kord nelja (4) nädala jooksul;
-korterelamud (5 ja enam korterit) – vähemalt kaks (2) korda nelja (4) nädala jooksul.
2) II tasandil (hajaasustusala) ühepereelamud ja korterelamud (4 ja vähem korterit) - vähemalt üks (1) kord kaheteistkümne (12) nädala jooksul;
- korterelamud (5 ja enam korterit) – vähemalt üks (1) kord nelja (4) nädala jooksul.
(2) Jäätmevedaja teavitab jäätmevaldajat jäätmeveo toimumise aegadest.
(3) Mahutite tühjendamine ja jäätmete vedu ei tohi häirida elurajoonides öörahu
(kell 23-06.00).
5. peatükk Jäätmeveo teenustasu piirmäärad ja jäätmeveo teenustasu suuruse määramise kord
§ 25. Jäätmeveo teenustasu piirmäärad
[Kehtetu - RT IV, 22.12.2018, 1 - jõust. 25.12.2018]
§ 26. Jäätmeveo teenustasu piirmäärade muutmise kord
§ 27. Teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord
(1) Teenustasu on määratud kindlaks vedaja poolt riigihankel esitatud ja edukaks tunnistatud pakkumises. Vedajal puudub õigus ühepoolselt suurendada jäätmeveo teenustasusid veopiirkonnas.
(2) Vedaja poolt pakkumises esitatud ja edukaks tunnistatu pakkumises nimetamata standardsete jäätmemahutite teenustasu arvestatakse lähima suurusega mahuti ühikhinna järgi.
(3) Vedajal on õigustaotleda teenustasu suurendamist kas ühe või mitme olmejäätmete liigi osas või kõigi olmejäätmete liikide osas, kui esinevad objektiivsed asjaolud, mis oluliselt mõjutavad jäätmete veokulusid või jäätmekäitluskoha rajamise, kasutamise, sulgemise või järelhoolduskulusid.
(4) Vedaja esitatav teenustasude suurendamise taotlus peab sisaldama hindade muutmise vajaduse põhjendust ning taotlusele tuleb lisada:
1) taotlevate teenustasude kalkulatsioon;
2) eelnenud majandusaasta raamatupidamise aruanne;
3) eeloleva majandusaasta prognoositavate tulude ja kulude arvestus kehtivates teenustasudes;
4) eeloleva majandusaasta prognoositavate tulude ja kulude arvestus taotlevates teenustasudes.
(5) Vajadusel peab vedaja esitama vallavalitsusele taotluse menetlemiseks muud vajalikku informatsiooni.
(6) Teenustasu muudetakse vedaja põhjendatud taotluse esitamisel üldjuhul mitte rohkem kui üks kord aastas. Teenustasusid ei saa muuta esimesel veoaastal. Korraldatud jäätmeveo teenustasude muutmise õigus on vallavalitsusel.
(7) Teenustasusid ei saa muuta esimesel veoaastal
§ 28. Ehitus- ja lammutusjäätmed
(1) Ehitus- ja lammutusjäätmete hulka kuuluvad puidu, metalli, betooni, telliste, ehituskivide, klaasi ja muude ehitusmaterjalide jäätmed (sealhulgas asbesti ja teisi ohtlikke jäätmeid sisaldavad materjalid) ning väljaveetav pinnas, mis tekivad ehitamisel, remontimisel ja lammutamisel (edaspidi ehitamisel) ning mida ehitusobjekti tööde tegemiseks ei kasutata.
(2) Kui ehitamise käigustekib ehitusjäätmeid üle 10m3, tuleb nende käitlemine enne ehitamise alustamist kooskõlastada vallavalitsuse keskkonnaspetsialistiga.
(3) Ehitusprojektile peavad olema lisatud järgmised dokumendid:
4) jäätmete käitlemistoimingud ja- kohad.
(4) Ehitise lammutamiseks peab olema kehtivatele nõuetele vastav vallavalitsusega kooskõlastatud lammutusprojekt ja ehitusluba ehitise lammutamiseks.
(5) Tekkinud ehitusjäätmed taaskasutatakse või kõrvaldatakse läheduse põhimõtet järgides mõnes vastava jäätmeloaga ehitusjäätmete käitluskohas.
(6) Ehitus- ja lammutusjäätmeid ei tohi anda vedamiseks, kõrvaldamiseks ega taaskasutamiseks üle isikule, kellel puudub vastav jäätmeluba või kes ei ole ehitusjäätmete vedajana registreeritud. Ohtlike ehitusjäätmete üleandmisel peab jäätmevaldaja kontrollima, et isikul, kellele jäätmed üle antakse, on lisaks jäätmeloale ka ohtlike jäätmete käitluslitsents.
§ 29. Ehitusjäätmete valdaja kohustused jäätmekäitlusel
(1) Ehitusjäätmete eeskirja nõuetele vastava käitlemise eest vastutab
jäätmevaldaja.
(3) Ehitise omanik on eeskirja tähenduses ehitise kui vallasasja omanik, kinnistu omanik või hoonestusõiguse omanik.
(5) Ehitusjäätmete valdajad on kohustatud:
6) kooskõlastama vallavalitsusega jäätmemahutite paigutamise tänavatele, sõidu- või kõnniteedele ning parklatesse;
8) teavitama oma töötajaid vallas kehtivatest jäätmehoolduse nõuetest.
§ 30. Mitteohtlike ehitusjäätmete käitlemine
(1) Ehitusjäätmed tuleb sortida liikidesse nende tekkekohal. Sortimisel lähtutakse jäätmete taaskasutamisvõimalustest. Eraldi tuleb sortida:
2) kiletamata paber ja kartong:
4) mineraalsed jäätmed (kivid, ehituskivid ja tellised, krohv, betoon, kips, lehtklaas jne.);
(2) Kui ehitusjäätmete tekkekohas puudub võimalus nende sortimiseks või see osutub majanduslikult ebaotstarbekaks, tuleb jäätmed anda töötlemiseks üle vastavalt jäätmeloaga jäätmekäitlejale, kes teeb selle töö teenustööna.
(3) Mahukad ehitusjäätmed, mida oma kaalu või mahu tõttu pole võimalik paigutada mahutisse ja mida ei anta kohe üle jäätmekäitlejale, paigutatakse krundi piires selleks eraldatud territooriumile nende hilisemaks tarnsportimiseks jäätmekäitluskohta. Mahukad ehitusjäätmed on suuregabariidilised ja raskemad ehitus- ja lammutustöödel tekkinud jäätmed (vannid, pliidid, raudbetoon- ja betoondetailid, palgid, metall- ja puittalad jne.).
(4) Saastumata pinnast ja sortimisel ülejäänud mineraalsete püsijäätmete segu võib kasutada oma kinnistu heakorratöödel (territooriumi planeerimisel jne.) või mujal kinnistu omaniku nõusolekul. Muudel juhtudel kooskõlastatakse saastumata pinnase või sorteerimisel ülejäänud mineraalsete püsijäätmete segu kasutamine vallavalitsusega.
(5) Raudbetoon- ja betoondetailid ning tõrva mittesisaldav asfalt tuleb üle anda purustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks vastava jäätmeloaga jäätmekäitlejale. Eelsorditud ehituskivid ja tellised tuleb kas taaskasutada ehituskivide või tellistena või anda purustamiseks ja materjalide taaskasutamiseks üle vastava jäätmeloaga jäätmekäitlejale. Puhas puit tuleb kas kasutada küttena või anda puiduhakke valmistamiseks üle vastava jäätmeloaga jäätmekäitlejale. Tõrva sisaldav asfalt tuleb käidelda ohtliku ehitusjäätmena.
(6) Kasvupinnas tuleb koorida eraldi ja kasutada samal ehitusel haljastamiseks.
§ 31. Ohtlike ehitusjäätmete käitlemine
(1) Ohtlikud ehitusjäätmed on ehitamisel tekkivad jäätmed, mis oma ohtlike omaduste tõttu võivad põhjustada kahju tervisele ja keskkonnale ning nõuavad erimenetlust nende käsitlemisel. Ohtlikud ehitusjäätmed selgitatakse välja jäätmenimistu ja Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2004 määruse nr 103 „Jäätmete ohtlike jäätmete hulka liigitamise kord” alusel. Ohtlike ehitusjäätmete hulka kuuluvad:
1) asbesti sisaldavad jäätmed - eterniit, asbesttsementplaadid, asbesttsementtorud, isolatsioonimaterjalid jne.;
2) värvi-, laki-, liimi- ja vaigujäätmed ning neid sisaldanud tühi taara ja nendega immutatud materjalid jne.;
3) naftaprodukte sisaldavad jäätmed - tõrvapapp, immutatud isolatsioonmaterjalid, tõrva sisaldav asfalt jne.;
(2) Pinnas loetakse saastunuks kui see sisaldab ohtlikke aineid üle keskkonnaministri kehtestatud piirnormide.
(3) Ohtlikud ehitusjäätmed, välja arvatud saastunud pinnas, tuleb koguda liikide kaupa eraldi mahutitesse, mis on märgistatud keskkonnaministri kehtestatud korra kohaselt. Mahutid peavad olema lukustatud või valve all. Ohtlike ehitusjäätmete mahutitesse ei tohi kallata vedelaid ohtlikke jäätmeid, nagu värvid, lakid, lahustid, liimid jne.
(4) Vedelad ohtlikud jäätmed, nagu kasutuskõlbmatud värvid, lakid, lahustid, liimid jne. ning nende jäägid tuleb koguda algpakendisse või vastavalt märgistatud kindlalt suletavasse nõusse.
(5) Ohtlikud ehitusjäätmed, sealhulgas ehitusjäätmed, mis sisaldavad ohtlikke jäätmeid ja saastunud pinnas tuleb selleks kehtestatud korras üle anda ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõttele.
7. peatükk Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemise kord
§ 32. Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmekäitlus
(1) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutamisel tekkivate jäätmete käitlemise nõuded on kohustuslikud kõikidele Ülenurme valla haldusterritooriumil tegutsevatele tervishoiu- ja veterinaarasutustele, nende laboratooriumidele ja uurimisasutustele ning muudele asutustele (edaspidi tervishoiuasutused), kus tekivad jäätmed, mis on jäätmenimistus määratletud inimeste ja loomade tervishoiul või sellega seonduvatel uuringutel tekkinud jäätmetena.
(2) Olmejäätmed käesoleva peatüki tähenduses on sellised tervishoiuasutustes tekkinud jäätmed, mida ei ole võimalik taaskasutada ning mis ei vaja erikäitlust, sealhulgas koristusjäätmed.
(3) Olmejäätmed tuleb pakkida tekkekohas musta või halli jäätmekotti, mis suletakse enne äraviimist. Mahutid paigaldab selleks ette nähtud kohtadesse ja neid tühjendab äravedu korraldav jäätmekäitleja.
(1) Bioloogilised jäätmed on operatsiooni käigustekkinud jäätmed (amputeeritud kehaosad ja elundid), vananenud verekotid verega, verekomponendid, vereülekandesüsteemid, verine või niiske sidumismaterjal, aspiratsioonitorud, kateedrid jt. patsiendi kehavedelikega kokkupuutunud meditsiinitarbed, elusvaktsiinid ja katseloomade jäänused.
(2) Bioloogilised jäätmed tuleb pakkida tekkekohas jäätmekotti, millel on markeering „Bioloogilised jäätmed”. Jäätmekotid tähistatakse sildiga, millel on märgitud jäätmetekitaja (tervishoiuasutus) ning pakkimiskuupäev. Jäätmekotid tuleb hoolikalt sulgeda..
(3) Bioloogilised jäätmed tuleb viia tekkekohast pakituna iga päev jäätmehoidlasse, kus neid hoitakse teistest jäätmetest eraldi ning antakse üle vastavat jäätmeluba omavale jäätmekäitlejale.
§ 34. Loomsed jäätmed
Loomsete jäätmete matmine on keelatud. Loomsed jäätmed (EL otsekohalduva määruse 1069/2009/EÜ järgse definitsiooni järgi) tuleb üle anda tunnustatud loomsete jäätmete käitlejale. Oma kinnistul võib matta ainult üksikuid lemmikloomi.
§ 35. Teravad ja torkivad jäätmed
(2) Teravad ja torkivad jäätmed tuleb pakkida tekkekohas raskesti läbitorgatavasse pakendisse (plastnõud). Jäätmepakendile tuleb märkida jäätmeliik, jäätmete tekitaja nimi ning pakkimiskuupäev. Pakend tuleb hoolikalt sulgeda. Pakendi välispinna saastumise või purunemise korral tuleb pakend asetada koos sisuga uude samadele nõuetele vastavasse pakendisse.
(3) Teravate ja torkivate jäätmete pakendid tuleb hoida ohutult kuni üleandmiseni jäätmehoidlasse või vastavat luba omavale jäätmekäitlejale.
§ 36. Ravimijäätmed
(3) Ravimijäätmed pakitakse plastikkotti või -purki ja märgitakse peale jäätmeliik. Pakitud ravimijäätmed antakse üle vastavat luba omavale jäätmekäitlejale või tagastatakse tarnijale.
§ 37. Elavhõbedajäätmed
(2) Eri kujul esinevat elavhõbedat sisaldavad jäätmed tuleb hoida üksteisest eraldi. Jäätmed pakitakse plast- või klaaspurki, mis on korgiga tihedalt suletud. Pakendile märgitakse jäätmeliik ja jäätmetekitaja nimi. Metallilise elavhõbeda aurustumise vältimiseks tuleb see paigutada veega anumasse, nii et vesi katab elavhõbeda.
(3) Pakendeid elavhõbedajäätmetega tuleb hoida ohutult kuni nende üleandmiseni
jäätmehoidlasse või vastavat luba omavale jäätmekäitlejale.
§ 38. Kemikaalide jäätmed
(1) Kemikaalide jäätmed on ohtlike kemikaalide jäägid. Kemikaalide jäätmed tuleb koguda erinevate liikidena, iga liik eraldi mittepurunevasse anumasse, mida saab tihedalt sulgeda. Anumale tuleb lisada märge “Kemikaalide jäätmed” ja jäätmetekitaja nimi.
(2) Kemikaalide jäätmed tuleb üle anda käitlemiseks vastavat luba omavale
jäätmekäitlusettevõttele.
§ 39. Tehnilised nõuded tervishoiuasutuse jäätmehoidlale.
Tervishoiuteenust osutava asutuse jäätmehoidla on ruum või ruumide kompleks, mis vastab alljärgnevatele tehnilistele nõuetele:
2) jäätmehoidlaks kohaldatud ruum peab olema mitteköetav, varjatud päikese eest ning
seal ei tohi olla närilisi ega putukaid;
siseviimistlus peab võimaldama niisket puhastamist, desinfitseerivate ja kahjuritõrje-
vahendite kasutamist;
4) jäätmehoidlas tuleb säilitada kindlat temperatuurirežiimi (jahe või külm);
8. peatükk Jäätmekäitluskohtade järelhoolduse nõuded
§ 40. Jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuded
(3) Järelhoolduse kulud kannab suletud jäätmekäitluskoha endine käitleja või selle puudumisel jäätmekäitluskoha maaomanik.
(5) Vallavalitsusel on õigusteha keskkonnaametile ettepanekuid Ülenurme valla haldusterritooriumil jäätmekäitluskoha käitamiseks ja jäätmekäitluskohas jäätmete käitlemiseks esitatud jäätmeloa taotluse kohta, sh jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuetele ja vajaduse korral jäätmekäitluskoha järelhoolduse ja omaseire kava koostamise kohta.
§ 41. Järelevalve
(1) Järelevalvet jäätmekäitluse üle korraldab vallavalitsus.
(2) Jäätmekäitluse nõudeid kontrollib ja nende rikkumisest tulenevaid väärtegusid menetleb vallavalitsuse poolt määratud ametnik, keskkonnainspektsioon ja politseiprefektuur.
§ 42. Vastutus
Eeskirjaga sätestatud nõuete rikkumisel kohaldatakse jäätmeseaduse, pakendiseaduse, väärteomenetluse seadustiku ja karistusseadustiku sätteid.
§ 43. Keskkonnareostuse likvideerimine
(2) Ebaseaduslikult keskkonda viidud jäätmeid käitleb ja nendest põhjustatud saastuse likvideerimise korraldab saastaja omal kulul.
(3) Vajaduse korral teeb käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud kohustuse täitmiseks ettekirjutuse vallavalitsuse poolt määratud ametnik. Kui saastaja ettekirjutust ei täida, võib eelpoolnimetatud ametnik ettekirjutuse tagamiseks rakendada sunnivahendeid asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(4) Kui saastajat ei ole kindlaks tehtud ühe aasta jooksul jäätmete keskkonda viimise asjas süüteomenetluse alustamisest arvates, samuti juhul, kui jäätmete ja saastuse likvideerimisega ei ole võimalik keskkonnakaitselistest kaalutlustest lähtuvalt viivitada, korraldab jäätmete käitlemise ja saastuse likvideerimise vallavalitsuse poolt määratud ametniku ettekirjutuse alusel maa omanik, kellele kuuluval maal jäätmed või saastus asub. Ettekirjutuse täitmise tagamiseks võib eelpoolnimetatud ametnik rakendada sunnivahendeid asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(1) Korraldatud olmejäätmeveo rakendamiseni on jäätmevaldajad kohustatud sõlmima jäätmekäitlejaga jäätmekäitluslepingu või vedama ise neil tekkinud või nende valduses oleval territooriumil tekkivad jäätmed jäätmekäitluskohta.
Juhul kui jäätmevaldajad veavad jäätmeid ise, peavad nad vallavalitsuse nõudmisel esitama isikustatud igakuised jäätmete üleandmise dokumendid jäätmekäitluskohast.
(3) Määrus jõustub 25. aprillil 2011.


Põlgaste lasteaia põhimäärus – Riigi Teataja
Põlgaste lasteaia põhimäärus
Põlgaste lasteaia põhimäärus - sisukord
2 Struktuur. Õppe- ja kasvatuskorraldus
§ 12 Lapsed
§ 13 Vanemad
§ 19 Vara
§ 23 Lasteaia ümberkorraldamine, ümerkujundamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 14.05.2013, 56
Vastu võetud 29.04.2013 nr 9
Lasteasutuse nimetus on Põlgaste lasteaed (edaspidi lasteaed).
Põlgaste Lasteaia asukoht ja postiaadress on Saia tee 2, Põlgaste küla, Kanepi vald, 63123 Põlva maakond.
(2) Lasteaed juhindub oma tegevuses riigi ja Kanepi valla õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(3) Lasteaial on Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt väljastatud tähtajatu koolitusluba.
(2) Vabade kohtade olemasolul võetakse lasteaeda ka teiste omavalitsuste lapsi.
(3) Lasteaia teeninduspiirkonnaks on Kanepi valla haldusterritoorium.
Lasteaia põhimääruse kinnitab, teeb selles muudatusi ja täiendusi Kanepi Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) vallavalitsuse ettepanekul.
Lasteaias toimub õppe- ja kasvatustöö eesti keeles.
2. peatükk Struktuur. Õppe- ja kasvatuskorraldus
(6) Lasteaias viiakse õppeaasta jooksul läbi sisehindamist. Sisehindamise korra kehtestab lasteaia direktor.
(7) Lasteaed koostab sisehindamise aruande vähemalt üks kord kolme õppeaasta jooksul. Sisehindamise aruanne kooskõlastatakse hoolekoguga ja vallavalitsusega ning aruande kinnitab lasteaia direktor.
Lasteaia lahtioleku aja kinnitab vallavalitsus lähtudes hoolekogu ettepanekust.
§ 12. Lapsed
§ 13. Vanemad
(4) Lasteaia direktori ülesanne on tagada lasteaia tulemuslik töö ja kodukord ning juhtida lasteaia tegevust koostöös pedagoogilise personali ja hoolekoguga.
(6) Oma ülesannete täitmiseks lasteaia direktor Eesti Vabariigi ja Kanepi valla õigusaktidega ettenähtud korras:
6) kinnitab töötajate ametijuhendid ning sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töötajatega töölepingud;
7) annab oma pädevuse piires lasteaia töö korraldamiseks käskkirju ja kontrollib nende täitmist;
8) koostab ja esitab kooskõlastatult hoolekoguga lasteaia eelarve projekti valla õigusaktides kehtestatud korras ja tähtaegadel;
9) korraldab lasteaiale saabunud kirjade ja avalduste lahendamist.
(8) Õpetaja, ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vaba ametikoha täitmiseks korraldab direktor konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu direktori ettepanekul.
(4) Oma töö korraldamiseks valib hoolekogu oma liikmete hulgast esimehe ja tema asetäitja. Hoolekogu töövorm on koosolek, mis toimub vähemalt üks kord kvartalis hoolekogu esimehe või direktori ettepanekul.
§ 19. Vara
(1) Lasteaia vara kuulub Kanepi valla omandisse.
(1) Lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelu ja nende täitmise korra kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.
(2) Lasteaed esitab oma tegevuse kohta statistilised ja eelarve täitmise aruanded vastavalt kehtestatud korrale.
§ 23. Lasteaia ümberkorraldamine, ümerkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(2) Lasteaia ümberkorraldamise või ümberkujundamise või tegevuse lõpetamise otsus tehakse arvestusega, et sellest on võimalik teavitada kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanemat, lasteaeda ja vanemaid (eestkostjaid, hooldajaid) vähemalt viis kuud enne ümberkorraldamise või ümberkujundamise või tegevuse lõpetamise tähtaega.
(4) Lasteia tegevuse lõpetamisel tagab vallavalitsus lastele võimaluse jätkata lasteaia teenuse kasutamist teises lasteaias.
(1) Tunnistada kehtetuks Kanepi Vallavolikogu 19. märtsi 2009. a määrus nr 7 “Põlgaste lasteaia põhimäärus”.
Vaidu Vidil


text:
21. jaanuar 2016(*)
Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Määrus (EÜ) nr 44/2001 – Artikli 6 punkt 2 – Kohtualluvus – Hagi tagatise realiseerimise nõudes või muus kolmanda isiku iseseisvas nõudes menetluspoole vastu kohtus, kus menetletakse põhihagi
Kohtuasjas C‑521/14,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Korkein oikeuse (Soome kõrgeim kohus) 14. novembri 2014. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 18. novembril 2014, menetluses
SOVAG – Schwarzmeer und Ostsee Versicherungs‑Aktiengesellschaft
koosseisus: kolmanda koja president L. Bay Larsen neljanda koja presidendi ülesannetes, kohtunikud J. Malenovský, M. Safjan (ettekandja), A. Prechal ja K. Jürimäe,
arvestades kirjalikus menetluses ja 24. septembri 2015. aasta kohtuistungil esitatut,
– SOVAG – Schwarzmeer und Ostsee Versicherungs‑Aktiengesellschaft, esindajad: Rechtsanwalt R. Heß, asianajaja E. Salonen ja A. Staudinger,
– If Vahinkovakuutusyhtiö Oy, esindaja: J. Tanhuanpää,
– Euroopa Komisjon, esindajad: M. Wilderspin ja E. Paasivirta,
1 Eelotsusetaotlus puudutab küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil‑ ja kaubandusasjades (EÜT 2001, L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42) artikli 6 punkti 2.
2 Taotlus on esitatud Saksamaal asuva kindlustusseltsi SOVAG – Schwarzmeer und Ostsee Versicherungs‑Aktiengesellschafti (edaspidi „SOVAG”) ja Soomes asuva kindlustusseltsi If Vahinkovakuutusyhtiö Oy (edaspidi „If”) vahelises vaidluses seoses nõudega hüvitada liiklusõnnetuses kannatada saanud isikule kahju hüvitamiseks makstud rahasumma.
3 Määruse nr 44/2001 põhjendusest 2 ilmneb, et määruse eesmärk on kehtestada siseturu häireteta toimimise huvides „sätted, millega ühtlustataks eeskirjad kohtualluvuse konflikti kohta tsiviil‑ ja kaubandusasjades ning lihtsustataks vorminõudeid, et käesoleva määrusega seotud liikmesriikide kohtuotsuste vastastikune tunnustamine ja täitmine oleks kiire ja lihtne”.
4 Määruse põhjendused 11–13 ja 15 on sõnastatud järgmiselt:
(15) Harmoonilise kohtumõistmise huvides tuleb samaaegsete menetluste võimalust võimalikult vähendada ja tagada, et kahes liikmesriigis ei tehta vastuolulisi kohtuotsuseid. […]”
5 Kohtualluvuse eeskirjad leiab määruse II peatükist.
6 Määruse nr 44/2001 II peatüki 1. jakku „Üldsätted” kuuluva artikli 2 lõige 1 on sõnastatud järgmiselt:
7 Määruse samasse 1. jakku kuuluva artikli 3 lõige 1 sätestab:
8 Määruse samasse jakku kuuluv artikkel 4 sätestab:
„1. Kui kostja alaline elukoht ei ole liikmesriigis, tehakse iga liikmesriigi kohtute pädevus kooskõlas artiklitega 22 ja 23 kindlaks selle liikmesriigi seaduste kohaselt.
2. Sellise kostja suhtes võib iga isik, kelle alaline elukoht on liikmesriigis, oma kodakondsusest olenemata juhinduda selle riigi kohtualluvuse eeskirjadest, eelkõige I lisas nimetatud eeskirjadest samal viisil kui selle riigi kodanikud.”
9 Vastavalt määruse nr 44/2001 artikli 5 punktile 5, mis kuulub II peatüki 2. jakku „Kohtualluvus erandjuhtudel”, võib isiku, kelle alaline elukoht on liikmesriigis, teises liikmesriigis kaevata filiaali, esinduse või muu asutuse tegevusest tuleneva vaidluse puhul selle paiga kohtusse, kus filiaal, esindus või muu üksus asub.
10 Määruse samasse 2. jakku kuuluv artikkel 6 sätestab järgmiselt:
1) juhul kui kostjaid on mitu, selle paiga kohtusse, kus on neist ühe alaline elukoht, tingimusel et nõuded on sedavõrd tihedalt seotud, et eri menetlustest tulenevate vastuoluliste otsuste ohu vältimiseks oleks soovitav neid menetleda ning otsuseid teha üheskoos;
2) kui tegemist on kolmanda osalisega tagatise realiseerimise või muu kolmandate isikutega seotud menetlusega, kohtusse, kus menetletakse põhihagi, välja arvatud juhul, kui see on esitatud üksnes selleks, et viia isik välja selle kohtu alluvusest, kes oleks tema asjas pädev;
11 Määruse II peatüki 3. jakku „Kohtualluvus kindlustusasjade puhul” kuuluv artikkel 8 näeb ette:
„Kindlustusega seotud küsimuste puhul tehakse kohtualluvus kindlaks käesoleva jao kohaselt, ilma et see mõjutaks artikli 4 ja artikli 5 punkti 5 kohaldamist.”
12 Määruse samasse 3. jakku kuuluv artikkel 11 sätestab:
3. Kui selliseid otsehagisid reguleerivate õigusaktide kohaselt saab kindlustusvõtja või kindlustatu menetlusse kaasata, on nende puhul pädev sama kohus.”
13 Soome menetlusseadustiku (Suomen oikeudenkäymiskaari) 18. peatüki § 5 sätestab:
„Kui menetluspool soovib kohtuvaidluse kaotamise võimalust arvestades esitada kolmanda isiku vastu regressinõude või kahju hüvitamise nõude või sellega võrreldava nõude, siis võib ta hagi selles nõudes esitada põhikohtuasjaga samas kohtumenetluses.
Kui isik seoses menetluspoolte vahelise vaidluse võimaliku lahendiga soovib esitada hagi esimeses lõigus nimetatud nõudes menetluspoole või -poolte vastu, võib ta hagi selles nõudes esitada põhikohtuasjaga samas kohtumenetluses.”
14 20. augusti 1948. aasta tööõnnetuskindlustusseaduse (tapaturmavakuutuslaki (1948/608)) § 61 on sõnastatud järgmiselt:
„Isikul, kes on saanud hüvitise käesoleva seaduse alusel, on õigus muu seaduse alusel saada hüvitist vigastuse tagajärgede eest selle põhjustajalt või muult hüvitamiskohustusega isikult. Sellisel juhul ei või hüvitis siiski olla suurem kui selle hüvitise ja käesoleva seaduse alusel makstava hüvitise vahe.
Kindlustusandjal, kes on maksnud hüvitist käesoleva seaduse alusel, on makstud summa ulatuses nõudeõigus lõikes 1 nimetatud hüvitamiskohustusega isiku vastu, kuid mitte isiku vastu, kes on heauskselt hüvitamiskohustuse juba täitnud, ega isiku vastu, kellel on kohustus maksta kahjuhüvitist tootevastutusseaduse alusel.
Kindlustusandjale makstav hüvitise summa ei tohi siiski olla suurem, kui kannatanu ja tema pereliikmed oleksid olnud õigustatud saama.”
15 Eelotsusetaotlusest ilmneb, et A, kellega juhtus Saksamaal liiklusõnnetus, esitas liikluskahju põhjustanud sõiduki kindlustusandja SOVAGi vastu hagi Länsi–Uudenmaan käräjäoikeusele (Lääne–Uusimaa esimese astme kohus). A palus muu hulgas tuvastada, et talle tekitati raske ajuvigastus ja kaelalülivigastus ning et ta on selle õnnetusjuhtumi tõttu püsivalt töövõimetu.
16 Kuna toimunud liiklusõnnetus oli samal ajal tööõnnetuskindlustusseaduse tähenduses tööõnnetus, maksis Soomes asuv If selle seaduse alusel A‑le juhtunud õnnetuse tõttu kindlustushüvitist.
17 Pärast seda, kui A oli esitanud hagi SOVAGi vastu, esitas ka If samale esimese astme kohtule SOVAGi vastu hagi. Ta palus kohtul tuvastada, et A‑le on põhjustatud lisaks muudele vigastustele ka raske ajuvigastus ja kaelalülivigastus, mille tagajärjel ta on püsivalt töövõimetu. Lisaks palus If tööõnnetuskindlustusseaduse § 61 lõike 2 alusel tuvastada, et SOVAG on kohustatud hüvitama Ifile koos intressidega kõik hüvitised, mis viimane on A‑le liiklusõnnetuse alusel juba maksnud või tulevikus maksab.
18 Lisaks palus If menetleda oma nõuet samas menetluses, milles A esitas SOVAGi vastu hagi. SOVAG vaidleb sellele vastu, leides, et Ifi nõue ei kuulu Soome kohtu alluvusse.
19 Länsi–Uudenmaan käräjäoikeus (Lääne–Uusimaa esimese astme kohus) jättis 20. detsembri 2012. aasta määrusega määruse nr 44/2001 II peatüki 3. jao sätete alusel Ifi hagi SOVAGi vastu läbi vaatamata, põhjendusel et asi ei kuulu Soome kohtu alluvusse.
20 Kohus leidis, et vastavalt määruse nr 44/2001 artiklile 8 saab kohtualluvust kindlustusasjades teha kindlaks üksnes selle määruse II peatüki 3. jao sätete kohaselt, ilma et see mõjutaks määruse artikli 4 ja artikli 5 punkti 5 kohaldamist.
21 Turun hovioikeus (Turu teise astme kohus), kellele If oli esitanud kohtumääruse peale apellatsioonkaebuse, tühistas 24. aprilli 2013. aasta otsusega selle kohtumääruse.
22 Selle kohtu hinnangul on põhikohtuasjas kohaldatavad määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti 2, mitte selle määruse II peatüki 3. jao sätted, kuna Ifi poolt SOVAGi vastu esitatud hagi on otseselt seotud A ja SOVAGi vahelise vaidlusega.
23 SOVAG kaebas selle otsuse edasi Korkein oikeusele (Soome kõrgeim kohus).
24 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu hinnangul kerkib küsimus, kas määruse nr 44/2001 artikli 6 punkt 2 hõlmab sellist olukorda, nagu on kõne all põhikohtuasjas, kus kolmas isik esitab hagi põhihagi poole vastu.
25 Neil asjaoludel otsustas Korkein oikeus (kõrgeim kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti 2 tuleb tõlgendada nii, et selle kohaldamisalasse kuulub hagi, mille ese on regressiõigusel põhinev või muu sellega võrreldav, põhihagiga tihedalt seotud nõue, mille kolmas isik siseriiklikus õiguses ette nähtud korras esitab menetluspoole vastu, et see lahendataks sama kohtumenetluse raames?”
26 Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib sisuliselt teada, kas määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti 2 tuleb tõlgendada nii, et selle kohaldamisalasse kuulub hagi, mille kolmas isik on siseriikliku õiguse kohaselt esitanud kostja vastu põhihagi menetluses ja mille esemeks olev nõue hüvitada põhihagi menetluses kindlustushüvitised, mis kolmas isik on hagejale välja maksnud, on põhihagiga tihedalt seotud.
27 Kõigepealt tuleb meenutada, et määruse nr 44/2001 artiklis 8, mille kohaselt tehakse kindlustuse küsimuste puhul kohtualluvus kindlaks artiklite 8–14 kohaselt, ilma et see mõjutaks määruse artikli 4 ja artikli 5 punkti 5 kohaldamist, ei mainita määruse artikli 6 punkti 2.
28 SOVAG leiab, et viimati nimetatud säte ei ole kohaldatav, kuna määruse nr 44/2001 II peatüki 3. jagu kehtestab kindlustusasjade puhul kohtualluvuse kohta eraldiseisva korra.
29 Tuleb siiski meenutada, et määruse nr 44/2001 põhjenduse 13 kohaselt on II peatüki 3. jao eesmärk kaitsta nõrgemat poolt, s.o kindlustatut, hüvitise saajat või kindlustusvõtjat soodsamate kohtualluvuse eeskirjadega kui üldised eeskirjad.
30 Põhikohtuasjas käsitletav nõue kuulub aga kindlustusvaldkonnas tegutsevate ettevõtjate vaheliste suhete alla ega mõjuta väidetavalt nõrgema poole menetluslikku olukorda. Kuna väidetava nõrgema poole kaitsmise eesmärk loetakse määruse nr 44/2001 II peatüki 3. jao alusel kohtualluvuse kindlaksmääramisega täidetuks, siis edasine menetlus, mis puudutab üksnes ettevõtjatevahelisi suhteid, ei kuulu nimetatud jao kohaldamisalasse (vt selle kohta kohtuotsused GIE Réunion européenne jt, C‑77/04, EU:C:2005:327, punktid 20 ja 23, ning Vorarlberger Gebietskrankenkasse, C‑347/08, EU:C:2009:561, punkt 42).
31 Seega, kuna nõue, mille üks kindlustusandja on esitanud teise kindlustusandja vastu, nagu põhikohtuasjas, ei kuulu määruse nr 44/2001 II peatüki 3. jao kohaldamisalasse, kohaldatakse sellisele nõudele määruse artikli 6 punkti 2 juhul, kui see vastab asjaomases sättes nimetatud tingimustele.
32 Sellega seoses tuleb esiteks võtta arvesse määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti 2 sõnastust.
33 Selle sätte sõnastus mitmes keeleversioonis, eelkõige saksa‑, prantsus‑, soome‑ ja rootsikeelses versioonis ei välista, et põhihagi menetlev kohus võib olla pädev lahendama hagi, mille kolmas isik on esitatud ühe poole vastu põhihagi menetluses.
34 Samas tundub, et selle sätte muudes keeleversioonides, eelkõige ingliskeelses versioonis on kohaldamisala piiratud hagiga, mis on esitatud kolmanda isiku vastu („a person domiciled in a Member State may also be sued: […] as a third party”).
35 Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast tuleneb, et kui liidu õigusakti keeleversioonides on erinevusi, tuleb sätet tõlgendada lähtudes selle õigusakti üldisest ülesehitusest ja eesmärkidest, milles see esineb (kohtuotsus Jakutis ja Kretingalės kooperatinė ŽŪB, C‑103/14, EU:C:2015:752, punkt 103).
36 Seega tuleb teiseks võtta arvesse määruse nr 44/2001 üldist ülesehitust ja eesmärki.
37 Siinjuures tuleb märkida, et kuigi valikulise kohtualluvuse eeskirju peab tõlgendama kitsalt ning tõlgendus ei tohi minna kaugemale määruses nr 44/2001 otseselt ette nähtud juhtudest (vt selle kohta kohtuotsus CDC Hydrogen Peroxide, C‑352/13, EU:C:2015:335, punkt 18), räägib mitu osutatud määruse eesmärki tõlgenduse kasuks, mille kohaselt kuulub ka hagi, mille kolmas isik on esitanud ühe poole vastu põhihagi menetluses, määruse artikli 6 punkti 2 kohaldamisalasse.
38 Nii on kõnealuse määruse põhjenduses 15 rõhutatud, et harmoonilise kohtumõistmise huvides tuleb samaaegsete menetluste võimalust võimalikult vähendada ja tagada, et kahes liikmesriigis ei tehta vastuolulisi kohtuotsuseid, samas kui määruse põhjenduses 12 toonitatakse, et lisaks kostja alalisele elukohale peaks kohtualluvusel olema ka muid aluseid, mis toetuksid tihedale seosele kohtu ja menetluse vahel või aitaksid kaasa tõrgeteta õigusemõistmisele.
39 Ent põhihagi ja kolmanda isiku hagi, mis on esitatud ühe poole vastu põhihagi menetluses ja mis on põhihagiga tihedalt seotud, lahendamine samas kohtumenetluses toetab eespool nimetatud eesmärke olukorras, kus kannatanu on esitanud kahju põhjustaja kindlustusandja vastu hagi ja teine kindlustusandja, kes on kannatanule kahju osaliselt juba hüvitanud, nõuab esimeselt kindlustusandjalt väljamakstud hüvitised tagasi.
40 Nimelt võib niisuguse võimaluse puudumisel tekkida oht, et kaks kohut jõuavad samas asjas erinevate lahenditeni, mistõttu oleks nende tunnustamine ja täitmine ebamäärane.
41 Lisaks on Euroopa Kohus seoses 27. septembril 1968 Brüsselis allkirjastatud konventsiooniga kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil‑ ja kaubandusasjades (EÜT L 72, L 299, lk 32) varem märkinud, et hagi, mille kindlustatu on esitanud kindlustusandja vastu õnnetusjuhtumi tagajärgede hüvitamiseks, ja hagi, millega see kindlustusandja nõuab kahju hüvitamist teiselt kindlustusandjalt, kes on väidetavalt kindlustanud sama juhtumi, tuleb pidada vastavalt põhihagiks ja tagatise realiseerimise nõudeks konventsiooni artikli 6 punkti 2 mõttes (vt selle kohta kohtuotsus GIE Réunion européenne jt, C‑77/04, EU:C:2005:327, punkt 27).
42 Siinjuures tugines Euroopa Kohus nimetatud konventsiooni kohta P. Jenard’i koostatud ettekandele (EÜT L 1979, C 59, lk 1, eelkõige lk 27).
43 Kuivõrd Euroopa Kohtu tõlgendus nimetatud konventsioonile kehtib ka määruse nr 44/2001 sätete osas, kui nende kahe õigusakti sätteid saab pidada samatähenduslikeks (kohtuotsus CDC Hydrogen Peroxide, C‑352/13, EU:C:2015:335, punkt 60), siis tuleb märkida, et sama kehtib ka konventsiooni artikli 6 punkti 2 ja määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti a kohta.
44 Mis puudutab käesoleva kohtuotsuse punktis 41 antud tõlgendust ning punktides 38 ja 39 meenutatud eesmärke, siis tuleb asuda seisukohale, et määruse nr 44/2001 artikli 6 punkt 2 on põhikohtuasjas käsitletavale nõudele kohaldatav, mida kinnitab ka P. Jenard’i koostatud ettekandes tehtud järeldus, et kolmanda isiku iseseisev nõue võib hõlmata ka neid olukordi, kus kolmas isik astub menetlusse oma huvide kaitseks.
45 Kuna määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti 2 kohaselt peab põhihagi ning selles sättes ette nähtud kolmanda isiku iseseisev nõue või tagatise realiseerimise nõue olema omavahel seotud, on põhihagi menetleva liikmesriigi kohtu ülesanne kontrollida sellise seose olemasolu, kuivõrd ta peab tagama, et kolmanda isiku iseseisev nõue või tagatise realiseerimise nõue ei ole esitatud üksnes selleks, et viia kostja välja selle kohtu alluvusest, kes oleks tema asjas pädev (vt selle kohta kohtuotsus GIE Réunion européenne jt, C‑77/04, EU:C:2005:327, punktid 30 ja 32).
46 Sellega seoses asjaolu, et siseriiklik õigusnorm, nagu menetlusseadustiku 18. peatüki § 5 teine lõik, annab kolmandale isikule õiguse esitada juba algatatud menetluses hagi tingimusel, et see hagi on põhihagiga seotud, aitab kahtlemata vältida määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti 2 kuritarvitamist.
47 Seega tuleb esitatud küsimusele vastata, et määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti 2 tuleb tõlgendada nii, et selle kohaldamisalasse kuulub hagi, mille kolmas isik on siseriikliku õiguse kohaselt esitanud kostja vastu põhihagi menetluses ja mille esemeks olev nõue hüvitada põhihagi menetluses kindlustushüvitised, mis kolmas isik on hagejale välja maksnud, on põhihagiga tihedalt seotud, kuid selline hagi kuulub nimetatud sätte kohaldamisalasse tingimusel, et hagi ei ole esitatud üksnes selleks, et viia kostja välja selle kohtu alluvusest, kes oleks tema asjas pädev.
48 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil‑ ja kaubandusasjades artikli 6 punkti 2 tuleb tõlgendada nii, et selle kohaldamisalasse kuulub hagi, mille kolmas isik on siseriikliku õiguse kohaselt esitanud kostja vastu põhihagi menetluses ja mille esemeks olev nõue hüvitada põhihagi menetluses kindlustushüvitised, mis kolmas isik on hagejale välja maksnud, on põhihagiga tihedalt seotud, kuid selline hagi kuulub nimetatud sätte kohaldamisalasse tingimusel, et hagi ei ole esitatud üksnes selleks, et viia kostja välja selle kohtu alluvusest, kes oleks tema asjas pädev.

matches:
§ 5
§ 61
§ 61
Kohus
kohus
kohus
Kohus
Kohus
§ 5


§ 3 Raieõigus
§ 4 Raieteatise esitamine
§ 5 Raieteatise läbivaatamine, väljastamine ja kehtivus
§ 6 Raieteatise kinnitamisest keeldumine
RT IV, 24.11.2018, 7
Vastu võetud 20.11.2018 nr 49
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkt 1 ja § 22 lõike 2 ning looduskaitseseaduse § 45 alusel.
(1) Raiemäärus (edaspidi kord) määrab kindlaks Haljala valla üldplaneeringuga määratud tiheasustusaladel puude raieks ja võra kärpimiseks (edaspidi raieks) raieteatise esitamise ja vormistamise ning kinnitamise tingimused.
(2) Määrus ei reguleeri metsaseaduse § 3 lõikest 2 tulenevaid juhtumeid, mil puude raie teostatakse metsaseaduse § 28 kohaselt, samuti viljapuude ja marjapõõsaste kärpimist ja raiet.
1) puu on kõrghaljastuse element, mille rinnasdiameeter on üle 12 cm;
2) rinnasdiameeter on puu tüve läbimõõt mõõdetuna 1,3 meetri kõrguselt juurekaelast;
3) raie on puu langetamine ning üle 50% võra kõrguse ja/või laiuse kärpimine (välja arvatud kuivanud okste kõrvaldamine);
4) raieteatis on teatis, mis esitatakse vallavalitsusele tiheasustusaladel üksikpuude raieks;
5) asendusistutus on maha raiutava puu asemele istutatav püsihaljastus;
6) tiheasutusalad on maa-alad, mis on kehtiva üldplaneeringuga määratletud tiheasustusaladena.
§ 3. Raieõigus
(1) Puu raie on tiheasustusaladel lubatud keskkonnaspetsialisti või teda asendava ametniku (edaspidi keskkonnaspetsialist) poolt kinnitatud raieteatise alusel.
(2) Puu raiumine, raiese äravedu, raiekoha koristamine ja asendusistutamine toimub isiku kulul, kellele on väljastatud kinnitatud raieteatis.
(3) Raietöödega tegelev isik on kohustatud raiealal raietoimingute läbiviimise perioodil kaasas kandma kehtivat raieteatist või koopiat ning esitama selle järelevalveametniku nõudmisel. Juhul kui raietoiminguid viib läbi kolmas isik, tuleb järelevalveametnikule esitada lisaks raieteatisele veel omaniku poolt allkirjastatud volikiri.
(4) Raieteatise läbivaatamine ja kinnitamine on tasuta.
§ 4. Raieteatise esitamine
(1) Üksikpuude raieks tuleb esitada vallavalitsusele vormikohane raieteatis (lisa).
(2) Raieteatise esitaja on puu kasvukoha:
3) volitatud esindaja lihtkirjaliku volikirja alusel.
(3) Haljala valla munitsipaalmaal kasvava puu raieks väljastab kinnitatud raieteatise keskkonnaspetsialist.
(4) Raieteatises peavad sisalduma järgmised andmed:
2) omandisuhe puu asukohaga;
3) puu asukoha andmed (aadress, katastritunnus, kinnistu nr);
4) raiutava puu liik, rinnasdiameeter;
5) põhjendus puu raieks (nt kuivanud või haige puu, rajatisele või hoonele ohtlik puu, liiklust takistav puu jne).
(5) Raieteatisele lisatakse:
1) asendiplaan, millelt nähtub raieloa taotluse aluseks oleva puu asukoht;
2) korteriühistu üldkoosoleku protokoll või juhatuse otsus, kui raieõigust taotletakse korteriühistu territooriumil kasvava puu raieks;
3) Keskkonnaameti nõusolek, kui puu raie toimub veekogu veekaitsevööndis või kaitstaval looduobjektil, kui kaitstava loodusobjekti kaitse-eeskiri seda nõuab;
4) Muinsuskaitseameti nõusolek, kui raieteatis esitatakse kinnismälestisel kasvava puu raieks.
§ 5. Raieteatise läbivaatamine, väljastamine ja kehtivus
(1) Vallavalitsuse keskkonnaspetsialist või teda asendav ametnik:
1) kontrollib raieteatises esitatud andmete õigsust, vajadusel nõuab taotlejalt täiendavaid dokumente ja selgitusi. Täiendavate dokumentide ja selgituste esitamiseks annab keskkonnaspetsialist tähtaja;
3) määrab vajadusel puu asendusistutuse;
4) võib taotluse menetlemiseks kasutada eksperte;
5) kinnitab raieteatise elektrooniliselt digitaalselt allkirjastatuna või paberkandjal;
6) vajadusel märgistab raiumisele kuuluva puu looduses.
(2) Keskkonnaspetsialisti poolt kinnitatud raieteatis kehtib ühe aasta. Kui tööd ei ole selle aja jooksul lõpetatud, siis tuleb esitada uus raieteatis.
(3) Raieperiood Haljala valla territooriumil on linnurahu tagamiseks 15. juunist kuni 15. aprillini.
(4) Keskkonnaspetsialisti poolt kinnitatud raieteatiseta ja väljaspool raieaega võib teostada puu raiet loodusõnnetuse tagajärgede likvideerimisel või mõnel muul põhjusel inimeste elule ja tervisele tekkinud ohu kõrvaldamiseks, samuti olulise majandusliku kahju tekke ärahoidmisel. Eelpoolnimetatud juhtudel raide teostamiseks tuleb esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul, esitada vastav kirjalik teade vallavalitsusele.
§ 6. Raieteatise kinnitamisest keeldumine
(1) Keskkonnaspetsialist võib raieteatise jätta kinnitamata, kui:
1) raieteatise esitaja on esitanud tegelikkusele mittevastavaid või puudulikke andmeid;
2) puu asukoha maa-alal toimub menetlus detailplaneeringu kehtestamiseks, projekteerimistingimuste või ehitusloa väljastamiseks;
3) raieteatise on esitanud isik, kellel ei ole selleks õigust;
4) ehitusloa väljastamise aluseks olnud ehitusprojekt ei näe ette vastava puu raiet;
5) raie ei ole piisavalt põhjendatud;
6) puu on terve ja elujõuline ning ei varja valgust, ei ohusta hoonet, rajatist või avalikus kohas liiklejaid;
8) tegemist on olulise tähtsusega põlispuuga, miljööväärtusliku puuga, eripärase või muul põhjusel väärtusliku puuga;
9) raiumine kahjustaks väärtuslikke loodus- ja kultuurmaastikke, miljööväärtuslikku ala, rohevõrgustikku, rikuks vaateid või oleks muul viisil vastuolus avaliku huviga;
10) puu raiumine läheb vastuollu mõne teise õigusaktiga.
(2) Raieteatise kinnitamata jätmist põhjendatakse ning sellest teavitatakse raieteatise esitanud isikut.
(3) Planeeringualal määratakse raie maht ja ulatus lähtudes kehtestatud planeeringust või selle puudumisel väljastatud ehitusloa aluseks olnud ehitusprojektist.
(1) Keskkonnaspetsialistil on õigus raieteatise kinnitamisel seada kõrval tingimuseks raiutava puu asendusistutus.
(2) Keskkonnaspetsialistil on õigus määrata tingimused asendusistutuse korras istutatava püsihaljastuse osas (nt istikute arv, liik, vanus, kõrgus, võra läbimõõt jne).
(3) Isik, kellele on väljastatud kinnitatud raieteatis või ehitusluba, peab tagama asendusistutuse korras istutatavale püsihaljastusele vajalikud kasvutingimused. Kui asendusistutuse korras istutatud püsihaljastus hävineb täielikult või osaliselt kahe aasta jooksul istutusest, siis on keskkonnaspetsialistil õigus nõuda samaväärse püsihaljastuse istutamist.
(1) Raietööde tehniliselt õige teostamise ja raiekoha tähtajaks korrastamise eest vastutab isik, kellele on väljastatud kinnitatud raieteatis.
(2) Raiekoha korrastamata jätmisel on keskkonnaspetsialistil ja järelevalveametnikul õigusteha ettekirjutus, mille tähtajaks täitmata jätmise korral võib rakendada asendustäitmist asendustäitmise ja sunniraha seaduses ettenähtud korras.
(3) Määruses või selle alusel kinnitatud raieteatiste ja sellega seotud dokumentides sätestatud tingimuste rikkumise menetlus toimub vastavalt looduskaitseseaduse, karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätetele.
(4) Järelevalvet käesoleva määruse täitmise üle teostab järelevalve ametnik.
1) Haljala Vallavolikogu 17.08.2010 määrus nr 18 „Raiemäärus“;
2) Vihula Vallavolikogu 11.12.2014 määrus nr 23 „Raieloa andmise tingimused ja kord“.
Lisa 1 raieteatis


text:
detsember | 2017 | Konkurentsist, Euroopa Liidust ja muust
Luksuskaupadest tervise tarkvarani
Välismaiste advokaadibüroode uudiskirjade voogu jälgides jääb küll mulje, et iga enesest vähegi lugupidav konkurentsiadvokaat on tänaseks juba kirjutanud uudisnupu ja/või kommentaari Coty kohtuotsuse kohta, mis käsitleb valikulist turustussüsteemi ja volitatud edasimüüjate poolt kolmandate isikute veebiplatvormidel (nagu nt amazon vms) edasimüügi keelustamist. No ja ega ma ei saa siis ka kehvem olla – kirjutan ka lühida ülevaate. Aga kuna pole ammu bloginud, siis vahepeal on tulnud Euroopa Kohust ka muid olulisi kohtuotsuseid, mida tasuks meelde jätta.
Coty kohtuasi
Coty kohtuotsus asjas C-230/16 puudutas Saksa kohtu poolt esitatud eelotsuse taotlust luksuskosmeetikatoodete tarnija Coty ja tema volitatud edasimüüja vahelises vaidluses. Küsimuse all oli, kas valikulise edasimüügi korral võib tarnija keelata müüa edasimüüjal tarnija tooteid kolmandate isikute veebiplatvormidel.
Kohus kordas üle varasema kohtupraktika, mille kohaselt on kokkulepete keelu sättega (ELTL 101(1)) kooskõlas luksuskaupade valikuline turustussüsteem, mille esmane eesmärk on säilitada nende kaupade luksuslikku imagot, kui edasimüüjate valik toimub kvalitatiivset laadi objektiivsete kriteeriumide alusel, mis määratakse ühetaoliselt kindlaks kõikide potentsiaalsete edasimüüjate suhtes ja mida kohaldatakse mittediskrimineerivalt, ning kui määratletud kriteeriumid ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik. Seejuures rõhutas kohus korduvalt, et tegu peab olema luksuskaupadega ja kõik eelpool nimetatud tingimused peavad olema täidetud.
Varasemast kohtupraktikast tuleneb ka see, et täielik interneti teel kaupade müümise piirang ei ole isegi valikulise süsteemi puhul siiski lubatud. Praegune juhtum ei käsitlenud aga täielikku interneti teel müügi piirangut, vaid üksnes sellist piirangut, mille kohaselt edasimüüja ei või müüa tooteid kolmandate isikute veebiplatvormidel, mille puhul kolmanda osapoole kasutamine on tarbijale nähtav. Sellist piirangut pidas kohus valikulise edasimüügisüsteemi puhul kohaseks ja vajalikuks ning seega ka lubatavaks. Lisaks selgitas kohus, et vertikaalse grupierandi mõistes ei kujuta sedalaadi piirang endast edasimüüja klientide piirangut ega passiivse müügi piirangut.
Meil pole see kohtuotsus kuigi palju kajastust leidnud. Tegelikult pole Eesti ettevõtete nõustamisel sedalaadi piirangute lubatus või keelatus kuigi sageli küsimuseks olnud, sest kohalikud tootjad enamasti kuigi suuri valikulise edasimüügisüsteeme ise püsti ei pane. Kohalikud edasimüüjad aga peavad leppima suurte rahvusvaheliste tarnijate poolt kehtestatud tingimustega, kes on oma edasimüügilepingute põhjad lasknud enamasti teha EL reeglite alusel. Siiski ei jää Coty kohtuotsuse mõjud ilmselt ka Eestis päris olematuks, sest võib eeldada, et nii mitmedki tarnijad tahavad hakata oma lepinguid kohtu uute suuniste valguses kohandama ja seeläbi jõuavad selle otsuse mõjud järellainetusena ka meie ettevõtjateni.
Kohustuste siduvaks muutmisega lõpetatud otsuste õiguslik tähendus – Gasobra jt vs Repsol kohtuasi
Novembris tegi Euroopa Kohus olulise otsuse Hispaania kohtust tulnud eelotsuse taotluse asjas C-547/16, mis puudutas pika vinnaga vaidlust kütusemüügi ainuõiguslikulepingute üle Repsoli ja jaemüüjate vahel.
Euroopa Komisjoni esialgse hinnangu kohaselt rikkusid Repsoli lepingud konkurentsieeskirju. Kuid Komisjon lõpetas siiski menetluse ilma rikkumist lõplikult tuvastamata, kuna Repsol võttis komisjoni ees siduvad kohustused konkurentsiolukorra parandamiseks (sh lubadus lepingud lõpetada jm).
Sellele järgnesid kütuse jaemüüjate kahjunõuded Repsoli vastu Hispaania kohtutes, mis palusid Euroopa Kohtult tõlgendust Euroopa Komisjoni poolt kohustuste siduvaks muutmisega lõpetatud otsuste õigusliku tähenduse kohta.
Euroopa Kohus asus seisukohale, et sedalaadi otsused ei välista riigisiseste kohtute pädevust kõnealuseid lepinguid konkurentsieeskirjade alusel hinnata ja rikkumisi tuvastada. Kohus läks aga veelgi kaugemale ja selgitas, et liikmesriigi kohus peab nii ELL artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttest kui ka liidu konkurentsiõiguse tõhusa ja ühetaolise kohaldamise eesmärgist tulenevalt arvesse võtma komisjoni esialgset hinnangut ning käsitlema seda kui kaudset või isegi esialgset tõendit kõnealuse lepingu konkurentsivastase laadi kohta ELTL artikli 101 lõike 1 seisukohast.
Selline tõlgendus on päris jõuline ja karm ning pärsib ilmselt menetlusaluste ettevõtjate indu edaspidi komisjoni eest kohustusi võtta. Kohustuste võtmisega võid ju pääseda Euroopa Komisjoni trahvist, kuid mitte kahjunõuetest. Samas trahviotsuse alusel rikkumise tuvastamist on võimalik Euroopa Kohtusse edasi kaevata, kuid kohustust siduvaks muutmisega otsuse puhul ju komisjon rikkumise osas lõplikku seisukohta ei võta ning seda ei saa ka vaidlustada. Küll aga peaks liikmesriigi kohtud sellist otsust edaspidi käsitlema kui tõendit rikkumise toimepanemisest. See teeb kahju nõudjate elu oluliselt lihtsamaks.
Tarkvara kui meditsiiniseade – Snitem ja Philips France kohtuasi
Vahelduseks konkurentsiteemadele ka üks meditsiiniteemaline kohtuasi C-329/12 – jällegi tegu eelotsuse taotlusega, seekord Prantsusmaalt. Küsimuse all oli, kas retseptiravimite väljakirjutamise abitarkvara, millel inimkehaga kokkupuude puudub, võib kujutada endast meditsiiniseadet vastava direktiivi mõistes.
Taustainfoks neile, kes meditsiiniseadmete regulatsiooniga varasemalt kokku pole puutunud – meditsiiniseadmed on nimelt üsna põhjalikult reguleeritud (nt need peavad reeglina kandma CE märki ja nende turuletoomisest tuleb Eestis teavitada Terviseametit jne). Seega toote suhtes rakenduvate nõuete kindlaksmääramise seisukohalt on oluline vahe, kas tegu on meditsiiniseadmega või mitte.
Niisiis, Euroopa Kohtu hiljutiste selgituste kohaselt tuleb lugeda meditsiiniseadmeks muuhulgas ka tarkvara, mille üks funktsioon võimaldab kasutada patsiendi andmeid eeskätt selleks, et tuvastada vastunäidustused, ravimite koostoime ja liigsed annused ja seda isegi siis, kui see tarkvara ei avalda toimet otseselt inimkehas või ‑kehale.
Seda tõlgendust tasub silmas pidada ka Eesti IT valdkonnas toimetajatel, kes meditsiiniandmetega kokku puutuvad.
Posted in EK otsused, Euroopa Komisjon, Keelatud kokkulepped, Konkurents, Määratlemata	/ Tagged Coty, Gasobra, kohustused, luksuskaubad, meditsiiniseadmed, Philips, Repsol, tarkvara, valikuline edasimüük	/ Lisa kommentaar
Posted in Kaubaturg, Konkurents, Majanduslik lähenemine, Määratlemata	/ Tagged Kaubaturg, kaubaturu määratlemine, mitmepoolsed turud, private label, SSNIP test	/ Lisa kommentaar

matches: Kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus


Mida gruusiast kaasa osta fsc sertifikaat Osrs black friday sale black friday mobile phone deals 2020
Korterite müük sauel lavazza kohvi müük. kingitus ee tartu ford transit custom müük.osta laptop isetehtud kingitused lastele pelleti..
Atv müük viljandis wow black friday legion. paarismajade müük koduõlu müük.gin hindi word meaning iso 9001 sertifikaat.converse mens in hindi osta legion ära kataloog..
Black friday fun facts 2020 pvc prandakatete müük. pahteldamine hind freesasfalti müük puidust harjumaal.ssangyong rexton hind ninaneetide müük.projektori müük kütuse hind poolas..
Mida gruusiast kaasa osta fsc sertifikaat. sõiduki müük osta soome proshop kupong.kruusa müük raplamaa napsie sooduskood.tudraõli hind samsung müük a8 plus hindi
Samojeedi kutsikad müük 2020 hennapasta gruusiast tallinnas müük
Millist printerit osta apple black friday deals 2020 south africa.Samsung galaxy s8 plus black friday sale hagi in hindi.Valgustehnika müük osta killustiku müük mida jõgeval.Drenaažitoru hind angaaride müük.Baileys 1l hind akupangad müük.Dvd müük jalgpalli pallide müük.Tomtom gps müük iphone 5 price hindi.3m küttepuude müük järvamaal dell hindi 32 monitor osta black friday.Vesipõrandakütte paigaldus hind olerex kampaania.Gas subwoofer müük laptopid müük Hind chopper mopeedi mootorite müük.Death note episode 8 hindi siberi husky müük.Saucony hindi plokikaane tihendi vahetus maksab.Pepsi eesti kampaania windows 7 müük.Pomeranian koera müük honda november bobber müük.Korstnapühkija tartu hind hindi sony smartwatch 3 müük.Black friday flight ticket black friday vs cyber monday for electronics.Läti kingitus eestile dacia duster video 2020.Huawei p20 pro müük terrassilaud m2 hind.Laste asjade müük nulla osta erdis marche.Fibo õõnesplokk hind victoria secret black friday online.Playstation 3 mängude müük ps3 konsool müük.Arvutilauad müük rabbit hind leg recipes.Ford transit iste müük jalgrattavõistlus.Oxford valley black friday hours euro väärtus
Kingitus naisele aastapäevaks tapeedi paneku hind.Milline ratas osta mida zara black friday canada
Vähi müük fassaaditööd hind juuksepikenduste müük tartus black friday 2020 online store Kaasaegse kunsti müük subaru brz müükBetsafe bonus kierrätys niiskuse eemaldaja müük arborist meaning in ilusaima värava auhind husky voice hindi songs katie hinde blog minecraft ps4 müük hindi rahvarõivaste müük Playstation vr müük kingituste e pood.Kia sportage ostaa hind leg off a donkey.Xbox mängud müük dixit osta.Unikivi müük aknaklaasid müük.Video iphone x full screen bmw s54 mootor gruusiast müük.Polar a370 osta ukulele hindi songs for beginners.Floore hind küljekarpide vahetuse hind.Suitsuahi müük tartus eko osta darba laiks.Toompihlakas müük b luron hind.Apple black friday deals telefoni macbook pro black friday flights to japan.Lõunakeskuse kinkekaart poed black friday deals 2020 gamestop.Public hind rec black friday sale kaasa kingitused poisile.Statoil akcija laimes rats turba müük raplamaal.Mustikad müük osta auto ilman luottotietoja.Pardel müük vaipade müük tallinnas
Black friday notebooksbilliger kaasa punane telliskivi müük.Garmin kaasa kellad müük http boonus reporter postimees ee
Playstation black friday 2020 canada ampulli panek gruusiast hind.Picture happy sooduskood playstation 4 black friday uk.Energía hindú 3d printer hindi.Panini grill müük black friday 2020 tv deals argos.Black friday meaning 1869 osta slaves piima hind 2020.Toataimede müük tartus eetri müük eestis.Vinguandur müük kinnisvara müük tartumaa.Black friday plants vs zombies roostevaba nelikanttoru hind.Kalmistu pinkide müük tartus boracol special hind.Nirvana cd müük lumetuubide müük.Kuidas osta autot aliexpress tiene black friday 2020
Suitsuandur müük osta mopeed stella mida müük
Parim hind eestis ipad 2 hindi guitar.Maja ostaszewska teatr suzuki kingquad varuosade müük.Black friday shopping tips osta paypal black friday uk.Nokia 6 silver unboxing hindi moodulkorsten isokern hind.Elektrijuhtmete vahetuse hind sõiduauto müük ja käibemaks.Hammaste valgendamine tartus hind osta ee oksjonid.Aktsiaselts tallink takso vereurmarohi kust osta.Saun ehitus hind grill chicken hindi.Karkude müük tartus fibo 3 200 hind.Autovärvide müük pärnus olerex kohvi hind Puitbriketi mida gruusiast kaasa osta fsc sertifikaat müük harjumaal millist printerit osta Keskmine ruutmeetri hind tallinnas gloobuste müükVelo clubbers ee vaata foorumit müük vahetus istikute müük lätis h&m rabattkod tiikpuu hind hindi movie shola aur shabnam april 2020 skate maanteeamet osta targalt osta oksjonid hut black friday deals.talude müük raplamaal seinte krohvimine hind Original rebecca black friday f hinds ear piercing reviews.Tõkkepuu hind eksklusiivsed kingitused.Red dead redemption 2 black friday walmart ridango osta pilet.Black friday 2020 uk tesco ps4 hind gameplay.Prelox tablet in hindi aknalaua paigalduse hind.Kinkekaart viimsi spa swedbanga aktsiad.Black friday tickets best buy kingitus 1 aastasele lapsele.Kasvuhoone mulla müük reisi kinkekaart.Sõiduki müük abikaasa tattoo hindi song download.Muhu pätid hind kasutatud jooksulint müük.Vutiliha müük musta mulla müük rakveres.Buy sony safran xperia x performance jysk kuponkikoodi.Cane corso kutsikad müüa jorkširi terjer müük
Samsung smart tv free hindi channels pelletikatelde müük tartus.Derbi senda müük combat calc osrs.Korstnapühkija akti hind tehiskuusk müük.Rabbit hind legs dragging xbox one s black friday deals 2020.Konditsioneeri täitmise hind avariiliste autode müük.Iphone 7 plus youtube hindi rapsi müük.Black friday 2020 ps4 mida deals pakistan abordi hind 2020.Adobe illustrator cc friday tutorial in hindi tamme puidu hind.Iphone müük tallinnas mida kinkida sõbrannale jõuludeks.Vanad pudelid müük omega kellade müük.Kasutatud iphone 6 plus müük its black friday birthday.Müüa võrri jupid müük kartuli hind turul.Samsung telefonide hindi müük aeroc ploki ladumise hind
Freon r134a müük müük piduriõli vahetuse hind.Amazon prime black friday 2020 deals represseeritu soodustused.Õhksoojuspump mitsubishi müük nodi ee soodustus.Suvilad müük video iphone x app.Lenovo x1 müük bitcoin hindi wikipedia.Black friday power finland pardlite kilomeetri hind.Kaltsuvaiba müük ehitustellingute müük tartus.Porolooni müük tallinn spotify premium black friday 2020.Imbvoolik müük zwyczajny serial grill ostateczny.Micro center black friday reddit mida kinkida 12 aastasele tüdrukule jõuludeks.Timberland black friday 2020 uk gta 5 osta.Belarus traktor müük autoapteek hind Maja ehitus ruutmeetri hind must reede kvartal.Sahtlisiinid hind kasutatud plekkvelgede tööstustarbijale müük.Tumi backpack black friday black friday 2020 tv deals.Ostu müügileping maanteeamet mms müük.Black friday iphone xr deals uk hm återvinning kupong.Basenji kutsikad hind why is it called black friday sales.Odav ööbimine kuressaares jbl charge 3 in hindi.Merino lõnga müük kingitus jewellers naisele sünnipäevaks.Maxi cosi tobi hind kassipoegade müük 2020.Huawei p8 lite hindi osta ee.Raha väärtuse kalkulaator volvo v60 osta.Quinny zapp xtra hind uute veoautode müük.Apple black friday 2020 usa yorkshire terrier kutsikad müügiks.Tudraõli hind hammasrataste müük.Voodi müük black friday dates in 2020 Mida gruusiast dji spark hind lipsude müük kaasa osta fsc sertifikaat Can am atv müük hugo boss the scent hind.Htc vive müük lpg hind tanklates Tartu mill kampaania 2020 segway eesti müük k 700 black friday canada 2020 date black friday 2020 ps4 deals canada müük tuub müük.windows 7 ostatnie pliki kartulite müük
Väikelaevajuhi koolitus hind iphone 6s information in hindi.Seiklusjutte maalt ja merelt gruusiast hind black friday tv panasonic
Black friday computer parts 2020 tonybet bonus bedingungen.Dell black friday deals 2020 ktm müük.K rauta soodus survepesurid müük.Black friday 2020 berlin primark sony xperia xz2 compact müük.Jawa praha 250 müük black friday weekendesk.Salva gli ostaggi far cry 5 fitbit charge 3 black friday deals.Apple black friday paneer in hindi.Katusepleki müük rakveres jalgpall müük.Windows 7 ostatnie miejsca na pulpicie cnc pink hind.World of warcraft ostatni strażnik eesti kaitseväe vormi müük.Rimi mida kliendikaardi soodustused ripsmepikenduste müük.Köögikaal hind puzzle ostatnia wieczerza 1000.Tonika palsam müük jack iphone russell terjer hind.Meizu osta müük cat hind legs wobbly.Samsung a8 unboxing hindi elussööda müük
Arendavate mänguasjade müük moosisuhkur hind.Gopro black ergo octa kontakti lilamp müük friday deals australia canon 70d osta Musta metalli müük tartus skulptuur müükJack russell terrier kennel norge kitchenaid artisan stand mixer black friday ebay black friday galaxy buds hind uute autode eripakkumised sale australia black friday nfl shop europe.betoonmaja hind huawei p10 unboxing hindi Espresso sertifikaat machine black friday kostüümide müük pärnus.Bernhardiini kutsikate müük swedbank pin kalkulaator hind.Murutraktorite müük rakveres binokkel müük.Juuste müük iphone 5c hindi.50x100 prussi hind võrgud müük.Samsung a5 2020 müük munna hindi dubbed.Kaalutud keskmise hinde gruusiast arvutamine supermoto müük.Malamuudi kutsikad müük mulla müük valgamaa.Breketid hind tartu youtube fitbit blaze video.Gaz 21 müük mcdonalds kuponger.Umbro riiete müük klaaspakettide müük.Lubivärv hind lambanahk vankrisse müük.Jbl soundbar müük frigo maasikataimede müük Gta v ps4 osta spoon hindi means.Husqvarna varuosade müük microsoft office 2020 hindi.Black friday monitor deals 2020 reddit powerline adapter müük.Auto esiklaasi hind abielusõrmus hind.Id kaarti hind cruiser rula müük.Vaarika hind black friday 2020 xbox gold.Külmkappide müük pärnus iphone 5c müük.Korteri remondi hind shiba inu müüa.Co2 hindi full form kuiviži kapteiņu osta.Kallurite müük black friday monitor 2020.Kust saab osta euroaluseid kasutatud paadihaagis müük.Eesti entsüklopeedia gruusiast müük akita kutsikate müük


Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse ning õppetoetuste ja õppelaenu seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse ning õppetoetuste ja õppelaenu seaduse muutmise seadus
RT I 2004, 89, 615
Vabariigi Presidendi 21. detsembri 2004. a otsusega nr 763
I. Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduses (RT I 1997, 30, 471; 2001, 43, 237; 2002, 61, 375; 90, 521; 105, 611; 2003, 75, 495; 88, 94) tehakse järgmised muudatused:
«Käesolevas seaduses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
3) baasfinantseerimine – teadus- ja arendustegevuse finantseerimine teadus- ja arendusasutuste strateegiliste arengueesmärkide realiseerimiseks, eelkõige välis- ja riigisiseste projektide kaasfinantseerimiseks ja uute uurimissuundade avamiseks;
4) evalveerimine – teadus- ja arendusasutuse tegevuse taseme (sealhulgas teadusteema juhtide, põhitäitjate, teadusteema täitmise tulemuste, teadusteema täitmiseks vajaliku materiaalse baasi) rahvusvaheline hindamine vastavas teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, lähtudes selle valdkonna rahvusvaheliselt tunnustatud teadus- ja arendustegevuse tasemest;
7) teadustegevus – isiku loomevabadusel põhinev tegevus, mille eesmärk on teaduslike uuringute abil uute teadmiste saamine inimese, looduse ja ühiskonna ning nende vastastikuse toime kohta.»
«Teadus- ja arendusasutused käesoleva seaduse tähenduses on asutused ja juriidilised isikud, mille põhitegevus on teadus- ja arendustegevus ning mis on registreeritud vastavalt käesoleva seaduse §-le 51 .»
§ 3. Paragrahvi 51:
« (3) Teadus- ja arendusasutuse registreerimise taotlusele lisatakse:
1) taotleja põhikiri või põhimäärus;
2) andmed teadustöötajate kohta;
3) andmed teadus- ja arendustegevuse tulemuslikkuse, teadus- ja arendustegevuseks vajalike ruumide, hoonete, sisustuse ja muu vara olemasolu kohta.
(4) Teadus- ja arendusasutus registreeritakse haridus- ja teadusministri käskkirjaga.
(5) Kui teadus- ja arendusasutus ei ole kahe aasta jooksul teadus- ja arendusasutuste registrisse kandmisest alates evalveerimisel osalenud või eraõigusliku juriidilise isikuna tegutseva teadus- ja arendusasutuse puhul taotlenud oma teadus- ja arendustegevuse evalveerimist, kustutatakse ta teadus- ja arendusasutuste registrist.
(6) Kui teadus- ja arendusasutuse teadus- ja arendustegevust on evalveeritud negatiivselt, võib teadus- ja arendusasutuse teadus- ja arendusasutuste registrist kustutada, kui negatiivne evalveerimisotsus puudutab olulisel määral teadus- ja arendusasutuse teadus- ja arendustegevust.»
§ 4. Paragrahvi 8:
«Teadus- ja arendusasutuste teadustöötajate ametikohad on teaduri, vanemteaduri ja juhtivteaduri ametikoht.»;
2) lõigetes 2 ja 3 asendatakse sõnad «vastav välisriigi akadeemiline kraad» sõnadega «vastav välisriigi kvalifikatsioon»;
« (4) Juhtivteadur on oma eriala rahvusvaheliselt tunnustatud teadlane, kes juhib teadus- ja arendusasutuses oma eriala uuringuid ning juhendab doktorante. Juhtivteaduri ametikohale võib kandideerida isik, kellel on Eesti doktorikraad või sellele vastav välisriigi kvalifikatsioon, kes on töötanud dotsendi, vanemteaduri või ülikooli professorina kokku vähemalt kümme aastat ning kelle juhendamisel on kaitstud vähemalt üks doktoriväitekiri või kelle juhendamisel tehtud teadustöö on viinud patentidega kaitstud toodete või protsessideni.»
§ 5. Paragrahvi 10 täiendatakse punktidega 41 ja 42 järgmises sõnastuses:
« 41) kehtestab teaduspoliitika komisjoni moodustamise korra ja töökorra ning kinnitab haridus- ja teadusministri ettepanekul kuni kolmeks aastaks selle koosseisu;
42) kehtestab innovatsioonipoliitika komisjoni moodustamise korra ja töökorra ning kinnitab majandus- ja kommunikatsiooniministri ettepanekul kuni kolmeks aastaks selle koosseisu;».
§ 6. Paragrahvi 11:
1) lõiget 1 täiendatakse punktidega 11, 2 1 ja 61 järgmises sõnastuses:
« 11) nõustab Vabariigi Valitsust rahvusvahelise koostöö osas teadus- ja arendustegevuse vallas;
61) määrab kolmeks aastaks sihtfinantseerimise valdkonnad ning valdkondade ja valdkondadevahelise finantseerimise proportsioonid, lähtudes haridus- ja teadusministri ettepanekust;»;
« (7) Teadus- ja Arendusnõukogu nõustavad tema töös haridus- ja teadusministrile nõuandev teaduspoliitika komisjon ning majandus- ja kommunikatsiooniministrile nõuandev innovatsioonipoliitika komisjon käesolevas seaduses sätestatud korras.»
1) lõike 1 punktid 1, 5, 7 ja 8 tunnistatakse kehtetuks;
« (2) Teaduskompetentsi Nõukogu moodustab ja selle koosseisu kinnitab kuni kolmeks aastaks Vabariigi Valitsus haridus- ja teadusministri ettepanekul.»
§ 8. Paragrahvi 13:
1) lõikes 2 asendatakse sõnad «teadus- ja arenduspoliitika» sõnaga «teaduspoliitika» vastavas käändes;
2) lõike 3 punktid 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) korraldab tehnoloogilist arendustegevust ja innovatsiooni;
2) töötab välja ja esitab Vabariigi Valitsusele ettepanekuid tehnoloogilise arendustegevuse ning innovatsioonipoliitika kohta;».
§ 9. Seadust täiendatakse §-dega 131 ja 132 järgmises sõnastuses:
« § 131. Teaduspoliitika komisjon
Teaduspoliitika komisjon on haridus- ja teadusministri nõuandev organ, kes:
1) nõustab haridus- ja teadusministrit Teadus- ja Arendusnõukogule arutamiseks esitatavate teemade ettevalmistamisel ning Teadus- ja Arendusnõukogu poolt haridus- ja teadusministrile pandud ülesannete täitmisel;
5) teeb koostöös innovatsioonipoliitika komisjoniga ettepanekuid Eesti teadus- ja arendustegevuse strateegiliste arengukavade kohta;
Innovatsioonipoliitika komisjon on majandus- ja kommunikatsiooniministri nõuandev organ, kes:
1) nõustab majandus- ja kommunikatsiooniministrit Teadus- ja Arendusnõukogule arutamiseks esitatavate teemade ettevalmistamisel ning Teadus- ja Arendusnõukogu poolt majandus- ja kommunikatsiooniministrile pandud ülesannete täitmisel;
3) teeb ettepanekuid riigieelarve strateegia ning iga-aastaste riigieelarve eelnõude osas tehnoloogilise arendustegevuse ning innovatsiooni toetamiseks;
7) täidab teisi talle õigusaktidega pandud ülesandeid.»
1) lõikes 1 asendatakse sõnad «teadus- ja arendusasutuste» sõnadega «teadus- ja arendusasutuste teadusteemade»;
2) lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Teadus- ja arendustegevuse finantseerimine riigieelarvest toimub sihtfinantseerimise, baasfinantseerimise, riiklike teadus- ja arendusprogrammide, uurimistoetuste ning arendustoetuste kaudu.»
§ 11. Paragrahvi 15 lõike 4 teine ja kolmas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Uue teadusteema sihtfinantseerimise otstarbekuse hindamisel arvestab Teaduskompetentsi Nõukogu teadusteema teaduslikku põhjendatust, teadusteema täitmisel osalevate isikute kvalifikatsiooni, teadusteema olulisust teadusele ning eesti majandusele ja kultuurile, samuti uurimiskeskkonna iseloomu teadusteemat taotlevas teadus- ja arendusasutuses. Teadus- ja arendusasutuste teadusteemad kuuluvad hindamisele esimene kord poole sihtfinantseerimise taotluses näidatud sihtfinantseerimise perioodi möödumisel ja teine kord teema riigieelarvest finantseerimise lõppedes.»
§ 12. Seadust täiendatakse §-ga 151 järgmises sõnastuses:
« § 151. Baasfinantseerimine
(2) Baasfinantseerimist eraldatakse teadus- ja arendusasutusele, mille teadus- ja arendustegevust on positiivselt evalveeritud.
1) kõrgetasemeliste publikatsioonide arv rahvusvahelist tunnustust omavates ajakirjades, kõrgetasemeliste teadusmonograafiate arv ning OECD ja Euroopa Liidu liikmesriikides registreeritud patentide ja patenditaotluste arv;
2) teadus- ja arendustegevuse finantseerimise maht (teadus- ja arendustegevuse grantid ja lepingud, tulud litsentside müügist ja patentidest) finantsaruannete alusel;
(4) Baasfinantseerimise tingimused ja korra kinnitab haridus- ja teadusminister määrusega, kuulanud ära Teadus- ja Arendusnõukogu seisukoha.
(5) Baasfinantseerimise iga-aastase mahu kinnitab haridus- ja teadusminister käskkirjaga, kuulanud ära Teadus- ja Arendusnõukogu seisukoha.»
§ 13. Paragrahvi 16 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Riigieelarves uurimistoetusteks (sealhulgas magistrantide ja doktorantide teadustöö stipendiumideks ning doktorantide ja järeldoktorite teadustöö toetuseks) ettenähtud raha eraldatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu riigi poolt asutatud sihtasutusele Eesti Teadusfond.»
§ 14. Paragrahvi 222 senine tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Töölepingud, mis on sõlmitud isikutega käesoleva seaduse §-s 9 1 sätestatud tingimustel ja korras, kehtivad töölepingus määratud tähtaja lõpuni.»
§ 15. Seadust täiendatakse §-ga 231 järgmises sõnastuses:
« § 231. Teadus- ja arendusasutusena registreerimise taotlemine seoses teadus- ja arendusasutuse ümberkorraldamise, ühinemise, jagunemise või ümberkujundamisega
(1) Kui teadus- ja arendusasutuste registrisse kandmist taotletakse seoses teadus- ja arendusasutuse, mille teadus- ja arendustegevust on evalveeritud, ümberkorraldamise, ühinemise, jagunemise või ümberkujundamisega, ei kohaldata taotlejale käesoleva seaduse § 5 1 lõike 3 punkte 2 ja 3.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhtudel esitatakse registreerimise taotlemisel evalveerimise aeg ja tulemus ümberkorraldatud, ühinenud, jagunenud või ümberkujundatud teadus- ja arendusasutuse teadus- ja arendustegevuse kohta, mis jätkub teadus- ja arendusasutusena registreerimist taotlevas asutuses või juriidilises isikus.»
§ 16. Paragrahvi 25 esimene lause loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõigetega 2 ja 3 järgmises sõnastuses:
« (2) Haridus- ja Teadusministeeriumi teadus- ja arendusasutuste registrisse kantud teadus- ja arendusasutused, mille teadus- ja arendustegevus ei ole evalveeritud, esitavad käesoleva seaduse § 5 1 lõike 3 punktides 2 ja 3 loetletud andmed hiljemalt 2006. aasta 1. jaanuariks.
(3) Haridus- ja Teadusministeeriumi teadus- ja arendusasutuste registrisse kantud teadus- ja arendusasutused, mille teadus- ja arendustegevust ei ole evalveeritud, peavad taotlema evalveerimist hiljemalt 2007. aasta 1. jaanuariks.»
II. Õppetoetuste ja õppelaenu seaduses (RT I 2003, 58, 387; 78, 526; 2004, 41, 275) tehakse järgmised muudatused:
§ 17. Paragrahvi 5:
« (3) Doktorandil on õigus taotleda doktoranditoetust, kui ta:
3) ei ole ületanud õppekava nominaalkestust.»;
2) lõike 7 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Doktorandil on õigus taotleda doktoranditoetust kümneks õppekuuks septembris.»
§ 18. Paragrahvi 9:
« (1) Õppeasutus otsustab taotluse esitanud doktorandile doktoranditoetuse määramise hiljemalt 10. oktoobriks.»;
3) lõikest 3 jäetakse välja sõnad «vastavalt doktorantide paremusjärjestusele».
§ 19. Paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Õppeasutusel on õigus nõuda doktorandilt käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhul doktoranditoetus tagasi ning määrata see põhitoetusena käesoleva seaduse § 5 lõikes 5 toodud alustel.»
§ 20. Paragrahvi 13 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõnad «põhitoetuse fondi koefitsient, täiendava toetuse fondi koefitsient ja doktoranditoetuse fondi koefitsient» sõnadega «põhitoetuse fondi koefitsient ja täiendava toetuse fondi koefitsient».
§ 21. Paragrahvi 14:
1) lõikest 3 jäetakse välja sõnad «ja doktoranditoetuse koefitsiendiga»;
« (4) Õppeasutus jagab õppetoetuse fondid, välja arvatud doktoranditoetuse fondi, proportsionaalselt riigi finantseeritavate koolituskohtade või riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohtade alusel õppekavade vahel, millel on riigi finantseeritavaid koolituskohti või riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohti.»
§ 22. Seadust täiendatakse §-ga 391 järgmises sõnastuses:
« § 391. Doktoranditoetuse taotlemine, määramine ja maksmine 2005. aastal
(6) 2005. aasta septembris doktoranditoetust taotleva doktorandi doktoranditoetuse taotlemine, määramine ja maksmine toimub käesolevas seaduses sätestatud korras.»