07.08.10219 (2006) Härjapea Koja kohtukaebus - Maavalla Koda
07.08.10219 (2006) Härjapea Koja kohtukaebus
Jaama tn 26
Jõhvi 41 532
Kaebuse esitaja: Härjapea Taarausuliste ja Maausuliste Koda
Vastustaja: Kunda Linnavolikogu
Aadress: Kasemäe 19, 44107, Kunda
Tel. 32 55 960
07.08.2006.a
Kunda Linnavolikogu 05.07.2006.a otsuse nr. 21 peale, millega kehtestati Hiiemäe tuulepargi piirkonna detailplaneering
Kunda Linnavolikogu 05.07.2006.a otsusega nr 21 (LISA nr 1) (edaspidi ka otsus) kehtestati Hiiemäe tuulepargi piirkonna detailplaneering. Planeeringuga seati maakasutus- ja ehitustingimused Hiiemäe maaüksusel (registrikood: 3851831/38518, katastritunnus: 34501:008:0034). Kavandatav tuulepark koosneb kolmest Nordex N90 tüüpi tuulikust, juurdepääsuteedest, ehitusplatsidest ja elektriliinidest.
Härjapea Taarausuliste ja Maausuliste Koda (edaspidi Koda) on detailplaneeringu projekti avalikuks tegemisest alates esitanud omapoolseid vastuväiteid tuulepargi rajamise osas Hiiemäe maaüksusele. Kunda Linnavolikogu vaidlustatud otsuses Koja nimetatud seisukohti ei ole arvesse võetud ning samuti ei ole nimetatud ostuses põhjendatud, miks Koja seisukohti ei ole arvesse võetud.
Härjapea Taarausuliste ja Maausuliste Koda taotleb Kunda Linnavolikogu 05.07.2006.a otsuse nr 21 tühistamist.
Koda teavitati vaidlustatavast otsusest 07.07.2006.
II KAEBUSE PÕHJENDUSED
2.1. Linnavolikogu otsuse tegemisel on rikutud haldusmenetluse seaduse norme
Haldusmenetluse seaduse § 3 lg-s 2 sätestatakse, et halduse õigusakt ja toiming peab olema kohane, vajalik ning proportsionaalne seatud eesmärgi suhtes. Sama seaduse § 55 lg 1 kohaselt peab kirjalik haldusakt olema kirjalikult põhjendatud.
Kunda linnavolikogu vaidlustatud otsus ei vasta eelpool nimetatud tingimustele. Hiiemäe detailplaneeringut kinnitavas otsuses ei ole seatud eesmärgi suhtes antud selgitusi, samuti ei ole nimetatud otsuses ega ka sellele lisatud seletuskirjas põhjendatud, miks antud akt on kohane, vajalik ning proportsionaalne.
2.1.1 Otsuse eesmärk
Kunda linnavolikogu vaidlustatud otsusest ei selgu, missugune on selle otsuse eesmärk. Kuigi nimetatud otsuse eesmärgiks on kinnitada Hiiemäe piirkonna detailplaneering, ei ole samas üheselt mõistetav, missugune on detailplaneeringuga taotletav eesmärk.
Vaidlustatud otsuse ning detailplaneeringu eesmärgiks ei saa olla kavandatav tuulepark. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses loetletud ülesannete hulgas ei ole kohaliku omvalituse ülesannete loetelus nimetatud elektrienergia tootmise korraldamist. Seega võib Kunda Hiiemäele planeeritav tuulepark olla üksnes vahendiks omavalitsuse ülesannete täitmisel, kuid planeeritav tuulepark ei saa olla kohaliku omavalituse tegevuse eesmärgiks.
Detailplaneeringu eesmärke on mõneti püütud lahti seletada otsuse seletuskirjas. Nimetatud seletuskirja kohaselt “Hiiemäe tuulepargi piirkonna detailplaneeringu, planeeringuala suurusega 49,23 ha., eesmärgiks on rajada maa-alale Kunda linnas 3 tuulegeneraatorit ning teede ja elektrivõrk.” Nagu eespool juba põhjendatud, ei saa tuulepargi rajamine olla omavalitsuse otsuse eesmärk. Samas mainitakse otuse seletuskirjas veel võimalikke tuulikutega seotud eesmärke, milleks on “alternatiivenergeetika huvid sh. globaalsed aspektid”. Samas ka need eesmärgid ei kuulu otseselt Kunda linna kui kohaliku omvalitsusüksuse ülesannete hulka ja vajavad seega põhjalikumat selgitust.
Otsuse seletuskirjas on lisaks eelpool loetletud eesmärkidele samuti esile toodud järgmisi detailplaneeringu eesmärke: “Hiiemäe korrastamine ja ligipääsu võimaldamine rekreatiivseks tegevuseks ja muinsuskaitseväärtuste kvaliteetseks eksponeerimiseks, alternatiivenergeetika huvid sh. globaalsed aspektid.” Nii nagu juba eelpool mainitud ei saa alternatiivenergeetika huvid sh. globaalsed aspektid olla vaidlustatud otsuse eesmärgiks. Samas Kunda linna munitsipaalmaal asuva Hiiemäe korrastamine ja ligipääsu võimaldamine rekreatiivseks tegevuseks ja muinsuskaitseväärtuste kvaliteetseks eksponeerimiseks võiks olla vaidlustatud otsuse eesmärgiks, mis on kooskõlas kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega.
Detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande punktis 1.1 selgitatakse mõneti planeeringu eesmärke: “Koostatava detailplaneeringu otsene eesmärk on maakasutus- ja ehitustingimuste seadmine tuulepargi rajamiseks Kunda linnas Hiiemäe maaüksusel. Tuulepargi rajamise eesmärgiks on tuulest elektri tootmine. Tuulepargi rajamisega suurendatakse taatsuvenergia osakaalu eesti energeetikas.” Samas on põhjendamata, mispärast peab mainitud eesmärke realiseerima Kunda linnas ning eelkõige kultuurimälestiseks tunnistatud ajaloolisel Hiiemäel ning pühapaigas, mida maausulised vajavad usuvabaduse realiseerimiseks.
2.1.2. Otsuse kohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus
Kunda linnavalitsuse vaidlustatud otsuse seletuskirjast ei ole üheselt mõistetav, miks on detailplaneeringuga kavandatav tuulepark kohane, vajalik ning proportsionaalne eelpoolmainitud eesmärkide saavutamiseks.
Ei Kunda linna Arengukava ega ka kinnitatud üldplaneering ei sisalda endas selget ja üheselt mõistetavat vajadust korrastada Hiiemägi ja eksponeerida seal asuvaid väärtusi. Arengukavas pole muude heakorra- ja haljastusprobleemide ning vajalike tegevuste hulgas mainitud Kunda Hiiemäega seotud probleeme ega võimalikke tegevusi Hiiemäe korrastamiseks või selle kujundamiseks. Hiiemäega seotud probleeme ja vajalikke tegevusi pole mainitud ka arengukava jäätmekäitluse (prügi) ega kultuuriobjektide valdkonnas. Kunda linna arengukava lisas esitatud arheoloogia- ja kultuurimälestiste hulgas Hiiemäge ei mainita. Haljastuse ja heakorra valdkonnas on mainitud üldiselt kavatsust: “turismiobjektide korrastamine, viitade ja infotahvlite paigaldamine”.
Kunda linna Üldplaneeringu punktis 3.2.11 “Kaitsealune maa” mainitakse linna kaguosas asuvat muistset ohverdamiskohta Kunda Hiiemäge. Muus osas on ka linna üldplaneeringus jäänud täpsustamata Hiiemäe võimalik rekonstrueerimine või Hiiemäele mingisuguse tööstus- või tehnopargi rajamine.
Vaidlustatud otsus ei ole seatud eesmärkide osas proportsionaalne, kuna ei ole arvestatud kõigi huvigruppide õigustega ning vastuväidetega. Nii keskkonnamõjude hindamise aktist kui ka otsuse seletuskirjast tulenevalt ei ole enne detailplaneeringu kinnitamist lõplikult lahendatud vaidlust selle üle, mida peaks olema detaiplaneeringuga saavutatud – kas toetada piirkonna üldiseid huvisid sh Hiiemäe korrastamine ja ligipääsu võimaldamine rekreatiivseks tegevuseks ja muinuskaitseväärtuste kvaliteetseks eksponeerimiseks, alternatiivenergeetika huvisid sh globaalseid aspekte või säilitada Hiiemägi, kui religioosne objekt, toetades sellesisuliste uskumustega inimeste huvisid ning kaudsemalt ja abstraktsemalt ka eestlaste rahvuslikke väärtusi. Otsuse seletuskirjas tõdetakse samuti, et siiani sobivat kompromissi leitud ei ole.
Eelpool öeldust tulenevalt ei ole detailplaneeringu kinnitamise ajaks ega ka kaebuse esitamise ajaks siiani selgelt lahendatud küsimust, mida tuleks teha Hiiemäe kujundamiseks ning selle koha edasiseks arendamiseks. Niivõrd kui see küsimus on siiani jäänud lahenduseta ei saa Kunda linnvolikogu poolt vastuvõetud otsust pidada kohaseks, vajalikuks ega ka proportsionaalseks seatud eesmärkide suhtes.
2.2. Tuulepargi rajanemine kahjustaks olulist kultuurimälestist
Kunda linnavolikogu otsusega kinnitatud detailplaneeringu alusel rajatav tuulepark toob endaga kaasa Eesti kultuurile ning religioonile olulise objekti Hiiemäe hävimise. Nimetatud asjaolu on välja toodud samuti vaildustatud detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise aruandes.
Kunda linnavolikogu vaidlustatud otsusega kehtestatud detailplaneeringu alal asub osaliselt Kunda Hiiemägi (LISA nr 2). Planeeringualal asuval Hiiemäe osal asub viiest inspekteeritud muinaskalmest neli.
Vastavalt Muinsuskaitseseaduse §-le 3 liigitub muinsuskaitsealune Hiiemägi kultusekoha ja ajaloolise väärtusega paiga (maa-alad) ja loodusobjektina kinnismälestiseks. Kuigi Hiiemägi on võetud kaitse alla arheoloogiamälestisena (arheoloogiline väärtus), on selle teadaolevalt peamine kultuuriline tähtsus käsitatav ajaloolise, usundiloolise ja folkloristliku väärtustena.
Planeeringualal osaliselt asuv ajalooline looduslik pühakoht Kunda hiiemägi on kantud Kultuuriministri 01.09.1997. a. määruse nr 59 alusel kultuurimälestiste riiklikusse registrisse (Ohverdamiskoht “Kunda Hiiemägi”, registrinumber: 10290).
Kultuuriministri 11.02.2005 käskkirjaga nr 49 moodustatud Hiite riikliku programmi lähteülesande koostamise töögrupi koostatud seletuskirja eelnõus Vabariigi Valitsuse protokolli märgitava otsuse “Riikliku programmi “Eesti looduslikud pühapaigad” koostamise algatamine” (LISA nr 3) on öeldud:
“Looduslikud pühapaigad – hiied, pühad puud, allikad, ohvrikivid, ohvriaiad, ristipuud jm – on Eesti rahva ajaloo ja kultuuri oluline osa. Olles läbi sajandite ilmestanud meie looduskeskkonda ja kultuuriruumi, moodustavad nad unikaalse mälestistegrupi, milles väljenduv mitmekihiline ja keerukas kultuuripärand sisaldab nii looduslikke kui materiaalse ja vaimse kultuuri tahke: ajaloolisi, arheoloogilisi, usundilisi, folkloorseid, etnoloogilisi, keskkondlikke ja ökoloogilisi väärtusi. Tegemist on meie pärimuskultuuri keskse ja siduva nähtusega, mis on aastasadade kestel mõjutanud inimest kõige laiemas mõttes.” [---] “Eesti looduslikud pühapaigad kujutavad endast laiemal taustal silmapaistvalt erilist ja haruldast nähtust: õhtumaises kristlikus Euroopas on samalaadsed muistised ja nendega seotud kultuuritraditsioon üldreeglina ammu unustatud.”
Eelpool öeldust tulenevalt on Kunda Hiiemäe näol tegemist rahvusvaheliselt tähtsa kompleksse mälestisega, mis koondab erinevaid väärtusi. Sellele on korduvalt juhtinud tähelepanu Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koda oma kirjades Kunda Linnavalitsusele 05.08.2005 (LISA nr 4) ja Hiiemäe detailplaneeringu ja selle strateegilise keskkonnamõju aruande koostanud OÜ Hendrikson ja Ko-le 02.09.2005 ja 05.06.2006 (LISA nr 5 ja 6), Muinsuskaitseametile 28.04.2005 (LISA nr 7).
Otsuse seletuskirjas, samuti otsuse tegemise aluseks olnud detailplaneeringus ja selle strateegilise keskkonnamõju hindamise aruandes käsitletakse Kunda Hiiemäe kui kultuurimälestise puhul ainuüksi selle arheoloogilist väärtust. Seejuures on arvestamata jäetud planeeringu rakendamisel tekkivad mõjud Hiiemäele kui terviklikule ja komplekssele kultuurimälestisele ja selle ajaloolistele, usundilistele, folkloorsetele ja etnoloogilistele väärtustele.
Samuti on otsuse tegemisel ignoreeritud Muinsuskaitseameti 18.11.2005 kirjas nr 1.1-7/845 esitatud seisukoht: “Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koja poolt esile toodud võimalikud mõjud kultuuripärandile on keskkonnamõju hindamisel kaalumist väärivad ning teaduslikku analüüsi vajavad aspektid.”
Arvesse võttes tuulepargi rajamist, toob see endaga kaasa ajaloolise ning religioose paiga hävimise olulises ulatuses. Hiiemäele kahe tuuliku, teede, elektriliinide ja ehitus-hooldusplatside rajamine hävitab selle pinnase umbes 1,4 hektaril. Ehitiste ja seadmete paiknemine hiies aga hävitab selle terviklikkuse täielikult, tekitades lisaks veel olulist müra- ja visuaalset reostust. Lisaks avavad rajatud juurdepääsuteed hiiemäe autoliikluseks ja kaasnevaks müra-, õhu- ja olmereostuseks.
Analoogia põhjal võiks tuulepargi rajamist hiiemäele võrrelda tööstus- või äriettevõtte rajamisega muinsuskaitsealusesse katoliku kirikusse, kusjuures kiriku kõrvalosa, näiteks käärkamber, asub eraomandis. Mõistagi pole sellises olukorras usuliste toimingute täitmiseks vajalikke tingimusi võimalik tagada.
Eelnevast nähtub, et otsuse tegemisel pole arvestatud piisavalt mõjusid, mis avalduvad planeeringu rakendamisel kultuuripärandile ning mis toovad kaasa rahvuslike ja rahvusvaheliste kultuuriväärtuste hävimise.
Kuna Kunda linnavolikogu otsus seab ohtu kultuuripärandi säilimise, ei ole Kunda linnavolikogu järginud haldusmenetluse seaduse § 4 lg-s 2, säästva arengu seaduse §-s 2, Ülemaailmse kultuuri- ja looduspärandi kaitse konventsiooni art-s 4, Muinsuskaitseseaduse §-s 9 sätestatut.
III ÕIGUSTE RIKKUMINE
Kunda linnavolikogu vaidlustatud otsuse puhul on olulisel määral ning põhjendamatult jäetud arvesse võtmata Härjapea Taarausuliste ja Maausuliste Koja seisukohti Hiiemäe kui religioosse paiga tähtsust nii Maasusliste usu- ja kultustoimingute tegemisel kui ka Eesti kultuuri jaoks olulise paiga säilitamisel.
Koda on usuline ühendus, mille põhikirjaliseks ülesandeks on oma liikmete usuliste, kõlbeliste ja hariduslike tarviduste rahuldamine. Põhikirja kohaselt ühendab Koda inimesi, kelle religioosse maailmavaate aluse moodustab esivanemate uskumuste ja vaimse pärandi järjepidevust kandev osa. See hõlmab ka ajalooliste looduslike pühapaikade, sh hiitega, seotud uskumusi, tavasid ja käitumisreegleid.
Koda on seisukohal, et tuulepargi rajamine detailplaneeringus ettenähtud kujul kahjustab olulisel määral taara- ja maausuliste usutalituste ja usuliste toimingute läbiviimist. Kunda Hiiemäele tuulepargi rajamine kahjustab taara- ja maausuliste nii Eesti põhiseaduses kui ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsioonis säestatud usuvabaduse realiseerimist.
Kui laiema üldsuse ja Eesti riigi jaoks on hiis kultuuripärand, siis maausuliste jaoks on hiis (sealhulgas ka Kunda Hiiemägi) paik oma usuliste tavade täitmiseks. Koja põhikirja p III 6 kohaselt määratletakse hiit järgmiselt: “Hiis on kindlalt piiritletud maa-ala koos seal olevate pinnavormide, kivide, puude, veekogude, taimkatte ja tehislike objektidega.”
Vastavalt põhikirjale ühendab Koda inimesi, kelle religioosse maailmavaate aluse moodustab esivanemate uskumuste ja vaimse pärandi järjepidevust kandev osa. See hõlmab ka ajalooliste looduslike pühapaikade, sh hiitega, seotud uskumused, tavad ja käitumisreeglid. Maausuliste jaoks on hiis terviklik ajalooline loodus- ja kultuuriobjekt, millel on usuline tähtsus.
Arvestada tuleb asjaoluga, et hiites asuvate kultuuriliste ja looduslike väärtuste tekkeks kulub sajandeid. Seega on hiisi kui usulisi paiku praktiliselt piiratud arv. Otsuse seletuskirja (LISA nr 8) andmetel on Eestis teada enam kui 2500 looduslikku pühapaika. Neist on tunnistatud loodus- või kultuurimälestiseks umbes 500. Ülejäänute asukohast ja seisukorast puudub riigil praegu ülevaade. Seega pole võimalik hinnata, palju looduslikke pühapaiku on veel võimalik edaspidi kaitse alla võtta.
Härjapea Taarausuliste ja Maausuliste Koja, samuti teiste Maavalla Kotta kuuluvate kodade omandis ega kasutusvalduses pole ühtegi ajaloolist looduslikku pühapaika. Seega on mõningane vaba juurdepääs ja võimalus täita oma usutavasid tagatud maausulistel üksnes riigi kaitse all olevates pühapaikades.
Kuigi maausulistele on pühad kõik Eesti hiied, on Kunda Hiiemägi usulise paigana elutähtis eelkõige Härjapea Taarausuliste ja Maausuliste Kojale, kuhu kuuluvad Lääne- ja Põhja-Eesti maausulised. Maausk on loomult paikkondlik ja seetõttu on maausulisel inimesel tugevam side tema kodukandis asuvate hiitega.
Hiies peetavad ja hiiega seotud maausulised toimingud on mitmekesised. Näiteks: ühised palvused ja andide toomine, ühine nõupidamine ja ennustamine, ühine rahvakalendri tähtpäevade kombestiku täitmine. Eraviisiliselt viiakse hiide ande, palvetatakse, ravitakse, ennustatakse. Üheks tähtsamaks usuliseks tegevuseks on siiski lihtsalt pühapaigas viibimine, vaimujõu ja meelerahu kogumine loodusvägede ja maausuliste esivanemate läheduses. Sama tähtis on hiiega vaimses sidemes olemine ja sellele toetumine eemal viibides.
Maausuliste toimingute sooritamiseks hiies on vaja kohaseid tingimusi. Paigas ei tohi toimuda kõrvalist tegevust, mis tekitaks müra, kahjustaks pinnast või rikuks muul moel paiga terviklikkust. Põhimõtteliselt on need samad tingimused, mis on vajalikud hiie kui tervikliku kultuuri- ja loodusväärtuse säilimiseks või selle seisundi parandamiseks. Lisaks peab olema võimalik külastada hiit pimedal ajal.
Eelpool öeldust tulenevalt võetakse Kunda linnavolikogu otsusega maausulistelt võimalus nende religioosete toimingute tegemiseks. Taoline käitumine on oma olemuselt võrdustatav kirikuhoone sundvõõrandamisega.
Teatud osa Kunda Hiiemäest ning detailplaneeringualast väljapoole jääval osal asuvad eramaad. Põhimõtteliselt võiks usulisi tominguid läbi viia ka sellel territooriumil, kuid nimetatud territooriumil usuliste toimingute läbiviimine on olulisel määral raskendatud. Vastavalt Muinsuskaitseseadusele peab maaomanik tagama vaba juurdepääsu mälestisele päikese tõusust loojanguni. Kuna osad maausulised toimingud sooritatakse traditsiooniliselt pimedal ajal, ei ole Hiiemäe sellel osal usuliste toimingute sooritamine tagatud. Küll aga puudub selline piirang seni Hiiemäe planeeringualal, mis kuulub Kunda linna munitsipaalomandisse.
Olukorras, kus Hiiemäe planeeringuala on tükeldatud tuulikute, ehitus-hooldusplatside, teede- ja elektrivõrguga, tuulikud töötavad ja toimub autoliiklus, pole seal võimalik täita usulisi tavasid. Samas moodustab planeeringualal asuv Hiiemägi pindalast suurema ja tähtsama osa, see on mäe kõrgem osa ja seal asub seni avastatud viiest muinaskalmest neli.
Eelnevast lähtudes toob Kunda linnavolikogu vaidlustatud otsuse täitmine kaasa olukorra, kus osa pühapaigast ja selle terviklikkus hävitatakse ning piiratakse oluliselt võimalusi maausuliste tavade ning usuliste toimingute täitmiseks. Sisuliselt muudetakse hiie kasutamine pühapaigna võimatuks. Ühtlasi muudetakse võimatuks pühapaiga seisukorra parandamine, mis võiks oluliselt parandada pühapaiga kasutamise praeguseid tingimusi. Nimetatud tegevusega halvendatakse olulisel määral taara- ning maausuliste võimalusi nende usuliste toimingute läbiviimiseks. Sellega rikutakse eelkõige põhiseaduse §-s 12 sätestatud võrdse kohtlemise põhimõtet. Nimetatud sätte alusel tuleb kõigile usulistele ühendustele tagada võrdne võimalus nende kultus- ning usuliste toimingute läbiviimiseks.
IV ESIALGNE ÕIGUSKAITSE
Kaebuse esitaja taotleb esialgse õiguskaitse kohaldamist halduskohtumenetluse seadustiku (HKMS) § 12¹ lg 2 kohaselt. HKMS § 12¹ lg 2 võib halduskohus kaebuse esitaja põhjendatud taotluse alusel või omal algatusel teha igas menetlusstaadiumis määruse kaebuse esitaja õiguste esialgse kaitse kohta, kui vastasel juhul oleks kohtuotsuse täitmine raskendatud või osutuks see võimatuks. Detailplaneeringuga on tehtud põhimõtteline otsus tuulepargi rajamiseks vaidlusalusesse asukohta. PES § 9 lg 1 kohaselt on detailplaneering territooriumil lähiaastate ehitustegevuse aluseks. Tuulepargi rajamiseks vajalike edasiste lubade menetlemine toimub juba detailplaneeringu alusel ja selle elluviimiseks. Detailplaneeringu kehtestamise otsuse täitmine võimaldab Kunda linnal alustada ehitusloa väljastamise menetlust. Seetõttu võib vaidlusaluse otsuse täitmine tuua kaasa olukorra, kus kohtuotsuse täitmine oleks raskendatud või osutuks võimatuks. Tuleb ka arvestada, et tegemist on suuremahulise projektiga, mille elluviimine on paratamatult kulukas ning aeganõudev. Esialgne õiguskaitse aitaks vältida olukorda, kus tuulepargi rajamiseks tehtud kulutused osutuksid asjatuks.
Eeltoodust tulenevalt ning juhindudes HKMS § 6 lg 2 p 1, § 7 lg 1 ning § 12¹ lg 3 p 1
1. tühistada Kunda Linnavolikogu 05.07.2006.a. otsus nr 21, millega kehtestati Hiiemäe tuulepargi piirkonna detailplaneering;
2. peatada vaidlusaluse otsuse täitmine kuni asjas kohtulahendi jõustumiseni;
3. kohtukulud jätta vastustaja kanda.
Kaebuse esitaja esindaja
Härjapea Taarausuliste ja Maausuliste Koja
1.Kunda Linnavolikogu 05.07.2006.a otsus nr 21;
2.Kunda linnavolikogu 05.07.2006.a otsusega kehtestatud detailplaneering;
3.Vabariigi Valitsuse otsuse “Riikliku programmi “Eesti looduslikud pühapaigad” koostamise algatamine”;
4.Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koja kiri Kunda Linnavalitsusele 05.08.2005;
5.Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koja kiri Hiiemäe detailplaneeringu ja selle strateegilise keskkonnamõju aruande koostanud OÜ Hendrikson ja Ko-le 02.09.2005;
6.Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koja kiri Hiiemäe detailplaneeringu ja selle strateegilise keskkonnamõju aruande koostanud OÜ Hendrikson ja Ko-le 05.06.2006;
7.Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koja kiri Muinsuskaitseametile 28.04.2005;
8.Kunda Linnavolikogu 05. juuli 2006 otsus nr 21 seletuskiri;
9.Riigilõivu tasumist tõendav dokument.


text:
Riigikohtu 12.juuni 2013 määrus kohtuasjas 3-2-1-64-13 | Heli Raidve Tööõigusabi
Riigikohtu 12.juuni 2013 määrus kohtuasjas 3-2-1-64-13
3-2-1-64-13
Tartu, 12. juuni 2013. a
Eesistuja Villu Kõve, liikmed Peeter Jerofejev ja Tambet Tampuu
Osaühingu O.S. Transport menetluskulude kindlaksmääramise avaldus
Tartu Ringkonnakohtu 28. jaanuari 2013. a määrus tsiviilasjas nr 2-10-33793
Koit Soe määruskaebus
Hageja Koit Soe, esindaja vandeadvokaat Anu Pärtel
Kostja Osaühing O.S. Transport (registrikood 10166368), esindaja vandeadvokaat Senny Pello
13. mai 2013. a, kirjalik menetlus
1. Tühistada Tartu Ringkonnakohtu 28. jaanuari 2013. a määrus tsiviilasjas nr 2-10-33793 ja teha uus määrus, millega mõista Koit Soelt Osaühingu O.S. Transport kasuks välja menetluskulu 1446 eurot 69 senti.
2. Lugeda kohtumääruse kehtiv resolutsioon sõnastatuks järgmiselt:
„1. Rahuldada Osaühingu O.S. Transport menetluskulude kindlaksmääramise avaldus osaliselt.
2. Mõista Koit Soelt Osaühingu O.S. Transport kasuks välja menetluskulud 1446 eurot 69 senti."
4. Tagastada Koit Soe määruskaebuselt tasutud kautsjon 50 (viiskümmend) eurot Osaühingule Advokaadibüroo In Jure.
1. Koit Soe (hageja) esitas 13. juulil 2010 Tartu Maakohtule Osaühingu O.S. Transport (kostja) vastu hagi, milles palus kostjalt välja mõista töötasu 8730 eurot 54 senti.
Tartu Maakohus jättis 28. veebruari 2011. a otsusega hagi rahuldamata ja menetluskulud hageja kanda. Tartu Ringkonnakohus jättis 5. märtsi 2012. a otsusega hageja apellatsioonkaebuse rahuldamata ja maakohtu otsuse muutmata. Apellatsiooniastme menetluskulud jäid hageja kanda. Riigikohus keeldus 18. juunil 2012 hageja kassatsioonkaebust menetlusse võtmast ja jättis kassatsiooniastme menetluskulud hageja kanda.
2. Kostja esitas 20. juunil 2012 Tartu Maakohtule menetluskulude kindlaksmääramise avalduse, milles palus kindlaks määrata ja hagejalt välja mõista õigusabikulud 2568 eurot 78 senti (käibemaksuta).
Avalduse kohaselt tekitas hageja kostjale menetluskulusid, sest hageja nõudis nii maa- kui ka ringkonnakohtus kohtuistungit. Kostja palus lahendada vaidluse kirjalikus menetluses, et hoida aega ja menetluskulusid kokku.
3. Hageja vaidles kostja avaldusele vastu ning palus määrata hüvitatavate menetluskulude suuruseks mitte enam kui 1207 eurot 83 senti (käibemaksuta).
Osa kostja õigusabikuludest ei ole vajalikud ega põhjendatud. Sõidukuludest on kostjal tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 144 p 2 alusel õigus nõuda üksnes kohtuistungitele sõitmisega seotud otseste sõidukulude hüvitamist. Kostjal ei ole õigus nõuda hagejalt kohtuistungitele sõitmise ajakulu hüvitamist õigusabi tunnitasu alusel.
4. Tartu Maakohus rahuldas 1. oktoobri 2012. a määrusega kostja avalduse osaliselt ja mõistis hagejalt kostja kasuks välja menetluskuludena 2175 eurot 15 senti.
Maakohtu määruse kohaselt on põhjendatud ja vajalik kostja õigusabile kulunud aeg 30 h 30 min, sh 11 h 30 min õigusabiks kulunud aeg ja 19 h kohtuistungitele sõitmisele kulunud aeg. Lisaks on põhjendatud hagejalt välja mõista kostja esindaja otsene sõidukulu.
Vabariigi Valitsuse 4. septembri 2008. a määrusega nr 137 kehtestatud lepingulise esindaja kulude teistelt menetlusosalistelt sissenõudmise piirmäärade (kord) § 1 järgi on kuni 8730 euro 54 sendi suuruse tsiviilasja hinna korral õigusabikulude teiselt menetlusosaliselt väljamõistmise piirmäär 4470 eurot kõigis kohtuastmetes kokku. Põhjendatud ja vajalik on kostja esitatud arvetel märgitud kulust esindaja õigusabikulu koos sõidukuluga 2175 eurot 15 senti (sh kaks sõitu marsruudil Tallinn-Võru-Tallinn ja üks sõit Tallinn-Tartu-Tallinn, mille eest on kostja taotlenud hüvitist oluliselt väiksema tunnitasu eest (s.o 12 h eest ca 460 eurot), ja otsene sõidukulu 190 eurot (3 kr/km). Arvestades tsiviilasja keskmist keerukusastet, kostja esindaja tehtud toiminguid ja menetlusdokumentide mahtu, on õigusabile põhjendatud kohaldada kostja esindaja tunnihinda 110 eurot, mida hageja ei ole vaidlustanud.
5. Hageja esitas määruskaebuse, milles palus maakohtu määruse osaliselt tühistada ja teha selles osas uue määruse, millega mõista temalt kostja kasuks välja menetluskuludena 1207 eurot 83 senti (käibemaksuta).
Määruskaebuse kohaselt ei analüüsinud maakohus piisavalt menetluskulude vajalikkust ja põhjendatust. Esindaja töömahtu ja ajakulu vähendab asjaolu, et pooled on kohtumenetluse erinevates etappides esitanud samu väiteid ja õiguslikke põhjendusi. Toimikust ei nähtu, et kohtuvaidluses oleks olnud tavalisest enam või aeganõudvamaid toiminguid. Kostja esindaja tehtud menetlustoimingutele kulunud aeg on ülepaisutatud. Menetlusosalise lepingulise esindaja sõitu kohtuistungile ei saa pidada õigusteenuse osutamiseks, mistõttu ei pea hageja seda õigusabi osutamise arve alusel hüvitama. Sõidukuludest võib hageja hüvitada üksnes menetlusega seotud otsesed sõidukulud.
6. Kostja vaidles määruskaebusele vastu ja palus jätta selle rahuldamata.
7. Tartu Ringkonnakohus jättis 28. jaanuari 2013. a määrusega maakohtu määruse muutmata ja hageja määruskaebuse rahuldamata.
Ringkonnakohtu määruse kohaselt analüüsis maakohus kostja menetluskulude vajalikkust ja põhjendatust. Kostja lepinguline esindaja osutas kostjale õigusabi kokku 35 h ja 5 min. See sisaldas ka õigusabi osutamise kohta jõudmiseks kulunud aega. Sisulise õigusabi osutamisele kulus 13 h ja 36 min ning sõitudeks 21 h ja 29 min. Maakohus luges sellest põhjendatud ja vajalikuks õigusabikuluks 30 h ja 30 min, vähendades kostja avalduses esitatud ajakulu 4 h ja 25 min võrra.
Asja keerukust ja mahukust arvestades on maakohus õigesti ja põhjendatult leidnud, et vajalik ja põhjendatud on õigusabi osutamise ajakulu 11 h ja 30 min ning kohtuistungitele sõitmisele kulunud aeg 19 h. Kuna hageja kassatsioonkaebust ei võetud menetlusse, on asja menetletud kahes kohtuastmes ning menetlus kestis peaaegu kaks aastat. Tsiviilasi on nii sisuliselt kui ka menetlustoimingute mahtu ja kestust arvestades keskmine. Seega ei ole kostja lepingulise esindaja õigusabi maht 11 h ja 30 min ulatuses ebavajalik või ülepaisutatud. Menetlusdokumendi koostamisele kulunud aega ei saa hinnata üksnes dokumendi pikkuse järgi. Põhjendatud ei ole jätta ringkonnakohtu istungiks valmistumise ajakulu hüvitamata seetõttu, et kostja lepinguline esindaja oli asja materjalidega ja hageja seisukohtadega juba varasemast tuttav ning apellatsioonimenetluses ei esitatud uusi ega üllatuslikke argumente. Kohtumenetluses korduvate seisukohtade puhul ei saa eeldada, et dokumentide koostamisele ja seisukohtade esitamisele aega ei kulu.
Sõidukulude hüvitamiseks ei tule esitada teistsuguses vormis dokumente kui muude menetluskulude kohta. Maakohus on kostja lepingulise esindaja sõidukuludele andnud põhjendatud hinnangu ega ole diskretsioonipiire ületanud.
8. Hageja esitas määruskaebuse, milles palub ringkonnakohtu määruse osaliselt tühistada ja teha uue määruse, millega määrata kostja menetluskulude suuruseks mitte rohkem kui 1207 eurot 83 senti.
Määruskaebuse kohaselt ei põhjendanud kohtud oma seisukohta, et tsiviilasi oli nii keerukas ja ajamahukas, et õigustas menetluskulude väljamõistmist 2175 euro 15 sendi ulatuses. Enamikul kostja esitatud arvetel märgitud menetlustoimingute ajakulu on ülepaisutatud ja põhjendamata. Lisaks ei arvestanud kohtud, et kostja ei tõendanud sõidukulusid. Kostja lepingulise esindaja sõidu ajakulu ei ole õigusabiteenuse osutamine ja selle eest makstud tasu ei saa välja mõista õigusteenuse arve alusel. Kostja esindaja sõidukuludest on põhjendatud hagejalt nõuda üksnes otsesed sõidukulud.
9. Kostja palub jätta määruskaebuse rahuldamata.
10. Kolleegium leiab, et TsMS § 701 lg 3 esimese lause alusel tuleb ringkonnakohtu määrus tühistada ja teha uus määrus, millega määrata kostja menetluskulude suuruseks ja mõista hagejalt välja 1446 eurot 69 senti. Määruskaebus on osaliselt põhjendatud.
11. Kooskõlas TsMS §-ga 695 ja § 688 lg-ga 1 kontrollib kolleegium ringkonnakohtu määrust üksnes osas, mille peale on kaevatud. Hageja ei vaidlusta ringkonnakohtu määrust osas, millega mõisteti temalt kostja kasuks välja viimase lepingulise esindaja otsene sõidukulu. Selles osas on ringkonnakohtu määrus TsMS § 463 lg 2 ja § 456 lg 4 alusel jõustunud. Hageja leiab, et osa kostja esindaja osutatud õigusabi kuludest on põhjendamata ning et hagejal ei ole kohustust hüvitada kostja esindaja sõidule kulunud aega.
12. Kolleegium märgib, et TsMS § 175 lg 1 kohaselt on menetlusosalist esindanud lepingulise esindaja kulude põhjendatuse ja vajalikkuse hindamine kohtu kaalutlusotsus, millesse kõrgema astme kohus sekkub üksnes juhul, kui kohus on ületanud diskretsioonipiire (vt ka Riigikohtu 18. mai 2010. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-43-10, p 19). Maakohus on kostja õigusabikulude vajalikkust ja põhjendatust hinnanud. Ringkonnakohus leidis, et maakohus ei ole diskretsioonipiire ületanud. Kolleegium nõustub selles osas ringkonnakohtuga ning ei korda ringkonnakohtu määruse põhjendusi (TsMS § 695 ja § 689 lg 5).
13. Ringkonnakohtu määrus on aga põhjendamata osas, millega mõisteti hagejalt välja kostja esindaja sõidu ajakulud.
Riigikohus on 3. juuni 2013. a määruses tsiviilasjas nr 3-2-1-65-13 märkinud, et TsMS §-d 174 ja 175 ning Vabariigi Valitsuse 4. septembri 2008. a määrusega nr 137 kehtestatud kord lepingulise esindaja kulude teistelt menetlusosalistelt sissenõudmise piirmäärade kohta ei sätesta, millist liiki esindajakulud teiselt menetlusosaliselt välja mõistetakse. Menetluskulude hüvitamise kriteeriumiks on esindajakulude põhjendatus ja vajalikkus ning tsiviilasja hind. Kolleegium leidis viidatud tsiviilasjas tehtud määruses, et eelkõige võib lepingulise esindaja põhjendatud ja vajalikuks kuluks, mille hüvitamist saab nõuda teiselt menetlusosaliselt, olla õigusteenuse osutamise tasu (advokaaditasu advokatuuriseaduse § 60 tähenduses). Lisaks võib hüvitatavaks menetluskuluks olla otsene sõidukulu, s.o transpordikulu, milleks on nt bussipileti või autokütuse maksumus. TsMS §-d 174 ja 175 ega § 144 p 1 ning korra § 1 ei võimalda aga mõista menetlusosaliselt välja hüvitist teise menetlusosalise lepingulise esindaja sõidule kulunud aja eest. TsMS § 217 lg 6 kohaselt on esindaja käitumine ja teadmine võrdsustatud menetlusosalise käitumise ja teadmisega. Kuivõrd TsMS § 144 p 2 järgi ei ole menetluskuluks menetlusosalise sõidu ajakulu, ei ole seda ka esindaja kohtuistungile sõitmise ajakulu. Selles määruses märkis kolleegium ka seda, et esindaja sõidule kulunud aja hüvitamist ei ole võimalik nõuda teiselt poolelt ka advokatuuriseaduse ega poole ja tema esindaja sõlmitud kliendilepingu alusel. Advokatuuriseadus ega kliendileping ei reguleeri menetluskulude teiselt poolelt väljamõistmist. Kolleegium jääb nende seisukohtade juurde ka praeguses tsiviilasjas.
14. Maakohus mõistis hagejalt kostja kasuks välja viimase lepingulise esindaja kohtuistungitele sõitmisele kulunud aja, s.o 19 tunni eest lähtuvalt õigusteenuse tunnihinnast 600 krooni ehk 38 eurot 34 senti kokku 728 eurot 46 senti. Kuna menetlusosalise lepingulise esindaja sõidu ajakulu ei ole põhjendatud teiselt menetlusosaliselt välja mõista (vt määruse p 13), tuleb ringkonnakohtu määrus tühistada. Alama astme kohtud on kostja menetluskulude kindlaksmääramise avalduse lahendamiseks olulised asjaolud kindlaks teinud. Seetõttu on kolleegiumil võimalik teha uus määrus, millega määrata hagejalt väljamõistetavaks kostja põhjendatud ja vajalikuks menetluskuluks 1446 eurot 69 senti.
15. Määruskaebuse osalise rahuldamise tõttu tuleb kautsjon TsMS § 149 lg-te 4 ja 8 alusel tagastada selle tasunud advokaadibüroole.
16. Kolleegium juhib poolte tähelepanu sellele, et menetluskulude kindlaksmääramise vaidlustamisel tekkinud kulusid ei hüvitata (TsMS § 178 lg 3).

matches:
Riigikohus
§ 144
§ 1
§ 701
§ 688
§ 463
§ 456
§ 175
kohus
kohus
§ 695
§ 689
Riigikohus
§ 60
§ 144
§ 1
§ 217
§ 144
§ 149
§ 178


Siseministri määruste muutmine seoses avaliku teenistuse seaduse jõustumisega – Riigi Teataja
Siseministri määruste muutmine seoses avaliku teenistuse seaduse jõustumisega
RT I, 05.04.2013, 10
Vastu võetud 02.04.2013 nr 10
Määrus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse seaduse § 42 lõike 1, kodakondsuse seaduse § 21 lõike 1, politsei ja piirivalve seaduse § 13 lõike 1, § 19 lõike 1 ja kooskõlas avaliku teabe seaduse § 435 lõikega 1, päästeseaduse § 13 lõike 1 ning relvaseaduse § 3 lõike 4 alusel.
§ 1. Siseministri 10. detsembri 2009. a määruse nr 55 „Kaitsepolitseiameti põhimäärus” muutmine
Siseministri 10 detsembri 2009. a määruses nr 55 „Kaitsepolitseiameti põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
„Ameti ingliskeelne nimetus on Estonian Internal Security Service.”;
2) paragrahvi 3 lõige 12 sõnastatakse järgmiselt:
„(12) Kaitsepolitsei I liigi teeneteristiga (lisa 1) tunnustatakse Kaitsepolitseiameti ametnikke ja töötajaid kauaaegse laitmatu teenistuse või töötamise ning teenistus- ja tööülesannete silmapaistvalt hea täitmise eest Kaitsepolitseiametis.”;
3) paragrahvi 6 lõike 2 punkt 9 sõnastatakse järgmiselt:
„9) nimetab ametisse ja vabastab ametist ameti koosseisu kuuluvad ametnikud, välja arvatud peadirektori asetäitjad ning sõlmib ja lõpetab ameti töötajatega töölepingud;”;
4) paragrahvi 6 lõike 2 punkt 11 sõnastatakse järgmiselt:
„11) kohaldab ameti ametnikele ja töötajatele ergutusi ja distsiplinaarkaristusi seadusega ettenähtud alustel, nimetab Aasta kaitsepolitseiniku ning annab Aasta kaitsepolitseiniku märke, teenistusstaaži märke, Kaitsepolitseiameti teeneteplaate, meenemedaleid, aukirju ja tänukirju;”;
„(3) Ameti struktuuri võivad kuuluda väljaspool struktuuriüksusi asuvate ametnike ja töötajate teenistuskohad.”;
6) paragrahvi 8 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Väljaspool struktuuriüksusi asuvate ametnike teenistusülesanded, alluvus, õigused ja vastutus sätestatakse ametijuhendiga ning töötajate õigused ja kohustused sätestatakse töölepingus.”.
§ 2. Siseministri 3. juuli 2009. a määruse nr 23 „Eesti kodakondsuse saanud, taastanud või kaotanud isikute andmekogu pidamise põhimäärus” muutmine
Siseministri 3. juuli 2009. a määruse nr 23 „Eesti kodakondsuse saanud, taastanud või kaotanud isikute andmekogu pidamise põhimäärus” § 15 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele on vastutava töötleja ametnikel ja töötajatel neile teenistus- või töökohustuste täitmiseks määratud ulatuses ning järelevalveasutusel seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks.”.
§ 3. Siseministri 20. detsembri 2007. a määruse nr 83 „Piirikontrolli andmekogu pidamise põhimäärus” muutmine
Siseministri 20. detsembri 2007. a määruse nr 83 „Piirikontrolli andmekogu pidamise põhimäärus” § 14 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Piirikontrolli andmekogus olevatele andmetele on juurdepääs vastutava ja volitatud töötleja ametnikel ja töötajatel nende teenistus- või tööülesannetega määratud ulatuses ja viisil.”.
§ 4. Siseministri 22. detsembri 2009. a määruse nr 92 „Politsei andmekogu pidamise põhimäärus” muutmine
Siseministri 22. detsembri 2009. a määruse nr 92 „Politsei andmekogu pidamise põhimäärus” § 16 lõikes 2 ja § 23 lõikes 2 asendatakse sõna „ametnik” sõnadega „ametnik ja töötaja” vastavas käändes.
§ 5. Siseministri 31. jaanuari 2012. a määruse nr 2 „Päästeinfosüsteemi pidamise põhimäärus” muutmine
Siseministri 31. jaanuari 2012. a määruses nr 2 „Päästeinfosüsteemi pidamise põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 14 lõikes 2 pärast sõna „ametnikud” lisatakse sõnad „ja töötajad”;
2) paragrahvis 15 pärast sõna „ametnik” lisatakse sõnad „või töötaja”;
3) paragrahvi 17 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Juurdepääs infosüsteemi kantud andmetele on vastutava ja volitatud töötleja ametnikel ja töötajatel neile teenistus- või töökohustuste täitmiseks vastutava töötleja poolt määratud ulatuses ning päästeseaduse § 11 lõikes 3 nimetatud asutusel seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks.”.
§ 6. Siseministri 22. märtsi 2002. a määruse nr 53 „Teenistusrelvade liigid ning teenistusrelvade, nende laskemoona ja tulirelva osade käitlemise ja üleandmise kord” muutmine
Siseministri 22. märtsi 2002. a määruses nr 53 „Teenistusrelvade liigid ning teenistusrelvade, nende laskemoona ja tulirelva osade käitlemise ja üleandmise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõikes 3, § 7 lõigetes 3 ja 4, § 14 lõigetes 1 ja 6, § 15 lõikes 3, § 21 lõigetes 1, 3 ja 4, § 22 lõikes 1, § 23 lõigetes 1, 3 ja 5 asendatakse mis tahes ainsuse või mitmuse käändes sõna „töötaja” sõnaga „isik” vastavas ainsuse või mitmuse käändes;
2) paragrahvis 18 asendatakse sõna „ametiisik” sõnaga „isik”;
3) paragrahvi 21 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Teenistusrelva kandmist õigustavaks dokumendiks on politseiametnikul ametitõend, teistel isikutel ametitunnistus või ametitõend (edaspidi ametitunnistus), millel on märge relvakandmise õiguse kohta. Ametitunnistusel on isiku foto, isikukood, asutuse vapipitser ja asutuse juhi allkiri, kehtivuse aeg. Asutuse vapipitser ja asutuse juhi allkiri antakse üksnes paberkandjal ametitunnistusele.”;
4) paragrahvi 23 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Asutuse juht võib erandkorras lubada isikule kinnistatud teenistusrelva, välja arvatud automaattulirelva, ja kolme salvetäit padruneid kanda teenistusvälisel ajal ja hoida alaliselt elukohas. Luba vormistatakse asutuse juhi käskkirjaga, mille koopia asub relvaruumis või relvuri käes.”;
5) määruse lisa 5 asendatakse käesoleva määruse lisaga 1;
6) määruse lisa 11 asendatakse käesoleva määruse lisaga 2.


Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses tolliametnike pitsatite kasutamise lõpetamisega – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses tolliametnike pitsatite kasutamise lõpetamisega
RT I, 19.03.2014, 3
Vastu võetud 14.03.2014 nr 38
Määrus kehtestatakse strateegilise kauba seaduse § 3 lõike 7, § 78 lõike 6 ja § 79 lõike 6 ning tolliseaduse § 57 lõike 5 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2011. a määruse nr 163 „Strateegilise kauba tolliformaalsuste ning tolli teavitamise kord Euroopa Liidu sisesel edasitoimetamisel ja relva transportimisel õhu kaudu” muutmine
Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2011. a määruse nr 163 „Strateegilise kauba tolliformaalsuste ning tolli teavitamise kord Euroopa Liidu sisesel edasitoimetamisel ja relva transportimisel õhu kaudu” § 2 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Tolliametnik märgib eriloa originaalile kauba koguse, väärtuse, piiriületuse kuupäeva, tollideklaratsiooni aktsepteerimise numbri ja oma ees- ja perekonnanime ning kinnitab need andmed oma allkirja ja tolliasutuse pitsati jäljendiga.”.
§ 2. Vabariigi Valitsuse 27. aprilli 2004. a määruse nr 149 „Välisesinduse, välisesinduse töötaja ning tema perekonnaliikme kõigist maksudest vabastatud kauba tolliformaalsuste teostamise kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 27. aprilli 2004. a määruse nr 149 „Välisesinduse, välisesinduse töötaja ning tema perekonnaliikme kõigist maksudest vabastatud kauba tolliformaalsuste teostamise kord” § 4 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Tolliametnik märgib deklaratsioonile selle numbri ja kinnitab deklaratsiooni lahtris 8 tolliasutuse pitsati jäljendiga.”.


Ee black friday deals 2020 fidget cube osta Maagaasi võrguteenuse hind haagissuvila müük tartu
Samsung galaxy a7 müük pelleti müük raplamaal. ohtu mõis müüa dacia hind.best black friday path furniture deals 2020 somersby multsi in hindi..
Black friday watch deals uk kulla hind venemaal. gta 5 hindi download black grundfos alpha 2 hind.karl fazer kampaania black friday november 2020 uae.loodusliku savi müük milline rinnapump müük osta..
Ee black friday deals 2020 fidget cube osta. bowlingu kuulide müük odav sushi tallinnas
Küljekarpide müük lg g3 müük. lehtmetalli müük tartu müük hind helicopter friday toy.herschel black friday osta atv.billetes black friday 55pos9002 osta
Pulmad hind turbo taastamise hind. boilerite müük turbo tartus mistä ostaa oneplus hind 5t.jbl soundbar müük polar loop aktiivisuusranneke hinta.snow tube osta kasutatud autode ost ja müük
Bobbi brown black friday deals osta s8. hantlid osta fitbit charge osta.sigma plaadilõikur müük suverehvid müük tartu.tekid padjad müük huawei black bobbi friday deals 2020 south africa
Lol üllatus skultes ostas mols. boonus briti lühikarvaline müük.katusepleki skultes jääkide müük atv velgede müük.steam black friday 2020 time hamstrite müük tallinnas üllatus
Bella paatide müük dominos black friday australia. uute autode pakkumised jackson's art black friday 2020.honor 9 hindi dominos vana fototehnika müük
Black friday 2020 usa mobiili tarvikud müük.Keratiin juuksepikendused müük ee black friday deals 2020 fidget cube osta vase hindi pronounce Pomsky müük kasvava metsa hind 2020Austraalia lambakoera müük osta käytetty toyota corolla pellet graanuli hind eckero line sooduskood.velgede blei blei müük tonybet bonus müük pina colada history in hindi kuidas valida maja värvi tartus osta iphone 6s 64gb Sony a6500 müüa black friday luxury watches 2020.1 hektari maa hindi ruutmeetri hinnad tallinnas.Origin pc black friday sale 2020 reis bali hind.Laulupeo pileti hinnad hauaplatsi hind.Vaipkatete veebimajutus müük osta lego minecraft.Xbox one black friday deals ireland ps4 500gb osta.Laste mängumaja müük ipad mini 3 müük.Boileri paigalduse hind deals maja müük pärnu.Suveniiri kontsert xbox 360 mängude müük.Edgars 24 november 2020 black friday krossikas osta 125cc müük.Ostate com palladium wikipedia in hindi.Elektrikitarri müük katteloori müük.Samsung s6 edge review hindi rehvimontaazipink müük Amazon uk black friday ps4 f hinds stores.Kuiv saepuru müük 100m2 maja vundamendi cube hind Helikopteri sit hind john hinds lecture moncler black friday 2020 online deutschland ddr4 ram black friday ktm 85cc müük graniitkillustiku müük tallinnas black friday code rimi kleepsukampaania.korterid tallinnas müük black friday 2020 nov 16
Eeden kinkekaart hantlid deals müük
Kia händler cube ostallgäu must tamm hind
Zara uk black friday 2020 säästukaardi kampaania.Smart tv ke fayde in ireland hindi naji osta wife.Lamborghini hindi song free download fiat freemont hind.Far cry 5 ps4 osta video iphone 8 screen.Sony xperia xz price in nepal vääriskivide müük.Pukspuu hind best black friday 2020 luggage deals.Garmin black friday sales 2020 kaal hindi film.Xboard müük osta iphone x tallinn.Püriidi hind posta kodu kocamustafapaşa.Tallinas pasažieru osta oneplus mistä ostaa.Küttepuude müük põlvamaal audi velgede müük.Samsung galaxy note 5 hindi video chrysler 300m müük
Black friday black aviation deals kulla kokkuost parim hind.Saematerjali müük võrumaal it's black friday wiki black
Black ops 4 black friday digital minecraft pc müük.Macbook müük aliexpress black friday 2020 coupon.Fitbit alta hind must kalamari müük.Õunasiidriäädikas müük metro exodus ps4 osta.Teraviljakuivati müük tempeh osta.Battlefield 5 xbox black friday black friday iphone xr 2020.Hörmann kampaania kasvavate puude tihumeetri hind.Black friday 2020 ps4 pro sling osta.Matkaautode friday müük eestis osta ps4 slim.Ülemiste nutikas kinkekaart äärekivide müük
Kinnisvara kv ee black friday deals 2020 fidget cube osta ee kinnisvara pakkumised korterid majad maad ee black friday deals 2020 fidget cube osta äripinnad samsung s4 müük.Macbook air 13 osta raspberry pi black friday reddit Pakkepaberi müük pakkumised toitOculus go 64gb black friday freesasfaldi müük pärnus hammasrattad müük korteri must roos müük veekraanide müük hindamine maksumus mulla müük rae vald osta seagate Bluetooth headphones black friday 2020 sauna ehituse maksumus.Nisu hind kingitus ülikooli lõpetajale.Päikeseenergia note müük võrku nikon d3300 hindi.Ford focus st müük küttepuude müük elvas.Kiltkivi müük tartu põhivara müük kanded.Http www eestipagar ee kampaaniad tõde ja õigus dvd müük.Koera kutsikad müüa sünnipäevasoodustus rimis.Lego hindi dna test information hindi.Rīgas jūras tirdzniecības osta buy samsung galaxy s7 battery.Toornafta hind reaalajas beagle hundar.Aoife hinds the commuter sisevoodrilaua müük.Metsamajanduskava hind nokia lumia 950 müük.Kookosjahu hind väetiste müük tallinnas.Canon eos 450d hind iphone 6 eesti hind.Tartu kaubamaja pakkumised vene rehvide müük
Darwini auhind parafiin müük.Raamatupidamiskande hind tossumasin guess käekotid müük.Keskmine ruutmeetri hind honor 8 pro hindi.Eramu projekt hind nikon d750 settings hindi.Brent raptor hinds instagram xbox one black friday deals tesco.Ripptelk müük naji osta baatezer.Plekkvelgede müük lufthansa black friday code.Autovaruosad müük metalltrepp hind.Samsung note 7 müük denim dream soodus.Raketerm deals hind xbox 360 mängud müük.Hindre spotify å starte automatisk rula dene wale hindi status.Rabbit hind legs dragging xbox one kinect adapter müük Köögikubu müük nokia 3310 4g hindi.Polükarbonaat hind edge liivahiir müük.Www pakkumised stiliseeritud rahvariided müük.Kivisöe hind tartus kakadu hind.Magformers osta iqos müük eestis.Black friday banner psd vespa müük.Kasutatud laptopide müük harvia keris hind.Akordionid müük glütseriin müük.Roomajad müük osb plaadi hind.Ea black friday sale 2020 elektrimootorite harjade müük.Toornafta hind reaalajas viesu nams kapteiņa osta.Kunsti müük online mopeed müük
Kuuse müük tallinn sooja fidget vee hind.Iphone 8 plus camera review in hindi www hind
Lihavürst kampaania korterite müük friday järva jaanis.Blenderid müük m&m eesti kampaania.Kosmiline energia hinduismis parandus määrdeõlide müük.Korkparkett hind suzuki atv müük.Tartu visa hall mööbli müük hobusesõnniku müük viljandimaal.Galaxy s10 news in hindi rattad müük.Arvuti akude müük samsung galaxy a8 video hindi.Kontoritehnika müük telekamängu kassetid müük.Tumi backpack black friday chilli ee müük pakkumised.Merko aktsiad dell xps 13 osta.Hamba eemaldamine hind happy black friday funny images.Kasutatud kümblustünn müük s10 hind.Iphone 5 s müük hum hai hindustani.Koera röntgeni hind foreo luna osta.Kraanade müük kasepaku hind 2020
Pereteraapia hind moet shampus hind apple watch black friday uk nizoral kreem hind Pina colada mocktail recipe in hindi tulumaksusoodustusega mtü ofertas raiutud metsamaa hind jägermeister 500ml hind black friday 2020 ryanair minecraft ostatni ludzie na ziemi.olerexi sooduskaart ostan xbox one Prisma must reede sünnipäev kingitused.Võtmete valmistamine friday hind 2jz mootor müük.Vundamendi ruutmeetri hind rde kupong.Hakkepuit hind black deals friday pc components europe.Peyote kaktus müük apple watch series 4 unboxing hindi.Rimi sünnipäeva pakkumised betooni hind.Office hindi main töökindad müük.Apple watch 3 sale black friday 2020 merevaigu hind.Kootud säärised müük mulla hindi.Reddit black friday ps deals womens watches black friday sale.Haljastuse m2 hind pardifilee müük.Kajalood praktik müük nissan skyline müük.Kingitus ev 100 osta mulla hindu law book.Eps honda rmk jõulukuuskede müük.Paulig kampaania 2020 black friday mobile phone deals uk
Black friday travel friday deals 2020 aruba osta kaksikute vanker müük.Fasttech black friday coupon code mobiiltelefoni akude müük
Fantasia jogurt kampaania rimi kampaania klaasid


text:
Alates 1. septembrist 2016 muudeti kohtueelses menetluses vahi all pidamise tähtaega, laiendati vahistamistähtaja pikendamise aluseid ja tunnistati vahistuse põhjendatuse kontrollimise regulatsioon (vt KrMS § 137) kehtetuks. Samas ei täpsustanud seadusandja uuele seadusele ülemineku korda nende isikute suhtes, kes viibisid 1. septembril 2016 kohtueelses menetluses vahi all, ja seetõttu tuli KrMS § 3 lg-st 2 lähtudes otsustada, millisest seadusest nende isikute edasisel vahi all pidamisel lähtuda. (p 8) Vahistamise kui tõkendi kohaldamise korral saab rääkida vähemalt kahest iseseisvast menetlustoimingust – kohtu otsusest võtta (või jätta) kahtlustatav või süüdistatav vahi alla ja selle otsustuse alusel asetleidvast vabaduse võtmisest. Otsustamaks, millist seadust kohaldada enne 1. septembrit 2016 kohtueelses menetluses vahistatud isikute jätkuval vahi all pidamisel, tuleb seega välja selgitada, kas vahistamismääruse alusel tehtav reaaltoiming on vaid isiku vahi alla võtmine, mis toimus enne 1. septembrit 2016, või ka tema vahi all pidamine, mis kestis kauem kui 1. septembrini 2016. (p 10) Vahistamismääruse alusel tehtav reaaltoiming kujutab endast isiku vahi all pidamist, mis algab isikult vabaduse võtmisega vahistamismääruse alusel ja lõppeb tema vabastamisega või talle karistuseks mõistetud vangistuse kandmisele asumisega. (p 11) 1. septembril 2016 muutus kohtueelses menetluses vahi all viibinud isikute vahistamistähtaeg nende suhtes menetlustoimingu tegemise ajal ja seetõttu tuli KrMS § 3 lg 2 kohaselt järgida nende isikute edasisel vahi all pidamisel KrMS §-s 131^1 sätestatud tähtaegu. Järelikult lõppes 1. septembril 2016 kõigi nende isikute vahistamistähtaeg, kes olid selleks ajaks viibinud kohtueelses menetluses KrMS § 131^1 lg-tes 1 või 4 sätestatud tähtaegadest kauem, ja nad oleks tulnud vahi alt vabastada või nende vahistamistähtaega oleks tulnud pikendada. (p 12)
Vahistamise kui tõkendi kohaldamise korral saab rääkida vähemalt kahest iseseisvast menetlustoimingust – kohtu otsusest võtta (või jätta) kahtlustatav või süüdistatav vahi alla ja selle otsustuse alusel asetleidvast vabaduse võtmisest. Otsustamaks, millist seadust kohaldada enne 1. septembrit 2016 kohtueelses menetluses vahistatud isikute jätkuval vahi all pidamisel, tuleb seega välja selgitada, kas vahistamismääruse alusel tehtav reaaltoiming on vaid isiku vahi alla võtmine, mis toimus enne 1. septembrit 2016, või ka tema vahi all pidamine, mis kestis kauem kui 1. septembrini 2016. (p 10) Vahistamismääruse alusel tehtav reaaltoiming kujutab endast isiku vahi all pidamist, mis algab isikult vabaduse võtmisega vahistamismääruse alusel ja lõppeb tema vabastamisega või talle karistuseks mõistetud vangistuse kandmisele asumisega. (p 11)
Alates 1. septembrist 2016 muudeti kohtueelses menetluses vahi all pidamise tähtaega, laiendati vahistamistähtaja pikendamise aluseid ja tunnistati vahistuse põhjendatuse kontrollimise regulatsioon (vt KrMS § 137) kehtetuks. Samas ei täpsustanud seadusandja uuele seadusele ülemineku korda nende isikute suhtes, kes viibisid 1. septembril 2016 kohtueelses menetluses vahi all, ja seetõttu tuli KrMS § 3 lg-st 2 lähtudes otsustada, millisest seadusest nende isikute edasisel vahi all pidamisel lähtuda. (p 8) Vahistamise kui tõkendi kohaldamise korral saab rääkida vähemalt kahest iseseisvast menetlustoimingust – kohtu otsusest võtta (või jätta) kahtlustatav või süüdistatav vahi alla ja selle otsustuse alusel asetleidvast vabaduse võtmisest. Otsustamaks, millist seadust kohaldada enne 1. septembrit 2016 kohtueelses menetluses vahistatud isikute jätkuval vahi all pidamisel, tuleb seega välja selgitada, kas vahistamismääruse alusel tehtav reaaltoiming on vaid isiku vahi alla võtmine, mis toimus enne 1. septembrit 2016, või ka tema vahi all pidamine, mis kestis kauem kui 1. septembrini 2016. (p 10) 1. septembril 2016 muutus kohtueelses menetluses vahi all viibinud isikute vahistamistähtaeg nende suhtes menetlustoimingu tegemise ajal ja seetõttu tuli KrMS § 3 lg 2 kohaselt järgida nende isikute edasisel vahi all pidamisel KrMS §-s 131^1 sätestatud tähtaegu. Järelikult lõppes 1. septembril 2016 kõigi nende isikute vahistamistähtaeg, kes olid selleks ajaks viibinud kohtueelses menetluses KrMS § 131^1 lg-tes 1 või 4 sätestatud tähtaegadest kauem, ja nad oleks tulnud vahi alt vabastada või nende vahistamistähtaega oleks tulnud pikendada. (p 12)
Ka vahistamistaotlust arutav kohus on pädev hindama kohtule esitatud ja vahistamistaotluse aluseks olevatele tõenditele juurdepääsust keeldumise seaduslikkust. Nimelt on kahtlustataval KrMS § 341 lg 2 kohaselt õigus taotleda juurdepääsu tõenditele, mis on olulised vahistamistaotluse põhjendatuse arutamiseks ning kinnipidamise ja vahistamise vaidlustamiseks kohtus, ning tulenevalt KrMS § 8 p-st 2 peab kohus tagama kahtlustatavale reaalse võimaluse end kaitsta. Vahistamismenetluses hõlmab see kohustus vältimatult ka vahistamistaotluse aluseks olevatele tõenditele juurdepääsu üle otsustamist. Seega on lõppkokkuvõttes vahistamisküsimust lahendava kohtu pädevuses hinnata, kas ja millises ulatuses on põhjendatud juurdepääsuõiguse piiramine isikut süüstavatele tõenditele konkreetses menetlusetapis ning esitatud kahtlustuse valguses. Kuigi KrMS § 341 lg 3 ls 1 järgi otsustab sama paragrahvi 2. lõikes nimetatud tõenditele juurdepääsu võimaldamise prokuratuur, ei ole see säte KrMS § 8 p 2 suhtes erinormiks. Vastasel juhul oleks tõenditele juurdepääsust keeldumist võimalik vaidlustada üksnes KrMS § 341 lg-s 4 ja §-s 228 sätestatud korras. Nimetatud kaebevõimaluse realiseerimise ajaks on vahistamistaotluse arutamine aga eelduslikult juba läbi ja isiku vahistamise korral tema vabaduspõhiõigus riivatud. Teisisõnu jätaks vahistamistaotlust arutava kohtu pädevuse piiramine isiku ilma õigeaegsest ning efektiivsest kohtulikust kaitsest (vt RKKKm 3-1-1-110-15, p 17). (p 7) Kahtlustatava õigus tutvuda kahtlustuse aluseks olevate tõenditega ei ole absoluutne. EIK on poolte võrdsuse põhimõtte kui ausa kohtupidamise ühe osise kõrval tunnustanud järjepidevalt ka süütegu menetlevate õiguskaitseorganite õigust jätta kuni eeluurimise lõpuni osa nende kogutud teabest kahtlustatava eest varjatuks, et takistada tema poolt tõendite võimalikku moonutamist ning menetluse kulgemise ohustamist (vt nt EIK 13. detsembri 2007. a otsus Mooren vs. Saksamaa, p 92 ja EIK suurkoja 9. juuli 2009. a otsus samas asjas, p-d 124-125). Samuti nähtub EIK praktikast, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni art 5 lg-s 4 sätestatud isikult kinnipidamise või vahistamisega vabaduse võtmise seaduslikkuse kontrollimise menetluses ei pea alati täies mahus tagama art-s 6 nimetatud garantiisid (vt nt EIK 19. veebruari 2009. a otsus asjas A. ja teised vs. Ühendkuningriik, p 203). Seega puudub EIK praktikas selgesõnaline nõue, mis kohustaks vahistamisküsimuse lahendamisel võimaldama alati ning tingimusteta kahtlustatava vahetut juurdepääsu kõigile teda süüstavatele tõenditele. Küll aga nõutakse EIK praktikas, et vahistamistaotluse arutamisel tuleb kaitseargumentide esitamiseks vajalik oluline teave teha kahtlustatavale ja/või tema kaitsjale teatavaks kohasel viisil (vt nt EIK 13. veebruari 2001. a otsus Garcia Alva vs. Saksamaa, p 42; EIK 13. veebruari 2001. a otsus Lietzow vs. Saksamaa, p 47). Ühemõtteliselt selgelt on selline seisukoht väljendatud ka EIK 20. veebruari 2014. a otsuses Ovsjannikov vs. Eesti, kus toonitatakse, et kohtumenetluses peab üldpõhimõttena olema küll tagatud poolte ehk prokuröri ja kinnipeetava võrdne kohtlemine (otsuse p 72), kuid see ei välista tungiva avaliku huvi valguses seadmast piiranguid vahistatu või tema esindaja õigusele pääseda vahetult ligi kriminaaltoimiku mõnedele dokumentidele (otsuse p 73) (vt RKKKm 3-1-1-110-15, p-d 11 ja 12). Arvestades eeltoodut võib tõendite moonutamise või muul viisil kriminaalmenetluse kahjustamise ohu korral jätta osa kriminaalmenetluse vältel kogutud teabest kahtlustatava eest eeluurimise lõpuni varjatuks. Kuid kahtlustatava õiguste kõnealune riive on põhjendatud üksnes siis, kui on ära näidatud asjaolud, mis annavad aluse kahtlustatavast lähtuvat ohtu jaatada ja talle või tema kaitsjale tõendite tutvustamisest keelduda. (p 8)
Ka vahistamistaotlust arutav kohus on pädev hindama kohtule esitatud ja vahistamistaotluse aluseks olevatele tõenditele juurdepääsust keeldumise seaduslikkust. Nimelt on kahtlustataval KrMS § 341 lg 2 kohaselt õigus taotleda juurdepääsu tõenditele, mis on olulised vahistamistaotluse põhjendatuse arutamiseks ning kinnipidamise ja vahistamise vaidlustamiseks kohtus, ning tulenevalt KrMS § 8 p-st 2 peab kohus tagama kahtlustatavale reaalse võimaluse end kaitsta. Vahistamismenetluses hõlmab see kohustus vältimatult ka vahistamistaotluse aluseks olevatele tõenditele juurdepääsu üle otsustamist. Seega on lõppkokkuvõttes vahistamisküsimust lahendava kohtu pädevuses hinnata, kas ja millises ulatuses on põhjendatud juurdepääsuõiguse piiramine isikut süüstavatele tõenditele konkreetses menetlusetapis ning esitatud kahtlustuse valguses. Kuigi KrMS § 341 lg 3 ls 1 järgi otsustab sama paragrahvi 2. lõikes nimetatud tõenditele juurdepääsu võimaldamise prokuratuur, ei ole see säte KrMS § 8 p 2 suhtes erinormiks. Vastasel juhul oleks tõenditele juurdepääsust keeldumist võimalik vaidlustada üksnes KrMS § 341 lg-s 4 ja §-s 228 sätestatud korras. Nimetatud kaebevõimaluse realiseerimise ajaks on vahistamistaotluse arutamine aga eelduslikult juba läbi ja isiku vahistamise korral tema vabaduspõhiõigus riivatud. Teisisõnu jätaks vahistamistaotlust arutava kohtu pädevuse piiramine isiku ilma õigeaegsest ning efektiivsest kohtulikust kaitsest (vt RKKKm 3-1-1-110-15, p 17). (p 7) Kahtlustatava õigus tutvuda kahtlustuse aluseks olevate tõenditega ei ole absoluutne. EIK on poolte võrdsuse põhimõtte kui ausa kohtupidamise ühe osise kõrval tunnustanud järjepidevalt ka süütegu menetlevate õiguskaitseorganite õigust jätta kuni eeluurimise lõpuni osa nende kogutud teabest kahtlustatava eest varjatuks, et takistada tema poolt tõendite võimalikku moonutamist ning menetluse kulgemise ohustamist (vt nt EIK 13. detsembri 2007. a otsus Mooren vs. Saksamaa, p 92 ja EIK suurkoja 9. juuli 2009. a otsus samas asjas, p-d 124-125). Samuti nähtub EIK praktikast, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni art 5 lg-s 4 sätestatud isikult kinnipidamise või vahistamisega vabaduse võtmise seaduslikkuse kontrollimise menetluses ei pea alati täies mahus tagama art-s 6 nimetatud garantiisid (vt nt EIK 19. veebruari 2009. a otsus asjas A. ja teised vs. Ühendkuningriik, p 203). Seega puudub EIK praktikas selgesõnaline nõue, mis kohustaks vahistamisküsimuse lahendamisel võimaldama alati ning tingimusteta kahtlustatava vahetut juurdepääsu kõigile teda süüstavatele tõenditele. Küll aga nõutakse EIK praktikas, et vahistamistaotluse arutamisel tuleb kaitseargumentide esitamiseks vajalik oluline teave teha kahtlustatavale ja/või tema kaitsjale teatavaks kohasel viisil (vt nt EIK 13. veebruari 2001. a otsus Garcia Alva vs. Saksamaa, p 42; EIK 13. veebruari 2001. a otsus Lietzow vs. Saksamaa, p 47). Ühemõtteliselt selgelt on selline seisukoht väljendatud ka EIK 20. veebruari 2014. a otsuses Ovsjannikov vs. Eesti, kus toonitatakse, et kohtumenetluses peab üldpõhimõttena olema küll tagatud poolte ehk prokuröri ja kinnipeetava võrdne kohtlemine (otsuse p 72), kuid see ei välista tungiva avaliku huvi valguses seadmast piiranguid vahistatu või tema esindaja õigusele pääseda vahetult ligi kriminaaltoimiku mõnedele dokumentidele (otsuse p 73) (vt RKKKm 3-1-1-110-15, p-d 11 ja 12). Arvestades eeltoodut võib tõendite moonutamise või muul viisil kriminaalmenetluse kahjustamise ohu korral jätta osa kriminaalmenetluse vältel kogutud teabest kahtlustatava eest eeluurimise lõpuni varjatuks. Kuid kahtlustatava õiguste kõnealune riive on põhjendatud üksnes siis, kui on ära näidatud asjaolud, mis annavad aluse kahtlustatavast lähtuvat ohtu jaatada ja talle või tema kaitsjale tõendite tutvustamisest keelduda. (p 8) KrMS § 131 lg 3 kohaselt hindab eeluurimiskohtunik vahistamisküsimuse lahendamisel vahistamistaotluse põhjendatust. Selleks tutvub kohtunik kriminaaltoimikuga, küsitleb kahtlustatavat ning kuulab ära prokuröri ja kaitsja arvamuse. Otsustamaks, kas eelkirjeldatud nõuded on täidetud, pole määrav mitte see, millal täpselt või kui kiiresti eeluurimiskohtunik vahistamistaotluse põhjendatuse osas oma seisukoha kujundab, vaid see, kas kohtuniku siseveendumus kujuneb kohtuliku uurimise (s.o kriminaaltoimikuga tutvumise, kahtlustatava küsitlemise ning prokuröri ja kaitsja ärakuulamise) tulemusena. Kriminaalmenetlusõiguse rikkumisest on alust rääkida alles siis, kui kohus võtab vahistamisküsimuses seisukoha prokuratuuri vahistamistaotluse alusel, tutvumata kriminaaltoimikuga ning kaalumata kaitsja ja kahtlustatava vastuväiteid. (p 11)
3-1-1-36-16 Riigikohus 09.05.2016
Isiku vahistamisel ei ole võimalik arvesse võtta karistusregistrist kustutatud ja arhiivi kantud andmeid. Seda põhjusel, et karistusregistri seaduse (KarRS) § 5 lg-s 2 on ammendavalt loetletud, millal saab registrist kustutatud ja arhiivi kantud andmetele tugineda, ning vahistamismenetlust selles loetelus ei ole (RKKKm 3-1-1-15-16, p 19). Kohus saab isiku vahistamist otsustades võtta arvesse talle teada olevaid isikut iseloomustavaid asjaolusid. Selliseid asjaolusid saab aga arvestada vaid niivõrd, kuivõrd seadusandja pole seda võimalust piiranud. KarRS § 5 kujutabki endast kitsendust, mis keelab karistusregistrist kustutatud ja arhiivi kantud andmete alusel õigusliku tähendusega otsustuste tegemise, v.a juhul kui see võimalus on selgelt KarRS § 5 lg-s 2 ette nähtud. (p 8) Ainuüksi väärtegude toimepanemise arvu põhjal ei saa teha järeldust, et isik võib tulevikus hakata toime panema kuritegusid. Isiku varasemate süütegude ja temalt tulevikus oodatavate kuritegude vahel peab esinema mingi õiguslikult relevantne seos (RKKKm 3-1-1-15-16, p 20). (p 9)
Ausas menetluses peab pooltele olema tagatud võrdne võimalus kohtu siseveendumuse kujunemise mõjutamiseks, mis aga ei tähenda, et vahistatavale tõenditele juurdepääsust keeldumist tuleks alati käsitada ausa menetluse põhimõtte rikkumisena. Poolte ebavõrdsusest ebaausa kohtumenetluse ilminguna on põhjust rääkida alles juhul, kui tõenditele juurdepääsust keeldumisega kaasnevaid raskusi kaitseõiguse teostamisel pole tasakaalustatud ja vahistatavalt endalt ning tema kaitsjalt on võetud seetõttu tõhus ning reaalne võimalus vahistamistaotluse argumente kummutada. EIK praktikast tuleneb, et kahtlustust ja vahistamist toetavate tõendite sisu võib eeluurimise tõhusa läbiviimise huvides teha kaitsjale ja vahistatavale teatavaks ka teisiti kui tõendeid vahetult tutvustades. Üheks peamiseks võimaluseks on kahtlustuse aluseks olevate tõendite küllaldase avamise vahistamistaotluses. Tõendite sisu avamine sellisel viisil peab toimuma piisava konkreetsusastmega, et kaitsepoolel oleks võimalik esitada neile sisulisi vastuväiteid, teisalt aga selliselt, et see ei kahjustaks nt toimetatavat kriminaalmenetlust või teis(t)e isiku(te) olulisi õigusi. Eelnevast tulenevalt ei eira KrMS § 34^1 lg 3 ls 2 ausa kohtupidamise põhimõtet. (p-d 16-17) Ka vahistamistaotlust arutav kohus on pädev hindama kohtule esitatud ja vahistamistaotluse aluseks olevatele tõenditele juurdepääsust keeldumise seaduslikkust. Nimelt on kahtlustataval KrMS § 34^1 lg 2 kohaselt õigus taotleda juurdepääsu tõenditele, mis on olulised vahistamistaotluse põhjendatuse arutamiseks ning kinnipidamise ja vahistamise vaidlustamiseks kohtus, ning tulenevalt KrMS § 8 p-st 2 peab kohus tagama kahtlustatavale reaalse võimaluse end kaitsta. Vahistamismenetluses hõlmab see kohustus vältimatult ka vahistamistaotluse aluseks olevatele tõenditele juurdepääsu üle otsustamist. Seega on lõppkokkuvõttes vahistamisküsimust lahendava kohtu pädevuses hinnata, kas ja millises ulatuses on põhjendatud juurdepääsuõiguse piiramine isikut süüstavatele tõenditele konkreetses menetlusetapis ning esitatud kahtlustuse valguses. Kuigi KrMS § 34^1 lg 3 ls 1 järgi otsustab sama paragrahvi 2. lõikes nimetatud tõenditele juurdepääsu võimaldamise prokuratuur, ei kujuta see säte KrMS § 8 p 2 suhtes erinormi. Vastasel juhul oleks tõenditele juurdepääsust keeldumist võimalik vaidlustada üksnes KrMS § 34^1 lg-s 4 ja §-s 228 sätestatud korras. Nimetatud kaebevõimaluse realiseerimise ajaks on vahistamistaotluse arutamine aga juba eelduslikult läbi ja isiku vahistamise korral tema vabaduspõhiõigus riivatud. Teisisõnu jätaks vahistamistaotlust arutava kohtu pädevuse piiramine isiku ilma õigeaegsest ning efektiivsest kohtulikust kaitsest. (p 17) Juhul, kui kohus asub tõendi(te)le juurdepääsust keeldumise põhjendatuse osas prokuratuurist erinevale seisukohale, pole tal siiski pädevust ise vahistatavale või tema kaitsjale tõendeid tutvustada ega kohustada prokuratuuri seda tegema. Leides, et kahtlustatava õigust tõenditega tutvuda on alusetult piiratud, tuleb kohtul need tõendid vahistamisküsimuse lahendamisel kõrvale jätta (nn hindamiskeeld). Eelnevalt saab kohus prokuratuuri tõendite kõrvalejätmisest teavitada, andes sellega prokuratuurile võimaluse kaaluda, kas võtta esitatud taotlus tagasi, võimaldada tõenditele juurdepääs või esitada täiendavalt teisi tõendeid. Kolleegium märgib sedagi, et tõenditele juurdepääsust keeldumisega kaasnevate raskuste tasakaalustajana on kohtul teistsugune roll kui vahistamistaotluse põhjendatuse hindamisel, kus kohus ei pea tuginema uurimisprintsiibile, s.o otsima enda algatusel kuriteokahtluse ja vahistamisaluse kohta selliseid tõendeid, mida taotlus ei sisalda (vt RKKKm 3-1-1-105-11, p 17). Nimelt tuleb kohtul tõendusteabele vahetust juurdepääsust keeldumise korral vahistamisküsimuse igakülgseks uurimiseks kontrollida kaitseväidete põhjendatuse hindamise käigus omal algatusel kahtlustatavat õigustavate asjaolude olemasolu. (p 18)
Ka vahistamistaotlust arutav kohus on pädev hindama kohtule esitatud ja vahistamistaotluse aluseks olevatele tõenditele juurdepääsust keeldumise seaduslikkust. Nimelt on kahtlustataval KrMS § 34^1 lg 2 kohaselt õigus taotleda juurdepääsu tõenditele, mis on olulised vahistamistaotluse põhjendatuse arutamiseks ning kinnipidamise ja vahistamise vaidlustamiseks kohtus, ning tulenevalt KrMS § 8 p-st 2 peab kohus tagama kahtlustatavale reaalse võimaluse end kaitsta. Vahistamismenetluses hõlmab see kohustus vältimatult ka vahistamistaotluse aluseks olevatele tõenditele juurdepääsu üle otsustamist. Seega on lõppkokkuvõttes vahistamisküsimust lahendava kohtu pädevuses hinnata, kas ja millises ulatuses on põhjendatud juurdepääsuõiguse piiramine isikut süüstavatele tõenditele konkreetses menetlusetapis ning esitatud kahtlustuse valguses. Kuigi KrMS § 34^1 lg 3 ls 1 järgi otsustab sama paragrahvi 2. lõikes nimetatud tõenditele juurdepääsu võimaldamise prokuratuur, ei kujuta see säte KrMS § 8 p 2 suhtes erinormi. Vastasel juhul oleks tõenditele juurdepääsust keeldumist võimalik vaidlustada üksnes KrMS § 34^1 lg-s 4 ja §-s 228 sätestatud korras. Nimetatud kaebevõimaluse realiseerimise ajaks on vahistamistaotluse arutamine aga juba eelduslikult läbi ja isiku vahistamise korral tema vabaduspõhiõigus riivatud. Teisisõnu jätaks vahistamistaotlust arutava kohtu pädevuse piiramine isiku ilma õigeaegsest ning efektiivsest kohtulikust kaitsest. (p 17) Juhul, kui kohus asub tõendi(te)le juurdepääsust keeldumise põhjendatuse osas prokuratuurist erinevale seisukohale, pole tal siiski pädevust ise vahistatavale või tema kaitsjale tõendeid tutvustada ega kohustada prokuratuuri seda tegema. Leides, et kahtlustatava õigust tõenditega tutvuda on alusetult piiratud, tuleb kohtul need tõendid vahistamisküsimuse lahendamisel kõrvale jätta (nn hindamiskeeld). Eelnevalt saab kohus prokuratuuri tõendite kõrvalejätmisest teavitada, andes sellega prokuratuurile võimaluse kaaluda, kas võtta esitatud taotlus tagasi, võimaldada tõenditele juurdepääs või esitada täiendavalt teisi tõendeid. Kolleegium märgib sedagi, et tõenditele juurdepääsust keeldumisega kaasnevate raskuste tasakaalustajana on kohtul teistsugune roll kui vahistamistaotluse põhjendatuse hindamisel, kus kohus ei pea tuginema uurimisprintsiibile, s.o otsima enda algatusel kuriteokahtluse ja vahistamisaluse kohta selliseid tõendeid, mida taotlus ei sisalda (vt RKKKm 3-1-1-105-11, p 17). Nimelt tuleb kohtul tõendusteabele vahetust juurdepääsust keeldumise korral vahistamisküsimuse igakülgseks uurimiseks kontrollida kaitseväidete põhjendatuse hindamise käigus omal algatusel kahtlustatavat õigustavate asjaolude olemasolu. (p 18) Vaidlust kuriteokahtluse põhjendatuse üle ei saa samastada isiku süüküsimuse käsitlemisel otsustatavate küsimustega selle kohta, kas leidis aset tegu, milles süüdistatavat süüstatakse, kas teo on toime pannud süüdistatav ja kas tegu on kuritegu ning millise paragrahvi, lõike ja punkti järgi karistusseadustikus tuleb see kvalifitseerida. Põhjendatud kuriteokahtlust kinnitavad tõendid ei pea olema sedavõrd kaalukad, et nende alusel oleks võimalik teha süüdimõistev kohtuotsus. Samuti ei saa eeldada, et kohtueelses menetluses kuriteokahtluse põhjendatust kontrollides peaks menetleja suutma lõplikult ja veenvalt ümber lükata kõik vastuväited kuriteokahtlusele ja olema muu hulgas suuteline hindama kõigi vahistatava esitatud tõendite usaldusväärsust. Kuriteokahtluse põhjendatust peab eitama eeskätt siis, kui kahtluse aluseks olevaid asjaolusid kinnitavad tõendid puuduvad üldse või on ilmselgelt ebapiisavad või ebausaldusväärsed või kui kuriteokahtluse aluseks olevad väidetavad asjaolud ilmselgelt ei vasta kuriteokoosseisu tunnustele (vt RKKKm 3-1-1-135-13, p 13). (p 21)
3-1-1-76-14 Riigikohus 01.12.2014
KarS § 68 lg 1 kohaselt arvatakse väljaandmis- ja loovutamisvahistuses viibitud aeg karistusaja hulka. Seejuures vastab ühele eelvangistuspäevale üks vangistuspäev. Seadus ei näe ette karistusaja sellisel arvestamisel kohtu kaalutlusruumi. Loovutatava isiku vahistamise asendamine elektroonilise valvega Inglismaa ja Wales’i õiguse järgi on võrreldav (Eesti) KrMS § 137^1 lg-s 1 reguleeritud elektroonilise valvega. KrMS § 137^1 lg 1 teise lause kohaselt ei loeta elektroonilise valve all olemise aega eelvangistuseks või kinnipidamiseks ning seda ei arvestata karistusaja hulka. Isiku kinnipidamist kriminaalmenetluses arvestatakse päevades (3-1-1-22-13, p 7) ja isiku vabaduse piiramist pole võimalik ööpäeva piires jagada vabaks ning mittevabaks ajaks.
KrMS § 432 lg 3^1 kohaselt tuleb süüdimõistetu Eesti Vabariigile loovutamisel või väljaandmisel hiljemalt ülejärgmisel päeval pärast Eestisse toimetamist viia küsitlemiseks täitmiskohtuniku juurde. KrMS § 432 lg 3^2 järgi võib täitmiskohtunik korraldada isiku osavõtu kohtulahendi täitmisel tekkinud küsimuse läbivaatamisest tehnilise lahenduse abil. Loovutatava isiku vahistamise asendamine elektroonilise valvega Inglismaa ja Wales’i õiguse järgi on võrreldav (Eesti) KrMS § 137^1 lg-s 1 reguleeritud elektroonilise valvega. KrMS § 137^1 lg 1 teise lause kohaselt ei loeta elektroonilise valve all olemise aega eelvangistuseks või kinnipidamiseks ning seda ei arvestata karistusaja hulka. Isiku kinnipidamist kriminaalmenetluses arvestatakse päevades (3-1-1-22-13, p 7) ja isiku vabaduse piiramist pole võimalik ööpäeva piires jagada vabaks ning mittevabaks ajaks.
Loovutatava isiku vahistamise asendamine elektroonilise valvega Inglismaa ja Wales’i õiguse järgi on võrreldav (Eesti) KrMS § 137^1 lg-s 1 reguleeritud elektroonilise valvega. KrMS § 137^1 lg 1 teise lause kohaselt ei loeta elektroonilise valve all olemise aega eelvangistuseks või kinnipidamiseks ning seda ei arvestata karistusaja hulka. Isiku kinnipidamist kriminaalmenetluses arvestatakse päevades (3-1-1-22-13, p 7) ja isiku vabaduse piiramist pole võimalik ööpäeva piires jagada vabaks ning mittevabaks ajaks.
3-1-1-137-13 Riigikohus 13.01.2014
Kuna KrMS § 130 lg-s 2 nimetatakse eeluurimiskohtuniku määruse kõrval ka kohtumäärust, on selle sätte alusel lisaks kahtlustatava või süüdistatava vahistamisele kohtueelses menetluses võimalik süüdistatavat vahistada ka kohtumenetluses (vt RKKKm 3-1-1-94-12, p 19). Erinevalt KrMS § 130 lg-st 2 võib kohus KrMS § 130 lg 4 alusel vahistada isiku ka siis, kui puudub prokuratuuri taotlus. Riigikohus on varem märkinud, et vahistamisaluse põhjendamisel saab muu hulgas tugineda isiku eelnevale elukäigule (vt RKKKm 3-1-1-105-11, p 12.2 ja 3-1-1-32-12, p 9.2). Kui süüdistataval ei takistanud Eestist lahkumist jõustunud kohtuotsus, siis seda enam pole põhjust uskuda, et ta jääb Eestisse juhul, kui talle kohtumäärusega elektroonilist valvet kohaldatakse.
Kui süüdistataval ei takistanud Eestist lahkumist jõustunud kohtuotsus, siis seda enam pole põhjust uskuda, et ta jääb Eestisse juhul, kui talle kohtumäärusega elektroonilist valvet kohaldatakse.
3-1-1-124-12 Riigikohus 10.01.2013
Tulenevalt KrMS § 131 lg-st 1 ja lg 2 teisest lausest tuleb prokuröril olukorras, kus isikul on kaitsja, koheselt teavitada seda kaitsjat vahistamistaotluse koostamisest. Üksnes juhul, kui süüdistatav või kahtlustatav avaldab sõnaselgelt kirjalikus vormis, et ta ei soovi vahistamistaotluse arutamise juurde kaitsjat, võib jätta kaitsja kutsumata. Prokuratuuri kohustus teavitada kaitsjat tähendab muuhulgas ka seda, et juhul kui vahistamistaotlus koostatakse samal päeval, mil toimub eeluurimiskohtuniku juures vahistamistaotluse arutamine, peab prokurör teavitama kaitsjat vahistamistaotluse koostamisest viivitamatult ja viisil, et kaitsjale oleks tagatud võimalus asja ettevalmistamiseks ja arutamisel osalemiseks.
Tulenevalt KrMS § 131 lg-st 1 ja lg 2 teisest lausest tuleb prokuröril olukorras, kus isikul on kaitsja, koheselt teavitada seda kaitsjat vahistamistaotluse koostamisest. Üksnes juhul, kui süüdistatav või kahtlustatav avaldab sõnaselgelt kirjalikus vormis, et ta ei soovi vahistamistaotluse arutamise juurde kaitsjat, võib jätta kaitsja kutsumata. Prokuratuuri kohustus teavitada kaitsjat tähendab muuhulgas ka seda, et juhul kui vahistamistaotlus koostatakse samal päeval, mil toimub eeluurimiskohtuniku juures vahistamistaotluse arutamine, peab prokurör teavitama kaitsjat vahistamistaotluse koostamisest viivitamatult ja viisil, et kaitsjale oleks tagatud võimalus asja ettevalmistamiseks ja arutamisel osalemiseks. Olukorras, kus kaitsjana osaleb menetluses isik, kellel puudusid selleks volitused, on tegemist kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisega KrMS § 339 lg 1 p 3 tähenduses (kaitsja ei ole osalenud kohtumenetluses).
Tulenevalt KrMS § 131 lg-st 1 ja lg 2 teisest lausest tuleb prokuröril olukorras, kus isikul on kaitsja, koheselt teavitada seda kaitsjat vahistamistaotluse koostamisest. Üksnes juhul, kui süüdistatav või kahtlustatav avaldab sõnaselgelt kirjalikus vormis, et ta ei soovi vahistamistaotluse arutamise juurde kaitsjat, võib jätta kaitsja kutsumata. Prokuratuuri kohustus teavitada kaitsjat tähendab muuhulgas ka seda, et juhul kui vahistamistaotlus koostatakse samal päeval, mil toimub eeluurimiskohtuniku juures vahistamistaotluse arutamine, peab prokurör teavitama kaitsjat vahistamistaotluse koostamisest viivitamatult ja viisil, et kaitsjale oleks tagatud võimalus asja ettevalmistamiseks ja arutamisel osalemiseks. KrMS § 44 lg 1 kohaselt võib kaitsja ajavahemikuks, mil tema osavõtt kriminaalmenetlusest on takistatud, nimetada enda asemele kriminaalmenetlusse asenduskaitsja. See tähendab, et asenduskaitsja saab määrata üksnes juba määratud või valitud kaitsja.
KrMS § 44 lg 1 kohaselt võib kaitsja ajavahemikuks, mil tema osavõtt kriminaalmenetlusest on takistatud, nimetada enda asemele kriminaalmenetlusse asenduskaitsja. See tähendab, et asenduskaitsja saab määrata üksnes juba määratud või valitud kaitsja.
Olukorras, kus kaitsjana osaleb menetluses isik, kellel puudusid selleks volitused, on tegemist kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisega KrMS § 339 lg 1 p 3 tähenduses (kaitsja ei ole osalenud kohtumenetluses).

matches:
§ 137
§ 3
§ 3
§ 131
§ 137
§ 3
§ 3
§ 131
kohus
§ 341
§ 8
kohus
§ 341
§ 8
§ 341
kohus
§ 341
§ 8
kohus
§ 341
§ 8
§ 341
§ 131
kohus
Riigikohus
§ 5
Kohus
§ 5
§ 5
§ 34
kohus
§ 34
§ 8
kohus
§ 34
§ 8
§ 34
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 34
§ 8
kohus
§ 34
§ 8
§ 34
kohus
kohus
kohus
Riigikohus
§ 68
§ 137
§ 137
§ 432
§ 432
§ 137
§ 137
§ 137
§ 137
Riigikohus
§ 130
§ 130
kohus
§ 130
Riigikohus
Riigikohus
§ 131
§ 131
§ 339
§ 131
§ 44
§ 44
§ 339


Riigikohus on lahendis nr 3-1-1-125-06 märkinud, et Euroopa Liidu 15. märtsi 2001. a raamotsusest nr 2001/220/JSK ohvrite seisundi kohta kriminaalmenetluses ja Euroopa Kohtu 16. juuni 2005. a otsusest asjas C-105/03 (Pupino lahend) tulenevalt peab kriminaalmenetluse läbiviimisel võtma meetmeid alaealise kannatanu kaitseks, kuid need meetmed peavad siiski jääma siseriikliku õigusega seatud piiridesse. Samas lahendis rõhutati, et tunnistaja ja kannatanu alaealisus ei ole selliseks asjaoluks, mida saaks käsitada nende kohtusse kutsumata jätmise ja edasiselt nende poolt kohtueelses menetluses antud ütluste avaldamise alusena KrMS § 291 mõttes ning tõendite vahetu uurimise põhimõttest saab teha teatud reservatsioone, kuid seda vaid juhul, kui samaaegselt on piisaval määral arvestatud süüdistatava kaitseõigusega.
Kui tunnistaja on jäänud kohtuistungile ilmumata raske haiguse tõttu, võib kohus KrMS § 291 p 3 kohaselt kohtumenetluse poole taotlusel avaldada selle tunnistaja kohtueelses menetluses antud ütlused. Isiku lugemine haigestunuks ei sõltu prokuratuuri ega kohtu suvast vaid eeldab tema terviseseisundile hinnangu andmist (haiguse diagnoosimist). Selline hinnang on oma olemuselt tervishoiuteenus, mida saab tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 2 lg 1 alusel osutada vaid registreeritud tervishoiutöötaja, kelleks sama seaduse § 3 lg 1 kohaselt on üksnes Tervishoiuametis registreeritud arst, hambaarst, õde või ämmaemand.
Takistusena KrMS § 291 p 5 tähenduses peetakse silmas objektiivset asjaolu, mille tõttu isiku kohtusse ilmumine ei ole võimalik. Kindlasti ei saa selliseks objektiivseks asjaoluks olla kolmanda isiku, ka psühholoogi, arvamus selle kohta, et kohtuistungil ütluste andmine võib avaldada kohtusse kutsutule negatiivset mõju. Samuti ei saa psühholoogi selline arvamus tingida ütluste avaldamist KrMS § 291 p 3 alusel. Seda põhjusel, et nimetatud säte eeldab haiguse diagnoosimist, mida saab teha vaid tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 3 lg-s 1 nimetatud isik, kelle hulka psühholoog ei kuulu.
KrMS § 291 p 2 ei seo tunnistaja poolt kohtuistungil ütluste andmisest keeldumise korral tema kohtueelses menetluses antud ütluste avaldamist mitte mingisuguste tingimustega.
Kriminaalmenetlusõigus ei käsita isiku rasket majanduslikku olukorda tema antud ütluste avaldamise alusena. Samuti ei ole raske majanduslik olukord vaadeldav ütluste andmisest keeldumisena KrMS § 291 p 2 tähenduses ega ka muu kõrvaldamata takistusena KrMS § 291 p 5 mõttes - KrMS § 178 sätete kohaselt hüvitatakse kannatanule muuhulgas kulud, mis tal tekivad seoses sõiduga kohtuistungile. Olukorras aga, kus kannatanu keeldub kohtuistungile ilmumast, tuleb tema suhtes kohaldada sundtoomist vastavalt KrMS §-le 139.
Kriminaalmenetluses võib olla kannatanuks iga füüsiline isik, sõltumata vanusest. Loomulikult saab alaealine kannatanu oma ealistest iseärasustest tulenevalt teostada mitmeid oma menetlusõigustest just esindaja vahendusel. Ometi ei ole esindajal õigust alaealise kannatanu kriminaalprotsessi-teovõime piiramiseks ega kannatanu menetlusseisundist tulenevate kohustuste täitmise takistamiseks. Nii on ka alaealine kannatanu kohustatud ilmuma menetleja kutsel, osalema menetlustoimingutes ja alluma menetleja korraldustele, samuti andma tõeseid ütlusi - ja seda sõltumata tema seadusliku esindaja tahtest. Kui aga alaealise kannatanu seaduslik esindaja leiab, et tema esindatava õigusi menetluses rikutakse, tuleb tal täita oma esindusfunktsiooni teostamaks esindatava KrMS § 38 lg 1 p-st 5 tulenevat õigust esitada taotlusi ja kaebusi.
Kriminaalmenetluse seadustik annab terve rea võimalusi kaitsta kohtumenetluses alaealise kannatanu või tunnistaja huve. Lisaks kohtuistungi avalikkuse piiramisele, mis annab aluse kuulutada kohtuistung alaealise huvides osaliselt või täielikult kinniseks (KrMS § 12 lg 1 p 3) ning alaealise tunnistaja (sama kehtib ka kannatanu suhtes) ülekuulamise erisusele, mis kohustab alla neljateistaastast kannatanut kuulama üle lastekaitsetöötaja, sotsiaaltöötaja või psühholoogi osavõtul (KrMS § 290 lg 2 ls 1), annab seadus võimaluse ka vältida alaealise kannatanu vahetut osalemist ja ülekuuulamist kohtuistungil. Väheoluline pole seegi, et KrMS § 290 lg 1 kohaselt ei kasutata alla neljateistaastase isiku kohtus ülekuulamisel ristküsitlust. Vastavalt KrMS § 287 lg-le 5 võib kohus kas poole taotlusel või ka omal initsiatiivil lubada kannatanu kaugülekuulamist KrMS §-s 69 sätestatud korras (samuti kasutada kannatanut süüdistatava eest varjavat vaheseina). Tulenevalt KrMS § 69 lg-st 1 on kaugülekuulamise korraldamise üheks aluseks just kannatanu kaitsmine. Selle meetme rakendamisel saab kannatanut üle kuulata tehnilise lahenduse abil, mille tulemusena menetlusosalised otseülekandena vahetult näevad ja kuulevad kohtus mitteviibiva kannatanu ütluse andmist ja saavad talle küsimusi esitada menetleja kaudu (KrMS § 69 lg 2 p 1) (vt ka RKKKo nr 3-1-1-125-06, p 14).


"Maareformi seaduse" §-s 23 '4 sätestatud vaba metsamaa erastamise kord – Riigi Teataja
"Maareformi seaduse" §-s 23 '4 sätestatud vaba metsamaa erastamise kord
Määrus kehtestatakse «Maareformi seaduse» (RT 1991, 34, 426; RT I 2001, 52, 304; 93, 565; 2002, 11, 59; 47, 297 ja 298; 99, 579; 100, 586; 2003, 26, 155; 2004, 30, 208; 38, 258) § 22³ lõigete 9 ja 10, § 23 lõigete 5 ja 6 ning § 38 lõike 4 alusel §-s 234 sätestatud vaba metsamaa erastamiseks.
(2) Vaba metsamaana ei kuulu erastamisele «Metsaseaduse» (RT I 1998, 113/114, 1872; 1999, 54, 583; 82, 750; 95, 843; 2000, 51, 319; 102, 670; 2001, 50, 282; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 88, 594; 2004, 9, 53; 38, 258) § 57 lõikes 2 nimetatud, 23. juulini 1940. a riigile kuulunud, käesolevaks ajaks metsaga kaetud alad (riigimetsamaa).
(3) Vaba metsamaana ei kuulu erastamisele «Looduskaitseseaduses» (RT I 2004, 38, 258; 53, 373) sätestatud kaitsealade loodusreservaatide maa, sihtkaitse- ja piiranguvööndite maa, hoiualade maa, püsielupaikade maa, samuti kaitstavate looduse üksik- ja muude objektide juurde kuuluv maa.
(1) Katastriüksuse moodustaja leidmiseks korraldab erastamise korraldaja vastavat litsentsi omavate isikute vahel vähempakkumise või teeb vaba metsamaa erastamise õigust omavale isikule ettepaneku tellida katastriüksuse moodustamise tööd vastavat litsentsi omavalt isikult. Kui erastamise korraldaja teeb vastava ettepaneku vaba metsamaa erastamise õigust omavale isikule, on isik kohustatud katastriüksuse moodustamise tööd tellima hiljemalt kolme kuu jooksul ettepaneku tegemisest arvates. Kui isik mõjuva põhjuseta ei täida eelnimetatud kohustust, kaotab ta maa erastamise õiguse.
Ostu-müügilepingu ettevalmistamine
(1) Pärast katastripidaja poolt § 5 lõikes 2 nimetatud dokumentide saamist kontrollib erastamise korraldaja veel kord vallavolikogu poolt kinnitatud vaba metsamaa erastajate nimekirja kantud isikute vastavust «Maareformi seaduse» § 233 lõikes 2 ja § 234 lõikes 2 sätestatud vaba metsamaa erastamise õigust omava isiku tingimustele ja «Maareformi seaduse» § 234 lõigetes 7 ja 8 sätestatud vaba metsamaa erastamist välistavate asjaolude puudumist ning teiste talle maa erastamiseks esitatud dokumentide ja andmete õigsust.
9) isiku, kellele maa erastatakse, kohustus sõlmida maa ostu-müügileping hiljemalt kolme kuu jooksul erastamise korraldaja poolt erastamise otsuse teatavaks tegemise päevast arvates. Kui erastaja mõjuva põhjuseta ei sõlmi ostu-müügilepingut tähtaegselt, kaotab erastaja ostu-müügilepingu sõlmimise õiguse;
(1) «Maareformi seaduse» § 223 lõike 9 alusel saavad maa väljaostuvõla kustutamist või müügihinna vähendamist, sõltumata maa ostu-müügilepingu sõlmimise ajast, taotleda füüsilised isikud, kellel on pärast 7. juunit 1996. a sündinud laps. Maa väljaostuvõla kustutamise või müügihinna vähendamise õigust saab kasutada üks lapsevanematest. Maaomanikul või maa erastajal on õigus maa väljaostuvõla kustutussummat kasutada mitme maatüki ostueesõigusega või piiratud enampakkumisel erastamisega või vaba maa erastamisega tekkinud väljaostuvõla kustutamiseks või müügihinna vähendamiseks.
(3) «Maareformi seaduse» § 223 lõikes 9 sätestatud soodustuse rakendamiseks juhul, kui erastatava maa omandamiseks on ostu-müügileping sõlmitud, langetab maa erastamise korraldaja esitatud dokumentide põhjal otsuse maa väljaostuvõla kustutamise kohta. Otsus sisaldab viidet lepingule (sõlmimise kuupäev, ostja nimi, väljaostuvõla suurus jms), mille alusel väljaostuvõlg tekkis, ja väljaostuvõla kustutamise põhimõtteid (millises ulatuses, milliste maksetähtaegade osas jne). Kui väljaostuvõlg on väiksem kui 25 000 krooni, näidatakse otsuses ära ka kustutussumma kasutamata osa. Väljaostuvõla kustutamist alustatakse järelmaksu graafikus fikseeritud viimasest maksetähtajast. Otsuse üks eksemplar saadetakse väljaostuvõla kustutamist taotlenud isikule ning teine lisatakse maa erastamist käsitlevatele dokumentidele.
(4) «Maareformi seaduse» § 223 lõikes 9 sätestatud soodustuse rakendamiseks juhul, kui erastatava maa omandamiseks on ostu-müügileping sõlmimata, langetab maa erastamise korraldaja otsuse maa müügihinna vähendamise kohta. Otsus sisaldab andmeid müügihinna vähendamist taotlenud isiku ja ostu-müügilepingu objekti kohta ning viidet müügihinna vähendamise alusele, müügihinna vähendamise põhimõtteid ja vähendatud müügihinna suurust. Kui erastatava maa ja sellel kasvava metsa summaarne maksumus on 25 000 krooni või väiksem, loetakse kogu müügihind tasutuks ja otsusesse tehakse vastav märge. Käesolevas lõikes nimetatud otsus võib sisalduda ka § 6 lõikes 3 nimetatud erastamise otsuses.
(3) Kui «Maareformi seaduse» § 223 lõike 10 alusel väljaostuvõla kustutamise õigust omav isik on sõlminud maa ostu-müügilepingu müügihinna järelmaksuga tasumise tingimusega, toimub väljaostuvõla kustutamine § 8 lõikes 3 sätestatud korras. Kui maa ostu-müügileping on sõlmimata, toimub müügihinna vähendamine § 8 lõikes 4 sätestatud korras.
(3) Kustutussumma tagastamiseks maaomanikule esitab erastamise korraldaja kooskõlas «Erastamisseaduse» (RT I 1993, 45, 639; 1997, 9, 78; 1998, 12, 153; 30, 411; 2000, 51, 324; 2001, 26, 149; 48, 265; 89, 532; 93, 565; 2002, 28, 157) alusel kehtestatud, rahandusministri 15. mai 1997. a määrusega nr 36 kinnitatud «Erastamisväärtpaberitega arveldamise juhendi» (RTL 1997, 89, 526; 181/182, 991; 1998, 254, 1049; 354/355, 1494; 2000, 95, 1487) punktidega 48 ja 49 taotluse erastamise korraldaja erastamisväärtpaberiarvele (kustutusarvele) laekunud erastamisväärtpaberi nimiväärtuse tagasikandmiseks.
§ 12. Maa ostu-müügilepingu sisu
(1) Maa ostu-müügileping peab sisaldama asjaõiguslepingu sätteid maa ja maaga seotud asjaõiguste kinnistamiseks.
(2) Müügihinna järelmaksuga tasumise korral peab ostu-müügileping või selle lisa sisaldama maksegraafikut ning ostu-müügileping ja asjaõigusleping peavad sisaldama poolte kokkulepet ostetud maa riigile pantimise kohta. Vastav võlakohustus kantakse kinnistusraamatusse esimesel järjekohal asuva hüpoteegina.
(3) Maa ostu-müügi- ja hüpoteegi seadmise lepingus tuleb sätestada ostja kinnitus selle kohta, et vastavat vaba metsamaatükki erastades ei ületa ta «Maareformi seaduse» § 234 lõikes 6 sätestatud maa erastamise piirmäära, ning «Maareformi seaduse» § 23 lõigetes 51 ja 52 sätestatud lepingu kohustuslikud tingimused vastavalt asjaoludele:
2) ostja kohustus tasuda erastamise korraldaja erastamise eriarvele rahas kolmekordne seadusliku müügihinna ning ostu-müügilepingus fikseeritud müügihinna vahe, kui pärast maa ostu-müügilepingu sõlmimist selgub, et ostja ei vastanud «Maareformi seaduse» § 223 lõigetes 9 ja 10 sätestatud väljaostuvõla kustutamiseks või müügihinna vähendamiseks vajalikele tingimustele;
3) ostja kohustus tasuda erastamise korraldaja erastamise eriarvele rahas kolmekordne müügihinnaga võrdne summa, kui pärast maa ostu-müügilepingu sõlmimist selgub, et ostja ületas vastava vaba metsamaatüki erastamisega «Maareformi seaduse» § 234 lõikes 6 sätestatud maa erastamise piirmäära;
5) ostja kohustus ilma hüpoteegipidaja loata mitte raiuda kasvavat metsa maal, millele erastamisel tekkinud nõuete täitmise tagamiseks on seatud Eesti Vabariigi kasuks hüpoteek, samuti kohustus loa taotlemiseks esitada hüpoteegipidajale või tema volitatud esindajale «Metsaseaduse» §-des 7 ja 23 sätestatud metsamajandamiskava ja metsateatis;
8) ostja kohustus mitte võõrandada vaba metsamaana erastatud metsamaad enne väljaostuhinna täielikku tasumist, kuid mitte enne viie aasta möödumist ostu-müügilepingu sõlmimisest, välja arvatud abikaasale, alanejatele sugulastele ja vanematele;
9) ostja kohustus mitte seada vaba metsamaana erastatud metsamaale kasutusvaldust kümne aasta jooksul müügilepingu sõlmimisest arvates.
(5) Järelmaksu tasumine algab mitte hiljem kui kuus kuud pärast ostu-müügilepingu sõlmimist ning tasuma peab kaks korda aastas võrdsete osadena maksegraafikus ettenähtud tähtaegadeks.
(6) Maaomanik võib väljaostuvõla täielikult või osaliselt tasuda enne graafikujärgset maksetähtaega. Ennetähtaegselt tasutud summalt intresse ei arvutata. Osalise ennetähtaegse tasumise korral jätkatakse edaspidi tasumist vastavalt maksegraafikule ning aastas tasumisele kuuluvat summat ümber ei arvutata. Väljaostuvõla kustutamist alustatakse järelmaksugraafikus fikseeritud viimasest maksetähtajast.
§ 13. Ostu-müügilepingu vorm
Maa ostu-müügi-, asjaõigus- ja hüpoteegi seadmise lepingud sõlmib riigi nimel erastamise korraldaja. Maa ostu-müügi- ja asjaõiguslepingu võib sõlmida lihtkirjalikus vormis. Kui leping sõlmitakse lihtkirjalikus vormis, on riigi nimel lepingule allakirjutaja kohustatud kontrollima ostja nimel lepingule allakirjutava isiku isikusamasust ning vastavate volituste olemasolu. Kui maa erastatakse järelmaksuga, sõlmitakse maa ostu-müügi-, asjaõigus- ja hüpoteegi seadmise lepingud notariaalselt tõestatud vormis. Notaritasu tasub ostja.
(2) Ostja tasub enne maa ostu-müügilepingu sõlmimist rahas kohaliku omavalitsuse arvele kohaliku omavalitsuse maa erastamise eeltoimingute kulud ning erastamise korraldaja arvele maa erastamise korraldaja kulud, kasvava metsa maksumuse määramisega seotud kulud ja katastriüksuse moodustamisega seotud kulud juhul, kui vastavad tööd telliti erastamise korraldaja poolt. Riigilõivu tasub ostja vastavalt kehtestatud korrale ning kviitung riigilõivu tasumise kohta esitatakse kinnistusametile. Kui erastatava maa katastriüksuse moodustamise tellis erastaja, toimub vastavate kulude tasumine ostja ja maamõõtja vahelise kokkuleppe alusel.
(3) Kui maa ostu-müügileping sõlmitakse notariaalses vormis, maksab notaritasu isik, kes nõudis lepingu notariaalses vormis sõlmimist, välja arvatud §-s 13 sätestatud juhul.
(3) Kui on alust eeldada, et koormatud kinnisasja väärtus võib langeda alla 1,3-kordse hüpoteegiga tagatud nõude määra või kui see on juba toimunud, võib hüpoteegipidaja nõuda kinnisasja omanikult endise olukorra taastamist või täiendavat tagatist.


 Laste areng | Lasteaed Aljonuska
LAPSE ARENGU ANALÜÜSIMISE JA HINDAMISE PÕHIMÕTTED NING KORRALDUS (RÕK §2 lg4 p4)
Lapse arengu hindamise põhimõtted (RÕK 6.peatükk §24)
Lapse arengu analüüsimine ja hindamine on oluline lapse eripära mõistmiseks, erivajaduste väljaselgitamiseks, positiivse enesehinnangu ja arengu toetamiseks ning õppe- ja kasvatustegevuse kavandamiseks koostöös lapsevanemaga (RÕK 6.peatükk §24 lg 1)
Lapse arengu hindamine on osa igapäevasest õppe- ja kasvatusprotsessist. Pedagoogid viivad vaatlusi läbi kindla plaani alusel ning lapsi jälgitakse nii igapäevatoimingutes, vabamängus kui ka pedagoogi suunatud tegevustes (RÕK 6. peatükk §24 lg 2)
Lapse arengu hindamise aluseks on eeldatavad üldoskused ning õppe- ja kasvatustegevuse valdkondade tulemused (RÕK 6. peatükk §24 lg 3)
Lapse arengut kirjeldatakse lapsest lähtuvalt, väärtustades saavutatut ning tunnustades lapse toimetulekut, arenemist, positiivseid hoiakuid ja huvi (RÕK 6. peatükk §24 lg 4)
Lasteasutuse pedagoogiline nõukogu otsustab, milliseid meetodeid kasutada lapse arengu hindamisel. Rühmaõpetaja tutvustab lapsevanemale lapse arengu hindamise põhimõtteid ja korraldust (RÕK 6. peatükk §24 lg 5)
2) selgitab lapsevanema seisukohad ja ootused lapse arengu suhtes (RÕK 6. peatükk §24 lg 6)
Lapse arengu hindamise ja arenguvestluse tulemus dokumenteeritakse «Isikuandmete kaitse seaduses» sätestatud tingimustel (RÕK 6. peatükk §24 lg 7)


text:
AÕS § 247
2-11-24696/82 Riigikohtu tsiviilkolleegium 30.10.2019
Üldjuhul on pankrotivõlgnik kohustustest vabastamise menetluse ajal kohustatud töötama täistööajaga, kuid tulutoova tegevuse mõistlikkuse hindamisel tuleb arvestada konkreetse juhtumi asjaoludega. Nii võib täistööajaga töötamise kohustuse välistada nt perekondlike kohustuste täitmine (laste kasvatamine, abi vajavate perekonnaliikmete hooldamine) või seadusest tulenevad piirangud, mis takistavad võlgnikul töötada täistööajaga. (p 18)
Kui võlgnikul on mõistlik töö olemas, ei pruugi paremini tasustatava töökoha otsimine võlgniku elukorraldust, võimeid jms asjaolusid arvestades siiski olla mõistlik ja võlgnikule jõukohane. Mõistlikkuse hindamisel tuleb seejuures VÕS § 7 lg 1 järgi arvestada seda, mida samas olukorras heas usus tegutsevad isikud loeksid tavaliselt mõistlikuks. Võlgniku kohustustest vabastamise menetluse eesmärk ei ole võlgnikku karistada ega sundida teda seadma enda jaoks ebarealistlikke eesmärke. Samas võib võlgniku kohustuste rikkumiseks pidada seda, kui võlgnik oma sissetulekuid põhjendamatult vähendab või neid varjab. Olenevalt asjaoludest võib mõistlikult tulutoova tegevusega tegelemise kohustus siiski tähendada ka seda, et võlgnik peab leidma uue töökoha. (p 19)
Võlgniku kohustuste süüliseks rikkumiseks ei saa pidada seda, et võlgnik õppis eriala, millel tal hiljem ei õnnestunud tööle asuda, kui ta asus õppima heas usus ja lootuses saada tasuvamat tööd. (p 20)
Olukorras, kus võlgnik on füüsiline isik, kes on samal ajal ise määratud ka usaldusisikuks, peab kohus võlgnikule selgitama võlgniku kohustustest vabastamise menetluse olemust ja võlgniku kohustusi. Ei ole piisav, kui kohustustest vabastamise menetluse algatamise määruses on üldsõnaliselt märgitud usaldusisiku kohustused. Füüsilisest isikust võlgnik (eriti kui tal ei ole õigusteadmistega esindajat) ei pruugi standardvormis koostatud kohtumääruse sisu piisavalt mõista. Seepärast peaks kohus olukorras, kus võlgnik on füüsiline isik, kelle kohus kavatseb määrata ka usaldusisikuks (PankrS § 172 lg 6), võlgnikule juba menetluse alguses, aga vajaduse korral ka menetluse vältel (näiteks ärakuulamisel või ka kohtuistungil) tema kohustusi selgitama. (p 27)
Kokku: 636| Näitan: 1 - 20

matches:
§ 247
§ 7
kohus
kohus
kohus
§ 172