Kohalikku sorti taimede kasvatamise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord – Riigi Teataja
Kohalikku sorti taimede kasvatamise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord
Kohalikku sorti taimede kasvatamise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord - sisukord
§ 2 Toetuse määr
2 TOETUSE SAAMISEKS ESITATAVAD NÕUDED JA TOETUSE TAOTLEMINE
§ 3 Nõuded toetuse saamiseks
§ 4 Baasnõue
§ 5 Nõuded kohalikku sorti taimede kasvatamise kohta
§ 6 Nõuded toetuse taotluse kohta ja taotluse esitamise tähtaeg
3 TAOTLEJA JA TAOTLUSE KONTROLLIMINE
§ 7 Taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimine
4 TAOTLETUD TOETUSE VÄHENDAMINE NING TAOTLUSE RAHULDAMINE JA RAHULDAMATA JÄTMINE
§ 8 Taotletud toetuse vähendamine
41 PÕLLUMAJANDUSLIKU MAJAPIDAMISE ÜLEANDMINE JA ÜLEVÕTMINE NING KOHUSTUSE ASENDAMINE
§ 91 Põllumajandusliku majapidamise üleandmine ja ülevõtmine
§ 92 Kohustuse asendamine
5 TOETUSE MAKSMINE
§ 10 Toetuse maksmine
§ 11 Kohustuse lõppemine ja toetuse tagasinõudmata jätmine
RT I, 30.04.2015, 10
Vastu võetud 15.03.2010 nr 28
RTL 2010, 13, 244
jõustumine 26.03.2010
12.04.2011 RT I, 21.04.2011, 1 24.04.2011
18.04.2012 RT I, 24.04.2012, 1 27.04.2012
21.02.2013 RT I, 25.02.2013, 7 28.02.2013
24.03.2014 RT I, 29.03.2014, 3 01.04.2014
29.04.2015 RT I, 30.04.2015, 4 03.05.2015
Määrus kehtestatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse (RT I 2009, 56, 375) § 58 lõike 5 ning § 59 lõigete 5 ja 6, komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15–73), artikli 44 lõike 2 alusel ning kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikli 18 lõike 4 alusel heaks kiidetud „Eesti maaelu arengukavaga 2007–2013” (edaspidi arengukava).
[RT I, 30.04.2015, 4 - jõust. 03.05.2015]
Määrusega kehtestatakse kohalikku sorti taimede kasvatamise toetuse (edaspidi toetus) saamise täpsemad nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord, toetuse määr, toetuse andmise alused ja toetuse andmise täpsem kord põllumajandusliku majapidamise üleandmise ja ülevõtmise korral ning toetuse vähendamise ja toetuse väljamaksmise kord.
[RT I, 21.04.2011, 1 - jõust. 24.04.2011]
§ 2. Toetuse määr
Toetuse määr ühe hektari talirukki «Sangaste» kasvatamise eest on 32,28 eurot aastas. Sama on toetuse määr arengukava raames keskkonnasõbraliku majandamise toetuse saamiseks nõuetekohase sõidukite liiklemiseks avalikult kasutatava teega piirneva ettevõtte toetusõigusliku maa ääres oleva põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kantud kuni 5 meetri laiuse mitmeaastase kõrreliste heintaimede ja teiste rohtsete õistaimede segust koosneva mitmeliigilise taimestikuga rohumaa riba (edaspidi rohumaa riba) ühe hektari kohta.
2. peatükk TOETUSE SAAMISEKS ESITATAVAD NÕUDED JA TOETUSE TAOTLEMINE
§ 3. Nõuded toetuse saamiseks
(1) Toetust võib taotleda põllumajandusega tegelev füüsilisest isikust ettevõtja või juriidiline isik (edaspidi taotleja).
(2) Toetust võib taotleda vähemalt 5,00 hektari suuruse heas põllumajanduslikus korras oleva põllumajandusmaa kohta:
[RT I, 29.03.2014, 3 - jõust. 01.04.2014]
1) mille pindala määramisel võetakse arvesse põld pindalaga vähemalt 0,30 hektarit, sealhulgas kuni 2 meetri laiune hekk, kraav, piire või muu traditsiooniline maastikuobjekt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas, otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (ELT L 181, 20.06.2014, lk 48–73) artikli 9 lõike 1 kohaselt;
2) [kehtetu - RT I, 29.03.2014, 3 - jõust. 01.04.2014]
3) mida taotleja kasutab taotluse esitamise aasta 15. juunil.
(3) Taotleja võtab toetuse esmakordsel taotlemisel kohustuse kasvatada põllumajandusliku majapidamise põllumajandusmaal taotluse esmakordse esitamise kalendriaastast alates viis järjestikust kalendriaastat (edaspidi kohustuseperiood) selle määruse nõuete kohaselt sertifitseeritud seemnega külvatud talirukist «Sangaste» igal kohustuseaastal vähemalt 5,00 hektaril.
(4) Arengukava raames keskkonnasõbraliku majandamise toetuse taotleja võib selle määruse alusel toetust taotleda §-s 2 sätestatud rohumaa riba kohta.
(41) Toetust ei anta maa kohta, mille kohta taotletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487–548) artikli 10 lõike 2 alusel heaks kiidetud „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” (edaspidi arengukava 2014–2020) alusel antavat kohalikku sorti taimede kasvatamise toetust.
(5) Taotleja täidab kogu põllumajandusliku majapidamise põllumajandusmaal ja põllumajanduslikus tegevuses põllumajandusministri 14. jaanuari 2015. a määruse nr 4 „Maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõuded” kohaseid nõudeid ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549–607) artikli 93 lõikes 1 nimetatud ning PRIA veebilehel avaldatud kohustuslikke majandamisnõudeid.
§ 4. Baasnõue
Taotleja võtab toetuse esmakordsel taotlemisel kohustuse täita kogu põllumajandusliku majapidamise põllumajandusmaal ja põllumajanduslikus tegevuses kohustuseperioodi jooksul nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikli 39 lõike 3 kohast baasnõuet, kandes andmed põllumajandusliku majapidamise põllumajandusmaal tehtud tegevuste kohta «Veeseaduse» § 261 lõike 7 alusel peetavasse põlluraamatusse.
§ 5. Nõuded kohalikku sorti taimede kasvatamise kohta
(1) Taotleja kasvatab talirukist «Sangaste» külvinormiga vähemalt 140 kg seemet põllumajandusmaa hektari kohta.
(2) Taotleja kasvatab talirukist «Sangaste» igal kalendriaastal vähemalt taimede õitsemisfaasini.
§ 6. Nõuded toetuse taotluse kohta ja taotluse esitamise tähtaeg
(1) Taotleja esitab ajavahemikul 2. maist kuni 21. maini Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) järgmised dokumendid:
1) maaeluministri 17. aprilli 2015. a määruse nr 32 „Otsetoetuste saamise üldised nõuded, ühtne pindalatoetus, kliima- ja keskkonnatoetus ning noore põllumajandustootja toetus” lisas 1 toodud vormi kohane taotlus;
2) punktis 1 nimetatud taotluse lisas esitatud põldude loetelu, millel on märgitud andmed kogu põllumajandusmaa kohta, mida taotlejal on õigus kasutada, sealhulgas andmed püsirohumaa ja kasvatatavate põllumajanduskultuuride kohta, ning asjakohaste põldude kohta on märgitud, millist toetust taotletakse;
[RT I, 24.04.2012, 1 - jõust. 27.04.2012]
3) põllumassiivi kaart, millel on märgitud punktis 1 nimetatud taotluse lisas loetletud kasvatatavate põllumajanduskultuuride põldude ja püsirohumaa põldude numbrid ja nende piirid;
4) kui andmed põllumajandusmaa kohta, mida taotlejal on õigus kasutada, ei ole kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse, katastri kaart või muu kaardimaterjal, millel on märgitud punktis 1 nimetatud taotluse lisas loetletud kasvatatavate põllumajanduskultuuride põldude ja püsirohumaa põldude numbrid, piirid ja katastritunnused;
5) külvatud seemne müügipakendi etikett;
6) põllumajandusministri 8. märtsi 2010. a määruse nr 19 «Poolloodusliku koosluse toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord aastateks 2007–2013» lisas 3 toodud vormi kohane kinnitus kohustuse võtmise kohta;
7) [kehtetu - RT I, 30.04.2015, 4 - jõust. 03.05.2015]
(2) Kui taotleja andmed ei ole kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse, esitab ta koos taotlusega PRIAle «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 90 lõikes 1 nimetatud avalduse oma andmete kandmiseks registrisse.
(3) Kohustuse võtmise aastale järgnevatel kohustuseaastatel esitab toetuse saaja lõikes 1 sätestatud ajavahemikul PRIAle kohustuse jätkamise kinnitamiseks lõike 1 punktides 1–5 loetletud dokumendid.
3. peatükk TAOTLEJA JA TAOTLUSE KONTROLLIMINE
§ 7. Taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimine
(1) PRIA vaatab taotluse ja muud esitatud dokumendid läbi ning kontrollib nendes esitatud andmete õigsust ja taotleja vastavust toetuse saamise nõuetele komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT L 227, 31.07.2014, lk 69–124) artiklite 24–41 kohaselt.
(2) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse §-s 25 nimetatud asutused teevad määruse § 3 lõikes 5 nimetatud nõuete täitmise üle kontrolli komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artiklite 65–72 kohaselt.
(3) PRIA teeb §-des 4 ja 5 sätestatud nõuete täitmise üle kontrolli komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artiklite 24–41 kohaselt.
(4) Kui taotleja või tema esindaja viibib kohapealse kontrolli tegemise juures, näitab ta kohapealset kontrolli tegevale ametnikule vajaduse korral ette põllu piiri.
4. peatükk TAOTLETUD TOETUSE VÄHENDAMINE NING TAOTLUSE RAHULDAMINE JA RAHULDAMATA JÄTMINE
§ 8. Taotletud toetuse vähendamine
(1) PRIA otsustab toetuse vähendamise Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1306/2013, nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005, komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas, otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (ELT L 181, 20.06.2014, lk 48–73), ning komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 809/2014 sätestatud alustel ja korras.
(2) Kui kontrolli käigus on kindlaks tehtud, et taotleja on kohustuseaastal rikkunud §-s 4 sätestatud nõuet, või Põllumajandusamet või Keskkonnainspektsioon on teinud §-s 4 sätestatud nõude rikkumise eest taotlejale puuduse kõrvaldamiseks ettekirjutuse või on taotleja suhtes jõustunud süüdimõistev süüteo otsus, otsustab PRIA taotletud toetuse vähendamise komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artikli 35 kohaselt rikkumise raskusastet, ulatust ja kestust arvestades, vähendades taotletud toetust iga rikutud nõude kohta kuni 5%.
(3) Kui kontrolli käigus on kindlaks tehtud, et taotleja on kohustuseaastal rikkunud §-s 5 sätestatud nõudeid, otsustab PRIA taotletud toetuse vähendamise komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artikli 35 kohaselt rikkumise raskusastet, ulatust ja kestust arvestades, vähendades taotletud toetust iga rikutud nõude kohta kuni 40%.
(4) Kui taotleja rikub §-s 4 sätestatud nõuet korduvalt, otsustab PRIA taotletud toetuse vähendamise komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artikli 35 kohaselt, vähendades taotletud toetust korduvalt rikutud nõude kohta kuni 25%.
(5) Kui taotleja rikub §-s 5 sätestatud nõuet korduvalt, otsustab PRIA taotletud toetuse vähendamise komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artikli 35 kohaselt, vähendades taotletud toetust korduvalt rikutud nõude kohta kuni 60%.
(6) Kui taotleja on toetust taotledes ületanud nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 I lisas artikli 36 punkti a alapunktis iv nimetatud põllumajandusliku keskkonnatoetuse kohta sätestatud maksimaalse suuruse, vähendab PRIA taotletud toetust toetuse maksimaalset suurust ületava osa võrra.
(1) Arvestades §-s 7 sätestatud kontrollide tulemusi, teeb PRIA taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse taotluse esitamise aastale järgneva aasta 25. jaanuariks.
(2) PRIA teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artiklite 19, 35 ja 40 kohaselt ning Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 62 lõike 2 punktides 1 ja 4–6 sätestatud juhtudel.
41. peatükk PÕLLUMAJANDUSLIKU MAJAPIDAMISE ÜLEANDMINE JA ÜLEVÕTMINE NING KOHUSTUSE ASENDAMINE
§ 91. Põllumajandusliku majapidamise üleandmine ja ülevõtmine
(1) Põllumajandusliku majapidamise üleandmise korral kohaldatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artiklit 8.
(2) Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 8 lõike 3 punktis a nimetatud ajavahemik algab 22. mail ning lõppeb 1. septembril. Põllumajandusliku majapidamise ülevõtja teavitab selle aja jooksul põllumajandusliku majapidamise ülevõtmisest PRIAt, esitades põllumajandusliku majapidamise ülevõtmist tõendavad dokumendid ja põllumajandusministri 8. märtsi 2010. a määruse nr 19 „Poolloodusliku koosluse hooldamise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord aastateks 2007–2013” lisas 4 toodud vormi kohase teabe kohustuse üleandmise-ülevõtmise kohta, ning teabe, et taotleb toetuse maksmist.
§ 92. Kohustuse asendamine
Toetuse saaja võib asendada oma kehtiva kohustuse täielikult arengukava 2014–2020” alusel antava kohalikku sorti taimede kasvatamise toetuse saamiseks võetava kohustusega. Asendatud kohustuse asemel algab uus kohustus, mille kestus on viis aastat.
5. peatükk TOETUSE MAKSMINE
§ 10. Toetuse maksmine
(1) PRIA maksab toetuse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 11.08.2005, lk 1–25) artikli 11 kohaselt taotleja arvelduskontole § 9 lõikes 1 nimetatud otsuse alusel taotluse esitamise aastale järgneva aasta 30. juuniks.
§ 11. Kohustuse lõppemine ja toetuse tagasinõudmata jätmine
(1) Eelmistel aastatel makstud toetust ei nõuta tagasi, kui toetuse saaja on täitnud võetud kohustuse vähemalt kolmel järjestikusel kohustuseaastal ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15–73), artikli 44 lõike 2 punkti a kohaselt lõpetab põllumajandusliku tegevuse.
(2) Kui muudetakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 46 esimeses lõigus nimetatud nõudeid, vaadatakse võetud kohustus komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 46 esimese lõigu alusel üle. Kui nende nõuete muutmise tulemusena tehtud kohustuse kohandamine ei ole toetuse saajale vastuvõetav, siis võetud kohustus lõpeb komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 46 teise lõigu kohaselt, ilma et eelmistel aastatel makstud toetust tagasi nõutaks.
(3) Kohustus, mis kehtib kauem kui arengukava periood, kohandatakse sellele perioodile järgneva programmiperioodi õigusliku raamistikuga. Kui selline kohandamine ei ole toetuse saajale vastuvõetav, siis võetud kohustus lõpeb komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 46 teise lõigu kohaselt, ilma et eelmistel aastatel makstud toetust tagasi nõutaks.
(1) 2009. aastal võetud kohustuse puhul kestab § 3 lõikes 3 nimetatud kohustuseperioodi esimene kohustuseaasta 21. maist kuni 31. detsembrini 2009 ja viies kohustuseaasta 1. jaanuarist 2013 kuni 20. maini 2014.
(3) Paragrahvi 11 lõiget 3 kohaldatakse alates 2012. aastast võetud kohustuste puhul.
(4) 2009. aastal kohustuse võtnud toetuse saaja võib § 3 lõikes 3 nimetatud kohustuseperioodi ühe kohustuseaasta võrra pikendada. Nimetatud kohustuseaasta kestab 21. maist 2014 kuni 31. detsembrini 2014. Kohustuseperioodi pikendamise korral esitab toetuse saaja koos § 6 lõikes 3 nimetatud dokumentidega põllumajandusministri 8. märtsi 2010. a määruse nr 19 „Poolloodusliku koosluse hooldamise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord aastateks 2007–2013” lisas 3 toodud vormi kohase kinnituse kohustuse pikendamise kohta.
(5) 2015. aastal on § 6 lõikes 1 sätestatud ajavahemik 7. maist kuni 25. maini.
(6) 2015. aastal on § 91 lõikes 2 sätestatud ajavahemik 26. maist kuni 1. septembrini.


Veterinaarnõuded vesiviljelusloomade liikumise ning vesiviljelusloomade ja neilt pärinevate loomsete saadustega kauplemise kohta – Riigi Teataja
Veterinaarnõuded vesiviljelusloomade liikumise ning vesiviljelusloomade ja neilt pärinevate loomsete saadustega kauplemise kohta
Veterinaarnõuded vesiviljelusloomade liikumise ning vesiviljelusloomade ja neilt pärinevate loomsete saadustega kauplemise kohta - sisukord
2 KASVATAMISEKS JA VARUDE TAASTOOTMISEKS ETTENÄHTUD VESIVILJELUSLOOMAD
§ 2 Kasvatamiseks ja varude taastootmiseks ettenähtud vesiviljeluslooma liikumine
§ 3 Teatud taudi suhtes vastuvõtliku liigi hulka kuuluva vesiviljeluslooma viimine taudivabasse piirkonda
§ 4 Teatud taudi suhtes vektorliigi hulka kuuluva vesiviljeluslooma viimine taudivabasse piirkonda
3 TOIDUKS ETTENÄHTUD VESIVILJELUSLOOMAD JA -TOOTED
§ 5 Veetava vesiviljeluslooma ja -toote lisatöötlemine enne toiduks kasutamist
§ 6 Töötlemata vesiviljeluslooma ja -toote turule viimine toiduks kasutamise eesmärgil
4 LOODUSLIKUD VEELOOMAD
§ 7 Loodusliku veelooma toomine taudivabaks tunnistatud Euroopa Liidu liikmesriiki, vesiviljelustsooni või -piirkonda
5 DEKORATIIVSED VEELOOMAD
§ 8 Dekoratiivse veelooma turuleviimine
6 VESIVILJELUSLOOMADE LIIKUMINE
§ 9 Vesiviljeluslooma ühest vesiviljelustsoonist või -piirkonnast teise viimine
7 LOOMATERVISESERTIFIKAAT
§ 10 Loomatervisesertifikaat
RT I, 06.12.2017, 20
Veterinaarnõuded vesiviljelusloomade liikumise ning vesiviljelusloomade ja neilt pärinevate loomsete saadustega kauplemise kohta1
Vastu võetud 13.08.2008 nr 86
RTL 2008, 71, 1002
jõustumine 25.08.2008
21.12.2012 RT I, 29.12.2012, 3 01.01.2013
20.06.2014 RT I, 28.06.2014, 61 01.07.2014
Määrus kehtestatakse loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi seaduse § 10 lõike 2 ja loomatauditõrje seaduse § 13 lõike 5 alusel.
[RT I, 28.06.2014, 61 - jõust. 01.07.2014]
(1) Määrusega kehtestatakse veterinaarnõuded kasvanduses või molluskikasvatusalal kasvatatud, ülemklassi Agnatha ning klassidesse Chondrichthyes ja Osteichthyes, hõimkonda Mollusca või alamhõimkonda Crustacea kuuluva veelooma, sealhulgas tema viljastatud marja ja sperma (edaspidi vesiviljelusloom) Eesti-sisesel liikumisel ning vesiviljelusloomaga ja temalt pärineva loomse saadusega kauplemise kohta, samuti veterinaarnõuded veeloomale, keda tahetakse viia kasvandusse või molluskikasvatusalale.
(2) Kui määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse määrust üksnes lisas loetletud taudile vastuvõtliku vesiviljeluslooma suhtes tema liikumisel erineva taudialase staatusega Euroopa Liidu liikmesriikide, tsoonide või piirkondade vahel.
(3) Määrust ei kohaldata dekoratiivse lõikes 1 nimetatud veelooma suhtes, keda peetakse mittekaubanduslikul eesmärgil, looduses vabalt elava (edaspidi looduslik veeloom) suhtes, kes kogumise või püüdmise järel viiakse otse toiduks kasutamiseks, ning veelooma suhtes, kes on püütud kalajahu, kalasööda, kalaõli ja muu sarnase toote tootmiseks.
(4) Määruse peatükkide 2, 3, 6 ja 7 sätteid ei kohaldata dekoratiivse veelooma pidamise suhtes, kui veeloomal puudub vahetu kontakt loodusliku veekoguga või kui tema pidamisel kasutatakse heitveekäitlussüsteemi, mis tõkestab haigusetekitaja leviku looduslikku veekogusse.
2. peatükk KASVATAMISEKS JA VARUDE TAASTOOTMISEKS ETTENÄHTUD VESIVILJELUSLOOMAD
§ 2. Kasvatamiseks ja varude taastootmiseks ettenähtud vesiviljeluslooma liikumine
(1) Veetav vesiviljelusloom on kliiniliselt terve, ta ei ole haigestunud veeloomadel esinevasse loomataudi ning ta ei ole pärit kasvandusest või molluskikasvandusalalt, kus esineva suurenenud suremuse põhjus ei ole teada.
(2) Kasvanduses, kus vesiviljelusloomade suremus on suurenenud teadmata põhjusel, võib vesiviljeluslooma välja viia üksnes kasvanduse sellest osast, mis on epidemioloogiliselt iseseisev selle osa suhtes, kus vesiviljelusloomade suremus on suurenenud.
(3) Seoses tauditõrjemeetmete rakendamisega hävitamiseks või tapmiseks ettenähtud vesiviljeluslooma võib kasvandusest välja viia üksnes loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete käitlemise ettevõttesse või vesiviljelusloomade tapamajja.
(4) Lõike 1 kohast vesiviljeluslooma võib varude taastootmise eesmärgil asustada looduslikku veekogusse, kui ta on pärit kasvandusest või molluskikasvatusalalt, mille Veterinaar- ja Toiduameti poolt määratud taudialane kategooria on sama või kõrgem võrreldes asustatava veekogu taudialase kategooriaga.
(5) Veterinaar- ja Toiduamet võib riskianalüüsi tulemuse alusel keelata asustada looduslikku veekogusse vesiviljeluslooma, kes pärineb mujalt kui taudivabaks tunnistatud vesiviljelustsoonist või -piirkonnast. Seda lõiget võib kohaldada ka juhul, kui Eestis rakendatakse lisas nimetamata veeloomataudi ennetamiseks või tõrjeks kohaldatavat programmi.
§ 3. Teatud taudi suhtes vastuvõtliku liigi hulka kuuluva vesiviljeluslooma viimine taudivabasse piirkonda
Kasvatamise või varude taastootmise eesmärgil võib taudivabaks tunnistatud teise Euroopa Liidu liikmesriiki, vesiviljelustsooni või -piirkonda viia asjakohasele taudile vastuvõtliku veelooma, kui Eesti või Eestis asuv vesiviljelustsoon või -piirkond on tunnistatud selle taudi suhtes taudivabaks. Kui asjakohase taudi suhtes vastuvõtlikku loomaliiki kuuluv veeloom seda taudi teataval eluetapil edasi ei kanna, ei kohaldata seda nõuet selle veelooma veole sellisel eluetapil.
§ 4. Teatud taudi suhtes vektorliigi hulka kuuluva vesiviljeluslooma viimine taudivabasse piirkonda
Lisas nimetamata loomaliiki kuuluvat veelooma, kes võib vektorliigina edasi kanda lisas nimetatud taudi, võib kasvatamise või varude taastootmise eesmärgil viia teise Euroopa Liidu liikmesriiki, vesiviljelustsooni või -piirkonda, mis on asjaomase taudi suhtes taudivabaks tunnistatud, kui on täidetud järgmised nõuded:
1) Eesti või Eestis asuv vesiviljelustsoon või -piirkond on tunnistatud selle taudi suhtes taudivabaks;
2) vesiviljeluslooma on peetud karantiinirajatises, mille vesi ei sisalda asjakohase taudi haigustekitajat, kui uurimistulemuste kohaselt on asjaomase taudi edasikandumine välistatud.
3. peatükk TOIDUKS ETTENÄHTUD VESIVILJELUSLOOMAD JA -TOOTED
§ 5. Veetava vesiviljeluslooma ja -toote lisatöötlemine enne toiduks kasutamist
(1) Lisas nimetatud toiduks ettenähtud mitteeksootilisele taudile vastuvõtlikku liiki kuuluvat vesiviljeluslooma või temast valmistatud toodet võib lisatöötlemise eesmärgil viia selle taudi suhtes taudivabaks tunnistatud teise Euroopa Liidu liikmesriiki, vesiviljelustsooni või -piirkonda, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest nõuetest:
2) vesiviljeluslooma töödeldakse selleks sihtkohariigi asjakohases nõuetele vastavas ettevõttes viisil, mis välistab taudi leviku;
3) kala tapetakse ja puhastatakse siseelunditest enne teise Euroopa Liidu liikmesriiki, vesiviljelustsooni või -piirkonda viimist ning mollusk ja koorikloom viiakse teise Euroopa Liidu liikmesriiki, vesiviljelustsooni või -piirkonda töötlemata või töödeldud tootena.
(2) Kui Eesti või Eestis asuv vesiviljelustsoon või -piirkond on tunnistatud taudivabaks lisas nimetatud mitteeksootilise taudi suhtes, võib sellele taudile vastuvõtlikku liiki kuuluvat vesiviljeluslooma või temast valmistatud toodet ajutiselt säilitada ettevõttes, kus töödeldakse vesiviljelusloomi, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest nõuetest:
1) vesiviljelusloom või temast valmistatud toode pärineb Euroopa Liidu liikmesriigis asuvast vesiviljelustsoonist või -piirkonnast, mis on selle taudi suhtes taudivabaks tunnistatud;
2) vesiviljeluslooma peetakse ajutiselt ettevõttes, mis on varustatud asjakohase taudi tekitajaid inaktiveeriva heitveekäitlussüsteemiga või kus heitvett käideldakse mõnel muul viisil, mis tõkestab haigusetekitaja leviku looduslikku veekogusse.
§ 6. Töötlemata vesiviljeluslooma ja -toote turule viimine toiduks kasutamise eesmärgil
(1) Lisas nimetatud taudile vastuvõtlikku liiki kuuluvat töötlemata vesiviljeluslooma ja temast valmistatud toodet võib turule viia toiduks kasutamise eesmärgil, kui see on pakendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni eeskirjad (ELT L 139, 30.04.2004, lk 55–205), nõuete kohasesse jaemüügipakendisse.
(2) Kui lisas nimetatud taudile vastuvõtlikku liiki kuuluvat elusat molluskit või kooriklooma peetakse Eestis asuvas veekogus või rajatises ajutiselt, kohaldatakse tema suhtes § 5 lõike 2 nõudeid.
4. peatükk LOODUSLIKUD VEELOOMAD
§ 7. Loodusliku veelooma toomine taudivabaks tunnistatud Euroopa Liidu liikmesriiki, vesiviljelustsooni või -piirkonda
Kui Eesti või Eestis asuv vesiviljelustsoon või -piirkond on tunnistatud taudivabaks lisas nimetatud taudi suhtes, paigutatakse sellele taudile vastuvõtlikku liiki kuuluv looduslik veeloom, kes on püütud Euroopa Liidu liikmesriigist, seal asuvast vesiviljelustsoonist või -piirkonnast, mida ei ole taudivabaks tunnistatud, karantiini kuni asjaomase taudi edasikandumine on uurimistulemuste kohaselt välistatud ja veelooma võib tuua Eestis asuvasse taudivabaks tunnistatud vesiviljelustsoonis või -piirkonnas asuvasse kasvandusse või molluskikasvatusalale.
5. peatükk DEKORATIIVSED VEELOOMAD
§ 8. Dekoratiivse veelooma turuleviimine
Dekoratiivse veeloomaga kauplemine ja tema viimine ühest vesiviljelustsoonist või -piirkonnast teise on lubatud, kui see ei ohusta muu veelooma tervislikku seisundit.
6. peatükk VESIVILJELUSLOOMADE LIIKUMINE
§ 9. Vesiviljeluslooma ühest vesiviljelustsoonist või -piirkonnast teise viimine
(1) Lisas nimetatud ja nimetamata vesiviljeluslooma ühest vesiviljelustsoonist või -piirkonnast teise viimise ajal kohaldatakse taudi leviku ohu vähendamiseks vajalikke bioohutuse meetmeid, et looma tervislik seisund veo ajal ei halveneks ning et vesiviljeluslooma veoga ei ohustataks sihtkoha ega transiidipaiga loomatervise alast staatust.
(2) Vesiviljeluslooma veo kestel võib vett vahetada üksnes kohas ja viisil, mis ei ohusta veetava vesiviljeluslooma ning veevahetuskohas või sihtkohas asuva veelooma tervislikku seisundit.
7. peatükk LOOMATERVISESERTIFIKAAT
§ 10. Loomatervisesertifikaat
(1) Kui §-des 2 ja 5 nimetatud vesiviljelusloom viiakse taudivabaks tunnistatud Euroopa Liidu liikmesriiki, seal asuvasse vesiviljelustsooni või -piirkonda või Euroopa Liidu liikmesriiki, vesiviljelustsooni või -piirkonda, kus kohaldatakse seire- ja tauditõrje programmi, või kui teatud taudile vastuvõtlik vesiviljelusloom viiakse vesiviljelustsoonist või -piirkonnast välja seoses tauditõrjemeetmete rakendamisega, on vesiviljelusloomaga kaasas Euroopa Liidu asjakohases õigusaktis sätestatud näidise kohane loomatervisesertifikaat.
(2) Veterinaar- ja Toiduamet edastab loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi seaduse § 24 lõike 2 kohaselt sihtkohaliikmesriigi pädevale asutusele järgmised andmed:
1) vesiviljeluslooma viimise kohta teise Euroopa Liidu liikmesriiki, kui selle §-s 3 või §-s 4 nimetatud vesiviljeluslooma kohta on väljastatud loomatervisesertifikaat;
2) muu elusa, kasvatamiseks ja varude taastootmiseks ettenähtud vesiviljeluslooma viimise kohta teise Euroopa Liidu liikmesriiki, kui selle paragrahvi alusel loomatervisesertifikaati ei nõuta.
(3) Loomatervisesertifikaat ei ole vajalik kala puhul, kes on tapetud ja siseelunditest puhastatud enne kasvandusest väljaviimist, ning molluski ja kooriklooma puhul, kes viiakse kasvandusest välja töötlemata või töödeldud tootena.
1 Nõukogu direktiiv 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta (ELT L 328, 24.11.2006, lk 14–56), muudetud direktiividega 2008/53/EÜ (ELT L 117, 01.05.2008, lk 27–29), 2012/31/EL (ELT L 297, 26.10.2012, lk 26–28) ja 2014/22/EL (ELT L 44, 14.02.2014, lk 45–47).
Lisa Veeloomataudid ja neile vastuvõtlikud veeloomaliigid


Võru linna ametiasutuse ja tema hallatavate asutuste ühtne asjaajamiskord – Riigi Teataja
Võru linna ametiasutuse ja tema hallatavate asutuste ühtne asjaajamiskord
Võru linna ametiasutuse ja tema hallatavate asutuste ühtne asjaajamiskord - sisukord
§ 3 Üldised nõuded asutuste asjaajamisele ja dokumendihaldusele
§ 4 Asjaajamise korraldamine asutustes
§ 5 Asutuste sideandmete avalikustamine
§ 6 Asutuste ühtne dokumendihaldussüsteem
§ 7 Autentimine ja digitaalallkiri
§ 8 Elektrooniline dokumendiringlus
§ 9 Üldnõuded dokumentidele
§ 10 Üldnõuded dokumendiplankidele
§ 11 Plankide hoidmine
§ 12 Dokumentide vormistamine
§ 13 Dokumentide vormistamisel kasutatavad elemendid
§ 14 Dokumendi kuupäeva ja kellaaja märkimine
§ 15 Dokumentide adresseerimine
§ 16 Dokumentide registreerimise kohustus
§ 17 Viit
§ 18 Toimingud enne dokumendi registreerimist
§ 19 Ühekordse registreerimise nõue
§ 20 Dokumendi registreerimise tähtaeg
§ 21 Registreerimisele kuuluvad dokumendid
§ 22 Dokumendi kohta DHS-i kantavad andmed
§ 23 Dokumentidele juurdepääsupiirangu seadmise nõue
§ 24 Dokumendi läbivaataja, täitja ja täitmise tähtaja määramine
§ 25 Dokumendi kooskõlastamine
§ 26 Dokumendi allkirjastamine
§ 27 Asja lahendatuks lugemine
§ 28 Kontroll dokumentidest tulenevate ülesannete täitmise ning asjade tähtaegse lahendamise üle
§ 29 Ärakirja, väljavõtte ja väljatrüki tegemine
§ 30 Dokumentide hoidmise ja hävitamise üldnõuded
§ 31 Lahendatud paberdokumentide hoidmine asutuses
§ 32 Lahendatud digitaaldokumentide hoidmine asutuses
§ 33 Asjaajamise üleandmise kohustus
§ 34 Asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise akti sisunõuded
§ 35 Akti vorminõuded
§ 36 Asjaajamise ühepoolne ülevõtmine
§ 37 Mittenõustumine akti sisuga
§ 371 Käesoleva määruse § 6 lõike 1 rakendamise erisus
RT IV, 28.01.2015, 19
Vastu võetud 30.12.2009 nr 28
04.04.2012 16.04.2012
17.12.2012 01.01.2013
21.01.2015 RT IV, 28.01.2015, 9 31.01.2015
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus“ § 30 lg 1 p 2, Vabariigi Valitsuse 26. veebruari 2001. a määrusega nr 80 kehtestatud „Asjaajamiskorra ühtsed alused“ § 53 lg 4 ning Võru Linnavolikogu 14. oktoobri 2009. a määrusega nr 110 kehtestatud “Ühtse asjaajamiskorra kehtestamise volitamine“ alusel.
(1) Võru linna ametiasutuse ja tema hallatavate asutuste ühtses asjaajamiskorras (edaspidi kord) reguleeritakse:
1) Võru Linnavalitsuse (edaspidi ametiasutus) ja tema hallatavate asutuste (edaspidi hallatav asutus, kõik koos edaspidi asutus või asutused) asjaajamisele esitatavaid nõudeid;
2) asutuste dokumendihaldussüsteemi;
3) üldnõudeid dokumentidele ja asutuste dokumendiplankidele;
4) dokumentide registreerimist asutustes: registreeritavad dokumendiliigid, registriandmed, registreerimise tähtaeg, kord ja juurdepääsupiirangute seadmise nõuded;
5) dokumentidest tulenevate asjade lahendamist asutustes: läbivaataja, täitja ja täitmise tähtaja määramine, dokumendi kooskõlastamine ja allkirjastamine, asja lahendatuks lugemine ja asjade tähtaegse lahendamise kontroll;
6) asjaajamise üleandmist ametniku teenistussuhte peatumise või lõppemise korral ning töötaja töö tegemisest keeldumise õiguse või töösuhte lõppemise või asutuse töökorralduse muutmise korral.
[ - jõust. 16.04.2012]
(2) Ametiasutuses asjaajamise üldise korralduse eest vastutab linnakantselei ja hallatavates asutustes asutuse juht.
(3) Asutustes kehtestab asutuse juht käskkirjaga detailsema asjaajamisjuhise.
(4) Võru Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu), tema liikmete, alatiste ja ajutiste komisjonide ning fraktsioonide asjaajamise korraldamise tagab linnavolikogu referent, juhindudes linnavolikogu reglemendist ja asjaajamisele kehtestatud nõuetest.
(5) Võru Linnavalitsuse liikmete ning ametiasutuse poolt loodud alaliste ja ajutiste komisjonide asjaajamise korraldamise tagab linnakantselei.
Korras kasutatakse termineid järgmises tähenduses:
1) asjaajamine on dokumentide koostamise, vormistamise, registreerimise, süstematiseerimise, menetlemise ja säilitamisega seotud tegevus;
2) asutuste ühtne dokumendihaldussüsteem on dokumendisüsteemide, andmekogude, reeglite ja abivahendite süsteem, mis on mõeldud linna asutuste ühtse dokumendiregistri pidamiseks, dokumentide menetlemiseks ja õigusaktide ning dokumendiregistri avalikustamiseks;
3) dokument on mis tahes teabekandjale jäädvustatud teave, mis on loodud või saadud asutuse tegevuse käigus ning mille sisu, vorm ja struktuur on küllaldane faktide või tegevuse tõestamiseks;
4) dokumendi metaandmed on dokumendi konteksti, sisu ja struktuuri ning nende ajas haldamist kirjeldavad andmed;
5) dokumendihaldus on organisatsiooniliste ja infotehnoloogiliste vahendite abil loodud asutuste asjaajamist toetav halduse ala;
6) dokumendisüsteem on infosüsteem, millega hõlmatakse ja hallatakse dokumente ning võimaldatakse neile kestvat juurdepääsu;
7) digitaaldokument on elektrooniliste seadmete abil loodud ning andmekandjale talletatud digitaalallkirjastatud dokument, millel on teabe- ja tõestusväärtus;
8) dokumendiregister on dokumendihaldussüsteemi osa, andmekogu, mis võimaldab dokumente arvestada liigi, numbri, kuupäeva, sisu, saabumise või väljasaatmise aja, väljaandja, saatja, sarja või muude andmete alusel;
9) dokumendimall on dokumendi näidisvormingu järgi kujundatud fail või veebivorm, mis dokumenteerimisel täidetakse sisulise informatsiooniga.
§ 3. Üldised nõuded asutuste asjaajamisele ja dokumendihaldusele
(1) Asjaajamine peab tagama asutuste ülesannete täitmise ja otsuste vastuvõtmise täpse ja küllaldase dokumenteerimise õigusaktidega ette nähtud ulatuses, ning dokumentide:
1) vastavuse õigusaktides ja standardites kehtestatud vorminõuetele,
2) kiire ringluse,
3) lihtsa ja kiire leidmise ning juurdepääsu neile,
4) kehtestatud juurdepääsupiirangutest kinnipidamise,
5) tähtaegse täitmise ning kontrolli asjade lahendamise üle,
6) tõestusväärtuse säilimise dokumentidele kehtestatud säilitustähtaegade jooksul.
(2) Asjaajamise ja dokumendihalduse eesmärgiks on asutustevahelise dokumendivahetuse ja dokumentide säilimise selliselt, et oleks tagatud dokumentide autentsus, usaldusväärsus, terviklikkus ja kasutatavus nende eraldamiseni hävitamiseks või arhiivi andmiseks.
(3) Asjaajamine peab aitama kaasa asutuse töö efektiivsuse tagamisele ning isikute ladusale teenindamisele.
(4) Asjaajamises lähtutakse heast haldustavast, mille üldpõhimõtted on järgmised:
1) õiguspärasus – ametnik või töötaja tegutseb vastavalt õigusaktidele ning järgib neis sätestatud nõudeid. Eelkõige peab ametnik või töötaja silmas, et üksikisikute õigusi mõjutavad otsused põhineksid õigusaktidel ning et nende sisu oleks õigusaktidega kooskõlas;
2) proportsionaalsus – otsuseid tehes tagab ametnik või töötaja, et kasutusele võetavad meetmed on proportsioonis taotletava eesmärgiga;
3) järjekindlus ja õiguspärane ootus – ametnik või töötaja on oma haldustegevuses järjekindel ning juhindub põhimõttest, mille kohaselt on igaühel õigustegutseda mõistlikus ootuses, et rakendatav õigusakt jääb püsima;
4) võimu kuritarvitamisest hoidumine – volitusi kasutatakse üksnes eesmärgil, milleks need on antud;
5) erapooletus ja sõltumatus – ametnik või töötaja on erapooletu ja sõltumatu;
6) objektiivsus – otsustamisel võtab ametnik või töötaja arvesse asjakohaseid tegureid ning annab neist igaühele otsuses nõuetekohase kaalu, jättes arvestamata asjaolud, mis ei ole asjaga seotud;
7) õiglus – ametnik või töötaja tegutseb õiglaselt ja mõistlikult;
8) diskrimineerimisest hoidumine – taotluste menetlemisel ja otsuste tegemisel järgib ametnik või töötaja võrdse kohtlemise põhimõtet;
9) viisakus – ametnik või töötaja on teenistusvalmis, täpne ja viisakas, on kättesaadav telefoni või e-posti teel ning peab kinni vastuvõtuaegadest nende olemasolu korral;
10) ühtsus – hea haldustava kohaldamisel peab olema järjepidev ning järgima asutuse tavapärast toimimisviisi.
§ 4. Asjaajamise korraldamine asutustes
(1) Asjaajamise korraldamise tagab asutuse juht või muu seaduses, põhimääruses või põhikirjas sätestatud isik.
(11) Ametiasutus kehtestab oma ja hallatava asutuse tegevuse käigus loodud või saadud dokumentide haldamiseks dokumentide loetelu, mis sisaldab vähemalt liigitusskeemi, säilitustähtaegu ja juurdepääsu tingimusi.
(2) Asutuste sisemist töökorraldust reguleerivates aktides määratakse kindlaks, millised struktuuriüksused, ameti- või töökohad korraldavad järgmisi asjaajamistoiminguid:
1) asjaajamise korraldamine ja detailsema asjaajamisjuhise koostamine;
4) arhivaalide hoidmine, korrastamine ja avalikku arhiivi andmine;
(3) Asutuste asjaajamisperioodiks on kalendriaasta või muu periood lähtuvalt asutusele seadusega pandud ülesannetest. Töörühmade, komisjonide ja teiste kindla ülesandega üksuste asjaajamisperioodiks võib olla kogu nende tegevusperiood.
(4) Asutuste asjaajamise korraldus ja dokumentide teabekandja valik peavad tagama asutuste tegevuse õigusaktidest lähtuva dokumenteerimise ning paberdokumentide, digitaaldokumentide kui ka muudel kandjatel olevate dokumentide säilimise ja kasutatavuse neile kehtestatud säilitustähtaegade jooksul.
(5) Infosüsteemi kasutamise, andmete varundamise ning kasutajaõiguste andmise korrad asutustele kehtestatakse eraldi määrustega.
(6) Asutused avaldavad oma veebilehel kasutajasõbraliku teabe dokumentides sisalduvate isikuandmete töötlemise kohta asutuses, mis hõlmab teavet:
1) isikuandmete töötlemise eesmärgi, ulatuse ja viisi kohta;
2) isikuandmete kolmandatele isikutele, sealhulgas teistele asutustele edastamise kohta;
3) isikuandmete avalikkusele kättesaadavaks tegemise kohta;
4) inimese poolt enda andmetega tutvumise õiguse ja korra kohta.
§ 5. Asutuste sideandmete avalikustamine
(1) Asutused määravad oma asjaajamises kasutatava ametliku postiaadressi, üldtelefoni- ja faksinumbri ning e-posti aadressi ja tagavad oma sideandmete avalikustamise kirjaplangil ning asutuse veebilehel. Ametiasutuse veebilehe aadress on www.voru.ee.
(3) Asutuse ametliku e-posti aadressi muutumisel tagab asutus vana aadressi kasutamise vähemalt 6 kuud pärast aadressi muutmist.
§ 6. Asutuste ühtne dokumendihaldussüsteem
(1) Asutuste ühtne elektrooniline dokumendihaldussüsteem GoPro Case Professional (edaspidi DHS) koosneb järgmistest abivahenditest, infosüsteemidest ja andmekogudest:
1) õigusaktide eelnõude ning kirjade elektroonilistest dokumendipõhjadest (edaspidi mallid);
2) asutuste ühtsetest integreeritud dokumendisüsteemidest registrite pidamiseks, failide ja digitaaldokumentide menetlemiseks ja hoidmiseks ning metaandmete säilitamiseks;
3) avalikust dokumendiregistrist.
(2) DHS võimaldab:
1) registreerida dokumenti teabekandjast olenemata;
2) [Kehtetu - jõust. 16.04.2012]
3) kehtestada juurdepääsuõigusi;
4) dokumentidele juurde pääseda lihtsalt ja kiiresti;
5) teha asjaajamis- ja arhiveerimistoimingud nii üksikdokumendi kui ka dokumendikogumitega;
6) koostada ja säilitada dokumente selliselt, et oleks tagatud dokumentide autentsus, usaldusväärsus, terviklikkus ja kasutatavus nende eraldamiseni hävitamiseks või arhiivi andmiseks;
7) kindlaks teha dokumendiga süsteemis tehtud toimingud, toimingute tegemise aeg ja toiminguid teostanud isikud;
8) dokumente kooskõlastada, digitaalselt allkirjastada ja edastada;
9) dokumente automaatselt metaandmetega siduda;
10) dokumente registreerida ja hallata asjapõhiselt;
11) avalikustada määruste eelnõud ja vastu võetud juurdepääsupiiranguta haldusaktid;
12) avalikustada asutuste dokumendiregister.
(3) Seni kasutusel olnud dokumendiregistrid säilitatakse.
§ 7. Autentimine ja digitaalallkiri
(1) DHS-i võib dokumente sisestada või neid seal luua ja menetlusmärkeid teha isik, kellel on vastavad õigused ja kelle isikusamasus on tuvastatud (edaspidi autentimine).
(2) Autentimine toimub isikutunnistusele (ID-kaardile) kantud digitaalset tuvastamist võimaldava sertifikaadi alusel või muu isiku digitaalset tuvastamist võimaldava vahendi abil või paroolipõhiselt vastavalt asutuste infosüsteemi kasutamise korrale.
(3) Kui allkirjastatud paberdokumendi fail sisestatakse dokumendisüsteemi või kui dokumendisüsteemis loodud dokument allkirjastatakse paberil, vastutab dokumendi sisestaja või looja (koostaja) faili sisu ja paberil allkirjastatud dokumendi sisu samasuse eest.
(4) Isikutunnistusele kantud digitaalset tuvastamist võimaldava sertifikaadi abil saab allkirjaõigusega ametnik või töötaja DHS-is dokumente digitaalselt allkirjastada.
§ 8. Elektrooniline dokumendiringlus
(1) Asutused vahetavad omavahel dokumente DHS-i abil. Kui seadusest tulenevalt peab asja toimikus säilitama paberdokumentide originaale, vahetatakse dokumente paralleelselt paberkandjal ja DHS-i abil.
(2) Elektrooniline dokumendivahetus dokumendisüsteemidega, mis ei kuulu DHS-i, toimub asutustevahelise dokumendivahetuskeskuse kaudu.
(3) Linnavalitsuse õigusaktide eelnõude menetlemine ning kooskõlastamine toimub DHS-is vastavalt linnavalitsuse istungite reglemendis sätestatule.
§ 9. Üldnõuded dokumentidele
(1) Dokumendid koostatakse ja vormistatakse õigusaktide ja standardite nõuete kohaselt.
(4) Üldjuhul käsitleb dokument ühte teemat.
(5) Kõik dokumentide ja nende menetlemise kohta tehtavad lisamärked peavad olema seotud dokumendi ja selle osadega nii, et oleks tagatud dokumendiga seotud asjaajamise terviklikkus.
(6) Arhiiviväärtusega digitaaldokumentide koostamisel kasutatakse vorminguid, mis vastavad digitaalarhivaalide arhiivi üleandmise nõuetele. Digitaaldokumentide menetluse tagamiseks võib neist moodustada ka muus vormingus koopiaid.
§ 10. Üldnõuded dokumendiplankidele
(1) Asutusel on dokumendiplangid (edaspidi plank).
(2) Plankidele vormistatakse üldjuhul:
(3) Üldplangile ei vormistata tööde üleandmise-vastuvõtmise akti ja töögrupi koosoleku protokolli (nõupidamise protokoll).
(4) Asutustes tegutsevad komisjonid, nõukogud ja töörühmad kasutavad neid teenindava asutuse planke, lisades asutuse nimele komisjoni, nõukogu või töörühma nime. Seadusega ette nähtud komisjonidel või nõukogudel võivad olla oma plangid.
(5) Linnavolikogul ja asutustel on oma kujunduse, sümboli ja/või turvaelemendiga üldplank. Üldplangi alusel moodustatakse eri dokumendiliikide plangid.
(6) Üldplangi alusel on moodustatud õigusakti, protokolli ja kirja plangid ning vajadusel tunnustuse avaldamise plangid.
(7) Vajadusel lisatakse plangile asutuse nime tõlge võõrkeelde või võõrkeeltesse. Kahes või enamas keeles plankidel paigutatakse esikohale nimi eesti keeles, seejärel võõrkeeltes keelte tähestikulises järjekorras.
(8) Ametiasutuse plankidel kasutatakse sümbolina linna vapi kujutist.
(9) Ametiasutuse paberdokumentide plankide turvaelemendiks on värvitrükk.
(10) Ametiasutuse plankide ühtse kujunduse tagab linnakantselei, hallatavates asutustes asutuse juht.
(11) Kirjaplank sisaldab kõiki asutuse kontaktandmeid.
(12) Ametiasutuse kirjaplanki kasutatakse dokumentide vormistamiseks, millele kirjutavad alla Võru Linnavalitsuse liikmed või linnapea poolt volitatud isikud. Asutuse kirjaplangile kirjutab alla asutuse juht või teda asendama määratud isik.
[RT IV, 28.01.2015, 9 - jõust. 31.01.2015]
§ 11. Plankide hoidmine
(1) Planke hoitakse kõrvalistele isikutele kättesaamatus kohas.
(2) Plankide kasutamise, hoidmise ja säilitamise eest vastutab asutuse juht või tema poolt selleks määratud ametnik või töötaja.
(3) Tarbetute või kehtetute plankide hävitamiseks moodustab asutuse juht komisjoni ja määrab plankide hävitamise viisi. Hävitamise kohta koostatakse akt.
§ 12. Dokumentide vormistamine
(1) Dokumendi koostaja vormistab dokumendi üldjuhul DHS-is vastavalt selle kasutusjuhistele, lisades vajalikud failid. Kui dokument vormistatakse nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt, tagatakse nende sisu samasus. Vormistamisel ja teabekandja valikul tuleb lähtuda:
4) võimalusest dokumenti nõuetekohaselt arhiveerida.
(2) Asutuste õigusaktid ja kirjad vormistatakse mallile. Malli vaikesätted kirja tüübi, suuruse, reavahe, tekstilõikude vahe ja numeratsiooni kohta on kohustuslikud.
§ 13. Dokumentide vormistamisel kasutatavad elemendid
(1) Dokumendil on kohustuslikud elemendid ja dokumendiliigist tulenevad elemendid.
(2) Dokumendi kohustuslikud elemendid:
1) autor – dokumendi väljaandja ametlik nimetus nimetavas käändes;
2) kuupäev – korra § 14 kohaselt;
3) tekst – täpne, keelelt ja stiililt korrektne, üheselt arusaadav ja võimalikult lühike;
4) allkirjastaja(d) – allkiri, nimi ja ametinimetus.
(3) Digitaaldokument võib olla allkirjata või allkirjadeta, kui see on dokumendisüsteemi sisestatud või seal loodud korra § 6–8 kohaselt.
(4) Dokumendiliigist tulenevalt kasutatakse lisaks lõikes 2 loetletud elementidele järgmisi elemente:
1) aadress – tänavanimi, maja ja korteri number, asula või sidejaoskond, sihtnumber, linn või maakond, riik;
2) adressaat – korra § 15 kohaselt;
3) kasutusmärge – dokumendi menetlemise korda, ettevalmistuse astet, originaalsust, terviklikkust või juurdepääsu reguleeriv märge kantakse suurtähtedega dokumendi esimese lehe ülemisse parempoolsesse nurka (EELNÕU, ÄRAKIRI, VÄLJAVÕTE, ASUTUSESISESEKS KASUTAMISEKS või AK);
4) kontaktandmed – autori e-posti aadress ja telefoninumber;
5) koostaja – vastutava täitja ees- ja perekonnanimi ning tema sideandmed;
6) lisaadressaat – korra § 15 kohaselt, paljude adressaatide puhul võib adressaatide nimekirja koostada eraldi lehele;
7) lisamärge – dokumendi viimasele lehele tekstist ja allkirjadest allapoole kantakse kooskõlastusmärge (lehe paremale poolele) ja kinnitusmärge tehakse dokumendi esimese lehe ülemisse parempoolsesse nurka;
8) pealkiri (nimetavas käändes);
9) seosviit – viide algatusdokumendile;
10) viit – korra § 17 kohaselt;
11) muud dokumendi elemendid.
(6) Juhul kui allkirjastaja ei otsusta teisiti, märgitakse väljasaadetavale kirjale selle koostaja või vastutava täitja ees- ja perekonnanimi, e-posti aadress ja telefoninumber. Juhul kui kirja koostaja on ühtlasi selle allkirjastaja, ei ole kohustuslik lisaelementide märkimine.
§ 14. Dokumendi kuupäeva ja kellaaja märkimine
(1) Dokumendi kuupäev ja kellaaeg märgitakse vastavalt Eesti Standardile EVS 8 „Infotehnoloogia reeglid eesti keele ja kultuuri keskkonnas“. Lubatud on kasutada ka eesti kirjakeele normi.
(3) Dokumendi kuupäevaks on:
1) õigusakti või protokolli puhul istungi või koosoleku toimumise kuupäev,
2) lepingu allkirjastamise kuupäev,
3) väljasaadetava kirja allkirjastamise kuupäev,
4) akti allkirjastamise kuupäev.
5) kui dokumenti ei allkirjastata, on selle kuupäevaks registreerimise kuupäev.
(4) Kirja, avalduse, taotluse, teabenõude või märgukirja saabumise kuupäevaks loetakse selle registreerimise kuupäev.
(5) Dokumentidele või nende kohta DHS-i märgitavateks kuupäevadeks võivad olla muud dokumendi menetlemise toiminguid kajastavad kuupäevad.
(6) Kui õigusaktis on ette nähtud või kui dokumendi allkirjastaja või saaja peab seda vajalikuks, märgitakse peale kuupäeva dokumendile ka kellaaeg.
(8) [Kehtetu - jõust. 16.04.2012]
§ 15. Dokumentide adresseerimine
(2) Kui dokumendil on palju adressaate võib adressaadid üldistada. Üldistamine on lubatud juhul, kui dokument on suunatud üheliigilistele asutustele, ametnike või töötajate grupile.
(4) Paljude erinevate adressaatide puhul koostatakse adressaatide nimekiri eraldi lehele. Sel juhul tehakse kirja asutusse jääva ärakirja adressaadiväljale märkus „vastavalt nimekirjale“.
§ 16. Dokumentide registreerimise kohustus
(1) Asutus on kohustatud Võru linna ülesannete täitmisel loodud ja saadud dokumendid registreerima DHS-is.
(3) Teenistujate või töötajate e-posti aadressile saabunud või sealt väljasaadetud dokumentide registreerimise eest vastutab teenistuja või töötaja.
(4) Dokument on registreeritud, kui talle on antud viit ja tema kohta on DHS-i kantud identifitseerimist võimaldavad andmed vastavalt registreeritava dokumendi liigile.
§ 17. Viit
(1) Dokumendid registreeritakse „Võru linna ametiasutuse ja tema hallatavate asutuste dokumentide loetelus“ (edaspidi dokumentide loetelu) sätestatud dokumendiliikide kaupa omaette numeratsiooniga.
(2) Registreeritavate dokumentide numeratsioon algab iga asjaajamisperioodi algul numbrist üks.
(3) Kindla tegevusperioodi või ülesandega moodustatud töörühmade, komisjonide või teiste kindla ülesandega üksuste protokollid või muud dokumendid võib nummerdada läbivalt kogu tegevusperioodi jooksul.
(4) Dokumendi sarja tähisele peab lisama hallatavale asutusele kehtestatud unikaalse kahe-neljatähelise lühendi ning sellele võib lisada muu liigitunnuse.
(6) Saabunud või väljasaadetavale dokumendile antakse registreerimisel viit, mis koosneb asutuse unikaalsest lühendist, sarja tähisest dokumentide loetelu järgi, järjekorranumbrist dokumendiregistri järgi ja vajadusel liigitunnusest.
(7) Algatus- ja vastuskiri registreeritakse ühe asjaajamisperioodi piires üldjuhul ühe järjekorranumbri all.
(8) Sama teemat korduvalt käsitlevate dokumentide registreerimisel võib kasutada sama viita ja lisada sellele dokumenti individualiseeriva numbri.
(9) Dokumentide registreerimise skeem ja tähistuste (viidete) süsteem määratakse kindlaks asutuse asjaajamisjuhises ja dokumentide loetelus.
§ 18. Toimingud enne dokumendi registreerimist
(1) Enne andmete DHS-i kandmist kontrollib ametnik või töötaja dokumendi terviklikkust, allkirjade olemasolu, dokumendis märgitud lisade olemasolu, adressaadi õigsust ning juurdepääsupiirangu seadmise kohustust sisaldava teabe olemasolu dokumendis.
(3) Kui asja lahendamine ei kuulu asutuse pädevusse, edastatakse dokument vastavalt kuuluvusele, teatades sellest saatjale kirjalikult 5 tööpäeva jooksul.
(4) Kui dokument ei vasta lõikes 1 sätestatud nõuetele, teatatakse sellest võimaluse korral viivitamata dokumendi saatjale või koostajale ning dokument registreeritakse üksnes juhul, kui puudused on kõrvaldatud.
(5) Asutuste asjaajamisjuhistes võib ette näha lõikes 1 sätestatud nõuetele mittevastavate dokumentide registreerimise, kui need dokumendid sisaldavad olulist teavet.
Dokumentide registreerimine asutustes peab olema ühekordne.
§ 20. Dokumendi registreerimise tähtaeg
(1) Dokumendid registreeritakse nende allkirjastamise, saabumise või väljasaatmise päeval või suulise taotluse protokollimise päeval või sellele järgneval tööpäeval. Registreerimise eest vastutab dokumendi vastuvõtnud isik.
(2) Kui dokumendil on märge “KIIRE”, siis dokument registreeritakse ja edastatakse läbivaatamiseks viivitamata.
(3) E-postiga saabunud dokumendi vastuvõtmise ja registreerimise eest vastutab ametnik või töötaja, kelle e-posti aadressile dokument saabub.
§ 21. Registreerimisele kuuluvad dokumendid
(1)Asutuse DHS-is registreeritakse:
1) sissetulevad kirjad;
2) väljaminevad kirjad;
3) kodanike taotlused (avaldused);
4) vastused taotlustele (avaldustele);
5) teabenõuded;
6) vastused teabenõuetele;
7) lepingud;
8) käskkirjad;
9) haldusaktid, sh load ja ettekirjutused;
10) protokollid, aktid ja teatised;
11) linnavolikogu ja linnavalitsuse õigusaktid;
12) asutuse, ametniku või töötaja poolt esitatud aruanded, selgitused, seletused ja muud dokumendid, kui nende esitamise nõue tuleneb õigusaktidest või see on vajalik menetluses oleva asja lahendamiseks;
13) muud õigusaktide ja asutuste asjaajamisjuhiste kohaselt registreerimisele kuuluvad dokumendid.
§ 22. Dokumendi kohta DHS-i kantavad andmed
(1) DHS-i kantakse dokumendi kohta õigusaktides sätestatud vastava dokumendiliigi kohta nõutavad andmed. Andmete koosseis on määratud DHS-i vastava ekraanivormi väljadega.
(2) Dokumendi kohta DHS-i sisestatud kirje juurde lisatakse dokumendi fail, saabunud paberdokumendid skaneeritakse faili saamiseks.
(3) Saabunud paberdokumendi esimese lehekülje alla parempoolsele nurgale tehakse saabumismärge, mis peab sisaldama vähemalt asutuse nime, saabumise kuupäeva ja viidet vastavalt korra § 17.
§ 23. Dokumentidele juurdepääsupiirangu seadmise nõue
(1) Dokumentidele või dokumendisarjadele kehtestatakse juurdepääsupiirang vastavalt seadustele ning määratakse juurdepääsupiirangu aluseks olev konkreetne seadusesäte ja juurdepääsupiirangu kehtivuse tähtaeg.
(2) Juurdepääsupiirangu kehtestamisel dokumentidele, milles sisalduvad isikuandmed, tuleb igal konkreetsel juhul kaaluda, kas isikuandmeid sisaldavale teabele juurdepääsu võimaldamine kahjustaks oluliselt andmesubjekti eraelu puutumatust. Kui tekib kahtlus, et on olemas eraelu puutumatuse rikkumise oht, siis tuleb isikuandmeid sisaldavatele dokumentidele kehtestada juurdepääsupiirang.
(3) Juurdepääsupiiranguga teavet sisaldava paberdokumendi esimese lehekülje vabale pinnale tehakse märge „ASUTUSESISESEKS KASUTAMISEKS“ või lühend AK, märkele lisatakse viide õiguslikule alusele, juurdepääsupiirangu vormistamise kuupäev ja lõpptähtpäev.
(4) Saabunud digitaaldokumendi saabumismärge ja juurdepääsupiirangu märge tekivad DHS-is registreerimisel dokumendi metaandmetes.
(5) Juurdepääsupiiranguga teavet sisaldava väljasaadetava digitaaldokumendi faili tehakse märge „ASUTUSESISESEKS KASUTAMISEKS“, märkele lisatakse viide asjakohasele õigusakti sättele, juurdepääsupiirangu vormistamise kuupäev ja lõpptähtpäev.
§ 24. Dokumendi läbivaataja, täitja ja täitmise tähtaja määramine
(1) Saabunud dokument saadetakse pärast registreerimist läbivaatamiseks vastava asutuse juhile (edaspidi läbivaataja), kes määrab täitja, täitmise tähtaja ning vajadusel asja lahendamise korra ja muud asjaolud.
(2) Andmed dokumendi liikumise kohta läbivaatajalt täitjale ja ühelt täitjalt teisele ning täitmise tähtaeg kajastub DHS-is.
(3) Kui on tegemist mitme täitjaga, edastatakse dokument koos selle juurde kuuluva materjaliga esimesena määratud täitjale, kes koordineerib asja lahendamist ja vastutab asja lahendamise eest. Teistele täitjatele edastatakse dokument ja selle juurde kuuluvad materjalid teadmiseks.
(4) Enne ametniku või töötaja lähetusse (alates teisest tööpäevast) või puhkusele minekut valib ta DHS-i kontaktidest endale asendaja ja suunab sellega DHS-i saabuvad ülesanded enda asendajale DHS-is.
(5) Dokument vaadatakse läbi, asi lahendatakse ja saatjat teavitatakse läbivaatamise ja lahendamise tulemustest viivitamata, kuid mitte hiljem kui õigusaktides määratud tähtajal. Kui dokumendi resolutsioonis ega tekstis ei ole märgitud lahendamise tähtaega, arvestatakse seda järgmiselt:
1) teabenõue – 5 tööpäeva;
2) linnavolikogu liikme arupärimine – 10 tööpäeva;
3) Vabariigi Presidendi, Riigikogu esimehe ja juhatuse, Riigikogu liikme, Riigikohtu esimehe, riigikontrolöri, õiguskantsleri, kaitseväe juhataja, Eesti Panga nõukogu esimehe ja presidendi järelepärimine, märgukiri või taotlus – 10 tööpäeva;
4) taotlused – 30 kalendripäeva;
5) haldusmenetlusasja algatamiseks esitatud taotlusele vastamise tähtaegade arvutamisel kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku sätteid.
(6) Läbivaataja võib anda asja lahendamiseks lühema tähtaja. Läbivaataja antud asja lahendamise tähtaja pikendamiseks esitab täitja motiveeritud taotluse. Taotluse rahuldamise otsustab läbivaataja.
(7) Läbivaataja võib asja lahendamise tähtaega õigusaktides ette nähtud korras ja tingimustel pikendada kahe kuuni või kuni asja lahendamiseks vajalike asjaolude selgitamiseni. Tähtaja pikendamisest teatatakse dokumendi esitajale, saatjale või ülesande andjale enne tähtaja saabumist.
(8) Dokumentide läbivaatamise ja asja lahendamise tähtaegu arvestatakse dokumendi saabumisele järgnevast päevast, kui õigusaktidest ei tulene teisiti.
(9) [Kehtetu - jõust. 01.01.2013]
§ 25. Dokumendi kooskõlastamine
(1) Asutuste vahel kooskõlastatakse dokumendid DHS-is või kirjalikult vastavalt õigusaktidele.
(2) Dokumendid kooskõlastatakse õigusaktides ette nähtud tähtaegu arvestades.
(3) Asutuste vaheliseks kooskõlastamiseks esitatud dokumentide kooskõlastamise tähtaega hakatakse arvestama dokumendi saabumisele järgnevast kuupäevast ning dokumendid kooskõlastatakse õigusaktides ette nähtud tähtaegu arvestades.
(4) Ametiasutuse õigusaktide eelnõud kooskõlastatakse DHS-is, kooskõlastajad ja tähtajad on määratud linnavalitsuse istungite reglemendiga.
(5) Asutuse siseselt saadetakse dokument kooskõlastamiseks kõigepealt astmelt madalamale ametnikule või töötajale ja seejärel astmelt kõrgemale ametnikule või töötajale.
(6) Dokumendi kooskõlastamisest keeldumisest tuleb tähtajaks teatada ja keeldumist kirjalikult põhjendada.
§ 26. Dokumendi allkirjastamine
(1) Ametnike ja töötajate õigused ning pädevus dokumentide allkirjastamisel on määratletud seadustes ja õigusaktides või asutuse ja tema struktuuriüksuse põhimääruses või muudes sisemist töökorda reguleerivates dokumentides.
(2) Õigusaktid ja protokollid allkirjastatakse ühes eksemplaris, kui seadusest ei tulene teisiti.
(3) Lepingute ja aktide puhul allkirjastatakse vajalik hulk eksemplare. Eksemplaride arv ja nende jaotus esitatakse dokumendis.
(4) Paberkandjal väljasaadetud kirja asutusse jääv dokumendi ärakiri säilitatakse DHS-is. Dokumendi metaandmetes peab kajastuma allkirjastaja kooskõlastus. Dokumendi sisestaja või looja (koostaja) vastutab faili sisu ja paberil allkirjastatud dokumendi sisu samasuse eest korra § 7 lõike 3 kohaselt.
(5) Allkirjale lisatakse allkirja andja nimi.
(6) Asutus sätestab oma asjaajamisjuhises dokumendi ärakirja, väljavõtte ja väljatrüki ametliku kinnitamise pädevusega ametnikud või töötajad.
(7) Linnavolikogu õigusaktid väljastatakse ametliku kinnitamise märkega.
(8) Linnavolikogu kirjaplangile vormistatud dokumendile kirjutab alla linnavolikogu esimees või teda asendav aseesimees.
(9) Ametiasutuse poolt antavale õigusaktile kirjutavad alla linnapea ja linnasekretär või nende asendajad.
(10) Ametiasutuse käskkirjale ja lepingule kirjutab alla linnapea, tema äraolekul teda asendav abilinnapea, hallatavates asutustes asutuse juht või kirjalikult teda asendama määratud isik.
(11) Asutuse kirjaplangile vormistatud dokumendile kirjutab alla ametiasutuses valitsuse liige või linnapea poolt volitatud isik ning hallatavates asutustes asutuse juht või kirjalikult teda asendama määratud isik.
(12) Kui dokumendile alla kirjutama kohustatud isik on fikseeritud seaduste või teiste õigusaktidega, kirjutab dokumendile alla õigusaktis näidatud isik või isikud.
(13) Allkirja ei asenda selle faksiimile ega muu jäljend.
(14) [Kehtetu - jõust. 16.04.2012]
§ 27. Asja lahendatuks lugemine
(1) Asi loetakse lahendatuks, kui dokumendist tulenevad toimingud on õigusaktidega ette nähtud korras sooritatud ja asjaosalistele on sellest teatatud või kui dokumendi saatjale on vastatud ja vastus või teade on DHS-is registreeritud.
(2) Dokument loetakse tähtajaks vastatuks või asi lahendatuks, kui:
1) vastus on sideettevõttele ärasaatmiseks üle antud määratud tähtajal,
2) dokument on asjast huvitatud isikule digitaalselt kättesaadavaks tehtud,
3) on sooritatud muud õigusaktidega ette nähtud toimingud.
(3) Kui asja lahendamiseks ei ole õigusaktide kohaselt vaja koostada eraldi dokumenti, teeb täitja DHS-is vastusdokumendi ekraanivormile täitmismärke, näidates, kuidas, millal ja kes asja lahendas.
(4) Dokumendid tehakse dokumendi sisust ja koopiasaajate hulgast lähtuvalt teatavaks järgmiselt:
1) avalikustamisele kuuluv teave avalikustatakse linna veebilehe aadressil www.voru.ee;
2) linnavalitsuse haldusaktid tehakse adressaadile teatavaks elektronposti teel või posti teel kinnitatud ärakirja saatmisega. Õigusakti eelnõu koostaja on kohustatud nimetama õigusakti eelnõus isikud, kellele õigusakt teatavaks tehakse. Õigusakti saadab adressaadile referent-arhivaar;
3) linnavolikogu õigusaktid teeb adressaadile teatavaks volikogu referent;
4) töökorraldust puudutavad käskkirjad tehakse teatavaks elektronposti teel. Vajadusel tehakse käskkirja sisust väljavõtted.
5) teenistujale/töötajale tehakse teatavaks asutuse töökorraldust puudutavad dokumendid DHS-s, kus avaldatakse nii asutuse struktuuri ja koosseisu, personali, koolitust, töökeskkonda ja tööohutust puudutavad dokumendid kui sisekorra (töökorralduse reeglid) ja asjaajamise kohustuslikud korrad, eeskirjad ning juhendid;
6) töökorraldust ja tuleohutust puudutavate dokumentidega tutvumise kohta võetakse teenistujalt/töötajalt allkiri;
7) distsiplinaarkaristuse käskkiri vormistatakse kahes eksemplaris, asutusele jäävale eksemplarile võetakse teenistujalt allkiri käskkirja teatavaks tegemise kohta ning teine eksemplar antakse teenistujale.
§ 28. Kontroll dokumentidest tulenevate ülesannete täitmise ning asjade tähtaegse lahendamise üle
(1) Kirjadele vastamist ja DHS-i kantud dokumentide tähtajalist täitmist kontrollib selleks määratud isik või asjaajamise eest vastutav isik DHS-i abil.
(2) Järelevalvet DHS-is registreeritud dokumentide ning dokumentidest tulenevate ülesannete täitmise üle teostab struktuuriüksuse juht või selleks määratud isik, hallatavates asutuste asutuse juht või selleks määratud isik.
§ 29. Ärakirja, väljavõtte ja väljatrüki tegemine
(1) Asutusesiseses ja hallatavate asutuste vahelises asjaajamises võib kasutada skaneeritud originaaldokumendi must-valget kujutist, mis saadetakse e-posti teel asjasse puutuvatele isikutele.
(2) Dokumendi ärakirja, väljavõtte ja väljatrüki vormistab selleks määratud isik(ud) järgnevalt:
1) ärakirja, väljavõtte või väljatrüki esimese lehe ülemisele parempoolsele nurgale tehakse vastav märge suurtähtedega ja kirjavahemärke kasutamata;
2) dokumendi ärakiri, väljavõte ja väljatrükk tõestatakse märkega, mis koosneb suurtähtedega sõnadest „KINNITAN ÄRAKIRJA (VÄLJAVÕTTE, VÄLJATRÜKI) ÕIGSUST“, dokumendi tõestanud isiku allkirjast ja selle dešifreeringust, tõestamiskuupäevast ja pitserist;
3) pitser pannakse selliselt, et see riivaks allkirja viimaseid tähti;
4) tõestusmärge tehakse viimasele lehele alla vasakusse nurka.
5) väljatrükitud dokumentidel kasutatakse templit märkega "VÄLJATRÜKK dokumendihaldussüsteemist GoPro" ja "VÄLJATRÜKK Dokumendihaldussüsteemist GoPro Case Professional".
§ 30. Dokumentide hoidmise ja hävitamise üldnõuded
(1) Ametiasutus kehtestab asutuste tegevuse käigus loodud või saadud dokumentide liigitamiseks ja neile säilitustähtaja määramiseks dokumentide loetelu (liigitusskeemi) Vabariigi Valitsuse kehtestatud "Arhiivieeskirjas" sätestatud korras.
(2) Asutuse juht määrab ametiasutuse poolt kehtestatud dokumentide loetelu sarjale ja/või allsarjale vastutava isiku.
(3) Dokumente hoitakse alles kuni säilitustähtaja lõpuni või avalikku arhiivi üleandmiseni liigitusskeemist tulenevate sarjade kaupa. Säilitustähtaja jooksul või avalikku arhiivi üleandmiseni peavad dokumendid olema ülesleitavad ja kättesaadavad.
(4) Asutus võib oma dokumendid eraldada hävitamiseks pärast säilitustähtaja möödumist.
(5) Arhiivimoodustaja taotleb avalikult arhiivilt luba oma dokumentide hävitamiseks eraldamiseks juhul, kui dokumentide arhiiviväärtus või selle puudumine pole varem välja selgitatud.
(6) Asutus dokumenteerib oma dokumentide hävitamise hävitamisaktiga.
§ 31. Lahendatud paberdokumentide hoidmine asutuses
(1) Lahendatud paberdokumente hoitakse registraatorites, kiirköitjates, mappides või muudes ümbristes (edaspidi toimik), mille seljale või kaanele märgitakse asutuse nimetus, dokumentide loetelus dokumendisarjale antud tähis, nimetus, asjaajamisaasta number ja säilitustähtaeg.
(2) Kirjavahetuse puhul paigutatakse samasse toimikusse esmane (algatus)kiri koos vastuskirjade ja muude asja lahendamise käigustekkinud dokumentidega (memod, ettepanekud, arvamused jms). Dokumendid järjestatakse kronoloogiliselt, nii et need käsitleksid asja terviklikult. Kirjavahetuse lõpetab selles asjas viimati koostatud või saadud dokument.
§ 32. Lahendatud digitaaldokumentide hoidmine asutuses
(1) Lahendatud digitaaldokumente hoitakse andmekandjal ja vormingus, mis tagab selle säilimise autentse ja terviklikuna vähemalt ettenähtud säilitustähtaja jooksul.
(2) Lahendatud digitaaldokument vormistatakse paberile juhul, kui ei ole võimalik tagada dokumendi säilimist digitaalselt autentsena ja terviklikuna ettenähtud säilitustähtaja jooksul.
(3) Lõikes 2 nimetatud dokumendi säilitamisele kuuluv eksemplar peab olema allkirjastatud või tõestatud ametliku kinnitusega. Allkirjastamise või ametliku kinnitusega tõestamise korra määrab asutus oma asjaajamisjuhises kooskõlas teiste õigusaktidega.
(4) Kui dokument on asutusse saabunud või asutusest välja saadetud e-postiga ja sellest säilitatakse väljatrükk, säilitatakse paberkandjal ka asjakohane e-posti teade.
(5) Asutuse DHS-is registreeritud ja digitaalselt allkirjastatud dokumendid säilitatakse DHS-is.
(51) Digitaalselt allkirjastatud leping prinditakse välja paberkandjale koos digitaalallkirjade kinnituslehega.
(6) [Kehtetu - jõust. 16.04.2012]
§ 33. Asjaajamise üleandmise kohustus
(1) Enne teenistussuhte lõppemist või vajadusel teenistussuhte peatumisel ning töösuhte lõppemisel või vajadusel töötaja tööst keeldumise õiguse korral on ametnik või töötaja kohustatud asjaajamise üle andma selle vastuvõtjaks määratud ametnikule või töötajale teenistusest või töölt lahkumise päevaks või vahetu juhi määratud tähtajaks.
(2) Asjaajamise üleandmine vormistatakse asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise aktiga asutuse üldplangile.
(3) Asutuste ümberkorraldamisel või nende tegevuse lõpetamisel antakse asjaajamine üle õigusaktidega ette nähtud korras.
§ 34. Asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise akti sisunõuded
(1) Asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise akt (edaspidi akt) peab sisaldama:
1) täitmisel olevate lepingute loetelu,
2) istungiks valimis olevate õigusaktide eelnõude loetelu,
3) lahendamisel olevate ülesannete ja vastavate dokumentide loetelu,
(2) Asutuse juhtimise üleandmisel peab akt sisaldama lisaks lõikes 1 loetletule järgmisi andmeid:
1) asutuse struktuuri ja koosseisu, täidetud ameti- või töökohtade arvu;
2) asutuse eelarvevahendite seisu;
3) asutuse pitsatite arvu, liiki ja asukohta ning nende hoidmise eest vastutavate ametnike või töötajate nimesid ja ameti- või töökohti;
4) lahkuva juhi poolt viimasena allkirjastatud dokumentide viitasid vastavalt dokumendiliigile;
5) üldandmeid asutuse arhiivi kohta.
(4) Asutuse juhi lahkumisel vormistatakse akt, mis peab sisaldama lõigetes 1 ja 2 sätestatud andmeid.
§ 35. Akti vorminõuded
(2) Akti allkirjastavad asjaajamise üleandja, vastuvõtja ja asutuse juhi määratud ametnikud või töötajad, kes viibivad asjaajamise üleandmise juures. Akti kinnitab üleandja vahetu juht.
(3) Ametisutuse juhi vahetumisel koostatud akti kinnitab linnasekretär, hallatava asutuse juhi vahetumisel kinnitab akti ametiasutuse juht.
(4) Akt registreeritakse DHS-is ja säilitatakse selles asutuses, kus asjaajamine üle anti.
§ 36. Asjaajamise ühepoolne ülevõtmine
Kui ametnik või töötaja keeldub asjaajamise üleandmisest või kui üleandmine pole võimalik, võetakse asjaajamine üle ühepoolselt kõrgemalseisva ametniku või töötaja, asutuse juhi või tema määratud ametniku või töötaja või ametiasutuse esindaja juuresolekul. Sel juhul tehakse akti vastav märge.
§ 37. Mittenõustumine akti sisuga
Kui üks pool ei ole asjaajamise üleandmisel või vastuvõtmisel akti sisuga nõus, siis esitatakse enne allkirjastamist motiveeritud eriarvamus, mis lisatakse aktile ja mille olemasolu kohta tehakse akti märge.
§ 371. Käesoleva määruse § 6 lõike 1 rakendamise erisus
Käesoleva määruse § 6 lõikes 1 sätestatud dokumendihaldussüsteemi ei rakendata Võru Gümnaasiumis. Võru Gümnaasiumis rakendatakse Eesti koolide haldamise infosüsteemi dokumendihalduse ja personalihalduse mooduli osa.
(1) Asutuste juhid võivad kehtestada lisanõudeid asjaajamisele kooskõlas seaduste, standardite ja Vabariigi Valitsuse 26. veebruari 2001 määrusega nr 80 „Asjaajamiskorra ühtsed alused“.
(2) Asutuste juhtidel kehtestada asutuse asjaajamisjuhis 31. märtsiks 2010.
(3) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2010.