Vastu võetud 28.08.2002 nr 55
RTL 2002, 101, 1545
jõustumine 16.09.2002
6.12.2002 nr 79 (RTL 2002, 141, 2043) 22.12.2002
30.12.2002 nr 99 (RTL 2003, 6, 52) 17.01.2003
10.04.2003 nr 28 (RTL 2003, 51, 748) 27.04.2003
16.05.2003 nr 42 (RTL 2003, 66, 950) 1.06.2003
04.08.2003 nr 53 (RTL 2003, 92, 1373) 16.08.2003
30.09.2003 nr 57 (RTL 2003, 106, 1621) 13.10.2003
20.02.2004 nr 16 ( RTL 2004, 23, 341) 8.03.2004
23.09.2005 nr 39 (RTL 2005, 102, 1559) 7.10.2005
28.12.2005 nr 61 (RTL 2006, 3, 39) 9.01.2006
8.06.2006 nr 18 (RTL 2006, 49, 891) 25.06.2006
28.12.2006 nr 40 (RTL 2006, 93, 1722) 1.01.2007
18.04.2007 nr 21 (RTL 2007, 36, 628) 6.05.2007
18.01.2008 nr 5 (RTL 2008, 9, 113) 1.02.2008
12.12.2008 nr 52 (RTL 2008, 99, 1389) 1.01.2009
Määrus kehtestatakse «Abieluvararegistri seaduse» § 1 lõike 2 ja § 42 lõike 1, «Kinnistusraamatuseaduse» § 1 lõigete 2 ja 3, § 5, § 22 lõike 2, § 771 lõike 2, § 772 lõigete 2 ja 3, § 7712 lõike 4, § 79 lõike 4 ja § 792 lõike 3, 792 lõike 21, «Kohtute seaduse» § 42 ja § 45 lõike 3 ja «Tsiviilkohtumenetluse seadustiku» § 61, § 314 lõike 7 ja § 592 lõike 1 alusel.
[RTL 2007, 36, 628 − jõust. 6.05.2007]
KINNISTUSOSAKONNA TÖÖKORRALDUS
(1) Kinnistusraamatut ja abieluvararegistrit peavad maakohtud.
(2) Iga kohus peab kinnistusraamatut oma tööpiirkonna kohta (kinnistuspiirkond).
1) Harju Maakohus: Harju kinnistusjaoskond (Harju maakond) ja Tallinna kinnistusjaoskond (Tallinna linn);
3) Pärnu Maakohus: Pärnu linna kinnistusjaoskond (Pärnu linn), Pärnu maakonna kinnistusjaoskond (Pärnu maakond), Lääne kinnistusjaoskond (Lääne maakond), Saare kinnistusjaoskond (Saare maakond), Hiiu kinnistusjaoskond (Hiiu maakond), Rapla kinnistusjaoskond (Rapla maakond) ja Järva kinnistusjaoskond (Järva maakond);
4) Tartu Maakohus: Tartu linna kinnistusjaoskond (Tartu linn), Tartu maakonna kinnistusjaoskond (Tartu maakond), Jõgeva kinnistusjaoskond (Jõgeva maakond), Viljandi kinnistusjaoskond (Viljandi maakond), Valga kinnistusjaoskond (Valga maakond), Võru kinnistusjaoskond (Võru maakond) ja Põlva kinnistusjaoskond (Põlva maakond).
[RTL 2006, 3, 39 – jõust. 9.01.2006]
§ 11. Kohtu kantselei kodukorra kohaldamine
§ 2. Kinnistusosakonna koosseis ning teenistujate ametisse nimetamine
(1) [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
(2) Justiitsminister nimetab ja vannutab kohtunikuabi ametisse eksamikomisjoni ettepanekul ning määrab kohtu, kus kohtunikuabi teenistusse asub. Kohtudirektor määrab struktuuriüksuse, mille koosseisu kohtunikuabi kuulub.
(4) Kohtu kohtudirektor kinnitab kinnistusosakonna koosseisu. Osakonna koosseisus on kohtunikuabi ametikohad ning võivad olla kantseleijuhataja, vanemkinnistussekretäri, kinnistussekretäri, arhivaari ja tehnilise sekretäri ametikohad ning muud ametikohad.
(5) Kohtudirektor nimetab ametisse:
1) kantselei juhataja osakonna juhataja ettepanekul nende kohtuteenistujate seast, kes on sooritanud kinnistussekretäri eksami;
11) vanemkinnistussekretärid osakonna juhataja ettepanekul nende kinnistussekretäride seast, kes on keerukamate tööülesannete täitmisel silma paistnud, kui selline ametikoht on justiitsministri käskkirja alusel kohtusse loodud;
2) kinnistussekretärid osakonna juhataja ettepanekul nende tehniliste sekretäride seast, kes on olnud teenistuses vähemalt kolm kuud ning on sooritanud kinnistussekretäri eksami;
3) teised osakonna koosseisu kuuluvad kohtuteenistujad peale kohtunikuabi.
[RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 3. Kinnistusosakonna ja kinnistusosakonna teenistujate pitsatid
(1) Kohtu kinnistusosakonnal on 35-millimeetrise läbimõõduga sõõrikujuline väikese riigivapi kujutisega ja oma nimega värvipitsat.
(2) Kohtu kohtudirektor võib kinnistusosakonna juhataja ettepanekul otsustada kasutusele võtta rohkem kui ühe lõikes 1 nimetatud pitsati ning tõestamistoiminguid tegevate kinnistusosakonna teenistujate nimelised pitsatid, lähtudes «Notariaadiseaduse» (RT I 2000, 104, 684; 2001, 93, 565; 2002, 57, 357; 61, 375; 64, 390) § 53 punktist 4.
(3) Kohtudirektor korraldab kinnistusosakonna ja selle teenistujate pitsatite kujundamise, registreerimise, kehtetuks tunnistamise, hoidmise ja hävitamise «Riigivapi seaduses» (RT I 2001, 65, 376; 2002, 34, 206) ettenähtud korras.
(4) Kohtu kinnistusosakonna pitsati jäljend (pitser) koos kinnistamiseks ja abieluvararegistri kannete tegemiseks pädevate isikute allkirjanäidistega saadetakse teiste kohtute kinnistusosakondadele ja justiitsministrile iga kalendriaasta alguses ning kinnistamiseks pädevate teenistujate vahetumisel.
Kinnistusosakonna juhataja
§ 4. Kinnistusosakonna juhataja nimetamine
(3) Ärakiri kinnistusosakonna juhataja ja juhataja kohusetäitja nimetamise ning vabastamise kohta saadetakse Justiitsministeeriumi vabakutsete ja õigusregistrite talitusele teadmiseks.
(4) Kinnistusosakonna juhataja vahetumisel võetakse ja antakse asjaajamine üle kohtudirektori poolt nimetatud kohtuteenistuja osavõtul. Üleandmise-vastuvõtmise kohta koostatakse akt kahes eksemplaris, millest üks jääb kinnistusosakonnale ja teine kohtu kantseleile. Ärakiri üleandmise-vastuvõtmise kohta koostatud aktist saadetakse Justiitsministeeriumi vabakutsete ja õigusregistrite talitusele teadmiseks.
§ 5. Juhataja ülesanded
(1) Kinnistusosakonna juhataja ülesanne on korraldada osakonna tegevust. Ta tagab, et osakonna pädevusse kuuluvaid hagita tsiviilasju menetletakse ning isikuid teenindatakse õiguspäraselt ja kiiresti ning et kinnistusraamatut ja abieluvararegistrit peetakse ning infosüsteeme kasutatakse nõuetekohaselt.
(2) Lõikes 1 nimetatud eesmärgi saavutamiseks täidab osakonna juhataja lisaks kohtunikuabi kohustustele järgmisi ülesandeid:
1) võttes eelnevalt arvesse kohtunikuabide arvamuse, kehtestab kirjaliku korraldusega kohtunikuabide tööjaotusplaani. Kodukorras ettenähtud juhtudel jaotab juhataja asju ümber;
2) kohtudirektori juhiseid arvestades kehtestab osakonna teenistujate vahel teenistusülesannete jaotuse, osakonnasisese asjaajamise ja teenistujate asendamise korra ning määrab elektronposti kontrollimise eest vastutajad, arhiivipidaja(d), tõestamistoimingute tegijad ja osakonnaväliste andmekogude kontrollijad;
5) korraldab osakonna arhiivi ülevaatust ja dokumentide hävitamist;
6) kehtestab abinõude süsteemi, mis tagab dokumentide säilimise ning süüdlase kindlakstegemise dokumendi rikkumise, hävimise või kadumise korral;
7) vajaduse korral rakendab abinõusid, mis tagavad infosüsteemi sisestatud andmete säilimise ning välistavad volitamata juurdepääsu ja töötlemise;
8) kirjaliku korraldusega kehtestab osakonna ja selle teenistujate pitsatite, templite ning dokumendiplankide kasutamise ja hoidmise korra ulatuses, mis ei kuulu kohtu kohtudirektori pädevusse, ning korraldab kodukorras ettenähtud pitsatijäljendite ja allkirjade näidiste ning ärakirjade saatmise teistesse osakondadesse ja Justiitsministeeriumi vabakutsete ja õigusregistrite talitusse;
9) teeb kohtudirektorile esildisi inventari-, lähetus- ja koolitusvajaduste ning muude asjaolude kohta ning ettepanekuid puhkuste ajakava, osakonna koosseisu, palgafondi, ergutuste ja distsiplinaarkaristuste ning kohtunikuabikandidaadi juhendamise kohta;
10) vajaduse korral algatab asendusregistriosa ja asenduskaardi avamise;
11) korraldab osakonna tööks vajalike erivahendite arvestust ja jaotamist;
12) korraldab osakonda kuuluvale kohtuteenistujale katseaja lõpu ja iga-aastasi hindamisvestlusi;
13) [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 6. Kinnistusosakonna juhataja lisatasu ja töökoormus
(2) Kohtu kohtudirektor võib kinnistusosakonna juhataja töökoormust kinnistamisel ja abieluvararegistri kandemenetluses juhataja kohustuste täitmise arvelt vähendada:
1) kuni 75% võrra tavalisest kohtunikuabi töökoormusest kinnistusosakonnas, kus peetakse kinnistusraamatut rohkem kui 100 000 kinnistu kohta;
2) kuni 50% võrra tavalisest kohtunikuabi töökoormusest kinnistusosakonnas, kus peetakse kinnistusraamatut 50 000 – 100 000 kinnistu kohta;
3) kuni 25% võrra tavalisest kohtunikuabi töökoormusest kinnistusosakondades, kus peetakse kinnistusraamatut kuni 50 000 kinnistu kohta.
Kinnistusosakonna kantselei juhataja
§ 7. Kantselei juhataja ametikoht
(1) [Kehtetu – RTL 2003, 66, 950 – jõust. 1. 06. 2003]
(2) Kantselei juhataja allub vahetult kinnistusosakonna juhatajale.
(3) Kinnistusosakonna juhataja määrab, millised kinnistussekretärid ja tehnilised sekretärid alluvad vahetult kantselei juhatajale.
§ 8. Kantselei juhataja ülesanded
1) tagada tõhus töökorraldus dokumentide vastuvõtmise, registriga tutvumise ja ärakirjade väljastamise ja elektronposti kontrollimise ning elektronpostile ja teabe saamise avaldustele vastamise alal;
2) korraldada kinnistusosakonna pitsatijäljendi ja kinnistamiseks pädevate isikute allkirjanäidiste saatmist teistele kinnistusosakondadele ja Justiitsministeeriumi vabakutsete ja õigusregistrite talitusele;
3) korraldada käesolevas kodukorras sätestatud ärakirjade saatmist Justiitsministeeriumi vabakutsete ja õigusregistrite talitusele;
5) koordineerida ja kontrollida talle vahetult alluvate teenistujate poolt oma ametikohustuste korrektset täitmist ja tööaegadest kinnipidamist;
61) teavitada kinnistusosakonna juhatajat osakonna teenistujate ametikohustuste mittenõuetekohasest täitmisest ja tööaegadest mittekinnipidamisest;
7) täita muid kinnistusosakonna juhataja poolt talle pandud ülesandeid.
(3) Kinnistusosakonna juhataja korraldusel võib kantselei juhataja täita kõiki kinnistussekretäri ülesandeid ulatuses, mis ei sega tal kantselei tegevuse korraldamist.
Kohtunik ja kohtunikuabi
§ 9. [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
(2) Kohtunikul on õigus teha kõiki kohtunikuabi pädevuses olevaid toiminguid.
(3) Kohtuniku kirjalikud seisukohad, mida ta on avaldanud konkreetse kinnistamisasja lahendamise kohta, köidetakse vastavasse kinnistustoimikusse.
(4) Kohtuniku üldised seisukohad kinnistamisasjade lahendamise kohta tehakse teatavaks kõigile kinnistusosakonna teenistujatele ja köidetakse eraldi toimikusse, mis peab olema kõigile kinnistusosakonna teenistujatele kättesaadav.
2) [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
3) vaatab seadusega sätestatud juhtudel läbi määruskaebuse;
4) annab rahuldamata jäetud määruskaebuse läbivaatamiseks kohtunikule;
5) kinnitab ärakirjade ja väljavõtete õigsust;
6) otsustab registriosa sulgemise, ümberkirjutamise ja -sõnastamise ning korduva registriosa kõrvaldamise ja sellest kannete ülevõtmise;
7) koostab «Kinnistusraamatuseaduse» § 51 alusel riigilõivu tagastamise määruseid;
[RTL 2008, 99, 1389 – jõust. 1.01.2009]
8) juhendab kohtunikuabikandidaate ning osakonna juhataja määramisel notarikandidaate, üliõpilastest praktikante ning kinnistussekretäre ja osakonna teisi töötajaid ning juhendajana vaatab läbi ja kinnitab juhendatava tehtud lahendite projekte.
§ 111. Vanemkinnistussekretär
Vanemkinnistussekretär ja kinnistussekretär
§ 12. Kinnistussekretäri ülesanded
4) kinnitab ärakirjade ja väljavõtete õigsust ning väljastab abieluvararegistri tõendeid;
41) kontrollib kinnistusraamatu registriosa kinnitatud ärakirja väljastamisel registriosal § 100 lõike 1 punktis 5 sätestatud tähise olemasolu ja selle puudumisel teeb registriosale nimetatud tähise;
5) kontrollib enne kinnistustoimiku tutvumiseks andmist seal asuva kinnistusregistriosa olemasolu ja sellel paiknevate andmete täielikkust ning teeb vajadusel uue kinnistusregistriosa väljatrüki;
6) juhendab kinnistusosakonna juhataja poolt määratud notarikandidaatidest ja üliõpilastest praktikante;
7) [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
8) võtab vastu ja registreerib kande-, kinnistamis- ja muid avaldusi ning dokumente, sealhulgas e-posti teel saabunud dokumente;
9) kirjutab ümber registriosi, mille juures ei tule läbi viia kannete ümbersõnastamist;
10) [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005];
11) edastab teateid avaldamiseks ametlikku väljaandesse Ametlikud Teadaanded, kui teadete edastamist ei ole automatiseeritud;
13) täidab oma pädevuse piires kohtulahendeid §-s 169 sätestatud korras.
(3) Kui kinnistussekretär on olnud ametis vähemalt kolm kuud ning ilmutanud ametialast võimekust ja kohusetundlikkust, võib kinnistusosakonna juhataja lubada tal teha kõiki kohtunikuabi pädevuses olevaid töid peale kandemääruse tegemise ja kannete ümbersõnastamise registriosa ümberkirjutamisel.
(4) [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 13. [Kehtetu – RTL 2003, 66, 950 – jõust. 1. 06. 2003]
Tehnilised sekretärid
Tehniline sekretär täidab järgmisi põhiülesandeid:
2) väljastab isikutele kohapeal tutvumiseks registriosi ja -kaarte ning toimikuid;
3) valmistab punktis 2 nimetatud dokumentidest ärakirju ja väljavõtteid;
4) [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005];
5) abistab arhiivipidajat;
6) köidab kinnistus- ja abieluvararegistri toimikuid;
7) paneb toimikusse registriosade väljatrükke ja teostab printimis-, skaneerimis- ja paljundustöid;
8) võtab vastu dokumente ja peab oma pädevuse piires päevikut;
9) täidab teisi kinnistusosakonna juhataja poolt antud ülesandeid;
10) kontrollib avaldatud kinnistamisteate vastavust avaldamiseks saadetud kinnistamisteatele;
11) kui kinnistusosakonna juhataja on nii määranud, võtab vastu ja registreerib kinnistusosakonna elektronposti ning vajadusel vastab sellele oma pädevuse piires;
12) kontrollib esitatud andmete põhjal elektrooniliselt riigilõivu laekumist.
§ 15. Teabe avalikustamine
(2) Teave vastuvõtuaegade, kinnistusosakonna ametliku elektronposti aadressi, kinnistusosakonna tööpiirkonna, kinnistusosakonnas peetavate registrite ning riigilõivu tasumise ja tagastamise korra kohta pannakse kinnistusosakonna ruumides või selle sissekäigu juures nähtavale kohale ning avaldatakse Justiitsministeeriumi veebilehel.
§ 16. Kinnistusosakonna vastuvõtuajad
(2) Vastuvõtuajad kinnitab kohtu kohtudirektor kinnistusosakonna juhataja ettepanekul, ärakiri vastuvõtuaegade kinnitamise kohta saadetakse Justiitsministeeriumi vabakutsete ja õigusregistrite talitusele teadmiseks.
§ 17. Ametiisikute teenindamine
(1) Riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuse teenistujal, samuti notaril ja kohtutäituril võimaldatakse kinnistusosakonnale dokumente esitada, kinnistusraamatu ja abieluvararegistriga tutvuda, tellida ja saada kätte ärakirju ja tõendeid igal tööpäeval kogu tööaja ulatuses.
(2) Kui lõikes 1 nimetatud isik on dokumendid kinnistusosakonnale esitanud väljaspool kinnistusosakonna vastuvõtuaega, registreeritakse need nagu postiga saabunud dokumendid.
(3) Siin ja edaspidi võrdsustatakse kohtutäituriga pankrotihaldur, kes täidab täitemenetluse ülesandeid.
§ 18. Kinnistamis- ja kandeavalduse vastuvõtmise kohustus
(1) Kinnistusosakond peab vastu võtma ja registreerima iga kinnistamisavalduse ja abieluvararegistri kandeavalduse.
(2) Kui kande tegemist taotletakse kohtuotsuse või -määruse alusel, võib kohtudirektori poolt kehtestatud korra alusel kande aluseks oleva kohtulahendi esitada kinnistusosakonnale lihtsustatud korras või kohtuinfosüsteemi vahendusel.
(3) Esitaja soovil võib kinnistus- või registritoimikus oleva algdokumendi pärast kinnistamist või kande tegemist abieluvararegistrisse talle tagastada. Kinnistus- või registritoimikusse peab jääma kohtunikuabi või kinnistussekretäri kinnitatud dokumendi ärakiri.
§ 19. [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 20. Dokumentide vastuvõtmise õigus
(2) Kinnistusosakonnale esitatavaid dokumente võib kohapeal vastu võtta ainult kinnistusosakonna juhataja poolt määratud teenistuja ainult vastuvõtuajal.
(3) Posti või e-posti teel saabunud või riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuse töötaja, samuti notari või kohtutäituri poolt esitatud dokumente võib vastu võtta ainult kinnistusosakonna juhataja poolt määratud teenistuja.
(4) Ühte kinnistuspiirkonda jääva kinnistuga seotud dokumente on pädev vastu võtma ja kinnistuspäevikus registreerima iga selle kinnistusosakonna kinnistusjaoskond.
(5) Abieluvararegistri dokumente on pädev vastu võtma kinnistusosakond, kelle teeninduspiirkonda jääb abikaasa elukoht. Kui abikaasade elukohad asuvad eri kinnistusosakondade teeninduspiirkondades, on kinnistusosakond pädev vastu võtma ka selle abikaasa dokumente, kelle elukoht jääb teise kinnistusosakonna teeninduspiirkonda.
§ 21. Vastuvõtupealdis
(1) Kinnistusosakonnale esitatud kinnistamis- või kandeavaldusele tehakse viivitamatult vastuvõtupealdis, milles märgitakse:
(2) Vastuvõtupealdis tehakse põhidokumendi (kinnistamis- või kandeavalduse, määruskaebus vm) esimesele leheküljele, võimaluse korral selle paremasse ülanurka. Pealdise tegemiseks võib kasutada templit.
(3) Dokumentide elektroonilisel teel esitamise korral asendab vastuvõtupealdist dokumentide arvelevõtmine kinnistus- või registripäevikus
§ 22. Dokumentide registreerimine
(1) Pärast vastuvõtupealdise tegemist registreeritakse kinnistamis- või kandeavaldus vastuvõtmise ajalises järjekorras viivitamatult sõltuvalt nende liigist vastavas kinnistus- või registripäevikus. Igale avaldusele antakse vastavalt esitamisajale päevikus registreerimisel iseseisev järjekorranumber (kinnistamis- või registriasja number).
(3) Kui isik esitab korraga mitu avaldust, mis sisalduvad erinevates dokumentides, ja avalduste registreerimise järjekorda ei ole kindlaks määratud, kantakse neile sama vastuvõtuaeg.
§ 23. Posti teel või elektrooniliselt saabunud avaldus
(1) Samal päeval posti või e-posti teel saabunud avaldused loetakse saabunuks üheaegselt ja registreeritakse kinnistus- või registripäevikus sellel tööpäeval saabunud avaldustest viimastena.
(4) Kui digitaalallkirjastatud avalduse saab esitada otse elektroonilise kinnistusraamatu või abieluvararegistri infosüsteemi, ei või avaldust esitada e-posti teel. Vastasel juhul tagastab kinnistusosakond e-postiga esitatud avalduse seda päevikusse kandmata, märkides ära tagastamise põhjuse.
§ 24. Tõend avalduse vastuvõtmise kohta
(1) Kinnistamis- või kandeavalduse vastuvõtmisel väljastab kinnistusosakond avaldaja soovil tõendi, mis kinnitab avalduse vastuvõtmist.
(2) Lõikes 1 nimetatud tõend sisaldab järgmisi andmeid:
1) kohtu kinnistusosakonna ja kinnistusjaoskonna nimi;
§ 25. [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 26. Lisadokumentide esitamine
(1) Kuni kandemääruse tegemiseni on avalduse esitajal õigus esitada kinnistusosakonnale täiendavaid dokumente, mis võetakse vastu üldkorras. Lisadokumendile märgitakse vastuvõtmiskuupäev. Lisadokumentide esitamise kohta tehakse täiendus põhidokumendi vastuvõtupealdisele.
§ 27. Kinnistamis- või kandeavalduse tagasivõtmine
(1) Kuni kandemääruse tegemiseni võib kinnistamis- või kandeavalduse esitaja selle osaliselt või täielikult tagasi võtta. Tagasivõtmise avaldus, samuti volitus avalduse tagasivõtmiseks peab olema samas vormis nagu kinnistamis- või kandeavaldus.
(2) Kui notar on õigustatud kinnistamisavaldust esitama ja ta on selle esitanud, siis on avalduse tagasivõtmise õigus kas ainult sellel notaril või asjaõiguslepingu pooleks oleval isikul teiste lepingupoolte notariaalselt kinnitatud nõusolekul.
§ 28. Dokumentide tagastamine
(1) Kui kinnistamiseks või abieluvararegistri kande tegemiseks pädev isik jätab kinnistamis- või kandeavalduse läbivaatamata või rahuldamata või kui kinnistamis- või kandeavalduse esitaja võtab avalduse §-s 27 sätestatud korras tagasi, tagastatakse avaldajale soovi korral allkirja vastu paberkandjal esitatud kinnistamis- või kandeavaldus ning koos sellega esitatud paberdokumendid. Elektroonilisel kujul esitatud dokumendid edastatakse soovi korral esitajale.
(2) Tagastatud paberdokumendist teeb tagastamise otsustanud kohtunikuabi või kinnistussekretär kinnitatud ärakirja, lisab sellele märkuse originaaldokumentide tagastamise kohta ning köidab ärakirja vastavasse toimikusse. Nende ärakirjade tegemist ei kanta registriga tutvumise ja ärakirjade raamatusse.
§ 29. Teabe andmine
(1) Dokumente vastuvõttev või väljastav teenistuja annab isikutele ja asutustele kohapeal ja telefoni ning elektronposti teel teavet järgmistes küsimustes:
3) kinnistusosakonna vastuvõtuajad ja dokumentide esitamise (sh elektroonilise esitamise) kord;
6) kinnistusosakonnas tehtavate toimingute riigilõivumäärad ning lõivu tasumise kord;
8) kinnistusosakonna ametlik elektronposti aadress.
(2) Lõikes 1 nimetamata õigusliku teabe andmine dokumente väljastava või vastuvõtva teenistuja poolt ei ole lubatud. Seaduses sätestatud menetlustähtaja jooksul ei tohi anda teavet menetlustoimingute teostamise üksikasjade kohta, eelkõige selle kohta, kes konkreetset kinnistamis- või registriasja menetleb.
§ 30. Avaldus mitme ühes kinnistuspiirkonnas asuva kinnistu kohta
(1) Kui kinnistamisavaldus on tehtud ühes kinnistuspiirkonnas asuva mitme kinnistu kohta, pannakse avaldus koos esitatud dokumentidega ühe kinnistu kinnistustoimikusse, teiste kinnistute toimikutesse lisatakse sisukorda viide selle kohta, millises toimikus avaldus asub.
(2) Kui avaldus on esitatud mitme ühes kinnistuspiirkonnas, kuid eri kinnistusjaoskonna piires asuva kinnistu kohta, kohaldatakse lõikes 1 sätestatut.
§ 31. Avaldus mitme erinevas kinnistuspiirkonnas asuva
kinnistu kohta
(1) Kui kinnistamisavaldus on tehtud mitme erinevates kinnistuspiirkondades asuva kinnistu kohta, saadetakse esitatud dokumendid, paberdokumentide puhul nendest tehtud kinnitatud ärakirjad kinnistusjaoskonnale, kelle tööpiirkonnas asub teine avalduses puudutatud kinnistu. Dokumendi või ärakirja edastamisest teisele kinnistusosakonnale teatatakse avalduse esitajale. Avaldus koos esitatud dokumentidega säilitatakse selle kinnistusosakonna tööpiirkonnas asuva kinnistu kinnistustoimikus, kuhu dokumendid esitati. Teade või selle ärakiri säilitatakse kinnistustoimikus.
(2) Lõiget 1 ei kohaldata, kui kinnistamisavaldusest või muul viisil (näiteks elektroonilisest kirjavahetusest avalduse esitajaga) selgub, et avaldus on esitatud või esitatakse igasse asjaomasesse kinnistusosakonda iseseisvalt.
(3) Lõikes 1 nimetatud avalduse menetlemisel kehtib seaduses sätestatud avalduse läbivaatamise tähtaeg iga asjaomase kinnistusosakonna suhtes eraldi.
§ 311. Dokumentide edastamine
(1) Kinnistusraamatu või abieluvararegistri dokumentide saatmisel ühest kohtumajast teise vastutab dokumentide säilimise ja puutumatuse eest kohtudirektor.
(2) Kinnistusraamatu või abieluvararegistri dokumentide saatmisel ühest kohtust teise vastutab dokumentide säilimise ja puutumatuse eest dokumente saatva kohtu direktor.»;
Tutvumine ja ärakirjad
§ 32. Kinnistusraamatuandmete otsingu alus
(1) Kinnistusregistriga või muude kinnistusraamatu koosseisus olevate dokumentidega tutvumisel, samuti ärakirjade, väljatrükkide ja tõendite tellimisel võib päringu aluseks olla:
4) kinnistu aadress.
(2) Kui see on vajalik kohtule, järelevalveõiguslikule asutusele, notarile või kohtutäiturile seadusest tuleneva ülesande täitmiseks, võib kohtunikuabi või kinnistussekretäri loal lõikes 1 sätestatust kõrvale kalduda.
§ 33. Abieluvararegistri andmete otsingu alus
Abieluvararegistri registrikartoteegiga või muude abieluvararegistri koosseisus olevate dokumentidega tutvumisel, samuti ärakirjade, väljatrükkide ja tõendite tellimisel võib päringu aluseks olla:
2) abikaasa nimi.
§ 331. Tutvumistellimus
(1) Kinnistusraamatu ja abieluvararegistriga tutvumiseks esitatakse kinnistusosakonnale tutvumistellimus.
(2) Tutvumistellimuse võib esitada kinnistusosakonnas kohapeal suuliselt või telefoni teel, postiga, elektronpostiga või telefaksiga.
(3) Tutvumistellimuses näidatakse ära:
3) tellimuse esitaja sideandmed (aadress või elektronposti aadress või telefaksi või telefoni number), mille kaudu kinnistusosakond saaks tellijaga ühendust võtta;
(4) Tellimislehe blanketil nähakse ette variandid samal päeval tutvumise, järgmisel tööpäeval tutvumise ning hilisemal kuupäeval tutvumise kohta. Blanketil näitab kinnistusosakond tellimuse samal päeval täitmiseks kuluva aja, lõikes 6 nimetatud asjaolud ning hoiatuse, et kui asjaomased dokumendid on menetluses, võib tutvumine edasi lükkuda.
(5) Justiitsministeerium tagab tellimislehe kättesaadavuse Justiitsministeeriumi veebilehel; selle täitmisel edastatakse tellimisandmed kinnistusosakonna elektroonilisse postkasti.
(6) Tutvumistellimus täidetakse samal päeval. Vähem kui poolteist tundi enne vastuvõtuaja lõppu esitatud tellimused võib täita järgmisel tööpäeval. Kui tutvumistellimust ei täideta kohe või kui tellija soovib tutvumist hiljem, täidetakse tellimus tellija täidetud tellimislehel näidatud tähtajaks.
(7) Kui kinnistamis- või registriasi, mille dokumente tutvumiseks telliti, on menetluses või ei saa muul kinnistusosakonnast tuleneval põhjusel isikule tutvumist võimaldada, võtab kinnistusosakonna teenistuja tutvumist soovinud isikult tema kontaktandmed, et kokku leppida uus tutvumisaeg.
(8) Kui tutvumiseks taotletavad dokumendid asuvad sama kinnistusosakonna teises kinnistusjaoskonnas, edastab kinnistusjaoskond tutvumistellimuse asjaomasele kinnistusjaoskonnale ja tutvumist soovinud isikuga lepitakse kokku uus tutvumisaeg.
(9) Kui tutvumiseks taotletavad dokumendid asuvad teises kinnistusosakonnas, siis tutvumistellimust ei täideta ja isikule teatatakse kinnistusosakond ja kinnistusjaoskond, kus tutvumiseks taotletavad dokumendid asuvad.
§ 34. Kinnistusraamatu ja abieluvararegistriga tutvumine kohapeal
(1) Igaüks võib tasuta kinnistusosakonnas kohapeal tutvuda kinnistusregistriga või abieluvararegistri registrikartoteegiga.
(2) Lõikes 1 nimetamata kinnistusraamatu ja abieluvararegistri koosseisus olevate dokumentidega võib tutvuda üksnes kohus, järelevalveõiguslik asutus, notar, kohtutäitur, isik, kellel on kandealuse isiku sellekohane nõusolek või isik, kellel on tutvumiseks õigustatud huvi. Õigustatud huvi olemasolu eeldatakse kinnistusraamatuga tutvumisel omanikul ja tema esindajal, abieluvararegistriga tutvumisel abikaasal ja tema esindajal, mõlema registri puhul isikul, kes on pooleks kohtulikus vaidluses, milles kasutatakse kinnistus- või registritoimiku andmeid, ja muul õigustatud huvi omaval isikul.
(21) Õigustatud huvi tuvastamise kohustuse korral kontrollitakse kinnistusraamatu ja abieluvararegistriga tutvuda sooviva isiku õigustatud huvi olemasolu iga dokumendi lõikes eraldi.
(3) [Kehtetu – RTL 2008, 99, 1389 – jõust. 1.01.2009]
(4) Kinnistusraamatu või abieluvararegistriga kohapeal tutvuda sooviv isik peab esitama kinnistusosakonna töötajale isikut tõendava dokumendi. Kohtu või järelevalveõigusliku asutuse töötaja, notar ja kohtutäitur ning notari- ja kohtutäituribüroo volitatud töötaja peab esitama ametitõendi. Isikut tõendava dokumendi ja ametitõendi esitamist ei nõuta kinnistusregistriosaga ja abieluvararegistri registrikaardiga tutvumisel.
(5) Pärast tutvuda sooviva isiku või ameti ning õigustatud huvi olemasolu tuvastamist annab kohtunikuabi või kinnistussekretär loa kinnistusraamatuga või abieluvararegistriga tutvumiseks.
(6) Tutvumiseks võib ühele isikule korraga anda ainult ühe kinnistusregistriosa, registrikaardi, kinnistus- või registritoimiku või -päeviku. Tutvumiseks ei tohi korraga välja anda registriosa või registrikaarti ja sama objekti toimikut.
(61) Elektroonilise kinnistusraamatu andmetega, samuti skaneeritud kinnistustoimiku dokumentidega võib kohapeal tutvumine toimuda andmete arvutikuvaril taasesitamisena või väljatrüki vaatlemisega. Tutvuja võib andmed arvutikuvaril ise esile kutsuda, kui on tagatud, et lubatud tutvumise mahtu ei ületata ning tutvujal ei ole võimalik andmeid muuta, täiendada ega kustutada.
(62) Elektroonilise kinnistusraamatu andmetega võib igaüks tutvuda kogu kinnistusregistri ulatuses, sõltumata sellest, millises kinnistusosakonnas on kanne tehtud.
(7) Kohapeal tutvumine toimub üksnes kinnistusosakonna juhataja poolt selleks ettenähtud kohas kinnistusosakonnas. Paberkandjal ja originaaldokumentidega tutvumise juures peab pidevalt viibima kinnistusosakonna teenistuja, kes jälgib ja vastutab, et tutvuja ei rikuks dokumente, ei köidaks toimikut lahti ega võtaks dokumente kaasa. Dokumente ja toimikuid tutvujalt tagasi võttes peab ta kontrollima, kas kõik tutvumiseks antud dokumendid on rikkumata kujul alles.
(8) Kui teenistuja avastab, et tutvumiseks antud dokumente rikutakse, võetakse kaasa või toimikut köidetakse lahti, siis peab tutvumise katkestama ning kutsuma kohale kohtukordniku või politseiametniku.
§ 341. Tutvumine kinnistus- või abieluvararegistri ärakirjaga või väljatrükiga
(1) Igaüks võib tellida kinnistusregistriosade väljatrükke ja abieluvararegistri registrikaartide ärakirju, esitades selleks §-s 331 sätestatud tutvumistellimuse.
(2) Paragrahvi 34 lõikes 2 nimetatud isikud võivad tellida ka kinnistus- või registritoimiku või üksikute toimikus säilitatavate dokumentide ärakirju. Ärakirja väljastamiseks annab loa kohtunikuabi või kinnistussekretär, kui ta on tuvastanud õigustatud huvi olemasolu.
(3) Õigustatud huvi olemasolu eeldatakse, kui tutvumistellimus esitatakse kohtu või pädeva ametiasutuse blanketil või elektrooniliselt ja on vastavalt allkirjastatud või digitaalallkirjaga varustatud selleks pädeva isiku poolt. Kahtluse korral või kui tutvumistellimus esitatakse elektrooniliselt, on kohtunikuabi või kinnistussekretär kohustatud kontrollima allakirjutanud isiku pädevust.
(4) Kinnistusraamatu elektroonilise registriosa väljatrüki saab tellida sõltumata sellest, millises kinnistusosakonnas kanne on tehtud.
§- d 35–36 [Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 37. Tutvumine kinnistusosakonna pitseri ja kinnistamiseks pädevate isikute allkirjanäidistega
Paragrahvis 3 nimetatud pitseri ja kinnistamiseks pädevate isikute allkirjanäidistega tutvumisele kohaldatakse § 34 lõigetes 1, 4, 5, 7 ja 8 sätestatut.
§ 371. Ärakirjade ja väljatrükkide väljastamine
(1) Vastavalt tellija soovile antakse ärakiri või väljatrükk talle kätte kinnistusosakonnas või edastatakse posti või elektronposti või telefaksi teel. Kinnistusosakonna juhataja otsusega võib keelduda soovitud viisil ärakirja või väljatrüki edastamisest, kui selleks puuduvad tehnilised võimalused või seda ei võimalda teabekandja tüüp või kui tellimuse täitmine nõuab kinnistusosakonnas töökorralduse muutmist, takistab talle pandud avalike ülesannete täitmist või nõuab põhjendamatult suuri kulutusi. Sellisel juhul valib sobiva tellimuse täitmise viisi kinnistusosakond, konsulteerides võimaluse korral enne tellimuse täitmist tellimuse esitajaga.
(2) Kui tellimusest ei selgu tellija poolt taotletav väljastamise viis, täpsustatakse see tellijaga. Kui ei ole võimalik väljastamise viisi täpsustada tellimuse täitmiseks ettenähtud tähtaja jooksul, täidetakse tellimus selles esitatud sideandmete alusel kinnistusosakonna valitud viisil, võimaluse korral eelistades tellimuse esitamise viisi.
(3) Kinnitatud ärakiri või väljatrükk väljastatakse pärast riigilõivu tasumist.
(5) Ärakirja ja väljatrüki väljastamine märgitakse registritega tutvumise ja ärakirjade väljastamise raamatusse.
§ 38 [Kehtetu – RTL 2006, 3, 39 – jõust. 9.01.2006]
§ 39. Kinnistusraamatu ja abieluvararegistri ärakirjad ja väljatrükid
(1) Kui ärakirja või väljatrüki tellija soovib dokumenti paberkandjal, trükitakse kinnistusregistriosa ja elektroonilisel kujul säilitatav toimikudokument välja infosüsteemist. Abieluvararegistri registrikaardi, samuti mis tahes muu paberkandjal kinnistusosakonnale esitatud dokumendi ärakiri tehakse valguskoopiana.
(3) Kinnistusosakond võib isiku soovil väljastada ärakirja või väljatrüki kinnitatuna.
(4) Kinnitatud paberkandjal väljastatavale ärakirjale ja väljatrükile tehakse kinnitusmärge, kus sisalduvad järgmised andmed:
(5) Ärakirja või väljatrüki elektroonilisel edastamisel asendab lõike 4 punktides 2, 4 ja 5 nimetatud kinnitusmärke elemente teenistuja digitaalallkiri.
(6) Paberkandjal väljastatava ärakirja või väljatrüki korral tehakse kinnitusmärge viimase kande alla või kui ärakiri koosneb mitmest leheküljest, siis igale leheküljele eraldi, leheküljel olevate kannete alla, või murtakse lehed ühte nurka pidi kokku, klammerdatakse ning kokkumurtud nurga peale lüüakse pitsati jäljend selliselt, et osa pitsati jäljendist jääks ka murtud nurga all olevale leheküljele.
(7) Kinnitusmärke juures ei või midagi parandada ega üle kirjutada.
(8) Kinnistusregistriosa ja abieluvararegistri registrikaardi kinnitatud väljatrükk või ärakiri tehakse valguskoopiana võltsimisvastaste turvaelementide ning kordumatu kontrollarvuga varustatud paberile. Nõuetekohased blanketid tellib selleks kinnistusosakondadele Justiitsministeerium.
§ 40. Ärakirja ja väljatrüki terviklikkus
(1) Kinnistusregistriosa, abieluvararegistri registrikaardi ning toimikudokumendi kinnitatud ärakiri või väljatrükk peab hõlmama tervet dokumenti.
2) nii kehtivaid kui kehtetuid andmeid ärakirja või väljatrüki tegemise seisuga.
§ 41 [Kehtetu – RTL 2008, 99, 1389 – jõust. 1.01.2009]
§ 42. Tõend kinnistusraamatu või abieluvararegistri kande puudumise või muutmatuse kohta
(1) Igaüks võib tasuta tellida kas suuliselt, vahetult kinnistusosakonda ilmudes või telefoni teel, või kirjalikult, andes tellimuse üle isiklikult või edastades selle posti, elektronposti või telefaksi teel, tõendit selle kohta, et teatud kannet kinnistusraamatus või abieluvararegistris ei ole muudetud või et järgmisi kandeid registris ei ole.
2) tõendi väljastamise alusena vastavalt viide «Abieluvararegistri seaduse» § 35 lõikele 4 või «Kinnistusraamatuseaduse» §-le 761;
4) tõendi väljastanud kinnistusosakonna teenistuja allkiri ja nimi ning kinnistusosakonna pitser. Tõendi elektroonilisel väljastamisel asendab pitserit tõendi väljastanud teenistuja digitaalallkiri.
(3) Vastavalt tellija soovile antakse tõend talle kätte kinnistusosakonnas kohapeal või posti või elektronposti teel või telefaksi teel. Kui tellimusest ei selgu tellija poolt taotletav tellimuse täitmise viis ja tellijaga ei ole võimalik tellimuse täitmise viisi täpsustada tellimuse täitmiseks ettenähtud tähtaja jooksul, täidetakse tellimus selles esitatud sideandmete alusel kinnistusosakonna valitud viisil, võimaluse korral eelistades tellimuse esitamise viisi.
§ 43 [Kehtetu – RTL 2006, 3, 39 – jõust. 9.01.2006]
§ 44 [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 45. Ärakirjade ja väljatrükkide väljastamise tähtaeg
Ärakirjad ja väljatrükid väljastatakse tellijale võimaluse korral viivituseta, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul. Mõjuval põhjusel võib kinnistusosakonna juhataja pikendada ärakirja või väljatrüki väljastamise tähtaega kuni 15 tööpäevani. Väljastaja on kohustatud teatama tellijale tähtaja pikendamisest viie tööpäeva jooksul tellimuse esitamisest.
§ 46. Registritega tutvumise ja ärakirjade raamat
(1) Kinnistusosakond peab registritega tutvumise ja ärakirjade raamatut kinnistusjaoskondade kaupa kinnistusraamatu kohta ja abieluvararegistri kohta.
(2) Tutvumise kohta märgib tutvumist võimaldanud teenistuja raamatusse:
1) sissekande numbri;
2) tutvuja nime (isikut tõendava dokumendi või ametitõendi alusel, muul juhul tema ütluse alusel);
3) asjaomase registriosa või registrikaardi numbri;
4) tutvumise kuupäeva;
5) viite dokumendile, millega seaduses ettenähtud juhul tutvuja isik või amet tuvastati;
6) oma nime ja allkirja.
(3) Ärakirja või väljatrüki väljastamise kohta märgib ärakirja teinud teenistuja raamatusse:
2) isiku, kellele ärakiri või väljatrükk väljastati, nime (ametitõendi, isikut või riigilõivu tasumist tõendava dokumendi alusel, muul juhul tema ütluse alusel);
4) ärakirja või väljatrüki väljastamise kuupäeva;
5) kinnitatud ärakirja või väljatrüki kohta dokumendi lehekülgede arvu;
7) viite dokumendile, millega seaduses ettenähtud juhul ärakirja saaja isik või amet tuvastati;
8) oma nime ja allkirja.
(4) Abieluvararegistri kande puudumise või muutmatuse kohta antud tõendi väljastamisel märgib tõendi väljastanud teenistuja raamatusse:
2) isiku, kellele tõend väljastati, nime tema ütluse alusel;
3) asjaomase registrikaardi numbri;
4) tõendi väljastamise kuupäeva;
5) oma nime ja allkirja.
(5) Tehnilise võimaluse olemasolul peetakse registritega tutvumise ja ärakirjade raamatut elektrooniliselt.
§ 47. Riigilõivu tasumise tõendite säilitamine
(2) Ärakirjade ja väljatrükkide eest riigilõivu tasumise tõendeid säilitatakse eraldi kaustas või kinnistus- või registritoimikus. Tõendile märgitakse registritega tutvumise ja ärakirjade raamatusse tehtud sissekande järjekorranumber.
Kande ja menetlusdokumendi teatavakstegemine
§ 48. Registrikande teatavakstegemine
(1) Pärast kande tegemist kinnistusregistrisse edastatakse avalduse esitanud isikule, kinnistu omanikule ja kõigile kinnistusregistrist nähtuvatele puudutatud isikutele, kelle kasuks kanne on tehtud või kelle kinnistusregistrisse kantud õigust kanne puudutab, samuti teistele seadusega ettenähtud isikutele ja asutustele elektrooniliselt registriosa kinnitamata ärakiri. Kui kinnistusosakonnale ei ole esitatud elektronposti aadressi või ärakirja edastamine esitatud elektronposti aadressile ebaõnnestub, edastatakse ärakiri lihtkirjaga posti teel. Kui kinnistamisavalduse on osaleja nimel esitanud notar, edastatakse notarile teade kande tegemise kohta «e-notari» infosüsteemi kaudu.
[RTL 2008, 9, 113 − jõust. 1.02.2008]
(2) Kui kinnistu on kaasomandis, toimub lõikes 1 nimetatud omanikule teatamine üksnes nende kaasomanike suhtes, kelle kaasomandi osa kanne puudutab.
(4) Kinnistusosakond, kus koormatud kinnistu on registreeritud, peab valitseva kinnistu asukohajärgsele kinnistusosakonnale teatama iga õigusmuutuse, mis on seotud lõikes 3 nimetatud märkega.
(5) Pärast kande tegemist abieluvararegistrisse teatatakse sellest elektrooniliselt või kui kinnistusosakonnale ei ole esitatud abikaasa elektronposti aadressi, siis posti teel lihtkirjaga mõlemale abikaasale.
§ 49. Määruse kättetoimetamine
(1) Kandemäärus, millega kinnistamis- või kandeavaldus jäetakse rahuldamata või millega määratakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks, toimetatakse avalduse esitajale kätte. Kui notar tõestas avalduse või tema poolt kinnitatud avalduse aluseks oleva tehingu, toimetatakse määrus kätte ka notarile kui avaldaja esindajale.
(2) Kohtumäärus, mille registripidaja on teinud omal algatusel, toimetatakse asjaosalisele kätte. Kui seadus ei nõua kohtumääruse kättetoimetamist, võib selle asjaosalisele edastada.
§ 50. Teatamise tähtaeg
(1) Kandest või kandemäärusest teatatakse isikutele viivituseta, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul arvates kande või kandemääruse tegemisest.
(2) – (4) [Kehtetud – RTL 2006, 3, 39 – jõust. 9.01.2006]
§ 51. Postiaadress
(2) Asjaosalise postiaadressina käsitletakse tema posti- või elektronposti aadressi. Kui kinnistusosakonnale ei ole avaldatud teisiti, loetakse isiku postiaadressiks tema aadress, mis on isiku aadressina kantud vastavat liiki isikute kohta peetavasse registrisse.
(3) – (4) [Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 52. Kättetoimetamise viisid
(1) Kandemääruse või muu määruse või menetlusdokumendi kättetoimetamisele kohaldatakse «Tsiviilkohtumenetluse seadustikus» kättetoimetamise kohta sätestatut. Elektroonilise kättetoimetamise puhul, kui isik on ise avaldanud kohtule oma elektronposti aadressi, loetakse menetlusdokument kättetoimetatuks elektroonilisele menetlusdokumendile ligipääsu võimaldava veebilehe avamisel kohtule automaatse kättesaamiskinnituse saatmisest. Notarile või teisele isikule, kellega on selleks eraldi kokkulepe, loetakse menetlusdokument elektrooniliselt kättetoimetatuks selle registreerimisel «e-notari» või vastava isiku infosüsteemis.
§-d 53 –55 [Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 56. Abieluvararegistri kandest teatamine Registrite ja Infosüsteemide Keskusele
Abieluvararegistri kande tegemisel, muutmisel ja kustutamisel saadab kande teinud kinnistusosakond Registrite ja Infosüsteemide Keskusele üleriigilise elektroonilise sisujuhi pidamiseks telefaksi teel või elektrooniliselt registrikaardi kinnitamata ärakirja. Ärakiri tuleb saata viivituseta pärast kande tegemist, kuid mitte hiljem kui kande tegemise päevale järgneval tööpäeval kella 12.00-ks.
Riigilõivud ja teenustasud
§ 57. Riigilõivu tasumise kontrollimine
(1) Enne toimingu tegemist kontrollib kinnistusosakonna juhataja määratud teenistuja riigilõivu laekumist selleks ette nähtud kontole ning fikseerib kontrollimise tulemused infosüsteemis, kandeavalduse vastuvõtupealdise juures või muul viisil.
(2) Mitut kinnistuspiirkonda puudutava toimingu puhul on riigilõivu tasumise kontrollimise kohustus sellel kinnistusosakonnal, kelle viitenumbrit on riigilõivu tasumisel kasutatud. Pärast kontrollimist on kinnistusosakond kohustatud edastama info riigilõivu tasumise kohta teistele asjassepuutuvatele kinnistusosakondadele.
§ 58. Riigilõivud ja teenustasud ärakirja eest
(2) Kui seadusega ei ole riigilõivu tasumist ette nähtud, peab ärakirja tellija tasuma paberkandjal koopiate valmistamise eest vastavalt kohtu kohtudirektori kehtestatud korrale kuni 3 krooni iga väljastatud lehekülje eest alates 21. leheküljest.
§ 59. [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 60. Täiendavate tasuliste teenuste osutamise keeld
Kinnistusosakonnal on keelatud osutada tasulisi teenuseid, mis ei tulene seadusest. Täiendava tasu võtmine riigilõivuga maksustatud toimingu eest on keelatud.
§ 61. Lõivu tagastamine avalduse rahuldamata jätmisel
(1) Kinnistamis- või kandeavalduse täielikul või osalisel rahuldamata jätmisel tagastatakse tasutud lõiv üldiselt riigilõivu tagastamiseks ettenähtud korras. Tagastatavast lõivust arvatakse maha kinnistamismenetluse tegelikud kulud.
(2) Lõikes 1 nimetatud kinnistamismenetluse tegelike kuludena arvatakse tagastatavast riigilõivust maha postikulud. Abieluvararegistri asjades arvestatakse tagastatavast lõivust menetluse tegelike kuludena maha 1/4 tasutud lõivust, kuid mitte rohkem kui 100 krooni. Tagastatava riigilõivu ja sellest mahaarvatavad kulutused määrab kinnistamiseks või abieluvararegistri kande tegemiseks pädev isik kandemääruses.
(3) Kui riigilõivu on tasutud ettenähtust rohkem või muul seaduses sätestatud juhul tagastatakse rohkem tasutud riigilõiv riigilõivu tasunud isiku nõudel. Riigilõivu tagastamisele ja sellest mahaarvatavatele kulutustele kohaldatakse lõigetes 1 ja 2 sätestatut.
Kinnistusraamatu ja abieluvararegistri hoidmine
§ 62. Kinnistusosakonna arhiiv
(1) Kinnistusraamatu koosseisu kuuluvaid dokumente (kinnistusregistrit, kinnistustoimikut, kinnistuspäevikut) ja abieluvararegistri koosseisu kuuluvaid dokumente (registrikartoteeki, registritoimikut, registripäevikut) hoitakse kinnistusosakonna arhiivis.
(2) Suletud registriosi, registrikaarte, kinnistus- ja registritoimikuid säilitatakse kinnistusosakonna arhiivis eraldi kehtivatest. Suletud registriosi ega -kaarte ei tohi kasutada uute registriosade ja -kaartide sisseseadmiseks.
(3) Kinnistus- ja registripäevik, registriga tutvumise ja ärakirjade raamat ja kaebuste päevik ja kirjade registreerimise raamat antakse arhiivi pärast nende täitumist.
§ 63. Arhiivipidaja
(1) Kinnistusosakonna arhiivi peab kinnistusosakonna juhataja poolt määratud kinnistus- või tehniline sekretär (arhiivipidaja), kui kinnistusosakonna koosseisus ei ole ette nähtud arhivaari ametikohta. Arhiivipidaja vastutab arhiivis hoitavate dokumentide säilimise eest.
(11) Arhiivipidaja juhendab teda abistavaid kinnistus- ja tehnilisi sekretäre ning täidab kinnistusosakonna juhataja määratud ulatuses kinnistus- ja tehnilise sekretäri ülesandeid.
(2) Arhiivipidaja äraolekul määrab kinnistusosakonna juhataja talle asendaja.
(3) Arhiivipidaja ja teda abistavad teenistujad peavad tundma tulekustutite kasutamist, teadma hädaabi- numbreid ja evakueerimisvahendite asukohta.
§ 64. Isikute viibimine arhiivis
(1) Kinnistusosakonna arhiivis töötab arhiivipidaja ning teised kinnistusosakonna teenistujad, kelle teenistusülesanded seda nõuavad.
(3) Lõigetes 1 ja 2 nimetamata isikuid on keelatud arhiiviruumi lubada. Erandeid võib teha mõjuval põhjusel kinnistusosakonna juhataja loal ning tingimusel, et juures viibivad nii arhiivipidaja kui kinnistusosakonna juhataja.
§ 65. Dokumentide kinnistusosakonnast väljaviimine
(1) Kinnistusregistriosi ja abieluvararegistri registrikaarte, kinnistus- ja registritoimikuid, kinnistus- ja registripäevikuid ning kinnistusosakonnale esitatud või saadetud, kuid toimikutesse köitmata dokumente ei või kinnistusosakonna ruumidest välja viia.
(4) Kui kinnistusosakonnas säilitatav dokument osutub kohtumenetluses vajalikuks tõendiks, väljastatakse kohtu nõudmisel kas vastava dokumendi kinnitatud ärakiri, väljatrükk või originaal. Toimikudokumendi originaali väljastamisel säilitatakse toimikus vastava dokumendi kinnitatud ärakiri, millele lisatakse viide, et originaaldokument on väljastatud kohtumenetluse läbiviimiseks.
(5) [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 66. Arhiivipäevik
(1) Arhiivipidaja peab arhiivipäevikut, millesse märgitakse kuupäevaliselt arhiivis säilitatavate dokumentide arhiivist väljaandmine ja arhiivipidajale tagastamine.
§ 67. Dokumentide säilitustähtaeg
(1) Kinnistusregistriosi, abieluvararegistri registrikaarte, kinnistus- ja registripäevikuid ning kinnistus- ja registritoimiku dokumente säilitatakse alaliselt.
(2) Kirjavahetust, mis ei kuulu köitmisele kinnistustoimikusse, registriga tutvumise ja ärakirjade raamatut ning kaebuste päevikut säilitatakse 10 aastat pärast nende laekumist või viimase sissekande tegemist.
(3) Pärast dokumendi säilitustähtaja möödumist teatab kohtudirektor sellest maa-arhiivile, kes korraldab dokumentide hindamise «Arhiivieeskirja» (RT I 1998, 118/120, 1904; 2000, 81, 520; 2001, 13, 59; 2002, 32, 193) sätete kohaselt.
§ 68. Nõuded kinnistusosakonna arhiivi pidamiseks
(1) Kinnistusosakonna arhiiv peab paiknema hoone spetsiaalselt arhiivipidamiseks ehitatud või kohandatud tulekindlas ning kindlalt tuleohtlikest ja arhiivipidamiseks mittesobivatest ruumidest eraldatud osas, kus on säilitustingimused. Kinnistusosakonna arhiiv peab olema kaitstud kõrvaliste isikute ligipääsu suhtes.
(2) Arhiivis säilitatavaid dokumente ei tohi hoida niiskes ega liiga kuumas ruumis. Arhiiviruumi temperatuur peab olema 15–21 kraadi Celsiuse järgi, niiskusesisaldus 30…50%. Arhiiviruumis tagatakse võimalikult stabiilne temperatuuri- ja niiskusre˛iim.
(4) Arhiiviruumis peab elektrijuhtmestik olema kaetud ja pistikupesad maandatud. Arhiiviruumis on keelatud suitsetada ning hoida kõrvalisi esemeid. Hoidla peab olema varustatud automaatse valve- ja alarmsüsteemiga.
(5) Elektrienergia katkemisel on arhiiviruumis keelatud kasutada lahtist tuld. Kasutada võib ainult taskulampe või akulaternaid. Hoidla väljapääsuteedel peab olema pimedas nähtav märgistus.
2) arhiiviruumid ehitatakse ilma akendeta; kui hoidlas on aknad, pannakse neile ette turvakardinad või -trellid ja UV-filtrid ja kardinad või ruloo;
4) arhiiviruumi või arhiiviruumide tuletõkketsooni pindala ei tohi ületada 300 m 2;
6) arhiiviruumi põranda kandevõime peab olema vähemalt 6 kN/m 2 ning kompaktriiulite puhul 12 kN/m2 kohta; arhiiviruumi põranda kandevõime peab vastama arhivaalide paigutusele hoidlas;
§ 69. Ohuplaan
(1) Kohtu kohtudirektor kehtestab kinnistusosakonna arhiivis säilitatavate dokumentide kahjustumise või hävimise ärahoidmiseks ohuplaani. Ohuplaani võib kehtestada eraldi aktina või mõne teise seadusest tuleneva üldise kohtu ohutust ja päästetöid käsitleva akti osana.
§ 70. Arhiivi ülevaatus
(2) Kinnistusosakonna arhiivi ülevaatuse käik ja tulemused protokollitakse, protokolli ärakiri saadetakse Justiitsministeeriumi vabakutsete ja õigusregistrite talitusele teadmiseks.
Määruskaebused ja kaebused
§ 71. Kaebuste päevik
(1) Kandemääruse peale esitatud määruskaebuste, samuti kinnistusosakonna juhataja või muu teenistuja tegevuse peale esitatud kaebuste kohta peetakse kaebuste päevikut.
(2) Tehnilise võimaluse olemasolul peetakse kaebuste päevikut elektrooniliselt.
(3) [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 72. Kaebuste päeviku sisu
(1) Registrisse kantakse määruskaebuse või kaebuse jooksev number ja vastuvõtmise kuupäev, sisu ja esitaja nimi ning menetlemise või edasisaatmise käik.
(2) Määruskaebused ja kaebused registreeritakse nende saabumise järjekorras.
§ 73. Kaebuse ja määruskaebuse vastuvõtmine
(1) Kaebuse või määruskaebuse esimese lehekülje ülanurka teeb vastuvõtja dokumente vastu võttes vastuvõtupealdise.
(21) Kaebuse või määruskaebuse elektroonilise esitamise korral asendab vastuvõtupealdist dokumentide arvelevõtmine kaebuste päevikus.
(3) Posti teel saabunud kaebusele ning määruskaebusele lisatakse ümbrik postitamise kuupäeva tuvastamiseks.
(4) Määruskaebuste ja kaebuste vastuvõtja esitab registreeritud määruskaebused ja kaebused kinnistusosakonna juhatajale, kes korraldab nende lahendamise või edasisaatmise vastavalt seadusele. Edasisaatmise kohta tehakse märge kaebuste päevikusse.
§- d 74 – 76. [Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 77. Kinnistusosakonna teenistuja peale esitatud kaebuse menetlemine
(1) Kinnistusosakonna teenistuja tegevuse peale esitatud kaebuse lahendab kinnistusosakonna juhataja 10 päeva jooksul kaebuse saabumisest kinnistusosakonda. Vajadusel võtab kinnistusosakonna juhataja teenistujalt seletuskirja.
(2) Otsus saadetakse kaebuse esitajale kohe posti teel või kaebuse esitaja eelneva sooviavalduse alusel elektrooniliselt või antakse talle allkirja vastu üle kinnistusosakonnas ning otsuse ärakiri saadetakse justiitsministrile teadmiseks.
(3) Kinnistusosakonna juhataja tegevuse peale esitatud kaebus tuleb kohe edastada asjaomase kohtu kohtudirektorile koos kinnistusosakonna juhataja kirjaliku seletusega. Kaebuse ja seletuse ärakiri saadetakse justiitsministrile.
§ 78. Lahendatud määruskaebuste ja kaebuste säilitamine
(1) Kõik esitatud määruskaebused ja kaebused paigutatakse pärast nende lahendamist koos lahendamisel tehtud määrusega ning kohtuniku kirjalike selgitustega kohtunikuabile kinnistus- või registritoimikusse, kus asub kaevatav määrus.
(2) Kinnistusosakonna teenistujate tegevuse peale esitatud kaebusi säilitatakse eraldi kaustas.
[RTL 2003, 51, 748 – jõust. 27.04.2003]
14. jagu
[Kehtetu – RTL 2006, 3, 39 – jõust. 9.01.2006]
15. jagu
§ 91. Täiendõppe kohustus
(1) Kohtunikuabid, kantseleijuhataja, arhivaar ja kinnistussekretärid on kohustatud oma erialateadmisi ja -oskusi pidevalt täiendama, eelkõige pidevalt tutvuma õigusaktide muudatustega, Riigikohtu lahenditega ning õigusajakirjade ja õiguskirjandusega.
(2) Kohtunikuabid, kantseleijuhataja, arhivaar ja kinnistussekretärid on kohustatud osa võtma nende jaoks kohtu või Justiitsministeeriumi vabakutsete ja õigusregistrite talitusepoolt korraldatavast täiendõppest.
§ 92. Juhendamiskohustus
(2) [Kehtetu – RTL 2003, 66, 950 – jõust. 1. 06. 2003]
(3) Kohtunikuabi, kantseleijuhatajat või kinnistussekretäri ei või kohustada samal ajal juhendama üle kahe kohtunikuabi- või notarikandidaadi või üliõpilasest praktikandi.
(4) Kohtunikuabikandidaati juhendavale kohtunikuabile makstakse juhendamise ajal iga juhendatava eest lisatasu 5% ametipalgast. Notarikandidaate ja üliõpilastest praktikante juhendavale kantseleijuhatajale ja kinnistussekretärile makstakse juhendamise eest lisatasu kohtu kohtudirektori määratud ulatuses.
§ 93. [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
Kinnistusraamatu koosseis
§ 94. Kinnistusraamatu koosseis
§ 95. Kinnistusraamatusse kantavad kinnistud
(1) Kinnistusraamatusse kantakse kõik kinnisasjad (maatükk ja selle olulised osad), kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Iga kinnistusraamatusse kantud kinnisasja kohta avatakse iseseisev registriosa ja sellele antakse eraldi number (kinnistu number). Andmetöötluse vajadustest lähtuvalt võib registriosade numbritele lisada täiendeid, mis ei ole registriosa numbri osaks.
(3) Avalik-õiguslikule isikule kuuluv kinnisasi (maatükk) kantakse kinnistusraamatusse, kui seda koormatakse asjaõigusega või kui seda soovib omanik, samuti siis, kui kinnisasi antakse teise isiku valdusse.
(4) Hoonestusõiguse kohta peetakse eraldi registriosa, mis avatakse ametiülesande korras samal ajal hoonestusõiguse kandmisega koormatud kinnistu registriossa.
(5) Korteriomandi ja korterihoonestusõiguse kohta peetakse eraldi registriosa, mis avatakse ametiülesande korras samal ajal kinnistu või hoonestusõiguse jagamisega.
REGISTRIOSA
§ 96. Kinnistusregistri koosseis
(1) Kinnistusraamatu kanded tehakse kinnistusregistrisse. Kannetena kantakse kinnistusraamatusse asjaõigused ja märked.
(2) Kinnistusregister koosneb registriosadest, mis avatakse iga kinnistu (kinnisasi, hoonestusõigus, korteriomand, korterihoonestusõigus) kohta kinnistusraamatusse kandmisel.
(3) Registriosa loetakse kinnistu suhtes kinnistusraamatuks.
(4)–(5) [Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 97. Registriosa number
(1)–(2) [Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
(3) Igale registriosale antakse iseseisev number (kinnistu number), mis antakse avatavale registriosale infosüsteemi poolt automaatselt.
(4) Registriosa avamisel antakse registriosale kinnistusregistri järgmine vaba number.
(5) Registriosa avamise järjekorra numbrile lisatakse kinnistusjaoskonna kahekohaline tähis. Registriosa avamise järjekorra number ja registriosa avanud kinnistusjaoskonna tähis moodustavad ühtse unikaalse ja muutumatu registriosa numbri (kinnistu numbri).
[RTL 2006, 49, 891 – jõust. 25.06.2006]
(6) Kinnitusjaoskondade tähised on:
(7) [Kehtetu – RTL 2008, 99, 1389 – jõust. 1.01.2009]
§ 98 [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 99. Registriosa koosseis
(1) Kinnistu registriosa koosneb registriosa pealkirjast ja neljast jaost.
(2) Registriosa jaod jagunevad lahtriteks. Igal lahtril on pealkiri.
(3)–(6) [Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 100. Registriosa pealkiri
(1) Registriosa pealkirjas märgitakse:
2) kinnistu liik (kinnisasi, korteriomand, hoonestusõigus, korterihoonestusõigus);
3) kinnistu nimi, kui see on olemas;
4) märge registriosa sulgemise kohta, milles näidatakse ära sulgemise alus, päev, kuu ja aasta;
5) info, et tegemist on elektroonilise registriosaga.
(2) [Kehtetu – RTL 2008, 99, 1389 – jõust. 1.01.2009]
(3) Registriosa pealkirjas märgitakse viide kinnistuspäevikusse kantud avaldusele (plomm). Plomm peab olema nähtav nii kinnistusraamatuga tutvumisel kui ka registriosa väljatrükil. Plomm kustutatakse pärast kande või eitava kandemääruse tegemist.
§ 1001. Kinnistu nimi
(1) Kinnistu nimi kantakse kinnistusraamatusse kohanime määraja vastava otsuse alusel. Kinnistu nimena võib kinnistusraamatusse kanda kinnisasja (maatüki) nimesid. Korteriomandi, hoonestusõiguse ja korterihoonestusõiguse nimesid ja nimetusi kinnistu nimena kinnistusraamatusse ei kanta.
(2) Kinnistu jagamisel eraldatavate osade nime kinnistusraamatusse kandmiseks peab kinnistusosakonnale olema esitatud kohanimemääraja otsus nime määramise kohta.
(3) Nimega kinnistu ühendamisel teise kinnistuga peab ühendatava kinnistu nime uude registriossa ülekandmiseks olema kinnistusosakonnale esitatud kohanimemääraja otsus nime määramise kohta.
REGISTRIOSA ESIMENE JAGU
§ 101. Esimese jao jaotus
§ 102. Esimese jao esimene lahter
§ 103. Esimese jao teine lahter
§ 104. Esimese jao kolmas lahter
§ 105. Esimese jao neljas lahter
§ 106. Esimese jao viies lahter
(1)Esimese jao viiendasse lahtrisse «Avamine, koosseisu muudatused, ühendamise ja jagamise kanded» tehakse kanded registriosa avamise ja koosseisu muutmise kohta. Avamise kandes märgitakse registriosa avamise aeg, endise registriosa olemasolul selle number. Kandes tuleb näidata ka kande aluseks olnud dokumendi liik, selle notariaalse tõestamise või kinnitamise kuupäev ja kande tegemise kuupäev. Kui notariaalset vormi ei nõuta, märgitakse kandes alusdokumendi koostamise kuupäev.
(2) Registriosa koosseisu muutumisel maakatastriga peetava elektroonilise andmevahetuse käigus näidatakse kandes märge andmete maakatastrist ülevõtmise kohta ning kande tegemise kuupäev.
(3)Esimese jao viiendasse lahtrisse kantakse ka kanded kinnistu või selle osa teise kinnistuga ühendamise, kinnistu jagamise ja kinnistust osa eraldamise kohta. Kandes märgitakse kinnistu number, millega vastav kinnistu ühendati või mille jagamisel see tekkis.
§ 1061 Esimese jao kuues lahter
Esimese jao kuuendasse lahtrisse «Kande kehtivus» märgitakse, kas vastav kinnistusregistriosale tehtud kanne on kehtiv või kustutatud.
§ 107. Kinnistu igakordse omaniku kasuks teisele kinnistule seatud asjaõigused
3) lahtrisse 5 piiratud asjaõiguse sissekandmise ja kandmise muutmise ja kustutamise kuupäev;
4) lahtrisse 6, kas vastav kanne on kehtiv või kustutatud.
(2) Kui lõikes 1 nimetatud piiratud asjaõigused koormatud (teeniva) kinnistu registriosas kustutatakse või kui neid muudetakse ja asjaosalised ei esita avaldust nende kustutamiseks või muutmiseks valitseva kinnistu koosseisulehel, tehakse vastavad kanded valitseva kinnistu koosseisulehel ametiülesande korras.
REGISTRIOSA TEINE JAGU
§ 108. Teise jao jaotus
§ 109. Teise jao esimene lahter
Teise jao esimesse lahtrisse «Kande number» kantakse teise jao kande jooksev number; kui kinnistu kuulub mitmele omanikule, kantakse nad sisse sama numbri alljaotiste all (nt 1.1, 1.2, 1.3).
§ 110. Teise jao teine lahter
§ 111. Teise jao kolmas lahter
Teise jao kolmandasse lahtrisse «Kande alus» tuleb kanda kande aluseks olnud dokumendi liik ja selle notariaalse tõestamise või kinnitamise kuupäev (kui notariaalset vormi ei nõuta, siis koostamise kuupäev) ning kande tegemise kuupäev.
§ 1111 Teise jao neljas lahter
Teise jao neljandasse lahtrisse «Kande kehtivus» märgitakse, kas vastav kinnistusregistriosale tehtud kanne on kehtiv või kustutatud.
REGISTRIOSA KOLMAS JAGU
§ 112. Kolmanda jao jaotus
§ 113. Kolmanda jao esimene lahter
§ 114. Kolmanda jao teine lahter
Kolmanda jao teise lahtrisse «Kinnistut koormavad piiratud asjaõigused (v.a hüpoteegid) ja märked nende kohta; käsutusõiguse kitsendused» kantakse:
§ 115. Kolmanda jao kolmas lahter
§ 116. Kolmanda jao neljas lahter
REGISTRIOSA NELJAS JAGU
§ 117. Neljanda jao jaotus
§ 118. Neljanda jao esimene lahter
§ 119. Neljanda jao teine lahter
(2) Neljanda jao teise lahtrisse kantakse ka märked hüpoteegi kohta (nt märge kinnisasja kohesele sundtäitmisele allumise tagamiseks).
§ 120. Neljanda jao kolmas lahter
§ 121. Neljanda jao neljas lahter
§ 122. Neljanda jao viies lahter
Neljanda jao viiendasse lahtrisse «Kande kehtivus» märgitakse, kas vastav kinnistusregistriosale tehtud kanne on kehtiv või kustutatud.
6. jaotis
§ 123. Märgete asukoht registriosal
(1) Märge (eelmärge, vastuväide, keelumärge, märkus) kantakse kolmanda jao lahtrisse 2 «Kinnistut koormavad piiratud asjaõigused (v.a hüpoteegid) ja märked nende kohta; käsutusõiguse kitsendused», kui märge tagab omandi ülekandmise nõuet.
(3) Lõigetes 1 ja 2 nimetamata juhtudel kantakse märge selle jao märgete lahtrisse, kuhu on kantud õigus, mille kohta märge käib.
7. jaotis
HOONESTUSÕIGUSE REGISTRIOSA
§ 124. Kinnisasja registriosa sätete kohaldamine
Hoonestusõiguse registriosale kohaldatakse üldiselt kinnistusregistriosa kohta sätestatut, kui käesolevas jaotises ei ole sätestatud teisiti.
§ 125. Märge avamise kohta
§ 126. Hoonestusõiguse registriosa esimene jagu
(2) Hoonestusõiguse registriosa esimese jao lahtritesse 2, 3 ja 4 kantakse vastavalt koormatud kinnistu registriosa esimese jao lahtrite 2, 3 ja 4 sisu.
(3) Pärast lõikes 2 nimetatud kandeid kantakse lahtritesse 2, 3 ja 4 läbivalt hoonestusõiguse sisu, sealhulgas hoonestusõiguse tähtaeg ja ulatus ning hoonestusõigusega koormatud kinnistu registriosa number ja hoonestusõigusega koormatud kinnistu omaniku nimi.
(4)–(6) [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
(7) Kui hoonestusõigus jagatakse korterihoonestusõigusteks, tehakse koormatud kinnistu registriosa kolmanda jao lahtrisse 3 kanne hoonestusõiguse registriosa sulgemise ning korterihoonestusõiguse registriosade avamise kohta.
8. jaotis
KORTERIOMANDI JA KORTERIHOONESTUSÕIGUSE REGISTRIOSA
§ 127. Kinnisasja registriosa sätete kohaldamine
Korteriomandi ja korterihoonestusõiguse registriosale kohaldatakse kinnistusregistriosa kohta sätestatut, kui käesolevas jaotises ei ole sätestatud teisiti.
§ 128. Korteriomandi ja korterihoonestusõiguse registriosa esimene jagu
(2) Pärast lõikes 1 nimetatud kandeid kantakse esimesse jakku läbi lahtrite 2, 3 ja 4:
1) korteriomandi või korterihoonestusõiguse eseme mõttelise osa suurus;
2) korteriomandi või korterihoonestusõiguse eseme reaalosa andmed (eluruumi või mitteeluruumi number, tähistus plaanil ja üldpinna suurus ruutmeetrites ning vajaduse korral ka reaalosa asukoht);
Kinnistuspäevik
§ 129. Kinnistuspäevik
Kinnistamisavalduste registreerimiseks peetakse elektroonilist kinnistuspäevikut.
§ 130. Kinnistuspäevikusse kantavad andmed
Kinnistuspäevikusse sisestatakse järgmised andmed:
1) kinnistamisavalduse järjekorranumber (kinnistamisasja number);
11) kinnistamisavalduse laekumise viis (kohapeal üle antud või posti või elektronposti teel);
2) kinnistamisavalduse vastuvõtmise kuupäev ja kellaaeg;
3) kinnistamisavalduses märgitud registriosa number või märge esmakinnistamise kohta;
4) kinnistamisavalduse esitaja nimi (kohtutäituri puhul ka ametinimetus) ja posti või elektronposti aadress või muud sideandmed;
5) avaldust menetleva kohtunikuabi või kinnistussekretäri nimi ja allkiri;
6) – 8) [Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005];
9) kande või kandemääruse tegemise kuupäev;
10) [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
11) registriosa kinnitamata ärakirja või kandemääruse väljastamise kuupäev;
12) kinnistamise objekti tehinguväärtus;
13) kinnistamisel võetud riigilõivu suurus. Kui riigilõivu tuleb enne menetluse lõpetamist juurde maksta või kui lõivusumma tagastatakse, tehakse andmetes vastav muudatus;
14) kinnistamisavalduse kinnitanud notari nimi;
15) kinnistamisavalduse kinnitanud notari ametitoimingute raamatu registrinumber või kohtutäituri täitetoimiku number.
Kinnistustoimik
§ 131. Kinnistustoimiku pidamine
(1) Iga kinnistu kohta avatakse kinnistustoimik, mille kaanele märgitakse kohtu, kinnistusosakonna ja kinnistusjaoskonna nimi, sõna «Kinnistustoimik», registriosa number ja kinnistu nimi.
(2) Hoonestusõiguse, korteriomandi ja korterihoonestusõiguse kohta avatakse eraldi toimik, mille kaanele märgitakse «Hoonestusõigus», «Korteriomand» või «Korterihoonestusõigus».
(3) Kinnistustoimikut peetakse kaustana, milles asuvad dokumendid on köidetud klambritega.
(4) Kui kinnistustoimik koosneb ainult elektroonilistest dokumentidest, siis pabertoimikut eraldi ei peeta. Elektroonilise kinnistustoimiku moodustavad kinnistusraamatu infosüsteemis iga kinnistusregistriosa juurde salvestatud vastava kinnistu kohta esitatud dokumendid.
(5) Kui kinnistustoimik koosneb nii paberkandjal kui elektrooniliselt esitatud dokumentidest, tehakse pabertoimikusse esimese elektroonilise dokumendi saabumise kuupäeva ja vastava kinnistusosakonna pitseriga varustatud viide, et kinnistustoimikut peetakse osaliselt elektrooniliselt.
§ 132. Kinnistustoimikus säilitatavad dokumendid
(1) Kinnistustoimikusse köidetakse:
1) [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
2) kinnistamisavaldused ja muud kinnistu kohta käivad kinnistusosakonnale seaduse alusel esitatud dokumendid;
3) kinnistu kohta käivad plaanid;
4) muud dokumendid, mille toimikus säilitamine on ette nähtud seaduse või käesoleva kodukorraga.
(3)–(4) [Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 1321. Elektrooniliste dokumentide säilitamine
(1) Otse elektroonilisse infosüsteemi esitatud elektrooniline dokument salvestub laekumisel automaatselt selleks määratud serverisse.
§ 133. Pabertoimiku sisukord
(1) Pabertoimikus säilitatavate dokumentide kohta peetakse toimikusse köidetud eraldi lehel sisukorda. Sisukorralehte täidab teenistuja, kelle ülesanne on toimiku köitmine.
(3) Vahejoone juurde märgib köitja köitmise kuupäeva ja oma nime ja allkirja.
(4) Kui kinnistustoimik koosneb nii paberkandjal kui elektrooniliselt esitatud dokumentidest, tehakse pabertoimikusse esimese elektroonilise dokumendi saabumise kuupäeva ja vastava kinnistusosakonna pitseriga varustatud viide, et kinnistustoimikut peetakse osaliselt elektrooniliselt.
§ 134. Pabertoimikusse köidetud dokumentide nummerdamine
(1) Kinnistustoimikus olevad dokumendid nummerdatakse jooksvalt lehtede kaupa. Dokumendid nummerdab teenistuja, kelle ülesanne on toimiku köitmine.
(2) Numeratsioon läbib ühe kinnistu kohta avatud kõiki toimikuid.
(3) Toimiku sisukorda ja registriosa ärakirja ei nummerdata.
§ 135. Uue pabertoimiku avamine sama kinnistu kohta
(1) Kui kinnistustoimik on täis, avatakse uus toimik.
(2) Kui ühe kinnistu kohta on avatud rohkem kui üks toimik, siis tuleb nad nummerdada ja säilitada koos. Toimiku järjekorranumber märgitakse väliskaanele.
(3) Kui on avatud uus toimik, märgitakse eelmise toimiku väliskaanele piirdaatumid: esimese ja viimase toimikus säilitatava dokumendi kinnistusosakonda saabumise päev, kuu ja aasta.
(4) Eelmise toimiku tagumisele sisekaanele märgib uue toimiku avanud teenistuja, mitu nummerdatud lehte milliste järjekorranumbritega antud toimikus asub. Märge sõnastatakse järgmiselt: «Käesolevas toimikus on … nummerdatud lehte järjekorranumbritega … kuni ….».
§ 136. Mitu samas kinnistuspiirkonnas asuvat kinnistut
Kui dokumendid on koostatud sama kinnistuspiirkonna mitme kinnistu kohta, pannakse need ühe kinnistu kinnistustoimikusse. Teistesse kinnistustoimikutesse lisatakse eraldi lehel viide toimikule, milles dokumendid asuvad.
ABIELUVARAREGISTRI SISU
§ 137. Abieluvararegistri koosseis
§ 138. Registrikartoteek
(3) Ühe kinnistusjaoskonna registrikaartidel on ühtne numeratsioon, kusjuures registrikaardid nummerdatakse alates ühest. Iga kaart saab jooksva numbri vastavalt kaardi avamise ajalisele järjekorrale. Andmetöötluse vajadustest lähtuvalt võib registrikaartide numbritele lisada täiendeid, mis ei ole registrikaardi numbri osaks.
(4) Registrikaardid järjestatakse kartoteegis jooksvate numbrite järgi.
§ 139. Registrikaart
(4) Registrikaardi blanketid tellib Justiitsministeerium.
(5) Kinnistusosakonna juhataja või kantselei juhataja korraldab arvestuse pidamise selle kohta, milliste kontrollarvudega registrikaartide blankette on millistele teenistujatele antud.
(6) Rikutud ja allkirjastamata kannetega registrikaartide blankettide kogumisele ja hävitamisele, samuti teenistujate poolt registrikaartide käitlemisele ning kinnistusosakonna juhatajale või kantselei juhatajale tagastamisele kohaldatakse vastavalt kinnistusraamatu registriosade kohta sätestatut.
§ 140. Registrikaardi pealdis
(2) Registrikaardi pealdisse märgitakse kinnistusosakond ja kinnistusjaoskond, kus registrikaarti peetakse, registrikaardi number ning abikaasade isikuandmed.
(3) Abikaasa isikuandmed on tema ees-, perekonna- ja sünninimi ning elukoht ja isikukood. Kui isikul ei ole isikukoodi, kantakse selle asemel registrisse tema sünnikuupäev, -kuu ja -aasta. Isiku elukohana märgitakse omavalitsusüksus, kus ta elab.
§ 141. Registrikaardi veerud
(3) Registrikaardi kolmandasse veergu «Kande alus ja kuupäev, kande teinud isiku allkiri, märked» kantakse kande alus, kande kuupäev ja kande teinud isiku allkiri ning märked.
§ 142. Registritoimik
(1) Registritoimikus hoitakse kande tegemise aluseks olevaid dokumente (abieluvaralepingud, kohtuotsused, kande tegemise avaldused jt).
(3) Pabertoimiku sisukorra pidamisele ja toimikus säilitatavate dokumentide nummerdamisele, samuti elektroonilise registritoimiku pidamise ja elektrooniliste dokumentide säilitamise kohta kohaldatakse vastavalt kinnistustoimiku kohta sätestatut.
§ 143. Registripäevik
(1) Registripäevikus registreeritakse kande tegemise avaldused, milles on väljendatud soov kande tegemiseks.
(2) Registripäevikusse kantakse avalduse vastuvõtmise kuupäev, asjassepuutuva registrikaardi number, määruse tegemise aeg, kestus, täiendavate dokumentide saabumise aeg, kandemääruse tegemise, kande tegemise ja teatavakstegemise aeg, kandemenetlust teostava isiku nimi, tehinguväärtuse ning riigilõiv.
(3) Registripäevikuna kasutatakse kinnistuspäeviku vormi ning lähtutakse kinnistuspäeviku pidamise kohta sätestatust.
AVALDUSTE MENETLEMINE
Kohtunikuabide tööjaotusplaan
§ 144. Kinnistamis- ja abieluvaraasjade jaotuskorra kehtestamine ja sisu
(2) Kohtunikuabide tööjaotusplaaniga määratakse kindlaks kinnistamis- ja abieluvaraasjade kohtunike, kohtunikuabide ja kinnistussekretäride (menetlejad) vahel jaotamise reeglid.
(3) Samuti määratakse kohtunikuabide tööjaotusplaaniga kindlaks:
(4) Kohtunikuabide tööjaotusplaan peab tagama, et kinnistamisasju vaadataks kinnistusosakonnas läbi ja lahendataks õigesti, võimalikult kiiresti ja võimalikult väikeste kuludega, samuti, et menetlejad saaksid menetleda võimalikult kõiki pädevusekohaseid kandeliike ning et ühesugusel ametikohal teenistujate töökoormus oleks võimalikult ühtlane.
(5) – (6) [Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 145. Pooleliolevate asjade ümberjaotamine
(2) Kui kinnistusosakonna menetlejate menetlustähtaegades tekib kinnistamisasjade erineva keerukuse tõttu või muul põhjusel oluline erinevus, jaotab kinnistusosakonna juhataja §-s 144 ettenähtud jaotamiskorra alusel menetlejatele jaotatud kinnistusasjad menetlustähtaegade ühtlustamiseks menetlejate vahel ümber.
§ 146. Automatiseeritud tööjaotusplaan
1) jaotamine toimub juhuslikkuse põhimõttel ega ole ette prognoositav;
2) paragrahvi 144 lõikes 4 nimetatud tingimused on täidetud.
(2) Infosüsteemis jagatud kinnistamisasja saab ümber jagada kinnistusosakonna juhataja isikliku salasõnaga kinnitatud korraldusega, mis peab jääma kinnistuspäevikus nähtavaks.
§ 147. Kinnistussekretäri taandamine
(1) Kinnistussekretäri taandamise alustele kohaldatakse «Tsiviilkohtumenetluse seadustikus» kohtunikuabi taandamise kohta sätestatut.
(2) Taandamise aluseks oleva asjaolu ilmnemisel on kinnistussekretär kohustatud sellest viivitamatult teatama kinnistusosakonna juhatajale, kes peab otsustama taanduse esitamisest kolme tööpäeva jooksul taandamise vajalikkuse. Kinnistusosakonna juhataja otsus vormistatakse kirjalikult ning see köidetakse kinnistus- või registritoimikusse.
Kinnistamis- ja abieluvaraasjade menetlemise järjekord
§ 148. Avalduste läbivaatamise järjekord ja tähtaeg
(1) Kinnistamisavaldused, mis käsitlevad kinnisasja, mille kohta ei ole seni kinnistusraamaturegistriosa avatud (esmakinnistamine), vaadatakse läbi vastavalt seda liiki avalduste vastuvõtmise järjekorrale. Lubatud on kõrvalekalle vastuvõtmise järjekorrast tingimusel, et lahendite tegemise ajavahe ei ületaks viit tööpäeva.
(2) Kinnistamisavaldused, mis käsitlevad juba kinnistusraamatusse kantud kinnistut, vaadatakse läbi vastavalt seda liiki avalduste vastuvõtmise järjekorrale. Lubatud on kõrvalekalle vastuvõtmise järjekorrast tingimusel, et lahendite tegemise ajavahe ei ületaks viit tööpäeva.
(3) Kinnistusosakonna juhataja võib kehtestada, et kinnistamisavaldused, milles taotletakse maatüki, mille kohta ei ole seni kinnistusregistriosa avatud, korteriomanditeks jagamist (korteriomandite esmakinnistamine), vaadatakse läbi vastavalt seda liiki avalduste vastuvõtmise järjekorrale. Lubatud on kõrvalekalle vastuvõtmise järjekorrast tingimusel, et lahendite tegemise ajavahe ei ületaks viit tööpäeva.
§ 149. Mitme sama kinnistut käsitleva avalduse läbivaatamine
(1) Kui kinnistu kohta, millega seotud kinnistamisavaldus on juba läbivaatamisel, esitatakse uus kinnistamisavaldus, antakse see lahendada samale isikule, kes menetleb esimest avaldust. Sellisel juhul lahendab menetleja avaldused koos, arvestamata § 148 sätestatud järjekorda.
(2) Ühe kinnistu kohta esitatud mitme avalduse korral ei tohi hiljem esitatud avalduse alusel teha kannet enne varem esitatud avalduse alusel kande tegemist, kui pooled ei ole avaldustes määranud esitamisjärjekorrast erinevat järjekohasuhet.
(3) Lõikes 2 sätestatust on lubatud kõrvale kalduda üksnes juhul, kui varem laekunud avalduse alusel kande tegemine ei ole võimalik kõrvaldatava takistuse tõttu ning kui kinnistamiseks pädev isik on määranud tähtaja takistuse kõrvaldamiseks, kandes varem esitatud avalduses taotletava kande kohta kinnistusregistri kande jaoks ettenähtud veergu ametiülesande korras eelmärke või vastuväite.
(4) Kui ühes dokumendis taotletakse kande tegemist nii abieluvararegistrisse kui ka kinnistusraamatusse, antakse need lahendada samale isikule, kes lahendab taotlused koos, kui asjassepuutuva registriosa suhtes ei ole laekunud muid kinnistamisavaldusi.
§ 150. Mitut kinnistut käsitleva avalduse läbivaatamine
(1) Kui üks kinnistamisavaldus käsitleb mitut ühes kinnistuspiirkonnas, kuid eri jaoskondades asuvat kinnistut, menetleb kinnistamisavaldust kõigi kinnistute suhtes üks menetleja sõltumata sellest, kas kinnistusosakonna juhataja on määranud, et teenistuja on pädev menetlema ainult ühes kinnistusjaoskonnas asuvaid kinnistuid käsitlevaid kinnistamisasju.
(2) Kui üks kinnistamisavaldus käsitleb mitut eri kinnistuspiirkondades asuvat kinnistut, edastab kinnistusosakond enne avalduse menetlemist avalduse ja sellega kaasnevad dokumendid, paberdokumentide puhul nendest tehtud kinnitatud ärakirjad, kinnistusosakonnale, kelle tööpiirkonnas asuvad teised asjassepuutuvad kinnistud. Kumbki kinnistusosakond menetleb avaldust oma teeninduspiirkonda jääva kinnistu osas.
(3) Lõiget 2 ei kohaldata, kui kinnistusavaldusest või muul viisil selgub, et avaldus on esitatud või esitatakse igasse asjassepuutuvasse kinnistusosakonda iseseisvalt.
(4) Kui kinnistamisavaldus on esitatud igasse asjassepuutuvasse kinnistusosakonda iseseisvalt ja ühes kinnistusosakonnas tehtava kande eelduseks on kande tegemine teises kinnistusosakonnas (nt ühishüpoteegi seadmisele eelneb omandi üleminek), peatub selle avalduse menetlemise tähtaeg, mille menetlemine on takistatud enne teises kinnistusosakonnas tehtud kannet, teises kinnistusosakonnas kande tegemiseni.
§ 151. Mitme abieluvararegistri kandeavalduse läbivaatamine
(1) Kui kande tegemiseks abieluvararegistrisse on esitatud mitu avaldust, siis rahuldatakse need vastavalt registreerimise järjekorrale registripäevikus, kui avaldused esitanud isikud ei lepi kokku teisiti.
(2) Mitme abieluvararegistri kandeavalduse menetlemisele kohaldatakse vastavalt mitme ühte kinnistut käsitleva kinnistamisavalduse menetlemise kohta sätestatut.
Registriosa avamine
§ 152. Teate avaldamine
(1) Enne registriosa avamist kinnistusraamatusse kandmata kinnisasja kohta avaldab kinnistusosakond selle kohta teate ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(2) Hoonestusõiguse, korteriomandi või korterihoonestusõiguse registriosa avamisel ei avaldata lõikes 1 nimetatud teadet juhul, kui kinnisasi, mida hoonestusõigusega koormatakse või mis jagatakse korteriomanditeks või korterihoonestusõigusteks, on eelnevalt juba kinnistusraamatusse kantud.
§-d 153 – 154. [Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 155. Teade õiguste ja vastuväidete kohta
(2) Kui kinnistusosakonnale teatatakse vigadest õigustatud subjekti isikuandmetes, peab ta andmed üle kontrollima. Selleks tuleb kinnistamisavalduse esitajalt või õigustatud subjektilt nõuda lisadokumente. Vead parandatakse ametiülesande korras.
(3) Kui kinnistusosakonnale teatatakse, et kinnistamine kahjustab kellegi õigusi, peab kinnistusosakond teatajat informeerima kinnistamise aluseks olevate dokumentide ja ebaõige kinnistusraamatukande vaidlustamise korrast ning asjaolust, et kaebuse esitanud isik võib nõuda vastuväite kandmist selle kande parandamise tagamiseks, mille kohta kaebus esitatakse.
§ 1551. Registriosa avamine
(1) Kinnistusraamatusse kandmata kinnisasja kohta (esmakinnistamine) avatakse pärast ühe kuu möödumist §- s 152 sätestatud teate avaldamisest registriosa elektroonilises kinnistusraamatus vastavalt kinnistusraamatu infosüsteemi kasutajajuhendile.
(2) Enne registriosa allkirjastamist teeb kande tegemiseks pädev isik registriosale tähise selle kohta, et kinnistusregistriosa on elektrooniline.
§ 156. Registriosa avamisest keeldumine
§ 157 [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 158. Teade riikliku ehitisregistri pidajale
(2) Teates märgitakse kinnistu asukoht ja pindala, omanikuna sissekantud isiku nimi ja isiku- või registrikood, isikukoodi puudumisel sünniaeg, kinnistu koosseisu kuuluvate katastriüksuste katastritunnused ja registriosa number.
§ 159. Kinnistu jagamine
(2) Kinnistu jagamisel tekkivate uute registriosade avamise kohta ei avaldata §- s 152 sätestatud teadet. Riikliku ehitisregistri pidaja teavitamisele kohaldatakse §- s 158 sätestatut.
§ 160 [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
31. jagu
Kannete muutmine ja kustutamine
§ 1601. Muutmise ja kustutamise kanded
(2) Kande kustutamisel tehakse elektroonilises kinnistusraamatus kustutuskanne vastavalt elektroonilise kinnistusraamatu pidamiseks kasutatava tarkvara kasutajajuhendile. Süsteemitehniliselt tagatakse, et kustutatud kannet on võimalik kestvalt taasesitada.
§ 1602. Muudatused kinnistusregistriosa esimeses jaos
(1) Kinnistu koosseisu andmete muutmisel registriosa esimeses jaos (näiteks liidetakse kinnistuga teise kinnistu osa, eraldatakse kinnistust osa või ühendatakse kinnistud) senised andmed kustutatakse. Andmete kustutamisele kohaldatakse §- s 1601 sätestatut. Uute koosseisu andmete juures viidatakse teisele asjassepuutuvale registriosale.
(4) [Kehtetu – RTL 2006, 3, 39 – jõust. 9.01.2006]
§ 1603. Muudatused kinnistusregistriosa teises jaos
(2) Hoonestusõiguse omaniku muutumise korral tuleb vastav muutmiskanne teha ka koormatud kinnisasja registriosa kolmandasse jakku. Kanne peab tuginema hoonestusõiguse registriosa kandele.
(3) Hoonestusõigusega koormatud kinnistu omaniku muutumisel tuleb vastav muutmiskanne teha ka hoonestusõiguse registriosa esimesse jakku.
(4) Korterihoonestusõiguse omaniku muutumisele ja korterihoonestusõigusega koormatud korteriomandi omaniku muutumisele kohaldatakse vastavalt lõigetes 2 ja 3 sätestatut.
(6) Kaasomaniku kinnistusraamatusse kandmisel või kaasomandi osa võõrandamisel tuleb üle kontrollida ka registriossa kantud piiratud asjaõiguse andmete vastavus toimunud muudatusele ning vajadusel teha vastavad muudatused registriosa jaos 3 või 4 (nt hüpoteek muutub ühishüpoteegiks, osahüpoteek muutub hüpoteegiks vms).
§ 1604. Kinnistusregistriosa kolmanda ja neljanda jao erisused
(2) Hüpoteegi või muu piiratud asjaõiguse muutmise kandes tuleb näidata muutmiskande aluseks olnud kinnistamisavalduse notariaalse tõestamise või kinnitamise kuupäev ja muutmiskande sissekandmise kuupäev, samuti esialgse kande sissekandmise kuupäev. Hüpoteegi või muu piiratud asjaõiguse eelnevate muudatuste kinnistusraamatusse kandmise kuupäevade märkimine ei ole kohustuslik.
(4) Hüpoteegi osahüpoteekideks jagamise korral tähistatakse osad araabia numbritega, mis eraldatakse üksteisest punktidega. Kõik väiksemate osade numbrid sisaldavad kõiki suurema osa numbreid (nt 1.1, 1.2 ja 1.1.1, 1.1.2 jne).
(5) Hoonestusõiguse või korterihoonestusõiguse sisu märkimisel koormatud kinnisasja või korteriomandi registriossa tuleb lähtuda vastavalt hoonestusõiguse või korterihoonestusõiguse registriosa kandest.
§ 1605. Märgete kandmine kinnistusregistriosale
Kui märkega tagatud nõude rahuldamise tõttu sissekantava asjaõiguse kinnistamisavalduses ei ole märke kustutamist taotletud, kustutatakse see pärast kande tegemist ametiülesande korras, välja arvatud kui nõude rahuldamisel ei saa lugeda nõuet lõplikult täidetuks (nt märge reaalkoormatise suuruse perioodiliseks muutmiseks).
§ 1606. Mitme kinnistu koormamise kanne
(2) Kui lõikes 1 nimetatud koormatis mõne kinnistu suhtes kustutatakse, tuleb see märkida teiste kinnistute registriosades.
Kandemääruse tegemine
§ 161. [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 162. Kinnistusraamatu kandemääruse erisused
(1) [Kehtetu – RTL 2006, 3, 39 – jõust. 9.01.2006]
(2)– (3) [Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
(4) Kinnistusraamatu kandemäärus muutub kohe pärast allkirjastamist avalduse esitanud isikule elektrooniliselt nähtavaks kodanikuportaali (http://www.eesti.ee) vahendusel.
(5) Kinnistusraamatu kandemäärus säilitatakse elektrooniliselt ja sellest väljatrükke ei tehta, välja arvatud, kui see on vajalik puudutatud isikute määrusest teavitamiseks. Kandemääruse säilitamisele kohaldatakse vastavalt §-s 1321 sätestatut.
§ 163. [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 164. Määrus puuduste kõrvaldamiseks
(2) Määruses, millega avalduse esitajale antakse tähtaeg kande tegemist takistava puuduse kõrvaldamiseks, peab sisalduma:
3) kinnistamis- või kandeavalduse rahuldamise takistus ja kuni ühekuuline tähtaeg selle kõrvaldamiseks;
6) määruse teinud isiku nimi ja ametikoht.
21) kinnistamis- või abieluvaraasja number ja avaldaja kohustus puuduse kõrvaldamisel viidata kinnistamis- või abieluvaraasja numbrile;
22) viide registriosale, selle jaole ja lahtrile või registrikaardile ning selle veerule, kuhu kande tegemist taotletakse, välja arvatud esmakinnistamise ja esmakande avalduste puhul;
(3) – (5) [Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 165. Kinnistamisavalduste konkurents
(1) Kui ühe kinnistu või õiguse kohta on esitatud mitu kinnistamisavaldust ja kui takistusega seotud avaldus on registreeritud kinnistuspäevikus varem, peab enne hiljem laekunud avalduse alusel kande tegemist kandma varem esitatud avalduses taotletava kande kohta kinnistusregistri kande jaoks ettenähtud veergu ametiülesande korras eelmärke või vastuväite.
(2) Eelmärge kantakse kinnistusraamatusse juhul, kui varasem kinnistamisavaldus on suunatud õiguse kandmisele kinnistusraamatusse või olemasoleva õiguse muutmisele või kustutamisele. Vastuväide kantakse kinnistusraamatusse juhul, kui varasem kinnistamisavaldus on suunatud kinnistusraamatu kande parandamisele.
(3) Lõikes 1 nimetatud märge peab sisaldama avaldaja nime, takistuse kõrvaldamise tähtaega, märkega tagatava kinnistamisavalduses taotletud õiguse sisu ja märke tegemise aega ning puuduste kõrvaldamiseks määratud tähtaega. Märkele kirjutavad alla selle kinnistusregistrisse kandnud isik ja seejärel märke kandemääruse teinud isik.
(5) Ametiülesande korras sisse kantud eelmärge või vastuväide kustutatakse ametiülesande korras, kui takistusega seotud kanne tehakse või kui avaldus jäetakse rahuldamata. Puudutatud isiku nõusolek ei ole nõutav.
§ 166. Kinnistamis- või kandeavalduse rahuldamata jätmine
(1) – (2) [Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
(3) Kandemäärus, millega avaldus jäetakse rahuldamata, peab sisaldama:
1) kohtu ja kinnistusosakonna nime;
2) otsuse tegemise aega ja kohta;
21) viidet registriosale, selle jaole ja lahtrile või registrikaardile ning selle veerule, kuhu kande tegemist taotleti, välja arvatud esmakinnistamise ja esmakande avalduste puhul;
3) avalduse rahuldamata jätmise (tagasilükkamise) põhistust;
4) kandemääruse õiguslikku alust;
5) kandemääruse peale edasikaebamise korda ja tähtaega;
6) kandemääruse teinud isiku nime ja ametikohta;
7) [Kehtetu – RTL 2008, 99, 1389 – jõust. 1.01.2009]
§-d 167 – 168. [Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
Kandemääruse täitmine
§ 169. Kandemääruse täitmine ja vastutus
1) kande tegemist registriossa või registrikaardile ja selle allkirjastamist (paberregistriosa puhul);
2) abieluvararegistris kehtetu kande allajoonimist;
3) suletud registriosa või registrikaardi läbijoonimist (paberregistriosa puhul);
4) kande aluseks olnud paberkandjal dokumentide kinnistus- või registritoimikusse köitmist ja elektrooniliste dokumentide seostamist registriosaga;
5) kinnistus- või registritoimiku dokumentidesse vajalike märkuste ja läbijoonimiste tegemist;
6) kinnistus- või registripäevikusse või kaebuste registrisse vajalike sissekannete tegemist;
8) registriosa ja kinnistustoimiku ning registrikaardi ja registritoimiku arhiivipidajale andmist või tagastamist;
9) asjaosalistele ja vajadusel teistele kinnistusosakondadele lahendi või kande tegemisest teatamist ja sellekohase märke päevikusse tegemist;
10) vajadusel teistele kinnistusosakondadele dokumentide edastamist;
11) muid seadusest või käesolevast kodukorrast tulenevaid toiminguid.
(2) Kinnistamis- või abieluvaraasja menetleja peab hoolitsema, et kandemääruse täitmises osalevad kinnistussekretärid ja tehnilised töötajad teeksid kõik nende ülesandeks jäetud toimingud õigeaegselt ja nõuetekohaselt.
[Paragrahv 1691 – jõust. 1.01.2006]
§ 1691. Kinnistusraamatu kande jõustamine
(1) Kinnistusraamatu kande jõustamiseks allkirjastab kande selle tegemiseks pädev isik elektrooniliselt.
(2) Kanne jõustub pärast kandemääruse elektroonilise allkirjaga allkirjastamist.
§ 170. Kannete vormistamine
(1) Kinnistus- ja abieluvararegistri kanded tehakse selgelt ja lühenditeta, välja arvatud üldkasutatavad lühendid, ning vahetult eelneva kande järele.
(2) – (4) [Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 171. Kande sisu
Kinnistusregistri ja abieluvararegistri kanne sisaldab:
§ 172. Kande tekst
(1) Kinnistusraamatu kande tekst sisaldab:
1) kinnistatud asjaõiguse või märke sisu, sealhulgas isiku andmeid, kelle kasuks kanne tehakse;
3) viidet järjekohale, kui samal päeval tehakse samasse registriossa mitu kannet;
4) keelumärke puhul, mis kantakse kinnistusraamatusse Eesti Vabariigi kasuks, märgitakse Eesti Vabariigi järel sulgudes riigiasutuse nimi, kelle kaudu riik oma õigusi teostab.
(2) Abieluvararegistri kande tekst sisaldab:
1) registrikaardi avamisel kinnistusosakonna nimetust ja registrikaardi jooksvat numbrit;
2) registrikaardi avamisel abikaasade nimesid ja isikuandmeid;
3) abikaasade seadusest või lepingust tulenevates varalistes õigustes tehtud muudatusi;
4) punktis 3 sätestatud muudatuste suure mahu korral viidet kande aluseks olevale dokumendile;
5) lahusvara liikide kirjeldust, nimistut või viidet kande aluseks olevale dokumendile;
6) viidet avaldusele ning kande alusdokumendile.
§ 173. Kannete numeratsioon
(1) Kanded kinnistusregistriosas nummerdatakse iga registrijao piires nende tegemise järjekorras. Kui kanne koosneb mitmest osakandest, moodustatakse number kande jooksvast numbrist ja osakande numbrist, mis eraldatakse üksteisest punktidega (nt 1.1, 1.2 jne).
(11) Esimese jao koosseisu kanne kannab alati numbrit 1.
(2) Kinnistusregistriosa muutmise ja kustutamise kanded registriosa III ja IV jaos saavad selle kande numbri, mille kohta need käivad. Sama kohaldatakse registriosa esimesse jakku kantud piiratud asjaõiguse muutmise ja kustutamise kannetele.
(3) Kanded abieluvararegistri registrikaardil nummerdatakse nende tegemise järjekorras. Kande muutmisel tehakse uus kanne registrikaardile uue järjekorranumbriga.
§ 174. Kinnistusraamatu kande järjekoht
(5) Järjekohtade selguse tagamiseks viidatakse kande muutmisel muudatuskandes esialgse kande sissekandmise kuupäevale.
§ 175. Isikuandmete sisestamine
(1) Füüsilise isiku kohta sisestatakse isikuandmete detailvormi isiku nimi (ees- ja perekonnanimi), isikukood (selle puudumisel sünnikuupäev, -kuu ja -aasta), postiaadress ja kodakondsus. Kui kinnistamisdokumentidest ei nähtu avalduse esitanud isiku kodakondsust, kontrollib kinnistusosakond vastavate andmete väljaselgitamiseks neid rahvastikuregistrist. Kui vastavaid andmeid ei ole võimalik rahvastikuregistrist saada, märgitakse isikuandmete detailvormi «kodakondsus teadmata».
(4) Juriidilise isiku kohta andmete sisestamise korral määratakse tema õiguslik vorm ja sisestatakse isikuandmete detailvormi isiku nimi, registrikood, asukoht, postiaadress. Välismaise juriidilise isiku puhul märgitakse, millise välisriigi õiguse või rahvusvahelise lepingu alusel ta tegutseb.
(5) Asutamisel oleva eraõigusliku juriidilise isiku andmete sisestamisel tehakse isiku andmete detailvormil märkus «Asutamisel». Märkust ei sisestata isiku nime väljale. Täiendeid «Pankrotis» ja «Likvideerimisel» ei sisestata.
(6) Andmeid isiku kodakondsuse või riikkondsuse ja postiaadressi kohta kinnistusraamatu kande tekstis ei näidata.
(7) Abieluvararegistrile kohaldatakse vastavalt käesolevas paragrahvis sätestatut. Isiku kodakondsust abieluvararegistrisse ei kanta.
§ 1751. Aadressiandmete sisestamine kinnistusraamatu infosüsteemi
(1) Eesti elu- või asukoha- ja aadressiandmete sisestamisel kinnistusraamatu infosüsteemi valitakse Eesti ametliku haldus- ja asustusüksuste klassifikaatori taseme nimetused kõikidel tasemetel.
(2) Kui isiku elu- või asukoht on välisriigis või kui tal ei ole rahvastikuregistris aadressiandmeid või kui ta taotleb suhtlemist rahvastikuregistrisse kantud aadressist erineva aadressi abil, sisestatakse kinnistusraamatu infosüsteemi ka isiku nimetatud kontaktaadressi andmed.
(4) Katastriüksuse aadressiandmete sisestamise korral märgitakse katastriüksuse nimi aadressiandmete osana.
§ 1752. Andmesisestuse nõuetekohasuse kontrollimine
(5) Kui andmete ümberkirjutamine seisneb kinnistusraamatusse kantud andmete ümber paigutamises registriosa ühest jaost teise ja kannete järjekord ja õiguslik sisu ei muutu, siis ümberkirjutamisest ja -sõnastamisest registriossa kantud õigustatud isikutele ei teatata.
§ 1753. Rahvastikuregistri andmete kasutamine
Kinnistusosakond kontrollib andmeid rahvastikuregistrist:
1) kui tekib kahtlus esitatud isikuandmete õigsuses;
2) isikukoodi, kodakondsuse või elukoha väljaselgitamiseks, kui seda ei ole kinnistusosakonnale esitatud dokumentides märgitud.
§ 1754. Kohtute registriosakonna keskandmebaasi kasutamine
Kinnistusosakond kontrollib andmeid kohtute registriosakonna keskandmebaasist:
1) kui tekib kahtlus juriidilise isiku kohta esitatud andmete õigsuses;
2) registrikoodi väljaselgitamiseks, kui seda ei ole kinnistusosakonnale esitatud dokumentides märgitud.
§-d 176 – 183. [Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 184. Ümberkirjutamise eeldused
(1) Kinnistusregistriosa tuleb ametiülesande korras ümber kirjutada, kui registriosa on muutunud ebaülevaatlikuks.
(2) Kinnistusregistriosa loetakse ebaülevaatlikuks eelkõige juhul, kui kustutatud või muudetud kannete suure arvu tõttu ei ole võimalik õiguste kehtivat seisu registriosas või mõnes selle jaos kindlaks teha või kui see on raskendatud.
§ 185. Ümberkirjutamise otsus
Registriosa ümberkirjutamise otsustab kinnistamiseks pädev isik.
§ 186. [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 187. Ümberkirjutamise teostamine
(1) Registriosa ümberkirjutamisel kirjutatakse registriosa andmed uude registriosasse ümber ning endine registriosa suletakse. «Kinnistusraamatuseaduse» § 73 kohaselt tehtavas sulgemismärkes viidatakse uuele registriosale.
(2) Registriosa ümberkirjutamise korral antakse uuele osale uus number.
(3) Uue osa pealkirjas tuleb viidata senisele osale ja numbrile ja märkida ümberkirjutamise kuupäev.
§ 188. [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 189. Ümbersõnastamine
(2) Kande tekst tuleb ümberkirjutamisel võimalikult nii kokku võtta ja muuta, et uude registriosasse võetakse üle ainult nende kehtiv sisu ja et kande sisu oleks võimalikult arusaadav.
(3) Kande teksti ümbersõnastamise otsustab kinnistamiseks pädev isik.
§ 190. Toimikupidamise jätkamine ja registriosa ärakiri
(1) Ümberkirjutatud registriosa toimikule märgitakse uue registriosa number ja seda peetakse uue registriosa suhtes edasi.
(2) Suletud registriosa ärakiri säilitatakse kinnistustoimikus, kusjuures see tähistatakse selgelt ümberkirjutamise tõttu suletud registriosa ärakirjana.
§ 191. Ümberkirjutamisest teatamine
(1) Registriosa ümberkirjutamisest teatatakse pärast ümberkirjutamise teostamist kinnistu omanikule ja kõigile kinnistusraamatust nähtuvatele õigustatud isikutele.
(2) Kinnistamiseks pädev isik informeerib ümberkirjutamisel avastatud puudustest Registrite ja Infosüsteemide Keskust.
§ 192. Abieluvararegistri registrikaardi ümberkirjutamine
Abieluvararegistri registrikaardi ümberkirjutamisele kohaldatakse vastavalt kinnistusregistriosa ümberkirjutamise kohta sätestatut.
Rikutud paberregistriosa
Registriosa või registrikaardi sulgemine
§ 196. Registriosa sulgemise alused
3) [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
(4) Avalik-õiguslikule isikule kuuluva kinnisasja kohta avatud registriosa suletakse omaniku lihtkirjaliku avalduse alusel, kui kinnisasja kinnistusraamatusse kandmine ei ole «Kinnistusraamatuseaduse» § 8 lõike 3 järgi kohustuslik ning kinnisasi ei ole koormatud piiratud asjaõigustega ega antud teise isiku valdusse.
(5) Lõikes 4 sätestatud juhul registriosa sulgemisest teatab kinnistusosakond riiklikule ehitisregistri pidajale § 158 sätestatud korras.
§ 197. Registriosa sulgemine kinnistu kohapeal mittetõendamise tõttu
(1) Registriosa sulgemiseks kinnistu kohapeal mittetõendamise tõttu alustatakse menetlust juhul, kui kinnistusosakonnal või katastripidajal tekib põhjendatud kahtlus kinnistusraamatusse kantud kinnistu olemasolu suhtes tegelikkuses. Menetlust alustatakse katastripidaja taotlusel või kinnistusosakonna poolt ametiülesande korras. Menetluse alustamise otsustab kohtunik.
§ 198. Sulgemise teostamine
(2) Suletud registriosa tiitellehele tehakse märge sulgemise kohta, milles märgitakse sulgemise alus, sulgemise põhjus ja kuupäev. Märkele kirjutavad alla sulgemise teostanud isik ja kinnistamiseks pädev isik.
(3) Kui kinnistu või hoonestusõiguse senine registriosa suletakse korteriomanditeks või korterihoonestusõigusteks jagamise tõttu, märgitakse lõike 2 kohaselt tehtavas sulgemismärkes, et registriosa on suletud korteriomanditeks või korterihoonestusõigusteks jagamise tõttu ja viidatakse avatud registriosade numbritele. Suletud registriosade kannete (v.a esimese jao kanded) ülekandmise korral avatud registriossa märgitakse kande tegemise aeg suletud registriossa.
§ 199. [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 200. Kinnistustoimiku sulgemine
(2) Kinnistustoimiku sulgemiseks tehakse selle pealkirja märge registriosa sulgemise ja selle põhjuse kohta ning lisatakse sulgemise kuupäev; märkele kirjutab alla kohtunikuabi või kinnistussekretär. Suletud toimiku kaas kriipsutatakse punase joonega di agonaalselt läbi.
(3) Suletud toimikuid säilitatakse kehtivate registriosade toimikutest eraldi.
§ 201. Abieluvararegistri registrikaardi sulgemine
(1) Kui registrikaardil ei ole kehtivaid kandeid, kriipsutatakse kaart di agonaalse punase joonega läbi ning kolmandasse veergu tehakse märge sulgemise kohta. Sulgemise märkes näidatakse sulgemise alus ja kuupäev ning märkele kirjutab alla sekretär.
(3) Registrikaardi sulgemisel suletakse ka vastav registritoimik. Toimiku sulgemisele kohaldatakse kinnistustoimiku sulgemise kohta sätestatut.
Kinnistuspiirkonna muutmine
§ 202. Registriosa saatus kinnistuspiirkonna muutumisel
§ 203. Kinnistusraamatu üleandmine vastuvõtvale kinnistusosakonnale
(1) Kinnistuspiirkonna muutumisel antakse senises kinnistusosakonnas (üleandev kinnistusosakond) peetud kinnistusregistriosad ja kinnistustoimikud üle kinnistusosakonnale, mille tööpiirkonda jääb kinnistu (vastuvõttev kinnistusosakond).
(2) Kinnistusregistriosade ja kinnistustoimikute üleandmise kohta üleandvast kinnistusosakonnast vastuvõtvasse kinnistusosakonda koostatakse kahes eksemplaris kirjalik akt, millele kirjutavad alla üleandva ja vastuvõtva kinnistusosakonna juhtajad. Akti üks eksemplar jääb mõlemale kinnistusosakonnale. Akti ärakiri saadetakse Justiitsministeeriumi vabakutsete ja õigusregistrite talitusele teadmiseks.
§ 204. [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 205. Kinnistuspiirkonna muutmisest teatamine
(1) Kui registriosa pidamine läheb üle teisele kinnistusosakonnale, peab vastuvõttev kinnistusosakond kirjalikult teatama sissekantud omanikule ja teistele kinnistusraamatust nähtuvatele asjaõigusi omavatele isikutele registriosa uue pealkirja.
(3) Kui kinnistuspiirkondade muutumise kohta avaldatakse vastav õigusakt Riigi Teatajas, loetakse, et omanikku ja puudutatud isikuid on teavitatud ning täiendavat teavitamist ei toimu.
§ 206. Kinnistusjaoskonna muutumine
Käesolevas jaos kinnistuspiirkonna vahetumise kohta sätestatut kohaldatakse vastavalt kinnistu üleminekul teise kinnistusjaoskonda sama kinnistuspiirkonna piires.
Abieluvararegistri tööpiirkonna muutumine
§ 207. Registrikaardi saatus abieluvararegistri tööpiirkonna muutumisel
Abieluvararegistri tööpiirkonna muutumisel läheb registripidamine üle registripidajale, kelle tööpiirkonda jääb abikaasa elukoht.
§ 208. Menetlus üleandvas kinnistusosakonnas
(1) Abieluvararegistri tööpiirkonna muutumisel tehakse registrikaardist kinnitatud ärakiri, millele kantakse märge ärakirja vastavuse kohta registrikaardile. Märge sõnastatakse järgmiselt: «Registrikaardi ärakiri vastab sõna-sõnalt … kinnistusosakonna abieluvararegistri registrikaardile nr …». Märkele lisatakse tõestamise teostanud üleandava kinnistusosakonna abieluvararegistri kannete tegemiseks pädeva isiku nimi, allkiri ja tõestamise kuupäev.
(2) Pärast registrikaardi ja ärakirja samasuse tuvastamist suletakse senine registrikaart käesolevas kodukorras registrikaardi sulgemise kohta sätestatud korras.
(3) Suletava registrikaardi pealkirja tehakse märge abieluvararegistri tööpiirkonna muutmise ja registritoimiku üleandmise kohta ning märgitakse registrikaardi uus number uues kinnistusosakonnas. Märge sõnastatakse järgmiselt: «Abieluvararegistri tööpiirkonna vahetumise tõttu suletud …(kuupäev)…. Abikaasade varaliste õiguste kohta ….(kuupäev)… avatud … kinnistusosakonna abieluvararegistri registrikaart nr …». Märkele kirjutab alla abieluvararegistri kannete tegemiseks pädev isik.
§ 209. Registritoimiku üleandmine vastuvõtvale kinnistusosakonnale
(1) Registritoimikute üleandmise kohta kohaldatakse paragrahvis 203 sätestatut.
(2) [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 210. Menetlus vastuvõtvas kinnistusosakonnas
(1) Kinnistusosakond, kelle pädevusse registrikaardi pidamine pärast piirkonna muutumist jääb (vastuvõttev kinnistusosakond), avab kinnistu kohta uue registrikaardi, mis nummerdatakse üldises korras. Vastuvõttev kinnistusosakond teatab viivitamatult üleandvale kinnistusosakonnale avatud registrikaardi numbri. Number lisatakse suletud registrikaardi sulgemismärkesse.
(2) Avatava registrikaardi pealdises tehakse märge, milles viidatakse endisele registrikaardile. Märge sõnastatakse järgmiselt: «Registrikaart avatud abieluvararegistri tööpiirkonna vahetumise tõttu …(kuupäev)… … kinnistusosakonna … (kuupäev)… suletud registrikaardi nr … asemele.» Märkele kirjutab alla abieluvararegistri kannete tegemiseks pädev isik.
§ 211. Kannete ümberkirjutamine avatavale registrikaardile
(1) Kannete ümberkirjutamisele üleandavas kinnistusosakonnas suletud registrikaardilt vastuvõtvas kinnistusosakonnas avatavale registrikaardile kohaldatakse vastavalt registrikaardi kannete ümberkirjutamise ja ümbersõnastamise kohta sätestatut.
(2) Uuele registrikaardile ülekantud kannetele tuleb lisada märge «ümber kirjutatud tööpiirkonna vahetumise tõttu» ning neile peavad alla kirjutama ülekandja ja abieluvararegistri kannete tegemiseks pädev isik. Allakirjutamisega kinnitab abieluvararegistri kannete tegemiseks pädev isik uuele registrikaardile ülekantud kande sisulist vastavust endise registrikaardi kandele.
§ 212. Terve tööpiirkonna üleminek
Korduva kinnistusregistriosa kõrvaldamine
§ 213. Korduvad registriosad, milles kanded ühtivad
(1) Kui ühe kinnistu kohta on avatud mitu registriosa, milles kanded ühtivad, suletakse kõik registriosad peale ühe.
(2) Suletavate registriosade pealkirjas tehakse sulgemise kohta märge, milles näidatakse pärast korduva registriosa kõrvaldamist kehtima jääva registriosa number. Märge sõnastatakse järgmiselt: «Korduva registriosa kõrvaldamise käigus suletud …(kuupäev)…; kinnistu kohta jääb avatuks … kinnistusosakonna registriosa nr ….».Märkele kirjutab alla kinnistamiseks pädev isik.
(3) Avatuks jääva registriosa pealkirjas tehakse märge, milles viidatakse korduva registriosa kõrvaldamise tõttu suletud registriosadele. Märge sõnastatakse järgmiselt: «Kinnistu kohta peetud … kinnistusosakonna registriosa(d) nr … suletud …(kuupäev)… korduva registriosa kõrvaldamisel.» Märkele kirjutab alla kinnistamiseks pädev isik.
(4) Korduva registriosa kõrvaldamisest teatatakse kõigile puudutatud isikutele.
§ 214. [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 215. Korduvate registriosade toimikud
(1) Suletud registriosade toimikute alusel koostatakse uus kinnistustoimik, arvestades ülevõetud kandeid. Üle võtmata kannete kohta käivad dokumendid antakse suletud registriosade kinnistustoimikutena arhiivi.
§-d 216 –217. [Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
Kinnistusraamatu ja abieluvararegistri kande parandamine
§ 218. [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 219. Kinnistusregistri kande parandamine pärast allakirjutamist
(1) Kui kinnistamiseks pädevale isikule on saanud teatavaks, et kinnistusregistri kanne on ebaõige, kannab menetleja registriossa ametiülesande korras vastuväite ebaõigesti sissekantud õiguse parandamise tagamiseks ja teatab parandusettepanekust puudutatud isikutele, kellel on menetleja poolt määratud aja jooksul õigus esitada vastuväiteid.
(2) Tähtaja möödumisel otsustab menetleja kande parandamise.
(3) Kui kinnistusraamatu kande parandamisele eelneb muutus mõnes riiklikus registris ja kande parandamisega viiakse registriosa andmed kooskõlla riikliku registri andmetega, tehakse kinnistusraamatu kanne riikliku registri andmetele tuginedes ning lõikes 1 sätestatud vastuväidet registriossa ei kanta ja parandusettepanekust puudutatud isikutele ei teatata.
§ 2191. Asukoha ja aadressi andmete parandamine automatiseeritud korras
(1) Kui kinnistusraamatusse kantud isiku asukoha ja aadressi andmed muutuvad kinnistusraamatusse kantud isikust sõltumatult (näiteks valdade ühinemisel tekib uue nimega vald; muutuvad postisihtnumbrid vm), parandab Registrite ja Infosüsteemide Keskus nimetatud andmed automatiseeritud korras.
(2) Lõikes 1 nimetatud parandusest puudutatud isikutele ei teatata.
§ 220. [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 221. Kinnistusregistri kande kustutamine õigusliku tähenduse kadumisel
(1) Kui kinnistusregistri kanne on kaotanud täielikult õigusliku tähenduse, otsustab kinnistamiseks pädev isik kande kustutamise kandest puudutatud isiku avalduse ja vastava kohtulahendi alusel või tähtaja saabumisel ametiülesande korras.
(2) Kinnistusraamatu kanne on kaotanud täielikult õigusliku tähenduse, kui õigus, millel ta põhineb, enam ei eksisteeri ja selle tekkimine on välistatud või kui õigust, millel kanne põhineb, ei ole tegelikkuses kestvalt võimalik teostada.
(3) Lõikes 1 nimetatud isiku kande kustutamise avalduse tagasilükkamise korral peab kinnistusosakond seda põhjendama.
(4) Õigusliku tähenduse täielikult kaotanud kande kustutamiseks kannab kinnistusosakond kinnistusregistrisse ametiülesande korras vastuväite tähenduseta kande kustutamise tagamiseks ja teatab kustutamisettepanekust puudutatud isikutele, kellel on tema poolt määratud aja jooksul õigus esitada vastuväiteid. Tähtaja möödumisel otsustab kinnistamiseks pädev isik kande parandamise.
(5) Vastuväidet kande kustutamiseks registriossa ei kanta ja kustutusettepanekust puudutatud isikutele ei teatata, kui kanne kustutatakse tähtaja saabumise tõttu, samuti § 219 lõikes 3 sätestatud juhul.
§ 222. Abieluvararegistri kande parandamine
(2) Kui kanne on ebaõige, parandab selle registripidaja enda algatusel või huvitatud isiku avalduse alusel, kui ta põhjendab kande ebaõigsust.
(3) Registripidaja teatab puudutatud isikutele kande eelseisvast parandamisest ning annab vastuväidete esitamise tähtaja. Vastuväidete üle otsustab kandemäärust tegev isik.
(4) Kanne parandatakse, kui ei ole esitatud vastuväiteid või kui ei ole vaidlustatud nende rahuldamata jätmist.
(5) Kande parandamisest teatatakse viivitamatult isikule, kelle avalduse alusel on kanne tehtud.
§ 223. Kande parandamise viis
Koostöö katastripidajaga
§ 224. Katastriandmed
(1) Katastriandmeteks on:
4) kinnistu pindala.
(2) Lõikes 1 nimetatud katastriandmeid ei loeta kanneteks «Asjaõigusseaduse» ja «Kinnistusraamatuseaduse» mõttes.
§ 225. Katastriandmete parandamise menetlus
(1) Kinnistusosakond parandab katastriandmeid katastripidaja kirjaliku või elektroonilise taotluse alusel ametiülesande korras. Taotlus võib hõlmata kinnistuspiirkonna mitut kinnistut. Kinnistusosakonnal ei ole kohustust õigustatud isikutele parandamisest teatada.
(3) Kui kinnistu katastritunnuse parandamiseks esitatakse senise katastritunnuse asemel mitu katastritunnust, märgitakse need kinnistusregistri esimeses jaos eraldi ridadele, kuhu märgitakse ka üksuse pindala. Kui pindala ei ole katastriüksuste kaupa esitatud, siis parandamistaotlust ei rahuldata ja see tagastatakse katastripidajale.
(4) Katastriandmed parandatakse vaid registriosas ja selle ärakirjas. Varasemate kannete aluseks olnud dokumentides parandusi ei tehta.
(5) Katastriandmed parandab kohtunikuabi või kinnistussekretär, kes teeb andmete parandamise kohta märke registriosa esimese jao lahtrisse 5.
(6) [Kehtetu – RTL 2008, 99, 1389 – jõust. 1.01.2009]
§ 2251 [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 226. Katastripidajale esitatavad andmed
(2) Lõikes 1 nimetatud andmed ja muud seaduse alusel katastripidajale esitatavad andmed esitatakse katastripidajale elektroonilisel teel.
§ 227. Elektrooniline andmevahetus
(1) Kinnistusraamatu I jao pidamiseks vajalikud „Maakatastriseaduse“ § 4 lõikes 2 ning Vabariigi Valitsuse 16. märtsi 2007. a määruse nr 81 «Kinnistusraamatu täiendavate katastriandmete automaatne uuendamine» §-s 2 nimetatud andmed kannab kinnistusraamatu infosüsteem maakatastrist kinnistusraamatusse automaatselt.
(3) Infotehnoloogiliste vigade esinemisel elektroonilises andmevahetuses teeb Registrite ja Infosüsteemide Keskus maakatastri andmete alusel kinnistusraamatus vajalikud parandused ning varustab need korrektsete andmete ülevõtmise kuupäevaga.
Asendusregistriosa ja asenduskaardi avamine
§ 228. Asendusregistriosa avamine
(1) Kinnistusregistriosa kadumise, hävimise või rikkumise korral algatatakse kinnistusosakonna juhataja või puudutatud isiku avalduse alusel asendusregistriosa avamise menetlus.
(2) Kinnistusosakonna juhataja avaldus on lihtkirjalik, kuid peab olema varustatud kinnistusosakonna pitseriga ning selle esitamine tuleb märkida kinnistuspäevikusse.
(3) Avalduses näidatakse ära asendusregistriosa avamise vajadus ning asendusregistriossa kavandatud kannete sisu ning registriosa number.
(4) Lõikes 3 nimetatud avalduse sisu avaldab kinnistusosakond vähemalt üks kuu enne asendusregistriosa avamise otsustamist ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(5) Lõikes 3 nimetatud avalduse kinnitatud ärakiri saadetakse viivitamatult pärast esitamist kõigile kinnistusraamatusse kantud isikutele, kellel on õigus kinnistusosakonna poolt määratud tähtaja jooksul esitada vastuväiteid. Tähtaja möödumisel otsustab kinnistamiseks pädev isik asendusregistriosa avamise.
§ 229. Asenduskaardi avamine
(2) Vähemalt kaks kuud enne asenduskaardi sisseseadmist avaldab kinnistusosakond ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded teate asenduskaardi sisseseadmise ja selle põhjuse kohta.
(3) Kui käesolevas paragrahvis ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse abieluvararegistri asenduskaardi avamise menetlusele kinnistusregistri asendusregistriosa avamise kohta sätestatut.
§ 230. Infosüsteemi töö tagamine
(1) Kinnistusraamatu infosüsteemi halduri ning spetsiaaltarkvara tugiisiku ülesandeid täidab Registrite ja Infosüsteemide Keskus, tagades muuhulgas infosüsteemi kasutajate andmete lisamise, muutmise ja tühistamise ning infosüsteemi uuenduste sisseviimise.
(2) Üldise kasutajatoe ning kinnistusosakondade ja kinnistusraamatu andmetöötluskeskuse vahelise digitaalse andmeside tagab Justiitsministeeriumi üldosakond Justiitsministeeriumi haldusala jaoks kehtestatud üldises korras.
(3) Kinnistusraamatu andmetöötluskeskuse pidamist reguleeritakse eraldi määrusega.
§ 231. Arvutikasutaja
(1) Arvutikasutaja on kinnistusosakonna teenistuja, kes kasutab oma tööülesannete täitmiseks arvutit.
(2) Igal arvutikasutajal on oma tööülesannete täitmiseks:
1) arvuti;
2) kasutajatunnus ja salasõna arvuti ja spetsiaaltarkvara kasutamiseks.
§ 232. Arvutikasutaja andmekaitsealased kohustused
(1) Arvutikasutaja on kohustatud:
1) arvutisüsteemi ja kinnistusraamatu infosüsteemi sisenemiseks sisestama oma kasutajatunnuse ja salasõna, salasõna tuleb sisestada nii, et see ei saaks teatavaks kolmandatele isikutele;
2) töökohalt lahkudes (nt lõunaajal või õhtul koju minnes) väljuma arvutisüsteemist (kasutades funktsionaalsust logoff);
4) tagama oma parooli salastatuse;
5) kui õigesti sisestatud parool ei võimalda arvutit kasutada, teatama sellest viivitamatult Registrite ja Infosüsteemide Keskusele;
6) tagama oma pädevuse raames andmete täieliku ja õige käsitamise, töötlemise, väljastamise ja edastamise;
7) järgima infosüsteemi kasutamisjuhendi nõudeid;
8) vältima pädevusevälist andmete arvutisse sisestamist ning arvutisse sisestatud andmete rikkumist, hävimist ning pädevusevälist muutmist ja kustutamist;
81) teavitama kinnistusosakonna juhatajat andmesisestuse vigadest;
9) salastama (krüpteerima) Interneti kaudu edastatavad konfidentsiaalsed andmed;
10) mitte paigaldama (installeerima) arvutisse iseseisvalt uut tarkvara, samuti mitte sekkuma arvutisüsteemi väljaspool oma pädevust.
(2) Andmeid või programme, samuti salvestatud või salvestatavat informatsiooni – ükskõik milline selle sisu või dokumenteerimisaste ka ei oleks – ei ole lubatud muul kui teenistuslikul eesmärgil paljundada, isiklikult kasutada ega võimaldada neile juurdepääsu selleks luba mitteomavatel isikutel.
§ 233. Programmioperatsioonide vastavus ametipädevusele
Kasutajanime ning salasõna sisestamine infosüsteemi peab võimaldama teha selle sisestajal üksnes tema ametipädevusele vastavaid tööoperatsioone.
§ 234. Salasõna ja kasutajanime andmine
(1) Uue arvutikasutaja tööleasumisel teeb Registrite ja Infosüsteemide Keskus talle teatavaks isikliku salasõna (parooli). Salasõna saanud isik on kohustatud esialgse salasõna viivitamatult välja vahetama.
(2) Uue tehnilise tugiisiku tööleasumisel teeb Registrite ja Infosüsteemide Keskus talle isikliku salasõna.
(3) Salasõna koosneb kuuest kuni kaheksast märgist; vähemalt kaks neist peavad olema numbrid. Salasõnad, mida on võimalik seostada kasutaja enda või tema perekonnaliikmete nime, aadressi või muu sarnasega, ei ole lubatud. Salasõnana ei tohi kasutada ühesuguseid sümboleid, klaviatuurijärjestuses tähti ega numbriga täiendatud eelmist salasõna. Salasõna ei tohi kirjalikult ega ühelgi muul viisil kuskile üles märkida. Uus salasõna peab erinema eelnevast vähemalt 75% ulatuses.
(4) Arvutikasutaja kasutajanimed annab ja muudab Registrite ja Infosüsteemide Keskus, kui isik võetakse tööle või kui tema isikuandmed või ametipädevus muutub.
(5) Kasutajanimi ei tohi olla identne arvutikasutaja nimega ega tema salasõnaga. Arvutikasutaja kasutajanimi ei tohi olla identne tema elektroonilise allkirjaga («Kinnistusraamatuseaduse» § 77 8).
§ 235. Salasõna muutmine
(1) Arvutikasutaja salasõna muudetakse iga kuue kuu möödudes. Süsteemitehniliselt tagatakse, et kuue kuu möödumisel salasõna viimasest muutmisest ei ole võimalik senist salasõna kasutada.
(2) Kui arvutikasutaja salasõna on teistele isikutele teatavaks saanud või on tekkinud sellekohane kahtlus, määrab kinnistusosakonna juhataja salasõna muutmise. Registrite ja Infosüsteemide Keskus võib sellisel juhul ette hoiatamata arvutikasutaja kasutajaõigused peatada.
§ 236. Salasõna teatavakstegemine ja teise isiku poolt kasutamine
(1) Salasõna teisele isikule teatavakstegemine ning teise isiku poolt kasutamine on keelatud ning seda loetakse raskeks distsiplinaarsüüteoks.
(2) Iga teenistuja on kohustatud viivitamatult teavitama kinnistusosakonna juhatajat, kui isikud, kellel puudub selleks vastav luba, kasutavad või üritavad kasutada andmetöötlusseadmeid (nt personaalarvutit, monitoriseadmeid jne).
(3) Eksimused andmekaitseeeskirjade vastu peab kinnistusosakonna juhataja dokumenteerima ja rakendama vastavaid meetmeid.
(4) Raskete rikkumiste korral, nt sissemurdmine, võrku tungimine, andmete hävitamine või võltsimine kolmandate isikute poolt või tehnilistel põhjustel, tuleb viivitamatult informeerida Registrite ja Infosüsteemide Keskust, et kõrvaldada oht ja rakendada vastumeetmeid.
§ 237. Infosüsteemi ajutine sulgemine
Kui arvutikasutaja lahkub töökohalt, on ta kohustatud arvutisüsteemist väljuma selliselt, et infosüsteemi avamiseks tuleb uuesti sisestada kasutajanimi ja salasõna (kasutades funktsionaalsust logoff ). Kinnistusosakonna juhataja võib määrata, et lühiajalisel (mitte üle 30 minuti) töökohalt lahkumisel võib kasutada muid arvutisüsteemi sissepääsupiiranguid (nt screensaver’i parooli kaitse).
§ 238. Täiendavad andmekaitsenõuded
Vajaduse korral kehtestab kinnistusosakonna juhataja arvutiandmete kaitse täiendavad organisatsioonilised nõuded ning informeerib nendest asjassepuutuvaid teenistujaid allkirja vastu.
Üldsätted üleminekuks kinnistusraamatu elektroonilisele pidamisele
§ 2381. Üleminek elektroonilisele kinnistusraamatule
(1) Kinnistusraamatu elektroonilisele pidamisele minnakse üle registriosade kaupa.
(2) Kinnistusraamatu elektroonilise registriosa õiguslikuks jõustamiseks tehakse registriosale märge, et tegemist on elektroonilise registriosaga. Alates 1. jaanuarist 2006. a omandavad vastava tähisega elektroonilise registriosa andmed õigusliku tähenduse.
(3) Kuni elektroonilisele registriosale vastava tähise tegemiseni peetakse kinnistusraamatut vastavalt §-s 2383 sätestatule.
(4) Kinnistusraamatu ja maakatastri vahelist elektroonilist andmevahetust rakendatakse elektroonilisel kujul õiguslikku tähendust omavate registriosade suhtes.
§ 2382. Kinnistuspäevik ning tutvumise ja ärakirjade raamat
Alates 1. jaanuarist 2006. a peetakse nii kinnistuspäevikut kui tutvumise ja ärakirjade raamatut üksnes elektrooniliselt.
§ 2383. Elektroonilise kinnistusraamatu katselise rakendamise kord
(1) Elektroonilise kinnistusraamatu katselise rakendamise perioodil peetakse kinnistusraamatut nii vahelehtedest koosnevate vihikutena (paberregistriosadena) kui elektrooniliselt (elektrooniliste registriosadena).
(2) Elektroonilise kinnistusraamatu katselise rakendamise perioodil on õiguslik tähendus paberkandjal peetaval kinnistusraamatul.
(3) Elektroonilist kinnistusraamatut peetakse nii, et see tagab arvutiandmete täieliku vastavuse paberkandjal peetavatele kinnistusraamatu andmetele ja võimaldab loodud andmebaasi kasutada kinnistusraamatu elektroonilisel pidamisel.
(4) Elektroonilise kinnistusraamatu katselise rakendamise perioodil kohaldatakse elektroonilise kinnistusraamatu pidamise sätteid niivõrd, kuivõrd käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti.
§ 239.[Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
Paberregistriosa andmete ülekandmine
§ 2391. Paberregistriosa andmete ülekandmine
(1) Enne elektroonilise kinnistusraamatu infosüsteemi kasutuselevõtmist ainult paberil avatud registriosa andmed kantakse elektroonilisse kinnistusraamatusse üle vastavalt elektroonilise kinnistusraamatu pidamiseks kasutatava arvutiprogrammi kasutajajuhendile.
(2) Kinnistusregistriosa elektroonilisse kinnistusraamatusse ülekandmisel antakse registriosale iseseisev number, mis koostatakse senisest registriosa numbrist ja kinnistusjaoskonna koodist.
§ 2392. Ülekandmine muudetud kannete puhul
(1) Muudetud kande ümberkirjutamisel kantakse kanded elektroonilisse kinnistusraamatusse üle täies koosseisus.
(2) Kui paberregistriosas on muudatuskande tegemisel kustutatud ainult osa kandest, viiakse läbi kande muutmine üldises korras. Osaliselt kustutatud kanne kantakse elektroonilisse kinnistusraamatusse kustutatud kandena. Kande kehtiv sõnastus kantakse elektroonilisse kinnistusraamatusse muudetud kandena. Muutmise kuupäevaks märgitakse kande paberregistriosal osalise kustutamise ja muutmise kuupäev.
§ 2393. Ülekandmine kustutatud kannete puhul
(1) Kustutatud kannete puhul kantakse registriosa esimese ja teise jao andmed elektroonilisse kinnistusraamatusse üle täies koosseisus. Kolmanda ja neljanda jao kustutatud kanded on kohustuslik elektroonilisse kinnistusraamatusse üle kanda täies ulatuses juhul, kui see on vajalik kehtivate kannete mõistmiseks.
(2) Kui kanne on paberregistriosal täielikult kustutatud ja kannet ei kanta elektroonilisse kinnistusraamatusse üle täies ulatuses, kantakse kande kohta elektroonilisse kinnistusraamatusse üle kustutatud kande number, märge «Kustutatud» ja kande paberkinnistusraamatust kustutamise kuupäev.
§ 2394. Kannete ümbersõnastamine registriosade ülekandmisel
(1) Kannete ümbersõnastamine paberregistriosa andmete ülekandmisel elektroonilisse kinnistusraamatusse on lubatud, kui sellega ei muudeta asjaõiguste ja märgete sisu. Ümbersõnastatud andmete juurde märgitakse ümbersõnastamise kuupäev ja ümbersõnastamise teostanud ametiisiku nimi ja ametinimetus.
(2) Elektroonilises kinnistusraamatus ümbersõnastatud registriosadest uusi väljatrükke ei tehta ning asjaosalisi kannete ümbersõnastamisest ei teavitata.
§ 2395. Kannete ülekandmise erisus
Elektroonilisse kinnistusraamatusse enne 1. jaanuari 2005. a üle kantud kandeid, mille elektroonilisse kinnistusraamatusse üle kandmisel ei ole järgitud paragrahvides 2391, 2392 ja 2393 sätestatud korda, ümber ei kirjutata, välja arvatud juhul, kui see on vajalik ülejäänud kannete mõistmiseks. Kannete ümberkirjutamise vajaduse otsustab kinnistamiseks pädev isik Registrite ja Infosüsteemide Keskuse ettepanekul või iseseisvalt, informeerides eelnevalt Registrite ja Infosüsteemide Keskust.
Kannete tegemine elektroonilise kinnistusraamatu katselise rakendamise perioodil
§ 2396. Kannete tegemine elektroonilises kinnistusraamatus
(1) Kande tegemisel tehakse kanne kõigepealt elektrooniliselt, järgides kinnistusregistriosa avamise ja kannete tegemise kohta üldiselt sätestatut. Kui registriosa ei ole avatud (esmakinnistamine), avatakse kõigepealt elektrooniline registriosa.
(2) Pärast kande elektroonilist allkirjastamist teostatakse registriosa väljatrükk kinnistusregistri pidamiseks ettenähtud võltsimisvastaste elementidega varustatud blanketile (paberregistriosa).
(3) Kui kinnistamiseks pädev isik on veendunud elektroonilises kinnistusraamatus tehtud kande õigsuses ja selle vastavuses väljatrükist nähtuvale kandele, allkirjastab ta kande paberregistriosal.
(4) Kanne jõustub pärast selle allkirjastamist paberregistriosal.
Kinnistamisotsuse täitmine
§ 2397. Kinnistamisotsuse täitmise toimingud
Kinnistamisotsuse täitmine elektroonilise kinnistusraamatu katselise rakendamise perioodil hõlmab järgmisi toiminguid:
1) kinnistuspäeviku täitmist;
2) kande allkirjastamist elektroonilises kinnistusraamatus;
3) kande väljatrükkimist;
4) kande allkirjastamist paberregistriosal;
5) kinnistustoimiku dokumentidesse vajalike märkuste tegemist;
6) kande aluseks olevate dokumentide kinnistustoimikusse köitmist;
7) kinnistustoimiku arhiivipidajale andmist või tagastamist;
8) vajadusel teistele kinnistusosakondadele paberregistriosade ja dokumentide edastamist;
9) asjaosalistele lahendist või kandest teatamist.
Paberregistriosa
§ 2398. Paberregistriosa
(1) Kinnistusraamatu paberregistriosa koosneb iga registriosa kohta peetavatest väljavõetavate vahelehtedega vihikutest.
(2) Registriosa lehed on formaadis A4 ning on nummerdatud. Kontrollnumber asub registriosa iga lehe esimese poole paremas alanurgas. Ühe registriosa kõigil lehtedel on sama kontrollnumber.
(3) Registriosa lehed on vastavalt jagudele toonitatud järgmiselt:
1) esimese jao lehed helesiniseks;
2) teise jao lehed roosaks;
3) kolmanda jao lehed helekollaseks;
4) neljanda jao lehed heleroheliseks.
§ 2399. Paberregistriosade üle arvestuse pidamine
(1) Registriosade blanketid tellib Justiitsministeerium.
(2) Kinnistusosakonna juhataja või kantselei juhataja korraldab arvestuse pidamise selle kohta, milliste kontrollarvudega registriosade blankette on millistele teenistujatele antud.
(3) Rikutud ja allkirjastamata kannetega registriosa blanketid, mida ei ole kasutusele võetud, annab kinnistusosakonna teenistuja, kellele blanketid väljastati, kinnistusosakonna juhatajale või kantselei juhatajale tagasi, kes korraldab üks kord kuue kuu jooksul talle tagastatud blankettide hävitamise. Hävitamine teostatakse kohtu kohtudirektori poolt nimetatud kohtuteenistuja osavõtul. Hävitamise kohta koostatakse akt, milles märgitakse hävitatud blankettide numbrid. Akt koostatakse kahes eksemplaris, millest üks jääb kinnistusosakonnale ja teine kohtukantseleile.
(4) Teenistusest vabastamise korral või puhkusele minnes on kinnistusosakonna teenistuja kohustatud tema kätte jäänud registriosa blanketid kinnistusosakonna juhatajale või kantselei juhatajale tagastama ning oma allkirjaga kinnitama, et tema kätte ei ole jäänud rohkem väljastamata registriosa blankette.
§ 23910. Tutvumine
Paberregistriosa ärakirja saab tellida ja registriosadega kohapeal tutvuda üksnes selles kinnistusosakonnas, kus registriosa asub. Kui paberregistriosa asub teises kinnistusosakonnas või -jaoskonnas, kohaldatakse vastavalt § 331 lõigetes 8 ja 9 sätestatut.
§ 23911. Paberregistriosade üleandmine
(1) Kinnistuspiirkonna muutumisel elektroonilise kinnistusraamatu katselise rakendamise perioodil antakse senises kinnistusosakonnas peetud paberregistriosad üle kinnistusosakonnale, mille tööpiirkonda jääb kinnistu.
(2) Registriosade üleandmisele kohaldatakse §-s 203 sätestatut.
(3) Registriosa tiitellehele tehakse märge, milles viidatakse endisele kinnistuspiirkonnale ja kinnistusjaoskonnale.
§ 23912. Paberregistriosa ümberkirjutamine
Paberregistriosa andmete ümberkirjutamisel jääb uuele registriosale senine number.
§ 23913. Uue väljatrüki tegemine
(1) Käesolevas jaos sätestatut kohaldatakse juhul, kui:
1) teist või järgmist kannet välja trükkides registriosa kortsub, kande tekst satub valesse kohta või satub registriosale tekst, mis ei ole sinna määratud ja
2) rikutud registriosalt on võimalik täielikult tuvastada senine sisu ning
3) rikkumine avastati enne uue kande allkirjastamist paberregistriosal.
(2) Lõikes 1 nimetatud juhul kontrollib kinnistamisotsuse täitja arvutiandmebaasis olevate seniste kannete täpset vastavust rikutud registriosal olevale tekstile ning trükib seejärel nii varasemad kanded kui ka uue kande uuele registriosa blanketile.
§ 23914. Uue registriosa allkirjastamine ja märkused
(1) Registriosa uue väljatrükkimise (§ 23913 lõige 2) järel kontrollib menetleja uuel registriosal olevate kannete vastavust rikutud registriosal olevatele kannetele ning kinnistamisotsuses sisalduvale uue kande tekstile ning vastavuses veendununa kirjutab uuele kandele alla.
(2) Rikutud registriosa kannete uuele registriosa blanketile väljatrükkimisel kantakse uuel registriosa blanketil iga rikutud registriosal olnud kehtiva kande juurde templiga märkus «Ümberkirjutatud registriosa uue väljatrüki teel» ning kinnistamiseks pädeva isiku allkiri. Uutele kannetele kirjutatakse alla üldises korras.
§ 23915. Rikutud registriosa sulgemine ja ärakiri
(1) Pärast kannete allkirjastamist suletakse senine rikutud registriosa.
(2) Suletud registriosast tehakse kinnitatud ärakiri, mida säilitatakse kinnistustoimikus.
§ 23916. Sulgemise teostamine
Paberregistriosa sulgemisel allkirjastavad suletud registriosa pealkirjas tehtud sulgemise märke sulgemise teostanud isik ja kinnistamiseks pädev isik.
§ 23917. Suletud registriosa
(1) Suletud registriosi säilitatakse kinnistusosakonna arhiivis eraldi kehtivatest registriosadest.
(2) Suletud registriosi ei tohi kasutada uute osade sisseseadmiseks.
Registriandmete kättesaadavus elektroonilise kinnistusraamatu katselise rakendamise perioodil
§ 23918. Registriosa ärakirja tegemine
(1) Kui registriosa ärakirja tellimise ajal on paberregistriosa andmed kantud üle elektroonilisse kinnistusraamatuse, tehakse registriosa väljatrükk elektroonilisest kinnistusraamatust.
(2) Kui registriosa ärakirja tellimise ajal ei ole paberregistriosa andmeid elektroonilisse kinnistusraamatusse üle kantud, kantakse andmed kõigepealt elektroonilisse kinnistusraamatusse ja seejärel tehakse väljatrükk elektroonilisest kinnistusraamatust.
(3) Elektroonilise kinnistusraamatu katselise rakendamise perioodil saab kinnistusraamatu kinnitatud väljatrükki tellida üksnes kinnistusosakonnast, mille tööpiirkonnas asub kinnistu, mille kohta registriosa väljatrükk tellitakse.
(4) Alates 1. jaanuarist 2006. a saab kinnistusraamatu registriosa kinnitatud väljatrükki tellida igast kinnistusosakonnast sõltumata kinnistuspiirkonnast, juhul kui elektrooniline registriosa on varustatud § 39 lõikes 41 sätestatud tähisega. Kui registriosa pealkirjas tähis puudub ja kinnistu ei asu antud kinnistuspiirkonnas, edastatakse tutvumistellimus kinnistusosakonnale, kelle tööpiirkonnas kinnistu asub.
§ 23919. Aruanded ja statistika
(1) Kuni 1. jaanuarini 2006. a esitab kinnistusosakond elektrooniliselt Justiitsministeeriumi vabakutsete ja õigusregistrite talitusele ametialase tegevuse kvartaliaruande, välja arvatud kui kinnistusraamatu infosüsteem võimaldab kvartaliaruande andmete ammendava esilekutsumise, töötlemise ja salvestamise Justiitsministeeriumi vabakutsete ja õigusregistrite talituse poolt. Kvartaliaruanne esitatakse hiljemalt aruandeperioodile järgneva kuu 10. päeval.
(2) Kvartaliaruanne sisaldab:
1) eelmistest aruandeperioodidest ületulnud lahendamata kinnistamis- ja kandeavalduste arvu;
2) aruandeperioodil laekunud kinnistamis- ja kandeavalduste arvu;
3) aruandeperioodil tehtud määruste arvu;
4) aruandeperioodil tehtud kinnistamiste üldarvu ja kinnistamiste arvu liikide lõikes;
5) kinnistusraamatuga tutvumiste arvu (kinnistute arv);
6) tasuliste kinnistusraamatu väljavõtete (ärakirjade) arvu (kinnistute arv);
7) tasuta kinnistusraamatu väljavõtete (ärakirjade) arvu (kinnistute arv);
8) avatud abieluvararegistri registrikaartide arvu;
9) kohtunikuabi otsuse peale esitatud määruskaebuste arvu;
10) kinnistusosakonna töötajate peale esitatud muude kaebuste arvu;
11) kinnistamise eest laekunud riigilõivu summat;
12) elektroonilisse kinnistusraamatusse ümberkirjutatud registriosade arvu;
13) avaldaja soovil tagastatud avalduste arvu;
14) hoonestusõiguse lõpetamisel suletud registriosade arvu;
15) suletud registriosade üldarvu;
16) viimase avatud kinnistusregistriosa numbrit.
(3) Kinnistusosakonnad, milles on moodustatud kinnistusjaoskonnad, esitavad lõike 2 kõigis alapunktides näidatud andmed kinnistusjaoskondade kaupa.
(4) Kvartaliaruandes märgitakse iga menetleja kohta eraldi menetlustähtajad esmakinnistamisavalduste, korteriomandite esmakinnistamisavalduste ja muude kinnistamisavalduste lõikes aruandlusperioodi lõpu seisuga.
(5) Kvartaliaruannete alusel koostatud statistilised andmed avalikustab Justiitsministeerium oma veebilehel.
§-d 240– 242.[Kehtetud – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 243. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§ 2431. Kinnistuspiirkonnad
(1) Kuni 1. jaanuarini 2006. a peetakse kinnistusraamatut ja abieluvararegistrit järgmiselt:
1) Ida-Viru Maakohtu kinnistusosakond Ida-Viru Maakohtu ja Narva Linnakohtu tööpiirkonnas;
2) Jõgeva Maakohtu kinnistusosakond Jõgeva Maakohtu tööpiirkonnas;
3) Järva Maakohtu kinnistusosakond Järva Maakohtu tööpiirkonnas;
4) Lääne Maakohtu kinnistusosakond Lääne Maakohtu tööpiirkonnas;
5) Lääne-Viru Maakohtu kinnistusosakond Lääne-Viru Maakohtu tööpiirkonnas;
6) Põlva Maakohtu kinnistusosakond Põlva Maakohtu tööpiirkonnas;
7) Pärnu Maakohtu kinnistusosakond Pärnu Maakohtu tööpiirkonnas;
8) Rapla Maakohtu kinnistusosakond Rapla Maakohtu tööpiirkonnas;
9) Saare Maakohtu kinnistusosakond Saare Maakohtu tööpiirkonnas;
10) Tallinna Linnakohtu kinnistusosakond Tallinna Linnakohtu ja Harju Maakohtu tööpiirkonnas;
11) Tartu Maakohtu kinnistusosakond Tartu Maakohtu tööpiirkonnas;
12) Valga Maakohtu kinnistusosakond Valga Maakohtu tööpiirkonnas;
13) Viljandi Maakohtu kinnistusosakond Viljandi Maakohtu tööpiirkonnas;
14) Võru Maakohtu kinnistusosakond Võru Maakohtu tööpiirkonnas.
(2) Kui kinnistusosakonna tööpiirkond (kinnistuspiirkond) hõlmab mitme kohtu tööpiirkonda, loetakse iga kohtu tööpiirkond iseseisvaks kinnistusjaoskonnaks või abieluvararegistri jaoskonnaks, kus peetakse eraldi kinnistusraamatut või abieluvararegistrit. Iseseisvad jaoskonnad on ka:
1) Kohtla-Järve
3) Pärnu
(3) Kohtute ühendamisel loetakse senised kinnistuspiirkonnad iseseisvateks kinnistusjaoskondadeks või abieluvararegistri jaoskondadeks, kus peetakse eraldi kinnistusraamatut või abieluvararegistrit.
§ 244. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
§ 245. [Kehtetu – RTL 2005, 102, 1559 – jõust. 7.10.2005]
§ 246. Kohtudirektor
Kuni 1. jaanuarini 2006. a täidab kohtudirektori ülesandeid kohtudirektor.
§ 247. Kohtunikuabi teenistuskoht
Alates 2006. aasta 1. jaanuarist kohaldatakse ametis olevate kohtunikuabide alalise teenistuskoha määramisel kohtute seaduse §-s 1384 sätestatut.
§ 248. Jõustumiserisused
Paragrahvi 97 lõige 5 ja § 1691 jõustuvad 1. jaanuaril 2006. a.