text:
Tartu linna hankekord – Riigi Teataja
Tartu linna hankekord
Tartu linna hankekord - sisukord
§ 2 Tartu linna hankeplaan
§ 7 Hankelepingu täitmine
§ 8 Hankelepingu muutmine
§ 9 Alla lihthanke piirmäära jäävate asjade ostmise ja teenuste ning ehitustööde tellimise kord
RT IV, 18.08.2017, 32
Vastu võetud 15.08.2017 nr 12
Määrus kehtestatakse riigihangete seaduse § 9 lõike 1 ja Tartu linnavara eeskirja § 4 lõike 3 alusel, arvestades riigihangete seaduse § 9 lõikes 4 sätestatut.
(1) Hankekorra kehtestamise eesmärk on sätestada kohustuslikud reeglid riigihanke korraldamisel Tartu Linnavalitsuses ja linnavalitsuse hallatavas asutuses.
(2) Tartu linna nimel korraldab riigihanke linnavalitsuse struktuuriüksus või linnavalitsuse hallatav asutus (struktuuriüksus), mille seadusest või linnavolikogu poolt pandud ülesandest lähtuvalt on riigihanke korraldamine vajalik ning mille eelarves on vastava tegevuse jaoks vajalikud vahendid kavandatud, kui linnavalitsus ei otsusta teisiti.
§ 2. Tartu linna hankeplaan
(1) Struktuuriüksuse juht planeerib kahe nädala jooksul pärast eelarve või lisaeelarve vastuvõtmist või muude asjaolude selgumist kavandatavad riigihanked, mille eeldatav maksumus ületab 20 000 eurot ilma käibemaksuta, dokumendihaldussüsteemis (GoPro). Planeerimisel näidatakse riigihanke nimetus, kavandatav riigihanke alustamise aeg, riigihanget korraldav struktuuriüksus, riigihanke eest vastutav isik ning asjaolu, kas tegemist on eeldatavalt alla lihthanke piirmäära riigihankega, üle lihthanke piirmäära riigihankega või sotsiaal- ja eriteenuste hankelepingu sõlmimiseks korraldatava riigihankega.
(2) Riigihanke planeerimisel näidatud andmed avalikustatakse Tartu linna veebilehel ja see on Tartu linna hankeplaan.
(3) Struktuuriüksuse juht informeerib viivitamatult pärast riigihangete planeerimist rahandusosakonda, linnakantselei sisekontrolliteenistust ja valdkonna abilinnapead kavandatavatest riigihangetest, millega kaasnevad kohustused tulevasteks eelarveaastateks, näidates ära riigihanke nimetuse, hankelepingu kavandatava tähtaja ja riigihanke eeldatava maksumuse.
(1) Riigihanke korraldamise eest vastutav isik määratakse riigihanke planeerimisel.
(2) Struktuuriüksuse juht võib vajadusel moodustada riigihanke korraldamisel ühe või mitme konkreetse otsuse tegemiseks või toimingu sooritamiseks riigihanke komisjoni.
(1) Riigihange korraldatakse riigihangete registris elektroonilise menetlusena. Riigihangete registris koostatud dokumente ei pea GoPro-s registreerima.
(3) Kui riigihanget ei korraldata riigihangete registris, tuleb riigihankega seotud dokumendid vormistada GoPro-s.
(1) Riigihanke korraldamise eest vastutav isik on kohustatud täitma kõiki riigihanke korraldamisel ja pärast riigihanke korraldamist riigihangete seaduse nimetatud vajalikke ülesandeid, sh koostab ta riigihanke alusdokumendid, langetab riigihanke korraldamisel vajalikud otsused ja teeb kõik riigihanke korraldamisel vajalikud toimingud, esitab riigihankega seotud aruanded jm, kui struktuuriüksuse juht ei ole otsustanud moodustada riigihanke komisjoni või kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Kui struktuuriüksuse juht on otsustanud moodustada riigihanke korraldamisel riigihanke komisjoni, teeb vastava otsuse või toimingu riigihanke komisjon.
(3) Pakkumuse edukaks tunnistamise või hankelepingu sõlmimise otsuse teeb linnavalitsus.
(4) Pakkumuse edukaks tunnistamise või hankelepingu sõlmimise otsuse teeb struktuuriüksuse juht, kui hinnapakkumus ilma käibemaksuta on maksumusega alla 20 000 euro.
Hankelepingu sõlmib riigihanke korraldanud struktuuriüksuse juht, kui linnavalitsus ei otsusta teisiti.
§ 7. Hankelepingu täitmine
(2) Hankelepingu täitmise eest vastutav isik määratakse hankelepingu allkirjastamise hetkeks. Hankelepingu täitmise eest vastutava isiku nimi ja kontaktandmed näidatakse ära hankelepingus või lepitakse hankelepingus kokku selles, kuidas vastutav isik määratakse ja kuidas teist lepingu poolt sellest teavitatakse. Vastutava isiku muutumisel tuleb hankelepingut vastutava isiku osas vajadusel muuta.
§ 8. Hankelepingu muutmine
(1) Hankelepingu muutmisel tuleb lähtuda seaduses sätestatud reeglitest, hankelepingu muutmine on lubatav üksnes seaduses nimetatud juhtudel.
(2) Kui hankelepingu muutmine toob Tartu linnale kaasa täiendava rahalise kulu ning kulu on suurem kui 20 000 eurot ilma käibemaksuta või ei ole täiendava rahalise kulutuse tegemiseks vahendeid eelarvesse kavandatud, otsustab hankelepingu muutmise lubamise linnavalitsus.
(3) Kui hankelepingu muutmisega ei kaasne Tartu linnale võrreldes hankelepingu esialgse maksumusega täiendavaid rahalisi kulusid või ei ületa nimetatud kulud 20 000 eurot ilma käibemaksuta ja vahendid on eelarves olemas, otsustab hankelepingu muutmise hankelepingu täitmise eest vastutava struktuuriüksuse juht.
(4) Käesolevas paragrahvis sätestatud juhul on hankelepingu muutmise lepingule allakirjutamise õigus hankelepingu täitmise eest vastutaval struktuuriüksuse juhil.
§ 9. Alla lihthanke piirmäära jäävate asjade ostmise ja teenuste ning ehitustööde tellimise kord
(1) Asjade ostmisel ja teenuse tellimisel, mille eeldatav maksumus on 5000 eurost ilma käibemaksuta kuni 30 000 euroni ilma käibemaksuta ning ehitustöö tellimisel, mille eeldatav maksumus on 10 000 eurot ilma käibemaksuta kuni 60 000 eurot ilma käibemaksuta, tuleb konkurentsi ära kasutades tagada rahaliste vahendite kõige ratsionaalsem ja säästlikum kasutamine, selleks tuleb teha ettepanek pakkumuse esitamiseks vähemalt kahele isikule.
(3) Asjade ja teenuste tellimisel, mille eeldatav maksumus jääb alla 5000 euro ilma käibemaksuta ning ehitustööde tellimisel, mille eeldatav maksumus jääb alla 10 000 euro, võib teha ettepaneku pakkumuse tegemiseks ühele isikule. Käesolevas lõikes sätestatud korras saadud pakkumuses esitatud asjade, teenuste või ehitustööde hind peab olema mõistlik ning põhjendatud.
(1) Sotsiaal- ja eriteenuste hankelepingu sõlmimisel, mille eeldatav maksumus jääb vahemikku 5000 eurost ilma käibemaksuta kuni 300 000 euroni ilma käibemaksuta, ja eriteenuste puhul 5000 eurost ilma käibemaksuta kuni 60 000 euroni ilma käibemaksuta, tuleb konkurentsi ära kasutades tagada rahaliste vahendite kõige ratsionaalsem ja säästlikum kasutamine, selleks tuleb teha ettepanek pakkumuse esitamiseks vähemalt kahele isikule.
(1) Tartu Linnavalitsuse 6. märtsi 2012. a määrus nr 6 "Tartu linna hankekord" tunnistatakse kehtetuks.

matches:
§ 2
§ 7
§ 8
§ 9
§ 9
§ 4
§ 9
§ 2
§ 7
§ 8
§ 9


text:
Vandeadvokaat Annika Vait - Riigikohus: kohtult ja töövaidluskomisjonilt saab taotleda ka tähtajalise töölepingu lõpetamist - Addenda
Töölepingu seaduses (TLS) on ette nähtud, et kui töölepingu ülesütlemine on tühine või hea usu põhimõttega vastuolu tõttu tühistatud, siis lõpetab kohus või töövaidluskomisjon tööandja või töötaja taotlusel töölepingu (TLS § 107 lõiked 1 ja 2).
Eeltoodust erandina ei rahulda kohus või töövaidluskomisjon tööandja vastavat taotlust, kui töötaja on ülesütlemise ajal rase või töötajal on õigus saada rasedus- ja sünnituspuhkust või töötaja on valitud töötajate esindajaks, välja arvatud juhul, kui mõlemapoolseid huve arvestades ei ole see mõistlikult võimalik (TLS § 107 lõige 3).
Seega üldjuhul kuuluvad nii töötaja kui tööandja vastav lepingu lõpetamise taotlus rahuldamisele ning TLS § 107 lõikes 3 nimetatud erandjuhtudel tuleb tööandja poolse taotluse korral hinnata konkreetse juhtumi asjaolusid.
Praktikas on esinenud erinevaid arusaami, kas sellist vaidlusorgani poolset lepingu lõpetamise võimalust saab kasutada ainult tähtajatute töölepingute või ka tähtajaliste töölepingute puhul. Selle vaidluse lahendas Riigikohus oma lahendiga nr 3-2-1-80-15, milles ütles, et seaduse tekst ega eesmärk ja üldine loogika ei anna alust arvata, et TLS § 107 lg 2 ei kohalduks tähtajalise töölepingu ülesütlemisele. Seega saab viidatud sätte alusel taotleda töövaidluskomisjonilt või kohtult lepingu lõpetamist nii tähtajatute kui ka tähtajaliste töölepingute korral.
Küll aga tuleb tööandjatel TLS § 107 lõike 2 alusel lepingu lõpetamisel arvestada TLS §-s 109 sätestatud hüvitise maksmise kohustusega (üldreeglina 3 kuu keskmise töötasu ulatuses) kui ka töötaja võimalike kahjuhüvitisnõuetega.

matches:
kohus
§ 107
kohus
§ 107
§ 107
Riigikohus
§ 107
§ 107


text:
Tagasipöördumise loa vorm ja tehniline kirjeldus ning tagasipöördumise loale kantavate andmete loetelu – Riigi Teataja
Tagasipöördumise loa vorm ja tehniline kirjeldus ning tagasipöördumise loale kantavate andmete loetelu
Tagasipöördumise loa vorm ja tehniline kirjeldus ning tagasipöördumise loale kantavate andmete loetelu - sisukord
1 TAGASIPÖÖRDUMISE LOA TEHNILINE KIRJELDUS JA VORM
§ 1 Tagasipöördumise loa üldine kirjeldus
§ 2 Tagasipöördumise loa esilehe välisküljel olev tekst
§ 3 Tagasipöördumise loa esilehe siseküljel olev tekst
§ 4 Tagasipöördumise loa teise lehe siseküljel olev tekst
§ 5 Tagasipöördumise loa kolmanda lehe siseküljel olev tekst
§ 6 Tagasipöördumise loa vorm
2 TAGASIPÖÖRDUMISE LOALE KANTAVAD ANDMED
§ 7 Tagasipöördumise loa esilehe siseküljele kantavad andmed
§ 8 Tagasipöördumise loa teise lehe siseküljele kantavad andmed
§ 9 Tagasipöördumise loa kolmanda lehe siseküljele kantavad andmed
Vastu võetud 03.07.2001 nr 230
RT I 2001, 66, 383
26.11.2002 RT I 2002, 97, 570 01.12.2002
Määrus kehtestatakse « Isikut tõendavate dokumentide seaduse » (RT I 1999, 25, 365; 2000, 25, 148; 26, 150; 40, 254; 86, 550; 2001, 16, 68; 31, 173; 56, 338) § 9 lõike 1 alusel.
1. peatükk TAGASIPÖÖRDUMISE LOA TEHNILINE KIRJELDUS JA VORM
§ 1. Tagasipöördumise loa üldine kirjeldus
Tagasipöördumise luba on kolmeleheline voldik, mille mõõtmed on 80×125 mm. Loa igale lehele on trükitud loa number. Luba on helelillat värvi, varustatud turvamustriga ja Eesti Vabariigi väikese riigivapi kujutisega.
§ 2. Tagasipöördumise loa esilehe välisküljel olev tekst
Tagasipöördumise loa esilehe välisküljel on tekst:
1) EESTI VABARIIK
2) TAGASIPÖÖRDUMISE LUBA
PERMIT OF RETURN
§ 3. Tagasipöördumise loa esilehe siseküljel olev tekst
Tagasipöördumise loa esilehe siseküljel on tekst:
1) Perekonnanimi/Surname
2) Eesnimi / Given names
3) Isikukood/Code
4) Sünniaeg / Date of birth
5) Sünnikoht / Place of birth
6) Praegune elukoht / Present residence
7) Väljaandmise koht / Place of issue
8) Väljaandmise kuupäev / Date of issue
9) Kehtiv kuni / Valid until
10) Konsulaarametniku või aukonsuli allkiri / Signature of consular officer or honorary consul
§ 4. Tagasipöördumise loa teise lehe siseküljel olev tekst
Tagasipöördumise loa teise lehe siseküljel on tekst:
1) Käesolev dokument on antud Eestisse tagasipöördumiseks Eesti Vabariigis elamisloa alusel elavale välismaalasele, kellele väljaantud välismaalase pass, ajutine reisidokument või pagulase reisidokument on välisriigis viibides muutunud kasutamiskõlbmatuks, hävinud või kaotsi läinud.This document is issued to an alien legally residing in the Republic of Estonia for return to Estonia when the alien¿s passport, temporary travel document or travel document for a refugee becomes unusable or is destroyed or lost while staying in a foreign country.
2) Foto/Photo
3) 35×50 mm
4) Pitser/Seal
5) Kasutaja allkiri / Signature of bearer
§ 5. Tagasipöördumise loa kolmanda lehe siseküljel olev tekst
Tagasipöördumise loa kolmanda lehe siseküljel on tekst:
1) Kaasa reisivad lapsed / Accompanying children
2) Nimi / Name
3) Sünniaeg / Date of birth
4) Märkused / Remarks
§ 6. Tagasipöördumise loa vorm
Tagasipöördumise loa vorm kehtestatakse vastavalt lisale.
2. peatükk TAGASIPÖÖRDUMISE LOALE KANTAVAD ANDMED
§ 7. Tagasipöördumise loa esilehe siseküljele kantavad andmed
Tagasipöördumise loa esilehe siseküljele kantakse järgmised andmed:
1) tagasipöördumise loa kasutaja perekonnanimi;
2) tagasipöördumise loa kasutaja eesnimi;
3) tagasipöördumise loa kasutaja isikukood;
4) tagasipöördumise loa kasutaja sünnikuupäev, -kuu ja -aasta;
5) tagasipöördumise loa kasutaja sünnikoht;
6) tagasipöördumise loa kasutaja praegune elukoht;
7) tagasipöördumise loa väljaandmise koht;
8) tagasipöördumise loa väljaandmise kuupäev;
9) tagasipöördumise loa kehtivuse viimane kuupäev;
10) konsulaarametniku või aukonsuli allkiri.
§ 8. Tagasipöördumise loa teise lehe siseküljele kantavad andmed
Tagasipöördumise loa teise lehe siseküljele:
1) kleebitakse tagasipöördumise loa kasutaja foto mõõtmetega 40×50 mm;
2) kantakse pitsatijäljend;
3) kirjutab tagasipöördumise loa kasutaja oma allkirja.
[RT I 2002, 97, 570 - jõust. 01.12.2002]
§ 9. Tagasipöördumise loa kolmanda lehe siseküljele kantavad andmed
(1) Tagasipöördumise loa kolmanda lehe siseküljele:
1) kantakse tagasipöördumise loa kasutajaga kaasa reisiva/reisivate lapse/laste nimi/nimed;
2) kantakse tagasipöördumise loa kasutajaga kaasa reisiva/reisivate lapse/laste sünniaeg/sünniajad;
3) märkuste kohale kantakse tagasipöördumise loa kasutajale välja antud kasutamiskõlbmatuks muutunud, hävinud või kaotsi läinud dokumendi number, elamisloa number ja kehtivusaeg;
4) (2) Tagasipöördumise loa tagakülje kahele vabale lehele võidakse vajaduse korral kanda viisa.Vabariigi Valitsuse 3. juuli 2001. a määruse nr 230 «Tagasipöördumise loa vorm ja tehniline kirjeldus ning tagasipöördumise loale kantavate andmete loetelu»
TAGASIPÖÖRDUMISE LOA VORM
MK 000000
Käesolev dokument on antud
Eestisse tagasipöördumiseks
Kaasa reisivad lapsed
Eesti Vabariigis elamisloa
alusel elavale välismaalasele,
kellele väljaantud
välismaalase pass, ajutine
reisidokument või pagulase
reisidokument on välisriigis
viibides muutunud
kasutamiskõlbmatuks,
hävinud või kaotsi läinud.
This document is issued to an
alien legally residing in the Republic of Estonia for retron to Estonia when the alien¿s passport, temporary travel document or travel document for a refugee becomes corusable or is destroyed or lost while staying in a foreign co corby.
Kasutaja allkiri
[kehtetu - RT I 2002, 97, 570 - jõust. 01.12.2002]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9
§ 9
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9


text:
Kohus ei rahuldanud Kakumäe jahisadama detailplaneeringu kehtestamisele esitatud kaebust | Eesti kohtud
Tallinna Halduskohus jättis viie Kakumäe elaniku ja MTÜ Kakumäe Selts kaebuse Kakumäe jahisadama ja lähiümbruse detailplaneeringu kehtestamise tühistamiseks rahuldamata.
Kohus leidis, et kaebuse esitanud füüsiliste isikute subjektiivseid õigusi ei ole rikutud sellises ulatuses, et detailplaneering tuleks kehtetuks tunnistada. Detailplaneeringu kehtestamisel on arvestatud kohalike elanike elukorraldusega ning kohtu hinnangul ei saa elanikud eeldada, et liikluskoormus ja elukeskkond aja jooksul ei muutuks.
Kohtu hinnangul on detailplaneetringu kehtestamisel muuhulgas arvestatud piisavalt kaebajate privaatsuse kaitsmisega. Mitmed lõpliku planeeringu lahendused – haljastus, hoonete kõrgused ja asukoht, kergeliiklusteed olemasoleva kõrghaljastuse vahel – on suunatud privaatsuse kaitsmisele. Samas nendib kohus, et detailplaneeringu kehtestamisega kavandatava külalissadama-kaubanduskeskuse püstitamine mõjutab kindlasti planeeringu lähialal liikuvate isikute arvu ja vähendab mingil määral planeeringu lähiala elanike privaatsust.
Kohus leidis, et detailplaneeringus ettenähtud ehitiste planeerimine kaldaga püsivalt ühendatud ehitistena merre, ei ole teostatud vastuolus seadusega. Kohus möönas, et õiguslik regulatsioon on nende küsimuste lahendamisel lünklik ja osaliselt vastuoluline kalda ja ranna ehituskeeluvööndi ja kaldaga püsivalt ühendatud avalikku veekogusse püstitatud ehitiste kaldale toetuva osa seoste suhtes, kuid leidis, et lähtudes seaduste eesmärgipärasest tõlgendamisest, on need vastuolud ületatavad ja keskkonnakaitselised eesmärgid saavutatavad ilma, et ehituskeeluvööndit tuleks automaatselt ja põhjendamatult laiendada sellistele merre ehitatavatele ehitistele, mis ei ole sadamaehitised. Veelgi ebamõislikum oleks kohtu hinnangul üritada rakendada senist ehitusjoonest tulenevat erandit, sest mere püsival täitmisel muutub kaldajoon. Samas leidis kohus, et just mere täitmisega seotud küsimused vajaksid sellest aspektist ja vastavate vee-erikasutuslubade väljastamisega seotud küsimustes (näiteks avalikkuse ja huvitatud-puudutatud isikute kohustuslik kaasamine ning kaebeõigus) seadusandja tasemel täpsemat reguleerimist.
Kohus leidis, et vastustaja ei ole teinud planeeringumenetluses ka nii olulisi kaalutlusvigu, mis õigustaksid planeeringu tühistamist. Kohus selgitas, et erasektori materiaalsete vahendite kaasamine avalike ülesannete täitmiseks ei ole seadusega keelatud ja juhul, kui nende kaasamine toimub eraisikust arendaja, kohaliku omavalitsuse ja elanike huvide mõistuspärase ja otstarbeka tasakaalustamise läbi, ei saa seda lugeda seadusvastaseks. Kohus leidis ka, et mitte alati ei ole arenduse vastu olevate isikute seisukohad ratsionaalsed ja põhjendatud. Sellisel juhul on kohalikul omavalitsusel õigus ja kohustus langetada otsus lähtudes erinevate huvide ratsionaalse tasakaalustatuse põhimõttest.
Kohus vähendas ka kohtule ligipääsuõiguse tagamiseks mitmekordselt võrreldes esitatud taotlustega kolmandate isikutele kaebajate poolt väljamõistetavaid menetluskulusid.
Kohtuotsuse peale võib pool esitada apellatsioonkaebuse Tallinna Ringkonnakohtule 30 päeva jooksul alates tänasest.
+372 5346 5095
+372 628 2764

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus


§ 4 Sissetulekust sõltuvate sotsiaaltoetuste taotlemine, määramine ja maksmine
§ 5 Sissetulekust sõltumatute sotsiaaltoetuste suurus ja maksmise kord
§ 6 Muu sotsiaalabi
§ 7 Määruste kehtetuks tunnistamine ja määruse jõustumine
RT IV, 09.03.2016, 32
Vastu võetud 12.10.2012 nr 39
RT IV, 08.01.2013, 89
jõustumine 12.10.2012
29.02.2016 RT IV, 09.03.2016, 3 12.03.2016, rakendatakse alates 01.04.2016
Määruse kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 8; § 14; § 15; § 146; § 156 alusel.
[RT IV, 09.03.2016, 3 - jõust. 12.03.2016, rakendatakse alates 01.04.2016]
(1) Määrus sätestab Haaslava valla eelarvest sotsiaaltoetuste (edaspidi: sotsiaaltoetus) määramise ja maksmise ning muu sotsiaalabi andmise korra.
(2) Haaslava Vallavolikogu kinnitab valla eelarve osana valla eelarvest määruse alusel makstavate sotsiaaltoetuste üldmahu.
(3) Sotsiaaltoetust on õigustaotleda isikul, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Haaslava vallas ja väljaspool oma elukohta viibivatel isikutel on õigustaotleda vältimatut sotsiaalabi.
2) sotsiaaltoetus – on isiku või perekonna toimetuleku soodustamiseks antav rahaline toetus;
3) vältimatu sotsiaalabi – on piisavate elatusvahenditeta isiku olukorrale vastavad hädavajalikud sotsiaalhoolekandelised abinõud, mis tagavad vähemalt toidu, riietuse ja ajutise peavarju;
4) muu sotsiaalabi – sotsiaalse keskkonna parandamisele ja sotsiaalse turvalisuse suurendamisele suunatud tegevus;
5) perekonna liikmed – samas eluruumis elavad ühise majapidamisega:
6) vähekindlustatud perekond – on leibkond, kes jagab ühist eluruumi ja kasutab ühiselt üht või enamat tuluallikat, ning kelle esimese pereliikme netosissetulek kuus peale eluasemekulude maha arvamist on alla riiklikult kehtestatud toimetulekupiiri ning kelle perekonna teise ja iga järgmise liikme toimetulekupiir on 80 protsenti perekonna esimese liikme toimetulekupiirist;
7) sotsiaalosakonna töötaja – on valla sotsiaalhoolekande ülesandeid täitev vallavalitsuse ametnik;
8) toetuse taotleja – vähekindlustatud leibkonna liige, lapsevanem, eestkostja, hooldaja ja toetust vajavad isikud või nende esindajad.
2) töövihikute ja õppevahendite toetus;
4) lasteaia toiduraha ja lapsevanema osalustasu toetus;
5) hoolekandeasutusse paigutatud isiku hooldustoetus;
6) ravikindlustuseta isiku ravitoetus;
7) töötu täiend- või ümberõppetoetus;
8) ühekordne sotsiaaltoetus;
9) sotsiaaltoetus hädavajalike kulutuste katmiseks.
3) Tšernobõli AEJ avarii likvideerimises osalenu toetus;
4) esimesse klassi astuja toetus;
5) õpilaste sõidutoetus;
6) põhikooli lõputoetus
7) vanglast vabanenu toetus;
8) erakorraline toetus.
§ 4. Sissetulekust sõltuvate sotsiaaltoetuste taotlemine, määramine ja maksmine
(1) Toimetulekutoetuse arvestamise aluseks on üksi elava isiku või perekonna kõigi liikmete eelmise kuu netosissetulek, millest arvestatakse maha makstud elatis, jooksval kuul tasumisele kuuluvad eluasemekulud ning kehtestatud toimetulekupiir. Haaslava Vallavolikogu kehtestab alalise eluruumi kulude piirmäärad. Toimetulekutoetust määratakse ja makstakse jooksvaks kuuks sotsiaalhoolekande seadusega kehtestatud ulatuses, tingimustel ja korras. Eelnevate kuude eest toimetulekutoetust tagasiulatuvalt ei määrata. Toimetulekutoetuse taotleja esitab taotluse koos vajalike dokumentidega sotsiaalosakonna töötajale, kes korraldab toetuse ülekandmise või väljamaksmise taotlejale.
(2) Töövihikute ja õppevahendite toetust on õigustaotleda õpilasele gümnaasiumi lõpuni avalduse ja taotlejale esitatud arve alusel vähekindlustatud perekondadel ja paljulapselistel perekondadel, kelle peres kasvab kolm ja enam last. Toetus määratakse sotsiaalosakonna töötaja ettepanekul ja esitatud arved kompenseeritakse vallavalitsuse korralduse alusel.
(3) Koolilõuna toetust on õigustaotleda I- XII klassi õpilasele avalduse alusel, kellega samas perekonnas on vähemalt kolm ja enam õppivat last.
Erandjuhul võib koolilõuna toetust taotleda vähekindlustatud perekond avalduse alusel. Toetust makstakse vallavalitsuse korralduse alusel toitlustamist korraldavale asutusele kuni 1,0 eurot ühe toidupäeva eest.
(4) Lasteaia toiduraha ja lapsevanema osalustasu toetust võib taotleda vähekindlustatud perekond esindaja avalduse alusel. Toetus määratakse vallavolikogu tervishoiu-, hariduse- ja sotsiaalkomisjoni ettepanekul kuni üheks õppeaastaks lapse toiduraha ja lapsevanema osalustasu osaliseks või täielikuks kompenseerimiseks vallavalitsuse korralduse alusel.
(5) Hoolekandeasutusse paigutatud isiku hooldustoetus on omasteta isiku ülalpidamiskulude kompenseerimine ulatuses, mida ei kaeta isiku pensioni või muude toetuste abil ja mida ei võimalda isiku varaline seisund. Toetus määratakse vallavalitsuse sotsiaalosakonna töötaja ettepanekul ja makstakse hoolekandeasutuse ja vallavalitsuse vahel sõlmitud lepingu ning arve alusel.
(6) Ravikindlustuseta isiku ravitoetust makstakse ravikindlustuseta isiku raviks ja tema puude raskusastme kindlaksmääramiseks tehtud kulutuste kompenseerimiseks. Toetuse saamiseks esitatakse avaldus koos kulu suurust tõendava dokumendiga sotsiaalosakonna töötaja, kes teeb ettepaneku vallavalitsusele toetuse määramiseks. Vallavalitsuse korralduse alusel makstakse toetus taotlejale või kantakse üle raviasutusele arve alusel.
(7) Töötu täiend- või ümberõppetoetust makstakse üks kord aastas tööjõuturul konkurentsivõime tõstmise eesmärgil koolikohustuslikust east vanemale töötule isikule kuni 64 eurot. Toetus määratakse sotsiaalosakonna töötaja ettepanekul ja makstakse vallavalitsuse korralduse alusel koolitusasutusele või juriidilisele isikule esitatud arve alusel. Kui taotleja katkestab täiend- või ümberõppe mõjuva põhjuseta, on ta kohustatud toetussumma vallavalitsusele tagasi maksma.
(8) Ühekordset sotsiaaltoetust 32 eurot kuni 2 korda aastas võib taotleda isik, kellele igapäevases elus toimetuleku soodustamiseks on toetus vajalik. Töövõimelistele abitaotlejatele võib vallavalitsus seada toetuse saamise tingimuseks kohustuslike abitööde tegemise. Taotleja enda poolt ebatervislike eluviiside, ebaväärika või vastutustundetu käitumise tõttu tekitatud majandusliku kahju hüvitamiseks ühekordseid toetusi ei eraldata. Taotleja esitab avalduse sotsiaalosakonna töötaja. Toetus määratakse ja makstakse vallavalitsuse korralduse alusel.
(9) Sotsiaaltoetust hädavajalike kulutuste katmiseks makstakse eelarveliste vahendite piires väikese sissetulekuga leibkondadele, eesmärgiga säilitada taotleja või tema perekonna võimalikult iseseisev toimetulek hoidmaks ära abituse süvenemist (abi andmine lastele ekskursioonidel, spordi-ja kultuuriüritustel osalemiseks, toidu ja riiete hankimiseks, ravimite muretsemiseks, kütte ostmiseks ja jms). Taotleja esitab avalduse ja maksedokumendid sotsiaalosakonna töötajale. Toetus määratakse ja makstakse vallavalitsuse korralduse alusel.
§ 5. Sissetulekust sõltumatute sotsiaaltoetuste suurus ja maksmise kord
(1) Sünnitoetust makstakse lapsevanemale lapse eest, kelle elukohaks jääb peale sünni registreerimist rahvastikuregistri andmetel Haaslava vald. Toetuse maksmine toimub järgmiselt:
1) Toetust suuruses 650 eurot makstakse, kui lapse mõlemad vanemad või üksikvanem on olnud valla elanikud (elanik) vähemalt pool aastat enne lapse sündi.
2) Toetust suuruses 500 eurot makstakse, kui lapse üks vanematest on olnud valla elanik vähemalt pool aastat enne lapse sündi.
3) Toetuse I osa 250 eurot või 200 eurot maksab vallavalitsus avalduse alusel, toetuse II osa 200 eurot või 150 eurot maksab vallavalitsus lapse sünnist poole aasta möödumisel ning toetuse III osa 200 eurot või 150 eurot maksab vallavalitsus lapse sünnist 1,5 aasta möödumisel kontrollides eelnevalt rahvastikuregistri andmetel lapse elukohta. Toetuse võib välja maksta sotsiaalosakonna töötajale, kui vallavalitsusel on andmeid selle kohta, et toetuse taotleja võib toetuse summasid kasutada ebaotstarbekalt. Sotsiaalosakonna töötaja kasutab toetuse summasid lapsele vajalike asjade, sealhulgas lapse tervislikuks toitumiseks vajalike toiduainete, vitamiinide, riiete jmt ostmiseks ja esitab vallavalitsusele aruande lapsetoetuse kasutamise kohta, millele on alla kirjutanud toetuse taotleja.
(2) Matusetoetust makstakse matuse korraldajale isiku, kelle viimane elukoht rahvastikuregistri andmetel oli Haaslava vallas matusekulude osaliseks kompenseerimiseks. Matusetoetuse suurus on 200 eurot, makstakse avalduse alusel.
(3) Tšernobõli AEJ avarii likvideerimises osalenu toetust makstakse igakuuliselt Tšernobõli AEJ avarii likvideerimises osalemise kohta välja antud tunnistuse ja vallavalitsusele esitatud ühekordse taotluse alusel. Toetuse suurus on 32 eurot.
(4) Esimesse klassi astuja toetust makstakse esimesse klassi astujale, kelle elukohana on rahvastikuregistris registreeritud Haaslava vald ja vähemalt üks lapsevanem on registreeritud rahvastikuregistris Haaslava valda jooksva aasta 1. jaanuariks enne lapse kooli astumist. Toetuse suuruseks Sillaotsa Kooli, muukeelse ja erikooli esimese klassi astujale on 120 eurot ning teistesse koolidesse astujale 40 eurot. Toetust makstakse kooli mineva lapse ühele vanemale (hooldajale, eestkostjale) avalduse alusel.
(5) Õpilastele sõidutoetuse maksmine:
1) väljaspool valda õppivatele muukeelse põhikooli, erikooli ja gümnaasiumi õpilastele kompenseeritakse sõidu maksumus õppeasutusse ja tagasi alalisse elukohta ühistranspordi piletite alusel;
2) väljaspool Tartu maakonda õppivatele põhikooli ja gümnaasiumi õpilastele, kes õpivad munitsipaal- või erikoolides, kompenseeritakse sõidu maksumus õppeasutusse ja tagasi alalisse elukohta ühistranspordi piletite alusel kuni kahe sõidukorra eest kuus;
3) õpilastele, kes õpivad Sillaotsa Koolis ja kasutavad igapäevaselt ühistransporti õppeasutusse sõiduks ja tagasi alalisse elukohta, väljastatakse taotluse alusel kiipkaart;
4) taotlus kiipkaardi saamiseks ja sõidupiletite kompenseerimiseks esitatakse vallavalitsuse sotsiaalosakonna töötaja, kes korraldab sõidutoetuse maksmise ja kiipkaartide kättetoimetamise.
(6) Põhikooli lõpetaja toetust makstakse Sillaotsa Kooli, muukeelse kooli või erikooli 9. klassi lõpetanud õpilasele, kelle elukoht hiljemalt õppeaasta alguseks rahvastikuregistri andmetel on Haaslava vald. Toetust makstakse ühekordselt 40 eurot isiku taotluse ja vallavalitsuse korralduse alusel
(7) Vanglast vabanenu toetust makstakse ühekordselt 32 eurot isiku taotluse ja vanglast vabanenu tõendi alusel.
(8) Erakorralist toetust makstakse vältimatu sotsiaalabi andmiseks sotsiaalosakonna töötaja ettepanekul vallavalitsuse korralduse alusel.
§ 6. Muu sotsiaalabi
(1) Valla elanike registrisse kantud lastele (sünnist kuni põhikooli lõpuni) kingitakse jõulupakid, mille maksumuse ja kätteandmise korra otsustab vallavalitsus.
(2) Valla elanike registrisse kantud põhikooli, gümnaasiumi, kesk-eri õppeasutuste ning kõrgkoolide päevase õppevormi lõpetajatele kingitakse meened, mille maksumuse ja kätteandmise korra otsustab vallavalitsus.
(3) Valla elanike registrisse kantud eakatele juubilaridele 75., 80., 85. ja 90. juubeli puhul ning pärast 90. eluaastat igal sünnipäeval tehakse kingitus, mille maksumuse ja kätteandmise korra otsustab vallavalitsus.
(4) Valla vastsündinud kodanikele ja nende vanematele korraldatakse kord aastas vallavanema vastuvõtt nimelise hõbelusika üleandmiseks. Kingituse maksumuse otsustab vallavalitsus.
(5) Toiduainete veoks Haaslava valla küladesse eraldatakse valla eelarvest teenuse osutajale (kauplusauto) toetust teenuse osutaja taotluse alusel. Toetus makstakse vallavalitsuse korralduse alusel.
(6) [Kehtetu - RT IV, 09.03.2016, 3 - jõust. 12.03.2016, rakendatakse alates 01.04.2016]
§ 7. Määruste kehtetuks tunnistamine ja määruse jõustumine
(1) - (5) [Käesolevast tekstist välja jäetud].
(6) Määrus jõustub 20. oktoobril 2012. a.