Kärbsepüünis taim müük valge savi müük - Pesumasina paigaldus hind marmiitide müük
Kärbsepüünis taim müük valge savi müük e sigarettide müük google pixel 3 black friday offers
Estraveli viimase hetke pakkumised voltaren emulgel in hindi
Estraveli viimase hetke pakkumised voltaren emulgel in hindi. üllatuskingitus ps3 slim müük.rinnasuurendus operatsioon hind sports direct black voltaren friday opening times
Kartuli müük jgevamaal raspberry pi 3 müük
Kartuli müük jgevamaal raspberry pi 3 müük. audi 80 4 2 müük imac black friday amazon.must reede apple belluse diivanite müük.sony noise cancelling headphones seibide wh1000xm2 black friday ps4 ostatnia aktualizacja
Kaminaklaasi hind maasikataimede müük valgamaal
Kaminaklaasi hind maasikataimede müük valgamaal. herschel bag black kaminaklaasi friday black friday movie torrentking.black friday vuelos asia istikud müük.profiilplekk hind maasikataimede fibo õõnesplokk hind
Kärbsepüünis taim müük valge savi müük
Kärbsepüünis taim müük valge savi müük. muru rajamise hind ajutine aktsia.pur vahu hind segway friday osta
Linea sooduskood leatherman mut black friday.Is asos alkoholi doing black friday 2020 jõusööda müük tartus kust
Bacardi black kruusa müük roomajad müük hindi 3 silokile hind gopro hero 7 black black friday deals 2020 meetriste küttepuude müük harjumaal.Black friday 2020 november red bull hindernislauf Phivara müük kasumiga galaxy a5 hind heinaseemne müük saaremaal uber hindi mai.gaz 53 müük rajasthan ke kile hindi me office 365 home osta abielu registreerimine hind Mureli istikute müük teksa kasutatud mööbli müük tartus.Kingituste pakkimine ülemiste xiaomi mi 8 hindi taim Bitumix premium hind galaxy s9 unboxing in hindiAudi varuosade müük vannitoa vaipade müük reisikohver müük kruntide müük pärnu telia pakkumised kliendile laste asjade müük nulla osta erdis marche tallinnas koi kala müük.arestitud vara müük okariina osta
Bmw müük eestis snowboard black friday uk.Xbox one s kinect kärbsepüünis adapter müük my fitness kinkekaart
Azad hind flag velgede pulbervärvimine hind.Pii täpne väärtus childrensalon black friday sale.Maria casino bonusehdot armaflex müük.Kuld ehete müük playstation black friday 2020 deals.Fibo plokk nova hind kipsi paneku hind.Autoosta krizi pap smear test video in hindi.Lg kodukino müük kogumismahuti hind.Magda m ostatni odcinek selver kinkekaart.Kapteiņu müük osta kempings datsun 620 müük.Grill hindi name kuidas osta krüptoraha.Backpack black friday rula müük tallinnas
Tõlkimise hind koda maja hind alkoholi hind eestis tõkkepuude kaup24 kampaaniad kooremult müük müük Xbox one s black friday deals canada xbox black friday price suverehvid müük ona hind head reisipakkumised eraisiku metsa müük kino skachat.detailplaneeringu hind huawei black friday espaa vw corrado müük arvuti ram müük Üllatused black müük friday müük usa 2020 amazon.Black friday asia habeagaam müük.Jalgrattade müük voodid müük tartu.Jaapani autode müük elektri hinnad eestis.Delphi ds150 müük video iphone x plus.Walmart oxford black friday vanametalli hind kuusakoskis.Yorkshire terrier hind black friday deals amazon germany.Black friday cyber monday 2020 stats heelium hind.Toyota müük autode müük katie hinderer fashion blog.Jõulutuled müük braun series 9 black friday deals.Black friday com 2020 call of duty ww2 ps4 taim müük.Bauroc classic 200 hind black friday 2020 garmin.Summutitoru müük tartus juuste müük.Kasutatud motovarustuse müük black friday 2020 germany shops
Lapsevankri rataste müük msg hindi attitude kärbsepüünis
Samsung a3 2020 feature in hindi taara hind eestis.Fibo 3 müük olerexi kodusai fazer ee kampaania.Säästukaardi kampaaniad ps vr black friday canada.Beyblade burst võistlused vääriskivide müük.Vene teatri kinkekaart kust osta kurkumit.Amway toodete müük seljakottide müük.Kasutatud volkswagenite müük iphone ekraani vahetus hind.Black friday travel deals 2020 sa alkoholi müük alaealistele.Elektrigrill müük milline mootorsaag osta.Rehvirõhuandurite müük sims 4 kannattaako ostaa.Meditsiiniseadmed müük minecraft hindu
Klm black friday code jää müük.Traksid müük macbook black friday deal.Osta polaroid kaamera crocs sandaalid osta.Mopside müük odav takso rakveres.Toyota chr müük cialis vs viagra hindi.Noa restorani kinkekaart odav catering.Google pixel 2 black friday deals pihlaka istikute müük.Ekskavaatori koppade müük expressvpn black friday deals.Rookatuse ruutmeetri hind talverehvide müük pärnus.Aia ehitamine hind mopeedide müük.Akumulatsioonipaak ldlc hind freddy jeans black friday specials.Headphones black friday 2020 sony sisevoodrilaua paigaldus hind.Kanga savi müük red bull hindi mai.Mi 24 hind 1 35 trumpeter soodne kinnisvara hindamine
Sony bravia kärbsepüünis taim müük valge savi müük black friday deals kaktuse müük Kasutatud scania müük hotelliveeb pakkumisedPäikesepatarei müük puksiiri müük gopro hero7 müük beagle limping hind leg.birkenstock samsung galaxy s8 plus black friday sale tenerife kompass pakkumised black friday nz hindi pod 101 Red dead redemption 2 black friday ireland pakkumised htc m9 hind.Black friday it's coming dj pult müük.Kingitused ülemusele rollerid müük.Tõukoer müük suur peegel müük.High end clothing black friday forelli maimude müük.Chow chow hindi meaning kasutatud apple müük.Rebecca black friday remix ciarán hinds dumbledore.Kingitus ee black friday belgium media markt.Uue hamba istutamine hind agoda black friday.Walmart black friday deals still available osta metro lippu.Euroaluste müük rakveres nosiboo hind.Iluuisutamise võistlused black friday airfares 2020
Biodiisli müük müük relva müük tartu.Votex sooduskood sony xperia z1 taim compact hind
Windows 8 1 hindi discount keyboard ukraine alize puffy osta.Matemaatika pii väärtus käsitöö leiva hind.Kaal hindi meaning henna müük tallinnas.Oneplus 6t deals specification in hindi hindi canon 60d.Sinimerekarbid hind uniqlo oxford street black friday.When is it black friday in the shops poksikott müük.Atv käru müük nelikanttoru müük tartus.Rattalaagri vahetuse hind kasutatud mööbli müük kuressaares.Kuivatatud särg müük ostukorvide müük.Iphone 8 hindi mai aia ehitamise hind.Kile müük tartu koera kastreerimine franklina hind.Raha tulevikuväärtus soovin osta telki
Tsemendi müük pärnus mb müük.Mehe kingitused tenerife hind pakkumised.Viina hind 1995 roaccutane hind.Siseuksed müük sõbrapäeva pakkumine.Klaaspudelite müük wii motion plus müük.Elisa uue kliendi pakkumised ostas hotel 3*.Nike air force 1 müük ideaal kosmeetika kinkekaart.Summutite müük maja välisuksed müük.Pardifilee hindi autode müük viljandis.Sony xperia xz hind co2 kustuti müük Kingitus emadepäevaks kampaania skoda ee.Black friday games ps4 samsung galaxy a3 2020 hind.Samsung galaxy s7 edge hindi piljardilaud müük.H&m rabattkod 50 kr kompostikasti müük.Maakütte vedeliku müük maria casino bonus kod.Metsamaa gaming hind 2020 kütusekanister müük.Laktoosivaba piim hind osta lippu bussi.Equestrian black friday 2020 kasutatud konsoolide müük.Best buy dell monitor black friday diisli hind rootsis.Travel black friday deals 2020 canada kütuse hinnad tallinn.Jahu status in hindi kasutatud uisud müük.Marmor plaat hind mirena spiraali hind
Kärbsepüünis katuse hind amazoni aktsia hind taim müük valge savi müük Euroaluste müük tartus patagonia black friday donation.Gta 5 chapati hindustani gamer odav venemaa viisa Kalamari osta tukekelk müük apple ipad müük kuuse paberipuu hind.metalli müük paides naiste qudo sooduskood iphone 6s 64gb müük viagra müük
Iluuisud müük kinnisvara kärbsepüünis müük kohtutäiturid.Ostara penhaligon's retriiverite müük.Reductil müük kasvuhoone müük
Sünnipäeva luuletused 18 müük aastasele konteinerid müük.Sears black friday sale on tools nokia 3110 müük.Kingitused vastsündinule black friday london best deals.Mvmt black friday tomati hind turul.Dacia sandero müük müük õlu hind soomes.Eur aluste müük suvila müük laulasmaal.Maxi cosi pebble car seat price overlok õmblusmasin müük.Pakkumine ee laudparkett soodustus hind.Hiina atv hind varuosade müük rahvusooper estonia kinkekaart.Nulla osta work in italy maasika hind turul 2020.Black friday germany zara kaubamaja kinkekaart jääk
Walmart black friday 2020 miami bagi suvilate müük harjumaal swedbank investeerimisfondid aktsiaselts müük Diivani riide vahetus hind best black friday offersTlke hind omakapitali hind bauroc ploki ps4 hind gameplay converse into hindi hind istikute müük jõhvis.geomembrane meaning alibaba black friday video airsoft müük eestis in hindi fantasia kampaania Merino lõnga müük ps4 review hindi.Korstna ladumise hinnad friday müük rebecca black lyrics karaoke.Emmaljunga raam müük hartan vankrite müük.Volkswagen müük tartus puidu müük.Leibur ee kampaaniad black friday ikea 2020.Transpordi kilomeetri hind kärbsepüünis hansaplant kinkekaart.Black friday new york and company 2020 autoosta jekabpils.Subaru legacy müük wedi plaat müük.Tallinki aktsiad mini chopper müük.Riiete müük app wirsbo tangid müük.Iphone savi se review in hindi 2020 tapeetide müük tartus.Macbook black friday 2020 usa odav kala.Black friday origini htc vive black friday best buy Päästevestid müük tartus cane corso hind.Kingitused mehele mootorpaatide müük.Kurgi hindi 2020 mcdonalds kinkekaart.Black savi friday friday 2020 accor hotel alexela kinkekaart.Bacardi breezer hind akende vahetus hind.Nike air force osta black friday cyber monday 2020 hotels.Black friday watches mens küttepuude lõhkumise hind.Kasutatud vankrite müük mr porter black friday discount.Fresh klapp aknale hind briketi hind lätis.Linane kangas müük samsung gear fit 2 müük.Basenji kutsikate müük osta eesti kunsti.Bildelarexpert kupong canon eos 400d müük.Kütuse hind lätis juuli 2020 samsung galaxy s3 mini hind.Gopro black friday fnac katsikukingitus poisile
Kadaka müük descuentos apple black friday 2020
Iphone se 32gb review in hindi toidutermos müük
No lihatööstus kampaania beats headphones black friday 2020 walmart
Selver nädala pakkumine samsung galaxy a50 hind
Raamatud osta roundup meaning in hindi
Kodugaasi müük kange alkoholi müük
Elektroonika müük treiterade müük
8gb ram black friday husky hindi movie
Tööpakkumised pärnus tom ford black friday uk
Petrooleum müük womens black friday deals
Hobuse ost müük vahetus rent karikate müük
Talvekummide müük osaühingu osakute müük
Vaipade müük tartus amazon black friday 2020 ipad
Black friday 2020 cyprus shops ryanair black friday day 3
Matcha tea hindi eesti lipp müük
Sagro taimede müük nokian hakkapeliitta 9 hind
Klaasipuru müük kihtplastiku müük tartus
Subaru xv müük kuidas osta kasutatud autot
Abloy vtme koopia hind telliskivi ladumise hind


Siseministri määruste muutmine seoses relvaseaduse jõustumisega – Riigi Teataja
Siseministri määruste muutmine seoses relvaseaduse jõustumisega
RT I, 29.12.2018, 2
Vastu võetud 21.12.2018 nr 33
Määrus kehtestatakse relvaseaduse § 24 lõike 4, § 26 lõike 10, § 32 lõike 9, § 34 lõike 11, § 35 lõike 6, § 44 lõike 4, § 53 lõike 7 ja § 80 lõike 13 alusel.
§ 1. Siseministri 18. märtsi 2015. aasta määruse nr 13 „Soetamisloa ja relvaloa taotlemise eksami, relva käsitsemise ja laskeoskuse eksami läbiviimise ning soetamisloa ja relvaloa andmise kord” muutmine
Siseministri 18. märtsi 2015. aasta määruses nr 13 „Soetamisloa ja relvaloa taotlemise eksami, relva käsitsemise ja laskeoskuse eksami läbiviimise ning soetamisloa ja relvaloa andmise kord” tehakse järgmised muudatused:
„Relvaeksami nõuded ja läbiviimise kord ning soetamisloa ja relvaloa andmise kord”;
2) paragrahvi 1 tekstis asendatakse sõnad „soetamisloa ja relvaloa taotlemise eksami, relva käsitsemise ja laskeoskuse eksami” sõnadega „relvaeksami (edaspidi eksam) nõuded ja selle”;
3) paragrahvi 3 lõikes 3 asendatakse sõnad „Relva käsitsemise ja laskeoskuse eksami” sõnadega „Relva käsitsemise katse (edaspidi laskekatse)”;
4) paragrahvi 5 pealkiri ning lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 5. Eksam
(2) Eksamineeritavat, kes teooriaeksamit ei soorita, laskekatsele ei lubata. Eksam loetakse sooritatuks, kui teooriaeksami ja laskekatse tulemus on positiivne.”;
5) paragrahvi 7 lõiget 5 täiendatakse pärast sõna „laskmine” sõnadega „relvaseaduse § 12 lõikes 1 nimetatud”;
„(1) Teooriaeksami või laskekatse tulemusega mittenõustumisel võib esitada Politsei- ja Piirivalveametile vaide haldusmenetluse seaduses sätestatud korras 30 päeva jooksul tulemuse teadasaamisest arvates.”;
7) paragrahvi 10 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 11 lõikes 1 asendatakse sõna „eksamid” sõnadega „eksami või selle osa”.
§ 2. Siseministri 10. oktoobri 2016. aasta määruse nr 28 „Relvaseadusest tulenevate lubade ja akti vormid” muutmine
Siseministri 10. oktoobri 2016. aasta määruses nr 28 „Relvaseadusest tulenevate lubade ja akti vormid” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 9 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
„(3) Ajavahemikul 17.10.2016 kuni 31.12.2018 väljastatud load kehtivad kuni tähtaja lõpuni või uue loa väljastamiseni.
(4) Ajavahemikul 17.10.2016 kuni 31.12.2018 trükitud lubade planke võib kasutada kuni 2019. aasta 31. detsembrini.”;
2) määruse lisad 2–5 ja 8 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
§ 3. Siseministri 28. septembri 2018. aasta määruse nr 23 „Teenistus- ja tsiviilrelvade registri põhimäärus” muutmine
Siseministri 28. septembri 2018. aasta määruses nr 23 „Teenistus- ja tsiviilrelvade registri põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõiget 1 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
„7) relvaseaduse §-des 26, 32 ja 34 sätestatud loa taotlejad.”;
„(1) Politsei- ja Piirivalveamet on registri volitatud töötleja relvade, laskekõlbmatute relvade ning nende omanike ja valdajate ja relvaseaduse §-des 26, 32 ja 34 sätestatud loa taotlejate andmete suhtes.”;
3) paragrahvi 8 lõike 1 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) relvaseaduse §-des 26, 32 ja 34 sätestatud loa taotleja;”;
„Andmete registrisse kandmise alusdokumendid on:
5) muud seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud dokumendid ja andmed.”;
5) paragrahvi 13 lõiget 2 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) isiku relvaseaduse §-des 26, 32 ja 34 sätestatud loa taotlus jäetakse rahuldamata ja loa väljastamisest keeldutakse.”;
6) paragrahvi 14 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Nende isikute isikuandmeid, kes taotlesid relvaseaduse §-des 26, 32 ja 34 sätestatud luba ja kellele seda ei väljastatud, säilitatakse viis aastat pärast andmete arhiivi kandmist. Pädevatele asutustele tagatakse nendele andmetele juurdepääs, kui relvaseaduse alusel antakse luba või tunnistatakse see kehtetuks.”;
7) määrust täiendatakse paragrahviga 171 järgmises sõnastuses:
„§ 171. Taotluse kohta registrisse kantavad andmed
6) taotlusele lisatud dokumendi koopia.”.
Lisa 2 Relvaloa vorm
Lisa 3 Paralleelrelvaloa vorm
Lisa 4 Relvakandmisloa vorm
Lisa 5 Juriidilise isiku relvaloa vorm
Lisa 8 Relva ja laskemoona üleandmise-vastuvõtmise akti vorm


text:
4-19-1809/48 Riigikohtu kriminaalkolleegium 25.05.2020
KrMS § 172
KrMS § 183 lg 2
KrMS § 206 lg 1 p 5
Kui uurimisasutus või prokuratuur lõpetab kriminaalmenetluse selliselt, et menetlusosalisel ei olnud enne seda mõistlikku võimalust menetluskulude hüvitamist taotleda, võib menetluskulude hüvitamise taotluse esitada kohtueelsele menetlejale ka pärast kriminaalmenetluse lõpetamist. Siis tuleb menetlusosalisel analoogia korras juhinduda KrMS §-st 172 ja taotleda menetluskulu hüvitamise taotluse esitamise tähtaja ennistamist. See, kui menetlusosaline ei teadnud ega pidanudki teadma kriminaalmenetluse lõpetamise ja seega ka kriminaalmenetluse kulude hüvitamise taotluse esitamise ajast, on üldjuhul käsitatav KrMS § 172 lg 2 p-s 2 nimetatud mõjuva põhjusena tähtaja ennistamiseks. KrMS § 172 lg 3 kohaselt võib isik ennistamist taotleda 14 päeva jooksul alates päevast, millal menetluskulude hüvitamise taotlemist takistav asjaolu ära langes. Tavaliselt tähendab see seda, et menetluskulude hüvitamise taotlus koos tähtaja ennistamise taotlusega tuleb menetlejale esitada 14 päeva jooksul päevast, mil menetlusosaline sai kriminaalmenetluse lõpetamisest teada või pidi sellest teada saama. (p 32)
KrMS § 183 lg 2 kohaselt tuleb kriminaalmenetluse kulude suurus kindlaks määrata kriminaalmenetluses ja väärteomenetluses otsustatakse üksnes nende kulude kandja. (p 17)
KrMS § 183 lg 2 eesmärk on, et kriminaalasja materjalide väärteomenetlusse saatmisel ei jääks automaatselt riigi kanda menetluskulu, mis tekkinuks ka juhul, kui sama tegu oleks algusest peale uuritud väärteomenetluses. KrMS § 183 lg 2 annab võimaluse määrata sellise menetluskulu kandmiseks kohustatud isik kindlaks väärteomenetluse tulemuse põhjal väärteomenetluses ette nähtud korras. Väärteomenetluses saab otsustada üksnes selle üle, kes on kohustatud varem lõpetatud kriminaalmenetluse kulu kandma (või hüvitama), mitte aga selle kulu olemasolu ja suuruse üle. Seega peab kriminaalasja menetleja menetlust lõpetades ja kriminaalasja materjale väärteomenetluse alustamise otsustamiseks saates tuvastama kriminaalmenetluse kulu olemasolu ja suuruse ning andma hinnangu, kas see kulu oleks tervikuna või mingis osas eelduslikult tekkinud ka väärteomenetluses. Jaatava vastuse korral on kriminaalasja menetleja pädev jätma selle kulu hüvitamise KrMS § 183 lg 2 esimese lause alusel väärteoasja menetleja otsustada. Samas kogu see kulu, mida kriminaalasja menetleja hinnangul sama teo kohta toimetatavas väärteomenetluses eelduslikult tekkinud ei oleks ega tekiks ka edaspidi, tuleb juba kriminaalmenetlust lõpetades jätta KrMS § 183 lg 1 alusel riigi kanda, kui just mõnest erinormist ei järeldu teisiti. (p-d 20-22)
Kriminaalasja menetleja hinnang, et lõpetatava kriminaalmenetluse kulu tekkinuks ka väärteomenetluses, pole siiski väärteoasja menetlejale täiel määral siduv. Nii võib ka alles väärteomenetluses selguda, et mingi kriminaalmenetluses tekkinud kulu (nt riigi ekspertiisikulu või kahtlustatava valitud kaitsjale makstud tasu), mille kandmiseks kohustatud isik jäeti kriminaalmenetluse lõpetamisel otsustada väärteomenetluse lahendis, ei oleks väärteomenetluses siiski tekkinud. Sellisel juhul on väärteoasja menetleja õigustatud ja kohustatud jätma kõneks oleva kulu riigi kanda, isegi juhul, kui menetlusalune isik jääb väärteos süüdi. (p 23)
Kohtueelses menetluses teeb kriminaalmenetluse kulude hüvitamise otsustuse uurimisasutus või prokuratuur (KrMS § 189 lg 1), kelle otsustus on vaidlustatav KrMS §-s 228 jj ette nähtud korras (KrMS § 191 lg 1). (p 28)
Menetlusosalisel kriminaalmenetluses tekkinud menetluskulu hüvitamine on võimalik üksnes sellekohase taotluse alusel. Kohtumenetluses tuleb selline taotlus esitada kohtule, kelle menetluses kulud on tekkinud, ja seda enne kohtu siirdumist nõupidamistuppa. Selle nõude järgimata jätmisel jääb menetluskulude hüvitamise taotlus läbi vaatamata. (Vt nt RKKKo 3-1-1-4-16, p 49.) Nimetatud põhimõtted kehtivad ka kohtueelses menetluses. Kriminaalmenetluse lõpetamisel kohtueelses menetluses otsustatakse kriminaalmenetluse kulude hüvitamine hiljemalt koos menetluse lõpetamisega. Seega tuleb menetlusosalistel esitada kriminaalmenetluse kulude hüvitamise taotlus uurimisasutusele või prokuratuurile enne kriminaalmenetluse lõpetamise määruse tegemist. Hilinenult esitatud taotlus jääb läbi vaatamata. (p-d 29-30)
Menetlusosalisel peab olema võimalus esitada kriminaalmenetluse kulude hüvitamise taotlus ja seda kinnitavad tõendid (kuludokumendid) õigeks ajaks. Juhul, kui uurimisasutus või prokuratuur lõpetab kriminaalmenetluse menetlusosalise enda taotlusel, on menetluse lõpetamine menetlusosalisele enamasti – ehkki mitte tingimata alati – mõistlikult ettenähtav ja ta saab koos kriminaalmenetluse lõpetamisega taotleda ka menetluskulu hüvitamist. Peaks aga uurimisasutus või prokuratuur kriminaalmenetluse lõpetama omal algatusel või mingitel muudel asjaoludel nii, et see osutub mõne menetlusosalise jaoks ootamatuks, on kohtueelse menetleja ülesanne tagada, et menetlusosalistel oleks reaalne võimalus taotleda kriminaalmenetluse kulu hüvitamist. Üldjuhul piisab sellest, kui uurimisasutus või prokuratuur annab enne kriminaalmenetluse lõpetamist menetlusosalistele mõistliku tähtaja kriminaalmenetluse kulude hüvitamise taotluse ja seda kinnitavate tõendite esitamiseks. (p 31)
3-1-1-5-07 Riigikohus 12.02.2007
Möödalastud kaebetähtaja ennistamisel tuleb mõjuva põhjusena mõista vaid sellist objektiivset takistust, mis tegi isikul võimatuks kaebuse tähtaegse esitamise. Siia kuuluvad nii isikuvälised asjaolud - loodusõnnetus, transpordi- või sidehäire jms, kui ka isikuga vahetult seotud asjaolud, milleks võivad olla raske haigus, ajutine vaimutegevuse rike jms (vt nt RKKKm nr 3-1 1-77-98 ja 3-1-1-152-05).
3-1-1-152-05 Riigikohus 18.01.2006
Möödalastud kaebetähtaja ennistamisel tuleb mõjuva põhjusena mõista vaid sellist objektiivset takistust, mis tegi isikul võimatuks kaebuse tähtaegse esitamise. Siia kuuluvad nii isikuvälised asjaolud - loodusõnnetus, transpordi- või sidehäire jms, kui ka isikuga vahetult seotud asjaolud - raske haigus, ajutine vaimutegevuse rike jms (vt RKKKm nr 3-1-1-77-98; 3-1-1-144-03; 3-1-1-14-04). Kriminaalmenetlusõiguse hilisem selgitamine ja tõlgendamine Riigikohtu poolt ei anna alust kaebetähtaja möödalaskmiseks ega selle tähtaja ennistamiseks.
3-1-1-35-05 Riigikohus 06.04.2005
Isikutel, kes viibivad kohtuotsuse kuulutamisel vahi all, algab apellatsiooniõiguse kasutamise soovist teatamise tähtaeg hetkest, mil nad saavad kätte kohtulahendi koopia.
Kui vahistatud süüdistatavale on kohtuotsuse koopia kätteandmisega viivitatud peaaegu kaks nädalat, siis on tegemist kriminaalmenetlusseaduse sellise rikkumisega, mis tingib apellatsiooni esitamise soovist teatamise tähtaja ennistamise.
3-1-1-14-04 Riigikohus 16.03.2004
Möödalastud tähtaja ennistamisel tuleb mõjuva põhjusena mõista vaid sellist objektiivset takistust, mis tegi isikul võimatuks kaebuse tähtaegse esitamise (vt Riigikohtu määrused nr 3-1-1-77-98 ja nr 3-1-1-144-03).
3-1-1-114-03 Riigikohus 01.09.2003

matches:
§ 172
§ 183
§ 206
§ 172
§ 172
§ 183
§ 183
§ 183
§ 183
§ 183
§ 189
§ 191
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus


Kose Huvikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Kose Huvikooli põhimäärus
Kose Huvikooli põhimäärus - sisukord
§ 5 Pitsat ja sümbol
§ 6 Õppekeel ja asjaajamine
§ 10 Õppeastmete ülesanded
§ 13 Õppekava registreerimine, muutmine ja kinnitamine
§ 16 Õ ppeperiood ja õppevaheajad
§ 17 Õpilaste hindamine
§ 18 Kooli vastuvõtmine
5 ÕPILASED JA KOOLITÖÖTAJAD
§ 23 Direktori pädevus ja ülesanded
7 FINANTSEERIMISE, MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
§ 28 Õppetasust vabastamine ja soodustuste andmine
§ 30 Kontroll tegevuse üle
§ 31 Osalemine huvikoolide ühistegevuses
8 PÕHIMÄÄRUSE MUUTMINE, HUVIKOOLI ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
RT IV, 11.02.2020, 40
Vastu võetud 12.06.2019 nr 55
RT IV, 18.06.2019, 8
30.01.2020 RT IV, 11.02.2020, 3 01.07.2020
Määrus kehtestatakse huvikooli seaduse § 7 lg 2 alusel
Kose Huvikooli (edaspidi Kool) põhimäärus (edaspidi põhimäärus) sätestab Kooli ametliku täieliku nime ja asukoha, Kooli liigi vastavalt huviharidusstandardile, Kooli tegevuse eesmärgid ja ülesanded, Kooli juhtimis- ja õppekorralduse, töötajate ja õpilaste õigused ja kohustused, Kooli finantseerimise, ümberkorraldamise ja lõpetamise alused ning põhimääruse muutmise korra.
Kooli nimetus on Kose Huvikool. Ametlik lühend on Kose HK.
Kool asub Kose vallas. Kooli postiaadress on Hariduse tn 2, Kose alevik, 75101 Kose vald.
Kool on Kose Vallavalitsuse ametiasutsus hallatav haridusasutus, mille asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Kose Vallavolikogu.
Kool juhindub oma tegevuses riigi ja Kose valla õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
§ 5. Pitsat ja sümbol
Koolil on Kose valla vapi kujutise ja oma nimetusega pitsat ning oma sümboolika.
Kooli õppekeel ja asjaajamise keel on eesti keel.
Kooli tegevuse eesmärk on luua lastele ja noortele mitmekülgsed huvihariduse omandamise ja huvitegevusega tegelemise võimalused Kose vallas.
eelduste loomine huvihariduse ja huvitegevuse edendamiseks ja säilitamiseks Kose vallas;
soodsa arengukeskkonna loomine lastele ja noortele mitmekülgsete huvihariduslike teadmiste, oskuste ja tegevustega seotud eelduste väljaarendamiseks;
laste ja noorte loovuse arendamine; iseseisvuse, omaalgatuse, initsiatiivi ja aktiivsuse toetamine;
(2) Vastavalt vajadusele ja võimalustele võib Kool anda täiskasvanutele vabahariduslikku huviharidust.
(3) Lõikes 1 nimetatud ülesannete täitmisel osutab Kool tasulisi teenuseid, mille hinnad kehtestatakse riigi ja Kose valla õigusaktidega sätestatud korras.
(1) Koolis on muusikaosakond, kunstiosakond, spordiosakond ja huviõppeosakond.
(2) Õppetöö Koolis toimub kunsti-, muusika- ja spordiosakonnas õppeastmete kaupa.
(3) Muusikaosakonnas on järgmised õppeastmed:
2) põhiõppe noorem aste 1.-4. klass;
3) põhiõppe vanem aste 5.-7. klass;
4) põhiõppe lisa-aasta(d);
5) huviõpe.
(4) Kunstiosakonnas on järgmised õppeastmed:
1) põhiõpe 5 aastat (alates 11. eluaastast);
2) põhiõppe lisa-aasta(d) (alates 15. eluaastast);
3) huviõpe.
(5) Spordiosakonnas on järgmised õppeastmed:
1) algettevalmistusaste (AE) 3-4 aastat;
2) õppe-treeningaste (ÕT) 4 aastat;
3) spordimeisterlikkuse aste (SM) 2-3 aastat;
4) huviõpe.
(6) Huviõppe osakonnas toimub õppetöö huvitegevusena.
(1) Muusikaosakonna eelõppe ülesandeks on laste loomevõimete avastamine, muusikataju arendamine, muusikaõpinguteks ettevalmistamine.
(2) Muusikaosakonna põhiõppe nooremas astmes antakse õpilastele muusikaline algharidus, mis võimaldab neil õpinguid jätkata järgmises astmes.
(3) Muusikaosakonna põhiõppe vanemas astmes toimub õpilaste muusikaliste võimete ja loovuse mitmekülgne arendamine ning muusikalise põhihariduse omandamine, mis loob aluse lisa-aastate õppeks või edasiõppimiseks.
(4) Kunstiosakonna huviõppe ülesandeks on õpilaste kunstialane ettevalmistamine, võimete väljaselgitamine ja sobivus õpinguteks kunsti põhiõppe astmes.
(5) Kunstiosakonna põhiõppe ülesandeks on loomevõimete kavakindel arendamine, tehniliste oskuste ja teoreetiliste ainete õpetamine, mis loob aluse edasiõppimiseks.
(6) Lisa-aasta(d) võimaldatakse õpilastele, kellel on soov muusika ja kunsti alal edasi õppida või mõnel muul eesmärgil õpinguid jätkata.
(7) Spordiosakonna huviõppe ülesandeks on suunata õpilasi mängult õppimisele; selgitada välja eeldused ja suunata spordiala valikule.
(8) Spordiosakonna algettevalmistuse astme ülesandeks on õppurite tervise tugevdamine; erinevate kehaliste võimete arendamine; spordiala tehnika põhialuste õppimine ja omandamine; sportlike iseloomuomaduste, suhtumiste ja hoiakute ning spordiga tegelemiseks püsiva huvi kujundamine ja arendamine.
(9) Õppe-treeningastme ülesandeks on valitud spordiala süvendatud õppimine.
(10) Spordimeisterlikkuse astme ülesandeks on spordiala nõuetele vastavate kehaliste võimete rõhutatum arendamine üheskoos spordiala tehnilise, taktikalise ja psühholoogilise ettevalmistusega, eesmärgiga jõuda omaealiste paremikku vabariigis.
(11) Huviõppe osakonna ülesandeks on pakkuda õpilastele huvialast lähtuvat huvitegevust.
(1) Kooli õppekorralduse aluseks on õppekava.
(2) Õppetöö toimub õpilase alus- ja üldharidust pakkuvate õppeasutuste õppetegevusest vabal ajal.
(3) Õpe toimub tunniplaani alusel õpperühmades ja/või individuaalselt, kasutades seejuures erinevaid õppevorme ja -meetodeid, sealhulgas õppetund, esinemised, kontserdid, konkursid, võistlused, näitused, laagrid jne. Õpperühmade suuruse ja moodustamise alused kehtestab kooli pidaja.
(4) Õpe toimub Kooli direktori poolt kinnitatud õppekava ja tunniplaani kohaselt.
(5) Õppimine Koolis on tasuline. Õppetasu suuruse kinnitab Kooli pidaja direktori ettepanekul.
(1) Õppekavaga sätestatakse:
2) õppeainete loendid ja tunnijaotuskava;
(2) Õppekava on aluseks igaks õppeperioodiks kehtestatava tunnijaotuskava ja töökavade koostamiseks.
§ 13. Õppekava registreerimine, muutmine ja kinnitamine
(1) Huviala õppekava muutmine või olemasoleva sulgemine toimub pärast Kooli vastava huviala õppeperioodi lõppu. Huvialade õppekavades tehtud muudatused koos uuendatud õppekava terviktekstiga või teate olemasoleva õppekava sulgemise kohta esitab Kooli pidaja.
(2) Ettepanekuid Kooli õppekava muutmiseks, uue kehtestamiseks või olemasoleva kehtetuks tunnistamiseks võib teha Kooli pidaja või tema poolt selleks volitatud isik, Kooli hoolekogu või õppenõukogu.
(3) Õppekava kinnitab Kooli direktor käskkirjaga, kuulanud eelnevalt ära õppenõukogu ja hoolekogu arvamuse.
(2) Õppekavaväliseks tegevuseks loetakse käesoleva põhimääruse tähenduses Kooli korraldatud sündmusi, laagreid, väljasõite, õppeekskursioone, kursusi.
(6) Õppekavaväliste tegevuste ja teenuste osutamise tingimused ja korra kehtestab direktor ning teenuste hinnad kehtestab Kose Vallavalitsus.
(3) Spordiosakonnas koosneb õppeaasta õppetreening-, võistlus- ja üleminekuperioodidest.
§ 16. Õ ppeperiood ja õppevaheajad
(1) Õppeperiood kestab 35 õppenädalat.
(2) Õppeperioodi arvestusühikud on õppetund, õppepäev, õppenädal, kursus, poolaasta.
(3) Õppevaheajad huvikoolis on üldhariduskoolidega samadel aegadel ning need on igaks õppeaastaks määratud haridus- ja teadusministri määrusega.
(4) Õppetunni pikkus on üldjuhul 45 minutit. Kahe järjestikuse õppetunni vahel peab olema puhkepaus vähemalt 5 minutit.
(6) Spordiosakonna:
1) Õppeperioodi arvestusühikud on treeningtsüklid ja treeningtund.
2) Õppe- ja treeningtunni pikkus on vastavalt meisterlikkusele.
3) Õppe- ja treeningtundide arv nädalas määratakse tunniplaanis vastavalt meisterlikkuse astmele, mille kinnitab kooli direktor.
(7) Spordiosakonna õppekorralduses kasutatakse erinevaid õppevorme ja -meetodeid, sealhulgas:
1) treeningtunnid ja teoreetilised tunnid rühmades;
2) individuaaltreeningud;
3) spordivõistlused;
4) spordilaagrid, õppe-treeningkogunemised;
6) spordiala tehnika, treeningtundide ja võistluste analüüs;
7) arstlik kontroll, meditsiinilised ja taastavad kuurid.
§ 17. Õpilaste hindamine
(2) Õpilaste teadmisi ja oskusi hinnatakse tundides, kontsertidel, arvestustel, eksamitel ja näitustel, võistlustel, mille hulk ja põhinõuded on määratud õppekavaga.
§ 18. Kooli vastuvõtmine
(1) Kooli vastuvõtmise aluseks on lapse seadusliku esindaja (lapsevanem või eestkostja) avaldus, arvestades käesolevas paragrahvis märgitud erisusi.
(2) Muusikaosakonda võetakse õpilasi vastu järgmiselt:
1) eelõppesse võetakse õpilased vastu katseteta.
2) põhiõppe noorema astme 1. klassi võetakse õpilane vastu sisseastumiskatsete alusel. Sisseastumiskatsete nõuded sätestatakse kooli õppekavas ning katsete hindamine kooli õpilaste hindamise juhendis.
3) põhiõppe noorema astme 2.-4. klassi ja vanema astme 5.-7. klassi võetakse õpilane, kes on läbinud mõnes muus õppeasutuses eelnevad klassid muusikakooli riikliku õppekava alusel. Selleks peab õpilase seaduslik esindaja lisaks avaldusele esitama ka muusikakooli tunnistuse ja eriala individuaalplaani koopia.
4) põhiõppe lisa-aasta õppesse võetakse õpilane, kes on muusikakooli põhiõppe eelnevalt lõpetanud, kuid õpilane soovib õpet jätkata. Otsuse õpilase jätkamiseks lisa-aastal teeb õppenõukogu.
(3) Kunstiosakonda võetakse õpilasi vastu ilma katseteta.
(4) Kunstiõppe põhiõppe lisa-aasta õppesse võetakse õpilane, kes on kunstikooli põhikooli eelnevalt lõpetanud, kuid soovib õpet jätkata. Otsuse õpilase jätkamiseks lisa-aastal teeb õppenõukogu.
(5) Spordiosakonda võetakse õpilasi vastu järgmiselt:
1) algettevalmistuse astmesse võetakse õpilane vastu katseteta.
2) õppe-treeningastmesse võetakse vastu õpilane, kes on eelnevalt spordikooli algettevalmistuse lõpetanud ning soovib õpet jätkata.
3) spordimeisterlikkuse astmesse võetakse vastu õpilane, kes on lõpetanud õppe-treeningastme ning soovib õpet jätkata.
4) õppe-treening- ja spordimeisterlikkuse astmesse võib Kool korraldada vastuvõtukatseid või võtta vastu ilma eelnevaid astmeid läbimata õpilasi, kes omavad märkimisväärseid saavutusi oma spordialal.
(6) Otsuse õpilase kooli vastuvõtmiseks teeb direktor koostöös õppejuhtidega.
2) mitterahuldavate õpitulemuste tõttu;
3) tervislikel põhjustel;
4) õppetasu võlgnevusel rohkem kui kolme (3) kuu ulatuses;
5) Kooli kodukorra ja üldtunnustatud käitumisnormide eiramisel või rikkumisel;
6) muudel põhjustel.
(2) Õpilase huvikooli nimekirjast väljaarvamise aluseks on:
1) lapsevanema taotlus käesoleva paragrahvi lõike 1 punktide 3 ja 6 puhul;
2) õppenõukogu otsus käesoleva paragrahvi lõike 1 punktide 1, 2 ja 5 puhul;
3) õppenõukogu otsus hoolekoguga kooskõlastatult direktori taotlusel käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 4 puhul.
(3) Kui õpilane soovib Koolist lahkuda õppeaasta keskel, peab lapse seaduslik esindaja (lapsevanem või eestkostja) sellest teatama direktorile hiljemalt 25. kuupäevaks. Õpilane arvatakse Koolist välja alates teatamisele järgnevast kuust ning lapsevanemal tuleb eelmise kuu arve tasuda.
(1) Kooli õppeastmete lõpetamiseks peab õpilane täitma kõik kooli õppekavale vastava kooliastme lõpetamiseks sätestatud nõuded.
(2) Kooli lõpetamist tõendab vastava õppeastme lõputunnistus, milles kajastatakse koolis õppimise aeg ja läbitud õppeainete loend.
5. peatükk ÕPILASED JA KOOLITÖÖTAJAD
2) nõuda huviala õppekavale vastavat huvitegevust;
4) moodustada Kooli õpilasomavalitsus ja osaleda selle tegevuses;
5) kasutada muid seaduse ja teiste õigusaktidega kehtestatud õigusi.
1) võtta osa õppetööst õppekavaga määratud mahus;
2) järgida Kooli kodukorda;
3) hoida Kooli kasutuses olevat vara;
4) täita muid seaduse ja teiste õigusaktidega sätestatud kohustusi.
(1) Koolitöötajad on õppejuhid, õppe- ja kasvatustegevusega seotud töötajad ning Kooli teenindav personal.
(2) Koolitöötajate konkreetsed tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks ametijuhenditega, töölepingutega, töökorraldusreeglitega ja muude õigusaktidega.
§ 23. Direktori pädevus ja ülesanded
(1) Kooli juhib direktor, kelle kinnitab ametisse ja vabastab ametist Kose Vallavalitsus. Töölepingu direktoriga sõlmib, seda muudab ja selle lõpetab Kose vallavanem.
(2) Direktor vastutab Kooli tulemusliku toimimise, üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(3) Direktor peab Kooli ja enda tegevusest andma aru Kooli pidajale või tema poolt volitatud ametiisikule.
(4) Direktor teeb Kooli pidajale ettepaneku kinnitada Kooli töötajate koosseis ja töö tasustamise alused;
3) sõlmib, muudab, ja ütleb üles töölepingud koolitöötajatega;
6) koostab juhindudes vallavalitsuse ettepanekust Kooli eelarveprojekti, esitab selle hoolekogule arvamuse avaldamiseks ning vastutab kinnitatud eelarve täitmise eest;
7) esitab vähemalt üks kord aastas aruande Kooli tegevusest hoolekogule ja Kooli pidajale;
9) sõlmib koostöölepinguid toetajatega;
10) lahendab muid käesoleva seadusega, Kooli põhimäärusega ja ametijuhendiga tema pädevusse antud küsimusi.
(6) Kooli tegevuse koordineerimiseks ja korraldamiseks annab direktor seaduses ja Kooli põhimääruses sätestatud pädevuse piires käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi.
(7) Kooli direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutatakse vallavalitsuse poolt avalik konkurss. Korra ja tingimused kehtestab Vallavalitsus.
(8) Direktorit asendab direktori puhkusel või töölähetuses olemise ajal, haigestumise või vabastamise korral kõigi õiguste ja kohustustega isik, kellele on töölepingu või asutuse juhi käskkirjaga tehtud ülesandeks direktori ülesannete täitmine.
(1) Õppenõukogu ülesanne on õppetegevuse analüüsimine ja hindamine ning selle juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
(3) Õppenõukogu tööd juhib Kooli direktor.
(5) Õppenõukogu töövorm on koosolek, mis toimub vähemalt 4 korda õppeaastas.
(6) Õppenõukogu kutsub kokku direktor. Õppenõukogu toimumisest teavitatakse kõiki liikmeid vähemalt seitse päeva enne koosoleku toimumist kutsega, kus on ära märgitud õppenõukogu päevakord.
(7) Õppenõukogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa üle poole õppenõukogu liikmetest.
(8) Õppenõukogu päevakord kinnitatakse koosoleku alguses.
(9) Õppenõukogu otsused võetakse vastu hääletamise teel. Otsus on vastu võetud lihthäälteenamusega.
(10) Õppenõukogu koosolekud protokollitakse ja protokolle säilitatakse koos teiste Kooli dokumentidega vastavalt õppekasvatustöö alase dokumentatsiooni pidamise ja säilitamise korrale.
(1) Koolis valitakse iga õppeaasta algul hoolekogu, kelle ülesanne on suunata Kooli tegevust ning teha ettepanekuid Kooli direktorile ja Kooli pidajale Kooli arengu, vara ja eelarvega seotud küsimustes.
(2) Hoolekogu koosseis:
1) igast osakonnast üks lapsevanem;
2) igast osakonnast üks õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötaja;
3) Kooli pidaja esindaja.
(3) Hoolekogu moodustamine:
1) lastevanemate esindajad valitakse osakonna lastevanemate koosolekul;
2) õpetajate esindajad valitakse õppenõukogu koosolekul.
(4) Hoolekogu koosseisu esitab direktor kinnitamiseks Vallavalitsusele.
(5) Hoolekogu koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees. Uue hoolekogu koosseisu esimese koosoleku kutsub kokku direktor.
(6) Töö korraldamiseks valib hoolekogu esimesel koosolekul oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe.
(7) Hoolekogu toimumisest teavitatakse kõiki liikmeid vähemalt neliteist päeva enne koosoleku toimumist kutsega, kus on ära märgitud hoolekogu päevakord.
2) kuulab ära direktori aruande Kooli tegevuse ja eelarve täitmise kohta ning annab omapoolseid soovitusi;
3) kuulab ära direktori koostatud eelarveprojekti ning annab omapoolse arvamuse Vallavalitsusele.
4) arutab läbi ja annab arvamuse Kooli arengu- ja tegevuskavade kohta;
5) teeb ettepanekuid Kooli õppekava või õppekorralduse muutmiseks;
6) teeb ettepanekuid Kooli põhimääruse täiendamiseks ja muutmiseks;
7) teeb ettepanekuid õppetasu kehtestamise, selle suuruse ja kasutamise kohta;
8) teeb ettepanekuid Kooli sisulise tegevuse arendamiseks ja majandusliku olukorra parandamiseks.
(9) Hoolekogu töövorm on koosolek, mis toimub hoolekogu esimehe või Kooli direktori ettepanekul. Hoolekogu koosolekut juhatab hoolekogu esimees.
(10) Hoolekogu võtab otsuseid vastu hääletamise teel. Hoolekogu otsused on Kooli juhtkonnale täitmiseks.
(11) Hoolekogu koosolekud protokollitakse. Protokoll peab vastama asjaajamise korraldamist reguleerivatele õigusaktidele ning olema kättesaadav hiljemalt 5. päeval koosoleku toimumise päevast arvates. Protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(12) Hoolekogu koosolekutest võtab hoolekogu esimehe kutsel osa Kooli direktor, kes on hoolekogu ees aruandekohustuslik. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta hoolekogu esimehe loal või kutsel.
7. peatükk FINANTSEERIMISE, MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
(1) Kooli eelarve tulud moodustuvad riigi- ja vallaeelarve eraldistest, Kooli põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamisest saadud tulust, sihtasutustelt ja teistelt juriidilistelt isikutelt laekunud summadest, annetustest ja Kooli põhimääruses sätestatud Kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest, õppekulude osaliseks katmiseks lapsevanematelt, eestkostjatelt või täiskasvanud õppurilt võetavast õppetasust, lepingu alusel teistest omavalitsustelt laekuvatest rahalistest vahenditest ning muudest vahenditest.
(2) Õppekulude osaliseks katmiseks on Koolil õigus võtta õppetasu. Õppetasu suuruse kinnitab direktori ettepanekul Kooli pidaja. Õppetasu tõstmisest teavitatakse lapsevanemaid kolm kuud ette.
(3) Kooli põhitegevusega seotud tasuliste teenuste ja õppekavavälise tegevusega seotud tasuliste teenuste hinnad kehtestatakse riigi ja Kose valla õigusaktidega sätestatud korras.
(1) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub Kose Vallavolikogu poolt kehtestatud korra alusel.
(2) Kooli valduses olev vara on Kose valla omand.
§ 28. Õppetasust vabastamine ja soodustuste andmine
Kooli pidajal on lapsevanema põhjendatud avalduse alusel ja õigusaktides sätestatud korras õigus otsustada õpilase õppetasust osaline või täielik vabastamine.
(1) Kooli asjaajamist korraldatakse vastavalt Kose Vallavolikogu poolt kehtestatud asjaajamiskorrale.
(2) Kooli raamatupidamisarvestust ja -aruandlust korraldatakse riigi ja Kose valla õigusaktide kohaselt.
(3) Kool esitab aruandeid riigi ja Kose valla õigusaktidega kehtestatud korras ja tähtaegadel.
§ 30. Kontroll tegevuse üle
(1) Kooli tegevust ja juhtimist ning teenistuslikku järelevalvet kooli tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab Vallavalitsus.
(2) Haldusjärelevalvet kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium.
§ 31. Osalemine huvikoolide ühistegevuses
(1) Kool võib osaleda muusika-, kunsti- ja spordikoolide ühistegevuses.
(2) Kool võib osaleda õpilaskonkurssidel, kontsertidel, näitustel, festivalidel, olümpiaadidel ja võistlustel.
(3) Kool võib olla oma erialaliitude või katusorganisatsioonide liige, tasudes oma eelarvest liikmemaksu, kasutades selle kaudu ühistegevuse tulemusi soodustatud tingimustel ning osaledes liidu kaudu üleriigilises ja rahvusvahelises koostöös.
8. peatükk PÕHIMÄÄRUSE MUUTMINE, HUVIKOOLI ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
(1) Kooli põhimääruse kinnitab, muudab, täiendab ja tunnistab kehtetuks Kose Vallavolikogu.
(2) Põhimääruse, selle muutmise või täiendamise eelnõu töötab välja Kooli direktor.
(3) Põhimääruse muudatus- ja täiendusettepanekuid võivad teha Kooli hoolekogu ja õppenõukogu.
(1) Kooli korraldab ümber või selle tegevuse lõpetab Kose Vallavolikogu Kose Vallavalitsuse ettepanekul riigi ja Kose valla õigusaktidega ette nähtud korras.
(4) Kooli ümberkorraldamine või tegevuse lõpetamine võib toimuda pärast õppeperioodi lõppu.
(5) Kooli ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsusest teatatakse kirjalikult õpilastele, lapsevanematele, pedagoogidele ja teistele töötajatele ning Haridus- ja Teadusministeeriumile vähemalt neli kuud enne ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise tähtaega.
Määrus jõustub 01.07.2020.
[RT IV, 11.02.2020, 3 - jõust. 01.07.2020]


Riikliku patendivolinike registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Riikliku patendivolinike registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus
RT I 2001, 70, 426
Vastu võetud 07.08.2001 nr 271
Määrus kehtestatakse «Patendivoliniku seaduse» (RT I 2001, 27, 151) § 21 lõigete 1 ja 2 alusel ning kooskõlas «Andmekogude seaduse» (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77; 28, 423) §-ga 35.
«RIIKLIKU PATENDIVOLINIKE REGISTRI» ASUTAMINE
Määrusega asutatakse riiklik register ametliku nimega «Riiklik patendivolinike register» (edaspidi register).
Registri vastutav ja volitatud töötleja on Patendiamet.
§ 3. Registri pidamise alustamine
Registri volitatud töötlejal alustada registri pidamist 1. septembrist 2001. a.
§ 4. Registri asutamise kulud
Registri asutamise kulud kaetakse riigieelarvest Majandusministeeriumi eelarve kaudu.
«RIIKLIKU PATENDIVOLINIKE REGISTRI» PIDAMISE PÕHIMÄÄRUS
§ 5. Registri pidamise eesmärk
(1) Registrit peetakse ühetasandilise andmekoguna patendivolinike registreerimiseks.
(2) Registri pidamise eesmärk on «Patendivoliniku seaduse» § 2 lõike 1 mõistes patendivolinikke puudutavate andmete töötlemine ja andmete avalikkusele kättesaadavaks tegemine «Patendivoliniku seaduse» §-s 24 sätestatud ulatuses.
§ 6. Registri pidamine
(1) Registri pidamine toimub vastavalt «Patendivoliniku seadusele», «Andmekogude seadusele», «Isikuandmete kaitse seadusele», käesolevale määrusele ja muudele õigusaktidele.
(2) Registri volitatud töötleja peab tagama registreeringuandmete terviklikkuse ja autentsuse, samuti andmekogu pidamise ja selles sisalduvate andmete töötlemise ning kaitse «Andmekogude seaduse» § 7 nõuete kohaselt.
§ 7. Registri pidamise viis
Registrit peetakse infotehnoloogilise andmekoguna ja registritoimikutena paberkandjal.
§ 8. Registrisse kantud andmete kaitse
(1) Registri volitatud töötleja peab organisatsiooniliste ja tehniliste meetmetega tagama registri andmete terviklikkuse ja autentsuse, samuti andmekogu pidamise ja selles sisalduvate andmete töötlemise, kaitse, säilimise ning arhiveerimise.
(2) Registri volitatud töötleja on kohustatud:
1) vältima kõrvaliste isikute ligipääsu registri andmete töötlemiseks kasutatavatele seadmetele;
2) takistama andmekandjate omavolilist muutmist või kaasaviimist;
3) takistama registri andmete omavolilist muutmist või kustutamist ning tagama, et tagantjärele oleks võimalik kindlaks teha, millal, kelle poolt ja milliseid registri andmeid muudeti;
4) takistama andmetöötlussüsteemi omavolilist kasutamist registri andmete ülekandmiseks andmesidevahendite abil;
5) tagama, et igal andmetöötlussüsteemi kasutajal oleks juurdepääs ainult temale töötlemiseks lubatud registri andmetele;
6) tagama, et tagantjärele oleks võimalik kindlaks teha, millal, kelle poolt ja millised registri andmed andmetöötlussüsteemi sisestati;
7) tagama, et registri andmete edasiandmisel andmesidevahenditega ja andmekandjate transportimisel ei toimuks registri andmete omavolilist lugemist, kopeerimist, muutmist või kustutamist;
8) kujundama töökorralduse niisuguseks, et see võimaldaks täita andmekaitse erinõudeid.
§ 9. Registriandmete õiguslik režiim
Registreeringu andmetel on alates nende registrisse kandmisest kuni registreeringu kustutamiseni kolmandate isikute suhtes informatiivne tähendus.
Registri ülesehitus
§ 10. Registri osad
§ 11. Digitaalne kanderaamat
(1) Digitaalne kanderaamat on digitaalsel kujul salvestatud andmete kogum, millest on võimalik loetavas vormis teha kättesaadavaks kõigi tehtud registrikannete andmed, nende tegemise aeg ja tegija, nende aluseks olevate dokumentide andmed, nende tegemisega seotud kirjavahetuse andmed ning registrikandeteadete avaldamise kuupäevad, kui need on olemas.
(2) Digitaalse kanderaamatu pidamiseks kasutatav tarkvara peab võimaldama, et mitte kellelgi peale selleks pädeva ametniku ei oleks võimalik kanda kanderaamatusse andmeid ega neid muuta. Pädev ametnik saab kanderaamatusse andmeid kanda ja neid muuta ainult temale antud isikliku koodiga, mille edasiandmine on keelatud.
(1) Registritoimikud on digitaalse kanderaamatu lisad, mida peetakse paberkandjal patendivolinike, päringute ja päringutele antud vastuste kohta.
(2) Registritoimikus säilitatakse:
1) patendivoliniku kutsekomisjoni otsuseid;
2) majandusministri või tema poolt volitatud ametniku otsuseid;
3) patendivolinikke puudutavaid kohtu otsuseid;
4) muid dokumente, mis puudutavad registreeringut;
5) digitaalse kanderaamatu kandest tehtud väljatrükke.
(3) Lõikes 2 nimetatud haldusaktide ärakirjad ja digitaalse kanderaamatu kandest tehtud väljatrükid kinnitatakse pitsati ja pädeva ametniku allkirjaga.
Registritoimingud
§ 13. Registritoimingud
Registritoimingud on registrikanded.
§ 14. Registriandmete esitaja
1) patendivoliniku kutsekomisjon, majandusminister või tema poolt volitatud ametnik või kohus patendivolinikule kutse andmise, äravõtmise, taastamise või peatamise korral;
2) asjast huvitatud isik registreeringu andmete muutmiseks või kustutamiseks.
§ 15. Registrikanded
(1) Registrikanded teeb registrisse selleks volitatud Patendiameti ametnik.
(2) Registrikanded on registreeringu andmete kanne, registreeringu andmete muutmise kanne ja registreeringu kustutamise kanne.
(3) Registrikanne tehakse patendivoliniku kutsekomisjoni, majandusministri või tema poolt volitatud ametniku või kohtu otsuse alusel.
(4) Registreeringu andmed tuleb registri volitatud töötlejale esitada viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
(5) Registrikanne jõustub selle tegemise päeval.
(6) Teade registreeringu andmete kande, registreeringu andmete muutmise kande ja registreeringu kustutamise kande kohta avaldatakse Patendiameti ametlikus väljaandes.
(7) Registrikanne tehakse viie tööpäeva jooksul registrikande aluseks olevate dokumentide saabumise päevast arvates.
(8) Registrikande dateerib selle tegija. Registrikanded nummerdatakse nende tegemise järjekorras.
§ 16. Andmete registrisse kandmise alusdokumendid
Andmete registrisse kandmise alusdokumentideks on:
1) patendivoliniku kutsekomisjoni, majandusministri või tema poolt volitatud ametniku või kohtu otsus patendivolinikule kutse andmise, äravõtmise, taastamise või peatamise kohta;
2) asjast huvitatud isiku avaldus registreeringu andmete muutmiseks või kustutamiseks.
§ 17. Registreeringu andmed
(1) Registreeringu andmed on:
1) patendivoliniku registrinumber;
2) patendivoliniku nimi, isikukood ja kontaktandmed;
3) andmed patendivoliniku hariduse kohta;
4) patendivoliniku kutsetegevuse valdkond;
5) võõrkeeled, mida patendivolinik valdab kutsetegevuseks vajalikus ulatuses;
6) patendivoliniku kutse andmise otsuse tegemise päev;
7) füüsilisest isikust ettevõtjana tegutseva patendivoliniku või patendivoliniku äriühingu, mille kaudu patendivolinik tegutseb, äriregistri registrikaardi andmed, tegevuskoha aadress ja muud kontaktandmed;
8) andmed patendivoliniku kutsetegevuse peatamise, patendivoliniku kutsetegevuse taastamise, patendivoliniku kutsetegevuse taastamisest keeldumise ja patendivoliniku kutse äravõtmise otsuse kohta.
(2) Registreeringud nummerdatakse registreeringu tegemise järjekorras.
§ 18. Registreeringu andmete muutmine
(2) Lõikes 1 nimetatud avalduses tuleb selgitada vea iseloomu.
(3) Taotleja andmete muutumise korral tehakse registrikanne vastava avalduse esitamisel registrile.
(4) Registreeringu andmete muutmiseks kohtuotsuse alusel peab asjast huvitatud isik esitama registrile avalduse ja kohtuotsuse ärakirja ühe kuu jooksul otsuse jõustumise kuupäevast. Kui avalduse esitab esindaja, on nõutav volitust tõendav dokument või viide varem registrile esitatud kehtivale volitust tõendavale dokumendile.
(5) Kui vajalikud dokumendid on esitatud, tehakse viivitamata registreeringu andmete muutmise kanne. Lõikes 3 nimetatud juhul sisaldab registreeringu andmete muutmise kanne taotleja või tema esindaja andmetes tehtavaid muudatusi. Lõikes 4 nimetatud juhul sisaldab registreeringu andmete muutmise kanne registreeringu muutmise aluseks oleva otsuse teinud asutuse nime, otsuse tegemise kuupäeva ja numbrit.
§ 19. Registreeringu kustutamine
(1) Registreeringu kustutamiseks peab asjast huvitatud isik esitama registrile avalduse. Kui avaldusele ei ole lisatud vajalikke dokumente, tagastatakse avaldus viivitamata selle esitajale.
(2) Kui vajalikud dokumendid on lisatud, tehakse viivitamata registreeringu kustutamise kanne, mis sisaldab registreeringu kustutamise aluseks oleva otsuse teinud asutuse nime, otsuse tegemise kuupäeva ja numbrit.
Registri avalikkus
§ 20. Registri avalikkus
(1) Register on avalik. Igaühel on õigus tutvuda registrikannetega ja saada neist ärakirju.
(2) Registrist väljastatud teabe üle peetakse arvestust. Arvestuse andmed on avalikud.
§ 21. Teabe väljastamise kord
(1) Esitatud teabenõude alusel antakse teavet registris töödeldavate andmete kohta. Selleks peab isik sõnastama päringu, mille alusel tehakse otsing.
(2) Kirjalikult väljastatav teave dateeritakse ja sellele tehakse vastav märge «väljatrükk», «ärakiri» või «väljavõte». Ärakirja või väljavõtte kinnitab pädev ametiisik teabe saamisest huvitatud isiku nõudel oma allkirja või pitsatiga.
(3) Kanderaamatuga võimaldatakse tutvuda arvutikuvaril.
(4) Registritoimikuga saab tutvuda Patendiameti töötaja juuresolekul.
(5) Isiku avalduse alusel väljastatakse registrist tõend selle kohta, et registrikannet ei ole muudetud või et teatud registrikanne või andmed registris puuduvad.
(6) Registrist kirjaliku teabe väljastamise eest võetakse riigilõivu, välja arvatud teabe väljastamisel järelevalveasutustele, tööstusomandi apellatsioonikomisjonile ja kohtule.
§ 22. Andmete registrisse vastuvõtmise ja registrist väljastamise üle arvestuse pidamise kord
(1) Volitatud töötleja peab digitaalses kanderaamatus arvestust andmete registrisse vastuvõtmise ja registrist andmete väljastamise kohta.
(2) Digitaalsesse kanderaamatusse tehakse kanne andmete registrisse vastuvõtmise või registrist andmete väljastamise aja, registriandmete esitaja ning andmete saaja ja registrisse vastuvõetud või registrist väljastatud andmete kohta.
Järelevalve ja finantseerimine
§ 23. Järelevalve
(2) Järelevalvet teostaval isikul on õigus:
1) tutvuda registrisse kantud andmete ja registri pidamise dokumentidega;
2) siseneda ruumidesse, kus andmeid hoitakse, töödeldakse või kus asuvad töötlemiseks kasutatavad seadmed;
3) saada teavet andmete registrist väljastamise ja kasutamise kohta.
(3) Registri pidamisel tekkinud puuduste ilmnemise korral on registri volitatud töötleja kohustatud likvideerima järelevalvet teostanud isiku ettekirjutuses kajastatud puudused tema poolt määratud tähtajaks.
(4) Teenistusalast järelevalvet registripidamise üle teostab Patendiamet.
§ 24. Registri pidamise kulud
Registri pidamise kulud kaetakse riigieelarvest Majandusministeeriumi eelarve kaudu sihtotstarbelise summana.
Registri likvideerimine
§ 25. Registri likvideerimine
(1) Registri likvideerimisel tehakse kõikide kehtivate kannete kustutamise kanne ja registritoimikud suletakse.
(2) Digitaalse kanderaamatu andmeid, selle varukoopiat ja registritoimikuid säilitatakse Patendiameti arhiivis kuni andmete üleandmiseni teise registrisse või riiklikku arhiivi või hävitamiseni.
§ 26. Enne patendivoliniku seaduse jõustumist registrisse kantud patendivolinike ümberregistreerimine
(1) Eesti Vabariigi riiklikku patendivolinike registrisse kantud patendivolinikud registreeritakse ümber kolme kuu jooksul määruse jõustumisest arvates samades tegevusvaldkondades, milles neil oli õigus tegutseda enne «Patendivoliniku seaduse» jõustumist.
(2) Patendivolinikud peavad esitama kolme kuu jooksul määruse jõustumisest arvates registri volitatud töötlejale «Patendivoliniku seaduse» §-s 24 sätestatud registreeringu andmed.
§ 27. Vabariigi Valitsuse määruse kehtetuks tunnistamine
Vabariigi Valitsuse 26. augusti 1992. a määrus nr 248 «Eesti Vabariigi riikliku patendivolinike registri asutamise kohta» (RT 1992, 39, 512) tunnistatakse kehtetuks.
§ 28. Määruse jõustumine
Määrus jõustub 1. septembril 2001. a.
peaministri ülesannetes Siim KALLAS
Majandusminister Mihkel PÄRNOJA
Riigisekretär Aino LEPIK von WIRÉN


Kuidas karistada töötajat
Tööandjal on kehtiva õiguse kohaselt mitmeid võimalusi reageerida töötajatepoolsetele rikkumistele.
Kuni 30.06.2009. a kohaldati töötajatele töötajate distsiplinaarvastutuse seadust, mis reguleeris töötajatele distsiplinaarkaristuste määramist. Viidatud seadus on küll tänaseni kehtiv, kuid alates 01.07.2009. a kohaldub see üksnes ametnikele avalikus teenistuses ja muudel seadusega ettenähtud juhtudel, kuid mitte töölepinguga töötavatele töötajatele. Seega tekib küsimus, kas ja kuidas on tööandjal võimalik töötajaid täna karistada?
Peamised seadused, mis käesoleval ajal töötajate ja tööandjate vahelisi suhteid reguleerivad, on:
· töölepinguseadus (edaspidi − TLS),
· võlaõigusseadus (edaspidi − VÕS) ja
· individuaalsete töövaidluste lahendamise seadus (edaspidi − ITVS).
Töötajate vastutuse rikkumiste eest võib jagada kolmeks:
· tööandjale tekitatud kahju hüvitamine,
· rikkumised, mille eest tehakse töötajale hoiatus ja
· rikkumised, mille eest võib töölepingu lõpetada.
Tööandjale tekitatud kahju hüvitamine
Juhul, kui töötaja on rikkunud oma töökohustusi ning see tõi kaasa kahju tekkimise, peab töötaja tekkinud kahju hüvitama. Näiteks võib tuua olukorra, kus laotööline paigutab kauba lattu hooletult, kaup vajub pikali ja puruneb. See, mis ulatuses tuleb tekkinud kahju hüvitada, sõltub aga faktilistest asjaoludest.
Kui töötaja on töölepingut tahtlikult rikkunud, vastutab ta rikkumise tagajärjel kogu tööandjale tekitatud kahju eest (TLS § 74 lg 1). Tahtlik rikkumine tähendab aga seda, et kohustuse rikkumine on töötaja eesmärk (VÕS § 104 lg 5 – tahtlus on õigusvastase tagajärje soovimine). Tahtliku töökohustuste rikkumise puhul on tegemist näiteks olukorras, kus töötaja ärritub ja viskab oma tööarvuti maha ning see puruneb. Sellisel juhul ei sa rääkida hooletusest, vaid töötaja tahtlikult lõhub ära oma töövahendi. Tegemist on ka ainsa olukorraga, kus töötaja peab hüvitama tööandjale tekkinud kahju täielikult.
Kui aga töötaja on töölepingut rikkunud hooletuse tõttu (näiteks eespool toodud laotöötaja juhtum), vastutab ta tööandjale tekitatud kahju eest ulatuses, mille määramisel arvestatakse (TLS § 74 lg 2):
· töötaja tööülesandeid,
· süü astet,
· töötajale antud juhiseid,
· töötingimusi,
· töö iseloomust tulenevat riski,
· tööandja juures töötamise kestust ja senist käitumist,
· töötaja töötasu ja
· tööandja mõistlikult eeldatavaid võimalusi kahjude vältimiseks või kindlustamiseks.
Lisaks vähendatakse hüvitist tööandja tegevusega seonduva tüüpilise kahju tekkimise riski tagajärjel tekkinud kahju võrra. Viimane on eriti oluline näiteks kauplustes, kus on teada, et toimuvad vargused. Seetõttu töötajad (müüjad) enamasti kauplustes kolmandate isikute poolt toime pandud varguste (sellega tekitatud kahju) eest ei vastuta.
Oluline on aga teada, et isegi juhul, kui on selge, et töötaja peab kahju hüvitama, ei saa kahjuhüvitist koheselt töötasust kinni pidada. Kohtuväliselt võib tööandja oma nõudeid töötaja töötasu nõudega tasaarvestada üksnes töötaja kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis antud nõusolekul, mis peab olema antud pärast tasaarvestuse õiguse tekkimist (TLS § 78 lg 1). See tähendab, et esmalt peab töötaja tekitama kahju ning pärast kahjujuhtumi toimumist saab töötaja anda kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis (nt e-kirjaga) tööandjale loa pidada kahjuhüvitis töötaja töötasust maha. Kui töötaja sellist nõusolekut ei anna, tuleb pöörduda kohtu või töövaidluskomisjoni poole (ITVS § 4 lg 1).
Kahjunõude puhul on oluline teada, et tööandja kahju hüvitamise nõue töötaja vastu tööülesannete täitmisel tekkinud kahju eest aegub 12 kuu jooksul arvates ajast, millal tööandja sai teada või pidi teada saama kahju tekkimisest ja selle hüvitamiseks kohustatud isikust. Igal juhul aegub nõue aga kolme aasta möödumisel kahju tekkimisest (TLS § 74 lg 4).
Rikkumised, mille eest tehakse töötajale hoiatus
Kõikidel juhtudel, mil töötaja on rikkunud oma töökohustusi, võib töötajale teha hoiatuse. Hoiatuse sisu on enamasti selline, et töötajat informeeritakse asjaolust, et töötaja on rikkunud oma töökohustust ning töötajat hoiatatakse, et kui töötaja rikub oma töökohustusi ka tulevikus, siis võidakse temaga sõlmitud tööleping lõpetada.
Hoiatusi võib teha kõigi rikkumiste eest, nt tööle hilinemine ja töölt varem lahkumine, ebaviisakas käitumine klientidega, tööandja mitteteavitamine probleemidest arvutiga, mis ei võimalda tööülesandeid täita, tööandja halvustamine Facebook’is vms. Hoiatuste tegemist TLS ei reguleeri ning neid ei saa töötaja ka eraldi vaidlustada, kuna otseselt ei tulene neist töötajale mingeid tagajärgi. Kui pärast mitut hoiatust tööleping lõpetatakse, siis saab töötaja vaidlustada töölepingu ülesütlemise ning vaidluse korral peab tööandja tõendama, et hoiatused olid põhjendatud (ehk töötaja on ka tegelikkuses oma töökohustusi rikkunud).
Rikkumised, mille eest võib töölepingu lõpetada
Töölepingu lõpetamine on võimalik mh juhul, kui töötajale on tehtud eelnevalt hoiatus ning hoiatusest hoolimata eirab töötaja tööandja mõistlikke korraldusi või rikub töökohustusi (TLS § 88 lg 1 p 3). Hoiatustega on seotud ka järgmised tööandja poolt töölepingu ülesütlemise alused:
· TLS § 88 lg 1 p 4: tööandja võib töölepingu erakorraliselt üles öelda, kui töötaja on tööandja hoiatusest hoolimata viibinud tööl joobeseisundis,
· TLS § 88 lg 3: tööandja võib töölepingu töötaja kohustuse rikkumise või tema töövõime vähenemise tõttu üles öelda, kui ülesütlemisele on eelnenud tööandja hoiatus (näiteks olukorras, kus müüja hilineb hoiatustest hoolimata pidevalt tööle ja selle tulemusena ei avata kauplust õigel ajal ning ruumide omanik (kaubanduskeskus) kohaldab tööandja suhtes leppetrahvi).
Samuti on tööandjal võimalik oluliste rikkumiste korral tööleping üles öelda ka juhul, kui hoiatusi pole varem tehtud. Vastavad alused on:
· TLS § 88 lg 1 p 1: töötaja ei ole pikka aega tulnud toime tööülesannete täitmisega terviseseisundi tõttu, mis ei võimalda töösuhet jätkata (töövõime vähenemist terviseseisundi tõttu eeldatakse, kui töötaja terviseseisund ei võimalda tööülesandeid täita nelja kuu jooksul),
· TLS § 88 lg 1 p 2: töötaja ei ole pikka aega tulnud toime tööülesannete täitmisega ebapiisava tööoskuse, töökohale sobimatuse või kohanematuse tõttu, mis ei võimalda töösuhet jätkata (näiteks müüja ei suuda õppida kassaaparaati kasutama),
· TLS § 88 lg 1 p 5: töötaja on pannud toime varguse, pettuse või muu teo, millega põhjustas tööandja usalduse kaotuse enda vastu (kuritegude puhul tuleb kindlasti teha ka politseile avaldus),
· TLS § 88 lg 1 p 6: töötaja on põhjustanud kolmanda isiku usaldamatuse tööandja vastu (näiteks töötaja halvustab meedias oma tööandjat ja tööandja suhtumist klientidesse),
· TLS § 88 lg 1 p 7: töötaja on tekitanud süüliselt ja olulisel määral kahju tööandja varale või lõi kahju tekkimise ohu (näiteks töötaja rikub liikluseeskirju ja teeb selle tulemusena tööandja sõidukiga avarii),
· TLS § 88 lg 1 p 8: töötaja on rikkunud saladuse hoidmise või konkurentsipiirangu kohustust. (näiteks töötaja asutab ettevõtte, mis pakub tööandjaga sarnaseid teenuseid).
Töölepingu erakorralisel ülesütlemisel on oluline rõhutada, et tööandja võib töölepingu üles öelda üksnes mõistliku aja jooksul pärast seda, kui ta ülesütlemise aluseks olnud asjaolust teada sai või pidi teada saama (TLS § 88 lg 4). Mõistliku aja pikkuse hindamisel tuleb lähtuda faktilistest asjaoludest, mh rikkumise tuvastamiseks kuluvast ajast. Vaidluste vältimiseks tuleks rikkumise avastamisel tuvastada võimalikult kiiresti rikkumisega seotud asjaolud, sh küsida töötajalt selgitusi ning kui rikkumine on ammendavalt tuvastatud ja see on oluline, siis esitada esimesel võimalusel ka töölepingu ülesütlemise avaldus.
Kindlasti tuleb silmas pidada, et töölepingu erakorraline ülesütlemine on kõige rangem õiguskaitsevahend, mistõttu selle kohaldamiseks peab töötaja olema oma töökohustusi oluliselt rikkunud. Näiteks olukorras, kus töötaja hilineb mitu päeva järjest 3 minutit tööle, siis on see alus töötajale hoiatuste tegemiseks, kuid ei ole üldjuhul töölepingu erakorralise ülesütlemise aluseks, kuigi TLS-i § 88 lg 1 p 3 seda põhimõtteliselt võimaldaks. Seega alati tuleb hinnata rikkumise olulisust, sh selle tagajärgi tööandja jaoks.
Tööandjal on kehtiva õiguse kohaselt mitmeid võimalusi reageerida töötajatepoolsetele rikkumistele. Väiksemate rikkumiste korral saab töötajale teha hoiatuse ning olukorras, kus hoiatusi on kogunenud mitmeid, võib see olla töölepingu erakorralise ülesütlemise aluseks. Kui aga töötaja on pannud toime olulise rikkumise, on tööandjal õigus töötajaga sõlmitud tööleping koheselt erakorraliselt üles öelda. Rikkumise olulisust tuleb aga hinnata igal konkreetsel juhul eraldi. Sealjuures on oluline rikkumise mõju tööandjale.
Kui aga töötaja on tekitanud tööandjale kahju, siis selline kahju tuleb töötajal üldjuhul tööandjale hüvitada. Kahju hüvitamise ulatus sõltub aga jällegi kahju tekkimisega seotud faktilistest asjaoludest.
Avaldatud märtsikuu Raamatupidamisuudistes


Hetkehind: 4 800 €
OKSJONI ANDMED ID: 53338
alghind oksjonil: 4 800 €
aega alguseni: 6 p, 1 tundi, 57 minutit
registreerimise lõpp: 02.06.2020 kl 12:00
oksjoni algus: 02.06.2020 kl 17:00
oksjoni lõpp: 10.06.2020 kl 09:00
pikenemise intervall: 15 min
laekumise tähtpäev: 02.06.2020 kl 12:00
Anne Tammer, pankrotihaldur
otseviide: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=53338
Ametlikud Teadaanded: https://www.ametlikudteadaanded.ee/avalik/teadaanne?teate_number=1610638
Keevitusseade CEA Digitech 4000 Vision Pulse 400v. Seade müüakse seisundis nagu see on. OÜ Märja Monte (pankrotis) ja pankrotihaldur ei vastuta seadme võimalike puuduste eest.
Alghind: 4 800 euro(t). müügihind sisaldab käibemaksu
Enampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=53338 ning tasuda tagatisraha 480 eurot osaühing MÄRJA MONTE (pankrotis) arveldusarvele nr EE801010220277831225 (AS SEB Pank). Makseselgitus: „Tagatisraha 2.06.2020 12:00 oksjonil ID53338 osalemise eest. Vallasvara“. Tagatisraha loetakse tasutuks selle laekumise hetkest. Tagatisraha peab olema laekunud hiljemalt 02.06.2020 kell 12:00. Hilisemaid laekumisi ei arvestata. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval.
Seade asub Tartu linnas. Seadmega saab tutvuda, kooskõlastades eelnevalt tutvumise aja tel 50 43 679 või e-posti teel (haldur@tammer-tammer.ee)
Teadaande number 1610638
(4) Enampakkumise kohta koostab haldur akti. Akti vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
Täitemenetluse seadustiku § 881. Elektroonilise enampakkumise kord
(6) Valdkonna eest vastutav minister võib kehtestada määrusega tehnilised nõuded elektroonilise enampakkumise läbiviimise kohta.
Täitemenetluse seadustiku § 89. Pakkumise tagasilükkamine
Täitemenetluse seadustiku § 91. Pakkumise parimaks tunnistamine
Täitemenetluse seadustiku § 921. Elektroonilisel enampakkumisel osalevate isikute vastuväited
Täitemenetluse seadustiku § 93. Ostuhinna kohese tasumise kohustus
(52) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega täpsema korra ja nõuded ostuhinna tasumisele oksjonikeskkonnas makseteenuse pakkuja pakutava kohest laekumist võimaldava makseviisi kaudu.
Täitemenetluse seadustiku § 931. Ostuhinna tasumine laenuga
Müüa haagis RESPO
Müüa sõiduauto Peugeot 307 (v.l. 2006)
Alghind: 58 000 €
Raudkivi tee 10-11, Rae vald, HÜPOTEEGIGA
Alghind: 42 000 €
Varad enampakkumisel (133)
Varad ümberhindamisel (3305)


Eesti Rahvusraamatukogu seaduse ja Riigikogu kodukorra seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Eesti Rahvusraamatukogu seaduse ja Riigikogu kodukorra seaduse muutmise seadus
Vastu võetud 16.02.2006
Vabariigi Presidendi 2. märtsi 2006. a otsusega nr 986
I. Eesti Rahvusraamatukogu seaduses (RT I 1998, 34, 488; 2002, 57, 357) tehakse järgmised muudatused:
Käesolevas seaduses sätestatakse Eesti Rahvusraamatukogu (edaspidi Rahvusraamatukogu) õiguslik seisund, ülesanded rahvus- ja parlamendiraamatukoguna, teadus- ja arendusasutusena ning humanitaar- ja sotsiaalteaduste raamatukoguna, Rahvusraamatukogu juhtimise korraldus ja riiklik järelevalve Rahvusraamatukogu tegevuse üle.»
« § 2. Rahvusraamatukogu eesmärk ja põhiülesanded
2) teadus- ja arendustegevus ning sellele tuginevate infoteenuste osutamine ühiskonnale.»
§ 3. Paragrahvi 3 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Rahvusraamatukogu registreeritakse teadus- ja arendusasutuste alamregistris teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduses sätestatud korras. Rahvusraamatukogu teadus- ja arendustöö korraldus sätestatakse põhikirjas.»
« 2) Eesti üldise märksõnastiku ja bibliograafilise normandmestiku koostamine ja haldamine ning autoriteetsuskontrolli koordineerimine raamatukoguvõrgus;»;
« 6) raamatute standardnumbri rahvusvahelise süsteemi (ISBN), jadaväljaannete standardnumbri rahvusvahelise süsteemi (ISSN) ja noodiväljaannete standardnumbri rahvusvahelise süsteemi (ISMN) rahvusliku agentuurina tegutsemine;»;
3) punktid 7, 8 ja 9 tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Seadust täiendatakse §-ga 41 järgmises sõnastuses:
« § 41. Rahvusraamatukogu ülesanded teadus- ja arendusasutusena
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud lepingutes võib sätestada ka käesolevast seadusest ja ministeeriumide põhimäärustest tulenevaid muid üleantavaid kohustusi.»
§ 6. Paragrahvi 5 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 7. Paragrahvi 51 pealkirjas ja tekstis asendatakse sõna «erialaraamatukoguna» sõnaga «raamatukoguna».
§ 8. Paragrahvi 6 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Riigikogu liikmetele ja Riigikogu Kantseleile on käesoleva paragrahvi lõikes 4 toodud teenused tasuta, muid teenuseid osutatakse Riigikogu Kantseleiga sõlmitavate lepingute alusel ja need võivad olla tasulised.»
§ 9. Paragrahv 61 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 61. Kasutamiseeskiri
(3) Rahvusraamatukogu lugejaks registreeritakse isik, kes nõustub täitma kasutamiseeskirja tingimusi.»
§ 11. Paragrahvi 10:
« 6) kinnitab Rahvusraamatukogu struktuuri ja töötajate piirarvu ning töötasustamise alused;»;
2) lõiget 1 täiendatakse punktiga 17 järgmises sõnastuses:
« 17) kinnitab Rahvusraamatukogu intellektuaalse omandi kasutamise korra.»
II. Riigikogu kodukorra seaduses (RT I 2003, 24, 148; 2005, 68, 524) tehakse järgmised muudatused:
§ 12. Paragrahvi 13 lõiget 2 täiendatakse punktiga 201 järgmises sõnastuses:
« 201) kinnitab Riigikogu arhiivi pidamise korra;».
§ 13. Seadust täiendatakse §-ga 1582 järgmises sõnastuses:
« § 1582. Riigikogu arhiiv
(2) Riigikogu arhiivi pidamise korra kinnitab Riigikogu juhatus.»


Põlula Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Põlula Kooli põhimäärus
Põlula Kooli põhimäärus - sisukord
§ 1 Kooli nimetus, asukoht ja tegutsemiskoht
§ 2 Kooli tegutsemise vorm ja õiguslik seisund
§ 5 Lasteaeda ja kooli vastuvõtmine
§ 6 Klassid ja rühmad
§ 11 Õpilase ja vanema teavitamine
§ 17 Koolitöötajate koosseis
§ 18 Koolitöötaja õigused ja kohustused
RT IV, 10.05.2019, 18
Vastu võetud 02.05.2019 nr 9
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõike 2 ja koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõige 3 alusel.
(1) Kooli nimi on Põlula Kool (edaspidi kool).
(2) Kool asub aadressil Lääne-Virumaa, Vinni vald, Põlula küla, Põlula kool, sihtnumber 46711.
(3) Kooli lasteaiana tegutsev Ulvi lasteaed asub aadressil Lääne-Virumaa, Vinni vald, Ulvi küla, Antsu tee 9, sihtnumber 46701.
§ 2. Kooli tegutsemise vorm ja õiguslik seisund
(1) Kooli tegutsemise vorm on ühe asutusena tegutsev koolieelne lasteasutus ja põhikool.
(2) Kool on Vinni Vallavalitsuse (edaspidi ametiasutus) hallatav asutus, mis juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi haridusseadusest, koolieelse lasteasutuse seadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, käesolevast põhimäärusest ning muudest õigusaktidest.
(1) Kool loob koolieast noorematele lastele alushariduse omandamise võimalused ning kooliealistele lastele tingimused koolikohustuse täitmiseks ja põhihariduse omandamise võimaluse I ja II kooliastmel.
(2) Kooli õppekava kehtestab kooli direktor. Kooli õppekava lähtub riiklikest õppekavadest. Õppekavale annavad enne kehtestamist arvamuse kooli hoolekogu ja õppenõukogu.
(3) Õppetegevus koolis on statsionaarne.
(4) Lasteasutuse õppekava läbinule annab lasteaed välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused. Vanem esitab koolivalmiduskaardi kooli, kus laps asub täitma koolikohustust.
(5) Lasteaed tegutseb 11 kuud aastas (üks kuu kollektiivne puhkus).
(6) Lasteaia lahtiolekuaja otsustab hoolekogu ettepanekul Vinni Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
Lasteaia ja kooli õppekeeleks on eesti keel.
§ 5. Lasteaeda ja kooli vastuvõtmine
Kooli ja lasteaeda vastuvõtt toimub vallavalitsuse poolt kehtestatud korra alusel.
§ 6. Klassid ja rühmad
(1) Koolis moodustatakse õpilaste arvust tulenevalt liitklassid kahe või kolme klassi õpilaste liitmisel.
(2) Lasteaias võivad töötada sõime-, aia- või liitrühmad.
(1) Õppeaasta kestab l . septembrist järgmise aasta 31. augustini.
(3) Trimestrites on kokku vähemalt 175 õppepäeva.
(5) Koolis võib suvevaheajal korraldada täiendava õppega seotud tegevusi, arvestades, et põhiharidust omandavale õpilasele on tagatud vähemalt kümne järjestikuse nädala pikkune puhkus kõigist õppega seotud tegevustest.
(6) Koolivaheajad kehtestab haridus- ja teadusminister.
(1) Õpilaste arengu ja huvide toetamiseks võib kooli direktor moodustada koolis pikapäevarühma ja huviringe. Nimetatud tegevus peab olema eelnevalt kooskõlastatud vallavalitsuse haridusnõunikuga.
(2) Õpilase arengu toetamiseks korraldatakse temaga koolis vähemalt üks kord õppeaasta jooksul arenguvestlus, mille põhjal lepitakse kokku edasises õppes ja arengu eesmärkides. Arenguvestluse korraldamise tingimused ja korra kehtestab kooli direktor, esitades selle enne arvamuse andmiseks õppenõukogule ja hoolekogule.
(3) Õpilase arengu toetamiseks jälgivad õpetajad õpilase arengut ja toimetulekut koolis ning vajaduse korral kohandavad õpet õpilase vajaduste kohaselt. Õpilase võimete ja annete arendamiseks tuleb koolis selgitada välja õpilase individuaalsed õpivajadused, valida sobivad õppemeetodid ning korraldada vajaduse korral diferentseeritud õpet. Kool tagab õpilasele, kellel tekib ajutine mahajäämus arengus või eeldatavate õpitulemuste saavutamisel, täiendava pedagoogilise juhendamise väljaspool õppetunde. Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamise põhimõtted sätestatakse kooli õppekavas.
(4) Direktor määrab isiku, kelle ülesandeks on haridusliku erivajadusega õpilase õppe ja arengu toetamiseks vajaliku koostöö korraldamine tugispetsialistide, andekate õpilaste juhendajate ja õpetajate vahel (edaspidi haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija).
(5) Direktori otsusel võib haridusliku erivajadusega õpilasele rakendada meetmeid, mille rakendamise eeldusena ei ole ette nähtud koolivälise nõustamismeeskonna soovitust, sealhulgas tugispetsialisti teenus, individuaalse õppekava rakendamine, pikapäevarühma vastuvõtmine, ning vanema nõusolekul õpilase üleviimine vastavasse rühma või klassi.
(6) Kooli otsusel rakendatavate meetmete tulemuslikkuse hindamiseks kirjeldavad kõik meetme rakendamisel osalenud õpetajad ja tugispetsialistid vähemalt kord õppeaastas õpilase arengut ja toimetulekut ning esitavad omapoolsed soovitused.
(2) Õpilasele on õppekavavälises tegevuses kooli rajatiste, ruumide, õppe-, spordi, tehniliste ja muude vahendite kasutamine tasuta.
(3) Õppekavaväline tegevus sätestatakse kooli päevakavas, mille kehtestab kooli direktor.
(1) Õppekavavälise tegevuse kulude katmisel (v.a paragrahvi 9 lõikes 2 sätestatud juhul) võib toimuda kaasrahastamine osalejate poolt käesolevas põhimääruses sätestatud tingimustel ja korras.
2) huvitegevuses kasutatavad ühekordsed vahendid ja riided;
3) ekskursioonid jms;
§ 11. Õpilase ja vanema teavitamine
(1) Õpilasel ja vanemal on õigus saada koolist teavet ja selgitusi koolikorralduse ning õpilase õiguste ja kohustuste kohta. Kool on kohustatud võimaldama statsionaarses õppes õppiva õpilase vanemale juurdepääsu kooli valduses olevale teabele selle õpilase kohta. Vanema juurdepääsu teabele selle kohta, kas õpilane on kooli õpilaste nimekirjas või mitte, võib keelata vaid mõjuva põhjuse esinemisel.
(3) Trimestri jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest teavitatakse õpilast trimestri algul. Kool loob õpilaste vanematele võimalused sellekohase teabega tutvumiseks.
(4) Kool teavitab õpilast ja vanemat õpilase hinnetest ja hinnangutest. Kui lapsevanem ei ole andnud nõusolekut õpilase hinnetest ja hinnangust teavitamiseks elektrooniliselt, on kool kohustatud teavitama õpilast ja vanemat õpilase hinnetest paberil vormistatud klassitunnistuse kaudu.
1) kasutada tasuta kooli ruume ja rajatisi, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid õppetööks ja kooli korraldatud õppekavaväliseks tegevuseks;
5) moodustada koolis õpilasesindus ja osaleda valitud õpilasesindajate kaudu kooli õpilaselu küsimuste otsustamisel ja korraldamisel;
6) pöörduda õpetamist ja kasvatamist puudutavates vaidlusküsimustes kooli hoolekogu poole;
1) osalema kooli päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes, täitma õpiülesandeid ning omandama teadmisi ja oskusi oma võimete kohaselt. Koolikohustust ei loeta täidetuks, kui koolikohustuslik isik puudub õppest mõjuva põhjuseta.
5) suhtuma lugupidavalt kaasinimestesse, hoidma kooli vara ning ümbritsevat keskkonda;
6) käituma väärikalt nii koolis kui ka väljaspool kooli;
7) osalema vajadusel kooli heaks tehtavas töös.
1) saada kooli ja lasteaia tegevust ja õppekava puudutavat teavet;
2) teha ettepanekuid kooli ja lasteaia õppekava täitmiseks vajalike tingimuste loomiseks, aidates ise kaasa nende tingimuste kujunemisele;
4) tegema koostööd kooliga käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud tingimustel korras;
8) teavitama õigeaegselt lapse puudumise korral kooli ja lasteaeda;
9) osalema õpilase arenguvestlusel.
(2) Teade vanemate koosoleku toimumise kohta avaldatakse kooli kodulehel internetis ja edastatakse e-kooli kaudu vanematele vähemalt 7 päeva enne koosoleku toimumist. Teates tuleb märkida koosoleku toimumise kuupäev, kellaaeg, koht ning arutamisele tulevad küsimused.
(3) Vanemate koosolekut juhatab kooli direktor, kui koosolekul ei otsustata teisiti. Vanemate koosolek võtab vastu otsuseid koosolekust osavõtvate vanemate poolthäälteenamusega. Koosoleku kohta koostatakse protokoll, mille allkirjastavad koosoleku juhataja ja protokollija. Protokollile lisatakse koosolekul osalenud vanemate nimekiri. Protokoll avalikustatakse kooli kodulehel internetis ja paberkandjal kooli kantseleis hiljemalt 5 tööpäeva jooksul koosoleku toimumisest arvates.
(4) Klassi õpilaste vanemate koosoleku kutsub kokku vähemalt üks kord aastas klassijuhataja. Teade koosoleku kohta avaldatakse kooli veebilehel ja e-kooli kaudu. Teates tuleb märkida koosoleku toimumise kuupäev, kellaaeg, koht ning arutamisele tulevad küsimused. Koosolekut juhatab klassijuhataja.
(5) Kooli direktor on kohustatud vähemalt ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudel kokku kutsuma selle klassi õpilaste vanemate koosoleku hiljemalt 7 tööpäeva jooksul arvates nõude esitamisest. Nõue esitatakse kirjalikult või elektrooniliselt kooli direktorile. Nõue peab olema allkirjastatud nõude esitanud vanemate poolt. Koosoleku toimumisest teavitamine toimub käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud korras.
Kooli juhib direktor. Direktor vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse korralduse ja tulemuslikkuse ning muude koolis läbiviidavate tegevuste, kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(2) Hoolekogu moodustamise ja - töökorra kehtestab vallavalitsus.
§ 17. Koolitöötajate koosseis
(1) Koolitöötajate koosseisu kinnitab kooli direktor vallavalitsuse kehtestatud korras.
(2) Koolitöötajad on direktor, õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid, abiõpetajad ja teised õppe- ja kasvatusalal töötavad ning muud töötajad.
§ 18. Koolitöötaja õigused ja kohustused
(1) Koolitöötajate ülesanded, kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks käesoleva põhimääruse, töösisekorra eeskirjadega, ametijuhendite ja töölepinguga, kooli arengukava, õppekava, üldtööplaaniga ning koolisiseste eeskirjadega, mis on kooskõlas tööseaduse ja töösuhteid reguleerivate muude õigusaktidega.
(2) Pedagoogiliste töötajate ülesanne on õpetamine ja kasvatamine, mis põhineb vastastikusel lugupidamisel, teineteisemõistmisel ning koostööl lapsevanematega.
(3) Pedagoogid on kohustatud nõustama laste vanemaid, lasteaiaõpetajad nõustavad õppe- ja kasvatusküsimustes ka teeninduspiirkonnas elavate lasteaias mittekäivate laste vanemaid.
(4) Kooli teenindava personali ülesanne on tagada kooli häireteta töö ja majandamine ning vara säilimine ja korrasolek.
(5) Ülesande täitmiseks teised koolitöötajad:
3) arvestavad oma tööülesannete täitmisel õppe- ja kasvatustöö läbiviimisega.
(6) Koolitöötajatel on keelatud avalikustada lapselt saadud teavet lapse perekonna kohta.
(7) Kooli personal on kohustatud lapse abivajaduse ilmnemisel otsima abi ja vajaduse korral tegema koostööd teiste lapsega töötavate isikutega. Lapse abivajaduse ilmnemisel või selle kohta teate saamisel peab lapsega töötav isik viivitamata teavitama sellest last kasvatavat isikut.
(1) Koolil on oma alaeelarve valla eelarves. Kooli alaeelarve täiendavad tulud võivad moodustuda laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest, projektides osalemisest ning käesolevas põhimääruses sätestatud kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
(1) Kooli vara moodustavad talle sihtotstarbeliseks kasutuseks valla poolt antud maa, hooned ja rajatised, inventar ja muud õppe- ning kasvatustööks vajalikud vahendid.
(2) Kool valdab ja kasutab kooli vara Vinni vallavara eeskirjas sätestatud korras ja tingimustel.
(1) Kooli põhimääruse ja selle muudatused kehtestab Vinni Vallavolikogu.
(2) Kooli direktor esitab kooli põhimääruse ja selle muudatused enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule ja õppenõukogule.
(1) Kooli arengukava koostatakse vallavalitsuse poolt kehtestatud korras.
(2) Arengukava ja selle muudatuste ettevalmistamise algatab kooli direktor. Ettevalmistamisse kaasatakse hoolekogu, õppenõukogu ning vajadusel eksperdid koolist või väljastpoolt kooli. Arengukava ja selle muudatused esitab kooli direktor enne kinnitamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule ja õppenõukogule.
(3) Direktor esitab kord aastas, õppeaasta lõpul vallavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate haridusasutuse õppe- ja kasvatustegevusest ja arengukava täitmisest.
(1) Kooli ümberkorraldamise ja kooli tegevuse lõpetamise otsustab Vinni Vallavolikogu.


Mitte-EASA õhusõiduki ja selle komponendi hooldustööd – Riigi Teataja
Mitte-EASA õhusõiduki ja selle komponendi hooldustööd
Mitte-EASA õhusõiduki ja selle komponendi hooldustööd - sisukord
§ 2 Nõuded hooldusprogrammi koostamisele
§ 3 Mitte-EASA õhusõiduki defekti kõrvaldamine
§ 4 Komponendi paigaldamine mitte-EASA õhusõidukile
§ 5 Komponendi lennukõlblikkuse staatust tõendav dokument
§ 6 Komponendi kasutuskõlbmatus
§ 7 Piloodiluba omava mitte-EASA õhusõiduki omaniku hooldustööd
§ 8 Mitte-EASA õhusõiduki ja komponendi hooldustõend ja sellele kantavad andmed
RT I, 22.12.2015, 50
Määrus kehtestatakse lennundusseaduse § 94 lõigete 7 ja 8, § 96 lõike 6 ning § 97 lõike 6 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ (ELT L 79, 19.03.2008, lk 1–49) artikli 4 lõikes 4 nimetatud õhusõiduki (edaspidi mitte-EASA õhusõiduk):
1) hooldusprogrammis kajastatavate teemade loetelu ja nõuded hooldusprogrammi koostamisele;
2) hooldustööde tegemise täpsemad nõuded;
3) omanik-piloodi lubatud hooldustööde loetelu;
4) hooldustõendile kantavate andmete loetelu.
§ 2. Nõuded hooldusprogrammi koostamisele
(1) Hooldusprogramm peab sisaldama:
1) hooldusprogrammi muudatuste andmeid;
2) mitte-EASA õhusõiduki omaniku või jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni juhi allkirjastatud deklaratsiooni;
3) mitte-EASA õhusõiduki andmeid;
4) jätkuva lennukõlblikkuse korraldaja andmeid;
5) hooldustöid tegevate isikute andmed;
6) üldisi hooldusnõudeid;
7) loetelu lennundustehnilise töötaja lennueelsetest hooldustöödest;
8) loetelu omanik-piloodi hooldustöödest;
9) perioodilise hooldustöö andmeid;
10) andmeid mitte-EASA õhusõiduki tootja soovitatud lisahoolduste kohta eritingimuste esinemisel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud andmeteks on muudatuse number ja kuupäev ning muudatuse kinnitamise kuupäev.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud deklaratsioon peab olema järgmises sõnastuses: „Kinnitan, et allpool nimetatud õhusõidukit hooldatakse käesoleva hooldusprogrammi järgi. Hooldusprogramm vaadatakse läbi perioodiliselt ning vajadusel ajakohastatakse.”.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud andmeteks on mitte-EASA õhusõiduki:
1) tüüp ja mudel;
3) riiklik registreerimistunnus;
4) mootori, abimootori ja propelleri tüüp ning mudel;
5) omaniku ja käitaja nimi ning kontaktandmed.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud andmeteks on jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni nimi, sertifikaadi number ja kontaktandmed.
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 nimetatud andmeteks on:
1) lennundustehnilise töötaja nimi ja kontaktandmed;
2) lennundustehnilise töötaja loa number;
3) hooldusorganisatsiooni nimi ja kontaktandmed;
4) hooldusorganisatsiooni sertifikaadi number;
5) hoolduslepingu korral viide lepingule.
(7) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 6 nimetatud üldistes hooldusnõuetes tuleb kajastada mitte-EASA õhusõiduki tootja soovitatud üld- ja ohutusnõuded.
(8) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 9 nimetatud andmeteks on mitte-EASA õhusõiduki tootja soovitatud perioodilise hooldustöö:
2) tegemise periood lennutundides, tsüklites või kalenderajas ning perioodi tolerantsid;
3) tööülesande kirjeldusele lisatud viide tehnilisele normdokumentatsioonile.
(9) Hooldusprogrammis andmete kajastamise osas võib teha erandeid vastavalt õhusõiduki tüübi iseärasustele, lisades hooldusprogrammi täiendavaid andmeid või jättes mittevajalikud andmed kajastamata.
(10) Hooldusprogramm peab sisaldama sisukorda koos hooldusprogrammi kehtivate lehekülgede loeteluga.
§ 3. Mitte-EASA õhusõiduki defekti kõrvaldamine
(1) Lennuohutust mõjutav defekt tuleb kõrvaldada enne järgmist lendu.
(2) Defekt, mis ei mõjuta otseselt lennuohutust, tuleb kõrvaldada võimalikult kiiresti pärast defekti avastamist, võttes arvesse mitte-EASA õhusõiduki tehnilises normdokumentatsioonis toodud nõudeid.
(3) Defekti seotuse üle lennuohutusega otsustab volitatud lennundustehniline töötaja või piloot. Lennundustehniline töötaja juhindub otsuse tegemisel mitte-EASA õhusõiduki tehnilisest normdokumentatsioonist või Lennuameti kinnitatud minimaalvarustuse loetelust. Enne väljalendu avastatud defekti puhul teeb otsuse piloot, juhindudes Lennuameti kinnitatud minimaalvarustuse loetelust.
§ 4. Komponendi paigaldamine mitte-EASA õhusõidukile
(1) Komponendi paigaldamiseks peab hooldusorganisatsiooni volitatud lennundustehniline töötaja kontrollima selle sobivust visuaalse ülevaatuse, tehnilise normdokumentatsiooni ja komponendi jätkuva lennukõlblikkuse staatust tõendava lennukõlblikkuse kirje alusel.
(2) Enne komponendi paigaldamist mitte-EASA õhusõidukile peab hooldusorganisatsiooni volitatud lennundustehniline töötaja veenduma, et:
1) komponent on transporditud sobivas pakendis;
2) komponent ega selle pakend ei ole rikutud;
3) komponendi määratud ladustusaeg ei ole möödas;
4) komponendi avad on kaetud, vältimaks võõrkehade ja mustuse sattumist komponendi sisse;
5) komponent on hooldatud ja hoolduse teostamisel on järgitud tehnilist normdokumentatsiooni;
6) komponendile kohalduvad lennukõlblikkuseeskirjad on täidetud.
§ 5. Komponendi lennukõlblikkuse staatust tõendav dokument
Komponendi lennukõlblikkuse staatust tõendav dokument peab võimaldama tuvastada:
1) komponendi vastavust õhusõiduki spetsifikatsioonile;
2) komponendi tootjat;
3) kapitaalremondi tegijat ja aega;
4) määratud ressursiga komponendi summaarseid lennutunde, tsükleid, maandumisi, kalenderressurssi;
5) komponendil tehtud hooldusi ning lennukõlblikkuseeskirjade ja hooldusbülletäänide täitmise seisu;
6) komponendi lennukõlblikkust tõendavaid muid asjaolusid.
§ 6. Komponendi kasutuskõlbmatus
(1) Komponent määratletakse kasutuskõlbmatuna järgmistel asjaoludel:
1) tema hooldusprogrammis kindlaksmääratud ressurss on ületatud;
2) komponent ei vasta lennukõlblikkuseeskirjadele;
3) puudub teave, mille põhjal on võimalik määrata kindlaks komponendi lennu- või paigalduskõlblikkust;
4) komponendil on parandamatud defektid või rikked;
5) komponent on osalenud vahejuhtumis või õnnetuses, mis võib mõjutada komponendi kasutuskõlblikkust.
(2) Määratud ressursi saavutanud, selle ületanud või parandamatute defektidega taastamiskõlbmatu komponent muudetakse kasutuskõlbmatuks viisil, mis välistab selle uuesti kasutuselevõtmise.
§ 7. Piloodiluba omava mitte-EASA õhusõiduki omaniku hooldustööd
Piloodiluba omaval maksimaalse stardimassiga 2730 kg mitte-EASA õhusõiduki omanikul (edaspidi omanik-piloot) on lubatud teha alljärgnevaid hooldustöid:
1) õhusõiduki tuuleklaasipuhastaja harjade vahetamine;
2) õhusõiduki rataste mahavõtmine, paigaldamine ja hooldamine, rattalaagrite vahetamine ja määrimine;
3) hüdrovedeliku lisamine;
4) õhusõiduki teliku amortisaatoritesse õli ja suruõhu lisamine;
5) õhusõiduki telikukargu ja kargutalla vahetamine;
6) õhusõiduki rattavoolundite mahavõtmine ja paigaldamine;
7) kulunud piduriklotside vahetamine;
8) sisemiste ja välimiste lampide vahetamine;
9) tekstiilkatte paikamine, kui paik ulatub kahe konstruktsiooniribi vahelisele alale ja ei ole vaja ribi rihtida, struktuurielementi või tüüripinda maha võtta;
10) õhusõiduki värvkatte ja pinnaviimistluse parandamine, kui see ei eelda struktuurielementide mahavõtmist või paigaldamist;
11) voolundite remontimine, kui need ei ole õhusõiduki konstruktsiooni osaks;
12) uste mahavõtmine või paigaldamine;
13) sisevooderduse remontimine;
14) küljeakende vahetamine, kui see ei eelda neetimist või muid eritöid;
15) propelleri koonuse mahavõtmine ja paigaldamine;
16) mootori kapottide mahavõtmine ja paigaldamine;
17) mootori õhufiltri vahetamine;
18) kütuse settekannu ja kütusefiltri elemendi puhastamine või vahetamine;
19) süüteküünalde mahavõtmine, paigaldamine ja puhastamine;
20) õlifiltri vahetamine;
21) mootoriõli vahetamine ja lisamine.
§ 8. Mitte-EASA õhusõiduki ja komponendi hooldustõend ja sellele kantavad andmed
(1) Lennundusseaduse § 97 lõike 1 kohasele mitte-EASA õhusõiduki hooldustõendile kantakse:
1) õhusõiduki tüüp, riiklik registreerimistunnus ja seerianumber;
2) tehtud hooldustöö kirjeldus, viide kasutatud tehnilisele normdokumentatsioonile, viited töökaartidele ja hooldustöö lõpetamise kuupäev;
3) hooldusorganisatsiooni sertifikaadi number, tõendi väljastanud volitatud lennundustehnilise töötaja või omanik-piloodi nimi, allkiri ja lennundustehnilise töötaja loa number või hooldusorganisatsiooni antud lennundustehnilise töötaja volituse number;
4) informatsioon edasilükatud hooldustöö ja kõrvaldamata defekti kohta;
5) informatsioon tegemata jäänud tellitud hooldustöö kohta;
6) hooldustöö ajaks kogunenud lennutundide ja -tsüklite arv;
7) eesti või inglise keelne deklaratsioon: „Tõendan, et hooldustööd on tehtud vastavalt tehnilistele normdokumentidele ja Eestis kehtivale regulatsioonile ning õhusõiduk on nende tööde osas lennukõlblik.” või „Certifies that the work specified, except as otherwise specified, was carried out in accordance with the Estonian regulation, and in respect to that work the aircraft is considered ready for release to service.”.
(2) Lennundusseaduse § 97 lõike 1 kohasele mitte-EASA õhusõiduki komponendi hooldustõendile kantakse lisaks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2, 5 ja 6 sätestatud andmetele:
1) hooldusorganisatsiooni sertifikaadi number, tõendi väljastanud volitatud lennundustehnilise töötaja nimi, allkiri ja lennundustehnilise töötaja loa number või hooldusorganisatsiooni antud lennundustehnilise töötaja volituse number;
2) eesti või inglise keelne deklaratsioon: „Tõendan, et hooldustööd on tehtud vastavalt tehnilistele normdokumentidele ja Eestis kehtivale regulatsioonile ning komponent on nende tööde osas lennukõlblik.” või „Certifies that the work specified, except as otherwise specified, was carried out in accordance with the Estonian regulation, and in respect to that work the component is considered ready for release to service.”.