§ 33 Riikliku järelevalve teostajate pädevus
§ 42 Elektriohutusseaduse muutmine
§ 43 Rahvatervise seaduse muutmine
§ 44 Ravikindlustuse seaduse muutmine
§ 45 Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmine
§ 46 Reklaamiseaduse muutmine
28.10.2004 otsus nr 703
(1) Kiirgust emiteeriva meditsiiniseadme kiirgusohutuse tagamisel järgitakse meditsiiniseadme valmistamisel ja kasutamisel lisaks käesoleva seadusega kehtestatud nõuetele kiirgusseaduse (RT I 2004, 26, 173) sätteid, mis on kohaldatavad meditsiiniseadme puhul.
(2) Kui meditsiiniseade lastakse turule selliselt, et meditsiiniseade ja ravim moodustavad ühtse lahutamatu terviku, mis on mõeldud kasutamiseks ainult nimetatud kombinatsioonis ja mida ei ole võimalik korduvalt kasutada, siis sellise meditsiiniseadme puhul kohaldatakse ravimiseadust (RT I 1996, 3, 56; 49, 954; 1997, 93, 1564; 1998, 36/37, 554; 1999, 58, 608; 2001, 53, 308; 2002, 18, 97; 53, 336; 62, 377; 63, 387; 82, 480; 2003, 26, 156; 88, 591) ning käesoleva seaduse meditsiiniseadme ohutust ja toimivust reguleerivaid sätteid.
(4) Tervishoiuteenuse osutajat meditsiinigaasiga varustava meditsiinigaasitorustiku ohutuse tagamisel järgitakse seadme valmistamisel ja kasutamisel lisaks käesoleva seadusega kehtestatud nõuetele surveseadme ohutuse seaduse (RT I 2002, 49, 309; 2003, 88, 594; 2004, 2, 5; 18, 131; 30, 208) sätteid, mis on kohaldatavad meditsiinigaasisüsteemi puhul.
(5) Käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides ettenähtud meditsiiniseadme nõuetele vastavuse tõendamisele ja teavitatud asutusele kohaldatakse toote nõuetele vastavuse tõendamise seadust (RT I 1999, 92, 825; 2003, 45, 308; 81, 543; 2004, 18, 131; 30, 208) käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
(6) Meditsiiniseadme tootja ja levitaja kohustustele ning turujärelevalvele kohaldatakse toote ohutuse seadust (RT I 2004, 25, 167) käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
(7) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetluse puhul kohaldatakse haldusmenetluse seadust (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 117; 78, 527), arvestades käesoleva seaduse erisusi.
(8) Käesolevas seaduses ja selle alusel meditsiiniseadmele esitatud nõuete rakendamisel lähtutakse tehnilise normi ja standardi seaduse (RT I 1999, 29, 398; 2000, 29, 169; 78, 495; 2002, 32, 186; 99, 580; 2003, 88, 594; 2004, 2, 8; 25, 167; 29, 191; 30, 208) §-st 81.
(1) Teavitatud asutus käesoleva seaduse tähenduses on tunnustatud asutus, kellel on õigus teha meditsiiniseadme nõuetele vastavuse tõendamiseks vajalikke vastavushindamise protseduure ning kellest on teavitatud Euroopa Komisjoni ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriike.
(2) Teavitatud asutus peab järgima toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduses tunnustatud asutusele esitatavaid nõudeid, arvestades järgmisi käesolevast seadusest tulenevaid erisusi:
1) töötajaid tasustatakse vastavushindamise protseduuride arvust ja tulemustest sõltumata;
2) tagatakse, et töötajad hoiavad oma tegevuse käigus saadud teavet konfidentsiaalsena.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud kohustus säilib teavitatud asutuse töötajatel ka pärast nende töösuhte lõppemist teavitatud asutusega.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud kohustus kehtib teavitatud asutuse ja tema töövõtjate kohta.
(5) Teavitatud asutusel peab olema kogu teavitatud asutusena tegutsemise aja jooksul kehtiv vastutuskindlustusleping tema tegevuses teavitatud asutusena tekkida võiva kahju hüvitamiseks. Vastutuskindlustuse kindlustussumma peab:
1) tagama tema tegevuses teavitatud asutusena kolmandale isikule tekkida võiva kogu kahju hüvitamise;
2) ühe kindlustusjuhtumi kohta olema vähemalt 750 000 krooni.
(7) Tootja ja teavitatud asutuse vahel liigitamise reeglite kohaldamisel tekkinud vaidluse korral otsustab meditsiiniseadme liigituse Ravimiamet.
(3) Tootja või tema volitatud esindaja võimaldab Ravimiametile ligipääsu kliinilise uuringu kirjalikule aruandele, mis sisaldab kliinilise uuringuga kogutud andmete kriitilist hinnangut ja mille on allkirjastanud kliinilise uuringu teinud professionaalne kasutaja.
(4) Sotsiaalminister kehtestab määrusega meditsiiniseadme kliinilise uuringu tegemise korra.
(2) Tootja või tema volitatud esindaja esitab meditsiiniseadme kliinilise uuringu tegemise kirjaliku taotluse Ravimiametile. Taotluses esitatakse järgmised andmed:
(3) Ravimiamet otsustab meditsiiniseadme kliinilise uuringu korraldamiseks loa andmise või sellest keeldumise, arvestades inimeste tervise või avaliku korraga seotud kaalutlusi:
(5) Käesolevas paragrahvis lõigetes 1 ja 3 nimetatud isikud tagavad kinnituskirjade kättesaadavuse Ravimiametile viie aasta jooksul alates nende koostamise hetkest.
(1) Tootja võimaldab viie aasta vältel pärast viimase kindlat tüüpi meditsiiniseadme tootmist Ravimiametile ligipääsu järgmistele seadmega kaasnevatele dokumentidele:
(2) Tootja või tema volitatud esindaja peab viie aasta vältel pärast viimase tüübihindamise sertifikaadile vastava meditsiiniseadme tootmist võimaldama Ravimiametile ligipääsu tüübihindamise sertifikaadile ja selle lisale ning tehnilisele dokumentatsioonile ning käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 4 nimetatud dokumentidele.
(3) Kui tootja ega tema volitatud esindaja pole asutatud Euroopa Majanduspiirkonnas, peab isik, kes vastutab meditsiiniseadme turule laskmise eest, viie aasta vältel pärast viimase kindlat tüüpi meditsiiniseadme tootmist võimaldama Ravimiametile ligipääsu seadmega kaasnevale tehnilisele dokumentatsioonile.
(1) Iga isik, kelle asukoht on Eestis ja kes laseb esmakordselt turule I klassi meditsiiniseadme, tellimusmeditsiiniseadme, meditsiiniseadmete süsteemi, protseduuripaketi või in vitro diagnostikameditsiiniseadme, teavitab kirjalikult mõistliku aja jooksul Ravimiametit meditsiiniseadme turule laskmisest ja seadmel tehtud olulistest muudatustest.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik teavitab kirjalikult Ravimiametit ka sellise meditsiiniseadme turule laskmisest, mida peetakse uueks in vitro diagnostikameditsiiniseadmeks.
(5) Ravimiamet selgitab ohujuhtumi põhjuseks olnud asjaolud, tehes võimalusel koostööd tootjaga. Ohujuhtumi põhjuseid võib välja selgitada ka tootja. Kui ohujuhtumi põhjuseks olnud asjaolusid uurib tootja, teavitab viimane uurimise käigust ja tulemustest kirjalikult Ravimiametit ja teavitatud asutust, kui viimane oli kaasatud ohujuhtumi põhjustanud meditsiiniseadme vastavushindamisse.
(6) Ravimiamet tagab, et kõik ohujuhtumiga seotud isikud on ohujuhtumi uurimise tulemustest teadlikud.
(1) Ravimiamet teavitab käesoleva seaduse § 27 lõigetes 1, 3 ja 4 nimetatud juhtudel Euroopa Komisjoni ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide pädevaid asutusi viivitamatult ohujuhtumist, mille suhtes on algatatud järelevalvemenetlus, et kõrvaldada selline seade turult või keelata selle turule laskmine ja kasutuselevõtt või piirata seda.
(2) Ravimiamet viitab Euroopa Komisjonile ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide pädevatele asutustele ohujuhtumist teavitamise korral, kas ohujuhtum tuleneb nõuete järgimata jätmisest, harmoneeritud standardite ebaõigest kohaldamisest või puudustest harmoneeritud standardites.
(1) Meditsiiniseadmete ja nende turule laskjate ning ohujuhtumite andmekogu on riigiasutuse andmekogu andmekogude seaduse (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 18, 107; 26, 158; 2004, 30, 204) tähenduses. Selles andmekogus registreeritakse:
(2) Meditsiiniseadmete ja nende turule laskjate ning ohujuhtumite andmekogu vastutav ja volitatud töötleja on Ravimiamet.
(1) Käesoleva seaduse § 29 lõikes 1 nimetatud andmekogu andmete alusel edastab Ravimiamet regulaarselt Euroopa meditsiiniseadmete andmepanka järgmised andmed:
(2) Ravimiamet tagab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete kättesaadavuse Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide pädevatele asutustele.
§ 33. Riikliku järelevalve teostajate pädevus
(1) Käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides esitatud nõuete täitmise üle teostavad järelevalvet Ravimiamet ja Tervishoiuamet.
(2) Ravimiameti pädevusse kuulub:
1) järelevalve turule lastud meditsiiniseadme üle (turujärelevalve);
2) järelevalve teavitatud asutusele ja tootjale käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides esitatud nõuete täitmise üle;
3) järelevalve ohujuhtumitest teavitamise ja nende uurimise üle;
4) järelevalve kliiniliste uuringute korraldamise üle;
5) meditsiiniseadme liigitamise reeglite kohaldamise otsustamine tootja ja teavitatud asutuse vaidluse korral.
(3) Käesoleva seaduse §-des 31 ja 32 esitatud nõuete järgimise üle teostab järelevalvet Tervishoiuamet, arvestades tervishoiuteenuste korraldamise seaduses (RT I 2001, 50, 284; 2002, 57, 360; 61, 375; 62, 377; 110, 661; 2003, 26, 157 ja 160; 2004, 29, 192; 56, 400) kehtestatud korda.
(5) Isik, kes tegutseb teavitatud asutusena, võimaldab Ravimiametile ligipääsu dokumentidele, mis sisaldavad teavet:
(6) Kliiniliselt uuritava meditsiiniseadme ja tellimusmeditsiiniseadme tootja võimaldab Ravimiametile ligipääsu järgmistele dokumentidele, mille alusel saab hinnata seadme vastavust käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele:
(7) Kui meditsiiniseadme puhul ei ole arvestatud käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõudeid, algatab Ravimiamet järelevalvemenetluse, et kõrvaldada selline seade turult, keelata selle turule laskmine ja kasutuselevõtt või piirata seda. Ravimiamet teavitab Euroopa Komisjoni ja teiste Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide pädevaid asutusi järelevalvemenetluse algatamisest, selle käigust ja tulemustest.
(8) Ravimiametil on õigus järgmise kahe aasta jooksul pärast käesoleva seaduse § 26 lõikes 2 nimetatud ja CE-märki kandva meditsiiniseadme turule laskmist põhjendatud juhtudel nõuda tootjalt asjaomase seadme kohta aruannet, mis sisaldab seadme kohta turustamise käigus kogutud teavet.
(9) Ravimiametil on õigus kohustada iga isikut, kes lasi meditsiiniseadme turule, teatama avalikkusele meditsiiniseadmega seotud ohtudest või edastada selline teave ise kohustatud isiku kulul.
(10) Käesoleva seaduse § 27 lõikes 5 nimetatud juhul teostab Ravimiamet järelevalvet vastavalt toote ohutuse seadusele ja selle alusel kehtestatud õigusaktidele.
(1) Ravimiametil on riikliku järelevalve käigus õigus võtta õiglase tasu eest meditsiiniseadme tootjalt või isikult, kes lasi meditsiiniseadme turule, vajalik kogus turule lastud meditsiiniseadmeid või nende osi nõuetele vastavuse kontrollimiseks ja põhjendatud juhtudel tellida meditsiiniseadmete või nende osade nõuetele vastavuse kontrollimiseks hindamisteenust.
(2) Ravimiametil on õigus põhjendatud kahtluse korral keelata rahva tervise huvides meditsiiniseadme turustamine tähtajaks, mis on vajalik meditsiiniseadme nõuetele vastavuse lõplikuks kontrollimiseks.
(4) Ravimiametil on õigus meditsiiniseadme kontrollimise tulemustest lähtuvalt teha järgmisi ettekirjutusi:
(5) Meditsiiniseadme kontrollimiseks tellitud hindamisteenuse kulud tasub Ravimiamet ja tagastab meditsiiniseadme või hüvitab tekitatud otsese varalise kahju, kui eksperdiarvamuse järgi on meditsiiniseade nõuetekohane. Kui eksperdiarvamuse järgi meditsiiniseade ei ole nõuetekohane, hüvitab hindamisteenuse kulud tootja, tema volitatud esindaja või turule laskja, arvestades Ravimiameti ettekirjutust, millele on lisatud hindamisteenuse osutaja kulutusi tõendava dokumendi koopia.
(4) Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib järelevalvet teostav ametiisik rakendada sunnivahendit asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) ettenähtud korras. Sunniraha ülemmäär on 30 000 krooni.
(1) Kui isik ei nõustu ettekirjutuse või toiminguga, on tal õigus esitada kirjalik vaie käesoleva seaduse §-s 33 nimetatud pädevuse järgi Ravimiameti peadirektorile või Tervishoiuameti peadirektorile kümne tööpäeva jooksul alates päevast, kui isik sai või oleks pidanud toimingust või ettekirjutusest teada saama.
(2) Ravimiameti peadirektor või Tervishoiuameti peadirektor vaatab vaide läbi ja teeb otsuse 14 tööpäeva jooksul vaide esitamise päevast arvates.
(4) Ravimiameti peadirektori või Tervishoiuameti peadirektori otsus tehakse vaide esitajale teatavaks ning antakse kätte allkirja vastu või saadetakse posti teel väljastusteatega kahe tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
Juriidilise isiku poolt meditsiiniseadmete ja nende turule laskjate ning ohujuhtumite andmekogu volitatud töötlejale valeandmete esitamise eest või andmete muutumisest teatamata jätmise või andmete esitamata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 krooni.
(1) Meditsiiniseadme turule laskmise või kasutuselevõtu nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
(1) Käesoleva seaduse §-des 38 ja 39 nimetatud väärtegude puhul kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 105, 612; 2003, 4, 22; 83, 557; 90, 601; 2004, 7, 40; 46, 329; 54, 387; 56, 401) üldosa ja väärteomenetluse seadustikku (RT I 2002, 50, 313; 110, 654; 2003, 26, 156; 83, 557; 88, 590; 2004, 46, 329; 54, 387 ja 390; 56, 403; RT III 2004, 9, 96).
(2) Käesoleva seaduse §-des 38 ja 39 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on Ravimiamet.
§ 42. Elektriohutusseaduse muutmine
Elektriohutusseaduses (RT I 2002, 49, 310; 110, 659; 2004, 18, 131; 30, 208) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 8 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 2) meditsiiniseadme seadusega (RT I 2004, 75, 520) reguleeritud seadmele;»;
2) paragrahvi 10 lõiget 3 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:« 4) meditsiiniseadme seadusega (RT I 2004, 75, 520) reguleeritud seadmele.»
§ 43. Rahvatervise seaduse muutmine
Rahvatervise seaduses (RT I 1995, 57, 978; 1996, 3, 56; 49, 953; 1997, 37/38, 569; 1999, 30, 415; 88, 804; 2001, 23, 128; 2002, 32, 187; 53, 336; 61, 375; 63, 387; 90, 521; 2003, 26, 156 ja 160; 2004, 45, 315) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:« 31) pakendatud looduslik mineraalvesi ja allikavesi peavad olema tervisele ohutud ning Euroopa Liidu turule viidav looduslik mineraalvesi peab olema tunnustatud Tervisekaitseinspektsiooni poolt;»;
2) paragrahvi 8 lõike 2 punkt 11 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 8 lõike 2 punkt 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 14) looduslik mineraalvesi ja allikavesi, nende käitlemine ning Euroopa Liidu turule viidava loodusliku mineraalvee tunnustamine;»;
4) paragrahvi 15 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (1) Tervisekaitse riiklikku järelevalvet käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides ettenähtud nõuete täitmise üle ning toote ohutuse seaduse (RT I 2004, 25, 167) § 7 lõikes 3 nimetatud juhtudel terviseohutuse üle teostavad Tervisekaitseinspektsioon ja tema kohalikud asutused.»;
5) paragrahvi 15 lõige 11 tunnistatakse kehtetuks.
§ 44. Ravikindlustuse seaduse muutmine
Ravikindlustuse seaduse (RT I 2002, 62, 377; 2003, 20, 116; 88, 591; 2004, 37, 253; 49, 342; 56, 400) § 48 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Meditsiiniliste abivahendite loetellu võib kanda meditsiinilise abivahendi, mille suhtes haigekassa ja tootja või tema esindaja on sõlminud hinnakokkuleppe.»
§ 45. Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmine
Tervishoiuteenuste korraldamise seaduses (RT I 2001, 50, 284; 2002, 57, 360; 61, 375; 62, 377; 110, 661; 2003, 26, 157 ja 160; 2004, 29, 192; 56, 400) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 47 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (1) Tegevusloa omaja teatab kirjalikult Tervishoiuametile muudatustest tervishoiutöötajate koosseisus või tegevuskohas 30 päeva jooksul alates muudatuste toimumise hetkest. Tervishoiuametit tuleb teavitada ka suurtest tehnilistest riketest ja muudest olulistest muudatustest tervishoiuteenuse osutamiseks vajalikus aparatuuris 10 päeva jooksul alates rikete tekkimise või muudatuste toimumise hetkest, kui nimetatud rikete ja muudatuste tulemusena on tegevusloa omajal võimatu osutada tegevusloas märgitud tervishoiuteenuseid.»;
2) paragrahvi 48 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« 4) käesoleva seaduse § 47 lõikes 1 nimetatud tehnilised rikked ning muud muudatused ei võimalda täita tegevusloas toodud tingimusi;»;
3) paragrahvi 56 lõike 1 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 46. Reklaamiseaduse muutmine
Reklaamiseadust (RT I 1997, 52, 835; 1999, 27, 388; 30, 415; 2001, 23, 127; 50, 284; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 2004, 27, 177; 45, 315) täiendatakse §-ga 142 järgmises sõnastuses:
« § 142. Meditsiiniseadme reklaam
Meditsiiniseadme reklaam esitatakse selliselt, et oleks arusaadav, et reklaamitakse meditsiiniseadet. Selline reklaam peab sisaldama üleskutset lugeda tähelepanelikult kasutusjuhendit ja vajaduse korral konsulteerida arstiga. Ainult professionaalseks kasutamiseks mõeldud meditsiiniseadme reklaam peab sisaldama sellekohast märget.»


text:
EASA õhusõiduki lennukõlblikkussertifikaadi ja piiratud lennukõlblikkussertifikaadi väljaandmise, muutmise, kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise kord – Riigi Teataja
EASA õhusõiduki lennukõlblikkussertifikaadi ja piiratud lennukõlblikkussertifikaadi väljaandmise, muutmise, kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise kord
Jõustumine: 08.06.201527.04.2009
RTL 2009, 37, 495
Määrus kehtestatakse «Lennundusseaduse» § 9 lõike 5 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatakse õhusõidukite lennukõlblikkussertifikaadi ja piiratud lennukõlblikkussertifikaadi väljaandmise, muutmise, kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise kord.
§ 2. Õhusõiduki lennukõlblikkussertifikaadi ja piiratud lennukõlblikkussertifikaadi väljaandmise alused
(1) Lennukõlblikkussertifikaat ja piiratud lennukõlblikkussertifikaat (edaspidi sertifikaat) antakse välja vastavalt Euroopa Ühenduste Komisjoni määruse (EÜ) nr 1702/2003, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (ELT L 243, 27.09.2003, lk 6–79), alajao H nõuetele.
(2) Lennukõlblikkussertifikaat antakse välja õhusõiduki kohta, mis vastab Euroopa Ühenduste Komisjoni määruse (EÜ) nr 1702/2003 punkti 21A.173 alapunkti a tingimustele.
(3) Piiratud lennukõlblikkussertifikaat antakse välja õhusõiduki kohta, mis vastab Euroopa Ühenduste Komisjoni määruse (EÜ) nr 1702/2003 punkti 21A.173 alapunkti b tingimustele.
§ 3. Sertifikaadi taotlemine
(1) Taotluse sertifikaadi saamiseks esitab õhusõiduki omanik või käitaja Lennuametile.
(2) Taotlus esitatakse Lennuameti veebilehel avaldatud taotlusvormil või lennuohutuse järelevalve infosüsteemi kaudu.
(3) Sertifikaadi taotlemisel esitatakse Euroopa Ühenduste Komisjoni määruse 1702/2003 lisa punktis 21A.174 osutatud andmed ja dokumendid ning tõend riigilõivu tasumise kohta.
§ 4. Sertifikaadi väljaandmine
(1) Lennuamet kontrollib sertifikaadi taotlust ja selle juurde kuuluvaid andmeid ja dokumente ning teavitab taotlejat puuduvate andmete või dokumentide esitamise vajadusest 14 kalendripäeva jooksul alates taotluse esitamisest.
(2) Puuduvad andmed ja dokumendid tuleb Lennuametile esitada kahe kuu jooksul taotlejale puuduste teatamisest arvates. Puuduvate andmete või dokumentide esitamata jätmisel lõpetatakse taotluse läbivaatamise menetlus sertifikaadi väljaandmisest keeldumise otsusega.
(3) Lennuamet teeb otsuse sertifikaadi väljaandmise või väljaandmisest keeldumise kohta hiljemalt 45 päeva jooksul taotluse ja kõikide nõutud andmete ja dokumentide esitamisest arvates.
§ 5. Sertifikaadile kantavad andmed
Sertifikaadile kantakse:
2) õhusõiduki riiklik registreerimistunnus;
3) õhusõiduki tootja;
4) õhusõiduki tüüp;
5) õhusõiduki seerianumber;
6) õhusõiduki kategooria;
7) õhusõiduki käitamispiirangud;
8) sertifikaadi väljaandmise õiguslik alus;
9) sertifikaadi väljaandmise kuupäev;
10) sertifikaadi vormistanud isiku nimi ja allkiri.
§ 6. Sertifikaadile kantavad õhusõidukite kategooriad
(1) Sertifikaadile kantakse üks järgmistest õhusõiduki kategooriatest:
1) lennuk;
2) tiivikõhusõiduk;
3) linnuk (ornitopter);
4) õhupall;
5) purilennuk;
6) õhulaev.
(2) Kui õhusõidukit ei ole võimalik liigitada lõikes 1 nimetatud kategooriate alla, määrab Lennuamet õhusõiduki kategooria õhusõiduki õhuspüsimise põhimõtte alusel.
§ 7. Sertifikaadi muutmine
(1) Sertifikaadile kantud andmeid muudetakse õhusõiduki omaniku või käitaja taotluse alusel või Lennuameti algatusel.
(2) Lennuamet võib sertifikaati muuta, kui see osutub vajalikuks andmete õigsuse või lennuohutuse tagamise huvides. Sellisest sertifikaadi muutmisest teavitatakse sertifikaati omavat isikut viivitamatult. Senikehtinud sertifikaat tuleb tagastada Lennuametile.
§ 8. Sertifikaadi kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Sertifikaat tunnistatakse kehtetuks või peatatakse, kui mõni Euroopa Ühenduste Komisjoni määruse (EÜ) nr 1702/2003 punkti 21A.181 alapunktis a toodud tingimustest ei ole täidetud.
(2) Euroopa Ühenduste Komisjoni määruse (EÜ) nr 1702/2003 punkti 21A.181 alapunkti a lõikes 1 nimetatud tingimuste mittetäitmise korral teeb Lennuamet sertifikaadi omanikule ettekirjutuse ning peatab sertifikaadi kehtivuse ettekirjutuse täitmise ajaks.
§ 9. Sertifikaadi kehtivuse taastamine
(1) Kui sertifikaadi kehtivuse peatamise alus on kõrvaldatud või ära langenud ning sertifikaadi omanik tõendab, et õhusõiduk vastab Euroopa Ühenduste Komisjoni määruse (EÜ) nr 1702/2003 punkti 21A.181 alapunkti a lõikes 1 nimetatud sertifikaadi kehtivuse aluseks olevatele nõuetele, taastab Lennuamet sertifikaadi kehtivuse.
(2) Enne sertifikaadi kehtivuse taastamist viib Lennuamet või «Lennundusseaduse» §-s 71 sätestatud pädevusnõuetele vastav isik läbi kontrolli veendumaks, et lõikes 1 sätestatud nõuded on täidetud.
Enne käesoleva määruse jõustumist välja antud lennukõlblikkussertifikaadid jäävad kehtima kuni nende kehtivusaja lõpuni.
RT I, 05.06.2015, 8
Käesoleva määrusega kehtestatakse EASA õhusõidukite (edaspidi õhusõiduk) lennukõlblikkussertifikaadi ja piiratud lennukõlblikkussertifikaadi väljaandmise, muutmise, kehtivuse peatamise ja kehtetuks tunnistamise kord.
[RT I, 05.06.2015, 3 - jõust. 08.06.2015]
(1) Lennukõlblikkussertifikaat ja piiratud lennukõlblikkussertifikaat (edaspidi sertifikaat) antakse välja vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (EÜT L 224, 21.08.2012, lk 1) alajao H nõuetele.
(2) Lennukõlblikkussertifikaat antakse välja õhusõiduki kohta, mis vastab komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 punkti 21.A.173 alapunkti a tingimustele.
(3) Piiratud lennukõlblikkussertifikaat antakse välja õhusõiduki kohta, mis vastab komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 punkti 21.A.173 alapunkti b tingimustele.
(3) Sertifikaadi taotlemisel esitatakse komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 lisa punktis 21.A.174 osutatud andmed ja dokumendid.
(1) Sertifikaat tunnistatakse kehtetuks või peatakse, kui mõni komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 alapunktis a toodud tingimustest ei ole täidetud.
(2) Komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 punkti 21.A.181 alapunkti a lõikes 1 nimetatud tingimuste mittetäitmise korral teeb Lennuamet sertifikaadi omanikule ettekirjutuse ning peatab sertifikaadi kehtivuse ettekirjutuse täitmise ajaks.
(1) Kui sertifikaadi kehtivuse peatamise alus on kõrvaldatud või ära langenud ning sertifikaadi omanik tõendab, et õhusõiduk vastab komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 punkti 21.A.181 alapunkti a lõikes 1 nimetatud sertifikaadi kehtivuse aluseks olevatele nõuetele, taastab Lennuamet sertifikaadi kehtivuse.

matches:
§ 9
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9


Apteekri lähtetoetuse taotlemise, maksmise ja tagasinõudmise kord – Riigi Teataja
Apteekri lähtetoetuse taotlemise, maksmise ja tagasinõudmise kord
Apteekri lähtetoetuse taotlemise, maksmise ja tagasinõudmise kord - sisukord
RT I, 19.08.2014, 16
Vastu võetud 13.08.2014 nr 51
Määrus kehtestatakse ravimiseaduse § 621 lõike 7 alusel.
(1) Lähtetoetuse taotlemiseks esitab ravimiseaduse § 621 lõikes 2 sätestatud tingimustele vastav proviisor või farmatseut kirjaliku taotluse Sotsiaalministeeriumile (edaspidi ministeerium).
1) taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood, elukoha aadress, e-posti aadress, telefoninumber ja pangakonto number;
2) proviisori või farmatseudina tööle või tegutsema asumise kuupäev;
3) üldapteegi tegevusloa number ja tegutsemiskoha aadress, kuhu taotleja on tööle asunud;
4) taotleja töökoormus töökohal;
6) märge lähtetoetuse andmise või lähtetoetuse andmisest keeldumise otsuse elektroonilise kättetoimetamisega nõustumise kohta.
(3) Taotlusele tuleb lisada taotleja tööandja kirjalik kinnitus või muu dokument, millest nähtub tööandja nimi, kui see on asjakohane, töösuhte või tegutsemise alguskuupäev ning taotleja nädalane töökoormus tundides.
(4) Lähtetoetuse taotlemisel hiljem kui viis aastat pärast kutse omandamist tuleb taotluses märkida lähtetoetuse taotlemise õiguse pikenemist kinnitavad andmed rasedus- ja sünnituspuhkusel või lapsehoolduspuhkusel viibimise või ajateenistuskohustuse täitmise perioodi kohta.
(1) Ministeerium kontrollib taotleja vastavust lähtetoetuse saamiseks kehtestatud nõuetele ning taotluses esitatud andmete õigsust.
(2) Lähtetoetuse andmise otsuses märgitakse lisaks ravimiseaduse § 621 lõikes 2 sätestatud tingimustel tööle või tegutsema asumise kuupäev ning proviisori või farmatseudi kohustus tagastada talle väljamakstud lähtetoetus, kui tema pidev töötamine või tegutsemine ravimiseaduse § 621 lõikes 2 sätestatud tingimustel lõpeb enne viie aasta möödumist lähtetoetuse saamisest, välja arvatud ravimiseaduse § 621 lõikes 6 sätestatud asjaoludel.
(3) Lähtetoetuse andmise otsuses märgitakse proviisori või farmatseudi kohustus teavitada ministeeriumi:
1) ravimiseaduse § 621 lõikes 2 sätestatud tingimustel pidevalt töötamise või tegutsemise lõppemisest enne viie aasta möödumist lähtetoetuse saamisest ning töötamise või tegutsemise lõppemise põhjusest;
2) ravimiseaduse § 621 lõikes 2 sätestatud tingimustel töötamise staaži katkemisest rohkem kui kolmeks kuuks korraga viieaastase perioodi kestel lähtetoetuse saamisest;
3) viibimisest lapsehoolduspuhkusel või ajateenistuskohustuse täitmisel, millega kaasneb proviisori või farmatseudina pidevalt töötamise või tegutsemise peatumine ning töötamise või tegutsemise kohustuse pikenemine nimetatud aja võrra;
4) töökoha või tegutsemiskoha ja töökoormuse muutustest.
(4) Ministeerium keeldub lähtetoetuse andmisest, kui:
(5) Ministeerium teeb lähtetoetuse andmise või lähtetoetuse andmisest keeldumise otsuse taotlejale teatavaks kahe kuu jooksul vastavalt taotluses märgitud valikule väljastusteatega tähtkirjaga või elektrooniliselt taotluses märgitud e-posti aadressil.
(1) Lähtetoetust saanud proviisor või farmatseut on kohustatud tagastama temale väljamakstud lähtetoetuse ravimiseaduse § 621 lõikes 6 sätestatud alustel.
(2) Lähtetoetuse tagasinõudmiseks esitab ministeerium proviisorile või farmatseudile lähtetoetuse tagasimaksmise otsuse.


text:
Euroopa Komisjon - Euroopa Justiitsvõrgustik - Elatisnõuded - Poola
> Poola
Viimati muudetud: 18-03-2008
Elatisnõuded - PoolaKäesolevat lehekülge ei eksisteeri enam. See on praegu ajakohastamisel ning selle võib hiljem leida Euroopa e-õiguskeskkonna portaalist.
Mida tähendavad mõisted „elatis” ja „ülalpidamiskohustus” Poola õiguses? Kellel on õigus saada ülalpidamist? 2.
Millise vanuseni võib laps nõuda ülalpidamist? 3.
Millistel juhtudel kohaldatakse Poola õigust? 4.
Kui kohus ei kohalda Poola õigust, siis millise riigi õigust kohaldatakse (kui nii taotleja kui ka võlgnik elavad Poolas)? 5.
Kuidas taotleda elatist kohtult, riigiasutuselt või muult organisatsioonilt? 6.
Kas avalduse saab esitada sugulase, lähisugulase või alaealise nimel? 7.
Kuidas hageja teab, milline on pädev kohus? 8.
Kas hageja peab asja kohtusse andmiseks või pädeva asutuse kaudu taotluse esitamiseks kaasama kutselise esindaja? 9.
Kas taotleja peab kandma kohtukulud? Kui jah, siis milline on nende ligikaudne suurus? Kui hagejal puuduvad piisavad rahalised vahendeid, kas ta saab taotleda menetlusabi menetluskulude katteks? 10.
Kuidas määratakse kohtumenetluses elatise suurus? Kuidas mõjutavad elatise suurust muutused elukalliduses ja perekonna olukorras? 11.
Kes ja kuidas elatist maksab? 12.
Kas on olemas asutus või organisatsioon, mis saab aidata elatise sissenõudmisel? 14.
Kas mõni nimetatud asutus või organisatsioon võib asendada võlgnikku ja maksta elatist täielikult või osaliselt võlgniku asemel? 15.
Kas taotlejal on võimalik saada abi mõnelt Poola organisatsioonilt või (kesk- või kohaliku tasandi) riigiasutuselt, kui ta elab Poolas, aga võlgnik elab mõnes muus riigis? 16.
Kui jah, siis kuidas saab kõnealuse organisatsiooni või riigiasutusega (osutage täpne nimetus ja aadress) ühendust võtta? 17.
Millist abi on taotlejal võimalik nimetatud riigiasutuselt või organisatsioonilt saada? 18.
Kas elatise taotleja saab pöörduda otse Poolas asuva riigiasutuse või edastava asutuse poole, kui ta elab Poolas ja võlgnik elab mõnes teises riigis? 19.
Kui jah, siis kuidas saab kõnealuse organisatsiooni või riigiasutusega (osutage täpne nimetus ja aadress) ühendust võtta? 20.
Millist abi on taotlejal võimalik nimetatud riigiasutuselt või organisatsioonilt saada? 1. Mida tähendavad mõisted „elatis” ja „ülalpidamiskohustus” Poola õiguses? Kellel on õigus saada ülalpidamist?
Perekonna- ja eestkosteseadustiku artikli 128 kohaselt on ülalpidamiskohustus nõue, et otsejoones sugulane või õde-vend annaks rahalisi vahendeid ülalpidamiseks (sealhulgas rõivad, toit, eluase, kütus ja ravimid) ning vajaduse korral ka kasvatamiseks (sealhulgas füüsiline ja vaimne areng ning juurdepääs haridusele ja kultuurile).Elatis on elatusraha või mitterahaline hüvitis ning laste puhul hõlmab see ka isiklikku panust nende kasvatamisse ja tööd ühises kodus kooskõlas ülalpidamiskohustusega.Elatisnõue on ühe isiku õigus nõuda teiselt isikult, et see täidaks esimese suhtes oma ülalpidamiskohustust.Üldine põhimõte on, et ülalpidamiskohustus tuleneb eri liiki perekonnasuhetest. Poola õiguses eristatakse vastavalt perekonnasuhte liigile järgmisi ülalpidamiskohustuse tüüpe:sugulaste ülalpidamiskohustus ja selle erikategooria lapse ülalpidamiskohustus: Sugulastel on õigus ülalpidamisele üksnes siis, kui nad on majanduslikes raskustes. Vanemad on siiski kohustatud ülal pidama lapsi, kes ei suuda end veel ise elatada, kui lapse varast saadav tulu ei ole tema ülalpidamiseks ja kasvatamiseks piisav. Pärast kaheksateistaastaseks saamist kaotavad lapsed õiguse saada elatist, välja arvatud juhul, kui nad soovivad oma haridusteed jätkata ja kui nende senised tulemused õigustavad sellist valikut. Lisaks sellele ei pea vanemad maksma elatist lapsele, kes on üle kaheksateistkümne aasta vana ja asub, olenemata valmisolekust asuda tööle, edasi õppima, ning jätab siis õpingud hooletusse, ei tee piisavaid edusamme, ei saa positiivseid hindeid ega tee eksameid määratud tähtaja jooksul ning ei lõpeta seega õpinguid õppekavas ettenähtud aja jooksul;lapsendamisest tulenev ülalpidamiskohustus: kui lapsendamine mõjutab üksnes lapsendaja ja lapsendatu vahelist suhet, on lapsendatu ülalpidamise kohustus eelkõige lapsendajal ja alles seejärel lapsendatu ülenejatel sugulastel ning õdedel-vendadel. Muu osas kohaldatakse lapsendatu suhtes punktis 1 nimetatud põhimõtteid;hõimlaste (võõrasema, võõrasisa, võõraslapsed) ülalpidamiskohustus: ülalpidamisele on õigus üksnes isikutel, kes on majanduslikes raskustes, ja üksnes juhul, kui ülalpidamiskohustuse määramine oleks kooskõlas üldtunnustatud ühiskondlike normidega. Poola õigusaktides ja kohtupraktikas tähendab „majanduslikes raskustes” seda, et isik ei suuda rahuldada oma põhjendatud vajadusi isiklikest vahenditest ja omal jõul;abikaasa ülalpidamiskohustus abielu ajal: perekonna- ja eestkosteseadustiku artikli 27 kohaselt on pereliikmetel õigus nõuda kõigile pereliikmetele võrdset elatustaset;abikaasa ülalpidamiskohustus pärast abielu lõppu: kui abielu lagunemise eest on vastutav üksnes üks abikaasa ja kui abielulahutus toob kaasa teise abikaasa varalise seisundi olulise halvenemise, võib viimane nõuda oma põhjendatud vajaduste rahuldamist isegi siis, kui ta ei ole majanduslikes raskustes. Muudel juhtudel võib majanduslikes raskustes abikaasa nõuda oma endiselt abikaasalt ülalpidamist oma põhjendatud vajaduste katmiseks vastavalt endise abikaasa sissetulekule ja varalisele seisundile. Abikaasa ülalpidamiskohustus lõppeb, kui kõnealune abikaasa uuesti abiellub. Kui ülalpidamiskohustus on lahutatud abikaasal, keda ei peetud abielu lagunemise eest vastutavaks, lõppeb ülalpidamiskohustus siiski viis aastat pärast abielulahutuse otsuse tegemist, välja arvatud juhul, kui kohus otsustab kõnealust viieaastast ajavahemikku ülalpeetava abikaasa taotlusel ja erandlike asjaolude tõttu pikendada; väljaspool abielu sündinud lapse isa ülalpidamiskohustus lapse ema suhtes: isa, kes ei ole lapse emaga abielus, peab vastavalt oma varalisele seisundile kandma osa raseduse ja sünnitusega seotud kuludest ja ema kolme kuu ülalpidamiskuludest pärast sünnitust. Mõjuvatel põhjustel võib ema nõuda oma ülalpidamiskulude osalist hüvitamist rohkem kui kolme kuu jooksul.
2. Millise vanuseni võib laps nõuda ülalpidamist?
Vanemad peavad last ülal pidama eeldusel, et laps ei suuda ennast ise elatada. Lisateavet vt punktist 1.1.
3. Millistel juhtudel kohaldatakse Poola õigust?
Poolas reguleerivad kohaldatava õiguse küsimust 12. novembri 1965. aasta rahvusvahelise eraõiguse seadus, ülalpidamiskohustustele kohaldatava õiguse 1973. aasta 2. oktoobri Haagi konventsioon ja kahepoolsed lepingud Austria, Bulgaaria, Valgevene, Kuuba, Tšehhi Vabariigi, Slovakkia, Eesti, Prantsusmaa, Ungari, Leedu, Läti, Põhja-Korea, Rumeenia, Venemaa, Ukraina ja Vietnamiga (nimetatud lepingute kohta leiate teavet Poola justiitsministeeriumi veebilehelt www.ms.gov.pl ).Kui kõnealuses konventsioonis või kahepoolsete lepingute sätetes ei ole ette nähtud teisiti, reguleerib sugulaste või võõrasvanemate ja võõraslaste vahelisi elatisnõudeid selle riigi õigus, mille kodanik on elatise saamiseks õigustatud isik. Järelikult kohaldatakse Poola õigust juhul, kui kõnealune isik on Poola kodanik.
4. Kui kohus ei kohalda Poola õigust, siis millise riigi õigust kohaldatakse (kui nii taotleja kui ka võlgnik elavad Poolas)?
Poolte elukoht või alaline asukoht ei mõjuta kohaldatava õiguse valikut. Oluline on üksnes taotleja kodakondsus. Vt punkt 3.
5. Kuidas taotleda elatist kohtult, riigiasutuselt või muult organisatsioonilt?
Ülalpidamiskohustuse täitmine võidakse saavutada järgmiselt: Üles
ülalpidamiskohustuse vabatahtlik täitmine, poolte vahel ülalpidamislepingu sõlmimine või,kui ülalpidamiskohustusega isik ei täida oma kohustust, esitatakse kohtusse hagi elatise väljamõistmiseks.
6. Kas avalduse saab esitada sugulase, lähisugulase või alaealise nimel?
Õigustatud isiku nimel võib elatise väljamõistmise avalduse esitada:volitatud isik, kes võib olla nii advokaat kui ka vanem, abikaasa, vend või õde, üleneja sugulane või õigustatud isikuga lapsendamisel põhinevas suhtes olev isik;kohaliku omavalitsusasutuse esindaja, kes vastutab sotsiaalabi eest [12. märtsi 2004. aasta sotsiaalabi seaduse kohaselt (Dziennik Ustaw 2004, nr 64, punkt 593) on sellised esindajad: kohaliku omavalitsuse [gmina] sotsiaalabikeskuse või maakonna [powiat] peretoetuste keskuse juht];perekondi abistava kogukonnaorganisatsiooni esindaja [kõnealuste organisatsioonide loetelu on sätestatud justiitsministri 10. novembri 2000. aasta määruses (Dziennik Ustaw 2002, nr 100, punkt 1080)];prokurör, kui see on vajalik õigusriigi toimimise ja avaliku huvi seisukohalt.Ülalpidamise saamiseks õigustatud alaealiste nimel tegutseb nende seaduslik esindaja.Lähisugulane võib ülalpidamise saamiseks õigustatud isiku nimel tegutseda üksnes juhul, kui sugulane on üks eespool loetletud isikutest.
7. Kuidas hageja teab, milline on pädev kohus?
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku kohaselt on pädev kohus kohalik kohus. Kohtualluvuse määrab kindlaks hageja või kostja elukoht.
Konkreetse kohtuasja kohtualluvuse kohta võib teavet saada ka õigusabifirmadest ja punktis 15 osutatud isikutelt või Euroopa Justiitsatlasest komisjoni veebilehel: http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/index_et.htm.
8. Kas hageja peab asja kohtusse andmiseks või pädeva asutuse kaudu taotluse esitamiseks kaasama kutselise esindaja?
Advokaadi kaasamine ei ole ülalpidamisasjades nõutav. Hageja võib ennast ise esindada või tegutseda kutselise esindaja kaudu.Punktist 9 leiate konkreetset teavet võimaluse kohta, et kohus nimetab ülalpidamise taotlejat esindama advokaadi.
9. Kas taotleja peab kandma kohtukulud? Kui jah, siis milline on nende ligikaudne suurus? Kui hagejal puuduvad piisavad rahalised vahendeid, kas ta saab taotleda menetlusabi menetluskulude katteks?
Poola õiguse kohaselt on elatise hagi esitaja
kohtukuludest vabastatud. Nimetatud vabastus on täielik, see tähendab, et
asjaomane isik ei pea tasuma mingeid kohtukulusid, edasikaebamise kulusid ega
täitekulusid.
Lisaks sellele võib kohtukulude tasumisest
vabastatud isik taotleda menetlusabi kohtu poolt määratava advokaadi näol.
Advokaadi määramise korral katab advokaaditasu selle poole vastaspool,
kellele advokaat määratakse. Kui kõnealune isik kaotab kohtuasja, katab
advokaadikulud riigikassa.
Kõnealuses küsimuses reguleerib
liikmesriikide kodanike õigusi Euroopa Liidu liikmesriikides
tsiviilkohtumenetlustes antava menetlusabi seadus. Nimetatud seaduse kohta saab
teavet Poola poolt menetlusabi kohta esitatud teabe alt.
10. Kuidas määratakse kohtumenetluses elatise suurus? Kuidas mõjutavad elatise suurust muutused elukalliduses ja perekonna olukorras?
Elatise suurus sõltub ülapidamiskohustusega
isiku sissetulekust ja varalisest seisundist ning hageja põhjendatud
vajadustest. Põhjendatud vajadused hõlmavad kõike, mis on oluline hageja
ülalpidamiseks, mitte üksnes majanduslikust, vaid ka kultuurilisest ja
vaimsest aspektist. Alaealiste vajadused hõlmavad nende kasvatamise kulusid.
Ülalpidamiskohustusega isiku sissetuleku ja varalise seisundi hindamisel ei
võeta arvesse tema tegelikku sissetulekut, vaid sissetulekut, mida ta võiks
saada oma teenimisvõimet täielikult ära kasutades.
muutumisel võib taotleda kohtuotsuse või ülalpidamislepingu muutmist.
Kõnealust muutmist võib taotleda kumbki ülalpidamissuhte pool. Nad võivad olenevalt
asjaoludest taotleda ülalpidamiskohustuse tühistamist või elatise
suurendamist või vähendamist. Elatise suuruse muutmise tingimuseks on
ülalpidamise saamiseks õigustatud isiku põhjendatud vajaduste või
ülalpidamiskohustusega isiku teenimisvõime suurenemine või vähenemine.
11. Kes ja kuidas elatist maksab?
peab maksma isik, keda nimetatakse täitmisele pööratavas [kohtu]otsuses
võlgnikuks. Põhimõtteliselt peab elatist maksma ülalpidamiskohustusega isik ainuisikuliselt.
Kui kõnealune isik ei maksa vabatahtlikult, võib ülalpidamise saamiseks
õigustatud isik taotleda täitmisele pööramist pädevalt täiteasutuselt.
Elatise välja mõistnud esimese astme kohus võib algatada täitemenetluse omal
algatusel. Samuti võib ülalpidamise saamiseks õigustatud isik esitada
täitmisele kuuluva otsuse võlgniku töökohta või võlgnikule pensioni maksvale
asutusele ning nõuda, et maksmisele kuuluv elatis peetaks kinni võlgnikule väljamakstavatest
summadest. Nimetatud nõue on makseasutusele siduv.
Kui ülalpidamiskohustusega isik ei täida kõnealust kohustust vabatahtlikult, võidakse teda selleks sundida. Vt punkt 11.Lisaks on elatise maksmatajätmine karistusseadustiku kohaselt süütegu, mille eest võib karistada trahvi, vabaduskaotuseta meetmete või kuni kaheaastase vangistusega.
13. Kas on olemas asutus või organisatsioon, mis saab aidata elatise sissenõudmisel?
Nagu punktis 6 märgitud, võivad õigustatud isiku nimel elatise väljamõistmise avalduse esitada muu hulgas teatavad kogukonnaorganisatsioonid, sotsiaalabi eest vastutavad kohalike omavalitsuste esindajad ning mõnel juhul prokurör. Nimetatud organisatsioonid ja isikud saavad taotlejat toetada ka osalemisega juba käimasolevas ülalpidamisega seotud menetluses. Sel juhul on nende roll toetada ülalpidamise saamiseks õigustatud isikut kohtumenetluses.
14. Kas mõni nimetatud asutus või organisatsioon võib asendada võlgnikku ja maksta elatist täielikult või osaliselt võlgniku asemel?
ükski neist ei või seda teha.
aprilli 2005. aasta elatise väljamõistmise menetluse ja elatise ettemaksete seaduses,
mis jõustus 1. septembril 2005, on sätestatud, et kui elatise
väljamõistmist käsitleva kohtuotsuse täitmisele pööramine ei ole võimalik,
võivad kohaliku omavalitsuse [gmina]
asutus ja sotsiaalabikeskus anda õiguse elatise ettemaksetele. Üles
Ettemakseid
võivad taotleda üksnes kõnealuses seaduses nimetatud isikud. Elatise
ettemakseid teeb elatise taotleja elukohajärgse kohaliku omavalitsuse juht,
s.o vallavanem või linnapea, ning need ei tohi ületada kohtu poolt
väljamõistetud elatise summat või seaduses nimetatud summat. Taotlejatel on
õigus saada ettemakseid kohtu poolt väljamõistetud, kuid maksmata elatise ulatuses.
elatise ettemaksete saamiseks õigustatud isik elab täielikku ülalpidamist
pakkuvas asutuses (nt sotsiaalabi keskus, lastekodu, parandusmaja või
kinnipidamisasutus) või hooldusperes või on abiellunud või tal on laps ja
õigus saada eluasemetoetust, siis kõnealusele isikule ettemakseid siiski ei
määrata.
Kõnealust
seadust kohaldatakse üksnes juhul, kui ülalpidamise saamiseks õigustatud isik
elab Poolas.
15. Kas taotlejal on võimalik saada abi mõnelt Poola organisatsioonilt või (kesk- või kohaliku tasandi) riigiasutuselt, kui ta elab Poolas, aga võlgnik elab mõnes muus riigis?
võlgnik elab välismaal, aga elatise taotleja elab Poolas, aitab elatise
taotleja elukohajärgne piirkonnakohus [Sąd
Okręgowy] taotlejal koostada elatise saamise taotluse, pakkudes talle
nõutavate dokumentide täitmiseks vajalikku teavet ja abi ning kontrollides,
et taotlus vastab vorminõuetele.
16. Kui jah, siis kuidas saab kõnealuse organisatsiooni või riigiasutusega (osutage täpne nimetus ja aadress) ühendust võtta?
Kohtu nimetusAadressSuunakoodTelFaksÜldineEsimeesSąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Białymstokuul. M.C.Skłodowskiej 115-950 Białystok085742-04-41745-91-00745-92-00745-92-17742-46-40Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Bielsku-Białejul. Cieszyńska 1043-300 Bielsko-Biała033499-04-99499-03-16499-03-18812-39-15Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Bydgoszczyul. Wały Jagiellońskie 285-128 Bydgoszcz052325-31-00325-31-04321-31-01Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Częstochowieul. Dąbrowskiego 23/3542-200 Częstochowa034324-50-15324-16-80324-16-80Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w ElbląguPl. Konstytucji 182-300 Elbląg055611-22-00611-22-07611-22-15611-22-17Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Gliwicachul. Kosciuszki 1544-100 Gliwice032338-02-00338-01-01338-01-02Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Gdańskuul. Nowe Ogrody 30/3480-958 Gdańsk058321-31-99321-31-00321-31-01321-31-04Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Gorzowie Wielkopolskimul. Mieszka I 3366-400 Gorzów Wielkopolski095722-42-80do 85720-28-07 720-28-07 Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Jeleniej Górzeul. Wojska Polskiego 5658-500 Jelenia Góra075641-51-00752-24-34641-51-51752-51-13Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w KaliszuAl. Wolnosci 1362-800 Kalisz062765-77-00765-77-64757-37-04765-78-50757-49-36Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Katowicachul. Andrzeja 16/1840-957 Katowice032251-14-21251-40-91251-69-83251-67-28251-69-83Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Kielcachul. Seminaryjska 1225-372 Kielce041340-23-00344-59-45344-49-23Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Koninieul. Energetyka 562-510 Konin063242-30-22242-38-16242-65-69Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Koszalinieul. Waryńskiego 775-541 Koszalin094-342-50-71342-88-04Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Krakowieul. Przy Rondzie 731-547 Kraków012619-50-00619-58-00619-58-22619-57-77Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Krosnieul. Sienkiewicza 1238-400 Krosno013436-84-78436-85-49432-05-70Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Legnicyul. Złotoryjska 4059-220 Legnica076722-59-00722-59-11722-59-12Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Lublinieul. Krakowskie Przedmiescie 4320-076 Lublin081535-91-00do 10532-08-40532-99-95Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Łomżyul. Dworna 1618-400 Łomża086216-62-81216-38-07216-67-53Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w ŁodziPl. Dąbrowskiego 590-921 Łódź042677-89-00677-89-99677-89-91Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Nowym Sączuul. Pijarska 333-300 Nowy Sącz018443-89-00443-89-22443-81-14Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Olsztynieul. Dąbrowszczaków 4410-001 Olsztyn089523-02-30523-01-85527-30-48527-76-95Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Opolusiedziba tymczasowaul. Prószkowska 6745-758 Opole077457-22-64457-28-33402-48-35Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Ostrołęceul. Kosciuszki 1907-400 Ostrołęka029764-29-22764-29-40764-37-22764-32-88Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Piotrkowie Trybunalskimul. J. Słowackiego 597-300 Piotrków Trybunalski044-647-21-94649-64-14647-89-19Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w PłockuPl. Narutowicza 4/609-404 Płock 6024262-52-44268-85-84268-85-79262-25-26262-25-26Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Poznaniuul. Marcinkowskiego 3260-967 Poznań061856-60-00852-33-06852-93-85Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Radomiuul. Marszałka J. Pilsudskiego 1026-600 Radom048368-02-00368-03-00368-03-01368-03-03Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w RzeszowiePl. Śreniawitów 335-959 Rzeszów017875-62-00875-62-36862-72-65Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Siedlcachul. Sądowa 208-110 Siedlce025632-52-35do 39632-62-11632-61-98Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w SieradzuAl. Zwycięstwa 198-200 Sieradz043827-13-20827-12-87827-10-14Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Słupskuul. Zamenhofa 776-200 Słupsk059842-20-41do 44842-83-25842-83-01Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Suwałkachul. L.Waryńskiego 4516-400 Suwałki087563-13-30563-13-01563-13-03Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Szczecinieul. Kaszubska 4270-952 Szczecin091448-00-02448-96-36448-99-15Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w ŚwidnicyPl. Grunwaldzki 1458-100 Świdnica074851-83-00851-82-46851-82-70Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Tarnobrzeguul. Sienkiewicza 2739-400 Tarnobrzeg015823-48-80 do 81823-49-20823-05-51Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Tarnowieul. J. Dąbrowskiego 2733-100 Tarnów014632-74-00632-75-00621-16-38621-34-74Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Toruniuul. Piekary 5187-100 Toruń056610-56-00610-56-04655-57-06Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w WarszawieAl. Solidarnosci 12700-951 Warszawa022620-03-71620-13-57620-13-57Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)we Włocławkuul. Wojska Polskiego 2287-800 Włocławek054411-62-00411-62-05411-62-05Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)we Wrocławiuul. Sądowa 150-950 Wrocław071370-42-00370-42-01343-64-75344-49-59Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Zamosciuul. Akademicka 122-400 Zamosć084-638-48-13639-33-59Sąd Okręgowy (piirkonnakohus)w Zielonej GórzePl. Słowiański 165-958 Zielona Góra068-322-01-40322-01-41
17. Millist abi on taotlejal võimalik nimetatud riigiasutuselt või organisatsioonilt saada?
Kui Poola kohus on 1956. aasta New Yorgi
konventsiooni või kahepoolse lepingu kohaselt edastav asutus, annab ta
elatise taotlejale kogu vajaliku teabe, aitab tal täita nõutavad dokumendid,
kontrollib, et taotlus vastaks vorminõuetele, ja edastab taotluse välismaale.
18. Kas elatise taotleja saab pöörduda otse Poolas asuva riigiasutuse või edastava asutuse poole, kui ta elab Poolas ja võlgnik elab mõnes teises riigis?
Kui kohus mõistab välja elatise, võib mõnes teises
riigis elav taotleja juhul, kui kohtuasi kuulub New Yorgi konventsiooni
reguleerimisalasse, kasutada kõnealuses konventsioonis ettenähtud menetlust
ja esitada taotluse oma elukohajärgse
riigi pädevale edastavale asutusele.
Kui taotleja elab riigis, millega Poolal
on kahepoolne leping, antakse abi vastavalt kõnealuse lepingu sätetele.
Reeglina on nimetatud lepingutes ette nähtud, et taotluse võib esitada otse
Poola kohtusse või otsuse väljastanud riigi kohtu kaudu kõnealusesse
kohtusse. Muudel juhtudel edastab taotluse kesktasandi riigiasutus – enamasti
19. Kui jah, siis kuidas saab kõnealuse organisatsiooni või riigiasutusega (osutage täpne nimetus ja aadress) ühendust võtta?
New Yorgi konventsiooni reguleerimisalasse
kuuluvatel juhtudel on välisriikide pädevad edastavad asutused näidatud
konventsioonile lisatud riikide deklaratsioonides, mida võib leida
20. Millist abi on taotlejal võimalik nimetatud riigiasutuselt või organisatsioonilt saada?
kuuluvatel juhtudel annavad konventsioonile lisatud deklaratsioonides
näidatud välisriikide edastavad asutused taotlejale kogu asjakohase teabe,
aitavad tal täita kõik vajalikud dokumendid, kontrollivad, et taotlus vastaks
vorminõuetele, ja edastavad selle teisele asjaomasele riigile.
« Elatisnõuded - Üldteave | Poola - Üldteave »

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Loosung august 2018
Loosung august
Kalender: Loosung Katoliku EELK Kõik
Aasta: 2014 2015 2016 2017
AUGUST KUU LOOSUNG: Jumal on armastus, ja kes jääb armastusse, see jääb Jumalasse ning Jumal jääb temasse. 1Jh 4,16
1. Kolmapäev Pole midagi, mis keelaks Issandat aitamast palju või pisku läbi. 1Sm 14,6 Kõike, mida te iganes palves endale palute - uskuge, et te olete saanud, ja see saabki teile! Mk 11,24 Palu usus ja ära palu vähe. Kõik taevased jõud ja õnnistused kuuluvad ka sulle. Sa oled ju rikka Isa õnnelik laps ja pärija. Miks peaksid kehvuses elama, kui Isa kojas on lauad kaetud rohkete taevaste andidega. Tule ja võta, see kõik kuulub ka sulle, kasuta seda, siis on sul ka teistele midagi jagada. Karl Leopold Marley 1Kr 10,23-31; Jh 8,12-20
2. Neljapäev Issand, sina oled mu pelgupaik, mu osa elavate maal! Ps 142,6 Kiidetud olgu Jumal, meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes oma suurest halastusest on meid uuesti sünnitanud elavaks lootuseks Jeesuse Kristuse ülestõusmise läbi surnuist. 1Pt 1,3 Sinu järele januneb minu hing, Sa elav Jumal. Ava mulle oma taevakoja väravad. Õnnis on see päev, mida ükski õhtu ei lõpeta, kus valu ei katkesta rõõmu ning algab igavene tänu ja kiitus. Sina ise oled kõigi ustavate palk. Issand, ma otsin Sinu palet, ma seisan Sinu ukse ees, Sinu poole otsib teed minu igatsus. Sina tunned minu ohkamisi. Hea karjane, võta mind oma sülle ja vii mind koju enese juurde! Augustinus 1Kr 9,16-23; Jh 8,21-29
3. Reede Issand, su Jumal, muutis needuse sulle õnnistuseks, sellepärast et Issand, su Jumal, sind armastas. 5Ms 23,6 Kui me ei usu, tema jääb siiski ustavaks; ta ei või ennast salata. 2Tm 2,13 Minu Issand ja minu Jumal, Sina oled kannatlikum kui mina. Sinul on rohkem aega. Ka minul on aega, kui andun Sinule. Sa ei nõua kõike ühekorraga. Kui ma ise enam ei taha, ei oska ega tea enam midagi, viskad Sina seemne maasse, kuni see juurdub ja kasvab ja toob minu elus esile vilja, Sinu vilja. Jörg Zink Jr 1,11-19; Jh 8,30-36
4. Laupäev Jumala käes on kõigi elavate hing ja iga lihase inimese vaim. Ii 12,10 Keegi meist ei ela ju iseenesele ja keegi ei sure iseenesele, sest kui me elame, siis elame Issandale, ja kui me sureme, siis sureme Issandale. Rm 14,7-8 Kõik, mis pole ära teenitud, on kingitus - ka praegune elu ja igavene elu. Aino Gundersen Lk 12,42-48; Jh 8,37-45
10. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Õnnis on rahvas, kelle Jumal on Issand, rahvas, kelle tema on valinud enesele pärisosaks. Ps 33,12 Lk 19,41-48; Mk 12,28-34; Rm 9,1-8.14-16; Ps 59 Jutlus: Js 62,6-12; Srk 36,13-19
5. Pühapäev Minu koda nimetatakse palvekojaks kõigile rahvastele. Js 56,7 Jeesus ütleb: "Tuleb tund ja see ongi juba käes, et tõelised kummardajad kummardavad Isa vaimus ja tões, sest Isa otsib neid, kes teda nõnda kummardavad." Jh 4,23 Olen leidnud oma elus, et mida enam ma palvetan, seda enam vajan Jumala Sõna - Piibli - tundmist. Ja mida enam ma loen Jumala Sõna, et seda tundmist omandada, seda enam ma pean palvetama ja seda suurem jõud on mul palves. Minu isiklikus päevakavas ei ole mulle miski nii tähtis kui aeg Jumalaga. Billy Graham
6. Esmaspäev Õnnis on see, kes hoolitseb kehva eest, Issand päästab ta õnnetusepäeval. Ps 41,2 Kandke üksteise koormaid, nõnda te täidate Kristuse seadust. Gl 6,2 Inimeste vahekordades domineerib isekus, mis isoleerib inimesi, kildkondi ja rahvaid. See avaldub "oma õiguse" taotlemises ja teostamises. Kristlane on teistsugune. Ta on lepitatud Jumalaga ning see avaldub tema vahekorras kaasinimestega armastusena. Armastus hajutab usaldamatuse ja osavõtmatuse. Elmar Salumaa Rm 11,1-12; Jh 8,46-59
7. Teisipäev Sa olid ligi, kui ma sind hüüdsin, sa ütlesid: "Ära karda!" Nl 3,57 Kui Jeesus nägi neid sõudes heitlevat, sest tuul oli neile vastu, tuli ta neljanda valvekorra ajal nende juurde järve peal kõndides ja tahtis neist mööduda. Mk 6,48 Kus inimese jõud raugeb, seal asub tegevusse Jumala jõud, kui usk on olemas ja seda ootab. Rõhumise lõppedes saab selgeks, milline tugevus peitub nõrkuses. Martin Luther Nl 1,1-11; Jh 9,1-12
8. Kolmapäev Issand täidab Siioni õiguse ja õiglusega. Tema on su aegade tagatis, abi küllus, tarkus ja tunnetus. Js 33,5-6 Jeesus ütleb: "Minnes kuulutage: Taevariik on lähedal!" Mt 10,7 Kuulutus Jumala päästvast ja lepitavast armust kõlab ikka veel ja leiab ajatuulte kohisemisest hoolimata tee ka inimeste südameisse. Harri Haamer Jh 4,19-26; Jh 9,13-23
9. Neljapäev Käige sellel teel, mida Issand, teie Jumal, teid on käskinud käia, et te jääksite elama. 5Ms 5,33 Jeesus ütles variserile: "Mis Seaduses on kirjutatud? Kuidas sa loed?" Tema vastas: "Armasta Issandat, oma Jumalat, kõigest oma südamest ja kõigest oma hingest ja kõigest oma jõust ja kõigest oma meelest, ja oma ligimest nagu iseennast." Aga ta ütles temale: "Sa oled õieti vastanud, tee seda, ja sa pead elama!" Lk 10,26-28 Paljud ütlevad: "Mul ei ole midagi Jumala vastu, kõik on õige ja hea, millest Piiblis kirjutatakse!" Aga tema enda suhted Jumala ja kaasinimesega ei muutu. Ometi on nõnda: kui elav Jumal su ellu astub, siis peab su elu kardinaalselt muutuma. Albert Soosaar Rm 11,25-32; Jh 9,24-34
10. Reede Vaata, rahvad on otsekui tilk ämbris ja neid peetakse kübemeks kaalukaussidel. Js 40,15 Jeesus ütles: "Minule on antud kõik meelevald taevas ja maa peal. Minge siis, tehke jüngriteks kõik rahvad, ristides neid Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimesse ja õpetades neid pidama kõike, mida mina olen teil käskinud." Mt 28,18-20 Ma ristitud! Mind kaitseb Jumal, oh taganege, vaenlased! On Tema ligi jõuetumal, mis teevad talle vastased? Kui keegi ähvardab Ta last, siis kaitseb Jumal vägevast! KLPR 210:6. Johann Friedrich Stark Nl 5,1-22; Jh 9,35-41
11. Laupäev Ma tahan sind tänada rahvaste seas, Issand. Ma tahan lauldes mängida rahvahõimude keskel. Ps 57,10 Inimesed imestasid nelipühapäeval Jeruusalemas: Kuidas me kuuleme räägitavat meie endi keeles Jumala suuri asju? Ap 2,11 Halleluuja! Kõik Isale nüüd au ja kiitust anname Ta töö ja armu pärast. Kõik rahvad kogu ilma pealt nüüd tunnistades tõstku häält: meil osa taeva varast! Tulge, laulge: püha, püha, väga püha on suur Jumal! Au ja vägi on kõik Temal. KLPR 138:1. Tundmatu autor 5Ms 4,27-35(36-40); Jh 10,1-10
11. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Jumal paneb suurelistele vastu, aga alandlikele annab armu. 1Pt 5,5 Lk 18,9-14; Ef 2,4-10; Ps 148 Jutlus: Gl 2,16-21
12. Pühapäev Ma andsin oma selja peksjaile ja põsed neile, kes katkusid karvu, ma ei peitnud oma palet teotuse ja sülje eest. Js 50,6 Seepärast ka Jeesus, et enese vere läbi pühitseda rahvast, on kannatanud väljaspool väravat. Siis mingem nüüd tema juurde väljapoole leeri ning kandkem tema teotust. Hb 13,12-13 Jeesusega surma mingem, surmast päästab Tema surm. Päästab ära vaese hinge, nii et lahkub kohtuhirm. Selles elus suretada oma liha võtkem ka, Tema tahab armuga meid siis surmast äratada: Jeesus, Sulle suren ma, et Sul elan lõpmata! KLPR 317:3. Sigmund von Birken
13. Esmaspäev Te peate käima Issanda, oma Jumala järel, ja te peate teda kartma, pidama tema käske, kuulama tema häält, teenima teda ja hoidma tema poole. 5Ms 13,5 Jeesus ütleb: "See on minu käsusõna, et te armastaksite üksteist nõnda nagu mina teid olen armastanud!" Jh 15,12 Lootuse panemine Kristuse peale ei tähenda, et me loobuksime püüdmast. Teda usaldada tähendab püüda teha kõike, mida Ta käsib. Pole mõtet öelda, et me kedagi usaldame, kui me ei võta kuulda tema nõuandeid. Clive Staples Lewis Mt 23,1-12; Jh 10,11-21
13. august 1727 - vennastekoguduse vaimne sünd Herrnhutis, ühine püha õhtusöömaaeg Berthelsdorfi kirikus
14. Teisipäev Üksnes Jumala juures on mu hing vait, tema käest tuleb mulle pääste. Ps 62,2 Jeesus ütleb: "Vaata, mina olen iga päev teie juures maailma-ajastu otsani." Mt 28,20 Jumalarahval on raskusi nagu kõikidel teistelgi. Aga nende jõud ei lõpe otsa, nad peavad vastu. Jumal kinnitab oma rahvast. Joel Luhamets 1Sm 17,38-51; Jh 10,22-30
15. Kolmapäev Issanda nimi on tugev torn: sinna jookseb õige ja leiab varju. Õp 18,10 Issand ütleb: "Mina olen A ja O, ütleb Issand Jumal, kes on ja kes oli ja kes tuleb, Kõigeväeline." Ilm 1,8 Armuline Issand Jeesus, kes on sõdinud oma verega ja võitnud ära maailma, andku jõudu ja tugevust sõdida ja võidelda meie kalleimas usus ning võita ära kurat ja maailm, et pääseksime viimaks laulma võidulaulu! Lars Levi Laestadius Jh 8,3-11; Jh 10,31-42
16. Neljapäev Mina olen Issand, su Jumal, kes sulle õpetab, mis on kasulik, kes sind juhatab teele, mida sa pead käima. Js 48,17 Küll Issand annab sulle arusaamist kõiges. 2Tm 2,7 Ei ole vaja teada kõiki maailma probleeme ja muresid. Oleks hea, kui teaksime seda teed, mida mööda pääseme sihile. Joel Luhamets 1Pt 5,1-5; 1Jh 1,1-4
17. Reede Issand ütles: Sina tahaksid armu anda kiikajonipuule, mille kallal sa ei ole näinud vaeva ja mida sa ei ole kasvatanud, mis ühe ööga sündis ja ühe ööga hukkus, aga mina ei peaks armu andma Niinevele, sellele suurele linnale. Jn 4,10-11 Ärgu ükski otsigu oma, vaid teise kasu! 1Kr 10,24 Mitte otsida omakasu ja täita oma tahet, vaid olla Jumala jätkuvaks loominguks ning armastuse avalduseks sellele maailmale. Aino Gundersen Lk 22,54-62; 1Jh 1,5-10
18. Laupäev Jäägu see meist kaugele, et me jätame maha Issanda ja teenime teisi jumalaid! Jos 24,16 Olge juurdunud ja ülesehitatud Kristuses ning kinnitatud usus, nõnda nagu teid on õpetatud, ja olge ülevoolavad tänus. Kl 2,7 Jumala õigesti tundmine - kui see kellelegi osaks saab - on tõepoolest suurim asi taevas ja maa peal. Martin Luther Js 26,1-6; 1Jh 2,1-6
12. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Rudjutud pilliroogu ta ei murra katki ja hõõguvat tahti ta ei kustuta ära. Js 42,3 Mk 7,31-37; Ap 9,1-9(10-20); Ps 41 Jutlus: Ap 3,1-10
19. Pühapäev Issand on mind läkitanud kuulutama Issanda meelepärast aastat ja meie Jumala kättemaksu päeva. Js 61,1-2 Paulus kirjutab: "Me oleme kaasosalised teie rõõmus." 2Kr 1,24 Oh Jeesus, armu valgus, Sa elupäikene, Su elurõõm ning selgus mul paistku hingesse! Mu südant rõõmustada, mu vaimu uuendada, oh Jumal võta Sa. KLPR 61:1. Ludwig Andreas Gotter
20. Esmaspäev Issand oli neid rõõmustanud. Esr 6,22 Nad viibisid päevast päeva ühel meelel pühakojas, murdsid leiba kodudes ja võtsid rooga juubeldades ning siira südamega. Ap 2,46 Olles vastu võtnud kristluse, tuleb selle õpetusi pidevalt meeles hoida. Sellepärast on igapäevased palved, vaimuliku kirjanduse lugemine ning kirikuskäimine kristliku elu vajalikud osad. Meile tuleb pidevalt meenutada, mida me usume. Ei see ega ükski teine usk ei jää iseenesest püsima. Usk vajab toitu. Clive Staples Lewis Mt 9,27-34; 1Jh 2,7-11
21. Teisipäev Issand, meie Jumal ärgu jätku meid maha ja ärgu loobugu meist. 1Kn 8,57 Jüngrid läksid välja ja kuulutasid kõikjal, ning Issand toetas neid ja kinnitas sõna tunnustähtedega. Mk 16,20 Inimene jääb inimeseks ja Jumal jääb Jumalaks, kuid Tema vägi tegutseb meie sees ja meie kaudu. Osvald Tärk Mk 3,1-10(11-12); 1Jh 2,12-17
21. august 1732 - esimeste misjonäride lähetamine Herrnhutist teistele mandritele
22. Kolmapäev Issand, oma suure halastuse pärast ei teinud sa neile lõppu ega jätnud neid maha. Ne 9,31 Me täname Jumalat ja meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa alati, kui me teie eest palvetame. Kl 1,3 Olgu see päev valge või hämar, olgu see päev, kus rõõm meid kättpidi tervitab või kus jagame nutukülvi -, me tohime toetuda Jumala armule, millest lõpmata paljud inimesed on osa saanud, kes on lähenenud elavale Jumalale kui oma kaljule. Harri Haamer Ap 9,31-35; 1Jh 2,18-29
23. Neljapäev Kui armsad on sinu hooned, Issand Sebaot! Ps 84,2 Jeesus ütleb: "Kus kaks või kolm on minu nimel koos, seal olen mina nende keskel." Mt 18,20 Mul rõõm on tulla pühakotta, Su sõna, Issand, kuulata. Rõõm vaikselt palveist osa võtta ja usus üles vaadata. Siin Püha Vaim mind valgustab ja Jeesusega ühendab. KLPR 195:1. Arnold Häusler Jk 5,13-16; 1Jh 3,1-10
24. Reede Vaata, ma olen su süü sinult ära võtnud ja ma riietan sind uute riietega. Sk 3,4 Poeg ütles isale: "Isa, ma olen pattu teinud taeva vastu ja sinu ees, ma ei ole enam väärt, et mind su pojaks hüütaks!" Ent isa ütles oma sulastele: "Tooge kiiresti kõige kallim kuub ja pange talle selga ja andke talle sõrmus sõrme ja jalatsid jalga." Lk 15,21-22 Ma kummardan Sind, Armuvägi, mis Jeesuses end ilmutand. Ma astun armastuse ligi, mis põrmu peale halastand: mu oma mõte ära kaob ja armumerre üksi vaob! KLPR 264:1. Gerhard Tersteegen Mt 12,15-21; 1Jh 3,11-18
25. Laupäev Ma tunnen oma üleastumisi ja mu patt on alati mu ees. Ps 51,5 Kui me oma patud tunnistame, on tema ustav ja õige, nii et ta meile annab patud andeks ja puhastab meid kõigest ülekohtust. 1Jh 1,9 Meeleparandus on meie teekonna lähtepunkt. See ei tähenda enese haletsemist ja südametunnistuse piinu, vaid seda, et me seame Kolmainu Jumala oma elu keskpunktiks. See ei tähenda mitte kahetsedes tahapoole, vaid lootuses ettepoole vaatamist - mitte alla, oma eksimuste peale vaatamist, vaid üles, Jumala armastuse poole vaatamist. Kallistos Ware Js 57,15-19; 1Jh 3,19-24
13. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kristus ütleb: "Mida te iganes olete teinud kellele tahes mu kõige pisematest vendadest, seda te olete teinud mulle." Mt 25,40 Lk 10,25-37; 1Jh 4,7-12; Ps 93 Jutlus: 1Ms 4,1-16a
26. Pühapäev Issanda teed on õiged: õiged käivad nende peal, aga üleastujad komistavad. Ho 14,10 Mõtelgem üksteisele, kuidas üksteist virgutada armastusele ja headele tegudele. Hb 10,24 Tervita iga uut päeva kui uut võimalust pühenduda Kristusele ja teenida teisi! Billy Graham
27. Esmaspäev Oma armus sa juhtisid seda rahvast, kelle sa lunastasid. 2Ms 15,13 Käige armastuses, nõnda nagu ka Kristus meid on armastanud ja on iseenese andnud meie eest anniks ja ohvriks. Ef 5,2 Armastav pale peegeldub armastatu palgest. Valgusta, Taevane Isa, mulle oma pale ja lase oma palge valgusel sädeleda minu palgelt. Jörg Zink Mt 12,1-8; 1Jh 4,1-6
28. Teisipäev Issand on kuningas, maa ilutsegu! Rõõmustagu saarte hulk! Ps 97,1 Suured ja imelised on sinu teod, Issand Jumal, Kõigeväeline! Õiged ja tõelised on sinu teed, sa paganate kuningas! Kes ei peaks kartma sind, Issand, ning ülistama sinu nime? Ilm 15,3-4 Ükskõik kui lähedale Jumal inimesele ka ei tuleks, jääb Ta alati täiesti teiseks. Kallistos Ware Am 5,4-15; 1Jh 4,7-21
29. Kolmapäev Sinu müüride peale, Jeruusalemm, olen ma seadnud vahid; kogu päeva ja kogu öö ei tohi nad hetkekski vaikida. Js 62,6 Te saate väe Pühalt Vaimult, kes tuleb teie üle, ja te peate olema minu tunnistajad Jeruusalemmas ja kogu Juuda- ja Samaariamaal ning ilmamaa äärteni. Ap 1,8 Mitte uued korraldused, uued organisatsioonid ega suurendatud statistika ei päästa kogudust vaimulikust surmast, vaid need, kes toovad tuld alla Jumala altarilt otse meie hulka, mis soojendab, sulatab ja elustab. Karl Leopold Marley 5Ms 24,(10-13)17-22; 1Jh 5,1-5
30. Neljapäev Issand ütles Moosesele: "Ma olen kuulnud Iisraeli laste nurisemist. Räägi nendega ja ütle: Täna õhtul te sööte liha ja hommikul leiba kõhud täis. Siis te mõistate, et mina olen Issand, teie Jumal." 2Ms 16,11-12 Andreas ütles Jeesusele: "Siin on üks poiss, kellel on viis odraleiba ja kaks kalakest. Kuid mis sellest saab nii paljudele?" Jeesus ütles: "Pange inimesed istuma!" Jh 6,8-10 Maa ja taevas on Su loodud, päike, tähed on Su töö, kõik Su läbi ette toodud, Sulle allub päev ja öö; kõike ilma Sina täidad, elu saab Sult mullapind, ja kes usaldavad Sind, neid Sa oma käega toidad. Sellepärast tänuga kummardab Sind ilmamaa! KLPR 391:2. Georg Kiviste Ap 4,32-37; 1Jh 5,6-12
31. Reede Issand hüüdis Saamueli. Ja tema vastas: "Siin ma olen!" 1Sm 3,4 Jeesus nägi Sebedeuse poega Jaakobust ja tema venda Johannest paadis võrke parandamas. Ja kohe kutsus ta neid. Ja nad läksid ära tema järele. Mk 1,19.20 Kelle silmad on avanenud, kes patu-unest on ärganud, ei ole veel pärale jõudnud. Nad peavad käima kitsast rada ning igal teeristil valima õigesti. Aga nad ei pea seda tegema käsikaudu kobades, vaid Kristuse valguses. Toomas Paul Jk 2,5-13; 1Jh 5,13-21


Jahitunnistuse taotleja koolitamise, jahiteooriaeksami ja laskekatse sooritamise, tunnistuse taotlemise ning tunnistuse andmise kord. Jahitunnistuse vorm. - sisukord
1 JAHITUNNISTUSE TAOTLEJA KOOLITAMINE
§ 1 Koolituse eesmärk
§ 2 Nõuded koolitajale
§ 3 Koolituse õppekava ja -maht
§ 4 Õpperühma suurus
§ 5 Jahitunnistust taotleva isiku teadmiste hindamine
§ 6 Jahitunnistuse pikendamist taotleva jahimehe koolitus
2 JAHITEOORIAEKSAMI JA LASKEKATSE SOORITAMINEJAHITUNNISTUSE SAAMISEKS
§ 7 Eksamineerimise eesmärk
§ 8 Eksamikomisjon
§ 9 Komisjoni töökord
§ 10 Jahiteooriaeksamile ja laskekatse sooritamisele lubamise tingimused
§ 11 Jahiteooriaeksami ja laskekatse sooritamine
§ 12 Jahiteooriaeksam
§ 13 Laskekatse sooritamise vahendid ja võimalused
§ 14 Laskekatse väikesekaliibrilisest ääretulepadruniga vintrelvast
§ 15 Laskekatse siledaraudsest jahirelvast «Compact Sporting» rajal
§ 16 Laskekatse siledaraudsest jahirelvast kaarrajal
§ 17 Jahiteooriaeksami ja laskekatse kordamine
§ 18 Vaidluse lahendamine
3 JAHITUNNISTUSE TAOTLEMINE JA ANDMINE
§ 19 Jahitunnistuse taotlemiseks vajalikud materjalid
§ 20 Jahitunnistuse taotlemine välisriigis kehtiva jahitunnistuse alusel
§ 21 Jahitunnistuse taotlemine tunnistuse kaotamise või kasutamiskõlbmatuks muutumise korral
§ 22 Taotluse läbivaatamine
§ 23 Jahitunnistuse andmine või selle andmisest keeldumine
4 JAHITUNNISTUSE VORM
§ 24 Jahitunnistuse vorm
§ 25 Välisriigi kodanikust jahimehe jahitunnistuse vorm
12.08.2009 RTL 2009, 67, 988 24.08.2009
Määrus kehtestatakse «Jahiseaduse» § 29 lõike 8 alusel.
1. peatükk JAHITUNNISTUSE TAOTLEJA KOOLITAMINE
2) «Relvaseaduse» §-s 84 toodud tingimustele vastav lasketiir või laskepaik või nende kasutamise võimalus;
2. peatükk JAHITEOORIAEKSAMI JA LASKEKATSE SOORITAMINEJAHITUNNISTUSE SAAMISEKS
Taotlejat eksamineerib ja laskekatset võtab vastu Keskkonnaameti või halduslepingu alusel keskkonnaministri poolt volitatud isiku (edaspidi tunnistuse andja) moodustatud eksamikomisjon (edaspidi komisjon). Komisjonis on kuus liiget. Komisjoni esimehe määrab komisjoni liikmete hulgast tunnistuse andja.
[RTL 2009, 67, 988 - jõust. 24.08.2009]
(5) Jahiteooriaeksami ja laskekatse tulemused ja komisjoni otsuse protokollib komisjoni sekretär. Protokollile kirjutavad alla jahiteooriaeksami ja laskekatse vastu võtnud komisjoni liikmed. Jahiteooriaeksami ja laskekatse sooritamise protokolle säilitab tunnistuse andja viis aastat.
(1) Jahiteooriaeksam ja laskekatse sooritatakse tunnistuse andja määratud kohas.
(3) Jahiteooriaeksam peab sisaldama vähemalt viit küsimust igast käesoleva määruse lisas 1 toodud õppekava teemast. Jahiteooriaeksami küsimustiku kinnitab tunnistuse andja.
3. peatükk JAHITUNNISTUSE TAOTLEMINE JA ANDMINE
(1) Jahitunnistuse saamiseks peab taotleja esitama tunnistuse andjale järgmised materjalid:
(1) Jahitunnistuse saamiseks välisriigis kehtiva jahitunnistuse alusel peab taotleja esitama tunnistuse andjale järgmised materjalid:
(1) Jahitunnistuse saamiseks tunnistuse kaotamise või kasutamiskõlbmatuks muutumise korral peab taotleja esitama tunnistuse andjale järgmised materjalid:
(1) Tunnistuse andja kontrollib taotluse vastavust selle määruse nõuetele ja taotluses esitatud andmete õigsust selle saamisest arvates 15 päeva jooksul.
(2) Kui jahitunnistuse taotlemiseks vajalikud materjalid ei vasta selle määruse nõuetele, määrab tunnistuse andja tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui puudusi ei ole tähtaja jooksul kõrvaldatud, võib tunnistuse andja jätta taotlemiseks esitatud materjalid läbi vaatamata ning saadab otsuse koopia materjalide läbivaatamata jätmise kohta 15 päeva jooksul tunnistuse andja poolt puuduste kõrvaldamiseks määratud tähtaja möödumisest.
Tunnistuse andja teeb jahitunnistuse andmise või selle andmisest keeldumise otsuse 10 päeva jooksul pärast nõuetekohase taotluse saamist.
4. peatükk JAHITUNNISTUSE VORM
[RTL 2009, 67, 988 – jõust. 24.08.2009]
Relvaseadus. Looduskaitseseadus. Rahvusvahelised loomastiku kaitset ja kasutust reguleerivad õigusaktid. 1
Jahi praktiline korraldamine. 2 1


Kaadrikaitseväelaste teenistuse tasustamine – Riigi Teataja
Kaadrikaitseväelaste teenistuse tasustamine
[RT I 2007, 8, 41 - jõust. 03.02.2007]
Vastu võetud 21.01.2005 nr 12
RT I 2005, 5, 19
jõustumine 28.01.2005, rakendatakse alates 1.01.2005
25.08.2005 nr 223 (RT I 2005, 46, 382) 11.09.2005 (rakendatakse alates 1.08.2005)
18.01.2007 nr 18 (RT I 2007, 5, 31) 26.01.2007 (rakendatakse alates 1.01.2007)
25.01.2007 nr 20 (RT I 2007, 8, 41) 3.02.2007 (rakendatakse alates 1.01.2007)
14.02.2008 nr 46 (RT I 2008, 10, 71) 22.02.2008 (rakendatakse alates 1.01.2008)
15.05.2008 nr 82 (RT I 2008, 20, 140) 24.05.2008 (rakendatakse alates 1.01.2008)
Määrus kehtestatakse «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 153 lõike 3 ja § 155 lõike 1 alusel ning kooskõlas § 129 lõikega 3.
[RT I 2008, 10, 71 – jõust. 22.02.2008] – rakendatakse alates 1.01.2008
Määrusega kehtestatakse kaadrikaitseväelaste ametikohtade auastmetele vastavad palgatasemed, palgamäärade diferentseerimise alused, auastme eest makstava lisatasu suurus ning lisatasude maksmise alused ja ulatus täiendavate teenistusülesannete täitmise, nõutavast tulemuslikuma teenistuse ning teenistuse eripära eest ja nende maksmise kord.
[RT I 2007, 8, 41 – jõust. 3.02.2007]
§ 2. Palgatasemed
(1) Määrusega kehtestatakse kaadrikaitseväelaste ametikohtade auastmetele vastavad palgatasemed ja nende madalaim, keskmine ja kõrgeim määr vastavalt lisale 1.
[RT I 2008, 20, 140 – jõust. 24.05.2008] – rakendatakse alates 1.01.2008
(2) Kaadrikaitseväelaste palgatase määratakse vastavalt tema ametikoha auastmele.
§ 3. Palgamäärade diferentseerimine
(1) Kaitseministril Kaitseministeeriumi valitsemisalas on õigus volitada ministeeriumi valitsemisalasse kuuluva asutuse juhti kehtestama asutuse ametikohale diferentseeritud palgamäärad, esitades diferentseerimise põhjendused.
(2) Palgamäära võib diferentseerida asutusele või üksusele olulistel ametikohtadel teenivatel kaadrikaitseväelastel kuni 50% kvalifikatsiooninõuete, piirkondlikkuse ja muude teenistustingimuste eripära iseloomustavate näitajate alusel.
§ 4. Auastmetasu
Kaadrikaitseväelasele makstakse tema sõjaväelise auastme järgi lisatasu auastme eest vastavalt lisale 2.
[RT I 2007, 5, 31 – jõust. 26.01.2007]
§ 5. Lisatasud
(1) Riigieelarvest kaadrikaitseväelaste teenistuse tasustamiseks määratud summa piires võib kaadrikaitseväelasele määrata ja maksta lisatasu täiendavate teenistusülesannete täitmise, nõutavast tulemuslikuma teenistuse ja teenistuse eripära eest teenistust korraldava ülema otsusel vastavuses asutuses kehtestatud lisatasude maksmise korraga
(2) Täiendavateks teenistusülesanneteks loetakse kaadrikaitseväelase ametijuhendis või kaitseväe sisemäärustikus fikseerimata teenistusülesandeid või teenistust korraldava ülema poolt käskkirjaga antud lisaülesandeid juhul, kui need ei kuulu kaadrikaitseväelase teenistusülesannete hulka.
(3) Teenistuse eripäraks loetakse kaadrikaitseväelase teenistust «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 154 lõikes 9 sätestatud tingimustes.
(4) Nõutavast tulemuslikuma teenistuse eest lisatasu määramise aluseks on kaadrikaitseväelase teenistustulemuste hindamine.
(5) Nõutavast tulemuslikuma teenistuse eest lisatasu määramise aluseks võib olla ka asutuse või üksuse teenistuse tulemuslikkuse hindamine kaadrikaitseväelaste kollektiivse või individuaalse panuse kaudu asutuse või üksuse ülesannete ja eesmärkide saavutamisel. Asutuse või üksuse teenistuse tulemuslikkust hindab asutuse või üksuse juht.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud lisatasusid võib kaadrikaitseväelasele maksta kuus kokku kuni 50% lisas 1 kehtestatud palgataseme kõrgeimast määrast.
(7) Kaadrikaitseväelaste kollektiivse panuse korral makstakse nõutavast tulemuslikuma teenistuse eest lisatasu samal alusel ka asutuse või üksuse juhile ning sel juhul ei kohaldata kaadrikaitseväelastele käesoleva paragrahvi lõikes 6 kehtestatud piirangut.
(8) Kaitseminister võib oma käskkirjaga erandkorras kehtestada kaadrikaitseväelaste ametikohtade loetelu, millele käesoleva paragrahvi lõikes 6 kehtestatud piirang ei laiene.
§ 6. [Kehtetu – RT I 2007, 5, 31 – jõust. 26.01.2007]
§ 7. Teenistustasu maksmise kord
(1) Kaadrikaitseväelasele arvestatakse ja makstakse teenistustasu vastavalt asutuses või üksuses kehtivale teenistustasu maksmise korrale.
(2) Kaadrikaitseväelasele, kes on suunatud sõjaväelise auastmeta ametikohale «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 14 lõike 3 alusel, säilitatakse sõjaväelise auastmeta ametikohal talle endisel ametikohal määratud ametipalk, auastmetasu.
(3) Kui sõjaväelise auastmeta ametikohale suunatud kaadrikaitseväelasele endisel ametikohal määratud ametipalk osutub madalamaks sõjaväelise auastmeta ametikohale kinnitatud ametipalgast, hüvitatakse kaadrikaitseväelasele ametipalkade vahe juurdemaksega.
(4) Käesoleva määruse § 5 lõikes 1 nimetatud, «Kaitseväeteenistuse seaduse» §-s 161 sätestatud puhkusetasu ning puhkusetoetuse määrab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kaadrikaitseväelasele tema teenistust valitsusasutuses või valitsusasutuse hallatavas riigiasutuses või õppeasutuses korraldav minister või hallatava riigiasutuse või õppeasutuse juht.
(5) Kaadrikaitseväelase suunamisel ilma sõjaväelise auastmeta ametikohale arvestatakse ja makstakse talle teenistustasu selle asutuse eelarvest, kuhu ta teenistusse suunati, ja vastavalt seal kehtivale töötasu maksmise korrale.
§ 8. Valitsusasutuses teeniva kaadrikaitseväelase teenistuse tasustamine
Kaadrikaitseväelasele, kes oli määratud riigiametniku ametikohale enne 1. jaanuari 2007. a, määrab riigiametniku ametikohal teenimise ajal teenistustasu valitsusasutuse juht, võttes aluseks tema suunamise hetkel olnud endise ametikoha auastme palgataseme keskmise vastavalt lisale 1.
§-d 9. ja 10 [käesolevast tekstist välja jäetud]
Vabariigi Valitsuse 21. jaanuari 2005. a määruse nr 12 «Kaadrikaitseväelaste teenistuse tasustamine»
(Vabariigi Valitsuse 14. veebruari 2008. a määruse nr 46 sõnastuses)
KAADRIKAITSEVÄELASTE AMETIKOHTADE AUASTMETELE VASTAVAD PALGATASEMED
Ametikoha auaste
Palgatase
maa- ja õhuväes
mereväes
Mereväekapten
Vanemmaat
Vanemmadrus
KAADRIKAITSEVÄELASTE AUASTMETASUD KUUS KROONIDES
Auaste maa- ja õhuväes
Auastmetasu määr kroonides
Nooremmaat
[Kehtetu – RT I 2007, 5, 31 – jõust. 26.01.2007]
(Kehtestatud Vabariigi Valitsuse 25. jaanuari 2007. a määrusega nr 20)
[Kehtetu – RT I 2008, 20, 140 – jõust. 24.05.2008] – rakendatakse alates 1.01.2008
Kaadrikaitseväelaste ametikohtade auastmetele vastavad palgatasemed Siseministeeriumi valitsemisalas


Detailplaneeringu vaidlustamine | Plaan
Artiklid > Detailplaneeringu vaidlustamine
Detailplaneeringu vaidlustamine
Planeeringu menetlus koosneb erinevatest menetlusetappidest ja menetluse käigus tuleb teha arvukaid vaheotsuseid. Alljärgnevalt on antud ülevaade detailplaneeringu koostamise etappidest ning toodud välja võimalused, kuidas isikud saavad mõjutada planeeringu menetlemise protsessi.
Planeerimismenetlust võib üldistades jagada kuude etappi: detailplaneeringu algatamine, lahenduse koostamine, detailplaneeringu kooskõlastamine, detailplaneeringu vastuvõtmine, avalikustamine ja kehtestamine.
Detailplaneeringu algatamise vaidlustamine
Detailplaneeringu algatab kohaliku omavalitsuse üksus (PlanS § 128 lg 1). Kui detailplaneeringu koostamise algatamise aluseks on isiku poolt esitatud vastav avaldus, siis on tegemist haldusmenetlusega, mille tulemusena haldusorgan otsustab planeeringu algatamise või algatamisest keeldumise. Seega planeeringu algatamisel tuleb teha nii otsustuskaalutlus (kas algatada planeering või mitte) ja valikukaalutlus (mis tingimustel planeering algatatakse). Detailplaneeringu algatamisele laienevad hea halduse põhimõtted, sealhulgas haldusorgani kohustus tagada avaldaja menetlusõigused ning järgida haldusaktile esitatavaid sisu ja vorminõudeid.
Igaüks võib teha ettepaneku algatada detailplaneeringu koostamine , olles seejuures HMS § 11 lõike 1 punkti 1 kohaselt taotlejaks. Tihti on sama isik ka isik, kellele menetlustoiming on suunatud ehk adressaat (HMS § 11 lg 1 p 2). Peale detailplaneeringu algatamist määrab haldusorgan teised menetlusosalised, lähtudes nii PlanS § 127 lõigetes 1 ja 2 kui ka HMS § 11 lõikes 1 punktis 3 sätestatust. Tihti on nendeks isikuteks naabrid, asumiseltsid, erialaliidud jne. Veel kaasatakse planeeringu menetlusse teised ametiasutused, keda planeeringulahendus puudutab (PlanS § 127 lg 1, HMS § 11 lg 1 p 4). Kohalik omavalitsus teatab planeeringu algatamisest menetlusosalistele kirja teel (PlanS § 127 lg 4). Planeerimismenetlusse saab igaüks ka ilma erilise huvi või õiguse tõendamiseta astuda menetlusse, kui ta seda vajalikuks peab. Seega menetlusosalisi võib lisanduda kogu planeeringumenetluse vältel ja planeeringu algatamisel ei ole võimalik kogu menetlusosaliste ringi kindlaks määrata.
Planeeringu algatamise otsus on planeerimismenetluse esimene staadium, milles ei muudeta ega lõpetata veel õigussuhteid ega otsustata, kas ja milline planeering kehtestatakse. Planeeringu algatamine ei ole haldusakt ja selle vaidlustamine ei ole üldjuhul võimalik.
Planeeringu algatamise otsuse kui menetlustoimingu vaidlustamine on õigustatud, kui tegemist on sedavõrd olulise menetlusveaga, mis juba menetluse käigus võimaldab järeldada, et sellise menetluse tulemusena antav lõplik haldusakt ei saa olla sisuliselt õiguspärane, või kui menetlustoiming rikub õigusi sõltumata menetluse lõpptulemusest. Kui detailplaneeringu algatamine on menetlustoiming, siis detailplaneeringu algatamisest keeldumine on haldusakt ja selle vaidlustamine on võimalik.
Kohaliku omavalitsuse detailplaneeringu algatamise korralduses esitatakse reeglina ka lähteseisukohad detailplaneeringu koostamiseks. Läteseisukohtade kinnitamine on haldusesisene tegevus, millel puudub väljapoole suunatud mõju. Lähteülesande koostamine on ettevalmistav tegevus, mis ei ole iseseisvalt vaidlustatav.
Detailplaneeringu koostamise vaidlustamine
Planeeringu koostamise etapis koostatakse detailplaneeringulahendus koostöös kaasatavate isikute ja koostöö tegijatega. Planeerimisalase tegevuse korraldaja on alati kohalik omavalitsus (PlanS § 124 lg 10), kuid kohalik omavalistus võib detailplaneeringu koostamisest huvitatud isikuga sõlmida halduslepingu planeeringu koostamise või planeeringu koostamise tellimise üleandmiseks (PlanS § 120 lg 1). Seejuures ei või planeerimisalase tegevuse korraldaja halduslepinguga üle anda planeeringu koostamise korraldamist ja planeeringu koostamisel vajalike menetlustoimingute tegemist (PlanS § 130 lg 1). Praktikas see tähendab seda, et planeeringust huvitatud isik ehk adressaat (nt maaomanik) tellib spetsialistilt planeeringu koostamise ja kohaliku omavalitsuse ülesanne on planeeringu menetlustoimingute läbi viimine.
Olenevalt detailplaneeringu koostamise eesmärgist määratakse krundi ehitusõigus (krundi kasutamise otstarve, hoone suurim ehitisealune pind ja kõrgus ning lubatud hoonete arv krundil) ja hoonestusala, antakse lahendus liikluskorraldusele ja haljastusele, määratakse haljastuse ja heakorrastuse põhimõtted ning vajadusel nähakse ette maa-ala kruntideks jaotamine (PlanS § 126 lg 1 jj). Samuti pannakse paika hoone põhilised arhitektuurinõuded, antakse lahendus juurdepääsuteede ja tehnovõrkudega varustamisele ning seatakse keskkonnatingimused planeeringuga kavandatu elluviimiseks (PlanS § 126 lg 1 jj).
Antud etapis tuleb teha tihedalt koostööd huvigruppide (st kolmandad isikud), ametkondade (Maanteeamet, Keskkonnaamet jt) ja tehnovõrkude valdajatega, leidmaks kõiki osapooli rahuldav tulemus. Parima tulemuse saamiseks tuleb planeeringu koostamise meeskonda kaasata erinevaid erialaspetsialiste (tehnovõrkude projekteerija, teeprojekteerija, arhitekt, keskkonnateadlane jne).
Planeeringu koostamine on kohaliku omavalituse menetlustoiming , millele laienevad ka haldusmenetluse seaduses toodud põhimõtted. Eelpool sai selgitatud, et menetlustoimingut ei saa reeglina vaidlustada. Erandliku juhtumina võib välja tuua Riigikohtu kohtuotsuse nr 3- 3- 1- 8- 02, milles leiti, et olukorras, kus planeeringu koostamise etapp oli praktiliselt vahele jäetud (planeeringu algatamine ja vastuvõtmine toimusid ühel ja samal päeval), on tegemist planeerimismenetluse normide ilmselge ja olulise rikkumisega ning antud menetlustoimingu vaidlustamine on võimalik. Planeeringu koostamise etapi vahele jätmisega pole võimalik realiseerida planeeringuala kinnisasja omanike, elanike ja teiste huvitatud isikute õigust olla kaasatud ja osaleda planeeringu koostamisel ning aruteludel.
Detailplaneeringu kooskõlastamise vaidlustamine
Enne planeeringu vastuvõtmist tuleb planeeringule saada kooskõlastused teistelt asutustelt, keda planeeringulahendus puudutab (PlanS § 127 lg 1 ja § 133 lg 1). Kooskõlastamisel peab asutus veenduma, et planeering on seadusega ja üldplaneeringuga kooskõlas (PlanS § 133 lg 3). Samuti tuleb teha koostööd erinevate asutuste (nt tehnovõrkude valdajad) ja teiste asjast huvitatud isikutega (nt naabrid) ning anda neile võimalus avaldada detailplaneeringu kohta arvamust (PlanS § 133 lg 1). Kuna kõigil osapooltel on kavandatuga seoses oma seisukohad, võib lahendus kooskõlastamise käigus mitmeid kordi muutuda. Tähelepanu tasub pöörata sellele, et vastavalt määrusele „planeeringute koostamisel koostöö tegemise kord ja planeeringute kooskõlastamise alused“ tuleb planeering kooskõlastada vaid valitsusasutustega, kelle valitsemisalas olevaid küsimusi planeering käsitleb. Teised isikud annavad planeeringu kohta arvamuse (PlanS § 9 lg 2).
Valitsusasutuse kooskõlastus või selle andmata jätmine on menetlustoiming planeerimismenetluses, mitte iseseisev haldusakt. Kooskõlastuse kirjaga ei saa piirata isikute subjektiivseid õigusi, vaid üksnes teha ettepanekuid planeeringu sisu kohta. Nagu muidki menetlustoiminguid saab sellist kooskõlastust reeglina vaidlustada üksnes koos lõpliku haldusaktiga.
Kooskõlastus ei vasta ka üldjuhul eelhaldusakti tunnustele, mis on sätestatud HMS § 52 lõikes 1 punktis 2 – selle eesmärk ei ole teha kindlaks asja lõplikul lahendamisel tähtsust omavat asjaolu.
Detailplaneeringu vastuvõtmise vaidlustamine
Detailplaneeringu vastuvõtmisega kinnitab kohalik omavalitsus, et detailplaneering vastab õigusaktidele ja valla või linna ruumilise arengu eesmärkidele (PlanS § 134).
Otsusega planeeringu vastuvõtmise kohta annab kohalik omavalitsus hinnangu eelnenud planeerimismenetluse käigule ja tulemustele ning fikseerib planeeringu eesmärgid ja lähteseisukohad sellistena nagu nad on kindlaks määratud planeeringu projektis. Samuti tuvastatakse vastuvõtmise otsusega sellised planeeringu kehtestamise eeldused, sh ka vajalike kooskõlastuste olemasolu.
PlanS §-s 129 toodud juhtudel on kohalikul omavalitsusel õigus planeeringu menetlus lõpetada, seega haldusorganil ei ole kohustust planeeringut vastu võtta. Planeeringu kehtestamise menetluse peatamine on menetlustoiming, mis ei riku üldjuhul iseseisvalt planeeringu koostamist taotlenud isiku õigusi ega piira tema vabadusi ning ei ole seetõttu halduskohtus vaidlustatav menetluse lõpptulemusena antavast haldusaktist eraldi.
Planeeringu vastuvõtmine ei tähenda, et planeeringulahendus on selgunud ja sellisel kujul planeering kehtestatakse. Peale vastuvõtmist korraldatakse veel avalik väljapanek ja vajadusel avalik arutelu. Avalikul väljapanekul võib lisanduda veel menetlusosalisi, st isikuid, keda varem ei kaasatud. Seega võib lisanduda teisi nägemusi planeeringulahendusest, millega peab kohaliku omavalitsus oma otsuse tegemise juures kaaluma.
Planeeringu vastuvõtmisega ei muudeta ega lõpetata veel õigussuhteid ega otsustata, kas ja milline planeering kehtestatakse. Planeeringu vastuvõtmisel ei tehta siduvalt kindlaks planeeringu nõuetekohasust , seega on planeeringu vastuvõtmine menetlustoiming ja selle vaidlustamine reeglina ei ole võimalik.
Detailplaneeringu avaliku väljapaneku ja arutelu korraldamise vaidlustamine
Pärast planeeringu vastuvõtmist korraldab kohalik omavalitsus avaliku väljapaneku (PlanS § 135 lg 1), kus kõikidel huvilistel on võimalik planeeringulahendusega tutvuda ja esitada planeeringulahenduse kohta arvamusi (PlanS § 135 lg 2). Avalikule väljapanekule esitatavast detailplaneeringust peavad selguma kavandatavad muudatused, esitatud lahenduste kaalutletud põhjendused, detailplaneeringu elluviimise tingimused ja muud detailplaneeringut selgitavad asjaolud (PlanS § 135 lg 3).
Seadusandja on eriliselt rõhutanud avaliku väljapaneku olulisust planeeringulahenduse koostamisel. Avaliku väljapaneku kestel tehtud arvamustele on kohalikul omavalitsusel kohustus vastata ja proovida jõuda arvamuse esitajaga kompromissile.
Kompromissi saavutamisel tehakse detailplaneeringus vajalikud muudatused (PlanS § 137 lg 1). Juhul, kui arvamuse esitaja ja planeeringu koostamise korraldaja jäävad erinevatele seisukohtadele, siis antud erimeelusi arutatakse edasi järelevalve teostaja juures (PlanS § 138 lg 4 p 2).
Riigikohus on samuti rõhutanud avalikkuse tõhusa kaasamise olulisust planeerimismenetluses. Riigikohtu hinnangul on planeerimisotsustele omase ulatusliku diskretsioonilisuse tõttu isikute õigeaegsel kaasamisel ja ärakuulamisel planeerimismenetluses suurem roll, võrreldes tavapärase haldusmenetlusega.
Tulenevalt inimväärikuse, õigusriigi, efektiivse õiguskaitse ning hea halduse põhimõtetest tuleb haldusmenetlusse kaasata iga isik, kelle puhul on haldusülesannete hoolsal täitmisel võimalik ette näha, et haldusakt võib piirata tema õigusi. Seega planeeringu avaliku väljapaneku eesmärk ongi tagada avalikkuse võimalikult ulatuslik osavõtt planeeringu ettevalmistamisest. Avaliku väljapaneku eesmärk ei ole üksnes avalikkuse informeerimine planeeringust, vaid ka avalikkuse kaasamine planeeringu väljatöötamisse.
Avalikul väljapanekul arvamuse avaldamine seisneb eeskätt selles, et isikutel on võimalik kaitsta oma või avalikke huve, mis võivad olla vastuolus planeeringu algatajate eesmärkidega. Planeeringu käigus tuleb arvestada kõiki põhjendatud huve. On loomulik, et erinevad huvid planeerimismenetluse käigus põrkuvad. Isikutel on õigus teha igasuguseid ettepanekuid algatatud planeeringulahenduste muutmiseks.
Avalikku väljapanekut ei saa käsitada juba valminud planeeringulahenduse tutvustamisena avalikkusele, vaid väljapanekul esitletakse üksnes esialgset planeeringuprojekti ning lõplik planeering valmib alles koostöös avalikkusega. Eeltoodut arvestades peab koostamise korraldaja sisuliselt põhjendama avalikul väljapanekul esitatud arvamustega mittearvestamist.
Kohalik omavalitsus peab planeeringu avalikul väljapanekul esitatud arvamustele vastama (PlanS 135 lg 11). Planeerimismenetluses tehtud ettepanekule vastamine on osaks ettepaneku tegija ja kohaliku omavalitsuse avalikust diskussioonist tulevase planeeringu üle. Vastus võimaldab arendada ettepaneku üle avalikku diskussiooni ajakirjanduses, isikute ühendustes, huvigruppides jne. Ettepanekut saab kaitsta planeeringu avaliku arutelu käigus.
Planeeringu avalik väljapanek ja selle arutelu on menetlustoimingud ja nende vaidlustamine iseseisvalt ei ole üldjuhul võimalik. Tegemist on protseduurilise meetmega, mille eesmärgiks on avalikkuse informeerimine ning menetlusse kaasamine.
Detailplaneeringu järelevalve heakskiidu vaidlustamine
Detailplaneeringu üle on vaja teostada järelevalvet juhul, kui avalikul väljapanekul esitatud arvamusi ei ole arvestatud või nende osas ei ole saavutatud kokkulepet (PlanS § 138 lõiked 1 ja 2). Siis esitatakse detailplaneering valdkonna eest vastutavale ministrile heakskiitmiseks.
Planeerimismenetluses on järelevalve teostaja ja kohaliku omavalitsuse õiguslik vahekord eelkõige haldusesisene. Järelevalve teostaja heakskiit detailplaneeringule on siduva iseloomuga kooskõlastus. Sellise heakskiidu andmine kujutab endast menetlustoimingut, mitte aga haldusakti andmist. Valdkonna eest vastutava ministri poolt järelevalve käigus antud heakskiit ja nõusolek planeeringu kehtestamiseks ei tähenda, et omavalitsusel oleks kohustus planeering ka igal juhul kehtestada. Kohalik omavalitsus võib heakskiidu saanud planeeringu põhjendatud juhul kehtestamata jätta.
Seetõttu ei ole järelevalve teostaja poolt antava kooskõlastuse kui menetlustoimingu iseseisev vaidlustamine üldjuhul võimalik.
Detailplaneeringu kehtestamise otsuse vaidlustamine
Planeeringu viimane etapp on detailplaneeringu kehtestamine. Planeeringu kehtestamine on kohaliku omavalitsuse kaalutlusõigus. Detailplaneeringu kehtestamine vormistatakse haldusaktina.
Planeeringu kehtestamise otsuse põhimotiivid peavad sisalduma haldusaktis. See võimaldab menetlusosalistel ja ka kohtul üheselt aru saada, millised olid haldusakti andja kaalutlused, ega sunni haldusorganit otsustamisel kõiki poolt- ja vastuargumente läbi mõtlema. Haldusakti põhjendus peab kõiki veenma, et haldusorgan on diskretsiooni teostades arvestanud kõiki olulisi asjaolusid ja huve ning et kaalumine on toimunud ratsionaalselt.
Planeeringu kehtestamise otsuse vaidlustamine on võimalik PlanS § 141 alusel, mille kohaselt on planeeringu vaidlustamise õigus igal isikul, kui ta leiab, et otsus on vastuolus avaliku huviga või kui otsusega on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi. Tegemist on sättega, mis võimaldab esitada kaebuse nii subjektiivsete õiguste rikkumise korral kui ka nn populaarkaebusena. Vaideõiguse juures tasub tähelepanu pöörata PlanS § 124 lõikele 4, mis ütleb, et detailplaneeringu alusel võib kinnisomandile seada kitsendus. Seega on lubatud kinnisomandi omaniku õiguste piiramine. Sellisel juhul peab kohalik omavalitsus lähtuma proportsionaalsuse põhimõttest ning tagama, et kitsendused on minimaalsed ehk üksnes sellised, mis on vajalikud eesmärgi saavutamiseks.
Samuti on võimalik HMS § 71 lg 1 alusel isikul esitada vaie kehtestamise otsuse kohta, kui ta leiab, et haldusaktiga on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi. Kohaliku omavalitsuse volikogu haldusakti peale esitatud vaide peab HMS § 73 lõikest 2 tulenevalt lahendama volikogu ise.
Vastavalt VVS § 733 lg 1 teostab Justiitsministeerium haldusjärelevalvet kohaliku omavalitsuse üksuste haldusaktide õiguspärasuse üle. Justiitsministeeriumil on õigus kaasata haldusjärelevalve teostamisse ministeerium, kelle valdkonda kuulub järelevalvatava kohaliku omavalitsuse üksuse haldusakt (VVS § 733 lg 2) ja VVS § 65 lg 1 alusel on ruumilise planeerimise alase tegevuse järelevalve teostaja Rahandusministeerium. Kui valdkonna eest vastutav minister leiab, et kohaliku omavalitsuse üksuse haldusakt või selle andmata jätmine on õigusvastane ja rikub avalikku huvi, võib ta 30 tööpäeva jooksul haldusakti andmisest või sellest keeldumisest teadasaamisest arvates teha kirjaliku ettepaneku tunnistada haldusakt kehtetuks, viia see õigusnormidega vastavusse või anda nõutav haldusakt välja (VVS § 733 lg 4). Kui kohaliku omavalitsuse üksus ei ole 30 tööpäeva jooksul pärast valdkonna eest vastutava ministri kirjaliku ettepaneku saamist haldusakti kehtetuks tunnistanud, seda õigusnormidega kooskõlla viinud, nõutavat haldusakti andnud või haldusakti tagajärgede kõrvaldamist otsustanud, võib valdkonna eest vastutav minister esitada protesti halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud tingimustel ja korras (VVS § 733 lg 8). Seega avalikkusel on võimalus pöörduda rahandusministri poole palvega, et minister esitaks protesti halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud tingimustel ja korras.
Detailplaneering koosneb arvukatest menetlustoimingutest. Ainult planeeringu mittealgatamise ja kehtestamise otsused on haldusaktid.
Haldusmenetluse käigus toimunud menetlusnormide rikkumist saab üldjuhul halduskohtus vaidlustada vaid koos lõpliku haldusaktiga. Menetlustoimingu vaidlustamine on erandlikult võimalik, kui tegemist on sedavõrd olulise menetlusveaga, mis juba menetluse käigus võimaldab järeldada, et sellise menetluse tulemusena antav lõplik haldusakt ei saa olla sisuliselt õiguspärane. Enne lõplikku haldusakti saab kaebuse esitada ka juhul, kui menetlustoiming rikub õigusi sõltumata menetluse lõpptulemusest.
Planeeringulahenduse koostamist võib avalikkus mõjutada planeeringu menetlustoiminguid vaidlustamisega. Detailplaneeringu menetluse käigus on menetlustoimingute peale kaebamine võimalik kahe eelduse üheaegsel olemasolul: isikul on põhjendatud huvi toimingu õigusvastasuse tuvastamiseks ja tegemist on menetlustoiminguga, mille kõrvaldamata õigusvastasus võib kaasa tuua asjas tehtava otsustuse õigusvastasuse. See tähendab, et tegemist on olulise menetlusveaga.
Vaidlustada on võimalik kehtestamise otsust, kui otsus on vastuolus avaliku huviga või otsusega on rikutud kaebaja õigusi või piiratud tema vabadusi. Kehtestamise otsust on võimalik vaidlustada kohtus. Alternatiivina võib pöörduda rahandusministri juurde palvega, et minister esitaks protesti halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud tingimustel ja korras. Samuti on võimalik esitada vaie kehtestamise otsuse teinud organile.