Sotsiaaltoetuste määramise ja sotsiaalteenuste osutamise kord – Riigi Teataja
Sotsiaaltoetuste määramise ja sotsiaalteenuste osutamise kord
Sotsiaaltoetuste määramise ja sotsiaalteenuste osutamise kord - sisukord
2 SOTSIAALTOETUSTE JA -TEENUSTE TAOTLEMINE, MENETLEMINE JA MÄÄRAMINE
§ 2 Sotsiaaltoetuste ja -teenuste taotlemine
§ 4 Toetuse või teenuse määramine
§ 5 Toetuse või teenuse määramisest keeldumine
§ 6 Toetuse või teenuse andmise peatamine
§ 7 Toetuse või teenuse saamise õiguse lõppemine
1 ABIVAJADUSEST MITTESÕLTUVAD TOETUSED
§ 9 Ranitsatoetus
§ 12 Koolieelse lasteasutuses käiva lapse toitlustamise toetus
§ 13 Eaka sünnipäevatoetus
2 ABIVAJADUSEST SÕLTUVAD TOETUSED
§ 14 Ühekordne toetus
§ 16 Koduteenus
§ 17 Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
§ 18 Tugiisikuteenus
§ 19 Täisealise isiku hooldus
§ 20 Isikliku abistaja teenus
§ 23 Sotsiaaltransporditeenus
§ 24 Eluruumi tagamise teenus
§ 25 Võlanõustamisteenus
§ 26 Lapsehoiuteenus
§ 27 Asendushooldusteenus
§ 28 Järelhooldusteenus
§ 29 Dementsete eakate ja mäluhäirega isiku päevahoiuteenus
§ 30 Taotluste ja hindamisinstrumendi vormid
RT IV, 12.10.2018, 28
Vastu võetud 12.09.2018 nr 11
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 2 ja Tapa Vallavolikogu 30.05.2018 määruse nr 21 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Tapa vallas kord“ § 3 lg 3 alusel.
(1) Käesolev määrus sätestab Tapa Vallavolikogu 30.05.2018 määruse nr 21 „Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Tapa vallas“ alusel Tapa vallas osutatavate ja korraldatavate toetuste ja teenuste osutamise täpsustatud tingimused ja korra.
(2) Määrusega kinnitatakse sotsiaalhoolekandelise abi saamiseks esitatavate taotluste vormid ning hindamisinstrument.
2. peatükk SOTSIAALTOETUSTE JA -TEENUSTE TAOTLEMINE, MENETLEMINE JA MÄÄRAMINE
§ 2. Sotsiaaltoetuste ja -teenuste taotlemine
(1) Sotsiaaltoetuse (edaspidi toetus) või sotsiaalteenuse (edaspidi teenus) taotlemiseks esitab taotleja Tapa Vallavalitsusele (edaspidi ametiasutus) allkirjastatud taotluse, milles on märgitud taotleja andmed, toetuse või teenuse taotlemise põhjus ja vajalikud lisadokumendid.
(2) Toetuse ja teenuse taotleja vastutab esitatud andmete ja dokumentide õigsuse eest. Valeandmete esitamise korral taotluse menetlemine ja toetuse või teenuse osutamine lõpetatakse. Ametiasutusel on õigustoetuse või teenuse kulud seaduses sätestatud korras tagasi nõuda.
(3) Kui toetuse ja teenuse taotleja ei ole kümne tööpäeva jooksul esitanud otsustamiseks vajalikke täiendavaid lisadokumente ja kui ta vaatamata korduvale meeldetuletusele ei ole neid esitanud, võidakse jätta taotlus läbi vaatamata.
(1) Taotluse menetlemisel on ametiasutuse haridus- ja sotsiaalosakonna vastaval ametnikul (edaspidi ametnik) õigus ja kohustus hinnata taotleja toimetulekut igapäevases keskkonnas, toetuse ja/või teenuse saamise vajadust, vajadusel hinnata taotleja abivajadust hindamis-instrumendi abil, teha päringuid, nõuda ning kontrollida esitatud andmete õigsust, isiku enda, tema ülalpidamiskohustuslaste sissetulekut ja varalist seisu tõendavaid lisadokumente või muid täiendavaid andmeid või dokumente taotluse vastuvõtmisel või kümne tööpäeva jooksul pärast taotluse vastuvõtmist.
(2) Ametnik tutvustab toetuse ja teenuse vajaduse hindamistulemusi, tegevuskava ja muid dokumente ametiasutuse juurde moodustatud sotsiaalhoolekandelise abi andmise komisjonile (edaspidi komisjon).
(3) Otsuse tegemisel arvestatakse abivajaduse hindamistulemusi ja komisjoni seisukohta.
§ 4. Toetuse või teenuse määramine
(1) Toetuse või teenuse määramise otsustab Tapa Vallavalitsus kui täitevorgan (edaspidi vallavalitsus) või ametnik hiljemalt kümne tööpäeva jooksul taotluse vastuvõtmisest või taotlemiseks vajaliku viimase dokumendi saamise päevast haldusakti või toimingu alusel.
(2) Taotlejat teavitatakse otsusest viie tööpäeva jooksul peale otsuse tegemist kirjalikult.
(3) Teenuse seadmisel määratakse teenuse saamise maht, periood ja toimingud, mida teenus sisaldab ning sõlmitakse teenuse osutamise leping.
(4) Ametiasutus osutab teenust ise või korraldab teenuste osutamise kolmandate isikute, määrates teenuse sisu, mahu ja rahastamise halduslepingus.
§ 5. Toetuse või teenuse määramisest keeldumine
(1) Toetuse või teenuse määramisest võib keelduda juhul, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
3) teenuse vajadust on võimalik või otstarbekas katta sotsiaaltoetuse, riikliku sotsiaalteenuse või muu abiga;
(2) taotlejal puudub õigus saada toetust või teenust;
(3) muu põhjendatud asjaolu.
(4) Toetuse või teenuse määramisest keeldumine vormistatakse haldusaktiga, mis tehakse taotlejale teatavaks vastavalt taotluses märgitud valikule sotsiaalseadustiku üldosa seaduse §-s 27 sätestatud viisil.
§ 6. Toetuse või teenuse andmise peatamine
(1) Teenuse või perioodilise toetuse andmine peatatakse, kui:
1) teenuse või toetuse saaja taotleb teenuse või toetuse andmise peatamist või lõpetamist;
3) kui isik rikub seaduses sätestatud teenuse andmisega seotud kohustust või teenuse andmise kõrvaltingimust, mille korral seadus sätestab õiguse peatumise;
4) õiguse tekkimisega muule toetusele või teenusele või isikule muu toetuse või teenuse andmise algusega, kui seaduse kohaselt toetused või teenused asendavad üksteist ja seadus sätestab õiguse peatumise muu toetuse või teenuse andmise korral;
(2) Toetuse või teenuse saamise õiguse peatumise aluse äralangemisest tekib isikul uuesti õigustoetusele või teenusele.
§ 7. Toetuse või teenuse saamise õiguse lõppemine
Õigustoetusele või teenusele lõpeb:
1) toetuse või teenuse nõuetekohase ja täieliku andmisega;
2) kui isik ei vasta toetuse või teenuse saamiseks sätestatud tingimustele;
3) kui isik rikub pahauskselt sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 21 lõikes 1 sätestatud põhikohustust või seaduses või käesolevas määruses toetuse või teenuse andmisega seotud kohustust või selle andmise kõrvaltingimust, mille korral seadus või käesolev määrus sätestab õiguse lõppemise;
4) õiguse tekkimisega muule toetusele või teenusele või muu toetuse või teenuse andmise algusega, kui seaduse või käesoleva määruse kohaselt toetused või teenused asendavad üksteist ja seadus sätestab õiguse lõppemise;
5) toetuse või teenuse andmise otsuse tühistamise või kehtetuks tunnistamisega;
7) toetusest või teenusest loobumisega, kui seadus ei sätesta teisiti;
8) muul seaduses või käesolevas määruses sätestatud juhul.
1. jagu ABIVAJADUSEST MITTESÕLTUVAD TOETUSED
(1) Sünnitoetus on ametiasutuse poolt makstav toetus lapse sünni korral.
(2) Toetuse saamiseks tuleb ametiasutusele esitada taotlus.
(3) Toetus määratakse ametniku haldusaktiga ja kantakse taotluses märgitud arvelduskontole.
(4) Mitmikute sünni puhul makstakse toetust iga lapse eest.
§ 9. Ranitsatoetus
(1) Ranitsatoetus on lapse põhihariduse omandamise alustamise toetus.
(2) Toetuse saamiseks esitavad Tapa valla koolid igal aastal hiljemalt 10. septembriks ametiasutusele selle aasta esimese klassi õpilaste nimekirjad koos lastevanemate kontaktandmete ja arvelduskonto andmetega.
(3) Lapsevanemal on õigus esitada ametiasutusele taotluse ranitsatoetuse saamiseks, kui laps ei asu õppima Tapa valla kooli tema erivajaduse tõttu.
(4) Toetus määratakse ametniku haldusaktiga ja kantakse nimekirjades või taotluses märgitud arvelduskontole.
(1) Matusetoetus on rahvastikuregistri andmetel Tapa vallas olnud isiku matuse kulude osaliseks kompenseerimiseks.
(2) Toetuse saamiseks esitab matusekorraldaja ametiasutusele taotluse.
(1) Hooldajatoetus on raske või sügava puudega isiku hooldamise toetamiseks makstav perioodiline toetus.
(2) Toetuse taotlemiseks on õigustäisealisele isikule määratud hooldajal, raske või sügava puudega lapse vanemal, hooldajal või eestkostjal.
(3) Toetuse saamiseks tuleb ametiasutusele esitada taotlus.
(4) Toetus määratakse ametniku haldusaktiga.
(5) Toetust makstakse kuni hoolduse seadmise lõppemiseni igakuiselt taotluses märgitud arvelduskontole alates toetuse määramisele järgnevast kuust hiljemalt kuu viimasel kuupäeval.
§ 12. Koolieelse lasteasutuses käiva lapse toitlustamise toetus
(1) Toetus on Tapa valla koolieelses lasteasutuses käiva Eesti rahvastikuregistri andmetel Tapa valla lapse toidukulu päevamaksumuse tasumine valla eelarvest.
(2) Toetuse saamiseks ei anta haldusakti ega vormistata halduslepingut, vaid toetus antakse toiminguna, mille tulemusena ei pea lapsevanem tasuma toidukulu päevamaksumust.
(3) Koolieelses lasteasutuses käivate laste kohta peab nimekirja lasteasutuse juht, kes annab andmed igakuiselt ametiasutuse finants- ja arenguosakonnale.
§ 13. Eaka sünnipäevatoetus
(1) Sünnipäevatoetus on Tapa valla eelarvest eakale isikule 80. ja 85. sünnipäeva ning alates 90. eluaastast iga sünnipäeva puhul makstav toetus.
(3) Taotluse võib esitada kuni kolm kuud enne või pärast sünnipäeva.
(4) Toetus määratakse ametniku haldusaktiga ja kantakse taotluses märgitud arvelduskontole või antakse taotlejale sularahas.
2. jagu ABIVAJADUSEST SÕLTUVAD TOETUSED
§ 14. Ühekordne toetus
(1) Ühekordne toetus on ametiasutuse poolt makstav toetus, mis soodustab ja parandab isiku ja/või perekonna toimetulekuvõimet ning katab osaliselt vähekindlustatud isiku/leibkonna hädavajalikke kulusid, mida ei hüvitata riiklike või kohalike muude toetuste ja teenustega.
(2) Toetust makstakse isikule või perekonnale, kes on sattunud toimetulekuraskustesse. Toimetulekuraskuseks loetakse, kui taotlejale või tema perekonnale jääb pärast kõigist sissetulekutest (netopalk, stipendium, riiklikud rahalised hüvitised, elatisraha jms) põhjendatud elamiskulude mahaarvamist kuus kasutada summa, mis on alla kahekordset riiklikku toimetulekupiiri.
(4) Ametnik hindab toetuse saamise vajadust ja taotleja toimetulekut.
(5) Ametnikul on õigus nõuda täiendavate dokumentide esitamist (nt taotleja ja tema perekonnaliikmete taotluse esitamisele eelneva kuu sissetulekuid tõendavad dokumendid, arvelduskontode väljavõtted, vara kasutamise lepingud, andmed taotleja ja tema perekonnaliikmete omandis olevate kinnistute, sõidukite, väärtpaberite ja muu vara (edaspidi vara) kohta, hüvitamisele kuuluvate kulude suurust tõendavaid dokumente või vajadusel muid täiendavaid dokumente).
(6) Ametnik esitab toimetuleku hindamistulemused komisjonile.
(7) Toetuse määramise ja suuruse otsustab ametnik haldusaktiga, arvestades taotleja abivajaduse hindamistulemusi ja komisjoni seisukohta.
(8) Toetus määratakse ametniku haldusaktiga ja kantakse taotluses märgitud arvelduskontole.
(1) Erakorralist toetus isikule või perekonnale erandkorras makstav toetus abitusse olukorda elatusvahendi kaotuse, õnnetusjuhtumi, kriisiolukorra või muu sarnase juhtumi tõttu sattumise korral.
(3) Ametnikul on õigus nõuda täiendavate dokumentide esitamist.
(5) Ametnik esitab toimetuleku hindamistulemused komisjonile.
(6) Toetuse määramise ja suuruse otsustab ametnik haldusaktiga, arvestades taotleja abivajaduse hindamistulemusi ja komisjoni seisukohta.
(7) Toetust kantakse taotluses märgitud arvelduskontole.
4. peatükk TEENUSED
§ 16. Koduteenus
(2) Koduteenused on järgmised:
2) asjakohase info jagamine;
3) abistamine ühekordsel asjaajamisel;
4) kaupade (toiduainete ja majapidamistarvete) ostmine ja koju toomine
5) valmistoidu koju toomine toitlustuskohast
6) maksete tasumine
7) toetuste taotlemine
8) arstiga konsulteerimine, abi korraldamine
9) abistamine raviasutuse külastamisel
10) retseptide kättesaamise korraldamine
11) ravimite koju toomine
12) info andmine abivahendite soetamiseks
13) pesemisvõimaluste ning pesu pesemise korraldamine
14) prügi väljaviimine
15) koristamise korraldamine
16) ajakirjanduse tellimise korraldamine ja raamatukoguteenuse vahendamine
17) transporditeenuse korraldamine
18) kütte tellimise korraldamine
19) kütte tuppa toomise korraldamine
20) lume lükkamise korraldamine.
(4) Teenuse hind teenuse osutamisel üks kord nädalas on 15 eurot kuus ja kaks korda nädalas on 25 eurot kuus.
(5) Tasuta on koduteenust õigus saada abivajajal, kes oma raske majandusliku olukorra tõttu ei suuda teenuse eest tasuda, st kui pärast tema sissetulekutest elamiskulude mahaarvamise järel jääb taotlejal ühes kuus kasutada summa, mis on alla kahekordset riiklikku toimetulekupiiri.
(6) Teenuse saamiseks tuleb ametiasutusele esitada taotlus.
(7) Ametnik hindab taotleja koduteenuse saamise vajadust ning tema toimetulekut hindami-sinstrumendi abil ning koostab koduteenuse osutamise tegevuskava.
(8) Ametnik esitab toimetuleku hindamistulemused ja koduteenuse osutamise tegevuskava komisjonile.
(9) Arvestades abivajaduse hindamistulemusi ja komisjoni seisukohta, otsustab ametnik teenuse määramise ja teenuse mahu haldusaktiga.
(10) Teenuse mahust sõltuvalt osutatakse teenust üks kord nädalas või kaks korda nädalas.
(11) Teenuse määramiseks antud haldusakti alusel sõlmitakse teenuse saaja ja ametiasutuse vahel koduteenuse osutamise leping. Lepingu lahutamatuks lisaks on teenuse osutamise tegevuskava.
(12) Teenuse osutamine on tähtajaline ja leping sõlmitakse kuni kolmeks (3) aastaks. Lepingut võib pikendada, kui teenuse saaja esitab vastava taotluse hiljemalt üks (1) kuu enne lepingu lõppemise tähtaega.
(13) Teenuse eest tasumine toimub ametiasutuse poolt igakuiselt esitatava arve alusel ametiasutuse arvelduskontole või sularahas.
§ 17. Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
(1) Teenus on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla ja kelle toimetulekut ei ole võimalik tagada teiste sotsiaalteenuste või muu abi osutamisega.
(3) Valla eelarvest teenuse osaliseks katmiseks tuleb ametiasutusele esitada taotlus.
(4) Ametnik hindab esitatud dokumente, veendub teenust vajava isiku vajadust teenusele saamiseks, nõuab seadusjärgsete ülalpidajate olemasolul välja tõendid nende endi ja nende perekonnaliikmete sissetulekute kohta või teeb päringuid ülalpidamiskohustusega perekonnaliikmete majanduslikku elatusvahendite hindamiseks.
(5) Ametnikul on õigus külastada teenust vajava isiku kodu.
(6) Teenuse eest tasumise/mitte tasumise otsustab vallavalitsus komisjoni ettepanekul korraldusega.
(7) Teenuse saaja, ametiasutuse ja teenuse osutaja vahel sõlmitakse kolmepoolne leping, milles sätestatakse teenuse saajale osutatava teenuse sisu, maht, kestvus, rahastamine ning osapoolte õigused ja kohustused.
(8) Teenuse osutaja koostab koostöös teenuse saajaga hooldusplaani, mis on lepingu lahutamatuks lisaks.
(9) Teenusele asumisel võtab isik endale kohustuse tasuda kas osaliselt või täielikult enda ülalpidamiskulud teenusel olles.
§ 18. Tugiisikuteenus
(1) Tugiisiku teenus on iseseisva toimetuleku toetamine olukordades, kus isik vajab sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral kõrvalabi. Kõrvalabi seisneb juhendamises, motiveerimises ning isiku suurema iseseisvuse ja omavastutuse võime arendamises.
(3) Teenus määratakse:
(4) Teenuse saamiseks tuleb ametiasutusele esitada taotlus.
(5) Taotluse teenuse osutamiseks võib esitada ka ametnik või haridusasutus, millises laps õpib/viibib. Erandjuhul otsustab ametnik teenuse osutamise vajaduse ilma isiku nõusolekuta (kui peres ilmnevad selged märgid, et lapse/laste heaolu ei ole tagatud ja/või täiskasvanud pereliikmete igapäevaelus hakkama saamine on halvenenud nii, et peret ohustab elukohast ja sissetulekust ilma jäämine).
(6) Ametnik hindab teenuse saamise vajadust ning esitab toimetuleku hindamistulemused komisjonile.
(7) Arvestades abivajaduse hindamistulemusi ja komisjoni seisukohta, otsustab ametnik teenusele saamise/mitte saamise ja teenuse mahu haldusaktiga.
(8) Vajalikud teenused või tegevused, nende osutamise periood, maht, sisu ja koht määratakse kindlaks enne teenuse osutamise alustamist sõlmitavas lepingus teenuse saaja (vajadusel tema seadusliku esindajaga), tugiisiku ja ametiasutuse vahel.
(9) Teenust osutatakse vastavalt vajadusele teenuse saaja juures kodus ja/või väljaspool kodu.
(10) Teenuse sisuks lapse puhul on:
(11) Teenuse sisuks täiskasvanud isiku puhul on:
(12) Teenuse osutaja on nõuetele vastav füüsiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja või juriidiline isik (edaspidi tugiisik), kellelt tellitakse teenust vastavalt kokkulepitud tingimustele.
(13) Tugiisik peab vastama järgmistele nõuetele:
4) sobib teenuse saajaga.
(14) Tugiisikul on õigus keelduda isiku või pereliikmetega suhtlemisest ja ajutiselt teenuse osutamisest kui isik või pereliikmed on alkoholi- või narkojoobes, samuti kui isik või pereliikmed on agressiivsed või muul viisil ohtlikud.
(15) Teenuse saajale on teenuse osutamine tasuta.
(16) Teenuse osutamise kulud kaetakse valla eelarvest või valla eelarvesse laekuvatest sihtotstarbelistest vahenditest vastavalt teenuse osutajaga sõlmitud töövõtu- või käsunduslepingule ja teenuse osutaja poolt esitatud arvele.
(17) Teenuse finantseerimiseks võib kasutada fondide, sihtkapitalide rahalisi vahendeid, samuti mittetulunduslikust tegevusest, annetustest ja sponsorlusest laekunud vahendeid.
(18) Teenus osutamise leping sõlmitakse tähtajaliselt kuni teenuse vajaduse äralangemiseni.
§ 19. Täisealise isiku hooldus
(2) Hooldajaks võib määrata isiku, kes ei ole hooldatava suhtes ülalpidamiskohustusega ning kellel ei ole sügavat või rasket puuet. Erandina võib hooldajaks olla ülalpidamiskohustusega isik, kes ei saa töötada või töötab osalise töökoormusega hooldamise tõttu.
(3) Hooldus on igapäevane füüsiline tegevus hooldatavale kõrvalabi osutamisel ja juhendamisel sealhulgas abistamine:
1) söömisel;
2) hügieenitoimingutes;
3) riietumisel, liikumisel;
4) suhtlemisel;
5) tervise -ja sotsiaalteenuste korraldamisel
6) hooldatava õiguste teostamisel ja kohustuste täitmise toimingutes ja tehingutes, milles hooldatava teovõime ei ole piiratud.
(4) Hooldajaks saamiseks tuleb ametiasutusele esitada taotlus.
(5) Ametnik hindab hoolduse saamise vajadust, hinnates taotleja toimetulekut hindamisinstrumendi abil.
(6) Ametnik tutvustab hindamistulemusi ja hoolduse vajadust komisjonile.
(7) Arvestades abivajaduse hindamistulemusi ja komisjoni seisukohta, otsustab ametnik hoolduse määramise haldusaktiga.
§ 20. Isikliku abistaja teenus
(1) Teenuse eesmärk on suurendada puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puude tõttu füüsilist kõrvalabi vajava täisealise isiku iseseisvat toimetulekut ja osalemist kõigis eluvaldkondades vähendades teenust saava isiku seadusjärgsete hooldajate hoolduskoormust.
(2) Isiklik abistaja abistab isikut lähtuvalt tema puudest järgmistes tegevustes: liikumisel, söömisel, riietumisel, suhtlemisel, hügieeniprotseduuride sooritamisel, kirjutamisel, lugemisel, majapidamistöödes ja teistes toimingutes, milles isik puude tõttu abi vajab.
(3) Teenus on üldjuhul tasuline. Teenuse hind on 1 euro tund.
(4) Tasuta teenust on õigus saada abivajajal, kes raske majandusliku olukorra tõttu ei suuda teenuse eest tasuda. st, kui pärast sissetulekutest elamiskulude mahaarvamisest kuus jääb taotlejal kasutada summa, mis on alla kahekordset riiklikku toimetulekupiiri või on teenus tagatud sihtfinantseeringuga.
(5) Teenus määratakse täisealisele isikule:
1) kes ei tule sügava liikumis-, nägemis -või psüühilise puude tõttu iseseisvalt toime igapäevaste tegevustega ja vajab kõrvalabi;
2) kes oskab lähtuvalt oma vajadustest isiklikku abistajat selgelt ja arusaadavalt juhendada ning koordineerida tema tööd.
(7) Ametnik hindab esitatud dokumente, veendub teenust vajava isiku vajadust teenusele saamiseks
(8) Ametnik tutvustab toimetuleku hindamistulemusi komisjonile.
(9) Arvestades abivajaduse hindamistulemusi ja komisjoni seisukohta, otsustab ametnik teenusele saamise/mitte saamise ja teenuse mahu.
(10) Vajalikud tegevused, nende osutamise periood, maht, sisu ja koht määratakse kindlaks enne teenuse osutamise alustamist sõlmitavas lepingus teenuse saaja (vajadusel tema seadusliku esindajaga), isikliku abistaja ja ametiasutuse vahel.
(11) Teenust ei tohi osutada isik:
1) kelle karistatus tahtlikult toimepandud raske isikuvastase või varavastase kuriteo eest võib ohtu seada teenust saama õigustatud isiku elu, tervise ja vara;
(1) Varjupaiga teenus on ametiasutuse korraldatav teenus, mille eesmärk on ajutise eluaseme võimaluse kindlustamine täisealisele isikule, kes ei ole võimeline endale ööbimiskohta leidma.
(2) Teenus on esmane eluasemeteenus, mis on suunatud peavarjuprobleemi lahendamisele.
(3) Teenust osutatakse nii alalise elukoha kasutamise võimaluseta isikutele kui ka vältimatu abi raames ööbimiskohta vajavatele isikutele.
(4) Varjupaigateenuse osutaja hindab, kas inimene on teenusele õigustatud või mitte.
(5) Teenuse osutamise aluseks on ametiasutuse ja teenuseosutaja vahel sõlmitud haldusleping või abivajaja juhtumiplaan, milles määratakse kindlaks abivajadusest tulenevad toimingud.
(6) Teenus on teenuse saajale tasuta.
(7) Teenuse eest tasumine toimub teenuseosutaja poolt esitatud arve alusel Tapa valla eelarvest sotsiaalteenuste osutamiseks ettenähtud vahendite arvelt.
(1) Turvakoduteenus on ametiasutuse korraldatav teenus, mille eesmärk on tagada lapsele, täisealisele isikule ajutine eluase, turvaline keskkond ja esmane abi. Esmase abi raames tuleb isikule vajaduse korral tagada kriisiabi, mis taastab psüühilise tasakaalu ja tegevusvõime igapäevaelus, ning isikut teistest abi saamise võimalustest. Tulenevalt isiku east ja vajadusest tagatakse ka tema hooldamine ja arendamine.
(2) Teenust korraldatakse kuni 18- aastasele lapsele:
4) kes on eraldatud perekonnast ja kodust ning toimuvad lapse asendushoolduse ette-valmistused;
(3) Täisealisele isikule korraldatakse turvakodu teenust, kui:
(5) Teenus on teenuse saajale tasuta.
(6) Teenuse osutamise aluseks on ametiasutuse ja teenuseosutaja vahel sõlmitud haldusleping või abivajaja juhtumiplaan, milles määratakse kindlaks abivajadusest tulenevad toimingud.
(7) Teenuse eest tasumine toimub teenuseosutaja poolt esitatud arve alusel Tapa valla eelarvest.
§ 23. Sotsiaaltransporditeenus
(1) Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk on võimaldada isikule, kelle puue või tervislik seisund takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist, kasutada tema vajadustele vastavat transpordivahendit tööle või õppeasutusesse sõitmiseks või avaliku teenuse kasutamiseks.
(2) Teenust kasutatakse eelkõige hädavajalike sõitude tegemiseks, milleks on arsti vastuvõtt, erandkorras ametiasutuste külastamine, osalemine sotsiaalteenustel jms.
(3) Teenuse kasutajal on lubatud abistamise eesmärgil kaasata sõidule saatja (pereliige, hooldaja, eestkostja vms).
(4) Teenuse kasutamise soovist, ajast ja marsruudist on teenuse taotleja kohustatud ametiasutusele ette teatama vähemalt viis tööpäeva kirjaliku taotluse alusel või telefoni teel.
(5) Teenus loetakse määratuks, kui tellija ja ametnik on kinnitanud teenuse osutamise aja kuupäevaliselt ja kellaajaliselt.
(6) Teenuse osutaja peab päevikut teenuse saaja, marsruudi, kilomeetri ja aja kohta.
(7) Teenuse kasutamiseks sõidugraafiku koostamisel lähtutakse eelisjärjekorras sõidu ees¬märgist ning inimese tervislikust seisundist
(8) Teenus on saajale üldjuhul tasuline. Tasuta on õigusteenust saada koduteenuse saajatel ja vähekindlustatud isikutel.
(9) Teenuse hind on 0,30 eurot ühe läbitud sõidukilomeetri eest.
(10) Teenuse eest tasumiseks annab ametnik ametiasutuse finants- ja arenguosakonnale teada sõidu tellija nime ja läbitud kilomeetrid.
(11) Teenuse eest tasumine toimub ametiasutuse poolt esitatud arve alusel ülekandega ametiasutuse arvelduskontole või sularahas.
§ 24. Eluruumi tagamise teenus
(1) Eluruumi tagamise teenuse eesmärk on eluruumi kasutamise võimaluse kindlustamine isikule, kes ei ole sotsiaalmajanduslikust olukorrast või kes ei ole puudest tulenevatest raskustest võimeline enda ja oma perekonna vajadustele vastavat eluruumi tagama või ei ole suuteline senises eluruumis enam oma elu ja tervist ohtu seadmata iseseisvalt hakkama saama.
(2) Eluruum on Tapa valla munitsipaalomandisse kuuluv elamispind, kus on tagatud küte, vesi ja kanalisatsioon.
(3) Eluruumi saab taotleda järgmisse riskirühma kuuluvad isikud:
1) perekond, kes ise ei ole suuteline ega võimeline endale eluruumi üürima ega soetama seoses toimetulekuraskustega;
2) seadusejärgsete hooldajateta vanurid;
3) puuetega isikud, kellel on raskusi eluruumis liikumise või endaga toimetulekuga;
4) orvud;
5) isikud, kelle eluruum on hävinud või muutunud elamiskõlbmatuks (tulekahju, loodusõnnetus vm);
6) muudel asjaoludel väljapääsmatusse olukorda sattunud isikud, kelle kohta ametnik on teinud vastavasisulise põhjendatud ettepaneku.
(4) Teenuse hind on kuni 1,00 eurot eluruumi ruutmeetri kohta.
(5) Teenuse saamiseks tuleb ametiasutusele esitada taotlus.
(6) Ametnik hindab esitatud dokumente ning veendub teenust vajava isiku vajadust teenusele saamiseks.
(7) Ametnik tutvustab toimetuleku hindamistulemusi komisjonile.
(8) Arvestades abivajaduse hindamistulemusi ja komisjoni seisukohta, otsustab ametnik teenusele saamise ja teenuse mahu haldusaktiga.
(9) Haldusakti andmise järel sõlmitakse teenuse saajaga eluruumi üürileping tähtajaga kuni viis aastat.
(10) Eluruumi üürnikul on vähemalt 1 kuu enne üürilepingu tähtaja lõppemist võimalus esitada taotlus üürilepingu pikendamiseks. Üürilepingu pikendamise tähtaeg on kuni viis aastat.
(11) Üürile antud eluruumi uue üürilepingu sõlmimise otsuse tegemisel lähtub ametnik:
1) senise eluruumi sobilikkusest üürnikule ja tema perekonnale;
5) eluruumi üürniku panusest oma toimetuleku parandamisel.
§ 25. Võlanõustamisteenus
(1) Võlanõustamisteenus on ametiasutuse korraldatav teenus, mille eesmärk on abistada isikut tema varalise olukorra kindlakstegemisel, võlausaldajaga läbirääkimiste pidamisel ja nõuete rahuldamisel, vältida uute võlgnevuste tekkimist toimetulekuvõime parandamise kaudu ning lahendada kuid võlgnevusega seotud probleeme.
(2) Teenust osutatakse finantsmajanduslikku hädaolukorda sattunud isikutele ja peredele, kellel on seetõttu tekkinud või tekkimas sotsiaalsed probleemid.
(3) Teenus hõlmab erinevaid toiminguid võlgniku abistamiseks võlgnevuse korral, sh. isikunõustamist, juhendamist ja edasiste võlgade ennetamisega seonduvaid toiminguid.
7) majapidamiseelarve koostamine ja järgmine;
(5) Teenust osutatakse isikule tasuta.
(6) Teenuse osutamiseks sõlmib ametiasutus teenuse osutajaga lepingu.
§ 26. Lapsehoiuteenus
(1) Lapsehoiuteenus on ametiasutuse korraldatav teenus, mille eesmärk on toetada last kasvatava isiku toimetulekut või töötamist või vähendada raske ja sügava puudega lapse erivajadusest tulenevat hoolduskoormust.
(2) Teenuse saamiseks esitab lapse seaduslik esindaja (lapsevanem, eestkostja) ametiasutusele taotluse.
(4) Teenuse osutamise aluseks on ametiasutuse, teenust saava isiku ja teenuseosutaja vahel sõlmitud haldusleping, milles määratakse kindlaks lapsehoiuteenuse vajadusest tulenevad toimingud ja teenuse osutamiseks olulised tingimused, milleks on vähemalt teenuse osutamise aeg ja koht.
(5) Raske ja sügava puudega lapsele võib teenust taotleda kuni kalendriaasta lõpuni, mil laps saab 18-aastaseks.
(6) Teenuse osutamisel tagab teenuseosutaja lapse hooldamise, arendamise ja turvalisuse.
(7) Teenuse osutamisel peavad olema täidetud sotsiaalhoolekandeseaduse § 453 ja 454 nõuded teenusele ja teenust vahetult osutavale isikule Teenuseosutajal peab olema tegevusluba vastavalt sotsiaalhoolekandeseaduse § 151 punktile 1.
§ 27. Asendushooldusteenus
(1) Asendushooldusteenus on ametiasutuse korraldatav teenus, mille eesmärk on pika- või lühiajaliselt lapse heaolu ja õiguste tagamine, lapsele tema põhivajaduste rahuldamiseks peresarnaste elutingimuste võimaldamine, lapsele turvalise ja arenguks soodsa elukeskkonna loomine ning lapse ettevalmistamine võimetekohaseks toimetulekuks täisealisena.
(2) Teenuse osutaja on hoolduspere, perekodu ja asenduskodu.
(3) Lapse teenusele suunamisel hindab ametnik lapse heaolust lähtuvalt teenuse osutaja valikut (hoolduspere, perekodu või asenduskodu) ja põhjendab oma valikut.
(4) Teenuse saaja ja võimalusel tema vanem või füüsilisest isikust eestkostja on kaasatud teenuse vajaduse hindamise ja teenusele suunamise protsessi.
(5) Teenuse andmise otsustab ametniku ja komisjoni ettepanekul vallavalitsus korraldusega.
(6) Teenust rahastatakse valla eelarvest ning teenusel oleva lapse sissetulekutest või lapse ülalpidamiskohustusliku isiku vahenditest.
(7) Teenuse osutaja muud kulutused ja nende hüvitamise kord lepitakse kokku ametiasutuse ja teenuse osutaja vahel.
(8) Teenuse osutaja muude kulude kokkuleppimisel tuleb arvestada teenuse saaja teenusel viibimise kestvust, õppimist väljaspool teenuse osutamise asukohta, teenuse saaja spetsiifilisi vajadusi vms ning ülalpidamist riigi või valla eelarvest.
(9) Ametiasutus sõlmib teenuse osutajaga lepingu enne teenuse saajale teenuse osutamise alustamist. Lepingus sätestatakse vähemalt lapsele osutatava teenuse sisu, maht, kestvus, rahastamine ning osapoolte õigused ja kohustused.
(10) Asendushooldusele suunatud lapsele koostatud juhtumiplaan on teenuse osutamise lepingu lisa.
§ 28. Järelhooldusteenus
(1) Järelhooldusteenus on ametiasutuse osutatav või korraldatav teenus, mille eesmärk on asendushoolduselt ja eestkostelt lahkuva isiku iseseisva toimetuleku ja õpingute jätkamise toetamine.
(2) Teenus tagatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 45¹⁶ lõikes 1 nimetatud täisealisele isikule ja isiku toimetuleku tagamiseks § 45¹⁶ lõikes 2 nimetatud täisealisele isikule.
(3) Teenusele suunamisel osutab ametiasutus õigustatud isikule eluaseme, vajaduspõhised tugiteenused ja toetused ning isiklike kulude katmise keskmiselt 240 euro ulatuses ühes kuus ja vähemalt 2880 euro ulatuses ühes aastas lähtuvalt isiku juhtumiplaanis hinnatud vajadustele.
(4) Teenust rahastatakse valla eelarvest ning teenusel oleva täisealise isiku sissetulekutest.
(6) Teenuse osutamiseks võib sõlmida lepingu teenuseosutajaga. Lepingu sõlmimisel peab teenuse saaja olema lepingupooleks.
§ 29. Dementsete eakate ja mäluhäirega isiku päevahoiuteenus
(1) Teenus on ametiasutuse korraldatav teenus, mille eesmärk on isikute päevane hooldamine võimaldamaks nende isikute lähedasel ja/või hooldajal vähendada hoolduskoormust, asuda tööturule või säilitada oma töökoht.
(3) Teenusele õigustatud isik on dementne ja mäluhäirega isik, kes vajab päevahoidu ja hooldust.
(4) Teenus on selle saajale tasuline, 2,78 eurot päevas.
(6) Ametnik hindab teenust vajava isiku vajadust teenusele saamiseks.
(8) Arvestades abivajaduse hindamistulemusi ja komisjoni seisukohta, otsustab vallavalitsus korraldusega teenusele saamise ja teenuse mahu.
(9) Teenuse määramiseks sõlmib ametiasutus teenuse saajaga leping kehtivusega üks aasta.
§ 30. Taotluste ja hindamisinstrumendi vormid
Sotsiaaltoetuste ja -teenuste taotlemiseks ning menetlemiseks kehtestatakse järgnevad vormid:
1) sünnitoetuse taotlus (Lisa 1);
2) matusetoetuse taotlus (Lisa 2);
3) toetuse taotlus (Lisa 3);
4) teenuse taotlus (Lisa 4);
5) abivajaduse hindamisinstrument (Lisa 5)
6) koduteenuse tegevuskava (Lisa 6)
Vabariigi Valitsuse 05.01.2017 määruse nr 13“Tamsalu valla ja Tapa valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995 määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine“ alusel moodustus haldusreformi tulemusel Tamsalu valla ja Tapa valla ühinemisel uus omavalitsusüksus Tapa vald, kes Eesti territooriumi haldusjaotuse § 92 lõike 2 alusel on ühinenud omavalitsusüksuste õigusjärglane. Arvestades eelmärgitut ning haldusreformi seaduse § 16 lõiget 1 ja Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 14 lõiget 4¹, tunnistada kehtetuks Tamsalu Vallavalitsuse 25.01.2017 määrus nr 2 „Tamsalu valla sotsiaalteenuste osutamise kord ja teenuste hind“
Lisa 4 Teenuse taotlus
Lisa 5 Abivajaduse hindamisinstrument
Lisa 6 Koduteenuse tegevuskava


Eesti arengukoostöö andmekogu põhimäärus – Riigi Teataja
Eesti arengukoostöö andmekogu põhimäärus
Eesti arengukoostöö andmekogu põhimäärus - sisukord
§ 8 Andmete õigsus
§ 9 Andmete logimine
§ 10 Andmekogusse kantud andmete säilitamine
§ 13 Andmekogusse kantavate andmete õiguslik tähendus
§ 17 Andmekogu likvideerimine
§ 18 Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine
RT I, 20.01.2017, 13
Vastu võetud 17.01.2017 nr 1
Määrus kehtestatakse välissuhtlemisseaduse § 9 lõike 1 punkti 6 ja lõike 14 alusel.
(1) Andmekogu ametlik nimetus on „Eesti arengukoostöö andmekogu” (edaspidi andmekogu).
(2) Andmekogu ingliskeelne nimetus on „Estonian Development Co-operation Database”.
(3) Andmekogu peetakse eesti ja inglise keeles.
Andmekogu eesmärk on pidada arvestust Eesti Vabariigi arengukoostöö ja humanitaarabi tegevuste (edaspidi tegevus) ja nende kulude üle, tagada avalikkuse juurdepääs asjakohasele teabele ning võimaldada esitada toetusetaotlusi ja kuluaruandeid.
(1) Andmekogu vastutav töötleja on Välisministeerium.
(2) Andmekogu volitatud töötlejad on määruse § 7 lõikes 1 nimetatud asutused ja avalik-õiguslikud juriidilised isikud määrusega ettenähtud ja vastutava töötleja määratud ulatuses.
Andmekogu peetakse digitaalselt ühetasandilise infotehnoloogilise andmekoguna.
Andmete andmekogusse kandmise aluseks olevad dokumendid on toetuste taotlused, õigusaktid ja muud dokumendid.
(1) Andmekogusse kantakse iga tegevuse kohta järgmised andmed:
1) tegevuse nimetus eesti ja inglise keeles;
2) arenguabi liik;
3) tegevuse valdkond;
4) tegevuse lühikirjeldus eesti ja inglise keeles;
5) tegevuse andmekogus registreerimise kuupäev;
6) tegevuse algusaasta;
7) tegevuse kestus;
8) andmed tegevuse rahastaja või tegevusse panustaja kohta;
9) andmed tegevuse elluviija kohta;
10) tegevuse staadium;
11) tegevuse sihtriik või sihtriikide rühm;
12) tegevuse toetuse summa;
13) andmed tegevuse elluviimiseks tehtud maksete ja tagastatud summade kohta;
14) tegevuse kaasrahastaja;
15) koostöövorm (kahe- või mitmepoolne);
16) projekti number;
17) geograafiline piirkond;
18) läbiva eesmärgi väärtus;
19) SRT väärtus;
20) andmed seotud tegevuste kohta;
21) muu teave (tegevuse number, lepingu number, veebilehe aadress).
(2) Kui mõne lõikes 1 nimetatud andme kohta teavet ei ole, jäetakse kanne tegemata.
(3) Andmekogusse kantakse taotlusvooru kohta järgmised andmed:
2) maksimaalne taotlusvooru maht;
3) sihtriik ja valdkond;
4) maksimaalne kestus;
5) taotluse esitamise avamise aeg;
7) taotlemise sisestamise internetiaadress;
8) menetluse lõpetamise kuupäev.
(4) Andmekogusse kantakse taotluse kohta järgmised andmed:
1) taotleja nimi eesti ja inglise keeles;
2) taotleja esindusõigusliku isiku nimi, isikukood, ametikoht, telefoninumber, e-posti aadress, esinduse alus ja digitaalne allkiri;
3) taotleja postiaadress, telefoninumber, faksinumber, e-posti aadress ning veebiaadress;
4) taotleja registrikood;
5) taotleja panga nimi ja arvelduskonto number;
6) projekti nimi eesti ja inglise keeles;
7) projektijuhi nimi, isikukood, ametikoht, telefoninumber ja e-posti aadress;
8) projekti planeeritud algusaeg;
9) projekti planeeritud lõpuaeg;
10) prioriteetne partnerriik;
11) projekti kogumaksumus;
12) taotletav toetus;
13) omafinantseering;
14) kaasfinantseering;
15) sisu lühikokkuvõte eesti ja inglise keeles;
16) projekti taust;
17) projekti seos Eesti arengukoostöö ja humanitaarabi arengukavaga;
18) projekti seos arengukoostöö läbivate eesmärkide saavutamisega;
19) projekti seos sihtriigi arengukava või muu strateegilise kavaga;
20) projekti vajalikkuse põhjendus;
21) projekti otsesed ja kaudsed kasusaajad ning otseste kasusaajate osalus;
22) projekti eesmärgid ja mõju;
23) projektitegevuste kokkuvõte;
24) projekti elluviimise riskid ja maandamise meetmed;
25) projekti jätkusuutlikkus;
26) projekti teavitamisstrateegia;
27) koostööpartnerite nimekiri, panus ja kontaktid;
28) koostööpartneri valimise kriteeriumid;
29) taotleja varasem koostöökogemus koostööpartneriga;
30) projekti järelevalvesüsteem;
31) projekti raamatupidamise ja organisatsiooni auditi korraldus;
32) muu oluline teave projekti hindamisel;
33) teave projektile või projekti üksiktegevusele muudest riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest toetuse taotlemise kohta;
34) projekti eelarve ning vajaduse korral selle seletuskiri;
35) projektitegevuste ajakava;
36) mitmeaastase projekti loogiline raammaatriks;
37) projektist teavitamise kava;
38) keskkonnamõju hindamise aruande kokkuvõte koos järeldustega, kui õigusaktides on sätestatud keskkonnamõju hindamise vajalikkus projekti elluviimiseks;
39) taotlejale taotluse allkirjastamise kuupäevale eelnenud kolme kalendriaasta jooksul riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest antud arengukoostöötoetuste loetelu (nimetus, summa, rahastamisallikas);
40) taotleja ja kõigi projektipartnerite allkirjastatud kinnituskiri või koostöökokkulepe või selle lihtkoopia, milles on toodud tegevuste ja kulude jaotus projektis osalejate vahel;
41) volikiri, kui taotleja esindusõiguslik isik tegutseb volituse alusel;
42) projektis osalevate ekspertide nimekiri, elulookirjeldused, tööülesanded ja oodatavad tulemused;
43) kolm hinnapakkumist (teenuste, asjade või õiguste ostmisel suuremas summas kui 6400 eurot käibemaksuta arvestuses) või põhjendus, miks ei ole kolme sõltumatut hinnapakkumist võimalik saada;
44) allkirjastatud hindamisakt omatoote maksumuse kohta ja audiitori akt hindamise kontrollimise kohta, kui omatoote maksumus ületab 10 000 eurot käibemaksuta arvestuses;
45) viide majandusaasta aruandele.
(5) Kui mõne käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 32, 33, 38, 39, 43, 44 ja 45 nimetatud andme kohta teavet ei ole, jäetakse kanne tegemata.
(6) Andmekogusse kantakse kuluaruande kohta järgmised andmed:
1) aruande esitamise tähtaeg;
2) kui kuluaruanne ei ole esitatud tähtajaks, siis põhjendused esitamisega hilinemise kohta;
4) projekti tulemuslikkuse analüüs;
5) projektiga seotud ettepanekud;
6) Eesti arengukoostöö sümboolika kasutamine;
7) lisadokumendid;
8) toetuse saaja esindusõigusliku isiku nimi, isikukood, ametikoht ja digitaalne allkiri;
9) projekti finantsaruanne;
10) projekti kulude loetelu.
(7) Kui mõne käesoleva paragrahvi lõike 6 punktides 5 ja 7 nimetatud andme kohta teavet ei ole, jäetakse kanne tegemata.
(8) Andmekogu kasutajate kohta hoitakse andmekogus järgmisi andmeid:
5) kasutajanimi ja roll;
6) andmekogusse viimase logimise aeg;
7) ebaõnnestunud sisselogimised;
8) süsteemi lisamise kuupäev ning lisanud kasutaja ees- ja perekonnanimi;
9) parool;
(1) Määruse § 6 lõikes 1 nimetatud andmed kannab andmekogusse valitsusasutus või selle hallatav asutus, kohaliku omavalitsuse asutus või selle hallatav asutus või avalik-õiguslik juriidiline isik, kes tegevust rahastab või sellesse materiaalselt panustab. Andmed kantakse andmekogusse hiljemalt tegevusele järgneva kalendriaasta 1. märtsiks.
(2) Kui on mitu tegevuse rahastajat või tegevusse panustajat, kannab andmed andmekogusse peamine rahastaja või panustaja.
(3) Määruse § 6 lõikes 3 nimetatud andmed kannab andmekogusse vastutav töötleja.
(4) Määruse § 6 lõigetes 4 ja 6 nimetatud andmed kannab andmekogusse valitsusasutus või selle hallatav asutus, kohaliku omavalitsuse asutus või selle hallatav asutus, Eesti Vabariigis registreeritud ning püsivalt tegutsev mittetulundusühing või sihtasutus, kes tegutseb avalikes huvides, sealhulgas maakondlik või üleriigiline kohaliku omavalitsuse üksuste liit või Eesti Vabariigis registreeritud ning püsivalt tegutsev muu juriidiline isik. Määruse § 6 lõigetes 4 ja 6 nimetatud andmed kantakse andmekogusse Vabariigi Valitsuse 21. jaanuari 2010. aasta määruse nr 8 „Arengu- ja humanitaarabi andmise tingimused ja kord” § 6 lõigetes 1 ja 2 ning § 30 lõikes 2 sätestatud aja jooksul.
(5) Andmekogu vastutav töötleja kontrollib 14 kalendripäeva jooksul arvates kuupäevast, mil volitatud töötleja kannab andmed andmekogusse, kas tegemist on arengukoostöö või humanitaarabi tegevusega ning kas andmekogusse kantud andmetest piisab määruse §-s 2 ettenähtud eesmärgi saavutamiseks.
(6) Kontrolli tulemusel vastutav töötleja kinnitab või jätab kinnitamata andmekogusse tehtud kande. Kui vastutav töötleja kannet ei kinnita, siis kannet tegevuse kohta andmekogusse ei tehta.
(7) Andmekogu vastutav töötleja kontrollib Vabariigi Valitsuse 21. jaanuari 2010. aasta määruse nr 8 „Arengu- ja humanitaarabi andmise tingimused ja kord” § 22 lõikes 1 ning § 23 lõikes 3 sätestatud aja jooksul arvates kuupäevast, mil käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud andmeandja kannab määruse § 6 lõikes 4 nimetatud andmed andmekogusse, kas andmekogusse kantud andmetest piisab määruse §-s 2 ettenähtud eesmärgi saavutamiseks.
(8) Andmekogu vastutav töötleja kontrollib Vabariigi Valitsuse 21. jaanuari 2010. aasta määruse nr 8 „Arengu- ja humanitaarabi andmise tingimused ja kord” § 32 lõikes 1 sätestatud aja jooksul arvates kuupäevast, mil käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud andmeandja kannab määruse § 6 lõikes 6 nimetatud andmed andmekogusse, kas andmekogusse kantud andmetest piisab määruse §-s 2 ettenähtud eesmärgi saavutamiseks.
§ 8. Andmete õigsus
(1) Määruse § 6 lõikes 1 nimetatud andmete õigsuse eest vastutab andmed andmekogusse kandnud § 7 lõikes 1 nimetatud asutus või avalik-õiguslik juriidiline isik.
(2) Määruse § 6 lõigetes 4 ja 6 nimetatud andmete õigsuse eest vastutab § 7 lõikes 4 nimetatud andmeandja.
(3) Kui andmekogusse kantud andmed muutuvad, teavitab määruse § 6 lõikes 1 nimetatud andmed andmekogusse kandnud asutus või juriidiline isik kümne kalendripäeva jooksul andmete muutumisest arvates vastutavat töötlejat, kes teeb andmekogus asjakohase muudatuse.
§ 9. Andmete logimine
(1) Andmekogus logitakse:
1) isikuandmeid sisaldavate vormide avamine;
2) andmete viimase muutmise aeg ja muudatuse tegija.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud logisid säilitatakse andmekogus vähemalt kolm aastat, kuid mitte kauem kui neli aastat kande tegemisest arvates. Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud logisid säilitatakse alaliselt.
§ 10. Andmekogusse kantud andmete säilitamine
(1) Määruse § 6 lõikes 1 nimetatud andmeid säilitatakse alaliselt. Rahuldatud taotlusest luuakse eeltäidetud tegevuskirje ja taotluse andmed on edaspidi algandmeteks taotleja kuluaruannetele.
(2) Taotluste andmed arhiveeritakse pärast 30 päeva möödumist otsuse tegemisest juhul, kui otsust ei ole vaidlustatud, või pärast lõpparuande kinnitamist. Arhiveeritud taotlusdokumente ja kuluaruandeid säilitatakse kümme aastat. Arhiveeritud rahuldamata toetusetaotlusi säilitatakse kaks aastat.
(3) Andmekogusse kantud andmete alusdokumente säilitatakse kooskõlas vastutava töötleja asjaajamises kehtestatud dokumentide loetelus sarjadele ette nähtud säilitustähtaegadega, mille lõppemise järel antakse need arhiiviseaduse ja muude seaduste ning nende alusel kehtestatud õigusaktide kohaselt avalikku arhiivi või otsustatakse nende hävitamine.
(1) Andmekogusse kantud andmetele võimaldatakse juurdepääs kooskõlas avaliku teabe seaduse ja isikuandmete kaitse seadusega.
(2) Andmeandjal on juurdepääs tema poolt andmekogusse kantud andmetele.
(3) Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele on Vabariigi Valitsuse 21. jaanuari 2010. aasta määruse nr 8 „Arengu- ja humanitaarabi andmise tingimused ja kord” §-s 4 nimetatud komisjoni liikmetel, audiitoril, vastutava töötleja ametnikel ja Välisministeeriumi infotehnoloogia osakonna töötajatel neile tööülesannete täitmiseks määratud ulatuses ning andmekogu arendaval või hooldaval isikul arendus- või hoolduslepingus sätestatud ulatuses ja tingimustel.
(4) Välisministeeriumi kodulehel avalikustatakse pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist määruse § 6 lõikes 1 nimetatud andmed.
(5) Andmekogusse kantud käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetamata andmete kohta kehtib juurdepääsupiirang ning neid ei avalikustata.
(3) Andmekogu vastutav töötleja peab arvestust, kellele, mis eesmärgil, millal, millisel viisil ja milliseid juurdepääsupiiranguga isikuandmeid andmekogust väljastatakse.
§ 13. Andmekogusse kantavate andmete õiguslik tähendus
(3) Andmekogu pidamisel tekkinud puuduste ilmnemisel on vastutav töötleja kohustatud kõrvaldama järelevalvet teinud isikute ettekirjutustes kajastatud põhjendatud puudused.
§ 17. Andmekogu likvideerimine
Andmekogu likvideerimise otsustab välisminister.
§ 18. Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine
Välisministri 9. märtsi 2009. a määrus nr 2 „Arengukoostöö andmekogu asutamine ja andmekogu põhimäärus” (RTL 2009, 24, 304) tunnistatakse kehtetuks.


3-1-1-104-10 Riigikohus 03.02.2011
PSJKS § 15 lg 1
PSJKS § 11 lg 2
KrMS § 306 lg 1 p 6
KrMS § 313 lg 1 p 3
KarS § 64 lg 2
PSJKS
KarS § 64 lg 4
Põhiseaduse § 15 lg 1 ja põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse § 14 lg 2 kohaselt võib Riigikohus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks või kehtetuks üksnes asjassepuutuva sätte. Kui säte ei ole asjassepuutuv, pole kohtulahendiga algatatud konkreetne normikontroll lubatav ning selliselt esitatud taotlus tuleb jätta PSJKS § 11 lg 2 alusel läbi vaatamata (vt nt RKPSJVKm nr 3-4-1-27-09, p 14). Asjassepuutuv on norm, mis on kohtuasja lahendamisel otsustava tähtsusega. Norm on otsustava tähtsusega siis, kui kohus peaks asja lahendades normi põhiseadusele mittevastavuse korral otsustama teisiti kui selle põhiseadusele vastavuse korral (vt nt RKÜKo nr 3-4-1-2-05, p 25).
Ringkonnakohus rikub kriminaalmenetlusõigust, juhindudes küll otsuse tegemisel KrMS § 337 lg 1 p-st 4, kuid mõistes süüdistatavalt siiski välja apellatsioonimenetluses kantud riigi õigusabi tasu ja kulud, kui vastavalt KrMS § 185 lg-le 1 tuleb ringkonnakohtul jätta apellatsioonimenetluse kulud riigi kanda. Eelnev kujutab endast kriminaalmenetlusõiguse olulist rikkumist KrMS § 339 lg 2 mõttes.
Kohtuotsuste kogumi korral tekib kohtul uue kuriteo eest karistuse mõistmisel kohustus lahendada liitkaristuse mõistmisega seonduv vastavalt KarS § 65 lg-le 2. Jõustunud kohtuotsusega mõistetud karistust pole võimalik korrigeerida järgnevate kriminaalasjade menetlemise käigus. Kui sellist kohtuotsust ei vaidlustatud ega muudetud, tuli olukorras, kus süüdistatav pani toime uue kuriteo, asja arutaval kohtul järgida KarS § 65 lg-s 2 sätestatut ja liita varasema otsuse alusel mõistetud karistus hilisema kuriteo eest mõistetud karistusega. Seadusest tulenev võimalus liitkaristuse mõistmata jätmiseks kohtul sellisel juhul puudub. Seetõttu ei aktualiseerunud selle asja raames ka küsimust alates 1. juulist 2009 jõustunud KarS § 424 redaktsiooni tagasiulatuva kohaldamise võimalusest ja süüdistatava vabastamisest negatiivsetest õigusjärelmitest, mis tulenevad tema süüditunnistamisest KarS § 424 järgi.
KarS § 69 lg 7 kohaselt, kui süüdimõistetu paneb üldkasuliku töö tegemise ajal toime uue kuriteo, mille eest teda karistatakse vangistusega, asendatakse talle mõistetud üldkasuliku töö tegemata osa KarS § 69 lg-s 6 sätestatud vahekorras. Liitkaristus aga mõistetakse vastavalt KarS § 65 lg-s 2 sätestatule. Kui süüdistatav paneb kuriteo toime ajal, mil ta oli kohustatud tegema üldkasulikku tööd, puudub kohtutel materiaalõiguslik alus kaaluda tema karistuse kandmisest tingimisi vabastamist vastavalt KarS §-le 74.