3-2-1-61-07 Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 15. juuni 2007. a kohtumäärus Aktsiaseltsi Puls Brewery kandeavalduses – Riigi Teataja
3-2-1-61-07 Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 15. juuni 2007. a kohtumäärus Aktsiaseltsi Puls Brewery kandeavalduses
RT III 2007, 26, 218
RIIGIKOHTU TSIVIILKOLLEEGIUMI KOHTUMÄÄRUS
Kohtuasja number 3-2-1-61-07
Määruse kuupäev Tartu, 15. juuni 2007. a
Kohtukoosseis Eesistuja Tambet Tampuu, liikmed Peeter Jerofejev ja Lea Laarmaa
Kohtuasi Aktsiaseltsi Puls Brewery kandeavaldus
Vaidlustatud kohtulahend Tallinna Ringkonnakohtu 5. veebruari 2007. a määrus tsiviilasjas nr 2-06-26317
Kaebuse esitaja ja kaebuse liik Aktsiaseltsi Puls Brewery määruskaebus
Menetlusosalised ja nende esindajad Riigikohtus Avaldaja aktsiaselts Puls Brewery (registrikood xxxxxxxx), esindaja vandeadvokaat Andres Past
Asja läbivaatamise kuupäev 21. mai 2007. a, kirjalik menetlus
1. Muuta osaliselt Tallinna Ringkonnakohtu 5. veebruari 2007. a määruse põhjendusi. Ülejäänud osas jätta määrus muutmata.
2. Määruskaebus rahuldada osaliselt.
3. Tagastada osaühingule Advokaadibüroo Concordia määruskaebuselt aktsiaseltsi Puls Brewery eest 22. veebruaril 2007 tasutud kautsjon 400 (nelisada) krooni.
1. 4. septembril 2006 esitas aktsiaselts Puls Brewery (avaldaja) Pärnu Maakohtu registriosakonnale avalduse 15. augustil 2006. a avaldaja aktsionäride erakorralisel üldkoosolekul vastuvõetud otsuste äriregistrisse kandmiseks. Muu hulgas taotles avaldaja, et äriregistrisse kantaks järgmised otsused:
1) vähendada lihtsustatud korras avaldaja aktsiakapitali 8 994 000 krooni võrra 0 kroonini;
2) üheaegselt aktsiakapitali vähendamisega suurendada seda 1 000 000 krooni võrra 1 000 000 kroonini.
2. Pärnu Maakohtu registriosakonna kohtunikuabi 5. septembri 2006. a kandemäärusega registriasjas Ä 6311/8 jäeti avaldus rahuldamata. Määruse kohaselt on registrisse kantud aktsiakapitali suuruseks 8 994 000 krooni. Äriseadustiku (ÄS) § 353 lg 4 kohaselt ei kohaldata §-s 358 sätestatut (võlausaldajate teavitamist), kui samaaegselt aktsiakapitali vähendamisega otsustatakse aktsiakapitali suurendamine vähemalt aktsiakapitali senise suuruseni. Praegusel juhul on taotletav aktsiakapitali suurus senisest väiksem. Seega oleks sellest pidanud teavitama võlausaldajaid ja avaldama väljaandes Ametlikud Teadaanded teate aktsiakapitali vähendamise kohta. Vastavat teadet registripidajale teadaolevalt avaldatud pole. Aktsiakapitali vähendamise äriregistrisse kandmise avalduse saab juhatus ÄS § 359 lg 1 kohaselt esitada mitte varem kui kolme kuu möödudes teise aktsiakapitali vähendamise teate avaldamisest. Äriseadustiku § 33 lg 5 kohaselt ei tee registripidaja kannet registrisse, kui avaldus on esitatud enne seaduses lubatud tähtaega. Kuna aktsiakapitali vähendamise teated on avaldamata, ei saa kannet teha.
3. Avaldaja esitas maakohtu registriosakonna 5. septembri 2006. a määruse peale määruskaebuse.
4. Pärnu Maakohtu registriosakonna kohtunikuabi võttis määruskaebuse 9. oktoobri 2006. a määrusega menetlusse ja jättis selle sama määrusega rahuldamata ning edastas kaebuse kohtunikule. Määruse kohaselt on oluline ka see, et taotletakse lihtsustatud korras aktsiakapitali vähendamist 8 994 000 kroonilt 0 kroonini ja samaaegselt suurendamist 1 000 000 kroonini. Üldkoosolekul osales vaid üks aktsionär, kellele kuulub 92,96% aktsiatest. Üldkoosoleku otsusega on teistel aktsionäridel keelatud uute aktsiate omandamine. Lihtsustatud vähendamise põhjuseks on äriühingu eelmiste perioodide kahjum üle 2 000 000 krooni ja 2006. a kahjum 10 773 252 krooni. 2006. a kahjumi arvel saab enne majandusaasta aruande kinnitamist aktsiakapitali vähendada vaid juhul, kui on koostatud ja kinnitatud vahearuanne. Praegusel juhul ei ole avaldusele vahearuannet lisatud. Seega on üldkoosoleku protokollis märgitud ja väidetavalt 2006. a tekkinud kahjum kinnitamata. See asjaolu ei olnud aga määruse tegemisel oluline, sest kui on rikutud avalduse esitamise tähtaega, ei saa avaldust edasi menetleda ega anda tähtaega puuduste kõrvaldamiseks. Äriseadustiku § 362 sätestab olukorra, millal aktsiakapitali vaid vähendatakse. Kui koos aktsiakapitali vähendamisega seda ka suurendatakse, tuleb lähtuda ÄS § 353 lg 4 nõuetest. Praktikas kohaldatakse ÄS § 353 lg-t 4 ja § 362 vaid siis, kui on tegemist kinnitatud kahjumiga. Kinnitatud kahjumiks on umbes 2 000 000 krooni (eelmiste aastate kahjum). Praegusel juhul ÄS § 362 rakendamine võib kahjustada võlausaldajate õigusi, sest aktsiakapitali tavavähendamise korral peab sellest teavitama ka võlausaldajaid. Seda pole tehtud. Lisaks rikuks avalduse rahuldamine väikeaktsionäride huve (kande tulemusena kaotaksid nad oma aktsiad hüvitist saamata).
5. Pärnu Maakohus jättis 18. oktoobri 2006. a määrusega määruskaebuse rahuldamata ja edastas selle läbivaatamiseks Tallinna Ringkonnakohtule. Määruse kohaselt ei ole avaldaja viide ÄS §-le 362 asjakohane, kuna nimetatud säte reguleerib vaid aktsiakapitali lihtsustatud vähendamist. Praegusel juhul vähendati lihtsustatud korras aktsiakapitali 8 994 000 kroonilt 0 kroonini ja samal ajal suurendati 1 000 000 kroonini. Asjakohane on kohtunikuabi seisukoht, et kui koos vähendamisega suurendatakse aktsiakapitali, tuleb kohaldada ÄS § 353 lg-s 4 sätestatut. Ka on aktsiakapitali vähendamine vastuolus avaldaja põhikirja p-ga 17, mille kohaselt ei tohi aktsiakapitali vähendada alla 400 000 krooni.
6. Avaldaja esitas 26. oktoobril 2006 täiendava selgituse Pärnu Maakohtu 18. oktoobri 2006. a määruse kohta. Nimetatud määruses ei arvestanud kohus asjaoluga, et avaldaja 15. augusti 2006 aktsionäride üldkoosoleku otsusega on otsustatud tunnistada kehtetuks põhikirja p 17, jättes selle põhikirjast välja. Põhikirja uus redaktsioon pidi jõustuma koos aktsiakapitali uue suuruse sissekandmisega äriregistrisse.
7. Tallinna Ringkonnakohus jättis 5. veebruari 2007. a määrusega maakohtu registriosakonna 5. septembri 2006. a määruse tühistamata. Ringkonnakohus leidis, et määruse põhjenduste osas tuleb arvestada ka kohtunikuabi 9. oktoobri 2006. a määrust, millega jäeti määruskaebus rahuldamata ning edastati kohtunikule.
Ringkonnakohus nõustus (otsuse p 7) avaldajaga selles, et ÄS §-st 362 tulenevalt ei kohaldata aktsiakapitali lihtsustatud vähendamise korral §-s 358 sätestatud võlausaldajatele teatamise kohustust. Äriseadustiku § 362 lg 1 kohaselt võib aktsiaseltsi kahjumi katmiseks aktsiakapitali vähendada, kohaldamata ÄS §-s 358 sätestatut. Kui aktsiakapitali vähendamisega samal ajal otsustatakse aktsiakapitali suurendada, tuleb arvestada ka nimetatud olukorda reguleerivaid norme. ÄS § 353 lg 1 kohaselt ei või aktsiakapitali vähendada alla ÄS §-s 222 nimetatud aktsiakapitali suuruse või muu seaduses sätestatud minimaalse aktsiakapitali suuruse. Sama paragrahvi lg 4 kohaselt ei kohaldata lg-s 1 sätestatut, kui aktsiakapitali vähendamisega samal ajal otsustatakse aktsiakapitali suurendada vähemalt kuni ÄS §-s 222 nimetatud aktsiakapitali suuruseni. Seega juhul, kui aktsiakapitali vähendamisega samal ajal otsustatakse aktsiakapitali suurendada vähemalt seaduses sätestatud alammäärani, ei ole takistatud selle vähendamine alla nimetatud piiri. Seetõttu ei ole aktsiakapitali vähendamise ja samaaegse suurendamise puhul 1 000 000 kroonini takistuseks ka põhikirja p 17, mille kohaselt ei võinud aktsiakapitali suurus olla alla 400 000 krooni. Pealegi tuleneb ÄS § 356 lg-st 3, et kui aktsiakapitali vähendamise tõttu tuleb muuta põhikirja, peab põhikirja muutmise otsustama enne aktsiakapitali vähendamist, välja arvatud siis, kui aktsiakapitali vähendatakse ÄS § 353 neljandas lõikes nimetatud juhul (aktsiakapitali vähendamisega samaaegne suurendamine).
Ringkonnakohus leidis (otsuse p 8), et juhul kui kande tegemise aluseks on ÄS §-st 362 tulenev aktsiakapitali lihtsustatud vähendamine, ei oleks takistust vastava kande tegemiseks. Nimetatud sätte lg 2 kohaselt võib aktsiakapitali lihtsustatult vähendada, kui kahjumi katmiseks ei piisa aktsiaseltsi reservkapitalist ja kui aktsiaseltsil ei ole ka muid reserve, lg 3 kohaselt tuleb aktsiakapitali vähendamise otsuses näidata kahjum, mille katmiseks aktsiakapitali vähendatakse. Kuigi nimetatud säte ei näe ette kahjumi fikseerimise viisi, nõustus ringkonnakohus kohtunikuabi 9. oktoobri 2006. a määruse põhjendusega, et enne majandusaasta aruande kinnitamist saab aktsiakapitali lihtsustatult vähendada vaid siis, kui on koostatud ja kinnitatud vahearuanne. Üldkoosoleku otsuses viidatud 2006. a majandusaasta kahjum 10 773 252 krooni ei ole kinnitatud, vastavat aruannet ei ole registriosakonnale esitatud, kinnitatud kahjumiks on 2 562 513 krooni (eelmiste aastate kahjum). Äriseadustiku mõtte kohaselt peaks ka praegusel juhul olema majandusaasta (-perioodi) aruanne kinnitatud üldkoosoleku poolt ja esitatud koos audiitori järeldusotsusega äriregistrile (ÄS § 334).
Ringkonnakohus leidis (otsuse p 9), et eeltoodust järelduvalt ei ole aktsiakapitali lihtsustatud korras vähendamine ÄS § 362 alusel 8 994 000 krooni võrra põhjendatud ning aktsiakapitali vähendamisel tuli kinni pidada ÄS §-s 358 sätestatud teatamise korrast. Seetõttu on õige kohtunikuabi määruses ÄS § 33 lg-le 5 tuginev seisukoht, mille kohaselt ei tee registripidaja kannet registrisse, kui avaldus on esitatud enne seaduses lubatud tähtaega. Aktsiakapitali vähendamise teated olid avaldamata.
8. Avaldaja palub määruskaebuses tühistada ringkonnakohtu määruse ja saata asi uueks lahendamiseks Pärnu Maakohtu registriosakonnale. Kaebuses vaidlustatakse ringkonnakohtu määruse p-des 8 ja 9 esitatud põhjendused ja määruse resolutsioon. Määruskaebuses nõustutakse ringkonnakohtu määruse p-s 7 esitatud põhjendusega.
Kaebuse kohaselt ei ole õige ringkonnakohtu järeldus, et avaldaja oleks pidanud esitama registripidajale kinnitatud vahearuande. Kandeavaldusele lisatavate dokumentide loetelu tuleneb seadusest ning registripidaja ei saa nõuda täiendavate dokumentide esitamist. Äriseadustiku § 359 kohaselt ei kuulu vahearuanne registripidajale esitatavate dokumentide hulka. Ringkonnakohtu viidatud ÄS §-l 334 puudub igasugune puutumus aktsiakapitali vähendamisega.
Kohtud oleksid pidanud kohaldama ÄS § 32 kolmandat lauset, mille kohaselt võib registripidaja nõuda ka täiendavaid dokumente, kui need on vajalikud kande aluseks olevate asjaolude väljaselgitamiseks. Seega oleks registripidaja pidanud vajaduse korral esitama nõude täiendavate dokumentide esitamiseks, mitte jätma kandeavalduse rahuldamata.
Seadusel ei põhine ringkonnakohtu järeldus, et kuna vahearuannet ei ole esitatud, ei ole tegemist aktsiakapitali lihtsustatud vähendamisega. Kandemääruses põhjendati kande tegemisest keeldumist viitega ÄS § 353 lg-le 4, mis on aga tulenevalt ringkonnakohtu määrusest ebaõige alus. Seega ei oleks ringkonnakohus saanud kandemäärust muutmata jätta.
9. Kolleegium leiab, et ringkonnakohtu määruse põhjendusi tuleb äriseadustiku ebaõige tõlgendamise tõttu osaliselt muuta. Ülejäänud osas tuleb määrus jätta muutmata.
10. Esmalt peab kolleegium õiguse ühetaolise kohaldamise huvides vajalikuks analüüsida küsimust, kas ÄS § 362 on kohaldatav ka juhul, mil üheaegselt aktsiakapitali vähendamisega kahjumi katmiseks toimub ka aktsiakapitali suurendamine.
Aktsiakapitali vähendamist ja samaaegset suurendamist võimaldab ÄS § 353 lg 4. Nimetatud normi puudumisel tuleks vähendamine ja suurendamine otsustada eraldi otsustega. Nimetatud lõikes ei ole sätestatud, millisel eesmärgil võib aktsiakapitali vähendamine ja suurendamine samaaegselt toimuda. Järelikult võib aktsiakapitali vähendamine ja samaaegne suurendamine selle lõike kohaselt toimuda nii kahjumi olemasoluta kui ka kahjumi katmiseks. Äriseadustiku § 353 lg 4 teine lause näeb ette aktsiakapitali vähendamise ja samaaegse suurendamise korral võlausaldajatele teatamise kohustuse, välja arvatud juhul, mil aktsiakapitali vähendatakse ja suurendatakse senise suuruseni.
ÄS § 362 ei sätesta võimalust üheaegselt aktsiakapitali vähendamisega kahjumi katmiseks otsustada ka selle suurendamine. Seetõttu oli ka praegusel juhul vajalik lähtuda ÄS § 353 lg 4 nõuetest ja teatada aktsiakapitali vähendamisest võlausaldajatele ÄS §-s 358 sätestatud korras.
11. Vastuseks määruskaebuse väitele, et avaldajal ei olnud kohustust esitada registripidajale vahearuannet, märgib kolleegium järgmist.
Äriseadustiku § 362 kohaselt on aktsiakapitali lihtsustatud vähendamine võimalik üksnes juhul, mil see toimub kahjumi katmiseks. Kahjumit kasutatakse selles sättes raamatupidamislikus tähenduses. Raamatupidamise seaduse § 3 p 6 kohaselt on kasum (kahjum) raamatupidamiskohustuslase aruandeperioodi tulude ja kulude vahe. Eelnevast teeb kolleegium järelduse, et aktsiakapitali lihtsustatud vähendamiseks on vajalik kahjumi tõendamine sellekohase aruande esitamisega.
Eelnev järeldus ei tähenda aga seda, et registripidajal on õigus nõuda avaldajalt vahearuande esitamist. Aktsiakapitali vähendamise äriregistrisse kandmise avaldusele tuleb lisada ÄS § 359 lg 1 p-des 1–3 märgitud dokumendid, mille hulgas ei ole märgitud vahearuannet. Seega puudub kohtul vahearuande nõudmiseks õiguslik alus ning ringkonnakohtu määrusest tuleb välja jätta sellekohased põhjendused.
Seega on aktsiakapitali võimalik kahjumi katmiseks vähendada, kui kahjum on nähtav majandusaasta aruandest. Kuna äriseadustik ei näe aktsiakapitali lihtsustatud vähendamise korral ette ka majandusaasta aruande esitamise kohustust, siis tuleb lähtuda olemasolevast aruandest, mis on registripidajale esitatud ÄS § 334 lg 2 kohaselt. Praegusel juhul on kohtud tuvastanud, et avaldaja kinnitatud kahjumi suuruseks on 2 562 513 krooni, kinnitamata kahjumi suuruseks üldkoosoleku otsuses viidatud 10 773 252 krooni. Üldkoosoleku otsusega on soovitud aktsiakapitali kahjumi katmiseks vähendada 8 994 000 krooni võrra. Eespool toodud järelduste tõttu ei ole see aga võimalik, kandeavaldus tuleb jätta rahuldamata ning ringkonnakohtu määruse resolutsioon muutmata.
12. Kolleegium juhib määruskaebuse esitaja ja kohtute tähelepanu sellele, et äriregistrimenetluse menetluslikke sätteid reguleerib alates 1. jaanuarist 2006 tsiviilkohtumenetluse seadustik. Kui avalduses oleks olnud kõrvaldatavaid puudusi, pidanuks kohus määrama puuduste kõrvaldamise tähtaja TsMS § 596 lg 2 esimese lause alusel.
13. Kolleegium peab õiguse ühetaolise kohaldamise huvides vajalikuks selgitada määruskaebuse menetlemise korda seoses asjaoluga, et praegusel juhul on maakohus asja materjalide kohaselt nõudnud kohtunikuabilt viimase määruse peale esitatud määruskaebuse suhtes lahendi tegemist. Nimetatud nõue on õigustatud, kuna kohtunikuabi kaaskirjast, millega määruskaebus kohtunikule edastatakse, ei nähtu lahendit määruskaebuse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta. Samas on Riigikohus 3. oktoobril 2006. a tsiviilasjas nr 3-2-1-79-06 (RT III 2006, 34, 290) tehtud lahendi p-s 14 ja 8. novembril 2006. a tsiviilasjas nr 3-2-1-97-06 (RT III 2006, 41, 348) tehtud lahendi p-s 15 leidnud, et seadusest ei tulene nõuet, et kohtunikuabi või kohtunik peaks määruskaebuse rahuldamata jätmist TsMS § 663 lg-tes 6 ja 7 nimetatud juhtudel eraldi põhjendama. See koormaks kohut tarbetult. Piisav on lühike TsMS § 465 lg 1 nõuetele vastav määrus kaebuse edasisaatmise kohta, mis võib olla vormistatud ka nt pealdisena määruskaebusel või viitega toimikus. Kolleegium jääb selle seisukoha juurde. Praegusel juhul on sellised mitte tingimata vajalikud motiveeritud määrused teinud nii kohtunikuabi kui maakohtu kohtunik.
Tambet TAMPUU Peeter JEROFEJEV Lea LAARMAA


Ravimiseaduse alusel kehtestatud sotsiaalministri määruste muutmine – Riigi Teataja
Ravimiseaduse alusel kehtestatud sotsiaalministri määruste muutmine
Vastu võetud 05.12.2014 nr 70
Määrus kehtestatakse ravimiseaduse § 31 lõike 6 punkti 3 ja § 33 lõike 7 alusel.
§ 1. Sotsiaalministri 17. veebruari 2005. a määruses nr 24 „Apteegiteenuse osutamise tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
„(2) Valmistamisruumideks on assisteerimisruum, pesuruum, steriiliplokk ja jaendamisruum.”;
2) paragrahvi 2 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Ravimite personaalse jaendamise (edaspidi personaalne jaendamine) jaoks seadme abil peab olema eraldi ruum või jaendamis- või assisteerimisruumis eraldatud ruumiosa.”;
3) paragrahvi 8 lõike 2 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) assisteerimisruumil 5 m2 ja kui § 2 lõikes 51 nimetatud personaalse jaendamise ruum moodustab osa sellest, siis 9 m2;”;
4) paragrahvi 8 lõike 2 punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:
„3) jaendamisruumil 5 m2 ja kui pesuruum või § 2 lõikes 51 nimetatud personaalse jaendamise ruum moodustab osa jaendamisruumist, siis peab jaendamisruumi pindala olema nende ruumide minimaalse pindala võrra suurem;”;
5) paragrahvi 8 lõiget 2 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
„31) personaalse jaendamise ruumil 4 m2;”;
6) paragrahvi 13 lõike 2 punkt 7 sõnastatakse järgmiselt:
„7) valmistatud ja jaendatud ravimite kvaliteedi kontroll;”;
7) paragrahvi 14 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Ravimialastes õigusaktides ettenähtud dokumenteerimine peab toimuma toimingu tegemise ajal või kohe pärast toimingu lõpetamist, v.a kui nimetatud õigusaktis on määratud teisiti. Toimingud peab dokumenteerima toimingu teinud isik.”;
8) paragrahvi 20 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Lõikes 1 nimetatud dokumente ja retsepte peab apteek säilitama vähemalt kolm aastat ravimi väljastamise kuupäevast alates. Ravimi väljastamise piiranguga seotud dokumente tuleb säilitada vähemalt kaks aastat piirangu kehtestamisest alates. Ravimite valmistamise ja jaendamisega seotud dokumentatsiooni tuleb säilitada vähemalt kaks aastat alates nende valmistamise või jaendamise kuupäevast. Ravimite valmistamisel ja jaendamisel kasutatavate vahendite ja seadmetega seotud dokumentatsiooni tuleb säilitada vähemalt kaks aastat pärast vahendi või seadme kasutuselt kõrvaldamist. Kõrvalekallete, vigade ja kaebuste ning nendega seotud tegevuste dokumentatsiooni tuleb säilitada vähemalt 5 aastat dokumendi koostamisest alates.”;
9) paragrahvi 21 lõiget 1 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Apteegis seeriaviisiliselt valmistatud või jaendatud ravimi seeria number”;
10) paragrahvid 22 ja 23 tunnistatakse kehtetuks;
11) paragrahvi 27 lõike 1 punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:
„6) ravimite valmistamine ja jaendamine, sh eraldi välja tuua seeriaviisiliselt valmistatud ravimite pakendite arv, ekstemporaalsete ravimite pakendite arv, pakendist jaendamisel saadud pakendite arv, personaalselt jaendatud ravimite väljastamiskordade arv ja personaalselt jaendatud ravimeid kasutavate patsientide arv, ravimite valmistamis- ja jaendamistasu;”;
12) paragrahvi 30 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Määruse § 27 lõike 1 punkti 6 kohaselt üldapteegi aruandes nõutud personaalselt jaendatud ravimite väljastamiskordade arvu, personaalselt jaendatud ravimeid kasutavate patsientide arvu ja jaendamistasu kohta andmete esitamist alustatakse 2015. a I kvartalis osutatud teenuse kohta ja esimene aruanne esitatakse 1. maiks 2015. a.”.
§ 2. Sotsiaalministri 18. veebruari 2005. a määruses nr 30 „Ravimite väljakirjutamise ja apteekidest väljastamise tingimused ja kord ning retsepti vorm” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõiget 7 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:
„Ravimite personaalsel jaendamisel (edaspidi personaalne jaendamine) juhindutakse käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatust, sõltumata originaalpakendi suurusest.”;
2) paragrahvi 6 lõiked 11–12 sõnastatakse järgmiselt:
„(11) Käesoleva paragrahvi lõike 10 kohased andmed tuleb retseptile kanda ravimi väljastamise ajal või viivitamata pärast ravimi väljastamist juhul, kui retseptikeskust ei ole võimalik ravimi väljastamise ajal kasutada. Ühe retsepti alusel mitmes osas väljastatud personaalselt jaendatud retseptiravimi väljastamise andmed kantakse paberretseptile väljastamise ajal ja retseptikeskusesse ravimi viimase väljastamise ajal, kui lõpetatakse jaendatava ravimi retsepti broneering.
(12) Ravimi kasutamist käsitlev tekst kantakse kas väljastatava ravimi pakendile või pakendi külge kinnitatavale lehele. Kleebise kasutamisel ei tohi see varjata olulist teavet. Ravimi väljastamisel tuleb patsienti suuliselt teavitada ravimi õigest ja ohutust tarvitamisest. Tähelepanu tuleb juhtida ravimi õigele säilitamisele ning pakendil olevatele muudele märkustele.”;
3) paragrahvi 8 lõiget 4 täiendatakse punktiga 71 järgmises sõnastuses:
„71) apteegis seeriaviisiliselt valmistatud või jaendatud ravimi seeria number;”.


text:
Esimese astme kohtu volitused
Alaealine
Alaealise kaasatõmbamine kuritegevusele
Altkäemaksu andmine
Ametialane lohakus
Ametialane riisumine
Ametialane võltsimine
Analoogia
Apellatsioonkaebus ja -protest
Arvutikelmus
Au ja väärikus
Autoriõigus ja autoriõigusega kaasnevate õiguste rikkumine
Avalik vargus
Avalikustamisele kuuluva majanduslike huvide deklaratsioon
Ebaseaduslik ettevõtlus
Ebaseaduslik majandustegevus
Ebaseaduslik metsaraie
Ebaseaduslik vabaduse võtmine
Ebaseaduslik väljatõstmine
Ebaseadusliku avaliku koosoleku läbiviimine
Ebaõigete andmete esitamise
Ebseaduslik metsaraie
Eeluurimisasutused
Eelvangistuse arvestamine
Erasüüdistus
Erikaebused ja -protestid
Erikonfiskeerimine
karistuse mõistmisel kriminaalasja uuel arutamisel
kohtuotsuse õigsuse hindamisel
kriminaalasja uuel arutamisel pärast kohtuotsuse tühistamist
Garnisoni- või sisemäärustiku sätete rikkumine
Halduskaristus
Halduskinnipidamine
Haldusprejuditsioon
Haldusõiguserikkumine
Haldusõiguserikkumise asja menetlemine
Haldusõiguserikkumise asja menetlusnormide rikkumine
Hädakaitse
Hädaseisund
Inimsusevastane kuritegu
Isiku ebaseaduslikult üle eesti vabariigi riigipiiri toimetamine
Isikute grupp
Joobeseisund
Juurdleja, uurija
Jälitustegevus
Jätkuv kuritegu
Kaabellevivõrk
Kaasaaitaja
Kahtlustatav
Kaitseteenistusalased kuriteod
Kaitseväelane
Kaitseväeteenistus
Kalavarude kaitse
Karistatus
Karistuse mõistmine mitme kohtuotsuse järgi
Karistuse mõistmine mitme kuriteo toimepanemise eest
Kassatsioonkaebus ja -protest
Kehavigastuse tekitamine
Kergendavad ja raskendavad asjaolud
Kinnipeetava poolt alkohoolse joogi tarvitamine
Kinnipidamisasutuse tegevuse desorganiseerimine
Kohtu alla andmine
Kohtu korraldav istung
Kohtu luba vara välisriigile üleandmiseks
Kohtumenetluse keel
Kohtuvigade parandamine
Korruptiivne tegu
Kriminaalasja algatamine
Kriminaalasja eraldamine
Kriminaalasja kohtulik arutamine
Kriminaalasja lõpetamine
Kriminaalasja uurimine
Kriminaalasjas tõendamisele kuuluvad asjaolud
Kriminaalasjast materjalide eraldamine
Kriminaalmenetluse seadus
Kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine
Kriminaalseadus
Kriminaalvastutus
KrK eriosa sanktsioonis ettenähtust kergema karistuse mõistmine
Kuritegude konkurents
Kuriteo matkimine
Kuriteo objektiivne külg
Kuriteo staadiumid
Kuriteo subjektiivne külg
Kuriteo ümberkvalifitseerimine
Kuriteoga puutumus
Kuriteokoosseis
Kuriteokoosseisu objektiivsed tunnused
Kuriteokoosseisu subjektiivsed tunnused
Kuriteost osavõtt
Kvalifitseerimine
Lapse ümbervahetamine või vargus
lõhkematerjal ja lõhkeseadeldis
Maksude tasumisest kõrvalehoidumine
Maksukorralduse seaduse ja maksuseaduse rikkumine
Meditsiinilise iseloomuga mõjutusvahendid
Metallide kokkuostu, ekspordi, reekspordi või nendega kauplemise eeskirjade rikkumine
Mootorikütus
Mootorsõiduki juhtimine joobeseisundis samasuguse rikkumise eest halduskaristusega isiku poolt
Mootorsõiduki juhtimise õigus
Mootorsõiduki ohutu liiklemise või käituseeskirjade rikkumine
Määruskaebus
Narkootiline või psühhotroopne aine
Omandi ja kodu puutumatus
Omavoli
Osaühingu juhatus
Piiramatu kassatsiooni õigus
Piraatkoopia
Politseiametniku või abipolitseiniku seaduslik korraldus
Politseitöötaja
Põhiseaduslikkuse järelevalve menetlus
Põhjendatud takistus
Radioaktiivse materjali ebaseaduslik omandamine, hoidmine, kasutamine, edasiandmine või lõhkumine
Raha või väärtpaberi võltsimine või võltsitud raha
Rahareform
Rahatrahv
Rahvusliku vihkamise õhutamine
Rahvusvaheline koostöö kriminaalmenetluses
Raseduse ebaseaduslik katkestamine
Rehabiliteerimine
Riigireetmine
Riigiteenistuja
Riisumine ametiseisundi kuritarvitamise teel
Riisumine omastamise, raiskamise või ametiseisundi kuritarvitamise teel
Ringkonnakohtu otsus
Rõõn
Röövimine
Salajane vargus
Salakaubavedu
Sugukõlvatus
Sugulise kire rahuldamine ebaloomulikul viisil
Surma põhjustamine ettevaatamatuse tõttu
Süüdimatus
Süüdimõistetu
Süüdistatav
Süüdistuse muutmine või uue süüdistuse esitamine kohtus
Süüdistuse täiendamine eeluurimise käigus (KrMK § 130)
Tagaotsitavaks kuulutamine
Tahtlik tapmine
Tahtlik tapmine raskendavail asjaoludel
Tapmine hädakaitse piiride ületamisel
Teadvalt kuritegelikul teel saadud vara omandamine või turustamine
Teataval ametikohal töötamise või teataval tegevusalal tegutsemise õiguse äravõtmine
Teenistusalane lohakus
Teeseadus
Tegevteenistusest või õppekogunemisest kõrvalehoidumine
Teistmine
Teo karistatavus
Teo õigusvastasust välistavad asjaolud
Tulirelv, laskemoon, lõhkematerjal, lõhkeseadeldis
Tulude või muude maksustamisobjektide varjamine
Tähtajad kriminaalmenetluses
Tõkend
Tõlk
Vabadusekaotus
Vabadusekaotuse tingimuslik mittekohaldamine
Vabariigi Presidendi, Riigikogu liikme või kohaliku omavalitsuse volikogu liikme kandidaadi kohta vale või muu teda häbistava väljamõeldise levitamine või tema au ja väärikuse alandamine
Vabatahtlik loobumine kuriteo toimepanemisest
Vahistatu poolt alkohoolse tarvitamine
Vahistatu põgenemine
Valeandmete esitamine
Valekaebus
Valeütlus, valearvamus või valetõlge
Valuutatehingute sooritamise korra rikkumine
Vanglaasutus
Vara tahtlik hävitamine või rikkumine
Vara või võlgade varjamine pankroti- või sissenõudemenetluses
Varaline vastutus kuriteoga tekitatud kahju eest
Vastastamine
Vastutust kergendavad asjaolud
Vastutust raskendavad asjaolud
Vedelkütus
Vee erikasutus
Veodokument
Väejooks
Võetus
Võimuesindaja
Võimuliialdus
Õigusakti kehtivus
Õiguste selgitamine
Õigusvastasust välistav asjaolu
Üliraske kehavigastuse tahtlik tekitamine
Üliraske kehavigastuse tekitamine hädakaitse piiride ületamisel
3-1-1-57-02 Riigikohus 15.05.2002
esimese astme kohtu lahendi tühistamine
Tühistades apellatsiooni korras esimese astme kohtu otsuse AKKS § 30 lg 1 p 2 või lg 2 p 2 alusel, peab ringkonnakohtu lahendist olema üheselt arusaadav, kas esimese astme kohtu kohtuotsus tühistati täies ulatuses või osaliselt, samuti millises osas kohtuotsus tühistati ja millises osas jäeti see muutmata.
kohtuotsuse resolutiivosa sisunõuded
Kui esimese astme kohtu otsus on ringkonnakohtu otsusega tühistatud, tuleb asja uuel arutamisel käsitleda kohtualuste süüdistusi täielikult nii esimese astme kohtu otsusega süüdi- kui ka õigeksmõistmise osas.
Esimese astme kohtu kohtuotsuste õigsuse kontrollimise õigus on vaid ringkonnakohtutel ja Riigikohtul.
süüdistuse muutmise korral kohtus
Kui kohtualune tunnistatakse süüdi KrMK § 215 lg-te 2 või 4 korras muudetud süüdistuse järgi, siis ei kuulu ta esialgses süüdistuses õigeksmõistmisele, vaid süüdistuse muutmine kajastatakse kohtuotsuse kirjeldav-motiveerivas osas vastavalt KrMK § 274 lg-le 4.
teise kuriteo ümberkvalifitseerimine piinamiseks
Kui ka KrK mingite paragrahvide dispositsioonides ei kirjeldata kuriteo objektiivse külje tunnusena piinamist või teo piinaval viisil toimepanemist, ei tähenda see, et nendes paragrahvides kirjeldatud tegusid ei oleks võimalik toime panna piinaval viisil ehk piinates. Kui ei ole tuvastatud nendes paragrahvides kirjeldatud tegude eesmärk, kuid on tõendatud vägivallategude toimepanemine piinaval viisil, siis ei ole välistatud süüdistuse ümberkvalifitseerimine KrK § 114 järgi KrMK § 215 lg 4 alusel ja korras.
3-1-1-32-02 Riigikohus 19.03.2002
eriosas ettenähtud sanktsioonist lähtumine
Kui isiku süüdimõistmisel karistatakse teda KrK eriosa vastava sätte sanktsioonis ettenähtust ebaõigesti kergema karistusega, ei või pärast sellise kohtuotsuse tühistamist asja uuesti arutav kohus mõista kohtualusele raskemat karistust kui tühistatud kohtuotsusega, kui kaebuse otsusele esitasid vaid kohtualune, tema seaduslik esindaja või kaitsja või kui protestis palusid prokurör, kannatanu või tema esindaja kohtualuse olukorra kergendamist.
Tulenevalt AKKS § 36 lg-st 2 ei või esimese astme kohus ringkonnakohtust uueks arutamiseks saadetud asjas kohtualusele mõista raskemat karistust kui oli mõistetud tühistatud kohtuotsusega. Seda põhimõtet tuleb seaduse analoogia korras rakendada ka kohtuotsuse uueks arutamiseks saatmise korral Riigikohtu poolt.
3-1-1-118-01 Riigikohus 27.12.2001
kahju tuvastamine kriminaalmenetluses
KrMK § 48 lg 1 silmas pidades ei ole kriminaalmenetluses välistatud tekitatud kahju kindlaks tegemine tsiviilhageja poolt või tema ülesandel koostatud aktiga kahju kohta, s.o dokumendiga, mis kajastab kriminaalasja õigeks otsustamiseks vajalikke asjaolusid.
Kriminaalasja uut arutamist esimese astme kohtus reguleerib AKKS § 36 lg 2, mille kohaselt ei või kohus mõista kohtualusele sama teo eest raskemat karistust kui karistus, mis oli mõistetud tühistatud kohtuotsusega, kui apellatsioonkaebuse esitas üksnes kohtualune, tema kaitsja või seaduslik esindaja, või kui apellatsioonprotestis taotlesid prokurör, kannatanu või tema esindaja kohtualuse olukorra kergendamist. Seega ei või AKKS § 36 lg-st 2 tulenevalt määrata raskemat karistust, kuid keelatud ei ole tegu kvalifitseerida ümber koosseisu järgi, mis näeb ette raskema sanktsiooni, karistust raskendamata.
oletatav õigus
KrK § 188 sätestatud kuriteokoosseisu realiseerimine on võimalik ka juriidilise isiku nimel. Sellisel juhul on täideviijast füüsilise isiku oletatavaks õiguseks õigus täita juriidilise isiku otsuse alusel saadud ülesanne.
3-1-1-98-97 Riigikohus 07.10.1997
Kui prokurör ei ole esimese astme kohtu otsust protestinud, kohtualune või tema kaitsja aga taotlevad apellatsioonkaebuses täielikku õigeksmõistmist, tohib kriminaalasja uuesti arutav esimese astme kohus mõista kohtualust süüdi nendes kuriteoepisoodides, milles ta oli õigeks mõistetud või mis olid süüdistusest välja jäetud vaid uute asjaolude tuvastamisel.
täideviimine (kaastäideviimine)
Raha võltsimiseks mõeldud koopiaaparaadi muretsemine, selle hooldamine jms. tegevus ei ole valeraha vahetu valmistamine ega moodusta seetõttu KrK §-s 85 sätestatud kuriteo täideviimist (kaastäideviimist). Küll võib niisugune käitumine olla raha võltsimisele kaasaaitamine.

matches:
§ 130
Riigikohus
§ 30
§ 215
§ 274
§ 114
§ 215
Riigikohus
kohus
§ 36
kohus
Riigikohus
§ 48
§ 36
kohus
§ 36
§ 188
Riigikohus
kohus


text:
Millal võib olla tegemist lapse vara ohustamisega? Mis siis juhtub? | Juristaitab
Üldjuhul eeldatakse, et lapse vara on ohustatud, kui vara hooldaja rikub lapse ülalpidamise kohustust või varahooldusõigusega seotud muid kohustusi või kui ta ei täida varahooldusõiguse kohta kehtivaid kohtu korraldusi.
Kohus võib teha vanematele ettekirjutuse lapse vara nimekirja ja vara valitsemise aruande esitamiseks. Vanemad peavad kinnitama vara nimekirja õigsust. Kui nimekiri on puudulik, võib kohus oma määrusega teha nimekirja koostamise ülesandeks valla- või linnavalitsusele.
Kohus võib teha ettekirjutuse lapse raha kindlal viisil paigutamiseks või seada raha väljavõtmise tingimuseks kohtult sellekohase loa saamise. Kui lapse vara hulka kuuluvad väärtpaberid või väärtesemed, võib kohus last esindavale vanemale panna samasugused kohustused, mis lasuvad eestkostjal.
Kohus võib lapse varalisi huve kahjustavalt vanemalt nõuda tagatist tema valitsetava vara väärtuse ulatuses. Tagatise liigi ja ulatuse otsustab kohus oma äranägemisel. Tagatise määramisel ja tühistamisel asendab lapse osavõttu kohtu määrus. Tagatise andmise sunnivahendina võib kohaldada ainult varahooldusõiguse täielikku või osalist äravõtmist Perekonnaseaduse § 134 kohaselt.
NB! Kui vanema hooldusõigus lõpeb või peatub, annab ta lapsele tema vara välja ja esitab lapse või tema seadusliku esindaja taotlusel vara valitsemise aruande.

matches:
Kohus
kohus
Kohus
kohus
Kohus
kohus
§ 134


text:
1-17-5210/59 Riigikohtu kriminaalkolleegium 28.11.2019
tõendite kontrollimine
Kui prokuratuur nõustub mõõtmistulemusega ja süüdistusakti koostamise ning kohtusse saatmise ajal pole mõõtevahendite nõuetele vastavuse üle vaidlust, ei ole vaja süüdistusaktis vastavaid asjaolusid ega tõendeid kajastada. Lähtuda tuleb kohtumenetluses üldiselt omaksvõetud arusaamast, mille kohaselt tõendi lubatavust eeldatakse. Vastavasisulise kahtluse tekkimise korral peab kohus tõendi saamise seaduslikkust kontrollima (vrd nt RKKKo 3-1-1-48-13, p 9.2). Samast põhimõttest tuleb juhinduda mõõtevahendite nõuetele vastavuse puhul: mõõtevahendite kalibreerimist või taatlemist kinnitavad tõendid peab esitama siis, kui kohtumenetluse pool taotleb sellega seotud asjaolude kontrollimist. Vastupidisel juhul kuluks tarbetult aega ja ressurssi selliste menetluslike asjaolude tõendamisele, mille üle vaidlust pole ega pruugigi tekkida. (p 25)
Vahendliku täideviimise korral peab isiku käitumises tuvastama nn teovalitsemise kvaliteedi. Olukorras, kus isikule heidetakse ette teo toimepanemist vahendliku täideviimise vormis ülekaaluka teadmisega, ei saa aga teovalitsemise kvaliteet tuleneda pelgalt töökoha kättenäitamisest ja töökäsu andmisest (nt raiekohtade kättenäitamine ja raiutava koguse kindlaksmääramine), vaid ülekaalukas teadmine peab esinema koosseisuliste asjaolude suhtes. KarS § 356 lg-s 1 sätestatud süüteokoosseisu puhul peab vahendliku täideviimise jaatamiseks kindlaks tegema, et raietööde tegijate arvates oli neil lubatud raiuda puitu mahus, nagu nad seda tegid. (Vt nt RKKKo 3-1-1-64-05, p 11, RKKKo 3-1-1-24-06, p-d 7–9 ja RKKKo 3-1-1-82-06, p-d 14 ja 15.) (p 28)
Vahendliku täideviimise korral võib õiguslikus mõttes olla tegemist üksiktäideviimisega, kuid faktiliselt on ikkagi tegemist toimepanijate paljususega. Küsimused sellest, missugune oli iga isiku roll ja kas sellist käitumist saab isikule karistusõiguslikult ette heita, on õigusliku hindamise esemeks. Eri isikute tegevuse õiguslik hindamine eeldab, et süüdistusaktis olevas teokirjelduses saab nn välise vaatluse alusel tuvastada toimepanijate paljususe. Kui süüdistuses on kirjeldatud muu hulgas teo vahetute täideviijate käitumist, saab vahendlikus täideviimises süüdistatud isiku kaitseõigust rikkumata KrMS § 268 lg 5 järgi muuta teole antavat õiguslikku hinnangut ka Riigikohtu otsusega (vrd RKKKo 3-1-1-108-06, p-d 12 ja 13). Süüdistatava kaitseõiguse kuriteo kvalifikatsiooni muutmisel saab tagada seeläbi, kui süüteo toimepanemise vormi puutuv on olnud kõigis kohtuastmetes keskne kaitsetees ja arutlusküsimus. Lisaks tuleb silmas pidada, et kui tehakse kindlaks süüdistatava osalemine kuriteo toimepanemises, piisab süüdimõistva otsuse tegemiseks minimaalselt isiku käitumises kuriteost osavõtu eelduste tuvastamisest. Ainuüksi süüteo täpse toimepanemise vormi tuvastamatus KrMS § 7 lg 3 kohaselt õigeksmõistva otsuse tegemiseks alust ei anna. (Vt RKKKo 1-18-86/128, p 69.) (p 35)
Menetleja peab tuvastama ning esitama faktid, mille alusel saab tõsikindlalt väita, et vahend tegutses tegu toime pannes (metsa raiudes) tema jaoks vältimatus eksimuses (vt viidatud RKKKo 3-1-1-24-06, p 9). Kui süüdistus selliste faktiliste asjaolude kirjeldust ei sisalda, ei saa isikut süüdi tunnistada KarS § 356 lg 1 järgi kuriteo toimepanemises vahendliku täideviimise vormis. (p 33)
Kohtumenetluse võistlevus (KrMS § 14) ei eelda kohtu täielikku seotust kohtumenetluse poolte õiguslike väidetega. Vastupidiselt peab kohus KrMS § 306 lg 1 p 3 kohaselt kohtuotsuse tegemisel lahendama muu hulgas küsimuse, kas tegu on kuritegu ning millise paragrahvi, lõike ja punkti järgi karistusseadustikus tuleb see kvalifitseerida. Seega ei piirdu kohtu pädevus isiku teole karistusõigusliku hinnangu andmisel üksnes selle kontrollimisega, kas tegu vastab süüdistusaktis märgitud karistusseaduse sättele, vaid hõlmab ka kohtu aktiivset rolli materiaalõigusliku olukorra väljaselgitamisel. (Vt RKKKo 1-17-1629/44 p 33.) (p 34)
Asjaolu, et raiet teinud isikuid pole ebaseaduslikus metsaraies süüdistatud ega süüdi tunnistatud, ei välista võimalust võtta teise kriminaalasja arutamisel seisukohta, kas niisugust käitumist saab hinnata tahtliku õigusvastase teona KarS § 356 lg 1 mõttes. (p 36)
Kui kohtuliku arutamise tulemusena tehakse kindlaks, et süüdistatav määras, kus ja kuidas raiet teha, juhtis raiet ning käis töid vahetult kontrollimas, ja tal oli ülevaade raie käigust ning raiemahust, kuid ta eiras teadlikult raie ebaseaduslikkust ega peatanud raie tegemist, saab rääkida minimaalselt tahtliku kaasabi osutamisest teiste isikute tahtlikule õigusvastasele teole – puude ebaseaduslikule raiumisele, millega kaasnes keskkonnale olulise kahju tekitamine. Sellist käitumist saab käsitada KarS § 356 lg 1 – § 22 lg 3 järgi kvalifitseeritava kuriteona. (p 37)
Süüdistataval on õigus eeldada, et tema kriminaalasi lahendatakse kõigis küsimustes lõplikult õigesti esimese astme kohtus ja ta on kohustatud hüvitama üksnes põhjendamatust kaebusest tingitud menetluskulud (vt nt RKKKo 3-1-1-85-08, p 15.4). (p 41)
Valitud kaitsjale makstud tasu tuleb välja mõista süüdistatava, mitte õigusabiarve tasunud menetlusvälise isiku kasuks (vt nt RKKKo 3-1-1-93-15, p 137). (p 42)
4-18-10/15 Tartu Ringkonnakohtu kriminaalkolleegium 29.03.2018
Maakohus saab jätta kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatud kaebuse VTMS § 126 lg 2 alusel läbi vaatamata üksnes juhul, kui ta näitab veenvalt ära, miks ei ole kaebust võimalik läbi vaadata menetlusaluse isiku osavõtuta.
Eesti keele mittevaldamine on asjaolu, mis võib anda kohtule piisava aluse jätta isikule, kes ei kuulu advokatuuri, kuid soovib esineda kaitsjana, VTMS § 20 lg-s 1 nimetatud luba andmata ehk teda kaitsjana menetlusse mitte lubada.
Ehkki kohus võib VTMS § 20 lg-s 1 nimetatud loa ka tagasi võtta, ei tohi ta teha seda viisil, mis kahjustab ebamõistlikult menetlusaluse isiku kaitseõigust. Olukorras, kus kohus eemaldab kohtuistungil menetlusest kaitsja, kes on varem VTMS § 20 lg 1 kohaselt menetlusse lubatud, tuleb menetlusalusele isikule anda mõistlik tähtaeg uue kaitsja valimiseks või riigi õigusabi taotlemiseks.
VTMS § 2 koostoimes KrMS § 161 lg-ga 1 võimaldavad kaasata tõlgi ka teabevahetuseks kaitsja kui menetlusosalisega.
3-1-1-56-12 Riigikohus 05.06.2012
VTMS § 19 lg 2 viimases lauses sätestatut ei saa tõlgendada kohtuvälise menetleja absoluutse õigusena teha eranditult kõiki menetlustoiminguid kaitsja osavõtuta, kuigi menetlusalune isik on kaitsja osavõttu soovinud. Eriti põhjendamatuks ja kaitseõigust rikkuvaks tuleb aga lugeda seda, kui kohtuvälisest menetlusest kaitsja osavõttu soovivat alaealist hakatakse kaitsja osavõtuta siiski üle kuulama. Euroopa Inimõiguste Kohtu poolt kohtuasjas Adamkiewicz vs Poola 02.03.2010 tehtud lahendis on nenditud, et ametivõimud ei saa eeldada, et 15-aastane isik oleks teadlik õigusest vaikida ja kohtutel lasub erilise hoolsuse nõue tagada alaealise isiku õiguste tõhus kaitse, sh kaitsja kohene osavõtt menetlusest. Kohtuasjas Musa Karatas vs Türgi 05.01.2010 tehtud lahendis aga märgitakse, et kohtuotsus, mis tugineb määravas ulatuses kohtualuse poolt kohtueelses menetluses ilma advokaadi juuresolekuta antud ütlustele, rikub õigust õiglasele menetlusele.
3-1-1-99-11 Riigikohus 02.12.2011
PS § 17
Kaitsjale makstud tasu hüvitamise eesmärk on vältida õigusriiklikult lubamatut olukorda, kus menetlusalune isik eelistab rahalistel kaalutlustel jätta kasutamata seadusega formaalselt tagatud võimaluse valida endale kaitsja ja taluda võimaliku eksliku süüditunnistamisega kaasnevaid tagajärgi vaid seetõttu, et ei kasutatud kvalifitseeritud õigusabi. Vt ka RKHKo 3-3-1-70-05, p 11.
Õigusabikulude suurus ei ole otseses sõltuvuses võimaliku väärteokaristuse raskusest, vaid nende suurus peab olema põhjendatud sisuliselt. Valitud kaitsja peab koos kaitsjatasu hüvitamise taotlusega esitama kohtule dokumendid selle kohta, milliseid õigusabitoiminguid on tehtud, kui palju aega nendeks toiminguteks on kulunud ja millised muud kulud on õigusabi osutamisega kaasnenud.
Kaitsjatasu suuruse mõistlikkuse otsustamise juures tuleb silmas pidada nii kaitsja ühe tööühiku hinda (nt õigusabi tunnihind) kui ka osutatud õigusteenuse vajalikkust. Kaitsjatasu mõistlikkust kindlaks tehes tuleb muu hulgas arvesse võtta õigusteenuse turuhinda.
Maakohtu poolt kaitsjatasu hüvitamist põhjendamatus ulatuses on väärteomenetlusõiguse oluline rikkumine VTMS § 150 lg 1 p 7 mõttes. Siiski puudub vajadus saata väärteoasi menetlusõiguse olulise rikkumise tõttu maakohtule uueks arutamiseks. VTMS § 2 kohaselt kohaldatakse ka väärteomenetluses kriminaalmenetluse sätteid, arvestades väärteomenetluse erisusi. Tulenevalt KrMS § 191 lg-st 3 on Riigikohus kassatsiooni läbi vaadates pädev tegema ise uue otsustuse kriminaalmenetluse kulude hüvitamise kohta.
3-1-1-47-11 Riigikohus 01.06.2011
VTMS § 117
Kontrollides alaealise menetlusaluse isiku (või tema huvides) esitatud kaebuse vastavust VTMS § 115 nõuetele tuleb kohtul silmas pidada ka seda, et juhul kui menetlusalune isik on 14- kuni 18-aastane, on VTMS § 19 lg 3 kohaselt kaitsja osavõtt kohtumenetlusest (sh kirjalikust menetlusest) kohustuslik. Kui kaebusest nähtub, et alaealine menetlusalune isik ei ole ise kaitsjat valinud, tuleb kohtul eelmenetluses välja selgitada, kas ta soovib seda siiski teha. Kui alaealine ei vali endale kaitsjat, lasub kohtul VTMS § 22 lg-st 3 tulenev kohustus taotleda Eesti Advokatuurilt talle kaitsja määramist riigi kulul. Alles siis, kui alaealine menetlusalune isik on endale kaitsja valinud või talle on määratud kaitsja riigi kulul ja kohtule on teada kaitsja seisukoht väärteoasja sisu ja edasise menetlemise viisi kohta, saab kohus otsustada selle üle, kas väärteoasja arutatakse kohtuistungil või on selle lahendamine VTMS §-s 120 märgitud aluste esinemisel võimalik VTMS § 117 lg 1 p 4 kohaselt kirjalikus menetluses.
Kui kohus lahendab väärteoasja ilma kaitsja osavõtuta olukorras, kus kaitsja osavõtt kohtumenetlusest on kohustuslik, rikub kohus menetlusaluse isiku kaitseõigust. See rikkumine on vaadeldav väärteomenetlusõiguse olulise rikkumisena VTMS § 150 lg 2 tähenduses.
Järelevalveametnik ei või jätta potentsiaalse väärteomenetluse tarbeks sihilikult tõendid kogumata ega eirata järelevalvetoimingute tegemise korda põhjendusel, et korra järgimiseks napib ressursse.
3-1-1-62-10 Riigikohus 31.08.2010
Teo aegumine kui absoluutne menetlustakistus tähendab eeskätt sisulise kohtuliku arutamise võimatust. Siiski ei takista see kohtuotsuse tegemise ja kuulutamise reeglite järgimist. VTMS § 130 lg 3 ja § 135 lg 1 näevad selles osas, et kohtuotsus kuulutatakse (pärast kohtuvaidlust) teatavaks tehtud ajal. Väärteomenetluse seadustik ei näe kohtuvälise menetleja otsuse peale esitatud kaebuse kohtulikul arutamisel ette võimalust teha kohtuotsus sellest kohtumenetluse pooli eelnevalt teavitamata. Menetlusosaliste teavitamine kohtuotsuse tegemisest on oluline muu hulgas ka võimaldamaks neil esitada menetluskuludega seonduvaid taotlusi. VTMS § 23 kohaselt hüvitatakse menetlusalusele isikule väärteomenetluse lõpetamisel VTMS § 29 lg 1 p-des 1-3 ja 5-6 sätestatud alustel valitud kaitsjale makstud mõistliku suurusega tasu kohtu määruse alusel riigi- või kohaliku eelarve vahenditest. Kohus saab otsustada valitud kaitsjale makstud tasu hüvitamise menetlusalusele isikule üksnes isiku taotluse alusel. Kui menetlusalusel isikul ei olnud võimalust enne kohtu lahkumist nõupidamistuppa esitada taotlust valitud kaitsjale makstud tasu hüvitamiseks, rikuti tema VTMS §-st 23 tulenevat õigust vastavat hüvitist taotleda. Tegemist on väärteomenetlusõiguse olulise rikkumisega VTMS § 150 lg 2 tähenduses.
Kuna seadus ei näe valitud kaitsjale makstud tasu hüvitamiseks ette eraldi menetlust, tuleb ka see küsimus lahendada põhimenetluse raames. VTMS § 38 lg 1 näeb ette, et menetluskulude arvestamisel järgitakse väärteomenetluses kriminaalmenetluse sätteid. Kooskõlas KrMS § 306 lg 1 p-ga 14 tuleb küsimus, millised on kriminaalmenetluse kulud, lahendada kohtuotsuse tegemisel. Samuti nähtub VTMS § 134 lg-st 1 koostoimes § 111 p-ga 8, et väärteoasjas tehtava kohtuotsuse lõpposas märgitakse menetluskulude otsustus. Seega saab kohus lahendada VTMS §-s 23 nimetatud taotluse üksnes samas menetluses kohtuotsuse või menetlust lõpetava määrusega. Eelmärgitu tähendab muu hulgas seda, et menetlusalune isik peab VTMS §-s 23 nimetatud taotluse esitama enne kohtu siirdumist nõupidamistuppa. (RKKKm nr 3-1-1-32-06, p 4). Seda põhimõtet ei muuda ka võimalus vormistada menetluskulude otsustus eraldi kohtumäärusega, mis tuleneb väärteomenetluses VTMS §-st 23 ja kriminaalmenetluses KrMS § 189 lg-st 2. Ka määrusena vormistatud menetluskulude hüvitamise otsustus kuulub olemuslikult kohtuotsuse juurde. (RKKKm nr 3-1-1-21-06, p 5.)
Kaitsjatasu väljamõistmisel VTMS § 23 alusel võib arvesse võtta ka seda, mil määral oli kohtumenetluse kestvus ja sellest tulenevalt kulude tekkimine tingitud menetlusaluse isiku ja tema kaitsja käitumisest.
kohtuotsuse kuulutamine
3-1-1-52-10 Riigikohus 11.06.2010
VTMS § 155 lg 2
VTMS § 17 lg 2
VTMS § 20 lg 3
Tunnistajale kui tõendiallikale samaaegselt ka esindusõiguse omistamine kujutab endast väärteomenetlusõiguse olulist rikkumist VTMS § 150 lg 2 mõttes.
VTMS § 20 lg 1 kohaselt võib menetlusalusel isikul olla kaitsja, kes peab vastama selles sättes loetletud tingimustele, kuid tal ei saa olla lisaks kaitsjale või kaitsja asemel esindajat. VTMS § 20 lg-s 3 on tõepoolest juttu ka sellest, et põhimõtteliselt ja kõige laiemas mõttes on menetlusalused isikud käsitatavad enda kaitsja poolt esindatavate isikutena. Kuid väärteomenetluse seadustiku süstemaatilise tõlgendamise pinnalt võib üheselt väita, et menetlusaluse isiku esindusõigus saab väärteomenetluses realiseeruda vaid kaitsja instituudi vahendusel. Selline kaitsja ja esindaja menetluslike rollide selgepiiriline eristamine on väljaloetav muuhulgas ka näiteks VTMS § 17 lg-s 2 ja § 155 lg-s 2 sätestatust.
3-1-1-2-08 Riigikohus 06.03.2008
KarS § 168 lg 1
Otsustamaks väärteomenetluses VTMS §-s 23 märgitud aluste olemasolul kaitsjale makstud tasu suuruse mõistlikkuse üle, tuleb kohtul lahendada küsimus selle tasu maksmise vajalikkusest ja põhjendatusest konkreetses väärteoasjas ja arvestades selle asja keerukust. (RKKKo nr 3-1-1-37-03). Kohus peab võtma arvesse kohtuistungite mahtu ning määratud või mõistetud karistuse suurust (RKKKo nr 3-1-1-75-03).
Väärteomenetluse seadustiku üldsätted ei määratle, kas väärteomenetluses lähtutakse kohtumenetluses võistlevuse põhimõttest või uurimisprintsiibist. Kuid sellest tõdemusest üksi ei piisa väitmaks, et väärteomenetluses kehtib VTMS § 2 kaudu KrMS §-s 14 sätestatud kohtumenetluse võistlevuse põhimõte. Väärteomenetluse seadustiku §-de 98 ja 99 regulatsioon erineb tuntavalt kohtuliku uurimise raames toimuvat ülekuulamist reguleerivatest sätetest kriminaalmenetluse seadustikus, kuivõrd väärteomenetluses ei ole ette nähtud ristküsitlust kui võistleva menetluse olulist tunnust. Ristküsitlemise asemel teeb kohus tunnistajale ettepaneku rääkida kõik, mida ta väärteo kohta teab, alles seejärel antakse pooltele võimalus isikut küsitleda. Väärteomenetluse seadustiku taoline erinevus võrreldes kriminaalmenetluse seadustikuga on põhjendatud. Võistlevuse põhimõtte oluliseks eelduseks on poolte võrdsuse nõue. See tähendab muuhulgas ka seda, et mõlema poole esindajal on õigusalased süvateadmised. Kriminaalmenetluses on see tagatud KrMS § 45 lg-s 4 sätestatuga, mille kohaselt on kohtumenetluses kaitsja osavõtt kohustuslik. Väärteomenetluses taoline üldine kaitsja nõue puudub ning selle kehtestamine ei ole ka mõeldav, kuna see muudaks väärteoasjade menetlemise liialt kulukaks ning hakkaks takistama kohtusse pöördumist.
Väärteoprotokollis esitatud teo lühikirjeldus annab väärteoasja arutamise piirid (vt RKKKo nr 3-1-1-75-03, nr 3-1-1-80-06, nr 3-1-1-84-07). Kuigi vastav põhimõte on otsesõnu ära toodud VTMS §-s 87, mis reguleerib väärteoasja arutamist maakohtus, kehtib sama põhimõte ka kohtuvälises menetluses (vt RKKKo nr 3-1-1-84-07 p. 11).
Selleks, et kohus saaks kontrollida kohtuvälise menetleja otsuse tegemise aluseks olnud faktilisi ja õiguslikke asjaolusid VTMS § 123 lg 2 alusel, peab ta ühtlasi uurima kohtuvälise menetleja otsuse aluseks olnud tõendeid, sh ülekuulamiste protokolle.

matches:
kohus
§ 356
§ 268
§ 7
§ 356
§ 14
kohus
§ 306
§ 356
§ 356
§ 22
§ 126
§ 20
kohus
§ 20
kohus
§ 20
§ 2
§ 161
Riigikohus
§ 19
Riigikohus
§ 17
§ 150
§ 2
§ 191
Riigikohus
Riigikohus
§ 117
§ 115
§ 19
§ 22
kohus
§ 117
kohus
kohus
§ 150
Riigikohus
§ 130
§ 135
§ 23
§ 29
Kohus
§ 150
§ 38
§ 306
§ 134
§ 111
kohus
§ 189
§ 23
Riigikohus
§ 155
§ 17
§ 20
§ 150
§ 20
§ 20
§ 17
§ 155
Riigikohus
§ 168
Kohus
§ 2
kohus
§ 45
kohus
§ 123


Viljandi linna 2020. aasta alaeelarvete I muutmine – Riigi Teataja
Viljandi linna 2020. aasta alaeelarvete I muutmine
Viljandi linna 2020. aasta alaeelarvete I muutmine - sisukord
§ 3 Hallatavate asutuste alaeelarvete muutmine eelarveaasta jooksul
§ 4 Viljandi Linnavalitsuse struktuuriüksuste alaeelarvete muutmine eelarveaasta jooksul
RT IV, 03.07.2020, 102
Vastu võetud 29.06.2020 nr 6
Määrus kehtestatakse kooskõlas kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse sätetega ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lõike 1 punkti 2, Viljandi Linnavolikogu 31.03.2016. a määruse nr 83 „Viljandi linna finantsjuhtimise kord“ § 3 lõike 10, Viljandi Linnavolikogu 30.01.2020. a määruse nr 61 „Viljandi linna 2020. aasta eelarve kinnitamine“ ja Viljandi Linnavolikogu 18.06.2019. a määruse nr 76 „Viljandi linna 2020. aasta I lisaeelarve kinnitamine“ alusel.
§ 1. Kinnitada Viljandi linna 2020. aasta I alaeelarvete muutmine ja muudetud alaeelarved vastavalt määruse lisale.
§ 2. Eelarveridade täitmise eest vastutavad määruse lisades vastaval eelarvereal nimetatud ametikohtadel olevad isikud või nimetatud hallatava asutuse juhid või nende asendajad.
§ 3. Hallatavate asutuste alaeelarvete muutmine eelarveaasta jooksul
(1) Hallatavate asutuste eelarvete eest vastutajatel on dokumendihaldussüsteemi või eelarve veebilahenduse kaudu finantsistile esitatud eelarve muutmise taotluse alusel õigus teha nende vastutusalas olevatel eelarveridadel ümbertõstmisi kahekohaliste valdkondade ja kahekohaliste kontogruppide siseselt.
(2) Hallatava asutuse eelarve eest vastutajatel on dokumendihaldussüsteemi või eelarve veebilahenduse kaudu finantsistile esitatud eelarve muutmise taotluse alusel õigus taotleda nende vastutusalas olevate eelarveridade muutmist valdkondade ja kontogruppide üleselt. Taotlused peab eelnevalt kooskõlastama vastavat valdkonda kureeriv ametijuht.
(3) Käesoleva paragrahvi punktides 1 ja 2 nimetatud taotlustes märgitakse:
1) muudetavate eelarveridade nelja- kuni kuuekohalised kulu- või tulu liigid;
2) kui eelarve on mitmel tegevusalal, siis ka tegevusala;
3) kui muudatusi teeb kinnisvara haldusamet, siis ka subjekt;
4) muudatuste summad ja katteallikad;
5) muudatuste tegemise põhjendused.
§ 4. Viljandi Linnavalitsuse struktuuriüksuste alaeelarvete muutmine eelarveaasta jooksul
(1) Viljandi Linnavalitsuse struktuuriüksuste eelarvete eest vastutavatel isikutel on dokumendihaldussüsteemi või eelarve veebilahenduse kaudu finantsistile esitatud eelarve muutmise taotluse alusel õigus teha nende vastutusalas olevatel eelarveridadel ümbertõstmisi kahekohaliste valdkondade ja kahekohaliste kontogruppide siseselt, välja arvatud investeerimistegevuse kontogrupis, mille muudatused kinnitatakse alaeelarvete muutmisega linnavalitsuses. Taotlused peab eelnevalt kooskõlastama vastava valdkonna abilinnapea või linnapea.
(2) Viljandi Linnavalitsuse struktuuriüksuste eelarvete eest vastutavatel isikutel on dokumendihaldussüsteemi või eelarve veebilahenduse kaudu finantsistile esitatud eelarve muutmise taotluse alusel õigus taotleda eelarveridade muutmist valdkondade ja kontogruppide üleselt ja investeerimistegevuse kontogrupis. Taotlused peab eelnevalt kooskõlastama vastava valdkonna abilinnapea või linnapea.
1) muudetavate eelarveridade tegevussuunad ja kulu- või tulu liigid;
§ 5. Rahandusamet koostab käesoleva määruse § 3 lg 2 või § 4 lg 2 alusel esitatud taotluste alusel alaeelarvete muutmise määruse eelnõu Viljandi Linnavalitsusele või lisaeelarve eelnõu Viljandi Linnavolikogule.
§ 6. Rahandusametil on õigus kehtestada lisaks käesoleva määruse lisas kajastatud klassifikaatoritele täpsustavaid eelarveklassifikaatoreid.
§ 7. Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas.
Lisa Viljandi linna 2020. a alaeelarvete I muutmine, eelarvetabelid


text:
Menetluse peatamise korral katkeb menetlustähtaja (vt PSJKS § 13 lõige 1) kulgemine ja peatamise lõppemisel algab tähtaja kulgemine täies ulatuses uuesti (PSJKS § 48 lõige 1; TsMS § 358 lõige 1). Kuna põhiseaduslikkuse järelevalve asja nr 3-4-1-27-12 õiguslik probleem on sarnane Riigikohtu üldkogu asjade nr 3-4-1-13-12 ja nr 3-2-1-140-12 probleemidele, tuleb peatada põhiseaduslikkuse järelevalve asja menetlus. Kohtuasjades on küsimuseks, kas pärast riigilõivu tasumist ja asja menetluse lõppemist selles kohtuastmes saab järgmises kohtuastmes või pärast kohtuasja menetlemise lõppu kohus kontrollida tasutud riigilõivu põhiseaduspärasust ja menetlusosaline taotleda põhiseadusvastasusele viidates enamtasutud riigilõivu tagastamist.
Riigilõivu tasunud isik või isik, kelle eest lõiv tasuti, saab enamtasutud riigilõivu tagastamise taotluse esitamisel kohtulahendi jõustumiseni PS § 15 lõike 1 alusel nõuda kohaldatud riigilõivumäära põhiseaduspärasuse kontrollimist. (p 25) Hagiavalduselt riigilõivu tasumise nõue ja selle määr riivavad PS § 15 lõikes 1 sätestatud põhiõigust. Riigikohus on kinnitanud kohtusse pöördumise või edasikaebeõiguse riive olemasolu ka juhul, kui riigilõiv oli enne põhiseaduse vastasuse väite esitamist juba tasutud. (p 29) Riigilõiv 4793 eurot 37 senti, mida tuli tasuda tsiviilasjas hinnaga üle 57 520 euro 48 sendi kuni 63 911 eurot 64 senti, ei ole menetlusökonoomia ja õigusemõistmise kulude kandmises osalemise eesmärkide saavutamiseks vajalik abinõu. (p 31)
Maakohus tunnistas põhiseadusega vastuolus olevaks ning jättis hageja suhtes kohaldamata 30. juunini 2012 kehtinud RLS § 57 lõike 1 ja lisa 1 järgse riigilõivu määra. Kohus kohaldas teist riigilõivu ja kaalus selle tasumiseks menetlusabi andmist. Järelikult ei ole kohtuasja lahendamisel tähtis ega mõjuta menetlusosaliste õigusi TsMS §183 lõike 1 esimese lause põhiseadusele vastavus osas, milles see välistas menetlusabina Eesti eraõigusliku juriidilise isiku täieliku või osalise vabastamise riigilõivu tasumisest määras, mis kehtis 30. juunini 2012. Seetõttu ei ole TsMS § 183 lõike 1 esimene lause maakohtus põhiseaduse vastaseks tunnistatud osas praeguses asjas asjassepuutuv säte. (p 28) Kui säte ei ole asjassepuutuv, pole kohtulahendiga algatatud konkreetne normikontroll lubatav ning TsMS § 183 lõike 1 esimese lause kontrollimise taotlus tuleb jätta PSJKS § 11 lõike 2 alusel läbi vaatamata (vt nt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 22. detsembri 2009. aasta määrus asjas nr 3-4-1-27-09, punkt 14). (p 29)
Harju Maakohus tunnistas tsiviilasjas määruskaebust lahendades põhiseadusega vastuolus olevaks ja jättis kohaldamata 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud RLS § 57 lõike 1 ja lisa 1 osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 319 558 euro 24 sendi kuni 383 469 eurot 89 senti tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 14 060 eurot 56 senti. (p 23) Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium tunnistas 18. oktoobri 2012. aasta otsuses asjas nr 3-4-1-15-12, et RLS § 57 lõige 1 koostoimes lisaga 1 (1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2012 kehtinud redaktsioonis) oli põhiseadusega vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 319 558 euro 24 sendi kuni 383 469 eurot 89 senti tuli hagi esitamisel tasuda riigilõivu 14 060 eurot 56 senti. Seetõttu pole vaja korrata põhjendust asjassepuutuvate riigilõivuseaduse sätete vastuolu kohta põhiseadusega. (p 24)

matches:
§ 13
§ 48
§ 358
kohus
§ 15
§ 15
Riigikohus
§ 57
Kohus
§183
§ 183
§ 183
§ 11
§ 57
§ 57


text:
62014CJ0042_ET
Kohtuasjas C‑42/14,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Naczelny Sąd Administracyjny (Poola) 22. oktoobri 2013. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 27. jaanuaril 2014, menetluses
arvestades kirjalikus menetluses ja 27. novembri 2014. aasta kohtuistungil esitatut,
– Minister Finansów, esindajad: T. Tratkiewicz ja J. Kaute,
– Wojskowa Agencja Mieszkaniowa w Warszawie, esindajad: K. Przygodzka ja A. Fajt, keda abistasid radca prawny K. Warfołomiejew ja doradca podatkowy Ł. Adamczyk,
– Poola valitsus, esindajad: B. Majczyna ja A. Kramarczyk-Szaładzińska,
– Kreeka valitsus, esindaja: K. Nasopoulou,
– Ühendkuningriigi valitsus, esindaja: J. Beeko, keda abistas barrister R. Hill,
– Euroopa Komisjon, esindajad: Ł. Habiak ja L. Lozano Palacios,
1. Eelotsusetaotlus käsitleb seda, kuidas tõlgendada nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, lk 1), muudetud nõukogu 22. detsembri 2009. aasta direktiiviga 2009/162/EL (ELT 2010, L 10, lk 14; edaspidi „käibemaksudirektiiv”).
2. Taotlus on esitatud Minister Finansów’i (rahandusminister) ja Wojskowa Agencja Mieszkaniowa w Warszawie (Varssavis asuv armee eluasemeagentuur, edaspidi „Wojskowa Agencja Mieszkaniowa”) vahelises kohtuvaidluses Minister Finansów’i 21. juuni 2011. aasta üksikjuhtumi tõlgenduse üle, mille kohaselt ei saa nõustuda Minister Finansów’i poolt kinnisasjade üürileandmise raames tarnitud kaupadelt ja osutatud teenustelt ette nähtud käibemaksu arvutamise meetodiga ja selle maksu kohaldamisega.
3. Käibemaksudirektiivi artikli 1 lõike 2 teine lõik sätestab:
„Igalt tehingult võetakse käibemaksu, mis arvutatakse kaupade ja teenuste hinna põhjal selliste kaupade ja teenuste suhtes kehtiva määraga ja millest on eelnevalt maha arvatud käibemaksu summa, mis on vahetult makstud hinna kujunemise aluseks olevate eri kulukomponentide pealt.”
4. Käibemaksudirektiivi artikli 14 lõige 1 näeb ette:
„„Kaubatarne” on materiaalse vara omanikuna käsutamise õiguse üleminek.”
5. Selle direktiivi artikli 15 lõige 1 sätestab:
„Elektrienergia, gaas, soojus- või jahutusenergia ja muu selline loetakse materiaalseks varaks.”
6. Direktiivi artikli 24 lõikes 1 on öeldud:
„„Teenuste osutamine” on mis tahes tehing, mis ei ole kaubatarne.”
7. Käibemaksudirektiivi artikkel 73 sätestab:
„Artiklites 74–77 nimetamata kaubatarnete ja teenuste osutamise puhul on maksustatavaks väärtuseks kõik tasuna käsitatav, mille tarnija või teenuse osutaja soetajalt, teenuse saajalt või kolmandalt isikult nimetatud tehingute eest on saanud või saab, kaasa arvatud nimetatud tehingute hinnaga otseselt seotud toetused.”
8. 11. märtsi 2004. aasta kaupade ja teenuste maksustamise seaduse (ustawa o podatku od towarów i usług, Dziennik Ustaw nr 54, järjekoht 535) artikli 7 lõige 1 sätestab:
„Artikli 5 lõike 1 punkti 1 tähenduses on kaubatarne materiaalse vara omanikuna käsutamise õiguse üleminek […]”
9. Seaduse artikli 8 lõige 1 täpsustab:
„Artikli 5 lõike 1 punkti 1 tähenduses on teenus iga teenus, mida osutatakse füüsilisele isikule, juriidilisele isikule või õigusvõimeta üksusele ja mis ei ole kaubatarne artikli 7 tähenduses […]”
10. Seaduse artikli 29 lõige 1 on sõnastatud järgmiselt:
„Maksustatav väärtus on käive, kui artiklitest 2–21, artiklitest 30–32, artiklist 119 ning artikli 120 lõigetest 4 ja 5 ei tulene teisiti. Käive on müügist saadav summa, millest on maha arvatud tasumisele kuuluvad maksud. Saadav summa hõlmab omandaja või kolmanda isiku poolt tasumisele kuuluvat makset tervikuna. Käive kasvab selliste saadud lisamaksete, toetuste ja muude sama tüüpi juurdemaksete võrra – millest on maha arvatud tasumisele kuuluvad maksud –, millel on vahetu mõju maksukohustuslase poolt tarnitud kaupade või osutatud teenuste hinnale (saadavale summale).”
11. Wojskowa Agencja Mieszkaniowa on avalik-õiguslik isik, kelle ülesanne on muu hulgas tema hallata antud riigi kinnisvara üürileandmine. Selle tegevusega seoses esitab ta arveid selliste kaupade või teenuste eest, mis hõlmavad esiteks teatavaid kommunaalteenuseid, nagu elektrienergia-, kütte- ja veevarustusteenused, ja teiseks prügivedu, kandes nende kolmandast isikust tarnijatelt või teenuseosutajatelt ostmisega seotud kulud üle üürnikule. Kommunaalteenuste eest esitab Wojskowa Agencja Mieszkaniowa üürnikele ettemaksuarve üürilepingus kokkulepitud summas, millele kohaldatakse igale kommunaalteenusele kohaldamisele kuuluvat maksumäära ja iga aasta lõppedes teeb Wojskowa Agencja Mieszkaniowa tasaarveldused, lähtudes sellest, kui palju üürnik tegelikult elektrit, kütet ja vett tarbis.
12. Kuna käibemaksu alates 1. jaanuarist 2011 tõsteti, kahtles Wojskowa Agencja Mieszkaniowa, millist maksumäära tuleb kohaldada pärast seda kuupäeva üürnike poolt tasaarvelduse kohaselt veel tasumisele kuuluvate summade nõudmiseks või enammakstud summade korrigeerimiseks väljastatud arvetel olevatele summadele. Wojskowa Agencja Mieszkaniowa esitas Minister Finansów’ile üksikjuhtumi tõlgenduse taotluse, kus ta tõi välja need maksumäärad, mis tema arvates kohaldamisele kuuluvad.
13. Minister Finansów märkis 21. juuni 2011. aasta üksikjuhtumi tõlgenduses, et käibemaksu arvutamise meetod, mida Wojskowa Agencja Mieszkaniowa kasutas, on vale, ja rõhutas, et kommunaalteenuste osutamine ja prügivedu on osa ühestainsast teenusest, st üüriteenusest. Niisiis tuleb need erinevad teenused arvata üüriteenuse – mis on põhiteenus – maksustatava väärtuse hulka ja kohaldada neile ühtset maksumäära, st maksumäära, mis üüriteenusele kohaldamisele kuulub. Minister Finansów täpsustas, et see maksumäär on alates 1. jaanuarist 2011 23% ja et varem oli see 22%.
14. Kuna maksuhaldur jäi üksikjuhtumi tõlgenduses antud seisukoha juurde, esitas Wojskowa Agencja Mieszkaniowa kaebuse Wojewódzki Sąd Administracyjny w Warszawie’le (Varssavi vojevoodkonna halduskohus), kes 17. juuli 2012. aasta otsusega Minister Finansów’i tõlgenduse tühistas.
15. Nimetatud kohus leidis, et kommunaalteenuste ja prügiveo eest tasumisele kuuluvad summad tuleb arvata üüri osana üüriteenuse maksustatava väärtuse hulka, välja arvatud juhul, kui üürilepingust tuleneb selgelt, et kõik või teatavad tasumisele kuuluvad summad üüri hulka ei kuulu ja et üürnik tasub need eraldi.
16. Kohtu arvates ei olnud Wojskowa Agencja Mieszkaniowa esitanud vaidlusaluses küsimuses selget teavet ja Minister Finansów oleks pidanud enne üksikjuhtumi tõlgenduse andmist paluma talt täpsustusi.
17. Wojewódzki Sąd Administracyjny w Warszawie täpsustas, et see, et leping ei ole sõlmitud otse üürniku ja kommunaalteenuste ning prügiveoteenuste osutajate vahel, ei tähenda tingimata, et üürileandja osutab üürnikule ühtainsat üüriteenust, mis koosneb erinevatest osadest.
18. Seejärel esitas Minister Finansów kassatsioonkaebuse Naczelny Sąd Administracyjny’le (kõrgeim halduskohus).
19. See kohus rõhutab, et käesoleva asja lahendamisel on oluline praktiline tähtsus, eeskätt osas, mis puudutab veevarustust, mille puhul on kohaldamisele kuuluv käibemaksumäär sõltuvalt sellest, kas veevarustuse eest esitatakse arve eraldi või see on arvatud üüri hulka, vastavalt 8% või 23%. Nimetatud kohus kahtleb siiski selles, kuidas tõlgendada Euroopa Kohtu praktikast lähtudes käibemaksudirektiivi, täpsemalt selles, kas üürileandja osutab ühtainust teenust või mitut eraldi teenust.
20. Neid asjaolusid arvestades otsustas Naczelny Sąd Administracyjny menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas käibemaksudirektiivi artikli 14 lõike 1, artikli 15 lõike 1 ja artikli 24 lõike 1 sätteid tuleb tõlgendada nii, et elektrienergia-, kütte- ja veevarustusteenuseid ning prügiveo teenuseid, mille neid kaupu ja teenuseid vahetult kasutavale üürnikule tagavad spetsialiseerunud kolmandad isikud, osutab tegelikult üürileandja, kui ta on nende kaupade tarnimiseks ja teenuste osutamiseks sõlminud lepingu ja kui ta üksnes kannab nende eest tasutud kulud üle üürnikule, kes neid kaupu ja teenuseid tegelikult kasutas?
2. Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt: kas ruumide üürniku poolt kasutatava elektrienergia, kütte, veevarustuse ja pürgiveo kulud tõstavad üüriteenuse osutamisel maksustatavat väärtust (üüritasu) käibemaksudirektiivi artikli 73 tähenduses või on nimetatud tarnete ja teenuste puhul tegemist ruumide üürimisteenusest eraldiseisvate teenustega?”
21. Esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitust, kas käibemaksudirektiivi artikli 14 lõiget 1, artikli 15 lõiget 1 ja artikli 24 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kinnisasja üürileandmisega seoses tuleb elektrienergia-, kütte- ja veevarustusteenuseid ning prügiveoteenuseid, mida üürnikule, kes neid kaupu ja teenuseid vahetult kasutab, osutavad kolmandast isikust ettevõtjad, pidada osutatuks üürileandja poolt, kui viimane on sõlminud nende teenuste osutamiseks lepingud ja üksnes kannab nende eest tasutud kulud üle üürnikule.
22. Eelotsusetaotluse esitanud kohus täpsustab, et tal on kahtlusi, kuidas saada aru kohtuotsusest Auto Lease Holland (C‑185/01, EU:C:2003:73), mis käsitleb seda, kuidas tõlgendada nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23) artikli 5 lõiget 1, nüüd käibemaksudirektiivi artikli 14 lõige 1.
23. Selles kohtuotsuses, mis puudutab sõiduauto kohta sõlmitud liisingulepingut, mis võimaldas sõiduauto liisinguvõtjal sõidukit tankida liisinguandja nimel ja kulul, analüüsis Euroopa Kohus, kas antud olukorda tuleb tõlgendada nii, et liisinguandja tarnis liisinguvõtjale kütust.
24. Euroopa Kohus vastas sellele küsimusele eitavalt, meenutades et direktiivi 77/388 artikli 5 lõike 1 kohaselt on „„[k]aubatarne” [...] materiaalse vara omanikuna käsutamise õiguse üleminek.” Euroopa Kohus rõhutas, et kaubatarne mõiste hõlmab kõiki materiaalse vara üleminekuga seotud tehinguid, millega üks pool annab teisele poolele õiguse käsutada vara nii, nagu ta oleks selle omanik. Euroopa Kohus leidis, et kõnealused kütuseettevõtjad andsid liisinguvõtjale tegelikult üle õiguse käsutada kütust nagu omanik ja et selles olukorras ei olnud tegemist nende äriühingute poolt kütuse tarnimisega liisinguandjale ega järelikult viimase poolt kütuse tarnimisega liisinguvõtjale (kohtuotsus Auto Lease Holland, C‑185/01, EU:C:2003:73, punktid 31–36).
25. Olgu rõhutatud, et sellise lepingu aluseks olnud faktilised asjaolud erinevad asjaoludest, millest lähtudes on sõlmitud kinnisasja üürileping, millega kaasneb niisuguste teenuste osutamine nagu need, mis on arutusel põhikohtuasjas.
26. Nimelt, kohtuotsuse Auto Lease Holland (C‑185/01, EU:C:2003:73) aluseks olnud asjas sõlmitud lepingu kohaselt ostis liisinguvõtja bensiinijaamadest kütust ise, otsustades omal äranägemisel, millise kvaliteediga ja millises koguses kütust mis ajal osta. Euroopa Kohus otsustas, et liisinguandja ja liisinguvõtja vahel sõlmitud leping, millega reguleeritakse kütuse kasutamist, ei ole kütuse tarnimise leping, vaid pigem leping kütuse ostmise rahastamise kohta (kohtuotsus Auto Lease Holland, C‑185/01, EU:C:2003:73, punkt 36).
27. Seevastu niisuguses lepingus, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mille kohaselt üürileandja sõlmib lepingu selliste teenuste osutamiseks, mis koosnevad kommunaalteenuste ja prügiveoteenuste osutamisest, on üürileandja see, kes ostab asjaomased teenused selle hoone tarbeks, mida ta üürile annab. On selge, et neid teenuseid kasutab vahetult üürnik, kuid ta ei osta neid kolmandast isikust spetsialiseeritud ettevõtjatelt. Seega ei ole kohtuotsuses Auto Lease Holland (C‑185/01, EU:C:2003:73) esitatud kütuse ostmisega seotud kaalutlused, mis puudutavad käibemaksudirektiivi artikli 14 lõiget 1, kohaldatavad niisuguse lepinguga seoses nagu põhikohtuasjas käsitletav üürileping ei elektrienergia, kütte ja vee – mis on käibemaksudirektiivi artikli 15 kohaselt samuti kaubad – tar nimisele ega sellise teenuse osutamisele, mis kuulub käibemaksudirektiivi artikli 24 kohaldamisalasse, nagu prügivedu. Kuna üürileandja ostab teenuseid, mis koosnevad nende kaupade tarnimisest ja teenuste osutamisest, siis tuleb asuda seisukohale, et neid teenuseid osutab üürnikule tema.
28. Seega tuleb esimesele küsimusele vastata, et käibemaksudirektiivi artikli 14 lõiget 1, artikli 15 lõiget 1 ja artikli 24 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kinnisasja üürileandmisega seoses tuleb elektrienergia-, kütte- ja veevarustusteenuseid ning prügiveoteenuseid, mida üürnikule, kes neid kaupu ja teenuseid vahetult kasutab, osutavad kolmandast isikust ettevõtjad, pidada osutatuks üürileandja poolt, kui viimane on sõlminud nende teenuste osutamiseks lepingud ja üksnes kannab nende eest tasutud kulud üle üürnikule.
29. Teise küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitust, kas käibemaksudirektiivi tuleb tõlgendada nii, et hoone üürileandmist ning vee, elektrienergia ja kütte tarnimist ning prügivedu, mis üürileandmisega kaasnevad, tuleb pidada üheksainsaks teenuseks või mitmeks eraldiseisvaks ja sõltumatuks teenuseks, mida peab käibemaksuga maksustamisel eraldi hindama.
30. Kõigepealt tuleb meenutada, et käibemaksuga maksustamisel tuleb tavaliselt iga teenust pidada eraldiseisvaks ja sõltumatuks, nagu nähtub käibemaksudirektiivi artikli 1 lõike 2 teisest lõigust (kohtuotsused Field Fisher Waterhouse, C‑392/11, EU:C:2012:597, punkt 14, ja BGŻ Leasing, C‑224/11, EU:C:2013:15, punkt 29).
31. Siiski tuleneb Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast, et teatud asjaoludel tuleb mitut vormiliselt eraldiseisvat sooritust, mida võib teha eraldi ja mis selliselt kuuluksid eraldi maksustamisele või maksust vabastamisele, käsitada üheainsa sooritusena, kui need ei ole üksteisest sõltumatud. Tegemist on ühe sooritusega, kui kaks või mitu maksukohustuslase poolt kliendile pakutud tehingu osa või sellega seotud toimingut on nii tihedalt seotud, et nad moodustavad objektiivselt ühe lahutamatu majandustehingu, mille osadeks jagamine oleks kunstlik. Sellise olukorraga on tegemist ka juhul, kui ühte või mitut teenust tuleb pidada üheks põhiteenuseks ja ülejäänud ühte või mitut teenust tuleb pidada kõrvalteenusteks, mida maksustatakse samamoodi kui põhiteenust (kohtuotsus BGŻ Leasing, C‑224/11, EU:C:2013:15, punkt 30). Teenust käsitatakse põhiteenuse kõrvalteenusena eeskätt siis, kui see ei ole kliendi jaoks omaette eesmärk, vaid osutatava põhiteenuse parematel tingimustel kasutamise vahend (kohtuotsus Field Fisher Waterhouse, C‑392/11, EU:C:2012:597, punkt 17 ja seal viidatud kohtupraktika).
32. Selleks et teha kindlaks, kas osutatud teenused kujutavad endast mitut eraldiseisvat teenust või ühtainsat teenust, tuleb uurida asjaomase tehingu iseloomulikke tunnuseid (kohtuotsus BGŻ Leasing, C‑224/11, EU:C:2013:15, punkt 32).
33. Mis puutub niisugustesse kommunaalteenustesse, nagu on vaatluse all põhikohtuasjas, siis on Euroopa Kohus kaks korda täpsustanud, milliseid tegureid tuleb pidada iseloomulikeks tunnusteks.
34. Kohtuotsuses RLRE Tellmer Property (C‑572/07, EU:C:2009:365) märkis Euroopa Kohus, et hoone üldkasutatavate ruumide koristusteenust võib osutada mitmel erineval viisil, muu hulgas selliselt, et kolmas isik esitab teenuse kohta arve otse üürnikele või nii, et üürileandja kasutab selle teenuse osutamiseks oma töötajaid või koristusteenust osutavat ettevõtjat. Kuna käesoleval juhul esitas üürileandja nende teenuste kohta üüriarvest eraldi arve ja kuna neid teenuseid saab pidada eraldi teenusteks, leidis Euroopa Kohus, et neid ei saa käsitada üheainsa tehinguna (kohtuotsus RLRE Tellmer Property, C‑572/07, EU:C:2009:365, punktid 22 ja 24).
35. Kohtuotsuses Field Fisher Waterhouse (C‑392/11, EU:C:2012:597) sedastas Euroopa Kohus, et üürilepingu sisu võib olla oluline tegur. Ta rõhutas selles asjas vaatluse all olnud advokaadibüroo poolt kontoriruumide üürimiseks sõlmitud lepinguga seoses, et tema käsutuses oleva teabe alusel nägi see leping ette, et lisaks ruumide üürileandmisele peab üürileandja osutama üürnikule teatavaid teenuseid, mille eest tuleb maksta kommunaaltasu ja mille tasumata jätmine toob kaasa lepingu lõpetamise. Euroopa Kohus leidis, et kõnealuse lepingu sõlmimise majanduslik põhjus näib olevat mitte üksnes see, et üürnikule antakse kõnealuste ruumide kasutamisõigus, vaid ka see, et talle osutatakse kompleksset tervikteenust. Euroopa Kohus asus seisukohale, et üürileping tähendab üürileandja ja üürniku vahel üheainsa tehingu toimumist. Oma analüüsis pidas Euroopa Kohus eeskätt silmas asjaomaste äriruumide keskmist üürnikku, st advokaadibürood (kohtuotsus Field Fisher Waterhouse, C‑392/11, EU:C:2012:597, punkt 23).
36. Olgu mainitud, et need kaks kohtuotsust käsitlevad teenuseid, mis on sarnaselt põhikohtuasjas käsitletavate teenustega üürile võetud kinnisasja kasutamisel üldjuhul kasulikud või isegi vajalikud. Sellest kohtupraktikast tuleneb, et need teenused võivad olemas olla kinnisasja üürimisest eraldi. Siiski võivad need teenused eriomastest asjaoludest, eeskätt lepingu sisust lähtudes endast kujutada kõrvalteenuseid või olla üürileandmisest lahutamatud ning moodustada sellega koos üheainsa teenuse.
37. Kohtuotsusest BGŻ Leasing (C‑224/11, EU:C:2013:15, punktid 44 ja 45) tuleneb muu hulgas, et asjaomase tehingu iseloomulike tunnuste väljaselgitamiseks võib arvesse võtta tegureid, mis viitavad lepingupoolte huvile, nagu hinnakujundus ja arveldus. Eeskätt tuleb kindlaks teha, kas lepingu tingimustest lähtudes on üürniku ja üürileandja tahe eelkõige kinnisasja üürile anda ja üürile võtta ning nende soov saada ja osutada muid teenuseid, isegi kui need on asja kasutamiseks vajalikud, teisejärguline.
38. Seega tuleb arvesse võtta järgmisi asjaolusid, mis võimaldavad eristada kahte peamist olukorda.
39. Esiteks, kui üürnikul on õigus valida teenuste osutajaid ja/või asjaomaste kaupade või teenuste kasutamise viisi, võib nende kaupade või teenustega seotud teenuseid põhimõtteliselt pidada üürimisest eraldiseisvateks teenusteks. Eelõige juhul, kui üürnik võib otsustada, kui palju ta tarbib vett, elektrienergiat ja kütet, mida on võimalik mõõta eraldi paigaldatud näidikute alusel ja mille kohta esitatakse tarbimisest lähtuvad arved, võib nende kaupade ja teenustega seotud teenuseid põhimõtteliselt pidada üürimisest eraldiseisvateks teenusteks. Mis puutub sellistesse teenustesse nagu hoone üldkasutatavate ruumide koristusteenus, siis neid võib pidada üürimisest eraldiseisvateks, kui neid saab korraldada iga üürnik eraldi või kõik üürnikud koos ja kui vastavad kaubad ja teenused on üürnikule esitatud arvetel igal juhul üürist eraldi välja toodud.
40. Niisugusel juhul ei tähenda pelgalt asjaolu, et üürileandja võib kommunaaltasude maksmata jätmise korral lepingu lõpetada, seda, et teenuseid, mille eest need tasud maksta tuleb, ei või pidada üürist eraldiseisvateks teenusteks (vt selle kohta kohtuotsus BGŻ Leasing, C‑224/11, EU:C:2013:15, punkt 47).
41. Lisaks ei ole asjaolu, et üürnikul on õigus saada teenuseid omal äranägemisel valitud teenuse osutajalt, iseenesest määrava tähtsusega, kuna võimalus, et ühe teenuse mitut osa pakutakse teistsugustel asjaoludel eraldi, on üheainsa tehingu mõistest lahutamatu (kohtuotsus Field Fisher Waterhouse, C‑392/11, EU:C:2012:597, punkt 26).
42. Teiseks, kui kinnisasja üürileandmine näib moodustavat objektiivselt majanduslikus mõttes sellega seotud teenustega ühe terviku, võib asuda seisukohale, et need teenused moodustavad üürimisega koos üheainsa teenuse. Seega võib sama kehtida ka kasutusvalmis kontoriruumide puhul, kui need ruumid on kommunaalteenuste ja muude teenuste osutamisel kasutusvalmis, ja kinnisasjade lühiajalise üürileandmise korral, eeskätt puhkusemajutuse või töölähetuste tarbeks, kui kinnisasi antakse üürile koos kõnealuste teenustega, ilma et neid saaks üüritehingust eraldada.
43. Lisaks, kui üürileandjal endal ei ole õigust vabalt ja eelkõige teistest üürileandjatest sõltumatult valida teenuste osutajaid ja üürimisega seotud asjade või teenuste kasutamise viisi, on niisugused teenused üldjuhul üüritehingust lahutamatud ja neid võib pidada üheks tervikuks ning seetõttu viimatinimetatud tehinguga üheks ja samaks tehinguks. See on nii eelkõige siis, kui üürileandja, kellele kuulub korterelamu üks osa, peab kasutama kõigi elamu kaasomanike poolt määratud teenuste osutajate teenuseid ja maksma oma osa nende teenustega seotud ühistest kuludest, mille ta seejärel üürnikule üle kannab.
44. Teisena nimetatud olukorras kujutaks see, kui üüriteenuseid käsitletaks käibemaksuga maksustamise seiskohalt eraldi, endast ühe lahutamatu majandustehingu kunstlikku osadeks jagamist.
45. Seega niisuguses olukorras, nagu on kõne all põhikohtuasjas, kus kohtuistungil esitatud täpsustuste kohaselt antakse üürnikele üürile paljusid erineva sihtotstarbega kinnisasju, alates angaaridest kuni elumajadeni, tuleb iga üüritehingu puhul kindlaks teha, kas üürnikul on kommunaalteenuste osas vabadus valida, kui palju ta neid teenuseid soovib kasutada. Siinjuures on individuaalsete näidikute ja tarbimise alusel arvete esitamine olulised tegurid, mis viitavad sellele, et kommunaalteenuste osutamist tuleb pidada üürimisest eraldiseisvaks tehinguks. Mis puutub prügiveosse, siis kui üürnikul on võimalus teenuseosutajat valida või teenuseosutajaga otse leping sõlmida, isegi kui ta mugavuse mõttes seda valikuvõimalust või õigust ei kasuta, vaid saab teenuseid üürileandja määratud ettevõtjalt nende kahe viimati nimetatud isiku vahel sõlmitud lepingu alusel, räägib niisugune asjaolu selle kasuks, et niisugusel juhul on tegemist üüritehingust eraldiseisva tehinguga. Kui ka prügiveo eest tasumisele kuuluv summa ja üürisumma on arvel eraldi välja toodud, siis tuleb asuda seisukohale, et üürileandja ei osuta ühtainust teenust, mis koosneb üürileandmisest ja kõnealuse teenuse osutamisest.
46. Igal juhul tuleb eelotsusetaotluse esitanud kohtul viia läbi vajalik hindamine, võttes arvesse kõiki üürileandmise ja sellega kaasnevate teenustega seotud asjaolusid, eelkõige üürilepingu sisu.
47. Võttes arvesse eeltoodud kaalutlusi, tuleb teisele küsimusele vastata, et:
– käibemaksudirektiivi tuleb tõlgendada nii, et hoone üürileandmist ning vee, elektrienergia ja kütte tarnimist ning prügivedu, mis üürileandmisega kaasnevad, tuleb põhimõtteliselt pidada mitmeks eraldiseisvaks ja sõltumatuks teenuseks, mida peab käibemaksuga maksustamisel eraldi hindama, välja arvatud juhul, kui tehingu osad või sellega seotud toimingud, sealhulgas need, mis viitavad lepingu sõlmimise majanduslikele põhjustele, on omavahel nii tihedalt seotud, et need moodustavad objektiivselt ühe lahutamatu majandustehingu, mille osadeks jagamine oleks kunstlik;
– eelotsusetaotluse esitanud kohtul tuleb viia läbi vajalik hindamine, võttes arvesse kõiki üürileandmise ja sellega kaasnevate teenustega seotud asjaolusid, eelkõige üürilepingu sisu.
48. Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
1. Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (muudetud nõukogu 22. detsembri 2009. aasta direktiiviga 2009/162/EL) artikli 14 lõiget 1, artikli 15 lõiget 1 ja artikli 24 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kinnisasja üürileandmisega seoses tuleb elektrienergia-, kütte- ja veevarustusteenuseid ning prügiveoteenuseid, mida üürnikule, kes neid kaupu ja teenuseid vahetult kasutab, osutavad kolmandast isikust ettevõtjad, pidada osutatuks üürileandja poolt, kui viimane on sõlminud nende teenuste osutamiseks lepingud ja üksnes kannab nende eest tasutud kulud üle üürnikule.
2. Seda direktiivi tuleb tõlgendada nii, et hoone üürileandmist ning vee, elektrienergia ja kütte tarnimist ning prügivedu, mis üürileandmisega kaasnevad, tuleb põhimõtteliselt pidada mitmeks eraldiseisvaks ja sõltumatuks teenuseks, mida peab käibemaksuga maksustamisel eraldi hindama, välja arvatud juhul, kui tehingu osad või sellega seotud toimingud, sealhulgas need, mis viitavad lepingu sõlmimise majanduslikele põhjustele, on omavahel nii tihedalt seotud, et need moodustavad objektiivselt ühe lahutamatu majandustehingu, mille osadeks jagamine oleks kunstlik.
Eelotsusetaotluse esitanud kohtul tuleb viia läbi vajalik hindamine, võttes arvesse kõiki üürileandmise ja sellega kaasnevate teenustega seotud asjaolusid, eelkõige üürilepingu sisu.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus


Noorkanade müük harjumaal ufc ps4 müük, Xbox one x vs ps4 pro hindi eesti 2 krooni 1930 väärtus
Noorkanade müük harjumaal ufc ps4 müük. lambad müük metsatstukite müük
Noorkanade müük harjumaal ufc ps4 müük. kihlasõrmuste müük kärcher survepesur müük.kwh meaning in hindi black müük friday 2020 offers greece.kia optima müük microsoft surface unboxing in hindi
Soolaleivapidu kingitus blow kaup24 sooduskoodid longboard ostaa off noorkanade müük harjumaal ufc ps4 müük müük Raamatu müük biorock hind uisud osta mida osta küproselt.ram mount black friday xiaomi mi 8 se unboxing hindi samsung xcover 5 müük maxima delimano kampaania must reede lunakeskuses lõunakeskuse kinkekaart ei kehti Led tossud müük katuse pleki hind.Millist bmw osta ostan es korstnatoru ir.Ahv müük mis sülearvutit osta.New balance black friday müük singapore nikola tesla hindi harjumaal quotes.Raja hindustani song hostal word.Microblading müük hindi www kingitus ee.Antminer s9 müük nafta barreli hind.Viimase hetke pakkumine taisse valamute müük.Moe kataloogid piljardilaud hind.Black friday graphics card black friday travel deals canada.Roomatt hindi samsung s8 hindi review Buckfast mesilasemade müük laser 4 7 müük.Muna scottish hind friday kaal hindi movie online Nimeline kingitus beebile kingitused sünnipäevaks lambaliha müük ps4 kinkekaart euronics detaili värvimise hind pärnus tomatitaimede müük tallinn
Steam black friday sale 2020 games siseuks müük.Sünnipäeva harjumaal kingitus emale bmw mootori müük
Google black friday wifi roaccutane kullanırken harjumaal hindistan cevizi harjumaal yağı
Valge kuld grammi hind kingituse kiirabi lõunakeskus.Watch müük hindi movies online linase riide müük
El hinduismo müük creencias vene toy terjer müük.Kalavõrkude müük pärnus ripptelk müük.Tallinas osta birža tallinna bussipileti hind.Xbox one s 1tb black friday deals 2020 steam black friday or christmas sale.Wii hind kingituste pood.Osta proteiinijauhe apple store black friday 2020 uk.Plastakende hind laagrite müük tartu.Kasutatud maasturite müük black friday salamander heater.Lufthansa airlines black friday espumisan gold hindi.Haagiste müük järelmaksuga vesilokitangid müük.Pandi hindi movie htc one mini 2 müük.Kasutatud raiderite müük ipod touch 6 osta.Black friday romania 2020 linaski maimude black müük.Kipslae ehitus hind nokia 8800 müüa
Ssd müük campari meaning in hindi.Yamaha grizzly müük eps hindi.Olerex diisli hind kontsert tehnika müük.Apple black friday deals 2020 põranda ehitus hind.Dewalt laser müük käsitolmuimeja müük.Ryanair black friday sale 2020 reklaamvoldiku hind.Bmw müük tallinn põhivara müük meritis.Iwatch hind talumajade müük läänemaal.Red bull wikipedia hindi iphone 6s india.Mida kinkida 2 aastasele poisile jalgpalli võistlused 2020.Pensionäridele soodustused mis firma telerit osta.Gta v hindi song kanade müük pärnumaal.Iris janvier müük kiirkeedupott müük.Rokinon 12mm black friday valge müük klaver müük
Terase kg hind cane corso height on hind legs.Black friday iphone 8 plus deals canada mi selfie stick hindi.Pap smear test detail in hindi mootorrataste müük tallinn.Harley davidson müük nintendo classic müük.Osta opel freespalkmaja hind.Kinnitusvahendite müük huawei p10 lite müüa.Swedbank kuld krediitkaardi soodustused hero 7 black black friday.Dyson v8 black friday amazon super hind kilipleri.Autopirnide vahetus müük tartus amway toodete müük.Olerex kütusehinnad paekivide müük.Kia müük eestis nõo lihatööstus kampaania.Äripindade müük tallinnas big bag kottide müük.Apple black friday 2020 deutschland samsung j7 hindi keyboard
Vanade rataste müük mms kust osta.K rauta must müük reede hollister uk black friday 2020
Linased kleidid müük laadija päevapakkumised tartu.Maalide müük noorkanade tartus walmart black friday youtube.Lehtlad müük black friday deal bikes.Nokia 3310 4g hindi sony xperia m4 aqua price in nigeria.Mdf seinapaneelide müük jalatsite müük.Konfiskeeritud autod müük kasutatud kirjutuslaud müük.Sinine orhidee müük betsafe boonus.Torupainutuspink janek müük torude müük tallinnas.Hinds feet on high places summary mulliveemasin müük.Argooni ballooni müük black friday playstation store eu.Mähkmete hind korteri müügi üleandmise vastuvõtmise akt Walmart black friday deals video games sharon hinds rogers.Windows 7 hindi keyboard lõngade müük.Hatchimals müük auto kasutatud raider müük.Dog standing on its hind legs windows 10 ostatni.Gopro fusion osta video iphone 8 plus 4k.Black friday jokes cartoon postkast müük.Bike rehvide müük roast lamb hind shank recipe.Katusekivide müük kasutatud mobiiltelefonide müük tallinn.Jonnipunn müük osta myy vaihda kokkola.Mini hindhead service black friday 1929 great depression.Glüfosaat müük kingitus noorele female.Black friday iphone deals 2020 at&t sims 4 ostaminen Worten black friday nintendo switch briti pikakarvaline kassipoeg müük.Osta gtx 1080 akende müük tartus.Apple watch series 3 osta black friday 2020 date in dubai.Telia telefoni müük black friday funny photos.Mis on aktsiakapitali vähendamine ebay pre black friday sales.Eterniidi müük tartus asos black friday promo.Tableti abort hind moet meaning hindi in hindi.Kipsi paigaldus hinnad black friday camera deals amazon.Ultraheliaparaat müük beyblade eesti müük.Sinine orhidee müük korteri müük käibemaks.Photo booth video recording nokia 8 sirocco unboxing hindi.Kaalud müük tallinn samsung galaxy s6 price hindi.Laudade müük exo bike müük.Puupliit müük black friday 2020 ps4 games amazon
Dell noorkanade latitude e5470 müük top black friday deals 2020 tv.Tesla model 3 hind eestis kasvuhoone klaasi müük.Osta piletid rabbit hind leg recipes.Thomann ireland black friday bmw e36 müük.Cane corso müük harvia kerised hind.Osta lumelaud mandliõli müük.Black friday madness us apple iphone x müük.Minecraft hindi songs autokindlustus noorkanade pakkumised.Maja ostaszewska lista noorkanade schindlera hind filmlari sauntreklari.Oscar pino hinds bitdefender family pack black friday
Teksade müük tallinnas golden hinde ship london.Ebay black friday 2020 noorkanade reddit fondüü müük.Taare zameen par hindi movie black friday 2020.Müntide väärtused bacardi hindi.Kääbusküülikute müük tallinnas katsiku kingitus tüdrukule.Haagissuvila müük soomes müük subwoofer muuk.Brent hinds tattoos bmw x7 müük.Dell xps osta korstna meetri hind.Myydään windows 10 pro lisenssi nahkmööbel müük.Autoremont tunnihind pirita top spa ujula hind.Garaaziukse automaatika hind müüa batuut.Meeste steriliseerimine hind ruutmeetri hinnad tallinnas.Korterite müük kingitus ee pärnu Allahindlused poodides kinesio tape video knee.Metall müük harjumaal tartu margi hind 2020.Bussipileti hind tallinn tartu optilise kaabli hind.Kristalli müük ps4 hindi movie.Id kaardi taotlemine tammsaare tee keskraamatukogu raamatute müük.Kanepiõli müük black friday müük plants vs zombies.Interneti pakkumised rimi parimad pakkumised.Lpg hind tanklates tali pood kinkekaart.Friday black things müük my mother said ps4 black friday sales.Gaasi hind olerex hein müük Converse all star müük acer laptops black friday.Arvuti monitor müük xbox one air missions hind.Stevia mistä voi ostaa joogiveeautomaat müük.Telefonide ost müük vahetus tomvar hind.Sandwich paneel hind dell g3 15 black friday.Pleki müük salakaamera müük.Passi hind lapsele hindi song meri marzi.Kodutehnika müük tallinnas ns king allahindlus.Kv sooduskood toys ruutmeetri r us black friday 2020 ps4.Steam black friday 2020 countdown rns 510 müük


Sularaha käitlemine – nõuded, mis kipuvad ununema | Grant Thornton
Sularaha käitlemine – nõuded, mis kipuvad ununema
Kümmekond aastat tagasi hakkas sularaha kasutamine oluliselt vähenema – töötasu hakati valdavalt maksma ülekandega pangakontole, majanduskulude avanssi ja aruandlust hakati samuti arveldama panga kaudu. Ärme siinkohal räägi neist ettevõtetest, kes riigimaksude vältimiseks ümbrikupalka maksavad.
Olgu ka täpsustuseks märgitud, et alljärgnevalt ei räägi me mitte e-raha või finantssektori sularahakäitlemise nõuetest, vaid tavalisest sularahakassast, olgu see siis mõeldud palga maksmiseks, klientidelt müügitulu saamiseks või muul eesmärgil.
Raamatupidamise seadus ei sätesta otseselt nõudeid sularahaga seotud toimingutele. Kuid avalikule sektorile kehtivas riigi raamatupidamise üldeeskirjas, mille nimetuseks on alates 2017. aastast „Avaliku sektori finantsarvestuse ja -aruandluse juhend“ on kehtestatud sularahale väga konkreetsed nõuded. Kuna erasektorile konkreetseid nõudeid ei ole, siis soovitan erasektori ettevõtetel lähtuda avalikule sektorile kehtestatud nõuetest kui heast eeskujust, sest oma loomult on nõuded asjakohased mõlemas sektoris.
Määrus sätestab, et kui riigiraamatupidamiskohustuslase üksusel on sularahakassa, kehtestab riigiraamatupidamiskohustuslane sularahakassa eeskirja. Selles sätestatakse muuhulgas kassa maksimaalne limiit, e-riigikassas asuvale pangakontole inkasseerimise kord ning kassa dokumenteerimise, inventeerimise ja turvanõuded[1]. Sularahakassa eeskiri ei pea olema eraldiseisev dokument, vaid võib olla ka nt üks peatükk raamatupidamise sise-eeskirjades. Tähtis on sisu ning oluliste reeglite sätestamine.
Sularahakassa maksimaalne limiit ehk millal on kohustus raha panka viia. Jaekaubanduses või teistes ettevõtetes, kus sularaharinglusesse on kaasatud nii kliendikassa, raamatupidamises asuv kassa kui ka pank, on oluline kehtestada kord, millise kassajäägi korral on kohustus raha viia nn järgmisele tasandile. 2016. aasta sügisel inventuure vaadeldes oleme näinud olukordi, kus kaupluse või tehasemüügi kassas on sularaha jääk väga suur ning kuigi maksimaalse kassa suuruse reegel on ettevõttes kehtestatud, siis seda ei täideta. See aga toob omakorda kaasa erinevaid olulisi riske.
Turvanõuded, sh sularaha panka viimise kord – kes, millal ja kuidas raha panka viib. Kui seda teeb mõni töötaja, siis kas tema turvalisus on tagatud? Või kas on selleks tellitud vastav teenus? Riigisektorile tuleb siinkohal meelde tuletada ka määruse nõuet – sularahakassa väljamineku orderi peab kinnitama lisaks kassapidajale teine isik[2].
Taas saab siin tuua näite, kus ühes väikeses Eesti linnas viis raamatupidaja ettevõtte kassa oma käekotis konkreetsel päeval iganädalaselt panka. Seda, millal ta seda teeb ja kui suur on tavaliselt summa tema käekotis, teadsid väga paljud.
Turvanõuete all tuleb igal ettevõttel eeskätt mõelda, kus nende sularahakassa asub. Kas metallist karp ühe kabineti ülemises sahtlis on asjakohane ja turvaline? Kui suure summa hoidmine kaupluse kassas sularahana on kassapidajale ohutu? Suurte summade korral tuleb mõelda ka sellele, kuidas sularaha majasiseselt transporditakse. Tähelepanelikud tarbijad on kindlasti märganud jaekaubanduses süsteemi, mis mehaaniliselt ja turvaliselt viib raha kaupluse kassast peakassasse.
Dokumenteerimisvoo juures tuleks igal raamatupidamisüksusel läbi mõelda, kuidas oleks protsessi kõige asjakohasem luua. Kõik ettevõtted on erinevad, sh ka sellest aspektist, kuidas ja kust sularaha tekib. Seetõttu tuleb ka protsess vastavalt luua. On selge, et sularaha sissetulek tuleb fikseerida sissetulekuga ja väljaminek – olgu see siis raha panka viimine või nt majanduskulude eest väljamakse tegemine töötajale –, väljaminekuga. Kas orderitele lisaks koostatakse veel mingi dokument, on juba iga ettevõtte kontrolliprotsessi küsimus.
Küll aga tahan siinkohal taas tuua näite halvast asjade korraldusest. Ettevõtte sularaha tuli toodangu müügist otse laost. Sularaha viidi lihtsalt, ilma lao ja raamatupidamisevahelise liikumise fikseerimiseta nn suurde majja, mistõttu oli hiljem ka keeruline määrata, kui palju üldse sularahas müüki oli toimunud. Kuid raamatupidaja tegi omakorda kassast oma töötajatele majanduskulude väljamakseid, andes raha kuludokumendi vastu. Ordereid ei vormistatud, allkirju kuhugi ei võetud. Töötaja toodud kviitung läks sahtlisse. Seega ei olnud hiljem võimalik ka selgeks teha, kui palju oli põhjendatud kulusid kassast välja makstud ja kui palju oli raha kassast lihtsalt kadunud. Ettevõtte kogukahju mitme aasta jooksul toimunud pettusest oli ligi 100 000 eurot.
Kassa inventuurid
Riik on määrusega sätestanud, et vähemalt üks kord aastas viiakse läbi sularahakassade inventuur[3].
Riigisektorile kehtivas määruses on sularaha inventuuri protsessina sätestatud järgmist[4]:
sularahakassa inventuuri käigus loetakse üle kassas asuv sularaha ja tulemused dokumenteeritakse sularaha inventuuri aktiga, mis allkirjastatakse inventuuri osaliste poolt ning edastatakse raamatupidamisüksusele;
raamatupidamisüksuses kontrollitakse sularaha inventuuriakti vastavust raamatupidamises kajastuva sularaha saldoga, inventuuriakt kinnitatakse raamatupidamise esindaja poolt allkirja ja võrdluskuupäeva lisamisega; puudujäägid kajastatakse kuni nende hüvitamiseni kontol 103690; ülejäägid kantakse tuludesse (388890).
Kuigi sularahakassa inventuuri on kohustuslik teha vähemalt kord aastas, on see protsess oma olemuselt selline, mida tegelikult tuleks teha sagedamini. Ka siin on riik seadnud veelgi täpsema nõude – sularahakassa ootamatu kontroll tuleb läbi viia vähemalt kaks korda aastas[5].
Kuid innustaksin igat ettevõtet hindama ootamatute inventuuride vajadust kooskõlas kassa rahakäibe kiiruse ja summadega. Ehk on asjakohane teha seda kolm-neli korda aastas.
Ootamatu inventuuri käigus tuleks jälgida, kas;
Kassaorderid on korrektselt olemas, sh numeratsioon on õige ja seda ei ole võimalik muuta?
Kas kassajääk on inventuuri hetkel raamatupidamisandmetega kooskõlas?
Kas kõik vajalikud dokumendid on olemas – sissetuleku ja väljamineku orderid, millel on mõlema osapoole allkiri?
Auditite käigus oleme näiteks näinud olukorda, kus kassaorderite numbrid tulid raamatupidamis-programmist ja programm andis need automaatselt järjestikustena. Esialgu tunduski kõik korras olevat, kuid hiljem selgus, et numbrit saab süsteemis käsitsi muuta. Seega kindlus, kas välja antud orderitel olid ka tegelikult järjestikused numbrid, kas mõnda numbrit oli kasutatud mitu korda, puudus. Seetõttu oli olnud võimalik toime panna ka süsteemne pettus kassast raha kõrvaldades.
Kes kassainventuure teevad – kui selleks on kassa arvestuse eest vastutav raamatupidaja ja/või kassa eest vastutav isik, siis ei täida inventuur oma eesmärki. Ka kassainventuuri komisjoni loomisel tuleb meeles pidada sama reeglit, mis varude lugemisel – komisjoni peavad kuuluma inimesed, kes ei tea saldot ning ei saa seda infot ka enne inventuuri süsteemist vaadata. Ainult nii on tagatud sõltumatu ja objektiivne kontroll.
Vastutus kassa eest
On selge, et vastutus kassa eest tuleb sätestada väga selgelt ja üheselt – nii vastutaja isik kui ka tema õigused ja kohustused. Ka siin sätestab riik, et raamatupidamisüksuse töötajate vastutus määratakse ametijuhendites[6] – seega raamatupidaja ametijuhendis, kelle ülesandeks on kassa eest vastutada, peab see olema vastavalt ka kirjas. Ka töölepingu seadus määratleb, et töötajaga sõlmitav leping peab sisaldama tööülesannete kirjeldust[7].
Teine küsimus on selles, kas kassapidaja vastutab kassa eest ka varaliselt. Siinkohal panen taas kõigile südamele: kui te ei ole sõlminud kehtiva töölepingu seaduse kohaseid varalise vastutuse lepinguid ning ei maksa töötajale igakuist palgast sõltumatut hüvitis, siis töötajal varalist vastutust ei ole.
Seda pole isegi siis, kui teil on enne kehtiva töölepingu seaduse jõustumist vastav leping allkirjastatud või vastutus on määratud toona sõlmitud lepingus ühe kohustusena.
Varalise vastutuse sisuliseks rakendamiseks peab olema sõlmitud konkreetne leping, lähtudes töölepingu seaduses toodud nõuetest ning töötaja peab saama igakuist hüvitist, mis ei ole seotud tema töötasuga.
[1] Avaliku sektori finantsarvestuse ja -aruandluse juhend § 17 lg 2
[2] Avaliku sektori finantsarvestuse ja -aruandluse juhend § 15 lg 6
[3] Avaliku sektori finantsarvestuse ja -aruandluse juhend § 50 lg 2 p5
[4] Avaliku sektori finantsarvestuse ja -aruandluse juhend § 52 lg 1
[5] Avaliku sektori finantsarvestuse ja -aruandluse juhend § 51 lg 1
[6] Avaliku sektori finantsarvestuse ja -aruandluse juhend §15 lg 2
[7] Töölepinguseadus §5 lg 1 p3
Autor: Siiri Antsmäe
Siseaudit Riskijuhtimisteenused
Audiitorteenused 5 mõtet, kuidas audiitori tööst rohkem kasu saada Audiitorid on nagu vandeseltslased, kelle olemasolust teatakse, aga nende tegevusest ega kasulikkusest ei saada sageli aru. Avalikkuse ette jõuavad audiitorid üldjuhul ainult siis, kui kusagil on mingi probleem. Lugege kogu artiklit
Äripäeva raadio Teabevara tund: kasutamist jätkates nõustute küpsistega "Teabevara tunni" saates räägivad andmekaitse spetsialist Maili Torma Grant Thorntonist ja jurist Silja Hundt Hedman Partneritest küpsistest nii kasutaja poolelt kui ka küpsise paigaldaja huvidest lähtudes. Lugege kogu artiklit
Küberturvalisus Miks ettevõtted ikka veel õngitsuskirjade õnge lähevad? Kuigi tehnoloogial on küberrünnete ennetamises oluline roll, ei pööra ettevõtted piisavalt tähelepanu teisele vähemalt sama olulisele küberohtude ennetusmeetmele: oma töötajatele. Ärinõustamisfirma Grant Thorntoni hiljutise uuringu tulemused keskmise suurusega ettevõtete seas näitasid, et liigne tehnoloogiale lootmine on küberkaitse, sh isikuandmete turvalisuse puhul kõige nõrgem lüli. Lugege kogu artiklit
Isikuandmete kaitse üldmäärus Kes peab määrama andmekaitsespetsialisti? Lisaks on Euroopa Liidus isikuandmete kaitse üldmääruse (edaspidi IKÜM) järgi andmetöötlejatel teatavatel juhtudel kohustus määrata andmekaitsespetsialist. See kohustus kehtib nii ettevõtetele, kes ise tegelevad andmetöötlusega, kui ka ettevõtetele, kes tegelevad teiste ettevõtete andmetöötlusega. Lugege kogu artiklit