Nõmme linnaosa ehitusmääruse kinnitamine – Riigi Teataja
Nõmme linnaosa ehitusmääruse kinnitamine
KO 2004, 240, 2098
Vastu võetud 28.10.2004 nr 36
Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktist 29, planeerimisseaduse §-st 5, ehitusseaduse § 19 lõikest 4, Tallinna linna ehitusmääruse § 3 lõike 1 punktist 1 ja §-st 7 ning tulenevalt linnavalitsuse ettepanekust, Tallinna Linnavolikogu määrab:
1. Kinnitada Nõmme linnaosa ehitusmäärus vastavalt lisale.
2. Tunnistada kehtetuks Tallinna Linnavolikogu 27. juuni 1996. a määrus nr 17.
3. Määrus jõustub 4. novembril 2004. a.
Volikogu esimees Maret MARIPUU
Tallinna Linnavolikogu 28. oktoobri 2004. a määrusega nr 36
NÕMME LINNAOSA EHITUSMÄÄRUS
I. Peatükk
§ 1. Nõmme linnaosa ehitusmääruse eesmärk ja reguleerimisala
(1) Nõmme linnaosa ehitusmääruse (edaspidi ehitusmäärus) eesmärk on kehtivatele planeerimis- ja ehitusala õigusaktidele tuginedes anda Nõmme linnaosa iseärasusest tulenevaid põhimõtteid ja nõudeid planeerimise ja ehitamise osas.
(2) Ehitusmääruse järgimine on oluline eeldus hea ehitustava kujunemiseks Nõmmel ja Nõmme säilimiseks valdavalt miljööväärtusliku metsalinnana ning Nõmme linnaosa keskkonna- ja miljööomadustele tugineva kinnisvaraväärtuse stabiilseks säilimiseks ja kestvaks kasvuks.
(3) Ehitusmäärus on aluseks üld- ja detailplaneeringute ning ehitusprojektide koostamisel Nõmmel.
(4) Miljööväärtuslike alade säilimiseks ning liikluskorralduse täpsustamiseks antakse Nõmme linnaosa üldplaneeringus ning detailplaneeringutes täiendavaid tingimusi.
(5) Nõmme linnaosa hoonestamise ja liikluskorralduse üldised põhimõtted ning arengu üldsuunad määratakse Nõmme linnaosa üldplaneeringuga.
§ 2. Ehitusmääruse territoriaalne kehtivus ja ehituspiirkonnad
(1) Ehitusmäärus kehtib Nõmme linnaosa haldusterritooriumil paiknevate maa- ja veealade ning ehitiste kohta omandivormist sõltumata.
(2) Nõmme linnaosa jaguneb kuueks ehituspiirkonnaks.
(3) Ehituspiirkonnad on moodustatud ajalooliselt väljakujunenud hoonestusalade miljöö säilitamiseks vajalike sarnaste ehitustingimuste seadmiseks.
(4) Nõmme linnaosa ehituspiirkondade piirid on näidatud joonisel lisas 1.
§ 3. Kasutatavad mõisted
(1) Ehitusmääruses on kasutatud mõisteid järgmises tähenduses:
1) linnaosa on linna territooriumi haldusjaotuslik osa;
2) metsalinn on valdavas osas parkmetsas paiknev linn või linnaosa, kus säilitatakse looduslik metsamaastiku miljöö;
3) ehituspiirkond on ala, millele kehtivad sarnased tingimused kruntide ehitusõiguse kohta;
4) ehitis on aluspinnaga kohtkindlalt ühendatud ja inimtegevuse tulemusena ehitatud terviklik asi. Ehitised jagunevad hooneteks ja rajatisteks;
5) hoone on katuse, siseruumi ja välispiiretega ehitis;
5) rajatis on ehitis, mis ei ole hoone;
6) põhihoone on hoone, mille peamine kasutusotstarve on määratud krundi kasutamise sihtotstarbe järgi kehtestatud planeeringus ja (või) ehitusmääruse ehituspiirkondade hoonestamistingimuste kohaselt;
7) abihoone on hoone, mis täidab põhihoone abifunktsioone (garaaž, kuur, eraldiseisev saun jms);
8) üldkasutatav ehk avalik ehitis on üldsusele kättesaadav, inimeste kultuuriliste, olmeliste ja muude vajaduste tarbeks ette nähtud hoone või rajatis;
9) kinnine hoonestusviis on hoonestamine, kus krundi tänavapoolsel piiril asuv hoone ulatub vahetult mõlema naaberkrundi piirini;
10) lahtine hoonestusviis on hoonestamine, kus hooneid ei blokeerita kruntide ühisel piiril;
11) eramu on tervikkrundil paiknev ühe korteriga elamu, mis ei ole kaksikelamu;
12) korterelamu on kahe ja enama korteriga elamu, mis ei ole kaksikelamu ega ridaelamu;
13) ridaelamu on kolme ja enama sektsiooniga elamu;
14) kaksikelamu on kahe sektsiooniga elamu;
15) täiskorrus on korrus, mis ulatub mis tahes osas hoone ehitusaluse pinna välisparameetrini ning mis ei ole katusekorrus;
16) katusekorrus on korrus, mille osad ei ulatu täiskorruse kontuurile lähemale täiskorruse räästajoonest hoone keskkoha suunas tõmmatud 45º mõttelisest joonest;
17) eesaed on krundi osa tänavapoolsest krundipiirist hooneni/hooneteni;
18) tagaaed on krundi osa tagumisest piirist hooneni;
19) külgaed on krundi osa külgmisest piirist lähima hooneni;
20) korterelamukrundi koormusindeks (KKKI) on korterelamu krundipinna suhe korterite arvu. Koormusindeksi kaudu antakse minimaalne lubatud krundipind korterelamu korteri kohta. Koormusindeksi eesmärk on tagada Nõmmele iseloomuliku asustustiheduse säilimine.
21) krundi täisehituse % on suhtarv, mis näitab krundil asuvate kõigi hoonete hoonetealuste pindade summa suhet krundi pinda;
22) miljööväärtuslik piirkond on üldplaneeringuga või linnavolikogu otsusega määratletud maa-ala, mille terviklik miljöö oma ajalooliselt väljakujunenud tänavavõrgu, haljastuse, ühtse ja omanäolise arhitektuuri tõttu kuuluvad säilitamisele;
23) krundi metsaindeks on krundil paikneva ehitusõiguseta metsaala suhe krundipinda ehk krundi kaetus metsaga. Metsaindeks Nõmme linnaosas näitab Nõmme metsalinnale iseloomuliku puurinde liitust (0,2) tagava metsaala osakaalu elamukrundil;
24) kodukontor on eramu või korterelamu korter, milles kontoritöö on integreeritud pereliikmete elamiskeskkonnaga. Kodukontoriks ei loeta elamute juures asuvaid töökodasid;
25) piirdekõrgus määratakse maapinnast.
PLANEERIMISE JA EHITAMISE ÜLDISED PÕHIMÕTTED JA TINGIMUSED
§ 4. Kruntide üldised hoonestamistingimused
(1) Tehnoehitiste hoonestustingimused määratakse detailplaneeringuga.
(2) Krunti ei hoonestata, kui krundi pikkus avaliku tänava või platsi joonel on alla 15 m.
(3) Hoonestamata krundile uut elamut ei püstitata, kui krundi pindala on väiksem kui 600 m2.
(4) Väiksemal kui 600 m2 suurusel hoonestatud krundil on olemasoleva hoone ehitusalust pinda võimalik suurendada kuni 30%-ni krundi pinnast.
(5) Kruntide tänavapoolsed väravad avanevad krundi poole.
(6) Ehitusjoonel asuva ehitise kõrgus ei ületa 75% tänavaäärsete ehitusjoonte vahelaiusest.
(7) Kõikides ehituspiirkondades, välja arvatud I ehituspiirkond ja Pärnu maantee äärne Hiiu ja Nõmme raudteeülesõidukoha vaheline osa, on lubatud ainult lahtine ehitusviis.
(8) Abihoonetes ei või paikneda eluruume.
(9) Olemasolevate hoonete rekonstrueerimisel, mis asuvad naaberkrundil paiknevatele elamutele lähemal kui vastava ehituspiirkonna tagasiaste (ehitusjoon) seda ette näeb, ei ole soovitatav naaberkrundi poole avanevatesse seintesse rajada uusi avasid (aknaid).
(10) Metsaindeks elamukruntidel on vähemalt 0,25, suurematel kruntidel soovitatavalt proportsionaalselt suurem. Kõrghaljastuseta kruntidel tuleks tagada kasvutingimused uuele kõrghaljastusele vähemalt 25% ulatuses krundi pindalast.
(11) Parkimine krundil:
1) krundil tagatakse soovitatavalt parkimiskohti sõiduautodele (sh garaažid ja autovarjualused) vähemalt 3 eramu ja 2 korterelamu korteri kohta;
2) eramukrundile ei ole soovitatav pidevalt parkida rohkem kui 1 veoautot;
3) busside ja sadulautode pidev parkimine eramukrundil ei ole soovitatav;
4) eramukrundil ei ole soovitatav pidevalt parkida (hoiustada) rohkem kui 2 autosuvilat, haagissuvilat või paati;
5) pidevalt parkivate mootorsõidukite ja haagiste koguarv eramukrundil ei ületa soovitatavalt 4;
6) kruntide parkimisaladel on soovitatav kasutada tugevdatud muru (murukivi), laotud või sidumata kulumiskihiga katendeid;
7) kaubandus-teenindusettevõtete, kontorite ja ühiskondlike hoonete puhul nähakse ette krundile normikohane arv parkimiskohti.
(12) Piirded:
1) kõikidel kruntidel (v.a V ehituspiirkond, kus piire on soovituslik) rajatakse vastu tänavaid ja avalikke platse (v.a avalike hoonete ees ja nurgakruntide korral ka külgedel) krundi piirjoonele piire, mis moodustab naaberkruntide piiretega katkematu joone (v.a kinnise hoonestusviisi puhul, kus piirded puuduvad);
2) piirete lubatud kõrgus on kuni 1,5 m. Tehnilise funktsiooniga ja tootmisaladel ja nendega külgnevatel aladel on piirete lubatud kõrgus kuni 2 m;
3) Nõmme ajaloolisest miljööst tulenevalt on ebasoovitatav tänavaäärsete võrkpiirete ja mitteläbipaistvate piirete (v.a võrkpiirdega haljaspiirded, sh hekid) rajamine;
4) kõrgendatud mürafooniga tänavate ning raudtee ääres on soovitatav kasutada tänava- või raudteepoolsel krundi piiril täiendavat tihedat haljaspiiret kõrgusega üle 1,5 m ning arvestada müraga hoonete piirdekonstruktsioonide ehitamisel.
(13) Üldjuhul krunte ei tükeldata iseseisvateks üksusteks, mille pind on väiksem kui:
1) I ehituspiirkonnas määratakse detailplaneeringuga;
2) II ehituspiirkonnas 1200 m2;
3) III ehituspiirkonnas määratakse detailplaneeringuga;
4) IV ehituspiirkonnas 1500 m2;
5) V ehituspiirkonnas määratakse detailplaneeringuga;
6) VI ehituspiirkonnas krunte ei tükeldata.
(14) Hoonestamisel ja hoonestatud kruntide kasutamisel ning tee-ehitusel tuleb säilitada olemasolev väärtuslik kõrghaljastus, ning arvestada hoonestusviisile vastava kvaliteetse tänavaäärse kõrghaljastuse loomise vajadusega, st minimaalse haljaspinna protsendiga I ehituspiirkonnas 25% krundi pinnast ning II, III ja IV ehituspiirkonnas 50% krundi pinnast, mida täpsustatakse detailplaneeringuga.
§ 5. Hoonestamise tingimused miljööväärtuslikus piirkonnas
(1) Täiendavad nõuded hoonestamiseks miljööväärtuslikus piirkonnas annab Tallinna Kultuuriväärtuste Amet (edaspidi amet).
(2) Miljööväärtusliku piirkonna skeem koos nimekirjadega arhitektuuriväärtuslikest hoonetest, mis moodustavad kinnisvara väärtusest olulise osa, on käesoleva määruse lisades 2, 3 ja 4. Nimekirjade aktualiseerimisega tegeleb amet.
(3) Miljööväärtusliku piirkonna kohta koostatavad üld- ja detailplaneeringud ning nende lähteülesanded tuleb kooskõlastada ametiga.
(4) Miljööväärtusliku piirkonna alale püstitava hoone ja olemaoleva hoone juurde- või pealeehitamise teel laienduse ehitusprojekti projekteerimistingimusi või arhitektuur-ehituslikke tingimusi ning ehitusprojekte ametiga üldjuhul ei kooskõlastata, välja arvatud lisades 2, 3 ja 4 toodud nimekirjades näidatud ehitiste puhul.
(5) Enne 1940. aastat ehitatud hoone lammutamise loa taotlemisel tuleb tellijal hoone kohta koostada ja ametile üle anda ajalooline ülevaade ning ettepanekud materjalide ja/või ehitusdetailide taaskasutusse suunamise kohta. Ajalooline õiend peab sisaldama tekstilist osa hoonete kujunemis- ja ehitusloost, fotofikseeringuid, väljavõtteid arhiivijoonistest ja inventariseerimisjoonistest, vajadusel ka ülesmõõtmisjooniseid ning ettepanekuid materjalide ja detailide taaskasutusse suunamiseks. Detaile ja materjale, mida on võimalik taaskasutada, tuleb suunata taaskasutusse Säästva Renoveerimise Infokeskuse kaudu.
EHITUSPIIRKONDADE KAITSE, KASUTUS- JA EHITUSTINGIMUSED
§ 6. I ehituspiirkond (Nõmme keskus)
(1) Kruntide võimalikud kasutusotstarbed:
1) elamud (eramud, korterelamud);
2) teenindus-kaubandusettevõtted;
3) kontorid, kodukontorid;
4) ühiskondlikud hooned;
5) kultuuri-, spordi- ja tervishoiuasutused.
(2) Korterelamukruntide koormusindeks (KKKI) antakse eranditult detailplaneeringuga.
(3) Kruntide maksimaalne täisehituse protsent on kuni 50%, parkimishoonetel kuni 90%.
(4) Aiad ja tagasiasted (ehitusjooned):
Tagasiaste:
Hoone Eesaed Tagaaed Külgaed Külgaed nurgakrundil
Põhihooned > 5 m (0 m**) > 3 m > 3 m* (0 m**) > 5 m (0 m**)
Abihooned ja rajatised > 5 m (0 m**) > 3 m* > 3 m* (0 m**) > 5 m (0 m**)
* peab vastama tuleohutuskujale
** kinnise ehitusviisi korral
(5) Hoonete kõrgus ja täiskorruste arv:
suurim lubatud kõrgus suurim lubatud täiskorruste arv
1) põhihoone: 15 m 4
2) abihoone: 6 m 2
(6) Suurim soovitatav korterite arv ühe kortermaja kohta on 18.
§ 7. II ehituspiirkond (põhiline eramute ala)
2) kodukontorid;
3) lähipiirkonda teenindavad teenindus-kaubandusettevõtted ja väiketöökojad;
4) lähipiirkonda teenindavad ühiskondlikud hooned;
5) kultuuri-, tervishoiu- ja spordirajatised.
(2) Korterelamukruntide koormusindeks (KKKI) on 600.
(3) Kruntide maksimaalne täisehituse protsent:
1) eramukrundid ning eramukrundiga integreeritud väiketeenindus, -kaubandus ja -töökojad:
Krundi suurus m2 Suurim lubatud täisehituse %
501–700 30%
701–1000 25%
1001–1300 20%
1301–1600 17%
1601–1900 15%
üle 1900 13%
2) hoonestatud kruntidel alla 600 m2 kuni 30%;
3) muud hooned, sh korterelamud kuni 20%.
Põhihoone > 5 m > 6 m > 6 m > 6 m
Abihoone ja rajatis > 5 m > 3 m* > 3 m* > 6 m
1) elamu (põhihoone): 11 m (katusehari), 8 m (räästas) 2
2) ühiskondlik hoone (põhihoone): 13 m 3
3) abihoone: 4 m 1
(6) Suurim soovitatav korterite arv ühe kortermaja kohta on 8.
(7) Suurim võimalik kaubanduslik pind krundil on 400 m2.
(8) Vabaduse puiestee ääres, samuti Pärnu maantee ääres lõigus Hiiu raudteeülesõidukohalt Väikese tänavani krundi sügavuseni kuni 50 m on lubatud korterelamutel maksimaalne korruste arv 3 ja KKKI 400.
(9) Hoonestamine ei ole lubatud järgmistel rohealadel:
1) Ilo park;
2) Keskuse park;
3) Kiige park;
4) Kitzbergi haljak;
5) Ravila park;
6) Õie park (puiestik);
7) Mai park;
8) Pääsküla puiestik;
9) Kalda tn nõlv.
§ 8. III ehituspiirkond (avatud arengualad)
1) kaubandus-teenindusettevõtted;
2) kontorid, kodukontorid;
3) laod ja keskkonda mittehäiriv tootmine (v.a III-1, III-2 ehituspiirkonnas);
4) elamud (eramud, korterelamud).
(2) Korterelamute koormusindeks (KKKI) antakse detailplaneeringuga.
(3) Kruntide suurim lubatud täisehituse protsent:
1) korterelamud – 30%;
2) eramud – vastavalt § 7 lõike 3 punktile 1;
3) muud hooned – 50%.
(4) Aiad ja tagasiasted (ehitusjooned) vastavalt ehitusmääruse § 7 lõikele 4.
1) põhihoone (v.a eramu): 15 m 4
2) põhihoone – eramu: 11 m 2
(6) Suurim soovitatav korterite arv ühe kortermaja kohta on 12.
(7) Ehituspiirkondade II-1 ja III-2 hoonestamisel tuleb arvestada müra, õhusaaste ning tootmistegevusest tulenevate teiste võimalike elukeskkonda häirivate teguritega.
§ 9. IV ehituspiirkond (arengualad rohealadel)
2) spordiehitised;
3) tervishoiu- ja haridusasutused;
4) rohealad (sh Rännaku puiestik).
(2) Korruselamukruntide koormusindeks (KKKI) on 600.
1) korterelamud – kuni 20%;
2) eramud – vastavalt ehitusmääruse § 7 lõike 3 punktile 1;
3) muud hooned – 20%.
(4) Aiad ja tagasiasted (ehitusjooned) vastavalt § 7 lõikele 4.
1) põhihoone (va eramu): 13 m 3
2) eramu (põhihoone): 11 m (katusehari), 8m (räästas) 2
(6) Suurim soovitatav korterite arv kortermajades on 12.
§ 10. V ehituspiirkond (rohealad)
1) avalikud metsapargid;
3) puhkeehitised;
4) kalmistud.
(2) Kruntide suurim lubatud täisehituse protsent määratakse detailplaneeringuga, V ehituspiirkonnas paiknevate elamukruntide hoonestamine on lubatud ainult olemasoleva hoonestuse mahus.
(3) Aiad ja tagasiasted (ehitusjooned) määratakse detailplaneeringuga.
(4) Hoonete kõrgus ja täiskorruste arv:
1) põhihoone: 13 m 2
2) abihoone: 4 m 1
(5) Nõmme-Mustamäe maastikukaitsealal on hoonestamistingimused määratud maastikukaitseala kehtestatud kaitse-eeskirjaga. Maastikukaitseala piir on antud ehituspiirkondade skeemil.
§ 11. VI ehituspiirkond (linnapargid, haiglate metsad jm ühiskondlike hoonete sihtotstarbega alad)
2) tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandeasutused;
3) sanatooriumid;
4) puhkekodud;
5) haridus- ja lasteasutused;
6) kultuuriasutused;
7) valitsus- ja ametiasutused;
8) puhkeehitised.
(2) Kruntide suurim lubatud täisehituse protsent – hoonestamine on lubatud ainult olemasoleva hoonestuse mahus. Hoonestamata alade hoonestamine ei ole lubatud.
1) põhihoone: olemasoleva hoone kõrgus olemasoleva hoone korruste arv
(5) Täiendav hoonestamine ei ole lubatud järgmistel rohealadel:
1) Oravamäe park;
2) Sanatooriumi parkmets;
3) Vabaduse-Tähe parkmets (sh Hiiu park);
4) Võidu parkmets;
5) Jannseni parkmets;
6) Valdeku parkmets.
§ 12. Ehitusmääruse täitmine
(1) Ehitusmääruse täitmist korraldatakse vastavalt Tallinna linna ehitusmäärusele.
(2) Tallinna Linnavalitsusel teavitada käesoleva ehitusmääruse lisas 3 ja lisas 4 loetletud hoonete elanikke ning arhitektuuriväärtuslike hoonete ja arhitektuurimälestiste omanikke kirjalikult nende majade kandmisest nimekirjadesse.
§ 13. Ehitusmääruse rakendamine
(1) Ehitusmäärus kehtib detailplaneeringute suhtes, mis ehitusmääruse jõustumise hetkeks ei ole vastu võetud. Ehitusmäärus kehtib enne ehitusmääruse jõustumist ehitusloaga kinnitatud ehitusprojektide suhtes niivõrd, kuivõrd see ei ole vastuolus ehitusprojektis toodud nõuetega.
Tallinna Linnavolikogu 28. oktoobri 2004. a määrusega nr 36 kinnitatud Nõmme linnaosa ehitusmääruse
EHITUSPIIRKONDADE PAIKNEMINE
ARHITEKTUURIVÄÄRTUSLIKUD HOONED
NR KAARDIL (Lisa 2) AADRESS
1 Kaskede pst 9b
2 Kaskede pst 19
3 Arukaskede pst 3
4 Sookaskede pst 2
5 Pärnade pst 5
6 Pärnade pst 13
7 Saagi tn 15
8 Põdra tn 44
9 Põdra tn 13
10 Kadaka pst 1
11 Toome põik 7
12 Rohula tn 38
13 Rohula tn 39
14 Rohula tn 59
15 Kastani tn 35 / Rohula tn 45
16 Kastani tn 26
17 Seedri tn 12
18 Kastani tn 9
19 Pärnu mnt 431
20 Päikese pst 31
21 Pärja tn 1
22 Pärja tn 17
23 Pärja tn 22
24 Päikese pst 56
25 Päikese pst 57
26 Kadaka pst 56
27 Raudtee tn 130
28 Sireli tn 12
29 Sireli tn 1a
30 Rao tn 3
31 Läike tn 4
32 Õitse tn 23
33 Vainu tn 7
34 Pärnu mnt 416
35 Pärnu mnt 355
36 Värsi tn 19
37 Raudtee tn 128
38 Hommiku tn 8
39 Kadaka pst 111b
40 Jannseni tn 22
41 Raudtee tn 97
42 Taara tn 25b / Kandle tn 11
43 Taara tn 19 / Sulevi tn 10
44 Taara tn 13a
45 Taara tn 2
46 Vabaduse pst. 123
47 Nõmme-Kase tn 35
48 Pargi tn 5
49 Pargi tn 19
50 Pargi tn 27
51 Pargi tn 23
52 Sihi tn 135 / Sanatooriumi tn 4
53 Hiiu tn 22
54 Sihi tn 122
55 Sihi tn 131
56 Jannseni tn 23
57 Hiiu-Suurtüki tn 21 / Seljaku tn 1
58 Harku tn 49 / Hiiu-Suurtüki tn 7
59 Harku tn 59
60 Harku tn 13
61 Vana-Mustamäe tn 34 / Trepi tn 3
62 Vana-Mustamäe tn 13
63 Läänekaare tn 18
64 Puu tn 6
65 Puuvilja tn 4
66 Trummi tn 21
67 Hiiu-Maleva tn 24
68 Hiiu-Maleva tn 16
69 Hiiu-Maleva tn 15
70 Hiiu-Maleva tn 3
71 Hiiu tn 11
72 Hiiu tn 26
73 Sanatooriumi tn 22
74 Lehola tn 11
75 Serva tn 44
76 Serva tn 40
77 Tähe tn 39 / Lootuse pst 107
78 Tähe tn 31
79 Kaare tn 7a
80 J. Mändmetsa tn 3
81 Metsa tn 67
82 Metsa tn 65
83 Metsa tn 63
84 Metsa tn 61
85 Metsa tn 59
86 Metsa tn 58 / Hiiu tn
87 Põllu tn 44
88 Metsa tn 57
89 Metsa tn 53
90 Metsa tn 44
91 Metsa tn 39
92 Metsa tn 38
93 Metsa tn 31
94 Põllu tn 28
95 Metsa tn 29
96 Põllu tn 25
97 Metsa tn 26 / Sambla tn
98 Metsa tn 24 / Sambla tn
99 Sambla tn 22
100 Nõmme-Kase tn 26
101 Nõmme-Kase tn 24
102 Sihi tn 111
103 Sihi tn 109 / Kaare tn 22
104 Sihi tn 103
105 Metsanurga tn 30/32
106 Lootuse pst 58
107 Lootuse pst 77
108 Lootuse pst 48
109 Lõuna tn 52
110 Lõuna tn 37
111 Lõuna tn 23
112 Nurme tn 10
113 Nurme tn 28a
114 Nurme tn 29
115 Nurme tn 33
116 Nurme tn 43
117 Nurme tn 46
118 Valguse tn 12
119 Valguse tn 11
120 Valguse tn 11a
121 Seene tn 22
122 Seene tn 18
123 Seene tn 23
124 Valdeku tn 24
125 Mai tn 20
126 Mai tn 15 / Metsa tn 6
127 Silla tn 5
128 Raudtee tn 25
129 Pärnu mnt 263a
130 Idakaare tn 10
131 N. von Glehni tn 12
132 N. von Glehni tn 19
133 N. von Glehni tn 21
134 K. Raua tn 8
135 Kitsas tn 8
136 Pärnu mnt 247
137 Valdeku tn 9
138 Valdeku tn 20
139 Valdeku tn 29
140 Põllu tn 9
141 Kiige tn 7
142 Kiige tn 11
143 Õie tn 17
144 Õie tn 46
145 Õie tn 31
146 Õie tn 44
147 Õie tn 48
148 Õie tn 33
149 Õie tn 39
150 Pesa tn 6
151 Sihi tn 81 / Seene tn 24
152 Sihi tn 76
153 Sihi tn 75
154 Sihi tn 73
155 Sihi tn 67
156 Nõmme-Kase tn 2/Lõuna tn
157 Nõmme-Kase tn 6
158 Vabaduse pst 95
159 Vabaduse pst 88 (2 maja)
160 Vabaduse pst 82
161 Vabaduse pst 73A
162 Vabaduse pst 69
163 Vabaduse pst 67
164 Valdeku tn 52
165 Vabaduse pst 63
166 Vahe tn 13
167 Valdeku tn 64
168 Valdeku tn 72
169 Valdeku tn 80
170 Aate tn 16
171 Aate tn 7
172 Valdeku tn 51
173 Valdeku tn 69
174 Valdeku tn 71
175 Kerese tn 26
176 Kerese tn 18
177 Kerese tn 14
178 Kerese tn 8
179 Kerese tn 2
180 Sinilille tn 11
181 Karusmarja tn 3
182 Lootuse pst 1
183 Vabaduse pst 55
184 Vabaduse pst 51
185 Vabaduse pst 43
186 Kagu tn 23
187 Kagu tn 16
188 Võidu tn 26
189 Võidu tn 24
190 Pohla tn 10
191 Männiku tee 43
192 Männiku tee 35
193 Männiku tee 27
194 Vabaduse pst 15
195 Vabaduse pst 20
196 Vabaduse pst 24
197 Vabaduse pst 26
198 Side tn 22
199 Side tn 13
200 Side tn 9
201 Haava tn 35
202 Liiva tn 29
203 Liiva tn 16
204 Haava tn 3
205 Pärnu mnt 263a
206 Liiva tn 3
207 Kaevu tn 4
208 Kaevu tn 6
209 Sihi tn 24
210 Sihi tn 36 / Vaigu tn 7
211 Sihi tn 41
212 Mängu tn 22 / Palli tn 3
213 Mängu tn 20
214 Mängu tn 18
215 Mängu tn 13
216 Näituse tn 23
217 Vaigu tn 5 (2 maja)
218 Kurni tn 34
219 Kurni tn 33
220 Kurni tn 31
221 Kurni tn 29
222 Kurni tn 20
223 Kirde tn 7
224 Kirde tn 9
225 Raudtee tn 73
226 Kuljuse tn 2
227 Nõmme-Kase tn 33
228 Kaare tn 22
229 Päikese pst 58
230 Kõla tn 4
231 Päikese pst 79
232 Helbe tn 24
233 Leesika tn 8
234 Leesika tn 10
235 Nurme tn 50
236 Suvila tn 4
237 Päikese pst 70
238 Puhma tn 4
239 Hiiu tn 29
240 Värsi tn 7
241 Männiku tee 57
242 Metsanurga tn 21
243 Lootuse pst 59
244 Piiri tn 9
245 Palli tn 9
246 Pärja tn 20a
247 Raudtee tn 29
248 Rohula tn 20
249 Sambla tn 18
250 Sihi tn 110
251 Pärja tn 22
252 Lauliku tn 4
253 Kivimäe tn 16
Andmed: Tallinna Kultuuriväärtuste Amet
Seis: 1. juuni 2004
Arhitektuuriväärtuslikud hooned – arhitektuurimälestised
NR KAARDIL
(Lisa 2) AADRESS
1 Hiiu raudteejaam
2 Hiiu-Suurtüki tn 1
3 Idakaare tn 3
4 Idakaare tn 6 / Kõue tn 9
5 Jaama tn 14
7 Kalmistu tee 34
8 Kivimäe raudteejaam
9 Külvi tn 14
10 Laste tn 1
12 Liiva raudteejaam
13 Lossi tn 15
14 Lõuna tn 15
15 Lõuna tn 28
16 Mai tn 2
17 Mai tn 4
18 Mai tn 11
19 Nurme tn 11 / Põllu tn 11
20 Nurme tn 40
21 Nurme tn 47-49
22 Nõmme raudteejaam
23 Nõmme-Kase tn 30
24 Näituse tn 25 / Võidu tn 8
25 Piiri tn 58
27 Põllu tn 12
28 Põllu tn 63
29 Pärnu mnt 318 / Idakaare tn 1
30 Pärnu mnt 322 / Vana-Pärnu mnt 2
31 Pärnu mnt 326
32 Pärnu mnt 492
34 Pääsküla raudteejaam
36 Rahumäe raudteejaam
37 Rahumäe tee 5
38 Rahumäe tee 6a ja 5b
39 Raudtee tn 56
41 Salve tn 6
42 Seene tn 8
43 Turu plats 6
44 Tähe tn 2
45 Tähe tn 7
46 Tähetorni tn 2
47 Tähetorni tn 6 / Kadaka pst 120
48 Vabaduse pst 127
49 Vabaduse pst 183
50 Valdeku tn 3
51 Valdeku tn 5 / Õie tn 9
52 Vana-Mustamäe tn 48
55 Vana-Pärnu mnt 15
Vana-Pärnu mnt 17
56 Vana-Pärnu mnt 18
58 Võsu tn 5
59 Väikese Illimari tn 12
60 Vääna tn 5
61 Vääna tn 9
62 Vääna tn 17
63 Õie tn 10 / Valdeku tn 9
64 Õie tn 21
65 Õie tn 42
66 Õitse tn 42


Keskmise suurusega ettevõtjate ja suurettevõtjate põllumajandustoodete töötlemise ning turustamise investeeringutoetus – Riigi Teataja
Keskmise suurusega ettevõtjate ja suurettevõtjate põllumajandustoodete töötlemise ning turustamise investeeringutoetus
Keskmise suurusega ettevõtjate ja suurettevõtjate põllumajandustoodete töötlemise ning turustamise investeeringutoetus - sisukord
RT I, 01.11.2016, 2
Vastu võetud 18.09.2015 nr 5
RT I, 22.09.2015, 4
jõustumine 25.09.2015
27.10.2016 RT I, 01.11.2016, 1 04.11.2016
Määrusega kehtestatakse „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” (edaspidi arengukava) meetme 4 „Investeeringud materiaalsesse varasse” tegevuse liigi „Investeeringud põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks” raames antava keskmise suurusega ettevõtjate ja suurettevõtjate põllumajandustoodete töötlemise ning turustamise investeeringutoetuse (edaspidi toetus) andmise ja kasutamise tingimused ning kord.
[RT I, 01.11.2016, 1 - jõust. 04.11.2016]
(1) Toetust võib taotleda äriseadustiku tähenduses ettevõtja, kes:
1) vastab komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 I lisa artikli 2 punktis 1 sätestatud keskmise suurusega ettevõtja nõuetele või
2) on suurettevõtja, kellel oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal alla 750 töötaja ja kelle müügitulu nimetatud majandusaastal oli alla 200 miljoni euro (edaspidi koos taotleja).
(2) Taotleja põhitegevusalaks on äriregistri andmetel taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” lisa 16 „Eesti majanduse tegevusalade klassifikaator (EMTAK)” kohaselt toiduainete tootmine (EMTAK-i jao C alajagu 10) või joogitootmine (EMTAK-i jao C alajagu 11), välja arvatud kala, vähilaadsete ja limuste töötlemine ja säilitamine (EMTAK-i jao C alajagu 102).
(3) Toetust ei saa taotleda maaeluministri 30. septembri 2015. a määruse nr 6 „Tunnustatud tootjarühma põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise investeeringutoetus” §-s 3 nimetatud tunnustatud tootjarühm või tunnustatud tootjarühma valitseva mõju all olev ettevõtja.
(1) Toetust võib taotleda Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustoodetest I lisaga hõlmatud või I lisaga hõlmamata toodete töötlemiseks või nende toodete töötlemiseks ja turustamiseks vajaliku seadme ostmiseks.
(3) Alkoholi töötlemise korral toetatakse lõikes 1 nimetatud tegevusi üksnes siis, kui valmistatakse Vabariigi Valitsuse 26. aprilli 2004. a määruse nr 134 „Alkoholi määratlemise, kirjeldamise ja müügiks esitlemise nõuded” §-s 5 või 10 nimetatud alkohoolseid jooke või põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi.
(4) Kui investeeringuobjektiks on seade, mis paigaldatakse ehitisse või mida kasutatakse ehitises, peab ehitis olema taotleja omandis või on seatud taotleja kasuks kasutusvaldus või sõlmitud kirjalik üüri- või rendileping vähemalt viieks aastaks arvates Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (edaspidi PRIA) poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(5) Kavandatava investeeringu tegemist ei või alustada varem ja sellega seotud siduvaid kohustusi ei või olla võetud varem ning investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval.
(2) Paragrahvi 4 lõikes 1 nimetatud seadme abikõlbliku kulu moodustab:
(3) [Kehtetu - RT I, 01.11.2016, 1 - jõust. 04.11.2016]
(4) Abikõlblik kulu peab olema mõistlik, selge ja üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekas ja toetuse eesmärgi saavutamiseks vajalik. Taotleja tagab kasutatava toetusraha otstarbeka ja säästliku kasutamise.
6) liisingumakse, kui asja omandiõigus ei ole viie aasta möödudes arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid hiljemalt 2023. aasta 31. detsembril üle läinud toetuse saajale;
71) käibemaks, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320-469), artikli 69 lõike 3 punktis c sätestatud juhul;
17) ehitustegevusega seotud kulud ehitusseadustiku tähenduses ja ehitise lammutamisega seotud kulud;
18) kasutatud seadme ostmise kulud;
(1) Hinnapakkumus peab sisaldama taotleja nime, hinnapakkuja nime, hinnapakkuja kontaktandmeid, hinnapakkumuse väljastamise kuupäeva ning kavandatava investeeringuobjekti käibemaksuta ja käibemaksuga maksumust.
(4) Väljavalitud hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase investeeringuobjekti eest tasutava hinnaga. Taotleja peab väljavalitud hinnapakkumust põhjendama.
(5) Hinnapakkumuses peab iga investeeringuobjekti hind olema eraldi välja toodud.
(6) Kui taotleja ei ole saanud nõutud arvu hinnapakkumusi, peab ta seda põhjendama.
(7) Taotleja ja hinnapakkuja ning nende osanik, aktsionär või juhtorgani liige ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda üksteise juhatusse või nõukokku.
(8) Hinnapakkuja ega hinnapakkuja osanik, aktsionär või juhtorgani liige ei tohi omada osalust teise hinnapakkuja äriühingus ega kuuluda teise hinnapakkuja juhatusse või nõukokku.
(1) Toetust antakse keskmise suurusega ettevõtjale kuni 35 protsenti ja suurettevõtjale kuni 25 protsenti toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest.
(11) Minimaalne toetuse määr on 15 protsenti toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest.
(2) Kui taotleja on saanud sama investeeringuobjekti kohta tagastatavat riigiabi või mis tahes muud riigiabi või vähese tähtsusega abi, ei tohi toetuse suurus kokku ületada lõikes 1 nimetatud maksimummäära, arvestades komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 artiklis 8 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 65 lõikes 11 sätestatut.
(3) Toetuse minimaalne suurus ühe taotluse kohta on 100 000 eurot ja toetuse maksimaalne suurus kogu arengukava programmiperioodi jooksul on kaks miljonit eurot ühe taotleja kohta.
(4) Taotleja ja taotlejaga ühte kontserni kuuluvad ettevõtjad või konkurentsiseaduse § 2 lõike 4 tähenduses valitseva mõju kaudu üksteisega seotud ettevõtjad loetakse üheks ettevõtjaks, kes saavad kokku toetust taotleda lõikes 3 sätestatud ulatuses.
(5) Taotleja võib ettenähtud tähtajal esitada ühe taotluse, millega võib taotleda toetust rohkem kui ühe investeeringuobjekti kohta.
(1) Taotleja esitab lõigetes 2–9 nimetatud dokumendid ning avalduse, mis sisaldab järgmisi andmeid:
5) teave energiakasutuse tõhususe kohta;
6) teave, et taotleja vastab toetuse saamiseks esitatavatele nõuetele;
7) teave, kas kavandatav investeeringuobjekt ostetakse liisingulepingu alusel;
71) veebilehe aadress, kui taotlejal on veebileht;
8) teave, kas taotleja vastab §-s 3 sätestatud keskmise suurusega ettevõtjale või suurettevõtjale esitatud nõuetele;
9) muud andmed, mida on vaja taotleja nõuetele vastavuse kontrollimiseks või seireks ja hindamiseks.
(2) Taotleja esitab bilansid ja kasumiaruanded, mis on vajalikud § 31 lõike 2 punktis 1 nimetatud koondhinnangu arvutamiseks.
(4) Kui taotlejal on toiduseaduse või söödaseaduse alusel nõutud tegevusluba, siis esitab ta § 3 lõikes 10 nimetatud VTA õiendi.
(5) [Kehtetu - RT I, 01.11.2016, 1 - jõust. 04.11.2016]
(6) Kui taotleja kuulub kontserni, esitab ta taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastate kinnitatud konsolideeritud aruannete ärakirjad, kuid mitte rohkem kui kolme majandusaasta kohta.
(7) Taotleja esitab kavandatava investeeringu nõuetekohasust tõendavad järgmised dokumendid:
1) paragrahvi 7 lõikes 2 nimetatud juhul vähemalt kolme hinnapakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumuse ärakirjad;
2) paragrahvi 7 lõikes 3 nimetatud juhul vähemalt ühe hinnapakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumuse ärakiri;
3) kirjalik üüri- või rendileping või kasutusvalduse leping, mille alusel tõendatakse § 4 lõikes 4 sätestatud nõude täitmist;
4) kaasomaniku kirjalik nõusolek, kui seade paigaldatakse kaasomandis olevasse ehitisesse;
5) seadme paigaldamiseks ehitusloa või ehitusteatise ehitusseadustikus sätestatud tingimustel ja korras, kui see ei ole kättesaadav ehitusregistrist.
(8) PRIA koostab hinnavõrdlustabeli vormi ja avaldab selle PRIA veebilehel.
(9) Taotleja esitab hindamiskriteeriumite täitmist tõendavate dokumentidena asjakohased lepingud ja müügiarved.
(1) PRIA kontrollib taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja kavandatava tegevuse vastavust Euroopa Liidu õigusaktides, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses, arengukavas ja määruses sätestatud nõuetele.
(1) PRIA hindab taotlusi lisas 2 sätestatud hindamiskriteeriumite alusel enne Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 77 lõike 4 alusel taotleja, taotluse ja kavandatava tegevuse nõuetele vastavuse kontrollimist.
(2) Taotluste hindamiseks ja taotluste paremusjärjestuse koostamise kohta ettepaneku tegemiseks moodustab PRIA peadirektor hindamiskomisjoni.
(3) Hindamistulemuste põhjal koostab PRIA taotluste paremusjärjestuse, milles loetakse paremaks suurema hindepunktide summa saanud taotlus.
(4) Võrdsete hindepunktide summadega taotluste puhul eelistatakse taotlust, milles taotletav toetuse summa on väiksem. Kui ka taotletavad toetussummad on võrdsed, eelistatakse taotlejat, kellel oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal väiksem müügitulu.
(3) Minimaalne hindepunktide summa taotluse rahuldamiseks on vähemalt 30 punkti hindamiskriteeriumite maksimumhinnete summast.
(1) Toetuse saaja täidab toetuskõlblikkuse tingimusi, kui ta vastab § 31 lõike 1 punktis 5 sätestatud nõuetele vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest (edaspidi sihipärase kasutamise periood).
(2) Toetuse saaja viib tegevuse ellu ja võtab toetuse abil ostetud investeeringuobjekti sihtotstarbeliselt kasutusse kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest ning tagab tegevuse kestuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 71 sätestatud tingimustel, sealhulgas säilitab investeeringuobjekti ja kasutab seda sihtotstarbeliselt kuni sihipärase kasutamise perioodi lõpuni.
3) toetuse saajal hiljemalt viimase maksetaotluse esitamise ajal olema ehitusregistris kasutusluba või kasutusteatis, kui see on nõutav ehitusseadustiku kohaselt.
1) selle isiku väljastatud arve-saatelehe või arve ärakiri, kellelt toetuse saaja tellis teenuse või töö või ostis vara;
2) punktis 1 nimetatud arve-saatelehe või arve ärakirjal märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendav maksekorralduse ärakiri või väljatrükk või arvelduskonto väljavõte.
1) maksetaotluse esmakordse esitamise korral ning liisingulepingu või maksegraafiku muutumise korral liisinguandja ja toetuse saaja vahel sõlmitud liisinguleping, maksegraafiku ärakiri ja liisingueseme üleandmise akt ning selle isiku väljastatud arve-saatelehe või arve ärakiri, kellelt liisinguandja ostis liisingueseme;
(6) PRIA koostab lõikes 1 nimetatud maksetaotluse vormi ja avaldab selle PRIA veebilehel.
(7) Investeeringu tegemist tõendavaid dokumente saab ühe taotluse kohta esitada kokku maksimaalselt 20 korda.
(1) Toetuse võib Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 82 lõike 1 punkti 2 kohaselt riigieelarvelistest vahenditest maksta välja pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist enne töö või teenuse tellimise või vara ostmise eest tasumist tagatist nõudmata, kui töö või teenus on lõpetatud või vara on üle antud ning toetuse saaja on selle vastu võtnud ja selle eest tasunud vähemalt omafinantseeringuga võrdse summa ning kui toetuse saaja on piisavalt usaldusväärne. Nimetatud rahastamisviisi ei kohaldata liisingulepinguga ostetava vara puhul.
(4) Paragrahvi 16 lõike 1 punktis 1 nimetatud arve-saatelehel või arvel märgitud toetatava tegevuse abikõlblike kulude eest peab olema tasutud ja rahalise kohustuse tasumise teatis koos § 16 lõike 1 punktis 2 nimetatud dokumendiga peab olema esitatud PRIA-le seitsme tööpäeva jooksul arvates toetuse maksmise otsuse alusel makstud raha laekumisest.
3) kinnitus selle kohta, et PRIA poolt toetuse maksmise otsuse alusel makstud raha on kuludokumentide alusel üle kantud sellele isikule, kellelt toetuse saaja tellis teenuse või töö või ostis vara.
Lisa 2 Hindamiskriteeriumid


text:
Kas kaasomandi lõpetamisel arvestatakse kohtus ainult turuhinda või ka seda, palju keegi investeeris? - Asjaõigus - vastused.ee
Kas kaasomandi lõpetamisel...
Küsimus: Kas kaasomandi lõpetamisel arvestatakse kohtus ainult turuhinda või ka seda, palju keegi investeeris?29.04.2015
ehitasime koos elukaaslasega maja, mina finantseerisin ehitust omavahenditest, elukaaslane aga pangalaenuga. Minul puudus ehitusperioodil ülevaade tema tehtud kuludest, ta ei jaganud minuga infot ja ehituse kulgu. Täna oleme juba kaks aastat lahus, mina olen meie ühise pojaga majast välja kolinud, kuid tema ei ole huvitatud minu osa endale mõistliku summa eest välja ostma. Pakub naeruväärset summat, mis on vaid 20% kinnistu turuväärtusest. Väites, et tema kulutas ehitusse rohkem. Halb on ka see, et ma ei ole temaga kaaslaenaja, kuna minul oli raha ehitamiseks, laenu võttis ta üksi kuid hüpoteek on ka minu osal (olen 1/2 kinnistu omanik). Niiet igati kahjulik on mulle olla edasi kaasomaniku staatuses. Kuidas praktika on, kas kohtu poole pöördudes oleks mul kaasomandi lõpetamisel lootust saada pool tänasest turuhinnast? Või arvestabki kohus, et kumb rohkem rahaliselt ehitusse panustas. Mul puudus samas kontroll tema tehtud kulutuste osas, ta ei kooskõlastanud minuga ühtegi oma otsust ja maja esialgne eelarve sai kõvasti ületatud. Ehituse ajal ja ka peale maja valmimist toimisime kui perekond kuid abielus ei olnud.
Asja jagamist kaasomandi lõpetamisel reguleerib AÕS § 77, mille lõike 1 kohaselt jagatakse kaasomandi lõpetamise asi vastavalt kaasomanike kokkuleppele.
Kui kaasomanikud ei saavuta kokkulepet kaasomandis oleva asja jagamise viisi suhtes, otsustab kohus hageja nõudel kas jagada asi kaasomanike vahel reaalosades, anda asi ühele või mitmele kaasomanikule, pannes neile kohustuse maksta teistele kaasomanikele välja nende osad rahas, või müüa asi avalikul või kaasomanikevahelisel enampakkumisel ning saadud raha jagada kaasomanike vahel vastavalt nende osa suurusele (AÕS § 77 lg 2).
Kaasomandi reaalosadena jagamisel võib kohus, kui reaalosade väärtus ei vasta kaasomanikele kuuluvate mõtteliste osade väärtusele, määrata rahalise tasaarvestuse osade ühtlustamiseks, samuti koormata üksikuid osasid servituudiga teiste osade kasuks (AÕS § 77 lg 3).
Kohtu poolt kindlaksmääratud osade jaotamine reaalselt võib vajaduse korral toimuda ka liisu heitmise teel (AÕS § 77 lg 4).
Problemaatiline võib olla osade suuruse ja kulutuste tegemise kindlaksmääramine kui puuduvad dokumendid tehtud kulutuste osas.
Oleneb kohtunikust, kuid kohus eeldatavasti arvestab nii turuhinda kui ka poolte panuseid.

matches:
§ 77
kohus
§ 77
§ 77
§ 77
kohus