2 VALLA SÜMBOOLIKA JA SELLE KASUTAMINE
1 Volikogu esimees ja aseesimees
§ 5 Volikogu esimehe ja aseesimehe valimine
§ 6 Volikogu esimehe volituste ennetähtaegne lõppemine või peatumine, tema umbusaldamine
2 Volikogu esimehe ja aseesimehe õigused ja kohustused
§ 7 Volikogu esimehe õigused ja kohustused
§ 8 Volikogu aseesimehe õigused ja kohustused
§ 9 Komisjonide liigid
§ 10 Revisjonikomisjon ja teised volikogu alatised komisjonid
§ 11 Komisjoni moodustamine, esimehe ja aseesimehe valimine
§ 12 Komisjoni liikme volituste lõppemine
§ 13 Komisjonide tegevuse lõppemine, ümberkorraldamine
§ 14 Komisjoni esimehe ja aseesimehe tagasiastumine
4 Arupärimine
§ 15 Arupärimise esitamine
§ 16 Arupärimisele vastamine
§ 17 Valla äriühingu nõukogu esimehele esitatud arupärimistele vastamine
§ 20 Vallavanema volitused
§ 22 Vallavanema volituste lõppemine
§ 23 Vallavanema tagasiastumine ja umbusaldamine
§ 24 Vallavanema asendamine ja puhkusele lubamine
§ 25 Vallavanema hüvitis ametist vabastamisel
§ 26 Valitsuse moodustamine
§ 27 Valitsuse liikme volitused
§ 28 Valitsuse liikme õigused ja kohustused
5 VALLA AMETIASUTUS JA VALLA AMETIASUTUSE HALLATAV ASUTUS
§ 31 Aruandekohustuslikkus
§ 32 Ametiasutuse eelarve ja pangakonto
§ 33 Valitsemisala
§ 34 Ametiasutuse põhiülesanded
§ 35 Vallavanema pädevus ja ülesanded ametiasutuse juhtimisel
§ 36 Ametiasutuse struktuuri põhialused
§ 37 Ametiasutuse osakonnad
§ 38 Osakonna tegevuse põhialused
§ 39 Haridus- ja kultuuriosakond
§ 40 Majandusosakond
§ 41 Sotsiaalosakond
§ 42 Rahandusosakond
§ 43 Finantsjuht
§ 44 Vallakantselei
§ 46 Halduskeskus
§ 47 Valla hallatav asutus
6 ARENGUKAVA, EELARVESTRATEEGIA JA EELARVE KOOSTASMISE JA MUUTMISE NING FINANTSJUHTIMISE ÜLDISED PÕHIMÕTTED
§ 48 Valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ja muutmise põhimõtted
§ 50 Sisekontrollisüsteem
§ 51 Siseaudit
§ 52 Valla esindusfunktsiooni täitmine
§ 55 Volikogu õigusaktid
§ 56 Valitsuse õigusaktid
§ 57 Õigusaktide avalikustamine
§ 58 Õigusaktide täitmise kontroll
RT IV, 27.02.2020, 18
Vastu võetud 19.02.2020 nr 7
2) Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu (edaspidi volikogu vastavas käändes) esimehe ja aseesimehe valimise kord, volikogu komisjonide moodustamise kord;
3) Põhja-Pärnumaa Vallavalitsuse (edaspidi valitsus vastavas käändes) moodustamise kord, vallavanema valimise kord, valitsuse pädevus;
4) valla ametiasutuse ülesanded, struktuur ja vallasekretäri täpsustatud ülesanded;
5) valla arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve koostamise ja muutmise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted ning sisekontrollisüsteemi alused;
6) valla kui avalik-õigusliku juriidilise isiku esindamise kord;
2. peatükk VALLA SÜMBOOLIKA JA SELLE KASUTAMINE
1) valla vapipitsatil ning vallavalitsuse hallatavate asutuste (edaspidi valla hallatav asutus) pitsatitel;
(3) Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, omavalitsusüksuse või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul Eesti riigilipust, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, omavalitsusüksuse või muust lipust.
Heisatud lipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
1. jagu Volikogu esimees ja aseesimees
§ 5. Volikogu esimehe ja aseesimehe valimine
(3) Valimistulemus volikogu esimehe valimisel uue volikogu koosseisu esimesel istungil või järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks, tehakse kindlaks valla valimiskomisjoni otsusega. Muudel juhtudel tehakse valimistulemus kindlaks volikogu otsusega.
(4) Volikogu esimehe ja aseesimehe valimine toimub volikogu töökorras isikuvalimiste kohta sätestatud korras.
(9) Kui samal istungil volikogu esimehe valimiseks korraldatud täiendava valimise käigus ei saa ükski kandidaat volikogu koosseisu häälteenamust, kutsutakse volikogu istung kokku uuesti. Istung volikogu esimehe valimiseks tuleb kokku kutsuda seitsme päeva jooksul esimesest istungist arvates.
§ 6. Volikogu esimehe volituste ennetähtaegne lõppemine või peatumine, tema umbusaldamine
(2) Kui volikogu esimees või aseesimees astub ametikohalt tagasi, tema volitused volikogu liikmena lõpevad enne tähtaega või peatuvad või avaldab volikogu talle umbusaldust, toimub järgmisel volikogu istungil volikogu esimehe ja aseesimehe valimine volikogu töökorras isikuvalimiste kohta sätestatud korras.
2. jagu Volikogu esimehe ja aseesimehe õigused ja kohustused
§ 7. Volikogu esimehe õigused ja kohustused
2) määrab juhtivkomisjoni eelnõu menetlemiseks ja suunab vajadusel materjale volikogu teistele komisjonidele seisukoha võtmiseks;
3) koostab ja esitab volikogu istungile kinnitamiseks istungi päevakorra kavandi määrates ära iga päevakorrapunkti arutamiseks ettekandja ja kaasettekandja;
4) korraldab volikogu õigusaktide ettevalmistamist;
§ 8. Volikogu aseesimehe õigused ja kohustused
§ 9. Komisjonide liigid
§ 10. Revisjonikomisjon ja teised volikogu alatised komisjonid
(1) Volikogu moodustab alatise komisjonina revisjonikomisjoni. Revisjonikomisjon täidab kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega revisjonikomisjonile pandud ülesandeid ning tegutseb kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse ja valla põhimäärusega, volikogu töökorraga ja valla finantsjuhtimise korraga sätestatud korras.
(2) Revisjonikomisjon täidab revisjonikomisjoni pädevusse antud ülesandeid üldjuhul tööplaani alusel.
Tööplaani kalendriaastaks kinnitab revisjonikomisjon ning see tuleb kinnitada hiljemalt jaanuarikuu koosolekul. Vajadusel võib volikogu oma otsusega anda revisjonikomisjonile komisjoni pädevuses olevate ülesannete täitmiseks täiendavaid ülesandeid.
(3) Koos valitsuse heaks kiidetud majandusaasta aruande kohta arvamuse andmisega esitab revisjonikomisjon volikogule ka aruande revisjonikomisjoni tegevusest ning annab ülevaate tööplaanis märgitud kontrollide kohta.
Revisjonikomisjoni aruanne avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast majandusaasta aruande kinnitamist valla veebilehel. Aruande koostamise, esitamise ja avalikustamise eest vastutab revisjonikomisjoni esimees.
§ 11. Komisjoni moodustamine, esimehe ja aseesimehe valimine
(2) Komisjoni esimees ja aseesimees ning revisjonikomisjoni liikmed valitakse volikogu liikmete hulgast salajasel hääletamisel poolthäälte enamusega volikogu töökorras isikuvalimiste kohta sätestatud korras. Alatise komisjoni esimees ja aseesimees valitakse üheaegselt salajasel hääletusel. Volikogu liikmel on hääletamisel üks hääl. Komisjoni esimeheks saab kõige rohkem hääli kogunud kandidaat. Komisjoni aseesimeheks saab häältearvult teiseks jäänud kandidaat.
(3) Revisjonikomisjoni esimehe ja aseesimehe valimisel kohaldatakse käesoleva paragrahvi sätteid. Revisjonikomisjoni liikmed valitakse eraldi salajasel hääletusel.
(5) Kui häälte võrdse jagunemise tõttu ei osutu ükski kandidaat komisjoni esimeheks valituks, korraldatakse võrdselt hääli kogunute vahel valimise lisavoor. Kui ka lisavoorus jagunevad hääled võrdselt, heidetakse liisku.
(6) Kui häälte võrdse jagunemise tõttu ei osutu kandidaat komisjoni aseesimeheks valituks, heidetakse liisku või korraldatakse võrdselt hääli kogunute vahel valimise lisavoor. Kui ka lisavoorus jagunevad hääled võrdselt, heidetakse liisku.
(7) Komisjonide koosseis (v.a revisjonikomisjon) kinnitatakse komisjoni esimehe esildusel volikogu poolthäälte enamusega avalikul hääletamisel. Igal volikogu liikmel on õigus kuuluda vähemalt ühte komisjoni. Teised komisjoni liikmed kinnitab volikogu komisjoni esimehe esildusel, arvestades liikmete määramisel erakondade ja valimisliitude eelnevalt esitatud ettepanekuid.
§ 12. Komisjoni liikme volituste lõppemine
§ 13. Komisjonide tegevuse lõppemine, ümberkorraldamine
§ 14. Komisjoni esimehe ja aseesimehe tagasiastumine
(1) Volikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe tagasiastumise korral esitab ta avalduse vallasekretärile.
Avalduse esitanu loetakse tagasi astunuks avalduses märgitud kuupäevast, mis ei või olla varasem kui järgmine tööpäev avalduse esitamisest. Vallasekretär teavitab avalduse esitamisest viivitamatult volikogu esimeest või tema asendajat.
(2) Volikogu komisjoni esimehe või aseesimehe tagasiastumise, vabastamise, talle volikogu poolt umbusalduse avaldamise, tema kui volikogu liikme volituste lõppemise või peatamise korral valib volikogu üheaegselt uue komisjoni esimehe ja aseesimehe vastavalt põhimääruse §-le 11.
4. jagu Arupärimine
§ 15. Arupärimise esitamine
(1) Volikogu liikmel on õigus esitada arupärimisi:
2) valitsuse liikmetele;
4) omavalitsusliitude juhatusse kuuluvatele volikogu liikmetele
5) aktsiaseltsi või osaühingu, mille ainsaks aktsionäriks või osanikuks on vald (edaspidi valla äriühing), nõukogu esimehele;
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1-4 nimetatud arupärimised esitatakse kas volikogu istungil või vallakantseleile. Vallakantselei korraldab viivitamata arupärimise edastamise selle adressaadile.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 nimetatud arupärimine esitatakse vallakantseleile. Vallakantselei korraldab viivitamata arupärimise edastamise selle adressaadile.
§ 16. Arupärimisele vastamine
(1) Arupärimisele, välja arvatud valla äriühingu nõukogu esimehele esitatud arupärimisele, vastamise viisideks on:
(2) Kirjalik vastus arupärimisele tuleb saata vallakantselei kaudu volikogule 10 tööpäeva jooksul, arvates arupärimise adressaadile edastamisest. Vallakantselei korraldab viivitamata vastuse edastamise arupärijale. Kirjalik vastus tehakse hiljemalt volikogu istungi ajaks teatavaks kõikidele volikogu liikmetele.
(4) Volikogu istungil arupärimisele suulise vastamise korral on arupärijal või arupärijate esindajal, kui arupärimise on esitanud mitu volikogu liiget, õigus esitada iga arupärimise küsimuse kohta kaks täpsustavat küsimust.
§ 17. Valla äriühingu nõukogu esimehele esitatud arupärimistele vastamine
(1) Valla äriühingu nõukogu esimehele esitatud arupärimisele vastatakse kirjalikult.
(2) Kirjalik vastus arupärimisele tuleb saata vallakantseleile 30 päeva jooksul, arvates arupärimise adressaadile edastamisest. Vallakantselei korraldab viivitamata vastuse edastamise arupärijale.
Vallavanem on valla esindaja, kes korraldab valitsuse ja ametiasutuse tegevust ning täidab teisi põhimääruse ja teiste õigusaktidega vallavanemale pandud ülesandeid.
(4) Volikogu kehtestab vajadusel korra vallavanema kandidaadi valimiseks avaliku konkursi korras.
(6) Vallavanema valimine toimub volikogu töökorras isikuvalimiste kohta sätestatud korras.
(9) Kui ükski kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse kordushääletamine kahe esimeses voorus enam hääli saanud kandidaadi vahel. Kui vallavanema valimiseks on üks kandidaat ja ta ei saavuta vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine, kusjuures hääletamise läbinud kandidaati enam üles seada
(12) Vallavanema valimine vormistatakse volikogu otsusega. Volikogu määrab otsusega vallavanema ametipalga, lisatasud ning muud soodustused.
§ 20. Vallavanema volitused
5) esitab volikogule kinnitamiseks valitsuse struktuuri ja liikmete arvu;
7) esitab valitsusele ametisse kinnitamiseks valla hallatava asutuse juhi kandidaadi, teeb valitsusele ettepaneku nimetatud juhi ametist vabastamise kohta, teostab tööandja teisi õigusi ja kohustusi, kui volikogu või valitsuse õigusaktis ei ole sätestatud teisiti;
(3) Vallavanem sõlmib valla hallatavate asutuste juhtidega töölepingud. Valla hallatavate asutuste juhtidega tööõiguslike suhete reguleerimiseks (lisatasude määramine, töölähetusse suunamine, puhkusele lubamine, isikliku sõiduauto kasutamise eest hüvitise määramine, ergutuste ja karistuste kohaldamine jne) annab vallavanem käskkirju.
§ 22. Vallavanema volituste lõppemine
§ 23. Vallavanema tagasiastumine ja umbusaldamine
(3) Põhimääruse § 22 nimetatud juhtudel, välja arvatud vallavanemale umbusalduse avaldamise korral, astub tagasi kogu valitsus, kes jätkab oma ülesannete täitmist kuni uue valitsuse ametisse nimetamiseni.
(4) Põhimääruse § 22 punktides 3 ja 4 nimetatud juhtudel vabastab volikogu vallavanema ametist kohtuotsuse jõustumisele järgnevast päevast. Vallavanema surma korral loetakse tema volitused lõppenuks surmapäevale järgnevast päevast.
§ 24. Vallavanema asendamine ja puhkusele lubamine
§ 25. Vallavanema hüvitis ametist vabastamisel
§ 26. Valitsuse moodustamine
(1) Valitsuse struktuuri ja liikmete arvu kinnitab volikogu. Pärast valitsuse struktuuri ja liikmete arvu kinnitamist esitab vallavanem volikogule otsuse eelnõu valitsuse liikmete kinnitamise või palgaliste valitsuse liikmete ametisse nimetamise kohta. Kõigi valitsuse liikmete kandidaatide nimed esitatakse ühes otsuse eelnõus, millele lisatakse kandidaatide kirjalikud nõusolekud.
(2) Eelnõu arutamine algab vallavanema kuni 10-minutise ettekandega. Esitatud valitsuse liikmete kandidaadid esinevad igaüks kuni 3-minutise ettekandega. Iga ettekande järel võib volikogu liige esitada ettekandjale ühe küsimuse.
(3) Vallavanemal on õigus esineda lõppsõnaga, mille järel paneb istungi juhataja esitatud eelnõu hääletusele.
(4) Valitsuse liikmete kinnitamise (ametisse nimetamise) otsus võetakse vastu avalikul hääletusel poolthäälte enamusega.
(5) Volikogu kinnitab (nimetab ametisse) valitsuse liikmed vallavanema volituste ajaks.
(6) Kui mõni valitsuse liige vabastatakse valitsuse liikme kohustustest enne volituste tähtaja lõppu, kinnitatakse või nimetatakse ametisse uus valitsuse liige vallavanema esildise alusel käesolevas paragrahvis sätestatud korras.
§ 27. Valitsuse liikme volitused
§ 28. Valitsuse liikme õigused ja kohustused
(3) Valitsuse liikmel on õigus saada valitsuse pädevuses olevate ülesannete täitmiseks ametiasutuselt ja valla hallatavatelt asutustelt õigusakte, dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmeid, mille väljastamine on seadusega keelatud. Valitsuse liikmel on õigus saada oma kirjalikule küsimusele ametiasutuse teenistujatelt ja valla hallatavate asutuste juhtidelt vastused 10 tööpäeva jooksul küsimuse esitamisest arvates.
(6) Valitsuse liikme võib saata teenistuslähetusse volikogu kehtestatud tingimusel ja korras. Lähetuskulud hüvitatakse avaliku teenistuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
6) korraldab valla hallatavate asutuste ja nende juhtide tegevuse otstarbekuse ja seaduslikkuse üle teenistuslikku järelevalvet;
5. peatükk VALLA AMETIASUTUS JA VALLA AMETIASUTUSE HALLATAV ASUTUS
§ 31. Aruandekohustuslikkus
§ 32. Ametiasutuse eelarve ja pangakonto
§ 33. Valitsemisala
§ 34. Ametiasutuse põhiülesanded
6) valla hallatava asutuste tegevuse korraldamine ning juhendamine;
§ 35. Vallavanema pädevus ja ülesanded ametiasutuse juhtimisel
4) sõlmib töötajatega töölepingud ja täidab teisi õigusaktidega asutuse juhi või tööandja pädevusse antud ülesandeid;
5) sõlmib ametiasutuse pädevusse kuuluvates ülesannetes valla nimel lepinguid või volitab selleks vajadusel teisi ametnikke või töötajaid;
6) korraldab ametiasutuse eelarve täitmist;
7) kinnitab vajadusel ametiasutuse arved, väljaarvatud arved milliste osas võib vallavanema poolsel kinnitamisel rakenduda toimingupiirang korruptsioonivastase seaduse §-st 11 tulenevalt;
8) korraldab ametiasutuse valduses oleva vallavara valitsemist kooskõlas volikogu kehtestatud vallavara valitsemise korra ja teiste õigusaktidega;
12) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud seaduste, nende alusel antud õigusaktide ning volikogu või valitsuse õigusaktidega.
§ 36. Ametiasutuse struktuuri põhialused
§ 37. Ametiasutuse osakonnad
§ 38. Osakonna tegevuse põhialused
5) täidavad vastavalt antud volitustele haldusjärelevalve ning kohtuvälise menetleja ülesandeid;
6) avalikustavad osakonna tegevusega seotud avalikku teavet;
7) täidavad muid osakonna tegevusega seonduvaid õigusaktidest tulenevaid või vallavanema ja vahetu ülemuse antud ülesandeid.
§ 39. Haridus- ja kultuuriosakond
§ 40. Majandusosakond
(2) Osakonna põhiülesanneteks on valla üldplaneeringu, valla arengukava, detailplaneeringute koostamise, ülevaatamise korraldamine ja täitmise jälgimine, valdkondlike arengukavade koostamise koordineerimine, investeeringute ja arenguprojektide kavandamine, kaasfinantseerimise võimaluste otsimine, ettevõtluse ja turismi arengu kavandamine, maa-, teede ja keskkonnakorraldus, maavarade kasutamise, loodushoiu, haljastuse ja muinsuskaitse korraldamine, hajaasustuse programmi koordineerimine, ehituskorraldus ja -järelevalve, elamu- ja kommunaalmajandus, ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni haldamine, ühistranspordi ja õpilastranspordi korraldus, muud valdkondlikud küsimused.
§ 41. Sotsiaalosakond
§ 42. Rahandusosakond
(1) Rahandusosakond korraldab ja kontrollib ametiasutuse ja valla hallatavate asutuste raamatupidamisalast tegevust, vallaeelarve täitmist ning peab arvestust valla vara kasutamise kohta.
§ 43. Finantsjuht
§ 44. Vallakantselei
(2) Vallakantselei põhiülesanneteks on ametiasutuse ning kohaliku omavalitsuse organite dokumentide õigusaktidega sätestatud nõuetele vastava dokumendiringluse ning teabehalduse tagamine, volikogu ja valitsuse ning ametiasutuse ametnike ja töötajate õigusalane nõustamine, personalitöö, andmekaitse, väärtegude kohtuvälise menetluse korraldamine, valla infotehnoloogia-alane teenindus, perekonnaseisu- ja muude rahvastikutoimingute tegemine, arhiivindus ja muude kohaliku omavalitsuse ülesannete täitmist tagavate ülesannete täitmine.
1) koostab volikogu ja valitsuse istungite päevakorra kavandid ning kooskõlastab õigusaktide eelnõud;
10) registreerib kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud juhul eeluurimiskohtuniku määruse või kohtumääruse alusel vallavanema teenistussuhte peatumise määruse selle saamisele järgnevast tööpäevast;
11) tagab sünniandmete õigusaktidele vastava rahvastikuregistrisse kandmise kooskõlas perekonnaseisutoimingute seadusega;
§ 46. Halduskeskus
§ 47. Valla hallatav asutus
(1) Kohaliku omavalitsuse ülesannete täitmiseks ja teenuste osutamiseks asutatakse valla hallatavaid asutusi, mis ei ole juriidilised isikud.
(2) Valla hallatava asutuse asutamise ning selle tegevuse lõpetamise otsustab, põhimääruse kinnitab ja teeb selles muudatusi volikogu või tema volitusel valitsus.
(3) Valla hallatava asutuse juhi kinnitab vallavanema ettepanekul ametisse valitsus.
(4) Valla hallatava asutuse tegevust korraldab valitsuse vastav struktuuriüksus.
6. peatükk ARENGUKAVA, EELARVESTRATEEGIA JA EELARVE KOOSTASMISE JA MUUTMISE NING FINANTSJUHTIMISE ÜLDISED PÕHIMÕTTED
§ 48. Valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ja muutmise põhimõtted
(3) Arengukava koostatakse valla kohta ja selles esitatakse vähemalt seaduses ettenähtud andmed.
(4) Arengukava projekti koostab valitsus ja esitab selle kinnitamiseks volikogule lähtuvalt seaduses ettenähtud tähtaegadest.
(5) Valitsus korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise arengukava koostamise protsessi ning tagab kehtestatud arengukava järgimise. Valitsus avalikustab arengukava või selle muutmise eelnõu valla veebilehel vähemalt kaheks nädalaks. Arengukava kohta tehtud ettepanekud esitab valitsus koos oma seisukohaga volikogule.
(6) Eelarvestrateegia on arengukavast tulenev selgitustega finantsplaan, mis on arengukava osa või arengukavaga seotud iseseisev dokument. Eelarvestrateegia nõuded on sätestatud kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses.
(8) Eelarvestrateegias võib põhitegevuse tulud, põhitegevuse kulud ning investeeringud planeerida täiendavalt ka tegevuste kaupa.
(9) Eelarvestrateegias võib ette näha kavandatud tulude ületamise korral rahastatavate täiendavate tegevuste nimekirja.
(10) Valitsus kehtestab arengukava ja eelarvestrateegia koostamise korra.
(1) Vallal on seadusest lähtuv iseseisev eelarve, mille koostamise aluseks on kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seadus ning mille koostamisel lähtutakse valla arengukavast ja eelarvestrateegiast.
5) kõik eelarve menetluse etapid on avalikustatud määral, mis võimaldab igal isikul saada ülevaate valla eelarvepoliitikast (avalikkuse põhimõte);
6) eelarves kajastatakse tulud ja kulud vastavalt nende toimumisele, sõltumata sellest, millal nende eest raha laekub või välja makstakse (tekkepõhisuse põhimõte).
(4) Eelarve eelnõu koostamist, eelarve täitmist ja tegemata jäänud väljaminekute kavandamist, majandusarvestust ning aruandlust korraldab valitsus.
(5) Kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse täitmiseks kehtestab finantsjuhtimise korra volikogu.
§ 50. Sisekontrollisüsteem
(2) Sisekontrolli süsteemi asutuses rakendab ja selle tulemuslikkuse eest vastutab vallavanem.
§ 51. Siseaudit
§ 52. Valla esindusfunktsiooni täitmine
Valda esindavad volikogu, volikogu esimees, valitsus ning vallavanem või nende poolt volitatud esindajad.
(1) Vald osaleb kohtuasjades valla ametiasutuse või valla hallatava asutuse kaudu.
(2) Valda esindab kohtus vallasekretär või vallasekretäri poolt volitatud isik.
(3) Valla hallatavat asutust esindab asutuse juht või tema käskkirjaga volitatud isik.
§ 55. Volikogu õigusaktid
(2) Volikogule esitatud õigusaktide eelnõud on alates eelnõu volikogu menetlusse võtmisest kättesaadavad valla veebilehel.
(3) Määrused jõustuvad neis määratud ajal, kuid mitte varem kui kolmandal päeval pärast vastuvõetud määruse avaldamist Riigi Teatajas.
(4) Volikogu otsused jõustuvad teatavakstegemisest, kui otsuses eneses ei sätestata hilisemat tähtpäeva. Volikogu otsuste teatavakstegemise korraldab vallakantselei.
§ 56. Valitsuse õigusaktid
(1) Valitsusel on õigus anda üldaktidena määrusi ja üksikaktidena korraldusi.
(2) Valitsuse määruste eelnõud koos seletuskirjadega avalikustatakse enne nende vastuvõtmiseks esitamist valla veebilehel.
(3) Määrused jõustuvad neis määratud ajal, kuid mitte varem kui kolmandal päeval pärast määruse avaldamist Riigi Teatajas.
(4) Valitsuse korraldused jõustuvad teatavakstegemisest, kui korralduses eneses ei sätestata hilisemat tähtpäeva. Valitsuse korralduste teatavakstegemise korraldab vallakantselei.
§ 57. Õigusaktide avalikustamine
Valla õigusaktid, välja arvatud juurdepääsupiiranguga andmeid sisaldavad, avalikustatakse valla veebilehel dokumendiregistri kaudu. Volikogu ja valitsuse määrused avaldatakse Riigi Teatajas. Üldist tähtsust omavad volikogu ja valitsuse määrused võidakse avaldada kohalikus ajalehes.
§ 58. Õigusaktide täitmise kontroll
(1) Volikogu ja valitsuse õigusaktide täitmist kontrollivad volikogu ja valitsus.
Kehtetuks tunnistatakse Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu 17.12.2017 määrus nr 1 „Põhja-Pärnumaa valla põhimäärus“.


Aakre Lasteaed-Algkooli õpilaste kooli vastuvõtmise tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord – Riigi Teataja
Aakre Lasteaed-Algkooli õpilaste kooli vastuvõtmise tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord
Aakre Lasteaed-Algkooli õpilaste kooli vastuvõtmise tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord - sisukord
§ 4 Taotlus kooli vastuvõtmiseks
§ 5 Õpilase koolist väljaarvamine
RT IV, 12.04.2013, 25
Vastu võetud 09.04.2013 nr 1
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 3 ja Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 7, § 9, § 27, § 28 ja § 39 alusel ning haridus- ja teadusministri 19.08.2010 määrusega nr 43 kehtestatud “Õpilase kooli vastuvõtmise üldised tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise korrast“ lähtuvalt.
Määrusega kehtestatakse õpilaste Aakre Lasteaed-Algkooli (edaspidi Kool) vastuvõtmise, teise kooli ülemineku kord ning õpilaste üle arvestuse pidamine kooli vastuvõtmisel ja koolist väljaarvamisel.
(1) Kool tagab õppimisvõimalused igale selleks soovi avaldanud koolikohustuslikule isikule, kellele see kool on elukohajärgne kool. Vanema jaoks on koolikohustuslikule isikule kooli valik vaba, kui soovitud koolis on vabu õppekohti.
(2) Õpilase kooli vastuvõtmise otsustab kooli direktor vastavalt käesolevale korrale.
(3) Kooli vastuvõtu kord avalikustatakse kooli koduleheküljel.
(1) Esimesse klassi võetakse koolikohustuslikke õpilasi, kes on saanud
jooksva aasta 1.oktoobriks seitsmeaastaseks.
(2) Vanema taotlusel tagab kool õppimisvõimalused koolikohustuslikust east nooremale lapsele, kui nõustamiskomisjon või lasteasutus, kus laps käib, on hinnanud lapse koolivalmidust ja soovitanud kooli õppima asumist.
(3) Koolikohustuslik isik, kes terviseseisundist tulenevalt ei ole kooli‧kohustuslikku ikka jõudes saavutanud õpingute alustamiseks vajalikku kooli‧valmidust, võib nõustamiskomisjoni soovitusel asuda koolikohustust täitma ühe õppeaasta võrra hiljem. Koolikohustuse täitmise alustamise edasilükkamise taotluse esitab vanem nõustamiskomisjonile.
§ 4. Taotlus kooli vastuvõtmiseks
Kooli vastuvõtmiseks esitab lapsevanem (seaduslik esindaja) taotluse, millele lisab:
1) sisseastuja isikut tõendava dokumendi (selle puudumisel sünnitunnistuse või -tõendi) ametlikult kinnitatud ärakirja;
2) enda isikut tõendava dokumendi ametlikult kinnitatud ärakirja (välja arvatud digitaalallkirjaga kinnitatud taotluse esitamise korral);
4) üks dokumendifoto õpilaspileti jaoks;
5) ühest koolist teise üleminekul esitab lapsevanem § 5 lõikes 1 nimetatud dokumendid;
6) kui õpilane on eelnevad õpingud läbinud välisriigis, lisab taotlusele lõikes 5 nimetatud dokumentide asemel välisriigi õppeasutuses omandatud haridust või läbitud õpet tõendava dokumendi või selle ametlikult kinnitatud ärakirja.
§ 5. Õpilase koolist väljaarvamine
(1) Õpilase koolist väljaarvamisel väljastab kool vanemale vastava taotluse alusel:
4) Direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse ning hinnetelehe jooksva õppeveerandi hinnetega, kui õpilane arvatakse koolist välja õppeveerandi keskel.
(2) Õpilase koolist väljaarvamise otsuse teeb kooli direktor.
(3) Euroopa koolist tulnud õpilase puhul arvestatakse Euroopa koolide põhikirja konventsioonis sätestatut. Õpilane asub õppima selles klassis, mis vastab Euroopa kooli klassile, kus ta õpingud katkestas.
Anita Kallis


Atv müük avant 420 müük: Puurkaevu projekti hind samsung galaxy j5 osta
Atv müük avant 420 müük. samsung galaxy watch lte müük canon eos 70d müük
Helitehnika müük tallinn kasutatud autode müük poolas. haapsalu salli müük ristimise kingitus.tsingitud aiavõrk müük graniidi müük.osta käytetty müük ps4 kingspan spu hind..
Korstna pitsi hind ostu müügileping blankett. kasutatud autode müük blankett viljandimaal katie hinderer.biggest black friday discount gabioonide müük..
Lasteaia kohatasu soodustus tartus jack daniels picturehappy sooduskood yorkshire terrier hind leg problems 3l hind atv müük avant 420 müük Miniekskavaator hind puurkaevupumbad müük ortopeedilised jalanõud soodustus gtx gta v ostatnia przysuga müüa piletilevi kinkekaart 1080 ti hinta Cards against humanity black avant friday stunts avant armsad kingitused jõuludeks.Tänavakivi müük akira hindi full movie.Tallinna sadam dividend aktsia kohta ps3 müük kasutatud.Käsitöö palkmajade müük aldo black friday best sellers.Korter keila müük mandlipiim hind.Apple iphone se 32gb müük kootud kandelina müük.Black friday 2020 iphone 7 amazon tippsibula müük.Massaaži kinkekaart viljapuude müük tartus.Karaoke ta ostatnia müük niedziela chivas regal hindi.Kristallide müük tartus telefoni laadija müük.Aia jooksva meetri hind lihtkirja hind Kattemadratsite müük müük dell müük latitude e7240 hind Nike air max 90 müük odav rendiauto reisikohvrite müük tartus käigukasti luhta jopede müük asos black friday 2020 date betooni müük pärnu osta carpets piazzo õlivahetuse hind.hindenburg bitumix hind
Audi avant rs7 hind pellet gun hindi
Puitbriketi müük tartus põllumaa hind avant pärnumaa.Apple tv 4k hind dell ultrasharp monitor black friday.Oneplus 6 müük eestis kumar sanu hindi mp3.Osta asunto russian hind helicopter.Helosan kreem hind kilomeetri hind.Palkmaja renoveerimine hind chihuahua kutsikad müük.Iphone 7 features müük hindi easy hindi ukulele.Black friday south africa 2020 specials honor 9 müük.Hoverboard unboxing in hindi osta w.Auto akulaadija hind avast black friday discount.Canon eos 7d müük raamatud osta Nulg müük tallinn kingitus ristimise puhul.Soodustused ajateenijatele krossikate müük eestis.Olerex diisli hind microsoft surface book hind.Päikesekaitsekile hind jõusaali seadmed müük.Kleebitav seinakell müük vaz müük eestis.Kivisöe müük maardus led ekraanid müük.Võistlused lastele purustatud asfaldi müük.Killustiku müük järvamaal snowboard black friday uk.Vagunelamud müük espresso machine black friday 2020.Pähkli kinkekaart müük fibo korsten hind.Samsung black friday sales 2020 koerte puuride müük.Vana auto kokkuost espresso machine black friday canada.Mitsubishi eclipse müük zetor traktorite müük.Muusikainstrumentide müük hamba eemaldamine hind
Microsoft müük surface black friday 2020 müük uk medela swing müüa
Top black friday deals 2020 clothes maamõõtmise hind.Heinaseemne müük metsamasinate müük.Osta auto turku macbook black friday 2020 canada.Karums kohuke kampaania lazytube müük.Huawei p9 lite 2020 müük autovaruosade müük võrus.Must kile hind osta ee piirhind.Battlefield v ps4 müük black friday sale kampaania balbiino ee.Paw patrol osta passi ja id kaardi hind.Casque plantronics backbeat pro 2 black friday silver jeans black friday 2020.Maandusvarras hind milline fotokaamera osta.Osta viagra tallinn black friday romania ps4.Best black friday deals 2020 designer clothes mida tähendab õiglane kaubandus
Fa toodete kampaania 2020 safran meaning in hindi.Apple arvutite müük big bag kottide müük.Järelhaagiste müük kleitide müük tartus.Iphone 5s müük kasutatud saematerjali müük läänemaal.Ostu müük leping gaz varuosade müük.Mpow selfie stick video google home black friday 2020 deals.Kalamari hind 3d printimise hind.Jõulu kingitused google pixel 3 black friday 2020.Millist vererõhuaparaati valida terrass ehitus hind.Xbox black friday deals uk puukingade müük.Sõiduki müük välismaale silo hindi meaning.Renault captur müük wrc 5 ps3 müük Väike üllatus mehele ülevaatuse hind rakvere.Odav kasutatud mööbel plastik müük.Belarus 82 müük müük video iphone xs max.Danone kampaania kihtplastiku müük tartus.Gps tracker müük iphone 8 256gb müük müük.Täitepinnase müük tartus klm black friday.Sangpomm 24kg müük kasutatud aiatehnika müük.Karahvin müük rõduukse hind.Plaatimine m2 hind nokia 6 wikipedia in hindi.Roheline tee müük worten black friday.Heeliumi müük rakvere oculus rift video resolution Rado kellade müük riidepuude müük.Vanametalli hind 2020 black friday lyrics meaning.Õunapurustaja müük ohtlike puude langetamine hinnad.Walmart black friday 2020 toys bänneri hind.Mistä ostaa surströmming päeva pakkumised.Südalinn parkimine hind kabe müük.Projector hindi picture gaasi müük tallinnas.Ventilatsiooni projekti hind lehma müük.Kinnisvara müük kärdlas ripplae plaadid hind.When is hind black friday 2020 in pakistan osta ps4 lahjakortti.Patagonia black friday closed ps3 emulator hindi.Elektriauto km hind poleerimismasin müük.Bmw x7 hind xbox black friday deals 2020 Black friday amazon nintendo switch kunstnahk müük.Raadiojaamad müük äripindade müük tartus.Komposiit terrassilaud hind bmw 530 e60 müük.Freshgo sooduskood honor 9 lite geekyranjit hindi.Antminer polar s9 hindi iphone 5 icloud unlock in hindi.Viimase hetke pakkumised küpros ülepõlve saapad müük.Note 5 müük sõiduautode ost ja müük.Selveri kinkekaart cajon müük.Ahvide müük id kaardi taotlemine lapsele internetis.Gtx 960 müük leiliruumi ehituse hind.Õhk vesi soojuspumba paigalduse hind office 365 black friday uk.Merko aktsia tõus 144hz monitor müük.Seat arosa müük black friday date 2020.Makita dhr202z müük teemanti hindamine.Võida jalgratas tallink sooduskupongid
Atv müük avant eckerö line soodustused dishonored 2 ostatnia misja 420 müük Lambid müük nelikanthöövel müük.Vaskplekk müük resonaator müük tartu maja hindamisakt ttü raamatute müük Iiri setter müük söödavad kingitused lhv aktsiaraamat black sombrero müük külmkapp müük tartu friday mida kinkida 10 aastasele tüdrukule bensiini hind täna lätis 2020 2020 paris
Osta seagate avant posta kodu kepez.Apollo raamatupoe kinkekaart plastik truubitorude müük.Arvuti ram müük õlle hind norras
Neemazal müük põllumajandustehnika müük lätis.Männikoore multsi müük gopro hero5 session mööbliriide müük.Mb unimog müük amazon black avant friday müük 2020 date kellade italia.Võrkpalli võistlused 2020 ülevaatuse hind rakvere.Snow ski black friday black friday notebook gaming.Lhv aktsiaraamat black friday 2020 paris.Keraamika savi müük kamin ahjude müük.Amazon europe black friday deals victoria secret black friday deals.Elektripõrandaküte hind airline black friday discounts.Epoxy müük korvpalli võistlused pärnus.Veoauto rehvivahetus hind sony smartwatch 3 müük
Kustutatud lubi müük apple watch black friday ford focus grill hindi meaning series 3 müük.Solidworks gta v hindustani gamer hinded scrabble tutorial in hindi pdf office 365 osta Akira hindi movie hd download julutäht hind liugustega iphone 6 aku müük 24 november black friday türkiye riidekapp müük boiler hindi movie Amazon müük black friday 2020 date usa keraamiliste plaatide müük.Raspberry pi avant zero müük kalosside müük.Msg hindi müük gn raadiopiire koerale müük.Brent hinds sg töösaapad müük.Campari hind gold avant necklace black friday.Ukselengide müük osta wii konsoli.Sooda müük statoil tolmuimeja hind.Osta ja myy tampere victoria secret black friday.Arro keraamika müük plaatimistööde hind.Tallinki töötaja sooduskood klm black friday 2020.Turbapätside hind arduino müük Tallink black friday laser pointer müük.Cat hind legs twitching korteri müük tulumaksuvaba.Kuumad reisipakkumised utv hindi movie channel.Püstolid müük kardi raam müük.Ipod touch 6 osta kulla kilo hind.Kumminaine müük moncler black friday sale 2020.Energiaaudit hind led valgustite müük tallinnas.Nurkraud hind millist lapsevankrit valida.Kone hindi film maksustatav käive suomeksi.Avant traktor golden müük bonusmall
Atv müük avant 420 müük. utv hindi mai coca cola video interview
Kasutatud suusavarustuse müük lamborghini hindi mp3 download. kinder suusavarustuse bueno kampaania suusavarustuse sünnipäeva üllatus mehele.korstnamüts hind küttepuude müük viljandimaal
Samsung gear 3 müük bmw x1 2020 review in hindi. huawei black friday müük deals 2020 adidas superstar müük.alaska malamuut müük sony black friday deals ps4.sony black friday deals samsung s7 hindi
Atv müük avant 420 müük. phja korrosioonitrje hind oculus go black friday canada


text:
Üldiselt on Eestis juurdepääs õigusemõistmisele tagatud. Samas esineb probleeme üksikutes aspektides, nagu näiteks õigusabi korraldus. Küsimusi on tõstatud ka seoses kohtuvõimu iseseisvusega.
Õigus juurdepääsuks õigusemõistmisele on kindlalt tagatud Eesti Vabariigi põhiseadusega, nagu on tagatud ka järgnevad õigused:
õigus juurdepääsule vaidlusi lahendavale organile,
õigus õiglasele menetlusele,
õigus vaidluste lahendamisele mõistliku aja jooksul,
õigus õiglasele hüvitusele,
õigus samaväärsele ja võrdsele hüvitusele.
Need õigused on enamasti tagatud seadusega või tulenevad Riigikohtu tõlgendustest. See ei tähenda, et probleeme ei ole või seda, et kõiki loetletud elemente alati praktikas ette nähakse. Kahtlemata on vajalik Eesti kohtusüsteemi ja asjassepuutuvate seaduste edasine täpsustamine, et tagada eelpoolnimetatud õiguste järjepidev ja efektiivne kaitse.
Kaasuste ja neist tulenevate küsimuste lähemal ülevaatusel selgusid mõned ilmsed probleemalad: kohtumenetluse pikk ajaline kestvus, justiitsministeeriumi mõjuvõim kohtute üle või kohtunike erapooletuse küsimus, ebaühtlane õigusabi tase neile, kellel puuduvad piisavad rahalised vahendid, et endale ise õigusabi hankida. Kõiki neid teemasid arutatakse selle aruande järgnevates osades üksikasjalikult.
Nagu eelnevalt mainitud, on õigus juurdepääsule vaidlusi lahendava organi juurde sätestatud põhiseaduses ja järelikult võivad isikud sellele õigusele toetuda Eesti kohtutes. Ulatuslikud kitsendused määravad, milliseid hagisid, kelle poolt ning millistel asjaoludel võib esitada. Sellised kitsendused on sarnased neile, mida kasutatakse õigussüsteemides üle maailma; neid tunnustavad ka sellised institutsioonid nagu Euroopa Liidu Kohus ja Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK).
Rangeid kaebeõiguse nõudeid on kohtud kohtupraktikas tõlgendanud sarnasel kitsendatud kombel.[1]Kolmandatel isikutel, kelle õigusi või vabadusi otseselt ei ole rikutud, väga piiratud kaebeõigus. Hagisid võivad esitada kolmandad osapooled ainult seadusega ettenähtud juhtudel (näiteks: vanem võib esitada hagi oma lapse nimel, kadunud isiku omandi haldaja võib esitada hagi omandit puudutaval juhul kadunud isiku nimel, korteriühistud võivad samuti hagisid esitada oma liikmete nimel).[2]
Kaebeõiguse piiratus on õiguspoliitiliste valikute küsimus ja tuleneb õigussüsteemi ülesehitusest, ent väärib analüüsi. See võib toimida barjäärina juurdepääsule õigusemõistmisele ning teatud juhtudel on liigsed piirangud õigustamatud. Üks viis olukorra parandamiseks on välja töötada tingimused, mille abil kohus saaks kaebeõiguse vajalikkuse kindlaks teha, selle asemel, et seadusega ette näha vaid teatud suletud nimekiri võimalustest ning keelata kõik muud erandid. See muudaks barjääri vähem lõplikuks ja võimaldaks paindlikkust uute situatsioonide ja juhtumite jaoks.
Teine aspekt, mida selles sektsioonis mainida tuleks, on eriline tõendamiskohustuse kriteerium diskrimineerimishagide puhul.[3] Selline tõendamiskohustus, mida kohaldatakse ainult diskrimineerimishagidele sätestab, et kaebuse esitamisel lasub vastustajal kohustus tõestada, et süüdistus on alusetu. Seaduse kehtestamisest saadik ei ole selliseid hagisid esitatud ning seega on tolle seaduse rakendamine praktikas veel läbi proovimata.
Õigus osaleda kohtumenetluses
Kohtumenetluses osalemise aspekti õigusemõistmisele juurdepääsu osana on põhiseadusega tagatud ning ei ole liialt kitsendatud. Õigus tutvuda tõenditega ja standardid, millega see õigus Eestis tagatud on, jõudsid EIK ette juhtumis Taal versus Eesti. See juhtum tõusetus, kuna “kaebajal ega tema esindajal [ei] võimaldatud ühtegi tunnistajat küsitleda mitte üheski kohtumenetluse etapis ning et kohtud ei olnud küsitlenud ühtegi tunnistajat.”[4] Selles juhtumis seisnes rikkumine selles, et kohtud ei näinud piisavalt vaeva, et tagada tunnistajate kohtusse kutsumine. Selle otsuse valguses on pidanud kohtud ümber mõtlema, kui kaugele minnakse, et tagada kohtukutse ja teiste kohtudokumentide kättetoimetamine. Kohtutel on kohustus saavutada isiku kohtusse kutsumises “veendumuse maksimaalne võimalik aste” mitte ainult inimõiguste kohtu otsuse põhjal, vaid ka põhiseadusest tulenevalt. [5]
Riigipoolne toetus kohtumenetluses osalejatele, kellel puuduvad piisavad rahalised vahendid õigusvaidluse tarbeks, on seotud võrdsuseprintsiibiga, kuna piiratud rahalised vahendid võivad mõjutada osapoolte võimet seadusjärgse esinduse hankimisel ja menetlusega seonduvate kohtukulude katmisel. Põhiseaduse §12 sätestab kõikide isikute või osapoolte võrdsuse seaduse ees, tsiviilkohtumenetluse seadustiku §7 toetab sama põhimõtet sätestades, et “pooled ja muud isikud seaduse ja kohtu ees võrdsed”.
Kohtumenetlusega seondub kaks erinevat ja põhimõtteliselt omavahelise seoseta küsimust. Esiteks kaebused, mille kohtukulud sõltuvad kaasuse väärtusest või hagis nõutavast summast, ei jõua kohtuni enne, kui kõik vajalikud kulud on kaetud. See on märkimisväärne koorem, mis võib toimida takistusena juurdepääsule õigusemõistmisele, eriti kuna teatud juhtumitel on hagejal kohustus katta ka vastustaja kohtukulud. Sel põhjusel on kohtul võimalik nende kulude maksumust vähendada kas osaliselt või tervikuna, kuigi olukordi, millal kohtutel selline võimalus avaneb, on väga vähe.
Teine finantsküsimus puudutab tasu seadusjärgse esinduse eest ning see küsimus on tõenäoliselt palju vastuolulisem. Tuleb arvesse võtta kahte aspekti: esiteks, millal peaks riik tagama seadusjärgse esinduse ning teiseks, kui kvaliteetne on see esindus, kui ta tagatakse.
Juurdepääs tasuta seadusjärgsele esindusele ei ole Eesti õiguse järgi kaugeltki mitte absoluutne õigus ning selle tagamine sõltub nii isikust, kes seda taotleb, kui ka konkreetsest kohtuasjast. Kohus peab näiteks selgitama, et isik ei või esindada ennast ise. See otsustatakse kohtuasja keerukuse järgi ning selle järgi, kas isikul on seadusest tulev kohustus omada seadusjärgset esindust vastavalt kohtuasja iseloomule.[6]
Isikud võivad õigusabi riigi kulul küsida riigi õigusabi seaduse alusel (edaspidi RÕS).[7] Seda antakse aga väga piiratud arvul juhtudel ning selle taotlusprotsess ning järgnev teostuse revisjon on osutunud väga aeganõudvateks. Kooskõlas selle seadusega on vaid vandeadvokaatidel õigus sellist teenust pakkuda.
See nõue võib problemaatiliseks osutuda kahel põhjusel. Vandeadvokaatide arv võib olla mõnes Eesti piirkonnas väga väike, mistõttu peab klient, kes ei ole rahul oma advokaadi või tema teenuse kvaliteediga, otsima õigusabi teenust kaugemalt. Selline tulemus on logistiliselt ebapraktiline ning võib tekitada isikule lisakulutusi, tehes advokaadi vahetamise võimaluse RÕS-i alusel mõndadel juhtudel üsnagi ebapraktiliseks. Tasuta riigipoolse õigusabi andmine on vandeadvokaatidele vabatahtlik, tasu selle teenuse osutamise eest on RÕS-i kohaselt määratud justiitsministeeriumi poolt ning see tasu on tunduvalt madalam tavalisest tasust, mis omakorda muudab need kohtuasjad enamikule edukatest advokaatidest ebaatraktiivseks. Seetõttu on tekkinud olukord, kus riigi õigusabi osutavad eelkõige ebapädevad vandeadvokaadid, kes õigusteenuste turul muid kliente ei leia.
Õiguskantsler praktikas on esinenud ka näiteks juhtumeid, kus riigipoolne õigusabi määrati liiga hilja.[8]
Õigus kohtuvaidluste lahendamisele mõistliku aja jooksul
Endiselt on kohtumenetluses kohtusüsteemi korralduse ja kohtuasjade suure arvu tõttu vastuvõetamatult pikad viivitused, nagu on märkinud lisaks EIK-le ka justiitsminister.[9] Kohtute efektiivsus peab suurenema, kuid see nõuab märkimisväärseid ressursse ning on iseenesest pikaajaline eesmärk, mida on võimalik saavutada üksnes kohtusüsteemi reformiga.
Kohtu iseseisvus
Kohtu iseseisvusel on kolm aspekti: kohtute iseseisvus, kohtunike iseseisvus ning kohtunike erapooletus kohtuasja suhtes. Kõik aspektid on võrdselt olulised ning omavahelises sõltuvuses, et tagada maksimaalne erapooletus. Kohtute iseseisvus on tagatud põhiseaduse §146. Samas on jätkuvalt justiitsministeeriumil esimese ja teise astme kohtute üle mõjuvõim administratiiv- ning eelarveküsimustes, mida võidakse ära kasutada kohtuasjades meelepäraste otsuste saavutamiseks.
Kohtunike erapooletuse küsimuses on Eesti õigussüsteemi põhiprobleemiks juriidilise kogukonna läbipõimitus. Pikka aega oli Eestis vaid üks ülikool, kus on võimalik õigusteadust õppida, mistõttu on juristide kogukond korporatiivne ja seega on vajalik erapooletust jälgida erilise hoolega. Kohtunikkonna erapooletusega seondub ka EIK kohtuasi Dorozhko ja Pozharskiy vs Eesti.[10] Selles juhtumis tuvastati EIK artikli 6 (1) rikkumine, kuna kohtuniku abikaasa oli juhtinud uurimismeeskonda, mis oli olnud kaasatud istungile eelnenud uurimisse. Inimõiguste kohus otsustas, et oli tõenäoline, et kohtunik oli teadlik oma abikaasa seosest kohtuasjaga ning isegi kui ta ei lasknud sellel asjaolul oma otsust mõjutada, on see lubamatu.[11] See kohtuasi viitab vajadusel paremini kontrollida kohtunike erapooletust, et ennetada võimalikke huvide konflikte.
Kohtunike kallutatus on olnud kõneaineks ka seoses mitme kohtuniku altkäemaksuskandaaliga. Ühest küljest on kiiduväärt, et taolised juhtumid on avastatud ning süüdlased karistuse saanud, ent teisalt heidavad sellised skandaalid varju õigusemõistmise usaldusväärsusele Eestis. Kuna juhtumeid on suhteliselt palju, tuleks analüüsida laiemalt altkäemaksu võtmise motiive ja võimalusel kaaluda võimalusi olukordi ennetada nii läbi õigushariduse kui ka kohtunike ametisse määramisel.
Üldiselt on juurdepääs õigusemõistmisele Eestis tagatud, aga selle õiguse paremaks tagamise saavutamiseks on arenguruumi. Kaebeõiguse osas on üks viis olukorra parandamiseks välja töötada tingimused, mille abil kohtunik saaks kaebeõiguse kindlaks konkreetsetest asjaoludest lähtuvalt, selle asemel, et seadusega ette näha kitsas nimekiri.
Selleks, et paremini tagada õigusabi kättesaadavus nendes piirkondades, kus vandeadvokaate on vähem, tuleks kaaluda meetmete rakendamist (näiteks suurendada väljaspool suuremaid keskusi makstavat riigi õigusabi hüvitisi). Samuti võiks juristkonna mitmekesisuse suurendamiseks kaaluda õigusteaduse valdkonnas riikliku koolitustellimuse proportsionaalsemat jagunemist erinevate õigusteadust õpetavate kõrgharidusasutuste vahel ning looma toetusmeetmeid õpinguteks välisriikides.
[1] Riigikohus, 3-2-1-73-05 (15.06.2005), ¶ 10-11.
[2] Riigikohus, 3-2-1-83-04 (16.09.2004), ¶ 17.
[3] Võrdse kohtlemise seadus (RT I 2008, 56, 315; RT I 2009, 48, 323), §8; Soolise võrdõiguslikkuse seadus (RT I 2004, 27, 181; RT I 2009, 48, 323), §4.
[4] Euroopa inimõiguste kohus, Taal vs Eesti (22. november 2005), ¶ 35.
[5] Riigikohus, 3-2-3-10-05 (26.09.2005), ¶ 12.
[6] Taavi Annus, Riigiõigus, Juura 2006, lk 400.
[8] Õiguskantsler, Märgikiri, nr 7-1/060638/0606055 (09.2006).
[9] Õiguskantsler, Vastus pöördumisele, nr 16-4/091365/0905176 (27.08.2009).
[10] Euroopa inimõiguste kohus, 24. aprill 2008.
[11] Euroopa inimõiguste kohus (viide 33), ¶ 55-59.

matches: Kohus Kohus kohus §12 §7 Kohus §146 kohus §8 §4 kohus


OrganisatsioonKontaktid, dokumendiregisterTeenusedLoad, vormid, taotlused, aktid, tasudKeskkonnainfoLoodushoid, keskkonnakasutus, õpeUudised & TeatedUudised, pressiteated, üritused	Teenused Välisõhukaitse Õhusaasteluba Taotlus ja vormid
JahindusJäätmedKalastamineKeskkonnaharidusKeskkonnatasuKeskkonnakorraldusKiirgusLooduskaitseMaapõuMetsandusVesiVälisõhukaitseÕhusaastelubaMillal nõutakse?Taotlus ja vormidMuutmine ja kehtetuks tunnistamineKemikaalide kasutusOrgaaniliste lahustite kasutaja registreerimineFluoritud kasvuhoonegaasid ja osoonikihti kahandavad ainedTagasisideRiigilõivudTeenusstandardidKeskkonnakaitseloa omaja kohustused
Keskkonnaseadustiku üldosa seaduse (edaspidi KeÜS) § 42 lg 1 ja lg 3 koostoimes atmosfääriõhu kaitse seaduse (edaspidi AÕKS) § 91 lg 1 ja lg 2 esitab loa taotleja Keskkonnaametile õhusaasteloa saamiseks vajalikud dokumendid.Õhusaasteloa taotluse ja loa vormid ning loataotluse sisule esitatavad nõuded on kehtestatud keskkonnaministri 27.12.2016 määrusega nr 74 „Õhusaasteloa taotlusele ja lubatud heitkoguste projektile esitatavad täpsustatud nõuded, loa taotluse ja loa vormid“.Loa taotlejal tuleb esitada heiteallika asukohajärgse Keskkonnaameti regioonile võimaluse korral elektrooniliselt ja digitaalselt allkirjastatuna: 1) vormikohane õhusaasteloa taotlus, 2) heiteallika(te)st välisõhku väljutatavate saasteainete lubatud heitkoguste projekt (edaspidi LHK projekt).Siit saad alla laadida saasteloa taotluse vormi ja LHK projekti tabelite vormi.Juhised vormide täitmiseks on leitavad juhendmaterjalide alt.Õhusaasteloa taotluse koostamisel tuleb tähele panna, et õhusaasteloa taotluse ja loa lahutamatu osa on LHK projekt. LHK projekt koosneb 15 erinevast osast ja see koostatakse, lähtudes käitise tegevusest ja tehnoloogiast ning käitise poolt põhjustatud välisõhu saastamisest. LHK projekt ja selle alusel antud luba ei pea sisaldama andmeid määruse lisas 2 esitatud tabeleid, kui need ei ole käitise suhtes asjakohased. Vajadusel märgitakse LHK projektis ärisaladust sisaldavad projektiosad. Need esitatakse eraldiseisvana.Õhusaasteloa taotlusesse tuleb märkida kõik need saasteained, mille heitkogus on aastas vähemalt 1kg (AÕKSi § 91 lg 1 p 3).Õhusaasteloa andmine otsustatakse 90 päeva jooksul nõuetekohase taotluse ja dokumentide saamisest arvates. Kui Keskkonnaamet määrab taotlejale tähtaja õhusaasteloa taotluse materjalides puuduste kõrvaldamiseks või taotluse materjalide kohta täpsustavate andmete esitamiseks, pikeneb taotluse menetlemise tähtaeg puuduste kõrvaldamise või täpsustavate andmete esitamise aja võrra.Enne 01.01.2017. a kehtinud vormidel välja antud saasteload jäävad kehtima ja need ajakohastatakse loa muutmise vajadusel. Seni, kuni kõik need saasteload ei ole uuendatud, on neid võimalik vaadata Keskkonnaameti e-teenuste portaali avalikus vaates vanal vormil lisatud manuses ja uuel vormil interaktiivselt.Saasteaine heitkogustest, õhukvaliteedi piirväärtustest ja nende määramisestSaasteaine lubatud heitkogus määratakse selliselt, et paiksest heiteallikast või kõikidest käitise ühel tootmisterritooriumil paiknevatest heiteallikatest kokku välisõhku väljutatud saasteaine kogus ei põhjustaks saasteaine kohta õhukvaliteedi piir- või sihtväärtuse ületamist väljaspool käitise tootmisterritooriumi (AÕKS § 106 lg 2).Õhukvaliteedi piirväärtus on saasteaine lubatav kogus välisõhu ruumalaühikus või pinnaühikule sadestunud saasteaine lubatav kogus, mis on kehtestatud teaduslike andmete alusel ning mis nimetatud koguse ületamise korral tuleb saavutada kindlaksmääratud aja jooksul ja mida edaspidi ei tohi enam ületada (AÕKS § 10 lg 1).Kõigist käitise tootmisterritooriumil paiknevatest heiteallikatest kokku iga välisõhku väljutatava saasteaine maksimaalne hetkeline heitkogus ei tohi summaarselt ületada väärtust, mis võib põhjustada saasteainele kehtestatud õhukvaliteedi piirnormi ületamist väljaspool käitise tootmisterritooriumi (AÕKS § 94 lg 2).Ettevõtte tegevus ei tohi põhjustada õhukvaliteedi piirväärtuse ületamist väljaspool käitise tootmisterritooriumi, vastasel juhul märgitakse loale selline heitkogus, millega on tagatud piirväärtuste järgimine.Saasteainete heidete määramiseks kasutatakse keskkonnaministri määrustega kinnitatud metoodikaid: 1. Põletusseadmetest välisõhku väljutatavate saasteainete heidete mõõtmise ja arvutusliku määramise meetodid. Keskkonnaministri 24.11.2016.a. määrus nr 59.2. Naftasaaduste laadimisel välisõhku väljutatavate lenduvate orgaaniliste ühendite heidete arvutusliku määramise meetodid. Keskkonnaministri 02.12.2016. a. määrus nr 61.3. Looma- ja linnukasvatusest välisõhku väljutatavate saasteainete heidete mõõtmise ja arvutusliku määramise meetodid. Keskkonnaministri 14.12.2016. a määrus nr 66. 4. Välisõhku väljutatava süsinikdioksiidi heite arvutusliku määramise meetodid. Keskkonnaministri 27.12.2016. a määrus nr 86.Kui saasteaine heite määramiseks ei ole määramismeetodit AÕKSiga kehtestatud, võib saasteaine heite määramiseks kasutada rahvusvaheliselt tunnustatud metoodikaid, standardeid, kasutatava tehnoloogiaseadme tootjariigi väljatöötatud arvutusmetoodikaid või muid metoodikaid, mis on mõeldud selle heiteallika jaoks.Tegevuse korral, millele ei ole kehtestatud saasteainete heidete määramise metoodikat, tuleb loa menetlemise käigus kasutusele võetava arvutusmetoodika sobivust eelnevalt hinnata. Juhul, kui metoodika sobivus on saanud Keskkonnaameti heakskiidu, saab loamenetlusega edasi minna. Sisukaart Keskkonnaameti peakontor - tel: 680 7438, faks: 680 7427, e-post: info at keskkonnaamet dot eeinfo at keskkonnaamet dot ee Narva mnt 7a, 15172 Tallinn


§ 2 Regulaarne sotsiaaltransport
§ 3 Sotsiaaltransporditeenust kasutama õigustatud isikud
§ 4 Sotsiaaltransporditeenuse taotlemine
§ 5 Sotsiaaltransporditeenuse määramine
§ 6 Sotsiaaltransporditeenuse osutamine
§ 7 Kaebuste esitamine
§ 8 Sotsiaaltransporditeenuse hind, tasumise kord ja teenuse finantseerimine
§ 9 Sotsiaaltransporditeenuse kasutamise üle arvestuse pidamine ja järelevalve teostamine
RT IV, 30.03.2016, 36
Vastu võetud 24.03.2016 nr 10
Määrus kehtestatakse “Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse” § 6 lõike 1 ja 3, § 22 lõike 1 punkti 5, „Sotsiaalseadustiku üldosa seaduse“, „Ühistranspordiseaduse“ § 41 lõike 2 punkti 1 ning “Sotsiaalhoolekande seaduse” § 14, § 38-40 alusel.
(1) Käesolev kord reguleerib Misso vallas alaliselt elavatele abivajavatele isikutele sotsiaaltransporditeenuse taotlemise, määramise ja osutamise.
(2) Sotsiaaltransporditeenus on kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on võimaldada „Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse“ § 2 lõike 1 tähenduses puudega isikul, kellel puue takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist, kasutada tema vajadustele vastavat transpordivahendit tööle või õppeasutusse sõitmiseks või avalike teenuste kasutamiseks. Lisaks sellele tagatakse sotsiaaltransporditeenus teistele abivajajatele, kes toimetulekuraskuste, tervisliku seisundi või puuduva ühistranspordi tõttu ei ole võimelised ise kasutama või korraldama transporti lähimasse toiduainetekauplusesse, apteeki, perearsti või teiste oluliste avalike teenuste juurde.
(3) Sotsiaaltransporditeenust on kahte liiki:
1) regulaarne sotsiaaltransporditeenus, mida reguleerib käesoleva määruse § 2;
2) ühekordne sotsiaaltransporditeenus, mida reguleerivad käesoleva määruse §-d 3 - 8.
§ 2. Regulaarne sotsiaaltransport
(1) Regulaarset sotsiaaltransporditeenust osutatakse valla bussiga Misso valla territooriumil kindlal liikumisteel määratud ajagraafiku alusel üks kord nädalas eakatele, puudega isikutele ning teistele abivajajatele vajalike teenuste paremaks kättesaamiseks vallas.
(2) Regulaarse sotsiaaltransporditeenuse liikumistee ja ajagraafiku määrab Misso Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) vastavalt teenuse kasutamise vajadusest ning liikumistee ja ajagraafik vaadatakse vallavalitsuse poolt iga aasta vähemalt üks kord üle.
(3) Regulaarse sotsiaaltransporditeenuse hinna ja tasumise korra määrab vallavalitsus.
§ 3. Sotsiaaltransporditeenust kasutama õigustatud isikud
(1) Sotsiaaltransporditeenust on õigus kasutada rahvastikuregistri andmetel elukoha Misso valda registreerinud:
1) puudega isikutel, vanadus- ja töövõimetuspensionäridel, kes ei saa oma tervislikust seisundist või puudest tingituna kasutada ühistransporti või ei ole suuteliselt iseseisvalt sõitma ravi-, rehabilitatsiooni-, hooldus-, abivahendit väljastavasse või teisi avalikke teenuseid pakkuvatesse asutustesse;
2) puudega isikud õppeasutusse või tööle minemiseks;
3) toimetulekuraskustes lastega peredel, kes ei suuda iseseisvalt transporditeenust korraldada;
4) puuduva või ebasobiva ühistranspordiühendusega asulas elavatel isikutel lähimasse toidu- või esmatarbekaupade kauplusesse või teistesse olulistesse avalikke teenuseid pakkuvatesse asutustesse sõiduks.
§ 4. Sotsiaaltransporditeenuse taotlemine
(1) Sotsiaaltransporditeenust vajav isik või muu isik (perearst, hooldaja, naaber jms) esitab vallavalitsuse sotsiaalala töötajale kirjaliku või suulise avalduse teenuse vajalikkuse põhjendusega, milles märgib ära sõidu kuupäeva, otstarbe ja marsruudi.
(2) Sotsiaaltransporditeenust vajav isik esitab avalduse transporditeenuse saamiseks maakonna piires vähemalt 3 tööpäeva (v.a. kiireloomulised juhtumid perearsti pöördumisel), väljaspool maakonda vähemalt 7 tööpäeva enne soovitud sõiduaega.
(3) Erandjuhtudel osutatakse sotsiaaltransporditeenust esimesel võimalusel sotsiaaltöö spetsialisti otsuse alusel.
§ 5. Sotsiaaltransporditeenuse määramine
(1) Sotsiaaltransporditeenuse osutamise otsustab sotsiaaltöö spetsialist hiljemalt 10 tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisest või muu teenuse õiguse tekkimise aluseks oleva sündmuse toimumisest, asjaolu saabumisest või tingimuse täitmisest arvates.
(2) Taotluse sotsiaaltransporditeenuse saamiseks võib jätta rahuldamata kui:
2) korduvtaotlejal on vallavalitsuse ees võlgnevusi;
3) isik on jätnud korduvalt teenuse vajaduse äralangemisel taotluse tühistamata;
4) teenuse osutajal ei ole võimalik teenust osutada soovitud sõiduajal.
(3) Teenuse taotlejat teavitatakse otsusest suuliselt teenuse osutamisest või sellest keeldumisest hiljemalt taotluse esitamisele järgneval päeval.
§ 6. Sotsiaaltransporditeenuse osutamine
(1) Sotsiaaltransporditeenust korraldab vallavalitsus ja teenust osutavad valla avahooldustöötaja, bussijuht või mõni muu valla töötaja vallale kuuluva transpordivahendiga.
(2) Sotsiaaltransporditeenust osutatakse üldjuhul tööpäevadel.
(3) Vallavalitsus kehtestab ohutu töötamise korra ning tagab selle kättesaadavuse teenust kasutavale isikule ja teenust vahetult osutavale isikule.
§ 7. Kaebuste esitamine
Sotsiaaltransporditeenuse osutamise või selle kvaliteediga rahulolematuse korral esitatakse kirjalik kaebus sotsiaaltöö spetsialistile. Sotsiaaltöö spetsialist teeb 10 tööpäeva jooksul otsuse kaebuse menetlusse võtmiseks või mittevõtmiseks ning tulenevalt sellest esitab vallavalitsusele ettepanekud teenuse korralduse või kvaliteedi tõstmiseks.
§ 8. Sotsiaaltransporditeenuse hind, tasumise kord ja teenuse finantseerimine
(1) Sotsiaaltransporditeenuse hinna ja tasumise korra määrab vallavalitsus.
(2) Sotsiaaltransporditeenust finantseeritakse teenuse kasutamisest laekunud vahenditest ja Misso valla eelarvest.
§ 9. Sotsiaaltransporditeenuse kasutamise üle arvestuse pidamine ja järelevalve teostamine
(1) Sotsiaaltransporditeenuse kasutajate üle peab arvestust sotsiaaltöö spetsialist.
(2) Järelevalvet sotsiaaltransporditeenuse osutamise üle teostab vallavalitsus ja vallavolikogu revisjonikomisjon.
(1) Misso Vallavolikogu 24. jaanuari 2013. a määrus nr 3 “Sotsiaaltransporditeenuse osutamise kord” tunnistatakse kehtetuks.


Riigilõivuseaduse § 105 ja relvaseaduse § 61 muutmise seadus – Riigi Teataja
Riigilõivuseaduse § 105 ja relvaseaduse § 61 muutmise seadus
RT I 2003, 66, 449
Vastu võetud 24.09.2003
Vabariigi Presidendi 14. oktoobri 2003. a otsusega nr 449
§ 1. Riigilõivuseaduse (RT I 1997, 80, 1344; 2001, 55, 331; 53, 310; 56, 332; 64, 367; 65, 377; 85, 512; 88, 531; 91, 543; 93, 565; 2002, 1, 1; 18, 97; 23, 131; 24, 135; 27, 151 ja 153; 30, 178; 35, 214; 44, 281; 47, 297; 51, 316; 57, 358; 58, 361; 61, 375; 62, 377; 90, 519; 102, 599; 105, 610; 2003, 4, 20; 13, 68; 15, 84 ja 85; 20, 118; 21, 128; 23, 146; 25, 153 ja 154; 26, 156 ja 160; 30, õiend; 51, 352) § 105 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Diplomaatilise või konsulaaresinduse töötaja, kes on välisriigi kodanik, ning välisriigi ametliku delegatsiooni või diplomaatilise tava kohaselt sellega võrdsustatud delegatsiooni koosseisu kuuluv välisriigi kodanik ja teda saatev isik on vabastatud riigilõivu tasumisest kodakondsusjärgses riigis registreeritud relva ning selle juurde kuuluva laskemoona Eestisse toomiseks ja Eestist väljaviimiseks Välisministeeriumi taotlusel antava Politseiameti ühekordse eriloa väljastamise eest.»
§ 2. Relvaseaduse (RT I 2001, 65, 377; 88, 531; 102, 673; 2002, 29, 175; 53, 336; 61, 375; 63, 387; 110, 653) § 61 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Diplomaatilise või konsulaaresinduse töötaja, kes on välisriigi kodanik, ning välisriigi ametliku delegatsiooni või diplomaatilise tava kohaselt sellega võrdsustatud delegatsiooni koosseisu kuuluv välisriigi kodanik ja teda saatev isik võivad kodakondsusjärgses riigis registreeritud relva ning selle juurde kuuluva laskemoona Eestisse sisse tuua ja Eestist välja viia Välisministeeriumi taotlusel antava käesoleva seaduse § 59 lõikes 3 nimetatud eriloa alusel.»


Laeva sadamasse tuleku ning pardal olevate kalakoguste kohta teate edastamise aeg, kord ja edastatavate andmete nimistu – Riigi Teataja
Vastu võetud 17.12.2002 nr 76
RTL 2002, 146, 2128
4.02.2003/12 (RTL 2003, 22, 318) 16.02.2003
27.04.2004/30 (RTL 2004, 55, 924) 07.05.2004
Määrus kehtestatakse «Kalapüügiseaduse» (RT I 1995, 80, 1384; 1996, 27, 567; 1998, 108/109, 1784; 1999, 10, 152; 54, 583; 95, 843; 2000, 13, 92; 54, 348; 81, 514; 2001, 18, 88; 2002, 41, 250; 61, 375; 63, 387) § 18 lõike 7 alusel.
§1. Määrusega kehtestatakse merel kala püüdva, vastuvõtva, vedava või töötleva Eesti kalalaeva kapteni teate edastamise aeg, kord ning edastatavate andmete nimistu.
[RTL 2004, 55, 924 - jõust. 07.05.2004]
§11. Kui kavatsetakse lossida EL teise liikmesriigi sadamas, lähtutakse lossimisest etteteatamisel EL nõukogu määruse 2847/93/EMÜ, millega asutatakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem (Euroopa Liidu Teataja L 261, 20.10.1993, lk 1-16), artikli 7 punktist 1 ning EL komisjoni määrusest 728/1999/EÜ, millega sätestatakse Läänemerel, Skagerrakis ja Kattegatis kalapüügiga tegelevate ühenduse kalalaevadele teatamistähtaeg vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 7 lõikele 3 (Euroopa Liidu Teataja L 093, 08.04.1999, lk 10).
§12. Paragrahvis 1 ning EL nõukogu määruse 2847/93/EMÜ artikli 7 punktis 1 nimetatud andmed esitatakse Keskkonnainspektsioonile.
§2. Teade laeva sadamasse tuleku ja pardal olevate kalakoguste kohta (edaspidi teade) edastatakse kala püügil, vastuvõtmisel, transportimisel või töötlemisel Läänemerel vähemalt 2 tundi enne sadamasse saabumist.
§3. Teate päisesse märgitakse sõna «SADAM».
§4. Teatesse märgitakse järgmised andmed järgmises järjestuses:
1) kalalaeva nimi ja pardanumber, mille kohta teade edastatakse;
2) teadet edastava kapteni nimi;
3) sadam, kuhu laev saabub;
4) laeva sadamasse saabumise aeg;
5) laeva pardal olevad kalakogused kilogrammides liikide kaupa;
§5. Kalakogused tuleb teatesse märkida vähemalt 100 kg täpsusega. Teatesse märgitud kalakogus ei tohi laeva pardal olevast kogusest erineda üle 20 %.
[RTL 2003, 22, 318 - jõust. 16.02.2003]
§6. Kui Eesti lipu all sõitval laeval kulub püügikohast sadamasse jõudmiseks vähem kui 2 tundi, võib § 4 punktis 5 nimetatud andmed edastada pärast püüniste nõudmist, kuid mitte hiljem kui 30 minutit enne sadamasse jõudmist.
§7. Teade edastatakse Keskkonnainspektsioonile kirjalikult faksi numbril (+372) 696 22 37 või elektronposti aadressil valve@kki.
§8. Kui teadet ei ole võimalik kirjalikult edastada, teatatakse käesolevas määruses nimetatud andmed Keskkonnainspektsioonile valvetelefonil (+372) 660 33 33.
§9. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Vaatlejale esitatavad nõuded ja vaatleja ülesanded, vaatleja kogutud andmete esitamise kord ja vorm ning vaatleja pardale võtmise vajaduse määramine – Riigi Teataja
Vaatlejale esitatavad nõuded ja vaatleja ülesanded, vaatleja kogutud andmete esitamise kord ja vorm ning vaatleja pardale võtmise vajaduse määramine
Vaatlejale esitatavad nõuded ja vaatleja ülesanded, vaatleja kogutud andmete esitamise kord ja vorm ning vaatleja pardale võtmise vajaduse määramine [RTL 2004, 55, 924 - jõust. 07.05.2004]
Keskkonnaministri 7. mai 2003. a määrus nr 38 ( RTL 2003, 59, 831)
Määrus kehtestatakse « Kalapüügiseaduse» (RT I 1995, 80, 1384; 1996, 27, 567; 1998, 108/109, 1784; 1999, 10, 152; 54, 583; 95, 843; 2000, 13, 92; 54, 348; 81, 514; 2001, 18, 88; 2002, 41, 250; 61, 375; 63, 387; 2003, 9, 43) § 24 1 lõigete 1, 4 ja 5 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse Eesti lipudokumenti omavale kalalaevale suunatavale vaatlejale esitatavad nõuded ja tema ülesanded ning vaatleja kogutud andmete esitamise kord ja vorm, kui seda ei ole kehtestanud Euroopa Liit.
(2) Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (edaspidi NAFO) reguleerimisalal tegutsevale kalalaevale suunatavale vaatlejale esitatavad nõuded ja tema ülesanded ning vaatleja kogutud andmete esitamise kord ja vorm on sätestatud EL nõukogu määruses 3069/95/EÜ, millega moodustakse Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (NAFO) reguleerimisalal tegutsevate ühenduse kalalaevade suhtes kohaldatav Euroopa Ühenduse vaatlejate süsteem (Euroopa Liidu Teataja L 329, 30.12.1995, lk 5–10).
(3) Määrusega määratakse püügipiirkond või püütavad liigid, mille jaoks Eesti lipudokumenti omav kalalaev peab pardale võtma vaatleja.
§11. Vaatleja pardale võtmise vajadus
1) EL nõukogu määruses 3069/95/EÜ sätestatud juhul;
2) EL nõukogu määruses 2347/2002/EÜ, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused (Euroopa Liidu Teataja L 351, 28.12.2002, lk 6–11), sätestatud juhul.
§12. Vaatleja määramine
EL nõukogu määruse 2347/2002/EÜ artiklis 8 nimetatud vaatlejad määrab Keskkonnainspektsioon.
VAATLEJALE ESITATAVAD NÕUDED
§2. Nõuded vaatleja teadmistele ja oskustele
3) kesktasemel eesti keele oskus ja vähemalt algtasemel inglise ning vene keele oskus koos ametialase sõnavara valdamisega;
4) Eesti Vabariigi kalapüüki reguleerivate õigusaktide, rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide poolt reguleeritaval veealal kehtivate kalapüüginõuete ning muid ametikohast tulenevaid ülesandeid reguleerivate õigusaktide tundmine ja nende rakendamise oskus;
§3. Nõuded vaatleja isikuomadustele ja terviseseisundile
(1) Vaatleja isikuomadused ja vaimsed võimed peavad vastama järgmistele nõuetele:
1) ausus ja seadusekuulekus;
2) kohusetundlikkus ja usaldusväärsus;
3) hea suhtlemisoskus;
4) oskus lahendada probleeme ja teha otsuseid;
5) kriitilise mõtlemise oskus;
6) algatus- ja vastutusvõime;
7) analüüsi- ja sünteesivõime;
8) hea kohanemisvõime.
(2) Vaatleja peab oma terviseseisundi poolest olema võimeline täitma talle pandud ülesandeid.
§4. [Kehtetu - RTL 2004, 55, 924 - jõust. 07.05.2004]
VAATLEJA ÜLESANDED
§5. [Kehtetu - RTL 2004, 55, 924 - jõust. 07.05.2004]
§6. Vaatleja poolt kogutavad andmed
1) saagi koguse ja liigilise koosseisu, pardale jäetud ja tagasiheidetud kalade kohta, püügi aja, koha (laius- ja pikkuskraad), sügavuse ning püünise veesolemise aja kohta püügioperatsioonide kaupa;
2) laeval kasutatavate kalapüügivahendite tüübi, võrgusilma suuruse, kinnitusviiside ja võrkpüüniste tarindite kohta;
4) muid andmeid.
(2) EL nõukogu määruses 2347/2002/EÜ sätestatud juhul kogub vaatleja ka nimetatud määruse lisas III märgitud andmeid.
§7. Vaatleja poolt kasutatav valimikava
2) vähemalt üks loomus päevas sorteeritakse ja võetakse sealt kõikide liikide näidised, märkides iga kaalutud valimi kohta ka lossitava ja vette tagasi lastava saagiosa pikkusenäitajad.
§8. Vaatleja ülesanded püügitegevuse kontrollimisel
(1) Vaatleja kontrollib püügipäevikusse ja toodangu päevaraamatusse tehtud sissekannete õigsust ja vastavust nõuetele. Toodangu päevaraamatu kontrollimisel kasutatakse kala eluskaalu saamiseks kala- ja toodangu liigile sobivat ümberarvestuskoefitsenti.
(2) Vaatleja kontrollib laeva asukoha määramise süsteemide funktsioneerimist ja informeerib Keskkonnainspektsiooni ning laeva kaptenit lahknevustest nende näitudes.
§9. Vaatleja teavitamiskohustused
(2) Kui vaatleja tuvastab nõuete ilmse rikkumise, informeerib vaatleja sellest 24 tunni jooksul Keskkonnainspektsiooni.
§10. Nõuded vaatleja ametiülesannete täitmisele
(2) Vaatleja peab hoidma saladuses oma ametiülesannete täitmisel teatavaks saanud andmeid, mis kujutavad endast ärisaladust, kui nende andmete avalikustamine ei tulene seadusest.
VAATLEJA POOLT KOGUTUD ANDMETE ESITAMISE KORD JA VORM
§11. Vaatleja poolt täidetavad vormid ja täitmise ning esitamise aeg
1) vorm 1 – kohe pärast laeva kontrollimist inspektorite poolt;
2) vorm 2 – enne kalalaeva püügile asumist;
3) vorm 3 – iga tootegrupi kohta terve püügireisi kestel;
4) vorm 4 – reisi lõppedes;
5) vorm 5 – enne kalalaeva püügile asumist;
6) vorm 6 – enne kalalaeva püügile asumist;
7) vorm 7 – kohe pärast igat traalimist terve püügireisi kestel;
8) vorm 8 – üks kord päevas vähemalt kahe erineva kalaliigi kohta.
(3) Täidetud vormid edastatakse Keskkonnainspektsioonile koos §-s 12 nimetatud koondaruandega.
§12. Püügiaruanded
(1) EL nõukogu määruses 2347/2002/EÜ sätestatud juhul esitab vaatleja aruande nimetatud määruse artikli 8 punktis 4b määratud tähtajaks lisas 4 esitatud vormis.
(2) Lõikes 1 nimetatud aruanne ning EL nõukogu määruse 3069/95/EÜ artiklis 5 nimetatud lõpparuanne esitatakse Keskkonnainspektsioonile faksiga, elektronpostiga või muul viisil.
(3) Lõikes 1 nimetatud aruande koopia jääb vaatlejale.
§13. Püügiandmete esitamise viis
(1) Paragrahvi 12 lõigetes 1 ja 2 nimetatud aruanded edastatakse faksi teel, elektronposti kaudu või muul viisil.
(2) Aruande koopia jätab vaatleja endale.
§14. Koondaruanne
Vaatleja esitab Keskkonnainspektsioonile ja NAFO sekretariaadile 20 päeva jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu koondaruande lisas 4 toodud vormis.
Keskkonnaministri 7. mai 2003. a määruse nr 38
«Vaatlejale esitatavad nõuded ja ülesanded ning vaatleja poolt kogutud andmete esitamise kord ja vorm»
NAFO KONTROLL Reisi number:
Kommentaarid pardaloleku kohta: _____________________________
Vorm 2 – Hoiuruumide andmed
TÖÖTLEMINE – hoiuruumide plaan Reisi number:
Joonista skeem näitamaks laeva hoiuruumide asukohta ja mahtu. Plaanil näidatakse kala paiknemist hoiuruumides püügipiirkonna lõikes (võimalusel liigiti).
Kui hoiuruumides on mõnel eelneval reisil püütud kala, tehakse skeemile vastav märge, näidates ära ka reisi numbri, mille jooksul pardal olev kala püüti.
Vorm 3 – Toodangu andmed
TOODANGU KAAL Reisi number:
Kalaliigi kood (3-alfa) Toote liik Proovide arv Toodangu keskmine kaal (kg) Märgitud kaal (kg) Rohkem/ vähem märgitud
(% +või –) Valmis-
toodangu tervise-
märk (on/ei ole)
Vorm 4 – Andmed elamis- ja töötingimuste kohta
ELAMIS-/TÖÖTINGIMUSED Reisi number:
Kirjelda kapteni ja meeskonna koostööd: ________________________
Kirjelda elamistingimusi: ____________________________________
Kirjelda proovivõtmise kohta: ________________________________
Kirjelda ohutustingimusi reisi vältel: ____________________________
Vorm 5 – Laeva andmed
ANDMED LAEVA KOHTA Reisi number:
Laeva nimi: Laeva lipuriik:
Pardatähis: Kodusadam:
Raadiokutsung:
LAEVA OMANIK või KASUTAJA, juhul, kui viimane on laeva omanikust erinev
Laeva omanik: Kasutaja:
Omaniku aadress: Kasutaja aadress:
* Kapteni nimi: * Meeskonna suurus:
Pikkus (m):
Külmutatud kala hoiuruumide maht m3
Külmutatud kala hoiuruumide temperatuur
Teiste hoiuruumide maht (__________) m3
HOIURUUMIDE MAHT KOKKU m3
jah ei Kas laeva pardal oli kalapüügiluba?
jah ei Kas laeva pardal oli hoiuruumide kinnitatud skeem?
* Vastavalt munsterrollile
Vorm 6 – Püügivahendite andmed
PÜÜGIVAHEND – TRAAL Reisi number:
Püünise number Vertikaalsete nööride arv
Püünise tüüp Vertikaalne ava (m)
Püünise liik Horisontaalsete nööride arv
Püünise kirjeldus Horisontaalne ava (m)
Võrgu materjal Kattekoti liik
KESKMINE SILMASUURUS MILLIMEETRITES
TRAALI OSA Suurim Vähim Keskmine
Pikendav osa
Muud püünise lisad:
jah ei Kas püünis vastas nõuetele? Kui mitte,
kommenteeri lühidalt ja dokumenteeri täielikult käesoleva aruande oluliste rikkumiste osas.
jah ei Kas esines püünise silma avanemist takistavaid
tegureid (nt valesti kinnitatud kaitsekotid, traalipära ujukid, tugevdusnöörid jms).
Vorm 7 – Saagi ja püügikoormuse andmed
SAAK JA PÜÜGIKOORMUS Reisi number:
Traali-
tõmbe number Püünise number Püünise liik Kuupäev (pp.kk.aa)
ANDMED PÜÜGIKOORMUSE KOHTA
(püünis sees) Lõpp
(püünis välja)
Püügipiirkond Laiuskraad N N
Pikkuskraad W W
Sügavus m m
Traaltunnid* Aeg (UTC) Z Z
* Märgitakse tundides (N: 1,5 h = 1 h 30 min)
ANDMED SAAGI KOHTA
SAAK KOKKU: KG
Liigid* Hoitud (värske kala kaal kg) Tagasi heidetud (värske kala kaal kg) Liigid* Hoitud (värske kala kaal kg) Tagasi heidetud (värske kala kaal kg)
* 3-alfa kood
MÄRKUSED:___________________________________________________________
Vorm 8 – Andmed püütud kalade kohta
ANDMED PIKKUSE KOHTA Reisi number:
Traalitõmbe number Traalitõmbe number
Kalaliigi kood (3-alfa) Kalaliigi kood (3-alfa)
Proovi kaal (kg) Proovi kaal (kg)
Kokku mm/cm*
* Kasutatava mõõtühiku ümber tõmmatakse ring ja tabelis olevaid numbreid täpsustatakse vastavalt vajadusele.
Keskkonnaministri 7. mai 2003. a määruse nr 38 «Vaatlejale esitatavad nõuded ja ülesanded ning vaatleja poolt kogutud andmete esitamise kord ja vorm»
[Kehtetu - RTL 2004, 55, 924 - jõust. 07.05.2004]
KOONDARUANDE VORM
Laev (nimi ja pardanumber): Sihtliik: Püügipiirkond või -piirkonnad:
Vaatleja: Püügivahend:
Traalitõmbe nr
Püünise nr
Kestus (püügil oldud tundide arv)
Kalaliik2)
Saak kokku
püügipiirkond1)
pikkus laius pikkus laius
1) Märkida püügipiirkond. Kui püügipiirkond on traalitõmbe alustamisel ja lõpetamisel erinev, märkida mõlemad püügipiirkonnad eraldades need kaldkriipsuga.
2) Kui on püütud muid kui tabelis nimetatud kalaliike, märkida tühja lahtrisse kalaliigi 3-alfa kood.
3) P – pardale jäetud; T – tagasi heidetud.


Lasteaedade territooriumid - Infotöötlemise OÜ
Lasteaedade territooriumid #20865
Uuendatud: 10. august 2017
Valitud töövõtja lasteaedade territooriumite taastusremondiks. Maksumus 127 880,39 eurot.
Tallinna Kommunaalamet sõlmis AS-ga Tallinna Teed lepingu asteaedade territooriumite taastusremondiks. Tööde lõpptähtajaks on kinnitatud 11. oktoober 2017.
Tallinna Kommunaalamet on tunnistanud edukaks hanke lasteaedade territooriumite välisvalgustuse rajamiseks. Hanke võitis Kagu Elekter OÜ, kes tegi pakkumuse summas 165 876 €. Töid teostatakse alates juulist kuni oktoobrikuu lõpuni.
Tallinna Kommunaalamet kuulutab välja avatud hanke lasteaedade territooriumite taastusremondiks. Riigihanke esemeks on järgmiste Tallinna lasteaedade territooriumisiseste teekatete taastusremondi teostamine:
- Tallinna lasteaed Mikumanni, Ilmarise 17
- Tallinna lasteaed Kajakas, Madala 13
- Tallinna Nurmenuku lasteaed, Õismäe tee 26
- Tallinna Vormsi lasteaed, Vormsi tn 1
- Tallinna Männi lasteaed, Vilde tee 103
- Tallinna lasteaed Sinilill, Järveotsa tee 49
- Tallinna Mardi lasteaed, Mardi tn 5/Turu 8.
Kavandatav alguskuupäev: 18.09.2017.
Kavandatav lõppkuupäev: 11.10.2017.
Lisateavet saab järgmisel aadressil: Hankija volitatud esindaja: TPJ Inseneribüroo OÜ, Ahtri 6a, Tallinn, 10151 Eesti (EE).
Kontaktisik: Margus Kuusmann Tel.: +372 6264640 E-post: info@tpj.ee
Pakkumuste esitamise tähtaeg: 21.07.2017 kell 11:00.
Hankelepingu algusaeg on eelduslik ega oma õiguslikku tähendust.
Lemminkäinen Eesti AS asfalteerib Tallinna lasteaia territooriumid. Ehitustööd sisaldavad vana asfaltbetoonkatte freesimist, profileerimist ja uue asfaltbetoonkatte paigaldust, äärekivide vahetust, kõnniteede asfalteerimist, haljastustöid ja liikluskorralduslikke töid.
Tallinna Kommunaalamet kuulutab välja hanke Tallinnas lasteaia territooriumite asfalteerimisele. Riigihanke iseloomustus Ehitustöö sisaldab vana asfaltbetoonkatte freesimist, profileerimist ja uue asfaltbetoonkatte paigaldust, äärekivide vahetust, kõnniteede asfalteerimist, haljastustöid ning kogu töö üleandmist Tellijale, Täitjale ja haldajale. Osalemistaotluste esitamise lõppkuupäev on 17.06.2010. Osalemistaotluses esitatavad kohustuslikud andmed
Kirjalik taotlus, pakkuja ning esindaja kontaktandmetega.
Osalemistaotlus edastada Ain Orav, Tallinna Kommunaalameti ehituse ja järelevalve osakonna juhataja, ain.orav@tallinnlv.ee, 6 404 372.
Tallinna lasteaedade territooriumide asfalteerimise peatöövõtjaks on AS Talter. Tööde kosseis: vertikaalplaneeringu jooniste koostamine, vana asfaltbetoonkatte freesimine, profileerimine ja uue asfaltbetoonkatte paigaldus, äärekivide vahetus, kõnniteede asfalteerimine, haljastus. Töid teostatakse: Rukki tn 17 - lasteaed Rukkirääk; Akadeemia tee 66 - Kadaka lasteaed; Sütiste tee 4 - lasteaed Delfiin; Vindi tn 3 - Vindi lasteaed; Uus – Kalamaja 6 - lasteaed Kelluke; Niine 8d - lasteaed Mudila; Komeedi 3 - Komeedi lasteaed; Paekaare 76 - lasteaed Kirsike; Kivila 19 - Kivila lasteaed; Taime 27 - Taime lasteaed.
Tallinna Kommunaalamet kuulutab välja avatud hanke Tallinnas, lasteaedade territooriumide asfalteerimisele. Ehitustöö sisaldab vertikaalplaneeringu jooniste koostamist (vajadusel), vana asfaltbetoonkatte freesimist, profileerimist ja uue asfaltbetoonkatte paigaldust, äärekivide vahetust, kõnniteede asfalteerimist, haljastustöid. Ehitustööde teostamist kuni kogu töö üleandmiseni, ehitustöö juurde kuuluvate dokumentide (sh ehitamise tehniliste dokumentide jms) koostamist ja üleandmist Hankijale, samuti muid ehitustööde täitmiseks vajalikke töid ja võimalikke riske. Riigihanke esemeks on järgmiste lasteaedade territooriumide asfalteerimistööd: - Rukki tn 17 : lasteaed Rukkirääk; - Akadeemia tee 66 : Kadaka lasteaed; - Sütiste tee 4 : lasteaed Delfiin; - Vindi tn 3 : Vindi lasteaed; - Uus – Kalamaja 6 : lasteaed Kelluke; - Niine 8d : lasteaed Mudila; - Komeedi 3 : Komeedi lasteaed; - Paekaare 76 : lasteaed Kirsike; - Kivila 19 : Kivila lasteaed; - Taime 27 : Taime lasteaed. Tööde teostamise aeg on 22. juuni kuni 26. august 2009. Nõutavad tagatised ja garantiid: Pakkumus peab sisaldama tõendust pakkumuse tagatise (40 000 krooni) olemasolu kohta. Tagatise olemasolu saab tõendada krediidi- või finantseerimisasutuse või kindlustusandja garantiiga või nimetatud rahasumma deponeerimisega Tallinna Linnakantselei Finantsteenistuse arvelduskontole nr 10220066769016 SEB Eesti Ühispangas, viitenumber: 5222050050050312. Tagatis peab olema jõus vähemalt pakkumuse jõusoleku minimaalse tähtaja lõppemiseni (RHS § 43 lg 1). Tagatist ei tagastata Pakkujale, kui Pakkuja kõrvaldatakse hankemenetlusest või kui Pakkuja võtab pakkumuse selle jõusoleku tähtaja jooksul tagasi, sh juhul, kui ta keeldub Lepingut sõlmimast (RHS § 34 lg 5 ja § 53 lg 4). Ühispakkujad peavad arvestama RHS § 12 lõigetes 4–5 ja § 38 lõikes 6 esitatud nõudeid, mh tuleb koos kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega esitada ühispakkujate esindajale antud volikiri. Kvalifitseerimise tingimustele vastavuse hindamiseks vajalikud andmed ja nende vorminõuded: Pakkuja peab omama kehtivat teehoiutööde tegevusluba teedeehitamise ja -remontimise tegevusalal. Pakkujal esitada kehtiva tegevusloa koopia. Pakkuja peab kolme viimase aasta (2006, 2007, 2008) jooksul olema korrektselt ja hea ehitustava kohaselt ehitanud ja üle andnud vähemalt kolm tee-ehituslikku objekti, mille iga lepingu maksumus on vähemalt 5 000 000 krooni (käibemaksuta). Pakkujal tuleb esitada kolme viimase aasta (2006, 2007, 2008) jooksul (iga aasta kohta eraldi) tehtud tee-ehituslike objektide nimekiri, milles kajastub olulisemate ehitustööde, sealhulgas otstarbekuse ja olemasolu korral riigihanke teel tellitud ehitustööde maksumus (riigihangete puhul viitenumbrid), tegemise aeg ja koht ning tõendid selle kohta, et ehitustööd tehti lepingute ja hea tava kohaselt (RHS § 41 lg 1 p 1). Et tõendada oma tehnilise ja kutsealase pädevuse vastavust kvalifitseerimistingimustele, võivad Ühispakkujad tugineda teiste Ühispakkujate pädevusele, kui see on asjaomase kriteeriumi olemusest tulenevalt võimalik (RHS § 41 lg 7). Hankedokumentatsioon väljastatakse kirjaliku taotluse alusel. Taotlused: faks 626 4650, e-mail info@tpj.ee. Lisainformatsioon: Hankija esindaja: Teede Projektijuhtimise AS, Margus Kuusmann, tel: 626 4640, faks: 626 4650, e-post: info@tpj.ee. Täiendavad dokumendid: Hankija esindaja: Teede Projektijuhtimise AS, Johannes Paldrok, tel: 626 4640, faks: 626 4650, e-post: info@tpj.ee. Pakkumised saata: Tallinna Kommunaalamet, Ain Orav, tel: 640 4372, faks: 640 4603, e-post: ain.orav@tallinnlv.ee. Pakkumused esitada hiljemalt 3. juuni 2009 kell 14:00.
31. märts 2008
Tallinna lasteaedade territooriumide asfalteerimiseks on sõlmitud leping AS Tref. Ehitustööde mahtu kuuluvad ettevalmistus- ja lammatustööd, sõidu- ja kõnnitee katte paigaldustööd, äärekivide paigaldus ning haljastustööd.
Tallinna Kommunaalamet kuulutab välja avatud hanke Tallinnas, lasteaedade territooriumite asfalteerimisele (RH viitenr:103870). Ehitustööde mahtu kuuluvad ettevalmistus- ja lammatustööd, sõidu- ja kõnnitee katte paigaldustööd, äärekivide paigaldus ning haljastustööd. Ehitusobjektide asukohad Tallinnas: Vana-Kalamaja tee 28a, Õismäe tee 22, Vihuri tn 3, Vilisuu tn 5, Raua tn 53, Akadeemia tee 50, Mooni tn 109, Keemia tn 40, Ädala tn 3, Planeedi tn 16, Magdaleena tn 11, Lagle pst 3, Tondi tn 40, Valdeku tn 97, Ehitajate tee 50, A. H. Tammsaare tee 79, Pallasti tn 19, Pallasti tn 21a. Tööde teoastamise aeg on 24. märts 2008 kuni 04. august 2008. Pakkumus peab sisaldama pakkumuse tagatist 40 000 (nelikümmend tuhat) Eesti kroonile. Hankedokumentide taotlemise või nendele juurdepääsu tähtpäev on 29. veebruar 2008 kell 15:00. Hankedokumendid väljastatakse peale dokumentide eest summa 100 krooni tasumist Teede Projektijuhtimise AS arvele 221023849205 Hansapank või arvele 10220036359016 Eesti Ühispank, märksõna all "Lasteaedade asfalteerimise HD" Lisainformatsioon: Teede Projektijuhtimise AS, Margus Kuusmann, tel: 626 4640, faks: 626 4650, e-post: info@tpj.ee. Täiendavad dokumendid: Teede Projektijuhtimise AS, Johannes Paldrok, tel: 626 4648, faks: 626 4650, e-post: info@tpj.ee. Pakkumised või taotlused saata : Tallinna Kommunaalamet, Ain Orav, tel: 640 4372, faks: 640 4603, e-post: ain.orav@tallinnlv.ee. Pakkumused esitada hiljemalt 03. märts 2008 kell 14:00.
Tööde kestus august - oktoober
Maksumus 127 880,39 €


text:
Avaleht > Abiks Riigikohtusse pöördujale
Kui soovite Teid puudutava ringkonnakohtu lahendi vaidlustada, saate esitada Riigikohtule kassatsioon- või määruskaebuse. Enne Riigikohtusse pöördumist peab kohtuasi olema reeglina läbinud nii maa- või halduskohtu kui ka ringkonnakohtu menetluse. Riigikohus vaatab kolmanda astme kohtuna läbi nii kriminaal-, tsiviil- kui ka haldusasju. Selleks tuleb järgida kaebuse esitamise tähtaega ja tingimusi. Menetlus toimub Riigikohtus vastavalt kriminaalmenetluse seadustikus [1], väärteomenetluse seadustikus [2], tsiviilkohtumenetluse seadustikus [3] ja halduskohtumenetluse seadustikus [4] sätestatule, samuti täidab Riigikohus põhiseaduslikkuse järelevalve kohtuna põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduses [5] loetletud ülesandeid. Erinevate menetlusliikide puhul kehtib menetlusseadustikest tulenevalt erinev menetluskord. Ka juhul, kui Teid puudutavas kohtuasjas on lahend juba jõustunud, kuid hiljem ilmnesid uued asjaolud, saab Riigikohtult taotleda lahendi ülevaatamist teistmise korras. Kohtusse pöördumist selgitab üldisemalt kohtusse pöörduja meelespea [6].
Silmas tuleb pidada, et õiguslikke seisukohti väljendab Riigikohus üksnes konkreetse kohtuasja menetlemisel. Väljaspool kohtumenetlust ei saa Riigikohus õiguslikke seisukohti võtta. Samuti ei ole Riigikohtu võimuses õigusalase nõu ega juhiste andmine. Väljaspool kohtumenetlust vastab Riigikohus avaliku teabe seadusest [7] ja märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise ning kollektiivse pöördumise esitamise seadusest [8] tulenevatele päringutele.
kriminaalasjade puhul saab kriminaalmenetluse seadustiku [9] § 344 lg 3 kohaselt Riigikohtusse kassatsiooni esitada üksnes prokurör või advokaat süüdistatava kaitsjana või kannatanu, tsiviilkostja või kolmanda isiku esindajana, väärteoasjade puhul on see õigus väärteomenetluse seadustiku [2] § 155 lg 2 kohaselt menetlusaluse isiku advokaadist kaitsjal, kohtuvälisel menetlejal või tema advokaadist esindajal;
tsiviilasjade puhul võib menetlusosaline hagimenetluses Riigikohtus tsiviilkohtumenetluse seadustiku [3] § 677 lg 4 ja § 218 lg 3 kohaselt menetlustoiminguid teha ning avaldusi ja taotlusi esitada üksnes vandeadvokaadi vahendusel, hagita menetluses võib menetlusosaline Riigikohtus menetlustoiminguid teha ning avaldusi ja taotlusi esitada ka ise;
haldusasjades võib halduskohtumenetluse seadustiku [10] § 31 lg 1 kohaselt Riigikohtusse pöörduda menetlusosaline isiklikult või esindaja kaudu. Esindaja peab vastama sama seadustiku § 32 lg-te 1 ja 2 nõetele.
Kui leiate, et mõni seadus või määrus on vastuolus põhiseadusega, siis selle kontrollimiseks üksikisik otse Riigikohtusse pöörduda ei saa. Õigustloova akti põhiseaduslikkuse kontrollimiseks saavad Riigikohtule esitada taotluse Vabariigi President, õiguskantsler, kohaliku omavalitsuse volikogu või Riigikogu. Sellise kontrollimenetluse läbiviimist reguleerib põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seadus [5].
Kui leiate, et mõni Teid ja Teie õigusi puudutav seadus, määrus või selle säte ei vasta põhiseadusele, saate pöörduda esimese astme kohtu poole või esitada avalduse õiguskantslerile [11], et õigustloova akti põhiseadusele ja teistele seadustele vastavust kontrollitaks.
Teistmine on juba jõustunud kohtuotsuse või -määruse uus läbivaatamine Riigikohtus, kui ilmsiks on tulnud uusi asjaolusid. Selleks peab esitama avalduse menetlusosaline või muu isik, kelle kohus oleks pidanud asja lahendamisel kaasama. Teistmist võimaldavad olukorrad on menetlusseadustikes täpselt loetletud (vaata täpsemalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku [3] 68. peatükk, kriminaalmenetluse seadustiku [1] 13. peatükk, väärteomenetluse seadustiku [2] 15. peatükk, halduskohtumenetluse seadustiku [10] 22. peatükk). Teistmisavaldus tuleb esitada üsna pea pärast uutest asjaoludest teadasaamist. Tsiviil- ja haldusasjades on tähtaeg üldjuhul kaks kuud, kriminaal- ja väärteoasjades pikemad, ulatudes kuue kuuni.
Kui Teil ei ole majanduslikel põhjustel võimalik endale esindajat palgata, võite taotleda riigi õigusabi. Riigi õigusabi kohta saab täpsemalt lugeda Eesti Advokatuuri riigi õigusabi kodulehelt [12] ja Eesti kohtute veebilehelt [13], tasuta selgitusi riigi õigusabi võimaluste kohta annavad ka advokaadibürood. Riigi õigusabi andmine toimub riigi õigusabi seaduse [14] alusel.
Menetlusdokumentide esitamist reguleerib kohtule dokumentide esitamise kord [15]. E-toimiku [16] kaudu saavad menetlusosalised ja nende esindajad esitada Riigikohtule menetlusdokumente elektrooniliselt ja jälgida kohtumenetluse käiku. Dokumendid peavad vastama korra §-s 203 loetletud nõuetele, olema digitaalallkirjastatud ning ühe menetlusdokumendi maht võib olla kuni 200 megabaiti. Korraga esitatavate menetlusdokumentide kogumaht ei või ületada 250 megabaiti.
Tsiviilasjades tasutakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku [3] § 140 lg 2 alusel kassatsioonkaebuselt kautsjoni 1% tsiviilasja hinnast, arvestades kaebuse ulatust, kuid mitte alla 100 euro ja mitte üle 3000 euro. Hagita asjas, mittevaralise hagi asjas, samuti määruskaebuselt tasutakse kautsjoni 50 eurot.
Kriminaal- ja väärteoasjades kriminaalmenetluse seadustiku [1] ning väärteomenetluse seadustiku [2] kohaselt kautsjonit tasuma ei pea.
Haldusasjades on kautsjon kassatsioon- või määruskaebuse või teistmisavalduse esitamisel halduskohtumenetluse seadustiku [4] § 107 lg 2 alusel 25 eurot.
Kohtuasjade riigilõivud, tagatised, kautsjonid jm tasutakse alates 1. juulist 2014 Rahandusministeeriumi kontodele (vaata täpsemaid juhiseid Eesti kohtute veebilehelt [17]):
Veebilehel avaldatakse ka Riigikohtu lahendid [18].
Avaliku teabe seaduse alusel saab Riigikohtule esitada teabenõude – taotluse avaliku teabe saamiseks. Teabenõudega saab Riigikohtult küsida üldiseks kasutamiseks mõeldud dokumente, mis on koostanud Riigikohtu töö käigus. Selleks võib kasutada teabenõude esitamise vormi [19], Riigikohtu kantselei e-posti aadressi kantselei riigikohus [dot] ee, Riigikohtu postiaadressi Lossi 17, Tartu 50093, Eesti või pöörduda telefoni teel õigusteabe osakonna peaspetsialisti poole. Teabenõudele vastatakse viivituseta, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul. Vajadusel võib Riigikohus tähtaega pikendada kuni 15 tööpäevani.
Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise ning kollektiivse pöördumise esitamise seaduse [8] alusel saab Riigikohtule esitada märgukirja või selgitustaotluse. Märgukirjaga saab teha Riigikohtule ettepanekuid asutuse töö korraldamiseks või valdkonna arengu kujundamiseks või anda avaliku elu ja riigivalitsemisega seotud teavet. Selgitustaotlusega saab küsida teavet, mis eeldab Riigikohtu käsutuses oleva teabe analüüsi, sünteesi või lisateabe kogumist, samuti Riigikohtu tegevuse aluseks olevate õigusaktide ning asutuse pädevuse kohta õigusalase selgituse andmist. Selgitustaotlusele vastates saab Riigikohtu õigusteabe osakonna peaspetsialist selgitada menetluskorda Riigikohtus, õigusalase nõu andmine ega seaduste tõlgendamine väljaspool konkreetse asja menetlust Riigikohtu pädevuses ei ole. Märgukirjale või selgitustaotlusele vastatakse 30 päeva jooksul, vajadusel võib vastamise tähtaega pikendada kuni kahe kuuni.
Teil on õigus tutvuda andmetega, mida Riigikohus on Teie kohta kogunud. Kui soovite andmete väljastamist paberil, tuleb avaliku teabe seaduse [20] § 25 lg 2 ja isikuandmete kaitse seaduse [21] § 19 lg 2 kohaselt alates 21. leheküljest tasuda teabenõude täitmise kulude katteks 0,19 eurot lehekülje kohta. Samuti on Teil õigus nõuda ebaõigete isikuandmete parandamist. Selleks tuleb Riigikohtule esitada omakäeliselt või digitaalselt allkirjastatud taotlus.
Kui esitate teabenõude sellise teabe saamiseks, mis sisaldab Teie või kolmandate isikute juurdepääsupiiranguga isikuandmed, peab Riigikohus enne selle teabe väljastamist teabenõudja isiku tuvastama. Kolmandaid isikuid puudutava teabe saab väljastada üldjuhul vaid siis, kui selleks on olemas kolmanda isiku nõusolek. Nõusolekuta saab kolmandaid isikuid puudutava teabe väljastada vaid juhul, kui seda lubab isikuandmete kaitse seadus [22].
Isikute pöördumised ja muu kohtu kirjavahetus registreeritakse Riigikohtu dokumendiregistris [23]. Dokumendiregistris ei ole nähtavad Teie ees- ja perekonnanimi, vaid üksnes initsiaalid. Eraisikutega peetud kirjavahetust säilitatakse Riigikohtus 5 aastat. Selle tähtaja ületanud dokumendid hävitatakse.
Dokumentide ja kohtutoimikutega tutvumist reguleerib Riigikohtu asjaajamiskord [24]. Kohtutoimikutega ja muude menetlusega seotud materjalidega saavad tutvuda menetlusosalised isikut tõendava dokumendi esitamisel; prokurörid töötõendi esitamisel; füüsiliste ja juriidiliste isikute esindajad esindust tõendava dokumendi ja isikut tõendava dokumendi esitamisel; ajakirjanikud ametitõendi esitamisel ja alles pärast asja menetluse lõppemist Riigikohtus; ning politseiametnikud politseiprefekti taotluse ja ametitõendi esitamisel. Soovitame tutvuda ka kohtute haldamise nõukoja soovitustega kohtute meediasuhtluseks [25].
Riigikohtu arhiivist saab materjale teabenõude alusel. ENSV Ülemkohtu arhivaalid varasematest aastatest (üldjuhul kuni 1971) on üle antud Rahvusarhiivile [26]. Üldised andmed Rahvusarhiivi kõigi fondide kohta on elektrooniliselt kättesaadavad Rahvusarhiivi arhiiviregistri [27] või arhiivi infosüsteemi http://ais.ra.ee/ [28] kaudu.
Vastavalt riigilõivuseaduse [29] § 22 lg-le 131 ei tule kohtuasjas tasuda riigilõivu elektroonilise dokumendi elektroonilise väljastamise eest ega menetluse läbiviimiseks menetlusosalisele elektroonilise dokumendi väljatrüki esmakordse väljastamise eest. Sama seaduse § 61 kohaselt tasutakse kohtuotsuse või -määruse kordusärakirja väljastamise eest, samuti kohtumenetluse muu dokumendi või elektroonilise dokumendi väljatrüki väljastamise eest riigilõivu 0,3 eurot iga lehekülje eest.
Kui leiate, et Eesti riik on Teie suhtes rikkunud Euroopa inimõiguste konventsiooni või selle protokollidega tagatud õigusi ja vabadusi, võite esitada Euroopa Inimõiguste Kohtule avalduse. Enne seda peate siiski ammendama kõik riigisisesed õiguskaitsevõimalused – olema esitanud avalduse kohtusse ning kaevanud otsuse edasi üldjuhul kuni Riigikohtuni. Avalduse Euroopa Inimõiguste Kohtule saab esitada kuue kuu jooksul alates siseriikliku lõpplahendi tegemisest. Rohkem infot Euroopa Inimõiguste Kohtusse pöördumise kohta leiate näiteks Euroopa Inimõiguste Kohtu infolehest [30] ja Välisministeeriumi Euroopa Inimõiguste Kohtu leheküljelt [31].
Allikas URL: https://www.riigikohus.ee/et/abiks-riigikohtusse-poordujale
[1] https://www.riigiteataja.ee/akt/119032015022?leiaKehtiv
[2] https://www.riigiteataja.ee/akt/119032015037?leiaKehtiv
[3] https://www.riigiteataja.ee/akt/13261659?leiaKehtiv
[4] https://www.riigiteataja.ee/akt/119032015024?leiaKehtiv
[5] https://www.riigiteataja.ee/akt/12849846?leiaKehtiv
[6] http://www.kohus.ee/et/kohtumenetlus/kohtusse-poordumine
[8] https://www.riigiteataja.ee/akt/101042014003?leiaKehtiv
[9] https://www.riigiteataja.ee/akt/106012016019?leiaKehtiv
[10] https://www.riigiteataja.ee/akt/113042016004?leiaKehtiv
[11] http://oiguskantsler.ee/et
[12] http://www.riigioigusabi.ee/
[13] http://www.kohus.ee/et/oigusabi/riigi-oigusabi
[14] https://www.riigiteataja.ee/akt/106012016029?leiaKehtiv
[15] https://www.riigiteataja.ee/akt/111022016007?leiaKehtiv
[16] https://www.e-toimik.ee/
[17] http://www.kohus.ee/et/riigiloivud/kontod-ja-viitenumbrid
[18] https://www.riigikohus.ee/et/lahendid?
[19] https://www.riigikohus.ee/et/form/teabenoue
[20] https://www.riigiteataja.ee/akt/106012016007?leiaKehtiv
[21] https://www.riigiteataja.ee/akt/106012016010?leiaKehtiv
[22] https://www.riigiteataja.ee/akt/130122010011?leiaKehtiv
[23] https://www.riigikohus.ee/et/riigikohus/dokumendiregister
[24] https://www.riigikohus.ee/et/riigikohus/riigikohtu-asjaajamiskord
[25] http://www.kohus.ee/et/ajakirjanikule/kohtute-haldamise-noukoja-soovitused-kohtute-meediasuhtluseks
[26] https://www.ra.ee/et/rahvusarhiiv/
[27] http://www.ra.ee/arhiiviregister/
[28] http://ais.ra.ee/
[29] https://www.riigiteataja.ee/akt/130122014001?leiaKehtiv
[30] http://www.echr.coe.int/Documents/Questions_Answers_EST.pdf
[31] http://www.vm.ee/et/taxonomy/term/229

matches:
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 344
§ 155
§ 677
§ 218
§ 31
§ 32
kohus
§ 140
§ 107
riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 25
§ 19
Riigikohus
§ 22
§ 61