Ilu- ja isikuteenindus – JURISTI BLOGI
Rubriik: Ilu- ja isikuteenindus
Kui teenuse tulemus ei vasta kokkulepitule
Klient pöördub ilusalongi ikka sooviga ilusam välja näha ja iluteenindajad töötavad kutsumusega ning ei ole mingit põhjust arvata, et mõni teenindaja sihilikult kehva teenust osutab.
Paraku on eksimine inimlik ning on ka selge, et alati ei ole teenuse lõplik tulemus ette prognoositav ning selleks on erinevaid põhjuseid. Kui teenuse osutamisel on eksitud, on mõistlik teenindajal seda ka tunnistada ning kliendiga kokku leppida, kuidas tekkinud probleem heastada. Alluda ei tasu aga põhjuseta survestamisele või isegi väljapressimisele.
Siinkohal mõned reeglid, mida nii teenindaja kui kliendil on kasulik teada.
Kui klient ei ole töö tulemusega rahul ning leiab, et töö tulemus ei vasta kokkulepitule, peab klient esimese sammuna teenindajat probleemist teavitama. Tarbijakaitseseaduse (edaspidi TKS) § 25 sätestab, et kaupleja võib näha tarbija kaebuste menetlemiseks ette oma sisemised protseduurid – kui need protseduurid on ilusalongil sätestatud, siis tuleb nendest kaebuse esitamisel ka juhinduda.
Ebaõnnestunud töö parandamine ei ole alati mõistlik ega võimalik ning võlaõigusseaduse (edaspidi VÕS) § 647 lõikest 1 tulenevalt loetakse, et töövõtja on lepingut oluliselt rikkunud kui töö parandamine või uue töö tegemine ei ole võimalik.
Kui töö on võimalik parandada, tuleb juhinduda VÕS § 646 lõikest 1: Kui töö ei vasta lepingutingimustele, võib tellija nõuda töövõtjalt töö parandamist või uue töö tegemist.
Õigustatud ei ole selline käitumine kliendi poolt, kus töö lastakse mõnel teisel teenindajal ümber teha ning algsele teenuseosutajale esitatakse nõue alles seejärel. Nimelt ütleb VÕS § 646 lõige 5: Kui tellija nõuab õigustatult parandamist ja töövõtja ei tee seda mõistliku aja jooksul, võib tellija töö ise parandada või lasta seda teha ja nõuda töövõtjalt selleks tehtud mõistlike kulutuste hüvitamist.
Alles siis kui töö teostanud teenindaja mõistliku aja jooksul tööd ei paranda, võib klient pöörduda teise teenindaja poole ning nõuda algselt töö teostanud teenindajalt töö parandamiseks tehtud mõistlike kulutuste hüvitamist. Sedasi sätestab VÕS § 646 lõige 5.
Kliendi ja teenuseosutaja vahelise vaidluse lahendamise kord on kirjeldatud TKS 5. peatükis. Peatüki esimeseks sätteks on § 24: Tarbija võib lepingu rikkumisest tuleneva kaebuse esitada kauplejale mis tahes vormis. Tarbija võib esitada kaebuse ise või esindaja kaudu. Siit tuleneb, et kaebus teenuse osutajale võib olla nii suuline kui ka kirjalik, ent igasuguse suhtlemise juures on arukas arvestada, et edasiste võimalike vaidluste korral on lihtsam tõendada kirjalikult esitatut.
Kui tarbija on esitanud kaebuse kirjalikult, on teenindajal kohustus kaebuse kättesaamist kinnitada (TKS § 24 lõige 2). Kaebuse esitajal omakorda on vaja juhinduda TKS § 24 lõikest 3, mille kohaselt peab kirjalik kaebus sisaldama kaebuse esitaja nime ja kontaktandmeid, kaebuse esitamise kuupäeva, teenuse saamise kuupäeva, teenuse puuduse kirjeldust ja selgesõnalist esitatavat nõuet teenuse osutajale.
Kirjalikult esitatud kaebusele on kohustatud teenindaja vastama üldjuhul 15 päeva jooksul (TKS § 24 lõige 5). Kui tarbija nõuet ei rahuldata või rahuldatakse nõue osaliselt, tuleb seda ka kirjalikus vastuses põhjendada (TKS § 24 lõige 7).
Kui teenuseosutaja ei ole tarbija kaebusele vastanud või ei ole kaebust rahuldanud, on kliendil õigus pöörduda avaldusega tarbijavaidluste komisjoni või maakohtu poole.
Nii teenuse osutamisel-saamisel kui ka vaidluse lahendamisel tuleb käituda vastastikku viisakalt ning heauskselt, ka VÕS § 23 lõige 2 sätestab: Lepingupool peab tegema teise lepingupoolega koostööd, mis on teisele poolele vajalik oma kohustuste täitmiseks.
Tarbijavaidluskomisjoni ning kohut ei maksa karta – on ju õigusriigile kohane, et kokkuleppe mittesaavutamisel on võimalus pöörduda abi ning olukorrale hinnangu saamiseks selleks moodustatud komisjoni või ka kohtu poole. Tarbijavaidluste komisjoni otsused on avalikud ning nendega on võimalik tutvuda Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti kodulehel.
Failidena lisame sellele postitusele kaks lahenduskäigult väga erinevat hiljutist lahendit:
21.11.2019 rahuldas tarbijavaidluste komisjon tarbija teenustasu tagastamise nõude Roosavirsik OÜ vastu täielikult (lahend 006281), 22.08.2019 on aga lahend tehtud teenuseosutaja Kady Trade OÜ kasuks sarnases vaidluses (lahend 004051).
Otsus nr 28-1-19-004051
Otsus nr 28-1-19-006281


text:
Narva Linnavalitsuse Rahandusameti põhimäärus – Riigi Teataja
Narva Linnavalitsuse Rahandusameti põhimäärus
Narva Linnavalitsuse Rahandusameti põhimäärus - sisukord
§ 7 Eelarve osakonna põhiülesanded
§ 8 Raamatupidamise osakonna põhiülesanded
§ 9 Revisjoni osakonna põhiülesanded
RT IV, 12.09.2019, 2
Vastu võetud 29.08.2019 nr 14
(1) Narva Linnavalitsuse Rahandusamet (edaspidi Amet) on Narva linna ametiasutus.
(2) Ameti ametlik nimetus on Narva Linnavalitsuse Rahandusamet.
1) inglise keeles Narva City Finance Department;
2) vene keeles Финансовый Департамент г.Нарва.
(1) Ametil on Narva linna vapi kujutise ja oma nimetusega pitsat, erinevate struktuurüksuste ja teenistujate templid (kinnitatakse ameti direktori käskkirjaga), dokumendiplangid ning oma arveldusarved.
1) Eelarve osakond;
2) Raamatupidamise osakond;
3) Revisjoni osakond.
Ameti põhiülesanded on hallata linna finantsjuhtimist koostöös linna ametiasutustega ja linna osalusega äriühingute, sihtasutuste ning mittetulundusühingutega, korraldada linna eelarvestrateegia väljatöötamist, linna eelarve koostamist ja menetlust ning raamatupidamisarvestust ja -aruandlust. Linna raamatupidamiskohustuslastele asutustele (edaspidi teenindatavad ametid) tugiteenuste osutamine.
§ 7. Eelarve osakonna põhiülesanded
Eelarve osakonna põhiülesanded on:
1) linna eelarvestrateegia koostamine;
2) linna eelarve ja eelarve muutmise eelnõude koostamine;
3) linna rahavoogude planeerimine ja juhtimine;
4) linna eelarve (k.a linnavalitsuse reservfond) administreerimine linna majandustarkvaras, eelarve täitmise jälgimine ja analüüsimine ning vajalike aruannete koostamine;
5) linna finantsjuhtimise süsteemi arendamine ja rakendamine;
6) osakonna ülesannete täitmiseks vajalike õigusaktide eelnõude ettevalmistamine;
7) muu õigusaktide eelnõudele finantsalase hinnangu andmine;
8) teenindatavate asutuste eelarve teenindamise, täitmise arvestuse ja aruandluse korraldamine;
9) linna asutuste nõustamine.
§ 8. Raamatupidamise osakonna põhiülesanded
Raamatupidamise osakonna põhiülesanded on:
1) ameti ja teenindatavate asutuste raamatupidamise ja finantsaruandluse korraldamine;
2) linna raamatupidamisarvestuse ühtse metoodika väljatöötamine;
3) linna kontoplaani, tehingupartnerite koodide nimekirja ja teiste koodide ning tunnuste administreerimine linna majandustarkvaras;
4) linna eelarve teenindamise, täitmise arvestuse ja aruandluse korraldamine;
5) linna konsolideerimisgrupi raamatupidamise aastaaruande koostamine;
6) raamatupidamisalaste ülesannete täitmiseks vajalike õigusaktide eelnõude ettevalmistamine;
7) osavõtt linna majandustarkvara rakendamisel ja arendamisel;
8) linna asutuste nõustamine.
§ 9. Revisjoni osakonna põhiülesanded
Revisjoni osakonna põhiülesanded on:
1) linna ametiasutustes ja linna ametiasutuste hallatavates asutustes eelarvete täitmise ja raamatupidamise õigsuse kontrollimiste läbiviimine;
2) linna ametiasutustelt (k.a hallatavatelt asutustelt) ning linna valitseva mõju all olevatelt juriidilistelt isikutelt aruannete ja seletuste saamine küsimustes, mis kuuluvad osakonna tegevusvaldkonda;
3) koostöö tegemine teiste asutuste ja muu isikutega käesolevast põhimäärusest tulenevate ülesannete täitmiseks;
4) vajadusel ja kokkuleppel oma ülesannete täitmiseks teiste ametiasutuste teenistujate kaasamine;
5) oma ülesannete täitmiseks vajalike komisjonide ja töörühmade moodustamine;
6) finants- ja juhtimisinformatsiooni kogumine ja analüüsimine, saadud informatsiooni usaldusväärsuse, õigsuse ja õigeaegsuse kontroll;
7) linnavalitsusele ettepanekute tegemine avastatud puuduste kõrvaldamiseks ning administratiiv- ja finantsjuhtimise tulemuslikkuse tõstmiseks.
(1) Amet osutab tugiteenuseid Narva Linnakantseleile, Narva Linnaarhiivile.
(2) Amet täidab teisi talle riigi ja Narva õigusaktidega pandud ülesandeid.
1) esitada Linnavalitsusele ameti pädevusse kuuluvates küsimustes linna õigusaktide eelnõusid ja teha nende muutmise või kehtetuks tunnistamise ettepanekuid;
2) saada linna teistelt ametiasutustelt, linna ametiasutuste hallatavatelt asutustelt, linna valitseva mõju all olevatelt juriidilistelt isikutelt ning teistelt juriidilistelt ja füüsilistelt isikutelt andmeid ja informatsiooni, mis on vajalikud ametile pandud ülesannete täitmiseks;
5) anda linna ametiasutustele juhiseid ja seisukohti ning esitada arvamusi ameti pädevusse kuuluvates küsimustes;
7) osutada juriidilistele ja füüsilistele isikutele tasulisi teenuseid vastavalt linnavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirjale;
9) kasutada linnapea poolt kehtestatud korras teenindatavate ametite pangakontosid;
10) kontrollida linna ametiasutuste ja nende hallatavate asutuste raamatupidamise ja rahaliste operatsioonide dokumente, aruandeid ja muid dokumente, mis on seotud tulude saamise ja tehtud kulutustega; samuti dokumente, mis on vajalikud kontrollfunktsioonide täitmiseks, kontrollimise käigus tekkinud küsimuste lahendamiseks vajalikke seletuste, õiendite ning muude dokumente saamist;
11) muud seadusandlusest tulenevad õigused.
12) koostab ameti eelarve eelnõu ning kannab vastustust ameti eelarve korrektse täitmise eest ning eelarves ettenähtud rahaliste vahendite sihtotstarbelise kasutamise eest;
14) direktori äraolekul asendab teda ameti direktori asetäitja ning viimase äraolekul vahetult ameti direktori määratud teenistuja.
(2) Ametil on õigus saada rahalisi vahendeid riigieelarvest, EL programmidest ja fondidest, sihtasutustelt, teistelt juriidilistelt ja füüsilistelt isikutelt, oma majandustegevusest.
(3) Ameti omandis olev vara on linna omand.
Ameti finants-majanduslikku tegevust kontrollib Linnavolikogu revisjonikomisjon või linnavolikogu poolt määratud isik.
Narva Linnavolikogu 10.02.1999 määrus nr 86 „Narva Linnavalitsuse Rahandusameti põhimääruse kinnitamise kohta“ tunnistatakse kehtetuks.

matches:
§ 7
§ 8
§ 9
§ 7
§ 8
§ 9


1) ahviline või leemuriline on pärit Veterinaar- ja Toiduameti tunnustatud asutusest, instituudist või keskusest;
2) ahvilise või leemurilisega on kaasas «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse» § 46 lõike 1 kohane loomatervisesertifikaat.
6) kabiloomalisega on kuni sihtkohani kaasas «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse» § 46 lõike 1 kohane loomatervisesertifikaat.
Teise liikmesriiki võib toimetada üksnes nõukogu direktiiviga 90/539/EMÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (EÜT L 303, 31.10.1990, lk 6–28) hõlmamata linnu, kes vastab järgmistele veterinaarnõuetele:
4) Psittacidae perekonda kuuluv lind ei pärine põllumajandusettevõttest, kus kahe kuu jooksul enne linnu teise liikmesriiki toimetamiseks kasutatavale veovahendile laadimist on diagnoositud psittakoosi (Chlamydia psittaci). Lind on identifitseeritud ning temaga on sihtkohani kaasas «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse» § 46 lõike 1 kohane loomatervisesertifikaat.
2) mesilase või kimalasega on kuni sihtkohani kaasas «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse» § 46 lõike 1 kohane loomatervisesertifikaat.
(3) Sihtkoha liikmesriigi nõudel on jäneselise, naaritsa või rebasega kuni sihtkohani kaasas «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse» § 46 lõike 1 kohane loomatervisesertifikaat.
(1) Teise liikmesriiki võib toimetada üksnes koera, kassi ja valgetuhkrut, kes vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomaterviseabinõusid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ (ELT L 146, 13.6.2003, lk 1–9), artiklites 5 ja 16 ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Rootsi Kuningriigiga kauplemise puhul artiklites 6 ja 16 sätestatud nõuetele.
(2) Koera, kassi ja valgetuhkruga on kuni sihtkohani kaasas «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse» § 46 lõike 1 kohane loomatervisesertifikaat.
3) lamba, kitse, sea ja hobuslase embrüod ja munarakud on emasloomalt kogunud «Loomatauditõrje seaduse» § 7 lõike 22 alusel kehtestatud nõuete kohaselt selleks «Loomatauditõrje seaduse» alusel tunnustatud embrüokogumisrühm, embrüoid ja munarakke on töödeldud ja säilitatud «Loomatauditõrje seaduse» § 7 lõike 22 alusel kehtestatud nõuete kohaselt ning embrüote saamiseks kasutatav sperma on kogutud «Loomatauditõrje seaduse» § 7 lõike 22 alusel kehtestatud nõuete kohaselt.
(2) Lõikes 1 loetletud loomadelt pärineva sperma, embrüote ja munarakkudega on kuni sihtkohani kaasas «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi veterinaarjärelevalve seaduse» § 46 lõike 1 kohane loomatervisesertifikaat.
Põllumajandusministri 25. mai 2004. a määrus nr 100 «Veterinaarnõuded muude loomade ning nende sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemisel» (RTL 2004, 68, 1128; 2005, 121, 1889) tunnistatakse kehtetuks.
1 nõukogu direktiiv 92/65/EÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54–72); 95/176/EÜ (EÜT L 117, 24.5.1995, lk 23–29); 2001/298/EÜ (EÜT L 102, 12.4.2001, lk 63–68); 1282/2002/EÜ (EÜT L 187, 16.7.2002, lk 3–12); 1802/2002/EÜ (ELT L 274, 11.10.2002, lk 274), 998/2003/EÜ (ELT L 146, 13.6.2003, lk 1–9); 1398/2003/EÜ (ELT L 198, 6.8.2003, lk 3–6); 2004/68/EÜ (ELT L 139, 30.4.2004, lk 320–359); 2007/265/EÜ (ELT L 114, 1.5.2007, lk 17); 2008/73/EÜ (ELT L 219, 14.8.2008, lk 40–54).


Lennundusseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Lennundusseaduse muutmise seadus
RT I 2004, 25, 169
Vabariigi Presidendi 7. aprilli 2004. a otsusega nr 575
Lennundusseaduses (RT I 1999, 26, 376; 2001, 87, 525; 2002, 47, 297; 61, 375; 63, 387; 2003, 23, 138 ja 143; 88, 594) tehakse järgmised muudatused:
« (4) Õhusõiduk, mida ei kasutata käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud teenistustes, loetakse tsiviilõhusõidukiks.»;
2) täiendatakse lõigetega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:
« (6) Õhusõiduki projektijärgsete käitamistingimuste ja kasutusvaldkonna, valmistamisviisi ja varustatuse alusel jaotatakse õhusõidukid järgmistesse kategooriatesse:
1) transpordikategooria;
2) normaalkategooria;
3) üldotstarbeline kategooria;
4) vigurlennu kategooria;
5) lähiliini kategooria;
6) piiratud kategooria;
7) eksperimentaalkategooria;
8) õhupalli kategooria.
(7) Majandus- ja kommunikatsiooniminister kehtestab õhusõidukite lubatavad kasutusvaldkonnad ja käitamistingimused vastavalt kategooriale.»
§ 2. Paragrahvi 7:
« (2) Eestis kohaldatakse 1990. aasta Ühtsete lennundusnõuete väljatöötamise, vastuvõtmise ja rakendamise kokkuleppe (RT II 2000, 2, 13) alusel välja antud «Ühtseid lennundusnõudeid» ( Joint Aviation Requirements – JAR). «Ühtsete lennundusnõuete» tõlked avaldatakse ametlikus teatajas «Lennuameti Teataja».»;
« (3) Eestis rakendatakse Euroopa Ühinenud Lennuametite ( Joint Aviation Authorities – JAA) menetlustoiminguid (Joint Implementation Procedures – JIP).
(4) Lennundustegevusega tegelevate ettevõtjate suhtes võib Lennuameti peadirektor lennundustegevuse ohutuse tagamiseks kehtestada ajutisi piiranguid kuni ohu tekkepõhjuste väljaselgitamiseni.»
§ 3. Seadust täiendatakse §-ga 71 järgmises sõnastuses:
« § 71. Õhusõiduki lennukõlblikkuse ja sertifikaatide vastavuse kontroll
(1) Tsiviilõhusõidukite lennukõlblikkuse tuvastamiseks, samuti lennuettevõtjate ja hooldusorganisatsioonide siseriiklikele ja rahvusvahelistele nõuetele vastavuse kontrollimiseks sõlmib Lennuameti peadirektor kokkuleppe vastavat pädevust omava organisatsiooniga või Euroopa Ühinenud Lennuametite liikmesriigi lennundusadministratsiooniga.
(2) Tsiviilõhusõidukite ja neid käitavate lennuettevõtjate üle, kellele on välja antud «Ühtsetele lennundusnõuetele» vastav lennuettevõtja või hooldusorganisatsiooni sertifikaat ja kelle lennukõlblikkuse tuvastamisele kuuluva õhusõiduki, lennuettevõtja käitatava õhusõiduki või hooldusorganisatsiooni hooldatava õhusõiduki maksimaalne lubatud stardimass (maximum certificated take-off mass – MTOW) ületab 15 000 kg, «Õhusõiduki käitamiskäsiraamatus» ettenähtud istekohtade arv ületab 30 või kasutamise eesmärgiks on rahvusvaheline regulaarne reisijatevedu, teostab kontrolli käesoleva paragrahvi lõikes 1 loetletud juhtudel pädev organisatsioon või Euroopa Ühinenud Lennuametite liikmesriigi lennundusadministratsioon. Kontrolli teostamise kulud tasub ettevõtja. Pärast kontrolli teostamist väljastatakse ettevõtjale kontrolli lõppakt, mille ettevõtja esitab Lennuametile.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud organisatsioon või Euroopa Ühinenud Lennuametite liikmesriigi lennundusadministratsioon juhindub oma tegevuses Eestis kehtivatest õigusaktidest, «Ühtsetest lennundusnõuetest» ning rahvusvahelistest konventsioonidest, millega Eesti Vabariik on ühinenud.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kokkuleppe lõpetamisel või juhul, kui organisatsioonil ei ole võimalik nimetatud kokkuleppega võetud kohustust täita või kui kokkulepet ei sõlmita, täidab ülesannet Lennuamet.»
§ 4. Paragrahvi 8 lõiked 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kontrolli hooldusettevõtja sertifikaadi väljaandmiseks viib läbi Lennuamet või käesoleva seaduse § 71 lõikes 1 loetletud juhtudel pädev organisatsioon või Euroopa Ühinenud Lennuametite liikmesriigi lennundusadministratsioon. Hooldusettevõtja sertifikaat on Lennuameti väljaantud dokument, mis kinnitab, et hooldusettevõtjal on sellise tegevuse ohutuks ja seaduslikuks korraldamiseks vajalikud talitused, seadmed, rajatised, varustus ning piisavate teadmiste, oskuste ja kogemustega personal.
(4) Kontrolli teostamiseks peab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tööde tegija võimaldama Lennuameti või käesoleva seaduse § 7 1 lõikes 1 nimetatud kontrolli teostava organisatsiooni või Euroopa Ühinenud Lennuametite liikmesriigi lennundusadministratsiooni töötajale vaba juurdepääsu töökohale, töövahenditele, õhusõiduki valmistamise, hooldamise ning selle osade ja varustuse valmistamisega seonduvale teabele ning asjakohastele dokumentidele.»
« (1) Õhusõiduki lennukõlblikkuse tuvastab Lennuamet või käesoleva seaduse § 71 lõikes 1 loetletud juhtudel pädev organisatsioon või Euroopa Ühinenud Lennuametite liikmesriigi lennundusadministratsioon.»;
« (3) Lennuametil on õigus õhusõiduki lennukõlblikkust kontrollida lennukõlblikkussertifikaadi kehtivusaja jooksul nii oma algatusel kui ka õhusõiduki omaniku või käitaja vastava taotluse alusel.
(4) Õhusõiduki käitaja on kohustatud esitama lennukõlblikkust tuvastava või kontrolliva isiku nõudmisel kogu õhusõiduki lennukõlblikkust, tehnilist hooldust, õhusõidukile tehtud muudatusi ja parandusi, õhusõiduki käitamist ja selle statistilisi andmeid puudutava teabe, samuti võimaldama talle vaba juurdepääsu õhusõidukile, selle käitamisega seotud seadmetele, vajaduse korral ka lennu ajal, ning osutama talle ülesannete täitmisel vajalikku abi.»
§ 6. Paragrahvi 18 lõike 1 punkti 3 lõppu täiendatakse sõnadega «või Lennuameti poolt tunnustatud».
§ 7. Paragrahvi 19 lõiget 1 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
« 3) avariimajaka (emergency locator-transmitter – ELT ) olemasolu kohta õhusõiduki pardal.»
§ 8. Seadust täiendatakse §-ga 232 järgmises sõnastuses:
« § 232. Õhusõiduki meeskonnaliikme sertifikaat
(1) Riigipiiri ületamisega seotud tööülesannete täitmise hõlbustamiseks võib õhusõiduki meeskonnaliikme sertifikaadi anda välja:
1) Eestis registreeritud lennuettevõtja juures töötavale õhusõiduki meeskonnaliikmele, kes on Eesti kodanik või Eestis elamisluba ja vajaduse korral ka tööluba omav välismaalane, kes täidab oma tööülesandeid õhusõiduki pardal ja kellel on seetõttu vaja ületada riigipiiri lihtsustatud korras;
2) järelevalvet ja kontrolli teostavale Lennuameti ametnikule.
(2) Õhusõiduki meeskonnaliikme sertifikaadi annab välja Lennuamet.
(3) Õhusõiduki meeskonnaliikme sertifikaadi väljaandmise korra ja sertifikaadi vormi kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.»
§ 9. Paragrahv 32 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 32. Õhusõiduki kapteni kohustused kuriteo või väärteo korral
(1) Kui õhusõiduki pardal on toime pandud kuriteo või väärteo tunnustega tegu, on kapten kohustatud teatama sellest politseile ja rakendama meetmeid kuriteo või väärteo asjaolude väljaselgitamiseks.
(2) Kapten on kohustatud rakendama meetmeid kuriteos kahtlustatava või väärteomenetlusaluse isiku kinnipidamiseks ning üleandmiseks Eesti politseile, Eesti konsulaarametile või välisriigi vastavale asutusele.
(3) Kapten on kohustatud tagama õigusrikkumise vahendite ja teiste asitõendite üleandmise pädevale asutusele.»
§ 10. Paragrahvi 35:
1) täiendatakse lõigetega 51–53 järgmises sõnastuses:
« (51) Nähtavat laserkiirgust tekitavate seadmete kasutamine kuni 18 500 m kaugusel sertifitseeritud lennuvälja või kopteriväljaku viitepunktist tuleb kooskõlastada Lennuametiga.
(52) Kooskõlastuse andmisel lähtub Lennuamet järgmistest piirangutest:
1) lennuraja teljest ristisuunas ja viitepunktist pikisuunas kuni 3700 m ning telje suunas kaugusvahemikus 3700–9300 m ülevalpool tõusunurka 1:40 ei tohi nähtava laserkiirguse hetkvõimsuse tihedus ületada 50 nW/cm2;
2) lennurajast kuni 18 500 m kaugusel ei tohi nähtava laserkiirguse hetkvõimsuse tihedus ületada 5 µW/cm2;
3) laserkiirt pehmendava mooduse kasutamise korral arvestatakse vastavalt korrigeeritud võimsustiheduse määraga.
(53) Lennuametil on õigus enne käesoleva paragrahvi lõikes 5 1 nimetatud kooskõlastuse andmist teha seadmele või projektile ekspertiis.»;
2) lõiget 7 täiendatakse pärast sõna «lennuvälja» sõnadega «või kopteriväljaku»;
3) lõikeid 8 ja 9 täiendatakse pärast sõnu «lõigetes 2–5» sõnadega «ja 53».
§ 11. Paragrahvi 42 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kontrolli lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmiseks viib läbi käesoleva seaduse § 71 lõikes 1 loetletud juhtudel pädev organisatsioon või Euroopa Ühinenud Lennuametite liikmesriigi lennundusadministratsioon. Lennuettevõtja sertifikaadi annab välja Lennuamet.
(2) Lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.»
§ 12. Paragrahvi 51 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« § 51. Lennuameti ühekordne luba
(1) Lennundusvõistluse või avaliku lennundusürituse korraldamiseks, samuti lennuks, mille puhul ei ole võimalik järgida lennureegleid, või muuks erakordse iseloomuga lennuks peab olema Lennuameti ühekordne luba.»
§ 13. Paragrahvi 603 tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõigetega 2 ja 3 järgmises sõnastuses:
« (2) Käesoleva seaduse § 602 lõike 2 punktis 9 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib Lennuameti ametiisik rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.»
§ 14. Paragrahv 606 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 606. Lennuõnnetusest või -intsidendist teatamata jätmine
Õhusõidukiga toimunud lennuõnnetusest või -intsidendist teatamata jätmise eest õhusõiduki kapteni või käitaja poolt – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.»
§ 15. Paragrahvi 6023 pealkirjas ja tekstis asendatakse sõna «lennutranspordis» sõnaga «õhuveos».
§ 16. Paragrahv 6027 muudetakse §-deks 60 27–6029 ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 6027. Lennuliikluse lennujuhi korralduste eiramine
Õhusõiduki kapteni poolt lennuliikluse lennujuhi õiguspäraste korralduste eiramise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 6028. Transpondri kasutamata jätmine
Transpondri kasutamata jätmise eest kontrollitavas õhuruumis, kui selleks puudub asjaomase lennuliiklusteenistuse luba, – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 6029. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 604–6028 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22; 83, 557; 90, 601; 2004, 7, 40) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313; 110, 654; 2003, 26, 156; 83, 557; 88, 590) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 604–6028 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Lennuamet.»


text:
§ 1. Michael of Nebadon
§ 2. The Sovereign of Nebadon
§ 3. The Universe Son and Spirit
§ 4. Gabriel — The Chief Executive
§ 5. The Trinity Ambassadors
§ 6. General Administration
§ 7. The Courts of Nebadon
§ 8. The Legislative and Executive Functions
Paper 33 : Administration of the Local Universe
POLE kahtlust, et Kõikne Isa valitseb oma tohutu suure loodu üle, aga ta funktsioneerib kohaliku universumi haldamisel Looja-Poja isiku kaudu. Muul viisil Isa kohaliku universumi haldusasjades isiklikult ei osale. Need küsimused on usaldatud Looja-Poja ja kohaliku universumi Emavaimu ning nende paljude laste hooleks. See Poeg koostab ja viib ellu kohaliku universumi plaane, tegevussuundi ja haldusakte ning delegeerib koos oma Vaimust kaaslasega täidesaatva võimu Gabrielile ja õigusemõistmise võimu Tähtkujude Isadele, Süsteemi Suveräänidele ja Planeedivürstidele.
Meie Loojas-Pojas on isikustunud 611 121. originaalkontseptsioon piiritust identiteedist, mis pärineb üheaegselt Kõiksest Isast ja Igavesest Pojast. Nebadoni Miikael on „ainusündinud Poeg”, kelles see 611 121. universaalne kontseptsioon jumalikkusest ja lõpmatusest on isikustunud. Tema keskus on Salvingtonil kolmeses valguse eluasemeilmas. Ja see asupaik on korraldatud nii seepärast, et Miikael on kogenud elu intellektiolendi eksisteerimise kõigis kolmes faasis: vaimses, morontia- ja ainelises faasis. Temast räägitakse mõnikord kui Kristus Miikaelist, sest seda nime seostatakse tema seitsmenda ja viimase annetumisega Urantiale.
Meie Looja-Poeg ei ole Igavene Poeg — Kõikse Isa ja Lõpmatu Vaimu eksistentsiaalne Paradiisi-kaaslane. Nebadoni Miikael ei ole Paradiisi-Kolmsuse liige. Vaatamata sellele on meie Meister-Pojal tema valitsemisaladel kõik jumalikud omadused ja võim, mida avaldaks Igavene Poeg ise, kui ta oleks tegelikult Salvingtonil kohal ja tegutseks Nebadonis. Miikaelil on isegi rohkem võimu ja volitusi, sest ta mitte üksnes ei kehasta Igavest Poega, vaid ka esindab täielikult ja kehastab tegelikult Kõikse Isa isiksuse kohalolekut selle kohaliku universumi jaoks ja selles. Ta esindab isegi Isa-Poega. Nende suhete tõttu on Looja-Poeg kõige võimsam, mitmekülgsem ja mõjukam kõigist jumalikest olenditest, kes suudavad otseselt hallata arenevaid universumeid ja olla isiklikult kontaktis ebaküpsete loodud-olenditega.
Meie Looja-Poeg avaldab kohaliku universumi keskusest samasugust vaimset tõmbejõudu, vaimu gravitatsiooni, nagu tooks esile Paradiisi Igavene Poeg, kui ta oleks Salvingtonil isiklikult kohal, isegi rohkem, sest Universumi Poeg on ka Kõikse Isa kehastus Nebadoni universumis. Loojad-Pojad on Paradiisi Isa-Poja vaimsete jõudude isiksusekeskused. Loojad-Pojad on Seitsmekordse Jumala võimsate aegruumi omaduste lõplikud võimsuse ja isiksuse koondumised.
Looja-Poeg on Kõikse Isa asevalitsejast isikustumine, jumalikult kooskõlastatud Igavese Pojaga ja Lõpmatu Vaimu loov kaaslane. Meie universumile ja kõigile selle asustatud maailmadele on Suveräänne Poeg tegelikult niisama hästi kui Jumal. Temas on isikustatud kõik Paradiisi Jumalused, kes on arenevate surelike jaoks eristatavalt arusaadavad. See Poeg ja tema Vaimust kaaslane ongi teie loojatest vanemad. Teie jaoks on Looja-Poeg Miikael ülim isiksus, Igavene Poeg on teie jaoks rohkem kui ülim — ta on lõpmatu Jumalusest isiksus.
33:1.4 (367.1) The Creator Son is the vicegerent personalization of the Universal Father, the divinity co-ordinate of the Eternal Son, and the creative associate of the Infinite Spirit. To our universe and all its inhabited worlds the Sovereign Son is, to all practical intents and purposes, God. He personifies all of the Paradise Deities which evolving mortals can discerningly comprehend. This Son and his Spirit associate are your creator parents. To you, Michael, the Creator Son, is the supreme personality; to you, the Eternal Son is supersupreme — an infinite Deity personality.
Looja-Poja isikus on meil valitseja ja jumalik vanem, kes on täpselt niisama vägev, tõhus ja heategev, kui seda oleksid Kõikne Isa ja Igavene Poeg, juhul kui mõlemad oleksid Salvingtonil ja tegeleksid Nebadoni universumi asjade haldamisega.
Loojate-Poegade vaatlemisel ilmneb, et mõned neist sarnanevad rohkem Isaga, mõned Pojaga, kolmandates on aga segunenud mõlema lõpmatu vanema omadused. Meie Loojas-Pojas avalduvad väga selgelt need jooned ja omadused, mis sarnanevad rohkem Igavese Poja omadega.
Miikael otsustas organiseerida selle kohaliku universumi ja on siin nüüd kõrgeim valitseja. Tema isiklikku võimu piiravad varem eksisteerinud gravitatsiooniringlused, mille keskused on Paradiisis, ja superuniversumi valitsuse Päevilt Vanadele on jäetud õigus teha kõik lõplikud täidesaatvad otsused isiksuse hävitamise kohta. Isiksuse annetab ainult Isa, kuid Loojad-Pojad algatavad Igavese Poja heakskiitmisel uusi loodud-olendite kavandeid ja võivad koostöös oma Vaim-kaaslastega püüda teostada energia-aine uusi muundamisi.
Miikael on Paradiisi Isa-Poja isikustumine Nebadoni kohaliku universumi jaoks ja selles; seetõttu, kui Loov Emavaim, Lõpmatu Vaimu esindaja kohalikus universumis, allutas ennast Kristus Miikaelile pärast Kristus Miikaeli tagasipöördumist oma viimaselt annetumiselt Urantial, sai Meister-Poeg sellega „kogu meelevalla taevas ja maa peal”.
See Jumalike Hoolekandjate allumine kohalike universumite Loojatele-Poegadele teeb neist Meister-Poegadest Isa, Poja ja Vaimu piiritletult ilmneva jumalikkuse isiklikud hoidjad ning Miikaeli kogemused loodud-olendina annetumisest annavad neile õiguse kirjeldada Ülima Olendi kogemuslikku jumalikkust. Ükski teine olendite liik universumites ei ole selliselt isiklikult ammendanud praeguse piiritletud kogemuse võimalusi ja ühelgi teisel olendite liigil universumites ei ole niisugust ettevalmistust ainuvalitsemiseks.
Kuigi Miikaeli keskus asub ametlikult Salvingtonil, Nebadoni keskuses, kulutab ta suure osa oma ajast tähtkuju ja süsteemi keskuste ning isegi üksikplaneetide külastamisele. Ta käib regulaarselt Paradiisis ja sageli Uversal, kus ta peab nõu Päevilt Vanadega. Kui ta viibib Salvingtonilt eemal, asendab teda Gabriel, kes tegutseb siis Nebadoni universumi asevalitsejana.
Täites kõiki aja ja ruumi universumeid, tegutseb Lõpmatu Vaim spetsiaalselt koondununa iga kohaliku universumi keskusest lähtudes ja omandab loovas koostöös Looja-Pojaga täielikud isiksuseomadused. Mis puutub kohalikku universumisse, siis siin on kõrgeim haldusvõim Loojal-Pojal; Lõpmatu Vaim kui Jumalik Hoolekandja tegutseb temaga täielikus koostöös, olles samas täiuslikult kooskõlastatud.
Universumi Emavaim Salvingtonis, Miikaeli kaaslane Nebadoni juhtimisel ja haldamisel, kuulub Ülimate Vaimude kuuendasse rühma, olles sellest klassist number 611 121. Ta läks vabatahtlikult Miikaeliga kaasa, kui see Paradiisi kohustustest vabastati, ja on sellest ajast saadik tegutsenud koos temaga tema universumi loomisel ja valitsemisel.
Looja- ja Meister-Poeg on oma universumi isikuline suverään, kuid kõigis juhtimise üksikasjades on Universumi Vaim Poja kõrval kaasjuhtija. Kuigi Vaim tunnistab Poega igal juhul suverääni ja valitsejana, annab Poeg Vaimule alati kooskõlastatud positsiooni ja võrdväärse valitsusvõimu kõigis oma valduste asjades. Kõiges tark ja alati ustav Universumi Vaim koos oma mitmekesise ingliisiksustest kaaskonnaga toetab alati täiuslikult ja abistab võimekalt Loojat-Poega kogu tema armastuse ja elu annetamise töös. See Jumalik Hoolekandja on tegelikult vaimude ja vaimisiksuste ema, Looja-Poja alati kohalviibiv ja kõiges tark nõuandja, Paradiisi Lõpmatu Vaimu ustav ja tõeline avaldumine.
Poeg funktsioneerib oma kohalikus universumis isana. Vaim täidab — nagu surelikud loodud-olendid sellest aru saaksid — ema rolli, aidates alati Poega ja olles universumi haldamises igavesti asendamatu. Vastuhaku korral saavad päästjatena toimida vaid Poeg ja tema kaaslasteks olevad Pojad. Vaim ei saa kunagi hakata mässuga võitlema või valitsusvõimu kaitsma, kuid Vaim toetab alati Poega kõiges, mida tollel tuleb kogeda oma pingutustes stabiliseerida valitsust ja säilitada valitsusvõimu maailmades, mis on kurjast nakatatud või patust vallutatud. Vaid Poeg saab nende ühise loodu tagasi võita, kuid ükski Poeg ei saa loota lõplikule edule ilma lakkamatu koostööta Jumaliku Hoolekandja ja tema tohutu vaim-abilistest kaaskonnaga, Jumala tütardega, kes võitlevad nii ustavalt ja vapralt surelike inimeste heaolu ja nende jumalike vanemate auhiilguse eest.
Kui jõuab lõpule Looja-Poja seitsmes ja viimane annetumine loodud-olenditele, jõuab lõpule ka Jumaliku Hoolekandja ajutisest isolatsioonist tingitud määramatus ja Poja abiline universumis jääb alatiseks kindluses ja juhtimises paigale. Looja-Poja trooniletulekul ja Meister-Pojaks saamisel, juubelite juubelil, tunnistab Universumi Vaim kogunenud vägede ees esmakordselt avalikult täielikku allumist Pojale, tõotades ustavust ja kuulekust. See sündmus toimus Nebadonis ajal, mil Miikael pöördus pärast Urantial annetumist tagasi Salvingtonile. Mitte kunagi enne seda ülitähtsat sündmust polnud Universumi Vaim tunnistanud oma allumist Universumi Pojale ja alles pärast sellist võimu ja volituste vabatahtlikku loovutamist Vaimu poolt sai Poja kohta tõeliselt kuulutada, et „temale on antud kõik meelevald taevas ja maa peal”.
Pärast seda Loova Emavaimu allumistõotust tunnistas Nebadoni Miikael üllalt oma igavest sõltuvust oma Vaimust kaaslasest, seades Vaimu oma universumialade kaasvalitsejaks ja nõudes kõigilt loodud-olenditelt samasugust lojaalsustõotust Vaimule, nagu nad olid andnud Pojale; ja siis kuulutati ja jagati välja lõplik „Võrdsusedeklaratsioon”. Kuigi Poeg oli oma kohaliku universumi suverään, avaldas ta kõigile maailmadele, et Vaim on kõigis isiksuseannetustes ja jumalikes iseloomuomadustes temaga võrdne. Ja sellest saab isegi kosmosemaailmade alamate loodud-olendite jaoks perekonna ning valitsemise korraldamise transtsendentne etalon. See on tõepoolest perekonna ja inimeste vabatahtliku abielu kui institutsiooni kõrge ideaal.
Poeg ja Vaim juhivad nüüd universumit umbes samamoodi nagu isa ja ema valvavad oma pere poegi ja tütreid ning hoolitsevad nende eest. Polegi päris kohatu nimetada Universumi Vaimu Looja-Poja loovaks kaaslaseks ja pidada maailmade loodud-olendeid nende poegadeks ja tütardeks — suureks ja auliseks pereks, millega on ometi seotud lugematud kohustused ja lõputu hool.
33:3.7 (369.2) The Son and the Spirit now preside over the universe much as a father and mother watch over, and minister to, their family of sons and daughters. It is not altogether out of place to refer to the Universe Spirit as the creative companion of the Creator Son and to regard the creatures of the realms as their sons and daughters — a grand and glorious family but one of untold responsibilities and endless watchcare.
Poeg algatab teatavate universumilaste loomise, Vaimu ainuvastutusel aga on arvukate vaimisiksuste klasside loomine, kes teevad hoolekandetööd ja teenivad sellesama Emavaimu suunamisel ja juhendamisel. Muud liiki universumiisiksuste loomisel tegutsevad Poeg ja Vaim üheskoos ja üheski loomeaktis ei tee kumbki midagi teise nõuannete ja heakskiiduta.
Helkjas Koidutähes on kehastunud esimene Looja-Poja ja kohalikus universumis avaldunud Lõpmatu Vaimu poolt formuleeritud isiksuse identiteedi ja ideaali mõiste. Kui minna tagasi kohaliku universumi algusaegadesse, enne Looja-Poja ja Emavaimu loova ühenduse sõlmimist, tagasi aega enne nende mitmekesise poegadest ja tütardest pere loomise algust, oli nende kahe jumaliku isiku varajase ja vaba ühenduse esimene ühine tegu Poja ja Vaimu kõrgeima vaimisiksuse, Helkja Koidutähe loomine.
Igas kohalikus universumis tekib vaid üks niisugune tark ja majesteetlik olend. Kõikne Isa ja Igavene Poeg saavad tegelikult luua ja loovadki piiramatul arvul Poegi, kes on nendega jumalikkuses võrdsed; kuid need Pojad võivad koos Lõpmatu Vaimu Tütardega luua igas universumis ainult ühe Helkja Koidutähe, endasarnase olendi, kes saab vabalt osa nende mõlema olemusest, kuid mitte nende loomeõigustest. Salvingtoni Gabriel on olemuselt Universumi Poja sarnane, kuigi Jumaluse omaduste poolest tunduvalt piiratum.
See uue universumi vanemate esiklaps on ainulaadne isiksus, kellel on palju imelisi jooni, mis pole täheldatavad kummaski esivanemas, ning see on enneolematult mitmekülgne ja kujuteldamatult sädelev olend. Selles taevalikus isiksuses on Poja jumalik tahe kombineerunud Vaimu loova kujutlusvõimega. Helkja Koidutähe mõtted ning teod esindavad alati täielikult nii Loojat-Poega kui ka Loovat Vaimu. Niisugune olend on võimeline avarapilguliselt mõistma nii vaimudest seeravivägesid kui ka ainelisi arenevaid tahteolendeid ja olema nendega osavõtlikus kontaktis.
Helkjas Koidutäht ei ole looja, kuid Looja-Poja isikliku haldusesindajana on ta imeline haldur. Poeg ja Vaim ei aruta kunagi universumi tähtsaid toimimisviise ilma Gabrieli kohalolekuta, välja arvatud loomise ja eluandmise küsimused.
Salvingtoni Gabriel on Nebadoni universumi täitevjuht ja vahekohtunik kõigi juhtimisalaste kaebuste üle oma haldusalas. See universumi täitevjuht on loodud kõigi oma tööks vajalike annetega, kuid ta on omandanud meie kohaliku loodu kasvu ja evolutsiooni käigus ka kogemusi.
Gabriel on peaametnik, kes täidab superuniversumi korraldusi, mis on seotud kohalike universumite mitteisikuliste asjadega. Enamik küsimusi, mis puudutavad Päevilt Vanade kohtumõistmist rühmade üle ja otsuseid surnust ülestõusmiste kohta, delegeeritakse samuti täitmiseks Gabrielile ja tema kaaskonnale. Gabriel on seega ühtaegu nii superuniversumi kui ka kohaliku universumi valitsejate täitevjuht. Tema käsutuses on võimekas haldusabiliste kogu, kes on konkreetselt selle töö jaoks loodud ja kes jäävad arenevatele surelikele ilmutamata. Lisaks neile abilistele võib Gabriel kasutada kõiki Nebadonis tegutsevate taevaste olendite klasse ja ta on ka „taevaste malevate” — taevaste vägede — ülemjuhataja.
33:4.6 (370.3) Gabriel is the chief officer of execution for superuniverse mandates relating to nonpersonal affairs in the local universe. Most matters pertaining to mass judgment and dispensational resurrections, adjudicated by the Ancients of Days, are also delegated to Gabriel and his staff for execution. Gabriel is thus the combined chief executive of both the super- and the local universe rulers. He has at his command an able corps of administrative assistants, created for their special work, who are unrevealed to evolutionary mortals. In addition to these assistants, Gabriel may employ any and all of the orders of celestial beings functioning in Nebadon, and he is also the commander in chief of “the armies of heaven” — the celestial hosts.
Gabriel ja tema kaaskond ei ole õpetajad, nad on haldurid. Pole teada, et nad oleksid kunagi oma tavalisest tööst kõrvale kaldunud, välja arvatud siis, kui Miikael kehastus loodud-olenditele annetumiseks. Niisuguste annetumiste ajal täitis kehastunud Poja tahet alati Gabriel ja koostöös Päevilt Ühtsega sai temast hilisemate annetumiste ajal universumi asjade tegelik suunaja. Alates Miikaeli annetumisest surelikele on Gabriel olnud Urantia ajaloo ja arenguga tihedalt seotud.
Välja arvatud annetumismaailmad ja üldised ning erilised ülestõusmisloendused kohtavad surelikud läbi kohaliku universumi tõustes Gabrieli harva kuni selle ajani, mil nad seatakse ametisse kohaliku loodu haldustöös. Halduritena, olenemata teie klassist või astmest, hakkate te tööle Gabrieli juhendamisel.
Kolmsusest pärinevate isiksuste haldustöö lõpeb superuniversumite valitsusega. Kohalikke universumeid iseloomustab kahene juhendamine, siit saab alguse isa-ema mõiste. Kõikseks isaks on Looja-Poeg, kõikseks emaks Jumalik Hoolekandja, kohaliku universumi Loov Vaim. Iga kohalik universum on aga õnnistatud ka teatavate keskse universumi ja Paradiisi isiksuste kohalolekuga. Nebadonis on selle Paradiisi-grupi eesotsas Paradiisi-Kolmsuse saadik — Salvingtoni Immanuel, Nebadoni kohalikku universumisse määratud Päevilt Ühtne. See kõrge Kolmsuse Poeg on teatud mõttes ka Kõikse Isa isiklik esindaja Looja-Poja kohtus; sellest ka tema nimi, Immanuel.
33:5.1 (370.6) The administration of Trinity-origin personalities ends with the government of the superuniverses. The local universes are characterized by dual supervision, the beginning of the father-mother concept. The universe father is the Creator Son; the universe mother is the Divine Minister, the local universe Creative Spirit. Every local universe is, however, blessed with the presence of certain personalities from the central universe and Paradise. At the head of this Paradise group in Nebadon is the ambassador of the Paradise Trinity — Immanuel of Salvington — the Union of Days assigned to the local universe of Nebadon. In a certain sense this high Trinity Son is also the personal representative of the Universal Father to the court of the Creator Son; hence his name, Immanuel.
Salvingtoni Immanuel, Kolmsuse Ülimate Isiksuste kuuenda klassi number 611 121, on ülevalt väärikas ja nii ülimalt armulik olend, et keeldub olemast kõigi loodud elusolendite poolt palveldatav ja jumaldatav. Teda eristab teistest asjaolu, et ta on ainus olend Nebadonis, kes ei ole kunagi tunnistanud oma venna Miikaeli ülimuslikkust. Ta tegutseb Suveräänse Poja nõuandjana, aga annab nõu vaid siis, kui seda soovitakse. Looja-Poja äraolekul võib ta olla universumi suvalise nõukogu eesistujaks, kuid ta osaleb universumi täidesaatvas tegevuses vaid siis, kui teda on palutud.
See Paradiisi-saadik Nebadonis ei allu kohaliku universumi valitsusele. Tal ei ole ka otsustavat võimu areneva kohaliku universumi täidesaatvas töös, välja arvatud oma vendade, tähtkujude keskustes teenivate Päevilt Ustavate juhendamises.
Päevilt Ustavad, nagu ka Päevilt Ühtsed, pakuvad tähtkujude valitsejatele nõu ja abi vaid siis, kui seda neilt küsitakse. Need tähtkujudesse lähetatud Paradiisi-saadikud esindavad nõuandjarollis tegutsevate Kolmsuse Alaliste Poegade lõplikku isiklikku kohalolekut kohalikes universumites. Tähtkujud on superuniversumite haldusega tihedamalt seotud kui kohalikud süsteemid, mida haldavad ainult kohalikust universumist pärit isiksused.
Gabriel on Nebadoni täitevjuht ja tegelik haldur. See, et Miikael pole kogu aeg Salvingtonil, ei häiri universumi asjade korrakohast läbiviimist mitte mingil moel. Miikaeli äraolekul, näiteks hiljutisel lähetusel Orvontoni Meister-Poegade kokkutulekule Paradiisis, on universumi asevalitseja Gabriel. Sellistel juhtudel küsib Gabriel kõigis tähtsamates probleemides alati nõu Salvingtoni Immanuelilt.
Melkisedek-Isa on Gabrieli esimene abiline. Kui Helkjas Koidutäht on Salvingtonilt ära, võtab tema ülesanded enda kanda see algne Melkisedek-Poeg.
Universumi mitmesugustele madalamate tasemete valitsustele on määratud konkreetsed vastutusalad. Kuigi süsteemi valitsus hoolitseb üldiselt oma planeetide heaolu eest, huvitavad seda konkreetsemalt elusolendite füüsiline staatus, bioloogilised probleemid. Tähtkujude valitsejad pööravad omakorda erilist tähelepanu eri planeetidel ja süsteemides valitsevatele sotsiaalsetele ja valitsemistingimustele. Tähtkuju valitsus tegeleb põhiliselt ühtlustamise ja stabiliseerimisega. Veel kõrgemal tasemel tegelevad universumi valitsejad rohkem oma valduste vaimse staatusega.
Saadikuid kutsutakse ametisse kohtu määrusega ja nad esindavad universumeid teistes universumites. Konsulid on tähtkujude esindajad teistes tähtkujudes ja universumi keskustes, neid määratakse seadusandliku aktiga ja nad tegutsevad ainult kohaliku universumi piires. Vaatlejaid saadetakse Süsteemi Suverääni täidesaatva korraldusega esindama kõnesolevat süsteemi teistes süsteemides ja tähtkuju keskusmaailmas ja ka nemad funktsioneerivad ainult kohaliku universumi piirides.
Salvingtonilt suunatakse teabelevi samaaegselt tähtkujude keskustesse, süsteemide keskustesse ja üksikplaneetidele. Kõik taevaste olendite kõrgemad klassid saavad kasutada seda teenistust, et suhelda üle kogu universumi laiali asuvate kaaslastega. Universumi teadaanne saadetakse kõigisse asustatud maailmadesse, olenemata nende vaimsest staatusest. Planeetidevahelise suhtlemise keeld kehtib vaid neis maailmades, mis on vaimses karantiinis.
Tähtkujude teadaandeid läkitab tähtkuju keskusest korrapäraselt Tähtkujude Isade juht.
Kronoloogiaga, aja arvestamise, arvutamise ja korrigeerimisega tegeleb Salvingtonil spetsiaalne olendite rühm. Nebadoni standardpäev võrdub Urantia aja kaheksateistkümne päeva ja kuue tunniga pluss kaks ja pool minutit. Nebadoni aasta kujutab endast ühte osa universumi Uversa ümber tiirlemise ajast ning see võrdub saja universumi standardpäevaga, mis on ligikaudu viis Urantia aastat.
Salvingtonilt edastatav Nebadoni aeg on kõigi selle kohaliku universumi tähtkujude ja süsteemide standardaeg. Kõik tähtkujud viivad oma asjatoimetusi läbi Nebadoni aja järgi, kuid süsteemid, nagu ka planeedid, peavad oma kronoloogiat.
Satanial on päev, nagu seda Jerusemil arvestatakse, veidi lühem kui Urantia aja kolm päeva (1 tunni 4 minuti ja 15 sekundi võrra). Neid aegu nimetatakse üldiselt Salvingtoni ehk universumiajaks ja Satania ehk süsteemiajaks. Standardajaks on universumiaeg.
Meister-Poeg Miikael on ülimalt huvitatud vaid kolmest asjast: loomisest, alalhoidmisest ja hoolekandest. Ta ei osale isiklikult universumi kohtumõistmistöös. Loojad ei istu kunagi oma loodud-olendite üle kohut mõistma, see funktsioon kuulub ainult kõrge koolituse ja tegeliku loodud-olendi kogemuse saanud olenditele.
Kogu Nebadoni kohtusüsteem allub Gabrieli järelvalvele. Salvingtonil asuvad kõrged kohtud tegelevad universumi jaoks üldist tähtsust omavate probleemidega ja süsteemide kohtutest saabuvate edasikaebustega. Neid universumi kohtuid on seitsekümmend allüksust ja nad funktsioneerivad seitsmes alajaotuses, igaühes kümme sektsiooni. Kõigi kohtuotsuste tegemisel osaleb kahene kohtunikekogu, mis koosneb ühest täiuslike esivanematega vanemkohtunikust ja ühest tõusuteekogemusega madalama astme kohtunikust.
Jurisdiktsiooni osas on kohalike universumite kohtutel järgmised piirangud:
1. kohaliku universumi valitsus tegeleb loomise, evolutsiooni, hooldamise ja hoolekandega. Universumi kohtutel pole seetõttu õigust teha otsuseid, mis puudutavad igavese elu või surma küsimust. See ei käi loomuliku surma kohta, nagu see esineb Urantial. Aga kui on vaja langetada otsus õiguse üle jätkata eksisteerimist, igavest elu, tuleb see küsimus saata otsustamiseks Orvontoni kohtutesse, ja kui otsus on indiviidi suhtes ebasoodne, viiakse kõik hävitamist puudutavad kohtuotsused täide supervalitsuse korraldusel ja selle esindajate kaudu;
2. kui Jumala Kohaliku Universumi Pojad jätavad oma ülesanded täitmata või ei kuuletu või taganevad oma põhimõtetest, ohustades enda kui Poegade staatust ja autoriteeti, ei langetata otsuseid mitte kunagi Poja kohtutes; niisugune arusaamatus antakse otsekohe lahendada superuniversumi kohtutele;
3. küsimus kohaliku universumi mõne osa, näiteks kohaliku süsteemi täieliku vaimse staatuse taastamisest kohaliku loodu liikmena pärast selle vaimset isolatsiooni tuleb kooskõlastada superuniversumi kõrge täiskoguga.
33:7.6 (372.10) 3. The question of the readmission of any constituent part of a local universe — such as a local system — to the fellowship of full spiritual status in the local creation subsequent to spiritual isolation must be concurred in by the high assembly of the superuniverse.
Kõigis muudes küsimustes on Salvingtoni kohtute otsused lõplikud ja ülimad. Nende otsuseid ja määrusi ei saa edasi kaevata ning nende täitmisest ei pääse.
Kui ebaõiglased mõnikord tunduvadki Urantial inimlikes vaidlusküsimustes tehtavad otsused, on universumis siiski ülekaalus õiglus ja jumalik erapooletus. Te elate hästi korraldatud universumis ja võite varem või hiljem veenduda, et teiega toimitakse õiglaselt, isegi halastavalt.
Nebadoni keskuses Salvingtonil päris seadusandlikke organeid ei ole. Universumite keskusmaailmad tegelevad suures osas kohtumõistmisega. Kohalike universumite seadusandlikud täiskogud asuvad saja tähtkuju keskustes. Süsteemid tegelevad peamiselt kohalike loodute täidesaatva ja haldustööga. Süsteemi Suveräänid ja nende kaaslased viivad ellu tähtkujude valitsejate seadusandlikke korraldusi ja universumi kõrgete kohtute määrusi.
Kuigi universumite keskustes ei toimu õigusaktide tõelist kehtestamist, tegutseb Salvingtonil ometi mitmeid nõuandvaid ja teadusuuringute täiskogusid, mis on eri viisil moodustatud ja tegutsevad vastavalt oma tegevusulatusele ning -eesmärkidele. Mõned neist on alalised, teised lähevad pärast eesmärgi saavutamist laiali.
Kohaliku universumi kõrgeimasse nõukogusse kuulub kolm liiget igast süsteemist ja seitse liiget igast tähtkujust. Isolatsioonis olevad süsteemid ei ole täiskogus esindatud, kuid neil on lubatud saata vaatlejaid, kes võtavad kõigist arutlustest osa ja õpivad sealseid kaalutlusi tundma.
Salvingtonil on ka sada kõrgeimat kinnitamisnõukogu. Nende esimehed moodustavad kokku Gabrieli vahetu töökabineti.
Kõik universumite kõrgete konsultatiivnõukogude otsused saadetakse edasi kas Salvingtoni kohtuorganitele või tähtkujude seadusandlikele täiskogudele. Neil nõukogudel pole volitusi ega võimu oma soovitusi ellu viia. Kui nende nõuanne põhineb universumi põhiseadustel, annavad Nebadoni kohtud korralduse see ellu viia; aga kui soovitused on seotud kohalike tingimustega või eriolukorraga, tuleb need kehtestami seks esitada tähtkuju seadusandlikele täiskogudele ja seejärel täideviimiseks süsteemi võimuorganitele. Need kõrged nõukogud on tegelikult universumi seadusandlikust kogust kõrgemal, kuid neil pole volitusi ei otsuste jõustamiseks ega võimu täideviimiseks.
Kui me seoses universumi haldamisega räägime „kohtutest” ja „täiskogudest”, siis tuleks aru saada, et need vaimsed toimingud on väga erinevad vastavatest primitiivsematest ja ainelistest tegevustest Urantial.
[Esitanud Nebadoni Peainglite juht.]

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


Häädemeeste Keskkooli põhimääruse kinnitamine – Riigi Teataja
Häädemeeste Keskkooli põhimääruse kinnitamine
Häädemeeste Keskkooli põhimääruse kinnitamine - sisukord
§ 2 Kooli tegutsemise vorm, haldusala ja õiguslik seisund
§ 3 Pitsat, eelarve, sümboolika ja kooli veebileht
§ 4 Asjaajamise keel ja õppekeel
§ 7 Kooli arengukava
§ 8 Omandatava hariduse liik ja tase
§ 10 Terviseseisundist tulenev koduõpe ja haiglaõpe
§ 11 Koduõpe vanema taotlusel
§ 14 Individuaalne õppekava
§ 15 Õppekeskkond
§ 16 Õppeperioodi arvestusühikud
§ 17 Õppekoormus
§ 18 Päevakava
§ 19 Õpilaste arv klassis
§ 20 Õpilaste hindamise alused
§ 24 Gümnaasiumi lõpetamine
§ 25 Õpilaste kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine
§ 26 Raamatukogu
§ 27 Õppekirjandus
§ 28 Õppetegevuses osalemine
§ 29 Õpilaste õppekavaväline tegevus
§ 30 Pikapäevarühm
§ 31 Huvitegevus
§ 32 Kooli õppekavaväline tegevus
§ 33 Õppekavavälisest tegevusest saadavad tulud
§ 34 Õpilaskodu
§ 35 Kooli hoolekogu
§ 36 Hoolekogu ülesanded
§ 37 Kooli õppenõukogu
§ 38 Direktor
6 KOOLIKOHUSTUS
§ 39 Koolikohustus
§ 40 Õpilaste õigused
§ 41 Õpilaste kohustused
§ 43 Õpilasesindus
§ 44 Õpilaste tunnustamine
§ 45 Õpilaste mõjutamine
§ 46 Vanemate õigused ja kohustused
8 KOOLITÖÖTAJAD, NENDE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 47 Koolitöötajad
§ 48 Pedagoogid
§ 49 Mittepedagoogiline personal
§ 50 Konkursi korraldamine
9 MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
§ 51 Kooli vara
§ 52 Kooli rahalised vahendid
§ 53 Asjaajamine ja aruandlus
§ 55 Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
§ 56 Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine, täiendamine ja kehtetuks tunnistamine
§ 57 Lõppsätted
RT IV, 27.05.2014, 21
Vastu võetud 28.06.2011 nr 8
Määrus kehtestatakse “Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse” § 35 lõike 2 ja “Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 66 lõike 2 ning Häädemeeste Vallavolikogu 24. novembri 2010. a määruse nr 14 „Häädemeeste valla üldhariduskoolide ja lasteasutuste põhimääruste ja arengukavade kinnitamise kord“ § 6 alusel.
(1) Kooli ametlik nimetus on Häädemeeste Keskkool (edaspidi: kool).
(2) Kooli esindusüritustel, trükistel ja esitlustel kasutab kool esindusnime Häädemeeste Kool.
(3) Kooli asukoht ja tegutsemiskoht on Häädemeeste alevik, Häädemeeste vald, Pärnu maakond. Kooli postiaadress on Kooli 10, Häädemeeste alevik, 86001, Häädemeeste vald, Pärnu maakond. Ametlikult kasutatav e-posti-aadress on: kool@haademeeste.edu.ee
§ 2. Kooli tegutsemise vorm, haldusala ja õiguslik seisund
(1) Kool (edaspidi kool) on Häädemeeste Vallavalitsuse (edaspidi: vallavalitsus) hallatava asutusena tegutsev munitsipaalüldhariduskool.
(2) Kool on ühe asutusena tegutsev põhikool (1.–9. klass) ja gümnaasium (10.–12. klass).
(3) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, muudest õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
§ 3. Pitsat, eelarve, sümboolika ja kooli veebileht
(1) Koolil on Häädemeeste valla (edaspidi vald) eelarve koosseisus oma alaeelarve, mille kinnitab vallavolikogu.
(2) Koolil on vallavapiga oma nimega pitsat.
(3) Koolil on oma sümboolika, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab kooli direktor.
(4) Koolil on oma lipp ja hümn.
(5) Koolil on kodulehekülg aadressiga: http://www.haademeeste.edu.ee
§ 4. Asjaajamise keel ja õppekeel
(1) Õpilasele on tagatud põhihariduse (1.–9. klassini) ja üldkeskhariduse (10.–12. klassini) omandamise võimalus.
(2) Gümnaasiumiosas on kolm õppesuunda:
a) loodusained;
b) sotsiaalained;
c) ettevõtlikkus ja ettevõtlus.
(3) Õppesuundade sisu ja kooli alusväärtused on kirjeldatud kooli gümnaasiumi- ja põhikooli osa õppekavades.
(1) Põhikoolil ja gümnaasiumil on nii hariv kui kasvatav ülesanne. Kooli ülesanne on luua tingimused põhi- ja keskhariduse omandamiseks ja koolikohustuse täitmiseks, huvihariduse omandamiseks.
(2) Põhikooli ülesanded on:
(3) Gümnaasiumi ülesanded on:
1) noore ettevalmistamine toimima loova, mitmekülgse, sotsiaalselt küpse, usaldusväärse ning oma eesmärke teadvustava ja saavutada oskava isiksusena erinevates eluvaldkondades: partnerina isiklikus elus, kultuuri kandja ja edendajana, tööturul erinevates ametites ja rollides ning ühiskonna ja looduskeskkonna jätkusuutlikkuse eest vastutava kodanikuna;
2) õpetuse ja kasvatuse põhitaotlusena toetada õpilasi, et nad leiaksid endale huvi- ja võimetekohase tegevusvaldkonna, millega siduda oma edasine haridustee;
3) luua tingimused, et õpilased omandaksid teadmised, oskused ja väärtushoiakud, mis võimaldavad jätkata tõrgeteta õpiteed kõrgkoolis või gümnaasiumijärgses kutseõppes.
§ 7. Kooli arengukava
(1) Kooli järjepideva arengu tagamiseks koostab kool koostöös hoolekogu ja õppenõukoguga kooli arengukava.
(3) Kooli arengukava koostamisel arvestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud alustel koostatud kooli sisehindamise aruandes väljatoodud kooli tegevuse tugevuste ja parendusvaldkondadega.
(4) Kooli arengukava kinnitatakse Häädemeeste Vallavolikogu poolt kehtestatud korras ja avalikustatakse kooli veebilehel.
§ 8. Omandatava hariduse liik ja tase
(2) Koolis omandatava hariduse tase on põhiharidus ja keskharidus.
(2) Koolis on põhikooli 1.–9. klass ja gümnaasiumi 10.–12. klass. Kool on neljaastmeline:
1) 1.–3. klass I kooliaste;
2) 4.–6. klass II kooliaste;
3) 7.–9. klass III kooliaste;
4) 10.–12. klass gümnaasiumiklassid.
1) nõustamine aineõpetajate poolt;
2) õpiabirühma tunnid logopeedilise abi osutamiseks;
3) õpiabirühma tunnid eripedagoogilise abi osutamiseks;
4) õpiabitunnid õpilastele, kes õpivad lihtsustatud õppekava (LÕK) alusel.
(4) Vajadusel võib direktor vallavalitsuse nõusolekul moodustada ka põhimääruses sätestamata hariduslike erivajadustega õpilaste klasse ja rühmi.
(5) Hariduslike erivajadustega õpilaste klassides ja rühmades õppe ja kasvatuse korraldamise alused ning õpilaste klassi või rühma vastuvõtmise või üleviimise ning klassist või rühmast väljaarvamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(6) Usuõpetuse õppimine on vabatahtlik. Usuõpetust õpetatakse, kui seda soovivaid õpilasi on kooliastmes vähemalt 15.
§ 10. Terviseseisundist tulenev koduõpe ja haiglaõpe
§ 11. Koduõpe vanema taotlusel
Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamise põhimõtted sätestatakse kooli õppekavas.
(1) Õppe ja kasvatuse korraldus tugineb kooli õppekavale, mis on koostatud põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava alusel, lähtudes kooli arengukavast.
(3) Kooli õppekava ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(4) Õppekava täitmise tagamiseks ja toetamiseks kasutatakse õpikuid, töövihikuid, tööraamatuid ning muid õppevahendeid ja -materjale.
(5) Andmed kooli õppekava kohta kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi (EHIS).
(6) Gümnaasiumi õppesuunad määratakse kooli õppekavaga.
(7) Valikainete valikul arvestab kool kooli õppesuundi, õpilaste, lapsevanemate ja pedagoogide ettepanekuid ning oma võimalusi. Iga õpilane valib ise oma õppesuuna.
(8) Põhikoolis võib suvevaheajal korraldada täiendava õppega seotud tegevusi, arvestades, et põhiharidust omandavale õpilasele on tagatud vähemalt kümne järjestikuse nädala pikkune puhkus kõigist õppe ja eksamitega seotud tegevustest.
§ 14. Individuaalne õppekava
(2) Hariduslike erivajadustega õpilastele võimaldatakse individuaalse õppekava rakendamine, õpilase täiendav juhendamine õpetaja poolt, koduõpe, logopeediline abi, õpiabi või tugispetsialisti teenus.
(3) Individuaalse õppekava kinnitab direktor.
§ 15. Õppekeskkond
(1) Kool loob õpilasele eakohase, turvalise, positiivselt mõjuva ja õpilase arengut toetava õppekeskkonna.
(2) Kool tagab õpilase koolis viibimise ajal tema vaimse ja füüsilise turvalisuse ning tervise kaitse.
(3) Koolis ja väljaspool kooli toimuva õppe ja kasvatuse korraldamisel lähtub kool riiklikes õppekavades ja teistes õigusaktides õppekeskkonnale sätestatud nõuetest.
(4) Õpilastele osutatakse tervishoiuteenust vastavalt sotsiaalministri määrusega kehtestatud korrale.
(5) Kooli pidaja loob võimalused ja direktor korraldab õpilaste ja koolitöötajate kaitse hädaolukorras.
§ 16. Õppeperioodi arvestusühikud
(1) Õppeperioodi arvestusühikud on õppetund, õppepäev, õppenädal, kursus, õppeveerand ja poolaasta.
(2) Õppeaasta kestab 1. septembrist järgmise aasta 31. augustini.
(3) Õppeaasta koosneb õppeveeranditest ja koolivaheaegadest.
(4) Koolivaheajad kehtestab haridus- ja teadusminister. Kooli pidaja võib direktori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul kehtestada haridus- ja teadusministri kehtestatud koolivaheaegadest erinevad koolivaheajad, arvestusega et gümnaasiumis on õppeaasta jooksul neli koolivaheaega kogukestusega vähemalt 12 nädalat, kusjuures suvine koolivaheaeg kestab vähemalt kaheksa järjestikust nädalat.
(5) Õppeveerandites on kokku vähemalt 175 õppepäeva. Lõpuklassis on õppeveerandites kokku vähemalt 185 õppepäeva.
(6) Õppepäev on kalendripäev, mil õpilane on päevakava või individuaalse õppekava alusel kohustatud õppes osalema. Ühes nädalas on kuni viis õppepäeva.
(7) Lõpueksami toimumise päeval ja vähemalt kahel päeval enne seda õppetunde ei toimu. Lõpueksami toimumise päev ja sellele eelnevad kaks päeva arvatakse õppepäevade hulka.
(8) Õppetund on kooli päevakavas või õpilasele koostatud individuaalses õppekavas juhendatud õppeks ettenähtud ajavahemik. Juhendatud õpe on kooli määratud viisil toimuv õpe, näiteks loeng, individuaaltund, konsultatsioon, e-õpe ja õppekäik, mis on suunatud teadmiste ja oskuste omandamisele ning toimub õppekeskkonnas, milles osalevad nii õpilane kui ka pedagoog.
(9) Õppetunni arvestuslik pikkus on 45 minutit.
(10) Õppetund vaheldub vahetunniga.
(11) Õppetunni võib jagada mitmeks osaks ning kuni kaks õppetundi võib toimuda järjest, ilma vahetunnita.
(12) Vahetunni pikkus on vähemalt kümme minutit iga õppetunni kohta.
§ 17. Õppekoormus
(3) Õpilase väikseim lubatud õppekoormus gümnaasiumis on 96 kursust. Kõigile õpilastele ühtse kohustusliku õppe koormus gümnaasiumis on 63 kursust. Kursus vastab 35 ühe õppeaine raames toimuvale õppetunnile.
§ 18. Päevakava
(1) Kooli päevakava kajastab õppetegevuste ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste, nagu pikapäevarühmas, ringides ja stuudiotes korraldatavate tegevuste järjestust ja ajalist kestust.
(2) Kooli päevakava kehtestab direktor.
(3) Tervisekaitsenõuded kooli päevakavale ja õppekorraldusele kehtestab sotsiaalminister.
§ 19. Õpilaste arv klassis
(2) Vallavalitsus võib direktori ettepanekul ning hoolekogu nõusolekul kehtestada põhikoolis väiksema või suurema klassi täitumuse ülemise piirnormi, kuni 26 õpilast.
§ 20. Õpilaste hindamise alused
(1) Õpilaste teadmisi, oskusi ja vilumusi hinnatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel viiepallisüsteemis, kus hinne „5“ on „väga hea“, „4“ – „hea“, „3“ – „rahuldav“, „2“ – „puudulik“ ja „1“ – „nõrk“.
(2) Hindamise alused sätestatakse riiklikus õppekavas ja hindamise korraldus kooli õppekavas. Hindamisest teavitamine sätestatakse kooli kodukorras.
(3) Kool teavitab õpilast ja vanemat I –III kooliastmel veerandi- ja aastahinnetest ning gümnaasiumiastmel kursuse- ja kooliastmehinnetest kooli direktori ja klassijuhataja allkirjade ning kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse kaudu. Klassitunnistusele kantakse vähemalt põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ettenähtud andmed.
(4) Klassitunnistuse vormi kinnitab kooli õppenõukogu.
(5) Õpitulemuste välishindamine toimub tasemetööde, ühtsete põhikooli lõpueksamite ning riigieksamite kaudu.
(6) Tasemetööde õppeained, vormid ja aja, tasemetööde ettevalmistamise, koostamise, läbiviimise ja hindamise tingimused ja korra ning tasemetööde, ühtsete põhikooli lõpueksamite ja riigieksamite tulemuste analüüsimise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(2) Õpilase võimete ja annete arendamiseks selgitatakse koolis välja õpilase individuaalsed õpivajadused ning valitakse sobivad õppemeetodid. Vajadusel korraldatakse diferentseeritud õpet.
(3) Kool tagab õpilasele, kellel tekib ajutine mahajäämus eeldatavate õpitulemuste saavutamisel, täiendava pedagoogilise juhendamise väljaspool õppetunde.
(4) Õpilasele tagatakse eripedagoogi, psühholoogi ja sotsiaalpedagoogi teenus. Tugispetsialistide teenuse rakendamiseks loob võimalused kooli pidaja ning selle korraldab direktor.
(5) Õpilase arengu toetamiseks korraldatakse temaga koolis vähemalt üks kord õppeaasta jooksul arenguvestlus, mille põhjal lepitakse kokku edasises õppes ja arengu eesmärkides.
(6) Arenguvestlusel osalevad õpilane, klassijuhataja ja piiratud teovõimega õpilase puhul vanem. Kui kool ei ole saanud koolikohustusliku õpilase vanemaga kontakti, et leppida kokku arenguvestluse aeg või vanem ei ole teistkordselt ilmunud arenguvestlusele kokkulepitud ajal, teavitab kool sellest õpilase elukohajärgset valla- või linnavalitsust, kes korraldab vajaduse korral lapse õiguste kaitsmiseks vajalike meetmete rakendamise. Vajaduse korral kaasatakse ka teovõimelise õpilase vanem, kui õpilane on andnud selleks nõusoleku, teisi koolitöötajaid, tugispetsialiste ning õpilase elukohajärgse valla- või linnavalitsuse esindajaid.
(7) Arenguvestluse korraldamise tingimused ja korra kehtestab kooli direktor, esitades selle enne arvamuse andmiseks õppenõukogule ja hoolekogule.
Kooli lõpetamine toimub põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses, põhikooli riiklikus õppekavas ja lihtsustatud riiklikus õppekavas ning gümnaasiumi riiklikus õppekavas sätestatud alustel.
(1) Põhikooli lõpueksamid on põhikooli ühtsete ülesannetega eksamid ja kooli kinnitatud materjalidega põhikooli koolieksamid. Põhikooli lõpueksamite ettevalmistamise ja läbiviimise ning eksamitööde koostamise ja hindamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
1) eesti keeles;
3) haridus- ja teadusministri kehtestatud õppeainete hulgast õpilase valitud aines.
(3) Põhikooli lõpetamise tingimused täitnud õpilasele või eksternile väljastab kool õppenõukogu otsusel põhikooli lõputunnistuse.
(4) Põhikooli lõputunnistuste andmed kantakse hariduse infosüsteemi haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse.
§ 24. Gümnaasiumi lõpetamine
(1) Gümnaasiumi lõpueksamid on riigieksamid ja gümnaasiumi koolieksam. Gümnaasiumi lõpueksamite ettevalmistamise ja läbiviimise ning eksamitööde koostamise ja hindamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(2) Gümnaasiumi lõpetamiseks tuleb rahuldavalt sooritada:
1) riigieksamid eesti keeles, matemaatikas ja võõrkeeles;
(3) Riigieksamite tulemused ja elektrooniline tunnistus tehakse eksami sooritajale kättesaadavaks elektrooniliselt.
(4) Riigieksamitunnistuste andmed kantakse hariduse infosüsteemi haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse.
(5) Gümnaasiumi lõpetamise tingimused täitnud õpilasele või eksternile väljastatakse gümnaasiumi lõputunnistus. Gümnaasiumi lõputunnistuste andmed kantakse hariduse infosüsteemi haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse.
§ 25. Õpilaste kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine
(1) Õpilase kooli vastuvõtmise üldised tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
(2) Haridus- ja teadusministri määrusega volitatud ulatuses kehtestab kooli vastuvõtu tingimused ja korra, sealhulgas teadmiste ja oskuste hindamise korra gümnaasiumi vastuvõtmisel, kooli direktor. Kooli vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõu valmistab ette kooli direktor ning see esitatakse enne kehtestamist hoolekogule arvamuse andmiseks.
(3) Elukohajärgse munitsipaalkooli määramise tingimused ja korra kehtestab vallavalitsus.
(4) Õpilase või piiratud teovõimega õpilase vanema taotlusel väljastatakse õpilasele tasuta kooli õpilaspilet haridus- ja teadusministri kehtestatud korras.
(5) Koolist väljaarvamine toimub põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses, selle alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määruses ning kooli kodukorras sätestatud tingimustel ja korras.
(6) Õpilase koolist väljaarvamise otsuse teeb kooli direktor.
§ 26. Raamatukogu
(1) Koolis on raamatukogu.
(4) Kooli raamatukogu töökorraldus tugineb vastavale haridus- ja teadusministri määrusele.
§ 27. Õppekirjandus
(1) Igas klassis õppeks vajalikud õpikud, tööraamatud ja töövihikud valib kool hariduse infosüsteemi õppekirjanduse alamregistrist.
(2) Õppekirjanduse valib õpetaja ja kinnitab õppenõukogu.
§ 28. Õppetegevuses osalemine
(1) Kool peab arvestust õpilaste õppest puudumiste üle.
(2) Õppest puudumisest teavitamise kord sätestatakse kooli kodukorras.
(3) Koolikohustuse täitmise tagamiseks kohaldab kool õppest mõjuva põhjuseta puudunud õpilaste suhtes tulenevalt puudumise põhjustest ühte või mitut põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 58 lõikes 3 sätestatud meetmetest.
(4) Kui kooli rakendatavad meetmed ei avalda mõju või neid ei ole võimalik rakendada põhjusel, et kool ei saa õpilase või vanemaga kontakti, pöördub kool järgmiste meetmete rakendamiseks vallavalitsuse poole.
§ 29. Õpilaste õppekavaväline tegevus
(1) Kool korraldab võimalusel õppekavavälise tegevusena tegevust pikapäevarühmas, ringides, stuudiotes ning üritusi, väljasõite.
§ 30. Pikapäevarühm
(1) Kooli direktor võib vallavalitsuse nõusolekul moodustada koolis pikapäevarühmi põhiharidust omandavatele õpilastele. Hoolekogu ettepanekul on pikapäevarühma moodustamine kohustuslik.
(2) Pikapäevarühmas korraldatava õppekavavälise tegevusena pakutakse õpilasele järelevalvet ning pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel.
(5) Pikapäevarühma töökorralduse ja päevakava kehtestab kooli direktor.
§ 31. Huvitegevus
(3) Õpilasel on õigus kasutada õppekavavälises tegevuses oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras.
§ 32. Kooli õppekavaväline tegevus
(1) Kool võib oma põhitegevuse kõrval ning seda kahjustamata korraldada tasuta ja tasulist õppekavavälist tegevust, milleks on koolitused, seminarid, kutse-eelne õpe, kursused, huvitegevus, ringitegevus, võistluste, kontserdite ja näituste korraldamine, õppematerjalide koostamine ja valmistamine, ruumide ja rajatiste rentimine ning teiste teenuste osutamine kooskõlas kehtivate õigusaktidega. Kooli poolt osutatavate tasuliste teenuste loetelu ja hinnad kehtestab vallavalitsus.
§ 33. Õppekavavälisest tegevusest saadavad tulud
(1) Kool võimaldab luua täielikult või osaliselt vanemate kulul tegutsevaid spordi- ja huviringe ning võimaldab kooli ruumides tegutseda ka teiste era- ja juriidiliste isikute spordi- ja huviringidel.
(2) Kool saab tulu erinevatel fondide ja sihtasutuste projektikonkurssidel osalemisest.
(3) Koolil on õigus saada üüri- ja renditulu, projektide korraldamisega ja täiskasvanute koolitusega seotud tulu ning eriteenuste (printimine, kopeerimine jms) pakkumisest ja heategevusüritustest saadavat tulu.
(4) Koolil on õigus saada tulu kooli õppekava osaks mitteolevast õppekavavälisest tegevusest, milleks on osalemine huviringide, pikapäevarühmade, eelkooli ja laagrite tegevuses, stuudiote töös ning klasside üritustel, mille kulude katmine toimub osalejate kaasrahastamisel.
(5) Õppekavaväliste tegevuste loetelu, kus toimub kulude katmine õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel ja kaasrahastamise kaudu kaetavate kulude määra õppekavaväliste tegevuste lõikes, kehtestab vallavalitsus. Ettepaneku vallavalitsusele kaasrahastatavate õppekavaväliste tegevuste loetelu ja määrade kohta teeb direktor kooskõlastatult kooli hoolekoguga.
(6) Õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisest laekuvad summad kantakse valla eelarve kooli alaeelarvesse.
§ 34. Õpilaskodu
(1) Koolil võib olla õpilaskodu, mis on kooli struktuuriüksus.
(3) Õpilaste elukorraldus õpilaskodus määratakse õpilaskodu kodukorras.
5. peatükk KOOLI HOOLEKOGU JA DIREKTORI ÜLESANDED
§ 35. Kooli hoolekogu
(3) Hoolekogu moodustatakse ja hoolekogu töökord kehtestatakse pidaja poolt kehtestatud korras.
(4) Hoolekogusse kuuluvad kooli pidaja esindaja, vähemalt 2 õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab põhikooli ja teine gümnaasiumi õpetajaid, põhikooli- ja gümnaasiumiõpilaste vanemate esindajad, vilistlaste ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad, õpilasesinduse nimetatud esindaja, gümnaasiumi õpilaste esindaja.
(9) Õpilasel ja vanemal on õigus pöörduda kooli hoolekogu poole õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral.
§ 36. Hoolekogu ülesanded
14) teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
§ 37. Kooli õppenõukogu
§ 38. Direktor
(3) Kooli direktor kindlustab kooli tulemusliku ja häireteta töö ning kooli kodukorra täitmise, juhib õppe- ja kasvatustegevust koostöös õppenõukogu, kooli hoolekogu ja õpilasesindusega.
1) juhatab ja korraldab kooli õppenõukogu tegevust;
3) kutsub kokku lastevanemate üldkoosoleku vähemalt üks kord aastas;
5) esitab kooli pidajale kooli eelarve projekti;
7) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud kooli töötajatega;
9) esitab kooli tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente kooli pidajale;
(5) Direktor moodustab nõuandva komisjonina direktori nõukogu. Direktoril on õigus moodustada teisi nõuandvaid komisjone.
(8) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Direktori vaba ametikoha täitmiseks kuulutab konkursi välja kooli pidaja. Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli pidaja.
(9) Direktoriga sõlmib töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.
6. peatükk KOOLIKOHUSTUS
§ 39. Koolikohustus
(1) Koolikohustuslik on isik (sealhulgas välisriigi kodakondsusega või määratlemata kodakondsusega isik, välja arvatud Eesti Vabariiki akrediteeritud välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni esindaja laps, kelle elukoht on Eestis), kes on saanud enne käimasoleva aasta 1. oktoobrit seitsmeaastaseks. Isik on koolikohustuslik kuni põhihariduse omandamiseni või 17-aastaseks saamiseni.
(2) Vanem (eestkostja) võib taotleda maakonna nõustamiskomisjonilt lapse koolikohustuse täitmise edasilükkamist ühe õppeaasta võrra sotsiaalministri kehtestatud korras.
(3) Õigusaktides kehtestatud korras võib esimesse klassi vastu võtta koolikohustuslikust east noorema lapse.
(4) Koolikohustuslike isikute üle arvestuse pidamist korraldab vallavalitsus.
§ 40. Õpilaste õigused
3) õppida oma huvidele ja võimetele vastaval õppesuunal, valides õppeaineid koolis õpetatavate valikainete piires;
4) saada õppekavas ettenähtu omandamiseks õigusaktidega sätestatud tingimustel ja korras täiendavat abi õpetajalt;
5) õppida individuaalõppekava järgi;
6) tugispetsialisti teenusele;
7) saada õppeveerandi või kursuse algul informatsiooni õppeveerandi või kursuse jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest;
8) võtta osa kõigist kooli päevakavas ette nähtud klassivälistest õpilasüritustest;
9) nõustamisele ja tugimeetmete rakendamisele põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ja selle alusel kehtestatud tingimustel ja korras;
10) teha ettepanekuid kooli direktorile ja teistele pedagoogidele õppe- ja kasvatustöö korraldamise osas;
11) moodustada koolis õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda koolisisestes suhetes ning suhetes teiste organisatsioonide, asutuste ja isikutega;
12) osaleda valitud õpilasesindajate kaudu koolielu probleemide lahendamises, gümnaasiumiõpilastel olla valitud kooli hoolekogusse;
13) saada koolist teavet koolikorralduse ja õpilaste õiguste kohta;
14) kasutada õppekavavälises tegevuses kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe- ja spordivahendeid kooli kodukorras kehtestatud korras;
15) moodustada ühinguid, klubisid, stuudioid ja ringe, mille sihid ja tegevus ei ole vastuolus kooli ja kodu kasvatustaotlustega;
16) saada ettenähtud korras ainelist abi selleks eraldatud summadest või fondidest;
17) saada õppimise perioodiks õpilaspilet haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras;
18) saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
19) saada koolist teavet koolikorralduse ja õpilaste õiguste kohta, samuti esmast teavet õppimisvõimaluste kohta;
20) õppenõukogu otsusega nõustumatuse, samuti õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral pöörduda kooli hoolekogu ja kooli üle riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku poole;
21) pöörduda oma õiguste kaitseks Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema või lastekaitseorganisatsioonide poole.
§ 41. Õpilaste kohustused
Õpilane on kohustatud
2) osalema temale kooli päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes ja täitma õpiülesandeid;
3) omandama teadmisi oma võimete kohaselt;
4) end arendama ja oma teadmisi pidevalt täiendama;
6) käituma koolis väärikalt;
7) suhtuma lugupidavalt kaasinimestesse, hoidma loodust ja elama keskkonda säästvalt;
8) järgima üldtunnustatud moraalinorme;
9) hoidma kooli head mainet;
10) hoidma kooli kasutuses olevat vara;
(1) Kooli õpilased moodustavad kooli õpilaskonna.
1) otsustada ja korraldada iseseisvalt, kooskõlas seaduste ja seaduse alusel antud õigusaktidega, õpilaselu küsimusi;
2) moodustada liite ja organisatsioone teiste õpilaskondadega õigusaktides sätestatud alustel ja korras mittetulundusühingute seaduses ja sihtasutuste seaduses sätestatud juriidilise isiku staatust omamata;
3) astuda Eesti ja rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks või arendada nendega koostööd õpilasesinduse kaudu;
4) otsustada ja korraldada kõiki muid õpilaselu küsimusi, mis kuuluvad seaduse või seaduse alusel antud õigusaktide kohaselt õpilaskonna pädevusse ega ole antud samadel alustel kellegi teise otsustada ja korraldada;
5) õigus valida õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda õpilasesinduse põhimääruses sätestatud pädevuse piires koolisisestes suhetes ning suhetes teiste organisatsioonide, asutuste ja isikutega. Õpilasesindus lähtub oma tegevuses õpilaste huvidest, vajadustest, õigustest ja kohustustest.
§ 43. Õpilasesindus
(1) Koolis on õpilasesindus.
(2) Õpilasesindusse kuuluvad demokraatlikult valitud 5.-12.klasside õpilased. Õpilasesindust juhib president, kes valitakse õpilasesinduse liikmete poolt õppeaasta esimesel koosolekul.
(3) Õpilasesindus juhindub oma tegevuses kooli põhimäärusest, kokkulepetest kooli juhtkonnaga, õpilasesinduse põhimäärusest ning Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest.
(5) Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajatega. Õpilasesinduse põhimääruse võtab vastu ja seda muudab õpilaskond lihthäälteenamusega õpilaste üldkoosolekul. Üldkoosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle 2/3 õpilaskonnast. Põhikiri on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle ½ koosolekul osalejatest.
(6) Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks direktorile. 30 päeva jooksul põhimääruse kättesaamisest arvates kinnitab direktor õpilasesinduse põhimääruse, kui see vastab seadustele, seaduse alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele, või esitab kirjalikud põhjendused, miks põhimäärust ei ole võimalik kinnitada.
(7) Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor kooli põhimääruses sätestatud korras, lähtudes demokraatlikest põhimõtetest.
(8) Õpilasesindus valitakse esimest korda õpilaskonna üldkoosolekul, mille toimumise aja koha teatab direktor vähemalt kaks nädalat ette, teavitades sellest õpilasi kooli infotahvlil või muul õpilastele kõige enam kättesaadavamal viisil. Koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa vähemalt ½ õpilaskonnast.
(9) Õpilasesinduse poolt valitud liikmetel on õigus osaleda kooli õppenõukogu töös ning olla valitud hoolekogu liikmeks.
(10) Võimaluse korral võib kooli eelarves näha ette vahendid õpilasesinduse tegevuse rahastamiseks, arvestades õpilasesinduse ja õpilaste vajadusi.
§ 44. Õpilaste tunnustamine
Õpilast tunnustatakse haridus- ja teadusministri määruses ja kooli kodukorras ettenähtud korras.
§ 45. Õpilaste mõjutamine
(1) Õpilase suhtes võib rakendada põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud tingimustel ja korras kohaldatavaid tugimeetmeid, sh:
3) õpilase vastuvõtmine pikapäevarühma, kooli juures tegutsevasse huviringi või õpilaskodusse;
(2) Õpilase suhtes võib rakendada põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud üht või mitut mõjutusmeedet.
§ 46. Vanemate õigused ja kohustused
5) teavitama kooli õpilase õppest puudumisest ja selle põhjustest hiljemalt puudumise esimesel päeval;
6) kasutama meetmeid, mida talle pakub kool või elukohajärgne vallavalitsus;
8) taotlema vajaduse korral koolilt ja õpilase elukohajärgselt vallavalitsuselt õigusaktides sätestatud koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist.
8. peatükk KOOLITÖÖTAJAD, NENDE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 47. Koolitöötajad
(1) Koolitöötajad (edaspidi: personal) on pedagoogid ja teised töötajad.
(2) Kooli personali koosseisu määrab direktor, tuginedes haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud miinimumkoosseisule ja asutuse eelarve võimalustele.
(3) Personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks käesoleva põhimääruse ja kooli töökorraga, ametijuhendite ja töölepingutega, mis on kooskõlas tööseadustega ja pedagoogide töösuhteid reguleerivate muude õigusaktidega.
(4) Personaliga sõlmib töölepingud ning muudab ja lõpetab need kooli direktor vastavuses tööseadustega ja muude pedagoogide töösuhteid reguleerivate õigusaktidega. Välislepingu alusel tööle võetava pedagoogiga sõlmib kooli direktor töölepingu välislepinguga määratud tähtajaks.
(6) Kooli personali töötasustamise alused kinnitab vallavolikogu, kusjuures õpetajate palgaastmete ja -määrade kinnitamisel arvestatakse Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud õpetajate töötasu, sealhulgas klassijuhatamise tasu alammäärasid.
(7) Kooli personali töötasu määrab direktor eelarve piires vallavolikogu poolt kinnitatud alustel.
§ 48. Pedagoogid
(1) Kooli pedagoogid on direktor, õppealajuhataja, õpetaja, õpetaja abi ning teised õppe ja kasvatuse alal töötavad isikud.
4) kasutada õppeväliseks tegevuseks kooli ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras kehtestatud korras;
§ 49. Mittepedagoogiline personal
4) kasutada õppeväliseks tegevuseks kooli ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi- ja muid vahendeid kooli kodukorras kehtestatud korras;
§ 50. Konkursi korraldamine
(1) Pedagoogide, välja arvatud direktori, ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi, kui välislepingus ei ole sätestatud teisiti. Konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli hoolekogu direktori ettepanekul.
(2) Kui õpetaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat õpetajat, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu tähtajaga kuni üks aasta isikuga, kellel on vähemalt keskharidus. Sellisel juhul korraldab direktor aasta jooksul uue avaliku konkursi.
9. peatükk MAJANDAMISE JA ASJAAJAMISE ALUSED
§ 51. Kooli vara
(1) Kooli vara moodustavad talle vallavolikogu, vallavalitsuse või teiste isikute ja asutuste poolt koolile sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vallavolikogu poolt kehtestatud korras ning kooli tegevuse eesmärkidest ja ülesannetest lähtuvalt.
(3) Õpilaste poolt koolile tekitatud varalise kahju hüvitavad õpilased või nende vanemad (eestkostjad) vastavalt kooli kodukorrale.
§ 52. Kooli rahalised vahendid
(1) Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest, põhimääruses sätestatud õppekavavälistest tegevustest ja muudest õppekavavälistest tasulistest teenustest, täiskasvanute koolitusest, õppematerjalide koostamisest, kooli kasutuses olevate esemete üürimisest ja rentimisest, võistluste ja kontserdite korraldamisest.
(2) Kooli eelarve kava kiidavad heaks kooli hoolekogu ja vallavalitsus ning eelarve kinnitab vallavolikogu.
(3) Koolile kinnitatud eelarvet käsutab kooli direktor.
(5) Tasuliste teenuste loetelu ja hinnad kehtestab direktori ettepanekul vallavalitsus.
(6) Kooli kulud katab eelarve piires kooli pidaja.
§ 53. Asjaajamine ja aruandlus
(1) Kooli asjaajamine tugineb Vabariigi Valitsuse kehtestatud asjaajamiskorra ühtsetele alustele ja selle alusel kooli direktori kinnitatud korrale. Seadusega veebilehel avalikustamiseks ettenähtud teave avalikustatakse kooli ja/või valla veebilehel.
(2) Kooli dokumentatsiooni peetakse vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega kinnitatud kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste dokumentide loetelule. Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alased kohustuslikud dokumendid täidetakse haridus- ja teadusministri kehtestatud korras ja tähtaegadeks.
(3) Kool esitab oma tegevuse kohta statistilisi aruandeid õigusaktidega kehtestatud korras ja tähtaegadeks.
(2) Teenistuslikku järelevalvet kooli ja kooli direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus seaduses sätestatud korras.
§ 55. Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Kooli korraldab ümber ja kooli tegevuse lõpetab volikogu otsuse alusel vallavalitsus, arvestades seaduses sätestatud tingimusi ja tähtaegu.
(3) Kool korraldatakse ümber või kooli tegevus lõpetatakse 1.juulist sama aasta 31.augustini.
(4) Õpilastele, kellel seoses kooli ümberkorraldamise või kooli tegevuse lõpetamisega ei ole enam võimalik jätkata hariduse omandamist samas koolis, tagab vallavalitsus õpilastele võimaluse jätkata õpinguid muus koolis.
§ 56. Kooli põhimääruse kinnitamine, muutmine, täiendamine ja kehtetuks tunnistamine
Kooli põhimäärus kehtestatakse, põhimäärust muudetakse ja täiendatakse ning põhimäärus tunnistatakse kehtetuks vallavolikogu kehtestatud korras.
§ 57. Lõppsätted
(1) Kõik käesolevas põhimääruses määratlemata juhud lahendatakse vastavalt kehtivatele õigusaktidele.
(2) Määrus jõustub 08.juulil 2011.a.


Melliste Algkool-Lasteaia hoolekogu moodustamise ja töö kord – Riigi Teataja
Melliste Algkool-Lasteaia hoolekogu moodustamise ja töö kord
Melliste Algkool-Lasteaia hoolekogu moodustamise ja töö kord - sisukord
§ 4 Esindajate valimine
3 Hoolekogu moodustamine
§ 5 Hoolekogu koosseisu kinnitamine
§ 6 Hoolekogu liikmete volituste kestus
§ 7 Tegutsemise alused
§ 8 Hoolekogu koosolekud
§ 11 Hoolekogu otsused
§ 13 Määrus jõustumine
RT IV, 24.01.2020, 18
Vastu võetud 15.01.2020 nr 2
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse paragrahv 73 lõike 1, Kastre Vallavolikogu 24.04.2018. a määruse nr 29 „Haridusasutuse pidaja pädevusse antud ülesannete delegeerimine” § 2 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatakse Melliste Algkool-Lasteaia hoolekogu moodustamine ja hoolekogu töökord.
(1) Melliste Algkool-Lasteaia hoolekogu (edaspidi hoolekogu) on Melliste Algkool-Lasteaia (edaspidi MAL) juures alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on MAL-i õpilaste, pedagoogide, vallavolikogu, õpilaste vanemate, lasteaia laste vanemate ja MAL-i toetavate organisatsioonide ühistegevus MAL-i õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
(2) Hoolekogul on õigus saada oma tööks vajalikku informatsiooni MAL-i direktorilt ja vallavalitsuselt.
(1) Hoolekogu koosseisu kuuluvad vallavolikogu esindaja, 2 õppenõukogu esindajat (1 kooli ja 1 lasteaia poolt), 2 kooli õpilaste vanemate, 4 lasteaiarühma lastevanemate esindajat ja MAL-i toetavate organisatsioonide esindaja.
(2) Hoolekogu koosseisu kuuluvate laste ja õpilaste vanemate esindajad ning MAL-i toetavate organisatsioonide esindaja ei tohi kuuluda MAL-i töötajate hulka.
§ 4. Esindajate valimine
(1) Vallavolikogu esindaja nimetatakse hoolekogusse volikogu otsusega.
(2) Õppenõukogu esindajate valimised toimuvad õppenõukogu koosolekul:
1) kandidaadi võib üles seada iga õppenõukogu liige. Kandidaatideks võivad olla kõik õppenõukogu liikmed, kes on andnud nõusoleku kandideerimiseks;
2) esindaja valimine toimub üldjuhul avaliku hääletamise teel;
3) enim hääli saanud kandidaat osutub valituks hoolekogusse.
4) õppenõukogu koosolek ja otsus protokollitakse.
(3) Õpilaste lastevanemate esindajad valitakse hoolekogusse üldkoosolekul:
1) kandidaadid seatakse üles õpilaste lastevanemate poolt. Kandidaatideks võib olla iga lapsevanem, kes on andnud nõusoleku kandideerimiseks;
2) esindajate valimine toimub üldjuhul avaliku hääletamise teel;
3) enim hääli saanud kandidaadid osutuvad valituks hoolekogusse;
4) üldkoosolek ja otsused protokollitakse.
(4) Lasteaiarühmade lastevanemate esindajad valitakse rühmade koosolekutel:
1) kandidaadid seatakse üles lastevanemate poolt. Kandidaatideks võib olla iga lapsevanem, kes on andnud nõusoleku kandideerimiseks;
3) enim hääli saanud kandidaat osutub valituks hoolekogusse;
4) rühmakoosolek ja otsus protokollitakse.
(5) MAL-i tegevust toetav organisatsioon, mis tegutseb juriidilise isikuna või seltsinguna, võib valida hoolekogusse esindaja, kui kooli direktor on teinud vastava ettepaneku.
(6) Hoolekogu esimehe ja aseesimehe valimiseks korraldatakse hoolekogu koosolekul valimised:
1) kandidaadid seatakse üles hoolekogu liikmete poolt. Kandidaatideks võivad olla kõik hoolekogu liikmed, kes on andnud nõusoleku kandideerimiseks;
2) valimine toimub üldjuhul avaliku hääletamise teel.
3. peatükk Hoolekogu moodustamine
§ 5. Hoolekogu koosseisu kinnitamine
(1) MAL-i direktor esitab vallavalitsusele hoolekogu koosseisu kooskõlastamiseks.
(2) MAL-i direktor kinnitab peale vallavalitsuse kooskõlastust MAL-i hoolekogu koosseisu.
§ 6. Hoolekogu liikmete volituste kestus
(2) Lastevanemate esindaja volitused lõpevad lapse kooli õpilaste või lasteaia rühma nimekirjast väljaarvamisel või MAL-i tööle asumisel;
(3) Õppenõukogu esindaja volitused lõpevad töösuhte lõppemisel;
(4) Toetava organisatsiooni volitused lõpevad ennetähtaegselt esindaja MAL-i tööle asumisel.
(6) Hoolekogu liikme volituste ennetähtaegsel lõppemisel või volituste lõppemisel esitab
MAL-i direktor vallavalitsusele taotluse hoolekogu koosseisu muutmiseks.
(7) Muudatused hoolekogu koosseisus kinnitab vallavalitsus kooli direktori taotluse alusel.
§ 7. Tegutsemise alused
Hoolekogu juhindub oma tegevuses põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, koolieelse lasteasutuse seadusest, MAL-i põhimäärusest ja käesolevast korrast.
§ 8. Hoolekogu koosolekud
(1) Hoolekogu töövorm on koosolek. Hoolekogu koosolekud protokollitakse.
(2) Hoolekogu korralised koosolekud toimuvad õppeaasta kestel vähemalt üks kord nelja kuu jooksul.
(3) Õppeaasta esimese hoolekogu kutsub kokku MAL-i direktor. Järgnevad hoolekogu koosolekud kutsub kokku hoolekogu esimees, tema äraolekul hoolekogu aseesimees.
(4) Koosoleku toimumise aeg, koht ja päevakord teatatakse hoolekogu liikmetele e-postiga vähemalt 7 päeva enne koosoleku toimumist. Koosoleku dokumendid saadetakse hoolekogu liikmetele üldjuhul koos koosoleku teatega, kuid mitte hiljem kui 5 päeva enne koosoleku toimumist.
(5) Koosolekul arutamisele tulevate küsimuste ettevalmistamist ning asjakohaste materjalide teatavakstegemist hoolekogu liikmetele korraldab koosoleku kokkukutsuja.
(6) Kiirete ja edasilükkamatute küsimuste otsustamiseks kutsub hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, omal initsiatiivil või vähemalt kolme hoolekogu liikme nõudmisel või kooli direktori või vallavanema ettepanekul kokku erakorralise koosoleku viivitamata. Erakorralise koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra teatab koosoleku kokkukutsuja hoolekogu liikmetele vähemalt kolm tööpäeva enne koosoleku toimumist.
(7) Hoolekogu võib koosoleku korraldada elektroonilises vormis. Sel juhul peab see selgelt olema märgitud hoolekogu kokkukutsumise teates.
(8) Elektroonilises vormis koosoleku korraldamisel määrab kokkukutsuja tähtaja, mille jooksul hoolekogu liige peab esitama oma seisukoha arutlusel olevate küsimuste kohta. Kui hoolekogu liige ei teata nimetatud tähtaja jooksul, kas ta on otsuste poolt või vastu, loetakse ta koosolekul mitteosalenuks.
(9) Elektroonilise koosoleku puhul on otsus vastu võetud, kui selle poolt on üle poole hoolekogu liikmetest.
(1) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekul on esindatud vähemalt kaks kolmandikku hoolekogu liikmetest, sealhulgas hoolekogu esimees või aseesimees. Nõutud kvoorumi puudumisel kutsub hoolekogu esimees kokku uue koosoleku § 8 lg-s 6 sätestatud korras.
(3) Hoolekogu koosolekutest võtab sõnaõigusega osa MAL-i direktor. Direktor on hoolekogu ees aruandekohustuslik.
(4) Hoolekogu koosolekutest võivad osa võtta MAL-i õppe- ja kasvatustegevuse üle riiklikku järelevalvet teostavad ametiisikud, vallavalitsuse haridusküsimustega tegelevad isikud ning teised isikud hoolekogu esimehe, tema äraolekul aseesimehe loal.
(5) Arutatavate küsimuste analüüsimiseks ja eksperthinnangute andmiseks võib hoolekogu oma töösse kaasata vastava ala spetsialiste, moodustada komisjone või töörühmi.
(1) Hoolekogu valib oma liikmete hulgast protokollija.
(2) Protokolli kantakse:
(3) Hoolekogu protokolle säilitatakse ühtsetel alustel muude MAL-i dokumentidega.
§ 11. Hoolekogu otsused
(2) Hoolekogu otsused vormistatakse protokolli lisana. Hoolekogu otsused avaldatakse MAL-i veebilehel.
(3) Hoolekogu otsuste täitmist korraldab kooli direktor koostöös vallavalitsusega.
(4) Hoolekogu protokollidega on asjast huvitatud isikul õigus MAL-is tutvuda.
(5) Hoolekogu otsusega mittenõustumisel on huvitatud isikul õigus pöörduda avaldusega MAL-i hoolekogu poole või kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle haldusjärelevalvet teostava asutuse poole viie tööpäeva jooksul arvates otsuse vastuvõtmisest või sellest teadasaamisest.
Hoolekogu õppeaasta jooksul tehtud töö aruande esitab hoolekogu esimees üks kord õppeaasta jooksul MAL-i lastevanemate üldkoosolekule ja see avalikustatakse MAL-i veebilehel. Aruanne kajastab õppeaasta jooksul tehtud tööd ja plaane uueks õppeaastaks.
§ 13. Määrus jõustumine
(1) Määrusega tunnistatakse kehtetuks Mäksa Vallavolikogu 15.12.2015 määrus nr 5 „Melliste Algkool-Lasteaia hoolekogu moodustamise ja töö kord“.
Annika Pajumaa-Murov


Täisealise isiku hoolduse määramise ja osutamise kord – Riigi Teataja
Täisealise isiku hoolduse määramise ja osutamise kord
Täisealise isiku hoolduse määramise ja osutamise kord - sisukord
2 HOOLDUSE JA HOOLDAJA TAOTLEMINE NING MÄÄRAMINE
§ 3 Hoolduse ja hooldaja taotlemine
§ 5 Hoolduse ja hooldaja määramine
§ 7 Hoolduse ja hooldaja määramise lõpetamine
3 HOOLDAJATOETUSE MAKSMINE
§ 10 Hooldajatoetuse maksmise peatamine ja lõpetamine
RT IV, 09.06.2016, 19
Vastu võetud 26.05.2016 nr 4
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5, sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 15 punkti 2, sotsiaalhoolekande seaduse § 5 lõike 1, § 14, § 26 ning Audru Vallavolikogu 10.03.2016 määruse nr 8 „Audru valla sotsiaalteenuste kord“ § 1 lõike 3, § 3 lõike 2 ja § 8 alusel.
(1) Määrusega sätestatakse Audru vallas (edaspidi vald) täisealisele puudega isikule hoolduse ja hooldaja määramise ning hooldajatoetuse maksmise tingimused ja kord.
(2) Määruse eesmärgiks on hoolduse tagamine täisealisele isikule, kes oma vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi enda õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks.
1) hooldus on abi osutamine õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu iseseisvalt nendega toime ei tule;
2) hooldatav on täisealine raske või sügava puudega isik, kelle hooldusvajadus on välja selgitatud ning kellele on määratud hooldus;
3) hooldaja on hooldatavat hooldama määratud teovõimeline isik;
4) hooldajatoetus on hooldajale valla eelarvest makstav rahaline toetus.
2. peatükk HOOLDUSE JA HOOLDAJA TAOTLEMINE NING MÄÄRAMINE
§ 3. Hoolduse ja hooldaja taotlemine
(1) Hoolduse ja hooldaja määramist on õigustaotleda täisealisele raske või sügava puudega isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab igapäevast abi enda õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks.
(2) Hooldus määratakse hooldatavale, kelle Rahvastikuregistrijärgne ja tegelik elukoht on vald.
(3) Hoolduse ja hooldaja määramiseks esitab taotleja Audru Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) kirjaliku avalduse, millele lisatakse:
1) sotsiaalkindlustusameti otsus hooldatava puude raskusastme määramise kohta;
2) hooldatava kirjalik nõusolek talle hooldaja määramise kohta, kui hooldatav ei ole ise taotleja;
3) hooldaja kirjalik nõusolek hooldajaks määramise kohta, kui hooldaja ei ole ise taotleja.
(1) Vallavalitsuse sotsiaalteenistuse teenistuja teeb esitatud dokumentide, kodukülastuse ning hooldusvajaduse kirjaliku hindamise akti (hindamisinstrument hooldusvajaduse väljaselgitamiseks on määruse Lisa) põhjal kindlaks:
1) hooldatava abi-, toetuse ja järelevalve vajaduse, hinnates hooldatava elukohas tema füüsilist ja vaimset võimekust;
2) hooldajaks määratava isiku sobivuse ja võime tagada hooldatavale abi ja toetus harjumuspärases elukeskkonnas toimetulekuks ning järelevalve.
(2) Hoolduse ja hooldaja määramise korduval taotlemisel ei ole hindamist vaja läbi viia, kui hooldusvajadust ja hooldaja sobivust on hinnatud vähem kui kaks aastat tagasi.
§ 5. Hoolduse ja hooldaja määramine
(1) Hoolduse ja hooldaja määramise, sellest keeldumise ning lõpetamise otsustab vallavalitsus korraldusega.
(2) Hooldust ei seata, kui:
1) hooldust vajaval isikul on perekonnaseadusest tulenevalt seadusjärgsed ülalpidajad;
3) hooldust vajav isik vajab abi ainult majapidamistöödes ja/või toidu- ja tarbekaupade kättesaamisel ning taotleja kasutab hooldust vajava isikuga sama eluruumi.
(3) Hooldajaks ei määrata isikut, kes:
3) kasvatab alla 3 aastast last;
5) hooldab juba kahte hooldatavat;
6) on hõivatud muude tegevustega, mis takistavad osutamast vajalikku hooldust hooldatavale.
(4) Hooldus ja hooldaja määratakse tähtajaliselt hooldust vajava isiku puude raskusastme kehtivuse tähtaja lõppemiseni, kuid mitte kauemaks kui viis aastat.
1) tagama piisava abi ja toetuse hooldatavale, kes ei tule iseseisvalt toime oma õiguste teostamise ja kohustuste täitmisega, sealhulgas söömisel, hügieenitoimingutes, riietumisel, liikumisel ja suhtlemisel;
2) tagama hooldatava järelevalve ja ohutuse, kui hooldatav oma tegevuse või tegevusetusega võib tekitada kahju iseenda või teiste inimeste elule, tervisele või varale;
4) teavitama vallavalitsust hooldusvajaduse lõppemisest või edasist hooldust võimatuks muutvatest asjaoludest kümne päeva jooksul asjaolude tekkimisest.
§ 7. Hoolduse ja hooldaja määramise lõpetamine
Hoolduse ja/või hooldaja määramine lõpetatakse kui:
1) hooldaja või hooldatav ei vasta enam määruses sätestatud tingimustele;
3) hooldaja või hooldatav taotleb hoolduse lõpetamist;
4) hooldatava või hooldaja surma korral;
5) hooldatava hooldusvajadus täidetakse muul viisil;
6) hooldatav asub alaliselt elama teise omavalitsusüksuse territooriumile;
7) hooldatav on paigutatud ööpäevaringset hooldusteenust pakkuvasse hoolekandeasutusse.
Hoolduse ja hooldaja määramise või mittemääramise kohta tehtud korraldusega mittenõustumisel on taotlejal õigus esitada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras vaie vallavalitsuse kaudu Pärnu maavanemale või halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras kaebus Tallinna Halduskohtule 30 päeva jooksul, arvates korraldusest teadasaamise päevast või päevast, millal oleks pidanud korraldusest teada saama.
3. peatükk HOOLDAJATOETUSE MAKSMINE
(1) Hooldajatoetust makstakse Audru Vallavolikogu kehtestatud määras vastavalt sotsiaalkindlustusameti otsusega määratud hooldatava puude raskusastmele.
(2) Hooldajatoetust makstakse alates toetuse määramise korralduse tegemise kalendrikuule järgnevast kalendrikuust.
(3) Hooldajatoetus kantakse hooldaja nimetatud arvelduskontole jooksva kuu eest hiljemalt 25. kuupäevaks.
§ 10. Hooldajatoetuse maksmise peatamine ja lõpetamine
(1) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse, kui lõppeb hoolduse ja/või hooldaja määramine.
(2) Hooldajatoetuse maksmine peatatakse, kui hooldatav viibib haiglas üle ühe kalendrikuu.
(3) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse hooldajatoetuse maksmise lõpetamist tingivate asjaolude tekkimise kuule järgneva kuu esimesest kuupäevast.
Kui hooldajatoetust on makstud alusetult, on hooldajatoetuse saaja kohustatud tagastama alusetult saadud hooldajatoetuse vallavalitsuse poolt määratud tähtajaks ja summas.