Türi valla vara valitsemise kord – Riigi Teataja
Türi valla vara valitsemise kord
Türi valla vara valitsemise kord - sisukord
§ 2 Kasutuskorrad
§ 4 Vallavara valitsemise põhimõtted
§ 5 Vallavara valitsemise teisele vallavara valitsejale üleandmine
§ 6 Vallavara valitsemise üleandmise otsustamine
§ 7 Vallavara üleandmise vormistamine
3 VALLAVARA OMANDAMINE
§ 8 Vallavara omandamise põhimõtted
§ 9 Vallavara omandamise viisid
§ 10 Vallavara omandamise otsustamine
§ 11 Vallavara omandamise korraldamine
§ 12 Vallavara omandamise lepingute sõlmimine
4 VALLAVARA KASUTUSELE ANDMINE
1 Kasutusele andmise üldised alused
§ 13 Kasutusele andmine
§ 14 Kasutusele andmise alused ja piirangud
§ 15 Vallavara kasutamiseks andmine teisele vallavara valitsejale
§ 16 Kasutusele andmise viisid
§ 17 Kasutustasu
§ 18 Kasutusele andmise otsustamine
§ 19 Kasutusele andmise tähtajad
§ 20 Kasutusleping
2 Kasutusele andmine enampakkumise teel ja otsustuskorras
1 Kasutusele andmine enampakkumise teel
§ 21 Enampakkumise liigid
§ 22 Enampakkumise korraldamine
§ 23 Enampakkumise osavõtutasu
§ 24 Pakkumuse tagatis
§ 25 Pakkumisel osalemise piirangud
2 Kasutusele andmine otsustuskorras
§ 26 Otsustuskorras kasutusele andmine
3 Eluruumi üürile andmine
1 Eluruumi üürile andmise üldised alused
§ 27 Eluruumi mõiste
§ 28 Eluruumi üürile andja
2 Eluruumi üürile andmise alused
§ 29 Õigustatud isik
§ 30 Eluruumi üürilepingu tähtaeg
§ 31 Eluruumi taotlemine
§ 32 Üürilepingu sõlmimine
§ 33 Üürilepingu pikendamine
§ 34 Üürilepingu lõpetamine
§ 35 Õigus eluruumi kasutamiseks
§ 36 Üür ja kõrvalkulude tasumine
§ 37 Eluruumi kasutamise alused
1 Võõrandamise üldised alused
§ 38 Võõrandamise alused
§ 39 Võõrandamise viisid
§ 40 Võõrandamise tasu
§ 41 Võõrandamise otsustamine
2 Võõrandamine enampakkumise teel ja otsustuskorras
1 Võõrandamine enampakkumise teel
§ 42 Enampakkumise liigid
§ 43 Enampakkumise korraldamine
§ 44 Enampakkumise osavõtutasu
§ 45 Pakkumuse tagatis
2 Võõrandamine otsustuskorras
§ 46 Otsustuskorras võõrandamine
§ 47 Koormamine
§ 48 Koormamise tingimused
§ 49 Koormamise viisid
§ 50 Koormamise tasu
§ 51 Koormamise otsustamine
§ 52 Koormamise korraldamine
§ 53 Vallavara mahakandmise tingimused
§ 54 Nõuetest loobumine ja lootusetute võlgade kustutamine
RT IV, 05.09.2018, 69
RT IV, 03.02.2018, 31
30.08.2018 RT IV, 05.09.2018, 9 08.09.2018
Määrus on antud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 6 ja lõike 2 ning § 34 lõigete 2 ja 3 ning elamuseaduse § 8 punkti 2 alusel.
(1) Määrus reguleerib Türi valla (edaspidi vald) vara valitsemist.
(2) Valla vara (edaspidi vallavara) on vallale kuuluvad vallas- ja kinnisasjad ning vallale kuuluvad rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused.
(3) Vallavara valitsemine on vara valla nimel omandamine, kasutamiseks võtmine, valdamine, kasutamine ja käsutamine ning vallale rahaliselt hinnatavate kohustuste võtmine.
(4) Määrusega ei reguleerita:
1) valla osalemist eraõiguslikes isikutes või varaühisuses, sh osakute ja aktsiate võõrandamist ja omandamist;
2) sotsiaalhoolekande seadusest tulenevalt sotsiaalteenusena või –teenuse osutamiseks vallavara kasutusele andmist;
3) vallale laenu võtmist ega seadusega lubatud laenude andmist ning valla raha kasutamist,
v.a rahalistest nõuetest loobumine.
§ 2. Kasutuskorrad
(1) Vallavalitsus kehtestab vallavara valitsejatele korrad:
1) valla omandis või kasutuses olevate sõidukite kasutamiseks;
2) valla mobiiltelefonide kasutamiseks.
(2) Vallavalitsusel on õigus vajadusel kehtestada vallavara valitsejale teisi vallavara valitsemist täpsustavaid kordasid.
(3) Vallavalitsusel on õigus volitada vallavara valitsejat kehtestama vallavara kasutuskorrast tulenevaid vallavara valitseja teenistus- või töökorraldusega seotud kordasid.
1) Türi Vallavalitsus kui ametiasutus (edaspidi ametiasutus);
2) Türi Vallavalitsuse põhimääruses nimetatud ametiasutuse hallatav asutus (edaspidi hallatav asutus).
(2) Vallavara valitseja korraldab Türi valla nimel vara vallale omandamist, vallavara valdamist, kasutamist ja käsutamist ning kinnisasjade kasutamist võlaõigusliku lepingu või piiratud asjaõigusega koormamise lepingu alusel.
(3) Vallale kuuluvaid väärtpabereid valitseb ametiasutus.
§ 4. Vallavara valitsemise põhimõtted
(1) Vallavara valitsetakse eelkõige:
1) kohaliku omavalitsuse ülesannete täitmiseks;
2) avalike teenuste osutamiseks;
3) kogukonna huvides;
4) tulu saamiseks;
5) õigusaktidest tulenevatel juhtudel reservina säilitamiseks.
(2) Vallavara valitseja on kohustatud valitsema vallavara eesmärgipäraselt, otstarbekalt, säästlikult ja heaperemehelikult, tegema tehinguid vallavaraga kooskõlas õigusaktidega ning läbipaistvalt ja kontrollitavalt.
(3) Vallavara valitseja peab vallavara valitsemisel juhinduma põhimõttest hoida vara väärtust ja võimalusel vara väärtust suurendama ning vältima varale kahju tekkimist ning vallavaraga tehtavate tehingute tegemisel juhinduma eesmärgist saada vallale mõistlikku kasu.
(4) Vallavara kohta peetakse arvestust raamatupidamise seadusest, avaliku sektori finantsarvestuse ja -aruandlusest, valla raamatupidamise sise-eeskirjast ning eelmärgitud õigusaktide alusel antud juhistest ja kordadest lähtuvalt. Vallavara arvestust peab ametiasutus.
§ 5. Vallavara valitsemise teisele vallavara valitsejale üleandmine
(1) Vallavara valitsemise võib ühelt vallavara valitsejalt teisele üle anda, kui see muudab vallavara valitsemise otstarbekamaks, vallavara valitseja tegevus korraldatakse ümber või lõpetatakse või muul põhjusel arvestades avalikku huvi.
(2) Vallavara valitseja võib taotleda teiselt vallavara valitsejalt talle vallavara valitsemise üleandmist, kui vallavara on vajalik tema ülesannete täitmiseks ning teine vallavara valitseja ei vaja seda vallavara oma ülesannete täitmiseks.
§ 6. Vallavara valitsemise üleandmise otsustamine
(1) Kinnisasja, sellel asuva ehitise või selle osa, ehitise kui vallasasja ja valla kasuks seatud piiratud asjaõiguse valitsemise üleandmise ühelt vallavara valitsejalt teisele otsustab vallavolikogu.
(2) Lõikes 1 nimetamata vara, mille jääkväärtus on alla 5000 euro, valitsemise üleandmine ühelt vallavara valitsejalt teisele toimub vallavara valitsejate omavahelisel kokkuleppel.
(3) Lõigetes 1 ja 2 nimetamata vara üleandmise ühelt vallavara valitsejalt teisele otsustab vallavalitsus.
§ 7. Vallavara üleandmise vormistamine
(1) Vallavara üleandmise ja vastuvõtmise kohta ühelt vallavara valitsejalt teisele koostatakse kirjalik akt.
(2) Vallavara üleandmis-vastuvõtmisakti märgitakse järgmised andmed:
1) andmed üleandja kohta (asutuse nimi, asutuse esindaja nimi ja allkiri);
2) andmed vastuvõtja kohta (asutuse nimi, asutuse esindaja nimi ja allkiri);
3) üleandmise aeg;
4) vara koosseis;
5) vara soetamismaksumus ja jääkmaksumus.
(3) Üleandmis-vastuvõtmisakt vormistatakse kirjalikult või elektrooniliselt ning säilitatakse nii vara üleandja kui vara vastuvõtja juures. Kui vara üleandjaks või vastuvõtjaks ei ole ametiasutus, edastatakse akt ka ametiasutusele.
3. peatükk VALLAVARA OMANDAMINE
§ 8. Vallavara omandamise põhimõtted
(2) Vallavara omandaja peab järgima vallavara omandamisel seaduses või muus õigusaktis ettenähtud reegleid.
§ 9. Vallavara omandamise viisid
Vallavara omandatakse seaduses või muus õigusaktis sätestatud viisidel.
§ 10. Vallavara omandamise otsustamine
(1) Asja soetamise või teenuse tellimise otsustab:
1) vallavara valitseja, kui vallavara valitseja eelarves on vara soetamise hetkeks selleks raha ette nähtud;
2) vallavolikogu, kui vara soetamisega võetakse vallale rahalisi kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarves;
3) vallavolikogu kinnisasjade, ehitiste ja sõidukite soetamisel ning sõidukite kasutus- või kapitalirendile võtmisel v.a punktis 1 nimetatud juhtudel;
4) muudel juhtudel vallavalitsus.
(2) Õigusaktidega sätestatud juhtudel ostueesõiguse kasutamise või sellest loobumise otsustab vallavolikogu.
(3) Testamendi alusel pärandi või kingi vastuvõtmise või sellest loobumise otsustab vallavalitsus, kui asjaga kaasnevad rahaliselt hinnatavad õigused on suuremad, kui sellega kaasnevad kohustused. Vastupidisel juhul otsustab vallale pärandatava vara või kingi vastuvõtmise või sellest loobumise volikogu.
(4) Jätkuvalt riigi omandis oleva maa munitsipaalomandisse taotlemise otsustab vallavalitsus, kui seaduse või teiste õigusaktidega ei ole seda antud volikogu pädevusse.
(5) Peremehetu ehitise hõivamise otsustab vallavolikogu sõltumata ehitise väärtusest.
(7) Valla kasuks teise isiku kinnisasjale piiratud asjaõiguse seadmise otsustab vallavalitsus, kui asjaõiguse tasu aastas on kuni 500 eurot. Kui aastane tasu ületab 500 eurot, otsustab piiratud asjaõiguse seadmise vallavolikogu.
(8) Vallale asja üürimise või rentimise otsustab vallavara valitseja tema ülesannete täitmiseks tema eelarves selleks ette nähtud rahaliste vahendite piires.
(9) Muude määruses nimetamata, kuid seadusest või muudest õigusaktidest tulenevate õiguste ja kohustuse või vara omandamise otsustab vallavolikogu.
§ 11. Vallavara omandamise korraldamine
(1) Vallavara omandamisega seotud toimingud korraldab vallavara omandamise otsustaja või tema volitatud organ, asutus või isik.
(2) Pärandvara inventuuri ja kingi hindamise korraldab ametiasutus.
§ 12. Vallavara omandamise lepingute sõlmimine
Vallavara omandamisel käesoleva määruse § 10 lõike 1 punktis 1 märgitud juhul sõlmib valla nimel vallavara omandamise lepingu vallavara omandamise otsustaja esindaja või tema volitatud isik.
[RT IV, 05.09.2018, 9 - jõust. 08.09.2018]
4. peatükk VALLAVARA KASUTUSELE ANDMINE
1. jagu Kasutusele andmise üldised alused
§ 13. Kasutusele andmine
Vallavara kasutusele andmisena käsitletakse vara kasutusele andmist teisele isikule (edaspidi kasutaja) kasutuslepingu alusel või teisele vallavara valitsejale kokkuleppe alusel.
§ 14. Kasutusele andmise alused ja piirangud
(1) Vallavara võib kasutusele anda, kui:
1) vara ei ole vallale tema ülesannete täitmiseks vajalik;
2) vara ei ole ajutiselt vallavara valitsejale tema ülesannete täitmiseks vajalik;
4) vara valitsemise eesmärk on vara reservina säilitamine;
5) soovitakse vara kasutusele anda kontsessiooni teostamiseks;
6) muul põhjusel kasutusele andmise otsustab vallavolikogu.
(2) Vallavara valitseja peab kasutuslepingus sätestama tingimuse, et kasutaja võib anda vara kolmanda isiku kasutusse allkasutuslepinguga üksnes juhul, kui selleks on vallavara valitseja kirjalik nõusolek.
(3) Vallavara kasutusele andmisega ei tohi vallale tekkida kahju.
§ 15. Vallavara kasutamiseks andmine teisele vallavara valitsejale
(1) Kui teisel vallavara valitsejal on vaja kasutada osa asjast või ajutiselt asja tervikuna, antakse vallavara kasutusele vallavara valitsejate kokkuleppe alusel. Kokkulepe ei ole võlasuhe võlaõigusseaduse mõistes.
(2) Kokku lepitakse asja kasutamise tingimused ja kasutamisest tekkinud kulude katmine.
§ 16. Kasutusele andmise viisid
(1) Vallavara kasutusele andmise viisid on:
1) avalik enampakkumine;
2) läbirääkimistega pakkumine;
3) avalikku enampakkumist või läbirääkimistega pakkumist korraldamata (edaspidi otsustuskorras);
4) kontsessioonimenetlus.
(2) Kasutusele andmise viisi määrab kasutusele andmise otsustaja.
§ 17. Kasutustasu
(1) Vallavara antakse kasutusele tasuta või tasu eest (kasutustasu).
(2) Vallavara kasutustasu määrab kasutusele andmise otsustaja või tema volitatud organ, asutus või isik.
(3) Kui kasutusele andmiseks on kehtestatud tasumäärad, tuleb kasutustasu suuruse määramisel lähtuda kehtestatud tasumääradest.
(4) Paragrahvi 18 lõikes 1 nimetatud juhul ruumide kasutusele andmiseks kehtestab kasutustasu alammäära vallavalitsus. Vallavara valitseja ei või määrata kasutustasu alla vallavalitsuse kehtestatud kasutustasu alammäära, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud juhul.
(5) Tasuta või alla kehtestatud tasumäära võib vallavara kasutusele anda:
2) mittetulundusühingutele;
4) heategevuse korraldamiseks;
5) omavalitsuse ja avalike ülesannete täitmiseks riigile ja kohalikule omavalitsusele nende asutuste kaudu, samuti teistele juriidilistele ja füüsilistele isikutele, kui see on kasulik ja vajalik vallaelanikele ning lähtub vallaelanike huvidest;
6) kultuuri- ja spordiorganisatsioonidele lühiajaliste, mitte kauem kui kuni üks nädal kestvate kasumit mittetaotlevate ürituste korraldamiseks;
7) tervishoiuasutustele või tervishoiuteenust osutavatele isikutele;
8) muudel juhtudel vallavalitsuse otsuse alusel.
(6) Vallavara kasutusele andmisest laekuv tasu jääb vallavara kasutusse andnud vallavara valitseja eelarvesse.
§ 18. Kasutusele andmise otsustamine
(1) Vallavara kasutusele andmise otsustab vallavara valitseja, kui kasutusele antakse väheväärtuslikku kuluinventari või asutuse ruume kasutamiseks väljaspool asutuse ametlikku tööaega või juhul, kui asutus ei vaja ruume oma tegevuseks.
(2) Muudel juhtudel otsustab vallavara kasutusele andmise vallavalitsus.
§ 19. Kasutusele andmise tähtajad
(1) Vallavara võib kasutusele anda tähtajatult või tähtajaliselt.
(2) Kasutusele andmise tähtaja määrab vallavara valitseja.
(3) Vallavara kasutusele andmiseks peab loa andma ning olulised tingimused kehtestama vallavolikogu, kui:
1) vallasasi soovitakse anda kasutusele pikemaks perioodiks kui 10 aastat;
2) kinnisasi soovitakse anda kasutusele pikemaks perioodiks kui 25 aastat (v.a äriruumide kasutusele andmine tähtajatu lepingu alusel);
3) eluruum soovitakse anda kasutusele pikemaks ajaks kui 5 aastat.
(4) Äriruume võib kasutusele anda tähtajatult, kui on vaja jätta võimalus leping oma äranägemisel lõpetada või lepingutingimusi muuta.
§ 20. Kasutusleping
(1) Vallavara kasutusele andmise lepingu (edaspidi kasutusleping) sõlmib vallavara valitseja, kui vallavara kasutusele andmine on § 18 lõike 1 alusel tema pädevuses, arvestades kehtestatud tasumäärasid ning vallavalitsuse või vallavolikogu tingimusi, kui need on kehtestatud.
(2) Teistel juhtudel sõlmib kasutuslepingu vallavanem või tema volitatud isik, arvestades vallavalitsuse kehtestatud tasumäärasid või vallavalitsuse või volikogu tingimusi, kui need on kehtestatud.
(3) Kasutusleping peab olema kirjalikus vormis, kui seadusest ei tulene muud vorminõuet.
(4) Vallavara antakse kasutajale üle ja tagastatakse vallavara valitsejale lepingu alusel kirjaliku aktiga, milles märgitakse vara olemust ja seisundit iseloomustavad olulised näitajad.
2. jagu Kasutusele andmine enampakkumise teel ja otsustuskorras
1. jaotis Kasutusele andmine enampakkumise teel
§ 21. Enampakkumise liigid
(1) Enampakkumise liigid on suuline enampakkumine, kirjalik enampakkumine ja läbirääkimistega pakkumine.
(2) Kui vald soovib vallavara kasutusele andmisest saada võimalikult suurt tulu, antakse vallavara kasutusele enampakkumise teel.
(3) Läbirääkimistega pakkumine korraldatakse juhul, kui vallavara kasutajale teatavate tingimuste täitmine on sama oluline või olulisem kui kasutamise eest makstava tasu suurus.
§ 22. Enampakkumise korraldamine
(1) Kasutusele andmise alghinna ja tingimused kehtestab kasutusele andmise otsustaja või tema volitatud organ, asutus või isik.
(2) Kasutusele andmise pakkumise korra kehtestab kasutusele andmise otsustaja või tema volitatud organ, asutus või isik.
§ 23. Enampakkumise osavõtutasu
(1) Enampakkumise osavõtutasu (edaspidi osavõtutasu) on rahasumma, mille pakkumisel osaleja tasub enampakkumise korraldajale õiguse eest enampakkumisel osaleda ja enampakkumise korraldamise kulude katteks.
(2) Osavõtutasu kehtestamise ja selle suuruse otsustab kasutusele andmise pakkumise korra kehtestaja.
(3) Osavõtutasu pakkujale ei tagastata, välja arvatud juhul, kui enampakkumine nurjub korraldaja süül.
§ 24. Pakkumuse tagatis
(1) Pakkumuse tagatis (edaspidi tagatis) on rahasumma, mille enampakkumisel osaleja tasub enampakkumise korraldajale tagatisena oma pakkumusega seotuse kohta.
(2) Tagatise kasutamise ja selle suuruse määrab kasutusele andmise pakkumise korra kehtestaja.
(3) Tagatisena tasutud raha ei tagastata, kui:
1) tagatise andja põhjustab enampakkumise nurjumise või ei sõlmi enampakkumise võitjana vallavara kasutuslepingut;
2) tagatise andja loobub oma pakkumusest.
(4) Kui enampakkumisel osaleja ei osutu enampakkumise võitjaks või enampakkumine nurjub korraldaja tegevuse tõttu, tagastab enampakkumise korraldaja tagatisraha täies ulatuses kümne tööpäeva jooksul enampakkumise nurjunuks tunnistamisest.
(5) Enampakkumise võitja tasutud tagatisraha võetakse kasutuslepingu sõlmimisel arvesse kasutuslepingu alusel tasumisele kuuluva summa osalise tasumisena.
§ 25. Pakkumisel osalemise piirangud
Vallavara kasutusele andmiseks korraldatud pakkumisest ei ole õigustatud osa võtma isik, kes on pakkumise esitamise tähtpäeva seisuga vallale võlgu.
2. jaotis Kasutusele andmine otsustuskorras
§ 26. Otsustuskorras kasutusele andmine
Otsustuskorras võib kasutusele anda:
1) eluruume määruse 4. peatüki 3. jaos sätestatud alustel;
2) vara, mille harilik väärtus ei ületa 5000 eurot;
3) üksikut asja, mille kasutamise tasu on kehtestatud muude õigusaktidega;
4) vallavara, mille kasutusele andmiseks on eelnevalt korraldatud enampakkumine, ning see ei andnud soovitud tulemusi;
6) vallavara vallaelanike hooajaliseks teenindamiseks kindlal ajaperioodil;
7) vallavara, mille kasutusse andmata jätmine võib põhjustada selle lagunemise või hävimise või muul viisil vallale kahju tekitamise;
8) vallavara valla osalusega äriühingule, mittetulundusühingule või sihtasutusele tema tegevuseks;
9) vallavara avalik-õiguslikule juriidilisele isikule tema tegevuseks;
10) vallavara, mille kasutusele andmisel lähtutakse avalikest huvidest;
11) vallavara määruse § 18 lõikes 1 sätestatud juhtudel ning § 17 lõikes 5 nimetatud isikutele;
12) vallavara, mille kasutaja ei ole rikkunud senise kasutuslepingu tingimusi ning soovib kasutuslepingu lõppedes jätkata vara kasutamist senistel või vallale soodsamatel tingimustel;
13) vallavara, millele enampakkumise korraldamine ei ole majanduslikult tulutoov ja mõistlik;
14) muudel juhtudel vallavolikogu otsuse alusel.
3. jagu Eluruumi üürile andmine
1. jaotis Eluruumi üürile andmise üldised alused
§ 27. Eluruumi mõiste
Eluruum käesoleva määruse tähenduses on valla omandis olev alaliseks elamiseks kasutatav elamu või korter, mida vallavolikogu ei ole nimetanud sotsiaalelamuks või –korteriks.
§ 28. Eluruumi üürile andja
Eluruumi üürile andmise või mitteandmise otsustab vallavalitsus korraldusega.
2. jaotis Eluruumi üürile andmise alused
§ 29. Õigustatud isik
Eluruum antakse üürile:
1) isikule, kellele eluruumi tagamise kohustus tuleneb seadusest või muudest õigusaktidest;
2) vallaga teenistus- või töösuhtes olevale isikule;
3) muudele isikutele, kui eluruumi ei vaja käesoleva lõike punktides 1-2 märgitud eluruumi üürile võtma õigustatud isikud.
§ 30. Eluruumi üürilepingu tähtaeg
(1) Eluruumi võib üürile anda kuni viieks aastaks koos kohustusega eluruum pärast tähtaja möödumist vabastada.
(2) Eluruumi üürile andmise tähtaja määrab vallavalitsus.
3. jaotis Eluruumi üürile andmine, üürilepingu pikendamine ja lõpetamine
§ 31. Eluruumi taotlemine
(1) Eluruumi üürile võtmiseks esitab taotleja ametiasutusele avalduse.
2) andmed taotlejaga koos elavate perekonnaliikmete ja ülalpeetavate kohta, kellega koos eluruumi taotletakse;
4) eluruumi kasutamise soovitav tähtaeg.
(3) Asjaolude selgitamiseks on ametiasutusel õigus vajadusel taotlejalt nõuda täiendavaid dokumente ja andmeid.
§ 32. Üürilepingu sõlmimine
(1) Enne üürilepingu sõlmimist on eluruumi taotlejal õigus talle vallavalitsuse korraldusega määratud eluruum üle vaadata ja sellest keelduda, kui eluruumi seisukord, suurus või asukoht ei sobi üürnikule või tema perekonnaliikmetele.
(2) Isikuga, kellele vallavalitsus korralduse alusel eluruumi eraldas, sõlmitakse nimetatud eluruumi kasutamiseks kirjalik üürileping.
(3) Üürileping tuleb sõlmida 15 tööpäeva jooksul vallavalitsuse korralduse teatavakstegemisest. Nimetatud tähtaja jooksul üürilepingu sõlmimata jätmisel on vallavalitsusel õigus tunnistada vastav korraldus kehtetuks. Ettepaneku korralduse kehtetuks tunnistamiseks teeb isik, kes on volitatud üürilepingut sõlmima.
(4) Määruse § 29 punktis 1 märgitud isikutega üürilepingu sõlmimisel lähtutakse võlaõigusseaduse § 272 lõike 4 punktis 4 sätestatust ning üürnikku tuleb eelnevalt teavitada, et üürilepingule ei laiene võlaõigusseaduses eluruumi üürimise kohta sätestatu. Teistel juhtudel tuleb eluruumi üürile andmisel arvestada võlaõigusseaduses sätestatud eluruumi tähtajalise kasutamise sätetega.
(5) Üürilepingu vormistab ja sõlmib vallavalitsuse volitatud isik.
§ 33. Üürilepingu pikendamine
(1) Üürilepingu lõppemise tähtpäeva möödumisel ja eluruumi vajaduse säilimisel võib üürniku põhjendatud avalduse ja vallavalitsuse korralduse alusel isikule eraldatud eluruumi üürilepingut pikendada.
(2) Üürilepingut võib pikendada kuni viieks aastaks.
(4) Eluruumi üürilepingu pikendamiseks peab üürnik esitama avalduse ametiasutusele vähemalt 30 päeva enne eluruumi üürilepingu lõppemist. Avalduse mitteesitamisel puudub isikul üürilepingu tähtaja möödumisel õiguslik alus eluruumi kasutamiseks ja isik on kohustatud üürilepingu lõppemisel eluruumi koheselt vabastama.
(5) Eluruumi üürilepingu pikendamise otsustab vallavalitsus, lähtudes eelkõige asjaoludest, kas üürnik on nõuetekohaselt täitnud kõik senisest üürilepingust tulenevad kohustused ning kas sama eluruumi ei ole vaja mõnele teisele määruse § 29 punktides 1-2 märgitud isikule.
§ 34. Üürilepingu lõpetamine
(1) Üürilepingu võib üürnik ennetähtaegselt üles öelda, esitades vallavalitsusele sellekohase avalduse vähemalt 30 päevase etteteatamisega.
(2) Vallavalitsus võib eluruumi üürilepingu ennetähtaegselt üles öelda, kui korteri üürnik ja temaga koos elavad isikud rikuvad korduvalt üürilepingu tingimusi, kui ilmnevad asjaolud, et üürnik ei kasuta eluruumi oma alalise elukohana või on ära langenud eluruumi kasutamise alused.
(3) Üürilepingu ülesütlemise otsustab vallavalitsus.
4. jaotis Eluruumi kasutamine
§ 35. Õigus eluruumi kasutamiseks
(1) Eluruumi kasutamise õigus tekib üürilepingu sõlmimisega.
(2) Ametiasutus või vallavalitsuse volitatud isik on kohustatud tagama isikule võimaluse eluruumi tegeliku elukohana kasutamiseks.
(3) Eluruumi üürnik võib majutada talle üürile antud eluruumis oma abikaasat, kooselu seaduse mõistes registreeritud elukaaslast, lapsi ning vanemaid. Teisi isikuid on lubatud eluruumi majutada ainult vallavalitsuse loal.
§ 36. Üür ja kõrvalkulude tasumine
(2) Eluruumi kasutamisega seotud kulud (kõrvalkulud) tasub eluruumi üürnik. Kõrvalkulud märgitakse üürilepingus.
§ 37. Eluruumi kasutamise alused
(1) Eluruumi üürnik ning temaga koos eluruumi kasutavad isikud on kohustatud:
1) kasutama eluruumi ja selle abiruume ning kinnistut vastavalt nende otstarbele ning arvestama elamu teiste elanike huvidega;
2) pidama oma eluruumis, elamu üldkasutatavates ruumides ning kinnistul kinni sanitaar- ja tuleohutuse eeskirjadest;
4) hüvitama üürniku või temaga koos elavate isikute süü läbi eluruumi, elamu või nendes asuvate seadmete ja kinnistu rikkumisega tekitatud kahjud;
5) rakendama eluruumis või elamu üldkasutatavates ruumides rikete avastamisel viivitamatult abinõusid rikete kõrvaldamiseks ning teatama riketest ametiasutusele või üürileandja esindajale;
6) lubama üürileandja esindajal siseneda eluruumi avariide ja rikete likvideerimiseks;
7) lubama üürileandjal või üürileandja esindajal etteteatamisega siseneda eluruumi üürilepingu tingimuste täitmise kontrollimiseks ja üürileandja kahju tekkimise ennetamiseks;
8) andma üürilepingu lõppemisel eluruumi üle üürileandja esindajale mitte halvemas seisukorras kui see oli üürilepingu sõlmimisel (v.a arvestades normaalset kulumist);
9) eluruumis elektri kasutamiseks sõlmima võrgulepingu ja elektrilepingu, kui üürileandja või üürileandja esindaja ei ole seda sõlminud;
10) vabastama eluruumi pärast üürilepingu tähtaja lõppemist või taotlema vähemalt kaks nädalat enne üürilepingu lõppemist üürilepingu pikendamist.
(2) Eluruumi üürnikul on keelatud
2) pidada üürilepingu objektiks olevatel asjadel koera, kassi ja teisi (lemmik)loomi ilma üürileandja kirjaliku nõusolekuta;
3) anda eluruumi kolmandate isikute kasutusse;
4) teha eluruumi või selle seadmete ümberehitust või -paigutust ilma üürileandja kirjaliku nõusolekuta.
1. jagu Võõrandamise üldised alused
§ 38. Võõrandamise alused
1) vara ei ole vallale vajalik;
2) võõrandamise vajadus tuleneb avalikest huvidest;
3) võõrandamise kohustus tuleneb seadusest või muust õigusaktist.
§ 39. Võõrandamise viisid
2) läbirääkimistega pakkumisel;
(2) Võõrandamise viisi määrab võõrandamise otsustaja.
§ 40. Võõrandamise tasu
(1) Vallavara võõrandatakse tasu eest või tasuta.
(2) Vallavara võõrandamise tasu suuruseks on vara pakkumisel pakutud hind või vara harilik väärtus. Vara harilik väärtus on selle kohalik keskmine turuhind.
(3) Vallavara (v.a väärtpaberi) võib tasuta või alla hariliku väärtuse võõrandada, kui:
1) vara võõrandatakse pääste-, haridus-, teadus-, kultuuri-, keele- või noorsootööga seotud ülesande täitmiseks või tervishoiu- või sotsiaalteenuse osutamiseks;
3) vara võõrandatakse lepingutest tulenevate kohustuste täitmiseks;
4) vara on vajalik valla asutatud või asutatavale mittetulundusühingule või sihtasutusele tema seaduses või põhikirjas sätestatud ülesannete täitmiseks;
5) vara on vajalik valla osalusega juriidilisele isikule tema seaduses või põhikirjas sätestatud ülesannete täitmiseks;
6) vara võõrandamata jätmisel on oht, et vara võib hävida või olulisel määral kahjustuda;
7) vara võõrandamata jätmisel tekib vallale ebamõistlikke kulusid;
§ 41. Võõrandamise otsustamine
2) vallavara, mille jääkväärtus on suurem kui 10 000 eurot.
(2) Vallavara võõrandamise otsustab vallavara valdaja, kui võõrandatava vara jääkväärtus on alla 1000 euro.
(3) Muudel juhtudel otsustab vallavara võõrandamise vallavalitsus.
2. jagu Võõrandamine enampakkumise teel ja otsustuskorras
1. jaotis Võõrandamine enampakkumise teel
§ 42. Enampakkumise liigid
(2) Kui vald soovib vallavara võõrandamisest saada võimalikult suurt tulu, võõrandatakse vallavara enampakkumise teel.
(3) Läbirääkimistega pakkumine korraldatakse juhul, kui vallavara võõrandamisel on teatavate tingimuste täitmine sama oluline või olulisem kui vara võõrandamise eest pakutav hind.
§ 43. Enampakkumise korraldamine
(1) Võõrandamise alghinna ja tingimused kehtestab võõrandamise otsustaja või tema volitatud organ, asutus või isik.
(2) Enampakkumise korra kehtestab võõrandamise otsustaja või tema volitatud organ, asutus või isik.
§ 44. Enampakkumise osavõtutasu
(2) Osavõtutasu kehtestamise ja selle suuruse otsustab enampakkumise korra kehtestaja.
§ 45. Pakkumuse tagatis
(2) Tagatise kasutamise ja selle suuruse määrab enampakkumise korra kehtestaja.
(3) Tagatis realiseeritakse (tagatisena tasutud raha ei tagastata) kui:
1) tagatise andja põhjustab enampakkumise nurjumise või ei sõlmi müügi- ja asjaõiguslepingut kokkulepitud tingimustel ja tähtpäeval;
(4) Kui enampakkumisel osaleja ei osutu enampakkumise võitjaks või enampakkumine nurjub korraldaja süül, tagastab enampakkumise korraldaja tagatisraha täies ulatuses kümne tööpäeva jooksul pakkumise toimumisest.
(5) Enampakkumise võitja tasutud tagatisraha arvestatakse müügihinna sisse.
2. jaotis Võõrandamine otsustuskorras
§ 46. Otsustuskorras võõrandamine
Otsustuskorras võib vallavara müüa, kui seadustest ei tulene kohustust võõrandada vallavara avaliku enampakkumise teel ning on täidetud üks järgmistest tingimustest:
1) müüdava vara harilik väärtus ei ületa 5000 eurot;
2) varaks on kaubad, mille hind on muude õigusaktidega määratud;
5) võõrandatav vara võib laguneda või hävida enne enampakkumise lõppu;
6) vallavara on vajalik heategevuslikele ja avalikke huve teenivatele organisatsioonidele nende ülesannete täitmiseks;
7) müüdavat vara kasutatakse pikaajalise üüri- või rendilepingu (üle viie aasta) alusel ja kasutaja soovib seda omandada;
9) hoonestaja on täitnud hoonestusõiguse seadmise lepinguga ettenähtud ehitiste püstitamise kohustuse;
10) võõrandatakse vara, mille Türi vald omandas peremehetu ehitise hõivamise korras ning vara võõrandatakse sellise vara heausksele kasutajale või hooldajale;
§ 47. Koormamine
Vallavara koormamine on valla omandis olevale kinnisasjale kolmanda isiku kasuks piiratud asjaõiguse (reaalservituudi, isikliku servituudi, reaalkoormatise, ostueesõiguse või hoonestusõiguse seadmine) seadmine ja vallavarale hüpoteegi seadmine.
§ 48. Koormamise tingimused
(1) Vallavara on lubatud koormata, kui:
4) vallale kuuluvat kinnisasja koormatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 sätestatud ülesannete täitmiseks valla või valla sõltuva majandusüksuse võlakohustuse tagamiseks;
5) muudel juhtudel vallavolikogu otsuse alusel.
(2) Valla omandis olevale kinnisasjale seatud hoonestusõiguse või muu piiratud asjaõiguse koormamisel hüpoteegiga tuleb hüpoteegi seadmise lepingus sätestada hüpoteegipidaja kohustus anda tagasivõetamatu nõusolek kustutada hüpoteek juhul, kui vald vastava hoonestusõiguse omandab või kui hoonestusõigus vallale langeb.
§ 49. Koormamise viisid
(1) Koormamise viisid on:
(2) Koormamise viisi valib koormamise otsustaja.
§ 50. Koormamise tasu
3) muudel juhtudel vallavolikogu otsuse alusel.
§ 51. Koormamise otsustamine
(1) Valla omandis oleva kinnisasja koormamise, välja arvatud isikliku kasutusõiguse seadmine vastaval kinnisasjal asuva tehnovõrgu või –rajatise omaniku kasuks, otsustab vallavolikogu.
(2) Valla omandis olevale kinnisasjale isikliku kasutusõiguse seadmise vastaval kinnisasjal asuva tehnovõrgu või –rajatise omaniku kasuks otsustab vallavalitsus. Kui isikliku kasutusõiguse seadmine vastaval kinnisasjal asuva tehnovõrgu või –rajatise omaniku kasuks toimub kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses toodud alustel, otsustab isikliku kasutusõiguse seadmise vallavolikogu.
§ 52. Koormamise korraldamine
(1) Koormamise korraldab koormamise otsustaja või tema volitatud organ, asutus või isik.
(2) Koormamise tingimused seab koormamise otsustaja.
§ 53. Vallavara mahakandmise tingimused
(1) Vallavara kantakse maha, kui
1) vara ei ole vallale vajalik ja vallavara kasutamiseks andmise või võõrandamise kulud ületaksid vallavara valitseja hinnangul tehingust saadavat tulu;
2) vara ei ole vallale vajalik ja seda ei soovi keegi kasutusele võtta ega omandada;
3) vara on osaliselt või täielikult hävinud, riknenud, varastatud, kadunud või muul põhjusel kasutuskõlbmatu;
4) ilmneb erinevus olemasoleva vallavara ja raamatupidamisandmete vahel ning võib eeldada, et selline puudujääk ei ole kõrvaldatav.
5) vara soetamismaksumus, kulum ja jääkväärtus;
(3) Vallavara mahakandmise otsustab vallavolikogu, kui vara jääkväärtus on suurem kui 5000 eurot. Vara, mille jääkväärtus on 5000 eurot ja alla selle, mahakandmise otsustab vallavalitsus.
§ 54. Nõuetest loobumine ja lootusetute võlgade kustutamine
1) vallavalitsus, kui nõue on kuni 5000 eurot, see on lootusetu ja selle sissenõudmine ei ole majanduslikult põhjendatud;


Puudega isikule eluruumi kohandamise toetuse määramise ja maksmise kord – Riigi Teataja
Puudega isikule eluruumi kohandamise toetuse määramise ja maksmise kord
Puudega isikule eluruumi kohandamise toetuse määramise ja maksmise kord - sisukord
§ 5 Kulude abikõlbulikkus
§ 7 Taotlusvoorust teavitamine
§ 8 Toetuse taotluse menetlemine
§ 10 Toetuse maksmisest keeldumine
§ 11 Toetuse saaja õigused ja kohustused
§ 12 Toetuse taotluse rahuldamise otsuse muutmine või kehtetuks tunnistamine
RT IV, 03.05.2019, 8
Vastu võetud 25.04.2019 nr 17
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 42 lõike 1 ja sotsiaalkaitseministri 03.03.2018 määruse nr 4 „Puuetega inimeste eluaseme füüsiline kohandamine“ § 24 lõike 1 punkti 1 alusel.
Puudega isikule eluruumi kohandamiseks toetuse määramise ja maksmise kord (edaspidi kord) sätestab toetuse määramise tingimused ja korra puudega isiku kasutuses oleva eluruumi kohandamiseks. Määruses sätestatud toetuse eesmärgiks on tagada puudest tuleneva erivajadusega inimesele parem toimetulek oma eluruumis.
1) kohandatav eluruum – ruum või ruumide kogum, sealhulgas abiruumid, mis on ette nähtud aastaringseks elamiseks ning on taotleja rahvastikuregistrijärgne ja tegelik elukoht Väike-Maarja vallas või Väike-Maarja valla omandis olev eluruum, mis antakse üürilepingu alusel puudega inimese kasutusse (v. a varjupaigateenuse ja turvakoduteenuse asukoht);
Toetust on õigus taotleda puudega isikul või tema eestkostjal.
Eluruumi kohandamisel toetatakse järgmisi tegevusi:
1) liikuvuse parandamist, sealhulgas eluruumi sissepääsu, hoone välisukse ja eluruumi vahelise käigutee, hoone ja selle territooriumile sissepääsu või piirde kohandamist;
2) personaalse hügieeni parandamist;
3) köögitoimingute parandamist.
§ 5. Kulude abikõlbulikkus
(2) Abikõlbulikud on järgmiste tegevuste elluviimiseks vajalikud kulud:
4) ehitustöö käigus ehitisse paigaldavate seadmete kulu;
7) puudega inimese erivajadusest tuleneva statsionaarse mööbli ja inventari kulud.
(1) Toetuse taotlemiseks esitab § 3 nimetatud isik Väike-Maarja Vallavalitsusele kirjaliku taotluse, milles on märgitud:
1) taotleja nimi, isikukood ja elukoht;
3) planeeritava kohandamise põhjendus ja planeeritavate tööde kirjeldus;
4) taotletava toetuse eelarve;
5) korteriühistu nõusolek, kui kavandatakse kohandust väljaspool taotlejale kuuluva eluruumi reaalosa;
6) eluruumi omaniku kirjalik nõusolek eluruumi kohandamiseks, kui taotleja ei ole kohandatava eluruumi omanik;
7) taotleja ja tema pereliikmete majanduslikku seisundit tõendavad dokumendid;
8) vähemalt kaks hinnapakkumist, kui tööde planeeritav maksumus ületab 5000 eurot.
(2) Vajadusel on taotlust menetleval ametnikul õigus küsida taotlejalt täiendavaid dokumente.
(3) Toetuse taotlus peab vastama meetme eesmärkidele, peab olema põhjendatud ja kuluefektiivne.
(4) Toetuse taotlejal peab olema suutlikkus töö ellu viia.
§ 7. Taotlusvoorust teavitamine
Avanevast taotlusvoorust avaldab vallavalitsus info valla veebilehel ja Väike-Maarja Valla Infolehes vähemalt üks kuu enne taotlusvooru lõpptähtaega.
§ 8. Toetuse taotluse menetlemine
(1) Toetuse taotlused registreeritakse dokumendiregistris ning Sotsiaaltoetuste ja -teenuste andmeregistris. Kui taotlusele ei ole lisatud käesolevas määruses nimetatud dokumente, määratakse taotluse esitajale tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Kui taotluse esitaja ei esita nõutud dokumente ettenähtud tähtajaks, taotlust edasi ei menetleta.
(2) Vallavalitsuse sotsiaaltöötaja külastab taotluses esitatud kohandamist vajavat eluruumi ning esitab esitatud taotluse koos lisadokumentidega ja kodukülastuse aktiga vallavalitsuse sotsiaaltoetuste määramise komisjonile (edaspidi komisjon).
(3) Komisjon hindab vastavaks tunnistatud taotlusi, võttes arvesse järgmisi kriteeriume:
3) keskmine sissetulek perekonnaliikme kohta.
(4) Komisjonil on õigus nõuda lisadokumente, hinnata kohanduse vajalikkust puudega isiku vajadustest lähtuvalt, kontrollida kohandamist vajavat eluruumi, kaasata eksperte, kaaluda hinnapakkumisi ning teha paremate lahenduste kasutamise ettepanekuid.
(5) Otsuse taotluse rahuldamise, toetuse maksmise, toetuse suuruse või toetuse maksmisest keeldumise kohta teeb komisjoni ettepanekul vallavalitsus, arvestades taotlusvoorule planeeritud rahalisi vahendeid.
(6) Taotluse rahuldamise otsus tehakse pingerea alusel hindamise tulemusena positiivse hinde saanud projektidele, mille täielikuks rahastamiseks jätkub toetuse vahendeid. Taotluse rahuldamata jätmise otsus tehakse nõuetele mittevastavaks tunnistatud projektide puhul, hindamise tulemusena negatiivse hinnangu saanud projektide puhul ning projektide puhul, mille rahastamiseks taotlusvoorus toetusvahendeid ei jätku. Taotluse võib osaliselt rahuldada, kui projekti eesmärgid, tulemused või väljundid on saavutatavad ka taotletust väiksema toetuse summaga.
(2) Taotluse rahuldamise otsuse tegemise järel sõlmitakse vallavalitsuse, kohanduse saaja või tema seadusliku esindaja ja tööde teostaja vahel leping eluruumi kohanduse teenuse teostamiseks. Kui toetuse saaja kahe kuu jooksul arvates toetuse määramise korralduse kättesaamisest lepingut ei sõlmi, loetakse taotleja toetusest loobunuks.
(3) Eluruumi kohanduse valmides teostab kohapealse ülevaatuse vallavalitsuse poolt volitatud isik ning puuduste puudumisel koostatakse tööde üleandmise-vastuvõtmise akt. Puuduste ilmnemisel tuleb kohanduse teostajal puudused kõrvaldada ning seejärel vormistatakse üleandmise-vastuvõtmise akt. Toetus makstakse välja pärast tööde üleandmise-vastuvõtmise akti allkirjastamist.
(4) Euroopa Liidu struktuurifondidest rahastatava toetuse korral tasub abikõlbulike kulude maksumusest 85% rakendusüksus ja 15% Väike-Maarja vald. Mitteabikõlbulike kulude ja ühikuhinda ületava summa tasub taotluse esitaja.
2) osapoolte rahalised kohustused (muuhulgas kas toetus makstakse välja taotlejale või kohandustöid teostavale isikule, samuti vahe- ja/või lõpparuande esitamine, tööde ja väljamaksete tähtajad jm);
(6) Toetuse kasutamise aeg on kuni 12 kuud taotluse rahuldamise otsusest. Mõjuval põhjusel võidakse vallavalitsuse ja taotleja vahelises lepingus leppida kokku pikemas tähtajas.
§ 10. Toetuse maksmisest keeldumine
Vallavalitsusel on õigus keelduda toetuse maksmisest eelkõige järgmistel juhtudel:
1) eluruumis ei ole tehtud planeeritud kohandusi;
§ 11. Toetuse saaja õigused ja kohustused
10) võimaldama teha kohandustööde üle järelevalvet, muu hulgas kohapeal;
§ 12. Toetuse taotluse rahuldamise otsuse muutmine või kehtetuks tunnistamine
(1) Taotluse rahuldamise otsust muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks vallavalitsuse korraldusega, toetuse saaja sellekohase kirjaliku avalduse alusel või vallavalitsuse algatusel.
1) projekti abikõlbulikku tegevust, tegevuse ulatust või lisatakse täiendav tegevus;
2) toetuse summasid või nende osakaale abikõlbulikest kuludest;
(3) Tunnistada kehtetuks Väike-Maarja Vallavolikogu 31.05.2018 määrus nr 22 „Puudega isikule eluruumi kohandamise toetuse määramise ja maksmise kord“.


Koduteenuste loetelu, osutamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Koduteenuste loetelu, osutamise tingimused ja kord
Koduteenuste loetelu, osutamise tingimused ja kord - sisukord
§ 5 Teenuse määramine
§ 7 Koduteenuste loetelu
RT IV, 12.03.2016, 13
Vastu võetud 26.02.2016 nr 47
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkt 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 ja § 17 alusel.
(1) Käesolev kord sätestab koduteenuste loetelu, nende osutamise tingimused ja korra Emmaste vallas.
(2) Koduteenuse (edaspidi teenus) eesmärgiks on täisealise isiku abistamine kodu ja isikliku eluga seotud igapäevaeluks vajalike toimingute sooritamisel ja asjaajamisel, et aidata kaasa elukvaliteedi säilitamisele ja parandamisele harjumuspärases keskkonnas ja väljaspool kodu.
(1) Teenust osutatakse kõrvalabi vajavale isikule, kelle tegelik ja rahvastikuregistri andmetel elukoht on Emmaste vald ja kes vastab vähemalt ühele järgmistest tingimustest:
2) kellel on seadusjärgsed ülalpidajad, kuid, kelle enda ja tema seadusjärgsete ülalpidajate materiaalsed võimalused ei ole piisavad isiku iseseisvaks toimetulekuks ja vajaliku hoolduse kindlustamiseks;
3) kelle seadusjärgsete ülalpidajatega pole võimalik kondakti saada või elavad kaugel.
(2) Teenust osutatakse isikutele, kellel on terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevalt kõrvalabivajadus kodustes tingimustes igapäevaeluks vajalike toimingute sooritamisel ja väljaspool kodu asjaajamisel.
(1) Teenust osutab hooldustöötaja, kes lähtub teenuse osutamisel käesolevast korrast, isikuga sõlmitud lepingust ja hoolduskavast.
(2) Teenust osutatakse teenuste osas, millega abivajaja pole ise võimeline toime tulema.
(1) Teenuse taotlemiseks tuleb abivajajal, tema lähedastel, perearstil, sotsiaaltöötajal või teistel asjast huvitatud isikutel esitada vallavalitsusele avaldus, milles tuleb põhjendada teenuse taotlemise vajadust.
(2) Pärast avalduse või teate saamist teeb sotsiaalnõunik koos hooldustöötajaga nädala jooksul kodukülastuse, mille käigus hinnatakse isiku abivajadust taotletavale teenusele.
(3) Teenust puudutava küsimuse lahendamisel kuulatakse ära abivajaja, tema ülalpidajate ja lähedaste tahe ning arvamus.
§ 5. Teenuse määramine
(1) Teenust osutatakse abivajaja soovil allkirjastatud hoolduskava ja lepingu alusel.
(2) Hinnangu koduteenuste määramise või mittemääramise kohta annab sotsiaalnõunik vallavalitsusele 10 tööpäeva jooksul avalduse laekumisest.
(3) Juhul kui teenuse osutamata jätmine põhjustab teenuse taotleja elule või tervisele ohtlikku olukorda, osutatakse teenust koheselt ja dokumendid täidetakse hiljemalt 10 tööpäeva jooksul.
(4) Teenuse osutamisest keeldumisest teavitatakse taotlejat hiljemalt 1 kuu jooksul arvates avalduse esitamisest.
(1) Teenuse osutamiseks sõlmitakse kirjalik leping abivajava isiku ja vallavalitsuse vahel. Igal konkreetsel juhul määratakse teenuste loetelu, maht ja tingimused ning poolte õigused ja kohustused kooskõlas Eesti Vabariigi seaduste, õigusaktide ja käesoleva korraga.
(2) Teenuse osutamise leping sõlmitakse tähtajaliselt, kuid mitte kauemaks kui üks aasta.
(4) Leping lõpeb tähtaja möödumisel.
(5) Vallavalitsusel on õigusteenuste osutamise leping lõpetada alljärgnevatel tingimustel:
3) teenuse saaja asub elama teise omavalitsusüksuse haldusterritooriumile;
4) muudel põhjustel.
(6) Vallavalitsus teatab teenuse saajale või tema seaduslikule esindajale lepingu lõpetamiseks kirjalikult 10 tööpäeva jooksul.
§ 7. Koduteenuste loetelu
(1) Teenused jagunevad põhiteenusteks ja tugiteenusteks.
(2) Põhiteenused on:
1) Toiduainete ja majapidamistarvetega varustamine, sealhulgas: tellimuste vastuvõtmine, kaupade ostmine ja kojutoomine, toiduainete tuppa toomine hoidlast, abistamine söömisel, abistamine toidu valmistamisel, toidunõude pesemine, esmaste majapidamistarvetega varustamine;
2) Eluaseme korrastamine, sealhulgas : põrandate pühkimine ja pesemine, prügiämbri tühjendamine, voodi korrastamine, tolmu pühkimine, vaipade puhastamine, pesu pesemise korraldamine;
3) Vestlus, teabe edastamine, sealhulgas: kliendi ärakuulamine, teabe edastamine muudatustest ning täiendustest õigusaktides,mis on seotud kliendi huvidega, ajalehtede ja ajakirjade tellimine, kirjavahetuse korraldamine;
4) Kliendi pesemine ja korrastamine, sealhulgas: abistamine pesemisel, abistamine riietumisel, väljanägemise korrastamine, pesemisvõimaluste korraldamine saunas.
5) Abistamine eluaseme kütmisel, sealhulgas: küttematerjali tellimise ja kojutoomise korraldamine, küttematerjalide saagimise, lõhkumise ja ladumise korraldamine, küttematerjali tuppa toomine;
(3) Tugiteenused on:
1) Kommunaal- ja muude maksete tasumine, sealhulgas: kommunaalmaksete tasumise korraldamine, toetuste taotlemine, toetuste taotlemine, elektri-ja telefonimaksete tasumise korraldamine;
2) Abistamine arstiabi korraldamisel, sealhulgas: arsti kojukutsumine (vajadusel arsti visiidi äraootamine), abistamine raviasutuse külastamisel, ravimite muretsemine, abistamine ravimite manustamisel ja abivahendite muretsemisel;
3) Abistamine remont- ja teenustööde korraldamisel, sealhulgas: eluaseme remondi ja pisiremontide korraldamine, olmetehnika remondi korraldamine.
4) Abistamine ühekordsetel asjaajamistel, sealhulgas: abistamine matuste korraldamisel; abistamine hooldekodusse suunamisel; muud ühekordsed asjaajamised.
(1) Hooldustöötajale makstakse töötasu omavalitsuse eelarvest vastavalt sõlmitud lepingule.
(2) Teenuse osutamise lepingu sõlminud isik tasub teenuste eest vastavalt vallavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirja alusel.
(3) Teenuse eest tasu vabastamise või tasu suuruse vähendamise erandjuhtudel otsustab vallavalitsus sotsiaalkomisjoni ettepanekul, kellele teenuse saaja esitab vastava põhjendusega avalduse.
Järelevalvet teenuste osutamise üle teostab sotsiaalnõunik.
(1) Tunnistada kehtetuks Emmaste Vallavolikogu 27.06.2003 määrus nr 11 “Koduteenuste loetelu, osutamise tingimused ja kord.”
(2) Määrus jõustub 01.aprillil.2016.
Lisa 2 Koduteenuste osutamise hoolduskava
Lisa 2 Koduteenuste osutamise leping


text:
Kuusalu valla taidlusringide toetamise kord – Riigi Teataja
Kuusalu valla taidlusringide toetamise kord
Kuusalu valla taidlusringide toetamise kord - sisukord
§ 3 Ringide toetamine
§ 4 Ringijuhi töö tasustamise alused
§ 5 Ringile toetuse taotlemine
§ 6 Toetuse arvestamine ja maksmine
RT IV, 15.11.2012, 14
Vastu võetud 20.12.2006 nr 47
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 6 lõike 3 punktide 1 ja 2 ning paragrahvi 22 lõike 1 punkti 5 ning Vabariigi Valitsuse 10.07.2001 määruse nr 236 „Ametikohtade loetelu ja lühendatud tööaja kehtestamine koolide ja muude lasteasutuste õpetajatele, kasvatajatele ja teistele õppe- ja kasvatusalal töötavatele isikutele ning tervishoiuteenuse osutajaga sõlmitud töölepingu alusel töötavatele psühholoogidele ja logopeedidele” paragrahvi 2 lõike 7 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse Kuusalu valla (edaspidi vald) territooriumil alaliselt tegutsevate taidlusringide (edaspidi ringid) toetamise kord.
(2) Ringiks käesoleva määruse tähenduses loetakse järgmisi kollektiive:
1) laulukoor (osaleb üldjuhul vähemalt 12 inimest);
2) lauluansambel (osaleb üldjuhul vähemalt 3 inimest);
3) rahvatantsurühm (osaleb üldjuhul vähemalt 8 inimest);
4) näitetrupp (osaleb üldjuhul vähemalt 4 inimest);
5) rahvamuusikaansambel ja -kapell (osaleb üldjuhul vähemalt 4 inimest);
6) orkester (osaleb üldjuhul vähemalt 10 inimest).
(3) Ringijuht käesoleva määruse tähenduses on dirigent, tantsujuht või juhendaja, kelle kompetentsuse tase vastab reguleeritud või ajalooliselt kujunenud nõuetele.
Määruse eesmärk on arendada ja toetada traditsioonilise rahvakultuuri viljelemist Kuusalu valla elanike hulgas.
§ 3. Ringide toetamine
(1) Vallalt võib taotleda rahalist toetust:
(2) ringijuhi töö tasustamiseks;
(3) ringi tegevuskulude katteks, mis sisaldab ringijuhi enesetäiendust, üritustel osalemise ning ürituste korraldamise kulusid (sh transpordikulud), ringide inventari- ja tarvikute kulu ja muid kulusid.
§ 4. Ringijuhi töö tasustamise alused
(1) Ringijuhina võib töötada isik, kes omab juhendatava ringi iseloomule vastavat kvalifikatsiooni ning on võimeline ringi tegevust sisuliselt juhtima.
(2) Ringijuhi kvalifikatsiooni määramise põhimõtted on ühtsed ja lähtuvad järgmistest kriteeriumitest:
1) vastava hariduse ja/või väljaõppe omamine;
2) töökogemuse olemasolu;
3) juhendatava ringi esinemistegevus;
4) juhendatava ringi konkurssidel ja ülevaatustel osalemine ning saavutused.
(3) Ringijuhi kvalifikatsioon määratakse analoogselt haridussüsteemis kehtivale pedagoogide kvalifikatsioonisüsteemile järgmiselt:
1) I astme ringijuht – noorempedagoog;
2) II astme ringijuht – pedagoog;
3) III astme ringijuht –vanempedagoog;
4) IV astme ringijuht – pedagoog-metoodik.
(4) I astme ringijuhile esitatavad nõuded:
1) omab üldjuhul vähemalt kesk- või keskeriharidust;
2) on omandanud kutsealased oskused kutsealasel väljaõppel/kursustel või töökogemuse kaudu;
3) valmistab ette juhendatava ringi avalikke esinemisi;
4) juhendatav ring on eelneva aasta jooksul esinenud vähemalt korra vallasisesel avalikul üritusel.
(5) II astme ringijuhile esitatavad nõuded:
1) omab kesk- või keskeriharidust ning vähemalt 3-aastast töökogemust ringitöö juhtimisel samal erialal või omab vähemalt erialast kõrgharidust, kuid puudub ringitöö juhtimise kogemus;
2) valmistab ette juhendatava ringi avalikke esinemisi;
3) juhendatav ring on eelneva aasta jooksul esinenud korduvalt vallasisestel avalikel üritustel ning vähemalt korra maakondlikul ühisüritusel.
(6) III astme ringijuhile esitatavad nõuded
1) omab erialast kõrgharidust;
2) on läbinud kutsealase koolituse ning omab vähemalt 3-aastast töökogemust oma erialal;
3) valmistab ette juhendatava ringi avalikke esinemisi, samuti juhendab sama eriala ringe/kollektiive maakondlikel ühisüritustel;
4) juhendatav ring on eelneva aasta jooksul esinenud korduvalt vallasisestel ja/või maakondlikel ja üleriigilistel ühisüritustel.
(7) IV astme ringijuhile esitatavad nõuded:
2) on läbinud mitmeid kutsealaseid koolitusi ning omab vähemalt 7-aastast töökogemust oma erialal;
3) valmistab ette juhendatava ringi avalikke esinemisi, samuti juhendab sama eriala ringe/kollektiive maakondlikel ja üleriigilistel ühisüritustel;
4) juhendatav ring on eelneva aasta jooksul esinenud korduvalt vallasisestel ja/või maakondlikel, üleriigilistel või rahvusvahelistel ühisüritustel;
5) juhendatav ring on osalenud vabariigisisestel või rahvusvahelistel konkurssidel.
§ 5. Ringile toetuse taotlemine
(1) Vallalt toetuse taotlemiseks peab ring olema eelnevalt tegutsenud vähemalt ühe aasta.
(2) Valla toetust ringile saab taotleda mittetulundusühing või organisatsioon, mille raames ring tegutseb (edaspidi: ringi pidaja).
(3) Ringi pidaja esitab taotluse Kuusalu Vallavalitsusele.
1) ringi pidaja põhikiri esmakordsel taotlemisel ja edaspidi põhikirja muutumisel;
2) ettepanek ringijuhi kvalifikatsiooniastme kohta;
3) dokumendid, mis tõendavad ringi juhendaja erialast kutseoskust ja töökogemust;
4) ringis osalejate nimekiri;
5) andmed ringi tegutsemiskoha ja -aegade kohta;
6) aasta tegevuskava (planeeritud üritused, esinemised, konkursid jne);
7) ülevaade eelmise ja jooksva aasta tegevustest ja saavutustest;
(5) Järgmise aasta vallaeelarvesse planeeritavate toetuste taotlemise tähtajaks on eelneva aasta 15. september.
(6) Tähtajaliselt esitatud ja korrektselt vormistatud taotlused vaatab läbi Kuusalu Vallavolikogu vabaajakomisjon hiljemalt 01. novembriks ja teeb vallavalitsusele ettepaneku taotluse rahuldamiseks või mitterahuldamiseks.
§ 6. Toetuse arvestamine ja maksmine
(1) Ringijuhile töötasu arvestamisel võetakse aluseks Kuusalu Vallavolikogu poolt 2008. aastaks kinnitatud munitsipaalharidusasutustes töötavate pedagoogide ametijärkude palga alammäärad rakendades tööaja normi 24 tundi/nädalas põhimõtet ning finantseerides ringijuhtide tööd 10 kuud aastas.
(M-27-17.12.08)
(2) Ringi tegevuskuluks arvestatakse 40 protsenti ringijuhi töötasufondist.
(3) Ringile eraldatav toetus arvutatakse järgmise valemi järgi:
reaalne tundide arv*pedagoogi ametijärgule vastav tunnipalk*1,333*10*1,4.
(4) Hiljemalt 1 kuu jooksul vallaeelarve vastuvõtmisest sõlmitakse Kuusalu valla ja ringi pidaja vahel jooksvaks eelarveaastaks sihtotstarbelise finantseerimise leping, milles määratletakse raha väljamaksmise tingimused, ringide valla üritustel osalemine, aruandluse ja kontrolli küsimused jms.
(5) Lepingu sõlmimise aluseks on Kuusalu Vallavalitsuse korraldus, millega kinnitatakse toetuse eraldamine ringi pidajale kõigi tema halduses tegutsevatele toetustsaanud ringidele lähtuvalt käesoleva paragrahvi lõigetest 1 ja 2.
(1) Rakendada määrust 01. jaanuarist 2007.
(2) Ringide toetamisel 2007. aastaks ei rakendata käesoleva määruse pargrahvi 5 lõigetes 5 ja 6 nimetatud tähtaegu.
Määrus jõustub 01. jaanuaril 2007.

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


Täiskasvanute hambaraviteenuse hüvitise määrad, maksmise kord ning hambaravihüvitise saamiseks vajalike dokumentide loetelu, neis sisalduvate andmete koosseis ja dokumentide esitamise kord – Riigi Teataja
Täiskasvanute hambaraviteenuse hüvitise määrad, maksmise kord ning hambaravihüvitise saamiseks vajalike dokumentide loetelu, neis sisalduvate andmete koosseis ja dokumentide esitamise kord
Jõustumine: 01.07.201701.07.201601.01.201117.07.201010.01.200931.07.200814.01.200701.08.200409.08.200301.01.2003
RT I, 23.12.2010, 9
Määrus kehtestatakse «Ravikindlustuse seaduse» § 63 lõigete 1, 2 ja 3 ning § 65 alusel.
2. peatükk HÜVITISE MÄÄR JA HÜVITISE SAAMISE TINGIMUSED
(1) Haigekassa hüvitab isikule, kellele on «Riikliku pensionikindlustuse seaduse» alusel määratud töövõimetuspension või vanaduspension ja üle 63-aastasele kindlustatud isikule kalendriaasta jooksul hambaraviteenuste eest tasutud summast 19,18 eurot.
(2) Haigekassa hüvitab rasedale kalendriaasta jooksul hambaraviteenuste eest tasutud summast 28,77 eurot.
(3) Haigekassa hüvitab alla üheaastase lapse emale kalendriaasta jooksul hambaraviteenuste eest tasutud summast 28,77 eurot.
(4) Haigekassa hüvitab isikule, kellel on talle osutatud tervishoiuteenuse tagajärjel tekkinud suurenenud vajadus saada hambaraviteenust, kalendriaasta jooksul hambaraviteenuste eest tasutud summast 28,77 eurot.
(5) Haigekassa hüvitab isikule, kellele on «Riikliku pensionikindlustuse seaduse» alusel määratud töövõimetuspension või vanaduspension ja üle 63-aastasele kindlustatud isikule üks kord kolme aasta jooksul hambaproteeside eest tasutavast summast 255,65 eurot.
[RT I 2010, 73, 566 – 1.01.2011]
3. peatükk HÜVITISE TAOTLEMISEKS ESITATAVAD DOKUMENDID JA DOKUMENTIDE ANDMETE KOOSSEIS
2) [kehtetu – RT I 2010, 46, 276 - jõust. 01.01.2011]
3) koondarve;
[RT I 2010, 46, 276 - jõust. 01.01.2011]
§ 6. [kehtetu – RTL 2004, 102, 1659 - jõust. 01.08.2004]
[RTL 2004, 102, 1659 - jõust. 01.08.2004]
2) arsti või ämmaemanda ees- ja perekonnanimi ning registreerimistõendi number;
3) arsti või ämmaemanda sidevahendite andmed;
7) arsti või ämmaemanda allkiri, arsti pitser ja kuupäev.
[RT I 2010, 46, 276 - jõust. 17.07.2010]
§ 11. [Kehtetu – RTL 2003, 90, 1339 - jõust. 09.08.2003]
§ 12. [Kehtetu – RT I 2010, 46, 276 - jõust. 01.01.2011]
§ 121. Koondarve
Koondarve vormistab hambaraviteenuse osutaja. Koondarve sisaldab «Raamatupidamise seaduse» §-s 7 nimetatud andmeid.
4. peatükk HÜVITISE TAOTLEMINE
2) hambaraviteenuse osutaja esitab pärast isiku hambaproteeside valmimist läbi infosüsteemide andmevahetuskihi X-tee (edaspidi X-tee) haigekassale päringu, mis sisaldab lisaks määruse § 10 lõike 2 punktides 1, 2, 5 ja 51 nimetatud andmetele hüvitist taotleva isiku isikukoodi;
3) hambaraviteenuse osutaja päring salvestatakse ravikindlustuse andmekogus ning hambaraviteenuse osutaja saab läbi X-tee vastuseks haigekassa hüvitatava summa suuruse, mille hambaraviteenuse osutaja arvestab maha hambaraviteenuse eest tasutavast summast;
(41) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 1 nimetatud avaldust säilitab hambaraviteenuse osutaja 3 aastat.
(2) Paragrahvi 3 lõikes 5 nimetatud hüvitise maksmise kohustuse ülevõtmiseks haigekassa poolt edastab hambaraviteenuse osutaja koondarve läbi X-tee haigekassale hambaraviteenuse osutamisele järgneva kalendrikuu 10. päevaks.
(3) [kehtetu – RTL 2004, 102, 1659 - jõust. 01.08.2004]
5. peatükk HÜVITISE MAKSMINE
(1) Haigekassa kannab § 3 lõigetes 1–4 nimetatud hüvitise saaja või tema poolt määratud kolmanda isiku arveldusarvele hiljemalt kalendriaasta 25. juuliks või järgmise kalendriaasta 25. jaanuariks, arvestades nõuetekohaste dokumentide edastamise tähtpäeva.
[RTL 2009, 1, 11 - jõust. 10.01.2009 – rakendatakse alates 1.01.2009]
(4) [Kehtetu – RT I 2010, 46, 276 - jõust. 01.01.2011]
(5) Kui isikule on osutatud hambaraviteenust välisriigis, siis arvestatakse isikule § 3 lõigetes 1–5 nimetatud hüvitise summa hambaraviteenuse osutamise päeva Euroopa Keskpanga kursiga seisuga.
RT I, 22.06.2017, 12


Elukoha aadresse edastavate ning lisa-aadresse ja kontaktandmeid rahvastikuregistrisse kandvate avalikku ülesannet täitvate asutuste ja isikute ning isiku viibimiskoha aadressi andmeandjate loetelu ning elukoha aadressi edastamise, lisa-aadressi ja kontaktandmete rahvastikuregistrisse kandmise ja isiku viibimiskoha andmete esitamise kord – Riigi Teataja
Elukoha aadresse edastavate ning lisa-aadresse ja kontaktandmeid rahvastikuregistrisse kandvate avalikku ülesannet täitvate asutuste ja isikute ning isiku viibimiskoha aadressi andmeandjate loetelu ning elukoha aadressi edastamise, lisa-aadressi ja kontaktandmete rahvastikuregistrisse kandmise ja isiku viibimiskoha andmete esitamise kord - sisukord
2 Elukoha aadresse edastavate avalikku ülesannet täitvate asutuste loetelu ning elukoha aadresside edastamise kord
§ 2 Elukoha aadresse edastavate avalikku ülesannet täitvate asutuste ja isikute loetelu
§ 3 Isiku tuvastamine elukohateate saamisel
§ 4 Elukoha aadressi edastamine
§ 5 Elukoha aadressi alusdokumendi edastamine
3 Lisa-aadresse ja kontaktandmeid rahvastikuregistrisse kandvate avalikku ülesannet täitvate asutuse ja isikute loetelu ning lisa-aadresside ja kontaktandmete rahvastikuregistrisse kandmise kord
§ 6 Lisa-aadresse ja kontaktandmeid rahvastikuregistrisse kandvate avalikku ülesannet täitvate asutuste ja isikute loetelu
§ 7 Isiku tuvastamine
§ 8 Lisa-aadressi ja kontaktandmete kandmine rahvastikuregistrisse
4 Isiku viibimiskoha andmeandjate loetelu ja isiku viibimiskoha aadressi andmete esitamise kord
§ 9 Isiku viibimiskoha aadressi andmeandjate loetelu
§ 10 Isiku viibimiskoha aadressi andmete esitamise kord
§ 11 Isiku viibimiskoha aadressi andmete kandmine rahvastikuregistrisse etteulatuvalt
§ 12 Isiku viibimiskoha aadressi andmete rahvastikuregistrisse kandmise erisused
RT I, 11.02.2020, 4
Vastu võetud 20.12.2018 nr 128
RT I, 22.12.2018, 28
06.02.2020 RT I, 11.02.2020, 3 14.02.2020
Määrus kehtestatakse rahvastikuregistri seaduse § 82 lõigete 3 ja 4, § 97 lõike 4 ning § 100 lõike 2 alusel.
1) elukoha aadresse edastavate avalikku ülesannet täitvate asutuste ja isikute loetelu;
2) elukoha aadresside edastamise kord;
3) lisa-aadresse ja kontaktandmeid rahvastikuregistrisse kandvate avalikku ülesannet täitvate asutuste ja isikute loetelu;
4) lisa-aadresside ja kontaktandmete rahvastikuregistrisse kandmise kord;
5) isiku viibimiskoha aadressi andmeandjate loetelu;
6) isiku viibimiskoha andmete esitamise kord.
2. peatükk Elukoha aadresse edastavate avalikku ülesannet täitvate asutuste loetelu ning elukoha aadresside edastamise kord
§ 2. Elukoha aadresse edastavate avalikku ülesannet täitvate asutuste ja isikute loetelu
Elukoha aadresse edastavad järgmised asutused ja isikud:
1) Maanteeamet;
3) notar;
5) Sotsiaalkindlustusamet.
§ 3. Isiku tuvastamine elukohateate saamisel
Käesoleva määruse §-s 2 nimetatud asutus või isik, kellele elukohateade esitati, tuvastab elukohateate esitanud isiku dokumendi alusel, mis on sätestatud isikut tõendavate dokumentide seaduse § 2 lõike 2 punktides 1 ja 12−11 või §-s 4.
§ 4. Elukoha aadressi edastamine
(1) Paragrahvis 2 nimetatud asutus või isik edastab elukoha aadressi rahvastikuregistrisse kandmiseks sellele kohaliku omavalitsuse üksusele, mille territooriumil elukohateates märgitud elukoha aadress asub, andmesidevõrgu kaudu kas:
1) turvalises veebikeskkonnas või
2) infosüsteemide andmevahetuskihi X-tee (edaspidi X-tee) vahendusel.
(2) Kohaliku omavalitsuse üksusele edastatakse elukohateates märgitud andmed, skaneeritud elukohateade ning olemasolu korral selle lisad.
(3) Elukoha aadress edastatakse kohaliku omavalitsuse üksusele hiljemalt elukohateate saamisele järgneval tööpäeval.
§ 5. Elukoha aadressi alusdokumendi edastamine
Paragrahvis 2 nimetatud asutus või isik edastab kord aastas Siseministeeriumile säilitamiseks eelneval kalendriaastal esitatud elukoha aadressi alusdokumendid.
3. peatükk Lisa-aadresse ja kontaktandmeid rahvastikuregistrisse kandvate avalikku ülesannet täitvate asutuse ja isikute loetelu ning lisa-aadresside ja kontaktandmete rahvastikuregistrisse kandmise kord
§ 6. Lisa-aadresse ja kontaktandmeid rahvastikuregistrisse kandvate avalikku ülesannet täitvate asutuste ja isikute loetelu
Lisa-aadresse ja kontaktandmeid kannavad rahvastikuregistrisse järgmised asutused ja isikud:
2) kohaliku omavalitsuse üksus, kui lisa-aadress või kontaktandmed esitatakse muu menetluse käigus;
4) Maksu- ja Tolliamet;
5) Politsei- ja Piirivalveamet;
6) Riigi Infosüsteemi Amet;
7) Sotsiaalkindlustusamet;
8) Välisministeerium kontaktandmete korral;
9) notar perekonnaseisutoimingute seaduse § 3 lõikes 8 nimetatud juhtudel.
[RT I, 11.02.2020, 3 - jõust. 14.02.2020]
§ 7. Isiku tuvastamine
Käesoleva määruse §-s 6 nimetatud asutus või isik, kellele lisa-aadress või kontaktandmed esitati, tuvastab andmeid esitanud isiku dokumendi alusel, mis on sätestatud isikut tõendavate dokumentide seaduse § 2 lõike 2 punktides 1 ja 12−11 või §-s 4.
§ 8. Lisa-aadressi ja kontaktandmete kandmine rahvastikuregistrisse
(1) Paragrahvis 6 nimetatud asutus või isik kannab lisa-aadressi ja kontaktandmed rahvastikuregistrisse X-tee või rahvastikuregistri menetlustarkvara vahendusel.
(2) Kui isik esitab lisa-aadressina sama aadressi, mis on rahvastikuregistrisse kantud tema viibimiskoha aadressina, ei kanta lisa-aadressi rahvastikuregistrisse.
4. peatükk Isiku viibimiskoha andmeandjate loetelu ja isiku viibimiskoha aadressi andmete esitamise kord
§ 9. Isiku viibimiskoha aadressi andmeandjate loetelu
(1) Isiku viibimiskoha aadressi andmed kannavad rahvastikuregistrisse järgmised isikud ja asutused:
1) Sotsiaalkindlustusamet rahvastikuregistri seaduse § 96 lõike 1 punktides 1−2 ja 7 sätestatud juhtudel, kui need andmed on kantud Sotsiaalkindlustusameti peetavasse riigi infosüsteemi kuuluvasse andmekogusse;
2) Justiitsministeerium rahvastikuregistri seaduse § 96 lõike 1 punktis 4 sätestatud juhul;
[RT I, 22.12.2018, 28 - jõust. 01.01.2020]
3) Kaitsevägi rahvastikuregistri seaduse § 96 lõike 1 punktis 5 sätestatud juhul;
4) ülikool, rakenduskõrgkool või kutseõppeasutus täisealiste õppijate kohta rahvastikuregistri seaduse § 96 lõike 1 punktis 6 sätestatud juhul;
5) Riigi Tugiteenuste Keskus ning Maksu- ja Tolliamet rahvastikuregistri seaduse § 96 lõike 1 punktis 7 sätestatud juhul;
6) Eesti Haigekassa, Haridus-ja Teadusministeerium, rakenduskõrgkool ja kutseõppeasutus rahvastikuregistri seaduse § 96 lõike 1 punktis 8 sätestatud juhul;
7) Kaitsevägi ja Kaitseministeerium rahvastikuregistri seaduse § 96 lõike 1 punktis 7 sätestatud juhul;
8) kohaliku omavalitsuse üksus rahvastikuregistri seaduse § 96 lõike 1 punktis 1 sätestatud juhul.
(2) Lõike 1 punktis 4 nimetatud juhul võib viibimiskoha andmed rahvastikuregistrisse kanda ka muu asutus, kes korraldab loetletud õppeasutustes õppijate majutamist.
§ 10. Isiku viibimiskoha aadressi andmete esitamise kord
(1) Isiku viibimiskoha aadressi andmed kannab §-s 9 sätestatud andmeandja rahvastikuregistrisse X-tee või turvalise veebikeskkonna kaudu.
(2) Isiku viibimiskoha aadress kantakse rahvastikuregistrisse ruumiandmete seaduses sätestatud unikaalaadressina. Kui isiku viibimiskoha aadressi ei ole mõjuval põhjusel võimalik esitada korteri või muu omaette ruumi numbri täpsusega, esitatakse aadress hoone täpsusega.
(3) Kui isiku viibimiskoha aadress on välisriigis ja seda ei ole võimalik esitada lõikes 2 sätestatud täpsusega, esitatakse viibimiskoha aadress riigi täpsusega.
(4) Isiku viibimiskoha aadressi andmete esitamise täpsed tingimused ja kord määratakse rahvastikuregistri seaduse § 50 lõike 1 alusel antud haldusaktis.
§ 11. Isiku viibimiskoha aadressi andmete kandmine rahvastikuregistrisse etteulatuvalt
Paragrahvis 9 sätestatud andmeandja võib isiku viibimiskoha aadressi andmed kanda rahvastikuregistrisse etteulatuva kehtivuse alguse kuupäevaga kuni 30 päeva isiku viibimiskoha aadressi andmete rahvastikuregistrisse kandmisest arvates.
§ 12. Isiku viibimiskoha aadressi andmete rahvastikuregistrisse kandmise erisused
(1) Kui isiku viibimiskoha aadressi andmetena esitatakse sama aadress, mis on rahvastikuregistrisse kantud isiku kehtiva elukoha aadressina, ei kanta isiku viibimiskoha aadressi andmeid rahvastikuregistrisse.
(2) Kui isik esitab elukohateates elukoha aadressina sama aadressi, mis on rahvastikuregistrisse kantud isiku kehtiva viibimiskoha aadressina, lõpetatakse isiku viibimiskoha aadressi kehtivus ja kantakse esitatud aadress rahvastikuregistrisse elukoha aadressina.
(3) Kui isiku viibimiskoha aadressina esitatakse sama aadress, mis on rahvastikuregistrisse kantud isiku kehtiva lisa-aadressina, lõpetatakse lisa-aadressi kehtivus.
(4) Rahvastikuregistrisse kandmiseks esitatud hilisema kehtivuse alguse kuupäevaga viibimiskoha aadress lõpetab rahvastikuregistrisse kantud viibimiskoha aadressi kehtivuse.
(2) Määruse § 9 lõike 1 punkt 2 jõustub 1. jaanuaril 2020. a.


text:
URANTIA RAAMAT, 67. Kiri. Planeedi mäss
URANTIA RAAMAT - 67. Kiri. Planeedi mäss
67. Kiri. Planeedi mäss
§ 1. Caligastia reetmine
§ 2. Mässu puhkemine
§ 3. Seitse otsustavat aastat
§ 4. Caligastia sadakond pärast mässu
§ 5. Mässu vahetud tagajärjed
§ 6. Vankumatu Van
§ 7. Patu kauged järelmõjud
§ 8. Mässu inimkangelane
67:0.1 (754.1) INIMESE eksistentsiga seotud probleeme Urantial ei ole võimalik mõista, teadmata kindlatest suurtest epohhidest minevikus, nimelt planeedi mässust ja selle tagajärgedest. Kuigi see pööre ei takistanud tõsiselt orgaanilise evolutsiooni kulgu, mõjutas see siiski märgatavalt sotsiaalse ja vaimse arengu käiku. See laastav õnnetus mõjutas sügavalt planeedi kogu füüsilist tasandit ületavat ajalugu.
67:1.1 (754.2) Caligastia oli juhtinud Urantiat kolmsada tuhat aastat, kui Luciferi abiline Saatan saabus oma korralisele kontrollkäigule. Ja kui Saatan planeedile jõudis, ei meenutanud tema ilmumine mitte mingil moel teie karikatuure sellest nurjatust majesteedist. Ta oli ja on praegugi vägev särav Lanonandek-Poeg. „Ja see ei ole ime, sest Saatan ise on särav valgusolend.”
67:1.2 (754.3) Selle kontrolli käigus teatas Saatan Caligastiale Luciferi esitatud „Vabadusdeklaratsioonist” ja nagu me nüüd teame, soostus Vürst planeeti reetma, kui mäss välja kuulutatakse. Ustavad universumiisiksused suhtusid Vürst Caligastiasse erilise põlgusega, sest ta reetis usalduse ettekavatsetult. Looja-Poeg väljendas seda põlgust, öeldes: „Sa oled nagu sinu enda juht Lucifer ja oled patuselt tema nurjatust põlistanud. Tema on valetanud oma eneseülendamise algusest peale, sest ta ei ole tõesse püsima jäänud.”
67:1.3 (754.4) Kogu kohaliku universumi haldamistöös ei loeta ühtki kõrget usaldust nii pühaks kui Planeedivürstile osutatud usaldust, sest Planeedivürst võtab enda peale vastutuse äsjaasustatud maailma arenevate surelike heaolu ja juhendamise eest. Kõigist kurja vormidest pole isiksuseseisundile ükski hävitavam kui usalduse reetmine ja truudusetus oma usaldavate sõprade suhtes. See kaalutletud patutegu moonutas Caligastia isiksust nii põhjalikult, et tema meel pole pärast seda täielikult tasakaalu tagasi saanudki.
67:1.4 (754.5) Pattu võib käsitleda mitmeti, kuid universumifilosoofia seisukohalt on patt teadlikult kosmilisele reaalsusele vastupaneva isiksuse suhtumine. Viga võib pidada väärarusaamaks või reaalsuse moonutuseks. Pahe on universumireaalsuste osaline teostamine või väärkohandamine. Kuid patt on sihikindel vastuseis jumalikule reaalsusele — vaimse progressi teadlik takistamine —, kurjus aga äratuntud reaalsuse avalik ja järjekindel trotsimine, mis näitab isiksuse koostlagunemist peaaegu kosmilise hullumeelsuse piirini.
67:1.5 (755.1) Viga tõendab intellekti vähest terasust; pahe tarkuse vähesust; patt otsest vaimuvaesust; kurjus seevastu näitab, et isiksus on kaotanud kontrolli enda üle.
67:1.6 (755.2) Ja kui pattu on nii palju kordi valitud ja nii sageli korratud, võib see harjumuspäraseks saada. Harjunud patustajad võivad kergesti kurjusele üle minna, saada kogu südamest mässajateks universumi ja kõigi selle jumalike reaalsuste vastu. Kuigi iga patu võib andeks anda, kahtleme, kas juurdunud kurjus tunneb kunagi oma pahategude pärast siirast kahetsust ja võtab oma pattude eest andestuse vastu.
67:2.1 (755.3) Varsti pärast Saatana kontrollkäiku, kui planeedi administratsioon pidi hakkama Urantial suuri asju korda saatma, istus Caligastia ühel põhjapoolsete mandrite kesktalvepäeval pikalt koos oma kaaslase Daligastiaga, misjärel viimane kutsus Urantia kümme nõukogu kokku erakorralisele istungile. See koosolek avati teatega, et Vürst Caligastia kavatseb kuulutada end Urantia absoluutseks suverääniks ning nõuab kõigi haldusrühmade tagasiastumist ja kõigi funktsioonide ning õiguste loovutamist kuni planeedivalitsuse ümberkorraldamiseni ja nende haldusvõimuametite ümberjagamiseni Daligastia kui usaldusisiku kätte.
67:2.2 (755.4) Selle hämmastava nõudmise esitamisele järgnes kõrgeima koordineerimisnõukogu esimehe Vani meisterlik üleskutse. See väljapaistev haldur ja võimekas jurist häbimärgistas Caligastia pakutud kurssi kui planeedi viimist mässu äärele ning kutsus koosolekust osavõtjaid üles selles mitte osalema, kuni on jõutud pöörduda Satania Süsteemi Suverääni Luciferi poole. Kogu kaaskond toetas teda. Nii pöördutigi Jerusemi poole, kust tuli otsekohe vastus, millega Caligastia määrati Urantia ülimaks suverääniks ning kästi absoluutselt ja kõhklematult tema korraldustele alluda. Vastuseks sellele üllatavale sõnumile esines üllas Van oma mälestusväärse, seitse tundi kestnud kõnega, milles ta esitas Daligastia, Caligastia ja Luciferi vastu ametliku süüdistuse Nebadoni universumi suverääni solvamises ning pöördus toetuse ja kinnituse saamiseks Edentia Kõigekõrgemate poole.
67:2.3 (755.5) Süsteemi ringlused olid selleks ajaks juba ära lõigatud ning Urantia isoleeritud. Kõik planeedil viibinud taevase elu rühmad leidsid äkki ja ette hoiatamata, et nad on igasugustest väljastpoolt tulevatest nõuannetest ja soovitustest ilma jäänud.
67:2.4 (755.6) Daligastia kuulutas Caligastia ametlikult „Urantia Jumalaks ja kõigist ülimaks”. Selle teatega tõmmati selge piir: kumbki rühm tõmbus oma poolele, alustades kaalutlemist ja arutlemist, millega määrati lõppkokkuvõttes iga inimesest kõrgema isiksuse saatus planeedil.
67:2.5 (755.7) Selle kibeda võitluse, selle pika ja patuse konflikti otsustes osalesid ka seeravid ja keerubid ning teisedki taevased olendid. Paljud inimestest kõrgemate olendite rühmad, kes sel eraldamishetkel Urantial viibisid, peeti kinni ning nad olid sunnitud nagu seeravid ja nende kaaslased valima patu ja õiguse vahel — kas Luciferi või nähtamatu Isa tee.
67:2.6 (756.1) See võitlus kestis enam kui seitse aastat. Edentia valitsusvõimud sekkusid alles siis, kui iga isiksus oli teinud lõpliku otsuse. Van ja tema ustavad kaaslased said alles siis õigeksmõistmise ning vabanemise pikaajalisest murest ja ärevast teadmatusest.
67:3.1 (756.2) Mässu puhkemisest Satania keskusmaailmas Jerusemis teatas Melkisedekite nõukogu. Jerusemile saadeti kohe eriolukorras tegutsevad Melkisedekid ja Gabriel asus vabatahtlikult esindama Loojat-Poega, kelle võimu oli trotsitud. Selle teate järel eraldati süsteem Satania sõsarsüsteemidest ja määrati karantiini. Nüüd puhkes Satania keskuses „taevane sõda” ning see levis kohaliku süsteemi kõigile planeetidele.
67:3.2 (756.3) Urantial keeldus nelikümmend isikut (kaasa arvatud Van) sajaliikmelisest kehalisest kaaskonnast ülestõusuga ühinemast. Paljud kaaskonna (teisendatud või teisendamata) inimabilised jäid samuti Miikaeli ja tema universumivalitsuse vaprateks ja üllateks kaitsjateks. Seeravite ja keerubite seas kaotati tohutult isiksusi. Planeedile lähetatud haldur- ja üleminekuseeravitest läksid peaaegu pooled oma juhi ja Daligastiaga kaasa ning asusid Luciferi üritust toetama. Caligastiale andsid käe nelikümmend tuhat ükssada üheksateist esmast keskteelist, kuid ülejäänud neist olenditest jäid neile osutatud usaldusele truuks.
67:3.3 (756.4) Reeturlik Vürst koondas truudusetud keskteelised ja teised mässulised rühmad ning suunas nad oma käske täitma, Van kogus aga kokku ustavad keskteelised ja teised truud rühmad ning alustas suurt võitlust planeedi kaaskonna ja teiste mahajäetud taevaste olendite päästmiseks.
67:3.4 (756.5) Selle võitluse ajal elasid ustavad olendid müürita ja halvasti kaitstud asulas mõne kilomeetri kaugusel Dalamatiast idas, kuid valvsad ja alati valvel ustavad keskteelised kaitsesid oma eluaset päeval ja ööl ning nende valduses oli ka üliväärtuslik elupuu.
67:3.5 (756.6) Mässu puhkedes võtsid ustavad keerubid ja seeravid kolme truu keskteelise abiga elupuu oma hoole alla ning lubasid selle energiataime viljadest ja lehtedest osa saada ainult neljakümnel ustaval kaaskonnaliikmel ja nende surelikest kaaslastel. Kaaskonna teisendatud andoniitidest kaaslastest viiskümmend kuus ja truudusetu kaaskonna kuusteist andoniitidest abilist keeldusid koos oma isandatega mässuliste poole üle minemast.
67:3.6 (756.7) Caligastia mässu seitsme otsustava aasta jooksul pühendus Van täielikult oma ustava inimestest, keskteelistest ja inglitest koosneva väe eest hoolitsemisele. Vaimne taipamine ja moraalne kindlus, mis võimaldasid Vanil universumivalitsusele nii vankumatult ustavaks jääda, tulenesid tema selgest mõtlemisest, targast arutlemisoskusest, loogilisest otsustusvõimest, siirast motivatsioonist, isetust eesmärgist, arukast ustavusest, kogemuslikust mälust, distsiplineeritud iseloomust ja kõhklematust pühendumusest Paradiisi-Isa tahte täitmisele.
67:3.7 (756.8) Need seitse aastat ootamist olid südame läbikatsumise ja hinge distsiplineerimise aeg. Niisugused universumis esinevad kriisid näitavad meele määratut mõju vaimse valiku tegemisel. Haritusel, koolitusel ja kogemustel on oluline roll kõigi arenevate moraalsete olendite tähtsate otsuste tegemisel. Ent sisimas elaval vaimul on täiesti võimalik astuda inimisiksuse otsustusvõimega otsekontakti, et volitada loodud-olendi täielikult pühendatud tahet sooritama hämmastavaid tegusid, mis väljendavad ustavat kuuletumist Paradiisis-Isa tahtele ja selle elluviimisele. Just selline oli ka Vani teisendatud inimkaaslase Amadoni kogemus.
67:3.8 (757.1) Amadon on Luciferi mässu väljapaistev inimkangelane. See Andoni ja Fonta meessoost järglane oli üks sajast, kes Vürsti kaaskonnale oma eluplasmat andis, ning sellest sündmusest saadik oli ta määratud Vani kaaslaseks ja inimabiliseks. Amadon otsustas kogu selle pika ja pingutava võitluse ajaks oma ülema kõrvale jääda. Ning oli innustav vaadata, kuidas see arenevate rasside laps jäi endale kindlaks, laskmata end mõjutada Daligastia sofistikast, ning tema ja ta ustavad kaaslased seisid kogu selle seitsmeaastase võitluse jooksul vankumatu kindlusega vastu särava Caligastia kõigile petlikele õpetustele.
67:3.9 (757.2) Ülimalt arukas ja universumiasjade alal määratuid kogemusi omanud Caligastia sattus eksiteele — patu embusse. Minimaalse intellektiga ja täiesti ilma universumikogemusteta Amadon jäi kindlalt universumi teenistusse ning ustavaks oma kaaslasele. Van kasutas intellektuaalse otsusekindluse ja vaimse taipamise suurepärases ja tõhusas ühenduses nii meelt kui ka vaimu, jõudes sellega isiksuse realiseerumise kõrgeima kogemusliku tasemeni, mida on võimalik saavutada. Täielikult ühendatud meelel ja vaimul on potentsiaali luua üleinimlikke väärtusi, isegi morontiareaalsusi.
67:3.10 (757.3) Nende traagiliste aegade ärevatest sündmustest võib jutustada lõputult. Kuid lõpuks tegi ka viimane isiksus lõpliku otsuse ja siis, ning alles siis, saabus üks Edentia Kõigekõrgematest koos eriolukorra-Melkisedekitega, et Urantial võim enda kätte võtta. Caligastia laiahaardelised valitsuskroonikad Jerusemil kustutati ja sisse juhatati planeedi endise seisukorra taastamise katseajajärk.
67:4.1 (757.4) Lõplikul loendusel selgus, et Vürsti kaaskonna kehalised liikmed olid jagunenud järgmiselt: Van ja kogu tema koordineerimiskohus olid jäänud ustavaks. Toidunõukogust olid jäänud alles Ang ja kolm liiget. Loomakasvatuse komitee liikmed, samuti loomade kodustamise alased nõuandjad olid viimseni mässukeerisesse tõmmatud. Hariduskogust pääsesid Fad ja viis liiget. Tööstus-ja kaubanduskomisjoni kõik liikmed ja Nod ühinesid Caligastiaga. Hap ja kogu ilmutusliku religiooni kolledž jäid truuks Vanile ja tema lojaalsele rühmale. Lut ja kogu tervishoiukomitee läks kaduma. Kunsti ja teaduste nõukogu jäi tervenisti lojaalseks, kuid Tut ja hõimuvalitsuse komisjon sattusid tervikuna eksiteele. Sadakonnast pääses nelikümmend, kes viidi hiljem üle Jerusemile, kust nad jätkasid oma Paradiisiteekonda.
67:4.2 (757.5) Planeedi kaaskonna kuuskümmend mässulist liiget valisid oma juhiks Nodi. Nad töötasid kogu südamest mässulise Vürsti heaks, kuid avastasid peagi, et olid neid alalhoidvatest süsteemi eluringlustest ära lõigatud. Nad mõistsid äkki, et on alandatud surelike olendite seisundisse. Nad olid tegelikult inimestest kõrgemad olendid, kuid samal ajal ainelised ja surelikud. Püüdes nende arvu suurendada, käskis Daligastia kohe alustada sugulist paljunemist, teades väga hästi, et esialgsed kuuskümmend ja nende nelikümmend neli teisendatud andoniitidest kaaslast olid määratud varem või hiljem surma teel hävima. Pärast Dalamatia langemist rändas truudusetu kaaskond põhja poole ja itta. Nende järeltulijaid nimetati pikka aega nodiitideks ja nende elupaika Noodimaaks.
67:4.3 (758.1) Nende erakordsete, mässu tõttu väljapääsmatusse olukorda sattunud ülimeeste ja ülinaiste kohalolek ja hilisem paariheitmine maakera poegade ja tütardega andis kindlasti ainet traditsioonilistele lugudele jumalatest, kes tulevad alla surelikega paari heitma. Sellest pärinevad ka tuhat ja üks müütilist legendi, mis põhinevad mässujärgse aja faktidel ning leidsid endale hiljem koha nende erinevate rahvaste muinasjuttudes ja pärimustes, kelle esivanemad olid kontaktis nodiitide ja nende järglastega.
67:4.4 (758.2) Kaaskonda kuulunud mässajad, kes olid vaimutoidust ilma jäänud, surid lõpuks loomulikku surma. Palju hilisemat ebajumalakummardamist tulenes suures osas inimrasside soovist Caligastia aja kõrgesti austatud olendite mälestust jäädvustada.
67:4.5 (758.3) Kui sajaliikmeline kaaskond Urantiale saabus, olid nad oma Mõttekohandajatest ajutiselt eraldatud. Kohe pärast Melkisedekitest hooldajate saabumist viidi ustavad isiksused (välja arvatud Van) Jerusemile tagasi ja taasühendati ootavate Kohandajatega. Kuuekümne kaaskonnaliikmest mässaja saatust me ei tea, nende Kohandajad ootavad ikka veel Jerusemil. Kahtlemata jääb olukord muutumatuks kuni ajani, mil kogu Luciferi mässu üle lõpuks kohut mõistetakse ja kõigi sellest osavõtjate saatus kindlaks määratakse.
67:4.6 (758.4) Inglite ja keskteeliste taolistel olenditel oli väga raske kujutleda, et Caligastia ja Daligastia taolised targad ja usaldusväärsed valitsejad satuvad eksiteele — panevad toime reeturliku patu. Pattu langenud olendid — nad ei hakanud mässama kaalutletult ja ettekavatsetult — olid neid eksiteele viinud kõrgemate, nende poolt usaldatud juhtide pettuse ohvrid. Algelise meelega arenevate surelike toetust oli kerge võita.
67:4.7 (758.5) Enamik inimesi ja üleinimlikke olendeid, kes Jerusemil ja erinevatel eksiteele viidud planeetidel Luciferi mässu ohvriks langesid, on juba ammu oma rumalust kahetsenud. Ja me tõesti usume, et kõigi nende siiraste kahetsejate au mingil viisil taastatakse ning nad ennistatakse mõnda universumiteenistuse faasi, kui Päevilt Vanad lõpetavad kord Satania mässu üle kohtumõistmise, millega nad alles hiljuti alustasid.
67:5.1 (758.6) Peaaegu viiskümmend aastat pärast mässu puhkemist valitses Dalamatias ja selle ümbruses suur segadus. Kogu maailma püüti täielikult ja radikaalselt ümber korraldada: kultuurilise arengu ja rassi täiustamise evolutsioonistrateegia asendati revolutsiooniga. Dalamatias ja selle ümbruses viibivate kõrgemate ja osaliselt koolitust saanute kultuuriline staatus tõusis järsult, ent kui neid uusi radikaalseid meetodeid püüti ka kaugemalasuvate rahvaste puhul rakendada, tekitas see kohe kirjeldamatut segadust ja rassilist korralagedust. Nende aegade poolarenenud ürginimesed muutsid vabaduse kohe ohjeldamatuseks.
67:5.2 (758.7) Üsna varsti pärast mässu puhkemist alustas kogu mässumeelne kaaskond linna energilist kaitsmist poolmetslaste hordide vastu, kes neile enneaegselt õpetatud vabadusedoktriinide tulemusena selle müüre piirama asusid. Ning aastaid enne, kui kaunis keskus lõunast tulevate lainete alla mattus, olid Dalamatia tagamaade eksiteele sattunud ja vääritiõpetatud hõimud selle oivalise linna poolmetsikute rünnakutega maapinnalt pühkinud, surudes mässumeelse kaaskonna ja nende kaaslased põhja poole.
67:5.3 (759.1) Caligastia kava inimühiskonda viivitamatult ümber korraldada vastavalt oma ideedele isiklikust vabadusest ja rühma eesõigustest kukkus kiiresti ja enam-vähem täielikult läbi. Ühiskond langes kähku oma endisele bioloogilisele tasemele tagasi ja edasipürgimist tuli alustada uuesti, alustades peaaegu samast punktist, kus see oli olnud Caligastia valitsemiskorra alguses, sest ülestõus oli jätnud maailma veel suuremasse segadusse.
67:5.4 (759.2) Sada kuuskümmend kaks aastat pärast mässu veeres üle Dalamatia tõusulaine ja planeedi keskus vajus mere alla; see ala kerkis veest uuesti alles siis, kui nende suurepäraste aegade ülla kultuuri peaaegu kõik jäänused olid hävinud.
67:5.5 (759.3) Kui maailma esimene pealinn vette vajus, elasid seal veel vaid Urantia madalaimate sangikrasside tüübid: reeturid, kes olid muutnud Isa templi juba Nogile, valguse ja tule väärjumalale pühendatud pühamuks.
67:6.1 (759.4) Vani pooldajad taandusid varakult Indiast lääne pool asuvatele mägismaadele, kus nad pääsesid madalike segadusseaetud rasside rünnakutest, ning sellest taandumispaigast kavatsesid nad taastada kogu maailma, nii nagu nende varased badonaniitidest eelkäijad olid kunagi teadmatult tegutsenud inimkonna hüvanguks just enne sangikhõimude sündi.
67:6.2 (759.5) Enne Melkisedekitest hooldajate saabumist andis Van inimasjade valitsemise kümne neljaliikmelise komisjoni kätte; need kujutasid endast samasuguseid rühmi nagu Vürsti valitsemisajal. Vanemad kohapeal elavad Elukandjad võtsid selle neljakümneliikmelise nõukogu juhtimise enda peale ning see tegutses kogu seitsmeaastase ooteaja. Kui kolmkümmend üheksa ustavat kaaskonnaliiget Jerusemi tagasi pöördusid, võtsid samasugused amadoniitide rühmad need ülesanded enda peale.
67:6.3 (759.6) Amadoniidid pärinesid 144-liikmelisest ustavate andoniitide rühmast, kuhu kuulus ka Amadon, kelle järgi nad nime said. Sellesse rühma kuulus kolmkümmend üheksa meest ja sada viis naist. Viiskümmend kuus neist olid surematud ja nad kõik (peale Amadoni) võeti koos kaaskonna ustavate liikmetega taevasse. Selle rühma ülejäänud liikmed jäid oma sureliku elu lõpuni maakerale Vani ja Amadoni juhtimise alla. Nad olid bioloogiline juuretis, mis paljunes ja varustas mässujärgse ajajärgu pikkadel pimedatel ajastutel maailma jätkuvalt juhtidega.
67:6.4 (759.7) Van jäeti Urantiale kuni Aadama ajani ja ta oli kõigi planeedil tegutsenud kõrgemate inimisiksuste titulaarjuht. Teda ja Amadoni hoidis üle saja viiekümne tuhande aasta elus elupuu ning Melkisedekite eriline eluhoolekanne.
67:6.5 (759.8) Urantia asju korraldas pikka aega planeedi hooldajate komisjon, kaksteist Melkisedekit, kes olid ametisse kinnitatud tähtkuju vanemjuhi, Norlatiadeki Kõigekõrgema Isa korraldusega. Melkisedekist hooldajaid abistas nõuandev kogu, kuhu kuulusid üks langenud Vürsti ustavaks jäänud abi, kaks kohalikku Elukandjat, stažeeriv Kolmsustatud Poeg, vabatahtlik Õpetaja-Poeg, Avaloni Kirgas Õhtutäht (perioodiliselt), seeravite ja keerubite ülemad, nõuandjad kahelt naaberplaneedilt, alama inglielu peasuunaja ja Van, keskteeliste ülemjuhataja. Selliselt juhiti ja hallati Urantiat kuni Aadama saabumiseni. Selles pole midagi imelikku, et julgele ja ustavale Vanile anti koht planeedi hooldajate nõukogus, mis nii kaua Urantia asju haldas.
67:6.6 (760.1) Kaksteist Urantia Melkisedekit-hooldajat tegid kangelaslikku tööd. Nad säilitasid tsivilisatsiooni jäänuseid ning Van täitis planeedil ustavalt nende juhiseid. Tuhande aasta jooksul pärast mässu saatis ta üle maailma laiali üle kolmesaja viiekümne edasijõudnud rühma. Need tsivilisatsiooni eelpostid koosnesid suures osas ustavate andoniitide järglastest, keda oli segatud veidi sangikrassidega, eriti siniste inimeste ja nodiitidega.
67:6.7 (760.2) Vaatamata kohutavale tagasilangusele pärast mässu oli maakeral veel palju häid, bioloogiliselt paljulubavaid tüvikondi. Van ja Amadon jätkasid Melkisedekitehooldajate juhendamisel inimsoo loomuliku evolutsiooni edendamist, viies inimese füüsilist arengut edasi, kuni see jõudis selle tippsaavutuseni, mis andis õiguse läkitada Urantiale Aineline Poeg ja Tütar.
67:6.8 (760.3) Van ja Amadon lahkusid maakeralt alles veidi pärast Aadama ja Eeva saabumist. Mõni aasta hiljem viidi nad üles Jerusemi, kus Van taasühines teda ootava Kohandajaga. Van esindab nüüd Urantia huve, oodates korraldust siirduda pikalepikale teele Paradiisi täiuseni ja koonduva Surelike Lõplikkuse Korpuse ilmutamata saatuseni.
67:6.9 (760.4) Tuleb märkida, et kui Van oli pärast Luciferi asumist Caligastia poolele Edentia Kõigekõrgemate poole pöördunud, saatsid Tähtkujude Isad kohe välja otsuse toetada Vani vaidluse igas punktis. See otsus ei jõudnud aga temani, sest selle teel olles lõigati planeedi sideringlused ära. Määrus avastati alles hiljuti ühes energiaülekandejaamas, kuhu see oli Urantia isoleerimisest saadik pidama jäänud. Kui seda poleks Urantia keskteeliste uurimistöö tulemusena avastatud, oleks selle edastamisega oodatud seni, kuni Urantia ennistatakse tähtkuju ringlustesse. Niisugune selge rike planeetidevahelises suhtlemises oli võimalik seetõttu, et energiaedastajad võivad teateid küll vastu võtta ja edastada, kuid ei saa ise ühendusepidamist algatada.
67:6.10 (760.5) Vani ametlik seisund Satania seadusekroonikates pandi tegelikult ja lõplikult paika alles selle Edentia Isade määruse registreerimisega Jerusemil.
67:7.1 (760.6) Kui loodud-olend tõrjub jonnakalt ja järjekindlalt valgust endast eemale, on selle (tsentripetaalsed) tagajärjed temale isiklikult vältimatud ja individuaalsed ning puudutavad vaid Jumalust ja seda isikulist loodud-olendit. Niisugune kuri tahteolend lõikab ise sisimas oma kurjuse hingehävitavat saaki.
67:7.2 (761.1) Patu väliste vastukajadega on aga teisiti: omaks võetud patu ebaisikulised (tsentrifugaalsed) tagajärjed on vältimatud ja kollektiivsed, puudutades kõiki nende sündmuste mõjuulatuses tegutsevaid loodud-olendeid.
67:7.3 (761.2) Viiskümmend tuhat aastat pärast planeedivalitsuse kokkuvarisemist olid maised asjad nii korratud ja mahajäänud, et inimsugu oli Caligastia saabumise aegsest, kolmsada viiskümmend tuhat aastat tagasi valitsenud üldisest arengutasemest väga vähe edasi jõudnud. Mõnes mõttes oli küll edasi liigutud, teistes suundades aga palju kaotatud.
67:7.4 (761.3) Patu mõju ei ole kunagi päris lokaalne. Universumi haldussektorid on nagu organismid: ühe isiksuse täbarat olukorda peavad teatud määral jagama ka kõik teised. Patt, mis on isiku suhtumine reaalsusesse, kannab paratamatult oma loomupärased negatiivsed viljad kõigile sellega seotud universumiväärtuste tasanditele. Kuid eksliku mõtlemise, pahategude või patuste kavade haudumise täielikke tagajärgi kogetakse ainult tegelike tulemuste tasandil. Universumiseadustest üleastumine võib osutuda füüsilises mõttes saatuslikuks, haaramata tõsiselt kaasa meelt ja kahjustamata vaimset kogemust. Patt hõlmab endas saatuslikke tagajärgi isiksuse ellujäämisele vaid siis, kui see on olendi kogu suhtumine, kui see esindab meele valikut ja hinge tahet.
67:7.5 (761.4) Pahe ja patt mõjutavad oma tagajärgedega ainelist ja sotsiaalset maailma ning võivad vahel isegi universumireaalsuse teatavatel tasanditel aeglustada vaimset progressi, kuid ühegi olendi patt ei röövi kunagi teiselt jumalikku õigust teostada isiksuse ellujäämist. Igavest ellujäämist võivad ohustada ainult isiku enda meele otsused ja hinge valik.
67:7.6 (761.5) Patt ei suutnud Urantial bioloogilist evolutsiooni eriti aeglustada, kuid surelikud rassid ei saanud selle tõttu täit kasu Aadama pärandist. Patt aeglustab tohutult intel lektuaalset arengut, moraalset kasvu, sotsiaalset progressi ja kollektiivseid vaimseid saavutusi. Kuid see ei takista ühtki isikut jõudmast kõrgeimate vaimsete saavutusteni, kui too soovib tunda Jumalat ja täita siiralt tema jumalikku tahet.
67:7.7 (761.6) Caligastia hakkas mässama, Aadam ja Eeva jätsid oma kohustused täitmata, kuid ühegi pärast seda Urantial sündinud sureliku isiklikud vaimsed kogemused ei ole nende eksimuste tõttu kannatanud. Kõiki pärast Caligastia mässu Urantial sündinud surelikke on mingil viisil ajaliselt karistatud, kuid igaviku seisukohalt ei ole nende hinge tulevane heaolu kunagi ohus olnud. Ükski isik ei pea kunagi kellegi teise süü tõttu elutähtsaid vaimseid kaotusi kandma. Patt on vaatamata selle kaugeleulatuvatele haldusalastele, intellektuaalsetele ja sotsiaalsetele vastukajadele moraalse süü ja vaimsete tagajärgede poolest täiesti isiklik asi.
67:7.8 (761.7) Kuigi me ei suuda mõista tarkust, mis niisuguseid katastroofe lubab toimuda, oskame alati tajuda nende kohalike häirete soodsaid lõpptulemusi, mis kajastuvad kõikjal universumis.
67:8.1 (761.8) Luciferi mässule panid vastu paljud vaprad olendid Satania erinevates maailmades, aga Amadoni kirjeldatakse Salvingtoni kroonikates kui kogu süsteemi väljapaistvat isiksust, sest tõrjudes kuulsusrikkalt tagasi mässumeelsuse tõusulained, jäi ta kõrvalekaldumatult pühendunuks Vanile — koos säilitasid nad ustavuse nähtamatu Isa ja tema Poja Miikaeli ülemvõimule.
67:8.2 (762.1) Mina olin nende otsustavate sündmuste ajal Edentiale määratud ja mäletan praegugi, millist rõõmu tundsin, uurides Salvingtoni teadaandeid, mis kõnelesid päevast päeva selle Andoni rassi esialgsest katselisest tüvikonnast pärineva kunagise poolmetslase uskumatust vankumatusest, transtsendentsest pühendumusest ja erakordsest truudusest.
67:8.3 (762.2) Edentiast kuni Salvingtonini ja isegi Uversani oli seitsme pika aasta jooksul kõigi alamate taevaste olendite esimene küsimus Satania mässu kohta ikka ja alati: „Kuidas on Urantia Amadoniga, kas ta püsib ikka veel vankumatu?”
67:8.4 (762.3) Ehkki Luciferi mäss on kohalikku süsteemi ja selle langenud maailmu kahjustanud, ehkki selle Poja ja tema eksiteele sattunud kaaslaste kaotus on Norlatiadeki tähtkuju arengut ajutiselt pidurdanud, hinnake siiski tolle looduslapse ja tema 143st kaaslasest kindlameelse rühma innustava tegevuse kaugeleulatuvaid mõjusid, kui nad seisid kindlalt universumi juhtimise ja haldamise kõrgemate põhimõtete eest, taludes tohutut vaenulikku survet endast kõrgemate truudusetute olendite poolt. Ja ma kinnitan teile, et see meelekindlus on teinud Nebadoni universumis ja Orvontoni superuniversumis juba nii palju head, et see kaalub üles kogu Luciferi mässu põhjustatud kurjuse ja kurvastuse.
67:8.5 (762.4) Kõik see toob kaunilt, liigutavalt ja üleva suurejoonelisusega esile tarkuse, mis sisaldub Isa universaalses kavas koondada Paradiisi kokku Surelike Lõplikkuse Korpus ja koguda see tohutu tulevase saladusliku teenistuse rühm suures osas just edasiliikuvate tõususurelike tavalisest savist — Amadoni-taolistest võitmatutest surelikest.
67:8.6 (762.5) [Esitanud Nebadoni Melkisedek.]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


text:
Krestomaatiline käsitus haldussunnist ja haldustrahvid
Võimalused Euroopa Liidu halduskaristuste ülevõtmiseks Eestis
Põhjuslik seos kriminaalvastutuse alusena Eesti õigusteoorias ja Riigikohtu praktikas: vastatud ja vastamata küsimused
Jälgimine ja põhiõigused
Elektroonilise allkirjastamise aja tuvastamine: õiguslikud nõuded ja tehnilised võimalused
Sooritusnõude lahendamine tsiviilasja kohtulahendi resolutsioonis
Sada aastat Eesti esimesest põhiseadusest
Karistusõiguse kaasuste lahendamise metoodikast
Võlaõigusseadus III. Kommenteeritud väljaanne
Hagi ja hagita asja avalduse menetlusse võtmisest keeldumine või läbi vaatamata jätmine õigusliku perspektiivituse tõttu
2010 10, Lk 778 - 795
...staadiumis. Kohtud on hakanud laialdaselt kasutama tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 371 lõiget 2 ja § 423 lõiget 2......Sissejuhatus Alates 1. jaanuarist 2006 kehtiva tsiviilkohtumenetluse seadustiku *1 (TsMS) § 392 lõike 4 järgi on kohtu...
Riigikohtu tsiviilkolleegiumi praktika seadusandja mõjutajana
Irene Kull, Janno Lahe, Jaanus Ots, Maarja Torga
2009 8, Lk 555 - 569
...kassatsioonimenetluses aastatel 1993–2009 toimunud muudatusi ning tsiviilkohtumenetluse ühe olulise põhimõtte – võistlevuse põhimõtte – arengut......kassatsioonimenetluses aastatel 1993–2009 toimunud muudatusi ning tsiviilkohtumenetluse ühe olulise põhimõtte – võistlevuse põhimõtte – arengut...
Muutuv tsiviilkohtumenetlus: menetlustoimingud ja -tähtajad, vastuväide kohtu tegevusele, hagi tagamine
2009 7, Lk 439 - 454
...1. jaanuaril 2009 jõustusid 420 tsiviilkohtumenetluse seadustiku muudatust. Erakordselt suur muudatuste......alternatiiviks. 1. jaanuaril 2009 jõustusid 420 tsiviilkohtumenetluse seadustiku *1 (TsMS) muudatust. Erakordselt suur muudatuste...
Aegumistähtajad ja teised seaduses sätestatud tähtajad ning nende eristamise probleeme praktikas
Kairi Tuulmägi
2009 5, Lk 267 - 275
Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 134 lõike 1 kohaselt on tähtaeg kindlaksmääratud ajavahemik, millega on seotud õiguslikud tagajärjed. Eesti kehtivas õiguses jaotatakse nõuete ja õiguste maksmapanemist ...
Praktilisi tähelepanekuid tsiviilprotsessimisest
2005 3, Lk 167 - 169
...kahjustamata õigust õiglasele menetlusele. Seoses uue tsiviilkohtumenetluse seadustiku eelnõu väljatöötamisega on see teema jälle......päevakorral. Autori arvates sisaldab aga ka kehtiv tsiviilkohtumenetluse seadustik mitut kasutamata võimalust vähendada nii...
Tuvastushagide tagamine
Anton Filjajev
2003 5, Lk 320 - 329
...sundkorras täidetava kohtuotsuse tegemist. Eesti tsiviilkohtumenetluse normistiku ajaloolisi juuri, teiste riikide (eelkõige......võimatuse kontseptsiooni. 2. Hagi tagamise alus Eesti tsiviilkohtumenetluse seadustes Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (edaspidi...
...lähenemine kooskõlas TsKS § 3 lg. 2, mille kohaselt tsiviilkohtumenetluse ülesanne on tsiviilasja õige ja võimalikult kiire......Pankrotiseaduses on öeldud näiteks, et kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse üldpõhimõtteid niivõrd kui pankrotiseadusest ei tulene...
Tsiviilkohtupidamise seadustik
1994 2, Lk 34 - 37
...kaitseks avaldusega kohtusse pöörduda. Prokuröril ei ole tsiviilkohtumenetluses õigust teise isiku õiguste ja vabaduste kaitseks......režiimiga hoidlas. Üldsätete § 3 lg. 2 sätestab, et tsiviilkohtumenetluse ülesanne on tsiviilasja õige ja võimalikult kiire...
Uue tsiviilkohtupidamise seadustiku kasutamisest esimese astme kohtus
Donald Kiidjärv
1994 2, Lk 37 - 40
...uuemaid momente võrreldes endises TsPK-s korraldatud tsiviilkohtumenetlusega. Käesoleval ajal kehtib esimese astme kohtutes......uuemaid momente võrreldes endises TsPK-s korraldatud tsiviilkohtumenetlusega. Tsiviilkohtumenetluse ülesanne on tsiviilasja...
1994 2, Lk 41 - 45
1. Edasikaebamine ringkonnakohtusse 15. septembril 1993. a. uue TsKS-i jõustumisega rakendus kolmeastmeline kohtusüsteem, milles teise astmena tegutsevad apellatsioonikohtud - ringkonnakohtud. Eestis ...
Tsiviilasja kohtuliku arutamise piirid esimese, teise ja kolmanda astme kohtus
1995 3, Lk 93 - 95
...hagist loobumisega või poolte kokkuleppel. Need on tsiviilkohtumenetluse üldpõhimõtted. 1 Tsiviilasja kohtuliku arutamise......hagist loobumisega või poolte kokkuleppel. Need on tsiviilkohtumenetluse üldpõhimõtted. 2 Tuleb aga meeles pidada, et tsiviilkohtumenetluses...
Kohus see on kohtunik...
1996 8, Lk 391 - 396
...printsiip annab pooltele hegemoonia kohtu üle. Need printsiibid peaksid kindlustama poolte eraldatuse kohtust ja andma pooltele......Eesti Vabariigi Riigikohus ja 1920. aasta põhiseaduse printsiibid. – Õigus nr 2, 1920.14. Jura Novit Curia. – Õigus...
Kohtudokumentide kätteandmisega seotud riikidevahelise õigusabi küsimusi
Eve Jõks
1996 1, Lk 32 - 36
Eesti on viimastel aastatel sõlminud mitu rahvusvahelist lepingut, mis reguleerivad riikidevahelise õigusabi osutamist. Välisriigi kohtudokumentide kätteandmine toimub nende lepingute alusel. Kui kohtukutse ...
Tsiviilkohtumenetluse seadustikust
1998 10, Lk 490 - 494
...Samas tekkis ka formaalne probleem seoses sellega, et tsiviilkohtumenetluse seadustik kui menetlusseadus kujutab endast põhiseaduse......Samas tekkis ka formaalne probleem seoses sellega, et tsiviilkohtumenetluse seadustik kui menetlusseadus kujutab endast põhiseaduse...
Uusi momente tsiviilasja menetlemisel esimese astme kohtus
1998 10, Lk 495 - 508
...TsMS § 171). 1. septembrist 1998 hakkas kehtima uus tsiviilkohtumenetluse seadustik (TsMS; Riigikogus seadusena vastu võetud......keeldumisel on: = kui avaldus ei kuulu läbivaatamisele tsiviilkohtumenetluse korras viitega §-le 1. See tähendab seda, et kui...
Kohtuniku vabadusest seadusenormi mõtte avamisel
1998 1, Lk 20 - 22
Viimasel ajal on Eestis palju vastakaid arvamusi tekitanud igivana küsimus sellest, kuidas peaks kohtunik õigust tõlgendama ja rakendama. Laialdast tähelepanu on seejuures pälvinud seaduse sätte ja ...
Kohtu suutlikkusest tsiviilasjade menetlemisel ja tsiviilseaduse arengust
1999 9, Lk 442 - 444
...kaudu või tuleks kaaluda, kas ja mil viisil täiendada tsiviilkohtumenetluse seadustikku. Pärast taastamist alustas Riigikohus......kaevatakse, ei ole seaduslik. Just sellel eesmärgil on ka tsiviilkohtumenetluse seadustikus kõrgemad nõuded seoses lepingulise esindusega Riigikohtus...

matches:
§ 371
§ 423
§ 392
§ 134
§ 3
§ 3
Kohus
Riigikohus
§ 171