Valimisliit Ühtlane Areng: jaanuar 2014
Pöördun vabandusega enda valijate poole
Nimel otsustasin ajutiselt peatada oma volikogu liikme volitused, seda siis 1. augustini 2014.a.
Valmisliidu „Ühtlane Areng” nimekirjas on tulemustelt järgmine Claire Miljukova – kes ei saanud volikogu liikmena tööd alustada kuna on endiselt Albu vallavalitsuse ametnike kooseisus ning hetkel rasedus- ja sünnituspuhkusel. Nimekirja järgmine kandidaat – Heikki Ubaleht loobus volikogu liikme kohast kuna tema töökorraldusest tulenevalt ei saa ta kahjuks piisavalt volikogu tegevuses osaleda. Meie nimekirja järgmine – Janno Rodendau hindas oma võimalusi ning otsustas selle perioodi olla volikogu liige.
Seega juba 30. jaanuaril osaleb volikogu koosolekul minu asemel Janno Rodendau. Mina jätkan endiselt valimisliidu liikmena.
Valimisliidu liikmete kiituseks pean ütlema, et enne volikogu arutatakse kogu meeskonnaga volikogusse tulevad teemad läbi ning need neli inimest: Hirvo Rannu, Ester Valdvee, Tanel Liiva ja nüüd siis Janno Rodendau esindavad kogu meie valimisliidu valijaskonda.
Kui on neid, kes meie tegevust on kõrvalt jälginud ja juba täna tahaks meie valmisliiduga liituda ning üheskoos meiega valla tegevust puudutavaid teemasid arutada ja siis volikogusse viia, andku mõnele meie liikmele teada ning tema käest saab juba infot, kus ja millal me järgmine kord kohtume.
Miks ma ikkagi oma volitused peatasin: volikogusse kandideerisin uskusin, et me kõik, uued volikogu liikmed seisame ühe eesmärgi eest – Albu valla kodanike õigused ja paremad võimalused eluks Albu vallas. Kahjuks olen nüüd veendunud päris nii see siiski ei ole – kuid pingeline olukord mõjutab minu igapäeva tööd ja elu (tervist). Seega otsustasin hetkel veidi rahulikumas tempos võtta volikogu liikme tegevust ning astuda esireast taha poole.
Parimate soovidega Aune Suve-Kütt
Postitaja: Aune kell 08:54 Kommentaare ei ole:
Valla 2014 aasta eelarve ootab ettepanekuid
Kopeerin siia kutse Albu valla kodulehelt.
Kasutage oma kodaniku õigust ning tehke ettepanekuid
Albu valla põhimääruse § 16 lg 3 kohaselt peab eelarve vastuvõtmiseks volikogu läbi viima vähemalt kaks lugemist. Pärast esimest lugemist võivad valla elanikud, asutuste juhid, külavanemad, valitsuse ja volikogu liikmed vähemalt kahe nädala jooksul teha eelarve eelnõusse muudatusettepanekuid koos põhjenduste ja katteallikate äranäitamisega. Muudatusettepanekud esitatakse volikogu majanduskomisjonile, kes vaatab need läbi ja esitab omapoolse seisukohaga volikogule.
Albu Vallavolikogu 27. detsembri 2013. a istungil lõpetati Albu valla 2014. aasta eelarve eelnõu esimene lugemine ja määrati muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 21. jaanuar 2014. a. Muudatusettepanekuid võib esitada e-postile albu.vald@albu.ee või kirjalikult Albu Vallavalitsuse postiaadressil Järva-Madise küla 73409 Albu vald.
Albu valla 2014. aasta eelarve eelnõu leiate siit
Jüri Kommusaar, volikogu ja majanduskomisjoni esimees
Postitaja: Aune kell 01:29 Kommentaare ei ole:
27.12.2013 Albu Vallavolikogu istungist lühike kokkuvõte
Vallavolikogu istung 27.12.2013
Jüri Kommusaar: õnnitleme Anita Hominit ja Ester Valdveed sünnipäeva puhul
Päevakord: sobib kõigile (vastuväiteid pole)
1) Esindajad Maapäevale
Jüri Kommusaar: Seni oli vallavanem ja volikogu esimees. Kas ka edaspidi?
Hirvo Rannu: Teen ettepaneku Aado Oherdi või Taemar Pai asemel nimetada ikkagi volikogu poolne asendaja.
Jüri Kommusaar: Kelle siis?
Hirvo Rannu: Ester Valdvee
Jüri Kommusaar: mis teised arvavad?
Jaak Madison: olen Hirvoga nõus, et üks asendusliige võiks volikogust olla.
Hääletamine- kõik poolt.
2) Kinnisasja omandamine
Kalju Kertsmik: Omanike esindaja pakub vallale korteri 1 euroga sotsiaalvarjupaiga jaoks. Kuna varjupaik seda korterit juba kasutab, oleks mõistlik sellistel tingimustel see korter ära osta.
Hirvo Rannu: Kas sellega lisandub vallale kulutusi?
Kalju Kertsmik: 1€+ notari kulud
Ester Valdvee: Kuidas siiani tasuti?
Kalju Kertsmik: Vald kandis ainult kommunaalkulud.
3) Albu Vallavalitsuse teenistuskohtade koosseisu muutmine.
Ester Valdvee: Miks hooldustöötaja koht luuakse alles 1.juulist, kui seda inimest on kohe vaja?
Kalju Kertsmik: Kuna Olga Krabi läheb veebruari algusest pensionile, siis meil on vaja uus inimene otsida ja me eeldame, et leiame selleks ajaks.
Ester Valdvee: Aga vajadus on juba täna!!!!
Kalju Kertsmik: Noh, eks me siis peame selle üle vaatama.
Ester Valdvee: Siis tuleb määruse §2 teine pool maha võtta, et määrus jõustuks aasta algusest.
Aune Suve-Kütt: Miks on Noorsootöö- ja haridusspetsialisti haridusnõue kesktasemel?
Kalju Kertsmik: ei oska öelda.
Aune Suve-Kütt: noorsootöö spetsialist saab eriala omandades rakendusliku kõrghariduse.
Jüri Kommusaar: Hästi, muudame ära.
Hääletamine – kõik poolt.
4) Maamaksusoodustuse kehtestamine
Helve Saar: kohalik omavalitsus võib tiheasustusalal täiendavalt maamaksust vabastada riikliku pensioniseaduse alusel pensionit saava isiku kuni 0,15ha ulatuses.
Ester Valdvee: Kas selleks peab muutma maamaksu laekumine prognoosi?
Helve Saar: Ei pea, sest meil oli juba eelmisel aastal sama süsteem, lihtsalt mõned maksumaksjad olid nii korralikud, et maksid maamaksu rohkem kui vaja.
Jüri Kommusaar: Kas on teisi ettepanekuid?
5) 2013. aasta kolmas lisaeelarve
Ester Valdvee: Ikka on sama probleem, et seletuskirjas on lahti kirjutamata mis mida tähendab.
Kalju Kertsmik: Külli Taalkis on kõik väga hästi lahti kirjutanud.
Riigilõivudest 2500€, seotud põhiliselt Tammsaare uue lauda ehitustoimingutega.
Töötukassalt 946€ palgatoetus Ahula Sotsiaalsele Varjupaigale. Üks töötaja lahkus töölt ning tema asemel võeti tööle üks töötu ja töötukassa maksab siis palgatoetust.
Lauljad, tantsijad 2400€ Rahvatantsu ja Rahvamuusika seltsilt ning Eesti Kooriühingult Laulu ja tantsupeol osalemiseks.
Toimetulekutoetust taotleti riigilt juurde 2200 €
Vähendamised:
Planeeringualane tegevus: 2188€ kuna planeeringu tegemise periood on pikk, siis kaartide tegemise summa jäi kasutamata.
Intressikulu: 2700€ kuna euribor on madal siis jäi üle.
Algkoolide kohamaksud: 2551€ kuna õpilased vallast lahkunud, siis teistele KOV-le vähem makstav summa.
Gümnaasiumide kohamaksud: 3700€ kuna õpilased vallast lahkunud, siis teistele KOV-le vähem makstav summa.
Sotsaalkorter Männil: 1900€ majaga ühele poole ei saadud, ei nähta vajadust sinna kulutada.
3500€ Vallavalitsuse töötasud, arvutid, (Kalju Kertsmiku puhkusetasu), Diana Kuusemaa lõpparve.
Ester Valdvee: Diana Kuusemaa palk pidi ju üle jääma.
Kalju Kertsmik: Maksime selle asemel Egle Tiitsmale 75% ulatuses Diana Kuusemaa asendamise eest.
Hirvo Rannu: Kuidas on see võimalik, et inimene täidab 1,75 kohta?
Kalju Kertsmik: Inimesed on erineva töövõimega.
Hirvo Rannu: Miks Sa siis ütled, et töö on tegemata?
Kalju Kertsmik: Ega ta siis kõike ei jõua.
Muud kulud 300€ pangateenused, juriidilised teenused.
Tänavavalgustus: 1087€ Remont ning Järva-Madise lõigu ehitus.
Rahvamajadele: 600€ laulupeo jaoks.
Sport: 1082€ jalgpallitreening kaks korda nädalas ühe korra asemel ja elektri kulu 2/3 planeeritust suurem.
Ester Valdvee: Jalgpalli trenni raha oli ju olemas.
Kalju Kertsmik: Planeeritud oli ühe trenni jaoks, aga tegelikult oli rohkem.
Marika Tamtik: Nõudlust oli lihtsalt rohkem.
Ester Valdvee: Kas seda siis planeeriti?
Lasteaedade kohamaksud: 1876€ väljaspool valda lasteaedades käivate laste jaoks.
Kalju Kertsmik: Lasteaedade kohamaksud nendele, kes on läinud mujale lasteaedadesse, aga ei ole ennast meie vallast välja registreerinud.
Albu põhikool: 1800€ Laulupeo jaoks.
Põhikoolide kohamaksud: 1824€ väljaspool valda koolis käivate laste eest.
Koeru Hoolduskeskus: 616€ Eakate sotsiaalhoolekande teenused Koeru sotsiaalkeskusele kuna Ahulas polnud kohta.
Ahula sotsiaalne varjupaik: 3500€ töötukassalt palgatoetus, toitlustus ning ravimid.
Hirvo Rannu: Kas sotsiaalvarjupaigas praktikant asendab seda, kes ära läks?
Kalju Kertsmik: Jah, seal koos Marika Tuhermiga seitse inimest.
Hirvo Rannu: Kas see inimene jääb pärast palgatoetusperioodi lõppemist varjupaika tööle?
Kalju Kertsmik: seal on vaja erioskustega inimest.
Hirvo Rannu: Kas ta jääb lahkunud inimese asemele tööle?
Kalju Kertsmik: Jah.
Toimetulekutoetus: 2200€ riigilt juurde taotletud.
Kohustuste tasumine: 2700€ kuna KIKi projektiga kohe ei olnud tasumisgraafikut.
Jüri Kommusaar: Küsimusi? Ettepanekuid?
Aune Suve-Kütt: Kas saaks tulevikus vältida aasta eelarve päeval eelarve tegemist? Tundub kentsakas teha tagantjärele eelarvet?
6) 2014.aasta eelarve
Jüri Kommusaar: Kas teeme lugemise seletuskirja põhiselt?
Ester Valdvee: Seletuskiri on teistsugune.
Jüri Kommusaar: No teeme siis eelarvepõhiselt.
(Külli Taalkis selgitab kuidas koostas seletuskirja)
Ester Valdvee: Kas koolitoidu rahaga tuleb välja?
Kalju Kertsmik: Pole tagasisidet, et ei tuleks.
Kalju Kertsmik: Tulumaks 5,2% rohkem kui 2013.aastal. Maamaks, riigilõivud, haridusasutuste tegevustulud, kultuuri- ja kunstiasutuste tulud.
Hirvo Rannu, Ester Valdvee: Kuidas on tagatud, et teatriprojekti tulud ja kulud on tasakaalus ja vald ei pea jälle 25000€ peale maksma?
Kalju Kertsmik: See on teine tükk ja Urmas Lennuk on ise juba nii kõva nimi.
Ester Valdvee: Valgehobusemäe tulude ja kulude pool ei klapi omavahel kõrvutades.
Kalju Kertsmik: KIKi ja terviseradade summad ei kajastu.
Ester Valdvee: Kui neid ei arvesta, ei klapi ikka.
Hirvo Rannu: Kalju Kertsmik, äkki räägid lahti?
Kalju Kertsmik: Jalgpall ja Lumelauakool on eraldi.
Ester Valdvee: Aga ikka ei klapi
Kalju Kertsmik: No eelarve teiseks lugemiseks väheneb Valgehobusemäel nii tulu, kui ka kulu pool.
Jüri Kommusaar: Kalju Kertsmik, vaata need numbrid üle ja anna järgmine kord teada.
Kalju Kertsmik: Ahula sotsiaalvarjupaiga tulud vähenevad. Kommunaaltulud, korterite tulud, transpordialane tulu, majandustulud: Toiduait (136384€), maavarad (92000€), raamatupidamiseteenus (4492+2913+450 bussipiletid), sihtfinants. KIK – puurkaev, SA Eesti terviserajad: sihtotstarbeliselt Valgehobusemäele
Hirvo Rannu: Kalju Kertsmik, räägi ka 3500 rida lahti.
Kalju Kertsmik: Vallateede toetus 57110€, raamatukogude toetus, tasandusfond, õpetajate tasud koos maksudega, õppevahendid, koolilõuna, peretoetus jne. Need numbrid ilmselt veel muutuvad (riik paneb paika).
Ester Valdvee: Põhivara müük pandud 0€? Aga Männi garaažid, Ahula töökojad.
Kalju Kertsmik, Jüri Kommusaar: Need on veel pooleli ja ei tahaks müüa nii, et pole selgust, mis neist saab.
Loodusvarad, saastetasud 0€, Vaba jääk hetkel 60000€ täpselt selgub 1.jaanuaril 2014 aastal.
Kalju Kertsmik: Eelarve väiksem sihtfinantseeringute osas.
Jüri Kommusaar: Ettepanekud tuludesse? Pole.
Kalju Kertsmik: Palgafondi tõus 5%, valdkonniti erinev. Volikogu töötasu 5%, volikogu assisteerimise tasu, vallavalitsus 5%
Ester Valdvee: Mina arvutasin 7,2%
Kalju Kertsmik: Ma täpsustan selle järgmiseks lugemiseks.
Administreerimise kulud(?), erisoodustuskulud, reservfond, planeerimistegevus, liikmemaksud, intressid, aktsiate ost (Järvamaa Haigla), politsei (majandamiskulud), ettevõtlustoetus, maakorraldus.
Ester Valdvee: Seletuskirjas on Männi kergliiklusteele teine number.
Kalju Kertsmik: On jäänud seletusse kirjutamata Seidla-Ahula kergliiklustee ettevalmistustööd. Need on koos. Teede hooldus. Autotransport: Arvo Rohusaare töö, turismi kulu, Järvamaa Arenduskeskus, kunstisuvi Albu Mõisas,
Toiduait: juhataja ettepanekust lähtutud
Ester Valdvee: Majandamiskulud +25%?
Kalju Kertsmik: Need on inventarikulud.
Aune Suve-Kütt: Inventar on eraldi.
Kalju Kertsmik: Elekter mõjutab seda, tõusis see aasta.
Ester Valdvee: Sõidukid – 34%, toiduained ka vähenevad?
Kalju Kertsmik: Liising lõppeb, mahud vähenevad?
Ahti Randmere: Üllatav, et Toiduaida adminiseerimise kulud on suuremad, kui Vallavalitsusel.
Kalju Kertsmik: See tuleb raamatupidamiseteenuse hinnast.
Hirvo Rannu: Millise rea peal on 25%, mis läheb Valgehobusemäele?
Kalju Kertsmik:.....?
Ester Valdvee, Aune Suve-Kütt: Miks need arvud erinevad Toiduaida ja Valgehobusemäe rea peal.
Jüri Kommusaar: kas Toiduaida kohta on küsimusi? Lähme edasi.
Kalju Kertsmik: Jäätmekäitlus.
Ester Valdvee: Kas kogus on suurenenud?
Aune Suve-Kütt: Sain aru, et kaks konteinerit vähem?
Külli Taalkis: Suuregabriidilised on nüüd mitu korda.
Kalju Kertsmik: Elamumajandus.
Ester Valdvee: Kellele töötasu?
Kalju Kertsmik: Indrek Tommulale kui ta remonti teeb
Kalju Kertsmik: Ma ei oskagi siin midagi öelda.
Ester Valdvee: Transpordikulu muutub?
Kalju Kertsmik: Kuldar Tammiku auto kulu läheb ¾ Vallavalitsuse rea pealt.
Hirvo Rannu: Palju tulu vee müügist on planeeritud ja palju sellel aastal oli.
Kalju Kertsmik: Oota, kohe vaatan.
Jüri Kommusaar: Teiseks lugemiseks vastab.
Ester Valdvee: Enam pole veemajanduse programmi. Tuleb asendada ...asutuse programmiga.
Kalju Kertsmik: Tänavavalgus – jooksev kulu, heakord – muru hooldus, trimmerdamine jne, kalmistud - , perearst – kommunaalkulud.
Ester Valdvee: Jaanuaris-veebruaris ainult on. Mis edasi?
Kalju Kertsmik, Jüri Kommusaar: Praegu on eelarves, kui muutub midagi, siis muudame eelarvet.
Kalju Kertsmik: Park Albus – istikud, lõikamine jne.
Hirvo Rannu: Personalikulusi enam pole?
Kalju Kertsmik: See aasta jah pole. Muusika huvikoolid – 1 õpilane, Albu Noortekeskus - , noorteüritused – kaks osalise koormusega juhendajat, laagrid, sõidukikulud.
Pumbamaja 50% (pumba hind 87000€), suusasild teisaldamine, töötasud, majandamiskulud. Kuna hooaeg lühenes, vähenevad töötasud teiseks lugemiseks.
Ester Valdvee: Rajatiste majandamiskulud, mis see on?
Külli Taalkis: Valgustus jne
Jüri Kommusaar: Kas on küsimusi?
Hirvo Rannu: rida 5511 mis kulud need on?
Kalju Kertsmik: Elektrikulude kasv (ilmselt teiseks lugemiseks väheneb).
Ester Valdvee: Mis need mitmesugused kulud on?
Külli Taalkis: Veeproovid.
Ester Valdvee: Nii palju?
Jüri Kommusaar: Täpsustame järgmiseks korraks.
Ester Valdvee: Kas Valgehobusemäe keskuse juhataja Maiu Mäe teab mis kulud need on?
Maiu Mäe: Ei tea!
Jüri Kommusaar: Edasi spordiklubid. Majanduskomisjonis otsustasime 250€ lapse kohta. Ambla toetus 1500€, nüüd lisas 3000€, Vargamäe lisaks üritused ja täiskasvanud, Biathlon – 1 õpilane, 250, lumelauaklubi SWB - 2 õpilast 500€
Jüri Kommusaar: kas sobib 250 € lapse kohta?
Aune ja kõik teised arutavad kuidas on õige teha.
Aune Suve-Kütt: Kas taotluses on kirjas, mitu last käib?
Kalju Kertsmik: Ei ole teada.
Ahti Randmere: Kas Janno Rodendau teab?
Janno Rodendau: Ambla SK-s suusatreeningul 9 last+1 laps käib kord nädalas. Ambla esitas ka detailse eelarve kuhu ja kui palju on kulunud 2013.aastal.
Jüri Kommusaar: Edasi, sport. Tõstmine, sõidukite kulu, lumelauakool 5090€, jalgpalli trenn 751€, lumelauakooli transport 2042€
Ester Valdvee: Miks ei ole MTÜ all?
Jüri Kommusaar: raamtatukogud – töötasud, rahvamajad
Ester Valdvee: Töötasud tõusnud 7,2%
Kalju Kertsmik: Külli Taalkis teab paremini.
Külli Taalkis: Seal vist tuleb tundidega mingi vahe.
Jüri Kommusaar: Järgmine kord vaatame selle üle.
Kalju Kertsmik: Ringide töötasu on 4291€
Hirvo Rannu: Oskad, Kalju Kertsmik öelda ürituste peale planeeritud summat.
Kalju Kertsmik: 500€
Hirvo Rannu, Ester Valdvee: See on naeruväärne ja liiga vähe.
Kalju Kertsmik: Malle Lomp´iga oli juttu, ma ei oska öelda.
Hirvo Rannu: Tantsijad ei tulnudki seekord valla jõulupeole. Ka meie ei planeeri järgmisel korral osaleda, sest pole normaalne kui sa täidad õhtu programmi ning pead selle eest veel 5€ peale maksma.
Kalju Kertsmik: Minu teada täitis programmi Albu Rahvateater mitte koor.
Hirvo Rannu: Siis sa tead halvasti, sest koor esines samuti.
Aune Suve-Kütt: Aktiivsed inimesed ei tulnud kõik, kuna läheb liiga kulukaks terve perega tulla.
Kalju Kertsmik: Ma ei oska vastata, ma ei korraldanud seda pidu.
Vello Niinsalu: Olgu siis valla jõulupidu tasuta, või 1€ näo pealt
Hirvo Rannu: Ei ole õige, et Malle Lomp peab asju nii ajama. Teatri etendusi organiseerides omast taskust kõik kinni maksma ja pärast käima anuma ja paluma, et inimesed tuleks ning tema oma raha tagasi saaks.
Jüri Kommusaar: Ettepanek, et lükkame selle küsimuse edasi järgmiseks korraks.
Kalju Kertsmik: Sama, mis möödunud aastal.
Üritused, rahvamatk, teatriprojekt, perepäev jne.
VAHEPEAL LÄKS LAADAKS
Ester Valdvee: Pensionäride kulutused, kas ainult 1€?
Kalju Kertsmik: Ma võtsin aluseks tegelikult kulud, ma ei oska öelda.
Anita Homin: Kas keegi on käinud küsimas?
Jüri Kommusaar: Ei ole küsitud.
Kalju Kertsmik: MTÜ Üksmüts – 781€, Kaalepi Külaselts +22% suurem eelarve, kui eelmisel aastal.
Ester Valdvee: Ettepanek avaldada ka komisjonide koosseisud vallalehes ja lisada ka kodulehele komisjonide toimumise ajad.
Maiu Mäe: kuna noored teevad palju üritusi, küsisime külaseltsile rohkem. Aga kui ei saa, eks siis peab mujalt raha leidma.
Kalju Kertsmik: Vallaleht + 2%
Hirvo Rannu: Kuna kogudus järgmisest aastast võtab kalmistute hooldamise üle tegime vallale taotluse, kus soovisime tegevustoetuseks 3117€, kalmistuvahi töötasuks (miinimumpalk koos maksudega)5709€, kalmistute haljastamiseks 1289€. Ehk siis oli meie taotlus sama suur kui vald hetkel kalmistutele kulutab. Eelarves on meile antavat summat vähendatud 1748€ ja pandud peale kohustus teha kalmistule geoalus. Geoaluse hind on 1500€ hektar, uus kalmistu on mõni ruutmeeter alla kahe hektari ja sellele geoaluse tegemine maksab 3000€.
Kalju Kertsmik: Küsisin hinnapakkumise ja geoaluse tegemine maksab 1500 eurot.
Hirvo Rannu: See on 1 ha hind. Mul on täiesti juhuslikult see hinnapakkumine olemas mis vallale tehti. Saadan selle hinnapakkumise, mis sa said, ringi. Kõik võivad lugeda ja seal on selge sõnaga öeldud, et geoaluse hind on 1500€ hektar.
Aune Suve-Kütt: Praegune kalmistuvaht peaks andma kogudusele kalmistu üle koos dokumentidega.
Hirvo Rannu: Las ma nüüd räägin. Tegime taotluse vallale 10115.-, mis on vahi miinimumpalk + majandamiskulud. Reaalselt tegime töid siiani meie kogudusega.
Kalju Kertsmik: Siiani kalmistuvaht sai palka, aga tööd ei teinud.
Hirvo Rannu: Planeeritud raha eest ei ole võimalik geoalust teha, kuna pinda on 2 ha.
Kalju Kertsmik: Panen siia siis juurde, et 2 ha. Vaatame siis järgmine kord.
Jüri Kommusaar: Kas on veel midagi?
Aune Suve-Kütt: Kogudus ja Vallavalitsus peaks asjad omavahel selgeks rääkima.
Kalju Kertsmik: Lasteaedade kohamaksud nendele kes siin enam ei ela aga on siia sisse kirjutatud.
Ester Valdvee: Palju neid on?
Külli Taalkis Vist 4-5
Kalju Kertsmik: Koolid, Lasteaiad, tööjõukulude kasv, majandamiskulud
Ester Valdvee: Albu lasteaed – majandamiskulud + 46 %?
Hirvo Rannu: Seal tuleb ventilatsioon tööle saada
Kalju Kertsmik: Elektri kulu on 1500 eur suurem, äkki see ongi selleks.
Ahula Lasteaed- Algkool
Külli Taalkis: Ma pean ära minema.
Kalju Kertsmik: Ester küsi kohe Küllilt kui midagi veel vaja.
Ester Valdvee: Mis kulud need sellel real on?
Külli Taalkis: Need on tellitud transport, bussid jne.
Kalju Kertsmik: Remonditakse poiste tööõpetuse klassi ventilatsioon, palgakulude kasv sotsiaalpedagoogi jagu.
Aune Suve-Kütt: Vaatan, et Ahula kooli osa ja Albu kooli osa töötasud on praktiliselt samad, lastearvud aga on erinevad.
Hirvo Rannu: Kas on kalkuleeritud kui mõtekas on pidada kahte kooli vallas.
Kalju Kertsmi: Oleme mõelnud, et kui Ahulas kool ära kaotada on need lapsed ka Albu koolile kadunud.
Ester Valdvee: Ahula kooli majandamiskulud – 25%, Albus -4%
Kalju Kertsmik: No uuesti remonditud ja soojustatud maja. Albus panime sama numbri nagu see aastagi.
Ester Valdvee: Mis kulu selle rea all on, kas uued arvutid?
Kalju Kertsmik: Internetivõrgu kaasajastamine 50 % ja teine 50% arvutid
Põhikoolide kohamaksud ja teiste koolide maksud.
Ester Valdvee: Liikmemaksud?
Kalju Kertsmik: Järvamaa Ühistranspordikeskus.
Ester Valdvee: Kas koolitranspordi alla käib ka vallasisenee liiklus – Niinsalu liinid?
Kalju Kertsmik: Jah
Ester Valdvee: Kas seda on kasutatud?
Kalju Kertsmik: See aasta on kasutamata
Hariduse muud kulud? Ranitsatoetus, parimate õpilaste vastuvõtt, edukate sportlaste toetus, jne tunnustamine.
Hooldajatoetus:
Kalju Kertsmik: 11 hooldajat, kellele me maksame. Koduhooldus-peame teiseks lugemiseks üle vaatama. Sotsiaaltoetused peredele – sama mis eelmisel aastal, välja arvatud puuetega laste toetus, sellega peame veel tegelema.
Ester Valdvee: Mis sõidukite majandamiskulud need on?
Kalju Kertsmik: Koduõe transpordikulud
Ester Valdvee: Mis see on, Toiduained?
Kalju Kertsmik: See on töötutele, kes käivad tööl vahetevahel pargis jne.
Hirvo Rannu: Kas see töötu selle eest raha ei saa?
Kalju Kertsmik: Ta saab hea tuju ja toimetulekutoetuse.
Jüri Kommusaar: Sotsiaalne Varjupaik
Ester Valdvee: Sõidukite rida + 45 %?
Kalju Kertsmik: Elektriautode kasutus on osutunud kallimaks.
Kalju Kertsmik: Toimetulekutoetuse summa selgub jaanuaris, peretoetuste tegelik number ka jaanuaris.
Jüri Kommusaar: Kas on veel kellelgi küsimusi? Nüüd peab eelarve välja panema kodulehele. Ettepanek alates 7 jaanuar välja panna ja 30. jaanuar teha volikogu.
7) Vallavalitsuse informatsioon
Kalju Kertsmik: Perearst läheb Viljandisse alates 01.02.2014. Vallavalitsus koostöös terviseametiga proovib leida lahendust tekkinud olukorrale. Praegu ei ole veel midagi kindlat
8) Arupärimine
Hirvo Rannu loeb ette arupärimise:
Juhindudes kohaliku omavalitsuse seaduse § 26 mille kohaselt on volikogu liikmel õigus saada volikogu ja valitsuse õigusakte, dokumente ja muud teavet. Samuti on volikogu liikmel õigus saada oma kirjalikule küsimusele vastus valla- või linnavalitsuselt või valla või linna ametiasutuselt 10 tööpäeva jooksul küsimuse esitamisest arvates.
Soovin saada selgitust järgmistele küsimustele:
Ühtlasi juhin tähelepanu sellele, et vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 26 lõikele 2 volikogu liikme poolt esitatud arupärimistele ja selgitustaotlustele ei laiene Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seaduse § 5 lõige 9.
Vastust arupärimisele soovin kirjalikult ning suuliselt järgmisel korralisel Albu Vallavolikogu istungil.
Postitaja: Claire kell 05:40 Kommentaare ei ole:
Diana Kuusemaa vastukiri, mis esitati 21.11.2013 volikogule suuliselt.
Albu valla sotsiaal- ja lastekaitsespetsialist Diana Kuusemaa pöördus Vallavolikogu poole 2013 oktoobris seoses tekkinud suhtlus probleemidega. Kahjuks jäi sellel korral Diana volikogusse kutsumata, ning vallavanem Kalju Kertsmik kandis vastuse pöördumisele ette suuliselt. Meie valimisliidu Ühtlane Areng liikmed püüdsid teha märkmeid esitatud teemadest. Need teemad edastati ka Diana Kuusemaale, kes otsustas omal initsiatiivil veelkord antud teema volikogu ette tuua.
KIITMINE- Ma ei kiida ennast, ma lihtsalt leian, et ma olen oma tööd hästi teinud. Ja ka Kalju on mulle seda varem öelnud. Tulemusliku ja hea töö eest sain ka preemiat 2012. a lõpus.
2013. KEVAD- Minu plaanid olid minna USAsse õppima ja tööle ning rääkisin sellest ka vallavanemale. Esitasin tõepoolest lahkumisavalduse, kuid kuna sain 2 nädalat enne ära lendu teada oma ema raskest haigusest, siis ei otsustasin, et jään oma ema kõrvale. Vallast tehti mulle ettepanek, et nad võtavad mu tööle tagasi. Ma olin nõus. Ja ma olen tänulik, et nad mulle selle võimaluse andsid. Kuna ema seisund oli vahepeal väga kriitiline ja me pidime palju aega arstide vahet käima, siis viibisin haigus ja hoolduslehel.
ESTER- Süüdistava telefonikõne sain Kaljult, kui viibisin emaga keemiaravis. Hiljem olukord lahenes ja Kalju lubas telefonis Ester Valdveele, et vabandab mu ees. Ta ei teinud seda.
EELARVE- minu eelarve täitumus 31.augusti seisuga oli 45,21% Kui on midagi öelda selle kohta, et ma ei teinud oma tööd hästi, siis ma võin öelda, et jälgisin alati ka eelarvet, et oleks vahendeid mille eest maksta.
Huvihariduse toetusi maksab välja raamatupidaja- arutasime enne raamatupidaja ja vallasekretäriga, kas on võimalik antud määruse järgi toetust maksta - leidsime, et on. Ka eelarves oli selle jaoks raha.
Huviharidus puudutab üleüldse hariduse valdkonda ja sellega peaks tegelema noorsoo- ja haridusspetsialist.
PUHKUSEPÄEVAD- Vallasekretäriga oli räägitud, et esitan puhkusepäevad tagant järgi, sest vastavalt keemiaravitsüklile pidin Tallinnas olema 1-3 päeva. Rääkisime sellest ka Kalju Kertsmiku kabinetis hiljem, kui lahkhelid tekkisid ja ma arvasin, et see küsimus sai siis vastuse.
MAAVALITSUS- Meil käis maavalitsuse kontroll, kes kontrollis lastekaitse pabereid – hiljem tuli märgukiri, kus olid kirjas puudused, mida ma koheselt ka täitma hakkasin. Inge Mihkelsaar ise ütles, et need ei ole minu tegemata tööd, vaid neid asju oleks pidanud hakkama tegema siis, kui lapsed peredest ära võeti. Dokumente ei olnud- puudu olid kõik juhtumiplaanid, tegevuskavad, arengukavad, kodukülastusaktid jne. Lugesin läbi kohtumaterjalid ja tegin tagantjärgi lastekaitsetööd, mida oleks pidanud tegema eelmised töötajad. Ma käisingi õhtuti perede juures- võtsin allkirju, panime paika plaane. Koostasin igale lapsele eraldi kausta nagu olema pidi. Minu töö valmis ennetähtaegselt. Dokumentide koopiaid maavalitsusse saates, ei pannud ma juurde kaaskirja, vaid ainult koopiad. Hiljem maavalitsusest kirjutati ning ma vabandasin, et kaaskirja juures ei olnud, samas vajalikud dokumendid jõudsid sinna õigeaegselt.
Millal pidi valmis olema: 27. veebruar.
Inge Mihkelsaar sai kätte: 23. jaanuar
Kaaskiri: 5. märts
HOOLDUTÖÖTAJA: Vallavanemaga oleme rääkinud hooldustöötajast, et seda oleks vallas vaja. Olen printinud välja ka naabervalla hooldustöötaja ametijuhendi ja käinud Katre Mägi juures sellel teemal vestlemas, samuti istusime koos Marika Tuhermiga ja rääkisime, mis võiks olla konkreetsed ülesanded koduhooldustöötajal. Otsest kuupäeva, millal see asi valmima pidanuks, ei olnud. Samuti ei olnud juttu ametijuhendi koostamisest, vaid sellest, et sellist inimest on vaja. Ja seda, et ma sellega tegelesin saavad tõestada nii Marika Tuherm kui ka Katre Mägi.
PUUETEGA LASTE PROBLEEM- Olen pakkunud lahendusi puudega lastega peredele- aidates koostada rehabilitatsiooniplaane, viies lapsi arsti juurde, aidates otsida vajalikke raviteenuseid. Ma leian, et abi ei ole üksnes toetuste maksmine.
TOIDUABI- Me rääkisime toiduabi jagamisest. Ma tunnistasin, et ma tegin selle jagamisel ka vigu, kuid kuna ei ole täpseid kriteeriume, mille järgi jagada, siis andsin kõikidele kes kohale tulid. Mõned inimesed ei saanud tulla ja helistasid ja ma viisin selle neile. Jah kindlasti oli ka inimesi, kes ilma jäid, kuid ma leian et mul ei ole võimalik käia ukse tagant ukse taha ja küsida kas said. Eelisjärjekorras said suurpered ja toimetulekuraskustest perekonnad.
Rääkisin ka seda, et tulevikus, kui see peaks veel omavalitsuste jagada jääma, siis koostan kindlad nimekirjad, kes ja kui palju saavad. Ma tunnistan, et toiduabi jagamine ei läinud nagu plaanitult. Kogused olid meeletult suured ning ma andsin endast parima. Ma õppisin sellest ja olen järgmisel korral targem.
TOETUS VALLATÖÖTAJATELT- Küsisin isiklikult ühelt vallatöötajalt ja temaga ei ole minust räägitud ja minu kohta hinnangut ei ole ta andnud. Helve ja Riina toetus mul on ja nende arvates tegin ma oma tööd hästi. Nad on nõus selle koha pealt ka sõna võtma kui vaja.
Postitaja: Aune kell 03:19 Kommentaare ei ole:
21.11.2013 Albu Vallavolikogu istungist lühike kokkuvõte
Hirvo Rannu ja Ester Valdvee püüdsid võimalikult palju volikogu koosolekul arutletud teemadest kirja panna. Kirjas ei ole kõik 100% toimunust, kuid põhiseisukohad ning arvamused on kirjas.
Jüri Kommussaar: Diana Kuusemaa avaldas soovi, osaleda volikogu koosolekul, et end kaitsta. Kuna Diana helistas 15. novembril, siis oli päevakord paigas, siis ei saanud seda enam lisada. Diana kuna Sa pole vastust saanud, kuidas ja mille vastu sa ennast kaitsed?
Kalju Kertsmik: Et olukord oleks võrdne lahkun koosolekult. Dianal ei ole võimalik minu vastust kuulata ei kuula ka mina tema vastust.
Hirvo Rannu: soovin, et seda protokollitaks.
Vello Kleitsman: Mis me siin vaidleme, las ta räägib ära ja saame asjaga edasi minna.
Jüri Kommussaar: Need kaks inimest, kes konfliktis on, ei taha omavahel kokku saada ja arutada. Kuidas te seda arutate teate ise, pole volikogu asi seda arutada. Nii oleme arutanud seitsme inimesega, kes siin laua taga istuvad.
Diana Kuusemaa: (Luges ette oma vastuse eelmisel koosolekul Kalju Kertsmiku vastuse ettekandmisel ülesmärgitud vääratele väidetele). Vastust saad lugeda
Vello Kleitsman: Jutt käis sellest, et kui ta on haiguslehel pole õige neid asju sel ajal arutada.
Jüri Kommussaar: Me kuulasime
Tanel Liiva: Miks Kertsmik lahkus?
Jüri Kommussaar: Seda ei pea arutama volikogu ees. Selleks on rohkem aega vaja.
Diana Kuusemaa: Me oleme omavahel rääkinud, ka Ene on juures viibinud.
Vello Niinsalu: Kas sa saad aru, et sul läheb omal ka raskeks. Kas sul omal on sellist tahet, et Kertsmikuga omavahel läbi rääkida. Volikogu pole kohtumaja.
Diana Kuusemaa: Ma olen seda proovinud kolm korda. Minu meelest on see laim, kui Kertsmik nii räägib.
Jüri Kommusaar: Seda pole mõtet enam rääkida.
Vello Kleitsman ja Marika Tamtik: Tuleb leida keegi kolmas, kes on kõrvaline ning on nõus selle juures seisma kui te kohtute.
Aune Suve-Kütt: Samal ajal kui vallavanem ei saa haiguslehel oleva inimesega suhelda saadab ta talle eelarve koostamise vormid koos tähtajaga.
Vello Kleitsman: Meie ei olnud juures ja ei tea kumb valetab.
Diana Kuusemaa: Mina tõin välja faktid. Ma ei tulnud siia kaklema.
Anita Homin: Kas tahad veel siin edasi töötada?
Diana Kuusemaa: Ma kardan, et see on korduv muster.
Jüri Kommussaar: Vallavanem on meie nimekirja kandidaat. Me istume päris palju koos ja ma viin selle jutu neile edasi.
Anita Homin: Mina sotsiaalkomisjoni esimehena leian, et komisjon toetab sotsiaalnõunikku.
Diana Kuusemaa: Aitäh, et andsite võimaluse end kaitsta.
1. Vallavolikogu komisjonide koosseisude kinnitamine.
Jüri Kommussaar: Vastavalt päevakorrale läheme edasi. Ma ei tea, kus on Kalju ja kas ta tuleb ka või ei. Komisjonid on osa volikogu töömehhanismist. Valimised on läbi ja meie nimekiri on palju koos käinud ja palju juurde lisatud seni tehtule. Selge on see, et nimekiri, mis selle vastu võttis, tahab seda ka igal juhul täita. Ka vastasnimekiri ei ole veel selle programmi vastu, välja arvatud kergliiklustee ja Valgehobusemägi. Meie nimekiri sai muudetud IRL-iks. Võtsime selle riski, et kaotame hääli, aga tänu sellele saame võimaluse tuua vallale rohkem raha. Me ei ole ühiste poliitiliste huvidega. Komisjonide juurde: Komisjon võiks olla umbes 10-liikmeline, siis on tavaliselt 7 liiget kohal ja komisjon töövõimeline. Annan sõna komisjoni esimeestele, kes loevad ette nimed, keda nad komisjonis näevad. Esteri keskkonnakomisjon on kõige põnevam.
Ester Valdvee: Pole teie esindajat ega vallavalitsuse oma.
Jüri Kommussaar: Noh, loe ette, eks lisame vallavalitsuse oma sinna taha.
Ester Valdvee: Mul pole kirjalikku vormi.
Jüri Kommussaar: Sobib suuline.
Ester Valdvee: Teele Roosimägi, Heikki Ubaleht, Arvi Part, Aare Kabel, Kuldar Tammik, Helve Saar. Kuna enamus on Albu poolt, siis pärast läbirääkimisi andis nõusoleku Tiia Kollom.
Kalju Kertsmik: Kas ametnikega on räägitud?
Ester Valdvee: Ei, aga ilma nendeta ei saa.
Jüri Kommussaar: Kalju läheb kohe vaatab. Kas on kellelgi ettepanekuid või vastuväiteid?
Ahti Randmere: Volikogu liikmeid on siis ainult kaks.
Jüri Kommussaar: Ettepanek hääletada kõik liikmed koos. Palun Marika hariduskomisjon.
Marika Tamtik: Ettepanek 11 liikmeline: Maie Rambi, Egle Tiitsmaa, Kersti Kertsmik, Malle Lomp, Maret Alev, Tanel Liiva, Reet Kaljula.
Aune Suve-Kütt: Meilt oli veel kolm nime,
Marika Tamtik: Lihtsalt nimekirja pikkuse pärast jäid välja.
Jüri Kommussaar: Eks neid nimesid oli igast nimekirjast. Majanduskomisjon jääb 10-liikmeliseks, 6-8 käib ka kohal: Kalju Kertsmik, Taemar Pai, Helmi Šutova, Kuldar Tammik, Ado Oherd, Vello Niinsalu, Aare Kabel, Arvi Part. Kuna ametnikel on teatud valdkonnad, siis on hea kui nad seal on.
Tanel Liiva: Kas mina ei saa sinna nimekirja, ma oma harimise pärast sooviks.
Jüri Kommussaar: Pardi nimel saad.
Hirvo Rannu: Mina soovin, et Arvi Part jääks.
Jüri Kommussaar: Kalju, mis sa arvad, kui paneks ta Arvi asemel sisse?
Kalju Kertsmik: No asendusena võib ju käia.
Ahti Randmere: Asendusliikmeid komisjonidel pole.
Jüri Kommusaar: Võid majanduskomisjoni koosolekul osaleda kuulajana.
Marika Tamtik: Sotsiaalkomisjon: Maret Alev, Siim Kossar, Merike Nuiamäe, Küllike Veede, sotsiaalnõunik.
Jüri Kommussaar: Anita tuli tagasi.
Aune Suve-Kütt: Meilt oli Claire Miljukova, kas on võimalik liita?
Anita Homin: (ohkab) Ma pean hetke toibuma.
Kalju Kertsmik: See on selline komisjon, kus arutatakse diskreetseid asju mis lähevad mööda küla laiali.
Aune Suve-Kütt: Kas Claire Miljukova on siis see inimene nr 1?
Anita Homin: Minu kogemus on selline. Minu meelest on see selline mõnus nimekiri, kellega asju arutada.
Aune Suve-Kütt: Hetkel ei ole meilt mitte kedagi.
Kalju Kertsmik: Maret Alev on ju.
Ester Valdvee: Ta pole meie valimisnimekirjas, vaid lihtsalt pädev inimene.
Kalju Kertsmik: See on esimehe otsustada.
Ester Valdvee: Meil oli ju Hirvo Rannu.
Anita Homin: Hirvo mulle sobib.
Marika Tamtik: Minule meeldiks rohkem Aune Suve-Kütt.
Aune Suve-Kütt: Hirvo pole üheski komisjonis.
Anita Homin: Oled sa ikka huvitatud?
Hirvo Rannu: Jah.
Jüri Kommussaar: Ettepanek kinnitada nimekirjad.
Ahti Randmere: Igaks juhuks nimed ülekorrata.
Jüri Kommussaar: Kordab nimekirju. Kõik on poolt.
2. Vallavalitsuse liikmete kinnitamine.
Kalju Kertsmik: Vallavalitsus 7-liikmeline: Taemar Pai, Kuldar Tammik, Marika Tuherm, Aare Kabel, Egle Tiitsmaa, Margus Vellama, Kalju Kertsmik. Tasu hakkavad saama Aare Kabel ja Margus Vellama. Komisjoni liikme tasu 15€ ja esimehel 22€.
Küsimusi Kalju Kertsmikule? Ei.
Paneme hääletusele. Kõik poolt.
3. Ehitise peremehetuse tuvastamine.
Jüri Kommussaar: Välja on selgitatud järgmine olukord, Taemar Pai palun.
Taemar Pai: Puudutab viite ehitist. Otsisime peremehi ja neid, kes kasutasid, neid teavitasime. Kahe kuu jooksul sai esitada avaldusi. Ühislaudale ilmusid omanikud.
Ester Valdvee: Millal inventariseeriti?
Taemar Pai: Enne, kui registreerimisse läks, valla kulul tehti. Töökoda: Ahto Matvejev tõi dokumendi, kus on peal, et anti temale, kui kollektiivi esindajale. Ei selgu, mis kollektiivile.
Anita Homin: Mis Ahto Matvejev ütleb?
Taemar Pai: Ei tea. Volikogu peaks otsustama, kas kanda Ahto Matvejev, kui omanik registrisse.
Jüri Kommussaar: Ega me vist ei saagi teisiti otsustada.
Ahti Randmere: See kollektiiv oli maavalitsuse registreeritud aga sealt ei selgu, kes sinna kuulusid.
Jüri Kommussaar: Meil pole midagi anda, ega võtta, meie tuvastame omanikku.
Taemar Pai: Konsulteerisin notariga ja kuna see on ainus dokument, siis on ta ainuke võimalik peremees.
Jüri Kommussaar: Garaaž – tuli kaks avaldust, kes loobusid. Ahula 7. maja vastas, 3nda kõrval olevad garaažid.
Ester Valdvee: Kas neid kasutatakse?
Taemar Pai: Jah, seal on palju kasutajaid. Korralik hoone. Kui tuleb vallale, siis hakkame müüma. Osad omanikud on surnud, osad kaugel, osad on käest kätte müüdud ilma dokumentideta. Kasutajad on käinud vallas vestlemas. Vana töökoja kohta ei tulnud ühtegi dokumenti. Asendiplaanid on ehitisregistris ja sealt on võimalik vaadata, kus need hooned asuvad.
Vello Kleitsman: Need olid Krondeli omad.
Jüri Kommussaar: Ettepanek tuvastada kaks peremehetust: vana töökoda ja garaažid.
Taemar Pai: Helve Saar ütles, et vana töökoda ei kasuta keegi. Seal on veel Krondeli sodi.
Jüri Kommussaar: Kas oleme nõus? Oleme siis kõik nõus, sest ega meil teisi variante pole kui läbi valla neid asju ajada. Kõik poolt.
Helve Saar: Vastavalt § 28 lõikele 11 läheb maa munipaliseerimisele.
Jüri Kommussaar: Mis sellest edasi saab?
Helve Saar: Kui need inimesed soovivad oma omandit tõestada ja omada on neid õigus see maa erastada.
Kalju Kertsmik: See on varisemisohtlik.
Helve Saar: Teine maja on selline, kus on võimalik inimestele tagasi müüa.
Vello Niinsalu: Nende majade asemele võiks ehitada sotsiaalkeskuse.
Marika Tamtik: Ei, keset küla kindlasti mitte.
Jüri Kommussaar: Hääletame. Kindlasti mitte.
5. Esindajate määramine Järvamaa Omavalitsuste Liidu üldkoosolekule ja juhatusse.
Jüri Kommussaar: JOL-i esindajad. Tavaliselt üldkomisjonis esimees ja juhatuses vallavanem või linnapea. Nii on ta meil toiminud. Juhatus valmistab ette materjale üldkoosolekule. Linnadel on neli häält, valdadel kaks. Mis on ettepanekud? Kas jääme sama liini juurde? Kas olete nõus, et mina jään asendajaks. Niinsalu, tal on rattad all. Juhatuse liikmeks teen ettepaneku Kalju Kertsmik. Kalju Kertsmik, tee ettepanek, kes oleks sinu asendaja.
Kalju Kertsmik: Taemar Pai.
Jüri Kommussaar: Teeme hääletuse. Kõik poolt.
6. Informatsioon tugiisiku vajadusest Albu valla lasteaedades
Kalju Kertsmik: Anita, alusta ise.
Anita Homin: Seoses selle projekti lõppemisega (seda enam ei pikendata) on huvi, et
Kalju Kertsmik: Koormust arvestades 1 laps= 4 last. Oleks vaja volikogu ettepanekut, mis edasi saab. Summa oli 378 € kätte, tulumaksu ega sotsiaalmaksu ei lisandu. Kas oleks vaja koolitada lasteaedades kedagi välja?
Aune Suve-Kütt: Leping lõppeb, mis edasi? Kas hilja ei ole seda arutada?
Kalju Kertsmik: Maksimine jääb järgmisesse aastasse. Meil on vaja volikogu seisukohta, kas meil on sellist kohta vaja.
Marika Tamtik: Meil on ka sellist kohta vaja.
Jüri Kommussaar: Kas see tugiisik oleks kahe lasteaia peale üks?
Kalju Kertsmik: Ei, üks ikka ühes.
Ahti Randmere: Tugiisikuks saab teda nimetada ainult selle projekti raames, kui meie ta palkame, siis on ta eripedagoog.
Marika Tamtik: See nõuab juba haridust. See projektikoolitus ei anna mingit taset, kõrgharidust on vaja.
Aune Suve-Kütt: Me kõik näeme, et see on vajalik ametikoht.
Jüri Kommussaar: Meil ei ole hetkel piisavalt infot, et otsust teha, võtame selle lihtsalt teadmiseks. Kes sellega edasi tegeleb? See on nii haridus-, kui ka sotsiaalprobleem.
Ahti Randmere ja Marika Tamtik: Pedagoogid on vastava koolituse juba saanud.
Jüri Kommussaar: Ei, volikogusse peab tulema valmis materjal.
Kalju Kertsmik: Eks pedagoogid peavad selle tööga seni ise hakkama saama.
7. Vallavanema informatsioon vajadusest ühistranspordiliini järele seoses OÜ Woodmani tehase üleviimisega Mäosse
Kalju Kertsmik: Töötab 19 inimest meilt, kellele on ettepanek tehtud kaasa minna. 15. detsember lõppeb Kaalepis tegevus, osa läheb puhkusele osa läheb seadistama. Sinna saaks hommikul 7.00 Kaalepist. Kulu oleks 2000€ kuus, kui ainult õhtune buss, siis 1000€ kuus. Keskmine töötasu on 570€ kuus.
Järgmine koosolek toimub 27. detsmber
Postitaja: Aune kell 03:09 Kommentaare ei ole:
Komisjonide liikmete ettepanekud
Saatsime 7. novembril valitud komisjonide esimeestele enda poolt järgmised nimekirjad:
Kultuuri- ja hariduskomisjoni koosseisu:
Reet Kaljula
Tanel Liiva
Kristjan Sommer
sotsiaalkomisjoni koosseisu:
Heikki Ubaleht
Sirle Gunin
Maret Alev
Õile Kalme
majanduskomisjoni koosseisu:
Helmi Šutova
Arvi Part
Tiia Kollom
Postitaja: Aune kell 03:05 Kommentaare ei ole:
Volikogu esimehe vastus Diana Kuusemaa pöördumisele.
Postitaja: Aune kell 02:28 Kommentaare ei ole:
Diana Kuusemaa kirjalik pöördumine volikogu poole oktoobris 2013
Pöördun Albu Vallavolikogu poole tuvastamaks ametniku ebaeetilise käitumise. Pöördumise esitan volikogu poole, kuna antud juhul soovin, et antaks seisukoht volikogu poolt valitud vallavanema Kalju Kertsmiku käitumisele. Et põhjendada pöördumise esitamise vajalikkust, selgitan ka tekkinud olukorda ja sellele eelnenut.
Asusin Albu Vallavalitsusse sotsiaal- ja haridusnõuniku asendaja ametikohale 04. aprill 2012. Minu suhtes kohaldati katseaega 4 kuud, mille edukalt läbisin. Peale katseaega oli vestlus vallavanemaga, kus ta kinnitas, et on rahul minu kui ametnikuga. Vestluses andsin ülevaate ka tehtud tööst, eesmärkidest ja tuleviku nägemusest. Peale katseaega jätkasin ma ametnikuna tööd vallavalitsuses. Minu töö kohta ei ole esitatud ei valla ametnike ega kodanike poolt pretensioone ega kaebusi, ning olen käitunud alati professionaalselt ja eetiliselt. Usun, et saan oma tööga hästi hakkama. Ka vallavanem on varasemalt andnud minu tööle vaid positiivset tagasisidet.
Alates 2013.a kevadest on minu pereliikmel tervislik seisund märgatavalt halvenenud. Seoses sellega viibisin kaks kuud tööst eemal. Juulikuus asusin taas oma ametniku kohustusi täitma. Rääkisin vallavanemaga, et ema haiguse tõttu pean ma mõned päevad kuus viibima Tallinnas. Vallavanem oli selle kohapealt vastutulelik ja ütles, et sellega probleeme ei teki. Olgu siinkohal ka ära mainitud, et töötelefon oli mul kaasas ning töö oli minu äraoleku ajal korraldatud.
23. septembri hommikul peale vallaametnike nõupidamist palus vallavanem mul korraks veel saali jääda. Ta küsis minult, miks ma nii tõsine olen - kas emaga on midagi halvasti. Vastasin, et ega olukord kiita ei ole. Vallavanem ütles seepeale, et kui mul on vaja emaga arsti juures käia, siis ma ei pea isegi küsima, vaid võin kõik vajalikud sõidud ära teha. Sellel hetkel tundus vallavanem väga mõistev. Leppisin vallavanemaga isiklikult kokku, et kui olukord seda nõuab, on mulle võimaldatud töölt eemalviibimine pereliikme toetamiseks ja suulise kokkuleppe kohaselt vormistatakse töölt eemal viibinud päevad puhkuseks tagantjärgi. Antud kokkuleppest oli teadlik ka vallasekretär. Pean siinkohal oluliseks märkida, et töö on siiski alati korrektselt ja õigeaegselt tehtud ja probleeme minu eemalviibimisest tekkinud ei ole, samuti olen alati olnud ka siis telefoni teel kättesaadav- va 25.09.2013 kell 8:07, kuna viibisin emaga keemiaravil. Siinkohal märgiksin ära, et puhkuse ajal ei pea ma töötelefonile vastama, kuid olen seda tavaliselt siiski teinud. Helistasin vallavanemale kella 11 ajal tagasi.
Probleemid vallavanemaga tekkisid septembrikuu volikogu istungil tekkinud arusaamatuse tõttu. Vallavanem süüdistas mind selles, et olen vallamajast välja toimetanud dokumente, mida kolmandad osapooled näha ei tohiks. Telefonikõne vallavanema poolt sain 25.09.2013 kell 8:07, kui viibisin emaga Tallinnas ravil. Oma kõnes oli ta süüdistav ja ütles, et kuna mina suhtlen Claire Miljukovaga, siis järelikult olen mina need dokumendid temale andnud ja Claire Miljukova on need omakorda Ester Valdveele toimetanud. Rohkem ta sellel teemal ei rääkinud, vaid ütles, et kui ma tööle naasen, siis ta tahab minuga rääkida. Telefonikõnet lõpetades jäi mulle arusaamatuks, milles oli probleem. Helistasin seepeale ka vallamajja ja küsisin sekretär-asjaajajalt olukorrast ülevaadet. Ka tema ei osanud midagi täpsemalt öelda, vaid ütles, et vallavanem räägib minuga, kui Tallinnast tagasi olen.
Kuna mulle jäi selgusetuks, millest on vallavanem Kalju Kertsmiku pahameel tingitud, leppisime kokku, et räägime reedel 27.09.2013. Reedel vallavanemat vallamajas ei viibinud ja vestlus lükkus esmaspäevale 30.09.2013. Läksin hommikul vallamajja, et olukorrast täpsemalt vestelda. Antud vestluse käigus selguski, et volikogu liikme Ester Valdvee käes olevat olnud dokument, mis ei oleks tohtinud kolmandate osapoolte käes olla. Ütlesin vallavanemale, et mina ei tea olukorrast midagi. Olen teadlik, et teatud dokumente vallamajast välja viia ei tohi ning kinnitasin, et ei ole seda ka teinud. Vestluse käigus tekkis äge vaidlus, mille käigus vallavanem ka häält tõstis (hiljem väitis ta, et ta ei ole minu peale häält tõstnud). Tundsin, et ta süüdistab mind põhjuseta ning ma ei lubanud tal endaga nii käituda. Tõusin püsti ning lahkusin ruumist, olles endast väljas. Läksin oma kabinetti ning kirjutasin lahkumisavalduse ja viisin selle vallavanema lauale. Ütlesin talle, et ta on minu ülemus ja ta ei tohiks oma alluvatega nii rääkida ning et tal on õigus mind kuu aega kinni hoida ning peale seda peab ta mu ametist vabastama. Seepeale ütles ta mulle, et ma ei kapriisitseks. Lahkusin vallavanema kabinetist ja läksin enda kabinetti, püüdes rahuneda. Natuke hiljem kutsus sekretär- asjaajaja mind vallavanema kabinetti tagasi, mispeale ma ütlesin, et ei ole suuteline temaga rääkima, kuna ta ei kuula mind, vaid süüdistab. Kui olin maha rahunenud, siis läksin tagasi vallavanema kabinetti ja kuulasin rahulikult, mida tal mulle öelda on. Ta ütles, et inimesed ei ole rahul sotsiaaltööga (vallavanem saatis ka selle kohta kirja, milles palusin tal tuua konkreetseid näiteid, millega inimesed rahul ei ole. Selle peale ühtegi vastust tagasi ei tulnud). Ka vestluse käigus palusin tal näiteid tuua ja ainuke mida ta öelda oskas, oli see, et Euroopa Liidu toiduabi jagamisega ei ole inimesed rahul. Seletasin talle, et saan sellest aru ja sain ka ise hea õppetunni. Ütlesin, et olen järgmisel korral selle kohapealt targem ning mõtlen asjad rohkem läbi. Kahjuks olin ma vallavanemaga rääkides endast kohati väga väljas, mistõttu ei mäleta kõiki üksikasju. Hiljem helistas Ester Valdvee Kalju Kertsmikule ja seletas olukorda, mispeale olevat Kalju Kertsmik aru saanud, et ta käitus minuga ülekohtuselt ning lubas minu ees vabandada (mida ta aga ei teinud).
Olukord muutus minu jaoks talumatuks kui olin naasnud Tartust ametnike sisseelamiskoolituselt 3.10.2013. Hommikul tööle minnes kutsus ta mind järjekordselt oma kabinetti, et rääkida seekord huvihariduse toetusest. Ta väitis, et tegemist on topelttoetusega. Kusjuures toetuse väljamaksmisel küsisin nõu ka sekretär Ahti Randmerelt ning ka tema arvas, et määruse kohaselt on õigus seda toetust maksta. Sel hetkel ei teadnud ei mina ega Ahti Randmere, millises ulatuses Albu Vallavalitsus Ambla spordiklubi toetab. Siinkohal oli tegemist tahtmatu arusaamatusega. Seletasin seda ka vallavanemale, mispeale ta ütles, et see määrus oleks vaja ümber teha. Ka mina nõustusin sellega, et kui määrus on kaheti mõistetav, siis tuleb seal teha korrektuure.
Kalju oli saatnud mulle ka kirja, kus süüdistab mind, et olen talle valetanud. Nimelt väitsin ma, et vallavanem karjus eelmisel korral minu peale. Vallavanem väitis ka, et ma valetan oma puhkusepäevade koha pealt. Kalju Kertsmik olevat rääkinud vallasekretäriga ja Ahti Randmere olevat öelnud, et ma ole talle puhkusepäevade kohta aru andnud. Kusjuures meil oli kokkulepe, et ütlen puhkusepäevad peale seda kui olen emaga haiglas ära käinud, kuna ma ei tea kui pikalt ema haiglas viibima peab. Kuna tundsin, et Kalju Kertsmik teeb taaskord mulle ülekohut, siis palusin valla sekretäril vallavanema kabinetti tulla ning kinnitada, et puhkusepäevadega on kõik korras. Ahti Randmere ütles, et ta on teadlik minu puhkusepäevadest ning kokkuleppest, et käskkiri tehakse hiljem. Seejärel väitis Kalju Kertsmik, et Ahti Randmere valetab. Ahti Randmere ei lasknud end süüdistada ja läks oma kabinetti (helistasin 07.10.2013 Ahti Randmerele ja täpsustasin oma puhkusepäevad veelkord üle, et ei oleks mingeid arusaamatusi).
Sellest jutuajamisest mul palju meeles ei ole, kuna olin endast välja. Mäletan, et seepeale ütles Kalju Kertsmik mulle, et ma peaksin psühholoogi poole pöörduma. Läksin vahepeal kabinetist ära, kuna ei suutnud rääkida. Minu kolleegid nägid, millises seisundis ma pärast Kalju Kertsmiku süüdistusi olin ning ma ei olnud võimeline temaga rahulikult rääkima.
Peale jutuajamist läksin perearst Ülle Bürklandi juurde, kes kirjutas mulle välja haiguslehe ning rahustid. Kuna olukord tekitab töökeskkonnas suuri pingeid ja stressi ning ma ei saa lubada, et minuga nii käitutakse, siis otsustasin oma tervist silmas pidades mõneks ajaks töölt eemale jääda.
Tean ja olen kuulnud, et ka varasemalt on vallavalituse ametnikud pidanud vallavanema seesuguse ebaeetilise käitumise tõttu, kas töölt „omalsoovil“ lahkuma või ajutiselt töölt eemal viibima. Kahjuks ei julge paljud seda tunnistada, kartes oma töökoha pärast. Mina aga leian, et ühelgi tööandjal ei ole õigust oma töötajatega nii käituda ning seetõttu otsustasin, et ei saa seda lihtsalt maha vaikida.
Vastavalt avaliku teenistuse seaduse § 51 p-le 4 peab ametnik käituma väärikalt ja p 7 kohaselt peab ametiasutus teenistus- ja usaldussuhte raames seisma hea ametniku teenistusalaste huvide eest, sealhulgas tagama teenistusülesannete täitmiseks sobivad tingimused.
Tulenevalt eeltoodust palun vallavolikogul esitada oma seisukoht antud olukorrale, Vallavanema käitumisele ning töösuhte jätkamise võimalikkusele. Olen huvitatud vallavalitsuses antud ametikohal edasi töötama, kuid antud hetkel tunnen, et see tehakse mulle võimatuks.
Diana Kuusemaa
Sotsiaal- ja lastekaitsenõunik
Postitaja: Claire kell 12:42 Kommentaare ei ole:
27.12.2013 Albu Vallavolikogu istungist lühike kok...
Diana Kuusemaa vastukiri, mis esitati 21.11.2013 v...
21.11.2013 Albu Vallavolikogu istungist lühike kok...
Volikogu esimehe vastus Diana Kuusemaa pöördumisel...
Diana Kuusemaa kirjalik pöördumine volikogu poole ...


§ 17 Veekogu paisutamine, veetaseme alandamine ja veekogu tõkestamine
§ 24 Vee kaitsmine reo- ja heitveega reostamise eest
§ 241 Veekaitsenõuded reoveekogumisalal
§ 264 Nitraaditundliku ala valitseja, valitsemine ja kitsenduste kehtivus
§ 266 Saasteainete heitmine laevalt merre
§ 267 Laevalt saasteainete merreheitmisega tekitatud keskkonnakahju
§ 268 Keskkonnakahju tuvastamine ja algne olukord
§ 269 Eksperdi kaasamine
§ 3810 Laevalt saasteainete merre heitmise keelu rikkumine
§ 3811 Menetlus
03.12.2008 RT I 2009, 1, 2 12.01.2009
2) heitvesi – suublasse juhitav kasutusel olnud vesi;
[RT I 2009, 1, 2 - jõust. 12.01.2009]
4) pinnavesi – maismaavesi, välja arvatud põhjavesi, ning siirdevesi, rannikuvesi ja keemilise seisundi hindamisel ka territoriaalvesi;
5) põhjaveekiht – üks või mitu maa-alust kivimikihti või muud geoloogilist kihti, mis on piisavalt poorsed ja läbilaskvad, et põhjavesi saaks seal märkimisväärselt voolata, või millest saab olulises koguses põhjavett võtta;
8) reovesi – üle kahjutuspiiri rikutud ja enne suublasse juhtimist puhastamist vajav vesi;
16) veehoidla – vooluvee tõkestamise või paisutamisega, vee pumpamisega või muul viisil maapinna nõkku, kaevandatud süvendisse või tammide vahele rajatud tehisveekogu;
22) reoveekogumisala – ala, kus on piisavalt elanikke või majandustegevust reovee ühiskanalisatsiooni kaudu reoveepuhastisse kogumiseks või heitvee suublasse juhtimiseks;
26) põhjaveekogum – põhjaveekihis või -kihtides selgesti eristatav veemass;
29) rannikuvesi – rannikulähedane merevesi maismaa pool joont, mille iga punkt on ühe meremiili kaugusel mere pool lähimast punktist lähtejoonel, millest mõõdetakse territoriaalvee laiust;
30) dispergent – pindaktiivsete ainete segu, mida kasutatakse naftareostuse tõrjel orgaanilise lahusti koosseisus nafta merevees lahustamise tõhustamiseks, et vähendada nafta ja vee vahelise piirpinna pinevust;
31) sademevesi – sademetena langenud ning ehitiste, sealhulgas kraavide kaudu kogutav ja ärajuhitav vesi;
32) reoveepuhasti reostuskoormus – aasta kestel reoveepuhastisse jõudev suurim nädala keskmine reoainehulk inimekvivalentides;
33) reoveekogumisala reostuskoormus – kogu reoveekogumisalal tekkiv aastaajast sõltuv suurim reostuskoormus inimekvivalentides, mille arvutamisel võetakse arvesse püsielanikud, turistid, tööstus- ja muud ettevõtted, kelle tekitatud reovesi juhitakse ühiskanalisatsiooni, ning ka see reoveehulk, mis ühiskanalisatsiooni ei jõua. Selle reostuskoormuse hulka ei arvata tööstusreovett, mida käideldakse ettevõtte oma puhastis ning mis juhitakse puhastist otse suublasse;
34) inimekvivalent (edaspidi ie) – ühe inimese põhjustatud keskmise ööpäevase tingliku veereostuskoormuse ühik. Biokeemilise hapnikutarbe (BHT7) kaudu väljendatud ie väärtus on 60 grammi hapnikku ööpäevas;
35) maismaavesi – kogu maapinnal seisev või voolav vesi ning kogu põhjavesi maismaa pool lähtejoont, millest mõõdetakse territoriaalvee laiust;
36) siirdevesi – jõesuulähedane pinnaveekogum, mille vesi on mere läheduse tõttu osalt soolane, kuid mida mageveevool tunduvalt mõjutab;
37) pinnaveekogum – selgelt eristuv ja oluline osa pinnaveest, nagu järv, veehoidla, jõgi, oja või kanal, jõe-, oja- või kanaliosa, siirdevesi või rannikuvee osa;
38) tehisveekogum – inimtegevuse tulemusena tekkinud pinnaveekogum;
39) tugevasti muudetud pinnaveekogum – pinnaveekogum, mis on inimtegevuse põhjustatud füüsiliste muudatuste tagajärjel oluliselt muutunud;
40) veeteenused – kõik kodumajapidamistele, riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustele, avalik-õiguslikele ja eraõiguslikele juriidilistele isikutele ning füüsilistele isikutele osutatavad teenused: pinna- või põhjavee võtmine, paisutamine, tagavaraks kogumine, töötlemine ja jaotamine ning reovee kogumine kanalisatsiooni ja puhastamine ning heitvee suublasse juhtimine;
41) veekasutus – veeteenused ja muud tegevused, mis avaldavad vee seisundile olulist mõju;
42) reostus – ainete või soojuse otsene või kaudne õhku, vette või maasse sattumine inimtegevuse tagajärjel, mis võib kahjustada inimese tervist või halvendada veeökosüsteemide või veeökosüsteemidest otseselt sõltuvate maismaaökosüsteemide kvaliteeti, põhjustades kahju varale või raskendades või takistades keskkonna kasutamist puhkeaja veetmiseks või muul õiguspärasel viisil;
43) pinnavee seisund – pinnaveekogumi üldseisundi hinnang selle järgi, kumb seisund, ökoloogiline või keemiline, on halvem;
44) pinnavee hea seisund – pinnaveekogumi seisund, mille puhul nii ökoloogiline kui ka keemiline seisund on vähemalt hea;
45) põhjavee seisund – põhjaveekogumi üldseisundi hinnang selle järgi, kumb seisund, koguseline või keemiline, on halvem;
46) põhjavee hea seisund – põhjaveekogumi seisund, mille puhul nii koguseline kui ka keemiline seisund on vähemalt hea;
47) põhjavee saasteainesisalduse ja reostusnäitaja läviväärtus – põhjavee keemilise seisundi määramiseks kehtestatud kvaliteedinäitaja väärtus, mida väljendatakse kindla saasteaine või saasteainegrupi sisalduse järgi põhjavees või põhjavee reostusnäitaja järgi, mida ei tohi ületada inimese tervise ja keskkonna kaitsmise huvides ning mida võib kehtestada igale põhjaveekogumile erinevalt, lähtudes selle looduslikest iseärasustest ja kasutuskoormusest või -vajadusest.
4) kehtestab ajutised piirangud avalikult kasutatavatele veekogudele vastavalt käesoleva seaduse § 7 lõikes 4 sätestatule;
5) kehtestab reovee kohtkäitluse ja äraveo eeskirja.
3) vooluveekogu valgalaga vähem kui 25 km2 ning sellel asuvat paisjärve;
4) seisuveekogu või selle osa, mis asub kaitseväe ja Kaitseliidu harjutusväljal;
5) veekogu või selle osa, mida kasutatakse joogivee võtmiseks.
(7) Kaitseministeerium või tema volitatud kaitseväe või Kaitseliidu struktuuriüksus võib piirata kaitseväe ja Kaitseliidu harjutusväljale jääva avalikult kasutatava vooluveekogu või selle osa kasutamist kaitseväe ja Kaitseliidu üksuste taktikaliste harjutuste, õppuste, laskmiste ja lõhketööde ning relvade, lahingumoona, lahingu- ja muu tehnika katsetamise ajaks. Asjaomase teate avalikustamise ja teate sisule esitatavate nõuete suhtes kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõigetes 5 ja 6 sätestatut.
(3) Isikliku majapidamise heitvee või vähem kui viie kuupmeetri heitvee pinnasesse juhtimiseks ööpäevas ei ole vaja vee erikasutusluba, kuid see tegevus peab vastama käesoleva seaduse § 24 alusel kehtestatud heitvee pinnasesse juhtimise korra nõuetele.
(31) Heitvee pinnasesse juhtimiseks väljaspool oma maatüki piire on vaja võõra maatüki omaniku kirjalikku nõusolekut.
(5) Dispergentide kasutamine käesoleva seaduse § 266 lõikes 1 nimetatud saasteainete merre heitmisest põhjustatud merereostuse tõrjumiseks merereostusest tuleneva kahju vähendamise eesmärgil ei ole vee erikasutus. Kasutaja peab dispergentide kasutamiseks eelnevalt saama Keskkonnainspektsiooni nõusoleku.
(1) Veeuuring on vee, vee-elustiku, pinnase, reoveesette või ohtlike ainete, sealhulgas naftasaaduste proovi võtmine ja analüüsimine ning järelduste tegemine riikliku või kohaliku omavalitsuse keskkonnaseire, reostuse kindlakstegemise ja keskkonnaloa taotlusmaterjalide kontrollimise eesmärgil. Veeuuringuks loetakse ka vee-ettevõtja poolt proovide võtmist, analüüsimist ja järelduste tegemist keskkonnaseire eesmärgil.
(2) Maatüki, transpordivahendi või ehitise omanik või valdaja ei tohi keelata veeuuringute tegemiseks proovide võtmist veekogust, pinnasest, põhjaveest, transpordivahendist või ehitisest, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 21 sätestatud juhul.
(21) Kui veeproovide võtmiseks on vaja rajada puurauk, tohib seda teha ainult maatüki omaniku või valdaja nõusolekul.
(5) Joogivee käitlejakontrollib käesoleva paragrahvi lõigete 2 ja 4 alusel kehtestatud kvaliteedinõuete ja käesoleva seaduse § 132 lõikest 2 tulenevate nõuete täitmist oma kulul.
(4) Luba antakse joogivee käitlejalekuni kolmeks aastaks taotlusmaterjalide alusel.
§ 15. [Kehtetu – RT I 2009, 1, 2 - jõust. 12.01.2009]
(3) Vee-energia saamisel vooluvee tõkestamisega ja paisutamisega rakendatakse käesoleva seaduse § 17 nõudeid.
§ 17. Veekogu paisutamine, veetaseme alandamine ja veekogu tõkestamine
(1) Veekogu paisutamine on tegevus, millega tõstetakse looduslikku veetaset rohkem kui 0,3 meetrit.
(2) Veekogu veetaseme alandamine on olemasoleva veetaseme langetamine rohkem kui 0,3 meetrit.
(3) Veekogu tõkestamine on vooluveekogus toimuv tegevus, mis muudab voolu suunda või kiirust, takistab või pidurdab voolamist, peab kinni vooluga kaasa liikuvat ujuprahti või paneb seda allavoolu liikuma, nagu paisude, tammide, sildade, kaide ja paalide rajamine.
(4) Paisutamist kavandav isik peab saama veekogu paisutamiseks kirjaliku nõusoleku maaomanikult, kellele kuuluvale maale pais ehitatakse või kelle maa niiskusre˛iimi paisutamine võib mõjutada.
(5) Arvestades eksperdiarvamust või keskkonnamõju hindamise tulemust, peab paisu omanik veeloa andja põhjendatud nõudmisel tagama kalade läbipääsu nii paisust üles- kui ka allavoolu.
(6) Maa, maaparandussüsteemi ja tehnorajatise omanikule tasub veekogu paisutamiseks või veetaseme alandamiseks välja antud vee erikasutusloa nõuete rikkumisega tekitatud kahju veekogu paisutanud või veetaset alandanud isik.
(7) Veekogu paisutamisele, veetaseme alandamisele ja veekogu tõkestamisele ning paisule esitatavad nõuded kehtestab keskkonnaminister määrusega.
(4) [Kehtetu – RT I 2009, 1, 2 - jõust. 12.01.2009]
§ 24. Vee kaitsmine reo- ja heitveega reostamise eest
(1) Reovee põhjavette ning reo- ja heitvee külmunud pinnasele juhtimine on keelatud.
(2) Reovee puhastamise ning heit- ja sademevee suublasse juhtimise nõuded ja piirmäärad ning nende nõuete täitmise kontrollimise meetmed kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega . Kehtestatud nõuded sõltuvad reoveekogumisalal tekkivast reostuskoormusest ning veekogu seisundiklassist. Kui reoveekogumisala käesoleva seaduse tähenduses puudub, sõltuvad nõuded reoveepuhasti reostuskoormusest ning veekogu seisundiklassist.
(3) Reovesi tuleb enne suublasse juhtimist puhastada käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud määrusega kehtestatud piirmääradeni või puhastusastmeteni kohapeal või vedada või juhtida reoveepuhastisse.
(4) Heitvett suublasse juhtiv vee erikasutaja rakendab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud määrusega kehtestatud meetmeid omal kulul.
(5) Heitvee juhtimisel suublasse, mille seisundiklass on halb või väga halb, võib vee erikasutusloa andja määrata suublasse juhitavale heitveele kuni 30 protsendi võrra rangemad nõuded, kui on kehtestatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud Vabariigi Valitsuse määrusega.
(6) Heitvee juhtimisel suublasse, mille kvaliteedinäitajad halvenevad heitvee suublasse juhtimise tõttu, ning on oht, et veekogu seisundiklass halveneb, võib vee erikasutusloa andja määrata kuni 15 protsenti rangemad nõuded, kui on kehtestatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud Vabariigi Valitsuse määrusega.
(7) Kõik Eesti veekogud on reostustundlikud heitveesuublad.
§ 241. Veekaitsenõuded reoveekogumisalal
(1) Reoveekogumisalade määramise kriteeriumid kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega, arvestades põhja- ja pinnavee kaitstust ning sotsiaal-majanduslikke aspekte.
(2) Reoveekogumisalad kinnitab keskkonnaminister käskkirjaga.
(3) Keskkonnaministri käskkirjaga kinnitatud reoveekogumisalade piirid kannab kohalik omavalitsus kuue kuu jooksul pärast nende kinnitamist üldplaneeringule koos perspektiivis ühiskanalisatsiooniga kaetava alaga, mis ei ole määratud reoveekogumisalaks.
(4) Kohalik omavalitsus peab põhjavee kaitseks reoveekogumisalal tagama ühiskanalisatsiooni olemasolu reovee juhtimiseks reoveepuhastisse ning heitvee juhtimiseks suublasse, välja arvatud reoveekogumisalal reostuskoormusega alla 2000 ie ning käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud juhul.
(5) Kui reoveekogumisalal ühiskanalisatsiooni rajamine toob kaasa põhjendamatult suuri kulutusi, võib reoveekogumisalal reostuskoormusega 2000 ie või rohkem kasutada lekkekindlaid kogumismahuteid.
(6) Reoveekogumisalal reostuskoormusega alla 2000 ie ei ole ühiskanalisatsiooni väljaehitamine kohustuslik, kuid ühiskanalisatsiooni ja reoveepuhasti olemasolu korral tuleb need hoida tehniliselt heas korras, et tagada reovee nõuetekohane käitlemine.
(7) Reoveekogumisala piirkonnas, kus puudub ühiskanalisatsioon, peab reovee tekitaja koguma reovee lekkekindlasse kogumismahutisse ning korraldama selle veo kohaliku omavalitsuse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavas määratud purgimissõlme.
(8) Reoveekogumisalal reostuskoormusega alla 2000 ie, kus puudub ühiskanalisatsioon, võib lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 7 sätestatule nõuetekohaselt immutada pinnasesse vähemalt bioloogiliselt puhastatud reovett.
(9) Reoveekogumisalal reostuskoormusega 2000 ie või rohkem on kohtpuhastite, välja arvatud eelpuhastite ja tööstusreoveepuhastite kasutamine ja heitvee pinnasesse immutamine keelatud.
(10) Reoveekogumisalal reostuskoormusega 2000 ie või rohkem on lubatud reoveepuhastite rajamine, kui iga rajatava reoveepuhasti ühiskanalisatsioonisüsteemiga on seotud vähemalt 50 inimest.
(6) Kui käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 1 nimetatud kanalisatsiooniehitis, välja arvatud torustik, on rajatud või rajatakse tootmisettevõtte territooriumile eesmärgiga puhastada tööstusreovett, kuid territooriumi konfiguratsiooni või väiksuse tõttu ei ole võimalik tagada käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud kuja piire, võib keskkonnaminister kuja vähendada tingimusel, et tööstusreovee puhastamisel rakendatakse parimat võimalikku tehnoloogiat, mis ei ohusta inimese tervist ega ümbritsevat keskkonda, ning täidetakse muid puhasti asukoha valiku nõudeid.
(11) Väetis käesoleva seaduse tähenduses on selline aine või valmistis, mille kasutamise eesmärk on kasvatatavate taimede varustamine toitainetega. Käesoleva seaduse tähenduses loetakse väetiseks ka sõnnik, virts, silomahl, kompost ning muud väetamiseks kasutatavad orgaanilised taimse või loomse päritoluga ained, mis otse või töödeldult mulda viiakse.
(3) Põllumajandusega tegelev isikul on soovitatav järgida head põllumajandustava. Hea põllumajandustava on käesoleva seaduse tähenduses üldtunnustatud tootmisvõtted ja -viisid, mille järgimise korral ei teki ohtu keskkonnale.
(4) Sõnnikuga on lubatud anda haritava maa ühe hektari kohta keskmiselt kuni 170 kilogrammi lämmastikku ja 25 kilogrammi fosforit aastas, kaasa arvatud karjatamisel loomade poolt maale jäetavas sõnnikus sisalduv lämmastik ja fosfor. Mineraalväetistega on lubatud aastas anda haritava maa ühe hektari kohta selline kogus lämmastikku ja fosforit, mis on põllumajanduskultuuride kasvuks vajalik. Mineraallämmastiku kogused, mis on suuremad kui 100 kilogrammi hektari kohta aastas, tuleb anda jaotatult.
(43) Kasvavate kultuurideta põllul tuleb sõnnik pärast laotamist mulda viia 48 tunni jooksul.
(6) Põllumajandusmaa ühe hektari kohta tohib pidada aasta keskmisena kuni kahele loomühikule vastaval hulgal loomi. Rohkem kui kahele loomühikule vastaval hulgal loomi ühe hektari kohta tohib pidada nõuetekohase mahutavusega sõnnikuhoidla või sõnniku- ja virtsahoidla ning sõnniku laotamislepingu või ostu-müügilepingu olemasolu korral. Põllumajandusloomade loomühikuteks ümberarvutamise koefitsiendid kehtestab põllumajandusminister määrusega.
(7) Põllumajandusega tegelev isik on kohustatud pidama põlluraamatut, kuhu ta kannab muu hulgas andmed põllumajandusmaa pindala, mulla omaduste, saagi, kasutatavate väetiste ja taimekaitsevahendite liikide ja koguste ning kasutamisaja kohta. Põlluraamatusse kantavate täiendavate andmete ja tööde loetelu, põlluraamatu vormi ja põlluraamatu pidamise korra kehtestab põllumajandusminister määrusega.
(3) Kui sügavallapanuga laut ei mahuta kaheksa kuu sõnnikukogust, peab laudal olema ülejääva koguse mahutav sõnnikuhoidla. Sõnnikuga kokkupuutuvad konstruktsioonid peavad vastama sõnnikuhoidlatele esitatavatele nõuetele.
(31) Kui loomapidaja suunab sõnniku hoidmisele või töötlemisele oma ettevõtte teise hoidlasse või töötlemiskohta või lepingu alusel teise isiku hoidlasse või töötlemiskohta, peab loomakasvatushoone kasutamisel olema tagatud lekkekindla hoidla olemasolu, mis mahutab vähemalt ühe kuu sõnnikukoguse.
(7) Nitraaditundlikul alal asuvast põllumajandusega tegeleva isiku poolt kasutatavast haritavast maast peab vähemalt 30 protsenti olema 1. novembrist kuni 31. märtsini kaetud taimkattega. Sellest protsendist 1/3 võib asendada teravilja-, rapsi- või rüpsipõhu sügisese sissekünniga. Taimkattena käesoleva seaduse tähenduses mõistetakse talvituvaid kultuure, nagu taliteraviljad, taliraps, talirüps, kõrrelised ja liblikõielised heintaimed ning maitse- ja ravimtaimed.
§ 264. Nitraaditundliku ala valitseja, valitsemine ja kitsenduste kehtivus
(3) –(5) Kehtetud – RT I 2009, 1, 2 – jõust. 12.01.2009]
(6) Kinnisasja võõrandamisel on võõrandaja kohustatud teavitama uut omanikku kinnisasja asumisest nitraaditundlikul alal.
§ 266. Saasteainete heitmine laevalt merre
(1) Laevalt on keelatud heita merre saasteaineid, mida hõlmab 1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (edaspidi MARPOL 73/78 konventsioon) I lisa (nafta ja naftasegu) ja II lisa (mahtlastina veetavad ohtlikud vedelkemikaalid), vastavalt MARPOL 73/78 konventsioonis sätestatule.
(2) Saasteainete merreheitmine on laevalt saasteainete merrelaskmine mis tahes põhjusel, kaasa arvatud saasteainete leke ja väljapumpamine.
(3) Saasteainete merreheitmist ei loeta käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud keelu rikkumiseks Eesti sisemeres, territoriaalmeres, majandusvööndis, rahvusvaheliseks meresõiduks kasutatavates väinades või avamerel aset leidnud saasteainete merreheitmise korral, kui:
1) saasteainete merreheitmine on vajalik laeva ohutuse tagamiseks või inimese elu päästmiseks merel või
2) saasteaineid heidetakse merre merereostuse tõrjeks merereostusest tuleneva kahju vähendamise eesmärgil.
(4) Saasteainete merreheitmist ei loeta reederi, kapteni ega kapteni vastutusel tegutseva laevapere toimepandud õigusrikkumiseks rahvusvaheliseks meresõiduks kasutatavates väinades, majandusvööndis või avamerel aset leidnud saasteainete sellise merreheitmise korral, kui saasteainete merreheitmine on põhjustatud laeva või selle seadmete vigastusest ja kui pärast vigastuse ilmnemist või merreheitmise avastamist on tarvitusele võetud kõik mõistlikud ettevaatusabinõud merreheitmise vältimiseks või vähendamiseks.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud erandit ei kohaldata, kui saasteainete merreheitmise põhjustas reederi või kapteni tahtlik või ettevaatamatu tegu.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata sõjalaevadele, mereväe abilaevadele ja muudele laevadele, mille omanik või valdaja on riik ning mida kasutatakse mitteärilistel eesmärkidel.
§ 267. Laevalt saasteainete merreheitmisega tekitatud keskkonnakahju
(1) Laevalt saasteainete merreheitmisega veele või looma- või taimeliigi isenditele tekitatud kahju (edaspidi keskkonnakahju) on otseselt või kaudselt mõõdetav ebasoodne muutus vee kvaliteeti või looma- või taimeliikide kooslusi iseloomustavates näitajates, sealhulgas isendite elupaiga kvaliteedis või isendite käitumises või seisundis.
(2) Rannikuvee suhtes loetakse veele tekitatud kahjuks selline vee kvaliteedi ebasoodne muutus, mis halvendab rannikuvee seisundit nii, et muutub rannikuvee seisundiklass.
(3) Kui keskkonnakahju on põhjustatud laevalt saasteainete merre heitmisega, millega seotud vastutusele ei kohaldata naftareostusest põhjustatud kahju korral kehtivat tsiviilvastutuse 1992. aasta rahvusvahelist konventsiooni, naftareostusest põhjustatud kahju kompenseerimise rahvusvahelise fondi asutamise 1992. aasta konventsiooni või punkrikütusereostusest põhjustatud kahju eest kantava tsiviilvastutuse 2001. aasta rahvusvahelist konventsiooni, siis kohaldatakse rannikuvee suhtes keskkonnavastutuse seaduses sätestatut, võttes keskkonnakahju tuvastamisel arvesse käesoleva seaduse erisusi.
§ 268. Keskkonnakahju tuvastamine ja algne olukord
(1) Laevadelt saasteainete merreheitmisega tekitatud keskkonnakahju tuvastamisel arvestatakse algset olukorda ning käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 sätestatut.
(2) Algne olukord on loodusvara ja selle pakutavate hüvede selline seisund, mis eksisteeriks, kui kahju ei oleks tekitatud.
(3) Käesoleva seaduse § 267 lõikes 1 nimetatud keskkonnakahju tuvastamisel lähtutakse saasteaine keskkonnaohtlikkusest, merre heidetud saasteainete kogusest ja nende sisaldusest merevees (piirnormide ületamine), liikide populatsiooni ja levila suurusest, liikide isendite elupaiga kvaliteedi, rännete ja reproduktiivse käitumise ning füsioloogilise seisundi muutustest, saasteainete merre heitmisega põhjustatud muutuse ajalisest kestusest ja geograafilisest ulatusest, muutusest mõjutatud koosluste ja populatsioonide hulgast, muutuse pöördumatusest ning mõjutatud ökosüsteemi elementide taastumisvõimest ja taastumisajast.
(4) Keskkonnakahjuna käesoleva seaduse § 267 lõike 1 tähenduses võidakse mitte käsitada ebasoodsat muutust, mis on väiksem kui looduslik muutus, mida peetakse konkreetse elupaiga, liigi või kaitstava ala puhul normaalseks, mis on tekkinud looduslikel põhjustel või tavapärase majandamise käigus, või kui elupaik, liik või kaitstav ala saavutab lühikese aja jooksul ja ilma sekkumiseta kas algse olukorra või olukorra, mis võimaldab saavutada algse olukorraga võrreldes samaväärse või parema olukorra.
(5) Kui eelnevalt ei ole hinnatud rannikuvee seisundiklassi, lähtutakse veele tekitatud kahju tuvastamisel käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatust ning vajaduse korral eksperdiarvamusest, võttes arvesse vastava rannikuveekogumi tüübiomaseid võrdlustingimusi, survetegurite olemasolu ja nende eeldatavat mõju, rannikuveekogumi üldmuljet ning ökoloogilise seisundi üldkirjeldust.
(6) Kahju ulatuse määramisel võetakse aluseks, et:
1) kahju on oluline, kui muutused on ulatuslikud ja hõlmavad suuremat ala või suuremat koosluste ja populatsioonide hulka, kuid kahjustatud keskkond taastub teatud aja jooksul (üks kuni viis aastat);
2) kahju on suur, kui muutused on pöördumatud või kahjustuseelse seisundi taastumine võtab aega rohkem kui viis aastat.
(7) Laevadelt saasteainete merre heitmisega tekitatud keskkonnakahju tuvastab Keskkonnainspektsioon. Keskkonnainspektsioonil on õigus nõuda kahju tekitajalt keskkonnakahjuga või kahju ohuga seotud andmeid ning muid kahju tuvastamiseks vajalikke andmeid.
(8) Keskkonnaminister kehtestab määrusega nende liikide ja liigirühmade nimekirja, millele avalduv ebasoodne muutus loetakse veele või looma- või taimeliikide isenditele või nende osadele tekitatud kahjuks § 267 lõike 1 tähenduses.
(9) Keskkonnaminister kehtestab määrusega laevadelt saasteainete lubamatu merreheitmisega veele või looma- või taimeliikide isenditele või nende osadele tekitatud kahju tuvastamise korra.
§ 269. Eksperdi kaasamine
(1) Keskkonnainspektsioon võib kaasata kahju hindamisele eksperte ja ebasoodsa muutuse asukoha keskkonnateenistuse.
(2) Eksperdiks võib olla füüsiline isik, kellel on loodusvara ja selle pakutavate hüvede uurimisel pikaajalised kogemused ning kes on andnud usaldusväärseid hinnanguid asjaomase loodusvara kaitse või säästliku kasutamise küsimustes.
(3) Kui keskkonnakahju võib mõjutada inimese tervist, lähtub Keskkonnainspektsioon eksperdi valikul Sotsiaalministeeriumi arvamusest selle kohta, millistele kriteeriumidele peaks ekspert sellisel juhtumil vastama.
(2) Veehaarde sanitaarkaitseala ulatus, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 3–51 sätestatud juhud, on:
(4) Asukohajärgne maakonna keskkonnateenistus võib määrata veehaarde sanitaarkaitseala ulatuseks:
1) 10 meetrit puurkaevust, kui vett võetakse põhjaveekihist alla 10 kuupmeetri ööpäevas ja kasutatakse kuni 50 inimese vajaduseks;
2) 30 meetrit puurkaevust, kui vett võetakse põhjaveekihist üle 10 kuupmeetri ööpäevas ja põhjaveekiht on hästi kaitstud;
3) 10 meetrit puurkaevust, kui vett võetakse põhjaveekihist alla 50 kuupmeetri ööpäevas ja põhjaveekiht on hästi kaitstud vastavalt veehaarde ja põhjavee seisundi eksperdihinnangule, mille on koostanud hüdrogeoloogiliste uuringute litsentsi omav isik, ning sanitaarkaitseala vähendamiseks on saadud Tervisekaitseinspektsiooni kirjalik nõusolek.
(5) Sanitaarkaitseala võib ulatuda veevõtukohast kuni 200 meetrini, kui põhjaveekihist võetakse üle 500 kuupmeetri vett ööpäevas. Sellise sanitaarkaitseala piirid kehtestab veehaarde projekti alusel asukohajärgne maakonna keskkonnateenistus.
(51) Veekogu veehaarde sanitaarkaitseala on veekogu akvatoorium koos kaldavööndiga vähemalt 90 meetri ulatuses, kui vett võetakse üle 500 kuupmeetri ööpäevas. Sellise sanitaarkaitseala piirid kehtestab veehaarde projekti või veehaarde sanitaarkaitseala projekti alusel asukohajärgne maakonna keskkonnateenistus.
1) käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kitsendusi Kirde-Eesti ja Narva linna veehaaretel, Narva jõel ja Tallinna linna veehaardel Ülemiste järvel;
(6) Kui veekogu sanitaarkaitsealal on vaja teha veekogu või sanitaarkaitseala enda korrashoiuks vajalikke käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata töid, annab selleks asukohajärgse keskkonnateenistuse nõusolekul loa kohalik omavalitsus.
(3) Veeteenuste kulude katmise põhimõtte rakendamiseks peetakse arvestust keskkonna- ja ressursikulude kohta kodumajapidamise, tööstuse ja põllumajanduse valdkonnas.
(2) Vesikond või alamvesikond käesoleva seaduse tähenduses on valgalade majandamise põhiüksuseks määratud üht või mitut valgala koos põhjavee või rannikuveega hõlmav ühes ringpiiris ühe terviku moodustav maismaa- ja veeala. Veemajanduskavaga hõlmatavad vesikonnad ning alamvesikonnad nimetab ja vesikondade veemajanduskavad kinnitab Vabariigi Valitsus. Alamvesikondade veemajanduskavad kinnitab keskkonnaminister.
(3) Vee kaitse ja kasutamise kavandamise eesmärk on säästva arengu ja vee võimalikult loodusliku seisundiklassi tagamine ning mere-, pinna- ja põhjavee kvaliteedi, hulga ja re˛iimi (edaspidi veeseisund) hoidmine inimtegevusest võimalikult rikkumatuna, täites vee kasutamise ja kaitse eripärast tingitud kvaliteedinõudeid. See eesmärk tuleb saavutada 2015. aasta 22. detsembriks.
(31) Põhjavee seisundi kohta peetakse arvestust põhjaveekogumite ja pinnavee seisundi kohta pinnaveekogumite kaupa.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud eesmärgi täpsustamiseks kehtestab keskkonnaminister määrusega:
1) pinnaveekogumite määramise korra ning nende pinnaveekogumite nimestiku, mille seisundiklass tuleb määrata, pinnaveekogumite seisundiklassid, seisundiklassidele vastavad kvaliteedinäitajate väärtused ja seisundiklasside määramise korra;
2) põhjaveekogumite määramise korra ning nende põhjaveekogumite nimestiku, mille seisundiklass tuleb määrata, põhjaveekogumite seisundiklassid, seisundiklassidele vastavad kvaliteedinäitajate väärtused, põhjavee kvaliteedistandardid, põhjavee saasteainesisalduse ja reostusnäitajate läviväärtused ning seisundiklasside määramise korra.
(51) –(52)
[Kehtetud – RT I 2009, 1, 2 - jõust. 12.01.2009]
(53) Pinnaveekogumi seisund määratakse kindlaks pinnaveekogumi ökoloogilise ja keemilise seisundi alusel, tuginedes looduslike pinnaveekogude tüüpidele. Pinnaveekogumi seisundit iseloomustavad viis seisundiklassi – väga hea, hea, kesine, halb ja väga halb.
(54) Pinnaveekogumi seisundiklassi määramisel lähtutakse ökoloogilise või keemilise seisundi klassist, olenevalt sellest, kumb seisund on halvem.
(55) Loodusläheduse järgi iseloomustavad pinnaveekogumi ökoloogilist seisundit viis seisundiklassi järgmiselt:
1) väga hea – pinnaveekogum on looduslikus seisundis;
2) hea – pinnaveekogum on looduslähedases seisundis;
3) kesine – inimmõju pinnaveekogumile on mõõdukas;
4) halb – pinnaveekogum on reostunud;
5) väga halb – pinnaveekogum on tugevasti reostunud.
(56) Pinnaveekogumi keemilist seisundit iseloomustavad kaks seisundiklassi järgmiselt:
1) hea – pinnavee kvaliteedinäitajate väärtused ei ületa kemikaaliseaduse § 12 alusel kehtestatud ohtlike ainete sisalduse piirnorme ega muudele saasteainetele käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel kehtestatud kvaliteedinäitajate väärtusi;
2) halb – pinnavee kvaliteedinäitajate väärtused ületavad kemikaaliseaduse § 12 alusel kehtestatud ohtlike ainete sisalduse piirnorme ning muudele saasteainetele käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel kehtestatud kvaliteedinäitajate väärtusi.
(57) Tugevasti muudetud pinnaveekogumi ja tehisveekogumi seisund määratakse kindlaks ökoloogilise potentsiaali ja keemilise seisundi alusel, tuginedes sellele loodusliku pinnaveekogumi tüübile, mis on tugevasti muudetud pinnaveekogumile ja tehisveekogumile kõige sarnasem. Tugevasti muudetud pinnaveekogumite ja tehisveekogumite ökoloogilist potentsiaali iseloomustavad neli seisundiklassi järgmiselt: väga suur, hea, kesine ja halb ökoloogiline potentsiaal.
(58) Tugevasti muudetud pinnaveekogumi ja tehisveekogumi seisundiklassi määramisel lähtutakse ökoloogilise potentsiaali või keemilise seisundi klassist, olenevalt sellest, kumb seisund on halvem.
RT I 2009, 1, 2 – jõust. 12.01.2009]
(10) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tähtaega võib pikendada eesmärgi saavutamiseks järk-järgult siis, kui ei ole oodata vee seisundi edasist halvenemist ning kui:
1) kõikide abinõude rakendamine vee seisundi parendamiseks on täies ulatuses võimalik üksnes etappidena, mida ei ole võimalik eesmärgi saavutamiseks ettenähtud tähtajaks ellu viia;
2) abinõude rakendamise lõpuleviimine ettenähtud tähtajaks on ülemäära kulukas;
3) looduslikud tingimused ei võimalda eesmärki tähtajaks saavutada.
(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tähtaja pikendamine ja selle põhjendus esitatakse veemajanduskavas.
(12) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tähtaega tohib veemajanduskava ülevaatamisel pikendada, kuid mitte kauemaks kui vesikonna järgmise, ülevaadatud veemajanduskava eesmärkide saavutamise tähtajani.
(13) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud eesmärgist leebemaid eesmärke võib seada üksnes siis, kui on kindlaks tehtud, et vee seisund on inimtegevuse tulemusena niivõrd mõjutatud või kui vee seisund on looduslike tingimuste tõttu nii halb, et käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud eesmärkide saavutamine on võimatu või ülemäära kulukas, ning kui kõik järgmised tingimused on täidetud:
1) keskkonnaalaseid või sotsiaal-majanduslikke vajadusi, mida selline inimtegevus rahuldab, ei ole võimalik rahuldada muude vahenditega, mis oleksid keskkonna seisukohalt oluliselt paremad ning ei tooks kaasa ülemäära suuri kulutusi;
2) pinnavee parima võimaliku ökoloogilise ja keemilise seisundi saavutamine ei ole inimtegevuse mõju või reostuse iseloomu arvestades võimalik;
3) põhjavee seisundi muutumist ei ole inimtegevuse mõju või reostuse iseloomu arvestades võimalik ära hoida;
4) eksperdiarvamuse alusel ei ole ette näha vee seisundi edaspidist olulist halvenemist.
(14) Leebemate eesmärkide kehtestamine ja selle põhjused vaadatakse üle veemajanduskava ülevaatamise ajal.
§ 389. [Kehtetu – RT I 2009, 1, 2 - jõust. 12.01.2009]
§ 3810. Laevalt saasteainete merre heitmise keelu rikkumine
(1) Laevalt saasteainete keelatud merreheitmise eest –
§ 3811. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 383–385, 387, 388 ja 3810 sätestatud väärtegude menetlemisel kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 383–385 ja 3810 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Keskkonnainspektsioon.
(3) Käesoleva seaduse §-des 387 ja 388 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tervisekaitseinspektsioon.
(2) Käesoleva seaduse § 241 lõikes 4 sätestatud nõue tuleb täita reoveekogumisaladel, mille reostuskoormus on 10 000 ie või rohkem, 2009. aasta 31. detsembriks ja reoveekogumisaladel, mille reostuskoormus on 2000–9999 ie, 2010. aasta 31. detsembriks.
(10) Paisu omanik, kes ei oma vee erikasutusluba veekogu paisutamiseks, peab selle omandama 2012. aasta 1. jaanuariks.
(11) Käesoleva seaduse § 17 lõikes 5 nõutud kalade läbipääs tuleb tagada 2015. aasta 1. jaanuariks.
(12) Looduskaitseseaduse § 51 lõike 2 alusel lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaigana kinnitatud veekogule või selle lõigule ehitatud paisu omanik peab vee erikasutusloa omandama 2010. aasta 1. jaanuariks.
(13) Looduskaitseseaduse § 51 lõike 2 alusel lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaigana kinnitatud veekogule või selle lõigule ehitatud paisul tuleb tagada kaladele läbipääs nii üles- kui ka allavoolu 2013. aasta 1. jaanuariks.
1Nõukogu direktiiv 80/68/EMÜ põhjavee kaitse kohta teatavatest ohtlikest ainetest lähtuva reostuse eest (EÜT L 020, 26.01.80, lk 43–48);
nõukogu direktiiv 86/278/EMÜ keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses (EÜT L 181, 4.07.1986, lk 6–12); nõukogu direktiiv 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.05.1991, lk 40–52);
nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.08.1991, lk 1–32);
nõukogu direktiiv 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1–8);
nõukogu direktiiv 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (EÜT L 330, 5.12.98, lk 32–54);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1–73); Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest (ELT L 255, 30.09.2005, lk 11–21);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/11/EÜ teatavate ühenduse veekeskkonda lastavate ohtlike ainete põhjustatava saaste kohta (ELT L 64, 4.03.2006, lk 52–59).


text:
RT I, 14.02.2014, 8
3-4-1-35-13
Riigilõivuseaduse § 56 lõike 1 ja lisa 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) põhiseaduslikkuse kontroll osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 900 000 krooni kuni 1 000 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 75 000 krooni, ja riigilõivuseaduse § 56 lõigete 1 ja 19 ning lisa 1 kontroll osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 200 000 krooni kuni 225 000 krooni tuli apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 22 500 krooni
Harju Maakohtu 26. juuni 2013. aasta määrus tsiviilasjas nr 2-09-52419
1. Tunnistada, et riigilõivuseaduse (RT I 2006, 58, 439; 22.12.2010, 1) § 56 lõige 1 ja lisa 1 olid 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis põhiseadusega vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 900 000 krooni kuni 1 000 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 75 000 krooni.
2. Jätta rahuldamata Harju Maakohtu taotlus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks riigilõivuseaduse § 56 lõiked 1 ja 19 ning lisa 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 200 000 krooni kuni 225 000 krooni tuli apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 22 500 krooni.
1. Harju Maakohtu menetluses oli tsiviilasi nr 2-09-52419 Tatjana Pogodina hagis Aleksander Trošini vastu. A. Trošin tasus 31. detsembril 2009 esitatud vastuhagi (kinnistu kaasomandi lõpetamise ja 71 062 krooni 58 sendi nõue) hinnalt 901 062 krooni 58 senti riigilõivu 75 000 krooni (4793 eurot 37 senti) sel ajal kehtinud riigilõivuseaduse (RLS) § 56 lõike 1 ja lisa 1 alusel. Harju Maakohus jättis vastuhagi tervikuna rahuldamata.
2. A. Trošin esitas 12. oktoobril 2010 apellatsioonkaebuse ja tasus selle hinnalt 221 062 krooni 58 senti riigilõivu 22 500 krooni osamaksetena Tallinna Ringkonnakohtu 18. novembri 2010. aasta määruse alusel (TsMS § 181 lõige 31). Tallinna Ringkonnakohus rahuldas 17. mail 2011 apellatsioonkaebuse osaliselt, maakohtu otsuse muudetud resolutsiooniga lõpetati poolte kaasomand ja kinnistu jäeti A. Trošinile. Vastuhagi 71 062 krooni 58 sendi (4541 euro 72 sendi) nõudes saadeti uueks läbivaatamiseks Harju Maakohtule. Ringkonnakohtu otsus jõustus 14. septembril 2011.
3. A. Trošin esitas maakohtus 4541 euro 72 sendi nõude menetlemisel 20. märtsil 2013 taotluse tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks vastuhagiavalduse ja apellatsioonkaebuse esitamise ajal kehtinud RLS § 56 lõiked 1 ja 19 ning lisa 1 tasumisele kuulunud riigilõivude osas ning tagastada enamtasutud riigilõiv.
4. Harju Maakohus tegi 4541 euro 72 sendi nõude ning kogu tsiviilasja menetluskulude jaotamise kohta otsuse 26. juunil 2013. Sama kuupäeva määrusega tunnistas kohus põhiseaduse vastaseks ja jättis kohaldamata 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis RLS § 56 lõike 1 ja lisa 1 osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 900 000 krooni kuni 1 000 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 75 000 krooni, ja RLS § 56 lõiked 1 ja 19 ning lisa 1 osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 200 000 krooni kuni 225 000 krooni tuli apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 22 500 krooni, tuginedes Riigikohtu riigilõivualasele kohtupraktikale. Maakohus määras tasumisele kuulunud riigilõivud lähtuvalt enne 1. jaanuari 2009 kehtinud riigilõivumääradest ja muuhulgas tagastas apellatsioonkaebuse esitamisel tasutud riigilõivust 687 eurot 5 senti enamtasutud lõivu.
5. Harju Maakohtu määrus saabus Riigikohtusse 28. juunil 2013.
6. Riigikogu leiab, et RLS § 56 lõigete 1 ja 19 ning lisa 1 sätted, mis näevad ette kohustuse tasuda vaidlustatud määras lõive, on põhiseadusega vastuolus.
7. A. Trošin leiab, et praeguses asjas tasuda tulnud riigilõivud olid põhiseaduse vastased.
8. Hagiavalduselt tasutud riigilõivu põhiseadusvastasust kinnitab Riigikohtu praktika. Apellatsioonkaebuselt tasutud riigilõiv 22 500 krooni (1438 eurot 1 sent) on võrdne rohkem kui viiekordse apellatsioonkaebuse esitamise ajal kehtinud miinimumpalgaga ja ületab kaks korda ühe tsiviilasja keskmist arvestuslikku kulu ringkonnakohtus 2010. aastal. Seega ei saa ka seda lõivu pidada vajalikuks meetmeks, tagamaks menetlusosaliste osalemist menetluskulude kandmisel. Apellatsioonkaebuse menetlemise kulusid ringkonnakohtus on võimalik katta märkimisväärselt madalama ja seega kohtusse pöörduda soovivaid isikuid vähem koormava riigilõivuga. A. Trošin maksis menetluse jätkumise huvides ära nõutud riigilõivud, samas ei ole ta nõustunud lõivude suurusega. Sellele viitab mh asjaolu, et ta taotles lõivude tasumiseks menetlusabi ning kohus on menetlusabi korras ka võimaldanud tasuda riigilõive osamaksetena. Isikul on maakohtus õigus nõuda TsMS § 150 lõike 1 punkti 1 ja lõike 4 alusel enamtasutud riigilõivu tagastamist ja põhiseaduse (PS) § 15 lõike 1 alusel kohaldatud riigilõivumäärade põhiseaduspärasuse kontrollimist.
9. T. Pogodina arvates on vaidlustatud riigilõivuseaduse sätted põhiseaduspärased ja algatatud põhiseaduslikkuse järelevalve menetlus ei ole lubatav.
10. Riigilõivude eesmärgiks on tagada menetlusökonoomia ja takistada sellel eesmärgil liigsete ja pahatahtlike kaebuste esitamist. Olukorras, kus riigilõivude tasumiseks on võimalik saada menetlusabi nii osamaksetena tasumise kui ka osaliselt või täielikult tasumisest vabastamise näol, on vaidlustatud lõivumäärad põhiseaduspärased. A. Trošini taotlus kontrollida tasutud riigilõivude põhiseaduspärasust on hilinenud. Kohtusse pöördumise piirangu põhiseaduspärasus peaks olema selge enne kohtuasja lahendama asumist. Pärast vaidluse lõppu võib vaidlustada riigilõivu suuruse põhiseaduspärasuse vaid erandlikel juhtudel, mida praegu ei esine. Riigikohtu üldkogu leidis 2. aprilli 2013. aasta määruses asjas nr 3-2-1-140-12 (punkt 20), et TsMS § 150 lõike 1 punkti 1 ja lõiget 6 tuleb koostoimes tõlgendada selliselt, et enam tasutud riigilõivu tagastamist nõudes saab isik tugineda lõivu põhiseadusvastasusele kuni menetluse jõustunud lahendiga lõppemiseni, kui isikul oli võimalus esitada selline taotlus menetluse ajal. Praeguses asjas jõustus kaasomandi lõpetamist puudutanud otsus 14. septembril 2011.
11. Õiguskantsler peab vaidlusaluseid riigilõivuseaduse sätteid nii vastuhagiavalduse kui ka apellatsioonkaebuse osas vastuolus olevaiks PS § 15 lõikega 1, § 24 lõikega 5 ja §-ga 11.
12. Justiitsministri arvates on vaidlusalused riigilõivuseaduse sätted põhiseaduspärased.
13. Riigilõivuseaduse (RT I 2006, 58, 439; 22.12.2010, 1) § 56 "Hagiavalduse, avalduse ja kaebuse läbivaatamine" lõiked 1 ja 19:
14. Lisa 1 riigilõivuseaduse juurde (RT I 2008, 59, 330 – jõust. 01.01.2009) "Riigilõivu täismäärad avalduse esitamise eest tsiviilkohtumenetluses (kroonides)" (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) väljavõte:
15. Säte, mille põhiseaduspärasust Riigikohus hindab, peab olema põhivaidluse lahendamisel asjassepuutuv (põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse (PSJKS) § 14 lõige 2). Asjasse puutuv on säte, mille põhiseadusega vastuolu eeldades peab kohus tegema teistsuguse otsustuse kui selle sätte põhiseaduspärasuse korral (vt ka Riigikohtu üldkogu 28. oktoobri 2002. aasta otsus asjas nr 3-4-1-5-02, punkt 15).
16. Riigikohtu üldkogu leidis 2. aprilli 2013. aasta määruses asjas nr 3-2-1-140-12, et TsMS § 150 lõike 1 punkti 1 ja lõiget 6 tuleb koostoimes tõlgendada selliselt, et enam tasutud riigilõivu tagastamist nõudes saab isik lõivu põhiseadusvastasusele tugineda kuni menetluse jõustunud lahendiga lõppemiseni, kui isikul oli võimalus esitada selline taotlus menetluse ajal (viidatud otsuse punktid 20–21).
17. Kolleegiumi hinnangul on praeguses asjas riigilõivumäärade põhiseaduslikkuse kontroll lubatav. Hagihinda arvutades liidetakse ühes hagis sisalduvad nõuded (TsMS § 134 lõige 1). Praeguses asjas maksti riigilõivu vastuhagi hinnalt, mis saadi kaasomandi lõpetamise ja 71 062 krooni 58 sendi nõude liitmisel. Kaasomandi lõpetamise nõudes jõustunud otsusega menetluskulusid ei jaotatud. Enam tasutud riigilõivu tagastamise taotlus esitati 71 062 krooni 58 sendi (4541 euro 72 sendi) nõude menetlemise ajal, seega enne tsiviilasjas menetluse jõustunud lahendiga lõppemist.
18. Arvestades Riigikohtu seisukohti riigilõivumäärade põhiseaduslikkuse järelevalve asjades, loeb kolleegium asjassepuutuvateks RLS § 56 lõike 1 ja lisa 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 900 000 krooni kuni 1 000 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 75 000 krooni, ja RLS § 56 lõiked 1 ja 19 ning lisa 1 osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 200 000 krooni kuni 225 000 krooni tuli apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 22 500 krooni.
19. Hagiavalduselt ja apellatsioonkaebuselt riigilõivu tasumise nõue ja selle määr riivavad PS § 15 lõikes 1 ja § 24 lõikes 5 sätestatud põhiõigusi (vrd Riigikohtu üldkogu 6. märtsi 2012. aasta otsus asjas nr 3-2-1-67-11, punkt 22.1; 12. aprilli 2011. aasta otsus asjas nr 3-2-1-62-10, punkt 39).
20. Riigikohus on pidanud tsiviilkohtumenetluses riigilõivude eesmärkideks ja ühtlasi kohtusse pöördumise ning edasikaebeõiguse riive legitiimseteks eesmärkideks menetlusosaliste osavõttu õigusemõistmise kulude kandmisest ehk seda, et toiminguosaline hüvitaks riigi tehtava avalikõigusliku toimingu kulutused kas täielikult või osaliselt (Riigikohtu üldkogu otsus asjas nr 3-2-1-67-11, punkt 25.5; otsus asjas nr 3-2-1-62-10, punkt 44), ja menetlusökonoomiat ehk eesmärki vältida põhjendamatute ja pahatahtlike kaebuste esitamist (üldkogu otsus asjas nr 3-2-1-67-11, punkt 25.5; otsus asjas nr 3-2-1-62-10, punktid 44 ja 45).
21. Riigilõivu määra 75 000 krooni, mis tuli tasuda hagiavalduse esitamisel tsiviilasjas hinnaga üle 900 000 krooni kuni 1 000 000 krooni, tunnistas Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium 4. novembri 2013. aasta otsusega asjas nr 3-4-1-28-13 põhiseaduse vastaseks. Seega on üks praeguses põhiseaduslikkuse järelevalve asjas vaidlustatud riigilõivuseaduse norm juba tunnistatud põhiseadusvastaseks.
22. Kolleegium tunnistab seetõttu PSJKS § 15 lõike 1 punkti 5 alusel, et riigilõivuseaduse (RT I 2006, 58, 439; 22.12.2010, 1) § 56 lõige 1 ja lisa 1 olid 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis PS § 15 lõikega 1 ja §-ga 11 vastuolus osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 900 000 krooni kuni 1 000 000 krooni tuli hagiavalduselt tasuda riigilõivu 75 000 krooni.
23. Teiseks on praeguses põhiseaduslikkuse järelevalve asjas asjassepuutuv riigilõivu määr 22 500 krooni, mis tuli tasuda tsiviilasjas hinnaga üle 200 000 krooni kuni 225 000 krooni apellatsioonkaebuselt. Kolleegium leiab, et see määr on põhiseadusega kooskõlas.
24. Riigikohtu üldkogu tunnistas 21. jaanuari 2014. aasta otsusega asjas nr 3-4-1-17-13 põhiseadusega kooskõlas olevaks praegu vaidlusalusest riigilõivumäärast 22 500 krooni oluliselt suurema määra 35 000 krooni, mida tuli 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis RLS § 56 lõike 1 ja lisa 1 alusel tasuda hagiavalduselt tsiviilasjas hinnaga üle 300 000 krooni kuni 350 000 krooni. Üldkogu leidis, et 35 000 krooni suuruse riigilõivumääraga põhjustatud riive kohtusse pöördumise põhiõigusele on mõõdukas (otsuse punkt 43). Kolleegium lähtub üldkogu sellest seisukohast ja leiab praeguses asjas, et apellatsioonkaebuselt hinnaga üle 200 000 krooni kuni 225 000 krooni nõutud riigilõiv 22 500 krooni on menetlusökonoomia ja õigusemõistmise kulude kandmises osalemise eesmärgi tagamisel sobiv, vajalik ja mõõdukas abinõu.
25. Kolleegium möönab, et riigilõivumäära suurusest sõltub põhiõigustesse sekkumise ulatus ja intensiivsus. Samas vähendab edasikaebe põhiõiguse riive intensiivsust ringkonnakohtu määrusega TsMS § 181 lõike 31 alusel A. Trošinile menetlusabi korras antud võimalus tasuda apellatsioonkaebuselt riigilõiv osamaksetena. Kohus leidis, et kuigi majandusliku seisundi tõttu ei ole alust apellandile menetlusabi anda, takistab tasumisele kuuluva riigilõivu korraga tasumine kohtuasja asjaolusid arvestades ebamõistlikult tema õigust pöörduda kohtusse oma eeldatava ja seadusega kaitstud õiguse või huvi kaitseks.
26. Asunud seisukohale, et riigilõivu määr 22 500 krooni on põhiseaduspärane, jätab kolleegium PSJKS § 15 lõike 1 punkti 6 alusel rahuldamata Harju Maakohtu taotluse tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks RLS § 56 lõiked 1 ja 19 ning lisa 1 (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2010 kehtinud redaktsioonis) osas, milles tsiviilasjas hinnaga üle 200 000 krooni kuni 225 000 krooni tuli apellatsioonkaebuselt tasuda riigilõivu 22 500 krooni.
27. Kolleegium märgib täiendavalt järgmist. Harju Maakohus on 26. juuni 2013. aasta määrusega tagastanud A. Trošinile 687 eurot 5 senti apellatsioonkaebuse esitamisel tasutud riigilõivust. Riigi Tugiteenuste Keskus on määruse täitnud 8. augustil 2013. Põhiseaduspärane riigilõiv apellatsioonkaebuselt on kolleegiumi otsusel 22 500 krooni (1438 eurot 1 sent). Maakohus on seega alusetult tagastanud 687 eurot 5 senti. TsMS § 179 lõike 2 alusel võib vähem tasutud riigilõivu isikult välja mõista mh asja lahendanud maakohus.

matches:
§ 56
§ 56
§ 56
§ 56
§ 56
§ 181
§ 56
kohus
§ 56
§ 56
§ 56
kohus
§ 150
§ 15
§ 150
§ 15
§ 24
§ 56
Riigikohus
§ 14
kohus
§ 150
§ 134
§ 56
§ 56
§ 15
§ 24
Riigikohus
§ 15
§ 56
§ 15
§ 56
§ 181
Kohus
§ 15
§ 56
§ 179