Kinnipeetavale lubatud asjad - PÕHIMÕISTED
Kinnipeetavale lubatud asjad
January 27. 2011 15:56:24
Asi on kehaline ese. Kinnisasi on maapinna piiritletud osa (maatükk). Asi, mis ei ole kinnisasi, on vallasasi.( TsÜS § 49 ja 50) Asi on peremehetu, kui see ei ole veel olnud kellegi omandis või kui omanik on valduse lõpetanud omandist loobumise tahtega. (AÕS § 96 lg 3)
Omand on isiku täielik õiguslik võim asja üle. Omanikul on õigus asja vallata, kasutada ja käsutada ning nõuda kõigilt teistelt isikutelt nende õiguste rikkumise vältimist ja rikkumise tagajärgede kõrvaldamist. Omaniku õigused võivad olla kitsendatud ainult seaduse või teiste isikute õigustega. (AÕS § 68 lg 1 ja 2) Ühine omand on kaasomand või ühisomand. Kaasomand on kahele või enamale isikule üheaegselt mõttelistes osades ühises asjas kuuluv omand. Ühisomand on kahele või enamale isikule üheaegselt kindlaksmääramata osades ühises asjas kuuluv omand. (AÕS § 70 lg 2—4)
Vallasomand tekib 1) vallasasja üleandmisega, kui võõrandaja annab asja valduse üle omandajale ja nad on kokku leppinud, et omand läheb üle omandajale, 2) hõivamisega, kui isik võtab peremehetu asja oma valdusesse tahtega saada selle omanikuks, 3) leiuga ühe aasta möödumisel asja leidmisest, kui leidja on täitnud teatamiskohustuse, ning 4) igamisega, kui isik heauskselt valdab vallasasja katkematult viie aasta jooksul nagu omanik. (AÕS § 92, § 96 lg 1, § 100 lg 1 ja 2, § 110 lg 1 jt)
Kinnipeetava asjade nimekiri on haldusdokument, milles sedastatakse kinnipeetaval olemasolevad asjad ning nende asukoht (vt VSKE § 61 lg 2, vrd "protokoll") Nimekirja kandel ei ole haldusakti tähendust, st see ei anna õigust ega keela vallata asja kambris, kuid võib olla üheks tõendiks loa olemasolu või puudumise kohta, samuti võib kinnipeetav nõuda faktiliselt vale kande muutmist või puuduva kande tegemist.
Läbiotsimine on menetlustoiming, mis hõlmab kinnipeetava läbiotsimist, tema isiklike asjade, elu- ja olmeruumide, samuti teiste ruumide ja territooriumi läbiotsimist keelatud esemete ja ainete avastamiseks (VangS § 68 lg 1). Kuigi VangS § 67 selleks õiguslikku alust ei anna, tehakse vanglate praktikas kinnipeetava läbiotsimise käigus ka isiku läbivaatus (vrd KrMS § 88).
Soetamine on asja omandamine ehk õigustoiming vallasomandi tekitamiseks. Soetamine ei ole piiratud vallasomandi tekke kindla vormi või võlaõigusliku tehingu vormiga, kuid seadustes on kehtestatud soetamise mõistet kitsendavaid regulatsioone (nt relvaseaduse § 11 lg 2 kohaselt eristatakse soetamist järgmistest mõistetest valmistamine, müük, omamine, valdamine, hoidmine, hooldamine, kandmine, edasitoimetamine, vedu, sissevedu, väljavedu, võõrandamine, pärimine, leidmine ja hävitamine). Vanglad on oma praktikas VSKE § 57 lg 1 sätestatud kinnipeetava õigust "soetada vangla vahendusel isiklikke asju" kitsendanud selliselt, et võimaldanud soetamist üksnes asjade ostmise teel (sisseostude tegemine – VSKE § 74 jj) või kinkena.
Isikuarve on vangla raamatupidamises peetav analüütilise arvestuse konto, millel kirjendatakse kinnipeetava nimel laekunud raha kasutamist (kinnipeetava lühiajalised ja pikaajalised nõuded vangla vastu, kinnipeetava vastu esitatud tsiviilnõuete täitmine). Arve on dokument, mis antakse tehingu toimumise ja asjaolude kinnitamiseks (vt käibemaksuseaduse § 37). Konto on raamatupidamise arvestuslik üksus majandustehingute kirjendamiseks (vt raamatupidamise seaduse § 8 jt).


Kõmsi Lasteaed-Algkooli põhimäärus – Riigi Teataja
Kõmsi Lasteaed-Algkooli põhimäärus
Kõmsi Lasteaed-Algkooli põhimäärus - sisukord
§ 13 Hariduslike erivajadustega õpilaste rühmad ja klassid
§ 19 Laste ja õpilaste õigused ja kohustused
§ 21 Vanemate vastutus
§ 23 Lasteaed-algkooli vastuvõtmine ja väljaarvamine
6 LASTEAED-ALGKOOLI TÖÖTAJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 24 Lasteaed-algkooli töötajad
§ 25 Personali koosseisu määramine ja töölepingud
§ 26 Personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus
7 LASTEAED-ALGKOOLI JUHTIMINE
§ 27 Lasteaed-algkooli direktor
§ 30 Lasteaed-algkooli vara
§ 33 Asjaajamine, aruandlus
9 ÜMBERKORRALDAMINE, PIDAMISE ÜLEANDMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE, PÕHIMÄÄRUSE MUUTMISE KORD
§ 35 Lasteaed-algkooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
§ 36 Lasteaed-algkooli põhimääruse muutmise kord
RT IV, 17.03.2020, 11
Vastu võetud 13.03.2020 nr 76
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66, koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 ning Lääneranna Vallavolikogu 15.02.2018 määruse nr 16 „Lääneranna valla põhimäärus“ § 36 lõike 3 alusel.
Lasteaed-algkooli nimetus on Kõmsi Lasteaed-Algkool (edaspidi lasteaed-algkool).
Lasteaed-algkool asub aadressil Kõmsi tee 14, Kõmsi küla, Lääneranna vald, Pärnu maakond, sihtnumber 90102.
(1) Lasteaed-algkool on Lääneranna Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) poolt hallatav koolieelne lasteasutus ja põhikool, mis tegutsevad ühe asutusena.
(2) Põhikoolis toimub õpe I ja II kooliastmes.
(3) Põhikooli õppekava täitmiseks koolis on nominaalne õppeaeg kuus aastat.
(4) Lasteaias on kaks liitrühma, üks pooleteise- kuni nelja-aastastele ja üks viie- kuni seitsmeaastastele lastele.
(5) Kool on õppe-, kasvatus- ja arendustegevuses õigusaktidega kehtestatud raamides iseseisev. Tal on õigus otsustada oma põhitegevusest tulenevate eesmärkide saavutamise teede ja vahendite kasutusviiside üle.
(6) Lasteaed-algkool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, koolieelse lasteasutuse seadusest, käesolevast põhimäärusest ja muudest õigusaktidest.
(1) Lasteaed-algkoolil on oma nimega pitsat ja sümboolika.
(2) Lasteaed-algkoolil on Lääneranna valla eelarves iseseisev eelarve.
(1) Lasteaed-algkooliga samas hoones asub Kõmsi raamatukogu, mis täidab kooliraamatukogu põhiülesannet põhikogu osas.
(2) Lasteaed-algkoolil on õppekirjanduse kogu.
Lasteaed-algkooli tegevuse eesmärgiks on võimaldada koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist ning kooliks ettevalmistamist ja õpilastele koolikohustuse täitmist ning põhihariduse omandamist 1.-6. klassini tagades seejuures õppetöö vastavuse riiklikus õppekavas põhikoolile esitatavatele nõuetele, arvestades Lääneranna valla ja Kõmsi Lasteaed-Algkooli arengukavas seatud eesmärke.
(1) Lasteaed-algkooli ülesanded on:
1) täiendada perekonda lapse arendamisel ning luua võimalused alus- ja põhihariduse omandamiseks I ja II kooliastmes;
2) arvestada lapse ealisi, soolisi, individuaalseid vajadusi ja iseärasusi;
3) luua võimalused ja tingimused tervikliku isiksuse kujunemiseks;
5) luua tingimused laste ja õpilaste huvide ja annete väljaarendamiseks;
6) luua tingimused laste ja õpilaste kultuuri- ja sporditegevuseks;
7) luua kaasaegse sisustuse ja õpivaraga keskkond, mis toetab õppekava täitmist ning heade õpitulemuste saavutamist;
9) tagada õpilastele ja lasteaialastele tervisekaitse eeskirjade ja -normide kohane päevakava, õppekorraldus ja õppekoormus ning toitlustamine;
10) kindlustada õpilased õpikute ja muude õppevahendite ja -materjalidega;
11) luua töötajatele tänapäevased töö- ja olmetingimused ning võimalused oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste rakendamiseks ja täiendamiseks;
12) kanda kooli, õppekavade, pedagoogide, õpilaste andmed ning nende muutumised Eesti Hariduse Infosüsteemi.
(2) Lasteaed-algkool võib oma põhitegevuse kõrval ja seda kahjustamata tegeleda õppekavavälise koolituse, muusikatundide andmise, võistluste, kontsertide ja näituste korraldamise, ruumide üürimise ja toitlustamisega.
Lasteaed-algkooli õppekeel on eesti keel.
Lasteaed-algkooli õppetöö toimub statsionaarses vormis.
(1) Lasteaed-algkooli õppe- ja kasvatustegevuse alusdokumentideks on õppekavad, mis koostatakse lähtudes koolieelse lasteasutuse riiklikust õppekavast ja põhikooli riiklikust õppekavast, kooli arengukavast, pidades silmas piirkonna vajadusi, kooli töötajate, vanemate ja õpilaste soove ning kasutatavaid ressursse.
(2) Lasteaed-algkooli õppekavad kinnitab kooli direktor käskkirjaga.
(3) Lasteaed-algkooli õppekavad ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(4) Lasteaed-algkool võimaldab õpilasel tasuta kasutada kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti.
(2) Erivajadustega lapse, sealhulgas andeka lapse arengu toetamine lasteaias on meeskonnatöö, mille toimimise eest vastutab direktor.
(3) Hariduslike erivajadustega on õpilane, kelle eriline andekus, õpiraskused, terviserike, puue, käitumis- ja tundeeluhäired, pikemajaline õppest eemal viibimine või kooli õppekeele ebapiisav valdamine toob kaasa vajaduse teha muudatusi või kohandusi õppe sisus, õppeprotsessis, õpikeskkonnas või taotlevates õpitulemustes.
(1) Vajadusel koostavad rühma pedagoogid õppeaasta algul koostöös logopeedi/eripedagoogi jt. spetsialistidega ning lapsevanemaga lapsele individuaalse arenduskava. Vähemalt üks kord õppeaastas tehakse kokkuvõte individuaalse arenduskava rakendumisest, arengukeskkonna sobilikkusest ning lapse edasistest vajadustest.
(4) Individuaalse õppekava koostamisel kaasatakse vanem ning vajaduse kohaselt õpetajaid ja
tugispetsialiste.
§ 13. Hariduslike erivajadustega õpilaste rühmad ja klassid
(2) Erivajadustega laps võetakse sobitus- või erirühma vastu vanema kirjaliku avalduse ja nõustamiskomisjoni soovituse alusel.
(3) Lasteaia ja vanema koostöö korraldamiseks peetakse lastevanemate üldkoosolekuid, rühma koosolekuid, lapse õpetaja ning vanema vahel arenguvestlusi.
(6) Lasteaia õppekava läbinule annab lasteaed-algkool välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused.
(7) Lasteaed-algkool kannab alusharidust omandavate õpilaste andmed Eesti Hariduse Infosüsteemi (EHIS).
(8) Õppetundide arv ja nende järjekord õppepäevas määratakse tunniplaanis, mille kinnitab kooli direktor oma käskkirjaga.
(9) Õpilaste teadmiste ja oskuste hindamisel lähtub kool riiklikus õppekavas ja selle alusel koostatud kooli õppekavas nõutavatest teadmistest ja oskustest. Teadmiste ja oskuste ning käitumise ja hoolsuse hindamise põhimõtted, tingimused ja kord sätestatakse kooli õppekavas, lähtudes haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud hindamise alustest, tingimustest ja korrast.
(10) Individuaalse õppekava alusel õppija puhul arvestatakse hindamisel individuaalses õppekavas sätestatud erisusi.
(11) Lasteaed-algkool kannab õpilaste andmed Eesti Hariduse Infosüsteemi (EHIS).
(2) Täiendavaid motiveerimis- ja tunnustamismeetmeid näeb lasteaed-algkool ette kodukorras lähtuvalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest.
(5) Mõjutusmeetmete rakendamise, põhikooli ja gümnaasiumiseadusest lähtuvalt, otsustab direktor või tema volitatud isik. Ajutise õppes osalemise keelu otsustab õppenõukogu.
(1) Lasteaed-algkooli direktor võib vallavalitsuse nõusolekul moodustada kooli pikapäevarühma, mis pakub õpilasele järelvalvet, pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel.
(1) Huvitegevus korraldatakse koostöös koolipidajaga.
(2) Huvitegevuse läbiviimine fikseeritakse ARNO keskkonnas.
(3) Õpilasel on õigus kasutada huvitegevuses tasuta oma lastead-algkooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja kuid vahendeid lasteaed-algkooli kodukorras sätestatud korras.
§ 19. Laste ja õpilaste õigused ja kohustused
(1) Lastel on lasteaias õigus:
1) vaimselt ja füüsiliselt tervislikule keskkonnale ja päevakavale:
3) kasutada lasteaed-algkooli kodukorras sätestatud tingimustel vähemalt kooli õppekava
läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihkuid ja töölehti;
5) täita õpiülesandeid ja osaleda temale lasteaed-algkooli päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes;
6) saada eeldatavate õpitulemuste saavutamisel ajutise mahajäämuse tekkimisel täiendavat pedagoogilist juhendamist väljaspool õppetunde;
7) vajadusel vähemalt üks kord õppeaasta jooksul arenguvestlusele, mille põhjal lepitakse kokku edasises õppes ja arengu eesmärkides;
8) saada vajadusel logopeedi, psühholoogi ja sotsiaalpedagoogi teenust;
10) olla teavitatud hinnetest ja talle kohalduvast osast päevakavas;
12) kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma lasteaed-algkooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi- ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras;
13) saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja kooli pidaja poolt kehtestatud korras ja ulatuses;
14) saada ettenähtud korras ainelist abi selleks eraldatud summadest või fondidest;
15) saada koolis õppimise ajaks õpilaspileti;
16) pöörduda oma õiguste kaitseks õpetaja, direktori, vallavalitsuse, hoolekogu, haridus- ja teadusministeeriumi või lastekaitseorganisatsioonide poole;
17) kasutada muid õigusi, mis tulenevad seadustest ja nende alusel kehtestatud õigusaktidest.
4) tutvuda lasteaed-algkooli õppe- ja päevakavaga;
5) saada teavet lasteaed-algkooli töökorralduse kohta;
12) olla kaasatud õpilase individuaalse õppekava koostamisel:
15) saada teavet õpilase õppest puudumistest vähemalt üks kord õppetrimestri jooksul:
17) saada soodustusi Lääneranna Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) poolt kehtestatud ulatuses ja korras.
3) kinni pidama kooli päevakavast ja laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest;
12) osalema lasteaia lapse ja õpilase arenguvestlusel;
14) tagama õpilase järelvalve ning õppe korraldamise individuaalse õppekava alusel ajutise õppes osalemise keelu korral.
§ 21. Vanemate vastutus
§ 23. Lasteaed-algkooli vastuvõtmine ja väljaarvamine
(1) Lapsed võetakse vastu lasteaeda ja arvatakse sealt välja vastavalt vallavalitsuse kehtestatud laste lasteaeda võtmise ja sealt väljaarvamise korrale.
6. peatükk LASTEAED-ALGKOOLI TÖÖTAJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 24. Lasteaed-algkooli töötajad
(1) Lasteaed-algkooli töötajad (edaspidi personal) on pedagoogid ja teised töötajad.
(3) Lasteaed-algkool kannab pedagoogide andmed Eesti Hariduse Infosüsteemi (EHIS).
§ 25. Personali koosseisu määramine ja töölepingud
(1) Lasteaed-algkooli personali koosseisu määrab kooli direktor vallavolikogu kehtestatud korras.
§ 26. Personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus
(1) Personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks lasteaed-algkooli töökorralduse reeglitega, ametijuhendite ja töölepingutega, mis on kooskõlas töösuhteid reguleerivate muude õigusaktidega.
(2) Pedagoogilise personali ülesandeks on lasteaia laste ja kooli õpilaste õpetamine ja kasvatamine ning osalemine lasteaed-algkooli arendamistegevuses.
(3) Lasteaed-algkooli teenindava ja abipersonali ülesanneteks on tagada häireteta töö lasteaed-algkoolis, heaperemehelik majandamine ja koolivara korrasolek ning majanduslik teenindamine, toitlustamine ja tervishoid.
(4) Lasteaed-algkooli pedagoogid:
2) hoolitsevad laste elu, tervise ja turvalisuse eest lasteaias või koolis viibimise ajal;
1) täiendada oma erialaseid teadmisi vastavalt täiskasvanute koolituse seadusele ja lasteaed-algkoolis kehtestatud tingimustele;
7. peatükk LASTEAED-ALGKOOLI JUHTIMINE
§ 27. Lasteaed-algkooli direktor
(1) Lasteaed-algkooli juhib direktor. Direktor tagab lasteaed-algkooli tulemusliku ja häireteta töö, juhib õppe- ja kasvatustegevust koostöös õppenõukogu ja hoolekoguga.
(2) Direktori töötasu suuruse määrab vallavalitsus arvestades direktorile kehtestatud kuutöötasu alammäära ning lasteaed-algkooli eelarves töötasudeks ettenähtud summa suurust.
1) esindab lasteaed-algkooli ja teeb tehinguid, mis on suunatud õigusaktides temale seaduses sätestatud ülesannete täitmisele;
2) juhatab lasteaed-algkooli õppenõukogu ja pedagoogilise nõukogu tööd;
3) kehtestab lasteaed-algkooli sisehindamise korra ja kinnitab sisehindamise aruande;
4) kinnitab õppenõukogu ja hoolekogu poolt kooskõlastatud õpilastega läbiviidava arenguvestluse tingimused ja korra;
6) määrab lasteaed-algkooli personali koosseisu tuginedes haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud personali miinimumkoosseisule;
7) määrab lasteaed-algkooli personali kuutöötasud, arvestades õpetajatele kehtestatud kuutöötasu alammäärasid ja kooli eelarves töötasudeks ettenähtud summa suurust;
11) kehtestab lasteaed-algkooli õppekava kooskõlastatult õppenõukogu ja hoolekoguga;
15) korraldab lasteaialaste ja kooli õpilaste lasteaed-algkooli vastu võtmist;
16) korraldab koostöös hoolekogu ja õppenõukoguga lasteaed-algkooli arengukava koostamise;
19) korraldab lasteaed-algkooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamise ning kehtestab selle;
22) tagab lasteaed-algkooli eelarve täitmise;
23) otsustab tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamise;
24) kinnitab lasteaed-algkooli asjaajamiskorra;
(4) Direktor kannab vastutust lasteaed-algkooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(6) Direktori ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab vallavalitsus esitades selle enne arvamuse andmiseks hoolekogule.
(1) Lasteaed-algkoolil on õppenõukogu, kelle ülesanne on lasteaed-algkooli õppe ja kasvatuse eesmärkide kindlaksmääramine, lasteaed-algkooli toimimise ning edukuse analüüsimine, hindamine ja juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
(2) Õppenõukogu liikmeteks on direktor, õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid ja teised direktori nimetatud isikud ning see tegutseb haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
(1) Lasteaed-algkooli edukaks tööks vajalike tingimuste loomiseks moodustab vallavalitsus hoolekogu.
(2) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesandeks on lasteaed-algkooli õpilaste, pedagoogide, kooli pidaja, vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus lasteaed-algkooli õppe- ja kasvatustegevuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning selleks tegevuseks paremate tingimuste loomisele kaasaaitamisel.
(4) Hoolekogu liikme volitused kestavad kuni järgmisel õppeaastal uue hoolekogu koosseisu kinnitamiseni.
1) koostöös kooli õppenõukoguga osaleb lasteaed-algkooli arengukava koostamises;
2) kuulab ära direktori aruande lasteaed-algkooli õppe- ja kasvatustegevusest ning majandamisest;
3) annab direktorile ja vallavalitsusele soovitusi lasteaed-algkooli eelarve koostamisel ja eelarvevahendite otstarbekaks kasutamiseks;
12) kooskõlastab lasteaed-algkooli sisehindamise aruande;
14) teeb vallavalitsusele ettepanekuid lasteaed-algkooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks;
(7) Hoolekogu moodustamise ja töökorra kehtestab vallavolikogu.
§ 30. Lasteaed-algkooli vara
(1) Lasteaed-algkooli vara moodustavad talle vallavolikogu ja vallavalitsuse poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Lasteaed-algkooli valduses olev vara on Lääneranna valla omand.
(3) Lasteaed-algkooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt vallavolikogu poolt kehtestatud Lääneranna vallavara valitsemise korrale.
Lasteaed-algkooli eelarve koostamine ja vastuvõtmine toimub vastavalt vallavolikogu poolt kehtestatud Lääneranna valla eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise korrale.
(1) Lasteaed-algkooli rahalised vahendid moodustuvad valla eelarvest, vanemate kaetavast osast, laekumistest sihtasutustelt, annetustest ja põhimääruses sätestatud õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
(2) Lasteaed-algkoolis töötavate põhikooli pedagoogide töötasustamise alused kinnitab vallavolikogu, kusjuures õpetajate kuutöötasude alammäärade kinnitamisel arvestab vallavolikogu Vabariigi Valitsuse, kohalike omavalitsusüksuste volitatud esindajate ja õpetajate registreeritud ühenduste volitatud esindajate poolt saavutatud kokkulepet kuutöötasu alammäära kohta. Kokkuleppe mittesaavutamisel lähtub vallavolikogu Vabariigi Valitsuse kehtestatud munitsipaalkooli õpetajate kuutöötasu alammäärast.
(3) Kui lasteaed-algkoolis töötavate lasteaia õpetajate kuutöötasu alammääras ei lepita kokku koolieelse lasteasutuse seaduse paragrahvi 27 lõikes 5 sätestatud viisil, kehtestab õpetajate kuutöötasu alammäära vallavalitsus.
(4) Lasteaed-algkool võib saada tulu käesoleva põhimääruse paragrahvi 7 lõikes 2 sätestatud õppekavavälisest tegevusest.
(5) Lasteaed-algkooli raamatupidamist peetakse tsentraliseeritult vallavalitsuses.
§ 33. Asjaajamine, aruandlus
(1) Lasteaed-algkooli asjaajamise korraldamise aluseks on Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud teenuste korraldamise ja teabehalduse alused alusel direktori käskkirjaga kinnitatud kooli asjaajamiskord.
(2) Lasteaed-algkooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide täitmisel ja pidamisel lähtutakse haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelust, vormidest ja nende täitmise korrast.
(3) Lasteaia-algkooli arhiivikorralduse ja kohustuslike dokumentide avalikustamise eest vastutab direktor.
(4) Lasteaed-algkool esitab oma tegevuse kohta ja muud aruanded õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(1) Haldusjärelevalvet lasteaed-algkooli ja selle pidaja tegevuse õiguspärasuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium.
(2) Teenistuslikku järelevalvet lasteaed-algkooli tegevuse üle teostab vallavalitsus.
9. peatükk ÜMBERKORRALDAMINE, PIDAMISE ÜLEANDMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE, PÕHIMÄÄRUSE MUUTMISE KORD
§ 35. Lasteaed-algkooli ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
Lasteaed-algkooli ümberkorraldamine, pidamise üleandmine ja tegevuse lõpetamine toimub põhikooli- ja gümnaasiumi seaduses sätestatud alustel.
§ 36. Lasteaed-algkooli põhimääruse muutmise kord
Lasteaed-algkooli põhimääruse muutmine toimub vallavolikogu poolt kehtestatud korras.
Hanila Vallavolikogu 24.03.2011 nr 27 „Kõmsi Lasteaed-algkooli põhimääruse kinnitamine” tunnistatakse kehtetuks.


text:
Ülalpidamine või elatise maksmine on kohustus toetada ülalpidamist saama õigustatud isikut elamiskulude kandmisel. Ülalpidamiskohustus tuleneb veresugulusest, hõimlusest ja (eelnenud) abielusuhtest.
Isikud, kes on kohustatud maksma elatist teisele isikule:
– vanemad oma lastele
– lapsed oma vanematele
– lahutatud abikaasa endisele abikaasale (endised registreeritud partnerid)
Ülalpidamiskohustus, mis kehtib abikaasade vahel abielu jooksul, jätkub pärast abielu lõppemist. Kohus võib abielulahutuse otsuses või hilisemas otsuses mõista ühelt endiselt abikaasalt välja elatise teise endise abikaasa nõudmisel viimase kasuks, kui tollel ei ole piisavat sissetulekut enda elamiskulude kandmiseks (ja kui võib põhjendatult eeldada, et ta ei ole suuteline seda hankima). Sellise elatise määramisel võtab kohtunik arvesse ühe endise abikaasa vajadusi ja teise endise abikaasa (rahalisi) võimalusi. Mõju võivad avaldada ka mitterahalised tegurid, näiteks abielu või kooselu kestus. Kui kohus ei ole ülalpidamiskohustuse kestust piiranud, lõpeb see automaatselt 12 aasta möödumisel. Kohus võib seda perioodi pikendada ülalpidamist taotlenud endise abikaasa nõudmisel, kui viimane on majanduslikult eriti rasketes tingimustes. Lühiajalise (kuni viieaastase) lastetu abielu järgne ülalpidamiskohustus kehtib põhimõtteliselt sama kaua kui abielu.
Eespool esitatu kehtib ka endiste registreeritud partnerite ülalpidamiskohustuse suhtes.
Endised abikaasad võivad sõlmida ülalpidamiskohustuse suhtes kohtuvälise kokkuleppe. See pannakse tavaliselt kirja abielulahutuse lepingusse. Praktikas kinnitab selle lepingu kohus abielulahutuse otsuses. Sedalaadi kinnitus annab ülalpidamist saama õigustatud isikule suurema õiguskindluse.
Muud ülalpidamiskohustuse liigid
Abikaasad / registreeritud partnerid
Abikaasad ja registreeritud partnerid peavad mõlemad kandma majapidamiskulusid, välja arvatud erandlikel asjaoludel. Nad võivad selles küsimuses abielueelses või partnerluslepingus teisiti kokku leppida.
Lapse bioloogiline isa / lapse ema elukaaslane
Lapse bioloogiline isa on kohustatud maksma elatist lapsele, kelle ta on sigitanud (kuid ei ole omaks võtnud) senikaua, kuni lapsel puudub seaduslik sugulussuhe selle või mõne teise mehega (teisisõnu, kuni tal puudub seaduslik isa). Sama kohustus lasub lapse ema elukaaslasel, kes on andnud nõusoleku toiminguks, mille tulemusena võidakse laps eostada.
Ühine isikuhooldusõigus
Lapse isikuhooldusõigusega isikul, kes ei ole lapsevanem, on ühiselt koos lapsevanemaga lapse ülalpidamiskohustus (BW artikkel 1:253 jj). Ülalpidamiskohustus kestab kuni lapse 21. sünnipäevani, mil ühine isikuhooldusõigus lõpeb lapse täisealiseks saamise tõttu.
Üldiselt kehtib ülalpidamiskohustus üksnes juhul, kui selleks õigustatud isik vajab abi. Isikut käsitatakse abivajavana, kui tal on enda toimetulekuks ebapiisav sissetulek ja kui võib põhjendatult eeldada, et ta ei ole suuteline seda hankima.
Selle eeskirja erandiks on lapsevanema ja bioloogilise isa ülalpidamiskohustus oma alaealise lapse ja noore täiskasvanu (kuni 21 aasta vanuseni) suhtes. Sellistel juhtudel kehtib ülalpidamiskohustus isegi siis, kui õigustatud isik abi ei vaja.
Vanemad peavad tasuma alla 18aastaste laste (alaealiste) eest hoolitsemise ja nende kasvatamise kulud. See puudutab elamis- ja muid kulusid, mis kaasnevad lapse kasvatamisega, näiteks haridus- ja vaba aja tegevuse kulud. Vanemad on kohustatud tasuma hoolitsemis- ja kasvatamiskulud vastavalt oma varalisele olukorrale. See kohustus kehtib ka juhul, kui lapsel on endal vara ja/või sissetulek.
Vanemad on kohustatud tasuma 18-, 19- ja 20aastaste laste („noorte täiskasvanute“) elamis- ja hariduskulud. Elamis- ja hariduskulusid käsitatakse samas tähenduses nagu lapseealiste eest hoolitsemise ja nende kasvatamise kulusid. Selline ülalpidamiskohustus sõltub ülalpidamist saama õigustatud isiku vajadustest.
Selles vanuses laste suhtes kehtib niisugune laiendatud ülalpidamiskohustus ka juhul, kui neil on töö või vara või nad on abielus. Vajatava elatise suuruse määrab siiski lapse enda sissetuleku suurus.
21aastaste ja vanemate laste puhul lasub vanematel ülalpidamiskohustus üksnes juhul, kui laps vajab abi ega ole ise võimeline enda eest hoolitsema. See on nii näiteks juhul, kui laps on füüsilise või vaimse puudega.
Ülalpidamiskohustuslase makstava elatise suuruse võivad pooled ise kokku leppida ja kirja panna lepingusse või see määratakse kindlaks kohtuotsusega.
Abielulahutuse menetlustes peab kohus sageli tegema otsuse ka endise abikaasa või lapse ülalpidamise kohta.
Ei, avalduse peab esitama ülalpidamist saama õigustatud isiku advokaat. Ülalpidamist saama õigustatud isikutel ei ole lubatud esitada avaldust ilma advokaadita. Alaealist last esindab tema seaduslik esindaja (tavaliselt lapsevanem).
Eristada tuleb rahvusvahelist kohtualluvust (kas Madalmaade kohus on pädev?) ja riigisisest kohtualluvust (milline Madalmaade kohus on pädev?).
Rahvusvaheline kohtualluvus Euroopa Liidus
Mis puudutab Madalmaade kohtu rahvusvahelist kohtualluvust, siis Euroopa Liidus kohaldatakse Brüsseli I määrust. See sisaldab kohtualluvuse eeskirju elatisnõuete puhul.
Vastavalt selle määruse artiklile 2 kaebab ülalpidamist saama õigustatud isik (hageja) Madalmaades elava ülalpidamiskohustuslase (kostja) üldreeglina Madalmaade kohtusse.
Brüsseli I määrus sisaldab ülalpidamiskohustuse kohta ka alternatiivset eeskirja. Artikli 5 lõikes 2 täpsustatakse, et liikmesriigi territooriumil elavale kostjale võib saata kutse ilmuda kohtusse teises liikmesriigis:
kus on ülalpidamist saama õigustatud isiku elukoht alaline või peamine elukoht
või kui elatisnõue on lisanõue, mis esitatakse seoses perekonnaõiguse kohase perekonnaseisu puudutava nõudega, s.o abielu lahutavale või lapse põlvnemist otsustavale kohtunikule kohtus, mis on pädev seda menetlema, välja arvatud juhul, kui nimetatud kohtualluvuse aluseks on üksnes ühe poole kodakondsus.
Esimese taande kohaselt võib ülalpidamist saama õigustatud isik, kelle elukoht on Madalmaades, lasta kutsuda ülalpidamiskohustuslase, kelle elukoht on näiteks Prantsusmaal, Madalmaade kohtusse, millel on rahvusvaheline kohtualluvus vastavalt määruse artikli 5 lõikele 2. Pädevaks kohtuks on taotleja elukohajärgne kohus.
Lisaks on seoses ülalpidamiskohustusega Euroopa Liidus alates 18. juunist 2011 kehtinud nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 4/2009 kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes.
Ülalpidamiskohustuse määruse kohtualluvuse eeskirjad kattuvad suuresti Brüsseli I määruse eeskirjadega. Üldiselt on ülalpidamiskohustusega seonduvate kohtuasjade korral pädevus kostja või ülalpidamist saama õigustatud isiku alalise elukoha järgsel kohtul. Vastupidiselt Brüsseli I määrusele ei ole ülalpidamiskohustuse määruse kohaldamiseks nõuet, et kostja alaline elukoht asuks liikmesriigi territooriumil.
Rahvusvaheline kohtualluvus väljaspool Euroopa Liitu
Mis puudutab Madalmaade kohtu rahvusvahelist kohtualluvust väljaspool Euroopa Liitu, siis kehtib järgmine. Kui kostja (kas ülalpidamiskohustuslane või ülalpidamist saama õigustatud isik) elab väljaspool Euroopa Liitu, ei kohaldata eespool nimetatud Brüsseli I määrust ning Madalmaade kohtu pädevus määratakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku alusel (Wetboek van Burgerlijke rechtsvordering). Seega on Madalmaade abielulahutustega tegelev kohus pädev tegema esialgseid otsuseid abielulahutuse või sellega kaasnevate nõuete kohta, näiteks elatise määramine või abieluaegse ühise kodu jätkuv kasutamine. Järelikult on Madalmaade kohus pädev tegema otsuseid eraldiseisva elatisetaotluse puhul, kui hageja või avalduses märgitud üks või mitu asjaomast poolt elab/elavad Madalmaades või kui asi on muul põhjusel piisavalt seotud Madalmaade õigusruumiga, kui kokku on lepitud Madalmaade kohtu pädevuses või kui asjaomane pool ilmub menetluse käigus kohtusse ega esita vastuväidet pädevuse puudumise kohta.
Riigisisene kohtualluvus
Kui käsitleda Madalmaade kohtu riigisisest kohtualluvust, siis kehtib kohtu liigiga (esimese astme kohus, apellatsioonikohus, Madalmaade Ülemkohus) seoses eeskiri, et ülalpidamisjuhtumites on pädev esimese astme kohus. See, milline esimese astme kohus on pädev, määratakse kindlaks tsiviilkohtumenetluse seadustikus. Pädevaks esimese astme kohtuks on kas hageja (hagejatest ühe) elukohajärgne esimese astme kohus või avalduses märgitud asjaomas(t)est pool(t)est ühe elukohajärgne kohus või kui ühel neist pooltest elukoht puudub, siis ühe poole tegeliku elukoha järgne kohus.
Elatise väljamõistmise, muutmise või lõpetamise avalduse peab esitama advokaat. Advokaat esindab hagejat kohtuistungil. Advokaatide nimed ja aadressid asuvad riikliku advokatuuri veebilehel.
Pöörduda võib ka pereadvokaatide ja abielulahutuse lepitajate seltsi poole, mille liikmed on muu hulgas spetsialiseerunud abielulahutuse ja ülalpidamise küsimustele. Samuti on nad pädevad abielulahutuse lepitusmenetluses ja kõiges, mis sellega kaasneb.
Kohtumenetluses tuleb kanda kohtumõistmisega seotud kulud. Seda tehakse kohtulõivu tasumisega. Lisanduvad veel advokaadi- ja kohtutäiturikulud.
Kui menetluspool ei ole võimeline tasuma advokaadikulusid (täies ulatuses), võib tal teatud tingimustel olla õigus saada õigusabi. Seda nimetatakse õigusabijuhtumiks. Osa kuludest tasub valitsus ja menetluspoolel on omaosalus. Selle suurus sõltub menetluspoole sissetulekust ja rahalistest vahenditest. Menetlusabi annab õigusabi nõukogu. Menetluspool peab esitama õigusabitaotluse nõukogule kohtualluvuse piirkonnas (= apellatsioonikohtu kohtualluvuses), kus on advokaadibüroo asukoht. Praktikas koostab taotluse sageli advokaat, kui tema poole on juba enne õigusabitaotluse esitamist pöördutud.
Lisaks tuleb esitada sissetuleku ja varade aruanne (mille saab elukohajärgsest kohaliku omavalitsuse asutusest). See aruanne tuleb koos taotlusega saata õigusabi nõukogule, kes uurib, kas menetluspoolel on õigus saada õigusabi. Kui see on tõesti nii, väljastatakse tõend õigusabi saamise õiguse kohta. Sellisel juhul vähendatakse ka kohtulõivu.
Õigus saada õigusabi kehtib ka rahvusvaheliste vaidluste puhul, st kui hageja viibib väljaspool Madalmaid. See on sätestatud Euroopa piiriüleste vaidluste õigusabi direktiivis. Õigusabi on võimalik taotleda õigusabi seaduse (Wet op de rechtsbijstand) artiklite 23A kuni 23K põhjal Haagis asuva õigusabi nõukogu kaudu, kasutades direktiivile lisatud tüüpvormi, mis kehtib kõikides liikmesriikides.
Vajaduse korral võib õigusabi nõukogu pakkuda abi advokaadi valimisel. Nõukogu aadress on antud küsimuse 14.2 vastuses.
Kohtuotsuses võtab kohus arvesse elatist taotleva või saava isiku vajadusi ja elatist maksma kohustatud või maksva isiku vahendeid (rahalisi allikaid). Vajadused ja vahendid on suhtelised mõisted. Kohtul on teatav vabadus teha otsus iga üksikjuhtumi asjaolude põhjal. Selleks on kohtunikud välja töötanud juhised (nn Trema-standardid), kuigi need ei ole kohtule siduvad.
Kohtuotsuse jaoks on olulised järgmised tulud ja kulud:
sissetulek töökohast,
sissetulek teisest töökohast,
stipendiumid,
hüvitised,
(all)üüritulu,
intress ja muud varaga seotud tulud,
ühises majapidamises elavate teiste isikute osalus majapidamiskulude katmisel,
olemasolevad võimalused sissetuleku suurendamiseks (isiku teenimisvõime),
varade aruanne,
üürimaksed,
hüpoteeklaenu tagasimaksed, intress ning püsikulud. Siia tuleb märkida ka veel maksmata hüpoteeklaenu osa,
kindlustuspoliisid,
vajalikud korrapärased sõidukulud,
rahalised kohustused muude isikute suhtes,
ülalpidamist saama õigustatud isiku ja/või tema pereliikmete kulud eriarstiabile,
sissetuleku saamisega kaasnevad kulud,
võlaaruanded.
Seadusjärgne indekseerimine
Justiitsministeerium määrab igal aastal kindlaks protsendimäära, mille alusel kohtu välja mõistetud või kokkuleppel makstavat elatist seaduse alusel suurendatakse. Selle protsendimäära tõstmise arvutamisel võtab justiitsministeerium arvesse palkade muutumist äriringkonnas, valitsuses ja teistes sektorites. Kasvumäär avaldatakse väljaandes Staatscourant [Madalmaade valitsuse ametlik väljaanne].
Sellise elatiste automaatse kohandamise puhul kehtib mitu erandit. Nii menetluspooled kui ka kohus võivad eirata seadusjärgset indekseerimist või luua muu indekseerimismeetodi.
Endiste abikaasade puhul makstakse elatist vahetult ülalpidamist saama õigustatud isikule. Alaealiste laste puhul makstakse kohtu välja mõistetud elatis vahetult sellele vanemale (või eestkostjale), kes lapse eest hoolitseb.
Kui ülalpidamiskohustus on kehtestatud kohtuotsuse alusel ja ülalpidamiskohustuslane ei maksa lapsele ja/või partnerile elatisraha, võib selle kohustuse täitmisele pöörata Rotterdamis asuva riikliku elatismaksete sissenõudmise büroo (the National Bureau for the Collection of Maintenance Payments, LBIO) kaudu. Kohustuse võib täitmisele pöörata ka kohtutäitur. Kui kohtuotsust ei ole, tuleb asi anda kohtusse. Selleks tuleb võtta advokaat.
Hüvitiste või töötasu arestimisel tuleb võtta arvesse arestivaba sissetuleku miinimumi. Igakuise elatise maksmise aegumistähtaeg on viis aastat. Kui on olemas kohtuotsus, milles on dokumenteeritud võlgnetavad summad, st kui kindel summa on faktiliselt kindlaks määratud, on aegumistähtaeg kakskümmend aastat. Nõude aegumise vältimiseks tuleb aegumistähtaeg peatada.
Kui võlgu ollakse lapse ja/või partneri elatismaksed, on selleks ametiasutuseks riiklik elatismaksete sissenõudmise büroo (LBIO).
Selleks peab ülalpidamist saama õigustatud isik andma LBIO-le volituse. Vajaduse korral võib LBIO jätkata sissenõudmist täitmisele pööramise vahendite abil. Näiteks võib LBIO arestida ülalpidamiskohustuslase töötasu, hüvitised või kinnis-/vallasvara.
LBIO teenuste kasutamine on ülalpidamist saama õigustatud isikule tasuta, kui mõlema poole elukoht on Madalmaades. Sissenõudmistaotluse saamisel püütakse kõigepealt sissenõudmisega kaasnevaid kulusid vältida kiirlepitamise ja/või selgituse andmise abil. See on tulemuslik peaaegu kolmveerandil juhtudest. Kui aga LBIO võtab sissenõudmise enda peale, peab ülalpidamiskohustuslane tasuma LBIO sissenõudmiskulud. LBIO võtab sissenõudmise eest lisatasu. See moodustab 15% igakuisest võlgnetavast summast ja võlgnetavast elatisest. Samuti nõutakse võlgnikult sisse täitmiskulud.
Ehkki LBIO on valitsusasutus, ei tee ta elatise ettemakseid. Seda võib teha valitsus lapse elatise või õigusabi puhul.
LBIO ülesannete hulka kuulub ka elatise rahvusvaheline sissenõudmine. Need ülesanded tulenevad õigusnormidest ja konventsioonidest, mille osalisriigiks Madalmaad on.
Madalmaad on 20. juunil 1956 New Yorgis sõlmitud ÜRO välisriigist ülalpidamise taotlemise konventsiooni osalisriik. See konventsioon käsitleb vastastikust õigusabi, mille eesmärk on lihtsustada elatise taotlemist rahvusvahelistes juhtumites. Selleks on konventsiooniga kehtestatud edastus- ja vastuvõtuasutuste süsteem, mis abistavad ülalpidamist saama õigustatud isikut elatisnõuete täitmisele pööramisel. Madalmaades on edastus- ja vastuvõtuasutuseks LBIO.
Igaüks, kelle elukoht on Madalmaades ja kellel on raskusi elatise sissenõudmisega ülalpidamiskohustuslaselt, kelle elukoht on välismaal (st New Yorgi konventsiooni osalisriigis), võib tugineda New Yorgi konventsioonile. See konventsioon käsitleb nii lapse kui ka partneri ülalpidamist.
Alates 1. augustist 2014 kehtib Euroopa Liidu ja teiste osalisriikide (välja arvatud Taani) vahel laste ja teiste pereliikmete elatise rahvusvahelise sissenõudmise 23. novembri 2007. aasta konventsioon. Peale ELi liikmesriikide kehtib konventsioon ka Albaanias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Norras ja Ukrainas. ELi liikmesriikide vaheliste suhete puhul on ülimuslik ülalpidamiskohustuse määrus (EÜ) nr 4/2009.
Haagi ülalpidamiskohustuste konventsiooni kohaldatakse alla 21aastaste laste suhtes. Seda saab laiendada nii, et hõlmatud oleksid teised pereliikmed, kui mõlemad asjaomased osalisriigid võtavad vastu sellekohase deklaratsiooni.
LBIO teenuste kasutamiseks tuleb esitada taotlusvorm elatise rahvusvahelise sissenõudmise kohta. Vormi saab alla laadida LBIO veebisaidilt.
Ülesanded, mida LBIO ja välismaised asutused ise täidavad seoses New Yorgi konventsiooni ja USAga sõlmitud lepinguga, on põhimõtteliselt tasuta. Kulud võivad tekkida välismaal toimuva kohtumenetluse või elatise sissenõudmise tõttu.
Lapse ja partneri elatis:
Õigusabi:
Telefon: +31 703701414
Rahvusvaheliste juhtumite õigusabi:
Telefon: 0031 (0)88 787 1320
Välismaal elava ülalpidamist saama õigustatud isiku taotlusel nõuab LBIO elatise sisse ka Madalmaades elavalt ülalpidamiskohustuslaselt. Kui ülalpidamist saama õigustatud isik, kelle asukoht on muus liikmesriigis, soovib sisse nõuda elatist ülalpidamiskohustuslaselt, kelle elukoht on Madalmaades, saab ta tugineda konventsiooni süsteemile. Ülalpidamist saama õigustatud isik peab esitama taotluse Madalmaade vastuvõtuasutusele (LBIO-le). Seejärel võtab vastuvõtuasutus vajalikud meetmed elatise sissenõudmiseks.
Kontaktandmete leidmiseks vt vastus küsimusele 14.2.
Kohtumenetluses tuleb kanda kohtumõistmisega seotud kulud. Selleks on kohtulõiv. Lisanduvad veel advokaadi- ja kohtutäiturikulud. Kui menetluspool ei ole võimeline tasuma advokaadikulusid (täies ulatuses), võib tal teatud tingimustel olla õigus saada õigusabi. Seda nimetatakse õigusabijuhtumiks. Osa kuludest tasub valitsus ja menetluspoolel on omaosalus. Selle suurus sõltub menetluspoole sissetulekust ja rahalistest vahenditest.
Menetlusabi annab õigusabi nõukogu. Menetluspool peab esitama õigusabitaotluse nõukogule kohtualluvuse piirkonnas (= apellatsioonikohtu kohtualluvuses), kus on advokaadibüroo asukoht. Praktikas koostab taotluse sageli advokaat, kui tema poole on juba enne õigusabitaotluse esitamist pöördutud. Lisaks tuleb esitada sissetuleku ja varade aruanne (mille saab elukohajärgsest kohaliku omavalitsuse asutusest). See aruanne tuleb koos taotlusega saata õigusabi nõukogule, kes uurib, kas menetluspoolel on õigus saada õigusabi. Kui see on tõesti nii, väljastatakse tõend õigusabi saamise õiguse kohta. Sellisel juhul vähendatakse ka kohtulõivu. Õigus saada õigusabi kehtib ka rahvusvaheliste vaidluste puhul, st kui hageja viibib väljaspool Madalmaid. See on sätestatud Euroopa piiriüleste vaidluste õigusabi direktiivis. Õigusabi on võimalik taotleda õigusabi seaduse artiklite 23A kuni 23K põhjal Haagis asuva õigusabi nõukogu kaudu, kasutades direktiivi tüüpvormi, mis kehtib kõikides liikmesriikides. Vajaduse korral võib õigusabi nõukogu pakkuda abi advokaadi valimisel.
Määruse artikli 51 kohaseid muudatusi ei ole tehtud.

matches: Kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Riigikohtu 19. detsember 2013 otsus kohtuasjas 3-2-1-159-13 | Heli Raidve Tööõigusabi
Riigikohtu 19. detsember 2013 otsus kohtuasjas 3-2-1-159-13
3-2-1-159-13
Tartu, 19. detsember 2013. a
Eesistuja Jaak Luik, liikmed Henn Jõks ja Lea Laarmaa
Eesti Energia Narva Elektrijaamad AS-i hagi NARVA ENERGIA AMETIÜHINGU vastu streigi korraldamise õiguse puudumise tuvastamiseks
Tartu Ringkonnakohtu 25. juuni 2013. a otsus tsiviilasjas nr 2-12-9657
NARVA ENERGIA AMETIÜHINGU kassatsioonkaebus
1595 eurot
Hageja Eesti Energia Narva Elektrijaamad AS (registrikood 10579981), esindaja vandeadvokaat Arne Ots
Kostja NARVA ENERGIA AMETIÜHING (registrikood 80095084), esindaja vandeadvokaat Siiri Schneider
25. november 2013. a, kirjalik menetlus
1. Tühistada Tartu Ringkonnakohtu 25. juuni 2013. a otsus tsiviilasjas nr 2-12-9657 ja saata asi uueks läbivaatamiseks samale ringkonnakohtule.
3. Tagastada NARVA ENERGIA AMETIÜHINGULE kassatsioonkaebuselt 22. juulil 2013 tasutud kautsjon 50 (viiskümmend) eurot.
1. Eesti Energia Narva Elektrijaamad AS (hageja) esitas 7. märtsil 2012 Viru Maakohtule NARVA ENERGIA AMETIÜHINGU (kostja) vastu hagi, milles palus tuvastada, et kostjal ei ole õigust korraldada 9. märtsil 2012 kell 07.00–19.00 streiki. Lisaks palus hageja hagi tagada, keelates kavandatava streigi korraldamise või kohustades kostjat tagama hageja väljastatava elektrienergia tavapärase võimsuse ja hoiduma selle vähendamisest.
Hagiavalduse kohaselt sõlmisid hageja ja kostja 31. märtsil 2011 kollektiivlepingu, mis jõustus 1. aprillil 2011 ja kehtib kuni 31. detsembrini 2012. Kuigi pooltel ei ole kollektiivlepingu täitmisest tekkinud ühtegi erimeelsust, teatas kostja hagejale, et korraldab 9. märtsil 2012 ajavahemikus kell 07.00–19.00 streigi Eesti Ametiühingute Keskliidu (EAKL) 5. märtsil 2012 algava streigi toetuseks. EAKL-i streigi põhjus on seadusandliku ja täidesaatva võimu soovimatus pidada ametiühingute ja tööandjatega dialoogi. EAKL soovib streikidega saavutada järgmisi poliitilisi järeleandmisi: alustada viivitamatult kolmepoolseid läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida kokkulepe, mis lahendab Eesti Töötukassa reservidega seotud probleemid ja sätestab seaduses töötuskindlustuse eelarve tasakaalu põhimõtte, täiendada Riigikogu menetluses olevat kollektiivlepingu seaduse muutmise seaduse eelnõu EAKL-i muudatusettepanekutega ning mitte menetleda Riigikogu õiguskomisjoni algatatud töölepingu seaduse muutmise seaduse eelnõu. Streigi kõrvaleesmärgiks on toetada Eesti Haridustöötajate Keskliidu (EHL) 7.–9. märtsini 2012 toimuvat streiki. EHL-i streigi ajendiks on asjaolu, et Vabariigi Valitsus ja Riigikogu ei ole eraldanud 2012. a riigieelarvest lisaraha õpetajate palkade alammäärade tõstmiseks 20% võrra alates 1. jaanuarist 2012. Toetusstreigi ajal kavatsevad enam kui 800 hageja töötajat vähendada hageja elektrijaamade koormust, seades sellega ohtu Eesti elektrisüsteemi varustuskindluse ning kahjustades elektritarbijate huve.
Kostjal ei ole õigust streikida, kuna hageja ja kostja vahel ei ole kollektiivset töötüli kollektiivse töötüli lahendamise seaduse (KTTLS) § 2 lg 1 mõttes. Kollektiivlepingu p 5.2 kohaselt ei ole töörahu ajal õigust korraldada ka toetusstreiki. Nii EAKL-i 5. märtsil 2012 alustatud streik kui ka EHL-i 7.–9. märtsini 2012 toimuv streik on seadusega vastuolus, kuna need on poliitilised. Nende streikide eesmärgiks on avaldada survet täidesaatva ja seadusandliku võimu organitele, et saavutada EAKL-i ja EHL-i nõutavate muudatuste tegemine seadustesse. Ükski seadus ei võimalda korraldada poliitilisi streike. Seetõttu ei ole ka selliste streikide toetuseks korraldatavad streigid seaduslikud.
2. Viru Maakohus rahuldas 8. märtsi 2012. a määrusega hagi tagamise taotluse osaliselt, keelates kostjal toetusstreigi toimumise ajal vähendada hageja väljastatava energia võimsust alla tavapärase hulga ning põhjendada energiavõimsuse vähendamist toetusstreigiga. Maakohus jättis hagi tagamise avalduse rahuldamata osas, millega paluti keelata kostjal toetusstreiki korraldada.
EAKL-i streigi põhjuseks olid mh töötajate olukorda halvendavad muudatused kollektiivlepingu seaduses ja töötuskindlustuse seaduses. Kuna võimuesindajad ei soovi pidada dialoogi ja tööseaduste muudatused puudutavad kõiki Eesti töötajaid, sh kostja liikmeid, oli kostjal küllaldane põhjus EAKL-i streiki toetada. Hageja piirab ebaproportsionaalselt kostja põhivabadust, rikkudes sellega põhiseaduse (PS) § 11. Hageja hinnangud EAKL-i ja EHL-i korraldatud streikide kohta tuleb jätta tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 439 alusel tähelepanuta, sest hageja ei ole esitanud nõuet EAKL-i ja EHL-i vastu nende streikide ebaseaduslikuks tunnistamiseks. Kostja korraldas toetusstreigi kooskõlas kollektiivse töötüli lahendamise seadusega. Kostja ei rikkunud kollektiivlepingut, kuna kollektiivlepingu p 5.2 ei keela toetusstreike korraldada. Kostja ei ole kollektiivlepingut sõlmides loobunud õigusest korraldada toetusstreike ega piiranud sellega oma ühinemisvabadust.
4. Viru Maakohus rahuldas 19. detsembri 2012 otsusega hagi ja jättis menetluskulud kostja kanda.
Maakohus tuvastas, et kostjal ei olnud õigust korraldada 9. märtsil 2012 kell 07.00–19.00 toetusstreiki, kuna selle käigus esitati nõudmisi Eesti Vabariigi Riigikogule ning kutsuti üles mitte tunnistama Eesti poliitikute õigust riiki juhtida. Selline nõudmine on olemuselt poliitiline, mitte tööalane.
Asjakohased ei ole hageja väiteid, et kostjal ei olnud õigust korraldada toetusstreiki osana EAKL-i 5. märtsil 2012 algatatud streikidest ja EHL-i 7.–9. märtsini 2012 toimuva streigi toetuseks. Poolte vahel ei olnud kollektiivset töötüli, st lahkarvamust, mis on tekkinud kollektiivlepingute sõlmimisel ja täitmisel ning uute töötingimuste kehtestamisel (KTTLS § 2 lg 1). Need asjaolud ei olnud toetusstreigi korraldamise põhjuseks. Kostja ei rikkunud toetusstreigi korraldamisega töörahu pidamise kohustust. Toetusstreigiga ei soovitud muuta hageja ja kostja kollektiivlepingut. Kollektiivlepingu p-ga 5.2 kohustus kostja kollektiivlepingu kehtivuse ajal pidama töörahu ning mitte välja kuulutama streike ega korraldama ja osalema teistel seadustega keelatud üritustel. Kuna kollektiivlepingu p 5.2 vastab kollektiivlepingu seaduse (KLS) § 11 lg-s 3 sätestatule, ei ole alust tõlgendada seda täieliku streigikeeluna, millega kostja oleks võtnud endale kohustuse loobuda täielikult oma õigusest korraldada streike. Kollektiivlepingu p 5.2 tuleb tõlgendada kooskõlas võlaõigusseaduse (VÕS) § 29 lg-tega 1–4. Pooltega sarnane mõistlik isik pidi samadel asjaoludel kollektiivlepingu p 5.2 all silmas pidama mitte igasugust streigikeeldu, vaid ainult sellist streigikeeldu, mis rikuks töörahu. Seega on kostjal nii seaduse kui ka kollektiivlepingu järgi õigus korraldada toetusstreike.
Kostja ei rikkunud streigi korraldamisel KTTLS § 18 lg-s 2 ega § 15 lg-tes 1–2 sätestatud korda. Massiteabevahendite kaudu teavitasid toetusstreigist üldsust nii hageja kui ka kostja. Seetõttu ei saa ajakirjanduses ilmunud väiteid käsitada tõenditena selle kohta, et kostja soovis streigi korraldamisega põhjustada hagejale täiendavat varalist kahju. Streikija 22. veebruari 2012. a meelespeast nähtuvalt ei kutsutud streikijaid üles vähendama hageja tootmisvõimsust või teda muul viisil kahjustama. Kostja koostatud streigis osaleja-töötaja meelespeaga on tuvastatud, et kostja sisendas oma liikmetele, et hageja soovib streiki nurjata, veendes neid streigi ja kostja tegevuse ebaseaduslikkuses, ning kinnitas, et kostja tegutseb streiki korraldades kollektiivse töötüli olukorras.
Kostja koostatud lendlehega on tõendatud, et kostja esitas toetusstreigi ajal nõudeid Riigikogule, mitte tööandjale, kutsudes oma liikmeid üles mitte tunnustama poliitikute õigust riiki juhtida viisil, mis ei arvesta rahva huve. Lendlehes ei ole kutsutud kostja liikmeid toetama õpetajate streiki haridustöötajate palga tõstmiseks. Õpetajate streigi toetamise asjaolu esitati hiljem. KTTLS § 2 lg 2 järgi on streik töökatkestus, mis toimub töötajate või töötajate ühingu või liidu algatusel, saavutamaks tööandjalt või tööandjate ühingult või liidult järeleandmisi seaduslikes tööalastes nõudmistes. Streigi mõiste ei hõlma kostja korraldatud toetusstreiki, kuna selles ei esitatud seaduslikke tööalaseid nõudmisi. Kostja esitatud nõuded, mida on kõige täpsemalt kajastatud toetusstreigis osalejate lendlehes, on poliitilised. Streigiga ei esitatud nõudeid tööandjale, tööandjate ühingule või tööandjate liidule. Streigiga esitati nõudeid Riigikogule, kes on PS § 59 kohaselt Eesti Vabariigis seadusandliku võimu kandja.
Ametiühingute seaduse (AÜS) § 18 lg 1 p 6 järgi on ametiühingutel õigus korraldada oma eesmärkide saavutamiseks seadustes ettenähtud korras koosolekuid, miitinguid, tänavarongkäike ja pikette. Kostja oleks saanud 9. märtsiks 2012 kavandatud toetusstreigi asemel korraldada samal ajal samade nõudmistega ürituse avaliku koosoleku seaduse §-s 2 nimetatud üritusena sama seaduse §-s 6 sätestatud korras.
5. Kostja esitas apellatsioonkaebuse, milles palus tühistada maakohtu otsuse resolutsiooni ja muuta kohtuotsuse põhjendusi asja maakohtule uueks läbivaatamiseks saatmata.
Apellatsioonkaebuse põhjenduste kohaselt on maakohtu otsus vastuoluline, kuna kohus tuvastas, et kostja korraldatud toetusstreik oli lubatud nii seaduse kui ka kollektiivlepinguga, kuid toetusstreik on ebaseaduslik, sest kostja koostatud streikija meelespea (lendleht) annab alust väita, et toetusstreigi ajal esitas kostja iseseisvaid poliitilisi nõudmisi. Maakohus rikkus menetlusõiguse norme, sest rajas otsuse ainult ühes tõendis sisalduvale lausele, tõlgendades seda meelevaldselt ja jättes põhjendamata, miks ta ei arvesta tõendit tervikuna ega hinda seda kogumis teiste tõenditega. Kohtuotsusest ei selgu, miks maakohus leidis, et kostja korraldatud toetusstreigis esitati iseseisvaid poliitilisi nõudmisi. Hageja ei ole väitnud, et kostja toetusstreik tuleb lugeda ebaseaduslikuks selles esitatud iseseisvate poliitiliste nõudmiste tõttu. Kõik tõendid kinnitavad, et kostja ei esitanud iseseisvaid nõudmisi, vaid korraldas toetusstreigi nii EAKL-i kui ka EHL-i nõudmiste toetuseks, selgitades oma liikmetele toetusstreigi korraldamist. Asjaolu, et kostja ei maininud lendlehes haridustöötajate nõudmiste toetamist, ei ole piisav, arvamaks, et tegelikult haridustöötajaid ei toetatud. Ka hageja on oma avaldustes märkinud, et toetusstreigiga toetati nii EAKL-i kui ka EHL-i nõudmisi.
6. Hageja vaidles apellatsioonkaebusele vastu.
Hageja arvates leidis maakohus õigesti, et kostjal ei olnud õigust korraldada toetusstreiki, sest sellega ei toetatud tööalaseid nõudmisi. Kostja streigiga toetati EAKL-i ebaseaduslikke streike, mistõttu oli streik õigusvastane, kuid kostja esitas streigi ajal ka iseseisvaid poliitilisi nõudmisi. Maakohus hindas tõendeid kogumis ja igakülgselt. Maakohus leidis siiski ekslikult, et kostjal oli toetusstreigi korraldamise õigus. Streik oli õigusvastane ka seetõttu, et see oli kollektiivlepinguga välistatud.
7. Tartu Ringkonnakohus jättis 25. juuni 2013. a otsusega maakohtu otsuse muutmata ja apellatsioonkaebuse rahuldamata. Apellatsiooniastme menetluskulud jäid kostja kanda.
Ringkonnakohus kontrollis kostja apellatsioonkaebuse alusel maakohtu otsuse seaduslikkust ja põhjendatust üksnes osas, milles maakohus tuvastas, et kostja toetusstreik oli poliitiline ning seetõttu ei olnud kostjal õigust seda korraldada. Ringkonnakohus jättis tähelepanuta hageja väite, et kostja ei võinud streiki korraldada ka kollektiivlepingu alusel, sest maakohtu seda seisukohta ei ole apellatsiooni korras vaidlustatud.
Hageja tugines toetusstreigi poliitilisusele juba hagiavalduses, hiljem esitas ta ka sellekohased tõendid. Streigi lubamatust selle poliitiliste nõudmiste tõttu arutati pooltega ka kohtuistungil. Põhjendatud ei ole kostja seisukoht, et maakohus tuvastas toetusstreigiga poliitiliste nõudmiste esitamise üksnes ühe tõendi, s.o lendlehe alusel. Maakohus viitas ka teistele tõenditele, nt kostja esindaja portaali Rus.delfi.ee küsimustele antud vastustele, kostja töötaja-streigis osaleja meelespeale ja streikija meelespeale (lendlehele). Streikija meelespeades märgitud nõudmistes on kostja selgitanud oma töötajatele streigi eesmärki, st vajadust korraldada streik Vabariigi Valitsuse ja Riigikogu rahvavastase poliitika vastu. Maakohus on õigesti leidnud, et streikija meelespeades ja kostja esindaja vastustes portaali Rus.delfi.ee küsimustele ei ole märgitud, et toetusstreigiga toetatakse õpetajate streiki haridustöötajate palga tõstmiseks. Seega on põhjendamata ja tõendamata kostja väide, et streigiga toetati haridustöötajate palgatõusu.
Eelnimetatud tõendid kinnitavad kogumis maakohtu seisukohta, et kuna kostja nõuded olid poliitilised, mitte tööalased, ei olnud kostjal õigust toetusstreiki korraldada. Pooltel ei olnud kollektiivse töötüli olukorda.
8. Kostja esitas kassatsioonkaebuse, milles palub ringkonnakohtu otsuse tühistada ja saata asja uueks läbivaatamiseks ringkonnakohtule või tühistada nii maa- kui ka ringkonnakohtu otsus ja saata asja uueks lahendamiseks maakohtule või teha uue otsuse, millega jätta hagi rahuldamata.
Ringkonnakohus jättis tähelepanuta, et maakohus rikkus tõendite hindamisel oluliselt menetlusõiguse norme, kui tuvastas, et kostja korraldatud toetusstreik oli poliitiline. Kohtud arvestasid üksnes neid tõendeid, millest nähtuvad kostja esindaja selgitused oma liikmetele ja meediale toetusstreigi korraldamise põhjuste kohta. Kohtud tõlgendasid neid selgitusi meelevaldselt, nimetades neid iseseisvateks poliitilisteks nõudmisteks. Kostja esindaja ei ole Riigikogule nõudmisi esitanud. Kohtud jätsid tähelepanuta tõendid ning menetlusdokumentides ja kohtuistungitel esitatud poolte seletused, millest nähtub üheselt, et kostja korraldas streigi EAKL-i ja EHL-i streikide toetuseks ning nõudmised, millest kostja esindaja teada andis, on EAKL-i teates esitatud nõuded Vabariigi Valitsusele ja Riigikogule. Seega kui neid streike ei oleks korraldatud, ei oleks ka kostja korraldanud toetusstreiki. Kuna kostjal ei olnud iseseisvat nõuet, ei saa hinnata toetusstreigi poliitilisust. Kuna pooled ei vaielnud selle üle, et kostja toetas nii EAKL-i kui ka EHL-i streiki, ei pidanud kostja esitama tõendeid selle kohta, et ta neid streike toetas. Tõendi selle kohta, et kostja toetas EHL-i streiki, esitas kohtule hageja.
Ringkonnakohus jättis tähelepanuta, et maakohus asus tuvastama asjaolu, mida hageja ei palunud tuvastada, mille üle pooled ei vaielnud ning mida pooltega ei arutatud. Hageja ei väitnud hagis ega istungil, et kostja toetusstreik oli ebaseaduslik, kuna selles esitati iseseisvaid poliitilisi nõudmisi. Hageja tugines sellele, et poolte vahel oli töörahu ning et EAKL-i streik oli ebaseaduslik. Hageja ei palunud tuvastada EAKL-i korraldatud streigi ebaseaduslikkust.
Ringkonnakohus leidis ekslikult, et maakohus tuvastas kostja iseseisvate poliitiliste nõudmiste esitamise lisaks lendlehele ka muude tõendite alusel. Maakohus ei ole ringkonnakohtu nimetatud tõenditega kostja iseseisvate poliitiliste nõudmiste esitamist tuvastanud.
9. Hageja palub jätta kassatsioonkaebuse rahuldamata ja ringkonnakohtu otsuse muutmata.
Kohtud ei ole menetlusõiguse norme rikkunud, tõendeid on hinnatud igakülgselt, täielikult ja objektiivselt. Kohtute seisukoht, et kostjal ei olnud õigust toetusstreiki korraldada, kuna sellega esitati poliitilisi nõudmisi, on põhjendatud. Kohtutel oli õigus hinnata streikijate nõudeid. Toetusstreigiga saab toetada üksnes põhistreikidega esitatud nõudmisi ning toetusstreik on seaduslik üksnes juhul, kui põhistreik on seaduslik. Hageja on algusest peale väitnud, et kostja streigiga toetati poliitilisi streike.
Kostja toetusstreigi eesmärgiks ei olnud toetada haridustöötajate streiki. Lisaks ei olnud kostjal õigust haridustöötajate streiki toetada, sest selline õigus on üksnes haridusasutustel, kes olid sõlminud kollektiivlepingud ja kelle töötajad ei saanud seetõttu põhistreigis osaleda.
Samuti oli kostja toetusstreik vastuolus kollektiivlepinguga. Kuna kohtute otsused olid lõppjäreldustes hagejale soodsad, ei olnud tal vaja neid vaidlustada. Kui kõrgema astme kohus leiab, et alama astme kohtu põhjendused hagi lahendamise kohta on ebaõiged, peab ta kontrollima kõiki alama astme kohtus esitatud vastuväiteid, sh neid, mis olid alama astme kohtu arvates põhjendamatud või millele ei vastatud.
10. Kolleegium leiab, et ringkonnakohtu otsus tuleb TsMS § 692 lg 1 p 1 ja p 2 alusel tühistada materiaalõiguse normi väära kohaldamise ja menetlusõiguse normi olulise rikkumise tõttu. Asi tuleb TsMS § 691 p 2 järgi saata uueks läbivaatamiseks samale ringkonnakohtule. Kassatsioonkaebus tuleb rahuldada.
11. Hageja palus tuvastada, et kostjal ei olnud õigust korraldada 9. märtsil 2012 kell 07.00–19.00 streiki. Seega soovis hageja sisuliselt, et kostja toetusstreik tunnistatakse KTTLS § 23 lg-st 1 lähtuvalt ebaseaduslikuks.
Pooled ei vaidle järgmiste asjaolude üle:
· EAKL korraldas alates 5. märtsist 2012 streigi, milles esitati Riigikogule ja Vabariigi Valitsusele järgmised nõudmised:
- alustada kolmepoolseid läbirääkimisi eesmärgiga sõlmida kokkulepe, mis lahendab Eesti Töötukassa reservidega seotud probleemid ning sätestab seaduses töötuskindlustuse eelarve tasakaalu põhimõtte;
- täiendada Riigikogu menetluses olevat kollektiivlepingu seaduse muutmise seaduse eelnõu 153 SE EAKL-i muudatusettepanekutega;
- mitte menetleda Riigikogu õiguskomisjoni algatatud töölepingu seaduse muutmise seaduse eelnõu;
· EHL korraldas ajavahemikul 7.– 9. märts 2012 streigi, taotledes pedagoogide töötasu tõstmist;
· kostja teatas hagejale, et korraldab 9. märtsil 2012 kell 07.00–19.00 toetusstreigi EAKL-i ja EHL-i streikide toetuseks;
· poolte vahel kehtis ajavahemikul 1. aprillist 2011 kuni 31. detsembrini 2012 kollektiivleping;
· pooltel ei olnud EAKL-i ja EHL-i streikide ning toetusstreigi ajal töötüli.
Pooled vaidlevad selle üle, kas kostja toetas EAKL-i ja EHL-i streike ja kas tal oli õigus korraldada toetusstreiki EAKL-i ja EHL-i streikide toetuseks.
12. Maakohus rahuldas hagi ning leidis, et kostja võis toetusstreigi korraldada vaatamata sellele, et poolte vahel oli töörahu, kuid toetusstreik oli ebaseaduslik, kuna kostja esitas poliitilisi nõudmisi. Maakohus leidis järgmist:
· kostja ei rikkunud toetusstreiki korraldades töörahu, kostjal oli nii seaduse kui ka kollektiivlepingu järgi õigus toetusstreiki korraldada;
· kostja ei rikkunud toetusstreigist teatades KTTLS § 15 lg-tes 1 ja 2 sätestatud nõudeid;
· kostja koostatud lendleht tõendab, et toetusstreigiga esitati nõudmisi Riigikogule, mitte tööalaseid nõudmisi;
· kostja koostatud lendlehest ei nähtu, et kostja kutsus oma liikmeid toetama EHL-i streiki; selle streigi toetamise väide on esitatud hiljem tagantjärele.
13. Ringkonnakohus esitas otsuses järgmised seisukohad:
· kostjal ei olnud õigust toetusstreiki korraldada, kuna sellega esitati poliitilisi nõudmisi;
· asjaolu, et kostja esitas poliitilisi nõudmisi, on lisaks maakohtu viidatud streikija meelespeale (lendleht) tõendatud ka muude tõenditega;
· kostja ei ole tõendanud, et ta toetas EHL-i streiki.
14. Apellatsioonkaebuses palus kostja tühistada maakohtu otsuse resolutsiooni ja muuta kohtuotsuse põhjendusi asja esimese astme kohtule saatmata. Apellatsioonkaebuse vormi ja sisu nõuded on sätestatud TsMS §-s 633. Selle paragrahvi teise lõike teise punkti kohaselt tuleb kaebuses märkida mh, missugust lahendit apellant ringkonnakohtult taotleb. Kuigi kostja apellatsioonkaebus ei vasta TsMS § 633 lg 2 p 2 nõudele, st ei ole sõnaselgelt märgitud, et kostja soovib hagi rahuldamata jätmist, saab apellatsioonkaebusest, milles palutakse ringkonnakohtul kostja kohta tehtud hagi rahuldav maakohtu otsus tühistada, seda järeldada. Eeltoodust tulenevalt pidi ringkonnakohus kooskõlas TsMS § 651 lg-ga 1 kontrollima, kas maakohtu otsus tervikuna on seaduslik ja põhjendatud. Ringkonnakohtul oli TsMS § 654 lg 5 järgi kohustus võtta põhjendatud seisukoht poolte kõigi väidete ja vastuväidete kohta või märkida kooskõlas TsMS § 654 lg-ga 6, et nõustub maakohtu otsuse põhjendustega ega korda neid.
15. Kolleegium nõustub kostjaga, et kohtud on põhjendamatult leidnud, et kostja ei ole tõendanud EHL-i streigi toetamist. Pooled ei vaielnud selle üle, et kostja toetas nii EAKL-i kui ka EHL-i streiki. Asjaolule, et kostja toetas mh EHL-i streiki, tugines hageja nii hagiavalduses kui ka apellatsioonkaebusele esitatud vastuses (I kd, tl-d 4–7 ja 176 pöördel). EHL-i korraldatud streigiga seotut arutati pooltega ka maakohtu istungil. Tegemist oli TsMS § 238 lg 1 p 1 juhtumiga. Maakohtu istungil kinnitas hageja esindaja, et EHL ja õpetajad läbisid ettenähtud lepitusmenetluse riikliku lepitaja juures ja esitasid konkreetseid tööalaseid nõudmisi (I kd, tl 140). Ringkonnakohtu istungi protokoll ei kajasta poolte väiteid EHL-i korraldatud streigi toetamise või mittetoetamise kohta (I kd, tl 193–194). Kuna EHL-i streigi toetamise üle pooled ei vaielnud, ei pidanud kostja selle tõendamise kohta täiendavaid tõendeid esitama. Ringkonnakohus ei ole maakohtu menetlusõiguse normide rikkumisi kõrvaldanud, mistõttu on ringkonnakohus rikkunud TsMS § 652 lg-t 5 ning § 656 lg 1 p 5 ja lg-t 2.
16. Kolleegium leiab, et toetusstreik saab KTTLS § 2 lg 2 ning § 18 lg-te 2 ja 3 kohaselt olla seaduslik vaid siis, kui toetatav streik ise on seaduslik.
Kollektiivne töötüli on KTTLS § 2 lg 1 kohaselt lahkarvamus tööandja või tööandjate ühingu või liidu ja töötajate või töötajate ühingu või liidu vahel, mis on tekkinud kollektiivlepingute sõlmimisel ja täitmisel ning uute töötingimuste kehtestamisel. Streik on sama paragrahvi teise lõike järgi töötajate või töötajate ühingu või liidu algatusel toimuv töökatkestus, mille eesmärk on saavutada tööandjalt või tööandjate ühingult või liidult järeleandmisi seaduslikes tööalastes nõudmistes. Töötajatel, töötajate ühingul või liidul tekib KTTLS § 13 lg 1 järgi õigus korraldada töötüli lahendamiseks streik üksnes siis, kui töörahu kohustus ei kehti, kui lepitusprotseduurid on täidetud, kuid leppimist ei ole saavutatud või ei peeta saavutatud kokkuleppest kinni või ei täideta kohtuotsust. Otsuse streigi ebaseaduslikuks tunnistamise kohta teeb KTTLS § 23 lg 1 järgi kohus. KTTLS § 22 lg-te 2 ja 3 kohaselt on streik ebaseaduslik mh siis, kui streigile ei ole eelnenud läbirääkimisi ja lepitustoiminguid või kui streigi väljakuulutamisel või korraldamisel on rikutud kollektiivse töötüli lahendamise seaduses kehtestatud korda. Seega võib töötajate ühing või liit, samuti ühingute liit ja keskliit korraldada streigi tööalaste järeleandmiste saavutamiseks ning tingimusel, et streigile on eelnenud lepitamine. Kollektiivse töötüli lahendamise seadus ei anna õigust esitada streigil poliitilisi või muid töösuhet mittepuudutavaid nõudmisi (vt ka otsuse p 18). Muid kui tööalaseid nõudmisi võivad ühingud ja liidud esitada oma eesmärkide täitmiseks koosolekutel, miitingutel, tänavarongkäikudel või pikettidel (AÜS § 18 lg 1 p 6 koostoimes avaliku koosoleku seadusega).
17. KTTLS § 18 lg 2 võimaldab streigis osalevate töötajate toetuseks korraldada toetusstreike. KTTLS § 18 ei sätesta toetusstreigi legaaldefinitsiooni ega korraldamise tingimusi (v.a kestus ja etteteatamine). KTTLS § 18 lg 2 koostoimest sama seaduse § 2 lg-ga 2 saab järeldada, et korraldades töötajate tööalaste nõudmiste toetamiseks toetusstreiki, ei esita töötajad ise või nende töötajate ühing või liit tööalaseid nõudmisi oma tööandjale. Toetusstreigi eesmärgiks on solidaarsuse näitamine tööalaseid nõudmisi esitavatele streikivatele töötajatele ning nende tööandjale täiendava mõju avaldamine. See tähendab mh, et toetusstreike võib korraldada ka ajal, mil toetusstreigis osalevad töötajad on kohustatud pidama oma tööandjaga töörahu. Kollektiivse töötüli lahendamise seadus ei keela korraldada toetusstreiki muu valdkonna või sektori töötajate streigi toetuseks.
18. Asja uuel läbivaatamisel peab ringkonnakohus arvestama sellega, et kostja vaidlustas maakohtu otsuse tervikuna, mitte osaliselt. Kuna hageja on hagiavalduses väitnud, et kostja toetusstreik oli ebaseaduslik seetõttu, et kostja toetas ebaseaduslikke streike, tuleb ringkonnakohtul võtta asja lahendamiseks põhjendatud seisukoht, kas kostja toetusstreigiga toetatud streigid olid seaduslikud. Nende ebaseaduslikkuse tõendamise kohustus lasub TsMS § 230 lg 1 kohaselt hagejal.
Tulenevalt AÜS § 18 lg 1 p-st 6 võib ametiühing iseenesest korraldada streike. Lisaks tuleb tuvastada, kas EAKL-i streigile eelnesid läbirääkimised ja lepitustoimingud. Kui kohus tuvastab, et EAKL ja EHL ei esitanud streikides tööalaseid nõudmisi, võivad mõlemad toetatud streigid olla KTTLS § 22 lg 3 kohaselt ebaseaduslikud. Olukorras, kui üks toetatav streikidest oli ebaseaduslik ja teine toetatav streik seaduslik, saab kostja toetusstreik olla siiski seaduslik, sest kollektiivse töötüli lahendamise seadusest ei tulene piiranguid, mis võimaldaksid vastupidist järeldada. Samal põhjusel märgib kolleegium, et kui toetusstreigiga toetatud streigil esitatakse lisaks seaduslikele tööalastele nõudmistele ka poliitilisi nõudmisi saab toetusstreiki pidada seaduslikuks. See kehtib ka juhul, kui toetusstreigil esitatakse poliitilisi nõudmisi lisaks toetatud streigil esitatud tööalastele nõudmistele.
19. Menetluskulude jaotus jääb TsMS § 173 lg 3 teise lause alusel ringkonnakohtu otsustada sõltuvalt vaidluse lahendamise lõpptulemusest.
20. Kassatsioonkaebuse rahuldamise tõttu tuleb kaebuselt tasutud kautsjon kostjale TsMS § 149 lg 4 esimese lause alusel tagastada.
Jaak Luik, Henn Jõks, Lea Laarmaa


Sony PlayStation Network Live kaart (20 €), 711719895633
Tootekood: 711719895633
Sony PlayStation Network Live kaart (20 €)
Kasutamiseks vajalik PlayStation Networki konto. PlayStation Live Network Card annab kasutajale €20 krediiti, et laadida alla mänge, HD-sisu ja palju muud, mida PSN-teenusel on pakkuda. Tegemist on ideaalse kingitusega mängijale, andes talle endale võimaluse valida sobiv mäng, lisa vm.
Arvustused 45
Kui ma ostan selle praegu netist kas ma saan kohe koodi kätte9
Suht kohe jah
Tellisin interneti teel kaardi ja mailile ei ole saabund koodi. Mida teha?
Pöörduge klienditeenindusse
kas kohe kui osta siit e poest kas kohe ui ära maksta siis annab koodi? teine küsimus mitu tükki neid präegu e poes on? oleks 2 vaja
Kohe kui makstud tuleb ka kood. Koode on e-poes saadaval piisavas koguses. Telli või 10tk korraga :)
Tere millal tulevad 20 e psn rahakaardid Tallinna poodidesse?
Järgmine nädal uus ports saabumas
Kas te teate mingit veebilehte kust saab osta Nintendo switchile gift cardi mida saab ka Eestis kasutada?
Kas seda saab kasutada ka Nintendo switchil? Kui ei saa siis mis sugust saab?
Nintendo Switch rahakaart
See on ainult Playstation 3, 4 ja PS Vita jaoks. Nintendo Switchil raha kaarte meil pole. Saab kasutada eesti krediitkaarti seal ilusti
Millal tuleb kuressaarde kaart
Kas mulle saadetakse kood või kaart?
kood saadetakse
Kas te saaks saata koodi emailile sedasi lihtsam
Suhelge Klienditeenindusega, nad kindlasti leiavad lahenuse
Kuna saab osta kaarti rakvere põhjakeskusest?
Millal jõuavad Ülemistesse uued rahakaardid?
homme/ülehomme
Kuna saab osta ka lõunakeskuse poest?
Millal jõuab Tallinnasse,? Ükskõik mis pood.
kas on v6imalik
kas on võimalik nii et ma ostan seda e-poest ja te saadate seda koodi mulle maili peale?
Millal jõuab toode Tartusse?
homsest vast olemas
Millal toode tuleb zeppelini?
Zeppelini pood on kinni, sinna seda toodet kahjuks enam ei liigu
Millal jõuab toode Nrava kauplusesse?
Järgmine nädal tuleb juurde uus ports
Millal jõuab toode Rakvere kauplusesse?
Kas see kaart võimaldab ka mängida mänge ka onlines?
Ei, see kaart lisab teie kontole 20 eurot. Onlines mängimiseks peate olema PLUS liige ja selleks on eraldi kaardid saadaval
Millalgi Viljandisse ka neid juurde tuleb?
ikka tuleb, see nädal juba
Kas Kristiine kaupluses on kaart saadaval?
näitab et igalpool saadaval
Millal toode tallinnasse (nt kaubamaja euronicsise) jõuab?
November on läbi, aga kaarte ei näe ikka müügil.
Sisseostmisel
Tere, Millal toode Viljandisse ja Tartusse jõuab?
Eelmisele kommentaarile on vastatud, novembri lõpus
Kas see toode jõuab millalgi ka Rakveresse
20 euroseid tuleb juurde novembri lõpus. 50 euroseid see nädal
Tere, kas see toode jõuab ka tallinnasse millalgi?
Selle nädala lõpus uus ports saabumas
kas see töötab ka playstation 4 peal ka?
Töötab PS4, PS3, PSVita
Kas seda toodet oleks võimalik saata ka mõnda tallinna euronicsisse? Nt. Kristiine
Järgmine nädal tuleb juurde, siis saame Tallinna ka
see töötab ps4 peal ka?
05.06.2016 06:49
Soome PSN-s on kehtiv, vaid kuidas oleks Venemaa regiooni?
Venemaa regiooni jaoks on vaja rubla kaarte, meie neid ei paku
Millal see toode Rakvere jõuab?
Saatke vigane kood meie klienditeenindusse, kontorllime selle üle ja siis saame ka lahenduse välja pakkuda
Karl-Gustav Vaab - järgmine nädal tuleb ka Võrru. Rander - mis riigi alla on loodud PSN konto?
Kood ei kehti
Ma ostsin selle kaardi eelmine aasta, ja see ei töötanud. Kas saab kuidagi tagastada või siis uue koodi?
Karl-Gustav Vaab
Kas Võrru jõuab ka varsti?
Soome regiooni kaardid on need jah
psn mastercard
Зарегестрированы на финском регионе, в адресе получилось Финляндия, город Таллинн..., по другому ни как. Кредитную карту psn не принял, хотя по ней покупали на ебее, амазоне, в стиме, оригин.
Kas see toode kehtib ka soome regiooniga psn kontol?
Ladu näitab et Zeppelini poes on juba olemas
Kas homseks ehk siis teisipäevaks jõuavad nii 20€ rahakaardid kui ka 3 kuu liikmekaardid zeppelni euronicsisse. Sooviks kohepealt osta kui on homme võimalus. Või oleks targem netist tellida?
Töötab PSN, PS3, PSVita konsooliga. Kui soovite koodi emailile, peate suhtlema klienditeenidnusega, ma arvan ei tohiks olla probleem. Kaardid jõuavad ka poodidesse. Reedel saabusid alles lattu ja siis ei jõutud veel poodidesse saata
Kas poodides reaalselt kohapeal neid müügil pole? Ainult netipoes? Ja kui netipoest osta, siis kui palju kulub aega, et kood kätte saada?
Oleks veel üks küsimus :) Kui osta siit e-poest osta kas saaks koodi emailile ja siis saan kohe ps4 peal aktiveerida. Ja kui saaks siis kuidas?
Kas see kaart töötab ka ps4 peal. Tahaksin tellida netist aga ei ole kindel kas on ps4 peal töötav. Ette tänades


Hooldajatoetuse määramise ja maksmise ning puuetega inimestele teenuste osutamise kord Nõva vallas – Riigi Teataja
Hooldajatoetuse määramise ja maksmise ning puuetega inimestele teenuste osutamise kord Nõva vallas
Hooldajatoetuse määramise ja maksmise ning puuetega inimestele teenuste osutamise kord Nõva vallas - sisukord
2 HOOLDAJATOETUSE MAKSMISE ALUSED
3 HOOLDAJATOETUSE TAOTLEMINE
4 HOOLDAJATOETUSE, TEENUSE VÕI MUU TOETUSE MÄÄRAMINE VÕI SELLEST KEELDUMINE
5 HOOLDAJATOETUSE MAKSMINE
6 HOOLDAJATOETUSE MAKSMISE PEATAMINE JA LÕPETAMINE
RT IV, 05.04.2016, 79
Vastu võetud 25.04.2007 nr 9
RT IV, 04.03.2014, 75
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 14, §26 alusel.
§ 1. Hooldajatoetuse määramise ja maksmise ning puuetega inimestele teenuste osutamise kord sätestab sotsiaalhoolekande seaduse alusel raske ja sügava puudega isikute (edaspidi puudega isik) hooldajatele riigi eelarvest Nõva valla eelarvesse eraldatud vahenditest hooldajatoetuse määramise ja maksmise tingimused ning korra.
§ 2. Käesolevas korras kasutatakse mõisteid alljärgnevalt:
(1) Raske puueon inimese anatoomilise, füüsilise või psüühilise struktuuri või funktsiooni kaotus või kõrvalekalle, millest tingituna vajab isik kõrvalabi, juhendamist või järelvalvet igal ööpäeval;
(2) Sügav puue on inimese anatoomilise, füüsilise või psüühilise struktuuri või funktsiooni kaotus või kõrvalekalle, millest tingituna vajab isik pidevat kõrvalabi, juhendamist või järelvalvet ööpäevaringselt;
(3) Hooldaja on isik, kes vabatahtlikkuse ja vastastikuse kokkuleppe alusel hooldab ja abistab puudega isikut;
(4) Hooldusvajaduse hindamine on puudega isiku funktsionaalse võimekuse hindamine temale kõrvalabi võimaldamiseks ja/või hooldusteenuste osutamiseks;
(5) Hooldusteenus on isiku hooldusvajadusest sõltuvalt tema isiklik pikaajaline abistamine mittemeditsiiniliste tegevuste ja protseduuride sooritamisel (riietamine, ihu pesemine, toitmine, abistamine liikumisel jms.);
1) hooldusteenus on isiku hooldusvajadusest sõltuvalt tema isiklik pikaajaline
2) hooldamine hoolekandeasutuses on hooldusteenuse osutamine isikule, kes oma hooldusvajaduse tõttu ei ole suuteline iseseisvalt elama, sest vajab hooldamist ja abistamist ööpäevaringselt.
(6) Hindamisinstrument on ekspertide poolt väljatöötatud küsimustik hooldusvajaduse välja selgitamiseks.
(7) Sotsiaaltoetuse määr puuetega inimestele on riigikogu poolt igaks eelarve aastaks kehtestatud sotsiaaltoetuse määr.
(8) Hooldajatoetuse määr on volikogu poolt kehtestatav suurus ühe isiku hooldamise eest kuus.
§ 3. Hooldajatoetuse maksmise eesmärgiks on puudega isikute iseseisva toimetuleku toetamine ja abistamine neile enam sobivamal moel.
§ 4. Hooldajatoetuse maksmise võib hooldusvajaduse hindamistulemustest lähtuvalt asendada sobiva hooldusteenuse osutamisega (avahooldus, hoolekandeasutuses hooldamine, transporditeenus jne.) või puudega toimetulemisega seotud kulutuste kompenseerimisega.
§ 5. Puudega isiku eestkostjale või hooldajale võimaldatavad hooldajatoetuse määrad kehtestatakse volikogu poolt igaks eelarveaastaks eraldi. Hooldajatoetuse määr ei või olla väiksem eelmiseks eelarveaastaks kinnitatud hooldajatoetuse määrast.
2. peatükk HOOLDAJATOETUSE MAKSMISE ALUSED
§ 6. Hooldajatoetust makstakse teovõimelisele isikule, kes perekonnaseaduse alusel on määratud puudega isiku eestkostjaks või hooldajaks, juhul kui puudega isiku hooldusvajaduse hindamise tulemustest lähtuvalt on tema hooldamine hooldaja poolt õigustatud ja enam sobivam hooldamise viis.
§ 7. Hooldajatoetust makstakse igakuiselt eestkostjale või hooldajale, kes tagab:
(1) 18-aastasele ja vanemale sügava puudega inimesele kõrvalabi, juhendamise või järelevalve ööpäevaringselt.
(2) 18-aastasele ja vanemale raske puudega inimesele kõrvalabi, juhendamise või järelevalve igal ööpäeval.
§ 8. Hooldajatoetust võib maksta puudega isiku tööl käivale eeskostjale või hooldajale juhul, kui hooldusvajaduse hinnangust tulenevalt on võimalik puudega isikut eestkostja või hooldaja töötamise korral vajalikul määral hooldada.
§ 9. Hooldajatoetust võib maksta puudega isiku ühele pereliikmele juhul kui puudega isiku tegelik hooldusvajadus saab tema pereliikmete abiga täielikult kaetud.
§ 10. Hooldajatoetust võib maksta isikule, kelle enda ja tema hooldusel oleva isiku tegelik elukoht ja Eesti rahvastikuregistri andmetel on Nõva vald.
§ 11. Hooldajatoetust ei maksta isikule, kellele endale on puuetega inimeste sotsiaaltoetuse seaduse alusel määratud raske või sügav puue.
3. peatükk HOOLDAJATOETUSE TAOTLEMINE
§ 12. Hooldajatoetust on õigustatud taotlema teovõimelised isikud, kes on perekonnaseaduse alusel kas kohtu poolt või Nõva Vallavalitsuse korraldusega määratud raske või sügava puudega isikute eestkostjateks või hooldajateks.
§ 13. Kui üks eestkostja või hooldaja on määratud mitme puudega isiku eestkostjaks või hooldajaks, on temal õigus taotleda toetust kuni kahekordse hooldajatoetuse määra ulatuses.
§ 14. Hooldajatoetuse taotlemiseks esitab puudega isiku eestkostjaks või hooldajaks määratud isik kirjaliku taotluse vallavalitsusele. Kui soovitakse taotleda ühel ajal nii hooldajaks määramist kui hooldajatoetuse maksmist, siis esitavad puudega isik ja tema hooldajaks saada sooviv isik ühistaotluse (lisa 1).
§ 15. Taotluses esitatakse hooldaja ja hooldust vajava puudega isiku kohta järgmised andmed:
§ 16. Hooldajatoetuse taotlemise päevaks loetakse taotluse ja sellele lisatud dokumentide vastuvõtmise päev. Kui taotlus on saadetud posti teel, loetakse hooldajatoetuse taotlemise päevaks taotluse lähtekoha postitempli kuupäev.
§ 17. Vallavalitsus registreerib taotlemise päeval hooldajatoetuse maksmise taotlused ja kontrollib vajalike andmete ja dokumentide olemasolu. Kui taotluses ei kajastata hooldajatoetuse määramiseks piisavalt andmeid või ei esitata kõiki vajalikke dokumente, siis teatab sotsiaaltöötaja taotlejale esimesel võimalusel, milliseid andmeid või dokumente on vajalik juurde esitada.
§ 18. Hooldajatoetuse taotlemise päevast alates viib sotsiaaltöötaja kahe nädala jooksul läbi puudega isiku hooldusvajaduse hindamise. Hindamise tulemustest lähtuvalt vormistatakse puudega isikule hooldusplaan (lisa 2).
4. peatükk HOOLDAJATOETUSE, TEENUSE VÕI MUU TOETUSE MÄÄRAMINE VÕI SELLEST KEELDUMINE
§ 19. Hooldajatoetuse, teenuse või muu toetuse määramiseks teeb sotsiaaltöötaja ettepaneku vallavalitsusele hooldajatoetuse maksmiseks või teenuse osutamiseks, arvestades puudega isiku hooldusvajaduse hindamise tulemusi, tema käsutuses olevat faktilist tõendusmaterjali, hooldaja iga ja tervislikku seisundit ning hooldusvajadusest tulenevalt vajalike hooldusteenuste olemasolu.
§ 20. Kui puudega isikule on koostatud rehabilitatsiooniplaan või geriaatriline hinnang, arvestab sotsiaaltöötaja ka nendes esitatud ettepanekuid.
§ 21. Sotsiaalhoolekannet taotleva isiku nõudmisel otsustab küsimuse vallavolikogu sotsiaal- ja tervishoiukomisjon.
§ 22. Kui puudega isiku hooldusvajadus on laiaulatuslik, võib sotsiaalhoolekande töötaja enne hooldajatoetuse üle otsustamist kaasata oma töösse perearsti ja teisi eriala spetsialiste.
§ 23. Sotsiaaltöötaja või komisjoni ettepanek hooldajatoetuse määramiseks või sellest keeldumiseks esitatakse vallavalitsusele hiljemalt 30 päeva jooksul arvates taotluse ja täiendavate dokumentide saabumise päeva. Vallavalitsus kinnitab ettepaneku oma korraldusega.
§ 24. Hooldajatoetus määramisest võib keelduda kui:
(1) Taotleja on hooldajatoetuse saamiseks esitanud valeandmeid.
(2) Taotleja pole täitnud oma hooldajakohustusi, mis on faktiliselt leidnud tõendamist.
(3) Puudega isiku hooldusvajaduse hinnangust ei tulene vajadus talle hooldaja määramiseks ega viimasele hooldajatoetuse maksmiseks.
(4) Puudega isiku hooldusvajadusest tingituna peab vallavalitsus puudega isiku enam sobivamaks hooldamise viisiks hooldusteenuste osutamist.
(5) Puudega isiku ja tema seaduslike ülalpidajate materiaalsed võimalused on piisavad hoolduse tagamiseks (kaalutletud otsus).
§ 25. Hooldajatoetuse määramata jätmisest teatatakse taotlejale kirjalikult viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest. Kirjale lisatakse otsus keeldumise põhjendusega.
§ 26. Vallavalitsuse otsusega mittenõustumisel on taotlejal õigus esitada vaie Lääne maavanemale.
§ 27. Vallavalitsusel on õigus hooldajatoetuse eelarves vabade vahendite olemasolul:
(1) Osutada või pakkuda teenust puudega isikule.
(2) Hüvitada vallavalitsuse poolt osutatud või pakutud teenuse kulud, kas osaliselt või täielikult.
(3) Hüvitada isiku enda poolt leitud teenusepakkujale puudega seotud teenuse kulud, kas osaliselt või täielikult.
(4) Kompenseerida puudega inimese tehtud kulutused, mis toetavad puudega isiku toimetulekut. Kulutused peavad olema dokumentaalselt tõestatud.
§ 28. Hooldajatoetuse vahenditest makstavad teenused ja hüvitused on:
(1) Transporditeenus puuetega inimestele.
(2) Puudega lapse koolitoetus.
(3) Sotsiaalhooldaja teenus.
(4) Eluaseme kohandamine tulenevalt puudest.
(5) Puuet toetav ravi ja sellega seotud kulude hüvitamine.
(6) Ravimikulude hüvitamine.
(7) Puudega seotud abivahendite soetamise kulude hüvitamine.
(8) Muud puudega inimesega eelnevalt kokkulepitud teenused või hüvitused, mis toetavad puudega inimese toimetulekut või taastumist.
5. peatükk HOOLDAJATOETUSE MAKSMINE
§ 29. Hooldajatoetust makstakse igakuiselt jooksva kuu eest, alates vallavalitsuse korralduse tegemise kuust.
§ 30. Hooldajatoetus makstakse vastavalt taotleja soovile välja sularahas või kantakse taotleja pangakontole jooksva kuu lõpuks.
§ 31. Hooldajatoetust makstakse Nõva Vallavalitsuse poolt enne 01. aprilli 2005 perekonnaseaduse alusel määratud hooldajatele edasi seni kehtinud määras kuni asjaolude muutumiseni.
§ 32. Nõva Vallavalitsus maksab sotsiaalhoolekande seaduse alusel hooldajatoetust saava isiku eest sotsiaalmaksu sotsiaalmaksuseaduses kehtestatud korras kuni toetust saava isiku jõudmiseni vanaduspensioni ikka.
6. peatükk HOOLDAJATOETUSE MAKSMISE PEATAMINE JA LÕPETAMINE
§ 33. Hooldajatoetuse maksmine peatatakse kui hooldajatoetust saav isik või puudega isik viibivad järjest üle kahe kuu haiglaravil.
§ 34. Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse hooldajatoetuse maksmise lõpetamist tingivate asjaolude tekkimise kuule järgnevast kuust.
§ 35. Hooldajatoetuse lõpetamist tingivateks asjaoludeks loetakse:
(1) Kui hooldusvajaduse hinnangust tulenevalt on puudega isiku hooldusvajadus muutunud määral, mis tingib puudega isikule hoolduse osutamist teistsugusel, talle enam sobivamal viisil.
(2) Kui lõpeb isikule puude raskusastme määramise tähtaeg ja arstliku ekspertiisi komisjon isikule puude raskusastet enam ei määra või määrab isikule keskmise puude.
(3) Kui puudega isiku hooldaja esitab kirjaliku taotluse ja soovib hooldajaks määramist lõpetada.
(4) Kui puudega isik esitab taotluse temale hooldaja määramise otsus lõpetada.
(5) Puudega isiku või tema hooldaja surma korral.
§ 36. Hooldajatoetuse saaja on kohustatud hiljemalt kümne päeva jooksul kirjalikult teatama asjaolude muutumisest, vastasel korral on õigus vallavalitsusel enammakstud summa tagasi nõuda.
§ 38. Määrus jõustub 01.mail 2007.
Lisa 1 Taotlus hooldaja/hooldatava hooldajatoetuse taotlemiseks
Lisa 2 Hindamine hooldusvajaduse ja sotsiaalteenuste määramiseks