HankedKäimasolevadLõppenudHankekord (PDF)Hankeplaan (PDF)
Kutsekuupäev
Pakkumisteesitamisetähtaeg
Sadama tööpaadi ja järelhaagise soetamine. Lihthanke viitenumber 185541 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 5332 8095
e-post kihnu[A]saarteliinid.ee
Võitja: Anyboat OÜ
Lepingu kuupäev: 18.05.2017
Vendrid Kuivastu, Rohuküla ja Virtsu sadamatesseVaata lähemalt
tel + 372 511 5501
faks +372 45 30 149
e-post jaanus[A]saarteliinid.ee Võitja: Osaühing Delmare
Lepingu kuupäev: 15.03.2017
Meteojaama ostmine Laaksaare sadamasseVaata lähemalt
jaanus[A]saarteliinid.ee
Võitja: Osaühing Ambeon
Lepingu kuupäev: 13.03.2017
Elektrienergia ostmine 2017 aastaksVaata lähemalt
tel +372 511 5501
e-post jaanus[A]saarteliinid.ee
Võitja: Eesti Energia Aktsiaselts Lepingu kuupäev: 29.11.2016
Naissaare sadama rekonstrueerimise projekteerimistööde teenuse tellimine. Lihthanke viitenumber 178525 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 503 5736
e-post peeter[A]saarteliinid.ee
Võitja: Osaühing EstKONSULT
Lepingu kuupäev: 02.11.2016
Sviby sadama rekonstrueerimise II ehitusjärgu ehitustööde omanikujärelevalve ja FIDIC Inseneri teenus. Lihthanke viitenumber 175910 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Võitja: aktsiaselts TELORA-E Lepingu kuupäev: 06.09.2016
Investeerimislaenu võtmine. Lihthanke viitenumber 176270 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372, 453 0141, +372 501 4994
e-post villu[A]saarteliinid.ee
Võitja: Nordea Bank AB Eesti filiaal Lepingu kuupäev: 19.08.2016
Omanikujärelevalve teenuse osutamine Sõru sadama puurkaevpumpla rekonstrueerimiselVaata lähemalt
tel + 372 453 0146, +372 522 7511
e-post arvi[A]saarteliinid.ee Võitja: aktsiaselts TELORA-E Lepingu kuupäev: 14.06.2016
Sviby sadama rekonstrueerimine. II ehitusjärk. Riigihanke viitenumber 174430 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 5227511
e-post arvi[A]saarteliinid.ee
Võitja: Aktsiaselts Merko Infra (juhtiv partner) ja Aktsiaselts Merko Ehitus Eesti
Lepingu kuupäev: 15.08.2016
Triigi ja Sõru sadamate rekonstrueerimise ehitustööde omanikujärelevalve ja FIDIC Inseneri teenus. Lihthanke viitenumber 174774 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372, 453 0142, +372 511 5501
Võitja: aktsiaselts TELORA-E Lepingu kuupäev: 20.06.2016
Sõru sadama puurkaevpumpla rekonstrueerimine. Lihthanke viitenumber 174427 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372, 453 0146, +372 522 7511
Võitja: Schöttli Keskkonnatehnika Aktsiaselts Lepingu kuupäev: 20.06.2016
Sõru sadama kaide rekonstrueerimine ja süvendustööd. Riigihanke viitenumber 172921 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Jalmar Jõksi
tel +372 51 48 977
e-post jalmar[A]saarteliinid.ee
Võitja: OÜ BauEst (juhtiv partner) ja Aktsiaselts Kuressaare Ehitus Lepingu kuupäev: 07.07.2016
Triigi sadama kai rekonstrueerimine ja süvendustööd. Riigihanke viitenumber 171100 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Võitja: OÜ BauEst (juhtiv partner) ja Aktsiaselts Kuressaare Ehitus
Lepingu kuupäev: 08.06.2016
Elektrienergia ostmine 2016 aastaks Vaata lähemalt
tel +372 45 30 142
Võitja: Alexela Energia AS Lepingu kuupäev: 20.11.2015
Tõsteteenuste tellimine lastimis-lossimistöödel kaubaveo sadamates (Roomassaare, Kuivastu, Virtsu, Heltermaa ja Rohuküla) raamlepingu alusel 2016-2018. Riigihanke viitenumber 167270 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 504 7612
e-post ants[A]saarteliinid.ee
Võitja: Palgardi Kraana Osaühing Lepingu kuupäev: 07.12.2015
Meteojaamade ostmine Heltermaa ja Munalaiu sadamatesse.Vaata lähemalt
tel + 372 45 30 142
Võitja: Osaühing Ambeon Lepingu kuupäev: 19.10.2015
Virtsu ja Rohuküla sadamatele reovee purgimis- ja äraveoteenuste tellimine raamlepingu alusel. Lihthanke viitenumber 164551 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Merle Moring
tel +372 45 30 148 e-post merle[A]saarteliinid.ee
Võitja: Osa 1 ja Osa 2 AS Haapsalu Veevärk Lepingu kuupäev: 28.08.2015
Ühe M1-kategooria universaal keretüübiga sõiduki kasutusrent. Lihthanke viitenumber 165937 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 5043888 e-post andrus[A]saarteliinid.ee
Võitja: AS SEB Liising Lepingu kuupäev: 28.08.2015
Ühe M1-kategooria universaal keretüübiga sõiduki kasutusrent. Lihthanke viitenumber 164478 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Võitja: AS SEB Liising
Lepingu kuupäev: 28.07.2015
Roomassaare sadama kai nr 4 pealisehituse rekonstrueerimineVaata lähemalt
telefon +372 45 30146, +372 522 7511,
faks: +372 45 30149, e post: arvi[A]saarteliinid.ee
Võitja: Aktsiaselts Level
Lepingu kuupäev: 29.06.2015
Roomassaare sadama kai nr 10 fekaalipumpla ehitamine.Vaata lähemalt
e-post arvi[A]saarteliinid.ee Võitja: Osaühing Klotoid Lepingu kuupäev: 02.06.2015
Traktori järelhaakes töötava tänavapuhastusmasina ostmine II. Lihthanke viitenumber 163113 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Ilmar Piilmann
tel +372 50 56 575
e-post ilmar[A]saarteliinid.ee
Võitja: OÜ MELIT AP
Lepingu kuupäev: 25.05.2015
Traktori järelhaakes töötava tänavapuhastusmasina ostmine I. Lihthanke viitenumber 162228 riigihangete registris. Vaata lähemalt
e-post ilmar[A]saarteliinid.ee Võitja: Hankemenetlus lõppes RHS § 29 lg 3 p 2 alusel.
Ringsu sadama kaldarambi esise veeala põhjakindlustuse rajamine.Vaata lähemalt
e-post arvi[A]saarteliinid.ee Võitja: Tuukritööde Osaühing
Lepingu kuupäev: 14.04.2015
Kuivastu sadama kai nr 1 täiendav vendrikaitseVaata lähemalt
telefon +372 45 30142, +372 50 35736,
faks: +372 45 30149, e post: peeter[A]saarteliinid.ee
Võitja: Aktsiaselts Raunopol
Lepingu kuupäev: 15.04.2015
Pilsivee tsisternhaagise ostmine Roomassaare sadamasseVaata lähemalt
Renno Tammleht
telefon +372 45 33 619, +372 50 49 935, faks +372 45 555 74, e-posti aadress renno[A]saarteliinid.ee
Võitja: aktsiaselts \"TATOLI\"
Lepingu kuupäev: 06.04.2015
Traktori järelhaakes töötava tänavapuhastusmasina ostmine. Lihthanke viitenumber 160619 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Võitja: Hankemenetlus on lõppenud RHS § 29 lg 3 p 2 alusel.
Diislikütuse ostmine ujuvvahenditele. Lihthanke viitenumber 159256 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 50 18816
e-post rein[A]saarteliinid.ee
Võitja: Osa 1 Aktsiaselts Saare Kütus;Osa 2 Aktsiaselts Saare Kütus
Lepingu kuupäev: 25.02.2015
Triigi sadama rekonstrueerimise projekteerimistööde teenuse tellimineVaata lähemalt
tel + 372 453 0142, +372 503 5736
e-post peetere[A]saarteliinid.ee Võitja: Osaühing Corson Lepingu kuupäev: 30.01.2015
Roomassaare, Abruka ja Ringsu sadamate videovalvesüsteemide ehitamine.Vaata lähemalt
e-post peetere[A]saarteliinid.ee Võitja: Aktsiaselts Hansab Lepingu kuupäev: 06.03.2015
Kütuse ostmine. Lihthanke viitenumber 158273 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 45 30 142, +372 50 35 736
e-post peeter[A]saarteliinid.ee Võitja: Aktsiaselts Saare Kütus
Lepingu kuupäev: 20.01.2015
Heltermaa sadama kai nr 1 ja Rohuküla sadama kai nr 7 kaldarampide rekonstrueerimiseks projekteerimistööde teostamine.Vaata lähemalt
tel + 372 503 5736, +372 453 0142
e-post peeter[A]saarteliinid.ee Võitja: Osaühing EstKONSULT Lepingu kuupäev: 03.12.2014
Elektrienergia ostmine 2015 aastaks. Lihthanke viitenumber 157147 riigihangete registris. Vaata lähemalt
faks +372 45 30 142
Võitja: Elektrimüügi AS
Lepingu kuupäev: 27.11.2014
Hoovuse ja meretaseme mõõteseadme SeaGuard paigaldamine Sõru sadamas on-line mõõterežiimisVaata lähemalt
e-post peeter[A]saarteliinid.ee Võitja: Osaühing Ambeon
Lepingu kuupäev: 05.11.2014
Ühe M1-kategooria (maht)universaal keretüübiga sõiduki kapitalirent. Lihthanke viitenumber 156361 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 45 30 141, +372 50 14 994
e-post villu[A]saarteliinid.ee Võitja: Aktsiaselts SEB Liising
Lepingu kuupäev: 29.10.2014
Virtsu sadama kai nr 6 paalide vaheliste lainerahustusseinte ehitamine. Lihthanke viitenumber 154485 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 514 8977
Lepingu kuupäev: 10.11.2014
Naissaare sadamasse käimispoomide ja paadikai paigaldamine I.Vaata lähemalt
tel + 372 514 8977
e-post jalmar[A]saarteliinid.ee Võitja: Osaühing Top Marine
Lepingu kuupäev: 04.08.2014
Naissaare sadamasse käimispoomide ja paadikai paigaldamine.Vaata lähemalt
Võitja: Hankemenetlus on lõppenud RHS § 29 lg 3 p 5 alusel.
Meteojaama ostmine Kuivastu sadamasse Vaata lähemalt
tel + 372 45 30 142, +372 503 5736 faks +372 45 30 149
Lepingu kuupäev: 17.07.2014
Sviby sadama rekonstrueerimine. I ehitusjärgu II osa. Riigihanke viitenumber 150854 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 522 7511
Võitja: Insenerehituse AS Lepingu kuupäev: 28.08.2014
Sõru sadama osaline süvendamineVaata lähemalt
Peeter Oopkaup; telefon: +372 503 5736 , +372 45 30 142, faks: +372 45 30 149, e post: peeter[A]saarteliinid.ee
Võitja: Aktsiaselts Lihula Maaparandus
Lepingu kuupäev: 20.06.2014
Virtsu väikelaevasadama rekonstrueerimineVaata lähemalt
e-post jalmar[A]saarteliinid.ee Võitja: Osaühing Top Marine Lepingu kuupäev: 16.06.2014
Rohuküla sadama kai nr 1 akvatooriumi ja Rukki kanali süvendamine I. Lihthanke viitenumber 152070 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Võitja: Insenerehituse AS (juhtiv partner) ja osaühing Victoria Shipping Lepingu kuupäev: 14.07.2014
Sõru sadama puurkaevuvee puhastussüsteemi projekteerimineVaata lähemalt
tel. +372 45 30 146, +372 522 7511
e-post: arvi[A]saarteliinid.ee
Võitja: SWECO Projekt AS
Lepingu kuupäev: 22.05.2014
Eeskopaga laaduri ostmine. Lihthanke viitenumber 151086 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Võitja: Osaühing Balti Tehnika Service
Lepingu kuupäev: 26.01.2015
Munalaiu väikelaevasadama süvendamine I. Riigihanke viitenumber 149679 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 45 30 146; +372 522 7511
e-post arvi[A]saarteliinid.ee Võitja: Hankemenetlus on lõppenud RHS § 29 lg 3 p 3 alusel.
Ühe N1-kategooria pikap keretüübiga sõiduki kasutusrent. Lihthanke viitenumber 149728 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 50 18816 e-post rein[A]saarteliinid.ee Võitja: Swedbank Liising Aktsiaselts
Lepingu kuupäev: 07.04.2014
Omanikujärelevalve teenuse osutamine Kihnu sadamahoone ehitamisel. Hinnapakkumuse küsimine.Vaata lähemalt
tel + 372 45 30 146, +372 522 7511
e-post arvi[A]saarteliinid.ee Võitja: P.P. Ehitusjärelevalve OÜ Lepingu kuupäev: 24.03.2014
Hooldetraktori ostmine koos lisaseadmetega I. Lihthanke viitenumber 150033 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 50 49935 e-post renno[A]saarteliinid.ee
Võitja: Aktsiaselts „TATOLI“
Lepingu kuupäev: 28.03.2014
Hooldetraktori ostmine koos lisaseadmetega. Lihthanke viitenumber 149182 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 50 49935 e-post renno[A]saarteliinid.ee Võitja: Hankemenetlus on lõppenud RHS § 29 lg 3 p 3 alusel.
Ühe M1-kategooria (maht)universaal keretüübiga sõiduki kasutusrent. Lihthanke viitenumber 149308 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 533 28095 e-post kihnu[A]saarteliinid.ee Võitja: OSAÜHING CATWEES
Lepingu kuupäev: 20.03.2014
Sadama tööpaatide ja järelhaagise soetamine. Lihthanke viitenumber 148999 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Võitja: Merili Marine OÜ
Lepingu kuupäev: 13.03.2014
Ühe N1G-kategooria pikap keretüübiga sõiduki kasutusrent. Lihthanke viitenumber 148963 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 50 18816 e-post rein[A]saarteliinid.ee
Rohuküla sadama söökla ja pilsivee hoidla rekonstrueerimise põhiprojektide koostamineVaata lähemalt
tel: +372 514 8977
faks: +372 45 30 149
e-post: jalmar[A]saarteliinid.ee
Võitja: Osaühing Visioonprojekt (juhtiv partner) ja Inseneribüroo EKOTEH OÜ
Lepingu kuupäev: 10.01.2014
Kihnu sadamahoone ehitamine. Lihthanke viitenumber 147931 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Võitja: Aktsiaselts Kuressaare Ehitus
Lepingu kuupäev: 28.02.2014
Elektrienergia ostmine 2014 aastaks. Lihthanke viitenumber 146298 riigihangete registris. Vaata lähemalt
faks +372 45 30 142e-post peeter[A]saarteliinid.ee
Võitja: Eesti Energia Aktsiaselts
Lepingu kuupäev: 27.11.2013
Ühe M1-kategooria universaal keretüübiga sõiduki kasutusrent. Lihthanke viitenumber 147263 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 50 49301 e-post riho[A]saarteliinid.ee
Lepingu kuupäev: 26.11.2013
Naissaare sadama hoonetesse asjade ostmine. Lihthanke viitenumber 147006 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Võitja: aktsiaselts ESMAR EHITUS
Lepingu kuupäev: 25.11.2013
Siseaudiitori teenuste tellimine. Lihthanke viitenumber 146047 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 501 4994
Võitja: Ernst & Young Baltic AS
Lepingu kuupäev: 03.12.2013
Naissaare sadamahoone ja generaatorihoone täiendavad ehitustööd. Lihthanke viitenumber 146279 riigihangete registris. Vaata lähemalt
e-post: jalmar[A]saarteliinid.ee Võitja: aktsiaselts ESMAR EHITUS
Lepingu kuupäev: 09.10.2013
Naissaare sadamahoone ja generaatorihoone sisustuse ostmine. Lihthanke viitenumber 146166 riigihangete registris. Vaata lähemalt
e-post: jalmar[A]saarteliinid.ee Võitja: Hankemenetlus lõppes RHS § 29 lg 3 p 6 alusel.
Munalaiu väikelaevasadama süvendamine. Riigihanke viitenumber 145225 riigihangete registrisVaata lähemalt
e-post arvi[A]saarteliinid.ee Võitja: Hankemenetlus lõppes RHS § 29 lg 3 p 5 alusel.
Rohuküla sadama kai nr 1 rekonstrueerimine – täiendav akvatooriumi süvendamine I
tel +372 5148977
faks +372 4530149
Võitja: OÜ Astlanda Ehitus
Lepingu kuupäev: 13.08.2013
Rohuküla sadama kai nr 1 rekonstrueerimine – täiendav akvatooriumi süvendamineVaata lähemalt
Jalmar Jõksi tel + 372 5148977
faks +372 45 30149
Võitja: Hankemenetlus lõppes RHS § 49 lg 1 p 2 alusel
Rohuküla sadama kai nr 1 rekonstrueerimise pinnakatete täiendavad tööd. Lihthanke viitenumber 144828 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel: +372 5148977
faks: +372 4530149
Lepingu kuupäev: 26.07.2013
Kihnu sadamaterminali hoone projekti ekspertiisi koostamineVaata lähemalt
tel +372 45 30 146
Võitja: P.P. Ehitusjärelevalve OÜ
Lepingu kuupäev: 02.07.2013
Naissaare sadama merepõhja kontrollmõõdistamineVaata lähemalt
Võitja: Osaühing Meremõõdukeskus
Lepingu kuupäev: 17.06.2013
Heltermaa sadama faarvaatris kivi lõhkamine Vaata lähemalt
tel + 372 45 30 142, +372 503 5736
e-post peeter[A]saarteliinid.ee Võitja: Lemminkäinen Eesti AS Lepingu kuupäev: 21.06.2013
Ühe M1-kategooria universaal keretüübiga sõiduki kasutusrent (lihthanke viitenumber 143901 riigihangete registris) Vaata lähemalt
e-post arvi[A]saarteliinid.ee Võitja: AS SEB Liising
Lepingu kuupäev: 10.07.2013
Vee erikasutusloa õiguslik hinnang ja muude õigusteenuste osutamineVaata lähemalt
Võitja: Advokaadibüroo LEXTAL OÜ
Lepingu kuupäev: 05.06.2013
Ühe M1-kategooria universaal keretüübiga sõiduki kasutusrent. Lihthanke viitenumber 140706 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Võitja: Hankemenetlus lõppes RHS § 29 lg 3 p 5 alusel
Roomassaare jahisadama hoone remontVaata lähemalt
Arvi Nõmm , ehituse projektijuht
+372 5227511
arvi[A]saarteliinid.ee
Võitja: Aktsiaselts EBC Ehitus
Lepingu kuupäev: 07.05.2013
Audiitorteenuse tellimine Vaata lähemalt
tel + 372 45 30 141, +372 501 4994
e-post villu[A]saarteliinid.ee Võitja: Aktsiaselts Deloitte Audit Eesti Lepingu kuupäev: 19.06.2013
Naissaare sadamahoone rekonstrueerimine. Lihthanke viitenumber 141926 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 23.04.2013
Naissaare sadama rekonstrueerimine – generaatorihoone ehitamine. Lihthanke viitenumber 141099 riigihangete registrisVaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 08.04.2013
Kihnu sadamahoone ehitamiseks projekteerimistööde teostamine. Lihthanke viitenumber 137739 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 45 30 146, GSM +372 52 27 511
Võitja: Kuubik Projekt OÜ
Lepingu kuupäev: 13.03.2013
Investeerimislaenu võtmineVaata lähemalt
tel +372 45 30 141, 501 4994
Võitja: AS SEB Pank
Lepingu kuupäev: 07.03.2013
Ühe M1-kategooria sõiduki kasutusrent. Lihthanke viitenumber 140037 riigihangete registrisVaata lähemalt
tel +372 45 30 140
Ühe M1-kategooria sõiduki kasutusrent, lihthanke viitenumber 139934Vaata lähemalt
tel: +372 45 30 140
+372 501 49 94
e-post: villu[A]saarteliinid.ee
Lepingu kuupäev: 30.01.2013
Ühe M1-kategooria sõiduki kasutusrent, lihthanke viitenumber 139933Vaata lähemalt
tel: +372 45 45 435;
+372 534 28 555
e-post: valdur[A]saarteliinid.ee
Omanikujärelevalve teenuse osutamine Rohuküla sadama kai nr 1 rekonstrueerimisel. Hinnapakkumuse küsimineVaata lähemalt
Võitja: Aktsiaselts TELORA-E
Lepingu kuupäev: 16.01.2013
Ühe M1-kategooria universaal keretüübiga sõiduki kasutusrent. Lihthanke viitenumber 139525 riigihangete registrisVaata lähemalt
tel +372 501 49 94
Võitja: Hankemenetlus lõppes RHS § 29 lg 3 p 2 alusel
Ühe M1-kategooria universaal keretüübiga sõiduki kasutusrent. Lihthanke viitenumber 139524 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 534 28 555
e-post valdur[A]saarteliinid.ee Võitja: Hankemenetlus lõppes RHS § 29 lg 3 p 2 alusel
Naissaare sadama sadamaoperaatori teenuse tellimineVaata lähemalt
tel. +372 5047612
Võitja: Osaühing Roland Kaubandus
Lepingu kuupäev: 28.12.2012
Rohuküla sadama kai nr 1 rekonstrueerimine. Lihthanke viitenumber 138872 riigihangete registrisVaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 10.01.2013
Elektrienergia ostmine. Lihthanke viitenumber 138667 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Võitja: Eesti Energia Aktsiaselts Lepingu kuupäev: 10.12.2012
Sviby sadama rekonstrueerimine. I ehitusjärgu I osa. Riigihanke viitenumber 138415 riigihangete registris. Vaata lähemalt
faks +372 45 30 146
Lepingu kuupäev: 26.02.2013
Virtsu ja Kuivastu sadamate e-pileti terminalidele variseinte paigaldamine ja Virtsu kaile nr 4 parvlaevalt elektrivoolu kaldale andmise kilbi paigaldamine.Vaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 27.11.2012
Jäätmeveo teenuse osutamineVaata lähemalt
tel +372 45 30 148
e-post merle[A]saarteliinid.ee Võitja: Osa I - Ragn-Sells AS; Osa II - Osaühing Prügimees; Osa III - Ragn-Sells AS; Osa IV - Ragn-Sells AS; Osa V - AS Eesti Keskkonnateenused; Osa VI - Ragn-Sells AS; Osa VII - AS Eesti Keskkonnateenused
Lepingu kuupäev: 13.12.2012
Roomassaare sadama kai nr 10 slipi rekonstrueerimine Vaata lähemalt
peeter[A]saarteliinid.ee
+372 45 30 142
+372 503 5736
Võitja: OÜ BauEst
Lepingu kuupäev: 15.11.2012
Ühe M1-kategooria universaal keretüübiga sõiduki kasutusrent. Lihthanke viitenumber 138104 riigihangete registris. Vaata lähemalt
tel +372 50 35 736
e-post peeter[A]saarteliinid.ee Võitja: AS SEB Liising
Lepingu kuupäev: 14.11.2012
Meteojaama ostmine Sõru sadamasseVaata lähemalt
tel +372 45 30 142, +372 503 5736
Lepingu kuupäev: 01.11.2012
Roomassaare sadama kai nr 10 veealuse osa erosioonikaitse rajamineVaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 23.10.2012
Rohuküla sadama kai nr 1 rekonstrueerimine – reoveepuhasti. Lihthanke viitenumber 137024 riigihangete registrisVaata lähemalt
Võitja: Aktsiaselts Vensen
Lepingu kuupäev: 12.11.2012
Ühe M1-kategooria universaal keretüübiga sõiduki kasutusrent. Lihthanke viitenumber 137057 riigihangete registrisVaata lähemalt
Võitja: Hankemenetlus lõppes riigihangete seaduse § 29 lg 3 p 2 alusel.
Ühe M1-kategooria universaal keretüübiga sõiduki kasutusrent. Lihthanke viitenumber 136716 riigihangete registrisVaata lähemalt
e-post peeter[A]saarteliinid.ee Võitja: Hankemenetlus on lõppenud RHS § 29 lg 3 p 5 alusel.
Tõsteteenuse tellimine lastimis-lossimistöödel kaubaveo sadamates (Roomassaare, Kuivastu, Virtsu, Heltermaa ja Rohuküla). Vaata lähemalt
tel +372 50 47 612
e-post ants[A]saarteliinid.ee Võitja: Palgardi Kraana Osaühing
Lepingu kuupäev: 06.12.2012
Saaremaa ja Vilsandi saare vahelise laevaliikluse uuring-eelhinnang. Lihthanke viitenumber 136447 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 21.09.2012
Naissaare sadama rekonstrueerimise I etapi I osa –välistrasside ehitustööd. Lihthanke viitenumber 136591 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Võitja: Aktsiaselts Elektritsentrum
Lepingu kuupäev: 06.09.2012
Naissaare sadama rekonstrueerimise I etapi I osa – välistrasside ehitustööd. Lihthanke viitenumber 136337 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Ühe M1-kategooria universaal keretüübiga sõiduki kasutusrent. Lihthanke viitenumber 136282 riigihangete registris. Vaata lähemalt
faks + 372 45 30 149
Lepingu kuupäev: 30.08.2012
Roomassaare sadama kaide veealuse osa korrastamise uuring Vaata lähemalt
tel +372 45 30 142; + 372 503 5736
e-post:peeter[A]saarteliinid.ee
Lepingu kuupäev: 08.08.2012
Naissaare sadama rekonstrueerimise I etapi I osa - kaide ehitustöödVaata lähemalt
Võitja: Osaühing Top Marine
Lepingu kuupäev: 28.08.2012
Sviby sadama rekonstrueerimine. I ehitusjärkVaata lähemalt
tel +372 45 30 146, +372 52 27 511
Võitja: Hankemenetlus lõppes RHS § 49 lg 1 p 2 alusel.
Munalaiu sadama ujuvkai paigaldamineVaata lähemalt
tel +372 5035736; 45 30142
Lepingu kuupäev: 27.07.2012
Naissaare Lõunaküla Külasadama taastamise võimaluste uuringVaata lähemalt
e-post: peeter[A]saarteliinid.ee
tel: +372 503 5736; 45 30 142
Rohuküla sadama kai nr 7 põhjaplaadistusest üksikute plaatide eemaldamineVaata lähemalt
tel +372 46 31649; +372 504 9301
e-post riho[A]saarteliinid.ee
Võitja: Kolm Polti OÜ
Lepingu kuupäev: 13.06.2012
Naissaare sadama rekonstrueerimise I etapi I osa. Lihthanke viitenumber 134617 riigihangete registrisVaata lähemalt
Võitja: Hankemenetlus lõppes RHS § 49 lg 1 p 1 ja 2 alusel
Lepingu kuupäev: 24.07.2012
Heltermaa sadama kanali puhastamineVaata lähemalt
tel +372 46 31649; +372 50 49301
e-post: riho[A]saarteliinid.ee
Võitja: Osaühing Wetmen
Lepingu kuupäev: 01.06.2012
Kuivastu väikelaevasadama idamuuli osaline tugevdamine. Lihthanke viitenumber 133604 riigihangete registris. Vaata lähemalt
Võitja: Hankemenetlus lõppes RHS § 49 lg 1 p 1 ja 2 alusel.
Kuivastu sadam, väikelaevasadama ruumide sisustuse soetus IVaata lähemalt
tel +372 53 428 555
e-post valdur[A]saarteliinid.ee
Võitja: Aktsiaselts Papera Mööblimaja
Lepingu kuupäev: 10.05.2012
Kuivastu sadam, väikelaevasadama ruumide sisustuse soetus Vaata lähemalt
tel + 372 53 428 555
Võitja: Hankemenetlus lõppes RHS § 29 lg 3 p 2 alusel.
Kuivastu sadam, sadama ooteala ja väikelaevasadama vahelise piirdeaia ja lipumastide paigaldamine Vaata lähemalt
tel + 372 51 48977
Lepingu kuupäev: 25.04.2012
Hanke kirjeldus: Kuivastu väikelaevasadama idamuuli tugevdamine. Lihthanke viitenumber 132240 riigihangete registris. Hanketeade ja hankedokumendid asuvad riigihangete registris https://riigihanked.riik.ee/register Vaata lähemalt
tel +372 45 30 142, 5035736
Rohuküla sadama kai nr 3 kaldarambi tugevdamine I Vaata lähemalt
faks + 372 30 149
Lepingu kuupäev: 19.04.2012
Kuivastu sadam, väikelaevasadama teenindusruumi ehitamine IVaata lähemalt
tel +3725148977
Võitja: Konsortsium OÜ Arens Ehitustööd ja Rootsi Profiilide Ehituse OÜ
Lepingu kuupäev: 11.04.2012
N1G kategooria sõiduki soetamine kasutusrendigaVaata lähemalt
tel +372 504 99 35, +372 45 33 619
faks +372 45 55 574
e-post renno[A]saarteliinid.ee
Võitja: Amserv Auto Aktsiaselts
Kuivastu sadam, väikelaevasadama teenindusruumi ehitamineVaata lähemalt
faks +372 44 30 149
Võitja: Hankemenetlus lõppenud RHS § 29 lg 3 p 5 alusel.
Rohuküla sadama kai nr 3 kaldarambi tugevdamineVaata lähemalt
Võitja: Hankemenetlus lõpetatud vastavalt RHS § 29 lg 3 p 5.
Naissaare sadama rekonstrueerimise I etapi projekteerimistööde teenuse tellimineVaata lähemalt
Võitja: Osaühing Corson
Lepingu kuupäev: 04.01.2012
Sõiduki kasutusrendiga ostmineVaata lähemalt
tel 372 50 49 935
Võitja: Aktsiaselts Kuressaare Autoteenindus
Lepingu kuupäev: 23.12.2011
Piirissaare sadama juurdepääsukanali projekteerimistööde teenuse tellimineVaata lähemalt
Võitja: aktsiaselts KOBRAS
Lepingu kuupäev: 19.12.2011
Investeerimislaenu võtmine Vaata lähemalt
tel. + 372 45 30 143
GSM + 372 50 14 994
Võitja: Danske Bank A/S Eesti filiaal
Lepingu kuupäev: 30.12.2011
Virtsu sadam, kai nr 6 paalide vaheliste laine rahustusseinte projekteerimistööde teenuse tellimine IVaata lähemalt
tel 372 45 30 142
faks 372 45 30 149
Lepingu kuupäev: 13.10.2011
Sviby sadama rekonstrueerimise projekteerimistööde teenuse tellimineVaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 11.10.2011
Virtsu sadama kai nr 8 rambi täisehitamineVaata lähemalt
tel 51 48 977
Lepingu kuupäev: 18.11.2011
Rohuküla sadam, kai nr 1 ja lõunamuuli rekonstrueerimise tööprojekti koostamineVaata lähemalt
tel: +372 45 30142, +372 50 35 736
Lepingu kuupäev: 12.08.2011
Kihnu sadama kai nr 2 rekonstrueerimine ja süvendustööd Vaata lähemalt
tel: +372 45 30 146, +372 522 7511
Võitja: Insenerehituse AS
Lepingu kuupäev: 08.09.2011
Kuivastu, Virtsu, Munalaiu, Kihnu ja Sviby sadamate rekonstrueerimise ehitustööde omanikujärelvalve ja FIDIC Inseneri teenus Vaata lähemalt
Võitja: Aktsiaselts TELORA-E (Kokkulepe nr 2 ERF/2011; Kokkulepe nr 5 ÜF/2011)
Lepingu kuupäev: 25.08.2011
Rohuküla sadam, kai nr 1 laoplatsi ehitamineVaata lähemalt
tel: +372 50 49 301, +372 46 31 649
Lepingu kuupäev: 13.06.2011
Kihnu sadam, kai nr 3 rekonstrueerimine Vaata lähemalt
tel: + 372 45 30 146
Võitja: Aktsiaselts Merko Infra (juhtiv partner) ja Aktsiaselts MERKO EHITUS
Lepingu kuupäev: 02.06.2011
Virtsu sadam, kai nr 4 rekonstrueerimine Vaata lähemalt
Võitja: konsortsium KMG Inseneriehituse AS ja Aktsiaselts Raunopol
Lepingu kuupäev: 08.03.2012
"Kuivastu sadam, kai nr 2 rekonstrueerimine"Vaata lähemalt
telefon: + 372 514 8977
Lepingu kuupäev: 20.07.2011
"Virtsu sadam, sadama järelevaatajate hoone ehitamine" Vaata lähemalt
Jalmar Jõksi, telefon: +372 514 8977, e-post: jalmar[A]saarteliinid.ee
Võitja: Osaühing Ores Ehitus
"Munalaiu sadama rekonstrueerimine. I ehitusjärk" Vaata lähemalt
Võitja: Konsortsium Insenerehituse AS, OÜ RTS Infraehitus
Lepingu kuupäev: 30.06.2011
"Kuivastu sadam, väikelaevasadama ehitamine"Vaata lähemalt
tel: 514 89 77
Lepingu kuupäev: 06.07.2011
„Kuivastu, Virtsu, Rohuküla ja Heltermaa sadamate navigatsioonimärkide piksekaitsesüsteemide ehitamine I“Vaata lähemalt
tel 514 89 77
Võitja: Osaühing Erko Elekter
Lepingu kuupäev: 04.05.2011
„Rohuküla sadam, kai nr 5 varustuse ostmine“Vaata lähemalt
Riho Sõrmus tel: 50 49 301
faks: 47 32 171
Võitja: Top Marine OÜ
Lepingu kuupäev: 19.04.2011
„Kuivastu, Virtsu, Rohuküla ja Heltermaa sadamate navigatsioonimärkide piksekaitsesüsteemide ehitamine“Vaata lähemalt
tel: 51 48 977
Võitja: Hankemenetlus lõppes RHS § 29 lg 3 p 6 alusel
„Naissaare sadama rekonstrueerimise eelprojekti koostamine“
tel: 45 30 142
Lepingu kuupäev: 19.05.2011
"Virtsu kai nr 7 ja parkla vahelise ala süvendamine"Vaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 05.04.2011
Võitja: Hankemenetlus lõppes RHS § 29 lg 3 p 4 alusel.
Rukkirahu kanali süvendamise tasuvusanalüüsi koostamineVaata lähemalt
tel: 46 31649
Võitja: Ramboll Eesti AS
Lepingu kuupäev: 02.03.2011
„Kuivastu, Virtsu, Rohuküla ja Heltermaa sadamate hooldusseadmete soetamine“Vaata lähemalt
tel. 45 30 142
Võitja: Osale 1 sõlmiti Wihuri ASiga Leping nr 1 ÜF/2011, 21.06.2011; Osale 2 sõlmiti Wihuri ASiga Leping nr 2 ÜF/2011, 20.06.2011
Lepingu kuupäev: 21.06.2011
Meteojaamade ostmine Rohuküla ja Triigi sadamatesseVaata lähemalt
tel. 50 46 819
e-post: mati[A]saarteliinid.ee
Lepingu kuupäev: 09.12.2010
Kuivastu sadama, kai nr 2 ja Virtsu sadama, kai nr 4 rekonstrueerimise projekteerimise teenuse tellimineVaata lähemalt
Võitja: OÜ Merin
Lepingu kuupäev: 27.12.2010
Roomassaare sadama akvatooriumi süvendamineVaata lähemalt
tel. 45 30 146
Lepingu kuupäev: 08.12.2010
„Kuivastu, Virtsu, Rohuküla ja Heltermaa sadamate hooldusseadmete hange“. Vaata lähemalt
Võitja: Leping osale 3 sõlmiti OÜ WARREN EQUIPMENT. Osa 1 osas lõppes hankemenetlus RHS § 29 lg 3 p 4 alusel. Osa 2 osas lõppes hankemenetlus RHS § 29 lg 3 p 5 alusel.
Lepingu kuupäev: 28.12.2010
Rohuküla sadama kai nr 3 kaldarambi rekonstrueerimineVaata lähemalt
Võitja: Aktsiaselts GT PROJEKT
Lepingu kuupäev: 19.11.2010
Virtsu sadam, kai nr 8 tuuletõkkeseina ehitamineVaata lähemalt
Võitja: AS Raunopol
Lepingu kuupäev: 08.10.2010
Töölaeva soetamine väikesadamate teenindamiseksVaata lähemalt
tel. 45 33 619, 50 49 935
e-post: renno[A]saarteliinid.ee
Võitja: Baltic Workboats AS
Lepingu kuupäev: 08.02.2011
”Kuivastu, Virtsu, Rohuküla ja Heltermaa sadamate navigatsioonisüsteemide rekonstrueerimine II”Vaata lähemalt
tel. 45 30142
Võitja: konsortsium Insenerehituse AS ja Cybernetica AS
Lepingu kuupäev: 27.10.2010
„Kuivastu, Virtsu, Rohuküla ja Heltermaa sadamate navigatsioonisüsteemide rekonstrueerimine I“Vaata lähemalt
Peeter Oopkaup, tel. +372 45 30 142, +372 45 30 140, faks +372 45 30 149, e-post: peeter[A]saarteliinid.ee.
Võitja: Hankemenetlus lõppes RHS § 29 lg 3 p 4 alusel
Kuivastu, Virtsu, Rohuküla ja Heltermaa sadamate navigatsioonisüsteemide rekonstrueerimineVaata lähemalt
Peeter Oopkaup, tel. +372 45 30 142, GSM+372 50 35 736, e-post peeter[A]saarteliinid.ee
Võitja: Hankemenetlus lõppes RHS § 49 lg 1 p 1 alusel
Roomassaare sadama 1. ja 2. kai vahelise ala rekonstrueerimistööde omanikujärelevalve ja Inseneri teenusVaata lähemalt
Võitja: konsortsium Ramboll Eesti AS ja Aktsiaselts EAST
Lepingu kuupäev: 05.07.2010
Abruka sadamahoone ehitus koos projekteerimisega IIVaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 25.06.2010
Abruka sadama põhjapoolse lainemurdja ehitus. Omanikujärelevalve teenus.Vaata lähemalt
tel: 45 30146
52 27511
e-post: info[A]saarteliinid.ee
Võitja: Aktsiaselts EAST
Lepingu kuupäev: 24.05.2010
Kuivastu, Virtsu, Rohuküla ja Heltermaa sadamate oote-ja sadamaalade turva-ja läbipääsuseadmete hangeVaata lähemalt
tel. +372 45 30 142, e-post: peeter[A]saarteliinid.ee.
Võitja: konsortsium Aktsiaselts Hansab ja AKTSIASELTS TELEGRUPP Lepingu kuupäev: 21.05.2010
Abruka sadamahoone ehitus koos projekteerimisegaVaata lähemalt
Heltermaa väikelaeva sadama ehitamine. Teenindushoonete rekonstrueerimine.Vaata lähemalt
Peeter Oopkaup, telefon 45 30 142, e-post peeter[A]saarteliinid.ee
Võitja: OÜ Primus PR
Lepingu kuupäev: 16.04.2010
Roomassaare sadama 1. ja 2. kai vahelise ala rekonstrueerimineVaata lähemalt
Võitja: konsortsium Aktsiaselts MERKO EHITUS ja Aktsiaselts Merko Infra
Lepingu kuupäev: 09.06.2010
Piirissaare kanali süvendamine. II etappVaata lähemalt
45 30 146
Võitja: Osaühing Talvakas
Lepingu kuupäev: 20.04.2010
Ringsu sadama faarvaatri ja akvatooriumi süvendamineVaata lähemalt
tel. 50 188 16
Lepingu kuupäev: 30.04.2010
Kuivastu, Virtsu, Rohuküla ja Heltermaa sadamate oote- ja sadamaalade turva- ja läbipääsuseadmete hangeVaata lähemalt
45 30 142
Abruka sadama põhjapoolse lainemurdja ehitusVaata lähemalt
45 30146
Võitja: Aktsiaselts MERKO EHITUS
Lepingu kuupäev: 05.04.2010
Munalaiu ja Kihnu sadamate rekonstrueerimise projekteerimistööde teenuse tellimineVaata lähemalt
45 30142
Võitja: OÜ EstKonsult
Lepingu kuupäev: 10.02.2010
Serveri ostmine koos tarkvaragaVaata lähemalt
Võitja: IT Grupp AS
Kuivastu sadam, väikelaeva sadama ehitamine. Akvatooriumi süvendamine.Vaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 29.01.2010
Jäätmeveo teenuse ostmineVaata lähemalt
merle[A]saarteliinid.ee
45 30 148
Võitja: 1) Laaksaare sadam, Virtsu- ja Rohuküla sadam, Heltermaa- ja Sõru sadam - AS Veolia Keskkonnateenused 2)Kuivastu-, Roomassaare- ja Triigi sadamad - OÜ Prügimees
Lepingu kuupäev: 01.12.2009
Virtsu sadam, kai nr 8 ehitamine. LaiendusVaata lähemalt
514 8977
jalmar[A]saarteliinid.ee
Virtsu sadam, kai nr. 8 ehitamine. Laiendus IIVaata lähemalt
Võitja: AS Nordecon Infra
Lepingu kuupäev: 09.10.2009
Rohuküla sadamaterminali sisustuse ostmine IIVaata lähemalt
riho[A]saarteliinid.ee
46 31 649
Võitja: AS Papera Mööblimaja
Lepingu kuupäev: 16.10.2009
Rohuküla sadamaterminali sisustuse ostmineVaata lähemalt
Heltermaa sadam, väikelaevasadama ehitamineVaata lähemalt
Võitja: AS Merko Ehitus
Lepingu kuupäev: 27.10.2009
Kuivastu sadam, väikelaeva sadama ehitamineVaata lähemalt
Võitja: AS Kuressaare Ehitus
Lepingu kuupäev: 24.09.2009
Laaksaare sadamas jäätmeveo teenuse ostmineVaata lähemalt
Võitja: Veolia Keskkonnateenused AS
Lepingu kuupäev: 01.07.2009
Virtsu sadam, kai nr. 1 rekonstrueerimineVaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 14.09.2009
Virtsu sadamaterminali sisustuse ostmineVaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 06.05.2009
Abruka sadama kai rekonstrueerimistööde teostamineVaata lähemalt
Võitja: Konsortsium: Mapri Projekt OÜ, Nordecon International AS
Lepingu kuupäev: 18.05.2009
Kuivastu sadam, kai nr. 3 rekonstrueerimine, territooriumi laiendamine. Täiendava paali ehitus.Vaata lähemalt
AS Saarte Liinid, Rohu 5, Kuressaare linn, Saare maakond, 93819; kontaktisik: Peeter Oopkaup, tel. +372 45 30 142, +372 45 30 140, faks +372 45 30 149, e-post: peeter[A]saarteliinid.ee
Lepingu kuupäev: 27.04.2009
Piirissaare sadama rekonstrueerimineVaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 07.04.2009
Rohuküla sadam, põhjasadama kaitsemuulide rekonstrueerimineVaata lähemalt
Võitja: Konsortsium Osaühing Astlanda Ehitus (juhtiv partner), Aktsiaselt Ehitusfirma Rand ja Tuulberg, Veralux Ehitus Osaühing
Virtsu sadam, parvlaeva ooteala laiendamine koos liikluskorraldusegaVaata lähemalt
Võitja: Facio Ehituse AS
Lepingu kuupäev: 17.04.2009
Kuivastu sadam, parvlaeva ooteala laiendamine koos liikluskorraldusegaVaata lähemalt
Rohuküla sadam, parvlaeva ooteala laiendamine koos liikluskorraldusegaVaata lähemalt
Võitja: Aktsiaselts Talter Lepingu kuupäev: 24.03.2009
Heltermaa sadam, parvlaeva ooteala laiendamine koos liikluskorraldusegaVaata lähemalt
Võitja: konsortsium Aktsiaselts ASPI ja AS EESTI EHITUS
Lepingu kuupäev: 13.03.2009
Hankemenetluse teade (110029) - Rohuküla sadam, sadamaterminali ehitamineVaata lähemalt
Võitja: konsortsium Insenerehituse AS ja AS KOGER & PARTNERID
Kuivastu kai nr. 1 rekonstrueerimineVaata lähemalt
Võitja: konsortsium KMG Inseneriehituse AS ja Aktsiaselts Raunopol.
Lepingu kuupäev: 04.03.2009
Rohuküla ja Heltermaa sadamate rekonstrueerimise süvendus- ja kaadamistöödega seotud seire teostamineVaata lähemalt
AS Saarte Liinid arendusdirektor Peeter Oopkaup
Võitja: Tallinna Tehnikaülikool 21.11.2008; Tartu Ülikool 01.12.2008
Virtsu sadama meteojaama ostmineVaata lähemalt
Võitja: OÜ Ambeon
Lepingu kuupäev: 27.11.2008
Rohuküla sadama kaide nr. 4 ja 5 rekonstrueerimise eelprojekti ja tööprojekti koostamineVaata lähemalt
Peeter Oopkaup, 45 30 142, peeter[A]saarteliinid.ee
Võitja: AS Merin
Lepingu kuupäev: 01.10.2008
Laenu võtmine investeeringute finantseerimiseksVaata lähemalt
Villu Vatsfeld, 45 30 143, villu[A]saarteliinid.ee
Heltermaa ja Rohuküla sadama akvatooriumi süvendamineVaata lähemalt
Ülle Umal
ylle[A]saarteliinid.ee
Võitja: Victoria Shipping Osaühing
Lepingu kuupäev: 19.09.2008
Hankemenetluse teade (nr. 105829) - Kuivastu sadam, kai nr. 3 rekonstrueerimine, territooriumi laiendamineVaata lähemalt
Võitja: Konsortsium Osaühing Sherman (juhtiv partner), Aktsiaselt Ehitusfirma Rand ja Tuulberg, Veralux Ehitus Osaühing
Lepingu kuupäev: 23.07.2008
Virtsu sadama laohoone rekonstrueerimineVaata lähemalt
Võitja: AS Lihula Maaparandus
Lepingu kuupäev: 08.08.2008
Laaksaare sadama rekonstrueerimine koos Piirissaare sadama juurdepääsukanali kordussüvendusega. Omanikujärelevalve teenusVaata lähemalt
Võitja: AS Telora-E
Lepingu kuupäev: 30.07.2008
Heltermaa sadama rekonstrueerimiseks metallsulundi ostmineVaata lähemalt
Virtsu sadam, sadamaterminali rekonstrueerimineVaata lähemalt
Võitja: Aktsiaselts Parmeron
Lepingu kuupäev: 02.10.2008
Hankemenetluse teade (Laaksaare) - Laaksaare sadama rekonstrueerimine koos Piirissaare sadama juurdepääsukanali kordussüvendusegaVaata lähemalt
Võitja: Mapri Projekt OÜ
Lepingu kuupäev: 28.07.2008
Hankemenetluse teade (nr. 106799) - Kuivastu, Virtsu, Rohuküla ja Heltermaa sadamate rekonstrueerimise ehitustööde omanikujärelevalve ja Inseneri teenusVaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 28.08.2008
Hankemenetluse teade (nr. 106626) - Rohuküla sadam, kaide nr. 2 ja 6 rekonstrueerimineVaata lähemalt
Võitja: Konsortsium Insenerehituse AS (juhtiv partner), AKCIJU SABIEDRIBA BMGS Eesti filiaal
Lepingu kuupäev: 25.08.2008
Hankemenetluse teade (nr. 106503) - Heltermaa ja Rohuküla sadama akvatooriumi süvendamineVaata lähemalt
Hankemenetluse teade (nr. 106330) - Heltermaa sadam, kaide nr. 1, 2, 3 ja 4 rekonstrueerimineVaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 09.08.2008
Hankemenetluse teade (nr. 106126) - Virtsu sadam, kai nr. 8 ehitamineVaata lähemalt
Võitja: Eesti Ehitus AS
Lepingu kuupäev: 18.08.2008
Kuivastu ja Virtsu sadama liikluskorralduse rajatiste tööprojekti koostamineVaata lähemalt
Võitja: K-Projekt Aktsiaselts
Lepingu kuupäev: 28.04.2008
Mootorpaadi ostmineVaata lähemalt
504 9935
Võitja: BALTIC BOAT CENTER Osaühing
Lepingu kuupäev: 24.04.2008
Ringsu sadama süvendustööde teostamineVaata lähemalt
Roomassaare sadama kai nr. 8 rekonstrueerimistööde teostamineVaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 03.04.2008
Kuivastu, Virtsu, Rohuküla ja Heltermaa sadamates internetiteenuse ostmineVaata lähemalt
Võitja: Elion Ettevõtted AS
Lepingu kuupäev: 30.04.2008
Abruka sadama rekonstrueerimistööde teostamine. Lainemurdjate rekonstrueerimine ja süvendustöödVaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 04.04.2008
Piirissaare-Laaksaare sadamate rekonstrueerimise teostatavus-tasuvusuuringu koostamineVaata lähemalt
Võitja: Osaühing Europolis
Lepingu kuupäev: 04.03.2008
Rohuküla sadama parvlaeva ooteala laienduse ja liikluskorralduse tööprojekti koostamineVaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 27.02.2008
Sõiduauto kasutusrendiga ostmineVaata lähemalt
Võitja: Saksa Auto Aktsiaselts
Tõstamaal, Manija külas Manilaiu sadama kai rekonstrueerimistööde teostamineVaata lähemalt
Võitja: Insenerehituse Aktsiaselts
Lepingu kuupäev: 17.03.2008
Heltermaa ja Rohuküla sadama liikluskorralduse eelprojekti koostamineVaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 11.12.2007
Kuivastu sadama kai nr.1, Virtsu sadama kai nr.1, Rohuküla sadama kai nr.6 ja Heltermaa sadama kai nr.4 rekonstrueerimise tööprojekti koostamineVaata lähemalt
Lepingu kuupäev: 26.10.2007


text:
Eelotsusetaotlus – Sotsiaalpoliitika – Direktiiv 2003/88/EÜ – Töötajate ohutuse ja tervise kaitse – Tööaja korraldus – Artikli 2 punkt 1 – Mõiste „tööaeg” – Töötajad, kellel ei ole kindlat või tavapärast töökohta – Töötajate elukohast esimese kliendi juurde ja viimase kliendi juurest töötajate elukohta liikumise aeg
Kohtuasjas C‑266/14,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel ülemkohtu (Audiencia Nacional, Hispaania) 22. mai 2014. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 2. juunil 2014, menetluses
koosseisus: koja president M. Ilešič, kohtunikud A. Ó Caoimh (ettekandja), C. Toader, E. Jarašiūnas ja C. G. Fernlund,
arvestades kirjalikus menetluses ja 22. aprilli 2015. aasta kohtuistungil esitatut,
– Federación de Servicios Privados del sindicato Comisiones obreras (CC.OO.), esindajad: abogado E. Lillo Pérez ja abogado F. Gualda Alcalá,
– Tyco Integrated Security SL ja Tyco Integrated Fire & Security Corporation Servicios SA, esindaja: abogado J. Martínez Pérez de Espinosa,
– Hispaania valitsus, esindaja: M. J. García-Valdecasas Dorrego,
– Ühendkuningriigi valitsus, esindajad: L. Christie ja L. Barfoot, keda abistasid S. Lee, Q.C, ja Barrister-at-Law G. Facenna,
– Euroopa Komisjon, esindajad: M. van Beek ja N. Ruiz García,
olles 11. juuni 2015. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlus puudutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (ELT L 299, lk 9; ELT eriväljaanne 05/04, lk 381) artikli 2 punkti 1 tõlgendamist.
2 Taotlus on esitatud ühelt poolt Federación de Servicios Privados del sindicato Comisiones Obreras (CC.OO.) ning teiselt poolt Tyco Integrated Security SL ja Tyco Integrated Fire & Security Corporation Servicios SA (edaspidi koos „Tyco”) vahelises kohtuvaidluses seoses sellega, et viimased keelduvad tunnistamast direktiivi artikli 2 punkti 1 tähenduses „tööajaks” aega, mille nende töötajad kulutavad iga päev liikumaks oma elukohast tööandja määratud esimese kliendi juurde ja tööandja määratud viimase kliendi juurest oma elukohta tagasi (edaspidi „elukoha ja klientide vahel liikumine”).
3 Direktiivi 2003/88 põhjenduse 4 kohaselt:
„Töötajate tööohutuse, ‑hügieeni ja ‑tervishoiu parandamine on eesmärk, mida ei tohiks allutada üksnes majanduslikele kaalutlustele.”
a) minimaalse igapäevase ja iganädalase puhkeaja ning põhipuhkuse, vaheaegade ja maksimaalse nädalase tööaja suhtes; ning
b) öötöö, vahetustega töö ja töökorralduse teatavate aspektide suhtes.
4. Direktiivi 89/391[...] sätteid kohaldatakse täielikult lõikes 2 nimetatud küsimuste suhtes, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvate rangemate ja/või täpsemate sätete kohaldamist.”
5 Nimetatud direktiivi artikkel 2 „Mõisted” sätestab lõigetes 1 ja 2:
1. tööaeg – iga ajavahemik, mille jooksul töötaja teeb tööd, on tööandja käsutuses ning tegutseb või täidab oma kohustusi kooskõlas siseriikliku õiguse ja/või tavaga;
2. puhkeaeg – iga ajavahemik, mis ei ole tööaeg;
6 Viidatud direktiivi artikkel 3 „Igapäevane puhkus” on sõnastatud järgmiselt:
„Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tagada iga töötaja õigus vähemalt 11‑tunnisele järjestikusele puhkeajale iga 24‑tunnise ajavahemiku kohta.”
7 Kuninga 24. märtsi 1995. aasta seadusandliku dekreediga 1/1995 heaks kiidetud ümbersõnastatud töötajate põhimääruse (Real Decreto Legislativo 1/1995 por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Estatuto de los Trabajadores) (BOE n° 75, 29.3.1995, lk 9654) põhikohtuasja asjaoludele kohaldatava redaktsiooni artikli 34 lõigetes 1, 3 ja 5 on sätestatud:
„1. Tööaja kestus lepitakse kokku kollektiivlepingus või töölepingus.
Tavalise tööaja maksimumkestus on keskmiselt 40 tegeliku töö tundi nädalas aastase arvestusperioodi jooksul.
3. Tööpäeva lõpu ja järgmise tööpäeva alguse vahele jääb minimaalselt 12 tundi.
Tavaline tegeliku töö tundide arv ei või ületada 9 tundi päevas, v.a kui kollektiivlepingus või selle puudumise korral ettevõtja ja töötajate esindajate vahelises kokkuleppes on kehtestatud muu igapäevase tööaja jaotus; igal juhul tuleb aga kinni pidada tööpäevadevahelise puhkeaja nõudest.
5. Tööaja arvestus toimub selliselt, et töötaja tööpäev algab ja lõpeb töötaja töökohas.”
8 Tyco tegutseb enamikus Hispaania provintsidest sissetungide tuvastamiseks ning varguste ennetamiseks mõeldud turvasüsteemide paigaldamise ja hooldamisega.
9 Tyco sulges 2011. aastal eri provintsides asuvad kontorid ja arvas kõik töötajad Madridis (Hispaania) asuva peakontori isikkoosseisu.
10 Tyco tehnikud tegelevad turvaseadmete paigaldamise ja hooldamisega eramajades ning tööstus‑ ja kaubandusettevõtetes, mis asuvad piirkonnas, kus nad on määratud ülesandeid täitma ja mis hõlmab tervet provintsi või osa provintsist, kus nad töötavad, või vahel isegi mitut provintsi.
11 Kõnealuste töötajate kasutada on ametisõiduk, millega nad sõidavad iga päev oma elukohast kohtadesse, kus nad peavad tegema turvasüsteemide paigaldus- või hooldustöid. Sama sõidukit kasutavad nad tööpäeva lõppedes koju tagasi sõitmiseks.
12 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul võib vahemaa töötaja elukohast kohani, kus ta peab tööd tegema, märkimisväärselt varieeruda ja mõnikord ületada 100 kilomeetrit. See kohus toob näite juhtumist, mil tihedast liiklusest tingituna kulus elukoha ja klientide vahel liikumiseks kolm tundi.
13 Samad töötajad peavad lisaks üks või mitu korda nädalas käima oma elukoha läheduses asuvas kullerettevõtte kontoris, et saada sealt kätte töövahendid ning aparaadid ja varuosad, mida neil on töö tegemiseks vaja.
14 Ülesannete täitmiseks on igal põhikohtuasjas kõne all oleval töötajal mobiiltelefon, mis võimaldab neil Madridi peakontoriga distantsilt suhelda. Nende telefoni installeeritud rakendus võimaldab töötajatel iga päev saada tööpäevale eelneval päeval teekonnalehe, kuhu on märgitud erinevad kohad, kus nad sel päeval peavad oma tööpiirkonnas käima, koos kellaaegadega, millal nad peavad kliendi juurde jõudma. Teise rakenduse abil märgivad töötajad üles andmed tehtud tööde kohta ja edastavad need ettevõtjale, kes kõik juhtumid ja tehtud tööd registreerib.
15 Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et Tyco ei arvesta elukoha ja klientide vahel liikumiseks kulunud aega tööaja hulka, pidades seda seega puhkeajaks.
16 Nimetatud kohtu sõnul arvutab Tyco igapäevase tööaja kestuse, võttes arvesse aega, mis tema töötajal kulub päeva esimese kliendi juurde jõudmisest päeva viimase kliendi juurest lahkumiseni, nii et arvesse lähevad ainult kliendi juures töötamise aeg ja vahepealsed sõidud ühe kliendi juurest teise juurde. Enne piirkondlike kontorite sulgemist arvestas Tyco oma töötajate igapäevast tööaega nii, et see algas hetkest, mil nad jõudsid kontorisse, et võtta välja nende kasutusse antud sõiduk, klientide loetelu ja teekonnaleht ning lõppes õhtusel kontorisse tagasipöördumisel, et jätta sõiduk sinna.
17 Kõnealune kohus leiab, et tööaja ja puhkeaja mõisted on direktiivis 2003/88 vastandid, mistõttu ei võimalda direktiiv vahepealseid olukordi. See kohus märgib, et elukoha ja klientide vahel liikumiseks kuluvat aega ei arvestata töötajate põhimääruse (kuninga dekreedist 1/1995 tuleneva redaktsiooni) artikli 34 lõike 5 kohaselt tööaja hulka. Sama kohtu sõnul on Hispaania seadusandja otsustanud niisuguse lahenduse kasuks põhjusel, et ta leiab, et töötajal on võimalik vabalt valida koht, kuhu oma kodu sisse seada. Seega otsustab üksnes töötaja, vastavalt oma võimalustele, elada töökohast kaugemal või sellele lähemal.
18 Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et maismaatranspordi sektoris töötavate ringi liikuvate töötajate puhul tuleb selles käsitluses arvesse võtta rohkem nüansse. Nimelt on siseriiklik seadusandja leidnud, et kõne all oleva kategooria töötajate töökoht asub sõidukis endas, mistõttu nende töötajate sõiduaega peetakse tööajaks. Eelotsusetaotluse esitanud kohtul on seega tekkinud küsimus, kas põhikohtuasjas kõne all olevate töötajate olukorda võib pidada analoogseks transpordisektoris töötavate ringi liikuvate töötajate omaga.
19 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et kuna põhikohtuasjas kõne all olevaid töötajaid teavitatakse mobiiltelefoni teel teekonnast, mille nad peavad läbima, ja konkreetsetest teenustest, mida nad peavad klientidele osutama, mõni tund enne kliendiga kohtumist, ei ole neil töötajatel enam võimalust kohandada oma eraelu ja elukohta vastavalt oma töökoha lähedusele, sest see muutub iga päev. Sellest tulenevalt ei saa elukoha ja klientide vahel liikumisele kuluvat aega pidada puhkeajaks, arvestades eelkõige direktiivi 2003/88 eesmärki, milleks on töötajate ohutuse ja tervise kaitse. Samas ei ole eelotsusetaotluse esitanud kohtu hinnangul tegemist ka ajaga, mille vältel töötaja on otseses mõttes tööandja käsutuses, et viimane saaks talle anda mis tahes muu ülesande kui teekonna läbimine. Seega ei ole piisavalt selge, kas elukoha ja klientide vahel liikumine on kõnealuse direktiivi kohaselt töö‑ või puhkeaeg.
20 Neil asjaoludel otsustas ülemkohus menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas direktiivi 2003/88 artiklit 2 tuleb tõlgendada nii, et aeg, mis kulub teekonnale, mille tööpäeva alguses ja lõpus läbib püsivat töökohta mitte eviv töötaja, kel tuleb siirduda iga päev oma elukohast ettevõtja kliendi juurde, kes on iga päev erinev, ja tulla teise kliendi juurest, kes on samuti iga päev erinev, (kusjuures kliendid asuvad alati kas suuremal või väiksemal geograafilisel alal) tagasi oma elukohta (järgides teekonnalehte või nimekirja, mille talle on eelmisel päeval kokku pannud ettevõtja), kujutab endast põhikohtuasja asjaoludel […] „tööaega” vastavalt selle mõiste määratlusele direktiivi artiklis 2 – või siis, kas seda tuleb lugeda, vastupidi, „puhkeajaks”?”
21 Oma küsimusega palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas direktiivi 2003/88 artikli 2 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas, kus töötajatel ei ole kindlat või tavapärast töökohta, on elukoha ja klientide vahel liikumiseks kuluv aeg käsitatav „tööajana” selle sätte tähenduses.
22 Sissejuhatavalt olgu öeldud, et kuna direktiivi artiklite 1‑8 sõnastus on sisuliselt identne nõukogu 23. novembri 1993. aasta direktiivi 93/104/EÜ, mis käsitleb tööaja korralduse teatavaid aspekte (EÜT L 307, lk 18; ELT eriväljaanne 05/02, lk 197), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 2000. aasta direktiiviga 2000/34/EÜ (EÜT L 195, lk 41; ELT eriväljaanne 05/04, lk 27) artiklite 1‑8 sõnastusega, siis on tõlgendus, mille Euroopa Kohus on viimati nimetatud artiklitele andnud täies ulatuses kohaldatav direktiivi 2003/88 kõnealuste artiklite suhtes (vt selle kohta kohtuotsus Fuß, C‑429/09, EU:C:2010:717, punkt 32, ning määrus Grigore, C‑258/10, EU:C:2011:122, punkt 39).
23 Lisaks tuleb sissejuhatavalt märkida, et viimati nimetatud direktiivi eesmärk on näha ette miinimumnõuded, mis on mõeldud parandama töötajate elu‑ ja töötingimusi, ühtlustades eelkõige tööaja kestust reguleerivaid siseriiklikke õigusnorme. Sellise Euroopa Liidu tasandil toimuva tööaja korralduse ühtlustamise eesmärk on tagada töötajate ohutuse ja tervise parem kaitse, andes töötajatele minimaalsed – eelkõige igapäevased ja iganädalased – puhkeajad, samuti piisavad puhkepausid ning sätestades iganädalasele keskmisele tööajale 48‑tunnise ülempiiri, mille puhul on sõnaselgelt öeldud, et see hõlmab ületunnitööd (vt kohtuotsused BECTU, C‑173/99, EU:C:2001:356, punktid 37 ja 38; Jaeger, C‑151/02, EU:C:2003:437, punkt 46, ning kohtumäärus Grigore, C‑258/10, EU:C:2011:122, punkt 40).
24 Direktiivis maksimaalse tööaja ja minimaalse puhkeaja osas sisalduvad erinevad sätted kujutavad endast olulise tähtsusega liidu sotsiaalõigusnorme, mis peavad miinimumnõuetena kõigile töötajatele laienema, et tagada kõigi töötajate tervise ja turvalisuse kaitse (kohtuotsus Dellas jt, C‑14/04, EU:C:2005:728, punkt 49 ja seal viidatud kohtupraktika ning kohtumäärus Grigore, C‑258/10, EU:C:2011:122, punkt 41).
25 Mis puudutab mõistet „tööaeg” direktiivi 2003/88 artikli 2 punkti 1 tähenduses, siis olgu meenutatud, et Euroopa Kohus on korduvalt otsustanud, et kõnealune direktiiv määratleb nimetatud mõiste kui iga ajavahemiku, mille jooksul töötaja teeb tööd, on tööandja käsutuses ning tegutseb või täidab oma kohustusi kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega ning seda mõistet tuleb käsitada vastandina puhkeaja mõistele, kuna need kaks mõistet on vastastikku teineteist välistavad (kohtuotsused Jaeger, C‑151/02, EU:C:2003:437, punkt 48; Dellas jt, C‑14/04, EU:C:2005:728, punkt 42, ning kohtumäärused Vorel, C‑437/05, EU:C:2007:23, punkt 24, ja Grigore, C‑258/10, EU:C:2011:122, punkt 42).
26 Selles kontekstis on oluline märkida, et kõnealune direktiiv ei näe ette vahepealset kategooriat töö‑ ja puhkeaja vahel (vt selle kohta kohtuotsus Dellas jt, C‑14/04, EU:C:2005:728, punkt 43, ning kohtumäärused Vorel, C‑437/05, EU:C:2007:23, punkt 25,ja Grigore, C‑258/10, EU:C:2011:122, punkt 43).
27 Eelnevaga seoses nähtub Euroopa Kohtu praktikast, et mõisted „tööaeg” ja „puhkeaeg” direktiivi 2003/88 tähenduses on liidu õiguse mõisted, mida tuleb määratleda vastavalt objektiivsetele tunnustele, lähtudes töötajate elu‑ ja töötingimuste parandamiseks miinimumnõuded kehtestanud direktiivi ülesehitusest ja eesmärgist. Ainult sellise autonoomse tõlgendusega saab tagada direktiivi täieliku õigusmõju ja nimetatud mõistete ühetaolise kohaldamise kõigis liikmesriikides (vt kohtuotsus Dellas jt, C‑14/04, EU:C:2005:728, punktid 44 ja 45, ning kohtumäärused Vorel, C‑437/05, EU:C:2007:23, punkt 26, ja Grigore, C‑258/10, EU:C:2011:122, punkt 44).
28 Viimaseks olgu meenutatud, et direktiivi artikkel 2 ei kuulu nende direktiivi sätete hulka, millest on lubatud teha erandeid (vt kohtumäärus Grigore, C‑258/10, EU:C:2011:122, punkt 45).
29 Esitatud eelotsuse küsimusele vastamiseks tuleb seega analüüsida, kas elukoha ja klientide vahel liikumiseks kuluval ajavahemikul – niisuguses olukorras, nagu on kõne all põhikohtuasjas – esinevad mõiste „tööaeg” moodustavad elemendid, mida on meelde tuletatud käesoleva kohtuotsuse punktis 25, või mitte ning seega kas seda ajavahemikku tuleb käsitada töö‑ või puhkeajana.
30 Mis puudutab mõiste „tööaeg” esimest koostiselementi direktiivi 2003/88 artikli 2 punkti 1 mõttes, mille kohaselt töötaja peab tegutsema või täitma oma kohustusi, siis tuleb märkida, et vaidlust ei ole küsimuses, et enne, kui Tyco otsustas kaotada piirkondlikud kontorid, käsitas see tööandja aega, mis töötajatel kulus piirkondliku kontori ning päeva esimese ja viimase kliendi vahel liikumiseks, tööajana, ent aega, mis töötajatel kulus päeva alguses elukohast piirkondlikku kontorisse ja päeva lõpus tagasi elukohta liikumiseks, ta tööajana ei käsitanud. Samuti ei ole vaidlust küsimuses, et enne kontorite kaotamise otsust tulid töötajad iga päev kontorisse nii selle sõiduki järele, mille Tyco oli nende kasutusse andnud, kui ka selleks, et alustada tööpäeva. Töötajad ka lõpetasid oma tööpäeva kontoris.
31 Tyco vaidleb vastu sellele, et elukoha ja klientide vahel liikumiseks kuluvat aega võidaks pidada tööajaks kõnealuse sätte tähenduses, sest ehkki töötajad peavad läbima teatava teekonna, et jõuda neile määratud kliendini, on töötajate tegutsemise ja kohustuste esemeks teha turvasüsteemide paigaldamise ja hooldamisega seotud tehnilisi töid. Elukoha ja klientide vahel liikumise ajal töötajad seega ei tegutse ega täida oma kohustusi.
32 Selle argumendiga ei saa nõustuda. Nagu kohtujurist oma ettepaneku punktis 38 märkis, on põhikohtuasjas kõne all oleva töö taolist tööd tegevate töötajate ringi liikumine vajalik selleks, et need töötajad saaksid tööandja määratud kliendile tehnilise iseloomuga teenust osutada. Kõnealuse ringiliikumise arvesse võtmata jätmine viiks selleni, et niisugune tööandja nagu Tyco saaks väita, et üksnes turvasüsteemide paigaldamisele ja hooldamisele kulunud aeg kuulub mõiste „tööaeg” alla direktiivi 2003/88 artikli 2 punkti 1 mõttes, mis moonutaks seda mõistet ja kahjustaks töötajate ohutuse ja tervise kaitse eesmärki.
33 Asjaolu, et enne piirkondlike kontorite kaotamist pidas Tyco puudutatud töötajate liikumist päeva alguses kliendi juurde ja päeva lõpus kliendi juurest tagasi tööajaks, näitab samuti, et ülesanne juhtida sõiduk piirkondlikust kontorist esimese kliendi juurde ja viimase kliendi juurest piirkondlikusse kontorisse tagasi, kuulus varem töötajate kohustuse ja tegevuse hulka. Sellise ringi liikumise laad ei ole pärast piirkondlike kontorite sulgemist muutunud. Muutunud on üksnes sõidu alguspunkt.
34 Neil asjaoludel tuleb niisuguses olukorras olevaid töötajaid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, pidada elukoha ja klientide vahel liikumisele kuluval ajal tegutsevaks või oma kohustusi täitvaks.
35 Mis puudutab mõiste „tööaeg” teist koostiselementi direktiivi 2003/88 artikli 2 punkti 1 mõttes, mille kohaselt töötaja peab sel ajavahemikul olema tööandja käsutuses, siis olgu märgitud, et otsustavaks faktoriks on asjaolu, et töötaja on kohustatud füüsiliselt viibima tööandja määratud töökohal ning et ta on tööandjale kättesaadav, et olla vajaduse korral kohe võimeline oma tööülesannete täitmisele asuma (vt selle kohta kohtuotsus Dellas jt, C‑14/04, EU:C:2005:728, punkt 48, ning kohtumäärused Vorel, C‑437/05, EU:C:2007:23, punkt 28, ja Grigore, C‑258/10, EU:C:2011:122, punkt 63).
36 Selleks, et töötajat saaks pidada oma tööandja käsutuses olevaks, peab see töötaja olema pandud olukorda, kus ta on juriidiliselt kohustatud täitma oma tööandja juhiseid ja viimase jaoks tegutsema.
37 Euroopa Kohtu praktikast tuleneb aga, et töötajate võimalus hallata oma aega oluliste piiranguteta ja pühenduda oma huvidele on asjaolu, mis viitab sellele, et kõnealune aeg ei kujuta endast tööaega direktiivi 2003/88 tähenduses (vt selle kohta kohtuotsus Simap, C‑303/98, EU:C:2000:528, punkt 50).
38 Käesoleval juhtumil tuleneb täpsustustest, mille Tyco kohtuistungil esitas, et ta kinnitab klientide loetelu ja järjekorra, mida põhikohtuasjas kõne all olevad töötajad peavad järgima, ning klientidega kokku lepitud teenuse osutamise aja. Ka märkis Tyco, et hoolimata asjaolust, et igale põhikohtuasjas kõne all olevale töötajale on kasutada antud mobiiltelefon, mille peale neile saadetakse läbitav teekond tööpäevale eelneval päeval, ei ole töötajad kohustatud hoidma oma telefoni elukoha ja klientide vahel liikumise ajal sisselülitatuna. Seega ei kinnita teenuse osutamise kohta liikumiseks läbitavat teekonda Tyco, vaid töötajad on vabad siirduma sinna mööda soovitud teed, nii et nad saavad teekonnale kuluva aja sisustada vastavalt oma soovidele.
39 Sellega seoses olgu märgitud, et elukoha ja klientide vahel liikumise ajal on niisuguses olukorras olevatel töötajatel, nagu põhikohtuasjas, teatav vabadus, mida neil ei ole kliendi juures teenuse osutamise ajal, kuivõrd nad jõuavad neile määratud kliendi juurde tööandja poolt kokku lepitud ajahetkel. Euroopa Kohtu käes olevast toimikust ilmneb siiski, et niisugune vabadus oli neil juba enne piirkondlike kontorite kaotamist, kui teekonnale kuluvat aega arvestati tööajana alates piirkondlikku kontorisse jõudmise kellaajast, nii et ainus muutunud element on alguspunkt, millest kliendi suunas starditi. Töötajal lasuv kohustus järgida tööandja juhiseid ei ole oma õigusliku laadi poolest sellisest muudatusest mõjutatud. Teekonna kestel on töötajad allutatud tööandja juhistele; viimane võib klientide tellimusi muuta või tühistada või lisada. Igal juhul tuleb märkida, et teekonna vajaliku kestuse jooksul, mida enamasti ei saa lühendada, ei ole töötajatel võimalik oma aega vabalt hallata ega pühenduda oma huvidele, mis tähendab, et nad on oma tööandja käsutuses.
40 Tyco ning Hispaania ja Suurbritannia valitsus väljendasid kartusi, et niisugused töötajad võivad tööpäeva alguses ja lõpus tegeleda isiklike asjadega. Siiski ei saa selline kartus mõjutada teekonnale kuluva aja õiguslikku kvalifikatsiooni. Sellises olukorras nagu põhikohtuasjas tuleb tööandjal panna paika vajalikud kontrollivahendid, et vältida võimalikke kuritarvitusi.
41 Esiteks olid sellised tegevused tööpäeva alguses ja lõpus kliendi ja piirkondliku kontori vahel sõites võimalikud ka enne piirkondlike kontorite sulgemist. Teiseks, nagu nähtub direktiivi 2003/98 põhjendusest 4, ei tohi selle direktiivi eesmärke allutada üksnes majanduslikele kaalutlustele. Lisaks märkis Tyco Euroopa Kohtus toimunud istungil, et nende krediitkaartide kasutus, mille ta oma töötajate kätte andis, on piiratud töötajate kasutada olevate sõidukite tööalaseks kasutamiseks mõeldud kütuse eest maksmisega. Nii on Tyco kasutuses muu hulgas üks kontrollivahend töötajate sõitude kontrollimiseks.
42 Teisalt on küll tõsi, et mainitud kontrollimised võivad tekitada niisuguses olukorras olevale ettevõtjale nagu Tyco lisakoormuse, ent tuleb meenutada, et see koormus on loogiline tagajärg, mille tõi kaasa tema otsus piirkondlikud kontorid kaotada. Kogu selle koormuse jätmine Tyco töötajate kanda oleks aga vastuolus töötajate ohutuse ja tervise kaitse eesmärgiga, mida kõnesoleva direktiiviga taotletakse.
43 Mis puudutab mõiste „tööaeg” kolmandat koostiselementi direktiivi 2003/88 artikli 2 punkti 1 mõttes, mille kohaselt töötaja peab tegema vastaval ajavahemikul tööd, siis olgu märgitud, et nagu tuleneb käesoleva kohtuotsuse punktist 34, täidab töötaja, kel ei ole enam kindlat töökohta, kliendi juurde siirdudes või kliendi juurest ära tulles oma kohustusi ja teda tuleb pidada selle teekonna kestel tööl olevaks. Nagu kohtujurist oma ettepaneku punktis 48 tõdes, siis kuivõrd liikumine on kindlat või tavapärast töökohta mitte omavate töötajate staatusega lahutamatult seotud, ei saa kõnealuste töötajate töökoha käsitust taandada ainult nende füüsilisele viibimisele tööandja klientide juures.
44 Seda kaalutlust ei mõjuta asjaolu, et töötajad, kes on niisuguses olukorras nagu põhikohtuasjas, alustavad ja lõpetavad teekonna oma elukohas, sest see asjaolu tuleneb otseselt tööandja otsusest piirkondlikud kontorid kaotada, mitte töötajate endi tahtest. Töötajad kaotasid võimaluse vabalt otsustada, kui pikk on teekond nende elukohast tööpäeva tavapärase algus‑ ja lõpukohani ja neid ei saa kohustada võtma endale vastutust tööandja valiku eest kontoritest loobuda.
45 Selline tulemus oleks ka vastuolus direktiiviga 2003/88 taotletava töötajate ohutuse ja tervise kaitse eesmärgiga, millega on hõlmatud vajadus tagada töötajatele minimaalne puhkeaeg. Direktiiviga oleks nimelt vastuolus, kui kindla või tavapärase töökohata töötajate puhkeaega vähendataks seetõttu, et elukoha ja klientide vahel liikumiseks kuluv aeg arvataks välja „tööaja” mõistest kõnesoleva direktiivi artikli 2 punkti 1 mõttes.
46 Eeltoodust tuleneb, et kui niisuguses olukorras olevad töötajad nagu põhikohtuasjas kasutavad oma elukohast tööandja määratud kliendi juurde minekuks või kliendi juurest elukohta tagasi sõitmiseks ning tööpäeva jooksul ühe kliendi juurest teise juurde sõitmiseks ametisõidukit, tuleb neid töötajaid käsitada nimetatud sõitude ajal „tööd tegevatena” direktiivi artikli 2 punkti 1 mõttes.
47 Seda järeldust ei sea küsimuse alla Ühendkuningriigi valitsuse argument, mille kohaselt see tõstab eelkõige Tyco jaoks vältimatult kulutuste taset. Selle kohta piisab märkusest, et ehkki põhikohtuasja konkreetsetel asjaoludel tuleb teekonnale kuluvat aega käsitada tööajana, on Tyco vaba elukoha ja klientide vahel liikumiseks kulunud aja eest töötasu kindlaksmääramisel.
48 Piisab, kui meenutada, et Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast tuleneb, et kui välja arvata direktiivi 2003/88 iga-aastast tasulist puhkust käsitleva artikli 7 lõikes 1 sätestatud konkreetne juhtum, reguleerib kõnealune direktiiv üksnes tööaja korralduse teatavaid aspekte, mistõttu ei kohaldata selle sätteid reeglina töötasule (vt kohtuotsus Dellas jt, C‑14/04, EU:C:2005:728, punkt 38, ning kohtumäärused Vorel, C‑437/05, EU:C:2007:23, punkt 32, ja Grigore, C‑258/10, EU:C:2011:122, punktid 81 ja 83).
49 Seega ei kuulu niisuguses olukorras olevate töötajate tasustamine, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mitte direktiivi, vaid asjassepuutuvate liikmesriigi õigusnormide kohaldamisalasse.
50 Kõiki eeltoodud asjaolusid arvesse võttes tuleb esitatud eelotsuse küsimusele vastata, et direktiivi 2003/88 artikli 2 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas, kus töötajatel ei ole kindlat või tavapärast töökohta, on „tööajana” selle sätte tähenduses käsitatav aeg, mille töötajad kulutavad iga päev liikumaks oma elukohast tööandja määratud esimese kliendi juurde ja tööandja määratud viimase kliendi juurest oma elukohta tagasi.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta artikli 2 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas, kus töötajatel ei ole kindlat või tavapärast töökohta, on aeg, mille töötajad kulutavad iga päev liikumaks oma elukohast tööandja määratud esimese kliendi juurde ja tööandja määratud viimase kliendi juurest oma elukohta tagasi, käsitatav „tööajana” selle sätte tähenduses.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus


text:
Tõendite kogumine - Holland
Madalmaade menetlusõiguses kehtib põhimõte, et asjaolu väitja peab seda tõendama. Teisisõnu on kohtuasjas asjaoludele või õigustele tuginev isik kohustatud neid asjaolusid või õigusi tõendama. Mõnikord aga võib konkreetsete õigusnormide alusel või vastavalt mõistlikkuse ja õigluse põhimõttele kehtida teistsugune tõendamiskohustus.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Wetboek van Burgerlijke Rechtsvordering) artiklites 149–207 sätestatud kohustuslikke tõendamisnorme kohaldatakse kohtukutsega menetlustes ja hagimenetlustes, välja arvatud juhul, kui see on asja olemuse tõttu välistatud. Ajutiste meetmete kohaldamise menetlustes ei ole need kohustuslikud ja ka vahekohtumenetlustes ei kohaldata tavalisi tõendamisnorme automaatselt. Vahekohtumenetluse pooled võivad nende normide kohaldamises siiski kokku leppida.
Kohus peab lugema ühe poole väidetud ja vastaspoole poolt (piisavalt) ümber lükkamata asjaolud tõendatuks. Erandiks on siiski olukorrad, kus sellega kaasneksid õiguslikud tagajärjed, mis ei ole pooltele vabalt kättesaadavad. Sel juhul võib kohus nõuda tõendeid.
Tõendada ei tule üldtuntud asjaolusid või üldisest kogemusest tulenevaid reegleid. Kohus võib neid kasutada olenemata sellest, kas pooled neid väidavad. „Üldtuntud asjaolud“ tähendavad asjaolusid, mida iga tavaline inimene teab või saaks teada. „Üldisest kogemusest tulenevad reeglid“ on põhjuslikud seosed, mida kõik teavad. Tõendada ei tule ka kohtule menetluse käigus teatavaks saavaid asjaolusid ehk kohtumenetluse asjaolusid.
Mõnikord on eeldus sätestatud seaduses. Teatavaid asjaolusid peetakse nii tõenäoliseks, et neid väitev pool ei pea neid (täiendavalt) tõendama. Kohus võib väidetud asjaolude põhjal eeldusele jõudmiseks kasutada ka üldisest kogemusest tulenevaid reegleid. Sel juhul on vastaspoolel võimalus eeldus ümber lükata. On ka mitu erijuhtumit. Näiteks liiklusseaduse kohaselt peab ratturile või jalakäijale otsa sõitnud mootorsõidukijuht maksma vigastuste eest kahjutasu, kui ei tõendata, et õnnetuse põhjustas vääramatu jõud. Teine näide on juhtum, kui töötaja nõuab töö ajal saadud vigastuste eest kahjutasu. Sel juhul on tööandja kohustatud maksma töötajale nende vigastuste eest kahjutasu, kui ei tõendata, et hoolsuskohustust ei rikutud või et töötaja oli süüdi tahtlikus tegevuses või tahtlikus ettevaatamatuses.
Kohtul on õigus hinnata talle esitatud tõendeid, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. See erand on seotud tõendite veenvat tõendusjõudu käsitlevate normidega. Veenvate tõendite korral on kohus kohustatud teatavat liiki tõendid tõeseks lugema või vähemalt tunnistama nende tõendusjõudu. Kuid ka neid on võimalik ümber lükata.
Kohtud võivad oma otsused rajada ainult asjaoludele, mis vastavad nõuetekohaselt tõendamisnormidele.
Teatavatel juhtudel (raamatupidamise kontrollimine, tunnistaja ütlused) paneb kohus tõendite esitamise kohustuse ühe poole taotlusel teisele poolele. Kohus võib seda teha ka omal algatusel.
Kohus võib ühe poole taotlusel või omal algatusel määrata ka ekspertiisi või vaatluse. Kohus määrab eksperdi, kes esitab kohtule arvamuse, ja vaatluse korraldab samuti kohus. Pooled on kohustatud ekspertiisile kaasa aitama.
Pooltel on õigus teha teatavaks oma seisukohad ja esitada nii ekspertiisi kui ka vaatluse korral taotlusi.
Pool, kellel kohus lubab tõendeid esitada või kellel on tõendamiskohustus, peab väidetud asjaolusid tõendama. Vastaspool võib alati esitada vastupidiseid tõendeid, kui see ei ole seadusega vastuolus.
Kohus keeldub tõendite vastuvõtmisest, kui need ei ole kohtuasjas asjakohased, piisavalt konkreetsed (on liiga ebamäärased), õigeaegselt esitatud (on hilinenud) või on tähtsusetud. Esitatud tõendeid ei tohi jätta arvestamata nende eeldatava mõju tõttu.
Madalmaades kehtib tõendamisvabaduse reegel, mis tähendab, et tõendeid võib põhimõtteliselt esitada mis tahes sobivas vormis, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Seaduses on sätestatud mitu tõendite liiki (loetelu ei ole ammendav):
lepingud ja kohtuotsused;
raamatupidamisaruannete, -arvestuse ja -dokumentide kontroll;
tunnistaja ütlused;
ametlikud või suulised eksperdiarvamused ning
Tunnistaja ütlustega tõendamine peab olema seadusega lubatud ja ütlused antakse ühe poole taotlusel või kohus nõuab omal algatusel nende andmist ühelt poolelt. Ka pooled võivad tunnistajana ütlusi anda (vt allpool punkt 3). Kui tunnistajad peavad andma ütlusi, on tunnistajate kutsujateks pooled.
Tunnistajad annavad ütlusi ülekuulamise käigus. See toimub kohtuistungil tunnistajate ülekuulamise vormis. Tunnistaja ütlustega tõendamine on lubatud ainult juhul, kui see on seotud asjaoludega, mis on tunnistajale isiklikult teada. Pool, kes taotleb tunnistaja ütlustega tõendamise luba, saab selle, kui tõendatavad asjaolud on vaidluse all ja võivad aidata kohtuasja lahendada.
Eksperdid võivad ühe poole taotlusel või kohtu algatusel esitada kirjaliku või suulise arvamuse (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 194). Kirjaliku arvamuse korral määrab kohus kindlaks selle esitamise tähtaja. Suulise arvamuse korral esitab ekspert tõendid kohtuistungi päeval.
Eristatakse veenvaid ja mitteveenvaid tõendeid. Veenva tõendi korral peab kohus pidama tõendi sisu tõeseks või tunnistama sellist liiki tõendi tõendusjõudu, nagu on ette nähtud seaduses. Vastupidiseid tõendeid võib esitada ka veenvate tõendite korral, kui see ei ole vastuolus seadusega. Veenvad tõendid on näiteks ehtsad lepingud ja kriminaalkohtute otsused. Kohtul on õigus määrata kindlaks mitteveenvate tõendite tõendusjõud.
Teatavatel juhtudel on täiuslikuks tõendiks dokument. Teatavatel juhtudel on dokument vajalik ka konkreetse õiguse tekkimiseks. Selle näiteks võib tuua abielueelse lepingu või testamendi. Notariaalse abielueelse lepingu või testamendi tõendamiseks esitatakse notariaalakt. Tõendiks võib olla ka omakäeline testament. Omakäeline testament on käsitsi kirjutatud, kuupäevaga varustatud ja allkirjastatud dokument, milles on esitatud testaatori soovid. Need soovid võivad olla seotud muu hulgas rõivaste, isiklike esemete, ehete ning konkreetsete majapidamisesemete ja konkreetsete raamatute pärandamisega (tsiviilseadustiku (Burgerlijk Wetboek) artikkel 97). Omakäelist testamenti ei tule notariaalselt tõestada.
Aluspõhimõtte kohaselt on igaüks, keda kutsutakse seaduse alusel ütlusi andma, kohustatud seda tegema. Ta on kohustatud ilmuma kohtuistungile ja andma kohtus ausalt vajalikke ütlusi.
Teatavatel juhtudel võib isik olla ütluste andmise kohustusest vabastatud.
Ütluste andmise kohustusest on vabastatud eelkõige poolte lähisugulased. Need on poole (endine) abikaasa või (endine) registreeritud partner ning poole või tema abikaasa või registreeritud partneri sugulased või hõimlased kuni teise astmeni (k.a) – vanemad, lapsed, vanavanemad, lapselapsed, õed ja vennad.
Tunnistajad võivad tugineda vabastusele ka konkreetsete küsimuste puhul, millele vastamine võiks kuriteo toimepanemises süüstada tunnistajat või tema ülenejat või alanejat sugulast või hõimlast või teise või kolmanda astme külgsugulast või (endist) abikaasat või (endist) registreeritud partnerit (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 165 lõige 3).
Funktsionaalset vabastust saavad kasutada isikud, kellel on oma ameti-, kutse- või muust tegevusest tuleneva erisuhte tõttu saladuse hoidmise kohustus (nt vaimulikud, arstid, advokaadid ja notarid).
Kui tunnistaja, kellele on tähtkirjaga saadetud kutse ilmuda kohtusse, jätab kohtuistungile ilmumata, võib kohus määrata asjaomase poole taotlusel kuupäeva, millal tunnistaja kutsutakse kohtusse kohtukutsega, mille toimetab kätte kohtutäitur. Kui tunnistaja jätab ikkagi ilmumata, võib kohus määrata sundtoomise. Kui tunnistaja ilmub kohale, kuid keeldub ütlusi andmast, võib asjaomane pool paluda kohtul kohaldada tema suhtes aresti kohtu suhtes lugupidamatuse avaldamise eest. Sel juhul peab taotlev pool tasuma aresti kohaldamise kulud. Kohus määrab aresti ainult juhul, kui ta peab seda tõe väljaselgitamiseks vajalikuks.
Põhimõtteliselt on igaüks kohustatud ütlusi andma, välja arvatud isikud, kes on sellest vabastatud (vt küsimuse 2.9 vastus).
Kohus kuulab tunnistajad üle ja küsitleb neid. Kohus kuulab iga tunnistaja üle teiste selliste tunnistajate juuresolekuta, kes on kutsutud samale kohtuistungile, kuid kes ei ole veel ütlusi andnud, välja arvatud juhul, kui tunnistajaks on pool. Tunnistajatele saavad küsimusi esitada ka pooled ja nende advokaadid. Kohus võib omal algatusel või ühe poole taotlusel tunnistajaid üksteise ja pooltega vastastada. Kui tunnistaja on oma ütlused andnud, võib kohus pooltele ja pooled üksteisele küsimusi esitada.
Madalmaade tõendamisnormid ei sisalda videokonverentsi käsitlevaid erisätteid. Selline menetlus ei ole Madalmaade õiguses välistatud ja videokonverentsi korraldamine ei valmista praktilisi raskusi. See küsimus on kohtu otsustada.
Ebaseaduslikud tõendid võib jagada ebaseaduslikult saadud ja ebaseaduslikult kasutatud tõenditeks. Kui tõendid on saadud ebaseaduslikult, ei tähenda see, et nende kasutamine on tingimata ebaseaduslik. Tõendite pidamine ebaseaduslikuks on alati kohtu kaalutlusõiguse küsimus.
Pooled võidakse menetlusosalistena ära kuulata, kuid nende seletusi ei käsitata sel juhul tunnistajana üle kuulatava poole kasuks rääkivate tõenditena, kui nende ütlused ei too selgust muude ebapiisavate tõendite suhtes (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 164 lõige 2).

matches: Kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus


Vanglaametniku kandidaadi stipendiumi suurus ning selle maksmise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Vanglaametniku kandidaadi stipendiumi suurus ning selle maksmise tingimused ja kord
Vanglaametniku kandidaadi stipendiumi suurus ning selle maksmise tingimused ja kord - sisukord
§ 1 Stipendiumi suurus
§ 2 Stipendiumi maksmine
§ 3 Maksmise kord
§ 4 Stipendiumist loobumine
RT I, 30.12.2015, 132
Vastu võetud 29.12.2015 nr 43
Määrus kehtestatakse vangistusseaduse § 117 lõike 1 ja Vabariigi Valitsuse 30. novembri 2015. a määruse nr 122 „Volituse andmine vangistusseaduse § 117 lõikest 1 tuleneva õigusakti kehtestamiseks” alusel.
§ 1. Stipendiumi suurus
(1) Ettevalmistusteenistuse ajal makstakse vanglaametniku kandidaadile, kes võtab õppetööst nõuetekohaselt osa, stipendiumi 260 eurot kuus.
(2) Vanglaametniku kandidaadi stipendiumi vähendatakse, kui ta on arvestusperioodi jooksul mõjuva põhjuseta puudunud õppetöölt. Stipendiumi vähendatakse ulatuses, mis vastab toimunud õppetöö ajast põhjuseta puudutud aja osale.
(3) Stipendiumi suurust võib suurendada kuni 50% või maksta vanglaametniku kandidaadile ühekordset lisastipendiumi, kui vanglaametniku kandidaat on eriliselt silma paistnud õppetöös, esindanud õppeasutust või aidanud muul viisil edukalt kaasa õppeasutuse ülesannete täitmisele.
(4) Kandidaadile määratava stipendiumi suuruse otsustab õppeasutuse juht või tema määratud isik.
§ 2. Stipendiumi maksmine
(1) Ettevalmistusteenistuse teoreetilise ja praktilise väljaõppe ajal makstakse vanglaametniku kandidaadile stipendiumi.
(2) Stipendiumi ei maksta vanglaametniku kandidaadile:
1) ajal, mil tema ettevalmistusteenistus on peatatud;
2) vangistusseaduse § 117 lõikes 3 nimetatud õppetööst vabal ajal.
§ 3. Maksmise kord
(1) Stipendiumi arvestust ja väljamaksmist korraldab õppeasutus, kus vanglaametniku kandidaat on ettevalmistusteenistuses. Stipendiumi makstakse selle õppeasutuse eelarvest.
(2) Stipendium makstakse välja hiljemalt järgneva kuu 20. kuupäevaks.
(3) Stipendium makstakse vanglaametniku kandidaadi arvelduskontole.
§ 4. Stipendiumist loobumine
Stipendiumist loobumise kohta esitab vanglaametniku kandidaat kirjaliku avalduse õppeasutuse juhile.
Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt 2016. aasta 1. jaanuarist.