Kaitseväe korralduse seadus – Riigi Teataja
Kaitseväe korralduse seadus (lühend - KKS)
Kaitseväe korralduse seadus - sisukord
§ 2 Kaitseväe õiguslik seisund
§ 3 Kaitseväe ülesanded
§ 4 Sõjaline operatsioon
§ 5 Kaitseväe sümbolid
§ 6 Kaitseväe teenetemärgid
§ 7 Teenistuslik järelevalve
§ 8 Teenistus Kaitseväes
§ 9 Kaitseväe teenistujate arv
§ 10 Kaitseväe koosseis
2 KAITSEVÄE ÜLESEHITUS
§ 11 Väeliigid ja relvaliigid
§ 12 Kaitseväe ülesehitus
§ 13 Väeüksus
§ 14 Rahuaja üksused
§ 15 Sõjaaja üksused
§ 16 Kaitseringkond
§ 17 Eraldiseisvad staabid ja muud Kaitseväe struktuuriüksused
§ 18 Kaitseväe peastaap
§ 19 Väeliikide staabid
§ 20 Kaitseväe logistikakeskus
§ 201 Toetuse väejuhatus
§ 21 Sõjaväepolitsei
§ 22 Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused
§ 221 NATO küberkaitsekoostöö keskuse Eesti kontingent
§ 222 Erioperatsioonide väejuhatus
§ 223 Luurekeskus
3 KAITSEVÄE JUHTIMINE
§ 23 Kaitseväe juhtimise alused
§ 24 Kaitseväe juhataja ülesanded
§ 25 Väeliigi ülem
§ 26 Ülem
§ 27 Käsuõigus
§ 28 Käsuõiguse üleandmine ja vastuvõtmine
§ 29 Käsk
§ 30 Teenistuskohustusteväline käsk
§ 31 Eripädevusest tulenev käsk
§ 32 Käsu täitmine
§ 33 Tühine käsk
§ 34 Keelatud käsk
§ 35 Vastutus käsu täitmise tagajärgede eest
31 TERVISHOIUTEENUSTE OSUTAMINE KAITSEVÄES
§ 351 Tervishoiuteenuse osutamine Kaitseväes
§ 352 Kaitseväe meditsiinikeskus
§ 353 Kaitseväe kiirabi
4 KAITSEVÄELUURE
§ 36 Kaitseväeluure
§ 37 Kaitseväe volitused kaitseväeluure teostamisel
§ 371 Kaasamine salajasse koostöösse
§ 372 Teesklemine
§ 373 Variisiku kasutamine
§ 38 Teabe kogumise meetodid ja vahendid
§ 39 Ametiabi kaitseväeluure teostamiseks
§ 40 Isiku teavitamine kasutatud vahenditest
§ 41 Osalemine julgeolekuasutuste tegevuses
§ 411 Päringu tegemine sideettevõtjale
§ 412 Jälitusteabele juurdepääsu võimaldamine
§ 413 Taustakontroll
§ 414 Isikuankeet
§ 415 Kaitseväe õigused taustakontrolli teostamisel
§ 416 Isiku õigused
§ 417 Nõusoleku andmisest keeldumine
§ 418 Taustakontrolli regulaarsus
§ 419 Taustakontrolli teostamisest loobumine
§ 4110 Andmete töötlemine, säilitamine ja edastamine
§ 42 Kaitseväeluure koordineerimine ja järelevalve
§ 43 Andmete säilitamine ja aruandlus
§ 431 Juurdepääs kaitseväeluure dokumentidele
5 JÕU KASUTAMINE KAITSEVÄE POOLT
§ 44 Jõu kasutamine Kaitseväe poolt
§ 45 Jõu kasutamine Kaitseväe poolt riigi sõjaliseks kaitsmiseks
§ 46 Kaitseväe poolt riigi sõjaliseks kaitsmiseks jõu kasutamise otsustamine
§ 47 Jõu kasutamine tsiviilõhusõiduki tekitatud ohu tõrjumiseks
§ 48 Jõu kasutamine Kaitseväe poolt osalemisel rahvusvahelises sõjalises koostöös
§ 481 Jõu kasutamine demineerimistööl
§ 49 Vahetu sunni kasutamine Kaitseväe poolt muude ülesannete täitmisel
6 KAITSEVÄE JULGEOLEKUALA
§ 50 Kaitseväe julgeolekuala
§ 51 Julgeolekuala tähistamine
§ 52 Julgeolekualal viibimine
§ 53 Kaitseväe territoorium
§ 54 Ajutine julgeolekuala
§ 55 Isiku kinnipidamine
§ 56 Isiku ja tema asjade läbivaatus
61 KAITSEVÄE AKTSIISILADU
§ 561 Kaitseväe aktsiisiladu
§ 562 Osaliselt või täielikult automaatse või kaugjuhitava sõiduki loata kasutamine
§ 563 Kaitseväe julgeolekualal pildi või kujutise loata salvestamine ja edastamine
§ 564 Menetlus
§ 57 Seaduse rakendamine
RT I, 29.05.2018, 2
RT I 2008, 35, 213
16.12.2010 RT I, 31.12.2010, 1 01.01.2011
16.12.2010 RT I, 30.12.2010, 3 01.01.2011
05.12.2012 RT I, 18.12.2012, 1 01.01.2013, osaliselt 01.04.2013
10.04.2014 RT I, 23.04.2014, 1 01.10.2014, osaliselt 01.08.2014
03.12.2014 RT I, 16.12.2014, 9 17.12.2014
15.06.2016 RT I, 06.07.2016, 1 16.07.2016
(1) Käesolev seadus sätestab Kaitseväe õigusliku seisundi ja ülesanded, Kaitseväe ülesehituse, Kaitseväe juhtimise alused ja Kaitseväe poolt jõu kasutamise alused.
§ 2. Kaitseväe õiguslik seisund
(1) Kaitsevägi on sõjaväeliselt korraldatud valitsusasutus Kaitseministeeriumi valitsemisalas.
(2) Kaitsevägi võib oma ülesannete täitmiseks kasutada jõudu seaduses sätestatud alustel ja korras.
§ 3. Kaitseväe ülesanded
(1) Kaitseväe ülesanded on:
1) riigi sõjaline kaitsmine ja osalemine kollektiivses enesekaitses;
2) valmistumine riigi sõjaliseks kaitseks ja osalemiseks kollektiivses enesekaitses;
3) osalemine rahvusvahelises sõjalises koostöös riigikaitseseaduses sätestatud korras;
4) [kehtetu - RT I, 12.03.2015, 1 - jõust. 01.01.2016]
41) lahingumoona kahjutuks tegemine sise- ja territoriaalmeres ning majandusvööndis;
42) demineerimistöö Kaitseväe ja Kaitseliidu territooriumil ning harjutusväljadel;
43) Kaitseväe aktsiisilao pidamine;
[RT I, 30.12.2010, 3 - jõust. 01.01.2011]
44) isikute kaitse käesolevas seaduses sätestatud alustel ja korras;
[RT I, 18.12.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
5) muude talle seadusega antud ülesannete täitmine.
(11) Kaitsevägi kaasatakse vajaduse korral korrakaitseseaduse 5. peatükis politseile ettenähtud vahetu sunni kohaldamise õigusega:
1) riigikaitseobjektivastase ründe, riigipiiri või ajutise kontrolljoone ebaseadusliku ületamise ning kuritegude ennetamisse ja tõkestamisse korrakaitseseaduses sätestatud korras;
2) erakorralise seisukorra lahendamisse erakorralise seisukorra seaduses sätestatud korras;
3) liikluse korraldamisse ja turvalisuse tagamisse eriolukorra piirkonnas hädaolukorra seaduses sätestatud korras.
(12) Kaitsevägi kaasatakse vajaduse korral vahetu sunni kohaldamise õiguseta:
1) eriolukorra tööde tegemisse hädaolukorra seaduses sätestatud korras;
2) päästesündmuse lahendamisse päästeseaduses sätestatud korras;
3) politsei ja piirivalve seaduse § 3 lõike 1 punktides 1, 4–6 ja 8 ning hädaolukorra seaduse § 16 lõikes 3 sätestatud politsei ülesannete täitmisse.
(2) Kaitseväge võib käesoleva paragrahvi lõigetes 11 ja 12 nimetatud ülesannetesse täitmisse kaasata üksnes juhul, kui asjaomane asutus ei saa õigel ajal või üldse mitte seda ülesannet täita ja puuduvad muud vahendid ülesande täitmiseks.
(3) Kaitseväe politsei ülesannete täitmisse kaasamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
§ 4. Sõjaline operatsioon
Sõjaline operatsioon on Kaitseväe tegevus riigi sõjalisel kaitsmisel või osalemine rahvusvahelises sõjalises operatsioonis.
§ 5. Kaitseväe sümbolid
(1) Kaitseväel on Vabariigi Valitsuse seaduse alusel kehtestatud korras kooskõlastatud sümbolid, mille kirjelduse ja kasutamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(2) Kaitseväe struktuuriüksusel ja allüksusel võib olla oma sümbol, mille kirjelduse ja kasutamise korra kehtestab Kaitseväe juhataja kooskõlastatult Riigikantseleiga.
§ 6. Kaitseväe teenetemärgid
(1) Kaitseväel võivad olla Vabariigi Valitsuse seaduse alusel kehtestatud korras kooskõlastatud teenetemärgid, mille kirjelduse ja andmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(2) Kaitseväe struktuuriüksusel ja allüksusel võivad olla teenetemärgid, mille kirjelduse ja andmise korra kehtestab Kaitseväe juhataja kooskõlastatult Riigikantseleiga.
§ 7. Teenistuslik järelevalve
(1) Teenistuslikku järelevalvet Kaitseväe üle teostab valdkonna eest vastutav minister.
(2) Kaitseväe juhataja teostab teenistuslikku järelevalvet Kaitseväe struktuuriüksuste ja ametiisikute tegevuse üle.
§ 8. Teenistus Kaitseväes
Teenistus Kaitseväes toimub kaitseväeteenistuse seaduses ja avaliku teenistuse seaduses sätestatud alustel ja korras.
§ 9. Kaitseväe teenistujate arv
(1) Sõjaväelise auastmega ametikohtade arvu ülempiiri Kaitseväe koosseisus määrab Vabariigi Valitsus korraldusega. Ülempiir määratakse eraldi Kaitseväe alaliselt tegutsevate strukuuriüksuste ja reservüksuste kohta.
(2) Lähtudes Kaitseväe põhimäärusest ja sõjaväelise auastmega ametikohtade arvu ülempiirist, kehtestab valdkonna eest vastutav minister Kaitseväe juhataja ettepanekul sõjaväelise auastmega ametikohtade ning muude teenistuskohtade üldarvu iga Kaitseväe põhimääruses nimetatud struktuuriüksuse kohta.
(3) [Kehtetu - RT I 2010, 7, 29 - jõust. 01.08.2010]
§ 10. Kaitseväe koosseis
(1) Kaitseväe koosseisus määratakse teenistuskohtade nimetused ja arv struktuuriüksuste kaupa ning teenistuskohtade liigitus ameti- ja töökohtadeks.
[RT I, 18.12.2012, 1 - jõust. 01.04.2013]
(2) Kaitseväe koosseisu kinnitab Kaitseväe juhataja.
2. peatükk KAITSEVÄE ÜLESEHITUS
§ 11. Väeliigid ja relvaliigid
(1) Kaitsevägi võib lähtuvalt tegutsemisalast jaguneda väeliikideks.
(2) Kaitseväe väeliigid on maavägi, merevägi ja õhuvägi.
(3) Kaitseväe koosseisus eristatakse otstarbe alusel relvaliike, mida iseloomustab eriomane relvastus ja lahingutehnika.
§ 12. Kaitseväe ülesehitus
(1) Kaitseväe põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(2) [Kehtetu - RT I, 29.05.2018, 1 - jõust. 01.07.2018]
(3) [Kehtetu - RT I, 29.05.2018, 1 - jõust. 01.07.2018]
(4) Kaitseväe põhimääruses sätestatakse muu hulgas:
1) alaliselt tegutsevad struktuuriüksused;
2) sõjaaja üksused.
(5) Konkreetse eesmärgi täitmiseks võib Kaitseväe juhataja kehtestatud korras moodustada ajutisi üksusi.
§ 13. Väeüksus
(1) [Kehtetu - RT I, 29.05.2018, 1 - jõust. 01.07.2018]
(2) [Kehtetu - RT I, 18.02.2014, 1 - jõust. 01.08.2014]
(21) [Kehtetu - RT I, 29.05.2018, 1 - jõust. 01.07.2018]
(4) [Kehtetu - RT I, 29.05.2018, 1 - jõust. 01.07.2018]
(5) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab nõuded üksuste reageerimiskiirusele, väljaõppe tasemele ja varustatusele.
§ 14. Rahuaja üksused
[Kehtetu - RT I, 29.05.2018, 1 - jõust. 01.07.2018]
§ 15. Sõjaaja üksused
§ 16. Kaitseringkond
[Kehtetu - RT I, 18.02.2014, 1 - jõust. 01.08.2014]
§ 17. Eraldiseisvad staabid ja muud Kaitseväe struktuuriüksused
§ 18. Kaitseväe peastaap
§ 19. Väeliikide staabid
§ 20. Kaitseväe logistikakeskus
§ 201. Toetuse väejuhatus
§ 21. Sõjaväepolitsei
(1) Sõjaväepolitsei on täidesaatva riigivõimu institutsioon Kaitseministeeriumi valitsemisalas ning selle põhiülesanded on menetleda süütegusid ja distsiplinaarsüütegusid, teha järelevalvet kaitseväelise distsipliini järgimise üle, teha haldus- ja riiklikku järelevalvet ning osutada isikukaitset.
(11) Isikukaitse hõlmab välisriikide kaitseministrite, välisriikide relvajõudude juhtkonna, Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni tsiviil- ja sõjaliste peakorterite juhtkonna, valdkonna eest vastutava ministri ja Kaitseväe juhataja kaitsmist. Lisaks loetletuile võib valdkonna eest vastutav minister vajaduse korral määrata käskkirjaga veel kaitstavaid isikuid.
(12) Isikukaitse korraldamise alused ja osutamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud põhiülesannete täitmise eest vastutav struktuuriüksus sätestatakse Kaitseväe põhimääruses.
§ 22. Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused
§ 221. NATO küberkaitsekoostöö keskuse Eesti kontingent
§ 222. Erioperatsioonide väejuhatus
§ 223. Luurekeskus
3. peatükk KAITSEVÄE JUHTIMINE
§ 23. Kaitseväe juhtimise alused
(1) Kaitseväge juhib ainujuhtimise põhimõttel Kaitseväe juhataja, kes allub valdkonna eest vastutavale ministrile. Valdkonna eest vastutaval ministril ei ole käsuõigust Kaitseväe juhataja üle käesoleva seaduse § 27 mõistes.
(3) [Kehtetu - RT I, 18.02.2014, 1 - jõust. 01.08.2014]
(4) [Kehtetu - RT I, 18.02.2014, 1 - jõust. 01.08.2014]
(5) [Kehtetu - RT I, 18.02.2014, 1 - jõust. 01.08.2014]
§ 24. Kaitseväe juhataja ülesanded
1) juhib Kaitseväe tegevust ja korraldab Kaitseväe pädevusse kuuluvate ülesannete täitmist;
2) esindab Kaitseväge ja annab volitusi Kaitseväe esindamiseks;
[RT I 2010, 7, 29 - jõust. 01.08.2010]
3) võtab isiku tegevteenistusse ja vabastab tegevteenistusest, nimetab ametikohale ja vabastab ametikohalt kaitseväelase oma pädevuse piires kaitseväeteenistuse seaduses sätestatud korras;
4) nimetab ametisse ja vabastab ametist Kaitseväes töötava ametniku ning sõlmib, muudab ja lõpetab töötaja töölepingu või volitab nimetatud ülesannet täitma väeliigi või struktuuriüksuse ülema;
5) esitab valdkonna eest vastutavale ministrile Kaitseväe eelarve projekti;
6) korraldab Kaitseväe raamatupidamist või annab volitusi raamatupidamise korraldamiseks Kaitseväe põhimääruses sätestatud korras;
7) käsutab Kaitseväe eelarvelisi vahendeid või annab volitusi eelarveliste vahendite käsutamiseks Kaitseväe põhimääruses sätestatud korras;
8) korraldab Kaitseväe valdusesse antud riigivara kasutamist kooskõlas riigivaraseadusega;
9) korraldab riigisaladuse kaitset Kaitseväes kooskõlas õigusaktidega;
10) vastutab Kaitseväe tegevust korraldavate õigusaktide täpse ja otstarbeka täitmise eest, eelarvevahendite sihipärase kasutamise eest ning annab aru valdkonna eest vastutavale ministrile;
11) inspekteerib ja teostab teenistuslikku järelevalvet Kaitseväe struktuuriüksuste ja ametiisikute tegevuse üle;
111) kehtestab Kaitseväe tegevust reguleerivad eeskirjad ja korrad, sealhulgas sisekorra;
§ 25. Väeliigi ülem
§ 26. Ülem
(1) Ülem on kaitseväelane, kes juhib temale teenistuslikult allutatud kaitseväelaste tegevust.
(2) Ülemal on talle alluva kaitseväelase suhtes käsuõigus ja distsiplinaarvõim.
(3) Vahetu ülem on kaitseväelasele kõige lähem ülem, kellele kaitseväelane teenistuslikult allub.
(4) Otsesed ülemad on vahetu ülem ja vahetust ülemast kõrgemad ülemad, kellele kaitseväelane teenistuslikult allub.
(5) Kaitseväe kõrgem ülem on Kaitseväe juhataja.
(6) Ülem vastutab talle või talle alluvale kaitseväelasele ja muule isikule antud ülesannete õiguspärase ja otstarbeka täitmise eest.
(7) Kaitseväelane on talle alluvate ametnike ja abiteenistujate suhtes ülemus avaliku teenistuse seaduse tähenduses. Kui Kaitseväe struktuuriüksust või selle osa juhib ametnik, on ta alluvate suhtes ülemus avaliku teenistuse seaduse tähenduses ning tema ametinimetus on juhataja.
§ 27. Käsuõigus
Käsuõigus on ülema ametikohast tulenev või kõrgema ülema poolt üle antud õigus ja kohustus anda käske oma pädevuse ulatuses.
§ 28. Käsuõiguse üleandmine ja vastuvõtmine
(1) Ülem võib talle alluva väeüksuse või allüksuse ülema käsuõiguse teisele talle alluvale kaitseväelasele käsuga ajutiselt üle anda.
(2) Käsuõiguse üleandmise käsk peab sisaldama täpset ülesannet, mille täitmiseks käsuõigus üle antakse ning kui kauaks käsuõigus üle antakse.
(3) Käsuõiguse üleandmisel ei saa anda üle distsiplinaarvõimu. Käsuõiguse üleandmine ei muuda väeüksuse alalist struktuuri ega koosseisu.
(4) Käsuõiguse üleandmisega võib moodustada ajutisi väeüksusi või allüksusi.
(5) Käsuõiguse üleandmise ja vastuvõtmise korra, käsuõiguse üleandmisel kajastatavate andmete loetelu ning käsuõiguse üleandmise ulatuse kehtestab riigikaitse korraldamise valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(6) Kaitseväe osalemiseks rahvusvahelises sõjalises koostöös võib Kaitseväe juhataja anda osa oma käsuõigusest üle teise riigi või rahvusvahelise organisatsiooni ülemale ning ta võib võtta vastu osa teise riigi või rahvusvahelise organisatsiooni ülema käsuõigusest.
(7) Käsuõiguse üleandmisel teise riigi või rahvusvahelise organisatsiooni ülemale võib see ülem anda osaliselt või täielikult temale antud käsuõigust edasi temale alluvale ülemale, sealhulgas teise riigi relvajõudude või rahvusvahelise organisatsiooni ülemale.
(8) Käsuõiguse vastuvõtmisel võib Kaitseväe käsuõigust omav ülem anda oma käsuõiguse osaliselt või täielikult edasi temale alluvale ülemale, sealhulgas teise riigi relvajõudude või rahvusvahelise organisatsiooni ülemale.
§ 29. Käsk
(1) Käsk on ülema tahte väljendus suulises, kirjalikus või märguande vormis.
(2) Käsk peab olema kooskõlas seaduste ja nende alusel kehtestatud õigusaktidega.
(3) Käsk ei tohi ületada käsu andja käsuõiguse ulatust.
(4) Suuline või kirjalik käsk peab sisaldama nõutava tegevuse eesmärki, täpset ülesannet ja täitmise tähtaega.
(5) Kui käsu saaja ei saanud käsust aru, on ta kohustatud küsima käsu andjalt selgitusi.
(6) Käsu tohib anda teenistuskohustuste täitmiseks. Käesoleva seaduse §-s 30 sätestatud juhtudel võib anda teenistuskohustustevälise käsu.
(7) Käsu saaja on kohustatud vastuvaidlematult täitma saadud käsud. Käsu saaja on kohustatud täitma ka teenistusalased käsud, mille täitmise kohustus ei tulene tema ametikohast.
§ 30. Teenistuskohustusteväline käsk
(1) Kaitseväelane on kohustatud täitma teenistuskohustustevälise käsu, kui käsu täitmine on vajalik õnnetuse tagajärgede kiireks kõrvaldamiseks või õnnetusjuhtumi korral inimelu päästmiseks või tervise kaitsmiseks või vara hävimise või riknemise kiireks ärahoidmiseks.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhtudel annab käsu ülem või kõrgema auastmega kaitseväelane.
§ 31. Eripädevusest tulenev käsk
(1) Kaitseväelane, kes on määratud ametikohale või kellele on antud teenistusülesanne, mille puhul on ette nähtud erivolitusi eeldav pädevus, annab käske oma ametikohast või teenistusülesandest tulenevalt kõigile kaitseväelastele sõltumata ametikohast või auastmest.
(2) Erivolitusi eeldav pädevus on:
1) vahiteenistusse määratud kaitseväelasel;
2) sõjaväepolitsei ülesandeid täitval kaitseväelasel;
3) laeva või õhusõiduki meeskonna koosseisu kuuluval kaitseväelasel laeva või õhusõiduki pardal ohutuse tagamiseks.
§ 32. Käsu täitmine
(1) Käsu annab vahetu ülem. Vahetust ülemast kõrgemalt ülemalt saadud käsk tuleb täita ja sellise käsu saamisest on kaitseväelane kohustatud esimesel võimalusel ette kandma oma vahetule ülemale.
(2) Käsu saaja valib käsu täitmise viisi, mis kooskõlas õigusaktidega võimaldab kõige otstarbekamalt täita käsuga antud ülesande nõutud tähtaja jooksul.
(3) Kui kaitseväelane saab kaks või rohkem käsku, mis takistavad üksteise täitmist, kannab ta iga järgneva käsu andjale ette eelmistest täitmata käskudest. Kui viimase käsu andja nõuab oma käsu viivitamatut täitmist, peab käsu saaja selle täitma ja varem antud käskude täitmata jätmise eest vastutab viimase käsu andja.
§ 33. Tühine käsk
(1) Käsk on tühine, kui:
1) käsk kohustab toime panema süütegu;
2) käsu eesmärk on alandada käsu saaja või kolmanda isiku inimväärikust;
3) käsk ei ole antud teenistuslikul eesmärgil, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 30 sätestatud juhtudel;
4) käsust ei selgu käsu andja.
(2) Tühist käsku ei tohi anda.
(3) Tühist käsku ei pea täitma.
(4) Tühise käsu saamisest peab käsu saaja viivitamata ette kandma oma vahetule ülemale. Kui tühise käsu andis vahetu ülem, peab käsu saaja käsu saamisest viivitamata ette kandma vahetu ülema ülemale. Kui tühise käsu andis vahetu ülemana Kaitseväe juhataja, peab käsu saaja käsu saamisest viivitamata ette kandma valdkonna eest vastutavale ministrile.
§ 34. Keelatud käsk
(1) Keelatud on anda käsku:
1) mis on vastuolus seadusega;
2) mis ületab käsu andja käsuõiguse ulatust;
3) mis nõuab tegusid, mille sooritamiseks käsu saajal ei ole õigust;
4) mille täitmine on põhjendamatult ohtlik käsu saaja või teiste isikute elule, tervisele või varale.
(2) Keelatud käsu peab täitma.
(3) Keelatud käsu saamisest peab käsu saaja pärast käsu täitmist ette kandma oma vahetule ülemale. Kui keelatud käsu andis vahetu ülem, peab käsu saaja keelatud käsu saamisest ette kandma vahetu ülema ülemale. Kui keelatud käsu andis vahetu ülemana Kaitseväe juhataja, peab käsu saaja käsu saamisest viivitamata ette kandma valdkonna eest vastutavale ministrile.
§ 35. Vastutus käsu täitmise tagajärgede eest
(2) Käesoleva seaduse § 33 lõike 1 punktis 1 nimetatud juhul vastutavad käsu täitmise tagajärgede eest nii käsu andja kui ka käsu täitja.
(3) Käesoleva seaduse § 33 lõike 1 punktis 4 nimetatud juhul vastutab käsu täitmise tagajärgede eest käsu täitja.
(4) Keelatud või tühise käsu andnud ülem võetakse sellise käsu andmise eest distsiplinaar- või kriminaalvastutusele.
31. peatükk TERVISHOIUTEENUSTE OSUTAMINE KAITSEVÄES
§ 351. Tervishoiuteenuse osutamine Kaitseväes
(1) Tervishoiuteenust osutab Kaitseväes tervishoiutöötaja tervishoiuteenuste korraldamise seaduses üldarstiabi ja eriarstiabi osutamist reguleerivate sätete kohaselt.
(2) Tervishoiuteenuse osutamisel Kaitseväes ei kohaldata tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 21 lõikes 1 toodud juriidilise vormi nõudeid.
§ 352. Kaitseväe meditsiinikeskus
Kaitseväe struktuuriüksuse koosseisu võib kuuluda meditsiinikeskus, milles osutatakse vähemalt ühte järgmistest meditsiiniteenustest:
1) üldarstiabi;
2) Kaitseväe kiirabi;
3) haiglavälist eriarstiabi.
§ 353. Kaitseväe kiirabi
(1) Kaitseväe kiirabi on Kaitseväe osutatav ambulatoorne tervishoiuteenus eluohtliku haigestumise, vigastuse või mürgistuse esmaseks diagnoosimiseks ja raviks ning vajaduse korral abivajaja transpordiks haiglasse.
(2) Kaitseväe kiirabi osutatakse tervishoiuteenuste korraldamise seaduse alusel kehtestatud korras antud tegevusloa alusel.
(3) Kaitseväe kiirabi osutamiseks vajaliku loa taotlemiseks esitab Kaitsevägi tervishoiuteenuste korraldamise seaduse §-s 41 nimetatud dokumendid ja andmed.
(4) Kaitseväe kiirabibrigaadi koosseisule ja varustusele kohaldatakse tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 17 lõike 3 punkti 4 alusel kehtestatud nõudeid.
(5) Kaitseväe kiirabibrigaadi tööjuhendi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
4. peatükk KAITSEVÄELUURE
§ 36. Kaitseväeluure
(1) Kaitseväeluure on teabe kogumine ja töötlemine Kaitseväe poolt:
1) riigi sõjaliseks kaitsmiseks;
2) rahvusvahelise sõjalise operatsiooni ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks;
3) riigi vastu suunatud luuretegevuse ennetamiseks või tõkestamiseks riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses ettenähtud juhtudel ja korras;
4) rahvusvahelise sõjalise operatsiooni piirkonnas operatsioonil osaleva Kaitseväe üksuse kaitseks käesolevas seaduses ettenähtud korras;
5) taustakontrolli teostamiseks.
[RT I, 23.04.2014, 1 - jõust. 01.08.2014]
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud eesmärgil teabe kogumisel ja töötlemisel ei koguta ega töödelda teavet Eesti kodaniku kohta, välja arvatud Kaitseväkke kandideeriva, Kaitseväes teeniva või töötava isiku või Kaitseväe julgeolekualale juurdepääsu õigust taotleva isiku kohta.
§ 37. Kaitseväe volitused kaitseväeluure teostamisel
(1) Kaitseväel on õigus kaitseväeluure teostamiseks koguda ja töödelda:
1) väljaspool üldkasutatavat Eesti Vabariigi territooriumil asuvat elektroonilise side võrku edastatavaid või levivaid signaale;
2) pilte või kujutisi maa- või merepinna ja väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi asuva või Eesti Vabariigi territooriumile sisenenud välisriigi kasutuses oleva objekti kohta;
3) muudelt teabevaldajatelt saadud juurdepääsupiiranguta teavet või avaliku teabe seaduses või riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses sätestatud alustel saadud piiratud juurdepääsuga teavet;
4) käesoleva seaduse §-s 39 nimetatud viisil saadud teavet või
5) muul viisil avalikest allikatest saadud teavet.
(11) Füüsilisel isikul ja eraõiguslikul juriidilisel isikul on õigus keelduda Kaitseväele teabe andmisest.
(2) Kaitseväel on õigus kaitseväeluure teostamiseks lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule:
1) rahvusvahelise sõjalise operatsiooni piirkonnas isikuid küsitleda ja varjatult jälgida, kaasata isikut salajasse koostöösse ning teeselda eraõiguslikku juriidilist isikut, tema struktuuriüksust, organit või äriühingu filiaali ja kasutada variisikut;
2) väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi tegutsemiseks isikuid küsitleda, kaasata isikut salajasse koostöösse ning teeselda eraõiguslikku juriidilist isikut, tema struktuuriüksust, organit või äriühingu filiaali ja kasutada variisikut;
3) väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi isikuid varjatult jälgida.
[RT I, 06.07.2016, 1 - jõust. 16.07.2016]
(21) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 sätestatud juhul teabe töötlemisel ei koguta ega töödelda teavet Eesti kodaniku kohta, välja arvatud isiku kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis antud nõusolekul.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 ning lõike 2 punktis 2 nimetatud viisil võivad teavet koguda üksnes Kaitseväe põhimääruses määratud Kaitseväe struktuuriüksused.
§ 371. Kaasamine salajasse koostöösse
(1) Kaitsevägi võib kaasata isikut salajasse koostöösse:
1) rahvusvahelise sõjalise operatsiooni piirkonnas sõjalise operatsiooni ettevalmistamiseks;
2) rahvusvahelise sõjalise operatsiooni piirkonnas sõjalise operatsiooni läbiviimiseks;
3) sõjalises operatsioonis osaleva Kaitseväe üksuse kaitseks;
4) väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi tegutsemiseks vajaliku teabe kogumiseks.
(2) Salajast koostööd tegema kaasatud isik käesoleva seaduse tähenduses on isik, kelle koostöö Kaitseväega ei ole kolmandatele isikutele teada.
(3) Loa isiku kaasamiseks annab Kaitseväe põhimääruses määratud Kaitseväe struktuuriüksuse ülem.
(4) Salajast koostööd tegema võib kaasata vähemalt 18-aastast isikut tema nõusolekul.
(5) Kontrolli salajast koostööd tegema kaasatud isiku tegevuse üle teostab Kaitseväe juhataja või tema volitatud ametnik.
(6) Isiku kaasamise dokumenteerimise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(7) Kui isik salajase koostööga seotud ülesannete täitmisel rahvusvahelise sõjalise operatsiooni piirkonnas hukkub või talle tekitatakse kehavigastus, lähtutakse hüvitiste maksmisel riigikaitseseaduse § 32 alusel kehtestatud kahjunõude menetlemise korrast.
§ 372. Teesklemine
(1) Kaitsevägi võib teeselda eraõiguslikku juriidilist isikut, tema struktuuriüksust või organit või äriühingu filiaali:
(2) Teeseldava isiku või äriühingu filiaali asutab või soetab Kaitsevägi valdkonna eest vastutava ministri kirjalikul nõusolekul. Isiku või äriühingu filiaali teesklemise lõpetamisest teavitatakse valdkonna eest vastutavat ministrit.
(3) Valdkonna eest vastutav minister annab kirjaliku nõusoleku isiku või äriühingu filiaali teesklemiseks Kaitseväe juhataja põhjendatud taotlusel, milles märgitakse:
4) isiku teesklemise kestus, kui seda saab kindlaks määrata.
(4) Struktuuriüksuse või organi teesklemise otsustab valdkonna eest vastutav minister käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud asjaolude alusel.
(5) Teeseldava isiku, struktuuriüksuse, organi või äriühingu filiaali nimel tehtud tehing loetakse Kaitseväe tehtud tehinguks.
§ 373. Variisiku kasutamine
(1) Kaitsevägi võib kasutada variisikut:
(2) Variisik käesoleva seaduse tähenduses on tegevväelane, kes teenistussuhte varjamise või muudetud identiteedi abil aitab tagada teesklemise varjatust.
(3) Kirjaliku loa variisiku kasutamiseks annab Kaitseväe põhimääruses määratud Kaitseväe struktuuriüksuse ülem.
(4) Variisikul on kõik tegevväelase õigused ja kohustused, niivõrd kui see ei too kaasa muudetud identiteedi paljastamist.
§ 38. Teabe kogumise meetodid ja vahendid
Kaitseväe poolt käesoleva seaduse § 37 lõike 1 punktide 1 ja 2 ning lõike 2 alusel teabe kogumisel kasutatavate meetodite ja vahendite loetelu kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 39. Ametiabi kaitseväeluure teostamiseks
(1) Kaitseväe juhataja võib taotleda Välisluureametilt halduskoostöö seaduses ettenähtud ametiabi andmise alustel ja korras riigi sõjaliseks kaitsmiseks vajaliku teabe kogumist julgeolekuasutuste seaduse §-des 23, 25 ja 26 sätestatud volituste rakendamisega.
(2) Abi antakse juhul, kui teabe kogumine muul õiguspärasel viisil ei ole võimalik või oleks ebaproportsionaalselt raske ning kogutav teave on riigi sõjaliseks kaitsmiseks vältimatult vajalik.
(3) Välisluureamet esitab Kaitseministeeriumile iga nelja kuu järel kirjaliku ülevaate Kaitseväe juhataja taotlusel rakendatud volituste ja nendega saadud andmete kohta.
§ 40. Isiku teavitamine kasutatud vahenditest
Kaitsevägi teavitab isikut, kelle põhiõigusi käesoleva seaduse § 37 lõike 1 punktis 1 või §-s 39 sätestatud viisil piiratakse, kasutatud abinõudest ja põhiõiguste piiramise asjaoludest viivitamata, kui see ei ohusta piirangu eesmärki, või sellise ohu lõppemisel.
§ 41. Osalemine julgeolekuasutuste tegevuses
(1) Julgeolekuasutused teevad Kaitseväge puudutavate luure- ja vastuluureülesannete täitmisel seaduses sätestatud ulatuses koostööd Kaitseväega.
(2) Kaitseväe struktuuriüksustel ja nende teenistujatel on õigus julgeolekuasutuste poolt kaasatuna osaleda Kaitseväge puudutavates luure- ja vastuluureoperatsioonides.
§ 411. Päringu tegemine sideettevõtjale
(1) Kaitsevägi võib teha päringu elektroonilise side ettevõtjale kriminaalmenetluse seadustiku § 1262 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud alusel ning kriminaalmenetluse seadustiku § 1262 lõike 3 punktides 1 ja 2 nimetatud isikute suhtes järgmiste andmete saamiseks:
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud päringu tegemise õigus on Kaitseväe põhimääruses sätestatud struktuuriüksuse ülemal või tema volitatud tegevväelasel või ametnikul.
§ 412. Jälitusteabele juurdepääsu võimaldamine
(1) Kaitsevägi võib kaitseväeteenistuses oleva või kaitseväeteenistusse asuda sooviva isiku kohta koguda andmeid kriminaalmenetluse seadustiku § 1263 lõikes 1 nimetatud jälitustoiminguga ja elektroonilise side seaduse § 1111 lõigetes 2 ja 3 sätestatud andmeid sideettevõtjale tehtava päringuga, kui see on vajalik otsustamiseks, kas võimaldada isikule juurdepääs jälitusteabele või lubada tal sõjaväepolitsei ülesandeid täita.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud andmete kogumiseks või päringu teostamiseks on vajalik isiku eelnev kirjalik nõusolek.
(3) Isikut teavitatakse tema suhtes käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtud toimingu tegemisest ning talle tutvustatakse toiminguga kogutud andmeid tema soovil.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud andmeid võib koguda Kaitseväe põhimääruses sätestatud struktuuriüksuse ülem või tema volitatud tegevväelane või ametnik.
§ 413. Taustakontroll
(1) Kaitseväkke teenistusse või tööle kandideeriva isiku ning tegevväelase, ametniku või töötaja Kaitseväkke sobivuse hindamisel ja Kaitseväele teenuse osutamisega seotud isikute Kaitseväe julgeolekualale lubamise otsustamisel kontrollib Kaitseväe põhimääruses määratud struktuuriüksus, kas:
1) isiku tegevus on või on olnud suunatud Eesti Vabariigi või Kaitseväe üksuste julgeoleku vastu;
2) isik on või on olnud kaasatud koostöösse välisriigi luure- või julgeolekuteenistusega;
3) isik on seotud organisatsiooni või liikumisega, mis oma tegevusega eirab avalikku korda või mille tegevus on suunatud Eesti Vabariigi iseseisvuse ja sõltumatuse vägivaldsele muutmisele, territoriaalse terviklikkuse vägivaldsele rikkumisele, vägivaldsele võimuhaaramisele või Eesti põhiseadusliku korra vägivaldsele muutmisele;
4) isik on piiratud teovõimega;
5) isikul on karistatus tahtlikult toimepandud kuriteo eest;
6) isik on isikuankeedis või sellele lisatud dokumentides tahtlikult varjanud andmeid, esitanud valeteavet või võltsitud andmeid;
7) isikul on narkootilise või psühhotroopse aine, alkoholi- või hasartmängusõltuvus;
8) isikul on psüühikahäire, mis piirab tema võimet oma käitumisest aru saada või seda juhtida;
9) isik on pikemat aega viibinud välisriigis asjaoludel, mis ei ole tuvastatavad.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolud, välja arvatud punktis 5 nimetatud asjaolu, on isiku Kaitseväe tegevteenistusse võtmisest keeldumise ja tegevteenistusest vabastamise aluseks juhul, kui need toovad endaga kaasa usalduse kaotuse isiku vastu ning võib arvata, et isik ei suuda ka edaspidi teenistuskohustusi täita. Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 nimetatud asjaolu kontrollitakse kaitseväeteenistuse seaduse alusel ja selle ilmnemisel lähtutakse kaitseväeteenistuse seadusest.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolud, välja arvatud punktides 4, 5 ja 8 nimetatud asjaolud, ning isiku terviseseisund võivad olla isiku Kaitseväkke ametnikuna teenistusse võtmisest keeldumise aluseks ja teenistusest vabastamise aluseks juhul, kui need toovad endaga kaasa usalduse kaotuse isiku vastu ning võib arvata, et isik ei suuda ka edaspidi teenistuskohustusi täita. Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 4, 5 ja 8 nimetatud asjaolude esinemise korral lähtutakse avaliku teenistuse seadusest.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolud võivad olla aluseks isiku Kaitseväkke tööle võtmisest keeldumiseks ja töölepingu ülesütlemiseks ning Kaitseväele teenuse osutamisega seotud isikule Kaitseväe julgeolekualal saatjata viibimise õiguse andmisest keeldumiseks.
§ 414. Isikuankeet
(1) Kaitseväkke teenistusse või tööle kandideerimisel ja isiku teenistuse või töösuhte ajal peab isik iga viie aasta järel täitma isikuankeedi, milles tuleb märkida andmed, mis võimaldavad hinnata kontrollitava sobivust teenistusse või tööle Kaitseväkke. Kaitseväkke teenistusse või tööle kandideerimisel teavitatakse isikut taustakontrolli regulaarsusest.
(2) Isikuankeedis peab isik esitama järgmised andmed:
1) ees- ja perekonnanimi, sealhulgas endised nimed, kui isik ei ole Eesti kodanik;
2) isikutunnistuse või passi number, kui see ei ole Eestis väljastatud;
3) sünniaeg ja -koht;
5) kontaktandmed;
6) kodakondsus, sealhulgas varasem või topeltkodakondsus;
7) abikaasa või abieluga sarnanevas suhtes oleva elukaaslase nimi ja kodakondsus;
9) elukohad ja viibimiskohad välisriikides, kus on elatud või viibitud üle kolme kuu 18. eluaastast arvates;
10) varasem tööalane tegevus ja tegelemine ettevõtlusega;
11) hariduskäik;
12) täienduskoolitused või lähetused välismaal viimase viie aasta jooksul, kui need on kestnud kauem kui kolm kuud;
13) ajateenistuskohustuse täitmise aeg ja koht;
14) vanemate, kasuvanemate, laste ja kasulaste ees- ja perekonnanimi, sünniaeg ning kodakondsus;
15) kuuluvus ühingutesse ja organisatsioonidesse;
16) teenistus välisriikide relvajõududes või muudes relvastatud ühendustes;
17) kontaktid välisriikide luure- või julgeolekuteenistustega;
18) kinnitus narkootilistest või psühhotroopsetest ainetest, alkoholist või hasartmängust sõltuvuse puudumise kohta;
19) kehtivad distsiplinaarkaristused ja viimase viie aasta jooksul teostatud süüteomenetlused, milles isik on olnud kahtlustatav, on süüdistatav või teda on karistatud;
20) kinnitus selle kohta, et puudub diagnoositud psüühikahäire, mis piirab isiku võimet oma käitumisest aru saada või seda juhtida;
21) varasemate tausta- või julgeolekukontrollide tegemise põhjus ja aeg.
§ 415. Kaitseväe õigused taustakontrolli teostamisel
(1) Kaitseväe põhimääruses määratud struktuuriüksusel on õigus isikuankeedis esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks, tegevväelase, ametniku või töötaja Kaitseväkke sobivuse üle otsustamiseks ja Kaitseväele teenuse osutamisega seotud isiku Kaitseväe julgeolekualale lubamise üle otsustamiseks:
1) pöörduda riigi ja kohaliku omavalitsuse üksuse asutuste ja ametiisikute, samuti füüsiliste ja juriidiliste isikute poole järelepärimisega kontrollitava isikuandmete kohta;
2) vestelda kontrollitava, samuti tema tööandja või õppeasutuse esindajate ning teiste isikutega, et selgitada välja kontrollitava kõlbelisi ja teisi isiksuseomadusi ning vajaduse korral ja küsitletava isiku nõusolekul võtta temalt kirjalik seletus;
3) kontrollida, kas kontrollitavat on karistatud kuriteo eest, kas kontrollitav on kandnud vabadusekaotuslikku karistust või kas ta on kriminaalmenetluses kahtlustatav või süüdistatav;
4) kontrollida isikuandmeid riigi, kohaliku omavalitsuse või muu avalik-õigusliku juriidilise isiku või eraõigusliku juriidilise isiku andmekogust;
5) saada andmeid karistusregistri arhiivist.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud järelepärimise saanud asutus või isik vastab järelepärimisele viivitamata, kuid mitte hiljem kui kümne tööpäeva möödumisel järelepärimise saamisest arvates, välja arvatud juhul, kui andmeid edastatakse kriminaalmenetluse seadustiku § 214 alusel.
(3) Kaitseväe põhimääruses määratud struktuuriüksusel on õigus teha järelepärimine raviasutusele või arstile, kes peab viivitamata, kuid mitte hiljem kui kümne tööpäeva möödumisel järelepärimise saamisest arvates, väljastama kinnituse käesoleva seaduse § 414 lõike 2 punktides 18 ja 20 nimetatud asjaolude olemasolu või puudumise kohta.
§ 416. Isiku õigused
(1) Käesoleva seaduse §-s 415 sätestatud viisil andmete kogumiseks või päringu tegemiseks on vajalik isiku eelnev kirjalik nõusolek, millega isik lubab Kaitseväel koguda enda kohta andmeid ja teha päringuid nõusoleku andmisest viie aasta jooksul. Kaitseväel ei ole õigust koguda andmeid ega teha päringuid pärast isiku teenistusest vabastamist või tema töölepingu või Kaitseväe julgeolekualal viibimise loa lõppemist.
(2) Käesoleva seaduse §-s 415 sätestatud viisil andmete kogumiseks või päringu tegemiseks isiku nõusoleku küsimisel teavitab Kaitsevägi isikut kirjalikult tema õigusest:
1) keelduda nõusoleku andmisest;
2) keelduda selliste andmete esitamisest, mis võivad põhjustada tema teenistusest või ametikohalt vabastamise või töölepingu ülesütlemise või tema suhtes või tema lähedase või elukaaslase suhtes süüteo- või distsiplinaarmenetluse;
3) taotleda tema kohta andmete kogumise või päringu tegemise lõpetamist;
4) esitada tema kohta kogutud andmete kohta selgitusi;
5) pöörduda oma õiguste kaitseks ja käesoleva paragrahvi alusel kogutud andmete põhjal tehtud otsuse vaidlustamiseks kohtu, õiguskantsleri, Andmekaitse Inspektsiooni või töövaidluskomisjoni poole, et kontrollida, kas tema põhiõiguste ja -vabaduste tagamise põhimõtet ning hea halduse tava on järgitud.
§ 417. Nõusoleku andmisest keeldumine
Käesoleva seaduse § 416 lõikes 1 nimetatud nõusoleku andmisest keeldumine on isiku teenistusse või töölevõtmisest keeldumise, teenistusest vabastamise ja töölepingu ülesütlemise aluseks.
§ 418. Taustakontrolli regulaarsus
Kaitsevägi võib käesoleva seaduse §-s 415 sätestatud viisil koguda isiku kohta andmeid ainult tema Kaitseväkke teenistusse või tööle kandideerimisel ja iga viie aasta järel pärast isiku Kaitseväkke teenistusse või tööle võtmist tema Kaitseväkke sobivuse hindamisel. Kaitsevägi võib põhjendatud vajaduse korral koguda andmeid ka muul ajal, kui on tekkinud põhjendatud kahtlus, et isiku kohta on teenistuse või tööloleku ajal ilmnenud asjaolud, mis välistaksid teenistusse või töölevõtmise.
§ 419. Taustakontrolli teostamisest loobumine
Käesoleva seaduse §-s 415 nimetatud toimingutest võib taustakontrolli teostava struktuuriüksuse juhi otsusel loobuda, kui isiku suhtes on teostatud taustakontroll Kaitseväe või teise ametiasutuse poolt või julgeolekukontroll.
§ 4110. Andmete töötlemine, säilitamine ja edastamine
(1) Taustakontrolli käigus kogutud isikuandmete töötlemisele kohaldatakse isikuandmete kaitse seadust.
(2) Isiku kohta taustakontrolli käigus kogutud andmeid säilitatakse tema teenistuse ja töölepingu kehtivuse ajal ning kolm aastat pärast tema teenistusest vabastamist või töölepingu lõppemist toimikus, mis on kaitstud mitteõiguspärase juurdepääsu eest.
(3) Taustakontrolli käigus kogutud isikuandmeid võib edastada avaliku teabe seaduses sätestatud korras riigiasutustele ainult tausta- või julgeolekukontrolli eesmärgil.
§ 42. Kaitseväeluure koordineerimine ja järelevalve
(1) Kaitseväeluure teostamist ja julgeolekuasutuste tegevust koordineerib julgeolekuasutuste seaduse § 10 lõikes 1 nimetatud komisjon.
(2) Julgeolekuasutuste seaduse § 9 lõikes 2 nimetatud riigi julgeolekuteabe kogumise ja analüüsimise kavas sätestatakse Kaitseväele kaitseväeluure teostamisel esitatavad ülesanded ja kogutava teabe kava selle olulisuse järgi.
(3) Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonil on julgeolekuasutuste seaduse § 36 lõigetes 3 ja 5–7 sätestatud õigused ja kohustused järelevalveks Kaitseväe üle, kui Kaitsevägi väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi tegutsemise eesmärgil isikuid küsitleb või varjatult jälgib, kaasab isikut salajasse koostöösse, kasutab variisikut või teeskleb eraõigusliku juriidilise isiku struktuuriüksust või organit või äriühingu filiaali.
(4) Käesoleva seaduse § 37 lõike 2 punktis 2 sätestatud kaitseväeluure volituse kasutamisest teavitatakse riigikaitse valdkonna eest vastutavat ministrit tema kehtestatud korras.
§ 43. Andmete säilitamine ja aruandlus
(1) Käesoleva seaduse § 37 lõike 1 punktis 4, lõikes 2 ning §-s 415 sätestatud viisil kogutud teabe dokumenteerib Kaitsevägi teabetoimikutes. Toimiku pidamise, säilitamise ja hävitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(11) Käesoleva seaduse § 37 lõike 1 punktides 1–3 ning vajaduse korral § 37 lõike 1 punktis 5 sätestatud viisil kogutud teabe dokumenteerib Kaitsevägi dokumendiregistris.
(2) Kaitsevägi esitab Kaitseministeeriumile iga nelja kuu järel kirjaliku ülevaate tema poolt kaitseväeluure teostamisel kogutud andmete ja nende saamiseks kasutatud vahendite ja meetodite kohta ning iga kuue kuu järel käesoleva seaduse § 37 lõigetes 1 ja 2 nimetatud volitusi rakendava Kaitseväe struktuuriüksuse ülesannete täitmise aruande.
§ 431. Juurdepääs kaitseväeluure dokumentidele
Avaliku veebi kaudu ei võimaldata juurdepääsu Kaitseväe dokumendiregistri osale, milles registreeritakse Kaitseväe korralduse seaduse § 37 lõigetes 1 ja 2 nimetatud volitusi rakendavale Kaitseväe struktuuriüksusele saabunud või koostatud dokumente.
5. peatükk JÕU KASUTAMINE KAITSEVÄE POOLT
§ 44. Jõu kasutamine Kaitseväe poolt
(1) Jõu kasutamine käesoleva seaduse tähenduses on Kaitseväe poolt füüsilise jõu, erivahendi, relva või lahingutehnika kasutamine eesmärgiga kaitsta riiki sõjaliselt, osaleda rahvusvahelises sõjalises koostöös või täita käesoleva seaduse §-s 49 nimetatud ülesandeid.
(2) Riigikaitse korraldamise valdkonna eest vastutav minister võib kooskõlas käesolevas peatükis sätestatuga kehtestada käskkirjaga Kaitseväe jõu kasutamise korra. Jõu kasutamise korra kehtestamise ettepaneku võib teha Kaitseväe juhataja. Jõu kasutamise korra alusel või selles sätestatud juhtudel võib Kaitseväe juhataja või muu volitatud ülem anda täpsemaid juhiseid.
(3) Rahvusvahelises sõjalises koostöös osalemisel lähtutakse asjaomase välisriigi, rahvusvahelise organisatsiooni ja riigikaitse korraldamise valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud jõu kasutamise korrast.
(4) Kui välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni kehtestatud jõu kasutamise korras sätestatud reegel on vastuolus sõlmitud välislepinguga või rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtete ja normidega või Eesti Vabariigi õigusaktidega, ei rakenda Kaitsevägi kõnealust reeglit ning teavitab sellest Kaitseministeeriumi ja välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni asjaomast ametiisikut.
(5) Kui välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni kehtestatud jõu kasutamise korras sätestatud reeglit ei saa rakendada muul põhjusel, teavitab Kaitsevägi sellest Kaitseministeeriumi ja seejärel välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni asjaomast ametiisikut.
§ 45. Jõu kasutamine Kaitseväe poolt riigi sõjaliseks kaitsmiseks
Kaitsevägi kasutab jõudu riigi sõjaliseks kaitsmiseks:
1) sõjaseisukorra ajal;
2) rahuajal väljastpoolt Eesti riigi territooriumi Eesti riigi vastu suunatud ründe tõrjumisel;
3) tsiviilõhusõiduki tekitatud ohu tõrjumisel;
4) konsulaarseaduse tähenduses hädasolija, tema vara ning riigivara evakueerimisel kriisipiirkonnast.
§ 46. Kaitseväe poolt riigi sõjaliseks kaitsmiseks jõu kasutamise otsustamine
(1) Sõjaseisukorra ajal otsustab Kaitseväe poolt jõu kasutamise alustamise Kaitseväe juhataja.
(2) Rahuajal väljastpoolt Eesti riigi territooriumi Eesti riigi vastu suunatud ründe puhul otsustab Kaitseväe poolt jõu kasutamise alustamise valdkonna eest vastutav minister või pädev ülem. Vabariigi Valitsus kehtestab määrusega asjaolud, mille korral ülem on pädev otsustama jõu kasutamise alustamist.
(3) Käesoleva seaduse §-s 47 sätestatud tõrjemeetmete ja jõu kasutamise otsustab valdkonna eest vastutav minister või Vabariigi Valitsuse volitatud minister, teavitades sellest koheselt Vabariigi Presidenti.
(4) Käesoleva seaduse § 45 punktis 4 sätestatud eesmärgil Kaitseväe kasutamise otsustab Vabariigi Valitsus riigikaitse korraldamise valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul, teavitades sellest kohe Vabariigi Presidenti ja Riigikogu riigikaitsekomisjoni.
§ 47. Jõu kasutamine tsiviilõhusõiduki tekitatud ohu tõrjumiseks
(1) Kaitseväge võib kasutada tsiviilõhusõiduki tekitatud ohu tõrjumiseks, kui on alust arvata, et tsiviilõhusõiduki lendu on ebaseaduslikult sekkutud ning seda võidakse kasutada inimeste või vara kahjustamiseks.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul on Kaitseväel õigus tõrjuda õhusõiduk Eesti õhuruumist välja, sundida õhusõidukit maanduma või hoiatada õhusõiduki lendu sekkunud isikuid jõu kasutamise eest, sealhulgas teha hoiatuslaske.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tõrjemeetmed ei anna tulemusi või nende kasutamine ei ole võimalik ning:
1) õhusõiduk ei lenda kehtiva lennuplaani järgi;
2) õhusõiduk ei allu lennujuhtide või riiklike õhusõidukite pilootide korraldustele ja
3) visuaalne kontroll riiklikult õhusõidukilt ning muu info annab alust eeldada, et tsiviilõhusõidukiga kavatsetakse rünnet väljaspool õhusõidukit viibivate isikute surma põhjustamiseks,
on Kaitseväel õigus käesoleva seaduse alusel kehtestatud korras kasutada tsiviilõhusõiduki vastu jõudu.
(4) Tsiviilõhusõiduki vastu tohib jõudu kasutada vaid juhul, kui ühegi teise vahendiga ei ole võimalik rünnet ära hoida, ja tingimusel, et jõu kasutamisega kaasnev kahju on oluliselt väiksem kui ründega kaasnev võimalik kahju. Meetmete rakendamiseks tuleb valida selline viis, mis eeldatavasti toob kaasa kõige vähem kahjustusi.
(5) Käesolevas paragrahvis sätestatud ülesannete täitmisele võib kaasata Eesti Vabariigiga kollektiivse enesekaitse põhimõtet sisaldava lepingu osapooleks oleva riigi relvajõude.
(6) Vabariigi Valitsus kehtestab määrusega tsiviilõhusõiduki tekitatava ohu määratlemise ja sellele ohule reageerimise korra ning Kaitseväe poolt tsiviilõhusõiduki tekitatud ohu tõrjumiseks relvastatud jõu kasutamise või sellega ähvardamise korra.
§ 48. Jõu kasutamine Kaitseväe poolt osalemisel rahvusvahelises sõjalises koostöös
(1) Rahvusvahelises sõjalises koostöös osaledes võib Kaitsevägi teenistusülesande täitmisel kasutada jõudu vastavalt käesolevas paragrahvis ja käesoleva seaduse §-s 44 sätestatule:
1) enda või teise inimese vastu suunatud ründe tõrjumiseks;
2) Kaitseväe või koos Kaitseväega rahvusvahelises sõjalises koostöös osalevate relvajõudude valduses olevate objektide vastu suunatud ründe tõrjumiseks;
3) rahu ja julgeoleku säilitamiseks või taastamiseks Kaitseväele antud ülesannete täitmiseks.
(2) Otsustades jõu kasutamist ja valides selle kasutamise viisi, peab kaitseväelane lähtuma olukorrast ning hindama ka selle isiku ohtlikkust, kelle suhtes jõudu kasutatakse.
(3) Kaitseväelane ei tohi ründe tõrjumisel kasutada sellist jõudu, mis ei ole ilmses vastavuses ründe iseloomuga, kinnipeetava isiku või olukorra ohtlikkusega.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud ülesanded sätestatakse rahvusvahelise organisatsiooni poolt või kokkuleppel asjaomaste riikidega.
(5) Jõu kasutamisel võib kõrvale kalduda inimõigusi käsitleva välislepinguga võetud kohustustest, kui see on lubatud välislepinguga ja jõu kasutamine on kooskõlas teiste rahvusvahelise õiguse normidega.
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 5 alusel välislepinguga võetud kohustustest kõrvale kaldumise otsustab riigikaitse korraldamise valdkonna eest vastutav minister kooskõlastatult välissuhtlemise valdkonna eest vastutava ministriga.
(7) Käesolev paragrahv ei piira kaitseväelase õigust kasutada jõudu hädakaitse seisundis.
§ 481. Jõu kasutamine demineerimistööl
Käesoleva seaduse § 3 punktides 41 ja 42 sätestatud ülesannete täitmisel võib Kaitsevägi kasutada abivahendeid päästeseaduse §-s 25 ettenähtud alusel ja korras ning korrakaitseseaduse §-s 44 sätestatud riikliku järelevalve erimeedet korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
§ 49. Vahetu sunni kasutamine Kaitseväe poolt muude ülesannete täitmisel
(1) Kaitsevägi kohaldab vahetut sundi:
1) kaitseväelise distsipliini tagamisel;
2) käesoleva seaduse § 3 lõikes 11 sätestatud juhtudel;
3) Kaitseväe julgeolekuala või julgeolekualal viibiva kaitseväelase vastu suunatud ründe tõrjumisel või käesoleva seaduse §-des 55 ja 56 sätestatud meetmete tagamisel;
4) isikute kaitsel.
(2) Käesolevas paragrahvis sätestatud ülesannete täitmisel kohaldab Kaitsevägi vahetut sundi korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
(21) Sõjaväepolitsei võib kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 32, 44 ja 47 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud korras, kui need on vajalikud kaitstava isiku ohutuse tagamiseks.
(22) Sõjaväepolitsei võib isiku kinni pidada, kui see on vältimatu kaitstava isiku elu või kehalist puutumatust ähvardava vahetu ohu tõrjumiseks. Kinnipeetud isik tuleb viivitamata üle anda Politsei- ja Piirivalveametile.
(23) Sõjaväepolitsei järgib käesoleva paragrahvi lõigetes 21 ja 22 nimetatud meetmete kohaldamisel järgmisi põhimõtteid:
1) mitmest sobivast ja vajalikust meetmest kohaldatakse seda, mis nii isikut kui ka üldsust eeldatavalt kõige vähem kahjustab;
2) kohaldatakse ainult sellist meedet, mis on proportsionaalne, arvestades meetmega taotletavat eesmärki ja kiireloomulist kohaldamist nõudvat olukorda;
3) meedet kohaldatakse vaid nii kaua, kui selle eesmärk on saavutatud või seda ei ole enam võimalik saavutada.
(3) Kaitseväelasele lubatud erivahendid on käerauad, teenistuskoer, sidumisvahend ja rahustussärk.
(4) Kaitseväelasele lubatud relvad on külmrelv, gaasirelv ja tulirelv.
(5) Käesolevas paragrahvis ja käesoleva seaduse § 3 lõikes 2 sätestatud ülesannete täitmisel kaitseväelasele ette nähtud enesekaitse vahendite loetelu kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
6. peatükk KAITSEVÄE JULGEOLEKUALA
§ 50. Kaitseväe julgeolekuala
Kaitseväe julgeolekuala (edaspidi julgeolekuala) on:
1) Kaitseväe territoorium;
2) Kaitseväe laevad, lennuvahendid ja sõidukid;
3) territoorium, mille Kaitseväe juhataja või tema poolt volitatud ülem on ajutiselt julgeolekualana määratlenud (edaspidi ajutine julgeolekuala).
§ 51. Julgeolekuala tähistamine
(1) Julgeolekuala peab olema tähistatud kõrvalisele isikule arusaadaval viisil.
(2) Julgeolekuala tähistamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 52. Julgeolekualal viibimine
(1) Julgeolekualal ei tohi viibida ilma Kaitseväe loata.
(2) Julgeolekualal viibimisel peab täitma Kaitseväes kehtivat korda ja Kaitseväe esindaja korraldusi.
(3) Julgeolekualal viibimiseks käesoleva paragrahvi tähenduses loetakse ka Kaitseväe territooriumil, selle kohal või riigikaitse ülesannetega sadamas ratastel või muul veermikul maapinnaga kontaktis liikuva sõiduki, õhusõiduki või muu lendava seadme või veesõiduki või muu ujuvvahendi, sealhulgas osaliselt või täielikult automaatse või kaugjuhitava sõiduki või vahendi kasutamist.
§ 53. Kaitseväe territoorium
(1) Kaitseväe territoorium käesoleva seaduse tähenduses on alaliselt Kaitseväe valduses olev territoorium.
(2) Kaitseväe harjutusvälja territooriumil ei või kõrvaline isik viibida Kaitseväe üksuste taktikaliste harjutuste, õppuste, laskmiste, lõhketööde või relvade, lahingumoona, lahingu- ja muu tehnika katsetuste läbiviimise ajal ning see ala on sellekohaselt tähistatud.
(3) Vabariigi Valitsus võib määrata korraldusega Kaitseväe territooriumiks muid objekte, mis ei ole Kaitseväe valduses, kui nende objektide valvamine või kaitsmine on tehtud ülesandeks Kaitseväele.
§ 54. Ajutine julgeolekuala
(1) Kaitsevägi võib ajutiselt julgeolekualana piiritleda territooriumi, millel tal on seadusest, muust õigusaktist või lepingust tulenev õigus viibida, kui see on seoses tema ülesannete täitmisega Kaitseväe julgeoleku või kolmandate isikute ohutuse tagamiseks vältimatu.
(2) Territooriumi võib piiritleda ajutise julgeolekualana üksnes sellises ulatuses ja nii kauaks, kui see on Kaitseväe julgeoleku või kolmandate isikute ohutuse tagamiseks vältimatu.
(3) Ajutine julgeolekuala tähistatakse esimesel võimalusel. Kaitsevägi teavitab ajutise julgeolekuala loomisest ja võimaluse korral kestusest viivitamata Politsei- ja Piirivalveametit ning julgeolekuala asukohajärgset kohalikku omavalitsust.
§ 55. Isiku kinnipidamine
(1) Kaitseväelane võib kinni pidada julgeolekualal viibiva isiku, kelle kohta on põhjendatult alust arvata, et ta:
1) viibib julgeolekualal ebaseaduslikult;
2) on julgeolekualale sisenemisel või julgeolekualal toime pannud süüteo või
3) ohustab oma käitumisega ennast või teisi.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 sätestatud alusel kinni peetud isik tuleb viivitamata juhatada julgeolekualalt välja ja vabastada.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 sätestatud alusel kinni peetud isik tuleb viivitamata üle anda Politsei- ja Piirivalveametile, välja arvatud juhul, kui süüteo kohtuväliseks menetlejaks on Kaitsevägi.
§ 56. Isiku ja tema asjade läbivaatus
(1) Kaitseväelane võib kinnipeetud isiku või temaga kaasas oleva asja, sealhulgas transpordivahendi läbi vaadata, kui on alust arvata, et isik kannab endaga kaasas eset või ainet, millega ta võib ohustada ennast või teisi.
(2) Kaitseväelasel on õigus võtta käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ese või aine hoiule. Koos kinnipeetud isiku üleandmisega antakse Politsei- ja Piirivalveametile üle ka isiku või tema asja läbivaatusel hoiule võetud ese või aine. Isiku vabastamisel tagastatakse talle ese või aine viivitamata, välja arvatud juhul, kui eseme või aine omamiseks on vajalik luba, mis isikul puudub.
61. peatükk KAITSEVÄE AKTSIISILADU
§ 561. Kaitseväe aktsiisiladu
(1) Kaitseväe aktsiisiladu on riigi omandis olev aktsiisiladu kütuse käitlemiseks. Aktsiisilaopidajana esindab riiki Kaitsevägi.
(2) Kaitseväe aktsiisilaos oleva kütuse võõrandamisele alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse tähenduses ei kohaldata riigivaraseaduses sätestatud võõrandamise korda. Sellise vara võõrandamise kord kehtestatakse Kaitseväe aktsiisilao töökorralduse eeskirjas.
(3) Kaitseväe aktsiisilao töökorralduse eeskirja kehtestab Kaitseväe juhataja.
§ 562. Osaliselt või täielikult automaatse või kaugjuhitava sõiduki loata kasutamine
(1) Kaitseväe loata Kaitseväe territooriumil, selle kohal või riigikaitse ülesannetega sadamas ratastel või muul veermikul maapinnaga kontaktis liikuva sõiduki, õhusõiduki või muu lendava seadme või veesõiduki või muu ujuvvahendi, mis on osaliselt või täielikult automaatne või kaugjuhitav, kasutamise eest −
§ 563. Kaitseväe julgeolekualal pildi või kujutise loata salvestamine ja edastamine
(1) Kaitseväe loata Kaitseväe julgeolekualal pildi või kujutise salvestamise või edastamise eest −
§ 564. Menetlus
Käesoleva seaduse §-des 562 ja 563 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on Kaitsevägi.
§ 57. Seaduse rakendamine
(1) Kaitseväe struktuuriüksused korraldatakse ümber üheks valitsusasutuseks 2009. aasta 1. jaanuariks.
(2) Kaitseväe struktuuriüksuste valduses olev vara loetakse Kaitseväele üleantuks ning Kaitseväe poolt vastuvõetuks alates 2009. aasta 1. jaanuarist.
(3) Kaitseväe struktuuriüksuste kaitseväelaste ja teenistujate teenistuse jätkamisel Kaitseväe koosseisus ettenähtud ameti- või abiteenistuskohtadel või nende teenistus- või töösuhete lõpetamisel kohaldatakse vastavalt kas kaitseväeteenistuse seaduse § 105 lõike 1 punktis 2, avaliku teenistuse seaduse § 115 lõikes 2 või Eesti Vabariigi töölepingu seaduse §-s 6 sätestatut. Kaitseväe õppeasutuste õppejõududele, kellega sõlmitakse tööleping, ei maksta nende teenistusest vabastamisel avaliku teenistuse seaduse § 131 lõikes 1 sätestatud hüvitust.
(4) Kaitseväe struktuuriüksuste teenistujad, kelle teenistusülesanded ja ametinimetus üheks valitsusasutuseks ühendamise tõttu ei muutu või kelle ametinimetuse muutmisega ei muutu tööülesanded, jätkavad teenistust alates 2009. aasta 1. jaanuarist Kaitseväe koosseisus ning nende suhtes ei kohaldata avaliku teenistuse seaduse § 29 lõikes 1 sätestatud avaliku konkursi läbiviimise kohustust.
(5) Kõikides õigussuhetes, milles Eesti Vabariik on esindatud Kaitseväe struktuuriüksuste kaudu, loetakse alates 2009. aasta 1. jaanuarist Eesti Vabariigi esindajaks Kaitsevägi.
(6) Staabi- ja Sidepataljoni Küberkaitse Kompetentsikeskuse Eesti kontingendi teenistujale, kes jätkab NATO küberkaitsekoostöö keskuse Eesti kontingendi koosseisus ettenähtud ametikohal töölepingu alusel, ei maksta avaliku teenistuse seaduse § 131 lõigetes 1 ja 12 sätestatud hüvitisi.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud isikule nähakse töölepingus ette järgmised õigused:
1) jätkatakse töötasu maksmist vähemalt senise palga suuruses;
2) säilitatakse 35-kalendripävane põhipuhkus;
3) töölepingu alusel töötatud aeg arvatakse viie aasta jooksul töölepingu sõlmimisest avaliku teenistuse staaži hulka pensioni suurendamisel avaliku teenistuse seaduse alusel.
(8) Käesoleva paragrahvi lõike 7 punktides 2 ja 3 nimetatud õigus säilib üksnes juhul, kui isik on katkematult NATO küberkaitsekoostöö keskuse Eesti kontingendi koosseisus ettenähtud ametikohal töölepingu alusel või kui töösuhte katkemine NATO küberkaitsekoostöö keskuse Eesti kontingendis ei ületa 90 kalendripäeva.
(9) Kui Staabi- ja Sidepataljoni Küberkaitse Kompetentsikeskuse Eesti kontingendi teenistuja vabastati ametist koondamise tõttu ja temaga sõlmitakse tööleping NATO küberkaitsekoostöö keskuse Eesti kontingendi koosseisus ettenähtud ametikohal töötamiseks pärast avaliku teenistuse seaduse § 131 lõikes 1 sätestatud hüvitise maksmist ja enne ajavahemiku möödumist, mille eest talle hüvitist maksti, peab ta tagastama saadud hüvitise sellele ajavahemikule vastavas ulatuses, mille võrra varem temaga tööleping sõlmiti, võrreldes hüvitise maksmisel aluseks olnud ajavahemikuga.
(10) Tegevväelane, Kaitseväes teenistuses olev ametnik ja Kaitseväes töölepingu alusel töötav isik annab hiljemalt 2014. aasta 31. oktoobriks kirjaliku nõusoleku enda kohta käesoleva seaduse §-s 415 sätestatud viisil andmete kogumiseks või päringu tegemiseks ning esitab isikuankeedi.
(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 10 nimetatud nõusoleku andmata või ankeedi esitamata jätmisel vabastatakse isik teenistusest või öeldakse tööleping üles hüvitiseta käesoleva lõike alusel kirjaliku nõusoleku esitamise tähtajale järgnenud päevast arvates.
§ 58. – § 80. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


Rapla valla finantsjuhtimise kord – Riigi Teataja
Rapla valla finantsjuhtimise kord
Rapla valla finantsjuhtimise kord - sisukord
2 EELARVESTRATEEGIA
§ 3 Eelarvestrateegia koostamine, muutmine, menetlemine ja kinnitamine
3 EELARVE
§ 4 Eelarve koostamise üldpõhimõtted
§ 5 Eelarve ülesehitus, liigendus, koostamise ja vastuvõtmise detailsus ning sisu
§ 6 Eelarve eelnõu koostamise ja menetlemise protsess ning kinnitamine
§ 7 Tegemata jäänud väljaminekute kavandamine järgmisse eelarveaastasse
§ 8 Lisaeelarve eelnõu koostamine, menetlemise protsess ja kinnitamine
§ 9 Eelarve täitmine
4 RESERVFOND
§ 10 Reservfondi raha eraldamise alused, kasutamine ja aruandlus
5 FINANTSDISTSIPLIINI TAGAMINE JA KOHUSTUSTE VÕTMINE
§ 13 Majandusaasta aruande koostamine, kinnitamine ja avalikustamine
§ 14 Finantsaudit
RT IV, 02.03.2018, 41
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 1 ja kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 5 lõigete 6 ja 7, § 21 lõike 1 ja paragrahvi 28 lõike 31 alusel.
(1) Rapla valla finantsjuhtimise kord (edaspidi kord) sätestab kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse (edaspidi KOFS) täitmise korraldamise tingimused.
(2) Korraga reguleeritakse Rapla vallas:
1) eelarvestrateegia koostamine;
2) eelarve ja lisaeelarve ülesehituse ja liigendamise põhimõtted;
3) eelarve ja lisaeelarve eelnõu koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ja avalikustamine;
4) vastu võtmata eelarve korral väljaminekute tegemise kord;
5) eelarve täitmise reeglid ja aruandlus;
6) reservfondi kasutamine;
7) finantsdistsipliini tagamine ja kohustuste võtmine;
8) majandusaasta aruande koostamine, menetlemine, kinnitamine ja avalikustamine.
4) hallatavate asutuste alaeelarved – Rapla Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) kui ametiasutuse, Rapla Vallavolikogu (edaspidi volikogu) ja hallatavate asutuste eelarved vastutajate lõikes;
2. peatükk EELARVESTRATEEGIA
§ 3. Eelarvestrateegia koostamine, muutmine, menetlemine ja kinnitamine
(1) Eelarvestrateegia on iseseisev arengukavaga seotud dokument, mis koostatakse arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks ning kavandatavate tegevuste finantseerimise planeerimiseks. Eelarvestrateegia on aluseks eelarve koostamisel, kohustuste võtmisel, varadega tehingute tegemisel, investeeringute kavandamisel ning investeeringuteks toetuste taotlemisel.
(2) Eelarvestrateegia eelnõu koostamise algatab vallavalitsuse, kuid mitte hiljem kui 30. aprillil.
(3) Sõltuvad üksused esitavad neid puudutavad andmed ja taotlused vallavalitsusele hiljemalt 1. mail.
(4) Eelarvestrateegia koostab vallavalitsus ja menetlevad volikogu komisjonid.
(5) Eelarvestrateegia menetlemise juhtivkomisjoniks on eelarve- ja arengukomisjon.
(6) Strateegia ülevaatamise käigus uuendatakse arvandmed, majandusliku olukorra analüüs ja prognoos eelarvestrateegia perioodiks.
(7) Eelarvestrateegia koostamise vallavalitsuse poolne koordineerija on finantsjuht.
(8) Vallavalitsus esitab eelarvestrateegia kavandi volikogule koos arengukava muutmise eelnõuga hiljemalt 1. juunil. Volikogu kinnitab eelarvestrateegia määrusega enne, kui vallavalitsus esitab eelarve eelnõu volikogule, kuid mitte hiljem kui eelarveaastale eelneva aasta 1. oktoobril.
(9) Eelarvestrateegia vastuvõtmisega samal ajal otsustab volikogu sõltuvale üksusele järgmisel eelarveaastal laenu andmise või sõltuva üksuse laenu võtmise.
(10) Eelarvestrateegia koos arengukavaga ning volikogu ja volikogu komisjonide koosolekute protokollid nende menetlemise kohta avaldatakse Rapla valla veebilehel.
(11) Vallavalitsus esitab eelarvestrateegia kohta andmed Rahandusministeeriumile hiljemalt 15. oktoobril.
3. peatükk EELARVE
§ 4. Eelarve koostamise üldpõhimõtted
§ 5. Eelarve ülesehitus, liigendus, koostamise ja vastuvõtmise detailsus ning sisu
(1) Volikogu kinnitatavas eelarves või lisaeelarves liigendatakse valla eelarve KOFS paragrahvides 14 – 19 sätestatud detailsuses.
(3) Lisaks kinnitab vallavalitsus korraldusega valla ametiasutuse ning hallatavate asutuste eelarvete personalikulude hulgas sisalduva asendus-, lisatasude ning preemiate (juhifond) maksmiseks ettenähtud täiendava personalikulude mahu.
(4) Lähtudes vallavalitsuse korraldusega kinnitatud alaeelarvetest või lisaeelarvest korraldab ametiasutus, alaeelarvete kasutajad ja valdkondade alaeelarvete eest vastutajad detailsema liigenduse neljakohaliste kontode lõikes.
(5) Eelarve reservfond ettenägematute väljaminekute tegemiseks on vähemalt 1% kavandatud põhitegevustulude mahust, mis planeeritakse eraldi põhitegevuse kuluna.
(6) Kulude ja tulude arvestus raamatupidamises toimub klassifikaatori kõige detailsemal tasandil.
§ 6. Eelarve eelnõu koostamise ja menetlemise protsess ning kinnitamine
(1) Vallavalitsus kehtestab igaks aastaks eelarveprojekti koostamise ajakava, tingimused ja vormid, mis avalikustatakse valla veebilehel.
(2) Eelarveprotsess algatatakse hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 31. augustil vallavalitsuse korraldusega. Korralduses määratakse lähtudes Rapla valla arengukavast, valdkondlikest arengukavadest ning Rapla valla eelarvestrateegiast eelarveprotsessi ajagraafik, hallatavate asutuste alaeelarvete taotluste koostajad, tegevusvaldkondade alaeelarvete taotluste koostajad, piirsummad ja vormid.
(3) Hallatavate asutuste juhid ja ametiasutuses valdkondi kureerivad vastutavad ametnikud esitavad eelarve koostamiseks taotlused koos seletuskirjaga. Seletuskiri peab sisaldama selgitust taotletava raha suuruse ja kasutamise otstarbe kohta. Seletuskirjas märgitakse alusandmed (kavandataval aastal nt klasside, päevade, hoolealuste, koosseisuüksuste, jms arv) ja kulude arvestus, tuues eraldi välja arvestused ja selgitused lisanduvatele kuludele, mis on seotud uute objektide kasutusele võtmisega või muudatustega õigusaktides. Alaeelarvete taotluste koostamise ja esitamise tähtaeg on hiljemalt 30. september.
(4) Esitatud eelarvetaotluste põhjal koostab ja esitab finantsjuht koondtabelid vallavalitsusele. Koondi alusel ja eelarve eelnõu koostamiseks menetletakse esitatud taotlusi aruteludena, hinnates tulude ja kulude põhjendatust ja otstarbekust ning vastavust õigusaktidele, arengukavale ning planeeritud tegevustele.
(5) Eelarvetaotluste menetlemisel osalevad vallavalitsuse liikmed, hallatava asutuse tegevust kureeriv ametiasutuse vastutav ametnik ning vajadusel taotluse koostaja(d) või esitaja(d).
(6) Väljaspool vallavalitsuse haldusala tegutsevad asutused, organisatsioonid ning üksikisikud esitavad taotlused raha eraldamiseks ametiasutuse vastava valdkonna tegevust koordineeriva ametiasutuse vastava ametniku kaudu, kelle tegevusvaldkonnas taotleja tegutseb, kui seaduses või muus õigusaktis ei ole sätestatud teisiti. Taotlus vallaeelarvest raha eraldamiseks esitatakse hiljemalt 31. augustil. Taotlus raha eraldamiseks peab sisaldama taotleva summa suurust ja selgitust selle kasutamise kohta.
(7) Pärast läbirääkimisi võtab vallavalitsus vastu seisukoha eelarve tasakaalu viimiseks. Finantsjuht koostab ja esitab eelarve koondprojekti vallavalitsusele hiljemalt 31. oktoobril.
(8) Vallavalitsuse kooskõlastatud eelnõu esitatakse volikogule ja volikogu alatistele komisjonidele hiljemalt üks kuu enne eelarveaasta algust.
(9) Eelarve eelnõule lisatakse seletuskiri, mis peab sisaldama KOFS paragrahv 22 lõikes 2 sätestatut, valla eelarveaastasse planeeritud uusi tegevusi koos maksumustega ning ülevaadet vallaeelarve põhinäitajatest tabelite või graafikute kujul.
(10) Eelarve kavand ja seletuskiri avaldatakse Rapla valla veebilehel seitsme tööpäeva jooksul volikogule esitamisest arvates. Eelarve seletuskiri peab olema veebilehel kättesaadav kuni eelarveaasta lõpuni.
(11) Eelarve lugemiste vahel võib vallavalitsus täiendada eelarve eelnõu sihtotstarbeliste tuludega, sihtotstarbeliste tulude saamiseks vajalike projektide kuludega ning teha tehnilisi muudatusi ja täpsustusi.
(12) Volikogule esitatakse teiseks lugemiseks muudatusettepanekute koond, milles kajastatakse ettepanekud, mis on saanud toetuse nii vallavalitsuselt kui ka eelarve- ja arengukomisjonilt.
(13) Pärast muudatuste läbihääletamist otsustab volikogu eelnõu vastuvõtmise või teise lugemise katkestamise.
(14) Eelarve vastuvõtmisega samal ajal otsustab volikogu loa andmise kohustuste võtmiseks, määrates ära kohustuste piirmäärad.
(15) Vallavalitsus kinnitab eelarvejaotuse ja määrab vallaeelarve täitmise eest vastutavad isikud alaeelarvete kaupa ühe kuu jooksul eelarve vastuvõtmisest arvates.
(16) Eelarve avaldatakse Rapla valla veebilehel koos volikogu istungi ja komisjonide protokollidega seitsme tööpäeva jooksul vastuvõtmisest arvates.
§ 7. Tegemata jäänud väljaminekute kavandamine järgmisse eelarveaastasse
§ 8. Lisaeelarve eelnõu koostamine, menetlemise protsess ja kinnitamine
2) andmed kulude kohta, mille täiendamist taotletakse sealhulgas andmed lisatulude või -säästu kohta, millega lisakulud kaetakse;
(7) Vallavalitsus võib käesoleva määruse § 7 lõikest 2 tulenevalt väljaminekuid teha enne lisaeelarve vastuvõtmist.
(9) Kui lisaeelarve eelnõu muutmiseks ei ole avalikustamise ja volikogu komisjonides menetlemise tulemusel tehtud muudatusettepanekuid, võib volikogu otsustada lisaeelarve vastuvõtmise esimesel lugemisel.
(10) Kui lisaeelarve eelnõusse tehakse avalikustamise ajal ja volikogu komisjonides muudatusettepanekuid, saadetakse lisaeelarve teisele lugemisele.
(11) Lisaeelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse Rapla valla veebilehel seitsme tööpäeva jooksul volikogule esitamisest arvates. Seletuskiri peab veebilehel olema kättesaadav eelarveaasta lõpuni.
§ 9. Eelarve täitmine
(7) Jooksva aasta eelarves ja järgnevateks aastateks eelarvestrateegias kinnitatud summade piires on vallavalitsusel ametiasutusena ja hallatavatel asutustel õigus ilma täiendava volikogu loata ning ilma eelarvestrateegias konkreetse lepingu andmeid välja toomata korraldada hankeid ja sõlmida kuni nelja aastaseid lepinguid, mille esemeks on:
3) vallavara igapäevane majandamine, sh kommunaal-, korrashoiu-, valve-, sideteenuste osutamine ja tehnosüsteemide hooldamine;
4. peatükk RESERVFOND
§ 10. Reservfondi raha eraldamise alused, kasutamine ja aruandlus
(1) Reservfondi täpse suuruse igaks eelarveaastaks otsustab volikogu eelarve vastuvõtmisel või selle muutmisel.
5. peatükk FINANTSDISTSIPLIINI TAGAMINE JA KOHUSTUSTE VÕTMINE
§ 13. Majandusaasta aruande koostamine, kinnitamine ja avalikustamine
(3) Vallavalitsuse sõltuvad üksused esitavad oma majandusaasta aruanded hiljemalt 15. märtsiks.
(4) Majandusaasta aruande koostamise ning revisjonikomisjonile ja finantsaudiitorile esitamise tähtaeg on 30. aprill.
(10) Majandusaasta aruanne, vandeaudiitori aruanne, vallavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta ning volikogu otsus aruande kinnitamise kohta avaldatakse valla veebilehel seitsme tööpäeva jooksul kinnitamisest arvates.
§ 14. Finantsaudit
(2) Vallavalitsuse sõltuvad üksused esitavad vallavalitsusele oma auditeeritud majandusaasta aruanded koos audiitori järeldusotsusega hiljemalt 31. märtsil.
(3) Vallavalitsuse konsolideerimisgrupi audiitor koostab majandusaasta aruande kohta sõltumatu audiitori aruande ja esitab vallavalitsusele hiljemalt 25. mail.
1) Rapla Vallavolikogu 30.04.2015 määrus nr 9 „Rapla valla finantsjuhtimise kord“;
2) Raikküla Vallavolikogu 13.12.2012 määrus nr 48 „Raikküla valla finantsjuhtimise kord“,
3) Juuru Vallavolikogu 20.12.2012 määrus nr 76 „Juuru valla eelarve reservfondi kasutamise kord“,
4) Juuru Vallavolikogu 19.12.2013 määrus nr 1 „Juuru valla eelarve vastuvõtmise kord“,
5) Kaiu Vallavolikogu 26.02.2014 määrus nr 1 „Reservfondi vahendite kasutamise tingimused ja kord“,
6) Kaiu Vallavolikogu 30.05.2012 määrus nr 2 „Kaiu valla eelarve koostamise, täitmise ja tegemata jäänud väljaminekute kavandamise kord“.


Täitemenetluse alustamine ja alustamise eeldused - Kohtutäitur Veiko Kaasik
Avaleht Abiks täitemenetluses
Abiks täitemenetluses (sissenõudja)
Täitemenetluse alustamiseks tuleb sissenõudjal esitada enda valitud täiturile täitmisavaldus ning täitedokument.
Täitedokumentide loetelu on sätestatud TMS §-s 2.
Täitemenetluse alustamise eeldused
Dokument või lahend, millest nõue tuleneb, on TMS §-s 2 loetletud täitedokument.
Täitedokument on algdokumendi kujul. Kohtutäiturile tuleb esitada täitedokumendi originaal või notariaalselt või sellega võrdsustatud korras kinnitatud koopia. Kohtuotsused ja väärteootsused esitatakse kohtu või menetleja kinnitatud ärakirjana.
Osa täitedokumente võetakse täitmisele, kui nad on jõustunud, st neile peab olema lisatud jõustumismärge. Täitmisele võetakse jõustunud kohtulahend ning töövaidluskomisjoni, üürikomisjoni ja liikluskindlustuskomisjoni jõustunud otsus, millel on jõustumismärge. Viivitamata täidetavale lahendile jõustumismärget ei lisata (TMS § 12 lg 1). Pärast lahendi jõustumist lisab jõustumismärke vastavalt kas kohus, töövaidluskomisjon, üürikomisjon või liikluskindlustuskomisjon (TMS § 12 lg 2). Viivitamata tuleb täita kohtumäärus (TsMS § 467 lg 5) ja maksekäsk (TsMS § 489 lg 7). Teised lahendid tuleb viivitamatult täita siis, kui selle kohta on otsuse resolutsioonis märge.
Võlgniku elu- või asukoht või vara asuvad Eesti Vabariigis. Kohtutäitur teeb täitetoiminguid üksnes Eesti Vabariigi territooriumil. Välisriigis toimuvale täitemenetlusele kohaldatakse selle riigi õigust, kus täitemenetlus toimub. Välisriigis täitedokumendi täitmiseks vajaliku teabe saamiseks tuleb isikul pöörduda Eesti Vabariigi Justiitsministeeriumi poole (TMS § 4 lg 4).
Kohtutäituri valimisel tuleb arvestada asjaoluga, et täitemenetluse toiminguid saab teha täitur, kelle justiitsministri määrusega määratud tööpiirkonnas on võlgniku elu- või asukoht või kelle tööpiirkonnas asub võlgniku vara (TMS § 4 lg 1). Tallinna kohtutäitur saab nõuet täita, kui võlgniku elu- või asukoht on Harjumaal või võlgniku vara asub Harjumaal. Kohtutäiturid ning nende tööpiirkonnad on välja toodud aadressil http://www.just.ee/4263.
Juhul kui dokumendid edastab sissenõudja lepinguline esindaja, tuleb täiturile koos täitmisavaldusega esitada ka esindusõigust tõendav volikiri. Seadusliku esindaja volitust kontrollib täitur ise.
Kui täitmisdokumendi esitab sissenõudja õigusjärglane (nt nõuete loovutamise korral), siis tuleb täiturile täitmisavalduse esitamisel õigusjärglust tõendada (õigusjärgluse tõendamise kohta vt allpool).


7 JURIIDILISE ISIKU VASTUTUS
§ 50 Muinsuskaitseseaduse kehtetuks tunnistamine
§ 51 Kultuurimälestiste konserveerimise, restaureerimise ja remondi projektide koostamise ning nende tööde tegemise riiklike tegevuslitsentside kehtivus
§ 53 Muuseumiseaduse muutmine
12.03.2002 otsus nr 120
(1) Vallasmälestise võõrandamise korral on ostueesõigus riigil. Vallasmälestise ostueesõigusele kohaldatakse kinnisasja ostueesõiguse sätteid vastavalt asjaõigusseadusele (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185; 93, 565).
1) ehitusvaldkonnas kehtiv tegevusluba, kui taotletakse luba töödeks, mis on seotud projekteerimise või ehitamisega;
(2) Töö peatamisega tekitatud kahju hüvitatakse Vabariigi Valitsuse kehtestatud tingimustel ja korras.
7. peatükk JURIIDILISE ISIKU VASTUTUS
§ 50. Muinsuskaitseseaduse kehtetuks tunnistamine
Muinsuskaitseseadus (RT I 1994, 24, 391; 1996, 49, 953; 86, 1538; 1997, 93, 1559) tunnistatakse kehtetuks.
§ 51. Kultuurimälestiste konserveerimise, restaureerimise ja remondi projektide koostamise ning nende tööde tegemise riiklike tegevuslitsentside kehtivus
Enne käesoleva seaduse jõustumist väljastatud kultuurimälestiste konserveerimise, restaureerimise ja remondi projektide koostamise ning nende tööde tegemise riiklikud tegevuslitsentsid kehtivad litsentsides näidatud tähtajani.
Riigilõivuseaduse (RT I 1997, 80, 1344; 2001, 55, 331; 56, 332; 64, 367; 65, 377; 85, 512; 88, 531; 91, 543; 93, 565; 2002, 1, 1; 18, 97; 23, 131; 24, 135) § 19 lõike 2 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) Muinsuskaitseamet avalduse esitamisel märke tegemiseks kinnistusraamatusse kinnismälestise ostueesõigusega koormamise kohta;».
§ 53. Muuseumiseaduse muutmine
Muuseumiseaduse (RT I 1996, 83, 1487; 1997, 93, 1559; 2000, 47, 286; 2001, 88, 531) § 21 lõikes 2 asendatakse sõna «Muinsuskaitseinspektsioonile» sõnaga «Muinsuskaitseametile».


Kodanikualgatuse toetamise kord Narva linna eelarvest – Riigi Teataja
Kodanikualgatuse toetamise kord Narva linna eelarvest
Kodanikualgatuse toetamise kord Narva linna eelarvest - sisukord
§ 2 Kodanikualgatuse toetamise eesmärgid
§ 3 Kodanikualgatuse toetamise objekt
§ 4 Kodanikualgatuse toetamise menetlusest teavitamine
§ 7 Linnaelanike hääletus ja hääletuse tulemuste väljaselgitamine
§ 8 Kodanikualgatuse toetuse kasutamine
§ 9 Kodanikualgatuse toetamise korra Narva linna eelarvest rakendamine
RT IV, 05.02.2020, 37
Vastu võetud 30.01.2020 nr 5
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 5, 37, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 21 lg 1 p 2, Narva linna põhimääruse punkti 7.3.1. alusel
Käesolev määrus reguleerib Narva linna eelarvest kodanikualgatuse toetamiseks antavate toetuste taotlemise menetlemise protsessi ja vahendite kasutamist.
§ 2. Kodanikualgatuse toetamise eesmärgid
Kodanikualgatuse toetamise eesmärgiks on elanike kaasamine eelarve koostamise protsessi, suurendada linna elanike teadlikkust linna eelarvest, ergutada kodanikuaktiivsust, soodustada kogukonnapõhist koostööd, leida lahendusi tekkinud vajadustele ning viia ellu uusi ideid.
§ 3. Kodanikualgatuse toetamise objekt
(1) Kodanikualgatuse toetamisega antakse kohaliku kogukonna liikmetele võimalus linnaeelarve koostamisel teatud summa osas kaasa rääkida, teha ettepanekuid linna elu edendamiseks ja osaleda hääletamisel parimate ideede väljaselgitamiseks.
(2) Kodanikualgatuse objekt on Narva linnaga seotud investeerimisobjekt, mis on avalikkuse huvides ja asub linnas ning on üldkasutuses ning see ei põhjusta järgnevatel aastatel linnaeelarves ebamõistlikke kulutusi.
(3) Kodanikualgatuse toetuse osa suurus määratakse igal aastal Narva linna eelarves.
(4) Kodanikualgatuse toetuse suuruseks eelarveaastal on 200 000 eurot.
(5) Narva Linnavolikogu võib enne kodanikualgatuse toetamise menetluse algust otsustada kodanikualgatuse toetuse suuruse muutmise eelseisvaks menetluseks.
§ 4. Kodanikualgatuse toetamise menetlusest teavitamine
(1) Narva Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) tutvustab kodanikualgatuse toetamise menetlust avalikkusele, kutsub linnakodanikke ning kõiki linna arengust huvitatud füüsilisi ja juriidilisi isikuid ideid esitama.
(2) Avalikkuse teavitamiseks avaldab linnavalitsus teated erinevate linna meediakanalite (linna koduleht, linna sotsiaalmeedia jmt) kaudu.
(1) Kodanikualgatuse toetamise menetluse käigus võib ideid esitada iga isik.
(2) Ideid võib esitada linnavalitsusele käsiposti, tavaposti paberkandjal aadressil Peetri plats 5, Narva või elektronposti aadressil (lisa 1).
(3) Ideede esitamisel peab olema märgitud:
- esitaja nimi, kontaktandmed;
- idee/objekti nimetus;
- eesmärk ja olulisus (lühike kirjeldus, millise Narva linnas esineva probleemi idee lahendab või millise uue võimaluse avab);
- sihtrühma kirjeldus (kes saavad probleemi lahendamisest või uue võimaluse avanemisest kasu);
- võimalusel muud ideed iseloomustavat materjali (eskiis, joonis, foto jmt);
- projekti põhjalik kulueelarve;
- idee elluviimise ajakava.
(4) Idee peab olema teostatud maksimaalselt kahe aasta jooksul alates Narva Linnavalitsuse otsuse teatavaks tegemise momendist.
(1) Esitatud ideid analüüsib ja hindab linnavalitsuse poolt moodustatav komisjon, kuhu kuuluvad linnavalitsuse vastava eriala spetsialistid, linnavolikogu vastava valdkonna komisjonide esindajad ja vajadusel sõltumatud spetsialistid.
(2) Ideid hinnatakse lähtuvalt alljärgnevatest kriteeriumitest:
1) vajalikkus ja olulisus Narva linnale;
2) jätkusuutlikkus;
4) idee realiseerimisest kasusaajate hulk;
5) objekti teenindamise reaalne võimalikkus.
(3) Komisjonil on õigus esitatud idee rahvahääletusele esitamisest kõrvaldada, kui idee on vastuolus heade tavade või kehtivate õigusaktidega.
(4) Nõuetele vastavad ideed avaldatakse linna veebilehel ja linna ajalehes ning pannakse rahvahääletusele.
§ 7. Linnaelanike hääletus ja hääletuse tulemuste väljaselgitamine
(1) Rahvahääletuse kuulutab välja ja selle kestuse määrab linnavalitsus.
(2) Rahvahäälestusel saab osaleda iga vähemalt 16-aastane isik, kelle elukoht on hääletuse ajal Eesti rahvastikuregistri andmetel rahvahääletuse alguse kuupäeva seisuga Narva linnas.
(3) Iga rahvahääletusel osalev isik saab hääletada ühe idee poolt.
(4) Küsitlus viiakse läbi elektrooniliselt veebikeskkonnas aadressil www.volis.ee . Küsitlusest osavõtja identifitseerib ennast infosüsteemis isikutunnistuse või mobiil-IDga.
(5) Elanikud, kellel ei ole arvuti kasutamise võimalust saavad hääletada Linnavalitsuse poolt määratud kohas (lisa 2).
(6) Rahvahäälestuse tulemusena reastatakse ideed vastavalt saadud häälte arvule, alustades enim hääli saanud ideest.
(7) Rahvahäälestuse tulemuse selgitab välja käesoleva määruse § 6 lõike 1 kohaselt moodustatud komisjon. Komisjon esitab tulemused kinnitamiseks linnavalitsusele. Tulemused avaldatakse linna ajalehes ja linna veebilehel.
§ 8. Kodanikualgatuse toetuse kasutamine
(1) Linaelanike hääletusel enim toetust leidnud idee viiakse ellu Narva linna kodanikualgatuse toetamiseks eraldatud vahenditest.
(2) Ideede elluviimist korraldab ja viib läbi Narva Linnavalitsus.
(3) Kodanikualgatuse toetusel valminud või soetatud objektid peavad olema märgistatud stendi ja/või tahvliga, kus peab olema järgnevas sõnastuses tekst: «Projekti rahastati kodanikualgatuse toetamise korras Narva linna eelarve vahenditest”, idee autori (-te) nimi ja perekonnanimi.
§ 9. Kodanikualgatuse toetamise korra Narva linna eelarvest rakendamine
Lisa 1 Kodanikualgatuse toetamise ettepaneku esitamise vorm
Lisa 2 Hääletussedeli vorm


Maksu- ja Tolliameti info seoses eriolukorraga | Maksu- ja Tolliamet
Avaleht Maksu- ja Tolliameti info seoses eriolukorraga
Sellel lehel leiate teavet eriolukorra mõju kohta maksu- ja tolliteemadele ning Maksu- ja Tolliameti (MTA) klienditeenindusele. Täiendame infot jooksvalt.
Muudatustega eraisikutele saate tutvuda siin »
Oleme koondanud korduma kippuvad küsimused ettevõtetele ja ettevõtjatele, kellel on probleeme näiteks maksude õigeaegse esitamise ja maksmisega.
Ajutised muudatused tollivormistustes leiate lehelt „Tollipoolsed juhised kaubavahetusega tegelevatele ettevõtetele“ .
(Info muudetud 21.05)
Alates 18. maist maist teenindavad järgmised tolliteeninduskohad kliente alltoodud kellaaegadel, kuid klientidel teenindussaalidesse siseneda ei lubata.
Vt teenindusbüroode ja tollipunktide lahtiolekuinfot.
Klienditoe infotelefonid ja e-posti aadressid
Küsimusi saab esitada ka iseteeninduskeskkonna e-MTA kaudu: menüüpunktis „Suhtlus“ või jaluses lingilt „Saadan kirja“.
UUS! Saksamaa vähendas ajutiselt käibemaksumäärasid
MTA avas tänasest avaliku võlapäringu (25. mai uudis)
MTA bürood on tänasest avatud, tuludeklaratsioone saab esitada juuni lõpuni (18. mai uudis)
MTA tasuta veebiseminar ettevõtte maksuvõla ajatamisest ja intressist pärast eriolukorda (8. mai uudis)
MTA kutsub eriolukorra ajal maksudega raskustesse sattunud ettevõtjaid võlga ajatama (8. mai uudis)
Eriolukorras peatatakse maksuvõlgade intressi arvestamine (18. märtsi uudis)
MTA alustas FIEde eest esimese kvartali avansilise sotsiaalmaksu tasumist (7. mai uudis)
Riik toetab FIE-sid sotsiaalmaksu tasumisega (20. märtsi uudis)
Rahandusministeeriumi koostatud juhend „COVID-19 viiruse ennetamiseks ja peatamiseks kasutatavate isikukaitsevahendite jm meditsiiniliste vahendite tolli- ja käibemaksuvaba import, käibemaksuvaba ühendusesisene soetus ja siseriikliku käibe maksustamine 0%-lise maksumääraga” (618.78 KB, PDF) (uuendatud 26. mail)
Tolli- ja käibemaksuvabastus ei laiene müügi eesmärgil imporditud kaitsevahenditele (7. aprilli uudis)
KKK ettevõtetele
Riigi ja MTA abi (täiendatud 04.05)
Maksude tasumine ja deklaratsioonide esitamine
Töötamise registrisse (TÖR) kantavad andmed (täiendatud 05.05)
Võla ajatamine, maksegraafiku muutmine, intresside arvestamise peatamine (täiendatud 06.05)
Võlainfo (muudetud 27.05)
Maksuvõlgade kontroll riigihangetel (muudetud 27.05)
Käibemaksu tagastused
Kauba impordi käibemaksu KMD-l deklareerimise load
Muudatused käibemaksuseaduses alates 01.05.2020 (täiendatud 22.04)
UUS! Isikukaitsevahendite ja muude meditsiiniliste vahendite maksuvaba ühendusesisene soetamine ja 0% käibemaksuga maksustatud siseriiklik käive (lisatud 23.04)
Tööandja sotsiaalmaksu miinimumkohustus ja FIE abikaasa eest sotsiaalmaksu maksmise kohustus
FIE-le (täiendatud 06.05)
II samba pensionimaksete ajutine peatamine ja vähendamine (täiendatud 16.04)
Kingitused, annetused (täiendatud 22.04)
Riigi ja MTA abi
Ettevõtjate rahalise seisu leevendamiseks peatame eriolukorra ajaks ettevõtete maksuvõlalt intressi arvestamise, intressivabastus kehtib tagasiulatuvalt 1. märtsist kuni eriolukorra lõppemiseni. Pärast eriolukorra lõppemist on intressimäär kuni 2021. aasta 31. detsembrini 0,03 protsenti päevas. Eriolukorra tõttu võib maksuhaldur 2020. aasta 1. maist kuni 2021. aasta 31. detsembrini vähendada maksuvõla tasumise ajatamisel intressimäära kuni 100 protsenti ajatamise otsuse vastuvõtmise päevast arvates.
Kas ja kuidas muutuvad aktsiisimäärad?
Eriolukorra kehtestamisega kaasnevate tagajärgede leevendamiseks vähendatakse ajutiselt teatud kütuste ja elektrienergia aktsiisimäärasid.
Aktsiisimäärade ajutine vähendamine algab 01.05.2020 ning see lõppeb 30.04.2022.
Täpsem info on avaldatud kütuse- ja elektriaktsiisi rubriigis infomaterjalis „Aktsiisimäärade ajutine vähendamine".
See on maksustatud nagu palk ning maksud sellelt deklareerib ja tasub Eesti Töötukassa.
Täpsem info Töötukassa veebilehel „Töötasu hüvitis".
Hüvitise taotlemisel saate käibe languse tõendamiseks ise e-MTAs vajaliku infoga maksuandmete tõendi koostada. Tõendi koostamiseks logige sisse e-MTAsse ja valige „Registrid ja päringud" – „Minu päringud" – „Tõendite koostamine". Tõendite lehel vajutage nupule „Uus tõend", valige hüpikaknast „Maksuandmete tõend", märkige valik „Käibedeklaratsiooni andmed“ ja seejärel „Koosta tõend“.
Tõendi salvestamisel või saatmisel valige formaadiks Digidoc, et lisada tõendile Maksu- ja Tolliameti digitempel. Digitempel kinnitab, et tõendi on väljastanud Maksu- ja Tolliamet.
Lähem info maksuandmete tõendi koostamise kohta.
Töötamise registrisse (TÖR) kantavad andmed
Kas tööandja peab kandma töötamise registrisse (TÖR) seoses eriolukorraga töökoormuse vähenemise?
Kooskõlastatult Töötukassa ja Tööinspektsiooniga on MTA seisukohal, et eriolukorrast tulenevat töökoormuse muutmist töölepingu seaduse (TLS) § 37 alusel TÖRi kandma ei pea.
Kas tööandja peab kandma TÖRi seoses eriolukorraga palgata puhkuse? Samas kui Töötukassa maksab töötajale töötasu hüvitist ja tööandja maksab töötasu vähemalt 150 eurot, kas TÖRi peab kandma palgata puhkuse?
Kuidas saab palgata puhkusel viibiv töötaja Sotsiaalkindlustusametist erivajadusega lapse vanema toetust?
Kui palgata puhkusel olev töötaja soovib saada Sotsiaalkindlustusametilt erivajadusega lapse vanema toetust, tuleb TÖRi märkida ka lühem palgata puhkus.
Kuidas võtta töötamise registrist tõendit töötamise asukoha kohta?
Tõendi töötaja töötamise asukoha (töökoha aadress) andmete kohta saab võtta töötamise registrist, avades töötamise kande detailvaate ja kasutades printimiseks brauseri printimise võimalust. Kui on vaja kõikide või osade töötamise kannete kohta välja võtta töötamise asukohta, siis on võimalik eksportida fail (töötamiste otsingu lehel link „Laadin alla") töötamise kannetega ja kustutada mittevajalikud veerud või read.
Eriolukorra ajal (1. märtsist kuni 17. maini (k.a) 2020) MTA maksuvõlalt intressi ei arvestanud ega asunud eriolukorra ajal tekkinud võlga tavapärases kiires tempos sisse nõudma (nt ei teinud koheselt pangakontode areste). Kõik deklaratsioonid tuleb siiski korrektselt ja õigeaegselt esitada, et riik oskaks hinnata ettevõtete tegelikku olukorda ja teha ettevõtete aitamiseks õigeid otsuseid.
Tuletame meelde, et pärast eriolukorra lõppu jätkub taas intressiarvestus. Intressimäär on 0,03% päevas kuni 2021. aasta 31. detsembrini.
Alates 25. maist 2020 asume taas maksuvõlgasid avalikult kuvama ja teostama sissenõudmise toiminguid. Sellest tulenevalt kutsume ettevõtteid aegsasti võlga tasuma või ajutiste makseraskuste korral ajatamise taotlusi esitama. Taotlused soovitame esitada e-MTA keskkonnas (täpsemad juhised leiate maksuvõla ajatamise lehelt).
Võla ajatamine, maksegraafiku muutmine, intresside arvestamise peatamine
Kas selleks, et minu maksuvõlalt 1. märtsist kuni eriolukorra lõpuni intressi ei arvestataks, pean võla ajatama?
Ei pea. Kui aga raskused on pikemaajalised ja on soov, et ka pärast eriolukorra lõppu rakendataks madalamat intressi või jätkuvat intressivabastust, soovitame esitada taotluse maksuvõla ajatamiseks.
Praegu on otsus, et intresside arvestamise peatamine kestab eriolukorra lõpuni. Mis saab pärast seda?
Kellele võimaldatakse 100% intressimäära soodustust maksuvõla ajatamisel?
Tavapärasest suurema intressimäära soodustuse andmise eesmärk on eelkõige toetada isikuid, kelle makseraskused on tekkinud eriolukorra tõttu.
Isikutele, kellel enne 01.03.2020 puudus maksuvõlg või võlg oli korrektselt ajatatud ilma mahajäämuseta, võimaldame üldjuhul intressimäära soodustust 100%.
Kõik taotlused, mis vastavad lihtsustatud korras ajatamise tingimustele, saavad samuti automaatselt intressimäära soodustuse 100%. Lihtsustatud korras ajatamise tingimustega saate tutvuda ajatamise lehe punktis „Kui kiiresti ja kuidas ajatamise otsuse kätte saan?".
Tollideklarandid, kes deklareerivad maksukohustusi paljude teiste isikute eest, saavad ajatamise võimaluse ühe kliendi tasumata maksude osas, kus intressimäära soodustus on 100%.
Kas ma saan hajutada maksegraafiku igakuiste osamaksete tasumise koormust?
E-MTA keskkonnas on võimalik taotleda ka ebaregulaarsete osamaksetega graafikut. Arvestada tuleb, et ühe osamakse suurus ei või olla väiksem kui 5 eurot ja viimane osamakse ei või olla suurem kui 50% kogu graafikusse kaastatud võlast.
Kui olete korrektselt graafiku osamakseid ja jooksvaid kohustusi täitnud, siis on võimalus esitada viimase osamakse tasumiseks uus maksuvõla ajatamise taotlus.
Kust saab näha äripartneri kohta võlainfot? Miks oli eriolukorra ajal avaliku võlainfo kuvamine kinni pandud?
Sulgesime eriolukorra ajal ajutiselt avaliku võlapäringu, kuna võlainfo ei näidanud eriolukorra ajal ettevõttest tavapärast ja adekvaatset majanduspilti. Isikud, kes on alati korrektsed maksukohustuslased olnud, võisid sel hetkel olla ajutistes raskustes, samuti ei oleks maksuvõla ajatamise info suure koormuse tõttu piisavalt kiiresti avalikku võlapäringusse jõudnud.
Võlapäringu ajutise sulgemise eesmärk ei olnud keerulisel ajal infot varjata, vaid vältida ettevõtete ebavõrdsesse olukorda panemist. Eriolukorra ajal ei saanud ettevõtte kohta võlainfot näha.
Maksukohustuslasel endal on/oli võimalik moodustada e-MTAs digitempliga tõend võlgade puudumise kohta ja esitada see vajadusel äripartnerile/krediidiasutusele (lähemalt e-MTAs tõendi koostamisest). Samuti on/oli kõigil teistel võimalik enda äripartnerilt sellise tõendi esitamist paluda.
Enne 01.03.2020 tekkinud maksuvõlgade osas kuvasime maksuvõlglaste nimekirja iga nädala alguse seisuga lehel „Maksuvõlglaste nimekiri“ kuni 18. maini 2020, kuid alates 1. juunist 2020 hakkame kodulehel maksuvõlglaste nimekirja taas kuvama enne eriolukorda kehtinud kriteeriumite alusel kord kuus.
Maksuvõlgade kontroll riigihangetel
Kas eriolukorras pidi riigihangetel maksuvõlga kontrollima?
Jah, pidi kontrollima. MTA tõesti lõpetas eriolukorra ajal ajutiselt maksuvõla avaliku kuvamise, kuid riigihangete reeglid kehtisid ja riigihangete registri kaudu saab/sai riigihanke korraldaja endiselt kontrollida maksuvõla puudumist.
Kui hanget ei korraldatud läbi riigihangete registri (nt hanke maksumus jäi alla lihthanke piirmäära), kuid hankes oli nõutud, et pakkujal ei tohi olla maksuvõlga, siis oli maksukohustuslasel endal võimalik moodustada e-MTAs digitempliga tõend võlgade puudumise kohta ja esitada see hanke korraldajale (lähemalt e-MTAs tõendi koostamisest). Samuti oli hanke korraldajal võimalik pöörduda MTA poole tõendi saamiseks (lähemalt tõendi taotlemisest).
Kas eriolukorras pidi pakkujal maksuvõlg olema tasutud või ajatatud?
Jah, pidi. Eriolukorra ajaks (1. märtsist kuni 17. maini 2020 (k.a)) oli peatatud maksuvõlalt intresside arvestamine, kuid riigihangetel osaleda soovivatel ettevõtjatel tuli tekkinud maksukohustused tasuda või ajatada.
Ajatamiseks peab ettevõtja pöörduma MTA poole. Kui ettevõtja andis eriolukorra ajal meile ajatamist taotledes teada, et soovib osaleda riigihankel, tegelesime selliste taotlustega esmajärjekorras.
Mida saab hankija teha, kui pakkuja soovib kaasata alltöövõtjat, kellel on maksuvõlg?
Ehitustööde hangetel nõuab hankija pakkujalt sellise alltöövõtja asendamist, kellel on maksuvõlg või muu kõrvaldamise alus. Juhime tähelepanu, et pakkuja on oma pakkumuses kinnitanud, et ei kaasa hankelepingu täitmisesse sellist alltöövõtjat, keda tuleks asendada.
Rahandusministeerium on leidnud, et kuigi konkreetset sätet riigihangete seaduses selle kohta ei ole, tuleks ka alltöövõtjate kõrvaldamise aluste puhul kohaldada samasugust regulatsiooni nagu pakkujategi puhul, st muuhulgas tuleks anda alltöövõtjale võimalus võlgnevus tasuda või ajatada. Vastasel korral kohtleks hankijad alltöövõtjaid rangemalt kui pakkujaid, mis ei ole seaduse eesmärk.
nõuda alltöövõtja asendamist, nagu riigihangete seadus ette näeb, või
anda alltöövõtjale võimalus maksuvõlg tasuda või ajatada. Määratud tähtaeg ei või siin olla lühem kui kolm tööpäeva. Kui alltöövõtja määratud tähtajaks võlga ei tasu või ei ajata, tuleb nõuda alltöövõtja asendamist.
Mõlemad käitumisviisid on õiged.
Rahandusministeeriumi selgitusi riigihangete kohta eriolukorras saate lugeda lehelt „Riigihangete poliitika".
Miks ja mis muudatused tehakse alates 1. maist käibemaksuseaduses?
„1) raamat ja õppekirjandus, nii füüsilisel kandjal kui ka elektrooniline, välja arvatud käesoleva seaduse § 16 lõike 1 punktis 6 nimetatud õppevahend;“;
„3) ajakirjandusväljaanne, nii füüsilisel kandjal kui ka elektrooniline, välja arvatud peamiselt reklaami või erakuulutusi avaldav või peamiselt erootilise või pornograafilise sisuga või video- või muusikasisuga väljaanne;“.
Isikukaitsevahendite ja muude meditsiiniliste vahendite maksuvaba ühendusesisene soetamine ja 0% käibemaksuga maksustatud siseriiklik käive
Millised on muudatused isikukaitsevahendite ja muude meditsiiniliste vahendite importimisel, ühendusesisesel soetamisel ja siseriiklikul võõrandamisel?
Euroopa Komisjoni 3. aprilli 2020. a otsuse alusel kohaldatakse ajavahemikus 30. jaanuarist kuni 31. juulini 2020 tolli- ja käibemaksuvabastust COVID-19 viiruse ennetamiseks ja peatamiseks kasutatavate isikukaitsevahendite ja muude meditsiiniliste vahendite importimisel. Rahandusministeeriumi poolt on koostatud nimetatud kaupade importimisel ja ühendusesisesel soetamisel käibemaksuvabastuse ning samade vahendite siseriiklikul võõrandamisel 0% käibemaksumäära rakendamise juhend (618.78 KB, PDF). Järgnevalt kõige olulisemad põhimõtted ühendusesisesel soetamisel maksuvabastuse ja siseriiklikul müügil 0% määra rakendamisel.
Maksuvabastuse rakendamine ühendusesisesel soetamisel
Ühendusesisesel soetamisel on maksuvabastuse rakendamise tingimused üldreeglina samad, mis on vajalikud maksuvabastuse saamiseks samade meditsiiniliste vahendite importimisel. Täpsemalt on nõutavad tingimused kirjas eespool viidatud Rahandusministeeriumi juhendi punktis 6. Seda, kas vastavad tingimused on täidetud, peab maksukohustuslane eeskätt ise hindama, vajaduse korral saab pöörduda selgituste saamiseks maksuhalduri poole.
Tuleb siiski arvestada, et erinevalt importimisel rakendatavast maksuvabastusest ei kohaldata ühendusesisesel soetamisel maksuvabastust juhul, kui meditsiinivahendeid tuuakse õigustatud isiku eest. Kauba ühendusesisene soetus on maksuvaba vaid juhul, kui kauba soetaja on õigustatud isik ise. Kui kauba soetaja ei ole õigustatud isik, kuid võõrandab toodava kauba edasi õigustatud isikule, siis on ühendusesisene soetus käibemaksuga maksustatav. Käibemaksukohustuslane, kes kauba edasi võõrandab, saab kauba soetamisel tasutud käibemaksu samaaegselt sisendkäibemaksuna maha arvata.
0% käibemaksumäära rakendamine siseriiklikule käibele
Käibemaksuseaduse § 15 lõike 3 punkti 14 kohaselt maksustatakse siseriiklikul võõrandamisel 0% käibemaksumääraga kaup, mille import on maksuvaba tollimaksuvabastuse kohaldamiseks sätestatud tingimustel vastavalt nõukogu määruse 2009/1186 artikli 76 alusel kehtestatud komisjoni otsusele - milleks on seesama eespool viidatud 3. aprilli 2020. a otsus.
Käibemaksumäära 0% rakendamise tingimused siseriikliku käibe puhul on samad, mis on vajalikud maksuvabastuse saamiseks kaupade importimisel ja kauba ühendusesisesel soetusel, täpsemalt on need kirjas Rahandusministeeriumi juhendi punktis 7. Kas nõutavad tingimused on täidetud, peab maksukohustuslane jälle eeskätt ise hindama. Kui maksukohustuslane maksustab kaupa 0%-lise määraga, siis peab vastavalt käibemaksuseaduse § 37 lõike 8 punktile 1 märkima arvele ka viite käibemaksuseaduse sättele, mille alusel on käibemaksumäär 0%. Antud juhul tuleb viidata käibemaksuseaduse § 15 lõike 3 punktile 14.
Sarnaselt maksuvabastustega importimisel komisjoni 3. aprilli 2020. a otsuse alusel kohaldatakse samade kaupade ühendusesisesel soetamisel maksuvabastust ja siseriiklikul võõrandamisel 0% käibemaksumäära samuti tagasiulatuvalt alates 30. jaanuarist 2020 kuni 31. juulini 2020. Kui kaup, mis vastab 0%-lise käibemaksumääraga maksustatava kauba tingimustele, on varasemalt maksustatud 20%-lise maksumääraga ning sellekohane arve on väljastatud – siis saab käibemaksumäära 0% rakendada juhul, kui varem väljastatud arve tühistatakse ja esitatakse uus arve käibemaksumääraga 0%.
Kas sotsiaalmaksu tasumine ja deklareerimine jätkub endisel kujul?
Eriolukorrast tingitult vabastatakse tööandja kohustusest tasuda sotsiaalmaksu vähemalt kuumääralt, sh palgata puhkuse ajal ja osakoormusega töötamisel.
Vabastus kehtestatakse tähtajaliselt ning minimaalset sotsiaalmaksukohustust ei tule täita 2020. a märtsis, aprillis ja mais makstud töötasudelt ehk nende kuude eest esitatud TSD-l.
Lisaks tööandjale vabastatakse kuumääralt sotsiaalmaksu tasumise kohustusest ka FIE oma ettevõtte tegevuses osaleva abikaasa eest. Seega tuleb abikaasa ESD-l deklareerida ja sotsiaalmaks tasuda järgmine kord käesoleva aasta 10. juulil.
Märtsi, aprilli ja mai TSD-l kehtib seega kohustus deklareerida ja tasuda sotsiaalmaksu töötajale tegelikult väljamakstud tasult.
Sotsiaalmaksu kuumääralt tasumise kohustus säilib sotsiaalmaksuseaduse §-s 6 sätestatud erijuhtudel riigil, avalik-õiguslikul juriidilisel isikul ja kohalikul omavalitsusel.
Eriolukorrast tuleneva sotsiaalmaksu miinimumkohustuse mittetäitmise tõttu inimeste ravikindlustus ei katke.
FIE-de esimese kvartali sotsiaalmaksu avansilise makse summa kantakse nende MTA-s olevatele ettemaksukontodele. Kui FIE on avansilise makse juba tasunud, siis saab ta seda raha kasutada ükskõik millise maksukohustuse katmiseks kas koheselt või tulevikus ja võib selle küsida oma pangakontole.
Maksuvõlalt intressi arvestamine on peatatud 1. märtsist kuni eriolukorra lõppemiseni. See aga ei tähenda, et makse ei peaks maksma, kui see on vähegi võimalik – intresside arvestamise peatamine ei tähenda maksuvabastust.
Milline on füüsilistele isikutele ja FIE-dele suunatud leevendav meede seoses metsa majandamisega?
Mis muutub kogumispensioni ehk II samba maksete tasumises?
Alates 01.07.2020 kuni 31.08.2021 on riigipoolsed kohustatud kogumispensioni maksed (4%) peatatud. Kohustatud isiku oma osa kogumispensioni makseid (2%) makstakse edasi. Seega kehtib 2% + 0% süsteem (inimene omandab pensioni I samba õiguse sotsiaalmaksu 16% suuruse osa eest ja hilisem kompenseerimine pensioni I samba õigusi ei vähenda).
Erandiks on aastatel 1942–1960 sündinud inimesed, kelle puhul makstakse edasi kogumispensioni makseid tavapärases 2% + 4% süsteemis.
Kohustatud isik saab oktoobris 2020 esitada kontohaldurile või pensioniregistri pidajale avalduse ja loobuda ka oma osa kogumispensioni maksete (2%) maksmisest alates 01.12.2020.
Avalduse saavad esitada ka aastatel 1942–1960 sündinud inimesed. Sellisel juhul peatuvad 2021. aasta augusti lõpuni ka riigipoolsed kogumispensioni maksed (4%).
Esitatud avaldust tagasi võtta ei saa!
Tulumaksuseaduse § 61 täiendati lõikega 63, mis näeb ette, et tulumaksuga ei maksustata juriidilise isiku 2020. aasta 12. märtsist kuni 1. juulini Eesti riigi- või kohaliku omavalitsuse üksuse asutusele või hoolekandeasutusele või Eestis asuva haigla pidajale heategevuslikul eesmärgil tehtud kingitust ega annetust.
MTA kõik teenindussaalid on eriolukorra tõttu suletud. Ettevõtjatel palume küsimustega pöörduda ariklient@emta.ee ja telefonile 880 0812.
Tolli teemadel palume kirjutada tolliinfo@emta.ee või helistada 880 0814.
Eraklientide ja FIE-de küsimustele vastame eraklient@emta.ee ja infotelefonil 880 0811.
E-MTAga seotud tehniliste küsimuste korral ja juhiste saamiseks kirjutage palun e-maks@emta.ee või helistage 880 0815.
Lisaks on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ettevõtjatele loonud ühtse kontaktpunkti ja koondanud korduma kippuvad küsimused, infot saab ka e-posti aadressilt covid19@mkm.ee.