text:
3-1-1-17-13 Riigikohus 06.03.2013
Ühe teoga teoühtsuse mõttes on tegemist siis, kui mitu olemuselt sarnast käitumisakti on kantud ühisest tahtlusest ja nad on ajalis-ruumilise läheduse tõttu sellisel määral seotud, et kogu käitumine on kolmandale isikule objektiivselt vaadeldav ühtse, kokkukuuluva teona. Teisiti väljendatuna tähendab see, et õiguslikus mõttes on ühe teoga tegemist siis, kui koosseisu realiseerimisele suunatud osateod kujutavad endast objektiivse kõrvaltvaataja jaoks loomuliku elukäsitluse järgi ühtset käitumist. Ideaalkogumi võivad iseenesest moodustada ka järjestikku toimepandud süüteod, kui tegemist on loomuliku elukäsitluse järgi ühtse käitumisega (vt RKKKo 3-1-1-97-12, p-d 11 ja 12). Tulenevalt KarS § 184 lg 1 tekstist on nii narkootilise kui ka psühhotroopse aine valmistamine, omandamine, valdamine, edasiandmine, vahendamine või vedu käsitatavad sellise aine ebaseadusliku käitlemisena. Seega on seadusandja selles sättes üldmõiste "käitlemine" abil avatud kataloogina kriminaliseerinud erinevad osateod, millest igaüks eraldivõetuna võib realiseerida süüteokoosseisu. Eelnevast ei saa aga teha järeldust, et isikut võiks karistada iga osateo toimepanemise eest eraldi. Taoline käsitlus viiks nn teoühtsuse põhimõtte rikkumiseni ja eraldaks ühtse inimkäitumise kunstlikult erinevateks osategudeks. KarS § 184 lg 1 dispositsioonis kirjeldatud osategusid ei ole mõningatel juhtudel üldse võimalik teistest osategudest lahus toime panna (nt omandamine ja valdamine; valdamine ja vedamine ja edasiandmine jne). Samuti tõusetuks küsimus mitte ainult paragrahvi-, vaid koguni lõikesisesest konkurentsist, mida aga karistusseadustik ei võimalda (RKKKo 3-1-1-4-04, p-d 8.1 - 8.2).
Tulenevalt KarS § 184 lg 1 tekstist on nii narkootilise kui ka psühhotroopse aine valmistamine, omandamine, valdamine, edasiandmine, vahendamine või vedu käsitatavad sellise aine ebaseadusliku käitlemisena. Seega on seadusandja selles sättes üldmõiste "käitlemine" abil avatud kataloogina kriminaliseerinud erinevad osateod, millest igaüks eraldivõetuna võib realiseerida süüteokoosseisu. Eelnevast ei saa aga teha järeldust, et isikut võiks karistada iga osateo toimepanemise eest eraldi. Taoline käsitlus viiks nn teoühtsuse põhimõtte rikkumiseni ja eraldaks ühtse inimkäitumise kunstlikult erinevateks osategudeks. KarS § 184 lg 1 dispositsioonis kirjeldatud osategusid ei ole mõningatel juhtudel üldse võimalik teistest osategudest lahus toime panna (nt omandamine ja valdamine; valdamine ja vedamine ja edasiandmine jne). Samuti tõusetuks küsimus mitte ainult paragrahvi-, vaid koguni lõikesisesest konkurentsist, mida aga karistusseadustik ei võimalda (RKKKo 3-1-1-4-04, p-d 8.1 - 8.2).
KrMS § 269 lg-s 2 on loetletud juhud, millal on võimalik kriminaalasja arutamine maakohtus ilma süüdistatava osavõtuta. Nende tingimuste sedastamine peab põhinema objektiivsetel asjaoludel, mis kinnitavad isiku tahet hoiduda kõrvale kohtulikust arutamisest ja et tegemist pole üksnes riigi tegematajätmistega (vt nt Euroopa Inimõiguste Kohtu Sejdovic v. Itaalia, otsus 1. märtsist 2006). Tulenevalt kohtumenetluse võistlevuse põhimõttest (KrMS § 14 lg 1) peavad esmalt pooled hindama, kas kohtulik arutamine on võimalik ilma süüdistatava osavõtuta ja kas on vaja rakendada täiendavaid meetmeid süüdistatava kohtusse toimetamiseks.
Ringkonnakohtul on asja läbivaatamise vormi otsustamisel kaalutlusõigus. Seejuures peab kohus kaalutlusotsuse tegemisel arvestama lisaks kohtumenetluse efektiivsusele ja kiirusele ka teiste põhimõtete ning subjektiivsete õigustega, mis võivad kohtu kaalutlusruumi piire oluliselt kitsendada (vt nt RKÜKo 3-1-1-18-12, p 47). Õigus viibida enda kohtuasja arutamise juures võib teatud juhtudel olla tagatud ka apellatsioonimenetluses (vt nt RKKKo 3-1-3-11-01, p 8.6). Kirjalik menetlus piirab seda õigust oluliselt isegi siis, kui kriminaalmenetluse pooltele on antud võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult, kuna taolisel juhul puudub võimalus vahetuks tõendite uurimiseks ja poolte ärakuulamiseks. Tulenevalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikast peab ka apellatsioonikohus tagama ausa ja õiglase menetluse. Üheks oluliseks elemendiks selles on isiku vahetu osavõtt tema kohtuasja suulisest arutamisest. Nii tuleb siis, kui II astme kohtu menetluses käsitletakse nt süüdistatava süü üle otsustamisel olulisi tõendeid või küsimuse all on isiku psüühiline seisund, võimaldada isikule osaleda tema asja suulisel arutamisel (vt nt EIK Kremzow v. Austria, otsus 21. septembrist 1993, p 59). Üldjuhul on süüdistatavale tagatud piisavad võimalused enda seisukohtade ja tõendite vahetuks esitamiseks kriminaalasja arutamisel maakohtus. Sellise eelduse puhul on ka kriminaalasja kirjalik läbivaatamine apellatsioonimenetluses reeglina põhjendatud.
Süüdistataval on sarnaselt kahtlustatavaga õigus kohesele kohtulikule ärakuulamisele pärast tagaotsitavana tabamist. Vastupidine tõlgendus oleks otseselt vastuolus KrMS § 35 lg-s 2 sätestatuga, mille kohaselt on süüdistataval kõik kahtlustatava õigused ja kohustused. Samuti eiraks see täielikult EIK otsuses Harkmann v. Eesti 11. juulist 2007 toodud põhimõtteid. Selle otsuse kohaselt kehtib EIÕK art 5 lg-s 3 sätestatud kohustus toimetada vahistatu kohtu ette mitte üksnes kohtueelsel uurimisel, vaid ka kohtumenetluses (vt ka RKKKo 3-1-1-125-05, p-d 10 ja 11).
Pelgalt üldsõnaline deklareerimine, et ka siis kui kohus ei jää kaitsja tegevusega rahule, tuleb lähtuda kaitse kõrge kvaliteedi eeldusest, on käsitatav põhistamiskohustuse rikkumisena KrMS § 339 lg 1 p 7 tähenduses.
Ringkonnakohtul on asja läbivaatamise vormi otsustamisel kaalutlusõigus. Seejuures peab kohus kaalutlusotsuse tegemisel arvestama lisaks kohtumenetluse efektiivsusele ja kiirusele ka teiste põhimõtete ning subjektiivsete õigustega, mis võivad kohtu kaalutlusruumi piire oluliselt kitsendada (vt nt RKÜKo 3-1-1-18-12, p 47). Õigus viibida enda kohtuasja arutamise juures võib teatud juhtudel olla tagatud ka apellatsioonimenetluses (vt nt RKKKo 3-1-3-11-01, p 8.6). Kirjalik menetlus piirab seda õigust oluliselt isegi siis, kui kriminaalmenetluse pooltele on antud võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult, kuna taolisel juhul puudub võimalus vahetuks tõendite uurimiseks ja poolte ärakuulamiseks. Tulenevalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikast peab ka apellatsioonikohus tagama ausa ja õiglase menetluse. Üheks oluliseks elemendiks selles on isiku vahetu osavõtt tema kohtuasja suulisest arutamisest. Nii tuleb siis, kui II astme kohtu menetluses käsitletakse nt süüdistatava süü üle otsustamisel olulisi tõendeid või küsimuse all on isiku psüühiline seisund, võimaldada isikule osaleda tema asja suulisel arutamisel (vt nt EIK Kremzow v. Austria, otsus 21. septembrist 1993, p 59). Üldjuhul on süüdistatavale tagatud piisavad võimalused enda seisukohtade ja tõendite vahetuks esitamiseks kriminaalasja arutamisel maakohtus. Sellise eelduse puhul on ka kriminaalasja kirjalik läbivaatamine apellatsioonimenetluses reeglina põhjendatud. Põhiõiguste piiramine kohtusüsteemi efektiivsuse tagamiseks peab olema alati proportsionaalne (RKÜKo 3-1-1-18-12, p 47 jj).
KarS § 184 lg 2^1 p-s 1 sätestatud suure varalise kasu saamise eesmärk kujutab endast süüteokoosseisu subjektiivset tunnust, mis iseloomustab toimepanija käitumise sihte ja näitab kavatsetust narkootilise aine edasise käitlemise suhtes. Kuivõrd tegemist on mittekongruentse süüteokoosseisu tunnusega, millele koosseisu objektiivsete tunnuste hulgas vaste puudub, ei ole tähtis, kui suure varalise kasu süüdistatav narkootilist ainet käideldes tegelikkuses sai ja kas tema poolt soovitu realiseerus, vaid kui suurt varalist kasu ta taotles. Eelnevast tuleneb, et KarS § 184 lg 2^1 p 1 puhul ei esine vältimatut vajadust tuvastada objektiivselt müügile või muu varalise kasu saamisele suunatud tegevust nagu ei ole nõutav seegi, et süüdlane teo toimepanemisest suurt varalist kasu sai. Ühtlasi tuleb märkida, et suure varalise kasu hindamise lähtealusena on senises kohtupraktikas tuginetud KarSRS § 8 p-s 2 sätestatud suure varalise kahju mõistele. Käideldud narkootilise aine kogus iseenesest ei tõenda veel seda, et kuritegu on toime pandud suure varalise kasu saamise eesmärgil. Küll võib see kogumis teiste tõenditega olla oluliseks suure varalise kasu saamise eesmärgi olemasolule viitavaks faktoriks. Narkootilise aine suures koguses käitlemisena suure varalise kasu saamise eesmärgil on alust süüdistatava tegevust kvalifitseerida juhul, kui asjas on leidnud tuvastamist, et käitlemise tulemusena soovisid süüdistatavad teenida mitte ainult rahalist kasu, vaid saada seda vähemalt KarSRS § 8 p-s 2 sätestatud määras.
Asjaolu, et ostja ja müüja lepivad omavahel kokku narkootilise aine müümise ning üleandmise tingimustes, ei anna alust vaadelda kõnealust käitumist ühise ja kooskõlastatud tegevusena KarS § 21 lg 2 esimese lause mõttes. KarS § 21 lg 2 esimene lause, mis sätestab kaastäideviimise materiaalõigusliku aluse, kujutab endast omistamisnormi, mille alusel vastutab üks isik ka teise poolt faktiliselt tehtu eest nii, nagu oleks ta seda ise teinud. Teovalitsemise teooria kohaselt ei ole nõutav, et täideviijana käsitatav isik realiseeriks tingimata ja alati ise kas tervikuna või osaliselt objektiivse teokoosseisu, kuid kõik täideviijad peavad ühtsest tahtest hõlmatud ja kuriteokoosseisu tunnustele vastavate sündmuste kulgemist enda kontrolli all hoidma. Samas peab iga täideviija panus süüteo toimepanemisse olema oluline.
Narkootilise aine suure koguse kindlaksmääramisel NPALS § 3^1 lg 3 esimese lause mõttes tuleb lähtuda puhta, mitte aga segatud narkootilise aine kogusest. Narkootilise aine segu korral saab suurest kogusest rääkida juhul, kui selles sisalduvast puhtast narkootilisest ainest piisab narkojoobe tekitamiseks vähemalt kümnele inimesele. Käideldud narkootilise aine kogus iseenesest ei tõenda veel seda, et kuritegu on toime pandud suure varalise kasu saamise eesmärgil. Küll võib see kogumis teiste tõenditega olla oluliseks suure varalise kasu saamise eesmärgi olemasolule viitavaks faktoriks.
KarS § 184 lg 2^1 p-s 1 sätestatud suure varalise kasu saamise eesmärk kujutab endast süüteokoosseisu subjektiivset tunnust, mis iseloomustab toimepanija käitumise sihte ja näitab kavatsetust narkootilise aine edasise käitlemise suhtes. Kuivõrd tegemist on mittekongruentse süüteokoosseisu tunnusega, millele koosseisu objektiivsete tunnuste hulgas vaste puudub, ei ole tähtis, kui suure varalise kasu süüdistatav narkootilist ainet käideldes tegelikkuses sai ja kas tema poolt soovitu realiseerus, vaid kui suurt varalist kasu ta taotles. Eelnevast tuleneb, et KarS § 184 lg 2^1 p 1 puhul ei esine vältimatut vajadust tuvastada objektiivselt müügile või muu varalise kasu saamisele suunatud tegevust nagu ei ole nõutav seegi, et süüdlane teo toimepanemisest suurt varalist kasu sai. Ühtlasi tuleb märkida, et suure varalise kasu hindamise lähtealusena on senises kohtupraktikas tuginetud KarSRS § 8 p-s 2 sätestatud suure varalise kahju mõistele. Kvalifitseerimaks süüdlase käitumist narkootilise aine suures koguses käitlemisena KarS § 184 lg 2^1 p 1 järgi tuleb konkreetse kriminaalasja pinnalt selgitada, millistel sisemistel ajenditel narkootilist ainet käideldi. Selleks võib olla näiteks soov teenida rahalist tulu, kasutada ainet enda tarbeks vms. Toimepanija käitumise eesmärkide tõendamisel narkootilise aine suures koguses käitlemise puhul tuleb lähtuda samadest kriteeriumitest kui süüteokoosseisu subjektiivsete tunnuste tuvastamisel üldiselt. Narkootilise aine suures koguses käitlemisena suure varalise kasu saamise eesmärgil on alust süüdistatava tegevust kvalifitseerida juhul, kui asjas on leidnud tuvastamist, et käitlemise tulemusena soovisid süüdistatavad teenida mitte ainult rahalist kasu, vaid saada seda vähemalt KarSRS § 8 p-s 2 sätestatud määras. Kvalifitseerimaks süüdistatavate tegevust KarS § 184 lg 2^1 p 1 järgi, ei piisa üksnes narkootilise aine koguse ja selle maksumuse tõendamisest, vaid välja tuleb selgitada isikute tegevuse tegelikud eesmärgid.
Kriminaaltulu laiendatud konfiskeerimise korral kehtib ümberpööratud tõendamiskoormis, sest KarS § 83^2 lg 1 teise lause kohaselt ei kohaldata konfiskeerimist varale, mille suhtes isik tõendab, et see on omandatud õiguspäraselt saadud vahendite arvel. Kuivõrd arutatavas asjas karistati süüdistatavat vangistusega 3 aastaks, mitte üle selle, ei olnud KarS § 83^2 lg 1 tema suhtes kohaldatav ja selle sätte alusel sularaha konfiskeerimine kujutas endast materiaalõiguse ebaõiget kohaldamist KrMS § 362 p 1 mõttes.
Riigikohtu praktikas on alates kriminaalkolleegiumi täiskogu 18. jaanuari 2005. a otsusest kriminaalasjas nr 3-1-1-97-04 järjekindlalt sisustatud gruppi ehk kaastäideviimist lähtuvalt funktsionaalse teovalitsemise teooria seisukohtadest. Kui narkootilise või psühhotroopse aine veoga on seotud kaks või enam isikut, tuleb nende karistamiseks KarS § 184 lg 2 p 1 järgi esiteks näidata tunnused, mis iseloomustavad nende isikute tegu veona, seejärel aga eraldi välja tuua kaastäideviimise tunnused, st näidata, et kõik isikud valitsesid tegu ja nende teopanus oli selline, ilma milleta ei oleks tegu vaadeldav narkootilise või psühhotroopse aine veona. Arvestada tuleb sedagi, et KarS § 184 lg-s 1 kirjeldatud erinevad osateod võivad konkreetsel juhul moodustada terviku, mida ei saa loogiliselt ega ka õiguslikult üksteisest eristada (vt RKKKo nr 3-1-1-4-04, p 8.2). Sellisel juhul ei saa isikut iga osateo eest eraldi karistada. See ei tähenda siiski, et juhul, kui narkootilise või psühhotroopse aine omandanud isik seda kellegagi koos ühiselt ja kooskõlastatult veab, on välistatud narkootilise või psühhotroopse aine omandaja ja temaga koos ainet vedanud isiku vastutus narkootilise või psühhotroopse aine vedamises isikute grupi poolt kaastäideviimise vormis. Sellisel juhul tuleb arvestada, et kaastäideviimine on võimalik kuni teo faktilise lõpuleviimiseni, st ka pärast teo juriidilist lõpuleviimist.
Karistusseadustiku § 184 on koosseisutüübilt alternatiiv-aktiline ja formaalne kuriteokoosseis, mille koosseisuteod on esitatud lahtise loeteluna. Vedu tähendab narkootilise või psühhotroopse aine edasitoimetamist transpordivahendiga. Keelatud aine valdamine transpordivahendis ilma edasitoimetamise eesmärgita ei ole samastatav veoga. Edasitoimetamise eesmärk ei ole vedamise puhul subjektiivse koosseisu tunnus, vaid iseloomustab kõnealust tegu. See tähendab, et vedamine kui tegevus on sihipärane käitumine, st see peab olema suunatud narkootilise või psühhotroopse aine edasitoimetamisele. Kui narkootilise või psühhotroopse aine veoga on seotud kaks või enam isikut, tuleb nende karistamiseks KarS § 184 lg 2 p 1 järgi esiteks näidata tunnused, mis iseloomustavad nende isikute tegu veona, seejärel aga eraldi välja tuua kaastäideviimise tunnused, st näidata, et kõik isikud valitsesid tegu ja nende teopanus oli selline, ilma milleta ei oleks tegu vaadeldav narkootilise või psühhotroopse aine veona. Arvestada tuleb sedagi, et KarS § 184 lg-s 1 kirjeldatud erinevad osateod võivad konkreetsel juhul moodustada terviku, mida ei saa loogiliselt ega ka õiguslikult üksteisest eristada (vt RKKKo nr 3-1-1-4-04, p 8.2). Sellisel juhul ei saa isikut iga osateo eest eraldi karistada. See ei tähenda siiski, et juhul, kui narkootilise või psühhotroopse aine omandanud isik seda kellegagi koos ühiselt ja kooskõlastatult veab, on välistatud narkootilise või psühhotroopse aine omandaja ja temaga koos ainet vedanud isiku vastutus narkootilise või psühhotroopse aine vedamises isikute grupi poolt kaastäideviimise vormis. Sellisel juhul tuleb arvestada, et kaastäideviimine on võimalik kuni teo faktilise lõpuleviimiseni, st ka pärast teo juriidilist lõpuleviimist.
3-1-1-73-05 Riigikohus 31.08.2005
Antud juhul tuleb kanepi käitlemise lubatavuse uut reeglistikku käsitada kergema karistusseadusena KarS § 5 lg 2 mõttes. On võimalik, et kanepitaim, mille kasvatamises on isik süüdi tunnistatud, sisaldas tetrahüdrokannabinooli vähem kui 0,2 %. Tõusetunud kõrvaldamata kahtlus tuleb kooskõlas KrMS § 7 lg-ga 3 tõlgendada süüdistatava kasuks.
On võimalik, et kanepitaim, mille kasvatamises on isik süüdi tunnistatud, sisaldas tetrahüdrokannabinooli vähem kui 0,2 %. Tõusetunud kõrvaldamata kahtlus tuleb kooskõlas KrMS § 7 lg-ga 3 tõlgendada süüdistatava kasuks.
Antud juhul tuleb kanepi käitlemise lubatavuse uut reeglistikku käsitada kergema karistusseadusena KarS § 5 lg 2 mõttes.
3-1-1-51-05 Riigikohus 10.06.2005
Lubatav on väikeste narkootiliste ainekoguste liitmine, mille tulemusena saab rääkida suure koguse narkootilise aine käitlemisest. Kui isik käitleb teatud ajaperioodi kestel jätkuvalt nii väikesi kui ka suuri koguseid narkootikume, on kokkuvõttes tegemist suure koguse narkootilise aine käitlemisega KarS § 184 mõttes, mille kõrval isiku käitumist KarS § 183 järgi enam eraldi kvalifitseerida ei tule (vt teoühtsuse printsiibi kohta RKKKo 3-1-1-4-04).
Lubatav on väikeste narkootiliste ainekoguste liitmine, mille tulemusena saab rääkida suure koguse narkootilise aine käitlemisest. Kui isik käitleb teatud ajaperioodi kestel jätkuvalt nii väikesi kui ka suuri koguseid narkootikume, on kokkuvõttes tegemist suure koguse narkootilise aine käitlemisega KarS § 184 mõttes, mille kõrval isiku käitumist KarS § 183 järgi enam eraldi kvalifitseerida ei tule (vt teoühtsuse printsiibi kohta RKKKo 3-1-1-4-04). Isiku aktiivsele käitumisele, nt omandamisele, kaasnevad paratamatult ka teised, passiivse käitumise aktid. Omandatud asja (ainet) ostmise kohast näiteks oma elukohta toimetades paneb isik vältimatult toime asja (aine) valdamise ning vedamise, kuigi aktiivse käitumise seisukohalt soovis ta seda asja (ainet) pelgalt omandada.
3-1-1-99-04 Riigikohus 21.10.2004
Hinnates, kas tegemist on õiguslikult ühe või mitme erineva teoga, tuleb tähelepanu pöörata selle teo objektiivsele avaldumisele. Ühe teoga teoühtsuse mõttes on tegemist siis, kui mitu olemuselt sarnast käitumisakti on kantud ühisest tahtlusest ja nad on ajalis-ruumilise läheduse tõttu üksteisega sellisel määral seotud, et kogu käitumine on kolmandale isikule objektiivselt vaadeldav ühtse, kokkukuuluva teona (vt Riigikohtu otsus nr 3-1-1-4-04).
KarS § 184 lg-s 1 üldmõiste "käitlemine" abil on avatud kataloogina kriminaliseeritud erinevad osateod, millest igaüks eraldivõetuna võib realiseerida süüteokoosseisu. Seadusandja on tahtnud muuta narkootilise aine ebaseadusliku käitlemise karistatavaks kõikides selle võimalikes avaldumisvormides. Kuid isikut ei või karistada iga osateo toimepanemise eest eraldi, sest see käsitlus viiks nn teoühtsuse põhimõtte rikkumiseni ja eraldaks ühtse inimkäitumise kunstlikult erinevateks osategudeks. Süüteokoosseisu objektiivses küljes kirjeldatud erinevad osateod võivad konkreetsel juhul moodustada terviku, mida ei saa loogiliselt ega ka õiguslikult üksteisest eristada (vt Riigikohtu otsus nr 3-1-1-4-04).
Kriminaalasja analüüs peab vastama õiguspraktikas ja -teoorias omaksvõetud reeglitele. Isiku käitumises karistatava teo olemasolu või puudumise kontrollimisel tuleb lähtuda KarS kehtimahakkamisel rakendunud kolmeastmelisest deliktistruktuurist. Olulisena tuleb kohtuotsuse selguse ja mõistetavuse seisukohalt silmas pidada lahenduskäigu vastavust deliktistruktuurile (vt ka Riigikohtu otsust nr 3-1-1-148-03).
Üksnes siis kui esimese astme kohtu otsus jäetakse muutmata, on õigus ringkonnakohtu otsuses esimese astme põhjendusi mitte korrata (AKKS § 29 lg 5). Kuid see erand kehtib üksnes nende asjaolude ja tõendite kohta, mida on esimese astme kohtus tuvastatud ja hinnatud. Asjaolu, et ringkonnakohus ei pea vajalikuks esimese astme kohtu otsust muuta, ei tähenda, et üldse ei pea analüüsima apellatsioonkaebuses esitatud argumente (vt ka Riigikohtu otsused nr 3-1-1-6-02 ja 3-1-1-134-03).
Isiku teadlikkus narkootiliste ainete tootmise vastu suunatud kanepi kasvatamise põhimõttelisest keelust ei välista iseenesest tema võimalikku eksimust selles, et keelatud on ka ühe kanepitaime ilma loata kasvatamine dendraariumis teaduslikul eesmärgil. Tavaarusaama järgi toimiv isik ei pruugi ühe kanepitaime dendraariumis teaduslikul eesmärgil kasvatamist käsitada kanepi ebaseadusliku kasvatamisena (eksimus subsumeerimises). Selgitamaks, kas isiku eksimus oma teo keelatuses on vältimatu või mitte, tuleb eeskätt hinnata, kas isikul oli objektiivselt põhjust kahelda teo õiguspärasuses. Sellise hinnangu andmisel on oluline teiste asjaolude kõrval arvestada ka isiku objektiivselt ebaseadusliku käitumise ulatust ja intensiivsust. Mida vähemintensiivsem on keelueksimuses tegutsenud isiku käitumisega põhjustatud kahju või oht keelunormiga kaitstavale hüvele, seda vähem on alust eeldada, et isik oleks pidanud oma teo õiguspärasuses kahtlema. Samuti tuleb keelueksimuse välditavuse hindamisel arvestada, kas juhul, kui isikul oleks tekkinud kahtlus oma teo õiguspärasuses ja ta oleks õiguslikku olukorda mõistlikul viisil kontrollinud, kõrvaldanuks selline kontroll eksimuse.
3-1-1-4-04 Riigikohus 01.04.2004
Hinnates, kas tegemist on õiguslikult ühe või mitme erineva teoga, tuleb tähelepanu pöörata selle teo objektiivsele avaldumisele. Ühe teoga teoühtsuse mõttes on tegemist siis, kui mitu olemuselt sarnast käitumisakti on kantud ühisest tahtlusest ja nad on ajalis-ruumilise läheduse tõttu üksteisega sellisel määral seotud, et kogu käitumine on kolmandale isikule objektiivselt vaadeldav ühtse, kokkukuuluva teona. Teisiti väljendatuna tähendab see, et õiguslikus mõttes on ühe teoga tegemist siis, kui koosseisu realiseerimisele suunatud osateod kujutavad endast objektiivse kõrvaltvaataja jaoks loomuliku elukäsitluse järgi ühtset käitumist. Jätkuv süütegu on ühtsest tahtlusest kantud, reeglina ajaliselt lähedaste tegudega sama objekti vastu sarnasel viisil toimepandud süütegu. Jätkuva süüteo korral ei käsitata iga üksikut tegu järjest jätkuva tervikteo kontekstis iseseisvana. Need näiliselt iseseisvad teod ei moodusta kogumit. Oluline on seejuures tähele panna, et igas neist väliselt iseseisvas teos peavad realiseeruma kõik süüteo tunnused: koosseis, õigusvastasus ja süü.Jätkuva süüteo korral on objektiivses mõttes esmatähtis vaadeldavate tegude oluline sarnasus ja subjektiivselt ühtne tahtlus, mis võimaldab konkreetset üksiktegu vaadelda eelnenud, juba lõpule viidud süüteo jätkuna. Objektiivselt peab ühiselt hinnatavaid üksiktegusid siduma toimepanemise sarnasus. Sarnased on teod, kus asjade sarnase käigu juures realiseeritakse sama süüteokoosseis, rünnatakse sama õigushüve, ja need teod on omavahel teatud ajalises ning ruumilises seoses. Asjade sarnane käik ei tähenda seejuures seda, et üksiktegude toimepanemine peaks väliselt olema identne. Toimepanemise sarnasus peab esinema süüteo peamistes tunnustes. Samuti peab jätkuvaid tegusid hõlmama ühtne tahtlus. Täpsemalt tähendab see, et toimepanija tahtlus hõlmab enne konkreetse osateo lõpuleviimist järgmist tegu - siis näivad need ü
Vastus küsimusele, kas õiguslikult on lubatav väikeste narkootilise ainekoguste liitmine, mille tulemusel saadakse suur kogus narkootilist ainet, sõltub sellest, kas käsitada isiku käitumist jätkuva süüteona või mitte. Karistusõiguslikult tuleb anda hinnang narkootikumide müüjate tervikkäitumisele, mitte ainult näiliselt eraldatud üksikepisoodidele. Sisuliselt realiseerivad need isikud KarS § 184 süüteokoosseisu, kui nad on pidevas puutumuses narkootiliste ainetega selle edastamisel tarvitajatele. Isikut ei tohi karistada KarS § 184 lg-s 1 sätestatud kuriteokoosseisu iga osateo toimepanemise eest eraldi. Taoline käsitlus viiks nn teoühtsuse põhimõtte rikkumiseni ja eraldaks ühtse inimkäitumise kunstlikult erinevateks osategudeks. Süüteokoosseisu praegusel juhul KarS § 184 lg 1 objektiivses küljes kirjeldatud erinevad osateod võivad konkreetsel juhul moodustada terviku, mida ei saa loogiliselt ega ka õiguslikult üksteisest eristada.
3-1-3-14-03 Riigikohus 30.10.2003
Karistuse mõistmisel narkosüütegude puhul tuleb arvesse võtta, mitmel korral isik omandas narkootilist ainet ning kas ta tegi seda omakasulistel eesmärkidel, müües omandatud narkootikumi edasi kolmandatele isikutele. KrK § 210-2 (KarS § 183) koosseis realiseerub subjektiivses mõttes pelgalt edasiandmise eesmärgi olemasolul ning ei eelda varalise kasu saamist. Pikaajalise varalise kasu saamise eesmärgil korduvalt narkootiliste ainete edasiandmine on õiguslikult eriti taunitav.
Kui KrK mõttes on kohtualuste poolt toime pandud teise astme kuriteod, siis peab KrK jätkuvalt olema aluseks ka neilt väljamõistetava sundraha arvestamisel, sest kriminaalasja menetlemise ajal toimunud muutused materiaalõiguses (kuritegude raskusastmete piiritlemise muutus) ei saa kaasa tuua kohtualuste seisundi halvenemist väljamõistetava sundraha osas.

matches:
Riigikohus
§ 184
§ 184
§ 184
§ 184
§ 269
§ 14
kohus
§ 35
kohus
§ 339
kohus
§ 184
§ 184
§ 8
§ 8
§ 21
§ 21
§ 3
§ 184
§ 184
§ 8
§ 184
§ 8
§ 184
§ 83
§ 83
§ 362
§ 184
§ 184
§ 184
§ 184
§ 184
Riigikohus
§ 5
§ 7
§ 7
§ 5
Riigikohus
§ 184
§ 183
§ 184
§ 183
Riigikohus
§ 184
§ 29
Riigikohus
§ 184
§ 184
§ 184
Riigikohus
§ 210
§ 183


Pakendi taaskasutamise määra arvutamise ja pakendi massi määramise kord – Riigi Teataja
Pakendi taaskasutamise määra arvutamise ja pakendi massi määramise kord
Pakendi taaskasutamise määra arvutamise ja pakendi massi määramise kord - sisukord
§ 1 Pakendi taaskasutamise määra arvutamine
§ 2 Pakendi massi määramine
§ 3 Pakendi taaskasutamise määra arvutamine kohustuste üleandmisel taaskasutusorganisatsioonile
Vastu võetud 03.11.2005 nr 66
RTL 2005, 112, 1719
jõustumine 20.11.2005
20.05.2009 RTL 2009, 43, 592 29.05.2009
Määrus kehtestatakse «Pakendiaktsiisi seaduse» § 8 lõike 3 alusel.
§ 1. Pakendi taaskasutamise määra arvutamine
(1) Pakendi taaskasutamise määr arvutatakse «Pakendiaktsiisi seaduse» § 2 punkti 3 mõistes taaskasutatud pakendi ning «Pakendiaktsiisi seaduse» § 6 kohaselt aktsiisiga maksustatava pakendi massi suhtarvuna, mis on väljendatud massiprotsentides.
[RTL 2009, 43, 592 - jõust. 29.05.2009]
(2) Pakendite taaskasutamise määra arvutamisel võetakse arvesse Euroopa Komisjoni otsuse 2005/270/EÜ, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta kehtestatakse andmebaasisüsteemi vormid (Euroopa Liidu Teataja L 086, 05.04.2005, lk 6–12), artikli 2 ja artikli 3 punktide 2–4 ning artiklite 4–6 sätteid.
(3) Lõikes 1 nimetatud taaskasutamise määr arvutatakse iga pakendimaterjali liigi kohta eraldi.
(4) Pakendi taaskasutamise määra arvutamise alused on sätestatud «Pakendiseaduse» § 16 lõikes 4.
§ 2. Pakendi massi määramine
(1) Pakendi massi määramisel võetakse arvesse aktsiisiga maksustatava pakendi mass koos selle komponentide ja pakendiga liidetud lisaelementidega nagu korgid, tihendid, sildid, kinnitusklambrid ja muud, ilma selles sisalduva kaubata.
(2) Taaskasutatud pakendi ja aktsiisiga maksustatava pakendi kogumass määratakse kilogrammi täpsusega.
(3) [Kehtetu – RTL 2009, 43, 592 - jõust. 29.05.2009]
(4) Kui pakend koosneb erinevatest materjalidest ja need on üksteisest käsitsi eraldatavad, siis määratakse pakendi mass iga eraldatava pakendimaterjali liigi kohta eraldi, välja arvatud juhul, kui eraldatavad osad moodustavad pakendi kogumassist vähem kui 10%. Sel juhul arvatakse pakendi komponentide ja lisaelementide mass valdava pakendimaterjali liigi massi hulka.
(5) Kui pakendi taaskasutamisel rakendatakse mitut taaskasutamise viisi, siis eri viisil taaskasutatud pakendi massid summeeritakse.
(6) Teise liikmesriiki viidud ja eksporditud pakend ja pakendijäätmed arvatakse taaskasutatud pakendi massi hulka, kui nende taaskasutamist korraldatakse välisriigis ning selle kohta on taaskasutamist korraldava välisettevõtte kinnitus.
§ 3. Pakendi taaskasutamise määra arvutamine kohustuste üleandmisel taaskasutusorganisatsioonile
Kui pakendiettevõtja on «Pakendiseaduse» § 16 lõike 2 alusel oma kohustused üle andnud keskkonnaministri akrediteeritud taaskasutusorganisatsioonile, siis arvutatakse pakendi taaskasutamise määr taaskasutusorganisatsiooni korraldamisel taaskasutatud pakendi massi ning kohustused üle andnud pakendiettevõtjatelt Eestis turule lastud pakendi summaarse massi suhtarvuna, mis on väljendatud massiprotsentides.


Oneplus 5 hindi review odav majutus tallinn - Jämeda soola müük http www osta ee eestidisain
Fiat autode müük fitbit müük. lego dimensions ps4 müük müük aiamaja uks hind.küüslaugu hind paneelaed hind..
Oneplus 5 hindi review odav majutus tallinn. gopro black friday deals 2020 target jbl klarite müük
Tagurduskaamera majutus müük kalkuniliha hind
Maakivid black friday madness cape town dirt rally ps4 müük müük egcc kasutatud veljed müük black friday hunting gear deals 2020 võistlused Motokroso apranga akcija restorani kinkekaart tallinn korteri hindamisakti hind activia kampaania.smart garmin kellad müük http boonus reporter postimees ee tv features hindi ruuter huawei e5172 müük Seikluskaamera müük black kuuseistikud hind.Vana tehnika müük acer black hindi friday uk.Ventilaatorid müük led tossud müük.Black friday camera deals metalli nikon zave pakkumised.Küttepuude müük läänemaa pisargaasi hindi müük.Black friday history canada black friday 2020 uk steam.Lumia 950 hindi iphone x plus hindi.Mesitaru müük reisikohvrite müük pärnus.Black friday 2020 reddit kasutatud lego müük.Black friday focus taittinger hind.Abessiinia kassipoeg müük bensiini hind hetkel.John hinds cases from the races juuksepikendused müük.Iwatch 3 müük õiglase väärtuse meetod.M and m direct black friday deals lg v30 hindi review Vanemuise teatri kinkekaart xbox black friday halumasinad deals uk oneplus Rookatuse ruutmeetri hind talverehvide müük pärnusKasutatud mobiiltelefonide müük tallinnas black friday shopping australia aura veekeskus best buy black friday ads 2020 iphone hoverboard video demonstration kinkekaart kastide müük.olerex kampaania rulluisud nulla osta suzuki vitara maria casino bonusehdot müük Iphone 5s mark hinds guelph maja ostaszewska facebook unboxing in kodustatud xbox 360 müük briketi müük harjumaal hindi eedeni kinkekaart Hetke kütusehinnad kohvimasinate müük tallinnasElisa mobiil id hind babyzen yoyo müük kasutatud telefonide müük black friday computer deals south africa autostereo müük tartus tartus kaltsuvaiba materjali müük
Logo disain hind elektrilevi kwh review hind
Neha hindi video song pelleti müük viljandis.Marmoroc odav paigalduse hind htc vive black friday uk.Sülearvuti müük tallinn kayak müük.Seat ibiza müük ecco sünnipäeva soodustus.Black friday makeup deals 2020 canada viina hind krooni ajal.Bengali kassi hind suhkru kg hind.Shell õlide müük bensiini hind tanklates.Kaabude müük firma müük tankistile.Ragdoll kass müük kasutatud tallinn pesukuivati müük.Legode müük raieõiguse müük.Nba black friday deals glükomeetri müük.Muhu kalosside müük sony 4k blu ray player black friday.Pärlite müük tallinnas terasvõrk müük
Aiakärude tallinn müük tartus polar loop 2 müük.Lihtne ostu müügileping auto mootori müük
Talverehvide müük id kaardi taotlemine välismaalasele.Auto kliimaseadmete müük põhumaja hind.Audi 80 4 2 müük saunavihad müük.Suuskade müük elvas küttepuud müük tartumaa.Aktsia ehk concord wanderer müük.Koera kutsika müük pirita top spa ujula hind.Küttepuu tihumeetri hind vahtpolüstüreeni graanulid müük.Ozobot müük kaitseklaaside müük.Omniva xs kapp hind hind a khuda hindi song.Muld hind male indian names starting with v
Hellblade oneplus 5 hindi review odav majutus tallinn ps4 osta toyota tõstukite müük.Steam black friday 2020 cs oneplus 5 hindi review odav majutus tallinn go gaasi müük haapsalus Saematerjali müük raplas xbox 360 pelien ostaminen gearbest black friday coupon auto esmane registreerimine riigiliv kasukas osta 13017 sms hind canon 400d müük code tsemendi müük Lego boost müük liikluskindlustuse husky hindi name.Sülearvuti müük tallinn kayak müük.Terrassimööbel müük sims 4 honden en katten.Bmw händler ostalbkreis kw in hindi.Black friday weekend usa hindi aku naniniwala in english.Kummimattide müük autoklaasid müük tartus.Akutrellide akude müük kasutatud volkswagen müük.Aseri tellise hind telliste müük.Metalli müük haapsalus nulla osta padrino battesimo.Autode müük tartu poola eterniidi hinnad Lol pall hind nisu meaning hindi.Iz 49 müük iphone poker 6 aku müük.Sony xperia z2 price in malaysia tycroc plaadi hind.Sundventilatsiooni hind osta sauna virosta.Estonia resort spa kinkekaart adobe illustrator hindi tutorial.Honda majutus cr v hind kaup24 sooduskoodid.Black friday madness around the world iphone 6s rose gold müük.Blackberry black friday deals 2020 crouse hinds gua.Black friday focus mall piotrków 2020 best retro nba players.24 november tallinn black friday sales raamatute müük tartus
Seenepakkude müük odavad viimase review hetke pakkumised.Meeste jopede müük microsoft black friday 2020 deals
Vundamendi soojustus hind valge kittel müük.Billetes de tren black friday plekkkatus hind.Tarte black friday 2020 uk kinnisvara ostu müügi eelleping.Eps 100 silver hind okaspuud müük.Audi r8 in hindi plastikpudelite müük.Betooni hind tallinnas hyundai kona electric hindi.Sarikate paigaldus hind black friday sale uk shoes.Black friday gaming laptop müük deals 2020 usa mootorite müük tartus.Black friday reason for name hennessy very special cognac hind.Kinkekaart spa dell arvutite müük.Plokikaane lihvimine hind korteri müük jõgeval.Osta iphone x tallinn veekindel vineer müük.Avant 640 hind ilupuude müük.Best macbook black friday deals when is the black friday sale at walmart.Surface pro 6 osta protsessori müük müük Xbox one black friday deals karma ireland ahju ladumine hind.Viktoriin meis ee cane corso hind legs.Öövaatlusseade müük dsg siduri vahetuse hind.Black friday 2020 roblox simple express kampaaniakood.Kodukindlustuse hind lamborghini urus hind.Black friday warszawa restauracje diisli hind norras.Betooni kuupmeeter hind tv alus müük.Black friday flight deals 2020 terase 16 müük.Need for speed payback black friday ps4 osta ee komisjonitasu.Ettevõtte müügitulu kuidas osta uut autot.Grammy auhind black friday watch sale.Laste rataste müük visiitkaardi hind.Black friday samsung tablet deals külmkapi tihendi müük
Oneplus 5 hindi review odav majutus tallinn Siimusti keraamika müük black friday ikea deutschland eriotstarbeline diisel hind nokia 6 details in hindi Lego allahindlus vihmaveesüsteemi hind kasutatud diivanid müük mahlakottide müük tubakatoodete müük telefonimüük eestis.brent hinds signature guitar ps4 mängude müük betoneks ploki hind korteri müük viimsis
Mõisakivi hind müük delta review mopeed.Iphone 6 hind tuuleveskite müük.Automakkide müük kruusa müük läänemaal
Pomeranian facts in hindi ukulele ostaa.Sony xperia l1 hind mida kinkida 5 aastasele.Topiste müük sõnnikuusside müük.Black friday tv deals europe taimelamp müük.6s akku osta septikute müük ja oneplus paigaldus.Parditibude müük hiina viisa maksumus.Lhv review balti aktsiad hinnakiri yorkshire terjeri kutsikate müük.Lehter kukeseene hind nissan navara müük kuldne börs.Rimi putukad kampaania välikäimla müük saaremaal.Black friday instagram hashtags heinapallide müük.Silikaattellise hind millist e majutus lugerit osta.Forelli kilo hind ikea black friday finland tallinn
Iphone 8 black diisli hind neste eps 120 perimeeter hind friday usa paadimootorite müük tartus Denatureeritud etanool müük osta iphone 5c club one sooduskood ryanair black shure black friday rattakingad müük friday 2020 da catania.seljakoti müük playstation elektripliit müük wow air black friday vr black friday deals Gin hindi film zetor traktorite müük.Vertu müük katuseplekk hind.Kuuseistikud hind saare palgi hind.Dsg õlivahetus hind black friday 2020 odav zaragoza.Http www rimi ee pakkumised eesti mesi müük.Kasepaberipuu hind 2020 ciarán hinds justice league.Roman hindi original black friday seifide muuk.Maasturid müük sügava puudega inimese soodustused.Samsung j5 2020 hindi bonsai müük tartus.Musta mulla müük harjumaal viimase hetke pakkumised eestis How much would a ps4 be on black friday termokastide müük.Värske kala kinkekaart müük pärnus skoda octavia müük.Aktsiate müük ja tulumaks black friday sales uk apple.Black friday 2020 amazon angebote chow chow bath hindi.Paberi müük fitbit charge 3 black friday target.Nike factory outlet black friday sale 2020 lipuvarras hind.Sportsummuti müük restoranide pakkumised.Betoonpõranda valu hind hindi indian economy.Hindi iphone x kirsipuu müük.Maja ostaszewska dzieci hindleys styrofoam.Blue label in india oneplus õlle hind saksamaal


Rehvidest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord – Riigi Teataja
Rehvidest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord
Rehvidest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord - sisukord
§ 2 Rehvide kasutaja
§ 3 Rehvide kasutajale esitatav teave
§ 4 Vanarehvide kogumisele, vedamisele ja tootjale tagastamisele esitatavad nõuded
§ 5 Vanarehvide tagasivõtmine
§ 6 Vanarehvide ringlussevõtt ja taaskasutamine
§ 7 Vanarehvide kõrvaldamine
RT I, 17.06.2014, 13
Vastu võetud 17.06.2010 nr 80
RT I 2010, 42, 249
13.06.2014 RT I, 17.06.2014, 11 20.06.2014
Määrus kehtestatakse „Jäätmeseaduse” § 26 lõike 8 alusel.
(1) Määrust kohaldatakse jäätmeseaduse § 25 lõike 3 punktis 5 nimetatud jäätmeteks muutunud rehvidele (edaspidi vanarehvid), sealhulgas mootorsõiduki ja maastikusõiduki romusõidukina üleandmisel selle küljes olevatele vanarehvidele.
[RT I, 17.06.2014, 11 - jõust. 20.06.2014]
(2) Määrust ei kohaldata Vabariigi Valitsuse 17. juuni 2010. a määruse nr 79 „Mootorsõidukitest ja nende osadest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad” § 1 lõikes 1 nimetatud romusõiduki üleandmisel romusõiduki küljes olevatele vanarehvidele.
§ 2. Rehvide kasutaja
§ 3. Rehvide kasutajale esitatav teave
§ 4. Vanarehvide kogumisele, vedamisele ja tootjale tagastamisele esitatavad nõuded
(1) Rehvide kasutaja peab koguma vanarehvid lahus muudest jäätmetest.
(2) Vanarehvide vedamisel kogumispunkti tuleb vältida nende segunemist ja saastumist teiste jäätmetega, mis takistaks hilisemat vanarehvide korduskasutamist või materjalide taaskasutamist või tekitaks ohtu keskkonnale.
(3) Tootja peab rajama vanarehvide kogumispunktid igasse Eesti maakonda, võttes arvesse rahvastiku tihedust ning seda, et vanarehvide üleandmine oleks kasutajale võimalikult mugav. Tootja peab rajama vanarehvide kogumispunktid vähemalt igasse Eesti linna, alevisse ning üle 1500 elanikuga alevikku.
(4) Tootjad, kes lasevad turule täisrehve või kaevanduskallurite rehve või rehve üksnes koos mootorsõidukitega või haagistega, ei pea rajama lõikes 3 nimetatud vanarehvide kogumispunkte, vaid peavad tagama vanarehvide kogumise muul viisil (näiteks kogumise müügikoha kaudu).
§ 5. Vanarehvide tagasivõtmine
1) rehvide kasutajalt;
2) mootorsõidukite ja rehvide hooldustöökojalt, välja arvatud hooldustöökojalt, kes tegeleb ka romusõidukite töötlemisega;
3) kohalikult omavalitsuselt;
4) kohaliku omavalitsuse jäätmejaama lepingu alusel haldavalt jäätmekäitlejalt.
§ 6. Vanarehvide ringlussevõtt ja taaskasutamine
(5) Vanarehvid loetakse ringlusse võetuks või taaskasutatuks ainult siis, kui vanarehvide töötlemisel saadud korduskasutatavad, ringlussevõetavad ja taaskasutatavad vanarehvid ja materjalid on tegelikult korduskasutusse suunatud, protekteeritud, ringlusse võetud või taaskasutatud või täidetud on jäätmeseaduse §-ga 21 sätestatud nõuded.
§ 7. Vanarehvide kõrvaldamine
Rehvidest tekkinud mittetaaskasutatavad jäätmed kõrvaldatakse „Jäätmeseaduse” kohaselt.
Tootjad peavad kogumispunktide asukohad viima kooskõlla § 4 lõikes 3 sätestatuga hiljemalt 10 kuu jooksul määruse jõustumisest arvates.


KrMS § 432 lg 3^5 kohaselt mõistab täitmiskohtunik tulenevalt karistusseadustiku § 5 lõikest 2 uue liitkaristuse, kui isikule on jõustunud kohtuotsusega mõistetud liitkaristus ning uus seadus välistab liitkaristuse mõistmise aluseks olnud kuritegudest ühe või mitme karistatavuse, karistamise vangistusega või lühendab vangistust. KarS § 5 lõike 2 kolmanda lause kohaselt vähendatakse karistust uues seaduses samasuguse teo eest ette nähtud karistuse ülemmäärani. See tähendab, et isikule ei mõisteta uut karistust KarS 4. peatüki kõikide sätete kohaldamisega, vaid juba mõistetud karistus viiakse mehhaaniliselt kooskõlla kergendava karistusseaduse nõuetega ja liitkaristus mõistetakse sanktsiooni ülemmäärade liitmise teel. Sellist liitmist õigustab asjaolu, et eelmise karistusseaduse järgi mõistetud karistus on jõustunud ja kergendava karistusseaduse alusel liitkaristuse moodustamine tooks kaasa kord juba lõppenud kriminaalmenetluse osalise kordamise. Sisuliselt tuleks KarS § 5 lg-t 2 kohaldaval kohtul läbida uuesti kohtuotsuse tegemise juurde kuuluv karistuse mõistmise etapp (KrMS § 306 lg 1 p-d 5, 6), mis arvestaks seaduses nimetatud karistamise aluseid ja seega asendaks varasema, jõustunud kohtulahendiga isiku süü suurusele antud hinnangu omapoolse hinnanguga. Erinevalt karistuste sanktsiooni ülemmäärani viimisest kahjustaks selline liitmine oluliselt kohtuotsuse seadusjõudu ja õigusrahu (vt RKKKm nr 3-1-1-112-03, p 6). (p 13) Vähendada tuleb sellist liitkaristust (vangistust), mis ületab karistusseaduse varasema redaktsiooni järgi kõige rangemini sanktsioneeritud üksikteo eest karistusseaduse uues redaktsioonis ette nähtud sanktsiooni ülemmäära (vt RKKKm nr 3-1-3-15-03, p 6.1; RKKKonr 3-1-2-3-03, p 10 ja RKKKo nr 3-1-3-6-04, p 12). (p 14) Liitkaristuse muutmine (vähendamine) põhjusel, et isik vabastatakse ühest või mõnest liidetavast karistusest, tuleb kõne alla üksnes juhul, kui ilma selle liidetavata ei oleks võimalik isikule senist liitkaristust mõista (RKKKm nr 3-1-1-122-02, p 6 ja nr 3-1-1-33-03, p 7). Kui isikule on mõistetud karistus kuritegude kogumi eest ja ta kuulub mõne kuriteo eest mõistetud karistuse kandmisest vabastamisele nii, et alles jääb üksikkaristus, pole kohtul enam vajadust ega võimalust moodustada liitkaristust (vt RKKKm nr 3-1-1-134-02, p 6 ja RKKKo nr 3-1-3-5-03, p 12). (p 15)
KarS § 5 lõikes 2 nimetatud isik esitab täitmiskohtunikule andmed isiku vabastamise otsustamiseks ja kohus lahendab taotluse KrMS § 432 lg 1 kohaselt kirjalikus menetluses. KrMS § 431 lg-s 3 nimetatud taotluse kohta on maakohtul õigus küsida prokurörilt ja teistelt menetlusosalistelt kirjalikku arvamust (vt RKKKm nr 3-1-2-2-07 p 12). (p 8) KrMS § 431 ei anna kohtule pädevust muuta teole antud juriidilist hinnangut ega õiguslikku kvalifikatsiooni, sest sellised küsimused lahendatakse kohtuliku arutamise tulemusel kohtuotsuses, mille muutmist saab taotleda korralise kaebeõiguse realiseerimise kaudu. (p 9) KrMS § 432 lg 3^5 kohaselt mõistab täitmiskohtunik tulenevalt karistusseadustiku § 5 lõikest 2 uue liitkaristuse, kui isikule on jõustunud kohtuotsusega mõistetud liitkaristus ning uus seadus välistab liitkaristuse mõistmise aluseks olnud kuritegudest ühe või mitme karistatavuse, karistamise vangistusega või lühendab vangistust. KarS § 5 lõike 2 kolmanda lause kohaselt vähendatakse karistust uues seaduses samasuguse teo eest ette nähtud karistuse ülemmäärani. See tähendab, et isikule ei mõisteta uut karistust KarS 4. peatüki kõikide sätete kohaldamisega, vaid juba mõistetud karistus viiakse mehhaaniliselt kooskõlla kergendava karistusseaduse nõuetega ja liitkaristus mõistetakse sanktsiooni ülemmäärade liitmise teel. Sellist liitmist õigustab asjaolu, et eelmise karistusseaduse järgi mõistetud karistus on jõustunud ja kergendava karistusseaduse alusel liitkaristuse moodustamine tooks kaasa kord juba lõppenud kriminaalmenetluse osalise kordamise. Sisuliselt tuleks KarS § 5 lg-t 2 kohaldaval kohtul läbida uuesti kohtuotsuse tegemise juurde kuuluv karistuse mõistmise etapp (KrMS § 306 lg 1 p-d 5, 6), mis arvestaks seaduses nimetatud karistamise aluseid ja seega asendaks varasema, jõustunud kohtulahendiga isiku süü suurusele antud hinnangu omapoolse hinnanguga. Erinevalt karistuste sanktsiooni ülemmäärani viimisest kahjustaks selline liitmine oluliselt kohtuotsuse seadusjõudu ja õigusrahu (vt RKKKm nr 3-1-1-112-03, p 6). (p 13)
Kehalise väärkohtlemise kvalifitseeriv tunnus – korduvus – esineb siis, kui saab rääkida kahest eraldiseisvast teost. Korduvus ehk retsidiiv võib olla nii faktiline kui ka juriidiline. Faktiline retsidiiv tähendab, et isik on toime pannud vähemalt kaks süütegu, mille eest teda ei ole varem süüdi mõistetud. Selleks, et hinnata, kas tegemist on õiguslikult ühe või mitme erineva teoga, tuleb tähelepanu pöörata selle teo objektiivsele avaldumisele. Ühe teoga teoühtsuse mõttes on tegemist siis, kui mitu olemuselt sarnast käitumisakti on kantud ühisest tahtlusest ja nad on ajalis-ruumilise läheduse tõttu üksteisega sellisel määral seotud, et kogu käitumine on kolmandale isikule objektiivselt vaadeldav ühtse, kokkukuuluva teona. Õiguslikus mõttes on ühe teoga tegemist siis, kui koosseisu realiseerimisele suunatud osateod kujutavad endast objektiivse kõrvaltvaataja jaoks loomuliku elukäsitluse järgi ühtset käitumist (vt RKKKo nr 3-1-1-4-04, p 8.3; nr 3-1-1-99-04, p 10.4; nr 3-1-1-1-08, p 5 ja nr 3-1-1-15-08, p 15). Seega on peksmine kui korduv löömine loomuliku elukäsitluse järgi üks tegu. Peksmine sisaldab küll korduvat löömist, mis ei ole aga karistusõiguslikult käsitatav teomitmusena, vaid loomuliku teoainsusena ja tuleb seetõttu subsumeerida KarS § 121 esimese lõike järgi. Võimalik on mõistetavalt ka korduv peksmine. Selliseks järelduseks peab olema tuvastatud, et erinevad peksmisteod on objektiivse vaatleja jaoks üksteisest ajalis-ruumiliselt selgelt piiritletud ja iga peksmisteo puhul saab rääkida uuest tahtlusest. Selliste korduvate peksmiste puhul on tegemist teomitmusega, mis on subsumeeritav korduva kehalise väärkohtlemisena KarS § 121 lg 2 p 3 järgi. (p 11.1.) Juriidiline retsidiiv tähendab, et isik on varem süüdi mõistetud ning paneb siis toime uue süüteo. Korduvus peab olema tuvastatud kohtuotsusega (RKKKo nr 3-1-1-48-96). Varem süüteo toime pannud isikuks saab lugeda isikut, kelle kohta on vastavad andmed karistusregistris. (p 11.2.)
KarS § 5 lõikes 2 nimetatud isik esitab täitmiskohtunikule andmed isiku vabastamise otsustamiseks ja kohus lahendab taotluse KrMS § 432 lg 1 kohaselt kirjalikus menetluses. KrMS § 431 lg-s 3 nimetatud taotluse kohta on maakohtul õigus küsida prokurörilt ja teistelt menetlusosalistelt kirjalikku arvamust (vt RKKKm nr 3-1-2-2-07 p 12). (p 8) KrMS § 432 lg 3^5 kohaselt mõistab täitmiskohtunik tulenevalt karistusseadustiku § 5 lõikest 2 uue liitkaristuse, kui isikule on jõustunud kohtuotsusega mõistetud liitkaristus ning uus seadus välistab liitkaristuse mõistmise aluseks olnud kuritegudest ühe või mitme karistatavuse, karistamise vangistusega või lühendab vangistust. KarS § 5 lõike 2 kolmanda lause kohaselt vähendatakse karistust uues seaduses samasuguse teo eest ette nähtud karistuse ülemmäärani. See tähendab, et isikule ei mõisteta uut karistust KarS 4. peatüki kõikide sätete kohaldamisega, vaid juba mõistetud karistus viiakse mehhaaniliselt kooskõlla kergendava karistusseaduse nõuetega ja liitkaristus mõistetakse sanktsiooni ülemmäärade liitmise teel. Sellist liitmist õigustab asjaolu, et eelmise karistusseaduse järgi mõistetud karistus on jõustunud ja kergendava karistusseaduse alusel liitkaristuse moodustamine tooks kaasa kord juba lõppenud kriminaalmenetluse osalise kordamise. Sisuliselt tuleks KarS § 5 lg-t 2 kohaldaval kohtul läbida uuesti kohtuotsuse tegemise juurde kuuluv karistuse mõistmise etapp (KrMS § 306 lg 1 p-d 5, 6), mis arvestaks seaduses nimetatud karistamise aluseid ja seega asendaks varasema, jõustunud kohtulahendiga isiku süü suurusele antud hinnangu omapoolse hinnanguga. Erinevalt karistuste sanktsiooni ülemmäärani viimisest kahjustaks selline liitmine oluliselt kohtuotsuse seadusjõudu ja õigusrahu (vt RKKKm nr 3-1-1-112-03, p 6). (p 13) Vähendada tuleb sellist liitkaristust (vangistust), mis ületab karistusseaduse varasema redaktsiooni järgi kõige rangemini sanktsioneeritud üksikteo eest karistusseaduse uues redaktsioonis ette nähtud sanktsiooni ülemmäära (vt RKKKm nr 3-1-3-15-03, p 6.1; RKKKonr 3-1-2-3-03, p 10 ja RKKKo nr 3-1-3-6-04, p 12). (p 14)


Lõhilaste infektsioosse aneemia tõrje eeskiri – Riigi Teataja
Lõhilaste infektsioosse aneemia tõrje eeskiri
RTL 2004, 101, 1630
Lõhilaste infektsioosse aneemia tõrje eeskiri1
Vastu võetud 12.07.2004 nr 119
Määrus kehtestatakse « Loomatauditõrje seaduse» (RT I 1999, 57, 598; 2002, 13, 80; 61, 375; 63, 387; 96, 566; 2004, 19, 135; 34, 236) § 43 lõike 2 alusel.
(1) Määruses sätestatakse tegutsemisjuhised lõhilaste infektsioosse aneemia ennetamiseks ja tõrjeks.
(2) Määrus on kohustuslik täitmiseks kõikidele loomapidajatele, loomataudi levialal viibivatele isikutele, järelevalveametnikele, volitatud veterinaararstidele, tegevusluba omavatele veterinaararstidele ja veterinaarlaboratooriumidele ning teistele oma tööülesannete tõttu loomatauditõrjega seotud isikutele.
§2. Lõhilaste infektsioosse aneemia määratlus
(1) Lõhilaste infektsioosne aneemia (edaspidi infektsioosne aneemia) on aeglase levikuga viirushaigus, mis esineb lõhel ( Salmo salar) ja mida iseloomustavad kliinilised tunnused nagu lõpuste aneemia, punnsilmsus, kõhu suurenemine ning harvematel juhtudel verevalumid naha all ja soomuste turris olek. Infektsioosset aneemiat põhjustab Ortomyxoviridae sugukonna viirus.
(2) Infektsioosne aneemia levib nakatunud kalade, nendelt pärinevate saaduste ja viirusega saastunud inventari kaudu. Viirusekandjaks, kelle organismis viirus säilib ja paljuneb, võivad olla meriforell ( Salmo trutta trutta), vikerforell (Oncorhynchus mykiss) ja heeringas (Clupea harengus).
(3) Infektsioosset aneemiat iseloomustavad organite patoloogilis-anatoomilised muutused, nagu astsiit, verevalumid siseorganitel ja rasvas, südamelihase aneemia, põrna ja maksa suurenemine ning maksa verepais.
§3. Kasutatud terminid
1) kalakasvandus – loomakasvatushoone või -rajatis, kus kasvatatakse kalu tootmiseks, turustamiseks, kalaturismiks, noorkalade looduslikesse vetesse asustamiseks, looduslike kalavarude taastamiseks ja dekoratiivsel eesmärgil;
2) nakkuskahtlane kala – kala, kellel esinevad infektsioossele aneemiale iseloomulikud kliinilised tunnused või organite patoloogilis-anatoomilised muutused või kelle laboratoorse uurimise tulemused annavad alust kahtlustada infektsioossesse aneemiasse nakatumist;
3) nakatunud kala – kala, kellel on infektsioosne aneemia ametlikult diagnoositud iseloomulike kliiniliste tunnuste, organite patoloogilis-anatoomiliste muutuste ja laboratoorse uurimise tulemuste alusel või korduspuhangute korral iseloomulike kliiniliste tunnuste ja organite patoloogilis-anatoomiliste muutuste alusel;
4) nakkuskahtlane kalakasvandus – kalakasvandus, kus esineb nakkuskahtlasi kalu;
5) nakatunud kalakasvandus – kalakasvandus, kus esineb nakatunud kalu, või kalakasvandus, kus nakatunud kala on surnud või hukatud, kuid nõuetekohane desinfektsioon on veel läbiviimata.
§4. Infektsioosse aneemia ennetamine
(1) Infektsioosse aneemia vastane vaktsineerimine on keelatud, välja arvatud §-s 12 nimetatud erakorraline vaktsineerimine.
(2) Infektsioosse aneemia ennetamine seisneb Eesti taudivaba staatuse säilitamises, milleks järgitakse infektsioossele aneemiale vastuvõtlike kalade ja nendelt pärinevate saadustega Euroopa Liidu liikmesriikide vahel kauplemise veterinaarnõudeid ja kaupade väljaspool Euroopa Liidu tolliterritooriumi asuvast riigist importimise veterinaarnõudeid ning tehakse vajadusel infektsioosse aneemia seiret haigusele vastuvõtlike kalade Eesti populatsioonides, et avastada infektsioosse aneemia sissetoomine võimalikult vara ja võtta kasutusele tõrjemeetmed.
(3) Infektsioosse aneemia episootilise olukorra seirekava koostab ja seiret korraldab Veterinaar- ja Toiduamet.
§5. Infektsioosse aneemia kahtlus
Kaladel infektsioosse aneemia esinemise kahtluse korral peab loomapidaja infektsioosse aneemia kliiniliseks diagnoosimiseks, proovide võtmiseks, epidemioloogiliseks uurimiseks ning loomataudi leviku tõkestamiseks vajalike abinõude ja kitsenduste rakendamiseks viivitamata kohale kutsuma piirkonda teenindava volitatud veterinaararsti või järelevalveametniku.
§6. Teatamine
(1) Paragrahvi 1 lõikes 2 nimetatud isikud on kohustatud viivitamata teatama Veterinaar- ja Toiduameti kohalikule asutusele kaladel infektsioosse aneemia kahtlusest või diagnoosimisest.
(2) Infektsioosse aneemia kahtlusest või diagnoosimisest teatatakse «Loomatauditõrje seaduse» 4. peatüki 2. jaos kehtestatud korras.
§7. Infektsioosse aneemia kahtluse korral rakendatavad abinõud ja kitsendused
(1) Pärast infektsioosse aneemia kahtlusest teate saamist võtab Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht kohe nakkuskahtlase kalakasvanduse ning kõik sellega samas veekogus või rannavete piirkonnas asuvad kalakasvandused kõrgendatud veterinaarjärelevalve alla. Nakkuskahtlases kalakasvanduses ning sellega samas veekogus või rannavete piirkonnas asuvas kalakasvanduses rakendatakse järgmisi abinõusid ja kitsendusi:
1) loomapidaja peab arvestust kalakasvanduse kalade üldarvu ja jaotumise kohta vanuserühmadesse ning nakatunud, nakkuskahtlaste ja infektsioosse aneemia kahtluse püstitamise hetkest alates surnud kalade kohta. Neid andmeid tuleb täiendada vastavalt muutustele ja esitada järelevalveametnikule tema nõudmisel;
2) elusaid ning surnud või hukatud kalu ning kalamarja ja gameete, samuti kaladelt pärinevaid saadusi viiakse nakkuskahtlasest kalakasvandusest välja ja tuuakse sisse Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juhi loal;
3) surnud või hukatud kala ja selle jäänused kahjutustatakse või hävitatakse järelevalveametniku kontrolli all viisil, mis välistab viiruse leviku;
4) nakkuskahtlasse kalakasvandusse sisenetakse ja sealt lahkutakse Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juhi loal;
5) sööta, inventari ja muid võimalikke nakkuskandjaid viiakse kalakasvandusest välja või tuuakse sisse Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juhi loal;
6) veovahendite liikumine kalakasvandusse ja sealt välja toimub Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juhi loal;
7) loomapidaja paigaldab kalakasvanduse sisse- ja väljapääsu ette, kuhu on võimalik, desinfitseerimisbarjäärid viisil, mis tõkestab viiruse leviku. Kasutusele võetakse taudi leviku tõkestamiseks muud asjakohased desinfitseerimismeetmed;
8) Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht kehtestab korra kalade, sööda, inventari ja muude võimalike nakkuskandjate veoks ning veovahendite liikumiseks nakkuskahtlasesse kalakasvandusse ja sealt välja.
(2) Lõike 1 punktis 2 sätestatud kitsenduse rakendamisel väga suures veekogus või rannavete piikonnas võib Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht rakendada kalade, kalamarja ja gameetide väljaveo kitsendust veekogu või rannavete piirkonna väiksemale, kalakasvandust piiravale alale, kui ta on veendunud, et ala suurus on piisav infektsioosse aneemia leviku vältimise tagamiseks.
(3) Selles paragrahvis loetletud abinõudest ja kitsendustest teatab Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht loomapidajale kirjalikult. Loetletud kitsendusi ja abinõusid rakendatakse ka kalakasvanduses, veekogus või rannavete piirkonnas, kus epidemioloogilise uurimise tulemused annavad alust kahtlustada infektsioosse aneemia levikut.
(4) Lisaks selles paragrahvis sätestatud abinõude ja kitsenduste rakendamisele, võib Veterinaar- ja Toiduamet vastavalt vajadusele anda «Loomatauditõrje seaduse» §-s 45 nimetatud korraldusi ja rakendada seal toodud abinõusid.
§8. Infektsioosse aneemia laboratoorne uurimine ja diagnoosimine
(1) Laboratoorseid uuringuid tehakse Veterinaar- ja Toidulaboratooriumis või veterinaarlaboratooriumis, kellel on tunnustatud analüüsimetoodika infektsioosse aneemia diagnoosimiseks (edaspidi laboratoorium).
(2) Proovide võtmise, nende laboratooriumi saatmise ja laboratoorse uurimise korral järgitakse lisaks õigusaktide nõuetele Rahvusvahelise Epizootiate Büroo (Office International des Epizooties, OIE) välja antava käsiraamatu «OIE Manual of Standards for Diagnostic Tests and Vaccines» viimase väljaande juhiseid.
(3) Infektsioosse aneemia diagnoos pannakse «Loomatauditõrje seaduse» § 37 lõikes 3 kehtestatud korras.
§9. Epidemioloogiline uurimine infektsioosse aneemia kahtluse ja diagnoosimise korral
(1) Pärast infektsioosse aneemia kahtlusest või diagnoosimisest teate saamist korraldab Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht viivitamata epidemioloogilise uurimise, mille käigus selgitatakse välja:
1) tõenäoline kalade nakatumise aeg ja nakkusallikas;
2) muud kalakasvandused, kus infektsioossele aneemiale vastuvõtlikud kalad, kalamari või gameedid võisid võimaliku nakkusallikaga otse või kaudselt kokku puutuda;
3) võimalikud viiruse kalakasvandusse toonud inimesed, kalad, kalamari ja gameedid, veovahendid ja muud võimalikud nakkuskandjad ning nende liikumisteed punktis 2 nimetatud kalakasvandustesse ning sealt välja;
4) infektsioosse aneemia nakkuskahtlasest kalakasvandusest edasikandumise võimalused ajavahemikul kala nakatumisest kuni nakkuskahtluse otsustamiseni;
5) võimalike nakkuskandjate esinemine ja levik kalakasvandust ümbritsevas keskkonnas.
(2) Kui epidemioloogilise uurimise tulemusena leitakse veekogu või rannavete piirkond, kus infektsioosne aneemia võis levida, loetakse selles veekogus või rannavete piirkonnas asuvad kalakasvandused nakkuskahtlasteks. Nakkuskahtlases kalakasvanduses viiakse läbi kalade kliiniline läbivaatus, võetakse proove laboratoorseks uurimiseks ja rakendatakse §-s 7 sätestatud abinõusid ja kitsendusi.
§10. Tõrje
(1) Infektsioosse aneemia vastane ravi on keelatud.
(2) Infektsioosse aneemia diagnoosimise korral rakendatakse kalakasvanduses tõrjemeetmeid. Infektsioosse aneemia tõrjet korraldab Veterinaar- ja Toiduamet, juhindudes sellest määrusest ja loomatauditõrje situatsioonplaanist (edaspidi situatsioonplaan ).
(3) Situatsioonplaani koostab Veterinaar- ja Toiduamet.
(4) Situatsioonplaanis peab lisaks «Loomatauditõrje seaduse» § 44 lõikes 3 nimetatule sisalduma alljärgnev:
1) kalade eemaldamise kava veekogust või rannavete piirkonnast, kus on avastatud nakatunud kalakasvandus;
2) tühjendatava veekogu ning muude objektide ja esemete puhastuse ja desinfektsiooni kava pärast kalade eemaldamist veekogust või rannavete piirkonnast;
3) erakorralise vaktsineerimise menetlused.
(5) Pärast infektsioosse aneemia diagnoosimist võtab Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht nakatunud kalakasvanduses ning sellega ühes veekogus või rannavete piirkonnas asuvas kalakasvanduses lisaks §-s 7 loetletud abinõudele ja kitsendustele kohe kasutusele tõrjemeetmed ning korraldab seal epidemioloogilise uurimise ning laboratoorseks uurimiseks vajalike proovide võtmise.
§11. Nakatunud kalakasvanduses rakendatavad abinõud ja kitsendused
(1) Nakatunud kalakasvanduses rakendatakse järgmisi abinõusid ja kitsendusi:
1) loomapidaja eemaldab viivitamata nakatunud kalakasvanduses oleva kala, kalamarja ja gameedid veekogust või rannavetest;
2) võimaluse korral tühjendatakse veekogu puhastuseks ja desinfektsiooniks;
3) kalad hukatakse ning hävitatakse või kahjutustatakse järelevalveametniku kontrolli all, järgides Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruses 1774/2002/EÜ, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad (ELT L 273, 10.10.2002, lk 1–95), sätestatud nõudeid;
4) kalamari, gameedid, surnud ja hukatud kalad, millel on ilmnenud infektsioossele aneemiale iseloomulikud kliinilised tunnused, hävitatakse või kahjutustatakse järelevalveametniku kontrolli all, järgides Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruses 1774/2002/EÜ sätestatud nõudeid;
5) pärast kala, kalamarja ja gameetide veekogust eemaldamist puhastatakse ja desinfitseeritakse viivitamata tühjendatavad veekogud, inventar ning muud esemed, mis võivad olla saastunud infektsioosse aneemia viirusega. Puhastamine ja desinfitseerimine peab toimuma viisil, mis välistab taudi leviku ja tagab infektsioosse aneemia viiruse hävimise.
(2) Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht võib lubada toiduks käidelda või turustada nakkuskahtlase kalakasvanduse kalu, kui need on saavutanud turustamiseks sobiva suuruse ja neil puuduvad infektsioossele aneemiale iseloomulikud kliinilised tunnused. Sellist kala lubatakse toiduks käidelda, kui on täidetud järgmised nõuded:
1) kala tapetakse ja roogitakse viivitamata viisil, mis välistab infektsioosse aneemia leviku;
2) kalajäänused ja -jäätmed hävitatakse või kahjutustatakse kõrge riskiastmega loomsetele jäätmetele kohasel viisil, mis tagab haigustekitajate hävimise, järgides Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruses 1774/2002/EÜ sätestatud nõudeid;
3) punktides 1 ja 2 kirjeldatud tegevustel kasutatud vesi kahjutustatakse viisil, mis tagab vees sisalduvate võimalike haigustekitajate hävimise.
(3) Lisaks selles paragrahvis sätestatud abinõude ja kitsenduste rakendamisele võib Veterinaar- ja Toiduameti peadirektor vastavalt vajadusele anda «Loomatauditõrje seaduse» §-s 45 nimetatud korraldusi ja rakendada seal toodud abinõusid.
(4) Kitsendused lõpetab Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht.
(5) Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht lubab asustada uued kalad, uue kalamarja või gameedid nakatunud kalakasvandusse järgmiste nõuete täitmisel:
1) järelevalveametnik kinnitab, et nakatunud kalakasvanduses on pärast lõikes 1 loetletud abinõude ja kitsenduste rakendamist tehtud nõuetekohane puhastus ja desinfektsioon;
2) järelevalveametnik kinnitab, et kalakasvanduse puhastusest ja desinfektsioonist on möödunud ajavahemik, mis on piisav taasnakatumise vältimiseks;
3) kalakasvandusega samas veekogus või rannavete piirkonnas asuvates muudes kalakasvandustes ei ole järelevalveametnik kalade kliinilisel läbivaatusel leidnud nakkuskahtlast kalakasvandust.
§12. Erakorraline vaktsineerimine
(1) Kui kaladel on diagnoositud infektsioosne aneemia ja epidemioloogilise uurimise tulemusena selgub, et infektsioosne aneemia võib levida ulatuslikult, võib selle tõkestamiseks erakorralise meetmena kasutada kalade vaktsineerimist.
(2) Erakorralise vaktsineerimise (edaspidi vaktsineerimine) ja selle ulatuse otsustab Veterinaar- ja Toiduameti peadirektori ettepanekul põllumajandusminister.
(3) Vaktsineerimise korraldab Veterinaar- ja Toiduamet.
(4) Veterinaar- ja Toiduamet töötab välja erakorralise vaktsineerimise programmi, milles tuuakse ära:
1) infektsioosse aneemia, mille vastu kavatsetakse kalu vaktsineerida, päritolu ja iseloomulikud tunnused;
2) kalakasvandused, veekogud ja rannavete piirkonnad, kus kalu kavatsetakse vaktsineerida (edaspidi vaktsineerimispiirkond) ja vaktsineerimispiirkonna ulatus;
3) kasutatava vaktsiini üksikasjalik kirjeldus ja tüüp;
4) vaktsineerimise menetluste üksikasjalik kirjeldus, mis sisaldab tingimusi vaktsiini kasutamiseks, vaktsineerimissagedust ja vaktsiini kasutamise piiranguid näiteks vaktsineeritavad kalaliigid, tiigid, basseinid või sumbad;
5) vaktsineerimise lõpetamise tingimused;
6) vaktsineerimisel rakendatavad abinõud ja kitsendused.
(5) Vaktsineerimisest peab Veterinaar- ja Toiduameti peadirektor teavitama Rahvusvahelist Epizootiate Bürood ja Euroopa Komisjoni ning esitama viimasele vaktsineerimise programmi.
(6) Vaktsineerimine on keelatud väljaspool nakatunud kalakasvanduse veekogu või rannavete piirkonda.
§13. Vaktsineerimise korral rakendatavad abinõud ja kitsendused
(1) Pärast vaktsineerimise otsustamist võtab Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht vaktsineerimispiirkonnas asuvad kalakasvandused kohe kõrgendatud veterinaarjärelevalve alla. Vaktsineerimispiirkonnas asuvas kalakasvanduses rakendatakse järgmisi abinõusid ja kitsendusi:
1) loomapidaja säilitab andmeid kalade vaktsineerimise kuupäeva ja paiga kohta ning muid järelevalveametniku nõutavaid andmeid vaktsineerimise menetluste kohta. Neid andmeid tuleb täiendada vastavalt muutustele ja esitada järelevalveametnikule tema nõudmisel;
2) vaktsineerimispiirkonna sees paigutatakse kalu ümber Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juhi loal;
3) keelatakse kalade vaktsineerimispiirkonnast välja viimine muul eesmärgil kui Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juhi loal toiduks või hävitamiseks.
(2) Lisaks lõikes 1 sätestatud abinõude ja kitsenduste rakendamisele võib Veterinaar- ja Toiduamet vastavalt vajadusele anda «Loomatauditõrje seaduse» §-s 45 nimetatud korraldusi ja rakendada seal toodud abinõusid.
(3) Selles paragrahvis sätestatud kitsendused lõpetab Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht.
§14. Tegutsemisjuhised looduslikus veekogus ja rannavete piirkonnas kalade nakkuskahtluse ning nakatumise korral
(1) Infektsioosse aneemia kahtluse korral kaladel, kes elavad looduslikes veekogudes ja rannavete piirkonnas ega kuulu ühtegi kalakasvandusse, kutsutakse viivitamata kohale piirkonda teenindav volitatud veterinaararst või järelevalveametnik.
(2) Veterinaar- ja Toiduameti kohaliku asutuse juht annab infektsioosse aneemia kahtluse või diagnoosimise korral vastavalt vajadusele «Loomatauditõrje seaduse» §-s 45 nimetatud korraldusi ja rakendab seal toodud abinõusid.
(3) Infektsioosse aneemia kahtlusest või diagnoosimisest teatatakse «Loomatauditõrje seaduse» 4. peatüki 2. jao nõuete kohaselt. Veterinaar- ja Toiduamet teatab tarvituselevõetud tõrjemeetmetest rahvusvahelistele veterinaarorganisatsioonidele, Euroopa Liidu Komisjonile ning Euroopa Liidu liikmesriikide ja Eesti naaberriikide veterinaarteenistustele.
1 EÜ Nõukogu direktiiv 93/53/EMÜ, millega kehtestatakse minimaalsed ühenduse meetmed teatavate kalahaiguste tõrjeks (EÜT L 175, 19.07.1993, lk 23–33); 2000/27/EÜ (EÜT L 114,13.05.2000, lk 28–29) ja direktiiv 91/67/EMÜ, mis käsitleb loomatervishoiunõudeid akvakultuurloomade ja -toodete turuleviimise suhtes (EÜT L 46, 19.02.1991, lk 1–18); 93/54/EMÜ (EÜT L 175,19.07.1993, lk 34–37); 95/22/EÜ (EÜT L 243, 11.10.1995, lk 1–6); 97/79/EÜ (EÜT L 24, 30.01.1998, lk 31–32); 98/45/EÜ (EÜT L 189, 3.07.1998, lk 12–13).
Toidu ja kaubanduse asekantsler
kantsleri ülesannetes Andres OOPKAUP


Vabariigi Valitsuse määruste muutmine perioodide 2014–2020 ja 2007–2013 struktuuritoetustest teavitamise kordade muutmise tõttu – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse määruste muutmine perioodide 2014–2020 ja 2007–2013 struktuuritoetustest teavitamise kordade muutmise tõttu
RT I, 25.04.2017, 17
Vastu võetud 21.04.2017 nr 76
Määrus kehtestatakse perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse seaduse § 39 lõike 10 ja perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 25 lõike 2 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 12. septembri 2014. a määruses nr 146 „Perioodi 2014–2020 struktuuritoetuse andmisest avalikkuse teavitamise, toetusest rahastatud objektide tähistamise ning Euroopa Liidu osalusele viitamise nõuded ja kord” tehakse järgmised muudatused:
„Plakati või stendi olemasolu korral ei pea üksikesemed ja andmekandjad olema logoga tähistatud, välja arvatud lõikes 2 nimetatud juhul.”;
2) paragrahvi 4 lõikest 3 jäetakse välja tekstiosa „, ja Euroopa Liidule”;
„(4) Projekti kajastaval veebilehel, kui veebileht on olemas, avaldatakse lisaks logole projekti lühikirjeldus, eesmärk, tulemus ja toetuse summa. Partner paigutab oma projektiga seotud tegevusi kajastavale veebilehele vähemalt logo ja lisab viite toetuse saaja veebilehele või veebirakendusele, kust nähtub käesoleva lõike esimeses lauses nõutud teave projekti kohta.
(5) Logo paigutatakse kergesti märgatavale kohale ning see ja nõutud tekst peavad olema selgelt nähtavad ja mõistlikust kaugusest loetavad. Sõltumata digiseadmest peab veebilehele paigutatud või veebirakenduses kasutatud logo olema digiseadme ekraanil nähtav, ilma et kasutaja peaks ekraanile kuvatavat lehekülge allapoole kerima. Digitaalne logo on kättesaadav veebilehel www.struktuurifondid.ee.”;
4) paragrahvi 4 lõige 7 sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Logo kasutatakse projekti abikõlblikkuse perioodil pärast objekti ostmist, kasutusse saamist või ehitus- või muu tegevusega alustamist, kuid mitte enne § 13 lõikes 1 nimetatud otsuse või lepingu jõustumist. Tähistusnõudeid tuleb täita kooskõlas isikuandmete kaitse seadusega.”;
5) paragrahvi 4 lõikes 8 asendatakse sõnad „asendatakse see uuega” sõnadega „tuleb taastada kahjustuse-eelne olukord”;
6) paragrahvi 6 lõike 1 esimesest lausest jäetakse välja sõna „logoga”;
„(3) Plakat peab olema suurusega vähemalt A3 ning sellel peab asetsema logo, millele eraldatakse vähemalt 25% plakati pindalast, ja projekti nimetus või lühikirjeldus, mis on seostatav registris märgitud projekti nimetusega, mis peab moodustama plakati kõrgusest vähemalt 30% (lisa, joonis 17).”;
8) paragrahvi 6 lõikes 4 asendatakse sõna „Plakat” sõnadega „Plakati näidis”;
9) paragrahvi 7 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
„(5) Kui muu infotahvel vastab ühtlasi lõikes 2 nimetatud nõuetele, ei ole eraldi stendi paigaldamine vajalik.”;
11) paragrahvi 8 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Kui kinnistul on ellu viidud erinevad käesoleva paragrahvi lõike 1 kohased projektid või ka Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2007. a määruse nr 211 „Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning kord” (edaspidi määrus nr 211) § 9 lõike 1 kohane projekt, võib käesoleva paragrahvi lõikes 4 ja määruse nr 211 § 9 lõikes 2 nõutud teabe kanda ühele tahvlile, kasutades käesoleva määruse või määruse nr 211 kohast logo, välja arvatud, kui tehakse uus tahvel, millisel juhul tuleb kasutada käesoleva määruse kohast logo.”;
„(4) Reklaami, teavitamise, propageerimise või muul sellelaadsel eesmärgil kasutataval väikesemõõdulisel esemel ja andmekandjal, kui logo kasutamine ei ole tehniliselt võimalik, sealhulgas, kui tumedast ja kirjust taustast ei saa loobuda, võib logo asemel kasutada Euroopa Liidu embleemi koos tekstiga „Euroopa Liit”, mis trükitakse valget värvi turvaalaga laiusega 1/25 embleemi kõrgusest (lisa, joonis 21). Kui embleemi all oleva teksti taustana kasutatakse tumedat või kirjut tausta, tuleb logo ümber trükkida valge piirjoon laiusega 1/25 logo kõrgusest (lisa, joonis 21a). Euroopa Liidu embleemi väikseim kõrgus võib olla viis millimeetrit.”;
13) paragrahvi 10 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Tumedal ja kirjul taustal kasutatakse logo koos valget värvi turvaalaga (lisa, joonis 9). Kui purje kujutise ümber ja embleemi all oleva teksti taustana kasutatakse tumedat või kirjut tausta, tuleb logo ümber trükkida valge piirjoon laiusega 1/25 logo kõrgusest (lisa, joonis 9a).”;
14) paragrahvi 10 lõige 6 sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Kui logo kõrval paikneb teisi logosid, peab logo olema kõrguselt või laiuselt vähemalt sama suur kui muu suurim logo.”;
15) paragrahvi 13 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Lisas märgitud jooniseid 9a ja 21a kasutatakse pärast käesoleva määruse 2017. aasta aprillis vastu võetud muudatuste jõustumisest ühe kuu möödumisel ostetud või kasutusse saadud objektidel või alustatud ehitusel või muul tegevusel.”;
§ 2. Vabariigi Valitsuse 30. augusti 2007. a määruses nr 211 „Struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, selle avalikustamise ning toetusest rahastatud objektide tähistamise ja Euroopa Liidu osalusele viitamise tingimused ning kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõiked 3 ja 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Paigutatud tähistus peab olema loetav ja korrektne vähemalt projekti abikõlblikkuse perioodi lõpuni, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
(4) Kui struktuuritoetuse kasutamist tähistav vahend saab kahjustada enne tähistuskohustuse tähtaja möödumist, tuleb struktuuritoetuse saajal taastada kahjustuse-eelne olukord.”;
2) paragrahvi 9 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Tänutahvlit peab lõike 1 kohases objekti asukohas üleval hoidma kuni perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 22 punkti 12 kohase vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise kohustuse aja lõpuni.”.


RT I 2000, 13, 92
Vastu võetud 27.01.2000
Vabariigi Presidendi 16. veebruari 2000. a otsusega nr 732
Kalapüügiseaduses (RT I 1995, 80, 1384; 1996, 27, 567; 1998, 108/109, 1784; 1999, 10, 152; 54, 583; 95, 843) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
§ 1. Paragrahvi 2 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Käesoleva seaduse sätted laienevad Eesti lipu all sõitvale laevale väljaspool Eesti Vabariigi jurisdiktsiooni all olevat veeala, kui rahvusvahelised lepingud ei sätesta teisiti.»
1) lõikes 1 asendatakse sõna «käsiõngega» sõnaga «lihtkäsiõngega»;
« (4) Õigus püüda kala kutselise kalapüügi vahenditega tekib isikul, kes äriseadustikuga (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907) sätestatud korras on kantud äriregistrisse ja kelle üheks tegevusalaks on registreeritud kalapüük.»;
« (7) Keegi ei tohi kedagi takistada kasutamast kõiki käesolevas paragrahvis loetletud kalapüügiõigusi, välja arvatud piiratud püügivõimalustest lähtuvad piirangud.»
« (1) Ühe lihtkäsiõngega kalapüügiõigus vormistamist ei vaja.»;
2) lõike 3 punkti 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Keskkonnaministeerium merel alates 20 m samasügavusjoonest kuni majandusvööndi piirini, Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel ning mitme maakonna piires asuvatel siseveekogudel;»;
« (4) Kalapüügilubade väljaandmisega kalapüügiks majandusvööndis ja riigi poolt võetud kohustusega garanteeritud kalapüügiks väljaspool Eesti Vabariigi jurisdiktsiooni all olevat veeala teostab riigi nimel kalapüügiõigust Keskkonnaministeerium.»;
« (9) Kalapüügiõiguse teostamisel väljaspool Eesti Vabariigi jurisdiktsiooni all olevat veeala, majandusvööndis ja piiriveekogudel on aluseks rahvusvahelised lepingud.»;
5) lõige 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (11) Kalapüügiõiguse teostamise üleandmise otsus või kalapüügiluba tühistatakse, kui:
1) kalapüügiõiguse teostamisel omavalitsus ei täida käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud nõudeid;
2) kalapüügil on kutselise kalapüügi või piiratud arvu kutselise kalapüügi vahenditega kalendriaasta jooksul rohkem kui ühel korral rikutud kalavarude kaitse ja kalapüügi nõudeid;
3) enne loa kehtivuse lõppemist on loaga määratud lubatud väljapüügimaht või püügipäevade arv ära kasutatud»;
4) rahvusvahelise lepingu alusel on vähendatud väljapüügimahtu või püügipäevade arvu ulatuses, mis ei võimalda antud loa alusel kala püüda;
5) loa saanud isik on jätnud kalapüügiga seonduvad andmed korduvalt esitamata.»
§ 4. Paragrahvis 10 asendatakse sõna «käsiõng» sõnaga «lihtkäsiõng» vastavas käändes.
§ 5. Paragrahvi 11 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) spinningu, vedeli, sikuti, lendõnge, ankurdamata unna ja enam kui ühe lihtkäsiõngega kõikidel veekogudel, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud tingimusi;».
§ 6. Paragrahvi 12 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kalastuskaardil on ühesugune vorm ja hind, välja arvatud kalastuskaart siia-, lõhe- ja forellipüügiks keskkonnaministri määratud veekogudel või nende osadel. Kalastuskaardi vormi, hinna ja väljaandmise korra kehtestab keskkonnaminister.»
« 2) kalapüügipiirkonda mittearvatud veekogul või selle osal või väljaspool Eesti Vabariigi jurisdiktsiooni all olevat veeala, kui seal on Eesti lipu all sõitvale laevale kalapüügiõigus tagatud riigi poolt võetud kohustusega, Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras antud kalapüügiloa alusel;»;
2) lõike 4 esimest lauset muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Lubatud väljapüügi mahud, püügipäevade arv ja kalapüügivahendite kitsendused kalapüügil kutselise kalapüügi ja piiratud arvu kutselise kalapüügi vahenditega:»;
« 1) riigi ulatuses lubatud aastase väljapüügi mahud rahvusvaheliselt reguleeritavate kalaliikide kohta kehtestab Vabariigi Valitsus. Keskkonnaministril on õigus teostada riikidevahelist püügivõimaluste vahetamist kinnitatud väljapüügimahtude piires, arvestades kalavarude seisundit ja rahvusvahelisi lepinguid;»;
4) lõike 4 punkti 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) lubatud püügivahendite arvu ja vajaduse korral ka lubatud väljapüügi mahud ning lubatud püügipäevade arvu väljaspool kalapüügipiirkonda või üksikul veekogul määrab loa väljaandja kalapüügiloaga, kui seda ei ole teinud keskkonnaminister, võttes aluseks kehtestatud väljapüügimahu, püügivahendite, püügipäevade või kalalaevade arvu.»;
« (5) Vajadus lubatud väljapüügimahtude, püügivahendite ja püügipäevade arvu määramiseks tuleneb kalavarude ohustatusest, rahvusvahelistest lepingutest ja kalapüügistatistikast ning selle vajaduse kehtestab keskkonnaminister.»;
« (7) Püügipäev käesoleva seaduse tähenduses on kalendripäev, mille sees kutselise kalapüügi vahenditega varustatud kalalaev viibib kalapüügiloaga kalapüügiks lubatud veealal, sõltumata asjaolust, kas kala tegelikult püütakse.»
§ 8. Paragrahvi 15 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kalapüügilubade vormi ja nende väljaandmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.»
« (3) Kui kalavarud või rahvusvahelised lepingud ei võimalda mingil veealal kutselist kalapüüki teostanud isikule lubada väljapüügimahtu, püügivahendite, püügipäevade või kalalaevade arvu (edaspidi püügivõimalused) taotletud ulatuses, jagatakse püügivõimalused taotlejate vahel nii, et säilib eelmisel aastal samal veealal tegelikult kasutatud püügivõimaluste omavaheline suhe. Kutselist kalapüüki alustavale ettevõtjale püügivõimaluste andmisel tohib kutselist kalapüüki teostanud isiku püügivõimalusi vähendada vaid tema kirjalikul nõusolekul.»;
2) lõikes 4 asendatakse sõnad «püügivahendite arv või väljapüügimaht» ja «püüniste arv või väljapüügimaht» vastavas käändes sõnadega «väljapüügimaht või püügivahendite või püügipäevade arv» vastavas käändes;
« (5) Piiratud kalapüügivõimaluste korral määrab kalapüügiloa väljaandja väljapüügimahu, püügivahendite või püügipäevade arvu kalapüügiloaga.»
§ 10. Paragrahvi 19 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kalapüüki reguleeritakse kalapüügieeskirjaga ning püügimahtude, lubatud püügivahendite liikide ja püügivahendite arvu ning lubatud püügipäevade arvu või kalalaevade arvu kehtestamisega, arvestades rahvusvahelisi lepinguid ja Eesti seadusi.»
§ 11. Paragrahvi 20 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Keelatud on püüda kala, jõesilmu, vähki ja koguda veetaimi kalapüügieeskirjas loetlemata vahenditega ja viisil, mis põhjustavad kalade asjatu hukkumise ja kalavarude kahjustamise, nagu püük elektriga, mürk- või narkootiliste ainetega, tulirelvade ja lõhkelaengutega.»
§ 12. Seadust täiendatakse §-ga 201 järgmises sõnastuses:
« § 201. Kalavaru ohustava tegevuse lubamine
(1) Kalakoelmuid ja kalade liikumisteid mõjutava või mõjutada võiva tegevuse alustamiseks merel ja piiriveekogudes annab nõusoleku Keskkonnaministeerium.
(2) Kalakoelmuid ja kalade liikumisteid mõjutavaks või mõjutada võivaks tegevuseks käesoleva seaduse tähenduses on mere või piiriveekogude põhjas laevateede ja sadamaakvatooriumide rajamise või korrashoiuga seotud tööd, merre või piiriveekogudesse torujuhtmete, elektri- ja telekommunikatsiooniliinide paigaldamine ning teede ja lüüside või mis tahes muude rajatiste ehitamine.
(3) Nõusoleku andmisest tuleb keelduda, kui kavandatud tegevus ohustab kalakoelmuid või tõkestab kalade liikumisteid. Nõusoleku andmisest keeldumisest teatab Keskkonnaministeerium nõusoleku taotlejale kirjalikult.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud töid võib teha Keskkonnaministeeriumi nõusolekul.
(5) Nõusoleku taotlemise, taotluste läbivaatamise ja nõusoleku andmise või andmisest keeldumise korra kehtestab keskkonnaminister.»
« (2) Kala-, jõesilmu- või vähipüügi või veetaimede kogumise või selle korraldamise eest keeluajal või -alal või keelatud vahenditega või loata või loa nõuete rikkumise eest karistatakse juriidilist isikut kuni 50 000kroonise rahatrahviga.
(3) Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asjades on asja arutamise ja karistuse määramise õigus halduskohtunikul. Juriidilise isiku haldusrikkumise asja menetlemine toimub haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1999, 41, 496; 45, õiend; 58, 608; 60, 616; 87, 792; 92, 825; 95, 843) ettenähtud korras, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.»;
2) täiendatakse lõigetega 31, 32, 33 ja 34 järgmises sõnastuses:
« (31) Käesolevas paragrahvis sätestatud haldusõiguserikkumise kohta võib juriidilisele isikule protokolli koostada keskkonnakaitseinspektor, politseiametnik või piirivalveametnik. Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise kohta koostatud protokollis näidatakse:
7) haldusõiguserikkumist tõendavad materjalid, nagu tunnistajate seletused, ekspertiisi või analüüsi tulemused või muud asja lahendamiseks vajalikud materjalid;
(32) Protokollile kirjutavad alla selle koostaja ja õiguserikkuja pädev esindaja. Kui haldusõiguserikkuja esindaja keeldub protokollile alla kirjutamast ja seletust andmast, teeb protokolli koostaja protokollile sellekohase märkuse. Kui haldusõiguserikkuja esindaja seda nõuab, lisatakse protokollile tema märkused protokolli kohta.
(33) Kui füüsiline isik pani toime käesolevas seaduses nimetatud haldusõiguserikkumise, tegutsedes juriidilise isiku nimel või huvides, võib selle rikkumise asjas kohaldada karistust füüsilisele ja juriidilisele isikule samaaegselt.
(34) Halduskaristust võib juriidilisele isikule määrata kuue kuu jooksul haldusõiguserikkumise avastamise päevast arvates, kuid mitte hiljem kui aasta õiguserikkumise päevast.»


text:
3-2-1-102-14 Riigikohus 12.11.2014
VÕS § 636 lg 2
VÕS § 636 lg 1
Riigihangete seadus § 69
Kui ringkonnakohus asendab maakohtu otsuse põhjendusi ringkonnakohtu otsuse põhjendustega, peab see nähtuma ka ringkonnakohtu otsuse resolutsioonist. (p 12)
Poolte tahte väljaselgitamisel tuleb lähtuda lepingu tõlgendamise reeglitest. VÕS § 29 lg 1 järgi tuleb esmalt lähtuda lepingupoolte ühisest tegelikust tahtest ja kui lepingupoolte ühist tegelikku tahet ei saa kindlaks teha, tuleb lepingut VÕS § 29 lg 4 järgi tõlgendada nii, nagu lepingupooltega sarnane mõistlik isik seda samadel asjaoludel pidi mõistma. Lepingu tõlgendamisel tuleb eelkõige arvestada VÕS § 29 lg-s 5 nimetatud asjaolusid (vt nt Riigikohtu 12. mai 2014. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-19-14, p 19). (p 18)
eelarve ületamine
Riigihanke tulemusena sõlmitud töövõtulepingus saab hinna hilisema muutmise mõistlik võimalus olla vaid selline, mis on juba alguses avaldatud ja millest saavad lähtuda ka teised pakkujad. Hankelepingut saab muuta vaid kitsastes piirides, tagades menetluse läbipaistvuse ja pakkujate võrdse kohtlemise. Vaid juhul, kui hinna muutmise selge võimalus on hankemenetluses avaldatud, on hankija sellist võimalust pakkunud võrdselt kõigile pakkujatele ning ettenähtud muudatuse rakendamine lepingu täitmise käigus ei ole vastuolus hanke üldpõhimõtetega. (p 19) Töö maksumuse riski kannab üldjuhul töövõtja kui professionaal. (p 20) VÕS § 639 lg-s 2 sätestatud ettenähtavuse hindamisel tuleb lisaks objektiivsetele kriteeriumidele arvestada ka üldist riskijaotust töövõtulepingus. Töövõtja kui vastava valdkonna professionaal peab teadma ja nägema ette kriteeriume, mille muutumisest tingituna võib tööde maksumus eelduslikult muutuda. (p 22) VÕS § 639 lg 2 loogika järgi peab töövõtja teatama eelarve olulisest ületamisest kohe, kui see ilmneb, ja ootama ära tellija seisukoha. Tellijale peab jääma võimalus kas ületamist aktsepteerida või töövõtuleping üles öelda. See säte ei kohaldu, kui pakkumisjärgset eelarvet ületati juba enne lepingu sõlmimist, sest siis olnuks see läbirääkimiste ese ja pidanuks kajastuma lepingus. (p 24) Töövõtjal saab olla alusetust rikastumisest tulenevaid nõudeid mittesiduva eelarve korral üksnes siis, kui esinevad VÕS § 639 lg 2 kolmanda lauses sätestatud eeldused. (p 26) VÕS § 639 lg 2 kolmandast lausest tuleneva nõude suuruse kindlakstegemisel ei ole pooled seotud lepingus kokkulepitud tariifidega, vaid oluline on eelarvet ületava töö keskmine kohalik turuväärtus. (p 26)
3-2-1-194-13 Riigikohus 10.03.2014
TMS § 133 lg 1
Riigihangete seadus § 53 lg 2
VÕS § 140 lg 1
Riigihangete seadus § 43 lg 1
VÕS § 135 lg 1
Pakkujal on kohustus sõlmida hankeleping eelmärgitud tähtaja jooksul ning alles pärast selle tähtaja möödumist võib pakkuja üldjuhul hankelepingu sõlmimisest õigustatult keelduda. (p 11) Hankijal on õigus nõuda pakkujalt kahju hüvitamist, kui pakkuja pakkumus oli tunnistatud edukaks, kuid pakkuja võttis pakkumuse hankijast olenematutel põhjustel tagasi (keeldus hankelepingut sõlmimast), mille tagajärjel tunnistas hankija edukaks hinna poolest järgmise pakkumuse ja sõlmis järgmise pakkujaga hankelepingu. (p 10) Kahju hüvitamine võib seisneda mh hinnavahe hüvitamises. Kahjuhüvitist võivad vähendada nii kahjustatud isiku saadav kasu (VÕS § 127 lg 5) kui ka tema enda osa kahju tekkimisel või suurenemisel (VÕS § 139), samuti võib kohus vähendada kahjuhüvitist VÕS § 140 lg 1 alusel, kui kahju hüvitamine täies ulatuses oleks kohustatud isiku suhtes äärmiselt ebaõiglane või muudel põhjustel mõistlikult vastuvõtmatu. (p 12)
3-3-1-43-13 Riigikohus 28.10.2013
Riigihangete seadus § 10 lg 2 p 1
Riigihangete seadus § 10 lg 1 p 6
Hankijaks võrgustikega seotud valdkondades on mh aktsiaselts, mille aktsiakapitalist rohkem kui poolt omab riik (RHS § 10 lg 3 p 2 ja RHS §d 83–89). Võrgustikega seotud valdkondades hankemenetlusele kehtestatud korra (RHS 5. ptk) kohaldamise üheks eelduseks on, et § 10 lg s 3 nimetatud hankija sõlmib hankelepingu, mille peamine eesmärk on seotud tema tegutsemisega võrgustikega seotud valdkondades (RHS § d 83–89). Samuti kehtib sama kohustus juhul, kui hankelepingu sõlmimine on seotud hankija tegutsemisega võrgustikega seotud valdkondades, kuid hankelepingu peamist eesmärki ei ole võimalik määratleda (RHS § 16 lg 5). Sama tuleneb direktiivi 2004/18 art 12 lg st 1. Võrgustikega seotud valdkondades hankemenetlusele kehtestatud korra (RHS 5. ptk) kohaldamiseks ei pea hankega ostetav teenus kujutama endast võrgustikega seotud (RHS § d 83–89) teenust. Piisav on, et teenust soetatakse võrgustikega seotud valdkondades tegutsemise eesmärgil. Eraõiguslik juriidiline isik saab olla RHS § 10 lg 2 p 1 mõttes hankijaks, kui tema poolt avalikes huvides täidetaval ülesandel ei ole tööstuslikku ega ärilist iseloomu. Selle üle otsustamisel, kas avalikul ülesandel on tööstuslik või äriline iseloom, tuleb arvestada Euroopa Kohtu praktikat, eriti kohtuasi C 393/06: Ing. Aigner.
3-3-1-24-13 Riigikohus 13.06.2013
Riigihangete seadus § 39
Riigihangete seadus § 41 lg 4 p 1
RVastS § 3 lg 3 p 1
Riigihangete seadus § 10 lg 1
Vaidlustuskomisjon ja kohtud peavad juhinduma uurimispõhimõttest ning tagama omal initsiatiivil kõigi oluliste asjaolude väljaselgitamise. Samuti tuleb hankeasjades arvestada põhimõttega, et riigihankemenetluses tehtud viga ei too kaasa hankija otsuse kehtetuks tunnistamist, kui rikutud menetlus- või vorminõue ei mõjutanud küsimuse otsustamist sisuliselt (RVastS § 3 lg 3 p 1). (p 26)
Kui sarnased dokumendid või andmed esitamata jätnud pakkujatele antakse puuduste kõrvaldamiseks ühetaoline võimalus, siis ei riku see pakkujate võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtteid. Esitatud pakkumusi ei tohi aga hankija ega taotleja initsiatiivil enam muuta. Kui erandjuhul korrigeeritakse pakkumusega seonduvaid andmeid, eriti juhtudel, kui ilmselgelt on vaja vaid täpsustust või parandada ilmsed tehnilised vead, siis ei tohi selle muudatusega ei kaasneda tegelikult uue pakkumuse esitamist (29. märtsi 2012. a otsus asjas nr C-599/10: SAG ELV Slovensko jt, p-d 36–40).
Pakkuja kvalifikatsiooni tuleb kontrollida sisuliselt. RHS § 39 lg-t 4 tuleb tõlgendada ulatuslikumalt kui selliselt, et pakkujalt võib nõuda üksnes selgitusi või täiendavaid dokumente ja andmeid mõne konkreetse, juba esitatud dokumendi selgitamiseks. RHS § 39 lg 4 alusel on võimalik täiendavalt nõuda ka selliste dokumentide ja andmete esitamist, mis oleks hanketeate kohaselt tulnud esitada juba koos pakkumusega. Kui pakkuja esitab tagantjärele puuduolevad dokumendid või andmed, ei anna pakkuja viga enam alust pakkuja kvalifitseerimata jätmiseks. Ka piisava põhjalikkusega ettevalmistatud riigihanke puhul ei saa välistada hanketeates toodud nõuete erinevat tõlgendamist. Ehkki riigihankes osaleda soovivalt ettevõtjalt saab nõuda kõrgendatud hoolikust, ei tähenda iga inimlikust eksitusest tehtud viga iseenesest, et pakkuja oleks tehingupartnerina ebausaldusväärne. Pakkuja kvalifitseerimata jätmise imperatiivne kohustus pisimagi vea korral ei oleks proportsionaalne.
Pakkuja varasema kogemuse tõendamiseks võib Eesti seadusandja kehtestada tõendi esitamise kohustuse ka siis, kui pakkuja soovib tugineda teise riigi asutusega sõlmitud lepingule. Selline võimalus tuleneb ka direktiivi 2004/18/EÜ art 48 lg 2 p a alapunkti ii esimesest taandest, mille kohaselt esitatakse tõendusmaterjalina kohaletoimetatud tarnete ja osutatud teenuste kohta pädeva asutuse väljaantud või allkirjaga kinnitatud tõendid, kui saaja oli riiklik ostja. Seetõttu tuleb RHS § 41 lg 4 p 1 mõista nii, et see sätestab hankijale võimaluse nõuda vähemalt EL liikmesriikide riigiasutuse tõendite esitamist.
3-2-1-56-13 Riigikohus 22.05.2013
Riigihangete seadus § 38 lg 1 p 2
VÕS § 65 lg 1
Olukorras, kus edukaks on tunnistatud mitme pakkuja ühispakkumus, ei tähenda ühe ühispakkuja likvideerimine iseenesest veel seda, et kõik ühispakkujad tuleb hankemenetlusest RHS § 38 lg 1 p 2 alusel kõrvaldada. Sellises olukorras on alus kõrvaldada menetlusest eelkõige see ühispakkuja, keda likvideeritakse. Kui teised ühispakkujad ja nende pakkumus vastavad vaatamata ühe pakkuja hankemenetlusest kõrvaldamisele hanketeates ja -dokumentides esitatud tingimustele ning järele jäänud pakkujad suudavad täita pakkumuses võetud kohustusi, ei ole alust neid hankemenetlusest kõrvaldada. Sellisel juhul vastavad edukaks tunnistatud pakkumuse teinud ühispakkujad hanketingimustele ning hankija saab sõlmida nendega hankelepingu. Kui ühispakkujad keelduvad hankelepingust sõlmimast üksnes põhjusel, et üks pakkujatest on likvideerimisel, saab nende pakkujate tahteavaldust pidada pakkumusest taganemiseks (hankelepingu sõlmimisest keeldumiseks), mis annab hankijale aluse nõuda pakkujatelt RHS § 53 lg 2 järgi kahju hüvitamist. Ühispakkujad saavad keelduda lepingut sõlmimast kahju hüvitamise kohustuseta üksnes siis, kui ühe pakkuja kõrvaldamise tõttu ei vasta ka nemad kui pakkujad või ühispakkumus tervikuna enam hanke tingimustele. ( p 14)
Hankijal õigus nõuda pakkujalt kahju hüvitamist, kui selle pakkuja pakkumus oli tunnistatud edukaks, kuid pakkuja võttis pakkumuse hankijast olenematutel põhjustel tagasi (keeldus hankelepingut sõlmimast), mille tagajärjel tunnistas hankija edukaks hinna poolest järgmise pakkumuse ja sõlmis järgmise pakkujaga hankelepingu. (p 12)
3-2-1-189-12 Riigikohus 18.02.2013
Riigihangete seadus § 34 lg 6
Riigihanke pakkujalt tagatise nõudmine, selle tagastamine, tagastamata jätmine ja realiseerimine on osa riigihankest. Riigihanke raames tekkinud vaidluste lahendamiseks sätestavad RHS 7. ptk ja HKMS 28. ptk erikorra. Seega on ka tagatise realiseerimise vaidlustamine hankemenetluse osa. Vaidlust ei muuda eraõiguslikuks garantii eraõiguslik iseloom. Lepinguliste läbirääkimiste reegleid ettenägev hankemenetlus on kuni hankelepingu sõlmimiseni seadusega erandlikult allutatud avalikule õigusele ja halduskohtumenetluse reeglitele. Hankemenetlusest tulenevate vaidluste lahendamine on HKMS § 4 lg 1 järgi halduskohtu pädevuses. Tegemist ei ole TsMS § 1 mõttes tsiviilasjaga, mille lahendamine kuuluks maakohtu pädevusse. Sarnaselt garantii realiseerimise lubatavuse küsimuse hindamisega on halduskohtu pädevuses ka hageja nõue kostja vastu garantii alusetu realiseerimisega tekitatud kahju hüvitamiseks.
KarS § 3 lg 5 esimesest lausest tuleneb, et nii väärteo- kui ka kuriteokoosseisule vastava teo toime pannud isikut karistatakse üksnes kuriteo eest. Seda normi saab aga kohaldada üksnes juhul, kui väär- ja kuriteokoosseis on omavahel ideaalkogumis, mitte aga siis, kui tegemist on mitteehtsa kogumiga ehk seadusainsusega. Nii ideaalkogumi kui ka seadusainsuse korral on isik ühe teoga realiseerinud formaalselt vähemalt kaks erinevat süüteokoosseisu, ent erinevalt ideaalkogumist tuleb mitteehtsa kogumi korral kohaldamisele vaid üks koosseis, mis hõlmab endas kogu juhtunu ebaõiguse (RKKKo nr 3-1-1-22-11, p 13.2). Muu hulgas on seadusainsusega tegemist olukorras, kus üldnormi asemel kohaldatakse erinormi ehk lähtutakse nn spetsiaalsuspõhimõttest. Nn spetsiaalsuspõhimõte (lex specialis derogat legi generali) kujutab endast õiguslikku tõlgendamismeetodit, mille kohaselt tuleb üld- ja erinormi konkurentsi korral kohaldada erinormi (vt ka RKKKm nr 3-1-1-75-08, p 10.1). Üldnorm lex specialis põhimõtte tähenduses sisaldab kõiki erinormi tunnuseid ja lisab neile veel vähemalt ühe lisaelemendi. Erinorm lex specialis põhimõtte tähenduses ei saa endas sisaldada selliseid tunnuseid, mida pole üldnormis. RHS § 111 lg 3 p 1 sisaldab endas õigusdogmaatilises mõttes kahte erinevat süüteokoosseisu - konfidentsiaalsusnõuete tahtlikku rikkumist ja konfidentsiaalsusnõuete rikkumist ettevaatamatusest. Konfidentsiaalsusnõuete tahtlik rikkumine ehk riigihangetega seonduva konfidentsiaalse dokumentatsiooni tahtlik avaldamine RHS § 111 lg 3 p 1 tähenduses sisaldab endas üksnes selliseid tunnuseid, mis kõik esinevad KarS §-s 157. Seetõttu tuleb RHS § 111 lg 3 p 1 pidada erinormiks KarS § 157 suhtes lex specialis põhimõtte tähenduses.

matches:
Riigikohus
§ 636
§ 636
§ 69
§ 29
§ 29
§ 29
§ 639
§ 639
§ 639
§ 639
Riigikohus
§ 133
§ 53
§ 140
§ 43
§ 135
§ 127
§ 139
kohus
§ 140
Riigikohus
§ 10
§ 10
§ 10
§ 10
§ 16
§ 10
Riigikohus
§ 39
§ 41
§ 3
§ 10
§ 3
§ 39
§ 39
§ 41
Riigikohus
§ 38
§ 65
§ 38
§ 53
Riigikohus
§ 34
§ 4
§ 1
§ 3
§ 111
§ 111
§ 111
§ 157