text:
Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 27Eesti – Euroopa õigusriik?! *
Õigusteadlane, Tartu Ülikooli vilistlane ja õppejõud, ajakirja Õigus tegevtoimetaja, hilisem riigisekretär ja õiguskantsler eksiilis Artur Mägi küsis Tartu Ülikooli aulas 24. veebruaril 1936 aktusekõnet pidades: kas ja kuivõrd on Eesti põhiseadusega, nagu see hakkas kehtima 1920. aastal ja muudeti 1933. aastal, suudetud tegelikku riigiellu rakendada Eesti Maanõukogu väljendatud seisukohta, et Eesti oleks demokraatlik vabariik? Toona oli taas päevakorras põhiseaduse muutmine ja Mägi soovis selles kontekstis rõhutada, kui olulised on õiglus, seaduslikkus ja vabadus.
Samad küsimused on aktuaalsed ka nüüd, 77 aastat hiljem, kui tunnen huvi, kuidas on lood Eesti õigusriiklusega 2013. aastal Euroopas. Keeruline on kirjutada lühidalt ja selgelt, eriti juriidilistel teemadel. Üks võimalus oleks vastata oma kirjutise provokatiivsele pealkirjale lakooniliselt: jah, Eesti on Euroopa õigusriik. Kuid sellele üldiselt paikapidavale kinnitusele lisandub nii mõnigi „aga”, mis vajab lähemat selgitamist.
Järgnevalt käsitlen õigusriigi põhimõtet tänapäeva Euroopas, toetudes Euroopa Inimõiguste Kohtu lahenditele ja tsiteerides paralleelselt ajakirja Õigus, mis ilmus aastatel 1920–1940. Analüüsi pinnalt toon välja mõned minu arvates olulised aspektid, millele tuleks Eesti õigusriigi kontekstis tähelepanu pöörata.
Õigusriigi põhimõtte tähendus
Juba Rooma riigimees Cicero nentis, et õigusriigi aluseks on põhimõte, mille kohaselt kedagi ei kohelda ebaõiglaselt ja rahvast teenitakse hästi.
Hiljuti meie hulgast lahkunud ameerika õigusfilosoof Ronald Dworkin on õigluse ja õiguse, mis tegelikkuses paraku alati ei pruugi kattuda, tasakaalustamiseks käinud välja terviklikkuse idee. Sellises terviklikkuses on isikustatud riigil täita moraalse vahendaja roll: riik käitub ühtsete ja siduvate põhimõtete alusel, isegi kui kodanike hulgas puudub üksmeel õigluse ja õiguse küsimustes. Eeldatakse ja austatakse seda, et õigus on järje- ja põhimõttekindel.
Õigusriigi põhimõttele viitavad nii Euroopa inimõiguste konventsiooni preambul kui ka Euroopa Nõukogu statuut. Euroopa Inimõiguste Kohus on alates 1975. aastal tehtud kohtuotsusest asjasGolder vs Suurbritannia Ühendkuningriik kasutanud õigusriigi mõistet tõlgendusvahendina, et arendada edasi konventsioonis tagatud õiguste kaitset.
Euroopa Inimõiguste Kohus on õigusriigi põhimõttele andnud kolm peamist, üksteisega seotud tähendust:
riigi institutsiooniline raamistik (muu hulgas kolme riigivõimu – seadusandliku, täidesaatva ja kohtute – omavahelised suhted, demokraatia põhimõte, sealhulgas valimisõigus ja inimeste põhiõiguste tagamine);
seaduslikkuse põhimõte (muu hulgas õigusloome kvaliteet; õiguskindluse põhimõte; seaduse ees võrdsuse põhimõte);
õiglase kohtumenetluse põhimõte (muu hulgas kohtusse pöördumise õigus; õigus õiglasele menetlusele mõistliku aja jooksul; süütuse presumptsioon, kaitseõigused; õigus kohtuotsuste täitmisele).
Kõigi nende põhimõtete eesmärk on kaitsta inimest avaliku võimu omavoli eest. Niisiis peaksid inimene ja tema õigused olema alati kesksel kohal. Eesti ajaloos oleme kahjuks kogenud ka seda, et inimene ei maksnud mitte midagi. Nüüd tuleb meil endil Eestis väärtustada kõiki inimesi, kes sellel maal elavad, ja tagada nende inimõiguste kaitse.
Õigusriik ja Eesti
Kuidas on Eestis õigusriigi põhimõttest aru saadud?
Ajakirja Õigus toimetus kirjutas 1930. aastal, et Eesti Vabariik on üks neid riike, kus on algusest peale püstitatud õigusriiklik põhimõte ja püütud seda võimalikult hästi ellu viia.
Tartu Ülikooli haldusõiguse professor, koonduslaagris surnud Artur-Tõeleid Kliimann märkis 1935. aastal, et Eesti riigivõim on rajatud moodsaile riigi- ja haldusõiguslikele põhimõtteile, kus esmajärjekorras tõstetakse rõhutatult esile õigusriiki, mis avaldub selles, et avalikku võimu lubatakse teostada ainult kooskõlas põhiseadusega.
President Lennart Meri on Eesti taasiseseisvuse algusaastatel temale omaselt tabavalt hoiatanud: „Kui me end õigusriigiks üles ei tööta, on Eesti sama üksik kui kuu, mis tiirleb ümber maakera.”
Kehtiva, 1992. aastal rahvahääletusel vastu võetud põhiseaduse kohaselt on Eesti õigusriik, põhiseaduse paragrahv 10 viitab otsesõnu õigusriigi põhimõttele. Põhiseadus on meil väga hea ja demokraatlik, kuid selle muutmine võib tulevikus osutuda möödapääsmatuks, kui Euroopa Liit peaks senisest sügavamalt lõimuma. Põhiseaduse põhiõiguste, vabaduste ja kohustuste peatükk on paljuski inspireeritud Euroopa inimõiguste konventsioonist. Riigikohus on taasloomisest alates hästi ja järjekindlalt aidanud kaasa õigusriigi põhimõtte arengule. Riigikohus on olnud Euroopa Inimõiguste Kohtu praktika maaletooja ning sellele toetudes andnud seadusandjale märku, kui midagi on vaja ära teha, nagu näiteks kahju hüvitamine ebamõistlikult kaua kestnud kohtuprotsesside eest või hiljuti kinnipeetavatele hääleõiguse andmise temaatika.
Niisiis on äärmiselt oluline, et meie seadused oleksid õigusriigile kohased, et põhiseadust austaksid kõik kolm riigivõimu: seadusandlik, täidesaatev ja kohtuvõim.
Kohtute rolli olulisust tunnistati juba esimestel Eesti õigusteadlaste päevadel 1922. aastal Tartus, kus üks teema oli kohtunike sõltumatus ehk rippumatus, nagu seda siis nimetati, mis on aktuaalne Eestis ka praegu. Toona vastuvõetud teesides nimetati eraldi ära, et kohtu keel peab olema rahvapärane, loogiline, otstarbekohane, täppis ja õige väljendamises, kaunis kõlavuses ning lühike kujus! Ideaal, mille poole ka praeguses Eesti õigusriigis tuleb pürgida.
Jokk-fenomen
Võib aga juhtuda, et seadustest ja kohtuotsustest üksi ei piisa. Nii ei saa minagi mööda minna nn jokk-fenomenist: juriidiliselt oleks kõik nagu korras ja seaduslik, aga tegelikult? Euroopa Inimõiguste Kohus on oma praktikas pidevalt toonitanud, et Euroopa inimõiguste konventsioon ei ole mõeldud tagama mitte teoreetilisi või illusoorseid õigusi, vaid selliseid õigusi, mis on tõhusad ja mida saab praktikas teostada.
Näiteks romide lastele hariduse andmise teemal on Euroopa Inimõiguste Kohus teatud riikide olukorda analüüsides jõudnud järeldusele, et kuigi seadusandluses otseselt diskrimineerimist ei esinenud, on tegelik olukord seaduse kohaldamisel selline, mis ei võimalda romide lastele teiste lastega võrdset juurdepääsu koolisüsteemile.
Seega tekib õigustatud küsimus: kui tõsiselt suhtutakse põhiõigustesse tegelikult igas Euroopa nurgas, sealhulgas Eestis? Kuidas mujal Euroopas toimuv Eestit puudutab? Kui palju me muu Euroopa ja maailma vastu huvi tunneme? Kas see, mida me võib-olla riigi tasandil õigusriigina tajume, on sama intensiivsusega tunnetatav kohalikul tasandil? Kas ettekujutus õigusriigist ja demokraatiast pealinnas või heade mõtete linnas on sama Eestimaa kaugeimas külas?
Jäägu vastuste tõenäoliselt kurb alatoon iga lugeja oma südametunnistusele.
Poliitikud ja õigus tõele
Eelkõige Eesti esimese õiguskantslerina tuntud, Venemaal Sosva vangilaagris surnud Anton Palvadre on kirjutanud, et demokraatlik riigikord ei ole mõeldav ilma erakondadeta, kuid samas on tõsine oht, et erakonnad mõjutavad riiklikku elu ja paralüseerivad seda oma kitsapiirilistes ja erakondade tegelaste isiklikes huvides ning selle vastu tuleb leida abinõusid.
Kas pole Eesti Vabariigi esimese kümnendi mured taas päevakohased tänapäeva Eestis, kus usalduskriis poliitikute vastu võib peegeldada ka õigusriigi haprust? Peame kindlasti vältima nende ebademokraatlike võtete kasutamist, mida vahepealsetel aastatel, kui Eesti ei olnud iseseisev, meie vastu tarvitati, peame oma inimesi hoidma.
Parim kollektiiv on see, kus valitseb usaldus ja hea koostöö vaim, kus ollakse avatud dialoogiks, kus eri tausta, vanuse ja sooga isikud on tasakaalus, kus otsuseid tehakse läbipaistvalt ja hinnatakse iga indiviidi väärtust ning tema tervist, peret ja heaolu. Nii peab see olema ka riigi puhul.
Viimasel ajal on Euroopa Inimõiguste Kohtus palju kõne all olnud õigus saada teada tõde nii ajalooliste sündmuste kui ka terrorismivastase võitluse kohta. On vaja teada, milliseid vahendeid terrorismivastases võitluses kasutatakse, tõde lähedaste kadumise kohta ja riigivõimu osalust selles, näiteks Tšetšeenias, ning isiku vastu jälitustegevuse raames kogutud info kohta jms. Kuigi Euroopa Inimõiguste Kohus pole otseselt loonud eraldiseisvat õigust tõele, õigust saada teada tõde, on kohus Euroopa inimõiguste konventsioonis olemasolevaid õigusi tõlgendanud näiteks järgmiselt: kui kohus on leidnud, et tegemist on olnud inimväärikust alandava ebainimliku kohtlemisega ja võimud pole suutnud välja selgitada sellise rikkumise põhjustajaid, on lisaks muule rikutud ka kaebaja õigust saada kogu asjas tõe jälile, teada, kes ja miks just nii tema enda või tema lähedasega toimisid.
Kui uskuda Anton Hansen Tammsaaret, peaks eestlastele olema õiguse kõrval vähemalt sama oluline ka tõde. Me ei tohi lasta end uinutada sellest, et oleme edukalt väljunud totalitaarsest ühiskonnast. Demokraatia, väljendus- ja infovabadus ning inimõiguste kaitse on õhukesed eriti rasketel aegadel ning nende eest tuleb pidevalt hoolt kanda ehk nagu on öelnud president Toomas Hendrik Ilves: kui seadustest saab relv lühiajalises poliitilises võitluses, siis kaugeneme õigusriigi alusmõtetest, pärsime ühiskonna arengu loogikat ja ettearvatavust ning koos sellega kahandame Eesti konkurentsivõimet.
Eesti trump – inimõigused
Muidugi võib öelda, et oleme rahvusvahelistes suhetes ja meid kaitseb teiste demokraatlike riikidega ühenduses olemine ehk meie oleme nende ja nemad meie demokraatia kontroll ja tagatis. 1930. aastate ajakirjas Õigus toonitas rahvusvaheliste suhete olulisust Eesti riigi arengule Kuressaares sündinud ja Stockholmis surnud õigusteaduste doktor, õppejõud ja diplomaat Nikolai Kaasik.
Eesti on peaaegu kümme aastat kuulunud Euroopa Liitu, kus õigusriigi põhimõte on kesksel kohal. Kuid midagi ei saa pidada iseenesestmõistetavaks ja automaatseks, isegi Euroopa Liidu puhul tuleb ette rikkumisi, seega ei tohi kaotada valvsust. Euroopa Liidu ühinemine Euroopa inimõiguste konventsiooniga on ette nähtud selleks, et anda inimestele võimalus kaevata Inimõiguste Kohtusse ka Euroopa Liidu institutsioone, kui need on väidetavalt inimõigusi rikkunud.
Samal ajal pole meil mõtet Eestit ja Euroopa Liitu pidevalt vastandada, pigem tunda muret, et kogu Euroopas saaksime rahulikult elada demokraatlikes õigusriikides. Eestil on vaja uusi sihte ja oma stiili Euroopas.
Eesti võiks kujundada endast tõeliselt eeskujuliku maa inimõiguste ja õigusriigi kaitsel, juhtiva mudeli Euroopas. Oleme parajalt pisike ja piisavalt suur selleks, et seda saavutada, meie maavara on inimesed, nende haridus, võimekus ja arukus. Inimõiguste kaitse on kallis, aga luksus see olla ei tohiks, kaitse peaks olema elementaarne. Võiksime pürgida kõrgemale kui miinimumstandardid, saaksime õigusriiklikku ja põhiõiguste kaitse mõtteviisi eksportida mujale Euroopasse ja maailma. See on eriti oluline, arvestades Eesti geopoliitilist asukohta ja inimõiguste kaitse puhul erineva arengutasemega naabreid.
Identiteet ja rahvas
Lõpetuseks identiteedist. Euroopas on praegu seoses õigusriiklusega võtmeküsimuseks identiteet ja see, kuidas erineva identiteediga inimesed rahumeelselt koos elada saaksid. Olgu identiteet kultuuriline, keeleline, usuline, poliitiline vms taustsüsteem, millest pärit oleme, või see, kus parasjagu viibime ning kuhu soovime suunduda, mida saavutada.
Pean oluliseks, et suudame alles hoida oma Eesti identiteeti seda äärmuslikkuseni rõhutamata, samal ajal olles ja jäädes nii eurooplasteks kui ka iseendaks, sest iga inimese jaoks on oluline tunnetada oma juuri ja oma kodu, ükskõik kui hästi ta end võõrsil ka ei tunneks või kui edukas ja andekas ta poleks. Öeldu ei välista konstruktiivset kriitikat, õiglasi ja objektiivseid otsuseid, et Eesti õigusriiki edendada.
On meeldiv vaadata, kuidas arenes Eesti riik enne Teist maailmasõda, tõsi küll, üldisest kontekstist tulenevalt Euroopas kohati ka murettekitavas suunas. Siin on võimalik tõmmata paralleele tänapäevaga, kus kriisidest puretud Euroopas on pinnas soodne rahutustele ja äärmustele ning seetõttu tuleb olla eriti ettevaatlik. Kurb on meenutada, kuidas omal ajal Eestis tehtud suur töö ja nähtud vaev mitmeteks aastakümneteks võõra võimu all nulliti. Nüüd on meile antud juba rohkem aega ise olla ja ise mõelda, kui ajakirjale Õigus oli antud ilmumisaastaid. Kasutagem seda suurepärast võimalust arukalt, ausalt ja õiglaselt!

matches: Kohus Kohus Riigikohus Riigikohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus


text:
Teated algatamisest - Viljandi linnavalitsus
TEATED DETAILPLANEERINGUTE ALGATAMISEST
Viljandi Linnavalitsuse 16.12.2019 korraldusega nr 582 algatati kinnistu Tamme tn 8 (89708:001:0012, pindala 1124 m², sihtotstarve elamumaa 100%) detailplaneering. Detailplaneeringu koostamise vajadus tuleneb huvitatud isiku soovist ehitada krundile uus üksikelamu.
Kavandatav tegevus ei kuulu keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse §6 lõigetes 1 ja 2 ning Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 nr 224 määruses „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" nimetatud tegevuste hulka.
Detailplaneeringu algatamise korraldust näeb siin.
Detailplaneeringu algatamise korralduse lisa näeb siin.
Viljandi Linnavalitsuse 02.12.2019 korraldusega nr 556 algatati kinnistute Kesk-Kaare tn 19 (89702:001:0280, pindala 8372 m², sihtotstarve ühiskondlike ehitiste maa 100%) ja Kesk-Kaare tn 17a (89702:001:0292, pindala 4772 m², sihtotstarve ühiskondlike ehitiste maa 100%) detailplaneering.
Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks on parendada lasteaia teenuste pakkumise võimalusi Paalalinna piirkonnas ja ehitada eelnimetatud kinnistutel uus kaasaegne lasteaed.
Detailplaneeringu koostamise vajadus tuleneb Viljandi linna huvist moodustada lasteaia püstitamiseks uus tervikkrunt ning määrata krundi ehitusõigus ja planeeringunõuded.
Planeeringuala suurus on ligikaudu 1,32 ha. Planeeringu eesmärk on kooskõlas Viljandi linna kehtiva üldplaneeringuga.
Viljandi Linnavalitsuse 02.12.2019 korraldusega nr 551 algatati kinnistu Paisu tn 14 (89709:003:0710, pindala 726 m², sihtotstarve elamumaa 100%) detailplaneering. Detailplaneeringu koostamise vajadus tuleneb huvitatud isiku soovist ehitada krundile olemasoleva üksikelamu asemele uus üksikelamu.
Viljandi Linnavalitsuse 18.11.2019 korraldusega nr 529 algatati kinnistu Veere tn 36 (89703:002:0270, pindala 781 m², sihtotstarve elamumaa 100%) detailplaneering. Detailplaneeringu koostamise vajadus tuleneb huvitatud isiku soovist ehitada krundile üksikelamu.
Viljandi Linnavalitsuse 28.10.2019 korraldusega nr 497 algatati kinnistute Riia mnt 95 (89714:002:0042, pindala 9476 m², sihtotstarve ühiskondlike ehitiste maa 100%), Riia mnt 95a (89714:002:0043, pindala 278 m², sihtotstarve tootmismaa 100%) ja Riia mnt 97 (89714:002:0044, pindala 1006 m², sihtotstarve ärimaa 100%) detailplaneering.
Detailplaneeringu koostamise vajadus tuleneb Viljandi linna huvist. Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks on laiendada talveperioodil jalgpallurite sportimisvõimalusi ja ehitada eelnimetatud kinnistutele jalgpallihall.
Planeeringu eesmärk on kooskõlas Viljandi linna kehtiva üldplaneeringuga.
Viljandi Linnavalitsuse 12.08.2019 korraldusega nr 378 algatati kinnistu Planeedi tn 8 (katastriüksus 89701:001:0219, pindala 11291 m², sihtotstarbed ärimaa 50% ja tootmismaa 50%) detailplaneering, mille koostamise vajadus tuleneb huvitatud isiku soovist määrata krundile ehitusõigus ning planeeringunõuded äri- ja tootmishoonete laiendamiseks ning püstitamiseks. Planeeringualas suurusega 1,27 ha on planeeritava krundi ulatuses ka Planeedi tänav. Kavandatav tegevus ei kuulu keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 ning Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 nr 224 määruses „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" nimetatud tegevuste hulka.
Viljandi Linnavalitsuse 08.04.2019 korraldusega nr 187 algatati kinnistu Uku tn 11 (katastriüksus 89704:002:0190, pindala 1064 m2, sihtotstarve elamumaa 100%) detailplaneering, mille koostamise vajadus tuleneb huvitatud isiku soovist määrata krundi ehitusõigus, planeeringulised ja arhitektuurilised nõuded 5-korruselise korterelamu püstitamiseks. Planeeringuala suurus on ligikaudu 2400 m2. Detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist ei algatata, kuna kavandatav tegevus ei kuulu keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 ning Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruses nr 224 „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" nimetatud tegevuste hulka. Detailplaneeringu algatamise korraldust näeb siin.
Viljandi Linnavalitsuse 18.02.2019 korraldusega nr 72 algatati kinnistu Vilja tn 14 (katastriüksus 89701:001:0141, pindala 1847 m2) detailplaneering nr 2019-003, mille koostamise vajadus tuleneb huvitatud isiku soovist määrata krundi ehitusõigus ja planeeringulised nõuded elamu ja abihoone püstitamiseks. Kavandatav tegevus ei kuulu keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 ning Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruses nr 224„Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" nimetatud tegevuste hulka.
Viljandi Linnavalitsuse 28.01.2019 korraldusega nr 41 algatati kinnistu Riia mnt 68 (katastriüksus 89720:002:0061) detailplaneering nr 2019-002. Planeeringuala koosseisus on kinnistu Riia mnt 68 ning selle kinnistu piiriga külgnevad transpordimaa sihtotstarbega kinnistud Riia mnt 70 (89720:002:0062) ja Riia maantee T1 (89720:002:0074) ning tootmismaa sihtotstarbega kinnistu Reinu tee 48 (89720:002:0063) vähemalt 20 m ulatuses piirist. Planeeringuala suurus on ligikaudu 4,7 ha. Detailplaneeringu koostamise vajadus tuleneb huvitatud isiku soovist muuta kehtivate detailplaneeringutega määratud ehitusõigust ja planeeringunõudeid tootmishoonete püstitamiseks. Kavandatav tegevus ei kuulu keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 ning Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 nr 224 määruses „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" nimetatud tegevuste hulka.
Viljandi Linnavalitsuse 10.12.2018 korraldusega nr 710 algatati kinnistu C. R. Jakobsoni tn 45 // 45a (kvartal nr 146, krunt nr 7, katastritunnus 89710:001:0040, pindala 1651 m², sihtotstarve elamumaa 100%, kinnistusregistriosa nr 539739/5397) detailplaneering. Detailplaneeringu koostamise vajadus tuleneb huvitatud isiku Mittetulundusühing Töötoad soovist lammutada krundil olev elamu (ehitisregistri kood 112014929) ja kuur (ehitisregistri kood 112014930) ning määrata krundi ehitusõigus, planeeringulised ja arhitektuursed nõuded hoolekandeasutuste hoonete püstitamiseks. Detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist ei algatatud. Kavandatav tegevus ei kuulu keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 ning Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 nr 224 määruses „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" nimetatud tegevuste hulka.
Viljandi Linnavalitsuse 19.11.2018 korraldusega nr 688 algatati kinnistu Kullamäe tn 8 (katastritunnus 89705:002:0660, pindala 917 m², sihtotstarve elamumaa 100%) detailplaneering. Detailplaneeringu koostamise vajadus tuleneb huvitatud isiku soovist määrata krundi ehitusõigus, planeeringulised ja arhitektuursed nõuded 4 kuni 6 korteriga elamu ehitamiseks.
Detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist ei algatatud. Kavandatav tegevus ei kuulu keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 ning Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 nr 224 määruses „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" nimetatud tegevuste hulka.
Viljandi Linnavalitsuse 19.11.2018 korraldusega nr 687 algatati kinnistu Ploomi tn 11 (katastritunnus 89707:002:0005, pindala 679 m², sihtotstarve elamumaa 100%) detailplaneering.
Detailplaneeringu koostamise vajadus tuleneb huvitatud isiku soovist määrata krundi ehitusõigus, planeeringulised ja arhitektuursed nõuded pereelamu ehitamiseks. Detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist ei algatatud. Kavandatav tegevus ei kuulu keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 ning Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 nr 224 määruses „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" nimetatud tegevuste hulka.
Viljandi Linnavalitsuse 08.10.2018 korraldusega nr 608 algatati kinnistu C. R. Jakobsoni tn 45b (katastritunnus 89710:001:0030, pindala 1330 m2) detailplaneering. Detailplaneeringu koostamise vajadus tuleneb huvitatud isiku soovist määrata krundi ehitusõigus ja planeeringulised nõuded pereelamu ja abihoone püstitamiseks. Kavandatav tegevus ei kuulu keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 ning Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 nr 224 määruses „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" nimetatud tegevuste hulka.
Viljandi Linnavalitsuse 01.10.2018 korraldusega nr 595 algatati kinnistu Kreegi tn 15 (katastritunnus 89707:002:0820, pindala 671 m²) detailplaneering. Detailplaneeringu koostamise vajadus tuleneb huvitatud isiku soovist määrata krundi ehitusõigus ja planeeringulised nõuded pereelamu püstitamiseks. Detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist ei algatatud. Kavandatav tegevus ei kuulu keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 ning Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 nr 224 määruses „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" nimetatud tegevuste hulka.
Viljandi Linnavalitsuse 09.07.2018 korraldusega nr 407 algatati kinnistute aadressiga Puidu tn 15 (katastritunnus 89720:002:0270), Puidu tn 15a (katastritunnus 89720:002:0230) ja Puidu tn 15b (katastritunnus 89701:001:0496) detailplaneering. Detailplaneeringu koostamise vajadus tuleneb huvitatud isiku soovist liita katastriüksused Puidu tn 15 ja Puidu tn 15b üheks krundiks ning määrata moodustatava krundi ehitusõigus täiendava laohoone ehitamiseks. Planeeritavate kruntide pindalad kokku on 41103 m2. Detailplaneering muudab kehtivat detailplaneeringut (DP 1998-061). Detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist ei algatatud. Kavandatava laohoone püstitamine ei kuulu keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 ning Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 nr 224 määruses „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" nimetatud tegevuste hulka.
Viljandi Linnavalitsuse 26.03.2018 korraldusega nr 164 algatati kinnistu Lossi tn 41a (katastritunnus 89710:002:0150) detailplaneering. Detailplaneeringu koostamise vajadus tuleneb Aktsiaseltsi Toom Tekstiil soovist määrata krundi kasutamise sihtotstarveteks elamumaa ja ärimaa ning planeeringulised nõuded tootmishoonete ümberehitamiseks ja laiendamiseks elamu-ärihooneks. Osa tootmishoonetest lammutatakse. Planeeringuala suurus on ligikaudu 0,5 ha. Planeeringualas on krundi ulatuses külgnevad Uus tänav ja Keskuse tänav. Detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist ei algatatud. Kavandatav tegevus ei kuulu keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 ning Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 nr 224 määruses „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" nimetatud tegevuste hulka.
Viljandi Linnavalitsuse 05.03.2018 korraldusega nr 125 algatati kinnistute aadressiga Pärnu mnt 30 ja Pärnu mnt 32 detailplaneering. Detailplaneeringu koostamise vajadus tuleneb küttematerjali müügiga tegeleva ettevõtte soovist määrata alal ehitusõigus laohoonete ehitamiseks. Planeeringuala ulatus on ligikaudu 11,2 ha. Detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist ei algatatud. Kavandatav tegevus ei kuulu keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 ning Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 nr 224 määruses „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" nimetatud tegevuste hulka.
Viljandi Linnavalitsuse 26.02.2018 korraldusega nr 114 algatati Ojakäära katastriüksuse 89720:002:0813 (kinnistu nr 1998239, pindala 2792 m², sihtotstarve maatulundusmaa 100%) detailplaneering. Detailplaneeringuga on vajalik määrata Ojakäära katastriüksuse 89720:002:0813 kasutamise sihtotstarbeks üksikelamu maa ning anda planeeringulised ja arhitektuursed nõuded krundi hoonestamiseks üksikelamu ja kõrvalhoonega. Ojakäära katastriüksus 89720:002:0813 paikneb riigiteede nr 49 Imavere - Viljandi - Karksi-Nuia ja nr 24159 Viljandi - Heimtali tee ristmiku vahetus läheduses. Maanteeamet väljastas 09.02.2018 kirjaga nr 15-2/18/2128-2 seisukohad detailplaneeringu koostamiseks. Detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist ei algatatud. Kavandatav tegevus ei kuulu keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 ning Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 nr 224 määruses „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu" nimetatud tegevuste hulka.
Detailplaneeringualas on Viljandi järve katastriüksus 89721:001:0001 ja sellega külgnevad krundid ulatuses, kus planeeritakse ehitustöid sõudeala rajamiseks ning kinnistud, mida kavandatakse koormata (juurdepääsuteed jm). Sõudeala planeerimisega kaasneb Viljandi järve kaldajoone muutmine ja kalda ehituskeeluvööndi vähendamine. Detailplaneeringuala asub Viljandi vanalinna muinsuskaitsealal, Viljandi maastikukaitsealal, Natura 2000 võrgustiku alal ja Viljandi linna üldplaneeringuga määratud rohekoridoris. Planeeringuala suurus on umbes 118 ha.
Informatsioon kehtestatud detailplaneeringute kohta vt Viljandi linna planeeringute infosüsteemis EVALD https://service.eomap.ee/viljandilinn/

matches:
§6
§ 6
§ 6
§ 6
§ 6
§ 6
§ 6
§ 6
§ 6
§ 6
§ 6
§ 6
§ 6
§ 6


Kaitsealuste parkide kaitse-eeskiri – Riigi Teataja
Kaitsealuste parkide kaitse-eeskiri
RT I 2000, 43, 272
Kaitsealuste parkide kaitse-eeskiri *
Vabariigi Valitsuse 30. mai 2000. a määrus nr 173
(1) Käesolev kaitse-eeskiri käsitleb vastavalt «Kaitstavate loodusobjektide seadusele» maastikukaitseala eritüübina kaitse alla võetud parkide ja arboreetumite (edaspidi park) kaitset ja kasutamist.
(2) Pargi kaitse eesmärk on ajalooliselt kujunenud planeeringu, dendroloogiliselt, kultuurilooliselt, ökoloogiliselt, esteetiliselt ja puhkemajanduslikult väärtusliku puistu ning pargi- ja aiakunsti hinnaliste kujunduselementide säilitamine koos edasise kasutamise ja arendamise suunamisega.
(3) Pargi maa-ala on määratletud Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud välispiiri kirjeldusega.
(4) Pargi maa-ala on piiranguvöönd.
(5) Pargi piirid kantakse riiklikusse maakatastrisse.
§2. Pargi valitseja
Pargi valitseja on asukohajärgses maakonnas asuv Keskkonnaministeeriumi keskkonnateenistus.
§3. Kinnisasja võõrandamine
«Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845) paragrahvi 44 lõike 2 alusel on pargi piires asuva kinnisasja võõrandamisel riigi esindajaks ostueesõiguse teostamisel keskkonnaminister, kellele teatatakse kinnisasja võõrandamisest «Asjaõigusseaduses» (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509) sätestatud korras.
§4. Liikumine pargis
(1) Liikumine eramaal toimub vastavalt «Asjaõigusseadusele» ja «Kaitstavate loodusobjektide seadusele».
(2) Park on avalikuks kasutamiseks ning omanikul ei ole õigust keelata pargi maa-alal erateede ja radade avalikku kasutamist päikesetõusust päikeseloojanguni, välja arvatud õuemaal. Õuemaale pääseb omaniku loal.
(3) Jalgratastega liiklemine väljaspool teid ja radu ning mootorsõidukitega liiklemine ja nende parkimine väljaspool selleks ettenähtud teid ja parklaid on keelatud, välja arvatud majandus- ja hooldustöödel, järelevalve- ja päästetöödel, käesoleva kaitse-eeskirjaga lubatud töödel ning teaduslikel välitöödel kaitseala valitseja nõusolekul.
(4) Pargi veekogudel on lubatud mootorita ujuvvahendiga liiklemine. Veemootorsõidukiga liiklemine on lubatud ainult selleks ettenähtud ja tähistatud liiklusteel ning järelevalve- ja päästetöödel.
§5. Telkimine ja lõkke tegemine
Telkimine ja lõkke tegemine on lubatud ainult selleks ettevalmistatud ja tähistatud ning pargi valitsejaga kooskõlastatud paikades, sealjuures õuemaal omaniku loal.
§6. Rahvaürituste korraldamine
Pargis on lubatud alla 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades. Üle 50 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades on lubatud üksnes pargi valitseja nõusolekul.
§7. Jahipidamine ja kalapüük
Pargis on lubatud harrastuslik kalapüük ja jahipidamine vastavalt «Kalapüügiseadusele» (RT I 1995, 80,1384; 1996, 27, 567; 1998, 108/109, 1784; 1999, 10, 152; 54, 583; 95, 843; 2000, 13, 92) ja «Jahikorralduse seadusele» (RT I 1994, 30, 465; 83, 1449; 1996, 49, 953; 1997, 86, 1460; 1999, 54, 583; 95, 843).
§8. Valdaja kohustused
(1) Pargi valdaja on kohustatud hoolt kandma selle hea seisundi eest ning viivitamatult teatama pargi valitsejale kõikidest parki kahjustavatest ning kahjustada võivatest asjaoludest.
(2) Pargi ilme ja liigilise koosseisu tagamiseks on pargis kohustuslikud kaitseala valitsejaga kooskõlastatud tööd nagu niitmine, puu- ja põõsarinde harvendamine ja kujundamine.
§9. Keelatud tegevused
(1) Pargi valitseja nõusolekuta on pargis keelatud:
7) puhtpuistute kujundamine;
8) veekogude veetaseme muutmine;
9) teede, õhuliinide ja muude kommunikatsioonide rajamine;
10) uute ehitiste püstitamine;
11) väetiste ja mürkkemikaalide kasutamine.
(2) Pargis on keelatud maavarade ja maa-ainese kaevandamine ja jäätmete ladustamine.
§10. Teaduslikud välitööd
Teaduslikke välitöid pargis tehakse «Kaitstavate loodusobjektide seaduse» paragrahvis 25 sätestatud korra alusel.
§11. Üksikobjekti kaitse
Parki jääva kaitstava looduse üksikobjekti kaitset korraldatakse «Kaitstavate loodusobjektide seaduse» paragrahvi 5 lõike 5 kohase kaitse-eeskirja alusel.
§12. Tegevuse kooskõlastamine
(1) Pargi valitseja nõusoleku saamiseks käesolevas kaitse-eeskirjas ettenähtud juhtudel peab vastava loa taotleja või projekti või tegevuskava kooskõlastuse taotleja esitama valitsejale kirjaliku taotluse.
(2) Valitseja vastab taotlusele nõusoleku või motiveeritud keeldumisega ja vajaduse korral omapoolsete tingimuste esitamisega nii taotlejale kui ka loa andjale hiljemalt ühe kuu jooksul pärast taotluse saamist.
(3) Keskkonnamõjude hindamise vajaduse korral on valitsejal õigus taotlusele vastamist edasi lükata kuni ekspertiisiakti saamiseni, teavitades sellest nii nõusoleku taotlejat kui ka loa andjat.
§13. Rakendussätted
(2) Käesolev kaitse-eeskiri hakkab kaitsealuses pargis kehtima pärast Vabariigi Valitsuse määruse jõustumist, millega määrati kaitsealuse pargi välispiiri kirjeldus.
* Euroopa Ühenduste Nõukogu direktiivid 92/43/EMÜ (EÜT L 206, 21.05.1992) ja 79/409/EMÜ (EÜT L 103, 2.04.1979).


Politsei teenetemärkide liigid, kirjeldus ja andmise ning äravõtmise kord – Riigi Teataja
Politsei teenetemärkide liigid, kirjeldus ja andmise ning äravõtmise kord
Politsei teenetemärkide liigid, kirjeldus ja andmise ning äravõtmise kord - sisukord
2 Politsei teenetemärkide liigid
§ 2 Politsei teenetemärgid
§ 3 Politsei teeneterist
§ 4 Politsei- ja Piirivalveameti teenetemärk
§ 5 Põhja prefektuuri teenetemärk
§ 6 Ida prefektuuri teenetemärk
§ 7 Lõuna prefektuuri teenetemärk
§ 8 Lääne prefektuuri teenetemärk
§ 9 Politsei teenistusrist
§ 91 Abipolitseiniku teenetemärk
3 Politsei teenetemärkide kirjeldus
1 Politsei teeneterist
§ 10 Politsei I klassi teeneteristi kirjeldus
§ 11 Politsei II klassi teeneteristi kirjeldus
§ 12 Politsei teeneteristi kuldmedali kirjeldus
§ 13 Politsei teeneteristi hõbemedali kirjeldus
§ 14 Politsei teeneteristi mõõkade kirjeldus
2 Politsei- ja Piirivalveameti ning selle struktuuriüksuse teenetemärk
§ 15 Politsei- ja Piirivalveameti teenetemärgi kirjeldus
§ 16 Põhja prefektuuri teenetemärgi kirjeldus
§ 17 Ida prefektuuri teenetemärgi kirjeldus
§ 18 Lõuna prefektuuri teenetemärgi kirjeldus
§ 19 Lääne prefektuuri teenetemärgi kirjeldus
3 Politsei teenistusrist
§ 20 10-aastase teenistuse eest antava politsei teenistusristi kirjeldus
§ 21 20-aastase teenistuse eest antava politsei teenistusristi kirjeldus
§ 22 30-aastase teenistuse eest antava politsei teenistusristi kirjeldus
31 Abipolitseiniku teenetemärk
§ 221 Abipolitseiniku teenetemärgi kirjeldus
4 Politsei teenetemärgi lindilõige
§ 23 Politsei teenetemärgi lindilõige
4 Politsei teenetemärkide andmine ja äravõtmine
1 Politsei teenetemärgiga autasustamise tingimused
§ 24 Politsei teeneteristiga autasustamise tingimused
§ 25 Politsei- ja Piirivalveameti ning selle struktuuriüksuse teenetemärgiga autasustamise tingimused
§ 26 Politsei teenistusristiga autasustamise tingimused
§ 261 Abipolitseiniku teenetemärgiga autasustamise tingimused
§ 27 Politsei teenetemärkide andmise õigus
2 Politsei teenetemärgi taotlemine
§ 28 Taotluse esitamine
§ 29 Taotluse vorm
§ 30 Taotluste esitamise tähtaeg
3 Politsei teenetemärgi kätteandmine
§ 31 Politsei teenetemärkide kätteandmine
4 Politsei teenetemärkide kandmine
§ 32 Politsei teenetemärkide kandmine
5 Politsei teenetemärgi, lindilõike ja tunnistuse duplikaadi tellimine
§ 33 Duplikaadi tellimine
6 Politsei teenetemärgi äravõtmine
§ 331 Politsei teenetemärgi äravõtmine
§ 34 Määruse kehtetuks tunnistamine
RT I, 14.09.2018, 2
[RT I, 10.10.2017, 4 - jõust. 13.10.2017, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1. oktoobrist 2017. aastal.]
Vastu võetud 03.11.2015 nr 47
RT I, 06.11.2015, 5
jõustumine 09.11.2015
04.10.2017 RT I, 10.10.2017, 4 13.10.2017, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1. oktoobrist 2017. aastal.
11.09.2018 RT I, 14.09.2018, 1 17.09.2018
Määrus kehtestatakse politsei ja piirivalve seaduse § 84 lõike 2 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse kauaaegse teenistuse, teenistusülesannete või kodanikukohuse silmapaistvalt hea täitmise eest antavad politsei teenetemärgid, sätestatakse nende klassid ja kirjeldus ning teenetemärkide andmise ja äravõtmise kord.
(2) Politsei teenetemärk, välja arvatud abipolitseiniku teenetemärk, antakse Politsei- ja Piirivalveameti politseiametnikule, samuti ametnikule, kes ei ole politseiametnik, ning töötajale samadel alustel politseiametnikuga.
(21) Abipolitseiniku teenetemärk antakse abipolitseinikule.
(3) Silmapaistvate teenete eest võib erandkorras anda politsei teeneteristi ja Politsei- ja Piirivalveameti ning selle struktuuriüksuse teenetemärgi ka isikule, kes ei ole Politsei- ja Piirivalveameti ametnik või töötaja.
(4) Teenetemärkide andmise ja väljastamise üle peab arvestust Politsei- ja Piirivalveamet.
(5) Määruses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades politsei ja piirivalve seaduses ning käesolevas määruses sätestatud erisusi.
2. peatükk Politsei teenetemärkide liigid
§ 2. Politsei teenetemärgid
(1) Politsei teenetemärgid on:
1) politsei teeneterist;
2) Politsei- ja Piirivalveameti ning selle struktuuriüksuse teenetemärk;
3) politsei teenistusrist;
4) abipolitseiniku teenetemärk.
(2) Politsei- ja Piirivalveameti ning selle struktuuriüksuse teenetemärgid on:
1) Politsei- ja Piirivalveameti teenetemärk;
2) Põhja prefektuuri teenetemärk;
3) Ida prefektuuri teenetemärk;
4) Lõuna prefektuuri teenetemärk;
5) Lääne prefektuuri teenetemärk.
§ 3. Politsei teeneterist
(1) Politsei teeneteristiga tunnustatakse politseiametnikku kauaaegse laitmatu teenistuse või teenistusülesannete või kodanikukohuse silmapaistvalt hea täitmise eest.
(2) Politsei teeneteristil on kaks põhiklassi – I ja II klass.
(3) Politsei teeneteristil on kaks medaliklassi – kuldmedal ja hõbemedal.
§ 4. Politsei- ja Piirivalveameti teenetemärk
Politsei- ja Piirivalveameti teenetemärgiga tunnustatakse politseiametnikku silmapaistvate teenete eest Politsei- ja Piirivalveameti ees.
§ 5. Põhja prefektuuri teenetemärk
Põhja prefektuuri teenetemärgiga tunnustatakse politseiametnikku silmapaistvate teenete eest Põhja prefektuuri ees.
§ 6. Ida prefektuuri teenetemärk
Ida prefektuuri teenetemärgiga tunnustatakse politseiametnikku silmapaistvate teenete eest Ida prefektuuri ees.
§ 7. Lõuna prefektuuri teenetemärk
Lõuna prefektuuri teenetemärgiga tunnustatakse politseiametnikku silmapaistvate teenete eest Lõuna prefektuuri ees.
§ 8. Lääne prefektuuri teenetemärk
Lääne prefektuuri teenetemärgiga tunnustatakse politseiametnikku silmapaistvate teenete eest Lääne prefektuuri ees.
§ 9. Politsei teenistusrist
(1) Politsei teenistusristiga tunnustatakse politseiametnikku pikaajalise teenistuse eest Eesti politseis.
(2) Politsei teenistusristil on kolm järku:
1) 10-aastase teenistuse eest;
2) 20-aastase teenistuse eest;
3) 30-aastase teenistuse eest.
§ 91. Abipolitseiniku teenetemärk
Abipolitseiniku teenetemärgiga tunnustatakse abipolitseinikku silmapaistvate teenete eest politsei tegevuses osalemisel.
3. peatükk Politsei teenetemärkide kirjeldus
1. jagu Politsei teeneterist
§ 10. Politsei I klassi teeneteristi kirjeldus
(1) Politsei I klassi teeneterist koosneb rinnalindist ja 40-millimeetrise läbimõõduga ristist. Kullatud äärisega valgel emailitud ristil on hõbedane politsei vapilõvi 14-millimeetrise läbimõõduga kullatud äärisega valgel litril. Teeneteristi kujutis on esitatud käesoleva määruse lisas 1.
(2) Politsei teeneteristi rinnalint on 35 millimeetri laiune sinine muareelint hõbedaste niitidega koos kahe 3 millimeetri laiuse hõbedase teibaga. Lindile on paigutatud 22-millimeetrise läbimõõduga kuldne rullmärk.
§ 11. Politsei II klassi teeneteristi kirjeldus
(1) Politsei II klassi teeneterist koosneb rinnalindist ja 40-millimeetrise läbimõõduga ristist. Hõbetatud äärisega valgel emailitud ristil on hõbedane politsei vapilõvi 14-millimeetrise läbimõõduga hõbetatud äärisega valgel litril. Teeneteristi kujutis on esitatud käesoleva määruse lisas 1.
(2) Politsei teeneteristi rinnalint on 35 millimeetri laiune sinine muareelint hõbedaste niitidega koos kahe 3 millimeetri laiuse hõbedase teibaga. Lindile on paigutatud 22-millimeetrise läbimõõduga hõbedane rullmärk.
§ 12. Politsei teeneteristi kuldmedali kirjeldus
(1) Politsei teeneteristi kuldmedal koosneb rinnalindist ja 35-millimeetrise läbimõõduga kullatud medalist. Medalil on 38-millimeetrise läbimõõduga kullatud äärisega valge emailitud rist, millel on tasapinnaline hõbedane politsei vapilõvi 12-millimeetrise läbimõõduga kullatud äärisega valgel litril. Teeneteristi kujutis on esitatud käesoleva määruse lisas 1.
(2) Politsei teeneteristi rinnalint on 35 millimeetri laiune sinine muareelint hõbedaste niitidega koos kahe 3 millimeetri laiuse hõbedase teibaga. Lindile on paigutatud 22-millimeetrise läbimõõduga sinine rullmärk.
§ 13. Politsei teeneteristi hõbemedali kirjeldus
(1) Politsei teeneteristi hõbemedal koosneb rinnalindist ja 35-millimeetrise läbimõõduga hõbetatud medalist. Medalil on 38-millimeetrise läbimõõduga hõbetatud äärisega valge emailitud rist, millel on tasapinnaline hõbedane politsei vapilõvi 12-millimeetrise läbimõõduga hõbetatud äärisega valgel litril. Teeneteristi kujutis on esitatud käesoleva määruse lisas 1.
(2) Politsei teeneteristi rinnalint on 35 millimeetri laiune sinine muareelint hõbedaste niitidega koos kahe 3 millimeetri laiuse hõbedase teibaga.
§ 14. Politsei teeneteristi mõõkade kirjeldus
(1) Erilise vapruse ja ennastsalgavuse tunnustamiseks antavale politsei teeneteristile lisatakse kaks ristatud tõstetud kullatud või hõbetatud mõõka.
(2) I ja II klassi teeneteristi mõõga pikkus koos käepidemega on teeneteristil 23 millimeetrit ning kuld- ja hõbemedalil 20 millimeetrit.
2. jagu Politsei- ja Piirivalveameti ning selle struktuuriüksuse teenetemärk
§ 15. Politsei- ja Piirivalveameti teenetemärgi kirjeldus
(1) Politsei- ja Piirivalveameti teenetemärk koosneb rinnalindist ja 40-millimeetrise läbimõõduga käppristist. Kullatud äärisega valgel emailitud käppristil on 15 millimeetri kõrgune tasapinnaline politseivapp. Ristiharude vahel on kuldsed kiirtekimbud. Teenetemärgi revers on kuldne ja sellele graveeritakse teenetemärgi number. Teenetemärgi kujutis on esitatud käesoleva määruse lisas 2.
(2) Rinnalint on 35 millimeetri laiune sinine muareelint kahe 8 millimeetri laiuse halli teiba ja 22-millimeetrise läbimõõduga sinise rullmärgiga.
§ 16. Põhja prefektuuri teenetemärgi kirjeldus
(1) Põhja prefektuuri teenetemärk koosneb ristist ja rinnalindist. Rist on samasugune kui Politsei- ja Piirivalveameti teenetemärgi rist. Teenetemärgi kujutis on esitatud käesoleva määruse lisas 2.
(2) Rinnalint on 35 millimeetri laiune hall muareelint kahe 8 millimeetri laiuse musta teibaga.
§ 17. Ida prefektuuri teenetemärgi kirjeldus
(1) Ida prefektuuri teenetemärk koosneb rinnalindist ja ristist. Rist on samasugune nagu Politsei- ja Piirivalveameti teenetemärgi rist. Teenetemärgi kujutis on esitatud käesoleva määruse lisas 2.
(2) Rinnalint on 35 millimeetri laiune hall muareelint kahe 8 millimeetri laiuse sinise teibaga.
§ 18. Lõuna prefektuuri teenetemärgi kirjeldus
(1) Lõuna prefektuuri teenetemärk koosneb ristist ja rinnalindist. Rist on samasugune nagu Politsei- ja Piirivalveameti teenetemärgi rist. Teenetemärgi kujutis on esitatud käesoleva määruse lisas 2.
(2) Rinnalint on 35 millimeetri laiune hall muareelint kahe 8 millimeetri laiuse rohelise teibaga.
§ 19. Lääne prefektuuri teenetemärgi kirjeldus
(1) Lääne prefektuuri teenetemärk koosneb ristist ja rinnalindist. Rist on samasugune nagu Politsei- ja Piirivalveameti teenetemärgi rist. Teenetemärgi kujutis on esitatud käesoleva määruse lisas 2.
(2) Rinnalint on 35 millimeetri laiune hall muareelint kahe 8 millimeetri laiuse punase teibaga.
3. jagu Politsei teenistusrist
§ 20. 10-aastase teenistuse eest antava politsei teenistusristi kirjeldus
(1) 10-aastase teenistuse eest antav politsei teenistusrist koosneb rinnalindist ja 38-millimeetrise läbimõõduga ristist. Tumedaks oksüdeeritud ristil on 14 millimeetri kõrgune tasapinnaline politseivapp. Teenistusristi kujutis on esitatud käesoleva määruse lisas 3.
(2) 10-aastase teenistuse eest antava politsei teenistusristi rinnalint on 35 millimeetri laiune hall muareelint 2,5 millimeetri laiuse sinise vardaga.
§ 21. 20-aastase teenistuse eest antava politsei teenistusristi kirjeldus
(1) 20-aastase teenistuse eest antav politsei teenistusrist koosneb rinnalindist ja 38-millimeetrise läbimõõduga ristist. Hõbedasel ristil on 14 millimeetri kõrgune tasapinnaline politseivapp. Teenistusristi kujutis on esitatud käesoleva määruse lisas 3.
(2) 20-aastase teenistuse eest antava politsei teenistusristi rinnalint on 35 millimeetri laiune hall muareelint kolme 2,5 millimeetri laiuse sinise vardaga.
§ 22. 30-aastase teenistuse eest antava politsei teenistusristi kirjeldus
(1) 30-aastase teenistuse eest antav politsei teenistusrist koosneb rinnalindist ja 38-millimeetrise läbimõõduga ristist. Kullatud ristil on 14 millimeetri kõrgune tasapinnaline politseivapp. Teenistusristi kujutis on esitatud käesoleva määruse lisas 3.
(2) 30-aastase teenistuse eest antava politsei teenistusristi rinnalint on 35 millimeetri laiune hall muareelint 10 millimeetri laiuse sinise vaiaga.
31. jagu Abipolitseiniku teenetemärk
§ 221. Abipolitseiniku teenetemärgi kirjeldus
(1) Abipolitseiniku teenetemärk koosneb rinnalindist ja sõõrikujulisest 35-millimeetrise läbimõõduga punasest vasest medalist. Medali keskel on käpprist, millel 12-millimeetri kõrgune tasapinnaline politseivapp. Käppristi ümbritseb 5-millimeetrine sõõr, millel on kaks loorberioksa ja tähed AP. Teenetemärgi tagaküljele graveeritakse teenetemärgi number. Teenetemärgi kujutis on esitatud käesoleva määruse lisas 4.
(2) Abipolitseiniku teenetemärgi rinnalint on 35-millimeetri laiune hall muareelint kahe 11,5-millimeetri laiuse oranži triibuga.
4. jagu Politsei teenetemärgi lindilõige
§ 23. Politsei teenetemärgi lindilõige
(1) Politsei teenetemärgi lindilõige on vastava teenetemärgi 11 millimeetri kõrgune lindi osa, millele võib kinnitada rullmärgi, naastu või mõõgad. Lindilõike kujutis on esitatud käesoleva määruse lisas 5.
(2) Politsei teeneteristi I klassi lindilõikel on kuldne, II klassi lindilõikel on hõbedane ning kuldmedali lindilõikel on sinine rullmärk.
(3) Erilise vapruse ja ennastsalgavuse tunnustamiseks antavale teeneteristi lindilõikele lisatakse kaks ristuvat hõbemõõka.
4. peatükk Politsei teenetemärkide andmine ja äravõtmine
1. jagu Politsei teenetemärgiga autasustamise tingimused
§ 24. Politsei teeneteristiga autasustamise tingimused
(1) Politsei teeneteristiga autasustatakse politseiametnikku teenistusülesannete silmapaistvalt hea täitmise eest, sealhulgas erilise vapruse eest teenistuskohustuste täitmisel.
(2) Iga klassi teeneterist antakse ühel korral.
(3) Isikut, keda on autasustatud politsei teeneteristiga, võidakse samalaadsete teenete eest esitada politsei teeneteristiga autasustamiseks üldjuhul pärast viie aasta möödumist ning erilaadsete teenete eest pärast kolme aasta möödumist eelmisest politsei teeneteristiga autasustamisest arvates.
§ 25. Politsei- ja Piirivalveameti ning selle struktuuriüksuse teenetemärgiga autasustamise tingimused
Politsei- ja Piirivalveameti, Põhja prefektuuri, Ida prefektuuri, Lõuna prefektuuri ja Lääne prefektuuri teenetemärgiga autasustatakse:
1) inimeste ja vara suurema turvalisuse ning riigi suurema julgeoleku tagamise, keskkonnakahjuga seotud õnnetustele reageerimise või selleks võimekuse loomise, kodakondsus- ja migratsioonipoliitika arendamise, samuti organisatsiooni arendamise eest;
2) olulise panuse eest politsei arendamisel, politsei maine tõstmisel, politsei põhiväärtuste edendamisel, politseitöö tõhususe tõstmisel või oskusliku tegutsemise eest kriisi- või ootamatus ja eriti ohtlikus olukorras.
§ 26. Politsei teenistusristiga autasustamise tingimused
(1) 10-aastase teenistuse eest, 20-aastase teenistuse eest või 30-aastase teenistuse eest antakse politsei teenistusrist politseiametnikule, kes on olnud teenistuses politseis, piirivalves, Sisekaitseakadeemias, Kaitsepolitseiametis, Kodakondsus- ja Migratsiooniametis või Eesti Vabariigi Kohtueelse Uurimise Ametis kalendriaasta 1. jaanuariks vastavalt 10, 20 või 30 aastat.
(2) Politsei teenistusrist antakse teenistuses olevale politseiametnikule.
§ 261. Abipolitseiniku teenetemärgiga autasustamise tingimused
Abipolitseiniku teenetemärgiga autasustatakse abipolitseinikku olulise panuse eest avaliku korra kaitsel ja turvalise ühiskonna tagamisel, sealhulgas kauaaegse tegevuse eest abipolitseinikuna.
§ 27. Politsei teenetemärkide andmise õigus
(1) Politsei teeneteriste annab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga.
(2) Politsei- ja Piirivalveameti teenetemärke, politsei teenistusriste ja abipolitseiniku teenetemärke annab Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor käskkirjaga, kui käesolevas paragrahvis ei ole sätestatud teisiti.
[RT I, 14.09.2018, 1 - jõust. 17.09.2018]
(3) Põhja prefektuuri, Ida prefektuuri, Lõuna prefektuuri ja Lääne prefektuuri teenetemärke annab prefekt käskkirjaga.
(31) Sisekaitseakadeemias teenistuses olevale politseiametnikule annab politsei teenistusristi Sisekaitseakadeemia rektor käskkirjaga.
(32) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektorile annab politsei teenistusristi siseminister.
(4) Vajaduse korral moodustab teenetemärgi andja komisjoni, kes vaatab taotlused läbi, ning kehtestab komisjoni töökorra.
(5) Teenetemärgi võib anda ka postuumselt.
(6) Teenetemärgi andmata jätmist ei pea põhjendama.
2. jagu Politsei teenetemärgi taotlemine
§ 28. Taotluse esitamine
(1) Taotluse politsei teeneteristi andmiseks võivad esitada:
1) Siseministeeriumi kantsler;
2) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor;
3) Sisekaitseakadeemia rektor.
(2) [Kehtetu - RT I, 10.10.2017, 4 - jõust. 13.10.2017, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1. oktoobrist 2017. aastal.]
(3) Taotlusi Politsei- ja Piirivalveameti ning selle struktuuriüksuse teenetemärgi ja abipolitseiniku teenetemärgi andmiseks võivad esitada Politsei- ja Piirivalveameti struktuuriüksuste juhid.
(4) Taotlus esitatakse teenetemärgi andmise õigust omavale isikule.
(5) Valdkonna eest vastutavale ministrile esitatakse taotlus vähemalt neli nädalat enne käesolevas määruses sätestatud politsei teeneteristi korralise kätteandmise tähtpäeva.
§ 29. Taotluse vorm
(1) Taotlus esitatakse kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
1) kandidaadi ees- ja perekonnanimi;
2) kandidaadi teenistusaste ja ameti- või töökoht;
3) selle politsei teenetemärgi liik ja klass, millega autasustamist taotletakse;
4) autasustatava teenete kirjeldus;
5) varem antud riiklik või ametkondlik teenetemärk ning selle andmise aeg.
(3) [Kehtetu - RT I, 10.10.2017, 4 - jõust. 13.10.2017, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1. oktoobrist 2017. aastal.]
(4) Abipolitseiniku teenetemärgi andmise taotluses ei esitata käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 2 ja 5 märgitud andmeid.
§ 30. Taotluste esitamise tähtaeg
[Kehtetu - RT I, 10.10.2017, 4 - jõust. 13.10.2017, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1. oktoobrist 2017. aastal.]
3. jagu Politsei teenetemärgi kätteandmine
§ 31. Politsei teenetemärkide kätteandmine
(1) Politsei teenistusriste antakse kätte korraliselt üks kord aastas – Eesti Vabariigi aastapäeval 24. veebruaril.
(2) Politsei teeneteriste, Politsei- ja Piirivalveameti ning selle struktuuriüksuse teenetemärke ja abipolitseiniku teenetemärke antakse kätte korraliselt üks kord aastas – politsei ja piirivalve aastapäeval novembris.
(3) Erandjuhul võidakse politsei teenetemärk anda kätte ka muul ajal.
(4) Politsei teenetemärgi annab pidulikult kätte selle andmise otsustanud ametnik või tema volitusel muu ametnik.
(5) Postuumselt antud politsei teenetemärk antakse kätte autasustatud isiku perekonnaliikmele või teisele lähedasele isikule.
(6) Politsei teenetemärk antakse kätte koos tunnistusega.
4. jagu Politsei teenetemärkide kandmine
§ 32. Politsei teenetemärkide kandmine
(1) Politsei teenetemärkide kandmisel politseiametniku vormiriietusel juhindutakse politsei vormiriietuse kandmise korrast.
(2) Politsei teenetemärkide kandmisel muudel juhtudel juhindutakse teenetemärkide kandmise heast tavast.
(3) Politsei teenetemärki on õigus kanda üksnes isikul, keda on sellega autasustatud.
5. jagu Politsei teenetemärgi, lindilõike ja tunnistuse duplikaadi tellimine
§ 33. Duplikaadi tellimine
Politsei teenetemärgi, lindilõike ja tunnistuse duplikaadi tellib Politsei- ja Piirivalveamet politsei teenetemärgi kavaleri avalduse alusel ning kulul.
6. jagu Politsei teenetemärgi äravõtmine
§ 331. Politsei teenetemärgi äravõtmine
(1) Politsei teenetemärgi andmise otsustanud isik võib otsustada isikult teenetemärk ära võtta, kui:
1) on jõustunud kohtuotsus, millega isik on süüdi mõistetud tahtliku kuriteo toimepanemises või
2) saavad teatavaks enne teenetemärgi andmist esinenud asjaolud, millest teadmise korral ei oleks isikule teenetemärki antud või
3) isiku hilisem käitumine on olnud niivõrd vääritu, et see välistaks talle teenetemärgi andmise.
(2) Isik, kellelt on politsei teenetemärk ära võetud, peab teenetemärgi tagastama teenetemärgi andmise otsustanud isikule.
§ 34. Määruse kehtetuks tunnistamine
Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1. novembrist 2015. aastal.
Lisa 1 Politsei teeneterist
Lisa 2 Politsei- ja Piirivalveameti ning selle struktuuriüksuse teenetemärk
Lisa 3 Politsei teenistusrist
Lisa 4 Abipolitseiniku teenetemärk
Lisa 5 Lindilõiked


Tagatisfondi majandusaasta aruanne – Riigi Teataja
Tagatisfondi majandusaasta aruanne
Vastu võetud 28.04.2003 nr 64
RTL 2003, 55, 802
jõustumine 11.05.2003
31.12.2004 nr 151 (RTL 2005, 4, 30) 9.01.2005
Määrus kehtestatakse «Tagatisfondi seaduse» (RT I 2002, 23, 131; 57, 357; 102, 600; 2004, 30, 208; 36, 251; 37, 252) § 88 lõike 3 alusel.
[RTL 2005, 4, 30; 9.01.2005]
(1) Fondi raamatupidamist ja aruandlust korraldatakse, lähtudes «Raamatupidamise seadusest» (RT I 2002, 102, 600; 2003, 88, 588), "Tagatisfondi seadusest" (edaspidi seadus), käesolevast määrusest ning muudest õigusaktidest, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti. Fondi raamatupidamisele ja -aruandlusele ei kohaldata "Raamatupidamise seaduse" §-des 15, 18 ja 20 kasumiaruande ja omakapitali muutuste aruande kohta sätestatut.
(2) Fondi majandusaasta aruanne koosneb raamatupidamise aastaaruandest ning tegevusaruandest, millele lisatakse audiitori järeldusotsus.
(1) Raamatupidamise aastaaruanne koosneb bilansist, Fondi ja osafondide liikumise aruandest (edaspidi liikumisaruanne), rahavoogude aruandest ja aastaaruande lisadest.
(2) Raamatupidamise aastaaruanne koostatakse krooni täpsusega.
(3) Raamatupidamise aastaaruandega koos esitatakse Fondi juhataja kirjalik deklaratsioon, mis on raamatupidamise aruande lahutamatu osa ja millele kirjutab koos kuupäeva märkimisega alla Fondi juhataja, kes deklareerib oma vastutust raamatupidamise aastaaruande koostamise eest ja kinnitab järgmist:
1) raamatupidamise aastaaruande koostamisel rakendatud arvestuspõhimõtted on vastavuses kas Eesti hea raamatupidamistavaga või rahvusvaheliste finantsaruandluse standarditega;
2) raamatupidamise aastaaruanne kajastab õigesti ja õiglaselt Fondi ja osafondide finantsseisundit, majandustulemust ning rahavoogusid;
3) Fond on jätkuvalt tegutsev.
(4) Juhul kui mõni käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud nõuetest ei ole täidetud, avalikustatakse see asjaolu deklaratsioonis ning kirjeldatakse põhjusi.
Fond koostab bilansi vastavalt «Raamatupidamise seaduse» lisas 1 toodud bilansiskeemile.
(5) Liikumisaruande punktide 3 ja 4 kirjed kajastatakse kassapõhiselt, ülejäänud kirjed kajastatakse tekkepõhiselt.
1) «Raamatupidamise seaduse» lisas 3 sätestatud andmed;
3) selgitused bilansi ja liikumisaruande ning rahavoogude aruande oluliste kirjete ning nende muutumise kohta aruandeperioodil;
4) erinevate tulu- ja kulukirjete otseste ja kaudsete tulude ja kulude jaotamise põhimõtted ning jaotuse osafondide vahel;
5) bilansivälised nõuded ja kohustused osafondide lõikes (sh fondiosaliste tähtajaks laekumata osamaksed);
6) muud olulised asjaolud õige ja õiglase ülevaate andmiseks Fondi ja osafondide finantsseisundist, majandustulemusest ning rahavoogudest, lähtudes eelkõige iga osafondi varade lahususest.
1) «Raamatupidamise seaduse» §-s 24 sätestatud andmed;
2) hüvitiste väljamaksmine (sh väljamaksmata hüvitised);
Määrust rakendatakse majandusaasta aruannete koostamisel aruandeperioodide kohta, mis algavad 1. jaanuaril 2004 või hiljem.
Rahandusministri 28. aprilli 2003. a määruse nr 64 «Tagatisfondi majandusaasta aruanne»
FONDI JA OSAFONDIDE LIIKUMISE ARUANNE
1. Fondi omakapital perioodi alguseks
Siin näidatakse Fondi ja osafondide omakapitali suurus perioodi alguseks.
2. Fondiosaliste osamaksed
Siin näidatakse aruandeperioodil osafondidesse laekunud raha, mis moodustub ühekordsetest osamaksetest ning kvartaliosamaksetest.
3. Makstud hüvitised
Siin näidatakse aruandeperioodil osafondidest välja makstud hüvitised. Osakuomanikele välja makstud hüvitisi vähendatakse seaduse § 73 lõike 4 alusel tagastatava raha arvel.
4. Nõudeõiguse alusel laekunud summad
Siin näidatakse seaduse § 78 lõikes 1 nimetatud nõudeõiguse alusel laekunud summad.
5. Finantstulud
5.1. Intressitulud
Siin näidatakse kõik intressitulud ja intressi iseloomuga tulud, mis tulenevad erinevatest varakirjetest, sh seaduse § 41 lõike 3 ja § 60 lõike 4 kohaselt hoiustatud rahast. Intressi iseloomuga tulud on need tulud, mis on seotud perioodi kestuse või suhtega vara suurusesse ning need periodiseeritakse vastavalt nõude kestusele.
5.2. Kasum valuutakursi muutustest
5.3. Finantsinvesteeringute väärtuse muutus
5.4. Muud finantstulud
6. Finantskulud
6.1. Intressikulud
Siin näidatakse kõik intressikulud ja intressi iseloomuga kulud, mis tulenevad erinevatest kohustustekirjetest. Intressi iseloomuga kulud on need kulud, mille suurus on seotud perioodi kestuse või suhtega kohustuse (nt saadud laenu) summasse ning need periodiseeritakse vastavalt kohustuse kestusele.
6.2. Kahjum valuutakursi muutusest
6.3. Finantsinvesteeringute väärtuse muutus
6.4. Muud finantskulud
7. Muud tegevustulud
Siin näidatakse järgmised tulud:
– seaduse § 77 alusel tasumisele kuuluvad viivised;
– tulud, mis saadakse osafondi vara kasutamisel teise osafondi kohustuste täitmiseks seaduse § 86 lõike 2 kohaselt;
– omatarbeks soetatud materiaalse ja immateriaalse põhivara müügist saadud kasum;
– muud tegevustulud.
8. Muud tegevuskulud
Siin näidatakse järgmised kulud:
– omatarbeks soetatud materiaalse ja immateriaalse põhivara müügist saadud kahjum;
– tegevuskulud, mis on seotud kirjel Muud tegevustulud näidatud tuludega, lähtudes vastavuse printsiibist;
– muud tegevuskulud.
9. Administratiivkulud
9.1. Palgakulu
9.2. Sotsiaalmaks
9.3. Töötuskindlustusmakse
9.4. Pensionikulu (mitteriiklik)
9.5. Muud administratiivkulud
10. Fondi netotulem
Siin näidatakse Fondi ja osafondide netotulem aruandeperioodil.
11. Fondi omakapital perioodi lõpuks
Siin näidatakse Fondi ja osafondide omakapitali suurus perioodi lõpuks, sh väljamaksmata hüvitised.


text:
Kohus mõistis kauaegse Pärnu linnavoliniku tingimisi vangi - Krimi - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt
Kohus mõistis kauaegse Pärnu linnavoliniku tingimisi vangi
29. juuni 2020, 10:59
Ago Kalmer.
Pärnu maakohus mõistis esmaspäeval kauaaegse linnavoliniku Ago Kalmeri süüdi suures ulatuses omastamises, dokumendi võltsimises ja võltsitud dokumendi kasutamises ning mõistis talle tingimisi vangistuse.
Kohus karistas Kalmerit tingimisi kolme aasta ja kuue kuu pikkuse vangistusega ja määras talle sama pika katseaja.
Kohus rahuldas kannatanu OÜ Agal Kinnisvarad tsiviilhagi täies ulatuses ja mõistis Kalmerilt välja põhivõlgnevuse 92 140,44 eurot ja 11. mai seisuga viivise 23 580,67 eurot. Tsiviilhagi tagamiseks arestis kohus 2017. aastal Kalmeri osa ühisomandist kinnistule ja 99 aastaks seatud hoonestusõigusele. Kohus jättis vara aresti alla kuni tsiviilhagi täitmiseni.
Ago Kalmerile on esitatud süüdistus selles, et olles OÜ Agal Kinnisvarad juhatuse liige, pööras ta ajavahemikul 4. maist 2011 kuni 12. detsembrini 2013 tahtlikult ja ebaseaduslikult kolmanda isiku kasuks OÜ Agal Kinnisvarad vara kokku 92 140,44 euro väärtuses. Kalmer kandis võltsitud arvete alusel Agal Kinnisvarad pangakontolt OÜ Rahila kontole kokku 92 140,44 eurot. Näiliste tehingutega saadud raha kandis Rahila omakorda edasi Ago Kalmeri korraldusel ja võltsitud arvete alusel Kalmeriga seotud ettevõtetele Kalbro ja S&K Äri.
Lisaks süüdistatakse Kalmerit selles, et ta lasi oma ettevõtete S&K Äri ja Kalbro juhatuse liikmena 2011 aprillist kuni 2013 detsembrini raamatupidajal enda suuliste juhiste järgi koostada tegelikkusele mittevastavate andmetega arveid. Samuti süüdistatakse teda OÜ-le Rahila tasumiseks esitatud võltsitud arvete esitamises.
Kohtus leidis tõendamist, et Kalmeri initsiatiivil ja survel esitasid Rahila juhid 2013. aastal OÜ Rahila nimelt OÜ-le Agal Kinnisvarad 23 võltsitud arvet. Arvetel olid märgitud teenused ja kaubad, mida sellises ulatuses ei osutatud või ei osutatud üldse. Samal ajal esitas Kalmer omakorda Rahilale võltsitud arved S&K Äri (19 arvet) ja Kalbro (10 arvet) nimelt. Arvetel oli märgitud tehingud, mida tegelikult ei tehtud.
Kohus leidis, et niimoodi laekus OÜ-le S&K Äri alusetult 62 596,44 eurot ning OÜ-le Kalbro 29 544 eurot. Kohtu hinnangul pani Ago Kalmer võltsimise, võltsitud dokumentide kasutamise ja omastamise toime tahtluse raskeimas vormis ehk kavatsetult. Lisaks märkis kohus, et omastatud summa ületas suure ulatuse ligi kolmekordselt.
Kalmer peab tasuma menetluskuluna sundraha, tunnistaja kohtusse ilmumise kulu, kolmanda isiku esindaja tasu, kannatanu lepingulise esindaja menetluskulu ja oma kaitsja tasu kokku 47 693,71 eurot.
ago kalmer
FAKTIKONTROLL ⟩ Toetuskiri Aivar Mäele moonutab fakte (3) Loe artiklit
Riik võtab haigetelt lastelt toetusi (6) Loe artiklit

matches: Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus


Eesti Vabariigi põhiseadus (1920) – Vikitekstid
Peatükk I.
Peatükk II.
§ 6. Kõik Eesti kodanikud on seaduse ees ühetaolised. Ei või olla avalikõiguslikke eesõigusi ja paheõigusi, mis olenevad sündimisest, usust, soost, seisusest või rahvusest. Seisusi ja seisuslikke tiitleid Eestis ei ole.
§ 7. Eesti Vabariik ei anna autähti ja aumärke oma kodanikkudele, väljaarvatud kaitseväelastele sõja ajal. Samuti ei ole Eesti kodanikkudel õigust vastu võtta võõraste riikide aumärke ja autähti.
§ 8. Isikupuutumatus on Eestis kindlustatud.
Kedagi ei või jälgida muidu kui seadustes ettenähtud juhtumistel ja korras.
Välja arvatud kuriteolt tabamisel, ei või kedagi vangistada või kitsendada isikulises vabaduses muidu kui kohtuvõimude otsusel, kus juures see otsus põhjendatuna peab olema kuulutatud vangistatule mitte hiljemalt kui 3 päeva peale vangistamise. Otsuse kuulutamist vangistatule on õigus nõuda igal kodanikul, kui kuulutamine mitte sündinud ei ole eelnimetatud tähtajal.
§ 9. Eestis ei või karistada kedagi tema teo pärast ilma, et see tegu karistusvääriliseks oleks tunnistatud seaduses, mis enne selle teo kordasaatmist maksma hakanud.
§ 10. Kodu on puutumatu. Ei või olla tungimist eluasemesse või selle läbiotsimist muidu kui juhtumistel ja nõuete täitmisel, mis on seaduses tähendatud.
§ 11. Eestis on usu ja südametunnistuse vabadus. Keegi ei ole kohustatud korda saatma usutunnistuslikke tegusid, olema usutunnistusliku ühingu liige ega kandma selle kasuks avalikke kohustusi.
Usuliste talituste täitmine on takistamatu, kui see ei käi avaliku korra ja kõlbluse vastu.
§ 12. Teadus, kunst ja nende õpetus on Eestis vaba. Õpetus on kooliealistele lastele sunduslik ja rahvakoolides maksuta. Vähemusrahvustele kindlustatakse emakeelne õpetus. Õpetusandmine seisab riigi ülevalve all.
Kõrgemaile õppeasutustele kindlustatakse autonoomia neis piirides nagu seda ette näeb nende asutuste seadusandlikul teel kinnitatud põhikiri.
§ 13. Eestis on vabadus omi mõtteid avaldada sõnas, trükis, kirjas, pildis või kujutuses. Seda vabadust võib kitsendada ainult kõlbuse ja riigi kaitseks.
§ 14. Eestis on kindlustatud sõnumite ja kirjade saladus, mis edasi antakse posti, telegrahvi ja telefoni või mõnel muul üldtarvitataval teel. Erandeid teha on õigus kohtuvõimudel seadustes ettenähtud juhtumistel.
§ 15. Eestis on kindlustatud õigus pöörata kaebustega ja palvetega vastavate avalikkude asutuste poole. Pööramiste kaasas ei tohi käia mingi surveabinõu. Vastavad asutused on kohustatud asjale andma seadusliku käigu.
§ 16. Ei ole tarvis mingisugust eelluba riigiametnikkude kohtulikule vastutusele võtmiseks.
§ 17. Liikumine ja elukoha muutmine on Eestis vaba. Selles vabaduses ei või kitsendada ega takistada kedagi muidu kui kohtuvõimude poolt.
Tervishoidlikkel põhjustel võivad seda vabadust kitsendada või takistada ka teised võimud vastavais seadustes ettenähtud juhtumistel ja korras.
§ 18. Kõigil Eesti kodanikkudel on õigus avalikku rahu rikkumata koosolekuid pidada sõjariistadeta.
Streigi vabadus on Eestis kindlustatud.
Neid õigusi võib seadus piirata ainult avaliku julgeoleku huvides.
§ 19. Eestis on kindlustatud vabadus elukutset valida ja ettevõtteid avada ning kasutada põllutöös, kaubanduses, tööstuses, samuti muil majandusaladel. Selles vabaduses ei või kedagi kitsendada või takistada muidu kui seaduste põhjal ja piirides.
§ 20. Iga Eesti kodanik on vaba oma rahvuse määramises. Juhtumistel, mil isiklik määramine mitte võimalik ei ole, sünnib see seaduses ettenähtud korras.
§ 21. Eesti piirides elavate vähemusrahvuste liikmed võivad ellu kutsuda oma rahvuskultuurilistes ja hoolekande huvides sellekohaseid autonoomseid asutusi, nii palju kui nad vastu ei käi riigihuvidele.
§ 23. Saksa, Vene ja Rootsi rahvusest kodanikkudel on õigus pöörata riiklikkudesse keskasutustesse kirjalikult oma keeli. Eriseaduses määratakse ligemalt nende rahvuste keelte tarvitamine kohtus ja kohalikkudes riiklikkudes asutustes, kui ka omavalitsusasutustes.
§ 24. Eraomandus on Eestis igale kodanikule kindlustatud. Ilma omaniku nõusolekuta võib seda võõrandada ainult üleüldistes huvides seaduste põhjal ja seadustes ettenähtud korras.
§ 25. Majandusliku elu korraldamine Eestis peab vastama õigluse põhimõtteile, mille sihiks on inimeseväärilise ülespidamise kindlustamine sellekohaste seaduste läbi, mis käivad harimiseks maasaamise, eluaseme- ja töösaamise, samuti emakaitse, tööjõukaitse ning nooruse, vanaduse, töövõimetuse või õnnetuste puhul tarviliku toetuse saamise kohta.
§ 26. Kodanikkude õiguste ja vabaduste üleslugemine eelseisvais §§ (6-24) ei kõrvalda mitte teisi õigusi, mis järgnevad selle põhiseaduse mõttest ehk on temaga kokkukõlas.
Peatükk III.
§ 27. Riigivõimu kõrgemaks teostajaks Eestis on rahvas ise oma hääleõiguslikkude kodanikkude näol. Hääleõiguslik on iga kodanik, kes on saanud kakskümmend aastat vanaks ja on olnud vahetpidamata vähemalt ühe aasta Eesti kodakondsuses.
§ 28. Hääleõiguslikud ei ole kodanikud: 1) kes seaduslikus korras on tunnistatud nõdra- või hullumeelseks ja 2) pimedad, kurttummad ja pillajad, kui nad on eestkostmise all.
Hääleõigusest jäetakse ilma mõned liigid kuritegijaid Riigikogu valimisseaduse põhjal.
§ 29. Rahvas teostab riigivõimu: 1) rahvahääletamise, 2) rahvaalgatamise ja 3) Riigikogu valimise teel.
§ 30. Iga Riigikogu poolt vastuvõetud seadus jääb väljakuulutamata kahe kuu kestes tema vastuvõtmise päevast arvates, kui seda nõuab kolmas osa Riigikogu seaduslikust koosseisust. Kui selle aja jooksul kakskümmendviis tuhat hääleõiguslikku kodanikku nõuab, et nimetatud seadus esitakse rahvale vastuvõtmiseks või tagasilükkamiseks, siis oleneb pärastine väljakuulutus rahvahääletuse tagajärgedest.
§ 31. Rahvaalgatamise korras on kahelkümnelviiel tuhandel hääleõiguslikul kodanikul õigus nõuda, et seadus antakse, muudetaks või tunnistatakse maksvusetuks. Sellekohane nõudmine antakse väljatöötatud seaduseelnõuna Riigikogule. Riigikogu võib eelnõu seadusena välja anda või tagasi lükata. Viimasel juhtumisel pannakse eelnõu rahvale ette vastuvõtmiseks või tagasilükkamiseks rahvahääletamise korras. Tunnistab rahvahääletusest osavõtjate enamus eelnõu vastuvõetuks, omandab ta seadusliku jõu.
§ 32. Kui rahvas lükkab tagasi Riigikogu poolt vastuvõetud seaduse või võtab vastu Riigikogu poolt tagasilükatud seaduse, kuulutatakse välja uued Riigikogu valimised, mis võetakse ette hiljemalt seitsekümmendviis päeva pärast rahvahääletamist.
§ 33. Rahvahääletused sünnivad Riigikogu juhatuse ülevalvel. Rahvahääletamise alused ja kord määratakse eriseaduses.
§ 34. Rahvahääletamisele ei kuulu ega või rahvaalgatamise teel otsustamisele tulla eelarve ja laenude tegemine, maksuseadused, sõjakuulutamine ja rahutegemine, kaitseseisukorra väljakuulutamine ja lõpetamine, mobilisatsiooni ja demobilisatsiooni väljakuulutamine, samuti ka lepingud võõraste riikidega.
Peatükk IV.
§ 35. Rahvaesitajana teostab riigi seadusandlikku võimu Riigikogu.
§ 36. Riigikogus on sada liiget, kes valitakse üleüldisel, ühetaolisel, otsekohesel ja salasel hääletamisel proportsionaalsuse põhimõtete alusel.
Riigikogul on õigus oma liigete arvu suurendada; sellekohane seadus hakkab maksma järgmistel Riigikogu valimistel.
§ 37. Õigus Riigikogu liigete valimisest osa võtta või ennast Riigikogu liikmeks valida lasta on igal Eesti kodanikul, kes on hääleõiguslik.
§ 38. Riigikogu liikmed, väljaarvatud Vabariigi Valitsuse liigete abid, ei või olla Vabariigi Valitsuse ega tema asutuste poolt nimetatud ametites.
§ 39. Iga kolme aasta järele võetakse ette uued Riigikogu valimised. Riigikogu liigete volituste algus arvatakse Riigikogu valimiste tagajärgede väljakuulutamise päevast.
§ 40. Juhtumisel, kui Riigikogu liige kaotab oma valimisõiguse, on vangistatud Riigikogu loal, lahkub surma läbi või volitusi maha pannes, astub tema asemele valimisseaduse korras uus liige eelmises paragrahvis ettenähtud tähtajani.
§ 41. Riigikogu astub kokku korraliseks istungjärguks igal aastal oktoobri esimesel esmaspäeval.
§ 42. Riigikogu Juhatus võib Riigikogu kokku kutsuda ka erakorralisteks istungiteks, kui asjaolud seda nõuavad. Ta peab seda tegema, kui seda nõuab Vabariigi Valitsus või 1/4 Riigikogu seaduslikust koosseisust.
§ 43. Riigikogu valib oma esimesel peale valimist istungil esimehe ja teised juhatuse liikmed. Seda istungit juhatab kunni esimehe valimiseni eelmise Riigikogu esimees.
§ 44. Riigikogu annab välja oma kodukorra, mis avaldatakse seadusena.
§ 45. Riigikogu liikmed ei ole seotud mandaatide läbi.
§ 46. Riigikogu on otsusvõimuline, kui on koos vähemalt pooled liikmed tema seaduslikust koosseisust.
§ 47. Riigikogu koosolekud on avalikud. Ainult erakorralistel juhtumistel, kui sellega on nõus 2/3 koosolijaist liigetest võib kuulutada Riigikogu koosoleku kinniseks.
§ 48. Riigikogu liige ei kanna mingisugust vastutust peale kodukorras ettenähtu poliitiliste avalduste eest, mis ta on teinud Riigikogus ja tema kommisjonides.
§ 49. Ilma Riigikogu nõusolekuta ei või tema liiget vangistada, välja arvatud juhtumised, mil ta on tabatud kuriteolt. Niisugusel juhtumisel antakse vangistusest teada ühes selle põhjustega mitte hiljemini kui 48 tunni kestes Riigikogu Juhatusele, kes paneb selle ette Riigikogule otsustamiseks järgmisel koosolekul.
Riigikogul on õigus oma liigetele määratud vangistust või teist kitsendust edasi lükata kunni Riigikogu istungjärgu vaheajani või volituste lõpuni.
§ 50. Riigikogu liikmed vabastatakse nende volituste kestusel riigikaitseteenistusest.
§ 51. Riigikogu liikmed saavad sõiduraha ja tasu, mille suurus määratakse kindlaks seaduses ja mida Riigikogu võib muuta ainult järgnevate Riigikogu koosseisude kohta.
§ 52. Riigikogu annab välja seadusi, määrab riigi sissetulekute ja väljaminekute eelarve, otsustab laenude tegemise ja muid asju põhiseaduse alusel.
§ 53. Riigikogu poolt vastuvõetud seadused kuulutab välja Riigikogu Juhatus.
§ 54. Kui seaduses eneses muud korda ja tähtaega ei ole ette nähtud, hakkab ta maksma kümnendal päeval peale avaldamist "Riigi Teatajas".
§ 55. Riigikogu teostab riigi asutuste ja ettevõtete majandusliku tegevuse ja riigi eelarve täitmise kontrolli tema poolt ametisse seatavate vastavate asutuste kaudu.
§ 56. Igal Riigikogu liikmel on õigus Riigikogu koosolekul küsimustega Valitsuse poole pöörata. Ühel neljandikul Riigikogu seaduslikust koosseisust on õigus Valitsuselt aru pärida, mille peale tuleb seletus anda.
Peatükk V.
§ 57. Valitsemise võimu teostab Eestis Vabariigi Valitsus.
§ 58. Valitsus seisab koos Riigivanemast ja ministritest. Viimaste arv, tööjaotus nende vahel, kui ka lähem asjaajamise kord määratakse kindlaks eriseaduses.
§ 59. Vabariigi Valitsuse kutsub ametisse ja vabastab sellest Riigikogu. Üksiku ministri lahkumise puhul täidab tema kohuseid uue ametisse astumiseni üks Vabariigi Valitsuse liigetest Valitsuse määramisel.
§ 60. Vabariigi Valitsus juhib riigi sise- ja välispoliitikat, hoolitseb riigi välise puutumatuse, sisemise julgeoleku ja seaduste täitmise eest. Tema
1) seab kokku riigi sissetulekute ja väljaminekute eelarve ja esitab selle Riigikogule kinnitamiseks;
2) nimetab ametisse ja vabastab sellest kaitseväelisi ja kodanlisi ametnikke, kuivõrd see ülesanne ei ole usaldatud seaduste järele teiste ametasutuste kätte;
3) teeb Eesti Vabariigi nimel lepinguid võõraste riikidega ja esitab need Riigikogule kinnitamiseks;
4) kuulutab sõja ja teeb rahu Riigikogu vastava otsuse põhjal;
5) kuulutab välja kaitseseisukorra nii üksikuis riigiosades, kui ka kogu riigis ja esitab selle Riigikogule kinnitamiseks;
6) esitab seaduseelnõusid Riigikogule;
7) annab välja seadustega kokkukõlas määrusi ja korraldusi ja
8) otsustab armuandmise palved.
§ 61. Riigivanem esitab Eesti Vabariiki, juhib ja ühtlustab Vabariigi Valitsuse tegevust, juhatab Valitsuse istungeid ja võib aru pärida üksikuilt ministritelt nende tegevuse kohta.
§ 62. Riigivanemale määrab Vabariigi Valitsus oma liigete hulgast asetäitja.
§ 63. Valitsuse istungid on kinnised. Ainult iseäralistel pidulikkel juhtumistel võib neid lahtisteks kuulutada.
§ 64. Vabariigi Valitsusel peab olema Riigikogu usaldus. Valitsus või tema üksikud liikmed lahkuvad ametist, kui Riigikogu neile avaldab otsekohest umbusaldust.
§ 65. Vabariigi Valitsuse juures on Riigikantselei, mis seisab Riigivanema valve all. Riigikantseleid juhatab Riigisekretäär, kelle nimetab ametisse Vabariigi Valitsus.
§ 66. Kõik valitsemise aktid, mis antakse Valitsuse poolt, peavad kandma Riigivanema, vastava ministri ja Riigisekretääri allkirja.
§ 67. Riigivanema ja ministrite kohtulikule vastutusele võtmine ametalaste süütegude eest võib sündida üksnes Riigikogu sellekohase otsuse põhjal. Asja arutamine allub Riigikohtule.
Peatükk VI.
§ 68. Õiguse mõistmist Eestis teostavad omas tegevuses rippumatud kohtud.
§ 69. Ülemat kohtuvõimu Eestis teostab Riigikogu poolt valitud riigikohtunikkudest koosseisev Riigikohus.
§ 70. Kohtunikke, kui nad seaduse järele ei ole valitavad, nimetab ametisse Riigikohus.
§ 71. Kohtunikke võib tagandada ametist ainult kohtu teel.
Kohtunikke võib vastu nende tahtmist paigutada ühest kohast teise ainult seaduse täitmisest tingitud juhtumistel.
§ 72. Kohtunikud ei või pidada peale seadustes ettenähtud juhtumiste kõrvalist palgalist ametit.
§ 73. Sellekohaste seaduste alusel ja korras alluvad üksikud liigid kriminaalasju vandekohtule. Vandekohtunikke ei seo eelmise paragrahvi nõuded.
§ 74. Erakorralised kohtud on lubatud sellekohase seaduse piirides ainult sõjaajal, kaitseseisukorras ja sõjalaevadel.
Peatükk VII.
§ 75. Omavalitsuste kaudu teostab valitsemist kohal riigivõim, kuivõrd seaduses selleks ei ole loodud eriasutusi.
§ 76. Omavalitsusüksuste esituskogud valitakse üleüldisel, ühetaolisel, otsekohesel ja salasel hääletamisel proportsionaalsuse põhimõtete alusel.
§ 77. Omavalitsusüksustel on õigus oma ülesannete täitmiseks maksusid võtta ja koormatusi peale panna seaduses kindlaks määratud piirides ja korras.
Peatükk VIII.
§ 78. Kõik Eesti kodanikud on kohustatud osa võtma Vabariigi kaitsest seaduses ettenähtud alustel ja korras.
§ 79. Vabariigi kaitseks moodustatakse kaitseväed, mille korraldus määratakse kindlaks eriseaduses.
§ 80. Mobilisatsiooni väljakuulutamise kui ka sõja alguse korral läheb Vabariigi kaitsevägede juhatamine Vabariigi Valitsuselt tema poolt määratud iseäralise kaitsevägede Ülemjuhataja kätte, kelle võimupiirid on kindlaks määratud eriseaduses.
§ 81. Vabariigi Valitsusel on õigus välja anda eriseaduses ettenähtud alustel ja korras kaitsevägedesse puutuvaid seadlusi ja määrusi.
§ 82. Vabariigi kaitsejõudude mobilisatsiooni väljakuulutamise otsustab Riigikogu.
Peatükk IX.
§ 83. Ühtegi avalikku maksu või koormatust ei või kellelegi peale panna muidu kui seaduse alusel.
§ 84. Ei tohi kellelegi riigi kulul paiukit, vaevatasu või muud tasu määrata muidu kui sellekohase seaduse põhjal.
§ 85. Iga aasta jaoks seatakse riigi sissetulekute ja väljaminekute üleüldine eelarve kokku. Seadusandlikul teel võib selle maksvust jaoliselt pikendada kunni uue eelarve vastuvõtmiseni.
Peatükk X.
§ 86. Põhiseadus on vankumatuks juhteks Riigikogu ning kohtu ja valitsuse asutuste tegevuses.
§ 87. Põhiseaduse muutmise algatamise õigus on rahval rahvaalgatuse korras, kui ka Riigikogul harilikus korras.
§ 88. Rahvas otsustab rahvahääletusel põhiseaduse muutmise, olgu see algatatud kas rahvaalgatuse korras või Riigikogu poolt.
§ 89. Põhiseaduse muutmise eelnõu peab rahvale teada antama vähemalt kolm kuud enne rahvahääletuse päeva.
Pärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Eesti_Vabariigi_põhiseadus_(1920)&oldid=11883"
Selle lehekülje viimane muutmine: 17:13, 3. november 2012.


text:
Kommentaarid: Ettevaatust rong! Kas aeg võtab Naissaare maskott Petka leiva?
Ettevaatust rong! Kas aeg võtab Naissaare maskott Petka leiva?
Küllike Rooväli, 27. august 2016, 04:00
To METSAVEND/ 6. juuli 2019, 01:17
Sul on täiesti õigus. Praegune tegija on kõrvaldatud, ja raudtee opereerimine edukalt viimsi vallaametniku venna kätte mängitud. Tehtud.
Tiit/ 2. jaanuar 2017, 03:05
Ära roni sinna rongi peale, kui ei meeldi. nii lihtne see ongi. ilmselt sinu sugune ajukääbik sellest aru ei saa.
sass12/ 28. august 2016, 21:04
Palagan läks ametlikult lahti TJA kirjakesest Viimsi rannarahva muuseumile http://www.tja.ee/dokumendiregister/?document=NT000B8B32
karl/ 28. august 2016, 22:38
See veerem vastab pigem rööbassõiduki (näiteks tramm, kaevandusveerem jne) tunnustele, mille kasutamist reguleeritakse liiklusseadusega. Tundub, et TJA on oma nina toppinud sinna, kuhu ta ei tohiks üldse pista. Mis sest, et kunagi liikusid antud rööbastel rongid, nüüd enam mitte. Igal juhul pole Petka nn rongil mingeidki tõsiseltvõetavaid raudteeveeremi tunnuseid. Kõne alla võiks tulla veel lõbustusatraktsiooni sätted.
Mitteavalik raudtee/ 28. august 2016, 23:44
RtS § 9 astmel 1. Mitteavalik raudtee
(1) Mitteavalik raudtee on raudtee, mis ei kuulu avalike raudteede hulka.
(2) Erakorraliseks reisijateveoks mitteavalikul raudteel peavad raudteerajatised tagama reisijateveo ohutuse. Ohutuse tagamise tingimuste täitmist kontrollib raudtee valdaja ning enne reisijateveoga alustamist erakorralist reisijatevedu kavandav raudtee-ettevõtja.
sass/ 28. august 2016, 13:15
Eestis on muuseumiraudteid rohkem, kui see saarekese oma ning mitte ühelegi pole väljastatud mingeid lube. Ometigi nad tegutsevad.
sass/ 28. august 2016, 13:33
Lisan, et mulle jääb arusaamatuks politsei sekkumine antud teemasse korrakaitseseaduse alusel. Sest raudtee ja veeremi kasutamise üle järelevalve pädevus on Tehnilise järelevalve ametil. Selle mõttes tulnuks vastav politsei ettekirjutus vaidlustada. Korrakaitseseadus on siin: https://www.riigiteataja.ee/akt/123032015207?leiaKehtiv . Pädevuse suhtes vt § 6, eriti lg 2.
sass/ 28. august 2016, 13:41
HMS ütleb ilusti:
Loe HMS-i ka sealt edasi https://www.riigiteataja.ee/akt/123022011008?leiaKehtiv
sass/ 28. august 2016, 14:00
Politsei on oma kahtlases haldusaktis viidanud raudteeseadusele ja sealt norme valikuliselt tsiteerinud. Vaatame siis antud norme täies ulatuses:
RtS § 1:
(3) Avalikuks kasutamiseks määratud raudtee (edaspidi avalik raudtee) ja sellega ühenduses oleva raudtee rööbastee laius on 1520 mm, 1524 mm või 1435 mm. Kui avaliku raudteega ühendatava rööbastee laius erineb olemasoleva rööbastee laiusest, tuleb see enne ehitamist kooskõlastada raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga, kelle majandamisel oleva avaliku raudteega ühendust soovitakse.
(4) Köistee, trammitee ja nendega ehitus- või toimimisviisi poolest sarnane tee ega muu raudteest erineva ehitusega rööbastee ei ole raudtee käesoleva seaduse tähenduses. Raudteele, mis ei ole ühenduses avalike raudteede võrgustikega, sealhulgas kitsarööpmelisele raudteele rööbastee laiusega 750 mm, kohaldatakse käesolevat seadust üksnes juhul, kui raudteed kasutatakse raudteeveoks.
https://www.riigiteataja.ee/akt/124032016003?leiaKehtiv
Nii, et jauramise ruumi tundub olema küll ja küll.
A.H. / 28. august 2016, 16:51
Sassilt väga mõistlik ja asjatundjalik jutt.
sass/ 28. august 2016, 19:04
Närime natukene võmmi ettekirjutuses oleva mõiste kallal.
RtS § 1 17) raudteevedu on kauba- või reisijatevedu ja veduriteenuse osutamine raudteel või ainult veduriteenuse osutamine;
Võmm apelleerib reisijateveole. Kuid reisija on selline tegelane, kes tahab liikuda punkist A punkti B. Samas antud juhul on tegu tegelaste veoga punktist A punkti A tagasi. Ehk, kui juba formaalselt närida, siis lõpuni.
sass/ 28. august 2016, 19:14
Heietame edasi.
Sama RtS § 2 astmel 1 lg 2 järgi raudteeinfrastruktuuri hulka ei kuulu raudtee, mis ei ole avalik raudtee. Vt lisaks RtS § 1 lg 3.
Vigade parandus eelmisele kommile: RtS § 1 17) >> RtS § 3 17)
janku/ 28. august 2016, 11:02
Siin ei oskagi midagi kommenteerida .omal ajal mõtles MEES välja asja kuidas ellu jääda .siin PÄTTIDE ja KORRUPTANTIDE riigis,Kõik toimis kuni siiani,kuni POISIKESED hakkasid aru saama et sellest on võmalik mingist fondist ,või EU rahastamise projektist raha välja pumbata,ilma midagi tegematta.
MÕTLEMISEKS/ 28. august 2016, 09:54
NII NAD HÄVITAVAD TEGUSAID INIMESTE HEATEGEVUST kellele ta küll ette jäi???
Hell Mai/ 27. august 2016, 22:05
Ma saan aru, et Peedo Lehtla ei tohi aga Petka Ivanov võib. Rongi ja raudteega on keerulisem. Talv ees ja võimalus mõelda kuidas olukord lahendada. Petka- Peedo õpib talve jooksul kiirkorras vedurijuhiks. Kevadel Teeme ära korras tehakse raudtee korda spetsialistide juhendamisel. Vedurile tehakse ülevaatus, kõrvaldatakse vead ja võetakse arvele. Lõbusõit seadustatakse kuidagi ja Petka- Peedo saab seaduse järgi vastutajaks seaduse järgi. Sh joobes juhtimine jmt. Simpel.
Kuule Kalev/ 27. august 2016, 19:42
Valus ka oli kui välja kukkusid
haige/ 27. august 2016, 18:42
riik ja tema lollid seadused,rõivas laku rohkem merkeli p....t
Kalev/ 27. august 2016, 16:02
Seadused on kõikide jaoks,mitte nii,et mõni inimene tehakse erandiks.Keegi ehitab vana logu transpordi ,mis on juba palju kordi rööbastelt maha jooksnud,kasutab luba omamatta võõrast teed jne.Teenust saab ju pakkuda ka see tegelane,aga asjad ja paberid tuleb enne korda ajada.Kõik teenusepakkujad peavad maksma makse ja sadu nõudmisi täitma ja siis tuleb mingi tegelane ja arvab ,et see tema kohta ei kehti .Talle on niigi läbi lillede vaadatud ja saanud seda teha pea 20 aastat ,selle ajaga oleks olnud aega küll kord majja teha.
A.H./ 27. august 2016, 16:13
Aga näed ei saanud, sest sinusugune*ittakott ei raatsinu´d selleks pappi välja pritsida. Tunnista ausalt üles, et himustad rööpad Kuusakoskisse lohistada. Tänu petkale see raudtee üldse alles on. Ja mis moodi on see võõras raudtee? Ta polegi kellegi oma, sest seda ehitati veel tsaariajal. Seega juriidiliselt võib selle pretensioone olla ainult Romanovite dünastia järeltulijad, ülejäänud on sinusugused ärastajast šulmanid.
Margus/ 27. august 2016, 17:34
päris ohmu jutt A.H.
A.H. Margusele/ 27. august 2016, 21:49
No minul ju võib ohmu jutt olla, aga seegi näib pärlina sinu lolli möla kõrval. ;)
Margus/ 28. august 2016, 07:47
ma ei eksinud A.H. veelkord kinnitasid, et ohmu jutuga A.H.
A.H./ 28. august 2016, 09:27
Näed siis, tuleb välja, et minagi panin oma prognoosiga täppi. Ha-ha-ha-ha-haa
METSAVEND KALEVILE/ 27. august 2016, 21:32
Vahet pole aga Sinu pea ei vöta nagu ültse seda tegeliku pilti kinni .Köik see asi seoses raudteega vöinud ammu olla lahendatud ,sest juba see rong ise on Naissaare müügiartikel .Tegemist on probleemiga mida köik teadsid aga ju ilmus nüüd kuskilt möni tegelane kes tahab kogu asja üle vötta ja teisiti ei oskand kui rakendas politsei asja korraldama .Pigem viitab see köik refide stiilile ,et las jooksupoisid teevad mustatöö ära ja siis olmub kuskilt tegelane ,kes kirjutab projekti ja kohe saab hirmkalli mutimetroo käima panna .Need nüüdse aja ametnikud ei oma mingit innovatiivset mötlemist ,sest tahetakse elada oma loodud keeldude ja käskude maailmas .Selliste ametnike näol on tegemist nohikutega kes arvavad kui on saanud mingigi vöimu juurde ,et panevad köik pölvili .Nokitsege seal edasi oma totrate seadusemuutmise seadustega aga tegelik elu siin pool Eestis käib teistmoodi ehk nönda nagu on normaalne .Sinu arust ei tohiks elukutseline keevitaja oma autot samuti keevitada kui kallist litsentsi ei oma aga näed siiani keevitame ja söidame edasi vanade autodega ja kohe mitte ei osta neid uusi säästuautosid ,et nuumata pankasid ja muidu luusereid .
To kalev./ 17. juuni 2017, 04:25
Istu sisse omale need seadused sa nõrgamõistuslikoinas.
Naissaarest/ 27. august 2016, 13:29
Naissaar on ammu tuntud kui Viimsi vallagenossede rahapesuauk, kuhu on "välja kirjutatud" hulk tehnikat, mis kasutuses siiski eramajapidamistes. Kui palju projekte on rahastatud ja rahad "lahustatud"- see on arvatavasti omaette fenomen.
Lisaks on see saar koht, kuhu meesgenossed saavad oma tütarlapsi vedada ja seal nendega oma pere eest varjus hullata.
Nagu miski oma kuningriik või nii.
Küllap see Petka jalgu miski asjaga jäi või on ta vaja järgmise projekti tarbeks kõrvale lükata.
veel juttu sellel teemal/ 27. august 2016, 12:12
http://www.harjuelu.ee/2016/06/6937/naissaare-peedo-tegi-rongi-kulmkapist-pesumasinast-ja-suzuki-moo...
Raisk,/ 27. august 2016, 11:47
kellegil pole jälle midagi muud teha, ei kima see rong seal saarel ju 120 km/h, viige siis sinna see rong mis vanalinnas suviti sõidab.
Vägev!/ 27. august 2016, 11:32
Politsei tuvastas 19.07.2016., et Naissaare rongijuht on Petka. Püha taevas, seda teadis terve Eesti vähemalt 20 aastat ja iga saarel käinu on Petka rongiga sõitnud, sealjuures ellu jäänud ja ilmselt sõidaks ka tulevikus.
Muuseumitegelane/ 27. august 2016, 10:40
http://maaleht.delfi.ee/news/maamajandus/uudised/riknenud-astelpajumarja-koored-kutsid-ules-mitmeaas...
ants/ 27. august 2016, 10:18
Küsimused: 1. Kas uus raudtee on valmis tehtud? 2.Kas on leitud korralik vedur ja vagunid? 3.Kas on leitud uus vedurijuht , kes hakkab rahvast vedama? Kui vastus neile küsimustele puudub , mis on midagi väga valesti
A.H./ 27. august 2016, 16:20
Eks meie juhtoinad/lollpead tahavad korrata Saaremaa praamiühenduse stsenaariumi.
EV ametnikest/ 27. august 2016, 10:07
Endise riigiametnikuna võin kinnitada, et kusagil ca 10-15 aastat tagasi hakkas tööle valguma just mingi kassikooli diplomi saanud noori.
Nad olid bravuursed ja arvasid oma mängukõrgharidust olevat üle igasugusest nõukaaegsest ja ka kaasaegsete pärisülikoolide haridusest.
Küll oli neil puudu haritusest, silmaring oli ikka väga kitsas ja mis salata- mõned ei tundnud ka õigekirja päris hästi.
Kuid- nad olid suurepärased pugejad ja lipitsesid juhtkonna ees igal võimalusel.
Mõnedest said ka ülemused, mis alluvatele tavaliselt lõppes nende väljasöömisega, sest oma peaga mõtlemine sai rangelt keelatuks ja nõuti sekundipealt allumist ka väga absurdsetele korraldustele. Asjameesteks said ka noored, kogemusteta pugejad, kellede teadmised juhitavast valdkonnast olid olematud. Iga katset neile teha asja selgemaks oli nende arvates solvang ja allumatus.
Kõnesolevasse artiklisse puutuvaks asjaks on aga üks kentsakas ja minule täiesti arusaamatu käitumine.
Peaaegu kõik sellised noored ametnikud püüdsid tegeleda põhiliselt sellega, et inimesed, st kodanikud ei saaks olla õnnelikud!? Nad muudkui keelasid, otsisid vähimaidki "rikkumisi". kui neid polnud, siis nad mõtlesid need välja. Pole harv ka see, et nad mõtlesid ise välja uued "seadused" ja serveerisid kodanikele neid kui ülimat kohustust jms.
Kuna juriidilised teadmised olid neil puudulikud, kui mitte nullilähedased, hakkasid nad nõudma alluvatelt jämedaid seaduserikkumisi, just kodanike represseerimise eesmärgil. Need, kes keeldusid inimestele liiga tegemast ja seadusi rikkumast- need vallandati kui "nõukogudelik igand" vms.
Tänaseks on pea kõik inimlikud endised ametnikud kas välja söödud, vallandatud või pensionil ja paraadi juhivad küünilised, empaatiavõimeta noored, kes ei tea ei elust ega tegelikkusest suurt midagi.
Petka väänamine on kas selleks, et lihtsalt kiusata või on plaan see bisnes oma tuttavatele sokutada.
Tegelikult on Eesti olukord selles osas, mis puudutab ametnike ülemvõimu ja permanentset inimeste kiusamist päris masendav.
Jutt jumala õige/ 27. august 2016, 11:17
Poisikesed juhivad riiki igas valdkonnas.
Teadmiseks/ 27. august 2016, 12:31
Väikesed, loksuvaid kontsakingi kandvad vinnilised tüdrukud on palju hullemad kui poisid ;).
Autojuht/ 27. august 2016, 12:58
Vot see on väga hästi kirjutatud Eesti riigi valitsejate iseloomustus ....
A.H,./ 27. august 2016, 16:25
Mis vahet? Meie mädarõigas tudeeris majandust Tartu ülikoolis ja on ikka loll nagu puusaabas.
taat/ 27. august 2016, 09:51
õudne mida ametnikud teevad,saaks aga tavainimesele taha keerata
ametlik nik./ 28. august 2016, 09:45
Samas vaata kui palju nad sotsmaksu maksavad , sellestr jagub isegi veidi vaeste aitamiseks.
METSAVEND / 27. august 2016, 09:30
Tegelikuses saanuks ja saab kogu probleemi lihtsamalt lahendada aga arvatavasti on kellelgi vaja lihtsalt praegune tegija körvaldada ja ise asemele tulla .Huvitaval kombel on ametnikud ainult seda meelt ,et ainult karistada aga samas oleks normaalne kui nöustataks kuidas asjad ametlikuks saada .Selleks ,et probleem praegu esialgselt lahendada piisaks sellest ,et söitmine omal vastutusel .Kui selline aktsioon ette vöeti pole vöimatu ,et tahetakse midagi kallimat pakkuda ja samas ehk tahetakse toetused saada .

matches:
§ 9
§ 6
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1
§ 3


Geneetiliselt muundatud loomaga loomkatse tegemise riskianalüüsi koostamise nõuded ja riskianalüüsis esitatavad andmed – Riigi Teataja
RT I 2002, 101, 595
Vastu võetud 10.12.2002 nr 377
Määrus kehtestatakse « Loomakaitseseaduse» (RT I 2001, 3, 4; 2002, 13, 78; 61, 375; 63, 387) § 53 lõike 3 alusel.
Määrusega sätestatakse geneetiliselt muundatud loomaga (edaspidi GML) loomkatse tegemise riskianalüüsi koostamise nõuded ja riskianalüüsis esitatavad andmed.
§2. Potentsiaalselt ohtlik toime
Potentsiaalselt ohtlik toime käesoleva määruse tähenduses on:
1) inimeste, taimede ja loomade haigused, k.a allergeensed või toksilised toimed;
2) GML kui inimeste, loomade või taimede haiguste reservuaar;
3) kõrvaltoimed, mis väljenduvad muutunud käitumises või füüsilistes omadustes;
4) kõrvaltoimed, mis väljenduvad inimeste, loomade või taimede haiguste ravimatuses või efektiivse profülaktika puudumises;
5) organismi võime asustada keskkonda, elada või levida keskkonnas ning põhjustada kõrvaltoimeid;
6) kõrvaltoimed, mis tulenevad geneetilise materjali loomulikust levikust teistele organismidele.
RISKIANALÜÜSIS ESITATAVAD ANDMED JA RISKIANALÜÜSI KOOSTAMISE NÕUDED
§3. Riskianalüüsis esitatavad andmed
GMLiga loomkatse läbiviimise loa taotlusele lisatud loomkatse riskianalüüsis peavad sisalduma järgmised andmed:
1) potentsiaalsed ohud keskkonnale ja inimtervisele, sh võrdluses muundamata organismiga;
2) ohu realiseerumise tõenäosuse hinnang, kusjuures iga identifitseeritud ohufaktorit tuleb hinnata eraldi;
3) realiseerunud ohu tagajärgede hinnang, sh ohufaktorite koos- ja vastastikmõju hinnang;
4) ohu tõenäosust ja tagajärgi arvestav riskihinnang;
5) riski vähendamise tegevuskava.
§4. Keskkonnakaitse ja inimese terviseohutuse arvestamine
(1) Riskianalüüsi koostaja peab analüüsima riske nii keskkonnakaitse kui inimtervise seisukohalt.
(2) Väljaselgitatud keskkonnarisk on aluseks GMLi kasutuskontrolli ja kasutuspiirangute seadmisel, millega vähendatakse ohu tekkimise võimalust.
(3) Riskianalüüsi koostaja peab arvestama kõigi loomaliigi eripärast johtuvate riskidega ning sellega, kas tegu on pärismaise või võõrliigiga.
(4) Töötamisel GMLidega tuleb arvestada samasuguste inimese terviseriskidega, mis esinevad GMLide muundamata liigikaaslastega töötades. Sellised ohud on peamiselt kriimustused, hammustused, allergia ja zoonoos, risk haigestuda kroonilisse või latentsesse infektsiooni.
(5) Töötamisel GMLidega tuleb kasutada riski vähendavaid suletud keskkonnas kasvatamise tingimusi ja kontrollivõtteid.
§5. Riskianalüüsi koostamise etapid
Riskianalüüsi koostamine peab toimuma järgmiste etappide järjestikuse läbimise kaudu:
1) keskkonna- ja terviseohu kindlakstegemine;
2) keskkonna- ja terviseohu realiseerumise tõenäosuse hindamine;
3) keskkonna- ja terviseohu realiseerumise võimalike tagajärgede hindamine;
4) riski hindamine, arvestades ohu tekkimise tõenäosust ja tagajärgi;
5) õigete ja asjakohaste kontrollivõtete valik ja väljatöötamine;
6) riski vähendamine kontrollivõtete kasutamise abil eesmärgiga viia riski tase väikeseks või puuduvaks;
7) punktides 3 ja 5 nimetatud tegevuse kordamine selgitamaks, kas risk on vähenenud väikeseks või puuduvaks;
8) kontrollivõtete läbivaatamine ja vajadusel ümberhindamine tervikliku riskianalüüsi tulemusi arvestades.
§6. Ohu kindlakstegemine
(1) Riskianalüüsi koostamisel tuleb hinnata järgmisi ohte:
1) GMLi võimet avatud keskkonnas ellu jääda, asustada teisi organisme või avakeskkonda, levida, konkureerida või tõrjuda välja teisi organisme;
2) geneetilise materjali vahetamise potentsiaali GMLi ja muundamata liigikaaslaste vahel;
3) geeni ekspressiooni produkte ja nende toksilisust või muud bioloogilist aktiivsust, GMLide fenotüübi ja geneetilist ebastabiilsust;
4) muid negatiivseid toimeid teistele organismidele.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud tegevuse käigus peab loa taotleja hindama:
1) tõenäosust, et GML suudab elada väljaspool suletud keskkonda;
2) tõenäosust, et võivad tekkida lühiajalised soodsad tingimused, mis võimaldavad GMLil avatud keskkonnas elus püsida;
3) GMLi eelist muundamata liigikaaslase ees;
4) GMLi leidmise ja eristamise võimalikkust;
5) millisel viisil võib GML interakteeruda avatud keskkonnaga ja kas sellega kaasneb mõni punktis 6 või 7 loetletud ohtudest;
6) GMLi võimet adapteeruda kliima ja keskkonnaga ning konkureerida teiste liikidega ja neid kooslusest välja tõrjuda;
7) otseseid ja kõrvaltoimeid teistele organismidele, sh patogeensust inimeste, loomade või taimede suhtes.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud tegevuse käigus peab loa taotleja hindama:
1) GMLi võimet produtseerida iseeneslikult toksiine;
2) mutatsiooni võimalikku pleiotroopset toimet, mis viib loodusliku toksiini produtseerimisele;
3) GMLi võimet toota bioloogiliselt aktiivseid aineid ning selliste ainete kahjulikkust teistele organismidele;
4) GMLi võimet olla uute haiguste vektorite kandjaks.
§7. Ohu realiseerumise tõenäolisuse hindamine
(1) Ohu realiseerumise tõenäosust hinnatakse kõrgeks, keskmiseks, väikeseks või ülimalt väikeseks lähtuvalt järgmistest kriteeriumidest:
1) kõrge tõenäosuse puhul soodustavad ümbritsev keskkond ja kliima põgenenud GMLi pikaajalist elunemist ja levikut keskkonnas, looduslik fauna ja floora on tundlikud GMLi põhjustatud võimalike häirete suhtes, keskkonda satuvad suguvõimelised isendid ja põgenenud organisme ei ole võimalik kinni püüda;
2) keskmise tõenäosuse puhul on looduslik fauna ja floora tundlikud GMLi põhjustatud võimalike häirete suhtes ja põgenenud organisme on võimalik kinni püüda;
3) väikese tõenäosuse puhul ei ole looduslik fauna ja floora GMLi põhjustatud võimalike häirete suhtes tundlikud, keskkonda satuvad suguvõimelised isendid, kuid põgenenud organisme on võimalik kinni püüda;
4) ülimalt väikese tõenäosuse puhul ei soodusta ümbritsev keskkond ja kliima põgenenud GMLi pikaajalist keskkonnas elunemist ja levikut, looduslik fauna ja floora ei ole tundlikud GMLi põhjustatud võimalike häirete suhtes, keskkonda ei satu suguvõimelisi isendeid ja põgenenud organismid on hõlpsasti kinnipüütavad.
(2) Keskkonda ähvardavate ohtude realiseerumise tõenäosuse hindamisel tuleb silmas pidada, et GMLe kasvatatakse suletud tingimustes ning nende pääs keskkonda on takistatud.
(3) Ohu realiseerumise tõenäosuse võimalikult täpseks hindamiseks on soovitatav aluseks võtta samast liigist muundamata katseloomade pidamistingimuste baastase ning lähtuda nende tingimuste rakendamisel tekkivatest riskidest. Nimetatud baastaset korrigeerides tuleb saavutada olukord, kus kõik riskid on väikesed või puuduvad.
§8. Realiseerunud ohu võimalike tagajärgede hindamine
(1) Riskianalüüsi koostaja peab kahjulike tagajärgede tõsiduse hindamisel analüüsima:
1) kõige suurema ohu realiseerumisel tekkiva kahju olulisust;
2) tagajärgede tõsidust ja ulatust;
3) kas tegemist on pöörduva või pöördumatu kahjustusega.
(2) Tagajärgede tõsiduse hindamisel lähtutakse oletusest, et GML pääses keskkonda ja tekitas kahju. Kahju olulisuse hindamine peab olema sõltumatu suletud keskkonnas kasvatamise tingimustest.
(3) Realiseerunud ohu tagajärjel tekkida võiva kahju olulisuse hindamisel liigitatakse tagajärjed tõsisteks, keskmisteks, ebaolulisteks või mittearvestatavateks lähtuvalt järgmistest kriteeriumidest:
1) tõsiste tagajärgede korral toimub suur muudatus ühe või mitme liigi isendite arvukuses. Suure muudatuse väärtus sõltub konkreetsest liigist. Kaitse all oleva liigi ühe isendi hukkumine on suur muudatus. Hästi sigiva ning laia levikuga liigi üsna suure arvu isendite hukkumine võib olla vähese tähtsusega, eelkõige juhul, kui muutus mahub populatsiooni arvukuse loodusliku kõikumise piiridesse. Tõsine tagajärg on ka suur muutus ökosüsteemi talitlemises, sellise muutuse tekkimise eelset olukorda on tavaliselt väga raske taastada;
2) keskmiste tagajärgede korral toimub suur muutus ühe või mitme liigi isendite arvukuses ja ökosüsteemi talitlemises. Eelneva olukorra taastamine on võimalik, kuid see eeldab suuri kulutusi;
3) ebaoluliste tagajärgede korral on muutused populatsiooni arvukuses või ökosüsteemi talitlemises väikesed, eelnevat olukorda on võimalik taastada ilma suurte kulutusteta;
4) mittearvestatavate tagajärgede korral ei toimu mõõdetavat muutust ühegi populatsiooni arvukuses või ökosüsteemi talitlemises. See ei välista pärismaiste liikide arvukuses toimuvaid arvukuse looduslikke kõikumisi.
§9. Riski hindamine
(1) Käesoleva määruse tähenduses on risk ohu realiseerumise tõenäosuse ja ohu realiseerumise tagajärjel tekkiva kahju tõsiduse näitaja.
(2) Riskiastmed hinnatakse suurteks, keskmisteks, väikesteks või puuduvateks. Riskiastme leidmine peab toimuma järgmiselt:
Ohu realiseerumisega kaasnevad kahjulikud tagajärjed
Ohu realiseerumise tõenäosus
kõrge keskmine väike väga väike
tõsised suur suur keskmine puudub
keskmised suur keskmine keskmine/väike puudub
ebaolulised keskmine/väike väike väike puudub
mittearvestatavad puudub puudub puudub puudub
(3) Riski hindaja peab hindama iga tuvastatud ohuteguri riskiastet.
§10. Õigete ja asjakohaste kontrollivõtete valiku ja väljatöötamise kohustus
(1) Õigete ja asjakohaste kontrollivõtete valiku ja väljatöötamise aluseks on riskiastme kirjeldus.
(2) Kahju tekkimise tõenäosuse vähendamiseks tuleb kasutada selleks ettenähtud kontrollivõtteid ja tagada suletud kasvutingimused.
(3) Väikese või puuduva riski korral tuleb GMLidest katseloomade pidamisel rakendada «Loomakaitseseaduses» kehtestatud katseloomade pidamise nõudeid.


Jõelähtme valla omandis olevate mitteeluruumide üürilepingu tüüpvormi kinnitamine – Riigi Teataja
Jõelähtme valla omandis olevate mitteeluruumide üürilepingu tüüpvormi kinnitamine
Jõelähtme valla omandis olevate mitteeluruumide üürilepingu tüüpvormi kinnitamine - sisukord
RT IV, 16.10.2013, 74
Vastu võetud 11.10.2006 nr 19
jõustumine 23.10.2006
Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 2 ning Jõelähtme Vallavolikogu 12. septembri 2006 määrusega nr 29 kehtestatud Jõelähtme vallavara valitsemise korra, Jõelähtme Vallavalitsus
M Ä Ä R A B
§ 1. Kinnitada:
1) Äriruumi üürileping vastavalt lisale 1;
2) Äriruumi üürilepingu tingimused vastavalt lisale 2;
3) Äriruumi üürilepingu tüüpvormi kasutamise juhend vastavalt lisale 3.
§ 2. Jõelähtme valla omandis olevate äriruumide, st. majandus- või kutsetegevuses kasutatavate mitteeluruumide üürile andmisel on äriruumide valitsejad kohustatud sõlmima üürilepingud, kasutades paragrahvi 1 punktis 1 kinnitatud üürilepingu vormi ning lähtudes punktis 3 kinnitatud tüüpvormi kasutamise juhendist.
§ 3. Paragrahvi 1 punktis 2 kinnitatud tingimusi kohaldatakse Jõelähtme valla omandis olevate äriruumide üürileandmisel lepingu tingimustena.
§ 4. Enne käesoleva määruse jõustumist sõlmitud mitteeluruumi rendilepingu võib rentnik ümber vormistada määrusega kinnitatud vormile vastavaks äriruumi üürilepinguks. Lepingu ümber vormistamise korral ei muutu lepingu objekt, tähtaeg, üüri suurus ning muud lepingu põhitingimused.
§ 5. Määrus jõustub 23. oktoobril 2006.
Lisa 1 Äriruumi üürilepingu vorm
Lisa 2 Äriruumi üürilepingu tingimused
Lisa 3 Äriruumi üürilepingu tüüpvormi kasutamise juhend