IBAIDULAJEV, Rom usbek, s. 1917 Usbeki NSV Hanka raj, algharidus, kolhoosnik, arr. 14.12.44 Paldiskis sõjaväelaagris §58-1b, vab. 24.12.45. [ar 3553-E]
IBIUS, August, Mihkel, s. 1907 Virumaa Paasvere v. Salutaguse k., eluk. sama, 3 kl., talunik, arr. 28.01.45, trib. 24.05.45 §58-1a, 58-11, 25+5. Oli Omakaitses. [ar 7244]
IBRUS, Elmar, Hans, s. 03.12.17 Pärnumaa Abja v., 7 kl., talunik, arr. 11.12.44 Abja-Paluoja, Pärnu 13 §58-1a; Tallinna vangla, surn. 07.02.45. Oli Omakaitses. [ar 2189-E]
IBRUS, Jaak, Jaagup, s. 12.02.02 Viljandimaa Kõo v. Unakvere k., arr. 27.04.45 Unakvere k. Kõrveta t., trib. 21.03.46 §17-58-1a, 5a.; Kemerovo obl. Južkuzbasslag, surn. 15.11.47. [ar 11741]
IBRUS, Maria, Mihkel, s. 1903 Tallinn, gümnaasium, arveametnik, arr. 04.04.45 Tallinn, Laulupeo 17-6, trib. 08.10.45 §58-1a, 58-11, 10+5; Mordva ANSV Dubravlag; Potma, vab. 29.10.54. Tegevus ERÜ-s. [ar 9185]
IBRUS, Ralf, Johan, s. 1916 Tallinn, arr. 09.06.45 Harjumaa Kehra v., trib. 08.08.46 §58-1a, 10a.; Karaganda obl. Karlag, vab. 10.11.56. [ar 13850]
IDASOO, Kaarel, Karl, s. 22.05.04 Pärnumaa Seliste v., eluk. sama, arr. 28.06.50, trib. 21.09.50 §58-1a, 58-10, 25a.; Karaganda obl. Steplag. [ar 3186]
IDAVAIN, Bernhard, Gustav, s. 1894 Harjumaa Kolga v., algharidus, tööline, arr. 05.02.51 Tallinn, Kappeli 5-2, trib. 12.04.51 §58-1a, 25+5. Oli vangivalvur saksa ajal. [ar 15595]
IDAVAIN, Martin, Kustav, s. 1913 Harjumaa Kõnnu v., 6 kl., keevitaja, arr. 26.04.51 Loksa as., trib. 17.07.51 §58-1b, 58-10, 25+5. [ar 15573]
IDEON, Herbert, Aleksander, s. 1921 Võrumaa Antsla v., 6 kl., autojuht, arr. 10.06.46 Antsla, trib. 23.08.46 §58-1a, 58-11, 10+5. Omakaitse, Saksa sõjavägi. [ar 17864]
IDLA, Johannes, Jüri s. 1898 Järvamaa Särevere v., 5 kl., talunik, arr. 28.12.44 Väätsa v. Väätsa k., trib. 25.07.45 §58-1a, 58-11, 18+5, vab. 04.01.56. Oli Omakaitses. Avaldatud uuesti. [ar 8381]
IDLA, Karl, Jüri, s. 1899 Türi, arr. 27.12.50 Türi raj. Tänassilma, trib. 16.03.51 §58-1a, 58-11, 25a.; Omsk. [ar 8381]
IDNURM, Johannes, Johannes, s. 1892 Tallinn, kesk., politsei arveametnik, arr. 12.12.45 Keila, trib. 12.02.46 §58-1a, 10+5. [ar 17921]
IFFLAND, Günter, August sakslane, s. 26.06.22 T?ehhi Bohum, arr. 05.01.49 sõjavangilaagris, trib. 08.02. 49 §58-14, 58-11, 10a. Organiseeris näljastreiki repatrieerimise kiirendamiseks. [ar 15136]
IGEL, Karl, August, s. 1922 Rakvere, 8 kl., kelner, arr. 04.06.42 Tallinn, trib. 19.06.42 §58-10 lg.2, 58-2, 7+3. Oli Punaarmees, nõukogudevastane agitatsioon. [ar 28325]
IGNATJEV, Aleksander, Jevdokim, s. 20.09.01 Tallinn, 2 kl., tööline, arr. 07.08.43 Punaarmee, trib. 11.09.43 §19-58-1b, 10+5; Gorki obl. Unžalag, surn. 29.12.43. Kavatses üle minna Saksa poolele. [ar 27653]
IGNATJEV, Fjodor, Vassili venelane, s. 1896 Peterburi kub. Luuga, algharidus, rätsep, arr. 14.06.41 Narva, Joala 12-1, erin. 04.03.42 §58-10 lg.1, 58-13, 8a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, vab. 23.08.48. Oli Judenit?i armees. Nõukogudevastane agitatsioon. [ar 1143-E]
IGNATJEV, Konstantin, Mihhail venelane, s. 1918 Nižni-Novgorodi kub, algharidus, sõjaväelane, arr. 31.05.46 sõjaväes, trib. 01.07.46 §193-7b. Omavoliline väeosast eemalviibimine. Saata väeossa ja karistada distsiplinaarkorras. [ar 3856-E]
IGNATJEV, Sergei, Arkadi venelane, s. 1914 Tallinn, keskharidus, sõjaväelane, arr. 27.07.41, trib. 03.08.41 §58-10 lg.2, 193-2g, mõistetud õigeks. Nõukogudevastane agitatsioon, käsu mittetäitmine. [ar 3791-E]
IGNATJEVA, Margarita, August allkiri M.Ignatjev, s. 1905 Harjumaa Anija v., keskharidus, telefonist, arr. 12.04.41 Narva, Peetri plats 6-8 §58-4, 58-10, 58-11; Narva, vab. 24.06.41. Monarhistlikku organisatsiooni kuulumine. [ar 1930-E]
IGOLKIN, Aleksander, Aleksei venelane, s. 05.01.01 Pihkva, alg., talupidaja, arr. 16.12.44 Viljandimaa Kõpu v., trib. 24.07.45 §58-1a, 15+5. Süüdistati nõukogudevastases tegevuses. [ar 7556]
IHERMANN, Hans, Hendrik, s. 1907 Pärnumaa Soontaga v. Tarva k., eluk. sama, 6 kl., talunik, arr. 26.10.45 §58-1a, 58-11; Pärnu, vab. 01.03.46. Oli Omakaitses. [ar 2601-E]
IILA, Arvi, August, s. 04.07.27 Virumaa Erra v., arr. 20.11.45 Rakvere, Tartu 53-2, trib. 04.03.46 §58-9, 58-2, 7a.; Krasnojarsk, vab. 19.05.58. [ar 11152]
IILA, Oskar, Jaan, s. 08.03.07 Viljandimaa Tänassilma v., keskharidus, sõjaväelane, arr. 13.05.47 elas illegaalselt, trib. 02.06.47 §58-1b, 58-11, 25+5. Oli Omakaitses ja Saksa sõjaväes. [ar 26912]
IIR, Manfred, Ants, s. 29.03.23 Pärnumaa Orajõe v., 6 kl., talunik, arr. 21.08.51, (25.06.51 mõisteti § 109 järgi 4a), trib. 21.08.51 §58-1a, 25+5, vab. 11.03. 55. Oli Saksa sõjaväes. Poliitilise süüdistuse esitamise ajal oli kriminaalvang. [ar 25723]
IIR, Noel, Jaan, s. 1919 Tallinn, tehniline, maamõõtja, arr. 27.02.41 Tallinn, Kopli 98, trib. 14.05.41 §58-1b, 58-10; surmaotsus, otsus täide viidud 23.06.41. [ar 18646]
IITAL, Elmar, Hiiob, s. 1916 Tallinn, 6 kl., tööline, arr. 05.11.46 Tallinn, Paldiski mnt. 59-1, trib. 29.01.47 §58- 1a, 58-11, 10+2; Karaganda obl, vab. 25.02.56. Oli Omakaitses. [ar 17854]
IITER, Oskar, Mihkel, s. 1904 Tartumaa Vara v., 3 kl., sepp, arr. 21.02.45 Tartu v., trib. 21.05.45 §58-1a, 58-11, 20+5. Oli Omakaitses. [ar 6788]
ILBAK, Juhan, Jaan s. 1902 Pärnumaa Abja v., eluk. sama, 2 kl., talunik, arr. 28.11.44, trib. 22.08.45 §58- 1a, 58-11, 20+5; Krasnojarski krai, vab. 03.07.64. Oli Omakaitses. Avaldatud uuesti. [ar 8972]
ILBES, Harald, Jüri, s. 1904 Tallinn, algharidus, tööline, arr. 05.09.40 Tallinn, Videviku 10-8, trib. 09.10.40 §193-17, 2a. Arreteeritu asjade omastamine läbiotsimisel. 16.juunist 1940 oli NKVD töötaja. [ar 1107-E]
ILBI, Kaarel, Kaarel, s. 1927 Järvamaa Käru v., 6 kl., talupoeg, arr. 14.01.45 Käru v. Rae k., trib. 13.06.45 §58-1a, 20+5; Komi ANSV Vorkutlag, vab. 15.11.54. Vahistas kaks Nõuk. langevarjurit Saksa okup. ajal. [ar 7861]
ILBI, Martin, Ado, s. 1899 Järvamaa Käru v., arr. 04. 11.45, trib. 03.08.46 §17-58-1a, 58-11, 10a.; Magadan. [ar 11534]
ILD, Endel, August, s. 1925 Pärnumaa Halinga v. Rukkiküla, eluk. sama, 5 kl., talupoeg, arr. 12.04.45, trib. 12.09.45 §58-1a, 10+3. Oli Saksa sõjaväes. [ar 9313]
ILD, Jüri, August, s. 1920 Pärnumaa Are v., keskharidus, el.tehnik, arr. 25.09.41 sõjaväes, trib. 03.02.43 §19-58-1b, 58-11, 58-10-2; surmaotsus, 02.03.43 asend. 10+5 a; kinnip-k. Pensa. Deserteerus Punaarmeest. [ar 28612]
ILD, Karl, Georg, s. 10.03.18 Pärnu, kesk., raamatupidaja, arr. 15.11.44 Pärnu, Karusselli 46, trib. 14.08.45 §58-1a, 15+5. Saksa sõjaväes. [ar 7562]
ILISSON, August, Hendrik, s. 04.11.05 Valgamaa Hummuli v., arr. 12.06.45 Vaoküla v., trib. 13.06.46 §58-1a, 58-11, 10a.; Komi ANSV Sevželdorlag, surn. 04.03.47. [ar 12584]
ILISSON, Ferdinand, Juhan ka Illison, s. 1921 Valgamaa Põdrala v., keskharidus, kooliõpetaja, arr. 03.03. 45 Tõrva, Valga 42 §58-1a; Valga, vab. 01.04.46. Koostöö sakslastega. [ar 2787-E]
ILJA, Arnold, August, s. 1917 Tallinn, 6 kl., õhutõrje seersant, arr. 24.12.40 Tallinn, Paldiski mnt. 24-4, trib. 31.03.42 §58-3, 58-10, 58-11; surmaotsus; kinnip-k. Permi obl. Ussollag, otsus täide viidud 09.05.42. Süüdistati ülestõusu ettevalmistamises laagris. Avaldatud uuesti. [ar 9861-E]
ILJA, Voldemar, Juhan, s. 1922 Võrumaa Vastseliina v., alg, arr. 10.03.53 elas illegaalselt, trib. 20.05.53 §58-10, 58-2, 10+5; Vasalemma laager, vab. 17.11.54. Varjas end nõukogude võimu eest. [ar 4370]
ILJASSOV, Pavel, Ilja venelane, s. 1910 Saraatovi obl. Ivanovka k., 4 kl, arr. 18.08.45 Tallinn, Kopli 38-7, trib. 10.11.45 §58-10, 58-2, 5+2. [ar 16544]
ILJIN, Averjan, Timofei venelane, s. 04.11.03 Tartumaa Piirissaare v., eluk. sama, algharidus, kalur, arr. 14.06.41, erin. 21.03.42 §58-13, 10a.; Sverdlovski obl. Sevurallag, vab. 1951. Oli poliitpolitsei informaator. [ar 1146-E]
ILJIN, Fedot, Saveli venelane, s. 1911 Tartumaa Meeksi v., 4 kl., kalur, arr. 09.11.44 Meeksi v. Piirissaare k., trib. 09.04.45 §58-1a, 15+5. Oli Omakaitses. [ar 7337]
ILJIN, Konstantin, Ivan ka Toom venelane, s. 1899 Virumaa Narva v., 4 kl., tööline, arr. 10.04.35, trib. 04.08.35 §58-6, 82; surmaotsus. Ületas piiri mitu korda. [ar 17881]
ILJINOV, Vassili, Ilja venelane, s. 13.03.1900 Pihkva kub. Pihkva v., algharidus, tööline, arr. 14.06.41 Pärnu, Kooli 37, erin. 24.06.42 §58-13, 10a.; Sverdlovski obl. Sevurallag; Novosibirski obl. Ust-Tarka raj, vab. 27.10. 50. Oli Judenit?i armees. [ar 1261-E]
ILJUKOV, Pavel, Andrian venelane, s. 1908 Virumaa Raja v., 4 kl., tööline, arr. 03.09.42 Punaarmee, trib. 31.12.42 §58-10, 10+5. [ar 25583]
ILLAK, August, Friedrich, s. 19.01.09 Tartumaa Tähtvere v. Tõrvandi k, algharidus, teetööline, arr. 30.05.46 Tartu v. Lohkva k., trib. 09.08.46 §58-1a, 58-11, 10+3. Oli Omakaitses. [ar 16422]
ILLAK, Evald, Jüri, s. 1900 Tartumaa Otepää v., 7 kl., raamatupidaja, arr. 05.05.45 Abja-Paluoja, trib. 15.12. 45 §58-3, 10+5, surn. 17.10.46. Süüdistati koostöös sakslastega. [ar 9534]
ILLAK, Johannes, Jüri (d), s. 17.11.04 Tartumaa Otepää v., 8 kl., tööline, arr. 24.12.44 Elva, Otepää 1-1, erin. 08.09.45 §58-1a, 5a. Oli Omakaitses. [ar 24272]
ILLAK, Juhan, Juhan, s. 1904 Tartumaa Veski v., 4 kl., puusepp, arr. 05.09.51 Omski obl. T?erlaki raj, trib. 21.12.51 §58-1a, 58-11, 25+5; Karaganda obl. Kamõ?lag. Oli Kaitseliidus ja Omakaitses (1949. a. oli kulakuna küüditatud). [ar 5050]
ILLASTE, Madis, Jaan, s. 11.04.01 Läänemaa Vigala v., 7 kl., metsapraaker, arr. 25.10.45 Kehra rdtj, trib. 15.01.46 §58-1a, 58-11, 15+5. Oli Omakaitses. [ar 16068]
ILLIMAR, Karl, Tõnu, s. 30.01.1886 Harjumaa Triigi v., kõrgharidus, agronoom, arr. 14.06.41 Läänemaa Vigala v., erin. 28.02.42 §58-4, 10a.; Sverdlovski obl. Sevurallag; Mordva ANSV Dubravlag; Kirovi obl, vab. 1951, asum. 1956. Oli Kaitseliidus. Vigala Põllutöökooli juhataja. [ar 1129-E]
ILLIPE, Oskar, Mihkel, s. 02.09.02 Jõhvi, keskharidus, elektritehnik, arr. 18.10.44 Tallinn, Raua 10-3, erin. 26.05.45 §58-1a, 58-11, 8a.; Irkutski obl. Ozjorlag. Oli Omakaitses. [ar 23948]
ILLISON, Ferdinand, Juhan s. 1921. [vt. Ilisson, Ferdinand, Juhan]
ILLISON, Hendrik, Hendrik, s. 1901 Läti Kreminovsk, arr. 26.05.45 Valgamaa Põdrala v., trib. 25.04.46 §58- 1a, 7a.; Ba?kiiri ANSV Nagajevo, surn. 29.12.46. [ar 11913]
ILLISSON, Eduard, Juhan, s. 1912 Peterburi kub. Luuga, 4 kl., tööline metsamajandis, arr. 07.07.47 Leningradi obl. Karjala maakitsus, erin. 13.12.47 §58- 1a, 182 lg.1, 10a.; Mordva ANSV Javass, vab. 03.08. 56. Teenis Saksa politseis. [ar 22358]
ILLUST, Eduard, Nikolai ka Mullaste, Villi August, s. 1922 T?itaa obl. Nert?insk, arr. 19.08.45 elas illegaalselt, trib. 19.06.46 §17-58-1a, 10a. [ar 12699]
ILM, Anna, Hans, s. 1903 Pärnumaa Audru v., 3 kl., tööline, arr. 28.08.45 Pärnu, Piiri 15 §58-12; Pärnu, vab. 24.10.46. Metsavendadest mitteteatamine. [ar 2989-E]
ILM, Eduard, Jaan, s. 16.06.07 Petseri mk., 3 kl., voorimees, arr. 10.02.45 Võru, Jüri 2, trib. 15.11.45 §58-1a, 58-11, 10+5. Oli Kaitseliidus ja Omakaitses. [ar 9533]
ILMET, Salme, Karl, s. 1896 Viljandi mk., algharidus, kodune, arr. 15.07.41 Virumaa Undla v. Udriku sovh, erin. 18.04.42 §58-13, 17-59-3, 10a, vangist vabanes 1951 a; Irkutski obl. Ozjorlag; Krasnojarski krai But?ugani raj. Angarski as., vab. asum. 24.07.56. Võttis osa Vabadussõjast. Oli Kaitseliidus. Koostöö metsavendadega. [ar 1236-E]
ILMJÄRV, Heino, Robert, s. 1922 Virumaa Tudulinna v. Kruusoja k., 8 kl., kesk-eriharidus, muusik, arr. 07.04.45 Tallinn, Kalevi 31-10, trib. 22.11.45 §58-1b, 58-1a, 10+5. Oli Omakaitses ja Saksa sõjaväes. Elas illegaalselt. [ar 9167]
ILMJÄRV, Kalju, Robert, s. 1926 Virumaa Avanduse v. Rohu k., kesk, arr. 29.09.50 Riia, s/o 90729, trib. 18.12.50 §58-1a, 58-10, 25+5; Magadani obl. Sevvostlag, vab. 28.01.56. [ar 18461]
ILMJÄRV, Viktor, Mihkel, s. 1904 Viljandimaa Lustivere v., eluk. Sillamäe, keskharidus, tööline, arr. 13.11. 43, trib. 05.03.44 §58-10-2, 10+5; Sverdlovski obl. Tagillag, vab. 13.11.53. Nõuk.vastane propaganda sõjaväes. [ar 27469]
ILMRE, Eduard-August, Johannes, s. 01.03.1891 Tartumaa Äksi v., arr. 17.12.44 Alatskivi v. Torila k., trib. 13.04.46 §58-1a, 58-11, 15a, vab. 17.11.55. [ar 11910]
ILMUS, Aarne, Richard, s. 1909 Leningrad, kesk., raamatupidaja, arr. 13.05.42 Arhangelski obl, trib. 21. 07.42 §58-1b; surmaotsus; kinnip-k. Arhangelski obl, otsus täide viidud 21.08.42. Oli Kaitseliidus. [ar 28049]
ILO, Heino, Hindrek s. 1906 Harjumaa Kuimetsa v., 6 kl., traktorist, arr. 19.02.45 Rapla, trib. 29.06.45 §58- 1a, 58-11, 15+5; Komi ANSV Vorkutlag, surn. kinnip-k. 21.04.47. Oli Kaitseliidus ja Omakaitses. Avaldatud uuesti. [ar 7557]
ILOMETS, Udo, Jakob, s. 20.08.04 Järvamaa Käru v. Laane k., 10 kl., ametnik, arr. 10.06.45 Türi, Vabriku maja 12, trib. 12.09.45 §58-1a, 58-11, 10+5; Komi ANSV Vorkutlag, surn. 23.11.53. Oli Omakaitses. Avaldatud uuesti. [ar 9283]
ILOVER, Ferdinand, Aado, s. 17.05.09 Petseri, 9 kl., meister, arr. 21.11.44 Mõisaküla, Pärnu 29, trib. 15.02. 45 §58-1a, 58-11; surmaotsus, ots. muud. 20+5. Oli Omakaitses. [ar 16962]
ILP, Elmar, Margus, s. 1904 Tartu, kõrgharidus, jurist, raamatupidaja, arr. 14.06.41 Tartu, Tähe 8-1; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 11.12.41. Oli Kaitseliidus. [ar 350-E]
ILP, Jaan, Ado, s. 1899 Saaremaa Mustjala v., eluk. sama, 4 kl., põllumees, arr. 14.11.47, erin. 08.05.48 §17-58-1a, 10a. Side metsavendadega. [ar 22605]
ILSJAN, Elmar, Isak, s. 1905 Riia, 6 kl., küttelao juhataja, arr. 17.07.47 Valga, Võru 9, trib. 03.09.47 §58-10, 6+3. [ar 16486]
ILUMÄE, Endel, Johannes, s. 1923 Harjumaa Saku v., 6 kl., Meretehases motorist, arr. 06.02.45 Tallinn, Graniidi 29-12, trib. 27.08.45 §58-1a, 58-11, 10+5. Oli Omakaitses ja Saksa sõjaväes. [ar 8326]
ILUMÄE, Villem, Gustav, s. 03.08.1892 Läänemaa Taebla v. Kirimäe k., eluk. sama, 3 kl., talunik, arr. 10.12.44, trib. 28.05.45 §58-1a, 10+5, vab. 16.10.54. Oli tsaariarmees. Oli Saksa politseis. Avaldatud uuesti. [ar 7290]
ILUS, Heino, Mihkel en. ka Heino-Johannes-Peeter s. 06.07.1879 Viljandimaa Kaarli v., talupidaja, arr. 14.06. 41 Rimmu v. Sammaste k. Torimu t. §58-4, 58-10 lg.1; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 07.12.41 Sosva. Oli Kaitseliidus. Isamaaliidus. [ar 391-E, kl]
ILUS, Rodion, Gustav, s. 1906 Tartumaa Otepää v. Pilkuse k., eluk. sama, 4 kl., metsavaht, arr. 28.12.44, trib. 15.06.45 §58-1a, 58-11, 20+5. Oli Omakaitses. [ar 7554]
ILUS, Salme, Johan, s. 17.08.07 Võrumaa Laheda v., arr. 15.09.45 Põlva v. Kähri k., trib. 24.08.46 §58-12, 7a.; Omsk. [ar 13413]
ILUSTRUMM, Johannes, Tõnu, s. 19.10.1899 Harjumaa Kuivajõe v., 3 kl., puusepp, arr. 19.11.51 Tallinn- Nõmme, Lääne 36-2, trib. 26.01.52 §17-58-1a, 58-11, 25+5. Oli Omakaitses. [ar 15774]
ILVES, Adolf, Mats, s. 25.12.1897 Tartumaa Rõngu v., algharidus, autoinstruktor, arr. 19.08.40 Tallinn, Pätsu 28-2 §58-4, 58-6; Leningrad, vab. 28.01.41. Spionaaži-süüdistus ei leidnud kinnitust. [ar 3362-E]
ILVES, Albert, Villem, s. 20.08.1897 Tartumaa Puurmani v., arr. 17.01.45 Harjumaa Raasiku v., trib. 09.08. 46 §58-1b, 10a, vab. 09.54. [ar 13711]
ILVES, Aleksander, Kristjan, s. 16.10.1896 Narva. EV major, arr. 06.07.41 Narva, Vaeselapse 7-4, ENSV ÜK otsus 16.12.41 §58-13, 10a.; Irkutski obl. Tai?et, surn. kinnip-k. 24.12.43. Avaldatud uuesti. [ar 7506]
ILVES, Aleksei, Aleksander, s. 1914 Pärnu mk., 5 kl, arr. 13.04.46 Tartumaa Pühajärve v., trib. 05.10.46 §17-58-1a, 17-58-11; surmaotsus, 27.11.1946. asend. 10+5 a. [ar 21311]
ILVES, Aline, Jakob, s. 26.07.06 Tallinn, 3 kl., juuksur, arr. 15.03.49 Harjumaa Tõdva v. Matsu t., trib. 28.04. 49 §58-1a, 25+5; Irkutsk; Irkutski obl. Taišetlag, vab. 11.04.56. [ar 16019]
ILVES, Almar, Eduard, s. 1927 Tartumaa Puhja v. Kure k., eluk. sama, arr. 14.07.45, trib. 28.04.46 §58- 1a, 58-11, 10a. [ar 11911]
ILVES, Arnold, August, s. 1917 Järvamaa Väinjärve v., eluk. Tallinn, Kullassepa 7-1, 6 kl., rätsep, arr. 08.02.43, trib. 02.03.43 §58-1b, 10+3. Läks rindel Velikie Luki all üle sakslaste poolele. [ar 27382]
ILVES, Arnold, Johan, s. 03.07.11 Virumaa Vao v., 9 kl., talupidaja, arr. 15.03.49 Harjumaa Tõdva v. Matsu t., trib. 28.04.49 §58-1a, 25+5; Irkutski obl. Taišetlag, surn. 15.03.53. [ar 16019]
ILVES, Arnold, Mihhail, s. 1907 Võrumaa Lasva v., eluk. sama, 5 kl., motorist, arr. 01.06.45, trib. 09.09.45 §58-1a, 58-11, 10+5. Oli Omakaitses. [ar 8479]
ILVES, August, Hans s. 1911 Viljandimaa Suislepa v., 5 kl., talupoeg, arr. 27.09.49 Suislepa v. Kütiaseme t., trib. 14.06.50 §17-58-1a, 58-11, 10a.; Komi ANSV Vorkutlag; Retšlag, vab. 01.08.56. Abistas ja varjas metsavendi. Avaldatud uuesti. [ar 26493]
ILVES, Elena-Liine-Karoliine, Mart, s. 18.11.1895 Pärnumaa Abja v., algharidus, talunik, arr. 20.08.45 Abja v. Saate I k. §58-1a; Tallinna vangla, vab. 13.05. 46. Koostöö sakslastega. [ar 2671-E]
ILVES, Ervin, Heindrich, s. 25.10.13 Pärnumaa Laiksaare v. Mõisaküla, keskharidus, elektrik, arr. 28.10.44 Tallinn, Tobiase 8-8, trib. 17.05.45 §58-1a, 10+5; Karaganda obl, vab. 03.07.54. Oli Omakaitses. Avaldatud uuesti. [ar 7292]
ILVES, Eugen, Anton, s. 1914 Pärnumaa Abja v., eluk. sama, 6 kl., puusepp, arr. 17.12.44 §58-1a, 58- 11, vab. 11.11.46. Oli Omakaitses. [ar 3100-E]
ILVES, Evald, Jaan, s. 1923 Tartumaa Kiidjärve v., algharidus, tööline, arr. 05.04.46 Konguta v., trib. 25.07.46 §58-1a, 58-11, 58-10-2, 10+5. Oli Omakaitses. [ar 16633]
ILVES, Gustav, Julius, s. 23.05.16 Virumaa Jõhvi v. Soldino k., kesk., metsapraaker, arr. 15.10.44 Jõhvi, trib. 25.04.45 §58-1a, 15+5. Süüdistati koostöös sakslastega. [ar 5996]
ILVES, Haljand, Salme s. 1920 Võrumaa Valgjärve v., 3 kl., talupoeg, arr. 15.01.49 Kooraste v. Kaagjärve k., erin. 26.03.49 §17-59-3, 10a.; Irkutski obl. Ozjorlag; Taišet, vab. 19.09.54. Abistas metsavendi. Avaldatud uuesti. [ar 26328]
ILVES, Heino, Hans, s. 24.03.28 Viljandimaa Tuhalaane v., arr. 19.10.45 Tuhalaane v. Pahuvere k. Mäe t., ENSV ÜK otsus 20.07.46 §59-3, 10a. [ar 14497/78]
ILVES, Johan, Hans, s. 1884 Valga mk., keskharidus, elektrimontöör, arr. 14.06.41 Tartu, Eha 30-1; Sverdlovski obl. Sevurallag, surn. 04.02.42. 1921.a. kriminaalpolitsei assistent. [ar 28483]
ILVES, Johan, Johan (d), s. 15.04.1887 Viljandimaa Tarvastu v., 4 kl., teenistuja, arr. 22.11.44 Tartumaa Kuuste v. Rebase k., erin. 08.09.45 §58-1a, 3a. Oli Saksa vangivalvur. [ar 24323]
ILVES, Johannes, Jaan, s. 1902 Valgamaa Hummuli v., 4 kl., kolhoosnik, arr. 21.05.51 Rakvere raj. Varangu kn. Jõe k., trib. 17.07.51 §58-1a, 58-11, 25+5, väh. 5 a; Karaganda obl. Steplag, vab. 21.07.55. Oli Omakaitses. [ar 4123]
ILVES, Juhan, Hans, s. 1897 Viljandimaa Aidu v., eluk. sama, keskharidus, EV kapten, arr. 14.06.41, trib. 09.08.41 §58-13; surmaotsus; kinnip-k. Sverdlovsk, otsus täide viidud 22.02.42. [ar 25606]
ILVES, Juhan, Jaanus, s. 24.11.1889 Pärnumaa Rajangu v., 3 kl., talunik, arr. 20.08.45 Abja v. Saate I k. §58-1a; Tallinna vangla, vab. 13.05.46. Koostöö sakslastega. [ar 2671-E]
ILVES, Kustav-Karl, Karl, s. 18.12.1898 Tartumaa Kudina v. Maarja-Magdaleena k., algharidus, põllupidaja, arr. 06.03.41 Äksi v.; Kirovi obl. Vjatlag; Gorki obl. Unžalag, surn. 16.04.42. Vabadussõjalaste Liit. Kuulus nõuk. vastasesse organisatsiooni "Tasuja". [ar 23373]
ILVES, Lembit, Hugo, s. 10.01.08 Viljandimaa Raudna v., 9 kl, arr. 03.11.52 Kilingi-Nõmme, trib. 24.12.52 §58-1a, 25+5; Komi ANSV Vorkutlag, vab. 23.10.56. Oli Kaitseliidus ja Omakaitses. [ar 16143]
ILVES, Lembit, Johanna, s. 1925 Virumaa Vao v., arr. 15.06.45 Tapa, Poska 5-2a, erin. 12.11.45 §58-1a, 7a. Oli Saksa sõjaväes. [ar 24333]
ILVES, Maria, Jaan, s. 1889 Tartumaa Kiidjärve v., eluk. sama, 4 kl., talunik, arr. 17.09.46 §17-58-1a, vab. 15.10.46. Side metsavendadega. [ar 2917-E]
ILVES, Mart, Jaan, s. 1908 Viljandimaa Õisu v., 6 kl., talupidaja, arr. 04.12.44 Pärnumaa Rajangu v., trib. 30.07.45 §58-1a, 58-11, 15+5. Oli Omakaitses. [ar 7568]
ILVES, Mihkel, Kaarel, s. 1893 Tartumaa Puhja v., 2 kl., kolhoosnik, arr. 04.11.51 Elva raj. Puhja kn. Mõisanurme k., trib. 09.01.52 §58-1a, 58-11, 25+5; Karaganda obl. Džezkazgan; Steplag. Oli Omakaitses. ERÜ. [ar 4919]
ILVES, Peeter, Martin, s. 1890 Pärnumaa Rajangu v., 4 kl., talunik, arr. 03.11.49 Läänemaa Vormsi v. Rumpu k., trib. 30.01.50 §58-1a, 58-11, 25+5; Mordva ANSV Javass, vab. 04.07.56. Oli Omakaitses. [ar 27057]
ILVES, Richard, Artemi, s. 1923 Pärnumaa Sindi, 6 kl., pagar, arr. 20.06.50 Tallinn, Laulupeo 15-8, trib. 19.01.51 §58-1a, 58-11, 25+5; Ba?kiiri ANSV I?imbai, vab. 25.02.56. Oli Saksa sõjaväes ja Omakaitses. [ar 4069]
ILVES, Uno, Hermann, s. 1925 Paide, kõrgharidus, veterinaararst, arr. 23.02.51 Lihula, Tallinna mnt. 48, trib. 21.06.51 §58-1a, 25+5, vab. 14.10.55; Permi obl. Nõroblag. Saksa sõjaväes. Pat. "Erna". [ar 25717]
ILVES, Viktor, Jaan, s. 1930 Tartumaa Kiidjärve v., eluk. sama, 6 kl., talunik, arr. 16.07.46 §17-58-1a, vab. 15.10.46. Side metsavendadega. [ar 2917-E]
ILVES, Õie, Peeter s. 1904 Võrumaa Valgjärve v., algharidus, talunik, arr. 26.01.49 Kanepi v. Jõevere t., trib. 26.03.49 §17-58-8, 17-59-3, 10a.; Krasnojarski krai Norillag, vab. 05.02.55. Abistas metsavendi. Avaldatud uuesti. [ar 26328]
ILVES, Ülo, Herman, s. 07.03.29 Paide, keskharidus, üliõpilane, arr. 10.06.51 Tallinn, Mit?urini 17a-5, trib. 31.10.51 §58-1a, 25+5, väh. 5 a; Komi ANSV Vorkuta, vab. 27.01.55. Oli nõuk. vastases organisatsioonis "Uus Eesti" (Paide, 1946). [ar 3958]
INDIKTOR-BENEDIKTOV, Andrei, Jakov, juut, s. 1904 Kiievi kub. Belaja Tserkov, alg., müüja, arr. 24. 03.49 elas illegaalselt §58-1b; Tallinna vangla, vab. 14. 09.49. 1941.a. andis rindel end sakslastele vangi. [ar 3237-E]
INDOV, August, Herman, s. 1907 Tartu mk., 3 kl., talunik, arr. 14.05.46 Valgamaa Taheva v., ENSV ÜK otsus 23.03.47 §58-1a, 58-11, vab. 11.04.47. [ar 2873- E]
INDRE, August, Peeter, s. 1907 Harjumaa Kohila v., 3 kl., talupidaja, arr. 10.10.50 Kohila v. Tapurla k., erin. 14.04.51 §58-1a, 58-11, 10a.; Krasnojarski krai Gorlag. Oli Omakaitses. [ar 23695]
INDRIKUS, Alfred, Karl s. 16.10.09. [vt. Hinrikus, Alfred, Karl]
INDUS, Aleksander, Jüri mustlane, s. 1893 Järvamaa Kareda v., algharidus, põllutööline, arr. 06.07.45 Kareda v. Viisu sovh. §58-1a, 58-11; Tallinna vangla, vab. 11.11.46. Oli Omakaitses. [ar 3070-E]
INDUS, Salme, August, s. 1909 Viljandimaa Põltsamaa v., arr. 25.03.45 Tallinn, Pärnu mnt. 94-3, trib. 17.04.46 §58-10 lg.2, 10a. [ar 11909]
INGEL, Karl, Friedrich, s. 09.10.19 Viljandimaa Võisiku v., arr. 08.06.45 Võisiku v. Lalsi k., trib. 04.11. 45 §58- 1a, 15a, 22.07.55 väh. 10 a; Komi ANSV Vorkuta. Omakaitse, Saksa sõjavägi. [ar 10053]
INGEL, Ksenja, Martin, s. 1901 Tallinn, keskharidus, puhvetipidaja, arr. 21.05.41 Tallinn, Vabriku 11-4, kohalik JK 19.09.42 §58-2, 58-4, 58-11; surmaotsus; kinnip-k. Irkutsk, otsus täide viidud 25.09.42. Oli vaps, nõuk. vastane agitatsioon. [ar 28895]
INGELAND, Johannes, Karl, s. 1901 Paldiski, 6 kl., kalur, arr. 22.11.46 Harjumaa Harku v. Rannamõisa k., trib. 27.03.47 §58-12, mõistetud õigeks. [ar 15498]
INGERMAA, Hans, Hendrik, s. 06.02.1893 Viljandimaa Suislepa v.. EV major, arr. 10.09.41 Võru, Kreutzwaldi 43, kohalik JK 02.12.41 §58-10 lg.1, 58-4; surmaotsus; kinnip-k. Krasnojarski krai Norillag, otsus täide viidud 30.06.42. Punaarmees. [ar 27178]
INGRE, Harald-Erich, Johannes, s. 1909 Harjumaa Kohila v., alg, arr. 06.11.40 Tallinn, trib. 30.06.41 §19- 58-2; surmaotsus. Oli Kaitseliidus. [ar 18530]
INGVER, August, Samuel, s. 1890 Võrumaa Kooraste v. Kaagvere k., eluk. sama, 3 kl., talupoeg, arr. 12.01. 49, erin. 26.03.49 §17-59-3, 10a.; Irkutski obl. Ozjorlag; Tai?et, surn. 17.02.50. Abistas metsavendi. [ar 26328]
INGVER, Kaja, August, s. 1926 Võrumaa Kooraste v. Kaagvere k., eluk. sama, 5 kl., talunik, arr. 11.01.49, erin. 26.03.49 §17-59-3, 10a.; Irkutski obl. Tai?et, vab. 28.07.56. Abistas metsavendi. [ar 26328]
INGVER, Paul, August, s. 21.12.19 Võrumaa Kooraste v., eluk. sama, arr. 11.08.45, trib. 21.12.45 §58-1b, 10a.; Irkutski obl.; Arhangelski obl, vab. 15.12.54. Avaldatud uuesti. [ar 11538]
INGVER, Voldemar, August, s. 1923 Võrumaa Kooraste v. Kaagvere k., eluk. sama, 4 kl., talupoeg, arr. 09.01.49, erin. 26.03.49 §17-58-8, 59-3, 25a.; Mordva ANSV Dubravlag, vab. 09.01.64. Abistas metsavendi. [ar 26328]
INN, Ida, Jaan, s. 10.05.04 Tartu, kõrgharidus, jurist, arr. 14.06.41 Tartu, Meltsiveski 88, erin. 04.03.42 §58- 4, 10a, vabanes vangist 1951 a; Sverdlovski obl. Sevurallag; Krasnojarski krai, vab. asum. 30.07.56. Oli Kaitseliidus. Politseiteenistuses. [ar 1140-E]
INN, Raimund, Aleksander s. 1913 Valga, keskharidus, muusikant, arr. 03.07.41 Tallinn, Kunderi 12- 13, trib. §58-4, 58-13; Permi obl. Ussollag, surn. kinnip-k. 13.02.42. Oli Kaitseliidus. Avaldatud uuesti. [ar 3537-E]
INNILAUR, Vladimir, Andrei, s. 1913 Peterburi kub. Pljussa ringk. Ljubnjaki k., 4 kl., talunik, arr. 28.12.44 Virumaa Vihula mõis, trib. 23.04.45 §58-1a, 20+5; Irkutski obl. Tai?etlag, vab. 19.04.55. Oli Saksa sõjaväes. [ar 28345]
INNO, Karl-Juhan, Jüri, s. 1893 Virumaa Rägavere v., 2 kl., tisler, arr. 27.03.45 Vaivara v. Sillamäe as. §58- 1a, 58-11; Rakvere, vab. 10.11.46. Oli Omakaitses. [ar 3101-E]
INNOS, Mihkel, Jakob, s. 1929 Virumaa Erra v., 6 kl, arr. 14.01.50, trib. 18.07.51 §58-1a, 58-11, 25+5; Komi ANSV Vorkutlag; Ret?lag; vab. 14.01.65. Oli metsavend. [ar 4202]
INTER, Richard, Julius, s. 12.03.12 Pärnu, 6 kl., masinist, arr. 21.06.47 Pärnu, Väike-Jõe 12, trib. 23. 08.47 §19-58-1a, 10+5, vab. 02.10.55. [ar 17856]
IPPOLITOV, Voldemar, Andres ka Vain, s. 1923 Pärnumaa Saarde v., 9 kl., tööline, arr. 20.06.47 Tallinn, Tartu mnt. 73, trib. 25.10.47 §58-1a, 10+5. Oli Saksa sõjaväes. [ar 26921]
IRDT, August, Juhan s. 06.02.1888 Läänemaa Vigala v. Parasmaa k., eluk. Pärnumaa Seli v. Kastna k., arr. 19.02.50 Tõstamaa v., erin. 18.08.50 §58-1a, 25+5; Irkutski obl. Ozjorlag; Angarlag, surn. kinnip-k. 24.09. 55. Avaldatud uuesti. [ar 3017/11888]
IRIŠIN, Anatoli, Pavel venelane, s. 1928 Petserimaa Senno v., eluk. sama, 4 kl., talunik, arr. 21.05.40. Oli piiriületaja. 04.06.40 anti üle Eesti võimudele. [ar 246- E]
IRKUTSKI, Mihhail, Gavril, s. 1900 Petserimaa Roodva v. Lidva k., 3 kl., pottsepp, arr. 29.04.41 Roodva v. Lidva k., kohalik JK 17.12.41 §58-6; surmaotsus; kinnip-k. Permi obl. Nõroblag; Sverdlovsk. [ar 15799]
IRMAN, Adam, Mats, s. 02.02.1879 Läänemaa Riguldi v., alg., tööline, arr. 14.06.41 Tallinn; Kirovi obl. Vjatlag, surn. 26.01.42. Tunnistati nõuk. vaenulikuks elemendiks. [ar 1995-E]
IRODIONOV, Nikolai, Pjotr venelane, s. 1913 Peterburi kub. Novosselje, talunik, arr. 27.07.41, trib. 08.08. 41 §58-10 lg.2, 10+5. Nõuk. vastane agitatsioon. [ar 28842]
IRODIONOV, Vladimir, Nikolai, s. 1885 Peterburi kub. Volhov, kõrg., vaimulik, arr. 20.11.44 Tallinn, Tehnika 12-2, trib. 05.03.45 §58-1a, 15+5. Süüdistati koostöös sakslastega. Org. "Õigeusklik Missioon" liige. [ar 6792]
IRS, Voldemar, Daniel, s. 1893 Tartumaa Puhja v., 6 kl., tisler, arr. 26.01.45 Rõngu v. §58-1a, 58-11; Tartu, surn. 20.03.45. Oli Omakaitses. [ar 2198-E]
IRVAL, Erik, August s. 1927 Virumaa Lüganuse v., eluk. sama, 8 kl., lukksepp, arr. 19.01.50 Erra v. Erra k., trib. 18.07.51 §58-1a, 25+5; Baškiiri ANSV Salavat; Išimbai, vab. 12.05.56. Metsavend. Saksa sõjaväes. Avaldatud uuesti. [ar 4202]
ISAK, Aleksander, Kristjan ka Izak, s. 27.04.1884 Narva, keskharidus, ärijuht-raamatupidaja, arr. 14.06. 41 Tallinn, Liivalaia 58-14, erin. 04.03.42 §58-10 lg.1, 5a.; Sverdlovski obl. Serovi raj. Sosva, vab. 26.06.46. Restoraniomanik. Nõuk. vastane agitatsioon. [ar 1144- E]
ISAK, Erik, Priidu, s. 01.02.29 Läänemaa Märjamaa v., 7 kl., ajateenija, arr. 01.02.53 Kullamaa v., trib. 24. 04.53 §58-10 lg.2, 58-2, 10+5; Komi ANSV, vab. 06. 07.56. [ar 27084]
ISAK, Herbert, Jaan, s. 1913 Pärnu mk., arr. 24.01.46 Harjumaa Järvakandi v., trib. 16.04.46 §58-10 lg.2, 8a. Nõuk. vastane agitatsioon.[ar 11912]
ISAK, Jaak, Peeter, s. 1898 Viljandimaa Karksi v. Abja as., 3 kl., talunik, arr. 12.11.51 Abja raj. kolh. "Lembitu", trib. 19.02.52 §58-1a, 58-11, 25+5; Karaganda obl. Steplag, vab. 30.08.56. Oli Omakaitses. [ar 5113]
ISAK, Ray, Peeter, s. 1916 Pärnu, eluk. sama, 6 kl., lukksepp, arr. 09.09.41, trib. 10.12.41 §58-10 lg.2, 58- 2, 10+5. Oli Punaarmees, nõuk. vastane tegevus. [ar 28353]
ISKÜLL, Juhannes-Voldemar, Aleksander, s. 1910 Virumaa Maidla v., algharidus, talunik, arr. 24.10.49 Maidla v. Savala k., ENSV ÜK otsus 20.12.49 §58-1a, 58-11, 25+5, 28.06.56 väh. 9 a; Komi ANSV Minerallag. Oli Saksa sõjaväes ja Omakaitses. [ar 4196]
ISMAEL, Herman, Gustav, s. 25.02.09 Virumaa Vihula v., eluk. sama, 4 kl., põllumees, arr. 31.12.44, trib. 20.01.45 §58-10, 8+2; Magadani obl. Sevvostlag, surn. 25.12.46. [ar 27789]
ISOP, Kaljo, Voldemar, s. 1927 Virumaa Võsu, eluk. sama, 6 kl., õpilane, arr. 18.09.45, trib. 28.01.46 §58- 1a, 58-11, 10+5. Oli Omakaitses. [ar 9354]
ISOTAM, Arnold, Mart, s. 1900 Tartumaa Vaimastvere v., keskharidus, sõjaväelane, arr. 09.08.41 Tallinn- Nõmme, Veo 23 §58-10 lg.2. Kuulus kontrrevol. organisatsiooni. 01.09.41 otsustati juurdlus lõpetada ja vahi alt vabastada. [ar 1188-E]
ISOTAMM, Jaan, Aleksander, s. 19.10.39 Tartu, 8 kl., kaugõppe KK õpilane, arr. 25.12.56 Tartu, Puiestee 27-3, ENSV ÜK otsus 13.03.57 §58-10 lg.1, 58-11, 7a.; Mordva ANSV Dubravlag, vab. 25.12.63. Tartu õpilasorg. "Eesti Noorte Malev" 1956. a. Avaldatud uuesti. [ar 11271-E]
ISPERT, Juhan, Otto, s. 1884 Valgamaa Karula v., 3 kl., talupidaja, arr. 09.02.45 Kaagjärve v., trib. 01.08.45 §58-1a, 58-11, 10+5. Oli Omakaitses. [ar 7560]
ISRAEL, Arnold, Jaan, s. 19.11.1899 Harjumaa Hageri v., 3 kl., talunik, arr. 14.01.46 Hageri v. Adila k., trib. 30.12.46 §58-1a, 58-11; Tallinn, mõistetud õigeks, vab. 09.01.47. Oli Omakaitses. [ar 970-E]
ISSAKOV, Timofei, Pjotr venelane, s. 1915 Petserimaa Senno v. Luki k., eluk. sama, 4 kl., talupoeg, arr. 22.07.45, trib. 14.01.46 §58-1a, 10a, vab. 15.07.54. Oli Saksa sõjaväes. [ar 16875]
ISSAKOVA, Jevgenia, Issaak s. 1918. [vt. Martonenko, Jevgenia, Issaak]
IZAK, Aleksander, Kristjan s. 27.04.1884. [vt. Isak, Aleksander, Kristjan]
IZAK, Jossif, Albert juut, s. 1920 Saksamaa Leipzig, arr. 26.08.40, vab. 30.08.40. Ületas Poola-Leedu piiri. [ar 1904-E]
ITTER, Johannes, Jaan, s. 21.04.07 Pärnu, arr. 06. 04.46 Pärnu, Pardi 28, trib. 29.07.46 §58-1a, 166, 10a. [ar 13278]
IVANOV, Aleksei, Nikolai venelane, s. 1922 Tallinn, kesk., õpilane, arr. 14.03.47 Tallinn, Madara 7-9, trib. 26.05.47 §58-1b, 15+5. [ar 16391]
IVANOV, Eduard, Mihhail, s. 1922 Tallinn, 10 kl., tööline, arr. 05.09.41 sõjaväes Kaasanis, trib. 26.10.41 §19-58-1b, 58-10-2; surmaotsus, 06.04.42 asend. 10 a. Süüdistati nõuk. vastases propagandas sõjaväes, oli noorkotkas. [ar 28546]
IVANOV, Ivan, Nil venelane, s. 1887 Smolensk, kesk., laotöötaja, arr. 29.03.41 Tallinn, Pirita tee 16/18-2, trib. 28.06.41 §58-13; surmaotsus. [ar 18534]
IVANOV, Mihhail, Ivan venelane, s. 10.08.14 Petrogradi kub. Gatšina, 4 kl., müürsepp, arr. 20.10.41 Kohtla-Järve, trib. 14.11.41 §19-58-1b; surmaotsus, otsus täide viidud 09.01.42. Oli Punaarmees, desertöör. [ar 28420]
IVANOV, Mihhail, Vassili, s. 1908 Peterburi kub. Gdovi ringk. Luuga k, 4 kl., raudteetööline, arr. 12.02. 47 Pihkva obl. Gdovi raj. Luuga k, ENSV ÜK otsus 24.05.47 §58-3, 7+3. [ar 16253]
IVANOV, Nikolai, Matvei venelane, s. 1926 Virumaa Erra v., 5 kl., tööline, arr. 24.10.44 Kiviõli, Lepa 4, trib. 15.03.45 §58-1a, 18+5. Oli laagrivanem, SD teenistuses. [ar 6183]
IVANOV, Vassili, Ivan venelane, s. 1898 Pihkva, algharidus, tööline, arr. 22.07.40 Tallinn-Nõmme, Nelgi 28, kohaliku JK otsus 19.03.41 §58-4, 10+5; Magadani obl. Sevvostlag. Valgekaartlane. [ar 25428]
IVANOV, Vassili, Semjon venelane, s. 20.01.1891 Narva, alg., voorimees, arr. 27.03.26 Narva, Jõe tn., kohaliku JK otsus 14.04.26 §84, 3a. Ebaseaduslik piiriületaja. Saadeti Eestisse tagasi. [ar 88-E]
IVANOV-TSARJOV, Terenti, Semjon venelane, s. 1927 Novgorodi obl. Voloti raj. Solovjovi k., eluk. sama, 6 kl., kingsepp, arr. 15.12.45 §58-3, vab. 06.03.46. Koostöö sakslastega. [ar 3555-E]
IVANSON-TASSO, Karl, Karl, s. 1914 Tartu, 8 kl., autojuht, arr. 03.07.51 Tartu, Võru 44-6 §17-58-1a, 121, 169 lg 1, vab. 31.12.51. Nõuk. vastane tegevus. [ar 1694-E]
IVASK, Aleksander, Jaan, s. 1914 Võrumaa Vastseliina v. Kapera k., 11 kl., velsker, arr. 11.07.45 Võru v. Puusepa k., trib. 13.09.45 §58-1b, 10+5. [ar 18227]
IVASK, August, Daniel, s. 1902 Võru mk., arr. 19.09. 45 Valgamaa Sangaste v. Laane t., trib. 14.01.46 §58- 1a, 58-11, 10a.; Krasnojarski krai, vab. 10.03.56. [ar 10031/ 1635]
IVASK, Eduard, Juhan, s. 1906 Tartumaa Lohusuu v., 6 kl., talunik, arr. 31.10.44 Harjumaa Raasiku v. Jägala k. Silla t., trib. 21.06.45 §58-1a, 58-11, 15+5. Oli Omakaitses. Vallavanema abi. [ar 8925]
IVASK, Leonid, Rudolf, s. 1919 Tartu, eluk. sama, alg, arr. 27.05.38, trib. 10.10.38 §58-6; surmaotsus. [ar 26641]
IVERSON, Jaan, Karl, s. 16.12.12 Valga, arr. 24.07.45 Valga, Kungla 10, trib. 31.01.46 §58-1a, 58-11, 10a.; Komi ANSV. [ar 10054/6742]
IVKIN, Anatoli, Jossif venelane, s. 1921 Narva- Jõesuu, eluk. sama, keskharidus, kunstnik, arr. 28.10. 41, trib. 29.11.41 §19-58-1a, 58-11; surmaotsus, otsus täide viidud 03.12.41. Tahtis rindel üle minna sakslaste poolele. [ar 28167]
IVLEV, Maksim, Nikolai venelane, s. 1917 Poltaava, 7 kl., tööline, arr. 17.10.40 sõjaväeosas Eestis, trib. 27.11.40 §58-10, 5a. [ar 25052]
IWULSKA, Wanda, Piotr poolakas, s. 10.11.23 Vilnius, 9 kl., ametnik, arr. 27.06.41 Paldiski, trib. 10.07. 41 §58-10, 58-2, 10+5. [ar 25111]
P-PIK
PIK-PÜÜ
S-SIM
SIM-SÜV
TOM-TÜÜ
V-VES
VES-VÜR


13. mai 2020, 13:16
Sony avaldas täna oma lõppenud eelarveaasta majandustulemused ning kinnitas selle käigus, et vaatamata COVID-19 pandeemiale jõuab PlayStation 5 käesoleva aasta pühadehooajaks turule.
“Seoses PlayStation 5 tulekuga, kuigi sellised tegurid nagu kodust töötavad töötajad ja rahvusvaheliste reiside piirangud on seadnud meile uusi väljakutseid testimisprotsessi ja tootmisliinide kvalifitseerimise osas, lubab toimunud areng jätkata konsooli turule toomisega 2020 pühadehooajaks nagu plaanitud,” teatas Sony.
“Praeguses punktis pole suuremaid probleeme esinenud mängude arendamisel ei Sonyle kuuluvate stuudiotel ega ka partneritel.”
Aruandest selgus, et võrreldes aastataguse perioodiga on Sony videomängutulud 14% madalamad. Sony pani selle languse vähenenud riist- ja tarkvara müügile, rõhutades PS5 tuleku olulisust. PS4 on nüüdseks kokku müüdud 110 miljonit konsooli kogu maailmas.
Erinevalt Microsoftist plaanib Sony oma uue konsooli müügi edendamiseks anda välja mõned PS5 eksklusiivmängud. Mõni aeg tagasi esitlesid nad ka uut PlayStation Studios kaubamärki, mis tuleb koos PS5-ga käesoleva aasta lõpus, et tähistada Sony loodud ja hallatavaid mänge.
Eile liikusid ringi kuulujutud, et PS5 võib ilmuda juba käesoleva aasta oktoobris. Selle põhjuseks oli NEXT töökuulutuste lehel avaldatud töökohaga, mille kirjelduses oli märgitud, et edukas taotleja hakkab tegema koostööd disainiosakonna ja kvaliteeditagamise osakonnaga, et valmistuta PlayStation 5 tulekuks, mis plaanide kohaselt ilmub 2020. aasta oktoobris. Sony teatas uudist kajastanud Famitsule, et see info ei vasta tõele ning tegemist oli kolmanda osapoole eksitusega.
Seni on Sony näidanud uut logo, avaldanud konsooli tehnilised andmed ja tutvustanud uut pulti, kuid uue konsooli välimus ja hind on endiselt teadmata. Samuti pole Sony endiselt veel näidanud ühtegi PS5 mängu.


Jõelähtme valla munitsipaalkooli hoolekogu töökord – Riigi Teataja
Jõelähtme valla munitsipaalkooli hoolekogu töökord
Jõelähtme valla munitsipaalkooli hoolekogu töökord - sisukord
3 HOOLEKOGU MOODUSTAMISE KORD
§ 4 Lapsevanemate esindaja valimine
§ 5 Vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindaja valimine
§ 6 Gümnaasiumi õpilaste esindaja valimine
§ 7 Õpetajate esindaja valimine
§ 8 Kooli pidaja esindaja
5 HOOLEKOGU ÜLESANDED
§ 11 Hoolekogu kohustused
6 HOOLEKOGU TEGUTSEMISE KORD
§ 13 Hoolekogu töö juhtimine
§ 14 Hoolekogu tegevuse planeerimine
§ 15 Koosolekute läbiviimine
§ 18 Jõelähtme Vallavolikogu 29. aprilli 2010 määruse nr 21 „Jõelähtme Muusika- ja Kunstikooli põhimäärus“ muutmine
§ 19 Hoolekogu töökorra rakendamine Jõelähtme Muusika- ja Kunstikoolile
RT IV, 20.09.2017, 6
Vastu võetud 28.02.2011 nr 47
RT IV, 19.04.2013, 54
jõustumine 07.03.2011
30.01.2014 RT IV, 11.02.2014, 2 14.02.2014
14.09.2017 RT IV, 20.09.2017, 2 23.09.2017
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 1, § 22 lõike 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 73 lõike 1 ning huvikooli seaduse § 17 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Jõelähtme valla munitsipaalkooli hoolekogu moodustamise kord ja hoolekogu töökord.
(2) Käesolevat korda rakendatakse kõigi Jõelähtme valla munitsipaalkoolide hoolekogude suhtes.
(1) Hoolekogu on kooli juures alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, õpetajate, kooli pidaja, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomisel.
[RT IV, 11.02.2014, 2 - jõust. 14.02.2014]
(2) Huvikooli hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kes suunab huvikooli tegevust ning teeb ettepanekuid huvikooli direktorile ja kooli pidajale huvikooli arengu, vara ja eelarvega seotud küsimustes.
(3) Kooli hoolekogu juhindub oma tegevuses põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, huvikooli seadusest, kooli põhimäärusest, Jõelähtme Vallavolikogu ja Jõelähtme Vallavalitsuse õigusaktidest ning käesolevast määrusest.
3) vähemalt 2 lapsevanemate esindajat;
(2) Kui põhikoolis on moodustatud õpilasesindus, kuulub hoolekogu koosseisu täiendavalt õpilasesinduse nimetatud esindaja.
(3) Ühe asutusena tegutseva põhikooli ja gümnaasiumi hoolekogusse kuuluvad:
3) 6 lapsevanemate esindajat, kellest kaks esindab algkooli, kolm esindab põhikooli ja üks gümnaasiumi lapsevanemaid;
5) kooli toetavate organisatsioonide esindaja;
6) õpilaste esindaja(d).
(4) Hoolekogu koosseisu enamuse moodustavad lastevanemate, vilistlaste ja kooli toetava organisatsiooni esindajad.
(5) Huvikooli hoolekogusse kuuluvad:
2) huvikooli toetavate organisatsioonide esindaja(d);
3) vähemalt 2 õppe- ja kasvatustegevusega seotud koolitöötajate esindajat;
4) vähemalt 2 lapsevanemate esindajat;
5) õpilaste esindaja;
(6) Hoolekogu koosseisu kuuluvate lastevanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad ei tohi kuuluda koolitöötajate hulka.
3. peatükk HOOLEKOGU MOODUSTAMISE KORD
§ 4. Lapsevanemate esindaja valimine
(1) Lapsevanemate esindajate valimine hoolekogusse toimub lapsevanemate üldkoosolekul, mille kutsub kokku kooli direktor.
(2) Kandidaadid hoolekogusse seatakse üles lapsevanemate üldkoosolekul.
(3) Kandidaatideks võivad olla kõik antud koolis õppivate õpilaste vanemad, eestkostjad või hooldajad (edaspidi vanemad), kes on andnud kirjaliku nõusoleku kooli hoolekogusse kandideerimiseks.
[RT IV, 20.09.2017, 2 - jõust. 23.09.2017]
(4) Vanemate esindaja valimine hoolekogusse toimub avalikul hääletamisel. Valimiste kohta koostatakse protokoll.
(5) Kõik kandidaadid hääletatakse läbi ühe kaupa ja vanemate esindajaks kooli hoolekogusse esitatakse enim hääli saanud kandidaadid.
§ 5. Vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindaja valimine
(1) Ettepaneku vilistlastele ja kooli tegevust toetavate organisatsioonidele oma esindaja valimiseks hoolekogusse teeb kooli direktor.
(2) Kooli vilistlased, kes tegutsevad ühinguna, seltsinguna või muul viisil organiseeritult valivad hoolekogusse oma esindaja. Juhul, kui vilistlased ei tegutse organiseeritult, esitab vilistlaste esindaja hoolekogusse kooli direktor.
(4) Vilistlaste ettepanekule lisatakse kandidaadi kirjalik nõusolek kooli hoolekogu töös osalemise kohta.
(5) Kooli tegevust toetavad organisatsioonid, mis tegutsevad juriidilise isikuna või seltsinguna, valivad ühe ühise esindaja ja esitavad kooli direktorile kirjalikult esindaja andmed.
(6) Juhul kui koolil puudub vilistlaste ja/või kooli toetava organisatsiooni esindaja, valitakse nende asemel hoolekogu koosseisu täiendavad lapsevanemate esindajad.
§ 6. Gümnaasiumi õpilaste esindaja valimine
(1) Gümnaasiumi õpilaste esindaja valitakse kooli õpilasesinduse koosolekul, mille kutsub kokku õpilasesinduse juht või tema puudumisel kooli direktor.
(2) Kandidaadid kooli hoolekogusse seatakse üles õpilasesinduse liikmete poolt. Kandidaat peab kandideerimiseks andma oma kirjaliku nõusoleku.
(3) Õpilaste esindaja valitakse poolthäälteenamusega.
(4) Õpilasesinduse juht esitab kooli direktorile kirjalikult õpilaste esindaja andmed.
(5) Käesoleva paragrahvi sätteid rakendatakse ka põhikooli õpilaste esindaja valimisel juhul, kui põhikoolis on moodustatud õpilasesindus.
§ 7. Õpetajate esindaja valimine
(1) Õpetajate esindaja valitakse õppenõukogu koosolekul.
(2) Kandidaat peab kandideerimiseks andma oma kirjaliku nõusoleku.
(4) Õpetajate esindajaks kooli hoolekogusse esitatakse enim hääli saanud kandidaat.
§ 8. Kooli pidaja esindaja
(1) Vallavolikogu nimetab oma esindaja kooli hoolekogusse uue koosseisu volituste alguses.
(2) Vallavolikogu esindaja volitused kestavad kuni volikogu uue koosseisu poolt volikogu esindaja nimetamiseni või juhul, kui vallavolikogu esindaja volitused lõpevad enne volikogu volituste lõppemist, uue esindaja nimetamiseni.
(1) Hoolekogu liikmete nimekirja koos lapsevanemate üldkoosoleku protokolli väljavõttega esitab direktor vallavalitsusele kinnitamiseks hiljemalt jooksva õppeaasta 1. novembriks.
(2) Hoolekogu kinnitatakse 2 aastaks.
1) esindajaks valitud lapsevanema lapse väljaarvamisel kooli õpilaste nimekirjast;
Hoolekogu liikme volituse ennetähtaegsel lõppemisel teavitab kooli direktor sellest koheselt vallavalitsust, esitades põhjendatud taotluse hoolekogu koosseisu muutmiseks.
5. peatükk HOOLEKOGU ÜLESANDED
§ 11. Hoolekogu kohustused
(1) Kooli hoolekogu:
1) lahendab õpilaste või nende vanemate esitatud pretensioone õpetamist ja kasvatamist puudutavates vaidlusalastes küsimustes;
2) annab nõusoleku riiklikus õppekavas sätestatud õppeainete nimistu muutmiseks;
3) annab arvamuse ja teeb ettepanekuid kooli õppekava ja õppekorralduse ning nende muudatuste kohta;
4) annab nõusoleku haridus- ja teadusministri kehtestatud koolivaheaegade muutmiseks;
6) annab arvamuse kooli vastuvõtu tingimuste ja korra kohta;
7) annab arvamuse õpilasega läbiviidava arenguvestluse korraldamise tingimuste ja korra kohta;
8) annab hinnangu huvitegevuse ja pikapäevarühma vajaduse ja töökorralduse kohta;
9) teeb vajadusel koostööd kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamisel;
10) teeb vajadusel koostööd kooli tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamisel õpilase suhtes;
11) [kehtetu - RT IV, 11.02.2014, 2 - jõust. 14.02.2014]
12) annab arvamuse ja teeb ettepanekuid kooli põhimääruse ja selle muudatuste kohta;
13) teeb koostööd kooli arengukava koostamisel ja selle muutmisel ning annab arvamuse selle kohta;
14) annab arvamuse kooli kodukorra ja selle muudatuste kohta;
15) kehtestab kooli õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra;
16) annab arvamuse kooli sisehindamise aruande kohta;
17) kuulab ära direktori koostatud eelarveprojekti ning edastab selle koos omapoolse hinnanguga kooli pidajale;
18) kuulab ära kooli direktori aruande kooli tegevuse ja eelarve täitmise kohta ning edastab selle koos omapoolse hinnanguga kooli pidajale;
19) teeb vallavalitsusele ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks;
20) annab arvamuse direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kohta ja osaleb oma esindaja kaudu direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursi komisjoni töös;
21) [kehtetu - RT IV, 11.02.2014, 2 - jõust. 14.02.2014]
22) otsustab teisi seaduse alusel või kooli pidaja otsusega hoolekogu pädevusse antud küsimusi.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktid 7, 8, 10 ja 16 kehtivad vaid põhikooli ja gümnaasiumi hoolekogu suhtes.
1) saada kooli direktorilt kirjalik ülevaade kooli õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ning raha kasutamisest;
2) saada kirjalik teade direktorilt kooli majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelvalveasutuse tehtud ettekirjutusest;
3) saada kooli direktorilt ja vallavalitsuselt oma tööks vajalikku informatsiooni;
4) teha vajadusel vallavalitsusele ettepanek järelvalve teostamiseks kooli tegevuse üle;
5) kaasata vajadusel ja kooskõlas vallavalitsusega hoolekogu töösse arutavate küsimuste analüüsimiseks ja eksperthinnangute andmiseks vastava ala asjatundjaid ning eksperte.
6. peatükk HOOLEKOGU TEGUTSEMISE KORD
§ 13. Hoolekogu töö juhtimine
(2) Hoolekogu esimees, aseesimees ning protokollija valitakse hoolekogu koosolekul avaliku hääletamise teel osalejate poolthäälteenamusega.
§ 14. Hoolekogu tegevuse planeerimine
Hoolekogu koostab igaks õppeaastaks tööplaani, milles on ära toodud:
§ 15. Koosolekute läbiviimine
(2) Hoolekogu korralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees. Hoolekogu uue koosseisu esimese koosoleku kutsub kokku kooli direktor.
(3) Hoolekogu erakorralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees vähemalt kolme hoolekogu liikme, kooli direktori või vallavalitsuse ettepanekul.
(4) Koosolekuid juhatab hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees.
(6) Koosoleku toimumise aeg ja päevakord teatatakse hoolekogu liikmetele e-postiga (selle puudumisel kirjalikult) vähemalt üks nädal enne koosoleku toimumist. Erakorralise koosoleku toimumisest võib hoolekogu liikmeid teavitada telefoni või e-posti teel vähemalt kolm päeva varem.
(7) Igal hoolekogu liikmel on õigus avaldada koosolekul oma arvamust, esineda arutavates küsimustes selgitustega ning teha otsuse suhtes ettepanekuid.
(9) Hoolekogu koosolekutest võivad osa võtta õpilasesinduse esindajad, vallavalitsuse haridusküsimustega tegelevad ametiisikud ning teised isikud hoolekogu esimehe, tema äraolekul aseesimehe loal või kutsel.
(10) Hoolekogu koosolekutest on õigus osa võtta kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle riiklikku järelvalvet teostaval ametiisikul.
2) koosoleku juhataja ja protokollija ees- ja perekonnanimi;
3) koosolekust osavõtnud ja koosolekult puudunud hoolekogu liikmete nimed;
4) koosolekule kutsutud isikute nimed ning nende ametinimetused;
5) arutusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused;
(13) Hoolekogu koosoleku protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(14) Hoolekogu protokolle koos muude hoolekogu töösse puutuvate materjalidega säilitatakse koolis ühtsetel alustel muude kooli dokumentidega.
(1) Hoolekogu otsused võetakse vastu üldjuhul avalikul hääletamisel. Hoolekogu otsusel võib hääletamine olla salajane. Hoolekogu otsused võetakse vastu poolthäälteenamusega. Poolt- ja vastuhäälte võrdse arvu korral on otsustavaks hoolekogu esimehe, tema äraolekul aseesimehe hääl.
(2) Hoolekogu otsuse täitmist korraldab kooli direktor koostöös vallavalitsusega.
(3) Hoolekogu poolt vastu võetud otsused (välja arvatud seadustega kehtestatud piiratud juurdepääsuga dokumendid) on avalikud ning asjast huvitatud isikul on õigus nendega koolis tutvuda.
(1) Hoolekogu esimees esitab oktoobris kooli lastevanemate üldkoosolekule ja vallavalitsusele õppeaasta jooksul tehtud hoolekogu töö aruande ja plaani uueks õppeaastaks.
(2) Kui hoolekogu ei esita töö aruannet eelmises lõikes nimetatud tähtajaks, on vallavalitsusel õigus hoolekogu koosseisu volitused lõpetada ennetähtaegselt.
§ 18. Jõelähtme Vallavolikogu 29. aprilli 2010 määruse nr 21 „Jõelähtme Muusika- ja Kunstikooli põhimäärus“ muutmine
§ 19. Hoolekogu töökorra rakendamine Jõelähtme Muusika- ja Kunstikoolile
Jõelähtme Muusika- ja Kunstikooli hoolekogu töö korraldamisel rakendatakse Jõelähtme Vallavolikogu 29. aprilli 2010 määruse nr 21 „Jõelähtme Muusika- ja Kunstikooli põhimäärus“ 3. jao sätteid käesolevas hoolekogu töökorras ettenähtud erinevusi arvestades.
Määrus jõustub 7. märtsil 2011


text:
RT I, 19.03.2019, 3
07.03.2019 otsus nr 411
1) paragrahvi 69 lõike 4 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Süüdlasele määratud üldkasuliku töö tunnid võib kuni ühe neljandiku ulatuses lugeda kaetuks uue kuriteo toimepanemise riski vähendavates tegevustes osalemisega.”;
2) paragrahvi 76 lõiget 4 täiendatakse pärast sõna „ajal,” sõnadega „sealhulgas osalemist uue kuriteo toimepanemise riski vähendavates tegevustes või nõusolekut osaleda sellistes tegevustes käitumiskontrolli ajal,”;
3) paragrahvi 77 lõikes 1 asendatakse sõna „kolmkümmend” sõnadega „kakskümmend viis”;
4) paragrahvi 77 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna „aastat” sõnadega „, millest vähemalt kolmeks aastaks allutatakse süüdlane käesoleva seadustiku §-s 75 sätestatud käitumiskontrollile”;
5) paragrahvi 77 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Kui süüdlane katseajal ei järgi kontrollnõudeid, ei täida talle pandud kohustusi või ei allu elektroonilisele valvele, võib kriminaalhooldusametnik teda kirjalikult hoiatada või kohus määrata talle täiendavaid kohustusi vastavalt käesoleva seadustiku § 75 lõikes 2 sätestatule, pikendada käitumiskontrolli aega, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud tähtaega, või pöörata karistuse täitmisele.”;
6) paragrahvi 871 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kohus võib kohaldada isiku suhtes pärast vangistuse ärakandmist käitumiskontrolli vastavalt käesoleva seadustiku §-s 75 sätestatule, kui:
1) isikut on karistatud vähemalt kaheaastase vangistusega tahtliku kuriteo eest ning enne seda vähemalt üheaastase vangistusega tahtliku kuriteo eest või teda on karistatud vähemalt kaheaastase vangistusega käesoleva seadustiku 9. peatüki 1., 2., 6. või 7. jaos, 11. peatüki 2. jaos või 22. peatüki 1. või 4. jaos sätestatud tahtliku kuriteo eest või muus peatükis sätestatud tahtliku kuriteo eest, mille koosseisutunnus on vägivalla kasutamine;
2) ta on ära kandnud mõistetud vangistuse täies ulatuses ja
3) arvestades kuriteo toimepanemise asjaolusid, süüdlase isikut, varasemat elukäiku ning käitumist karistuse kandmise ajal, samuti tema elutingimusi ja neid tagajärgi, mida võib süüdlasele kaasa tuua karistusjärgse käitumiskontrolli kohaldamine, on alust arvata, et ta võib toime panna uusi kuritegusid.
(2) Kohus kohaldab isiku suhtes pärast vangistuse ärakandmist käitumiskontrolli vastavalt käesoleva seadustiku §-s 75 sätestatule, kui:
1) isikut on karistatud käesoleva seadustiku 9. peatüki 1., 2., 6. või 7. jaos, 11. peatüki 2. jaos või 22. peatüki 1. või 4. jaos sätestatud tahtliku esimese astme kuriteo eest või muus peatükis sätestatud tahtliku esimese astme kuriteo eest, mille koosseisutunnus on vägivalla kasutamine;
3) teda on enne käesoleva lõike punktis 1 nimetatud kuriteo toimepanemist korduvalt karistatud samas punktis nimetatud kuriteo eest.
(3) Karistusjärgse käitumiskontrolli tähtajaks määratakse kuus kuud kuni kolm aastat. Kohus võib lühendada esialgselt määratud kuuekuulisest tähtajast pikemat tähtaega.
(4) Kui süüdlane ei järgi kontrollnõudeid või ei täida talle pandud kohustusi, võib kriminaalhooldusametnik teda kirjalikult hoiatada või kohus pikendada käitumiskontrolli tähtaega korraga kuni ühe aasta võrra või määrata talle täiendavaid kohustusi vastavalt käesoleva seadustiku § 75 lõikes 2 sätestatule.
(5) Kohus võib kergendada või tühistada süüdlasele käitumiskontrolli ajaks määratud kohustusi.
(6) Karistusjärgne käitumiskontroll lõpeb enne tähtaja möödumist, kui:
1) süüdlane asub vangistust kandma või ta paigutatakse psühhiaatrilisele sundravile või
2) talle kohaldatakse uuesti käitumiskontrolli vastavalt käesoleva seadustiku §-s 74 sätestatule.”;
7) paragrahvi 91 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „suunava” sõnadega „isiku poolt”;
8) paragrahvide 103, 125, 127, 1572, 1573, 172, 182, 258, 291, 2911 ja 318 senine tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahve täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –
9) paragrahvi 114 lõiget 1 täiendatakse punktiga 9 järgmises sõnastuses:
„9) isiku poolt, keda on varem korduvalt karistatud tahtliku esimese astme kuriteo eest, mille süüteokoosseisu kuuluvaks tagajärjeks on raske tervisekahjustus, –”;
10) paragrahve 126 ja 320 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 sätestatud teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –
11) paragrahvi 133 lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu „asetamise eest” sõnadega „majandusliku kasu saamise eesmärgil või ilma selleta”;
12) paragrahvi 133 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Käesolevas paragrahvis sätestatud kuriteo korral, kui see on toime pandud isiku poolt, keda on varem karistatud käesolevas paragrahvis või käesoleva seadustiku §-s 1331, 1332, 1333 või 175 sätestatud kuriteo eest, ei jäeta mõistetud karistust täielikult tingimisi kohaldamata.”;
13) paragrahvi 1332 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Käesolevas paragrahvis sätestatud kuriteo korral, kui see on toime pandud isiku poolt, keda on varem karistatud käesolevas paragrahvis või käesoleva seadustiku §-s 133, 1331, 1333 või 175 sätestatud kuriteo eest, ei jäeta mõistetud karistust täielikult tingimisi kohaldamata.”;
14) paragrahvi 141 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Inimese tahte vastaselt temaga suguühtesse astumise eest vägivallaga või ära kasutades tema seisundit, milles ta ei olnud võimeline vastupanu osutama või toimunust aru saama, –
karistatakse ühe- kuni kuueaastase vangistusega.”;
15) paragrahvi 141 lõiget 2 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
„7) kui see on toime pandud ära kasutades teo toimepanija poolt narkootilise või psühhotroopse aine abil kannatanule tekitatud seisundit, milles ta ei olnud võimeline vastupanu osutama või toimunust aru saama,”;
16) paragrahvi 141 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud teo eest, kui selle on toime pannud isik, keda on varem karistatud:
1) käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 6 sätestatud kuriteo eest;
2) käesoleva seadustiku § 1411 lõike 2 punktis 6 sätestatud kuriteo eest või
3) vähemalt kahel korral tahtliku esimese astme kuriteo eest, mille süüteokoosseisu kuuluvaks tagajärjeks on raske tervisekahjustus, –
karistatakse kuue- kuni viieteistaastase või eluaegse vangistusega.”;
17) paragrahvi 141 lõikes 3 asendatakse sõna „Sama” sõnadega „Käesoleva paragrahvi lõikes 1, 2 või 21 sätestatud”;
18) seadustikku täiendatakse §-ga 1411 järgmises sõnastuses:
„§ 1411. Tahtevastane sugulise iseloomuga tegu
(1) Inimese tahte vastaselt temaga sugulise iseloomuga teo toimepanemise eest vägivallaga või ära kasutades tema seisundit, milles ta ei olnud võimeline vastupanu osutama või toimunust aru saama, ja kui puudub käesoleva seadustiku §-s 141 sätestatud süüteokoosseis, –
2) kui see on toime pandud grupi poolt;
3) kui sellega on tekitatud kannatanule raske tervisekahjustus;
4) kui sellega on põhjustatud kannatanu surm;
5) kui sellega on kannatanu viidud enesetapuni või selle katseni;
6) kui see on toime pandud isiku poolt, kes on varem toime pannud käesolevas jaos sätestatud kuriteo või
7) kui see on toime pandud ära kasutades teo toimepanija poolt narkootilise või psühhotroopse aine abil kannatanule tekitatud seisundit, milles ta ei olnud võimeline vastupanu osutama või toimunust aru saama, –
karistatakse kolme- kuni viieteistaastase vangistusega.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud teo eest, kui selle on toime pannud isik, keda on varem karistatud:
2) käesoleva seadustiku § 141 lõike 2 punktis 6 sätestatud kuriteo eest või
3) vähemalt kahel korral tahtliku esimese astme kuriteo eest, mille koosseisutunnus on vägivalla kasutamine, –
karistatakse kolme- kuni viieteistaastase või eluaegse vangistusega.
(5) Käesolevas paragrahvis sätestatud kuriteo korral, kui see on toime pandud isiku poolt, keda on varem karistatud käesolevas jaos sätestatud kuriteo eest, ei jäeta mõistetud karistust täielikult tingimisi kohaldamata.
(6) Kohus võib kohaldada käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 1 sätestatud kuriteo eest kuriteoga saadud vara laiendatud konfiskeerimist vastavalt käesoleva seadustiku §-s 832 sätestatule.”;
19) paragrahvi 143 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Käesolevas paragrahvis sätestatud kuriteo korral, kui see on toime pandud isiku poolt, keda on varem karistatud käesolevas jaos sätestatud kuriteo eest, ei jäeta mõistetud karistust täielikult tingimisi kohaldamata.”;
20) paragrahve 1432 ja 145 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Käesolevas paragrahvis sätestatud kuriteo korral, kui see on toime pandud isiku poolt, keda on varem karistatud käesolevas jaos sätestatud kuriteo eest, ei jäeta mõistetud karistust täielikult tingimisi kohaldamata.”;
21) paragrahvi 144 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Käesolevas paragrahvis sätestatud kuriteo korral, kui see on toime pandud isiku poolt, keda on varem karistatud käesolevas jaos sätestatud kuriteo eest, ei jäeta mõistetud karistust täielikult tingimisi kohaldamata.”;
22) paragrahvi 1451 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Käesolevas paragrahvis sätestatud kuriteo korral, kui see on toime pandud isiku poolt, keda on varem karistatud käesolevas jaos sätestatud kuriteo eest, ei jäeta mõistetud karistust täielikult tingimisi kohaldamata.”;
23) paragrahvi 155 lõikes 1 asendatakse sõnad „astuma või selle liikmeks olema sundimise või liikmeks astumise takistamise” sõnadega „kuulumise vabaduse rikkumise”;
24) paragrahvi 175 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„§ 175. Inimkaubandus alaealise suhtes
(1) Noorema kui kaheksateistaastase isiku mõjutamise eest majandusliku kasu saamise eesmärgil või ilma selleta, et ta alustaks või jätkaks prostitutsiooniga või kuritegevusega tegelemist, tavapäratutel tingimustel töötamist, kerjamist või abielluks tahte vastaselt või astuks üles pornograafilises või erootilises etteastes või teoses, kui puudub käesoleva seadustiku §-s 133 sätestatud süüteokoosseis, samuti noorema kui kaheksateistaastase isiku käesolevas paragrahvis nimetatud tegevusele muul viisil kaasaaitamise eest –
25) paragrahvi 175 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Käesolevas paragrahvis sätestatud kuriteo korral, kui see on toime pandud isiku poolt, keda on varem karistatud käesolevas paragrahvis või käesoleva seadustiku §-s 133, 1331, 1332, 1333, 1751, 178, 1781 või 179 sätestatud kuriteo eest, ei jäeta mõistetud karistust täielikult tingimisi kohaldamata.”;
26) paragrahvi 1781 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Käesolevas paragrahvis sätestatud kuriteo korral, kui see on toime pandud isiku poolt, keda on varem karistatud käesolevas paragrahvis või käesoleva seadustiku §-s 175, 1751, 178 või 179 sätestatud kuriteo eest, ei jäeta mõistetud karistust täielikult tingimisi kohaldamata.”;
27) paragrahvi 179 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Käesolevas paragrahvis sätestatud kuriteo korral, kui see on toime pandud isiku poolt, keda on varem karistatud käesolevas paragrahvis või käesoleva seadustiku §-s 175, 1751, 178 või 1781 sätestatud kuriteo eest, ei jäeta mõistetud karistust täielikult tingimisi kohaldamata.”;
28) paragrahvi 183 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „samuti” sõnaga „ebaseaduslikult”;
29) paragrahvi 200 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Käesolevas paragrahvis sätestatud kuriteo korral, kui see on toime pandud isiku poolt, keda on varem karistatud röövimise või tapmise eest seoses röövimisega või muul omakasu motiivil või väljapressimise eest, ei jäeta mõistetud karistust täielikult tingimisi kohaldamata.”;
30) paragrahvi 214 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 või 2 sätestatud teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –
31) paragrahvide 222 ja 227 lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu „edasitoimetamise või” sõnaga „sellega”;
32) paragrahvide 2641 ja 282 senine tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahve täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
33) paragrahvi 268 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
34) paragrahvi 310 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Prokuröri poolt teadvalt süütule isikule süüdistusakti koostamise, temaga kokkuleppemenetluses kokkuleppe sõlmimise või psühhiaatrilise sundravi kohaldamiseks kriminaalasja kohtusse saatmise määruse teadvalt ebaseadusliku koostamise eest –
karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.”.
§ 2. Kriminaalhooldusseaduse muutmine
Kriminaalhooldusseaduse § 2 punkti 3 täiendatakse pärast sõna „tegemise” sõnadega „või kohustuse alluda karistusseadustiku § 751 lõikes 1 sätestatud alkoholi tarvitamise keelu täitmist kontrolliva elektroonilise seadme valvele”.
§ 3. Kriminaalmenetluse seadustiku muutmine
1) paragrahvi 38 lõiget 5 täiendatakse punktidega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
„4) taotleda võimalust arvamuse andmiseks süüdlase vangistusest tingimisi ennetähtaegse vabastamise kohta, kui tegemist on karistusseadustiku 9. või 11. peatükis sätestatud esimese astme kuriteoga;
5) avaldada arvamust temale kuriteoga kaasnenud mõju ning kuriteo eest vastutuse võtmise kohta.”;
2) paragrahvi 154 lõiget 2 täiendatakse punktiga 32 järgmises sõnastuses:
„32) andmed selle kohta, kas kannatanu on esitanud käesoleva seadustiku § 38 lõike 5 punktis 2 või 4 sätestatud taotluse või avaldanud punktis 5 sätestatud arvamuse;”;
3) paragrahvi 154 lõiget 2 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
„51) välisriigi kodanikust süüdistatava korral andmed karistusseadustiku §-s 54 sätestatud lisakaristusena väljasaatmise kohaldamise võimalikkuse kohta;”;
4) paragrahvi 202 lõike 2 punktis 3 asendatakse tekstiosa „lõigetes 2 ja 5” tekstiosaga „lõikes 2, lõike 4 teises lauses ja lõikes 5”;
5) paragrahvi 202 lõike 2 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) alluda ettenähtud ravile;”;
6) paragrahvi 202 lõiget 2 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
„41) mitte tarvitada narkootilisi või psühhotroopseid aineid või alkoholi;”;
7) paragrahvi 202 lõiget 2 täiendatakse punktidega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:
„6) alluda karistusseadustiku § 751 lõikes 1 sätestatud alkoholi tarvitamise keelu täitmist kontrolliva elektroonilise seadme valvele;
7) täita muu asjakohane kohustus.”;
8) paragrahvi 202 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1–3 ja 6 loetletud kohustuste täitmise tähtaeg ei või olla pikem kui kuus kuud. Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 4–5 nimetatud kohustuste täitmise tähtaeg ei või olla pikem kui kaheksateist kuud.”;
9) paragrahvi 203 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Kui karistusseadustiku 12. peatüki 1. jaos sätestatud kuriteo toimepanemises kahtlustatavat või süüdistatavat isikut võib sõltuvushäire ravimise või selle häire kontrolli all hoidmisega mõjutada edaspidi hoiduma süütegude toimepanemisest, võib prokuratuur kahtlustatava või süüdistatava nõusolekul taotleda, et kohus lõpetaks kriminaalmenetluse isiku ravile suunamise või häire muul viisil kontrolli all hoidmise tingimusel. Kohus võib kahtlustatavale või süüdistatavale panna kohustusi käesoleva seadustiku § 202 lõigetes 2 ja 3 sätestatu kohaselt.”;
10) paragrahvi 203 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Kui kriminaalmenetlus lõpetati käesoleva paragrahvi lõikes 11 sätestatud tingimustel, võib kohus prokuratuuri taotlusel määrusega kriminaalmenetluse uuendada, kui isik ei täida talle pandud kohustusi, võtab tagasi nõusoleku või hoiab ravist kõrvale või kui ravi katkestatakse arsti ettekirjutusel.”;
11) paragrahvi 213 lõiget 4 täiendatakse pärast sõnu „Alaealise kahtlustatava” sõnadega „, seksuaalkuriteo toimepanemises kahtlustatava”;
12) seadustikku täiendatakse §-ga 2442 järgmises sõnastuses:
„§ 2442. Välismaalasest kahtlustatava ja süüdistatavaga läbirääkimise erisused
(1) Välismaalasest kahtlustatava või süüdistatavaga peab prokuratuur läbirääkimisi välismaalase poolt Eesti Vabariigist vastuvõtvasse riiki lahkumise kohustuse võtmiseks koos sissesõidukeeluga viieks kuni kümneks aastaks, eeldusel et kahtlustataval või süüdistataval on Politsei- ja Piirivalveameti hinnangul võimalik vastuvõtvasse riiki tagasi pöörduda.
(2) Prokuratuur taotleb välismaalase vastuvõtvasse riiki tagasipöördumise võimalikkuse kohta hinnangut Politsei- ja Piirivalveametilt, kes edastab selle prokuratuurile 30 päeva jooksul taotluse saamisest arvates.”;
13) seadustikku täiendatakse §-ga 2452 järgmises sõnastuses:
„§ 2452. Välismaalasest kahtlustatava ja süüdistatavaga sõlmitava kokkuleppe erisused
(1) Kui kokkulepe sõlmitakse välismaalasega, kes võtab kohustuse lahkuda Eesti Vabariigist vastuvõtvasse riiki, märgitakse kokkuleppes lisaks:
1) välismaalasele kohaldatud sissesõidukeelu kehtivusaeg ja kohaldamisala;
2) välismaalase kohustus lahkuda Eesti Vabariigist vastuvõtvasse riiki määratud tähtpäevaks ja tagajärjed kokkuleppe täitmata jätmisel;
3) andmed lahkumiskohustuse täitmisele pööramise kohta, kui välismaalane viibib Eestis vahistuses või vangistuses või kui tema vabadust on muul seaduslikul alusel piiratud.
(2) Täitmiskohtunik võib prokuratuuri taotlusel välismaalasele mõistetud karistuse selle kandmata jäänud osas pöörata täitmisele, kui süüdimõistetu ei täida võetud Eesti Vabariigist lahkumise kohustust, talle on enne lahkumiskohustuse täitmist esitatud kahtlustus uue kuriteo toimepanemises või ta pöördub riiki tagasi enne talle kohaldatud sissesõidukeelu kehtivusaja lõppu.”;
14) paragrahvi 248 lõike 1 punkti 2 täiendatakse pärast sõna „määraga” sõnadega „või kokkuleppega võetud välismaalase kohustusega lahkuda Eesti Vabariigist vastuvõtvasse riiki koos sissesõidukeeluga viieks kuni kümneks aastaks”;
15) paragrahvi 2561 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Kui isik on kahtlustatav karistusseadustiku 12. peatüki 1. jaos sätestatud kuriteos, mille puhul ei ole vaidlust kuriteo toimepanemise asjaoludes, teda võib sõltuvushäire ravimise või selle häire kontrolli all hoidmisega mõjutada edaspidi hoiduma süütegude toimepanemisest ning ta on avaldanud nõusolekut ravile suunamisega või häire muul viisil kontrolli all hoidmisega, võib kohaldada kiirmenetlust käesoleva paragrahvi lõikes 1 ja käesoleva seadustiku 9. peatüki 2. jaos sätestatud korras.”;
16) paragrahvi 264 lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu „alaealise süüdistatava” sõnadega „, seksuaalkuriteo toimepanemises süüdistatava”;
17) paragrahvi 274 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „punktides 2–6” tekstiosaga „punktides 2–8”;
18) paragrahvi 313 lõike 1 punkt 101 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„101) märge selle kohta, kas kannatanu on esitanud käesoleva seadustiku § 38 lõike 5 punktis 2 või 4 sätestatud taotluse;”;
19) paragrahvi 416 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Täitmiskohtunik võib prokuratuuri taotlusel oma määrusega loobuda tähtajalise vangistuse või karistusseadustiku §-de 70 ja 71 kohaselt mõistetud asendusvangistuse täitmisele pööramisest, kui:
1) süüdimõistetu antakse välja välisriigile või saadetakse riigist välja;
2) välismaalasest süüdimõistetu, keda on teise astme kuriteo eest karistatud vangistusega, on endale võtnud kohustuse lahkuda Eesti Vabariigist vastuvõtvasse riiki koos sissesõidukeeluga viieks kuni kümneks aastaks ning tal on Politsei- ja Piirivalveameti hinnangul võimalik vastuvõtvasse riiki tagasi pöörduda.
(2) Vangistuse täitmisele pööramisest loobumisel võetakse arvesse, kas süüdimõistetu on heastanud või asunud heastama kuriteoga tekitatud kahju ja tasunud kriminaalmenetluse kulud või tasunud muud avalik-õiguslikud nõuded.
(3) Prokuratuur taotleb välismaalase vastuvõtvasse riiki tagasipöördumise võimalikkuse kohta hinnangut Politsei- ja Piirivalveametilt, kes edastab selle prokuratuurile 30 päeva jooksul taotluse saamisest arvates.
(4) Vangistuse täitmisele pööramisest loobumisel käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 2 alusel märgitakse kohtumääruses lisaks:
2) välismaalase kohustus lahkuda Eesti Vabariigist vastuvõtvasse riiki määratud tähtpäevaks;
(5) Täitmiskohtunik võib prokuratuuri taotlusel pöörata tähtajalise vangistuse või karistusseadustiku §-de 70 ja 71 kohaselt mõistetud asendusvangistuse täitmisele, kui käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 1 alusel väljaantud või väljasaadetud süüdimõistetu pöördub riiki tagasi varem kui kümne aasta möödudes tema väljaandmisest või väljasaatmisest.
(6) Täitmiskohtunik võib prokuratuuri taotlusel välismaalasele mõistetud karistuse selle kandmata jäänud osas pöörata täitmisele, kui süüdimõistetu ei täida käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 2 alusel võetud Eesti Vabariigist vastuvõtvasse riiki lahkumise kohustust, talle on enne lahkumiskohustuse täitmist esitatud kahtlustus uue kuriteo toimepanemises või ta pöördub riiki tagasi enne talle kohaldatud sissesõidukeelu kehtivusaja lõppu.”;
20) seadustikku täiendatakse §-ga 4241 järgmises sõnastuses:
„§ 4241. Vangistuse täitmisel tekkivate küsimuste lahendamine
(1) Karistuse kandmise asukoha järgse maakohtu täitmiskohtunik võib vangla taotlusel käesoleva seadustiku § 416 lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud alustel ning § 416 lõikes 2 sätestatut arvesse võttes oma määrusega vabastada süüdimõistetu edasisest karistuse kandmisest.
(2) Süüdimõistetu edasisest karistuse kandmisest vabastamisel käesoleva seadustiku § 416 lõike 1 punktis 2 sätestatud alusel märgitakse kohtumääruses lisaks § 416 lõikes 4 loetletud andmed.
(3) Täitmiskohtunik võib prokuratuuri taotlusel pöörata vangistuse kandmata jäänud osas täitmisele, kui käesoleva seadustiku § 416 lõike 1 punkti 1 alusel väljaantud või väljasaadetud süüdimõistetu pöördub riiki tagasi varem kui kümne aasta möödudes tema väljaandmisest või väljasaatmisest.
(4) Täitmiskohtunik võib prokuratuuri taotlusel mõistetud karistuse selle kandmata jäänud osas pöörata täitmisele, kui süüdimõistetu ei täida käesoleva seadustiku § 416 lõike 1 punkti 2 alusel võetud Eesti Vabariigist vastuvõtvasse riiki lahkumise kohustust, talle on enne lahkumiskohustuse täitmist esitatud kahtlustus uue kuriteo toimepanemises või ta pöördub riiki tagasi enne talle kohaldatud sissesõidukeelu kehtivusaja lõppu.”;
21) paragrahvi 426 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kui täitmiskohtunik keeldub süüdimõistetu tingimisi enne tähtaja lõppemist vangistusest vabastamisest, võib ta karistusseadustiku § 76 lõikes 3 sätestatud nõudeid arvestades määrata vabastamise küsimuse uuesti arutamiseks tähtaja, mis on:
1) vangistusseaduse § 76 lõikes 3 sätestatud kuuekuulisest tähtajast pikem või lühem;
2) vangistusseaduse § 76 lõikes 4 sätestatud ühe aasta pikkusest tähtajast pikem või lühem või
3) vangistusseaduse § 76 lõikes 41 sätestatud kahe aasta pikkusest tähtajast lühem.”;
22) paragrahvi 427 lõiget 1 täiendatakse pärast tekstiosa „§ 76 lõike 7” tekstiosaga „, § 77 lõike 31”;
23) paragrahvi 427 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „§ 77 lõike 4” tekstiosaga „§ 77 lõike 31 või 4”;
24) seadustikku täiendatakse §-ga 4272 järgmises sõnastuses:
„§ 4272. Eesti Vabariigist lahkumise kohustuse täitmine
(1) Kohus teavitab kolme päeva jooksul alates kohtumääruse või -otsuse tegemisest Politsei- ja Piirivalveametit kohtulahendist, millega välismaalasest süüdimõistetu on võtnud endale kohustuse lahkuda Eesti Vabariigist vastuvõtvasse riiki koos sissesõidukeeluga viieks kuni kümneks aastaks, ning lahkumiskohustuse sundtäitmisele pööramise vajadusest.
(2) Lahkumiskohustus pööratakse sundtäitmisele väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse §-s 202 sätestatud korras, kui välismaalasest süüdimõistetu viibib Eestis vahistuses või vangistuses või kui tema vabadust on muul seaduslikul alusel piiratud.”;
25) paragrahvi 470 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpol) kaudu esitatud taotluse või Schengeni infosüsteemis oleva teate alusel võib kinni pidada ja arestida tagaotsitava eseme. Tagaotsitava eseme kinnipidamisel koostatakse eseme kinnipidamise protokoll. Ese arestitakse kaheks kuuks käesoleva seadustiku §-s 142 sätestatud korras. Kui välisriik ei esita nimetatud tähtaja jooksul vara väljaandmise taotlust, vabastatakse ese aresti alt.”;
26) paragrahvi 48946 lõike 1 teist lauset täiendatakse pärast sõna „uurimisasutuse” sõnadega „või edastada Euroopa uurimismääruse täitmiseks muule pädevale õigusasutusele”;
27) paragrahvi 498 lõike 1 punktis 1 asendatakse sõna „Liivalaia” sõnaga „Tallinna”;
28) paragrahvi 50860 lõikes 2 asendatakse sõna „Justiitsministeerium” sõnadega „Harju Maakohus”;
29) paragrahvi 50860 lõikes 3 asendatakse arv „1” arvuga „2”.
§ 4. Vangistusseaduse muutmine
Vangistusseaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 20 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Eluaegset vangistust kandva kinnipeetava võib avavanglasse paigutada, kui ta on karistusajast ära kandnud vähemalt 23 aastat.”;
2) paragrahvi 32 lõiget 6 täiendatakse pärast sõna „vangistust” sõnadega „kinnises vanglas”;
3) seadust täiendatakse §-ga 741 järgmises sõnastuses:
„§ 741. Välismaalase vabastamine Eesti Vabariigist lahkumiseks
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud taotluse esitamiseks taotleb vangla välismaalase vastuvõtvasse riiki tagasipöördumise võimalikkuse kohta hinnangut Politsei- ja Piirivalveametilt, kes edastab selle vanglale 30 päeva jooksul taotluse saamisest arvates.”;
4) paragrahvi 76 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kinnipeetava katseajaga tingimisi enne tähtaega vabastamiseks edastab vangla pärast kinnipeetava poolt karistusseadustiku §-s 76, 761 või 77 sätestatud karistusaja ärakandmist kohtule:
5) kannatanu arvamuse kinnipeetava ennetähtaegse vabastamise kohta, kui kannatanu on esitanud kriminaalmenetluse seadustiku § 38 lõike 5 punktis 4 sätestatud taotluse ning on oma arvamuse vanglale avaldanud.”;
5) paragrahvi 76 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabastamata jätmisel karistusseadustiku § 77 lõike 1 alusel edastab vanglateenistus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud materjalid uuesti kohtule kahe aasta möödumisel tingimisi enne tähtaega vabastamata jätmise määruse jõustumisest, kui kohus ei ole sätestanud oma määruses materjalide uuesti esitamiseks lühemat tähtaega.”;
6) paragrahvi 76 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Kui kohus on karistusseadustiku § 76 lõike 7 alusel pööranud süüdimõistetu kandmata jäänud karistuse osa täitmisele või süüdimõistetu on karistusseadustiku § 76 lõike 8 kohaselt katseajal toime pannud uue tahtliku kuriteo, mille eest teda on karistatud vangistusega, edastab vanglateenistus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud materjalid uuesti kohtule pärast karistusseadustiku § 76 lõike 1 punktis 2 või lõike 2 punktis 2 või § 761 lõikes 2 sätestatud karistusaja ärakandmist, kuid mitte varem kui ühe aasta möödumisel täitmisele pööratud karistuse osa kandmisele asumisest või uue kuriteo toimepanemise eest mõistetud karistuse kandmisele asumisest süüdimõistetu poolt. Kohus võib oma määrusega sätestada kandmata jäänud karistuse osa täitmisele pööramisel materjalide uuesti esitamiseks ühest aastast pikema või lühema tähtaja.”;
7) paragrahvi 76 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
„(51) Kui kohus on karistusseadustiku § 77 lõike 31 alusel pööranud eluaegse vangistuse täitmisele, edastab vanglateenistus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud materjalid uuesti kohtule pärast kahe aasta möödumist täitmisele pööratud karistuse kandmisele asumisest süüdimõistetu poolt. Kohus võib oma määrusega sätestada karistuse täitmisele pööramisel materjalide uuesti esitamiseks kahest aastast lühema tähtaja.”.
§ 5. Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse muutmine
1) paragrahvi 68 täiendatakse punktiga 10 järgmises sõnastuses:
„10) välismaalase lahkumiskohustus on kohtulahendiga pööratud sundtäitmisele.”;
2) paragrahvi 14 lõige 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(21) Välismaalane, kellele kohus on lisakaristusena mõistnud väljasaatmise või kelle lahkumiskohustus on kohtulahendiga pööratud sundtäitmisele, saadetakse riigist välja ilma lahkumisettekirjutust tegemata.”;
3) seadust täiendatakse §-ga 152 järgmises sõnastuses:
„§ 152. Politsei- ja Piirivalveameti hinnang välismaalase lahkumise võimalikkuse kohta
3) välismaalane on andnud kirjaliku nõusoleku Eesti Vabariigist lahkumise kohustuse võtmiseks koos sissesõidukeeluga viieks kuni kümneks aastaks.”;
4) paragrahvi 18 lõike 3 esimeses lauses asendatakse sõna „kohtualune” sõnaga „süüdimõistetu”;
5) paragrahvi 18 lõikes 4 asendatakse sõna „vabadusekaotus” sõnaga „vangistus” vastavas käändes;
6) paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Kui väljasaadetava karistuse võib täitmisele pöörata kriminaalmenetluse seadustiku § 2452 lõike 2, § 416 lõike 6 või § 4241 lõike 4 alusel, peatatakse tema väljasaatmine, kuni kohus teeb lahendi mõistetud karistuse täielikult või kandmata jäänud karistuse osa täitmise kohta.”;
7) seadust täiendatakse §-ga 202 järgmises sõnastuses:
„§ 202. Eesti Vabariigist lahkumise kohustuse võtnud välismaalase vastuvõtvasse riiki tagasipöördumise korraldamine
(4) Välismaalane ei täida Eesti Vabariigist lahkumise kohustust eelkõige juhul, kui ta ei ole kohtulahendiga määratud tähtajaks lahkunud vastuvõtvasse riiki, kui tal puudub Eesti Vabariigist lahkumise kohustuse täideviimisel kehtiv reisidokument, ta takistab muul viisil lahkumiskohustuse täideviimist või kui vastuvõttev riik keeldub välismaalase tagasivõtmisest.”.
Käesolev seadus jõustub 2019. aasta 1. juulil.

matches:
kohus
§ 75
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
§ 75
Kohus
§ 1411
§ 141
Kohus
§ 2
§ 2
§ 751
§ 3
§ 38
§ 751
kohus
Kohus
§ 202
kohus
§ 38
§ 416
§ 416
§ 416
§ 416
§ 416
§ 416
§ 76
§ 76
§ 76
§ 76
§ 77
Kohus
§ 4
§ 38
§ 77
kohus
kohus
§ 76
§ 76
§ 76
§ 761
Kohus
kohus
§ 77
Kohus
§ 5
kohus
§ 2452
§ 416
§ 4241
kohus


text:
Menetlusökonoomia põhimõttest (TsMS § 2) lähtudes peab ringkonnakohus esmajoones püüdma asja ise lahendada ning üksnes erandina saatma asja maakohtule uueks läbivaatamiseks. Apellatsioonkaebuse menetlemisel peab ringkonnakohus TsMS § 652 järgi sisuliselt hindama kõiki poolte õigel ajal ja nõuetele vastavalt esitatud asjaolusid ja tõendeid. Menetlusökonoomia põhimõttest tulenevalt peab ringkonnakohus vajadusel hindama ka uusi tõendeid ja tuvastama asjaolusid. Juhul kui pool esitab uusi asjaolusid ja tõendeid, peab ringkonnakohus need vastu võtma, kui uute asjaolude ja tõendite esitamise tingis maakohtu menetlusõiguse normide oluline rikkumine (vt nt Riigikohtu 11. aprilli 2018. a otsus tsiviilasjas nr 2-15-8191/82, p 11 ja seal viidatud lahendid). (p 11) Ringkonnakohus ei tohi teha lahendit tuginedes asjaoludele, mida hageja maakohtus hagi alusena ei esitanud. (p 12) Asjas tugines hageja hagi alusena sellele, et ta andis kostjale sularahas 50 000 eurot laenulepingu alusel, ning viitas samadele asjaoludele ka enda apellatsioonkaebuses. Ringkonnakohus tühistas ringkonnakohus maakohtu lahendi leides, et maakohus rikkus menetlusõigust, kui ei kontrollinud, kas hagejal võib olla nõue kostja vastu VÕS § 396 lg 2 alusel. Tsiviilkolleegium leidis, et ringkonnakohtu seisukoht on ekslik, sest hageja ei toonud hagi alusena välja, et kostjal oleks kohustus talle raha maksta, sest kostja on kolmanda isikuna võtnud endale kohustuse tasuda osa käitise müügilepingu järgsest müügihinnast. Seetõttu ei pidanud maakohus ka kontrollima, kas hagejal võiks olla kostja vastu nõue VÕS § 396 lg 2 alusel. (p 13) Hagi alusena ei saa käsitleda asjaolusid, millele hageja tuginenud ei ole, sest TsMS § 5 lg 1 kohaselt menetletakse hagi poolte esitatud asjaolude ja taotluste alusel, lähtudes nõudest. (p 15)
Asjas tugines hageja hagi alusena sellele, et ta andis kostjale sularahas 50 000 eurot laenulepingu alusel, ning viitas samadele asjaoludele ka enda apellatsioonkaebuses. Ringkonnakohus tühistas ringkonnakohus maakohtu lahendi leides, et maakohus rikkus menetlusõigust, kui ei kontrollinud, kas hagejal võib olla nõue kostja vastu VÕS § 396 lg 2 alusel. Tsiviilkolleegium leidis, et ringkonnakohtu seisukoht on ekslik, sest hageja ei toonud hagi alusena välja, et kostjal oleks kohustus talle raha maksta, sest kostja on kolmanda isikuna võtnud endale kohustuse tasuda osa käitise müügilepingu järgsest müügihinnast. Seetõttu ei pidanud maakohus ka kontrollima, kas hagejal võiks olla kostja vastu nõue VÕS § 396 lg 2 alusel. (p 13) Hagi alusena ei saa käsitleda asjaolusid, millele hageja tuginenud ei ole, sest TsMS § 5 lg 1 kohaselt menetletakse hagi poolte esitatud asjaolude ja taotluste alusel, lähtudes nõudest. (p 15)
2-15-126568/30 Tartu Ringkonnakohtu tsiviilkolleegium 12.10.2017
TsMS § 5 lg 1 kohaselt on hagimenetluses asjaolude kohtule esitamise kohustus ja õigus menetlusosalistel. Hagi menetlemine poolte esitatu põhjal annab kohtumenetluse pooltele võimaluse määrata, mille põhjal teeb kohus otsuse. TsMS § 5 lõikes 1 sätestatud põhimõte väljendab ja toetab tsiviilõiguse privaatautonoomiat ja tagab hagimenetluse võistlevuse. Kohus ei kogu hagimenetluses tõendeid omaalgatuslikult (p 10).
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-82-09. Olukorras, kus riigilõivu määrad ei muutusid enne apellatsioonkaebuse esitamise tähtaja algust, tuleb riigilõivu suuruse kindlaksmääramisel lähtuda mitte hagi esitamise ajal kehtinud riigilõivu määradest, vaid apellatsioonkaebuse esitamise ajal kehtinud riigilõivu määradest. Tsiviilasja hind ei ole kohtuastmeti muutunud, vaid muudetud on riigilõivu määrasid.
3-2-1-165-05 Riigikohus 15.02.2006
Dispositiivsuse põhimõtte kohaselt valib hageja isiku, kelle vastu ta oma nõude esitab, ja asjaolud, millega ta oma nõuet põhjendab.
3-2-1-165-04 Riigikohus 16.02.2005
Asja lahendamisel tuleb kohtul arvestada isikute õigusega kaevata kohtuotsuse peale kõrgemalseisvale kohtule. Tõendite hindamisel tuleb apellatsioonikohtul seega arvestada asjaoluga, et tõendite hindamise peale ei saa kassatsiooni korras edasi kaevata.
Lahendi tegemisel tuleb lähtuda ka poolte käitumisest.
TsMS § 333 lg 2 kohaldamine olukorras, kus pooled ei ole apellatsioonkaebuses ja/või selle vastuses vaidlustanud esimese astme kohtu otsuse vastavat osa ja on selle mittevaidlustamise soovi kohtuistungil selgelt rõhutanud, oleks dispositiivsuse põhimõtte rikkumine.
Alates rahvusvahelise eraõiguse seaduse (REÕS) jõustumisest tuleb kohtul kohaldada välisriigi õiguse väljaselgitamiseks REÕS § 4 ka neil juhtudel, mil tsiviilasja vaidlus algas enne REÕS jõustumist tekkinud asjaolude tõttu.
Dispositiivsuse põhimõte tähendab mh ka poolte õigust kohtumenetluse vältel kokku leppida, millist õigust vaidluse lahendamiseks kohaldada. TsMS § 333 lg 2 kohaldamine olukorras, kus pooled ei ole apellatsioonkaebuses ja/või selle vastuses vaidlustanud esimese astme kohtu otsuse vastavat osa ja on selle mittevaidlustamise soovi kohtuistungil selgelt rõhutanud, oleks dispositiivsuse põhimõtte rikkumine.
3-2-1-20-04 Riigikohus 17.03.2004
Kui hageja õigusjärglane pärast talle protsessi astumise võimalusest teatamist ei esita mõistliku aja jooksul TsMS § 78 lg 1 alusel avaldust protsessi astumiseks, tuleb ta lugeda asja menetlemisest loobunuks ning menetlus analoogia alusel TsMS § 217 p 4 kohaldades lõpetada.
Kui kohus on õigusjärglast informeerinud tema protsessi astumise võimalusest, kuid õigusjärglane ei teata mõistliku aja jooksul, kas ta soovib seda teha, siis saab järeldada, et õigusjärglane ei soovi TsMS § 78 lg 1 kohaselt protsessi astuda.
Kuna dispositiivsuse põhimõtte kohaselt kohus ei algata ega aruta asja ilma protsessiosalise taotluseta, siis ei saa kohus asja edasi menetleda, kui hageja õigusjärglane ei ole avaldanud soovi hagiavalduse edasiseks menetlemiseks.
3-2-1-82-01 Riigikohus 29.05.2001
Tsiviilkohtumenetlust läbivaks põhimõtteks on dispositiivsus. See tähendab, et kohus ei algata ega aruta asja ilma protsessiosalise taotluseta. TsMS § 5 lg 1 p 1 kohaselt algatab kohus tsiviilasja isiku avalduse alusel, kes kohtus oma õiguste või vabaduste kaitset taotleb, samuti selle isiku esindaja avalduse alusel.
Tulenevalt KrMK §-st 270 võib kohus süüdimõistva otsuse tegemisel jätta tsiviilhagi hüvitise täpse suuruse määramiseks lahendada tsiviilmenetluse korras. Tsiviilhagi tsiviilmenetluses läbivaatamiseks tuleb hagejal kohtule esitada tsiviilasja algatamiseks TsMS § 147 nõuetele vastav hagiavaldus. Kohus ei saa kriminaalasjas teha täiendavat tsiviilhagi rahuldamist käsitlevat otsust.

matches:
§ 2
§ 652
§ 396
§ 396
§ 5
§ 396
§ 396
§ 5
§ 5
kohus
§ 5
Kohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 333
§ 4
§ 333
Riigikohus
§ 78
§ 217
kohus
§ 78
kohus
kohus
Riigikohus
kohus
§ 5
kohus
kohus
§ 147
Kohus


text:
Ettekirjutuse täitmise tähtaeg ei sõltu adressaadi nõusolekust, vaid selle saab määrata haldusorgan ühepoolselt. (p 12)
Ettekirjutuses oli paigaldatava piirde kauguseks märgitud üldiselt 2 m ning edelanurga juures 12 m hoonest. Ettekirjutuse adressaadi ja haldusorgani hilisema koosoleku protokolli on märgitud, et haldusorgan nõustus vähendama neid kaugusi 1 ja 6 meetrini. Protokoll ei kujuta endast ettekirjutuse muudatust, kuid see kajastab haldusorgani lubadust aktsepteerida ettekirjutuse täitmist selle adressaadile soodsamal viisil. Haldusorgani niisugust lubadust ei saa käsitada mõjuva põhjusena ettekirjutuse täitmata jätmiseks. (p 17)
Ehitise ohutuse tagamine on seadusest tulenev omaniku kohustus ning riigilt raha taotlemine ei lükka edasi selle kohustuse täitmist. Selline taotlus ei takista seega sunniraha rakendamist. (p 19)
Kui ettekirjutuses kohustati adressaati "takistama suletud piirdega juurdepääsu" ehitisele ohtliku tsooni ulatuses, pidi isik ettekirjutuse täitmiseks mitte ainult paigaldama kas piirdeaia või muu suletud piirde, vaid selle abil ka takistama tõhusalt kõrvaliste isikute juurdepääsu kinnistule. (p 16)
Kui lisaks haldusorgani poolt alusetult rakendatud sunnirahale kandis kaebaja kahju (nt täitemenetluse alustamise ja kohtutäituri tasu), tuleks kaebajal esitada hüvitamiskaebus. Kaebaja võib aga enne hüvitamiskaebuse esitamist paluda kohtul teha kindlaks haldusorgani toimingu õigusvastasuse. (p 12)
Sunniraha võib rakendada vaid ettekirjutuse täitmisele kallutamiseks (vt RKHK otsus asjas nr 3-3-1-72-14, p 14). Pärast ettekirjutuse täielikku täitmist ei ole sunnirahaga enam võimalik isiku käitumist suunata. Ettekirjutuse täitmine muudab seega alusetuks haldusorgani edasised toimingud sunniraha rakendamisel, mitte aga selleks hetkeks juba tehtud haldusorgani toimingud. Kui haldusorgan saab pärast täitmisavalduse esitamist ja enne sunniraha sissenõudmist teada ettekirjutuse täitmisest, peab ta esitama kohtutäiturile avalduse täitemenetluse lõpetamiseks. Kui haldusorgan rikub seda kohustust ja see toob kaasa sunniraha sissenõudmise, võib adressaat haldusorganilt nõuda sunniraha tagastamist. Haldusorgan ei pea aga pärast täitmisavalduse esitamist ettekirjutuse täitmist kontrollima, kui ta pole saanud teavet ettekirjutuse täitmise kohta. Kui adressaat täidab ettekirjutuse nõuetekohaselt pärast täitmisavalduse esitamist, kuid enne täitmisteate saamist, maksab adressaat menetluse alustamise tasu. Kui ettekirjutuse täitmine toimub samal päeval kui täitmisteate kättetoimetamine või hiljem, maksab adressaat menetluse alustamise tasu ja pool täitemenetluse põhitasust (KTS § 41 lg 1). Ettekirjutuse täitmine pärast haldusorgani poolt õiguspäraselt rakendatud sunniraha sissenõudmist ei mõjuta enam sunniraha tasumise ega täitemenetluse kulude maksmise kohustust. (p 17)
Kui sunniraha on juba sisse nõutud, kuid haldusorgan rakendas seda õigusvastaselt, on adressaadil võimalik nõuda haldusorganilt sunniraha tagastamist (HKMS § 37 lg 2 p 5; RVastS § 11 lg 2). Kui lisaks haldusorgani poolt alusetult rakendatud sunnirahale kandis kaebaja kahju (nt täitemenetluse alustamise ja kohtutäituri tasu), tuleks kaebajal esitada hüvitamiskaebus. Kaebaja võib aga enne hüvitamiskaebuse esitamist paluda kohtul teha kindlaks haldusorgani toimingu õigusvastasuse. (p 12)
Ettekirjutuse kehtivus on vaid üks sundtäitmise õiguspärasuse eeldus (ATSS § 8 lg 1). Ettekirjutuse kehtivus ei välista samas, et sunnivahendi rakendamine võib siiski olla lubamatu. Seepärast ei võta võimalus vaidlustada ettekirjutus tühistamiskaebusega isikult õigust vaidlustada haldusorgani täitetoiminguid. Kaebeõiguse piiramisel HKMS § 45 lg 2 järgi saab arvestada vaid selliseid efektiivsemaid õiguskaitsevahendeid, mida isikul on veel võimalik ilma kahtlusteta reaalselt kasutada (vt RKHK otsus asjas nr 3-3-1-31-14, p 20). (p 12)
ATSS § 8 lg 3 p 1 järgi ei ole sunnivahendi rakendamist välistavaks asjaoluks ükskõik millise asjaolu muutumine, millele tuginedes tegi haldusorgan sundtäidetava ettekirjutuse. Sunniraha rakendamisel peab haldusorgan kontrollima vaid sunnivahendi rakendamise, mitte ettekirjutuse tegemise eeldusi. ATSS § 8 lg 3 p 1 välistab sunnivahendi rakendamise, kui ettekirjutuse kehtivus on lõppenud või kui ettekirjutus on tähtaja jooksul täidetud (vt haldusorgani kohustuse uuendada oluliste asjaolude muutumise korral haldusmenetlus ja kaaluda ettekirjutuse muutmist kohta RKHK otsust asjas nr 3-3-1-80-10). (p 14)
Vastustaja õigusliku seisukoha muutumine ei kujuta endast ettekirjutuse õigusliku aluse äralangemist ATSS § 8 lg 3 p 2 mõttes. Kui ettekirjutus ei ole kooskõlas õige tõlgendusega, siis on ta olnud õigusvastane algusest peale. ATSS § 8 lg 3 p 2 ei tohi tõlgendada laiendavalt. Seadusandaja on ATSS § 8 lg 3 p-s 2 teadlikult eristanud õigusnormi kehtetuks tunnistamist muude asjaolude muutumisest. Üldine põhimõte on, et kehtivat haldusakti tuleb täita vaatamata selle õigusvastasusele (HMS § 60). (p 16)
3-3-1-3-04 Riigikohus 05.02.2004
RVastS § 5 lg 1
Põhiseaduse § 3 lg 1 esimeses lauses on sätestatud oluline riigivõimu piirav põhimõte - riigivõimu teostatakse üksnes Põhiseaduse ja sellega kooskõlas olevate seaduste alusel. Kuna ka haldusorgani tegevust haldusakti andmisel ja toimingu sooritamisel tuleb pidada riigivõimu teostamiseks, peab nii akti andmise kui ka toimingu sooritamise aluseks olema põhiseadusega kooskõlas olev seadus. Toimingu sooritamiseks puudub nõutav õiguslik alus ka siis, kui vastava seadus on põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluses tunnistatud kehtetuks või põhiseaduse vastaseks.
Asendustäitmise ja sunniraha seaduse § 8 lg 3 p-s 2 on väljendatud haldustäitemenetluse üldpõhimõte, et asendustäitmist ja sunniraha ei tohi rakendada, kui ettekirjutuse aluseks olev õigusnorm on tunnistatud kehtetuks. Nimetatud põhimõttest saab seadusega teha erandeid, kuid see ei tähendaks, et isik ei saa vaidlustada täitemenetlust muudel alustel.
Maksukorralduse seaduse muutmise seadusega täiendati Maksukorralduse seaduse § 163 lõikega 21. Nimetatud sätte kolmandast lausest ei tulene, et selles lauses sätestatud põhimõtet tuleb kohaldada ka siis, kui enne selle jõustumist on intressinõude sundtäitmist vaidlustatud halduskohtus. Seega enne Maksukorralduse seaduse § 163 lg 21 jõustumist vaidlustatud sundtäitmise puhul ei kuulu viidatud sätte kolmas lause kohaldamisele tagasiulatuvalt.
Riigivastutuse seaduse § 5 lg järgi võib isik nõuda toimingu sooritamata jätmist, kui toiming rikuks tema õigusi ja tooks tõenäoliselt kaasa tagajärje, mida ei saaks kõrvaldada toimingu hilisemal vaidlustamisel. Nimetatud sätet saab tõlgendada nii, et isik võib oma õigusi rikkuva toimingu sooritamata jätmist ennetavalt nõuda ka siis, kui selleks on muu põhjendatud huvi.

matches:
§ 41
§ 37
§ 11
§ 8
§ 45
§ 8
§ 8
§ 8
§ 8
§ 8
§ 60
Riigikohus
§ 5
§ 3
§ 8
§ 163
§ 163
§ 5