§ 221 Isikliku ja teenistuse tulirelva ning laskemoona ajutine hoiule võtmine
61 Teenistusrelvade ja laskemoona käitlemise ja kandmise õiguse andmise kord
1 Teenistusrelvade ja laskemoona käitlemise üldnõuded ning kandmise õiguse andmine
§ 381 Teenistusrelvade ja laskemoona käitlemise üldnõuded
§ 382 Relvur
§ 383 Tulirelva kandmise õiguse eeldused
§ 384 Elektrišokirelva kandmise õiguse eeldused
§ 385 Gaasipihusti ja teleskoopnuia kandmise õiguse eeldused
§ 386 Teenistusrelva kandmise õiguse andmine
2 Teenistusrelvade ja laskemoona soetamine ning arvestus
§ 387 Teenistusrelva ja laskemoona soetamine
§ 388 Teenistusrelvade ja laskemoona arvestus
3 Teenistusrelvade ja laskemoona hoidmine
§ 389 Nõuded relvaruumi seintele, põrandale ja laele
§ 3810 Nõuded relvaruumi ustele, akendele ja muudele avaustele
§ 3811 Relvaruumi elektriseadmed ning turvalisuse ja tuleohutuse tagamine
§ 3812 Nõuded relvakapile
§ 3813 Teenistusrelvade ja laskemoona hoidmine relvaruumis
§ 3814 Gaasipihusti, teleskoopnuia ja elektrišokirelva hoidmine
§ 3815 Relvaruumi, relvakappide ja muude hoiuruumide kontroll
§ 3816 Tulirelva hoidmine väljaspool relvaruumi
§ 3817 Relvaruumi ja relvakappide võtmete hoidmine
§ 3818 Relvaruumi, relvakappide ja muude hoiuruumide täiendav kontroll
4 Teenistusrelvade ja laskemoona edasitoimetamine
§ 3819 Teenistusrelvade ja laskemoona edasitoimetamise üldsätted
§ 3820 Nõuded teenistusrelvi ja laskemoona edasitoimetavale sõidukile ja selle meeskonnale
5 Teenistusrelva kandmine, teenistusrelva ja laskemoona väljastamine ja tagastamine
§ 3821 Teenistusrelva kandmise üldsätted
§ 3822 Tulirelva ja laskemoona väljastamine
§ 3823 Gaasipihusti, teleskoopnuia ja elektrišokirelva väljastamine
§ 3824 Tulirelva ja laskemoona tagastamine
§ 3825 Gaasipihusti, teleskoopnuia ja elektrišokirelva tagastamine
6 Tulirelva ja laskemoona kasutamine laskepaigas ja lasketiirus
§ 3826 Vanglateenistuse ametniku väljaõpe tulirelva kasutamiseks
§ 3827 Tulirelva ja laskemoona ajutine üleandmine lasketiirus või laskepaigas
7 Tulirelvade ja laskemoona sisse- ja väljavedu
§ 3828 Tulirelva ja laskemoona Eestisse sissevedu
§ 3829 Tulirelva ja laskemoona Eestist väljavedu
§ 3830 Tulirelva ja laskemoona sisse- ja väljaveo üldsätted
8 Teenistusrelva ja laskemoona hävitamine
§ 3831 Teenistusrelva ja laskemoona hävitamine
62 Erivahendite käitlemise kord
§ 3832 Erivahendite käitlemise üldsätted
§ 3833 Erivahendi väljastamine
§ 3834 Erivahendi hoidmine
§ 3835 Erivahendite kontrollimine
7 Teenistusrelvade ja erivahendite kasutamise kord
§ 411 Elektrišokirelva kasutamine
§ 412 Pärast elektrišokirelva kasutamist tehtavad toimingud
RT I, 24.07.2019, 7
31.05.2018 RT I, 05.06.2018, 9 08.06.2018
(1) Määruses sätestatakse kinnipeetavate ja vahistatute üle järelevalve korraldus, läbiotsimise ning erivahendite, teenistusrelvade ja nende laskemoona ning osade kasutamise, käitlemise ja üleandmise kord, samuti vanglateenistuse ametnikule teenistusrelva kandmise õiguse andmise kord.
[RT I, 05.06.2018, 9 - jõust. 08.06.2018]
(2) Kinnipeetava kohta käivaid sätteid kohaldatakse ka vahistatule, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
[Kehtetu - RT I, 05.06.2018, 9 - jõust. 08.06.2018]
3) lühiajaline sissepääsuluba koos isikut tõendava dokumendiga.
2) Justiitsministeeriumi ametnik ja töötaja;
10) Õiguskantsleri Kantselei teenistuja;
11) Registrite ja Infosüsteemide Keskuse töötaja.
(4) Lühiajalise sissepääsuloa annab vangla direktor või tema määratud ametnik.
(5) Kinnipeetavaga lühiajalisele või pikaajalisele kokkusaamisele tulnud isik siseneb vanglasse, kui taotletud kokkusaamine on kantud kokkusaamiste graafikusse, isikut tõendava dokumendi alusel. Kuni 8-aastase lapse isikut võib tõendada sünnitõendiga, kui lapsel puudub foto või näokujutisega isikut tõendav dokument.
(3) Isiku vanglasse sisenemine registreeritakse ja sisenemise aluseks olev dokument võetakse vanglas viibimise ajaks hoiule. Politseiametnik, vanglasse menetlustoiminguid tegema tulnud ametnik ja Eesti Advokatuuri liige jätavad sisenemisel hoiule kas isikut tõendava dokumendi või töötõendi.
(4) Sisenejale väljastatakse külastajakaart. Isikule, kes töötab selles vanglas ja vormiriietust kandvale ametnikule ei väljastata külastajakaarti.
(6) Sisenejale, kes ei tööta selles vanglas, määratakse vanglas viibimise ajaks saatja. Vangla direktori või tema määratud ametniku loal ei pea isiku nõusolekul saatjat määrama käesoleva määruse § 19 lõikes 2 nimetatud ja muule vanglas töötavale isikule ega Sisekaitseakadeemia justiitskolledži õppejõule, kui ta ei puutu vangla territooriumil sihtkohta liikumisel kokku kinnipeetavaga ja sihtkoht on isikule teada. Justiitsministeeriumi ja vanglateenistuse ametnik võib liikuda saatjata, kui ta on selleks soovi avaldanud.
(4) Avalikul teenistujal ja vanglas töötaval muul isikul ning käesoleva määruse § 19 lõike 2 punktis 11 nimetatud isikul on õigus vanglasse kaasa võtta tehniline vahend ning seda vangla territooriumil kasutada vangla direktori või tema määratud isiku kirjalikul loal.
(5) Õiguskantsleri Kantselei teenistujal, kohtunikul ja prokuröril on seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks ning politseiametnikul tõendite kogumiseks ja jälitustoiminguga kogutud andmete tutvustamiseks õigus võtta vanglasse kaasa tehniline vahend ja seda vangla territooriumil kasutada, kui sellest on vanglat eelnevalt teavitatud kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3–5 nimetamata isikul on õigus vanglasse kaasa võtta salvestusseade, kaasaskantav arvuti ja digitaalne andmekandja ning neid vangla territooriumil kasutada vangla direktori või tema määratud ametniku loal, mis peab olema eelnevalt kooskõlastatud Justiitsministeeriumiga. Justiitsministeeriumiga ei pea kooskõlastama kaitsja ega sellise isiku luba, kellele on antud alaline sissepääsuluba.
(1) Teenistusülesannete täitmiseks tulirelvaga vanglasse sisenemise loa vanglateenistuse ametnikule ja muu asutuse ametnikule annab vangla direktor. Erakorralise sündmuse lahendamise ajal vanglas annab tulirelvaga vanglasse sisenemise loa erakorralise sündmuse lahendamise juht. Tulirelvaga vanglasse sisenemise luba vormistatakse kirjalikult esimesel võimalusel.
(2) Õppuse või väljaõppe läbiviimiseks on vanglateenistuse kaasatud muul ametnikul õigus siseneda vanglasse tulirelvaga, kui vangla direktor või Justiitsministeeriumi vanglate osakonna karistuse täideviimise talituse määratud ametnik on selleks eelnevalt andnud loa taasesitamist võimaldavas vormis. Kui loa annab Justiitsministeeriumi ametnik, esitab õppuse korraldaja loa vangla direktorile või tema määratud ametnikule vanglasse sisenemisel.
(3) Muu asutuse tulirelva ja laskemoona ohutuse eest vangla territooriumil vastutab lisaks selle kandjale õppuse või väljaõppe korraldaja.
(4) Muu asutuse ametnik võib vanglas teenistusülesandeid täites siseneda vangla territooriumile talle teenistusülesannete täitmiseks väljastatud külm-, gaasi- või elektrišokirelvaga, kui see on vangla direktori või tema määratud vanglateenistuse ametnikuga eelnevalt kooskõlastatud taasesitamist võimaldavas vormis.
§ 221. Isikliku ja teenistuse tulirelva ning laskemoona ajutine hoiule võtmine
(1) Kui käesoleva määruse §-s 22 nimetatud isikul ei ole vaja vanglasse relvaga siseneda, võib ta teenistusülesande täitmiseks kasutatava tulirelva ja laskemoona anda hoiule selleks ettenähtud hoiukohta vangla pääslas.
(2) Vangla direktori või tema määratud ametniku loal võib vanglateenistuja, kellel on kehtiv relvaluba, isikliku tulirelva ja laskemoona tööle tulles hoiule anda selleks ettenähtud hoiukohta vangla pääslas.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetamata isiku tulirelva ega laskemoona vanglas hoiule ei võeta.
(4) Enne tulirelva pääslasse ajutiselt hoiule andmist kontrollib käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud isik selleks vangla poolt ettenähtud kohas hoiule antava tulirelva ohutust, sealhulgas eraldab salve, kontrollib padrunipesa ja teeb kontroll-lasu kuulipüüdjasse. Seejärel paigutab ta tulirelva ja eraldatud salves paikneva laskemoona pääslas töötava vanglaametniku antud lukustatavasse laekasse ning lukustab selle. Lukustatud laeka annab ta pääslas töötavale vanglaametnikule, kes paigutab laeka selleks ettenähtud relvakappi. Relva hoiule andja tagab, et laeka võtit ei saaks kasutada muu isik.
(5) Isikliku ja teenistuse tulirelva ning laskemoona ajutine hoiule võtmine ja tagastamine registreeritakse. Relva vastu võttev või tagastav vanglaametnik kannab arvestusdokumenti:
1) relva liigi;
2) relva hoiule andnud ametniku ees- ja perekonnanime;
3) selle laeka või relvakapi numbri, kuhu relv hoiule pandi;
4) hoiule võtmise ja tagastamise kuupäeva ning kellaajad.
2) ametiasutuse nimetus tööalase külastuse korral;
(1) Sõiduk, välja arvatud Justiitsministeeriumi, kinnipeetava saateülesannet täitev, sama vangla ja vangla direktori loal AS-i Eesti Vanglatööstus sõiduk, liigub vanglas vanglateenistuja saatel. Erakorralise sündmuse lahendamise ajal liiguvad sõidukid vangla territooriumil sündmuse lahendamise juhi määratud korras.
(1) Vanglateenistuse ametnikul on õigus koos asjadega läbi otsida vanglasse sisenev ja vanglast väljuv isik või vanglas viibiv isik. Läbi ei otsita „Vangistusseaduse” §-s 26 nimetatud isikuid ning ametiülesannete täitmisega seoses vanglasse sisenevat Justiitsministeeriumi ametnikku, vangla direktorit, relvastatud üksuse ülemat, relvastatud üksuse ülema alluvuses töötavat nõunikku, kohtunikku, prokuröri ja Õiguskantsleri Kantselei teenistujat, samuti politseiametnikku, kes viibib vanglas jälitustoimingu teostamiseks või tagamiseks ning julgeolekuasutuse ametnikku „Julgeolekuasutuste seaduses” nimetatud ülesannete täitmiseks või tagamiseks.
(21) Vangla direktor võib kehtestada nimekirja vangla teenistuskohtadest, millel töötavaid isikuid ei pea tööülesannete täitmisega seoses vanglasse sisenemisel läbi otsima. Direktori loal võib läbi otsimata jätta ka kinnipeetavat saatva ametniku.
(1) Saatmist teostab vanglaametnik. Vangla direktori kinnitatud nimekirja alusel võib saatmist teostada ka muu vanglateenistuja.
(11) Vangla direktori määratud muu vanglas töötav isik võib kinnipeetavat saata üksnes juhul, kui see on vajalik kinnipeetava tööülesannete täitmiseks.
(1) Saatmise sihtkohas antakse kinnipeetav üle saatmiskavas märgitud või korrapidaja korralduses nimetatud vanglateenistujale.
(2) Kinnipeetavat ei tohi jätta sihtpunktis järelevalveta või üle andmata teisele vanglateenistujale.
(3) Vanglateenistuse ametnik on kinnises vanglas kohustatud kontrollima, et kinnipeetav manustab ravimi.
61. peatükk Teenistusrelvade ja laskemoona käitlemise ja kandmise õiguse andmise kord
1. jagu Teenistusrelvade ja laskemoona käitlemise üldnõuded ning kandmise õiguse andmine
§ 381. Teenistusrelvade ja laskemoona käitlemise üldnõuded
(1) Teenistusrelva ja laskemoona käitlemine käesoleva määruse tähenduses on teenistusrelva ja selle laskemoona soetamine, hoidmine, hooldamine, kandmine, edasitoimetamine, vedu, sissevedu, väljavedu, võõrandamine, hävitamine ja parandamine.
(2) Vanglateenistuja on kohustatud rakendama kõiki meetmeid teenistusrelvade ja laskemoona kahjustumise, kaotsimineku ja ebaseadusliku hõivamise ärahoidmiseks ning järgima teenistusrelva kandmisel, käsitsemisel ja kasutamisel ohutusnõudeid.
(3) Tulirelva või laskemoona kadumisest või vargusest teavitatakse viivitamata Politsei- ja Piirivalveametit, muude vangla teenistusrelvade puhul teavitatakse Politsei- ja Piirivalveametit viivitamata juhul, kui kadumine või vargus toimus väljaspool vanglat.
(4) Teenistusrelva või laskemoona kadumisest või vargusest teavitab vanglateenistuse ametnik viivitamata korrapidajat või korrapidaja abi. Vangla teavitab sellest Justiitsministeeriumi vanglate osakonda.
§ 382. Relvur
(1) Teenistusrelvade ja laskemoona arvestuse, käitlemise ja väljastamise eest vanglas vastutab vangla direktori määratud vanglaametnik (edaspidi relvur).
(2) Tulirelvade ja laskemoona relvuriks võib määrata üksnes vanglateenistuse ametniku, kellel on teenistuses tulirelva kandmise õigus.
(3) Relvur peab tundma kõikide asutuses kasutatavate teenistusrelvade ohutusnõudeid ja oskama neid ohutult käidelda.
(4) Vangla direktor võib käskkirjaga määrata relvurit lühiajaliselt asendava käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud nõuetele vastava vanglateenistuse ametniku.
(5) Relvuri teenistusest lahkumise, tema ametikoha tööülesannete muutumise või tema äraoleku korral üle 45 päeva määrab vangla direktor käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud nõuetele vastava vanglateenistuse ametniku, kellele käesoleva määruse § 3818 lõikes 2 nimetatud komisjon annab üle relvuri vastutusel olevad teenistusrelvad, laskemoona ja arvestusdokumendid või elektroonilise juurdepääsu arvestusdokumentidele. Komisjon koostab üleandmise akti, mille kinnitab vangla direktor või tema määratud vanglateenistuse ametnik allkirjaga.
§ 383. Tulirelva kandmise õiguse eeldused
(1) Teenistuses tulirelva kandmise õiguse saamiseks peab vanglateenistuse ametnik läbima vanglateenistuse korraldatava tulirelva ja laskemoona kandmise, käsitsemise ja kasutamise koolituse, sealhulgas tulirelva kasutamise õiguslike aluste koolituse, samuti laskevigastuse korral kannatanule esmaabi andmise koolituse, ning sooritama edukalt tulirelva teooria- ja lasketesti.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tulirelva teooria- ja lasketesti läbiviimine toimub Justiitsministeeriumi vanglate osakonna määratud korras.
(3) Tulirelva kandmise õigust omav vanglateenistuse ametnik peab õiguse säilitamiseks:
1) sooritama käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud lasketesti igal kalendriaastal;
2) osalema lasketreeningul kestusega vähemalt kaks akadeemilist tundi;
3) läbima kord kolme aasta jooksul alates tulirelva kandmise õiguse saamisele järgnevast aastast vanglateenistuse korraldatava tulirelva ja laskemoona kandmise, käsitsemise ja kasutamise korduskoolituse, sealhulgas tulirelva kasutamise õiguslike aluste koolituse kestusega vähemalt kolm akadeemilist tundi.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud koolituse ja lõike 3 punktis 2 nimetatud treeningute mahu määrab tulenevalt ametniku ametikohast ja tööülesannetest Justiitsministeeriumi vanglate osakond.
(5) Vangla korraldab käesoleva paragrahvi lõikes 1 ning lõike 3 punktides 2 ja 3 nimetatud koolituste ja treeningute läbiviimise sagedusega, mis võimaldab vanglateenistuse ametnikul lõikes 4 nimetatud mahust kinni pidada ning tagab ametnikule võimaluse osaleda koolitustel ja treeningutel tööajal.
§ 384. Elektrišokirelva kandmise õiguse eeldused
(1) Teenistuses elektrišokirelva kandmise õiguse saamiseks peab vanglateenistuse ametnik läbima vanglateenistuse korraldatava elektrišokirelva kandmise, käsitsemise ja kasutamise koolituse, sealhulgas elektrišokirelva kasutamise õiguslike aluste koolituse ning sooritama edukalt elektrišokirelva kasutamise testi.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud elektrišokirelva kasutamise testi läbiviimine toimub Justiitsministeeriumi vanglate osakonna määratud korras.
(3) Elektrišokirelva kandmise õigust omav vanglateenistuse ametnik peab õiguse säilitamiseks sooritama igal kalendriaastal käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud testi.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud koolituse mahu määrab tulenevalt ametniku ametikohast ja tööülesannetest Justiitsministeeriumi vanglate osakond.
(5) Vangla korraldab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud koolituste läbiviimise sagedusega, mis võimaldab vanglateenistuse ametnikul lõikes 4 nimetatud mahust kinni pidada ning tagab ametnikule võimaluse osaleda koolitustel ja treeningutel tööajal.
§ 385. Gaasipihusti ja teleskoopnuia kandmise õiguse eeldused
(1) Gaasipihusti ja teleskoopnuia kandmise õiguse saamiseks peab vanglateenistuse ametnik läbima gaasipihusti ja teleskoopnuia kasutamise õiguslike aluste koolituse ning sooritama edukalt praktilised harjutused.
(2) Vanglateenistuse ametnik, kellel on gaasipihusti ja teleskoopnuia kandmise õigus, peab selle säilitamiseks osalema gaasipihusti ja teleskoopnuia kasutamise treeningul ning oskama kasutada gaasipihustit ja teleskoopnuia Justiitsministeeriumi vanglate osakonna määratud tasemel.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud koolituse ja treeningute mahu määrab tulenevalt ametniku ametikohast ja tööülesannetest Justiitsministeeriumi vanglate osakond.
(4) Vangla korraldab käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud koolituse ja treeningute läbiviimise sagedusega, mis võimaldab vanglateenistuse ametnikul lõikes 3 nimetatud mahust kinni pidada ning tagab ametnikule võimaluse osaleda koolitustel ja treeningutel tööajal.
§ 386. Teenistusrelva kandmise õiguse andmine
(1) Teenistusrelva kandmise õiguse annab vangla direktor käskkirjaga vanglateenistuse ametnikule, kes on täitnud käesolevas määruses vastava teenistusrelva kandmise õiguse kohta sätestatud eeldused. Vangla direktorile annab relvakandmise õiguse Justiitsministeeriumi vanglate valdkonna asekantsler kirjaliku korraldusega.
(2) Justiitsministeeriumi vanglate osakonna ametnikele, kes vajavad teenistusrelva kandmise õigust ja on täitnud vastavad käesolevas määruses sätestatud eeldused, annab teenistusrelva kandmise õiguse vanglate valdkonna asekantsler kirjaliku korraldusega. Asekantslerile annab teenistusrelva kandmise õiguse kantsler käskkirjaga.
(3) Sisekaitselise rakenduskõrgkooli lõpetanud vanglateenistuse ametnikule võib vangla direktor anda tulirelva kandmise õiguse, kui ametnik on õppetöö ajal läbinud koolitused ning sooritanud tulirelva teooria- ja lasketesti käesoleva määruse § 383 lõigete 1 ja 2 kohaselt.
(4) Sisekaitselise rakenduskõrgkooli lõpetanule või vanglaametniku baaskoolituse läbinud vanglateenistuse ametnikule võib vangla direktor anda gaasipihusti ja teleskoopnuia kandmise õiguse, kui ametnik on õppetöö ajal või baaskoolituse läbimisel täitnud käesoleva määruse §-st 385 tulenevad nõuded.
(5) Teenistusrelva kandmise õigus antakse eraldi iga teenistusrelva liigi kohta, sealjuures tulirelva kandmise õigus eraldi iga tulirelva liigi kohta.
(6) Põhjendatud juhul kinnistab vangla direktor vanglateenistuse ametnikule käskkirjaga konkreetse tulirelva. Tulirelva kinnistamisel väljastatakse ametnikule tulirelva asenduskaart (lisa 7).
(7) Tulirelva kandmise õiguse kohta tehakse märge töötõendile.
(8) Vangla direktor võtab vanglateenistuse ametnikult teenistusrelva kandmise õiguse, kui ametnik ei täida vanglast sõltumatul põhjusel käesoleva määruse §-des 383, 384 ja 385 nimetatud nõudeid, rikub oluliselt teenistusrelva kandmise, käsitsemise või kasutamise nõudeid, lahkub teenistusest või muul põhjendatud juhul.
2. jagu Teenistusrelvade ja laskemoona soetamine ning arvestus
§ 387. Teenistusrelva ja laskemoona soetamine
Teenistusrelva ja laskemoona soetamise loa (lisa 2) annab vanglale Justiitsministeeriumi vanglate valdkonna asekantsler.
§ 388. Teenistusrelvade ja laskemoona arvestus
(1) Teenistusrelvade ja laskemoona arvestust peetakse asutuse juhi määratud korras elektrooniliselt. Teenistusrelvade ja laskemoona elektroonilises arvestuses kajastatakse:
1) teenistusrelva liik ja mark;
2) teenistusrelva tehasetähis;
3) teenistusrelva registreerimisnumber;
4) teenistusrelva valmistamisaasta;
5) teenistusrelva ja laskemoona arvele võtmise kuupäev;
6) teenistusrelva ja laskemoona arvele võtmise dokumendi number ja kuupäev;
7) teenistusrelva asukoht (ruumi number);
8) teenistusrelva konkreetsele ametnikule kasutamiseks määramise (edaspidi kinnistamine) käskkirja number ja kuupäev;
9) teenistusrelva ja laskemoona arvelt mahavõtmise kuupäev ning dokumendi number ja kuupäev.
(2) Teenistusrelvade ja laskemoona saatedokumendid registreeritakse elektrooniliselt dokumendihaldussüsteemis.
(3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud elektrooniliselt säilitatavatele andmetele peetakse elektrooniliselt või paberkandjal:
1) teenistusrelva ja laskemoona saatelehte (lisa 3);
2) teenistusrelva ja laskemoona väljastamise raamatut (lisa 4);
3) relvaruumi tabelit (lisa 5);
4) relvakapis hoitavate teenistusrelvade ja laskemoona nimekirja (lisa 6);
5) tulirelva ja laskemoona väljastamise registreerimislehte (lisa 8);
6) käesoleva määruse §-s 11 nimetatud valvelehte.
(4) Relvaruumi tabelis märgitakse relvaruumis hoitavate teenistusrelvade liik, mark, kaliiber, kogus, kappide nimetused ja järjekorranumbrid ning sellele kirjutab alla vangla direktor või tema volitusel relvur. Ainult neil isikutel on õigus teha tabelis muudatusi ja parandusi, kinnitades need oma allkirjaga.
(5) Arvestust teenistusrelvade ja laskemoona väljastamise ning tagastamise üle võib pidada ka elektroonilises registris.
(6) Teenistusrelvade ja laskemoona arvestuses peab jooksvalt kajastuma teenistusrelvade ja laskemoona jääk.
(7) Relvur või teda asendav vanglateenistuse ametnik kannab lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule soetatud teenistusrelva ja laskemoona teenistusrelva ja laskemoona väljastamise raamatusse viivitamata pärast selle vanglasse jõudmist.
(8) Lisaks käesolevas paragrahvis sätestatule peab relvur teenistusrelvade arvestust Vabariigi Valitsuse 19. märtsi 2002. a määruses nr 107 „Teenistus- ja tsiviilrelvade riikliku registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus” sätestatud korras.
(9) Muult asutuselt või isikult võetakse teenistusrelv ja laskemoon vastu ning väljastatakse teenistusrelva saatelehe või vara üleandmise ja vastuvõtmise akti alusel. Saateleht või akt vormistatakse vähemalt kahes eksemplaris, millest üks jääb väljastajale ning teine vastuvõtjale.
(10) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 8 nimetatud dokumente säilitatakse seitse aastat viimase sissekande tegemise kuupäevast arvates. Lõikes 5 nimetatud elektroonilises registris tehtud kannet säilitatakse seitse aastat selle tegemise kuupäevast arvates.
(11) Laskemoona mahakandmise ja vastava sissekande tegemise aluseks on mahakandmise akt, mille kinnitab vangla direktor või tema määratud vanglateenistuse ametnik allkirjaga.
3. jagu Teenistusrelvade ja laskemoona hoidmine
§ 389. Nõuded relvaruumi seintele, põrandale ja laele
(1) Relvaruumi seinad on raudbetoonist. Kui seda tingimust ei ole võimalik täita, kaetakse seinad seestpoolt võreseinaga, mis on tehtud vähemalt 15 mm läbimõõduga terasvarrastest ja võreavaga kuni 150 mm × 150 mm. Võresein kinnitatakse kindlalt seina külge.
(2) Relvaruumi põrand ja lagi on raudbetoonist.
§ 3810. Nõuded relvaruumi ustele, akendele ja muudele avaustele
(1) Relvaruumil on topeltuksed, millest sisemine võib olla võreuks.
(2) Relvaruumil on terasplekist tuletõkkeuks, milles on silmade kõrgusel seestpoolt kinnitatud vaateaken mõõtudega 150 mm × 150 mm. Kui vaateakna mõõdud on suuremad kui 150 × 150 mm, peab klaasi kohale kinnitama metallvõre. Uksel on kaks turvalukku ja uks avaneb ainult väljapoole.
(3) Võreuks on tehtud vähemalt 15 mm läbimõõduga terasvarrastest, mis on ristumiskohast kokku keevitatud ja võreavaga kuni 150 mm × 150 mm. Uksel on turvalukk, mida saab sulgeda seestpoolt.
(4) Relvaruumi uks võib olla lisaks mehaanilistele lukkudele nii relvaruumist kui väljastpoolt avatavate ja suletavate elektrooniliste lukkudega. Elektrooniline lukustus ei tohi takistada ukse lukustamist või luku avamist mehaaniliselt.
(5) Relvaruumi ukse kanderaam on metallist ja kindlalt kinnitatud kandeseinte või betoonpõranda ja -lae külge.
(6) Relvaruumi seinad on akendeta.
(7) Relvaruumi ventilatsiooni- ning muud avad on kaetud viisil, mis välistab kahjustavate esemete ja ainete sattumise ruumi.
§ 3811. Relvaruumi elektriseadmed ning turvalisuse ja tuleohutuse tagamine
(1) Relvaruumis on valgustid, mida saab sisse ja välja lülitada relvaruumi ust avamata. Valgustus ei tohi olla pimestav ja peab võimaldama vaateaknast relvaruumi sisemust jälgida. Lisaks põhivalgustusele on relvaruumis varuvalgustusseadmed.
(2) Relvaruum on eraldi tuletõkkesektsioon.
(3) Relvaruumis on automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi andurid ja esmased tulekustutusvahendid.
(4) Relvaruumis või selle vahetus läheduses paiknevad vahendid esmaabi andmiseks laskevigastuse korral.
(5) Relvaruum varustatakse elektroonilise valvesignalisatsiooniga, kusjuures andurid on paigaldatud nii, et avaused, uksed, seinad, lagi ja põrand on elektroonilise valve all. Valvesignalisatsiooni alarmseadmed asuvad relvaruumis ja peavalvekeskuses ning võivad täiendavalt asuda ka valveruumis.
§ 3812. Nõuded relvakapile
(1) Relvakapp on spetsiaalselt relvade hoidmiseks tööstuslikult valmistatud turvalukuga kapp, mis on tervikuna valmistatud vähemalt 3 mm paksusest teras- või raudplekist või sellele vastava tugevusega materjalist.
(2) Relvakapp võib koosneda mitmest väiksemast eraldi lukustatavast kapist, millest igas võib hoida üht tulirelva ja kuni kolme salvetäit padruneid. Eraldi lukustatava kapi võib määrata vanglateenistuse ametnikule, kellele tulirelv on kinnistatud (edaspidi isikustatud relvakapp). Isikustatud relvakapile ja kinnistatud tulirelvale on ligipääs ametnikul, kellele isikustatud relvakapp on määratud, relvuril, teda asendaval vanglateenistuse ametnikul ja korrapidajal või korrapidaja abil.
(3) Relvakapp võib olla elektrooniliselt avatav, kui seda saab sõltumata elektroonilisest lukustusest mehaaniliselt avada. Elektrooniline lukustus koosneb vähemalt kahest isiku tuvastamise viisist.
(4) Elektrooniliselt avatav relvakapp on valvesignalisatsiooniga, mille andurid on paigaldatud nii, et relvakapi uks on elektroonilise valve all. Valvesignalisatsiooni alarmseadmed asuvad peavalvekeskuses ning vajaduse korral valveruumis.
(5) Elektrooniliselt avatava relvakapi iga avamise ja sulgemise kohta säilitatakse järgmised andmed:
1) avamise ja sulgemise kuupäev ning kellaaeg;
2) relvakapi avanud ametniku ees- ja perekonnanimi;
3) relvakapi number.
(6) Logiandmeid säilitatakse seitse aastat.
§ 3813. Teenistusrelvade ja laskemoona hoidmine relvaruumis
(1) Relvaruumis hoitakse tulirelva pitseeritud relvakapis. Isikustatud relvakappi ei pea pitseerima.
(2) Relvaruumist teenistusrelva väljastamise õigust omavale ametnikule kinnitatakse direktori käskkirjaga numbriline pitsat.
(3) Relvaruumis hoitakse tulirelva relvakapis oma pesas või isikustatud relvakapis. Iga relvapesa või isikustatud relvakapi juurde kinnitatakse silt, kuhu on märgitud tulirelva liik, mark ja number ning kinnistatud tulirelva korral ka vastava ametniku nimi.
(4) Relvaruumis tagatakse tulirelva ja laskemoona säilimine ning hooldus. Vangla direktor võib käskkirjaga kehtestada vanglas tulirelva hoolduseks ka muu ruumi, kus tulirelva käitlemine on ohutu.
(5) Enne tulirelva pikaaegset hoiustamist läbib see hoolduse. Kord aastas kontrollitakse, kas pikaajaliselt hoiustatav tulirelv on töökorras.
(6) Relvaruumis võib lisaks teenistusrelvadele ja laskemoonale hoida:
1) teenistusrelva osi ning teenistusrelva hooldusvahendeid;
2) teenistusrelva lisaseadmeid ja varustust;
3) erivahendeid.
(7) Relvaruumis hoitakse tulirelva tühjaks laetuna.
(8) Laskemoona varu hoitakse tehase pakendis lukustatud pitseeritud metallkapis tulirelvadest eraldi. Lahtiselt võib relvakapis hoida iga tulirelva kohta kuni kolme salvetäit padruneid, mida hoitakse tulirelva salves või spetsiaalses hoidikus.
(9) Relvaruumis on teenistusrelvade ja laskemoona arvestuseks ja kontrolliks paberkandjal:
1) relvaruumi tabel (lisa 5);
2) teenistusrelva ja laskemoona väljastamise raamat.
(10) Igal relvakapil on silt, kuhu on märgitud kapi number, vastutava isiku ametinimetus ja nimi.
(11) Relvakapi ukse siseküljel on relvakapis hoitavate tulirelvade ja laskemoona nimekiri, millele kirjutab alla vangla direktor või tema volitusel muu teenistusrelvade käitlemise eest vastutav isik. Kui relvakapp koosneb väiksematest isikustatud kappidest, siis on nimekiri relvakapi välisküljel.
(12) Relvaruumi ust ja relvakappi hoitakse lukus. Relvaruumi ust võib avada ainult ruumi sisenemiseks või sealt väljumiseks. Relvakappi võib avada relva või laskemoona väljavõtmiseks, tagastamiseks või relvakapi kontrollimiseks.
§ 3814. Gaasipihusti, teleskoopnuia ja elektrišokirelva hoidmine
(1) Gaasipihustit, teleskoopnuia ja elektrišokirelva võib hoida väljaspool relvaruumi, kui kõrvaliste isikute juurdepääs hoiuruumi on piiratud, kasutades muu hulgas piisava turvalisusega lukustust ja valveseadmeid või pidevat mehitatud valvet.
(2) Kui hoiuruumis ei ole valveseadmeid ega võimalust tagada pidevat mehitatud valvet, hoitakse gaasipihustit, teleskoopnuia ja elektrišokirelva lukustatud raudkapis või seifis.
(3) Igale gaasipihustile, teleskoopnuiale ja elektrišokirelvale tehakse konkreetse relva identifitseerimist võimaldav kulumatu tähis.
§ 3815. Relvaruumi, relvakappide ja muude hoiuruumide kontroll
(1) Relvur peab relvaruumis paiknevaid tulirelvi ja laskemoona kontrollima igapäevaselt relvaruumi tabeli alusel, kontrollides visuaalselt tulirelvade ja laskemoona olemasolu. Kui isikustamata relvakapp ei ole pitseeritud relvurile kinnitatud pitsatiga, kontrollib relvur relvakapi sisu vastavust relvakapis hoitavate teenistusrelvade ja laskemoona nimekirjale ning lukustab ja pitseerib relvakapi.
(2) Toimkondade vahetumisel kontrollib alustava vahetuse korrapidaja või korrapidaja abi visuaalselt tulirelvade ja laskemoona olemasolu, välja arvatud juhul, kui relvaruumis olevat relvakappi ei ole pärast viimast relvuri tehtud kontrolli avatud. Lisaks kontrollib korrapidaja või korrapidaja abi valvesignalisatsiooni töökorras olekut, riivide ja lukkude seisukorda ning tulekustutusvahendite olemasolu ja seisukorda.
(3) Väljaspool relvaruumi asuvaid relvakappe ja muid hoiuruume kontrollitakse iga päev sõltumata sellest, kas nende uksi on pärast viimast kontrolli avatud.
(4) Toimkonna vahetumise hetkel ametnikele väljastatud tulirelvade arvu märgib korrapidaja või korrapidaja abi valveplaani teise ossa.
(5) Vangla direktor võib käskkirjaga kehtestada täpsema teenistusrelvade kontrolli korra. Käskkiri kooskõlastatakse enne allkirjastamist Justiitsministeeriumi vanglate osakonnaga.
§ 3816. Tulirelva hoidmine väljaspool relvaruumi
(1) Kuni 20 tulirelva ja nende laskemoona võib hoida oma asukohas relvakapis või seifis (edaspidi relvakapp).
(2) Relvakapp asub ruumis, mis on elektroonilise valvesignalisatsiooniga või pideva mehitatud valvega.
(3) Väljaspool relvaruumi asuv relvakapp on põranda, seina või ehituskonstruktsiooni külge kindlalt kinnitatud.
(4) Relvakapis hoitakse tulirelva tühjaks laetuna ja kapi uks on lukustatud.
§ 3817. Relvaruumi ja relvakappide võtmete hoidmine
(1) Relvaruumi ja relvakapi võtmeid hoitakse eraldi. Võtmed on relvuri, teda asendav vanglateenistuse ametniku, korrapidaja ja muu vangla direktori määratud ametniku käsutuses viisil, mis välistab nende sattumise kolmandate isikute kätte.
(2) Relvaruumi ja relvakapi tagavaravõtmeid hoitakse vangla määratud seifis.
(3) Elektrooniliselt avatava relvaruumi ja relvakapi avamiseks vajaminevad õigused annab vangla direktor käskkirjaga.
(4) Võtme kaotamisel vahetatakse relvaruumi või relvakapi lukk. Võtme leidmiseni või luku vahetamiseni tagatakse relvaruumi või relvakapi relvastatud valve.
(5) Elektrooniliselt avatava relvaruumi või relvakapi avamiseks vajamineva elektroonilise võtme, parooli või koodi kaotamise või avalikuks tuleku või vastava kahtluse korral muudetakse relvaruumi või relvakapi avamine nimetatud vahendiga viivitamata võimatuks.
§ 3818. Relvaruumi, relvakappide ja muude hoiuruumide täiendav kontroll
(1) Vangla kontrollib teenistusrelvade ja laskemoona hoidmist ning arvestuse pidamist vähemalt kaks korda aastas ja rakendab vajalikke meetmeid tuvastatud puuduste kiireks kõrvaldamiseks. Kontrolli tulemus vormistatakse aktiga, mille kinnitab vangla direktor või tema määratud vanglateenistuse ametnik.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ülesande täitmiseks moodustatakse vangla direktori käskkirja alusel komisjon, mis koosneb komisjoni esimehest ja vähemalt kahest liikmest. Komisjoni esimeheks ei määrata relvuri vahetut juhti.
(3) Relvaruumi kontrolliv ametnik kontrollib visuaalselt relvade ja laskemoona olemasolu ja seisundit. Teenistusrelvade või laskemoona puudujäägi avastamise korral on kontrolliv ametnik kohustatud sellest viivitamata teatama vangla direktorile.
4. jagu Teenistusrelvade ja laskemoona edasitoimetamine
§ 3819. Teenistusrelvade ja laskemoona edasitoimetamise üldsätted
(1) Käesolevas määruses mõistetakse teenistusrelva ja laskemoona edasitoimetamise all nende vedu transpordivahendiga Eesti piires ühest kohast teise ilma teenistusrelva ja laskemoona kasutamise eesmärgita.
(2) Teenistusrelva ja laskemoona edasitoimetamine toimub vangla direktori käskkirja alusel, milles esitatakse:
1) veetavate teenistusrelvade ja laskemoona kogus;
3) veoks vajaminev auto;
4) saatemeeskonna koosseis ning relvastus;
5) saatemeeskonnale eraldatavad sidevahendid ja kutsungid;
6) saatemeeskonna instrueerija.
§ 3820. Nõuded teenistusrelvi ja laskemoona edasitoimetavale sõidukile ja selle meeskonnale
(1) Tulirelvade ja laskemoona edasitoimetamiseks kasutatakse alarmsõidukit.
(2) Kuni 20 tulirelva ja 10 000 padruni edasitoimetamisel on vähemalt üks relvastatud saatja ning üle 20 tulirelva ja 10 000 padruni edasitoimetamisel vähemalt kaks relvastatud saatjat.
(3) Gaasipihusti, teleskoopnuia ja elektrišokirelva edasitoimetamisel on lubatud kasutada ka muud vanglateenistuse sõidukit.
(4) Gaasipihusti, teleskoopnuia ja elektrišokirelva edasitoimetamisel on vähemalt üks vanglateenistuse ametnikust saatja, kellel on vähemalt ühe teenistusrelva liigi kandmise õigus.
(5) Kui teenistusrelvade edasitoimetamiseks kasutatakse mitut sõidukit, määratakse nende paiknemine direktori käskkirjaga.
(6) Saatemeeskonna liikmed kasutavad sidevahendeid, mis võimaldavad neil tõrgeteta suhelda omavahel, edasitoimetamisega seotud vangla korrapidajaga ning politsei juhtimiskeskusega.
(7) Teenistusrelva edasitoimetamine toimub tehniliselt korras sõidukiga, mille veoseruumi uksed on edasitoimetamise ajal kindlalt suletud ja lukustatud. Enne kui alustatakse edasitoimetamist, kontrollitakse täiendavalt sõiduki tehnilist korrasolekut ja veendutakse, et sõidukis on piisavalt kütust.
(8) Laskemoona edasitoimetamisel juhindutakse ohtlike veoste veo eeskirjast.
5. jagu Teenistusrelva kandmine, teenistusrelva ja laskemoona väljastamine ja tagastamine
§ 3821. Teenistusrelva kandmise üldsätted
(1) Vanglateenistuse ametnik kannab teenistusrelva kabuuris või selleks ette nähtud hoidikus. Erariietes vanglateenistuse ametnik kannab teenistusrelva varjatult.
(2) Teenistusrelva kandmise õigust omaval vanglateenistuse ametnikul on keelatud kanda teenistusrelva töövälisel ajal.
(3) Vangla direktor võib erandkorras anda vanglateenistuse ametnikule käskkirjaga loa hoida ametnikule kinnistatud teenistuspüstolit ja kuni kolme salvetäit padruneid ning elektrišokirelva, gaasipihustit ja teleskoopnuia alaliselt tema elukohas ning kanda nimetatud teenistusrelvi käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud viisil tööle minnes ja sealt lahkudes.
(4) Vanglateenistuse ametnik, kellel on käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud luba, tagab käesoleva määruse §-dest 3814 ja 3816 tulenevate teenistusrelva ja laskemoona hoidmise nõuete täitmise.
§ 3822. Tulirelva ja laskemoona väljastamine
(1) Relvur, teda asendav vanglateenistuse ametnik või nende äraolekul korrapidaja või korrapidaja abi väljastab tulirelva ja laskemoona teenistusülesannete täitmiseks, laskevõistluseks, väljaõppeks või õppuseks vanglateenistuse ametnikule, kellele on vangla direktori käskkirjaga antud tulirelva kandmise õigus. Vangla direktori käskkirja alusel võib tulirelva ja laskemoona väljastada ka muu vangla või Justiitsministeeriumi vanglate osakonna ametnikule, kellel on teenistuses tulirelva kandmise õigus.
(2) Tulirelva ja laskemoona väljastamisel tehakse kanne teenistusrelva ja laskemoona väljastamise raamatusse või registreeritakse see elektrooniliselt. Vanglateenistuse ametnik, kellele tulirelv ja laskemoon väljastatakse, kinnitab kande allkirjaga või elektrooniliselt.
(3) Kinnistatud tulirelva relvakapist väljavõtmisel paneb ametnik selle kohale tulirelva asenduskaardi. Kinnistatud tulirelva väljastamine vanglateenistuse ametnikule, kellele see ei ole kinnistatud, on lubatud üksnes direktori või teda asendava ametniku otsusega. Kui kinnistatud tulirelva võtab välja muu ametnik või asenduskaarti ei ole võimalik kasutada, tehakse sissekanne teenistusrelva ja laskemoona väljastamise raamatusse või fikseeritakse see elektrooniliselt.
(4) Väljaõppeks või laskevõistluse läbiviimiseks võib tulirelva ja laskemoona väljastada instruktorile, kes annab need väljaõppe või võistluse ajaks üle vanglateenistuse ametnikule. Tulirelva ja laskemoona väljastamine fikseeritakse teenistusrelva ja laskemoona väljastamise raamatus või elektrooniliselt ning lasketiirus või laskepaigas registreerimislehel.
§ 3823. Gaasipihusti, teleskoopnuia ja elektrišokirelva väljastamine
(1) Gaasipihusti, teleskoopnui ja elektrišokirelv väljastatakse selle kandmise õigusega vanglateenistuse ametnikule teenistusülesannete täitmiseks, väljaõppeks, võistluseks või õppuseks. Vangla direktori käskkirja alusel võib gaasipihusti, teleskoopnuia ja elektrišokirelva väljastada ka muu vangla või Justiitsministeeriumi vanglate osakonna ametnikule, kellel on selle teenistuses kandmise õigus.
(2) Gaasipihusti, teleskoopnuia ja elektrišokirelva väljastab direktori käskkirjaga määratud vanglateenistuse ametnik.
(3) Gaasipihusti, teleskoopnuia ja elektrišokirelva väljastamise kohta tehakse kanne teenistusrelva ja laskemoona väljastamise raamatusse või registreeritakse väljastamine elektrooniliselt.
(4) Elektrooniliselt fikseeritakse gaasipihusti, teleskoopnuia ja elektrišokirelva identifitseerimise tähis ning ametniku nimi, kellele elektrišokirelv väljastatakse.
(5) Alaliselt valveruumis või muus hoiuruumis asuva gaasipihusti ja teleskoopnuia väljastamine fikseeritakse üleandja ja vastuvõtja poolt toimkonna vahetumisel valvelehel.
(6) Väljaõppeks või võistluse läbiviimiseks võib gaasipihusti, teleskoopnuia või elektrišokirelva väljastada instruktorile, kes kannab need väljaõppe läbiviimise või võistluse ajaks üle vanglateenistuse ametnikule.
§ 3824. Tulirelva ja laskemoona tagastamine
(1) Toimkonna vahetuse lõppedes või pärast tulirelva kandmist vajanud teenistusülesande täitmist annab vanglateenistuse ametnik tulirelva ja laskemoona viivitamata relvurile, teda asendavale vanglateenistuse ametnikule või nende äraolekul korrapidajale või korrapidaja abile. Kinnistatud tulirelva ja laskemoona paigutab ametnik iseseisvalt temale määratud isikustatud relvakappi.
(2) Enne tulirelva tagastamist kontrollib ametnik selleks vanglas ettenähtud kohas tulirelva ohutust, sealhulgas eraldab salve, kontrollib padrunipesa ja teeb kontroll-lasu kuulipüüdjasse. Tulirelva tühjakslaadimine toimub laskemoona ja tulirelva vastu võtma õigustatud ametniku juuresolekul.
(3) Tulirelva vastu võttev ametnik kontrollib tulirelva ja laskemoona korrasolekut välise vaatluse teel ning selle vastavust väljastamise nimekirjale.
(4) Kinnistatud tulirelva isikustatud relvakappi paigutamisel kontrollib ametnik käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud nõudeid iseseisvalt.
(5) Kui ametnik, kellele tulirelv väljastati, ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustust, teatab vastutav ametnik sellest viivitamata vangla korrapidajale või korrapidaja abile. Vangla võtab kasutusele kõik vajalikud abinõud teenistusrelva ja laskemoona hoiulevõtmise tagamiseks. Vajaduse korral teavitatakse toimunust Justiitsministeeriumi vanglate osakonda ja politsei juhtimiskeskust.
(6) Ametnikule kinnistamata tulirelva ja kinnistatud, kuid muule ametnikule väljastatud või asenduskaardita tulirelva tagastamine fikseeritakse kandega teenistusrelva ja laskemoona väljastamise raamatus või elektrooniliselt.
§ 3825. Gaasipihusti, teleskoopnuia ja elektrišokirelva tagastamine
(1) Toimkonna vahetuse lõppedes või pärast teenistusrelva kandmist vajanud teenistusülesande täitmist annab vanglateenistuse ametnik gaasipihusti, teleskoopnuia ja elektrišokirelva viivitamata käesoleva määruse § 3823 lõikes 2 nimetatud vanglateenistuse ametnikule.
(2) Gaasipihustit, teleskoopnuia ja elektrišokirelva vastu võttev ametnik kontrollib selle korrasolekut välise vaatluse teel ning selle vastavust väljastamise nimekirjale.
(3) Kui ametnik, kellele gaasipihusti, teleskoopnui või elektrišokirelv väljastati, ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustust, teatab vastutav ametnik sellest viivitamata vangla korrapidajale või korrapidaja abile. Vangla võtab kasutusele kõik vajalikud abinõud nimetatud teenistusrelvade hoiulevõtmise tagamiseks. Vajaduse korral teavitatakse toimunust Justiitsministeeriumi vanglate osakonda ja politsei juhtimiskeskust.
(4) Gaasipihusti, teleskoopnuia ja elektrišokirelva tagastamine fikseeritakse kandega teenistusrelva ja laskemoona väljastamise raamatus või elektrooniliselt.
(5) Alaliselt valveruumis asuva gaasipihusti ja teleskoopnuia tagastamine fikseeritakse üleandja ja vastuvõtja poolt toimkonna vahetumisel valvelehel.
6. jagu Tulirelva ja laskemoona kasutamine laskepaigas ja lasketiirus
§ 3826. Vanglateenistuse ametniku väljaõpe tulirelva kasutamiseks
(1) Vanglateenistuse ametnikul, kellel on teenistuses tulirelva kandmise õigus, on lasketiirus ja laskepaigas õigus kasutada teenistusrelva iseseisvalt, kui lasketiiru või laskepaiga sisekorraeeskiri ei sätesta teisiti. Ametnik on kohustatud järgima teenistusrelva ohutu kandmise, käsitsemise ja kasutamise korda ning lasketiiru või laskepaiga sisekorraeeskirja.
(2) Vanglateenistuse ametnik, kellel ei ole teenistuses tulirelva kandmise õigust, osaleb vanglateenistuse korraldatud tulirelva kasutamise väljaõppes ainult instruktori juhendamisel.
§ 3827. Tulirelva ja laskemoona ajutine üleandmine lasketiirus või laskepaigas
(1) Vangla või Justiitsministeeriumi vanglate osakonna tulirelva, selle olulisi osi ja laskemoona võib lasketiirus või laskepaigas laskeharjutuse või laskevõistluse läbiviimise ajaks ajutiselt üle anda:
1) välismaalasele, kes on välisriigi vanglateenistuse või muu korrakaitseasutuse töötaja;
2) vanglateenistuse tutvustamise programmis osalejale, kes on vähemalt 15-aastane;
3) Sisekaitseakadeemia justiitskolledži õppejõule ja kadetile;
4) laskeinstruktorile, kes koolitab vanglateenistuse ametnikke;
5) muule isikule vangla direktori kirjalikul loal.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikule selgitab tulirelva käsitsemise ja kasutamise ohutusnõudeid ja lasketiiru või laskepaiga sisekorraeeskirja ning ohutusnõuete täitmist kontrollib laskeharjutust läbi viiv laskeinstruktor.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud nõuetest kinnipidamist kinnitab lõikes 1 nimetatud isik allkirjaga enne laskeharjutuse sooritamist.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik vastutab teenistusrelva ja selle laskemoona ohutu käsitsemise ja kasutamise eest ning allub laskeinstruktori korraldustele.
7. jagu Tulirelvade ja laskemoona sisse- ja väljavedu
§ 3828. Tulirelva ja laskemoona Eestisse sissevedu
(1) Tulirelva või laskemoona soetamisel välisriigist võib tulirelva ja laskemoona Eestisse sisse vedada Justiitsministeeriumi vanglate valdkonna asekantsleri loal (lisa 9).
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud loa saamiseks esitab vangla vähemalt kümme tööpäeva enne tulirelva või laskemoona riiki sissevedu Justiitsministeeriumi vanglate valdkonna asekantslerile taotluse, milles märgitakse järgmised andmed:
1) loa taotlemise eesmärk;
2) tulirelva mudel, mark, kaliiber ja seerianumber, laskemoona nimetus ja kogus;
3) tulirelva ja laskemoona sisseveo eest vastutava teenistuja ees- ja perekonnanimi, ametikoht ja kontaktandmed;
4) tulirelva ja laskemoona Eestisse sisseveo aeg ning piiripunkt, mille kaudu tulirelv ja laskemoon riiki tuuakse;
5) riik, kust tulirelv ja laskemoon Eestisse tuuakse;
6) muu teave, mille esitamist peetakse oluliseks.
(3) Vajaduse korral võib käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud taotluse menetlemiseks küsida lisaandmeid.
(4) Asekantsler võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud loa andmisest keelduda, kui ei ole esitatud käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1–5 nimetatud andmeid või tulirelva ja laskemoona sissevedu on vastuolus seaduse või selle alusel antud õigusaktiga.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud luba vormistatakse enne tollipiiri ületamist ja see esitatakse tollieeskirjade kohaselt tollivormistamisel. Loale kirjutab alla asekantsler. Loale kantakse vapipitser.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud luba märgistatakse tollivormistamisel ja tagastatakse selle esitajale. Märgistatud loa tagastab selle saanud asutus loa väljastanud Justiitsministeeriumile viie tööpäeva jooksul pärast tulirelva sissevedu.
§ 3829. Tulirelva ja laskemoona Eestist väljavedu
(1) Tulirelva ja laskemoona võib Eestist välja viia, kavatsusega tulirelv muutmata kujul tagasi tuua, üksnes seoses osavõtuga õppusest, võistlusest või muust selletaolisest üritusest või teenistusülesande täitmiseks, kusjuures tulirelv peab olema määratud tähtpäevaks Eestisse tagasi toodud.
(2) Tulirelva ja laskemoona Eestist väljaveost teavitab vangla kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis Maksu- ja Tolliametit vähemalt 24 tundi enne tulirelva ja laskemoona Eestist väljavedu ning esitab järgmised andmed:
1) tulirelva mudel, mark, kaliiber ja seerianumber, laskemoona nimetus ja kogus;
2) tulirelva ja laskemoona välja vedava teenistuja nimi, ametikoht ja kontaktandmed;
3) tulirelva ja laskemoona Eestist väljaveo aeg ja Eestisse tagasi toomise aeg;
4) riik, kuhu tulirelv ja laskemoon Eestist viiakse;
5) muu teave, mille esitamist peetakse oluliseks.
§ 3830. Tulirelva ja laskemoona sisse- ja väljaveo üldsätted
(1) Tulirelva ja laskemoona võib kolmandast riigist Eestisse sisse tuua ja Eestist kolmandasse riiki välja viia rahvusvaheliseks liiklemiseks avatud piiripunkti kaudu.
(2) Tulirelva ja laskemoona ladustamine tolliladustamise protseduuriga ei ole lubatud.
(3) Tulirelv ja laskemoon peavad olema loa või teatise alusel täpselt identifitseeritavad. Tulirelva ja laskemoona nomenklatuur ei tohi erineda loal või teatisel märgitud nomenklatuurist ning nende kogus ei tohi ületada teatisel näidatud kogust.
8. jagu Teenistusrelva ja laskemoona hävitamine
§ 3831. Teenistusrelva ja laskemoona hävitamine
(1) Teenistusrelv esitatakse hävitamiseks Justiitsministeeriumi valitsemisel oleva riigivara kasutamise ja käsutamise korra kohaselt.
(2) Teenistusrelv ja laskemoon antakse hävitamiseks üle Politsei- ja Piirivalveametile ning selle kohta koostatakse vara üleandmise akt. Akti kinnitavad vangla direktori määratud vanglateenistuse ametnik ja relva ning laskemoona vastu võttev Politsei- ja Piirivalveameti ametnik allkirjaga.
(3) Tsiviilkäibes lubatud gaasipihusti hävitamisel lähtutakse vastava toote utiliseerimise üldistest põhimõtetest.
62. peatükk Erivahendite käitlemise kord
§ 3832. Erivahendite käitlemise üldsätted
(1) Erivahendit käideldakse tingimustes, mis tagavad selle säilimise ja ohutuse ümbrusele ning välistavad kõrvaliste isikute juurdepääsu sellele.
(2) Erivahend väljastatakse ametnikule, kes tunneb selle toimet, hoidmise ja kasutamise nõudeid ning esmaabivõtteid.
(3) Vanglateenistuja on kohustatud rakendama kõiki meetmeid erivahendi kahjustumise, kaotsimineku ja ebaseadusliku hõivamise ärahoidmiseks ning järgima erivahendi kandmisel, käsitsemisel ja kasutamisel ohutusnõudeid.
(4) Erivahendi kadumisest teavitab vanglateenistuse ametnik viivitamata korrapidajat või korrapidaja abi. Vangla teavitab sellest Justiitsministeeriumi vanglate osakonda.
§ 3833. Erivahendi väljastamine
Erivahendi väljastab ametnikule vangla direktori käskkirjaga määratud vanglateenistuse ametnik. Erivahendi, välja arvatud teenistuslooma väljastamisel ja tagastamisel fikseeritakse erivahendi identifitseerimise tähis ning teenistuja nimi, kellele erivahend väljastatakse või kes erivahendi tagastab.
§ 3834. Erivahendi hoidmine
(1) Erivahendit hoitakse üksnes selleks kohandatud lukustatud hoiuruumis või -kohas, kuhu kõrvaliste isikute juurdepääs on piiratud.
(2) Veekahurit hoitakse vangla valvataval aiaga piiratud territooriumil.
(3) Teenistuslooma hoidmise korra kehtestab vangla direktor.
(4) Vangla direktor võib erandkorras käskkirjaga anda vanglateenistuse ametnikule koos käesoleva määruse § 3821 lõikes 3 sätestatud loaga loa hoida käeraudu alaliselt ametniku elukohas ning kanda nimetatud erivahendit tööle minnes ja sealt lahkudes. Seejuures peab ametnik tagama käesoleva paragrahvi lõikest 1 tulenevate erivahendi hoidmise nõuete täitmise.
§ 3835. Erivahendite kontrollimine
Käesoleva määruse § 3818 lõikes 2 nimetatud komisjon kontrollib erivahendite olemasolu, hoidmist ja arvestust vähemalt kord poolaastas. Vangla direktor korraldab vajalikud abinõud komisjoni tuvastatud puuduste kiireks kõrvaldamiseks.
7. peatükk Teenistusrelvade ja erivahendite kasutamise kord
§ 411. Elektrišokirelva kasutamine
(1) Elektrišokirelva kasutamise üle otsustades arvestab vanglateenistuse ametnik sündmuse laadi ja õigusrikkuja isikut ning sündmuse toimumise ajal valitsevat olukorda.
(2) Kui tegemist ei ole edasilükkamatu juhuga, hoiatab ametnik elektrišokirelva kasutamisest arusaadavalt ja valju häälega.
§ 412. Pärast elektrišokirelva kasutamist tehtavad toimingud
(1) Pärast esmase ohu lõppemise tuvastamist eemaldab ametnik ohuallika juurest relva või relvana kasutatava eseme.
(2) Vajaduse korral kasutab ametnik õigusrikkuja suhtes ohjeldusmeetmeid.
(3) Ametnik teavitab esimesel võimalusel korrapidajat või korrapidaja abi toimunud sündmusest ja elektrišokirelva kasutamisest.
(4) Vajaduse korral osutab ametnik õigusrikkujale vältimatut abi. Õigusrikkuja terviseseisundi kontrollimine tervishoiutöötaja poolt korraldatakse esimesel võimalusel pärast ründe-, vastupanu- ja põgenemisohu lõplikku kõrvaldamist.
(5) Ametnik koostab esimesel võimalusel ettekande sündmuse kohta ning annab teavet vahetu sunni kasutamise ja õigusrikkuja terviseseisundi kontrollimise protokolli koostamiseks.
(4) Ametnik teavitab esimesel võimalusel korrapidajat või korrapidaja abi toimunud sündmusest ja teleskoopnuia kasutamisest.
(2) Ametnik teavitab esimesel võimalusel korrapidajat või korrapidaja abi toimunud sündmusest ja gaasipihusti kasutamisest.
(1) Vahetu sunni kasutamine ja õigusrikkuja terviseseisundi kontrolli tulemus protokollitakse esimesel võimalusel pärast kinnipeetava suhtes füüsilise jõu, teenistusrelva, erivahendi või ohjeldusmeetme kasutamist ja ohjeldusmeetmete kasutamise korral vajadusel ka nende kasutamise ajal (lisa 1).
Lisa 1 Füüsilise jõu, teenistusrelva, erivahendi või ohjeldusmeetme kasutamise ja õigusrikkuja terviseseisundi kontrollimise protokoll
Lisa 2 Teenistusrelva ja laskemoona soetamise luba
Lisa 3 Teenistusrelva ja laskemoona saateleht
Lisa 4 Teenistusrelva ja laskemoona väljastamise raamat
Lisa 5 Relvaruumi tabel
Lisa 6 Relvakapis hoitavate teenistusrelvade ja laskemoona nimekiri
Lisa 7 Tulirelva asenduskaart
Lisa 8 Tulirelva ja laskemoona väljastamise registreerimisleht
Lisa 9 Tulirelva ja laskemoona sisseveo luba


§ 892 Töötajateesindajateinformeerimine ja konsulteeriminetöölepingutekollektiivselõpetamisekorral
§ 893 Töölepingulõpetaminetöölepingutekollektiivselõpetamisekorral
§ 111 Töölepingu lõpetamine kaitsejõudude tegevteenistusse v��i tööteenistusse kutsumisel või astumisel
§ 37. [Kehtetu - RT I 2001, 17, 78 - jõust. 01.01.2002, osaliselt 1. 09. 2002]
(2) Töötaja täidab oma kohustusi isiklikult. Kodutöö tegemisel võib töötaja tööandja loal kasutada kolmandate isikute abi. Riisiko niisuguste kolmandate isikute poolt tö��andjale tekitatud kahju eest lasub töötajal.
§ 892. Töötajateesindajateinformeerimine ja konsulteeriminetöölepingutekollektiivselõpetamisekorral
(1) Enne töölepingutekollektiivsetlõpetamistpeabtööandjakonsulteerimatöötajateesindajategasihigajõudakokkuleppeleküsimustes, kuidastöölepingutelõpetamisivältidavõinendearvuvähendada ja lõpetamistetagajärgileevendadaningkuidastoetadavabanevatetöötajatetööotsinguid ja ümber-võitäiendusõpet.
(2) Tööandjapeabandmatöötajateesindajatelevõinendepuudumiselasjaomasteletöötajateleõigeaegseltkoguvajalikuteabekavandatavatöölepingutekollektiivselõpetamise kohta. Tööandja on kohustatudkirjalikultteatamajärgmisedasjaolud:
1) töölepingutekollektiivselõpetamisepõhjused;
2) töötajad, kellegakavatsetaksetöölepingudlõpetada (nimed, arv ja valikukriteeriumid);
3) tö��tajatearvettevõttes;
4) ajavahemik, mille jooksulkavatsetaksetöölepingudlõpetada;
5) töötajatelehüvitisearvutamise ja maksmisealused.
(3) Konsultatsioonidekäigus on töötajateesindajatelõiguskohtudatööandjaesindajateganingesitadatöölepingutelõpetamiste kohta omapoolseidkirjalikkeettepanekuid ja arvamusivähemalt 15 päevajooksullõikes 2 nimetatudteatiseesitamisest, kuieilepitakokkupikemas ajas. Ettepanekutegamittenõustumist on tööandjakohustatudpõhjendama.
§ 893. Töölepingulõpetaminetöölepingutekollektiivselõpetamisekorral
(1) Tööandjapeabkavandatavakstöölepingutekollektiivsekslõpetamisekstaotlematööandja asu- võielukohajärgsetööinspektsioonikooskõlastust, esitadestaotluse, kusmärgitaksejärgmisedandmed:
2) töötajad, kellegakavatsetaksetöölepingudlõpetada (nimed ja arv);
3) töötajatearvettevõttes;
5) töötajateesindajategatoimunudkonsultatsioonitulemused.
(2) Käesolevaparagrahvilõikes 1 nimetatudtaotlusekoopiaedastataksetöötajateesindajatele, kellel on õigusesitadatööinspektsioonileasjassepuutuvaidmärkusi.
(3) Kuijuriidilisestisikusttööandjategevuslõpetataksekohtuotsusealusel, peabtööandjakavandatavastkollektiivsesttöölepingutelõpetamisestteavitamatööinspektsiooniviimasenõudmisel.
(4) Tööinspektsioonkooskõlastabtöölepingutekollektiivselõpetamise, kuitööandja on järginudkäesolevasseadusessellekssätestatudnõudeid. Kooskõlastuseandmisestkeeldumisekorralpeabtööinspektsioonsedakirjalikultpõhjendama.
(5) Töölepingutekollektiivselõpetamiseraamesvõibtööandjaalustadatöötajategatöölepingutelõpetamisimittevaremkui 30 päevamöödumiseltööinspektsiooniltkooskõlastusesaamisepäevastarvates.
(6) Töötajateesindajavõiblõikes 5 sätestatudtähtaegakuni 30 päevavõrrapikendada, kuitöölepingutelõpetamisegaseonduvaidprobleeme ei suudetaõigeaegseltlahendada.
2) töötaja ei vasta oma tööle v��i ametikohale ebapiisava keele- või suhtlemisoskuse tõttu;
(4) Tööandja võib lõpetada § 86 punktis 4 ettenähtud alusel töölepingu, kui töötajale ei ole võimalik pakkuda teist tööd või kui töötaja on keeldunud pakutud tö��st.
Töölepingu lõpetamisel § 86 punktides 6-8 ettenähtud alustel on tööandja kohustatud järgima distsiplinaarkaristuste määramiseks seadusega kehtestatud korda. Tööandja ei ole kohustatud töölepingu lõpetamisest töötaja s��ütegude tõttu ette teatama ega hüvitust maksma.
§ 111. Töölepingu lõpetamine kaitsejõudude tegevteenistusse v��i tööteenistusse kutsumisel või astumisel
10) mille tööandjana sõlmis alkohoolsete jookide või narkootiliste või toksiliste ainete kuritarvitamise tagajärjel piiratult teovõimeliseks tunnistatud isik - niisuguse isiku hooldaja hagi p��hjal;
Tööleping peatub (§ 54) § 125 1.l��ikes mainitud hagi esitamise päevast kuni kohtuotsuse jõustumise päevani.


text:
05.12.2019|Välisministeerium
Inimõiguste kohus leidis kohtuasjas Saar vs. Eesti, et kohustus olla oma bürooruumide läbiotsimise juures ei olnud isikult vabaduse võtmine
5.12.2019 avaldas Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) 12.11.2019 tehtud vastuvõetamatuks tunnistamise otsuse kohtuasjas Saar vs. Eesti (40797/17). Kaebus oli esitatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (konventsioon) artikli 5 lõike 1 (vabaduse võtmise alused) alusel. 1. ...
29.11.2019|Välisministeerium
Inimõiguste kohus tunnistas vastuvõetamatuks valimisõiguse rikkumise peale esitatud kaebuse kohtuasjas Kullasepp vs. Eesti (7651/17)
1. Kaebuse asjaolud Kaebajale määrati 16.11.2010 Harju Maakohtu määrusega viieks aastaks eestkostja. Kuigi määrusega ei võetud kaebajalt TsMS § 526 lõike 5 alusel hääleõigust, tehti rahvastikuregistrisse ekslik kanne, et isik on valimisõiguseta. Kui kaebaja...
24.11.2019|Välisministeerium
21.11.2019 otsuses kohtuasjas Ilias ja Ahmed vs. Ungari (kaebus nr 47287/15) leidis EIK suurkoda sarnaselt koja 14.3.2017 otsusele, et rikutud on konventsiooni artiklit 3 (piinamise, ebainimliku ja alandava kohtlemise keeld), kuna Ungari ei hinnanud riske, mis võisid kaasneda kaebajate...
22.10.2019|Välisministeerium
Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) suurkoda tegi 17.10.2019 otsuse asjas López Ribalda ja teised vs. Hispaania (1874/13 jt), kus hindas varjatud videojälgimise õigust töökohal.
Kaebajateks olid supermarketis töötanud müüjad. 2009. aastal märkas kaupluse juhataja ebatäpsusi laojäägi ja müügi vahel ning paigaldas seetõttu kauplusesse nii nähtaval olevad kui ka varjatud kaamerad. Üsna pea pärast kaamerate paigaldamist jäi lindile kaupade varastamine töötajate poolt. 14...
27.06.2019|Välisministeerium
Eesti järgmiseks kohtunikuks Euroopa Inimõiguste Kohtus valiti Peeter Roosma
Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee (ENPA) valis eile, 26. juuni hilisõhtul absoluutse häälteenamusega Eesti järgmiseks kohtunikuks Euroopa Inimõiguste Kohtus Peeter Roosma. Peeter Roosma on Riigikohtu kohtunik. ENPA pidi tegema valiku riigi esitatud kolme kandidaadi vahel, kelleks olid...
06.06.2019|Välisministeerium
6. juunil 2019 avaldas Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) 16.5.2019 tehtud otsuse asjas M.A. vs. Eesti (kaebus nr 4327/18), millega otsustas kustutada nimetatud kaebuse kohtuasjade nimistust. Kaebaja M.A. kohtuasi puudutas tema kinnipidamise aluseid ja kestust. Pärast seisukohtade vahetamist ilmnes,...
04.06.2019|Välisministeerium
28.05.2019 tegi Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) otsuse ühendatud kohtuasjades Liblik vs. Eesti (173/15), Kangur vs. Eesti (181/15), Reiljan vs. Eesti (388/15), Annus vs. Eesti (383/15), E.L.L. Kinnisvara AS vs. Eesti (374/15) ja AS Järvevana vs. Eesti (386/15) ehk nn maadevahetuse kohtuasjas, kus...

matches:
kohus
Kohus
kohus
§ 526
Kohus
Kohus


Kalender veebruar 2016
Kalender: loosung katoliku eelk ekbl koos koos
Aasta: 2014 2015 2016 2017 2018
Kuu: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12
Tähesuurus: < 15 >
Tähekuju: Sans Serif
1. veebruar Virgu, Issand! Miks Sa magad? Ärka üles, ära tõuka meid ära jäädavalt! Tõuse meile appi ja lunasta meid oma helduse pärast! Ps 44:24,27 Ps 31:20–25;5Ms 32:44–47;Jh 5:39–47;
Õhtul: Ps 48:11-15;2Ms 13:1-3,11-12,14-16
viimane_veerand 05.28
08.33 16.36
2. veebruar Siimeon võttis lapse Jeesuse sülle, ülistas Jumalat ja ütles: „Issand, nüüd Sa lased oma sulasel lahkuda rahus oma ütlust mööda.“ Lk 2:28-29 Ps 105:1,23–38;2Ms 7:1–13;Hs 33:30–33;
Issanda templissetoomise püha ehk küünlapäev Kristus – Jumala kirkuse sära - Tulge ja vaadake Jumala tegusid, kes on kardetav oma tegemistes inimlaste juures. Ps 66:5 KLPR 62 Ps 48:10–15;Js 52:8–10;2Kr 3:18–4:6;Lk 2:22–33 Armuline Jumal, halastaja Isa, täna toodi Sinu ainusündinud Poeg inimlapsena puhta ja püha ohvrina templisse Sinu ette. Puhasta meie mõistus ja meie süda, et ka meie võiksime saada elavaks, pühaks ja meelepäraseks ohvriks Sulle. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Õhtul: Ps 48:11-15;3Ms 12
08.31 16.39
3. veebruar Otsige Issandat, kui Ta on leitav, hüüdke Teda, kui Ta on ligidal! Js 55:6 Ps 80:5–15a;Mk 6:1–6;Js 28:23–29;
08.28 16.41
4. veebruar Jeesus ütles: "Sõnad, mis ma teile olen rääkinud, on vaim ja elu." Jh 6:63 Ps 105:1,39–45;Lk 6:43–49;1Ts 1:2–10;
08.26 16.44
5. veebruar Jumal, me oleme oma kõrvaga kuulnud, meie isad on meile jutustanud: suure teo oled Sa teinud nende päevil, muistsel ajal. Ps 44:2 Ps 7:2–12,18;Hb 5:11–14;Jr 23:23–29;
08.24 16.47
6. veebruar Õel jätku oma tee ja nurjatu mees oma mõtted ning pöördugu Issanda poole, siis halastab Tema ta peale; ja meie Jumala poole, sest Tema annab palju andeks. Js 55:7 Ps 87;1Ts 2:13–14a;
Õhtul: Ps 105:1,7–22;Lk 9:51–56
08.21 16.49
7. veebruar Võttes endaga need kaksteist, ütles Jeesus neile: „Vaata, me läheme üles Jeruusalemma ja seal viiakse lõpule kõik see, mis prohvetid on kirjutanud Inimese Pojast.“ Lk 18:31
Pühapäev enne paastuaega. Esto migi; Quinquagesima Jumala armastuse ohvritee - Vaata, me läheme üles Jeruusalemma ja seal viiakse lõpule kõik see, mis prohvetid on kirjutanud Inimese Pojast! Lk 18:31 KLPR 317 Ps 31:1–6;Js 58:1–9 ;1Kr 13;Lk 18:31–43 Armuline Jumal, Sa näitasid oma Poja kannatuses ja surmas maailmale oma armastust. Ava meie südamesilmad, et me mõistaksime Tema ohvri saladust ja järgneksime Talle kuuletumise ja armastuse teel. Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Srk 2:1–6
Õhtul: Ps 105:1,7–22 2Kr 5:14–15
08.19 16.52
8. veebruar Ole mulle kaitsjaks kaljuks, mäelinnuse hooneks mu päästmiseks! Ps 31:3 Ps 31:20–25;1Jh 3:16;Mk 4:21–25;
noorkuu 16.39
08.17 16.54
9. veebruar Armastus on pika meelega, armastus hellitab. Ta lepib kõigega, ta usub kõike, ta loodab kõike, ta talub kõike. 1Kr 13:4,7 Ps 105:1,23–38;Lk 5:33–39;1Tm 1:14–15;
08.14 16.57
10. veebruar Pöörduge Issanda, oma Jumala poole, sest Tema on armuline ja halastaja, pika meelega ja rikas heldusest, ja Tema kahetseb kurja! Jl 2:13
Tuhkapäev. Paastuaja algus ja palvepäev Patukahetsus ja paast KLPR 215 Ps 57:2–4,11–12;Jl 2:12–17;2Pt 1:1–11 (või 1Pt 4:1–5);Mt 6:16–21 (või Lk 13:22–30) Halastaja Jumal, Sinule lootes alustame neljakümmet pöördumise ja meeleparanduse päeva. Anna meile jõudu kristlikult kasvada, kurjast lahti öelda ja head teha. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: 2Mak 1:23-27
Hommikul: Ps 94:3-15 1Kn 21:1–4,7–11,16–21,27–29 (või As 29–31,38–43)
08.12 17.00
11. veebruar Et nüüd Kristus on ihulikult kannatanud, relvastuge teiegi sellesama meelsusega, sest kes on kannatanud ihulikult, see on lakanud patustamast, nii et ta maises elus allesjäänud aega ei ela enam inimlike himude, vaid Jumala tahtmise järgi. 1Pt 4:1-2 Ps 141:1–5,8;Sk 7:1–14;Kl 3:5–11;
08.09 17.02
12. veebruar Aita meid, meie pääste Jumal, oma nime auhiilguse pärast, ja tõmba meid välja ning tee lepitus meie pattude eest oma nime pärast! Ps 79:9 Ps 31:10–18a;Jl 1:12–14;Est 4:12–17;(või Jdt 4:1–3,9–15)
08.07 17.05
13. veebruar Jeesus ütleb: „Kui te paastute, siis ärge olge kurvanäolised nagu silmakirjatsejad, sest nemad teevad oma palge näotuks, et näidata inimestele oma paastumist.“ Mt 6:16 Ps 42:7-12;Esr 8:21–23;
Õhtul: Ps 18:47-51;5Ms 8:11–18a;(või Srk 34:14-20)
08.04 17.07
14. veebruar Siis viis Vaim Jeesuse kõrbesse kuradi kiusata. Ja kui Ta oli nelikümmend päeva ja nelikümmend ööd paastunud, siis tuli Talle viimaks nälg kätte. Mt 4:1-2
Paastuaja 1. pühapäev. Invocavit Jeesus – kiusatuste võitja - Selleks ongi Jumala Poeg saanud avalikuks, et Ta tühistaks kuradi teod. 1Jh 3:8b KLPR 316 Ps 91:1–4,11–12,15;1Ms 3:1–7(8–19);Hb 4:14–16;Mt 4:1–11 Issand, meie Jumal, Sina lasid oma Pojal kõrbes kiusatustega võidelda, et Ta võiks aidata inimesi, kes on kiusatustes. Anna meile jõudu Temale järgneda ning lase meil Tema abiga kõik kurja rünnakud ära võita. Kuule meid Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Srk 36:1–7,13–22
Õhtul: Ps 18:47–51 2Ts 3:1–5
08.01 17.10
15. veebruar Ta hüüab mind appi ja ma vastan Temale; mina olen Ta juures, kui Ta on kitsikuses, ma vabastan Tema ning teen Ta auliseks. Ps 91:15 Ps 15;1Jh 3:7–12;Jh 8:37–47;
I_veerand 09.46
07.59 17.13
16. veebruar Madu oli kavalam kõigist loomadest väljal, kelle Issand Jumal oli teinud, ja ta ütles naisele: „Kas Jumal on tõesti öelnud, et te ei tohi süüa mitte ühestki rohuaia puust?“ 1Ms 3:1 Ps 38:2–5,10,16–23;Ii 1:1–22;Mk 14:17–31;
07.56 17.15
17. veebruar Meil pole niisugune ülempreester, kes ei suuda kaasa tunda meie nõrkustele, vaid selline, kes on olnud kõigiti kiusatud nii nagu meie, ja siiski ilma patuta. Hb 4:15 Ps 94:3–15;1Kr 10:7–13;1Sm 18:6–16;
07.54 17.18
18. veebruar Inimene ei ela üksnes leivast, vaid inimene elab kõigest, mis lähtub Issanda suust. 5Ms 8:3 Ps 141:1–5,8;Jk 4:1–10;1Ts 3:1–13;
07.51 17.20
19. veebruar Issand annab oma inglitele sinu pärast käsu sind hoida kõigil su teedel. Kätel nad kannavad sind, et sa oma jalga ei lööks vastu kivi. Ps. 91:11-12 Ps 31:10–18a;Jr 2:1–13;Rm 6:12–19;
07.48 17.23
20. veebruar Läki siis julgusega armu aujärje ette, et me halastust saaksime ja armu abiks leiaksime parajal ajal! Hb 4:16 Ps 42:7–12;Ilm 20:1–6;
Õhtul: Ps 18:47-51;1Sm 4:1–11;(või Mt 4:23-24)
07.46 17.25
21. veebruar Siis Jeesus vastas talle: „Oh naine, sinu usk on suur! Sündigu sulle, nagu sa tahad!” Ja ta tütar paranes selsamal tunnil. Mt 15:28
Paastuaja 2. pühapäev. Reminiscere Palve ja usk - Jumal teeb nähtavaks oma armastuse meie vastu sellega, et Kristus suri meie eest, kui me olime alles patused. Rm 5:8 KLPR 327 Ps 25:1–10;2Aj 20:1–9;1Ts 4:1–8;Mt 15:21–28 Jumal, meie Isa, toeta meid, kui me abitult Sinu poole hüüame ning oleme vajumas kiusatuste ja kannatuste mülkasse. Aita meil olla väsimatud palves ja loota kindlalt Sinu tõotustele. Kuule meid Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Srk 23:1–12
Õhtul: Ps 18:47–51 1Ms 37:3–4,12–14,23–36 (või Jk 5:13-20)
07.43 17.28
22. veebruar Tuleta meelde, Issand, oma halastust ja heldust, sest need on maailma ajastu algusest! Ps 25:6 Ps 15;Jr 14:19-22;(või Srk 2:7–11);Mk 8:22-26
täiskuu 20.20
07.40 17.31
23. veebruar Mu Jumal, Sinu peale ma loodan, ärgu ma jäägu häbisse; ära lase mu vaenlasi rõõmust hõisata minu pärast! Ps 25:2 Ps 38:2–5,10,16–23;Ii 2:1–10;(või Brk 2:16–18);Mk 14:32–42
07.37 17.33
24. veebruar Jah, see on Jumala tahtmine: teie pühitsus, et te hoiduksite hooruse eest. 1Ts 4:3 Ps 94:3–15;Mt 9:27-31;Rm 5:1–5;
Iseseisvuspäev 5Ms 8:10–18 (või Kg 9:13–18);Rm 13:1–10 (või Ap 17:24–30);Jh 8:31–36 (või Mt 20:25–28); Püha Jumal, kõigi rahvaste Issand, juhi meie rahvast oma Vaimuga, et me käiksime õiguses ja rahus. Lase meil saavutada õitsengut, mis on Sinule meelepärane. Aga üle kõige anna meile usku Sinusse, et kogu rahvas austaks Sinu nime ja me teeniksime üksteist Sinu armastuses. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
07.35 17.36
25. veebruar Kes jõuab ära rääkida Issanda vägevaid tegusid ja kuulutada kõike Tema kiitust? Ps 106:2 Ps 141:1–5,8;1Kn 19:1–8;Mt 8:1-4;
07.32 17.38
26. veebruar Ära tuleta meelde mu nooruse patte ega mu üleastumisi; mõtle minule oma heldust mööda, oma headuse pärast, oh Issand! Ps 25:7 Ps 31:10–18a;Lk 9:43b–48;2Kr 13:3–9;
07.29 17.41
27. veebruar Hea ja õiglane on Issand; sellepärast Ta õpetab patustele õiget teed. Ps 25:8 Ps 42:7–12;Ap 28:7–9;
Õhtul: Ps 18:47-51;Rm 16:17–20
07.26 17.43
28. veebruar Jeesus ajas välja kurja vaimu; see oli keeletu. Ja sündis, et kui kuri vaim oli välja läinud, hakkas keeletu inimene rääkima, ja rahvahulgad panid seda imeks. Lk 11:14
Paastuaja 3. pühapäev. Oculi Jeesus – kurjuse võimu võitja - Ükski, kes on pannud käe adra külge ja siis vaatab tagasi, ei kõlba Jumala riigile! Lk 9:62 KLPR 162 Ps 25:11–20;Sk 3:1–5 ;Ef 5:1–11;Lk 11:14–23(24–26) Jumal, meie taevane Isa, Sina läkitasid oma Poja maailma, et Ta tühistaks kuradi teod. Halasta meie peale, kui me kiindume halvasse ja satume kurja salakavalatesse püünistesse. Vabasta meid oma sõna kaudu, kingi usku andeksandmisse ning aita meil võita ükskõiksus ja loidus meis endis Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
Lisalugemine: Erl 1:1-11; 6:1-10
Õhtul: Ps 18:47–51 Js 59:9–15
07.23 17.45
29. veebruar Mu silmad on alati Issanda poole, sest Tema tõmbab mu jalad võrgust välja. Ps 25:15 Ps 15;Mk 1:21–28;1Ts 2:13–20;
07.21 17.48


text:
2-16-15675/26 Riigikohtu tsiviilkolleegium 11.04.2018
New Yorgi 1958. a välisriigi vahekohtu otsuste tunnustamise ja täitmise konventsiooni art 5 alusel on kohtul diskretsiooniõigus otsustamaks, kas vahekohtu otsuse tunnustamisest ja täitmisest keelduda või mitte, st konventsiooni art 5 alusel keeldumine ei ole kohtu jaoks kohustuslik. (p 12) Konventsioon ei näe ette vahekohtumenetluse dokumentide kättetoimetamise korda ega määratle ka kättetoimetamise nõuetekohasuse hindamiseks kohalduvat menetlusõigust. Konventsiooni art 5 lg 1 lit b mõttes ei ole alust menetlusest teavitamise nõuetekohasuse hindamiseks kohaldada tunnustava riigi riigisisest õigust menetlusdokumentide kättetoimetamise kohta. (p 13) Konventsiooni art 5 lg 1 lit b järgi tuleb hinnata eelkõige seda, kas hageja tegi mõistliku katse kostjat menetlusest teavitada. Kohtul tuleks hinnata, kas teavitamine vastab vahekohtumenetlusele kohalduvale õigusele. (p 17) Ainuüksi asjaolu, et vahekohtu asukohariigis ei ole võimalik vahekohtu otsuse tühistamist taotleda, ei anna alust tunnustamisest konventsiooni art 5 lg 2 lit b alusel keelduda. Konventsioon ei nõua, et vahekohtu asukohariigis oleks vahekohtumenetluse poolel võimalus vahekohtu otsust vaidlustada. (p 23) Samuti ei ole alust lugeda otsuse tunnustamist ja täidetavaks tunnistamist Eesti Vabariigi avaliku korraga vastuolus olevaks seetõttu, et vahekohtumenetluse dokumentide kättetoimetamine ei vastanud Eestis kehtiva TsMS-i nõuetele. Keeldumiseks ei anna alust ka üksnes see, et puudutatud isik II võib olla tarbija ning temaga sõlmitud käendusleping võib olla tühine. Otsuse tunnustamine ja täidetavaks tunnistamine ei ole avaliku korraga vastuolus ainuüksi seetõttu, et tunnustava riigi riigisisest õigust ei ole järgitud (vt konventsiooni rakendamise juhise art 5 lg 2 lit b komm 13). Konventsiooni art 5 lg 2 lit b alusel võiks olla põhjust keelduda otsuse tunnustamisest näiteks juhul, kui Eesti riigisisene õigus ei võimalda üldse vahekohtumenetluses asja lahendada. (p 24)
Hagi tagamisel TsMS § 720 järgi peab kohus hagi tagamise menetluses kontrollima, kas hageja nõude aluseks olevad faktilised asjaolud on põhistatud TsMS § 381 lg 2 ja § 235 tähenduses. Seega võib esineda alus hagi tagamata jätmiseks, kui hageja ei suuda põhistada elulisi asjaolusid, millele tuginedes ta nõude esitab (vt nt RKTKm nr 3-2-1-83-16, p 16). (p 15) Hagi tagamisel peab kohus TsMS § 377 lg 1 järgi kontrollima, kas hagi tagamata jätmine võib raskendada vahekohtu otsuse täitmist või selle võimatuks teha. (p 16)
3-2-1-154-14 Riigikohus 04.02.2015
TsMS § 756 lg 4
TsMS § 625 lg 2
TsMS § 754 lg 2
3-2-1-29-99 Riigikohus 04.03.1999
Eesti Kaubandus-Tööstuskoja Arbitraažikohtu otsused kuuluvad täitmisele täitemenetluse seadustiku alusel.

matches:
§ 720
kohus
§ 381
§ 235
kohus
§ 377
Riigikohus
§ 756
§ 625
§ 754
Riigikohus


OrganisatsioonKontaktid, dokumendiregisterTeenusedLoad, vormid, taotlused, aktid, tasudKeskkonnainfoLoodushoid, keskkonnakasutus, õpeUudised & TeatedUudised, pressiteated, üritused	Teenused Keskkonnakorraldus Keskkonnakompleksluba Kompleksloa omaniku meelespea
JahindusJäätmedKalastamineKeskkonnaharidusKeskkonnatasuKeskkonnakorraldusKeskkonnavastutusKeskkonnamõju hindamineKeskkonnakomplekslubaKompleksloa omaniku meelespeaKiirgusLooduskaitseMaapõuMetsandusVesiVälisõhukaitseTagasisideRiigilõivudTeenusstandardidKeskkonnakaitseloa omaja kohustused
Kompleksloa omaniku meelespea
Keskkonnakompleksloa omajale rakenduvad mitmed otsekohalduvad nõuded erinevatest seadustest (näiteks tööstusheite seadus, välisõhu kaitse seadus, veeseadus, jäätmeseadusest jne) ja määrustest. Seda ka olenemata sellest, kas neid nõudeid kompleksloal kajastatakse.Et lihtsustada käitajate igapäevast tööd, on Keskkonnaamet koostanud loendi olulisematest otsekohalduvatest nõuetest.Üldised kohustusedKäitise kasutamise üldpõhimõtted (THS §26)rakendab asjakohaseid ennetusmeetmeid saastatuse vältimiseks;saastatuse tekkimisel likvideerib oma tehnilisi ja majanduslikke võimalusi arvestades saastatuse viivitamata, sõltumata asjaolust, kas saastatus on põhjustatud tahtlikult või ettevaatamatusest;kasutab käitises parimat võimalikku tehnikat;väldib võimaluse korral jäätmete tekitamist;jäätmete tekitamise puhul lähtub nende käitlemisel jäätmeseaduse §-s 221 sätestatud jäätmehierarhiast;kasutab käitises energiat võimalikult tõhusalt;tagab vajalike meetmete olemasolu avariide vältimiseks ning avarii tagajärgede piiramiseks;käitise tegevuse lõpetamisel võtab meetmeid, mis on vajalikud saastatuse tekke ohu vältimiseks ning käitise tegevuskoha rahuldava keskkonnaseisundi taastamiseks.Kohustused avarii ja vahejuhtumi korralKeskkonda oluliselt mõjutavast avariist ja vahejuhtumist palume informeerida viivitamata Keskkonnainspektsiooni. Selliste juhtumite korral tuleb kasutusele võtta meetmed, et piirata avarii ja vahejuhtumi tagajärgi keskkonnale ning vältida võimalikke edasisi avariisid ja vahejuhtumeid. Rakendatud meetmetest tulev teavitada viivitamata Keskkonnaametit.(vaata ka THS §17)Kohustused nõuete täitmata jätmise korralLoa nõuete rikkumise korral palume informeerida viivitamata Keskkonnainspektsiooni ja Keskkonnaametit ja võtma kasutusele meetmed, et saavutada võimalikult lühiksese aja jooksul oma tegevus vastavus loe nõuetele. Antud meetmetest tuleb teavitada ka Keskkonnainspektsiooni ja Keskkonnaametit. (vaata ka THS §18)Käitaja vahetumine ja muutused käitise laadis või toimimisviisisKäitaja (isik, kes valdab või käitab käitist) peab teavitama Keskkonnaametit igast muudatusest käitise laadis või toimimisviisis, sealhulgas käitise laiendamisest, mis võib avaldada mõju keskkonnale või inimese tervisele. Muudatuse käitise laadis või toimimisviisis, sealhulgas käitise laiendamise võib ellu viia ainult pärast seda, kui loa andja on käitajale kirjalikult teatanud, et selleks ei ole vaja muuta kompleksloa nõudeid, või kui kompleksloa nõudeid on muudetud (vaata ka THS §56).Käitaja (isik kes valdab või käitab käitist) peab teavitama Keskkonnaametit käitaja vahetumisest. Käitaja vahetumise korral on keskkonnaametil õigus peale teavituse saamist muuta kompleksluba lihtsustatud korras.Keskkonnatasu arvutamine ja deklareerimineKeskkonnatasu deklaratsioon tuleb esitada Keskkonnaametile vastavalt keskkonnatasude seaduse 5. peatükis sätestatud tingimustele. Keskkonnatasud arvutatakse keskkonnakasutuse toimumise kvartali kohta ja esitatakse hiljemalt aruandekvartalile järgneva kuu 17. kuupäevaks. Keskkonnatasu tuleb maksta ka isikul, kellel on keskkonnaloa omamise kohustus, kuid on tegutsenud vastavat luba omamata. Loata tegevuse korral arvestatakse keskkonnatasu kõrgendatud määra järgi. Juhul, kui ettevõte on tegutsenud loata enne keskkonnaloa kehtima hakkamist, tuleb loata perioodil toimunud keskkonnakasutuse info esitada Keskkonnaametile märkides ära toimunud tegevuse maht, ajavahemik ning saasteainete heitkogused. Menetluses olevat loa taotlust ei võrdsustata loa omamisega. Keskkonnatasu deklaratsiooni esitamiseks on mitu võimalust, eelistatuim neist on Keskkonnaameti e-teenuste portaal (https://eteenus.keskkonnaamet.ee/). Alates 2017. aasta esimesest kvartalist saab kompleksloa ettevõte esitada e-teenuste portaali kaudu ka loata tegevuse deklaratsiooni.AastaaruandedAastaaruanded esitatakse reeglina aasta esimeses pooles ja nende kaudu kogutakse üleriigiliselt vajalikku keskkonnaalast informatsiooni.Jäätmearuanne tuleb esitada 31. jaanuariks jäätmearuandluse infosüsteemis JATS (https://jats.keskkonnainfo.ee/main.php?public=1).Välisõhu saastamisega seotud aruanne tuleb esitada 31. jaanuariks välisõhu saasteallikate infosüsteemis OSIS (http://osis.keskkonnainfo.ee/).Veekasutuse aastaaruanne tuleb esitada hiljemalt 1. märtsiks veebipõhisesse andmebaasi VEKA (http://loodus.keskkonnainfo.ee/WebEelis/veka.aspx). VEKA avatakse 1. veebruaril.Välisõhuga saastamisega kaasnevad üldised kohustusedÕhusaasteloaga kaasnevad üldised kohustusedVälisõhu kaitse nõuded orgaaniliste lahustite kasutajateleNõuded õhumõõtmisteleJäätmekäitlusega kaasnevad kohustusedJäätmehoolduses rakendatavad menetlused ja meetodid ei tohi ohustada tervist, vara ega keskkonda (JäätS §28 lg 1).Jäätmehoolduses peab kasutusele võtma kõik vajalikud meetmed, et vältida või vähendada nii palju kui võimalik jäätmetest põhjustatud keskkonnahäiringuid ja jäätmete kahjulikku mõju keskkonnale, sealhulgas maastikele ning erihuvi pakkuvatele paikadele ja inimese tervisele (JäätS §28 lg 1).Jäätmehoolduses tuleb vältida keskkonnahäiringuid (JäätS §28 lg 2).Jäätmekäitlusega kaasnevad kohustusedLadustatud jäätmed peab töötlema või taaskasutama kolme aasta jooksul ning kõrvaldama aasta jooksul nende ladustamisest arvates (JäätS §34 lg3 p2)Andma jäätmeid käitlemiseks üle vaid isikule, kellel on õigus neid vastu võtta (§28 lg 1).Järgida jäätmekäitlusnõuded, mis on kehtestatud konkreetse jäätmete käitlemiseks:biolagunevatele jäätmetele;elektri- ja elektroonikaseadmete romudele (elektroonikaromudele);romusõidukitele;reoveesettele;metallijäätmete käitlemise nõuded;ohtlike jäätmete käitlemine;polüklooritud bifenüüle ja polüklooritud terfenüüle sisaldavatele jäätmetele;asbesti sisaldavatele jäätmetele;kasutatud patareidele ja akudele;Vee erikasutusega kaasnevad kohustusedOlulisemad veehaarde sanitaarkaitseala või hoodlusala nõuded.Olulisemad veevarustust ja kanalisatsiooni puudutavad nõuded.Olulisemad paisutamist ja/või hüdroenergia tootmist puudutavad nõuded. NB! Ülaltoodud loendid kohustustest on informatiivsed abivahendid ja kajastavad üldisi olulisemaid keskkonnaalaseid nõudeid, mis võivad muutuda. Seetõttu palub Keskkonnaamet regulaarselt end õigusruumi muutustega kursis hoida. Kui ülaltoodud loendites ei ole tööstusheite seadusest või mõnest muust õigusaktist tulenevat otsekohalduvat kohustust kajastatud, ei vabasta see kohustuse täitmisest. Sisukaart Keskkonnaameti peakontor - tel: 680 7438, faks: 680 7427, e-post: info at keskkonnaamet dot eeinfo at keskkonnaamet dot ee Narva mnt 7a, 15172 Tallinn


§ 49 Eesti kaitsejõudude, Piirivalveameti, Kaitsepolitseiameti ja Politseiameti valduses oleva sõidukiga tekitatud liikluskahju hüvitamise kord
§ 52 Finantsinspektsiooni pädevus kontrollida tariife
§ 65 Garantiifondi allutamine finantsjärelevalvele
18.02.2004 RT I 2004, 14, 90 25.03.2004 ja osaliselt 1. 05. 2004
(2) Lepingute sõlmimine Eesti kaitsejõudude, Piirivalveameti, Kaitsepolitseiameti või Politseiameti valduses olevate sõidukite suhtes ei ole kohustuslik, kui sõiduki registreerimistunnistusel on sõiduki omaniku kohale märgitud kaitsejõud või eelnimetatud asutus ja sõiduki kohta on rahandusministri kehtestatud korras antud tõend lepingu sõlmimise kohustusest vabastamise kohta. Kui tõend puudub, tuleb sõiduk kindlustada.
[Lõige 3 jõustub 1. 05. 2004]
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõude esitab isikule, kes oli sõiduki omanik ajal, kui sõiduki suhtes oli leping käesolevat seadust rikkudes sõlmimata, liiklusregistri volitatud töötleja liiklusregistrisse kantud andmete alusel.
(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 ettenähtud kõrgendatud kindlustusmaksete sissenõudmisel kohaldatakse käesoleva seaduse § 18 lõikes 6 sätestatud korda. Täitedokument on Garantiifondi avaldus, millele on lisatud ametlikult kinnitatud väljavõte Garantiifondi andmebaasist.
(3) Kindlustusandja on kohustatud vormistama lepingu ühtset online-süsteemi kasutades. Kindlustusandja peab online-süsteemis edastama Garantiifondile saadud teated liiklusõnnetuste ja kindlustusjuhtumite ning väljamakstud hüvitiste kohta.
(4) Kindlustusandja peab liikluskindlustuse kindlustustegevuse kohta koostama aruanded ning esitama need rahandusministrile ja Garantiifondile rahandusministri kehtestatud korras.
[Lõige 5 jõustub 1. 05. 2004]
(5) Lepingu kehtimist eeldatakse Euroopa Liidu liikmesriigi (edaspidi liikmesriik) ning Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi (edaspidi lepinguriik) registreerimismärgiga sõiduki suhtes.
(7) Kui vabatahtliku kindlustuslepingu kindlustusandja on hüvitanud kahju, mis kuulub hüvitamisele käesoleva seaduse või lepingu alusel, siis läheb talle üle kannatanu nõudeõigus. Sellisel juhul on nõudeõiguse omandanud kindlustusandjal kannatanu õigused kindlustuse vahekohtu menetluses. Nõudeõiguse omandanud kindlustusandja suhtes ei kohaldata kindlustustegevuse seaduse § 65 lõiget 3.
[Lõike 3 sõnastus kuni 30. 04. 2004]
[Lõike 3 sõnastus alates 1. 05. 2004]
[Lõige 5 kehtib kuni 1. 05. 2004]
(5) Rohelise kaardi väljastamise korral rakendatakse Garantiifondi kinnitatud tariife.
(2) Kindlustusandja on kohustatud lepingu sõlmimisel teavitama kindlustusvõtjat sellest, etlepinguskokkulepitud omavastutuse summa tasumata jätmise korral on kindlustusandjal õigus esitada leping kohtutäiturile koheseks sundtäitmiseks käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel.
(4) Omavastutuse summa tasumata jätmise korral on kindlustusandjal õigus esitada leping kohtutäiturile täitemenetluseks.
[Paragrahv 16 kehtetu alates 1. 05. 2004- RT I 2004, 14, 90 ]
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kindlustusvõtja sõidukit kasutab kindlustusvõtja sõidukis viibimiseta muu isik kui kindlustusvõtja või registreerimistunnistusele märgitud kasutaja ja sõiduki kohta esitati poliis märkega «SOODUSTUS», siis edastab selle tuvastanud politseiametnik või kindlustusandja teate Garantiifondile.
(5) Kui tuvastatakse käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 4 sätestatud tingimuste rikkumine, ei anta kindlustusvõtjale soodustust 36 kuu jooksul, arvates rikkumise toimumisest. Kindlustusvõtjal on kohustus tasuda kindlustusmakse osa, mille võrra käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 4 sätestatud tingimuste rikkumise aja eest saadi soodustust.
(2) Lepingu ülesütlemisest peab kindlustusandja kirjalikult ette teatama kindlustusvõtjale ja Garantiifondile vähemalt 15 päeva. Teates tuleb ära näidata lepingu ülesütlemise aeg.
(2) Garantiifond tagab volitatud politseiametnikele onlinesüsteemis juurdepääsu Garantiifondi andmebaasile.
(4) Kui kannatanu rikub käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 3 nimetatud kohustust tahtlikult ja asja ülevaatus või arstlik läbivaatus ei ole enam võimalik või eivõimaldafikseerida liiklusõnnetuse tagajärgi ning ilma selleta ei saa tuvastada toimunud liiklusõnnetuse asjaolusid ega kahju suurust, siis võib kindlustusandja vähendada hüvitist või keelduda kahju hüvitamisest.
(1) Kui kindlustusandjale või kahju tekitamise eest vastutavale isikule ei esitata varakahju hüvitamise nõuet 18 kuu või isikukahju hüvitamise nõuet 36 kuu jooksul alates liiklusõnnetuse toimumisest, siis ei ole kindlustusandjal ega Garantiifondil hüvitamise kohustust.
2) kannatanule, kelle elukoht on liikmes- või lepinguriigis ning kellele on kindlustusjuhtumiga tekitatud kahju riigis, mis ei ole liikmes- ega lepinguriik, kuid mille Council of Bureaux’ liikmega on Garantiifondil vastav leping, ning kindlustusjuhtumi põhjustab liikmes- või lepinguriigis kindlustatud ja seal põhiasukohta omav sõiduk.[Lõige 6 jõustub 1. 05. 2004]
[Lõige 7 jõustub 1. 05. 2004]
4) peab suhtlema või tagama suhtlemise asukohariigi riigikeeles või -keeltes.[Lõige 8 jõustub 1. 05. 2004]
(1) Kannatanu on isik, kellele on seoses liikluskindlustuse kindlustusjuhtumiga tekkinud isiku- või varakahju. Kannatanuga võrdsustatakse vabatahtliku kindlustuslepingu kindlustusandja, kellele on kannatanu nõudeõigus käesoleva seaduse § 8 lõikes 7 sätestatud juhul üle läinud.
(2) Liikluskahju hüvitatakse kannatanule ja käesoleva seaduse §-s 27 nimetatud isikutele. Kui isik on liikluskahju tekitamise eest osaliselt vastutav, hüvitatakse temale tekitatud liikluskahju proportsionaalselt teiste liikluskahju tekitamise eest vastutavate isikute vastutusega.
[Lõige 11 jõustub 1. 05. 2004]
(2) Kui juhtumi kohta toimub tsiviilkohtu-, kriminaal- või väärteomenetlus või kindlustuse vahekohtu menetlus ja sellel on otsuse tegemisel oluline tähtsus, pikeneb käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud tähtaeg nimetatud menetluse aja võrra. Samuti pikeneb tähtaeg, kui hüvitamise otsustamine või hüvitamine viibib hüvitise taotlejast sõltuva asjaolu tõttu.
[Lõige 41 jõustub 1. 05. 2004]
§ 49. Eesti kaitsejõudude, Piirivalveameti, Kaitsepolitseiameti ja Politseiameti valduses oleva sõidukiga tekitatud liikluskahju hüvitamise kord
(1) Eesti kaitsejõudude, Piirivalveameti, Kaitsepolitseiameti või Politseiameti valduses oleva sõidukiga tekitatud liikluskahju korral hüvitab kahju sõiduki omanik, kui sõiduki kohta on väljastatud käesoleva seaduse § 4 lõikes 2 nimetatud tõend.
[Paragrahv 491 jõustub 1. 05. 2004]
(3) Kui Garantiifond tuvastab, etkindlustusandjaei käsitlenud juhtumit või hüvitamine ei ole toimunud nõuetekohaselt, on ta kohustatud kannatanule tekitatud kahju hüvitama.
Kindlustusandja koostab tariifid, arvestades liikluskindlustuse statistikat, sõidukiga eelmisel kindlustusperioodil teeliikluses põhjustatud liikluskahju, kindlustusmaksega kaetud perioodi pikkust ning muid tegureid.Tariif sisaldab ka kindlustusandja tegevuskulu, mis muu hulgas katab Garantiifondi liikmemaksu ning Finantsinspektsiooni järelevalvetasu.
[Paragrahv 52 kehtetu alates 1. 05. 2004- RT I 2004, 14, 90 ]
§ 52. Finantsinspektsiooni pädevus kontrollida tariife
Kui Finantsinspektsioon on seisukohal, etkindlustusandjarakendatavad kindlustusmaksed ei ole piisavad hüvitiste väljamaksmiseks ning kahjukäsitluskulude ja tegevuskulude katmiseks, on Finantsinspektsioonil õigus teha kindlustusandjale ettekirjutus tema tegevuse korrigeerimiseks.
(1) Kindlustuse vahekohus (edaspidi vahekohus) on kindlustusalaste vaidluste kohtuvälise lahendamise institutsioon. Kaebus esitatakse vahekohtule Garantiifondi kaudu.
(2) Vahekohtule võib esitada kaebuse kindlustusandja või Garantiifondi tegevuse peale. Vahekohus vaatab kaebuse läbi ainult siis, kui isik, kelle peale kaebus esitati, annab kirjaliku nõusoleku kaebuse läbivaatamiseks vahekohtu menetluses.
(3) Kaebuse vaatab läbi kolmest vahekohtunikust koosnev vahekohus. Kaebuse esitaja ja isik, kelle tegevuse peale kaebus esitatakse, valivad vahekohtunike nimekirjast kumbki ühe vahekohtuniku ja valitud kaks vahekohtunikku valivad vahekohtu kolleegiumi liikmete hulgast vahekohtu esimehe.
(4) Kohustusliku kindlustuse kindlustusandja vastu esitatud nõude läbivaatamiseks ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud nõusolek vajalik ja kindlustusandja on kohustatud osalema vahekohtu menetluses. Kui kindlustusandja ei nimeta vahekohtunikku seitsme päeva jooksul, arvates kaebuse kindlustusandjale kättetoimetamisest, nimetab vahekohtuniku vahekohtu kolleegiumi esimees.
(5) Vahekohtunike nimekirja (edaspidi nimekiri) kinnitab rahandusminister kalendriaastaks. Nimekirja kantakse kuni 40 isikut. Ettepaneku kanda isik nimekirja võib teha iga isik ning riigiasutus. Vahekohtuniku kandidaat esitab komisjonile kirjaliku avalduse enda kandmiseks vahekohtu nimekirja. Rahandusministri moodustatud komisjon valib esitatud kandidaatide hulgast sobivad.
(6) Vahekohtunik peab olema kõrgema akadeemilise juriidilise haridusega ja tundma kindlustusõigust.
(7) Vahekohtunik võib omal soovil taotleda rahandusministrilt enda kustutamist nimekirjast.
(8) Vahekohtu liikme tegevuse peale esitatud kaebuse vaatab läbi vahekohtu kolleegium. Vahekohtu kolleegiumi liige, kelle tegevuse peale esitatud kaebust vahekohtu kolleegium läbi vaatab, ei tohi otsuse arutamisest või tegemisest osa võtta. Vahekohtu kolleegium teeb rahandusministrile ettepaneku kustutada vahekohtunik nimekirjast, kui esitatud kaebuse põhjal selgub vahekohtu liikme sobimatus vahekohtuniku ametikohale.
(9) Otsuse vahekohtuniku nimekirjast kustutamise kohta teeb rahandusminister oma käskkirjaga vahekohtu kolleegiumi ettepaneku alusel viie tööpäeva jooksul, arvates ettepaneku saamisest. Otsus peab sisaldama põhjendust. Kui otsusega ei nõustuta, võib selle peale esitada kaebuse rahandusministrile või kohtule 15 tööpäeva jooksul, arvates otsuse tegemisest. Garantiifond ja Rahandusministeerium avaldavad vahekohtunike nimekirja oma veebilehel.
(1) Vahekohtu kolleegium kinnitab vahekohtu menetluse korra.
(2) Vahekohtu menetlusele võib reguleerimata küsimustes kohaldada ka tsiviilkohtumenetluse kohta sätestatut, arvestades vahekohtu menetluse erisusi.
(3) Vahekohtu esimees taandab vahekohtuniku, kes on isiklikult, otseselt või kaudselt huvitatud asja lahendist või kui muud asjaolud tekitavad kahtlust tema erapooletuses. Taotluse vahekohtuniku taandamiseks võib esitada vahekohtunik või protsessiosaline.
(4) Kui vahekohtu esimees ei ole erapooletu või ei saa kaebuse läbivaatamisel osaleda, taandab ta end ise või teevad selle otsuse poolte valitud vahekohtunikud.
(5) Taanduse korral tehakse vastavale poolele ettepanek uue vahekohtuniku valimiseks või valivad vahekohtunikud vahekohtu kolleegiumi liikmete hulgast uue vahekohtu esimehe. Taandamine on võimalik vahekohtu istungil enne kaebuse sisulise läbivaatamise algust.
(6) Kui isik, kelle peale kaebus on esitatud, nõustub selle läbivaatamisega vahekohtus, alustab vahekohus esitatud kaebuse läbivaatamist 20 päeva jooksul, arvates vahekohtu liikmete nimetamisest. Vahekohus teeb otsuse 10 päeva jooksul, arvates kaebuse läbivaatamise lõpetamisest.
(7) Vahekohus kutsub kaebuse läbivaatamisele pooled ja poole või vahekohtuniku taotlusel ka huvitatud isiku. Kindlustusandja on kohustatud vahekohtule esitama kõik liikluskahju tekkimisega seoses kogutud dokumendid.
(8) Vahekohtus vaadatakse kaebus läbi suulises menetluses. Poolte või huvitatud isikute ilmumata jäämise korral võib asja arutada ilmumata jäänud poole kohalolekuta. Vahekohtu istungi kohta koostatakse protokoll, milles on kajastatud istungi käik ning poolte suuliselt esitatud peamised seisukohad. Istungi protokollile kirjutavad alla vahekohtu esimees ja protokollija.
(9) Vahekohus tagastab kaebuse läbi vaatamata, kui samas asjas on lõpetamata kohtuvaidlus või jõustunud kohtuotsus. Samuti tagastab vahekohus kaebuse läbi vaatamata, kui isik, kelle peale kaebus esitati, ei nõustu kaebuse läbivaatamisega vahekohtus, välja arvatud käesoleva seaduse § 55 lõikes 4 sätestatud juhul.
(10) Vahekohus jätab kaebuse läbi vaatamata ja tagastab selle, kui kaebuse läbivaatamiseks on vaja lisateavet, -dokumente või -ekspertiisi ning isik, kes on kohustatud lisateabe, -dokumendi või -ekspertiisi vahekohtule esitama, seda ettenähtud tähtajaks ei tee.
(11) Vahekohtunikud ei või avaldada neile vahekohtu menetluses teatavaks saanud andmeid. Vahekohtu menetluse dokumente hoitakse Garantiifondis.
(2) Vahekohtu otsuse osad on ka kaebuse ja vastuväidete kirjeldus ning kohtuasja analüüs. Vahekohtu otsuses märgitakse kaebuse saamise päev, kaebuse läbivaatamise aeg ning läbivaatamisest osavõtnud isikute nimed ja volitused, esitatud tõendid ja otsuse jõustumise aeg.
(3) Vahekohtu otsus avalikustatakse Garantiifondi veebilehel kahe tööpäeva jooksul pärast seda, kui vahekohtunikud on otsuse allkirjastanud. Allkirjastatud vahekohtu otsus saadetakse viivitamata vaidluspooltele.
(4) Vahekohtu otsus jõustub 10. päeval, alates vahekohtu otsuse avaldamisest Garantiifondi veebilehel, kui vaidluses osalenud pool ei ole enne nimetatud tähtaega esitanud kohtule samas asjas nõuet teise poole vastu. Hagiavalduse ärakirja saadab selle esitanud pool Garantiifondile.
(5) Vahekohtu otsus jõustub, kui kohus jätab käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud avalduse läbi vaatamata. Vahekohtu kolleegiumi esimees või tema asendaja väljastab jõustumismärkega vahekohtu otsuse seda taotlevale isikule.
(1) Kaebuse läbivaatamine vahekohtus on kaebuse esitajale tasuta.
(2) Vahekohtunike töötasustamise määrad ja korra kehtestab rahandusminister.
(3) Kui vahekohus teeb otsuse osaliselt või täielikult kindlustusandja kahjuks, tasub vahekohtu kulud kindlustusandja. Muude otsuste puhul kannab vahekohtu kulud Garantiifond.
(4) Garantiifond tagab vahekohtu asjaajamise, vahekohtu istungi protokollimise, otsuste avaldamise, istungi ruumi saamise ja vahekohtunike täiendusõppe.
(6) Vahekohtu kulud nõutakse kohustatud isikult välja vahekohtu otsuse alusel, milles märgitakse nõude täitmise aeg. Nõude täitmisega viivitamise korral esitab nõude kohtutäiturile Garantiifond.
(3) Garantiifond käsitleb välisriigi kindlustusandja väljastatud rohelise kaardiga kindlustatu Eestis tekitatud liikluskahju.
(3) Garantiifond käsitleb välisriigi kindlustusandja väljastatud rohelise kaardiga kindlustatu Eestis tekitatud liikluskahju, välja arvatud juhul, kui seda käsitleb välisriigi kindlustusandja esindaja. Garantiifond käsitleb käesoleva seaduse §-des 49 ja 49 1 sätestatud juhtudel tekitatud liikluskahju.
Garantiifondi juhitakse kooskõlas mittetulundusühingute seadusega (RT I 1996, 42, 811; 1998, 96, 1515; 1999, 10, 155; 23, 355; 67, 658; 2000, 55, 365; 88, 576; 2001, 56, 336; 93, 565; 2002, 53, 336; 2003, 88, 591), arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi. Garantiifondi juhatuse suhtes kohaldatakse kindlustustegevuse seaduse §-de 24–27 sätteid.
[RT I 2004, 14, 90- 25.03. 2004]
(2) Garantiifondi seotud vara investeerimisel kohaldatakse kindlustustegevuse seaduse §-de 41 ja 42 sätteid.
§ 65. Garantiifondi allutamine finantsjärelevalvele
(1) Garantiifondi käsitatakse kindlustusandjana kindlustustegevuse seaduse tähenduses.
(2) Garantiifondi põhikiri ja selle muudatused kooskõlastatakse Finantsinspektsiooniga.
(3) Finantsinspektsioon ei kooskõlasta Garantiifondi põhikirja, kui see ei vasta käesolevas seaduses või kindlustustegevuse seaduses sätestatud nõuetele.
[Lõige 4 jõustub 1. 05. 2004]
5) käesoleva seaduse § 4 lõikes 2 nimetatud sõidukite tekitatud kahju korral hüvitise maksmise eest vastutava institutsiooni nime.[Lõige 5 jõustub 1. 05. 2004]
[Lõige 6 jõustub 1. 05. 2004]
(5) Käesolevas paragrahvis sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on politseiprefektuur.
§-d 69-73. [Käesolevast tekstist välja jäetud]


Riigisaladuse kaitse kontrolli läbiviimiseks moodustatava komisjoni töökord – Riigi Teataja
Riigisaladuse kaitse kontrolli läbiviimiseks moodustatava komisjoni töökord
Riigisaladuse kaitse kontrolli läbiviimiseks moodustatava komisjoni töökord - sisukord
§ 1 Kontrolli komisjoni tegevuse alus
§ 3 Riigisaladuse kaitse kontrolli tööplaan
§ 4 Tööplaaniväline kontroll
§ 5 Kontrolli läbiviimise kohta koostatav aruanne
RTL 2008, 6, 67
Vastu võetud 11.01.2008 nr 4
Määrus kehtestatakse «Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse» § 22 lõike 6 alusel.
§ 1. Kontrolli komisjoni tegevuse alus
Kaitsepolitseiameti poolt teostatava riigisaladuse kaitse kontrolli läbiviimiseks moodustatav komisjon täidab «Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse» § 22 lõike 2 punktidest 1–3 tulenevaid ülesandeid.
Komisjoni koosseisu ja esimehe määrab kindlaks Kaitsepolitseiameti peadirektor. Komisjon on vähemalt kolmeliikmeline. Komisjon tööd juhib komisjoni esimees.
§ 3. Riigisaladuse kaitse kontrolli tööplaan
(1) Kontrolli aluseks on siseministri poolt kinnitatav riigisaladuse kaitse kontrolli tööplaan, milles märgitakse:
1) kontrollitava asutuse, institutsiooni, juriidilise isiku või töötlusloaga füüsilise isiku nimi;
2) plaanilise kontrolli läbiviimise aeg ja kestus;
3) plaanilise kontrolli iseloom.
(2) Plaanilise kontrolli läbiviimisest teavitatakse kontrollitavat asutust, institutsiooni, juriidilist isikut või töötlusloaga füüsilist isikut vähemalt üks kuu ette.
§ 4. Tööplaaniväline kontroll
Kaitsepolitseiametil on õigus läbi viia tööplaaniväline kontroll, kui on põhjust arvata, et asutuses, institutsioonis, juriidilises isikus või töötlusloaga füüsilise isiku juures rikuti või rikutakse «Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadusest» või selle alusel antud õigusaktidest tulenevaid riigisaladuse kaitse nõudeid.
§ 5. Kontrolli läbiviimise kohta koostatav aruanne
(1) Kontrolli läbiviimise kohta koostab komisjon aruande, milles antakse hinnang riigisaladuse kaitse nõuete tagamise meetmetele, puudustele ja muudele tuvastatud asjaoludele. Aruandes tehakse ettekirjutus esinevate puuduste kõrvaldamiseks.
(2) Aruanne koostatakse kahes eksemplaris. Aruande kinnitab Kaitsepolitseiameti peadirektor.
(3) Aruande üks eksemplar saadetakse kontrollitavale asutusele, institutsioonile, juriidilisele isikule või töötlusloaga füüsilisele isikule ja kontrollitavast kõrgemalseisvale asutusele või juriidilise isiku või füüsilise isiku töötlusloa taotlemist toetanud asutusele hiljemalt viieteistkümne tööpäeva jooksul arvates kontrolli lõpetamise päevast.
(4) Asutus, institutsioon, juriidiline isik või töötlusloaga füüsiline isik on kohustatud võtma tarvitusele meetmed aruandes tehtud puuduste kõrvaldamiseks. Ettekirjutuse teinud asutusele tuleb ühe kuu jooksul teatada puuduste kõrvaldamisest. Ettekirjutuse täitmise kontrollimiseks on riigisaladuse kaitset korraldaval asutusel õigus läbi viia järelkontroll, mille kohta koostatakse aruanne.