Haridus- ja teadusministri määruste muutmine – Riigi Teataja
Haridus- ja teadusministri määruste muutmine
RT I 2010, 60, 410
Vastu võetud 24.08.2010 nr 45
Määruse kehtestatakse «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 63 lõike 10, § 75 lõigete 3 ja 4, § 79 lõike 2 ning § 84 lõigete 2 ja 4, «Kutseõppeasutuse seaduse» § 7 lõike 1, § 273 lõike 2, § 30 lõigete 3 ja 5 ning § 34 lõigete 2 ja 4, «Koolieelse lasteasutuse seaduse» § 11 lõike 2 punkti 1, § 12 lõike 1, § 22 lõike 5, § 243 lõike 2 ning § 28 lõigete 2 ja 4 ning «Erakooliseaduse» § 5 lõike 10 alusel.
§ 1. Haridusministri 26. augusti 2002. a määruses nr 65 «Pedagoogide kvalifikatsiooninõuded» (RTL 2002, 96, 1486; 2008, 96, 1324) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse preambul sõnastatakse järgmiselt:
«Määrus kehtestatakse «Koolieelse lasteasutuse seaduse» § 11 lõike 2 punkti 1, «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 75 lõike 3 ning «Kutseõppeasutuse seaduse» § 30 lõike 3 alusel.»;
2) paragrahvide 3 ja 4 pealkirjas ja tekstis asendatakse sõna «juhataja» sõnaga «direktori»;
3) paragrahv 5 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 51 pealkirjast jäetakse välja sõna «(juhataja)»;
5) paragrahv 6 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 9 pealkirjas ja tekstis asendatakse sõnad «Keha-, kõne-, meele- ja vaimupuuetega ning psüühikahäiretega õpilaste kooli direktori (juhataja)» sõnadega «Nägemis-, kuulmis-, kõne- ja liikumispuudega, tundeelu- ja käitumishäiretega, kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste kooli direktori»;
7) paragrahvide 11 ja 12 pealkirjas ja tekstis asendatakse sõnad «juhataja asetäitja õppe- ja kasvatustöö alal» sõnaga «õppealajuhataja»;
8) paragrahvi 13 pealkirjas ja tekstis asendatakse sõnad «direktori asetäitja õppe- ja kasvatustöö alal» sõnaga «õppealajuhataja»;
9) paragrahvi 14 pealkirjas ja tekstis asendatakse sõnad «direktori asetäitja õppetöö alal» sõnaga «õppealajuhataja»;
10) paragrahvi 15 pealkirjas ja tekstis asendatakse sõnad «Keha-, kõne-, meele- ja vaimupuuetega ning psüühikahäiretega õpilaste kooli direktori asetäitja õppe- ja kasvatustöö alal» sõnadega «Nägemis-, kuulmis-, kõne- ja liikumispuudega, tundeelu- ja käitumishäiretega, kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste kooli õppealajuhataja»;
11) paragrahvi 23 pealkirjas ja tekstis asendatakse sõnad «Keha-, kõne-, meele- ja vaimupuuetega ning psüühikahäiretega õpilaste kooli või klassi ning tasandusklassi» sõnadega «Nägemis-, kuulmis-, kõne- ja liikumispuudega, tundeelu- ja käitumishäiretega, kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste kooli või klassi või õpiraskustega õpilaste klassi»;
12) paragrahvi 24 pealkirjas ja tekstis asendatakse sõna «Parandusõppe» sõnaga «Õpiabirühma»;
13) paragrahvi 30 pealkirjas ja tekstis asendatakse sõnad «Keha-, kõne-, meele- ja vaimupuuetega ning psüühikahäiretega õpilaste kooli» sõnadega «Nägemis-, kuulmis-, kõne- ja liikumispuudega, tundeelu- ja käitumishäiretega, kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste kooli»;
14) paragrahv 34 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 37 lõiked 1–8 tunnistatakse kehtetuks;
16) paragrahvi 37 lõiked 9–11 sõnastatakse järgmiselt:
«(9) Direktor ning õppealajuhataja loetakse juhtimiskoolituse osas vastavaks kvalifikatsiooninõuetele kahe aasta jooksul töölepingu sõlmimisest, kui ta on nelja kuu jooksul töölepingu sõlmimisest asunud läbima juhtimiskoolitust.
(10) Lasteaed-põhikooli, põhikooli, gümnaasiumi ja nägemis-, kuulmis-, kõne- ja liikumispuudega, tundeelu- ja käitumishäiretega, kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste kooli direktor loetakse pedagoogikakursuse ja koolijuhtimiskoolituse osas vastavaks kvalifikatsiooninõuetele kahe aasta jooksul töölepingu sõlmimisest, kui ta on nelja kuu jooksul töölepingu sõlmimisest asunud läbima pedagoogikakursust ja koolijuhtimiskoolitust.
(11) Paragrahvides 51, 7, 8, 9, 10, 13, 14, 15, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 31, 32 ja 33 ning paragrahvide 19 ja 30 punktides 1 nimetatud pedagoogide puhul loetakse alates 1. juunist 2002. aastal Eesti Hariduse Infosüsteemis registreeritud õppekavade alusel omandatud tasemehariduse nõudeks magistrikraad.»
§ 2. Haridusministri 2. oktoobri 2002. a määruse nr 69 «Pedagoogide atesteerimise tingimused ja kord» (RTL 2002, 115, 1649; 2008, 97, 1344) preambul sõnastatakse järgmiselt:
«Määrus kehtestatakse «Koolieelse lasteasutuse seaduse» § 22 lõike 5, «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 75 lõike 4 ning «Kutseõppeasutuse seaduse» § 30 lõike 5 alusel.»
§ 3. Haridus- ja teadusministri 13. oktoobri 2004. a määruse nr 54 «Koolitusloa vorm» (RTL 2004, 136, 2094) preambul sõnastatakse järgmiselt:
«Määrus kehtestatakse «Erakooliseaduse» § 5 lõike 10, «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 63 lõike 10, «Koolieelse lasteasutuse seaduse» § 12 lõike 1 ning «Kutseõppeasutuse seaduse» § 7 lõike 1 alusel.»
§ 4. Haridus- ja teadusministri 9. augusti 2006. a määruses nr 24 «Õppeasutuste riikliku järelevalve läbiviijate kvalifikatsiooninõuded» (RTL 2006, 64, 1168; 2008, 96, 1324) tehakse järgmised muudatused:
«Õppeasutustes riiklikku järelevalvet teostavate ametiisikute kvalifikatsiooninõuded»;
«Määrus kehtestatakse «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 84 lõike 4, «Kutseõppeasutuse seaduse» § 34 lõike 4 ning «Koolieelse lasteasutuse seaduse» § 28 lõike 4 alusel.»;
3) paragrahvi 1 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Käesolev määrus sätestab õppeasutustes riiklikku järelevalvet teostavatele ametiisikutele (edaspidi riikliku järelevalve läbiviija) esitatavad kvalifikatsiooninõuded, kirjeldades nõutavat haridust ja töökogemust.»
§ 5. Haridus- ja teadusministri 13. augusti 2009. a määruses nr 62 «Kooli ja koolieelse lasteasutuse nõustamise tingimused ja kord sisehindamise küsimustes» (RTL 2009, 67, 986) tehakse järgmised muudatused:
«Määrus kehtestatakse «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 79 lõike 2, «Kutseõppeasutuse seaduse» § 273 lõike 2 ning «Koolieelse lasteasutuse seaduse» § 243 lõike 2 alusel.»;
2) paragrahv 2 sõnastatakse järgmiselt:
«§ 2. Nõustamise eesmärk
Sisehindamise küsimustes õppeasutuse nõustamise (edaspidi nõustamine) eesmärk on:
1) analüüsida õppeasutuse sisehindamist;
2) anda sisehindamisest tagasisidet õppeasutuse direktorile;
3) nõustada õppeasutuse direktorit sisehindamise valdkonnas.»;
3) paragrahvi 3 lõige 8 sõnastatakse järgmiselt:
«(8) Aruannet tutvustatakse õppeasutuse õppenõukogus (pedagoogilises nõukogus). Aruanne kooskõlastatakse õppeasutuse hoolekoguga (nõukoguga) ja õppeasutuse pidajaga ning aruande kinnitab õppeasutuse direktor.»;
4) paragrahvi 3 lõike 10 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
«4) teha direktorile ja õppeasutuse pidajale ettepanekuid õppeasutuse tegevuse parendamiseks;»;
5) paragrahvi 4 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Õppeasutuse direktor tutvustab tagasisidearuannet õppeasutuse õppenõukogus (pedagoogilises nõukogus) ja hoolekogus (nõukogus).»
§ 6. Haridus- ja teadusministri 30. märtsi 2010. a määruses nr 16 «Riikliku järelevalve prioriteedid, temaatilise riikliku järelevalve läbiviimise, selle tulemuste vormistamise ja tulemustest teavitamise kord 2010/2011. õppeaastal» (RTL 2010, 19, 336; RT I 2010, 39, 236) tehakse järgmised muudatused:
«Riikliku järelevalve prioriteedid, temaatilise järelevalve teostamise, selle tulemuste vormistamise ning tulemustest teavitamise kord 2010/2011. õppeaastal»;
«Määrus kehtestatakse «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 84 lõike 2, «Kutseõppeasutuse seaduse» § 34 lõike 2 ning «Koolieelse lasteasutuse seaduse» § 28 lõike 2 alusel.»
§ 7. Määrus jõustub 1. septembril 2010. a.
Kantsler Janar HOLM


text:
CURIA - Kohtulahenditele viitamise viis - Euroopa Liidu Kohus
Euroopa Liidu Kohtu lahenditele viitamise viis, mis põhineb Euroopa kohtulahendi tunnusel (ECLI)
I. Kohtulahenditele viitamise viisi taust
Nõukogu algatuse raames on välja töötatud Euroopa kohtulahendi tunnus (ECLI ehk European Case Law Identifier)1. Tunnus peab üheselt viitama nii liikmesriigi kui Euroopa kohtulahenditele ja määratlema kohtulahendite ühiste metaandmete miinimumkogumi. See aitab lihtsustada kohtulahenditega tutvumist ja neile viitamist Euroopa Liidus.
Euroopa kohtulahendi tunnus koosneb eesliitest „ECLI“ ja neljast kohustuslikust osast:
kood, mis viitab liikmesriigile, kus asjaomane kohus tegutseb, või Euroopa Liidule, kui tegemist on liidu kohtutega;
lühend, mis viitab kohtule, mille lahendiga on tegemist;
aasta, mil lahend on tehtud;
viitenumber, mis koosneb maksimaalselt 25;kohalisest tähe; ja numbrikombinatsioonist vastavalt vormile, mille otsustab iga liikmesriik või asjaomane riigiülene kohus. Viitenumber ei tohi sisaldada ühtki muud kirjavahemärki peale punkti (.) ja kooloni (:), kusjuures koolon eraldab Euroopa kohtulahendi tunnuse osi.
Vastavalt nõukogu soovitusele, et Euroopa Liidu Kohus võtaks osa Euroopa kohtulahendi tunnuse süsteemist, andis Euroopa Kohus ECLI tunnuse kõigile liidu kohtute lahenditele alates 1954. aastast, samuti kohtujuristide ettepanekutele ja seisukohtadele.
Näiteks Euroopa Kohtu 12. juuli 2005. aasta otsuse Schempp (C‑403/03) tunnus on järgmine: „EU:C:2005:446“2.
„EU“ näitab, et tegemist on liidu kohtu lahendiga (kui see oleks mõne liikmesriigi kohtu lahend, oleks märke „EU“ asemel selle liikmesriigi kood, kus asjaomane kohus tegutseb);
„C“ näitab, et tegemist on Euroopa Kohtu lahendiga (kui tegemist on Üldkohtu või Avaliku Teenistuse Kohtu lahendiga, märgitakse vastavalt „T“ või „F“);
„2005“ näitab, et lahend on tehtud 2005. aastal;
„446“ näitab, et tegemist on sel aastal antud 446. ECLI tunnusega.
II. Kohtulahenditele viitamise viis
Euroopa Liidu Kohtu poolt vastu võetud kohtulahenditele viitamise viis sobitab ECLI tunnuse lahendi tavapärase nimetuse ja kohtuasja registreerimisnumbriga. Iga Euroopa Liidu kohus võttis selle kasutusele järk‑järgult alates 2014. aasta esimesest poolaastast ning selle kasutamine ühtlustati liidu kohtute vahel 2016. aasta jooksul.
Viitamise viis:
parandab kohtulahendite loetavust sellega, et viited kohtulahenditele sisaldavad igal üksikjuhul viidatud kohtulahendi üheseks identifitseerimiseks vajalikke andmeid ning kõiki viitesse kuuluvaid andmeid korratakse igal mainimisjuhul;
on keeleliselt neutraalsem, kuna viite vorm on kõikides keeltes valdavalt ühesugune ja sisaldab vähem osi, mida tuleb tõlkida;
lihtsustab hüperlinkide automaatset lisamist nii viidatud lahendi ECLI tunnusele kui lahendi viidatud punktile.
Viitesse kuuluvad järgmised elemendid:
1 Nõukogu 29. aprilli 2011. aasta järeldused, milles kutsutakse üles võtma kasutusele European Case Law Identifier (ECLI) ja kohtulahendite ühtse metadata miinimumkogum (ELT 2011, C 127, lk 1). Vt täiendav teave.
2 Et viide ei oleks tarbetult pikk, loobuti Euroopa Kohtu, Üldkohtu ja Avaliku Teenistuse Kohtu lahenditele viitamisel eelliitest „ECLI“.
eNq1V1tv2jAUfu+viPLeXNrSoilQbazdkDqNUdD2hkxyADPXTn2hsF8/J0AJk9MVg5+i+FjfOf58Lp+T2+UT8RbABWa05cdB5HtAU5ZhOm35w8H9edO/bZ8lc7RA1W03QTRq6r0pQUK0/MIcjAFREfz69vAZNABwv33mJWw8h1Tu7VMSk+ArErNvKC/2eMmC4cx7AjljWcvPlSxXvURIrsNo54xLRDpIwpTxVRJulqtbBo1RI46bVVsSFqjvgMfiJ+O/RY5S6HG2wBlkRh8TRARYeZi8ZD0kZ106YUbksDeKL66jy0YIMrTy8LI9gRF/PrqyZGYogD8gOnVHTIdRCUtZ8GPmZp4+Ccvoe2XiOIpdFdSwFBEz5yBH930rYA7Pj8AXBN4gJcMiJ2gVzEVu6+OHAr56LH+NPnDW2qallYsxEjDkxIg9kzIXH8IwVRyjABRnefEp7zq0PZC7TOIgmOK6PdRBl3EfXcS6EWGasRdx4kzVhYA40mbguuM6Kgd9lRyofLNLH5VP23LeenB0Diy69J7rVPo+meCafiq5sgPPK/ewj/yeMVkLXy3aPVhtQJyj1R4u0f08WBe+7xGgUznTE32LtPGhExGWLT96XX7zEkv7KwnlT+l3E/XOkoTrgx46hrjLLt5hisqalLXs4Vh05HKTqRiEo+DRHC378Nw1437UVh2FPI/O48bVxWUUN2+iRjM+RgqU885Z5fUrfdaZk0/rueRSFaCakQrSrmuUfc+ISMcsHsVXN9dNO+2bVrPU6MF2Ghd3OOD6QUA0/j8sU0VIeBgFanwshLLRIqcZ7JoOXaYKhBz2u/Xa5GhVp+V0rao7nDCN9q6oT8aR+Y10eOBaKagxwSmS+rHqSu44E5trgxH0y93AdhrtwnXWWDv7CtCRn02NbF5Ip5VnOuP/+/I64jk63GkNR+T8YdSsWNcFYSuI7w4Mc6fykrCQnO2zv62L+xQ=
dRfduYcyAcjYpoTZ

matches: Kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus


text:
Tasaarvestus - Pluss
https://www.riigikohus.ee/et/lahendid?asjaNr=3-16-84/24
Riigikohtu halduskolleegiumi 27.03.18 otsus nr 3-16-84/24
Maksu- ja tolliamet (edaspidi MTA) vähendas koos maksuvõla tasumise korraldusega ettevõtte sisendkäibemaksu ning nõudis tagasi alusetult tagastatud maksusumma, mille ringkonnakohus tühistas. MTA kohustas ettevõtet tasuma täiendavat maksusummat, mille peale esitas ettevõte halduskohtule kaebuse, kuid mis jäeti rahuldamata. Ettevõte vaidlustas maksuotsuse halduskohtus, mille vaidlus on pooleli. Ettevõte esitas MTA-le taotluse kinnipeetud summa tagastamiseks, mille tulemusel tagastas MTA kinnipeetud summa, kuid jättis rahuldamata taotluse intresside tasumiseks. Ettevõte esitas halduskohtule kaebuse, mille kohus jättis rahuldamata. Kaebaja esitas apellatsioonkaebuse, mille ringkonnakohus rahuldas osaliselt. MTA pöördus kassatsioonkaebusega riigikohtusse.
1. Maksukohustuslasele makstavat intressi reguleerib maksukorralduse seadus (edaspidi MKS) § 116. Tasaarvestuse aluseks võib olla ka maksuotsus. Tulenevalt MKS-i § 105 lõike 4 kohaselt toimub maksuotsusega määratud maksusumma tasaarvestamine maksukohustuslase tagastusnõudega 30 päeva möödudes haldusakti kättetoimetamisest. Kui maksuhaldus tasaarvestab isiku tagastusnõuded, kuid tasaarvestuste aluseks olev maksuotsus hiljem tühistatakse, puudub MKS-i § 105 lõikest 4 tulenev õiguslik alus tasaarvestuste tegemiseks.
2. Õigusliku aluseta tehtud tasaarvestuse puhul maksukohustuslasele intressi arvestamine ei ole vastuolus MKS-i § 116 tuleneva eesmärgiga ega anna isikule alusetut likviidsuseelist ning ei muuda isikule makstava intressi arvestamise ja tasumise kohustust sõltuvaks konkreetse maksumenetluse asjaoludest. Kui hiljem selgub, et maksukohustuslasel oli sõltumata maksuotsuse tühistamisest tasaarvestuse tegemise ajal või hilisemal ajal maksuvõlg, tuleb maksukohustuslasel sellelt MKS-i § 115 lõike 1 järgi tasuda intressi.
3. MKS-i § 116 lõike 1 eesmärk on hüvitada kahju, mis võib maksukohustuslasele tekkida juhul, kui maksuhalduri haldusakt on kohustanud isikut tasuma suuremat maksusummat, kui see on ette nähtud maksuseaduses. Võimalus täitmist tagavate toimingute sooritamiseks enne rahalise nõude või kohustuse määramist ei muuda õigusliku aluseta tehtud tasaarvestust õiguspäraseks ega muuda intressi maksmise kohustust.
4. Kui MKS-i § 116 lõiget 6 järgides on maksuhaldurile aluselt tasutud summa ja sellelt arvutatud intress tagastatud maksukohustuslase ettemaksukontole, on maksuhalduril võimalik seda tasaarvestada muude maksuhalduri hallatavate nõuetega. Kui maksukohustuslane on enne haldusakti kehtetuks tunnistamist või muutmist taotlenud alusetult tasutud summa ja intressi tasumist pangakontole, ei ole tasaarvestus ettemaksukontol võimalik.
Riigikohus jättis kassatsioonkaebuse rahuldamata ning ringkonnakohtu otsuse muutmata.

matches:
kohus
§ 116
§ 105
§ 105
§ 116
§ 115
§ 116
§ 116
Riigikohus


text:
Tutvustus “Ehituskäsiraamat” on mõeldud ehituses tegutsevatele ettevõtjatele, spetsialistidele ja ametnikele, aga ka kõigile teistele, kellel tuleb selle valdkonnaga kursis olla. Käsiraamat annab ülevaate ehitamise õiguslikust regulatsioonist ehitise planeerimisest kuni selle kasutamise ja lammutamiseni.
Käsiraamatust leiate nõuandeid, kuidas peab toimima ja millised sanktsioonid võivad oodata kohustuste rikkumise eest. Selgitatakse, kes mille eest vastutab, millised on kohustused ja milliseid tagatisi peab andma projekteerija, ehitaja, ehitusjärelevalvaja, ehitusuuringute tegija, ehitusekspert jt. Käsitletakse ka tööohutust, tehnilisi norme ja muid ehitamisega seotud õiguslikke asjaolusid.
Käsiraamatu peatoimetaja on Tuulikki Laesson.
Peatükid Ava kõik Sulge kõik1. SissejuhatusEhitustegevust reguleerivates seadustes toimus 2003. aasta jaanuaris suur muutus, kui jõustus uus ehitusseadus ja planeerimisseadus. Lisaks nendele valdkonna uutele alusseadustele on jõustunud ehituse eritöid käsitlevad seadused: surveseadme ohutuse seadus, küttegaasi ohutuse seadus, elektriohutusseadus ning lifti ja köistee ohutuse seadus. Muudetud on muinsuskaitseseadust,...1.1. Sissejuhatus
1. juulil 2015 toimub ehitustegevuses suur murrang, sest jõustuvad uus planeerimisseadus ja ehitusseadustik.
Uue planeerimisseaduse kohaselt ei ole enam vaja ehitustegevuseks koostada detailplaneeringuid maapiirkondades, s.o külades ning ka linnades, alevites ja alevikes on vaja detailplaneering teha vaid siis, kui tegemist on ehitusloakohustusliku ehitise püstitamise või...2. Märksõnad (ainult paberväljaandes)3. Omaniku õigused ja kohustused 3.1. Ehitise omaniku õigused ja kohustusedEhitise puhul on kõige tähtsam selle omanik, kusjuures pole tähtsust, kas tegemist on olemasoleva ehitise või alles ideega ehitada mõni hoone või rajatis. Igal juhul on omanik see, kes otsustab, kuhu, millise ehitusprojekti järgi, kes ja mis ajaks ehitab. Loomulikult on ehitise omanik see, kes vastutab ehitise nõuetele vastavuse eest nii ehitamise kui ka hilisema kasutamise ajal....3.1.1. Ehitustöö garantiiAlates 1. juulist 2015 ei ole ehitusseadustikus enam ehitustöö garantiid eraldi sätestatud. Seega kohaldatakse ainult võlaõigusseaduse sätteid. Kuigi seaduses sätestatud ehitusgarantii kadus, peeti vajalikuks paremini tagada tarbijate ehk füüsiliste isikute õigused ja kehtestati uued sätted võlaõigusseaduses (VÕS). Nõuded kehtivad ainult juhul, kui ehitustöö tellija on füüsiline isik....3.1.2. Ehitise omaniku kohustused
Ehitusseadustiku § 19 sätestab nõuded omaniku tegevusele.
Omanik peab tagama ehitise vastavuse õigusaktidest tulenevatele nõuetele, muu hulgas:
ehitise vastavuse heale tavale ehk ümbruskonda sobivuse;
ehitise vastavuse planeeringule.
Igal juhul peab ehitis vastama üldplaneeringule.
Kui on olemas detailplaneering, siis peab...3.2. Ehituskulude juhtimineEhituskulude juhtimine on tegevus, mis aitab kulude eelhinnangute ja järelkontrolli tulemusena omanikul ehitada tema soovide- ja võimalustekohaselt kavandatud ehitist talle sobiva hinnaga.
Seni ei ole niisugust võimalust palju kasutatud, kuid loodetavasti hakkavad nii riik kui ka eraomanik peatselt aru saama, kuidas ehituskulude juhtimise abil säästvamalt inves...3.3. Ehitise kindlustusPärast aktiivse ehitustegevuse lõppu saab valminud ehitis kasutusloa ja vastutus ehitise käekäigu eest siirdub selle omanikule. Ehitusjärgsest garantiiperioodist hoolimata vastutab hoones toimuva tegevuse riskide eest ehitise omanik täies ulatuses. Kõik kahjud, mis on tekkinud omanikule üle antud ehitise valest kasutamisest (nt büroohoone kasutamine tootmishoonena koos raskete...3.4. Maa sihtotstarveIgal katastriüksusel on sihtotstarve. Mõnikord saab olemasoleva või tulevase ehitise omanik taotleda maa sihtotstarbe muutmist. Sihtotstarbest sõltub maa eest tasutav maks ning maa omamisest tulenevad kohustused. Seetõttu peaks ehitise omanik uurima, kas maa sihtotstarve on määratud omanikule kõige otstarbekamalt või on maamaksu alandamiseks mõttekas muuta maa sihtotstarvet.
...3.4.1. Maaparandussüsteemi maa-ala maakasutusMaavaldaja võib maaparandussüsteemi maa-ala siht- või kasutusotstarvet (maakasutus) muuta maaparandusbüroo kooskõlastuse alusel. Kinnisasja, millel paikneb maaparandussüsteem, võib ümber kruntida, jagada, ühendada, liita või eraldada maaparandusbüroo kooskõlastuse alusel. Kooskõlastuses määratakse maakasutuse muutmise või maakorraldustoimingu tingimused, mis tagavad kinnis...3.5. EhitisregisterEhitise omanikul peab enne ehitamise alustamist olema kohalikust omavalitsusest saadud ehitusluba või kirjalik nõusolek. Ka ehitise kasutamiseks vajaliku dokumendi-kasutusloa saab omanik valla- või linnavalitsusest (enne 22. juulit 1995 kasutusele võetud ehitistel ei pea olema kasutusluba).Kõik nimetatud load on haldusaktid, mistõttu peab need kätte toimetama ehitusloa,...3.6. Maaparandussüsteemide registerMaaparandussüsteemide registris hoitakse infot maaparandusehitiste kohta. Selle riikliku registri vastutav töötleja on põllumajandusministeerium, elektroonilist andmekogu peab Maaparanduse Ehitusjärelevalve- ja Ekspertiisibüroo (Maaparanduse EEB) ning registritoimikuid iga maaparandusbüroo oma tööpiirkonnas. Registri eesmärk on pidada ehitatavate ja kasutatavate maaparan...3.7. Ühisveevärk ja -kanalisatsioonVeega varustamist ja reovee ärajuhtimist reguleerib ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seadus. Erandlikult ei kuulu selle seaduse alla ainult tootmiseks ettenähtud veega varustamine või reovee ärajuhtimine.
Kuni 2005. aasta 31. detsembrini loetakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse kohaselt ühisveevärgiks ja -kanalisatsiooniks ehitiste ja seadmete süsteemi, mille kaudu leiab...3.8. Ehitise kasutamise otstarve - peatükki uuendatakse4. Ehitusvaldkonnas tegutsev ettevõtja 1. juulist 2014 jõustus majandustegevuse seadustiku üldosa seadus (MsüS), millega täies ulatuses muudetakse ehitusvaldkonnas tegutsemist. Järgnevalt on kirjeldatud 1. juulist 2014 kehtivat korda.
Ehitusvaldkonna ettevõtjal on kohustus esitada majandustegevuse registrile majandustegevusteade, kui ettevõtja soovib tegutseda järgmistele aladel:
ehitamine
...4.1. Ehitusvaldkonna tegevusalade alaliigid15. juulist 2014 kehtib majandus- ja taristuministri 10. juuli 2014. aasta määrus nr 54 “Ehitusala tegevusalade alaliikide loetelu ning vastutava spetsialisti kutsenimetuste ja -tasemete nõude täpne jagunemine tegevusalade alaliikide kaupa”. Määruse kohaselt on ehitustegevuse alaliigid muutunud võrreldes varem kehtinud nõuetega.
1. juulist 2014 jõustus majandustegevuse seadustiku...4.2. Eritööde ettevõtja - peatükki uuendatakse4.3. Vastutav spetsialist - peatükki uuendatakse4.4. Teetööd - peatükki uuendatakse4.5. Ettevõtja kohustused ja õigused - peatükki uuendatakse4.5.1. Omanikujärelevalve tegija kohustused ja õigused - peatükki uuendatakse4.5.1.1. Maaparandussüsteemi omanikujärelevalve - peatükki uuendatakse4.5.1.2. Ehitise omanik omanikujärelevalve tegijana - peatükki uuendatakse4.5.1.3. Tee ehitus- ja remonditööde omanikujärelevalve - peatükki uuendatakse4.5.1.4. Omanikujärelevalve kohustus kohtupraktika kohaselt - peatükki uuendatakse4.5.2. Ehitusprojekti ekspertiisi tegija kohustused ja õigused - peatükki uuendatakse4.5.3. Ehitiste ekspertiise tegeva ettevõtja kohustused ja õigused - peatükki uuendatakse4.6. Ehitamine ja leiutisõigusEhitaja puutub oma tegevuses varem või hiljem kokku intellektuaalomandi kaitse küsimustega. Lisaks kaubamärgi-, disaini- ja autoriõigusele peab ta arvestama ka leiutisõiguse sätetega. Leiutisõigusest võib tuleneda, et teatud materjalide, seadmete või töövõtete kasutamine ehitamisel on teise isiku õiguste rikkumine ning võib ehitajale kaasa tuua tsiviil- või kriminaalvastutuse. Sel...4.6.1. Leiutise õiguskaitse taotlemineLeiutisele õiguskaitse saamiseks esitatakse taotlus patendiametile. Patenditaotluse ja kasuliku mudeli registreerimise taotluse menetlused on erinevad: patendi puhul kontrollib patendiamet leiutise vastavust seaduse nõuetele (leiutis on uudne, sel on leiutustase ja seda saab tööstuslikult kasutada), kasuliku mudeli puhul sellist kontrolli ei tehta. Seega tagab patent parema...4.7. Ehitustegevus ja kindlustusEhituse koguriski kindlustusega (CAR) saab anda ühise kindlustuskatte võimalikult paljudele lepingutega võetud kohustustele, shehitustööd: pea- ja alltöövõtjate tehtavad lepingujärgsed tööd, seadmete montaaž, ehitusplatsil ladustatud ja ehitisse paigaldatud materjalidehitusmasinad: kraanad, tõstukid, ekskavaatorid, buldooserid jne (...4.8. Välismaised ettevõtjad ja Euroopa Liidu teenuste direktiiv28. detsembril 2009 jõustus Euroopa Liidu teenuste direktiivi rakendamise seadus (edaspidi teenuste seadus). Seadus tagab Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi (edaspidi lepinguriik) isikute asutamisvabaduse ja teenuse osutamise vabaduse Eestis.
Kõik Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis asutatud pakkujad peavad olema nimetatud seaduse nõuete kohased ja nende kvalifitseerimisel tuleb...5. Ehitusprojekti lähtealused 5.1. PlaneeringudEestis on kehtinud erinevad planeerimisvaldkonna seadused. Esimene oli planeerimis- ja ehitusseadus 1995. aastast, siis 2003. aastal jõustunud planeerimisseadus. 1. juulist 2015 jõustub uus planeerimisseadus, mis muudab planeerimise põhimõtteid, menetlusi ning toob juurde uued planeeringute liigid.
...5.1.1. Planeerimise põhimõttedPlaneerimisseadus näeb uuenduslikult ette planeerimise põhimõtete fikseerimise seaduse tasandil. Seega on planeeringute kehtestamise eeldus planeeringute kooskõla esitatud põhimõtetega. Kui planeering ei ole põhimõtete kohane, siis ei saa seda planeeringulahendust ka kehtestada.
Elukeskkonna...5.1.1.1. -Planeerimisseaduse kohaselt tuleb enne ehitamist koostada detailplaneering. Detailplaneeringu koostamine on kohustuslik linnades ja alevites ning alevike ja külade olemasolevatel ja kavandatavatel selgelt piiritletavatel kompaktse asustusega territooriumi osadel:uute hoonete (välja arvatud üksikelamu kõrvalhooned, suvila kõrvalhooned ja aiamaja kõrvalhooned ning teised...5.1.1.2. Üleriigiline planeeringÜleriigiline planeering ei ole ehitusõiguse alus ehk selle alusel ei ole võimalik väljastada ehitus- ega kasutuslube. Küll aga fikseeritakse üleriigilise planeeringu kaudu riigi ruumilise arengu põhimõtted ja suundumused.
Üleriigiline planeering on ...5.1.1.3. Riigi eriplaneeringRiigi eriplaneeringu eesmärk on sellise olulise ruumilise mõjuga ehitise püstitamine, mille asukoha valiku või toimimise vastu on suur riiklik või rahvusvaheline huvi.
...5.1.1.4. MaakonnaplaneeringMaakonnaplaneeringu eesmärk on kogu maakonna või selle osa ruumilise arengu põhimõtete ja suundumuste määratlemine.
Maakonnaplaneering koostatakse:
kohalike omavalitsuste üleste huvide väljendamiseks;
riiklike ja kohalike ruumilise arengu vajaduste ja huvide tasakaalustamiseks.
...5.1.1.5. Üldplaneering Üldplaneeringu eesmärk on kogu valla või linna territooriumi või selle osa ruumilise arengu põhimõtete ja suundumuste määramine. Üldplaneeringu koostamisel on kohustuslik keskkonnamõju strateegiline hindamine.
Üldplaneeringu alusel võib kinnisomandile seada kitsendusi.
Üldplaneeringu alusel:
koostatakse kohaliku omavalitsuse eriplaneering;...5.1.1.6. Kohaliku omavalitsuse eriplaneeringKohaliku omavalitsuse eriplaneering koostatakse olulise ruumilise mõjuga ehitise püstitamiseks, kui kõnealuse ehitise asukoht ei ole üldplaneeringus kindlaks määratud. Kohaliku omavalitsuse eriplaneeringu koostamisel on kohustuslik keskkonnamõju strateegiline hindamine.
Olulise ruumilise...5.1.1.7. DetailplaneeringDetailplaneering koostatakse: omavalitsusüksuse territooriumi osa kohta;
avalike veekogude kaldaga püsivalt ühendatud või kaldaga funktsionaalselt seotud ehitiste kohta.
Detailplaneering on lähiaastate ehitustegevuse alus. Detailplaneeringu alusel võib...5.1.2. Detailplaneeringutega seotud kohtukaebusedKohtusse pöördumise õigusTallinna halduskohus, 10. novembri 2006. aasta kohtuasi nr 3-06-2200Halduskohtusse pöördumise õigus on üksnes isikutel, kelle õigusi kaevatav haldusakt või toiming otseselt käsitleb. Seaduses võib sellest sätestada erandeid. Need põhimõtted on selgelt väljendatud halduskohtumenetluse seadustiku (edaspidi HKMS) §-s 7. HKMS § 7 lg 1...5.1.3. Keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande seos planeeringugaKeskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (KeHJS) § 2 lõike 2 kohaselt on keskkonnamõju strateegilise hindamise eesmärgid:
arvestada keskkonnakaalutlusi strateegiliste planeerimisdokumentide koostamisel ja kehtestamisel
tagada kõrgetasemeline keskkonnakaitse
edendada säästvat arengut.
Keskkonnamõju...5.1.3.1. Keskkonnamõju strateegiline hindamine planeerimismenetlusesKeskkonnamõju strateegiline hindamine (KSH) tuleb teha kooskõlas planeerimismenetlusega.
Keskkonnamõju strateegiline hindamine tehakse alati planeerimise osana. Hindamise aruanne on alati planeeringu lisa ja koostatakse planeerija ning keskkonnamõju ekspertide koostöös.
Keskkonnamõju strateegiline...5.1.4. Maakonnaplaneeringu seos detailplaneeringuga ja projekteerimistingimustega1. juulil 2009 jõustus planeerimisseaduse muudatus, mis käsitleb maakonnaplaneeringuid. Muudatusega toodi maakonnaplaneering nn tavainimese ellu. Sätestati põhimõte, mille kohaselt juhul, kui omavalitsusel puudub kehtestatud üldplaneering või üldplaneering on kehtestatud enne maakonnaplaneeringut ega sisalda maakonnaplaneeringus kajastatut, on detailplaneeringu koostamise ja...5.1.5. Ohtlike ja suurõnnetuse ohuga ettevõtete ning nende lähialasse planeerimine ja ehitamineSuurõnnetuse ohuga ettevõtete ja ohtlike ettevõtete tegevust reguleerib kemikaaliseadus.
Ohtlikus ettevõttes käideldakse kemikaale ohtlikkuse alammäärast suuremas koguses. Ohtliku kemikaali ohtlikkuse alammäär ja künniskogus on esitatud kemikaaliseaduse peatüki 5 lisas 6, ohtliku kemikaali ohtlikkuse alammäär ja künniskogus...5.1.6. Koostöö planeeringute koostamisel. Planeeringute kooskõlastused ja arvamusedPlaneerimisseadus sätestab koostöö tegemise ja kooskõlastamise nõuded. Seaduse loogika kohaselt on kooskõlastamine ja koostöö omavahel seotud. See tähendab, et enne kooskõlastamist tuleb teha koostööd ehk juba planeeringu eskiisi tegemise ajal on vaja pöörduda planeeringu kohta seisukoha saamiseks ja eelduslikult on vaja seisukoha nõuded täita, et tagada hilisem kooskõlastamine....5.1.6.1. Kooskõlastus ja nõusolek kui siduv haldusaktPlaneerimisseadus ei käsitle kõiki kooskõlastusi kui siduvaid haldusakte, küll aga teeb seda haldusmenetluse seadus (HMS). Haldusmenetluse seaduse §-s 16 on sätestatud allpool nimetatud põhimõtted.
Kui taotluse lahendamiseks on vaja teise haldusasutuse kooskõlastust või arvamust ja seda ei...5.2. Projekteerimistingimused ning ehitise arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimusedEhitise püstitamiseks koostatava ehitusprojekti aluseks on detailplaneeringu koostamise kohustuse korral detailplaneering. Detailplaneeringu koostamise kohustuse puudumisel projekteerimistingimused. Seega on projekteerimistingimused kohustuslikud, kui ehitise püstitamisel pole kohustust koostada detailplaneeringut.Ehitusseaduse kohaselt lähtutakse...5.2.1. Maaparandussüsteemi projekteerimistingimusedEnne maaparandussüsteemi ehitusprojekti koostamist peab saama maaparandussüsteemi projekteerimistingimused piirkondlikult maaparandusbüroolt. Projekteerimistingimuste saamiseks tuleb esitada taotlus. Taotluses märgitakse:taotleja nimi, isiku- või registrikood (isikukoodi puudumise korral sünniaeg) ja kontaktandmedkinnisasja asukoht, katastritunnus,...5.3. Ehitusgeoloogilised ja -geodeetilised töödEhitise asukoha maaüksuse omadustest tulenevalt võivad lisaks detailplaneeringule ja ehitise arhitektuursetele ning ehituslikele lisa- või projekteerimistingimustele olla ehitise püstitamiseks koostatava ehitusprojekti aluseks ka ehitusgeoloogilised ja -geodeetilised tööd ehk ehitusuuringud.Ehitusuuringute eesmärk on saada teada vajalikke lähteandmeid maa-...5.4. Maaparanduse uurimistööMaaparandustööde tegemist reguleerib maaparandusseadus. Nimetatud seaduse kohaselt kehtib põhimõte: kõigepealt tulevase ehitise aluse maatüki andmete analüüs, seejärel nõuetekohase ehitusprojekti koostamine ja alles siis ehitusprojekti järgi ehitamine. Maatüki kohta andmete saamine on maaparandusseaduse kohaselt maaparanduse uurimistöö. Maaparanduse uurimistöö nõudeid reguleerib...6. Ehitusprojekt 6.1. Ehitusprojekti üldnõudedEhitamise aluseks peab olema ehitusprojekt. See nõue tuleneb seadusest: alates 1.juulist 2015 jõustunud ehitusseadustikust ning eelnevalt ajavahemikus 1.01.2003-30.06.2015 kehtinud ehitusseadusese kohaselt pidi ehitusseaduse mõistes ehitamise korral olema ehitusprojekt ja ajavahemikus 22.07.1995–31.12.2002 kehtinud planeerimis- ja ehitusseadusese kohase ehitamise korral pidi olema olemas...6.1.1. Ehitusprojekti detailsus ja mahtEhitusseaduse määratluse järgi peab ehitusprojekt olema selline, et oleks võimalik:selle järgi ehitadaehitist kasutada ja hooldadakontrollida ehitamise vastavust ehitusprojektilekontrollida ehitise vastavust õigusaktides kehtestatud nõuetele. Tööjoonised on ehitusprojekti kolmas staadium. Tööjoonised on määratud põhiprojekti lahenduse...6.1.2. Ehitusprojekti lähteandmedEhitise püstitamiseks koostatava ehitusprojekti aluseks on kehtestatud detailplaneering selle kohustuse korral ja kohaliku omavalitsuse kehtestatud ehitise arhitektuursed ning ehituslikud lisatingimused, kui need on olemas.Detailplaneeringu koostamise kohustuse puudumisel on ehitise püstitamiseks koostatava ehitusprojekti aluseks kohaliku omavalitsuse väljaantavad projek...6.1.2.1. ArhitektuurivõistlusEhitusprojektile võib kehtestada planeeringus (üld- või detailplaneeringus) nõude, et arhitektuurne osa peab olema koostatud arhitektuurivõistluse tulemusena. Selline nõue on märgitud detailplaneeringus ning on sel juhul ehitise omanikule siduv. Kui arhitektuurivõistluse nõue on üldplaneeringus kindlaks määratud, peab õiguskantsleri 8. veebruari 2012. aasta seisukoha kohaselt kohalik...6.1.3. Ehitusprojekti osadAlates 25. septembrist 2010 kehtib majandus- ja kommunikatsiooniministri 17 septembri 2010. aasta määrus nr 67 “Nõuded ehitusprojektile”, mis määrab ka ehitusprojekti osad:
asendiplaan
arhitektuuriosa
tuleohutuse osa
konstruktsiooniosa
kütte- ja ventilatsiooniosa
veevarustus- ja kanalisatsiooniosa
elektripaigaldiste osa
...6.1.3.1. HooldusjuhendHooldusjuhend kuulub ehitusseaduse kohaselt ehitusprojekti kooseisu, sest ehitusprojekt on ehitise või selle osa ehitamiseks ja kasutamiseks vajalike dokumentide kogum, mis koosneb tehnilistest joonistest, seletuskirjast, hooldusjuhendist ja muudest asjakohastest dokumentidest. Hooldusjuhendi koostab ehitise projekteerija.Hooldusjuhendi eesmärk on anda ehitise omanikule koos teiste...6.1.4. Ehitusprojekti staadiumidMajandus- ja kommunikatsiooniministri 17. septembri 2010. aasta määrus nr 67 “Nõuded ehitusprojektile” kehtestab järgmised ehitusprojekti staadiumid:
eelprojekt
põhiprojekt
tööprojekt.
Määruses on esitatud ehitusprojekti staadiumide üldnõuded.
Eelprojektile esitatavad nõuded Ehitise püstitamiseks ja laiendamiseks...6.1.5. Ehitusprojektile ehitise omaniku esitatavad nõudedEhitise omanik esitab ehitusprojekti koostamisel tulevasele ehitisele nõuded. Need võivad olla väga erinevad. Seetõttu on koostatud ruumiprogramm ehk esitatud soovid, kuidas tahetakse ehitist tulevikus kasutada. Euroopa Komisjoni arhitektuursetele töödele kehtestatud sisuliste nõuete lühikokkuvõte Euroopa Komisjon kinnitas 23. septembril 2009 sisulised nõuded...6.1.6. Ehitusprojekti vorminõudedMajandus- ja kommunikatsiooniministri 17. septembri 2010. aasta määruse nr 67 “Nõuded ehitusprojektile” § 7 sätestab ehitusprojekti vorminõuded.
Määruse kohaselt peab ehitusprojekt olema:
loetav
vastuoludeta asjatundjale arusaadav ja ühtemoodi mõistetav. Kõik ehitusprojekti osade dokumentide köited tuleb varustada tiitellehega, millel...6.1.7. Ehitusprojekti muudatusMajandus- ja kommunikatsiooniministri 17. septembri 2010. aasta määruse nr 67 “Nõuded ehitusprojektile” § 15 sätestab ehitusprojekti muutmise nõuded.
Ehitusprojekti muutmise nõuded
Ehitusprojekti muudatustega koostatakse tehnilised lahendused, mis võrreldes esialgse ehitusprojektiga võimaldavad kasutada alternatiivseid ehitustooteid ja lahendusi või...6.1.8. Ehitise lammutusprojektAlates 25. septembrist 2010 kehtib majandus- ja kommunikatsiooniministri 17. septembri 2010. aasta määrus nr 67 “Nõuded ehitusprojektile”, mis määrab ka lammutusprojektile esitatavad nõuded.
Ehitise osaliseks või täielikuks lammutamiseks koostatava ehitusprojekti koostamise alus võib olla:
geodeetiline alusplaan
tellija lähteülesanne
olukorra kirjeldus
...6.1.9. Standardid, ehitusprojekt, ehitisToote nõuetele vastavuse seadus sätestab, et standard on üldiseks ja korduvaks kasutamiseks standardiorganisatsiooni vastuvõetud dokument, mis sisaldab tehnilist kirjeldust või juhiseid tegevuse või selle tulemuse kohta ning selle kasutamine on vabatahtlik. Ehitusseaduse (EhS) § 3 lg 1 sätestab, et ehitis peab olema projekteeritud ja ehitatud hea ehitustava ning ehitamist ja...6.2. Tee ehitusprojektile esitatavad nõudedEhitusseadustiku (EhS) kohaselt on tee rajatis, mis on ette nähtud inimeste, sõidukite või loomade liikumiseks või liiklemiseks. Tee osa on tunnel, sild, viadukt ja muud rajatised liiklemiseks ning tee toimimiseks.
Tee võib koosneda mitmest tee liigist. Eraldi on EhS‑is nimetatud maantee, tänav ja metsatee. Maantee on väljaspool linnu, aleveid ja...6.2.1. Teeprojektide nõudedTeeseadus sätestab, et tee on maantee, tänav, jalg- ja jalgrattatee või muu sõidukite või jalakäijate liiklemiseks kasutatav rajatis, mis võib olla riigi või kohaliku omavalitsuse või muu juriidilise või füüsilise isiku omandis.Teeseaduse § 19 põhjal on mistahes tee (kaasa arvatud füüsilise isiku omandis oleva jalgtee) ehitamise aluseks projekt ja eelarve. Muudeks teehoiutöödeks...6.2.2. Kanalisatsiooniehitiste ehitusprojektide nõudedNõuded kanalisatsiooniehitiste ehitusprojektidele veekaitsest lähtudes on esitatud Vabariigi Valitsuse 16. mai 2001. a määruses nr 171 “Kanalisatsiooniehitiste veekaitsenõuded” ( RT I 2001, 47, 261). Nimetatud määruse § 10 sätestab, et kanalisatsiooniehitiste ehitamiseks vajaliku projekti koostamisel tuleb arvestada:1)	parimat võimalikku tehnikat2)	reovee tegelikku ja...6.2.3. Värske liha käitlemise ettevõtte ehitusprojektide nõudedVärske liha käitlemise ettevõtte ehitusprojektile esitatavad nõuded on sätestatud põllumajandusministri määrusega nr 24 “Värske liha hügieeninõuete eeskirja, arvestuskohustuse täitmise tingimuste ja korra ning loomsetele saadustele ja nende käitlemisele veterinaarnõuete kehtestamine”, 21.10.1999 (RTL 1999, 151, 2145), mis on jõustunud 1. jaanuaril 2000.Nimetatud eeskiri...6.2.4. Haigla ehitusprojekti meditsiinitehnoloogia osaHaigla ehitusprojekti meditsiinitehnoloogia osa nõuded on kehtestatud sotsiaalministri 31. detsembri 2001. aasta määrusega nr 166 “Haigla funktsionaalse arengukava ja ehitusprojekti meditsiinitehnoloogia osa kinnitamise kord”. Määrus keskendub eespool nimetatud ehitusprojekti osa sisule kahes projekteerimisetapis: eelprojekt ja põhiprojekt.
Eelprojekt
Eelprojekti...6.2.5. Surveseadme projektide nõudedAlates 1. juulist 2002 reguleerib veevarustus- ja kanalisatsiooni ning kütte-, ventilatsiooni-, jahutuse projekte ja vastavaid eri liiki ehitisi surveseadme ohutuse seadus.Seaduse tähenduses on surveseade surveanum, torustik, ohutus- ja lisaseadis või muu seade, milles on ette nähtud rõhu tekkimine. Surveseadmestik on mitmest surveseadmest koostatud kogum, mis moodustab ühenda...6.2.6. Maaparandussüsteemi ehitusprojektMaaparandussüsteemi keskkonnakaitserajatised Veekaitsevööndi laiend
Merre, järve ja üle 10 km2 suuruse valgalaga vooluveekogusse projekteeritakse veekaitsevööndi laiend põllumajandusliku hajureostuse leviku ohu ja erosiooniohu korral ning nitraaditundlikul alal hajureostuse leviku ohu korral põhjavette.
...6.3. Ehitustegevus ja autoriõigusEhitustegevuses tuleb sageli kokku puutuda autoriõigusega nii projekteerimisel kui ka ehitamisel, kuna autoriõigus tekib nii projektile kui ka valmis ehitisele. Arhitekti (projekteerija) loomingut kaitseb autoriõigus samal moel kui kirjaniku või helilooja loomingut. Arhitekti võib käsitleda autorina ning tellija, ehitaja ja arhitekti suhteid reguleerib autoriõiguse seadus (AutÕS)....6.4. Ehitusloa taotlemisel esitatav ehitusprojektMajandus- ja taristuministri 17. juuli 2015. aasta määruse nr 97 ”Nõuded ehitusprojektile” kolmanda ja neljanda peatüki kohaselt peab ehitusloa taotlemisel esitatav ehitusprojekt ja ehitusteatisega esitatav ehitusprojekt olema järgmiste nõuete kohane.
Ehitusprojekt peab olema vähemalt eelprojekti nõuete kohane.
Ehitusprojekt peab sisaldama ehitisregistrile...6.4.1. Riigisaladusega seotud ehitise ja riigikaitselise ehitise ehitusloa taotlemise nõudedArvestades riigisaladuse seadust ning riigi julgeoleku nõudeid, on kehtestatud teatud ehitiste puhul ehitusloa taotlemisel erinõuded. Need on riigisaladusega seotud ehitised ja riigikaitselised ehitised.Erisused tavaliste ehitistega võrreldes on järgmised:riigisaladusega seotud ehitiste ja riigikaitseliste ehitiste ehitamise korral ei pea taotlema kasutusluba...7. Nõuded ehitistele 7.1. Ehitis ja ajutine ehitis uusEhitusseadustiku kohaselt on ehitis inimtegevuse tulemusena loodud ja aluspinnasega ühendatud või sellele toetuv asi, mille kasutamise otstarve, eesmärk, kasutamise viis või kestus võimaldab seda eristada teistest asjadest.
Selles definitsioonis on olulised järgmised asjaolud....7.2. Ehitisele esitatavad nõuded uusEhitustegevuses tuleb lähtuda järgmistest põhimõtetest:
isiku omand (ehitis) on puutumatu;
omandi kitsendused, nagu ehitiste valdamise, käsutamise ja kasutamise kitsendused, on õiguste rikkumised, välja arvatud juhul, kui omandi...7.2.1. Ehitise üldnõudedEhitusseaduse §-s 3 on toodud ehitisele esitatavad nõuded, mille puhul lähtutakse 1988. aastal avaldatud Euroopa Nõukogu direktiivist 89/106/EMÜ (ehitustoodete direktiiv). 2011. aasta 9. märtsil võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ. Nimetatud...7.2.2. Ehitise tuleohutusAlates 2005. aasta 1. jaanuarist hakkavad kehtima ehitiste ja nende osade kohta uued tuleohutuse nõuded, sest sel kuupäeval jõustub valitsuse määrus “Ehitisele ja selle osale esitatavad tuleohutusnõuded”. Lisaks asjaolule, et määrusega luuakse õiguslikult korrektne alus tuleohtuse hindamiseks, muutuvad seni väga detailsed tuleohutusnõuded üldisemateks nõueteks, mistõttu on võimalik...7.2.3. Ehitistele esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõudedAlates 2007. aasta 1. juulist kehtivad töökohale uued töötervishoiu ja tööohutuse nõuded (kehtestatud valitsuse 14. juuni 2007. a määrusega nr 176 ”Töökohale esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded”). Määrusega kehtestatud nõudeid kohaldatakse kõigi tegevusalade töökohtadel, välja arvatud:ehitustöödelmaavarade kaevandamiselkalalaevadel...7.2.4. Energiatõhususe nõudedHoonetele esitatavad energiatõhususe nõuded tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta hoonete energiatõhususe direktiivist 2010/31/EL (vt käsiraamatu veebist ptk 7.2.4.1). Energiatõhususe regulatsioonis muudeti direktiivi alusel ehitusseadust ja uuel kujul hakkab seadus kehtima 9. jaanuaril 2013. Direktiiv kehtestab üldised nõuded ja suunised...7.2.4.1. Energiatõhususe direktiivAvaldatud muutmata kujul
Euroopa Liidu Teataja L 153, 18/06/2010. Lk 0013–0035
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/31/EL,
19. mai 2010,
hoonete energiatõhususe kohta
(uuesti sõnastatud)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle...7.2.4.2. Energiatõhususe miinimumnõuded uusAlates 1. juulist 2015 kehtib majandus- ja taristuministri 3. juuni 2015. aasta määrus nr 55 „Hoone energiatõhususe miinimumnõuded“.
Energiatõhususe miinimumnõuded on olemasolevate või ehitatavate hoonete summaarse energiatarbimise piirmäärad, mis:
...7.2.4.3. Rekonstrueerimine ja laiendamine energiatõhususe nõuete täitmise kohustusegaHoone olulise rekonstrueerimise ja laiendamise käigus tuleb tehnilise, funktsionaalse ja majandusliku teostatavuse piires energiakasutuse tõhusust suurendada nii, et see oleks kooskõlas energiatõhususe miinimumnõuetega.
Oluliselt rekonstrueeritava hoone energiatõhususarv ei tohi ületada järgmisi piirväärtusi:
väikeelamutes 210 kWh/(m2a)
korterelamutes 180...7.2.4.4. EnergiamärgisEnergiamärgis on dokument, millega antakse teada, kui palju sisekliima tagamisega hoone tarbib energiat teiste samaväärsete hoonete keskmise energiatarbimisega võrreldes. Energiamärgisel näidatakse sisekliima tagamisega hoone või selle eraldi kasutatava osa tegelik või eeldatav aastane energiatarbimine.
Energiamärgis antakse välja sisekliima tagamisega hoonele või hoone osale. Hoone...7.2.4.5. Energiatõhususe miinimumnõuete kuluoptimaalsusEuroopa Komisjon võttis vastu 16. jaanuaril 2012 määruse, millega kehtestas hoonete ja ehitise osade energiatõhususe miinimumnõuete kuluoptimaalse taseme arvutamise võrdlusmeetodid. Eesmärk on võrrelda hoone energiatõhususe tagamise erinevaid viise, nt energiatõhusamad aknad versus seinte suurem soojapidavus jms. Selguse huvides on määrus esitatud muutmata kujul käsiraamatu ...7.2.4.6. Hoone tehnosüsteemidele esitatavad nõuded9. jaanuaril 2013 jõustusid hoone tehnosüsteemidele esitatavad üldised nõuded (majandus- ja kommunikatsiooniministri 7. novembri 2012. aasta määrus nr 70), mis kehtestati hoone energiatõhususe parendamiseks olemasoleva sisekliima tagamisega hoone või hoone osa tehnosüsteemidele, kui paigaldatakse uus tehnosüsteem või olemasolev tehnosüsteem asendatakse.
Nõudeid ei tule rakendada...7.2.4.7. Keskkonnahoidlik ehitamineEhitiste ehitamisest ja kasutamisest keskkonnale tekkivate mõjude vähendamiseks on Euroopa Komisjon koostanud keskkonnahoidlike projekteerimise ja ehitustöö riigihangete põhimõtted. Terviktekst on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/toolkit/construction_GPP_product_sheet_et.pdf.
Keskkonnahoidlike ehitustööde riigihangete põhimõtted
...7.3. Eri liiki ehitistele esitatavad nõudedEhitisi jaotatakse väga mitmeti.
Ehitisi saab liigitada siseruumi, katuse ja välispiirete olemasolu järgi (hoone ja rajatis)
kasutusotstarbe järgi (nt elamud ja mitteelamud)
asukoha järgi (nt maa all ja maa peal)
kasutamise aja järgi (nt ehitis ja ajutine ehitis)
suuruse järgi (väikeehitis ja ehitis) jne...7.3.1. Teele esitatavad nõuded uusTeid käsitlevad normid on olulised nii planeeringute kui ka ehitamise seisukohast. Planeeringus kajastatud tee liik eeldab konkreetsele teele esitatavate nõuete täitmist planeeringu realiseerimisel.
Tee on jalgsi või sõiduvahendiga liikumiseks mõeldud ehitis....7.4. Ehitise audit1. juulist 2015 jõustunud ehitusseadustikuga asendati mõiste "tehniline kontroll" uue mõistega "audit".
Ehitise auditi eesmärk on tõendada ehitise nõuetekohasust ning ettenähtud otstarbel ja viisil kasutamise ohutust või anda ehitise kohta muu hinnang....7.4.1. Auditi kohustusega masinAuditi kohustusega seade on masin, mis on:
kabiinist juhitav sild-, pukk- ja konsoolkraana;
väljaspool kraanat asuvast juhtpuldist juhitav sild-, pukk- ja pöörd- või liikuv konsoolkraana tõstevõimega üle 5 tonni;
tornkraana ja statsionaarne noolkraana tõstevõimega üle 1 tonni;
portaalkraana;
...7.4.2. Surveseadme auditAuditi kohustusega seade on surveseade, mille tehnilised parameetrid on alljärgnevate näitajate kohased või ületavad neid:
aurukatel, mille töörõhk on üle 1,0 baari või mille maht on üle 1,0 kuupmeetri;
kuumaveekatel, mille töötemperatuur on üle 120 ºC või mille maht on üle 1,0 kuupmeetri;
vedelikukatel, mille...7.4.3. Gaasipaigaldise auditGaasipaigaldised jaotatakse töörõhust lähtuvalt järgmistesse kategooriatesse:
A-kategooria – gaasipaigaldised töörõhuga kuni 0,1 baari (kaasa arvatud), kusjuures gaasipaigaldis, mis on ühendatud vedelgaasiballooniga ja mille redutseeritud töörõhk on kuni 0,1 baari (kaasa arvatud), on A-kategooria...7.4.4. Elektripaigaldise auditElektripaigaldiste auditile sätestab nõuded majandus- ja taristuministri 03.07.2015 määrus nr 86.
Esimesse...7.5. Ehitise tehnilised andmed uusAlates 1. juulist 2015 käsitleb ehitise tehniliste andmete arvutamist ja esitamist majandus- ja taristuministri 5. juuni 2015. aasta määrus nr 57 "Ehitise tehniliste andmete loetelu ja arvestamise alused".
...7.5.1. Ehitusalune pindala ning ehitisealune pind ja ehitise kõrgusMõisted “ehitusalune pindala” ja “ehitisealune pind” on tekitanud palju segadust. Koguni nii palju, et riigikohus on pidanud 2014. aasta juunis kaks korda (asjad nr 3-3-1-92-13 ja 3-3-1-59-13) lahendama nende kahe mõistega seotud küsimusi.
Riigikohus märkis ära allpool nimetatud asjaolud.
Planeerimisseaduses kasutatakse mõistet “ehitusalune pindala”, mida...7.6. Vette ehitamineVette ehitamise reegleid on muudetud mitu korda. Viimatised muudatused tehti 2014. aasta kevad-suvel.
Avalikud veekogud on:
sisemeri
territoriaalmeri
piiriveekogude Eestis paiknevad osad
Võrtsjärv
Mullutu laht
Suurlaht
Emajõgi
Narva jõgi
Nasva jõgi
Väike-Emajõgi Võrtsjärvest Pikasilla sillani
...7.6.1. Vaba läbi- ja juurdepääsu tagamine avalike veekogude kallasrajalRannal või kaldal asuva kinnisasja valdaja peab tagama inimeste ja loomade vaba läbipääsu avalike veekogude kallasrajal. Seega on kõikidel veekogudel ehituskeeluvöönd, aga vaid avalikel veekogudel on kallasrada.
Alates 1. augustist 2014 reguleerib kallasrada keskkonnaseadustiku üldosa seadus.
Varem oli kallasrada liikumiseks mõeldud ala...7.6.2. Vette ehitamise nõudedKaldaga püsivalt ühendatud ehitis
Avaliku veekoguga piirneva kaldakinnisasja omanik võib ehitada kaldakinnisasjale üle kinnisasja piiri ulatuva ning veekogu põhjale toetuva veesõidukite sildumiseks kohandatud rajatise, mis ei takista veesõidukite liiklemist ja mille ehitisealune pind ei ületa 60 m2. Rajatise ehitamiseks, mille ehitisealune pind on 20–60 m...7.6.3. Avaliku veekogu kaldaga püsivalt ühendatud ehitisega koormamise tasuAvaliku veekogu koormamisel kaldaga püsivalt ühendatud ehitisega, kui sellega kaasneb kaldakinnisasja suurenemine, peab kaldakinnisasja omanik maksma riigile ühekordset tasu, mille suurus on 1/2 juurde tekkinud maismaa maksustamishinnast. Juurde tekkinud maismaa maksustamishinna arvutamise alus on kaldakinnisasja maksustamishind. Kui kaldakinnisasja sihtotstarve on ärimaa, siis...7.6.4. Avalikku veekogusse tuuleelektrijaama ehitamineAvaliku veekogu tuuleelektrijaamaga koormamise kavandamiseks peab taotlema valitsuselt hoonestusloa (vt ptk 7.6).
Lisaks peab hoonestusloa taotlus sisaldama andmeid tuuleelektrijaama potentsiaalse võimsuse kohta ja taotlusele tuleb lisada põhivõrguettevõtja kooskõlastus põhivõrguga liitumise tehniliste tingimuste kohta. Avaliku veekogu...8. Ehitustooted ja -materjalid 8.1. Toote nõuetele vastavuse hindamineKaupade vaba liikumine on Euroopa Liidu (EL) üks neljast ühisturgu iseloomustavast vabadusest. Kaupade vaba liikumine laieneb kogu Euroopa majanduspiirkonnale (edaspidi EMP), kuhu lisaks EL-i liikmesriikidele kuuluvad ka Norra, Liechtenstein ja Island.
Kaupade vaba liikumise põhimõtted
Ükski EMP riik ei tohi kehtestada teisele EMP riigile impordi- ega...8.2. Ehitustooted ja -materjalidEhitusmaterjal paigaldatakse ehitisse püsivalt.
Ehitustoode paigaldatakse ehitisse püsivalt.
Üha laiemalt kasutatakse mõistet “ehitustoode”, mõistes seda kui tööstuslikult valmistatud toodet. Edaspidi kasutatakse tekstis mõistet “ehitustoode”.
Ehitustoote võib turul kättesaadavaks teha või ehitisse püsivalt paigaldada, kui:
selle ettenähtud viisil ehitisse...8.2.1. Ehitustoodet käsitlevad tehnilised kirjeldusedEhitustoote tehnilises kirjelduses on toote omaduste loetelu ja neid omadusi mõjutavate protsesside ning tootmismeetodite kirjeldus. Levinum tehniline kirjeldus on standard. Eesti standard on Eesti Standardikeskuse üldkasutatav dokument, milles esitatakse tehniline kirjeldus või tegevusjuhised.
Üldiselt on standardi kasutamine vabatahtlik, aga kui harmoneeritud standardi...8.2.2. KasutusjuhendToote tõendamissüsteemist sõltub dokumentatsioon, mis peab tootega kaasas olema. Toote nõuetele vastavust tõendab eelkõige vastavusdeklaratsioon, mille väljastab tootja. Vastavusdeklaratsioon aga saab olla ainult neil toodetel, millel on tehniline kirjeldus (harmoneeritud standard hEN toote kohta või ehitustoote tehniline tunnustus).Need tooted, millel ei ole veel Euroopa harmoneeritud...8.2.3. Elektri- ja elektroonikaseadmete märgistusAlates 2. jaanuarist 2013 kehtivad uued nõuded elektriseadmete märgistusele. Muudeti valitsuse 27. aprilli 2009. aasta määrust nr 21 “Elektri- ja elektroonikaseadmete märgistamise viis ja kord”
Tootja peab kandma elektri- ja elektroonikaseadmetele järgmised andmed:
tootjat identifitseerivad andmed
lahuskogumise märgis CE-vastavusmärgis.
...8.2.4. Ehitustoote ja -materjali tootja vastutusOhutud tooted ja kahju hüvitamine
Ehitustoote ja -materjali tootja vastutuse alused on esitatud võlaõigusseaduse 53. peatükis.
Tootja vastutuse puhul lähtutaks kahest eesmärgist:
lasta turule üksnes ohutuid tooteid
Võlaõigusseaduse § 1061 lg 1 kohaselt vastutab tootja isiku surma, isikule kehavigastuse või tervisekahjustuse tekitamise...8.2.5. Ehitustoodetele ja -materjalidele ning dokumentatsioonile kehtestatud nõudedAlates 2. augustist 2013 kehtib majandus- ja kommunikatsiooniministri 26. juuli 2013. aasta määrus nr 49 “Ehitusmaterjalidele ja -toodetele esitatavad nõuded ja nende nõuetele vastavuse tõendamise kord”, millega on kehtestatud ehitusmaterjalide ja -toodete (edaspidi ehitustooted) kohustuslike deklareeritavate omaduste loetelu nõuded, samuti nõuded ehitustoodete dokumentatsioonile.
...8.3. Ehitustoote nõuetele vastavuse tõendamineAlates maist 2004 lähtutakse ehitustoote ja -materjali vastavuse tõendamisel tehnilistest kirjeldustest, mis on:
harmoneeritud standard
tehniline tunnustus
Euroopa Vabakaubandusühendusega (EFTA) liitunud riigi algupärane standard (heakskiidetud standard), mille on heaks kiitnud Euroopa Liidu alaline ehituskomitee ehitustoote tehniline...8.3.1. Ehitustoote nõuetekohasuse tõendamine Euroopa Liidu määruse nr 305/2011 aluselEuroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määruse nr 305/2011 kohaselt, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ (kehtib alates 25. aprillist 2011), võib kuni 30. juunini 2013 kasutada ehitustoodete ja -materjalide (edaspidi ehitustooted) puhul ehitusseaduses ja selle alamaktides sätestatud...8.3.2. Euroopa Liidu riigi kohustused CE-märgiseta ehitustoodete tunnustamiselEhitustoodete ja -materjalide puhul, millele ei rakendata CE-märgise panemise kohustust, kohaldatakse toote nõuetele vastavuse seadusest tulenevaid üldnõudeid. Liikmesriikide omavahelise kaubavahetuse lihtsustamiseks on Euroopa Komisjon andnud juhise vastastikuse tunnustamise määruse (EÜ nr 764/2008) kohaldamise kohta CE-märgiseta ehitustoodete korral (Brüssel, 13.10.2011). Allpool on...8.4. Teavitatud asutusedVastavushindamisasutus on toote nõuetele vastavuse seaduse kohaselt Eestis kasutusel olev üldmõiste vastavushindamisse kaasatava kolmanda sõltumatu osalise kohta. Eriseadustes nimetatakse tunnustatud asutusi sõltuvalt eriseaduse mõistest “teavitatud asutusteks”, “heakskiidetud asutusteks”, “kompetentseks asutuseks” jne. Ehitusseadus fikseerib vastavushindamisasutuse kui teavitatud asutuse.
...8.5. TunnustusasutusEuroopa Liidu igas liikmesriigis asutatakse tunnustusasutus(ed). Iga riigi üks tunnustusasutus on Euroopa Tehnilise Tunnustuse Organisatsiooni (EOTA) liige.EOTA on ehitustoodete direktiivi sätete alusel liikmesriikide tunnustusasutusi ühendav organisatsioon.EOTA peamised ülesanded:EOTA sekretariaat on kohustatud pidama väljaantud ETA-de kohta ajakohast registrit...9. Load ja ekspertiisid 9.1. Load ja teatisedEhitamine algab ideest, mida ja kuhu ehitada. Ideele järgneb tulevase ehitise asukoha uuring ning seejärel detailplaneeringu koostamine, projekteerimistingimuste taotlemine või ehitusprojekti koostamine.
1. juulist 2015 on enne ehitamist vaja välja selgitada, kas ehitustegevus on nn vaba ehitustegevus ehk eelnevalt ei ole vaja omavalitsusega...9.1.1. EhituslubaEhitusseadustiku § 38 lg 1 kohaselt annab ehitusluba õiguse ehitada ehitist, mis on ehitusloa andmise aluseks oleva ehitusprojekti kohane.
Ehitusluba kehtib viis aastat. Kui ehitamist on alustatud, siis kehtib ehitusluba kuni seitse aastat alates ehitusloa kehtimisest...9.1.2. EhitusteatisEhitusloa puhul on vaja enne ehitustegevust saada omavalitsuselt luba, s.o haldusakt. Ehitusteatise esitamise kohustuse korral on vaja teavitada pädevat asutust, sh omavalitsust kavandatavast ehitustegevusest. Kui omavalitsus leiab, et soovib ehitustegevust keelata või seada sellele nõudeid, siis ta peab andma sellest ehitusteatise esitajale teada kümne päeva jooksul....9.1.3. KasutuslubaKasutusluba antakse, kui valminud ehitise ehitamine oli kooskõlas ehitusloaga ning ehitist on võimalik kasutada nõuete ja kasutusotstarbe kohaselt.
Kasutusloaga määratakse ehitise kasutamise otstarve või muudetakse seda. Kasutusluba on tähtajatu, kui kasutusloas ei märgita teisiti.
Kasutusluba on vaja saada...9.1.3.1. Vee erikasutuslubaVee kasutamist reguleerib veeseadus (kättesaadav aadressil www.riigiteataja.ee). Nimetatud seaduse järgi jaguneb vee kasutamine kaheks: avalik kasutamine ja erikasutamine.Veekogu avalik kasutamine on veekogu kasutamine veevõtuks, suplemiseks, veespordiks, veel liikumiseks, jääl liikumiseks, kalapüügiks ilma veekogu seisundit mõjutavate ehitiste või tehnovahenditeta....9.1.3.2. Välisõhu saasteluba ja erisaastelubaVälisõhu kaitset käsitleb 2004. aasta 30. septembril jõustunud “Välisõhu kaitse seadus”. Nimetatud seaduse kohaselt on välisõhk troposfääri hooneväline õhk, välja arvatud õhk töökeskkonnas.Välisõhu saasteluba (saasteluba) ja erisaasteluba on dokumendid, mis annavad õiguse viia saasteaineid paiksest saasteallikast välisõhku ning määravad selle õiguse kasutamise tingimused. Välisõhu...9.1.4. KasutusteatisKasutusloa puhul on vaja enne ehitise kasutamist saada omavalitsuselt luba, s.o haldusakt. Kasutusteatise esitamise kohustuse korral on vaja teavitada pädevat asutust, sh omavalitsust kavandatavast ehitise kasutuselevõtmisest. Kui omavalitsus leiab, et ta soovib keelata ehitise kasutamist kasutusteatises toodud kasutamise otstarbel või seada mingeid nõudeid, siis ta peab andma sellest kümne...9.1.5. KeskkonnakaitseloadEhitustegevuseks peab peale ehitus- ja kasutuslubade ning ehitus- ja kasutusteatiste ka nn vaba ehitustegevuse puhul olema vajaduse korral keskkonnakaitseluba.
Keskkonnaluba annab isikule õiguse teha üht või üheaegselt mitut järgnevat tegevust:
vee erikasutus;
saasteainete viimine paiksest saasteallikast välisõhku;...9.1.5.1. Vee erikasutuslubaVee kasutamist reguleerib veeseadus (kättesaadav www.riigiteataja.ee).
avalik kasutamine;
erikasutamine.
Veekogu avalik kasutamine on veekogu kasutamine veevõtuks, suplemiseks, veespordiks, veel liikumiseks, jääl liikumiseks ja kalapüügiks ilma veekogu seisundit mõjutavate ehitiste või...9.1.5.2. Välisõhu saasteluba ja erisaastelubaVälisõhu kaitset käsitleb 2004. aasta 30. septembril jõustunud välisõhu kaitse seadus. Seaduse kohaselt on välisõhk troposfääri hooneväline õhk, välja arvatud õhk töökeskkonnas.
Välisõhu saasteluba ja erisaasteluba on dokumendid, mis annavad õiguse viia saasteaineid paiksest saasteallikast välisõhku ning määravad selle õiguse kasutamise tingimused.
...9.1.6. ElamuJustiitsministeeriumi 2015. aasta septembri selgitustaotlusele antud vastuse kohaselt peetakse korterelamuks kõiki hooneid, kus eluruumide osatähtsus on 50% või enam. Elamu riigilõiv on 150 eurot.
Justiitsministeeriumi selgituste kohaselt rakendub elamut teenindavate hoonete riigilõivudele mitteelamu riigilõivu määrus...9.1.7. Mitteelamu2015. aasta septembrist on justiitsministeeriumi selgitustaotlusele antud vastuse kohaselt korteritega hoone mitteelamu, kui korterite osatähtsus hoones jääb alla 50%. Mitteelamute riigilõive (s.o 250 eurot) kohaldatakse ka elamut teenindavatele hoonetele, nt garaažile.
Tabel....9.1.8. RaudteerajatisTabel. Kokkuvõtlik tabel ehitusseadustiku lisadest 1 ja 2 ning riigilõivuseadusest sätestatud riigilõivudest
Püstitamine/
...9.1.9. TeeTabel. Kokkuvõtlik tabel ehitusseadustiku lisadest 1 ja 2 ning riigilõivuseadusest sätestatud riigilõivudest
...9.1.10. ÕhutranspordirajatisTabel. Kokkuvõtlik tabel ehitusseadustiku lisadest 1 ja 2 ning riigilõivuseadusest sätestatud riigilõivudest
...9.1.11. Sadamarajatis ja avalikus veekogus olev rajatisTabel 1. Kokkuvõtlik tabel ehitusseadustiku lisadest 1 ja 2 ning riigilõivuseadusest sätestatud riigilõivudest. Sadama- ja avalikus veekogus kaldaga püsivalt ühendatud ehitis ning avalikus veekogus kaldaga püsivalt ühendamata ehitis
...9.1.12. TõsteseadeTabel. Kokkuvőtlik tabel ehitusseadustiku lisadest 1 ja 2 ning riigilõivuseadusest sätestatud riigilõivudest
...9.1.13. Surveseadmed, gaasi-ja elektripaigaldisedTabel. Kokkuvõtlik tabel ehitusseadustiku lisadest 1 ja 2 ning riigilõivuseadusest sätestatud riigilõivudest
Rajamine/
...9.1.14. Side-ja telekommunikatsiooniehitisedTabel. Kokkuvőtlik tabel ehitusseadustiku lisadest 1 ja 2 ning riigilõivuseadusest sätestatud riigilõivudest
...9.1.15. Vee-ja kanalisatsiooniehitisedTabel. Kokkuvőtlik tabel ehitusseadustiku lisadest 1 ja 2 ning riigilõivuseadusest sätestatud riigilõivudest
...9.1.16. Spordi-ja puhkerajatisTabel. Kokkuvőtlik tabel ehitusseadustiku lisadest 1 ja 2 ning riigilõivuseadusest sätestatud riigilõivudest
...9.1.17. Riigikaitseline ja julgeolekuasutuse rajatisTabel. Kokkuvőtlik tabel ehitusseadustiku lisadest 1 ja 2 ning riigilõivuseadusest sätestatud riigilõivudest
...9.1.18. ErirajatisTabel. Kokkuvőtlik tabel ehitusseadustiku lisadest 1 ja 2 ning riigilõivuseadusest sätestatud riigilõivudest
...9.2. -9.3. Haldusmenetlus1. augustist 2014 on reguleeritud keskkonnateabe saamise õigus keskkonnaseadustiku üldosa seaduses (KeüS §-d 24–27). Keskkonnateabe korrast tuleb omavalitsusel lähtuda ka ehitus- ja kasutuslubade väljastamisel.
Keskkonnateave käsitleb järgmisi asjaolusid:
keskkonnaelementide seisundit ja omavahelist vastastikust toimet...9.3.1. Haldusmenetluse algusHaldusmenetlus haldusakti andmiseks või toimingu sooritamiseks algabtaotluse esitamisega haldusorganilehaldusorgani initsiatiivil algatatud haldusmenetluses menetlusosalise teavitamisega menetlusesthaldusorgani initsiatiivil algatatud haldusmenetluses menetlusosalise suhtes esimese menetlustoimingu sooritamisega. Haldusorgan teatab menetlusosalistele...9.3.2. Menetluse lõppemine ja uuendamineHaldusakti andmise menetlus lõpeb, kui:haldusakt tehakse teatavakstaotleja võtab taotluse tagasi haldusorgan jätab taotluse läbi vaatamata haldusakti adressaat sureb või juriidiline isik lõpeb, kui haldusakt on seotud adressaadi isikuga. Kui taotletud haldusakt otsustatakse jätta andmata, antakse selle kohta haldusakt. Kui haldusorgani...9.3.3. DokumendidHaldusorgan säilitab avaldused, taotlused, tõendid, protokollid, andmed kutsete saatmise ja dokumentide kättetoimetamise kohta ning muud haldusmenetluses tähtsust omavad dokumendid, luues vajadusel toimiku.
Haldusmenetluses tähtsust omavate asjaolude kohta, mida toimikus olevatest dokumentidest ei nähtu, teeb haldusorgan märkused toimikusse.
Haldusakt, kutse, teade või muu...9.3.4. Avatud menetlusSeaduses sätestatud juhtudel tehakse haldusmenetlus õigusakti andmiseks avatud menetlusena. Kui see on vajalik asja lahendamiseks ega kahjusta oluliselt menetlusosaliste huve, võib haldusorgan avatud menetluse korraldada ka muudel juhtudel. Kui avatud menetlus on kohustuslik õigusakti andmiseks, tuleb õigusakti muuta ja kehtetuks tunnistada ka avatud menetluses. Ilmselgelt...9.3.5. HaldusaktHaldusakt on õiguspärane, kui selle on andnud pädev haldusorgan andmise hetkel kehtiva õiguse alusel ja sellega kooskõlas, see on proportsionaalne, kaalutlusvigadeta ning vastab vorminõuetele. Haldusakt peab olema selge ja üheselt mõistetav.Haldusakt antakse kirjalikus vormis, kui seaduse või määrusega ei ole sätestatud teisiti. Haldusakti võib anda muus...9.4. RiigilõivRiigilõivu võtmist käsitleb riigilõivuseadus. Alates 1. juulist 2015 muutuvad oluliselt riigilõivude suurused, mis ühtlustuvad ehk enam ei tule hoonete puhul maksta riigilõivu täiendava suletud netopinna pealt.
ehitusloa taotluse läbivaatamise eest;
kasutusloa taotluse läbivaatamise eest;
projekteerimistingimuste taotluse...10. Ehitusnõuded10.1. Ehitamise üldnõudedEhitamise põhinõuded tulenevad mitmest seadusest, mida saab jaotada otseselt ehitusvaldkonda reguleerivateks ja kinnisasja või sellega seotud õigusi sätestavateks. 1. juulist 2015 on ehitusvaldkonna normid koondatud peaaegu täielikult ehitusseadustikku (EhS), mis sätestab ka ehitamise üldnõuded.
Ehitamise alused ehitusseadustikus...10.1.1. Ehitamine kaitsevööndisEhitustegevus on kitsendatud või täielikult keelatud kaitsevööndites, mille kehtestamise põhjus võib olla nii ehitis kui ka muud objektid, näiteks looduskaitseobjektid.
surveseadmega;
elektripaigaldisega;
...10.1.2. LooduskaitsenõudedAlates 2004. aasta 10. maist reguleerib rannale, kaldale ja looduskaitsealadele ehitamist looduskaitseseadus. Ehitamise ja ka inimese soovitava muu majandusliku tegevuse poolest on looduskaitseseaduse kõige olulisem printsiip see, et kõik looduskaitseseaduses nimetatud otsuseid tegevad isikud peavad otsuste tegemisel lähtuma tasakaalustatud ja säästva arengu põhimõtetest ning kaaluma...10.1.2.1. Tegevus kaitse- ja hoiualadelLooduskaitseseaduse kohaselt on kehtestatud piirangud majandustegevusele kaitse- ja hoiualadel.Kaitsealad jagunevad:rahvusparklooduskaitsealamaastikukaitseala (looduspark)Rahvuspark on kaitseala looduse, maastike, kultuuripärandi ning tasakaalustatud keskkonnakasutuse säilitamiseks, kaitsmiseks,...10.1.2.2. Tegevus rannal ja kaldal2004. aasta 10. maist kehtiva looduskaitseseadusega tunnistati kehtetuks ranna ja kalda kaitse seadus. Kogu regulatsioon ehitamiseks mererannal ja veekogude kallastel rakendub looduskaitseseaduse alusel. Suur osa eelnevast regulatsioonist on üle toodud ühest seadusest teise, kuid on mõningaid erinevusi. Käesolevas peatükis käsitletakse rannale ja kaldale ehitamist kehtiva...10.1.3. Ehitamine riigimaaleRiigimaale ehitamiseks tuleb saada riigi käest nõusolek. Selleks seatakse servituut või antakse lihtsalt nõusolek taluda riigile kuuluval maal mingit ehitist. Isiku, kes loa annab, määrab maa asukoht ning see, kas maa on kantud kinnistusraamatusse või maakatastrisse. Kui maa on registreeritud maakatastris või kinnistusraamatus, annab loa maa riigivara valitseja. Kui maaüksust ei...10.2. -Ehitamise erinõuded on määratud kindlaks eri ehitustööde tegemist käsitlevates seadustes. Sellised seadused on:
teeseadus.
...10.3. EhitusdokumendidEhitusseadustiku § 15 näeb ette nõuded ehitamise dokumenteerimisele. Ehitamise dokumenteerimise kohustus on ehitaval isikul. Ehitavaks isikuks peetakse alltöövõtjate suhtes peatöövõtjat. Kui omanik ehitab ise, peab ta ka ise dokumenteerima. Ehitusdokumendid tuleb ehitisregistrile üle anda elektroonselt (alates 1. aprillist 2016) ja enne seda kohalikule omavalitsusele (kui ehitusloa/kasutusloa...10.4. Kvaliteedinõuded Soome kvaliteedinõuete RYL aluselKvaliteedinõuded ehk nõuded tehtavate tööde tolerantsidele lepivad kokku lepingu osalised. Kvaliteedinõuded ei ole õigusaktidega kehtestatud, need ei ole ka hea ehitustava.
Kvaliteedinõuete puhul peetakse silmas miinimumnõuetest kõrgemate nõuete kohaselt tehtud tööd.
Eestis ei ole välja kujunenud kvaliteedisüsteeme, mistõttu tuleb...11. Riiklik järelevalveAlates 1. juulist 2014 reguleerib riiklikku järelevalvet korrakaitseseadus (KorS).
Seaduse järgi on korrakaitse avalikku korda ähvardava ohu ennetamine, kahtluse korral ohu väljaselgitamine, tõrjumine ja avaliku korra rikkumise kõrvaldamine. Riiklik järelevalve on korrakaitseorgani tegevus ohu ennetamiseks, väljaselgitamiseks ja...11.1. Riikliku järelevalve meetmedKorrakaitseseadus (KorS) jagab riikliku järelevalve toimingud üld- ja erimeetmeteks. Üldmeetmeid saab omavalitsus ja tehnilise järelevalve amet (TJA) alati kasutada, erimeetmeid saab kasutada aga ainult juhul, kui selleks on ehitusseaduse kohaselt õigus.
Riikliku järelevalve üldmeetmed
Teavitamine
Korrakaitseorganil on oma pädevuse piires õigus...11.1.1. Tehnilise järelevalve inspektsioonEhitusseaduse kohaselt teostab riiklikku järelevalvet ehitiste ohutuse üle tehnilise järelevalve inspektsioon.
Selline järelevalve kohustus on uudne, sest kuni 2002. aasta 31. detsembrini kehtinud planeerimis- ja ehitusseaduse kohaselt riiklikku järelevalvet ei teostatud. Seega teostas järelevalvet kohalikule omavalitsusele kuulunud ehitise üle ainukesena seesama kohalik oma...11.1.1.1. Tehnilise järelevalve inspektsiooni ettekirjutusPärast ettevõtjale korduva ettekirjutuse täitmata jätmist tehtud otsuse tegemist kustutab Tehnilise Järelevalve Inspektsioon ettevõtja registreeringu majandustegevuse registris viivitamata pärast otsuse tegemist, kuid hiljemalt viie tööpäeva möödumisel otsuse tegemisest arvates.
Lisaks otsuse avalikustamisele tehakse see isikule teatavaks allkirja vastu kätte andes või...11.1.2. KeskkonnainspektsioonKeskkonnainspektsiooni pädevuse sätestab eelkõige keskkonnajärelevalve seadus, mille kohaselt:
rakendatakse abinõusid ebaseadusliku tegevuse tõkestamiseks
tagatakse kohustuslike keskkonnakaitseabinõude elluviimine
peatatakse keskkonda kahjustav tegevus
peatatakse keskkonda ohustav õigusvastane tegevus
peatatakse loodusressursi...11.1.2.1. Keskkonnainspektsiooni ettekirjutusKeskkonna kaitsmiseks ja loodusressursside kasutamise seaduslikkuse tagamiseks teeb keskkonnakaitseinspektor vajadusel ettekirjutuse.Ettekirjutusi tehakse:õiguserikkumise materjali vormistamisega samal ajal, kui õiguserikkumise põhjustanud asjaolusid pole võimalik kohe kõrvaldada, kuid see on vajalik ja seda on võimalik teha keskkonnakaitseinspektori...11.2. Omavalitsuse ja tehnilise järelevalve ameti riikliku järelevalve ülesandedOmavalitsuse riikliku järelevalve ülesanded
Omavalitsus täidab oma territooriumil järgmisi ülesandeid:
ehitusprojektide ja ehitiste mõõdistusprojektide nõuetele vastavuse kontrollimine
ehitusprojektide ja mõõdistusprojektide ekspertiisi tegemine ja tellimine
ehitise või selle osa nõuetele vastavuse kontrollimine
ehitise või selle...11.2.1. Andmete kandmine ehitusregistrisse1. juulist 2015 jõustuv ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seadus näeb ette ehitisregistri andmete korrastamise, mille käigus kantakse ehitisregistrisse sinna seni kandmata ehitised, eelkõige hooned.
ajakohased ortofotod, millelt kantakse ehitisregistrisse ehitise ehitisealune pind ja hoone koordinaadid (...11.3. SunnivahendidEhitustegevusega seotud õigusaktide rikkumise eest kannab isik nii tsiviil-, haldus- kui ka kriminaalvastutust. Seega võib isiku suhtes rakendada ettekirjutusi, trahvi- ja sunniraha, asendustäitmist, aresti ning vanglakaristust.
Kõige leebem on ettekirjutus, millega kohustatakse isikut midagi tegema või tegemata jätma.
Kui isik ei täida ettekirjutust hoiatuses...11.4. -11.4.1. Vastutus ehitusseaduse rikkumise eestEhitise omanik vastutab ehitise ohutuse eest. Ehitusseadus (EhS) ja teised ehitusvaldkonna seadused määratlevad ettevõtja kui pädeva isiku, kelle ülesanne on tagada ehitise omaniku kohustuste täitmine. Seega rakendatakse nii ehitise omanikule kui ka ettevõtjale ehitusseaduse alusel sanktsioone. Rikkumine võib olla nii kohustuse vale täitmine kui ka täitmata jätmine.
Oluline on eristada...11.5. Avaliku võimu vastutus oma kohustuste rikkumise korralKui avalik võim rikub oma kohustusi, saab kahjukannatanu nõuda talle tekitatud kahju hüvitamist. Sellisel juhul rakendatakse riigivastutuse seadust. Ehitusvaldkonnas on kahjude hüvitamise osas tehtud ka esimene riigikohtu otsus (4.04.2006). Konkreetsel juhul jättis kohalik omavalitsus õigeaegselt väljastamata ehitusloa. Arusaadavuse huvides on järgnevalt refereeritud nimetatud riigikohtu...12. Lepinguõigus Lepinguõiguses on toimunud suur muudatus seoses sellega, et 1. juulist 2002 jõustati uued lepinguid reguleerivad seadused, mida tuleb teada ja arvestada nii seaduste tõlgendamisel kui ka nende rakendamisel.
tsiviilseadustiku üldosa seadus (RTI 2002, 35, 216; 53, 336)
võlaõigusseadus (...12.1. Riigikohtu otsuste refereeringudJärgnevalt on käsitletud Riigikohtu otsuseid, mis on seotud ehitusvaldkonna lepingutega.
Riigikohus on 30. novembri 2005. aasta otsuses kohtuasjas Merike Varuski hagi OÜ Marmara ja OÜ Storning vastu kummaltki kostjalt 5879, 87 euro saamiseks ja dokumentide üleandmisele kohustamiseks (kohtuasja number 3-2-1-131-05) leidnud, et:
võlaõigusseaduse (VÕS) § 77 lg 1...12.2. Euroopa Kohtu otsuste refereeringudKeskkonnamõju hindamineEuroopa Kohus (teine koda) leidis 26. oktoobri 2006 kohtuasjas Euroopa Ühenduste Komisjon versus Portugali Vabariik (C‑239/04), et:liikmesriigid võtavad kasutusele vajalikud meetmed, et vältida erikaitsealadel looduslike elupaikade ja liikide elupaikade halvenemist ning selliste liikide häirimist, mille kaitseks alad...12.2.1. Teenuste vaba liikumineEuroopa Kohus (esimene koda) leidis 9. novembri 2006 kohtuasjas C-433/04 Euroopa Ühenduste Komisjon versus Belgia Kuningriik, et:väljakujunenud kohtupraktika järgi ei nõua EÜ artikkel 49 mitte ainult igasuguse riikkondsusel põhineva diskrimineerimise kaotamist teise liikmesriigi teenuseosutaja suhtes, vaid ka kõigi...12.3. Lepingute üldtingimusedEesti erialaorganisatsioonid on koostöös riigiga koostanud järgmised lepingute üldtingimused (kõik lepingud on kättesaadavad majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi kodulehelt, vt http://www.mkm.ee – ehitus- ja elamuosakond – lepingud):
projekteerimise töövõtulepingu üldtingimused 2007
omanikujärelevalve käsunduslepingu üldtingimused 2005
ehitustoodete üldised... Lisad Lisa 1. Ehitise kasutamise otstarvete loetelu (ainult veebis) Lisa 1.1. Määruse "Ehitise kasutamise otstarvete loetelu" eelnõu seletuskirja lisa (ainult veebis) Lisa 2. Ehitamise alustamise teatis (ainult veebis) Lisa 3. Ehituskulude liigitus (ainult veebis) Lisa 4. Katastriüksuse sihtotstarvete liigid kuni 31. oktoobrini 2008 (ainult veebis) Lisa 5. Ehitisregistri andmed (ainult veebis) Lisa 6. 30. aprillil 2009 kehtima hakanud muudatused ehitusseaduses (ainult veebis) Lisa 7. Planeerimisseaduses 24. juulil 2009 kehtima hakanud muudatused (ainult veebis) Lisa 1.1. Registreerimistaotlus ehituse valdkonnas tegutsemiseks (ainult veebis) Lisa 1.2. Registreerimistaotlus raudtee-ehituse alal tegutsemiseks (ainult veebis) Lisa 1.3. Registreerimistaotlus tuleohutuse valdkonnas tegutsemiseks (ainult veebis) Lisa 1.4. Registreerimistaotlus tegutsemiseks elektritööde tegevusalal (ainult veebis) Lisa 1.5. Registreerimistaotlus tegutsemiseks elektripaigaldise tehnilise kontrolli teostajana, mõõte- ja teimilaborina (ainult veebis) Lisa 1.6. Registreerimistaotlus surveseadmete, gaasitööde, tõsteseadmetööde, masinatööde, lifti paigaldamise tegevusalal (ainult veebis) Lisa 1.7. Registreerimistaotlus maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate registrile (ainult veebis) Lisa 1.8. Registreeringuandmete muutmise taotlus maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate registrile (ainult veebis) Lisa 1.9. Maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate registri registreeringuandmete õigsuse kinnitus (ainult veebis) Lisa 2.1. Registreeringu õigsuse kinnitamise taotlus (ainult veebis) Lisa 2.2. Registreeringu muutmise, kustutamise, peatamise ja peatatud registreeringu taastamise taotlus (ainult veebis) Lisa 2.3. Registreerimistaotlus Euroopa Liidu liikmesriigi ettevõtja tegutsemiseks Eestis reguleeritud tegevusvaldkonnas (ainult veebis) Lisa 3. Tuleohutuse valdkonnas tegutseva ettevõtja vastutava spetsialisti andmed (väljavõte, ainult veebis) Lisa 3.1. Ehitusalase patendiinfo liigitus rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni järgi (väljavõte, ainult veebis) Lisa 3.2. Leiutiste liigituse rahvusvaheline patendiklassifikatsioon (väljavõte, ainult veebis) Lisa 3.3. Patendi ja kasuliku mudeli jõushoidmise maksumus 10 aasta jooksul (näide, ainult veebis) Lisa 3.4. Patendi ja kasuliku mudeli taotlemisega seotud riigilõivud (väljavõte, ainult veebis) Lisa 4. Ehitusala tegevusalade alaliikide loetelu ning vastutava spetsialisti kutsenimetuste ja -tasemete nõude täpne jagunemine tegevusalade alaliikide kaupa (ainult veebis) Lisa 1. Valla ehitusmäärus (ainult veebis) Lisa 2. Maaparandussüsteemi ehitise projekteerimistingimuste taotlus (ainult veebis) Lisa 3. Maaparandussüsteemi ehitise projekteerimistingimused (ainult veebis) Lisa 4. Planeerimise standardid (ainult veebis) Lisa 5. Valitsuse algatatud maakonnaplaneeringute koostamise lähteseisukohad (ainult veebis) Lisa 6. Ohtliku kemikaali ohtlikkuse alammäär ja künniskogus (ainult veebis) Lisa 7. Ohtliku kemikaali ohtlikkuse alammäär ja künniskogus kemikaalirühmade järgi (ainult veebis) Lisa 1. Eurokoodeksid (ainult veebis) Lisa 1. Toidukäitlemisettevõtte struktureeritud nõuete näidis (ainult veebis) Lisa 2. Toidukäitlemisettevõtte toorainelao hindamisaruande näidis (ainult veebis) Lisa 3. Ehitusmaterjalide ja -toodete harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 4. Surveseadmete harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 5. Plahvatusohtlikku keskkonda käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 6. Maanteeäärsed vööndid ja nende ulatus (ainult veebis) Lisa 7. Gaasiseadmete harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 8. Liftide harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 9. Elektriseadmeid käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 10. Kiirraudteesüsteeme käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 11. Reisijateveoks ettenähtud köisteid käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 12. Elektripaigaldise nõuetekohasuse tunnistus (ainult veebis) Lisa 13. Elektripaigaldise kasutuselevõtule eelneva tehnilise kontrolli aruanne (ainult veebis) Lisa 14. Elektripaigaldise korralise tehnilise kontrolli aruanne (ainult veebis) Lisa 15. Elektripaigaldise mõõtmiste, teimide ja katsete näidisloetelu (ainult veebis) Lisa 16. Otsest ohtu põhjustavad või olulised puudused, mille korral elektripaigaldise tunnistust ei väljastata (ainult veebis) Lisa 17.1.1. Austria: seaduse eelnõu Kärntneri liidumaa ehituseeskirjade muutmise kohta (ainult veebis) Lisa 17.1.2. Austria: seaduse eelnõu “Kärnteni liidumaa kütteseadmete seaduse muutmise seadus” (ainult veebis) Lisa 17.2.1. Malta: seaduse eelnõu “Ehitiste energiatõhususe miinimumnõudeid käsitlevad 2006. aasta eeskirjad” (ainult veebis) Lisa 17.2.2. Malta: tehnilise juhendi Kütuse, energia ja loodusressursside säästmine eelnõu (ainult veebis) Lisa 17.3.1 Prantsusmaa: määrus, mis käsitleb olemasolevate ehitiste soojuslikke omadusi ja energiatõhusust (ainult veebis) Lisa 17.3.2. Prantsusmaa: määrus, mis käsitleb uute ehitiste soojuslikke omadusi ja energiatõhusust (ainult veebis) Lisa 17.3.3. Prantsusmaa: dekreedi eelnõu müügis majades asuvate gaasiseadmete energiatõhususe ja seisundi diagnostika kohta (ainult veebis) Lisa 17.3.4. Prantsusmaa: määruse eelnõu, mis käsitleb tähise “kõrge energiatõhusus" sisu ja omistamise tingimusi (ainult veebis) Lisa 17.4. Soome: määrus hoonete sisekliima ja ventilatsiooni nõuete ja juhiste kohta (ainult veebis) Lisa 17.5. Taani: seaduse eelnõu “Uued energeetikasätted ehitusseadustikus” (ainult veebis) Lisa 17.6.1. Tšehhi: seaduse eelnõu, millega sätestatakse ehitiste energiatõhususega seotud üksikasjad (ainult veebis) Lisa 17.6.2. Tšehhi: määruse eelnõu, nõuded energia kasutamise efektiivsuse hindamisele elektri ülekandmisel ja jaotamisel (ainult veebis) Lisa 17.6.3. Tšehhi: määruse eelnõu, milles sätestatakse eeskirjad kütmise ja sooja vee tootmise kohta (ainult veebis) Lisa 17.6.4. Tšehhi: seaduse eelnõu jahutuse jaotusvõrkudes (ainult veebis) Lisa 17.6.5. Tšehhi: seaduse eelnõu, mis kehtestab kliimasüsteemi kontrolli üksikasjad (ainult veebis) Lisa 17.6.6. Tšehhi: seaduse eelnõu, mis kehtestab kuumaveekatelde tõhususe kontrolli üksikasjad (ainult veebis) Lisa 17.7. Ungari: määrus soojuse tootmissüsteemide ja õhukonditsionee-rimissüsteemide energiatõhususe kontrolli kohta (ainult veebis) Lisa 18. Euroopa Liidu määrus ehitustoodete ühtlustatud turustustingimuste kohta (ainult veebis) Lisa 19. Energiamärgiste koondinformatsiooni vorm (ainult veebis) Lisa 19.1 Hoone külastajate jaoks nähtavale kohale paigaldatava energiamärgise vorm (ainult veebis) Lisa 20. 2010. aasta energiatõhususe direktiiv (ainult veebis) Lisa 21. Keskkonnahoidlik ehitamine (ainult veebis) Lisa 22. Radooniga seotud nõuded (ainult veebis) Lisa 23. Euroopa Liidu määrus hoonete energiatõhususe kohta (ainult veebis) Lisa 24. Suunised Euroopa Liidu hoonete energiatõhususe määruse kohta (ainult veebis) Lisa 25. Elektromagnetilist ühilduvust käsitlevad harmoneeritud standardid (ainult veebis) Lisa 26. Euroopa Komisjoni soovitused toodete ja organisatsioonide olelusringi keskkonnatoime (ainult veebis) Lisa 1. Tõendamissüsteemid (ainult veebis) Lisa 2. Ehitistesse paigaldatavad tuletõkkeavatäited (ainult veebis) Lisa 3. Ehitusmaterjalid ja -tooted või tooterühmad, mille kohta on tehnilise tunnustuse juhend (ainult veebis) Lisa 4. Ettevõtte arengu toetamise meetme osa "Nõustamistoetus" taotlusvorm (ainult veebis) Lisa 5. Tehnilised tunnused (ainult veebis) Lisa 6. Toimivusdeklaratsiooni näidis (ainult veebis) Lisa 7. Vastastikuse tunnustamise määruse kohaldamine CE-märgistuseta ehitustoodete suhtes (ainult veebis) Lisa 1. Avalikult kasutatavate veekogude nimekiri (ainult veebis) Lisa 2. Maaparandusehitise kasutuselevõtu akt (ainult veebis) Lisa 2.1. Maaparandusehitise ehitusloa kehtetuks tunnistamise taotlus (ainult veebis) Lisa 2.2. Kinnisasja, millel paikneb maaparandussüsteem või muu ehituse ehitusprojekti kooskõlastamise taotlus (ainult veebis) Lisa 2.3. Maakorraldustoimingu ja maa-ala siht- või kasutusotstarbe muutmise kooskõlastuse taotlus (ainult veebis) Lisa 2.4. Maaparandusehitise maa-ala siht- või kasutusotstarbe muutmise kooskõlastuse taotlus (ainult veebis) Lisa 2.5. Maaparandusehitise kasutusotstarbe lõppenuks pidamise taotlus (ainult veebis) Lisa 2.6. Maaparandusehitise ehitamise alustamise teatis (ainult veebis) Lisa 2.7. Maaparandusehitise kasutuselevõtuakt (ainult veebis) Lisa 3. Olulise keskkonnamõjuga tegevus (ainult veebis) Lisa 4. Keskkonnamõju hindamise kvaliteedi kontrollimine (ainult veebis) Lisa 5. Tee-ehitusloa väljaandmise taotlus (ainult veebis) Lisa 6. Tee-ehitusluba (ainult veebis) Lisa 7. Tee-ehitus- või remonditööde vastuvõtuakt (ainult veebis) Lisa 8. Teekasutusluba (ainult veebis) Lisa 1. Lepingueelsete läbirääkimiste protokolli näidis (ainult veebis) Lisa 2. Eellepingus sisalduv kinnistu valdamise ja kasutamise korra näidis (ainult veebis) Lisa 3.1. Lepingu ese ja müügihind (ainult veebis) Lisa 3.2. Lepinguga seotud osapoolte kohustused (ainult veebis) Lisa 3.3. Leppetrahvid (ainult veebis) Lisa 4. Projekteerimise töövõtulepingu tingimused (ainult veebis) Lisa 4.1. Omanikujärelevalve teenuse hanke kirjeldus (ainult veebis) Lisa 4.2. Projekteerimise töövõtulepingu näidis (ainult veebis) Lisa 5. Arendustegevuse kokkulepe (ainult veebis) Lisa 6. Välisriikide ametiisikute, kelle tõestatud volikiri on võrdne Eesti notari tõestatud volikirjaga, loetelu (ainult veebis) Lisa 7. Omanikujärelevalve käsunduslepingu tingimused (ainult veebis) Lisa 7.1. Omanikujärelevalve käsunduslepingu üldtingimused (ainult veebis) Lisa 7.2. Omanikujärelevalve käsunduslepingu näidis (ainult veebis) Autorid Tuulikki Laessonkäsiraamatu peatoimetaja ja autorOÜ Laesson & Partnerid, jurist
Toomas RandmaaAS ERGO Kindlustus, varakindlustuse riskijuht
Toomas Seppelkultuuriministeerium, autoriõiguse spetsialist
Uudised 16.06.2016 Ohutus on ehitisele esitatav oluline nõueKäsiraamatu uuendusOhutuse põhimõte
Ehitusseadustiku § 8 sätestab, et ehitis, ehitamine ja ehitise kasutamine ning ehitamisega seonduv muu tegevus peab olema ohutu. Ohutuks peetakse ehitist juhul, kui selle ehitamine ja ehitise kasutamine ning ehitamisega seonduv muu tegevus ei põhjusta ohtu:
inimese elule ja tervisele;
varale;
loodus- ja kultuuriväärtusele;
looma elule ja tervisele.
Ehitusseadustiku § 9 fikseerib nõude, et ehitis, samuti ehitamine ja ehitise kasutamine peab olema võimalikult keskkonnasäästlik. Eraldi on rõhutatud, et ehitamisel tuleb säästlikult kasutada loodusvarasid.
Kõnealust nõuet tuleb mõista nii, et ehitised tuleb projekteerida, ehitada ja lammutada nõnda, et loodusvarasid kasutatakse säästvalt ja eelkõige on tagatud järgmiste nõuete täitmine:
ehitisi, nende materjale ja osasid saab pärast lammutamist uuesti kasutada või ringlusse võtta;
ehitised on vastupidavad;
ehitises kasutatakse keskkonnasõbralikku toorainet ja teiseseid materjale.
Ehitis peab kogu kasutusea vältel olema kasutamise nõuete kohane ja olemasolu vältel ohutu (EhS § 11 lg 1).
Kõnealune nõue eeldab, et ehitised tervikuna ja eraldi osadena sobivad kavandatud kasutusotstarbeks. Eriliselt pööratakse tähelepanu ehitiste kasutamise ajal ehitises viibivate inimeste tervisele ja ohutusele. Ehitise kasutamisega seoses on vaja ehitist hooldada, sh teha ehitustöid, mille kavandamisega seoses räägitakse majanduslikust otstarbekast kasutuseast, mis on hoonete puhul 50 aastat ja rajatiste puhul 10–25 aastat.
Ehitise kasutusotstarbed on esitatud majandus- ja taristuministri 2. juuni 2015. aasta määruses nr 51 “Ehitise kasutamise otstarvete loetelu”.
Ehitis peab olema mehaaniliselt vastupidav ja stabiilne
Ehitis peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et sellele mõjuv tõenäoline koormus ei põhjusta ehitise ehitamise ja kasutamise ajal:
kahju ehitise teistele osadele, sisseseadele või paigaldatud seadmetele kandekonstruktsiooni suure deformatsiooni tagajärjel;
erakorralise sündmuse tagajärjel tekkinud mõjude kahjustused ei või olla ebaproportsionaalselt suured.
Ehitis peab olema tuleohutu
Ehitis peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et tulekahju puhkemisel on arvesse võetud järgmisi asjaolusid:
ehitis peab tulekahju korral säilitama ettenähtud aja jooksul oma kandevõime;
tule ja suitsu teke ning levik ehitises on takistatud;
tule levimine naaberehitistele on takistatud;
inimesed saavad ehitisest evakueeruda;
ehitisest peab olema võimalik inimesi evakueerida;
tagatud on päästemeeskondade ohutus.
11.03.2016 Kaitsevööndisse ehitamisest ja kooskõlastamisestKäsiraamatu uuendusEhitusseadustiku nõuded jagatakse üld- ja erinõueteks. Üldnõuded kohalduvad enamiku ehitiste ehitamisel, näiteks asjatundlikkuse nõue.
Erinõuded käsitlevad kas konkreetsesse asukohta ehitamist, nt kaitsevööndit tekitava ehitise kaitsevööndisse ehitamisel, või mõne eri liiki ehitise ehitamist, nt muinsuskaitselise ehitise ehitamise eeldusi.
Seekord on käsitletud kaitsevööndisse ehitamist, sest 1. juulist 2015 muutus see kord oluliselt. Näiteks on kaitsevööndit tekitava ehitise omanikul õigus keelduda mõne muu ehitise ehitamisest oma ehitise kaitsevööndisse vaid juhul, kui see uus ehitis rikub olemasoleva kaitsevööndit tekitava ehitise ohutust. Seega on välistatud keeldumine igal muul põhjusel, nt keeldumine hoolduse tõttu. Keelatud on ka võtta tasu kaitsevööndisse ehitise ehitamise lubamise eest.
See, et ehituslubade taotlemisel esitatud ehitusprojektidele on esitatud kooskõlastuste nõue ja ehitusprojekti koosseisus on kooskõlastustabel kooskõlastuste aja, numbri ning selle andja andmetega, on üldteada. Seda, et tee ehitusprojektide korral tuleb kooskõlastustabelisse märkida ka projekteerija seisukoht kooskõlastaja esitatud märkuse kohta, omavalitsuse ametnikud enamasti ei tea.
Muudatusi on tehtud ka planeeringute kooskõlastamise korras. Nimelt on eelmise aasta lõpust alates määrusega fikseeritud need isikud ja asutused, kellega tuleb planeering kooskõlastada. See nimekiri erineb eelnevalt väljakujunenud kooskõlastajate ringist. Näiteks keskkonnaametiga ei pea planeeringut alati enam kooskõlastama.
09.12.2015 Ehitamise dokumenteerimise nõuded ja ehitise auditKäsiraamatu uuendusEhitamise dokumenteerimise nõuded muutusid 2015. aastal mitu korda: 9. märtsil 2015 jõustusid nõuded, mis kehtisid 30. juunini ja seejärel jõustusid uued ehitusdokumentide koostamise nõuded 12. septembril. Ehitusdokumentide kõige suurem muudatus on see, et 1. juulist 2015 peab ka iseehitamise korral ehitusloakohustuslike ehitiste ehitamisel kõik dokumendid koostama ehitusettevõtjaga samasuguste nõuete kohaselt (vt täpsemalt ptk 10.3).
Kui mingil põhjusel ei ole ehitusdokumendid kooskõlas õigusakti nõuetega, on võimalus tõendada ehitise nõuetekohasust ka ehitise auditiga. Ehitise auditit on vaja ka siis, kui näiteks ehitaja pädevus ei ole olnud nõuetekohane, nt omanik on ekslikult arvanud, et ehitamine ei nõua ehitusluba ning töid on teinud ettevõtja, kellel ei ole MTR-registreeringut, või omanikujärelvalve tegijal ei ole kõigi tööde tegemiseks ettenähtud kvalifikatsiooni (vt täpsemalt ptk 7.4).
Oktoobri alguses jõustus olulise ruumilise mõjuga ehitiste uus loetelu. See omakorda tõi kaasa nii riigi kui ka kohaliku eriplaneeringu tegemise vajaduste muudatuse. Suurim erinevus varasemaga võrreldes on 20 000 m2 suuruste kaubanduskeskuste käsitamine olulise ruumilise mõjuga ehitistena (vt ptk 5.1.1.3 ja ptk 5.1.1.6).
Uue ehitusseadustiku rakendamisel on tekkinud küsimusi elamute ja mitteelamute klassifitseerimise kohta ning kuidas võtta riigilõivu elamu juures olevate nn abihoonete eest. Justiitsministeeriumi selgitusi vt ptk 9.1.6 ja ptk 9.1.7.
Tööõigus – küsimustele vastavad Advokaadibüroo Leppik ja Partnerid advokaadid.Ehitus – küsimustele vastab jurist ja “Ehituskäsiraamatu” peatoimetaja Tuulikki Laesson.Maksud – küsimustele vastavad KPMG Baltics OÜ maksukonsultandid. Vastuste koostamisel lähtutakse kehtivatest Eesti õigusaktidest.Raamatupidamine – küsimustele vastavad audiitorühingu BDO Eesti konsultandid.Transport ja logistika – vastab logistika käsiraamatu peatoimetaja Kairi Kärner.Sekretär – küsimustele vastab Tallinna Majanduskooli sekretäri- ja ametnikutöö osakonna juhataja, “Juhiabi käsiraamatu” peatoimetaja Janne Kerdo.Lepinguõigus – küsimustele vastab Eva Laks, ER Invest OÜ jurist ja partner.Riigihange – küsimustele vastab jurist ja “Riigihanke käsiraamatu” peatoimetaja Tuulikki Laesson. 22.08.2016
Mitteelamut teenindava rajatise ehitusluba
ehitusloas oleva kasutamisotstarve muutmine
Riigilõivust sadamarajatistel
Korterelamu ümberehitamisest

matches:
§ 19
§ 7
§ 2
§ 7
§ 15
§ 3
§ 19
§ 10
riigikohus
Riigikohus
§ 1061
§ 38
§ 15
Riigikohus
§ 77
Kohus
Kohus
§ 8
§ 9
§ 11


Veterinaararsti sobivustesti koostamise, korraldamise, hindamise ja tulemustest teatamise kord – Riigi Teataja
Veterinaararsti sobivustesti koostamise, korraldamise, hindamise ja tulemustest teatamise kord
Veterinaararsti sobivustesti koostamise, korraldamise, hindamise ja tulemustest teatamise kord - sisukord
§ 2 Sobivustesti koostamine
§ 3 Sobivustesti korraldamine
§ 4 Sobivustesti tulemuse hindamise ja tulemusest teatamise kord
RT I, 19.12.2014, 11
Vastu võetud 17.12.2014 nr 118
Määrus kehtestatakse veterinaarkorralduse seaduse § 252 lõike 6 alusel.
Määrusega kehtestatakse väljaspool Euroopa Liidu liikmesriiki, Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriiki või Šveitsi veterinaararsti kvalifikatsiooni omandanud isiku (edaspidi taotleja) poolt veterinaararsti kutsetegevuse loa saamiseks sooritatava sobivustesti koostamise, korraldamise, hindamise ja tulemustest teatamise kord.
§ 2. Sobivustesti koostamine
(1) Veterinaararsti sobivustesti koostab Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut.
(2) Sobivustest peab võimaldama kontrollida ja hinnata taotleja kutse-, eri- ja ametialaseid teadmisi, oskusi ning vilumusi, mis on vajalikud Eestis veterinaarpraksisega tegelemiseks.
(3) Sobivustest peab lisaks lõikes 2 nimetatule võimaldama kontrollida ja hinnata vähemalt:
1) teadmisi Eestis veterinaarkorraldust, loomatervist, toiduohutust ja -hügieeni, loomade ravimist ja söötmist reguleerivatest õigusaktidest ning riikliku veterinaarjärelevalve ja veterinaarkontrolli toimimisest;
2) teadmisi veterinaararsti kutse-eetikast ja heast veterinaarsest tavast.
§ 3. Sobivustesti korraldamine
(1) Veterinaararsti sobivustesti korraldab Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut.
(2) Sobivustest korraldatakse taotleja avalduse alusel veterinaarkorralduse seaduse § 252 lõikes 5 sätestatud tähtaja jooksul.
(3) Sobivustesti korraldamise taotlemisel esitab taotleja Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi direktorile (edaspidi direktor) avalduse, mis sisaldab haldusmenetluse seaduse § 14 lõikes 3 nimetatud andmeid.
(4) Avaldusele lisatakse järgmiste dokumentide koopiad:
1) veterinaararsti kvalifikatsiooni tõendav dokument;
2) kutsealal töötamist tõendav dokument selle olemasolu korral;
3) Veterinaar- ja Toiduameti otsus veterinaararsti kutsetegevuse loa andmisest keeldumise kohta.
(5) Sobivustesti korraldamiseks moodustab direktor eksamikomisjoni, lähtudes Eesti Maaülikooli õppekorralduseeskirjast ning bakalaureuse- ja magistrikraadi ning rakenduskõrgharidusõppe diplomi andmise tingimustest ja korrast. Eksamikomisjoni kaasatakse vähemalt üks veterinaararste ühendava erialaorganisatsiooni esindaja.
(6) Sobivustesti toimumise täpse aja määrab eksamikomisjon.
(7) Taotlejale toimetatakse kätte dokument, milles kajastub sobivustesti toimumise kuupäev, koht, vorm, täpsem hindamise kord ja sisulised ainevaldkonnad. Dokument toimetatakse taotlejale kätte lõikes 3 nimetatud avalduses märgitud viisil vähemalt 20 tööpäeva enne sobivustesti toimumist.
(8) Taotleja kinnitab Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudile oma soovi sobivustest sooritada, registreerudes sobivustestile kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas või elektroonilises vormis hiljemalt kümme tööpäeva enne sobivustesti toimumise tähtpäeva.
(9) Registreerunud taotleja lubatakse sobivustestile isikut tõendava dokumendi esitamise korral.
§ 4. Sobivustesti tulemuse hindamise ja tulemusest teatamise kord
(1) Sobivustesti tulemusi hindab eksamikomisjon haridus- ja teadusministri 27. oktoobri 2009. a määruses nr 71 „Ühtne hindamissüsteem kõrgharidustasemel, koos diplomi kiitusega (cum laude) andmise tingimused” ning Eesti Maaülikooli õppekorralduseeskirjas kehtestatud korras.
(2) Sobivustesti tulemused vormistatakse protokolliga, kuhu kantakse:
2) sobivustesti toimumise kuupäev ja koht;
3) sobivustesti korraldamisel viibinud eksamikomisjoni liikmete nimed;
4) sobivustestile registreerunud taotlejate nimed;
5) sobivustesti sooritama saabunud taotlejate nimed;
6) sobivustesti tulemused (taotlejate nimed ja nende sobivustesti tulemused);
7) eksamikomisjoni põhjendatud otsus sobivustesti sooritamise kohta.
(3) Taotlejale toimetatakse kätte dokument sobivustesti tulemuse kohta § 3 lõikes 3 nimetatud avalduses märgitud viisil kümne tööpäeva jooksul eksamikomisjoni otsuse tegemise päevast arvates.
Põllumajandusministri 27. juuni 2003. a määrus nr 62 „Sobivustesti koostamise, korraldamise ja hindamise kord” tunnistatakse kehtetuks.


text:
3-2-1-10-13 Riigikohus 13.03.2013
PKS § 16 lg 3
PKS § 76
Ülalpidamiskohustusest vabastamine või elatise piiramine on kohtu kaalutlusotsustus, mille tegemisel tuleb arvestada kõiki asjas esile toodud asjaolusid kogumis ning mis peab olema veenvalt põhjendatud. (p 19)
Mõlemad abikaasad peavad üldjuhul esmalt nii oma tööpanuse kui ka töötamisest või varalt teenitud sissetuleku, sissetuleku puudumise korral aga ka abikaasadele kuuluvate varaesemete arvel rahuldama kõigi perekonnaliikmete vajadused ning kandma ühise majapidamise vajalikud kulud. Abielulises kooselus lepivad abikaasad omavahel kokku, kes, kui suures ulatuses ja kuidas perekonna ülalpidamisse panustab, sh ei pea abikaasad tingimata võrdselt panustama, vaid kumbki abikaasa võib perekonna eluvajaduste rahuldamisse panustada ka oma võimete, võimaluste ja varalise seisundi kohaselt. Eeltoodut arvestades sõltuvad perekonna, sh abikaasade elutingimused ja ülalpidamiskulude suurus otseselt abikaasade varalisest seisundist ja omavahelistest kokkulepetest kooselu korraldamisel ja ülalpidamiskulude suuruse kujundamisel. (p 13) Kui abikaasad elavad lahus, tekib abikaasal ühekülgne kohustus teist abikaasat ülal pidada ning ülalpidamise andmise viis muutub sarnaseks lahutatud abikaasa ja põlvnemisest tuleneva ülalpidamise andmise viisiga. PKS § 16 lg 3 esimese lause mõtteks on kaitsta abielus majanduslikult nõrgemat poolt (s.o eelkõige abikaasat, kellel ei ole sissetulekut ja kes panustab perekonna ülalpidamisse oma tööga) lahuseluga kaasnevate negatiivsete tagajärgede eest. Siiski ei ole lahus elaval abikaasal igal juhul õigust nõuda enda ülalpidamiseks teiselt abikaasalt elatist. Kumbki lahus elav abikaasa vastutab esmalt ise oma toimetuleku eest ning peab kõik oma eluvajadused oma sissetuleku ja vara arvel üldjuhul ise rahuldama. Üksnes juhul, kui lahus elaval abikaasal ei ole sissetulekuid või muud vara, mille arvel end ise ülal pidada, või kui tema oma vahenditest ei piisa, et tema tavapäraseid vajadusi rahuldada, saab abikaasa nõuda lahus elavalt abikaasalt elatist. Seejuures ei ole lahus elava abikaasa ülalpidamise seisukohast üldjuhul oluline, et lahus elava abikaasa abivajadus oleks tingitud lapse hooldamisest, vanusest, terviseseisundist või omavahelisest kokkuleppest abielulise kooselu korraldamisel. PKS § 16 lg 3 teise lause järgi ei pea lahus elav abikaasa teist abikaasat ülal pidama, kui abivajava abikaasa käitumist ja kõiki kooselu purunemise asjaolusid koosmõjus hinnates oleks elatise maksmine kohustatud abikaasa seisukohalt äärmiselt ebaõiglane. ( p 14) Abikaasa ülalpidamisnõude rahuldamise eelduseks on abikaasa abivajadus, s.o võimetus end ise oma sissetuleku või vara arvel ülal pidada. (p 18) Elatise saamiseks peab hageja tõendama, et tema sissetulekust ja varast ei piisa tema tavapäraste vajaduste rahuldamiseks, sh esitama täielikud andmed oma varalise seisundi kohta. (p 18) Ülalpidamiskohustusest vabastamine või elatise piiramine on kohtu kaalutlusotsustus, mille tegemisel tuleb arvestada kõiki asjas esile toodud asjaolusid kogumis ning mis peab olema veenvalt põhjendatud. (p 19)
Lahutatud abikaasade puhul kehtib abikaasa enese ülalpidamise põhimõte. Lahutatud abikaasa ülalpidamisnõude rahuldamise eelduseks on abikaasa abivajadus, s.o võimetus end ise oma sissetuleku või vara arvel ülal pidada. (p 18) Õigus nõuda lahutatud abikaasalt elatist tekib üksnes siis, kui abikaasal ei ole endal sissetulekut või vara, mille arvel end ülal pidada, ning ei saa eeldada, et ta enda vajaduste rahuldamiseks ise sissetuleku hangiks, sest ta ei suuda seda oma vanuse või terviseseisundi tõttu teha, või seetõttu, et hooldab abikaasade ühist alla kolmeaastast last. Seejuures sõltub lahutatud abikaasa ülalpidamisõiguse kestus ja ulatus PKS § 72 ja § 73 lg 2 järgi otseselt sellest, kui kaua ja millises ulatuses piirab vanus või terviseseisund, aga ka lapse hooldamine lahutatud abikaasal sissetuleku hankimist. Kohus saab elatise suuruse määramisel võtta aluseks lahutatud abikaasa tavapärased mõistlikud vajadused. PKS § 76 lg-te 1 ja 2 alusel võib kohus jätta elatise välja mõistmata või vähendada selle suurust või maksmise aega, kui kõiki asjaolusid arvestades oleks täismahus elatise väljamõistmine lahutatud abikaasalt äärmiselt ebaõiglane. Lahutatud abikaasa ülalpidamiskohustus tuleneb eelkõige abikaasade vahel ka pärast abielu lahutamist eksisteerivast solidaarsusest ning viidatud sätte eesmärgiks on hoida ära elatise väljamõistmine lahutatud abikaasale juhul, kui elatist nõudva abikaasa enda käitumine ei ole olnud solidaarsusest kantud või seda solidaarsust ei ole tekkinud. (p 16) Elatise saamiseks peab hageja tõendama, et tema sissetulekust ja varast ei piisa tema tavapäraste vajaduste rahuldamiseks, sh esitama täielikud andmed oma varalise seisundi kohta. Kui lahus elav või lahutatud abikaasa nõuab teiselt abikaasalt elatist ja abikaasade ühisvara ei ole veel jagatud, tuleb abikaasa varalise seisundi tuvastamisel arvestada nii abikaasale lahusvarana kui ka abikaasadele ühisvarana kuuluvat vara, mille arvel on võimalik end ülal pidada. (p 18)

matches:
Riigikohus
§ 16
§ 76
§ 16
§ 16
§ 72
§ 73
Kohus
§ 76
kohus