§ 133 Tasu teose koopia laenutamise eest raamatukogudest
§ 36 Autoriõiguse pärimine
2) levitada oma teost või selle koopiaid (õigus teose levitamisele). Levitamiseks loetakse teose või selle koopia omandiõiguse üleandmist või üldsusele kasutada andmist mis tahes viisil, sealhulgas rentimist ja laenutamist, välja arvatud arhitektuuriteose ja tarbekunstiteose rentimine ja laenutamine. Pärast autori poolt või tema loal teose koopia esmamüüki või omandiõiguse muul viisil üleandmist Euroopa Liidu liikmesriigis või Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga ühinenud riigis lõpeb käesolevas punktis nimetatud õigus ja teose koopiat võib Euroopa Liidu liikmesriigis või Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga ühinenud riigis edasi levitada autori nõusolekuta. Autorile kuulub ainuõigus lubada või keelata oma teose koopia rentimist ja laenutamist üldsusele ka juhul, kui õigus teose levitamisele on lõppenud, välja arvatud käesoleva seaduse § -s 133 sätestatud juhud;
Arvutiprogrammi autorile kuuluvad lisaks käesoleva seaduse § -s 13 nimetatud varalistele õigustele ainuõigus arvutiprogrammi füüsiliseks kasutamiseks ja valdamiseks ärilisel eesmärgil.
§ 133. Tasu teose koopia laenutamise eest raamatukogudest
(1) Autoril ei ole õigust keelata oma teose koopia laenutamist raamatukogudest, kuid autoril on õigus saada sellise laenutamise eest tasu.
(2) Autorile väljamakstava tasu suuruse arvutamise aluseks võetakse eelarveaastas tasude maksmiseks eraldatud riigieelarvelised vahendid ja kalendriaastas rahvaraamatukogudes elektrooniliselt registreeritud laenutused.
(4) Tasu makstakse kirjalikus või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis avalduse alusel.
(6) Vabariigi Valitsus kehtestab käesoleva paragrahvi 1. lõikes ettenähtud tasu maksmiseks :
1) [kehtetu – RT I 2006, 1, 1 - jõust. 12.01.2006]
11) avalduses esitatavate andmete loetelu;
(7) Tasu väljamaksjal on õigus saada rahvaraamatukogudelt kõiki tasu maksmiseks vajalikke andmeid. Sellega seotud lisakulutused kannab tasu väljamaksja.
Erandina käesoleva seaduse § -dest 13-15, kuid tingimusel, et see ei ole vastuolus teose tavapärase kasutamisega ega kahjusta põhjendamatult autori seaduslikke huve, on lubatud teose kasutamine autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta ainult käesoleva seaduse § -des 18-25 otseselt ettenähtud juhtudel.
4) arvutiprogramme, välja arvatud käesoleva seaduse § -des 24 ja 25 ettenähtud juhtumid;
5) teha koopia füüsilise isiku jaoks käesoleva seaduse § -s 18 nimetatud eesmärgil;
(1) Käesoleva seaduse § -s 26 nimetatud tasu maksavad salvestusseadmete ja salvestuskandjate tootja, importija, müüja, isik, kes toob salvestusseadmeid ja -kandjaid Euroopa Ühenduse tolliterritooriumilt EÜ Nõukogu määruse 2913/92/EMÜ ühenduse tolliseadustiku kehtestamine (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1–50) mõistes Eestisse.
§ 36. Autoriõiguse pärimine
(2) Seadusjärgsele pärijale lähevad autoriõiguse kehtivuse tähtajaks üle käesoleva seaduse § 12 1. lõike punktides 4–6 ja § -des 13–15 nimetatud autoriõigused, kui viimse tahte avaldusega ei ole ette nähtud teisiti.
(4) Kultuuriministeeriumil on õigus käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud autoriõiguse teostamisest saadud tasu kasutada stipendiumi väljaandmiseks. Kultuuriminister kehtestab määrusega stipendiumi maksmise korra .
(1) Autoriõigus kehtib autori kogu eluaja jooksul ja 70 aastat pärast tema surma, olenemata kuupäevast, millal teos on õiguspäraselt avalikustatud, välja arvatud käesoleva seaduse § -des 39-42 ettenähtud juhud.
Autoriõigus teosele, mis on avalikustatud anonüümselt või pseudonüümi all, kehtib 70 aastat pärast selle teose õiguspärast avalikustamist. Kui selle tähtaja jooksul teose autor teeb üldsusele teatavaks oma kodanikunime või teose autorsuse seostamine teose loonud isikuga ei tekita enam kahtlusi, siis kohaldatakse § -de 38 ja 39 sätteid.
Käesolevas peatükis ettenähtud tähtaja kulgemine algab autori surma-aastale järgneva aasta (§ -d 38 lg 1 ja 39) või teose õiguspärasele avalikustamisele või loomisele järgneva aasta (§ 38 lg 2; § -d 40, 41 ja 42) 1. jaanuarist.
1) füüsilistel isikutel oma isiklikeks vajadusteks, arvestades käesoleva seaduse § -de 26 ja 27 sätteid ning tingimusel, et selline reprodutseerimine ei taotle mis tahes ärilisi eesmärke;
(3) Õiguste teostamine kollektiivse esindamise organisatsiooni kaudu on kohustuslik teose ja autoriõigusega kaasneva õiguse objekti taasedastamisel kaabellevivõrgus ja käesoleva seaduse § 14 6. ja 7. lõikes, § -des 15 ja 27 ning § 68 4. lõikes nimetatud juhtudel.
(2) Õiguse omajal, keda kollektiivse esindamise organisatsioon esindab käesoleva seaduse § -s 79 sätestatud korras, on igal ajal õigus nõuda sellise esindamise lõpetamist ja teostada oma õigusi individuaalselt või kollektiivselt.
(4) Käesoleva seaduse § -ga 18, § 19 punktidega 2, 3, 8 ja 9 ning § -dega 20 ja 23 lubatud teose ja § 75 1. lõike punktides 1, 2, 5 ja 6 lubatud autoriõigusega kaasnevate õiguste objekti vaba kasutamise juhtudel peab õiguste omaja kohaldama oma teosele või autoriõigusega kaasnevate õiguste objektile selliseid meetmeid, mis võimaldavad teose vabaks kasutamiseks õigustatud isikul kasutada teost või autoriõigusega kaasnevate õiguste objekti ulatuses, mis on vajalik vabaks kasutamiseks seadusega ettenähtud juhtudel ja tingimusel, et vabaks kasutamiseks õigustatud isikutel oleks seaduslik juurdepääs kaitstud teosele või autoriõigusega kaasnevate õiguste objektile. Kui teose või autoriõigusega kaasnevate õiguste objekti vabaks kasutamiseks õigustatud isik ning õiguste omaja ei saavuta mõistliku aja jooksul kokkulepet vastavate meetmete kohaldamise osas, on teose või autoriõigusega kaasnevate õiguste objekti vabaks kasutamiseks õigustatud isikul õigus pöörduda autoriõiguse asjatundjate komisjoni poole käesoleva seaduse § -s 87 toodud tingimustel.
[Kehtetud – RT I 2004, 71, 500 - jõust. 29.10.2004]
(1) Käesoleva seaduse § -des 811 ja 812 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22; 83, 557; 90, 601; 2004, 7, 40; 46, 329; 54, 387; 56, 401) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313; 110, 654; 2003, 26, 156; 83, 557; 88, 590; 2004, 46, 329; 54, 387 ja 390; 56, 403) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse § -des 811 ja 812 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on:
(3) Politseiprefektuur või kohus konfiskeerib käesoleva seaduse § -s 811 sätestatud väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud eseme.
1) teose või autoriõigusega kaasnevate õiguste objekti õigusvastase kasutamisega tekitatud varalise ja mittevaralise kahju hüvitamist vastavalt võlaõigusseaduse § -le 1043;
2) teose või autoriõigusega kaasnevate õiguste objekti õigusvastase kasutamise lõpetamist ja edasisest rikkumisest hoidumist vastavalt võlaõigusseaduse § -le 1055;
3) teose või autoriõigusega kaasnevate õiguste objekti õigusvastase kasutamise teel saadu väljaandmist vastavalt võlaõigusseaduse § -dele 1037 ja 1039.
(1) Kui väärteoprotokoll on koostatud käesoleva seaduse § 811lõikes 1 või 2 nimetatud väärteo kohta, võib väärteoasja menetlev asutus keelata jaekaubanduse kohta registreeringut omaval isikul kauplemise Eesti Kaupade Nomenklatuuri (edaspidi EKN) selles rubriigis nimetatud kaubaga, mille hulka kuulub kauplemise objektiks olnud piraatkoopia. Keeld kehtib, sõltumata väärteo toimepanemise kohast, kõigi tegevuskohtade suhtes kuni asjas tehtud otsuse jõustumiseni. Väärteoasja menetlev asutus teeb vastavasisulise märke majandustegevuse registri kolmandasse jakku või teeb ettepaneku vastavasisulise märke tegemiseks valla- või linnavalitsusele.
(3) Isikul, kelle karistamise kohta käesoleva seaduse § 811lõike 1 või 2 järgi on otsus jõustunud, on keelatud kauplemine EKN-i selles rubriigis nimetatud kaubaga, mille hulka kuulub väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud piraatkoopia. Keeld kehtib, sõltumata väärteo toimepanemise kohast, kõigi tegevuskohtade suhtes kolme aasta vältel otsuse jõustumise päevast arvates.
(1) Käesoleva seaduse § -des 13 ja 15 sätestatud autoriõiguste rakendamiseks võib Vabariigi Valitsus või tema volitusel kultuuriminister anda määrusi.
(2) Käesoleva seaduse § -s 74 ettenähtud tähtajad kehtivad ka autoriõigusega kaasnevate õiguste omajate suhtes, kes ei ole Euroopa Liidu liikmesriigi kodanikud, juhul, kui Euroopa Liidu liikmesriigid tagavad neile kaitse. Nimetatud õigused kehtivad tähtaja jooksul, mille näeb ette selle riigi seadus, mille kodanikuks on õiguste omaja, kuid mitte üle § -s 74 ettenähtud tähtaja, kui välislepinguga ei ole ette nähtud teisiti.
(3) Käesoleva seaduse VI peatükis ning § -des 74 ja 757 sätestatud kaitse tähtajad kehtivad kõigi teoste ja autoriõigusega kaasnevate õiguste objektide kohta, mida kaitstakse vähemalt ühes Euroopa Liidu liikmesriigis.


Käesolev seadus sätestab Eesti Vabariigi õigusaktide, välislepingute, Riigikohtu põhistatud lahendite, teadaannete ja muude dokumentide Riigi Teatajas avaldamise ja kättesaadavuse korra.
§ 2. Riigi Teatajas avaldatavad õigusaktid ja muud dokumendid
Riigi Teataja on Eesti Vabariigi ametlik väljaanne, kus avaldatakse:
1) rahvahääletusel ja Riigikogus vastuvõetud ning Vabariigi Presidendi poolt väljakuulutatud seadused ja rahvahääletuse otsused riigielu küsimustes;
2) rahvahääletusele pandud seaduseelnõud ja otsuste eelnõud riigielu küsimustes;
3) Riigikogus ratifitseeritud välislepingud ja Vabariigi Valitsuse sõlmitud välislepingud;
4) Riigikogu otsused, avaldused, deklaratsioonid ja pöördumised;
5) Vabariigi Presidendi seadlused, otsused ja käskkirjad, välja arvatud otsused seaduste väljakuulutamise kohta;
6) Vabariigi Valimiskomisjoni otsused Vabariigi Presidendi kandidaatide registreerimise, Vabariigi Presidendi, Riigikogu ja Riigikogu juhatuse valimise kohta, teadaanded rahvahääletuse tulemuste kohta ning otsused Riigikogu asendusliikme Riigikogu liikmeks asumise kohta Vabariigi Valitsuse liikme valimise puhul Riigikogu uude koosseisu;
7) Riigikogu juhatuse otsused Riigikogu asendusliikme Riigikogu liikmeks asumise ja Riigikogu liikme volituste lõppemise, Riigikogu alatiste komisjonide koosseisu kinnitamise ning Riigikogu fraktsioonide registreerimise ja nende koosseisu kinnitamise kohta;
8) Vabariigi Valitsuse määrused ja korraldused;
9) peaministri korraldused;
10) ministrite määrused, samuti ministrite käskkirjad, kui see on sätestatud seaduses või Vabariigi Valitsuse määruses;
11) Vabariigi Valimiskomisjoni määrused;
12) Riigikohtu kolleegiumide ja kogude põhistatud lahendid;
13) Eesti Panga presidendi määrused, Eesti Panga Nõukogu otsused ja aruanded Eesti Panga tegevuse kohta;
14) Välisministeeriumi teadaanded välislepingute jõustumise ja välislepingute kehtivuse lõppemise kohta, vajaduse korral ka välisriikide poolt lepingute suhtes kohaldatavate klauslite kohta;
15) õiguskantsleri ülevaated seadusandliku ja täidesaatva riigivõimu ning kohalike omavalitsuste õigustloovate aktide kooskõlast põhiseaduse ja seadustega;
16) riigikontrolöri ülevaated riigivara kasutamise ja säilimise kohta;
17) seaduste ja Vabariigi Valitsuse määruste terviktekstid, mis sisaldavad kõiki seadustes ja määrustes tehtud muudatusi ja täiendusi;
18) muud dokumendid Riigikogu, Vabariigi Valitsuse või riigisekretäri otsusel.
§ 3. Riigi Teatajas avaldatavad teadaanded
(1) Riigi Teatajas avaldatakse seaduste alusel järgmised teadaanded:
1) korruptsioonivastase seaduse (RT I 1995, 14, 170; 68, 1142; 1998, 41/42, 625) § 10 lõikest 3 tulenevad majanduslike huvide deklaratsioonid;
2) Eestit okupeerinud riikide julgeolekuorganite või relvajõudude luure- või vastuluureorganite teenistuses olnud või nendega koostööd teinud isikute arvelevõtmise ja avalikustamise korra seaduse (RT I 1995, 17, 233) § 8 lõikest 1 tulenevad Kaitsepolitseiameti teadaanded;
3) Vabariigi Valitsuse seaduse (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833) § 6 lõikes 7 sätestatud teadaanded Vabariigi Valitsuse või ministri ametisse astumise kohta;
4) kohtuniku staatuse seaduse (RT 1991, 38, 473; 1993, 1, 2; RT I 1993, 24, 429; 1994, 13, 234; 40, 654; 81, 1382; 1995, 83, 1440; 1996, 51, 967; 73, 1294; 81, 1448; 1997, 28, 426; 93, 1557; 1998, 34, 487) § 7 lõikes 4 sätestatud kohtuniku ametikoha vabanemise ning § 41 lõikes 1 sätestatud ringkonna-, maa-, linna- ja halduskohtute kohtunike vabadele ametikohtadele kandideerimise avamise teadaanded.
(2) Teadaannete Riigi Teatajas avaldamise kohustus sätestatakse vastavat valdkonda reguleerivas seaduses ja käesoleva paragrahvi lõikes 1.
(3) Käesoleva seaduse §-s 2 ja käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestamata dokumente võib Riigi Teatajas avaldada riigisekretäri otsuse alusel.
§ 4. Mõnede õigusaktide avaldamise piirangud
(1) Vabariigi Presidendi, Vabariigi Valitsuse ja ministrite üksikaktid, milles käsitletakse riigi julgeolekut, riigikaitset või jälitustegevust ning millega ei piirata teenistusväliste isikute õigusi ja vabadusi ega panda neile kohustusi, avaldatakse neis õigusaktides ettenähtud korras. Riigisaladust sisaldavaid õigusakte Riigi Teatajas ei avaldata.
(2) Kui Vabariigi Valitsuse, ministri või Eesti Panga presidendi määruse või välislepingu lisa avaldamine Riigi Teatajas osutub tehniliselt või suure mahu tõttu põhjendamatuks, võidakse see riigisekretäri otsusel jätta Riigi Teatajas avaldamata või avaldatakse lühikokkuvõttena või ametliku dokumendina vastava ministeeriumi või ametkonna ametlikus väljaandes. Sellise õigusakti juures avaldatakse Riigi Teatajas riigisekretäri teadaanne selle kohta, kus ja millises korras saab lisaga tutvuda.
§ 5. Riigi Teatajas avaldatavate õigusaktide jõustumine
(1) Põhiseaduse muutmise seadus jõustub seaduses eneses sätestatud tähtpäeval, kuid mitte varem kui kolm kuud pärast väljakuulutamist.
(2) Rahvahääletusel või Riigikogus vastuvõetud ja Vabariigi Presidendi poolt väljakuulutatud seadus ja Vabariigi Presidendi seadlus jõustuvad 10. päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist, kui seaduses eneses ei sätestata teist tähtpäeva.
(3) Rahvahääletusel vastuvõetud otsus riigielu küsimuses jõustub Vabariigi Valimiskomisjoni poolt rahvahääletuse tulemuse teatavakstegemisel Riigi Teatajas.
(4) Riigikogu ja Vabariigi Presidendi otsus jõustub allakirjutamisega, kui otsuses eneses ei sätestata teist tähtaega.
(5) Vabariigi Valitsuse, ministri ja Eesti Panga presidendi määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist, kui määruses eneses ei sätestata hilisemat tähtpäeva.
(6) Vabariigi Valitsuse korraldus, peaministri korraldus, ministri käskkiri ja Eesti Panga Nõukogu otsus jõustuvad allakirjutamisega, kui õigusaktis eneses ei sätestata hilisemat tähtpäeva.
(7) Vabariigi Valimiskomisjoni otsus Riigikogu valimistulemuste kohta jõustub Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
(8) Riigikogu juhatuse otsus Riigikogu asendusliikme Riigikogu liikmeks asumise, Riigikogu alatiste komisjonide koosseisu kinnitamise ja Riigikogu fraktsioonide koosseisu kinnitamise kohta jõustub Riigikogu juhatuse otsuse allakirjutamise päevale järgneval päeval.
(9) Vabariigi Valimiskomisjoni määrus jõustub selle allakirjutamise päevale järgneval päeval.
(10) Välisleping jõustub lepingus sätestatud korras.
(11) Riigikohtu kolleegiumi ja kogu põhistatud lahend jõustub kohtumenetluse seadustes sätestatud korras.
(12) Erakorralise seisukorra seaduse (RT I 1996, 8, 165) ja eriolukorra seaduse (RT I 1996, 8, 164) alusel antud õigusaktid jõustuvad nendes seadustes ettenähtud korras.
§ 6. Volitusnormi jõustumine
Volitusnorm Vabariigi Valitsuse või ministri määruse andmiseks jõustub 10. päeval pärast seaduse Riigi Teatajas avaldamist, kui seaduses ei ole sätestatud volitusnormi jõustumise teist tähtpäeva. Sellise volitusnormi alusel antav määrus ei jõustu enne seaduse jõustumist, kui seaduses ei sätestata teisiti.
§ 7. Riigi Teataja väljaandja
Riigi Teatajat annab välja Riigikantselei.
RIIGI TEATAJA VÄLJAANDE SISU JA VORM
§ 8. Riigi Teataja väljaande osade pealkirjad ja kujundus
(1) Riigi Teatajat antakse välja neljas osas mitteperioodiliste annetena.
(2) Riigi Teataja ande esimesel leheküljel on ülal keskel suure riigivapi kujutis, mille all esimese, teise ja kolmanda osa andel on pealkiri «Riigi Teataja», neljanda osa andel «Riigi Teataja Lisa».
(3) Riigi Teataja ande esimesel leheküljel on pealkirja all järgmine alapealkiri:
1) I osa -- «Riigikogu, Vabariigi Presidendi ja Vabariigi Valitsuse õigusaktid»;
2) II osa -- «Välislepingud, muud välissuhtlemisalased õigusaktid ja teadaanded»;
3) III osa -- «Riigikohtu lahendid».
(4) Pealkirja ja alapealkirja all on Riigi Teataja ande järjekorranumber, ilmumise kuupäev ja sisukord.
§ 9. Õigusaktide ja teadaannete jaotus osade vahel
(1) Riigi Teataja I osas avaldatakse:
1) esimeses jaos -- rahvahääletusel vastuvõetud ning Vabariigi Presidendi poolt väljakuulutatud seadused ja rahvahääletuse otsused riigielu küsimustes, rahvahääletusele pandud seaduseelnõud ja muud otsuste eelnõud riigielu küsimustes, Riigikogus vastuvõetud ning Vabariigi Presidendi poolt väljakuulutatud seadused, nende terviktekstid ja Vabariigi Presidendi seadlused;
2) teises jaos -- Riigikogu otsused, avaldused, deklaratsioonid ja pöördumised;
3) kolmandas jaos -- Vabariigi Valitsuse määrused ja nende terviktekstid;
4) neljandas jaos -- Vabariigi Valimiskomisjoni teadaanded rahvahääletuse tulemuste ning Vabariigi Valimiskomisjoni otsused Vabariigi Presidendi, Riigikogu, Riigikogu juhatuse valimiste tulemuste, Vabariigi Presidendi kandidaadi registreerimise ja Riigikogu asendusliikmete Riigikogu liikmeks asumise kohta, Riigikogu juhatuse otsused Riigikogu asendusliikmete Riigikogu liikmeks asumise ja nende volituste lõppemise, Riigikogu alatiste komisjonide koosseisu kinnitamise, Riigikogu fraktsioonide registreerimise ja koosseisu kinnitamise kohta.
(2) Riigi Teataja II osas avaldatakse:
1) esimeses jaos -- välislepingute ratifitseerimise ja denonsseerimise seadused ning käesoleva seaduse § 2 punktis 3 nimetatud välislepingud;
2) teises jaos -- Vabariigi Valitsuse välissuhtlemisalased korraldused;
3) kolmandas jaos -- Vabariigi Presidendi otsused diplomaatiliste esindajate nimetamise ja tagasikutsumise kohta, Vabariigi Valitsuse korraldused välissuhtlemisalaste volituste andmise kohta ja Välisministeeriumi teadaanded.
(3) Riigi Teataja III osas «Riigikohtu lahendid» avaldatakse:
1) esimeses jaos -- Riigikohtu üldkogu lahendid;
2) teises jaos -- Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kohtukolleegiumi lahendid;
3) kolmandas jaos -- Riigikohtu halduskohtukolleegiumi, Riigikohtu kriminaalkohtukolleegiumi, Riigikohtu tsiviilkohtukolleegiumi ja Riigikohtu erikogu lahendid.
(4) Riigi Teataja neljandas osas -- Riigi Teataja Lisas -- avaldatakse:
1) esimeses jaos -- ministrite määrused, Eesti Panga presidendi ja Vabariigi Valimiskomisjoni määrused;
2) teises jaos -- Vabariigi Presidendi otsused ja käskkirjad, Vabariigi Valitsuse ja peaministri korraldused, Eesti Panga Nõukogu otsused, ministrite käskkirjad;
3) kolmandas jaos -- õiguskantsleri ülevaated seadusandliku ja täidesaatva riigivõimu ning kohalike omavalitsuste õigustloovate aktide kooskõlast põhiseaduse ja seadustega, riigikontrolöri ülevaated riigivara kasutamise ja säilimise kohta, Eesti Panga Nõukogu aastaaruanded;
4) neljandas jaos -- Riigi Teatajas avaldatavad teadaanded.
§ 10. Välislepingute avaldamine
(1) Kui välislepingu eesti- ja võõrkeelne tekst on autentsed, avaldatakse lepingu tekst ainult eesti keeles.
(2) Kui välislepingu autentne tekst on ainult võõrkeeles või -keeltes, avaldatakse välislepingu tõlge eesti keelde ja tõlke aluseks olnud autentne võõrkeelne tekst.
(3) Kui välislepingu eesti- ja võõrkeelne tekst on autentsed, kuid on kokku lepitud, et erimeelsuste korral lähtutakse lepingu tõlgendamisel võõrkeelsest tekstist, avaldatakse lepingu tekst eesti keeles ja selles võõrkeeles, mis on tõlgendamise aluseks.
§ 11. Õigusaktide avaldamise vorminõuded
(1) Seadus avaldatakse koos viitega Vabariigi Presidendi otsusele seaduse väljakuulutamise kohta, milles tuuakse ära otsuse number ja kuupäev. Sellele järgneb väljakuulutatud seaduse pealkiri, vastuvõtmise kuupäev ja seaduse tekst, teksti järel seadusele allakirjutanu ametinimetus ja nimi.
(2) Vabariigi Presidendi seadluse avaldamisel tuuakse ära seadluse pealkiri, selle järel seadluse kuupäev ja tekst, teksti järel seadlusele allakirjutanute ametinimetused ja nimed.
(3) Vabariigi Presidendi otsuse ja käskkirja, Vabariigi Valitsuse määruse ja korralduse, peaministri korralduse, ministri määruse ja muu õigusakti avaldamisel tuuakse ära pealkiri, selle järel õigusakti andja, kuupäev, akti nimetus, number, tekst, allakirjutanute ametinimetused ja nimed. Vabariigi Valitsuse või ministri üksikakti avaldamisel, kui akt sisaldab delikaatseid isikuandmeid või vastavas aktis on initsiaalide kasutamine isikuandmete kaitse eesmärgil sätestatud, võib kasutada isiku ees- ja perekonnanime asemel initsiaale.
(4) Välislepingu avaldamisel tuuakse ära lepingu pealkiri, sõlmimise või allakirjutamise kuupäev, tekst, allakirjutanute ametinimetused ja nimed.
(5) Riigikohtu lahendid avaldatakse kohtumenetluse seadustes sätestatud vormis. Kohtulahendis nimetatud isikute nimesid, välja arvatud kohtunike nimesid, võib lahendi avaldamiseks esitamisel muuta või kasutada nime asemel initsiaale.
§ 12. Riigi Teataja annete ja artiklite numeratsioon
(1) Riigi Teataja iga osa annete nummerdamine algab igal aastal number ühest.
(2) Riigi Teataja kõigis osades avaldatakse õigusaktid, välislepingud ja Riigikohtu põhistatud lahendid eraldi artiklite järjekorranumbrite all, igal aastal alustatakse number ühest.
(3) Riigi Teatajas avaldatavatest teadaannetest, välja arvatud käesoleva seaduse § 2 punktis 6 sätestatud teadaannetest, aruannetest ja ülevaadetest, artikleid ei moodustata.
(4) Riigi Teataja esimese, teise, kolmanda ja neljanda osa kohta kasutatavad lühendtähised on vastavalt RT I, RT II, RT III ja RTL.
§ 13. Avaldamismärge
(1) Riigi Teatajas avaldatud õigusaktile viitamisel märgitakse ümarsulgudes järgmine avaldamismärge: osa lühendtähis, ilmumisaasta, ande number ning artikli number. Numbrid eraldatakse komaga. Viitamisel mitmele Riigi Teataja ande numbrile eraldatakse viited semikooloniga.
(2) Riigi Teataja Lisas avaldatud õigusaktile ja teadaandele viitamisel märgitakse sulgudes lühendtähis RTL, ilmumisaasta ja ande number, õigusakti artikli number või teadaande lehekülje number.
(3) Kui Riigi Teatajas on avaldatud akti kõiki muudatusi arvestav terviktekst, tuuakse aktile viitamisel ära avaldamismärge akti algtekstina avaldamise kohta, terviktekstina avaldamise kohta ja terviktekstina avaldamisele järgnenud hilisemate muudatuste avaldamise kohta.
(4) Avaldamismärkel ei ole õiguslikku tähendust.
§ 14. Riigi Teataja sisujuht
Riigi Teataja iga aastakäigu kohta antakse järgmise aasta I kvartalis tasuta kaasandena välja Riigi Teataja I ja II osa ning Riigi Teataja Lisa ühine ja Riigi Teataja III osa märksõnaline ja kronoloogiline sisujuht.
ÕIGUSAKTIDE, TEADAANNETE JA MUUDE DOKUMENTIDE AVALDAMISE KORRALDUS
§ 15. Õigusaktide ja muude dokumentide esitamine avaldamiseks
Õigusakt või muu dokument saadetakse Riigikantseleile Riigi Teatajas avaldamiseks tõestatud ärakirjana koos kaaskirjaga nii paberkandjal kui ka Riigikantselei antud juhiste kohaselt elektroonilisel kujul õigusakti väljakuulutamise või allakirjutamise või sellele järgneval päeval ja muule dokumendile allakirjutamise või sellele järgneval päeval.
§ 16. Õigusaktide avaldamise tähtajad
(1) Seadused, välja arvatud välislepingute ratifitseerimise seadused, avaldatakse Riigi Teatajas seitsme tööpäeva jooksul nende Riigikantseleisse saabumise päevast arvates.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestamata õigusaktid ja dokumendid avaldatakse Riigi Teatajas 10 tööpäeva jooksul nende Riigikantseleisse saabumise päevast arvates.
(3) Eriti mahukate või graafiliselt keerukaid osi sisaldavate õigusaktide avaldamise tähtaega võib riigisekretär pikendada kuni 15 tööpäevani.
§ 17. Avaldatavate dokumentide vormi-, keele- ja trükivigade parandamine
(1) Avaldatavates õigusaktides ja muudes dokumentides võib Riigikantselei avaldamise käigus teha parandusi ja täiendusi avaldamismärgetes ning parandada trükivigu, millest teatatakse õigusakti andjale või selle avaldamiseks esitanud asutusele. Keele- ja vormivigade korral esitab õigusakti või muu dokumendi esitanud asutus avaldamiseks selle keeleliselt ja vormiliselt korrektse teksti või selle osa vastutava ametniku poolt allkirjastatuna.
(2) Riigikantselei võib tehnilistel põhjustel, kooskõlastatult õigusakti või muu dokumendi avaldamiseks esitanud asutusega, muuta graafilise materjali esitust.
(3) Kui avaldatud õigusakti või muu dokumendi tekstis esineb trükivigu, mida ei olnud avaldamiseks esitatud tekstis, parandatakse viga õiendiga Riigi Teatajas kooskõlastatult õigusakti või muu dokumendi teksti avaldamiseks esitanud asutusega.
(4) Kui õigusakti andja leiab, et väljasaadetud õigusakti teksti on vaja enne avaldamist parandada, võib ta õigusakti avaldamise peatada ja saata avaldamiseks õigusakti uue teksti.
(5) Riigisekretäril on enne avaldamist õigus juhtida õigusakti andja tähelepanu selle tekstis esinevatele vormi- või grammatilistele puudustele ning õigusakti andja taotlusel peatatakse selle avaldamine.
§ 18. Õigusakti tervikteksti avaldamine ja koostamine
(1) Õigusakti tervikteksti avaldamise otsustab akti andja või riigisekretär kooskõlastatult justiitsministriga.
(2) Õigusakti kõiki muudatusi ja täiendusi arvestava tervikteksti valmistab ette Justiitsministeerium ja esitab Riigikantseleile avaldamiseks Riigi Teatajas. Kui seadusega või Vabariigi Valitsuse poolt on tervikteksti avaldamiseks antud kindel tähtaeg, esitatakse tekst Riigikantseleile hiljemalt 10. tööpäeval enne avaldamistähtpäeva saabumist.
§ 19. Riigi Teataja elektrooniline andmekogu
(1) Riigikantselei korraldab avalikkusele andmesidevõrgu kaudu kättesaadava Riigi Teatajas avaldatud aktide ja muude dokumentide algtekstide ja kohaliku omavalitsuse volikogude poolt avalikustamiseks saadetud määruste elektroonilise andmekogu pidamist.
(2) Riigi Teataja elektroonilises andmekogus hoitakse õiges seisus andmekogus sisalduvate tekstide kronoloogilist ja märksõnalist sisujuhti, mis sisaldab viiteid tekstides tehtud muudatustele ja täiendustele.
§ 20. Riigi Teatajas avaldatud õigusaktide võõrkeeltesse tõlkimise korraldamine
(1) Riigikantselei korraldab Riigi Teatajas avaldatud õigusaktide valikulise tõlkimise võõrkeeltesse ning tõlgitud tekstide avaldamise.
(2) Õigusaktide võõrkeelsete väljaannete nimetused on:
1) inglise keeles Legal Acts of Estonia;
2) vene keeles .
(3) Võõrkeelde tõlgitud õigusakti avaldamisel tuuakse ära õigusakti Riigi Teataja avaldamismärge.
§ 21. Õigusaktide, muude dokumentide ja teadaannete avaldamine muudes väljaannetes
(1) Riigi Teatajas avaldatud õigusakte, õigusaktide terviktekste ning nende võõrkeelseid tõlkeid võib avaldada muudes väljaannetes üksnes Riigi Teataja avaldamismärkega.
(2) Õigusakti või teadaannet võib enne Riigi Teatajas avaldamist avaldada üksnes riigisekretäri loal.
(3) Välislepingu teksti võib avaldada enne Riigi Teatajas avaldamist muus väljaandes kooskõlastatult Välisministeeriumiga.
§ 22. Avaldamiskulude katmine
(1) Õigusaktide, muude dokumentide ja teadaannete avaldamise eest Riigi Teatajas tasu ei võeta. Nende avaldamise ja levitamise kulud tasub Riigi Teataja tellija või ostja.
(2) Riigi Teataja elektroonilise andmekogu pidamise kulud kaetakse riigieelarvest.
§ 23. Riigi Teataja annete levitamine
(1) Riigi Teataja annete levitamist korraldab Riigi Teataja kirjastaja tellimuste alusel ja üksiknumbrite müügina ajakirjandust levitavate asutuste kaudu.
(2) Riigi Teataja annete tellimishinna ja üksiknumbri kaanehinna kehtestab riigisekretär, arvestades väljaande avaldamiseks ja levitamiseks tehtavaid kulutusi.
(3) Riigi Teataja elektroonilise andmekogu kasutamiseks avaldatakse Riigi Teatajas vastav andmekogu aadress, kus saab avaldatud tekstide ja kasutamisteabega tutvuda.
(4) Riigi Teataja annete kättesaadavuse tagamiseks varustatakse valla- ja linnavalitsusi, Eesti Rahvusraamatukogu ja rahvaraamatukogusid Riigi Teatajaga tasuta. Sellega seotud kulud kaetakse riigieelarvest.
(5) Igaühel on õigus Eesti Rahvusraamatukogus ja rahvaraamatukogudes ning valla- ja linnavalitsustes tasuta tutvuda Riigi Teatajaga ja kasutada arvutisidevõrgu kaudu kättesaadavat Riigi Teataja elektroonilist andmekogu.
§ 24. Ametlik väljaanne Ametlikud Teadaanded
(1) Ametlik väljaanne Ametlikud Teadaanded on ühes üleriigilise levikuga päevalehes ilmuv mitteperioodiline lisa.
(2) Ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded avaldatakse teadaanded, mille avaldamise kohustus tuleneb seadusest, Vabariigi Valitsuse määrusest või ministri määrusest, kuid mida ei avaldata Riigi Teatajas.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud teadaannete avaldamise kulud tasub teadaande esitaja. Kulude tasumisest on vabastatud kohtud, valitsusasutused, valitsusasutuste hallatavad riigiasutused ja kohaliku omavalitsuse asutused.
(4) Riigisekretär korraldab vastavalt riigihangete seadusele (RT I 1995, 54, 883; 1997, 9, 79; 1998, 38, 561) konkursi ametliku väljaande Ametlikud Teadaanded väljaandja leidmiseks ning sõlmib väljaandjaga lepingu.
§ 25. Pankrotiseaduse muutmine
Pankrotiseaduse (RT 1992, 31, 403; RT I 1997, 18, 302; 1998, 2, 46; 36/37, 552) § 161 lõike 1 esimeses lauses asendatakse sõnad «kohtuteadete avaldamiseks ettenähtud ajalehes ja Riigi Teataja Lisas» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
§ 26. Eesti Vabariigi ühistuseaduse muutmine
Eesti Vabariigi ühistuseaduse (RT 1992, 36, 477; RT I 1998, 95, 1513) § 583 lõikes 1 asendatakse sõnad «ajalehes ja Riigi Teataja Lisas» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
§ 27. Kindlustusseaduse muutmine
Kindlustusseaduse (RT 1992, 48, 601; RT I 1995, 26--28, 355; 1996, 23, 455; 40, 773; 1998, 61, 979) § 53 lõikes 4 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas ja vähemalt ühes üleriigilises ja ühes kindlustusseltside asukohajärgses kohalikus ajalehes» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
§ 28. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmine
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses (RT I 1993, 37, 558; 1994, 12, 200; 19, 340; 72, 1263; 84, 1475; 1995, 16, 228; 17, 237; 23, 334; 26--28, 355; 59, 1006; 97, 1664; 1996, 36, 738; 37, 739; 40, 773; 48, 942; 89, 1591; 1997, 13, 210; 29, 449 ja 450; 69, 1113; 1998, 28, 356; 59, 941; 61, 984) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 23 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Üldist tähtsust omavad volikogu määrused saadetakse Riigikantseleile avaldamiseks kinnitatud ärakirjana nii paberkandjal kui elektroonilisel kujul Riigikantselei poolt antud tehniliste juhiste kohaselt nädala jooksul pärast aktile allakirjutamist.»;
«(3) Üldist tähtsust omavad volikogu määrused jõustuvad kolmandal päeval pärast nende avalikustamist kohaliku omavalitsusüksuse põhimääruses sätestatud korras, kui määruses eneses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.»;
3) paragrahvi 31 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist, kui määruses eneses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.»
§ 29. Kinnistusraamatuseaduse muutmine
Kinnistusraamatuseaduses (RT I 1993, 65, 922; 1994, 94, 1609; 1996, 51, 967) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 81 lõikes 1 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas ja justiitsministri poolt iga aasta 1. detsembriks määratud ajalehes» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded»;
2) paragrahvi 81 lõike 2 punktis 3 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded»;
3) paragrahvi 18 lõikes 2 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas ja justiitsministri poolt iga aasta 1. detsembriks määratud ajalehes» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
Asjaõigusseaduse rakendamise seaduse (RT I 1993, 72/73, 1021; 1994, 53, 889; 66, 1159; 94, 1609; 1995, 22, 327; 57, 979; 1996, 36, 738; 1997, 1, 2; 13, 210; 1998, 113/114, 1877) § 133 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
Veeseaduse (RT I 1994, 40, 655; 1996, 13, 241; 1998, 2, 47; 61, 987) § 18 lõikes 6 asendatakse sõnad «ühes kohalikus ja vabariiklikus ajalehes» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
§ 32. Tsiviilseadustiku üldosa seaduse muutmine
Tsiviilseadustiku üldosa seaduse (RT I 1994, 53, 889; 65, õiend; 89, 1516; 1995, 26--28, 355; 49, 749; 87, 1540; 1996, 40, 773; 42, 811; 1998, 30, 409; 59, 941) § 51 lõikes 1 asendatakse sõnad «ajalehes ja Riigi Teataja Lisas» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
§ 33. Maapõueseaduse muutmine
Maapõueseaduses (RT I 1994, 86/87, 1488; 1995, 75, 1321; 1996, 49, 953; 1997, 52, 833; 86, 1461; 93, 1562; 1998, 64/65, 1005) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 10 lõikes 1 asendatakse sõnad «maavanema poolt määratud ajalehes» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded»;
2) paragrahvi 14 lõikes 1 asendatakse sõnad «maavalitsuse poolt määratud ajalehes» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded»;
3) paragrahvi 27 lõike 1 punktis 1 asendatakse sõnad «maavalitsuse poolt määratud ajalehes» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded»;
4) paragrahvi 27 lõike 1 punktis 2 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi poolt määratud kohaliku ja üleriigilise levikuga ajalehes» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded»;
5) paragrahvi 33 lõike 1 punktis 1 asendatakse sõnad «maavalitsuse poolt määratud ajalehes» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded»;
6) paragrahvi 33 lõike 1 punktis 2 asendatakse sõnad «Keskkonnaministeeriumi poolt määratud kohaliku ja üleriigilise levikuga ajalehes» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
§ 34. Krediidiasutuste seaduse muutmine
Krediidiasutuste seaduse (RT I 1995, 4, 36; 1998, 59, 941; 110, 1811; 111, 1828) § 76 lõikes 3 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
§ 35. Maakorraldusseaduse muutmine
Maakorraldusseaduse (RT I 1995, 14, 169; 59, 1006; 1996, 36, 738) § 19 lõikes 6 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
§ 36. Avaliku teenistuse seaduse muutmine
Avaliku teenistuse seaduse (RT I 1995, 16, 228; 50, 764; 97, 1664; 1996, 15, 265; 45, 850; 1997, 1, 4; 29, 447; 1998, 34, 486; 38, 563; 41/42, 625; 50, 753; 57, 858; 110, 1809; 111, 1829; 1999, 4, 54) § 31 lõikes 1 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
§ 37. Riigivaraseaduse muutmine
Riigivaraseaduses (RT I 1995, 22, 327; 1996, 36, 738; 40, 773; 48, 942; 81, 1446; 1997, 45, 724; 1998, 30, 409) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 19 lõikes 3 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas ning vähemalt ühes üleriigilises päevalehes» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded»;
2) paragrahvi 19 lõikes 6 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded»;
3) paragrahvi 30 lõikes 1 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas ning vähemalt ühes üleriigilises päevalehes» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded»;
4) paragrahvi 32 lõikes 5 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
§ 38. Äriseadustiku muutmine
Äriseadustikus (RT I 1995, 26--28, 355; 1998, 91--93, 1500) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 29 lõikes 1 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas ja registripidaja poolt kindlaksmääratud väljaandes» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded»;
2) paragrahv 30 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 451 lõikes 2 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas ja registripidaja poolt kindlaksmääratud ajalehes» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded»;
4) paragrahvi 57 lõikes 3 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas ja väljaandes, kus avaldavad teateid senine registripidaja ja uus registripidaja» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded»;
5) paragrahvi 60 lõikes 1 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas ja registripidaja poolt määratud väljaandes» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded»;
6) paragrahvi 212 lõikes 1 asendatakse sõnad «üleriigilise levikuga ajalehes ja Riigi Teataja Lisas» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded»;
7) paragrahvi 375 lõikes 1 asendatakse sõnad «üleriigilise levikuga ajalehes ja Riigi Teataja Lisas» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded»;
8) paragrahvi 513 lõikes 3 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
§ 39. Abieluvararegistri seaduse muutmine
Abieluvararegistri seaduses (RT I 1995, 87, 1540; 1996, 51, 967) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 14 lõikes 2 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded»;
2) paragrahvi 30 lõikes 1 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
§ 40. Sihtasutuste seaduse muutmine
Sihtasutuste seaduse (RT I 1995, 92, 1604; 1996, 42, 811; 1998, 36/37, 552; 59, 941) § 53 lõikes 1 asendatakse sõnad «üleriigilise levikuga ajalehes ja Riigi Teataja Lisas» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
§ 41. Vabariigi Valitsuse seaduse muutmine
Vabariigi Valitsuse seaduses (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 29 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Vabariigi Valitsuse määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist, kui määruses eneses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.»;
2) paragrahvi 51 lõike 5 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: «Ministri määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist, kui määruses eneses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.»
§ 42. Pärimisseaduse muutmine
Pärimisseaduse (RT I 1996, 38, 752) § 118 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Kohus võib pärandi vastuvõtmiseks või sellest loobumiseks anda tähtaja, saates selle kohta kirjaliku teate pärima õigustatud isikule või avaldades teadaande ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Tähtaeg ei või olla lühem kui kaks kuud teate kättesaamisest või teadaande avaldamisest.»
§ 43. Mittetulundusühingute seaduse muutmine
Mittetulundusühingute seaduse (RT I 1996, 42, 811; 1998, 96, 1515) §-s 95 asendatakse sõnad «Riigi Teataja Lisas» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
§ 44. Kohanimeseaduse muutmine
Kohanimeseaduse (RT I 1997, 1, 3; 1998, 59, 941) § 12 lõikest 2 jäetakse välja sõnad «samuti Riigi Teataja Lisas» ja teine lause.
§ 45. Andmekogude seaduse muutmine
Andmekogude seaduse (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552) § 24 lõikes 2 asendatakse sõnad «Riigi Teatajas» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
§ 46. Välisõhu kaitse seaduse muutmine
Välisõhu kaitse seaduses (RT I 1998, 41/42, 624) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 12 lõikes 2 asendatakse sõnad «tema poolt määratud ajalehes» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded»;
2) paragrahvi 12 lõikes 3 asendatakse sõnad «tema poolt määratud kohaliku või üleriigilise levikuga ajalehes» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
§ 47. Jäätmeseaduse muutmine
Jäätmeseaduse (RT I 1998, 57, 861; 88, õiend) § 42 lõikes 2 asendatakse sõnad «loa andja määratud ajalehes» sõnadega «ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded».
§ 48. Seaduse kehtetuks tunnistamine
Riigi Teataja seadus (RT I 1993, 20, 352; 1995, 19, 288; 1996, 49, 953 ja 955; 1997, 81, 1361; 1998, 59, 941; 98/99, 1577; 107, 1765) tunnistatakse kehtetuks.
§ 49. Teadaannete avaldamise piirang Riigi Teatajas 1999. aastal
Teadaandeid ja muid dokumente, mida avaldatakse 1999. aastal üleriigilise levikuga ajalehes Justiitsministeeriumi poolt sõlmitud lepingu alusel, Riigi Teataja Lisas alates 1999. aasta 1. aprillist ei avaldata.
(1) Käesolev seadus jõustub 1999. aasta 1. märtsil.
(2) Käesoleva seaduse § 3, § 24 lõiked 1--3, §-d 25--27 ja §-d 29--47 jõustuvad 2000. aasta 1. jaanuaril.


Teadus- ja arendusasutuste ning kõrgkoolide õppe- ja töökeskkonna infrastruktuuri kaasajastamise meetme tingimused ja investeeringute kava koostamise kord – Riigi Teataja
Teadus- ja arendusasutuste ning kõrgkoolide õppe- ja töökeskkonna infrastruktuuri kaasajastamise meetme tingimused ja investeeringute kava koostamise kord
Teadus- ja arendusasutuste ning kõrgkoolide õppe- ja töökeskkonna infrastruktuuri kaasajastamise meetme tingimused ja investeeringute kava koostamise kord - sisukord
§ 7 Toetuse piirmäärad ja maksimaalne ulatus
2 INVESTEERINGUTE KAVA
§ 9 Investeeringute kava koostamine
§ 11 Investeerimisettepaneku esitaja
§ 12 Investeerimisettepaneku esitamine
§ 13 Nõuded investeerimisettepanekule
§ 14 Investeerimisettepaneku esitaja kohustused
§ 15 Rakendusasutuse õigused ja kohustused investeerimisettepaneku läbivaatamisel
§ 16 Investeeringute kava muutmine
§ 17 Taotlemise korraldus
§ 19 Toetuse taotleja kohustused
§ 21 Toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus
§ 22 Toetuse taotluse rahuldamise otsuse muutmine
§ 23 Toetuse taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamine
5 TOETUSE KASUTAMISEGA SEOTUD VÄLJAMAKSETE TEGEMINE
§ 26 Toetuse väljamaksmine
RT I, 19.06.2013, 4
Vastu võetud 16.01.2008 nr 2
RTL 2008, 9, 110
23.07.2009 RTL 2009, 63, 914 03.08.2009, rakendatakse osaliselt alates 1.02.2008
09.12.2009 RTL 2009, 96, 1417 31.12.2009
23.07.2012 RT I, 27.07.2012, 1 30.07.2012
(1) Määrusega sätestatakse «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 3 lõike 3 alusel Vabariigi Valitsuse poolt heaks kiidetud ja Euroopa Komisjoni poolt kinnitatud «Majanduskeskkonna arendamise rakenduskava» (edaspidi rakenduskava) prioriteetse suuna «Eesti teadus- ja arendustegevuse konkurentsivõime tugevdamine teadusprogrammide ja kõrgkoolide ning teadusasutuste kaasajastamise kaudu» meetme «Teadus- ja arendusasutuste ning kõrgkoolide õppe- ja töökeskkonna infrastruktuuri kaasajastamine» (edaspidi meede) raames investeeringute kava koostamise kord ning struktuuritoetuse taotluste esitamise ja menetlemise ning struktuuritoetuse kasutamise tingimused ja kord.
(2) Meedet rakendatakse Eesti Vabariigi territooriumil investeeringute kava alusel.
(3) Määrusega kehtestatakse meetme rakendamiseks teadus- ja arendustegevuse ning kõrghariduse õppeinfrastruktuuri arendamise investeerimisettepanekute kogumise ja hindamise, investeeringute kava ja taotluse koostamise ning struktuuritoetuse andmise ning kasutamise tingimused ja kord lähtudes Riigikogu 8. novembri 2006. a otsusega heaks kiidetud Eesti kõrgharidusstrateegia aastateks 2006–2015 ning Riigikogu 7. veebruari 2007. a otsusega heaks kiidetud Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia «Teadmistepõhine Eesti 2007–2013 eesmärkidest.
1) teadus- ja arendusasutused on asutused ja juriidilised isikud, mille põhitegevus on teadus- ja arendustegevus ning mis on registreeritud vastavalt «Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse» §-le 51;
2) kõrgkoolid on ülikoolid ja rakenduskõrgkoolid või nende pidajad;
3) rahvusvahelistumine on tegevuste kompleks, mille tulemuseks on Eesti teadus- ja arendustegevuse ning kõrghariduse kvaliteedi ja rahvusvahelise usaldusväärsuse tõus (osalemine rahvusvahelistes programmides ja koostöövõrkudes, toodete ja teenuste eksport, välisinvesteeringute saamine ja tegemine jms);
4) teadus- ja arendustegevuse eelisarendatavad valdkonnad on biotehnoloogiad, materjalitehnoloogiad, info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad, energeetika, tervishoid ja hoolekanne ning keskkond;
5) kõrghariduse riikliku koolitustellimuse eelisvaldkonnad on akadeemilisel suunal loodus- ja täppisteadused ning tehnoloogia valdkonnad (tehnikaalad, arvutiteadused, tootmine ja töötlemine, füüsikalised loodusteadused, bioteadused ja keskkonnakaitse) ning rakenduslikul suunal tehnikaalad, arvutiteadused, tootmine ja töötlemine, tervis ning isikuteenindus;
6) piirkond on Vabariigi Valitsuse 19. mai 2005. a protokollilise otsusega heaks kiidetud «Eesti regionaalarengu strateegia 2005–2015» kohaselt halduslikel, riigipoliitilistel või analüütilistel eesmärkidel sisemise seotuse või sarnaste tunnuste alusel defineeritud terviklik riigi territooriumi osa ehk regioon;
7) loovuse ja ettevõtlikkuse arendamine on sisend loomemajandusse ehk ettevõtete innovatsiooniprotsessi ja tootearendusse panustav kultuuriline ja kunstiline loovus, mis on võimeline looma heaolu ja töökohti läbi intellektuaalse omandi loomise ja kasutamise;
8) teadlane on teaduri, vanemteaduri või juhtivteaduri ametikohal töötav teadustöötaja, professori või dotsendi ametikohal töötav õppejõud või doktoriõppes õppiv üliõpilane;
9) investeerimisettepanek on käesoleva määruse lisas kehtestatud vormil esitaja poolt rakendusasutusele esitatud ettepanek objekti projekteerimiseks ja ehitamiseks;
10) ehitamine on vastavalt «Ehitusseaduse» § 2 lõikele 6 ehitise püstitamine, laiendamine, rekonstrueerimine, tehnosüsteemide muutmine või lammutamine;
11) projekteerimine on vastavalt «Ehitusseaduse» § 2 lõikele 4 ehitise või selle osa arhitektuurne ja ehituslik kavandamine, ehitise tehnosüsteemide kavandamine, ehitises kasutatava tehnoloogia kavandamine või ehitise elueast lähtuv ehitise nõuetele vastava kasutamise ja hooldamise tehnomajanduslik hindamine;
12) objekt on ehitis, selle osa või ehitiste kogum koos vajaliku mööbli ja sisseseadega, mille kohta on esitatud investeerimisettepanek;
13) projekt on kindla eesmärgi saavutamisele suunatud ajas ja ruumis piiritletud ühekordne tegevus või tegevust kogum, mille elluviimiseks struktuuritoetust taotletakse või kasutatakse;
14) struktuuritoetus (edaspidi toetus) on «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 2 punkti 1 mõistes rahaline abi, mida antakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 1 nimetatud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahenditest või Eesti riigi poolt nende vahendite kasutamise kaasrahastamiseks sihtotstarbeliselt eraldatavatest täiendavatest vahenditest. Käesoleva määruse mõistes hõlmab toetus struktuurifondide vahendeid ja Eesti riigi poolt nende vahendite kasutamise kaasrahastamiseks sihtotstarbeliselt eraldatavaid vahendeid;
15) taotlus on rakendusüksusele pärast investeeringute kava kinnitamist Vabariigi Valitsuses esitatav vormikohane kirjalik avaldus ja sellele lisatud dokumendid toetuse taotlemiseks.
(1) Meetme eesmärk on kõrghariduse ning teadus- ja arendustegevuse konkurentsivõime edenemist ja strateegiliste eesmärkide täitmist toetava õppe- ja teadustöö läbiviimisega seotud infrastruktuuri kaasajastamine, lähtudes projektide otstarbekusest ja koostööle orienteerituse põhimõtetest.
(2) Teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuri kaasajastamisel on alaeesmärk toetada tegevusi, mis:
1) mõjutavad teadus- ja arendustegevuse konkurentsivõime kasvu eelisarendatavates valdkondades;
2) toetavad teadus- ja arendustegevuse rahvusvahelistumist;
3) toetavad tippteadust;
4) parandavad teadlaste töökeskkonda.
(3) Kõrghariduse õppeinfrastruktuuri kaasajastamisel on alaeesmärk toetada tegevusi, mis:
1) parandavad riikliku koolitustellimuse eelisvaldkondade konkurentsivõimet kvaliteetse õppekeskkonna väljaarendamise toel;
2) toetavad piirkonna arengut kõrghariduse omandamise võimaluste avardamise ning piirkonna tööjõu koolitamise toel;
3) on suunatud töö- ja elukeskkonna kvaliteedi tõstmisele läbi loovuse ja ettevõtlikkuse arendamise.
(1) Meetme raames toetatakse kinnitatud investeeringute kavas sisalduvaid projekte, mille kohta on tehtud taotluse rahuldamise otsus.
(2) Rakenduskava eesmärkidest tulenevalt on käesoleva meetme raames toetatavad tegevused teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuri ning kõrghariduse õppeinfrastruktuuri projekteerimine, ehitamine, sisustamine ning nende tegevustega otseselt seotud või projekti elluviimise seisukohast põhjendatud ja olulised tegevused.
1) kulud on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusega nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus nr 1783/1999;
2) kulud on kooskõlas «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 21 lõike 2 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määrusega nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord»;
3) kulud on meetme raames toetatavate tegevustega otseselt seotud ja nende tegevuste elluviimiseks vältimatult vajalikud.
(2) Meetme raames on võimalik taotleda toetust järgmiste otseselt projekti elluviimise jaoks vajalikele kulude katteks:
1) projekti elluviimisega seotud projektijuhi personalikulu vastavalt Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» § 3 lõike 2 punktides 1, 2, 3, 32 ja 33 sätestatule;
[RTL 2009, 63, 914 - jõust. 03.08.2009]
2) detailplaneeringu koostamise kulu;
3) ehitusuuringute (ehitusgeoloogilised ja ehitusgeodeetilised tööd) teostamise kulud;
4) objekti projekteerimise ja ehitamise kulud;
5) hankeprotseduuride läbiviimise ja hankedokumentatsiooni ettevalmistamise kulud;
6) omanikujärelvalve teostamise kulud;
7) tehnovõrkude väljaehitamise kulud kinnistu piires kuni liitumispunktini ja ühendustasude kulud, kui need on seotud konkreetse projekti tehnosüsteemide väljaehitamisega;
8) tehnika, seadmete ja inventari soetamise ning paigalduse kulud;
81) valuutakursi vahest tingitud kulud;
[RT I 2010, 61, 429 - jõust. 04.09.2012 – rakendatakse alates 1.02.2008]
9) muud toetavate tegevustega otseselt seotud ja tegevuste elluviimiseks vältimatult vajalikud kulud.
(3) Meetme raames ei ole abikõlblikud järgmised kulud:
3) ühiselamu või spordihoone ja -rajatise projekteerimis- või ehitamiskulud või nendega seotud kulud;
4) kasumi teenimisele suunatud ruumide projekteerimis- või ehitamiskulud või nendega seotud kulud, välja arvatud toitlustamiseks ning muudeks teadus- ja õppetöö läbiviimiseks vajalike tugistruktuuride puhul. Toitlustamiseks ning muudeks teadus- ja õppetöö läbiviimiseks vajalike tugistruktuuride puhul 2% ulatuses hoone netopinnast teadusasutuste ning 3% ulatuses hoone netopinnast õppehoonete puhul;
5) liiklusvahendi soetamise, rentimise või liisimisega seotud kulud;
6) mitterahalised kulutused;
7) amortisatsiooni ja hooldusremondi kulud;
8) [Kehtetu – RT I 2010, 61, 429 - jõust. 04.09.2010 – rakendatakse alates 1.02.2008]
9) projekti lisatasud, mille maksmise kohustus ei tulene seadusest;
[RTL 2009, 63, 914 - jõust. 03.08.2009 – rakendatakse alates 1.02.2008]
10) projektijuhi esinduskulud ja kingitused;
11) muud kulud Vabariigi Valitsuse 11. veebruari 2007. a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» § 15 alusel.
(4) Kinnisasja ostmine, kasutatud seadme ostmine ning projekti haldamiseks vajaliku mööbli ja kontoritehnika ostmine ja liisimine ning käibemaks on abikõlblikud Vabariigi Valitsuse 11. veebruari 2007. a määruses nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» toodud mahus ja tingimustel.
§ 7. Toetuse piirmäärad ja maksimaalne ulatus
(1) Toetuse määra arvestatakse protsendina abikõlblikest kuludest. Toetuse maksimaalne määr projekti kohta on kuni 95 protsenti abikõlblikest kuludest, kuid mitte rohkem, kui:
1) 13 357 600 eurot, sealhulgas struktuurifondide vahenditest 11 951 500 eurot ühe investeerimisettepaneku kohta, kui toetust taotletakse kõrghariduse õppeinfrastruktuuri kaasajastamiseks;
2) 19 429 200 eurot, sealhulgas struktuurifondide vahenditest 17 384 000 eurot ühe investeerimisettepaneku kohta, kui toetust taotletakse teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuri kaasajastamiseks ja kui üle 2/3 objekti kasulikust pinnast on seotud teadlaste töökeskkonna parandamisega või investeerimisettepanek on vähemalt samas mahus mõnel muul meetodil hinnatav kui põhitegevuses teadus- ja arendustegevuse konkurentsivõime tõstmisele suunatud;
3) 10 928 900 eurot, sealhulgas struktuurifondide vahenditest 9 778 500 eurot, kui toetust taotletakse teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuri kaasajastamiseks ja investeerimisettepanekus esitatud objektiks on teadusraamatukogu.
(2) Toetuse maksimaalne määr projekti kohta on kuni 50 protsenti abikõlblikest kuludest, kuid mitte rohkem, kui 9 714 600 eurot, sealhulgas struktuurifondide vahenditest 8 692 000 eurot ühe investeerimisettepaneku kohta, kui toetust taotletakse teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuri kaasajastamiseks ja kui 1/3 kuni 2/3 objekti kasulikust pinnast on seotud teadlaste töökeskkonna parandamisega või investeerimisettepanek on vähemalt samas mahus mõnel muul meetodil hinnatav kui põhitegevuses teadus- ja arendustegevuse konkurentsivõime tõstmisele suunatud.
(3) Taotleja omafinantseeringu miinimummäär on vähemalt 5 protsenti abikõlblikest kuludest.
(4) Toetuse saajal on võimalik taotleda täiendavat toetust juhul, kui on toimunud objekti ehitusmaksumuse suurenemine. Täiendava toetuse taotlemisel toetatakse projekti eelarves toodud kulurea „Objekti ehitamise kulu” suurendamist 85% ulatuses abikõlbliku ehitusmaksumuse suurenemisest, kuid mitte rohkem, kui 85% kehtivast abikõlbliku ehituse kulurea eelarvest projekti eelarves.
[RT I, 27.07.2012, 1 - jõust. 30.07.2012]
(1) Meetme abikõlblikkuse periood on 1. jaanuar 2007 – 31. detsember 2015.
[RTL 2009, 96, 1417 - jõust. 31.12.2009]
(2) Projekti abikõlblikkuse perioodi algus- ja lõppkuupäev määratakse taotluse rahuldamise otsuses, mille teeb rakendusüksuse juht taotluse põhjal, kus taotleja toob muuhulgas ära kulude tekkimise aja, mis ei tohi olla varasem kui 1. jaanuar 2007. Enne toetuse taotluse esitamise kuupäeva tehtud kulud, mille hüvitamist taotletakse, peavad olema taotluses eraldi näidatud.
2. peatükk INVESTEERINGUTE KAVA
§ 9. Investeeringute kava koostamine
(1) Investeeringute kava koostamine toimub järgmiste etappidena:
2) investeeringute kava eelnõu koostamine rakendusasutuses investeerimisettepanekute analüüsi tulemusena;
3) investeeringute kava kinnitamine Vabariigi Valitsuses.
(2) Investeeringute kava koostamisel analüüsib rakendusasutus:
4) projekti tegevuste seost valdkondlike strateegiatega;
5) toetuse vajalikkust projekti edukaks elluviimiseks;
6) projekti teostatavust abikõlblikkuse perioodi jooksul.
(3) Investeeringute kava eelnõu koostamisel arvestab rakendusasutus projektide elluviimise pikaajalist positiivset mõju erinevate valdkondade, institutsioonide ning piirkondade konkurentsivõimele.
(4) Investeerimisettepaneku osalise rahuldamise ettepaneku võib rakendusasutus teha vaid investeerimisettepaneku esitaja nõusolekul, kes peab oma nõustumisest või mittenõustumisest rakendusasutust kirjalikult teavitama 10 tööpäeva jooksul.
(5) Investeeringute kava eelnõu koostamisel võib rakendusasutus seada lõikes 7 toodud täiendavaid tingimusi investeerimisettepaneku esitajale, kes peab oma nõustumisest või mittenõustumisest rakendusasutust kirjalikult teavitama 10 tööpäeva jooksul tingimuste esitamisest.
(6) Täiendavaid tingimusi on rakendusasutusel õigus seada:
3) objekti ühiskasutuseks erinevate investeerimisettepanekute esitajate vahel, (sh objekti sisustamiseks ja ekspluatatsioonikulude katmiseks);
(7) Kui investeerimisettepaneku esitaja ei nõustu esitatud täiendavate tingimustega või investeerimisettepaneku osalise rahuldamise ettepanekuga ja investeerimisettepanekut ei ole võimalik täies ulatuses rahuldada, jäetakse investeerimisettepanek investeerimiskava eelnõust välja.
(8) Kokkulepitud täiendavad tingimused edastatakse rakendusüksusele.
(9) Investeeringute kava sisaldab vähemalt abikõlblikkuse perioodil kavandatavate projektide nimekirja, projektide hinnangulist maksumust, projektidele antava toetuse maksimaalset määra ja toetuse suurust ning projektide rakendamise eeeldatavaid alustamise ja lõpetamise tähtpäevi. Projekti rakendamise alustamiseks loetakse taotluse registreerimise kuupäeva rakendusüksuses ja projekti lõpetamiseks projekti lõpparuande esitamist. Projekti rakendamise eeldatava alustamise ja lõpetamise tähtpäevad määrab rakendusasutus, arvestades võimalusel investeerimisettepaneku esitaja soovi.
(1) Investeerimisettepanekute esmakordse kogumise kuulutab rakendusasutus välja hiljemalt 10 tööpäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest arvestusega, et investeerimisettepanekute esitamiseks on aega vähemalt 1 kuu.
(3) Investeerimisettepanekud esitatakse rakendusasutusele määruse lisas kinnitatud vormil ühes originaaleksemplaris paberkandjal allkirjastatuna ja elektroonilise koopiana.
(4) Investeerimisettepaneku allkirjastab taotleja esindusõiguslik isik.
§ 11. Investeerimisettepaneku esitaja
Investeerimisettepanekuid võivad esitada:
1) kõrghariduse õppeinfrastruktuuri kaasajastamiseks kõrgkoolid, milles 1. jaanuari 2007. aasta seisuga oli loodud vähemalt 200 kõrghariduse riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohta;
2) teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuri kaasajastamiseks juriidilised isikud ja asutused, mille tegevust sihtfinantseeriti «Teadus- ja arendustegevuse seaduses» sätestatud korras 1. jaanuari 2007. aasta seisuga vähemalt kahe teadusteema täitmiseks.
§ 12. Investeerimisettepaneku esitamine
(1) Kõrgkool või teadus- ja arendusasutus saab esitada eelistusnimekirjana järjestatud investeerimisettepanekud kas kõrghariduse õppeinfrastruktuuri kaasajastamiseks või teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuri kaasajastamiseks järgmiselt:
1) juhul, kui investeerimisettepaneku esitaja esitab investeerimisettepanekud kõrghariduse õppeinfrastruktuuri kaasajastamiseks, on tal õigus esitada kuni kolm investeerimisettepanekut;
2) juhul, kui investeerimisettepaneku esitaja esitab investeerimisettepanekud teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuri kaasajastamiseks, on tal õigus esitada kuni neli investeerimisettepanekut.
(2) Kõrgkool, kes täidab § 11 punktis 2 toodud nõudeid teadus- ja arendusasutustele ja esitab investeerimisettepanekud teadus- ja arendustegevuse kaasajastamiseks, saab lisaks lõike 1 punktis 2 toodud investeerimisettepanekutele esitada täiendavalt kuni kolm investeerimisettepanekut õppeinfrastruktuuri kaasajastamiseks, kui investeerimisettepanekud vastavad § 3 lõikes 3 toodud alaeesmärkidele.
§ 13. Nõuded investeerimisettepanekule
2) investeerimisettepanek on esitatud õigeaegselt meetme tingimustes ettenähtud korras ja vormis;
3) investeerimisettepanekus taotletakse toetust meetme tingimustes sätestatud toetatavatele tegevustele;
4) taotletud toetuse suurus ei ületa meetme tingimustes sätestatud toetuse määra ja summat;
5) projekti kavandis kirjeldatud projekti tegevused planeeritakse lõpetada hiljemalt 2015. aasta 31. detsembriks;
6) investeerimisettepanekus kirjeldatud projekti eelarves on ette nähtud nõutav omafinantseering, selle maht ja katmise allikad ning abikõlbmatute kulude esinemisel on kirjeldatud nende maht ja katmise allikad;
7) investeerimisettepanekus taotletav toetus ja omafinantseering ei sisalda kulu, mille hüvitamiseks on varem riigieelarvelisi, Euroopa Liidu või välisabi vahendeid saadud;
8) investeerimisettepanekus kirjeldatud andmed on täielikud ja õiged;
9) investeerimisettepaneku on allkirjastanud taotleja esindusõiguslik isik omakäelise allkirjaga.
(2) Investeerimisettepanekus kinnitab esitaja, et:
1) on majanduslikult jätkusuutlik;
2) omab vahendeid abikõlbmatute ja projekti võimaliku kallinemisega seotud kulude katmiseks või riigiasutuse puhul nimetab, milliseid täiendavaid vahendeid ta taotleb riigieelarvest;
3) omab toetuse omafinantseerimiseks vajalikke vahendeid või riigiasutuse puhul nimetab, milliseid täiendavaid vahendeid ta taotleb riigieelarvest;
4) on nõuetekohaselt täitnud õigusaktidest tulenevad riiklike maksude ja taotleja asukoha kohalike maksude ja sotsiaalkindlustuse maksete tasumise kohustused;
5) on objekti omanik, riigiasutuse puhul volitatud asutus. Kinnisasja omandamise kavatsuse korral tulevikus tuleb ära näidata vastavad kokkulepped ja tähtajad.
(3) Investeerimisettepaneku esitaja lisab esitatavatele investeerimisettepanekutele:
1) kehtiva arengukava;
2) kavandatavate investeeringute kogumahtu, projektide vahelisi seoseid, tegevuskava ja teisi olulisi aspekte selgitava seletuskirja.
§ 14. Investeerimisettepaneku esitaja kohustused
1) esitama rakendusasutuse nõudmisel taotleja ja investeerimisettepaneku kohta lisateavet rakendusasutuse sätestatud tähtajal;
2) võimaldama rakendusasutusel kontrollida investeerimisettepaneku ja taotleja vastavust nõuetele, sealhulgas teha paikvaatlust;
§ 15. Rakendusasutuse õigused ja kohustused investeerimisettepaneku läbivaatamisel
(1) Investeerimisettepaneku läbivaatamisel on rakendusasutusel õigus nõuda esitajalt selgitusi investeerimisettepanekus esitatud andmete kohta, kui ta leiab, et investeerimisettepanek ei ole piisavalt selge, näidates ühtlasi, millised asjaolud vajavad täiendavat selgitamist.
2) vastu võtma ja registreerima investeerimisettepanekud oma dokumendihaldussüsteemis;
3) tegema investeerimisettepanekule tehnilise eelkontrolli hiljemalt 10 tööpäeva jooksul nende registreerimisest.
(3) Investeerimisettepaneku osas, mille andmed on puudulikud, puuduvad kohustuslikud lisadokumendid või esitatud andmed ei ole piisavalt selged, teeb rakendusasutus esitajale elektrooniliselt ettepaneku investeerimisettepanekut täiendada 3 tööpäeva jooksul. Kui investeerimisettepaneku esitaja ei esita 3 tööpäeva jooksul parandatud ettepanekut või kui investeerimisettepanek on endiselt puudulikult täidetud, on rakendusasutusel õigus lugeda investeerimisettepanek tehnilise kontrolli mitteläbinuks ja menetlus lõpetada ning investeerimisettepaneku esitajat teavitatakse sellest 3 tööpäeva jooksul alates otsuse tegemisest.
§ 16. Investeeringute kava muutmine
(1) Rakendusasutus võib algatada iseseisvalt või rakendusüksuse ettepanekul investeeringute kava muutmise tulenevalt riigieelarve menetlemisel investeeringute mahtudesse tehtavatest muudatustest, meetme vahendite tegelikust kasutamisest, toetusega seotud mahtude täpsustumisest ja muudest asjaoludest.
(11) Kui toetuse saaja ei ole alustanud projekti rakendamist investeeringute kavas märgitud tähtpäevaks, teavitab rakendusüksus sellest kirjalikult rakendusasutust. Rakendusasutusel on sellest tulenevalt õigus teostada investeeringute kava muutmine.
(2) Investeeringute kavaga kinnitatud projekti rakendamata jätmisel või katkestamisel või toetuse kasutamata jätmisel või vabade vahendite olemasolul meetme eelarves on rakendusasutusel õigus:
1) teha Vabariigi Valitsusele ettepanek muuta investeeringute kava ning rahastada investeeringute kavast välja jäänud täiendava analüüsi läbinud investeerimisettepanekuid või
3) teha rakendusüksusele ettepanek kuulutada välja täiendava toetuse taotluste kogumise voor. Taotlusi saavad esitada toetuse saajad, kelle objekti ehitamise kulurida on suurenenud.
(3) Täiendava ettepaneku esitamisele ja analüüsimisele kohaldatakse käesolevas määruses sätestatut.
(4) Investeeringute kava muudatuse kinnitab Vabariigi Valitsus.
§ 17. Taotlemise korraldus
(1) Investeeringute kavaga kinnitatud investeerimisettepanekute esitajad (edaspidi toetuse taotlejad) saavad kahe aasta jooksul peale investeeringute kava kinnitamist esitada rakendusüksusele toetuse taotluse kehtestatud vormil.
(2) Taotlus esitatakse ühes originaaleksemplaris paberkandjal allkirjastatuna ja selle elektroonilise koopiana. Taotleja vastutab paberil esitatud ja elektroonilise taotluse samasuse eest.
(4) Rakendusasutus esitab pärast investeeringute kava kinnitamist rakendusüksusele investeerimisettepanekute koopiad koos omapoolsete märkustega, sh märkustega investeerimisettepanekule esitatud täiendavate tingimuste kohta.
(5) Taotlusvoor täiendava toetuse taotluste esitamiseks kuulutatakse rakendusüksuse poolt välja vähemalt 30 kalendripäeva enne taotluste esitamise tähtpäeva. Taotlused esitatakse rakendusüksuse poolt kinnitatud vormil, mis tehakse kättesaadavaks rakendusüksuse kodulehel. Rakendusüksus kontrollib esitatud andmete õigsust ja teeb rakendusasutusele ettepaneku investeeringute kava muutmiseks.
2) taotluses sisalduva projekti tegevused planeeritakse lõpetada hiljemalt 2015. aasta 31. detsembriks;
3) taotluses sisalduva projekti eelarves on ette nähtud nõutav omafinantseering;
4) taotluses olev projekt on kooskõlas investeerimisettepaneku ja investeeringute kavaga ning investeerimisettepanekule esitatud täiendavate tingimustega;
6) taotluse on allkirjastanud taotleja esindusõiguslik isik omakäelise allkirjaga.
(2) Taotluses olev projekt on kooskõlas investeerimisettepanekuga juhul kui:
1) projekti eesmärk ja eesmärgi saavutamiseks vajalikud tegevused ei ole muutunud ja
2) projekt panustab majanduskeskkonna arendamise rakenduskavas toodud tulemus- ja väljundiindikaatorite täitmisse investeeringuettepanekus tooddud ulatuses, arvestades, et ehitatava pinna maht võib erineda kuni 15% ja loodavate töö- ja õppekohtade arv kuni 10% investeerimisettepanekus esitatust.
(3) Kui taotleja esitab taotluse, mille ehitatava pinna maht või loodavate töö- ja õppekohtade arv erineb investeerimisettepanekus esitatust rohkem kui käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 sätestatud määr, peab taotleja taotlusele lisama muudatuste kirjaliku põhjenduse.
(4) Rakendusüksus võib taotluse vastavaks tunnistamisel nõuda taotlejalt taotlusega seotud informatsiooni, sealhulgas taotleja raamatupidamisarvestuses kajastatava projekti raamatupidamisarvestuse korraldamise kirjeldust.
1) projektijuhi olemasolul projektijuhi CV;
2) partnerite olemasolul kinnituskirjad ja koostöökokkulepped;
3) projektiga seotud hanke koopiad eelteadetest, teadetest, pakkumise kutsetest, tehnilisest kirjeldusest, ideekonkursi kutsetest, aruannetest (ka «Riigihangete seaduse» § 16 lõikes 1 sätestatud hankelepingu sõlmimise korral), vaidlustustest, koosolekute protokollidest, väljavalitud hinnapakkumistest ja maksumuste ning tasuvuse põhjendustest;
4) ehituslik projektdokumentatsioon (sh koopia kehtivast detailplaneeringust, ruumiprogramm, milles on ära näidatud teadus- ja arendustegevuseks ning õppetööks kasutatavad pinnad, ehitusprojekti ekspertiisi hinnang, keskkonnamõjude hinnang, kui see on nõutav);
5) projekti elluviimiseks vajalikud load ja kooskõlastused, sh ehitusluba;
6) ehitus- ja renoveerimisprojektide puhul omandi- või rendisuhteid kinnitavad dokumendid;
7) projektiga seotud lepingute koopiad;
8) enne toetuse taotluse esitamist tehtud kulude kohta esitatakse vormikohane kulude loetelu koos taotleja poolt kinnitatud kulu- ja maksedokumentidega.
(6) Põhjendatud juhul võib rakendusüksus lubada taotlejal esitada taotlus ilma käesoleva paragrahvi lõike 5 punktis 5 nõutud ehitusloata. Sellisel juhul sätestab rakendusüksus toetuse taotluse rahuldamise otsuses taotlejale tähtaja ehitusloa esitamiseks, mis ei või olla pikem kui üks aasta käesoleva määruse § 17 lõikes 1 sätestatud taotluse esitamise tähtpäevast.
(7) Objekti ehitamise kulurea suurenemist tõendavad dokumendid esitatakse koos toetuse summa suurendamise taotlusega. Kallinemise suuruse kindlaks määramisel võetakse aluseks rakendusüksusele algselt esitatud taotluses või projekti muudatustaotluses toodud objekti ehitamise kulurea eelarve, mille kohta on rakendusüksus teinud rahuldamise otsuse enne 30.06.2012. a. Täiendavalt ei toetata objekti ehitamist suuremas mahus kui esialgses taotluses toodud. Lisaks ei toetata tehnika, seadmete, inventari soetamise ning paigaldamisega seotud kulusid ning ühegi teise kulurea suurenemist projekti eelarves.
§ 19. Toetuse taotleja kohustused
1) vastama rakendusüksuse poolt toetuse taotleja ja taotluse kohta esitatud küsimustele;
2) võimaldama rakendusüksusel kontrollida taotluse nõuetele vastavust ning esitatud andmete vastavust tegelikkusele, sh teostada paikvaatlust;
3) esitama rakendusüksusele ettenähtud vormil, viisil ja tähtajaks nõutud informatsiooni;
4) täitma teisi õigusaktides sätestatud kohustusi ja viivitamatult esitama rakendusüksusele informatsiooni muutuste kohta, mis võivad mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist või rakendusasutuse või -üksuse või toetuse taotleja kohustuste täitmist.
(1) Taotluse menetlemine koosneb selle registreerimisest, taotluse nõuetele vastavuse kontrollist ja taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse tegemisest.
(2) Taotluste kontrolli korraldab rakendusüksus, mis:
1) vaatab taotlused läbi 2 kuu jooksul alates taotluse registreerimisest rakendusüksuses;
2) taotluse registreerimisel kontrollib taotleja ja taotluse tehnilist vastavust taotlusvormile ning kohustuslike lisadokumentide olemasolu. Vajadusel kaasatakse nõuetele vastavuse kontrollimiseks eksperte;
4) juhul, kui punktis 3 nimetatud tähtaja jooksul puudusi ei kõrvaldata, lõpetab rakendusüksus taotluse menetlemise, teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse ja teeb rakendusasutusele ettepaneku algatada investeeringute kava muutmine.
(3) Juhul kui taotleja on taotluses muutnud investeerimisettepanekus toodud ehitatava pinna mahtu rohkem kui 15% või loodavate töö- ja õppekohtade arvu rohkem kui 10%, edastab rakendusüksus taotluse ja taotleja poolt antud kirjaliku põhjenduse rakendusasutusele taotluses oleva projekti ja investeerimisettepaneku kooskõla selgitamiseks.
(4) Kui taotluses oleva projekti kooskõla selgitamise tulemusena loeb rakendusasutus taotluses olev projekt investeerimisettepanekuga kooskõlas olevaks, viib rakendusüksus taotluse nõuetele vastavuse kontrolli lõpule ning jätkab taotluse menetlemist vastavalt §-s 21 sätestatule.
(5) Kui taotluses oleva projekti kooskõla selgitamise tulemusena ei loe rakendusasutus taotluses oleva projekti investeerimisettepanekuga kooskõlas olevaks, annab rakendusüksus taotlejale käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.
(6) Juhul kui taotleja ei kõrvalda käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud tähtaja jooksul puudusi, lõpetab rakendusüksus taotluse menetlemise, teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse ja teeb rakendusasutusele ettepaneku algatada investeeringute kava muutmine.
§ 21. Toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus
(1) Taotluse võib rahuldada osaliselt või täielikult või jätta rahuldamata. Toetuse taotluse osalise või täieliku rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse teeb rakendusüksuse juht.
(2) Toetuse võib rahuldada osaliselt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 17 lõikes 1 toodud alustel.
(3) Enne taotluse täieliku rahuldamise otsuse langetamist teavitab rakendusüksuse juht taotlejat toetuse taotluse rahuldamise kavatsusest, saates taotlejale allkirjastamiseks kahes eksemplaris kinnituskirja, kus sätestatakse eraldatava toetuse maht, selle kasutamise tingimused ja toetuse saaja kohustused.
(4) Taotleja on kohustatud 10 tööpäeva jooksul kinnituskirja saamisest arvates kinnituskirja rakendusüksusele tagastama. Toetuse vastuvõtmise ja sihipärase kasutamise kinnitamiseks allkirjastab taotleja kinnituskirja, märgib allakirjutamise kuupäeva ja lisab kinnituskirjale soovitava maksegraafiku.
(6) Toetuse kasutamisest loobumisel edastab taotleja teatise, milles põhjendab loobumist. Kinnituskirja tähtajaks tagastamata jätmist käsitleb rakendusüksus taotleja toetusest loobumisena. Toetusest loobumise korral võib rakendusasutus teha ettepaneku kava muutmiseks käesoleva määruse §-s 16 sätestatud korras.
(8) Taotluse osalise rahuldamise otsuse koostamisel lähtutakse lõikes 2 sätestatust ning lisaks sätestatakse taotluse osalise rahuldamise põhjendus ning alus.
(9) Toetuse taotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi ja kohustusi ning kehtestatakse tingimusi, sätestades muuhulgas:
41) käesoleva määruse § 18 lõikes 6 sätestatud juhul ehitusloa esitamise tähtaja;
5) toetuse maksimaalse suuruse summana eurodes ja osakaaluna projekti abikõlblikest kuludest;
6) toetatava projekti abikõlblikkuse perioodi;
8) aruanded ja aruannete esitamise tähtajad.
(10) Rakendusüksuse juht teeb toetuse taotluse rahuldamata jätmise otsuse ning teeb rakendusasutusele ettepaneku algatada investeeringute kava muutmine, kui taotlus ei vasta nõuetele või kui esineb vähemalt üks alljärgnevatest asjaoludest:
4) käesolevas määruses esitatud muud nõuded ei ole täidetud;
5) taotlejale on tehtud põhjendatud ettepanek taotluse osaliseks rahuldamiseks ning taotleja lükkab ettepaneku tagasi.
(11) Toetuse taotluse rahuldamata jätmise otsuses märgitakse:
5) taotletud projekti nimi.
§ 22. Toetuse taotluse rahuldamise otsuse muutmine
(1) Toetuse saaja on kohustatud taotlema rakendusüksuselt toetuse taotluse rahuldamise otsuse muutmist juhul, kui:
2) muutub toetuse saaja staatus käibemaksukohustuse suhtes;
3) taotleja soovib muuta projekti abikõlblikkuse perioodi;
4) taotleja soovib muuta projekti tegevus- või ajakava rohkem kui 3 kuu ulatuses;
5) taotleja soovib taotleda lisatoetust või suurendada esialgset eelarvet;
6) soovitakse muuta projekti eelarvet ühe aasta jooksul kululiikide lõikes rohkem kui 10% projekti eelarves konkreetsetele tegevustele ettenähtud eelarverea mahust, välja arvatud kuni 3200 euro ulatuses aasta jooksul tehtavad muudatused, mis tuleb kooskõlastada kirjalikult rakendusüksusega;
7) muutuvad projekti eesmärgi saavutamiseks vajalikud tegevused või saavutatavad tulemused.
(2) Juhul kui projekti eelarve muudatus on väiksem kui 10% projekti eelarves konkreetsetele tegevustele ettenähtud eelarverea maht, välja arvatud kuni 1600 euro ulatuses tehtavad muudatused, on toetuse saaja kohustatud rakendusüksust enne muudatuste tegemist kirjalikult teavitama.
(3) Juhul kui projekti abikõlblike kulude eelarve suureneb, võib toetuse taotluse rahuldamise otsuse muutmisega toetuse summat suurendada investeeringute kavas toodud toetuse suuruseni projekti abikõlblikkuse perioodi jooksul üks kord, seda juhul, kui projekti lõpptähtaja saabumiseni on jäänud vähemalt 12 kuud.
(4) Toetuse saaja on kohustatud teavitama rakendusüksust kõigist projekti hankelepingu muudatustest, mis suurendavad hankelepingu maksumust rohkem kui 10% võrra.
(5) Rakendusüksusel on õigus keelduda toetuse taotluse rahuldamise otsuse muutmisest juhul, kui soovitav muudatus mõjutab oluliselt projekti oodatavaid tulemusi ja mõju või kui meetme eelarves ei ole selleks piisavalt vabu vahendeid.
(6) Toetuse taotluse rahuldamise otsuse muutmise otsustab rakendusüksus 20 tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise taotluse ja muutmise otsuste tegemiseks vajalike dokumentide esitamist.
(7) Kui projektile antava toetuse summat suurendatakse käesoleva määruse § 16 lõike 2 punktis 3 sätestatud korras, teostab rakendusüksus taotluse rahuldamise otsuse muutmise mõistliku aja jooksul pärast investeeringute kava muudatuse kinnitamist Vabariigi Valitsuses.
§ 23. Toetuse taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamine
(1) Toetuse taotluse rahuldamise otsuse võib kehtetuks tunnistada, kui esineb vähemalt üks alljärgnevatest asjaoludest:
11) toetuse saaja ei ole käesoleva määruse § 18 lõike 6 alusel kehtestatud tähtaja jooksul rakendusüksusele esitanud ehitusluba;
2) toetuse saaja ei ole toetuse taotluse rahuldamise otsuses määratud tähtaja jooksul alustanud toetuse kasutamist;
3) toetuse saaja ei täida toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatut või ei kasuta toetust ettenähtud tingimustel või õigusaktides sätestatud korras;
4) projekti tegevusi ei ole võimalik lõpetada 31. augustiks 2015. a;
5) toetuse saaja toetuse taotluse rahuldamise otsuse muutmise taotlust ei rahuldata ja toetuse saajal ei ole võimalik jätkata toetuse kasutamist ettenähtud tingimustel;
6) toetuse saaja esitab põhjendatud avalduse tunnistada toetuse taotluse rahuldamise otsus kehtetuks.
(2) Otsus toetuse taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamise kohta toimetatakse viivitamatult toetuse saajani.
Toetuse saaja tagab projekti juhtimise ja eduka elluviimise toetuse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegade ja tingimuste kohaselt, sealhulgas:
1) kasutab toetust vastavuses esitatud taotluse ja toetuse taotluse rahuldamise otsusega;
2) esitab rakendusüksusele tähtaegselt nõutud informatsiooni ja aruandeid rakendusüksuse ettenähtud vormil, viisil ja tähtaegadel;
4) säilitab taotluse, toetuse ja projekti teostamisega seonduvat dokumentatsiooni (dokumenteerib kõik projekti elluviimise ja toetuse kasutamisega seotud toimingud) ja muud asjaga seotud materjalid ning tagab nende säilimise vähemalt 2025. aasta 31. detsembrini;
5) võimaldab teostada kontrolli, kuludokumentide auditit ja järelevalve toiminguid vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 22 punktis 8 sätestatule;
6) võimaldab järelevalvet teostavale isikule juurdepääsu projekti teostamisega seotud ruumidesse ja territooriumidele, mida toetuse saaja omab, rendib või muul moel kasutab;
9) tagab ehituse omanikujärelevalve kooskõlas «Ehitusseadusega»;
10) järgib projekti elluviimisega seotud hangete läbiviimisel «Riigihangete seaduses» kehtestatud nõudeid või juhul, kui toetuse saaja ei ole hankija «Riigihangete seaduse» mõistes, järgib «Riigihangete seaduse» §-s 3 toodud põhimõtteid;
11) küsib pakkujate paljususe olemasolul vähemalt kolm võrreldavat pakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;
111) esitab rakendusüksuse nõudmisel rakendusüksusele kõik hangetega seotud dokumendid;
12) tagab projekti elluviimiseks vajalike õigusaktides ette nähtud lubade olemasolu ja kooskõlastuste läbiviimise, sealhulgas esitab projekti raames ehitatud hoone kasutusloa mõistliku aja jooksul rakendusüksusele;
13) tagab õigusaktides sätestatud korras toetuse kasutamisel tekkiva vara arvelevõtmise ja toetuse saaja omandisse registreerimise ning kõigi omandi tekkimisega seotud avalik-õiguslike koormatiste tasumise ja muude õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmise;
14) tagab meeste ja naiste võrdõiguslikkuse, keskkonnakaitsenõuete ja konkurentsireeglite järgimise;
15) tagab projekti eesmärgi täitmiseks vajaliku vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise ettenähtud tingimustel ja kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 57 sätestatuga vähemalt viie aasta jooksul, arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest;
16) näitab toetuse kasutamisel, et tegemist on struktuuritoetusega, kasutades selleks Euroopa Liidu struktuuritoetuse sümboolikat ja kooskõlastades sümboolika kasutamise eelnevalt rakendusüksusega;
17) informeerib rakendusüksust projekti elluviimist takistavatest asjaoludest ning kõikidest kavandatavatest projektiga seotud muudatustest;
18) informeerib kirjalikult rakendusüksust muudatustest toetuse saaja omandisuhetes;
181) täidab Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007.a määruse nr 26 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord» §-s 11 sätestatud tulu teenimisega seotud kohustusi;
19) maksab rakendusüksuse poolt tagasinõutava toetuse tagasinõudmise otsuses märgitud summas ja tähtajaks tagasi. Tagastatava summa jäägilt arvestatakse intresse ja viiviseid vastavalt «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» §-le 28;
20) täidab teisi «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» ja selle alusel antud õigusaktides, toetuse rahuldamise otsuses ning käesolevas määruses sätestatud kohustusi.
1) kontrollida projekti teostamist toetuse saaja territooriumidel, ruumides või mis tahes muul moel, samuti toetuse saaja raamatupidamist ning toetuse kasutamise tingimuste täitmist, sealhulgas teostada projekti järelevalvet, sh paikvaatlust;
2) keelduda toetuse väljamaksmisest, kui toetuse saaja majanduslik olukord on selliselt halvenenud, et toetuse kasutamine või projekti teostamine on ohustatud või kui toetuse saaja rikub «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» või selle alusel antud õigusaktides sätestatud tingimusi;
3) osaleda vaatlejana hankekomisjoni töös ja töövõtulepingu sõlmimisele eelnevatel läbirääkimistel, mis on vajalikud riigihanke läbiviimiseks ja lepingu sõlmimiseks;
4) osaleda vaatlejana tööde teostamise käigus toimuvatel nõupidamistel ja koosolekutel;
6) vajadusel algatada toetuse rahuldamise otsuse muutmist, teavitades toetuse saajat sellest eelnevalt kirjalikult;
7) teostada muid «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» ja selle alusel antud õigusaktides ning käesolevas määruses sätestatud toiminguid.
(2) Vastavalt Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määrusele nr 278 «Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord» on rakendusüksusel õigus nõuda toetuse saajalt toetuse osalist või täielikku tagastamist, kui toetuse saaja rikub «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» või selle alusel antud õigusaktides sätestatud tingimusi või kaldub kõrvale taotluses või toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatust.
(3) Rakendusüksuse kohustus on:
1) toetuse taotluse, projektide seire, järelevalve ja muude andmete sisestamine struktuuritoetuse riiklikku registrisse;
2) toetuse kasutamise seire läbiviimine, järelevalve teostamine ning aruandluse kontrollimine;
3) prioriteetse suuna seire aasta- ja lõpparuande koostamine ning aruandes sisalduvate andmete õigsuse kinnitamine rakendusüksuse juhi poolt ning edastamine rakendusasutusele;
4) toetuse saaja poolt koostatud projekti lõpparuande läbivaatamine, täiendamine ja kinnitamine;
5) toetuse saajale toetuse andmist ja kasutamist puudutavates küsimustes selgituste andmine;
6) toetuse andmise ja kasutamise aruandluse jaoks vajalike andmete esitamine;
8) toetuse järelevalve, sh ettekirjutuse tegemine ning ettekirjutuse täitmise jälgimine;
9) rikkumistest teavitamine vastavalt Vabariigi Valitsuse 22. detsembri 2006. a määrusele nr 278 «Toetuse tagasinõudmise ja tagasimaksmise ning toetuse andmisel ja kasutamisel toimunud rikkumisest teabe edastamise tingimused ja kord»;
10) väljamaksete menetlemine, sh kulude abikõlblikkuse kontroll;
11) toetuse andmise ja kasutamisega seotud dokumentide säilitamine vähemalt 2025. aasta 31. detsembrini;
12) muud «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses» ja selle alusel antud õigusaktides, käesolevas määruses sätestatud ja halduslepingus kokkulepitud toimingud.
5. peatükk TOETUSE KASUTAMISEGA SEOTUD VÄLJAMAKSETE TEGEMINE
§ 26. Toetuse väljamaksmine
(1) Toetuse väljamaksed tehakse rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruse nr 15 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord» alusel.
(2) Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja rakendusüksusele tegevusaruande ja väljamaksetaotluse iga kolme kuu järel või harvem rakendusüksuse kehtestatud vormil koos toetuse saaja kinnitatud koopiatega kuludokumentidest ja nende tasumist tõendavatest dokumentidest.
(3) Väljamaksed osaliselt tasutud kuludokumentide alusel toetuse saajale või töövõtjale ning ettemaksed «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse» § 23 lõikes 45 sätestatud isikutele on lubatud rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruses nr 15 «Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord» sätestatule.
(4) Esitatud väljamaksetaotluse või ettemakse kuludega kinni katmise aruande ja kuludokumentide kontrolli teostab rakendusüksus 20 tööpäeva jooksul alates dokumendi registreerimisest rakendusüksuses. Juhul kui esitatud dokumentides on puudusi, pikeneb kontrollimise tähtaeg toetuse saajale puuduste kõrvaldamiseks ettenähtud aja võrra.
(5) Kui toetuse saaja esitatud väljamaksetaotlus on puudulik, teavitab rakendusüksus toetuse saajat sellest 10 tööpäeva jooksul väljamaksetaotluse esitamisest. Väljamakse tegemiseks peab toetuse saaja esitama parandatud väljamaksetaotluse rakendusüksuse poolt määratud tähtajaks.
(6) Toetuse väljamaksmise ja kuludega kinni katmise eelduseks on kulude abikõlblikkus sh kulude aluseks olevate tegevuste toetatavus, ning nende vastavus investeeringutekavale ja toetuse rahuldamise otsusele. Väljamaksed tehakse reeglina toetuse saajale.
(7) Enne lõpparuande heakskiitmist on võimalik välja maksta kuni 95% toetuse summast.Viimane väljamakse tehakse peale lõpparuande heakskiitmist ning toetuse saaja poolt projekti raames ehitatud hoone kasutusloa esitamist rakendusüksusele.
Lisa Teadus- ja arendusasutuste ning kõrgkoolide õppe- ja töökeskkonna infrastruktuuri kaasajastamise meetme investeerimisettepaneku vorm


1 Sissetulekust mittesõltuvad sotsiaaltoetused
§ 9 Koolitee alustamise toetus
§ 10 Jõulupakk
§ 13 Hoolekandeasutuse toetus
§ 14 Transporditoetus
§ 16 Arendustegevuse toetus
§ 18 Tervisetoetus
§ 26 Täisealise isiku hoolduse eesmärk ja sisu
§ 27 Varjupaigateenuse eesmärk ja sisu
§ 28 Turvakoduteenuse eesmärk ja sisu
§ 29 Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk ja sisu
§ 30 Sotsiaaltransporditeenuse korraldamine
7 Eluruumi tagamine
§ 31 Eluruumi tagamise eesmärk ja sisu
§ 32 Puudega isikule eluruumi tagamine
8 Võlanõustamisteenus
§ 34 Sotsiaalhoolekandelise abi taotlemine
§ 35 Sotsiaalhoolekandelise abi andmine
§ 36 Tähtajad sotsiaalhoolekandelise abi korraldamisel
§ 37 Sotsiaalhoolekandelise abi kulutuste tagasinõudmine
§ 38 Vaide esitamine
RT IV, 29.03.2016, 69
Vastu võetud 18.03.2016 nr 33
Määrusega sätestatakse Tõstamaa valla eelarvest ja riigieelarvest valla eelarvesse eraldatud vahenditest sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord (edaspidi kord).
(1) Sotsiaalhoolekandelist abi on õigus taotleda isikul, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Tõstamaa vald või isikul, kelle rahvastikuregistri järgset elukohta ei saa kindlaks määrata, kuid kes abi vajamise ajal viibib Tõstamaa valla haldusterritooriumil.
(2) Kooskõlastatult isiku rahvastikuregistrisse kantud elukoha järgse kohaliku omavalitsuse üksusega võib sotsiaalhoolekandelist abi osutada isikule, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht ei ole Tõstamaa vald.
(3) Vältimatut abi on õigus taotleda isikul, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole Tõstamaa vald, kuid kes viibib abi vajamise ajal Tõstamaa valla haldusterritooriumil.
Tõstamaa valla eelarvest makstavad sotsiaaltoetused jagunevad sissetulekust mittesõltuvateks ja sissetulekust sõltuvateks sotsiaaltoetusteks.
1. jagu Sissetulekust mittesõltuvad sotsiaaltoetused
2) koolitee alustamise toetus;
3) jõulupakk;
6) hoolekandeasutuse toetus;
7) transporditoetus.
(1) Sünnitoetust makstakse lapse sünni või lapsendamise puhul lapsevanemale, kelle lapse sünni- või lapsendamisejärgne elukoht on rahvastikuregistri andmetel Tõstamaa vald.
(4) Sünnitoetust makstakse kahes osas lapsevanema avalduse alusel:
1) esimene osa makstakse kohe pärast lapse sünni registreerimist;
2) teine osa makstakse taotlejale lapse ühe aastaseks saamisel juhul, kui taotlejal oli õigus saada sünnitoetuse esimest osa ning taotleja ja lapse rahvastikuregistri järgne elukoht on katkematult olnud Tõstamaa vald.
§ 9. Koolitee alustamise toetus
(1) Koolitee alustamise toetust makstakse esmakordselt Tõstamaa Keskkooli esimesse klassi astuva lapse ühele vanemale.
(2) Erivajadusega lapsele vastava kooli esimesse klassi õppima asumisel eraldatakse toetus lapsevanema või hooldaja avalduse alusel, millele on lisatud kooli poolt väljastatud tõend.
§ 10. Jõulupakk
Jõulupakk antakse kõigile Tõstamaa valla lastele kuni Tõstamaa Keskkooli lõpetamiseni.
(1) Hooldajatoetust makstakse käesoleva korra kohaselt seatud täisealise isiku hoolduse eest hooldajale.
(2) Puudega lapse hooldaja toetus on perekonna toimetuleku toetamiseks igakuuselt makstav sotsiaaltoetus, mida makstakse kui:
1) keskmise, raske ja sügava puudega 3-16 aastase lapse hooldaja ei saa töötada puudega lapse igapäevase hooldamise tõttu;
§ 13. Hoolekandeasutuse toetus
(2) Hoolekandeasutuse toetuse summaks on hoolekandeasutuse kulud, millest on maha arvestatud hooldatava ja seadusjärgsete ülalpeetavate omaosaluse tasu.
§ 14. Transporditoetus
Transporditoetust makstakse puudega lapse perele transpordikulude hüvitamiseks õppeasutuse, hoolekandeasutuse või lasteaia erivajadustega laste rühma.
1) arendustegevuse toetus;
2) peretoetus;
§ 16. Arendustegevuse toetus
(1) Arendustegevuse toetust makstakse Tõstamaa Keskkoolis õppiva lapse vanemale koolis või kooli poolt korraldatavate last arendavate tegevustega (ekskursioon, teater, näitus jms) seotud kulude kompenseerimiseks.
(2) Kui vanem ei ole esitanud avaldust toetuse saamiseks, on avalduse esitamise õigus ka haridusasutuse pedagoogil.
(1) Peretoetust makstakse põhjendatud taotluse alusel üksikisikule või perele ettenägematute kulutuste kompenseerimiseks.
(2) Peretoetust makstakse juhul, kui toetuse mittesaamine ohustab oluliselt taotleja ja tema perekonna toimetulekut, elu või tervist ning taotleja abivajadust ei ole võimalik rahuldada mõne teise toetuse või pakutava teenuse kaudu.
(3) Peretoetuse suurus on kuni neljakordne toimetulekupiir ühes kalendriaastas.
(4) Vallavalitsus võib põhjendatul juhul peretoetuse maksta kolmandale isikule.
(5) Peretoetuse suuruse otsustab Tõstamaa Vallavalitsus vastavalt esitatud andmetele ning kaalutletud ja põhjendatud otsuse alusel.
§ 18. Tervisetoetus
1) prillitoetus – kuludokumentide alusel koolieelikutele üldhariduskoolide või kutseõppeasutuste kuni 19-aastastele õpilastele prillide maksumuse hüvitamiseks üks kord kalendriaastas;
2) ravimitoetus – kuludokumentide alusel retseptiravimite maksumuse hüvitamiseks üks kord kalendriaastas;
3) abivahenditoetus – isikliku abivahendi omaosaluse maksumuse hüvitamiseks 50% ulatuses üks kord kalendriaastas.
4) Taastusravi kuludeks erivajadusega inimesele üks kord kalendriaastas.
Tõstamaa Vallavalitsuse poolt korraldatavad sotsiaalteenused on:
7) eluruumi tagamine;
8) võlanõustamisteenus.
(2) Sotsiaalteenuste eest tasumise tingimused, korra ja tasumäärad kehtestab Tõstamaa Vallavalitsus.
(1) Koduteenus on Tõstamaa Vallavalitsuse poolt korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on täisealise isiku iseseisva ja turvalise toimetuleku tagamine kodustes tingimustes, säilitades ja parandades tema elukvaliteeti.
(2) Koduteenuse osutamisel abistatakse isikut toimingutes, mida isik terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda sooritada kõrval abita, kuid, mis on vajalikud kodustes tingimustes elamiseks, nagu kütmine, toiduvalmistamine, eluruumi ja riiete korrastamine ning väljaspool eluruumi toiduainete ja majapidamistarvete ostmine ja muu asjaajamine.
(2) Koduteenuse osutamise perioodil kõrvalabi vajaduse määra muutumisel isiku tegevusvõime või elukeskkonna tõttu viib sotsiaaltöötaja läbi korduva hindamise.
Väljaspool isiku kodu osutatav üldhooldusteenus on TõstamaaVallavalitsuse poolt korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla.
Vallavalitsus koostab koostöös teenust saava isiku ja teenuseosutajaga teenuse osutamise haldusakti või halduslepingu, määrates selles muu hulgas kindlaks kõrvalabi vajaduse määrast tulenevad toimingud, mis tagavad isiku turvalisuse ja toimetuleku hooldusteenuse kasutamise ajal.
§ 26. Täisealise isiku hoolduse eesmärk ja sisu
(1) Täisealise isiku hooldus on Tõstamaa Vallavalitsuse poolt korraldatav sotsiaalteenus täisealisele isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks.
§ 27. Varjupaigateenuse eesmärk ja sisu
Varjupaigateenus on Tõstamaa Vallavalitsuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on ajutise ööbimiskoha võimaluse kindlustamine täisealisele isikule, kes ei ole võimeline endale ööbimiskohta leidma. Ajutises ööbimiskohas peab olema tagatud voodikoht, pesemisvõimalus ja turvaline keskkond.
§ 28. Turvakoduteenuse eesmärk ja sisu
(1) Turvakoduteenus on Tõstamaa Vallavalitsuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on tagada ajutine eluase, turvaline keskkond ja esmane abi:
§ 29. Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk ja sisu
Sotsiaaltransporditeenus on Tõstamaa Vallavalitsuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on võimaldada isikul, kellel puue või tervislik seisund takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist, kasutada tema vajadustele vastavat transpordivahendit tööle või õppeasutusse sõitmiseks või avalike teenuste kasutamiseks.
§ 30. Sotsiaaltransporditeenuse korraldamine
7. jagu Eluruumi tagamine
§ 31. Eluruumi tagamise eesmärk ja sisu
Eluruumi tagamine on Tõstamaa Vallavalitsuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on eluruumi kasutamise võimaluse kindlustamine isikule, kes ei ole sotsiaalmajanduslikust olukorrast tulenevalt võimeline enda ja oma perekonna vajadustele vastavat eluruumi tagama.
§ 32. Puudega isikule eluruumi tagamine
8. jagu Võlanõustamisteenus
(1) Võlanõustamisteenus on Tõstamaa Vallavalitsuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on abistada isikut tema varalise olukorra kindlakstegemisel, võlausaldajaga läbirääkimiste pidamisel ja nõuete rahuldamisel, et vältida uute võlgnevuste tekkimist toimetulekuvõime parandamise kaudu ning lahendada muid võlgnevusega seotud probleeme.
§ 34. Sotsiaalhoolekandelise abi taotlemine
(1) Sotsiaalhoolekandelise abi saamiseks esitab isik või tema esindaja Tõstamaa Vallavalitsusele vormikohase või vabas vormis avalduse ning vajadusel kuludokumendid ja muud tõendid, mis on vajalikud sotsiaalhoolekandelise abi saamise õiguse väljaselgitamiseks.
(2) Sotsiaalhoolekandelise abi avalduse vormid kinnitab Tõstamaa Vallavalitsus.
(3) Tõstamaa Vallavalitsus võib sissetulekust sõltuva toetuse taotlejalt nõuda täiendavaid dokumente taotleja majandusliku olukorra kindlaks tegemiseks.
§ 35. Sotsiaalhoolekandelise abi andmine
(1) Sotsiaalhoolekandelise abi andmist korraldab ja toetuse määrad kehtestab Tõstamaa Vallavalitsus.
(4) Sotsiaalteenuse osutamine otsustatakse halduslepinguga eelkõige juhul kui sotsiaalteenuse osutamise tingimused määratakse kindlaks Tõstamaa Vallavalitsuse ja sotsiaalteenuse saaja või Tõstamaa Vallavalitsuse, sotsiaalteenuse saaja ja kolmanda isiku koostöös.
§ 36. Tähtajad sotsiaalhoolekandelise abi korraldamisel
(1) Tõstamaa Vallavalitsus otsustab sotsiaalhoolekandelise abi andmise kümne tööpäeva jooksul isikult avalduse saamisest või muu sotsiaalhoolekandelise abi saamise õiguse tekkimise aluseks oleva sündmuse toimumisest, asjaolu saabumisest või tingimuse täitmisest arvates.
(3) Tõstamaa Vallavalitsus maksab sotsiaaltoetuse välja 30 kalendripäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
§ 37. Sotsiaalhoolekandelise abi kulutuste tagasinõudmine
(1) Tõstamaa Vallavalitsus nõuab seaduses sätestatud juhtudel isikult talle sotsiaaltoetusena alusetult makstud rahasumma ja sotsiaalteenuse osutamisega alusetult tehtud kulutused osaliselt või täielikult tagasi.
(2) Tõstamaa Vallavalitsusel on sotsiaalhoolekandelise abi andmiseks alusetult tehtud kulutuste tagastamisega viivitamise korral õigus nõuda tasumata summalt viivist võlaõigusseaduse § 113 alusel.
§ 38. Vaide esitamine
Isik, kes leiab, et sotsiaalhoolekandelise abi korraldamisel tehtud otsuse või toiminguga on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi, võib esitada vaide Tõstamaa Vallavalitsusele.
(1) Tõstamaa Vallavolikogu 22.09.2000 määrus „Sotsiaalkorterite andmise ja kasutamise kord Tõstamaa vallas“ tunnistatakse kehtetuks.
(2) Tõstamaa Vallavolikogu 07.03.2008 määrus nr 62 „Hooldekodusse suunamise tingimused ja kord“ tunnistatakse kehtetuks.
(3) Tõstamaa Vallavolikogu 26.03.2009 määrus nr 77 „Hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord“ tunniststakse kehtetuks.
(4) Tõstamaa Vallavolikogu 02.052014 nr 6 „Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord“ tunnistatakse kehtetuks.