text:
Tööelu nr 2 Suvi 2017 by Tööinspektsioon - Issuu
NR 2 / SUVI 2017
Paindlik töö sisemise motivatsiooni ja õnnetunde allikas? lk 4 Laste töötamisele kehtivad uued reeglid lk 10 Päiksega peab ettevaatlik olema lk 26
TÖÖELU TÖÖINSPEKTSIOONI AJAKIRI SUVI / 2017 ISSN 2382-8730 Ilmub neli korda aastas. Väljaandja: Tööinspektsioon Aadress: Gonsiori 29, 10147 Tallinn
Sisukord Aja võlu ja valu
Paindlik töö – sisemise motivatsiooni ja õnnetunde allikas?
Laste töötamisele kehtivad uued reeglid
Töökeskkonnavolinik on ettevõttele kasulik
Küsimus -vastus
Konsultant - konsulteeritav
Töösuhted muutuvas maailmas
Hoolekandeasutuste töötajate suurim mure on psühholoogiline koormus
Ilona Küüts – tasakaalukas töövaidluste lahendaja
Ene Ergma - poliitik ja teadlane
Napo plaanib puhkust võtta
Koostaja: PR Partner OÜ Keeletoimetaja: Kairi Vihman Küljendus: Ann Vaida Fotod: Tööinspektsioon, erakogud, stock.adobe.com. Kolleegium: Maret Maripuu, Tööinspektsiooni peadirektor; Apo Oja, Tööinspektsiooni peadirektori asetäitja töökeskkonna järelevalve ja arengu alal; Meeli MiidlaVanatalu, Tööinspektsiooni peadirektori asetäitja töösuhete järelevalve ja õiguse alal; Kristel Abel, Tööinspektsiooni meedianõunik; Vilve Raik, politsei- ja piirivalveameti nõunik; Maria Kütt, Coca-Cola HBC Balticsi personalijuht; Lauri Rohtoja, EVR Cargo juhatuse liige; Nelli Loomets, Eesti Ametiühingute Keskliidu jurist; Ilona Leib, OÜ PR Partner juhataja Ajakirjas avaldatud artiklite tekste on lubatud levitada meedias viitega ajakirjale Tööelu. Ajakirjas avaldatud fotode kasutamise sooviga tuleb eelnevalt pöörduda toimetaja poole, kuna autoriõigustest lähtuvalt saab anda loa mujal kasutamiseks vaid neile fotodele, mis on tehtud ajakirja tellimusel (mitte andmebaasidest ja erakogudest pärit fotodele). Ajakirja saab tellida ja lugeda Tööinspektsiooni kodulehelt www.ti.ee Kaanefoto: Rait Tuulas
jagab läbipõlemise õppetunde
Aja võlu ja valu
eg on huvitav asi. Aeg võib olla nii sõber kui ka vaenlane. Ajaga on seotud palju ütlemisi – aeg ei oota, aeg annab arutust, aeg kõik haavad parandab.
Aeg tähendab ka edasiminekut, arengut. Tehnoloogia peadpööritav areng on muutnud meie elu pea tundmatuseni. Saame ühes minutis nii palju infot kui keskajal inimene aastaga. Oleme pidevalt kättesaadavad, valmis lugema viimaseid uudiseid ja neile reageerima. Oleme ekslikul arvamusel, et kui me hakkame kõiki dokumente kirjutama ja salvestama arvutite abil, neid elektrooniliselt edastama, siis vabaneb meil aeg selleks, et teha vaimsemat tööd või teha lihtsalt vähem tööd. Oleme oma lootuses aga naiivsed.
võimalus teha kaugtööd, mis võib tähendada aga seda, et tööpäeval piiri ei olegi. Kusjuures see töö ei ole ka tavaliste vahenditega reguleeritav ega kontrollitav, kaugtöötaja on tegelikult töökaitse mõttes kaitsetu, sest kaugtöötajat tuleb kaitsta ta enda eest.
Saame küsida, et miks me üldse peaksime tööajale piire seadma, kas siin ei võiks kehtida töötaja ja tööandja vaheline kokkulepe. Seda enam, et kuskil pole öeldud, kui mitme tööandja juures võib inimene tööd teha. Juba roomlased ütleKui 50 aastat tagasi tegeles sekre- sid, et odium reﬁcit vires – puhkus tär kaheksatunnise tööpäeva jook- taastab jõu. Puhkust on vaja taassul saja dokumendiga, siis nüüd tumiseks, et tööd saaks teha selge käib arvuti abil sekretäri käest läbi peaga. Kuid kas ja kuidas saab riik sama palju või rohkemgi, kusjuures sundida inimest taastuma, kui inikirjaviga protokollis on parandatav mene seda ise ei taha või ei oskagi kustutamisnuppu kasutades. 50 aas- tahta, sest tal puudub harjumus ja tat tagasi tuli kogu leht trüki- oskus puhata? masinal uuesti trükkida. Aga tule- Ütles ju ka Vargamäe Andres, et mus on inimese jaoks seesama: tagantjärele polegi elu muud kui tööpäev on sama pikk, sama väsitav, ainult üks töö. 150 aastat hiljem rohkemgi stressi tekitav ja alati on saame öelda, et see päris nii ei ole, võimalus, et töö tuleb koos arvutiga kuid vaatamata kõigele on töö ikkagi koju kaasa. tähtsamaid osi meie igapäevaelus, Meil kehtivad sotsiaalhartad, direktiivid, ILO kokkulepped ja kollektiivlepingud, mis sätestavad tööaja kestuse – aga kas see on ka tegelikult nii? Seadus ütleb, et eelduslikult töötame me viis päeva nädalas ja kaheksa tundi päevas. Igale töötegijale peab olema tagatud 48-tunnine järjestikune puhkeaeg seitsmepäevase ajavahemiku kohta. Meil on
ajaplaneerimises, teadvuses, lootustes ja suhetes. Uued digimaailma võimalused seovad töö ja elu peaaegu kokku. Tegevuste liikumine arvutite asemel nutitelefonidesse tähendab seda, et digimaailm koos kõigi oma segajatega hakkab eksisteerima reaalse elu kõrval ja asemel – bussis, teatris, koolitusklassis. Kas olete märganud, et kuigi
teatrites palutakse välja lülitada mobiiltelefonid, arvavad mitmed külastajad, et nutiseadmed võivad tööle jääda? Nii hõõguvadki pimedas saalis kümned ekraanid nende peos, kes peavad vajalikuks Hamleti monoloogi ajal edastada järjekordne säuts või panna digiallkiri mõnele dokumendile. Tavalised vabaaja veetmise viisid – lapsega mängimine, abikaasaga kudrutamine ja koeraga hullamine on muutunud niivõrd ebaharilikeks, et selle kohta on tekkinud eraldi nimetus – kvaliteetaeg. Aga kogu meie aeg peaks olema kvaliteetaeg, mitte see vähene 15 minutit lapsega. Kvaliteetse aja osaks on kvaliteetne töö ja kvaliteetne puhkus. Aeg muutub ja meie koos temaga. Vaadates toimuvat ametniku pilguga, saan vaid öelda, et töö- ja puhkeaja piir on muutunud ähmasemaks, seega ka vähem kontrollitavaks ja reguleeritavaks. Mis tähendab, et üha olulisemaks muutub inimese enda teadlikkus ja oskus kehtestada piire, et töö koju ei koliks, et oleks oskus ennast hoida ja mitte läbi põleda.
TÖÖELU SUVI 2017 | 3
E Viivika Lumberg
rinevate paindlike töötegemise viiside kasutus on viimase kümne aasta jooksul Eestis laialdasemalt levinud ning töötajad soovivad neid veelgi enam kasutada. Tallinna Ülikooli organisatsioonikäitumise magistrant uuris, kas paindliku töö tegijad on õnnelikumad ja motiveeritumad kui inimesed, kellel see võimalus puudub.
Organisatsioonikäitumise magister
Eesti statistikaameti andmetel saab 69% töötajatest teatud piires või täies ulatuses ise tööaega valida, 12,4% töötab osalise tööajaga ning 35,3% ajutise või tähtajalise lepingu alusel (Tööelu uuring 2015). 20% Eesti töötajatest oli 2015. aastal teinud kaugtööd ning sotsiaalministeeriumgi soovitab kaugtööd teha soovijatele vastu tulla. Paindlik töö on personalitöö valdkonnas igapäevane sõna, mida kajastatakse ajakirjanduses kui tänapäeva ühiskonda sobituvat töötegemise viisi. Kuigi enamasti mõistetakse paindlikkuse all töötaja võimalust valida ise omale töö tegemise aeg ja koht, on paindlikke töövorme enam. Põhilised paindlikkuse rakendamise võimalused on lepingu, funktsionaalne, aja- ja kohapaindlikkus. Lepingu paindlikkuse alla kuuluvad seadusest lähtuvad erinevad lepingu vormid: tähtajalised lepingud, renditöö kolmepoolsed lepingud, töötamine võlaõigusliku lepingu alusel, füüsilisest isikust ettevõtjad jms. 4 | TÖÖELU SUVI 2017
juhendamisel 2017. aastal kirjutatud magistritöös vaadeldi eespool mainitud nelja paindlikkuse liiki ning uuriti, kas töötajad, kes saavad paindlikkust kasutada, erinevad motivatsiooni ja subjektiivse heaolu Ajapaindlikkuse alla kuulub võimalus (ehk õnnetunde) poolest nendest, töötunde planeerida (vahetustega kes paindlikkust kasutada ei saa. töö, kokkupressitud töönädal jms) Edward L. Deci ja Richard M. Ryan ning võimalus töötundide arvu ise on motivatsiooni hindamiseks välja planeerida (osakoormusega töö). töötanud teooria, mida nad kutsuLisaks eespool mainitud võimalus- vad isemääramisteooriaks. Selle tele kuulub siia alla libiseva töö- kohaselt on inimestel kolme liiki graafikuga paindlik tööaeg, osa- motivatsiooni: sisemine, väline või ajaga töötamine, tööjagamine, aas- amotivatsioon. Inimene on sisemiselt motiveeritud, kui ta ise otsib tane summaarne tööajaarvestus. Kohapaindlikkuse all mõistetakse endale väljakutseid, tahab õppida ja võimalust teha tööd kodus või muus suurendada oma võimekust. Töö on asukohas. Siinkohal eristatakse siis inimesele huvitav ja mis kõige kahte mõistet: kaugtöö ja kodutöö. olulisem, inimene ei tee seda mitte Kaugtöö on töökoha asukohast rahalise tasu, vaid enesetunde eemal tehtav töö, mida tehakse tele- pärast. Välise motivatsiooni puhul kommunikatsioonivahendite abil. on inimese liikuma panevaks jõuks Kodutööks nimetatakse kodus töö- kas väline tasu või hirm karistuse tamist, mis ei hõlma telekommu- ees. Amotiveeritud inimene ei taha nikatsioonivahendeid. Siia alla midagi teha, ta ei usu, et tema tegutsemine võiks viia soovitud eesmahub näiteks käsitöö tegemine. märgini. Amotiveeritud töötaja võib Viivika Lumbergi poolt Maria Küti Funktsionaalne paindlikkus tähendab mitmekesiseid ja muutuvaid tööülesandeid. See tähendab tööülesannete muutumist, töö tegemise kiiruse muutumist, tööülesannete roteerimist töötajate vahel.
tegutseda lihtsalt inertsist kui ka tegevust vältida. Subjektiivse heaolu ehk õnnetunde all mõistavad sotsiaalteadlased inimese hinnangut enda elule ja emotsionaalsetele kogemustele. Leitud on, et kõrgema subjektiivse heaoluga inimesed on parema tervisega ning elavad kauem. Tööalaselt on heaolu oluline, kuna teadusuuringute kohaselt on kõrgema heaolu tasemega töötajad produktiivsemad, nende kliendid on rahulolevamad ning nad toodavad ettevõttele rohkem kasumit.
Magistritöö raames 2017. aasta märtsikuus läbiviidud uurimuses osales 343 juhuslikult sotsiaalmeedia vahendusel osalema kutsutud vastajat, kellest 68-le on kõik paindliku töö vormid kättesaamatud. Lepingu paindlikkust kasutas 28% vastajatest, funktsionaalset paindlikkust 43%, ajapaindlikkust 57% ning kohapaindlikkust 46% vastanutest. Märkimist tasub ka fakt, et paindlikkust pakutakse töötajatele rohkem, kuid mitte kõik töötajad ei soovi seda kasutada. Joonisel on näidatud, millist tüüpi paindlikkust tööjatatele pakutakse ning kui paljud seda kasutavad. Uuringust selgus, et paindlike töötingimuste ning subjektiivse heaolu ja sisemise motivatsiooni vahel on olemas positiivne seos. Täpsemalt,
24% Lepingupaindlikkus 67% Tööandja pakub funktsionaalset paindlikkust 64% Tööandja pakub ajapaindlikkust 49% Tööandja pakub kohapaindlikkust 43% Töötaja kasutab funktsionaalset paindlikkust 57% Töötaja kasutab ajapaindlikkust 46% Töötaja kasutab kohapaindlikkust töötajad, kes said kasutada kas või ühte paindlikkuse vormi, olid oma eluga rohkem rahul, samuti oli nende sisemine motivatsioon suurem. Amotivatsioon oli paindlikkust kasutavate töötajate seas madalam. Võimaldades rohkem vabadust, saab tööandja vastutasuks töötaja, kes tahab oma tööd teha produktiivsemalt ning kes lihtsalt ei täida käsku, vaid tahab mõista töö sisu. Eeldatavasti mõjub selline töökorraldus positiivselt ka ettevõtte kasumile. Töös vaadeldi ka erinevate paindlikkuse liikide seoseid heaolu ja motivatsiooniga. Selgus, et lepingu paindlikkus ei mõjutanud töötajate motivatsiooni ega heaolu, küll aga tulid erinevused selgelt välja funktsionaalse, aja- ja kohapaindlikkuse puhul. Kõige suuremad erinevused esinesid kohapaindlikkust kasutavate töötajate puhul, kelle heaolu ning TÖÖELU SUVI 2017 | 5
sisemine motivatsioon oli kõikidest gruppidest kõrgeim.
Paindlikkus võib olla ka ahistav
Tööinspektsiooni konverentsi „Kas töö tapab?“ peaesineja Sarah Wulfert küsis, kas äkki oleme paindlikkusele lähenenud liiga suure entusiasmiga ning kas võib see olla töötajale ning tööandjale hoopis kahjulik.
Wulfert analüüsis paindlikku ning usalduse põhjal tehtavat tööd ning sellise töökorralduse mõju Saksa töötajatele. 65% Saksa organisatsioonidest kasutavad paindlikku tööaega. Sarnaselt Viivika Lumbergi uuringuga leidis Wulfert, et töötajad on sellise töökorralduse korral lojaalsemad, tööga rohkem rahul, puuduvad töölt vähem ning on tööle rohkem pühendunud.
Samas on mõlema töötegemisviisi puhul ka võimalike negatiivseid tagajärgi. Võib tekkida tunne, et töö ei saa kunagi otsa ning jälitab sind igale poole. Töötajad, kes töötasid usaldusel põhineval tööaja süsteemil, ütlesid, et aina keerulisem oli teha vahet töö- ja eraelul. Töö hiilis liialt palju juba koju. Samuti võib see tähendada, et tegelikult teeb töötaja oluliselt rohkem tööd, kui planeeritud.
Kokkuvõtteks on paindlik tööaeg ja usaldusel põhinev tööaeg pigem positiivsed nähtused. Kasu saab töötaja, sest tunneb end tööd tehes paremini ning on rohkem motiveeSamuti uuris Wulfert usaldusel põ- ritud tööd tegema. Tööandja saab hineva tööajaga ettevõtete töötajate paremad töötajad ning seeläbi rahulolu. Usaldusel põhinev tööaeg kasumlikuma ettevõtte. Kuigi negaei pane töötajatele ette mitte mingeid tiivsed tagajärjed on võimalikud, piiranguid – tähtis on, et töö oleks saab nende tekkimise võimalikkust tehtud. Selline võimalus tööd teha on minimeerida koolitades töötajaid pooltes Saksamaa organisatsiooni- oma aega juhtima, pakkudes võides, kuid enamasti pakutakse seda malusi erinevateks töö tegemise võimalust pigem juhtivatele töö- võimalusteks ning võimalikult selkohtadele. Ka sellise töökorralduse gelt oma ootusi kommunikeerides. puhul on töötajad rohkem motiveeri- Ühiskonnana on mõistlik liikuda tutud ning tööga rohkem rahul. Samuti lemustele orienteeritud töötamise on see ettevõttele odavam, sest poole, mitte kultiveerida suhtumist, vähenevad administratiivkulud ning et enda tööaeg tuleb täis istuda. ületunnitöö kulud. 6 | TÖÖELU SUVI 2017
Eelnimetatud seoste tõestamise kõrval selgusid uurimusest veel mõned huvitavad faktid. Näiteks uuriti vastanutelt, kui tihti nad paindlikkust kasutada saavad. Selgus, et 35% vastanutest ei saa ise oma tööaega ja -kohta valida. 25% vastajatest saab enam kui pooltel tööpäevadel ise tööaega ja kohta valida. Nende vastajate hinnangul on oluline, et töö oleks tehtud ning tööaeg ja -koht ei ole niivõrd reguleeritud. Vastajad tõid välja, et sobitavad oma kontoris olemise aega vastavalt liiklusele, et mitte kulutada palju aega sõidule. Samuti toodi välja oma tööaja sättimist vastavalt laste graafikule nii, et lapsed saaks kooli/trenni viidud. Väiksemate lastega emad teevad tööd kodukontoris sel ajal, kui lapsed magavad. 40% vastajatest saab töötamise aega ja kohta ise valida harvem kui pooltel tööpäevadel kuus. Põhjused jagunesid siinkohal peamiselt kaheks. Ühe poolena toodi välja, et kontoris on kõik tööks vajalik käe-jala juures ning seltskond on nii tore, et ei taha sellest eemale jääda. Lisaks leiti, et kontoris on õhkkond töisem ning asjad saab kiiremini tehtud. Teiselt poolt tunnistati, et kuigi tööandja ei ole kodukontorit või tööaja valimist otseselt keelanud, siis töötajad siiski tunnetavad, et paindlikkus ei ole tööandja arvates siiski hea. Seetõttu kasutatakse võimalust vaid siis, kui lapsed on haiged või muus eriolukorras. Lisaks toodi välja, et töös on ülesandeid, mida saab täita vaid kontoris.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et kindlasti on töötajaid, kes eelistavad tööl kindlat raamistikku ning kellele sobib kellast kellani kontoris töötamine. Sellel on oma plussid: teatud aeg päevast on alati ühtmoodi hõivatud ning selle teadmisega saab alati arvestada. Lisaks on aga olemas palju töötajaid, kes soovivad oma tööd ise planeerida, kasutades selleks ka muuhulgas erinevaid paindlikke töövorme. Tööandjale võib see olla kohati harjumatu või ebamugav, kuid magistrant tõestas oma töös, et paindlikul töötamisel on ka selgeid positiivseid külgi. Töötajad, kes saavad kasutada paindlikkust, on oma töö osas rohkem sisemiselt motiveeritud ning nad on õnnelikumad. Artikli koostamisel on kasutatud järgnevaid allikaid: Karu, M. (2007). Paindlikud töövormid tööja pereelu ühitamisel. Vaher, B., Seeder, K., Töö ja pere. Paindlik töökorraldus ja lastevanemate tööhõive (5-12). Tallinn: Tallinna Raamatutrükikoda Eamets, R., Anspal, S., Roosalu, T. (2005). Tööturu paindlikkus ja paindlikud töövormid. Haugas, L., Tööturg 2005 (63-77). Tallinn: Statistikaamet. Kaldamäe, L. (2017). Töökorraldus. Kaldamäe, L. Eesti tööelu-uuring 2015. (6-26) Eesti Vabariigi Sotsiaalministeerium. Deci, E. L., Ryan, R.M. (2008b). SelfDetermination Theory: A Macrotheory of Human Motivation, Development, and Health. Canadian Psychology, 49, 182-185. Diener, E., Heintzelman, S. J., Kushlev, K., Tay, L., Wirtz, D., Lutes, L. D., & Oishi, S. (2016). Findings All Psychologists Should Know From the New Science on Subjective Well- Being. Canadian Psychology. Advance online publication 2016, October 6. http:// dx.doi.org/10.1037/cap0000063
Taxify piiranguid tööajale ei pane
estimaise sõidujagamisteenuse pakkuja Taxify on ilmselt üks tuntumaid ettevõtteid, mille abil on inimestel võimalus enda töögraafik ise määrata ja olla täielikult enda ülemus. Taxify filosoofiat kommenteeris Taxify avalike suhete juht Marilin Noorem. Milline töösuhe teie sõitjatel täpselt on, miks neid partneriteks kutsutakse?
Kuidas see töösuhe reguleeritud on?
Kui palju on partneritel võimalik tööd teha?
Otseselt praegu ei jälgi. Tulevikus oleme planeerinud rakenduse sees saata sõitjatele, kes on üle kaheksa tunni tööd teinud, meeldetuletuse, et nad ennast liiga üle ei koormaks.
Jagamismajanduse platvormid on Meie sõitjad ei tööta otseselt meie kõik sarnased. Meie võtame oma alluvuses, vaid on lepinguliselt meie osa, maksimaalselt 20% privaatidelt, partnerid, me ei delegeeri neile käsu see protsent läheb madalamaks, korras, kui palju või millal nad pea- mida rohkem nad sõidavad. Tavalisvad tööd tegema. Küll anname neile telt taksojuhtidelt, kellel on oma tööinformatsiooni, millal liigub linna andjatega eraldi töölepingud, võtapeal kõige rohkem kliente ja millal me 50 senti sõidu pealt. Me oleme on neil kõige paremad teenimis- teenuse vahendajad, mitte taksovõimalused. Meil on juhte, kes töö- juhtide tööandjad. tavad kord kuus või veel harvem. Kas jälgite, et keegi liiga palju Nad on iseenda ülemused. tööd ei teeks?
Mingeid piiranguid me seadnud ei ole. Nad võivad teha nii palju tööd, kui nad ise soovivad. Piirangute kommunikeerimiseks ei ole ka vajadust, sest enamik juhte teeb seda tööd hobikorras või põhitöö kõrvalt nädalavahetuseti ning seega pole ohtu, et nad end tööga üle koormaksid.
Ryan, R. M., Deci, E. L. (2000). SelfDetermination Theory and the Facilitation of Intrinsic Motivation, Social Development, and Well-Being. American Psychologist, 55, 68-78.
TÖÖELU SUVI 2017 | 7
Töövaidluskomisjon Rahaliste nõuetega seotud vaidlustes on kõige tähtsam tõestusmaterjal Marika Liiv, õigustalituse peajurist
õige rohkem pöörduvad töötajad töövaidlusorganite poole seoses rahaliste nõuetega, eelkõige töö tasustamisega seonduvaga. Artiklis vaatame lähedamalt, mis mured kaasnesid tasude nõudmisega selle aasta töövaidlustes.
Töösuhe on lepinguline suhe ning nende puhul kehtib põhiseadusest tulenevalt lepinguvabaduse põhimõte. See tähendab, et pooled on omavahelise lepingu sisu kujundamise osas vabad. Üksnes seal, kus see on hädavajalik ühe poole kaitse seisukohalt, peab seadus sätestama miinimumtingimused, millest ei tohi kokkuleppega kõrvale kalduda. Töötaja tööle asumisel rakenduvad mõlemale töösuhte poolele – nii töötajale kui ka tööandjale – kohustused. Pooled peavad oma kohustusi teineteise suhtes täitma lojaalselt. See tähendab, et kohustusi tuleb täita vastavalt lepingule ja seadustele ning lähtuma peab hea usu ja mõistlikkuse põhimõttest, võttes seejuures arvesse tavasid ja praktikaid. Töövaidluskomisjonide (TVK) praktika kohaselt ei lahendata töösuhtest tulenevaid erimeelsusi töösuhte kestel, vaid suurem osa töövaidlusi lahendatakse TVK-s siis, kui töösuhe on lõppenud. Siiski tasub kaaluda töövaidlusorganisse pöördumist näiteks töötasu, öötöö ja riigipühal tehtava töö hüvitamiseks, samuti ületunnitöö 8 | TÖÖELU SUVI 2017
tasu saamiseks. Seda tuleks teha juba siis, kui on ilmnenud, et täiendavat tasu ei ole makstud ning läbirääkimised tööandjaga ei vii tulemuseni. Nõuete aluseks on töölepingulise suhte olemasolu või selle tuvastamise nõue, mille kohta tuleb esitada tõendeid. Sagedasti ei mõista töötajad TVK-sse pöördumisel, et oma nõude aluseks olevaid asjaolusid tuleb tõendada, mistõttu jäävad paljud nõuded rahuldamata. Ikka tuleb ette olukordi, kus töötajad ei esita mingeid dokumente ega muid tõendeid, mis tõendaksid nende seotust tööandjaga, kokkulepete olemasolu või muid fakte, nagu näiteks töölepingu lõppemist. Teisalt jätavad ka tööandjad oma vastuargumendid, tõendid ja dokumendid töötaja nõudele esitamata ning TVK-l tuleb nõude rahuldamisel tugineda näiteks töötaja enda esitatud tööaja arvestusele või tööandjaga peetud kirjavahetusele. Üks viis töösuhet tõendada on dokumentide ja tunnistajate ütluste kõrval ka pildid ja videomaterjal.
saamata jäänud töötasu, sealhulgas ületunnitöö hüvitamise asjus. Vähemal määral nõutakse öötöö ja riigipühal tehtava töö hüvitamist. Töötasu suuruse tõestamiseks esitatakse peale kirjaliku töölepingu ka e-kirjavahetust, sõnumeid ja panga arveldusarve väljavõtteid. Töötasu nõudeid, mis on kokku lepitud suuliselt, ei pruugita rahuldada nii, nagu töötaja soovib. Kui tööleping on jäänud vormistamata või kui töölepingus kajastub väiksem töötasu, mida kohtab rohkem ehitus- ja teenindussektoris, võib tulemus olla töötaja jaoks ebasoodne.
Töösuhte osapoolte teadlikkuse tõus mitte ainult ei paranda töökultuuri, vaid toob ka rohkem nõudeid teise osapoole suhtes. TVK kaalutleb hoolikalt, milline nõue on põhjendatud ja milline mitte. Mõni avaldaja esitab nõude korraga mitmete asjade eest. Näiteks pöördus töötaja TVK poole ning palus mõista tööandjalt välja ületunnitöötasu 98 ületunni eest. Lisaks palus töötaja TVK-l võtta arvesse selle summa väljamaksmise mõju lapseooteKõige enam pöördutakse TVK poole puhkuse toetuse summale ja lapse-
hoolduspuhkuse hüvitise summale ning palus võimalusel võtta arvesse, et pidi olema ööpäevaringselt telefoni teel kättesaadav ning maksmisega viivitamist. Küll aga esitas töötaja aasta kohta detailse ületundide arvestuse. Selle töötaja töölepingus oli kokku lepitud, et töötaja töötab 40 tundi nädalas ning töötaja ise määrab selle jaotumise, st tema tööaeg on paindlik ja tema enda juhtida. Tingimuseks oli vaid, et töö oleks tõrgeteta ja kvaliteetne ning kokkulepitud vahetused täidetud. TVK hinnangul ei kujutanud vahetuses oldud tunnid endast ületunde töölepingu seaduse (TLS) § 44 tähenduses, kuivõrd töötaja ise määras oma tööpäeva kestvuse arvestusega 40 töötundi nädalas. See tähendab, et pooled ei leppinud kokku töötamist üle kokkulepitud tööaja ja vahetuste tegemine ei tulenenud ettenägematutest asjaoludest. Töötaja ületunnitöötasu nõue jäi rahuldamata. Sagedased on ka olukorrad, kus töötaja esitab ületunnitöö või riigipühal töötamise eest makstava tasu nõude, kuid ei ole aru saanud, et tegelikult on tööandja selle aja eest juba ühekordselt tasunud ning TVK mõistab välja vaid arvestamata jäänud osa. Vastavalt TLS § 45 maksab tööandja öötöö eest 1,25-kordset töötasu, kuid pooled võivad kokku leppida, et töötasu juba sisaldabki tasu öösel töötamise eest. Sel juhul on mõistlik kokku leppida, kui suur osa tunnitasust on öötöö lisatasu, eriti juhul, kui tunnipalga määr on
väga väike. Juhul, kui töötaja tunnipalk on väike, näiteks 2,54 eurot bruto (2016. aasta tunnipalga alammäär), ei saa töölepingus kokku leppida, et töötasu sisaldab tasu öösel töötamise eest, sest tunnipalga alammäär ei saa sisaldada lisatasusid. Ehk töötaja tunnipalk peab juba olema vähemalt 1,25 korda suurem kui tunnipalga alammäär, et vastav säte lepingus oleks seaduslik.
Kõige enam pöördutakse TVK poole saamata jäänud töötasu, sealhulgas ületunnitöö hüvitamise asjus.
andja ja töötaja lojaalsuskohustusele ja sellele, et pooled peavad võlasuhtes käituma teineteise suhtes hea usu põhimõttest lähtuvalt (võlaõigusseaduse (VÕS) § 6 lg 1). See tähendab, et esmalt on mõistlik püüda töösuhtest tekkinud lahkarvamus lahendada tööandjal ja töötajal omavahel. Aegumistähtaja jooksul on enne avalduse esitamist TVK-sse võimalik pöörata vastaspoole tähelepanu kohustuse täitmata jätmisele, pidada läbirääkimisi võimaliku lahenduse leidmiseks ning anda võimalusel vastaspoolele lisaaega kohustuse täitmiseks.
Tihti puudub korralik tööaja arvestus, mille pinnalt peaks selguma töötaja eritingimustes töötamine (ületunnitöö, öötöö, riigipühal tööTVK lahendab tööandja ja töötaja tamine). Sellisel juhul lähtub TVK töösuhtes tekkinud vaidlusi esita- töölepingus kokkulepitust ja eritingitud nõude raames, hinnates konk- mustes töötamise hüvitamise nõue reetses töövaidluses esitatud argu- ei pruugigi olla tõendatud. mente ja tõendeid ning vajadusel Sõltuvalt rahalise nõude iseloomust tõlgendab lepingut. Lepingu tõlgen- on nõude TVK-sse või kohtusse esidamisel tuleb eelkõige arvestada tamise tähtaeg neli kuud või kolm lepingu olemust ja eesmärki ning aastat. Kolmeaastane tähtaeg lepingupoolte käitumist enne ja laieneb ainult maksmata töötasu pärast lepingu sõlmimist. Lepingu- nõudele, mille hulka kuulub ka ületingimusi tuleb tõlgendada koos tunnitöö, öötöö ja riigipühal töötateiste lepingutingimustega, andes mise eest makstav tasu. sellele tähenduse, mis tuleneb lepingu terviku olemusest ja eesmärgist. Kokkuvõtteks on töötasu ja lisatasude nõuete korral oluline, milliTõendite hindamisel kontrollib TVK sed olid tegelikud kokkulepped osaomal algatusel näiteks tööandja või poolte vahel ning kuidas neid tõentöötaja esitatud töötasu, ületunni- datakse. TVK lähtub nagu kohuski töö, ööajal või riigipühal töötamise õiguse ühest üldpõhimõttest: ühelgi eest makstava tasu arvestust koos- tõendil ei ole ettemääratud jõudu. kõlas seadusega. Oma otsuses on See tähendab, et iga konkreetse TVK kohustatud selgitama teist- töövaidluse kõiki tõendeid hinnates sugust arvestuse käiku ja tulemust. jõutakse otsuseni, millist asjaolu tõendiga tõendatuks Üha sagedamini juhib TVK poolte millise tähelepanu TLS-s sätestatud töö- loetakse.
TÖÖELU SUVI 2017 | 9
Laste töötamisele kehtivad uued reeglid Meeli Miidla-Vanatalu, peadirektori asetäitja töösuhete järelevalve ja õiguse alal
maist jõustusid töölepingu seaduse muudatused, mis annavad alla 18-aastastele töötajatele suuremad võimalused tööelus osalemiseks. 1. juulist 2017 jõustuvad veel täiendavad muudatused, mis teevad tööandjatele lihtsamaks Tööinspektsioonile andmete esitamise alla 15-aastaste laste töötamise kohta.
Seni kehtinud töölepingu seadus andis lastele võimaluse lapsevanema ja tööinspektori nõusolekul tööellu astuda juba seitsmeaastaselt. Seda küll kergete tööde tegemiseks kultuuri-, kunsti-, spordi- ja reklaamivaldkonnas. Suurem vabadus tööde valikus ja ka suurema hulga töötundidega töötamise või-
vastu töölepingu seaduse muudatused, mis jõustusid 8. mail ning teiTööandjate ja noorte endi soovil ses etapis jõustuvad veel käesoleva algatati aga eelmisel aastal töö- aasta juulikuust. lepingu seaduse muudatuste me- Kui varem kehtinud töölepingu seanetlus, et anda noortele võimalus duse (TLS) redaktsiooniga koos senisest enam tööelus osaleda. kehtis valitsuse määrus alaealistele Mitmete arutelude tulemusel võt- lubatud kergete tööde kohta, siis tiski Riigikogu selle aasta aprillis alates uute muudatuste jõustumimalus tekib siis, kui laps on saanud 13-aastaseks.
Lapsed töötavad suviti, kui on koolivaheaeg.
10 | TÖÖELU SUVI 2017
Töölepingu sõlmimiseks vajalik seadusliiku esindaja nõusolek (TLS § 8 lg 1)
Töölepingu sõlmimiseks vajalik tööinspektori nõusolek (TLS § 8 lk 3)
sest annab TLS suunise, et tööandja võib vähemalt 13-aastase lapsega sõlmida töölepingu põllumajandustööde, kaubandus- või teenindusettevõttes tehtavate abitööde või toitlustus- või majutusettevõttes tehtavate abitööde või muude kergete tööde tegemiseks. Seejuures peab tööandja arvestama, et lapsele pakutav töö ei tohi kätkeda endas kokkupuudet lastele keelatud töökeskkonna ohuteguritega.
on seotud kõrgusest kukkumise miseks sõlmitakse lastega töövõtuvõi käsundusleping, arvates, et siis ohuga. Näiteks ei sobi lapsi tööle võtta akna- ei ole ju tööinspektori nõusolekut pesijateks, kui sellega kaasneb töö- vaja. Tööinspektsiooni senine praktamine kõrgustes ehk redelil või tika näitab paraku, et kuigi lapsega spetsiaalsel tõstukil. Samas kui sõlmitud leping pealkirjastatakse seda tööd tehakse maas seistes kui käsundusleping ning ka TÖR-i (näites kaupluse või restorani ukse tehakse kanne kui muu võlaõigusliku või ka akna pesemine) ja pesu- lepingu alusel töötamine, siis vahendiga, mis ei sisalda noort lepingu olemuse lähemal uurimisel organismi kahjustavaid keemilisi selgub, et tegu on klassikalise tööaineid ning seejuures ei tule kanda lepingulise suhtega.
Näiteks ei sobi alla 18-aastasele töö kõrge või madala õhutemperatuuriga ruumis, kõrge müratasemega (üle 80 dB) töökeskkonnas, samuti ei sobi kokkupuude teatud keemiliste ohuteguritega, mis võivad arenevale organismile tekitada pöördumatuid tervisekahjustusi.
ka suuri raskusi, võib see töö olla ka 14-15-aastasele täiesti sobiv.
Alaealisele keelatud tööde hulgas on lisaks välja toodud veel töö metsikute või mürkloomadega, aga ka kõrge psüühilise koormusega seotud töö, näiteks töö, mis on seotud psühhiaatria eriala tervishoiuteenuse osutamisega, töö vanglas, arestimajas, lahkamiskambris või kohtades, kus tapetakse või hävitatakse loomi või linde. Loomulikult ei sobi alla 18-aastastele noortele töö, mis on seotud varisemisohuga, näiteks lammutustöö, töö kaevandis, kuid ka töö, mis
Ehk alaealist tööle võttev tööandja peab hoolikalt läbi mõtlema, millisele tööle ta noore lubab ja kas see on talle ikkagi sobiv. Seega tuleb läbi viia töökeskkonna riskianalüüs ning ühtlasi arvestada alaealistele selgelt keelatud töökeskkonna ohutegurite loeteluga. Suurem osa noortele tööd võimaldavatest ettevõtjatest saavad aru, mis sellega kaasneb ja miks on seadusega kehtestatud erinevad piirangud. Kuid siiski leidub igal aastal ka neid, kes lähtuvad põhimõttest, et noore tööle võtmine on niigi juba suur heategu ja seepärast ei ole vahet, millist tööd ja millise lepingu alusel lastele pakkuda, peaasi, et töökäsi jaguks. Seaduse nõuetest n-ö kõrval hiili-
Alaealist tööle võttev tööandja peab hoolikalt läbi mõtlema, millisele tööle ta noore lubab ja kas see on talle ikkagi sobiv. See tähendab, et tööle asunud laps või noor allub üheselt mõistetavalt ta tööle lubanud täiskasvanu juhtimisele ja kontrollile. Üldjuhul see ju teisiti olla ei saagi, sest noorel inimesel ei ole varasemat töökogemust ning tal puuduvad ülesande tegemiseks vajalikud teadmised ja oskused. Seega ei saa ta ka iseseisvalt teenust osutada ehk käsunduslepingut täita. Nii käsundusleping kui ka tööleping
TÖÖELU SUVI 2017 | 11
on juriidiliselt võlaõiguslikud kokku- valdkonna professionaal, kes osu- noorele, kuidas seda tööd teha, lepped, kus üks pool kohustub teise tab teenust ja täidab lepingut isikli- annab talle jooksvalt suuniseid, kult ehk on sisuliselt nagu ettevõtja. annab töövahendid ja isikukaitseTasuta teenuse Kui palju on neid noori, kelle puhul vahendid (töökindad) ja ka kontrollib, osutamine me saame väita, et tegu on erialase kuidas töö tehtud sai. ettevalmistusega professionaaliga, kellelt me hakkamegi teenust ostma? Ehk kellele ei ole vaja enam mingit käsundiandja ehk teenust telliva isiku juhendamist ja suuniseid tellimuse täitmisel? Ilmselt üksikud.
Selliste tingimuste puhul ei saa kuidagi rääkida käsundi- või töövõtulepingust. Tegu on kõige klassikalisema töösuhtega ehk töölepinguga, isegi kui kirjalikult midagi sõlmitud ei ole.
Praktikas esineb tõesti olukordi, poole heaks midagi tegema. Töö- kus ka alaealisega on käsundusleping on seejuures veel ka sisuli- lepingu sõlmimine võimalik. Näiteks selt käsunduslepingu alaliik, mis on 16-aastane muusik, kes tuleb oma reguleeritud eriseadusega, et kaits- instrumendiga esinema. Miks mitte? ta töö tegijat, kes ei ole väärtuse loo- Arvata võib, et sellises olukorras ei oskagi teda esinema palganud misel oma otsustes päris vaba. käsundiandja noort talenti kuidagi Kõigile võlaõiguslikele suhetele suunata ehk tema võimaldab talle kehtivad eraõiguse üldpõhimõtted, ainult aja ja koha, kus esineda, ning mis on Eestis reguleeritud tsiviil- maksab raha või ei maksa sedagi, seadustiku üldosa seaduses. kui nii on kokku lepitud ehk esinemisSee seadus määrab muuhulgas võimalus ise ongi juba tasu. ära, mis vanusest alates on teenuse osutamine inimene piiramatu teovõimega Tasuta ning mis ajani on noor alles pii- käsunduslepingu alusel on ka täiesti ratud teovõimega ehk millal vas- võimalik. Töösuhete puhul eeldab tutavad tema eest näiteks lapse- seadus aga alati tasu maksmist. vanemad. Piiratud teovõime tähen- Kuid suurem osa tööinspektori külasdab muuhulgas piirangut ka tehingu tuse käigus esitatud alaealistega tegemise õigusele ehk iseseisvale sõlmitud kirjalikest kokkulepetest lepingu sõlmimisele. Seetõttu peabki on sisu poolest täiesti tavalised tööalla 18-aastase noore lepingu heaks lepingud ehk neis on näidatud kiitma lapsevanem või muu tema 1) konkreetsed tööülesanded, sh näiseaduslik esindaja. teks ka tööde maht (nt minimaalne Kui töölepingu puhul on selge, et marjade kogus, mille päeva jooksul töötaja allub tööandja juhtimisele ja korjama peab); kontrollile ning tööandja lojaalsus2) kindel töö tegemise aeg; kohustus töötaja suhtes kätkeb muuhulgas seda, et tööandja on 3) tasu tehtud tööde eest. kohustatud töötajat õpetama ja Asjaolude täpsustamisel on sageli koolitama, siis käsundi täitmisel on selgunud, et tavaliselt on olemas eeldused teised. Võlaõigusseadus konkreetne inimene, kes õpetab eeldab, et käsundi täitja on oma
Suuliste kokkulepete puhul tasub veel lisaks teada, et töölepingu seadus eeldab alati töösuhet, kui tehakse sellist tööd, mille puhul tavaliselt
käsunduslepingu alusel on ka täiesti võimalik. Töösuhete puhul eeldab seadus aga alati tasu maksmist.
12 | TÖÖELU SUVI 2017
Lapsevanema asi on esimesena välja selgitada, mis tööd tehakse, mis leping selleks sobib ning seejärel otsustada, kas anda sellistel tingimustel nõusolek või mitte. makstakse ka tasu ehk tegu on esmase eeldusega, millest tööinspektor otsuseid tehes lähtub. Järelevalvemenetluse või väärteomenetluse raames võib tööinspektor lepingu olemust hinnata ja ka ümber hinnata, kui poolte vahel on sõlmitud muu võlaõiguslik kokkulepe. Kokkuvõttes on suur roll ka lapsevanemal, kes peab olenemata lepingu liigist andma nõusoleku alla 18-aastase lapsega lepingu sõlmimiseks. Tema asi on esimesena välja selgitada, mis tööd tehakse, mis leping selleks sobib ning seejärel otsustada, kas anda sellistel tingimustel nõusolek või mitte.
Marjade korjamine on noorte hulgas populaarne töö.
Noorte töö- ja puhkeaeg 8. maist jõustus aga terve hulk muudatusi, mis puudutab just laste töö- ja puhkeaega ning mitte kõik tingimused ei läinud seejuures leebemaks. Kui enne võisid kõik lapsed töötada 3 tundi, olenemata sellest, kas koolitöö toimus või oli vaheaeg, siis nüüd eristab seadus selgelt, et 7–12-aastased lapsed tohivad töötada 2 tundi päevas ja 12 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul õppeveerandi kestel väljaspool kooliaega ning 3 tundi päevas ja 15 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul ainult koolivaheajal. Suur erinevus on ka 13-14-aastaste töötavate laste tööajas olenevalt, kas nad on parasjagu aktiivselt õppetööga seotud või mitte. TLS § 43 lg 4 kohaselt tohivad 13-14-aastased või vanemad koolikohustuslikud töötajad töötada 2 tundi päevas ja 12 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul õppeveerandi kestel väljaspool kooliaega ning 7 tundi päevas ja 35 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul koolivaheajal. Eeltoodud piirangud on seotud eelkõige noore esmakohustusega ehk käia koolis ja õppida ning vaid juhul, kui aega üle jääb, teha tööd.
TÖÖELU SUVI 2017 | 13
hutu töökeskkonna loomine on tulemuslikum, kui sellega tegelevad nii tööandja kui ka töötajad. Väikeses ettevõttes on võimalik töötervishoiu ja tööohutuse teemasid arutada kõigiga koos. Suuremas on ühist arutelu korraldada keerulisem. Seetõttu on ettevõtetes, kus töötab 10 või enam töötajat, ette nähtud töökeskkonnavoliniku valimine. Töökeskkonnavolinik on töötajate valitud esindaja töötervishoiu ja tööohutuse küsimustes. Ettevõttes, mis koosneb mitmest territoriaalselt eraldatud struktuuriüksusest või kus töötatakse vahetustega ja kus struktuuriüksuses või vahetuses töötab korraga üle kümne töötaja, valivad töötajad igasse struktuuriüksusse või vahetusse ühe töökeskkonnavoliniku. Volinik on töötaja esindaja ja tema kohustus ei ole tööandja kohustuse hulka kuuluvate ülesannete täitmine. Näiteks on vale selline olukord, kus tööandja oli teinud töökeskkonnavolinikule kohustuseks vastutada tulekustutite täitmise eest. Voliniku kohustus on näiteks jälgida, et töötajad saaksid töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas vajalikud teadmised, juhendamise ja väljaõppe. Juhendamise ja väljaõppe korraldamine jääb ikkagi tööandja kohustuseks. Voliniku kohustus on jälgida, mitte tagada, et töökohas oleksid rakendatud töötervishoiu ja tööohutuse abinõud ning et töötajad oleksid varustatud töökorras isikukaitsevahenditega. Tööõnnetuse ja kutsehaigestumise uurimisel osaleb volinik hääleõigusega, uurimise läbiviimine on tööandja kohustus. Ohuolukorrast või töökeskkonnas avastatud puudusest peab volinik teatama viivitamatult töötajatele ja tööandjale või tema esindajale. Ohuolukorra ja puuduse kõrvaldamine on tööandja korraldada. 14 | TÖÖELU SUVI 2017
Töötajate esindajana on volinikul kohustus tunda töötajatele kohustuslikke juhendeid ja õigusakte. Tundmaõppimise hõlbustamiseks on tööandjal kohustus korraldada töökeskkonnavolinikule töötervishoiu- ja tööohutusalane väljaõpe hiljemalt kahe kuu jooksul alates tema valimisest. Seega on voliniku teadmised töötervishoiust ja tööohutusest põhjalikumad kui teistel töötajatel ning tema võikski olla esimene, kelle poole töötajad pöörduvad mistahes töökeskkonna teemadel. Olgu selleks füüsiline keskkond, näiteks ohud liikumisteel või psühhosotsiaalsed tegurid, näiteks kui keegi tunneb, et ta on töökiusamise ohver. Mõlema puhul on hea arutleda esindajaks valituga, kas ka tegelikult on töökeskkonda vaja parandada ja kui on, siis kuidas edasi tegutseda. Tõhusa koostöö eeldus on tööandja läbimõeldud tegevus juba töökeskkonnavoliniku valimise korraldamisel. Tööandja ülesanne on korraldada töökeskkonnavoliniku valimiseks töötajate üldkoosolek. Hea on teha juba enne koosolekut selgitustööd
voliniku tegevusest ja anda töötajatele aega mõelda, kes võiks olla volinikukandidaadid. Tavapärane on, et töötajad ise volinikuks ei kipu. Seetõttu ongi oluline koosolekueelne aeg, et töötajad saaks isekeskis arutada võimalike kandidaatide üle. Kui kaastöötajad esitavad kedagi kandidaadiks, võib olla veidi tagasihoidlik, aga volinikuna tegutsemisest huvitatud töötaja nõus kandideerima.
Seega on voliniku teadmised töötervishoiust ja tööohutusest põhjalikumad kui teistel töötajatel ning tema võikski olla esimene, kelle poole töötajad pöörduvad mistahes töökeskkonna teemadel. Samuti võib kandidaadi välja pakkuda tööandja. Tal on ülevaade kõikidest töötajatest ja ilmselt ka arvamus, kes oma teadmiste ja suhtumise poolest võiks olla asjalik
töökeskkonnavolinik. Tulemuslikku töötajate esindamist ei pruugi tulla, kui volinikukandidaadi pakub välja tööandja lähtudes näiteks arvamusest, et tootmisettevõtte volinik võiks olla mõni kontoritöötaja, näiteks sekretär, sest tema teeb niikuinii paberitööd ja temal on lihtsam olla mõne päeva tööst eemal, et läbida väljaõpe koolitusasutuses. Tegutsemine volinikuna ei tähenda paberitööd ning kontoritöö iseloom on selline, et töötaja üldjuhul ei viibi tootmisruumides. On tähtis, et töökeskkonnavolinik viibiks keskkonnas, kus töötavad enamik töötajatest ja omaks ülevaadet kõikidest ohuteguritest. Seega on vaid kontoris töötaval töökeskkonnavolinikul raske aidata kaasa töötajate probleemide lahendamisele.
konnaalaste probleemidega juhi poole ainult aktiivsemad töötajad ja enamjaolt said need probleemid ka lahendatud. Kuid töötajad, kes ei julgenud otse tööandja juurde oma probleemidest rääkima minna, töötasid vanaviisi edasi. Nüüd toob probleemid juhini volinik, kes on eelnevalt suhelnud töötajatega ja tänu sellele jõuavad juhini kõikide töötajate probleemid. See tähendab ka seda, et esmalt saab lahendada neist kõige olulisemad, sõltumata sellest, kui aktiivne on töötaja, kelle probleemiga on tegu. Kuna töökeskkonnavolinikule on oma ülesHea näide töökeskkonnavoliniku annete täitmiseks ette nähtud aega olulisusest on lugu 40 töötajaga vähemalt kaks tundi nädalas, on tal ettevõtte juhist. Juht oli väga võimalus tutvuda kõigi teda valinud rahul, et töötajad valisid endale töötajate töökohtadega. esindaja. Varem pöördusid töökesk-
Kui ettevõttes on korraldatud üldkoosolek, kus osales enamik töötajatest, siis teavad töötajad, kes valiti nende esindajaks töötervishoiu ja tööohutuse küsimustes. Pärast valimisi tööle asunud uutele töötajatele tuleb teada anda, kes on volinik, sest neile on uues töökeskkonnas töötamise alguses eriti oluline võimalus saada kaastöötajalt abi. Soovitatav on panna ka töökeskkonnavolinike nimed välja nähtavale kohale. Samamoodi peavad avalikud olema töökeskkonnanõukogu liikmete ja nende töötajate, kes oskavad anda esmaabi, nimed.
TÖÖELU SUVI 2017 | 15
Persoon Kristjan Otsmann
ui võtsin koolitaja Kristjan Otsmanniga ühendust, et saada nõusolekut Tööelu intervjuu jaoks, saatis ta vastuseks enneolematult põhjaliku e-kirja. Vähemalt kuu aega ette olid teada ajavahemikud, millal oleks võimalik kokku saada, millal oleks võimalik vestelda telefoni teel ning täpsed asukohad, kus ta nendel aegadel viibib. „Ma lihtsalt ennetasin küsimusi, mis ma teadsin, et tulevad,“ põhjendab Kristjan põhjalikkust. See hoidis tõepoolest aega oluliselt kokku.
16 | TÖÖELU SUVI 2017
TÖÖELU SUVI 2017 | 17
muidu pakuvad lusti, enam ei tee Kooselu ehk minu abikaasa ja kuus seda. Neljandaks löövad välja mingilast. Esimese ringi lapsed on 18, 22, sugused kompensatoorsed mehha26 ja teise ringi lapsed on üks pool- nismid – kes võtab napsu, kes ajab teist, teine peatselt neli ja kolmas vastassugupoolt taga, kes hakkab harrastusprofisportlaseks. See on peatselt seitse aastat vanad. püüd ennast tõestada kusagil mujal, Millal te läbi põlesite? kui tööelu täiega lappab ja inimene ei Ma olen kaks korda läbi kärsanud. taha tunnistada, et tegelikult lappab. Esimene kord olin loll ega saanud Samamoodi muud düstressimärgid: aru, et olen läbi põlenud. Ma arvan ärritus suureneb, kriitikameel väheet umbes 2000 oli esimene laks ja neb. Need on põhilised märgid, mida 2004 oli teine laks, mul on väga halb ma näen enda ja teiste juures. aastamälu ja täpselt ei mäleta. Kuulan teid ega saa aru. Mis vahe Mis teid õnnelikuks teeb?
2002 oli internetis leiduva info põhjal teie murdepunkt. See oli aasta, kui ma pidin endaga midagi ette võtma. 1990. lõpus oli nõrgem kärssamine. Siis ütles organism üles ja nakatusin tiisikusse. See on haigus, mida normaalne inimene endale külge ei noki, nõrga ja kurnatud organismi haigus. Ma ei õppinud sellest. Mõni aasta hiljem sain teise laksu kätte ja siis sain aru, et nüüd tuleb midagi ette võtta. Ehk olite läbi põlenud mitu aastat järjest? Rajale tagasi jõudmine võtab aega kaks kuni neli aastat, eriti kui sa korralikult läbi kärssad. See ei tähenda seda, et inimene oleks töövõimetu kaks kuni neli aastat – lihtsalt töövõime on mõnevõrra tagasihoidlik. Millised on need konkreetsed märgid, kuidas inimene ise või keegi kõrvalt saaks aru, et ta on läbi põlenud? Esimene märk on see, et asjad ei saa valmis. Teine on see, et mitmel puhul töötunnid ja tööpäevad lähevad väga pikaks, aga tulemusi ei tule. Kolmandaks, osa asju, mis 18 | TÖÖELU SUVI 2017
on läbipõlenud inimesel ja harilikul käpardil, kes ei saa oma tööga hakkama?
kulgeva tegutsemise kogemus. Kui kulgev kogemus on olemas, siis inimene põleb harva läbi. Kulgemine on protsessi nautimine ja nägemine, et asjad saavad valmis. Teisisõnu ma mõtestan seda, mida ma teen, ja selle tegevuse mõte ei kao.
Rajale tagasi jõudmine võtab aega kaks kuni neli aastat, eriti kui sa korralikult läbi kärssad.
Välimine turvavõrk tähendab seda, et Käpardeid ei ole olemas! Kui inimene on teised inimesed, kellele ma saan ei saa oma tööga hakkama, siis on toetuda. Inimene on ikkagi karjatal järelikult mingi motivatsiooni-, loom. Teisest küljest on hea, kui on oskuste, teadmiste või eelduste olemas inimene, kes märkab sinu eest, kui sa ühel hetkel ise ei märka. puudus. Käpardlus on vähendatav. Näiteks kui minu abikaasa ütleb, et Vahe on selles, et kui protsessi ma töötan liiga palju, siis ma tean, alguses on käpardi potentsiaal üsna et tal on alati õigus. Järelikult ma avamata, siis töövõimelisel inimesel töötan liiga palju ja nui neljaks tuleb on potentsiaal olemas ja ta raken- tempot vähemaks tõmmata. dab seda potentsiaali maksimaalselt. Kui toimub läbipõlemise krahh, See on usalduse küsimus, ma pean siis töövõimeline inimene lendab ennast ja lähedasi inimesi usaldaallapoole igasuguse käpardluse ma, sest nad näevad sageli asju, taset. Siis on potentsiaal null, paak mida ma ise ei näe. on tühi. Püüad küll, aga ikka ei tule Inimene võib armastada seda, välja, kuigi tead, et vanasti tuli. mida ta teeb, ja olla tohutult Käpardil ei tulegi asjad välja, läbi õnnelik, aga mingite väliste põlenud inimesel on asjad varem stiimulite mõjul tuleb siiski allakäik. Näiteks surm perekonnas välja tulnud ja enam ei tule. või depressioon. Kas ka siis on Kas läbipõlemine on paratamatu? võimalik läbi põleda, kuigi kõik Ei ole, kui inimesel on olemas sise- turvavõrgud on olemas? mine ja väline turvavõrk. Sisemine turvavõrk tähendab, et ma armas- Loomulikult on. Ootamatud sündtan seda, mida ma teen. Mihály mused, näiteks depressioon, surm, Csíkszentmihályi kasutab sellist töökaotus või diagnoos võivad soomõistet nagu autoteelilisus ehk dustada läbipõlemist. Küsimus on selles, kuidas inimene muudatusega
Kristjani elu kulgeb nüüd just temale sobivas tempos.
toime tuleb. Erinevad teadustööd näitavad, et vaimne paindlikkus ehk võime kohaneda uute oludega mis iganes ka ei juhtuks, on treenitav. Kaua teie läbipõlemine kestis, kuni te ise sellest aru saite ja kuidas te aru saite? Mina sain sellest halvasti aru. Töö lendas käes, päevad olid pikad, aga tulemusi ei tulnud. Inimene väsib ära ja muutub nõrgaks. Mõni sureb ära, mõnel tuleb niisama aru pähe ja mõnel tuleb tõbi kallale. Mul avaldus 2002 selline tõbi nagu sclerosis multiplex. See on selles mõttes pull haigus, et ta on tohutult eripalgeline ja mitmete sümptomitega. Minul avaldus see tohutu väsimusena, millega kaasnes tunne, et sa kõnniksid nagu soo peal.
sin, et ei ole midagi viga, siis arvasin, et suren ära, kolmandaks nõudsin, et ravige mind terveks, ja neljandaks sain aru, et pean end kokku võtma ja elu edasi elama. Mul läks hästi, mul on üsna healoomuline vorm ja ta ei sega mind peaaegu üldse.
Esimene märk läbipõlemisest on see, et asjad ei saa valmis.
See oli minu jaoks häirekell. Kuna asjaolud olid väga soodsad, siis vahetasin ametikohta. Läksin ühte riigiametisse tööle, kus väsisin aastaga ära ja läksin uuesti ajakirjandusse tagasi. Mõtlesin, et olen välja puhanud, aga loomulikult ei olnud. Olin kolm-neli aastat ajaKui teada sain, siis läbisin kõik diag- kirjanik ja keskastme juht. Samal noosi saamise etapid; alguses arva- ajal uurisin efektiivsuse ja tootlik-
kuse tõstmise viise. Hoolimata töövõime vähenemisest tulid asjad välja, sest ma leidsin endas turbo-nuppe, mida sai aeg-ajalt sisse ja välja lülitada. Mingi hetk hakkasid inimesed nõu küsima. Ega ma kade mees ole, jagasin nõu. Üks hetk abikaasa ütles, et nüüd sa peaksid selle eest raha küsima. Siis vahetasin eriala ja teen seda siiamaani. Kuidas kolleegid ja perekond sellesse suhtusid? Kahtlustan siiani, et suur osa kolleegidest ei saanud üldse aru. Sajandi alguse ajakirjandusmaastikul oli täiesti tavaline, et tööd tehti roppu moodi ja ma kahtlustan, et tehakse siiani. Kui palju nendest kodanikest oli läbi põlenud, ei tea keegi, aga ma kahtlustan, et mitte vähe. See oli normaalne olukord ja keegi ei pannud seda pahaks. Lõppude lõpuks
TÖÖELU SUVI 2017 | 19
koolitajaks? Tal ei ole nii suur silmaring või sotsiaalne kapital, vaid on olnud elu aeg näiteks rekajuht. Kui tema põleb läbi, siis mida teha?
tegi ta ju nii palju tööd, vaata kui Kas te kolleege kuidagi inspireerisite, kui te avalikult välja tulite vara tuleb ja kui hilja läheb. Lähedased ikka märkasid ja tugi oli oma läbipõlemisega? olemas.
Ajakirjandus ei pakkunud mulle enam lõbu. Kui lõbu on kadunud, siis ei ole enam mõtet tööd teha.
Kui inimesed küsivad, miks ma enam ajakirjanik ei ole, siis ma räägin alati ühe anekdoodi. Mees läheb poodi ja ütleb, et ma tahan need õhupallid tagastada, need ei tööta enam. Müüja vastab, et mis mõttes Kas see oli patroniseeriv, hellitav? ei tööta, kas lähevad katki või õhk Ei, ei, ei! See on minu isikuomadustes tuleb välja või midagi kolmandat? kinni, et ma ei salli haletsemist. Mees selle peale, et ei, nad ei paku Tol ajal ma ennast haletsesin, aga mulle enam lõbu. teistel ma end haletseda ei lase, Ajakirjandus ei pakkunud mulle see on minu privaatlõbu. Mind toe- enam lõbu. Kui lõbu on kadunud, siis tati heas mõttes, haletsemine ei ei ole enam mõtet tööd teha. Eestis ole mingi tugi. Haletsemine on toe on liiga palju inimesi, kes töötavad miraaž – keegi laseb hologrammiga vaid palga pärast. Eesti töövõtjad tänavale mõnusa seina, kuhu saad võiksid oma mõtlemisega jõuda toetuda, ja kui toetad sinna, siis oled sama kaugele, kui on parimad töökülili maas. Tõeline tugi püüab sind võtjad Eestis. Näiteks Proekspert, kinni, kannab sind seni, kuni vaja, kus on palgal väga hea tööõnne ega anna järele. ekspert Tiina Saar-Veelmaa. Nad panustavad silmanähtavalt sellesse, et inimesed tunneksid end tööl Ma ei julge ennustada, aga pakun, et hästi, et nende töö oleks mõtestatud umbes kolmandik. Ma võtan arves- ja nad naudiksid oma tööd. Töö on se seda, milles läbi põlemine intel- eneseteostus, mitte raha teenimise ligentsete inimeste puhul avaldub. viis. Kui see mõtteviis õnnestuks Õnneks lolle ajakirjanikke väga palju mõnekümne aastaga kohale viia, ei ole, küll on arrogantseid. Esimene siis saaks suuri asju teha. Aga selle asi, milles see väljendub, on see, et pärast ei tasu liiga palju muretseda. hakkavad pihta mingid lapselikud (naeratab rahulikult pärast paari ägemängud. Päevatoimetajad tõmba- damat lauset) sid endale kabinetti üles suure sildi, Niimoodi mõelda on ikkagi luksus. mille peale kirjutatud „Palat nr 6“. Mida peaks tegema keskmine Samuti võeti korralikult napsu. Ma ei eesti inimene, kellel on näiteks tea, kuidas praegu on, ja ma loodan, olnud pikka aega üks amet ja kellel ei ole võimalust hakata et see on jäänud vähemaks. Kui palju arvate, et endiste kolleegide hulgas läbi põlenuid oli?
20 | TÖÖELU SUVI 2017
Seal on jälle tähtis töö mõtestamine. Siis on keeruline, ma ei tea, mis siin vastus on. Siin peaks Tiina Saare-Veelmaa käest küsima. See on talle hea küsimus. Kas inimene, kellel ei ole sotsiaalset mobiilsust, on siis hukule määratud? Ei, ma arvan, et ei ole. See taandub ikkagi sellele, kuidas ta suudab endal jalad kõhu alt välja võtta. Mil moel ta mõtestab seda tööd, mida ta teeb, kuidas tema klots klapib suurde tervikusse.
Kõige tähtsam asi on muidugi füüsiline liikumine. Kas või tegeleda millegi nii mõttetu kui sörkimisega. Mida see läbi põlenud veoautojuht peaks tegema, et ta oma 60-tonnise palgikoormaga ei tekitaks liiklusohtlikke olukordi ega saadaks inimesi kabelisse? Esimene küsimus, mida endalt peab küsima, on „Mis annab elule mõtte?“. Elu mõtet vajame kõik, olenemata sellest, mis tööd me teeme. On inimesi, kes leiavad elu mõtte sellest, et nad sõidavad tuhandeid kilomeetreid mööda maanteid. Neile meeldib näiteks, et nad pakuvad inimestele hüvesid. Või
meeldib neile üksinda olla, ringi sõita ja maailma näha. Töö mõtestamine on tähtis, näiteks rekajuhtimisega kaasnev vabadus võib mõtte anda. Või kui inimene saab muusikat või audioraamatuid kuulata. Peab mõtlema, mida saab ära teha, et tegevus natukenegi nauditavamaks muuta. Kui läbipõlemise pauk on ära käinud, siis seda mõtet enam kergelt ei leia. See tuleb varem ära teha, siis saab midagi päästa. Kui pauk on ära käinud, siis esimene asi on taastumine. See võtab aega, aga üldiselt tuleb eluisu tagasi. Näiteks võib mõttemänge mängida. Logoteraapia looja Viktor Frankl soovitas küsida endalt, mida teeksin täna siis, kui mul ei oleks ühtegi kohustust. Sealt tuleb elu mõte välja. Ametit ei saa vahetada siis, kui sa oled parajasti täiesti läbi. Kõige tähtsam asi on muidugi füüsiline liikumine. Kas või tegeleda millegi nii mõttetu kui sörkimisega. Kui inimene saab füüsise liikuma, siis mõte tuleb sageli kaasa. Vanasti öeldi, et terves kehas terve vaim, tänapäeval öeldakse, et füüsilise tegevusega vallanduvad ajus dopamiin ja serotoniin. Samuti võib vabatahtlikuks minna. Uuringud näitavad, et kui inimene hakkab andma, siis kummalisel moel hakkab ta väga palju vastu saama. Miks, ei tea. Ehk kõigil on lootus? Kui inimene jaksab, jah. Aga kui inimene on nii läbi põlenud, et isegi liikuda enam ei jaksa, siis tuleb otsida välist abi. Keegi, kes tunneb kaasa. Olemas on terapeute, tööpsühholooge jne.
Kuidas aitab Tiina Saar-Veelmaa töö mõtet leida? Äsja väljapaistva personalipoliitika eest maineka auhinna saanud Eesti tarkvara- ja tootearendusettevõte Proekspert toimib ilma juhtideta. Õigemini on juhid kõik ettevõtte töötajad. Sellest, kuidas nende ettevõttes välditakse töötajate läbipõlemist, räägib tööõnne eest vastutav Tiina Saar-Veelmaa.
tervisekontroll. Teeme joogat, toetame treeninguid, pakume kontoris massaaži ja puuvilju ning peame terviseloenguid. Oleme panustanud ergonoomilisse töökeskkonda – panustanud heasse õhu- ja valgusekvaliteeti ning enamikel töökohtadel on tõstetavad lauad.
Värbame võimalikult ausalt ning proovime juba algfaasis välja sõeluda meie kultuuri sobivad kandidaadid. Anname kõigile personaalse tagasiside, ka neile, kes meile tööle ei saa. Meil on läbipaistev töökultuur ja juhtideta ettevõte, anname välja ajalehte ning korraldame töötajatele üritusi. Samuti pakume pehmeid koolitusi – ajajuhtimisest konﬂiktide lahendamiseni, mindfullness’ist kuni esinemiseni. Kõikidel töötajatel on võimalik saada aastas kuus korda personaalset coaching’ut, mentorlust või psühholoogilist nõustamist.
Me ei kaasa töötajaid puhkuse ajal klienditöödesse (kui mõned väga suured erandid välja arvata).
Meie tavapärane tööaeg jääb vaheMeil on läbimõeldud personali- mikku 9.00–17.30, mil ka meie klienpoliitika ja juhtimiskultuur. Kasuta- did on tegusad. Samas proovime me tervikliku arenguringi filosoofiat, olla paindlikud ja meie tööprotsessid millega tagame, et kõikides töö- võimaldavad teha nii kaugtööd kui suhte aspektides valitseks tasakaal. ka lubada endale ajalist paindlikSee tähendab, et iga töötaja läbib kust. Ületunde me ei soosi, kui vahel tööelukaarel pidevalt nelja etappi. erandkorras on vaja klienditööd teha Esmalt pühendume sisseelamisele, üle aja, siis kompenseerime selle siis suhete loomisele ja kommuni- töötajatele. katsioonile, kolmandaks erialasele Eelistame, et puhkuse ajal meie töökasvule ning seejärel tagasisidele ja tajad eelkõige puhkaksid. Seepärast tunnustamisele. planeerime puhkuse ja töövood ette.
Meil on toimivad väärtused ja töötajad saavad osaleda strateegia loomises. Kaks korda aastas peame arenguvestluseid, kus keskendume töötaja isiklikule eneseteostusele ja karjäärile ning hoolitseme, et töö oleks nende väärtuste järgi kohandatud.
Isegi kui töökeskkonnas luua kõik vajalik, on ühiskonnast tulev surve see, mis paneb inimesed rööprähklema ja läbi põlema. Pidev kiirus ja Töötajate tervis on meile äärmiselt kiirustamine tekitab stressifooni ja tähtis. Maksame kinni kaks haigus- üha kõrgemad nõudmised sisemist päeva, mida riik ei maksa. Me nõudlikkust. Ega siin muud aitagi, ei soosi haigena tööl olemist, kui pidev teadvustamine ja eeskuju kõikidele töötajatele on ette nähtud näitamine. TÖÖELU SUVI 2017 | 21
Aja juhtimine ei tähenda seda, et iga minut on ära planeeritud.
konda ehk Padise valda ja eelkõige Risti kihelkonda. Andsime kolm aastat tasuta vallalehte välja, siis väsisime sellest. Korra aastas teen Noored Kooli õpetajatele ühe tasuta koolituspäeva, nad teevad niivõrd olulist asja. MTÜ-dega töötan kingitusmajanduse põhimõtetel ehk nemad ütlevad hinna ja mina kinnitan, et olen selle hinnaga nõus. Eeldus on vaid see, et hind peab ületaTahaks rohkem anda. Minu peamine ma ühte eurosenti pluss käibemaks andmine praegu on perele, eelkõige ja ma võiksin bensiiniraha tagasi lastele. See on oluline ja see vastutus on tohutu. See teadmine on ka Näpuotsaga toetan alles hiljem kohale jõudnud. Ma teen kohalikku kogukonda jõudmööda priitahtlikku tööd, praeehk Padise valda gu vähem, sest plika on väike, aga ja eelkõige Risti kui ta vanemaks saab, siis panustan kihelkonda. priitahtlikusse töösse rohkem.
tagasi ei tule. Elujõu vähenemise tempot saab aeglustada liikumisega ja erinevate meelevirgustehnikatega Mõnikord ma igatsen oma töö- nagu näiteks mediteerimine, Hiina võimet. Kuldsetel aegadel tuli torust väetaid qigong ja jooga. Samuti pidenii palju, kui küsisid. Hea, et enam va õppimisega, ajul ei tohi laisaks ei tule, nagu annaks Kalašnikovi lasta minna. Ka andmisega, kui ahvi kätte! Õnneks on lisandunud annad, siis elujõud väheneb aeglaarukust vähenenud äksi nutikalt ära semalt. Aga mõtestatult tuleb anda. Kui palju ja kuidas teie annate? kasutada. Kas jääte midagi igatsema vana, veel läbi põlemata Kristjan Otsmanni juures?
Leppimine on kasvanud, ehk enda ümbritseva ökosüsteemi aktsepteerimine sellisena, nagu ta on. Tajun aina enam, milliseid asju ma saan muuta ja mida ma ei saa muuta. Ma ei rabele asjade pärast, mida ma ei saa muuta. Välja arvatud siis, kui see rabelemine on hullult lõbus.
Suuremat elujõudu ma igatsen, aga muud ei ole mõtet igatseda, ega ta Näpuotsaga toetan kohalikku kogu22 | TÖÖELU KEVAD 2017
saada. Sellisel moel teen umbes 15 koolituspäeva aastas. Hiljuti näiteks käisin Kiviõli koolis, tohutult lahe koolituspäev oli, ning palgaks
Aega ei saa juhtida, aega saab natukene korrastada ja ennast natukene juhtida.
sain kaks purki küpsisesegu, millest sai ise küpsiseid teha. See oli küll üle pika aja parim palk. Kui tihedad teie päevad on? Sõltub ajast, praegu on liiga tihedad. Ma proovin endale võimaldada luksust töötada neli päeva nädalas. Olen siiralt tänulik, et mul see võimalus on. Ma proovisin vahepeal kolmepäevast töönädalat teha, aga siis ma nii õnnelik ei olnud, ma vajan tööd. Samuti vajan ma perekonda, proovin neid tasakaalus hoida. Neljapäevane töönädal distsiplineerib mind, ma ei tee nii palju mõttetuid asju. Minu töö iseärasus on see, et ta on väga hooajaline. Augustis hakkab mahtra pihta ja käib kuni detsembri keskpaigani välja. Siis on issanda rahu kuu aega ja jaanuari keskpaigast hakkab trall pihta ning lõpeb ära enne jaanipäeva. Millegipärast nende perioodide lõpud kujunevad väga hoogsaks. Tegelikult peaks mõned tööd ära ütlema, aga mõned asjad on nii ägedad, et ei taha ära öelda. Ja siis lähevadki päevad tihedaks, ma ise tahaks, et nad oleksid veidi vabamad. Sügisest tõmban oma piire veidi koomale, praegu olen natukene üle
piiri. Mind ähvardab läbi põlemine, kui ma sama moodi edasi panen. (naerab) Kas kõigil on ajajuhtimist vaja? Nendel, kellel ei ole järjekord ukse taha. Ajajuhtimine on eesti keeles loll väljend. Aega ei saa juhtida, aega saab natukene korrastada ja ennast natukene juhtida. Kui need kaks asja haagivad omavahel kokku, siis juhtub see, mida kutsutakse aja juhtimiseks, ehk tegelikult osatakse aega korrastada ja tegevusi juhtida. Kas seda on kõigil vaja? Mingil määral kindlasti. On palju inimesi, kellel on see oskus teadvustamata. Inimestel on päeva jooksul mingid ajavahemikud, millal asjad tulevad hästi välja, ja mingid ajad, kui üldse ei tule välja. Kui asjad tulevad hästi välja, siis sel ajal peaks tegevusi optimeerima. Teine vajalik oskus on vaadata veidi kaugemale, kui oma nina ette. Me sõidame sinna, kuhu me vaatame. Kõige lollim soovitus, mida ma oma lapsele olen andnud, oli siis, kui ma õpetasin teda jalgrattaga sõitma ja ütlesin, et vaata, et sa põõsasse ei sõida. Võite ise arvata, kus ta järgmisel hetkel oli. Kui inimene õpib vaatama silmapiiri, siis ta eksib harvemini ära. Samuti on tähtis paindlikkus, võime kohaneda, kui elu tingimused oluliselt muutuvad. Igasuguseid produktiivsust tõstvaid äppe ja metoodikat on jalaga segada. Millal piir ette tuleb? Millal enam ei pea optimeerima? On selline väljend nagu produktiivsusporno. Selle all mõistetakse
seda, kui inimene katsetab aina uusi ja uusi imevahendeid, aga tulemusi ei tule. Abivahendite avastamise ja kasutamise peale võiks kuluda oluliselt vähem aega kui tegutsemise peale. Teiseks, mida lihtsam abivahend on, seda parem. Aga see võiks olla piisavalt keeruline, et rahuldada minu vajadusi. Veel oleks tore, kui see oleks skaleeritav, ehk ma saaksin seda vajadusel keerulisemaks teha. Kui ma hakkasin tegutsema, siis mu süsteem oli kaugeltki liiga keeruline ja energianõudlik. Kas saaksite lühidalt kirjeldada, milline teie süsteem praegu on? Loomulikult, alustame suurtest klotsidest. Mul on olemas arusaam, miks ma midagi teen. Töötan sellepärast, et see meeldib mulle, see on lõbus ja lisab energiat. Sellel tööl on kasu sees – ma näen, et inimesed arenevad tänu minu tööle. Teisest küljest toob see töö kõrvaltootena raha sisse.
Inimestel on päeva jooksul mingid ajavahemikud, millal asjad tulevad hästi välja, ja mingid ajad, kui üldse ei tule välja. Teine pool on see, et eraelu peab olema hoitud. On asju, mida teen liiga vähe, näiteks enesearendus. Ühel ilusal päeval hakkan ma tubliks ja hakkan sellega rohkem tegelema. Lihtsalt laste peale läheb praegu väga palju energiat, aga mu pikaajalised empiirilised uuringud on näidanud, et lapsed kasvavad
TÖÖELU SUVI 2017 | 23
suureks ja nõuavad tulevikus vähem mina näen seda, millal ma võiksin varem koju tulla, et lapsed tingimata energiat. Fookus peab olema paigas, minu lasteaiast koju tuua. fookus on koolitusel ja natukene vähem arengutoel. Minu töö aitab inimestel leida enda jaoks aega. Sealt edasi on mingisugused kokkulepped, mis istuvad minu jaoks Google’i kalendris. Ma saan neid omavahel jagada ning minu abikaasa näeb, millal ma olen kusagil kaugel tööl ja
Kalendris on need asjad, millel on kuupäev küljes ja kõik teised asjad on märkmikus kirjas. Igal õhtul võtan päeva kokku ja login ära, mida ma sel päeval tegin. Kui pean päeva planeerima, siis kirjutan lihtsalt märkmikusse.
Kristjan kaaluks väga tõsiselt kodanikupalga kehtestamist.
Kui palju teil Tööinspektsiooniga kokkupuudet on? Olen teinud mõni aasta tagasi neile koolitust, väga palju kokku ei puutu. Koolitajad vist väga ei puutugi kokku? Jah, välja arvatud juhul, kui sa oled tööohutuskoolitaja. Aga loomulikult ma vaatan koolitades näiteks, et pikendusjuhtmega ma pikendusjuhet ei pikenda ja proovin alati juhtme põranda külge teibiga kinnitada, see on elementaarne. Kui mul on koolituspäev, siis mu portfell ületab ilmselt igasugused lubatud piirid. Peaks ta kunagi ära kaaluma, oma 15 kilo on ta kindlasti. Nagu esimese klassi lapsel! Peaaegu, neil on natukene raskem. Kui te oleks ühe päeva Eesti peaminister, siis mida muudaksite, et kõigil oleks töö kõrvalt rohkem kvaliteetset aega? Ma olen küll makromajanduslikult loll ja sinisilmne, aga ma kaaluks tõsiselt kodanikupalga kehtestamist. Selleks, et ei tekiks olukorda, kus inimene istub kodus, sest ta töötu abirahad on suuremad kui palk, mida ta saab. Näiteks pagulane ei saa tööle minna, sest ta saab ainult väga odavat tööd teha ja abirahad on sama suured. Tal ei olegi mõtet tööle minna. Kodanikupalk lahendaks selle, meil oleks vähem allpool vaesuspiiri elavaid inimesi ja meil oleks rohkem inimesi, kes end teostaksid, sest normaalne inimene ei suuda niisama molutada.
24 | TÖÖELU SUVI 2017
avandame ettevõttes suvepäevi, kuhu oleme plaaninud sportlikud tegevused ja võistlused, nt osakondadevahelise võrkpallivõistluse. Kas suvepäevade käigus saadud vigastus on tavaline olmevigastus või on tegu tööõnnetusega, kuigi töötaja tol hetkel oma tööd ei teinud?
Teine küsimus on seotud rattamaratonidel osalemisega, meie töötajad tahavad välja panna ettevõtte meeskonna, et sõita suve jooksul maratonidel. Mõtlesime, et tasume tööandjana maratonidel osalustasu ja soetame ühtsed võistlusriided, mille peal on ettevõtte logo. Kas sellisel juhul loetakse maratonil kukkumine tööõnnetuseks?
et võistlemine toimub tööandja huvides, näiteks ühtse võistlusriietuse soetamine, võistlustele sõitmiTöötervishoiu ja tööohutuse seaduse seks transpordi organiseerimine jne. § 22 lõige 1 kohaselt on tööõnnetus töötaja tervisekahjustus või surm, Tööõnnetuseks ei loeta õnnetust, mis on põhjuslikus seoses töötaja mis juhtub treeningul, mille eest töö või töökeskkonnaga ja juhtub tööandja on küll tasunud, kuid mille valimisel või korraldamisel ei ole ta ajal mil töötaja: mingil muul moel osalenud. Näiteks • täitis tööülesannet; kui tööandja tasub töötajate vabalt valitud treeningute eest ja töötaja • tegi muud tööd tööandja loal; võib vabalt valitud spordiklubis teha • tegutses tööandja huvides; vabalt valitud ajal ja kohas trenni. • viibis tööaja hulka arvataval vaheajal. Kui tööandja korraldatud üritustel Tööandja huvides tegutsemine ei osalemine on vabatahtlik, ei saa juhole mitte ainult tööandja otseses tunud õnnetust tööõnnetuseks lugemajandustegevuses osalemine ja da. Nagu me kõik teame, võib vabakokku lepitud tööülesannete täitmi- tahtlik osalemine olla vabatahtlik, ne, vaid natuke laiem. Osalemine aga ka „vabatahtlik“. Näiteks suvetööandja kuvandi loomises ja edas- päevadel korraldataval võrkpallitamises on tööandja huvides tegut- võistlusel jala väänamine võib, aga semine. See tähendab, et kui töötaja ei pruugi olla tööõnnetus. ja tööandja lepivad kokku, et töötaja osaleb rattamaratonil ja tööandja Vabatahtlik on osalemine siis, kui tasub registreerimistasu, on tegu suvepäevade kutsel on kirjas, et tööandja huvides tegutsemisega. kella seitsmest kuni üheksani on Tööandja nõusolekuks ei ole vaja vaba tegevus, kes soovib, saab vormistada eraldi dokumenti, nõus- mängida võrkpalli, jalgpalli või muul olek antakse registreerimistasu moel aega veeta. Sellisel juhul ei ole tasumisega. Tööandja nõusolek tööandja töötajatele ette kirjutanud, võib väljenduda ka muudes tege- kuidas nad seda kahte tundi veeta, vustes, mis annavad alust arvata, vaid on loonud aja veetmiseks eriPiret Kaljula, töökeskkonna konsultant
nevaid võimalusi. Kui keegi peaks võrkpalli mängides oma jala ära väänama, ei ole tegu tööõnnetusega, sest töötaja ei tegutsenud õnnetuse hetkel tööandja huvides ja puudus seos töötaja töö ja töökeskkonnaga. Kui aga kavas on kirjas, et seitsmest üheksani toimub võrkpallivõistlus, kuhu iga osakond peab esinduse välja panema, on tegu tööandja huvides tegutsemisega. Töötajate puhul, kes võistlusel osalevad, ei ole tegu vabatahtliku osalemisega, hoolimata sellest, et nemad otsustasid ise, et tahavad võistlusel osaleda. Osalemine ei ole päris vabatahtlik sellepärast, et tööandja huvides on, et igast osakonnast osaleksid võistlusel töötajad. Sellest tulenevalt on võistlusel juhtunud õnnetus tööõnnetus, sest töötaja tegutses tööandja huvides. Kui sellises olukorras tekib vaidlus, siis vaidluse lahendamisel ei lähtuta kitsalt ainult sellest, kas kutsel või ajakavas oli kirjas, et tegu on vabatahtliku osalemisega. Tuvastatakse sisuliselt, kas osalemine oli vabatahtlik. Ehk tööandja ei vabane vastutusest, lisades kutsesse sõna vabatahtlik.
TÖÖELU SUVI 2017 | 25
Päiksega peab ettevaatlik olema Piret Kaljula, töökeskkonna konsultant
äike on hakanud kõrgemalt käima. Vaevaliselt, aga kindlalt hakkab kätte jõudma suvi. Kuigi põhjamaa inimestena tahame püüda iga võimalikku päikesekiirt, tuleb olla ettevaatlik.
Eriti ettevaatlik tasub olla nendel, kes töötavad kogu oma tööpäeva õues – haljastustöölised, teetöölised jne. Randa päevitama minnes kasutame üldjuhul päikesekaitsekreemi, et vältida päikesepõletuse ning hilisemalt nahahaiguste teket. Sama põhimõte – kaitsta nahka päikesekiirguse eest – peab kehtima ka õues tööd tehes. Tööandja peab töökeskkonna riskianalüüsi tehes tuvastama kõik töökeskkonna ohutegurid, sealhulgas õues töötamise korral kokkupuute UV-kiirgusega. Kui on selge, et töötajad mingi ohuteguriga kokku puutuvad, tuleb välja selgitada, kuidas see inimesele mõjub. Näiteks UV-kiirgus võib põhjustada põletust ning pikemas perspektiivis nahavähki, mis tähendab, et tegu on tõsise probleemiga, millele tuleb tähelepanu pöörata. Tähelepanu tuleb pöörata ka ohuteguri ehk päikesekiirguse kokkupuute ajale ehk kui suure osa tööajast peab inimene õues viibima. Kuna päiksekiirgus on tugevaim vahemikus kell 11.00–15.00, tuleks tähelepanu pöörata nendele töötaja-
26 | TÖÖELU SUVI 2017
tele, kes viibivad õues just sellel ajavahemikul, näiteks lasteaiaõpetajad. Kui on selge, et inimese tervis võib saada ohuteguriga kokkupuutes kahjustada, tuleb võtta kasutusele meetmeid ohuteguri kahjuliku mõju vältimiseks või vähendamiseks. Kaitseks päikesekiirguse eest võib kasutada kreeme, aga kreemi kasutamisel tuleb arvestada, et kreem kaitseb nahka ainult siis, kui seda nahale määritakse. Ehk kui kreem on autos olemas, aga seda varahommikul tööd alustades peale ei määrita, sest päike veel ei paista ja pealelõunat ei ole enam mõtet kreemitada, sest tööpäev saab kohe läbi, ei ole kreemist mitte mingit kasu. Kreemi kasutamisel tuleb arvestada, et päikesekaitsefaktoriga märgitud kaitse saadakse juhul, kui nahale kantakse kreemi korralikult, kogu keha katmiseks vajalik kogus võib ulatuda kolmandikuni väiksemast kreemipudelist. Lisaks ei pruugi piisata, kui kreem kantakse nahale ainult hommikul. Kreemi tuleb nahale uuesti kanda näiteks iga kahe tunni tagant (üldjuhul on info kreemitamise sageduse kohta toodud kreemi pakendil). Arvestada tuleb ka selle-
ga, et higistamine vähendab kreemi toimet. Ka kreemi valimine on keeruline, tuleb lähtuda konkreetse inimese nahatüübist ja arvestada, et kreem ei pruugi anda täielikku kaitset (eriti kui seda ei kasutata piisavalt palju ega määrita piisava sagedusega). Teiseks ja toimivamaks meetmeks on pikkade aga kergete riiete kandmine. Riided peaksid olema heledat värvi (tume riie neelab päikest ja inimesel hakkab riiete sees kiiresti palav) ja pikkade varrukate ning säärtega, et nahk oleks võimalikult suures osas päikese eest kaitstud. Kindlasti peaksid riided olema materjalist, mis ei aja higistama ehk naturaalsetest materjalidest nagu puuvill ja lina või siis spetsiaalsetest hingavatest materjalidest. Hea oleks, kui riided ei oleks keha ümber liibuvad, sest see ajab higistama. Masinatega töötamisel, näiteks teetöödel ja haljastustöödel, tuleb arvestada, et riided ei oleks liiga laiad. Liiga laiad riided võivad takerduda masinate liikuvate osade külge ja põhjustada tööõnnetusi. Pikkade varrukate ja heledate riiete
Teetöötajad ja ehitajad on suviti ohtralt päikese käes.
Eelmises Tööelu numbris oli juttu tööjalanõudest, mida töötajad peavad kandma juhul, kui nende töö on seotud pideva seismise ja käimisega. Kui mõelda ettekandjate peale, siis enamik nende tööst on seotud käimisega. Näiteks mõõtis üks ettekandja vahetuse jooksul läbitud vahemaaks 17 kilomeetrit. Kui mõelda, kui pikk maa on 17 kilomeetrit ja kui mitu tundi selle läbimiseks kulub, siis on selge, et tegu on korraliku füüsilise koormusega nii jalgadele Tööriideid soetades ei tohi ära kui ka seljale. Mõelge selle, et peate unustada peakatet, suviste tööriiete läbima 17 kilomeetri pikkuse distantsi õhukese tallaga baleriinihulka kuulub ka müts. kingades. Ilmselt hakkavad jalad Kui ilmad soojenevad, hakatak- juba paljast mõtlemisest valutama. se avama välikohvikud, kus ilusa ilmaga on igati kena istuda ja kohvi Selleks, et pikk kõndimine oleks nautida. Kuid selleks, et meie klienti- talutav, peavad selleks olema sobivad dena saaksime kohvi nautida, peab ja mugavad jalanõud. Sobivatel jalaettekandja selle meile kohale tooma. nõudel on seismisest ja liikumisest tulenevate vaevuste ära hoidmiseks: kandmine on tõhusaks ennetusmeetmeks ka puukide levitatavate haiguste vastu. Loodusesse, metsa, parki või haljasalale tööle minnes panna selga pikkade varrukate ja säärtega heledad riided, mille varrukasuu on näiteks kummiga suletud ning sokid püksisäärte peal, siis ei saa puugid pugeda riiete alla ja hakata omale hammustamiseks sobivat paika otsima. Ka paistab tume putukas heledate riiete pealt kergemini silma kui tumedate riiete pealt.
• kannarihm (kui tegu ei ole kinnise jalanõuga), • kontsa kõrgus 2-3 cm, • tallavõlvi tugi. Kui töö toimub välikohvikus ehk õuetingimustes, tuleb jalanõude soetamisel sellega arvestada. Näiteks kui tee välikohvikuni kulgeb mööda tänavat või isegi mööda munakiviteed, peavad jalanõud olema piisavalt paksu tallaga, et teel olevate kivikeste peale astumine valus ei oleks. Kindlasti peab jalanõudel olema kannarihm, kui tegu ei ole kinniste jalanõudega, sest lahtise kannaga jalanõudega on komistamise oht suurem. Kui ettekandja kukub näiteks lauda viidavate jookidega, saab ta ilmselt lisaks kukkumisest saadavatele vigastustele ka lisavigastusi katki läinud klaasist või talle peale loksunud kuumast kohvist.
TÖÖELU SUVI 2017 | 27
ööinspektsioon hakkas 2015. aasta kevadel pakkuma tasuta töökeskkonna konsultatsioone, et anda nõu, kuidas töökeskkonda paremaks muuta. Konsultatsiooni teenus on vabatahtlik, st tööandja kutsub meid ettevõttesse ise. Teenusest parema ülevaate saamiseks anname edasi ühe konsultatsiooni kogemuse.
Mari-Liis Ivask Töökeskkonna konsultant
Baltic Oil Service OÜ võttis alustava ettevõttena minuga esmalt ühendust eelmise aasta kevadel. Kohtusime ettevõtte töökeskkonnaspetsialistiga kõigepealt Tööinspektsioonis, et rääkida koos läbi põhilised töötervishoidu ja tööohutust puudutavad teemad. Ühtlasi leppisime kokku konsultatsiooni aja ettevõtte töökeskkonnas. Külastuse hetkeks oli ettevõttes töökeskkonna osas juba nii mõndagi tehtud. Näiteks oli läbi viidud ja dokumenteeritud võrdlemisi põhjalik riskianalüüs, töötajaid oli juhendatud ja kõik töötajad olid läbinud tervisekontrolli töötervishoiuarsti juures.
Konsulteeritav Mihkel Kapp Baltic Oil Service OÜ tegevjuht Iga ettevõtte õudusunenägu on kontrollid, ametnikud ja ettekirjutused. Alustava ettevõttena tundub kõike olevat nõnda palju, et ei tea, millisest otsast alustada. Algusest peale olime seadnud eesmärgi olla igati seadusekuulekad ja teha kõike paremini, kui seadused nõuavad. Lugedes nõudeid, akte, seadusandlust, tekkis lootusetuse tunne. Kuidas seda kõike teha meie vajadusetele 28 | TÖÖELU SUVI 2017
Alustavate ettevõtete puhul esineb ikka teatud kitsaskohti, sest kõigega korraga ei jõutagi kohe tegeleda. Seda enam, et külastuse hetkel olid parasjagu käsil ehitustööd ehk töökeskkonnas ei olnud veel kõik nii, nagu ettevõte oli planeerinud. Leidsime konsultatsiooni käigus koos töökeskkonnaspetsialistiga võimalusi töökeskkonna parendamiseks – näiteks märgistuste lisamine ohualadele ja juhtnuppudele, selguse mõttes osade ohutusreeglite täpsustamine ning töövahendite ja töökeskkonna süstemaatilise kontrolli paika panemine. Samuti soovitasin ohutusalast juhendmaterjali natukene täiendada, et see oleks hästi konkreetne, töökoha ja tööprotsessi põhine ning annaks töötajale pildimaterjali kasutamise abil ka visuaalset infot.
Ettevõte võttis minuga taas ühendust selle aasta alguses, et üheskoos uuesti töökeskkonna korraldus üle vaadata. Uuel külastusel veendusin, et eelnevaid soovitusi ja ettepanekuid on arvesse võetud ja rakendanud ning ettevõtte töökeskkond on hästi korraldatud. Suurepärast tööd oli tehtud ohutusjuhenditega – need olid konkreetsed ja arusaadavad, lisaks oli juhendites pildimaterjali ja skeeme päris töökohast. Töötajaid juhendatakse sisuliselt – st tööde juht räägib kogu protsessi töötajaga enne töö alustamist läbi. Ettevõtte juhiga vesteldes sain aru, et ohutus ja hea töökeskkond on ettevõtte jaoks oluline väärtus. Mul on hea meel, et Baltic Oil Service OÜ mind konsultandina töökeskkonna teemadesse kaasas ja sain nõustamise abil pakkuda ettevõttele tuge.
Nüüdseks oleme väga rahul meie konsultandi ja Tööinspektsiooniga. Oleme saanud abi töökeskkonna muutmisel ja korraldamisel. Selgunud on palju nüansse seadusandluses, millele ei oleks varem tähelepanu osanud pöörata. ParaMingil hetkel otsustasime tasuta nenud on mõistmine, kuidas üldiselt töökeskkonna konsultatsiooni ka- ettevõttes tööohutust korraldada. suks. Esmalt tundus, et see on vaba- Kindlasti soovitan teistele ettevõttahtlikult pea lõvi koopasse pane- jatele suhelda Tööinspektsiooniga mine. Tööinspektsiooni esimest ja küsida küsimusi, millele ise külastust ootasid kõik. Olime kind- vastuseid ei leia. lad, et nüüd alles mured algavad. vastavaks, et töötajate ohutus päriselt paraneks ja õnnetuste toimumise võimalus oleks minimaalne. Konsulteerisime teiste naftaterminalidega, palusime tutvumiseks nende koostatud materjale. Olukord muutus veelgi segasemaks.
Kolleegiumi liikmelt Töösuhted muutuvas maailmas Nelli Loomets, Eesti Ametiühingute Keskliidu jurist
lame kiiresti muutuvas maailmas. Muutuvad ka töösuhted, mis on juba eelduslikult konﬂiktsed. Töövõtjad soovivad võimalikult suurt tasu võimalikult väikese vaevaga ja tööandjad head tulemust võimalikult väikese tasu eest.
Aina rohkem tungib töö eraellu. Räägitakse uutest töövormidest ning piiride kadumisest töö- ja isikliku elu vahel. See tähendab tihti seda, et tööd tehakse üha rohkem. Seejuures unustavad töösuhte osapooled, et seadusega on tööajale pandud piirid. Kindlasti on meil neid piiranguid vaja, sest töölepingu seaduses sätestatud tööaja piirangute mõte on eelkõige töötajate tervise kaitse. Kui paljud töötajatest julgevad praegu väljaspool tavalist tööpäeva saadud tööandja korraldust mitte täita?
koha kadumisel (töövõime kadu- osapoolte vahel, kuid kokkulepped misel) töötuks registreerimisel peaksid olema fikseeritud heauskselt, selgelt ja arusaadavalt. Töötukassas.
Muutuvad ka tehtavad tööd. Üha enam vajatakse tarku töötajaid, sest lihttöö teevad juba praegu ja tulevikus masinad. Kahjuks robotid makse ei maksa, töötajad ja tööandjad üldjuhul aga maksavad.
Mõlema töösuhte osapoole huvides on, et muutuvas maailmas püsib töövõtja kaua tervena ja saab aina kauem tööd teha. Seda ei taga aga õigusaktide muutmine. Pigem on küsimus kehtivate seaduste täitmises, sest ei ole kasu seadusest, mida ei rakendata. Ka töötajad ja tööandjad (lisaks Tööinspektsioonile) peavad hakkama järgima seadustest tulenevate nõuete täitmist. Meil on olemas seadused ja võimalused probleeme lahendada kokkulepetega. Kokkulepete saavutamiseks ei ole vaja muuta seadusi, on vaja ainult mõlema osapoole head tahet kokkuleppeid sõlmida.
Räägitakse töötajate pidevast enesetäiendamise vajadusest, elukestavast õppest, sest tõenäosus töötada ainult ühel ametikohal väheneb ja surve töötajale ümberõppeks ja enesetäiendamiseks kasvab. Kas aga töötaja, kes töötab pidevas töökoha kaotuse hirmus, suudab tegeleda enesetäiendamisega? Kui on tegu riskigruppidega, sealhulgas vanemaealiste töötajatega, siis võib tekkida neil võimalus enesetäiendamiseks ja ümberõppeks alles töö-
Koos muutuvate töövormide ja töödega vajame ka teadlikumaid töötajaid, kes oskavad oma tervist hoida, kes juhivad tööandja tähelepanu töötervishoiu- ja tööohutuse nõuete täitmise vajadusele ning keelduvad töödest, mis on nende tervisele ohtlikud. Siiani on aga neid töötajaid väga vähe, sest numbrid tööõnnetuste kohta räägivad enda eest. Alles hiljuti tunnistas töötaja töövaidluskomisjonis, et allkirjastas tööohutusjuhendid vahetult pärast tööõnnetuse toimumist ja arstile kinnitas trauma saamist kodus. Vajame kindlasti ka rohkem tööandjaid, kes teadvustavad töötervishoiu- ja tööohutuse tagamiseks tehtud investeeringute tasuvust. Kas muutuvas maailmas vajame Eestis ka uusi tööseadusi? Tihti väidetakse, et meil on iganenud seadused, sest pole tööandjale piisavalt paindlikud ja teiselt poolt vaadatuna ei taga töötajale piisavalt turvatunnet. 2009. aasta 1. juulist kehtiva töölepingu seaduse põhimõte „Paindlikkus tööandjale ja turvalisus töötajale“ lubab väga erinevaid ja paindlikke kokkuleppeid töölepingu
Töötervishoiu- ja tööohutuse seadus annab juhised töötamise muutmiseks turvalisemaks ja ohutumaks mõlemale töösuhte osapoolele. Nii töötajate usaldusisiku seaduse kui ka ametiühingu seaduse järgi on töötajatel seaduslik alus valida endale esindaja. Kollektiivlepingu seaduse järgi võib kokkuleppega reguleerida kõiki küsimusi, mis töötajad ja tööandja vajalikuks peavad.
TÖÖELU SUVI 2017 | 29
Hoolekandeasutuste töötajate suurim mure on psühholoogiline koormus Karina Bikmurzina, teenuste rakkerühma juht
äesoleva aasta märtsikuus viis Tööinspektsioon läbi sihtkontrolli hoolekandeasutustes. Kontrolli eesmärk oli aidata luua turvaline töökeskkond igas hoolekandeasutuses ning suurendada tööandjate ja töötajate teadlikkust võimalikest ohtudest ja nende ärahoidmise võimalustest.
Sihtkontrolli raames külastati 43 dušikärud, elektrilised patsiendihoolekandeasutust 11 maakonnast tõstukid ja palju muud. üle Eesti. Samas esines puudusi töötervishoiu Läbi viidud sihtkontroll näitas, et ja -ohutusalase dokumentatsiooni enamikus ehk 98% kontrollitud asu- koostamise osas – vaid 53%-s kütuses on määratud töökeskkonna- lastatud asutustes olid olemas ohuspetsialist ning 93% asutuses on tusjuhendid raskuste käsitsi teisalkorraldatud töökeskkonna riski- damise kohta, milles on käsitletud analüüs. See näitab, et tööandjad ergonoomiliselt õigeid töövõtteid. panustavad töökeskkonna parenda- See viitab asjaolule, et tööandjad alamisse. Hoolekandeasutuste tööta- hindavad töötajate töökeskkonnajad hoolitsevad klientide füüsiliste, alaste juhendamiste olulisust. sotsiaalsete ja psüühiliste vajaduste Positiivsena võib välja tuua selle, rahuldamise eest ning töö on füüsili- et töötajad saavad perioodiliselt selt ja psüühiliselt koormav. Seetõt- ergonoomiaalaseid koolitusi. Vaatu peavad tööandjad pöörama suurt tamata sellele ei vabasta see tähelepanu vajalike ennetusmee- tööandjat kohustusest koostada toditele rakendamisele ja töötajate asjakohast ohutusjuhendit. Kirjatervist hoidvate abivahendite kasu- liku ohutusjuhendiga peab töötaja tutvuma juba enne tööle asumist. tamisele. Kõikides kontrollitud hoolekande- Tööandja peab koostama ohutusasutustes oli võetud kasutusse juhendi ning seda vajadusel uuendaerinevaid abivahendeid hooldajate ma vastavalt kogemustele, töökesktöö lihtsustamiseks. Näiteks olid konna sisekontrollile, riskianalüüsile kasutuses funktsionaalsed voo- ning tööõnnetuste, õnnetusohtude did, mehaanilised tõsteseadmed, ja -juhtumite uurimismaterjalidele. pehmenduskanderaamid, tõste- Ohutusjuhendite täiendamisele järglinad, ristlinad, tõstevööd, kärud, neb töötajate täiendjuhendamine. libistamislinad, libistamislauad, Ohutusjuhend peab sisaldama inforpesemisraamid, pesemistoolid, matsiooni ohuteguritest ja ennetusmeetmetest konkreetsest tehtavast 30 | TÖÖELU SUVI 2017
tööst ja töökohast lähtuvalt, ei piisa üldsõnalisest juhendist. Vesteldes hoolekandeasutuste personaliga selgus, et füüsiline koormus ei ole töötajate kõige suurem mure. Enamikes sotsiaalhoolekandeasutustes on olemas spetsiaalsed abivahendid patsientide pööramiseks, tõstmiseks ning transportimiseks nagu näiteks tõstukid, funktsionaalsed voodid jne, mis liiguvad pedaali vajutamise abil. Kõige raskem hooldaja töös on suur psühholoogiline koormus. Tuleb ette olukordi, kus patsient soovib personaliga suhelda. Iga patsient on erinev ning vajab personaalset suhtumist. Iial ei tea, milline oli patsiendi minevik, milline oli lapsepõlv, millised suhted olid peres. Iial ei tea, millised ravimata haavad võivad patsiendil olla. Inimese vananedes kerkivad sellised murekohad esile. Hooldajad on nagu näitlejad: koputad ühe ukse peale, teed rõõmsa näo ning räägid jõulise häälega, et saada sarnast vastureaktsiooni, koputad teise ukse peale ja tead, et seal elab religioosne inimene, kes vajab ka vastavast suhtumist. On
loomulik, et inimestega töötades harjud nendega ning iga kord, kui keegi neist siit ilmast igaveseks lahkub, siis hooldajad peavad seda läbi elama. Kõikide patsientidega ei ole lihtne. Eriti raske on siis, kui tuleb uus patsient. Sellel perioodil peavad mõlemad harjuma. Tihti on patsientidel mitu diagnoosi. Enamlevinud on dementsus ehk sümptomite kompleks, mida iseloomustab peamiselt intellektuaalsete võimete taandareng. Lisaks intellektihäiretele on iseloomulik ka mäluhäirete esinemine. Lisaks võivad esineda häired kõigis teistes psüühilistes funktsioonides – tundeelus, tahteelus, tajumises, mõtlemises ja instinktides. Tegu on haigete inimestega. Vaatamata sellele peavad hooldajad olema kiiresti kohanevad ja peavad oskama ära tunda patsiendi vajadusi. On oluline näha igas patsiendis isiksust, mitte diagnoosi. Kindlasti ei saa igaüks hoolekandeasutuses töötada. Selleks, et seda tööd teha, peab töötaja olema empaatiline, hooliv ning inimesi armastama. Lisaks peab ennast pidevalt täiendama, osalema spetsiaalsetel koolitustel, mis on suunatud olemasolevate teadmiste värskendamisele ning uute teadmiste hankimisele.
aitavad säilitada töötaja töövõimet ning ära hoida võimalikke tööga seotud haigestumisi. Sihtkontrolli raames pöörati tähelepanu ka töötajate tervisekontrolli korraldusele, sest tegu on enamasti töötajatega, kes töötavad ka öösiti ning kelle töökohustuste hulka kuulub patsientide tõstmine (ehk õigusliku mõistena „raskuste käsitsi teisaldamine“). Tööinspektorid leidsid, et üle pooltes (51%) kontrollitavatest asutustest oli nõuetekohaselt läbi viimata töötajate tervisekontroll. Just õigeaegselt läbi viidud tervisekontrollid aitavad avastada võimalikult vara töötajate terviseprobleeme ning võimaldavad vältida töötaja tervise edasist halvenemist.
Kuna hoolekandeasutustes on juhtunud tööõnnetusi, mis on põhjustatud komistamistest ja kukkumistest, siis sihtkontrolli raames hinnati ka töökeskkonna siseste liikumisteede ohutust. Liikumisteede ohutuse hindamisel oli arvestatud, kas nad on terved, piisavalt valgustatud ning kas ohtlikud kohad (näiteks tasapinna erinevused) on valgustatud ja nõuetekohaselt märgistatud. Kontrollitud asutustest on liikumisteed ohutud 67%-l. See on muret tegev protsent, kuna veerand tööõnnetustest Eestis juhtub samal tasapinnal komistaPositiivsena võib välja tuua asjaolu, misest tingitult, misläbi töötajad et kõigil kontrollitud hoolekande- saavad üldjuhul tervisekahjustusi, asutuste töötajatel oli võimalus millega ollakse töölt eemal ca üks kasutada tööpäevasiseseid lisa- kuu. Siinjuures tuleks arvestada asjapuhkepause, kõigil küsitletud tööta- oluga, et hoolekandeasutustes on jatel on võimalus tööst lühiajaliselt pigem töötajaid puudu, seega mõne puhata ja taastuda. See on väga olu- töötaja töölt eemal viibimine põhline nii füüsilise kui ka vaimse üle- justab teistele töötajatele suurema koormuse vältimiseks. Puhkeajad töökoormuse.
Sihtkontrolli käigus avastatud puudustest tulenevalt soovitavad tööinspektorid: 1. Töökeskkonna riskide hindamine ja selle alusel tegevuskava koostamine on töötajate tervisekahjustuste vältimisel väga oluline. Öötööl on omad riskid ning nendega tuleb riskianalüüsi koostamisel arvestada. Samuti tuleb olulist tähelepanu pöörata psühhosotsiaalsetele ohuteguritele, mis kaasnevad raskete patsientide hooldamisega. 2. Töötajate tervisekontroll tuleb tagada kõikidele töötajatele, kuna sellel on oluline roll töötajate tervisehäirete avastamisel ja vajalike abinõude võimalikult varajasel rakendamisel. 3. Töötajate juhendamise süsteemile tuleb pöörata rohkem tähelepanu. Asjakohaselt koostatud juhendid ja nende tutvustamine töötajatele aitab kaasa tööga seotud haigestumiste ja tööõnnetuste vältimisele. 4. Liikumisteed peavad olema takistustest vabad, ilma konarusteta, et vältida töötajate komistamis- ja kukkumisohtu.
TÖÖELU SUVI 2017 | 31
utoriteetse olekuga, mustas mantlis ja leekivpunase peaga daam väntab Pärnu raekoja sisehoovis olevasse Tööinspektsiooni büroosse küütleval jalgrattal, mida kutsub helesiniseks unistuseks. Astub rattalt elegantselt maha ja pakub istet töövaidluskomisjoni ruumis suure laua taga. „See on laud, kus istuvad vaidlejad teine teisel pool – õnneks piisavalt lai, et pooled omavahel kaklema ei läheks. Loodan, et meil läheb sõbralikult,“ ütleb Pärnu Töövaidluskomisjoni juhataja Ilona Küüts.
Intervjueeris Ilona Leib, fotograaf Mailiis Ollino 32 | TÖÖELU SUVI 2017
Ilona kutsub enda ratast helesiniseks unistuseks.
TÖÖELU SUVI 2017 | 33
olnud. Ei olnud enam kohta, kuhu tagasi minna ja ka tööraamatut ei Pärast Tallinna Majanduskooli lõpe- saanud kätte. Loomulikult ei saanud tamist elasin mõnda aega Tallinnas, ma hakata selles loos töövaidlusseejärel soovisin Pärnu kanti töö lei- komisjoni otsust tegema, sest olin da, sest olen Pärnust pärit ja siin on ju juba ühe poolega seotud. Taanmu kodulinn. Nägin töökuulutust ja dasin end selle loo arutamisest ja otsustasin kandideerida – see, keda teise piirkonna töövaidluskomisjoni otsiti, oli jurist. Tööinspektsiooni kolleeg tuli seda asja arutama. kohapealseid büroosid alles haka- Mis teie karjääris on olnud ti looma ja 1992. aasta juulis sai märgiline ja kinnitanud, et teete minust tööinspektor-jurist. Väga õiget asja? pikalt ei saanud sel kohal töötada, Mind motiveerib see, kui näen, et sest jäin lapsehoolduspuhkusele. pooled saavutavad sisulise kokkuOlin kodus vaid aasta, pabistasin leppe – saavad aru oma möödalasknatuke, sest jurist kaotab ju eemal mistest, oma nõrkadest kohtadest olles kvalifikatsiooni ka. Seevastu ning saavad oma asjad lahendatud oli minu ema valmis lapsehooldus- ilma otsuseta. Ja vahel saavad siin puhkusele jääma, nii avanes minul laua taga ka rohkem selgeks asjad, jälle võimalus tööle tulla. milles oli varem mööda räägitud. Kuidas te Tööinspektsiooni tööle sattusite?
ainult selle töötasu nõude – nüüd töötaja juba teab, et kui tal on pikalt töötasu saamata, siis ta ütleb ise ja omal algatusel töölepingu üles, ja sellel alusel lõpetamisel peab tööandja maksma veel ka kolme kuu hüvitise. Töövaidlusavaldused ei ole enam ühe või kahe nõudega, näiteks töölepingu lõppemisel jäi inimesel saamata töötasu ja puhkusehüvitis, see tähendab tööandja vastu enamasti juba viit-kuut nõuet.
Tuleb aru saada, kas tööandja on pahatahtlik või tal on tõesti rahalised raskused. Tööandja ei saa oma äririski panna töötajale. Kui äris läheb halvasti, siis äririski peab kandma ettevõtja, mitte töötaja. Töötaja põhiline huvi tänapäeval, küll loodetavasti mitte ainus, on raha teeniKui ma tagasi tulin, siis läks veel Alati on hea pooltele öelda, et esi- mine. Ja kui siis saamata jääb paar aastat, kui moodustati töö- teks nad ei pea enam koos töötama, ka see põhiline, töötasu, ja sul on vaidluskomisjonid. Pärnu piirkonna teiseks läheb elu edasi ja kolman- lapsed majas või muid ülalpeetavaid, toonane juht, väga teenekas ini- daks võiks ju ikka kuidagi sõbrali- on asjad päris halvasti. Eriti hull on mene ja minu hea ülemus Jaan kult lahku minna. Aga ega see ei ole see, kui ka abikaasad peaksid töötaJüring ütles, et ta tahaks, et just reegel, see on pigem meeldiv erand. ma ühes raskustes ettevõttes, ja siis kumbki mitte midagi ei saa. Mõnimina kandideeriksin töövaidluskord on aga tunda ka kiuslikkust. komisjoni juhatajaks. Ilmselt ta oli Kuidas 20 aastaga töötajad ja Kummalt poolt seda rohkem siis minu tööd näinud ja usaldas. tööandjad on muutunud? Nagu mul teinekord ikka juhtub Kui 20 aastat ühte sama tööd teed, esineb? olema, panin oma kandideerimis- siis võib kõrvaltvaatajale tunduda, Kes seda teab, tõde on alati kuskil dokumendid teele viimasel päeval. et hakkad juurduma. Aga vaidlused vahepeal. Mõnikord ütleb töötaja, Enne koostasin sekretäri abiga oma muutuvad ajas. Arvutite tuleku aja et tööandja taotleb asja arutamise elu esimese CV. Sotsiaalminister alguses oli näiteks selline töötaja edasilükkamist nii kaua, kuni töökinnitas mu enne 1. septembrit avaldus, milles töötaja oli töövaidlus- taja ei jaksa enam kohal käia. Aga 1996 ametisse. avalduses solvunud selle peale, et istungitel kuuleb seda pahatahtülemus saatis talle tööalase korral- likkust ka töötaja poolelt. Aastaid Kas mäletate esimest kaasust? duse kõrvalkabinetist e-kirjaga, selle Mäletan, kuid seda ma kahjuks ei asemel, et ise kohale tulla. Inimese tagasi oli üks väike seltskond, kelle saanud lahendada. Sellepärast, et arvates oli see väga solvav. Ja seda eesmärk oli käia ja kasseerida raha ühe tööandja juurest teise juurde liiühtlasi oli see viimane asi, millega on praegu naljakas mõelda. kudes. See nägi välja nii, et kui töötegelesin tööinspektor-juristina. Üks tööandja oli lapsehoolduspuhkusel Töötajad on kindlasti saanud teadli- andja hilines palga maksmisega üks naise täiesti ära unustanud, sel ajal kumaks. Ei ole enam nii, et kui tööta- või kaks päeva, siis kohe esitati erakui see oli mitme lapsega kodus jal on saamata töötasu, siis ta esitab korralise lepingu ülesütlemise aval34 | TÖÖELU SUVI 2017
Tööinspektsiooni Pärnu kontor on hubases sisehoovis
dus, millega peaks siis justkui kolme kuu töötasu hüvitis kaasa tulema, aga see ei ole siiski reegel. Reegel on pigem see, et töötasu on töötajal saamata, ja kes ei tahaks töö eest tasu saada. Äririski püütakse panna liiga palju töötajale. Kas tööandjad on 20 aastaga oluliselt muutunud? Tööandjad on teadlikuks saanud võimalusest, et nad võivad näiteks nõuda töötaja tekitatud varalist kahju töövaidluskomisjonis või siis kui töötaja lahkumisest päevapealt on tekkinud tööseisak ja leppetrahv, on samuti võimalik töötajalt sellise kahju hüvitamist nõuda. Tööandjate pöördumiste hulk on umbes kümnendik, kuid igal aastal see kasvab. Olen aru saanud, et eduka ettevõtte eesmärk ei ole niivõrd selle hüvitise kättesaamine, kui profülaktika teistele töötajatele, et ei saa niisama
päevapealt ära minna, vaid sellega meile füsioterapeut, milliseid harjutusi ja sirutusi võiks teha istuva töö kaasneb vastutus. tegijad käepäraste abivahenditega. Kuidas Tööinspektsioon selle Kõige rohkem paistavad muutused ajaga muutunud on? välja infotehnoloogilistes arengutes. Hindan Tööinspektsiooni juures Praegu jääb igast teost ja tegemataeriti paindliku tööaja ning kaugtöö jätmisest kuhugi märk maha. võimaldamist. On selge, et ka töö- Digiarhiivindus tuleb peale ja pabetulemused on paremad, kui töötaja reid jääb vähemaks. saab töötada sellel ajal päevast, mil ta kõige aktiivsem on. Mina ei ole Kui palju kooskõlastate ja kujunkohe kindlasti hommiku-inimene, date teiste Töövaidluskomisjonide kuid vajadusel olen valmis ka kolleegidega ühiselt hoiakuid varavalges teele asuma, kui on rikkumiste või karistuste osas? näiteks väljasõiduistungid Saare- ja Töövaidluskomisjonid on neljas kohas üle Eesti, Tallinnas on neli Hiiumaale. Tööinspektsioon tervikuna käib aja- komisjoni juhatajat, ja ma usun, et ga kaasas. Töötaja tervisele pööra- nemad saavad tihemini omavahel takse rohkem tähelepanu. Näiteks arutada. Tartus on kaks juhatajat, kui meil on seminarid, siis me ei rää- Jõhvis üks ja siin Pärnus ka üks. Ega gi seal ainult tööst, vaid kutsutakse neid kokkusaamisi olegi väga tihesinema ka mõni vajalik spetsialist. ti, kuid ühistel seminaridel võtame Viimati kui koos olime, siis rääkis küll sõlmpunkte üles. Oleks ju hea, kui oleks ühetaoline praktika, aga TÖÖELU SUVI 2017 | 35
Ilona teab, et töövaidluskomisjonides on reaalsed inimesed reaalsete probleemidega.
samas ei saa seda lõpuni kunagi olema. Võib-olla saavutame kooskõla olulisemates küsimustes. Kõik vaidlused tuleb niikuinii kaasuse põhiselt lahendada, siis teeb iga komisjon otsuse kogutud tõendite põhjal, paneb sinna kõrvale seaduse ja kui jääb veel ruumi, siis ka südametunnistuse.
olukorras käituksin, vaid just mõelda, mis võib olla viinud pooled sellisele käitumisele. Ma ei pane ennast nende olukorda, kuid püüan mõista, kust nad tulevad. Vaidlusi saab muidugi lahendada ainult kehtiva õiguse seisukohast.
Aga miks mitte võrrelda ennast kohtunikuga, töö on ju üsna sarnane?
Jaanuarist hakkab ta veel sarnasem olema. Praegu muudetakse meie põhilist tööseadust, individuaalse töövaidluse lahendamise seadust, mis on eelnõuna Riigikogus. TsiviilKuidas te väldite nende kõigi elude läbielamist, mida teil kohtumenetluse seadustikust, lahendada tuleb? Kui palju teil südametunnistusele mille alusel kohus vaidlusi lahendab, ruumi jääb? Ma ei saa öelda, et ma ei oleks tuleb meile päris palju asju juurde: Mina püüan endale aeg-ajalt meelde empaatiline ja kaastundlik, kuid ma töövaidlusasjade peatamine, liittuletada, et ma ei tulnud lihtsalt suudan ennast distantseerida. Kui mine, eraldamine, kokkuleppelepitusmenetlus ja tööle – siin on reaalsed inimesed asi võiks ka muidu emotsionaalseks menetlus, reaalsete probleemidega. Isegi minna, siis tuleb seda käsitleda liht- määruste tegemine. tööandja pool, kes loetakse võtme- salt kui kaasust tööõigusest. Kui Teie töös on palju muutumas. positsioonil olevaks, võib olla väike- tõenditest midagi puudu jääb, siis Kuidas te ennast selles valguses ettevõtjana igast väljaminekust võib olla seda tühimikku täites tuleb tunnete? väga haavatav. Riigiametnikele on mängu see südametunnistuse osa, Tsiviilkohtumenetluse seadustik soovitatud olla sõbralik, aga mitte aga see ei ole minu leiutatud. Seda oma põhiolemuses on ju teada, aga kaastundlik, muidu põled selles töös on öeldud ka kohtuotsuste kohta. nüüd tuleb meil hakata midagi analihtsalt läbi. Ma püüan mitte niivõrd Aga ma ei võrdleks ennast kohtuni- loogset tegema. Meil on juba praeette kujutada, kuidas ma ise taolises kuga. gu käimas koolitused. Tõotab tulla 36 | TÖÖELU SUVI 2017
palju väljasõiduistungeid, sest rohkem tekib sõltumatu otsustaja vajadust. Aga mul ei ole selle vastu midagi, saab ilma ja inimesi näha. Viimati olin Paides väljasõiduistungil, aga Pärnu alla käivad veel ka Saaremaa ja Hiiumaa. Kes on teie lähemad kaastöötajad? Komisjonis on nii töötajate kui ka tööandjate esindajad, kes ei ole muidugi vaidlevate poolte esindajad, kuid need on näiteks ametiühingute või väikeettevõtete assotsiatsiooni esindaja. Neil organisatsioonidel on kohustus oma esindaja saata. Kolm pead on ikka kolm pead ja see, et komisjon on kolmeliikmeline, on hea, sest siis on võimalik saada laiemat vaadet ning kaasata arutelule ka sarnase valdkonna või kogemusega inimesi. Pärnus on meid Tööinspektsioonis kümmekond inimest ja siin ongi kõik ainult omad. Muidugi ei juurdu kõik nii pikaks nagu mina, kuid käime siin kõik omavahel läbi. Mu ainuke alluv on sekretär, kellega ma väga hea meelega koostööd teen, tema on ka väga korrektne ja põhjalik ning siis on meil veel tööinspektor-jurist, kellega omavahel asju arutame. Aga muidugi arutame ka teiste töövaidluskomisjonide juhatajatega. Nemad helistavad küll rohkem mulle, kuid vahel helistan nõu saamiseks ka mina neile. Kas on olnud neid hetki, kus tahaks olla spetsialist hoopis muus valdkonnas, et saada aru, kuidas oleks õigem lahendada? Nendes vaidlustes taandub kõik lõpuks ikka juriidikale. Ei ole vahet,
kas töölepingu ütles üles tööpingi töötaja või tegi seda müüja. Ikka vaatame, mis kuupäeval ta seda tegi ja mis alusel ning kas ta põhjendas seda ning kas need põhjendused on tõendamist leidnud. Kuid sisu on ka piisavalt, aga eks me kolmekesi komisjonis saame ikka hakkama. Aga mõnikord tekib tahtmine küsida arvamust rahva seast.
on mul võimalus vaadata tema juunior-tšempionist Saksa bokseri Spike’i järele. Ja muidugi elan emana kaasa sellele, et ta tuleks Eestisse tagasi ja leiaks just siin erialase eneseteostuse. Mida te tütrega koos teete?
Oleme käinud jalgrattamatkadel ja telkimas. Meil on üks reisiseltskond, kellega koos oleme mitmel korral Mis te siis teete? Euroopas ringi sõitnud, viimati üleKaasistujad ei pruugi olla juristid ja möödunud suvel Horvaatias. Vahel nad oskavad teinekord sellest väga käime tütrega koos kalal, seda mõjusaid näiteid tuua, kuidas asjad rohkem minu elukaaslase initsiatiivil. Mida suuremaks tütar kasvab, seda eluliselt kujunevad. vähem jääb aega koos olemiseks, Kuidas teie selle peale tulite, et kuid ma usun, et neid aegu on veel teist peaks jurist saama? tulemas. Minule meeldib tööle kesMind huvitas varasest noorusest kenduda ja ka temal on nüüd omad elamuõigus. Meie praeguses elu- toimetused. Kavatsen talle lähikohas oli minu koolieas alati mõni ajal Londonisse külla sõita. Tean, et teine perekond veel ja mind alati hu- ta saab sealses kultuuriruumis väga vitas, kuidas asjad tegelikult peaks kenasti hakkama. olema. Suu peale kukkunud ka ei ole. Peres meil keegi jurist ei olnud, Kuidas lõõgastute? aga mu emas on küll jurist kaduma See võib kõlada imelikult, aga mulle läinud. Temaga on hea asju arutada, meeldib väga magada. See võimalsest tal on hästi arenenud õiglus- dab ennast väga hästi välja puhata, tunne ning teda võib küll kuulata kui selleks et tulla, olla ja teha. Mulle rahva häält, muidugi küsin ma alati meeldib ka jalgrattaga sõita, ma ei viitsigi jalgsi tööl käia, kuigi kodust nõu, nimesid nimetamata. Pärast keskkooli läksin õppima tööle tulekule vaid kuluks 20 minutit. Tallinna Majandustehnikumi Reisimine on tore, aga mitte soojajurist-asjaajajaks ja kohe pärast desse maadesse, pigem reisiksin seda astusin kaugõppesse Tartu Alaskale. Mulle meeldib ka koerteÜlikooli, mille lõpetasin juba Töö- ga jalutamas käia. Mulle meeldivad inspektsioonis töötamise ajal, sest Pärnu lähedased männimetsad – sinna saab jalgrattaga, ja siis pavahepeal oli vaja laps sünnitada. ned ratta ära ja leiad metsamarju. Mis see laps praegu teeb? Mulle meeldiks, kui mul oleks männiTütar Lilian-Kristina lõpetas Tallinna metsas omaette ümarpalkmaja Ülikoolis suhtekorralduse bakalau- mõnes jõekäärus, kus saaks ujuda ja reuse astmes ning praegu vaa- kala püüda. Aga see on lihtsalt ilus tab enne magistrantuuri natuke unistus. Londonis ringi. Sellega seoses TÖÖELU SUVI 2017 | 37
Ene Ergma poliitik ja teadlane Mis oli teie esimene töökoht ja kirkaim mälestus sellest? Oma esimesele töökohale asusin siis, kui õppisin esimesel kursusel Tartu Ülikoolis. Läksin tööle dotsent Reineti laborisse, kus tegeleti peamiselt aerosoolidega. Ma olin seal tööl osalise koormusega. Härra Reinetile jäin silma ilmselt sellega, et olin pärit Viljandist nagu temagi. Teiseks olin ma ainuke eestlasest tudeng vene grupis, mis oli veidi eksootiline.
Kõige kaalukam on see, et kui sul on unistus, siis püüa seda unistust täita. Siis saad oma ettevõtmistest ka rahulduse. Mida raskem tundub alguses unistuse täitmine, seda Palun nimetage kolm asja, mida töö on teile õpetanud. suurem on hiljem rahuldus.
Teine asi, mida tuleb alati meeles pidada, on see, et kui oled jõudnud mõnele positsioonile, siis kakle endast kõrgematega ja ära kunagi Ühte konkreetset mälestust sellest alanda neid, kes sulle alluvad. ajast on raske välja tuua, sest esi- Kui saaksid noorele tööelu mese kursuse tudengina oled sel- alustavale iseendale midagi lises keskkonnas kui tita, kellel on soovitada, siis mis see oleks? palju avastamisrõõmu. Seal vaatasin kõigile laboris pikalt töötanud Noorena ei olnud mul neid teadmiinimestele alt ülesse. Mul oli suur si, mida ma olen oma pika tööelu soov nende inimeste käest teada jooksul saanud. Kui ma saaksin saada, mida ja kuidas nad seda tee- noorele iseendast midagi öelda, siis vad. Mäletan, et meil töötas seal üks ütleksin kohe, et vaata, mida kõike huvitav inimene, kelle nimi oli Elgas olen ma valesti teinud, ja soovitakja ta tegeles elektrooniliste skeemi- sin nendest vigadest õppida. Tean de kokkupanemisega. See oli minu väga hästi, et see soovitus väga jaoks ääretult põnev, kuidas ta suu- ei lenda, kuna noorel inimesel on tis lugeda skeemi ilma, et ta midagi sügav veendumus (vähemalt nii oli paberil rehkendaks. Ta oli suure- see minul), et mina niisuguseid vigu pärane spetsialist, kes teadis peast, ei teeks, aga kui lööd ise oma nina kuidas sellised skeemid töötavad. veriseks, siis saad asjadest alles Kui oled ikka kaua aega mõne asja päris tõsiselt aru. Oma vigadest on kallal töötanud, siis oskad juba ilma väga valus õppida. paberil arvutamata jõuda õigete Ühe asja, mille tegin endale selgeks, tulemusteni. on see, et pea alati meeles, et ei 38 | TÖÖELU SUVI 2017
tasu otsida vigu teistes, kui sinul läheb halvasti. Isegi kui need vead on olemas ja teised ongi süüdi, siis mõtle alati selle üle, mida sina ise tegid valesti. Kui hakkad sellest aru saama, siis on võimalik väga palju vigu vältida.
Ma olen töötanud kolmel elualal – teadlasena, õppejõuna ja lühikese aja ka amatöörpoliitikuna. Kui räägime elukestvast õppest, siis teadlase jaoks on küsimus, kas sa pead kogu aeg õppima, mõttetu küsimus. Niipea, kui loobud õppimisest, oled sa minevik. Elukestev õpe ja eri teemade vastu huvi tundmine on väga oluline. Samuti peab olema julgust midagi muuta. Näitlejate juures olen ma alati kadestanud, et tänu oma elukutsele saavad nad läbi elada väga palju elusid. Teistel ei ole võimalust oma eluea jooksul nõnda palju ameteid proovida. Minagi olen töötanud vaid kolmel elualal. Poliitiku juures sõltub kõik inimesest endast. Mina ei pidanud poliitikasse minnes kellelegi tõestama, et kes ma olen. Paljud inimesed, eriti noored, kes poliitikasse lähevad, peavad aga hakkama tõestama, miks nad sinna läksid. Ma ei soovita ühelegi
noorele inimesele liiga vara poliitikasse minna. Soovitan kõigil kogeda natuke reaalset elu, töötada näiteks teaduses või luua oma ettevõte. Nii saab endale koguda mõne valdkonna teadmiste ja kogemuste pagasi, et sellega siis poliitikasse minna. Kui sa pole poliitikuna päris eluga kunagi kokku puutunud, siis iseloomustab seda hästi nõukogudeaegne väljend „näed elu läbi musta Volga akna“.
rina. Toona toimus võimuvõitlus ja juhtusin lugema kirju, mida saadeti KGB-sse. Ei olnud just eriti meeldiv, kui nägid kirjades oma nime.
Sellised olukorrad karastavad inimest. Kui inimene elab vati sees ja ta on harjunud, et teda hoitakse, siis on teda väga lihtne erakorraliste asjadega rivist Osade valdkondade nagu ka poliitika välja lüüa. Mida varem osas arvatakse, et see on tore elu oled katsumustega kokku ja ollakse kuulus. Varajasel kuulsu- puutunud, seda paremini sel on bumerangiefekt. See on väga kohaned. Kui noorest valus, kui juba noore inimesena peast pekstakse, siis on küll valus, saad kuulsaks ja hiljem visatakse aga vähemasti tead, et sul on aega sind justkui prügikasti. See juhtub haavu parandada. Kui hakatakse suure tõenäosusega ja ma ei soovi peksma vanast peast, siis haavad ei pruugi enam paraneda. seda ühelegi noorele inimesele. Milline on olnud teie kõige ohtlikum või pingelisem tööalane juhtum?
Kui rääkida teadusest, siis põhiline on see, et teeksid seda asja armastusega. Teaduses ei õnnestu kõik kohe esimesel korral ja vahepeal jooksed peaga vastu seina. Kui teed asja armastusega, siis jätkad ja naudid oma tööd. Mäletan aega, kui kasutusel olid esimesed arvutid. Need lihtsustasid arvutamist, aga Samuti oli keeruline aeg, kui Eestis arvutite kasutamise aeg oli piiraoli finants- ja majanduskriis. Enne tud. Nii pidin ööde kaupa arvutusi seda oli paljudel tekkinud tunne, et tegema, aga minu jaoks oli see väga muudkui lendad ja lendad ega jäägi põnev ja see meeldis mulle. pidama. Kriisi tekkimise järel oli Kui inimene vihkab seda, mida ta väga keeruline leida lahendusi tekki- teeb, siis on see väga suur õnnetus. Meie kõigi heaolu sõltub üksteinud olukorrale. Varasemast meenub aeg Moskvas, sest ja igaüks annab oma panuse kui töötasin Teaduste Akadeemias ühiskonna ehitamisse. Kui inimene ühe instituudi teadusliku sekretä- vihkab oma tööd, siis see võib Mul on olnud mitu pingelist perioodi. Üks pingelisemaid oli veidi üle kümne aasta tagasi, kui oli pronksiöö. Mäletan, et suhtlesin telefonitsi toonase Vene riigiduuma esimehe Grõzloviga ja palusin riigiduuma esindajatel Eestisse tulla, et olukord rahulikult lahendada. Riigiduuma esindajad ka tulid Tallinnasse.
negatiivselt mõjuda veel suuremale ringile inimestele. Millise soovituse(d) annaksid alustavale ametikaaslasele? Armastage seda, mida te teete. See on kõige olulisem. Kui inimene on armunud, siis on seda kohe tunda. Ta on siis nii sümpaatne ja teeb kõike armastusega. Kui teed oma tööd armastusega, siis hakkavad ka teised seda kirega tegema. Kui tunned, et praegune töö ei ole hinge järgi, siis võta julgus kokku ja otsi endale teine töö. Tööd otsides ei tohi lasta end eksitada. Vahel valitakse töö selle järgi, et see tundub prestiižne, aga lõpuks ollakse seal õnnetud ja kannatatakse. Noortele inimestele ütlen, et tundke rõõmu sellest, et olete noored. Ärge mõelge ennast vanaks. Kõige hirmsam on see, kui noor inimene mõtleb ennast vanaks ja tähtsaks. Kui oled noor, siis ole noor, sest vana saab olla kaua aega.
TÖÖELU SUVI 2017 | 39
Napo plaanib puhkust võtta Suvi on kohe-kohe algamas ja Napo kolleegid on suvised puhkuseplaanid juba ammu paika pannud. Kes sõidab perega suvilasse, kes vaatab, mis Eestimaal toredat toimumas. Mõned plaanivad isegi kaugemale sõitu, lausa lennukiga!
Rõõmsat ja ohutut suve! Napo ise suuri suveplaane ei tee ja kusagile kaugele sõita ei plaani. Ta jälgib, et lastel oleks kõik hästi ning annab nõu, kui märkab, et mõnda tööd ohutult ei tehta. Küll mõtleb Napo, et saaks suve jooksul kokku oma heade sõpradega, kellega ikka mõnel lastele mõeldud üritusel kokku juhtub – nagu näiteks Lõvi Leo politseist. Küllap siis jätkub juttu ja rõõmu kauemaks!
Nagu kõigil suurtel inimestel, kes tööl käivad, on ka Napol puhkust saada. Napo teab, et hästi tööd teha, tuleb ka hästi puhata. Kui oled ilusasti välja puhanud, siis oled tähelepanelik ja rõõmus ning mõte on selge. Nii sujub töö lausa lennates. Ja mis kõige tähtsam – siis oskad jälgida ka seda, et teeksid tööd ohutult.
Hästi puhatud suve järel on Napo sügisel jälle valmis tulema lasteaedadesse ja rääkima lastele, miks ohutus on oluline. Mäng on väikese inimese töö ja seda peab samamoodi ohutult tegema.
Ohutult töötamine on Napo jaoks väga tähtis. Ta käib seda ka lasteaedades lastele rääkimas. Suve ootuses räägib Napo lastele, et kui väikesed ehitusmeistrid mere ääres on suurt ja uhket liivalinna ehitamas, peab alati müts peas olema, siis ei tee päike liiga. Kindlasti peab päikesekreemi peale määrima. Kui sa ise veel ei ulata igale poole kreemi määrima, palu ema-isa või kellegi teise abi, ütleb Napo oma väikestele sõpradele. Niimoodi ei pääse päike kõrvetama. Ja kindlasti tuleb palju vett juua!
leitavad siit: Materjalid Napo kohta on www.napoﬁlm.net/et ka teie Kui soovite, et Napo tuleks a, siis lasteaeda ohutusest rääkim dressile saatke palun kiri e-posti aa alina.aruoja@ti.ee.
Tööelu nr 2 Suvi 2017

matches:
§ 44
§ 45
§ 6
§ 8
§ 8
§ 43
§ 22
kohus