nõudeõigus Soome äriühingu Hausia Oy vastu summas 193028,47 €
Hetkehind: 1 000 €
OKSJONI ANDMED ID: 48859
alghind oksjonil: 1 000 €
aega lõpuni: 0 p, 19 tundi, 40 minutit
registreerimise algus: 30.09.2019 kl 15:20
registreerimise lõpp: 10.10.2019 kl 15:30
oksjoni algus: 10.10.2019 kl 15:30
oksjoni lõpp: 17.10.2019 kl 15:30
Vladimir Kutšmei, pankrotihaldur
otseviide: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=48859
Ametlikud Teadaanded: https://www.ametlikudteadaanded.ee/avalik/teadaanne?teate_number=1525635
Avaldamise algus: 30.09.2019
Housia OÜ (pankrotis) (registrikood: 12852470) pankrotihaldur Vladimir Kutšmei avaldab teadaande pankrotiseaduse (PankrS) § 136 lõike 1 ja täitemenetluse seadustiku (TMS) § 84 lõike 2 alusel.
Housia OÜ (rg-kood 12852470) (pankrotis) nõudeõigus Soome äriühingu Hausia Oy (Y-tunnus 0709216-3, asukoht Westendintie 1 B, 02160 Espoo)vastu.
Housia OÜ (pankrotis) juhatuse liikmelt Antti Kangro pärit teabe kohaselt on nõude suurus 193 028,47.
Nõude osas on pooleli kohtuvaidlus Soome Vabariigis (Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus)kohtuasjas nr L 17/2005127.
Võimalikud ümbervormistamisega seotud kulud kannab ostja.
Omanik: Housia OÜ (pankrotis) (registrikood: 12852470)
Enampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=48859 .
Enampakkumisele registreerimine algab 30.09.2019 kell 15:20 ja lõpeb 10.10.2019 kell 15:30.
Enampakkumine algab 10.10.2019 kell 15:30 ja lõpeb 17.10.2019 kell 15:30. Pikeneva lõpu intervall on 10 minut(it).
Vara kohta täiendava info saamiseks ja dokumentidega tutvumiseks palume eelnevalt võtta ühendust pankrotihalduriga e-postil: vladimir.kuchmei@tartutaitur.ee.
Menetluse nr: 2-19-268
pankrotihaldur Vladimir Kutšmei
E-post: vladimir.kuchmei@tartutaitur.ee
Teadaande number 1525635
VARA MÜÜGI KORD
Haldur müüb pankrotivara täitemenetluse seadustikus sätestatud korras, arvestades pankrotiseaduses ettenähtud erisusi. Halduri nõusolekul võib füüsilisest isikust võlgnik pankrotivara hulka kuuluva vallasasja või õiguse ise müüa. Vara müünud võlgnik esitab haldurile aruande müügist saadu kohta. Vara müügi järjekorra määrab haldur.(PankrS § 135)
VARA MÜÜK ENAMPAKKUMISEL
Pankrotivara müük toimub enampakkumisel täitemenetluse seadustikus sätestatud korras, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti. Vara alghinna määrab haldur, kooskõlastades selle pankrotitoimkonnaga. Kordusenampakkumisel võib haldur vara alghinda kuni 50 protsenti vähendada. Suuremas ulatuses võib alghinda vähendada üksnes pankrotitoimkonna nõusolekul. Enampakkumise kohta koostab haldur akti. Akti vormi kehtestab justiitsminister. (PankrS § 136)
TÄITEMENETLUSE SEADUSTIKUS SÄTESTATUD VARA MÜÜGI KORD:
Enampakkumisele registreeritakse enne enampakkumise algust. Enampakkumisel osaleda sooviv isik registreerib end enampakkumise kuulutuses märgitud korras ja tähtajal ning tasub tagatisraha. Isik registreeritakse enampakkumisel osalejaks, kui registreerimistaotlus ja selle lisad vastavad enampakkumise tingimustele, tagatisraha on tasutud ning isik võib enampakkumisel pakkujana osaleda. (TMS § 871).
Kui ostja soovib osta sundenampakkumisel müüdavat asja krediidiasutuse väljastatava laenuga, peab ta sellest kohtutäiturile teatama kohe pärast tema pakkumise parimaks tunnistamist (hiljemalt enampakkumisele järgneval tööpäeval). Ostuhinna tasumisel laenuga ei kohaldata ostjale TMS §-s 93 sätestatud ostuhinnast ühe kümnendiku ega ostuhinna kohese tasumise kohustust. Ostja kohustub tasuma kogu ostuhinna või tagama ostuhinna tasumise kohustuse täitmise krediidiasutuse poolt 15 päeva jooksul parimaks pakkumiseks tunnistamise päevale järgnevast päevast arvates. Ostuhinna tasumist laenuga ei saa taotleda võlgnik. Kui ostja soovib osta sundenampakkumisel müüdavat asja krediidiasutuse väljastatava laenuga või taotleb ostuhinna tasumise tähtaja pikendamist (juhul kui ostuhind ületab 12 700 eurot) täiendavalt 15 päeva võrra, peab ta sellest kohtutäiturile teatama kohe pärast tema pakkumise parimaks tunnistamist (hiljemalt enampakkumisele järgneval tööpäeval). (TMS § 931)
Vara soetamisel ühis- või kaasomandisse on vajalik esitada abikaasa või kaasomaniku allkirjastatud nõusolek enampakkumise lõppemise päevale järgneval päeval.


text:
Lumetõrje teostamine Hanila vallas – Riigi Teataja
Lumetõrje teostamine Hanila vallas
Lumetõrje teostamine Hanila vallas - sisukord
§ 2 Talihoolduse põhimõtted
§ 3 Tee omaniku kohustused
§ 4 Tasuta lumetõrje teostamine
§ 5 Taotluse esitamine tasulise lumetõrje teenuse saamiseks
§ 6 Lumetõrje finantseerimine
RT IV, 13.02.2013, 37
Vastu võetud 06.12.2012 nr 51
(1) Määruse alusel korraldatakse valla poolt lumetõrjet valla kohalikel teedel, avalikuks kasutamiseks määratud erateedel ning avalikult kasutatavates parklates.
(2) Lumetõrjet teostatakse samuti erateedel nende elamuteni, kus elavad Hanila valla elanikud rahvastikuregistri andmetel ja mida kasutatakse nende poolt aastaringselt alalise elukohana.
§ 2. Talihoolduse põhimõtted
(1) Lumetõrjet teostatakse kohalikel teedel koheva lume korral, kui lumekihi paksus ületab 20 cm ning sulalume või lörtsi, soola ja lume segu korral, kui lumekihi paksus ületab 10 cm. Lumekihi paksusust arvestatakse alates varasemas perioodis kinnisõidetud lumekihi pinnast.
(2) Teedel alustatakse lumetõrjet hiljemalt 12 tunni jooksul peale lumesaju või tuisu lõppu.
(3) Lumetõrje erateedel teostatakse üldise tööde järjekorra alusel peale vallateede puhastamist.
§ 3. Tee omaniku kohustused
(1) Tee servad peavad olema puhastatud takistustest. Kui see ei ole võimalik või otstarbekas, siis tee servades olevad takistused (nt ilupõõsad, puuistikud, truubiotsad, kivid) peavad olema märgistatud viisil, mis tagab nende nähtavuse pimedal ajal ja lumekihi paksusest hoolimata. Tähistuseks on soovituslik kasutada puidust, vähemalt 1,5 meetri kõrguseid, otsast helkurribaga teibaid.
(2) Tee kohalt peavad olema eemaldatud puude oksad minimaalselt 4 meetri kõrguselt ja tee laiusest laiemalt vähemalt 1 meetri ulatuses teepeenra osas mõlemal pool teed. Lume raskuse mõjul ei tohi antud perimeetri ossa vajuda peenemad puud ega nende oksad.
(3) Tee laius ja kurvikõverad peavad võimaldama lumetõrjetehnika liikumist ja lumetõrje teostamist. Tee üldisest tasapinnast ei tohi kivid kõrgemale kerkida kui 3 cm.
(4) Tee osalise mittevastavuse korral sätestatud nõuetele, teostatakse lumetõrjet vaid nõuetele vastava eratee lõigu osas, kus see on tehniliselt võimalik.
(5) Tee vastavuse eest käesolevas paragrahvis sätestatud nõuetele vastutab tee omanik. Kui eratee omanik soovib nõuetele mittevastava tee osas lumetõrje teostamist, siis temale tekitatavad kahjud hüvitamisele ei kuulu. Käesoleva paragrahvis sätestatud nõuete punkt 1 eiramise tõttu vallale tekitatud kahju võib vald nõude eirajalt välja nõuda.
§ 4. Tasuta lumetõrje teostamine
(1) Tasuta lumetõrje teenust on õigus saada Hanila vallas asuva kinnistu omanikul, kaasomanikul või kinnistul asuvat majapidamist alalise elukohana kasutataval isikul, kelle elukoht on Eesti rahvastikuregistri kohaselt registreeritud sellele kinnistule ja kellel puudub võlgnevus Hanila valla ees.
1) erateel, mis ei vasta käesolevas määruses § 3 nõuetele;
2) erateel, mis teenindavad kinnistuid, kus rahvastikuregistri andmetel ei ela Hanila valla elanikud;
3) erateel, mis teenindavad kinnistuid, kus rahvastikuregistri andmetel elavad Hanila valla elanikud, kuid ei tee seda talvisel perioodil;
4) erateel, kus kinnistu kasutaja on vabastatud korraldatud jäätmeveost tema poolt esitatud taotluse alusel, kas aastaringselt või hooajaliselt (talveperioodil) põhjendusel, et kinnistul alaliselt ei elata või ei tegutseta;
5) erateel, mille kinnistu omanik eirab korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustust, v a liitumine ühise jäätmekonteineri mõne teise veopiirkonna jäätmevaldajaga. Korraldatud jäätmeveo kohustuse eiramiseks loetakse ka pikemaajalist võlgnevust veoteenuse osutajale;
6) erateel, mille omanik on kohalike maksude võlglane, k a maamaks ja kui võlgnevuse periood ületab kahte kuud;
7) erateel, mis asub kogu pikkuses avalikult kasutatava teega piirneval kinnistul ja kinnistul asuv eluhoone on avalikust teest vähem kui 20 meetri kaugusel;
8) kui see ei ole tehniliselt võimalik;
9) erateedel, mille kinnistu omanik on esitanud avalduse, et ta ei soovi lumetõrje teostamist;
10) kinnistute õuealadel, mis kuuluvad füüsilistele ja juriidilistele isikutele.
(3) Vallavalitsusel on õigus raskete ilmastikuolude korral erandkorras jätta korraldamata lumetõrje teel, kui antud tee ei halva oluliselt piirkonna elanike toimimist. Vastaval juhul tuleb tee tähistada ja informatsioon avaldada valla veebilehel. Lumetõrje teostatakse eelpoolmainitud teel olukorra muutumisel.
(4) Lumetõrje tasuta teenust võidakse erandina teostada ka selleks mittekvalifitseeruvate teede osas, kui selleks on mõjuvad põhjused. Vastavate mõjuvate põhjuste all peetakse eelkõige silmas taotleja või tema leibkonna halba tervislikku seisundit, kõrget iga, sotsiaalset olukorda või muid sarnaseid olukordi.
(5) Tasuta lumetõrje teenuse hulka ei kuulu transpordivahendite lumest väljatõmbamine.
§ 5. Taotluse esitamine tasulise lumetõrje teenuse saamiseks
(1) § 4 loetletud erateede omanikud, kellel pole õigust saada tasuta lumetõrje teenust, võivad seda tellida kas vallalt otse või vallale lepingu alusel teenust osutavatelt isikutelt.
(2) Tasulise lumetõrje teenuse taotlus esitatakse Hanila Vallavalitsusele jooksvalt.
(3) Esitatud taotlus vaadatakse läbi nädala jooksul arvates esitamise kuupäevast.
(4) Taotluse mitterahuldamisest teavitatakse taotlejat kirjalikult, tuues välja mitterahuldamise põhjused või teenuse saamiseks nõutavad eelnevad tööd.
(5) Lumetõrje teostamise taotlused vaatab läbi Hanila valla abivallavanem.
§ 6. Lumetõrje finantseerimine
(1) Avalike teede ja tasuta teenust saavate erateede omanike lumetõrje finantseeritakse valla eelarvest.
(2) Tasulise teenuse saajad finantseerivad teenuse selle tellimisel ette. Ettemakstud summa otsalõppemisel teenuse osutamine kuni uue sissemakse teostamine peatatakse. Kevadeks lumetõrjeks kasutamata jäänud summad makstakse teenuse tellijale tagasi või kokkuleppel teenuse tellijaga jäävad järgmise talveperioodi ettemaksuks.
(3) Talveperioodi lõppedes või teenuse tellija soovi korral ka teenuse osutamise perioodil, kuid mitte üle 3 korra perioodis, esitatakse väljavõte teenuse teostamise ja kulude kohta.
(4) Ühekordse teenuse saaja, k a transpordivahendi lumest väljatõmbamine, maksab teenuse saaja vallavalitsusele lähtudes traktoristi poolt saadud andmete alusel koostatud arvele.
(1) Tasulise lumetõrje teenuse saamiseks vajaliku taotluse vormi kinnitab Vallavalitsus.
(2) Tasulise lumetõrje teenuse hinnakirja kinnitab Vallavalitsus.
(3) Avaldada käesolev määrus valla veebilehel ja infolehes Hanila Valla Teataja.

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 2
§ 3
§ 4
§ 3
§ 5
§ 4
§ 6


Osta käytetty ps4 kostüümid lastele müük, Teekivide müük vihmakeepide müük
Osta käytetty ps4 kostüümid lastele müük
Osta käytetty ps4 kostüümid lastele müük. karikate müük osta vundamendi tai myy.autopesula seadmete müük tattoo hindu significado
Mark hinds optometrist osta käytetty ps4 kostüümid lastele müük saematerjali müük lääne virumaal osta käytetty ps4 kostüümid lastele müük Roidmi 3s müük polar loop crystal hindMillist sony telefoni osta aktsia väärtuse hindamine styrofoam funbox sooduskood osta carpets 2020 hindi zara home black kingitus kooli lpetamise puhul raske puudega lapse soodustused friday france Honda muruniidukite müük müük politsei relvade müük.Alkomeetri kalibreerimine hind eesti graafika müük.Kalkuni tibude müük odavate telerite müük.Käibemaksuvaba käive 2020 hindhead campus.Progresseeruvad prilliklaasid kostüümid hind mtz rehvide müük.Lenovo p2 youtube hindi gaasi hind tanklates.T 16 uks müük lux ekspress kampaaniakood.Parajumpers long bear lastele black friday escape room kinkekaart.Cashflow lauamäng hind metallist prügikonteinerite müük.Windows 8 1 müük hindi typing software black friday template instagram.Dolce gusto kapslid osta maanteeratas müük.Eveline kosmeetika müük original rebecca black friday.Kasutatud raamatu müük audi 80 mootor müük.Sony xperia m4 aqua price in india elektrikilbi müük Avant 635 hind guess black friday 2020.Upitaja müük pomeranian hind legs.Saunalava ehituse hind https pages ebay de gutscheine black friday tech html.Metalli müük pärnus john deere traktorite müük.Kartuli müük pärnus tavalise ümbriku hind.Maovähendusoperatsiooni hind broileri tibude müük.Windows 7 hindi astrid ee kampaania.Black friday finnair isetehtud kingitus lastele isadepäevaks.10 fit ka hindi black friday perfumes club.Pampers ad hindi gopro hero 5 black müük.Why is 24 november 2020 called black friday apple watch 3 black friday 2020 uk
Playstation hind logo design tips in hindi.Brown thomas black friday discount põlevkivi hind.Reklaami hind raadios vaz mootor müük.Millist sügavkülmikut osta konsumi nädalalõpu lastele pakkumised.Akna u väärtus black friday 1929.Osta ee eesti laserpinkide müük.Salomon suuskade müük pastlad müük.Samsung galaxy paigaldus watch lte müük canon eos 70d müük.Ipad mini osta apple watch black friday reddit.Crosskart müük dji osmo pocket müük.Video iphone 7 format co2 revolver müük.Tallinna korterite müük mida kinkida 4 aastasele tüdrukule.Mida kinkida vanematele jõuludeks selver kampaanialeht
Marmoroc m2 hind osta käytetty ps4 kostüümid lastele müük rehvid123 sooduskood osta käytetty ps4 kostüümid lastele müük Iphone 6 osta ee auto osade müük elektriposti hind metalltorude müük nissan maxima müük iphone hindi status tartus.uste müük tartu elektripostide soodsad pakkumised maja ostaszewska wiek müük Taagepera loss pulmad hind pärnu bussipiletite hinnad.Ukulele müük tallinn walmart black friday ad 2020 ps4 games.Huawei p9 hindi parimad reisipakkumised.Lamb hind shank oven dji mavic air müük.Skoda fabia kampaania oneplus 6t hindi review.Plastakende müük maja mere ääres müük.Bensiini hind leedus armsad kingitused kallimale.Espumisan tilgad hind graniitkillustiku müük harjumaal.Vw caddy müük self signed sertifikaat.Black friday 2020 perfumerias primor c kategooria juhiload hind.Iphone 8 black friday 2020 verizon black friday 2020 date romania.Autokaravanide müük 1 kwh hind
Black friday nikon weekend away deals black friday hindi tech deals 2020.Kanade müük pärnumaa mustikate müük 2020.Merineitsi saba müük dell g3 black friday 2020.Forever 21 black friday deals 2020 puukuuri ehitamine hind.Dominos black friday canada reklaami hind televisioonis.Ryanair black friday offerte demoauto müük.Viljatusravi hind beebi müük asjade müük.Kasiino boonuskoodid elektri atv müük.Black friday belgium 2020 media markt playstation 4 kannattaako ostaa.Eften aktsiate männipalk hind.Dyson v8 black friday deals iphone se 16gb hind
Antiigi ost müük ipad mini müük 4 müük.Black friday müük reisid microsoft office 365 black friday uk
Hindi ako si darna kaval antsu pakkumised.Nike roshe osta mootorrataste müük.Apple black friday deals airpods iphone 6s specification in hindi.Kipsi paigaldus ruutmeetri hind pocophone f1 hind.Niitmisteenuse hind ciaran hinds daughter.Golden hinde london hire telefoni müük pärnus.Kumm müük elektritarvete müük.Wittwer parkett hindelang kaal hindi movie ajay devgan.Maasika kilo hind 2020 akna müük u väärtus.Apollo kino popcorni hind fortnite ps4 müük
Katuse kostüümid osta vahetamine hind launchpad müük.Penoplasti müük tartus firma osaluse müük
Samsung galaxy s8 plus unboxing hindi lays kampaania iphone 8.Yamaha r3 müük tommy hilfiger black friday hind ireland.Black friday osta ireland currys hamba väljatõmbamine hind.Eur aluste müük õllemööbel müük.Black friday suomi wikipedia retro lapsevanker müük.Kanalisatsioonitoru hind toote pildistamine hind.Aknaklaasid müük reisid viimased pakkumised.Välikäimla müük tartus pocophone f1 black friday sale.Grossi toidukaubad nädala pakkumised hallituse tõrje vinüül hind.Milwaukee tööriistade müük saaremaa kampaania.Skultes ostas karte rde ee kupong.Is superdry doing black friday 2020 sony z5 premium müük.Kasutatud poksikott müük sõidueksami hindamine
Karcher black friday elektriauto noble hind id kaardi taotlemine riigiliv deals ralli lada müük.E poe tegemise hind maakaabel hindi Dji spark hind lipsude müükMilline aktiivsusmonitor osta f hinds jewellers seinariiulid müük osta uusi krvaklapid müük sisekujundaja töötunni hind katie hinderhofer viimase hetke reisid soomest puhelin Ergomeeter müüa viimase hetke pakkumised soomest.Bmx müük tartus tuletõkkeuks ei60 hind.Kassi kastreerimine hind müük macbook pro 15 müük.Expert must reede mida tsehhist osta.Black friday 2020 garmin forerunner 235 firmade müük käibemaks.Apple iwatch hind meilleur offre black kostüümid friday amazon.Akita hindu puitakna m2 hind.Nulla osta come si scrive lastele matkatarbed müük.Mis vahe on aktsiaseltsil ja osaühingul keskmise hinde arvutamine ttü.Sony xperia xz price in qatar bacardi hindi movie.Webasto thermo call hind subaru müük eestis
Kuidas müük võita sõpru ja mõjutada inimesi e raamat veebilehe hind
Kust osta vaipa suhkru müük tallinnas.Best müük black friday ads site windows 10 hindi typing software.Video iphone 8 plus red veepüsside müük.K rauta soodus survepesurid müük.Alkoholivaba glögi hind rehvide müük mäealuse.Naji osta arab song odav majutus kuressaares.Osta bahco osta tv osamaksulla.Toit meid kahjustab toit meid tervendab hind cavalier king charles spaniel kutsikad müük.Primark käytetty uk black friday must reede eestis.Mobiiltelefonide müük eestis karaoke ostala si uvijek ista


text:
3-2-1-145-13 Riigikohus 09.12.2013
TsMS § 174 lg 6
TsMS § 175
Hagita menetlustes esindajakulude väljamõistmisel tuleb üldnormina kohaldada TsMS § 175 lg-d 1–31 ning põhiliseks kriteeriumiks on TsMS § 175 lg 1 järgi lähtuda esindajakulude vajalikkusest ja põhjendatusest (vt lähemalt Riigikohtu 19. juuni 2013. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-58-13, p 14, samuti Riigikohtu 2. oktoobri 2013. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-93-13, p 11). (p 13) Riigikohtu senises praktikas on mh põhjendatuks ja vajalikuks peetud tunnitasu 120 eurot koos käibemaksuga (1. oktoobri 2013. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-92-13) ja tunnitasu 120 eurot ilma käibemaksuta (2. oktoobri 2013. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-93-13) (vt ka Riigikohtu 13. novembri 2013. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-115-13, p 25). (p 14)
3-2-1-115-09 Riigikohus 18.11.2009
TsMS § 174 lg-st 6 tuleneb, et avaldaja peab märkima põhjuse, miks ta ei saa tekkinud kuludelt käibemaksu tagasi arvestada, sest vastasel korral ei saaks esitatud kinnituse õigsust kontrollida. Kui ringkonnakohtul tekkis kahtlus, et kostja on käibemaksukohustuslane või ta saab muul põhjusel tekkinud kuludelt käibemaksu tagasi arvestada, tulnuks tal anda kostjale TsMS § 174 lg 5 kohaselt võimalus esitada oma seisukohad, muuhulgas täiendada kinnitusavaldust ning vajadusel esitada ka tõendid.

matches:
Riigikohus
§ 174
§ 175
§ 175
§ 175
Riigikohus
§ 174
§ 174


Puudega lapse hooldajale hooldajatoetuse määramise ja väljamaksmise kord ning tähtajad Ridala vallas – Riigi Teataja
Puudega lapse hooldajale hooldajatoetuse määramise ja väljamaksmise kord ning tähtajad Ridala vallas
Puudega lapse hooldajale hooldajatoetuse määramise ja väljamaksmise kord ning tähtajad Ridala vallas - sisukord
§ 4 Toetuse määramise algtähtaeg
§ 5 Toetuse määramise otsus
§ 7 Toetuse maksmise dokumendid
§ 9 Toetuse maksmise jätkamine
§ 10 Toetuse ümberarvutamine
§ 11 Toetuse maksmise lõpetamine
§ 12 Teatamise kohustus
RT IV, 16.10.2012, 58
Vastu võetud 05.03.2009 nr 102
Määrus kehtestatakse Sotsiaalhoolekande seaduse § 23 lg 1 alusel.
Määrus reguleerib puudega lapse hooldajale hooldajatoetuse (edaspidi toetus) määramist ja maksmist Ridala vallas.
(1) Toetuse taotlemiseks esitab isik Ridala Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) taotluse koos lapse puude raskusastme otsusega ja muud vajalikud täiendavad dokumendid (lisa 1).
(2) Toetuse taotlemise päevaks loetakse taotluse ja sellele lisatud dokumentide vastuvõtmise päev. Kui taotlus on saadetud posti teel, loetakse toetuse taotlemise päevaks vallavalitsuses taotluse registreerimise kuupäev.
(3) Kui toetuse taotlusele ei ole lisatud kõiki vajalikke dokumente, teatab vallavalitsus taotlejale kirjalikult esimesel võimalusel, millised dokumendid tuleb hiljemalt ühe (1) kuu jooksul täiendavalt esitada.
(4) Kui taotleja esitab kõik vajalikud dokumendid lõikes 3 nimetatud tähtaja jooksul, loetakse toetuse taotlemise päevaks taotluse registreerimise päev. Kui taotleja ei esita kõiki vajalikke dokumente nimetatud tähtajaks, teeb vallavalitsus otsuse toetuse määramise või määramata jätmise kohta olemasolevate dokumentide alusel.
Toetuse määrab ja selle suuruse otsustab vallavalitsus.
§ 4. Toetuse määramise algtähtaeg
Toetus määratakse toetuse taotlemise kuule järgneva kuu esimesest kuupäevast.
§ 5. Toetuse määramise otsus
(1) Vallavalitsus teeb otsuse toetuse määramise või määramata jätmise kohta (edaspidi otsus) hiljemalt kümne (10) tööpäeva jooksul toetuse taotlemise päevast.
(2) Otsus koosneb:
1) otsuse teinud ameti nimi ja otsuse tegemise kuupäev;
2) kirjeldavast osast, mis sisaldab kokkuvõtet toetuse taotlusest;
3) põhjendusest, milles näidatakse ära otsuse aluseks olevad dokumendid (hooldus- ja sotsiaalteenuste ning toetuste vajaduse hindamisvahend), õigusaktide sätted ning asjaolud;
4) resolutsioonist toetuse taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta;
5) toetuse suurusest;
6) selgitusest otsuse vaidlustamise korra ja tähtaja kohta;
7) märkest otsuse teatavaks tegemise kohta;
8) otsuse teinud ametnike nimedest ja allkirjadest.
(3) Toetuse määramisest või määramata jätmisest teatatakse taotlejale kirjalikult viie (5) tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.
(1) Toetust makstakse igakuiselt jooksva kuu eest:
2) 16 - 18-aastase raske või sügava puudega lapse ühele vanemale või võõrasvanemale, kes ei saa töötada puudega lapse kasvatamise tõttu.
(2) Toetust ei maksta isikule, kellele on seaduse alusel määratud raske või sügav puue.
§ 7. Toetuse maksmise dokumendid
Isikule, kellele on määratud toetus, vormistatakse toimik, mille alusel vormistatakse toetuse maksedokumendid.
1) toetuse saaja teatise põhjal;
2) haigla teatise põhjal, kui toetuse saaja viibib järjest üle kahe (2) kuu haiglaravil;
3) vallavalitsuse korralduse alusel, kui lapsevanem ei täida Perekonnaseadusest tulenevat kohustust puudega last kasvatada ja tema eest hoolitseda.
§ 9. Toetuse maksmise jätkamine
Toetuse maksmise peatamise asjaolude äralangemisel jätkatakse toetuse maksmist nende asjaolude äralangemisele järgnevast kuust.
§ 10. Toetuse ümberarvutamine
Toetuse suurendamist või vähendamist tingivate asjaolude tekkimisel arvutatakse toetus ümber nende asjaolude tekkimise kuule järgneva kuu esimesest kuupäevast.
§ 11. Toetuse maksmise lõpetamine
(1) Toetuse maksmine lõpetatakse toetuse maksmise lõpetamist tingivate asjaolude tekkimise kuule järgnevast kuust.
(2) Toetuse maksmine 16 kuni 18-aastase sügava või raske puudega lapse ühele vanemale või võõrasvanemale, kes ei saa töötada puudega lapse kasvatamise tõttu, lõpetatakse puudega lapse 18-aastaseks saamise kuul.
(3) Toetuse saaja teadliku valeandmete esitamise või toetuse saamist mõjutavate andmete mitteesitamise tõttu lõpetatakse toetuse maksmine vallavalitsuse motiveeritud otsuse alusel, millest teatatakse toetust saanud isikule hiljemalt viie (5) tööpäeva jooksul. Liigselt makstud summad nõutakse tagasi.
§ 12. Teatamise kohustus
Toetuse saaja on kohustatud teatama kirjalikult asjaoludest, mis toovad kaasa määratud toetuse maksmise peatamise, lõpetamise või suuruse muutmise, kümne (10) päeva jooksul nende asjaolude tekkimisest.
Määrust rakendatakse 01. märtsist 2009. a.


Põhja-Pärnumaa Noortevolikogu põhimäärus – Riigi Teataja
Põhja-Pärnumaa Noortevolikogu põhimäärus
Põhja-Pärnumaa Noortevolikogu põhimäärus - sisukord
§ 2 Noortevolikogu ülesanded
§ 3 Valimiste korraldamine
§ 5 Noortevolikogu liikme volituste peatumine ja lõppemine
§ 6 Umbusaldusmenetlus
§ 7 Istungi kokkukutsumine
§ 9 Noortevolikogu õigused ja kohustused
§ 11 Põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
RT IV, 22.11.2018, 9
Vastu võetud 16.11.2018 nr 56
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37 ja noorsootöö seaduse § 9 lõike 3 alusel.
(1) Põhja-Pärnumaa Noortevolikogu (edaspidi noortevolikogu) on Põhja-Pärnumaa Vallavolikogu juures tegutsev Põhja-Pärnumaa noortest koosnev nõuandva õigusega esinduskogu, mis esindab Põhja-Pärnumaa noorte huve.
(2) Noortevolikogu tegevus tugineb demokraatia põhimõtetel, liikmete omaalgatusel ja ühistegevusel. Noortevolikogu põhitegevus on kaasata noori aktiivselt osalema ühiskondliku elu korraldamises.
(3) Noortevolikogu ettepanekud on Põhja-Pärnumaa Vallavolikogule (edaspidi vallavolikogu) ja Põhja-Pärnumaa Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) soovitusliku iseloomuga.
(4) Vallavolikogu ja vallavalitsus konsulteerivad noortevolikoguga valla noorsootöö kavandamisel, teostamisel ja hindamisel.
(5) Noortevolikogu juhindub oma tegevuses riigi ja Põhja-Pärnumaa valla (edaspidi valla) õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
§ 2. Noortevolikogu ülesanded
Noortevolikogu ülesandeks on:
1) tegeleda valla noorte seisukohtade väljaselgitamisega valla elu puudutavates küsimustes ning nende seisukohtade esitamisega valla noorsootööspetsialistile, vallavolikogule ja vallavalitsusele;
2) kaitsta ettepanekute kaudu noorte huvisid neid puudutavates valdkondades;
3) teha ettepanekuid ka muudes noori otseselt mittepuudutavates küsimustes;
4) seista valla õpilaste õpitingimuste ja hariduse kvaliteedi eest;
5) aidata kaasa valla noorte vaba aja sisustamisele;
6) arendada koostööd volikogu, vallavalitsuse ja noorte vahel;
7) soodustada noorte omaalgatusliku ja vabatahtliku tegevust ning noorteürituste korraldamist;
8) tekitada noortes motivatsiooni siduda oma tulevik vallaga;
9) levitada noori puudutavat informatsiooni läbi koolide, noortekeskuste, noorteorganisatsioonide ja huvigruppe esindavate noorte;
10) teha koostööd teiste valdade ja/või linnade noortevolikogudega ning erinevate organisatsioonidega, seltsidega, liitudega, ettevõtjatega ja üksikisikutega nii kodu- kui välimaal;
11) esindada valla noori maakondlikel, riikliku või rahvusvahelise tasandi noorteüritustel.
12) täita muid ülesandeid, mis on vajalikud valla noorte õigustatud huvide kaitsmiseks.
§ 3. Valimiste korraldamine
(1) Kandideerimis- ja hääletamisõigus on 13-26-aastasel noorel, kelle elukoht rahvastikuregistri andmete kohaselt on Põhja-Pärnumaa vallas.
(2) Kuni 13-liikmeline noortevolikogu valitakse salajasel hääletamisel kaheks aastaks. Noortevolikogu järgmise koosseisu liikmete arvu määrab noortevolikogu.
(3) Noortevolikogu valimist korraldab kuni viieliikmeline valimiskomisjon.
(4) Valimiskomisjoni koosseisu kinnitab noortevolikogu hiljemalt valimisteaasta 1. oktoobriks.
(5) Valimiskomisjoni kuuluvad:
1) vallavalitsuse noorsootööspetsialist;
2) valla noorsootöötaja;
3) kaks õpilasesinduse esindajat – (üks Vändra Gümnaasiumist ja üks Pärnu-Jaagupi Põhikoolist);
4) üliõpilaste esindaja.
(6) Valimiskomisjoni koosseisu ei tohi kuuluda noortevolikogusse kandideerijad.
(7) Valimiskomisjon valib oma liikmete seast esimehe ja aseesimehe, kelle ülesandeks on komisjoni tegevuse korraldamine.
(8) Teave valimiste toimumisaja kohta, valimiskomisjoni asukoht, tööaeg ja kontaktandmed avaldatakse hiljemalt 10. oktoobriks valla veebilehel ja noortevolikogu Facebooki lehel.
(9) Noortevolikogusse kandideerija esitab nõuetekohasel vormil (lisatud määrusele) kandideerimisavalduse valimiskomisjonile hiljemalt 30. oktoobriks.
(10) Valimiskomisjon registreerib kõik nõuetekohaselt registreerimiseks esitatud kandidaadid nende esitamise järjekorras. Kandidaatidele antakse numbrid liisuheitmise teel, mille viib läbi valimiskomisjon. Kandidaatide numbrid algavad 101-st.
(11) Valimiskomisjoni poolt registreeritud kandidaatide nimekiri avaldatakse alates 1. novembrist valla veebilehel, noortevolikogu Facebooki lehel ning valimispäeval hääletusruumis.
(12) Valimiste toimumise aja määrab valmiskomisjon hiljemalt 30 päeva enne valimispäeva.
(13) Valimised viib läbi valimiskomisjon.
(14) Valimistoimingu ajal registreeritakse dokumendi alusel valijad nimekirjas, milles on valija järjekorranumber, ees- ja perekonnanimi, vanus, elukoha aadress ja allkiri valimissedeli kättesaamise kohta.
(15) Valimissedeli vormi kinnitab valimiskomisjon.
(16) Valija märgib valimissedelile kandidaadi numbri ja laseb täidetud sedeli hääletuskasti. Hääletamisruum peab võimaldama hääletuse salajasuse.
(17) Hääletamis- ja valimistulemuse teeb kindlaks valimiskomisjon, kes koostab hääletamis- ja valimistulemuste kohta protokolli. Valimiskomisjon registreerib protokollilise otsusega valituks osutunud noortevolikogu liikmed ja asendusliikmed.
(18) Viie tööpäeva jooksul pärast valimispäeva avalikustab valimiskomisjon valimistulemuse valla veebilehel ja noortevolikogu Facebooki lehel.
(19) Valimiskomisjon võib oma täpsema töökorralduse kehtestada valimiskomisjoni töökorraga.
(1) Esimesel noortevolikogu koosolekul valitakse liikmete hulgast salajasel hääletusel noortevolikogu esimees ja aseesimees ning nimetatakse protokollija. Kuni esimehe valimiseni juhatab istungit valimiskomisjoni esimees. Esimehe valimise viib läbi valimiskomisjon. Aseesimehe valimiseks ja kõigi järgnevate isikuvalimiste läbiviimiseks moodustatakse noortevolikogu liikmetest vähemalt kolmeliikmeline hääletuskomisjon.
(2) Noortevolikogu esimehe ülesanneteks on noortevolikogu töö koordineerimine, koosolekute juhatamine ning otsuste ja ettepanekute esitamine vallavolikogule ja -valitsusele.
(3) Noortevolikogu esimehe äraolekul juhib noortevolikogu koosolekut aseesimees. Aseesimehe äraolekul juhib noortevolikogu koosolekut noortevolikogu vanim liige.
(4) Noorevolikogu protokollija protokollib koosolekuid ja korraldab noortevolikogu asjaajamist.
§ 5. Noortevolikogu liikme volituste peatumine ja lõppemine
(1) Noortevolikogu liikme volitused peatuvad:
1) tema kirjaliku avalduse alusel;
2) kui ta ei ole osalenud kolmel järjestikusel noortevolikogu koosolekul.
(2) Noortevolikogu liikme volitused lõpevad tema avalduse alusel.
(3) Noortevolikogu liikme volituste peatumise või lõppemise korral määrab valimiskomisjon asendusliikme asendusliikmete nimekirja alusel.
§ 6. Umbusaldusmenetlus
(1) Noortevolikogu esimehele või aseesimehele võib avaldada umbusaldust juhul kui:
1) tema tegevus ei vasta noortevolikogu põhimäärusele või ei täideta kohaliku omavalitsusega sõlmitud kokkuleppeid;
2) ta ei ole võimeline noortevolikogu tööd juhtima oma vähese aktiivsuse või mõne muu põhjuse tõttu;
3) tema tegevus kahjustab noortevolikogu mainet.
(2) Umbusaldusavaldus peab olema allkirjastatud vähemalt poolte liikmete poolt ja umbusaldust põhjendav.
(3) Umbusalduse avaldamine vabastab noortevolikogu esimehe või aseesimehe tema ametist ja koosolekut asub juhtima asendaja.
(4) Kõik noortevolikogu liikme vahetusega seotud toimingud teeb valimiskomisjon ja koostab selle kohta protokollilise otsuse.
§ 7. Istungi kokkukutsumine
(1) Noortevolikogu istungi kutsub kokku ja päevakorra kavandi koostab noortevolikogu esimees või tema asendaja.
(2) Küsimuse võtmiseks noortevolikogu koosoleku päevakorda esitatakse kirjalik ettepanek noortevolikogu esimehele.
(3) Noortevolikogu koosoleku päevakorra kavandi koostab esitatud ettepanekute põhjal noortevolikogu esimees või tema asendaja.
(4) Noortevolikogu koosoleku kutse koos päevakorra kavandiga saadetakse noortevolikogu liikmetele elektrooniliselt hiljemalt 4 päeva enne noortevolikogu koosoleku toimumist ja avaldatakse valla veebilehel ning noortevolikogu Facebooki lehel.
(1) Noortevolikogu tutvub oma eesmärkide saavutamiseks vallavolikogu eelnõudega ning esitab omapoolse arvamuse, kui selleks on vajadus.
(2) Noortevolikogu töövormiks on koosolek, mis toimub vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kord kuus.
(3) Koosolekud on avalikud.
(4) Otsused võetakse vastu poolthäälte enamusega.
(5) Noortevolikogu koosolekud protokollitakse ja avalikustatakse valla veebilehel ja noortevolikogu Facebooki leheküljel kokkuvõttena.
(6) Noortevolikogu otsused on vallavolikogule ja -valitsusele soovitusliku iseloomuga.
(7) Noortevolikogu lähtub oma töös päevakavast, mis kinnitatakse esimese punktina koosolekul.
(8) Noortevolikogu võib oma täpsema töökorralduse kehtestada noortevolikogu töökorraga.
§ 9. Noortevolikogu õigused ja kohustused
1) arutada valla noori puudutavaid küsimusi ning teha ettepanekuid vallavolikogule ja vallavalitsusele;
2) tutvuda vallavolikogu eelnõudega, mis puudutavad noortega seotud küsimusi ja valdkondi;
3) esitada ettepanekuid vallavolikogu vastavale komisjonile vallavolikogu menetluses olevate õigusaktide eelnõude kohta, mis on seotud noorte huvidega ning osaleda ettepanekute aruteludel;
4) moodustada töörühmi ja algatada teemaarutelusid;
5) algatada noorteprojekte;
6) valida liikmete hulgast isik või isikud, kes osalevad riiklikes ja rahvusvahelistes noortevõrgustikes;
7) viia läbi noori puudutavaid uuringuid ja küsitlusi ning esitada sellekohased analüüsid vallavolikogule tutvumiseks ja seisukoha võtmiseks;
8) taotleda oma tegevuseks valla eelarvest rahalist toetust.
(2) Noortevolikogu on kohustatud:
1) arvestama valla noorte huvide ja ettepanekutega;
2) toetama ja aitama kaasa valla noorsootöö arendamisele;
3) tegema koostööd valla õpilasesinduste, noortekeskustega ja noorteühingutega;
4) olema informatsiooni vahendajaks vallavolikogu ja vallavalitsuse ning noorte vahel;
5) kinni pidama käesolevast põhimäärusest ja kasutama talle eraldatud vahendeid ja tegevustoetust sihipäraselt.
6) andma informatsiooni oma tegevusest vallavolikogule kord aastas.
(3) Noortevolikogu liikmetel on kohustus järgida ning olla valla noortele eeskujuks oma tervislike eluviiside, eetiliste tõekspidamiste ning käitumisega.
§ 11. Põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine
Noortevolikogu põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks vallavolikogu noortevolikogu ettepanekul.
(1) Noortevolikogu esimeses koosseisus on 13 liiget.
(2) Noortevolikogu esimese koosseisu valimise läbiviimiseks:
1) nimetab valimiskomisjoni liikmed vallavalitsus;
2) määrab ja avaldab valimiskomisjon valimiste toimumisaja, valimiskomisjoni asukoha, tööaja ja kontaktandmed valla veebilehel ja noortevolikogu Facebooki lehel;
3) määrab valimiskomisjon kandideerimisavalduste esitamise tähtaja;
4) avaldab valimiskomisjon valla veebilehel ja noortevolikogu Facebooki lehel registreeritud kandidaatide nimekirja viie tööpäeva jooksul arvates registreerimisest.
Lisa Kandideerimisavaldus
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus. Lisatud lisa Riigi Teataja seaduse § 10 lg 3 alusel ja arvestades Põhja-Pärnumaa 21.06.2019 taotlust nr 11-6/1768


text:
Korduma kippuvad küsimused | Korruptsioon
"Ükski teadus ei ole immuunne
poliitika- ja korruptsioonipisikule"
Mis on korruptsioon?
Korruptsioonivastane tegevus Eestis
Korruptsioon Eestis
Huvide deklareerimine
Huvide konflikti juhtumeid ja lahendusi
Käsiraamat volikogudele
Korruptsioonivastase seaduse videokoolitus
Korruptsiooniriskide juhtimine äris
Rahvusvahelised hinnangud Eestile
Mida tähendab praktikas korruptsioonivastasest seadusest tulenev nõue ametiasutustel tagada korruptsiooni ennetamise alane teadlikkus ja kohustustest kinnipidamise kontroll?
Teadlikkuse tõstmiseks sobib kasutada nii loenguruumi koolitusi, valdkonna tüüpiliste huvide konflikti juhtumite kaardistamist ja lahenduste väljapakkumist (mõned näidised on leitavad korruptsiooniveebist, mida iga asutus saab vastavalt oma vajadustele kohandada), testküsimusi sellistele juhtumitele hinnangu andmiseks koos järgneva aruteluga, õppesimulatsioone jms.
Korruptsiooniriskide hindamine ja maandamine on lahutamatu ennetuse osa ning peaks eelnema töötajate koolitamisele või toimuma vähemalt sellega samal ajal. Kui riskid on tuvastamata, on neid ka raske ennetada. Riskide hindamine võimaldab saada vastuse, kuhu tuleks suunata korruptsiooniennetuse fookus asutuses. Riskide hindamiseks on võimalik kasutada erinevaid metoodikaid.
Riskide hindamise erinevaid metoodikaid:
SNC-Lavalini juhis
Seni on Eestis ainsa valdkonnana kaardistatud tervishoiu korruptsiooniriskid: Eesti tervishoiu korruptsiooniriskide kaardistus
Justiitsministeeriumi initsiatiivil on loodud korruptsiooniennetuse võrgustik, mis muuhulgas jagab liikmete vahel parimaid praktikaid korruptsiooni ennetamiseks.
Kohustustest kinnipidamise kontroll tähendab avalikku ülesannet täitva asutuse ülevaadet sellest, kas tema nimel, ülesandel või järelevalve all avalikku ülesannet täitev ametiisik peab kinni ametiisiku korruptsioonivastasest seadusest tulenevatest kohustustest, näiteks:
1) kas ta ei pea otsustama enda või temaga seotud isikutele lubade või soodustuste andmist;
2) kas ta ei pea otsustama lubade või soodustuste andmist isikute suhtes, kellelt ta on vastu võtnud soodustusi või kellega ta on kõrvaltegevuse tõttu suhetes – kui esineb korruptsioonioht;
3) kas ta ei kuritarvita oma positsioonist tulenevat korruptiivselt oma mõju, siseteavet või avalikku vahendit.
Seadus ei näe ette, et asutuselt nõutav kontroll oleks totaalne. See saab toimuda üksnes muudest seadustest tulenevas ulatuses. Muu hulgas tuleb järgida isikuandmete kaitse nõudeid – isikuandmete kogumine (nt töötajaga seotud füüsiliste isikute kohta) võib toimuda vaid andmesubjekti eelnevalt informeeritud nõusolekul. Vaata täpsemalt
Andmekaitse juhis
Kes on ametiisik ja kuidas ta eristub ametnikust
Ametiisikuks olemise eelduseks on teise isiku suhtes siduvate otsuste ning toimingute tegemine või nendes osalemine. Ametnik on avalik-õiguslikus teenistuses oleva töötaja, kes teostab avalikku võimu (poliitikakujundamine, süüteomenetlus jne). Kõik ametnikud ei ole tingimata ametiisikud ning vastupidi, ametiisik ei pea tingimata olema ametnik. Ametiisik võib olla ka näiteks vabakutseline, kes täidab avalikku ülesannet.
Ametnik (avaliku teenistuse seaduse mõiste) on ametiasutuses teenistuses oleva isik, kes teostab avalikku võimu (poliitikakujundamine, süüteomenetlus jne). Ametnik nimetatakse ametikohale. Ametikohtade nimetused, arv ja muud näitajad määratakse kindlaks ametiasutuse teenistuskohtade koosseisus.
Ametiisik (korruptsioonivastase seaduse mõiste) on iga isik, kes täidab avalikku ülesannet ja kellel on selle ülesande täitmiseks ametiseisund, see tähendab pädevus teha teise isiku suhtes siduvaid otsuseid või toiminguid. Otsuse tegemise pädevuseks loetakse ka otsuse tegemises osalemist (nt otsustava kogu liikmena või otsustamise eri etappides) või otsuse sisulist suunamist. Ametiseisund võib tuleneda nii õigusaktist, asutuse siseaktist kui ka aktsepteeritud tegelikust töökorraldusest.
Võib siiski eeldada, et ametnik – avaliku võimu teostaja – on ühtlasi ametiisik. Selle eelduse kummutamiseks tuleb veenduda, et konkreetsel ametnikul puudub ametiseisund ehk pädevus teha teise isiku suhtes siduvaid otsuseid või toiminguid, osaleda selle tegemises või sisulises suunamises. Kehtiva avaliku teenistuse seaduse kontekstis ei ole võimalik, et ametiasutusel puudub avalik ülesanne.
Mille järgi otsustada, kas töötajal on ametiseisund või ei ole ?
Lühidalt, ametiseisund on pädevus (õigust või kohustus) avaliku ülesande täitmisel teha teist isikut mõjutav otsus või toiming või osaleda selle tegemises. Selline pädevus võib tuleneda nii õigusaktist, lepingust kui ka asutuse faktilisest töökorraldusest.
Riigikohus on leidnud, et ametiisiku seisundi saamiseks piisab, kui isik on faktiliselt asunud täitma ametiisiku kohustusi, sõltumata sellest, kas tema ametialased kohustused on välja toodud eraldi töölepingu lisana; isikule karistusõiguslikus mõttes ametiseisundi omistamine lähtub nii isiku ametikohast ja -juhendist kui ka tema tegelikust rollist otsuste kujundamisel ja vastuvõtmisel ametiasutuses (otsused nr III-1/1-24/95 ja 3-1-1-95-12, p 14.2), Võib järeldada, et kui õigusakt või leping, mis ei näe ette isiku ametiseisundit, on vastuolus isiku tegeliku pädevusega otsust teha, tuleb korruptsiooniennetuslikku eesmärki arvestades eeldada, et isikul on ametiseisund,
Isik, kes asendab lühema või pikema perioodi jooksul ametiisikut ning kellel on asendamise ajal need pädevused, mis teevad asendatavast ametiisiku, on ametiisik.
Otsuse ja toimingu mõistete määratlemisel tuleb ametiseisundi tuvastamisel lähtuda korruptsioonivastase seaduse § 2 lõikes 2 antud sisust, mitte samade terminite tähendusest muude seaduste järgi.
Otsused on nii üldaktid (seadus, määrus, seadlus), haldusaktid (nt tegevusloa andmine, ettekirjutus, kellegi ametisse nimetamine, armuandmine), kohtulahendid, asutuse siseaktid, kui ka tehingu sisuks olev tahteavaldus (tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 67 lg 1 kohaselt sisaldub tehingus kindla õigusliku tagajärje kaasatoomisele suunatud tahteavaldus). Nii on otsuse tegijad näiteks riigi- või munitsipaalvara hankimise, haldamise, erastamise, võõrandamise või kasutusse andmisega tegelevad iisikud, teenuste tellimisega ning eelarvevahendite, EL fondide vahendite ja välisabi kasutamise lepingute sõlmimisega tegelevad isikud, majandus- ja haldusametnikud, koolitusjuhid, IT-juhid ning riigihangete, konkursside, projektide ja toetuste otsustamisega seotud ametiisikud.
Toiming on teisele isikule õiguslikku või vältimatut faktilist tagajärge põhjustav tegevus, mis ei ole otsuse tegemine. Näiteks on toiminguks kinnipidamine, läbiotsimine, kohtulik vaatlus, registrikanne, vahetu sund (füüsilise isiku, looma või asja mõjutamine füüsilise jõu, erivahendi või relvaga), hädaabi numbrile vastamine ja päästetöö päästeseaduse tähenduses, tee sulgemine, selgituse või muu mittesiduva akti andmine, tuvastamine, tõendamine, tõestamine tõestamisseaduse tähenduses, väljatõstmine.
Ametiseisund eeldab isiku pädevust (õigust või kohustust) kuidagi toimida. Tõik, et isikul on õiguspärane või õigusvastane võimalus nii või teisiti toimida, ei saa lugeda ametiseisundi tunnuseks. Näiteks, kuigi asutuse valvur saab kõrvale toimetada asutusse kohale toodud kirja, ei ole tal pädevust otsustada kirjade vastuvõtmata jätmist ning seega puudub tal selles osas ametiseisund.
Tähelepanu tuleb pöörata ka korruptsioonivastase seaduse § 2 lõikele 3, mille kohaselt käsutustehingu tegemise kohustust ei loeta otsuse tegemise pädevuseks juhul, kui isikul puudub õigus määrata tehingu asjaolusid ning toimingu sooritamise kohustust ei loeta toimingu tegemise pädevuseks juhul, kui isikul puudub õigus määrata toimingu tagajärge mõjutavaid asjaolusid. Üldistades ei ole sellest täpsustusest tulenevalt ametiseisundit isikul, kelle pädevus ammendub otsuse täitmise kohustusega.
Mille järgi piiritleda, kas tegemist on avaliku ülesandega või mitte?
Avaliku ülesande määratlust seadustes ei ole. Avalikke ülesandeid võib määratleda kui seadusega pandud ülesandeid, tingimata ei pea olema täidesaatva võimu volituste kasutamisega. Riigikohtu (3-3-4-1-10) hinnangul on tegemist muuhulgas ülesandega, mis on tuletatav tõlgendamise teel.
Avaliku ülesande täitmise hulka kuulub ka avaliku teenuse osutamine. Avaliku teabe seaduse § 5 lg 2 sätestab näiteks, et eraõiguslikule juriidilisele isikule ja füüsilisele isikule laienevad teabevaldaja kohustused, kui isik täidab seaduse, haldusakti või lepingu alusel avalikke ülesandeid, sealhulgas osutab haridus-, tervishoiu-, sotsiaal- või muid avalikke teenuseid, – teabe osas, mis puudutab nende ülesannete täitmist. Avalikud teenused on kõik ülesanded, mille suhtes eksisteerib avalik huvi või mis teenivad üldist heaolu. Avalikuks teenuseks saab pidada kolmandate isikute suhtes siduvate otsustuste tegemist, sunni rakendamist, sotsiaal- ja haridusteenuse osutamist.
Kas avalikus teenistuses töölepinguga töötav isik saab olla ametiisik?
Jah, saab. Ametiisiku staatus ei sõltu mitte töötamise vormist, vaid sellest, kas tal on ametiseisund.
Mida tähendab toimingus või otsuses osalemine?
Toimingus ja otsuse tegemisel osalemist loetakse korruptsioonivastases seaduses toimingu või otsuse tegemiseks. Osalemine saab toimuda mitmel viisil: näiteks otsuse kujunemise või toimingu tegemise erinevates etappides või otsustamisel või toimingu tegemisel kollegiaalse organi liikmena. Otsustamisel või toimingu tegemisel kollegiaalse organi koosseissus ei oma tähtsust see, et isik annab vastuhääle, on erapooletu või muul viisil passiivne – õigus otsustada või toimida on tal olemas. Toimingu või otsuse tegemine on tulenevalt korruptsioonivastase seaduse § 11 lõikest 1 keelatud ka kollektiivse organi liikmel, kui esineb vähemalt üks viidatud lõike punktides 1-3 sätestatud toimingupiirangu alus.
Kui osalemine toimingus või otsuse tegemisel leiab aset otsuse kujunemise või toimingu tegemise erinevates etappides, on samuti keelatud teha otsust või toimingut ametiisikul, kui esineb vähemalt üks korruptsioonivastase seaduse § 11 lõike 1 punktides sätestatud toimingupiirangu alus. Näiteks, kui ettekirjutuse andmiseni viivas järelevalvemenetluses osaleb isik, kelle suhtes esineb toimingupiirangu kohaldamise alus, laieneb sellele isikule toimingupiirang isegi juhul, kui sellel isikul ei ole õigus otsust lõplikult formuleerida ega allkirjastada.
Korruptsioonivastane seadus läheb toimingus või otsuses osalemise osas veelgi kaugemale, lugedes otsuse või toimingu tegemiseks ka otsuse või toimingu sisulist suunamist isiku poolt, kellel formaalne pädevus otsustamises või toimingu tegemises puudub. Riigikohus on leidnud, et ametiisiku obligatoorselt vajalikuks pädevustunnuseks ei ole lõplik iseseisev haldamis-, järelevalve- või juhtimisotsuste vastuvõtmine, vaid piisab sellest, kui isik saab niisuguse otsuse tegemise protsessi sisuliselt suunata (3-1-1-109-09, p 9.2; 3-1-1-68-05, p 8).
Oluline on siiski arvestada, et korruptsioonivastane seadus (§ 2 lg 3) ei loe otsustamiseks või toimingu tegemiseks sellise isiku tegevust, kellel puudub õigus määrata tehingu asjaolusid või toimingu tagajärge mõjutavaid asjaolusid. Ametiisiku tegevusel peab olema vähemalt võimalik seos otsuse või toimingu tagajärjega teisele isikule. Vastavalt korruptsioonivastase seaduse § 11 lg 3 punktile 6 ei pea toimingupiirangut kohaldama, kui rutiinse otsuse või toimingu tegemisel korruptsioonioht puudub. Näiteks mõõdulindist kinni hoidmine järelevalve tegevuse käigus ei ole üldjuhul toimingus osalemine. Samuti sekretär, kes trükib etteütlemise peale menetlusotsust, ei osale otsuse tegemisel sisuliselt ja tõenäoliselt talle ametiseisundi määratlus ei laiene.
Mis asi on avalik vahend? Kas ma töölt pastakat tohin koju kaasa võtta?
Avalik vahend on avaliku ülesande täitmiseks mõeldud materiaalne või muu ressurss, nt eelarvest eraldatud summa, avalikku ettevõtjasse või sihtasutusse paigutatud avaliku sektori varad, nimetatud vahendite arvelt värvatud tööjõuressurss või muretsetud sisseseade, tarkvara, sõidukikütus, sideteenus või elektrienergia. Samuti on avaliku ülesande jaoks mõeldud avalikku ülesannet täitva asutuse töötajate tööaeg ja asutuse kasutusse antud ruumid. Nagu nimetatud, on sellise vahendi otstarve avaliku ülesande täitmine – kas vahetult (nt riigikaitse investeeringuteks, sotsiaal- või tegevustoetusteks mõeldud summad), kaudselt (ametnike palgafond ja infrastruktuur) või veelgi kaudsemalt (avaliku sektori investeeringud, mille kasumit saab kasutada vahetult avaliku ülesande täitmiseks).
Isikule usaldatud võõra vara ebaseaduslik enda või kolmanda isiku kasuks pööramine on omastamine ja karistatav kriminaalkorras. Igasugune otsene rahalise ressursi kõrvalejuhtimine selle seaduspärasest otstarbest on üldjuhul karistatav omastamisena, Kui avalikku vahendit kasutatakse küll seaduslikult, kuid ametiisiku poolt ametikohustusi rikkudes viisil, mis toob kaasa avaliku huvi seisukohast ebavõrdse või põhjendamatu eelise ametiisikule või kolmandale isikule, on see keelatud. Kui selline tegu pannakse toime omakasu eesmärgil, on see karistatav väärteona.
Näiteks võib olla kehtestatud kord asutuse telefoni või asutuse auto kasutamiseks, millega keelatakse või limiteeritakse erakõnede pidamist või erasõitude tegemist. Kui sellist keeldu või limiiti rikutakse, on tegu ametikohustuse rikkumisega. Vähemalt ametnik suhtes kehtivad nõuded, et tema tegevus peab vastama seadustele ja õigusaktidele ning ta peab kasutama ametiasutuse ning tema enda kasutusse antud vara ja vahendeid heaperemehelikult ja sihipäraselt (avaliku teenistuse seaduse § 50 ja § 50 lg 5). Kui selline rikkumine toob kaasa ebavõrdse või põhjendamatu eelise, on tegu avaliku vahendi korruptiivse kasutamisega.
Samuti tundub näiteks korruptiivne olukord, kui asutuse juht loob suveperioodiks ebavajaliku töökoha oma perekonnaliikme jaoks, ülemus viib alluvad tööajal tuttava talumehe juurde kartuleid võtma, majandusosakonna juhataja hoiab oma autot talveperioodil asutuse garaažis või ettevõtlusega tegelev ametiisik kasutab oma töökohta ametiasutuses oma ettevõtte kontorina. Otsustavaks on siiski see, kas loodav eelis on avaliku huvi seisukohast ebavõrdne või põhjendamatu. Töökoha pastaka kojuviimine, eramobiiltelefoni laadimine töökoha seinakontaktist või töökoha printerist paari lehe erakirjavahetuse trükkimine seda piiri ilmselt ei ületa. Eriti aga mitte juhul, kui ametiisikule ei kompenseerita erapastaka või -mobiili kasutamist tööasjade ajamiseks või kodusest printerist tööasjade trükkimist.
Mis vahe on mõjuvõimuga kauplemisel ja mõju korruptiivsel kasutamisel?
Mõjuvõimuga kauplemisest erinevalt puudub mõju korruptiivses kasutamises vastutasu element – mõju korruptiivne kasutaja ei „müü“ tingimata oma mõju ning võib seda kasutada ka vahetult enda kasuks; mõjuvõimuga kauplemise puhul on just väidetava või tegeliku mõjuga tasu eest kauplemine see, mida ette heidetakse. Mõju saab korruptiivselt kasutada ametiisik, seevastu mõjuvõimuga kaupleja ei pruugi olla ametiisik. Mõju korruptiivne kasutamine eeldab ametikohustuste rikkumist, mõjuvõimuga kauplemine seda ei eelda. Mõjuvõimuga kauplemise puhul soovitakse lõppastmes mõjutada ametiisikut, samas mõju korruptiivse kasutamise puhul võib mõjutatav olla ükskõik milline isik. Mõjuvõimuga kauplemise eest on ette nähtud kriminaalkorras karistus, mõju korruptiivne kasutamine omakasu eesmärgil toob kaasa väärteovastutuse.
Mis vahe on korruptiivsel tulul ja altkäemaksul?
Kui ametiisikule varalise või muu soodustuse pakkumise või andmise ning ametiisikult loodetava, saadava või juba saadud ametialase teene vahel on teadlik seos, on tegemist altkäemaksuga. Kui vastuteene ei ole tuvastatav, võib olla tegu korruptiivse tuluga.
Korruptiivne tulu on (samuti varaline või muu) soodustus, mis on ametiisikule endale või kolmandale isikule:
1) ametiisiku ametikohustuste tõttu pakutud (kuid mille puhul konkreetne vastuteene ei ole tuvastatav või tehingu pooltele teadvustatav);
2) ametiisiku poolt nõutud või
3) ametiisiku kohustusi rikkudes saadud.
Kolmandale isikule pakutud soodustus esineb näiteks juhul, kui soodustuse pakkuja teeb annetuse ametiisikuga seotud erakonnale vähemalt ametiisiku teadmisel ja heakskiidul, maksab ametiisiku teadmisel ja heakskiidul kinni ametiisiku lapse spordilaagris osalemisega seotud kulud või sõlmib endale ilmselt ebasoodsa tehingu ametiisiku ainuosalusega osaühinguga.
Soodustust loetakse ametiisiku ametikohustuste tõttu pakutuks eelkõige juhul, kui selle andja läbinähtav eesmärk on mõjutada ametiisikut üldiselt soodustuse andjat eelistama. See, kas ametiisik nõustub käituma vastavalt soodustuse pakkuja ootustele, ei ole otsustav.
Ametiisiku poolt nõutud soodustuseks loetakse iga soodustust, mille saamise algatus tuleb ametiisikult, vaatamata sellele, kas soodustus on mõeldud vastuteenena ametiisiku konkreetsele käitumisele või mitte. Siin on ametiisiku korruptiivse rikastumise vältimise eesmärk esikohal.
Ametikohustusi rikkudes saadud soodustuseks loetakse iga soodustust, mis on saadud tegevus- või toimingupiirangut või ametiseisundi, avaliku vahendi, mõju või siseteabe korruptiivse kasutamise keeldu või muid ametiisiku kohustusi rikkudes.
Soodustuse mõiste hõlmab nii varalisi (sh rahalisi) ja mittevaralisi soodustusi. Varem kehtinud korruptsioonivastane seadus käsitles korruptiivse tuluna kasu, mis saadi rahalisi maksena, kingitusena, loonustasuna, kasuliku vastuteenuse või soodustusena, aktsiate, osatähtede ja muude väärtpaberite samuti osaühingu osade tasuta üleandmise või alla nende turuhinna müümise teel, kinnisasja kaasomanikuks, aktsiaseltside ja muude äriühingute osanikuks või aktsionäriks võtmise teel, samuti eelpool märkimata majandusliku või muu kasuna. Samad kasu liigid on hõlmatud ka kehtiva korruptsioonivastase seaduse soodustuse mõistes (soodustuse mõistet kasutab ka karistusseadustik altkäemaksu määratlemisel). Üldjuhul ei ole soodustuseks kulude hüvitis.
Altkäemaks kuulub karistamisele karistusseadustiku alusel. Korruptiivse tulu vastuvõtmise eest on ette nähtud väärteovastutus. Altkäemaksu andjat ja vahendajat karistatakse samuti kriminaalkorras, korruptiivse tulu andjat ja vahendajat aga mitte.
Mida tähendab tegevuspiirang? Kellele see kohaldub?
Tegevuspiirang tähendab keeldu tegeleda kõrvaltegevusega. Ametnikele kohalduvad tegevuspiirangud on sätestatud avaliku teenistuse seaduse §-s 60, muude ametiisikute vastavad piirangud eriseadustes (nt Vabariigi Valitsuse seadus, kohaliku omavalitsuse korralduse seadus, kohtute seadus). Kui toimingupiirangu eesmärk on konkreetseotsuse või toimingu puhul huvide konflikti vältimine, siis tegevuspiirangu eesmärk on laiemalt vältida tegevusi, mis võiksid takistada ametikohustuste objektiivset täitmist või viia korruptsiooniohtlikku olukorda.
Mida tähendab toimingupiirang? Kellele see kohaldub?
Toimingupiirangu eesmärk on huvide konflikti vältimine. Piirangutega välistatakse olukord, kus ametiisik teeb iseenda või temaga seotud isiku suhtes otsuse või toimingu.
Toimingupiirangud kohalduvad kõigile ametiisikutele korruptsioonivastase seaduse mõttes. Toimingupiirangu või toimingupiirangu kohaldamata jätmise tingimuste teadev rikkumine on väärtegu või, sõltuvalt otsuse või toimingu väärtusest, kuritegu.
Millised on hädaseisundid, kui toimingupiirangut kohaldama ei pea?
Näiteks on hädaseisundiga tegemist, kui vallas on öösel veeavarii, mis uputab kogu küla ja ainuke kiiresti kättesaadav torulukksepp on vallavanema poeg, kes selle ööga palju raha teenib, kui torud korda teeb.
Millised on otsused või toimingud, millega asutus tagab oma töö korraldamise?
Selliseks näiteks on juhtum, kus asutuse juht peab sõlmima asutuse nimel liisinglepingu auto kohta, mida ta ise tulevikus kasutama hakkab, määrama endale telefonilimiiti või tellima oma kabinetti uut mööblit. Samuti on selliseks otsuseks või toiminguks sisekorra kehtestamine, millega ka asutuse juht ise seotud on, või igapäevaste tööülesannete jagamine alluvatele, kelle hulgas on ka tema lähedasi.
Kuna viimatinimetatud lähedaste tööle võtmine või ametisse nimetamine (samuti edutamine, vallandamine) on teenistusliku küsimuse lahendamine, ei ole see toimingupiirangu kohaldamise erand nendel juhtudel kohaldatav.
Millised on rutiinsed otsused, mille puhul korruptsioonioht puudub?
Need on toimingud, mille puhul teistsuguse toimingu tegemine oleks ebatõenäoline, näiteks sünnitunnistuse väljastamine lapselapsele; rutiinse palgakäskkirja allkirjastamine jms.
Mida tähendab ebamõistlik toimingupiirang sõltuvalt kohalikust eripärast?
Näiteks võib tuua väikese rahvaarvuga ja eemalasuvad omavalitsused (nt Ruhnu, Piirissaare), kus valla huvides toiduainete ostmine kohalikust poest võib olla oluliselt mõistlikum ka juhul, kui see pood kuulub selle ostutehingut tegeva ametniku perekonnaliikmele.
Kuidas peab ametiasutus teavitama toimingupiirangu puhul tehtud erandist?
Asutuse veebilehel tuleb tähtajatult avaldada teade, et „toimingupiirang jäeti kohaldamata“; teates võivad sisalduda muud asjaolud, nt, et mittekohaldamise alus on KVS § 11 lg 3 p 4, et see puudutab aasta palkade käskkirja või preemiat, või et see puudutab juhiga seotud isikut. Teate avaldamisel ei tohi rikkuda isikandmete kaitse põhimõtteid ega ärisaladust.
612 3657
Kuidas toimida korruptsiooni puhul?
Vaata lisaks: Korruptsioonivaba Eesti | Eetikaveeb
Justiitsministeerium, Tõnismägi 5a, korruptsioon@just.ee

matches:
Riigikohus
§ 2
§ 67
§ 2
§ 5
§ 11
§ 11
Riigikohus
§ 11
§ 50
§ 50
§ 11


3) ta ei ole saanud ega taotle samal ajal sama tegevuse või investeeringuobjekti kohta toetust riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või muudest välisvahenditest ega muud tagastamatut riigiabi;
(1) Tegevuspiirkond on kohaliku tegevusgrupi liikmeks olevate valdade, sealhulgas vallasiseste linnade ja kuni 4000 elanikuga linnade territoorium. Linna elanike arvus on lubatud põhjendatud erandid, mille aluseks on linna elanike arvu vastavus § 2 lõikes 3 nimetatud määruse § 3 lõikes 1 sätestatud nõudele sama määruse nõuete kohase strateegia ettevalmistamise ajal.
(1) Kohaliku tegevusgrupi liikmeteks on vähemalt kolm kohaliku omavalitsuse üksust, vähemalt üks sama kohaliku omavalitsuse üksuse territooriumil tegutsev äriühing või füüsilisest isikust ettevõtja ja vähemalt üks mittetulundusühing või sihtasutus.
(2) Kohaliku omavalitsuse üksus võib kuuluda üksnes ühte kohalikku tegevusgruppi.
(4) Strateegiat võib muuta, kui ilmnevad asjaolud, mille tõttu kohalik tegevusgrupp ei vasta enam §-des 3–5 sätestatud nõuetele, või kui strateegia ei vasta kohaliku tegevusgrupi vajadustele.
(1) Kohalik tegevusgrupp koostab rakenduskava ja esitab selle PRIAle iga aasta hiljemalt 1. oktoobriks. Kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse esitamise aastal esitatakse rakenduskava taotluse esitamise ja sellele järgneva kalendriaasta kohta koos taotlusega.
4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 III jaotise I peatükis nimetatud toetuse nõuetele vastava strateegia meetme nimetus, kavandatav eelarve ja taotletav projektitoetuse summa, sealhulgas kohaliku tegevusgrupi esitatavate projektitoetuse taotluste (edaspidi projektitaotlus) eelarve ja projektitaotluste vastuvõtu tähtaeg;
5) strateegia meetme kirjeldus, sealhulgas strateegia meetme nimetus, selle rakendamise vajaduse lühikirjeldus ja eesmärk, toetatavad tegevused, sealhulgas investeering, mille puhul on lubatud taotleda projektitoetust mitmes etapis ja võtta investeering sihtotstarbelisse kasutusse § 42 lõike 7 punktis 1 sätestatust pikema tähtaja jooksul, kohaliku tegevusgrupi nõuded projektitoetuse taotlejale ja projektitoetuse saajale, sealhulgas koos projektitaotlusega esitatavad dokumendid, projektitoetuse maksimaalne suurus ja määr, viide sihtvaldkonnale ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 5 nimetatud prioriteedile, mille eesmärkide saavutamisele strateegia meetme rakendamine enim kaasa aitab, viide arengukava meetmele, kui strateegia meede sellega kattub, indikaatorid ja sihttasemed, projektitaotluste hindamiskriteeriumid;
(4) PRIA koostab rakenduskava vormi ja avaldab selle oma veebilehel.
(10) Kui toetatava tegevuse elluviimisest saadakse tulu, makstakse kohaliku tegevusgrupi toetus välja summas, mis võrdub tegevuse abikõlblike ja mitteabikõlblike kulude summa ja saadud tulu vahega.
(3) PRIA teeb rakenduskava heakskiitmise või heaks kiitmata jätmise otsuse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 70 lõigete 4 ja 5 alusel 30 tööpäeva jooksul arvates selle saamisest.
6) käibemaksuta maksumusega kuni 16 000 eurot maksva mootorsõiduki ostmise või liisimise kulud kohaliku tegevusgrupi kohta arengukava programmiperioodi jooksul, kusjuures ühe kohaliku tegevusgrupi kohta on abikõlblikud korraga vaid ühe mootorsõiduki ostmise või liisimise kulud, välja arvatud juhul, kui kasutusel olnud mootorsõiduk on muutunud kasutuskõlbmatuks;
7) riigisisese koostööprojekti ettevalmistamise kulud;
(4) Kasutatud mootorsõiduki ostmine ja liisimine, välja arvatud põllumajandusministri 21. septembri 2012. a määruse nr 75 „Kohaliku tegevusgrupiga halduslepingu sõlmimise taotlemise ja taotluse menetlemise kord, nõuded kohaliku tegevusgrupi kohta ning Leader-meetme raames antava kohaliku tegevusgrupi toetuse ja projektitoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” alusel antud kohaliku tegevusgrupi toetuse ning § 2 lõikes 3 nimetatud määruse alusel antud toetuse raames ostetud mootorsõiduki liisimine, on abikõlblik, kui kohaliku tegevusgrupi toetust taotlev kohalik tegevusgrupp tõendab, et:
2) mootorsõiduki hind ei ületa selle turuväärtust ja on uue samalaadse mootorsõiduki hinnast madalam;
(6) Lõigetes 2 ja 3 nimetatud kulud on abikõlblikud alates § 2 lõikes 3 nimetatud määruse §-s 9 sätestatud toetatavate tegevuste lõpliku elluviimise kohta viimase maksetaotluse esitamisest PRIAle, kuid kõige varem 1. juulist 2015.
13) liisingumakse, kui asja omandiõigus ei ole viie aasta möödudes arvates PRIA poolt kohaliku tegevusgrupi toetuse taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kuid mitte hiljem kui 2023. aasta 30. juunil üle läinud toetuse saajale;
11) kontorimööbli ostmise, üürimise, rentimise ja liisimise kulud.
(1) Kui tegevuse või investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, on kohalik tegevusgrupp saanud vähemalt kolmelt asjakohast teenust osutavalt isikult võrreldavad hinnapakkumused koos kohaliku tegevusgrupi väljastatud selliste tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile (edaspidi hinnapakkumus), või saanud vähemalt ühe hinnapakkumuse, kui tegevuse või investeeringu asjaomases valdkonnas on ainult üks teenuse osutaja, töö pakkuja või kauba müüja.
(6) Kohalik tegevusgrupp ei tohi jaotada hinnapakkumust osadeks, kui toetatava tegevuse elluviimiseks või investeeringu tegemiseks vajalik teenus, töö või kaup on funktsionaalselt koos toimiv.
(7) Kohalik tegevusgrupp on hankija riigihangete seaduse § 10 tähenduses ning peab hanke korraldamisel järgima riigihangete seadust.
(8) Hinnapakkumus peab sisaldama taotleja nime, välja arvatud juhul, kui hinnapakkumuseks on väljatrükk hinnapakkuja veebilehelt, hinnapakkuja nime, registrikoodi ja kontaktandmeid, hinnapakkumuse väljastamise kuupäeva, hinnapakkumuse kehtivusaega ning toetatava tegevuse või investeeringuobjekti käibemaksuta ja käibemaksuga maksumust.
(1) Kohalik tegevusgrupp teeb abikõlblikud kulutused ja esitab PRIAle tegevuse elluviimist või investeeringu tegemist tõendavad dokumendid kuni üks kord kalendrikuus hiljemalt kulutuste tegemise aastale järgneva aasta 30. juuniks.
(3) Kohaliku tegevusgrupi suhtes ei ole algatatud likvideerimismenetlust ega kohtuotsusega välja kuulutatud pankrotti.
2) avalikustab tegevuspiirkonna elanikele kättesaadavas väljaandes ning oma veebilehel teabe projektitaotluste vastuvõtu tähtaja ja projektitaotluse hindamise tähtaja kohta vähemalt neli nädalat enne projektitaotluste vastuvõtu tähtaja algust;
4) vaatab läbi ja hindab projektitaotlused ning teeb asjakohase ettepaneku projektitaotluste paremusjärjestusse seadmise ja iga projektitaotluse rahastamise suuruse kohta lähtuvalt strateegiast ja rakenduskavast;
5) tagab projektitaotluse registreerimise;
6) moodustab projektitaotluste hindamiseks § 5 lõigetes 2 ja 4 sätestatud nõuete kohase töörühma, kelle liikmeks ei ole kohaliku tegevusgrupi juhatuse liikmed;
9) esitab PRIAle ärakirja projektitaotluste hindamise protokollist, milles on muu hulgas märgitud projektitaotluse vastuvõtu tähtaeg, aeg, millal töörühm hindas projektitaotlust, töörühma koosseis, iga projektitaotluse koondhindepunktid hindamiskriteeriumite kaupa koos iga koondhindepunkti põhjendusega, hindamata jäetud projektitaotlus koos hindamata jätmise põhjendusega ja muu oluline teave projektitaotluse hindamisega seotud asjaolude kohta;
10) esitab PRIAle ärakirja kohaliku tegevusgrupi üldkoosoleku otsusest, millega on vastu võetud kohaliku tegevusgrupi esitatud projektitaotlus või kogukonnateenuse arendamiseks esitatud projektitaotlus ja selle rahastamise suurus, kahe nädala jooksul arvates nimetatud otsuse vastuvõtmisest;
11) esitab vajaduse korral PRIAle töörühma liikme poolt allkirjastatud hindamislehe ärakirja;
12) esitab PRIAle punktis 4 nimetatud hindamise tulemuste alusel kohaliku tegevusgrupi juhatuse otsusega vastuvõetud ettepaneku projektitaotluste paremusjärjestusse seadmise ja iga projektitaotluse rahastamise suuruse kohta koos punktis 9 nimetatud protokolli ärakirjaga kahe nädala jooksul arvates nimetatud otsuse tegemisest;
13) avalikustab tegevuspiirkonna elanikele oma veebilehel teabe projektide ja nende tulemuste kohta, sealhulgas § 28 lõike 3 punktis 2 ja §-s 29 nimetatud ühis- ja koostööprojekti eesmärgi, partnerid ja üldised tegevussuunad, pärast projektitoetuse taotluse rahuldamise otsuse tegemist PRIA poolt;
14) avalikustab tegevuspiirkonna elanikele oma veebilehel teabe korraldatava ürituse, sealhulgas kohaliku tegevusgrupi organite ja töörühma koosoleku ning tegevuspiirkonna elavdamiseks korraldatava ürituse kohta;
15) esitab iga aasta 15. märtsiks Maaeluministeeriumile seireandmed eelmise kalendriaasta kohta.
2) säilitab ja kasutab sihipäraselt toetuse abil ostetud investeeringuobjekti vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
(1) Kohaliku tegevusgrupi toetuse väljamaksmiseks esitab kohalik tegevusgrupp pärast tegevuse elluviimist või investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist PRIAle elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu kuni kord kalendrikuus maksetaotluse koos järgmiste dokumentide ärakirjadega:
15) hinnapakkumus, mis vastab §-s 19 sätestatud nõuetele;
16) kasutatud mootorsõiduki ostmise või liisimise korral, välja arvatud põllumajandusministri 21. septembri 2012. a määruse nr 75 „Kohaliku tegevusgrupiga halduslepingu sõlmimise taotlemise ja taotluse menetlemise kord, nõuded kohaliku tegevusgrupi kohta ning Leader-meetme raames antava kohaliku tegevusgrupi toetuse ja projektitoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” alusel antud kohaliku tegevusgrupi toetuse ja § 2 lõikes 3 nimetatud määruse alusel antud toetuse raames ostetud mootorsõiduki liisimise korral, mootorsõiduki müüja või liisinguandja kinnituskiri selle kohta, et mootorsõiduk vastab § 16 lõike 4 punktis 1 sätestatud nõudele.
(2) Lõike 1 kohaselt kohaliku tegevusgrupi toetuse väljamaksmist sooviv kohaliku tegevusgrupi toetuse saaja esitab kirjalikult PRIAle taotluse hiljemalt 1. juuliks 2020.
(7) PRIA koostab lõikes 2 nimetatud taotluse vormi ja avaldab selle oma veebilehel.
2) ta vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 III jaotise I peatükis ja strateegia meetmes nimetatud taotleja kohta esitatud nõuetele ning riigiabi reeglitest tulenevatele nõuetele;
4) ta ei ole saanud ega taotle samal ajal sama tegevuse või investeeringuobjekti kohta toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi;
5) ta on varem riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest saadud ja tagasimaksmisele kuulunud summa tähtajal tagasi maksnud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral tagasimaksed tasunud ettenähtud summas;
6) tema suhtes ei ole algatatud likvideerimismenetlust ega kohtuotsusega välja kuulutatud pankrotti;
7) tähtajaliselt asutatud projektitoetuse taotleja puhul ei ole see tähtaeg lühem kui viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(4) Projektitoetuse taotleja ei või toetatava tegevuse elluviimist või investeeringu tegemist alustada varem ja tegevuse elluviimist või investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui kohaliku tegevusgrupi poolt projektitaotluse PRIAle esitamise päevale järgneval päeval.
1) ehitise kohta, mida ehitatakse, välja arvatud uus püstitatav hoone, või kuhu inventar või seade paigaldatakse, või mootorsõiduki kohta, kuhu seade paigaldatakse, on see ehitis või mootorsõiduk projektitoetuse taotleja omandis või on antud talle õiguslikul alusel kasutamiseks vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
2) uue hoone püstitamiseks, peab kavandatava hoone alune maa olema projektitoetuse taotleja omandis või on selle alusele maale projektitoetuse taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks järgnevaks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
3) koolitus- ja teavitustegevusena tegevuspiirkonna ettevõtluse arendamiseks projektitoetuse taotleja poolt, kellel on selle tegevuse elluviimiseks rakenduskavas kirjeldatud asjakohane suutlikkus (edaspidi teadmussiirde projekt).
(4) Projektitoetuse taotleja esitab ühisprojekti tegevuskavas järgmise teabe:
1) ühisprojekti nimetus;
2) ühisprojekti eesmärkide ja tegevuste kirjeldus;
3) tegevuskava elluviimise periood ja ajakava;
4) ühisprojektis osaleva partneri nimi, partneri esindaja nimi ja nende kontaktandmed;
5) ühisprojekti partnerite ülesannete kirjeldus;
6) eeldatavate tulemuste kirjeldus, sealhulgas ühisprojekti laiemast mõjust tegevuspiirkonnale;
7) ühisprojekti raames elluviidavate tegevuste kavandatav eelarve;
8) ühisprojektis osaleva projektitoetuse taotleja ja partneri allkirjad.
(5) PRIA koostab ühisprojekti tegevuskava vormi ja avaldab selle oma veebilehel.
2) koostööprojekti partneri nimi, tema esindaja nimi ja kontaktandmed;
9) koostööprojekti partneri kohustused;
10) koostööprojekti partneri eeldatava tegevuse kirjeldus ja kavandatud eelarve;
(1) Toetatava tegevuse või investeeringu abikõlbliku kulu moodustavad tegevuse elluviimiseks või investeeringu tegemiseks vajalike kulude maksumus, sealhulgas omanikujärelevalve ja muinsuskaitselise järelevalve tegemise maksumus kokku kuni kolm protsenti investeeringuobjekti ehitustööde maksumusest ning kavandatava ehitise projekteerimistööde maksumus kuni kümme protsenti investeeringuobjekti ehitustööde maksumusest, ning abikõlbliku tegevuse või investeeringu tähistamiseks vajalike sümbolite maksumus.
3) masina, seadme, sisseseade või muu põhivara ostmise, liisimise ja paigaldamise kulud;
4) maastikusõiduki või mootorsõiduki ostmise ja liisimise kulud, kui selle sihtotstarve on teenuse osutamine tegevuspiirkonnas ning kui projektitoetust taotleb ettevõtja, mittetulundusühing või sihtasutus;
6) teostatavusuuringu koostamise kulud;
(4) Kasutatud masina või seadme ostmise ja liisimise kulud on abikõlblikud, kui projektitoetust taotlev ettevõtja, mittetulundusühing või sihtasutus tõendab, et:
1) masina või seadme ostmiseks või liisimiseks ei ole hinnapakkuja varem saanud toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi või vähese tähtsusega abi;
2) masina või seadme hind ei ületa selle turuväärtust ja on uue samaväärse masina või seadme hinnast madalam;
3) masina või seadme eeldatav kasutusiga on vähemalt viis aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
5) õigus- ja raamatupidamisteenuse kulud;
13) kohaliku omavalitsuse üksuse ülesande asendamiseks tehtud kulud;
14) kulud, mis on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 III jaotise I ja II peatükis nimetatud meetmete ning sama määruse artiklites 60 ja 61 sätestatud nõuetega;
15) projekti toetatava tegevuse elluviimisega seotud üldkulud, välja arvatud ühis-, teadmussiirde- ja koostööprojekti projektijuhtimisega seotud otsesed personalikulud ja kaudsed kulud;
16) ühis-, teadmussiirde- ja koostööprojekti elluviimisega seotud projektijuhtimise otsesed personalikulud ja kaudsed kulud, kui projektitoetuse taotleja on kohaliku omavalitsuse üksus või põllu- ja maamajanduse valdkonna riigimuuseum;
17) ühis-, teadmussiirde- ja koostööprojekti elluviimisega seotud projektijuhtimise otsesed personalikulud, mille maksumus ületab 20 protsenti ühis-, teadmussiirde- ja koostööprojekti projektijuhtimisega seotud abikõlblikest kuludest, sealhulgas projektijuhi brutotunnitasu, mis ületab kümmet eurot;
19) kasutatud kauba ostmise ja liisimise kulud, välja arvatud § 30 lõikes 4 sätestatud juhul;
20) kulud, mis ületavad Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 99 lõikes 6 nimetatud võrdlushindade kataloogi kantud asja või teenuse piirhinda, kui taotletakse toetust asja või teenuse kohta, mis on kantud nimetatud võrdlushindade kataloogi;
21) ühis- ja koostööprojektis osaleva selle partneri kulud, kes ei ole taotleja;
(1) Kui tegevuse või investeeringu käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, on projektitoetuse taotleja või projektitoetuse saaja saanud vähemalt kolmelt asjakohast teenust osutavalt, tööd pakkuvalt või kaupa müüvalt isikult võrreldavad hinnapakkumused koos projektitoetuse saaja väljastatud tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile.
(2) Kui tegevuse või investeeringu käibemaksuta maksumus on vahemikus 100–5000 eurot või kui asjaomases valdkonnas on ainult üks teenuse osutaja, töö pakkuja või kauba müüja, on projektitoetuse taotleja või projektitoetuse saaja saanud vähemalt ühe hinnapakkumuse koos projektitoetuse saaja väljastatud tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile.
(5) Projektitoetuse saaja ja isik, kellelt projektitoetuse taotleja või projektitoetuse saaja tellib teenuse või töö või ostab kaupa, ning nende osanik, aktsionär või tulundusühistu liige või juhatuse või nõukogu liige või seltsinglane ei tohi kuuluda üksteise juhatusse ega nõukokku ega omada osalust üksteise äriühingus, välja arvatud juhul, kui tegevuse või investeeringu käibemaksuta maksumus ei ületa 1000 eurot või kui projektitoetuse saaja on kohalik tegevusgrupp ja tegevuse või investeeringu käibemaksuta maksumus ei ületa 5000 eurot.
(7) Projektitoetuse saaja ei tohi jaotada tegevuse hinnapakkumust osadeks, kui toetatava tegevuse elluviimiseks või investeeringu tegemiseks vajalik teenus, töö või kaup on funktsionaalselt koos toimiv.
(8) Hanke korraldamisel järgitakse riigihangete seadust, kui projektitoetuse taotleja on hankija riigihangete seaduse § 10 tähenduses.
(10) Kui projektitoetuse saaja taotleb toetust kasutatud masina või seadme ostmiseks, peab taotleja olema saanud vähemalt ühe hinnapakkumuse kasutatud seadme või masina kohta ja ühe hinnapakkumuse uue samaväärse seadme või masina kohta, kui uus samaväärne seade või masin ei ole Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 99 lõike 6 kohaselt kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse.
(1) Projektitoetuse määra ja suuruse määramisel arvestatakse selles määruses, arengukavas ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1305/2013 maaelu arengu toetuse kohta sätestatud nõuetega ning riigiabi reeglitest tulenevate piirangutega, lähtudes lõigetes 2–9 sätestatud toetuse määrast ning lõigetes 10 ja 11 sätestatud toetuse suurusest.
(4) Teadmussiirde projekti elluviimiseks antakse projektitoetust kuni 90 protsenti toetava tegevuse abikõlblikest kuludest.
(9) Mootorsõiduki ja maastikusõiduki ostmiseks ja liisimiseks projektitoetuse taotlemise korral antakse ettevõtjale, mittetulundusühingule või sihtasutusele projektitoetust kuni 30 protsenti investeeringuobjekti abikõlblikest kuludest.
(14) Toetatava tegevuse eest saadud tuludest laekuv summa arvestatakse projektitoetuse taotleja omafinantseeringuna, mis märgitakse projektitaotluse eelarvesse. Väljamakstava projektitoetuse summast arvestatakse maha nimetatud tuludest laekunud summa, mis ületab omafinantseeringu.
(1) Projektitoetuse saamiseks esitab projektitoetuse taotleja selleks ettenähtud tähtajal PRIAle kohaliku tegevusgrupi kaudu elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu avalduse ja selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi koos projektitaotlus).
2) teave riigihanke seaduse kohaldumise kohta;
3) strateegia meede, mille raames projektitoetust taotletakse;
4) teave Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 5 nimetatud prioriteedile vastava peamise ja kaasneva sihtvaldkonna kohta, mille eesmärkide saavutamisele toetatav tegevus või investeering enim kaasa aitab;
5) projektitaotluse menetlemise ajaks määratud kontaktisiku nimi ja kontaktandmed.
4) toetatava tegevuse elluviimise või investeeringu tegemise tähtaeg, sealhulgas ehitise puhul kavandatav kasutusloa saamise tähtaeg;
8) teave, kas kavandatav investeeringuobjekt ostetakse liisingulepingu alusel;
9) kavandatav toetatava tegevuse elluviimise tuludest laekuv summa;
11) andmete loetelu toetatava tegevuse ja investeeringuga sisuliselt seonduvate tegevuste ning varem saadud toetuste ja rahastuste kohta.
4) koostööprojekti koordineeriva kohaliku tegevusgrupi nimi;
7) koostööprojekti partneri eelarve.
(4) Projektitoetuse taotleja esitab PRIAle koos avaldusega järgmised dokumendid:
1) toetatava tegevuse ja kavandatava investeeringu eeldatava maksumuse arvestus kululiikide kaupa, välja arvatud juhul, kui projektitaotluse esitab ühisprojekti taotleja, kelle eelarve on esitatud tegevuskavas;
2) ehitusteatise- või ehitusloakohustusliku hoone ehitustegevuse puhul kavandatava ehitise maksumuse eelarve vastavalt § 19 lõike 9 nõudele, mis esitatakse Microsoft Exceli tarkvaraga töödeldavas vormingus ning mis on avaldatud PRIA veebilehel;
3) ehitise puhul, mille ehitamiseks taotletakse toetust alates 30 000 eurost, väljavõte põhiprojekti joonistest koos põhiprojekti seletuskirjaga juhul, kui ehitusprojekt on nõutav ehitusseadustikus sätestatud tingimustel ja korras ning kui ei taotleta toetust ehitusprojekti koostamiseks;
4) ehitise puhul, mille ehitamiseks taotletakse toetust alla 30 000 euro, väljavõte eelprojekti joonistest koos eelprojekti seletuskirjaga juhul, kui ehitusprojekt on nõutav ehitusseadustikus sätestatud tingimustel ja korras ning kui ei taotleta toetust ehitusprojekti koostamiseks;
5) äriühingu puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kinnitatud majandusaasta aruande või kontserni puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kinnitatud majandusaasta konsolideeritud aruande ärakiri, kui nimetatud aruanded ei ole kättesaadavad äriregistrist;
6) seltsingu puhul seltsingulepingu ärakiri ja seltsinglaste nimekiri;
7) ärakiri § 28 lõike 4 nõuetele vastavast tegevuskavast, kui toetatav tegevus vastab § 28 lõike 3 punktile 2;
10) ühiste kavatsuste kokkuleppe ärakiri, kui taotletakse toetust kohaliku tegevusgrupi piirülese koostööprojekti ettevalmistamiseks;
11) ärakiri dokumendist, mis tõendab, et kavandatav ehitis, mida ehitatakse või kuhu inventar või seade paigaldatakse, või mootorsõiduk, kuhu seade paigaldatakse, kuulub taotleja omandisse või on antud taotlejale õiguslikul alusel kasutamiseks vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(1) Kohalik tegevusgrupp kontrollib projektitaotluse vastuvõtmisel nõutavate dokumentide olemasolu ja taotluse tähtaegset esitamist.
(6) Kohalik tegevusgrupp edastab hinnatud projektitaotluse PRIAle koos lõikes 3 nimetatud ettepanekuga ja § 21 lõike 4 punktis 9 nimetatud projektitaotluste hindamise protokolliga.
(5) PRIA teeb projektitaotluse osalise või täieliku rahuldamise otsuse või projektitaotluse rahuldamata jätmise otsuse 60 tööpäeva jooksul arvates päevast, mil kohalik tegevusgrupp esitas PRIAle § 39 lõikes 3 nimetatud projektitaotluste paremusjärjestuse ettepaneku. Vajaduse korral võib PRIA otsuse tegemise tähtaega pikendada kuni 90 tööpäevani.
1) maksekorraldus või selle väljatrükk või § 22 lõike 1 punktides 2, 5 ja 10 nimetatud arvelduskonto väljavõte;
4) koolituse, seminari, teabepäeva või muu samalaadse ürituse puhul, mis on ellu viidud teadmussiirde projekti raames, päevakava ja osavõtjate nimekiri, millele märgitakse lisaks § 22 lõike 1 punktis 8 nimetatud andmetele juriidilise isiku registrikood ja tema põhitegevusala, kui üritus on käsitatav vähese tähtsusega abina;
6) paragrahvi 37 lõike 4 punkti 1 kohaselt esitatud toetatava tegevuse või kavandatava investeeringu eeldatava maksumuse arvestuse iga kululiigi kohta saadud hinnapakkumus, mis vastab §-s 33 sätestatud nõuetele;
7) ehitusteatise- või ehitusloakohustusliku hoone ehitustegevuse puhul Microsoft Exceli tarkvaraga töödeldavas vormingus ehitustegevuse kulude andmed, mis peavad sisaldama teavet hoone nimetuse, ehitisregistri koodi, katastritunnuse, üldkulude, ettevalmistuskulude, välisrajatiste kulude, aluse- ja vundamendikulude, kandetarindite kulude, fassaadielementide kulude, katusekulude, ruumitarindite kulude, pinnakatete kulude, sisustuse kulude, inventari kulude, seadmete kulude, tehnosüsteemide kulude, ehitusplatsi korralduskulude ning ehitusplatsi üldkulude kohta.
10) kirjeldus elluviidud tegevuse või tehtud investeeringu strateegia eesmärkidele vastavuse kohta;
11) seireandmed.
(5) PRIA koostab maksetaotluse ja ehitustegevuse kulude kajastamise vormid ning avaldab need oma veebilehel.
(5) PRIA teeb projektitoetuse maksmise otsuse 25 tööpäeva jooksul arvates §-s 43 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest.