Tallinna Elav Kivi Vabakoguduse põhikiri
§ 1 Koguduse nimi on Tallinna Elav Kivi Vabakogudus, lühendatult Elav Kivi Kogudus. Käesolevas põhikirjas kasutatakse edaspidi sõna Kogudus.
§ 2 Kogudus asukoht on Tallinn.
§ 3 Koguduse õpetuse aluseks on Piibli Vana ja Uue Testamendi kanoonilised raamatud.
§ 4 Oma tegevuses juhindub Kogudus õigusaktidest ja Koguduse põhikirjast. Koguduse põhikirjas sätestamata juhtudel juhindub Kogudus Koguduste Liidu põhikirjast.
Koguduse tegevuse eesmärgid ja abinõud nende saavutamiseks
§ 5 Koguduse tegevuse eesmärkideks on:
5.1. levitada Piibli õpetust ja kuulutada evangeeliumi;
5.2. kasvatada oma liikmeid ja pooldajaid Piibli tundmises ja evangeeliumi vaimus; töötada kristliku usuelu ja kõlbluse äratamiseks, levitamiseks ja kaitseks, usklike ühendamiseks ja kasvatamiseks evangeeliumi alusel;
5.3. rahuldada oma liikmete ja pooldajate usulisi ja vaimulikke vajadusi;
5.4. arendada hoolekannet ja heategevust;
5.5. arendada koostööd teiste kogudustega ja olla ühenduses teiste konfessioonidega;
5.6. luua kontakte ja arendada koostööd välisriikide usuliste ühendustega, sealhulgas Koguduse töötegijate ettevalmistamiseks ja teadmiste täiendamiseks, delegatsioonide vahetamiseks ja ühisürituste läbiviimiseks;
5.7. esindada ja kaitsta Koguduse liikmete soovil nende huve riigi ja kohaliku omavalitsuse organite ja asutuste ning avalik-õiguslike ja eraõiguslike isikute ees.
Koguduse liikmed, nende õigused ja kohustused
§ 6 Koguduse liikmeks võetakse vastu isikliku kirjaliku avalduse alusel vaimulikult uuestisündinud ja ristitud inimesi. Koguduse liikme elu ja usulised tõekspidamised peavad vastama Koguduse põhimõtetele.
§ 7 Noorem kui 15-aastane laps võib kuuluda Kogudusse oma vanemate või eestkostja loal.
§ 8 Koguduse liikmeks vastu võtmise otsustab Koguduse pastori ettepanekul Koguduse vanematekogu. Liikme vastuvõtmisest teatatakse kogudusele.
§ 9 Koguduse liige:
9.1. elab ja töötab evangeeliumi õpetuse kohaselt ning on nii usuelus kui tavakäitumises eeskujuks kaasinimestele;
9.2. arvestab oma vaimulikus tegevuses Koguduse vaimulike, juhatuse ja üldkoosoleku otsuseid, soovitusi, nõuandeid ja manitsusi;
9.3. järgib Koguduse põhikirja;
9.4. juhindub Koguduse kodukorra nõuetest;
9.5. toetab Kogudust võimaluste piires vabatahtlike rahaliste ja muude materiaalsete vahenditega unustamata piibellikku kümnist.
§ 10 Kõigil teovõimelistel vähemalt 18-aastastel Koguduse liikmetel on õigus valida ja olla valitav Koguduse juhtiv- ja tööorganitesse, revisjonikomisjoni ning ametiisikuks.
§ 11 Koguduse liikmel on õigus:
11.1. osa võtta Koguduse üldkoosolekust hääleõigusega;
11.2. pöörduda suusõnaliselt või kirjalikult Koguduse juhtiv- ja tööorganite poole oma ettepanekutega, soovidega ja saada teavet Koguduse õpetust ja tegevust puudutavates küsimustes;
11.3. lahkuda Kogudusest, teatades enne oma otsusest kirjalikult Koguduse juhatusele.
§ 12 Koguduse liiget kes on Piibli põhimõtteid või Koguduse põhikirja rikkunud või eiranud või kes ühe aasta vältel ei ole mõjuva põhjuseta mingil moel osalenud koguduse töös võidakse kustutada juhatuse otsuse alusel Koguduse liikmete nimekirjast. Koguduse pastor teatab väljaarvamise otsusest ja selle põhjusest kogudusele suuliselt ning väljaarvatavale kirjalikult kahe nädala jooksul peale otsuse vastuvõtmist Koguduse juhatuse koosolekul.
§ 13 Kogudusele annetatud või kingitud vara ei kuulu tagastamisele Kogudusest lahkumisel ega ka muudel juhtudel.
Koguduse vaimulikud talitused, vaimulikud ja nende teenistusriietus
§ 14 Koguduse vaimulikeks talitusteks on ristimine (üldjuhul vee alla kastmine), Koguduse liikmeks õnnistamine, palvetamine võidmisega, püha õhtusöömaaeg, kihlus, laulatus, lapse õnnistamine, õnnistus- ja pühitsustalitus (kodu õnnistamine, sakraalhoone sissepühitsemine jne), matus, vaimulikuks ordineerimine, pastori, diakoni, diakonissi, jutlustaja ja nende abi ametisse õnnistamine.
§ 15 Koguduse vaimulikud on:
15.1. pastorid
15.2. diakonid ja diakonissid
§ 16 Koguduse vaimulike teenistusriietuseks on üldlevinud pidulik riietus. Vaimulik võib kasutada ka halli, sinist, musta või valget vaimulikusärki. Talitusel võib vaimulik kasutada musta või valget pikka kuube. Pastor võib kasutada kristliku sümboolikaga tumesinist või rohelist stoolat.
Koguduse juhtivorganid
§ 17 Koguduse juhtivorganiteks on:
17.1. üldkoosolek;
17.2. vanematekogu (juhatus);
17.3. pastor.
§ 18 Koguduse kõrgeimaks juhtivorganiks on üldkoosolek. Üldkoosolek kutsutakse vanematekogu poolt kokku vähemalt üks kord aastas.
§ 19 Üldkoosoleku kokkukutsumise aeg ja päevakord teatatakse Koguduse liikmetele vähemalt 14 päeva enne koosolekut kirjalikult või vähemalt kahel jumalateenistusel suusõnaliselt. Üldkoosolek on otsustusvõimeline sõltumata osavõtjate arvust.
§ 20 Üldkoosoleku otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle poole (50%+1) koosolekul osalenud või esindatud hääleõigusliku liikme; pastori valimisel ja Koguduse põhikirja vastuvõtmisel ja muutmisel on vajalik üle 2/3 poolthäälte olemasolu. Koguduse vaimulikud ja vanematekogu liikmed valitakse salajasel hääletamisel. Üldkoosoleku otsusega võidakse ka muid küsimusi otsustada salajasel hääletamisel.
§ 21 Erakorraline üldkoosolek kutsutakse kokku erakorraliste asjaolude läbivaatamiseks ja lahendamiseks. Erakorralise täiskogu võib kokku kutsuda koguduse pastor või 2/3 Vanematekogu liikmetest või üks kümnendik koguduse liikmetest. Koguduse erakorralisest täiskogu koosolekust teatatakse ette kirjalikult ja/või elektroonselt üks nädal enne koosoleku toimumist ning suuliselt koosolekule eelneval avalikul jumalateenistusel.
§ 22 Koguduse üldkoosolek:
22.1. võtab vastu ja kinnitab tegevuse aastaaruande, majandustegevuse aastaaruande ja revisjonikomisjoni aruande;
22.2. kinnitab Koguduse põhikirja ja selle muudatused, sealhulgas eesmärgi muudatused;
22.3. valib ja vabastab vanematekogu ettepanekul Koguduse vaimulikud;
22.4. valib vanematekogu ja revisjonikomisjoni;
22.5. vajadusel otsustab Koguduse arengut ning usu- ja majanduselu puudutavad küsimused ja lahendab arusaamatused;
22.6. otsustab kuulumise või väljaastumise Koguduste Liitu ja teistesse organisatsioonidesse;
22.7. otsustab Koguduse tegevuse lõpetamise ja määrab likvideerimiskomisjoni.
Vanematekogu (juhatus)
§ 23 Vanematekogu:
23.1. On koguduse juhtorgan, tegutsedes koguduse ametlikult volitatud esindusena koos kõigi sellest tulenevate õiguste ja kohustustega. Vanematekogu pädevusse kuuluvad kõik koguduse tegevusvaldkonnad, mis ei ole seaduse või põhikirjaga antud täiskogu või pastori pädevusse: koguduse eelarve koostamine ja kinnitamine, koguduse kodukorra ja sisekorra kehtestamine ning järelvalve nende täitmise üle jms.
23.2. liikmed kinnitab pastori ettepanekul ametisse koguduse Üldkogu. Pastoril on õigus vajadusel liikmeid Vanematekogust välja arvata. Uued, väljaarvatuid asendavad liikmed kinnitab vastavalt pastori ettepanekule ametisse üldkogu. Vanematekogu liikmed juhinduvad oma tegevuses käesolevast põhikirjast ning üldkogu ja pastori otsustest.
23.3. valib enda keskelt esimehe ja tema asetäitja, kellele pastor delegeerib vajaduse korral peale esindusfunktsiooni veel teisi täiendavaid kohustusi (näit. kinnisvara haldamine, läbirääkimiste pidamine jms.)
23.4. valitakse kolmeks aastaks. Igal aastal valitakse ümber 1/3 vanematekogu liikmeskonnast. Kahel esimesel aastal liisu läbi.
23.5. otsused võetakse vastu kas salajasel või avalikul hääletusel lihthäälteenamusega.
23.6. on 3-12 liikmeline.
23.7. tööd juhib koguduse pastor, kes on Vanematekogu liige oma ametikoha järgi.
§ 24 Juriidilistes, finants- ja kinnisvaratoimingutes esindavad kogudust koguduse pastor üksinda või Vanematekogu liikmed ühiselt.
§ 25 Kinnisvara ost, müük ja muud suuremad rahalised tehingud otsustab pastor koos Vanematekoguga ning otsus vormistatakse kirjalikult.
§ 26 Koguduse pastor
26.1. Koguduse pastori nimetab tähtajatult ametisse koguduse üldkogu.
26.2. Pastori kandidaadi esitab Koguduse vanematekogu, kes eelnevalt kooskõlastab selle Koguduste Liidu vanematekoguga.
26.3. Pastor on koguduse vaimulik juht, kes juhatab koguduse tööd, toimetab vaimulikke talitusi, jälgib vaimulike talituste korda, juhatab jumalateenistusi ja koosolekuid või volitab kedagi teist seda tegema;
26.4. Pastor on koguduse tegevjuht (juht mittetulundusühingute seaduse mõistes), kes suunab koguduse tegevust kõigis valdkondades ning võtab vastu lõpliku otsuse kõikides koguduse tegevusse puutuvates küsimustes, mis ei ole seaduse või põhikirjaga antud teiste koguduse organite pädevusse. Pastorile alluvad ja on aruandekohustuslikud kõik kogudusesisesed struktuuriüksused ja ametid, kaasa arvatud vaimulikud ametid.
26.5. Pastor juhib Vanematekogu koosolekuid ning teiste koguduse juhtorganite tööd ning kontrollib nende otsuste täitmist.
26.6. Pastor esindab kogudust kõikides toimingutes nii kodu- kui välismaal.
26.7. Pastor võib kutsuda kokku enda poolt määratud päevakorraga Vanematekogu koosoleku või muid koguduse tegevuse eesmärkide täitmiseks vajalikke töökoosolekuid.
26.8. Pastor kirjutab alla kirjadele, lepingutele, majandus- ja rahandusdokumentidele, kui neis kajastuv tuleneb juhtorganite otsusest või põhikirjaga antud õigustest.
§ 27 Koguduse abipastor(id)
27.1. Koguduse pastor võib määrata endale abipastori, määrates tema volituste ulatuse ning andes sellest teada kogudusele ja Vanematekogule.
27.2. Abipastor asendab pastori äraolekul pastorit oma volituste piires.
27.3. Pastori ja abipastori puudumisel erakorralistel asjaoludel juhib koguduse tööd kuni järgmise täiskoguni koguduse Vanematekogu.
§ 28 Koguduse üldkoosolek valib kolmeks aastaks ühe kuni kolme liikmelise revisjonikomisjoni Koguduse finants-majandusliku tegevuse ja asjaajamise kontrollimiseks.
§ 29 Koguduse revisjonikomisjon:
29.1. valib oma liikmete seast esimehe;
29.2. revisjonikomisjon võib igal ajal kontrollida Koguduse kassat ning raamatupidamist;
29.3. kontrollib vähemalt üks kord aastas juhatuse finants-majanduslikku tegevust, asjaajamist ja ressursside kasutamise vastavust õigusaktidele, Koguduse juhtivorganite otsustele ja kinnitatud eelarvele;
29.4. koostab kontrollimise tulemuste põhjal akti, mille esitab koos tehtud järelduste ja ettepanekutega Koguduse juhatusele;
29.5. esitab üldkoosolekule aruande revisjonikomisjoni tööst ja revideerimise tulemustest.
§ 30 Revisjonikomisjoni liikmed ei või olla samaaegselt vanematekogu liikmed. Juhatuse koosolekutest võivad nad osa võtta sõnaõigusega.
§ 31 Revisjonikomisjon võib revideerimisele abiks kutsuda vastava ala asjatundjad Koguduse liikmed.
Koguduse omand
§ 32 Koguduse omandiks võib olla vara, mis on vajalik põhikirjast tulenevate ülesannete täitmiseks. Koguduse sissetulekud on:
32.1. vabatahtlikud annetused, kingitused ja pärandused ning muu tagastamatu toetus;
32.2. tulu vara üürimisest, rentimisest, laenutamisest jne;
32.3. tulu kirjanduse väljaandmisest ja müügist;
32.4. tulu Kogudusele kuuluva vara müügist;
32.5. tulu ürituste korraldamisest;
32.6. muud seaduslikud laekumised.
§ 33 Koguduse tulu kasutatakse Koguduse põhikirjalise tegevuse tagamiseks.
Koguduse tegevuse lõpetamine
§ 34 Koguduse likvideerimise otsustab Koguduse üldkoosolek, kui selle poolt hääletab üle 2/3 koosolekul osalenud ja esindatud liikmetest. Üldkoosolek annab likvideerimise teostamise ülesande selleks valitud likvideerimiskomisjonile.
§ 35 Elav Kivi Koguduse lõpetamise korral antakse pärast võlausaldajate nõuete rahuldamist alles jäänud vara üle tulumaksusoodustuse nimekirja kantud ja sarnaste eesmärkidega ühingule või avalik-õiguslikule juriidilisele isikule.
Käesolev põhikiri on vastu võetud Elav Kivi Vabakoguduse asutamiskoosolekul
23. novembril 2008.a.


Euroopa Parlamendi valimise seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 09.07.2018, 1
27.06.2018 otsus nr 288
1) paragrahvi 10 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) tagada hääletamise korraldamisel valijate nimekirja kasutamine elektrooniliselt;”;
2) paragrahvi 10 lõike 2 punkt 51 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„51) kehtestab valimisvahendite jaoskonnakomisjonidele edastamise korra ning jaotuspiirkonnad;”;
3) paragrahvi 111 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Valla- või linnasekretäri teenindamise korraldab valla- või linnavalitsus. Tallinna linnasekretär võib oma valimiste korraldamisega seotud ülesandeid täitma volitada ka teisi linna ametnikke või töötajaid, teavitades sellest riigi valimisteenistust.”;
4) paragrahvi 13 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Iga valla ja linna ning Tallinnas linnaosa territooriumil moodustatakse vähemalt üks valimisjaoskond. Valimisjaoskonnal on hääletamisruum või hääletamisruumid, kus korraldab hääletamist jaoskonnakomisjon.
(4) Hääletamisruum või hääletamisruumid võivad igal eelhääletamise päeval asuda erinevas asukohas. Riigi valimisteenistuse loal võib valla- või linnavalitsus määrata, et valimisjaoskonnal on samal eelhääletamise päeval avatud rohkem kui üks hääletamisruum.”;
5) paragrahvi 14 lõikes 1 asendatakse sõnad „valimisjaoskonna territooriumil” sõnaga „valimisjaoskonnas”;
6) paragrahvis 15 asendatakse sõnad „territooriumil hääletamisruumis” sõnaga „hääletamisruumides”;
7) paragrahvi 17 lõike 3 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Valijate arvestust peetakse isiku kohta rahvastikuregistrisse kantud järgmiste andmete alusel:”;
„§ 19. Valijate teavitamine hääletamise võimalustest
3) muu teave hääletamise kohta.”;
9) paragrahvi 20 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Rahvastikuregistri vastutav töötleja korraldab rahvastikuregistri andmete alusel valijate nimekirja koostamise ja edastab valijate nimekirja riigi valimisteenistusele hiljemalt 25. päeval enne valimispäeva.
4) märge valijale hääletamissedeli väljastamise kohta ning andmed hääletamise aja ja koha kohta.”;
10) paragrahvi 22 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 22. Valijate nimekirja avalikkus”;
11) paragrahvi 22 lõikes 2 asendatakse sõna „loal” sõnaga „asukohas”;
12) paragrahvi 23 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui valija leiab, et tema kohta valijate nimekirja kantud andmetes on viga, esitab ta vea parandamise avalduse jaoskonnakomisjonile, kes edastab selle viivitamata valla- või linnasekretärile.
(2) Valla- või linnasekretär vaatab avalduse koos rahvastikuregistri vastutava töötlejaga viivitamata läbi ja vastab avaldajale. Vea parandamise korral edastab rahvastikuregistri vastutav töötleja paranduse riigi valimisteenistusele.”;
13) paragrahvi 24 lõike 1 punktist 1 jäetakse välja sõna „üheski”;
14) paragrahvi 24 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Valijate nimekirjas muudatuse tegemiseks esitab isik rahvastikuregistrisse kandmiseks või valijate arvestuse aluseks olevate registriandmete muutmiseks avalduse valla- või linnasekretärile. Valla- või linnasekretär vaatab avalduse koos rahvastikuregistri vastutava töötlejaga läbi ja vastab isikule viivitamata. Kui rahvastikuregistri valijate arvestuse aluseks olevaid registriandmeid muudetakse selliselt, et see toob kaasa muudatuse valijate nimekirjas, edastab rahvastikuregistri vastutav töötleja muudatuse riigi valimisteenistusele.”;
15) paragrahvi 24 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
16) paragrahvi 24 lõikest 8 jäetakse välja sõnad „ning see tehakse jaoskonnakomisjonile viivitamata teatavaks”;
17) paragrahvi 32 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Riigi valimisteenistus teavitab kõigist kandidaatide koondnimekirja parandustest ja muudatustest valla- ja linnasekretäre ning välisriigis hääletamist korraldavaid välisesindusi, kes teevad asjakohased parandused ja muudatused kandidaatide koondnimekirja. Kandidaatide koondnimekirja ei muudeta pärast 13. päeva enne valimispäeva.”;
18) paragrahvi 33 lõike 1 esimest lauset täiendatakse pärast sõna „hääletamisruumis” sõnadega „või hääletamisruumides”;
„(2) Hääletamisruumis on hääletamissedelite väljaandmise kohad, hääletamiskabiinid ja hääletamiskast. Hääletamisruumis on välja pandud kandidaatide koondnimekiri.”;
20) paragrahvi 35 lõikest 1 jäetakse välja teine lause;
21) paragrahvi 36 lõike 3 teisest lausest jäetakse välja sõnad „ja laeval”;
22) paragrahvi 37 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Eelhääletamine toimub:
(3) Kodus hääletamine korraldatakse käesolevas seaduses ettenähtud juhtudel teisel ja esimesel päeval enne valimispäeva ning valimispäeval ajavahemikus kella 9.00-st kuni 20.00-ni.”;
23) paragrahvi 38 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Hääletamissedeli saamiseks esitab valija jaoskonnakomisjonile isikut tõendava dokumendi.
(10) Kui valija tagastab hääletamissedeli ning loobub hääletamisest, eemaldab jaoskonnakomisjoni liige valijate nimekirjast märke valijale hääletamissedeli väljastamise kohta.”;
24) paragrahvi 39 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
25) paragrahvid 40, 41 ja 42 tunnistatakse kehtetuks;
26) paragrahvi 44 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses korraldab hääletamist käesoleva seaduse § 37 lõike 2 punktis 3 ettenähtud päevadel valla- või linnavalitsuse määratud jaoskonnakomisjon. Valla- ja linnavalitsus võib määrata jaoskonnakomisjoni, kes korraldab hääletamist ainult kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses.
(4) Pärast hääletamissedeli täitmist murrab valija sedeli kokku ja laseb hääletamiskasti käesoleva seaduse § 38 lõikes 9 sätestatud korras.”;
27) paragrahvi 45 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui valija ei saa terviseseisundi või muu mõjuva põhjuse tõttu hääletada hääletamisruumis, võib ta taotleda kodus hääletamist. Kodus hääletamise taotluse võib esitada ka valija asukohas hääletamiseks.
(7) Pärast hääletamissedeli täitmist murrab valija sedeli kokku ja laseb hääletamiskasti käesoleva seaduse § 38 lõikes 9 sätestatud korras.”;
28) paragrahvi 46 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Alaliselt välisriigis elav valija, kes on kantud valijate nimekirja ja kes ei ole hääletanud käesoleva seaduse 8. peatükis ettenähtud korras, võib hääletada üldises korras käesoleva seaduse §-s 37 ettenähtud ajal.”;
29) seadust täiendatakse §-ga 461 järgmises sõnastuses:
„§ 461. Hääletamine ilma valijate nimekirja kasutamata
(5) Kui valijat ei ole valijate nimekirjas või ta on valijate nimekirja andmetel juba hääletanud, jäetakse valija hääletamissedeliga ümbrik arvestamata.”;
30) paragrahv 47 tunnistatakse kehtetuks;
31) paragrahvis 472 asendatakse sõnad „§ 37 lõike 2 punktis 3” sõnadega „§ 37 lõike 2 punktis 4”;
32) paragrahvi 48 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
33) paragrahvi 48 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Välisriigis alaliselt elavale valijale ja rahvastikuregistri andmete alusel ajutiselt välisriigis viibivale valijale saadetakse elektrooniline valimiste teabeleht Eesti teabeväravas registreeritud või rahvastikuregistrisse kantud e-posti aadressil hiljemalt 60. päeval enne valimispäeva.”;
34) paragrahvi 48 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Valimiste teabelehele kantakse:
8) muu teave hääletamise kohta.”;
35) paragrahvi 49 lõigete 2 ja 3 sissejuhatavast lauseosast jäetakse välja sõnad „alaliselt välisriigis elavate”;
36) paragrahvi 51 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Valija täidab hääletamissedeli käesolevas seaduses ettenähtut järgides. Valija paneb täidetud sedeli ühte välisesinduse saadetud ümbrikku. Viimase paneb valija välisesinduse saadetud teise ümbrikku. Välimisele ümbrikule kantakse valija andmed. Seejärel saadab valija hääletamissedeli välisesindusele.”;
37) paragrahvi 51 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Välisesindus teeb käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tähtajaks laekunud hääletamissedeli alusel valijate nimekirja märke hääletamise kohta.”;
38) paragrahvi 53 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui valija ei esita kirja teel hääletamise taotlust välisesindusele käesoleva seaduse § 49 lõikes 5 ettenähtud tähtaja jooksul või ei saada hääletamissedelit välisesindusele § 51 lõikes 2 ettenähtud tähtpäevaks, võib ta hääletada välisesinduses viimase määratud ajal.
(5) Välisesinduses täidab valija hääletamissedeli käesolevas seaduses ettenähtut järgides. Seejärel paneb valija täidetud sedeli ümbrikku. Viimase paneb valija teise ümbrikku. Välimisele ümbrikule kannab hääletamist korraldav isik valija andmed.”;
39) paragrahvi 54 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Välisesindus edastab laekunud hääletamissedelitega ümbrikud riigi valimisteenistusele. Kui valija on valijate nimekirja andmetel juba hääletanud või on hääletanud mitu korda, siis jätab välisesindus valija kõik hääletamissedelid arvestamata ning hääletamissedelitega ümbrikke riigi valimisteenistusele ei edastata.
(5) Ümbrikud välisriigis hääletanud valijate hääletamissedelitega avatakse valimispäeval hääletamistulemuste kindlakstegemiseks.”;
40) paragrahv 55 tunnistatakse kehtetuks;
41) paragrahvi 57 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui häälte lugemist ei alustata kohe pärast hääletamise lõppemist, pitseerib jaoskonnakomisjon hääletamiskastide avad.
(12) Hääletamistulemused tehakse jaoskonnakomisjonis kindlaks avalikult. Häälte lugemise juures viibiv isik peab täitma jaoskonnakomisjoni liikmete suulisi korraldusi.”;
42) paragrahv 58 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 58. Välisriigis hääletanud valijate hääletamistulemuste kindlakstegemine
(6) Välisriigis hääletanud valijate hääletamistulemused tehakse kindlaks avalikult. Häälte lugemise juures viibiv isik peab täitma häältelugemiskomisjoni liikme suulisi korraldusi.”;
43) paragrahvi 59 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Jaoskonnakomisjonidelt laekunud protokollide, valijate nimekirja ja hääletamissedelite arvestuslehtede alusel teeb häältelugemiskomisjon kindlaks valijate nimekirja kantud valijate arvu, hääletamissedeli saanud valijate arvu, hääletamiskastides olnud sedelite arvu, sealhulgas kehtetute sedelite arvu, ning kandidaatidele ja erakondadele antud häälte arvu ning kannab need protokolli.”;
44) paragrahvi 59 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kui hääletamissedelite ülelugemise teel saadud arvud erinevad jaoskonnakomisjoni protokollis või valijate nimekirjas olevatest, märgib häältelugemiskomisjon oma protokolli lisas erinevused ning neid tinginud asjaolud. Jaoskonnakomisjoni protokolli ega hääletamissedelite arvestuslehte ei muudeta. Lõplike hääletamistulemuste kohta teeb otsuse häältelugemiskomisjon.”;
45) paragrahvi 591 lõike 5 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Riigi valimisteenistus teeb iga valla ja linna ning alaliselt välisriigis elavate valijate kohta kindlaks:”;
46) paragrahvi 591 lõike 7 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Elektrooniliselt antud häälte lugemine on avalik.”;
„(1) Kõigilt valla- ja linnasekretäridelt laekunud valla ja linna hääletamistulemuste ning välisriigis hääletanud valijate hääletamistulemuste protokolli ning elektrooniliselt hääletanud valijate hääletamistulemuste ja valijate nimekirja alusel teeb Vabariigi Valimiskomisjon kindlaks valijate nimekirja kantud valijate arvu, hääletamissedeli saanud valijate arvu, hääletamisest osavõtnud valijate arvu, kehtetute hääletamissedelite arvu ning kandidaatidele ja erakondadele antud häälte arvu.”;
„(4) Rahvastikuregistri valijate arvestusega seotud kulud kaetakse riigieelarvest Siseministeeriumi eelarves selleks ettenähtud rahast.”;
49) paragrahvi 71 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Valimisjaoskonna hääletamistulemuste kehtetuks tunnistamise korral saavad kordushääletamisel hääletada valijad, kes eelhääletamise ajal ja valimispäeval selles valimisjaoskonnas hääletasid.”;
50) paragrahvi 71 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kordushääletamisel käesoleva seaduse §-des 39, 44 ja 46 ning 71. ja 8. peatükis ettenähtut ei kohaldata.”;
51) paragrahvi 771 lõike 3 teises lauses asendatakse sõna „nimekirju” sõnaga „nimekirja”;
52) paragrahvi 771 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Hääletamis- ja valimistulemuste protokollide, hääletamissedelite arvestuslehtede ning muude valimisdokumentide säilitamise korraldab riigi valimisteenistus.”.
1) paragrahvi 8 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud juhul määrab volikogu, millise valimisringkonna kandidaatide poolt hääletab valija, kelle elukoha andmed on kantud rahvastikuregistrisse valla või linna täpsusega.”;
2) paragrahvi 19 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
3) paragrahvi 19 lõike 2 punkt 51 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„51) kehtestab valimisvahendite ja väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletanud valijate hääletamissedelitega ümbrike jaoskonnakomisjonidele edastamise korra ning jaotuspiirkonnad;”;
4) paragrahvi 201 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
6) paragrahvi 23 lõikes 1 asendatakse sõnad „valimisjaoskonna territooriumil” sõnaga „valimisjaoskonnas”;
7) paragrahvis 231 asendatakse sõnad „territooriumil hääletamisruumis” sõnaga „hääletamisruumides”;
8) paragrahvi 24 lõike 3 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 26. Valijate teavitamine hääletamise võimalustest
5) märge valijale hääletamissedeli väljastamise kohta ning andmed hääletamise aja ja koha kohta.”;
11) paragrahvi 28 lõikes 2 asendatakse sõna „loal” sõnaga „asukohas”;
12) paragrahvi 29 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(2) Valla- või linnasekretär vaatab avalduse koos rahvastikuregistri vastutava töötlejaga läbi ning vastab avaldajale. Vea parandamise korral edastab rahvastikuregistri vastutav töötleja paranduse riigi valimisteenistusele.”;
13) paragrahvi 30 lõike 1 punktist 1 jäetakse välja sõna „üheski”;
14) paragrahvi 30 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
15) paragrahvi 30 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
16) paragrahvi 30 lõikest 8 jäetakse välja sõnad „ning see tehakse jaoskonnakomisjonile viivitamata teatavaks”;
17) paragrahvi 40 lõike 1 esimest lauset täiendatakse pärast sõna „hääletamisruumis” sõnadega „või hääletamisruumides”;
18) paragrahvi 40 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Hääletamisruumis on hääletamissedelite väljaandmise kohad, hääletamiskabiinid ja hääletamiskast. Hääletamisruumis, kus korraldatakse väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletamist, on eraldi hääletamiskabiin ja hääletamiskast väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletavate valijate jaoks. Hääletamisruumis on välja pandud asukoha valimisringkonna kandidaatide koondnimekiri ja Tallinnas lisaks ülelinnaline nimekiri.”;
19) paragrahvi 41 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Hääletamiskabiinis on laud ja kirjutusvahend. Hääletamiskabiini seinal on asukoha valimisringkonna kandidaatide koondnimekiri, välja arvatud kabiinis, mis on ette nähtud väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletavatele valijatele.”;
20) paragrahvi 42 lõikest 1 jäetakse välja teine lause;
21) paragrahvi 44 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
22) paragrahvi 45 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Valija hääletab tema elukohajärgse valimisringkonna territooriumil asuvas valimisjaoskonnas, välja arvatud käesoleva seaduse §-des 47–49 ja 51 ning 71. peatükis ettenähtud juhtudel.
(11) Kui valija tagastab hääletamissedeli ning loobub hääletamisest, eemaldab jaoskonnakomisjoni liige valijate nimekirjast märke valijale hääletamissedeli väljastamise kohta.”;
23) paragrahvi 46 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
24) paragrahv 47 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 47. Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda toimuva eelhääletamise erisused
Valijal on käesoleva seaduse § 44 lõike 2 punktis 1 sätestatud ajal võimalik hääletada väljaspool oma elukohajärgset valimisringkonda valla- või linnavalitsuse määratud valimisjaoskonnas. Valla- või linnavalitsus võib määrata jaoskonnakomisjoni, kes korraldab hääletamist ainult valija asukohas (§ 49), kinnipidamiskohas, haiglas või ööpäevases hoolekandeasutuses (§ 51).”;
25) paragrahv 48 muudetakse sõnastatakse järgmiselt:
„§ 48. Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletamisruumis toimuv eelhääletamine
(6) Valija paneb sedeli ühte jaoskonnakomisjoni liikme antud ümbrikku. Viimase paneb valija jaoskonnakomisjoni liikme antud teise ümbrikku. Välimisele ümbrikule kannab jaoskonnakomisjon valija andmed. Ümbriku laseb valija väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletavate valijate sedelitele ettenähtud hääletamiskasti.”;
26) paragrahv 49 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 49. Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda valija asukohas toimuv eelhääletamine
(2) Hääletamist korraldavad vähemalt kaks jaoskonnakomisjoni liiget käesoleva seaduse § 45 lõigetes 6–8 ja 11 ning § 48 lõigetes 1–4 ja 6 ettenähtut järgides.”;
27) paragrahvi 51 lõikes 1 asendatakse sõnad „§ 44 lõike 2 punktis 2” sõnadega „§ 44 lõike 2 punktis 3”;
28) paragrahvi 51 lõikes 2 asendatakse sõnad „§ 47 lõikes 2” sõnadega „§-s 47”;
29) paragrahvi 51 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Hääletamist korraldavad vähemalt kaks jaoskonnakomisjoni liiget käesoleva seaduse § 45 lõigetes 6–8 ja 11 ning § 48 lõigetes 1–4 ja 6 ettenähtut järgides.”;
30) paragrahvi 52 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui valija ei saa oma terviseseisundi või muu mõjuva põhjuse tõttu hääletada hääletamisruumis, võib ta taotleda kodus hääletamist.
(7) Pärast hääletamissedeli täitmist murrab valija sedeli kokku ja laseb hääletamiskasti käesoleva seaduse § 45 lõikes 10 sätestatud korras.”;
31) seadust täiendatakse §-ga 521 järgmises sõnastuses:
„§ 521. Hääletamine ilma valijate nimekirja kasutamata
(5) Kui valijat ei ole valijate nimekirjas, ta on valijate nimekirja andmetel juba hääletanud või ta on hääletanud väljaspool elukohajärgset valimisringkonda pärast käesoleva seaduse § 44 lõike 2 punktis 1 või 3 sätestatud aega, jäetakse valija hääletamissedeliga ümbrik arvestamata.”;
32) paragrahv 53 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 53. Eelhääletamise ajal väljaspool elukohajärgset valimisringkonda antud häälte arvestamine
(5) Pärast käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 ettenähtud toiminguid avab valla või linna valimiskomisjon välimised ümbrikud ning hoiustab sisemised hääletamissedelitega ümbrikud kuni hääletamistulemuste kindlakstegemise alguseni.”;
33) paragrahvis 532 asendatakse sõnad „§ 44 lõike 2 punktis 3” sõnadega „§ 44 lõike 2 punktis 4”;
34) paragrahvi 54 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Jaoskonnakomisjon avab hääletamiskastid pärast hääletamise lõppemist. Avamise juures peab olema üle poole jaoskonnakomisjoni koosseisust.
(12) Hääletamistulemused tehakse jaoskonnakomisjonis kindlaks avalikult.”;
35) paragrahvi 542 lõikes 1 asendatakse numbrid „19.00” numbritega „20.00”;
36) paragrahvi 542 lõike 5 sissejuhatavas lauseosas asendatakse sõna „valimisjaoskonna” sõnaga „valimisringkonna”;
37) paragrahvi 542 lõikest 7 jäetakse välja viimane lause;
38) paragrahvi 542 lõige 8 tunnistatakse kehtetuks;
39) seadust täiendatakse §-ga 543 järgmises sõnastuses:
„§ 543. Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletanud valijate hääletamistulemuste kindlakstegemine
(6) Hääletamistulemused tehakse kindlaks avalikult. Häälte lugemise juures viibiv isik peab täitma valla või linna valimiskomisjoni liikme suulisi korraldusi.”;
40) paragrahvi 55 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Jaoskonnakomisjonidelt laekunud protokollide, eelhääletamisel väljaspool valimisringkonda hääletanud valijate hääletamistulemuste protokolli, valijate nimekirja, hääletamissedelite arvestuslehtede ning elektrooniliselt hääletanud valijate hääletamistulemuste alusel teeb valla või linna valimiskomisjon iga valimisringkonna kohta kindlaks hääletamissedeli saanud valijate arvu, hääletamisest osavõtnud valijate arvu, kehtetute hääletamissedelite arvu ning kandidaatidele, erakondadele ja valimisliitudele antud häälte arvu. Saadud tulemust kontrollitakse hääletamissedelite ülelugemise teel.
(4) Hääletamistulemused tehakse valla või linna valimiskomisjonis kindlaks avalikult.”;
41) paragrahvi 571 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Uue kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu valimistel ei kohaldata käesoleva seaduse §-des 47 ja 48 ning 71. peatükis ettenähtut. Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda valija asukohas toimuv eelhääletamine (§ 49) ning hääletamine kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses (§ 51) korraldatakse ainult ühineva kohaliku omavalitsuse üksuse territooriumil. Valla- või linnavalitsus määrab jaoskonnakomisjoni, kes korraldab hääletamist valija asukohas või kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses.”;
42) paragrahvi 58 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Rahvastikuregistri valijate arvestusega seotud kulud kaetakse riigieelarvest Siseministeeriumi eelarves selleks ettenähtud rahast.”;
43) paragrahvi 67 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Valimisjaoskonna hääletamistulemuste kehtetuks tunnistamise korral saavad kordushääletamisel hääletada valijad, kes eelhääletamise ajal ja valimispäeval selles valimisjaoskonnas hääletasid.”;
44) paragrahvi 702 lõike 3 teises lauses asendatakse sõna „nimekirju” sõnaga „nimekirja”;
45) paragrahvi 702 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Hääletamis- ja valimistulemuste protokollide, hääletamissedelite arvestuslehtede ning muude valimisdokumentide säilitamise korraldab valla- või linnasekretär.”.
§ 3. Rahvahääletuse seaduse muutmine
1) paragrahvi 14 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) tagada hääletamise korraldamisel hääletajate nimekirja kasutamine elektrooniliselt;”;
2) paragrahvi 14 lõike 2 punkt 51 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
3) paragrahvi 151 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Valla- või linnasekretäri teenindamise korraldab valla- või linnavalitsus. Tallinna linnasekretär võib oma hääletamise korraldamisega seotud ülesandeid täitma volitada ka teisi linna ametnikke või töötajaid, teavitades sellest riigi valimisteenistust.”;
„(1) Iga valla ja linna ning Tallinnas linnaosa territooriumil moodustatakse vähemalt üks jaoskond. Jaoskonnal on hääletamisruum või hääletamisruumid, kus korraldab hääletamist jaoskonnakomisjon.
(4) Hääletamisruum või hääletamisruumid võivad igal eelhääletamise päeval asuda erinevas asukohas. Riigi valimisteenistuse loal võib valla- või linnavalitsus määrata, et jaoskonnal on samal eelhääletamise päeval avatud rohkem kui üks hääletamisruum.”;
5) paragrahvi 18 lõikes 1 asendatakse sõnad „jaoskonna territooriumil” sõnaga „jaoskonnas”;
6) paragrahvis 19 asendatakse sõnad „territooriumil hääletamisruumis” sõnaga „hääletamisruumides”;
7) paragrahvi 21 lõike 3 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Hääletajate arvestust peetakse isiku kohta rahvastikuregistrisse kantud järgmiste andmete alusel:”;
„§ 22. Hääletajate teavitamine hääletamise võimalustest
4) muu teave hääletamise kohta.”;
9) paragrahvi 23 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Rahvastikuregistri vastutav töötleja korraldab rahvastikuregistri andmete alusel hääletajate nimekirja koostamise ja edastab hääletajate nimekirja riigi valimisteenistusele hiljemalt 25. päeval enne rahvahääletuse päeva.
4) märge hääletajale hääletamissedeli väljastamise kohta ning andmed hääletamise aja ja koha kohta.”;
10) paragrahvi 24 lõikes 2 asendatakse sõna „loal” sõnaga „asukohas”;
„§ 25. Hääletajate nimekirja kantud andmete õigsuse kontrollimine ja vea parandamine
12) paragrahvi 26 lõike 1 punktist 1 jäetakse välja sõna „üheski”;
13) paragrahvi 26 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Hääletajate nimekirjas muudatuse tegemiseks esitab isik rahvastikuregistrisse kandmise või hääletajate arvestuse aluseks olevate registriandmete muutmise avalduse valla- või linnasekretärile. Valla- või linnasekretär vaatab avalduse koos rahvastikuregistri vastutava töötlejaga läbi ja vastab isikule viivitamata. Kui rahvastikuregistri hääletajate arvestuse aluseks olevaid registriandmeid muudetakse selliselt, et see toob kaasa muudatuse hääletajate nimekirjas, edastab rahvastikuregistri vastutav töötleja muudatuse riigi valimisteenistusele.”;
14) paragrahvi 26 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 26 lõikest 8 jäetakse välja sõnad „ning see tehakse jaoskonnakomisjonile viivitamata teatavaks”;
16) paragrahvi 27 lõike 1 esimest lauset täiendatakse pärast sõna „hääletamisruumis” sõnadega „või hääletamisruumides”;
17) paragrahvi 27 lõikest 2 jäetakse välja teine lause;
18) paragrahvi 29 lõikest 1 jäetakse välja teine lause;
19) paragrahvi 30 lõike 4 teisest lausest jäetakse välja sõnad „ja laeval”;
20) paragrahvi 31 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
(3) Kodus hääletamine korraldatakse käesolevas seaduses ettenähtud juhtudel teisel ja esimesel päeval enne rahvahääletuse päeva ning rahvahääletuse päeval ajavahemikus kella 9.00-st kuni 20.00-ni.”;
„(1) Hääletamissedeli saamiseks esitab hääletaja jaoskonnakomisjonile isikut tõendava dokumendi.
(10) Kui hääletaja tagastab hääletamissedeli ning loobub hääletamisest, eemaldab jaoskonnakomisjoni liige hääletajate nimekirjast märke hääletajale hääletamissedeli väljastamise kohta.”;
22) paragrahvi 33 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
23) paragrahvid 34, 35 ja 36 tunnistatakse kehtetuks;
24) paragrahvi 38 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses korraldab hääletamist käesoleva seaduse § 31 lõike 2 punktis 3 ettenähtud päevadel valla- või linnavalitsuse määratud jaoskonnakomisjon. Valla- ja linnavalitsus võib määrata jaoskonnakomisjoni, kes korraldab hääletamist ainult kinnipidamiskohas, haiglas ja ööpäevases hoolekandeasutuses.
(4) Pärast hääletamissedeli täitmist murrab hääletaja sedeli kokku ja laseb hääletamiskasti käesoleva seaduse § 32 lõikes 9 sätestatud korras.”;
25) paragrahvi 39 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui hääletaja ei saa terviseseisundi või muu mõjuva põhjuse tõttu hääletada hääletamisruumis, võib ta taotleda kodus hääletamist. Kodus hääletamise taotluse võib esitada ka hääletaja asukohas hääletamiseks.
(7) Pärast hääletamissedeli täitmist murrab hääletaja sedeli kokku ja laseb hääletamiskasti käesoleva seaduse § 32 lõikes 9 sätestatud korras.”;
26) paragrahvi 40 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Alaliselt välisriigis elav hääletaja, kes on kantud hääletajate nimekirja ja kes ei ole hääletanud käesoleva seaduse 8. peatükis ettenähtud korras, võib hääletada üldises korras käesoleva seaduse §-s 31 ettenähtud ajal.”;
27) seadust täiendatakse §-ga 401 järgmises sõnastuses:
„§ 401. Hääletamine ilma hääletajate nimekirja kasutamata
(5) Kui hääletajat ei ole hääletajate nimekirjas või ta on hääletajate nimekirja andmetel juba hääletanud, jäetakse hääletaja hääletamissedeliga ümbrik arvestamata.”;
28) paragrahv 41 tunnistatakse kehtetuks;
29) paragrahvis 412 ja § 413 lõikes 1 asendatakse sõnad „§ 31 lõike 2 punktis 3” sõnadega „§ 31 lõike 2 punktis 4”;
30) paragrahvi 42 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
31) paragrahvi 42 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Välisriigis alaliselt elavale hääletajale ja rahvastikuregistri andmete alusel ajutiselt välisriigis viibivale hääletajale saadetakse elektrooniline rahvahääletuse teabeleht Eesti teabeväravas registreeritud või rahvastikuregistrisse kantud e-posti aadressil hiljemalt 60. päeval enne rahvahääletuse päeva.”;
32) paragrahvi 42 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Rahvahääletuse teabelehele kantakse:
9) muu teave hääletamise kohta.”;
33) paragrahvi 43 lõigete 2 ja 3 sissejuhatavast lauseosast jäetakse välja sõnad „alaliselt välisriigis elavate”;
34) paragrahvi 45 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Hääletaja täidab hääletamissedeli käesoleva seaduse nõuete kohaselt. Hääletaja paneb täidetud sedeli ühte välisesinduse saadetud ümbrikku. Sedeliga ümbriku paneb hääletaja välisesinduse saadetud teise ümbrikku. Välimisele ümbrikule kantakse hääletaja andmed. Seejärel saadab hääletaja hääletamissedeli välisesindusele.”;
35) paragrahvi 45 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Välisesindus teeb käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tähtajaks laekunud hääletamissedeli alusel hääletajate nimekirja märke hääletamise kohta.”;
36) paragrahvi 47 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui hääletaja ei esita kirja teel hääletamise taotlust välisesindusele käesoleva seaduse § 43 lõikes 5 ettenähtud tähtaja jooksul või ei saada hääletamissedelit välisesindusele § 45 lõikes 2 ettenähtud tähtpäevaks, võib ta hääletada välisesinduses selle määratud ajal.
(5) Välisesinduses täidab hääletaja hääletamissedeli käesoleva seaduse nõuete kohaselt. Seejärel paneb hääletaja täidetud sedeli ümbrikku. Sedeliga ümbriku paneb hääletaja teise ümbrikku. Välimisele ümbrikule kannab hääletamist korraldav isik hääletaja andmed.”;
37) paragrahvi 48 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Välisesindus edastab laekunud hääletamissedelitega ümbrikud riigi valimisteenistusele. Kui hääletaja on hääletajate nimekirja andmetel juba hääletanud või on hääletanud mitu korda, siis jätab välisesindus hääletaja kõik hääletamissedelid arvestamata ning hääletamissedelitega ümbrikke riigi valimisteenistusele ei edastata.
(5) Ümbrikud välisriigis hääletanute hääletamissedelitega avatakse rahvahääletuse päeval hääletamistulemuste kindlakstegemiseks.”;
38) paragrahv 49 tunnistatakse kehtetuks;
39) paragrahvi 50 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Jaoskonnakomisjon avab hääletamiskastid pärast hääletamise lõppemist. Avamise juures peab olema üle poole jaoskonnakomisjoni liikmetest.
40) paragrahv 52 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 52. Välisriigis hääletanute hääletamistulemuste kindlakstegemine
(6) Välisriigis hääletanute hääletamistulemused tehakse kindlaks avalikult. Häälte lugemise juures viibiv isik peab täitma häältelugemiskomisjoni liikme suulisi korraldusi.”;
41) paragrahvi 53 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Jaoskonnakomisjonidelt laekunud protokollide, hääletajate nimekirja ja hääletamissedelite arvestuslehtede alusel teeb häältelugemiskomisjon kindlaks hääletajate nimekirja kantud hääletajate arvu, hääletamissedeli saanud hääletajate arvu, hääletamiskastides olnud sedelite arvu, sealhulgas kehtetute sedelite arvu, ning rahvahääletusele pandud küsimusele jaatavalt vastanud isikute ja eitavalt vastanud isikute arvu.”;
42) paragrahvi 53 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kui hääletamissedelite ülelugemise teel saadud arvud erinevad jaoskonnakomisjoni protokollis või hääletajate nimekirjas olevatest, märgib häältelugemiskomisjon oma protokolli lisas erinevused ning neid tinginud asjaolud. Jaoskonnakomisjoni protokolli ega hääletamissedelite arvestuslehte ei muudeta. Lõplike hääletamistulemuste kohta teeb otsuse häältelugemiskomisjon.”;
43) paragrahvi 531 lõikes 1 asendatakse numbrid „19.00” numbritega „20.00”;
44) paragrahvi 531 lõike 5 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Riigi valimisteenistus teeb iga valla ja linna ning alaliselt välisriigis elavate hääletajate kohta kindlaks:”;
45) paragrahvi 531 lõikest 7 jäetakse välja viimane lause;
46) paragrahvi 531 lõige 8 tunnistatakse kehtetuks;
47) paragrahvi 54 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kõigilt valla- ja linnasekretäridelt laekunud valla ja linna hääletamistulemuste ning välisriigis hääletanute hääletamistulemuste protokolli ning elektrooniliselt hääletanud isikute hääletamistulemuste ja hääletajate nimekirja alusel teeb Vabariigi Valimiskomisjon kindlaks hääletajate nimekirja kantud hääletajate arvu, hääletamissedeli saanud hääletajate arvu, hääletamisest osavõtnud hääletajate arvu, kehtetute hääletamissedelite arvu ning rahvahääletusele pandud küsimusele jaatavalt vastanud isikute ja eitavalt vastanud isikute arvu.”;
48) paragrahvi 55 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Rahvastikuregistri hääletajate arvestusega seotud kulud kaetakse riigieelarvest Siseministeeriumi eelarves selleks eraldi ettenähtud rahast või Vabariigi Valitsuse eraldatud summast.”;
49) paragrahvi 61 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Jaoskonna hääletamistulemuste kehtetuks tunnistamise korral saavad kordushääletamisel hääletada hääletajad, kes eelhääletamise ajal ja rahvahääletuse päeval selles jaoskonnas hääletasid.”;
50) paragrahvi 61 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kordushääletamisel käesoleva seaduse §-des 33, 38 ja 40 ning 71. ja 8. peatükis ettenähtut ei kohaldata.”;
51) paragrahvi 641 lõike 3 teises lauses asendatakse sõna „nimekirju” sõnaga „nimekirja”;
52) paragrahvi 641 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Hääletamistulemuste protokollide, hääletamissedelite arvestuslehtede ja muude hääletamisdokumentide säilitamise korraldab riigi valimisteenistus.”.
§ 4. Riigikogu valimise seaduse muutmine
1) paragrahvi 15 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
2) paragrahvi 15 lõike 2 punktid 5 ja 51 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„5) tagab valimiste korraldamiseks vajaliku inventari ja teenuste olemasolu ning haldab valimiste infosüsteemi ja valijate elektroonilise nimekirja infosüsteemi;
51) kehtestab valimisvahendite ja väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletavate valijate hääletamissedelitega ümbrike jaoskonnakomisjonidele edastamise korra ning jaotuspiirkonnad;”;
3) paragrahvi 171 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
4) paragrahvi 19 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
5) paragrahvi 191 lõikes 1 asendatakse sõnad „valimisjaoskonna territooriumil” sõnaga „valimisjaoskonnas”;
6) paragrahvis 192 asendatakse sõnad „territooriumil hääletamisruumis” sõnaga „hääletamisruumides”;
7) paragrahvi 20 lõike 3 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
8) paragrahv 21 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 21. Valijate teavitamine hääletamise võimalustest
9) paragrahvi 22 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
10) paragrahvi 23 lõikes 2 asendatakse sõna „loal” sõnaga „asukohas”;
11) paragrahvi 24 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(2) Valla- või linnasekretär vaatab avalduse koos rahvastikuregistri vastutava töötlejaga viivitamata läbi ning vastab avaldajale. Vea parandamise korral edastab rahvastikuregistri vastutav töötleja paranduse riigi valimisteenistusele.”;
12) paragrahvi 25 lõike 1 punktist 1 jäetakse välja sõna „üheski”;
14) paragrahvi 25 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
15) paragrahvi 25 lõikest 8 jäetakse välja sõnad „ning see tehakse jaoskonnakomisjonile viivitamata teatavaks”;
16) paragrahvi 33 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Riigi valimisteenistus teavitab kõigist valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja parandustest ja muudatustest valla- ja linnasekretäre ning välisriigis hääletamist korraldavaid välisesindusi, kes teevad asjakohased parandused ja muudatused kandidaatide koondnimekirja. Kandidaatide koondnimekirju ei muudeta pärast 13. päeva enne valimispäeva.”;
17) paragrahvi 34 lõike 1 esimest lauset täiendatakse pärast sõna „hääletamisruumis” sõnadega „või hääletamisruumides”;
„(2) Hääletamisruumis on hääletamissedelite väljaandmise kohad, hääletamiskabiinid ja hääletamiskast. Hääletamisruumis, kus korraldatakse väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletamist, on eraldi hääletamiskabiin ja hääletamiskast väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletavate valijate jaoks. Hääletamisruumis on välja pandud asukoha valimisringkonna kandidaatide koondnimekiri ja kandidaatide üleriigilised nimekirjad.”;
19) paragrahvi 35 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
20) paragrahvi 36 lõikest 1 jäetakse välja teine lause;
21) paragrahvi 37 lõike 3 teisest lausest jäetakse välja sõnad „ja laeval”;
22) paragrahvi 38 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
23) paragrahvi 39 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Valija hääletab tema elukohajärgse valimisringkonna territooriumil asuvas valimisjaoskonnas, välja arvatud käesoleva seaduse §-des 41–43, 45 ja 47 ning 71. ja 8. peatükis ettenähtud juhtudel.
24) paragrahvi 40 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
25) paragrahv 41 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 41. Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda toimuva eelhääletamise erisused
Valijal on käesoleva seaduse § 38 lõike 2 punktis 1 sätestatud ajal võimalik hääletada väljaspool oma elukohajärgset valimisringkonda valla- või linnavalitsuse määratud valimisjaoskonnas. Valla- või linnavalitsus võib määrata jaoskonnakomisjoni, kes korraldab hääletamist ainult valija asukohas (§ 43), kinnipidamiskohas, haiglas või ööpäevases hoolekandeasutuses (§ 45).”;
26) paragrahv 42 muudetakse sõnastatakse järgmiselt:
„§ 42. Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletamisruumis toimuv eelhääletamine
27) paragrahv 43 muudetakse sõnastatakse järgmiselt:
„§ 43. Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda valija asukohas toimuv eelhääletamine
(2) Hääletamist korraldavad vähemalt kaks jaoskonnakomisjoni liiget käesoleva seaduse § 39 lõigetes 6–8 ja 11 ning § 42 lõigetes 1–4 ja 6 ettenähtut järgides.”;
28) paragrahvi 45 lõikes 1 asendatakse sõnad „§ 38 lõike 2 punktis 2” sõnadega „§ 38 lõike 2 punktis 3”;
29) paragrahvi 45 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kinnipidamiskoha, haigla ja ööpäevase hoolekandeasutuse administratsioon esitab taotluse hääletamise korraldamiseks käesoleva seaduse §-s 41 ettenähtud jaoskonnakomisjonile.
(3) Hääletamist korraldavad vähemalt kaks jaoskonnakomisjoni liiget käesoleva seaduse § 39 lõigetes 6–8 ja 11 ning § 42 lõigetes 1–4 ja 6 ettenähtut järgides.”;
30) paragrahvi 46 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui valija ei saa terviseseisundi või muu mõjuva põhjuse tõttu hääletada hääletamisruumis, võib ta taotleda kodus hääletamist.
(7) Pärast hääletamissedeli täitmist murrab valija sedeli kokku ja laseb hääletamiskasti käesoleva seaduse § 39 lõikes 10 sätestatud korras.”;
31) paragrahvi 47 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Alaliselt välisriigis elav valija, kes ei ole hääletanud käesoleva seaduse 8. peatükis ettenähtud korras, võib hääletada eelhääletamise ajal käesoleva seaduse §-s 41 ettenähtud korras määratud mis tahes valimisjaoskonnas.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtud korras antud hääli arvestatakse hääletamistulemuste kindlakstegemisel käesoleva seaduse § 48 lõikes 1 ja § 55 lõigetes 3–5 sätestatud korras.”;
32) seadust täiendatakse §-ga 471 järgmises sõnastuses:
„§ 471. Hääletamine ilma valijate nimekirja kasutamata
(5) Kui valijat ei ole valijate nimekirjas, ta on valijate nimekirja andmetel juba hääletanud või ta on hääletanud väljaspool elukohajärgset valimisringkonda pärast käesoleva seaduse § 38 lõike 2 punktis 1 või 3 sätestatud aega, jäetakse valija hääletamissedeliga ümbrik arvestamata.”;
33) paragrahv 48 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 48. Eelhääletamise ajal väljaspool elukohajärgset valimisringkonda antud häälte arvestamine
(6) Pärast käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 ettenähtud toiminguid avab häältelugemiskomisjon välimised ümbrikud ning hoiustab sisemised hääletamissedelitega ümbrikud kuni hääletamistulemuste kindlakstegemise alguseni.”;
34) paragrahvi 483 lõikes 1 asendatakse sõnad „13. päevaks” sõnadega „kümnendaks päevaks”;
35) paragrahvi 483 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Riigi valimisteenistus korraldab valijate nimekirja muudatuste elektroonilise hääletamise süsteemi kandmise vähemalt üks kord päevas.”;
36) paragrahvi 484 lõikes 1 asendatakse sõnad „§ 38 lõike 2 punktis 3” sõnadega „§ 38 lõike 2 punktis 4”;
37) paragrahvi 485 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Valijal on õigus oma elektrooniliselt antud häält muuta:
2) hääletades hääletamissedeliga kuni valimispäeva kella 20.00-ni.”;
38) paragrahvi 487 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(2) Kui valija on hääletanud nii elektrooniliselt kui ka hääletamissedeliga, arvestatakse valija hääletamissedelit.”;
39) paragrahvi 49 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Välisriigis alaliselt elavate valijate ja seal ajutiselt viibivate valijate hääletamist välisriigis viivad läbi Eesti välisesindused.
40) paragrahvi 50 lõigete 2 ja 3 sissejuhatavast lauseosast jäetakse välja sõnad „alaliselt välisriigis elavate”;
41) paragrahvi 51 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) valimisringkonna kandidaatide koondnimekirja vastavalt valijate nimekirja andmetele või käesoleva seaduse § 50 lõike 3 punkti 3 kohaselt;”;
42) paragrahvi 52 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
43) paragrahvi 52 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
44) paragrahvi 54 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui valija ei esita kirja teel hääletamise taotlust välisesindusele käesoleva seaduse § 50 lõikes 5 ettenähtud tähtaja jooksul või ei saada hääletamissedelit välisesindusele § 52 lõikes 2 ettenähtud tähtpäevaks, võib ta hääletada välisesinduses viimase määratud ajal.
45) paragrahvi 55 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(6) Ajutiselt välisriigis viibivate valijate hääletamissedelitega ümbrikud edastab riigi valimisteenistus hiljemalt valimispäevale eelneval päeval vastavale käesoleva seaduse § 48 lõikes 2 märgitud häältelugemiskomisjonile, kus sedeleid arvestatakse hääletamistulemuste kindlakstegemisel käesoleva seaduse § 48 lõigetes 4–6 ettenähtu kohaselt.”;
46) paragrahv 56 tunnistatakse kehtetuks;
47) paragrahvi 57 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
48) seadust täiendatakse §-ga 571 järgmises sõnastuses:
„§ 571. Väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletanud valijate hääletamistulemuste kindlakstegemine
(6) Hääletamistulemused tehakse kindlaks avalikult. Häälte lugemise juures viibiv isik peab täitma häältelugemiskomisjoni liikme suulisi korraldusi.”;
49) paragrahvi 59 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Alaliselt välisriigis elavate valijate häälte lugemist alustab häältelugemiskomisjon valimispäeval kell 20.00. Ümbrike avamise juures peavad viibima vähemalt kolm häältelugemiskomisjoni liiget.”;
50) paragrahvi 59 lõikes 4 asendatakse sõnad „§ 57 lõigetes 8 ja 9” sõnadega „§ 57 lõigetes 7 ja 8”;
51) paragrahvi 59 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;
52) paragrahvi 59 lõike 6 esimesest lausest jäetakse välja sõna „vormikohane”;
53) paragrahvi 59 lõikest 7 jäetakse välja viimane lause;
54) paragrahvi 60 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Häälte lugemist korraldab ja hääletamissedeli kehtivuse üle otsustab käesoleva seaduse § 13 lõikes 3 sätestatud häältelugemiskomisjon.
55) paragrahvi 601 lõikes 1 asendatakse numbrid „19.00” numbritega „20.00”;
56) paragrahvi 601 lõike 5 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
57) paragrahvi 601 lõikest 7 jäetakse välja viimane lause;
58) paragrahvi 601 lõige 8 tunnistatakse kehtetuks;
„(1) Kõigilt valla- ja linnasekretäridelt laekunud valla ja linna hääletamistulemuste protokollide, väljaspool elukohajärgset valimisringkonda hääletanud valijate hääletamistulemuste protokollide, alaliselt välisriigis elavate valijate hääletamistulemuste protokollide, elektrooniliselt hääletanud valijate hääletamistulemuste ja valijate nimekirja alusel teeb Vabariigi Valimiskomisjon valimisringkondade kaupa kindlaks valijate nimekirja kantud valijate arvu, hääletamissedeli saanud valijate arvu, hääletamisest osavõtnud valijate arvu, kehtetute hääletamissedelite arvu ning kandidaatidele ja erakondadele antud häälte arvu.”;
60) paragrahvi 63 lõike 2 punktis 4 asendatakse sõna „valijakaardi” sõnadega „valimiste teabelehe”;
61) paragrahvi 63 lõike 2 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks;
62) paragrahvi 63 lõike 2 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„8) valimiste teabelehe saatmine välisriigis alaliselt elavale või ajutiselt viibivale valijale (§ 49 lg 4);”;
63) paragrahvi 63 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Erakorraliste valimiste korral kantakse valija valijate nimekirja selles valimisringkonnas, mille territooriumil valimiste väljakuulutamise päeval asub tema rahvastikuregistrisse kantud elukoht.”;
64) paragrahvi 64 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
65) paragrahvi 73 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
66) paragrahvi 771 lõike 3 teises lauses asendatakse sõna „nimekirju” sõnaga „nimekirja”;
67) paragrahvi 771 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 5. Rahvastikuregistri seaduse muutmine
Rahvastikuregistri seaduse (RT I, 17.11.2017, 1) §-st 23 jäetakse välja sõnad „ja valijakaartide”.


Tõestamisseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Tõestamisseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus
RT I, 22.02.2019, 2
13.02.2019 otsus nr 387
Vastu võetud 30.01.2019
§ 1. Tõestamisseaduse muutmine
Tõestamisseaduses tehakse järgmised muudatused:
„(31) Tõestamistoimingu võib teha ka kaugtõestamise teel (edaspidi kaugtõestamine).”;
„(3) Kaugtõestamise puhul loetakse tõestamistoimingu tegemise kohaks Eesti.”;
3) paragrahvi 9 lõiget 3 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Kaugtõestamise korral märgitakse notariaalakti ka videosilla vahendusel osalevate isikute asukoht.”;
4) paragrahvi 13 täiendatakse lõigetega 7 ja 8 järgmises sõnastuses:
„(7) Kaugtõestamise puhul tehakse käesolevas seaduses nimetatud toimingud isiku ja tema tahte tuvastamist võimaldava videosilla vahendusel tõestamisviisist tulenevate erisustega ning toiming loetakse tehtuks notari juuresolekul. Notar ja tehingus osalejad allkirjastavad notariaalakti digitaalallkirjaga.
(8) Kaugtõestamise korra ning kaugtõestamise teel tehtavate ametitoimingute ja tehingute nimekirja kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
5) paragrahvi 15 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kui käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt lisatud dokumenti ette ei loeta, esitab notar selle osalejatele tutvumiseks ja allakirjutamiseks. Kui dokument koosneb rohkem kui ühest leheküljest, tuleb igale leheküljele eraldi alla kirjutada, välja arvatud kaugtõestamise korral. Käesoleva seaduse §-st 18 tulenevad notari kohustused kehtivad muutmatult.”;
6) paragrahvi 39 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Digitaalallkirja puhul, mis ei ole antud notari juuresolekul, kinnitab notar üksnes digitaalallkirja kehtivust.”;
7) paragrahvi 45 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Kaugtõestamise korral koostab notar käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud juhul õienduse eraldi failina või viitab muudatustele parandatud ärakirja notariaalmärkes.”;
8) paragrahvi 46 täiendatakse lõigetega 21, 31 ja 32 järgmises sõnastuses:
„(21) Kaugtõestamise korral koostatakse volikiri ühes digitaalses originaaleksemplaris, mis on kasutusel elektroonilises käibes. Vajaduse korral väljastatakse osalejale paberkandjal ärakiri, mis asendab originaali.”;
„(31) Kaugtõestamise korral on elektroonilises käibes kasutusel digitaalne originaaldokument. Üksnes juhul, kui dokumendis on tehtud muudatusi vastavalt käesoleva seaduse §-le 45, väljastatakse digitaalne ärakiri.
(32) Kaugtõestamise korral teeb notar digitaalsest originaaldokumendist paberil kinnitatud ärakirja, mis jääb notari kätte hoiule.”;
9) paragrahvi 48 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Kaugtõestamise vahendusel tõestatud volikirja puhul asendab volikirja paberkandjal ärakiri õigustoimingutes originaali.”.
§ 2. Konsulaarseaduse muutmine
Konsulaarseadust täiendatakse §-ga 301 järgmises sõnastuses:
„§ 301. Kaugtõestamise toimingud
(4) Kaugtõestamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”.
1) paragrahvi 29 lõiget 3 täiendatakse punktiga 13 järgmises sõnastuses:
„13) juriidilise isiku taotlusel tegeliku kasusaaja andmete esitamine.”;
2) paragrahvi 36 täiendatakse lõigetega 51 ja 52 järgmises sõnastuses:
„(51) Ametitoiminguid on võimalik teha ka tõestamisseaduse § 1 lõikes 31 nimetatud kaugtõestamise teel.
(52) Kaugtõestamise teel tehtavate ametitoimingute nimekiri kehtestatakse tõestamisseaduse § 13 lõike 8 alusel.”;
3) paragrahvi 36 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Ametitoimingu tegemise korral tõestamisseaduse § 1 lõikes 31 nimetatud kaugtõestamise teel loetakse ametitoimingu tegemise kohaks Eesti.”.
§ 4. Notari tasu seaduse muutmine
Notari tasu seaduses tehakse järgmised muudatused:
„(21) Kui tõestamisseaduse § 1 lõikes 31 nimetatud kaugtõestamise teel tehtav ametitoiming on sama seaduse § 13 lõike 8 alusel kehtestatud ametitoimingute nimekirjas, lisandub notari tasule 20 eurot.”;
2) paragrahvi 31 punkti 91 esimest lauset täiendatakse pärast sõna „väljastamine” sõnadega „või juriidilise isiku taotlusel tegeliku kasusaaja andmete esitamine”.
Riigilõivuseaduse § 305 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Välisesinduses tõestamisseaduse § 1 lõikes 31 nimetatud kaugtõestamise teel tehtava toimingu eest tasutakse riigilõivu 30 eurot.”.
Käesolev seadus jõustub 2020. aasta 1. veebruaril.


Harku vallavolikogu kantselei põhimäärus – Riigi Teataja
Harku vallavolikogu kantselei põhimäärus
Harku vallavolikogu kantselei põhimäärus - sisukord
§ 2 VALLAVOLIKOGU KANTSELEI ÜLESANDED
§ 3 VALLAVOLIKOGU KANTSELEI ÕIGUSED
§ 4 VALLAVOLIKOGU KANTSELEI KOHUSTUSED
§ 5 VALLAVOLIKOGU KANTSELEI JUHTIMINE JA TEENISTUJATE KOOSSEIS
§ 6 VALLAVOLIKOGU KANTSELEI ÜMBERKORRALDAMINE
RT IV, 04.02.2016, 28
Vastu võetud 30.12.2010 nr 39
RT IV, 17.01.2013, 19
28.01.2016 RT IV, 04.02.2016, 27 07.02.2016
Määrus kehtestatakse võttes aluseks Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus § 35 lg 2 ja Harku valla põhimääruse 10 peatükk.
(1) Harku Vallavolikogu Kantselei (edaspidi: kantselei) on valla ametiasutus, mille põhiülesandeks on vallavolikogu asjaajamise ja majandusliku teenindamise korraldamine ning komisjonide ja fraktsioonide töö tagamine. Oma ülesannete täitmisel tegutseb kantselei koostöös Harku vallakantseleiga.
(2) Kantselei asukoht on Harku vald, Tabasalu alevik. Kantselei aadress on Kallaste tn 12, 76901 Tabasalu.
[RT IV, 04.02.2016, 27 - jõust. 07.02.2016]
(4) Kantseleil on oma nime ja Harku valla vapi kujutisega pitsat. Kantselei tegevust finantseeritakse Harku valla eelarvest ja kantselei tegutseb talle eelarves ettenähtud vahendite piires.
(5) Kantselei struktuuri, koosseisu, palgamäärad ja palgatingimused esitab vallavolikogule kinnitamiseks volikogu esimees kantselei juhataja ettepanekul.
(6) Kantselei on aruandekohustuslik vallavolikogu ees.
§ 2. VALLAVOLIKOGU KANTSELEI ÜLESANDED
(1) Kantselei täidab järgmisi ülesandeid:
1) Vallavolikogu istungite ja eestseisuse koosolekute ettevalmistamise ja läbiviimise korraldamine kooskõlastatult vallavolikogu esimehega;
2) vallavolikogu istungite protokollimine, helisalvestise ja vajadusel internetiülekande tegemise korraldamine, vallavolikogu määruste ja otsuste vormistamine;
3) peab arvestust volikogu menetlusse esitatud määruste, otsuste eelnõude ning muu dokumentatsiooni osas ning tagab nende avalikustamise, süstematiseerimise ja säilitamise;
4) koos vallavolikogu komisjonide esimeestega komisjonide koosolekute ettevalmistamine, komisjonide tehnilise teenindamise tagamine ja komisjonide töö avalikustamine;
5) korraldab vallavolikogule adresseeritud elanike teabenõuete, märgukirjade, selgitustaotluste ja avalduste läbivaatamist, vajadusel vastamist ning elanike vastuvõttu;
6) nõustab vallavolikogu liikmeid, volikogu esimeest, komisjone, fraktsioone ja vallavolikogu õigusaktide eelnõude esitajaid;
7) arvamuse andmine vallavolikogu õigusaktide ja muude otsuste ning dokumentide eelnõude vastavuse kohta seadustele ja normitehnika nõuetele ning ettepanekute tegemine eelnõude vastavusse viimiseks seaduste ja nõuetega;
8) korraldab vallavolikogu kohtus esindamist;
9) koostab kantselei eelarve projekti ja täidab kinnitatud eelarvet;
10) kindlustab kantselei teenistujate töö organisatsioonilise, tehnilise ja majandusliku tagamise;
11) valdab, kasutab ja käsutab kantselei valitsemisele antud vallavara;
(2) Kantselei täidab teisi talle õigusaktidega pandud ülesandeid.
§ 3. VALLAVOLIKOGU KANTSELEI ÕIGUSED
(1) Vallakantseleil on õigus:
1) Saada teistelt valla ametiasutustelt, valla hallatavatelt asutustelt ning valla osalusega ühingutelt informatsiooni, andmeid, seadusandlikke akte ja muid dokumente kantseleile pandud ülesannete täitmiseks;
2) esindada vallavolikogu või volikogu esimehe ülesandel volikogu oma tegevusvaldkonnas;
3) esitada vallavolikogu esimehe kaudu vallavolikogu kantselei pädevusse kuuluvate küsimuste kohta volikogu õigusaktide eelnõusid;
5) pidada oma pädevuse piires läbirääkimisi, sõlmida kokkuleppeid ja lepinguid;
6) teha koostööd teiste riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja isikutega;
7) nõuda vallavalitsuselt ja hallatavatelt asutustelt kantseleile pandud ülesannete lahendamiseks aruandeid ja seletusi;
8) korraldada konkursse ja teostada hankeid ning vähem- ja enampakkumisi kantselei tegevusvaldkonda kuuluvate ülesannete paremaks lahendamiseks.
§ 4. VALLAVOLIKOGU KANTSELEI KOHUSTUSED
(1) Vallavolikogu kantselei on kohustatud:
3) tagama ametialase informatsiooni konfidentsiaalsuse;
4) edastama vallavalitsuse struktuuriüksustele nende ülesannete täitmiseks vajalikku informatsiooni;
5) kantselei tegevusvaldkonda kuuluvates küsimustes kindlustama kodanike vastuvõtu ja nõustamise ning teabenõuetele, selgitustaotlustele, märgukirjadele ja muudele avaldustele vastamise.
§ 5. VALLAVOLIKOGU KANTSELEI JUHTIMINE JA TEENISTUJATE KOOSSEIS
(1) Kantseleid juhib juhataja, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist vallavolikogu esimees. Kantselei juhataja ametijuhendi kinnitab volikogu esimees.
(2) Kantselei juhataja planeerib ja juhib kantselei tegevust. Juhataja ülesandeks on tagada kantselei majanduslik ja organisatsiooniline funktsioneerimine ning kantselei teenistujate igapäevase tegevuse koordineerimine.
(3) Kantselei juhataja tagab käesolevas põhimääruses sätestatud ülesannete täitmise ja esindab kantseleid nende täitmisel ning vastutab käesolevas põhimääruses sätestatud ja vallavolikogu poolt kantseleile seaduse alusel pandud ülesannete õigeaegse, täpse ja õiguspärase täitmise eest.
(4) Kantselei juhataja ja teiste teenistujate ülesanded sätestatakse täpsemalt ametijuhendis.
§ 6. VALLAVOLIKOGU KANTSELEI ÜMBERKORRALDAMINE
Vallavolikogu kantselei ümberkorraldamine toimub volikogu otsuse alusel.
(1) Määrus avaldatakse valla veebilehel ja vallavolikogu kantseleis.
(2) Määrus jõustub 1. veebruaril 2011.a.