Postituse pealkiri: Kaasuste lahendamine
Postitatud: L Jaan 19, 2013 10:06 pm
Olen tihtipeale pidanud tõdema, et foorumlaste seadusetundmine jätab soovida.
Teadmiste omandamiseks selles vallas on parimaid vahendeid kaasuste lahendamine.
Algatan teema ja pakun esimese kaasuse, mis ei peaks eriti keeruline olema.
Juhatasin täna ühisjahti. Avasin load, panin need jahinimekirja juurde ja avastasin, et üks jahiline ei olnud nimekirjale allkirja pannud. Millise paragrahvi alusel mind karistatakse?
Postitatud: P Jaan 20, 2013 11:00 am
Jahiseaduse § 57''4 loetleb olukorrad, mille puhul on ühisjahi nõuete rikkumine jahijuhataja poolt karistatav.
Kuid, et kõnealuse sätte järgi jahijuhatajat karistada peab selleks olema alus.
jahiseaduse § 57''4 järgi on karistamise aluseks muuhulgas ka sama seaduse § 45 lõike 1 ja lõike 3 punktides 1, 3–7 sätestatud kohustuste rikkumine.
Kuna allkirja andmine jahist osavõtja poolt jahinimekirjale tõendab seda, et neid on jahiohutuse ja jahipidamise nõuete kohapealt instrueeritud, siis võiks karistamise aluseks olla § 45 lg 3 p3, mis ütleb:" Jahijuhataja on kohustatud teavitama jahist osavõtjaid jahiohutuse nõuetest, küttida lubatud jahiulukitest ja loale märgitud erinõuetest".
Teisisõnu jahijuhatajat võiks karistada selle eest, et ta on jätnud ühe jahilise instrueerimata.
Samas kui oleks vaja inspektorihärrale olukorda teistpidi selgitada, siis siin ju tegelikult jahijuhataja poolset rikkumist ei ole.
Jahiseadus § 45 lg3 p1 sätestab: " Jahijuhataja on kohustatud koostama jahist osavõtjate nimekirja ja kinnitama selle oma allkirjaga".
Antud kaasuse asjaoludest ei tulene, et jahijuhataja oleks nimekirja kinnitanud. Lihtsalt avatud lubade nimekirja juurde panemist ei saa käsitleda ühisjahi avamisena, kuna ühisjahi pidamiseks on vajalik kinnitatud nimekiri ja seda momendil veel ei ole.
Jahijuhataja on käitunud õigesti, et enne allkirjastmist kontrollib allkirjade olemasolu jahinimekirjal.
Jahiseaduse § 45 lg 4 p2 ütleb sõnaselgelt, et Ühisjahist osavõtja on kohustatud andma jahist osavõtjate nimekirjale allkirja jahiohutuse ja jahipidamise nõuete teatavaks tegemise kohta.
Kui ülejäänud seltskond on vajalikult viisil informeeritud, siis võib seda olukorda vaadata ka kui ühisjahist osavõtja kohustuse täitmata jätmist.
Kuigi jahijuhataja on ikkagi kohustatud kontrollima kas kõik ühisjahist osavõtjad on vajalikul määral informeeritud ja kui selgub, et keegi ei ole aru saanud siis on jahijuhataja kohustus teda ühisjahti mitte lubada.
Viimati muudetud by länku P Jaan 20, 2013 5:23 pm, muudetud 1 kord.
Postitatud: P Jaan 20, 2013 11:44 am
On meil siin foorumis pädev isik ka olemas, kes vaatab need nn kaasused üle ja annab kinnituse, et asi ka õige või "oletame" niisama?
Postitatud: P Jaan 20, 2013 6:58 pm
Fakiliselt ühisjahis osaleja avab väikeuluki loa ja peab jahti koos teistega vaid selle erinevuseg, et ei pea punast vesti kandma. Kui kõigil ühisjahis osalejatel avatud väikeuluki luba, ei peagi nimekirja ja sellega kaasnevaid jahijuhatajt jms. olema. Suuruluki tabamisel piisab, et jahis on keegi, kelle nimi ka suuruluki loal olemas.Pole küll 100% kindel, aga arvan, et saab ka nii! ?
Postitatud: P Jaan 20, 2013 7:23 pm
Kas siis ei peaks olema laskja nimi suuruluki loa peal, kui pole ühisjahi nimekirja?
Postitatud: E Jaan 21, 2013 2:17 pm
nugise püüdja kirjutas:
Võin eksida, kuna arvamisi kirjutan mälu, mitte netisurfamise järgi. Kui on olemas jahiõigus ( ehk mingi luba avatud, k.a. väikeuluk) ja on teada, et samas jahis ( või jahialal) olemas ka keegi, kellel suuruluki(te) luba, võib seda suurulukit lasta küll. Mida ei tohi teha- teisaldada seda suurulukit enne, kui vastav luba on "kinni pandud" isiku poolt, kelle nimi sellel loal mainitud.
Kui hooaja algul taskud lubadest pungil, egas siis kõiki lubasid ei pea kohe avama!
Samuti ei pea väljastatud lubade arv olema võrdne "limiidiga"- näiteks 2 põdrapulli laskmiseks võib kasvõi 10 luba väljastada, aga siis peab info jooks ikka õlitatult käima- kes enne laseb, peab kohe teisi teavitama, et limiit täis! Nii talitatkse haruldaste ulukite puhul- karu, hunt, ilves, kus 1-2 luba maakonna peale, aga jahiseltse rohkem .
Postitatud: T Jaan 22, 2013 5:00 pm
Länku on andnud ammendavad vastused.
Jahiseaduse § 57''4 järgi on karistamise aluseks muuhulgas ka sama seaduse § 45 lõike 1 ja lõike 3 punktides 1, 3–7 sätestatud kohustuste rikkumine. Juhtumi esitatud väheste faktide alusel jahijuhatajat karistada ei saa. Väide, et üks jahist osavõtja on jäänud võib-olla instrueerimata, on tõendamata kuna informatsioon puudub. Kuidas jahijuhataja B olukorra lahendas ei ole teada. Allkirja puudumises ei ole probleemi selle hetkeni kui algab tegelik jaht.
Kust Jyri suutis kaasuse arendada väikeulukijahiks jäi mulle arusaamatuks.
Postitatud: T Jaan 22, 2013 9:39 pm
Minul oleks ka üks hüpoteetiline kaasus välja pakkuda:
Istun jahiseltskonnaga muhedalt lõkke ümber. Põder on kondistatud ja liha jagatud. Ühesõnaga suur töö tehtud ja paras aeg oma külmunud jäsemeid ja magu natuke seestpoolt soojendama hakata.
Autoga ma jahti ei tulnud-sõber on roolis nii, et kõik peaks korras olema ja võib mõne pitsitäie vembuvett visata küll.
Hakkan juba pitsi tõstma, kuid äkki meenub: Mul on ju relv ja laskemoon kaasas!!!
Relvaeksamist on meeles, et relva kandmine igasuguses joobes keelatud ja kui vahele peaksin jääma on luba läinud! Relva kandmine on kõik see kui relv on väljaspool hoiukohta!
Kas mul on mõni seaduslik võimalus, et saaksin ikkagi jahisemudega mõned pitsid kokku lüüa ja samas kui politsei kodutee peal peaks kontrollima ei oleks põhjust mind joobeseisundis relvakandmise eest karistada?
* Ärge kõhelge oma arvamust (LOE: teemakohast) avaldamast, sest vaidluses selgub tõde!
Postitatud: T Jaan 22, 2013 9:46 pm
Tuleb teha relva ja laskemoona üleandmis akt jahikaaslasele, kes on kaine autojuht ja see üleandmise akt peab olema kahes eksemplaris, üks endale ja teine kainele jahikaaslasele-autojuhile (muidugi see eeldab kainel mehel peale jahipaberite olemasolu ka relvaloa olemasolu !) ... Siis pole miskit öelda. Relv ja laskemoon muidugist kaine autojuhi-jahikaaslase auto pagasnikus, relv tühjaks laetuna relvakotis koos laskemoonaga.
Nii on meelde jäänud nood asjad.
Postitatud: K Jaan 23, 2013 9:14 am
Postitatud: K Jaan 23, 2013 9:33 am
https://www.riigiteataja.ee/akt/129062012040
Postitatud: K Jaan 23, 2013 9:50 am
Äkki keegi targem seletab lahti kuuldu, mida proovin arusaadavalt formuleerida. Kui õige-kust loeb välja?
Relva võib anda lühiajaliselt üle relvaluba omavale isikule ka ilma paberite vormistamiseta, kui relva "tõeline" omanik on samas "saadaval" . Näiteks annan kellelegi relvaluba omavale isikule kütiliinis oma vintrelva, ise lähen ajusse siledaga ?
Reaalne situatsioon ju paludele!
Ette tänades/Jüri
Postitatud: K Jaan 23, 2013 9:56 am
Täpselt nii ''rixa''
Ununes muidugist järgmine sealtsamast altpoolt.
Nüüd peaks olema täies koosluses vastus
Postitatud: K Jaan 23, 2013 10:03 am
Postitatud: K Jaan 23, 2013 10:05 am


Ülenurme vallavara eeskiri – Riigi Teataja
Ülenurme vallavara eeskiri
Ülenurme vallavara eeskiri - sisukord
§ 4 Vallavara valduse üleandmine
3 VALLAVARA OMANDAMINE JA RAHALISTE KOHUSTUSTE VÕTMINE
§ 9 Ostueesõiguse teostamine, pärandi ja kingi vastuvõtmine
§ 13 Vallavara kasutuslepingu tingimused
§ 14 Vallavara kasutusse andmine otsustuskorras
§ 15 Vallavara kasutusse andmine enampakkumise korras
§ 16 Enampakkumise ettevalmistamine
§ 17 Enampakkumises osaleda võivate isikute ring
§ 18 Suulise enampakkumise läbiviimise kord
§ 19 Kirjaliku enampakkumise läbiviimise kord
§ 20 Enampakkumise tulemuste kinnitamine ja lepingu sõlmimine
§ 21 Vallavara kasutusse andmine eelläbirääkimistega pakkumise korras
§ 22 Üüri- või rendilepingute muutmine ja uuendamine ning vallavara allkasutusse andmine
§ 23 Vallavara tasuta kasutusse andmine
§ 24 Kasutusse antud vallavarale tehtud kulutused
§ 25 Üüri-või rendilepingu ning tasuta kasutamise lepingu lõppemine, muutmine ja ülesütlemine
§ 27 Vallavara võõrandamise viisid
§ 29 Vallavara võõrandamine otsustuskorras
§ 30 Vallavara müük enampakkumise korras
§ 31 Alghind, osavõtutasu ja tagatisraha
§ 32 Vallavara müük eelläbirääkimistega pakkumise korras
§ 36 Hoonestusõiguse seadmine
§ 37 Hoonestusõiguse seadmise algatamine
§ 38 Hoonestusõiguse seadmise lepingu tingimused
§ 39 Hoonestusõiguse võõrandamine või koormamine
7 VALLAVARA MAHAKANDMINE JA NÕUETEST LOOBUMINE
§ 40 Vallavara mahakandmine
§ 41 Nõuete hindamine ja nõudest loobumine
§ 42 Määruste kehtetuks tunnistamine
RT IV, 17.05.2013, 13
Vastu võetud 07.05.2013 nr 7
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 6 ja p 61 alusel
(1) Ülenurme vallavara valitsemise kord (edaspidi kord) sätestab Ülenurme valla omandis oleva vara (edaspidi vallavara) valitsemise, kasutamise ja käsutamise õiguslikud alused.
(3) Kord ei reguleeri Ülenurme vallale kuuluvate eluruumide kasutusse andmist ja käsutamist.
(4) Käesolevas korras sätestamata juhtudel otsustab vallavaraga toimingute tegemise Ülenurme Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(1) Vallavara käesoleva korra tähenduses on Ülenurme valla (edaspidi vald) omandis olevad asjad ja rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused.
(2) Vallavara kasutamisest ja käsutamisest saadav tulu kuulub vallale, kui seadusest, valla õigusaktidest või lepingust ei tulene teisiti.
(3) Vara harilik väärtus on vara kohalik keskmine turuhind. Vara hariliku väärtuse määramiseks tellitakse hindamisakt vastavat pädevust omava hindaja käest või määrab hinna vallavalitsuse vastav komisjon vara müügipakkumiste ja võrdlustehingute alusel.
(3) Vallavara valitsejad peavad vallavara majandama heaperemehelikult ning tagama vara säilimise, korrashoiu ja sihipärase kasutamise.
(4) Vallavara valitsejad peavad arvestust nende valitsemisel oleva vallavara kohta raamatupidamise seaduses ja selle alusel antud õigusaktides sätestatud korras.
(5) Vallavara majandamiseks vajalikud kommunaalteenuste osutamise lepingud sõlmib selleks ettenähtud vahendite piires vallavara valitseja, kui käesolevas korras või muus valla õigusaktis ei ole sätestatud teisiti.
(6) Vallale kuuluva korteriomandi puhul esindab korteriomanike üldkoosolekul valda vallavanema poolt volitatud isik.
§ 4. Vallavara valduse üleandmine
(1) Vallavara valduse üleandmise ühelt valitsejalt teisele otsustab vallavalitsus.
(2) Vallavara üleandmine ühelt valitsejalt teisele toimub kirjaliku akti alusel. Akt koostatakse kahes eksemplaris ja selles märgitakse andmed üleandja ja vastuvõtja, üleandmise aja, vara koosseisu ja bilansilise väärtuse kohta. Üleandja ja vastuvõtja esitavad akti koopia vallavalitsuse raamatupidamisele.
(1) Vallavara arvestust peab vallavalitsuse raamatupidamisosakond õigusaktides sätestatud korras.
3. peatükk VALLAVARA OMANDAMINE JA RAHALISTE KOHUSTUSTE VÕTMINE
(1) Vallavara omandatakse õigusakti või tehingu alusel avalikuks otstarbeks, kohaliku võimu teostamiseks või tulu saamiseks.
1) asja ostmisega, ehitustöö tellimisega;
2) laenu või muu rahalisele hinnatava kohustuse võtmisega;
3) ostueesõiguse teostamisega, pärandi ja kingi vastuvõtmisega ning vara tasuta omandamisega;
4) munitsipaliseerimisega, planeeringujärgsete kinnistute ja ehitiste omandamisega;
(1) Riigihanke korraldab vallavara valitseja kooskõlas riigihangete seaduse ja hankekorraga. Hankekorra kehtestab vallavalitsus.
(2) Riigihanke korraldamiseks annab loa vallavolikogu, kui pakkumismenetluse tulemusel sõlmitakse hankeleping tähtajaga üle ühe eelarveaasta või kui riigihankega võetakse vallale rahalisi kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarve kuludes. Sellise loa olemasolul ei pea pakkumise edukaks tunnistamiseks ja hankelepingu sõlmimiseks vallavolikogu luba küsima.
(3) Vallavara omandamisel käesoleva paragrahvi alusel tuleb jälgida hankijate paljususe ja eraldatud vahendite säästliku kasutamise põhimõtet.
(4) Vallavara omandamise lepingu sõlmib vallavanem või tema volitatud isik. Kui vallavara omandamine kuulub hallatava asutuse pädevusse sõlmib vara omandamise lepingu hallatava asutuse juht või tema volitatud isik.
1) vallavolikogu, kui sellega võetakse vallale rahalisi kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarve kuludes või rahalisi kohustusi üle eelarveaasta;
(4) Laenulepingu või muud rahalist kohustust sisaldava lepingu sõlmib vallavanem või tema volitatud isik.
§ 9. Ostueesõiguse teostamine, pärandi ja kingi vastuvõtmine
(1) Ostueesõigusest loobumise otsustab vallavalitsus, ostueesõiguse kasutamise vallavolikogu.
(2) Pärimisel otsustab pärandi vastuvõtmise vallavolikogu pärast pärandavara inventuuri tegemist.
(3) Kingi, mis toob vallale kaasa varalisi kohustusi, vastuvõtmise otsustab vallavolikogu, teistel juhtudel kas vallavalitsus või vallavalitsuse hallatav asutus.
(4) Vara tasuta omandamise otsustab vallavolikogu ja see võetakse vallavarana arvele soetusmaksumusega.
(1) Maa ja muu vara munitsipaalomandisse taotlemine toimub nimetatud valdkonda reguleerivate õigusaktidega ettenähtud korras. Otsuse maa munitsipaalomandisse taotlemise kohta teeb vallavolikogu, teistel juhtudel vallavalitsus.
2) otsustuskorras tasuta kasutada.
(2) Vallavara antakse teistele isikutele kasutada üldjuhul tähtajaliselt. Tähtajatult võib vara anda kasutusse, kui on tõenäoline, et vara on vallale lähitulevikus vaja muuks otstarbeks või kui muul põhjusel on vaja jätta vallale võimalus vara kasutusleping igal ajal lõpetada.
1) kinnisasi antakse kasutusse tähtajaga üle kümne aasta;
2) kinnisasi koormatakse kasutusse andmisel ostueesõigusega;
3) kasutusse antava vallavara väärtus on üle 100 000 euro.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punkt 3 ei kehti elu- või äriruumi üürile andmisel.
(3) Vallavara kasutusse andmise otsustab vallavalitsus, kui:
1) kinnisasi antakse kasutusse tähtajaga kuni kümme aastat;
2) vallavara väärtus on kuni 100 000 eurot;
4) üürilepingu esemeks on elu- või äriruum;
5) kasutusse antakse tasuta või soodustingimustel vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatava asutuse valitsemisel olev ruum.
(4) Vallavalitsuse hallataval asutusel on õigus kasutusse anda bilansivälist vara raamatupidamise sisekorraeeskirja tähenduses, ruumi või põhivara juhul, kui asutus ei vaja nimetatud vara oma ülesannete täitmiseks.
(5) Vallavara kasutamise kohta sõlmitakse kirjalik leping, kui seaduses ei ole sätestatud lepingu muud kohustuslikku vormi.
(6) Vallavara kasutusse andmise tingimused, mis ei tulene käesolevast korrast või muudest valla õigusaktidest, määrab vara kasutusse andmise haldusaktis kindlaks vara kasutusse andmise otsustaja.
§ 13. Vallavara kasutuslepingu tingimused
(1) Vallavara kasutuslepingus peab olema ära näidatud.
1) lepingu liik (üürileping, rendileping, tasuta kasutamise leping);
2) lepingu sõlmimise aluseks olev haldusakt,
3) andmed kasutusse antava vara kohta (nimetus, asukoht, koosseis);
6) vara üleandmise ja tagastamise tähtajad ja kord;
7) vara kasutamise eest makstava tasu suurus ja tasumise kord;
8) varaga seonduvate kulutuste kandmise ja maksude tasumise kohustuste jaotus;
9) vara korrashoiu- ja hoolduskohustuste jaotus;
10) kasutusse andmise eritingimused (nende olemasolul);
11) sanktsioonid lepingu mittetäitmise või mittenõuetekohase täitmise korral;
12) vara allkasutusse andmise tingimused ja kord;
13) tagatisraha suurus lepingust tulenevate nõuete tagamiseks kasutusse andjale;
14) lepingu ülesütlemise alused;
15) muud vajalikud tingimused.
(2) Vallavalitsus võib vajadusel kinnitada vallavara kasutuslepingu tüüpvormid.
(3) Kasutusse antava vara üleandmine kasutajale ning vara tagastamine vormistatakse vara üleandmis-vastuvõtmisaktiga, milles märgitakse vara olemust ja seisundit iseloomustavad näitajad.
(4) Vallavara valitseja kontrollib kasutusse andmise lepingu täitmist ja on kohustatud võtma tarvitusele kõik abinõud vältimaks vallale kahju tekitamist.
§ 14. Vallavara kasutusse andmine otsustuskorras
3) mittetulundusühingule, seltsingule, sihtasutusele, füüsilisest isikust ettevõtjale;
7) vallavalitsuse hallatava asutuse valitsemisel olevat vara asutuse põhimääruse järgsete ülesannete täitmiseks.
(4) Vallavara kasutamise tasu suuruse määramisel peab vallavalitsus arvestama samas piirkonnas samal otstarbel ja seisukorras ning samadel tingimustel kasutatavate rendipindade tasumäärasid.
(5) Vallavara võib tasuta või alla turuhinna kasutusse anda ainult lähtudes avalikest huvidest. Vallavara kasutusse andmise otsustaja peab sellist otsust põhjendama.
§ 15. Vallavara kasutusse andmine enampakkumise korras
(1) Vallavara antakse kasutusse avaliku enampakkumise korras, kui ei ole alust anda vallavara kasutusse otsustuskorras või eelläbirääkimistega pakkumise korras.
(2) Enampakkumise viisid on:
1) suuline enampakkumine;
2) kirjalik enampakkumine.
(3) Vallavara kasutusse andmise enampakkumise korras korraldab vallavalitsus.
§ 16. Enampakkumise ettevalmistamine
3) üüri- või rendilepingu põhitingimused;
(2) Enampakkumine kuulutatakse enampakkumise korraldaja poolt välja ja teade pakkumise toimumise kohta avaldatakse Ülenurme valla veebilehel ja ühes üleriiklikus ajalehes vähemalt 14 päeva enne enampakkumise läbiviimist.
Teistkordsel enampakkumisel võib kuulutuse avaldamise tähtaeg olla lühem, kuid mitte vähem kui 7 päeva.
(3) Kuulutus peab sisaldama olulisi andmeid kasutusse antava vara ja enampakkumise tingimuste kohta, samuti teavet vara ning lepingu- ja enampakkumise tingimustega tutvumise võimaluste kohta.
(4) Enampakkumise läbiviimiseks moodustab vallavalitsus vähemalt 3-liikmelise komisjoni (edaspidi komisjon) ja määrab komisjoni esimehe.
§ 17. Enampakkumises osaleda võivate isikute ring
(1) Enampakkumine on avalik ja sellest võivad osa võtta kõik füüsilised ja juriidilised isikud, kellel on õigus sõlmida vastavat lepingut ning kelle osavõtt enampakkumisest ei ole keelatud.
2) riiklike ja kohalike maksude võlglased ning isikud, kellel on valla ees täitmata võlaõiguslikest lepingutest tulenevad rahalised kohustused.
§ 18. Suulise enampakkumise läbiviimise kord
(1) Enampakkumise avab komisjoni esimees, kes teeb enampakkumise ruumis viibijatele ettepaneku registreerida end pakkujatena. Enampakkumisest osa võtta soovivate isikute nimed ning elu- või asukohad registreeritakse. Registreerimiseks tuleb esitada isikut või volitusi tõendavad dokumendid.
(2) Enne pakkumiste alustamist annavad kõik enampakkumisest osavõtjatena
registreerunud isikud allkirja selle kohta, et nad on teadlikud enampakkumise tingimustest ning esitavad dokumendid osavõtumaksu ja tagatisraha tasumise kohta. Pakkujad, kes keelduvad allkirja andmisest või ei esita dokumente osavõtumaksu ja tagatisraha tasumise kohta või kes kuuluvad käesoleva korra § 17 lõikes 2 nimetatud isikute ringi, enampakkumisest osa võtta ei lubata.
(4) Pakkujale, kes on täitnud käesoleva paragrahvi esimeses ja teises lõikes
ettenähtud nõuded, väljastatakse registreerimisnumber, mille all ta esineb enampakkumise lõpuni.
(5) Enne enampakkumise läbiviimist komisjoni esimees:
(6) Pakkumist alustatakse peale enampakkumise läbiviija esimest haamrilööki. Pakkuja annab enampakkumise läbiviijale märku registreerimisnumbri tõstmisega ning teatab pakkumise suuruse pärast seda, kui ta on saanud enampakkumise läbiviijalt vastava loa. Pakkumine kuulutatakse enampakkumise läbiviija poolt haamrilöögiga lõppenuks pärast kõrgeima pakutud summa kolmekordset teatamist.
(8) Pakkuja, kelle pakkumine on suurim, annab enne lahkumist allkirja selle kohta, et ta kohustub sõlmima vastava lepingu enampakkumiseks esitatud tingimustel. Allkirja andmisest keeldumisel kaotab ta õiguse lepingu sõlmimisele, talle ei tagastata tagatisraha. Sellisel juhul on enampakkumise komisjonil õigusteha ettepanek lepingu sõlmimiseks pakkujale, kelle pakkumine on tunnistatud paremuselt teiseks. Kui ka see pakkuja keeldub allkirja andmast, kaotab ta õiguse tagasi saada tagatisraha ning enampakkumine kuulutatakse nurjunuks.
(9) Pakkujatele, kellele ei laiene käesoleva paragrahvi lõikes 8 sätestatu, tagastatakse tagatisraha kolme tööpäeva jooksul pärast enampakkumise läbiviimist. Osavõtutasu osavõtjatele ei tagastata.
§ 19. Kirjaliku enampakkumise läbiviimise kord
(1) Kirjaliku enampakkumise korral tuleb pakkumine esitada enampakkumise kuulutuses märgitud tähtajaks ja aadressil. Pakkumine peab olema märgusõna kandvas kinnises ümbrikus.
1) pakkuja nimi, isiku- või registrikood, elu- või asukoha aadress, e-posti aadress, telefon;
4) numbrite ja sõnadega väljendatud pakkumise summa, mis ei tohi olla alla alghinna;
5) panga nimi ja arvelduskonto number, kuhu kantakse enampakkumise mittevõitnud osaleja tagatisraha;
6) pakkumise tegemise kuupäev ja allkiri;
7) esindaja volitusi tõendav dokument;
8) muud nõutud andmed ja dokumendid.
(3) Pakkumisele lisatud dokumendid peavad olema nummerdatud ja viseeritud.
(4) Pakkumised, mis ei ole esitatud tähtaegselt või ei vasta käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud nõuetele, enampakkumises ei osale.
(5) Enampakkumise korraldaja registreerib pakkumised nende saabumise järjekorras. Ära märgitakse saabumise kuupäev ja kellaeg. Pakkumiste esitamise tähtaja möödumisel nimekiri suletakse.
(6) Kui enampakkumise kuulutuses märgitud tähtaja jooksul ei saabu ühtegi pakkumist või ükski pakkumine ei vasta käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud nõuetele, tunnistab enampakkumise komisjon enampakkumise nurjunuks.
(7) Enampakkumise avab komisjoni esimees enampakkumise kuulutuses nimetatud ajal ja kohas. Pakkumised avatakse nende registreerimise järjekorras. Pakkumiste avamisel viseerib komisjoni esimees pakkumised ja pakkumistele lisatud dokumendid.
(8) Pakkumiste avamise kohta koostatakse protokoll. Protokolli kantakse pakkuja nimi ja pakutud summa. Protokollile kirjutavad alla kõik kohalviibinud komisjoni liikmed. Kõigil pakkujatel on õigus ise või esindajate kaudu osaleda pakkumiste avamisel ning tutvuda pakkumiste avamise protokolliga korra paragrahv 18 lõikes 7 sätestatud korras.
(9) Kui kirjaliku pakkumise korral on kaks või enam osalejat teinud võrdse kõrgeima pakkumise, annab komisjon võrdse pakkumise teinud pakkujatele õiguse esitada uus kirjalik pakkumine viie tööpäeva jooksul. Kui kindlaksmääratud ajaks ei tee pakkujad täiendavat pakkumist, tunnistatakse enampakkumine nurjunuks.
§ 20. Enampakkumise tulemuste kinnitamine ja lepingu sõlmimine
(2) Enampakkumise tulemuste kinnitamine või kinnitamata jätmine peab toimuma hiljemalt 10 tööpäeva jooksul enampakkumise toimumisest.
(4) Enampakkumise võitjale saadetakse korraldus enampakkumise tulemuste kinnitamise kohta e-posti aadressil. Korraldusele peab olema lisatud teade üüri- või rendilepingu sõlmimise aja ja koha kohta.
(5) Enampakkumise tulemuste kinnitamisel sõlmitakse parima pakkumise teinud isikuga kirjalik üüri- või rendileping. Üüri- või rendilepingu sõlmib vallavanem või tema volitatud isik.
(6) Kui enampakkumise võitja keeldub lõikes 4 nimetatud korralduse vastuvõtmisest või mõjuva põhjuseta ei ilmu ettenähtud tähtaja jooksul lepingu sõlmimisele, kaotab ta õiguse lepingu sõlmimiseks ja tagatisraha.
(7) Enampakkumises osalejatele, kellele ei laiene käesoleva paragrahvi 4 lõikes sätestatu, tagastatakse tagatisraha kolme tööpäeva jooksul pärast enampakkumise tulemuste (mitte) kinnitamist või enampakkumise nurjunuks tunnistamist. Osavõtutasu tagastamisele ei kuulu. Osavõtutasu arvel katab enampakkumise korraldaja enampakkumise ettevalmistamise ja korraldamisega seotud kulud.
(8) Üüri- või rendilepingu sõlmimise korral loetakse tagatisrahana makstud summa lepingujärgseks makseks.
§ 21. Vallavara kasutusse andmine eelläbirääkimistega pakkumise korras
3) investeeringute suurus;
4) vallavalitsuse poolt kehtestatud muud lisatingimused.
(3) Vallavara kasutusse andmine eelläbirääkimistega pakkumise korras toimub käesoleva korra paragrahvides 15-20 sätestatud korras arvestades järgmisi erisusi:
2) eelläbirääkimistele kutsutakse ainult nõuetele vastava pakkumise teinud pakkujad;
3) eelläbirääkimiste sisu avalikkusele ega teistele pakkujatele avaldamisele ei kuulu, avalikustada võib asjaolu, mitu pakkumist on tehtud ja mitu vastab nõuetele;
4) pärast eelläbirääkimiste lõppu vormistab iga pakkuja kirjalikult lõpliku pakkumise vara kasutamise tasu ja kõigi lisatingimuste kohta;
5) võrdväärsete pakkumiste korral annab komisjon pakkujatele võimaluse oma
pakkumisi kümne tööpäeva jooksul täiendada;
6) eelläbirääkimistega pakkumise võitjaks on isik, kelle pakkumise on vallavalitsus tunnistanud parimaks, arvestades nii kehtestatud lisatingimusi kui ka pakutud hinda.
(4) Sobivate pakkumiste puudumisel tunnistab vallavalitsus eelläbirääkimistega pakkumise nurjunuks.
§ 22. Üüri- või rendilepingute muutmine ja uuendamine ning vallavara allkasutusse andmine
(1) Üüri- või rendilepingute muutmise ja uuendamise otsustab vallavara valitseja, kelle pädevuses on lepingu sõlmimise otsustamine.
§ 23. Vallavara tasuta kasutusse andmine
(1) Vallavara tasuta kasutusse andmise määratud ajaks otsustab vallavara valitseja vastavalt korra paragrahvides 11 ja 12 sätestatule.
(2) Vallavalitsuse hallatav asutus otsustab tema valitsemisel oleva vara kasutusse andmise:
2) vallas tegutsevale MTÜle, seltsile või seltsingule koosoleku pidamiseks;
(3) Vallavalitsus otsustab vallavalitsuse hallatava asutuse valitsemisel oleva vara tasuta kasutusse andmise käesolevas paragrahvis nimetamata juhtudel, märkides oma korralduses vara tasuta kasutusse andmise kaalutluse.
(4) Vallavara tasuta kasutusse andmisel tuleb lähtuda järgmistest tingimustest:
1) kasutaja kannab kasutusse antud varaga seotud kõrvalkulud (kommunaalteenused, korrashoiu kulud jms);
(5) Vallavara tasuta kasutamise kohta sõlmitakse kasutajaga tasuta kasutamise leping.
§ 24. Kasutusse antud vallavarale tehtud kulutused
(2) Vallavara parendamisel või muutmisel tehtud kulutuste hüvitamise otsustab vallavalitsus enne vastavate töödega alustamist näidates ära millised ja millises ulatuses parendustega seotud kulud hüvitatakse.
§ 25. Üüri-või rendilepingu ning tasuta kasutamise lepingu lõppemine, muutmine ja ülesütlemine
(2) Vallavara valitseja otsustab üüri-või rendilepingu ülesütlemise, kui teine lepingu pool ei täida lepingu tingimusi.
(3) Tasuta kasutamise lepingut ei pikendata. Vajadusel sõlmitakse uus tasuta kasutamise leping.
(1) Võõrandamise all mõistetakse käesolevas korras vallavara tasu eest või tasuta andmist teise isiku omandisse.
(2) Vallavara võib võõrandada:
1) kui vara ei ole vajalik avalikuks otstarbeks ega kohaliku võimu teostamiseks;
2) muudel seaduses või vallavolikogu poolt ettenähtud juhtudel.
§ 27. Vallavara võõrandamise viisid
1) otsustuskorras tasu eest, tasuta või alla hariliku väärtuse;
2) enampakkumise korras,
(2) Vallavara võõrandatakse üldjuhul avaliku enampakkumise korras.
(3) Vallavara võõrandamisel tasuta või alandatud hinna eest peab võõrandamise otsustaja vastavat otsust põhjendama.
1) vallavolikogu, kui võõrandatakse kinnisvara, vallale kuuluvaid aktsiaid või osasid või kui vara võõrandatakse tasuta või alandatud hinna eest;
(2) Vallavara võõrandamise lepingu ning vajadusel asjaõiguslepingu ja hüpoteegi seadmise lepingu sõlmib vallavanem või tema volitatud isik. Kui vallavara võõrandamise otsustamine kuulub vallavara valitseja pädevusse, sõlmib vallavara võõrandamise lepingu vastava vallavara valitseja.
§ 29. Vallavara võõrandamine otsustuskorras
1) kui võõrandatav vara võib laguneda või hävineda enne enampakkumise läbiviimist;
3) kui vara võõrandatakse valla osalusega juriidilistele isikutele (sh vallavara üleandmine mitterahalise sissemaksena osakapitali) või avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele;
(2) Vallavara võõrandamisel otsustuskorras käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5
nimetatud alusel peab võõrandamise otsustaja vastavat avalikku huvi põhjendama.
§ 30. Vallavara müük enampakkumise korras
(1) Enampakkumine käesoleva korra tähenduses on vallavara võõrandamise viis, kus müügileping sõlmitakse isikuga, kes on pakkunud kõige kõrgema müügihinna.
(2) Enampakkumise viisid on suuline või kirjalik enampakkumine
(3) Vallavara müük enampakkumise korras toimub käesoleva korra paragrahvides
15-20 sätestatud korras arvestades järgmisi erisusi:
2) enampakkumise võitjaga sõlmitakse müügileping.;
3) pärast enampakkumise tulemuste kinnitamise korralduse saamist on enampakkumise võitja kohustatud tasuma ostuhinna või järelmaksu rakendamisel osa sellest enampakkumise tingimustes ettenähtud suuruses ja tähtaja jooksul;
4) müügileping sõlmitakse 1 kuu jooksul arvates enampakkumise tulemuste kinnitamise korralduse teatavakstegemisest. Mõjuvatel põhjustel võib müügilepingu sõlmimine toimuda käesoleva punkti esimeses lauses sätestatud pikema tähtaja jooksul, kuid mitte rohkem kui 3 kuud arvates enampakkumise tulemuste kinnitamise korralduse teatavakstegemisest. Kui müügilepingut ei sõlmita, tunnistab vallavalitsus enampakkumismenetluse lõppenuks ning otsustab vallavara edasise käsutamise.
§ 31. Alghind, osavõtutasu ja tagatisraha
(1) Alghinna määramisel võetakse aluseks eksperthinnang või vara eeldatav turuväärtus või vara erilised omadused.
(2) Alghinda ei pea määrama, kui on alust arvata, et selle määramisel võib enampakkumine jääda tagajärjetuks ning seetõttu võib vara laguneda, hävineda või selle väärtus muul viisil väheneda.
(3) Alghinna, osavõtutasu ja tagatisraha suuruse määrab või otsustab nende ärajätmise vallavalitsus.
§ 32. Vallavara müük eelläbirääkimistega pakkumise korras
(1) Eelläbirääkimistega pakkumine on vallavara võõrandamise viis, mis valitakse võõrandamise otsustaja poolt juhul kui teatud lisatingimuste täitmine vallavara võõrandamisel on olulisem müügihinnast.
(3) Vallavara müük eelläbirääkimistega pakkumise korras toimub käesoleva eeskirja
paragrahvides 15-20 sätestatud korras arvestades järgmisi erisusi:
2) isikuid, kes on teinud nõuetele mittevastava pakkumise, eelläbirääkimistele ei lubata;
5) pärast eelläbirääkimiste lõppu vormistab iga pakkuja kirjaliku lõpliku pakkumise vara müügihinna ja kõigi lisatingimuste kohta;
6) võrdväärsete pakkumiste korral annab komisjon pakkujatele võimaluse oma pakkumisi 10 tööpäeva jooksul täiendada;
7) eelläbirääkimistega pakkumise võitjaga sõlmitakse müügileping. Võitjaks on isik, kelle pakkumise on vallavalitsus tunnistanud parimaks, arvestades nii kehtestatud lisatingimusi kui ka pakutud hinda. Sobivate pakkumiste puudumisel tunnistab vallavalitsus eelläbirääkimistega pakkumise nurjunuks;
8) pärast eelläbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamise korralduse saamist on eelläbirääkimistega pakkumise võitja kohustatud tasuma ostuhinna või järelemaksu rakendamisel osa sellest pakkumise tingimustes ettenähtud suuruses ja tähtaja jooksul;
9) müügileping sõlmitakse ühe kuu jooksul arvates eelläbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamise korralduse teatavakstegemisest. Mõjuvatel põhjustel võib müügilepingu sõlmimine toimuda käesoleva punkti esimeses lauses sätestatust pikema tähtaja jooksul, kuid mitte rohkem kui 3 kuud arvates eelläbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamise korralduse teatavakstegemisest. Kui müügilepingut ei sõlmita, tunnistab vallavalitsus eelläbirääkimistega pakkumismenetluse lõppenuks ning otsustab vallavara edasise käsutamise.
Vallavara koormamine käesoleva korra tähenduses on valla omandis olevale kinnisasjale reaalservituudi, isikliku servituudi, reaalkoormatise, ostueesõiguse või hoonestusõiguse seadmine.
1) see toimub selleks seadusest tulenevat õigust omava isiku nõudel või kasuks;
(2) Valla omandis olevale kinnisasjale reaalservituudi, reaalkoormatise või ostueesõiguse seadmise otsustab vallavalitsus.
(1) Valla omandis olevale kinnisasjale isikliku servituudi seadmine on lubatud kui:
1) see toimub seadusest tulenevat õigust omava isiku nõudel ja kasuks;
1) vallavalitsus, kui see toimub vastaval kinnisasjal asuva tehnovõrgu või- rajatise omaniku kasuks;
(4) Isikliku servituudi seadmise lepingu sõlmib vallavanem või tema volitatud isik.
§ 36. Hoonestusõiguse seadmine
(2) Hoonestusõigust võib seada enampakkumise- või otsustuskorras.
1) valla osalusega juriidiliste isikute kasuks,
2) valla poolt asustatud sihtasutuse kasuks;
3) avalik-õiguslike juriidiliste isikute kasuks;
4) kinnistul asuva ehitise omaniku kasuks;
(4) Hoonestusõiguse seadmisel ei või hoonestusõiguse tähtaeg olla üle 50 aasta, välja arvatud juhud, mil hoonestaja peab hoonestusõiguse seadmise lepingu kohaselt teostama kinnisasjal või selle abil teatud töid valla huvides, mille tähtaeg ületab 50 aastat.
(5) Hoonestusõiguse seadmise otsustab vallavolikogu.
§ 37. Hoonestusõiguse seadmise algatamine
(2) Hoonestusõiguse seadmine enampakkumise korras toimub käesoleva korra paragrahvides 15-20 sätestatud korras arvestades järgmisi erisusi:
(3) Enampakkumise tulemused kinnitab ja võitjaga lepingu sõlmimise otsustab vallavalitsus.
§ 38. Hoonestusõiguse seadmise lepingu tingimused
Hoonestusõiguse seadmise lepingus tuleb kindlaks määrata:
1) hoonestusõiguse ulatus;
5) maksude tasumise kohustus ja reaalkoormatise teostamise kohustus,
8) vajadusel andmed ehitise suhtes vallaga sõlmitavate üüri- või rendilepingute kohta;
10) muud vajalikud andmed või tingimused.
§ 39. Hoonestusõiguse võõrandamine või koormamine
(1) Hoonestusõiguse võõrandamisel on vallal eesõigus.
(2) Hoonestusõiguse võõrandamiseks või koormamiseks asjaõigusega on vajalik hoonestusõiguse andja nõusolek.
(3) Hoonestusõiguse seadmisel kantakse need kohustused kinnistusraamatusse.
7. peatükk VALLAVARA MAHAKANDMINE JA NÕUETEST LOOBUMINE
§ 40. Vallavara mahakandmine
(1) Kui vallavara ei ole enam vajalik, seda ei ole võimalik võõrandada ning selle
säilitamine on ebaotstarbekas, kantakse see maha ja vajadusel hävitatakse.
(2) Vallavara mahakandmisel koostab vallavara valitseja mahakandmise akti, milles peavad sisalduma järgmised andmed:
1) mahakandmisele kuuluva vara täpne koosseis;
2) bilansiline maksumus,
4) varaga seotud rahalised õigused ja kohustused;
5) vajadusel muud varaga seotud olulised andmed.
(3) Vallavara mahakandmise otsustab;
1) vallavara valitseja, kui vallavara (v.a ehitis) jääkmaksumus on null (0) eurot;
(4) Bilansivälise vara puhul otsustab selle kõlbmatuks tunnistamise ja bilansivälisest arvestusest väljaarvamise vallavara valitseja.
§ 41. Nõuete hindamine ja nõudest loobumine
(2) Nõuded võlgniku suhtes esitab kohtulikus või kohtuvälises korras vallavalitsus.
(3) Kui vallavara hulka kuuluv nõue osutub lootusetuks või nõude aluseks olevad dokumendid on puudulikud, otsustab nõude esitamisest, hagist või sissenõude pöördumisest loobumise:
1) vallavolikogu kui nõue on suurem kui 10 000 eurot;
2) vallavalitsus kui nõue on kuni 10 000 eurot.
§ 42. Määruste kehtetuks tunnistamine
Ülenurme Vallavolikogu 28. septembri 2004. a määrus nr 15 “Ülenurme vallavara eeskirja kehtestamine” ja 23. jaanuari 2007. a määrus nr 02 “Vallamaale hoonestusõiguse seadmise kord Ülenurme vallas” tunnistada kehtetuks.