договор купли-продажи – bigudi
• Tellitud tooteid toimetatakse kohale ainult Eesti, Läti, Leedu ja Soome piires.
• Kui Ostja soovib saata kaupa teisele aadressile, täidetakse eraldi lahtrid.
• Saadetise tarneaeg üldjuhul 2-3 tööpäeva, erandina kuni 30 kalendripäeva.
• Ostja saab saadetise staatust jälgida oma bigudi.ee kasutajakontole sisse logides.
• Tehasest sõltuvatel põhjustel võib toote pakend erineda e-poes näidatud illustratsioonidest – kvaliteet on sama kõrge.
• Vastavalt Võlaõigusseaduse §56 lg 1 alusel on Tarbijal (eraisikul) õigus e-kaubanduses sõlmitud lepingust taganeda 14 päeva jooksul alates kauba kättesaamisest. Tagastatav kaup ei tohi olla kasutatud ja peab olema originaalpakendis (pakendi avamisel ei tohi pakend ega kaup olla rikutud). Mõnedele toodetele vastavalt seadusele ei saa rakendada taganemisõigust.
• Kauba tootmisvigade või -defektide ilmnemisel on Tarbijal (eraisikul) õigus esitada pretensioon vastavalt Võlaõigusseadusele §218 lg 2.
• Juriidilistele isikutele kehtivad Eesti Vabariigi seadustega määratud õigused ja kohustused (vaata Lisa nr 3).
Ostu-müügileping eraisikutega
Tarbija – Eraisik, edaspidi nimetatud ka Eraklient, Kasutaja, Teenuse Kasutaja ja Klient, kes soovib osta Tooteid isiklikeks, perekondlikeks, kodusteks ja teisteks kuid MITTE PROFESSIONAALSETEKS vajadusteks, kes vormistab Tellimuse veebilehel bigudi.ee. Toote tellimisel Internetipoest on Klient kohustatud tasuma Toote maksumuse õigeaegselt ning selle Müüjalt vastu võtma. Kui Klient registreerib end Teenuse Kasutajaks ehk ostab Kaupu Internetipoest, siis tähendab see, et ta nõustub käesoleva OSTU-MÜÜGILEPINGU tingimustega ja kohustub neid täitma.
Internetipood, E-pood, Teenuse osutaja, Kaupmees – veebileht bigudi.ee, edaspidi nimetatud ka Teenus ja Müüja, kus Tarbija saab tutvuda Toodete, nende kirjelduste ja hindadega, valida Toote, selle tasumise ja kättetoimetamise viisi.
Veebileht, Teenus – informatsiooniressursside kogum, mis paikneb Internetis, aadressil bigudi.ee. Veebilehte administreerib ning selle omanik on bigudi OÜ.
Toode – erinevad juuksehooldustooted (sh juuksekosmeetika) ja -tarbed, samuti nendega kaasnevad Tooted, teised professionaalsed tooted, edaspidi nimetatud ka Kaup. Ostu-müügi esemeteks võivad olla ainult Internetipoes märgitud Tooted.
Tellimus – veebivormi kaudu vormistatud ostusoov, mis kinnitakse OSTU-MÜÜGILEPINGUGA; Kliendi taotlus Internetipoes välja valitud Toodete ostuks ning kohaletoimetamiseks taotluses märgitud aadressile.
Kuller, Pakiautomaat – juriidiline isik, kes on bigudi.ee poolt volitatud tellitud Tooted Tarbijale kohale toimetama.
Ostja – Eraisik või Juriidiline isik.
Kehtiv OSTU-MÜÜGILEPING määrab Toote jaemüügi ja -ostu Internetipoe bigudi.ee kaudu, adresseeritud füüsilistele eraisikutele, koos nimetatakse neid „Pooled“ ja igaüht eraldi nimetatakse „Osapool“.
Hulgimüügi-ostuleping juriidiliste isikutega asub selle lepingu Lisas nr 3.
Lepingupooled juhinduvad omavaheliste suhete reguleerimisel Võlaõigusseadusest ning teistest Eesti Vabariigi seadustest ja muudest õigusaktidest ning OSTU-MÜÜGILEPINGUS kokkulepitust.
Teenuse osutajal on õigus mistahes ajal teha pakutavasse E-poe teenusesse muudatusi.
Teenuse osutajal on õigus ühepoolselt muuta OSTU-MÜÜGILEPINGU tingimusi ilma, et tal oleks kohustus teatada sellest elektronposti teel kirjalikult Teenuse kasutajale.
Müüja rekvisiidid
bigudi OÜ
V. Reimani 5, 10124 Tallinn, Eesti Vabariik
Äriregistri nr: 12038539
KMKR: EE101435325
tel: (+372) 53 795 700
e-post: näidatud veebileheküljel bigudi.ee
EE837700771002822243
EE342200221051468124
Internetipoe tööaeg
Tellimuste vastuvõtt Interneti kaudu toimub 24 tundi ööpäevas ilma puhkepäevadeta.
Internetipoe bigudi.ee klienditugi töötab kella 10.00 kuni 17.00, välja arvatud nädalavahetustel ja riiklikel pühadel. Teenindamine on garanteeritud eesti ja vene keeles.
Müüja töötaja võib Kliendiga telefoni ja/või e-posti teel ühendust võtta, et saada vajalikku informatsiooni Tellimuse vormistamiseks juhul, kui Klient on Tellimuse vormis olulist infot märkimata jätnud.
Lisaks käesolevatele tingimustele reguleerivad bigudi.ee E-poest ostmisel tekkivaid õigussuhteid Eesti Vabariigis kehtivad õigusaktid.
Müüjal on õigus E-poe arendamisest lähtuvalt ning E-poe parema ja turvalisema kasutamise huvides käesolevaid ostutingimusi ja hinnakirja muuta ning täiendada. Kaubavalik ja hinnad muutuvad ette teatamata.
Iga Osapool garanteerib teisele Osapoolele, et omab piisavalt õigus- ja teovõimet, samuti kõiki õigusi ja volitusi, mida on vaja, et sõlmida ja täita käesoleva OSTU-MÜÜGILEPINGU.
Tellides Toote Internetipoe tellimisvormi kaudu, aktsepteerib Tarbija täielikult kõiki käesoleva OSTU-MÜÜGILEPINGU tingimusi.
Klient kinnitab, et kõik antud OSTU-MÜÜGILEPINGU tingimused on temale arusaadavad ning ta aktsepteerib neid. Juhul, kui Tarbija ei ole nõus kasvõi ühe antud OSTU-MÜÜGILEPINGU tingimusega, ei ole temal õigust Internetipoodi kasutada.
Tarbija nõustub kehtiva OSTU-MÜÜGILEPINGUGA, märgistades kasutajaks registreerimisel ja edaspidi iga uue Tellimuse vormistamisel lahtri „Olen lugenud ning nõustun tingimustega”.
Müüja jätab endale õiguse teha käesolevas OSTU-MÜÜGILEPINGUS muudatusi ilma kohustuseta neist eelnevalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis või Teenuse vahendusel Tarbijale ette teatada. Kasutaja kiidab muutused heaks Teenuse kasutamisel. Sellega seoses võtab Klient kohustuse jälgida OSTU-MÜÜGILEPINGU kõige viimaseid muudatusi. Kehtiv OSTU-MÜÜGILEPING asub veebilehel bigudi.ee/leping.
Müüja ei võta vastutust Tarbija poolt Tellimuse vormistamisel sisestatud andmete täpsuse ja õigsuse eest.
Internetipoe kataloogis avaldatud infomaterjalidel on teatme-iseloom, mis ei saa täiel määral edastada tegelikkusele vastavat informatsiooni Toote omaduste nagu värv, suurus, koostis ja kuju kohta. Juhul, kui Tarbijal tekib enne Toote Tellimuse vormistamist küsimusi Toote omaduste kohta, on Tarbija kohustatud pöörduma nendega kas Müüja või Toodete tootja poole.
Müüjal on õigus erinevate kampaaniate käigus teha allahindlusi Tellimustele ja/või konkreetsele Tootele/Teenusele.
Tootmisel tehtavatest muudatustest sõltuvalt võib Toote originaalpakend erineda E-poes näidatud illustratsioonidest, kuid kõrge kvaliteet on tagatud.
bigudi.ee ei vastuta Swedbank, LHV, DPD, Omniva, SmartPOST ja Maksekeskus pakutavate teenuste, tingimuste ja kvaliteedi eest.
Kõik Internetipoe hinnad on toodud eurodes (EUR, €).
Kõik Internetipoe hinnad sisaldavad Eesti Vabariigis kehtestatud käibemaksu. Kauba füüsiline müügikoht on Tallinn, Eesti Vabariik.
Antud OSTU-MÜÜGILEPINGU mõne määruse kehtetus ei too endaga kaasa teiste määruste kehtetuks muutumist.
Kasutaja registreerumiseks tuleb täita registreerumisvorm esimese ostu sooritamisel bigudi.ee e-poes.
Registreeruda võib füüsiline või juriidiline isik.
Juriidilistele isikutele kehtivad Eesti Vabariigi seadustega määratud õigused ja kohustused.
Registreerumine on tasuta.
Registreerumine on kohustuslik.
Kasutajanime ja salasõna kasutamisel on Kasutaja kohustatud järgima käesoleva lepingu tingimusi.
Kasutaja kohustub kasutama Teenust üksnes seadusele ja headele tavadele vastavatel eesmärkidel. Kasutaja kohustub Teenuse kaudu mitte vahendama ega saatma edasi andmeid ja dokumente, mis on seaduse või heade tavade vastane või mis õhutab nimetatud tegevusele või edendab seda.
Alla 18-aastased saavad osta kaupa juhul, kui neil on kauba tellimiseks ja selle eest tasumiseks vanemate nõusolek.
Kasutaja kannab ise kõikide teenuse kasutamist eeldavate seadmete, tarkvara ja andmesidesüsteemide muretsemise ja korrashoidmisega seotud kulutused, samuti muude Teenuse kasutamisest põhjustatud kulutused.
Kasutaja vastutab täielikult kahjude eest, mis tekivad käesoleva lepingu, Eesti Vabariigi seaduse või heade tavadega vastuollu mineva Teenuse kasutamise korral.
Toote juhusliku hävimise või kahjustuse risk läheb Tarbijale üle hetkest, mil Toode on edastatud Tarbijale (või Tarbija esindaja/volitatud vastuvõetava isiku) kätte.
Iga Osapool vastutab käesolevate tingimuste rikkumise ja teisele Osapoolele tekitatud kahju eest Eesti Vabariigis kehtivates õigusaktides sätestatud juhtudel ja ulatuses.
Müüja ei võta vastutust kahjude eest, mis on tekitatud Kliendile Internetipoes ostetud Toote väära kasutamise tagajärjel.
Müüjal on õigus vajadusel Tellimus tühistada.
Tarbijal on õigus nõuda Müüjalt Veebilehel puuduvat informatsiooni (maksetingimuste, Kauba tagastamise võimaluste, müügigarantii jms kohta) või paluda täpsustusi, kui Veebilehel toodud info jääb ebaselgeks.
Müüja ei vastuta Kliendi kulude eest, mis tekkisid või tekivad järgnevatel juhtudel:
tellimuslehe vigane täitmine, sh vead isiku- ja kontaktandmete sisestamisel.
kolmandate isikute ebaseadusliku tegevuse tagajärjel.
Tarbija kannab vastutust (sh rahalist) Internetipoes registreerimisel sisestatud andmete õigsuse eest. Andmete täpne sisestamine on eriti tähtis, kuna see on seotud võimaliku raha tagastamisega ja õige isiku tuvastamisega Taganemisõiguse kasutamisel.
Müüja ei vastuta Tarbijale tekitatud kahjude eest või viivituse eest Toote kohaletoimetamisel juhul, kui kahju või viivitus on tingitud asjaolust, mida Müüja ei saanud mõjutada, ei näinud ega võinud ette näha – nn „vääramatu jõud“.
Pooled vabanevad vastutusest juhul, kui nende kohustused on täielikult või osaliselt täitmata, kui kohustuste täitmata jätmine tekkis vääramatu jõu tõttu, mis tekkis pärast OSTU-MÜÜGILEPINGU jõustumist, harukordsete sündmuste tõttu, mida Pooled ei osanud ette aimata ja mõistlike meetmetega vältida.
Teenuse kasutaja annab selge ja teadliku nõusoleku Teenuse osutajale enda isikuandmete töötlemiseks.
Müüja kasutab Tarbija poolt saadetud informatsiooni:
Tarbija registreerimiseks Internetipoes;
enda kohustuste täitmiseks Tarbija ees;
internetipoe parendamiseks;
võitjate väljaselgitamiseks Müüja poolt korraldatavates kampaaniates.
Müüja kohustub Kliendilt saadud informatsiooni mitte avalikustama. Informatsiooni edastamist kolmandatele isikutele ei peeta rikkumiseks, kui nad tegutsevad vastavalt Müüjaga sõlmitud lepingule Müüja kohustuste täitmiseks Kliendi ees.
Kasutaja registreerimisel esitatud isikuandmed kantakse bigudi.ee kliendiregistrisse ning kasutatakse Kauba pakkumisel. Müüja salvestab registrisse need Kasutaja andmed, mille Kasutaja on sisestanud registreerimisvormile. Kohustuslikud andmed on eesnimi, perekonnanimi, e-posti aadress, SMS-sõnumeid vastuvõttev kontakttelefon, postiindeks ning arve- ja tarneaadress. Registreerimisega annab Kasutaja Müüjale nõusoleku oma andmete kasutamiseks.
Müüja jätab endale õiguse edastada Kasutaja andmeid juhul, kui need edastatakse isikule, kes töötleb andmeid seadusega ettenähtud kohustuse täitmiseks või isikule, kellel on selleks seaduslik õigus või kui see toimub Kasutaja või muu isiku elu, tervise või vabaduse kaitseks.
Kliendiregistri andmeid võib kasutada elektroonilises otsepostituses vaid juhul, kui Kasutaja on andnud selleks oma nõusoleku.
Käesoleva lepingu sõlmimisel annab Klient oma vabatahtliku, kirjaliku ja individuaalse nõusoleku saada Müüjalt Teenuse osutamisega seotud vajalikku infot ning otsepostitusi (sh Müüja reklaami) oma kliendiregistris registreeritud e-posti ja/või elukoha aadressile ning mobiiltelefoni numbrile. Kliendil on alati õigus loobuda sellest nõusolekust e-kirjas sisalduva internetiviite külastamisega või kirjutades vastava avalduse kliendiregistris registreeritud e-posti aadressilt Müüja e-postile.
Kasutajal on Teenuse kaudu õigus kontrollida ja muuta oma isikuandmed. Kliendiregistrist andmete kustutamiseks tuleb saata kliendiregistris registreeritud e-posti aadressilt vastav sooviavaldus e-postile.
Tehnilised juhised. Turvalisus
Ärge unustage end pärast Internetipoe kasutamist leheküljelt välja logimast ning sulgege Internetilehitseja aken. Sellisel juhul saate olla kindel, et järgmine kasutaja ei pääse Teie isikuandmetele ligi ega saa teada, mis lehekülgi Teie sirvisite ja kasutasite.
bigudi.ee kliendiregistri andmete kaitse on tagatud vastavate turvameetmetega. Registris sisalduvaid andmeid saavad vaadata vaid andmeid töötlevad isikud vastava juurdepääsuloaga.
Erimeelsuste lahendamine. Kaebuste esitamine
Erimeelsuste lahendamisel lähtuvad pooled Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest.
Tarbija ja Müüja vahel tekkinud tellimuste ja ostudega seotud vaidlused lahendatakse läbirääkimiste teel. Kui sel viisil kokkuleppele ei jõuta, saavad pooled oma õiguste kaitseks pöörduda Tarbijakaitseametisse või Kohtusse.
Internetipoes Toote tellimusvormi täitmisega kinnitab Tarbija, et sai kogu vajaliku informatsiooni soetatava Toote kohta ja on nõus ostma Toote Internetipoes kirjeldatud kujul.
Tarbija võib kaebuse esitada mistahes vormis. (Tarbijakaitseseadus (TKS) § 19 lg 1)
Müüja soovitab Tarbijal esitada kaebus e-posti aadressile .
Kirjalikus või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis (nt e-post) esitatud kaebuses tuleb ära märkida:
1. tarbija nimi ja kontaktandmed;
3. kauba või teenuse puudus;
4. kauplejale esitatav nõue;
5. viide tehingu sooritamist või müügigarantiid tõendavale dokumendile või lisada kaebusele selle koopia. (TKS § 19 lg 3, 4)
Müüja peab Tarbija poolt kirjalikus või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis esitatud kaebuse kättesaamist samas vormis ka kinnitama. (TKS § 19 lg 5)
Müüjal on Tarbijakaitseseadusest tulenev kohustus vastata Tarbija kirjalikule või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis esitatud kaebusele 15 päeva jooksul. (TKS § 19 lg 6)
Kui Müüjal ei ole võimalik 15 päeva jooksul Tarbija kaebusele vastata, peab ta kirjalikult Tarbijat sellest teavitama, viivitust põhjendama ja määrama vastamiseks uue mõistliku tähtaja. (TKS § 19 lg 6)
Kui Müüja jätab Tarbija pretensiooni rahuldamata või osaliselt rahuldamata, peab ta seda Tarbijale kirjalikult põhjendama. (TKS § 19 lg 7)
Pärast Toote väljavalimist, tuleb tellimiseks vajutada linki „lisa korvi“. Kui olete kõik endale meelepärased Kaubad ostukorvi sisestanud, vajutage nuppu „Ostukorv“. Seal on näha ostukorvi sisu ja Tooted, mille olete endale valinud. Kui olete kogemata sisestanud vale Toote või koguse, saab seda muuta või kustutada.
Pärast Tellimuse vormistamist väljastab Müüja Kliendile Tellimuse kinnitus Kliendi poolt määratud e-posti aadressile. Pärast Tellimuse maksmist väljastab Müüja Kliendile PDF-arve Kliendi poolt määratud e-posti aadressile. Kliendi soovil Müüja väljastab ka e-arve.
Tooted ja ostu sooritamine
E-poes kuvatavad Tooted on tavapäraselt laos olemas. E-poes kuvatud Toodete saadavus võib muutuda tehniliste probleemide tõttu lao või E-poe programmides.
Kui Toode puudub laost ning tellimust ei ole võimalik täita, siis võtab E-poe töötaja Kliendiga ühendust ning pakub välja võimaliku uue tarneaja või Toote asendamist samaväärse teise Tootega, mis on sama hinna ja kvaliteediga, või makstud raha tagastamise. Teenuse kasutajale tagastatakse raha viivitamatult, kuid mitte hiljem kui 30 päeva jooksul pärast tellimuse esitamist.
Kuvatud tootepildid on illustratiivse tähendusega ning võivad erineda tegelikust Tootest. E-poes olevad tootekirjeldused ei pruugi olla ammendavad ja võivad sisaldada tahtmatuid vigu.
E-poes pakutavaid Tooteid müüakse nii füüsilistele isikutele kui juriidilistele isikutele.
Teenuse Kasutaja kohustub esitama vormistamisel tõesed andmed, mis on vajalikud Tellimuse täitmiseks. Müüja ei vastuta Teenuse Kasutaja poolt esitatud ebakorrektsetest andmetest tingitud Tellimuse mittetäitmise või mistahes sellest tulenevate tagajärgede eest.
Müüjal on õigus igal ajal muuta E-poes kuvatavaid hindu. Kui E-poes on muudetud hindu peale Teenuse Kasutaja poolt tellimuse esitamist ja selle eest tasumist, siis kohustub Müüja tarnima Kasutajale vastavad tooted tellimuse hetkel kehtinud hindadega. Teenuse Kasutajal ei ole õigust nõuda hinnavahe kompenseerimist.
Toodete säilivustähtaeg
Toote kehtivust ja ohutut kasutamist selgitab kosmeetikatoodete ohutust ja märgistamist reguleeriv Kosmeetikatoodete määrus 1223/2009/EÜ. Kosmeetikatooted mille säilivusaeg on pikem kui 30 kuud tähistatakse avatud kreemipurgi sümboliga. Kreemipurgi sümboli sisse märgitud number näitab toote ohutu kasutamise aega kuudes pärast tootepakendi avamist. Kosmeetikatoodetele mille säilivus on lühem kui 30 kuud, märgitakse toote säilimise tähtaeg.
Maksmine on lihtne ja ohutu, see toimub turvalise süsteemi kaudu.
• Esimene võimalus – maksta Maksekeskus pangalingiga.
• Teine võimalus – maksta LHV või Swedbank pangalingiga.
• Kolmas võimalus – maksta pangaülekandega. Klient peab lisama selgitusse arve numbri.
Tellimus tühistatakse arve maksetähtaja möödudes kui Tellimuse eest ei ole makset laekunud.
Otselinkidega tasumisel on Tarbija kohustatud pärast maksmist kindlasti vajutama ka lingile “Tagasi kaupmehe juurde”.
Ülekande tegemiseks vajalik informatsioon on toodud Tellimuse kinnituses, mille Tarbija saab kliendiregistris registreeritud e-posti aadressile pärast Tellimuse kinnitamist.
Tarbija on nõus järgmiste tingimustega:
• Täites Internetipoes Toote tellimisvormi, kinnitab Tarbija, et sai kogu vajaliku informatsiooni soetatava Toote kohta ja on nõus ostma Toote Internetipoes kirjeldatud kujul.
• Internetipoest Toote tellimisel on Tarbija kohustatud õigeaegselt tasuma Toote maksumuse ning selle Müüjalt vastu võtma. Kui Tarbija registreerib end Teenuse Kasutajaks ehk ostab Kaupu Internetipoe kaudu, siis tähendab see, et ta nõustub OSTU-MÜÜGILEPINGU tingimustega ja kohustub neid täitma.
Tulenevalt sellest on Tarbija kohustatud tellitud Kauba kinni maksma ja pakiautomaadist/kullerilt vastu võtma. Kui Tarbija jätab ülalnimetatu tegemata, tähendab see OSTU-MÜÜGILEPINGU rikkumist kõikide Eesti Vabariigi seadusest ja OSTU-MÜÜGILEPINGUST tulenevate kohustustega ja rahaliste nõuetega.
Kohaletoimetamine ja üleandmine
Tellitud Toodeid toimetatakse kohale ainult Eesti, Läti, Leedu ja Soome piires.
Pakkide kättetoimetamise aeg on üldjuhul 2-3 tööpäeva, erandina aga kuni 30 kalendripäeva. (VÕS § 59 lg 1)
Kui Kauba kohaletoimetamise tähtaeg on ületatud, on Tarbija kohustatud bigudi.ee klienditeenindusega ühendust võtma.
Tarbija saab Saadetise staatust jälgida oma bigudi.ee kasutajakontole sisse logides.
Postikulu hinnad asuvad aadressil bigudi.ee ja kuvatakse Tellimuse vormistamisel.
Vältimaks pettusi ja Müüja suhtes võetud kohustuste mittetäitmist, ettemakstud Tellimust üle andval isikul on õigus nõuda Tarbijalt ja/või Saajalt tema isikut tõendavat dokumenti, samuti Tarbija ja/või Saaja dokumendi rekvisiite, mis tõestavad Tarbija ja/või Saaja isikut Tellimuse kviitungil.
Kui kauba üleandmine pole võimalik
Kui pakki üle anda ei õnnestu, toimetatakse pakk Müüjale tagasi.
Kui Tellimuse eest oli juba tasutud ja pakk toimetatakse Müüjale tagasi, siis kannab Müüja Tarbija isiklikule pangaarvele Kauba eest makstud raha tagasi, kuid sellest arvestakse maha:
panga, Maksekeskus või teise maksevahendaja teenustasud – nii ostu eest kui ka raha tagastuse eest;
Müüjale Kauba tagasitoimetamise postikulu vastavalt teenust osutavate ettevõtjate hinnakirjale;
Kauba saatekulu juhul, kui eripakkumisel tarne oli tasuta, vastavalt teenust osutavate ettevõtjate hinnakirjale.
Kui tellitud Kaup lõpeb otsa ja seda ei ole enam saadaval, peab Müüja sellest Tarbijat teavitama esimesel võimalusel ning ettemakstud raha viivitamatult tagastama. Raha tagastamine peab toimuma viivitamatult, kuid mitte hiljem kui 30 päeva jooksul. (VÕS § 59 lg 2)
Kui Müüja on Tarbijat teavitanud sellest, et Kauba kättetoimetamine lükkub mingil põhjusel edasi, võib Tarbija anda Müüjale mõistliku täiendava tähtaja, mille kestel tuleks Tellimus täita. Kui Müüja ei suuda selle perioodi jooksul Tellimust täita, on Tarbijal õigus nõuda OSTU-MÜÜGILEPINGU tühistamist ja raha tagasimaksmist.
Tahteavalduse jõustumise hetk arvutivõrgu abil sõlmitud lepingu korral
VÕS § 621 lg 4 kohaselt loetakse Tellimus ja Tellimuse saamise kinnitus kättesaaduks juhul, kui isikul, kellele see on määratud, on võimalus sellega tutvuda.
TsÜS § 69 lg 1 kohaselt muutub kindlale isikule suunatud tahteavaldus kehtivaks kättesaamisel. Tahteavaldus on kätte saadud, kui see on jõudnud tahteavalduse saaja elu- või asukohta ja tal on mõistlik võimalus sellega tutvuda. (TsÜS § 69 lg 2)
Tagastamisõigus on loodud garanteerimaks seda, et saadetud Kaup vastaks tellitule.
Taganemistähtaja järgimiseks piisab Kauba või taganemisavalduse saatmisest Müüjale tähtaja jooksul. (VÕS § 194 lg 2)
Tagastatav Kaup peab olema kasutamata ja originaalpakendis.
Klient peab Kauba tagastama ise ning omal kulul. Sel juhul esialgset transpordikulu ei hüvitata (välja arvatud juhul, kui tagastatud Kaup ei vasta tellitule või kui on tegemist praakkaubaga).
14-päevast taganemisõigust võib Tarbija kasutada põhjust avaldamata. (VÕS § 194 lg 2) Taganemiseks piisab tellitud Kauba tagasisaatmisest või ühepoolse taganemisavalduse tegemisest Müüjale tähtaja jooksul.
Tarbija võib esitada taganemisavalduse vabalt valitud vormis, sh suuliselt, e-posti teel vms.
Kui tagastamisele kuuluv Kaup ei vasta tellitule, peab tagastamiskulud igal juhul kandma Müüja. (VÕS § 194 lg 4)
Kui Tarbija lepingust taganeb, tuleb talle tema poolt tasutu tagastada viivitamata, kuid mitte hiljem kui 30 päeva jooksul taganemisteate jõudmisest Müüjani. (VÕS § 56 lg 3)
Tarbija peab lepingust taganemisel Müüjalt saadud kauba samuti viivitamata tagastama, kuid mitte hiljem kui 30 päeva jooksul. (VÕS § 56 lg 3)
Kui asjaga tutvumine eeldab pakendi avamist, peab Tarbija seda tegema võimalikult ettevaatlikult pakendit kahjustamata. Müüja kohustuseks on tagada pakendi kerge avatavus. Kui pakendit ei saa lõhkumata/rikkumata avada, ei vastuta Tarbija rikutud pakendi eest.
Tarbija ei vastuta ka pakendi avamisest tuleneva asja väärtuse võimaliku vähenemise eest.
Kui Tarbija põhjustab asjale või pakendile tutvumise ajal kahjustusi või kasutab Toodet, kas või ühekordselt, kaotab ta taganemisõiguse.
Avatud pakendiga kosmeetika ja parfümeeriatooted tagastamisele ei kuulu.
Samuti ei kuulu tagastamisele tooted, mille kasutamist (või mittekasutamist) ei ole võimalik kontrollida.
Mõnedele toodetele vastavalt seadusele ei saa rakendada taganemisõigust.
Taganemisõiguse kasutamise tagajärjed
Tarbija nõustub võimalusega, et taganemisõiguse kuritarvitamisel ja/või OSTU-MÜÜGILEPINGU rikkumisel keeldub Müüja teda edaspidi teenindamast.
Praakkauba korral ja juhul kui tagastatav Kaup ei vasta tellitule, võib Tarbija oma avalduses nõuda kas Kauba asendamist Müüja kulul või kogu makstud summa (sh postikulu) tagasimaksmist.
Tarbija peab arvestama sellega, et taganemisõiguse kasutamisel kontrollib Müüja rangelt Tarbija avalduses nimetatud põhjuse tõelevastavust. Müüjal on piisav kogemus tuvastamaks praaktooteid, samuti seda, kas Tarbija on Toodet kas või ühekordselt kasutanud. Kui Tarbija põhjustab asjale või pakendile tutvumise ajal kahjustusi või kasutab Toodet kas või ühekordselt, kaotab ta taganemisõiguse.
Põhjuse tuvastamiseks ja selle tuvastamisel on Müüjal õigus kasutada videosalvestavaid vahendeid ja vajadusel viia läbi ekspertiis.
Kui selle tulemusena selgub, et Toode ei ole praak ja/või Tarbija on seda kas või ühekordselt kasutanud, samuti kui Tarbija on pakendit kahjustanud:
• võtab Müüja Tarbija ühendust ja pakub võimalusi probleemi lahendamiseks.
• kui Tarbija soovib tagastatud Kauba endale tagasi saada, peab ta Müüjale postikulu hüvitama. Sealjuures määratakse postikulu hind kohaletoimetamist osutava ettevõte hinnakirja alusel (mitte aadressil bigudi.ee toodud hinnakirja järgi). Tarbija võib kohaletoimetamist osutava ettevõtte ise valida või tulla tagastatud Kaubale ise järele V. Reimani 5, 10124 Tallinn, eelnevalt kindlasti telefonil 53 795 700 ette helistades.
bigudi.ee pakub Tarbijale raha tagastamiseks järgmisi võimalusi:
• vahetus teise soovitud kauba vastu ning Tellimuse hinna ümberarvestamine;
• Tellimuse eest tasutud summa tagasimaksmine Kliendi arveldusarvele.
Tagasimaksmine toimub ainult pangaülekandega ja samale arveldusarvele/krediitkaardile, millelt Tellimuse eest tasuti.
Sularaha või pangakaardiga maksmise korral peab Tarbija taganemisõiguse kasutamise avalduses ära märkima oma isikliku pangaarve numbri, kuhu raha tagastada. Sel juhul tuleb pettuse vältimiseks pangaarve number saata bigudi.ee kliendiregistris registreeritud Tarbija e-posti aadressilt.
Tagasimaksmine toimub viivitamatult, kuid mitte hiljem kui 30 kalendripäeva jooksul pärast kliendilt avalduse saamist.
E-poest müüdud toodetele kehtib VÕS §-s 218 lg 2 sätestatud 2-aastane pretensiooni esitamise tähtaeg.
Pretensioonide käsitlemine toimub vastavuses E-poe OSTU-MÜÜGILEPINGU Lisas nr. 1 “Tootele pretensioonide esitamise tingimused”.
Müüjal lasub vastutus Toote müügihinna ulatuses. Müüja ei võta vastutust defektiga Toodete poolt tekitatud kahjude eest nagu vara või informatsiooni kahjustumine, käibe või kasumi kaotamine.
Tarbija kohustub kasutama E-poe teenust üksnes vastavalt seadusele ja headele tavadele tuginedes.
Tarbija vastutab ise kõikide kasutamist eeldavate seadmete tarkvara andmesidesüsteemide muretsemise ja korrashoidmisega seotud ning samuti muude E-poe Teenuse kasutamisest põhjustatud kulude eest.
Tarbija vastutab täielikult E-poe OSTU-MÜÜGILEPINGU tingimuste vastasest ning seaduse või heade tavade vastasest E-poe kasutamisest tekkinud kahjude eest Müüjale, teistele Teenuse kasutajatele või kolmandatele isikutele.
OSTU-MÜÜGILEPINGUS toodud tingimustega tutvumine on Tarbijale kohustuslik.
Tellimuse esitamisel märkides linnukesega vastavas aknas „Olen lugenud ning nõustun tingimustega”, nõustub Tarbija, et on tutvunud OSTU-MÜÜGILEPINGUS toodud tingimustega, neist aru saanud ja nõustub OSTU-MÜÜGILEPINGUS toodud tingimustega.
Lisa nr 1
Tootele pretensioonide esitamise tingimused
1. Pretensioonide esitamise aeg on eraisikule 24 kuud alates ostukuupäevast. Juriidiliste isikute puhul lähtutakse tootjapoolsest garantiiajast.
2. Pretensioonide esitamise aja jooksul on Tarbijal õigus toote tasuta remondile. Kui viga on tekkinud tootja süül, kaetakse kõik materjali- ja tootmisvead ning töö kui varuosademaksumus.
5. Pretensioonide esitamise õigus ei laiene kahjudele, mis on tekkinud transpordil peale Toote üleandmist Tarbijale.
6. bigudi.ee ei kõrvalda pretensioonide esitamise õiguse ajal ilmnenud puuduseid tasuta, kui see on põhjustatud:
• Kliendile enne seadme ostmist Müüja poolt teatavaks tehtud puudustest;
• Toode ei tööta Tarbija süül, ebaõige ekspluateerimise tulemusena, kasutusjuhendi mittejälgimisel või kui defektid tekkisid toote mittehoolikal hoidmisel, hooldamisel või ülekoormamisel.
7. bigudi.ee tugineb vastutuse kindlaks määramisel tootja volitatud esindaja poolt teostatavale ekspertiisile (diagnostikale). Kui ekspertiisi tulemusel selgub, et puudused on põhjustatud eelpool loetletud teguritest, kuid seadme remontimine on võimalik, siis on Tarbijal võimalus tellida tasuline remont. Vedeliku/niiskuskahjustusega ja/või mehaanilise vigastusega seade kuulub ka edaspidi remontimisele üksnes tasulises korras.
8. Seadmele teostatud ekspertiisi (diagnostika) eest tuleb Tarbijal tasuda ekspertiisi tasu kui Müüja ei ole vastutav seadmel ilmnenud puuduse kõrvaldamise eest ning seadme remontimine ei ole võimalik. Samuti tuleb Tarbijal tasuda ekspertiisi tasu kui seadmel ei tuvastata ekspertiisi (diagnostika) tulemusel puudust ning seade vastab tootja tehnilistele nõuetele.
9. Ekspertiisi tasu ei pea maksma Eraklient esimese kuue kuu jooksul alates ostu kuupäevast (välja arvatud punktidest 4-8 tulenevalt).
10. Kui Tarbija ei nõustu bigudi.ee seisukohaga, tuleb Tarbijal tõendada seda, et:
• tegemist on puudusega (lepingutingimustele mittevastavusega)
• bigudi.ee on puuduse eest vastutav.
11. Esimese 6 kuu jooksul ilmnenud puuduste korral peab Eraklient tõendama seda, et: tegemist on puudusega (lepingutingimustele mittevastavusega); puudus või selle põhjus ilmnes esimese 6 kuu jooksul (Klient pöördus bigudi.ee poole esimese 6 kuu jooksul).
12. Kui bigudi.ee on andnud seadmele müügigarantii, siis tagab bigudi.ee puuduste kõrvaldamise kooskõlas müügigarantii tingimustes tooduga.
13. Lisaks pretensiooni esitamise õigusest tulenevatele õigustele on Tarbijal ka kõik muud Eesti Vabariigi seadusandlusest tulenevad õigused.
Isikuandmete kaitse, intellektuaalne omand, välised lingid, küpsised, tehniline teave ja turvalisus.
Käesoleva privaatsuspoliitika tingimused kehtivad Veebilehe bigudi.ee kohta. Veebilehe kasutamisega kinnitab Eraisik või Juriidiline isik oma nõustumist käesoleva privaatsuspoliitikaga. bigudi.ee jätab endale õiguse privaatsuspoliitika tingimusi muuta. bigudi.ee tagab, et sõltumata mistahes muudatustest on Eraisiku ja Juriidilise isiku andmete seadusjärgne kaitse alati tagatud.
Isikuandmete vastutavaks töötlejaks on bigudi OÜ, registrikood 12038539, aadress V. Reimani 5, 10124 Tallinn. Server isikuandmetega asub Tallinnas, Eesti Vabariigis.
Meie Ostjate isikuandmete kaitsmine on ülitähtis. Seetõttu kogume ja töötleme isikuandmeid üksnes vastavalt isikuandmete kaitse seaduse nõuetele ning kooskõlas mistahes muude õigusaktidega, mis reguleerivad isikuandmete kaitset. bigudi.ee ei edasta Ostjate isikuandmeid kolmandatele volitamata isikutele.
bigudi.ee kogub ja töötleb üksnes neid isikuandmeid, mis on vajalikud Eraisiku ja Juriidilise isiku teenindamiseks esinduses ja E-poes.
bigudi.ee töötleb järgmisi isikuandmeid:
– isikukood
– telefoninumber
– info Ostja sooritatud ostude ja Ostjaga sõlmitud lepingute kohta
Sõltuvalt vajadusest ja asjaoludest võib bigudi.ee töödelda üksnes osa eelnimetatud isikuandmetest.
bigudi.ee edastab Eraisikutele ja Juriidiline isik otseturundus-, kampaania- ja sooduspakkumisi üksnes juhul, kui Ostja on selleks selgesõnalise nõusoleku andnud. Ostjal on õigus nimetatud nõusolek igal ajal tagasi võtta.
Üksnes bigudi.ee määratud töötajatel on juurdepääs kogutud isikuandmete andmebaasile. Andmebaasi kasutajad on läbinud vajaliku juhendamise andmebaasi kasutamiseks.
bigudi.ee on õigus edastada isikuandmeid:
– kohtutele, kohtuväliste vaidluste lahendamise organitele, võlgade sissenõudmisega tegelevatele ettevõtetele;
– seadusega ettenähtud juhtudel järelevalve- ja uurimisasutustele, kaitsmaks oma rikutud või vaidlustatud õigus;
– bigudi.ee koostööpartneritele turunduslike teadete edastamiseks (v.a. juhul, kui Tarbija ei ole andnud nõusolekut otseturundus-, kampaania- ja sooduspakkumiste saamiseks);
– transpordiettevõtetele, kui see on vajalik Ostja E-poest sooritatud ostu Ostjale kohaletoimetamiseks.
bigudi.ee järgib isikuandmete edastamisel minimaalsuse põhimõtet ja tagab, et kõigi koostööpartneritega, kellele Ostja isikuandmeid käesoleva privaatsuspoliitika alusel edastatakse, on sõlmitud kokkulepped, mis kohustavad bigudi.ee koostööpartnereid edastatud isikuandmeid konfidentsiaalsuses hoidma ning tagama isikuandmete kaitse vastavalt isikuandmete kaitse seadusele.
Ostjal on õigus tutvuda tema kohta kogutud andmetega, nõuda ebaõigete andmete parandamist, nõuda enda isikuandmete töötlemise lõpetamist ning teostada muid isikuandmete kaitse seadusest tulenevaid õigusi.
Täiendavad küsimused isikuandmete töötlemise kohta ja muud isikuandmete töötlemisega seotud taotlused või avaldused palume esitada
Kui Ostja leiab, et isikuandmete töötlemisel on rikutud tema õigusi, on tal õigus pöörduda rikkumise lõpetamise nõudega bigudi OÜ, Andmekaitse Inspektsiooni või kohtu poole.
bigudi.ee Veebilehe sisu (sealhulgas kuid mitte ainult kõik pildid ja tekstid) kuuluvad seaduslikutele omanikutele ning on kaitstud intellektuaalse omandi kaitset reguleerivate õigusaktidega, välja arvatud juhul, kui käesolevates kasutustingimustes või Veebilehel on kindlaks määratud teisiti.
bigudi.ee Veebilehe sisu levitamine või ärilisteks eesmärkideks kasutamine täielikult või osaliselt, on rangelt keelatud ilma bigudi OÜ eelneva kirjaliku nõusolekuta.
bigudi.ee Veebileht võib sisaldada viiteid või linke kolmandate osapoolte veebilehtedele, mille sisu ei kuulu bigudi.ee. Internetipood ei vastuta taoliste veebilehtede sisu või nende kasutamise mistahes tagajärgede eest.
bigudi.ee kasutab oma Veebilehel ajutisi küpsiseid.
Küpsised on väikesed failid, mis teisaldatakse kasutaja arvutisse ja mida veebiteenuse osutamisel kasutatakse sessioonide säilitamiseks. Nende eesmärk on mäletada ning abistada Veebilehe kasutajat.
Küpsised sisaldavad informatsiooni, mis ei ole personaalselt identifitseeritav. Neid kasutatakse näiteks Ostja määratud valikute salvestamiseks, statistika koostamiseks ning tuvastamaks, kuidas bigudi.ee e-poe külastajad Veebilehe kasutavad. See info võimaldab meil pidevalt arendada bigudi.ee veebikeskkonda veelgi kasutajasõbralikumaks.
bigudi.ee Veebilehel kasutatavad küpsised ei võimalda juurdepääsu Ostja arvuti kõvakettal olevale informatsioonile. Eraisikud ja Juriidilised isikud võivad oma brauserid seadistada selliselt, et need keelduvad küpsiste vastuvõtmisest, kuid see võib põhjustada tõrkeid Veebilehel.
bigudi.ee Veebilehel viibides annavad Internetipoe külastajad oma nõusoleku küpsiste kasutamiseks.
Teenust saab kasutada kõigi enamlevinud operatsioonisüsteemide ja brauseritega, nii arvutis kui ka tahvelarvutis ja nutitelefonis. Veebileht on katsetatud Microsoft Edge, Internet Explorer, Vivaldi, Google Chrome, Firefox ja Safari uuemate brauserite versioonidega ja nende mobiilversioonidega. Selleks, et Veebilehe kõik funktsioonid töötaksid, palun kontrollige, et Java Script oleks Teie brauseris lubatud.
Ühendus bigudi.ee Veebilehega kinnitatud Let’s Encrypt poolt, ning krüpteeritud TLS 1.2 protokolliga. Seega bigudi.ee E-poe kasutamine on turvaline ja ohutu.
Lisa nr 3 (kehtib juriidilistele isikutele)
Hulgimüügi-ostuleping juriidiliste isikutega
• Juriidilistele isikutele kehtivad Eesti Vabariigi seadustega määratud õigused ja kohustused.
• Juriidilistele isikutele ei kehti Taganemisõigus vastavalt Võlaõigusseadusele §56 lg 1.
• Juriidilistele isikutele ei kehti Pretensioonide esitamise õigus vastavalt Võlaõigusseadusele §218 lg 2. Juriidiliste isikute puhul lähtutakse tootjapoolsest garantiiajast.
• Kõik Internetipoe hinnad sisaldavad Eesti Vabariigis kehtestatud käibemaksu. Kauba füüsiline müügikoht on Tallinn, Eesti Vabariik.
Ostja – Juriidiline isik, edaspidi nimetatud ka Klient, Kasutaja ja Teenuse kasutaja, kes soovib osta Tooteid isiklikeks või ärilisteks vajadusteks, kes vormistab Tellimuse veebilehel bigudi.ee. Toote tellimisel Internetipoest on Klient kohustatud tasuma Toote maksumuse õigeaegselt ning selle Müüjalt vastu võtma. Kui Klient registreerib end Teenuse Kasutajaks ehk ostab Kaupu Internetipoest, siis tähendab see, et ta nõustub hulgimüügi-ostulepingU tingimustega ja kohustub neid täitma.
Internetipood, E-pood, Teenuse osutaja, Kaupmees – veebileht bigudi.ee, edaspidi nimetatud ka Teenus ja Müüja, kus Klient saab tutvuda Toodete, nende kirjelduste ja hindadega, valida Toote, selle tasumise ja kättetoimetamise viisi.
Tellimus – veebivormi kaudu vormistatud ostusoov, mis kinnitakse HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGUGA; Kliendi taotlus Internetipoes välja valitud Toodete ostuks ning kohaletoimetamiseks taotluses märgitud aadressile.
Kuller, Pakiautomaat – juriidiline isik, kes on bigudi.ee poolt volitatud tellitud Tooted Kliendile kohale toimetama.
Kehtiv HULGIMÜÜGI-OSTULEPING määrab Toote hulgimüügi ja -ostu Internetipoe bigudi.ee kaudu, adresseeritud juriidilistele isikutele, koos nimetatakse neid „Pooled“ ja igaüht eraldi nimetatakse „Osapool“.
Lepingupooled juhinduvad omavaheliste suhete reguleerimisel Eesti Vabariigi seadustest ja muudest õigusaktidest ning HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGUS kokkulepitust.
Teenuse osutajal on õigus ühepoolselt muuta HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGU tingimusi ilma, et tal oleks kohustus teatada sellest elektronposti teel kirjalikult Teenuse kasutajale.
Iga Osapool garanteerib teisele Osapoolele, et omab piisavalt õigus- ja teovõimet, samuti kõiki õigusi ja volitusi, mida on vaja, et sõlmida ja täita HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGU.
Tellides Toote Internetipoe tellimisvormi kaudu, aktsepteerib Klient täielikult kõiki käesoleva HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGU tingimusi.
Klient kinnitab, et kõik antud HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGU tingimused on talle arusaadavad ning ta aktsepteerib neid. Juhul, kui Klient ei ole nõus kasvõi ühe antud HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGU tingimusega, ei ole tal õigust Internetipoodi kasutada.
Klient nõustub kehtiva HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGUGA, märgistades kasutajaks registreerimisel ja edaspidi iga uue Tellimuse vormistamisel lahtri „Olen lugenud ning nõustun tingimustega”.
Müüja jätab endale õiguse teha käesolevas HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGUS muudatusi ilma kohustuseta neist eelnevalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis või Teenuse vahendusel Kliendile ette teatada. Kasutaja kiidab muutused heaks Teenuse kasutamisel. Sellega seoses võtab Klient kohustuse jälgida HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGU kõige viimaseid muudatusi. Kehtiv HULGIMÜÜGI-OSTULEPING asub veebilehel bigudi.ee/leping.
Müüja ei võta vastutust Kliendi poolt Tellimuse vormistamisel sisestatud andmete täpsuse ja õigsuse eest.
Internetipoe kataloogis avaldatud infomaterjalidel on teatme-iseloom, mis ei saa täiel määral edastada tegelikkusele vastavat informatsiooni Toote omaduste nagu värv, suurus, koostis ja kuju kohta. Juhul, kui Kliendil tekib enne Toote Tellimuse vormistamist küsimusi Toote omaduste kohta, on Klient kohustatud pöörduma nendega kas Müüja või Toodete tootja poole.
Müüjal on õigus erinevate kampaaniate käigus teha allahindlusi Tellimustele ja/või konkreetsele Tootele.
Antud HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGU mõne määruse kehtetus ei too endaga kaasa teiste määruste kehtetuks muutumist.
Toote juhusliku hävimise või kahjustuse risk läheb Kliendile üle hetkest, mil Toode on edastatud Kliendile (või Kliendi esindaja/volitatud vastuvõetava isiku) kätte.
Kliendil on õigus nõuda Müüjalt Veebilehel puuduvat informatsiooni (maksetingimuste, Kauba tagastamise võimaluste, müügigarantii jms kohta) või paluda täpsustusi, kui Veebilehel toodud info jääb ebaselgeks.
Müüja ei vastuta Kliendile tekitatud kahjude eest või viivituse eest Toote kohaletoimetamisel juhul, kui kahju või viivitus on tingitud asjaolust, mida Müüja ei saanud mõjutada, ei näinud ega võinud ette näha – nn „vääramatu jõud“.
Pooled vabanevad vastutusest juhul, kui nende kohustused on täielikult või osaliselt täitmata, kui kohustuste täitmata jätmine tekkis vääramatu jõu tõttu, mis tekkis pärast HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGU jõustumist, harukordsete sündmuste tõttu, mida Pooled ei osanud ette aimata ja mõistlike meetmetega vältida.
Ostja ja Müüja vahel tekkinud Tellimuste ja ostudega seotud vaidlused lahendatakse läbirääkimiste teel. Kui sel viisil kokkuleppele ei jõuta, saavad pooled oma õiguste kaitseks pöörduda Kohtusse.
Internetipoes Toote tellimusvormi täitmisega kinnitab Klient, et sai kogu vajaliku informatsiooni soetatava Toote kohta ja on nõus ostma Toote Internetipoes kirjeldatud kujul.
Müüja soovitab Kliendile esitada kaebus e-posti aadressile .
1. kliendi nimi ja kontaktandmed;
5. viide tehingu sooritamist või müügigarantiid tõendavale dokumendile või lisada kaebusele selle koopia.
Kui Toode puudub laost ning tellimust ei ole võimalik täita, siis võtab E-poe töötaja Kliendiga ühendust ning pakub välja võimaliku uue tarneaja või Toote asendamise samaväärse teise Tootega, mis on sama hinna ja kvaliteediga, või makstud raha tagastamise.
Otselinkidega tasumisel on Klient kohustatud pärast maksmist kindlasti vajutama ka lingile “Tagasi kaupmehe juurde”.
Ülekande tegemiseks vajalik informatsioon on toodud Tellimuse kinnituses, mille Klient saab kliendiregistris registreeritud e-posti aadressile pärast Tellimuse kinnitamist.
Klient on nõus järgmiste tingimustega:
• Täites Internetipoes Toote tellimisvormi, kinnitab Klient, et sai kogu vajaliku informatsiooni soetatava Toote kohta ja on nõus ostma Toote Internetipoes kirjeldatud kujul.
• Internetipoest Toote tellimisel on Klient kohustatud õigeaegselt tasuma Toote maksumuse ning selle Müüjalt vastu võtma. Kui Klient registreerib end Teenuse kasutajaks ehk ostab Kaupu Internetipoe kaudu, siis tähendab see, et ta nõustub HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGU tingimustega ja kohustub neid täitma.
Tulenevalt sellest on Klient kohustatud tellitud Kauba kinni maksma ja pakiautomaadist/kullerilt vastu võtma. Kui Klient jätab ülalnimetatu tegemata, tähendab see HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGU rikkumist kõikide Eesti Vabariigi seadusest ja HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGUST tulenevate kohustustega ja rahaliste nõuetega.
Pakkide kättetoimetamise aeg on üldjuhul 2-3 tööpäeva, erandina aga kuni 30 kalendripäeva.
Kui Kauba kohaletoimetamise tähtaeg on ületatud, on Klient kohustatud bigudi.ee klienditeenindusega ühendust võtma.
Klient saab Saadetise staatust jälgida oma bigudi.ee kasutajakontole sisse logides.
Vältimaks pettusi ja Müüja suhtes võetud kohustuste mittetäitmist, ettemakstud Tellimust üle andval isikul on õigus nõuda Kliendi esindajalt ja/või Saajalt tema isikut tõendavat dokumenti, samuti Kliendi ja/või Saaja dokumendi rekvisiite, mis tõestavad Kliendi ja/või Saaja isikut Tellimuse kviitungil.
Kui Tellimuse eest oli juba tasutud ja pakk toimetatakse Müüjale tagasi, siis kannab Müüja Kliendi pangaarvele Kauba eest makstud raha tagasi, kuid sellest arvestakse maha:
bigudi.ee pakub Kliendile raha tagastamiseks järgmisi võimalusi:
Klient kohustub kasutama E-poe teenust üksnes vastavalt seadusele ja headele tavadele tuginedes.
Klient vastutab ise kõikide kasutamist eeldavate seadmete tarkvara andmesidesüsteemide muretsemise ja korrashoidmisega seotud ning samuti muude E-poe Teenuse kasutamisest põhjustatud kulude eest.
Klient vastutab täielikult E-poe HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGU tingimuste vastasest ning seaduse või heade tavade vastasest E-poe kasutamisest tekkinud kahjude eest Müüjale, teistele Teenuse kasutajatele või kolmandatele isikutele.
HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGUS toodud tingimustega tutvumine on Kliendile kohustuslik.
Tellimuse esitamisel märkides linnukesega vastavas aknas „Olen lugenud ning nõustun tingimustega”, nõustub Klient, et on tutvunud HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGUS toodud tingimustega, neist aru saanud ja nõustub HULGIMÜÜGI-OSTULEPINGUS toodud tingimustega.
Käesoleva lepingu sõlmimisel annab Klient oma vabatahtliku, kirjaliku ja individuaalse nõusoleku saada Müüjalt Teenuse osutamisega seotud vajalikku infot ning otsepostitusi (sh Müüja reklaami) oma kliendiregistris registreeritud e-posti ja/või asukoha aadressile ning mobiiltelefoni numbrile. Kliendil on alati õigus loobuda sellest nõusolekust e-kirjas sisalduva internetiviite külastamisega või kirjutades vastava avalduse kliendiregistris registreeritud e-posti aadressilt Müüja e-postile.
Спрашивайте у нас ПН-ПТ 10-17:
Имя пользователя или э-почта *
Наш сайт хранит на Вашем устройстве файлы настроек для полноценного функционирования. Продолжая пользоваться, Вы согласны с этим.


Haljala valla jäätmevaldajate registri asutamine ja jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Haljala valla jäätmevaldajate registri asutamine ja jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus
Haljala valla jäätmevaldajate registri asutamine ja jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus - sisukord
1 HALJALA VALLA JÄÄTMEVALDAJATE REGISTRI ASUTAMINE
2 HALJALA VALLA JÄÄTMEVALDAJATE REGISTRI PIDAMISE PÕHIMÄÄRUS
§ 6 Registri pidamise organisatsiooniline struktuur
§ 8 Jäätmevaldajate andmed
§ 9 Registrisse andmete esitamine ja muutmine
§ 10 Andmete väljastamine
§ 11 Registri järelevalve teostamine
§ 12 Registri pidamise finantseerimise ja likvideerimise kord
RT IV, 14.06.2013, 43
Vastu võetud 20.03.2007 nr 28
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalituse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja § 22 lg 1 p 37, jäätmeseaduse § 69 lg 3 ja andmekogude seaduse § 42, § 43 lg 1, 2 ja 5 ning § 44 alusel
1. peatükk HALJALA VALLA JÄÄTMEVALDAJATE REGISTRI ASUTAMINE
Määrusega asutatakse kohaliku omavalitsuse register ametliku nimetusega Haljala valla jäätmevaldajate register.
Haljala valla jäätmevaldajate registri vastutavaks töötlejaks Haljala Vallavalitsus.
Haljala valla jäätmevaldajate registri volitatud töötlejaks Haljala Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
Finantseerida registri asutamist, arendamist ja tarkvara igakuist hooldust Haljala valla eelarvest.
2. peatükk HALJALA VALLA JÄÄTMEVALDAJATE REGISTRI PIDAMISE PÕHIMÄÄRUS
(1) Haljala valla jäätmevaldajate register (edaspidi register) on kohaliku omavalitsuse register, mille asutamise ja kasutuselevõtmise eesmärk on tagada arvestus Haljala valla korraldatud olmejäätmete veoga liitunud ja mitteliitunud jäätmevaldajate, nende poolt tekitatud jäätmekoguste, jäätmete käitlusviiside ja tekkekohtade üle.
(2) Registri pidamisel lähtutakse jäätmeseadusest, andmekogude seadusest, isikuandmete kaitse seadusest, avaliku teabe seadusest, käesoleva registri pidamise põhimäärusest (edaspidi põhimäärus), teistest riigi ja Haljala valla õigusaktidest.
§ 6. Registri pidamise organisatsiooniline struktuur
(1) Registri omanik on Haljala vald.
(2) Registri asutaja on Haljala Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).
(3) Registri vastutavaks töötlejaks on vallavalitsus.
(4) Registri volitatud töötlejaks on vallavalitsus.
(1) Registrit peetakse digitaalse andmekoguna ning andmete töötlemisel kasutatakse nii andmete automatiseeritud kui ka käsitsi töötlemist.
§ 8. Jäätmevaldajate andmed
(1) Haljala valla haldusterritooriumil elavate ja asuvate jäätmevaldajate kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
7) elanike arv jäätmevaldaja territooriumil;
8) jäätmetekkekoha ruumiandmed (x, y koordinaadid);
9) jäätmemahuti(te) liik ja suurus;
10) jäätmevedajaga sõlmitud lepingu number;
11) jäätmete äraveo sagedus;
12) märkused, sh jäätmehoolduseeskirja nõuete rikkumised.
(2) Haljala valla haldusterritooriumil elavate ja asutuste jäätmevaldajate kohta, kes on jäätmeseaduse § 69 lg. 4 alusel vallavalitsuse poolt erandkorras loetud mitteliitunuks, kantakse registrisse täiendavalt käesoleva paragrahvi lõike 1. punktides 1-8 ja 12 sätestatud andmetele järgmised andmed:
3) viide kohaliku omavalitsuse korraldusele jäätmevaldaja mitteliitunuks lugemise kohta;
§ 9. Registrisse andmete esitamine ja muutmine
(1) Registrile esitavad andmeid vallavalitsus, jäätmevedaja, korteriühistud, korraldatud olmejäätmeveoga mitteliitunud jäätmevaldajad tasuta.
(2) Registrisse andmete esitaja kogutud andmete registreerimise aluseks olevad alusdokumendid on:
1) vallavalitsuse ja vallavolikogu haldusaktid;
3) andmete esitaja avalduse või dokumentide alusel.
(3) Registrisse esitatakse andmeid järgnevalt:
2) jäätmevedaja vallavalituse avalduse alusel;
3) korteriühistud, korraldatud olmejäätmeveoga mitteliitunud jäätmevaldajad üks kord aastas.
(4) Registri volitatud töötleja teeb 10 tööpäeva jooksul registrikande esitatud andmete alusel.
§ 10. Andmete väljastamine
(1) Registris sisalduvaid andmeid saavad kasutada Haljala valla ametnikud neile seadustega pandud ülesannete täitmiseks.
(3) Registrisse kantud jäätmevaldajatel on õigus saada tasuta andmeid enda kohta tehtud kannetest.
(4) Registrist ei väljastata andmeid, mis on vaadeldavad isikuandmetena isikuandmete kaitse seaduse § 4 tähenduses.
§ 11. Registri järelevalve teostamine
Järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse üle teostavad andmekaitse järelevalve asutus ja registri vastutav töötleja oma pädevuse piires.
§ 12. Registri pidamise finantseerimise ja likvideerimise kord
(1) Registri pidamist finantseeritakse vallaeelarvest registri vastutava töötleja eelarve kaudu.
(2) Registri likvideerimise otsustab vallavolikogu. Registri likvideerimine toimub kooskõlas andmekogude seaduse ja arhiiviseaduse nõuetega.
Andmetele juurdepääsu sulgemise tingimused ja korra, ebaõigete andmete parandamise ja sellest informeerimise korra, andmete registrisse vastuvõtmise ja registrist väljastamise üle arvestuse pidamise korra kehtestab registri vastutav töötleja.
Määrus jõustub 26. märtsil 2007.a.


text:
18. juuli 2013 (*)
Kaubamärgid – Määrus (EÜ) nr 207/2009 – Artikli 9 lõike 1 punktid b ja c, artikli 15 lõige 1 ja artikli 51 lõike 1 punkt a – Tühiseks tunnistamise põhjused – Mõiste „tegelik kasutamine” – Kaubamärk, mida kasutatakse koos teise kaubamärgiga või mitmeosalise kaubamärgi osana – Värv või värvikombinatsioon, millega kaubamärki kasutatakse – Maine
Kohtuasjas C‑252/12,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Court of Appeal’i (England & Wales) (Civil Division) (Ühendkuningriik) 26. aprilli 2012. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 16. mail 2012, menetluses
koosseisus: koja president M. Ilešič (ettekandja), kohtunikud E. Jarašiūnas, A. Ó Caoimh, C. Toader ja C. G. Fernlund,
arvestades kirjalikus menetluses ja 20. märtsi 2013. aasta kohtuistungil esitatut,
– Specsavers International Healthcare Ltd, Specsavers BV, Specsavers Optical Group Ltd ja Specsavers Optical Superstores Ltd, esindajad: solicitor A. Gold ja solicitor K. Mattila, ning J. Mellor, QC, ja A. Speck, QC,
– Ühendkuningriigi valitsus, esindaja: L. Christie, keda abistas barrister S. Malynicz,
– Saksamaa valitsus, esindajad: T. Henze, J. Kemper ja V. Cramer,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1) artikli 9 lõike 1 punktide b ja c, artikli 15 lõike 1 ja artikli 51 lõike 1 punkt a tõlgendamist.
2 See eelotsusetaotlus esitati ühelt poolt Specsavers International Healthcare Ltd, Specsavers BV, Specsavers Optical Group Ltd ja Specsavers Optical Superstores Ltd (edaspidi koos „kontsern Specsavers”) ja teiselt poolt Asda Stores Ltd (edaspidi „Asda”) vahelises kohtuvaidluses kontserni Specsavers poolt registreerida lastud ühenduse kaubamärkide väidetava rikkumise üle.
3 Pariisis 20. märtsil 1883. aastal allkirjastatud, viimati 14. juulil 1967 Stockholmis läbi vaadatud ning 28. septembril 1979 muudetud tööstusomandi kaitse konventsiooni (Recueil des traités des Nations unies, osa 828, nr 11851, lk 305, edaspidi „Pariisi konventsioon”) artikli 5 lõigu C lõiked 1 ja 2 sätestavad:
„1) Kui mingis riigis on kohustuslik registreeritud märgi kasutamine, siis võidakse registreerimist kehtetuks tunnistada ainult pärast ettenähtud tähtaja möödumist ja üksnes juhul, kui asjast huvitatud isik ei õigusta oma tegevusetust.
2) Kui omanik kasutab kaubamärki niisugusel kujul, mis erineb ühes [Pariisi konventsiooni artikli 1 kohaselt tööstusomandi kaitseks asutatud] liidu liikmesriigis registreeritust üksikosade poolest, muutmata kaubamärgi eristusvõimet, ei too selline kasutamine kaasa registreerimise kehtetuks tunnistamist ega kitsenda kaubamärgile võimaldatud kaitset.”
4 Määruse nr 207/2009 põhjendus 10 on järgmine:
„ühenduse kaubamärkide kaitsmine või muude varem registreeritud kaubamärkide kaitsmine nende vastu ei ole põhjendatud, kui kaubamärke tegelikult ei kasutata;
5 Selle määruse artikkel 7 „Absoluutsed keeldumispõhjused” sätestab:
„1. Ei registreerita:
b) kaubamärke, mis ei ole teistest eristatavad;
c) kaubamärke, mis koosnevad ainult sellistest märkidest või tähistest, mis tähistavad kaubanduses liiki, kvaliteeti, hulka, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu või kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi;
d) kaubamärke, mis koosnevad ainult märkidest või tähistest, mis on muutunud tavapäraseks igapäevases keelekasutuses või heausksetes ja kindlakskujunenud kaubandustavades;
3. Lõike 1 punkte b, c ja d ei kohaldata, kui kaubamärk on kasutamise käigus muutunud neid kaupu või teenuseid eristavaks, mille jaoks registreerimist taotletakse.”
6 Kõnealuse määruse artikli 9 „Ühenduse kaubamärgiga antavad õigused” lõike 1 kohaselt:
„Ühenduse kaubamärk annab omanikule selle kasutamise ainuõiguse. Omanikul on õigus takistada kõiki kolmandaid isikuid kasutamast kaubandustegevuse käigus ilma tema loata:
c) kõiki tähiseid, mis on identsed või sarnased ühenduse kaubamärgiga, seoses kaupade või teenustega, mis ei ole sarnased nende kaupade ja teenustega, mille jaoks ühenduse kaubamärk on registreeritud, kui ühenduse kaubamärgil on ühenduses maine ja kui kõnealuse tähise kasutamine ilma tungiva põhjuseta tähendaks ühenduse kaubamärgi eristusvõime või maine ärakasutamist või kahjustamist.”
7 Selle sama määruse artikli 15 „Ühenduse kaubamärkide kasutamine” lõige 1 on sõnastatud järgmiselt:
„Kui omanik ei ole ühenduse kaubamärki viie aasta jooksul pärast registreerimist ühenduses tegelikult kasutusele võtnud kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, või kui selle kasutamine on katkematu viieaastase ajavahemiku jooksul peatatud, siis rakendatakse kaubamärgi suhtes käesoleva määrusega ette nähtud sanktsioone, välja arvatud juhul, kui kasutamata jätmine on põhjendatud.
Kasutamisena esimese lõigu tähenduses käsitatakse ka järgmist:
a) ühenduse kaubamärgi kasutamine kujul, mis erineb registreeritud kujust selliste elementide poolest, mis ei muuda märgi eristusvõimet;
8 Määruse nr 207/2009 artikli 51 „Tühistamise põhjused” lõige 1 täpsustab:
„Ühenduse kaubamärk tunnistatakse kehtetuks Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)] esitatud taotluse või rikkumise suhtes algatatud menetluses esitatud vastuhagi põhjal, kui:
a) kaubamärki ei ole [liidus] viie järjestikuse aasta jooksul kasutatud kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, ja kasutamata jätmisel ei ole mõistlikke põhjendusi; keegi ei või siiski taotleda ühenduse kaubamärgi omaniku õiguste tühistamist, kui kaubamärgi tegelik kasutamine algas või jätkus viieaastase ajavahemiku lõpu ja taotluse või vastuhagi esitamise vahelisel ajal; kasutamise algus või jätkumine kolme kuu jooksul enne taotluse või vastuhagi esitamist, kui see algas kõige varem viieaastase pideva kasutamatajätmise ajavahemiku lõppedes, jäetakse siiski tähelepanuta, kui ettevalmistusi kasutuse alustamiseks või jätkamiseks hakati tegema alles pärast seda, kui omanik sai teada taotluse või vastuhagi tõenäolisest esitamisest;
Põhikohtuasja asjaolud ja eelotsuse küsimused
9 Oktoobris 2009 käivitas Asda, kellele kuulub selvekaupluste kett, optikatoodete reklaamikampaania, mis oli suunatud kontserni Specsavers vastu, kes on ühtaegu Ühendkuningriigi suurim optikakaupluste kett ja Asda peamine konkurent. Selles kampaanias kasutas Asda reklaamlauseid „Be a real spec saver at Asda” ja „Spec savings at ASDA” ning järgmisi logosid:
10 Peagi pärast selle reklaamikampaania algust esitas kontsern Specsavers 19. oktoobril 2009 High Court of Justice’ile (England & Wales) (Civil Division) Asda vastu hagi, mis tugines järgmiste ühenduse kaubamärkide rikkumisele:
– ühenduse sõnamärgid nr 1321298 ja nr 3418928, mis koosnevad sõnast „Specsavers”;
– ühenduse kujutismärgid nr 449256 ja nr 1321348, mis hõlmavad järgmist tähist (edaspidi „varjutatud logoga kaubamärgid”):
– ühenduse kujutismärk nr 5608385, mis hõlmab järgmist tähist:
– ühenduse kujutismärk nr 1358589, mis hõlmab järgmist tähist (edaspidi „tekstita logo kujutav kaubamärk”):
11 High Court of Justice’i (England & Wales) 6. oktoobri 2010. aasta otsuses sedastati, et Asda ei ole rikkunud kontserni Specsavers ühenduse kaubamärke. Lisaks otsustas nimetatud kohus tunnistada kasutamata jätmise põhjendusel tühistatuks tekstita logo kujutava kaubamärgi. Kontsern Specsavers esitas selle otsuse peale apellatsioonkaebuse Court of Appealile (England & Wales) (Civil Division).
12 Eelotsusetaotluse esitanud kohus tegi 31. jaanuaril 2012 kohtuvaidluses otsuse kontsernile Specsavers kuuluvate ühenduse sõnamärkide nr 1321298 ja nr 3418928 ning ühenduse kujutismärkide nr 449256, nr 1321348 ja nr 5608385 väidetava rikkumise kohta. See kohus tuvastas, et viimati nimetatul oli nende kaubamärkide alusel ning vastavalt määruse nr 207/2009 artikli 9 lõike 1 punktile c õigus keelata Asdal kasutada nii reklaamlauseid „Be a real spec saver at Asda” ja „Spec savings at Asda” kui ka Asda poolt oma reklaamikampaania raames kasutatavat logo.
13 Seevastu eelotsusetaotluse esitanud kohus oli seisukohal, et tegemaks põhikohtuasjas otsust tekstita logo kujutavat kaubamärki puudutavas vaidlusküsimuses, on tal vaja esitada Euroopa Kohtule küsimused järgmiste asjaolude kohta.
14 Esiteks, kuivõrd Asda on nõudnud tekstita logo kujutavast kaubamärgist tulenevate õiguste tühistatuks tunnistamist kasutamata jätmise põhjusel, siis ei ole eelotsusetaotluse esitanud kohus veendunud, kas varjutatud logoga kaubamärgi kasutamine võib seisneda tekstita logo kujutava kaubamärgi kasutamises.
15 Teiseks soovib see kohus teada saada, kas kontserni Specsavers poolt alati oma tekstita logo kujutava kaubamärgi kujutamisel kasutatud rohelise kujundi keskmisest paremat mainet võib määruse nr 207/2009 artikli 9 lõike 1 punktide b ja c raames arvesse võtta vaatamata sellele, et see kaubamärk registreeriti must-valgena. Eelotsusetaotluse esitanud kohus arvab, et see peaks nii olema, kuid leiab ikkagi, et liidu õigus vajab selles aspektis tõlgendamist.
16 Neil tingimustel otsustas Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Juhul kui ettevõtja on eraldi registreerinud ühenduse
a) kujutismärgi ja
b) sõnamärgi
ja ta kasutab neid kahte koos, siis kas selline kasutamine võib kujutada endast kujutismärgi kasutamist määruse [nr 207/2009] artiklite 15 ja 51 tähenduses? Kui jah, siis kuidas tuleb kujutismärgi kasutamist hinnata? […]
2. Kas vastust küsimusele mõjutab see, kui:
a) sõnamärk on paigutatud kujutisosa peale?
b) ettevõtja on lasknud ühenduse kaubamärgina registreerida ka mitmeosalise kaubamärgi, mis koosneb kujutisosast ja sõnamärgist?
3. Kas vastus [esimesele ja teisele ] küsimusele sõltub sellest, kas keskmine tarbija tajub kujutisosa ja sõnu [esiteks] eri tähistena; või [teiseks] nii, et kummalgi on iseseisev eristav ülesanne? Kui jah, siis kuidas?
4. Kui ühenduse kaubamärk ei ole registreeritud värvilisena, kuid omanik on seda laialdaselt kasutanud mingis kindlas värvitoonis või värvikombinatsioonis, nii et üldsuse oluline osa (liidu teatavas osas, mitte selles tervikuna) seostab seda kaubamärki selle värvi või värvikombinatsiooniga, siis kas see värv või värvikombinatsioon, milles vastustaja vaidlusalust tähist kujutab, on [määruse nr 207/2009] artikli 9 lõike 1 punktis b osutatud segiajamise tõenäosuse või [selle määruse] artikli 9 lõike l punktis c osutatud ärakasutamise igakülgsel hindamisel oluline? Kui jah, siis kuidas?
5. Kui jah, siis kas igakülgse hindamise ühe osana on oluline, et üldsuse oluline osa seostab vastustajat ennast teatava värvi või värvikombinatsiooniga, mida viimane selle tähise jaoks kasutab?”
Esimesed kolm küsimust
17 Esimese kolme küsimusega, mida tuleb käsitleda koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada saada sisuliselt seda, kas ühenduse kaubamärgi tegeliku kasutamise tingimus määruse nr 207/2009 artikli 15 lõike 1 ja artikli 51 lõike 1 punkti a tähenduses on täidetud siis, kui ühenduse kujutismärki kasutatakse ainult koos selle peale paigutatud ühenduse sõnamärgiga ja lisaks on ka nende kahe kaubamärgi kombinatsioon registreeritud ühenduse kaubamärgina.
18 Kõik Euroopa Kohtule märkusi esitanud pooled väidavad sisuliselt, et ühenduse kujutismärgi kasutamine koos selle peale paigutatud teise sõnamärgiga võib endast kujutada tegelikku kasutamist määruse nr 207/2009 artikli 15 lõike 1 ja artikli 51 lõike 1 punkti a tähenduses, tingimusel et sellele kujutismärgile jääb terviklikus kujutises iseseisev eristav ülesanne.
19 Kõigepealt olgu täpsustatud, et niisugusel juhtumil nagu põhikohtuasjas, kus sõnamärk on paigutatud kujutismärgi peale, on tegemist määruse nr 207/2009 artikli 15 lõike 1 teise lõigu punktis a kirjeldatud olukorraga, nimelt ühenduse kaubamärgi kasutamisega kujul, mis erineb registreeritud kujust.
20 Sõnalise tähise „Specsavers” paigutamisega tekstita logo kujutava kaubamärgi peale muudetakse selle kaubamärgi registreeritud kuju sellisel määral, et enam ei ole tegemist lihtsa pealistikku asetamisega, sest nõnda jäävad kaubamärgi teatud tekstita logost koosnevad osad sõnalise tähise varju.
21 Järgmiseks tuleb märkida, et määruse nr 207/2009 artikli 15 lõike 1 teise lõigu punkti a sõnastusest nähtub otseselt, et kasutamisena esimese lõigu tähenduses käsitatakse ka ühenduse kaubamärgi kasutamist kujul, mis erineb registreeritud kujust, tingimusel et ei muudeta kaubamärgi eristusvõimet selle registreeritud kujul.
22 Kaubamärgi eristusvõime määruse nr 207/2009 mõttes tähendab seda, et kaubamärk võimaldab identifitseerida kauba, mille jaoks kaubamärgi registreerimist taotletakse, konkreetselt ettevõtjalt pärinevana ja seega eristada seda kaupa teiste ettevõtjate kaubast (vt selle kohta 29. aprilli 2004. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑468/01 P‒C‑472/01 P: Procter & Gamble vs. Siseturu Ühtlustamise Amet, EKL 2004, lk I‑5141, punkt 32; 8. mai 2008. aasta otsus kohtuasjas C‑304/06 P: Eurohypo vs. Siseturu Ühtlustamise Amet, EKL 2008, lk I‑3297, punkt 66, ja 12. juuli 2012. aasta otsus kohtuasjas C‑311/11 P: Smart Technologies vs. Siseturu Ühtlustamise Amet, punkt 23).
23 Selline registreeritud kaubamärgi eristusvõime võib tekkida nii registreeritud kaubamärgi koostisosa selle kaubamärgi osana kasutamise tagajärjel kui ka eraldi kaubamärgi kasutamisest koos registreeritud kaubamärgiga. Mõlemal juhul on piisav, kui kasutamise tagajärjel tajub sihtrühm, et asjaomane kaup on pärit kindlalt ettevõtjalt (vt analoogia alusel 7. juuli 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑353/03: Nestlé, EKL 2005, lk I‑6135, punkt 30).
24 Sellest järeldub, et tekstita logo kujutava kaubamärgi kasutamist koos selle peale paigutatud sõnalise tähisega „Specsavers” ‒ isegi kui lõppastmes selline kasutamine kujutab endast kasutamist registreeritud kaubamärgi osana või koos sellega ‒, võib lugeda tekstita logo kujutava kaubamärgi kui sellise tegelikuks kasutamiseks, juhul kui see kaubamärk registreeritud kujul, see tähendab ilma, et osa sellest oleks varjatud selle peale paigutatud sõnalise tähisega „Specsavers”, viitab sellisel kujul alati kontserni Specsavers neile kaupadele, mis on registreeringuga hõlmatud; selle asjaolu paikapidavust peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
25 Seda järeldust ei mõjuta asjaolu, et sõnaline tähis „Spescsavers” ning tekstita logo kujutava kaubamärgi ja selle peale paigutatud sõnalise tähise „Specsavers” kombinatsioon on samuti mõlemad registreeritud ühenduse kaubamärgina.
26 Nimelt on Euroopa Kohus juba varem otsustanud, et kaubamärgi tegeliku kasutamise tingimus määruse nr 207/2009 artikli 15 lõike 1 tähenduses võib olla täidetud, kui kaubamärki kasutatakse üksnes teises mitmeosalises kaubamärgis või kui seda kasutatakse üksnes koos teise kaubamärgiga ja lisaks on mõlemad kaubamärgid kombinatsioonina omakorda kaubamärgina registreeritud, tingimusel et kaubamärki tajutakse endiselt asjaomase kauba päritolu tähisena (vt selle kohta 18. aprilli 2013. aasta otsus kohtuasjas C‑12/12: Colloseum Holding, punktid 35 ja 36).
27 Lisaks sellele on Euroopa Kohus määruse nr 207/2009 artikli 15 lõike 1 teise lõigu punktile a sisuliselt vastava 21. detsembri 1988. aasta esimese direktiivi 89/104 kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT 1989, L 40, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 92) artikli 10 lõike 2 punkti a kohta otsustanud, et registreeritud kaubamärgi omanik võib selle sätte tähenduses kasutamise tõendamiseks tugineda kaubamärgi kasutamisele kujul, mis erineb kaubamärgi registreeritud kujust, ilma et nende kahe kuju vahelised erinevused muudaksid kaubamärgi eristusvõimet, ja hoolimata asjaolust, et nimetatud erinev kuju on omakorda kaubamärgina registreeritud (25. oktoobri 2012. aasta otsus kohtuasjas C‑553/11: Rintisch, punkt 30).
28 Euroopa Kohut direktiivi 89/104 artikli 10 lõike 2 punkti a nii tõlgendama ajendanud argumendid on mutatis mutandis ülekantavad määruse nr 207/2009 artikli 15 lõike 1 teise lõigu punkti a kontekstile.
29 Seda tõlgendust toetab eriti määruse nr 207/2009 artikli 15 lõike 1 teise lõigu punkti a eesmärk, millega soovitakse ilma kaubanduses kasutatava kuju ja registreeritud kuju vahelist ranget vastavust nõudmata võimaldada kaubamärgiomanikul tähist kaubanduslikul kasutamisel varieerida viisil, mis võimaldab asjaomaste kaupade ja teenuste turustamisel ja reklaamimisel tekkivate vajadustega paremini kohanduda, muutmata seejuures kaubamärgi eristusvõimet. Selle eesmärgi saavutamine ei oleks aga kindel siis, kui registreeritud kaubamärgi kasutamise tuvastamiseks seatakse lisatingimus, mille kohaselt erinev kasutuskuju ei tohi omakorda olla kaubamärgina registreeritud (vt analoogia alusel eespool viidatud kohtuotsus Rintisch, punktid 21 ja 22).
30 Lisaks kõigele on määruse nr 207/2009 artikli 15 lõike 1 teise lõigu punkti a selline tõlgendus kooskõlas Pariisi konventsiooni artikli 5 lõigu C lõikega 2, kuna miski selles sättes ei anna mõista, et tähise kaubamärgina registreerimine tulemusel ei saa sellele tugineda teise registreeritud kaubamärgi kasutamise tõendamiseks, millest see tähis erineb vaid viisil, mis ei muuda viimati nimetatud kaubamärgi eristusvõimet (vt eespool viidatud kohtuotsus Rintisch, punkt 23).
31 Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esimesele kolmele küsimusele vastata, et määruse nr 207/2009 artikli 15 lõiget 1 ja artikli 51 lõike 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et „tegeliku kasutamise” tingimus nende sätete tähenduses võib olla täidetud, kui ühenduse kujutismärki kasutatakse ainult koos selle peale paigutatud ühenduse sõnamärgiga, kusjuures see kombinatsioon on omakorda registreeritud ühenduse kaubamärgina, tingimusel et erinevused selle kaubamärgi kasutuskuju ja registreeritud kuju vahel ei muuda asjaomase kaubamärgi eristusvõimet selle registreeritud kujul.
32 Neljanda küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada saada, kas määruse nr 207/2009 artikli 9 lõike 1 punkte b ja c tuleb tõlgendada nii, et kui ühenduse kaubamärk ei ole registreeritud värvilisena, kuid omanik on seda laialdaselt kasutanud mingis kindlas värvitoonis või värvikombinatsioonis, nii et üldsuse oluline osa seostab seda kaubamärki selle värvi või värvikombinatsiooniga, siis nende sätete tähenduses segiajamise tõenäosuse või ärakasutamise igakülgsel hindamisel on oluline värv või värvikombinatsioon, mida kolmas isik kasutab asjaomast kaubamärki väidetavalt rikkuva tähise kujutamisel.
33 Kontsern Specsavers ja komisjon teevad ettepaneku vastata sellele küsimusele jaatavalt, samas kui Ühendkuningriigi valitsus on vastupidi seisukohal, et küsimusele tuleb vastata eitavalt.
34 Mis esiteks puutub segiajamise tõenäosusesse määruse nr 207/2009 artikli 9 lõike 1 punkti b tähenduses, siis olgu meenutatud, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb avalikkuse seisukohalt segiajamise tõenäosust hinnata igakülgselt, võttes arvesse kõiki juhtumi tähtsust omavaid asjaolusid (vt eelkõige 11. novembri 1997. aasta otsus kohtuasjas C‑251/95: SABEL, EKL 1997, lk I‑6191, punkt 22; 6. oktoobri 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑120/04: Medion, EKL 2005, lk I‑8551, punkt 27, ja 12. juuni 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑334/05: Siseturu Ühtlustamise Amet vs. Shaker, EKL 2007, lk I‑4529, punkt 34).
35 Euroopa Kohus on järjepidevalt otsustanud, et segiajamise tõenäosuse igakülgne hindamine kõnealuste kaubamärkide visuaalse, kõlalise või kontseptuaalse sarnasuse osas peab põhinema kaubamärkidest jääval tervikmuljel, arvestades eelkõige nende kaubamärkide eristavaid ja domineerivaid osi. Segiajamise tõenäosuse igakülgsel hindamisel on otsustav roll sellel, kuidas asjaomaste kaupade või teenuste keskmine tarbija kaubamärke tajub. Keskmine tarbija tajub kaubamärki tervikuna ega uuri selle eri detaile (vt eelkõige eespool viidatud kohtuotsus SABEL, punkt 23; kohtuotsus Medion, punkt 28, ja kohtuotsus Siseturu Ühtlustamise Amet vs. Shaker, punkt 35).
36 Lisaks tuleneb Euroopa Kohtu praktikast, et segiajamise tõenäosus on seda suurem, mida eristusvõimelisem kaubamärk on. Nii on kaubamärkidel, mis on eriti eristusvõimelised tulenevalt kas nende olemusest või nende tuntusest turul, palju ulatuslikum kaitse kui nendel, mis on vähem eristusvõimelised (29. septembri 1998. aasta otsus kohtuasjas C‑39/97: Canon, EKL 1998, lk I‑5507, punkt 18).
37 Vähemalt siis, kui tegemist on kaubamärgiga, mis ei ole registreeritud konkreetses värvitoonis või tunnusega, vaid must-valgena, mõjutab värv või värvikombinatsioon, milles seda kaubamärki hiljem kasutatakse, seda, kuidas asjaomaste kaupade keskmine tarbija seda kaubamärki tajub, ja võib seega suurendada varasema kaubamärgi ja seda väidetavalt rikkuva tähise segiajamise tõenäosust või suurendada nende omavahel seostamise võimalust.
38 Neil tingimustel ei ole loogiline asuda seisukohale, et asjaoluga, et kolmas isik kasutab varasemat ühenduse kaubamärki väidetavalt rikkuva tähise kujutamisel värvi või värvikombinatsiooni, mida oluline osa üldsusest on hakanud seostama selle varasema kaubamärgiga selle tõttu, et kõnealuse kaubamärgi omanik on seda kasutanud asjaomases värvitoonis või värvikombinatsioonis, ei saa arvestada igakülgsel hindamisel üksnes selle tõttu, et see varasem kaubamärk on registreeritud must-valgena.
39 Mis teiseks puutub sellesse, kas tegemist on varasema kaubamärgi eristusvõime või maine ärakasutamisega määruse nr 207/2009 artikli 9 lõike 1 punkti c tähenduses, siis tuleb ka seda hinnata igakülgselt, võttes arvesse kõiki antud juhtumi asjaolusid, muu hulgas eelkõige kaubamärgi mainekust, eristusvõimet, vastandatud kaubamärkide sarnasust ning asjaomaste kaupade ja teenuste sarnasuse laadi ja määra. Mis puutub maine tugevusse ja eristusvõime määra, siis on Euroopa Kohus samuti sedastanud, et mida eristusvõimelisem ja mainekam kaubamärk on, seda lihtsam on möönda, et seda on kahjustatud (vt 18. juuni 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑487/07: L’Oréal jt, EKL 2009, lk I‑5185, punkt 44).
40 Sellega seoses nähtub eelotsusetaotlusest, et kontserni Specsavers kaubamärkide ja Asda tähiste vaheline sarnasus on tahtlikult tekitatud, et luua üldsuse jaoks seos nende kahe märgi vahel. See, et Asda kasutab sarnast värvitooni kui kontsern Specsavers, eesmärgiga saada kasu viimati nimetatu kaubamärkide eristusvõime ja maine arvelt, on tegur, mida tuleb arvesse võtta, hinnates seda, kas on võimalik tuvastada kaubamärgi eristusvõime ja maine ärakasutamist (vt analoogia alusel eespool viidatud kohtuotsus L’Oréal jt, punkt 48).
41 Eeltoodut arvestades tuleb neljandale küsimusele vastata, et määruse nr 207/2009 artikli 9 lõike 1 punkte b ja c tuleb tõlgendada nii, et kui ühenduse kaubamärk ei ole registreeritud värvilisena, kuid omanik on seda laialdaselt kasutanud mingis kindlas värvitoonis või värvikombinatsioonis, nii et üldsuse oluline osa seostab seda kaubamärki selle värvi või värvikombinatsiooniga, siis selle sätte tähenduses segiajamise tõenäosuse või ärakasutamise igakülgsel hindamisel on oluline värv või värvikombinatsioon, mida kolmas isik kasutab asjaomast kaubamärki väidetavalt rikkuva tähise kujutamisel.
Viies küsimus
42 Viienda küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada saada, kas määruse nr 207/2009 artikli 9 lõike 1 punkte b ja c tuleb tõlgendada nii, et igakülgse hindamise ühe osana on oluline, et üldsuse oluline osa seostab registreeritud kaubamärki väidetavalt rikkuvat tähist kasutavat kolmandat isikut ennast teatava värvi või värvikombinatsiooniga, mida viimane selle tähise kujutamisel kasutab?”
43 Kontsern Specsavers teeb ettepaneku vastata sellele küsimusele jaatavalt, komisjon aga leiab, et selle asjaoluga võib arvestada üksnes määruse nr 207/2009 artikli 9 lõike 1 punktile c vastava tungiva põhjuse kohta hinnangu andmisel. Kuna Ühendkuningriik tegi ettepaneku vastata neljandale küsimusele eitavalt, siis leiab ta, et viiendale küsimusele ei ole vaja vastata.
44 Sellega seoses tuleb märkida, et nagu on meenutatud käesoleva otsuse punktides 34 ja 39, tuleb nii segiajamise tõenäosust määruse nr 207/2009 artikli 9 lõike 1 punkti b kui ka ärakasutamist selle määruse artikli 9 lõike 1 punkti c tähenduses hinnata igakülgselt, võttes arvesse kõiki juhtumis tähtsust omavaid asjaolusid.
45 Peale selle tuleneb Euroopa Kohtu praktikast, et hinnangu andmisel tuleb arvesse võtta kaubamärgiga väidetavalt sarnase tähise kasutamise täpset konteksti (vt seoses direktiivi 89/104 artikli 5 lõikega 1 12. juuni 2008. aasta otsus kohtuasjas C‑533/06: O2 Holdings ja O2 (UK), EKL 2008, lk I‑4231, punkt 64).
46 Neil tingimustel tuleb teha järeldus, et see, kui üldsuse oluline osa seostab registreeritud kaubamärki väidetavalt rikkuvat tähist kasutavat kolmandat isikut ennast teatava värvi või värvikombinatsiooniga, mida viimane selle tähise kujutamisel kasutab, on üks asjaoludest, millel võib olla teatav tähtsus määruse nr 207/200 artikli 9 lõike 1 punktide b või c tähenduses segiajamise tõenäosuse ning ärakasutamise esinemise kontrollimisel.
47 Esiteks ei saa välistada, et see asjaolu võib mõjutada seda, kuidas üldsus asjaomaseid tähiseid tajub, ja seega seda, kas nende tähiste puhul esineb segiajamise tõenäosus nimetatud määruse artikli 9 lõike 1 punkti b tähenduses.
48 Seega võib põhikohtuasja puhul see, et Asdat ennast seostatakse rohelise värviga, mida ta kasutab väidetavalt kontserni Specsavers kaubamärke rikkuvate tähiste jaoks, tingida nende tähiste ja kontserni Specsavers kaubamärkide segiajamise tõenäosuse ja seostamise võimaluse vähenemise, kuna asjaomane üldsus võib nende tähiste rohelist värvi tajuda Asda rohelise värvina, millise asjaolu paikapidavust peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
49 Teiseks võib see, kui üldsuse oluline osa seostab registreeritud kaubamärki väidetavalt rikkuvat tähist kasutavat kolmandat isikut ennast teatava värvi või värvikombinatsiooniga, mida viimane selle tähise kujutamisel kasutab, olla asjakohane tegur otsustamaks, kas seda tähist kasutatakse tungiva põhjusega määruse nr 207/200 artikli 9 lõike 1 punkti c tähenduses, nagu komisjon on Euroopa Kohtule esitatud märkustes tõdenud.
50 Seega tuleb viiendale küsimusele vastata, et määruse nr 207/2009 artikli 9 lõike 1 punkte b ja c tuleb tõlgendada nii, et selle sätte tähenduses segiajamise tõenäosuse ja ärakasutamise igakülgsel hindamisel on asjakohaseks teguriks see asjaolu, et üldsuse oluline osa seostab registreeritud kaubamärki väidetavalt rikkuvat tähist kasutavat kolmandat isikut ennast teatava värvi või värvikombinatsiooniga, mida viimane selle tähise kujutamisel kasutab.
51 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
1. Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 15 lõiget 1 ja artikli 51 lõike 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et „tegeliku kasutamise” tingimus nende sätete tähenduses võib olla täidetud, kui ühenduse kujutismärki kasutatakse ainult koos selle peale paigutatud ühenduse sõnamärgiga, kusjuures see kombinatsioon on omakorda registreeritud ühenduse kaubamärgina, tingimusel et erinevused selle kaubamärgi kasutuskuju ja registreeritud kuju vahel ei muuda asjaomase kaubamärgi eristusvõimet selle registreeritud kujul.
2. Määruse nr 207/2009 artikli 9 lõike 1 punkte b ja c tuleb tõlgendada nii, et kui ühenduse kaubamärk ei ole registreeritud värvilisena, kuid kui omanik on seda laialdaselt kasutanud mingis kindlas värvitoonis või värvikombinatsioonis, nii et üldsuse oluline osa seostab seda kaubamärki selle värvi või värvikombinatsiooniga, siis selle sätte tähenduses segiajamise tõenäosuse või ärakasutamise igakülgsel hindamisel on oluline värv või värvikombinatsioon, mida kolmas isik kasutab asjaomast kaubamärki väidetavalt rikkuva tähise kujutamisel.
3. Määruse nr 207/2009 artikli 9 lõike 1 punkte b ja c tuleb tõlgendada nii, et selle sätte tähenduses segiajamise tõenäosuse ja ärakasutamise igakülgsel hindamisel on asjakohaseks teguriks see asjaolu, et üldsuse oluline osa seostab registreeritud kaubamärki väidetavalt rikkuvat tähist kasutavat kolmandat isikut ennast teatava värvi või värvikombinatsiooniga, mida viimane selle tähise kujutamisel kasutab.

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus kohus


Riigikogu 09.12.1991 seadustik, koodeks; jõustumiskuupäev 01.03.1992
redaktsioon 20.03.2016 [RT I, 10.03.2016, 17]
§ 1. ‒ § 2. [Kehtetud ‒ RT I 2002, 55, 345 ‒ jõust. 01.10.2002]
[RT I, 22.12.2010, 1 ‒ jõust. 02.01.2011]
§ 4. ‒ § 5. [Kehtetud ‒ RT I 1998, 23, 321 ‒ jõust. 01.07.1998]
§ 6. Majandus‒ ja Kommunikatsiooniministeerium kavandab ja viib ellu merenduse arengu ja meresõidu ohutuse poliitikat.
[RT I 2003, 88, 594 ‒ jõust. 08.01.2004]
(1) [Kehtetu ‒ RT I, 22.12.2010, 1 ‒ jõust. 02.01.2011]
1) [kehtetu ‒ RT I, 22.12.2010, 1 ‒ jõust. 02.01.2011]
2) [kehtetu ‒ RT I 1998, 23, 321 ‒ jõust. 01.07.1998]
3) [kehtetu ‒ RT I 2000, 35, 221 ‒ jõust. 15.05.2000]
4) [kehtetu ‒ RT I 2000, 35, 221 ‒ jõust. 15.05.2000]
5) [kehtetu ‒ RT I 2000, 35, 221 ‒ jõust. 15.05.2000]
8) [kehtetu ‒ RT I 2000, 35, 221 ‒ jõust. 15.05.2000]
9) [kehtetu ‒ RT I 2000, 35, 221 ‒ jõust. 15.05.2000]
10) [kehtetu ‒ RT I 2000, 35, 221 ‒ jõust. 15.05.2000]
11) [kehtetu ‒ RT I 2000, 35, 221 ‒ jõust. 15.05.2000]
12) [kehtetu ‒ RT I 2000, 35, 221 ‒ jõust. 15.05.2000]
13) [kehtetu ‒ RT I, 22.12.2010, 1 ‒ jõust. 02.01.2011]
14) [kehtetu ‒ RT I 2000, 35, 221 ‒ jõust. 15.05.2000]
§ 7. [Kehtetu ‒ RT I, 22.12.2010, 1 ‒ jõust. 02.01.2011]
§ 8. <!- END 7 -!> [Kehtetu ‒ RT I 2000, 35, 221 ‒ jõust. 15.05.2000]
§ 8< <!- END 8 -!> sup>1. [Kehtetu ‒ RT I, 22.12.2010, 1 ‒ jõust. 02.01.2011]
§ 9. <!- END 8b1 -!> [Kehtetu ‒ RT I 2000, 35, 221 ‒ jõust. 15.05.2000]
§ 9< <!- END 9 -!> sup>1. [Kehtetu ‒ RT I, 22.12.2010, 1 ‒ jõust. 02.01.2011]
§ 9< <!- END 9b1 -!> sup>2. [Kehtetu ‒ RT I, 22.12.2010, 1 ‒ jõust. 02.01.2011]
§ 10. ‒ § 14. [Kehtetud ‒ RT I 2002, 55, 345 ‒ jõust. 01.10.2002]
§ 15. [Kehtetu ‒ RT I 1998, 23, 321 ‒ jõust. 01.07.1998]
§ 17. ‒ § 31. [Kehtetud ‒ RT I 2002, 55, 345 ‒ jõust. 01.10.2002]
§ 32. ‒ § 41. [Kehtetud ‒ RT I 1998, 23, 321 ‒ jõust. 01.07.1998]
§ 42. ‒ § 47. [Kehtetud ‒ RT I 2000, 35, 221 ‒ jõust. 15.05.2000]
§ 48 <!- END 47 -!> . [Kehtetu ‒ RT I 2002, 1, 1 ‒ jõust. 01.01.2003]
[RT I 2001, 93, 565 ‒ jõust. 01.02.2002]
§ 50. [Kehtetu ‒ RT I 2002, 1, 1 ‒ jõust. 01.01.2003]
§ 51 <!- END 50 -!> . [Kehtetu ‒ RT I 2000, 35, 221 ‒ jõust. 15.05.2000]
§ 53 <!- END 51 -!> . [Kehtetu ‒ RT I 2000, 35, 221 ‒ jõust. 15.05.2000]
§ 54 <!- END 53 -!> . [Kehtetu ‒ RT I 1998, 23, 321 ‒ jõust. 01.07.1998]
§ 55 <!- END 54 -!> . [Kehtetu ‒ RT I 2000, 35, 221 ‒ jõust. 15.05.2000]
§ 56 <!- END 55 -!> . [Kehtetu ‒ RT I 1998, 2, 47 ‒ jõust. 01.01.1998]
[RT I, 29.06.2014, 108 ‒ jõust. 01.07.2014]
§ 61. [Kehtetu ‒ RT I 2001, 21, 114 ‒ jõust. 01.04.2001]
[RT I, 23.02.2011, 1 ‒ jõust. 01.09.2011]
§ 63. [Kehtetu ‒ RT I 2000, 35, 221 ‒ jõust. 15.05.2000]
§ 64 <!- END 63 -!> . [Kehtetu ‒ RT I 2002, 55, 345 ‒ jõust. 01.10.2002]
[RT I, 10.03.2016, 2 ‒ jõust. 20.03.2016]
[RT I 2009, 29, 175 ‒ jõust. 01.07.2009]
[Kehtetu ‒ RT I 1997, 77, 1315 ‒ jõust. 01.01.1998]
[Kehtetu ‒ RT I 1998, 2, 47 ‒ jõust. 01.01.1998]
§ 110. Eesti territoriaal‒ või sisemerre või majandusvööndisse või laevatatavatesse sisevetesse uppunud vara (laevad ning nende riismed, seadmed ja last, sealhulgas ka randa ja leetseljakule heidetud laevad ning nende riismed, seadmed ja last) ülestõstmine ja veekogust eemaldamine toimub käesoleva peatüki sätete kohaselt.
§ 115. [Kehtetu ‒ RT I, 22.12.2010, 1 ‒ jõust. 02.01.2011]
§ 11 <!- END 115 -!> 6. [Kehtetu ‒ RT I 1998, 23, 321 ‒ jõust. 01.07.1998]
§ 117. Keeldumine uppunud või ülestõstetud varast ei vabasta selle omanikku kohustusest hüvitada Veeteede Ameti kulud ja kahjud juhtudel, mis on ette nähtud käesoleva koodeksi §‒des 112, 113, 114 ja käesolevas paragrahvis.
§ 118. [Kehtetu ‒ RT I, 22.12.2010, 1 ‒ jõust. 02.01.2011]
[Kehtetu ‒ RT I 2002, 55, 345 ‒ jõust. 01.10.2002]
[Kehtetu ‒ RT I 1998, 30, 409 ‒ jõust. 01.07.1998]
§ 373. Veo ja pukseerimise ning muude teenuste osutamise eest ainult Eesti sadamate vahel või sadama akvatooriumil või väljumisega Eesti sadamast ja sisenemisega samasse sadamasse laevaga, millel puudub vastav õigus, ‒
Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, ‒
§ 374. Uppunud varast teatamata jätmise eest ‒
§ 375. Käesoleva koodeksi §‒des 373 ja 374 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.


Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 1Mittetulundusühingute maksustamine meil ja mujal maailmas
Mittetulundusühingud Eestis
Mittetulundusühing (MTÜ) on isikute vabatahtlik ühendus, mille eesmärgiks või põhitegevuseks ei või olla majandustegevuse kaudu tulu saamine (Mittetulundusühingute seadus, RT I 1998, 96, 1515). Eel-nimetatust lähtuvalt võib MTÜ oma tulu kasutada ainult põhikirjast tulenevate eesmärkide saavutamiseks ning ei või kasumit jaotada oma liikmete vahel.
Ettevõtteregistri andmetel oli Eestis 1. novembri 1999 seisuga registreeritud 5581 mitte-tulundusühingut, mis tegutsevad erinevates valdkondades, sealhulgas pea kõigis majandusharudes. Kõige enam on neid riigi-, sotsiaal- ja isikuteeninduses (3268 ühingut) ning kinnisvara-, üürimis- ja äriteeninduses (1962 ühingut). Põllumajanduses, jahinduses ja metsamajanduses on 181 ühingut (vt joonis 1). Vähem on mittetulundusühinguid hariduses (38), tervishoius, sotsiaaltööl (40), ehituses (10), hulgi- ja jaemüügis (17), veonduses, laonduses ning sides (8) jm.
Maksustamise seisukohalt jagunevad mittetulundusühingud kahte gruppi:
Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud nimekirja kuuluvad ühingud (RT I 1999, 9, 142). Nimekirja koostamise kord on kehtestatud Vabariigi Valitsuse 11. juuni 1996 määrusega nr 162 (RT I 1996, 48, 946).
Eelnimetatud nimekirja mitte kuuluvad ühingud.
Joonis 1 Allikas: Eesti Statistika, nr 10 (94), 1999
Kõigil mittetulundusühingutel ja sihtasutustel on maksuvabad järgmised tulud:
sisseastumis- ja liikmemaks (sihtasutusel ei ole sellist makset);
intressid, mis saadakse sisseastumise ja liikmemaksude paigutamisest residendist krediidiasutustesse (RT I 1997, 19, 307);
seaduses sätestatud või Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud toetused (Tulumaksuseadus (TMS) § 9, lg 2, p 9);
muud TMS § 9 lg 2 nimetatud tulud.
Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud nimekirjas olevatel ühingutel on veel lisaks eelnimetatule maksuvabad tulud:
intressid, mis saadakse annetuste paigutamisest residendist krediidiasutustesse.
Vastavalt Vabariigi Valitsuse 20. jaanuari 1999. a korraldusele nr 39 1999. aastal tulumaksuga mittemaksustavate mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja kinnitamine on käesoleval aastal tulumaksust vabastatud 1194 mittetulundusühingut ehk 17,2% mittetulundusühingutest.
Eestis kuulub MTÜ tulu ettevõtlusest tulumaksuga maksustamisele sõltumata sellest, kas ühing kuulub Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud nimekirja või mitte.
Maksustamise kord on sätestatud tulumaksuseaduses (RT I 1993, 79, 1184; 1998, 9, 111; 28, 353 ja 354; 43, 485 ja 489; 40, 612; 51, 757; 61, 979, 103, 1699; 1999, 4, 51). Lähtudes TMS § 13 saab MTÜ tulust maha arvata tema ettevõtlusega seotud dokumentaalselt tõestatud kulutused, seega ettevõtlusest saadud tuludest võib maha arvata ainult ettevõtlusega seotud kulud. Lähtudes tulumaksuseaduse § 27 peavad kõik mittetulundusühingud esitama aastaaruande ja tuludeklaratsiooni sõltumata sellest, kas nad on esitanud taotluse Vabariigi Valitsuse nimekirja saamiseks.
Mittetulundusühingute maksustamine ülemaailmse maksukoodeksi järgi
Vastavalt ülemaailmsele maksukoodeksile Tax Provisions for Non-Profit Organistions in the Basic World Tax Code § 91 Maksust vabastamine ei maksustata: ühingute tulu, kui see on suunatud religioossetel või heategevuslikel eesmärkidel või teaduse, kirjanduse ja hariduse valdkonda.
Samas on sätestatud, et mitte ühtki osa varast või tulust ei tohi kasutada üksikisiku huvides.
Samuti on § 91 märgitud, et maksude administreerija peab koostama nimekirja MTÜdest, kes on vabastatud põhilistest maksudest.
Nimetatud koodeksi § 92 Tulud eesmärgiga mitteseotud tegevuses) sätestab: igasugune äritegevus (kommerts, tööstus jms) kuulub maksustamisele kui eraldi maksuobjekt.
Seega on Eestis mittetulundusühingute maksustamist reguleerivad õigusaktid ka eelnimetatud põhimõtetest lähtunud.
Mittetulundusühingute maksustamise põhimõtted maailmas
Rahvusvaheline Mittetulundusõiguse Keskus (The International Center for Not-for-Profit Law – ICNL) on uurinud koos Maailmapangaga rohkem kui saja maa seadusandlust ja selgitanud välja MTÜde tegevust soodustavad parimad viisid ja põhimõtted. Neli peamist on järgmised:
MTÜde vabastamine tulumaksust.
Maksusoodustused annetustele ja annetajatele.
MTÜ majandustegevuse maksustamine.
Käibe- ja tollimaksud.
MTÜde vabastamine tulumaksust
MTÜde tüüpilised sissetulekuallikad on annetused, liikmemaksud, intressid ja dividendid investeeringutelt. Üldise kokkuleppe kohaselt on need allikad maksuvabad.
Õigussüsteemid kalduvad täpsustama nende MTÜde nimekirja, kellele teha maksusoodustusi. MTÜ põhikirjaline eesmärk teenida avalikke huve pole piisav. Üldreeglina tehakse soodustusi kõigile hariduse, teaduse ja tervise MTÜdele. Üldiselt tehakse soodustusi ainult nendele MTÜdele, kes seda ise spetsiaalse avaldusega taotlevad. sest soodustustega kaasneb riigi poolt kõrgendatud järelvalve. Üldreeglina tehakse MTÜdele maksusoodustusi, kuid neile ei kehtestata üldisest erinevaid maksumäärasid.
Indiviidide ja äriühingute poolt MTÜdele mõistlikes piirides tehtud annetusi ei maksustata. Kui ka andja saab maksusoodustusi, saab üks ja seesama annetus kahekordse soodustuse, esiteks andjale ja teiseks saajale. Soodustuste piirid on väga erinevad. Venemaa on üheks äärmuseks, kus indiviidid ja ettevõtted võivad maksuvabalt annetada vaid kuni 3% oma sissetulekutest. Taanis on nii firmadele kui ka indiviididele piiriks 15% aasta maksustatavast tulust. Kõige vähem on see limiteeritud USA-s (kuni 50 % indiviidi tulust) ja Austraalias (limiite pole).
MTÜd võivad arendada majandustegevust, kuid mitte sel määral et see muutub nende peamiseks eesmärgiks ja tegevuseks. MTÜ majandustegevusega teenitud puhastulu võib olla:
tulumaksust vabastatud;
maksustatud tulumaksuga;
tulumaksustatud ainult siis, kui see tulutoov majandustegevus pole seotud ühingu mittetulunduslike eesmärkidega;
teatud mõõdukates piirides tulumaksust vaba, kuid üle sellise limiidi teenitud tulu on tulumaksustatud.
MTÜdele tuleb teha käibemaksusoodustusi.
MTÜdele tuleb teha tollimaksusoodustusi või nad sellest vabastada, kui nad kasutavad imporditud tooteid või teenuseid avaliku kasu eesmärgil.
Valitsus võib teha soodustusi või vabastada ka teistest maksudest (näiteks kinnisvaralt, isiklikult omandilt, müügist ja pärandustelt).
Palgaga seotud maksudest ei vabastata ja neile ei tehta mingeid soodustusi.
Võrdlevaid andmeid mittetulundusühingute kohta
Prantsusmaa Saksamaa Ungari Itaalia Jaapan Suur-britannia USA
1. Hõivatud %
/kogu tööhõivelisest elanikkonnast/ 4,2 3,7 0,8 1,8 2,5 4,0 6,8
2.Põhilised tulu allikad /%/
riik 59,5 68,2 23,3 43,1 38,3 39,8 29,2
annetused 7,1 3,9 19,7 4,2 1,3 12,1 18,5
teenitud tulu 33,5 27,9 57,0 52,7 60,4 48,2 52,3
Joonis 2 Allikas: OECD
Eesti kohta eelnimetatud andmed puuduvad. Riik toetab mittetulundusühinguid Loteriiseaduse (RT I 1994, 50, 845) alusel, suunates saadud tulu kultuuri, spordi, teaduse, hariduse, meditsiini, sotsiaalhoolduse finantseerimiseks. Täpsemalt on eelnimetatud tulu suunamine sätestatud Hasartmängumaksu seaduses (RT I 1995, 95, 1630). Ülevaadet, kui palju nimetatud programmides osales mittetulundusühinguid, käesoleval ajal pole.
Kokkuvõtteks. Eestis on riigi tegevuse detsentraliseerimine andnud mittetulundusühingutele võimaluse pakkuda üha enam teenuseid, mida varem pakkus riik. Selline mitte-tulundusühingute osatähtsuse suurenemine on iseloomulik kogu maailmas. Mittetulundus-ühingute eluvõime saab aga toetuda eelkõige seadusandlusele ja finantseerimise erinevatele võimalustele.
Kasutatud kirjandus1
Mittetulundusühingute Seadus, RT I 1998, 96, 1515.
Tax Provisions Non-Profit Organistions in the Basic Word Tax Code.
Tulumaksuga mittemaksustatavate mittetulundusühingute ja –liitude ning sihtasutuste nimekirja koostamise kord. Valitsuse määrus nr 162, lisa 1. RT 1, 1996, 48, 946.
(1999) Ettevõtteregister. Eesti Statistika. Kuukiri nr. 10(94), lk 82.
The Tax Treatment of Nongovernmental Organisations. A Survey of Best Practices from Around the World. Washington: ICNL.
Guidelines for Laws Affecting Civic Organizations. New York: Open Society Institute.
(1997) Mittetulundussektori käsiraamat seadusandjale. Käsiraamat Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele. Salzburg: Salzburg Seminar.
(1998) Handbook on Good Practices for Laws Relating to Non-governmental Organizations. Discussion draft. New York: The World Bank.
1Lisainformatsioon valitsusväliste mittetulundusühingute maksustamise kohta internetis asuvatest käsiraamatutest aadressil: http://www.icnl.org/handbook/english/TOC.htm


3-1-1-80-07 Riigikohus 03.03.2008
KrMS § 135
KrMS § 130 lg 3 1
Kriminaalmenetluse seadustiku § 385 p 6^1 välistab määruskaebuse esitamise võimaluse vahistatuse põhjendatuse kontrollimise määruse peale, kuid kuna vahistatuse põhjendatuse kontrolli regulatsioon ei laiene kautsjoni kohaldamisele, ei välista see säte kautsjoni põhjendatuse kontrolli vaidlustamist määruskaebe korras. KrMS § 385 p 16 kohaselt on määruskaebuse esitamine välistatud üksnes kohtumenetluses poole taotluse lahendamise määruse peale.
Kautsjoni kohaldamine vahistamise asendamisel tähendab kautsjoni kohaldamise keeldu sellisele kahtlustatavale või süüdistatavale, kelle puhul ei ole kohtunik tuvastanud ja kohtumääruses fikseerinud ning nõuetekohaselt põhjendanud vähemalt ühe KrMS § 130 lg-s 2 märgitud vahistamisaluse (kriminaalmenetlusest kõrvalehoidumise või kuritegude jätkuva toimepanemise kahtluse) olemasolu (vt RKKKm nr 3-1-1-59-99 ja nr 3-1-1-118-02). Eelmärgitust tuleneb, et kui kriminaalmenetluse mingil ajahetkel ei saa menetleja arvates kahtlustatava või süüdistatava puhul enam rääkida vahistamisaluse olemasolust, siis tuleb tühistada ka sellele isikule kohaldatud kautsjon ja kautsjonisumma talle tagastada. Vahistamisel on eeskätt ja põhiliselt tegemist isiku vabadusõiguse riivega, kuid vähemal määral võib vahistamine riivata teisigi põhiõigusi. Ka kautsjon seab isiku liikumisvabadusele piiranguid ja on seega tema vabadusõiguse riiveks. Kuid mõistetavalt on kautsjoni puhul (kui isik viibib vabaduses) vabadusõiguse riive intensiivsus oluliselt väiksem kui vahistamise korral. Samas aga on kautsjoni puhul eeskätt ja põhiliselt tegemist isiku omandiõiguse riivega. Selline riivatavate põhiõiguste erinevus vahistamise ja kautsjoni puhul annabki aluse käsitada vahistamist ja kautsjonit iseseisvate tõkendiliikidena.
Vahistamise näol on kriminaalmenetluses tegemist kahtlustatava või süüdistatava põhiõiguste kõige intensiivsema riivega. Seetõttu on ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 5 kohaldamispraktikas korduvalt rõhutatud vajadust iga üksiku kriminaalasja puhul kogu kriminaalmenetluse vältel jälgida, et vahi all peetaks isikuid üksnes siis ja nii kaua, kui see on kriminaalmenetluse tagamiseks tõepoolest vältimatult vajalik (vt nt Sulaoja vs. Eesti (2005); Pihlak vs. Eesti (2005)).
Kautsjoni kohaldatavus vaid kahtlustatava või süüdistatava taotlusel tähendab seda, et kahtlustatav või süüdistatav on ise avaldanud soovi asendada vahistamine enda jaoks soodsama põhiõiguste riivega.
Kautsjonile ei laiene KrMS § 130 lg-s 3 märgitud üldine vahistamistähtaeg, samuti lg-s 3^1 sisalduvad üldise vahistamistähtaja pikendamise tingimused. Üldise vahistamistähtaja puhul on tegemist eranditult vaid vahistuse kui kriminaalmenetluses põhiõiguste kõige intensiivsema riive piiramisele suunatud täiendava garantiiga, millel ei pruugi olla seost vahistamisaluse olemasoluga. Sellises olukorras on vahistatu vabastamiskohustus tingitud vabadusõiguse eeliskaitsmise vajadusest. Vabadusõiguse samasugune eeliskaitsmise vajadus ei aktualiseeru aga isiku puhul, kes viibib vabaduses kuid kellele kohaldatud kautsjon on väldanud 6 kuud. Sellisel isikul puudub õigus taotleda kautsjonisumma tagastamist KrMS § 130 lg-le 3 tuginevalt.
Põhiseaduse § 14 kohaselt on õiguste ja vabaduste tagamine seadusandliku, täidesaatva ja kohtuvõimu ning kohalike omavalitsuste pidev kohustus. Seetõttu peab ka menetleja kriminaalmenetluse igal ajahetkel hoolitsema selle eest, et kõik põhiõiguste riived oleksid kestvalt põhjendatud. Demokraatlikus õigusriigis võib põhiõigusi riivata vaid juhul ja niivõrd, kui ja kuivõrd see on vältimatult vajalik. See tähendab, et kautsjon tuleb isikule tagastada, kui selle kohaldamise alused on ära langenud ning kahtlustatav või süüdistatav ei ole rikkunud kautsjoni tingimusi. Kriminaalkolleegium leiab, et aluse kautsjoni tagastamiseks, kui selle kohaldamise alused (vahistamise alused) on äralangenud ja isik ei ole kautsjonitingimusi rikkunud, annab KrMS § 135 lg 7 p 1.
Kahtlustataval on õigus kohtueelses menetluses taotleda eeluurimiskohtunikult kontrollimist, kas kautsjoni jätkuv kohaldamine on enam põhjendatud. Aluse sellise taotluse esitamiseks kahtlustatavale ja süüdistatavale annavad KrMS § 34 lg 1 p 8, § 127 lg 2 ja § 135 lg 1 nende koostoimes. Kahtlustataval ja süüdistataval on õigus taotleda ka talle kohaldatud kautsjoni, kuid mitte selle suuruse (vt RKKKo nr 3-1-1-59-99) muutmist ja tühistamist ning selle taotluse lahendamisel tuleb lähtuda samadest reeglitest nagu kautsjoni kohaldamiselgi. Selle taotluse läbivaatamisel tuleb kontrollida vahistamisaluse põhimõttelist olemasolu isiku suhtes, kellele oli kohaldatud kautsjonit. Kui kontrollimisel sedastatakse, et enam ei ole põhjust rääkida vahistamisalusest, tuleb kautsjon tagastada.
tõkendi mõiste ja kohaldamine
Kautsjoni kohaldamine vahistamise asendamisel tähendab kautsjoni kohaldamise keeldu sellisele kahtlustatavale või süüdistatavale, kelle puhul ei ole kohtunik tuvastanud ja kohtumääruses fikseerinud ning nõuetekohaselt põhjendanud vähemalt ühe KrMS § 130 lg-s 2 märgitud vahistamisaluse (kriminaalmenetlusest kõrvalehoidumise või kuritegude jätkuva toimepanemise kahtluse) olemasolu (vt RKKKm nr 3-1-1-59-99 ja nr 3-1-1-118-02). Eelmärgitust tuleneb, et kui kriminaalmenetluse mingil ajahetkel ei saa menetleja arvates kahtlustatava või süüdistatava puhul enam rääkida vahistamisaluse olemasolust, siis tuleb tühistada ka sellele isikule kohaldatud kautsjon ja kautsjonisumma talle tagastada.


RTL 2002, 81, 1252
Vastu võetud 10.07.2002 nr 467
«Tulumaksuseaduse» (RT I 1999, 101, 903; 2001, 11, 49; 16, 69; 50, 283; 59, 359; 79, 480; 91, 544; 2002, 23, 131; 41, 253; 44, 284; 47, 297) § 11 lõike 6 alusel ning kooskõlas Vabariigi Valitsuse 21. märtsi 2000. a määrusega nr 89 «Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja koostamise kord» (RT I 2000, 24, 134):
1. Kustutada Vabariigi Valitsuse 8. veebruari 2000. a korraldusega nr 94-k kinnitatud «Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirjast» (RTL 2000, 21, 298; 2002, 30, 447) järgmised mittetulundusühingud ja sihtasutused:
1) Eesti Spordi Keskliit (registrikood 80027390) seoses ühinemisega Eesti Olümpiakomiteega ning mittetulundusühingu Eesti Spordi Keskliit kustutamisega mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist 23. aprillil 2002. a;
2) Eesti Üliõpilaskooride Liit (registrikood 80022866) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 6 punkti 1 alusel vastavalt Tallinna Juriidiliste Isikute Maksuameti 16. mai 2002. a otsusele nr 1663;
3) Eesti Üliõpilaste Keskkonnakaitse Ühing Soreks (registrikood 80067834) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 6 punkti 1 alusel vastavalt Tallinna Juriidiliste Isikute Maksuameti 16. mai 2002. a otsusele nr 1669;
4) Evangeelse Kristliku Halastuse Misjon (registrikood 80122183) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 6 punkti 1 alusel vastavalt Tallinna Juriidiliste Isikute Maksuameti 16. mai 2002. a otsusele nr 1659;
5) Mittetulundusühing Kuljus Klubi (registrikood 80027579) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 6 punkti 1 alusel vastavalt Tallinna Juriidiliste Isikute Maksuameti 16. mai 2002. a otsusele nr 1665;
6) Mittetulundusühing Tallinna Koolisport (registrikood 80066935) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 6 punkti 1 alusel vastavalt Tallinna Juriidiliste Isikute Maksuameti 16. mai 2002. a otsusele nr 1670;
7) Perelepitajate Ühing (registrikood 80023127) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 6 punkti 1 alusel vastavalt Tallinna Juriidiliste Isikute Maksuameti 16. mai 2002. a otsusele nr 1661;
8) Sihtasutus Eesti Polaarfond (registrikood 90000191) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 6 punkti 1 alusel vastavalt Tallinna Juriidiliste Isikute Maksuameti 16. mai 2002. a otsusele nr 1660;
9) Sihtasutus Eesti Puitarhitektuuri Kaitse Fond (registrikood 90000877) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 5 punkti 2 alusel vastavalt Tallinna Juriidiliste Isikute Maksuameti 16. mai 2002. a otsusele nr 1664;
10) Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline Meeskoor (registrikood 80106706) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 6 punkti 1 alusel vastavalt Tallinna Juriidiliste Isikute Maksuameti 10. mai 2002. a otsusele nr 1545;
11) Ühendus Eesti Elujõud (registrikood 80086760) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 6 punkti 1 alusel vastavalt Tallinna Juriidiliste Isikute Maksuameti 16. mai 2002. a otsusele nr 1662;
12) Kohtla-Järve Invaühing (registrikood 80038028) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 5 punkti 2 alusel vastavalt Ida-Viru Maksuameti 16. mai 2002. a otsusele nr 6-03/21;
13) Kohtla-Järve Spordiselts Kalev (registrikood 80082561) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 5 punkti 2 alusel vastavalt Ida-Viru Maksuameti 9. mai 2002. a otsusele nr 6.1-01.15/17;
14) Spordiklubi Põhjarannik (registrikood 80082963) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 6 punkti 1 alusel vastavalt Ida-Viru Maksuameti 10. mai 2002. a otsusele nr 6.1-01.15/19;
15) Haapsalu Tööotsijate Ühing (registrikood 80102281) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 5 punkti 2 alusel vastavalt Lääne Maksuameti 16. mai 2002. a otsusele nr 105;
16) Mittetulundusühing Pärnu Kristlik Meedia Grupp (registrikood 80116171) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 5 punkti 3 alusel seoses mittetulundusühingu tegevuse lõpetamisega ning mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist kustutamisega 12. detsembril 2001. a;
17) Sihtasutus Eesti Geenivaramu (registrikood 90001983) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 5 punkti 1 alusel vastavalt Tartu Linna Maksuameti 20. mai 2002. a otsusele nr 7162;
18) Tartu Maadlusklubi «Georg» (registrikood 80081372) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 6 punkti 1 alusel vastavalt Tartu Maakonna Maksuameti 22. mai 2002. a otsusele nr 897.
3. Korraldust rakendatakse alates 1. juulist 2002. a.
4. Korraldust on võimalik vaidlustada 30 päeva jooksul korralduse teatavaks tegemisest, esitades kaebuse halduskohtusse «Halduskohtumenetluse seadustikus» (RT I 1999, 31, 425; 33, õiend; 40, õiend; 96, 846; 2000, 51, 321; 2001, 53, 313; 58, 355; 2002, 29, 174; 50, 313; 53, 336) sätestatud korras.