§ 10 Kauba või teenuse garantii
2 Tarbijale kohaldatavad turundusvõtted ja müügimeetodid
§ 12 Turundusvõtted
§ 43 Ohtliku kauba pakkumine või müümine või ohtliku teenuse osutamine
§ 44 Tarbija elule, tervisele või varale ohtlikust kaubast või teenusest teatamata jätmine või teatamisega viivitamine
jõustumine 15.04.2004, osaliselt 1. 05. 2004.
(4) Tarbijale kauba või teenuse pakkumisel või müümisel või muul viisil turustamisel kohaldatakse käesolevat seadust, võlaõigusseadust (RT I 2001, 81, 487; 2002, 60, 374; 2003, 78, 523), toote ohutuse seadust (RT I 1998, 40, 613; 1999, 82, 753; 2000, 86, 546; 2002, 47, 297; 61, 375; 63, 387; 2003, 20, 120; 26, 156; 32, õiend) ning teisi seadusi.
(5) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 117; 78, 527) sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi. Tarbija ja kaupleja vaheliste vaidluste lahendamine ei ole haldusmenetlus haldusmenetluse seaduse tähenduses.
3) kaup – vallasasi, mida kaupleja pakub, müüb või muul viisil turustab tarbijale;
4) teenus – teenus, mida pakub või osutab kaupleja;
5) tootja – toote ohutuse seaduses määratletud isik;
(7) Kui tarbija tasutav summa on väiksem kui 300 krooni, antakse käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud dokument tarbija nõudmisel.
(8) [Kehtetu – RT I 2004, 41, 278 - jõust. 01.06.2004]
(4) Hinnakiri või hinna arvutamise aluseid kirjeldav muu dokument peab olema kinnitatud ettevõtja pädeva isiku allkirjaga ning märgitud peab olema selle kinnitamise kuupäev.
(2) Nõuded kauba ja teenuse ohutusele, tootja ja kaupleja sellealased kohustused ning vastutus on sätestatud toote ohutuse seaduses ja teistes õigusaktides.
(3) Sihipärasel kasutamisel tarbija elule, tervisele või varale ohtlikuks osutunud kaubast või teenusest teabe saamisel edastab kaupleja selle viivitamata pädevale järelevalveasutusele.
§ 10. Kauba või teenuse garantii
Kauba või teenuse pakkumisel on keelatud kasutada mis tahes vormis või sõnaühendis sõna «garantii» või muud samatähenduslikku sõna, kui selle tähendus ei vasta võlaõigusseaduse §-des 230–231 müügigarantii kohta ja §-s 650 töövõtugarantii kohta sätestatule.
2. jagu Tarbijale kohaldatavad turundusvõtted ja müügimeetodid
§ 12. Turundusvõtted
(1) Kauba või teenuse pakkumine ja müük tarbijale peab toimuma häid kaubandustavasid arvestades ning tarbija suhtes ausalt. Kauba või teenuse pakkumist tuleb kavandada ja teostada sellisel viisil, et tarbijale oleks selge selle äriline eesmärk.
(2) Kauplejal on keelatud ühe kauba müügiks pakkumisel seada tingimuseks teise kauba ostmist, välja arvatud juhul, kui tegemist on kaupadega, mille tootja on pakendanud ühtsesse müügipakendisse.
(3) Kauplejal on keelatud ebaseaduslikult piirata või soodustada kaupade müüki või teenuste osutamist või mõjutada tarbijat eksitava reklaamiga. Tarbijale suunatud reklaam peab vastama reklaamiseaduses (RT I 1997, 52, 835; 1999, 27, 388; 30, 415; 2001, 23, 127; 50, 284; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387) sätestatule.
(4) Kaupleja võib teavitada kauba või teenuse pakkumisest alandatud hinnaga ainult juhul, kui kauba või teenuse hinda on tegelikult alandatud, kusjuures tarbijale tuleb teatavaks teha nii eelmine kui ka uus hind, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(1) Tarbijaühendus on isikute vabatahtlik ühendus, mille tegevuse eesmärk on kaitsta ning edendada tarbijate huve ja õigusi ning mis on asutatud ja registreeritud vastavalt mittetulundusühingute seadusele (RT I 1996, 42, 811; 1998, 96, 1515; 1999, 10, 155; 23, 355; 67, 658; 2000, 55, 365; 88, 576; 2001, 56, 336; 93, 565; 2002, 53, 336; 2003, 88, 591).
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ülesande täitmiseks võib kohaliku omavalitsuse üksus moodustada tarbijakaitseüksuse või volitada ametiisiku tegelema tarbijakaitsega või sõlmida vastavalt halduskoostöö seadusele (RT I 2003, 20, 117; 82, 552) asjakohase halduslepingu käesoleva seaduse § 15 lõikes 1 nimetatud tarbijaühendusega.
8) nõuda maakohtu kaudu tarbijate kollektiivseid huve ebamõistlikult kahjustavate tüüptingimuste kasutamise keelamist ning tarbija õigusi rikkuva muu tegevuse lõpetamist.
(2) Komisjoni pädevuses on lahendada tarbija ja kaupleja vahel sõlmitud lepingust tulenevaid vaidlusi, mida pooled ei ole suutnud lahendada kokkuleppe teel ja kui vaidlusaluse kauba või teenuse väärtus on 300 või enam krooni.
(1) Komisjonil on õigus kaebuse menetlemine lõpetada, kui selle läbivaatamisel selgub, et kaebuse lahendamine ei kuulu komisjoni pädevusse, või kui kaebuse lahendamine esitatud tõendite alusel ei ole võimalik, kuna nõuab põhjalikku uurimist ja tunnistajate ärakuulamist.
Käesoleva seaduse ja teiste õigusaktide alusel tarbijale antud õiguste tagamise üle teostavad järelevalvet Tarbijakaitseameti, Tervisekaitseinspektsiooni, politseiprefektuuri ja kohaliku omavalitsuse järelevalvepädevusega ametiisikud (edaspidi järelevalve teostaja) oma pädevuse piires.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
(1) Tarbijakaitseameti peadirektor või tema volitatud ametiisik võib teha ettekirjutuse tarbijate kollektiivseid huve kahjustava tegevuse lõpetamiseks ja sellisest tegevusest hoidumiseks.
(2) Kollektiivseid huve kahjustavaks tegevuseks on mis tahes tegu, mis riivab määratlemata arvu tarbijate ühiseid huve ja on vastuolus käesolevas seaduses, võlaõigusseaduses ning teistes seadustes sätestatuga.
(3) Tarbijakaitseameti peadirektor või tema volitatud ametiisik võib teha ettekirjutuse ja nõuda kauplejalt tarbijaid ebamõistlikult kahjustava tüüptingimuse kasutamise lõpetamist või nõuda kauplejalt, kes on rikkunud võlaõigusseaduse §-des 46–51 koduukselepingu, §-des 52–62 sidevahendite abil sõlmitud lepingu, §-des 208–237 müügilepingu, §-des 379–388 ehitise ajutise kasutamise lepingu, §-des 402–421 tarbijakrediidilepingu ja sellega seotud lepingu, §-des 635–657 töövõtulepingu ja §-des 866–882 pakettreisilepingu kohta sätestatut, rikkumise lõpetamist ja rikkumisest hoidumist.
(6) Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 10 000 krooni.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud direktiivide loetelu kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister oma määrusega .
(3) Euroopa Liidu Ametlikes Teadaannetes avaldatud liikmesriikide asutustel ja organisatsioonidel on õigus taotleda ettekirjutuse tegemist Eestis tegutseva kaupleja sellise tegevuse lõpetamiseks, mis on vastuolus käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud direktiivide sätetega sellistena, nagu need on kehtestatud Eestis kohaldatavates õigusaktides, ning mis kahjustab selle liikmesriigi tarbijate kollektiivseid huve.
(3) Majandus- ja kommunikatsiooniminister nimetab kooskõlastatult asjaosaliste ministritega käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud määruse rakendamise eest vastutavad pädevad asutused .
§ 43. Ohtliku kauba pakkumine või müümine või ohtliku teenuse osutamine
(1) Kaupleja poolt nõuetele mittevastava kauba pakkumise või müümise või nõuetele mittevastava teenuse pakkumise või osutamise eest, kui kauba või teenuse sihipärasel kasutamisel on põhjustatud oht tarbija elule, tervisele või varale, – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
§ 44. Tarbija elule, tervisele või varale ohtlikust kaubast või teenusest teatamata jätmine või teatamisega viivitamine
(1) Kaupleja poolt kaubast või teenusest, mis sihipärasel kasutamisel on ohtlik tarbija elule, tervisele või varale, teatamata jätmise või teatamisega viivitamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
(1) Kaupleja poolt kauba või teenuse omaduste, kasutamistingimuste ja garantii kohta teabe andmise või hinna avaldamise nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
(1) Kaupleja poolt kauba realiseerimistähtaja, märgistuse või kasutusjuhendi suhtes kehtestatud nõuete või kauba või teenuse garantii suhtes kehtestatud nõuete, samuti teiste kaubale või teenusele või kauba müügile esitatavate nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.
3) kauba või teenuse omaduste, hinna või päritolu kohta tõese eestikeelse teabe andmata jätmise või varjamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
(1) Käesoleva seaduse §-des 43–47 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22; 83, 557; 90, 601) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313; 110, 654; 2003, 26, 156; 83, 557; 88, 590) sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-s 43 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on:
(3) Käesoleva seaduse §-s 44 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on:
(4) Käesoleva seaduse §-des 45–47 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on:
(5) Politseiprefektuur või kohus võib kohaldada käesoleva seaduse §-s 43 sätestatud väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud eseme konfiskeerimist vastavalt karistusseadustikus sätestatule.
§-d 49--52 [Käesolevast tekstist välja jäetud]