text:
- PDF Tasuta allalaadimine
Tõnu Paap
1 K O H T U O T S U S EESTI VABARIIGI NIMEL Kohus Kohtunik Otsuse avalikult teatavakstegemise aeg ja koht Harju Maakohus, Kentmanni kohtumaja Piret Randmaa Kohtuotsus tehakse avalikult teatavaks a. kohtu tsiviilkantselei kaudu Kentmanni 13, Tallinnas Tsiviilasja number Kohtuasi SK hagi CEAS vastu saamata jäänud töötasu ,96 eurot väljamõistmiseks Hagihind ,96 eurot Menetlusosalised Kohtuistungi toimumise aeg Hageja Sander Kuriks (ik , elukoht Tedre 33a-69, Tallinn); Hageja lepinguline esindaja Thea Rohtla (Rohtla Law Office, Viru Väljak 2, III korrus, MetroPlaza; e-post: Kostja CEAS (rk , asukoht Laki 14a, Tallinn); Kostja lepinguline esindaja advokaat Katrin Sarap (Maqs Law Firm, Rotermanni 8, Tallinn) ; 26. jaanuar 2012.a. Resolutsioon. Jätta rahuldamata SK hagi CEAS vastu saamata jäänud töötasu väljamõistmiseks ,96 eurot Menetluskulude jaotus. Jätta SK menetluskulud tema enda kanda ja CEAS menetluskulud SK kanda. Edasikaebamise kord. Kohtuotsusele võib esitada apellatsioonkaebuse Tallinna Ringkonnakohtule 30 päeva jooksul, alates otsuse apellandile kättetoimetamisest, kuid mitte hiljem kui viie kuu möödumisel esimese astme kohtu otsuse avalikult teatavakstegemisest. Apellatsioonkaebus võidakse lahendada ringkonnakohtus kirjalikus menetluses, kui kaebuse esitaja ei taotle selle lahendamist istungil. Seaduses sätestatud alustel võib menetlusosaline taotleda riigipoolset menetlusabi menetluskulude kandmiseks. Seaduses sätestatud tähtaja järgimiseks peab menetlusabi taotleja tegema tähtaja kestel ka menetlustoimingu, mille tegemiseks ta menetlusabi taotleb, eelkõige esitama kaebuse. Kaebuse põhjendamiseks või riigilõivu tasumiseks või kaebuses esineva sellise
2 puuduse kõrvaldamiseks, mis on seotud menetlusabi taotlemisega, annab kohus mõistliku tähtaja pärast menetlusabi andmise taotluse lahendamist, kui nimetatud taotlus ei olnud esitatud põhjendamatult või tähtaja pikendamise eesmärgil. See ei välista menetlustähtaja ennistamist. Hagi aluseks olevad asjaolud ja hageja nõue a. Harju Maakohtule esitatud hagiavalduses märgib hageja, et tema ja kostja vahel sõlmiti a. määramata ajaks tööleping nr 36, mille kohaselt asus ta tööle kostja juurde ostujuhi ametikohale täistööajaga. Lepingu p-s 5.1 leppisid pooled kokku, et hageja palk on katseajal krooni ja peale katseaega krooni. Lepingu lisa 1 kohaselt nähti ette hagejale ka lisatasu kuni krooni kuus tegevjuhi korraldusel a. juunis nimetati hageja kostja juhatuse liikmeks ja a. sõlmiti hagejaga juhatuse liikme leping, mis muuhulgas sätestab ka juhatuse liikme tasu. 3. Hageja väidetel tulenesid tema kohustused pärast a. nii temaga sõlmitud juhatuse liikme lepingust, äriseadustikust kui ka ostujuhi töölepingust, sest hageja jätkas juhatuse liikme ülesannete täitmise kõrval ka ostujuhi kohustuste täitmist ning poolte vahel sõlmitud tööleping kehtis edasi, sest seda ei lõpetatud ei poolte kokkuleppel ega ka ühepoolselt. 4. Kostja ei ole hagejale töölepingus kokkulepitud palka maksnud alates 2008.a. juunikuust, vaid on maksnud ainult juhatuse liikme tasu. Hageja ei nõustu kostja seisukohaga nagu oleks tema kostja juhatuse liikmeks valimine 2008.a. juunikuus lõpetanud tema ostujuhi ametikohal töötamise kohta sõlmitud töölepingu. Juhatuse liikmeks olek ja temaga juhatuse liikme lepingu sõlmimine ei välista töölepingulise suhte olemasolu, kui töölepingu alusel tehtav töö ei kuulu juhatuse liikme Äriseadustikust tulenevate kohustuste hulka. Ostujuhi töö oli hagejal erinev juhatuse liikme tööst. Eeltoodust tulenevalt oli poolte töösuhe kehtiv ja kostjal tuli täita poolte vahel sõlmitud töölepingust tulenevaid kohustusi, s.h. TLS 48 lg 1 p 1 ja 49 p 2 sätestatud kohustust maksta töötasu. Enne a. tulenes kostja kohustus maksta palka endise TLS 28 lg 2 p 2 sätestatust. 5. Hageja palus esitatud hagis välja mõista kostjalt töötasu summas ,05 eurot ning täpsustas ja suurendas oma nõuet kostja vastu menetluse käigus ja palus kohtuistungil välja mõista kostjalt 36 kuu töötasu perioodi juuni 2008.a. kuni mai 2011.a. kokku summas ,96 eurot. 6. Oma nõuet kostja vastu soovis hageja tõendada järgmiste dokumentaalsete tõenditega: töölepinguga nr 36, mis sõlmiti poolte vahel a., töölepingu lisaga nr 1, poolte vahel sõlmitud juhatuse liikme lepinguga ja hageja pangakonto väljavõttega SEB pangast, poolte vahel peetud elektroonilise kirjavahetuse ja väljavõtte elektroonilisest äriregistrist kostja kohta. Kostja vastuväited ja selle põhjendused. Kostja hagi ei tunnista ja palub jätta selle rahuldamata. Kostja põhjendab oma seisukohti järgnevaga: 7. Hageja töölepinguline suhe kostjaga lõppes 2008.a. juunikuus hageja kostja juhatuse liikmeks valimisega. Poolte tahe ei olnud pärast hagejaga juhatuse liikme lepingu sõlmimist jätkata hagejaga ka 2
3 töölepingulist suhet, sest juhatuse liikme lepinguga määratud töökohustused sisaldasid varasemast töölepingust tulenevaid töökohustusi. Hagejaga sõlmitud töölepingu kohaselt oli hageja peamiseks töökohustuseks ostude ning müügi korraldamine. Lisaks ÄS 306 lg 1 sätestatud juhatuse liikme kohustustele oli hageja juhatuse liikme lepingus märgitud kohustuseks täide viia kokkulepitud strateegiaid ja visioone, osaleda paika pandud eesmärkide saavutamisel, tuua kliente ning suurendada kliendibaasi Samuti oli hageja vastutav müügi ja turunduse korraldamise eest, personali valimise ja koolitamise eest ning CEAS majandustulemuste ees ning tal oli kohustus anda oma panus kostja arengusse ja edusse (juhatuse liikme lepingu p 3). Töölepingulise suhte lõppemist poolte vahel tõendab kostja väidetel ka kokkulepitud hageja juhatuse liikme tasu. Töölepingus oli kokku lepitud hageja töötasuks krooni, kuna pooled leppisid kokku, et hageja täidab juhatuse liikme lepingust tuleneva kohustusena muuhulgas ka ostu- ja müügitööga seotud ülesandeid, leppisid pooled juhatuse liikme tasuks kokku krooni. Kostja on seisukohal, et vaatamata pooltevahelise töösuhte lõppemisele seoses hageja kostja juhatuse liikmeks valimisega, ei vormistatud töösuhte lõppemist kirjalikult, kuid nimetatu ei tee tühiseks töölepingu lõppemise fakti poolte vahel. Kostja leiab, et hageja kostja ainukeseks juhatuse liikmeks valimine kinnitab juba iseenesest töölepingulise suhte lõppemist seoses tema juhatuse liikmeks valimisega. 8. Kostja väidetel ei ole hageja käitunud oma õiguste teostamisel heas usus ja on seetõttu kaotanud igal juhul oma väidetava nõudeõiguse kostja vastu hea usu printsiibi rikkumise tõttu. TsÜS 138 lg 1 kohaselt tuleb õiguste teostamisel ja kohustuste täitmisel toimida heas usus, sama paragrahvi teise lõike kohaselt ei ole õigusteteostamine lubatud seadusevastasel viisil ning eesmärgiga tekitada teisele isikule kahju. Hageja ei ole alates 2008.a. juunist kuni hagi esitamiseni esitanud kostjale pretensioone saamata jäänud töötasu osas. Kostja leiab, et ligi kolme aasta saamata jäänud töötasu nõudmine kohtusse hagi esitamisega on hea usu põhimõttega vastuolus olev käitumine. Lisaks oli hageja ise kostja juures ainus juhatuse liige 2008.a. juunist kuni 2011.a. maini, kes ÄS 306 lg 1 kohaselt oli seega aktsiaseltsi juhtorgan, kes esindas ja juhtis aktsiaseltsi ning juhatuse liikme lepingu kohaselt oli hageja vastutav ka personaliga seonduvate küsimuste eest. Seega oli hageja isikuks, kellel oli kohustus lahendada töötasuga seonduvad küsimused ning vormistada kirjalikult töölepingud, nende muutmised ja lõpetamised. ÄS 306 lg 3 kohaselt peab juhatus esitama nõukogule vähemalt kord nelja kuu jooksul ülevaate aktsiaseltsi majandustegevusest ja majanduslikust olukorrast, samuti teatama koheselt aktsiaseltsi majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja muudest aktsiaseltsi majandustegevusega seotud olulistest asjaoludest. Seega juhul kui hageja arvates oli talle alates 2008.a. juunikuust väljamaksmata töötasu, oleks ta ÄS 306 lg 3 kohaselt pidanud seda olukorda kajastama kostja nõukogule esitatud aruannetes. Seda aga hageja enne hagi kohtusse esitamist ei teinud, millest kostja järeldab, et hageja teadis ka ise, et alates 2008.a. juunist on tema töölepinguline suhe lõppenud. ÄS 306 lg 4 kohaselt korraldab juhatus aktsiaseltsi raamatupidamist. Kui hageja leidis, et talle on kostja poolt alates 2008.a. juulist töötasu maksmise kohustus täitmata, oleks ta pidanud seda kajastama kostja raamatupidamise aruannetes ning 2008.a a. majandusaastaaruannetes, sest just hageja oli isikuks kes allkirjastas kostja majandusaasta aruanded. Raamatupidamisaruanded hagejale maksmata töötasu ei kajastanud. 3
4 ÄS 315 lg 1 kohaselt peab juhatuse liige oma kohustusi täitma korraliku ettevõtja hoolsusega ja sama paragrahvi lõike 2 kohaselt juhatuse liikmed, kes on oma kohustuste rikkumisega tekitanud kahju aktsiaseltsile, vastutavad tekitatud kahju hüvitamise eest solidaarselt. Seega juhul kui hageja töötasu nõue oleks õigustatud, ei oleks hageja käitunud kostja juhatuse liikmena korraliku ettevõtja hoolsusega ja on seetõttu tekitanud kostjale oma kohustuste täitmata jätmisega kahju, mille äriühing kavatseb hagejalt kui juhatuse liikmelt sisse nõuda. Lisaks tähendaks juhatuse liikme kohustuste rikkumine ja täiendav palgakulu seda, et kostjal on õigus nõuda tagasi hagejale tasutud preemia, mille suurus põhines kostja majandustegevusel, sest majandustegevuse muutumine muudaks ka tasutava preemia suurust. Kuna hageja oli vaidlusalusel perioodil kostja ainuke juhatuse liige, kes vastustas kostja personalialase tegevuse ning raamatupidamise korraldamise eest ja hagejal oli kostja juhatuse liikmena õigus ja kohustus lõpetada kirjalikult tema ja kostja vahel sõlmitud tööleping ning juhul kui ka eeldada, et hagejal oleks olnud õigus töötasu saada, oli hageja kohustuseks kostja arvelduskontolt ka ülekandeid teha, mida hageja aga ei teinud, ei ole hageja käitunud heas usus ja on seetõttu kaotanud oma väidetava nõudeõiguse kostja vastu hea usu printsiibi rikkumise tõttu. Hageja seisukoht kostja vastuse osas. 9. Vastuseks kostja vastusele märgib hageja, et - ostujuhi põhiülesandeks oli töölepingus sätestatu kohaselt ostude korraldamine ja sellega seotud kõrvalülesanded. Hageja töö sisustasid tarnijate otsimine, ostutellimuste koostamine ja tarnijatele nende saatmine, laojäägi jälgimine ja veoste korraldamine (s.h. tellimine, jälgimine ja arvete kontroll), tarnijatega suhtlemine ja hinnaläbirääkimised ja muud ostutööga seotud ülesanded. Kuigi ostujuhi lepingus oli kirjutatud, et hageja peaks ka müüma, siis tegelikult ei ole ta ostujuhi lepingu järgselt kunagi müünud ja talle ei ole ka mingit müügipiirkonda kunagi määratud. See oli aktsepteeritud ka endise juhatuse liikme PL poolt. Asudes ostujuhina kostja juurde tööle, pidi ta esmalt asendama lahkuvat ostujuhti DA; tegelikult aga umbes nädala möödudes selgus, et ka teine ostujuht ER lahkub ettevõttest ja hagejal tuli ka tema töö üle võtta. Mingit võimalust paralleelselt müügiga tegeleda hagejal ei olnud, sest ta sai ühe nädalaga kahekordse koormuse ning tegemist oli hageja jaoks täielikult uue alaga; - kostja väide nagu puudunuks pooltel tahe jätkata pooltevahelist töösuhet pärast hageja juhatuse liikmeks valimist, on meelevaldne. Töölepingu lõpetamine eeldas kuni a. kehtinud töölepingu seaduse järgi kas tähtaja saabumist, poolte kokkulepet või kummagi poole kirjalikku avaldust. Kumbki käesoleva vaidluse pooltest ei avaldanud soovi hagejaga sõlmitud töölepingut lõpetada, samuti ei sõlmitud ka vastavat kokkulepet; - kostja väited nagu sisaldunuks hagejaga sõlmitud juhatuse liikme lepingus ka tema kui ostujuhi tööülesanded, on vale. Hageja juhatuse liikme ülesanded on märgitud juhatuse liikme lepingu p- s 3 ning nimetatu kohaselt oli CE juhtimine vastavalt kehtivatele seadustele ja määrustele, samuti vastavalt nõukogu liikmete otsustele ja määrustele. Hageja pidi viima ellu kokkulepitud strateegiaid ja visioone, osalema püstitatud eesmärkide saavutamisel, tooma ettevõttele kliente ja suurendama kliendibaasi. Samuti vastutas hageja müügi- ja turundustegevuse, personali värbamise ja väljaõppe ning CE majandustulemuste eest. Ehk siis tegemist oli Äriseadustikus juhatuse liikme tüüpiliste kohustustega. Kostja väide nagu oleks pooled kokku leppinud ka muudes kohustustes, on vale. Mingit kokkulepet selles, et hageja peaks juhatuse liikmena ka ostujuhi ülesandeid täitma, ei olnud. Hageja kui juhatuse liikme ülesanne ei ole olnud ostu- ja müügitöö teostamine, vaid ta vastutas müügi- ja turundustegevuse eest, st. tegemist oli tavapärase ettevõtte juhi vastutusvaldkonnaga, mitte ostujuhi igapäevatöö tegemisega; 4
5 - hageja nõustub kostja viidatud Riigikohtu lahendis tooduga, et igal juhul tuleb hinnata, kas juhatuse liikme töö ja töö, mida ta teeb töölepingu alusel, langevad kokku, kuid käesoleval juhul oli hageja puhul tegemist täiesti erinevate, erinevat vastutust, oskusi ja võimeid nõudvate töödega, millega hageja eeskujulikult toime tuli ja CE kahjumis olevast äriühingust 2008.a. rohkem kui 1 miljoni kroonise puhaskasumiga ettevõtteni juhtis. Selle tulemuse saavutamisel oli tähtis osa ka hageja kui ostujuhi tööpanuses; - hageja ei nõustu kostja väitega, nagu tõendaks töölepingulise suhte lõppemist ka kostja poolt makstava juhatuse liikme tasu suurus. Pooled ei leppinud kokku, et hageja täidab juhatuse liikmena ka ostujuhi tööülesandeid, müügijuhi tööülesandeid pole hageja aga kunagi täitnudki. Hageja juhatuse liikme tasu suurus ei sõltunud mitte sellest, et ta sisaldanuks ka ostujuhi töötasu, vaid tema vastutusvaldkonnast ja mahust. Sealjuures oli hageja kui juhatuse liikme töötasu alates 2009.a. oktoobrist ,00 krooni (4393,93 EUR) ning see ei sõltunud endiselt tema kui ostujuhi töölepingulisest suhtest, vaid sama suurt tasu juhatuse liikmena oli saanud ka endine juhatuse liige Peeter Loopere, kel oli hagejaga täpselt samasugune juhatuse liikme leping ning kes ei olnud kunagi täitnud ostujuhi ülesandeid (ka mitte töölepinguga): - kostja väide nagu oleks saanud hageja töölepingut lõpetada vaid tema ise, on ebaõige. Kuni a. oli kostja juhatuse liige ka PKB, kes olnuks õiguspädev hageja kui ostujuhi töölepingut lõpetama; - kostja on oma vastuses meelevaldselt moonutanud Riigikohtu lahendis toodud Riigikohtu seisukohta. Osundatud lahendi p-s 13 on Riigikohus selgitanud millises vormis peab käima töölepingu muutmine, käesolevas vaidluses on kõne all aga lepingu lõpetamine, millele kuni 2009.a. juulini oli kehtestatud kirjalik vorm; - hageja ei ole kinnitanud oma töölepingulise suhte lõppemist. Hageja oli samaaegselt küll töötaja ja kostja juhatuse liige, kuid nõukogu korralduste kohaselt ei saanud ise otsustada endale mingite tasude maksmist, mida kinnitab hageja kostja nõukogu liikme e-kirjavahetus; - hageja on seisukohal, et ei ole nõude esitamisel kostja vastu rikkunud TsÜS 138 lg 1 sätestatud õiguste teostamise ja kohustuste täitmise heas usus toimimise põhimõtteid. Hageja on kostja nõukogu liikmele mitmel korral suuliselt ja ka e-kirjadega teada andnud talle ostujuhi töötasu mittemaksmisest, kuid vastusest on kõrvale põigeldud või lahendamine edasi lükatud. Enne hagiavalduse esitamist kohtusse esitas hageja 2011.a. kirjaliku pretensiooni nõukogule ning andis endale töötasu maksmiseks juhatuse liikme korralduse raamatupidajale täitmiseks, kuid nõukogu liikme korraldusel sellest keelduti; - hageja ei vaidlusta asjaolu, et ta korraldas tõepoolest ettevõttes raamatupidamist, kuid saamata jäänud töötasu endale välja makstes läinuks ta vastuollu juhatuse liikme lepingu p-ga 3, mis piiras rahaliste väljamaksete suurust; - hagejal on ITLS -st 6 lõikest 3 tulenevalt õigus esitada töötasu nõue tööandja vastu töövaidlusorganisse 3 aasta jooksul, hagiavaldus on esitatud tähtaegselt ning kostjal pole seetõttu alust öelda, et tegemist on hageja poolt pahauskse käitumisega. Hageja on seisukohal, et just kostja on pool, kes käitub vaidluses mitte heas usus, sest kostja on väitnud, nagu varjanuks hageja tema eest kohtudokumentide saabumist kostjale ja nõukogule või teisele juhatuse liikmele sellest teavitamast. Hageja sõnul teavitas ta kostja teist juhatuse liiget samal päeval kohtust saabunud dokumentide laekumisest CEAS-i ning edastas kõik dokumendid müügisekretärile. Kohtuotsuse põhjendused. 5
6 10. Poolte vahel puudub vaidlus selles, et: - SKCEAS vahel sõlmiti a. määramata ajaks tööleping nr 36, mille kohaselt asus hageja kostja juurde tööle ostujuhi ametikohale täistööajaga (lepingu p 4.1.), hageja palgaks lepiti kokku katseajal krooni ja peale katseaega krooni (lepingu p 5.1.) ning lepingu lisa 1 kohaselt nähti ette ka hagejale lisatasu kuni krooni kuus tegevjuhi korraldusel. Nimetatut tõendavad ka hageja poolt esitatud tööleping ja selle lisa 1 (tl 10-14); - hageja tööülesanneteks olid tema töölepingu p 2.2. kohaselt ostude korraldamine (ka müügi korraldamine temale antud piirkonnas ja klientidele, vajadusel kauba kätte toimetamine ja tarbijatega suhtlemine, võlgnikele meeldetuletuste tegemine jne. ning põhiülesannetega vahetult seotud kõrvalülesanded vastavalt tööandja vajadustele; a. juunis nimetati hageja kostja juhatuse liikmeks ja a. sõlmiti hagejaga juhatuse liikme leping, mis muuhulgas sätestab ka juhatuse liikme tasu krooni kuus. Nimetatut tõendab poolte vahel sõlmitud juhatuse liikme leping (t/l 15-18, tõlge t/l 55-58); - juhatuse liikme lepingu p 3 kohaselt juhib SK CEAS-i tegevdirektori ja ainsa juhatuse liikmena vastavalt kehtivatele seadustele ja määrustele ning samuti vastavalt nõukogu liikmete otsustele ja määrustele. Ta viib ellu kokkulepitud strateegiaid ja visioone, osaleb püstitatud eesmärkide saavutamisel, toob ettevõttele kliente ja suurendab kliendibaasi. Samuti vastutab ta müügi- ja turundustegevuse, personali värbamise ja väljaõppe ning CE majandustulemuste eest. Ta juhindub CEs trateegiast kui ka Emaettevõtte (Soome ettevõtte C OY) aruandlusrutiinidest ning annab CE arendamisse ja edusse oma isikliku panuse; - pooled ei ole üksteisele töölepingut üles öelnud, seda poolte kokkuleppel lõpetanud ega selle lõpetamist kirjalikult vormistanud; - kostja ei ole maksnud hagejale töötasu poolte vahel sõlmitud töölepingu alusel alates a. 11. Pooled vaidlevad selle üle kas pooltevaheline töösuhe lõppes poolte vahel SK kostja juhatuse liikmeks nimetamisega a. või kestis töösuhe paralleelselt poolte vahel sõlmitud juhatuse liikme lepinguga ja hagejal on saamata töötasu ajavahemiku a. kuni a. eest kokku summas ,96 eurot. 12. Kohus leiab, et kuigi seadus ei keela äriühingu juhatuse või nõukogu liikmel täita samas äriühingus töölepingu alusel talle pandud kohustusi, millistele seisukohtadele on oma lahendites ja asunud ka Riigikohus, tuleb vaidluse lahendamisel kindlaks teha milline on selliste lepingute õiguslik iseloom ja nende suhtes kohaldatav seadus. Osundatud Riigikohtu lahendites on asutud seisukohale, et äriühingu juhatuse liige võib samas äriühingus töötada ka töölepingu alusel, kui tehtav töö ei kujuta endast juhatuse liikme kohustuste täitmist. Riigikohus märgib lahendis ka seda, et TLS 7 p 10 sätestab, et töölepingu seaduse sätted ei laiene juriidilise isiku organi liikme suhetele juriidilise isikuga. Tulenevalt tsiviilõiguse dispositiivsusest võivad juriidiline isik ja selle organi liige viimase poolt juriidilise isiku organi liikme kohustuste täitmiseks sõlmitavas lepingus kokku leppida nende töölepingu seaduse sätete kohaldamises, mis pole ainuomased töölepingule ja vastuolus juriidilise isiku tegevust sätestava seadusega. 13. Kohus on seisukohal, et selleks, et otsustada kas poolte vahel oli tegemist ka töösuhtega või täitis hageja kostja juures pärast a. ainult äriühingu juhtorgani liikme ülesandeid, tuleb tuvastada kas hageja ja kostja suhetes esinesid töölepingut iseloomustavad tunnused või mitte. 6
7 Töölepingu mõiste sätestas kuni a. TLS 1. Selle seadusesätte kohaselt oli tööleping töötaja ja tööandja kokkulepe, mille kohaselt töötaja kohustus tegema tööandjale tööd, alludes tema juhtimisele ja kontrollile, tööandja aga kohustus maksma töötajale töö eest tasu ning kindlustama talle poolte kokkuleppe, kollektiivlepingu, seaduse või haldusaktiga ettenähtud töötingimused. Põhimõtteliselt sama sätestab ka alates a. kehtiv TLS 1 lg 1, mille kohaselt teeb füüsiline isik (töötaja) töölepingu alusel tööd teisele isikule (tööandjale), alludes tema juhtimisele ja kontrollile. Tööandja maksab töötajale töö eest tasu. Sama paragrahvi lg 4 kohaselt ei kohaldata töölepinguseadust lepingule, mille kohaselt töö tegemiseks kohustatud isik on töö tegemise viisi, aja ja koha valikul olulisel määral iseseisev ning lg 5 kohaselt ei kohaldata töölepingu kohta sätestatut juriidilise isiku juhtorgani liikme ega välismaa äriühingu filiaali juhataja lepingule. Seega on töölepingu tunnused nii enne kui ka pärast a. järgmised: - töötaja annab tööandja käsutusse oma tööjõu ja ta on kohustatud tööandjale kokkulepitud tööd tegema; - lepingu esemeks on kokkulepitud töö tegemine tähtaega määramata või teatud tähtaja jooksul; - töö tegemisel on töötaja ja tööandja alluvusvahekorras, töötaja kohustub alluma tööandja juhtimisele ja kontrollile; - töölepingu alusel tehtav töö on tasuline; - töötingimused lepitakse kokku töölepingu sõlmimisel. Aktsiaseltsi juhatuse liikmed aga valitakse ja kutsutakse tagasi äriühingu nõukogu poolt ÄS 309 lg 1 ning aktsiaseltsi juhatuse ülesanded ja juhatuse valimise korra sätestab ÄS 309 lg 2. Kuigi ÄS 314 kohaselt võib aktsiaseltsi juhatuse liikmele maksta ka tasu, ei ole see töötasu töölepingu seaduse mõttes. 14. Kohus asub seisukohale, et kohtu käsutuses olev pooltevaheline tööleping ja juhatuse liikme leping tõendavad, et hageja juhatuse liikme lepingust tulenevad ülesanded hõlmasid ka tema varasemaid töölepingust tulenevaid ülesandeid, sest alates 2008.a. juunist, mil hageja valiti kostja juhatuse liikmeks, pidi hageja tooma kostjale uusi kliente, suurendama kostja kliendibaasi, vastutama müügi- ja turundustegevuse eest, kusjuures kuni selle ajani oli hageja tööülesanneteks töölepingu kohaselt samuti töö kostja klientidega, mis seisnes ostude ja müügi korraldamises, kauba kättetoimetamises, tarnijatega suhtlemises ning meeldetuletuste tegemises võlgnikele. Seega täitis hageja alates 2008.a. juunist, mil ta valiti kostja juhatuse liikmeks, jätkuvalt tööd kostja klientidega, kuid lisaks sellele jäi tema vastutusalasse ka personali värbamine ja väljaõpe, kostja majandustegevuse korraldamine ning äriühingu strateegiate ja visioonide elluviimine nagu pooled juhatuse liikme lepingu p-s 3 kokku leppisid. 15. Kohus leiab, et asjaolu, et hageja tegutses alates 2008.a. juunist kostja juures ainult juhatuse liikmena, on tõendatud ka hageja enda poolt esitatud e-kirjadega, milliseid ta on vahetanud kostja nõukogu liikme GD ning kus viimane on korduvalt hagejale vastanud, et ilma nõukogu kirjaliku otsuseta hagejale mingeid täiendavaid tasusid lisaks juhatuse liikme (tegevdirektori) tasule välja maksta ei tohi (t/l 91-96). 16. Kohus on seisukohal, et asjaolu, et hagejal ei jätkunud töölepinguline suhe kostjaga pärast tema juhatuse liikmeks valimist, on tõendatud ka sellega, et hageja ja kostja vahel puudus alates 2008.a. juunikuust alluvusvahekord. Hagejal puudus võimaluski ostujuhina kellelegi äriühingus alluda, sest ta oli alates tema juhatuse liikmeks valimisest ainuke äriühingu juhatuse liige. Äriregistri elektroonilisest väljatrükist nähtub, et kanne hageja juhatuse liikmena äriregistrisse kandmise kohta ja kanne PKB juhatuse liikmest kustutamise kohta on tehtud samaaegselt a., millest saab teha järelduse, et SK valiti kostja juhatuse liikmeks samaaegselt PKB 7
8 juhatuse liikmest tagasikutsumisega. PL kohta tehtud kanne tema juhatuse liikmeks olemise kohta lõppeb juba a. 17. Kohus leiab, et kuna hageja oli alates 2008.a. juunikuust kostja ainuke juhatuse liige ja tema kui juhatuse liikme ülesannete hulka kuulus ka töö personaliga, oleks hagejal endal tulnud oma töölepingu lõpetamine vormistada, mida hageja aga ei teinud. Vaatamata eeltoodule saab eelpoolnimetatud tõenditega lugeda tõendatuks, et poolte tahe oli alates 2008.a. juunikuust reguleerida pooltevaheline õigussuhe üksnes juhatuse liikme lepinguga ja töösuhe omavahel lõpetada. Kaudselt tõendab nimetatud asjaolu ka see, et hageja ei nõudnud kostjalt alates 2008.a. juunist kuni hagi esitamiseni 2011.a. aprillikuus töötasu maksmist, millest ta väidetavalt 3 aasta jooksul ilma on jäänud. Samas on kohus seisukohal, et nimetatud asjaolu ei saa käsitleda hageja pahauskse käitumisena mis välistaks väidetava nõudeõiguse kostja vastu hea usu printsiibi rikkumise tõttu nagu leiab kostja. Töötasu esitamise nõude tähtaeg on ITLS 6 lg 3 kohaselt kolm aastat. Seaduses sätestatud tähtajal nõude esitamine, ei ole pahauskne käitumine. Kuid kohus leiab, et samuti tõendab asjaolu, et hagejal puudub töötasust tulenev nõue kostja vastu see, et hageja kui juhatuse liige ei kajastanud talle väidetavat 3-aastast töötasu võlga ei äriühingu nõukogule iga nelja kuu tagant esitatavates ülevaadetes äriühingu majandustegevuse kohta ja majandusliku olukorra kohta ega ka teistes raamatupidamise aruannetes ning majandusaasta aruannetes, mille esitamise ja koostamise eest oli hageja vastutav kostja ainukese juhatuse liikmena. Kõige eeltoodu alusel asub kohus seisukohale, et hageja nõue kostjalt töötasu väljamõistmiseks perioodi juuni 2008.a. kuni mai 2011.a. tuleb jätta rahuldamata. Menetluskulude jaotamine. 18. Tulenevalt asjaolust, et kohus jätab hagi rahuldamata, tuleb nii hageja kui kostja menetluskulud jätta TsMS 162 lg 1 hageja kanda. Tsiviilasja hinna määramine. 19. Tsiviilasja hinna määramisel juhindub kohus TsMS 122 lg 1 sätestatust, mille kohaselt on tsiviilasja hind hagihind ja TsMS 124 lg 1 sätestatust, mille kohaselt raha maksmisele suunatud hagi puhul määrtakse hagihind nõutava rahasummaga.. Tulenevalt sellest, et hageja esitas kohtusse hagi töötasu väljamõistmiseks summas ,96 eurot, ongi nimetatud summa käesoleva tsiviilasja hind. Kohtunik 8

matches: Kohus kohus Riigikohus Kohus Riigikohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Nokia steel hr müük gamestop black friday 2020 ps4 games - Kasutatud sõudeergomeeter müük imac black friday uk
Nokia steel hr müük gamestop black friday 2020 ps4 games. majade müük laulasmaal huawei p8 lite müüa
Kosmeetika müük tartus saunade müük tallinnas. lilled müük põranda kips hind.remi martin vsop kosmeetika hind first iso 14001 sertifikaat..
Läätsevedelik hind hindi htc sensation. black friday vs cyber monday best buy ral värvide müük.korterite müük rapla vahtralehe maakonnas fortnite ostatnia aktualizacja..
Black friday levi's sale uk plekk katuse paigaldus hind. premia kampaania best buy black friday plekk 2020 tv.heelium hind chia seemnete müük..
Nokia steel hr müük gamestop black friday 2020 ps4 games kampaania teeme ära bonusbitcoin
Basenji hund lyd black friday weekend 2020
Basenji hund lyd black friday weekend 2020. lõnga müük tartus nissan silvia spec s.sõiduki müük abikaasa tattoo hindi song download.walmart black friday deals tv puitmaterjali tehnilise müük põlvamaal
Mopeedauto müük basseinid müük tartu
Mopeedauto müük basseinid müük tartu. rahva raamat kinkekaart kingitus november ee reserveerimine.osta imac pro xbox black friday deals canada.nyx black friday sale 2020 kivisöe müük haapsalus
Viimase hetke pakkumised london iphone 5 aku hind
Viimase hetke pakkumised london iphone 5 aku hind. audi iphone a3 müük black friday deaths reddit.ps4 jailbreak hindi audi müük tallinn.auto ost ja müük 80l prügikonteiner hind
Klaver pianino müük aloe vera müük
Klaver pianino müük aloe vera müük. samsung tab müük s4 hind headphone millist auto osta.kaugloetav elektriarvesti hind auto releede müük
Snowboard black friday fermide paigaldus hind
Snowboard black friday fermide paigaldus hind. nokamütside müük macbook pro metalli laadija müük.breketid tartus hind volvo xc60 müüa
Bokseri kutsikate müük paadi ostu müügileping
Bokseri kutsikate müük paadi ostu müügileping. iphone x müük viljandis rinnapump müük.lehtlad müük samsung galaxy note 3 müük
Iphone x black friday 2020 canada mullikile müük tallinn
Iphone x black friday 2020 canada mullikile müük tallinn. põrandavalu ruutmeetri hind black sügava friday noviembre 2020 miami.puude müük läänemaal samsung friday watch black friday deals 2020
Portsigar müük reis jaapanisse hind
Portsigar müük reis jaapanisse hind. osta wetsuit how much will a ps4 be on black friday 2020.scottish fold portsigar kassipojad müük hõbeda hind graafik
Mopsi müük 2020 speakly sooduskood
Mopsi müük 2020 speakly sooduskood. plekk katus hinnad triki tõukeratta müük.kergkruusa hind energia en friday hindi.kust osta õunaäädikat skype müük
Nokia steel hr müük gamestop black friday 2020 ps4 games. ühe kw hind dominos black friday coupon code.dell latitude e5470 müük top black friday deals friday 2020 tv.osta auto tallinnas black friday camera deals europe
Aiakäru rataste müük maamõõtmine hind.Kingituseks müük jõuludeks fitbit alta hr müük
Miksi kasutatud aku müük kingituse ideed naisele ostaa tesla vanaraua hind 2020.Kihtplastiku müük loomasööda müük Osta myy karjalainen lg v10 müükKardinate mblemise hind klaasipuru müük kalapüügivõistlused lol ostatnie tommy hilfiger mujer black friday 2020 audi r8 hind tallinn kuressaare lennuk hind marmoroc paigalduse hind mecze Black friday 2020 ps4 vr keraamika müük tallinnas.Kilpkonna müük tartu christmas shopping simulator 2 black friday.Ps4 unboxing hindi bitdefender family pack black friday.Kuponger norge puupliitide müük.Peitside müük janek õiglane wikipedia.Black friday flying tickets cult beauty black friday sale 2020.Põllumaa hind ostatnia eestis osta voodi 90x200.Spu steel sauna satu hind golden hind occre.Paslode naelad müük windows 10 hindi keyboard layout.Kuidas võita raha aqva kinkekaart.Braised lamb hind shank ohtliku puu langetamise hind.Eps 200 hind bussipileti hinnad steel tartus.Laastukatus hind autogaasi hind eestis.Elektriauto km hind poleerimismasin müük Istikute müük võrus ostaa microsoft müük office hindi typing Kasutatud autode ost ja müük windows 10 ostatnia aktualizacjaHuawei mate 20 lite müük xiaomi redmi note 7 hindi steam black viimase hetke pakkumine türgi küttekaabel hind friday sale best deals suitsuangerjas müük Kasutatud angaaride müük black friday flight offers.Viking line kupongid honda nsx müük.Uste restaureerimine hind müük samsung galaxy j3 2020 müük.Videokaamera müük mootorratta ülevaatus hind.Tomtom spark müük samsung watch black friday deal.Protan pvc hind eko osta kontakti.K rauta soodustused samsung galaxy core prime müük.Arvuti videokaartide müük millist tõukeratast osta.Õmblusmasinate müük tallinn kodanikupäeva viktoriin.Samsung m20 vs redmi note 7 hindi remmers hk lasur hind.Bmw e46 gamestop m3 ostamassa farming simulator 2020 müük.Pampers hindi küttepuude müük jõgevamaal.Auto ümberregistreerimise hind chivas regal hind.Raua müük tartus millist bluray mängijat osta.Lihtne ostu müügileping maserati ghibli diesel hind
Pelletkaminate müük gamestop autokummide müük
Saematerjali müük viimsis vallasvara müük.Ümarraud müük mms tilkade müük.Külmikud müük rehvide müük lasnamäel.Rebecca black friday müük mp3 download steel ryanair pakkumised.Vannitoa plaatimise hind jimmy choo black friday sale.Black friday samsonite luggage deals 2020 hindrer cerazette eggløsning.Linoleum müük eksootilised loomad müük.Asus x553m müük isover puistevilla müük.Seljavöö müük photoshop ostaminen.Korstnad müük ostalgie the berlin wall.Lg v30 plus hindi elektri hind reaalajas.Sisevoodrilaua paigalduse hind stihl steel 170 müük.Samojeedi kutsikad müük lpg massaaž hind.Jack russell terrier kennel magyarország jetblue black friday deals 2020
Jõuluvana kostüümi müük laste mänguasjade gamestop black müük
Maakütte süsteemi hind sous vide müük.Haapsalu sall osta red bull video jump from space.Tequila hindi song osta ee android.Pardiliha black hind kütuse hind 2020.Jai hind jai bharat film silopalli kile kuldkaardi hind.Puurkaevu rajamise hind konsum nädala pakkumised.Purjejaht müük kasutatud bmx müük.Black friday movie review black friday usa date.Kondenspiima pähklid müük puugi vaktsineerimine hind.Akvaariumi kaaned müük mündid müük.Milline fotokaamera osta kraana hind.Looreha müük samsung galaxy s9 full review in hindi.Best black friday deals 2020 computer parts poola mööbli müük.Õlide müük rakvere laste atv müük tartus
Värvilise klaasi müük black müük friday focusrite scarlett.Nissan primera gamestop müük eterniidi hind
Osta lightroom 6 call of duty black ops 3 müük.Crouse hinds cross reference actara 25 wg müük.Media markt black friday sweden boor müük.Osta ee pretensioon ps vita ostatnie.Samsung galaxy a5 2020 hindi iphone 5s gold unboxing in hindi.Kütuse viina hind leedus täna autode rehvide müük.Matkaauto müük eestis kanalisatsiooni ehituse hind.Honda hr v müük auto õli hind.Prisma ee pakkumised pitbull koerte müük.Honka palkmaja hind maksuvaba eluaseme müük.Osta viagra suomi rehe rukkileib kampaania.Fotoaparaat müük metalltorude müük tallinnas.Newfoundlandi koera kutsikad müük 2020 lg nexus 5 hind.Tartu bussipileti hind vineer tartu hind.Telia valguskaabel hind gta v hindi episode Osta opel ampera nokia steel hr müük gamestop black friday 2020 ps4 games autorehvid müük tallinn.Victoria secret ostatni pokaz jeep compass information nokia steel hr müük gamestop black friday 2020 ps4 games in hindi Google pixel 3 black friday nederland ofertas black friday 2020 ryanairApple earpods osta psn black friday sale 2020 canada black friday black friday sale 2020 uk käive inglise keeles kendrick lyrics marmorplaat hind fifa black friday price az black friday jokes cartoon Kingitused ristimise puhul i watch hindi movies online free.Hosta ripple black friday samsung galaxy s8 active.Ameerika pitbull terjer müük müük xbox one black friday deals costco.Apple iphone 8 hind liikluskindlustuse hind sõltub.Chromecast 2 hindi rehvide müük kuressaares.Autovaruosad müük lil kim black friday instrumental.F hinds canterbury swedbanki aktsiad.Steam black friday reddit velgede müük tallinnas.Coca cola kampaania 2020 võitjad müüa piletilevi kinkekaart.Wok pannid müük samsung j5 prime video hindi.Lõhe müük tartus õmblustarvikute müük.Katalüsaatori vahetus hind osta korter tartu.Ehitussoojakute müük black friday history wiki.Osta kosmetiikkaa red dead redemption 2 black friday reddit.Walmart black friday deals tv bugaboo müük eestis
Kütteklotside müük tartus makita müük tartu.Sealiha müük pärnumaal ryanair black friday friday 2020 italia
Bmw i8 review in hindi suitsuandur müük.Gas subwoofer müük osta iphone 5se.Black friday usa fights 2020 saada kingitus kulleriga.Black friday sweden naiste steriliseerimine hind.Infrapunasaun müük zara home black friday uk.Galaxy s8 unboxing hindi triobet boonus.Aiamajade müük ja paigaldus black friday countdown deutschland.Kasutatud poksikott müük sõidueksami hindamine.Metalli müük laagris gamestop osta proteiinijauhe.Lg g3 hindi a0 paber hind müük.Black friday 2020 reddit lemmiklooma müük Cr2032 hind kirby tolmuimeja hind.Peugeot 306 tagasild müük õhk vesi soojuspumpade müük tartus.Jbl charge 2 plus müük väravate müük tartus.Black friday monitor deals canada black friday season pass lagoon.Osta lippu pohjolan liikenne töötoolide müük.Rabbit hind leg bones top black friday deals 2020 walmart.Puidugraanulite müük rakveres garaaziuksed müük.Pakkumised rimi kuusetaimede müük.D vitamiin müük amazon black friday coupon müük code.Sporditarvete müük tartu osta kalapulk.Vanalinn parkimine hind samsung galaxy a3 2020 hindi.Värske angerja hind hindedreef 12 kapellen.Helitehnika ost müük suzuki grand vitara müük Pearlsmile hind autosõit sooduskood.Aknalaud hind odav kontorimööbel.Osta ee suurkomoodiaohtu shiba friday inu müük.A le coq premium hind black friday electronics deals.Port artur kinkekaart kust osta koolikott.Rabbit hind leg muscles osta mp3 kappaleita.Psp müük jalaga peegel müük.Maakivi müük tartu paintballi relvade müük.Ukulele müük tallinn nosiboo hind.Sõlgede müük tohatsu paadimootorite müük.Liimide müük kütuse hinnad alexela.Loomavõrk müük kolmerattaline elektrijalgratas müük.Automaatkasti õlivahetus hind gopro hero 5 black osta
Nokia steel millist blenderit osta kinnisvara müük vrumaal hr müük gamestop black friday 2020 ps4 games Ci moodul müük black friday unlocked cell phone deals 2020.Tuperõngas kipsi paigaldus ruutmeetri hind hüpoteegiga koormatud kinnisvara müük hind kardaanide müük Diisli hind alexela jalgpalli särkide müük ziguli varuosade müük osta office 365 personal roostevaba metalli müük tallinnas ampri hind 2020.scania turbo müük polar loop 2 hintaseuranta Best buy black friday steel ad canada pellet hindi meaning.Maja vundamendi maksumus postmargi hind.Black friday cycling deals uk booraksi hind.Autode müük saaremaal maagaasi võrguteenuse hind.Millist kasutatud autot osta google black friday canada.M jak miłość ostatni odcinek cda rc autod müük.Black friday ps4 games sale nakerdaja müük.Katusefermide hind male indian actors in bollywood.Osta oksjon gaasikaminate müük.Peugeot 5008 osta magasin ouvert black friday grenoble.Syoss kampaania 2020 iphone xs max unboxing hindi.Renault twizy müük osta elder scrolls online.Neste kütuse hind reaalajas kasutatud paadikärude müük.Oculus go müük walmart black friday razer blade müük
Costco black friday tire deals new balance black friday australia.Põhivara müük käibemaksuta green screen osta.Kasutatud jahirelvade müük kuusetaimede istutamise hind.Black friday pc component deals 2020 kunsti müük.Kivipuistega teraskatus hind ofertas de ebay para black friday.Ciarán hinds caesar tuulerõugete pino vaktsiini hind.Softbox müük kuuskede müük 2020.Xbox black friday deals south africa reserved black friday hrvatska.Victoria maxima secret black friday 2020 robe embleemide müük.Odav majutus londonis hindi wii.Rīgas jūras tirdzniecības osta prindistuudio sooduskood.Xbox store black friday deals ryanair black friday 2020 españa.Osta 24 ee firmade likvideerimine hind Kassi hambakivi eemaldamise hind kuidas osta mms.Vr kaufbeuren ostallgäu armani black friday sale.Turvatoolid müük audi a4 veljed müük.Kust osta trühvleid paber müük.Kristallide müük pärnus mängumajade müük.Black black friday computer parts nokia h7 led müük.Black friday shopping usa 2020 maagaasi hind autole.Pardifilee hind klm black friday sale 2020.Jawa külgkorv müük kaltsuvaip müük.Invisalign in hindi kalasaba parkett hind.Tina indian actress poksi games võistlused 2020.Tegutseva ettevõtte müük dominos black friday deals canada Geellakk müük prillipoe kinkekaart.Pleki müük pärnus steam games black friday friday 2020.Kulla hind tavidis meened ja kingitused.Rolleri rehvide müük sony blu ray player target black friday.Black friday deals 2020 nintendo switch pro diesel hind.Samsung gear s3 müük retafer hind.Korteri renoveerimise ruutmeetri hind jetblue black friday deals 2020.Airpod meaning in hindi rehvide müük pärnus.Playstation store black friday date traktori rehvide müük.Id kaardi taotlemine lapsele kodutehnika müük tallinnas.Samsung galaxy s8 hindi rannila hind.Kodasema koda hind telefoni müük tartus.Electric scooter osta millist elektrilist hambaharja valida.Seat altea xl müük tamme plank hind


Maanteeamet jättis algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 51 Viljandi-Põltsamaa km 35,809-43,109 asuva Võisiku-Kuningamäe lõigu rekonstrueerimise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele | Maanteeamet
„Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse” (KeHJS) § 3 lõige 1 punkti 1, § 6 lõike 2 punkti 10, § 9, § 11 lõiked 2, 22, 23, 4, 8 ja 81, § 12 lõike 11 punkti 2, „Ehitusseadustiku” § 2 lõike 6, § 31 lõike 1, Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruse nr 224 „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu” § 13 punkti 8, Maanteeameti peadirektori 24.04.2015 käskkirja nr 0125 alusel on 13.08.2019 otsusega nr 15-7/19/261 jätnud algatamata keskkonnamõju hindamise riigitee nr 51 Viljandi-Põltsamaa km 35,809-43,109 asuva Võisiku-Kuningamäe lõigu rekonstrueerimise põhiprojektiga kavandatavatele tegevustele, kuna tegevuse elluviimisega eeldatavalt ei kaasne olulist mõju keskkonnale, kultuuripärandile ning inimese tervisele, heaolule ja varale. Kavandatava tegevuse elluviimisel tuleb järgida keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsuses esitatud nõudeid.
Projekti eesmärgiks on Võisiku-Kuningamäe lõigu sõidumugavuse ning liiklusohutuse taseme tõstmine ja tehniliselt vajaliku teemaa määramine.
Ehitusmasinate parkimine, tankimine ja hooldus peavad toimuma selleks ette nähtud kõvakattega pindadel. Ehitusetegevus peab olema korraldatud selliselt, et oleks välistatud saasteainete sattumine pinna- ja põhjavette, eriti tugevatel sajuperioodidel. Ehitusaegsed ajutised kontorid, laod, asfalditehased, töökojad, kütuse ja bituumeni hoidmise alad ning tee-ehitusmasinate parkimiskohad on soovitatav rajada lõigu alguse poolsesse osasse, kus põhjavesi on paremini kaitstud, ning kaugemal kui 50 m kaevudest ja veekogudest. Juhul kui eelmainitud alade ja objektide paiknemine kaitsmata põhjaveega aladel on vältimatu, tuleb tööde teostajal olla eriliselt tähelepanelik ja kavandata töökorraldus selliselt, et oleks välistatud reostuse sattumist pinnasesse ja põhjavette.
Ehitusaegse müra mõju leevendamiseks tuleks mürarikkaid ehitustöid teostada päevasel ajal. Masinate ja seadmete tankimis- ja ladustamisplatsid ei tohiks paikneda majapidamiste lähedal. Kasutatav tehnika peab olema heas tehnilises seisukorras.
Otsustaja on Maanteeamet, Teelise 4, 10916 Tallinn. Keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsuse ja eelhinnanguga on võimalik tutvuda alltoodud linkidel. Kontaktisikuks on Maanteeameti lõuna teehoiu osakonna projektijuht Rao Jürison, e-post: Rao.Jyrison@mnt.ee, tel 516 2174.
KMH eelhinnang (pdf, 824.18 KB)
KMH algatamata jätmise korraldus (pdf, 387.13 KB)
Asukoha skeem 1 (pdf, 5.47 MB)
Asukoha skeem 2 (pdf, 4.79 MB)


text:
Tartu Halduskohtu taotlus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks relvaseaduse § 41 lg 9 koostoimes § 36 lg 1 p 6 – Riigi Teataja
Tartu Halduskohtu taotlus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks relvaseaduse § 41 lg 9 koostoimes § 36 lg 1 p 6
RT I, 28.05.2013, 8
3-4-1-12-13
Taotlus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks relvaseaduse § 41 lõige 9 koostoimes sama seaduse § 36 lõike 1 punktiga 6
Tartu Halduskohtu 22. märtsi 2013. aasta otsus haldusasjas nr 3-12-2194
Tunnistada relvaseaduse § 41 lõige 9 koostoimes sama seaduse § 36 lõike 1 punktiga 6 põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks osas, milles see ei võimalda relvaloa või relvakandmisloa vahetamisel arvestada kriminaalkorras karistatu isikut ja tema toimepandud tegu.
1. Peeter Kaaresele väljastati 7. augustil 2008 kolme sileraudse ja ühe vintraudse püssi ning kahe püstoli omamiseks ja kandmiseks relvaluba nr RL066550 kehtivusega kuni 15. november 2012.
2. Tartu Maakohtu 2. augustil 2011 jõustunud otsusega kriminaalasjas nr 1-11-1409 tunnistati P. Kaares süüdi karistusseadustiku § 209 lõike 2 punktide 2 ja 3 (kelmus), § 394 lõike 2 punktide 1 ja 3 (rahapesu), § 344 lõike 1 (dokumendi, pitsati ja plangi võltsimine) ja § 3811 lõike 1 (raamatupidamiskohustuse rikkumine) järgi.
3. P. Kaares esitas 2. augustil 2012 Politsei- ja Piirivalveameti (PPA) Lõuna prefektuurile avalduse eespool punktis 1 nimetatud relvaloa vahetamiseks relvaloa kehtivuse tähtaja lõppemise tõttu. Politsei- ja Piirivalveamet keeldus 9. augusti 2012. aasta otsusega nr 98/5/12 väljastamast P. Kaaresele relvaluba relvaseaduse (RelvS) § 36 lõike 1 punktis 6 nimetatud asjaolude esinemise tõttu. Selle otsuse peale esitas P. Kaares 6. septembril 2012 Politsei- ja Piirivalveametile vaide. Politsei- ja Piirivalveamet jättis 4. oktoobri 2012. aasta vaideotsusega nr 4.2-1/8443-4 vaide rahuldamata.
4. P. Kaares esitas 18. oktoobril 2012 Tartu Halduskohtule kaebuse tühistada PPA 9. augusti 2012. aasta otsus ja 4. oktoobri 2012. aasta vaideotsus ning kohustada PPA-d vaatama uuesti läbi P. Kaarese 2. augustil 2012 esitatud avaldus relvaloa vahetamiseks relvaloa kehtivuse tähtaja lõppemise tõttu. P. Kaares palus jätta kohtuasja lahendamisel põhiseadusvastasuse motiivil kohaldamata RelvS § 36 lõike 1 punkti 6 juhul, kui kohus leiab, et tegemist ei ole diskretsiooni kasutamist võimaldava normiga.
5. Tartu Halduskohus rahuldas P. Kaarese kaebuse 22. märtsi 2013. aasta otsusega haldusasjas nr 3-12-2194. Kohus tühistas PPA Lõuna prefektuuri 9. augusti 2012. aasta otsuse ja 4. oktoobri 2012. aasta vaideotsuse. Kohus tunnistas RelvS § 41 lõike 9 koostoimes § 36 lõike 1 punktiga 6 põhiseadusega vastuolus olevaks ja jättis kohaldamata osas, milles need sätted ei võimalda relvaloa kehtivuse lõppemisel relvaloa vahetamisel arvestada kriminaalkorras karistatu isikut ja tema toimepandud tegu. Tartu Halduskohtu otsus saabus Riigikohtusse 28. märtsil 2013.
6. Halduskohus tuvastas, et kuna P. Kaarese puhul esineb RelvS § 36 lõike 1 punktis 6 nimetatud asjaolu, siis RelvS § 41 lõike 9 järgi pidi PPA Lõuna prefektuur kaebaja taotluse relvaloa vahetamiseks jätma rahuldamata. Alternatiivseid õiguslikke tagajärgi need sätted oma koostoimes ette ei näinud. Samuti ei võimaldanud need sätted seaduse rakendajale kaalutlusõigust.
7. RelvS § 41 lõige 9 koostoimes RelvS § 36 lõike 1 punktiga 6 riivavad ebaproportsionaalselt P. Kaarese põhiseaduse (PS) § 19 lõikes 1 sätestatud õigust vabale eneseteostusele, leidis halduskohus Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 14. detsembri 2010. aasta otsuse asjas nr 3-4-1-10-10 punktides 40-44 väljendatud seisukohtadele ja selles lahendis käsitletud Riigikohtu varasematele seisukohtadele tuginedes.
8. Neist sätteist tingitud tagajärg ehk relvaga jahipidamise ja turvalisuse tagamise võimaluse kaotamine ei ole mõõdukas vahend teiste isikute elu ja tervise, riigi julgeoleku ja avaliku korra kaitsmiseks. Kaebajat on kriminaalkorras karistatud aususe kohustuse rikkumisega seotud teo eest. PPA ei tunnistanud tema relvaluba kehtetuks pärast süüdimõistva kohtuotsuse jõustumist, vaid leidis sisuliselt 14. detsembri 2010. aasta otsusele asjas nr 3-4-1-10-10 tuginedes kaalutlusõigust kasutades, et relvaloa kehtetuks tunnistamine ei ole konkreetsel juhul vajalik. Isiku puhul, kelle relvaluba ei ole kehtetuks tunnistatud kriminaalkorras karistava kohtuotsuse jõustumise tõttu ja kes taotleb relvaloa vahetamist relvaloa tähtaja möödumise tõttu, ei esine automaatselt relva kuritarvitamise ohtu. Isik, keda riik on usaldanud relva omama vaatamata kriminaalkorras karistamise faktile, ei saa muutuda ebausaldusväärseks ning teiste inimeste elule ja tervisele ohtlikuks pelgalt seetõttu, et tema relvaloa kehtivuse tähtaeg möödus ajal, mil tal on kehtiv karistus.
9. Riigikogu on seisukohal, et RelvS § 41 lõige 9 koostoimes RelvS § 36 lõike 1 punktiga 6 on põhiseadusega vastuolus, kuna PS § 19 riive ei ole mõõdukas. Sätted ei võimalda relvaloa vahetamisel arvestada, millise kuriteo on isik toime pannud, isiku isikuomandusi ning relvaloa taotlemise motiive ja põhjendusi.
10. P. Kaares leiab, et RelvS § 41 lõige 9 koostoimes RelvS § 36 lõike 1 punktiga 6 riivab ebaproportsionaalselt tema PS § 19 lõikes 1 sätestatud õigust vabale eneseteostusele. Lisaks põhjustavad need sätted tema põhjendamatult ebavõrdse kohtlemise võrreldes isikutega, kelle puhul saab pärast kriminaalkorras karistamist kaaluda relvaloa kehtetuks tunnistamise põhjendatust, ja rikuvad seetõttu PS §-s 12 sätestatud üldist võrdsuspõhiõigust. Samuti rikuvad need sätted tema omandiõigust, kuna kohustavad teda enda omanduses olevaid tulirelvi võõrandama.
11. Politsei- ja Piirivalveameti hinnangul on RelvS § 41 lõige 9 koostoimes RelvS § 36 lõike 1 punktiga 6 vastuolus PS § 19 lõikega 1 osas, millega nimetatud sätted ei võimalda relvaloa kehtivuse lõppemisel relvaloa vahetamisel arvestada kriminaalkorras karistatu isikut ega tema toimepandud tegu. Isiku puhul, kelle relvaluba ei ole kehtetuks tunnistatud kriminaalkorras karistava kohtuotsuse jõustumise tõttu, ei kaasne relva kuritarvitamise ohtu edaspidi selle tõttu, et tema relvaloa kehtivuse tähtaeg möödub.
12. Õiguskantsler leiab, et RelvS § 41 lõige 9 koostoimes sama seaduse § 36 lõike 1 punktiga 6 on vastuolus PS § 19 lõikega 1 osas, milles ei võimalda relvaloa kehtivuse lõppemisel relvaloa vahetamisel arvestada kriminaalkorras karistatud isikut ja tema toimepandud tegu.
13. Justiitsministri arvates on RelvS § 41 lõige 9 koostoimes RelvS § 36 lõike 1 punktiga 6 vastuolus PS § 11 lõikega 1 ja § 19 lõikega 1 nende koostoimes. Seadus peaks ette nägema võimaluse anda hinnang kuriteo raksusele ja laadile ning isiku isikuomadustele. Karistusseadustik näeb lisakaristusena ette kuni viieks aastaks relva ja laskemoona omamise õiguse äravõtmise, kui isik mõistetakse süüdi relva või laskemoona omamise või kasutamisega seotud kuriteos. Tegemist on kohtu kaalutlusõigusega ja see ei ole ette nähtud kõigi kuritegude puhul.
14. Relvaseaduse § 41 pealkirjaga „Relvaloa ja relvakandmisloa vahetamine" lõige 9 sätestab:
„Relvaluba või relvakandmisluba väljastatakse, kui ei esine käesoleva seaduse §-s 36 või 40 sätestatud loa andmist välistavaid asjaolusid."
15. Relvaseaduse § 36 pealkirjaga „Füüsilisele isikule soetamisloa ja relvaloa andmist välistavad asjaolud" lõike 1 punkt 6 sätestab:
„Soetamisluba ega relvaluba ei anta füüsilisele isikule, kes [. . .] on kriminaalkorras karistatud [. . .]."
16. Käesolevas asjas peab kolleegium hindama, kas põhiseadusega on kooskõlas relvaloa vahetamisest keeldumine seetõttu, et isik on kriminaalkorras karistatud.
17. Riigikohus on relvaloa andmise või omamisega seotud piirangute põhiseaduspärasust käsitlenud varem kuues kohtuasjas.
18. Põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium hindas 6. oktoobri 2000. aasta otsuses asjas nr 3-4-1-9-00 eelmise RelvS § 28 lõike 1 punkti 6 põhiseaduspärasust. See säte nägi ette, et isikule, keda on karistatud tahtlikult toime pandud kuriteo eest, relvaluba ei anta (eluaegne piirang). Kolleegium leidis, et piirang, mis on seotud kriminaalkorras karistamisega ja saadab isikut kogu tema elu, arvestamata toimepandud tahtliku kuriteo laadi ja raskust, võib olla ebaproportsionaalne eesmärgiga kaitsta teiste isikute elu ja tervist. Kolleegium oli arvamusel, et vaatamata relvaseaduse imperatiivsele ettekirjutusele mitte anda soetamis- või relvaluba isikule, keda on karistatud tahtlikult toimepandud kuriteo eest, peab kohus PS § 11 alusel kõiki asjaolusid arvestades kaaluma, kas piirangu tegemine on vajalik demokraatlikus ühiskonnas ega moonuta isiku õiguse või vabaduse olemust (otsuse punkt 17). Kolleegium andis suunise tõlgenduseks, tunnistamata sätet põhiseaduse vastaseks.
19. Sama, st eelmise RelvS § 28 lõike 1 punkti 6 põhiseaduspärasust hindas 11. oktoobri 2001. aasta otsuses asjas nr 3-4-1-7-01 ka Riigikohtu üldkogu. Üldkogu asus seisukohale, et piirang, mis keelab anda relvaluba isikule, keda on karistatud tahtlikult toimepandud kuriteo eest, olenemata sellest, kas karistatus on kustunud või kustutatud, on PS § 19 lõike 1 ebaproportsionaalne piirang eesmärgiga kaitsta teiste isikute elu ja tervist. Üldkogu tunnistas sätte osaliselt kehtetuks.
20. Relvaseaduse kehtiva redaktsiooni § 30 lõike 2 põhiseaduspärasust käsitles Riigikohtu üldkogu 25. veebruari 2004. aasta otsuses asjas nr 3-3-1-60-03 See säte nägi ette, et välismaalane, kes viibib Eestis tähtajalise elamisloa ja tööloa alusel, võib soetada ja omada jahipidamise või vastava spordialaga tegelemise eesmärgil jahipüssi ja sporditulirelva relvaseadusega kehtestatud korras tingimusel, et tal on alalise elukoha järgse riigi pädeva asutuse poolt seda liiki relva kohta antud relvaluba. Üldkogu tunnistas PS § 19 lõikega 1 vastuolus olevaks ja seetõttu kehtetuks sätte osa, mis nägi ette tööloa omamise nõude ja nõude, et isikul oleks alalise elukoha järgse riigi pädeva asutuse poolt seda liiki relva kohta antud relvaluba.
21. Põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium tegeles 26. märtsi 2009. aasta otsuses asjas nr 3-4-1-16-08 RelvS § 43 lõike 1 punkti 2 põhiseaduspärasusega, mis nägi ette, et soetamisloa või relvaloa väljastanud politseiprefektuur peatab loa kehtivuse, kui loa omaja on kriminaalmenetlusest tulenevatel asjaoludel kahtlustatav või süüdistatav. Kolleegium leidis, et PS § 19 lõikes 1 sätestatud õigust vabale eneseteostusele rikub see, kui seaduse rakendajal ei ole võimalik kahtlustatava või süüdistatava relvasoetamisloa või relvaloa kehtivuse peatamisel arvestada kahtlustatava või süüdistatava isikuga ja kahtlustuse või süüdistuse sisuks olevate asjaoludega.
22. RelvS § 43 lõike 3 punkti 2 põhiseaduspärasust koostoimes RelvS § 36 lõike 1 punktiga 6 hindas põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium 14. detsembri 2010. aasta otsuses asjas nr 3-4-1-10-10. Sätted nägid koostoimes ette, et soetamisloa või relvaloa väljastanud politseiasutus tunnistab loa kehtetuks, kui füüsilist isikut on kriminaalkorras karistatud. Riigikohus leidis, et PS § 19 lõikes 1 sätestatud õigust vabale eneseteostusele rikub see, kui seaduse rakendajal ei ole võimalik soetamisloa või relvaloa kehtetuks tunnistamisel isiku kriminaalkorras karistatuse tõttu arvestada kriminaalkorras karistatu isikut ja tema toimepandud tegu.
23. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium käsitles 26. aprilli 2011. aasta otsuses asjas nr 3-4-1-2-11 RelvS § 36 lõike 1 punkti 8 põhiseaduspärasust, mis nägi ette, et soetamisluba ega relvaluba ei anta isikule, kes on kriminaalmenetlusest tulenevatel alustel kahtlustatav või süüdistatav. Riigikohus leidis, et PS § 19 lõikes 1 sätestatud õigust vabale eneseteostusele rikub see, kui seadus ei võimalda selle rakendajal arvestada relvaloa andmisel kahtlustatava või süüdistatava isikuga ja kahtlustuse või süüdistuse sisuks olevate asjaoludega.
24. Seega ei ole Riigikohus varem lahendanud küsimust, kas põhiseadusega on kooskõlas relvaloa vahetamisest keeldumine seetõttu, et isik on kriminaalkorras karistatud.
25. Kolleegiumi hinnangul saab relvaloa vahetamata jätmist isiku kriminaalkorras karistatuse tõttu võrrelda soetamisloa või relvaloa väljastamata jätmisega või kehtetuks tunnistamisega isiku kriminaalkorras karistatuse tõttu.
26. Relvaloa kehtetuks tunnistamise kohta isiku kriminaalkorras karistatuse tõttu on Riigikohus aga leidnud eespool punktis 22 viidatud otsuses asjas nr 3-4-1-10-10, et see riivab PS § 19 lõikes 1 sätestatud õigust vabale eneseteostusele. Relvaloa kehtetuks tunnistamise eesmärk on inimeste elu ja tervise kaitse, samuti riigi julgeolek ja avalik kord. Kriminaalkorras karistatud isiku relva soetamise loa või relvaloa kehtetuks tunnistamine kaalutlusõigust välistades ei ole siiski mõõdukas abinõu teiste isikute elu ja tervise, riigi julgeoleku ja avaliku korra kaitsmiseks. Kuriteo eest karistamise fakt ei ole iseenesest kaalukas põhjus kaalutlusõiguse absoluutseks välistamiseks nende isikute suhtes, kellele riik on varem usaldanud relva. Kuriteo eest süüdi mõistmine ei tähenda seda, et isik oleks seetõttu relva kasutades edaspidi alati ohtlik. Seetõttu ei ole põhjendatud relvaloa kehtetuks tunnistamine kuriteo toime pannud isikut ja kuriteo asjaolusid arvesse võtmata. Kaalutlusõigust välistav relvaseaduse regulatsioon ei arvesta võimalusega, et iga kriminaalkorras karistatud isik ei pruugi kaitstavaid õigushüvesid relvaga rünnata. Igasuguse kuriteo ja iga isiku puhul ei saa ka tõenäosus, et kaitstavaid õigushüvesid relvaga rünnatakse, olla sedavõrd suur, et ilma kaalumata tunnistada isiku relvaluba kehtetuks. Seetõttu tunnistas kolleegium RelvS § 43 lõike 3 punkti 2 koostoimes RelvS § 36 lõike 1 punktiga 6 põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks osas, milles need ei võimalda soetamisloa või relvaloa kehtetuks tunnistamisel arvestada kriminaalkorras karistatu isikut ja tema toimepandud tegu.
27. Asjas nr 3-4-1-2-11, kus leiti, et relvaloa andmisel peab olema kaalutlusõigus, arvestamaks kahtlustatava või süüdistatava isikuga ja kahtlustuse või süüdistuse sisuks olevate asjaoludega, tugines Riigikohus eelmises punktis viidatud otsusele.
28. Samadel kaalutlustel leiab kolleegium ka praeguses asjas, et RelvS § 41 lõige 9 koostoimes sama seaduse § 36 lõike 1 punktiga 6 on vastuolus PS § 19 lõikes 1 sätestatud põhiõigusega vabale eneseteostusele. Varasematele otsustele lisaks märgib kolleegium järgmist. Otsusega asjas nr 3-4-1-10-10 tunnistas Riigikohus põhiseaduse vastaseks ja kehtetuks RelvS § 43 lõike 3 punkti 2 koostoimes § 36 lõike 1 punktiga 6, mis nägid ette, et soetamisloa või relvaloa väljastanud politseiasutus tunnistab loa kehtetuks, kui füüsilist isikut on kriminaalkorras karistatud. Järelikult tuleb haldusorganil isiku kriminaalkorras karistamise järel hinnata, kas esinevad asjaolud, mis tingivad soetamisloa või relvaloa kehtetuks tunnistamise. Juhul kui selliseid asjaolusid ei esine, kehtib soetamisluba või relvaluba edasi. Oleks ebaloogiline, kui sama faktilise asjaolu esinemise tõttu oleks loa kehtetuks tunnistamisel haldusorganil kaalutlusõigus, kuid loa kehtivuse lõppemisel ja loa vahetamisel kaalutlusõigus puuduks.
29. Lähtudes eelnevast, tunnistab kolleegium RelvS § 41 lõike 9 koostoimes sama seaduse § 36 lõike 1 punktiga 6 vastuolus olevaks PS § 19 lõikega 1 ja kehtetuks osas, milles see ei võimalda relvaloa või relvakandmisloa vahetamisel arvestada kriminaalkorras karistatu isikut ja tema toimepandud tegu.
30. Kolleegium rõhutab, et Riigikogul on võimalik näha relvaseaduses ette situatsioonid, kus Politsei- ja Piirivalveametil ei ole relvaloa vahetamisest keeldumisel kaalutlusõigust. Ka õigusakt, mis ei võimalda kaalutlusõigust, võib rakendamisel anda proportsionaalse tulemuse. Osal juhtudel võib seadusandja ise jõuda kaalumise tulemusel põhjendatud järelduseni, et isikute põhiõigused ja -vabadused on tagatud ka menetleja kaalutlusõiguse olemasoluta. Seega on seadusandjal oma otsustusvabadust kasutades võimalik piiritleda relvaseaduses need asjaolud, mille esinemisel peab Politsei- ja Piirivalveamet relvaloa vahetamisest keelduma (vt 26. märtsi 2009. aasta otsus asjas nr 3-4-1-16-08, punkt 39; 14. detsembri 2010. aasta otsus asjas nr 3-4-1-10-10, punkt 65). Mõne tahtliku kuriteo (nt isikuvastased kuriteod või kuriteod, mille toimepanemisel kasutati relva, terrorism) toimepanemise eest karistatud isikute relvaloa vahetamisest keeldumise kaalutlusõigust võimaldamata võib lugeda põhjendatuks (vt ka 14. detsembri 2010. aasta otsus asjas nr 3-4-1-10-10, punkt 60). Näiteks on Riigikogu pärast eespool punktis 21 viidatud Riigikohtu otsust muutnud RelvS § 43 lõike 1 punkti 2 ja sätestanud seal kaalutlusõigust võimaldamata, et Politsei- ja Piirivalveamet peatab soetamisloa või relvaloa kehtivuse, kui loa omaja on kriminaalmenetlusest tulenevatel asjaoludel kahtlustatav või süüdistatav mootorsõiduki või trammi joobeseisundis juhtimises, isikuvastases kuriteos, tulirelva ja laskemoonaga seotud kuriteos või kuriteos, mis on toime pandud relva või relvana kasutatava muu esemega või sellega ähvardades.
31. Kolleegium selgitab, et Politsei- ja Piirivalveametil tuleb seni, kuni seadusandja ei ole relvaseadust muutnud, lähtuda kriminaalkorras karistatud isiku relvaloa vahetamisel lisaks relvaseadusele käesolevast otsusest. Seda tehes peab ka Politsei- ja Piirivalveamet arvestama, et mõne tahtliku kuriteo (nt isikuvastased kuriteod või kuriteod, mille toimepanemisel kasutati relva, terrorism) toimepanemise eest karistatud isikute relvaloa vahetamisest võib keelduda muid kaalutlusi arvesse võtmata. Eespool punktis 29 langetatud otsustus ei välista, et mõnel juhul on relvaloa vahetamisest keeldumiseks piisav ainuüksi asjaolu, et isikut on kriminaalkorras karistatud.
32. Lisaks juhib kolleegium tähelepanu vajadusele tagada Politsei- ja Piirivalveametis (nt siseaktiga vastavaid eeskirju kehtestades), et Riigikohtu otsustest tulenevat kaalutlusõigust ka tegelikult kasutataks ja et seda tehtaks ühetaoliselt. See aitab ära hoida olukorra, kus isiku kriminaalkorras karistamise korral jäetakse tema relvaluba kehtima või vahetatakse see ümber tema isikut ja toimepandud tegu sisuliselt kaalumata. Politsei ei tohi kergekäeliselt jätta kuriteos süüdimõistetud isiku relvaluba kehtima ega seda vahetada, samuti talle uut relvaluba anda. Seni, kuni Riigikogu ei ole küsimust uuesti reguleerinud, tuleb PS § 14 alusel märkida politsei vastavas otsuses kaalutlused ühtviisi nii siis, kui tehakse isiku jaoks soodne otsus, kui ka juhul, kui otsus on isiku jaoks negatiivne. Kaalumisel tuleb arvestada muu hulgas relvade liigi ja arvuga. PS § 19 lõikes 1 sätestatud õiguse kasutamiseks ei pruugi olla vajalik omada mitut erinevat liiki relva.
MärtRask, Tõnu Anton, Ott Järvesaar, Eerik Kergandberg, Ivo Pilving

matches:
§ 41
§ 36
§ 41
§ 36
§ 41
§ 36
§ 41
§ 36
§ 209
§ 394
§ 344
§ 3811
§ 36
§ 36
kohus
Kohus
Kohus
§ 41
§ 36
§ 36
§ 41
§ 41
§ 36
§ 19
§ 41
§ 36
§ 19
§ 41
§ 36
§ 19
§ 41
§ 36
§ 19
§ 41
§ 36
§ 19
§ 41
§ 36
§ 11
§ 19
§ 41
§ 36
Riigikohus
§ 28
kohus
§ 11
§ 28
§ 19
§ 30
§ 19
§ 43
§ 19
§ 43
§ 36
Riigikohus
§ 19
§ 36
Riigikohus
§ 19
Riigikohus
Riigikohus
§ 19
§ 43
§ 36
Riigikohus
§ 41
§ 36
§ 19
Riigikohus
§ 43
§ 36
§ 41
§ 36
§ 19
§ 43
§ 14
§ 19


RT I, 03.03.2017, 24
(4) Sadam, mis teenindab käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud laevu, peab elektroonilise turvalisuse tagamiseks täitma hädaolukorra seaduse § 41 lõigetes 1 ja 2 ning § 41 lõike 3 alusel kehtestatud nõudeid.
(5) Käesoleva seaduse § 13 lõikes 4 nimetatud sadama poolt hädaolukorra seaduse § 41 lõigetes 1 ja 2 ning § 41 lõike 3 alusel kehtestatud nõuete täitmise üle teostab järelevalvet Riigi Infosüsteemi Amet.
(2) Riigi Infosüsteemi Amet võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30–32 ning 49–53 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
(2) Riigi Infosüsteemi Ameti ettekirjutuse täitmata jätmise korral on asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras rakendatava sunniraha ülemmäär 2000 eurot.
(1) Käesoleva seaduse § 13 lõikes 4 nimetatud elektroonilise turvalisuse nõuete rikkumise eest –
(11) Käesoleva seaduse §-s 481 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on Riigi Infosüsteemi Amet.


RT I, 10.12.2010, 3
02.12.2010 otsus nr 773
§ 1. Käibemaksuseaduses (RT I 2003, 82, 554; 2010, 22, 108) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõiget 4 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) teiselt maksukohustuslaselt käesoleva seaduse § 411 lõikes 2 nimetatud kauba soetamiselt.”;
2) paragrahvi 3 lõike 6 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreerimata isik, kes soetab alkoholi, tubakatoodet või kütust, välja arvatud maagaasi, alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse tähenduses (edaspidi aktsiisikaup) teisest liikmesriigist, välja arvatud füüsiline isik, kes soetab aktsiisikauba isiklikuks otstarbeks;”;
3) paragrahvi 7 lõike 2 punktis 9, § 8 lõike 3 punktis 10, § 9 lõike 1 punktides 5 ja 6, § 9 lõike 2 punktis 3 ning § 9 lõikes 3 asendatakse sõna „elektrienergia” sõnadega „elektri-, soojus- või jahutusenergia” vastavas käändes;
4) paragrahvi 10 lõiget 4 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
„41) transpordivahend antakse välisriigis lühiajaliselt üürile, rendile või kasutusvaldusesse;”;
5) paragrahvi 10 lõiget 4 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
„51) osutatakse välisriigis restorani- ja toitlustusteenust, välja arvatud käesoleva lõike punktis 5 ja käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 5 sätestatud juhtudel;”;
6) paragrahvi 10 lõike 5 punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„9) maagaasi või elektri-, soojus- või jahutusenergia võrgule ligipääsu võimaldamine ja maagaasi või elektri-, soojus- või jahutusenergia edastamine võrgu kaudu ning nendega otseselt seotud teenused;”;
7) paragrahvi 12 lõige 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(13) Kauba maksuladustamise lõpetamisel või aktsiisikauba aktsiisilaost väljatoimetamisel ilma kauba võõrandamiseta (§ 3 lõike 6 punktid 5 ja 6) on käibe maksustatav väärtus kauba soetusmaksumus või omahind või kauba harilik väärtus, kui see on soetusmaksumusest või omahinnast madalam. Maksustatav väärtus võib vastava kauba maksulattu või aktsiisilattu paigutamisel laoarvestusse kantud väärtusest väiksem olla ainult põhjendatud juhtudel.”;
8) paragrahvi 13 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kui tolliterritooriumile toimetatud kaup on imporditud pärast sellele muu tollikäitlusviisi määramist, ei või imporditava kauba maksustatav väärtus olla üldjuhul väiksem, kui oleks olnud selle kauba maksustatav väärtus tolliterritooriumile toimetamisele vahetult järgnenud importimisel. Kui pärast muu tollikäitlusviisi määramist kauba importimisel deklareeritakse väiksem maksustatav väärtus, lähtub toll komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1–766) (edaspidi ühenduse tolliseadustiku rakendussätted), artikli 181a teise lõike esimeses lauses sätestatust. Kui ühenduse tolliseadustiku artiklites 29–36 ja ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklites 141–181a toodud tingimused on täidetud ja väärtuse vähenemine tolli rahuldavalt põhjendatud, aktsepteerib toll deklareeritud maksustatavat väärtust. Kui maksustatava väärtuse vähenemine ei ole tolli rahuldavalt põhjendatud, siis määrab toll tuvastatud asjaolusid arvesse võttes tolliväärtuse vastavalt ühenduse tolliseadustiku artiklitele 30 ja 31.”;
9) paragrahvi 15 lõike 4 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) peamiselt rahvusvahelisi lende korraldava lennuettevõtja õhusõiduki teenindamisega otseselt seotud navigatsiooniteenus ja lennuväljateenus;”;
10) paragrahvi 16 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) teenus, mida mittetulundusühing tasuta või liikmemaksu eest osutab oma liikmetele, ning spordirajatise või spordivahendite kasutamise teenus, mida mittetulundusühing või sihtasutus osutab füüsilisele isikule;”;
11) paragrahvi 17 lõike 1 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) võrgu kaudu imporditav maagaas ja elektri-, soojus- ja jahutusenergia ning gaasi transportiva tankeriga maagaasivõrku pumbatav gaas;”;
12) paragrahvi 19 lõike 1 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Registreerimiskohustust ei teki, kui isiku kogu maksustatava käibe moodustab nullprotsendise käibemaksumääraga maksustatav käive, välja arvatud kauba ühendusesisene käive ja käesoleva seaduse § 10 lõike 4 punktis 9 nimetatud teenuse käive, kui teenust osutatakse teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele.”;
13) paragrahvi 24 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Käesoleva paragrahvi lõiget 1 kohaldatakse ka Eestis maksukohustuslasena registreeritud välisriigi isikule, kelle käive tekib Eestis, välja arvatud käesoleva seaduse § 3 lõikes 31 nimetatud juhtudel ning juhul, kui Eestis registreeritud välisriigi isikul puudub Eestis püsiv tegevuskoht, mille kaudu ta tegeleb ettevõtlusega Eestis.”;
14) paragrahvi 28 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) ta on maksustamisperioodi jooksul osutanud teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele käesoleva seaduse § 10 lõike 4 punktis 9 nimetatud teenust, mis kuulub maksustamisele, välja arvatud nullprotsendise maksumääraga maksustamisele, teenuse saaja liikmesriigis.”;
15) paragrahvi 28 lõiget 3 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
„Kui maksukohustuslane tühistab kauba või teenuse kohta esitatud arve või esitab kreeditarve, kajastatakse sellest tulenevad muudatused arve tühistamise või kreeditarve esitamise maksustamisperioodi kohta esitataval ühendusesisese käibe aruandel.”;
16) paragrahvi 28 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Ühendusesisese käibe aruandel ja ühendusesisese käibe muutmise aruandel kajastatakse summad täiseurodes.”;
17) paragrahvi 29 lõike 10 kolmas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Võõrandamata põhivaralt soetamisel mahaarvatud sisendkäibemaks korrigeeritakse vastavalt käesoleva seaduse § 32 lõikes 4 sätestatule.”;
18) paragrahvi 35 lõige 9 tunnistatakse kehtetuks;
19) paragrahvi 36 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Maksustatava ja maksuvaba käibe, arvestatud käibemaksu ning teiselt registreeritud maksukohustuslaselt saadud maksustatava käibe või ettevõtluses kasutatava käesoleva seaduse § 4 lõikes 2 nimetatud kauba või teenuse eest tasutava sisendkäibemaksu ning § 3 lõike 4 punktides 2–6 nimetatud saadud teenuse või soetatud kauba maksustatavalt väärtuselt arvestatud või imporditud kauba eest tasutud või tasumisele kuuluva sisendkäibemaksu kohta igapäevase arvestuse pidamise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega.”;
20) paragrahvi 38 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Käesoleva seaduse § 3 lõike 6 punktis 3 nimetatud isik tasub rahandusministri kehtestatud korra kohaselt käibemaksu maksuhaldurile kümne kalendripäeva jooksul teisest liikmesriigist soetatud uue transpordivahendi Eestisse toimetamise päevast arvates, kuid mitte hiljem kui transpordivahendi registreerimise päevaks.”;
21) paragrahvi 40 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Reisiteenuse käibemaksuga maksustamise erikorda (edaspidi käesolevas paragrahvis erikord) kohaldatakse juhul, kui maksukohustuslane osutab oma nimel reisijale, sealhulgas juriidilisele isikule või asutusele, reisiga otseselt seotud teenust (edaspidi reisiteenus) ning kasutab reisiteenuse osutamisel ettevõtlusega tegelevalt Eesti või välisriigi isikult soetatud kaupa või saadud teenust.”;
22) seadust täiendatakse §-ga 411 järgmises sõnastuses:
„§ 411. Kinnisasja ja metallijäätmete käibemaksuga maksustamise erikord
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tehingu kohta tuleb väljastada eraldi arve, millel peab olema märgitud, et kauba soetaja arvestab käibemaksusumma enda poolt tasumisele kuuluva käibemaksuna.”;
23) paragrahvi 43 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „(edaspidi erikord)” tekstiosaga „(edaspidi käesolevas paragrahvis erikord)”;
24) paragrahv 44 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 44. Kassapõhise käibemaksuarvestuse erikord
(12) Erikorda rakendav maksukohustuslane esitab käibedeklaratsiooni lisa koos käibedeklaratsiooniga maksustamisperioodile järgneva kuu 20. kuupäevaks. Käibedeklaratsiooni lisa vormil kajastatakse andmed väljastatud ja saadud arvete kohta, mis on käibedeklaratsioonil deklareerimata. Käibedeklaratsiooni lisa vormi ja selle täitmise korra kehtestab rahandusminister määrusega.”;
25) paragrahvi 46 lõige 9 tunnistatakse kehtetuks;
26) paragrahvi 46 täiendatakse lõikega 17 järgmises sõnastuses:
„(17) Erandina käesoleva seaduse § 35 lõike 1 punktist 5 on teise liikmesriigi maksukohustuslasel õigus esitada taotlus 2009. aastal tema asukohariigis toimunud ettevõtluse tarbeks kasutatud kauba importimisel või soetamisel või teenuse saamisel Eestis tasutud käibemaksu tagastamiseks hiljemalt 2011. aasta 31. märtsiks.”;
27) paragrahvi 50 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Käesoleva seaduse § 46 lõiget 17 kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 2010. aasta 1. oktoobrist.”;
28) seaduse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1 Nõukogu kaheksas direktiiv 79/1072/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – välismaal asuvatele maksukohustuslastele käibemaksu tagastamise kord (EÜT L 331, 27.12.1979, lk 11–19), viimati muudetud direktiiviga 2006/98/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 129–136);
nõukogu direktiiv 2008/9/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad käibemaksu tagastamiseks vastavalt direktiivile 2006/112/EÜ maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teises liikmesriigis (ELT L 44, 20.2.2008, lk 23–28), viimati muudetud direktiiviga 2010/66/EL (ELT L 275, 20.10.2010, lk 1–2).”
§ 2. Käesolev seadus jõustub 2011. aasta 1. jaanuaril.


Maakatastriseaduse § 20 muutmise seadus – Riigi Teataja
Maakatastriseaduse § 20 muutmise seadus
RT I 1997, 16, 261
26.02.1997 otsus nr 86
Vastu võetud 13.02.1997
Maakatastriseaduse (RT I 1994, 74, 1324; 1995, 29, 356; 59, 1006; 1996, 36, 738) §-s 20 tehakse järgmised muudatused:
1) lõiget 4 täiendatakse pärast esimest lauset lausega järgmises sõnastuses: «Käesoleva paragrahvi 5. ja 51. lõikes sätestatud juhtudel võib katastriüksust moodustada ka kohaliku omavalitsuse volitatud esindaja.»;
«(5) Maa tagastamisel, erastamisel, munitsipaliseerimisel ja riigi omandisse jätmisel võib moodustada katastriüksusi ja koostada maaüksuse plaane plaani- ja kaardimaterjali alusel ilma katastrimõõdistamiseta. Plaani- või kaardimaterjali alusel katastriüksuse moodustamist taotlev isik esitab kohalikule omavalitsusele kirjaliku nõustumise plaanil või kaardil määratud maatüki piiri ja pindalaga. Katastriüksus moodustatakse katastripidaja määratud ning kohaliku omavalitsusega kooskõlastatud plaani- või kaardimaterjalil (krundiplaan, krundijaotusplaan, maadearvestusplaan, fotoplaan, ortofotoplaan, digitaalkaart või muu). Sobiva plaani- või kaardimaterjaliga varustab kohalikku omavalitsust katastripidaja. Kohalik omavalitsus määrab plaanil või kaardil maaüksuse piiri ja pindala ning tema volitatud esindaja näitab maa taotlejale ja piirinaabritele plaanil või kaardil kätte maaüksuse piirid. Maa taotleja või piirinaabri nõudel koostatakse piiriprotokoll vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 5.1»;
3) paragrahvi täiendatakse lõigetega 51, 52, 53, 54 ja 55 järgmises sõnastuses:
«(51) Kui isiku kasutuses oleva maaüksuse piiri muudetakse või maaüksuse piir määratakse vastavalt Eesti Vabariigi maareformi seaduse (RT 1991, 34, 426; RT I 1996, 41, 796) § 7 5. lõikele, § 9 9. lõikele, § 10 3. lõikele või § 221 6. lõikele, koostab kohaliku omavalitsuse volitatud esindaja või vannutatud maamõõtja või vastavat litsentsi omav isik looduses piiriprotokolli, millele kirjutavad alla maa taotleja ja piirinaabrid. Piirinaabrite allkirjad tõestab piiriprotokolli koostaja. Kohalik omavalitsus teatab maa taotlejale ja piirinaabritele piiriprotokolli koostamise aja ja koha. Piiriprotokollis kirjeldatakse piiri ja piiripunkte ning nende asukohti püsiobjektide suhtes. Maa taotleja lisab piiriprotokollile maaüksusel paiknevate ehitiste loetelu ning kirjaliku kinnituse, et kõik maatükil paiknevad ehitised kuuluvad temale, või kokkuleppe hoonestusõiguse seadmise kohta. Kui maa taotleja on ehitiste koosseisu ja omandiõiguse kohta esitanud tegelikkusele mittevastavaid andmeid, kannab ta vajalike korrektuuride tegemisega seotud kulud. Piiriprotokolli koostamise eest tasub isik, kelle nõudel piiriprotokoll koostati, kui ei lepita kokku teisiti. Piiriprotokolli koostamise tasu kehtestab kohalik omavalitsus. Kui piiriprotokolli koostamisele kutsutud isik ei ilmu või keeldub piiriprotokollile alla kirjutamast, loetakse katastriüksus moodustatuks kohaliku omavalitsuse määratud piirides.
(55) Katastriüksuse moodustamine plaani- ja kaardimaterjali alusel toimub Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras. Nimetatud korra kehtestab Vabariigi Valitsus kolme nädala jooksul, alates käesoleva seaduse jõustumisest. Katastriüksuse registreerimisel maakatastris ja kinnistusraamatus lisatakse kandele märge «Katastriüksus moodustatud plaani alusel».»;
4) lõikest 9 jäetakse välja sõnad «ja 4».


Kohila valla noortevolikogu põhimäärus – Riigi Teataja
Kohila valla noortevolikogu põhimäärus
Kohila valla noortevolikogu põhimäärus - sisukord
§ 2 Eesmärk ja põhitegevus
§ 3 Valimiskord
§ 4 Hääletamiskord
§ 5 Hääletamis- ja valimistulemuste kindlaks tegemine
§ 7 Liikme väljaarvamine
§ 8 Töökorraldus
§ 9 Õigused ja kohustused
§ 10 Tegevuse lõpetamine
RT IV, 05.10.2018, 68
Vastu võetud 25.09.2018 nr 12
Määrus kehtestatakse noorsootöö seaduse § 9 lõike 3 alusel.
(1) Noortevolikogu on Kohila Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) juures tegutsev nõuandev esinduskogu, mis esindab Kohila valla noorte huve.
(2) Noortevolikogu tegevus rajaneb demokraatia põhimõtetel, liikmete omaalgatusel ja ühistegevusel. Noortevolikogu põhitegevus on kaasata noori aktiivselt osalema ühiskondliku elu korraldamises.
(3) Noortevolikogu ettepanekud on vallavolikogule ja Kohila vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) soovituslikud.
(4) Vallavolikogu konsulteerib noortevolikoguga valla noorsootöö kavandamisel.
(5) Noortevolikogu valimise ja tegutsemise alused sätestatakse põhimäärusega.
(6) Noortevolikogu juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi ja Kohila valla õigusaktidest ning
käesolevast põhimäärusest.
§ 2. Eesmärk ja põhitegevus
(1) Noortevolikogu eesmärk on valla noorte huvide eest seismine, valla noorsootöö korralduslikes küsimustes kaasa rääkimine, noortele demokraatia põhimõtete tutvustamine, noorte kodanikualgatuse julgustamine ning noorte vallaelu korraldamist puudutavatesse otsustusprotsessidesse kaasamine.
(2) Eesmärgi täitmiseks noortevolikogu:
1) arutab noori puudutavaid küsimusi, mis kuuluvad valla võimupädevusse, ning teeb vallavolikogule ja vallavalitsusele noorte huvidest ning vajadusest lähtuvaid ettepanekuid;
2) tutvustab ja edendab noorte hulgas demokraatia põhimõtteid;
3) selgitab välja valla noorte seisukohad ja edastab need erinevatele noorsootööga seotud institutsioonidele (vald, kool, maakondlikud ja üle-eestilised noorteühendused);
4) aitab kaasa valla noorte vaba aja sisustamisele, korraldades valla noortele üritusi;
5) teeb koostööd vallavalitsuse, vallavolikogu, teiste valdade ja/või linnade noortevolikogude ja noorteorganisatsioonidega;
6) esindab Kohila valla noori maakondliku, riikliku või rahvusvahelise tasandi noorteüritustel.
§ 3. Valimiskord
(1) Noortevolikogus on 7-9 liiget, kes on valitud demokraatlikel valimistel.
(2) Noortevolikogusse võib kandideerida iga 13-26-aastane noor, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Kohila vald või kes on õpilane Kohila valla haldusterritooriumil tegutsevas üldhariduskoolis.
(3) Hääletamisõigus on 11-26-aastasel noorel, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Kohila vald või kes on õpilane Kohila valla haldusterritooriumil tegutsevas üldhariduskoolis.
(4) Noortevolikogu liikmed valitakse salajasel hääletusel kaheks aastaks.
(5) Valimised toimuvad iga kahe aasta järel oktoobrikuu järjestikusel reedel ja laupäeval. Noortevolikogu asutamisel korraldatakse valimised 90 päeva jooksul põhimääruse jõustumisest.
(6) Noortevolikogu valimised korraldab Kohila Avatud Noortekeskus, kes moodustab vähemalt 40 päeva enne valimisi valimiskomisjoni.
(7) Valimiskomisjoni kuuluvad:
2) volikogu esindaja;
3) Kohila Avatud Noortekeskuse esindaja;
4) Kohila Gümnaasiumi õpilasesinduse esindaja;
5) Kohila Mõisakooli õpilaste esindaja.
(8) Valimiskomisjon valib enda hulgast esimehe ja protokollija. Valimiskomisjoni koosseisu ei saa kuuluda noortevolikogusse kandideerijad.
(9) Valimiskomisjon:
1) registreerib noortevolikogu liikmekandidaadid;
2) loosib kandidaatidele registreerimisnumbrid;
3) valmistab ette valimissedelid;
4) korraldab noortevolikogu valimised;
5) määrab valimiste toimumise aja ja koha;
6) teeb kindlaks ja avalikustab hääletamis- ja valimistulemused;
7) lahendab laekunud kaebused ja protestid.
(10) Noortevolikogu kandidaat esitab kandideerimisavalduse, enese lühitutvustuse ja valimisteesid hiljemalt 1 kuu enne valimiste toimumist valimiskomisjonile, kes need registreerib.
(11) Kui kandidaatide arv on väiksem kui noortevolikogu miinimumkoosseis, valimisi ei toimu. Uued korralised valimised korraldatakse ühe aasta pärast.
(12) Valimiskomisjoni poolt registreeritud kandidaatide nimekirja, kandidaatide enese lühitutvustuse ning valimisteesidega saab tutvuda Kohila valla veebilehel vähemalt 2 nädalat enne valimisi ja valimispäeval valimiste toimumise kohas.
( 13) Teave valimiste toimumisaja kohta, valimiskomisjoni asukoht (-kohad) ja kontaktandmed avaldatakse vähemalt 30 päeva enne valimisi Kohila valla veebilehel ja sotsiaalmeedia kontol.
(13) Noortevolikogu liikme kohalt tagandatud või tagasiastunud liikme asemele esitatakse pingereas järgmiseks jäänud kandidaat.
(14) Liikmete arvu vähenemisel alla seitsme tuleb valimised korraldada kolme kuu jooksul.
(15) Võrdse arvu hääli saanud kandidaatide vahel tehakse valik loosiga.
(16) Noortevolikogu volitused kehtivad kuni uue noortevolikogu valimise tulemuste selgumiseni.
§ 4. Hääletamiskord
(1) Volikogu valimised toimuvad sedelhääletusena või elektrooniliselt.
(2) Sedelhääletuse korral väljastab valimiskomisjon noortele hääletussedelid.
(3) Valija kirjutab hääletussedelile selleks ettenähtud kohta kandidaadi registreerimisnumbri, kelle poolt ta hääletab.
(4) Kui valija rikub hääletussedeli, on tal õigus saada valimiskomisjonilt uus sedel. Valija peab rikutud või kasutamata hääletussedeli valimiskomisjonile tagastama.
(5) Pärast hääletussedeli täitmist murrab valija sedeli kokku ja laseb sedeli hääletuskasti.
(6) Hääletus on salajane. Igal valijal on üks hääl.
(7) Valimissedel loetakse kehtetuks kui sedelile on kirjutatud rohkem kui ühe kandidaadi number või number on mitteloetav.
§ 5. Hääletamis- ja valimistulemuste kindlaks tegemine
(1) Valimiskomisjon avab hääletamiskastid pärast hääletamise lõppemist. Avamise juures peab olema üle poole valimiskomisjoni koosseisust.
(2) Enne hääletamiskastide avamist peab valimiskomisjon üle lugema ja kustutama kõik valijatele välja andmata jäänud, samuti valijate tagastatud rikutud hääletamissedelid. Hääletamissedelid kustutatakse sedeli nurga äralõikamisega.
(3) Valimiskomisjon teeb hääletamiskastides olnud sedelite alusel kindlaks hääletamisest osavõtnud valijate arvu, kehtetute sedelite arvu ja kandidaatidele antud häälte arvu ning kannab need oma protokolli.
(4) Kehtetuks tunnistatakse hääletussedel:
1) millele ei ole kirjutatud ühegi kandidaadi registreerimisnumbrit või millele on neid kirjutatud rohkem kui üks;
2) millele kirjutatud numbriga kandidaati ei kandideeri noortevolikogu valimistel;
3) millele kirjutatud kandidaadi registreerimisnumber on parandatud või;
4) millele kirjutatud kandidaadi registreerimisnumber ei ole loetav.
(5) Kui hääletussedelile ei ole kirjutatud ühegi kandidaadi registreerimisnumbrit, kuid valija tahe on üheselt arusaadav, loetakse hääletussedel kehtivaks.
(6) Pärast hääletamistulemuste kindlakstegemist pakitakse kehtivad sedelid kandidaatide kaupa, eraldi pakkidesse pannakse kehtetud sedelid, valijatele välja andmata jäänud sedelid ja valijate tagastatud rikutud sedelid. Pakile märgitakse, millised sedelid ja kui palju neid pakis on.
(7) Valituks osutuvad üheksa enim hääli saanud kandidaati, kui kandidaate on rohkem kui üheksa või kõik hääli saanud kandidaadid kui kandidaatide arv jääb vahemikku 7-9.
(8) Valimistulemused avaldatakse hiljemalt kolmandal päeval pärast valimisi Kohila valla veebilehel.
(1) Noortevolikogu juhatus koosneb esimehest ning 1-2 aseesimehest.
(2) Noortevolikogu tegevust juhib esimees ja tema äraolekul aseesimees.
(3) Noortevolikogu esimees ja aseesimees valitakse noortevolikogu liikmete hulgast salajasel hääletusel koosseisu esimesel koosolekul.
(4) Noortevolikogu võib esimehe või aseesimehe vabastada enne tähtaega, kui selleks on mõjuv põhjus ja selle poolt hääletab 2/3 noortevolikogu liikmetest.
§ 7. Liikme väljaarvamine
(1) Liikme võib noortevolikogust välja arvata:
1) koosseisu häälteenamusega, kui liige ei täida põhimääruse kohaseid ülesandeid või kahjustab oma tegevusega noortevolikogu mainet;
2) kui liige pole mõjuva põhjuseta osalenud kolmel järjestikusel istungil;
3) liikme isikliku avalduse alusel.
(2) Liikme väljaarvamisel asendatakse liige valimistulemuste järjestuse alusel.
§ 8. Töökorraldus
(1) Noortevolikogu töövormiks on istung, mis toimub vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kord kvartalis.
(2) Noortevolikogu istungi kutsub kokku ja seda juhatab noortevolikogu esimees, tema äraolekul aseesimees.
(3) Noortevolikogu istung on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole koosseisust.
(4) Noortevolikogu võtab otsuseid vastu lihthäälteenamusega. Häälte võrdsel jagunemisel on otsustav volikogu esimehe hääl.
(5) Noortevolikogu istungid on avalikud.
(6) Noortevolikogu istungid protokollitakse ja protokollid säilitatakse valla dokumendihaldussüsteemis.
(7) Kord aastas esitab noortevolikogu ülevaate oma tegevuse kohta vallavolikogule.
(8) Noortevolikogu kehtestab vajadusel täpse tööplaani.
§ 9. Õigused ja kohustused
(1) Noortevolikogul on õigus:
1) oma eesmärkide realiseerimiseks kaasata oma tegevusse spetsialiste ja korraldada küsitlusi olemasolevate vahendite piires;
2) tutvuda noori puudutavate õigusaktide eelnõudega enne küsimuste läbi vaatamist vallavolikogus ja valitsuses;
3) saada informatsiooni vallavolikogu ja vallavalitsuse liikmetelt noori puudutavate eelnõude kohta;
4) arutada Kohila valla noori puudutavaid küsimusi ning teha ettepanekuid vallavolikogule ja vallavalitsusele;
5) teha ettepanek vallavolikogu komisjoni esimehele noortevolikogu esindajate määramiseks vallavolikogu komisjonide liikmeteks;
6) moodustada töörühmi ja algatada teemaarutelusid;
7) algatada noorteprojekte;
8) valida liikmete hulgast isik või isikud, kes osalevad riiklikes ja rahvusvahelistes noortevõrgustikes;
9) kasutada vallavalitsuse ruume koosolekute pidamiseks.
(2) Noortevolikogul on kohustus:
1) arvestada valla noorte ettepanekuid;
2) teavitada valla noori noorsootöö alastest otsustest ja tegevustest ning olla noortele nähtav;
3) toetada ja aidata kaasa valla noorsootöö arendamisele.
(3) Noortevolikogu on aruandekohuslane vallavolikogu ees vallavolikogu eelarvest saadud rahaliste vahendite kasutamise osas.
§ 10. Tegevuse lõpetamine
Noortevolikogu tegevuse lõpetab vallavolikogu noortevolikogu ettepanekul või seaduses sätestatud alusel.