text:
Eelotsusetaotlus – Sotsiaalpoliitika – Direktiiv 2000/78/EÜ – Võrdne kohtlemine – Kirikute või muude usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega organisatsioonide kutsetegevus – Kutsenõuded – Heas usus tegutsemine ja lojaalsus kiriku või organisatsiooni eetosele – Mõiste – Erinev kohtlemine usutunnistuse või veendumuste alusel – Katoliiklasest juhtivtöötaja töölepingu ülesütlemine uue ilmaliku abielu tõttu, mis sõlmiti pärast abielulahutust
Kohtuasjas C‑68/17,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Bundesarbeitsgerichti (Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim töökohus) 28. juuli 2016. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 9. veebruaril 2017, menetluses
koosseisus: president K. Lenaerts, asepresident A. Tizzano, kodade presidendid R. Silva de Lapuerta, T. von Danwitz, J. L. da Cruz Vilaça, A. Rosas ja J. Malenovský, kohtunikud E. Juhász, M. Safjan, D. Šváby, A. Prechal, F. Biltgen (ettekandja), K. Jürimäe, M. Vilaras ja E. Regan,
arvestades kirjalikku menetlust ja 27. veebruari 2018. aasta kohtuistungil esitatut,
– IR, esindajad: Rechtsanwalt B. Göpfert ning M. Ruffert ja G. Thüsing,
– Poola valitsus, esindajad: B. Majczyna, A. Siwek ja M. Szwarc,
– Euroopa Komisjon, esindajad: D. Martin ja B.‑R. Killmann,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT 2000, L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79), artikli 4 lõike 2 tõlgendamist.
2 Taotlus on esitatud IQ ja tema tööandja IRi vahelises kohtuvaidluses, mis puudutab JQ töölepingu ülesütlemise seaduslikkust, kuivõrd ülesütlemist põhjendati sellega, et IQ väidetavalt rikkus kohustust tegutseda heas usus ja IRi eetosele lojaalselt.
3 Direktiivi 2000/78 põhjendustes 4, 23, 24 ja 29 on märgitud:
„(4) Kõikide võrdsus seaduse ees ja kaitse diskrimineerimise eest on inimõigus, mida tunnustatakse inimõiguste ülddeklaratsioonis, ÜRO konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ÜRO paktides kodaniku- ja poliitiliste õiguste ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kohta ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis, millele kõik liikmesriigid on alla kirjutanud. Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooniga nr 111 keelatakse diskrimineerimine töö saamise ja kutsealale pääsemise valdkonnas.
(29) Isikutele, keda on usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu diskrimineeritud, tuleks tagada piisavad õiguskaitsevahendid. Tõhusama kaitse pakkumiseks tuleks organisatsioonidele või juriidilistele isikutele anda õigus, kui liikmesriigid nii määravad, esineda menetlustes ohvri nimel või toetuseks, ilma et see piiraks siseriiklike kohtus esindamise ja kohtuliku kaitse menetlusnormide kohaldamist.“
5 Direktiivi artikli 2 lõigetes 1 ja 2 on ette nähtud:
„1. Olenemata artikli 2 lõigetest 1 ja 2, võivad liikmesriigid ette näha, et erinevat kohtlemist ükskõik millise artiklis 1 nimetatud põhjusega seotud omaduse alusel ei peeta diskrimineerimiseks, kui see omadus on teatud kutsetegevuse laadi või sellega liituvate tingimuste tõttu oluline ja määrav kutsenõue, tingimusel et eesmärk on õigustatud ja nõue sellega proportsionaalne.
2. Liikmesriigid võivad säilitada käesoleva direktiivi vastuvõtmise päeval jõus olevad siseriiklikud õigusaktid või kehtestada uusi õigusakte, mis sisaldavad käesoleva direktiivi vastuvõtmise päeval kehtivaid siseriiklikke tavasid, mille kohaselt kutsetegevuse puhul kirikutes ja teistes usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega avalikes või eraorganisatsioonides ei peeta isiku erinevat kohtlemist tema diskrimineerimiseks usutunnistuse või veendumuste alusel, kui isiku usutunnistus või veendumus on nimetatud tegevuse laadi või [selle konteksti] tõttu [organisatsiooni eetose seisukohast oluline, õiguspärane ja põhjendatud] kutsenõue. Erineva kohtlemise rakendamisel võetakse arvesse liikmesriigi põhiseaduse sätteid ja põhimõtteid ning ühenduse õiguse üldisi põhimõtteid ning sellega ei tohiks õigustada diskrimineerimist mingil muul alusel.
7 Direktiivi 2000/78 artikli 9 lõikes 1 on ette nähtud:
„Liikmesriigid tagavad, et igaühel, kes leiab, et teda on võrdse kohtlemise põhimõtte eiramise tõttu koheldud õigusvastaselt, oleks võimalik kasutada käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmiseks ettenähtud haldus- või kohtumenetlust, kaasa arvatud lepitusmenetlust, isegi juhul, kui see töösuhe, millega väidetav diskrimineerimine kaasnes, on lõppenud.“
8 Direktiivi artikli 10 lõikes 1 on sätestatud:
„Liikmesriigid võtavad kooskõlas oma siseriikliku kohtusüsteemiga vajalikud meetmed tagamaks, et kui isik, kes leiab, et ta on võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamata jätmise tõttu kannatanud, esitab kohtule või muule pädevale asutusele asjaolud, mille põhjal võib eeldada, et on toimunud otsene või kaudne diskrimineerimine, peab kostja tõendama, et võrdse kohtlemise põhimõtet ei ole rikutud.“
9 Saksamaa Liitvabariigi 23. mai 1949. aasta põhiseaduse (Grundgesetz für die Bundesrepublik Deutschland; BGBl. 1949 I, lk 1; edaspidi „GG“) artikli 4 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud:
„(1) Usu- ja südametunnistusevabadus ning usutunnistuse ja filosoofiliste veendumuste väljendamise vabadus on puutumatud.
(2) Usutunnistuse segamatu järgimine on tagatud.“
10 GG artikli 140 kohaselt on 11. augusti 1919. aasta Weimari põhiseaduse (Weimarer Reichsverfassung, edaspidi „WRV“) artiklid 136–139 ja 141 GG lahutamatu osa.
11 WRV artiklis 137 on ette nähtud:
„1. Riigikirikut ei ole.
2. Usuliste ühenduste asutamise vabadus on tagatud. Saksa Riigi territooriumil võivad need piiranguteta liituda.
3. Usulised ühendused reguleerivad ja haldavad oma tegevust sõltumatult seaduse piires, mis kehtib kõigi suhtes. Nad täidavad oma ametikohti ilma riigi ja kohalike omavalitsusüksuste osalemiseta.
7. Ühingud, mille eesmärk on viljeleda ühiskonnas mõnda filosoofilist veendumust, on usuliste ühendustega võrdsustatud.“
12 Bundesverfassungsgerichti (Saksamaa Liitvabariigi konstitutsioonikohus) kohtupraktika kohaselt on kiriku enesemääramisõigus, mis on tagatud GG artikliga 140 koostoimes WRV artikli 137 lõikega 3, mitte ainult kirikutel kui usulistel ühendustel endil, vaid ka kõigil nendega teatud kindlal viisil seotud organisatsioonidel, juhul, kui ja määral, mil nad on kiriku usuliste tõekspidamiste kohaselt ning nende endi eesmärkide või ülesannete kohaselt ellu kutsutud enda kanda võtma ja täitma kiriku ülesandeid ja missiooni.
Seadus kaitse kohta töölepingu ülesütlemisel
13 25. augusti 1969. aasta seaduse kaitse kohta töölepingu ülesütlemisel (Kündigungsschutzgesetz; BGBl. 1969 I, lk 1317) põhikohtuasjas kohaldatava redaktsiooni §‑s 1 on ette nähtud:
„Sotsiaalselt põhjendamatud töölepingu ülesütlemised
(1) Sellise töötaja töölepingu ülesütlemine, kelle töösuhe kestis sama ettevõtja juures katkematult kauem kui kuus kuud, on tühine, kui ülesütlemine on sotsiaalselt põhjendamatu.
(2) Töölepingu ülesütlemine on sotsiaalselt põhjendamatu, kui seda ei tingi töötaja isiku või käitumisega seotud põhjused või ettevõtja tegevusest tulenevad tungivad vajadused, mis takistavad töötajal selle ettevõtja juures töötamist jätkata. […]“
14 14. augusti 2006. aasta üldise võrdse kohtlemise seadusega (Allgemeines Gleichbehandlungsgesetz; BGBl. 2006 I, lk 1897, edaspidi „AGG“) võeti direktiiv 2000/78 Saksa õigusesse üle.
15 AGG §‑s 1, milles on määratletud seaduse eesmärk, on sätestatud:
„Käesoleva seaduse eesmärk on hoida ära või kaotada igasugune ebasoodsam kohtlemine rassi, etnilise päritolu, soo, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu.“
16 AGG § 7 lõikes 1 on sätestatud:
„Töötajaid ei tohi diskrimineerida ühelgi §‑s 1 loetletud põhjusel; see keeld kehtib ka siis, kui diskrimineerija diskrimineerimisel üksnes oletab, et esineb mõni §‑s 1 loetletud põhjustest.“
17 AGG §‑s 9 on ette nähtud:
„1. Ilma et see mõjutaks [käesoleva seaduse] § 8, on usutunnistusest või veendumusest tingitud erinev kohtlemine töötamise korral usukogukondades, nendega seotud organisatsioonides, olenemata nende õiguslikust vormist, või ühingutes, mille eesmärk on edendada ühiskonnas üht või teist usutunnistust või veendumust, lubatav, kui teatud usutunnistus või veendumus on usukogukonna või ühingu enda tõekspidamisi arvesse võttes selle [usukogukonna või ühingu] enesemääramisõiguse või tegevuse laadi tõttu põhjendatud kutsenõue.
2. Usutunnistuse või veendumuste alusel erineva kohtlemise keeld ei piira lõikes 1 nimetatud usukogukondade ning nendega seotud mis tahes õiguslikus vormis organisatsioonide ja ühingute, mille eesmärk on edendada ühiskonnas üht või teist usutunnistust või veendumust, õigust nõuda oma töötajatelt heas usus ja lojaalset tegutsemist vastavalt nende tõekspidamistele.“
18 Kanoonilise õiguse seadustiku (Codex Iuris Canonici) kaanonis 1085 on ette nähtud:
„(1) Varasema abielusidemega seotud isiku [abiellumine on tühine], isegi kui varasem abielu on konsumeerimata.
(2) Isegi kui esimene abielu on mis tahes põhjusel tühine või kehtetuks tunnistatud, ei ole lubatud sõlmida uut abielu enne, kui esimese abielu tühisus või kehtetuks tunnistamine on õiguspäraselt ja kindlalt tuvastatud.“
19 22. septembril 1993 kehtestatud kiriklike töösuhete raames kiriku teenimise põhimääruse (Grundordnung des kirchlichen Dienstes im Rahmen kirchlicher Arbeitsverhältnisse; Amtsblatt des Erzbistums Köln, lk 222, edaspidi „GrO 1993“) artiklis 1 on ette nähtud:
„Kiriku teenimise aluspõhimõtted
Kõik katoliku kiriku mõnes organisatsioonis tegutsevad isikud panustavad sõltumata nende tööõiguslikust staatusest oma töö kaudu koos sellesse, et organisatsioonil oleks võimalik täita oma osa kiriku missiooni elluviimises (teenistuskogukond). […]“
20 GrO 1993 artikkel 4 „Lojaalsuskohustused“ on sõnastatud järgmiselt:
„(1) Katoliiklasest töötajatelt oodatakse, et nad tunnistavad ja järgivad katoliikliku usu- ja kombeõpetuse põhimõtteid. Eriti nõutav on katoliikliku usu- ja kombeõpetuse põhimõtteid järgiv elukorraldus hingehoiuga seotud, katehheetilise ja kasvatusliku sisuga töös ning missio canonica õpetusloaga töötajate puhul. See kehtib ka juhtivtöötajate suhtes.
(2) Mittekatoliiklasest kristlikelt töötajatelt oodatakse evangeeliumi tõdede ja väärtuste austamist ning kaasaaitamist nende edendamisele organisatsioonis.
(4) Kõik töötajad peavad hoiduma kirikuvaenulikust tegevusest. Töötajad ei tohi oma isikliku elu ega töise tegevuse raames kahjustada kiriku ja enda tööandjaks oleva organisatsiooni usaldusväärsust.“
21 GrO 1993 artiklis 5 „Lojaalsuskohustuste rikkumine“ on sätestatud:
„(1) Kui töötaja ei vasta enam töökoha saamiseks ette nähtud nõuetele, peab tööandja püüdma töötajat nõustamise abil veenma seda puudust jäädavalt kõrvaldama. […] Viimase meetmena tuleb kõne alla töölepingu ülesütlemine.
– kiriku usukäsituse ja õiguskorra seisukohalt kehtetu abielu sõlmimine;
(3) Kui tegevusega, mis lõike 2 kohaselt annab üldjuhul alust töölepingu ülesütlemiseks, tegeleb juhtivtöötaja […], välistab see võimaluse selle töötajaga töösuhet jätkata. Erandina võib jätta töölepingu üles ütlemata juhul, kui ülesütlemine on konkreetse juhtumi kaalukaid põhjusi arvestades ebaproportsionaalne.“
22 Nordrhein-Westfaleni katoliiklike haiglate 5. novembri 1996. aasta põhimääruses (Grundordnung für katholische Krankenhäuser in Nordrhein-Westfalen; Amtsblatt des Erzbistums Köln, lk 321) on ette nähtud:
„A. Kirikuga seotus
(6) Haiglapidajale on siduv kiriku juures töötamise kohta Saksa piiskoppide ühisavalduse alusel vastu võetud [GrO 1993] koos muudatuste ja täiendustega. Juhtivtöötajad põhimääruse tähenduses on haigla juhtkonna töötajad ja osakondade peaarstid.“
23 IR on Saksa õiguse alusel asutatud osaühing. Selle tegevusala on rooma-katoliku kiriku eluviisi ja olemuse väljendusena Caritase (rahvusvaheline katoliku heategevusorganisatsioonide konföderatsioon) ülesannete täitmine, sealhulgas haiglate käitamine. IRi põhieesmärk ei ole tulunduslik ja ta allub Kölni (Saksamaa) katoliku peapiiskopi järelevalvele.
24 JQ on katoliiklane. Hariduselt on ta arst ning alates 2000. aastast on ta töötanud IRi juures haigla sisehaiguste osakonna peaarstina töölepingu alusel, mis on sõlmitud GrO 1993 alusel.
25 JQ abielu sõlmiti katoliku riituse järgi. Tema esimene abikaasa asus 2005. aastal temast lahus elama ja nende abielu lahutati märtsis 2008. Augustis 2008 sõlmis JQ oma uue elukaaslasega ilmaliku abielu, ilma et esimest abielu oleks kehtetuks tunnistatud.
26 Kui IR uuest abielust teada sai, ütles ta 30. märtsi 2009. aasta kirjaga JQ töölepingu alates 30. septembrist 2009 üles.
27 JQ esitas ülesütlemise vaidlustamiseks Arbeitsgerichtile (töökohus, Saksamaa) hagi, milles väitis, et tema uuesti abiellumine ei ole õiguspärane alus töölepingu ülesütlemiseks. JQ arvates rikub tema töölepingu ülesütlemine võrdse kohtlemise põhimõtet, kuna GrO 1993 kohaselt ei põhjustaks sellise peaarsti uuesti abiellumine, kes on protestant või kellel puuduvad usulised veendumused, mingeid tagajärgi tema töösuhtele IRiga.
28 IR väitis, et JQ töölepingu ülesütlemine oli sotsiaalselt põhjendatud. Arvestades, et ta oli GrO 1993 artikli 5 lõike 3 tähenduses juhtivtöötaja, rikkus ta kanoonilise õiguse seisukohalt kehtetusse abiellu astudes oluliselt kohustusi, mis tulenevad IRiga sõlmitud töölepingust.
29 Arbeitsgericht (töökohus) rahuldas JQ hagi. Kuna apellatsioonkaebuse, mille IR selle otsuse peale esitas, jättis Landesarbeitsgericht (liidumaa kõrgeim töökohus, Saksamaa) rahuldamata, esitas IR kassatsioonkaebuse Bundesarbeitsgerichtile (Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim töökohus), kes jättis selle 8. septembri 2011. aasta otsusega rahuldamata, kuna ta leidis sisuliselt, et JQ töölepingu ülesütlemine ei olnud põhjendatud, sest IR ei ütleks uuesti abiellumise korral töölepingut üles JQga samalaadsel töökohal töötavatel isikutel, kes ei ole katoliiklased.
30 IR pöördus Bundesverfassungsgerichti (Saksamaa Liitvabariigi konstitutsioonikohus) poole. See kohus tühistas 22. oktoobri 2014. aasta määrusega Bundesarbeitsgerichti (Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim töökohus) otsuse ja saatis kohtuasja viimasele tagasi.
31 Bundesarbeitsgericht (Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim töökohus) leiab, et põhikohtuasja lahendus sõltub sellest, kas JQ töölepingu ülesütlemine IRi poolt on AGG § 9 lõike 2 kohaselt seaduslik. See kohus märgib siiski, et nimetatud sätet tuleb tõlgendada kooskõlas liidu õigusega ja järelikult sõltub vaidluse lahendus sellest, kuidas tõlgendada direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 teist lõiku, mis on AGG § 9 lõikega 2 riigisisesesse õigusesse üle võetud.
32 Täpsemalt on eelotsusetaotluse esitanud kohtul tekkinud esiteks küsimus, kas katoliku kirikule kuuluva eraõigusliku kapitaliühinguna on IR hõlmatud direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 teise lõigu kohaldamisalasse ja kas tal on seega õigus oma töötajatelt nõuda tegutsemist heas usus ja lojaalsust selle kiriku eetosele. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu hinnangul ei ole välistatud, et liidu õigusega on vastuolus see, kui niisugune äriühing, mis on asutatud eraõiguse alusel ja mis tegutseb tervishoiusektoris turutingimustel, võib tugineda kiriku eriõigustele.
33 Sellega seoses arutleb eelotsusetaotluse esitanud kohus, kas kirikud või muud usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega avalikud või eraorganisatsioonid võivad ise lõplikult kindlaks määrata, mis on käsitatav tegutsemisena heas usus ja lojaalsusena „organisatsiooni eetosele“ direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses, ning kas need organisatsioonid võivad seejuures – nagu Saksa konstitutsiooniline õigus neil lubab – autonoomselt ette näha ka samade juhtivate töökohtade jaoks lojaalsuskohustuste eri tasemed ainuüksi töötajate usutunnistust arvesse võttes.
34 Teiseks märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus, et pärast seda, kui Euroopa Kohus on tõlgendanud direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 teist lõiku, peab ta kõiki riigisiseseid õigusnorme arvesse võttes ja riigisisese õigusega tunnustatud tõlgendamismeetodeid kohaldades otsustama, kas ja millises ulatuses saab AGG § 9 lõiget 2 tõlgendada kooskõlas direktiivi 2000/78 artikli 4 lõikega 2, ning juhul, kui seda riigisisest sätet ei ole võimalik kooskõlaliselt tõlgendada, siis kas see säte tuleb jätta täielikult või osaliselt kohaldamata.
35 Sellega seoses on eelotsusetaotluse esitanud kohtul tekkinud esiteks küsimus, kas usutunnistuse või veendumuste alusel diskrimineerimise keeld, mida on tunnustatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 21 lõikes 1, annab isikule subjektiivse õiguse, millele ta saab tugineda liikmesriigi kohtutes ja mis eraõiguslike isikute vahelises vaidluses kohustab neid kohtuid hoiduma selle keeluga vastuolus olevate riigisiseste sätete kohaldamisest. Mööndes, et harta jõustus alles 1. detsembril 2009, samas kui põhikohtuasjas kõne all olev töölepingu ülesütlemine leidis aset märtsis 2009, täpsustab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et ei saa välistada, et juba enne harta jõustumist kehtis usutunnistuse või veendumuste alusel mis tahes diskrimineerimise keeld kui liidu õiguse üldpõhimõte. Liidu õiguse esimuse põhimõtte kohaselt prevaleerib aga liidu õigus riigisisese õiguse, sealhulgas konstitutsioonilise õiguse üle.
36 Kolmandaks küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus, milliste kriteeriumide alusel tuleb kindlaks teha, kas heas usus tegutsemise ja lojaalsuse nõue on direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 teise lõiguga kooskõlas.
37 Neil asjaoludel otsustas Bundesarbeitsgericht (Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim töökohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas [direktiivi 2000/78] artikli 4 lõike 2 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et kirik võib siduvalt otsustada, et selline organisatsioon nagu põhikohtuasja kostja peab juhtival ametikohal töötavatele isikutele esitatud lojaalse ja heas usus käitumise nõude puhul eristama sama usutunnistusega töötajaid nendest, kellel on muu usutunnistus või kes ei ole usklikud?
2. Kui esimesele küsimusele tuleb vastata eitavalt, siis:
a) kas selline riigisisene õigusnorm nagu käesolevas asjas [AGG] § 9 lõige 2, mille kohaselt erinev kohtlemine töötaja usutunnistuse alusel võib olla põhjendatud kiriku tõekspidamiste tõttu, tuleb jätta kohaldamata?
b) Millised tingimused kehtivad direktiivi [2000/78] artikli 4 lõike 2 teise lõigu kohaselt kiriku või selles sättes nimetatud muu organisatsiooni töötajate suhtes kehtivale nõudele tegutseda organisatsiooni eetose seisukohast lojaalselt ja heas usus?“
Esimene küsimus ja teise küsimuse teine osa
38 Esimese küsimusega ja teise küsimuse teise osaga, mida tuleb analüüsida koos, palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et kirik või muu usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega organisatsioon, kes haldab eraõigusliku kapitaliühingu vormis toimivat haiglat, võib lõplikult otsustada kehtestada oma juhtivtöötajatele heas usus ja lojaalselt tegutsemise nõuded, mis erinevad olenevalt nende töötajate usutunnistusest või selle puudumisest, ning kui see ei ole nii, siis milliste kriteeriumide alusel tuleb igal üksikjuhtumil kontrollida, kas sellised nõuded on viidatud sättega kooskõlas.
39 Arvestades selgitusi, mis eelotsusetaotluse esitanud kohus oma esimese küsimuse kohta andis, tuleb esimesena seoses direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 teise lõigu isikulise kohaldamisalaga kindlaks teha, kas asjaolu, et põhikohtuasjas oma töötajatelt heas usus ja lojaalset tegutsemist nõudnud üksus on eraõiguslik kapitaliühing, võib tal takistada sellele sättele tugineda.
40 Sellega seoses tuleb tõdeda, et arvestades, et direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 teises lõigus on selle isikulise kohaldamisala määratlemisel kasutatud üldist sõnastust ehk sõnu „kiriku[d] ja teis[ed] […] avalik[ud] või eraorganisatsioonid[…]“, ei saa asjaomase üksuse õiguslikku laadi ja vormi puudutavad kaalutlused mõjutada selle sätte kohaldatavust niisugusele olukorrale, nagu on kõne all põhikohtuasjas. Täpsemalt hõlmab viide eraorganisatsioonidele üksusi, mis nagu IR on asutatud eraõiguse alusel.
41 Samas tuleb esiteks täpsustada, et direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 teine lõik on kohaldatav ainult kirikutele ja muudele „usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega“ avalikele või eraorganisatsioonidele.
42 Teiseks tuleb märkida, et direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 teises lõigus on viidatud kirikute või organisatsioonide heaks „töötavatele isikutele“, mis tähendab, et selle sätte kohaldamisala hõlmab nagu direktiivi artikli 4 lõike 2 esimene lõik nende isikute kutsetegevust.
43 Mis puudutab teisena direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 teise lõigu kohaldamise kontrollimist liikmesriigi kohtute poolt, siis väärib märkimist, et Euroopa Kohus leidis kohtuasjas, mis käsitles selle direktiivi artikli 4 lõike 2 esimese lõigu tõlgendamist, et viimati nimetatud sätet tuleb tõlgendada nii, et kui kirik või muu usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega organisatsioon väidab niisuguse otsuse või akti põhjendamisel, millega lükatakse tagasi tema vabale töökohale kandideerinud isiku kandidatuur, et asjasse puutuva tegevuse laadi või selle konteksti tõttu on usutunnistus kiriku või organisatsiooni eetose seisukohast oluline, õiguspärane ja põhjendatud kutsenõue, peab selle väite üle saama vajaduse korral teostada tõhusat kohtulikku kontrolli eesmärgiga tagada, et konkreetsel juhul on selles sättes nimetatud kriteeriumid täidetud (17. aprilli 2018. aasta kohtuotsus Egenberger, C‑414/16, EU:C:2018:257, punkt 59).
44 Asjaolu, et direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 esimeses lõigus on viidatud selle direktiivi vastuvõtmise päeval jõus olnud riigisisesele õigusele, nagu ka sel päeval kehtinud riigisisestele tavadele, ei saa pealegi tõlgendada nii, et see lubab liikmesriikidel välistada võimaluse teostada tõhusat kohtulikku kontrolli selle sättega kehtestatud kriteeriumide täitmise üle (vt selle kohta 17. aprilli 2018. aasta kohtuotsus Egenberger, C‑414/16, EU:C:2018:257, punkt 54).
45 Kaalutlused, mis Euroopa Kohus esitas tõhusa kohtuliku kontrolli nõude toetuseks ja mis põhinesid direktiivi 2000/78 eesmärgil, selle artikli 4 lõike 2 kontekstil, tagatistel, mida artiklitega 9 ja 10 nõutakse liikmesriikidelt, et kindlustada direktiivist tulenevate kohustuste täitmine ja nende isikute kaitse, kes leiavad, et neid on diskrimineeritud, ning harta artikliga 47 tunnustatud õigusel tõhusale kohtulikule kaitsele (vt selle kohta 17. aprilli 2018. aasta kohtuotsus Egenberger, C‑414/16, EU:C:2018:257, punktid 47–49), kehtivad samamoodi niisugustel asjaoludel nagu põhikohtuasjas, kus eraorganisatsioon põhjendab ühe oma töötaja töölepingu ülesütlemise otsust väitega, et töötaja ei tegutsenud sama direktiivi artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses heas usus ja organisatsiooni eetosele lojaalselt.
46 Võrreldes direktiivi artikli 4 lõike 2 esimese lõiguga, sisaldab teine lõik nimelt täpsustust, mille kohaselt kutsenõuete hulgas, mida kirik või muu usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega avalik või eraorganisatsioon võib nõuda tema heaks töötavatelt isikutelt, on nõue, et need isikud tegutseksid heas usus ja lojaalselt kiriku või organisatsiooni eetosele. Nagu nähtub kiillausest „[k]ui käesoleva direktiivi muid sätteid järgitakse“, tuleb selle õiguse teostamisel siiski järgida direktiivi 2000/78 muid sätteid, eriti direktiivi artikli 4 lõike 2 esimese lõiguga kehtestatud kriteeriume, mille suhtes peab vajaduse korral olema võimalik läbi viia tõhus kohtulik kontroll, nagu käesoleva kohtuotsuse punktis 43 märgitud.
47 Vastupidi sellele, mida väitsid IR ja Saksamaa valitsus, ei või sellise heas usus ja lojaalselt tegutsemise nõude õiguspärasuse analüüsimisel, mille on kehtestanud kirik või muu usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega organisatsioon, seega lähtuda üksnes riigisisesest õigusest, vaid arvesse tuleb võtta direktiivi 2000/78 artikli 4 lõiget 2 ja selles sätestatud kriteeriume, mille järgimine ei tohi tõhusa kohtuliku kontrolli alt välja jääda.
48 ELTL artikkel 17 seda järeldust ei muuda. Nimelt esiteks on selle sätte sõnastus sisuliselt sama Amsterdami lepingu lõppaktile lisatud deklaratsiooniga nr 11 kirikute ja mitteusuliste organisatsioonide staatuse kohta. Asjaolu, et direktiivi 2000/78 põhjenduses 24 on sellele deklaratsioonile sõnaselgelt viidatud, näitab selgelt, et liidu seadusandja on seda deklaratsiooni direktiivi, eriti aga selle artikli 4 lõike 2 vastuvõtmisel kindlasti arvesse võtnud, sest see säte viitab konkreetselt direktiivi vastuvõtmise päeval jõus olevatele riigisisestele õigusaktidele ja tavadele. Teiseks väljendab ELTL artikkel 17 küll liidu neutraalsust küsimuses, kuidas liikmesriigid korraldavad oma suhteid kirikute ja usuühenduste või -kogukondadega, kuid ei võimalda olukorda, kus direktiivi 2000/78 artikli 4 lõikes 2 sätestatud kriteeriumide täitmise üle tõhusat kohtulikku kontrolli et teostata (vt selle kohta 17. aprilli 2018. aasta kohtuotsus Egenberger, C‑414/16, EU:C:2018:257, punktid 56–58).
49 Mis puudutab kolmandana direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 teise lõigu kohaldamise tingimusi, siis tuleb käesoleva kohtuotsuse punktis 46 märgitut silmas pidades rõhutada, et erineva kohtlemise korral, mis on seotud heas usus ja tööandja eetosele lojaalselt tegutsemise nõudega, nagu on kõne all põhikohtuasjas, ja mille suhtes puudub vaidlus, et see põhineb ainult töötajate usutunnistusel, tuleb järgida eelkõige direktiivi artikli 4 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud kriteeriume.
50 Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et nimetatud sättest nähtub selgelt, et olenevalt olukorrast võivad usutunnistus või veendumused kujutada endast selle sätte tähenduses kiriku või organisatsiooni eetost silmas pidades olulist, õiguspärast ja põhjendatud kutsenõuet siis, kui selle tingib tegevuse „laad“ või selle „kontekst“. Nii sõltub usutunnistuse või veendumuste alusel erineva kohtlemise õiguspärasus viimati nimetatud sätte seisukohast sellest, kas esineb objektiivselt kontrollitav otsene seos tööandja kehtestatud kutsenõude ja asjasse puutuva tegevuse vahel. Selline seos võib tuleneda kas tegevuse laadist, näiteks kui selle raames tuleb osaleda kiriku või asjasse puutuva organisatsiooni eetose määratlemisel või panustada usu kuulutamise missiooni, või selle tegevuse tingimustest, nagu vajadus tagada kiriku või organisatsiooni usaldusväärne esindamine sellest väljaspool (vt selle kohta 17. aprilli 2018. aasta kohtuotsus Egenberger, C‑414/16, EU:C:2018:257, punktid 62 ja 63).
51 Mis puudutab täpsemalt direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 esimese lõiguga kehtestatud kolme kriteeriumi, siis täpsustas Euroopa Kohus kõigepealt, et omadussõna „oluline“ kasutamine tähendab, et sellisesse usku kuulumine või niisuguste veendumuste jagamine, millel põhineb asjasse puutuva kiriku või organisatsiooni eetos, peab olema vajalik selle kutsetegevuse olulisuse tõttu selle eetose kinnistamisel või kiriku või organisatsiooni õiguse autonoomiale teostamisel, nagu seda on tunnustatud ELTL artiklis 17 ja harta artiklis 10 (vt selle kohta 17. aprilli 2018. aasta kohtuotsus Egenberger, C‑414/16, EU:C:2018:257, punktid 50 ja 65).
52 Euroopa Kohus märkis seejärel, et termini „õiguspärasus“ kasutamine liidu seadusandja poolt näitab, et ta soovis tagada, et nõue kuuluda sellisesse usku või jagada niisuguseid veendumusi, millel põhineb asjasse puutuva kiriku või organisatsiooni eetos, ei täidaks eesmärki, mis ei ole seotud selle kiriku või organisatsiooni eetosega või tema õiguse autonoomiale teostamisega (17. aprilli 2018. aasta kohtuotsus Egenberger, C‑414/16, EU:C:2018:257, punkt 66).
53 Lõpuks ei tähenda termin „põhjendatud“ mitte ainult seda, et kontrolli direktiivi 2000/78 artikli 4 lõikes 2 nimetatud kriteeriumide järgimise üle saab teostada liikmesriigi kohus, vaid ka seda, et kirik või organisatsioon, kes on kutsenõude kehtestanud, on kohustatud asja faktilisi asjaolusid arvestades tõendama, et tema eetose või tema õiguse autonoomiale kahjustamise väidetav oht on tõenäoline ja oluline, mistõttu on sellise nõude kehtestamine vajalik (vt selle kohta 17. aprilli 2018. aasta kohtuotsus Egenberger, C‑414/16, EU:C:2018:257, punkt 67).
54 Direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 esimeses lõigus nimetatud nõue peab aga olema kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, mis tähendab, et liikmesriigi kohtud peavad kontrollima, kas see nõue on sobiv ega lähe kaugemale sellest, mis on seatud eesmärgi saavutamiseks vajalik (17. aprilli 2018. aasta kohtuotsus Egenberger, C‑414/16, EU:C:2018:257, punkt 68).
55 Käesoleva kohtuotsuse punktides 49–54 esile toodud kaalutlustest järeldub, et kirik või muu usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega avalik või eraorganisatsioon võib seoses heas usus ja kõnealusele eetosele lojaalselt tegutsemise nõudega kohelda oma juhtivtöötajaid erinevalt olenevalt sellest, kas nad kuuluvad selle kiriku või muu organisatsiooni usku või jagavad selle veendumusi, üksnes juhul, kui asjaomase kutsetegevuse laadi või selle konteksti tõttu on usutunnistus või veendumused nimetatud eetose seisukohast oluline, õiguspärane ja põhjendatud kutsenõue.
56 Sellega seoses tuleb märkida, et kuigi liikmesriigi kohus, kes ainsana on pädev faktilisi asjaolusid hindama, peab lõppastmes kindlaks tegema, kas heas usus ja lojaalse tegutsemise nõude kehtestamine ainult nendele juhtivtöötajatele, kes kuuluvad sellesse usku või jagavad neid veendumusi, millel põhineb asjasse puutuva kiriku või organisatsiooni eetos, vastab olulisele, õiguspärasele ja põhjendatud kutsenõudele direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 esimese lõigu tähenduses, on Euroopa Kohtul siiski pädevus anda põhikohtuasja toimiku ning talle esitatud kirjalike ja suuliste seisukohtade põhjal juhiseid, et võimaldada liikmesriigi kohtul teha otsus tema lahendatavas konkreetses vaidluses.
57 Käesoleval juhul puudutab põhikohtuasjas kõne all olev nõue katoliku kiriku eetose konkreetse aspekti ehk kirikliku abielu pühaduse ja lahutamatuse nõude järgimist.
58 Sellise abielukäsituse omaksvõtmine ei näi aga IRi eetose kinnistamiseks vajalik, arvestades JQ kutsetegevust, kuivõrd see tegevus seisnes haiglas toimuvas meditsiinilises nõustamises ja raviteenuste osutamises ning tema juhitud sisehaiguste osakonna töö korraldamises. Seega ei näi see olevat kutsetegevuse oluline tingimus direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 esimese lõigu tähenduses, kuid seda peab eelotsusetaotluse esitanud kohus siiski kontrollima.
59 Seisukohta, et asjaomase organisatsiooni eetose selle koostisosa omaksvõtmine ei saa käesoleval juhul olla oluline kutsenõue, toetab asjaolu, mida kinnitas IR Euroopa Kohtu kohtuistungil ja mida kohtujurist tuletas meelde oma ettepaneku punktis 67, et meditsiinilise vastutusega töökohtadele, mis hõlmavad juhtimisülesandeid ja mis on analoogsed sellega, millel töötas JQ, on tööle võetud ka IR töötajaid, kes ei ole katoliiklased ja kelle suhtes seega ei kehti sama nõue tegutseda heas usus ja IR eetosele lojaalselt.
60 Seejärel tuleb märkida, et Euroopa Kohtule esitatud toimikut arvestades ei näi põhikohtuasjas kõne all olev nõue olevat direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 esimese lõigu tähenduses põhjendatud. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on siiski kontrollida, kas IR on tõendanud, et põhikohtuasja asjaolusid silmas pidades esineb tõenäoline ja oluline oht, et kahjustatakse tema eetost või tema õigust autonoomiale (vt selle kohta 17. aprilli 2018. aasta kohtuotsus Egenberger, C‑414/16, EU:C:2018:257, punkt 67).
61 Eespool toodud kaalutlustest järeldub, et esimesele küsimusele ja teise küsimuse teisele osale tuleb vastata, et direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et:
– esiteks ei või kirik või muu usutunnistusel või veendumustel põhineva eetosega organisatsioon, kes haldab eraõigusliku kapitaliühingu vormis toimivat haiglat, otsustada kehtestada oma juhtivtöötajatele heas usus ja selle eetosele lojaalselt tegutsemise nõudeid, mis erinevad olenevalt nende töötajate usutunnistusest või selle puudumisest, ilma et selle otsuse suhtes saaks vajaduse korral teostada tõhusat kohtulikku kontrolli, mille käigus tehakse kindlaks, kas direktiivi artikli 4 lõikes 2 sätestatud kriteeriumid on täidetud, ning
– teiseks on seoses heas usus ja kõnealusele eetosele lojaalselt tegutsemise nõudega juhtivtöötajate erinev kohtlemine olenevalt nende usutunnistusest või selle puudumisest direktiiviga kooskõlas üksnes juhul, kui asjaomase kutsetegevuse laadi või selle konteksti tõttu on usutunnistus või veendumused asjaomase kiriku või organisatsiooni eetose seisukohast oluline, õiguspärane ja põhjendatud kutsenõue, mis on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, ning seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
62 Teise küsimuse esimese osaga palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas liidu õiguse kohaselt on liikmesriigi kohtul kohustus jätta eraõiguslike isikute vahelises vaidluses kohaldamata riigisisene säte, mida ei ole võimalik tõlgendada nii, et see oleks direktiivi 2000/78 artikli 4 lõike 2 teise lõiguga kooskõlas.
63 Sellega seoses väärib märkimist, et liikmesriigi kohtute ülesanne on kõiki riigisiseseid õigusnorme arvesse võttes ja riigisisese õigusega tunnustatud tõlgendamismeetodeid kohaldades otsustada, kas ja millises ulatuses saab niisugust riigisisest sätet nagu AGG § 9 lõige 2 tõlgendada kooskõlas direktiivi 2000/78 artikli 4 lõikega 2, ilma et seda riigisisest sätet tõlgendataks contra legem (vt selle kohta 17. aprilli 2018. aasta kohtuotsus Egenberger, C‑414/16, EU:C:2018:257, punkt 71 ja seal viidatud kohtupraktika).
64 Euroopa Kohus on ka leidnud, et kooskõlalise tõlgendamise nõue hõlmab liikmesriigi kohtute kohustust vajaduse korral muuta väljakujunenud kohtupraktikat, kui see põhineb riigisisese õiguse tõlgendusel, mis ei ole kooskõlas direktiivi eesmärkidega (17. aprilli 2018. aasta kohtuotsus Egenberger, C‑414/16, EU:C:2018:257, punkt 72 ja seal viidatud kohtupraktika).
65 Seetõttu ei saa liikmesriigi kohus põhjendatult asuda seisukohale, et tal on võimatu tõlgendada riigisisest õiguse kooskõlas liidu õigusega ainult seetõttu, et seda sätet on järjepidevalt tõlgendatud selle õigusega vastuolus olevas tähenduses (17. aprilli 2018. aasta kohtuotsus Egenberger, C‑414/16, EU:C:2018:257, punkt 73 ja seal viidatud kohtupraktika).
66 Käesolevas asjas peab eelotsusetaotluse esitanud kohus seega kindlaks tegema, kas põhikohtuasjas kõne all olevale riigisisesele sättele saab anda tõlgenduse, mis on direktiiviga 2000/78 kooskõlas.
67 Juhuks kui tal on võimatu tõlgendada põhikohtuasjas käsitletavat riigisisest sätet kooskõlaliselt, tuleb esiteks täpsustada, et direktiivi 2000/78 endaga ei ole kehtestatud võrdse kohtlemise põhimõtet töö saamisel ja kutsealale pääsemisel –põhimõte, mille allikaks on erinevad rahvusvahelised instrumendid ja liikmesriikide ühised põhiseaduslikud tavad –, vaid selle eesmärk on üksnes kehtestada nendessamades valdkondades üldine raamistik, et võidelda erinevatel alustel, sealhulgas usutunnistuse ja veendumuste alusel diskrimineerimise vastu, nagu nähtub selle direktiivi pealkirjast ja artiklist 1 (17. aprilli 2018. aasta kohtuotsus Egenberger, C‑414/16, EU:C:2018:257, punkt 75 ja seal viidatud kohtupraktika).
68 Teiseks on liikmesriigi kohtul, kes leiab end eelmises punktis kirjeldatud olukorrast, kohustus oma pädevuse piires tagada liidu õigusest isikutele tulenevate õiguste kaitse ja liidu õiguse täielik toime, jättes vajaduse korral kohaldamata mis tahes riigisisese õigusnormi, mis on vastuolus usutunnistuse või veendumuste alusel diskrimineerimise keelu põhimõttega (vt vanuse alusel diskrimineerimise keelu põhimõtte kohta 19. aprilli 2016. aasta kohtuotsus DI, C‑441/14, EU:C:2016:278, punkt 35).
69 Nimelt enne seda, kui jõustus Lissaboni leping, millega anti hartale sama õiguslik väärtus nagu aluslepingutel, tulenes kõnealune põhimõte liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest. Usutunnistuse või veendumuste alusel igasuguse diskrimineerimise keeld on seega imperatiivne liidu õiguse üldpõhimõttena, mis on nüüd sätestatud harta artiklis 21, ning on iseenesest piisav, et isikutel tekiks subjektiivne õigus, millele nad saavad liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluvat valdkonda puudutavas vaidluses vahetult tugineda (vt selle kohta 17. aprilli 2018. aasta kohtuotsus Egenberger, C‑414/16, EU:C:2018:257, punkt 76).
70 Järelikult põhikohtuasjas peab eelotsusetaotluse esitanud kohus juhul, kui ta leiab, et tal on võimatu tagada asjaomase riigisisese sätte tõlgendamine kooskõlas liidu õigusega, jätma selle sätte kohaldamata.
71 Eespool toodud kaalutlusi arvestades tuleb teise küsimuse esimesele osale vastata, et liikmesriigi kohtul, kes lahendab kahe eraõigusliku isiku vahelist vaidlust, on juhul, kui tal ei ole võimalik tõlgendada kohaldatavat riigisisest õigust nii, et see oleks direktiivi 2000/78 artikli 4 lõikega 2 kooskõlas, kohustus oma pädevuse piires tagada isikutele liidu õiguse üldpõhimõtetest – nagu usutunnistuse või veendumuste alusel diskrimineerimise keelu põhimõte, mis on nüüd sätestatud harta artiklis 21 – tulenevate õiguste kaitse ja sellest tulenevate õiguste täielik toime, jättes vajaduse korral kohaldamata mis tahes vastuolus oleva riigisisese õigusnormi.
1. Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 4 lõike 2 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et:
2. Liikmesriigi kohtul, kes lahendab kahe eraõigusliku isiku vahelist vaidlust, on juhul, kui tal ei ole võimalik tõlgendada kohaldatavat riigisisest õigust nii, et see oleks direktiivi 2000/78 artikli 4 lõikega 2 kooskõlas, kohustus oma pädevuse piires tagada isikutele liidu õiguse üldpõhimõtetest – nagu usutunnistuse või veendumuste alusel diskrimineerimise keelu põhimõte, mis on nüüd sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 – tulenevate õiguste kaitse ja sellest tulenevate õiguste täielik toime, jättes vajaduse korral kohaldamata mis tahes vastuolus oleva riigisisese õigusnormi.

matches:
§ 7
§ 8
kohus
§ 9
kohus
§ 9
Kohus
§ 9
§ 9
kohus
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus
§ 9
Kohus
kohus
kohus
kohus


text:
Valga maakonna kaitsealuste parkide ja puistute piirid – Riigi Teataja
Valga maakonna kaitsealuste parkide ja puistute piirid
Valga maakonna kaitsealuste parkide ja puistute piirid - sisukord
§ 1 Parkide piirid
§ 2 Puistute piirid
§ 3 Kaitsekord
§ 4 Parkide piiride kehtestamise ja piirangute põhjendused
§ 6 Määruse muutmine
§ 7 Menetluse läbiviimine
§ 8 Vaidlustamine
RT I, 31.05.2016, 5
Vastu võetud 27.05.2016 nr 60
§ 1. Parkide piirid
Järgmiste Valga maakonnas paiknevate parkide (edaspidi park) piirid on esitatud kaartidel määruse lisades1:
1) Barclay de Tolly mausoleumi park2 (lisa 1);
2) Hellenurme mõisa park2 (lisa 2);
3) Helme kiriku park2 (lisa 3);
4) Helme mõisa park3 (lisa 4);
5) Hummuli mõisa park3 (lisa 5);
6) Kaagjärve-Mäemõisa mõisa park4 (lisa 6);
7) Karula mõisa park3 (lisa 7);
8) Keeni mõisa park4 (lisa 8);
9) Kuigatsi mõisa park4 (lisa 9);
10) Lõve mõisa park3 (lisa 10);
11) Paju mõisa park4 (lisa 11);
12) Palupera mõisa park5 (lisa 12);
13) Riidaja mõisa park3 (lisa 13);
14) Sangaste mõisa park4 (lisa 14);
15) Taagepera mõisa park3 (lisa 15);
16) Taheva mõisa park4 (lisa 16);
17) Tõrva EAMS-i park6 (lisa 17);
18) Tõrva gümnaasiumi metsapark3 (lisa 18);
19) Tõrva linna puhkepark3 (lisa 19);
20) Valga linnapark4 (lisa 20).
§ 2. Puistute piirid
Järgmiste Valga maakonnas paiknevate puistute (edaspidi park) piirid on esitatud kaartidel määruse lisades1:
1) Sooru tammik3 (lisa 21);
2) Pikasilla palu6 (lisa 22).
§ 3. Kaitsekord
(1) Paragrahvides 1 ja 2 nimetatud parkide kaitsekord ja kaitse-eesmärk on sätestatud Vabariigi Valitsuse 3. märtsi 2006. a määrusega nr 64 „Kaitsealuste parkide, arboreetumite ja puistute kaitse-eeskiri”.
(2) Tõrva linna puhkepark7 kuulub osaliselt Natura 2000 Palakmäe loodusala koosseisu ning seal on eesmärgiks kaitsta ka nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50) I lisas nimetatud elupaigatüüpi jõed ja ojad (3260)8 ning II lisas nimetatud liigi rohe-vesihobu (Ophiogomphus cecilia) elupaika.
(3) Pikasilla palu9 kuulub Natura 2000 Võrtsjärve linnuala ning Võrtsjärve loodusala koosseisu ning seal on eesmärgiks kaitsta nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ I lisas nimetatud elupaigatüüpi, milleks on okasmetsad oosidel ja moreenikuhjatistel (sürjametsad – 9060), ning II lisas nimetatud liigi, milleks on tiigilendlane (Myotis dasycneme), elupaika.
§ 4. Parkide piiride kehtestamise ja piirangute põhjendused
Määruse seletuskirjas10 on esitatud põhjendused:
1) kaitse alla võtmise eesmärkide täiendamise kohta;
2) kaitstava loodusobjekti piiri kulgemise kohta.
§ 6. Määruse muutmine
Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 2005. a määruses nr 311 „Hoiualade kaitse alla võtmine Valga maakonnas” tehakse järgmised muudatused:
1) määruse lisas esitatud kaardid „Õhne jõe hoiuala”, „Õhne jõe hoiuala2” ja „Õhne jõe hoiuala3” asendatakse käesoleva määruse lisades 23–26 esitatud kaartidega (lisatud);
2) kolmas normitehniline märkus sõnastatakse järgmiselt:
„3 Hoiualade piirid on märgitud määruse lisas esitatud kaardile Eesti põhikaardi (mõõtkava 1 : 10 000) alusel, kasutades Lamberti koonilist Euref EST 92 projektsiooni, kinnitatud kaitsealade välispiire ja maakatastri andmeid seisuga juuni 2004. a. Õhne jõe hoiuala piirid on märgitud määruse lisas esitatud „Õhne jõe hoiuala” kaardile (neljal lehel) Eesti põhikaardi (mõõtkava 1 : 10 000) alusel, kasutades maakatastri andmeid.
Alade kaartidega saab tutvuda Keskkonnaametis, Keskkonnaministeeriumis, keskkonnaregistris (register.keskkonnainfo.ee) ja maainfosüsteemis (www.maaamet.ee).”.
§ 7. Menetluse läbiviimine
Määruse menetlus viidi läbi keskkonnaministri 8. juuli 2010. a käskkirjaga nr 963 ja keskkonnaministri 4. märtsi 2015. a käskkirjaga nr 224 algatatud haldusmenetluses. Menetluse ülevaade koos ärakuulamise tulemustega on esitatud määruse seletuskirjas.
§ 8. Vaidlustamine
1 Parkide piirid ja Õhne jõe hoiuala piir on märgitud määruse lisas esitatud kaartidele, mis on koostatud Eesti põhikaardi (mõõtkava 1 : 10 000) ja maakatastri andmete alusel. Kaartidega saab tutvuda Keskkonnaametis, Keskkonnaministeeriumis, keskkonnaregistris (register.keskkonnainfo.ee) ja maainfosüsteemis (www.maaamet.ee).
2 Park on kaitse alla võetud Valga Rajooni TSN Täitevkomitee 5. juuni 1964. a otsusega nr 67 „Looduse kaitsest Valga rajoonis”.
3 Park on kaitse alla võetud ENSV Ministrite Nõukogu 11. detsembri 1959. a määrusega nr 218 „Abinõudest parkide säilitamiseks ja korrastamiseks vabariigis”.
4 Park on kaitse alla võetud Valga Rajooni TSN Täitevkomitee 29. augusti 1958. a otsusega nr 150 „Looduskaitse organiseerimisest Valga rajoonis”.
5 Park on kaitse alla võetud Elva Rajooni TSN Täitevkomitee 10. juuli 1957. a otsusega nr 198 „Looduskaitse korraldamisest Elva rajoonis”.
6 Park on kaitse alla võetud Valga Rajooni TSN Täitevkomitee 16. aprilli 1974. a otsusega nr 104 „Looduslike üksikobjektide täiendavast kaitse alla võtmisest”.
7 Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korralduse nr 615 „Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri” lisa 1 punkti 2 alapunktist 290 hõlmab park osaliselt Palakmäe loodusala, kus tegevuse kavandamisel tuleb hinnata selle mõju kaitse-eesmärkidele, arvestades Natura 2000 võrgustiku alade kohta kehtivaid erisusi.
8 Sulgudes on kaitstava elupaigatüübi koodinumber vastavalt nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ I lisale.
9 Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korralduse nr 615 „Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri” lisa 1 punkti 1 alapunktist 65 hõlmab kaitseala Võrtsjärve linnuala ning punkti 2 alapunktist 511 Võrtsjärve loodusala, kus tuleb tegevuse kavandamisel hinnata selle mõju kaitse-eesmärkidele, arvestades Natura 2000 võrgustiku alade kohta kehtivaid erisusi.
10 Seletuskirjaga saab tutvuda Keskkonnaministeeriumi veebilehel www.envir.ee.
Sotsiaalkaitseminister keskkonnaministri ülesannetes
Lisa 1 Barclay de Tolly mausoleumi park
Lisa 2 Hellenurme mõisa park
Lisa 3 Helme kiriku park
Lisa 4 Helme mõisa park
Lisa 5 Hummuli mõisa park
Lisa 6 Kaagjärve-Mäemõisa mõisa park
Lisa 7 Karula mõisa park
Lisa 8 Keeni mõisa park
Lisa 9 Kuigatsi mõisa park
Lisa 10 Lõve mõisa park
Lisa 11 Paju mõisa park
Lisa 12 Palupera mõisa park
Lisa 13 Riidaja mõisa park
Lisa 14 Sangaste mõisa park
Lisa 15 Taagepera mõisa park
Lisa 16 Taheva mõisa park
Lisa 17 Tõrva EAMS-i park
Lisa 18 Tõrva gümnaasiumi metsapark
Lisa 19 Tõrva linna puhkepark
Lisa 20 Valga linnapark
Lisa 21 Sooru tammik
Lisa 22 Pikasilla palu
Lisa 23 Õhne jõe hoiuala 1
Lisa 24 Õhne jõe hoiuala 2
Lisa 25 Õhne jõe hoiuala 3
Lisa 26 Õhne jõe hoiuala 4

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 6
§ 7
§ 8
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 6
§ 7
§ 8


KrMS § 187 lg 1 kohaselt kannab määruskaebemenetluses kohtumääruse tühistamise korral menetluskulud riik. KrMS § 187 lg 2 ls 2 sätestab, et kui rahuldamata jäetud määruskaebus on esitatud süüdistatava huvides, otsustatakse määruskaebuse lahendamise menetluses tekkinud menetluskulu hüvitamiseks kohustatud isik kriminaalasjas lõpplahendi tegemisel. Riigikohtu järjepideva praktika kohaselt tuleb määruskaebemenetluses süüdistatava huvides esitatud määruskaebuse rahuldamata jätmisel arvata määruskaebemenetluse kulu menetluskulude hulka (nt RKKKm 3-1-1-36-05, p-d 10-12; RKKKm 3-1-1-96-13, p 26). (p 8) Kohus saab KrMS § 187 alusel võtta seisukoha üksnes määruskaebemenetluses tekkinud menetluskulude kohta. (p 9)
Kriminaalmenetluse lõpetamise korral KrMS § 199 lg 1 p 4 alusel tuleb menetluskulude hüvitamisel lähtuda kriminaalmenetluse seadustikust, täpsemalt KrMS § 183 lg-s 1 sätestatust (vt RKKKm 1-17-9149/80, p 9 ning RKKKo 1-16-8601/66, p 27). Menetluskulude hüvitamist KrMS-i alusel võib taotleda ka juriidilise isiku õigusjärglane (vt RKKKm 1-17-9149/80). (p 19) Küsimused sellest, kas ja millised kriminaalmenetluse kulud ja kellele hüvitada, tuleb lahendada KrMS-i sätetele tuginedes. (p 20) Kui kriminaalmenetluse lõpetas prokuratuur, tuleb menetluskulude hüvitamist KrMS § 183 lg 1 alusel taotleda samuti prokuratuurilt. Olukorras, kus menetluskulude hüvitamiseks on ette nähtud vastav kord KrMS-i alusel (mida isik on ka kasutanud), ei saa jõustunud lahendiga mittenõustumise korral sama taotlust esitada enam mõnel muul alusel. (p 21) KrMS § 189 lg 2 ning § 306 lg 1 p 14 järgi tuleb taotlus valitud kaitsjale makstud tasu hüvitamiseks esitada enne kohtu siirdumist nõupidamistuppa. Nii Riigikohtu kui ka ringkonnakohtu kirjalikus menetluses on kohtu nõupidamistuppa siirdumise ajaga võrdsustatav KrMS § 352 lg 2 p 2 ja KrMS § 331 lg 11 p 2 alusel kindlaks määratud tähtaeg, mille jooksul kohtumenetluse pooled võivad kohtule esitada oma kirjalikke seisukohti, samuti taandusi ja muid taotlusi. Pärast seda tähtaega esitatud taotlus tuleb üldjuhul jätta läbi vaatamata. Kuivõrd KrMS § 390 lg 1 kohaselt järgitakse määruskaebemenetluses apellatsiooni- ja kassatsioonimenetluse sätteid, siis kehtib eeltoodu ka Riigikohtu ja ringkonnakohtu kirjalikus menetluses läbiviidavas määruskaebemenetluses. (Vt nt RKKKo 1-16-10888/62, p 55; RKKKo 3-1-1-74-14, p-d 8 ja 11; RKKKm 3-1-1-89-13, p 17 ning RKKKm 3-1-1-102-12, p 16). (p 25) Olukorras, kus Riigikohus asendab vaidlustatava kohtumääruse õiguslikud põhistused, ei tule menetluskulude hüvitamise otsustamisel juhinduda mitte KrMS §-st 187, vaid koosmõjus KrMS § 390 lõikega 1 kohaldada kassatsioonimenetlust reguleerivat KrMS § 186 (vt RKKKm 3-1-1-10-16, p 57 ja RKKKm 3-1-1-37-14, p 26.1). KrMS § 186 lg 1 sätestab, et kui kassatsioonimenetluses tehakse üks kriminaalmenetluse seadustiku § 361 lg 1 p-des 2-7 nimetatud lahend, kannab menetluskulud riik. (p 28) Käibemaksukohustuslane võib nõuda kaitsjatasult (seega ka esindajatasult) arvestatud käibemaksu hüvitamist üksnes juhul, kui ta kinnitab, et ta ei saa mingil põhjusel tasult arvestatud käibemaksu sisendkäibemaksuna maha arvata (vt nt RKKKm 3-1-1-38-16, p 76). (p 30) Õigusabitasu suuruse mõistlikkuse otsustamise juures tuleb silmas pidada nii õigusabi osutaja ühe tööühiku hinda (nt õigusabi tunnihind) kui ka osutatud õigusteenuse vajalikkust (vt nt RKKKm 3-1-1-37-14, p 26.2). (p 31) Õigusteenuse osutaja tunnitasuna 150 eurot (ilma käibemaksuta) on Riigikohtu kriminaalkolleegium aktsepteerinud mõistliku tunnitasuna väga harvadel juhtudel (vt nt RKKKo 3-1-1-120-16, p 17). (p 32)
KrMS § 189 lg 2 ning § 306 lg 1 p 14 järgi tuleb taotlus valitud kaitsjale makstud tasu hüvitamiseks esitada enne kohtu siirdumist nõupidamistuppa. Nii Riigikohtu kui ka ringkonnakohtu kirjalikus menetluses on kohtu nõupidamistuppa siirdumise ajaga võrdsustatav KrMS § 352 lg 2 p 2 ja KrMS § 331 lg 11 p 2 alusel kindlaks määratud tähtaeg, mille jooksul kohtumenetluse pooled võivad kohtule esitada oma kirjalikke seisukohti, samuti taandusi ja muid taotlusi. Pärast seda tähtaega esitatud taotlus tuleb üldjuhul jätta läbi vaatamata. Kuivõrd KrMS § 390 lg 1 kohaselt järgitakse määruskaebemenetluses apellatsiooni- ja kassatsioonimenetluse sätteid, siis kehtib eeltoodu ka Riigikohtu ja ringkonnakohtu kirjalikus menetluses läbiviidavas määruskaebemenetluses. (Vt nt RKKKo 1-16-10888/62, p 55; RKKKo 3-1-1-74-14, p-d 8 ja 11; RKKKm 3-1-1-89-13, p 17 ning RKKKm 3-1-1-102-12, p 16). (p 25) Käibemaksukohustuslane võib nõuda kaitsjatasult (seega ka esindajatasult) arvestatud käibemaksu hüvitamist üksnes juhul, kui ta kinnitab, et ta ei saa mingil põhjusel tasult arvestatud käibemaksu sisendkäibemaksuna maha arvata (vt nt RKKKm 3-1-1-38-16, p 76). (p 30) Õigusabitasu suuruse mõistlikkuse otsustamise juures tuleb silmas pidada nii õigusabi osutaja ühe tööühiku hinda (nt õigusabi tunnihind) kui ka osutatud õigusteenuse vajalikkust (vt nt RKKKm 3-1-1-37-14, p 26.2). (p 31) Õigusteenuse osutaja tunnitasuna 150 eurot (ilma käibemaksuta) on Riigikohtu kriminaalkolleegium aktsepteerinud mõistliku tunnitasuna väga harvadel juhtudel (vt nt RKKKo 3-1-1-120-16, p 17). (p 32)


text:
Eesti Patsientide Esindusühing » EST » Süsteemne töö » Ajalugu » 2010
SÜSTEEMSE HUVIKATSE TEEMAD 2010
2010 aastal viis EPE läbi huvikaitset 65 erineva süsteemse teema osas.
I PATSIENDIÕIGUSED
EPE toonitab delikaatsete isikuandmete kaitsmise vajadust
EPE aitab kaasa Paunküla Hooldekodu klientide õiguse vabale liikumisele tagamisele.
EPE juhib tähelepanu sellele, et patsiendid ei ole korrektselt teavitatud hooldusravi omaosaluse muudatustest, mis hakkasid kehtima 2010 jaanuarist ning see tekitab neile täiendavaid psühholoogilisi ja majanduslikke probleeme
EPE juhib tähelepanu, et venekeelse elanikkonna ligipääs tervishoiualasele informatsioonile on piiratud. EPE juhtis tähelepanu sellele, et apteekides müüdavatel ravimitel puuduvad venekeelsed ravijuhendid ning alustas selleteemalise arutelu vastavate riiklike institutsioonidega.
II VAIMNE TERVIS
EPE seisab selle eest, et täpsemalt reguleerida elekter –krampravi rakendamist
EPE soovib ülemäärase isiklikku ellu sekkumise vältimist ja lõpetamist
EPE seisab selgete riski- ja ohtlikkuse hindamise juhiste väljatöötamise ja kasutusele võtmise eest.
EPE teadvustab psühhiaatrilise abi kättesaadavuse vajadust erihoolekandeteenust saavatele klientidele
EPE juhib tähelepanu mehaanilise ja keemilise ohjeldamise kasutamise reguleerimise vajadusele
EPE toetab kinnises asutuses viibijate õigust jalutuskäikudele
EPE soovib selgust otsusevõimetute patsientide ravi kohta teadva nõusoleku andmise osas
EPE teavitab Riigikogu kinnisesse asutusse paigutamise menetluse erinevatest aspektidest.
EPE seisab riigi õigusabi kvaliteedi parandamine eestkoste ja kinnisesse asutusse paigutamise asjades
EPE juhib tähelepanu kohtu poolt määratud ekspertiiside erapooletuse nõudele
III TERVISHOIUKORRALDUS JA RAVIKINDLUSTUS
EPE seisab patsiendi väiksemate kulude eest
EPE panustab arutellu inimväärse meditsiini, väärika vananemise ja enesemääramisõiguse realiseerimise küsimuste lahendamisel
EPE toetab teenuse kättesaadavuse laiendamist onkoloogiahaigetele
EPE juhib tähelepanu tervishoiuteenuse turvalisus ja tuletõrje eeskirjadele vastamise vajadusele
EPE juhtis tähelapnu sellele, et seagripipandeemia väljakuulutamine ning sellele suure tähelepanu pööramine meedias teenis eelkõige ravimifirmade huve ning ei olnud riigi elanikkonna suhtes eetiline.
EPE osaleb arutelus, kuidas peaks olema tagatud EMOsse viidud patsientide transport koju tagasi, kui patsiendil endal või tema lähedastel ei ole võimalik, seda organiseerida.
EPE juhib tähelepanu sellele, et Eestis puudub tervishoiuteenuste kvaliteedi objektiivse, efektiivse ja sõltumatu hindamise institutsioon.
EPE aitab kaasa lahendamaks töötavate patsientide probleemi, saada alustada töövõimetuslehte ka nädalavahetutel kui enamikel perearstidel on praksis suletud
EPE arutab perearstide esindajatega, kuidas lahendada koduvisiitide probleem
EPE uurib ravimise kohustuse täitmist hooldekodudes
EPE kostab vaimupuudega noortele hambaravi tagamise eest ja hoiab jätkuvalt üleval hambaravi hüvitise taastamise arutelu.
EPE osaleb arutelus nn allikakaitse seaduse ümber.
EPE osales arutelul, kus sooviti arstitudengitele, arsti abilistele suuremate volituste andmist.
EPE osaleb kavandatava tervisetõendite vähendamise poliitika välja töötamisel, mis perspektiivis vähendab patsiendi aja ja majanduskulu
EPE juhib tähelepanu sellele, et eriarstide ravijärjekorrad on ebamõistlkult pikad ning patsientidele on selgusetu, kuidas jagunevad haigekassa poolt hüvitatavad ning tasulised vastuvõtuajad.
EPE juhtis tähelepanu sellele, et RAKS § 55 muudatus diskrimineerib pikaajalisi haigeid
EPE soovib parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust puuetega lastele
IV SOTSIAALHOOLEKANNE JA SOTSIAALKINDLUSTUS
EPE juhtis tähelepanu sellele, et eakad , kel on sedusjärgsed ülalpidajad (lapsed) ei saa KOV taotleda soodustingimustel koduhooldusteenust
Puudega lapse toetuse erinev tõlgendamine Eestis ja Euroopas
EPE kontrollib Tallinna Linnavolikogu 19.veebruari 2009.a. määruse nr. 5 „Hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord“ põhiseadusele vastavust ning kohaliku omavalituse organi poolt põhiõiguste ja –vabaduste tagamise põhimõtte ning hea haldustava järgimist.
EPE osaleb riikliku programmi väljatöötamises, mis annaks kõikidele puudega lastele võrdsed õigused ja võimalused oma pere juures elada ja omandada tema erivajadusi arvestatvat haridust ning toetaks puudega lapse kõikide pereliikmete tööturul osalemist
EPE osaleb raske ja sügava vaimupuudega inimste sotsiaalteenuste arendamises koostöös sihtrühma esindajatega
EPE aitab kaasa riikliku lapsehoiuteenuse arendamisele ning sihtrühma vajadustele vastavate alternatiivsete teenuste arendamisele
EPE seisab kvaliteetse ja ühtse isikliku abistaja teenuse eest
EPE seisab selle eest, et puudega pereliikme hooldamisele kulunud aastad arvataks pensionistaaži hulka arvestades EV keskmist tasu miinimum tasu asemel
EPE kaardistab psüühilise erivajadusega inimeste pereliikmete abivajaduste ning aitab seeläbi kaasa tugisüsteemide arendamisele
EPE tegi Sotsiaalministeeriumile ettepaneku raske ja sügava liitpuudega lastele soodustingimustel inkontinentsitoodete võimaldamiseks enne lapse 3. eluaastat ehk pärast vanemahüvitise lõppemist
EPE toetab raske ja sügava puudega laste vanemate osalemist tööturul
EPE toetab ja väärtustab raske ja sügava puudega laste vanemate kodust tööd
EPE tegi ettepanekud täiendada soodustingimustel taodeldavate abivahendite nimekirja muutmiseks ning arvata abivendite hulka aspiratoor ja inhalaator ning anda võimalus saada inkontinentsitooteid alates 1,5 eluaastast.
EPE tegi ettepaneku võtta arvesse toimetulekutoetuse arvestamisel ka arvesse isiku kulutusi ravimitele, et tagada krooniliste haigete toimetulek
V RAVIMIPOLIITIKA
EPE panustab ravimipoliitika edendamisse.
EPE osaleb ravimiseaduse muudatuste mõjude analüüsis, et kavandatavate muudatustega oleks tagatud patsiendi kulude vähendamine
VI KOOSTÖÖ KOV, RIIGIASUTUSTEGA JA TEENUSEOSUTAJATEGA JA MUUDE ASUTUSTEGA
EPE koostöö riigiasutustega
EPE kaardistas koostöös puuetega inimeste organisatsioonidega probleemid puuetega inimestele ette nähtud riiklike teenuste kättesaadavusega ja esitas aruande Riigikontrollile
EPE teeb koostööd õiguskantsleri kantseleiga
EPE aitab läbi koolitustegevuse kaasa erivajadustega inimeste toimetulekule ühiskonnas
EPE innustab Eestit ratifitseerima ÜRO Puuetega inimeste õiguste konventsiooni
EPE selgitab, missugused on patsientide võimalused raviasutuste juures autot parkida.
EPE tegi vabariigi valitsusele, Riigikogu sotsiaalkomisjonile, haigekassale ja suurematele erakondadele ettepanekud prioriteetide ümberseadmiseks tervisesüsteemis.
EPE aitas kaasa Tallinna Ülikooli magistritööde valmimisele
EPE koondab infot erinevate krooniliste haiguste organisatsioonidest Eestis ja levitab seda meditsiinitöötajate seas, et seeläbi parandada patsientidele jagatava informatsiooni täpsust ja ajakohasust.
EPE teeb ettepaneku teha täitemenetluse protsessi võlgnikule arusaadavamaks
EPE tegi ettepaneku Edela Raudteele sõidusoodustustingimuste laiendamiseks puuetega inimestele
EPE käivitas küsitluse, kuidas teevad KOV puuetega inimestega koostööd sotsiaalteenuste välja arendamisel ja kuidas jagavad teavet puuetega inimeste õigustest ja teenustest sihtrühmale kohalikul tasandil.
EPE alustas koostöös Pärnumaa Puuetega Inimeste Kojaga läbirääkimisi Pärnu Linnavalitsusega, et parandada liikumispuudega inimeste ühistranspordi kasutamise võimalusi.
EPE tegi Pärnu Linnavalitsusele ja volikogu sotsiaalkomisjonile pöördumise, kus tuletas meelde valimislubadust toetada vähekindlustatud perede lapsi koolitoetuse näol.
EPE juhib tähelepanu sellele , et riigiasutused peaksid klienditööd parandama
EPE juhib Sotsiaalministeeriumi ja Sotsiaalkindlustusameti tähelepanu sellele, et rehabilitatsiooniteenuse osutajad keelduvad teenusele võtmast suunatud psüühilise puudega kliente, kes vajavad ööpäevaringset järelevalvet ja hooldust
EPE osaleb SA TÜ Kliinikum eetikakomitee töös.
EPE teeb koostööd SA TÜK Psühhiaatriakliinikuga tõstmaks kliiniku töö kvaliteeti.
1.Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 533 lg 1 p 1 sätestab, et kohus menetleb isiku elukohajärgse valla- või linnavalitsuse avalduse (KOV) alusel psüühiliselt haige isiku paigutamist tema tahteta või tahte vastaselt psühhiaatriahaiglasse või hoolekandeasutusse koos vabaduse võtmisega ja talle haiglaravi kohaldamine;
EPE pöördus koostöös SA TÜK psühhiaatriakliinikuga õiguskantsleri poole tõstatades küsimuse, et KOV-ide kaasatus PsAS § 11 lg 1 sätestatud tahtest olenematule ravile suunamisel väljub KOV kompetentsist ja teeb patsiendi delikaatsed isikuandmed KOV-ile ilma piisava põhjuseta teatavaks. Paljudel juhtudel ei tule KOV-id toime õigeaegse avalduse esitamisega kohtule. Haiglas kinnipidamist ja tahtest olenematut ravi seadustava kohtumääruse hilinemise puhul on patsiendilt vabadus võetud ebaseaduslikult.
EPE saatis selles küsimuses ka teabenõude Andmekaitse Inspektsioonile (AKI). AKI vastas, et KOV-idel peavad selleks tarbeks olema eeskirjad ja kui neid rikutakse, on isikul esitada kaebus Andmekaitse Inspektsioonile. Õiguskantsleri kantselei ei ole veel vastust andnud
2. EPE sai vahevastuse Justiitsministeeriumilt, milles oli välja toodud nii kohtute kui ka KOV seisukohad KOV-i sekkumise vajadusest tahtest olenematu psühhiaatrilise ravi määramise protsessi. Enamus vastanuist oli seda meelt, et KOV-ide kaasamine on vajalik. EPE ei ole veel saanud Õiguskantsleri lõppvastust selles küsimuses.
EPE seisab venekeelt kõnelevate patsientide parema informeerituse eest
EPE saatis Sotsiaalministeeriumile märgukirja, milles juhtis tähelepanu venekeelse informatsiooni puudustele ministeeriumi kodulehel. Näiteks, erinevalt eestkeelsest versioonist, ei olnud Sotsiaalministeeriumi kodulehe venekeelsel versioonil avaldatud informatsiooni Tervishoiuteenuse kvaliteedi ekspertkomisjoni olemasolu-, töö- ja asukoha kohta. Samuti puudus teave kaebuste esitamise korra (sh. vormistamisnõuete) kohta. Märgukirja tulemusel saime ministeeriumilt tagasiside korras teada, et nüüd on oluline venekeelne info Tervishoiuteenuse kvaliteedi ekspertkomisjoni kohta ministeeriumi kodulehel olemas, töö ülejäänud informatsiooni tõlkimiseks on käimas.
EPE saatis märgukirjad koos ettepanekutega Riigikogu liikmetele (Keskerakonna fraktsioonist) seoses eakate venekeelsete patsientide kaebustega, et apteegis müüdavatel ravimitel puuduvad venekeelsed ravijuhendid. Vanainimesed ei ole enam võimelised eesti keelt omandama, apteekril ei ole alati aega informatsiooni anda ja isegi kui selle info saab, on koju jõudes kõik meelest läinud. Märgukiri võeti küll menetlusse, toimus kirjavahetus riigikogu liikme Marika Tuusi ja Ravimitootjate liiduga, kuid lõpuks tegevus nimetatud teemal soikus põhjusel, et riigil ei ole raha venekeelse info lisamiseks.
1. Euroopa Nõukogu Soovituse Rec(2004)10 Ministrite Komiteelt liikmesriikidele psüühikahäiretega isikute inimõiguste kaitsest ja väärikusest artikkel 28 sätestab: Sellist psüühikahäire ravi, mis ei ole suunatud pöördumatute füüsiliste muutuste saavutamisele, kuid on eriliselt sekkuv, peaks kasutama ainult juhul, kui vähem sekkuvad kohast hoolitsust võimaldavad vahendid puuduvad. Liikmesriigid peaksid kindlustama, et sellise ravi kasutamine on allutatud kohasele eetilisele läbivaatusele; vastavuses kohaste kliiniliste juhistega, mis peegeldavad rahvusvahelisi standarde ja tagatisi; olemas isiku teadev nõusolek või juhtumil, kui isik on otsusevõimetu, kohtu või pädeva organi nõusolek, välja arvatud hädaolukordades.
Eestis on EKR kasutamine isikute suhtes, kes viibivad tahtest olenematul ravil täiesti reguleerimata. Hoolimata sellelst, et EPE-l on Terviseametiga ühine mõistmine sellise regulatsiooni vajalikkuse suhtes ja Terviseamet on EPE-t teavitanud, et 2010 sügisel toimub ümarlaud, kus arutatakse muuhulgas ka seda teemat, edeneb asi väga visalt. EPE jätkab Terviseameti survestamist selles vallas, et EKR-i kasutamine tahtest olenematul ravil viibivate klientide suhtes saaks võimalikult ruttu reguleeritud. Eelnev praktika ohjeldamismeetmete rakendamise korra väljatöötamisel näitas, et tervishoiuteenuse osutajatel on valmisolek sellised Terviseameti poolt väljatöötatud regulatsioonid täitmiseks võtta.
2. Terviseamet teavitas, et nad on kontrollinud psühhiaatriakliinikutes EKR kasutamise vormistamist ja esitas 02.11.2010 toimunud ümarlauale järgmise kokkuvõtte EKR-i kasutamise kohta :
Viljandi Haigla.
Patsiendi üldise teavitamise ja nõusoleku vorm elekterkrampravi teostamiseks on kõigis nimetatud raviasutustes.
Terviseamet tegi järgmisi tähelepanekud kasutatavate vormide kohta:
Nõusolekuvormil puudub märge, et nõusolekut võib anda ka isiku seaduslik esindaja.
Elekterkrampravi protseduuri teostamine dokumenteeritakse haiguslukku
EPE jätkab Terviseametiga dialoogi otsusevõimetute isikute ravis EKR-i kasutamise teemal.
1. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 204 lg 2 sätestab, et Kui kohtul on kahtlus füüsilisest isikust menetlusosalise tsiviilkohtumenetlusteovõimes, võib ta isikult nõuda arsti arvamuse esitamist või korraldada ekspertiisi. Kui isik sellest keeldub või kui esitatud dokumendid ei kõrvalda kohtu kahtlust, algatab kohus menetluse menetlusosalisele eestkostja määramiseks. Hagejale või muu avalduse või kaebuse esitajale eestkostja määramise menetluse algatamise võimatuse korral jätab kohus avalduse või kaebuse läbi vaatamata .
EPE poole on pöördunud mitmeid kliente, kelle suhtes on selle sätte alusel alustatud eestkostja määramise menetlust ning sellel eesmärgil määratud neile kohtupsühhiaatriline ekspertiis, milles kõik puudutatud isiku elu erinevad aspektid allutatakse kohtupsühhiaatrilisele läbivaatusele. Seda hoolimata asjaolust, et kohtul puuduvad andmed selle kohta, et isik ei saa hakkama kas oma isiklike või varaliste õiguste korraldamisega , samuti pole kohtule esitatud sellesisulist avaldust. EPE on selles küsimuses pöördunud nii Justiitsministeeriumi kui ka õiguskantsleri poole väitega et eestkostja määramine ja isiku allutamine kohtupsühhiaatrilisele ekspertiisile on liigselt piirav meede ja ebaproportsionaalne sekkumine isiku eraellu . Selle asemel võiks isikule määrata riigiõigusabi korras esindaja. Justiitsministeerium leidis oma 2010 a jaanuaris saadetud vastuses, et eestkostja määramine tsiviilkohtumenetluses on kohane meede, sest eestkostjal on laiemad volitused kui riigiõigusabikorras määratud esindajal. Sama seisukohaga soostus ka õiguskantsler oma 2010 juunis saadetud vastuses. EPE selle seisukohaga ei nõustu ja leiab jätkuvalt , et eelmainitud sätte alusel eestkostja määramise menetluse alustamine sekkub liigselt inimese eraellu. Tegeleme selle sätte vaidlustamisega jätkuvalt, esindades oma kliente selle sätte alusel alustatud kohtuasjades.
2.EPE kirjutas koostöös rahvusvahelise MTÜ Mental disability Advocacy Center`iga TsMS § 204 lg 2 rakendamisest viisil, mis võib rikkuda isikuõigusi ning on vastuolus nii Eesti poolt 1992.a. aastal ratifitseeritud Kodaniku ja Poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikliga 17. oma variraportis Eesti aruandele Kodaniku ja Poliitiliste õiguste pakti täitmise kohta. ÜRO Inimõiguste komitee kahjuks asjaolule oma lõppjäreldustes tähelepanu ei pööranud. EPE tegi samuti kahes eestkostja määramise tsiviilasjas taotlused Harju maakohtule põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse alustamiseks, et kontrollida, kas TsMS § 204 lg 2 on kooskõlas Eesti Põhiseadusega. Harju Maakohus edastas EPE avalduse oktoobris 2010 Riigikohtule.Tulemus ei ole veel teada
EPE seisab selgete riski- ja ohtlikkuse hindamise juhiste väljatöötamise ja kasutusele võtmise eest
Olles kohtus EPE kliente eestkoste- ja kinnisesse asutusse paigutamise asjades esindades kokku puutunud kohtupsühhiaatrilise ekspertiisiaktide ebaühtlase kvaliteediga, seisab EPE selle eest, et koostöös erinevate asjast huvitatud riigiasutuste ja teenuseosutajatega ning eeskujuks võttes välismaist (näit. Kanada, Ühendatud Kuningriigid, Soome) praktikat on vajalik välja töötada ja kasutusele riski ja ohtlikkuse hindamise metoodika ja rakendusdokumendid. Sellise metoodika vajalikkust mõistavad sotsiaal- kui erihoolekande teenuste osutajad ja ka kohus.
Justiitsministeerium riski ja ohtlikkuse hindamise metoodika väljatöötamise vajadust ei näe.
Kohtupsühhiaatrid ise, olles huvitatud oma töö kvaliteedi parandamisest ja objektiivsuse astme suurendamisest on sellise metoodika väljatöötamisest huvitatud. Riigipoolse huvi puudumise tõttu on EPE vahendanud kohtupsühhiaatritele informatsiooni selliste metoodikate kohta, et saaks tasapisi kontrollima hakata nende kasutamise võimalusi Eestis. Vastuseisu tõttu riiklikul tasandil riski ja ohtlikkuse hindamise metoodika vajalikkuse suhtes oleme seda teemat tõstatanud ka oma pöördumistes oma välismaiste koostööpartnerite poole.
2.Tallinna Vaimse Tervise Keskuse võttis teema tõsiselt käsile ja pilootprojekti korras töötas välja näidisdokumendid ohtlikkuse hindamiseks, kaasates EPE juriidilise hinnangu andmiseks nende poolt väljatöötatud dokumentidele. See koostöö jätkub ka järgmisel aastal.
1.Tervishoiuteenuste korraldamise seadus ei näe ette tervishoiuteenuste osutamist hooldekodudes. Sellel põhjusel on erihoolekande teenust saavatel psüühikahäiretega inimestel raskendatud ligipääs psühhiaatrilisele abile, kuna psühhiaatreid hooldekodude personali nimekirjas olla ei või. Inimeste eraviisilist psühhiaatri poole pöördumist takistab sageli hooldekodu suur kaugus raviasutustest, raskused transpordiga ning pikad ravijärjekorrad. Erihooldekodusse sisseostetav psühhiaatri teenus on väga kulukas. EPE poole pöördus AS Hoolekandeteenused, kes soovis EPE abi selles, et erihooldekodude klientidele oleks kättesaadavam psühhiaatriline abi ja et psühhiaatrid kohtuksid klientidega sagedamini. Leppisime kokku, et pöördume sellel teemal koos Sotsiaalministri poole. Asi on pooleli.
2. EPE sai oktoobris 2010 As-lt Hoolekandeteenused informatsiooni selle kohta, milline on ööpäevaringseid erihoolekandeteenuseid saavate klientide ligipääs psühhiaatrilisele abile ja lisas need andmed Euroopa Komisjoni Põhiõiguste agentuuri rahastamisel valmivasse psüühikahäirete ja vaimupuudega inimeste õigusi puudutavasse uurimusse.
EPE tegi pöördus terviseameti järelvalveala asedirektori poole ettepanekuga asuda välja töötama mehaanilise ja keemilise ohjeldamise reguleerimise korda tervishoiuteenuste osutamisel. Terviseamet ja Sotsiaalministeerium on EPE-t teavitanud, et antud küsimuse suhtes on sotsiaalministeeriumis ettevalmistamisel asjakohase määruse eelnõu, mis on saadetud kooskõlastamisele e-õiguses.
2. Sotsiaalministeerium saatis novembris kooskõlastusringile seaduseelnõu, mis hõlmas ka mehaanilise ja keemilise ohjeldamise regulatsiooni psühhaatrilise tahtest olenematu ravi osutamise käigus. Muude tervishoiuteenuste osutamise käigus toimetatava mehaanilise ja keemilise ohjeldamise reguleerimisele ei ole Terviseamet ega ka Sotsiaalministeerium veel asunud.
1.Piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa komitee (CPT) on oma raportites visiteeritud kinniste asutuste kohta ja ka CPT standardites korduvalt rõhutanud , et ka kinnises asutuses viibiv isik peab saama vähemalt 1 tunni päevas õues viibida, kui seda võimaldab tema tervise seisund.
Terviseamet asub väljatöötama reeglistikku selle kohta, kuida tahtest olenematul ravil viibijad saavad jalutada. Ka EPE kaasati sellesse protsessi. EPE toetab igati kinnises asutuses viibijate õigust igapäevastele jalutuskäikudele ja nende psühhiaatria haiglate juurde, kus neid tingimusi veel ei ole täidetud, jalutusalade väljaehitamist .
2. Terviseamet teavitas 02.11.2010 toimunud ümarlaual, et jalutamisvõimalused ja värskes õhus viibimine on tagatud kõigis kontrollitud asutustes.
Jalutamisterritoorium vastab kõigile soovituslikele nõuetele Tartu Ülikooli Kliinikumis, Põhja-Eesti Regionaalhaiglas, Viljandi Haiglas ja Tartu Vanglas. Ülejäänud psühhiaatrilise abi osutajatele tehakse soovitused jalutusterritooriumite CPT standarditega kooskõlla viimiseks.
EPE tõstis küsimuse tahtest olenematute klientide otsusevõimest anda informeeritud nõusoelkut oma ravi kohta 21.07.2010 Tallinna Ringkonnakohtule saadetud määruskaebuses tuues välja asjaolu, et Eestis ei ole metoodikat ega ka töövahendit mille alusel otsustada, kas inimesel on otsusevõime või ei. EPE teavitas olukorrast ka Terviseametit ning SA TÜK psühhiaatriakliinikut. EPE eesmärgiks on luua metoodika ja töövahend, mille alusel hinnata otsusevõimet .EPE esitas SA TÜK-ile visiooni, et nemad kui õpetav asutus võiksid uurida vastavat välismaist praktikat ja tasapisi kasutusele võtta hindamiskriteeriumid. seejärel saaksid nende eeskuju järgida ka teised teenuseosutajad ja ka kohtud. Sotsiaalministeerium avaldas valmisolekut selle teemaga tegelemiseks ning EPE edastas SOM`ile ja SA TÜK`ile kirjliku otsusevõime määratlemist puudutava teadusliku materjali, mille saime Nottinghami Ülikooli vaimse tervise õiguse professor Peter Bartlett`ilt.
Suvel jõudis kirjutava meedia vahendusel EPE`i kliendi juhtum, kus viimane paigutati Harju Maakohtu poolt lapsehooldusõiguse küsimuse otsustamise käigus statsionaarsele psühhiaatrilisele jälgmisele kohtupsühhiaatrilise ekspertiisi kirjutamise eesmärgil ning hiljem ka tahtest olenematule psühhiaatrilisele ravile.
EPE osales Riigikogu sotsiaalkomisjoni istungil, mis kutsuti kokku ajendatuna sellest kliendi juhtumist, kuid vaatles kogu tahtest olenematu raviga seonduvat problemaatikat. Klienti ja tema advokaati otsustati sinna mitte kutsuda. Kuna EPE oli teemaga samuti kursis, siis piirduti EPE esindaja osalemisega. EPE valmistas ette kirjalikud seisukohad probleemidest tahtest olenematus ravis (vt. lisa 1 käeolevale aruandele). Riigikogu sotsiaalkomisjon ei ole andnud tagasisidet EPE seisukohtade suhtes.
EPE juhtis nii Eesti Advokatuuri kui ka Sotsiaalministeeriumi tähelepanu riigiõigusabi kvaliteedi parandamise ja advokaatide koolitamise vajadusele, teavitades Eesti Advokatuuri ka nendest advokaatidest, kes võtsid protsessis positsiooni, mis oli vastuolus kliendilt saadud juhtnööridega.. Eesti Advokatuuri juhatus andis oma 18.11.2010 kirjaga samuti EPE-le teada, et advokaate on teavitatud nende kohustusest rakendada kliendi kaitseks kõiki lubatud meetodeid ja soostus, et advokaadid vajavad selles vallas täienduskoolitust.
Tallinna Ringkonnkohus tegi oktoobris 2010.a. lahendi, millega tuvastas, et kui isikule õiguskaitse korras määratud tahtest olenematut ravi pikendatakse, siis peab arvamuse isiku vaimse tervise seisundi ja ohtlikkuse kohta ütlema kohtu poolt määratud ekspert. Isiku raviarst ja sama osakonna juhataja ei ole eksperdid tsiviilkohtumenetluse seaduse mõttes. Probleemi tõstataski Harju Maakohus, kes juhtis tähelepanu asjaolule, et teised maakohtud jätkavad ekspertiiside määramist samasse haiglasse, kus isik on ravil olnud. EPE teavitas ekspertiiside sõltumatuse nõudest ka SA TÜK psühhiaatriakliiniku Tartu maakohust ning tutvustas neile ÜRO inimõiguste komitee ja EIÕK vastavaid seisukohti. Tartu Maakohtu ja ka psühhiaatriakliiniku seisukoht oli, et kuna Tartu Ringkonnakohus ei näe selles probleemi, siis pole see ka probleem nende jaoks. EPE edastas selle seisukoha nii Harju Maakohtule kui ka Õiguskantsleri kantseleile ja tegeleb praktika ühtlustamisega ekspertide erapooletuse osas edasi.
EPE panustab arutellu inimväärse meditsiini, väärika vananemise ja enesemääramisõiguse realiseerimise küsimuste lahendamisel.
Nõupidamine patsiendiorganisatsioonidega, kes puutuvad hooldusprobleemidega tihedamalt kokku (nt Lihashaigete Selts), hooldusprobleemide avalikustamine meedias (Eesti Päevaleht). EPE koostas saadud tagasiside põhjal ettepanekud ja edastas Riigikogu fraktsioonidele ning erakondadele valimisplatvormide koostamisel EPE etetpanekutega haakusid Rohelised, Keskerakond ja Sotsiaaldemokraadid.
1.SOM-i initsiatiivil on kokku kutsutud vähiravi kvaliteedi komisjon, mis on ette valmistanud Eesti vähiravi kvaliteedi tagamise põhimõtted aastaks 2013. Selleks, et neid põhimõtteid hakata ellu rakendama, soovib SOM muuta sotsiaalministri 19.08.2004.a. määrust nr 103 "Haiglate liikide nõuded" selliselt, et keemia ja kiiritusravi saaks osutada peale regionaalhaiglate ka keskhaiglates. Lisaks näeb määruse muudatus ette ka selle, et iga onkoloogiahaigele ordineeritakse ravi 4-st spetsialistist koosneva konsiiliumi otsusega. Haiglate esindajad, Arstide Liit, Patsientide Nõukoda, Terviseamet, Eesti Patsientide Esindusühing olid nõus sellega, et arendada patsientidele teenuse parema kättesaadavuse keemia -ja kiiritusravi kättesaadavust võrgustiku põhimõttel. Seda enam, et raviteenuse osutamine selles vallas keskhaiglates juba niikuinii .Haigekassa vaidles sellele põhimõttele vastu ja oli kindlalt veendunud, et parem on teenuse osutamine kahes keskuses. Töö selles küsimuses jätkub.
2. EPE kirjutas oktoobris sotsiaalministrile kirja, milles nõudis onkoloogiahaigetele osutatavate teenuste kättesaadavuse laiendamist ka keskhaiglate tasandile ning käis sellel teemal ka sotsiaalministriga kohtumas. Sotsiaalminister toetas EPE seisukohta ja lubas omalt poolt teha kõik võimaliku onkoloogiaravi kättesaadavuse parandamiseks Eestis.
Eesti Päevaleht avaldas 26.11. artikli, millest selgub, et Päästeamet on juba 2007.a. Teinud ettekirjutusi SA PERH Keila haiglale tuletõrjeohutuse eeskirjade tätimiseks, mida on ignoreeritud. Väidetavalt ei ole SA PERH nõukogu asjast üldse teadlik. 02.12 tegi EPE teabenõuded SA PERH juhatusele ja nõukogule ning Eesti haigekassa juhatusele ja nõukogule. Eesti Haigekassa selgitas, et tema sõlmib lepinguid kõigi teenuseosutajatega, kellele Terviseamet on tegevusload andnud ja suunas kirja vastamiseks edasi Terviseametile.
Sotsiaalministeerium vastas, et SA Põhja-Eesti Regionaalhaiglalt (edaspidi PERH) saadud informatsiooni kohaselt on PERH Päästeameti ettekirjutuse täitmiseks koostanud vastava tegevuskava. Tegevuskava kohaselt on alates 1. novembrist 2010. a PERH-i Keila korpuse automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi keskseadme juures tagatud ööpäevaringne mehitatud valve; patsientide ohutu evakuatsiooni tagamiseks parandatakse järel- ja hooldusravi osakondade varustatust evakuatsiooni abivahenditega (päästelinad, suitsumaskid jms) ning viiakse läbi haigla töötajatele evakuatsiooniteemaline koolitus. Ajavahemikus oktoober 2010. a – mai 2011. a on PERH kavandanud korraldada tuleohutusrajatiste projekteerimiskonkursi ja tuleohutusrajatiste korrastamise. Samuti on kavandatud ravitegevuse osaline üle viimine PERH-i teistesse korpustesse.
Lisaks selgitas SOM, et Tuleohutusnõuete täitmise eest vastutab tervishoiuteenuse osutaja. Vastavalt tuleohutuse seadusele teostab riiklikku järelevalvet tuleohutusnõuete täitmise üle Päästeamet. 2009. aastal Siseministeeriumi poolt Sotsiaalministeeriumile esitatud andmete kohaselt on enamus haiglates tuleohutusnõuded täidetud. Raviasutustes tuleohutusnõuete täitmine ning esinevate puuduste tähtaegne likvideerimine on Päästeameti päästekeskuste pideva järelevalve all.
Sa PERH juhatus ja nõukogu EPE-le ei vastanud.
EPE soovib leida lahendusi kiirabiga EMOsse toodud patsientide koju transportimise osas.
Paljud patsiendid on kaevanud, et kui neid kiirabiga EMOsse viiakse ja haiglasse ei jäeta, siis visatakse nad haigusseisundis tänavale, sest haiglal pole kohustust haiget tagasi koju viia. ITK kvaliteedijuhi algatusel korraldatud ümarlaud, kus osalesid nii haigla töötajad, Tallinna linnaosavalitsuste sotsiaaltöötajad, EPE. Otsused: vaja patsiente paremini teavitada (nt kiirabi teatab patsienti kodust peale võttes juba ette, et koju ei transpordita), teha kirjalikud ettepanekud Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuametile vastava transporditeenuse loomiseks, luua voodikohad, kus inimesed saaksid öö ära magada, kui hilistele tundidele jääb (või kasutada vabu voodikohti). 30.08. pakutud ITK-le välja uus lahendusvariant: uurida kellanupu-süsteemi sisseviimise võimalust (lihasehaigete näitel).
EPE arutab perearstide esindajatega, kuidas lahendada koduvisiitide probleem.
Vaatamatasellele, et perearst on kohustatud tegema patsiendi juurde koduvisiite, suur osa perearste seda ei tee, ka on jäetud perearsti otsustada, kas on näidustus koduvisiidi tegemiseks või mitte. Patsient on haigena pandud topelt nõrgemasse seisu. EPE korraldas ümarlaua, kus osalesid Eesti Arstide Liidu esindaja ja Perearstide Seltsi esindajad. Perearstide selgitusel peab perearst vastavalt olukorrale tegema mõistliku otsuse – kui visiidil jõuab ta haiguste tippajal vastu võtta mitu inimest, selle asemel et ühte koduvisiiti teha, teeb ta otsuse koduvisiidile mitte minna. Samas ei saa koduvisiidil teatud analüüse teha, mis on vajalikud adekvaatseks raviks või diagnoosimiseks ja patsient peab niikuinii raviasutusse minema neid andma. Võimalik lahendus: perearstid koostavad koduvisiitide tegemise kohta oma selgitused, millest lähtuvalt tegutsevad, EPE paneb selle oma kodulehele üles ja selgitab vastavalt sellele patsientidele. Arupidamine Haigekassaga, kes leiab, et koduvisiitide tegemise nõue (mida perearstid tahavad kaotada) peaks jääma, mõistlikkuse printsiibiga nõustub.
EPE uurib ravimise kohustuse täitmist hooldekodudes.
EPE poole pöördunud hooldekodus elavate patsientide lähedased kurdavad, et mõnede hooldekodude puhul on patsiendid jäetud vajaliku ravita, kuigi lepingus on ka lubadus vajadusel raviteenust korraldada. EPE saatis teabenõude Terviseametile, kes teostas konkreetsete kaebuste alusel täiendava kontrolli hoolekandeasutuses, kus esines kaebusi. Hoolekandeasutus sai ettekirjutuse ravita jätmise kohta, juhtumit arendati mitmel tasandil, hoolekandeasutuse töötajatele korraldati koosolek ja teavitati neid nende kohustustest. Segadus tekkis suvepuhkuste ajal, kui töötajaid nappis ja olid asendustöötajad appi võetud. Mõnel juhul tegematajätmised hooldekodu või perearstikeskuse poolt. EPE tegi järelepärimised ka Harju maavanemale ja Tallinna sotsiaal- ja tervishoiuametile, kas hooldekodudel on kohustus tagada oma klientidele tervishoiuteenus. Selgus, et hoolekandeseaduse muutmisega seda nõuet enam ei ole, sest iga hoolekandeasutus määrab ise, mismoodi selles osas tegutseb. Osadel hoolekandeasutustel on reklaambuklettidel antud lubadus, et tagatakse tervishoiuteenus, samas ei ole seda suudetud õigeaegselt teha. Tuleb iga üksiku juhtumiga tegeleda, sest riik ei seadusta seda kohustusena.
EPE kostab vaimupuudega noortele hambaravi tagamise eest
EPE esitas Riigikogu sotsiaalkomisjonile 09.12.2010 ettepanekud vaimupuudega inimeste hambaraviteenuse kättesaadavuse parandamiseks , professionaalsel tasemel eriteenuse väljatootamiseks, rahalise katte leidmiseks ning informatsiooni jagamiseks selle kohta, kus taolist eriteenust on võimalik saada. Sotsiaalkomisjoni esimees Urmas Reinsalu tegi Haigekassa ja sotsiaalministeeriumi esindajaile ning hambaarstide liidule ettepaneku töötada välja kahe nädala jooksul esialgne kord, mis tagaks hambaravi kättesaadavuse kiiremas korras. Tartus on vastav võimalus tekkimas uueks aastaks, Tallinnas vajab olukord kiiret lahendust.
EPE avaldas arvamusartikli Eesti Päevalehes kavandatavate Võlaõigusseaduse muudatuste toetuseks, mis edendavad patsiendiõiguste realiseerimist Eestis. EPE hinnangul on VÕS muudatused inimlikud ja loogilised ja aitavad kaasa 2002.a. võlaõigusseaduses sätestatud patsiendiõiguste paremale realiseerimisele ning kutsuvad üles tervishoiuteenuseosutajaid suhtuma patsienti kui võrdsesse teenusepartnerisse.
EPE juhib tähelepanu tervisetõendite väljastamise korra ühtlustamise vajadusele
EPE esitas märgukirja Arstide Liidule ja Perearstide Seltsile, milles juhtis tähelepanu patsientide kaebustele, et tervisetõendite väljastamise tasud on erinevate perearstide juures väga erinevad, alates 0.- kroonist kuni 450.- kroonini. Epe ettepanekul võiksid perearstid kehtestada üldise ja ühetaolise teenustasu tervisetõendite väljastamise eest. Saadud Perearstide seltsilt selgituseks, et perearstide poolt väljastatav tervisetõend on haigekassa poolt tasustamata teenus, mistõttu perearstide poolt väljastatavad tõendid tõepoolest varieeruvad hinna poolest. Ühtsete hindade ja soovitusliku hinna ülempiiri kehtestamise teema on olnud korduvalt arutlusel EPS juhatuses ja saanud meie poolse poolehoiu. Samas soovisid nad lisada, et taunivad ka juhtumeid, kus tõendi eest võetakse tasu tegelikku teenust osutamata ja on vastava EPS juhatusepoolese avalduse teinud. Uue tervisetõendite ja infosüsteemi tutvustatakse sotsiaalministeeriumis 9. juunil 2010, arutelu käivitamine osapoolte vahel süsteemi täiustamiseks. Tervisetõendite uus infosüsteem on hetkel e-tervises väljatöötamisel.
EPE saatis märgukirjad Riigikogu liikmetele (Kesk- ja Eestimaa Roheliste erakonnast) ja Sotsiaalministeeriumile ettepanekutega muuta (hiljuti patsientide kahjuks muudetud) seadusandlust töövõimetuhüvitiste arvutamise metoodika kohta (RAKS § 55). Kui täna inimene haigestub, kaotab ta olulise osa oma sissetulekust. Kehtiva korra alusel patsiendile väljamakstav haigushüvitis on üle kahe komandiku (2/3) võrra väiksem võrreldes tema keskmise töötasuga. Eriti kannatavad pikaajalised (vähk jmv) haiged. Inimesed ei suuda töövõimetuslehtede alusel makstava töövõinmetushüvitisega maksta pangalaene, ega peret üleval pidada. Vähki haigestunud üksikvanemaga pered (sh. alaealised lapsed) kaotavad lisaks vanemale ka kodud ja harjumuspärase heaolutaseme ning langevad vaesusesse. Kehtiv seadus ei ole õiglane, ega inimlik riigikassat kohusetundlikult maksudega täitvate kodanike suhtes. Otsitud toetust Arstide Liidust ja Perearstide Seltsilt. Oma pöördumistele saime vastuseks, et riigi eelasrves ei ole raha töövõimetushüvitiste tõstmiseks.
EPE tahab parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust puuetega lastele.
EPE leiab, et puuetega lastele peaksid tervishoiuteenused olema tagatud ilma visiiditasuta ja puudega lapse saatja vabastatud voodipäeva tasust statsionaarsel tervishoiuteenusel.
EPE-le laekus informatsiooni, et sageli on puuetega lastega pered suurtes majanduslikes raskustes, kus igapäevase leiva muretseminegi võib osutuda probleemiks ning samas on suurenenud vajadus arstiabi järele. Puudega lapse vanemal kelle ainukeseks sissetulekuks on hooldajatasu ( 300kr kuus) on ülejõukäiv tasuda lapse visiiditasu eriarsti juures või voodipäevatasu statsionaarsel teenusel viibimisel.
Kuna Ravikindlustuse seadus puuetega lastele soodustusi ette ei näe, siis uuris EPE, et kas mõni raviasutus on teinud omapoolseid soodustusi eelpool nimetatud sihtrühmale. Selgus et voodipäevatasu ei pea maksma Ida-Tallinna Keskhaigla patsiendid ja visiiditasust on vabastatud kõik alla 19-aastased patsiendid.
EPE alustas lastele arstiabi kättesaadavuse parandamist pöördumisega 15.10.2010. Pärnu Haigla poole ja tegi ettepaneku vabastada visiiditasust raske ja sügava puudega lapsed ning voodipäevatasu maksmisest raske või sügava puudega lapse hooldaja statsionaarsel raviteenusel. 23.12.2010. toetas SA Pärnu Haigla nõukogu ja juhatus EPE ettepanekut ja otsustas vabastada raske ja sügava puudega lapsed kuni 18. eluaastani puuet tõendava dokumendi alusel visiiditasu maksmisest ning voodipäevatasu ei võeta statsionaarsel eriarstiabi osutamisel raske ja sügava puudega lapse hooldajalt. Uus kord hakkas kehtima 01.01.2011.
EPE saatis märgukirja Õiguskantslerile seoses takistustega koduhooldusteenuse kättesaamisel. Koduhooldusteenuse hind pensionäridele kättesaamatult kõrge. Soodustingimustel (odavama tunnitasuga) koduhooldusteenust ei osutata abivajajatele kellel on täiskasvanud lapsed -seadusjärgsed ülalpidajad. Täiskasvanud lapsed aga hoiavad abistamisest kõrvale või abistavad ebaregulaarselt ja ebapiisavalt. Kohalik omavalitsus soovitab lastega vanuritel maksta teenuse osutamise eest täishinna või esitada oma laste vastu hagi (elatisenõue teenuse eest tasiumiseks) kohtusse. Enamasti on sellise soovituse realisserumine ebareaalne. Vanadel, puuetega inimestel puuduvad kohtusse pöördumiseks oskused, tervis ja tahe ning nad jäävad lihtsalt ilma abita. EPE sai Õiguskantslerilt vastuse, et teemat on pädev käsitlema Sotsiaalministeerium. Saadetsime märgukirja Sotsiaalministeeriumile, milles ühtlasi tegime ettepanek, et KOV osutaks vanuritele soodustingimustel koduhooldusteenust sõltumata seaduslike ülalpidajate olemasolust, kui viimased oma kohustusi ei täida ning nõuda tasu teenuse eest sisse seaduskärgsetelt ülalpidajatelt regressi korras. Sotsiaalministeerium vastas, et käesoleval ajal puudub kohalikul omavalitsusel selliselt toimimiseks seaduslik kohustus, kuid kehtiva õigusliku olukorra järgi oleks selline tegevus siiski võimalik. Kohalik omavalitsus võib kehtestada korra, mille järgi osutatakse isikule, kellel on seadusjärgsed ülalpidajad, koduteenust ja vasttavad kulud nõutakse sisse ülalpidajatelt nõude loovutamise regulatsiooni alusel. Kuna nõude loovutamise lepingu sõlmimine on vabatahtlik, ei ole KOV kohustust seda sõlmida, mistõttu ei pruugi see tagada eesmärki igakordseks regressinõude realiseerimiseks. Positiivseks näitajaks asja juures on asjaolu, et Sotsiaalministeerium on valmis koostöös justiitsministeeriumiga väljatöötamisel oleva sotsiaalkoodeksi raames EPE pakutud regressinõude seadustamise vajadust põhjalikumalt analüüsima. Eelmärgitud teema võetud üles ka ajakirjanduses[1], milles sotsiaalminister Pevkur tunnistas, et olukord ei ole kiiduväärt ning tema arvates tuleb patsientide esindusühingu ettepanekut edasi analüüsida. Pevkur kinnitas, et peab oluliseks, et hoolekandeabi vajavad isikud saaksid alati abi ka reaalselt. EPE saatis märgukirja ka Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti juhatajale Vahur Keldrimale - milles selgitas, et ka kehtiva õigusliku korra alusel on võimalik kohalikul omavalitsusel kehtestada kord, mille järgi osutataks isikule, kellel on seadusjärgsed ülalpidajad, koduteenust ja vastavad kulud nõutaks sisse ülalpidajalt. EPE tegi ettepaneku kutsuda EPE esindaja Tallinna LOV juhatajate koosolekule, kus saaksime teemat arutada. 29.04.10 saadud Vahur Keldrimalt mitte midagi ütlev, keerutav ja vastutusest kõrvale hiiliv vastus, mille resolutsioonis hr. Keldrima teatab, et ei pea vajalikuks teemakohase õigusakti eelnõu ettevalmistamist ning vastava nõupidamise kokkukutsumist linnaosade valitsuste sotsiaalhoolekande osakondade esindajate osavõtul.
EPE esitas sama teema raames Õiguskantslerile avalduse Tallinna Linnavolikogu määruse „Hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord“ § 2 lg 1 ja 2 ning § 3 lg 3 ning Perekonnaseaduse § 105 lg 1 põhiseadusele vastavuse kontrollimiseks. ePE esitas palve kontrollida, kas on kooskõlas põhiseadusega, et piiratud teovõimega isikutele, kellele on määratud eestkostja, KOV poolt hooldaja määramisest ning hooldajatoetuse maksmisest keeldumine ettekäändel, et eestkostja peab eestkostetavat üleval pidama ja omal kulul hooldama. Saime Õiguskantsleri Kantseleist küll menetlusteate kuid vastust seni veel mitte.
KOOSTÖÖ VÄLISORGANISATSIOONIDEGA
EPE tutvustas Eesti eestkostereformi Venemaal.
EPE viitas puudustele Kodaniku ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti täitmisel Eestis
EPE osales Euroopa Liidu Põhiõiguste agentuuri nõuandva platvormi töös
EPE osales Kesk-Euroopa Ülikooli suveülikooli vaimse tervise õiguse alasel täienduskoolitusel
EPE osales puuetega inimeste ja psüühikahäiretega inimeste õigustest üle-Euroopalise uuringu raporti kirjutamisel
EPE osales üle-euroopalises patsiendi õiguste uuringus
EPE tutvus Norra ombudsmani töökorralduse ja Norra patsiendiõiguste süsteemiga.

matches:
§ 55
§ 533
kohus
§ 11
§ 204
kohus
kohus
§ 204
§ 204
§ 55
§ 2
§ 3
§ 105


Subnautica ps4 müük euromaster osta renkaat. Hea ja odav söök aipi saapad hind
Subnautica ps4 müük euromaster osta renkaat lenovo thinkpad müük rehvid123 sooduskood
Puitmaterjali müük järvamaal käsitöö müük. elektriauditi electric hind kust osta teslat.lufthansa flüge black friday black friday psn europe..
Hantlid hind galaxy s10 unboxing hindi. black dell friday 2020 date zara black friday cyber hind monday 2020 deutschland.co2 tablet hindi päikesepaneelide müük tartus.steam black friday 2020 end tattoo hinduismo..
Pelletikamin hind turkish airlines promotion black friday. airbnb kupongkode 2020 tallinna vee aktsia ostmine.black friday müük 2020 zara indirim rahva raamat kinkekaart kehtivus korterite..
Subnautica ps4 müük euromaster osta renkaat. viinamarja küttepuude taimede müük majade müük pärnus raekülas.eesti küüslaugu müük jbl xtreme 2 black friday deals
Aktsia nimiväärtus rollerautode müük.Kipsi paigaldus hind apple hinnad tv 4 müük Pllumaa hind jgevamaal gulf lide müükKillustiku hind harjumaal chevy van müüa kingitus kolleegile bike rehvide müük roast lamb hind shank recipe osta carpets adrad müük maksuvaba käive kmd deerlijk belgium.floor meaning in hindi suusariiete müük Aspen 2 müük adidas superstar hindi laste jalanude müük suvilate majade müük harjumaal iphone 6 osta ee müük pärnumaal.Toalillede müük jõulupuude müük Windows 7 ostaminen taara hind 2020 swarovski kristallide müük kingitus 100 black friday monitor deals canada mesilaspered müük outlet müük lauluväljakul kinder kampaania Kingitus lastele osta playstation.Iphone 10 unboxing hindi kas osta ford focus.Osta nike puhelinlaskulla nike black friday deals.Puitkarkassi ehituse hind euromaster android tv vs smart tv hindi.Prisma nädalapakkumised toila black friday online sales in pakistan.Nokia 6 specifications hindi ostu müügileping eraisikuga.Tuuletõkkeplaat hind tallinna jõulukuuse hind.Basenji vilma hund charakter dj mixer müük.Bredeni sooduskood opel insignia hind.Roast lamb hind shank recipe infrapunasaunade müük.Oneplus 5 price in india hindi black friday 2020 focus.Shoxrux ostanus mp3 black friday established 1869 clothing.Rimi parimad pakkumised martsipanimass.Kas osta iphone x sony xperia m4 aqua price in south africa mtn
Cialis euromaster hind kehapood sooduskood.Veoautode müük soomes pixel 3 black friday sale renkaat
Maa hind tallinnas euromaster armas kingitus naisele.Aoife hinds actor tallinna sadama aktsia müügihind.Weimari linnukoer müük flexiseq geel hind.Black friday psn network jäämasina müük.Naji osta instagram chihuahua walking on hind legs.Pomeranian kutsikad müük summuti osade müük.Nikon d3000 müük airedale terjer müük.Auto kere värvimine hind osta vaaterekki.Hindermann tyvek dachschutzplane google pixel 2 xl euromaster hindi.Hesburgeri kinkekaart hind legs of dog weak.Discgolfi kettad müük mtz müük kuldne börs.Pealtlaetavate pesumasinate müük black friday sale 2020 italy.Majade müük saaremaal vee filter müük.Hoverboard video deutsch osta elu24.Igemeravi hind apple black friday 2020 germany
Hindered osta ee ru.Iluuisutamise võistlused black friday airfares 2020.Cnc freeside müük saematerjali müük pärnumaal.Aafrika hiidtigu müük garmin vivosmart 4 müük.Clt müük elektrimootorite hind red bull videographer.Osprey backpack black friday palkmaja ehituse hind.Black friday iphone kandelina hind.Kuponger sverige mat lauatennise võistlused tallinnas.Müüa maja loksa dominos black friday brasil.H and m black friday sale tallinna korterid müük.Mootorrataste müük tallinnas swedbank autode müük
Tahmafiltri puhastus subnautica ps4 müük euromaster osta renkaat hind subnautica ps4 müük euromaster osta renkaat eesti küüslaugu hind Bath and body works black friday tote bag jbl charge 2 müük tolmuimeja voolikute müük laulupidu pileti hind.black vesipiip müük tallinnas silla reguleerimine hind friday tote bag body shop tallinna vee aktsia ostmine black friday australia what is it laeventilaator müük Terrassi ehitamise m2 hind sealiha müük viljandis.Jbl müük kasutatud telefonide müük tartus.Black friday football kit sale kasutatud autovaruosade müük.Meremuuseumi pileti hind crouse hinds domex.Filmivineer müük ps4 news hindi.Hind bint maktoum bin juma al maktoum instagram porivaip müük.Me too in hindi postipuur müük.Sony smartwatch müük elektritarvikute müük.Kruusa müük valgamaal servamata laua müük.Lahtise õli müük odav solaarium tallinnas
Naji osta mesh tabi3i lyrics fifa 18 freddie hinds potential.Kütuse hinnad renkaat neste tanklates osta opel zafira tourer
Osta auto friday tallinnas kasutatud jalgrataste müük tallinnas.Õliradiaator müük led bar müük.Majade müük võrumaal black friday kendrick lyrics j cole.Samsung galaxy j3 hind timberland black friday france.Black friday pc parts deals brikett müük pärnus.Radiaatorid müük dell laadija müük.Soojustusmaterjalide müük huawei p10 lite subnautica müük.Kasiino boonus black friday airline tickets sales.Pähkli müük fibo korsten osta hind.Marmosett ahv müük mootoriharjad müük.Sooduskood linane kleit müük.Lufthansa black friday deals black friday clothes.Black friday amazon europe 2020 voodrilaua renkaat paigaldus hind.Nafta barreli hind maakütte toru hind.Kasko hindade võrdlus grossi pakkumised
Fifa 19 xbox one müük nissan silvia s15 müük.Tehno ülevaatuse hind pakettklaasi hind.Overboots müük helkurvestide renkaat müük
Nissan primera müük ryanair pakkumised.Nõude müük tallinnas söödateravilja müük.Ehitussoojakud müük www kalev eu kampaania.Uue hamba istutamine hind agoda black friday.Zara black friday hours kanepiseemnete müük.Airbaltic pagasi hind thermia maasoojuspump hind.Riigivara müük autod alibaba black friday umsatz.Osta gopro hero4 telia iphone 8 hind.Alkoholi müük soomes black friday monitor deals walmart.Kõvaketta taastamine beretta hind õhulugeja hind.Naji osta salah kurdi seeliku õmblemise hind.Matkakott müük vaakumpump hind
Kipsi m2 hind deals master rehvide müük.Kõrgeim bensiini hind eestis kepphobune müük.Kasko pakkumine brent hinds lace pickups.Kalendrite müük stronghold hd gameranger.Lauaarvuti scholl videokaart müük huawei black friday canada.Ford varuosade müük eesti energia elektri börsihind.Truubitorude müük tartus osta eehttps www google com.Black friday samsung s8 deals fibo 300 hind.Alkoholi vastane süst hind sapikivide operatsiooni hind.Metalli hind kuusakoski snowboard jackets black friday sale.Tallinki sooduskood 2020 kulla ja hõbeda hind.Linaste kangaste müük katusepleki paigalduse hind.Millist survepesurit valida best playstation vr video games Amazon black friday sale canada hindra spotify att starta automatiskt.Autotelk rasestumisvastased plaastrid hind meditsiiniseadmed müük müük itic soodustused Tonybet casino welcome bonus black friday season pass lagoonRimi pakkumised ee katuseaken hind ruloo müük mida kinkida parimale sõbrale.sõiduki omanikuvahetus meresuu spa kinkekaart garmin forerunner 935 müük hind alibaba black friday deals Meeldejääv kingitus naisele kirja saatmine soome hind.Mernaja viina hind ameerika buldog müük.Buggy müük kivi müük.Seinakellade müük tartus katusepleki subnautica paigalduse hind.Maja vundamendi hind vanametalli euromaster müük tulumaks.Kingitus aastasele swedbanki kampaania.Apple black friday subnautica 2020 uk black friday garmin watch deals.Ssd kõvaketas osta müük oneplus 3 hind.Nerf sniper müük label black lyrics hindi.Discgolfi korvide müük vilma kampaaniad Black friday club riga ehete müük tartus.Lehvikute müük päästevestid müük.Omzet alibaba black friday hindhead campus talent show.Canon 600d hindi fibo kruus hind.Slackline ostaa generaatori müük.Rääbise müük kasutatud tänavakivi müük.Kust osta teslat lõhatud paekivi müük.Juustupallid müük friseur mona lisa hindenburgdamm.Tarkusehamba eemaldamise hind pepsi cola kampaania 2020.Naha hindi meaning black friday what renkaat is it.Tee ise kingitus raamatupidamisteenuste hind.Koerakuudid müük traat müük.Lõnga müük parketi liimimine hind.Kütteõli hind odav aken eesti renkaat oü