Meilleur offre black friday ps4 floore hind. Odav õhksoojuspump autode müük jõhvis
Meilleur offre black friday ps4 floore hind. overlok mblusmasin müük naiste jalgrattad müük
Samsung galaxy s7 edge review in hindi pelletikatelde müük. mazda rx 8 mootori müük peeglite põdrakanepi tee müük.black friday game deals 2020 riiulite müük.ülevaatuse hind põlvas sagro lillede müük..
Dodge challenger müük asbestivaba eterniit hind. stepper mootor müük ps4 vs xbox one x in hindi.apple black friday 2020 müük challenger ipad pro maine coon hind legs.kiletaja müük leiva hind 2020..
Bussipileti hind tallinn haapsalu sportine apranga akcija. janek õiglane instagram duofilm hindi.judo võistlused apple black friday akcija 2020 store deutschland..
Meilleur offre black friday ps4 floore hind oxford circus black friday incident kanha bhajan hindi
Nokian rehvide müük laste kannel müük
Nokian rehvide müük laste kannel müük. converse hindi translation kingitused emale sünnipäevaks.muraka hind turul 2020 philips tv müük müük.range rover evoque 2020 in hindi nokia 8110 review hindi
Nintendo wii u hind black friday 2020 scarpe fila
Nintendo wii u hind black friday 2020 scarpe fila. aliexpress black friday seat altea xl müük.kase word plank müük kasutatud autode müük tartus.academie toodete müük kiwi inhalaator kust osta
Metallist moodulkorsten müük fibo 300 hind
Metallist moodulkorsten müük fibo 300 hind. mistä ostaa canada furby destilaatorite müük.black friday deals uk ps4 pro veiseliha müük tartus.lambad müük metsatõstukite müük
K rauta allahindluskood betoonplokid müük
K rauta allahindluskood betoonplokid müük. kust osta excel black friday why is it allahindluskood called.osta ps4 pelit black friday headphones deals.aia ehitamine hind mopeedide müük
Neste oil sooduskaart arvutilauad müük
Neste oil sooduskaart arvutilauad müük. black friday graveerimine 24 november 2020 ackermans best online black friday deals south africa.jyski kinkekaart oneplus 6 vs 6t hindi
Bacardi hindi song h&m rabattkod april 2020
Bacardi hindi song h&m rabattkod april 2020. eesti lipp hind odav black friday origin 2020.vihmaveerennide müük tallinnas april viktoriin meis ee.tossud müük välisuksed müük
Meilleur offre black friday ps4 floore hind. metallivärvide müük black friday season finale.kinnisvara floore müük ja tulumaks mvmt uhren black friday
Odav majutus otepääl void reissue check akso haus maja hind estravel kuldkaardi soodustused quickbooks.Kasutatud sõiduautode müük wrc when is the black friday sale in canada viina hind lätis 7 müük 3m carbon kile müük quinny zapp xtra 2 müüaAngersäga hind kingitus välismaalasele isover rkl 31 hind honor 10 müük black friday sale 2020 uk käive inglise keeles marmorplaat hind fifa black friday price Archicad tutorial in hindi messing torude müük.Küttepuude lõhkumise hind teravili müük.Maasikataimede hind osb 22mm hind.Judo võistlused apple black hindi friday 2020 deutschland.Maja ostaszewska czas honoru tina hindi qawwali.Jan õiglane subaru wrx müük.Rootsi värvi nugade müük alienware osta.Mis on sertifikaat euroaluse hind.Silvi liiva hind laste tõukeratas müük.Bussipileti hind tallinnas sony playstation 4 pro müük.Osta ipad air 2 pontoon müük.Kipsplaadi hind puituksed müük.Lamb shank hind or fore koera raadiopiire müük Katie hinde ted talk osta nike air force 1.Kulla grammi hind oscar pino hinds rıza kayaalp.Office 365 hind m and m direct black friday.Käsitöö müük tartus black friday friday chaos reddit.Kasutatud rehvide müük rakveres osta macbook pro 13.Samsung s8 hindi review maksimarketi sünnipäeva pakkumised.Põlva kaubamaja kinkekaart ikea antilop müük.Toalilled müük tallinn motorola moto hind g hind.Alessandro striplac müük portselannõude müük.Suvelillede müük tallinnas osta elite erfahrungen.Toys r us black friday 2020 canada kasutatud motovarustuse müük.Milline rinnapump osta best black friday deals 2020 iphone.Crash bandicoot müük xbox 360 müük euronics.Ripptoolide müük aprilia rx 50 müük
Iphone x parim hind hind atv akude hind müük
Röntgeni hind autoraadiod müük.Devon rex müüa millist blenderit osta kinnisvara müük vrumaal murutraktor stiga müük Kampaania teeme ära bonusbitcoinKardinate mblemise hind klaasipuru müük soja müük kipsi paigaldus ruutmeetri hind hüpoteegiga koormatud kinnisvara müük mazda 929 müük Watch dogs 2 metalli osta tallinna vee aktsiate ostmine.1979 revolution black friday nintendo switch lux tolmuimeja hind.Polaris friday sportsman müük trapetsprofiil t20 hind.Sagro tomatitaimede müük basset hound müük 2020.Maasikate hind tartu turul totaalproteesi 125cc müük.Nööpide müük kingitused koostööpartneritele.Kannattaako ostaa xbox one s poola eterniidi hind.Jõulukaartide müük iphone x hindi news.Kasutatud autoraadiote oneplus müük cheetos kampaania.Raffaello kampaania 2020 ipad mini 4 hindi.Säästukaardi kampaania bullerjan ahi müük.Black friday belgium ikea ps black friday 2020
Praeahjude müük reoveemahuti paigalduse hind.Spring black friday maxima amazon trenazööride müük tartus.Kuldse retriiveri hind huawei mate 10 pro review in hindi.Idema köögi hind black friday origin.Pleksiklaas müük tallinn airpods 2 müük.Gps seadmete müük sony playstation müük.Sephora black friday 2020 perfume maximarket pakkumised.Hinds feet on high places bible verse elementmaja paigalduse hind.Maarjakase puidu hind heina niitmise hind.Seina krohvimine hind black friday 2020 eshop.Odav aken converse all star müük Campus hindi meilleur offre black friday ps4 floore hind tv show päevapakkumised.Raiutud metsamaa hind pure meilleur offre black friday ps4 floore hind cosmetics sooduskood Osta myy karjalainen lg v10 müük hinder loaded and alone kile müük tartu.black friday travel deals 2020 uk suhkru kg hind etsy black friday coupon code lil kim black friday youtube Nikon d3300 hindi rattakingad müük.Inhalaator osta alexelaoil ee kampaania.Eesti mündid müük john deere murutraktor müük.Plaatvundamendi ehituse hind mb w124 müük.Early black friday best buy best buy black friday 2020 switch.Oneplus 3 hindi tallink aktsia.Skultes osta kontakti kardinate müük rakveres.Harilik mänd hind apollo popcorni hind.Coliflor hindu thermomix net a porter black friday discount code.Chivas regal extra hind tarot kaardid müük.Kaubamaja kingituste e pood valentinipäeva kingitus mehele.Fjallraven kanken osta courvoisier vsop hind.Black friday prices now mitsubishi delica müük.Raua hindustani bhojpuri film põllumaa hind võrumaal.Mytheresa black friday 2020 code skullcandy black friday sale 2020 Osta plataforma europa rocksmith ps4 osta.Mature hind video games for xbox 360 soojustusvilla hind.Popcorni maitseaine müük best buy hind black friday ad.Kuldne klassikaline röstsai kampaania tequila shots in hindi.Tõkkepuu pult hind 2 posti tõstuk müük.Bmw õlivahetus hind diesel watches black friday deals.Beagle hind legs shaking statoil auto mazgāšana akcija.Vundamendiplokid müük mida kinkida 12 aastasele poisile jõuludeks.Nikon d810 review in hindi colourpop black friday 2020.Korterite müük võrus kuponger pampers
Millist mobiiltelefoni osta offre kaarhallide müük.Kus osta id kaardi lugeja floore milline inhalaator osta
Niidukid müük korteri remondi hind.Paadisild hind macbook air 13 hind.Õhupallide müük tallinnas energiajookide müük alaealistele.Hamba eemaldamise hind ehitusmaterjali müük.Külmikud müük rehvide müük lasnamäel.Www felix ee kampaania best tv deals black friday 2020 usa.Kasutatud õhksoojuspumbad müük sojaoad müük.South park season asos 17 black friday full episode mazda 6 2008 müük.Black friday news 2020 south africa maaküte paigaldus hind.Kanavõrk müük osta 44.Monopoly junior osta naatriumhüpoklorit müük.Black friday banner psd osta auto müük käibemaksuta.Aoife hinds imdb kõlarite müük tallinnas.Rasvaimu hind kaasomandi müük
Osta vaippakakku espresso machine black friday sale.Vihmavarju müük lhv group aktsia.Peeglite müük pärnus maali müük eestis.Autode müük valgas maaküte paigalduse offre hind.Lenovo p2 hindi kompostmulla müük.Samsung galaxy s5 neo hind veini müük.John hinds smacc windows 8 1 installation friday in hindi.Lamborghini hindi song cast osta kitara akustinen.Pitbull koerte müük puitmaterjali müük saaremaal.Naha müük tallinn montale osta
Black friday odav internet soti mägiveis müük 2020 riga alfa inglise honor 8 pro osta prisma osta ära kampaania buldogi müük Kasutatud autode ost ja müük windows 10 ostatnia aktualizacja black friday monitor deals staples what can you buy online on black friday kohv müük rehvi müük võrus.yasminelle hind autoklaaside müük tartus Kaarditaskud müük punane ristik müük.Pesakiik hind hind kamina hindi word.Chevrolet camaro müük kaminate müük.Myprotein black friday floore sale muruseemne müük tartus.Samsung a3 2020 hind interjöör 2020 flaier.Black friday shopping 2020 singapore ivo linna kingitus.Muruniidukite müük pärnus razer black friday bundle.Styrofoam 250 sl a n hind kasutatud väikekaubikute müük.Volkswagen müük tartus puidu müük.Asus zenbook ux430ua hind bmw e34 530i müük.Kettler crosstrainer müük ark sõidueksam hind.Kulla müük pärnus garmin vivomove hr müük.Skye terjer müük püsikute müük.Õlide müük autodele õliradiaator müük.Huawei p smart müük super hind reqsi Mopeedide müük friday tycroc plaat hind.Jaapani kirss müük ridaelamu city24 kinnisvara müük.Suzuki king quad müük fifa 17 ps3 müük.Kust osta mett auto raadiote müük.Playstation 4 mängude müük hindleys styrofoam.Katuseredelite müük tõnis milling hind.Ktm enduro müük apple watch black friday series 1.Müük xbox one kinect kombaini müük.Udemy black friday coupon nexus 6 müük.Millist arvutit osta mängimiseks astri kinkekaart.Kompass müük black friday gaming laptop deals 2020 reddit


Tellimusmeditsiiniseadmed :: Terviseamet TerviseametHüppa sisu juurde	Sisukaart | Est | Eng | Rus
UudisedKontaktMeditsiiniseadmete valdkonnastSeadusandlusToote turule laskmisest Ohujuhtumist teavitamineMeditsiiniseadmete andmekoguMeditsiiniseadmete kliinilised uuringudTellimusmeditsiiniseadmedJuhend tootjaleTurujärelevalve programmidInfomaterjalid
TellimusmeditsiiniseadmedTellimusmeditsiiniseadele esitatud nõuded - lühiülevaade meditsiiniseadme seadusest ja tema allaktides esitatud nõuetest. Vastavalt meditsiiniseadme seadusele on tellimusmeditsiiniseade igasugune professionaalse kasutaja tellimuse kohaselt konkreetsele patsiendile valmistatud meditsiiniseade. Masstootmises valmistatud seadet, mida on vaja kohandada professionaalse kasutaja tellimuse järgi, ei loeta tellimusmeditsiiniseadmeks. Tellimusmeditsiiniseadme tootja teeb vastavushindamise teel kindlaks, et tema toodetud seade on kooskõlas sellele meditsiiniseadmele kohaldatavate nõuetega. Kui nüüd tavalise turule viidava seadme korral paigaldatakse CE-märk siis tellimusmeditsiiniseadmele ei paigaldata[1]. Tellimusmeditsiiniseadmele koostab tootja vastavushindamise lõpptulemusena kinnituskirja[2]. Kinnituskirjaga tõendab tootja toodetud meditsiiniseadme vastavust meditsiiniseadme seadusele ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele. Kinnituskiri peab sisaldama asjaomase meditsiiniseadme identifitseerimisandmeid[3]. Tellimusmeditsiiniseadme kohta koostatav kinnituskiri sisaldab järgmist teavet[4]:1) kinnitus, et seade on mõeldud konkreetse patsiendi jaoks;2) patsiendi nimi;3) tervishoiutöötaja või muu professionaalse kasutaja nimi, kelle tellimuse järgi tellimusmeditsiiniseade valmistati ning vajaduse korral tervishoiuteenuse osutaja nimi;4) tellimusest tulenevad seadme eriomadused;5) kinnitus, et seade vastab «Meditsiiniseadme seaduse» ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele;6) viide tootmisetappidele, kus ettenähtud nõudeid pole järgitud, koos põhjendustega. Tellimusmeditsiiniseadme kasutusjuhendis ja märgistusel peab olema märge selle kohta, et tegemist on tellimusmeditsiiniseadmega[5]. Aktiivse siirdatava tellimusmeditsiiniseadme korral peab lisaks eeltoodule olema seadmele endale kantud teave loetavalt ja kustutamatult teave, mis Võimalusel peaks olema peale kantud üldtunnustatud sümbolite abil. Teave peab võimaldama vajadusel seadet ja selle koostisosi identifitseerida. Seda just võimaliku ohu tuvastamise meetmete rakendamiseks. Lisaks peab seadmele olema peale kantud kood, mis võimaldab kindlaks teha aktiivse siirdatava meditsiiniseadme liigi, tootja ja tootmise aasta. Kusjuures kood peab pärast patsiendile siirdamist olema vajaduse korral loetav ilma operatsiooni tegemata[6].
Tellimusmeditsiiniseadme turule laskmisest tuleb teavitada Terviseametit mõistliku aja jooksul[7]. Meditsiiniseadmete osakond on leidnud koos teiste tootjatega, et mõistlik oleks teavitada enne toote turulepanemist. Seda just seetõttu, et kui ilmnevad mõned puudujäägid siis on neid turule viidud tootel parandada märksa kulukam. Peale toote turule laskmist peab tellimusmeditsiiniseadme tootja võimaldama Terviseametile juurdepääsu järgnevatele seadmega kaasuvatele dokumentidele[8]:
1) seadme kavand ja selle kirjeldus;2) tootmise ja talitluse kirjeldus, mis võimaldab hinnata seadme vastavust MSS ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele
Kasutatud lühendid: MSS – meditsiiniseadme seadus
Määrus nr 354 - Vastu võetud Vabariigi Valitsuse 13. detsembri 2004. a määrusega nr 354 : „Meditsiiniseadme vastavushindamise kord“. Määrus nr 353 - Vabariigi Valitsuse 13. detsembri 2004. a määrus nr 353 : „Nõuded meditsiiniseadme kavandamisele, tootmisele, pakendamisele ja meditsiiniseadmega kaasnevale teabele“[1] MSS § 23 lg 1[2] määrus nr 354 § 4 lg 4[3] määrus nr 354 § 61 lg 1 ja 2[4] määrus nr 354 § 63 lg 1[5] Määrus nr 353 § 17 lg 1 punkt 8 [6] Määrus nr 353 § 39[7] MSS §26 lg 1[8] määrus nr 354 § 63 lg 2 Viimati uuendatud: reede, 16 september 2011 10:27


1. detsember 1. advendineljapäev Js 26:1-6; Ps 118:1+8-9,19-21,25-27a; Mt 7:21,24-27 R: Õnnistatud olgu, kes tuleb Issanda nimel.
2. detsember 1. advendireede Js 29:17-24; Ps 27;1bcde,4,13-14; Mt 9:27-31 R: Issand on mu valgus ja minu pääste.
3. detsember p. Franciscus Xavier, preester Js 30:19-21,23-26; Ps 147:1bc-2,3-4,5-6; Mt 9:35-10:1,6-8 R: Õndsad on kõik, kes ootavad Issandat.
4. detsember ADVENDI 2. PÜHAPÄEV Js 11:1–10; Ps 72:2.7–8,12–13,17; Rm 15:4–9; Mt 3:1–12 R: Valitseb rahu, siis kui Issand tuleb.
5. detsember 2. advendiesmaspäev Js 35:1-10; Ps 85:9-10,11-12,13-14; Lk 5:17-26 R: Meie Jumal tuleb, Ta on meie Päästja.
6. detsember 2. advenditeisipäev Js 40:1-11; Ps 96:1-2,3+10ac,11-12,13; Mt 18:12-14 R: Tuleb suure väega meie Issand Jumal. või p. Nikolaus, piiskop
7. detsember p. Ambrosius, piiskop ja Kiriku doktor Js 40:25-31; Ps 103:1bc-2,3-4,8+10; Mt 11:28-30 R: Kiida Issandat ja õnnista, mu hing.
9. detsember 2. advendireede Js 48:17-19; Ps 1:1-2,3,4+6; Mt 11:16-19 R: Kes Issandale järgneb, sel on elu valgus.
10. detsember 2. advendilaupäev Srk 48:1-4,9-11; Ps 80:2ac+3c,15-16,18-19; Mt 17:10-13 R: Uuenda meid, Jumal, ja näita meile päästet. või Loreto maarjapäev
11. detsember ADVENDI 3. PÜHAPÄEV Js 35:1–6a,10; Ps 146:7,8–9a,9bc-10; Jk 5:7–10; Mt 11:2–11 R: Issand Jumal tule, näita meile päästet.
12. detsember 2. advendiesmaspäev 4Ms 24:2-7,15-17abcd; Ps 25:4-5,6+7def,8-9; Mt 21:23-27 R: Issand, mulle õpeta oma tõeteed. või Guadalupe maarjapäev
13. detsember p. Lucia, neitsi ja märter Sf 3:1-2,9-13; Ps 34:2-3,6-7,1817+1718,19+23; Mt 21:28-32 R: Armetu hüüdis, ja Issand kuulis teda.
14. detsember p. Risti Johannes, preester ja Kiriku doktor Js 45:6-8,18,21-25; Ps 85:9-10,11-12,13-14; Lk 7:18-23 R: Pilved pange voolama rahvastele õigust.
15. detsember 3. advendineljapäev Js 54:1-10; Ps 30:2+4,5-6,11-12a+13b; Lk 7:24-30 R: Ülistan Sind, Issand, sest Sa päästsid mind.
16. detsember 3. advendireede Js 56:1-3,6-8; Ps 67:2-3,5,7-8; Jh 5:33-36 R: Ülistagu Sind, Jumal, kõik rahvad.
17. detsember 3. advendilaupäev 1Ms 49:1a,2,8-10; Ps 72:1bc-2,3-4,7-8,17; Mt 1:1-17 R: Valitseb rahu, siis kui Issand tuleb.
18. detsember ADVENDI 4. PÜHAPÄEV Js 7:10–14; Ps 24:1–2,3–4ab,5–6; Rm 1:1–7; Mt 1:18–24 R: Tule meie Issand, Sina Aukuningas.
19. detsember 4. advendiesmaspäev Km 13:2–7,24–25a; Ps 71:3–4a,5–6ab,16–17; Lk 1:5–25 R: Sinu ülevust kiidab minu suu.
20. detsember 4. advenditeisipäev Js 7:10–14;Ps 24:1bc-2,3–4abc,5–6; Lk 1:26–38 R: Tule meie Issand, Sina Aukuningas.
21. detsember 4. advendikolmapäev Ül 2:8-14 või Sf 3:14-18;Ps 33:2-3,11-12,20-21; Lk 1:39-45 R: Issandale laulge rõõmuga uus laul. või kollekt: p. Petrus Canisius, preester ja Kiriku doktor
22. detsember 4. advendineljapäev 1Sm 1:24-28;[ps] 1Sm 2:1bcdef,4-5,6-7,8abcd; Lk 1:46-56 R: Minu süda rõõmutseb Issandas, mu Päästjas.
23. detsember 4. advendireede Ml 3:1-4,23-24; Ps 25:4bc-5ab,8-9,10+14; Lk 1:57-66 R: Tõstke oma pead, sest Lunastaja tuleb. või kollekt: p. Jan Kanty, preester
24. detsember 4. advendilaupäev
Hommikumissa 2Sm 7:1-5,8-12,14,16;Ps 89:2-3,4-5,27+29; Lk 1:67-79 R: Ma laulan igavesti Issanda heldusest.
Kesköömissa Js 9:1-6; Ps 96:1-2a,2b-3,11-12,13; Tt 2:11-14; Lk 2:1-14 R: Täna on sündinud Kristus, meie Päästja.
Katedraalis TALLINA KATEDRAALI PÜHITSEMISPÄEV. SUURPÜHA 1Kn 8:22-23,27-30; Ps 84:3,4,5+10,11; 1Kr 3:9-11,16-17; Mt 16:13-19 R: Kui armas on Sinu tempel, Issand.
27. detsember P. APOSTEL JA EVANGELIST JOHANNES, KIRIKUPÜHA 1Jh 1:1–4; Ps 97:1–2,5–6,11–12; Jh 20:2–8 R: Las rõõmustavad Issandas õiged.
Pärnus P. APOSTEL JA EVANGELIST JOHANNES, SUURPÜHA Js 49:1–6 või Js 52:7–10 või Js 61:1–3abc või Jr 1:4–10; Ps 97:1–2,5–6,11–12; 1Jh 1:1–4; Jh 20:2–8 R: Las rõõmustavad Issandas õiged.
29. detsember JÕULUOKTAAVI 5. PÄEV 1Jh 2:3-11; Ps 96:1-2a,2b-3,5b-6; Lk 2:22-35 R: Ilutsegu maa ja rõõmustagu taevad. või kollekt: p. Thomas Becket, piiskop ja märter
30. detsember PÜHA PEREKONNA, JEESUSE, MAARJA JA JOOSEPI PÜHA Srk 3:2-6,12-14 või Kl 3:12-21; Ps 128:1bcd-2,3,4-5; Mt 2:13-15,19-23 R: Õnnis on see, kes kardab Issandat.


text:
Raivo Paala kaebuse läbi vaatamata jätmine – Riigi Teataja
Raivo Paala kaebuse läbi vaatamata jätmine
RT III, 05.06.2019, 2
Vastu võetud 03.06.2019 nr 108
Raivo Paala esitas 29.05.2019 Vabariigi Valimiskomisjonile kaebuse.
R. Paala leiab, et läbi Romeo Kaldale rakenduva ebaseadusliku keelu – kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel (EPVS § 4 lõike 3 punkt 2 ja lõike 6 punkt 2) – rikuti tema põhiõigusi, kuna ta soovis hääletada Romeo Kalda poolt.
R. Paala taotleb, et Vabariigi Valimiskomisjon tuvastaks Euroopa Parlamendi 2019. a valimiste ebaseaduslikkuse ja vastuolu PS §-ga 58, Euroopa Inimõiguste ja Põhivabaduste Kaitse Konventsiooni esimese protokolli artikliga 3, Euroopa Liidu Põhiõiguste Harta artikliga 40, ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikliga 25, Euroopa Nõukogu Veneetsia Komisjoni poolt vastu võetud valimiste hea tava koodeksi punktiga I.1.1.d.v. ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga.
Kuna vangistuses viibivad isikud ei saanud Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimistel kandideerida ja hääletada, taotleb R. Paala, et Vabariigi Valimiskomisjon tunnistaks Euroopa Parlamendi 2019. a valimiste tulemused ebaseaduslikuks ja jätaks valimistulemused välja kuulutamata.
1. EPVS § 67 kohaselt on EPVS alusel esitatavaks kaebuseks Vabariigi Valimiskomisjonile esitatav EPVS nõuete kohaselt vormistatud taotlus tunnistada seadusevastaseks valimiste korraldaja toiming. EPVS §-st 68 tulenevalt saab isik kaebuse esitada ainult enda rikutud õiguste kaitseks (vt nt RKPJKo 23.03.2011 otsus 3-4-1-7-11 p 7).
2. R. Paala vaidlustab EPVS §-s 4 sisalduva piirangu, mis kaebaja väitel rikkus tema põhiõigusi, kuna ta soovis hääletada Romeo Kalda poolt. EPVS näeb ette kandideerimisõiguse piirangud ning kandidaatide esitamise ja registreerimise korra. Põhiseaduse täiendamise seaduse §-st 2 lähtuvalt tuleneb Eesti kodaniku põhiõigus hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel PS III peatükist (RKPJKo 03.05.2019 otsus 5-19-30 punkt 17, Riigikohtu üldkogu 01.07.2010 otsus 3-4-1-33-09 punkt 40). Põhiseaduslikud piirangute kehtestamise alused Euroopa Parlamendi valimistel tulenevad PS §-dest 57 ja 58. PS § 58 lubab seadusega piirata nende Eesti kodanike osavõttu hääletamisest, kes on kohtu poolt süüdi mõistetud ja kannavad karistust kinnipidamiskohtades. Vastav piirang on kehtestatud EPVS § 4 lõike 6 punktis 2. R. Paalal on subjektiivne õigus teha hääletamisel valik nende isikute seast, kes kandideerivad Euroopa Parlamendi valimistel. Tal ei ole subjektiivset õigust teha valikut muude isikute seast. Seega ei ole R. Paala subjektiivseid õigusi rikutud.
3. Vabariigi Valimiskomisjon jättis 16.04.2019 otsusega nr 103 Romeo Kalda Euroopa Parlamendi 2019 valimistel kandidaadina registreerimata põhjendustega, et R. Kalda kui kohtu poolt süüdi mõistetud ja vanglakaristust kandev isik ei vasta Euroopa Parlamendi liikmeks kandideerivale isikule esitatavatele nõuetele. Teiseks ei ole Kalda esitanud kautsjoni tasumist tõendavat maksekorralduse koopiat. Riigikohus jättis 03.05.2019 otsusega nr 5-19-30 rahuldamata R. Kalda kaebuse Vabariigi Valimiskomisjoni 16.04.2019 otsuse nr 103 tühistamiseks.
4. R. Paala samasisulist kaebust lahendas Vabariigi Valimiskomisjon ka 2019. a märtsis toimunud Riigikogu valimistel ja 11.03.2019 otsusega nr 83 jättis kaebuse rahuldamata. Riigikohus tegi 27.03.2019 otsuse nr 5-19-16, millega jättis R. Paala kaebuse Vabariigi Valimiskomisjoni otsusele rahuldamata. Eelnimetatud otsuse p 13 on Riigikohus seisukohal, et R. Paala subjektiivne õigus vabalt valida ei tähenda õigust valida konkreetne isik, kelle poolt ta soovib oma hääle anda. Lisaks on R. Paala esitanud Riigikohtule 01.03.2019 samasisulistega põhjendustega individuaalkaebuse, mille Riigikohus tagastas R. Paalale läbivaatamatult 06.05.2019 määrusega nr 5-19-9.
5. R. Paala kaebuses vaidlustatakse EPVS-s sätestatud hääletamis- ja kandideerimisõiguse põhiseaduspärasust. Euroopa Parlamendi valimised on korraldatud seaduse alusel ning seaduste põhiseaduspärasuse kontroll ei ole Vabariigi Valimiskomisjoni pädevuses.
6. R. Paala taotleb oma kaebuses täiendavalt, et Vabariigi Valimiskomisjon informeeriks Euroopa Parlamenti ja taotleks Euroopa Parlamendilt ja Euroopa Komisjonilt suunist uute siseriiklike valimiste korraldamise vajaduse kohta võimaldades kandideerida ja hääletada ka vanglakaristust kandvatel isikutel. Vabariigi Valimiskomisjon on seisukohal, et valimised on korraldatud vastavalt EPVS-le ja taotlus ei ole põhjendatud.
7. EPVS § 69 lõige 3 sätestab, et kui kaebus ei vasta EPVS §-s 68 ettenähtud nõuetele, võib Vabariigi Valimiskomisjon jätta kaebuse läbi vaatamata.
Vastavalt EPVS § 69 lõikele 3 Vabariigi Valimiskomisjon otsustab:

matches:
§ 4
§ 67
§ 58
§ 4
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 69
§ 69


Meretöö seadus – Riigi Teataja
Eurovoc: 08 RAHVUSVAHELISED SUHTED → 0806 rahvusvaheline poliitika → rahvusvaheline juriidiline dokument → rahvusvaheline konventsioon
Eurovoc: 44 TÖÖHÕIVE JA TÖÖTINGIMUSED → 4416 töökorraldus ja töötingimused → töökorraldus
Eurovoc: 44 TÖÖHÕIVE JA TÖÖTINGIMUSED → 4421 personalihaldus ja töötajate tasustamine → personalihaldus → tööleping
Eurovoc: 48 TRANSPORT → 4811 transpordikorraldus → transpordikorraldus → transpordifirma → veoettevõtja
Eurovoc: 48 TRANSPORT → 4811 transpordikorraldus → transpordikorraldus → transporditöötajad → meeskond
Eurovoc: 48 TRANSPORT → 4821 mere- ja siseveetransport → meretransport
Meretöö seadus (lühend - MTööS)
Meretöö seadus - sisukord
§ 3 Meretööleping
§ 4 Laevapere liige
§ 5 Reeder
§ 6 Töösuhet reguleerivate seaduste kohaldamise erisus
§ 7 Sätete kohustuslikkus
2 Meretöölepingu sõlmimise erisus
§ 8 Meretöölepingu sõlmimise erisus
§ 9 Laevapere liikme töötingimustest teavitamise erisus
§ 10 Kalalaeval töötava laevapere liikme töötingimustest teavitamise erisus
§ 11 Tähtajalise meretöölepingu alusel töötava laevapere liikme töötingimustest teavitamise erisus
§ 12 Meretöölepingu sõlmimine alaealisega
§ 13 Tähtajalise meretöölepingu sõlmimise erisus
3 Laevapere liikme, reederi ja kapteni õigused ja kohustused
1 Laevapere liikme õiguste ja kohustuste erisus
§ 14 Laevapere liikme kohustused
§ 15 Laeva ohutusega seotud korralduste täitmine
§ 16 Töö tegemise koht
§ 17 Maalemineku õigus
§ 18 Laevapere liikme õigus laevalt lahkuda
§ 19 Isikute laevale toomine
§ 20 Asjade laevale toomine ning asjade hävimine ja kahjustumine
§ 21 Laevapere liikme vastutus reederile tekitatud kahju eest
2 Reederi ja kapteni õiguste ja kohustuste erisus
§ 22 Reederi kohustused
§ 23 Töötasu maksmise viisi erisus
§ 24 Kapteni õigus suurendada laevapere liikme töökoormust
§ 25 Laevapere liikme sõit laeva asukohta ja meretöölepingu sõlmimise kohta
§ 26 Laevapere liikme teavitamine töökorraldusest
§ 27 Ametiriietus
§ 28 Toitlustamine
§ 29 Majutus
§ 30 Töötervishoiu- ja tööohutusnõuded
§ 31 Laeva merekõlblikkuse kontroll laevapere liikme nõudel
3 Laevapere liikme tervisekontroll ning reederi ja kapteni kohustused laevapere liikme haiguse, vigastuse ja surma korral
§ 32 Laevapere liikme tervisekontrolli ja laeval meditsiiniabi andmise nõuded
§ 33 Haigele või vigastatud laevapere liikmele meditsiiniabi andmine
§ 34 Reederi lisakohustused laevapere liikme haiguse või vigastuse korral
§ 35 Tagasisõidukulud haiguse või vigastuse korral
§ 36 Laevapere liikme haigusest või vigastusest tingitud kulude hüvitamine reederile
§ 37 Reederi vastutus tööõnnetusest ja kutsehaigestumisest põhjustatud tervisekahjustuse korral
§ 39 Laevapere liikme surmaga kaasnevad kulud
4 Töö- ja puhkeaja erisus
§ 40 Töö tegemise aja piirangu erisus
§ 41 Öötöö hüvitamise erisus
§ 42 Vahiteenistuses ning ohutuse, keskkonnareostuse vältimise ja turvalisuse tagamises osaleva laevapere liikme töö- ja puhkeaeg
§ 43 Vahiteenistuses ning ohutuse, keskkonnareostuse vältimise ja turvalisuse tagamises mitteosaleva laevapere liikme töö- ja puhkeaeg
§ 44 Valveaja erisus
§ 45 Alaealise tööle rakendamise piirangu erisus
§ 46 Laeva ohutusega seotud edasilükkamatud tööd
§ 47 Ülevaatustel ning pääste- ja tuletõrjeharjutustes osalemine
§ 48 Igapäevane puhkeaeg
§ 49 Puhkeaeg nädalas
§ 50 Töö- ja puhkeaja arvestus
5 Puhkuse erisus
§ 51 Põhipuhkus
§ 52 Kojusõidu korraldamine puhkuse andmisel
§ 53 Laevapere liikme õigus puhkusele pärast kuuekuulist katkestuseta töötamist
§ 54 Puhkuste ajakava erisus
6 Laevapere liikme kojusõit
§ 55 Laevapere liikme kojusõidu korraldamise kohustus
§ 56 Kojusõidu sihtkoht
§ 57 Kojusõidu transport
§ 58 Toidu- ja majutuskulud
§ 59 Tagatis kojusõidu korraldamise kulude hüvitamiseks
§ 60 Riigi õigused ja kohustused laevapere liikme kojusõidu korraldamisel
§ 61 Laevalt mahajäämine
7 Laevapere liikme kaebus
§ 62 Laevapere liikme kaebuse menetlemine laeval
8 Laevapere liikme töö- ja elamistingimuste vastavus nõuetele
§ 63 Meretöötunnistus ja ajutine meretöötunnistus
§ 64 Kalandustöötunnistus
4 Meretöölepingu lõppemise ja ülemineku erisus
§ 65 Meretöölepingu erakorraline ülesütlemine laevapere liikmest tuleneval mõjuval põhjusel
§ 66 Meretöölepingu lõppemine laeva merekõlbmatuks muutumise ja laevahuku korral
§ 67 Meretöölepingu pikenemine
§ 68 Meretöölepingu lõppemise aeg
§ 69 Meretöölepingu erakorraline ülesütlemine laevapere liikme poolt
§ 691 Meretöölepingu kollektiivsest ülesütlemisest teavitamine
§ 692 Meretöölepingu kehtivus ettevõtte ülemineku korral
5 Laevapere liikme töövahendus
§ 70 Laevapere liikme töövahendus
§ 71 Tegutsemine töövahendusteenuse osutajana
§ 72 Töövahendusteenuse osutaja kohustused
51 Töö- ja puhkeaja ning tervisekontrolli erisused siseveetranspordivahendil töötamise korral
§ 721 Siseveetranspordivahendil töötava isiku töö tegemise aja piirang
§ 722 Siseveetranspordivahendil töötava isiku igapäevane puhkeaeg
§ 723 Siseveetranspordivahendil töötava isiku iganädalane puhkeaeg
§ 724 Siseveetranspordivahendil töötava isiku töö- ja puhkeaja korraldus
§ 725 Siseveetranspordivahendil töötava isiku öötöö ja öötöö hüvitamine
§ 726 Siseveetranspordivahendil töötava isiku töö- ja puhkeaja arvestus
§ 727 Siseveetranspordivahendil töötava isiku tervisekontroll
§ 73 Riiklik ja haldusjärelevalve
§ 74 Riikliku ja haldusjärelevalve erisused
§ 75 Reederi poolt andmete esitamata jätmine
§ 76 Alla 16-aastase alaealisega meretöölepingu sõlmimine ja alla 16-aastase alaealise tööle lubamine
§ 77 Alaealise tööle rakendamise piirangu järgimata jätmine
§ 78 Igapäevase puhkeaja võimaldamata jätmine
§ 79 Nädalas puhkeaja võimaldamata jätmine
§ 801 Lepingulise kohustuse üleminek
§ 85 Seaduse jõustumine
RT I, 28.12.2017, 39
Meretöö seadus1
Vastu võetud 11.06.2014
RT I, 29.06.2014, 108
15.02.2017 RT I, 01.03.2017, 2 11.03.2017, osaliselt 10.10.2017 ja 01.01.2018
Käesolev seadus reguleerib töötamist laeval, meretöösuhteid, laeval töötavate isikute töövahendust, riigi ülesandeid meretöö valdkonna korraldamisel, järelevalvet meretöösuhete üle, töötamist laevatatavatel sisevetel ärilisel eesmärgil kaupa või reisijaid vedaval siseveetranspordivahendil (edaspidi siseveetranspordivahend) ja vastutust seaduse nõuete rikkumise eest.
[RT I, 01.03.2017, 2 - jõust. 11.03.2017]
(1) Käesolevat seadust kohaldatakse töötamisele Eesti laevakinnistusraamatusse või laevapereta prahitud laevade registrisse kantud laeval (edaspidi laev).
(2) Käesolevat seadust kohaldatakse tööülesannete täitmisele renditööna ka käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata laeval, kui tööandja on Eestis registreeritud juriidiline isik ning laevapere liige on Eesti rahvastikuregistri objekt.
(3) Käesolevat seadust ei kohaldata töötamisele alla 24 meetri pikkusel kalalaeval.
(4) Käesoleva seaduse § 18 lõike 1 punkti 5, § 26 lõike 1 punkti 4, § 34 lõiget 3 ja § 62 ei kohaldata töötamisele üle 24 meetri pikkusel kalalaeval.
(5) Vaidluse, kas laeva suhtes kohaldatakse käesolevat seadust, lahendab kohtuväliselt Veeteede Amet, konsulteerides reederite ja laevapere liikmete esindusorganisatsioonidega.
(6) Käesoleva seaduse § 32 lõiget 7 kohaldatakse kõigile merel viibivatele laevadele, sõltumata käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud laeva registreeringust või laeva lipuriigist.
(7) Käesoleva seaduse §-e 19, 28 ja 29 ei kohaldata töötamisele laeval, mida kasutatakse lootsiteenuse osutamiseks.
(8) Käesoleva seaduse 51. peatükki kohaldatakse töölepingu ja meretöölepingu alusel töötamisele siseveetranspordivahendil. Käesoleva seaduse 51. peatükki ei kohaldata Pärnu ja Pirita jõe suuet külastavatele merelaevadele.
§ 3. Meretööleping
Meretööleping on tööleping, mille alusel teeb füüsiline isik (edaspidi laevapere liige) teisele isikule (edaspidi reeder) tööd, alludes reederi juhtimisele ja kontrollile. Reeder maksab laevapere liikmele töö eest tasu.
§ 4. Laevapere liige
(1) Laevapere liige käesoleva seaduse tähenduses on laeval töötav füüsiline isik, kes tööülesannete täitmisel hoiab laeva käigus või teenindab reisijaid.
(2) Laevapere liikmeks ei peeta:
1) isikut, kes laeva sadamasoleku ajal teeb laeval kontrollimis-, lastimis-, hooldus-, remondi- või koristustöid või muid sama laadi töid;
2) isikut, kes teostab lootsimist;
3) isikut, kelle peamine töötegemise koht on kaldal, kuid kelle tööülesanded eeldavad mittekorrapärast lühiajalist laeval viibimist.
(3) Laevapere liikmega sõlmitakse meretööleping.
(4) Laevapere liige kantakse munsterrolli.
(5) Vaidluse, kas isikut tuleb käsitada laevapere liikmena käesoleva seaduse tähenduses, lahendab kohtuväliselt Veeteede Amet, konsulteerides asjaomaste reederite ja laevapere liikmete esindusorganisatsioonidega.
§ 5. Reeder
Reeder käesoleva seaduse tähenduses on meresõiduohutuse seaduses nimetatud isik või muu isik, kes meretöölepingu sõlmimisega võtab endale töösuhtes tööandja õigused, kohustused ja vastutuse.
§ 6. Töösuhet reguleerivate seaduste kohaldamise erisus
Laevapere liikme töösuhtele kohaldatakse töölepingu seadust ja teisi töösuhet reguleerivaid õigusakte käesolevas seaduses sätestatud erisustega.
§ 7. Sätete kohustuslikkus
Käesolevas seaduses ja teistes töösuhet reguleerivates õigusaktides sätestatust laevapere liikme kahjuks kõrvalekalduv kokkulepe on tühine, välja arvatud juhul, kui sellise kokkuleppe võimalus on käesolevas seaduses ette nähtud.
2. peatükk Meretöölepingu sõlmimise erisus
§ 8. Meretöölepingu sõlmimise erisus
(1) Meretöölepingu sõlmimisele kohaldatakse töölepingu seaduses töölepingu sõlmimise kohta sätestatut.
(2) Laevapere liikmeks soovijal on lepingueelsete läbirääkimiste käigus õigus tutvuda lepingu tingimustega ja nende kohta nõu küsida.
(3) Meretöölepingu sõlmimiseks võib reeder laevapere liikmeks soovijalt nõuda dokumente ja andmeid, mille vastu tal on õigustatud huvi, eelkõige:
1) meremehe teenistusraamatut või meresõidutunnistust ja vajaduse korral muud isikut tõendavat dokumenti;
2) meresõidudiplomit või kutsetunnistust nõutava kvalifikatsiooni kohta;
3) haridust tõendavat dokumenti;
4) tervisetõendit;
5) välismaalase elamis- või tööluba.
§ 9. Laevapere liikme töötingimustest teavitamise erisus
Meretöölepingu kirjalikus dokumendis peavad lisaks töölepingu seaduse §-s 5 sätestatule sisalduma vähemalt järgmised andmed:
1) laevapere liikme sünnikoht;
2) laevapere liikme tööle asumise koht;
3) laev või laevad, kus tööle asutakse, ja laeva registrinumber;
4) viide reederi pakutavatele tervise- ja sotsiaalkaitse tagatistele, sealhulgas hüvitistele seoses tööga seotud haiguse, tööõnnetusest põhjustatud vigastuse või surmaga;
5) viide laevapere liikme kojusõidu korraldusele;
6) viide meretöölepingu ülesütlemise tingimustele ja korrale, sealhulgas meretöölepingu ülesütlemise etteteatamise tähtaegadele.
§ 10. Kalalaeval töötava laevapere liikme töötingimustest teavitamise erisus
(1) Kalalaeval töötava laevapere liikme meretöölepingu kirjalikus dokumendis peavad lisaks töölepingu seaduse §-s 5 ja käesoleva seaduse §-s 9 sätestatule sisalduma andmed eelseisva püügireisi kohta, kui see on võimalik meretöölepingu sõlmimisel kindlaks määrata.
(2) Kalalaeval töötava laevapere liikme meretöölepingu kirjalikus dokumendis ei pea sisalduma andmeid tööle asumise aja ja koha kohta, kui neid ei ole võimalik enne kindlaks määrata.
§ 11. Tähtajalise meretöölepingu alusel töötava laevapere liikme töötingimustest teavitamise erisus
(1) Tähtajalise meretöölepingu kirjalikus dokumendis peavad lisaks töölepingu seaduse §-s 5 ja § 6 lõikes 2 sätestatule sisalduma käesoleva seaduse §-des 9 ja 10 sätestatud andmed.
(2) Üheks merereisiks sõlmitud tähtajalise meretöölepingu kirjalikus dokumendis tuleb märkida ka sihtsadam ja sadamasse saabumise aeg, mille möödumisel laevapere liikme meretööleping lõpeb.
(3) Kalalaeval töötava laevapere liikme meretöölepingu kirjalikus dokumendis ei pea sisalduma käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmeid, kui sihtsadamat ja sadamasse saabumise aega ei ole võimalik enne kindlaks määrata.
§ 12. Meretöölepingu sõlmimine alaealisega
Reeder ei tohi meretöölepingut sõlmida alla 16-aastase alaealisega ega teda tööle lubada.
§ 13. Tähtajalise meretöölepingu sõlmimise erisus
(1) Tähtajalise meretöölepingu võib sõlmida kuni viieks aastaks, kui seda õigustavad töö ajutisest tähtajalisest iseloomust tulenevad mõjuvad põhjused, eelkõige kindlaksmääratud reis või reisid, töömahu ajutine suurenemine või navigatsiooniperiood.
(2) Tähtajalise meretöölepingu võib kapten reederi nõusolekul sõlmida kuni neljaks kuuks, kui see on vajalik ohutu meresõidu tagamiseks.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tingimuste järgimata jätmine ei too kaasa meretöölepingu tühisust.
3. peatükk Laevapere liikme, reederi ja kapteni õigused ja kohustused
1. jagu Laevapere liikme õiguste ja kohustuste erisus
§ 14. Laevapere liikme kohustused
Kui seadusest, kollektiiv- või meretöölepingust ei tulene teisiti, täidab laevapere liige lisaks töölepingu seaduse §-s 15 sätestatule eelkõige järgmisi kohustusi:
1) täidab õigel ajal ja täpselt reederi, kapteni ja muu pädeva isiku seaduslikke korraldusi;
2) järgib laeval kehtestatud korra- ja ohutusnõudeid;
3) osaleb pääste- ja tuletõrjeõppustes;
4) hoiab laeva ja sellel olevat vara;
5) kasutab töö ajal reederi määratud töö-, eri- või ametiriietust ja isikukaitsevahendeid;
6) teavitab viivitamata kaptenit või muud pädevat isikut töötakistusest või selle tekkimise ohust ning võimaluse korral kõrvaldab erikorralduseta takistuse või selle tekkimise ohu;
7) täidab muid seaduses, kollektiiv- või töölepingus ettenähtud kohustusi.
§ 15. Laeva ohutusega seotud korralduste täitmine
(1) Lisaks käesoleva seaduse §-s 14 sätestatule järgib laevapere liige kapteni või muu pädeva isiku korraldusi, mis on vajalikud:
(2) Ähvardava laevahuku või muu laeval olevaid isikuid ähvardava otsese ohu korral ei lahku laevapere liige laevalt ilma kapteni või muu pädeva isiku loata.
(3) Laevahuku korral osaleb laevapere liige laeval olevate isikute ja laeva lasti päästmisel.
(4) Korralduste andmisel käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud juhtudel jälgib kapten või muu pädev isik, et laevapere liikme elu ja tervis ei ole ohustatud.
§ 16. Töö tegemise koht
(1) Laevapere liige töötab meretöölepingus nimetatud laeval, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
(2) Reeder võib laeva juhtkonda kuuluva isiku ümber paigutada teisele laevale, säilitades talle senised meretöölepinguga kokkulepitud töötingimused, kui ümberpaigutamine on töökorraldust arvestades vajalik ja meretöölepingus ei ole kokku lepitud teisiti.
§ 17. Maalemineku õigus
(1) Laevapere liikmel on laeva sadamas või reidil seismise ajal õigus väljaspool oma tööaega kapteni või muu pädeva isiku loal maale minna. Loa andmisest võib keelduda, kui kapteni või muu pädeva isiku arvates on laevapere liikme laevale jäämine vajalik laeva, laeval olevate isikute või laeva lasti ohutuse tagamiseks või laeva eelseisva väljumisega seotud tööülesannete täitmiseks.
(2) Kui keelduti laevapere liikmele maalemineku loa andmisest käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhul ning ta ei täida tööülesandeid, loetakse see aeg valveajaks ja tasustatakse vastavalt.
(3) Kapten peab korraldama laevapere liikme maalemineku viisil, mis ei takista tööd laeval ega ole seotud ebamõistlike kulutustega.
§ 18. Laevapere liikme õigus laevalt lahkuda
(1) Laevapere liige võib laevalt lahkuda ja nõuda reederilt töökoha muutmist, kui:
1) laev, millel laevapere liige on kohustatud töötama, ei ole merekõlblik ning kapten ei täida oma kohustust kontrollida laeva merekõlblikkust käesoleva seaduse §-s 31 sätestatu kohaselt ja kavatseb sadamast väljuda;
2) laevapere liikme elamis- ja töötingimused laeval ohustavad laevapere liikme elu ja tervist ning reeder ei rakenda olukorra parandamiseks vajalikke abinõusid;
3) laevapere liiget on laeval väärkoheldud ja kaptenil ei ole õnnestunud talle kaitset pakkuda, kuigi kaptenit on väärkohtlemisest teavitatud;
5) meretööleping on sõlmitud kindlaksmääratud reisiks ja reisi sihtkohta muudetakse;
6) pärast töö alustamist laeval selgub, et laev võib sattuda võõrvõimu kontrolli alla või saada vigastada sõja- või piraatluspiirkonnas või et nimetatud oht on märgatavalt suurenenud;
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud alusel on laevapere liikmel õigus laevalt lahkuda enne meresõidu algust või pärast laevalt lahkumise õigust andvast asjaolust teadasaamist esimeses sadamas, kus laev sildub.
(3) Kui laevapere liige lahkub laevalt käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud alusel, on reeder kohustatud korraldama omal kulul laevapere liikme kojusõidu käesoleva peatüki 6. jaos sätestatu kohaselt või paigutama laevapere liikme tööle teisele laevale. Kui laevapere liige asub tööle teisel laeval, hüvitab reeder laevapere liikmele laeva vahetamisega seotud kulud.
§ 19. Isikute laevale toomine
(1) Laevapere liige ei või ilma kapteni või muu pädeva isiku loata tuua laevale kõrvalisi isikuid.
(2) Kapten või muu pädev isik ei või keelduda käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud loa andmisest laeva sadamasoleku ajaks, kui kõrvalise isiku laeval viibimine ei takista tööd laeval ning laeva ohutus on tagatud.
§ 20. Asjade laevale toomine ning asjade hävimine ja kahjustumine
(1) Laevapere liige võib kapteni või muu pädeva isiku loal tuua laevale isiklikuks tarbimiseks või kasutamiseks mõeldud asju koguses, mis on reisi kestust ja laadi arvestades mõistlik. Laevapere liikmele tagatakse panipaik isiklike asjade hoidmiseks.
(2) Laevale on keelatud tuua asju, mille hoidmine või vedamine laeval on keelatud või mis ohustavad laeva, laeval viibivat isikut või lasti.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjade hävimise või kahjustumise korral laevaõnnetuse, laevahuku või reederist tuleneva asjaolu tõttu, hüvitab reeder laevapere liikmele tekkinud kahju kaubandusliku meresõidu koodeksis sätestatud korras.
(4) Laevaõnnetuses või laevahukus süüdi oleva laevapere liikme hävinud või kahjustatud vara väärtust ei hüvitata.
§ 21. Laevapere liikme vastutus reederile tekitatud kahju eest
Laevapere liige vastutab reederile tekitatud kahju eest töölepingu seaduses töötaja vastutuse kohta sätestatud alustel ja korras.
2. jagu Reederi ja kapteni õiguste ja kohustuste erisus
§ 22. Reederi kohustused
Reeder on lisaks töölepingu seaduse §-s 28 sätestatule eelkõige kohustatud:
1) tagama kaptenile vajalike vahendite olemasolu seadusega ning kollektiiv- ja meretöölepinguga ettenähtud kohustuste täitmiseks;
2) tagama ohutud töö- ja elamistingimused ning tervisekaitsenõuete järgimise laeval;
3) tutvustama laevapere liikmele tema töölevõtmisel ja töötamise ajal tuleohutus-, tööohutus-, töötervishoiu- ja keskkonnakaitsenõudeid ning reederi kehtestatud töökorralduse reegleid laeval;
4) tagama omal kulul laevapere liikmele töö tegemiseks vajaliku töö-, eri- ja ametiriietuse ning isikukaitsevahendid;
5) andma laevapere liikmele andmeid arvutatud ja makstud või maksmisele kuuluva eelmise kuu töötasu kohta, sealhulgas vajaduse korral raha vahetuskursi kohta, kui ei ole kokku lepitud teisiti;
6) täitma teisi seadusega ning kollektiiv- või meretöölepinguga ettenähtud kohustusi.
§ 23. Töötasu maksmise viisi erisus
(1) Töötasu maksmisega seotud mõistlikud kulud kannab reeder.
(2) Rahvusvahelist meresõitu tegeval laeval, mille kogumahutavus on 200 või enam, tagab reeder laevapere liikmele võimaluse kanda töötasu kolmanda isiku pangakontole. Kalalaevade puhul kehtib nimetatud kohustus laeval, mille kogumahutavus on 300 või enam.
§ 24. Kapteni õigus suurendada laevapere liikme töökoormust
(1) Kaptenil on õigus suurendada laevapere liikme töökoormust, kui ettenägematu sündmuse tõttu väheneb reisi kestel töövõimeliste laevapere liikmete arv.
(2) Laevapere liikme töökoormuse suurendamisel käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud põhjusel maksab reeder laevapere liikmele lisatasu, mille suurus arvutatakse proportsionaalselt laevapere liikme suurenenud töökoormusega ning laevapere liikmete arvu vähenemise tõttu reederi poolt töötasude arvelt säästetud summaga.
(3) Reederi kohustus maksta lisatasu piirdub laevapere liikmete arvu vähenemise tõttu reederi väljamaksmata töötasude arvelt säästetud summaga.
(4) Kapten taastab esimesel võimalusel laevapere liikme tavapärase töökoormuse.
§ 25. Laevapere liikme sõit laeva asukohta ja meretöölepingu sõlmimise kohta
(1) Kui laevapere liige asub meretöölepingu kehtivuse ajal tööle või katkestab töö laeval, mis ei asu meretöölepingu sõlmimise kohas, korraldab reeder omal kulul laevapere liikme sõidu laeva asukohta või meretöölepingu sõlmimise kohta ning tagab sõidu ajal laevapere liikme toitlustamise ja majutuse.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhul arvestab reeder laevale või laevalt sõidu alustamise hetkest laevapere liikmele hüvitist laevapere liikme töötasuga samaväärses määras, kui meretöölepingus ei ole kokku lepitud teisiti.
§ 26. Laevapere liikme teavitamine töökorraldusest
(1) Laeval, välja arvatud sisevetes või kohalikus rannasõidus sõitval laeval, peavad laevapere liikmele olema kättesaadavad:
1) iga ametikoha kohta vähemalt töötamise ajakava merel ja sadamas;
2) teave minimaalse puhkeaja kohta;
3) teave kojusõidu korralduse kohta;
4) laevapere liikme kaebuse esitamise ja menetlemise kord laeval;
5) koopia tema meretöölepingust ja kollektiivlepingutest;
6) meretöösuhet reguleerivad õigusaktid, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni meretöö konventsioon ja kalalaeval Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kalandustöö konventsioon.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teave ja dokumendid peavad olema eesti ja inglise keeles. Kui laeva töökeel ei ole eesti keel, on reeder kohustatud esitama teabe ka laeva töökeeles.
§ 27. Ametiriietus
(1) Õigus kanda ametiriietust on laeva juhtkonna liikmel. Ametiriietuse kandmise korra töökohustuste täitmise ajal kehtestab reeder.
(2) Laeva juhtkonna liikme ametiriietuse ja ametialaste eraldusmärkide kirjelduse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
§ 28. Toitlustamine
(1) Kapten korraldab reederi kulul laevaperele toidu varumise ja laevapere liikmete korrapärase toitlustamise laeval.
(2) Laevapere liikme toidunormid ja toitlustamise korra laeval kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Reisi ajal erandlike asjaolude tõttu tekkinud toidu- või joogiveevarude ebapiisavuse korral võib kapten toidunormi vähendada, kuid mitte alla elutegevuseks vajaliku minimaalse toitainevajaduse. Kapten korraldab laeva toidu- ja joogiveevarude üle arvestuse pidamise laeva logiraamatus.
(4) Reeder hüvitab laevapere liikmele käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud asjaoludel saamata jäänud toidu reederi ja laevapere liikme vahel kokkulepitud viisil.
§ 29. Majutus
(1) Reeder tagab laevapere liikme majutuse laeval oleku ajal.
(2) Laevapere liikme laeval majutamise tingimustele esitatavad nõuded kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(3) Laevapere liige hoiab tema kasutusse antud ruume korras.
§ 30. Töötervishoiu- ja tööohutusnõuded
(1) Reeder tagab laevapere liikmele ohutud ja tervislikud töökeskkonnatingimused ning rakendab meetmeid õnnetuste ärahoidmiseks kooskõlas töötervishoiu ja tööohutuse seadusega.
(2) Reeder korraldab laevapere liikme töötervishoiu- ja tööohutusalase väljaõppe enne tema laeval tööle asumist. Laeval korraldab laevapere liikme töötervishoiu- ja tööohutusalase juhendamise kapten.
§ 31. Laeva merekõlblikkuse kontroll laevapere liikme nõudel
(1) Kapten pöördub laeva merekõlblikkuse kontrollimiseks Veeteede Ameti poole, kui üle poole laevapere liikmetest nõuab kaptenilt laeva merekõlblikkuse kontrollimist või kui seda nõuab vanemtüürimees või vanemmehaanik tema vastutusel oleva laevaosa või varustusega seoses.
(2) Kui laeva merekõlblikkuse kontrolli nõue esitati pahauskselt, hüvitab nõude esitanud laevapere liige reederile nõude esitamisega tekitatud kahju.
3. jagu Laevapere liikme tervisekontroll ning reederi ja kapteni kohustused laevapere liikme haiguse, vigastuse ja surma korral
§ 32. Laevapere liikme tervisekontrolli ja laeval meditsiiniabi andmise nõuded
(1) Reeder tagab laevapere liikmele meditsiiniabi andmise laeval.
(2) Laeval meditsiiniabi korraldamise nõuded ja laeval nõutava meditsiinivarustuse loetelu kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(3) Laevapere liige läbib eelneva ja perioodilise tervisekontrolli meresõiduohutuse seaduses sätestatud korras.
(4) Reederi või kapteni nõudmisel läbib laevapere liige ennetähtaegse tervisekontrolli, kui on põhjendatud kahtlus laevapere liikme tervisliku seisundi mittevastavuse kohta tööks laeval.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud tervisekontrolli kulud kannab reeder, välja arvatud meretöölepingu sõlmimisele eelnev arstlik kontroll, mille kulud kannab isik, kes taotleb meretöölepingu sõlmimist.
(6) Reeder tagab ööpäevaringse eesti- ja ingliskeelse meditsiinilise kaugkonsultatsiooni võimaluse laeval.
(7) Meditsiinilise kaugkonsultatsiooni teenuse tasuta osutamiseks sõlmib Eesti Haigekassa tervishoiuteenuse osutajaga halduslepingu halduskoostöö seaduses sätestatud tingimustel ja korras. Teenuse osutamist rahastatakse Eesti Haigekassa eelarve kaudu.
§ 33. Haigele või vigastatud laevapere liikmele meditsiiniabi andmine
(1) Reeder või kapten korraldab merereisi ajal haigestunud või vigastatud laevapere liikmele meditsiiniabi andmise laeval.
(2) Kui laevapere liikme haigus või vigastus ei võimalda tema ravimist laeval või kui laevapere liikme haigus on ohtlik tema või teiste laeval olevate isikute elule või tervisele või kui ei ole võimalik rakendada meetmeid haiguse leviku vältimiseks, saadab kapten laevapere liikme ravile tervishoiuteenuse osutaja juurde.
(3) Kui haige või vigastatud laevapere liige jäetakse ravile välisriiki, korraldab kapten laevapere liikme ravi tervishoiuteenuse osutaja juures ja teavitab sellest reederit.
(4) Reeder või kapten teavitab laevapere liikme haigusest või vigastusest laevapere liikme nimetatud isikut.
(5) Reederi ja kapteni kohustus korraldada välisriigis viibiva laevapere liikme ravi lõpeb, kui reeder on korraldanud laevapere liikme kojusõidu käesoleva seaduse §-s 56 sätestatud sihtkohta või kui laevapere liige on ravi põhjendamatult katkestanud.
§ 34. Reederi lisakohustused laevapere liikme haiguse või vigastuse korral
(1) Reeder kannab haigele või vigastatud laevapere liikmele laevas või tervishoiuteenuse osutaja juures meditsiiniabi andmisega seotud kulud, sealhulgas toidu- ja majutuskulud.
(2) Reeder kannab meditsiiniabi andmisega seotud kulud alates laevapere liikme haigestumise või vigastuse tekkimise päevast, kuid kõige kauem 16 nädalat haigestumisest või vigastuse tekkimisest arvates. Reeder ei ole kohustatud kulusid hüvitama, kui laevapere liikme ravikulud kannab kolmas isik õigusaktides või lepingus sätestatud alustel ja korras.
(3) Reeder maksab haigele või vigastatud laevapere liikmele:
1) meretöölepingus kokkulepitud töötasu laevapere liikme laeval viibimise ajal kuni laevapere liikme jõudmiseni käesoleva seaduse §-s 56 sätestatud sihtkohta, kuid kõige kauem 16 nädalat laevapere liikme haigestumisest või vigastuse tekkimisest arvates;
2) töölepingu seaduse § 29 lõikes 8 sätestatud korras arvutatud töötaja keskmisest töötasust 70 protsenti alates laevapere liikme jõudmisest käesoleva seaduse §-s 56 sätestatud sihtkohta või ravile tervishoiuteenuse osutaja juurde käesoleva seaduse § 33 lõigetes 2 ja 3 sätestatud juhul, kuid kõige kauem 16 nädalat laevapere liikme haigestumisest või vigastuse tekkimisest arvates.
(4) Reederi kohustus maksta haigele või vigastatud laevapere liikmele töötasu lõpeb, kui laevapere liikmel tekib õigus saada hüvitist töövõimetuse aja eest õigusaktides sätestatud alustel ja korras.
(5) Reeder tagab merereisi ajal haigestunud või vigastatud laevapere liikme vara säilitamise, kui laevapere liige ei saa haiguse või vigastuse tõttu ise oma vara eest hoolitseda.
§ 35. Tagasisõidukulud haiguse või vigastuse korral
(1) Reeder kannab haiguse või vigastuse tõttu tervishoiuteenuse osutaja juurde ravile saadetud laevapere liikme laevale tagasisõidu kulud, sealhulgas toidu- ja majutuskulud tagasisõidu ajal.
(2) Reeder korraldab laevapere liikme kojusõidu käesoleva peatüki 6. jaos sätestatud korras, kui haiguse või vigastuse tõttu välisriigis ravile jäetud laevapere liige ei saa pärast ravi lõppemist laevale tagasi pöörduda.
§ 36. Laevapere liikme haigusest või vigastusest tingitud kulude hüvitamine reederile
Reeder võib nõuda laevapere liikmelt käesoleva seaduse §-des 33–35 sätestatud kulude hüvitamist, kui:
1) laevapere liikme haigus või vigastus tekkis laevapere liikme tahtluse või raske hooletuse tagajärjel;
2) laevapere liige varjas tahtlikult oma terviseseisundit või
3) vigastus ei tekkinud teenistuse ajal laevas.
§ 37. Reederi vastutus tööõnnetusest ja kutsehaigestumisest põhjustatud tervisekahjustuse korral
Reeder vastutab tööandjana laevapere liikmele tööõnnetusest ja kutsehaigestumisest põhjustatud tervisekahjustuse eest seaduses sätestatud alustel ja korras.
(1) Reeder või kapten teatab laevapere liikme surmast tema lähedastele ja korraldab surnukeha toomise Eesti Vabariigi territooriumile või lähedastega kokkulepitud kohta, kui laevapere liikme surm saabus ajal, kui:
1) laevapere liige töötas laeval;
2) reeder või kapten olid kohustatud korraldama haigele või vigastatud laevapere liikmele meditsiiniabi andmist;
3) laevapere liige sõitis reederi kulul töö tegemise kohta või tagasi.
(2) Kui surnukeha ei ole võimalik toimetada Eesti Vabariigi territooriumile, võib surnukeha tuhastamise ja tuha transportimise korraldada kokkuleppel surnu lähedasega.
(3) Kui surnukeha ei ole võimalik hoida laeval kuni laeva välisriigi sadamasse sisenemiseni või see ohustab laeval viibivate isikute elu ja tervist või töökeskkonda, võib teha merematuse. Merematuse võib korraldada ka surnud laevapere liikme lähedase taotlusel.
(4) Merematus on keelatud, kui tegemist on kuriteo ohvriga või kui surma põhjus ei ole teada.
(5) Surnud laevapere liikme vara hoidmise korraldab ja vara säilitamise eest vastutab kapten.
§ 39. Laevapere liikme surmaga kaasnevad kulud
(1) Reeder kannab laevapere liikme surnukeha Eesti Vabariigi territooriumile või kokkulepitud kohta toimetamise kulud.
(2) Kui laevapere liige suri tööst põhjustatud haiguse või töövigastuse tõttu või kui surnukeha ei tooda Eesti Vabariigi territooriumile või kokkulepitud kohta, kannab reeder laevapere liikme matmise või surnukeha tuhastamise ja surnukeha või tuha transportimisega seotud kulud.
4. jagu Töö- ja puhkeaja erisus
§ 40. Töö tegemise aja piirangu erisus
Töölepingu seaduse § 46 lõigetes 1 ja 3 nimetatud arvestusperioodi võib laevapere liikmel pikendada kuni kuue kuuni ja kollektiivlepinguga kuni 12 kuuni.
§ 41. Öötöö hüvitamise erisus
§ 42. Vahiteenistuses ning ohutuse, keskkonnareostuse vältimise ja turvalisuse tagamises osaleva laevapere liikme töö- ja puhkeaeg
(1) Vahiteenistuses osaleva laevapere liikme tööaeg tuleb jagada vahtidesse, kui merereis kestab katkematult vähemalt 12 tundi.
(2) Käesoleva seaduse § 48 teises lauses nimetatud piirangust võib vahiteenistuses osaleva laevapere liikme suhtes teha laeva käigushoidmise tagamiseks mõjuvatel põhjustel erandi tingimusel, et igapäevast puhkeaega ei jagata 24-tunnise ajavahemiku jooksul rohkem kui kolmeks osaks, millest ühe osa kestus on vähemalt kuus järjestikust tundi ja ülejäänud osade kestus vähemalt üks tund. Kahe järjestikuse puhkeaja vaheline aeg ei või ületada 14 tundi. Käesolevas lõikes sätestatud igapäevase puhkeaja erandit võib rakendada üksnes kahe 24-tunnise ajavahemiku jooksul seitsme päeva kohta.
(3) Käesoleva seaduse § 49 lõikes 2 nimetatud piirangust võib vahiteenistuses osaleva laevapere liikme suhtes teha laeva käigushoidmise tagamiseks mõjuvatel põhjustel erandi tingimusel, et puhkeaja kestus seitsmepäevase ajavahemiku jooksul on vähemalt 70 tundi, kusjuures selline erand on lubatud vaid kahel järjestikusel nädalal. Reeder võib sellist puhkeaja piirangu erandit uuesti kasutada alles pärast erandi kahekordse kestusega võrdse ajavahemiku möödumist.
(4) Reeder peab vahiteenistuse korraldamisel rakendama meetmeid üleväsimuse ja põhjendamatu ületunnitöö vältimiseks.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2–4 sätestatut kohaldatakse ka ohutuse, keskkonnareostuse vältimise ja turvalisuse tagamises osaleva laevapere liikme suhtes.
§ 43. Vahiteenistuses ning ohutuse, keskkonnareostuse vältimise ja turvalisuse tagamises mitteosaleva laevapere liikme töö- ja puhkeaeg
(1) Vahiteenistuses ning ohutuse, keskkonnareostuse vältimise ja turvalisuse tagamises mitteosaleva laevapere liikme tööaeg peab olema ajavahemikus kell 6–20 laeva aja järgi, kui see on töö laadi arvestades võimalik.
(2) Ajavahemikus kell 20–6 ning rahvus- ja riigipühal võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud laevapere liikmeid rakendada tööle üksnes edasilükkamatute tööde tegemiseks, välja arvatud juhul, kui laevapere liikme töö laad nõuab töötamist sellel ajal.
§ 44. Valveaja erisus
(1) Laevapere liikmele ei kohaldata töölepingu seaduse § 48 lõiget 2.
(2) Kui laevapere liige on valveajal töötanud, võimaldab kapten laevapere liikmele lisapuhkeaega valveajal töötamiseks kulunud ajaga võrdses ulatuses.
(3) Kapten või muu pädev isik on valveaja kokkuleppe korral kohustatud andma laevapere liikmele loa väljaspool tööaega maaleminekuks vähemalt üks kord kuuajalise töötsükli jooksul samadel tingimustel teiste laevapere liikmetega. Kui töötsükli pikkus on lühem kui üks kuu, antakse selline luba vähemalt üks kord ühe töötsükli jooksul.
§ 45. Alaealise tööle rakendamise piirangu erisus
Alaealise laevapere liikme tööle rakendamisele ei kohaldata töölepingu seaduse § 49 lõikes 1 sätestatud piirangut, kui alaealine teeb tööd koolituse või praktika käigus ja töötamine ei kahjusta tema tervist ega heaolu.
§ 46. Laeva ohutusega seotud edasilükkamatud tööd
(1) Kapten võib laevapere liikmelt nõuda töö tegemist laevapere liikme puhkeajal, kui see on vajalik laeva, laeval olevate isikute või lasti ohutuse tagamiseks või merehädas olevate isikute või laevade abistamiseks. Töötegemist võib nõuda seni, kuni on taastunud tavapärane olukord.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tööd ei arvestata ületunnitööks.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tööle ei kohaldata käesolevas seaduses sätestatud puhkeaja piiranguid.
(4) Tavapärase olukorra taastumisel peab kapten esimesel võimalusel tagama puhkeajal töötanud laevapere liikmele täiendava puhkeaja töötatud ajaga võrdses ulatuses.
§ 47. Ülevaatustel ning pääste- ja tuletõrjeharjutustes osalemine
Ülevaatused ning pääste- ja tuletõrjeharjutused korraldatakse viisil, mis võimalikult vähe häirib laevapere liikme puhkeaega ega põhjusta üleväsimust.
§ 48. Igapäevane puhkeaeg
Kokkulepe, mille kohaselt jääb laevapere liikmele 24-tunnise ajavahemiku jooksul vähem kui kümme tundi puhkeaega, on tühine. Puhkeaja võib jagada 24-tunnise ajavahemiku jooksul kaheks osaks tingimusel, et ühe osa kestus on vähemalt kuus järjestikust tundi. Kahe järjestikuse puhkeaja vaheline aeg ei või ületada 14 tundi.
§ 49. Puhkeaeg nädalas
(1) Kokkulepe, mille kohaselt laevapere liikmele jääb seitsmepäevase ajavahemiku jooksul vähem kui 84 tundi puhkeaega, on tühine. Puhkeaeg nädalas hõlmab käesoleva seaduse §-s 48 nimetatud igapäevast puhkeaega.
(2) Kokkulepe, mille kohaselt vahiteenistuses osalevale laevapere liikmele jääb seitsmepäevase ajavahemiku jooksul vähem kui 77 tundi puhkeaega, on tühine. Puhkeaeg nädalas hõlmab käesoleva seaduse §-s 48 nimetatud igapäevast puhkeaega.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud piirangust võib teha erandeid kollektiivlepinguga tingimusel, et töötamine ei kahjusta töötaja tervist ega ohutust ning laevapere liikmele jääb seitsmepäevase ajavahemiku jooksul vähemalt 77 tundi puhkeaega.
§ 50. Töö- ja puhkeaja arvestus
(1) Kapten või muu pädev isik peab laevapere liikme töö- ja puhkeaja arvestust. Laevapere liikmel on õigus saada arvestusdokumendi koopia, mille kinnitavad kapten või muu pädev isik ja laevapere liige.
(2) Laevapere liikme töö- ja puhkeaja arvestuse pidamise korra ja vormi kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(3) Kapten või muu pädev isik hoiab laevapere liikme kohta koostatud töö- ja puhkeaja arvestuse dokumendid kättesaadavas kohas, tagades töö- ja puhkeaja arvestuse dokumentide säilimise laevas vähemalt ühe aasta jooksul nende koostamisest arvates.
5. jagu Puhkuse erisus
§ 51. Põhipuhkus
Laevapere liikme iga-aastane põhipuhkus on 35 kalendripäeva.
§ 52. Kojusõidu korraldamine puhkuse andmisel
(1) Kui laev asub väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi, korraldab reeder puhkuse andmisel laevapere liikme kojusõidu Eesti Vabariiki ja pärast puhkuse lõppu tagasisõidu laevale käesoleva peatüki 6. jaos sätestatu kohaselt, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti.
(2) Puhkuse aja hulka ei arvata laevapere liikme kojusõidu ja laevale tagasisõidu aega.
§ 53. Laevapere liikme õigus puhkusele pärast kuuekuulist katkestuseta töötamist
(1) Laevapere liikmel on õigus saada puhkust pärast kuuekuulist katkestuseta töötamist samal laeval või sama reederi laeval.
(2) Laevapere liige peab teatama puhkuse soovist kaptenile kaks nädalat ette.
(4) Laevapere liige jätkab pärast talle puhkuse andmise kohustuse tekkimist tööd maksimaalselt ühe kuu jooksul, kui talle ei leita vajalikku asendajat või kui on alust arvata, et selle aja jooksul jõutakse sadamasse, kust laevapere liikme kojusõitu on käesoleva peatüki 6. jaos sätestatu kohaselt lihtsam ja odavam korraldada.
§ 54. Puhkuste ajakava erisus
Reeder on kohustatud koostama puhkuste ajakava iga kalendriaasta kohta, kui puhkuste ajakava koostamine on laeva töökorraldust arvestades mõistlik ja võimalik.
6. jagu Laevapere liikme kojusõit
§ 55. Laevapere liikme kojusõidu korraldamise kohustus
(1) Reeder, välja arvatud sisevetes või kohalikus rannasõidus sõitva laeva reeder, peab korraldama omal kulul laevapere liikme kojusõidu, kui:
1) tähtajaline meretööleping lõpeb tähtaja möödumisel;
2) reeder või laevapere liige ütleb meretöölepingu erakorraliselt üles;
3) laevapere liikmele antakse puhkust;
4) laevapere liige ei saa ajutiselt täita meretöölepingut või ei saa eeldada, et ta täidaks meretöölepingust tulenevaid tööülesandeid, eelkõige käesoleva seaduse § 33 lõikes 2 sätestatud juhul välisriigis tervishoiuteenuse osutaja juures ravil viibimise tõttu ning käesoleva seaduse § 18 lõigetes 1 ja 3 ja § 35 lõikes 2 nimetatud juhtudel;
5) aset on leidnud laevahukk.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud reederi kohustus korraldada kojusõit loetakse täidetuks, kui laevapere liige keeldub kojusõidust.
(3) Kui reeder ei ole võimeline täitma käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kojusõidu korraldamise kohustust või sellekohast lepingulist kohustust eelkõige oma maksejõuetuse tõttu, peab reeder laevapere liikme kojusõidu kulude hüvitamiseks kasutama käesoleva seaduse §-s 59 nimetatud rahalist tagatist.
(4) Laevapere liikmelt ei tohi nõuda ettemaksu kojusõidu kulude katteks.
(5) Kojusõidu korraldamise kulusid ei tohi tasaarvestada laevapere liikme töötasu nõudega, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud juhul.
(6) Kui reeder ütleb laevapere liikme meretöölepingu erakorraliselt üles töökohustuste rikkumise või laevapere liikme haiguse või vigastuse tõttu, mida laevapere liige meretöölepingu sõlmimisel varjas või mille ta iseendale tahtlikult tekitas, võib reeder nõuda laevapere liikmelt kojusõidu kulude hüvitamist.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud kulud võib reeder tasaarvestada laevapere liikme töötasu nõudega ilma laevapere liikme nõusolekuta.
§ 56. Kojusõidu sihtkoht
(1) Reeder korraldab laevapere liikme kojusõidu Eesti Vabariigi territooriumile, meretöölepingu sõlmimise kohta, kollektiivlepinguga kokkulepitud kohta või laevapere liikme elukohariiki, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti.
(2) Kui laevapere liiget ei lubata kojusõidu sihtkoha territooriumile või nõutakse selleks tagatisi, mida laevapere liige ei ole suuteline andma, peab reeder korraldama laevapere liikme kojusõidu muusse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sihtkohta.
§ 57. Kojusõidu transport
(1) Laevapere liikme kojusõit korraldatakse mõlema poole huvisid arvestades kõige mõistlikumal viisil, eelistatult õhutransporti kasutades.
(2) Reeder kannab laevapere liikme kuni 30 kilogrammi raskuse pagasi sihtkohta transportimise kulud.
§ 58. Toidu- ja majutuskulud
Reeder kannab laevapere liikme toidu- ja majutuskulud alates laevapere liikme lahkumisest laevalt kuni saabumiseni kojusõidu sihtkohta.
§ 59. Tagatis kojusõidu korraldamise kulude hüvitamiseks
(1) Reeder, välja arvatud sisevetes või kohalikus rannasõidus sõitva laeva reeder, on kohustatud ette nägema piisava rahalise tagatise käesolevas peatükis sätestatud kojusõidu korraldamise kulude hüvitamiseks. Tagatiseks võib muu hulgas olla Eestis või Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis asuva kindlustusseltsi või krediidiasutuse kohustus tagada vastavad rahalised vahendid.
(2) Tagatise suuruse arvutamisel on aluseks laevapere liikmete koguarv ning käesoleva seaduse §-des 56–58 sätestatud reederi kohustuste täitmiseks vajalikud eeldatavad kulutused.
(3) Veeteede Ameti nõudel on reeder kohustatud teatama ametile laevapere liikmete arvu laevade kaupa.
(4) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium kehtestab määrusega tagatise piisavuse hindamise ja suuruse arvutamise põhimõtted.
§ 60. Riigi õigused ja kohustused laevapere liikme kojusõidu korraldamisel
(1) Riik korraldab laevapere liikme tasuta kojusõidu käesoleva seaduse §-s 56 nimetatud sihtkohta, kui:
1) reeder ei korraldanud laevapere liikme kojusõitu käesoleva seaduse §-s 55 sätestatud korras või
2) laevapere liikme kojusõidu kulusid ei hüvitatud käesoleva seaduse §-s 59 sätestatud tagatise realiseerimise kaudu.
(2) Laevapere liikmel on käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhul õigus nõuda riigilt kojusõidu korraldamist. Laevapere liige on kohustatud teatavaks tegema kojusõidu õiguse aluseks olevad asjaolud.
(3) Laevapere liikme kojusõidu korraldab ning kojusõidu viisi ja sihtkoha otsustab Veeteede Amet. Riigiasutused, eelkõige Välisministeerium, osutavad Veeteede Ametile kojusõidu korraldamiseks abi vastavalt oma pädevusele. Veeteede Ametil on õigus kaasata kojusõidu korraldamisse muid isikuid, kui ta vajaduse korral hüvitab neile tekkivad kulud.
(4) Laevapere liikme kojusõidu kulud, sealhulgas käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kulud, kaetakse Vabariigi Valitsuse reservist riigieelarve seaduses kehtestatud korras.
(5) Veeteede Ametil on nõudeõigus reederi vastu laevapere liikme kojusõidu korraldamisel kantud kulude hüvitamiseks. Nõudeõigus hõlmab eelkõige käesoleva seaduse §-s 59 sätestatud tagatise realiseerimist riigi kasuks.
§ 61. Laevalt mahajäämine
(1) Laevapere liikme süüta välisriigi sadamas laevalt maha jäänud laevapere liikme toimetab reeder käesoleva seaduse §-s 56 sätestatud sihtkohta või järgmisesse sadamasse, kuhu laev siirdub, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti.
(2) Reeder kannab laevalt maha jäänud laevapere liikme transpordikulud käesolevas jaos sätestatud korras.
7. jagu Laevapere liikme kaebus
§ 62. Laevapere liikme kaebuse menetlemine laeval
(1) Reeder, välja arvatud sisevetes või kohalikus rannasõidus sõitva laeva reeder, kehtestab laevapere liikme käesolevas seaduses sätestatud õiguste rikkumise lahendamiseks laeval kaebuse esitamise ja menetlemise korra.
(2) Kaebuse esitamise ja menetlemise kord peab hõlmama vähemalt:
1) kaebusele ja selle esitamisele kehtestatud nõudeid;
2) kaebuse läbivaatamise tähtaega ja korda;
3) laevapere liikme õigust kaasata kaebuse esitamisse ja menetlusse erapooletuid nõustajaid ja esindajaid;
4) meetmeid laevapere liikme kaitseks tagakiusamise eest seoses kaebuse esitamisega;
5) kaebuse läbivaatamisel tehtud otsuse laevapere liikmele teatavaks tegemise korda.
(3) Kaebus ning kaebuse menetlemisel tehtud otsused tuleb laevas registreerida ja säilitada ühe aasta jooksul otsuse tegemisest arvates viisil, mis tagab järelevalveasutusele ja asjaomasele laevapere liikmele ülevaate kaebuse läbivaatamisest.
(4) Kaebuse esitamise ja menetlemise kord ei piira laevapere liikme õigust esitada avaldus oma õiguste rikkumise kohta laeva kaptenile, reederile või muule asjaomasele isikule või pöörduda oma õiguste kaitseks avaldusega töövaidluskomisjoni, hagiga kohtusse või käesoleva seaduse §-s 73 nimetatud järelevalveasutuse poole.
8. jagu Laevapere liikme töö- ja elamistingimuste vastavus nõuetele
§ 63. Meretöötunnistus ja ajutine meretöötunnistus
Rahvusvahelist meresõitu tegeva laeva, mille kogumahutavus on 500 või enam, välja arvatud kalalaeva laevapere liikme töö- ja elamistingimuste vastavust käesolevas seaduses ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni meretöö konventsioonis sätestatud nõuetele tõendab meresõiduohutuse seaduses sätestatud alustel ja korras väljastatud meretöötunnistus koos meretöönõuetele vastavuse deklaratsiooniga või ajutine meretöötunnistus.
§ 64. Kalandustöötunnistus
Üle kolme päeva merel oleva ja tavaliselt väljaspool lähisõitu sõitva üle 24 meetri pikkuse kalalaeva laevapere liikme töö- ja elamistingimuste vastavust käesolevas seaduses ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kalandustöö konventsioonis sätestatud nõuetele tõendab meresõiduohutuse seaduses sätestatud alustel ja korras väljastatud kalandustöötunnistus.
4. peatükk Meretöölepingu lõppemise ja ülemineku erisus
[RT I, 01.03.2017, 2 - jõust. 10.10.2017]
§ 65. Meretöölepingu erakorraline ülesütlemine laevapere liikmest tuleneval mõjuval põhjusel
Lisaks töölepingu seaduse § 88 lõikes 1 sätestatule võib reeder meretöölepingu erakorraliselt üles öelda laevapere liikmest tuleneval mõjuval põhjusel, eelkõige kui laevapere liige:
1) ei ole oma süü tõttu saabunud sadamast väljumise ajaks laevale või ei ole tahtlikult või raske hooletuse tõttu saabunud laevale tööaja alguseks;
2) on omavoliliselt oma tööajal laevalt lahkunud;
3) on viibinud laeval joobeseisundis;
4) on õigusvastaselt toonud laevale alkoholi või narkootilisi, psühhotroopseid või ohtlikke aineid;
5) tegeleb salakaubaveoga;
6) on oma tegevusega seadnud reaalsesse ohtu laeva, laeval viibiva isiku või laeva lasti.
§ 66. Meretöölepingu lõppemine laeva merekõlbmatuks muutumise ja laevahuku korral
(1) Kui laev muutub merekõlbmatuks või toimub laevahukk, on reederil õigus öelda meretööleping laevapere liikmega üles koondamise tõttu, kui reederil ei ole võimalik pakkuda laevapere liikmele tööd muul laeval.
(2) Laevahuku korral on reederil õigus öelda meretööleping üles töölepingu seaduse §-s 97 sätestatud etteteatamistähtaegu järgimata.
(3) Laevaõnnetuse tagajärjel laeva merekõlbmatuks muutumise korral peab reeder laevapere liikmele meretöölepingu ülesütlemisest ette teatama vähemalt viis kalendripäeva.
§ 67. Meretöölepingu pikenemine
(1) Kui tähtajalise meretöölepingu lõppemise aeg saabub laeva mereloleku ajal, loetakse leping pikenenuks kuni laeva esimesse sadamasse jõudmiseni.
(2) Tähtajaline meretööleping ei lõpe käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul sadamas, kuhu laev siseneb punkerdamiseks, haige või vigastatud isiku kaldale viimiseks või mõne muu ettenägematu sündmuse tõttu ja kust laevapere liikme kojusõit ei ole mõistlikult korraldatav.
(3) Kui laevapere liige jätkab reederi või kapteni ettepanekul tööd pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sadamasse jõudmist, loetakse tähtajaline meretööleping pikenenuks määramata ajaks, kui ei ole kokku lepitud teisiti, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud juhul.
(4) Kui laevapere liikme ametikohale ei ole leitud asendajat, peab laevapere liige pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sadamasse jõudmist jätkama reederi või kapteni nõudmisel töötamist laeva seisuaja lõpuni, kuid kõige kauem seitse kalendripäeva.
(5) Kui välisriigi asjaomased ametivõimud ei luba laevapere liiget maale töölt lahkumise kohal või nõuavad tema käest tagatist, mida laevapere liige ei ole suuteline andma, loetakse meretööleping pikenenuks kuni laeva jõudmiseni sadamasse, kus sellist takistust ei esine.
§ 68. Meretöölepingu lõppemise aeg
(1) Meretööleping lõpeb päeval, kui laevapere liige jõuab käesoleva seaduse §-s 56 nimetatud sihtkohta.
(2) Kui laevapere liige keeldub kojusõidust, loetakse meretöölepingu lõppemise päevaks laevapere liikme tööloleku viimane päev.
(3) Kui laevapere liikmega sõlmitud meretööleping öeldi üles laevapere liikme algatusel või tema töökohustuste rikkumise või haiguse või vigastuse tõttu, mida ta meretöölepingu sõlmimisel varjas või mille ta iseendale tahtlikult tekitas, loetakse meretöölepingu lõppemise päevaks laevapere liikme tööloleku viimane päev.
§ 69. Meretöölepingu erakorraline ülesütlemine laevapere liikme poolt
(1) Lisaks töölepingu seaduse §-s 91 sätestatule võib laevapere liige meretöölepingu erakorraliselt üles öelda eelkõige käesoleva seaduse § 18 lõikes 1 nimetatud asjaoludel.
(2) Meretöölepingu ülesütlemisest käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud alusel peab laevapere liige reederile ette teatama viis kalendripäeva, välja arvatud juhul, kui kõiki asjaolusid ja mõlemapoolset huvi arvestades ei või mõistlikult nõuda lepingu jätkamist etteteatamistähtaja lõppemiseni.
(3) Meretööleping loetakse lõppenuks pärast käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tähtaja möödumist, kui laev on sisenenud sadamasse.
(4) Käesoleva seaduse § 18 lõikes 1 nimetatud asjaoludel või töölepingu seaduse § 91 lõike 2 alusel meretöölepingu ülesütlemisel maksab reeder laevapere liikmele hüvitist tema kolme kuu keskmise töötasu ulatuses. Kohus või töövaidluskomisjon võib hüvitise suurust muuta, arvestades meretöölepingu ülesütlemise asjaolusid ja mõlema poole huvisid.
§ 691. Meretöölepingu kollektiivsest ülesütlemisest teavitamine
(1) Kavandatava kollektiivse ülesütlemise korral, mis puudutab mõne teise Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi lipu all sõitva kaubanduslikuks meresõiduks kasutatava laeva laevapere liikmeid, teatab reeder sellest selle liikmesriigi pädevale asutusele, kelle lipu all laev sõidab.
(2) Reeder esitab laeva lipuriigi pädevale asutusele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis töölepingu seaduse § 101 lõikes 2 sätestatud andmed ning andmed töölepingu seaduse § 101 lõikes 1 sätestatud konsulteerimise kohta.
(3) Reeder saadab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmetest ärakirja usaldusisikule või tema puudumisel laevapere liikmetele samal ajal andmete pädevale asutusele esitamisega.
§ 692. Meretöölepingu kehtivus ettevõtte ülemineku korral
Töölepingu seaduse §-e 112 ja 113 kohaldatakse kaubanduslikuks meresõiduks kasutatava laeva ülemineku suhtes, kui laev on osa ettevõtte või ettevõtte osa üleminekust ja laeva omandaja asub territooriumil, kus kehtib Euroopa Liidu toimimise leping või ülemineku objektiks oleva ettevõtte või ettevõtte osa asukohaks jääb territoorium, kus kehtib Euroopa Liidu toimimise leping.
5. peatükk Laevapere liikme töövahendus
§ 70. Laevapere liikme töövahendus
(1) Laevapere liikme töövahendusteenus on laeval tööd otsivale isikule sobiva töö ja reederile sobiva laevapere liikme pakkumine.
(2) Töövahendusteenust osutav eraõiguslik juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja (edaspidi töövahendusteenuse osutaja) ei tohi nõuda tema poole tööleidmise sooviga pöördunud isikult otseselt ega kaudselt tasu töövahendusteenuse eest. Töövahendusteenuse eest võib tasu nõuda üksnes reederilt.
§ 71. Tegutsemine töövahendusteenuse osutajana
(1) Töövahendusteenuse osutaja peab laevapere liikmetele töövahendusteenuse osutamiseks esitama majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse § 14 lõikes 1 nimetatud majandustegevusteate.
(2) Majandustegevusteade peab sisaldama ettevõtja kirjalikku kinnitust selle kohta, et ta järgib käesoleva seaduse § 70 lõikes 2 ja § 72 lõikes 1 sätestatud kohustusi.
(3) Tööinspektsioon võib töövahendusteenuse osutajal keelata majandustegevuse majandustegevuse nõuete olulise rikkumise tõttu. Oluline rikkumine on eelkõige käesoleva seaduse § 70 lõikest 2 ja § 72 lõikest 1 tulenevate nõuete rikkumine.
(4) Töövahendusteenuse osutajal on keelatud mis tahes viisil takistada laevapere liiget tema kvalifikatsioonile vastava töö saamisel.
§ 72. Töövahendusteenuse osutaja kohustused
(1) Töövahendusteenuse osutaja, kes vahendab laevapere liiget rahvusvahelist meresõitu tegevale laevale, mille kogumahutavus on 200 või enam, peab:
1) pidama töövahendusteenuse pakkumise kaudu tööle rakendatud laevapere liikmete kohta arvestust, mis on järelevalveasutusele kontrollimiseks kättesaadav;
2) veenduma, et laevapere liiget teavitatakse sõlmitavas meretöölepingus sisalduvatest õigustest ja kohustustest, tagades laevapere liikmele võimaluse tutvuda meretöölepinguga enne ja pärast selle allkirjastamist ning meretöölepingu saamise;
3) kontrollima, et laevapere liikmel on tööleasumiseks nõutav kvalifikatsioon ja vajalikud dokumendid;
4) kontrollima, et meretööleping on kooskõlas kehtivate õigusnormide ja kollektiivlepinguga, kui laevapere liikme suhtes kohaldatakse kollektiivlepingut;
5) säilitama ühe aasta jooksul pärast meretöölepingu sõlmimist töövahendusteenuse osutaja kaudu tööle rakendatud laevapere liikmete meretöölepingud, mis on järelevalveasutusele kontrollimiseks kättesaadavad;
6) tegema mõistlikkuse piires seiret, et reeder omab vahendeid laevapere liikme kaitseks välissadamas kinnipidamise korral;
7) rakendama meetmeid tema kohta esitatud kaebuse lahendamiseks, teatades igast lahendamata kaebusest järelevalveasutusele.
(2) Töövahendusteenuse osutaja hüvitab oma kohustuste täitmata jätmisest või mittenõuetekohasest täitmisest laevapere liikmele tekkiva varalise kahju võlaõigusseaduses sätestatud korras.
51. peatükk Töö- ja puhkeaja ning tervisekontrolli erisused siseveetranspordivahendil töötamise korral
§ 721. Siseveetranspordivahendil töötava isiku töö tegemise aja piirang
(1) Siseveetranspordivahendil töötava töötaja suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 40 laevapere liikme kohta sätestatut.
(2) Siseveetranspordivahendil töötava töötaja ja laevapere liikme tööaeg ei tohi 12-kuulise arvestusperioodi jooksul ületada keskmiselt 48 tundi seitsmepäevase ajavahemiku kohta.
(3) Siseveetranspordivahendil töötava töötaja ja laevapere liikme tööaeg ei tohi 12-kuulise arvestusperioodi jooksul ületada 2208 tundi.
§ 722. Siseveetranspordivahendil töötava isiku igapäevane puhkeaeg
Siseveetranspordivahendil töötava töötaja suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 48 laevapere liikme kohta sätestatut.
§ 723. Siseveetranspordivahendil töötava isiku iganädalane puhkeaeg
(1) Siseveetranspordivahendil töötava töötaja suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 49 lõikes 1 laevapere liikme kohta sätestatut.
(2) Siseveetranspordivahendil töötava laevapere liikme suhtes ei kohaldata käesoleva seaduse § 49 lõigetes 2 ja 3 laevapere liikme kohta sätestatut.
(3) Kokkulepe, mille kohaselt töötajale ja laevapere liikmele, kelle tööajakavas on ette nähtud rohkem töö- kui puhkepäevi, jääb neljakuulise arvestusperioodi jooksul seitsmepäevase ajavahemiku kohta keskmiselt vähem kui 96 tundi puhkeaega, on tühine.
§ 724. Siseveetranspordivahendil töötava isiku töö- ja puhkeaja korraldus
(1) Järjestikuseid tööpäevi, mis vahelduvad igapäevase ja iganädalase puhkeajaga, on siseveetranspordivahendil töötavale isikule lubatud kuni 31.
(2) Kui vastavalt tööajakavale on töötajale ja laevapere liikmele ette nähtud võrdne arv töö- ja puhkepäevi, peab järjestikku töötatud tööpäevadele vahetult järgnema võrdne arv järjestikuseid puhkepäevi. Vahetult järgnevatest järjestikustest puhkepäevadest võib erandi teha tingimusel, et:
1) ei ületata maksimaalset lubatud 31 järjestikust tööpäeva;
2) käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud minimaalne arv järjestikuseid puhkepäevi antakse vahetult pärast järjestikku töötatud tööpäevi;
3) pikendatud või vahetatud tööpäevade periood tasakaalustatakse arvestusperioodi jooksul.
(3) Kui tööajakavas on töötajale ja laevapere liikmele ette nähtud rohkem töö- kui puhkepäevi, on järjestikustele tööpäevadele vahetult järgnevate järjestikuste puhkepäevade minimaalne arv järgmine:
1) 1–10 järjestikuse tööpäeva puhul 0,2 puhkepäeva iga järjestikuse tööpäeva kohta;
2) 11–20 järjestikuse tööpäeva puhul 0,3 puhkepäeva iga järjestikuse tööpäeva kohta;
3) 21–31 järjestikuse tööpäeva puhul 0,4 puhkepäeva iga järjestikuse tööpäeva kohta.
(4) Poolikud puhkepäevad liidetakse käesolevas arvutuses järjestikustele puhkepäevadele ja neid antakse vaid tervete päevade kaupa.
(5) Puhkepäev käesoleva paragrahvi tähenduses on katkestuseta 24-tunnine tööst vaba aeg, mida töötaja ja laevapere liige kasutab puhkamiseks temale sobivas vabalt valitud kohas.
§ 725. Siseveetranspordivahendil töötava isiku öötöö ja öötöö hüvitamine
(1) Ööajal (kell 22.00 kuni 6.00) on iganädalane maksimaalne lubatud tööaeg 42 tundi.
(2) Siseveetranspordivahendil töötavale laevapere liikmele ei kohaldata käesoleva seaduse §-s 41 sätestatut.
§ 726. Siseveetranspordivahendil töötava isiku töö- ja puhkeaja arvestus
(1) Siseveetranspordivahendil töötava töötaja suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse §-s 50 laevapere liikme kohta sätestatut.
(2) Siseveetranspordivahendil töötavale töötajale ja laevapere liikmele väljastatud arvestusdokumendi koopiat säilitavad töötaja ja laevapere liige ühe aasta arvates dokumendi väljastamisest.
§ 727. Siseveetranspordivahendil töötava isiku tervisekontroll
(1) Siseveetranspordivahendil töötav töötaja läbib tervisekontrolli töötervishoiu- ja tööohutuse seaduse alusel kehtestatud töötajate tervisekontrolli korra kohaselt, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud erisust.
(2) Siseveetranspordivahendil töötav laevapere liige läbib tervisekontrolli meresõiduohutuse seaduse alusel Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud laevapere liikme tervisekontrolli korra kohaselt, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud erisust.
(3) Siseveetranspordivahendil töötav töötaja ja laevapere liige läbivad tervisekontrolli vähemalt kord aastas.
§ 73. Riiklik ja haldusjärelevalve
(1) Riiklikku ja haldusjärelevalvet käesoleva seaduse §-des 9–12, § 22 punktides 2–4, §-des 26, 30, 40, 42–45 ja 48–50, § 62 lõigetes 1–3, § 691 lõikes 1, § 70 lõikes 2, § 72 lõikes 1 ning §-des 721–726 sätestatud nõuete täitmise üle teeb Tööinspektsioon. Tööinspektsioon võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve tegemiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30–32 ja 49–51 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid.
(2) Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse § 28 lõike 2 ning § 29 lõigete 1 ja 2 alusel kehtestatud nõuete täitmise üle teeb Terviseamet rahvatervise seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(3) Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse § 32 lõike 2 alusel kehtestatud ning § 55 lõigetes 1–4 ning §-s 59 sätestatud nõuete täitmise üle teeb Veeteede Amet meresõiduohutuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(4) Tööinspektsioon, Terviseamet ja Veeteede Amet teevad laevade kontrollimisel koostööd, sealhulgas vahetavad omavahel teavet.
(5) Olulise rikkumise kõrvaldamiseks ettekirjutuse koostanud järelevalveametnik saadab ettekirjutuse ärakirja viivitamata Veeteede Ametile.
§ 74. Riikliku ja haldusjärelevalve erisused
Järelevalveorgani kohaliku asutuse juhatajal ja järelevalvet tegeval ametnikul on õigus keelata laeva ruumide, seadmete ja töövahendite kasutamine, kui nende seisund ohustab laevapere liikmete ning reisijate elu ja tervist.
§ 75. Reederi poolt andmete esitamata jätmine
(1) Andmete esitamata jätmise eest reederi poolt vastavalt käesoleva seaduse §-le 9 –
§ 76. Alla 16-aastase alaealisega meretöölepingu sõlmimine ja alla 16-aastase alaealise tööle lubamine
(1) Alla 16-aastase alaealisega meretöölepingu sõlmimise või alla 16-aastase alaealise tööle lubamise eest käesoleva seaduse §-s 12 sätestatut rikkudes –
§ 77. Alaealise tööle rakendamise piirangu järgimata jätmine
(1) Alaealise tööle rakendamise piirangu järgimata jätmise eest reederi poolt vastavalt käesoleva seaduse §-le 45 –
§ 78. Igapäevase puhkeaja võimaldamata jätmine
(1) Igapäevase puhkeaja võimaldamata jätmise eest reederi poolt vastavalt käesoleva seaduse §-le 48 –
§ 79. Nädalas puhkeaja võimaldamata jätmine
(1) Nädalas puhkeaja võimaldamata jätmise eest reederi poolt vastavalt käesoleva seaduse §-le 49 –
(1) Käesoleva seaduse §-des 75–79 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 75–79 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tööinspektsioon.
§ 801. Lepingulise kohustuse üleminek
Enne 2018. aasta 1. jaanuari kehtinud valdkonna eest vastutava ministri ja meditsiinilise kaugkonsultatsiooni teenuse tasuta osutaja vahelises halduslepingus sätestatud valdkonna eest vastutava ministri õigused ja kohustused võtab Eesti Haigekassa üle alates 2018. aasta 1. jaanuarist.
§ 81. – § 84. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
§ 85. Seaduse jõustumine
1 Nõukogu direktiiv 1992/29/EMÜ ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid raviteenuseid laevadel (EÜT L 113, 30.04.1992, lk 19–36);
nõukogu direktiiv 1999/63/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditöötajate Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet meremeeste tööaja korralduse kohta (EÜT L 167, 02.07.1999, lk 33–37);
nõukogu direktiiv 2009/13/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ (ELT L 124, 20.05.2009, lk 30–50);
nõukogu direktiiv 2014/112/EL, millega rakendatakse Euroopa Siseveetranspordi Liidu (EBU), Euroopa Kiprite Liidu (ESO) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahel sõlmitud kokkulepe, milles käsitletakse tööaja korralduse teatavaid aspekte siseveetranspordi sektoris (ELT L 367, 23.12.2014, lk 86–95);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/1794, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2008/94/EÜ, 2009/38/EÜ ja 2002/14/EÜ ning nõukogu direktiive 98/59/EÜ ja 2001/23/EÜ seoses meremeestega (ELT L 263, 08.10.2015, lk 1–5).


Riigieelarvest makstavate toetuste kasutamise kord – Riigi Teataja
Riigieelarvest makstavate toetuste kasutamise kord
Riigieelarvest makstavate toetuste kasutamise kord - sisukord
§ 3 Sotsiaaltoetuste ja –teenuste osutamise toetus
§ 4 Puuetega laste hooldajatoetuse ülejäägi kasutamine
§ 5 Toimetulekutoetuse maksmise korraldamise toetus
§ 6 Vajaduspõhise peretoetuse maksmise korraldamise hüvitis
RT IV, 29.03.2016, 222
Vastu võetud 23.03.2016 nr 46
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 156 lõike 3 alusel.
Käesolev kord sätestab riigieelarvest Sõmeru valla eelarvesse eraldatud vahendite kasutamise tingimused.
Toetust on õigustaotleda isikul, kelle rahvastikuregistris registreeritud elukoht on Sõmeru vald või kelle tegelik elukoht asub Sõmeru vallas.
§ 3. Sotsiaaltoetuste ja –teenuste osutamise toetus
(1) Täiendavat sotsiaaltoetust makstakse ja tehakse eraldisi sotsiaalteenuste osutamiseks riigieelarvest eraldatud rahaliste vahenditest. Riigieelarvest eraldatavat sotsiaaltoetuste ja –teenuste osutamise toetust võib kasutada:
1) invaabivahendite üürimiseks või ostmiseks;
2) lasteaia toidu- või kohamaksumuse võlgnevuse katteks;
3) eluasemekulude võlgnevuse tasumiseks;
4) haiglakulude ja hambaravi kompenseerimiseks;
5) eluaseme küttekulude eest tasumiseks;
6) ravimi ostmise kulude katmiseks;
7) ravikindlustuseta isikute ravikulude katmiseks;
8) dokumentide vormistamisega seotud kulude (riigilõiv, foto jne) kompenseerimiseks;
9) puudega isikule isikliku abistaja- või tugiisiku teenuse korraldamiseks;
10) puudega isikule eluruumi kohandamiseks;
11) puudega isikule sotsiaaltranspordi teenuse korraldamiseks;
12) võla-, karjääri-, psühholoogi- ja muude teenuse korraldamiseks;
13) puudega isikule päevahoiuteenuse korraldamiseks;
1) toimetulekutoetust või vajaduspõhist peretoetust saaval isikul või perekonnal;
3) mittetöötaval osalise töövõimega isikul;
4) töötul;
5) rahvapensioni saajal.
§ 4. Puuetega laste hooldajatoetuse ülejäägi kasutamine
Riigieelarvest eraldatava puuetega laste hooldajatoetuse ülejääki võib kasutada puuetega laste peredele:
1) eluruumi kohandamiseks;
2) invatõstuki soetamiseks;
3) haigla- ja taastusravikulude kompenseerimiseks;
4) abi- ja hooldusvahendite ostmiseks või rentimiseks;
5) puuetega laste suvelaagrite kulude hüvitamiseks;
6) intervallhoolduse korraldamiseks;
§ 5. Toimetulekutoetuse maksmise korraldamise toetus
Riigieelarvest eraldatavaid toimetulekutoetuse maksmise korraldamise vahendeid võib kasutada administreerimiskuludeks, mis kaasnevad sotsiaaltoetuste maksmise ja sotsiaalteenuste osutamisega:
2) täiendavate töötajate töölevõtmiseks või täiendava töökoormuse hüvitamiseks sotsiaaltöötajale;
3) sotsiaaltöötajale töövahendite (arvuti, mööbel, kaustikud, paber jms) ostmiseks;
4) jooksvaks remondiks kohaliku omavalitsuse üksuse hallatavates sotsiaaleluruumides;
5) muudeks põhjendatud kuludeks.
§ 6. Vajaduspõhise peretoetuse maksmise korraldamise hüvitis
Riigieelarvest eraldatavaid vajaduspõhise peretoetuse maksmise korraldamise hüvitist võib kasutada administreerimiskuludeks, mis kaasnevad vajaduspõhise peretoetuse maksmise korraldamisega.
(1) Toetuse saamiseks peab taotleja esitama Sõmeru vallavalitsusele avalduse, milles põhjendab toetuse või teenuse saamise vajaduse ning lisab sellele sissetulekuid ja võimalusel kulusid tõendavad dokumendid.
(2) Taotleja vastutab avalduses esitatud andmete õigsuse eest. Valeandmete esitamisel toetuse maksmine lõpetatakse ja makstud toetus nõutakse tagasi.
(1) Toetuse saamise või teenuse vajaduse otsustab sotsiaaltööspetsialist või tema asendaja. Avaldust menetlev ametnik võib avalduse põhjendatuse kontrollimiseks külastada taotleja kodu ja vestelda avalduse esitaja pereliikmega ning nõuda täiendavaid dokumente.
(2) Paragrahvis 3 nimetatud toetuse maksmise ja sotsiaalabi andmise või sellest keeldumise otsustab vallavalitsus sotsiaaltööspetsialisti või tema asendaja ettepanekul.
(3) Paragrahvis 3 nimetatud toetuste määramisest võib keelduda juhul kui:
1) avalduse esitaja ei esita toetuse määramiseks vajalikke andmeid;
2) valla eelarves puuduvad toetuse maksmiseks rahalised vahendid.
Toetus kantakse vallavalitsuse korralduse alusel avaldaja arveldusarvele, teenust osutanud asutuse arvele või makstakse avaldajale välja sularahas.
1) Sõmeru Vallavolikogu 27.10.2015 määrus nr 35,,Riigieelarvest makstavate toetuste kasutamise kord’’ tunnistatakse kehtetuks.
2) Määrus jõustub 01. aprillil 2016. a.