text:
URANTIA RAAMAT, 77. Kiri. Keskteelised
URANTIA RAAMAT - 77. Kiri. Keskteelised
§ 1. Esmased keskteelised
§ 2. Nodiitide rass
§ 3. Paabeli torn
§ 4. Nodiitide tsivilisatsiooni keskused
§ 5. Aadamapoeg ja Ratta
§ 6. Teisesed keskteelised
§ 7. Mässulised keskteelised
§ 8. Keskteeliste ühendus
§ 9. Urantia alalised kodanikud
§ 1. The Primary Midwayers
§ 2. The Nodite Race
§ 3. The Tower of Babel
§ 4. Nodite Centers of Civilization
§ 5. Adamson and Ratta
§ 6. The Secondary Midwayers
§ 7. The Rebel Midwayers
§ 8. The United Midwayers
§ 9. The Permanent Citizens of Urantia
77. Kiri. Keskteelised
Paper 77 : The Midway Creatures
ENAMIKUS Nebadoni asustatud maailmades on üks või mitu ainulaadsete olendite rühma, kes eksisteerivad elutegevuse tasemel, mis on ligikaudu poolel teel maailma surelikest kuni ingliklassideni, seepärast nimetataksegi neid keskteelisteks. Nende tekkimine aja jooksul näib olevat juhus, kuid neid leidub kõikjal nii palju ja nad on nii väärtuslikud abilised, et me kõik oleme neid ammu aktsepteerinud oma ühise planeedihoolekande ühe tähtsaima klassina.
77:0.1 (855.1) MOST of the inhabited worlds of Nebadon harbor one or more groups of unique beings existing on a life-functioning level about midway between those of the mortals of the realms and of the angelic orders; hence are they called midway creatures. They appear to be an accident of time, but they occur so widespreadly and are so valuable as helpers that we have all long since accepted them as one of the essential orders of our combined planetary ministry.
Urantial tegutseb kaks erinevat keskteeliste klassi: esmane ehk vanem korpus, mis tekkis juba Dalamatia päevil, ja teisene ehk noorem rühm, mis pärineb Aadama ajast.
1. Esmased keskteelised
Esmased keskteelised on tekkinud ainelise ja vaimse ainulaadses vastastikuses seoses Urantial. Me teame samasuguste loodud-olendite olemasolust ka teistes maailmades ja teistes süsteemides, kuid nad on tekkinud teistsugusel viisil.
Tuleks alati arvestada, et Jumala Poegade järjestikused annetumised areneval planeedil kutsuvad maailma vaimumajanduses esile märgatavaid muutusi ja muudavad vaimse ja ainelise vahelise seose toimet planeedil mõnikord selliselt, et tekivad tõepoolest raskestimõistetavad olukorrad. Just niisugust ainulaadset vastastikust seost illustreerib ka Vürst Caligastia kaaskonna saja kehalise liikme seisund: Jerusemi tõusuteelistest morontiakodanikena olid nad aineülesed, paljunemisvõimeta loodud-olendid. Urantia planeedi laskuvate hoolekandjatena olid nad ainelised soolised olendid, kes olid võimelised sigitama ainelisi järglasi (mida mõned neist hiljem ka tegid). Me ei suuda küll rahuldavalt selgitada, kuidas see sadakond võis aineülesel tasemel vanemarollis tegutseda, kuid täpselt nii juhtus. Kehalise kaaskonna mees- ja naisliikme aineülese (mittesugulise) armuühte tulemusena ilmus esmaste keskteeliste esmasündinu.
Kohe avastati, et sellesse klassi kuuluv loodud-olend, kes jäi sureliku ja inglitaseme vahele, on Vürsti keskuse tegevuses väga kasulik ja igale paarile kehalises kaaskonnas anti nüüd luba luua samasugune olend. Selle pingutuse tulemusena tekkis esimene viiekümnest keskteelisest koosnev rühm.
Olles selle ainulaadse rühma tööd ühe aasta jooksul jälginud, andis Planeedivürst loa piiramatult keskteelisi sigitada. Seda plaani viidi ellu seni, kuni loomisvõimet jätkus ja nii loodigi esialgne 50 000-liikmeline korpus.
Keskteelised loodi pooleaastaste vahedega ja kui igal paaril oli sündinud tuhat niisugust olendit, neid enam juurde ei tekkinud. Pole mingit seletust, miks see võime pärast tuhandenda järglase ilmumist kadus. Kõik edasised katsed lõppesid alati nurjumisega.
Need loodud-olendid moodustasid Vürsti valitsuse luurekorpuse. Nad liikusid kõikjal ringi, uurides ja jälgides maailma rasse ning osutades Vürstile ja tema kaaskonnale muid hindamatuid teeneid planeedi keskusest kaugel asuvate inimühiskondade mõjutamise töös.
Selline valitsemiskord püsis kuni planeedi mässu traagiliste päevadeni, mil langes lõksu veidi üle nelja viiendiku esmastest keskteelistest. Ustav korpus astus Melkisedekite-hooldajate teenistusse ja tegutses kuni Aadama ajani Vani juhtimisel.
2. Nodiitide rass
Ehkki see on lugu Urantia keskteeliste päritolust, olemusest ja tegutsemisest, tuleb meil kahe klassi — esmase ja teisese — suguluse tõttu lugu esmastest keskteelistest siinkohal katkestada, et jälgida põlvnemisliini Vürst Caligastia kehalise kaaskonna mässulistest liikmetest planeedi mässu ajast kuni Aadama ajani. Sellest põlvnemisliinist pärinesid teise aia algusaegadel pooled teiseste keskteeliste esivanematest.
Vürsti kaaskonna füüsilised liikmed olid loodud sooliste olenditena, et nad saaksid osaleda selliste järglaste sigitamisel, kelles oleksid kombineeritud nende erilise klassi ja Andoni hõimude valitud tüvikonna omadused, ja kõike seda tehti Aadama hilisema ilmumise ootuses. Elukandjad olid kavandanud uut tüüpi surelikud, kes oleksid tekkinud Vürsti kaaskonna ja Aadama-Eeva järglaste esimese põlvkonna liidust. Nad olid kavandanud seega planeedi loodud-olendite uue klassi tekkimise, kellest pidid saama inimühiskonna õpetajad-valitsejad. Neile olenditele kavandati sotsiaalne suveräänsus, mitte tsiviilsuveräänsus. Ent kuna see projekt peaaegu täielikult nurjus, ei saagi me teada, missugusest soodsate juhiomaduste ja võrratu kultuuriga aristokraatiast Urantia ilma jäi. Sest kuigi kehaline kaaskond hiljem järglasi andis, toimus see pärast mässu, kui nad olid süsteemi eluvooludest ära lõigatud.
Mässujärgsel ajastul toimus Urantial palju ebatavalisi sündmusi. Suur tsivilisatsioon, Dalamatia kultuur, lagunes. „Nefiilid (nodiidid) olid sel ajal maa peal ja kui need jumalate pojad heitsid inimeste tütarde juurde, kes neile lapsi ilmale tõid, olid nende lapsed „muistse aja vägimehed”, „kuulsad mehed”.” Kuigi nad olid vaevalt küll „jumalate pojad”, pidasid nende aegade arenevad surelikud kaaskonda ja nende esimesi järglasi jumalate poegadeks; legendides võimendati isegi nende kehapikkust. Sellest pärinebki siis peaaegu kõikjal levinud muistend jumalatest, kes tulid maa peale ja sigitasid siin inimtütardega iidse kangelaste rassi. Kogu see legend läks veelgi segasemaks, kui rassid segunesid hiljem teises aias ilmunud adamiitidega.
Kuna Vürsti kaaskonna sadakond kehalist liiget kandsid endas andoniitide inimtüvikondade sugurakke, oleks pidanud olema loomulik, et nende sugulisel paljunemisel sarnaneks nende järeltulijad teiste andoniitidest vanemate järeltulijatega. Ent kui kaaskonna kuuskümmend liiget, Nodi poolehoidjad, tegelikult sugulisel teel paljunesid, osutusid nende lapsed peaaegu igas suhtes nii andoniitidest kui ka sangikrahvastest tunduvalt arenenumaks. See ootamatult kõrge tase oli iseloomulik mitte ainult nende füüsilistele ja intellektuaalsetele omadustele, vaid ka vaimsetele võimetele.
Need nodiitide esimeses põlvkonnas ilmnenud muteerunud jooned tulenesid teatavatest muutustest, mis olid kantud andoniitide sugurakkude ülesehitusse ja keemilistesse koostisainetesse. Neid muutusi põhjustas Satania süsteemi võimsate elualalhoiuringluste olemasolu kaaskonna liikmete kehades. Need eluringlused sundisid Urantia erilise algkuju kromosoome rohkem ümber korralduma Nebadonis ettenähtud eluavaldumisvormide Satania eristandardite algkujude järgi. See sugurakkude muundumine süsteemi eluringluste toimel on üsna sarnane sellega, kuidas Urantia teadlased muudavad taimede ja loomade sugurakke röntgenikiirtega.
Seega tekkisid nodiitide rahvad teatavatest iseäralikest ja ootamatutest muutustest eluplasmas, mille Avaloni kirurgid olid kandnud andoniitidest doonorite kehadest kehalise kaaskonna liikmete kehadesse.
Nagu mäletate, olid sada andoniidist eluplasmadoonorit omakorda saanud osa elupuu orgaanilisest täiendusest, nii et ka nende kehas sisaldus Satania eluvoole. Nelikümmend neli teisendatud andoniiti, kes koos kaaskonnaga mässuga ühinesid, leidsid endi hulgast paarilisi ja andsid suure panuse nodiidi rahva tüvikondade parandamiseks.
Need kaks rühma, kuhu kuulus 104 andoniidi teisendatud sugurakkude kandjat, ongi nodiitide esivanemad, kaheksas Urantiale ilmunud rass. See inimelu uus joon Urantial on järjekordne etapp esialgsest kavast kasutada seda planeeti elu teisendamise maailmana, kuigi kirjeldatud juhtum oli üks ettenägematutest arengutest.
Puhtad nodiidid olid suurepärane rass, kuid nad segunesid järk-järgult maa arenevate rahvastega ja mandusid peagi tugevasti. Kümme tuhat aastat pärast mässu olid nad sedavõrd taandarenenud, et nende keskmine eluiga polnud palju pikem arengurasside omast.
Kui arheoloogid kaevavad välja nodiitide hilisemate järeltulijate sumerite savitahvlikroonikaid, leiavad nad loetelusid sumeri kuningatest, mis hõlmavad mitme tuhande aasta pikkusi perioode. Ja mida kaugemale need kroonikad ajas tagasi lähevad, seda pikem on iga kuninga valitsemisaeg: ligikaudu kahekümne viiest või kolmekümnest aastast kuni saja viiekümne aastani ja kauem. Vanemate kuningate pikem valitsemisaeg kinnitab, et mõned varased nodiitide valitsejad (Vürsti kaaskonna otsesed järeltulijad) elasid tõepoolest oma järeltulijatest kauem, samuti osutab see püüdele näidata dünastiate põlvnemist Dalamatiast.
Nende pikaealiste isikute eluea arvestuses võidi aastate asemel ajaperioodina ka kuid kasutada. Seda võib täheldada piiblis Aabrahami genealoogias ja hiinlaste varastes kroonikates. Nii pikk inimelu kestus on legendides põhjustatud kahekümne kaheksa päevase kuu kui ajaperioodi ärasegamisest hiljem kasutuselevõetud aastaga, mis koosnes rohkem kui kolmesaja viiekümnest päevast. Näiteks kirjutatakse mehest, kes elas üle üheksasaja „aasta”. See periood vastab vähem kui seitsmekümnele aastale ja niisugust elu loeti kaua aega väga pikaks; „kuuskümmend ja kümme aastat”, nagu seda eluiga hiljem nimetati.
Ajaarvestus kahekümne kaheksa päevaste kuude kaupa jäi püsima veel kauaks pärast Aadama aega. Ent kui egiptlased otsustasid ligikaudu seitse tuhat aastat tagasi kalendrit reformida, tegid nad seda suure täpsusega, võttes kasutusele 365-päevase aasta.
3. Paabeli torn
Pärast Dalamatia vettevajumist liikusid nodiidid põhja ja itta ning asutasid peagi oma rassi ja kultuuri keskusena uue linna Dilmuni. Ligikaudu viiskümmend tuhat aastat pärast Nodi surma, kui Vürsti kaaskonna järeltulijaid oli juba liiga arvukalt, et leida elatist oma uue linna Dilmuni vahetus ümbruses asuvalt maalt, ja kui nad olid hakanud looma segaabielusid piiri taga elavate andoniitide ja sangikhõimudega, tuli nende juhtidele mõte, et nende rassi ühtsuse säilitamiseks tuleks midagi ette võtta. Kutsutigi kokku hõimude nõukogu ja pärast pikka kaalutlemist kinnitati Nodi järglase Babloti kava.
Bablot pani ette püstitada rassi auks ja hiilguseks nende tolleaegse territooriumi keskele pretensioonikas tempel. Sellel pidi olema torn, milletaolist maailm polnud veel näinud. Ehitisest pidi saama suurejooneline mälestusmärk nende möödunud suurusele. Paljud soovisid, et monument püstitataks Dilmunisse, kuid teised väitsid, et nii suur ehitis tuleks rajada ohutusse kaugusse merest, sest neil olid meeles lood esimese pealinna Dalamatia merrekadumisest.
Babloti kavade kohaselt pidid uued hooned saama nodiitide kultuuri ja tsivilisatsiooni tulevase keskuse südameks. Ta seisukohad jäid lõpuks peale ja ehitamist alustatigi tema plaanide alusel. Uuele linnale kavatseti anda torni arhitekti ja ehitaja järgi nimeks Bablot. Hiljem hakati seda paika nimetama Bablodiks ja lõpuks Paabeliks.
Nodiitides tekitasid selle ettevõtmise kavad ja eesmärgid mõnevõrra segaseid tundeid. Ka nende juhid ei olnud ehitusplaanide ega hoonete hilisema kasutamise osas päris ühel nõul. Pärast neli ja pool aastat kestnud tööd puhkes torni ehitamise eesmärgi ja põhjuse üle suur vaidlus. Tüli muutus nii ägedaks, et kogu töö seiskus. Toidukandjad levitasid lahkarvamuste kohta uudiseid ja ehitusplatsile kogunes arvukaid hõime. Torni ehitamise otstarbe kohta valitses kolm erinevat seisukohta.
1. Suurim rühm, mis moodustas kogunenutest peaaegu poole, soovis, et torn ehitataks kui nodiitide ajaloo ja rassi üleoleku mälestusmärk. Nad arvasid, et sellest peaks saama suur ja mõjuv ehitis, mis ärataks imetlust kõigis tulevastes põlvedes.
2. Suuruselt teine rühm soovis, et torn oleks mälestusmärk Dilmuni kultuurile. Nad nägid ette, et Bablotist saab suur kaubandus-, kunsti- ja tööstuskeskus.
3. Väikseim ja vähemusse jäänud rühm arvas, et torni ehitamine annab võimaluse heastada Caligastia mässus osalenud esiisade rumalust. Nad väitsid, et torn tuleks pühendada kõige Isa palveldamisele ja et uue linna eesmärgiks peakski olema asuda Dalamatia kohale, sellest peaks saama ümbruskonna barbarite kultuuri-ja usukeskus.
Religioosse rühma seisukoht hääletati kohe maha. Enamus lükkas tagasi õpetuse, et nende esivanematel lasus mässu süü, sest niisugune rassi häbiplekk oli neile vastumeelt. Ühe arvamuse kolmest tagasi lükanud ja suutmata ülejäänud kaht vaidluse teel lahendada, alustasid nad võitlust. Usupooldajad, kes võitluses ei osalenud, põgenesid lõuna poole oma kodudesse, nende kaaslased aga võitlesid, kuni olid teineteise peaaegu hävitanud.
Ligikaudu kaksteist tuhat aastat tagasi tehti teine katse Paabeli torni püstitada. Andiitide segarassid (nodiidid ja adamiidid) otsustasid ehitada uue templi esimese varemetele, kuid see ettevõtmine ei leidnud piisavalt toetust, mistõttu kukkus omaenda pretensioonika raskuse all kokku. Pikka aega nimetati seda piirkonda Paabeli maaks.
4. Nodiitide tsivilisatsiooni keskused
Nodiitide hajumine tulenes otseselt mõlemale osapoolele laastavalt mõjunud Paabeli torni konfliktist. See kodusõda vähendas tunduvalt puhtamate nodiitide arvu ja oli paljuski põhjuseks, miks neil ei õnnestunud suurt Aadama-eelset tsivilisatsiooni rajada. Sellest ajast algas nodiitide kultuuri enam kui sada kakskümmend tuhat aastat kestnud langus, kuni Aadama vere lisamine seda taas turgutas. Ent ka Aadama ajal olid nodiidid ikka veel võimekas rahvas. Paljud nende segaverelised järeltulijad olid aia ehitajate seas ja mitmed Vani rühma kaptenid olid nodiidid. Sellest rassist olid pärit ka mõned kõige võimekamad isikud, kes Aadama kaaskonnas teenisid.
Kohe pärast Babloti konflikti rajati kolm neljast nodiitide suurest keskusest.
1. Läänepoolsed ehk Süüria nodiidid. Rahva või rassi mälestusmärgi pooldajate jäänused rändasid põhja poole ja ühinesid andoniitidega, et rajada Mesopotaamiast loodesse hilisemad nodiitide keskused. See oli laialihajuvate nodiitide suurim rühm, mis andis suure panuse hilisema assüüria tüvikonna tekkimisse.
2. Idapoolsed ehk Eelami nodiidid. Kultuuri ja kaubanduse propageerijad rändasid suurte hulkadena itta Eelamisse ja ühinesid seal segunenud sangikhõimudega. Kolmkümmend kuni nelikümmend tuhat aastat tagasi elanud elamiidid olid saanud oma loomult suures osas sangikrahvasteks, kuigi nende tsivilisatsioon püsis ümbruskonna barbaritest kõrgemal tasemel.
Pärast teise aia sisseseadmist hakati seda lähedalasuvat nodiitide asulat nimetama Noodimaaks ning selle nodiidirühma ja adamiitide vahelisel pikal suhtelise rahu perioodil segunesid need kaks rassi suuresti, sest Jumala Pojad (adamiidid) tavatsesid üha enam astuda segaabiellu inimeste tütardega (nodiitidega).
3. Keskmised ehk sumerieelsed nodiidid. Väike rühm Tigrise ja Eufrati jõe suudmealal säilitas oma rassiterviklikkuse paremini. Nad jäid püsima tuhandeteks aastateks ja andsid lõppkokkuvõttes nodiitidest esivanemad, kelle segunemisest adamiitidega said alguse ajaloolised sumeri rahvad.
Sellega on seletatav, miks sumerid nii äkki ja saladuslikult Mesopotaamias areenile ilmusid. Teadlased ei jõua iialgi nende Sumeri hõimude juurteni, mis tekkisid kakssada tuhat aastat tagasi, pärast Dalamatia vettevajumist. Nende iidsete hõimude algaegadest pole kusagil mujal maailmas jälgegi, kuid nad kerkisid äkki tsivilisatsiooni horisondile küpse ja kõrge kultuurina, millel olid olemas templid, metallitöötlemine, põllumajandus, loomakasvatus, keraamika, kudumine, äriseadused, tsiviilkoodeks, religioossed tseremooniad ja vana kirjasüsteem. Ajaloolise ajastu alguseks olid nad Dalamatia tähestiku juba ammu unustanud ja võtnud kasutusele Dilmunist pärit iseäraliku kirjasüsteemi. Sumeri keel, mis on maailmale tegelikult kaduma läinud, ei olnud semiidi keel, sellel oli palju ühist niinimetatud aaria keeltega.
Sumeritest jäänud põhjalikud ürikud kirjeldavad üht tähelepanuväärset asulat Pärsia lahe ääres, varasema Dilmuni linna lähedal. Egiptlased nimetasid seda iidse hiilguse linna Dilmatiks, hilisemad adamiseeritud sumerid ajasid mõlemad segi nodiitide linna Dalamatiaga ja nimetasid kõiki kolme Dilmuniks. Arheoloogid ongi juba leidnud iidseid sumeri savitahvleid, mis kirjeldavad seda maist paradiisi, „kus Jumalad õnnistasid inimkonda esmakordselt tsiviliseeritud ja kultuurse elu eeskujuga”. Ning neid Dilmunit, inimeste ja Jumala paradiisi, kirjeldavaid tahvleid lebab nüüd sügavas rahus paljude muuseumide tolmustel riiulitel.
Sumerid teadsid küll hästi esimest ja teist Eedenit, kuid pidasid põhjapoolseid aiaelanikke vaatamata laialdastele segaabieludele adamiitidega endiselt võõraks rassiks. Sumerite uhkus varasema nodiitide kultuuri üle sundis neid ignoreerima hilisemat hiilgust ja mäletama vaid Dilmuni linna suursugusust ja selle paradiislikkusest vestvaid legende.
4. Põhjapoolsed nodiidid ja amadoniidid — vaniidid. See rühm tekkis enne Babloti konflikti. Need kõige põhjapoolsemad nodiidid põlvnesid Nodi ja tema järglaste juhtimise alt lahkunutest, kes läksid üle Vani ja Amadoni poolele.
Mõned Vani varasemad kaaslased asusid hiljem ümber praegugi tema nime kandva järve kallastele, nende pärimused kujunesid välja selle paiga ümbruses. Araratist sai nende püha mägi ning sellel oli hilisematele vaniitidele umbes sama tähendus kui Siinail heebrealastele. Kümme tuhat aastat tagasi õpetasid assüürlaste vaniitidest esivanemad, et nende seitsmest käsuseadusest koosneva moraaliõpetuse olid Vanile andnud Jumalad Ararati mäel. Nad uskusid kindlalt, et Van ja tema kaaslane Amadon võeti planeedilt elavaina ära, kui nad ülal mäel palveldasid.
Ararati mägi oli Põhja-Mesopotaamia püha mägi. Kuna suur osa nende iidsete aegade pärimustest tekkis seoses Babüloonia looga uputusest, pole üllatav, et Ararati mägi ja selle ümbrus põimiti ka hilisemasse juutide loosse Noast ja ülemaailmsest veeuputusest.
Ligikaudu 35 000 aastat eKr külastas Aadamapoeg üht kõige idapoolsemat vanade vaniitide asulat, et sinna tsivilisatsiooni keskus rajada.
5. Aadamapoeg ja Ratta
Seostanud nodiitide eellased teiseste keskteeliste esivanematega, peaksime nüüd vaatlema nende esivanemate Aadama-poolset osa, sest teisesed keskteelised on ka Urantia violetse rassi esmasündinu, Aadamapoja lapselapsed.
Aadamapoeg kuulus sellesse Aadama ja Eeva laste rühma, kes eelistas jääda oma isa ja emaga maa peale. See Aadama vanim poeg oli sageli kuulnud Vanilt ja Amadonilt lugu nende kodust põhjapoolsel mägismaal ja veidi aega pärast teise aia rajamist otsustas ta minna seda oma noorusunistuste maad otsima.
Aadamapoeg oli tol ajal 120-aastane ja olnud esimeses aias isaks kolmekümne kahele puhtaverelisele lapsele. Ta soovis jääda oma vanemate juurde ja aidata neil üles ehitada teist aeda, kuid teda häiris väga oma kaaslase ja nende ühiste laste kaotus, sest kõik nad olid otsustanud minna Edentiale koos teiste Aadama lastega, kes soovisid Kõigekõrgemate hoolealusteks saada.
Aadamapoeg ei jätnud oma vanemaid Urantiale maha, ta ei soovinud raskuste ega ohtude eest põgeneda, kuid suhted teises aias ei rahuldanud teda sugugi. Ta tegi algul palju kaitse- ja ehitustööde arendamiseks, kuid otsustas esimesel võimalusel põhjapoole suunduda. Ehkki tema lahkumine oli igati meeldiv, oli Aadamal ja Eeval väga kurb oma vanimat poega kaotada ning lasta tal minna võõrasse ja vaenulikku maailma, kust ta kardetavasti enam kunagi tagasi ei pöördu.
Aadamapojale järgnes põhja tema lapsepõlveunistuste rahva otsinguile kakskümmend seitse inimest. Veidi enam kui kolme aasta pärast jõudiski Aadamapoeg koos oma kaaslastega sihile ning leidis selle rahva seast imekauni kahekümneaastase naise, kes väitis end olevat Vürsti kaaskonna viimane puhtavereline järeltulija. See naine Ratta ütles, et kõik tema esivanemad põlvnesid algselt Vürsti langenud kaaskonna kahest liikmest. Ta oli oma rassist ainus ellujäänu, tal polnud ühtki elavat õde ega venda. Ta oli juba peaaegu otsustanud mitte paari heita, vaid surra ilma järglasteta, kuid majesteetlik Aadamapoeg võitis ta südame. Kui naine kuulis lugu Eedenist ning sellest, kuidas Vani ja Amadoni ennustused olid tõesti täide läinud, samuti üleastumisest aias, valdas teda vaid üks mõte — abielluda selle Aadama poja ja pärijaga. Ka Aadamapojale hakkas see mõte kiiresti meeldima. Veidi enam kui kolme kuu pärast nad abiellusid.
Aadamapoja ja Ratta peres oli kuuskümmend seitse last. Nad panid aluse maailma juhtide suurele dünastiale, kuid tegid veel enamat. Meenutagem, et nad mõlemad olid tegelikult inimestest kõrgemad olendid. Nende iga neljas laps kuulus ainulaadsesse klassi ja oli sageli nähtamatu. Maailma ajaloos polnud veel kunagi midagi taolist juhtunud. Rattat häiris see väga — ta oli isegi ebausklik —, kuid Aadamapoeg teadis esmaste keskteeliste olemasolust ja järeldas, et tema silme all on midagi taolist toimumas. Kui sündis teine imelikult käituv järglane, otsustas ta nad omavahel paari panna, sest üks oli nais-ja teine meessoost, ja nii tekkisidki teisesed keskteelised. Saja aasta jooksul enne selle nähtuse lakkamist oli neid tekkinud peaaegu kaks tuhat.
Aadamapoeg elas 396 aastat. Ta käis korduvalt oma emal ja isal külas. Iga seitsme aasta järel rändas ta koos Rattaga lõunasse teise aeda ning vahepeal hoidsid keskteelised teda oma rahva käekäiguga kursis. Aadamapoja eluajal oli neil suuri teeneid uue ja sõltumatu tõe ning õigluse maailmakeskuse ülesehitamisel.
Nii said Aadamapoeg ja Ratta oma käsutusse need imelised abilised, kes töötasid koos nendega kogu nende pika eluaja, aidates levitada kõrgemat tõde ja kõrgematasemelisi vaimseid, intellektuaalseid ja füüsilisi eluviise. Järgnevad tagasilöögid ei varjutanud kunagi päriselt selle maailmaparandamistöö tulemusi.
Aadamapoja rahva kõrge kultuur püsis pärast Aadamapoja ja Ratta aegu veel peaaegu seitse tuhat aastat. Hiljem segunesid nad ümbruskonna nodiitide ja andoniitidega ja neid peeti samuti „muistse aja vägimeesteks”. Mõned selle ajajärgu edusammud jäid püsima ning ilmnesid kultuuripotentsiaalis, millest puhkes hiljem õide Euroopa tsivilisatsioon.
See tsivilisatsioonikeskus asus Kaspia mere lõunatipust idas paikneval alal, Kopetdagi lähedal. Turkestani eelmäestikes veidi ülespoole minnes näeb kunagise violetse rassi adamsoniitide pealinna jäänuseid. Neis mägistes paikades, kitsas viljakas vööndis Kopetdagi mäeaheliku madalamates eelmäestikes tekkis erinevatel perioodidel järjestikku neli erinevat kultuuri, mida edendasid vastavalt neli erinevat Aadamapoja järeltulijate rühma. Teine neist rühmadest rändas läände Kreekasse ja Vahemere saartele. Aadamapoja ülejäänud järeltulijad rändasid põhja ja läände ning saabusid koos viimase Mesopotaamiast väljunud andiitide laine segatüvikonnaga Euroopasse ning neid leidus ka andiitidest-aarialastest India vallutajate seas.
6. Teisesed keskteelised
Kui esmased keskteelised olid peaaegu üleinimlikku päritolu, siis teisene liik pärines Aadama puhta tüvikonna vanemate esivanemate inimesestunud järeltulijate ühendusest.
Aadamapoja laste hulgas oli täpselt kuusteist teiseste keskteeliste ebatavalist esivanemat. Neid ainulaadseid lapsi oli võrdselt mõlemast soost ja iga paar suutis sünnitada iga seitsmekümne päeva järel ühe teisese keskteelise, kasutades sugulise ja mittesugulise armuühte kombinatsiooni. Enne seda aega ei olnud niisugune nähtus maa peal võimalik olnud ning seda pole juhtunud ka hiljem.
Need kuusteist last elasid ja surid (kui nende iseärasused arvestamata jätta) nagu maailma surelikud, kuid nende elektriliselt energetiseeritud järglased elavad edasi ega allu sureliku ihu kitsendustele.
Kõik kaheksa paari sünnitasid igaüks 249 keskteelist ja nii tekkiski ainulaadne 1 984-liikmeline teisene keskteeliskond. Teisesed keskteelised jagunevad kaheksasse alarühma. Neid tähistatakse a-b-c esimene, teine, kolmas ja nii edasi. Seejärel d-e-f esimene, teine ja nii edasi.
Pärast Aadama üleastumist pöördusid esmased keskteelised Melkisedekitehooldajate teenistusse tagasi, teisene rühm jäi aga Aadamapoja surmani tema keskusesse. Kolmkümmend kolm teisest keskteelist, kes olid Aadamapoja surma ajal nende organisatsiooni juhid, püüdsid pöörata kogu klassi Melkisedekite teenistusse, et luua side esmaste keskteelistega. Et see aga ei õnnestunud, lahkusid nad oma kaaslastest ja läksid koos planeedi hooldajaid teenima.
Pärast Aadamapoja surma hakkasid ülejäänud teisesed keskteelised Urantial imelikku, organiseerimata ja sõltumatut mõju avaldama. Sellest ajast kuni Machiventa Melkisedeki tulekuni oli nende elu korrapäratu ja organiseerimata. Too Melkisedek võttis nad osaliselt oma kontrolli alla, ent kuni Kristus Miikaeli ajani tegid nad siiski endiselt palju pahandust. Tema viibides maakeral otsustasid nad kõik oma edasise saatuse ja ustav enamik asus teenima esmaste keskteeliste juhtimise all.
7. Mässulised keskteelised
Enamik esmaseid keskteelisi läks Luciferi mässu ajal patu teele. Kui planeedi mässu hävitustöö kokku arvestati, avastati lisaks muudele kaotustele, et esialgsest 50 000 oli 40 119 ühinenud Caligastiaga.
Teiseseid keskteelisi oli algselt 1984, neist 873 ei allunud Miikaeli valitsemisele ja interneeriti korrakohaselt Urantia planeedi kohtumõistmisel nelipühi ajal. Nende langenud loodud-olendite tulevikku ei oska keegi ennustada.
Mõlemad mässajate rühmad on praegu vahi all ja ootavad süsteemi mässu küsimustes lõplikku kohtuotsust. Ent enne planeedi praeguse usulise elukorralduse sissepühitsemist tegid nad maa peal palju imelikke asju.
Need truudusetud keskteelised suutsid end teatavates olukordades surelike silmale ilmutada, eriti usust taganenud teiseste keskteeliste juhi Peeltsebuli kaaslased. Ent neid ainulaadseid olendeid ei tohi segi ajada mässajatest keerubite ja seeravitega, kes olid samuti Kristuse surma ja ülestõusmise ajani maa peal. Mõned vanemad kirjamehed nimetasid neid mässulisi keskteelisi kurjadeks vaimudeks ja deemoniteks ning usust taganenud seeraveid kurjadeks ingliteks.
Pärast Paradiisi annetuva Poja elu ei saa kurjad vaimud enam ühtki surelikku meelt oma võimuses pidada. Ent enne Kristus Miikaeli aega Urantial — enne Mõttekohandajate üleüldist saabumist ja Meistri vaimu väljavalamist kogu liha peale — said mässulised keskteelised teatavate vähemarenenud surelike meelt mõjutada ja mõnevõrra nende tegusid suunata. Seda tehti umbes nii, nagu teevad ustavad keskteelisedki, kes teenivad Urantia saatuse reservkorpuses inimmeele tõhusate kontaktkaits jatena ajal, mil Kohandaja on tegelikult isiksusest eraldunud ja ühenduses üleinimlike intellektidega.
Kui ürikud väidavad: „Ja tema juurde toodi igasuguseid haigeid, deemoneist vaevatuid ja langetõbiseid,” pole tegemist ainult kõnekujundiga. Jeesus oskas teha vahet hullumeelsele ja deemoni küüsi sattunule, kuigi teiste tema aja ja põlvkonna inimeste meeles olid need kaks seisundit täiesti segi aetud.
Ka enne nelipühi ei saanud ükski mässuline vaim normaalset inimmeelt oma võimusesse võtta ja sellest ajast saadik ei pea isegi vähemarenenud surelike nõrk meel seda võimalust kartma. Kurja vaimu arvatavatel väljaajamistel pärast Tõe Vaimu saabumist on usk inimese langemisse deemonite küüsi segi aetud tõelise hüsteeria, hullumeelsuse ja nõdrameelsuse juhtumitega. Kuigi Miikaeli annetumine on vabastanud Urantial kõik inimmeeled igaveseks deemoni küüsi sattumise ohust, ei maksa arvata, et varasematel aegadel seda nähtust tegelikult ei eksisteerinud.
Kogu mässuliste keskteeliste rühm on praegu Edentia Kõigekõrgemate käsul vangistatud. Nad ei uita enam siin maailmas ega tee pahandusi. Vaatamata Mõttekohandajate olemasolule tegi Tõe Vaimu väljavalamine kogu liha peale igaveseks võimatuks igat liiki truudusetute vaimude tungimise ka kõige nõdremate inimeste meelde. Pärast nelipühi ei saa deemoni küüsi sattumist enam kunagi olla.
8. Keskteeliste ühendus
Selle maailma viimase kohtumõistmise ajal, kui Miikael võttis magavad ajalikud ellujääjad kaasa, jäeti keskteelised maha, et nad aitaksid planeedil vaimset ja poolvaimset tööd teha. Nüüd tegutsevad nad ühtse korpusena, kuhu kuuluvad mõlemad astmed ja neid on kokku 10 992. Urantia Keskteeliste Ühendust juhivad praegu vaheldumisi kummagi klassi vanimad liikmed. See valitsemiskord on kehtinud alates nende ühinemisest ühtseks rühmaks veidi pärast nelipühi.
Vanema ehk esmase liigi liikmeid tuntakse üldiselt numbrite järgi; neile antakse sageli nimeks näiteks 1-2-3 esimene, 4-5-6 esimene ja nii edasi. Urantial tähistatakse Aadama keskteelisi tähtedega, et neid eristada esmaste keskteeliste numbrilisest tähistest.
Mõlemad klassid on toitumise ja energiatarbimise poolest mitteainelised olendid, kuid neil on palju inimlikke jooni ning nad on võimelised nii teie nalju kui ka teie palveldamist nautima ja mõistma. Kui neid surelike juurde saadetakse, tegutsevad nad inimeste töö, puhkuse ja mängu vaimus. Kuid keskteelised ei maga ning neil pole sigimisvõimet. Teiseste rühmas saab teatud mõttes eristada mees-ja naissugu, kelle poole pöördudes kasutatakse erinevaid sõnu. Sageli töötavad nad koos paaridena.
Keskteelised ei ole inimesed ega inglid, kuid teisesed keskteelised on olemuselt inimestele lähedasemad kui inglitele: nad pärinevad teatud mõttes teie rassidest ja on seetõttu inimolendite suhtes väga mõistvad ja osavõtlikud. Teisesed keskteelised on nende seeravite hindamatud abilised, kes töötavad inimkonna erinevate rasside huvides ja koos nendega, mõlemad klassid on aga asendamatud seeravitele, kes teenivad surelike isiklike kaitsjatena.
Urantia Keskteeliste Ühendus on moodustatud planeedi seeravite teenimiseks vastavalt nende loomupärastele võimetele ja omandatud oskustele järgmistes rühmades:
1. keskteelistest sõnumitoojad. Sellel rühmal on ka nimed, see on väike korpus ja nad on arenevas maailmas isiklike teadete kiirel ja usaldusväärsel edastamisel suureks abiks;
2. planeedi tunnimehed. Keskteelised on kosmosemaailmade valvurid, tunnimehed. Nad täidavad tähtsaid ülesandeid, jälgides kõiki arvukaid nähtusi ja sidepidamisviise, mis on maailma üleloomulikele olenditele olulised. Nad teevad planeedi nähtamatus vaimumaailmas kontrollkäike;
3. kontaktisikud. Keskteelisi kasutatakse alati suhetes aineliste maailmade sure-like olenditega, näiteks inimesega, kelle kaudu käesolevad teadaanded edastati. Nad on niisugustes vaimse ja ainelise taseme ühendustes oluliseks teguriks;
4. progressile kaasaaitajad. Need on vaimsemad keskteelised, keda suunatakse appi mitmesugustele seeraviklassidele, kes planeedil erirühmadena tegutsevad.
Keskteeliste võimed suhelda endast kõrgemate seeravite ja endast madalamate inimestest sugulastega on väga erinevad. Esmastel keskteelistel on näiteks erakordselt raske aineliste jõududega otseselt kokku puutuda. Nad on tunduvalt lähedasemad inglitüüpi olenditele ning seetõttu määratakse neid tavaliselt töötama koos planeedil viibivate vaimsete jõududega ja nende eest hoolt kandma. Nad on seltsilised ja teejuhid taevastele külalistele ning õppuritest stažeerijatele, teisesed keskteelised suunatakse aga peaaegu eranditult maailma aineliste olendite eest hoolitsema.
1 111 ustavat teisest keskteelist täidavad maa peal tähtsaid ülesandeid. Võrreldes nende esmaste kaaslastega tuleb neid kindlasti ainelisteks lugeda. Nad eksisteerivad õige pisut väljaspool surelike vaatevälja ja neil on piisavalt kohanemisvõimet, et astuda soovi korral füüsilisse kontakti „aineliste asjadega”, nagu inimesed ütlevad. Neil ainulaadsetel loodud-olenditel on aja ja ruumi, sealhulgas maailma loomade üle teatav kindel võim.
Paljud konkreetsed nähtused, mida on seostatud inglitega, on kutsunud esile teisesed keskteelised. Kui Jeesuse evangeeliumi varased õpetajad heideti tolleaegsete võhiklike usujuhide poolt vangi, tegi „Issanda ingel” tõesti „öösel vangimaja uksed lahti ja viis nad välja”. Ent Peetruse vabastamine pärast seda, kui Jakoobus Herodese korraldusel tapeti, toimus teisese keskteelise, mitte ingli abil.
Praegusel ajal on nende põhitegevuseks olla planeedi saatuse varukorpusesse kuuluvate meeste ja naiste märkamatuteks isiklikeks sidepidajateks. Just see teisene rühm, keda abistasid võimekalt mõned esmase rühma liikmed, suutis oma tööga koordineerida Urantia isiksusi ja olukordi sel määral, et planeedi taevased juhendajad algatasid taotluse, mille tulemusena anti volitused teha teatavaks käesolevad ilmutused, kaasa arvatud see kiri. Ent tuleks selgitada, et keskteelised ei osale neis räpastes etendustes, mis toimuvad üldnimetuse „spiritism” all. Praegu Urantial viibivad keskteelised, kellel kõigil on auväärne positsioon, ei ole niinimetatud „meediumlusega” seotud; nad ei luba inimestel tavaliselt olla tunnistajaks oma füüsilisele tegevusele, mis mõnikord on vajalik, või muudele kontaktidele ainelise maailmaga, nagu need on inimmeeltele tajutavad.
9. Urantia alalised kodanikud
Keskteelisi võib pidada esimeseks alaliste elanike rühmaks, keda leidub kõikjal universumite eri tüüpi maailmades, vastupidiselt arengulistele tõusuteelistele nagu surelikud loodud-olendid ja inglihulgad. Niisuguseid alalisi kodanikke kohtab Paradiisitee mitmetes punktides.
Erinevalt mitmesugustest taevaste olendite klassidest, kes on määratud planeedi eest hoolt kandma, keskteelised elavad asustatud maailmas. Seeravid tulevad ja lähevad, aga keskteelised jäävad ja püsivad ka tulevikus, hoolitsedes ikka planeedi põliselanike ja selle eest, et jätkuks valitsemiskord, mis harmoniseerib ja ühendab seeravihulkade vahetuvaid valitsusi.
Olles tegelikult Urantia kodanikud, on keskteelised selle sfääri saatusest ka enda seisukohalt huvitatud. Nad on kindlameelne ühendus, kes töötab järjekindlalt oma koduplaneedi progressi nimel. Nende kindlameelsust näitab ka nende klassi moto: „Mida Keskteeliste Ühendus ette võtab, seda Keskteeliste Ühendus ka teeb.”
Kuigi nende võime energiaringlusi läbida teeb igale keskteelisele planeedilt lahkumise võimalikuks, on nad igaüks endale tõotanud siia jääda, kuni universumi valitsusvõimud nad kord vabastavad. Keskteelised on kinnistatud planeedile kuni valgusesse ja ellu stabiliseerumise ajajärkudeni. Ükski ustav keskteeline peale 1-2-3 esimese pole kunagi Urantialt lahkunud.
1-2-3 esimene, esmastest vanim, vabastati vahetutest kohustustest planeedil peagi pärast nelipühi. See üllas keskteeline seisis planeedi mässu traagilistel päevadel vankumatult Vani ja Amadoni kõrval ning tema kartmatu juhtimine aitas tal oma klassi kaotusi vähendada. Ta teenib Jerusemil praegu ühena kahekümne neljast nõuandjast ning on olnud juba korra pärast nelipühi Urantia peakuberner.
Keskteelised on planeediga seotud, kuid umbes samamoodi nagu surelikud räägivad kaugelt tulnud rändajatega ja saavad neilt teada planeedi kaugetest paikadest, vestlevad ka keskteelised taevaränduritega, et kuulda universumi kaugetest paikadest. Nad õpivad tundma seda süsteemi ja universumit, isegi Orvontonit ja selle sõsarlooduid, ning valmistuvad selliselt kodakondsuseks loodud-olendi eksistentsi kõrgematel tasemetel.
Kuigi keskteelised tekkisid täielikult väljaarenenutena — nad ei kogenud kasvamise aega või väljaarenemist ebaküpsusest —, ei lakka kunagi kasvamast nende tarkus ja kogemused. Nad on nagu surelikudki arenevad loodud-olendid ja nende kultuur on bona fide evolutsiooniline saavutus. Urantia keskteeliste hulgas on palju vägevaid hingi ja suurvaime.
Laiemas mõttes on Urantia tsivilisatsioon Urantia surelike ja Urantia keskteeliste ühine saavutus ning see on tõsi, vaatamata nende kahe kultuuri tasemete praegusele erinevusele, mis kaob alles kunagi valguse ja elu ajajärkude saabudes.
Keskteeliste kultuur, planeedi surematu kodanikkonna saavutus, jääb suhteliselt puutumata neist ajutistest elumuutustest, mis inimtsivilisatsioonile raskusi tekitavad. Inimpõlved unustavad, keskteeliste korpus aga mäletab ja see mälu on teie asustatud maailma pärimuste varakamber. Nii püsib planeedi kultuur teie planeedil igavesti ja sobivatel juhtudel saavad need väärtuslikud mälestused varasematest sündmustest kättesaadavaks, nagu Urantia keskteelised andsid oma lihalikele sugulastele loo Jeesuse elust ja õpetustest.
Keskteelised on oskuslikud hoolekandjad, kes täidavad Urantial selle ainelise ja vaimse sfääri vahelise tühimiku, mille tekitas Aadama ja Eeva surm. Nad on ka teie vanemad vennad, kaaslased teie pikas võitluses Urantia valgusesse ja ellu asetumiseni. Keskteeliste Ühendus on mässuga proovile pandud korpus, kes täidab ustavalt oma rolli planeedi arengus, kuni see maailm jõuab ajastute sihini, päevani, mil rahu tõepoolest valitseb maa peal ja hea tahe on inimeste südames.
Keskteeliste väärtuslikust tööst oleme järeldanud, et nad moodustavad tõesti olulise osa maailmade vaimumajandusest. Planeetidel, mis pole mässust rikutud, on neist seeravitele veelgi suurem abi.
Kogu kõrgemate vaimude, inglihulkade ja keskteeliste organisatsioon on entusiastlikult pühendunud arenevate surelike edeneva tõusu ja täiuselejõudmise Paradiisiplaani jõutamisele, mis on universumi taevalikke ettevõtmisi — ülev ellujäämiskava Jumala toomiseks alla inimese juurde ja seejärel ülimat liiki partnerlusena inimese kandmiseks üles Jumala juurde ning edasi igavesse teenistusse ja jumalikkuse saavutamisse — ühtviisi nii sureliku kui ka keskteelise jaoks.
[Esitanud Nebadoni Peaingel.]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9


text:
EUR-Lex - 31996L0009 - ET
Euroopa Liidu Teataja L 077 , 27/03/1996 Lk 0020 - 0028
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/9/EÜ,
11. märts 1996,
andmebaaside õiguskaitse kohta
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 57 lõiget 2, artiklit 66 ja artiklit 100a,
(1) andmebaasid ei ole käesoleval hetkel kõikides liikmesriikides olemasolevate õigusaktidega piisavalt kaitstud; niisugust kaitset iseloomustavad selle olemasolu korral erinevad tunnused;
(2) niisugused erinevused liikmesriikide õigusaktidega tagatavas andmebaaside õiguskaitses mõjutavad negatiivselt siseturu funktsioneerimist seoses andmebaasidega ning eriti füüsiliste ja juriidiliste isikute vabadust pakkuda sidusandmebaasikaupu ja -teenuseid kogu ühenduses ühtlustatud õiguskorra alusel; niisugused erinevused võivad veelgi enam esile kerkida, kui liikmesriigid kehtestavad selles nüüd üha enam rahvusvahelist mõõdet omandavas valdkonnas uusi õigusakte;
(3) siseturu funktsioneerimist kahjustavad olemasolevad erinevused tuleb kõrvaldada ning uute esilekerkimine tuleb ära hoida, sellal kui siseturu funktsioneerimist või ühendusesisese infoturu arengut negatiivselt mittemõjutavaid erinevusi ei ole vaja kõrvaldada ega nende esilekerkimist ära hoida;
(4) andmebaaside autoriõiguse kaitse esineb liikmesriikides vastavalt õigusaktidele või pretsedendiõigusele erinevates vormides ning kui liikmesriikide vahel jäävad seoses kaitse ulatuse ja tingimustega alles erinevused õigusaktides, siis võivad niisugused ühtlustamata intellektuaalomandiõigused takistada kaupade ja teenuste vaba liikumist ühenduses;
(5) autoriõigus on andmebaaside autorite jaoks jätkuvalt sobiv ainuõiguse vorm;
(6) sellele vaatamata osutuvad kõlvatu konkurentsi alaste ühtlustatud õigusaktide või pretsedendiõiguse puudumisel lisaks vajalikuks muud meetmed, et vältida andmebaaside sisust loata väljavõtete tegemist ja/või andmebaaside sisu loata taaskasutamist;
(7) andmebaaside rajamine nõuab märkimisväärset inim-, tehniliste ja finantsressursside investeerimist, kuna aga niisuguseid andmebaase kopeerida või neile juurde pääseda saab sõltumatuks väljatöötamiseks vajalike kuludega võrreldes väga väikeste kuludega;
(8) andmebaasi sisust loata väljavõtte tegemine ja/või andmebaasi sisu loata taaskasutamine on tõsiste majanduslike ja tehniliste tagajärgedega toimingud;
(9) andmebaasid on ühendusesisese infoturu arendamisel olulise tähtsusega vahendiks; nimetatud vahend osutub kasulikuks ka mitmetes muudes valdkondades;
(10) nii ühenduses kui kogu maailmas kõikides kaubandus- ja tööstussektorites iga-aastaselt loodava ja töödeldava informatsiooni hulga kiire kasv nõuab kõikides liikmesriikides investeerimist nüüdisaegsetesse infotöötlussüsteemidesse;
(11) käesoleval ajal esinevad andmebaasisektori investeeringute tasemes väga suured erinevused nii erinevate liikmesriikide kui ka ühenduse ja maailma suurimate andmebaase loovate kolmandate riikide vahel;
(12) niisugune investeerimine kaasaegsetesse informatsiooni säilitamise ja töötlemise süsteemidesse ei saa ühenduses toimuda, kui andmebaaside tegijate õiguste kaitsmiseks ei kehtestata stabiilset ja ühtset õiguskaitsekorda;
(13) käesolev direktiiv kaitseb teoste, andmete või muu materjali kogusid (mõnikord nimetatud kogumiteks), mida korraldatakse, talletatakse ja millele pääsetakse juurde vahendite abil, mille hulka kuuluvad elektroonilised, elektromagnetilised või elektro-optilised protsessid või nendega analoogilised protsessid;
(14) käesoleva direktiivi kohast kaitset tuleb laiendada ka mitteelektroonilistele andmebaasidele;
(15) andmebaasi autoriõigusega kaitsmise vajaduse kindlakstegemiseks kasutatavad kriteeriumid tuleb määratleda lähtuvalt sellest, kas andmebaasi sisu valik või korraldus on autori intellektuaalne looming; niisuguse kaitse peab hõlmama andmebaasi struktuuri;
(16) andmebaasi autoriõiguse kaitse alla kuuluvuse sobivuse kindlaksmääramisel ei tohi autori intellektuaalse loomingu mõttes rakendada muid kriteeriume peale originaalsuse, eriti ei tohi seejuures rakendada esteetilisi või kvalitatiivseid kriteeriume;
(17) mõistet "andmebaas" tuleb mõista hõlmavana kirjanduslike, kunstiliste, muusikaliste või muude teoste kogusid või muu materjali nagu tekstide, helide, kujutiste, arvude, faktide või andmete kogusid; see peab hõlmama niisuguste sõltumatute teoste, andmete või muu materjali kogusid, mis on korraldatud süstemaatiliselt või metoodiliselt ning millele on võimalik üksikult juurde pääseda; see tähendab, et salvestis või audiovisuaalne, kinematograafiline, kirjanduslik või muusikaline teos iseenesest ei kuulu käesoleva direktiivi reguleerimisalasse;
(18) käesoleva direktiiviga ei piirata autorite õigust otsustada, kas ja millisel viisil nad lubavad oma teoseid andmebaasi kaasata ega seda, kas nad annavad ainuõiguse või mitte; andmebaaside kaitsmine sui generis õigusega ei piira nende sisu puudutavaid olemasolevaid õigusi ning eriti juhul, kui autor või autoriõigusega kaasneva õiguse valdaja lubab mõnd oma teost või objekti andmebaasi kaasata vastavalt lihtlitsentsile, siis võib kolmas isik kasutada nimetatud teoseid või objekte, mille suhtes on nõutav autori või autoriõigusega kaasneva õiguse valdaja luba, ilma et andmebaasi tegija sui generis õigus takistaks tal seda teha, tingimusel et nimetatud teoseid või objekte ei võeta andmebaasist ega taaskasutata selle alusel;
(19) reeglina ei kuulu muusikaliste esituste erinevate salvestiste kogu CD-plaadil käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, kuna kogumikuna ei vasta see autoriõiguse kaitse tingimustele ning see ei kujuta endast sui generis õiguse alla kuulumiseks piisavalt olulist investeeringut;
(20) käesoleva direktiivi kohast kaitset võidakse kohaldada ka niisuguste materjalide suhtes, mis on vajalikud teatud andmebaaside toimimiseks või kasutamiseks, nagu tesaurus- või indekseerimissüsteemid;
(21) käesoleva direktiiviga ettenähtud kaitse on seotud andmebaasidega, milles teosed, andmed või muu materjal on korraldatud süstemaatiliselt või metoodiliselt; nimetatud materjal ei pea olema füüsiliselt talletatud organiseeritud viisil;
(22) käesoleva direktiivi tähenduses võivad elektroonilised andmebaasid hõlmata ka vahendeid nagu CD-ROM ja CD-I;
(23) mõistet "andmebaas" ei tule mõista laienevana niisugustele andmebaasi tegemiseks või käivitamiseks kasutatavatele arvutiprogrammidele, mis on kaitstud arvutiprogrammide õiguskaitset käsitleva nõukogu 14. mai 1991. aasta direktiivi 91/250/EMÜ [4] alusel;
(24) andmebaaside rentimist ja laenutamist reguleeritakse autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste valdkonnas ainult nõukogu 19. novembri 1992. aasta direktiiviga 92/100/EMÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas; [5]
(25) autoriõiguse kehtivuse tähtaeg on juba reguleeritud nõukogu 29. oktoobri 1993. aasta direktiiviga 93/98/EMÜ, millega ühtlustatakse autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaeg; [6]
(26) andmebaasi lülitatud autoriõigusega kaitstud teosed ja autoriõigusega kaasnevate õigustega kaitstud objektid jäävad sellest olenemata asjakohaste ainuõigustega kaitstuks ning neid ei ole lubatud andmebaasi lülitada ega teha neid sisaldavat väljavõtet andmebaasist ilma õiguste valdaja või tema õigusjärglaste loata;
(27) selliselt andmebaasi kaasatud teoste autoriõigust ja objektide autoriõigusega kaasnevaid õigusi ei mõjuta mitte mingil moel niisuguse eraldiseisva õiguse olemasolu, mis puudutab nende teoste ja objektide valikut ja korraldust andmebaasis;
(28) andmebaasi loonud füüsilise isiku isiklikud õigused kuuluvad autorile ning neid tuleb teostada vastavalt liikmesriikide õigusaktidele ning Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsiooni sätetele; niisugused isiklikud õigused ei kuulu käesoleva direktiivi reguleerimisalasse;
(29) töötajate poolt loodud andmebaaside suhtes kohaldatav kord jäetakse liikmesriikide kehtestada; järelikult ei takista miski käesolevas direktiivis liikmesriike nende õigusaktides ette nägemast, et kui andmebaasi loob töötaja oma kohustusi täites või tööandja poolt antud juhiseid järgides, siis on üksnes tööandjal õigus teostada kõiki sel moel loodud andmebaasiga seotud varalisi õigusi, välja arvatud juhul, kui lepinguga on ette nähtud teisiti;
(30) autori ainuõiguste hulka peab kuuluma õigus määrata kindlaks, kuidas ja kelle poolt tema teost kasutatakse, ja eriti omada kontrolli oma teose kolmandatele isikutele vahendamise üle;
(31) andmebaaside autoriõiguse kaitse hõlmab ka andmebaaside kättesaadavaks tegemist muude, koopiate levitamisest erinevate vahendite abil;
(32) liikmesriigid peavad tagama, et nende siseriiklikud sätted on niisuguste toimingute puhul, mille suhtes kohaldatakse käesoleva direktiiviga ettenähtud piiranguid, vähemalt aineliselt võrdväärsed;
(33) levitamisõiguse ammendumise küsimus ei kerki esile sidusandmebaaside puhul, mis kuuluvad teenuste pakkumise valdkonda; see kehtib ka niisugusest andmebaasist niisuguse teenuse kasutaja poolt õiguste valdaja nõusolekul tehtud ainelise koopia suhtes; erinevalt CD-ROMist või CD-Ist, mille puhul on intellektuaalomand paigutatud materiaalsele kandjale ehk kaubaartiklile, on iga sidusteenus tegelikult toiming, milleks tuleb saada luba, kui autoriõigus seda nõuab;
(34) kui õiguste valdaja on kord otsustanud andmebaasi koopia kasutajale sidusteenuse kaudu või mõnd muud levitamisvahendit kasutades kättesaadavaks teha, siis peab niisugusele õiguspärasele kasutajale olema tagatud juurdepääs andmebaasile ning tal peab olema võimalik andmebaasi kasutada õiguste valdajaga sõlmitud kokkuleppe kohastel eesmärkidel ja viisil, seda isegi juhul, kui niisugune juurdepääs ja kasutamine nõuab paratamatult niisuguste toimingute sooritamist, mis oleks vastasel korral piiratud;
(35) tuleb koostada nimekiri piiratud toimingute erandite kohta, võttes arvesse fakti, et käesoleva direktiivi kohaselt rakendatakse autoriõigust ainult andmebaasi sisu valiku või korralduse suhtes; liikmesriikidele tuleb anda võimalus niisuguseid erandeid teatud juhtudel ette näha; seda võimalust tuleb siiski kasutada kooskõlas Berni konventsiooniga ning määral, mil erandid on seotud andmebaasi struktuuriga; omavahel tuleb selgelt eristada isiklikku kasutamist puudutavaid erandeid ja isiklikeks vajadusteks reprodutseerimist puudutavaid erandeid, mis mõnede liikmesriikide siseriiklike õigusaktide kohaselt on seotud tühjade kandjate või salvestusseadmete lõive puudutavate sätetega;
(36) mõiste "teadus" hõlmab käesoleva direktiivi tähenduses nii loodusteadusi kui ka humanitaarteadusi;
(37) käesolev direktiiv ei mõjuta Berni konventsiooni artikli 10 lõiget 1;
(38) üha kasvav digitaalse salvestustehnoloogia kasutamine seab andmebaasi tegija ohtu, et tema andmebaasi sisu võidakse ilma tema loata elektrooniliselt kopeerida ja ümber korraldada, et luua identse sisuga andmebaas, millega ometi ei rikuta tema andmebaasi korraldusest tulenevat autoriõigust;
(39) lisaks eesmärgile kaitsta andmebaasi sisu valiku või korralduse originaalsusest tulenevaid autoriõigusi, püütakse käesoleva direktiiviga kaitsta ka andmebaaside tegijate positsiooni seoses sisu omandamisel ja kogumisel tehtud finants- ja ametialaste investeeringute tulemuste seadusvastase omastamisega, kaitstes kogu andmebaasi või selle olulisi osi kasutaja või konkurendi teatud toimingute eest;
(40) selle sui generis õiguse ülesandeks on tagada õiguse piiratud kehtivusajaks kaitse investeeringutele, mis on tehtud andmebaasi sisu omandamiseks, kontrollimiseks või esitamiseks; niisugune investeering võib koosneda finantsressursside rakendamisest ja/või aja, pingutuste ja energia kulutamisest;
(41) sui generis õiguse eesmärgiks on anda andmebaasi tegijale võimalus keelata andmebaasi kogu sisust või olulisest sisu osast loata väljavõtte tegemist ja/või nimetatu loata taaskasutamist; andmebaasi tegijaks on isik, kes asja algatab ja investeerimisriski endale võtab; sellega arvatakse eriti alltöövõtjad andmebaasi tegija definitsiooni hulgast välja;
(42) eriõigus keelata loata väljavõtte tegemist ja/või taaskasutamist on seotud kasutaja niisuguste toimingutega, mis ületavad tema seaduslikke õigusi ning kahjustavad seeläbi investeeringut; õigus keelata kogu sisust või selle olulisest osast väljavõtte tegemist ja/või nimetatu taaskasutamist ei ole seotud ainult parasiitliku konkureeriva toote valmistamisega, vaid ka ükskõik millise niisuguse kasutajaga, kes põhjustab oma toimingutega investeeringule kvalitatiivselt või kvantitatiivselt olulist kahju;
(43) sidusedastuse korral ei ammendu õigus taaskasutamist keelata ei seoses andmebaasiga ega seoses andmebaasist või selle osast õiguste valdaja loal edastuse adressaadi poolt tehtud ainelise koopiaga;
(44) kui andmebaasi sisu kuvamine muudab vajalikuks kogu niisuguse sisu või selle olulise osa alalise või ajutise edastuse teisele andmekandjale, siis peab õiguste valdaja niisuguseks toiminguks loa andma;
(45) õigus keelata loata väljavõtte tegemist ja/või taaskasutamist ei kujuta endast mingil juhul autoriõiguse kaitse laiendust puhastele faktidele või andmetele;
(46) õigus keelata kõigist või olulisest osast andmebaasi kuuluvatest teostest, andmetest või materjalist loata väljavõtte tegemist ja/või nimetatu loata taaskasutamist ei tohiks põhjustada uue õiguse teket teostele, andmetele või materjalidele endile;
(47) infotoodete ja -teenuste pakkujate vahelise konkurentsi huvides ei tohi lubada sui generis õiguse kaitset viisil, millega hõlbustatakse turgu valitseva seisundi kuritarvitamist, seda eriti seoses niisuguste uute toodete ja teenuste loomise ja turustamisega, millel on intellektuaalne, dokumentaalne, tehniline, majanduslik või kaubanduslik lisaväärtus; seetõttu ei piira käesoleva direktiivi sätted ühenduse või siseriiklike konkurentsieeskirjade kohaldamist;
(48) käesoleva direktiivi eesmärk, milleks on võimaldada asjakohast ja ühetaolist andmebaaside kaitset, millega tagatakse andmebaasi tegijale tasu, erineb üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ [7] eesmärgist, milleks on isikuandmete vaba ringluse tagamine niisuguste ühtlustatud eeskirjade alusel, mis on kehtestatud põhiõiguste kaitseks ja eriti selleks, et kaitsta õigust privaatsusele, mida tunnustatakse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 8; käesoleva direktiivi sätted ei piira andmekaitsealaste õigusaktidega sätestatut;
(49) vaatamata õigusele keelata kogu andmebaasist või selle olulisest osast väljavõtte tegemist ja/või nimetatu taaskasutamist, tuleb kehtestada, et andmebaasi tegija või õiguste valdaja ei või takistada andmebaasi õiguspärast kasutajat tegemast väljavõtteid ebaolulistest osadest ja nimetatut taaskasutamast; kasutaja ei või siiski põhjendamatult kahjustada ei sui generis õiguse valdaja ega autoriõiguse või sellega kaasneva õiguse valdaja seaduslikke huve andmebaasis sisalduvate teoste või objektide suhtes;
(50) liikmesriikidele tuleb anda võimalus näha ette erandid seoses õigusega hoida ära andmebaasi sisu olulisest osast väljavõtte tegemist ja/või nimetatu taaskasutamist juhul, kui väljavõte tehakse isiklikeks vajadusteks, illustreeriva materjalina kasutamiseks õppe- või teaduslikel eesmärkidel või kui väljavõte ja/või taaskasutamine tehakse/leiab aset avaliku julgeoleku või haldus- või kohtumenetluse huvides; niisugused toimingud ei tohi piirata tegija ainuõigust andmebaasi kasutada ning nende eesmärk ei tohi olla äriline;
(51) kui liikmesriigid kasutavad võimalust lubada andmebaasi õiguspärasel kasutajal teha sisu olulisest osast väljavõte illustreeriva materjalina kasutamiseks õppe- või teaduslikel eesmärkidel, võivad nad sätestada piirangu, et niisugune luba on vaid teatud tüüpi õppe- või teadusasutustel;
(52) neil liikmesriikidel, kellel on erireeglid, millega nähakse ette käesoleva direktiiviga ettenähtava sui generis õigusega samaväärne õigus, tuleb uue õiguse osas lubada säilitada traditsiooniliselt niisuguste reeglitega määratletud erandid;
(53) andmebaasi valmimise kuupäeva tõendamiskohustus on andmebaasi tegijal;
(54) tõendamiskohustus niisuguste kriteeriumide olemasolu kohta, millele tuginedes on võimalik järeldada, et andmebaasi sisu olulist muutmist tuleb pidada oluliseks uueks investeeringuks, lasub niisugusest investeeringust tuleneva andmebaasi tegijal;
(55) oluliseks uueks investeeringuks, millest tuleneb uus kaitsetähtaeg, võib pidada ka andmebaasi sisu ulatuslikku kontrollimist;
(56) õigus keelata andmebaasist loata väljavõtte tegemist ja/või andmebaasi loata taaskasutamist peaks andmebaaside suhtes, mille tegijad on kolmandate riikide kodanikud või alalised elanikud või mille on tootnud juriidilised isikud, kes ei ole asutamislepingu tähenduses liikmesriigis asutatud, kehtima ainult juhul, kui niisugused kolmandad riigid pakuvad võrreldavat kaitset andmebaasidele, mille on tootnud liikmesriigi kodanikud või isikud, kelle alaline elukoht asub ühenduse territooriumil;
(57) lisaks õiguskaitsevahenditele, mis on liikmesriikide õigusaktidega ette nähtud autoriõiguse või muude õiguste rikkumise korral, peavad liikmesriigid nägema ette asjakohased õiguskaitsevahendid seoses andmebaasi sisust loata väljavõtte tegemise ja/või nimetatu loata taaskasutamisega;
(58) lisaks käesoleva direktiivi alusel andmebaasi struktuurile antavale autoriõiguse kaitsele ning sui generis õiguse kohasele andmebaasi sisust loata väljavõtte tegemise ja/või nimetatu loata taaskasutamise vastu antavale kaitsele kohaldatakse liikmesriikides jätkuvalt ka muid andmebaasikaupade ja -teenuste pakkumise seisukohast asjakohaseid õigusnorme;
(59) käesoleva direktiiviga ei piirata audiovisuaalsetest teostest koosnevate andmebaaside suhtes niisuguste eeskirjade kohaldamist, mida liikmesriigi õigusaktidega tunnustatakse ning mis puudutavad audiovisuaalsete programmide levitamist;
(60) mõned liikmesriigid kaitsevad praegu autoriõigusega niisuguseid andmebaase, mis ei vasta käesoleva direktiiviga kehtestatud autorikaitse saamise kriteeriumidele; isegi kui kõnealustele andmebaasidele võidakse anda kaitse käesolevas direktiivis sätestatud õiguse alusel takistada andmebaaside sisust loata väljavõtte tegemist ja/või selle taaskasutamist, on kaitsetähtaeg nimetatud õiguse alusel märkimisväärselt lühem sellest, mis neil on praegu kehtiva siseriikliku korra alusel; niisuguste kriteeriumide ühtlustamine, mille alusel määratakse kindlaks, kas andmebaasi peaks kaitsma autoriõigusega, ei tohi lühendada asjaomaste õiguse valdajate suhtes praegu kehtivat kaitsetähtaega; selleks on vaja näha ette erand; niisuguse erandi mõju peab piirduma vaid asjaomaste liikmesriikide territooriumidega,
1. Käesolev direktiiv käsitleb ükskõik millises vormis andmebaaside õiguskaitset.
2. Andmebaas käesoleva direktiivi tähenduses on süstemaatiliselt või metoodiliselt korrastatud iseseisvate teoste, andmete või muu materjali kogu, mis on individuaalselt kättesaadav elektrooniliste või muude vahendite abil.
3. Käesoleva direktiivi alusel ei kohaldata kaitset elektrooniliste vahendite abil kättesaadavate andmebaaside tegemiseks või käivitamiseks kasutatud arvutiprogrammide suhtes.
Reguleerimisala piirangud
Käesolevat direktiivi kohaldatakse ilma niisuguseid ühenduse sätteid piiramata, mis käsitlevad:
a) arvutiprogrammide õiguskaitset;
b) rentimisõigust, laenutamisõigust ja teatavaid intellektuaalomandi valdkonda kuuluvaid autoriõigusega kaasnevaid õigusi;
c) autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kehtivuse tähtaega.
Kaitse ülesanne
1. Vastavalt käesolevale direktiivile kaitstakse sisu valiku või korralduse poolest autori intellektuaalseks loominguks olevaid andmebaase sellistena autoriõiguse alusel. Mingeid muid kriteeriume nende niisuguse kaitse alla sobivuse kindlaksmääramiseks ei rakendata.
2. Käesoleva direktiiviga ettenähtud andmebaaside autoriõiguse kaitse ei laiene nende sisule ning sellega ei piirata nimetatud sisu suhtes kehtivaid õigusi.
1. Andmebaasi autoriks on andmebaasi loonud füüsiline isik või füüsiliste isikute grupp või juhul, kui see on liikmesriikide õigusaktidega lubatud, siis juriidiline isik, kes on nimetatud niisuguste õigusaktide alusel õiguste valdajaks.
2. Kui liikmesriigi õigusaktidega tunnustatakse kollektiivseid teoseid, siis kuuluvad varalised õigused isikule, kellele kuulub autoriõigus.
3. Füüsiliste isikute grupi poolt ühiselt loodud andmebaasi suhtes tekkivad ainuõigused kuuluvad nendele isikutele ühiselt.
Autoriõigusega kaitstava andmebaasi vormi suhtes on andmebaasi autoril ainuõigus teha või lubada järgmist:
a) ajutine või alaline reprodutseerimine kas tervikuna või osaliselt mis tahes viisil ja mis tahes vormis;
b) tõlkimine, kohandamine, korrastamine ja ükskõik millised muud muudatused;
c) andmebaasi või selle koopiate levitamine üldsusele mis tahes vormis. Pärast andmebaasi koopia esmamüüki ühenduses õiguste valdaja poolt või tema nõusolekul lõpeb õigus kontrollida selle koopia edasimüüki ühenduses;
d) edastamine, näitamine või esitamine üldsusele;
e) punktis b nimetatud toimingute tulemuste reprodutseerimine, levitamine, edastamine, näitamine või esitamine üldsusele.
1. Andmebaasi või selle koopia õiguspärase kasutaja poolt niisuguse artiklis 5 loetletud toimingu sooritamine, mis on vajalik juurdepääsuks andmebaasi sisule või sisu tavapäraseks kasutamiseks õiguspärase kasutaja poolt, ei nõua andmebaasi autori luba. Kui õiguspärane kasutaja on õigustatud kasutama ainult andmebaasi üht osa, siis kohaldatakse käesolevat sätet vaid nimetatud osa suhtes.
2. Liikmesriigid võivad sätestada piirangud artiklis 5 nimetatud õiguste suhtes järgmistel juhtudel:
a) mitteelektroonilise andmebaasi reprodutseerimine isiklikeks vajadusteks;
b) koos allika kohustusliku äranäitamisega kasutamine üksnes illustreeriva materjalina õppe- või teadusliku uurimistöö eesmärkidel, nende eesmärkidega motiveeritud mahus ja tingimusel, et selline kasutamine ei taotle ärilisi eesmärke;
c) kasutamine avaliku julgeoleku, haldustegevuse või õigusemõistmise huvides;
d) nende siseriiklikus õiguses tavapäraselt lubatud muud autoriõigust puudutavad erandid, ilma et see piiraks punktide a, b ja c kohaldamist.
3. Vastavalt Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioonile ei tohi käesolevat artiklit tõlgendada selliselt, et selle kohaldamist oleks võimalik kasutada viisil, millega põhjendamatult kahjustatakse õiguste valdaja seaduslikke huve või mis on vastuolus andmebaasi tavapärase kasutamisega.
SUI GENERIS ÕIGUS
Kaitse objekt
1. Liikmesriigid sätestavad andmebaasi tegija õiguse keelata andmebaasi kogu sisust või kvantiteedilt või kvaliteedilt olulisest osast väljavõtte tegemist ja/või selle taaskasutamist, kui selle andmebaasi sisu kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks on tehtud kvalitatiivselt ja/või kvantitatiivselt oluline investeering.
2. Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) väljavõtte tegemine – andmebaasi kogu sisu või selle olulise osa mis tahes viisil või mis tahes vormis ajutine või alaline ülekandmine teise väljendusvormi;
b) taaskasutamine – andmebaasi kogu sisu või selle olulise osa kättesaadavaks tegemine üldsusele kas koopiate levitamise, rentimise, sidusliini kaudu edastamise või muul viisil ülekandmise teel. Pärast andmebaasi koopia esmamüüki ühenduses õiguste valdaja poolt või tema nõusolekul lõpeb õigus kontrollida selle koopia edasimüüki ühenduses.
Avalikku laenutamist ei loeta väljavõtte tegemiseks ega taaskasutamiseks.
3. Lõikes 1 sätestatud õiguse võib üle anda, loovutada või anda loa (litsentsi) selle kasutamiseks.
4. Lõikes 1 sätestatud õigust kohaldatakse olenemata sellest, kas vastav andmebaas on autoriõiguse või muude õigustega kaitstav või mitte. Veel kohaldatakse seda olenemata sellest, kas vastava andmebaasi sisu on autoriõiguse või muude õigustega kaitstav või mitte. Andmebaaside kaitsmine lõikes 1 ettenähtud õigusega ei piira nende sisu kohta kehtivaid õigusi.
5. Andmebaasi sisuks olevatest mitteolulistest osadest korduv ja süstemaatiline väljavõtete tegemine ja/või nende taaskasutamine, mis võib viia andmebaasi tavapärase kasutamisega vastuolus olevate tegudeni või kahjustada põhjendamatult andmebaasi tegija seaduslikke huve, ei ole lubatud.
Õiguspäraste kasutajate õigused ja kohustused
1. Üldsusele mis tahes viisil kättesaadavaks tehtud andmebaasi tegija ei või takistada andmebaasi õiguspärasel kasutajal teha väljavõtteid ja taaskasutada igal eesmärgil sisuks olevaid kvantiteedilt ja/või kvaliteedilt mitteolulisi osi. Kui õiguspärane kasutaja on õigustatud tegema väljavõtteid ainult andmebaasi teatud osast ja taaskasutama ainult teatud osa, kehtib käesolevas lõikes sätestatu vaid andmebaasi selle osa suhtes.
2. Üldsusele mis tahes viisil kättesaadavaks tehtud andmebaasi õiguspärane kasutaja ei tohi teha tegusid, mis on vastuolus andmebaasi tavapärase kasutamisega või kahjustavad põhjendamatult andmebaasi tegija seaduslikke huve.
3. Üldsusele mis tahes viisil kättesaadavaks tehtud andmebaasi õiguspärane kasutaja ei tohi kahjustada andmebaasis sisalduvate teoste või muu materjali suhtes tekkinud autoriõigust või autoriõigusega kaasnevaid õigusi.
Erandid sui generis õigusest
Liikmesriigid võivad sätestada, et üldsusele mis tahes viisil kättesaadavaks tehtud andmebaasi õiguspärased kasutajad võivad ilma andmebaasi tegija nõusolekuta teha väljavõtteid andmebaasi sisu olulisest osast või neid taaskasutada juhul, kui:
a) mitte-elektroonilise andmebaasi sisust tehakse väljavõte isiklikeks vajadusteks;
b) koos allika kohustusliku äranäitamisega tehakse andmebaasist väljavõte illustreeriva materjalina õppe- või teadusliku uurimistöö eesmärkidel, nende eesmärkidega motiveeritud mahus ja tingimusel, et selline kasutamine ei taotle ärilisi eesmärke;
c) väljavõtte tegemine või taaskasutamine toimub avaliku julgeoleku, haldustegevuse või õigusemõistmise huvides.
Kaitse tähtaeg
1. Artiklis 7 ettenähtud õigus kehtib alates andmebaasi tegemise lõpetamise kuupäevast. See lõpeb viieteistkümne aasta möödudes lõpetamise kuupäevale järgneva aasta esimesest jaanuarist.
2. Niisuguse andmebaasi puhul, mis tehakse üldsusele mis tahes viisil kättesaadavaks enne lõikes 1 ettenähtud tähtaja möödumist, lõpeb nimetatud õiguse kehtivuse tähtaeg viieteistkümne aasta möödudes alates andmebaasi esmakordselt üldsusele kättesaadavaks tegemise kuupäevale järgneva aasta esimesest jaanuarist.
3. Kui andmebaasi sisu oluliselt muutub kvalitatiivselt või kvantitatiivselt, sealhulgas täieneb, lüheneb või teiseneb, mille tagajärjel andmebaasi tehtud investeering oluliselt suureneb kvalitatiivselt või kvantitatiivselt, võib niisuguse investeeringu tulemuseks olevale andmebaasile anda oma kaitsetähtaja.
Sui generis õiguse subjektid
1. Artiklis 7 ettenähtud õigust kohaldatakse niisuguse andmebaasi suhtes, mille tegijad või õiguste valdajad on liikmesriigi kodanikud või kelle alaline elukoht asub ühenduse territooriumil.
2. Lõiget 1 kohaldatakse ka niisuguste äriühingute suhtes, mis on asutatud vastavalt liikmesriigi seadustele ja mille registreeritud asukoht, juhatus või peamine tegevuskoht on ühenduse territooriumil; kui aga niisugusel äriühingul on ühenduse territooriumil ainult registreeritud asukoht, peab sellise äriühingu tegevus olema liikmesriigi majandusega tõhusalt ja püsivalt seotud.
3. Lepingud, millega laiendatakse artiklis 7 ettenähtud õigust kolmandates riikides tehtud andmebaasidele, mis ei kuulu lõike 1 ja 2 sätete reguleerimisalasse, sõlmib nõukogu komisjoni ettepaneku alusel. Selle menetluse tulemusel andmebaasidele antud kaitsetähtaeg ei ole pikem kui artiklis 10 sätestatud kaitsetähtaeg.
Liikmesriigid näevad käesoleva direktiiviga ettenähtud õiguste rikkumise puhul ette asjakohased õiguskaitsevahendid.
Muude õigusnormide kohaldamine
Käesoleva direktiivi sätted ei mõjuta sätteid, mis käsitlevad eriti andmebaasis sisalduvate andmete, teoste või muu materjaliga seotud autoriõigusi, autoriõigusega kaasnevaid õigusi või muid õigusi või kohustusi, patendiõigusi, kaubamärke, disainilahenduse õigusi, rahvusliku rikkuse kaitset, konkurentsi piiravat tegevust ja kõlvatut konkurentsi käsitlevaid seadusi, ärisaladust, turvalisust, konfidentsiaalsust, andmekaitset ja privaatsust, juurdepääsu riiklikele dokumentidele ja lepinguõigust.
Ajaline kohaldamine
1. Käesolevas direktiivis ettenähtud kaitset kohaldatakse autoriõiguse osas ka andmebaasidele, mis on tehtud enne artikli 16 lõikes 1 nimetatud kuupäeva ja mis sel kuupäeval vastavad käesoleva direktiivi nõuetele andmebaaside autoriõigusega kaitsmise osas.
2. Erandina lõikest 1, juhul kui liikmesriigis käesoleva direktiivi avaldamise kuupäeval autoriõigusega kaitstud andmebaas ei vasta artikli 3 lõikes 1 sätestatud autoriõigusega kaitsmise kriteeriumidele, ei lühenda käesolev direktiiv selles liikmesriigis eespool mainitud kaitsekorra alusel antud kaitse järelejäänud tähtaega.
3. Käesolevas direktiivis ettenähtud kaitset kohaldatakse artiklis 7 sätestatud õiguse osas ka andmebaasidele, mille tegemine on lõpetatud mitte varem kui viisteist aastat enne artikli 16 lõikes 1 nimetatud kuupäeva ja mis sel kuupäeval vastavad artiklis 7 sätestatud nõuetele.
4. Lõigetes 1 ja 3 ettenähtud kaitse ei mõjuta enne nimetatud lõigetes mainitud kuupäeva tehtud toiminguid ega saadud õigusi.
5. Andmebaasi puhul, mille tegemine lõpetati mitte varem kui viisteist aastat enne artikli 16 lõikes 1 nimetatud kuupäeva, on artiklis 7 sätestatud õiguse kehtivuse tähtaeg viisteist aastat, arvates nimetatud kuupäevale järgneva aasta 1. jaanuarist.
Teatud sätete kohustuslik iseloom
Artikli 6 lõikega 1 ja artikliga 8 vastuolus olevad lepingutingimused on kehtetud.
1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. jaanuari 1998.
Kui liikmesriigid nimetatud normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
3. Mitte hiljem kui kolmanda aasta lõpus pärast lõikes 1 nimetatud kuupäeva ja seejärel iga kolme aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta, milles muu hulgas uuritakse liikmesriikide poolt edastatud spetsiifilise teabe alusel eriti sui generis õiguse kohaldamist (kaasa arvatud artiklite 8 ja 9 kohaldamist) ja kontrollitakse eriti, kas nimetatud õiguse kohaldamine on viinud turgu valitseva seisundi kuritarvitamisele või muule vaba konkurentsi häirimisele, mis õigustaks asjakohaste meetmete rakendamist, kaasa arvatud sundlitsentside kasutuselevõtt. Komisjon esitab vajadusel ettepanekud käesoleva direktiivi kohandamiseks vastavalt andmebaaside valdkonna arengule.
Strasbourg, 11. märts 1996
[1] EÜT C 156, 23.6.1992, lk 4 jaEÜT C 308, 15.11.1993, lk 1.
[2] EÜT C 19, 25.1.1993, lk 3.
[3] Euroopa Parlamendi 23. juuni 1993. aasta arvamus (EÜT C 194, 19.7.1993, lk 144), nõukogu 10. juuli 1995. aasta ühine seisukoht (EÜT C 288, 30.10.1995, lk 14), Euroopa Parlamendi 14. detsembri 1995. aasta otsus (EÜT C 17, 22.1.1996) ja nõukogu 26. veebruari 1996. aasta otsus.
[4] EÜT L 122, 17.5.1991, lk 42. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/98/EMÜ (EÜT L 290, 24.11.1993, lk 9).
[5] EÜT L 346, 27.11.1992, lk 61.
[6] EÜT L 290, 24.11.1993, lk 9.
[7] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

matches:
sui generis
sui generis
sui generis
sui generis
sui generis
sui generis
sui generis
sui generis
sui generis
SUI GENERIS
sui generis
Sui generis
sui generis


Lastekaitsetöötajate täienduskoolituse tingimused ja kord – Riigi Teataja
Lastekaitsetöötajate täienduskoolituse tingimused ja kord - sisukord
§ 3 Koolituse korraldamine
§ 4 Koolituse õppekava
§ 5 Koolituse dokumentatsioon
§ 6 Koolituse eest tasumine
RT I, 05.02.2016, 3
Vastu võetud 03.02.2016 nr 8
Määrus kehtestatakse lastekaitseseaduse § 14 lõike 2 alusel.
Käesoleva määrusega kehtestatakse lastekaitsetöötajate täienduskoolituse (edaspidi koolitus) tingimused ja kord.
(1) Määruses sätestatud koolituse tingimusi ja korda kohaldatakse lastekaitsetöötajatele lastekaitseseaduses sätestatud eesmärkide täitmiseks, vajalike erialaste teadmiste ning oskuste omandamiseks, täiendamiseks ja hoidmiseks.
(2) Määruses sätestatud koolitusele kohaldatakse täiskasvanute koolituse seaduses sätestatud nõudeid.
§ 3. Koolituse korraldamine
(1) Koolitust korraldab lastekaitseseaduse § 14 lõike 1 punktis 7 ja § 14 lõikes 3 sätestatud alusel Sotsiaalministeerium tema hallatava riigi teadus- ja arendusasutuse või lepingu alusel eraõigusliku juriidilise isiku (edaspidi koos koolitusasutus) kaudu.
(2) Koolitusasutus selgitab perioodiliselt välja lastekaitsetöötajate koolitusvajaduse ja koostab selle alusel koolituse õppekava, mis tehakse lastekaitsetöötajatele teatavaks hiljemalt iga aasta 1. märtsiks koolitusasutuse veebilehe kaudu.
§ 4. Koolituse õppekava
(1) Koolitust viiakse läbi õppekava alusel.
(2) Koolituse õppekava peab toetama lastekaitsetöötajal täita talle seaduses või muus õigusaktis pandud ülesandeid lapse heaolu ja arengu tagamisel, lapse õiguste ja huvide kaitsel ning lapse toetamiseks vajalike meetmete pakkumisel.
(3) Koolituse õppekava võib olla jagatud põhikoolituseks ja täiendavaks koolituseks. Põhikoolitus ja täiendav koolitus võivad olla jagatud mooduliteks.
(4) Koolituse õppekava peab sisaldama teoreetilist ja praktilist väljaõpet auditoorse ja iseseisva töö vormis käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks.
(5) Koolituse õppekavas määratakse kindlaks:
1) õppekava nimetus ja õppekava rühm;
3) õppe kogumaht ja struktuur, sealhulgas auditoorse, praktilise ja iseseisva töö osakaal;
4) kasutatav õppekeskkond;
5) õppe sihtrühm ja õppe alustamise nõuded, mis on eeltingimuseks õpiväljundite saavutamisel;
6) õppe eesmärk ja õppe sisu, sealhulgas teemad ja alateemad;
8) iseseisva töö sisu ja vajalike õppematerjalide loend;
9) nõuded koolituse lõpetamiseks ja väljastatavad dokumendid;
10) koolitaja kompetentsust tõendav kvalifikatsioon või õpi- või töökogemus;
11) õppekava kinnitamise aeg.
(6) Koolituse õppekava mahtu arvestatakse akadeemilistes tundides, üks akadeemiline tund on 45 minutit.
§ 5. Koolituse dokumentatsioon
(1) Koolitusasutus peab lastekaitsetöötajale pärast koolitust väljastama tunnistuse koolituse läbimise kohta või tõendi koolitusel osalemise kohta.
(2) Tunnistus koolituse läbimise kohta väljastatakse juhul, kui koolituse käigus hinnati õpiväljundite saavutatust ja õppija need saavutas. Tõend koolitusel osalemise kohta väljastatakse juhul, kui koolituse käigus ei hinnatud õpiväljundite saavutatust või õppija neid ei saavutanud.
(3) Tunnistusele kantakse:
1) koolitusel osalenud või selle läbinud isiku nimi ja isikukood;
2) koolitusasutuse nimi, registreerimisnumber ja -aadress;
4) koolituse toimumise aeg ja maht akadeemilistes tundides;
5) saavutatud õpiväljundid ja nende saavutamise tõendamiseks kasutatud hindamismeetodid (eksam, test, praktiline töö) ning hindamise tulemused;
(4) Tõendile kantakse käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 1–4 ja 6–8 loetletud andmed.
(5) Koolituse läbimist kinnitava tunnistuse ja koolitusel osalemist kinnitava tõendi kohta kantakse koolitusasutuse dokumendiregistrisse järgmised andmed:
1) väljaantava dokumendi number;
3) väljaantava dokumendi väljastamise aluseks oleva otsuse kuupäev ja number;
6) koolituse toimumise periood.
§ 6. Koolituse eest tasumine
Koolituse eest tasutakse riigieelarvest Sotsiaalministeeriumi kaudu.


Riigile kuuluva maavara kaevandamisõiguse tasumäärad – Riigi Teataja
Riigile kuuluva maavara kaevandamisõiguse tasumäärad - sisukord
§ 1 Riigile kuuluva maavara kaevandamisõiguse tasumäärad
§ 2 Tasumäärade muutmise kavandamine
RT I, 27.03.2020, 20
Vastu võetud 07.07.2016 nr 75
RT I, 09.07.2016, 26
jõustumine 12.07.2016
14.12.2017 RT I, 19.12.2017, 23 22.12.2017
20.12.2018 RT I, 28.12.2018, 28 01.01.2019
26.03.2020 RT I, 27.03.2020, 16 30.03.2020, rakendatakse keskkonnatasude deklareerimisele alates 1. aprillist 2020. a.
Määrus kehtestatakse keskkonnatasude seaduse § 9 lõike 2 ja § 91 lõike 2 alusel.
§ 1. Riigile kuuluva maavara kaevandamisõiguse tasumäärad
(1) Riigile kuuluva maavara, välja arvatud energeetilise maavara, kaevandamisõiguse tasumäärad aastateks 2016–2025 kehtestatakse lisas 1.
(2) Riigile kuuluva energeetilise maavara kaevandamisõiguse tasumäärade tasemed ning nende kehtimise aluseks olevad hinnatasemed kehtestatakse lisas 2.
[RT I, 28.12.2018, 28 - jõust. 01.01.2019]
(3) Lisas 2 toodud tabeli alusel kehtib riigile kuuluvale energeetilisele maavarale aruandekvartalis kaevandamisõiguse tasumäär vastavalt aruandekvartali keskmisele üheprotsendilise väävlisisaldusega raske kütteõli maailmaturuhinnale või hakkepuidu hinnale.
[RT I, 27.03.2020, 16 - jõust. 30.03.2020, rakendatakse keskkonnatasude deklareerimisele alates 1. aprillist 2020. a.]
(4) Lisas 2 toodud tabeli alusel riigile kuuluva energeetilise maavara tasumäärade aluseks olevad hinnatasemed ja neile vastavad tasumäärad avalikustatakse iga kvartali kohta aruandekvartalile järgneva kuu 5. kuupäevaks Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi veebilehel.
§ 2. Tasumäärade muutmise kavandamine
(1) Käesoleva määruse §-s 1 nimetatud tasumäärasid võib muuta, võttes arvesse keskkonnatasude seaduse § 9 lõikes 3 sätestatud piirmäärasid, juhul kui muutuvad tasumäärade kehtestamise lähtealused, majanduslikud või sotsiaalsed tingimused või keskkonna kasutusõiguse hinna arvutamise metoodika.
(2) [Kehtetu - RT I, 28.12.2018, 28 - jõust. 01.01.2019]
[Kehtetu - RT I, 28.12.2018, 28 - jõust. 01.01.2019]
Lisa 1 Riigile kuuluva maavara, välja arvatud energeetilise maavara, kaevandamisõiguse tasumäärad aastateks 2016–2025
Lisa 2 Riigile kuuluva energeetilise maavara kaevandamisõiguse tasumäärade tasemed ning nende kehtimise aluseks olevad hinnatasemed