PPT - TARBIJAKAITSESEADUS ( RTI, 15.03.2004, 13, 86 ) PowerPoint Presentation - ID:3521688
TARBIJAKAITSESEADUS ( RTI, 15.03.2004, 13, 86 ) PowerPoint PPT Presentation
TARBIJAKAITSESEADUS ( RTI, 15.03.2004, 13, 86 ). § 1. Seaduse reguleerimisala Käesolev seadus kehtestatakse tarbija õiguste tagamiseks. § 1. Seaduse reguleerimisala. (4) Tarbijale kauba või teenuse pakkumisel või müümisel või muul viisil turustamisel kohaldatakse Copyright Complaint
TARBIJAKAITSESEADUS ( RTI, 15.03.2004, 13, 86 ) An Image/Link below is provided (as is) to download presentation
TARBIJAKAITSESEADUS(RTI, 15.03.2004, 13, 86 ) § 1. Seaduse reguleerimisala Käesolev seadus kehtestatakse tarbija õiguste tagamiseks. § 1. Seadusereguleerimisala (4) Tarbijale kauba või teenuse pakkumisel või müümisel või muul viisil turustamisel kohaldatakse käesolevat seadust, VÕLAÕIGUSSEADUST, toote ohutuse seadust ning teisi seadusi. § 3. Tarbija põhiõigused 1) nõuda ja saada kaupa või teenust, mis vastab nõuetele, on ohutu tarbija elule, tervisele ja varale ning mille omamine ja kasutamine ei ole keelatud; 2) saada pakutavate kaupade ja teenuste kohta vajalikku ja tõest teavet teadliku valiku tegemiseks ning õigeaegset teavet kauba või teenusega seotud riskide kohta; 5) nõuda endale tekitatud varalise ja mittevaralise kahju hüvitamist; 4) saada nõu ja abi, kui tema õigusi on rikutud; 3) saada tarbijaõigus- ja tarbimisalast teavet; 6) taotleda oma huvide arvestamist ning olla oma ühingute ja liitude kaudu esindatud tarbijapoliitikat kujundavate otsuste tegemisel. 2. peatükk TARBIJA TEAVITAMINE § 4. Tarbija õigus saada teavet § 4. Tarbija õigus saada teavet (2) Kaupleja ja tootja on kohustatud andma tarbijale enne kaubaomandamist võiteenuse kasutamist üksikasjalikku teavet kauba või teenuse omaduste ja kasutamistingimuste kohta, pidades silmas käesoleva paragrahvilõikes 1 sätestatut. Ohutus,tervis, vara ja majandushuvid …kohustatud andma tarbijale … üksikasjalikku teavet käesoleva seaduse § 10 kohase garantii kohta selle olemasolu korral … § 4. Tarbija õigus saada teavet Kaupleja ja tootja on kohustatud andma teavet…… hinna ja tasumise tingimuste ning lepingu täitmise ja sellest tulenevate õiguste, kohustuste ja vastutuse, sealhulgas kauba või teenuse suhtes pretensiooni esitamise võimaluste kohta, pidades silmas käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut. TKS §45. Kauba või teenuse omaduste, kasutamistingimuste ja garantii kohta teabe andmise või hinna avaldamise nõuete rikkumine (1) Kaupleja poolt kauba või teenuse omaduste, kasutamistingimuste ja garantii kohta teabe andmise või hinna avaldamise nõuete rikkumise eest –rahatrahviga kuni 100 trahviühikut. (2) juriidiline isik, –rahatrahviga kuni 30 000 krooni. TKS §46. Kauba või kauba müügi või teenuse osutamise suhtes kehtestatud nõuete rikkumine (1) Kaupleja poolt kauba realiseerimistähtaja, märgistuse või kasutusjuhendi suhtes kehtestatud nõuete või kauba või teenuse garantii suhtes kehtestatud nõuete, samuti teiste kaubale või teenusele või kauba müügile esitatavate nõuete rikkumise eest –rahatrahviga kuni 200 trahviühikut. (2) juriidiline isik, –rahatrahviga kuni 40 000 krooni. § 4. Tarbija õigus saada teavet (3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud teabele on tarbijal õigus saada pakutava kauba või teenuse kohta lisateavet. (4) Tarbijale antav teave peab olema tõene arusaadav eesti keeles. § 4. Tarbija õigus saada teavet (6) Kauba või teenuse eest tasumisel peab kaupleja andma tarbijale kauba või teenuse ostmist tõendava dokumendi, millel on vähemalt: 1) kaupleja nimi või ärinimi ja tegevuskoha aadress; 2) müügikuupäev; 3) iga kauba või teenuse hind ja tasutud summa. (7) Kui tarbija tasutav summa on väiksem kui300 krooni, antakse käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud dokument tarbija nõudmisel. . § 5. Kauba märgistuse üldnõuded § 5. Kauba märgistuse üldnõuded (1) Tarbijale pakutaval või müüdaval kaubal või selle müügipakendil või kauba külge kinnitatud etiketil olev märgistus peab olemaloetav, arusaadav ja üheselt mõistetav ning vastama kõigile selle kauba märgistuse kohta kehtestatud nõuetele. (2) Kui kauba märgistuse kohta ei ole õigusaktis nõudeid kehtestatud, esitatakse märgistuses vähemalt kauba nimetus, kui selle puudumine võib tarbijat eksitada. § 5. Kauba märgistuse üldnõuded (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kauba nimetuseks võib olla selle kauba määratlemiseks üldises praktikas kindlakskujunenud väljend, mida vajaduse korral täiendatakse viitega ettenähtud kasutamisele või valmistamisel kasutatud materjalidele, või kauba identifitseerimiseks vajalik muu nimetus. Kauba nimetust ei või asendada kaubamärgiga ega väljamõeldud nimega. § 5. Kauba märgistuse üldnõuded (5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud teabe võib esitada kauba märgistusel, kauba külge kinnitatud etiketil või kaubaga kaasas olevas kasutusjuhendis. Esitatud teave peab võimaldama kaupa sihipäraselt ja ohutult kasutada. § 5. Kauba märgistuse üldnõuded (6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 4 nõutav teave esitatakse kirjalikult ja eesti keeles. Lubatud on kasutada ka juhendavaid või hoiatavaid jooniseid, piktogramme, märke ja sümboleid tingimusel, et nende kaudu edastatud teave on tarbijale arusaadav. (7) Kauba märgistusel esitatud algupärane teave ei tohi olla kaetud täiendava teabe, pildi või kleebisega. § 5. Kauba märgistuse üldnõuded (8) Käesolevas paragrahvis sätestatud üldnõudeid ei kohaldata kasutatud kaubale, välja arvatud juhul, kui tarbija ohutusetagamiseks ning tema tervise ja vara kaitseks on vajalikud hoiatused ja ettevaatusabinõud seoses kauba kasutamise või hävitamisega. . § 6. Kasutusjuhend § 6. Kasutusjuhend (1) Tehniliselt keerukale, ohtlikke aineid sisaldavale või kasutamisel erioskust nõudvale kaubale peab tootja lisama kasutusjuhendi. (2) Kasutusjuhend peab sisaldama tarbijale vajalikku teavet kauba õigeks, sihipäraseks ja säästlikuks kasutamiseks ning kaubaõigekskokkupanemiseks, paigaldamiseks, ühendamiseks,hooldamiseks või säilitamiseks javajaduse korral ka  hävitamiseks. § 6. Kasutusjuhend Kui kaup koosneb mitmest osast, lisatakse kasutusjuhendisse loetelu kauba juurde kuuluvatest osadest (komplekti koostisosad). (3) Võõrkeelne kasutusjuhend peab olema tõlgitud eesti keelde vähemalt käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ulatuses ja olema üheselt arusaadav. Kasutusjuhend peab sisaldama tarbijale vajalikku teavet kauba õigeks, sihipäraseks ja säästlikuks kasutamiseks ning kaubaõigekskokkupanemiseks, paigaldamiseks, ühendamiseks,hooldamiseks või säilitamiseks javajaduse korral ka  hävitamiseks. . § 7. Kauba hinna avaldamine § 7. Kauba hinna avaldamine (1) Kaupa pakkudes, sealhulgas vaateaknal, ja kaupa müües peab kaupleja tarbijale teatavaks tegema kauba müügihinna ja ühikuhinna, kui ühikuhinna kohta ei ole käesoleva paragrahvi lõike 10 alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud teisiti. § 7. Kauba hinna avaldamine (2) Müügihind on kaubaühiku või kaubakoguse eest tarbija tasutav lõpphind. (3) Ühikuhind on kauba ühe kilogrammi, ühe liitri, ühe meetri, ühe ruutmeetri või ühe kuupmeetri lõpphind. Ühikuhinnaks võib olla ka tükihind, kui kaupa ei mõõdeta eelnimetatud ühikutes. § 7. Kauba hinna avaldamine (4) Kauba müügihind ja ühikuhind avaldatakse kirjalikult selgel ja loetaval viisil ning need hinnad peavad olema tarbijale üheselt mõistetavad ja kergesti märgatavad. (5) Müügihind ja ühikuhind märgitakse kaubale või selle müügipakendile või pannakse väljakauba vahetusse lähedusse. Kaubale märgitud hinda peab olema võimalik eemaldada kaupa kahjustamata. § 7. Kauba hinna avaldamine (6) Ühikuhinda ei pea avaldama: …………………. (10) Majandus- ja kommunikatsiooniminister võib vajaduse korral kehtestada täpsemad nõuded kauba ja teenuse hinna avaldamise kohta Kauba ja teenuse hinna avaldamise nõuded Vastu võetud majandus- ja kommunikatsiooniministri 14.aprilli 2004.a määrusega nr 76, jõustunud 26.04.2004 (9) Kui tarbijale suunatud reklaamis on avaldatud teave kauba müügihinna kohta, peab seal olema avaldatud ka kauba ühikuhind, kui õigusaktis ei ole sätestatud teisiti. . § 8. Teenuse hinna avaldamine . 3. Peatükk KAUBA VÕI TEENUSE PAKKUMINE JA MÜÜMINE TARBIJALE . 1. jaguKauba või teenuse ohutus ja kvaliteet § 9. Üldine nõue (1) Kaup ja teenus peavad vastama kehtestatud nõuetele, olema sihipärasel kasutamisel ohutud tarbija elule, tervisele ja varale ning selliste omadustega, mida tarbija tavaliselt õigustatult eeldab. Tarbijale müüdav kaup või osutatav teenus peab vastama lepingutingimustele võlaõigusseaduses sätestatu kohaselt. VÕS § 217. Asja vastavus lepingutingimustele (2) Asi ei vasta muu hulgas lepingutingimustele, kui:1) asjal ei ole kokkulepitud omadusi;2) kokkuleppe puudumisel asja omaduste kohta ei sobi asi teatud eriliseks otstarbeks, milleks ostja seda vajab ja mida müüja lepingu sõlmimise ajal teadis või pidi teadma, kui ostja võis mõistlikult tugineda müüja erialastele oskustele või teadmistele, muul juhul aga otstarbeks, milleks seda liiki asju tavaliselt kasutatakse; . § 10. Kauba või teenuse garantii § 10. Kauba või teenuse garantii Kauba või teenuse pakkumisel on keelatud kasutada mis tahes vormis või sõnaühendis sõna «garantii» või muud samatähenduslikku sõna, kui selle tähendus ei vasta võlaõigusseaduse §-des 230–231 müügigarantii kohta ja §-s 650 töövõtugarantii kohta sätestatule. VÕS § 230. Müügigarantii (1) Müügigarantiiks käesoleva peatüki tähenduses on ► müüja, ► varasema müüja või ► tootja ……lubadus………………………………….. ► millega antakse ostjale seaduses sätestatust soodsam seisund. §45. Kauba või teenuse omaduste, kasuta-mistingimuste ja garantii kohta teabe andmise või hinna avaldamise nõuete rikkumine (1) Kaupleja poolt kauba või teenuse omaduste, kasutamistingimuste ja garantiikohta teabe andmise või hinna avaldamise nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut. (2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, – karistatakse rahatrahviga kuni 30 000 krooni. § 11. Puudusega kaup (1) Kaup on puudusega, kui see ei vasta õigusaktides kehtestatud nõuetele või muudele tehnilistele tingimustele. Kaup on puudusega ka juhul, kui kaubale märgitud minimaalne säilimistähtaeg, sealhulgas tähtaeg «parim enne», on möödunud. § 11. Puudusega kaup (2) Puudusega kaupa on lubatud tarbijale pakkuda ja müüa ainult juhul, kui selline kaup 1.on ohutu elule, tervisele ja varale ning tarbijat 2.on teavitatud kauba puudusest. (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatut kohaldatakse ka kasutatud kaubale. (4) Puudusega või kasutatud kaup 3. eraldatakse uuest ja nõuetekohasest kaubast ning sellise kauba müügikohas pannakse välja asjakohane teave. Kauba hinna alandamise kohta esitatud teavet ei loeta teabeks kauba puuduse kohta. . 2. jagu Tarbijale kohaldatavad turundusvõtted ja müügimeetodid § 12. Turundusvõtted (1) Kauba või teenuse pakkumine ja müük tarbijale peab toimuma häid kaubandustavasid arvestades ning tarbija suhtes ausalt. Kauba või teenuse pakkumist tuleb kavandada ja teostada sellisel viisil, et tarbijale oleks selge selle äriline eesmärk. (3) Kauplejal on keelatud ebaseaduslikult piirata või soodustada kaupade müüki või teenuste osutamist … § 12. Turundusvõtted (2) Kauplejal on keelatud ühe kauba müügiks pakkumisel seada tingimuseks teise kauba ostmist, välja arvatud juhul, kui tegemist on kaupadega, mille tootja on pakendanud ühtsesse müügipakendisse. (4) Kaupleja võib teavitada kauba või teenuse pakkumisest alandatud hinnaga ainult juhul, kui kauba või teenuse hinda on tegelikult alandatud, kusjuures tarbijale tuleb teatavaks teha nii eelmine kui ka uus hind, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. § 13. Koduukseleping § 14. Sidevahendi abil sõlmitud leping . 4. peatükk TARBIJAKAITSE KORRALDUS 2. jaguTarbijakaitse kohaliku omavalitsuse tasandil § 16. Kohaliku omavalitsuse tarbijakaitsetegevus (1) Kohalik omavalitsus korraldab oma haldusterritooriumil tarbijate tarbijakaitsealast nõustamist. Kohalik omavalitsus on kohustatud nõustama ja abistama tarbijaid küsimustes, mis on seotud teenustega, mida kohalik omavalitsus seaduse alusel korraldab. NB! KOV järelevalvealane tegevus NB! KOV kui väärteo menetleja . 3. jaguRiiklik tarbijakaitse § 17. Tarbijakaitseamet (1) Tarbijakaitseamet on Majandus- jaKommunikatsiooni-ministeeriumi valitsemisalas olevvalitsusasutus. § 18. Ärisaladuse hoidmine Tarbijakaitsealase pädevusega ametiisik ning tarbijaühenduste ja ühenduste liitude esindajad on kohustatud hoidma ärisaladust, mis on neile teatavaks saanud seoses tarbijakaitseülesannete täitmisega. Ärisaladusena ei käsitata teavet, mis on seotud kaupleja õigusrikkumisega või mille edastamine on ette nähtud seaduses. . 5. peatükkTARBIJA KAEBUSTE LAHENDAMINE . . 1. jaguTarbija kaebuse lahendamise üldine kord . . § 19. Kaebuse esitamine kauplejale (4) Kirjalikus kaebuses viidatakse tehingu sooritamist või müügi- või töövõtugarantiid tõendavale dokumendile või lisatakse kaebusele asjakohane dokument või selle koopia. (5) Kui tarbija kaebus on esitatud kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis, peab kaupleja samas vormis kinnitama kaebuse vastuvõtmist. (6) Kaupleja on kohustatud tarbija kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis esitatud kaebuse läbi vaatama selle saamisest alates 15 päeva jooksul ning teavitama tarbijat kaebuse võimalikust lahendusest. Kui selle aja jooksul ei ole võimalik kaebust lahendada, on kaupleja kohustatud viivitust põhjendama ning tarbijat sellest kirjalikult teavitama, määrates uue mõistliku tähtaja. . 2. jaguTarbijakaebuste komisjoni pädevus, moodustamine ja töökord . 4. jaguKomisjoni otsus ja selle täitmine § 37. Otsuse täitmine (1) Komisjoni otsus täidetakse ühe kuu jooksul, alates .. ärakirja saamise päevale järgnevast päevast, kui otsuses ei ole määratud teist tähtaega. (2)täitmisest teavitab kaupleja kirjalikult Tarbijakaitseametit. (3) Kui komisjoni otsusega ei nõustuta ja seda ei täideta, võivad vaidlevad pooled pöörduda sama vaidluse läbivaatamiseks maakohtusse. (4) Komisjoni otsuse täitmata jätmise korralon Tarbijakaitseametil õigus tarbija nõusolekul pöörduda tarbija esindajana sama vaidluse läbivaatamiseks maakohtusse, kui vaidlus on oluline seaduse või muu õigusakti kohaldamise ja tarbijate üldise huvi seisukohalt. . 6. peatükkJÄRELEVALVE § 40. Järelevalve teostaja ettekirjutus Õigusrikkumise avastamise korral võib järelevalve teostaja teha ettekirjutuse, milles: - esitab nõude lõpetada õigusrikkumine ja - võimaluse korral taastada esialgne olukord - kohustab peatama nõuetele mittevastava kauba või teenuse pakkumise ja müügI, - annab tähtaja kauba või teenuse nõuetega vastavusse viimiseks. Ettekirjutuse täitmine on kauplejale kohustuslik. Ettekirjutuse vaidlustamine ei vabasta kauplejat selle täitmisest, välja arvatud juhul, kui kohus on otsustanud teisiti. Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib rakendada sunniraha ülemmääraga 10 000 krooni. § 41. Tarbijate kollektiivseid huve kahjustava tegevuse lõpetamine Kollektiivseid huve kahjustavaks tegevuseks on mis tahes tegu, mis riivab määratlemata arvu tarbijate ühiseid huve ja on vastuolus käesolevas seaduses, võlaõigusseaduses ning teistes seadustes sätestatuga. Võib nõuda kauplejalt tarbijaid ebamõistlikult kahjustava tüüptingimuse kasutamise lõpetamist; nõuda kauplejalt, kes on rikkunud: koduukselepingu, sidevahendite abil sõlmitud lepingu, müügilepingu, ehitise ajutise kasutamise lepingu, tarbijakrediidilepingu ja sellega seotud lepingu, töövõtulepingu, pakettreisilepingukohta sätestatut, rikkumise lõpetamist ja rikkumisest hoidumist. . 7. peatükkVASTUTUS . § 43. Ohtliku kauba pakkumine või müümine või ohtliku teenuse osutamine kuni 300 trahviühikut, kuni 50 000 krooni. § 44. Tarbija elule, tervisele või varale ohtlikust kaubast või teenusest teatamata jätmine või teatamisega viivitamine kuni 200 trahviühikut, kuni 30 000 krooni. § 45. Kauba või teenuse omaduste, kasutamistingimuste ja garantii kohta teabe andmise või hinna avaldamise nõuete rikkumine kuni 100 trahviühikut, kuni 30 000 krooni. § 46. Kauba või kauba müügi või teenuse osutamise suhtes kehtestatud nõuete rikkumine kuni 200 trahviühikut, kuni 40 000 krooni. § 47. Tarbija petmine (1) Kaupleja poolt tarbijale kauba müümisel või teenuse osutamisel:1) alakaalumise, alamõõtmise või valearvutamise;2) kinnitatud tariifidest või kokkulepitud või teavitatud hindadest kinni pidamata jätmise või3) kauba või teenuse omaduste, hinna või päritolu kohta tõese eestikeelse teabe andmata jätmise või varjamise eest – kuni 100 trahviühikut, kuni 30 000 krooni. Related Presentations
Kauplemisega seonduvad seadused 15.aprillist 2004 - Kauplemisega...alayna The ABCs of RTI: Background and the Basics - Questions we will...gloria-sweet Questions about RtI - And, hopefully, some answers, too!. rti tier...nell RtI True or False? - T or f -	with rti , the learning and progress...adrina The RtI Framework Deconstructed - Jessica close. what is rti ?....keelty RTI Response to Instruction - A view of the ascension experience....ince RTI Wordle - As you walk in, find a seat with your grade level and...meda RtI Response to Intervention EDUC – 503 11.08.11gerald MODULE 1 Getting Started with RtI - Today’s objectives. what...august Using Technology to Support RTI - Lori elliott sde...indra La RTI 1.3NG du DoD et les systèmes supports - Patrice torguet...olisa Review of Basics of RtI - Job embedded training april 11, 2012...ocean RTI Framework: Measurement - Rti framework: measurement. welcome...nasim-caldwell Progress Monitoring Campus RTI Implementation: The RTI Data... - The...fonda Response to Intervention - Dr. kathleen dailey. variations of the...shelby-wolfe RTI 2 - Rti 2. a strong rti 2 program start to finish. pat...shay-cannon View More Presentations


Tallinna Haridusameti hallatava asutuse direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava avaliku konkursi kord – Riigi Teataja
Tallinna Haridusameti hallatava asutuse direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava avaliku konkursi kord
Tallinna Haridusameti hallatava asutuse direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava avaliku konkursi kord - sisukord
§ 6 Komisjon
§ 7 Dokumentide läbivaatamine
§ 8 Komisjoni töö korraldamine
§ 9 Vestluse korraldamine
§ 10 Komisjoni otsus ja sellest teavitamine
§ 11 Konkursi tulemuse tühistamine
§ 12 Konkursi luhtumine ja uue konkursi väljakuulutamine
§ 13 Konkursi teave ja dokumendid
RT IV, 04.06.2019, 26
Vastu võetud 29.05.2019 nr 20
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 21 lg 5, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 71 lg 6, kutseõppeasutuse seaduse § 16 lg 3, huvikooli seaduse § 15 lg 1, Tallinna Linnavolikogu 22. veebruari 2007 määruse nr 4 Tallinna Haridusameti põhimäärus § 6 lg 1 p 3, 15. novembri 2007 määruse nr 37Huvikooli seaduses kooli pidaja pädevusse antud ülesannete delegeerimine § 1 ja 2. detsembri 2010 määruse nr 60 Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses kooli pidaja pädevusse antud ülesannete osaline delegeerimine Tallinna Linnavalitsusele ja Tallinna Haridusameti juhatajale § 1 alusel.
Määruses sätestatakse koolieelse munitsipaallasteasutuse, -üldhariduskooli, -kutseõppeasutuse ning -huvikooli, Tallinna Õpetajate Maja ja Tallinna Õppenõustamiskeskuse (edaspidi koos haridusasutus) direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava avaliku konkursi kord.
(1) Konkursi haridusasutuse direktori ametikoha täitmiseks kuulutab välja Tallinna Haridusamet (edaspidi amet).
(2) Konkurss kuulutatakse välja, kui haridusasutuse direktori ametikoht on vaba või vabanemas.
(1) Konkursiteade avaldatakse üleriigilises päevalehes, milles Tallinna linn avaldab oma ametlikke teadaandeid, Õpetajate Lehes, Tallinna veebilehe ameti alamlehel ning veebipõhises otsingukanalis. Konkursiteade avaldatakse arvestusega, et konkursil osalejal (edaspidi kandidaat) oleks alates konkursiteate ajalehes avaldamise päevast avalduse esitamiseks aega vähemalt kolm nädalat.
1) haridusasutuse nimetus, aadress ja lühitutvustus;
4) avalduse esitamise tähtpäev;
5) koos avaldusega komisjonile esitatavad dokumendid, nende esitamise tähtpäev ja koht.
(1) Kandidaat esitab konkursil osalemiseks järgmised dokumendid:
4) kandidaadi visioon ja tegevuskava haridusasutuse direktorina;
5) muud dokumendid, mida kandidaat peab oluliseks.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumendid tuleb postitada või elektrooniliselt edastada hiljemalt konkursiteates märgitud tähtpäeval.
(1) Konkursi läbiviimiseks moodustab ameti juhataja käskkirjaga hiljemalt konkursiteates märgitud avalduste esitamise tähtpäevaks seitsmeliikmelise konkursikomisjoni (edaspidi komisjon), nimetab selle koosseisus esimehe ning määrab sekretäri.
1) kolm ameti esindajat;
2) Tallinna Alushariduse Juhtide Ühenduse või Eesti Koolijuhtide Ühenduse Tallinna piirkonna nimetatud esindaja;
3) haridusasutuse hoolekogu või kutseõppeasutuse nõunike kogu nimetatud esindaja;
4) haridusasutuse asukoha järgse linnaosa valitsuse esindaja;
5) linnavolikogu haridus- ja kultuurikomisjoni esindaja.
§ 6. Komisjon
(3) Komisjon võib kandidaatide hindamisel kasutada eksperte.
(4) Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad peale komisjoni esimehe osa vähemalt pooled komisjoni liikmed.
(5) Komisjoni otsused võetakse vastu avaliku hääletamise teel. Igal komisjoniliikmel on üks hääl.
§ 7. Dokumentide läbivaatamine
(1) Amet korraldab kandidaatide esitatud dokumentide läbivaatamise. Kandidaadile, kelle esitatud dokumentides esineb puudusi, antakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks.
(2) Kui kandidaat ei vasta esitatud nõuetele või kandidaat ei ole dokumentides esinevaid puudusi tähtaja jooksul kõrvaldanud, jäetakse avaldus läbi vaatamata ning kandidaati teavitatakse sellest.
§ 8. Komisjoni töö korraldamine
(1) Komisjoni sekretär edastab komisjoni liikmetele ülevaate konkursile esitatud kandidaatidest, kandideerijate dokumendid ning komisjoni esimehe ettepanekud konkursi edasise korraldamise kohta.
(2) Komisjon teeb otsuse konkursi edasise korraldamise kohta, sealhulgas otsustab:
1) vestluse toimumise aja;
2) vajaduse korral muud kandidaatide hindamise viisid.
§ 9. Vestluse korraldamine
(1) Kandidaati teavitatakse vestluse toimumise ajast ja kohast vähemalt kolm tööpäeva enne vestlust.
(2) Kandidaat võtab komisjoni koosolekust osa ainult temaga peetava vestluse ajal.
§ 10. Komisjoni otsus ja sellest teavitamine
(1) Komisjon valib hääletuse teel ametikohale sobiva kandidaadi.
(2) Valituks osutub kandidaat, kelle poolt hääletab üle poole koosolekul viibivatest komisjoniliikmetest.
(3) Kui ükski kandidaat ei kogunud nõutavat arvu hääli, korraldatakse samal koosolekul kordushääletus enam hääli saanud kandidaatide vahel. Kordushääletuse tingimused on samad esimese hääletuse tingimustega.
(4) Komisjon teeb ameti juhatajale ettepaneku esitada ametikohale valitud kandidaat ametisse kinnitamiseks linna õigusaktide kohaselt.
(5) Kandidaate teavitatakse komisjoni otsusest viie tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemist.
§ 11. Konkursi tulemuse tühistamine
Kui komisjon on rikkunud käesolevas korras sätestatud protseduurireegleid, tühistab ameti juhataja konkursi tulemuse.
§ 12. Konkursi luhtumine ja uue konkursi väljakuulutamine
2) ükski kandidaat ei vastanud ametikoha nõuetele;
3) ükski kandidaat ei kogunud hääletusel nõutavat arvu hääli;
5) ameti juhataja tühistab protseduurireeglite rikkumise tõttu konkursi tulemuse.
(2) Kui konkurss loetakse luhtunuks, kuulutab amet välja uue konkursi.
§ 13. Konkursi teave ja dokumendid
(1) Kõik komisjoni töös osalevad isikud on kohustatud hoidma kandidaadi kohta kogutud teavet konfidentsiaalsena.
(2) Kandidaatidelt saadud dokumente säilitatakse 150 päeva valiku lõppotsuse tegemisest, misjärel need hävitatakse, v.a juhul, kui kandidaat annab kirjaliku loa dokumentide säilitamiseks.
(3) Kandidaadil on õigus saada teavet konkursi käigus tema kohta kogutud andmete ning teda puudutavate otsuste kohta.
Tallinna Linnavalitsuse 30. juuni 2008 määrus nr 53 Koolieelse lasteasutuse, üldhariduskooli, kutseõppeasutuse ja huvikooli direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava avaliku konkursi tingimused ja kord" tunnistatakse kehtetuks.


Eesti Vabariigi põhiseadus / paragrahv 67
Riigikogu korralised istungjärgud toimuvad jaanuarikuu teisest esmaspäevast juunikuu kolmanda neljapäevani ning septembrikuu teisest esmaspäevast detsembrikuu kolmanda neljapäevani.
Riigikogu kui kollegiaalorgani töövorm on istung – täiskogu ehk plenaaristung (vt PS § 66, § 72 lg 1, § 74 lg 2, § 97 lg 2, § 100 ja § 141 lg 2). Perioodi, mille kestel on Riigikogu koos ja peab regulaarselt istungeid, nimetatakse istungjärguks. Kommenteeritava paragrahvi järgi on aastas kaks korralist istungjärku. Peale selle võib Riigikogu koguneda erakorralisteks istungjärkudeks (vt PS § 68 komm-d).
1920. aasta põhiseadus sätestas, et Riigikogu astub kokku korraliseks istungjärguks igal aastal oktoobri esimesel esmaspäeval (§ 41). Põhiseadus sätestas küll istungjärgu algusaja, ent mitte lõpuaega. 1933. aasta põhiseadusmuudatused puudutasid ka nimetatud § 41. Uues redaktsioonis nägi säte ette, et Riigikogu korralised istungjärgud algavad igal aastal oktoobri esimesel esmaspäeval ning kestavad mitte kauem kui kuus kuud, seega mitte kauem kui aprilli alguseni. Riigivanemale andis põhiseadus õiguse lõpetada Riigikogu korraline istungjärk ka enne kuue kuu möödumist, kui seda nõuavad riiklikud kaalutlused.
1937. aasta põhiseaduse regulatsioon kõnealuses küsimuses (§-d 71, 72, 73 ja 87) oli väga põhjalik. Paragrahv 71 sätestas, et Riigivolikogu astub kokku korraliseks istungjärguks igal aastal jaanuari ja oktoobri teisel teisipäeval. Põhiseaduse järgi pidi Riigivolikogu istungjärgud lõpetama Vabariigi President. Paragrahvis 71 oli kirjeldatud, millise aja möödumisel istungjärgu algusest võib Vabariigi President selle lõpetada. Näiteks ei tohtinud president jaanuari teisel teisipäeval kokkuastuvat Riigivolikogu korralist istungjärku lõpetada üldjuhul – põhiseaduses olid sätestatud ka erandid – enne kolme kuu möödumist. Põhiseadus sätestas ka Vabariigi Presidendi õiguse katkestada Riigivolikogu korraline istungjärk üks kord istungjärgu kestel kuni kaheks nädalaks. Riigivolikogu korralised ja erakorralised istungjärgud kokku ei tohtinud kesta üle kuue kuu aastas. Paragrahvi 73 kohaselt oli Vabariigi Presidendil sõjaajal õigus Riigivolikogu istungjärke lõpetada põhiseaduses toodud tähtaegadest kinni pidamata. 1937. aasta põhiseaduse § 87 sätestas, et Riiginõukogu istungjärgud algavad ja lõpevad Riigivolikogu istungjärkudega samal ajal ning et Riigivolikogu istungjärkude kohta kehtivad eeskirjad kuuluvad rakendamisele ka Riiginõukogu istungjärkude kohta.
Kommenteeritav paragrahv sätestab Riigikogu korraliste istungjärkude algus- ja lõpuaja. Korraliseks istungjärguks tuleb Riigikogu kokku ilma kokkukutsumiseta PS §-s 67 nimetatud päeval. Erandiks on Riigikogu uue koosseisu esimene istungjärk. See võib alata – Riigikogu korraliste valimiste järel algabki – teistsugusel ajal ning selle esimeseks istungiks kutsub Riigikogu kokku Vabariigi President (vt PS § 66). Korraline istungjärk võib lõppeda enne põhiseaduses ettenähtud päeva juhul, kui toimuvad Riigikogu korralised või erakorralised valimised. Peale selle erandjuhu ei ole ühelgi organil õigust Riigikogu korralist istungjärku lõpetada.
Riigikogu korraliste istungjärkude vahelisele ajale langeb Riigikogu istungite jõuluvaheaeg (detsembrikuu kolmandast reedest jaanuari teise esmaspäevani) ja Riigikogu istungite suvevaheaeg (juunikuu kolmandast reedest septembri teise esmaspäevani), mil korraliselt Riigikogu istungeid ei toimu. See aga ei tähenda, et tööd Riigikogus ei toimu: Riigikogu võib koguneda erakorraliseks istungjärguks, samuti võivad koguneda juhatus, komisjonid ja fraktsioonid.
Korralise istungjärgu kestel Riigikogu istungite toimumise aja ja kestuse, samuti Riigikogu organite tööaja sätestab Riigikogu oma enesekorraldusõiguse alusel.
Korraliste istungjärkude puhul eristab RKKTS järgmisi mõisteid: “täiskogu töönädal”, “korraline istung”, “täiendav istung” ja “täiskogu töötsükkel”.
Täiskogu töönädal on nädal, millal toimuvad Riigikogu korralised istungid. Kolm üksteisele järgnevat täiskogu töönädalat moodustavad Riigikogu täiskogu töötsükli. Töötsüklile järgnev nädal on ette nähtud Riigikogu liikmete tööks valijatega, Riigikogu, fraktsiooni ja komisjoni antud ülesannete täitmiseks ning muude Riigikogu liikme kohustuste täitmiseks (RKKTS § 46). Riigikogu korralisi istungeid sel nädalal ei toimu.
RKKTS kehtestab Riigikogu töö ajagraafiku. Ajagraafik määrab kindlaks selle, millisel päeval ja kellaajal toimub fraktsioonide ja komisjonide töö, millal toimuvad täiskogu korralised istungid, millal vastatakse Riigikogu liikmete arupärimistele ja millal on Riigikogu liikmete vaba mikrofon; ning aja, mis on ette nähtud tööks valijatega, Riigikogu, fraktsiooni ja komisjoni antud ülesannete või Riigikogu liikme muude kohustuste täitmiseks.
Täiendavad istungid võivad toimuda väljaspool RKKTS-ga sätestatud töö ajagraafikut. Täiendava istungi toimumise otsustab ning selle päevakorra valmistab ette Riigikogu juhatus. Täiendava istungi kutsub kokku Riigikogu esimees. Kokkukutsumisest teatab Riigikogu esimees Riigikogu liikmetele massiteabevahendite kaudu vähemalt kolm päeva enne täiendava istungi toimumist. Kaalukate põhjuste olemasolu korral võib etteteatamise aeg olla lühem (RKKTS § 49).
Täiskogu töötab korralisel istungjärgul täiskogu töönädala päevakorra järgi. Päevakorra projekti koostab Riigikogu juhatus ja kinnitab täiskogu oma töönädala esimesel istungil. Päevakord määrab kindlaks küsimuste arutamise järjekorra (RKKTS §-d 53 ja 55). RKKTS § 56 loetleb ammendavalt küsimused, millega võib täiskogu töönädala või täiendava istungi päevakorda pärast selle kinnitamist täiendada. Tegemist on küsimustega, mis vajavad kiiret lahendamist (nt peaministrikandidaadile valitsuse moodustamiseks volituste andmise otsustamine, erakorralise seisukorra väljakuulutamine, nõusoleku andmine kriminaalvastutusele võtmiseks jt).


1. KeÜS § 54 esmaseks eesmärgiks on loa andjale selgete aluste ja juhiste andmine keskkonnalubades lubatavate heitkoguste (emissiooniväärtuste) määramiseks sõltumata sellest, milliseid heitkoguseid tulevane käitaja loataotluse kohaselt väljutada soovib. Loa andja peaks heitkoguste määramisel lähtuma ühelt poolt õigustloovates aktides kindlaks määratud keskkonna kvaliteedi piirväärtustest (nt välisõhu saastatuse taseme piirväärtusest) ning teiselt poolt kavandatud tegevuskoha keskkonnaseisundist (nt välisõhu tegelikust saastatuse tasemest). Viimase väljaselgitamiseks võib mõningatel juhtudel olla vajalik seireandmete kogumine või analüüs. Suhteliselt madala saastekoormuse puhul võib samas olla piisav ka teadaolevatest emissioonidest lähtuvate arvutuslike vms meetodite kasutamine.
2. Lubatud heitkogus tähendab loas kindlaks määratavat saasteaine kogust (tonnides, liitrites vms massi- või mahuühikutes). Lubatud heitkogus on seega heite piirväärtuse (KeÜS § 7 lg 2) üks alaliike. On oluline silmas pidada, et heite piirväärtus hõlmab lisaks heitkogusele ka nt saasteainete kontsentratsiooni põletusseadmetest väljuvates gaasides või käitisest väljutatavas reovees. Selline vahetegu ei oma samas põhimõttelist tähendust, kuna loa andmisel tuleb arvestada ka heite piirväärtustega, mis ei ole väljendatud koguseliselt. Juhul kui tegevusega kaasneks keskkonna kvaliteedi piirväärtuse ületamine, tuleks KeÜS § 52 lg 1 p 8 kohaselt reeglina keskkonnaloa andmisest keelduda.
3. Lubatud heitkoguste sidumine keskkonna kvaliteedi piirväärtustega aitab realiseerida vältimispõhimõtet ning igaühe õigust tervise- ja heaoluvajadustele vastavale keskkonnale. Juhul kui keskkonnaloa andmisel ei arvestataks keskkonna kvaliteedi piirväärtustega ning see tooks kaasa vastavate piirväärtuste ületamise, kujutaks see endast ühelt poolt olulist keskkonnahäiringut, mille tekkimise piisavat tõenäosust (ehk keskkonnaohtu) tuleb haldusorganitel KeÜS §-s 10 sätestatud vältimispõhimõtte kohaselt üldjuhul vältida. Teisalt oleks KeÜS § 23 lõike 4 kohaselt tegemist olukorraga, kus keskkond isikute tervise- ja heaoluvajadustele eelduslikult ei vasta. Vastava keskkonnaga puutumust omavatel isikutel oleks õigus luba kohtus vaidlustada või nõuda haldusorganitelt muude mõistlike meetmete võtmist (sh loa muutmist või kehtetuks tunnistamist).
4. Lisaks sellele, et haldusorgan võib antud sättele tuginedes vajadusel määrata keskkonnaloas käitaja poolt soovitust madalamad heitkogused, on haldusorganil õigus vastavalt KeÜS § 52 lg 1 p-s 8 ja lõikes 2 toodud tingimustele loa andmisest ka keelduda.
5. Praktikas võib vaidlusi tekitada küsimus, kas loa andjal on õigus piirata keskkonnaloas heitkoguseid vaid selliselt, et keskkonna kvaliteedi piirväärtused oleksid (teoreetiliselt) täpselt tagatud või võib loa andja heitkoguste piiramisel arvestada nö eksimusvaruga. Vastavalt KeÜS §-s 10 sätestatud vältimispõhimõttele on haldusorganid kohustatud vältima ka keskkonna kvaliteedi piirväärtuste ületamise piisavat tõenäosust. Seega on haldusorganil volitus sätestada keskkonnalubades heitkogused keskkonna kvaliteedi piirväärtusi silmas pidades teatava varuga. Kui suur vastav väärtus täpselt on, sõltub konkreetse üksikjuhtumi asjaoludest. Tähendust võivad seejuures omada näiteks nii heite poolt mõjutatavate isikute arv, ümbritseva looduskeskkonna tundlikkus heite suhtes kui ka teiste keskkonna kvaliteedi piirväärtust mõjutavate saasteallikate iseloom (paiksed või liikuvad, lubade alusel tegutsevad või mitte).
6. Sarnaselt keskkonnalubadega on haldusorganil ka keskkonnakomplekslubade osas õigus reguleerida loas käitajate heitkoguseid kui heite piirväärtuse alaliiki. THS § 41 lg 2 p 7 kohaselt määratakse kompleksloas heite piirväärtused, nende asemel määratavad võrdväärsed parameetrid või tehnilised meetmed. Vastavalt THS § 44 lg-le 1 peaksid piirväärtused, parameetrid või meetmed põhinema parimal võimalikult tehnikal, mida on kirjeldatud PVT-järeldustes ning mis võib hõlmata ka heitkoguseid. Kui heitkoguseid ei ole PVT-järeldustes kindlaks määratud või ei ole need keskkonna kvaliteedi piirväärtuste tagamiseks piisavad, võib loa andja THS § 41 lg 4 kohaselt kohustada käitajat lisaabinõude võtmiseks. Seega on ka komplekslubade menetluses heitkoguste määramisel lähtekohaks keskkonna kvaliteedi piirväärtused.


Väärteomenetluse seadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 31.05.2018, 1
21.05.2018 otsus nr 253
§ 1. Väärteomenetluse seadustiku muutmine
1) paragrahvi 18 lõike 1 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
„(11) Menetlusaluseks isikuks ei loeta:
1) sõiduki omanikku ega vastutavat kasutajat, kellele saadetakse trahviteade kirjalikus hoiatamismenetluses;
2) lühimenetlusele allutatud isikut.”;
3) paragrahvi 543 lõikes 5 asendatakse sõna „viie” sõnaga „kümne”;
4) seadustiku 10. peatükki täiendatakse 12. jaoga järgmises sõnastuses:
§ 548. Lühimenetluse kohaldamine
(1) Väärteomenetluse alustamisel kohaldab kohtuväline menetleja seaduses sätestatud juhtudel lühimenetlust ja määrab väärteo tunnustega teo toimepannud isikule mõjutustrahvi. Lühimenetluse kohaldamine ei ole kohustuslik, kui:
1) esinevad asjaolud, mis ei võimalda lühimenetlust lõpule viia kohapeal;
2) lühimenetlusele allutatud isik soovib vaidlustada väärteo tunnustega teo toimepanemise.
(2) Lühimenetlust ei kohaldata, kui:
1) sama teo kohta alustatakse kirjalikku hoiatamismenetlust;
2) lühimenetluse aluseks olevas väärteo tunnustega teos esinevad eri väärteokoosseisude tunnused ja nendest vähemalt ühe kohta alustatakse üld- või kiirmenetlust;
3) seadus näeb väärteo eest põhikaristusena ette eriõiguse äravõtmise, aresti või lisakaristuse kohaldamise.
(3) Lühimenetluse kohaldamise korral vähemalt neljateist-, kuid alla kaheksateistaastase isiku suhtes teavitatakse sellest viivitamata tema seaduslikku esindajat.
(4) Mõjutustrahvi maksimaalmäär on 80 eurot. Mõjutustrahvi määr väärteo eest kehtestatakse seadusega. Mõjutustrahvi määramise korral vähemalt neljateist-, kuid alla kaheksateistaastasele isikule jagatakse seaduses sätestatud mõjutustrahvi määr kahega.
(5) Lühimenetlusele allutatud isikule mõjutustrahvi kohaldamisel lähtutakse karistusseadustiku § 63 lõigetes 1 ja 3 sätestatust.
(6) Lühimenetluses määratav mõjutustrahv ei ole süüteo eest kohaldatav karistus, seda ei kanta karistusregistrisse ja sellele ei või tugineda süüteo korduvuse arvestamisel ega muude süüteo eest ette nähtud õigusjärelmite kohaldamisel.
(7) Lühimenetluse kohaldamisel teeb kohtuväline menetleja järgmised toimingud:
1) selgitab lühimenetlusele allutatud isikule käesoleva paragrahvi lõikes 8 nimetatud õigusi;
2) selgitab lühimenetlusele allutatud isikule, millist väärteoasja tema suhtes menetletakse, ja lühimenetluse kohaldamise erisusi käesoleva seadustiku § 549 lõike 2 kohaselt;
3) koostab käesoleva seadustiku §-s 549 nimetatud lühimenetluse otsuse.
(8) Lühimenetlusele allutatud isikul on õigus:
2) tutvuda riikliku järelevalve käigus tehtud salvestisega;
3) anda väärteo asjaolude kohta selgitusi;
4) vaidlustada lühimenetluse otsus käesolevas seadustikus sätestatud korras.
(9) Lühimenetluse kohaldamisel võib kohtuväline menetleja jätta tõendi vormistamata ja märkida lühimenetluse otsusesse üksnes tõendiallika.
§ 549. Lühimenetluse otsus
(1) Lühimenetlusele allutatud isikule mõjutustrahvi määramise kohta koostab kohtuväline menetleja lühimenetluse otsuse, milles märgitakse:
2) kohtuvälise menetleja nimetus ja aadress;
4) lühimenetlusele allutatud isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood ning elukoha aadress, välismaalase ja isikukoodita isiku puhul sünniaeg ja -koht, kodakondsus ning elukoha aadress;
5) teave selle kohta, et lühimenetlusele allutatud isikule on selgitatud tema käesoleva seadustiku § 548 lõikes 8 nimetatud õigusi;
7) väärteo kvalifikatsioon: seaduse nimetus, paragrahv, lõige ja punkt ning vajaduse korral väärteo koosseisualternatiiv, lühikirjeldus või rikutud õigusnorm;
8) väärteo toimepanemist kinnitavad tõendid või tõendiallikad;
9) mõjutustrahvi määramise alus;
10) mõjutustrahvi määr.
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud andmetele märgitakse lühimenetluse otsuses:
1) selgitus selle kohta, et lühimenetluses määratav mõjutustrahv ei ole süüteo eest kohaldatav karistus, seda ei kanta karistusregistrisse ja sellele ei või tugineda süüteo korduvuse arvestamisel ega muude süüteo eest ette nähtud õigusjärelmite kohaldamisel;
2) teave selle kohta, et mõjutustrahvi peab tasuma 15 päeva jooksul lühimenetluse otsuse kättesaamisest arvates ja pärast selle tähtaja möödumist muutub mõjutustrahv sundtäidetavaks;
3) selle arvelduskonto andmed, millele mõjutustrahv tuleb kanda: panga nimi, konto valdaja, viitenumber ja kontonumber;
4) teave selle kohta, et lühimenetlusele allutatud isikul või tema esindajal on 15 päeva jooksul lühimenetluse otsuse kättesaamisest arvates õigus see vaidlustada, esitades kaebuse kohtuvälisele menetlejale, samuti teave, et kaebuse esitamisel lühimenetluse otsus ei jõustu, vaid väärteomenetlus uuendatakse kiir- või üldmenetluse korras, ning teave, et uuendatud menetluses ei ole kohtuvälisele menetlejale lühimenetluse otsuses märgitud väärteo kvalifikatsioon ega mõjutustrahvi määr siduvad;
5) teave selle kohta, et lühimenetlusele allutatud isiku nõusolekul talle lühimenetluse otsuse elektrooniline edastamine ei muuda käesoleva lõike punktides 2 ja 4 sätestatud tähtaegu.
(3) Lühimenetlusele allutatud isikule selgitatakse lühimenetluse otsuse kätteandmisel, et otsuse kaebetähtaeg algab selle kätteandmise kuupäevast.
(4) Lühimenetluse otsuse allkirjastab selle koostanud kohtuvälise menetleja ametnik.
(5) Lühimenetluse otsus koostatakse kahes identses eksemplaris, millest esimene antakse lühimenetlusele allutatud isikule kätte kohe pärast otsuse allakirjutamist otsuse teisele eksemplarile antava allkirja vastu. Lühimenetlusele allutatud isiku nõusolekul saadetakse talle lühimenetluse otsuse koopia e-posti aadressil. Lühimenetluse otsuse koopia saatmine ei muuda käesoleva seadustiku §-des 5410 ja 5411 sätestatud tähtaegu.
(6) Kui lühimenetlusele allutatud isik keeldub lühimenetluse otsuse kättesaamise kohta allkirja andmast, teeb kohtuvälise menetleja ametnik nimetatud otsusele selle kohta märkuse, andes ka oma allkirja ja märkides ametinimetuse. Sel juhul loetakse, et lühimenetlusele allutatud isik on lühimenetluse otsuse kätte saanud selle vastuvõtmisest keeldumise päeval.
(7) Lühimenetlusele allutatud isiku nõusolekul võib kohtuväline menetleja jätta lühimenetluse otsuse käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 sätestatud korras koostamata ja allkirjastamata ning koostada ja edastada selle nimetatud isikule vaid elektrooniliselt. Lühimenetlusele allutatud isiku nõusolekut otsuse elektroonilise koostamise ja edastamisega kinnitab tema tehtud elektrooniline märge. Lühimenetluse otsuse koostanud kohtuvälise menetleja ametnik lisab sellele enda elektroonilise märke. Otsus edastatakse lühimenetlusele allutatud isikule viivitamata.
(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 7 sätestatud korras lühimenetluse otsuse koostamise korral loetakse, et lühimenetlusele allutatud isik on otsuse kätte saanud, kui ta on teinud sellele elektroonilise märke.
(9) Lühimenetluse otsuse koostamine lõpetab väärteomenetluse. Kohtuväline menetleja uuendab väärteomenetluse käesoleva seadustiku § 5412 lõikes 1 sätestatu kohaselt.
§ 5410. Mõjutustrahvi tasumine ja täitmisele pööramine
(1) Mõjutustrahv tasutakse lühimenetluse otsuses märgitud arvelduskontole 15 päeva jooksul otsuse kättesaamisest arvates. Mõjutustrahv loetakse õigeks ajaks tasutuks, kui see on maksmise tähtpäevaks laekunud lühimenetluse otsuses märgitud arvelduskontole.
(2) Kui lühimenetlusele allutatud isik ei ole lühimenetluse otsust vaidlustanud, kuid on jätnud mõjutustrahvi tähtpäevaks tasumata, esitab kohtuväline menetleja jõustunud lühimenetluse otsuse kümne päeva jooksul sundtäitmiseks kohtutäiturile.
(3) Kui lühimenetluse otsus on jõustunud, ei tohi lühimenetlusele allutatud isikut sama teo eest väärteo korras karistada.
§ 5411. Lühimenetluse otsuse vaidlustamine
(1) Kui lühimenetlusele allutatud isik ei nõustu lühimenetluse otsusega, on tal õigus otsus vaidlustada 15 päeva jooksul selle kättesaamisest arvates. Selleks peab ta esitama kaebuse lühimenetluse otsuse koostanud kohtuvälisele menetlejale. Kaebuse esitamise korral lühimenetluse otsus ei jõustu.
(2) Kaebus esitatakse kirjalikult ja selles märgitakse:
1) lühimenetluse otsuse koostanud kohtuvälise menetleja nimetus ja aadress;
2) lühimenetlusele allutatud isiku ees- ja perekonnanimi, elukoha aadress, telefoninumber ning e-posti aadress;
3) esindaja olemasolu korral lühimenetlusele allutatud isiku esindaja ees- ja perekonnanimi, asukoha aadress, telefoninumber, e-posti aadress ning volikiri;
4) lühimenetluse otsuse number ja kuupäev ning asjaolu, et lühimenetlusele allutatud isik ei nõustu lühimenetluse otsusega.
(3) Kaebuse allkirjastab selle esitaja.
§ 5412. Kaebuse lahendamine kohtuvälise menetleja poolt
(1) Kui lühimenetlusele allutatud isik on vaidlustanud lühimenetluse otsuse, uuendab kohtuväline menetleja määrusega või menetlustoiminguga väärteomenetluse üldmenetluse või kiirmenetluse korras. Kohtuväline menetleja võib jätta väärteomenetluse uuendamata ning koostada määruse lühimenetluse otsuse tühistamise ja väärteomenetluse uuendamata jätmise kohta, kui esineb käesoleva seadustiku § 29 lõikes 1 sätestatud asjaolu.
(2) Kui lühimenetlusele allutatud isiku kaebus ei vasta käesoleva seadustiku § 5411 lõikes 2 sätestatud nõuetele, teeb kohtuväline menetleja kaebuse käiguta jätmise kohta määruse ja annab kaebuse esitajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.
(3) Kohtuväline menetleja jätab kaebuse läbi vaatamata ning tagastab selle määrusega, kui:
1) kaebus on esitatud pärast käesoleva seadustiku § 5411 lõikes 1 sätestatud tähtaja möödumist ja tähtaja ennistamise taotlust ei ole esitatud või kohtuväline menetleja on jätnud tähtaja ennistamata;
2) kaebuse esitanud lühimenetlusele allutatud isik ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 2 ette nähtud korras määratud tähtaja jooksul kõrvaldanud kaebuses esinenud puudusi;
3) kaebuse on esitanud isik, kellel käesoleva seadustiku § 5411 lõike 1 järgi ei ole õigust kaebust esitada.
(4) Kohtuväline menetleja saadab käesoleva paragrahvi lõikes 1, 2 või 3 nimetatud määruse koopia kaebuses märgitud isiku elukoha aadressil lihtkirjaga või lühimenetluse otsuses või kaebuses märgitud e-posti aadressil.
(5) Uuendatud menetluses ei ole kohtuvälisele menetlejale lühimenetluse otsuses märgitud väärteo kvalifikatsioon ega mõjutustrahvi määr siduvad.
(6) Lühimenetluse otsuse koostanud kohtuvälise menetleja ametnik ei tohi osaleda uuendatud menetluses kohtuvälise menetlejana. Uuendatud menetluses võib kohtuvälise menetleja ametnik, kes on vahetult tajunud väärteo tehiolusid ja koostanud lühimenetluse otsuse, osaleda tunnistajana tema tajutud faktiliste asjaolude kohta.”;
5) paragrahv 2121 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 2121. Hoiatustrahvi ja mõjutustrahvi laekumine
Hoiatustrahv ja mõjutustrahv kantakse riigieelarvesse. Kui hoiatustrahvi või mõjutustrahvi määranud kohtuväline menetleja on valla- või linnavalitsus, kantakse hoiatustrahv või mõjutustrahv otsuse teinud kohaliku omavalitsuse eelarvesse.”;
6) seadustikku täiendatakse §-ga 2125 järgmises sõnastuses:
„§ 2125. Seadustiku 10. peatüki 12. jao kohaldamise erisused
Käesoleva seadustiku 10. peatüki 12. jagu ei kohaldata enne selle jõustumist alustatud väärteomenetluste suhtes.”.
Liikluskindlustuse seadust täiendatakse §-ga 811 järgmises sõnastuses:
„§ 811. Lühimenetluses menetletavad väärteod ja kohaldatavad mõjutustrahvi määrad
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud väärteo korral määratakse mõjutustrahv suurusega 80 eurot.”.
1) paragrahvi 231 tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõigetega 2 ja 3 järgmises sõnastuses:
„(2) Sama teo eest, kui sellega on tekitatud liiklusoht, –
karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut või sõiduki juhtimisõiguse äravõtmisega kuni kaheteistkümne kuuni.
(3) Kohus või kohtuväline menetleja võib kohaldada käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud süüteo eest lisakaristusena sõiduki juhtimisõiguse äravõtmist ühest kuust kuni kuue kuuni.”;
2) paragrahvid 239 ja 2391 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 239. Turvavöö nõuetekohaselt kinnitamata jätmine
Turvavöö nõuetekohaselt kinnitamata jätmise eest sõidukijuhi või sõitja poolt –
§ 2391. Motokiivri kasutamise nõuete rikkumine
Motokiivri kasutamise nõuete rikkumise eest sõidukijuhi või sõitja poolt –
karistatakse rahatrahviga kuni 50 trahviühikut.”;
3) paragrahvi 262 punktis 3 asendatakse arv „64” arvuga „40”;
4) paragrahvi 262 punktis 4 asendatakse arv „96” arvuga „40”;
5) paragrahvi 262 punktides 6 ja 7 asendatakse arv „25” arvuga „80”;
6) seadust täiendatakse §-ga 2621 järgmises sõnastuses:
„§ 2621. Lühimenetluses menetletavad väärteod ja kohaldatava mõjutustrahvi määrad
(1) Kohtuväline menetleja kohaldab väärteomenetluse alustamisel lühimenetlust käesoleva seaduse §-des 203 ja 206, § 207 lõikes 1, § 221 lõikes 1, § 222 lõikes 1, § 227 lõikes 1, § 230 lõikes 1, § 231 lõikes 1, §-des 232, 239, 2391 ja 241, § 242 lõikes 1, § 259 lõikes 1 ning §-des 2618 ja 2619 sätestatud väärteokoosseisude korral. Lühimenetlust ei kohaldata käesoleva seaduse § 259 lõikes 1 sätestatud väärteokoosseisu korral, kui on rikutud § 69 lõikes 1 sätestatud nõuet.
(2) Lühimenetluses kohaldatakse mõjutustrahvi järgmiselt:
1) käesoleva seaduse §-s 203, § 207 lõikes 1, § 230 lõikes 1, § 231 lõikes 1 ning §-des 232 ja 2618 sätestatud väärtegude korral määratakse mõjutustrahv suurusega 80 eurot;
2) käesoleva seaduse § 221 lõikes 1, § 222 lõikes 1, §-des 239 ja 2391, § 241 lõikes 2 ja §-s 2619 sätestatud väärtegude korral määratakse mõjutustrahv suurusega 40 eurot;
3) käesoleva seaduse §-s 206, § 241 lõikes 1, § 242 lõikes 1 ja § 259 lõikes 1 sätestatud väärtegude korral määratakse mõjutustrahv suurusega 20 eurot;
4) käesoleva seaduse § 227 lõikes 1 sätestatud väärteo korral määratakse mõjutustrahv, mille suurus eurodes saadakse lubatud suurimat sõidukiirust ületatud kilomeetrite arvu korrutamisel arvuga 3.”.
§ 4. Tubakaseaduse muutmine
Tubakaseadust täiendatakse §-ga 501 järgmises sõnastuses:
„§ 501. Lühimenetluses menetletavad väärteod ja kohaldatavad mõjutustrahvi määrad
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud väärteo korral määratakse mõjutustrahv suurusega 20 eurot.”.
§ 5. Tuleohutuse seaduse muutmine
Tuleohutuse seadust täiendatakse §-ga 561 järgmises sõnastuses:
„§ 561. Lühimenetluses menetletavad väärteod ja kohaldatavad mõjutustrahvi määrad
(2) Käesoleva seaduse § 44 lõikes 1 ja § 50 lõikes 1 sätestatud väärteo korral määratakse mõjutustrahv suurusega 40 eurot.”.
Täitemenetluse seadustiku § 2 lõike 1 punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„9) kohtuvälise menetleja otsus ja määrus väärteo eest karistusena määratud rahatrahvi, samuti kirjalikus hoiatamismenetluses määratud hoiatustrahvi, lühimenetluses määratud mõjutustrahvi, väärteomenetluse kulude ja muude avalik-õiguslike rahaliste sissenõuete kohta;”.
§ 7. Ühistranspordiseaduse muutmine
Ühistranspordiseadust täiendatakse §-ga 942 järgmises sõnastuses:
„§ 942. Lühimenetluses menetletavad väärteod ja kohaldatavad mõjutustrahvi määrad


Sony E3 2017 – vaatame kiirelt üle, mis on tulemas! | VideoGamers.eu
21/06/2017 Videogamers.eu
Sony E3 etteaste ei toonud erilisi üllatusi, kuid näitas uut asjade kohta, mida juba ootame. Ütlen üle, et Sony jaoks ei ole E3 eriliselt oluline sündmus, sest nende kalender on sätitud Tokyo GameShow ja Playstation Experience järgi. Need kaks kohta on alati olnud need, kus Sony näitab, mis neil on pakkuda. E3 puhul näidatakse mänge, mis on tulemas järgmise aasta jooksul. Selline muster jätkus neil ka seekord, seega ei olnud sõnagi “The Last of Us 2” ega “Bloodbourne 2” kohta. Vaatame lähemalt ja lühidalt üle, mis on tulemas.
Uncharted 4 eraldiseisev DLC hakkab võtma täiesti omaette mängu mõõtmeid. Uus trailer näitas mängust rohkem ning seekord on ka omajagu reaalset gameplay materjali. Caludia Black tuleb PS4 konsoolidele juba 22. augustil.
2017 aasta üks vaieldamatult parimaid ja ilusamaid mänge saab DLC nimega “The Frozen Wilds“. Teame, et saabub juba see aasta, see on pikk ning pidavat täiendama juba niigi täiuslikku narratiivi.
Näidati pikemat videomaterjali Sony Bend poolt tehtavale zombimärulile “Days Gone“. Midagi suurt ja uut ei näidatud, vaid lihtsalt saime teada, et ajuteda zombisid saab kasutada enda kasuks. Ilmub 29. detsember 2017.
Suur uudis on kindlasti see, et “Monster Hunter World” on tulemas konsoolidele ja hilisemal ajal ka PC peale. Sellest tuleb üks järgmise aasta populaarsemaid mänge, seega pange vaim valmis! Ilmub 2018 aasta esimeses pooles PS4, XB1 peale.
Üks E3 suuremaid uudiseid oli “Shadow Of The Colossus” remake. Tegemist on täiesti uuesti tehtud versiooniga, sest HD remake oli juba PS3 peal olemas. Tänapäevased graafilised võimalused sedavõrd kuulsa kultusklassiga on garanteeritud hitt. Ilmub järgmise aasta alguses.
Uus videomaterjal järgmise COD mängu kohta. Näeb välja nagu “Battlefield 1“, kuid inimesed ootavad seda ja on põnevil. Ilmub 3. novembril PS4, XB1 ja PC peale.
60 aastat enne sündmuseid mängus “Until Dawn“, viib “The Inpatient” mängijad Blackwoodi sanatooriumisse. Tegemist on PSVR mänguga, mis kasutab “Until Dawn” mängus olnud mineviku sündmuseid, et luua õudne olevik. Ilmumise aeg ei ole teada.
Kosmoselaev maandub võõrale planeedile ning laevast väljuv tegelane asub avastama võõrast ja ohtlikku keskkonda. Tegemist on PSVR mänguga, mille arendajaks on Gamethrust (Gamestopi tütarettevõte). Ilmumisaeg ei ole teada.
PSVR mäng, mille tegevus leiab aset modernses Ida-Euroopa linnas. Meeskond jääb lõksu keset konflikti, kui kohalik president on tapetud ning peavad ellu jääma. Mäng kasutab ka PSVR Aim juhtpulti, seega tõotab tulla midagi head. Ilmumisaeg ei ole teada.
Inimesed naersid kui kuulsid, et suur osa Final Fantasy XV kogemusest on kalapüük. Hiljem selgus, et see on mängu üks populaarsemaid funktsioone. Siiski pean ülema, et on äärmiselt veider kujutada ette maailma, kus Square Enix kuulutab välja Final Fantasy VR mängu, mille ainukene tegevus on kalapüük. Väga veider. Ilmub selle aasta jooksul.
Ülekaalukalt kõgie parem PSVR mäng, mida esitleti, kuid rahvas saalis jäi täiesti külmaks. Hetkel ainult PSVR peal ilmuv mäng näeb ilus välja, hea emotsiooniga ja mõnusalt voolav. Ootan seda VR kogemust kõge enam. Ilmumisaeg ei ole teada.
Peaaegu aasta aega pole olnud kuulda midagi uut, siis seekord sai pikema video ning kinnitati ära, et Kratos on isaks saanud ning proovib enda poega kasvatada. Kratos on kolinud uute jumalate territooriumile – Skandinaavia. Järgmise aasta alguses ilmuv mäng on potentsiaalne aasta mängu kanditaat.
David Cage’i järgmine teos näeb suurepärane välja ning uus videomaterjal näitab, et mängija võtab endale androidi rolli, kes juhib mässu inimeste vastu. Ilmumisaeg ei ole teada.
Insomniaci uus Ämblikeem näeb suurepärane välja ja selgelt mõjutatud Arkham seeria mängudest (Rocksteady poolt tehtud). Video näitab erinevaid viise, kuidas vastaseid maha võtta ning vihjab külaliskaraktereid, kuid olen skeptiline. Minevikus on olnud palju Spider-Man mänge, mis näevad head välja kuni momendini, kui reaalselt mängima hakkab. Ilmub 2018 PS4 peale.
Mida veel räägiti – “Undertale” tuleb PS4 ja PSVita peale, näidati uut “Destiny 2” trailerit ning saime teada, et “Marvel vs Capcom Infintite” ilmub 9. septembril. Sellega Sony ka suht lõpetas. Siin nimekirjas on palju järgmise ja ka veel sellee asta hitte, seega on mida mängida ja oodata.
Artikkel Playstation/PSN Uudis Uued mängud Varia Varia Video VR
Bravo Team Call of Duty: World War II Days Gone Destiny 2 Detroit: Become Human God of War Horizon Zero Dawn Horizon: Zero Dawn - The Frozen Wilds Marvel vs Capcom Infintite Marvel's Spider-Man Monster Hunter World Monster of the Deep: Final Fantasy XV Moss Shadow Of The Colossus Star Child The Inpatient Uncharted: Lost Legacy Undertale Until Dawn


Tööstuse digitaliseerimise ja automatiseerimise toetus – Riigi Teataja
Tööstuse digitaliseerimise ja automatiseerimise toetus - sisukord
§ 1 Toetuse eesmärk ja oodatav tulemus
§ 4 Toetuse sihtrühm
§ 5 Toetuse rakendamine
§ 6 Toetuse määr ja maksimaalne toetussumma
§ 7 Toetatavad tegevused ja kulude abikõlblikkus
§ 11 Taotluste menetlemine ja rahuldamine ning rahuldamata jätmine
§ 12 Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
4 Aruannete esitamine, toetuse väljamaksmine, toetuse saaja ning Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse õigused ja kohustused ning toetuse tagastamise alused
§ 19 Toetuse tagastamine
RT I, 12.09.2018, 4
Vastu võetud 10.09.2018 nr 52
§ 1. Toetuse eesmärk ja oodatav tulemus
(1) Toetuse eesmärk on toetada töötleva tööstuse ja mäetööstuse digitaliseerimise ja automatiseerimise diagnostika koostamist.
(2) Toetuse tulemusel kasvab toetust saanud ettevõtja digitaliseerimis- ja automatiseerimisalane teadlikkus.
(3) Määrus panustab kooskõlas riigieelarve seaduse §-ga 80 heaks kiidetud „Eesti ettevõtluse kasvustrateegia 2014–2020” alaeesmärki „Eesti ettevõtted toodavad efektiivselt kõrge lisandväärtusega tooteid ja pakuvad innovaatilisi teenuseid”.
Määruse alusel antav toetus on vähese tähtsusega abi, mille andmisel järgitakse komisjoni määruses (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8) (edaspidi VTA määrus), ning konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut.
(1) Digitaliseerimine käesoleva määruse tähenduses on digitaalsete tehnoloogiate kasutuselevõtt töötleva tööstuse ja mäetööstuse ettevõtjas.
(2) Automatiseerimine käesoleva määruse tähenduses on tehnoloogiate kasutuselevõtt, mis vähendab inimsekkumise vajadust töötleva tööstuse ja mäetööstuse ettevõtjas.
(3) Töötleva tööstuse ja mäetööstuse digitaliseerimise ja automatiseerimise diagnostika (edaspidi digidiagnostika) käesoleva määruse tähenduses hõlmab ülevaadet digitaliseerimise ja automatiseerimise kasutusest ja nende protsesside toimivusest, hinnangut digitaliseerimis- ja automatiseerimisalastest parandustegevustest ja nende tegevuste soovituslikku ajakava ning hinnangut tegevuste maksumusele, tegevuste tasuvusajale ja mõjule ettevõtja majandusnäitajatele.
(4) Projekt käesoleva määruse tähenduses on tegevus või tegevuste kogum, mille elluviimiseks toetust taotletakse.
§ 4. Toetuse sihtrühm
Määrust kohaldatakse ettevõtjale, kelle põhitegevus vastab Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori (EMTAK) koodile mäetööstus (EMTAK 2008 jagu B) või koodile töötlev tööstus (EMTAK 2008 jagu C).
§ 5. Toetuse rakendamine
§ 6. Toetuse määr ja maksimaalne toetussumma
(1) Toetuse maksimaalne suurus ettevõtja kohta:
1) ettevõtjal, kelle toetuse taotlemisele eelneva majandusaasta müügitulu on kuni 1 miljon eurot, on kuni 5000 eurot;
2) ettevõtjal, kelle toetuse taotlemisele eelneva majandusaasta müügitulu on 1 kuni 5 miljonit eurot, on kuni 10 000 eurot;
3) ettevõtjal, kelle toetuse taotlemisele eelneva majandusaasta müügitulu on vähemalt 5 miljonit eurot, on kuni 15 000 eurot.
(2) Taotleja omafinantseering peab moodustama 30 protsenti projekti abikõlblikest kuludest ja toetuse määr on 70 protsenti abikõlblikest kuludest.
(3) Omafinantseeringu hulka arvatakse toetuse saaja tegevused, mille kulud on abikõlblikud.
(4) Taotlejale kolme järjestikuse majandusaasta jooksul antud vähese tähtsusega abi koos toetusega ei tohi ületada 200 000 eurot ühe ettevõtja kohta. Üheks ettevõtjaks loetakse VTA määruse artikli 2 lõikes 2 nimetatud ettevõtjat ja temaga seotud ettevõtjaid. Abi kumuleerimisel võetakse arvesse VTA määruse artiklis 5 sätestatut.
(5) Juhul kui taotleja on saanud vähese tähtsusega abi komisjoni määruse (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.4.2012, lk 8–13) alusel, ei tohi talle jooksva majandusaasta ja sellele vahetult eelneva kahe majandusaasta jooksul VTA määruse alusel antud vähese tähtsusega abi koos määruse alusel taotletava toetusega ületada 500 000 eurot.
(6) Kui toetust taotletakse suuremas summas, kui taotleja on vähese tähtsusega abina õigustatud saama, vähendatakse taotleja nõusolekul toetuse summat vähese tähtsusega abi ülemmäärani. Kui taotleja vähendamisega ei nõustu, teeb Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(7) Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus teavitab taotlejat taotluse rahuldamise otsuses vähese tähtsusega abi andmisest.
§ 7. Toetatavad tegevused ja kulude abikõlblikkus
(1) Määrusega toetatav tegevus on ettevõtja juures digidiagnostika läbiviimine, mis panustab §-s 1 nimetatud eesmärki ja tulemusse ning sisaldab:
1) ülevaadet kitsaskohtadest ettevõtja strateegilises juhtimises ja ärimudelis, tootmise planeerimise ning inimressursi, kvaliteedisüsteemi ja tootearenduse juhtimises, hankeprotsessis, tarneprotsessis, toote ning pooltoote ja tooraine tagastamise ning järelteeninduse protsessides;
2) hinnangut punktis 1 nimetatud valdkondade kitsakohtade lahendamise prioriteetsusele;
3) hinnangut punktis 1 nimetatud valdkondade kitsakohtade digitaliseerimise ja automatiseerimise lahenduste maksumusele;
4) hinnangut punktis 1 nimetatud valdkondade kitsakohtade väljapakutud lahenduste tasuvusajale ja mõjule ettevõtja majandustulemustele.
(2) Abikõlblik on äriühingult turutingimustel sisseostetud nõustamisteenuse ja digidiagnostika läbiviimise kulu, mis on vajalik lõikes 1 nimetatud tegevuste elluviimiseks.
(3) Toetatava tegevuse elluviimise koht on Eesti. Digidiagnostika peab olema koostatud eesti, inglise või vene keeles.
(4) Käibemaks ei ole abikõlblik.
(5) Abikõlblike kulude hulka ei arvata tehinguid isikute vahel, kes on tulumaksuseaduse § 8 tähenduses seotud isikud.
(6) Abikõlblikud on ainult projektiga seotud kulud, mis on tasutud pangaülekandega.
(1) Abikõlblik tegevus peab olema ellu viidud projekti abikõlblikkuse perioodil. Projekti abikõlblikkuse perioodi kestus on kuni 6 kuud.
(2) Projekti abikõlblikkuse periood algab taotluse esitamise hetkest või taotluses märgitud ja taotluse rahuldamise otsuses sätestatud kuupäevast, mis ei või olla hilisem kui kaks kuud taotluse esitamisest, ning lõpeb taotluse rahuldamise otsuses sätestatud kuupäeval, kuid mitte hiljem kui 31. detsembril 2020.
(3) Abikõlblikud on kulud, mis tehakse projekti abikõlblikkuse perioodil ja on makstud digidiagnostika läbiviijale hiljemalt 30 kalendripäeva jooksul pärast abikõlblikkuse perioodi lõppu.
(4) Taotleja ei tohi alustada projektiga seotud tegevusi ega võtta kohustusi nimetatud tegevuste elluviimiseks enne taotluse esitamist Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele.
(1) Taotlusi esitatakse jooksvalt taotlusvormil Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse e-teeninduse kaudu taotleja esindusõigusliku isiku digiallkirjaga. Toetust antakse ettevõtjale üks kord.
(2) Taotluste vastuvõtu avamisest teavitab Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus oma veebilehel.
(3) Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus peatab taotluste vastuvõtmise ja annab sellest teada oma veebilehel ning pressiteate vahendusel, kui toetuse eelarve jääk võrdsustub menetluses olevate taotluste mahuga, millele ei ole veel tehtud rahuldamise või rahuldamata jätmise otsust. Taotluste vastuvõtmise peatamise kooskõlastab Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus eelnevalt Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga.
(4) Taotlusi menetletakse nende esitamise järjekorras.
1) taotleja peab olema Eesti äriregistrisse kantud äriühing;
2) taotleja taotluse esitamisele eelneva kahe majandusaasta keskmine müügitulu vastavalt äriregistrile esitatud majandusaasta aruandele peab §-s 4 nimetatud põhitegevusalal olema Eestis vähemalt 200 000 eurot;
3) taotleja maksu- või maksevõlg koos intressidega ei tohi olla suurem kui 100 eurot või peab see olema ajatatud ja ajatatud maksuvõlg tasutud ajakava kohaselt;
4) taotleja peab nõuetekohaselt täitma maksukorralduse seaduses sätestatud maksudeklaratsioonide esitamise kohustust;
5) juhul kui taotleja on varem saanud toetust, mis on kuulunud tagasimaksmisele, peavad tagasimaksed, mille maksmise tähtpäev on saabunud, olema nõutud summas tehtud;
6) taotleja või tema üle valitsevat mõju omava isiku suhtes ei tohi olla algatatud likvideerimis-, sundlõpetamis- või pankrotimenetlust ega tehtud pankrotiotsust ning taotleja omakapital peab vastama äriseadustikus kehtestatud nõuetele;
7) taotlejal või tema seaduslikul esindajal ei ole karistusseadustiku § 209, 210, 2601, 372, 373, 379 või 384 alusel määratud kehtivat karistust;
8) toetust ei taotleta kulule, millele on toetust juba eraldatud teisest meetmest või riigisisestest või muudest välisabi vahenditest.
(2) Taotlus peab sisaldama järgmist teavet:
2) projekti pealkiri ja eesmärgid;
4) teave taotleja vastavuse kohta lõikes 1 sätestatud nõuetele;
5) projekti eelarve vastavalt digidiagnostika läbiviija hinnapakkumisele;
6) digidiagnostika läbiviija hinnapakkumine;
7) teave vähemalt kolme erineva töötleva tööstuse või mäetööstuse ettevõtja digitaliseerimise, automatiseerimise või tootmiskorralduse projekti kohta, mille on teostanud digidiagnostika läbiviija;
8) bilanss ja kasumiaruanne taotluse esitamisele eelneva kvartali seisuga.
(3) Taotlus peab sisaldama järgmisi kinnitusi:
1) taotleja on teadlik toetuse saamisega kaasnevatest avalikkuse teavitamise nõuetest, mis on kehtestatud § 15 punkti 8 alusel;
2) taotleja on teadlik, et toetuse saamisega seotud, § 17 punktis 5 nimetatud andmed avalikustatakse;
3) taotleja kinnitus omafinantseeringu olemasolu kohta vastavalt § 6 lõikes 2 sätestatud piirmääradele ja tingimustele;
4) taotleja on teadlik, et taotluse rahuldamise otsus võidakse osaliselt või täielikult kehtetuks tunnistada, kui esinevad taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamise alused.
§ 11. Taotluste menetlemine ja rahuldamine ning rahuldamata jätmine
(1) Taotluse menetlemine koosneb:
2) selgituste ja lisateabe küsimisest;
3) taotluse rahuldamisest või rahuldamata jätmisest.
(2) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 20 tööpäeva alates taotluse esitamisest.
(3) Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus viib pärast taotluse registreerimist läbi §-s 10 esitatud taotluse nõuetele vastavuse kontrolli.
(4) Rahuldamisele kuuluvad taotlused, mis vastavad §-1 nimetatud eesmärkidele ja §-s 10 esitatud nõuetele.
(5) Taotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi ja kohustusi ning määratakse aruannete esitamise tähtajad ja kord.
(6) Kui taotlus ei vasta §-s 1 nimetatud eesmärkidele või §-s 10 esitatud nõuetele või on vajalik täiendav teave projekti kohta, on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusel õigus nõuda taotluse vastavusse viimist eesmärkide või nõuetega, täiendava dokumentatsiooni esitamist või muudatuste tegemist taotluse andmetes kuni 10-tööpäevase tähtaja jooksul arvates vastava nõude esitamisest. Taotluse menetlemise tähtaeg pikeneb puuduste kõrvaldamiseks antud aja võrra.
(7) Taotluse osas, mis ei vasta §-s 1 nimetatud eesmärkidele või §-s 10 esitatud nõuetele ning mida ei viida lõikes 6 nimetatud tähtaja jooksul nõuetega vastavusse, teeb Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(8) Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus teeb taotluse rahuldamata jätmise otsuse, kui taotleja või taotlus ei vasta määruse tingimustele või kui taotluse rahastamise maht ületab taotluste rahastamise vaba jäägi.
(9) Taotluse rahuldamise ja rahuldamata jätmise otsus toimetatakse taotlejale kätte Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse e-teeninduse kaudu.
§ 12. Taotluse rahuldamise otsuse muutmine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Taotluse rahuldamise otsust muudetakse Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse algatusel või Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse e-teeninduse kaudu toetuse saaja esitatud kirjaliku taotluse alusel.
(2) Toetuse saaja võib taotleda projekti abikõlblikkuse perioodi pikendamist ühe korra ja maksimaalselt kuue kuu võrra, kusjuures abikõlblikkuse periood peab lõppema hiljemalt 31. detsembril 2020. a. Taotlus esitatakse projekti abikõlblikkuse perioodil.
(3) Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusel on õigus keelduda taotluse rahuldamise otsuse muutmisest juhul, kui soovitav muudatus seab kahtluse alla projekti oodatava tulemuse saavutamise või projekti tegevuste lõpetamise abikõlblikkuse perioodil.
(4) Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus otsustab taotluse rahuldamise otsuse muutmise 20 tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise taotluse saamist.
(5) Taotluse rahuldamise otsuse võib täielikult või osaliselt kehtetuks tunnistada, kui:
1) toetuse saaja ei täida taotluse rahuldamise otsust või ei kasuta toetust ettenähtud tingimustel;
3) taotlemisel või projekti elluviimisel on esitatud ebaõiget või mittetäielikku teavet või teave on jäetud esitamata;
5) projekti tegevusi ei ole võimalik lõpetada 2020. a 31. detsembriks;
6) toetuse saaja esitab toetuse kasutamisest loobumise avalduse.
(6) Taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistamise otsuses märgitakse tagastamisele kuuluv toetuse summa.
4. peatükk Aruannete esitamine, toetuse väljamaksmine, toetuse saaja ning Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse õigused ja kohustused ning toetuse tagastamise alused
(1) Toetuse saaja esitab Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele projekti lõpparuande taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tähtajal, kuid mitte hiljem kui 45 päeva jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi lõppu.
(2) Toetuse saaja esitab projekti lõpparuande Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse e-teeninduse kaudu toetuse saaja esindusõigusliku isiku digiallkirjaga.
(3) Aruannete vormid avalikustab Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus oma veebilehel ja e-teeninduses.
(4) Projekti lõpparuandes peab olema kajastatud vähemalt järgmine informatsioon:
1) esitatud valminud digidiagnostika;
2) toetuse saaja hinnang projekti tulemuslikkusele ja elluviimisele;
3) toetuse saaja kinnitus ja allkiri andmete õigsuse kohta.
(5) Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus menetleb lõpparuande 20 tööpäeva jooksul alates registreerimisest. Kui kontrollimisel avastatakse aruandes ebatäpsusi, siis teavitatakse sellest viivitamata toetuse saajat ja määratakse puuduste kõrvaldamiseks kuni 10-tööpäevane tähtaeg, sealjuures pikeneb aruande menetlemise tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks antud aja võrra. Ekspertide kasutamise korral pikeneb lõpparuande menetlemise tähtaeg ekspertiisi teostamiseks kuluva aja võrra. Menetlemise tähtaja pikenemisest teavitab Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus taotlejat viivitamata.
(6) Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusel on õigus küsida toetuse saajalt projekti lõppemisest 12 kuu jooksul järelaruannet digidiagnostikas väljapakutud lahenduste elluviimiseks teostatud ja plaanitud tegevuste kohta. Järelaruanne tuleb esitada üks kord.
(1) Toetus makstakse toetuse saajale ühe maksena vastavalt taotluse rahuldamise otsuses sätestatud tingimustele 20 tööpäeva jooksul pärast lõpparuande esitamist.
(2) Toetuse saaja maksetaotluse esitamine toimub Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse e-teeninduse kaudu. Maksetaotlus esitatakse koos lõpparuandega.
(3) Kui maksetaotluse menetlemisel avastatakse ebatäpsusi, teatatakse sellest viivitamatult toetuse saajale ja määratakse puuduste kõrvaldamiseks kuni 10-tööpäevane tähtaeg, sealjuures pikeneb maksetaotluse menetlemise tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks antud aja võrra. Ekspertide kasutamise korral pikeneb lõpparuande menetlemise tähtaeg ekspertiisi teostamiseks kuluva aja võrra. Menetlemise tähtaja pikenemisest teavitab Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus taotlejat viivitamata.
(4) Toetus makstakse välja, kui on täidetud järgmised tingimused:
1) abikõlblike kulude tekkimine ja tasumine vastavalt §-s 8 sätestatud tingimustele;
2) projekti tegevusest tingitud kulude tekkimist tõendavate dokumentide või nende koopiate ja punktis 1 nimetatud kulude tasumist tõendavate dokumentide või nende koopiate esitamine Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele;
3) Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele lõpparuande koos maksetaotlusega esitamine ja nende aktsepteerimine Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse poolt, kui maksetaotlus vastab punktide 1–2 tingimustele ja lõpparuanne vastab § 13 lõike 4 tingimustele.
2) kasutama toetust taotluse rahuldamise otsusega vastavuses;
3) tagastama toetuse 60 kalendripäeva jooksul tagasinõudmise otsuse kehtima hakkamise päevast arvates, kui Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus nõuab toetuse saajalt toetuse osaliselt või täielikult tagasi §-s 19 esitatud asjaolude ilmnemisel;
4) esitama Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse nõutud teavet ja aruandeid ettenähtud vormil, viisil ja tähtajal;
7) esitama hinnapakkumise, juhul kui võrreldes taotluses märgituga on muutunud digidiagnostika läbiviija;
8) teavitama avalikkust Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse etteantud viisil, et ta on määruse alusel toetust saanud;
9) kandma kõik kulud, mis tulenevad projekti kallinemisest taotluse rahuldamise otsuses kajastatud summaga võrreldes;
10) võimaldama Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusel teostada kohapealset kontrolli ja teha auditit ning järelevalvet toetuse ning omafinantseeringu kasutamist kajastavate kulu- ja maksedokumentide üle ning võimaldama kontrollijal juurdepääsu kõikidesse ruumidesse ja territooriumidele, mida ta toetuse saamisega seonduvalt kasutab;
11) osutama kontrolli, auditi ja järelevalve läbiviimiseks igakülgset abi;
13) viivitamatult kirjalikult informeerima Ettevõtluse Arendamise Sihtasutust kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja kohustuste täitmist;
14) viivitamatult kirjalikult informeerima projekti teostamise käigus ilmnenud asjaolust, mis ohustab projekti tulemuse saavutamist ning projekti edasise jätkamise otstarbekust.
Toetuse saajal on õigus saada Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuselt teavet ja nõuandeid ning esitada oma seisukohti, mis on seotud toetuse taotlemisega ja menetlemisega.
2) tegema taotlus- ja aruandevormid ja asjakohased juhendmaterjalid oma veebilehel kättesaadavaks;
3) mitte avaldama taotlejate ja taotluste kohta menetluse käigus saadud informatsiooni, välja arvatud punktis 5 nimetatud teave;
4) säilitama toetuse andmisega seotud dokumente kümme aastat viimase toetuse andmise otsusest arvates;
5) pärast taotluse rahuldamise otsust tegema oma veebilehel kättesaadavaks toetuse saaja nime, projekti nimetuse ning toetuse ja projekti summa.
2) kaasata valminud digidiagnostika hindamisse eksperte;
3) nõuda taotluses sisaldunud projekti tegevuste ja kulude kohta mistahes täiendavate andmete ja dokumentide esitamist;
4) vähendada toetust, juhul kui toetuse saaja omafinantseering väheneb alla minimaalse määra;
5) mitte maksta toetust välja, kui valminud digidiagnostika ei vasta määruses sätestatud eesmärgile ja tulemustele ning digidiagnostika definitsioonile või kaldub muul viisil kõrvale taotluses või taotluse rahuldamise otsuses sätestatust;
6) nõuda toetus osaliselt või täielikult tagasi §-s 19 loetletud juhtudel;
7) nõuda §-s 19 esitatud asjaolude ilmnemisel toetuse saajalt 60 kalendripäeva jooksul alates toetuse tagasinõudmise otsuse kehtima hakkamise päevast toetuse osalist või täielikku tagastamist ning nõuda toetuse tagastamisel maksete mittetähtaegse laekumise korral viivist õigusaktides kehtestatud määras.
§ 19. Toetuse tagastamine
1) toetuse saaja ei ole digidiagnostikat teinud;
2) tehtud digidiagnostika ei vasta § 7 lõike 1 tingimustele;
4) ilmneb asjaolu, mille korral taotlust ei oleks rahuldatud.


Riigikogu 23.02.2011 seadustik, koodeks; jõustumiskuupäev 01.07.2014
redaktsioon 15.03.2019 [RT I, 13.03.2019, 22]
26.10.2017 RT I, 17.11.2017, 3 23.02.2018 - jõustumisaeg muudetud: jõustub Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/97, mis käsitleb kindlustustoodete turustamist (uuesti sõnastatud) (ELT L 26, 02.02.2016, lk 19-59), rakendamiskuupäeval [RT I, 30.12.2017, 3] - Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv (EL) 2018/411, 14. märts 2018, millega muudetakse direktiivi (EL) 2016/97 seoses liikmesriikide ülevõtmismeetmete kohaldamise kuupäevaga (ELT L 76, 19.03.2018, lk 28-29) - 01.10.2018
4) tollialaste õigusaktide Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1-101) (edaspidi tolliseadustik), tähenduses ajutise ladustamise koha ja tollilao pidaja, vabatsooni valdaja ning tolliagentuuri tegevus.
(4) Teenuseosutaja käesoleva seaduse § 6 lõike 7, § 10 lõike 2, § 12, § 14 lõike 3 punkti 2, § 22 lõigete 1, 5 ja 6, § 31 ja 6. peatüki 2. jao tähenduses on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36-68) (edaspidi teenuste direktiiv) artikli 4 punktis 2 nimetatud ettevõtja, kes alustab teenuste direktiivi kohaldamisalasse kuuluva teenuse osutamist või osutab sellist teenust.
4) nõuded, millega juurdepääs teenuse osutamisele on teenuse olemuse tõttu reserveeritud teatud teenuseosutajatele, välja arvatud nõuded, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.09.2005, lk 22-142) hõlmatud sätteid või mis on sätestatud muus Euroopa Liidu õigusaktis;
2) teises lepinguriigis asutatud teenuseosutajal, kes soovib alustada Eestis Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELT C 83, 30.03.2010, lk 47-199) artikli 57 mõistes ajutiselt teenuste osutamist, välja arvatud teenuste direktiivi artikliks 17 nimetatud teenuseid osutaval teenuseosutajal.
1) käesoleva seaduse § 15 lõike 1 punktides 1-4 ja punktis 7 nimetatud andmed;
2) käesoleva seaduse § 15 lõigetes 2-5 nimetatud andmed asjaomaste tegevusloa kontrolliesemesse kuuluvate nõuete olemasolu korral;
(3) Majandustegevuse muutmise kavatsuse teates ning majandustegevuse muutumise teates kirjeldab ettevõtja, millised tegevusloa kontrolliesemesse kuuluvad või tegevusloa kõrvaltingimustega seotud asjaolud on muutunud või milliseid kavatsetakse muuta, või esitatakse tütarettevõtja kohta, kes alustab majandustegevust tegevusloa regulatsioonieseme raames, käesoleva seaduse § 15 lõike 1 punktides 1-3 ning 5 ja 6 sätestatud andmed.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1-3 sätestatud majandustegevuse jätkamise õigus tekib ühinemise, jagunemise või ümberkujundamise jõustumisega.
(5) Kui ettevõtja ei tegutse teatamis- või loakohustusega tegevusalal, kantakse koos käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3-5 nimetatud andmetega registrisse ka käesoleva seaduse § 15 lõike 1 punktides 1-3 nimetatud majandustegevuse üldandmed.
(9) Lepinguriikide koostöö toimub kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd (ELT L 316, 14.11.2012, lk 1-11).
(4) Kiireloomulistel juhtudel võib majandushaldusasutus, kes kavatseb meedet kohaldada, teha käesoleva paragrahvi lõigetes 1-3 sätestatud nõuetest erandi. Sellisel juhul teavitatakse kohaldatavast meetmest viivitamata Euroopa Komisjoni ja asutamiskoha lepinguriiki, esitades põhjendused selle kohta, miks olukord nõuab kiireloomulist tegutsemist.
(1) Majandushaldusasutusele või registripidajale tahtlikult valeandmete esitamise eest -
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, -
<!- END 77b2 -!>
§ 78. - § 136.[Käesolevast tekstist välja jäetud.]
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36-68).


text:
Jahimeestes ja maaomanikes vastakaid arvamusi tekitav jahiseaduses sätestatud ulukikahjude hüvitamise küsimus jõudis Riigikohtusse « Advokaadibüroo HETAAdvokaadibüroo HETA
Jahiseaduse (jõustunud 01.06.2013, JahiS) 6. ptk „Uluki tekitatud kahju hüvitamine“ jõudis otsapidi Riigikohtu lauale seoses JahiS § 44 kohaldamisega. Tegemist on sättega, millise kohaselt on kinnisasja omanikul või tema nõusolekul muul isikul õigus nõuda jahipiirkonna kasutajalt põllumajanduskultuuridele ning metsamaal kasvavatele okaspuudele uluksõraliste tekitatud kahju osalist hüvitamist ühe vegetatsiooniperioodi jooksul kuni 100 eurot hektari kohta aastas ulukikahjustuste ennetamise teatises näidatud kohas, juhul kui jahipiirkonna kasutajal puudub leping kinnisasja omanikuga kinnisasjal jahipidamiseks.
Riigikohus leidis 14.02.2018 lahendis nr 2-16-13427, et jahiseaduses sätestatud ulukikahjude hüvitamine on kahju hüvitamise erikoosseis. Riigikohus lisab, et sellise kahjunõude eelduseks ei ole jahipiirkonna kasutaja süü ning kahju hüvitise ulatus on piiratud õigusaktidega. Sellise kahjunõude puhul ei ole tegemist seadusest tulenevate kohustuste rikkumisega tekitatud kahju ega õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamise kohustusega. Riigikohus on seisukohal, et JahiS §-d 43 ja 44 annavad kahjustatud kinnistu omanikule eraõigusliku kahju hüvitamise nõude. Kahju hüvitamisel kohalduvad kahju hüvitamise üldsätted (eelkõige VÕS §-d 127, 128, 132, 139, 140).
Vaidlusalune JahiS § 44 sisaldab lõiget 5, mis annab 8 välistust, millistel juhtudel jahipiirkonna kasutaja ei kohustu ulukite tekitatud kahjusid kinnistu omanikule hüvitama. Välistused on järgmised:
Viidatud Riigikohtu lahendi faabula kohaselt tugines jahipiirkonna kasutaja JahiS § 44 lg 5 punkti 8 kohasele välistusele. Jahipiirkonna kasutaja väitis, et kinnistu omanik oli takistanud jahipidamise kinnistul, mistõttu ei kohustu jahipiirkonna kasutaja uluki (metssead) tekitatud kahju hüvitama. JahiS § 44 lg 5 punkti 8 kohase takistusena käsitleti jahipiirkonna kasutaja poolt kinnistul olevat kariloomade karjatamise jaoks mõeldud võrkaeda ja norm alusena tugines keskkonnaseadustiku üldosa seaduse (KeÜS) § 32 lg 2 ja JahiS § 25 lg 2.[1] Selle normi loogika kohaselt tuletati jahipidamise takistatus kinnisasja piiratusest (võrkaed) ja tähistatusest kinnisasja omaniku poolt. Riigikohus leidis, et ei saa võrdsustada JahiS § 44 lg 5 punkti 8 ja § 25 lõiget 2 nii, et piiratud või tähistatud kinnisasi tuleks lugeda automaatselt selliseks, millel on jahipidamine takistatud JahiS § 44 lg 5 punkti 8 mõttes ja seega sellisel kinnisasjal oleks ulukikahjustuste hüvitamine välistatud jahipiirkonna kasutaja poolt.
Kuivõrd kinnistu omanik ei olnud jahipiirkonna kasutajal keelanud kirjalikult jahipidamist kinnistutel ning väitis, et oli andnud õiguse jahipidamiseks ka tarastatud kinnistutel, siis leidis Riigikohus, et madalama astme kohtul tuleb asja uuel läbivaatamisel tuvastada kinnisasja omaniku nõusolek tarastatud kinnistutel jahipidamiseks.
Kokkuvõtvalt järeldub eeltoodust, et jahiseaduses sätestatud ulukikahjude hüvitamise reeglistik jahipiirkonna kasutaja poolt põhjustab vaidluseid maaomanike ja jahipiirkonna kasutajate vahel. Kohtuvaidluste tekkimist ulukikahjude hüvitamise osas ennustati ette juba uue jahiseaduse vastu võtmisel. Kuna ulukikahju hüvitamise välistustest sai tõlgenduse alles üks välistus kaheksast võimalikust, siis on oodata, et peagi satub Riigikohtu lauale ka mõni ülejäänud seitsmest välistusest JahiS § 44 lõikes 5, millisele Riigikohus peab omapoolse õigusliku hinnangu andma.
[1] KeÜS § 32 lg 2 sõnastus: „Luba viibida võõral maatükil, välja arvatud õuemaal, eeldatakse olevat, kui omanik ei ole maatükki piiranud või tähistanud viisil, millest ilmneb tahe piirata võõraste viibimist maatükil, või kui tahe piirata viibimist ei ilmne muudest asjaoludest.“
JahiS § 25 lg 2 sõnastus: „Kui maaomanik ei ole oma maal jahipidamist keelanud, tohib ilma lepinguta jahti pidada piiramata või tähistamata kinnisasjal päikesetõusust päikeseloojanguni, kuid mitte lähemal kui200 meetrikaugusel hoonest.“

matches:
§ 44
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus
§ 44
§ 44
§ 44
§ 32
§ 25
Riigikohus
§ 44
§ 25
§ 44
§ 44
Riigikohus
§ 32
§ 25


Kultiveerimismaterjali kategooriad, kultiveerimismaterjali algmaterjalile ning kultiveerimismaterjali kvaliteedile esitatavad nõuded – Riigi Teataja
Kultiveerimismaterjali kategooriad, kultiveerimismaterjali algmaterjalile ning kultiveerimismaterjali kvaliteedile esitatavad nõuded
Kultiveerimismaterjali kategooriad, kultiveerimismaterjali algmaterjalile ning kultiveerimismaterjali kvaliteedile esitatavad nõuded - sisukord
§ 2 Kultiveerimismaterjali kategooriad ja kultiveerimismaterjali algmaterjalile esitatavad nõuded
§ 3 Turustatavale kultiveerimismaterjalile esitatavad nõuded
RT I, 08.12.2011, 15
Kultiveerimismaterjali kategooriad, kultiveerimismaterjali algmaterjalile ning kultiveerimismaterjali kvaliteedile esitatavad nõuded1
Vastu võetud 06.07.2006 nr 45
RTL 2006, 55, 999
06.12.2011 RT I, 08.12.2011, 1 11.12.2011
Määrus kehtestatakse «Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse» § 5 lõike 3, § 76 lõike 5 ja § 104 lõike 5 alusel.
1) kultiveerimismaterjali kategooriad ning kultiveerimismaterjali algmaterjalile esitatavad nõuded;
2) Eestis metsakultiveerimismaterjali tootmisel ja turustamisel kehtivad kvaliteedinõuded.
§ 2. Kultiveerimismaterjali kategooriad ja kultiveerimismaterjali algmaterjalile esitatavad nõuded
Kultiveerimismaterjali kategooria määrab tema algmaterjali päritolu, mille alusel kultiveerimismaterjal jagatakse järgmistesse kategooriatesse:
1) kategooriasse algallikas tuntud (tähistatakse numbrikoodiga 1) kuulub kultiveerimismaterjal, mis pärineb teadaolevas päritolupiirkonnas asuvast käesoleva määruse lisa 1 punktis A nimetatud miinimumnõuetele vastavast seemneallikast või puistust;
2) kategooriasse valitud (tähistatakse numbrikoodiga 2) kuulub kultiveerimismaterjal, mis pärineb ühes päritolupiirkonnas käesoleva määruse lisa 1 punktis B esitatud miinimumnõuetele vastavast populatsiooni tasemel fenotüübi alusel valitud puistust;
3) kategooriasse kvalifitseeritud (tähistatakse numbrikoodiga 3) kuulub kultiveerimismaterjal, mis pärineb seemlast, perekondade vanematest, kloonidest või kloonisegudest, mille komponendid on isendite tasemel fenotüübi alusel valitud. Algmaterjal peab vastama käesoleva määruse lisa 1 punktis C esitatud miinimumnõuetele. Algmaterjali katsetamine ei pea tingimata olema läbi viidud või lõpetatud;
4) kategooriasse katsetatud (tähistatakse numbrikoodiga 4) kuulub kultiveerimismaterjal, mis pärineb puistutest, seemlatest, perekondade vanematest, kloonidest või kloonisegudest, kuid kultiveerimismaterjali paremus peab olema tõestatud võrdluskatsetega või geneetiliste hindamismeetoditega. Algmaterjal peab vastama käesoleva määruse lisa 1 punktis D esitatud miinimumnõuetele.
§ 3. Turustatavale kultiveerimismaterjalile esitatavad nõuded
(1) Eestis metsade uuendamiseks kasutatavat kultiveerimismaterjali võib turustada, kui see kuulub kategooriasse algallikas tuntud, valitud, kvalifitseeritud või katsetatud ning kultiveerimismaterjali kvaliteet vastab lõigetes 5–7 esitatud nõuetele.
(2) Eestis metsade uuendamiseks kasutatavate kunstlike hübriidide kultiveerimismaterjali võib turustada juhul, kui see kuulub kategooriasse valitud, kvalifitseeritud või katsetatud ning kultiveerimismaterjali kvaliteet vastab lõigetes 5–7 esitatud nõuetele.
(3) Eestis metsade uuendamiseks kasutatavate vegetatiivselt paljundatavate liikide ja kunstlike hübriidide kultiveerimismaterjali võib turustada juhul, kui see kuulub kategooriasse valitud, kvalifitseeritud või katsetatud ning kultiveerimismaterjali kvaliteet vastab lõikes 6 esitatud nõuetele.
(4) Eestis metsade uuendamiseks kasutatavate liikide ja kunstlike hübriidide kultiveerimismaterjali, mis koosneb täielikult või osaliselt geneetiliselt muundatud organismidest, võib turustada kooskõlas «Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse» §-ga 6 juhul, kui see kuulub kategooriasse katsetatud ja kultiveerimismaterjali kvaliteet vastab lõigete 5, 6 ja 7 nõuetele.
(5) Eestis turustatav metsade uuendamiseks kasutatav seemnepartii loetakse kvaliteetseks, kui seemned on vähemalt 99% ulatuses liigiehtsad ning seemnepartii vastab käesoleva määruse lisas 2 toodud nõuetele.
(6) Eestis sertifitseerimisele kuuluvate metsapuuliikide istutusmaterjali partii peab turustamisel olema terve ja elujõuline. Istutusmaterjal loetakse kvaliteetseks kui taimedel ei esine:
1) elujõudu pärssivaid haigusi ja kahjureid või nende poolt tekitatud kahjustusi;
2) agrotehnikast tingitud elujõudu vähendavaid muutusi;
3) kõverdunud tüve, mitmeladvalisust või -tüvelisust, nõrgalt arenenud või kuivanud juurestikku;
4) okaspuudel ladvavõrse täielikku kasvupeetust või ladvakasvu, mis on külgvõrsetest lühem;
5) mehhaanilisi vigastusi, rebendeid, pakase- või põuakahjustusi;
6) ebanormaalset värvust.
(7) Lõikes 6 esitatud tingimustele vastav istutusmaterjal peab käesoleva määruse lisa 3 punktis A, B ja C nimetatud sortimendi osas vastama vähemalt 95% ulatuses samas lisas toodud nõuetele.
(8) Eesti päritolu, setifitseerimisele mittekuuluva, muu kultiveerimismaterjali seemnepartii peab turustamisel olema liigiehtne, okaspuude korral puhtusega üle 65% ja idanevusega üle 15% ning lehtpuude korral puhtusega üle 60% ja eluvõimega üle 40%.
(9) Eesti päritolu muu kultiveerimismaterjali taimed, mida kasutatakse metsauuenduseks, peavad turustamisel vastama lõike 6 nõuetele.
1Euroopa Ühenduse Nõukogu direktiiv 1999/105/EÜ metsapaljundusmaterjali turustamise kohta (EÜT L 11, 15.01.2000, lk 17-40).