Volikogu töökord - Lasva Vald
21. mai 2010 nr 1-1.5/19
Lasva Vallavolikogu töökord
Määrus kehtestatakse «Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse» paragrahv 44 lõike 1 alusel.
Volikogu töökord (edaspidi «töökord») on õigusakt, mille eesmärgiks on volikogu töökorralduse täpsem reguleerimine.
Volikogu lähtub oma tegevuses seadustest ja käesolevast korrast, arvestades Lasva valla ja selle elanike, aga eelkõige valla kui terviku huvidega.
7) võtab vastu kodanikke vähemalt üks kord nädalas avalikustatud kellaaegadel;
(3) Volikogu esimehe koht ei ole palgaline.
§ 4. Volikogu esimehe valimine
3) nimekirja sulgemise otsustab avalikul hääletamisel koosseisu poolthäälteenamusega volikogu;
(5) Valla valimiskomisjon väljastab volikogu liikmetele hääletussedelid.
§ 5. Volikogu aseesimehe valimine
Volikogu aseesimehe valimine toimub vastavalt käesoleva korra § 4 sätestatud korras.
(2) Volikogu esimees suunab komisjoni läbivaatamisele:
(3) Volikogu komisjoni esimees valitakse volikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel volikogu poolthäälteenamusega ja komisjoni esimehe ettepanekul aseesimees. Komisjoni koosseis kinnitatakse komisjoni esimehe ettepanekul volikogu poolthäälteenamusega avalikul hääletamisel. Revisjonikomisjoni liikmeteks võivad olla ainult volikogu liikmed ja neid valitakse salajasel hääletamisel.
(1) Volikogu komisjoni töövorm on koosolek. Otsused võetakse vastu poolthäälteenamusega. Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust
(2) Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees. Komisjoni koosoleku aja, päevakorra ja komisjoni kutsutavate isikute nimekirja edastab koosoleku kokkukutsuja komisjoni liikmetele ja kutsutavatele isikutele vähemalt kaks päeva enne koosoleku algust. Komisjoni esimehe ja aseesimehe äraolekul kutsub vajadusel komisjoni kokku volikogu esimees.
(3) Komisjoni koosolekust võib sõnaõigusega osa võtta komisjoni mittekuuluv volikogu või vallavalitsuse liige. Teiste isikute kutsumise komisjoni koosolekule ja neile sõnaõiguse andmise otsustab koosoleku kokkukutsuja.
(4) Komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll, mis sisaldab koosoleku päevakorda, toimumise aega, koosolekust osa võtnud isikute nimekirja, komisjoni otsuseid ja komisjoni liikmete eriarvamusi. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(5) Protokoll esitatakse hiljemalt järgmisel tööpäeval komisjoni koosoleku toimumise päevast arvates vallakantseleile. Protokollid avalikustatakse hiljemalt kolme päeva jooksul pärast koosoleku toimumist. Protokolle säilitatakse vallakantseleis.
§ 9. Asjade menetlemine komisjonis
(1) Komisjon on kohustatud tema menetlusse suunatud volikogu õigusakti eelnõu läbi vaatamahiljemalt viie päeva jooksul. Avaldused ja märgukirjad vaadatakse läbi seaduses sätestatud tähtajal, muud dokumendid volikogu esimehe määratud tähtajal.
§ 10. Komisjoni tegutsemisvõimetus
§ 11. Komisjoni aruandlus
(1) Komisjon annab oma tegevusest aru volikogule vastavalt vajadusele kuid vähemalt üks kord aastas.
§ 12. Revisjonikomisjon
(1) Revisjonikomisjoni kontrollimised toimuvad komisjoni poolt koostatud tööplaani alusel või volikogu ülesandel.
(2) Plaanilise kontrollimise aeg teatatakse kontrollitavale asutusele vähemalt 10 päeva ette, millele on vajadusel lisatud kontrollküsimustik.
(3) Erakorralise kontrollimise korral etteteatamisaeg ei ole kohustuslik.
(4) Revisjonikomisjon võib kutsuda kontrolli tulemuste arutamisele vallavalitsuse liikmeid ja kontrollitud asutuste juhte. Revisjonikomisjon teeb vallavalitsusele ettepanekuid avastatud puuduste kõrvaldamiseks.
(1) Volikogu eestseisusesse (edaspidi: eestseisus) kuuluvad kõik volikogu liikmed.
(4) Eestseisuse koosolek toimub üldjuhul 7 päeva enne volikogu istungit vallamajas kell 17.00, millest antakse teada koos istungi päevakorra projektiga.
(5) Eestseisuse pädevus:
1) vaatab volikogu esimehe ettepanekul läbi volikogu istungi päevakorra projekti ja eelistungile suunatud eelnõud ning vajadusel suunab neid komisjonidesse arutamiseks;
(2) Volikogu istungid toimuvad üks kord kuus kuu eelviimasel reedel, kui volikogu ei otsusta teisiti. Mõjuvatel põhjustel võib volikogu kokku kutsuda muul ajal teatades sellest istungi kokkukutsuja poolt volikogu töökorras ettenähtud tähtaja jooksul.
(5) Volikogu istung salvestatakse ning salvestusi säilitatakse 60 päeva peale istungi protokolli avalikustamist
§ 15. Istungi kokkukutsumine ja päevakord
(1) Volikogu kokkukutsumisel tuleb kutses ära näidata arutusele tulevad küsimused ja kutse peab olema volikogu liikmetele teatavaks tehtud vähemalt neli päeva enne volikogu istungit.
(2) Volikogu liige teatab volikogu istungilt puudumisest eelnevalt vallakantseleisse või volikogu esimehele.
(3) Volikogu istungi päevakorra projekt koos volikogu õigusaktide eelnõudega ning muude vajalike materjalidega on kättesaadavad valla veebilehel hiljemalt neli päeva enne istungi algust.
(4) Volikogu istungi päevakorra projekti koostab ja esitab istungile kinnitamiseks volikogu esimees või tema puudumisel aseesimees tehtud ettepanekute ja laekunud materjalide alusel.
(4) Volikogu istungi päevakord kinnitatakse poolthäälteenamusega, s.t kui poolt hääletab rohkem istungil osalevatest volikogu liikmetest kui vastu. Kinnitatud päevakorra muutmiseks on nõutav poolthäälteenamus.
(6) Volikogu õigusakti eelnõu kohta esitatud muudatusettepanekud pannakse hääletamisele ning otsustatakse poolthäälteenamusega. Kui ühe ja sama sätte kohta on esitatud mitu erinevat muudatusettepanekut, käsitletakse neid koos ning esitamise järjekorras. Vastuvõetuks loetakse enim poolthääli saanud ettepanek.
§ 17. Salajane hääletamine
(1) Salajase hääletamise korraldamiseks (v.a volikogu esimehe) moodustab volikogu poolthäälte enamusega kolmeliikmelise hääletamiskomisjoni, kes nimetab endi hulgast komisjoni esimehe.
(2) Hääletamiskomisjon väljastab volikogu liikmetele valla pitseriga varustatud hääletussedelid.
(3) Hääletamise tulemuste kohta koostab hääletamiskomisjon protokolli, mille volikogu kinnitab poolthäälteenamusega.
§ 18. Volikogu töökeel
(1) Volikogu istungi töökeel on eesti keel. Volikogu dokumentidest võib vajadusel teha tõlkeid teistesse keeltesse. Ametliku tõlke õigsust tõestab notar.
§ 19. Volikogu istungi läbiviimine
(3) Volikogu õigusakti eelnõu arutelu koosneb ettekandest, kaasettekandest, küsimustest ning nendele vastamisest, sõnavõttudest, repliikidest ning ettekandja ja kaasettekandjate lõppsõnast. Küsimusi saab esitada ettekande ja kaasettekannete lõpul enne sõnavõtte ja repliike. Volikogu võib poolthäälteenamusega piirata päevakorrapunkti arutamise aega.
13) enne õigusakti eelnõu hääletusele panemist teatab istungi juhataja kõikidest kirjalikult laekunud muudatusettepanekutest nende laekumise järjekorras ja teeb vajadusel ettepanekud hääletamise korra kohta. Volikogu võib töökorralduslikes küsimustes vastu võtta istungi protokolli kantavaid otsuseid. Enne hääletamist on fraktsioonidel õigus taotleda vaheaega.
(8) Volikogu istungil on sõnaõigus volikogu liikmetel, vallavalitsuse liikmetel ja teistel istungile kutsutud isikutel.
(9 ) Istungi juhataja kuulutab istungi lõppenuks.
(1) Volikogu istungid protokollitakse. Protokolliga saab tutvuda vallakantseleis.
(2) Istungit salvestatakse, salvestus säilitatakse 60 päeva istungi protokolli avalikustamise päevast arvates.
§ 21. Õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded
(2). Esitatud õigusakti eelnõu menetlemiseks määrab volikogu esimees vajadusel volikogu komisjonide hulgast juhtiva komisjoni. Teised komisjonid esitavad oma ettepanekud õigusakti eelnõu kohta juhtivale komisjonile.
(3) Volikogu õigusakti eelnõu vaadatakse vastavas komisjonis läbi viie päeva jooksul. Juhtiva komisjoni seisukoht eelnõu kohta esitatakse volikogu istungil kaasettekandena. Kui komisjon ettenähtud aja jooksul oma seisukohta ei avalda, on eelnõu koostajal õigus nõuda eelnõu lülitamist volikogu istungi päevakorda.
(4) Õigusakti eelnõu esitatakse vallakantseleisse hiljemalt 7 päeva enne istungi algust.
Lasva Vallavolikogu 29. jaanuari 2010.a. määrus nr 1-1.5/2 „Volikogu töökorra kinnitamine" tunnistada kehtetuks.
Määrus jõustub 25. mail 2010. a.


Maksumaksja portaal - Tulumaksumuudatused vastu võetud - EML - Uudised
05.06.2006 13:00:00 (1768 )
Seadus jõustub peamiselt 2007. a 1. jaanuaril, kuid mitmed muudatused jõustuvad ka tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2006, osa muudatusi aga jõustuvad 1. juulil 2006.
Eelnõu menetlemisel andis ka maksumaksjate liit oma panuse esitades mitmeid ettepanekuid seaduse täiustamiseks ning argumente ebamõistlike muudatuste seaduseelnõust väljajätmiseks (vt maksuinfo alt EML kirjavahetust).
Tulumaksusoodustusega ühingud – TuMS § 11
Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste osas on suured muudatused. Esiteks on nimekirja pääsemise kriteeriumeid karmistatud. Nimekirja ei kanta mitte mingil juhul kutseorganisatsiooni, ettevõtluse toetamise organisatsiooni, ametiühingut või poliitilist ühendust.
Nimekirja kandmisel on lisandunud üks vahelüli – valitsuse kehtestatud korra alusel moodustatakse asjatundjate komisjon, kelle eesmärgiks saab soovituste andmine valitsusele nende ühingute nimekirja kandmise kohta, kes on selleks avalduse esitanud.
Kirikute ja koguduste seaduse kohaselt usuliste ühenduste registrisse kantud juriidilist isikut käsitatakse tulumaksusoodustusega mittetulundusühinguna nimekirja kandmata.
Muudatused jõustuvad 01.01.2007. a.
Sõiduauto – TuMS §-d 13, 48 ja 56`
Isikliku sõiduauto töösõitudeks kasutamise eest hüvitise maksmisel kaovad ära liisingulepingu ning töötaja omandi kriteeriumid. Edaspidi saab näiteks sõidupäevikut pidamata maksta tulumaksuvaba kompensatsiooni ka töötajale, kelle kasutuses olev auto ei ole tema oma. Sõiduauto ei tohi olla lihtsalt tööandja omandis või valduses.
Teatud juhtudel saab täiendavalt nn sõiduauto kompensatsiooni maksta puudega inimesele kodust tööle ja tagasi sõitmise kulude katteks. Hüvitist makstakse puudega isikule seoses isikliku mootorsõiduki kasutamisega sõiduks elukoha ja töökoha vahel, kui selleks ei ole võimalik kasutada ühistransporti või kui ühistranspordi kasutamine põhjustab liikumis- ja töövõime olulist langust.
Seega puudega inimestel tekib võimalus saada paralleelselt 2 hüvitist – esimene on otseselt töösõitude jaoks ning teine kodu ning töökoha vaheliste sõitude jaoks.
Samas nähakse tööandjale ette ka täiendav võimalus hüvitada puudega inimesele (töötajale) tema transpordikulud elu- ja töökoha vahel, kui puudega töötajal ei ole võimalik kasutada ühistransporti või ühistranspordi kasutamine põhjustab liikumis- ja töövõime olulist langust. Kui §-s 13 sätestatud kulud pidid tekkima isiku isikliku sõiduauto kasutamisest, siis §-s 48 sätestatu annab aluse ka muid võimalusi kasutada.
Muudatused jõustuvad 01.07.2006. a.
Samas lisati seadusesse ka § 56`, mis sätestab, et maksukohustuslased, kes on kalendriaasta jooksul teinud füüsilisele isikule § 13 lõike 3 punktis 2 või 2` nimetatud väljamakseid, on kohustatud esitama nende kohta Maksu- ja Tolliametile deklaratsiooni kalendriaastale järgneva aasta 10. aprilliks.
Muudatus jõustub 01.01.2007. a.
FIE ettevõtluskulud
Füüsilisest isikust ettevõtja saab edaspidi erinevalt praegu kehtivast korrast, enne FIE-na registreerimist tehtud kulud oma ettevõtlustulust maha arvata, kui need on seotud ettevõtja registreerimisega või ettevõtluse alustamiseks vajalike tegevuslubade või registreeringute saamisega.
Erireeglid kehtestatakse ka ettevõtlustulust sotsiaalmaksu mahaarvamisele. Suurim erisus on mahaarvamise muutmine tekkepõhiseks. Seega enne tulumaksukohustuse leidmist arvab FIE oma ettevõtlustulust maha kõik ettevõtlusega seotud kulud ning saadud summa jagatakse enne tulumaksumääraga korrutamist 1,33-ga.
Maksusoodustuste andmise ühtlustamine
Paljud muudatused on seotud maksusoodustuste andmise ühtlustamisega nii residentide kui ka mitteresidentide suhtes. Olulisimad muudatused antud valdkonnas on seotud pensionide maksustamise süsteemi ühtlustamisega, mis tagab Eesti residendile pensionikindlustuse sissemaksete ja saadud pensioni ühetaolise maksustamise Euroopa Majanduspiirkonna siseselt, olenemata pensionifondi või kindlustusandja asukohast. Sarnaselt laiendatakse eluasemelaenu intresside ja õppelaenuintresside tulust mahaarvamise õigust ning luuakse võimalus välisriigis tasutud sotsiaalkindlustusmaksete ja –maksude mahaarvamiseks.
Näitena võib tuua § 28` uue redaktsiooni, mis näeb ette, et peale kohustusliku kogumispensioni makse ning töötuskindlustusmakse on residendist füüsilisel isikul õigus maksustamisperioodi tulust maha arvata maksustamisperioodil välisriigis tasutud sotsiaalkindlustuse maksud ja maksed, mille tasumine oli kohustuslik tulenevalt välisriigi õigusaktist või välislepingust. Maksu või makse võib tulust maha arvata, kui selle tasumise eesmärk oli isikule pensioni-, ravi-, emadus-, töötus-, tööõnnetus- või kutsehaiguskindlustuse tagamine. Eelduseks on, et maks või makse on tasutud Eestis tulumaksuga maksustatava tulu arvelt.
Muudatused jõustuvad suures osas 01.01.2007. a.
Reklaamkingitused – TuMS § 49
Sarnaselt käibemaksuseadusega, viidi ka tulumaksuseadusesse sisse säte, mis võimaldab tulumaksu maksmata teha 150 krooni väärtuses reklaamkingitusi. 150 krooni tuleb arvesse võtta käibemaksuta. Käibemaksuseadus võimaldab käibemaksu maksmata teha reklaamkingitusi, mille maksustatav väärtus on 150 krooni, summa koos käibemaksuga on seega 177 krooni.
Muudatus rakendub tagasiulatuvalt alates 01.01.2006. a, samal ajal jõustus ka vastav käibemaksuseaduse muudatus.
Siirdehindade kasutamine – TuMS §-d 14 ja 50.
Kehtiv tulumaksuseaduse § 50 lg 4 redaktsioon näeb ette, et kui residendist juriidilise isiku ja temaga seotud mitteresidendi või füüsilise isiku vahel tehtud tehingu väärtus on erinev omavahel mitteseotud isikute vahel tehtavate sarnaste tehingute väärtusest, võib maksuhaldur tulumaksu määramisel kasutada tehingute väärtusi, mida rakendavad sarnastes tingimustes mitteseotud iseseisvad isikud.
Muudatuse kohaselt korrigeeritakse omavahel seotud isikute vaheliste tehingute hinda sõltumata sellest, kes on tehingu teiseks pooleks olev isik (ei pea olema mitteresident või füüsiline isik).
Samasugune muudatus viiakse sisse ka füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtlustulu maksustamise sättesse (TuMS § 14 lg 7).
Seaduses on veel palju huvitavaid ja olulisi muudatusi. Nendest ülevaate saamiseks vt kas vastuvõetud seadust Riigikogu veebilehel või loe juunikuu MaksuMaksjat (ilmub jaanipäeva paiku). EML ettepanekuid vt siit.
Link Riigikogu veebilehele: http://web.riigikogu.ee/ems/saros-bin/mgetdoc?itemid=060730009&login=proov&password=&system=ems&server=ragne11


EENeti avalikud registrid
EENeti muude lepingute register
Eelmine aasta (2012) | Järgmine aasta (2014) | Kõik
Lepingupartner
Partneri reg.nr
Tegelik lõpp
Juurde-
pääsu-
9-2/1 24.01.2013 Andres Ehrenpreis SIM kaardi kasutamine 24.01.2013 09.06.2017 -
9-2/2 11.04.2013 AS EMT 5829 Telefoninumbri liitumisleping 11.04.2013 04.01.2017 -
9-2/3 12.04.2013 Haridus- ja Teadusministeerium; Eesti Infotehnoloogia Sihtasutus 10.6-2.4/13/458 Riigivara võõrandamisleping: Eesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrgu kui ettevõtte tervikuna EITSA-le üleandmine 12.04.2013 -
9-2/4 17.04.2013 Saku Läte OÜ 18505 Veeautomaadi rendi- ja teenusleping 17.04.2013 06.06.2016 -
9-2/5 17.04.2013 ERGO Insurance SE 1871985/1 Ettevõttekindlustus 17.04.2013 16.04.2014 16.04.2014 -
9-2/6 22.04.2013 Elektrilevi OÜ 8087034477 Võrguleping. Mõõtepunkti andmete kinnitamise akt 22.04.2013 31.12.2014 31.12.2014 -
9-2/7 30.04.2013 TERENA CTR(213)030 Sertifikaaditeenus 2013. aasta II poolaastal 30.04.2013 31.12.2013 31.12.2013 AK: AvTs § 35.(1)17); tähtaeg: 31.12.2018
9-2/8 30.04.2013 TERENA CTR(213)030 Sertifikaaditeenus 2014. aasta I poolaastal 30.04.2013 30.06.2014 30.06.2014 AK: AvTs § 35.(1)17); tähtaeg: 30.06.2019
9-2/9 30.04.2013 GN3plus konsortsium GN3plus konsortsiumileping 30.04.2013 30.04.2015 -
9-2/10 13.05.2013 Eesti Lairiba Arenduse Sihtasutus KL2013-001 Kliendileping valguskaabli kiu renditeenuseks 13.05.2013 -
9-2/11 14.05.2013 Linxtelecom Estonia OÜ Andmeside ühenduspunkti haldus (TLLIX) 14.05.2013 -
9-2/12 14.05.2013 Linxtelecom Estonia OÜ Tallinn-Narva 20 Mbps 14.05.2013 -
9-2/13 14.05.2013 Linxtelecom Estonia OÜ Fiibrikiu rent (Narva, Peetri plats 5 - Vaksali 14) 14.05.2013 -
9-2/14 14.05.2013 Linxtelecom Estonia OÜ Fiibrikiu hooldus (Paide linn, Pärnu 126-Pärnu 58-Pärnu 67) 14.05.2013 29.03.2015 -
9-2/15 30.05.2013 Eesti Lairiba Arenduse Sihtasutus TL2013-136 Tooteleping valguskaabli kiu rentimiseks (Kääpa Põhikool: Kääpa-Võru, Vilja 14a; 55517145) 30.05.2013 -
9-2/16 30.05.2013 Eesti Lairiba Arenduse Sihtasutus TL2013-137 Tooteleping valguskaabli kiu rentimiseks (Kääpa Põhikool: Kääpa-Võru, Vilja 14a; 55517143) 30.05.2013 -
9-2/17 30.05.2013 Eesti Lairiba Arenduse Sihtasutus TL2013-139 Tooteleping valguskaabli kiu rentimiseks (Kose Gümnaasium-Kose Hariduskeskus; 55575062) 30.05.2013 -
9-2/18 02.06.2013 eduGAIN GN3-10-327 v2.0 TAAT: eduGAIN Policy Framework Policy Declaration 02.06.2013 -
9-2/19 06.06.2013 GN3plus HITSA A2.1-A2.5 vormid GN3plus projekti jaoks 06.06.2013 30.04.2015 -
9-2/20 07.08.2013 G4S Eesti AS B - 13/ 2438 Valveseadmestiku hooldusleping 07.08.2013 01.09.2017 AK: AvTs § 35.(1)10); tähtaeg: kogu kehtivuse ajal
9-2/21 07.08.2013 G4S Eesti AS P - 13/ 30414 - 1 Valve; häireseadmestiku hooldus Raekoja pl 14 kontoris 07.08.2013 01.09.2017 AK: AvTs § 35.(1)10); tähtaeg: kogu kehtivuse ajal
9-2/22 09.08.2013 Euroopa Komisjon, DANTE, 39 NRENi 605243 GN3plus Grant Agreement 01.04.2013 30.04.2015 30.04.2015 -
9-2/23 02.10.2013 AS EMT 5829 Telefoninumbri liitumisleping 02.10.2013 07.06.2018 -
9-2/24 30.10.2013 Sven Hüsson Ruuteri kasutamine 30.10.2013 -
9-2/25 06.11.2013 AS EMT Telefoninumbri üleandmine 06.11.2013 25.11.2015 -
9-2/26 09.11.2013 Osaühing Datagate 0511-1/2013 Serverite hankeleping 09.11.2013 25.11.2017 25.11.2017 AK: RHS § 43(4); tähtaeg: 08.11.2018
9-2/27 19.11.2013 RIPE NCC 100529 ee.eenet RIPE standardne teenusleping 19.11.2013 -
9-2/28 05.12.2013 Eesti Infotehnoloogia Kolledž; S. Aus 3A-5/13-26 Praktika EENetis 2.01.-21.04.2014 05.12.2013 21.04.2014 21.04.2014 -
9-2/29 05.12.2013 Elektrimüügi AS Hankeleping (riigihange nr 147429, Elektrienergia ostmine) 05.12.2013 31.12.2014 31.12.2014 -
9-2/30 11.12.2013 Santa Monica Networks AS Hankeleping (riigihange nr 147715, Seadmete ja komponentide ost olemasoleva infrastruktuuri osade ühendamiseks) 11.12.2013 19.12.2017 -
9-2/31 10.12.2013 Ants Kalvik SIM kaardi kasutamine 10.12.2013 -
9-2/32 13.12.2013 Linxtelecom Estonia OÜ Müügi- ja hooldusleping (riigihange nr 146947, Tallinn-Helsingi kiudoptilise liini 10-aastase kasutusõiguse ost) 13.12.2013 12.12.2023 AK: AvTs § 35.(1)10) ; tähtaeg: kogu kehtivuse ajal
9-2/33 19.12.2013 Televõrgu Aktsiaselts Müügi- ja hooldusleping (riigihange nr 147963, Viljandi kiudoptilise liini 10-aastase kasutusõiguse ost) 19.12.2013 18.12.2023 AK: AvTs § 35.(1)10) ; tähtaeg: kogu kehtivuse ajal
9-2/34 19.12.2013 Televõrgu Aktsiaselts Müügi- ja hooldusleping (riigihange nr 147968, Rakvere kiudoptilise liini 10-aastase kasutusõiguse ost) 19.12.2013 18.12.2023 AK: AvTs § 35.(1)10) ; tähtaeg: kogu kehtivuse ajal
9-2/35 23.12.2013 Statoil Fuel & Retail Eesti AS Kliendikaardileping 23.12.2013 -
9-2/36 14.03.2013 sihtasutus Tartu Ülikooli Kliinikum 14.2-3/609 Töötervishoiuteenuse osutamine 14.03.2013 -
9-2/37 30.10.2013 Elisa Eesti AS 2751434 Liitumisleping (MiNT 4G Business Maximum) 30.10.2013 05.01.2015 -


Sõmeru valla veemajandusprojekt - Infotöötlemise OÜ
Ehitusobjektid 57215
Ettevõtted 18937
Sõmeru valla veemajandusprojekt #32581
Uuendatud: 24. august 2012
Tühistati hange vee- ja kanalisatsioonisüsteemide projekteerimis- ja ehitustöödeks. Hange oli jaotatud neljaks osaks ja tühistati hange kolmele osale.
Tühistati Sõmeru valla vee- ja kanalisatsioonisüsteemide projekteerimis- ja ehitustööde hange 2 osale- Ubja küla; 3 osale- Kohala ja 4 osale- Vaeküla. Riigihanke hankemenetluse lõppemise aluseks on kõikide pakkumuste jõusoleku tähtaja lõppemine, sest ükski pakkuja ei olnud nõus jõusoleku tähtaega pikendama.
Terrat AS-ga sõlmiti leping Sõmeru valla vee- ja kanalisatsioonisüsteemide projekteerimis- ja ehitustööde I osale: Uhtna.
- rekonstrueeritakse ning rajatakse 3,0 km joogiveetorustikku;
- rekonstrueeritakse ja rajatakse 3,02 km isevoolset kanalisatsioonitorustikku;
- rekonstrueeritakse 0,56 km survekanalisatsioonitorustikku;
- rekonstrueeritakse 1 puurkaev-pumpla ning rajatakse 1 veetöötlusjaam;
- rekonstrueeritakse/rajatakse 1 reoveepumpla;
- kinnistute vee- ja reovee liitumispunktide rajamine ning ümberühendamine ja majaühenduste tegemine.
AS Rakvere Vesi kuulutab välja avatud hanke Sõmeru valla vee- ja kanalisatsioonisüsteemide projekteerimis- ja ehitustöödeks.
Projekti eesmärgiks on viia Sõmeru valla ühisveevarustuse ja -kanalisatsiooni teenus vastavusse kehtivate nõuetega. Nimetatud eesmärkide täitmiseks on kavas rekonstrueerida amortiseerunud torustikud, reoveepumplad, reoveepuhastid ning puurkaev-pumplad.
Osa 1 Uhtna:
rekonstrueeritakse ning rajatakse 3,0 km joogiveetorustikku;
rekonstrueeritakse ja rajatakse 3,02 km isevoolset kanalisatsioonitorustikku;
rekonstrueeritakse 0,56 km survekanalisatsioonitorustikku;
rekonstrueeritakse 1 puurkaev-pumpla ning rajatakse 1 veetöötlusjaam;
rekonstrueeritakse/rajatakse 1 reoveepumpla;
rekonstrueeritakse 1 reoveepuhasti;
kinnistute vee- ja reovee liitumispunktide rajamine ning ümberühendamine ja majaühenduste tegemine.
Osa 2 Ubja:
rekonstrueeritakse ning rajatakse 2,09 km joogiveetorustikku;
tamponeeritakse 1 puurkaev-pumpla;
Osa 3 Kohala:
rekonstrueeritakse ning rajatakse 2,05 km joogiveetorustikku;
rekonstrueeritakse ja rajatakse 50 m isevoolset kanalisatsioonitorustikku;
rajatakse 1 puurkaev-pumpla ning 1 veetöötlusjaam;
Osa 4 Vaeküla:
rekonstrueeritakse ning rajatakse 0,17 km joogiveetorustikku;
rekonstrueeritakse ja rajatakse 1,05 km isevoolset kanalisatsioonitorustikku;
rekonstrueeritakse 0,25 km survekanalisatsioonitorustikku;
Tööde teostamise aeg on 360 päeva.
Hankedokumentide taotlemise tähtaeg (viimane päev) on 14. märts 2012 kell 17:00.
Info ja dokumendid: Vealeidja OÜ, Tarmo Needo, tel: 679 9534, e-post: tarmo@vealeidja.ee.
Pakkumised saata: AS Rakvere Vesi, Urmas Krikk, tel: 50 11 429, e-post: urmas@rakvesi.ee.
Pakkumused esitada hiljemalt 16. märts 2012 kell 11:00.
Tühistati hange Sõmeru valla vee- ja kanalisatsioonisüsteemide projekteerimis- ja ehitustöödele. kuna vastavaks tunnistatud pakkumuste maksumused ületavad hankelepingute eeldatavat maksumust.
Projekti eesmärgiks on viia Sõmeru valla ühisveevarustuse ja -kanalisatsiooni teenus vastavusse kehtivate nõuetega. Nimetatud eesmärkide täitmiseks on kavas rekonstrueerida amortiseerunud torustikud, reoveepumplad, reoveepuhastid ning puurkaev-pumplad. Projekteerimis-ehitustööde ulatus on täpsemalt kirjeldatud Hankedokumentide Osas III: Tellija Tingimused.
Hankeleping on jaotatud osadeks. Pakkumus kõigile osadele.
Osa I Uhtna ja Vaeküla:
rekonstrueeritakse ning rajatakse 3,17 km joogiveetorustikku;
rekonstrueeritakse ja rajatakse 4,07 km isevoolset kanalisatsioonitorustikku;
rekonstrueeritakse 0,73 km survekanalisatsioonitorustikku;
rekonstrueeritakse 4 puurkaev-pumplat ning rajatakse 2 veetöötlusjaama;
rekonstrueeritakse 2 reoveepumplat;
rekonstrueeritakse 2 reoveepuhastit;
Osa II Kohala ja Ubja küla:
rekonstrueeritakse ning rajatakse 4,2 km joogiveetorustikku;
rekonstrueeritakse 2 ning rajatakse 1 puurkaev-pumplat ning rajatakse 2 veetöötlusjaama;
Tegemist on magistraaltrasside orienteeruvate pikkustega. Tegelik tööde maht selgub projekteerimise käigus. Projekteerimis-ehitustööde lepingud põhinevad FIDIC Töövõtulepingu tingimustel seadmestamiseks ja projekteerimiseks-ehitamiseks (esimene väljaanne 1999).
Eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on 1 862 960 eurot.
Ettenägematute asjaolude tõttu vajalikuks osutunud täiendavate projekteerimis-ehitustööde tellimine samalt pakkujalt esialgses hankelepingus mittesisaldunud, kuid projekti eesmärgi jaoks vajalikud tööde osas (Riigihangete seaduse § 94 lg 3 punkti 1 mõistes).
Tööde teostamise aeg on 320 päeva.
Hankedokumentide taotlemise tähtaeg (viimane päev) on 25. november 2011 kell 17:00.
Pakkumused esitada hiljemalt 29. november 2011 kell 11:00.
Merko Ehitus AS-ga sõlmiti leping Sõmeru valla piirkonna torustike projekteerimisele ja ehitusele. Tööde käigus ehitatakse rohkem kui 7,5 km joogiveetorustikke ja renoveeritakse täielikult Sõmeru aleviku puurkaevpumpla. Aluvere ja Näpi puurkaevpumplad likvideeritakse ning puurkaevud tamponeeritakse. Kanalisatsioonitorustikke renoveeritakse ja ehitatakse vastavalt lepingule üle 6,8 km, samuti renoveeritakse või paigaldatakse 6 uut reoveepumplat.
AS Rakvere Vesi kuulutab välja avatud hanke Sõmeru valla piirkonna torustike projekteerimisele ja ehitusele.
Hankelepingu ese on Rakvere linna reoveekogumisala ÜF veemajandusprojekti Sõmeru valla piirkonna vee- , kanalisatsiooni ning sademeveetorustike- ning rajatiste projekteerimis- ja ehitustööd. Hankeleping sisaldab projekteerimistöid, vee-, kanalisatsiooni- ja sademeveetorustiku rekonstrueerimis- ja ehitustöid ning reoveepumplate ja sademeveepuhasti ehitustöid. Lepingu Üldtingimused on "Töövõtulepingu tingimused seadmestamiseks ja projekteerimiseks-ehitamiseks, elektri- ja seadmete paigaldamiseks ning ehitus- ja inseneritöödeks, kui projekteerib Töövõtja, esimene väljaanne 1999", mis on koostatud Insenerikonsultantide Rahvusvahelise Föderatsiooni (FIDIC) poolt (nn "Kollane FIDIC").
Täiendavate hangete võimalused vastavalt Riigihangete seaduse § 94 lg 3 p.1 sätestatule.
* Pakkuja peab koos pakkumusega esitama pakkumuse tagatise summas 500 000 (viissada tuhat) EEK. Tagatisele esitatud tingimused on toodud Hankedokumentide Osa I (Juhend Pakkujale) punktis 5.6.
* Täitmistagatis 10% Heakskiidetud Lepingusummast; 5% Heakskiidetud Lepingusummast Puudustest Teatamise Ajavahemikul.
* Tööde ja Töövõtja seadmete kindlustus.
* Kolmanda osapoole kindlustus minimaalselt ühe kindlustusjuhtumi kohta 1 000 000 (üks miljon) EEK.
Lepingu Üldtingimused on Töövõtulepingu tingimused seadmestamiseks ja projekteerimiseks-ehitamiseks elektri- ja seadmete paigaldamiseks ning ehitus- ja inseneritöödeks, kui projekteerib Töövõtja, esimene väljaanne 1999, mis on koostatud ja publitseeritud Insenerkonsultantide Rahvusvahelise Föderatsiooni (FIDIC) poolt. Lepingu eritingimused on antud Hankedokumentide Osa II.
Pakkuja (ühispakkuja) peab tõestama, et ta on viimase kolme (3) aasta jooksul teostanud (ehitustööd võivad olla alustatud varem, kuid peavad olema lõpetatud nimetatud aastate jooksul) hankelepingu esemega sarnaseid ehitustöid. Sarnasteks töödeks loetakse ühisveevärgi ja –kanalisatsioonitorustike ning –rajatiste ehitus- ja/või rekonstrueerimistöid.
Pakkuja (ühispakkuja) esitab vähemalt kolm (3) hankelepingut, kus:
* vähemalt ühe hankelepingu raames on ehitatud/rekonstrueeritud vähemalt 5 km ühisveevärgi- ja 5 km kanalisatsioonitorustikke;
* vähemalt ühe (1) hankelepingu puhul on ehitatud ja/või rekonstrueeritud vähemalt 2 kanalisatsioonipumplat.
Projekteerimisega tegelev Pakkuja või üks ühispakkujatest või alltöövõtja peab tõestama, et ta on viimase kolme (3) aasta jooksul teostanud (projekteerimistööd võivad olla alustatud varem, kuid peavad olema lõpetatud nimetatud aastate jooksul) hankelepingu esemega sarnaseid projekteerimistöid. Sarnasteks töödeks loetakse ühisveevärgi ja –kanalisatsioonitorustike ning –rajatiste ehitus- ja/või rekonstrueerimistööde projekteerimist. Projekteerimisega tegelev Pakkuja või üks ühispakkujatest või alltöövõtja peab:
* olema viimase 3 aasta jooksul projekteerinud kokku vähemalt 5 km ühisveevärgi ja –kanalisatsioonitorustikke;
* esitama vähemalt kolm (3) hankelepingut, mille raames on teostatud ühisveevärgi ja –kanalisatsioonitorustike ning –rajatiste ehitus- ja/või rekonstrueerimistööde projekteerimist tööprojekti tasemel trassidele pikkusega vähemalt 5 km projekti kohta. Vähemalt kaks (2) hankelepingut peavad sisaldama reoveepumplate rekonstrueerimise ja/või ehitamise projekteerimist.
Pakkujal (iga ühises pakkumuses osalejal) peavad olema teenuse osutamiseks vajalikud tehnilised võimalused.
Pakkujal (igal ühises pakkumuses osalejal) peab olema ISO 9001:2000 kvaliteedijuhtimise sertifikaat või sellega samaväärne. Pakkuja (iga ühises pakkumuses osaleja) esitab koopia sertifikaadist.
Hankedokumente väljastatakse elektrooniliselt, e-posti teel, FTP-serveri kaudu või CD-plaadil pdf-formaadis antud hankemenetluses osalemisest huvitatud isikutele ajavahemikul hanketeate avaldamisest kuni pakkumuste esitamise tähtpäevani kolme (3) tööpäeva jooksul vastava taotluse saamisest.
Info ja dokumendid: AS Infragate Eesti, Rainer Rohesalu, tel: 55 51 7676, e-post: rainer.rohesalu@infragate.ee.
Pakkumised saata: Rakvere Linnavalitsus, Urmas Krikk, tel: 50 11 429, e-post: urmas@rakvesi.ee.
Pakkumused esitada hiljemalt 17. märts 2010 kell 11:00.
Heaks on kiidetud Rakvere reoveekogumisala veemajandusprojektiga kavandatud tegevuste keskkonnamõju hindamise aruanne. KMH raames hinnati mõjusid, mis kaasnevad Rakvere reoveekogumisala laiendamisega (Sõmeru valla Roodevälja, Näpi ja Sõmeru asulate liitmine Rakvere linna ühisveevärgile). Arendatakse välja ja rekonstrueeritakse ühisveevärgi ning -kanalisatsiooni võrgud. Keskkonnamõju hindamise aruandega ja aruande heaks kiitmise otsusega, kus määratakse ka keskkonnanõuded, saab tutvuda Keskkonnaameti Viru regiooni Rakvere kontoris (info tel 325 8406, e-post: katlyn.mets@keskkonnaamet.ee).
Rakvere reoveekogumisala veemajandusprojektiga kavandatud tegevuse keskkonnamõju hindamise aruande eelnõu avalik väljapanek toimub 06.10.09-20.10.09 Rakvere linnavalitsuses ning Rakvere vallavalitsuses ja kodulehel www.rakvere.ee ning www.alkranel.ee. Eelnõu kohta saab Rakvere linnavalitusele, Rakvere vallavalitsusele ja OÜ Alkranel esitada ettepanekuid, vastuväiteid ja küsimusi kirjalikult avaliku väljapaneku kestel. Avalik arutelu toimub 20.10.2009 Tallinna tänav 5 Rakvere linnavalitsuse saalis kell 15.00. Avalik arutelu toimub 20.10.2009 Tallinna tänav 5 Rakvere Linnavalitsuse saalis kell 15:00.
Keskkonnaameti Viru regioon teatab, et on heaks kiitnud Rakvere reoveekogumisala veemajandusprojektiga kavandatud tegevuse KMH programmi. Kavandatavaks tegevuseks on võimaldada Rakvere linnal ning Sõmeru valla Roodevälja, Näpi ja Sõmeru asulatel, mis kokku moodustavad Rakvere linna reoveekogumisala, saavutada vastavus Eesti seaduste ja Euroopa Liidu direktiividega, mis reguleerivad reoveekogumist ja -puhastust, põhjavee kaitset ja joogivee kvaliteeti ning tegevusega kaasnevate võimalike keskkonnamõjude hindamine ümbritsevale keskkonnale, mõju ulatuse määramine ning võimaluste leidmine tekkivate negatiivsete keskkonnamõjude leevendamiseks. Keskkonnamõju hindamine algatati vastavalt keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lg 2 p 18 ja lg 3 ja 4, § 3 lg 1, § 8 ja § 9. Otsustaja on Rakvere Linnavalitsus (Tallinna 5, 44306 Rakvere; e-post: linnavalitsus@rakvere.ee; tel 322 5870) ja järelevalve teostaja on Keskkonnaameti Viru regioon (Kunderi 18, Rakvere; kontaktisik: Kätlyn Mets, 325 8406, katlyn.mets@keskkonnaamet.ee). Arendaja on Rakvere Vesi AS (Tallinna 5a, 44306 Rakvere; kontaktisik: Urmas Krikk; 322 3317; info@rakvesi.ee). Keskkonnamõju hindajaks on Alkranel OÜ (Riia 15b, 51010 Tartu; kontaktisik: Alar Noorvee; tel 736 6676; e-mail: alar@alkranel.ee). Programmiga ja heakskiitmise otsusega saab tutvuda Keskkonnaameti Viru regiooni Rakvere kontoris tööaegadel ruumis 216.
+372 322 3317 info@rakvesi.ee


Vihula valla jäätmevaldajate registri asutamine ja jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Vihula valla jäätmevaldajate registri asutamine ja jäätmevaldajate registri pidamise põhimäärus - sisukord
§ 8 Andmete säilitamine ja kaitsmine kord
§ 9 Registri järelevalve teostamine
§ 10 Registri pidamise finantseerimine
§ 11 Registri likvideerimine
RT IV, 25.01.2013, 41
Vastu võetud 12.04.2007 nr 46
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja § 22 lg 1 p 37, jäätmeseaduse § 69 lg 3 ja andmekogude seaduse § 42, § 43 lg 1, 2 ja 5 ning § 44 alusel.
(1) Määrusega asutatakse kohaliku omavalitsuse register ametliku nimetusega “Vihula valla jäätmevaldajate register”.
(2) Registri asutaja on Vihula Vallavolikogu.
(3) Registri omanik on Vihula vald.
(1) Vihula valla jäätmevaldajate register (edaspidi register) on kohaliku omavalitsuse register, mille asutamise ja kasutusele võtmise eesmärk on tagada arvestus Vihula valla korraldatud olmejäätmete veoga liitunud ja mitteliitunud jäätmevaldajate, nende poolt tekitatud jäätmekoguste, jäätmete käitlusviiside ja tekkekohtade üle.
(2) Registri pidamisel lähtutakse jäätmeseadusest, andmekogude seadusest, isikuandmete kaitse seadusest, avaliku teabe seadusest, käesoleva registri pidamise põhimäärusest, teistest riigi ja Vihula valla õigusaktidest.
(3) Registri andmetel on informatiivne tähendus.
(1) Registri vastutavaks töötlejaks on Vihula Vallavalitsus( edaspidi vastutav töötleja).
2) korraldab registri pidamist reguleerivate Vihula valla õigusaktide eelnõude ning registri pidamiseks vajaliku dokumentatsiooni koostamist ja kehtestamist;
9) täidab muid seadustest, õigusaktidest ja põhimäärusest tulenevaid ülesandeid;
(3) Registri volitatud töötlejaks on Vihula Vallavalitsuse poolt volitatud isik.
7) täidab muid seadustest, õigusaktidest ja põhimäärusest tulenevaid ülesandeid;
(1) Vihula valla haldusterritooriumil elavate ja asuvate jäätmevaldajate kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
4) jäätmevaldaja aadress ( alevik, küla, kinnistu, tänav, majanumber, korterinumber, kontakttelefon);
5) jäätmevaldaja esindaja nimi; esindaja kontaktandmed;
(2) Vihula valla haldusterritooriumil elavate ja asuvate jäätmevaldajate kohta, kes on jäätmeseaduse § 69 lg 4 alusel vallavalitsuse poolt erandkorras loetud mitteliitunuks, kantakse registrisse täiendavalt käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 – 6 ja 11 sätestatud andmetele järgmised andmed:
3) viide kohaliku omavalitsuse täitevorgani korraldusele jäätmevaldaja mitteliitunuks lugemise kohta;
(1) Registrisse kantavate kinnistute ja kinnistuomanike andmed ning aadressandmed koostatakse olemasolevate valla ja/ või riigi registrite baasil.
(2) Registrile esitavad andmeid jäätmevedaja, korterelamute haldajad s.h. korteriühistud jms., korraldatud olmejäätmeveoga mitteliitunud jäätmevaldajad tasuta.
(3) Registrisse andmete registreerimise aluseks olevad alusdokumendid on:
1) volikogu määrus, vallavalitsuse korraldus, maakatastri õiend, kinnistamisotsus või kinnistusraamatu registriosa väljavõte;
(4) Registrile esitatud andmete õigsuse eest vastutab andmete esitaja.
(5) Registriandmeid esitatakse järgneva sagedusega:
2) jäätmevedaja Vihula Vallavalituse poolt esitatud taotluse alusel;
(6) Registri volitatud töötleja teeb 10 tööpäeva jooksul registrikande esitatud andmete alusel.
§ 8. Andmete säilitamine ja kaitsmine kord
(1) Registri andmete säilimise tagamiseks korraldab vastutav töötleja registriandmetest turvakoopiate tegemise. Igapäevased ja igakuised turvakoopiad tehakse Vihula Vallavalitsuse kantselei infotehnoloogia teenistuses olevate vahenditega ning need säilitatakse Vihula Vallavalitsuse kantseleis.
(2) Registrist tehakse arhiivikoopia üks kord aastas 1.jaanuari seisuga, mida säilitatakse alaliselt.
(3) Vastutav töötleja koostab registri andmete kaitse tehniliste ja organisatsiooniliste abinõude kava, et oleks välistatud:
§ 9. Registri järelevalve teostamine
(1) Järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse üle teostavad andmekaitse järelevalve asutus ja registri vastutav töötleja oma pädevuse piires.
(2) Registri volitatud töötleja on kohustatud likvideerima registri pidamisel ilmnenud puudused järelvalvet teostanud isikute määratud tähtajaks.
§ 10. Registri pidamise finantseerimine
(1) Registri pidamist, täiendamist ja arendamist finantseeritakse Vihula valla eelarvest.
§ 11. Registri likvideerimine
(1) Registri likvideerimise otsustab Vihula vallavolikogu.
(2) Registri likvideerimine toimub kooskõlas andmekogude seaduse ja arhiiviseaduse nõuetega.
Määrus jõustub 23.aprillil 2007.a.
Ain Välba


redaktsioon 03.01.2018 [RT I, 30.12.2017, 33]
(2) Eestis teenuseid osutavale väärtpaberite keskdepositooriumile kohaldatakse käesolevas seaduses Eesti väärtpaberite registri ja registripidaja kohta sätestatut. Eestis teenuseid osutavale väärtpaberite keskdepositooriumile, kellele ei ole antud õigust käesoleva seaduse § 25 alusel registrit pidada, ei kohaldata käesoleva seaduse §-des 23-232 sätestatut.
(1) Väärtpaberite keskdepositoorium (edaspidi keskdepositoorium) on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.08.2014, lk 1-72), artikli 2 lõike 1 punktis 1 või 2 nimetatud juriidiline isik.
(4) Pensionikonto kohta kantakse registrisse käesoleva seaduse § 5 lõike 4 punktides 1-3, 6 ja 7 nimetatud andmed ning:
(9) Esindajakonto omaja on kohustatud pidama esindajakontol hoitavate väärtpaberite üle arvestust, mis võimaldab tal iga kliendi isikusamasuse tuvastamist ning iga kliendi jaoks hoitavate väärtpaberite ja nende arvu kindlaksmääramist. Arvestuses näidatakse muu hulgas ära käesoleva seaduse § 5 lõike 4 punktides 1-4 ja 7-10 toodud andmed kõikide isikute ja asutuste kohta, kelle käsundi kohaselt esindajakonto omaja väärtpabereid on omandanud. Nimetatud andmetega võivad tutvuda ja neist väljavõtteid saada käesoleva seaduse § 7 lõike 3 punktides 2-9 nimetatud isikud seadustest tulenevate ülesannete täitmise eesmärgil ja õigustatud huvi korral. Kui esindajakontol hoitakse väärtpabereid mitme kliendi jaoks ja arvel, kohaldatakse käesoleva lõike esimeses lauses sätestatut.
(3) Hoiukonto avamisel kantakse registrisse vähemalt käesoleva seaduse § 4 punktides 1-4 nimetatud andmed. Hoiukonto avamist taotlenud emitent vastutab hoiukonto kohta registrisse kantud andmete õigsuse ja täielikkuse eest.
(3) Välisväärtpaberitele ja nende kohta registris tehtavatele kannetele kohaldatakse käesoleva seaduse §-des 9, 12, 15-17, 33 ja 34 sätestatut. Välisväärtpaber on välisriigi keskdepositooriumi peetavas registris registreeritud väärtpaber, mida hoitakse registris süsteemiühenduse vahendusel.
1) reguleeritud turul kaubeldavate aktsiate omajate, üle 10 protsendi aktsiatega määratud hääli omavate aktsiate omajate ja registris registreeritud osaühingute osade omajate kohta - kõigil isikutel;
2) käesoleva lõike punktis 1 nimetamata väärtpaberite omajate kohta - emitendil ja isikutel, kellel on selleks õigustatud huvi.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2, lõike 3 punktides 1 ja 8 ning lõikes 31 sätestatud andmete või väljavõtete väljastamine, samuti päringutele vastamine toimub tasu eest vastavalt käesoleva seaduse § 23 lõikes 1 nimetatud hinnakirjale. Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 2-7, 9 ja 10 ning lõigetes 61, 62, 7 ja 8 nimetatud juhtudel toimub andmete või väljavõtete väljastamine ning päringutele vastamine tasuta.
(5) Registripidaja võib kehtestada käesoleva paragrahvi lõigetes 1-3 nimetatud andmete väljastamiseks täpsema korra.
(6) Registri andmetega tutvumine muude kui käesoleva paragrahvi lõigetes 1-3 nimetatud isikute või asutuste poolt ja muul kui seal sätestatud viisil on lubatud üksnes seadusega sätestatud ulatuses ja korras.
2) vastuvõtva depositooriumi nõusolek, et registreerida taotluse esitanud emitendi aktsiaraamatu, mis sisaldab käesoleva seaduse § 4 punktides 1-3 ja § 5 lõikes 4 nimetatud andmeid (edaspidi üleantavad andmed), registreerimiseks;
(6) Registripidajal on õigus taotluse esitanud emitendi väärtpaberite registrist kustutamisest keelduda, kui käesoleva paragrahvi lõigetes 1-4 sätestatud nõuded ei ole täidetud.
(2) Finantsinspektsioonil on järelevalve teostamisel õigus teha Eestis teenuseid osutava keskdepositooriumi Eestis registreeritud filiaali asukohas kohapealset kontrolli kooskõlas käesoleva seaduse § 41 lõigetega 1-4, teavitades sellest eelnevalt keskdepositooriumi asukohariigi finantsjärelevalve asutust.
(1) Registripidaja, kindlustusandja, pensionifondivalitseja, esindajakonto omaja või kontohalduri poolt kohustusliku aruande, dokumendi, selgituse või muu teabe tähtpäevaks avalikustamata või Finantsinspektsioonile esitamata jätmise või vale või eksitava teabe avalikustamise või esitamise eest -
(1) Kontohalduri juhi, tema töötaja või nende huvides tegutseva muu isiku poolt kogumispensionide seaduse § 14 lõikes 5, § 16 lõikes 71, § 25 lõikes 21 ja § 37 lõike 2 teises lauses kehtestatud nõuete täitmata jätmise eest -
(1) Registripidajale kohustuslike andmete tähtpäevaks esitamata jätmise või vale või eksitava teabe esitamise eest, samuti väärtpaberite registris registreerimata jätmise eest -
(2) Sama teo eest, kui selle paneb toime juriidiline isik, -
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 909/2014 artiklites 16, 25-30, 32-35, 37-41, 43-54 ja 59 keskdepositooriumile või ka krediidiasutusele sätestatud nõuete rikkumise eest -
§ 47. - § 51. [Kehtetud - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/36/EÜ noteeritud äriühingute aktsionäride teatavate õiguste kasutamise kohta (ELT L 184, 14.07.2007, lk 17-24).


Piljardi kiide müük sealiha hind 2020 - Www hind kinolari black friday uk 2020
Piljardi kiide müük sealiha hind 2020. maca pulber hind trial bike müük
Septikute müük pärnus osta fifa 19. fitbit pärnus charge 3 black friday south africa puugivaktsiini hind.osta samsung note 3 texaco õlide müük.walmart black friday 2020 perfume rookatuse ruutmeetri hind..
Piljardi kiide müük sealiha hind 2020
Piljardi kiide müük sealiha hind 2020. meilleur offre black friday ps4 floore hind.perenaise saia kampaania sony xperia z3 müük compact osta.best macbook black friday deals vana auto kokkuost
Black piljardi kiide müük sealiha hind 2020 friday iphone 8 plus unlocked piljardi kiide müük sealiha hind 2020 autovõtmete valmistamine hind Humana nädala pakkumised abielusrmuste müükIkea köögi hind osta oneplus 5 kassi ussirohu konteinerite müük osta telefonid hind kandle müük north face black friday 2020 uk suhkur müük
Lumia 950 hindi palo santo müük osta
Statoil akcijas uzlīmes 2020 ps store black friday indirimleri.Msg hind mündi müük.Apollo kino popcorni kust hind fortnite ps4 müük.Pesubetoon hind kergkäru müük tartu.Sony xperia z ultra müük black friday deals amazon germany.Gastroskoopia hind osta ja myy helsinki.Armsad kingitused hiina atv müük.Furnituuri müük uute autode müügistatistika 2020.Black friday focusrite scarlett uute sõidukite müük.Ford transit custom müük coca cola võida reis.Mistä ostaa pinata sims 4 lemmikin ostaminen.Osb 3 hind osta mac meikkejä
Soojuspumba hind hind piljardi huawei mate 10 lite hind.Black friday 2020 grand place grenoble veespordi varustuse müük.Kala müük rakveres eesti lamavtaru müük.Smeg külmik hind black friday perfumes club.Täispuhutav madrats müük golden hind 1577.Black friday polska 2020 saturn osta talu eestis.Suvilate müük saaremaal mootorrataste müük lätis.Hind helicopter cockpit kust saab osta viagra.Nikon black friday 2020 canada kasutatud pillide müük.Braun shavers black friday autoaku müük tartus.Isadepäeva pakkumised 18650 patarei müük.Miniköök müük aeroc ladumine hind.Ülemiste vaateratas hind ratastooli müük
Lõhe müük tallinnas rakvere odav majutus piljardi kiide müük sealiha hind 2020 Kriidivärv müük 24 november 2020 black friday catalogue atv isadepäeva pakkumised ameerika busside müük müük järelmaksuga pvc seat ateca müük i talade müük põrandakate müük Black friday 2020 november maa müük viljandimaa.Minecraft ostatni odcinek pa paandi hindi dubbed.Lei kood hind canada goose black friday france.Evernote black friday deal veuve clicquot brut yellow label hind.Spu sauna satu hind vinguandur müük.Osta lippu bussi elisa black friday offer.Püüton müük rasvaimu hind.Iphone 7 vs 7 plus hindi kelkude müük.Huawei p20 pro müüa rehvi müük tallinnas.Palmtek sooduskood viimase hetke pakkumised.Audeze lcd 3 black friday liugvärav müük.Ebay black friday 2020 15 off alienware laptop müük.Kuidas osta kasutatud autot hinnavaatlus müük.Dil toote hindi gana kasutatud televiisorid müük Naelapüss müük bauhaus kristallvaik müük.Iphone 6s ostatnia aktualizacja voodrilaua müük tallinnas.Müntide väärtused bacardi hindi.Tyvek meaning in hindi osta koerakutsikas.Kaalu müük paadikäru müük.Turbo lõdvikute müük 14 dni fortnite ostatnia nagroda.Mida kinkida isale sünnipäevaks millist kohvimasinat valida.Black friday and cyber monday dates uber hind.Psn black friday sale 2020 uk cat6 cable hindi.Veemõõtja paigaldus hind called suhkru hind lätis.Armani black friday sale 2020 rr osta 22 5.Fibo ploki hind surikaat müük.Uue hamba istutamine hind agoda black friday
Shure black friday asjad müüki.Utv hindi picture film tallinna sealiha küte sooja vee hind
Samsung j7 duo hindi raadio müük.Akende müük viljandis pc mängude müük.Ford raptor müük maxeylash hind.Black friday notebooksbilliger 2020 vastlakuklid hind.Honda nsx müük kutsikad müük.Victoria secret black friday 2020 date lõhe filee müük.Päikeseenergia müük võistluse 1.Black friday air tickets singapore kiili kanuu hind.Alumiiniumi müük tartu fiat 127 müük.Ebay black friday sales id kaardi uuendamise hind.Red dead redemption 2 black friday ps4 tv 4k auto smart black friday.Pepsi kampaania 2020 koormakate müük.Auto aku hind mulla müük liikva.Black friday apple 2020 belgium vintside müük Rulaatorite müük küülikute müük saaremaal.Jõulukuuskede müük pärnus 2020 samsung s7 edge black läänemaal friday deals.Nissan micra review in hindi päikesepatarei müük.Echo dot 3rd generation black friday sale musta mulla müük pärnumaal.Black friday 2020 offers sweden nikon d40 review in hindi.Black friday funny 2020 mango black friday flight deals.Auto müügi pealt tulumaks jeux christmas shopper simulator 2 black friday.Black friday 2020 vpn deals lihaveiste müük.Karpraud müük tartus eko osta riepu pārstrāde.Honda atv kampaania ssd kõvakettad müük.Viru keskus kinkekaart kehtivus terase müük pärnus
Osta onesie 98 kütuse hind.Adidas uk black friday 2020 sealiha pastamasin hind hind
Purjekas müük kruusa müük tallinn.Black friday 2020 sales ps4 hind boston koi hindi gana naya.Bijela tehnika black friday parka osta.Pardlite kiide müük missing you in hindi.Minecraft epoka lodowcowa ostatni soome odcinek reddit black friday nintendo switch.Iphone xs hindi video ps3 pult müük.Columbia sillused hind mi 24 hind attack.Milline tv osta mazda rx8 müük.E poe tegemise hind maakaabel hindi.Samsung galaxy tab s2 müük kontrabass müük.Klaasist pudelite müük 585 kulla müük.Kasutatud mäesuusa müük rattapoldid müük.Turbo remondi hind voimix kampaania
Osta ps4 pelejä black friday 2020 fragrance volkswagen müük kivisöe müük maardus deals hind bint maktoum bin juma al maktoum mis kellani saab bingo lotot osta Mulla müük saaremaa ahjukivide müük tartus photo booth video recovery kiir id kaardi hind tallink group aktsia käimiskepid hind.soovin osta kitarri müük 24 ee Termopuit müük müük kasutatud macbook müük.Alaska malamuut kutsikad müüa ps4 müük.Birkenstock black friday 2020 müük solaris kino kinkekaart.Raiderid müük mrt hindi news.Laser müük black friday london selfridges.Black friday weekend away deals black friday special offers.Muhu leib hind horizon zero dawn osta.Chow chow müük 2020 kiide nokia 3310 2020 müük.Aeroc 500 m2 hind vaarikate müük tartus.Tulede poleerimine hind metalli müük tartu.Puidust ukulele müük viagra müük rakveres.Jack russelli terjeri müük nakkevõrk müük.Metsaistikud müük kasutatud spordivarustuse müük
Xbox one müük müük kasutatud it's black friday real piljardi name
Piljardi kiide müük sealiha hind 2020. liiva müük viimsi korterite müük lasnamäel
Massaazitoolide müük kaal hindi movie download
Massaazitoolide müük kaal hindi movie download. kingitus tulevasele autostereo emale viagra müük pärnus.black friday london 2020 office 365 administration in hindi.osta eea luhta jopede müük
Piljardi kiide müük sealiha hind 2020. gtx 1080 ti müük utv hindi gane


Tuesday, 14.01.2020, 10:00
Tuesday, 14. january 2020, kell 10:00
1. 10:02 Kodakondsuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (58 SE) teine lugemine
Tere hommikust, austatud Riigikogu! Alustame Riigikogu täiskogu III istungjärgu 1. töönädala teisipäevast istungit. Alustuseks on võimalik üle anda eelnõusid ja arupärimisi. Eelnõude ja arupärimiste üleandmise soovi Riigikogu liikmetel ei ole. Kohaloleku kontroll, palun!
Kohalolijaks registreeris end 82 Riigikogu liiget, puudub 19.
Tänases päevakorras on meil üks päevakorrapunkt. See on Vabariigi Valitsuse algatatud kodakondsuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 58 teine lugemine. Ma palun ettekandjaks põhiseaduskomisjoni liikme Marek Jürgensoni.
Hea eesistuja! Austatud kolleegid! Kodakondsuse seaduse muutmise seaduse eelnõu kohaselt on kavandatud sätestada kodakondsuse seaduses regulatsioon, mis käsitleb Eesti kodakondsuse taotlemise võimaldamist Eestis sündinud või kohe pärast sündi koos Eesti alalisest elanikust vanema või vanematega püsivalt Eestisse elama asunud alla 18-aastastele lastele, kelle vanem või vanavanem elas Eestis enne 20. augustit 1991 ja on määratlemata kodakondsusega ning teine vanem on muu riigi kodanik.
Kehtiv kodakondsuse seadus võimaldab anda Eesti kodakondsuse § 13 lõike 4 kohaselt alla 15-aastastele alaealistele, kes on sündinud või kes asuvad kohe pärast sündi koos vanema või vanematega püsivalt Eestisse elama, naturalisatsiooni korras, sünni hetkest arvates, kui lapse vanemad või last üksi kasvatav vanem, keda ükski riik ei pea kehtivate seaduste alusel oma kodanikuks, on lapse sünni hetkeks elanud Eestis seaduslikult vähemalt viis aastat. Kodakondsuse seaduse § 14 sätestab alaealise võimaluse saada Eesti kodakondsus koos oma Eesti kodakondsust taotleva vanemaga. Seega tagab kehtiv kodakondsuse seadus Eesti kodakondsuse saamise võimaluse alla 15-aastasele määratlemata kodakondsusega alaealisele ja muu riigi kodakondsuses olevale alla 15-aastasele alaealisele, kui Eesti kodakondsust taotleb lapsega samaaegselt ka lapsevanem. Seega on kodakondsuse seaduse sättega praegu katmata Eestis sündinud alla 15-aastased lapsed, kellel üks vanem on muu riigi kodanik ja vanemad soovivad Eesti kodakondsust taotleda ainult lapsele, mitte endale.
Seaduseelnõuga tehakse järgmised muudatused. § 13 täiendatakse lõigetega 41 ja 42. Lõige 41: "Alaealine, kes on Eestis sündinud või kes asub kohe pärast sündi koos Eesti alalisest elanikust vanema või vanematega püsivalt Eestisse elama ja omab pikaajalise elaniku elamisluba või alalist elamisõigust ja kelle ühte vanematest ei loe ükski riik kehtivate seaduste kohaselt oma kodanikuks ja kelle teine vanem on muu riigi kodanik, saab Eesti kodakondsuse seadusliku esindaja taotlusel, kui alaealise vanem või vanavanem oli 1991. aasta 20. augusti seisuga Eesti elanik." Lõige 42: "Käesoleva paragrahvi 41. lõikes nimetatud alaealise suhtes, kes on teise riigi kodanik, jõustub Vabariigi Valitsuse otsus Eesti kodakondsuse andmise kohta sellele päevale järgnevast päevast, kui Vabariigi Valitsuse volitatud valitsusasutusele on esitatud tõend, et isik on muu riigi kodakondsusest vabastatud." Täiendavalt saab öelda seda, et muudatuse eesmärk on tagada Eestis sündinud alaealistele, kelle vanemad või vanavanemad on elanud Eestis enne vabariigi taasiseseisvumist, võimalus saada Eesti kodakondsus lihtsustatud korras. Eelnõu mõju peaks olema äärmiselt positiivne.
Põhiseaduskomisjon arutas kahe lugemise vahel seda eelnõu teisipäeval, 3. detsembril 2019. Lisaks märgin ära, et eelnevalt oli täiskogus antud eelnõu arutlusel 23. septembril. Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg oli 7. oktoobril kell 17.15. Muudatusettepanekuid esitasid Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, Eesti Keskerakonna fraktsioon, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon ja Eesti Reformierakonna fraktsioon. Reformierakonna ja Keskerakonna fraktsiooni muudatusettepanekud laekusid pärast tähtaega, mistõttu jäid need ettepanekud tulenevalt Riigikogu kodu- ja töökorra seadusest läbi vaatamata. EKRE fraktsioon võttis 2. detsembril enda esitatud muudatusettepaneku tagasi. Sotsiaaldemokraatide muudatusettepanek komisjonis toetust ei leidnud, selle muudatusettepaneku poolt oli üks liige ehk Jevgeni Ossinovski, vastu olid viis (Paul Puustusmaa, Marek Jürgenson, Siim Kiisler, Andrei Korobeinik ja Kalle Grünthal), erapooletuks jäid Reformierakonnast Vilja Toomast ja Hanno Pevkur. Komisjon otsustas küll saata eelnõu täiskogu päevakorda 15. jaanuariks ehk homseks, kuid seda muudeti, eelnõu tõsteti ümber tänase päeva peale ja komisjoni otsus oli konsensuslik. Konsensuslik oli komisjon ka selles, et määrata ettekandjaks Marek Jürgenson. Järgmine ettepanek oli lõpetada eelnõu teine lugemine, mille poolt olid Kalle Grünthal, Marek Jürgenson, Siim Kiisler, Andrei Korobeinik, Paul Puustusmaa, vastu olid Jevgeni Ossinovski, Hanno Pevkur ja Vilja Toomast ning erapooletuid ei olnud.
Ma arvan, et tegemist on väga hea eelnõuga, mis muudab paljude inimeste elu tulevikus oluliselt lihtsamaks. Seega palun teil seda eelnõu toetada. Aitäh!
Aitäh! Teile on ka küsimusi. Jüri Jaanson, palun!
Aitäh, austatud Riigikogu juhataja! Austatud ettekandja! Jah, see eelnõu tegeleb olulise probleemiga. Aga ma võib-olla juhin tähelepanu sellele, et te mainisite oma ettekandes, et see puudutab neid lapsi, kelle vanemad või vanavanemad elasid Eestis enne taasiseseisvumist. Mina ei tea, et Eesti oleks taasiseseisvunud. Ma tean, et 1991. aastal Eesti iseseisvuse järjepidevus taastati ehk iseseisvus taastati. Kuidas siis lood tegelikult on?
Eks see ole tehniline ja käsitlemise küsimus. Ikkagi Eesti taasiseseisvus, nii et ma jääksin nende sõnade juurde. Täpselt samamoodi on kirjutatud ka eelnõus.
Hea juhataja! Hea ettekandja! Ma loen siit, et § 13 täiendatakse lõigetega 41 ja 42. Loen seda 41, see algab, et alaealine, kes on sündinud või kes asub kohe pärast sündi koos Eesti alalistest elanikest jne. Mis tähendab see "kohe", kui pikk see "kohe" on, kas see on üks tund, üks päev, üks nädal, üks kuu, üks aasta või kümme aastat? Või on see "kohe", ütleme, 1991. aastast siiani, peaaegu 20 aastat? Kui palju see võiks olla?
Ma arvan, et eelnõu koostajad teavad seda täpsemalt. Siinkohal ma jään vastuse võlgu, aga ma arvan, et see on mingi mõistlik aeg ikkagi, mida see "kohe" tähendab.
Aitäh! Ma tulen selle eelnõu kõige olulisema puuduse juurde. Nimelt, seletuskirjas räägitakse, et 1523 last võiksid saada Eesti kodakondsuse, aga 91%-le nendest on see kodakondsuse võimalus näiline, sest Venemaa Föderatsioon ei vabasta neid enne täisealiseks saamist oma kodakondsusest ja sellest tulenevalt nad Eesti kodakondsust tegelikult selle eelnõu kohaselt ei saa. Sotsiaaldemokraatide muudatusettepanek oli selles suunas, et tegelikult kohelda kõiki lapsi võrdselt, sest üldiselt on topeltkodakondsus alaealiste seas Eestis lubatud. Komisjonis Keskerakond tegi sarnase muudatusettepaneku, aga millegipärast on protokollis see kajastamata jäänud, et tegelikult seda ei arutatud, erinevalt Reformierakonna ka üle tähtaja esitatud muudatusettepanekust. Komisjoni esimees ütles, et Keskerakonnaga on kokku lepitud ja te olete loobunud soovist tegelikult kõigile lastele päriselt kodakondsuse võimalust anda. Kas te võiksite selgitada enda ja kolleeg Korobeiniku hääletamist Sotsiaaldemokraatliku Erakonna muudatusettepaneku vastu ja seda, et te ei taha reaalselt Eesti kodakondsust sellele sihtrühmale anda, vaid tahate seda õigust piirata?
Aitäh! Isegi Andrei Korobeinik oli see, kes ütles välja sellel komisjoni istungil, et eelnõu ei puuduta ainult Venemaa Föderatsiooni kodanikke. Tegelikult on ka Siseministeerium andnud sellel komisjoni istungil päris ammendavaid vastuseid. Nii et tulenevalt sellest me ka selle teie muudatusettepaneku vastu hääletasime.
Aitäh, austatud eesistuja! Lugupeetud ettekandja! Mulle tundub – ma loodan, et ma ei mäleta valesti –, et eelnõu esimesel lugemisel oli komisjoni ettekandja Andrei Korobeinik. Kas te oskate selgitada, mis komisjonis toimus ja miks on vahetunud ettekandja? Korobeinik on täna olemas ja tööl täiesti, ta ei ole lähetuses.
Aitäh! Tegelikult on niimoodi, et oktoobrikuus me vahetasime oma rollid Andrei Korobeinikuga ära, mina liikusin õiguskomisjonist põhiseaduskomisjoni ja Andrei läks minu asemel õiguskomisjoni. Tulenevalt sellest, et ta ei ole komisjoni põhiliige, ei saa momendil Andrei seda eelnõu ette kanda.
Aitäh! Ma siin saalis nüüd kuulsin vahepeal, et arutelu komisjonis nagu sel teemal oli, aga tegelikult seletuskirjas ei ole lahti kirjutatud, kui pikk see aeg ikkagi on. Ei saa olla sellist vastust, et "kohe" tähendab seda, et küll seadusandja pärast ütleb. Seadusandja on Riigikogu. Kui me võtame siin otsuse vastu, siis meil oleks ikkagi väga selgelt vaja, et kas või seletuskirjas oleks lahti kirjutatud, kui pikk periood, mis põhjustel, miks jne. On ju loogiline, et võib olla ravi või mingid tüsistused on sünnitusel või ükskõik mis. Aga mingi number või põhjendused peaksid ju vähemalt seletuskirjas olema, kui ei ole seda ajaliselt märgitud siin. Kas komisjonis oli selle üle arutelu ja kas siis on kogemata jäänud seletuskirjast need asjad välja?
Aitäh, hea küsija! Komisjonis seda arutelu ei olnud, kuigi ma nõustun, jah, et teie tähelepanek on väga õige. Aga tõepoolest, komisjonis sellist päevade tähtajalist või numbrilist arutelu meil ei olnud kahjuks.
Aitäh! Teie esimesest vastusest ma järeldan, et Keskerakonna jaoks ei ole probleemi selles, et 91% selle eelnõu sihtrühmast tegelikult Eesti kodakondsust ei saa kohe pärast selle taotlemist, vaid peab ootama 18 aastat, enne kui seda õigust realiseerima hakata. Aga mu küsimus seda teemat jätkates on õiguslik. Õiguskantsler on oma vastuses minu kirjalikule küsimusele öelnud, et kui Riigikogu tahab erinevalt kohelda erinevaid gruppe, antud juhul erinevas seisus lapsi, siis see peab olema põhjendatud, muu hulgas peab Riigikogu hoolikalt hindama, kas see on õigustatud. Õiguskantsler ütleb väga selgelt, et tegelik sihtrühm, kellele luuakse soodsamad tingimused, on arvestuslikult 130 last, mitte 1523, nagu seletuskirjas on märgitud, ja et riik ei tohi käituda sõnamurdlikult ega anda eksitavaid sõnumeid. Sellest tulenevalt ma annan teile võimaluse öelda, kui mitu last selle eelnõu järgi lähima aasta jooksul saavad potentsiaalselt õiguse Eesti kodakondsuse saamiseks.
Aitäh! See number on meil siin kirjas. Koheselt oli see 130 ja midagi, kuigi jah, meil on rahvastikuregistris registreeritud 1523 alla 18-aastast [sellist] last. Nii et eks need numbrid ole tegelikult, ma arvan, mõnes mõttes ka natuke spekulatiivsed. Me räägime siin ühtedest numbritest. Milline see tegelik olukord peale selle seaduse vastuvõtmist saab olema, eks me seda näeme järgmise aasta statistikast.
Aitäh, hea eesistuja! Austatud ettekandja! Te ütlesite oma ettekandes, et EKRE fraktsioon tegi selle seaduseelnõu kohta muudatusettepaneku, mille nad tagasi võtsid. Kas te saaksite palun protokolli huvides täpsustada, mis oli selle muudatusettepaneku sisu ja miks EKRE fraktsioon otsustas selle muudatusettepaneku tagasi võtta?
Miks EKRE fraktsioon selle muudatusettepaneku tagasi võttis? See oli, ma arvan, fraktsiooni enda otsus. Seda täpsemalt põhiseaduskomisjoni koosolekul ei arutatud. Sisu ka mitte, seda ei arutatud antud koosolekul.
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Ma tahtsingi küsida selle ettepaneku sisu kohta, aga te jõudsite juba vastata, et ka seda ei arutatud.
Aitäh, hea eesistuja! Hea ettekandja! Mis on teie isiklik hinnang, miks siis need 1523 – 130 last, umbkaudu 1300 last, Eesti kodakondsust ei või saada?
Mina arvan, et Siseministeeriumi ametnikud on teinud väga põhjaliku töö. See, et see seaduseelnõu nüüd on täpselt nii sõnastatud, on minu arvates korrektne. Ma arvan, et tegemist on väga hea eelnõuga, ja ma arvan, et ühe suure sammuga viimaste, isegi mitte aastate, vaid võib öelda, et aastakümnete jooksul, kui kodakondsuse seadust sellisel kujul muudetakse.
Aitäh, austatud istungi juhataja Auväärt ettekandja! Kolleeg Jevgeni Ossinovski viitas Venemaa Föderatsiooni teatud info varjamisele või sellele, et nende laste puhul on üsna keeruline või põhimõtteliselt võimatu selgeks teha, kas neil on Vene kodakondsus või kas sellest saab loobuda. Kas see oli laiemalt arutelul, kas Eesti riik kavatseb selles suhtes ka midagi ette võtta või teha mingeid pöördumisi lähtuvalt sellest?
Aitäh! Komisjoni koosolekul sellist arutelu ei olnud, kas kavatsetakse nüüd mingit koostööd Venemaa Föderatsiooniga ekstra selles asjas ette võtta.
Aitäh, austatud ettekandja! Teile rohkem küsimusi ei ole. Avame läbirääkimised. Jevgeni Ossinovski, palun!
Austatud istungi juhataja! Lugupeetud kolleegid! Natuke on tunne teisel lugemisel, nagu esimest lugemist polekski olnud. Muidugi, komisjoni ettekandja läheb nüüd minema ja ülemäära hästi kursis selle seadusega ei ole, võiks kuulata küll.
Tuleb siis uuesti probleem lahti rääkida. Milles on mure? Loomulikult, Eesti Vabariigi Riigikogul on täiesti legitiimne õigus otsustada, kas ühele või teisele sihtrühmale muudetakse naturalisatsiooni reegleid soodsamaks või mitte. See on täiesti legitiimne arutelu, siin võivad erimeelsused olla poliitilised, maailmavaatelised jne. Mina ei vaidle hetkel selle üle, kas see sihtrühm, 1523, on valitud kõige mõistlikumalt või mitte. Sotsiaaldemokraatidel oli natukene laiem ettepanek eelmisel aastal, ligi 8000 inimest oleks saanud lihtsustatud korras Eesti kodakondsuse, aga see 1523 on poliitiline kokkulepe, see ei ole Siseministeeriumi ametnike suure töö tulemus, nagu Siseministeerium ka ise kinnitas, tegemist on poliitilise kokkuleppega ja seda mina aktsepteerin. Kui see on poliitiline kokkulepe, siis see on poliitiline kokkulepe.
Aga küsimus ei ole ju selles. Küsimus on selles lisaklauslis, mis selles eelnõus on, mis ütleb, et selleks, et seda õigust tegelikult realiseerida, tuleb loobuda oma varasemast kodakondsusest. See iseenesest printsiibis ei ole ju ka paha, võiks niimoodi olla, aga me teame – need juhtumid on juba siit Riigikogust läbi käinud eelmises ja üle-eelmises koosseisus –, et Venemaa Föderatsiooni seadus, kodakondsuse seaduse § 17 täpsemalt, ei võimalda alaealist vabastada Venemaa Föderatsiooni kodakondsusest. Ei saa, lihtsalt ei ole võimalik. Sellest tulenevalt 91% nendest lastest, kelle heaks justkui tehakse nüüd suur samm üle 20 aasta, nagu Jürgenson rääkis, tegelikult ei saa seda kodakondsuse õigust realiseerida. Ja see on inimeste üle irvitamine.
Hiljuti kirjutas üks reaalne inimene Alla Riigikogule ja küsis, millal lõpuks see seadus vastu võetakse, ta tahab oma pojale kodakondsust taotleda. Ma loodan, et ta on Ukraina kodanik, mitte Venemaa Föderatsiooni kodanik, sest vastus enamikule nendest inimestest, kes praegu jälgivad ja ootavad, et see seadus vastu võetakse, on see, et riigilõiv 13 eurot makske ära, taotlus esitage ära, saate Jüri Ratase allkirjaga paberi, et valitsus on andnud korralduse teile kodakondsus anda, siis võite selle panna perearhiivi 18 aastaks ja kui selle aja jooksul Eesti Vabariigi seadused ei muutu, siis 18 aasta pärast võib-olla saate Eesti kodanikuks. See on inimeste üle irvitamine, sellist asja ei tohiks teha.
Sotsiaaldemokraatide muudatusettepanek oli suunatud sellele, et see küsimus lahendada ja kohelda kõiki lapsi võrdselt, neid lapsi, kes on üldises kodakondsuse seaduse loogikas ja täna võivad olla mitmikkodanikud kuni 18. eluaastani, kohelda samamoodi. Kui saab täisealiseks, siis saab otsustada, kas jääb Eesti kodanikuks või teise riigi kodanikuks. Loodetavasti ja üldiselt jääb sellistel puhkudel see laps Eesti Vabariigi kodanikuks. Seda muudatusettepanekut ei toetanud koalitsioon. Keskerakond esitas tegelikult enam-vähem samasisulise muudatusettepaneku või eesmärk oli sama, seda ettepanekut ei arutatud, ehkki Reformierakonna üle tähtaja saabunud muudatusettepanekut komisjonis arutati. Paul Puustusmaa ütles Keskerakonna fraktsiooni aseesimehele Korobeinikule, et Keskerakond on nõustunud, et ei ole vaja sinu ettepanekut arutada, ärme aega raiskame.
Loomulikult, siin üks koalitsiooni liige teisest erakonnast ütles, et aga meie eesmärk ongi võimalikult vähe kodakondsust anda. No selge. Ilmavaateliselt võib ju sellest aru saada, et soovitakse võimalikult vähe seda anda, aga küsimus on õiguslik. Õiguskantsleri poole ma sellest tulenevalt ka pöördusin, et ei tohi anda lubadusi, mida riik tegelikult ei täida, riik ei tohi käituda sõnamurdlikult ja kohelda inimesi põhjendamatult erinevalt õiguste andmisel.
Sellest tulenevalt ja kuna Keskerakonna esindaja härra Korobeinik on välja lasknud võimsa pressiteate, kuidas täna Reformierakond ja sotsiaaldemokraadid koos seisavad vastu sellele, et lapsed saaksid lihtsustatud korras Eesti kodakondsuse, tahaksin parandada. Nimelt, me seisame vastu tõepoolest inimeste üle irvitamisele, härra Korobeinik. Niimoodi irvitada on väga piinlik ja selliseid pressiteateid teha, et varjata enda piinlikku käitumist, on veelgi piinlikum. Sellest tulenevalt teeme meie ettepaneku selle eelnõu teine lugemine katkestada, selleks et tegelikult oleks võimalik süveneda sellesse küsimusse natuke veel ja teisel katsel jätta need põhjendamatud piirangud kehtestamata ...
Ma võtaks lisaaega, paluks!
... ja teisel katsel siiski kaaluda põhjalikult seda, et Riigikogul on kaks varianti. Kui ei ole poliitilist tahet tegelikult nendele 1523 lapsele Eesti kodakondsust anda, siis ei ole seda tahet. Siis tunnistage, et ei ole, võtke see eelnõu tagasi. Ja siis, kui see tahe peaks kunagi tekkima, kas selles valitsuses või mõnes teises valitsuses, siis saab seda menetleda ja saab ausalt inimestele öelda, et vaadake, me leppisime kokku, me võtsime vastu seaduse ja te saate nüüd Eesti kodakondsuse. Selle asemel et irvitada nende inimeste üle, et nüüd te võite minna politseiametisse, pange aeg kirja, ärge unustage, oodake järjekord ära, makske ära 13 eurot ja siis öeldakse teile: aga miks te siis täpsemalt ei lugenud seadust, loomulikult teie laps ei saa kodakondsust, muidugi ei saa, te olete ju Venemaa Föderatsiooni kodanik, mis te nalja teete või? Et sellist asja ei juhtuks.
Õiguskantsleri kirja ma ei tsiteerinud ka ilmaasjata. Kodakondsuse reeglitel on üldiselt lai diskretsioon (naturalisatsiooni korras andmisel), aga nagu õiguskantsler ütleb, Riigikogu ülesanne on hoolikalt hinnata, kas teatud gruppide teistest erinev kohtlemine on põhjendatud. Olles olnud nende arutelude juures põhiseaduskomisjonis, ma ütlen, et Riigikogu ei ole ei põhjalikult ega üldse hinnanud seda, kas see on põhjendatud või mitte. Siseministeerium vastas õiguskantslerile täielikku jama, öeldes, et kodakondsuse andmise otsuse hilisem jõustumine aitab maandada väärtuskonfliktist tulenevat riski, et Eesti kodanikust laps teostab täisealiseks saades Eesti kodaniku õigusi maailmavaate pinnalt, mis on vastuolus Eesti ühiskonna alusväärtustega. Tuletame meelde, et kui see laps 18-aastaselt selle n-ö näilise kodakondsuse lõpuks saab realiseerida päris kodakondsuseks, siis sõltumata sellest, mis ta maailmavaade on, võib ta ikka Eesti kodanik edasi olla. Nii et põhjust, miks need lapsed ei võiks saada Eesti kodakondsust ja realiseerida kodanikuõigusi alaealistena, tegelikult toodud ei ole.
Riigikogu komisjon on teinud oma tööd selles kontekstis väga halvasti ja paraku Siseministeeriumil endal oli ka piinlik sellist eelnõu siia tuua. See on poliitiline kokkulepe, selge. Aga minu hinnangul on selline praktika ja selliste seaduste vastuvõtmine inimeste üle irvitamine ja sigadus. Seda teha ei tohiks. Sellepärast teen ettepaneku lugemine katkestada, et inimesed võiksid järele mõelda. Mõnikord tulevad head mõtted. Aitäh!
Kuna Andrei Korobeiniku nime mainiti läbirääkimistel, siis on õigus repliigiks. Palun!
Aitäh! Kuna mind süüdistati siin valetamises, siis ma soovitan lugeda komisjoni protokolli. Üksainuke sotsiaaldemokraatide esindaja oli tõepoolest antud seaduseelnõule vastu. See on täiesti tõene fakt. See tähendab seda, et mina ei valetanud. Küll aga sotsiaaldemokraadid olid võimul aastaid ega ole teinud ühtegi sammu selleks, et liberaliseerida kodakondsuse põhimõtteid sarnasel moel. (Hääl saalist.) Nii et peabki tunnistama enda poliitilist agendat ja mitte süüdistama teisi inimesi valetamises. Ma ei ole ühtegi sõna maininud praegu. Aitäh!
Aitäh! Rohkem läbirääkimiste soovi Riigikogu liikmetel ei ole, seega lõpetame läbirääkimised. Eelnõu kohta esitati üks muudatusettepanek, mis aga ei kuulu hääletamisele vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 106 lõikele 2. Kuna Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon teeb ettepaneku Vabariigi Valitsuse algatatud kodakondsuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 58 teine lugemine katkestada, siis me paneme selle ettepaneku hääletamisele.
Austatud Riigikogu, panen hääletusele Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni ettepaneku Vabariigi Valitsuse algatatud kodakondsuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 58 teine lugemine katkestada. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Ettepaneku poolt hääletas 33 Riigikogu liiget, vastu 52, erapooletuid ei olnud. Katkestamise ettepanek ei leidnud toetust. Juhtivkomisjoni ettepanek on eelnõu 58 teine lugemine lõpetada. Seega on teine lugemine lõpetatud.
Head kolleegid, sellega on ka tänane istung lõppenud. Aitäh! Kohtumiseni homme.
Istungi lõpp kell 10.32.


text:
§ 8 Kriminaalhooldusnõunik
§ 13 Kriminaalhooldusametniku eksam
§ 23 Kriminaalhooldusametniku määramine
§ 25 Kriminaalhooldaja määramine
Kriminaalhoolduse käigus valvatakse kriminaalhooldusaluse käitumise ja temale kohtu poolt pandud kohustuste täitmise järele ning soodustatakse kriminaalhooldusaluse sotsiaalset kohanemist eesmärgiga mõjutada teda hoiduma kuritegude toimepanemisest.
Kriminaalhooldusalune on süüdimõistetu, kelle kohus on seaduses sätestatud korras määranud kriminaalhooldaja järelevalve alla.
(1) Maa- või linnakohtus on kriminaalhooldusosakond, mille koosseisu kuuluvad kriminaalhooldusosakonna juhataja ja kriminaalhooldusametnikud.
(2) Justiitsminister võib jätta mõnes maa- või linnakohtus kriminaalhooldusosakonna loomata, pannes selle ülesanded teise maa- või linnakohtu kriminaalhooldusosakonnale.
(3) Kriminaalhooldusosakond võib jaguneda talitusteks. Kriminaalhooldusosakonna jagunemise talitusteks kinnitab
justiitsminister.
(6) Teenistusvalvet kriminaalhooldusosakonna üle teostavad kohtu haldusdirektor ja justiitsminister.
(1) Kriminaalhooldusosakonna tööd juhib kriminaalhooldusosakonna juhataja, kelle nimetab ametisse kohtu haldusdirektor.
(2) Kriminaalhooldusosakonna juhatajaks võib nimetada isiku, kes vahetult enne ametisse nimetamist on vähemalt kolm aastat töötanud kriminaalhooldusametnikuna.
(1) Kriminaalhooldusosakonna talituse tööd juhib talituse juhataja, kelle nimetab ametisse kohtu haldusdirektor kriminaalhooldusosakonna juhataja ettepanekul.
(2) Talituse juhataja nimetatakse ametisse kaheks aastaks. Talituse juhatajat ei saa ametisse nimetada rohkem kui kaheks ametiajaks järjest.
§ 8. Kriminaalhooldusnõunik
(1) Kriminaalhooldusnõunik on kohtu esimehe määratud sotsiaaltöös kogenud kriminaalhooldusametnik, kellega kriminaalhooldajatel on võimalus nõu pidada üksikute kriminaalhooldusjuhtumite lahendamisel.
(2) Kriminaalhooldusnõunik ei tohi avaldada nõustamise käigus teada saadud asjaolusid.
(1) Kriminaalhooldustöö ühtlustamiseks, teadmiste ja kogemuste vahetamiseks ning erialaküsimuste lahendamiseks korraldab kriminaalhooldusosakonna juhataja kriminaalhooldusametnikega vähemalt kaks korda kuus kindlal ajal, kriminaalhooldusabilistega aga vähemalt üks kord kuus kindlal ajal kohtumise, millel arutatakse kriminaalhooldusalustega tehtavat tööd.
§ 13. Kriminaalhooldusametniku eksam
(1) Kriminaalhooldusametnikuks võib nimetada isiku, kellel on kriminaalhooldustööks vajalikud kõlbelised omadused, vastav rakenduslik kõrgharidus või muu kõrgharidus ja kes on sooritanud kriminaalhooldusametniku eksami.
(2) Kriminaalhooldusametniku eksami viib läbi kriminaalhooldusametniku eksamikomisjon, mille koosseisu kuuluvad justiitsministri nimetamisel Justiitsministeeriumi esindaja, kriminaalhooldusosakonna juhataja ja kriminaalhooldusametnik, Riigikohtu esimehe nimetamisel üks maa- või linnakohtu kohtunik ja üks Riigikohtu liige ning riigiprokuröri nimetamisel üks prokurör.
(2) Kriminaalhooldusametniku nimetab ametisse vastava kohtu haldusdirektor.
Kriminaalhooldusabilisele antakse enne kriminaalhooldusülesannete täitmisele asumist väljaõpe, mille tagab Justiitsministeerium.
§ 23. Kriminaalhooldusametniku määramine
(1) Kohus võib kriminaalasja kohtulikuks arutamiseks ettevalmistamisel anda kohtualuse elukohajärgse kriminaalhooldusosakonna juhatajale ülesande teha ettepanek kriminaalasjas kriminaalhooldusametniku määramiseks.
(2) Kriminaalhooldusametnik koostab kohtualuse kohta käesoleva seaduse § 24 alusel kohtueelse ettekande ja esitab selle kohtule kohtuniku näidatud tähtaja jooksul.
(3) Kui kohtualuse elukohta ei ole võimalik kindlaks teha, annab kohus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ülesande enda piirkonna kriminaalhooldusosakonna juhatajale.
(4) Lihtmenetluses määrab kriminaalhooldusametniku prokurör vastavalt käesoleva paragrahvi lõigetes 1-3 sätestatule.
(1) Kriminaalhooldusametnik koostab süüdistatava või kohtualuse kohta kohtueelse ettekande, mis sisaldab kokkuvõtet süüdistatava või kohtualuse isikuomadustest ja sotsiaalsest olukorrast ning arvamust katseaja ja süüdimõistetu suhtes kohaldatavate kohustuste valiku kohta.
(2) Kohtueelne ettekanne koosneb süüdistatava või kohtualuse eluloolistest faktidest ja psühholoogilis-sotsiaalsest prognoosist.
(3) Kriminaalhooldaja kohtub süüdistatava või kohtualusega, tema lähedastega ja teiste isikutega kohtueelse ettekande koostamiseks vajaliku teabe kogumise eesmärgil, tutvub riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste andmetega süüdistatava või kohtualuse kohta, nõuab andmeid süüdistatava või kohtualuse seaduslikult esindajalt, õppeasutuse juhilt ja tööandjalt süüdistatava või kohtualuse käitumise ja õppimise kohta.
(4) Süüdistatava või kohtualuse eluloolised faktid peavad põhinema tõendatud andmetel ja sisaldama viiteid allikatele, mis kinnitavad kohtueelses ettekandes esitatud andmeid.
§ 25. Kriminaalhooldaja määramine
(1) Kohus nimetab kriminaalhooldaja kriminaalhooldusameti juhataja ettepanekul.
(2) Kohus teeb kriminaalhooldaja määramise teatavaks süüdimõistetu elukohajärgsele kohtule.
(3) Kohus määrab võimaluse korral kriminaalhooldust teostama kriminaalhooldusametniku, kes koostas kohtueelse ettekande.
(4) [Kehtetu - RT I 2002, 56, 350 - jõust. 01.09.2002]
(4) Kriminaalhooldaja esitab hoolduskava ja selle muudatused kriminaalhooldusameti juhatajale tutvumiseks.
Kriminaalhooldusalune on kohustatud täitma talle kohtuotsusega määratud kohustusi ja kriminaalhooldaja poolt kohtuotsuse ja hoolduskava alusel antud korraldusi.
(1) Kriminaalhooldaja esitab katseaja jooksul kohtule kriminaalhooldusaluse kohta korralisi ettekandeid, mis sisaldavad ülevaadet kohtuotsuse ja hoolduskava täitmisest ja hoolduskava muutmisest.
(2) Korraline ettekanne esitatakse kriminaalhooldusosakonna juhatajale, kes võib teha ettekande koostajale ettepaneku seda täiendada. Kui ettekanne ei vaja täiendamist, kinnitab juhataja ettekande ja saadab selle kohtule.
(3) Korraline ettekanne esitatakse kohtuotsuses määratud tähtaegadel, kuid mitte harvemini kui iga kuue kuu järel.
(4) Korralise ettekande võib esitada ka enne kohtuotsuses märgitud tähtaega, kui kohtunik või kriminaalhooldusosakonna juhataja leiab, et see on kriminaalhooldusalusele määratud kohustuste muutmiseks või muul põhjusel vajalik.
(3) Kriminaalhooldaja esitab käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 sätestatud alusel kohtule erakorralise ettekande, kui uues kriminaalasjas tehtud süüdimõistva kohtuotsusega on kriminaalhooldusaluse suhtes jäetud täitmisele pööramata talle varasema kohtuotsusega tingimisi kohaldatud vangistus
(1) Kohus määrab kriminaalhooldusalusele uue kriminaalhooldaja, kui:
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 esitatud juhul võib kohus jätta kriminaalhooldaja asendamata, kui asendamine pole vajalik kriminaalhoolduse eesmärkide saavutamise seisukohalt ja on majanduslikult põhjendatud.
(3) Uue kriminaalhooldaja määramisel rakendatakse kriminaalhooldaja määramise korda. Uue kriminaalhooldaja määrab kriminaalhooldusaluse eelmise elukoha järgne kohus uue elukoha järgse kriminaalhooldusosakonna juhataja ettepanekul.
(4) Kriminaalhooldusaluse elukoha muutusest teatab kriminaalhooldaja uue elukoha järgsele kohtule viivitamatult.

matches:
§ 13
§ 23
§ 25
kohus
§ 8
§ 13
§ 23
Kohus
§ 24
kohus
§ 25
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus


Koolieelse lasteasutuse personali miinimumkoosseis – Riigi Teataja
Koolieelse lasteasutuse personali miinimumkoosseis
Koolieelse lasteasutuse personali miinimumkoosseis - sisukord
§ 2 Lasteasutuse direktor ja õppealajuhataja
§ 3 Lasteasutuse õpetaja ja õpetajat abistav töötaja
§ 4 Lasteasutuse logopeed ja eripedagoog
RT I, 23.09.2015, 1
Vastu võetud 11.09.2015 nr 42
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 20 lõike 1 alusel.
Käesolev määrus sätestab koolieelse lasteasutuse (edaspidi lasteasutus) tegevuse tagamiseks vajaliku minimaalse töötajate koosseisu.
§ 2. Lasteasutuse direktor ja õppealajuhataja
(1) Lasteasutusel on direktor.
(2) Lasteasutuses, kus on 5–6 rühma, luuakse 0,5 õppealajuhataja ametikohta. Seitsme ja enama rühmaga lasteasutuses luuakse üks õppealajuhataja ametikoht.
§ 3. Lasteasutuse õpetaja ja õpetajat abistav töötaja
(1) Lasteasutuse rühmas luuakse vähemalt üks õpetaja ametikoht ja koolieelse lasteasutuse seaduse § 20 lõikes 6 sätestatud personali töökorralduse põhimõttest lähtuvalt õpetajat abistava töötaja ametikoht.
(2) Lasteasutuses luuakse iga kahe 2-aastaste ja vanemate laste rühma kohta 0,25 muusikaõpetaja, liikumisõpetaja ja ujumisõpetaja (ujumisõppe korral) ametikohta. Juhul kui muusika ja liikumise õppe- ja kasvatustegevusi viib läbi rühmaõpetaja, ei pea olema loodud eraldi muusikaõpetaja ja liikumisõpetaja ametikohti.
(3) Lasteasutus, kus õppe- ja kasvatustegevus ei toimu eesti keeles, luuakse iga kahe 3–7-aastaste laste rühma kohta 0,25 eesti keele õpetaja ametikohta. Kui lasteasutuse rühmas rakendatakse osalist või täielikku keelekümbluse metoodikat, ei pea olema loodud eraldi eesti keele õpetaja ametikohta.
§ 4. Lasteasutuse logopeed ja eripedagoog
(1) Lasteasutuses, kus on tasandusrühmi, luuakse üks logopeedi ametikoht rühma kohta.
(2) Lasteasutuses, kus on kehapuudega laste rühmi, luuakse üks logopeedi ametikoht kümne kõneravi vajava kehapuudega lapse kohta.
(3) Lasteasutuses, kus on meelepuudega laste rühmi, luuakse üks eripedagoogi ametikoht rühma kohta.
(4) Lasteasutuses, kus on arendusrühmi ja/või liitpuudega laste rühmi, luuakse 0,5 eripedagoogi ja 0,2 logopeedi ametikohta rühma kohta.
(5) Lasteasutuse laste üldteenindamiseks luuakse üks logopeedi ametikoht iga 30 kõneravi vajava lapse kohta.
(6) Lasteasutus võib loobuda logopeedi ja eripedagoogi ametikoha loomisest juhul, kui logopeedi ja eripedagoogi teenust tellitakse samas mahus juriidiliselt isikult või riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuselt.