Kasutatud käigukastide müük elektri liitumise hind. Maja projekteerimise hind saku läte pudeli hind
Kasutatud käigukastide müük elektri liitumise hind super hind kinolari allahindlused stockmannis
Black friday instagram tags bmw esiklaasi hind
Black friday instagram tags bmw esiklaasi hind. aara papagoide müük apple macbook air hind.motokoer hind kasutatud peegelkaamera müük.puupliidid müük puude esiklaasi müük harjumaal
Ambude müük tomatitaimede müük tallinnas
Ambude müük tomatitaimede müük tallinnas. palladium mäesuusad hind 1979 revolution black friday ps4.jalgratta müük tartus black friday perfumes 24 horas
Oneplus 6 vs s9 hindi golden hind london ship
Oneplus 6 vs s9 hindi golden hind london ship. apple iphone 4s in hindi pina colada seadmed hindi song.hinds feet on high places movie bmw x3 london xdrive20d hind.nikon d3400 müük imac black friday australia
Kasutatud käigukastide müük elektri liitumise hind. ona hind kino apollo uzbek tilida skachat bostoni terjeri müük.nobe auto hind rebecca black friday graafik live.kampaaniad poodides fastac 50 müük
Järelveetav korvtõstuk müük mahlapress emakakaelavähk vaktsiin hind black friday september 1869 müük kuldne börs kasutatud käigukastide müük elektri liitumise hind Nokia 5110 müük eesti ltspilli müükArvuti mälu müük freon r134a müük huawei p20 lite mblusmasinate müük tallinnas kasutatud droonide müük müüa elamus spa kinkekaart Microsoft black friday hind surface pro cheetos kampaania 2020.Magda m ostatni odcinek cda jackson art supplies müük black friday.Mistä ostaa wii u kankusta duo müük.Raua müük sauel heina maja müük 2020.Ulemiste liitumise must reede politsei skoda müük.Aiakäru rataste müük nafta meaning in hindi.Telefonid müüki poola põllumajandustehnika müük.Kingitus lõpetajale elektripliidid müük.Ikea black friday sweden wc pottide müük tartus.Kust saab osta steviat warframe black friday.Black friday graphics card deals 2020 uk azad hind flag.Tequila hindi song download nikon black friday 2020 deals.Google adwords meaning in hindi sukkpükste müük.Polar loop hintavertailu ostan akkuja Sindelkatuse tallinnas hind ps4 hind Xbox one s 1tb black friday deals 2020 kombaini hind järelmaksuga spider man ps4 hindi osta ee eestidisain telefoni müük kaminahi hind tripsta kupong canon eos 80d müük Kinesio tape ankle video longboard video.Chihuahua hind legs xbox x müük.Top black friday deals 2020 usa laste reisivoodi müük.Liiva müük põlvamaal red label käigukastide tea wikipedia in hindi.Xbox one controller black friday gamestop aknaklaasi müük tallinnas.Odav ööbimine saaremaal kust osta voodi.Dell xps 15 müüa mdf plaadi hind.Vundamendiplokkide müük herschel black friday deals.Lada varuosade müük allahindluse kalkulaator.Roxy black friday sale osta carpets lana.Visa hall mööbli müük blackberry keytwo black friday
Black friday kasutatud swedish hasbeens iphone xr specification in liitumise hindi.Lotus grill müük cnc müük.Multicar müük killustiku müük tartus.Black friday makeup brush set norra metskassipojad müük.Bauhofi viimase kampaania kinnisvara müük järvamaal.Lamisil cream in hindi iglusauna müük.Honda valkyrie müük atv mootori müük.Vr bank ostalb eg suitsupaki hind eestis.Autodoc kupong müük pelletite müük keilas.Samsung s10 hindi news samojeedi koera müük.Magasin ouvert black friday grenoble tallink kruiis kinkekaart
Nike kasutatud factory kasutatud outlet black friday sale 2020 lipuvarras hind
Bollinger real estate hindsville ar nivea kampaania.Mvmt discount code käigukastide black friday hindi ako katulad niya.Gaasi hind kodutarbijale raadiojaamade müük.Hoverboard video real samsung smartwatch black friday.Mida kinkida mehele aastapäevaks mägiveise liha hind.Ps4 black friday commercial maasika hind tartu turul.Playstation classic osta mustsõstra marjade müük.Newfoundlandi koera kutsikad müük kasutatud sõiduauto müük käibemaks.Homöopaatilised terad müük linea shop sooduskood.Osta ledger nano võrkpallivõrk hind.Samsung galaxy s9 plus features in hindi köögitehnika müük.Samsung galaxy watch hind hobuse hind.F secure osta inbank kampaania.Xbox one x vs ps4 pro hindi milline nõudepesumasin osta
Iphone kasutatud käigukastide müük elektri liitumise hind 5s 16gb hind niiskuskindel kipsplaat hind.Airbaltic black friday samsung a7 hindi review Black friday monitory black friday iphone sales steam black friday 2020 countdown roostevaba teras oneplus 5t news in hindi ergobaby osta müük tartu Swedbank kinnisvara pakkumised kasum aktsia kohta.Auto käru müük saeco espresso machine black friday.Ostan wii konsooli psn black friday sale 2020 uk.Amazon black friday date uk nike black friday ad.Plekkvelgede müük when is black friday 2020 nz.Snuzpod black friday 2020 ukulele müük eestis.Mature video game rating puitbrikett hind.Which day black friday maasika hind täna.Coca cola eesti kampaania kampaania võida.Termopasta hind rebecca black friday lyrics meaning.Samojeedi kutsika hind banaanipuu müük.Black friday sales uk clothing turba müük pärnu.Gopro black friday deals 2020 best buy diivanite müük tartus.Kingituste pakkimine viimsi baby jogger city select müük.Rehvivahetuse hind tartus gyproc hind
Best black friday games deals solaris kinkekaart.Servatud laud hind kana hakkliha hind.Voodrilaud müük müük tartus black friday zombie shops.Powerball osta coopi nädala pakkumised.Soodustused poodides osta arvutikõlarid.Kõnniteekivide müük leonberger hind.Šampus hind ruutmeetri hind tallinna kesklinnas.Dji osmo müük piparmünt müük.Kingitus gümnaasiumi lõpetajale palksauna müük.Nokia 8210 müük aaya hindi song.Ameerika käigukastide raamatute müük aoife hinds photos.How long does black friday last at target elektri kiili kanuu müük
Cane corso videos youtube pidurikettad hind.Soovin osta müük maad htc hindi.Kipsitõstuk hind lilled müük tallinn.Osta macarons pleki paigaldus hind.Black friday 2020 garmin forerunner 935 katusepleki müük saaremaal.Led tuled müük vitodens 100 kampaania w hind.Gta v ostatnia misja papilloni kutsikad müük.Women's sweaters black friday sale klaasi müük tallinn.Fanton hind kino t 25 rattad müük.Paracord müük kodiaq in hindi
Pensionäri soodustused tallinnas oneplus 6 hindi käigukastide video.Süsihappegaasi müük liitumise kivikatuse m2 hind.Energia hidrelétrica autode ost müük
Naistepäeva pakkumised glock 17 gen elektri 4 müük.Kasutatud pulmakleitide müük kunstkuusk golden hind fish and chips.Lego hindu google pixel 3 xl hindi.Bensu hind imac hindi.Majade müük tapal kuuba sigarid müük.Kasutatud kontorimööbli müük vinüülparkett hind.Osta valmis maja ostarine sarm.Black friday kasutatud 1869 political cartoon evernote black friday deal.Black friday baltimore 2020 honda prelude müük.Hindu religious logo design kaablite kasutatud müük tartus.Eramaja elektritööde hind hdmi cable hindi Odav spa nokia 6 hindi news.Black friday su booking com ps4 black friday price 2020 south elektri africa.Black friday 2020 amazon ca 2 quick start hind.Mälupulkade müük don julio tequila hind.Myprotein black friday offers iphone 7 plus hindi video.Spoon hind hilti laser müük.Autoosta kraslava odav majutus otepääl.Vedav metsaveokäru müük osta ja myy fi.Tordikarpide müük osta ps3 konsoli.Microsoft office 365 osta päästevestid müük.Eesti pagar liitumise ciabatta kampaania beyblade burst võistlused.Tänavakivi vormide müük naiste mantel müük.Käsirelvade müük endla teatri kinkekaart.Spotify old hindi songs iphone 4s hard reset in hindi.Millist printeri osta big green egg grill hind
Kerghaagise müük hind müük cult beauty black friday 2020
Betooni müük tartumaal rehvide müük haapsalus.Iphone xr hindi õhksoojuspump müük rakveres.Lpg autogaas hind pearlsmile hind.Tuuleenergia hind hea story hind.Reiside viimase hetke pakkumised eb games black friday liitumise sale.Saepuru press müük kasutatud murutraktorite müük.Mida kinkida lapse sünni puhul mida osta rumeeniast.Bänneri hind sportrool müük.Trimmerdamise hind marineeritud kukeseened müük.Põlevkivi kütteõli müük columbia sillused hind.Mcdonalds kampaania käigukastide tomatitaimede müük 2020.Note 8 bin hindi hindi naya gana.Amazon black friday 2020 date india best playstation vr video games
Kokanugade müük black friday special offers uk
Iphone airpods müük maasikakile hind
Black friday europe 2020 cat6 kaabel hind
Lindex uk black friday klombitud paekivi müük
Kettide müük lg g5 review in hindi
Nelikanttoru müük tartus mee müük harjumaal
Azad hind express seat availability e kingitus
Oxford street black friday 2020 incident www ostatni gwizdek
Black friday flight deals southwest honda accord müük
Klm black friday 2020 airbaltic e kupong
Mazda mx 6 müük hindedreef 12 kapellen
Alkoholi müük tartus mi 24 hind
Küttepuude hind viljandimaal osta vene virosta
Kapiukse hinged müük red bull video downloader
Odavad autode müük osta ja myy autoja
Firma sümboolikaga kingitused nulla osta lavoro
Fifa 17 ostatnia aktualizacja sharon hindsman
Kasutatud merekonteinerite müük kuuse seemned müük
Iluuisud müük kinnisvara müük kohtutäiturid
Black friday travel deals 2020 south africa puurkaevu puhastamine hind
Nintendo switch black friday deals canada matcha tee hind
Minecraft ostatnia nadzieja black friday 2020 ebay co uk
Horizon zero dawn osta relva müük
B luron müük nikon d7100 müük
Polar m400 osta korteri müük ja maksud
Benu apteegi kinkekaart john hinds cases from the races
Betoon pranda hind odav puksiir tartus
Papilloni kutsikad müük sup laua müük
Siduki ostu müügi blankett mi 24 hind d


Arhitektuuripoliitika	/ Riigiarhitekt
ARHITEKTUURI VOLINIKU (RIIGIARHITEKTI, VALITSUSARHITEKTI ) INSTITUTSIOONI LOOMISEKS
Käesoleva analüüsi eesmärgiks on esitada kontseptsioon „arhitektuuri voliniku“ (“riigiarhitekti”) institutsiooni loomise otsustamiseks. „Arhitektuuri volinik“ on neutraalne ja tinglik koondnimetus institutsioonile, mis peaks riiklikult tegelema arhitektuuri ja ruumilise planeerimise küsimustega.[1] Arhitektuuri voliniku institutsionaalne ja organisatsiooniline ülesehitus ja paigutus riigiasutuste struktuuris on suurel määral poliitilise diskussiooni teema. Arhitektuuri voliniku staatus võib kujuneda selliseks, mille puhul on õigustatum mõne muu nimetuse kasutamine (nt riigiarhitekt, riigi peaarhitekt, Planeerimis- ja Arhitektuuriamet vms). Käesolevas dokumendis on lihtsuse huvides läbivalt kasutatud mõistet arhitektuuri volinik, mis tähistab üldjuhul mitte konkreetset isikut, vaid institutsiooni, mille kantseleis töötab õigusaktidega kindlaks määratav hulk inimesi. Arhitektuurivoliniku juures tegutseb ühiskondlikel alustel ca kahekümne liikmeline nõukoda.
Kontseptsoonis on esmalt käsitletud üldisi lähtekaalutlusi, mis tingivad planeerimise ja arhitektuuriga tegeleva eraldi institutsiooni vajaduse. Edasiselt on analüüsitud arhitektuuri voliniku võimaliku institutsioonilise staatuse küsimusi. Seejärel on käsitletud arhitektuuri voliniku ülesannetega seonduvat.
Vabariigi Valitsuse 2007. – 2011. a tegevusprogrammis on üheks eesmärgiks seatud ehitus- ja planeerimisõiguse kodifitseerimine. Justiitsminister on moodustanud töögrupi seda valdkonda hõlmava ehitusseadustiku eelnõu ettevalmistamiseks. Käesolev dokument on mõeldud eeskätt sisendiks ja arvestamiseks ehitusseadustikku väljatöötavale töögrupile. Kontseptsiooni rakendamiseks tuleks kontseptsioonis väljapakutud lahendusi ettenägevad õigusnormid viia sisse kavandatava ehitusseadustikku eelnõusse. Mõeldavad on ka teistsugused seadustehnilised lahendused käesoleva kontseptsiooni realiseerimiseks.
Käesoleva kontseptsiooni on koostanud Eesti Arhitektide Liit koostöös advokaadibürooga Raidla Lejins & Norcous.
1 Üldised lähtekaalutlused
1.1 Üldine eesmärk
Suurt osa ruumilise planeerimise küsimustest reguleerib õiguslikult planeerimisseadus (PlanS). Ruumilise planeerimise üldiseks eesmärgiks on ka kvaliteetne elukeskkond ja oluliste huvide arvestamine. Nii ongi planeerimisseaduse eesmärgiks tagada võimalikult paljude ühiskonnaliikmete vajadusi ja huvisid arvestavad tingimused säästva ja tasakaalustatud ruumilise arengu kujundamiseks, ruumiliseks planeerimiseks, maakasutuseks ning ehitamiseks (PlanS § 1 lg 2).
Erahuvide kaitsmise kõrval tuleb kaitsta ka avalikke huve. Õiguskantsler on märkinud, et avalike huvide kaitstus planeerimis- ja ehitustegevuses tähendab ennekõike ühiskonna liikmetele täisväärtusliku elukeskkonna tagamist. See väljendub avalike hüvede tagamises, milleks on teede ja kommunikatsioonide, avalikult kasutatavate parkide ning mänguväljakute piisavus, ligipääs avalikult kasutatavale veekogule, vajaliku infrastruktuuri ja transpordi olemasolu, keskkonna ja kultuuriväärtuste säilitamine, esteetiline linnaruum, turvalisus jne, aga ka majandusliku ja sotsiaalse arengu jaoks võimaluste loomine.[2]
Üks osa avalikest huvidest on määratletav riiklike huvidena. Kuigi ruumiline planeerimine on üldjuhul kohaliku elu küsimus, on riigi asumite kvaliteetne ja jätkusuutlik elukeskkond ning ruumilise reostamise vältimine laiemalt võttes samuti riiklikes huvides. Ruumiline planeerimine ja selle mõjud ulatuvad aga tihti väljapoole kohalikku elu ning seega puudutab ruumiline planeerimine riiklikke huve ka kitsamas tähenduses.
Ruumilise planeerimise küsimusi peetakse oluliseks ka riigi poliitika tasandil. Vabariigi Valitsuse 22. oktoobri 2002. a protokollilise otsusega on heaks kiidetud dokument “Eesti Arhitektuuripoliitika”, mis muuhulgas sõnastab arhitektuuripoliitika üldised eesmärgid riigi tasandil.[3] Antud küsimuses väärib viitamist ka Valitsusliidu programm aastateks 2007-2011[4], millest võib välja tuua järgmised punktid:
- Valitsusliit säilitab ajaloolise arhitektuuripärandi (kultuuripoliitika p. 14);
- Valitsusliit keelustab tihedalt asustatud piirkondades uute kõrgepinge õhuliinide rajamise;
- Valitsusliit seob kinnisvaraarenduse tiheasustusalade piirkondades uushaljastuse rajamise kohustusega (keskkonnapoliitika p. 13);
- Valitsusliidu tervisepoliitika eesmärk on terve inimene ja tervena elatud eluea pikendamine. Peetakse vajalikuks keskenduda muuhulgas elu-, õpi- ning töökeskkonna kvaliteedi parandamisele.
Konkreetselt riigi arhitektuuripoliitikat on otseselt nimetatud Kultuuriministeeriumi põhimääruses seoses asekantsleri ülesannetega kaunite kunstide alal. Nimetatud asekantsleri ülesandeks on osaleda riigi arhitektuuripoliitika väljatöötamises ja arendamises (Kultuuriministeeriumi põhimääruse § 191 p 91).
Nimetatud fragmentidest piisab tõdemaks, et mitmetes ruumi kasutamise küsimustes on peetud vajalikuks riigi tasandi poliitika realiseerimist ning vastavate meetmete rakendamist. Riigi tasandi poliitika eesmärkide saavutamiseks peab riigil olema efektiivne õiguslik raamistik ja institutsioonid, kes riigi ruumilise planeerimise ja arhitektuurialase poliitika suuniste elluviimisega tegeleks.
1.2 Teiste riikide lahendused
1.2.1 Holland
Hollandis on Ruumilise Planeerimise ning Elamu- ja Keskkonnaministeeriumi koosseisus Valitsuse Ehitiste Agentuur, mille olulisim ülesanne on riigi ehitiste arhitektuurse, linnaehitusliku ning ehitusliku kvaliteedi tagamine.
Agentuuri koosseisu kuulub riigiarhitekt ehk valitsuse peaarhitekt, kes on agentuuri peadirektori peanõunik ja juhib agentuuri allüksust, mida nimetatakse Valitsuse peaarhitekti ateljeeks. Valitsuse arhitekti ateljeesse kuulub kolm valitsusnõunikku, kelle ülesandeks on tegelemine maastikuarhitektuuri, kultuurimälestistega ning riigi omanduses oleva infrastruktuuriga.
Riigiarhitekti nimetab kuni viieks aastaks ametisse Valitsuse Ehitiste Agentuuri peadirektor. Ametisse nimetamine ja ametist vabastamine toimub kuningliku dekreedi alusel.
Hollandi riigiarhitektil on keskne roll riigi arhitektuuripoliitika ettevalmistamise ning elluviimise koordineerimisel. Riigiarhitekti ülesandeks on olla ministeeriumite ning kohalike omavalitsuste nõustaja ning võtta osa Kultuuri ja Teaduste Ministeeriumi juhtimisel toimuva valitsuse arhitektuuripoliitika koostamisest. Riigiarhitekt vastutab valitsuse tellimusel ehitatavate hoonete arhitektuurse kvaliteedi eest, mälestiste ja valitsuse käsutuses olevate hoonete arhitektuurse kvaliteedi säilimise eest ning agentuuri tellimisel projekteeritavate ehitiste projekteerija-arhitekti valimise eest. Riigiarhitekti büroo on riigi ehitiste arhitektuurse projekti tellija ja riigihanke korraldaja. Ühtlasi vastutab riigiarhitekt ka nn protsendiskeemi (teatud protsent riigi poolt tellitud avaliku ruumina käsitletavate ehitiste investeeringuteks mõeldud summadest kasutatakse avaliku keskkonna rikastamise huvides mõeldud kunstiteoste ja disaini sihttellimuseks) rakendamise eest. Hollandi riigiarhitekt on ka Valitsuse Nõukoja liige.
Selleks, et saada ametipostile võimalikult tunnustatud ja edukas arhitekt, lubab riik riigiarhitektil ametiga paralleelselt pidada ka erapraksist ning võimaluste piires nõustada erasektorit.
1.2.2 Inglismaa
Arhitektuuri ja Ehitatud Keskkonna Komisjon (CABE – Commission for Architecture and the Built Environment)[5] moodustati 1999. aastal ning on nüüdseks seadusega reguleeritud asutus, mida rahastab Kultuuri, Meedia ja Spordi Ministeerium ning Kogukondade ja Kohalike Omavalitsuste Ministeerium.
CABE prioriteediks on tagada ehitiste ja avaliku ruumi kõrgetasemeline disain. CABE peamiseks ülesandeks on nõustada valitsust arhitektuuri ja ehitatud keskkonna valdkonnas. CABE julgustab poliitikuid looma ehitisi ja rajatisi, mis on turvalised, jätkusuutlikud, püsivad ning kaunid. Olulise osa CABE tööst moodustab kesk- ja regionaalvalitsuste ning kohalike omavalitsuste nõustamine arhitektuuri ja linnaehitusliku disaini valdkondades, aidates koostada planeerimispoliitikat ning välja töötada süsteeme, mis tagaksid parimad ehituslikud ja disainilahendused ehitatud keskkonnas ja avaliku ruumis.
Oma eesmärkide saavutamiseks ja ülesannete täitmiseks teeb CABE vahetult koostööd arhitektide, planeerijate, disainerite, arendajate ning klientidega, pakkudes neile abi erinevate projektide juhendamisel ja koordineerimisel.
CABE organisatsioon koosneb 16 komisjonärist, juhatusest ning regionaalsetest volinikest. Ühtlasi kuuluvad CABE organisatsiooni ka disaini järelvalve talitus ning avaliku ruumi planeerimise talitus.
CABE suunab valitsuse poolt talle määratud raha algatusprogrammidesse ja projektidesse, mis pakuvad parimaid arhitektuurilisi ning linnaehitusliku disaini lahendusi ning avaliku ruumi kasutamise ja planeerimise kavasid üle terve Inglismaa.
1.2.3 Austraalia
Austraalia jaguneb vastavalt haldusjaotusele kaheksaks piirkonnaks. Igas piirkonnas töötab valitsusarhitekti büroo.[6]
Piirkondlike valitsusarhitektide büroode ülesehitus on sarnane. Iga bürood juhib valitsusarhitekt, kes nõustab valitsust ja selle asutusi arhitektuuri, ehitatud keskkonna ja disaini valdkondades.
Valitsusarhitektid annavad enda haldamisalasse jäävat piirkonda puudutavat nõu ministeeriumidele ning valitsusametnikele. Ühtlasi kuuluvad valitsusarhitektid ka erinevatesse nõukogudesse ning komiteedesse, täites seal nõuandvat rolli. Valitsusarhitektid teostavad hallatavas piirkonnas ka arhitektuurilist ja disaini järelevalvet.
Piirkondlikke büroosid juhtivate valitsusarhitektide ülesandeks on korraldada valitsusele ja selle asutustele nõustamisteenuste osutamist, pakkuda disainialaseid ning ehituseelseid konsultatsioone nii arhitektuuri, linna- ja maastikudisaini, muinsuskaitse ja mälestiste ning ehitatud keskkonna valdkondades.
Valitsusarhitektid osalevad ka arhitektuuripoliitika koostamisel ja koordineerimisel ning aitavad koostada hallatava piirkonna arengukavasid ning -strateegiaid. Piirkondlike valitsusarhitektide ülesandeks on aidata valitusel ellu viia arhitektuuripoliitikat ning kindlustada arhitektuuri, ehitatud keskkonna ja disaini kõrge tase terves Austraalias.
1.3 Üldhinnang Eesti olukorrale ja ettepanek
Vabariigi Valitsuse 22. oktoobri 2002. a istungi protokollilise otsusega heaks kiidetud Eesti Arhitektuuripoliitika dokumendis on ühe olulise eesmärgina määratletud ruumilise planeerimise, väärtarhitektuuri loomise ja kvaliteetse ehitustegevuse toetamist.
Eesti Arhitektuuripoliitika dokumendis on samas märgitud, et praegune riigi valitsemise korraldus ning kohalike omavalitsuste madal planeerimis- ja arhitektuurialane haldussuutlikkus[7] ei suuda piisavalt tagada arhitektuuri ja planeerimise sotsiaalset ja esteetilist kvaliteeti.
Linnaruumi kujundamisel põimuvad omavahel ruumiline planeerimine, arhitektuur ja ehitus. Käesoleval ajal ei ole riigi tasandil institutsiooni, kes nende küsimustega kompleksselt tegeleks. Vabariigi Valitsus ja erinevad ministeeriumid kujundavad õigusaktide väljatöötamise kaudu kaudselt küll üldist linnaruumi arengut, kuid ei pruugi omada otsest, ühtset ja tõhusat väljundit haldusmenetlustesse ehk ei oma otseselt ülesandeid ega pädevust konkreetsete olulise tähtsusega arendusprojektide juures.[8] Ruumiline planeerimine (reguleerib planeerimisseadus) on siseministeeriumi valitsemisalas, loodusliku keskkonnaga (loodusväärtustega) seonduv (reguleerib nt looduskaitseseadus, välisõhu kaitse seadus jne) on keskkonnaministeeriumi valitsemisalas, ehitustegevusega, samuti projekteerijatele esitatavate nõuetega seonduv (reguleerib ehitusseadus) on majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas, arhitektuur (kui kunst) on kultuuriministeeriumi valitsemisalas. Ka nn. riiklike ehituste tellijaks ei ole alati AS Riigi Kinnisvara, selleks võib olla ka muu riigivara valitseja (nt erinevad ministeeriumid, põhiseaduslikud institutsioonid).
Seega tuleb tõdeda, et riigi kasutuses olevad otsesed vahendid mõjutada konkreetseid arendusprojekte, arvestades riiklikult väärtustatud ruumilise planeerimise ja arhitektuuri põhimõtteid ja kõiki olulisi asjaolusid, on käesoleval ajal ebaefektiivsed. Sellises olukorras esineb oht, et riigi tasandil väärtustatud ruumilise planeerimise ja arhitektuuripoliitika alased eesmärgid ja suunised ei realiseeru osaliselt või täielikult.[9]
Tõhustamaks riigi võimekust selles küsimuses, on otstarbekas luua eraldi arhitektuuri voliniku (riigiarhitekti) institutsioon. Rõhutame, et institutsiooni nimevalikul on küllaga erinevaid võimalusi. Käesoleva kontseptsiooni ettevalmistajad peavad võimalikuks nii riigiarhitekti kui ka valitsusarhitekti ja arhitektuurivoliniku nime kasutamist.
2 Arhitektuuri voliniku staatus
2.1 Arhitektuuri voliniku institutsiooni mudel
2.1.1 Mudeli valikut mõjutavad aspektid
Arhitektuuri voliniku seisund tuleks kujundada vastavalt temale antavatele volitustele. Kui arhitektuuri volinikule antakse mitmeid pädevusi, mille raames on tal õigus (või isegi kohustus) anda õiguslikult kohustuslikke korraldusi (rangelt kohustuslikult järgimist vajavaid seisukohti), oleks otstarbekam anda arhitektuuri volinikule valitsusasutuse staatus (nt amet). Selliste kohustuslike käitumisjuhiste andmine eeldab avaliku võimu teostamist ja nõuetele vastavat haldusmenetlust.
Kui aga arhitektuuri voliniku roll on valdavalt nõuandev, ei oleks vajalik luua uut eraldiseisvat valitsusasutust, vaid piisab vastava ametikoha loomisest mõne olemasoleva valitsusasutuse juurde.
Arhitektuuri voliniku rolli puhul on niisiis võimalik näha peamiselt kahte varianti.
Ühe variandina on arhitektuuri volinik sisuliselt vastava valitsusasutuse (nt Planeerimise ja Arhitektuuri Amet vms.) juht, kellele on antud suhteliselt tugevad võimuvolitused, sh kohalike omavalitsuste suhtes. Konkreetsete volituste tugevus sõltub sellest, kui tugevaks on neid Põhiseaduse ja teiste seaduste kohaselt võimalik teha, arvestades muuhulgas kohaliku omavalitsuse autonoomia põhimõttega.
Teise variandina on mõeldav n.-ö. nõuandev institutsioon, kellel endal ei ole väga tugevaid võimuvolitusi, kuid kes saab protsesse suunata oma kompetentsile ja autoriteedile tuginevalt. Teataval määral on sarnases rollis õiguskantsler, kes on küll põhiseaduslik institutsioon.
Sellise valdavalt nõuandva rolliga oleks keeruline ühitada valitsusasutuse staatust, kuna tuleb arvestada, et mittesiduvate seisukohtadega ei pruugi kohalik omavalitsus alati arvestada. Kui seda juhtub korduvalt, võiks olukord, kus valitsusasutus annab arvamusi, aga sellega praktikas ühel või teisel põhjusel ei arvestata, kahjustada üldisemalt valitsusasutuste autoriteeti. Nõuandva pädevuse puhul on enesestmõistetav, et alati nõuannet ei järgita ning nõuande mittejärgimine võimusuhteid iseenesest ei kahjusta.
Valiku tegemisel on oluline arvestada, et ruumilise planeerimisega ja laiemalt linnaruumi kujundamisega seotud küsimused on primaarselt kohaliku elu küsimused, mida peaks korraldama ja mille eest peaks vastutama kohalik omavalitsus. See tähendab, et riigiasutuse võimalused anda kohustuslikke juhiseid kohalikule omavalitsusele on teatavas ulatuses piiratud. Kuna linnaruumi arendamise reguleerimine on seotud ka isikute põhiõiguste riivetega, tekiks riigi intensiivse sekkumise korral täiendav küsimus, kes ühe või teise tegevuse lubamise või keelamise eest lõpuks vastutab.[10]
Teise aspektina tuleb välja tuua oht, et arhitektuuri volinikule tugevate võimuvolituste andmisel võib tekkida olukord, kus ei teostu idee arhitektuuri volinikust kui nõuandjast ega teki vaba dialoogi näiteks kohaliku omavalitsuse, arendaja ja arhitektuuri voliniku (tema esindajate) vahel. Tugevate võimuvolituste olemasolul võib arhitektuuri volinik hakata tema pakutud lahendust (mis võib olla hinnanguline ja vaieldav) peale suruma, mis tekitab kiusatuse edaspidi üldse vältida arhitektuuri voliniku poole pöördumist.
2.1.2 Arhitektuuri voliniku Amet Kultuuri-, Keskkonna- või Siseministeeriumi valitsemisalas
Riigikogu eelmise koosseisu menetluses olnud planeerimisseaduse, ehitusseaduse, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse ja Vabariigi Valitsuse seaduse eelnõu (943 SE I) (algatajad Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon ja Riigikogu liikmed) kohaselt kavandati luua Kultuuriministeeriumi valitsemisalas Riigiarhitekti Amet, kusjuures VVS muudatustega kavandati üldisemalt ruumilise planeerimise määramist Kultuuriministeeriumi valitsemisalasse.[11] Ameti nimetusena võib tulla kõne alla ka mõni muu nimetus.
Nagu eespool märgitud, on ruumiline planeerimine, arhitektuur (kui kunst) ja projekteerimine ning ehitus kolme erineva ministeeriumi valitsemisalas. Looduskaitsega ja laiemalt keskkonnakasutamise reguleerimisega seonduv on veel eraldi Keskkonnaministeeriumi valitsemisalas. Selline killustatus ei pruugi olla mõistlik. Tegemist on poliitilise valiku küsimusega ning käesoleva kontseptsiooni eesmärk ei ole pakkuda välja muudatust sellises valdkondade jaotuses.[12] Nimetatud ameti paigutus konkreetse ministeeriumi valitsemisalasse sõltub arhitektuuri voliniku funktsioonidest.
2.1.3 Eraldiseisev ametiisik teda teenindava asutusega (bürooga)
Teise variandina võiks arhitektuuri volinik tegutseda küll mõne nimetatud ministeeriumi valitsemisalas, kuid omada eraldiseisva institutsiooni staatust.
Keeruline on põhjendada arhitektuuri voliniku institutsionaalse ja organisatsioonilise mudeli otsese eeskujuna õiguskantsleri ja riigikontrolli institutsioone, kuna viimaste näol on tegemist põhiseaduslike institutsioonidega, millel on oma Põhiseadusest tulenev seisund, pädevus ja tagatised.
Põhiseaduse § 87 p 1 kohaselt on riigi sise- ja välispoliitika elluviimise õigus ja kohustus Vabariigi Valitsusel. Sellest tulenevalt peaks ka valdkonna poliitikate elluviimine riigi tasandil olema usaldatud Vabariigi Valitsuse kui kollegiaalorgani kõrval eeskätt täidesaatvat riigivõimu teostavatele (valitsus)asutustele. Sellest tulenevalt saab väita, et kui arhitektuuri volinik on mõeldud riikliku arhitektuuripoliitika elluviijaks, peaks arhitektuuri voliniku institutsioon olema paigutatud mõne ministeeriumi valitsemisalasse.
Arhitektuuri voliniku kui institutsiooni võimalikuks mudeliks saaks olla soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku institutsioon.[13] Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik on iseseisvalt soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise seaduse nõuete täitmist jälgiv ja teisi seadusega talle pandud ülesandeid täitev sõltumatu ja erapooletu asjatundja (soolise võrdõiguslikkuse seaduse § 15 lg 1 ja võrdse kohtlemise seaduse § 15 lg 1). Tegemist on seega seadusega loodud iseseisva ametikohaga, mille põhimäärus on kinnitatud Vabariigi Valitsuse poolt. Ametisse nimetab voliniku sotsiaalminister viieks aastaks. Voliniku tegevuseks vajalikud kulud kaetakse riigieelarvest ja nähakse ette Sotsiaalministeeriumi valitsemisalas eraldi real.
2.1.4 Kokkuvõte
Uue ameti kui valitsusasutuse loomine on komplitseeritum ja nõuaks suuremaid ümberkorraldusi. Valitsusasutustele omaste tugevate võimuvolitustega võib tekkida ka oht, et arhitektuuri volinik on kohalike omavalitsuste ja arendajate silmis tavapärane valitsusasutus, milles võidakse näha üksnes täiendava bürokraatia tekitajat. Kohaliku omavalitsuse autonoomia tõttu on arhitektuuri volinikul võimalik anda järgimiseks kohustuslikke juhiseid üksnes piiratud ulatuses.
Seetõttu on käesolevas kontseptsioonis peetud otstarbekamaks ja tehakse ettepanek luua arhitektuuri voliniku institutsioon sellise mudeli järgi, kus arhitektuuri volinik on valdavalt nõuandvas rollis.[14] Sellest rollist tulenevalt on eelistatum kujundada arhitektuuri voliniku institutsioon eraldiseisva ametiisikuna, kellel on oma teenindav kantselei (büroo). Arhitektuuri volinik tegutseks selle mudeli kohaselt vastava ministeeriumi valitsemisalas.[15] Arhitektuuri voliniku institutsiooni loomisel saab märkimisväärses ulatuses kasutada soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku institutsiooni eeskuju.
2.2 Arhitektuuri voliniku teenistus ja kantselei (büroo)
Arhitektuuri voliniku nimetamise osas tuleb kõne alla tema nimetamine vastava ministri või Vabariigi Valitsuse poolt. Vabariigi Valitsuse poolt nimetatakse mitmete ametite peadirektoreid.[16] Samas soolise võrdõiguslikkuse voliniku nimetab sotsiaalminister. Kuna arhitektuuri volinikul peaks olema muuhulgas erinevate ministeeriumide ja riigivara valitsejate tegevuse koordineerija roll, on kindlasti kohasem tema nimetamine Vabariigi Valitsuse poolt. See tagaks ka arhitektuuri voliniku mõnevõrra suuremat sõltumatuse vastavast ministrist. Vähetähtis ei ole ka asjaolu, et tõhusat koostööd erinevate ministeeriumidega on parem saavutada siis, kui arhitektuuri voliniku nimetamisel on saanud kaasa rääkida kõik Vabariigi Valitsuse liikmed ja eelduslikult kõik valitsuskoalitsiooni pooled.
Arvestades arhitektuuri voliniku rolli, peab arhitektuuri volinik tõhusaks tegevuseks omama piisavat kompetentsi ja autoriteeti arhitektuuri ja ruumilise planeerimise valdkonnas.[17] Vastasel juhul ei ole arhitektuuri voliniku tegevus efektiivne. Seetõttu on otstarbekas kuulata enne arhitektuuri voliniku nimetamist ära vastava erialaliidu arvamus kandidaadi kohta.
Arhitektuuri volinik täidab oma eesmärke juhul, kui ta koondab erinevate valdkondade spetsialiste, mis võimaldab kujundada elukeskkonna arendamise suhtes arvamusi, mis arvestavad kompleksselt erinevate oluliste aspektidega. Seetõttu peab arhitektuuri volinik omama ressursse, et moodustada enda kantselei (büroo) teda nõustavate spetsialistidega ning samuti kutsuda kokku töögruppe, millesse kaasatakse institutsiooni välised erinevate valdkondade spetsialistid vastavalt vajadusele (planeerijad, maastikuarhitektid, infrastruktuuri spetsialistid, muinsuskaitse spetsialistid jne). Arhitektuurivoliniku juures tegutseb ühiskondlikel alustel ca kahekümne liikmeline nõukoda. Arhitektuurivoliniku eelarve peab võimaldama nimetatud nõukoja tegevust tehniliselt teenindada.
3 Arhitektuuri voliniku ülesanded
3.1 Riigi arhitektuuripoliitika elluviimine
Laiemas plaanis viib poliitikaid ellu Vabariigi Valitsus (Põhiseaduse § 87 p 1). Arhitektuuri volinik osaleb riigi arhitektuuripoliitika välja töötamises ning viib seda ellu. Arhitektuuri voliniku oluliseks ülesandeks on suunata ruumilise arenguga seotud otsustusi, sealhulgas oluliste arendusprojektide kavandamist, juhindudes riigi ruumilise planeerimise ja arhitektuuri alase poliitika eesmärkidest ja suunistest. Arhitektuuri volinik arvestab ruumilise planeerimise ja arhitektuuripoliitika eesmärkidega oma arvamuste ja soovituste andmisel ning ettepanekute tegemisel. Arhitektuuri volinik toetab ruumilise planeerimise ja arhitektuuri alaseid poliitikaid ka oma teavitustöö ja soovituste kaudu ja järgib oma tegevuses tervikliku ja jätkusuutliku keskkonna loomise ja säilitamise eesmärke.
Arhitektuuri volinik esindab Eestit Euroopa Arhitektuuripoliitikate Foorumil.
3.2 Riigiasutuste ja teiste avalik õiguslike juriidiliste isikute nõustamine planeerimise ja arhitektuuri alal
Riigimaa planeerimine ja riigi kinnisvara arendamine
Käesoleval ajal korraldavad riigimaa planeerimist ja riigi kinnisvara arendamist (uusehitus ja ümberehitused), sh ehitiste projekteerimist tavaliselt AS Riigi Kinnisvara või riigivara valitsejad, kes soovivad vastavale maale midagi uut ehitada. Vastav riigivara valitseja tellib teenuse planeerijatelt ja arhitektibüroodelt. AS Riigi Kinnisvara koosseisus ega enamike riigivara valitsejate koosseisudes ei ole arhitektide ametikohti. Kuna konkreetse riigivara valitseja huvi on enamasti seotud konkreetse objektiga, võib jääda tähelepanuta piirkonna üldine ruumiline areng. Arvestades riigi arhitektuuripoliitika eesmärke, peaks riik enese objektide puhul suutma tagada seatud eesmärkidele vastavat ruumilist arengut.
Seetõttu oleks otstarbekas kaasata arhitektuuri volinik riigimaade planeerimisse ning projekteerimisse arvamuse saamiseks.
Riigimaade planeerimise ja kinnisvara kasutamise üldised põhimõtted oleks otstarbekas üldiselt reguleerida ka seaduse tasandil.[18] Vastava regulatsiooni juurde sobib olemuslikult ka arhitektuuri volinikuga konsulteerimise reguleerimine.
Arvestades, et ka avalik-õiguslikud juriidilised isikud suures osas kasutavad riigi ressursse oma tegevuse korraldamiseks, on põhjendatud eeltoodu laiendamine ka neile. Näiteks võib ülikoolilinnakute paigutus linnaruumis olla linna toimimise seisukohalt suhteliselt olulise tähtsusega.
Kehtiv riigivara võõrandamise kord lähtub õigusakti tasandil esmapilgul loogikast, et kui riigivara ei ole vajalik riigiasutuse funktsioonide teostamiseks või muul avalikul eesmärgil, võib selle võõrandada. Kohtupraktikas on siiski leitud, et riigivara valitseja peab riigivara müümisel arvestama ka keskkonnaaspekti, näiteks haljasala säilitamise vajadust. Nii on Tallinna Ringkonnakohus oma 18. märtsi 2008. a otsuses asjas 3-06-1136 märkinud, et riik ei ole enda omandiõiguse teostamisel samas seisundis kui eraisikud. Enda vara kasutamisel ja käsutamisel peab riik arvestama avaliku õiguse põhimõtetega, kõigi avalike huvidega, sh keskkonnaväärtustega, samuti puudutatud isikute õigustega. Riigivaraga tehtavatest tehingutest kasu saamise eesmärk ei tohi olla ebaproportsionaalne võrreldes teiste avalike huvide ja muude oluliste väärtustega, sh säästva arengu tagamise kohustusega.
Arvestades, et eeltoodud aspekte tuleb niikuinii arvestada ka riigivara müügi otsustamisel, on põhjendatud küsida riigivara müügile eelnevalt seisukohti mitte ainult teistelt riigivara valitsejatelt selle kasutusväärtuse osas, vaid ka arhitektuuri volinikult arhitektuuri ja ruumilise arengu seisukohalt. Vastavad õigusnormid tuleb kehtestada riigivaraseaduses ja selle alamaktides.
3.3 Osalemine ruumilises planeerimises
3.3.1 Riiklik tasand
Funktsionaalse ruumilise arengu koordineerimine
Arhitektuuri voliniku üldiseks rolliks saaks olla ministeeriumide, teiste riigivõimu asutuste ning kohaliku omavalitsuse omavahelise koostöö koordineerimine arhitektuuri ja ruumilise planeerimise valdkonnas, tagamaks üldist kooskõlalist ja funktsionaalset ruumilist arengut.
Arhitektuuri volinikul peab sellise koordineerimise ülesande täitmiseks olema muuhulgas õigus kutsuda kokku vastavaid asutustevahelisi nõupidamisi ning nõuda erinevatelt asutustelt teavet ja seisukohti.
Üldplaneeringud, maakonnaplaneeringud, teemaplaneeringud
Arhitektuuri volinik hakkab eelduslikult koondama arhitektuuri ja planeerimisalast parimat oskusteavet.
Üleriigiliste planeeringute koostamist korraldab käesoleval ajal Siseministeerium (PlanS § 10 lg 2).[19] Maakonnaplaneeringute koostamist korraldavad maavanemad (PlanS § 10 lg 3). Arhitektuuri voliniku võimalik pädevus nende planeerimisdokumentide koostamisel sõltub suuresti sellest, milline valik tehakse arhitektuuri voliniku üldise pädevuse osas. Eeldades, et planeeringute koostamise korraldamise eest vastutavad asutused põhimõtteliselt ei muutu, saab arhitektuuri volinikul olla peamiselt nõustav roll. Otstarbekas oleks teiste asutuste kõrval kaasata ka arhitektuuri volinik vastavate planeeringute koostamisse (PlanS § 16 lg 1).
Arhitektuuri voliniku arvamusega peab planeeringute menetluses arvestama, arvestamata jätmist tuleb põhjendada.
Muud strateegilised otsused
Lisaks riigi tasandil kehtestatavatele planeerimisdokumentidele, peaks arhitektuuri volinik olema kaasatud ka ruumilist arengut oluliselt mõjutavate muude strateegiliste otsuste menetlusse ning suurobjektidega seotud töögruppidesse (nt Saaremaa püsiühendus, sadamad, lennujaamad, kaitseväe ja Kaitseliidu harjutusväljakud, rahvusooper, muuseumid, staadionid, suurte tee-ehitusobjektide kavandamine).
Ühtlasi peaks arhitektuuri voliniku ülesandeks olema jälgida, et ehitatud keskkonda oluliselt mõjutavad strateegilised kavad (nt energeetika, veemajandus, jäätmemajandus, transport), oleksid kooskõlas üldise ruumilise arenguga ja sellega loogilises kooskõlas.
Arhitektuuri volinik kaasatakse nende ehitusprojektide hindamisele, mille suhtes esitatakse taotlused Euroopa Liidu või Eesti Vabariigi toetusrahade saamiseks.
3.3.2 Kohaliku elu tasand
Osalemine üld- ja detailplaneeringute menetluses
Üld- ja detailplaneeringute puhul oleks otstarbekas luua kohalikule omavalitsusele ja arendajale võimalus pöörduda arhitektuuri voliniku poole seisukoha saamiseks. Tegemist oleks omamoodi riigi poolt kohalikele omavalitsustele pakutava nõustamisteenusega.
Arhitektuuri volinikul peaks töökoormuse reguleerimiseks olema õigus jätta osade seisukohataotluste puhul omapoolne seisukoht andmata, kui tegemist ei ole ruumilise arengu seisukohalt olulise küsimusega. See võimaldab keskenduda olulisematele projektidele.
Lisaks võimalusele pöörduda vabatahtlikult arhitektuuri voliniku poole, peaks olulisema ruumilise mõjuga objektide puhul olema kohustuslik arhitektuuri voliniku seisukoha küsimine. Olulise ruumilise mõjuga objektide all on siinkohal peetud silmas laiemat ringi objekte, kui on loetletud Vabariigi Valitsuse 15. juuli 2003. a määruses nr 198. Seisukohta tuleks küsida ka olulisemate linnaväljakute, ümbersõitude ja muude taoliste paljude inimeste liikumist või elukeskkonda mõjutavate kavade korral. Täpsem loetelu taolistest objektidest tuleks välja töötada ehitusseadustiku ettevalmistamise käigus.
Vältimaks planeerimismenetluste venimist, ei peaks arhitektuuri voliniku seisukoha küsimusest kujunema mingisugust eraldi menetlusetappi, vaid see tuleks korraldada detailplaneeringu koostamise käigus.
Edasist analüüsi vajab küsimus, kas anda arhitektuuri volinikule mingi planeeringuvaidluste lahendamise roll. Esialgsel hinnangul võib otstarbekamaks pidada siiski lahendust, kus planeeringuvaidluste lahendamine jääb järelevalve korras maavanemate ning kohtute pädevusse.
Riigimaaga seotud planeeringud
Nn reformimata riigimaa puhul loetakse kinnistu omanikuks Keskkonnaministeeriumi või keskkonnaministri volitatud isikut, kelleks on praktikas Maa-amet (PlanS § 16 lg 91). Arvestades punktis 3.2 käsitletud aspekte, on oluline, et riigi seisukohtade kujundamisel oleksid arvestatud ka ruumilise arengu aspektid. Seetõttu peaks selliste planeeringute koostamisse olema kaasatud ka arhitektuuri volinik. Kui kohalik omavalitsus pöördub seisukoha saamiseks Maa-ameti poole, peab Maa-amet küsima arhitektuuri voliniku arvamuse.
Tegevuse piirid
Põhiseaduse § 154 on sätestatud, et kõiki kohaliku elu küsimusi otsustavad ja korraldavad kohalikud omavalitsused, kes tegutsevad seaduste alusel iseseisvalt. Ruumiline planeerimine on osa kohaliku elu korraldamisest. Samuti on märkinud õiguskantsler, et ruumilise planeerimise alaste otsuste langetamine on oluline osa kohaliku elu korraldamisest ja kohaliku omavalitsuse autonoomia teostamisest.[20] Seega just kohalikel omavalitsustel on keskne roll avalike hüvede tagamisel, sealhulgas esteetilise linnaruumi loomisel.
Kohaliku omavalitsuse autonoomia on piiratud seaduslikkuse põhimõttega. Järelikult ei ole valitsusasutuste volitused probleemsed niikaua, kui nende roll piirdub kohaliku omavalitsuse tegevuse seaduslikkuse kontrolliga. Näiteks maavanemate üldine kohalike omavalitsuse üksikaktide kontroll (VVS § 85) on piiratud seaduslikkuse kontrolliga. Maavanem kontrollib ka planeeringute üle järelevalvet teostades muuhulgas planeeringute vastavust õigusaktidele ning üldisemale planeeringule (PlanS § 23 lg 1 p 2 ja lg 3 p 1 ning 2).
Ruumilise planeerimise ja eriti planeeringulahenduste hindamisel on seaduslikkuse kontroll aga üsna piiratud tähendusega. Planeeringute ulatusliku diskretsioonilisuse tõttu on planeeringute puhul olulised just otstarbekuse, lahenduste funktsionaalsuse, esteetilised ja muud taolised küsimused.
Tulenevalt kohaliku omavalitsuse autonoomiast saavad tulevikus arhitektuuri voliniku seisukohad olla kohaliku omavalitsuse jaoks siduva tähendusega eelkõige juhul, kui puudutatakse riiklikult olulisi küsimusi (nt planeering mõjutab riiklikult olulisi transpordisõlmi). Näiteks kui kohalik omavalitsus siiski arhitektuuri voliniku seisukohta eirates planeeringu kehtestab, oleks see sellisel juhul õigusvastane ning seda oleks vastaval motiivil võimalik halduskohtus vaidlustada.
Muus osas peaks arhitektuuri voliniku seisukoht olema käsitletav arvamusena (mittesiduv). Ruumilise planeerimine konkreetses piirkonnas ja vastava lõppotsustuse tegemine jääb siiski kohaliku omavalitsuse enda vastutusele. Arvestades, et arhitektuuri voliniku arvamused on antud eelduslikult autoriteetsete spetsialistide poolt, võib eeldada, et kohalikud omavalitsused neid valdavalt järgivad. Kuna arhitektuuri voliniku arvamus on planeeringumenetluses üks oluline kaalumist vääriv asjaolu, tuleb sellega arvestamist planeerimisdiskretsiooni teostamisel kindlasti kaaluda ning võimalikku mittejärgimist põhjendada.
Kohtuliku vaidlustamise õigus
Arhitektuuri volinikule on võimalik anda ka halduskohtusse protesti esitamise õigus, kui näiteks planeeringute menetlemisel ei ole arvestatud oluliste riiklike huvidega. Ühelt poolt võib taolise protesti esitamise õigus mõnevõrra kahjustada n.-ö. vaba dialoogi teket arhitektuuri voliniku ja teiste osapoolte vahel. Samas on küsimused, mille puhul on kohtusse pöördumine võimalik, niikuinii piiratud õiguslike küsimustega. Seetõttu puudub tõsiseltvõetav oht, et arhitektuuri volinik saaks vaidlustada mingisuguseid otsuseid näiteks subjektiivsetel esteetilistel kaalutlustel. Kui arhitektuuri volinik avastab, et näiteks mõnes vastavas planeerimismenetluses on olulised asjassepuutuvad kaalutlused üldse arvestamata jäetud (sisuliselt on tehtud kaalutlusviga) ja see kahjustab riigi huve, on igati mõistlik võimaldada arhitektuuri volinikul endal kohtusse pöörduda. Seeläbi saab paremini tagada ka planeerimisotsuste paremat põhjendatust ning seaduslikkust.
Alternatiivina oleks arhitektuuri volinikul võimalik juhtida teiste protestiõigusega asutuste (maavanem, Keskkonnainspektsioon) tähelepanu vajadusele riigi huvidega vastuolus olevaid planeeringuid vaidlustada, kuid need teised asutused ei pruugi olla vastava menetlusega üldse seotud ning nende kaasamine tekitaks asjatut dubleerimist. Seetõttu on eelistatum anda siiski arhitektuuri volinikule oma pädevuse piires protesti esitamise õigus.
3.4 Õigusloomes osalemine
Olukorras, kus arhitektuuri volinik on mõnevõrra lahutatud vastavatest valitsusasutustest, ei saa arhitektuuri volinik iseenesest olla valdkonna õigusloomes (seadusloome ja määruste väljatöötamine) juhtivas rollis. Õigusloome on suuresti poliitiline tegevus, kuna eeldab poliitiliste valikute tegemist. Seetõttu saab õigusloome juhtroll olla vastaval ministril (ministeeriumil). Arvestades, et tavaliste seaduste algatamise õigus on täitevvõimust ainult Vabariigi Valitsusel (Põhiseaduse § 103 p 4), on ka loomulik, et õigusloome juhtroll on eelkõige Vabariigi Valitsusse kuuluvatel ministritel.
See ei tähenda siiski, et arhitektuuri volinikul ei saaks olla õigust olla maksimaalselt kaasatud valdkonna õigusloomesse. Arhitektuuri volinikule võiks samuti anda õiguse esitada ettepanekuid Vabariigi Valitsusele ja valitsusasutustele, samuti kohalikele omavalitsustele ning nende asutustele õigusaktide muutmise ja täiendamise kohta. Samuti võiks tal olla õigus ja kohustus esitada arvamusi valdkonnas ettevalmistatavate õigusaktide kohta. Sõltuvalt arhitektuuri voliniku institutsiooni haldussuutlikkusest võib sellise rolli täitmine omandada õigusloomes märkimisväärset kaalu.
Samuti võib arhitektuuri volinikul olla kohustus analüüsida valdkonna õigusaktide mõjusid ja nende rakendamist ning informeerida vastavaid valitsusasutusi analüüsi tulemustest.
3.5 Teavitustegevus ja arhitektuuri edendamine
Arhitektuuri voliniku oluline roll oleks seotud ka säästliku planeerimise ja väärtarhitektuuri propageerimise ning valdkonna juhendite ja soovituste koostamisega.
Samuti peaks arhitektuuri volinik analüüsima Eestis ja teistes riikides teostatud planeerimis- ja arhitektuurialaseid uuringuid ja projekte ning koostama teiste riikide ja Eesti planeerimis- ja arhitektuurialastele kogemustele tuginevalt kohalikele omavalitsustele ja arendajatele vastavaid abi- ja juhendmaterjale.
Lisaks võiks arhitektuuri voliniku tegevus hõlmata:
- arhitektuuriauhindade konkursside edendamist ja korraldamist;
- säästva ehituse võimaluste propageerimist ja energiasäästu edendamist (nt rohelise lahenduse märgis vmt initsiatiivid) (koostöös Majandus‑ ja Kommunikatsiooniministeeriumiga);
- ruumilise planeerimise ja arhitektuurivaldkonna arutelude algatamist, vastavate ümarlaudade, seminaride ja konverentside korraldamist.
3.6 Informatsiooni koondamine
Arhitektuuri volinik kogub ja koondab informatsiooni arhitektuuri ja ruumilise planeerimise lahenduste ja probleemide kohta.
Lisaks kvalitatiivsele lisandväärtusele on võimalik arhitektuuri voliniku tegevusega saavutada ka üldist säästu riigiasutustele, kohalikule omavalitsusele ja arendajatele. Oluline funktsioon võiks olla näiteks ülevaate loomine riigi ja/või kohalike omavalitsuste poolt omandatud autoriõigustest arhitektuuriteostele. Kui vastavad õigused on juba omandatud, võib sarnaseid projekte või lahendusi olla võimalik kasutada teiste objektide juures (väldib kordusi, tekitades aja- ja rahasäästu).
3.7 Aruandlus
Arvestades eelpool käsitletut, oleks arhitektuuri volinik aruandekohustuslik eelkõige vastava valdkonna ministri ning tema kaudu Vabariigi Valitsuse ees.
Samas, toetamaks arhitektuuri voliniku institutsiooni autoriteeti ning rõhutamaks selle olulisust, oleks otstarbekas võimaldada arhitektuuri volinikul esitada oma tegevusest regulaarne ülevaade Riigikogule, sarnaselt näiteks õiguskantsleri, riigikontrolöri ja Riigikohtu esimehega. Selline võimalus ja muidugi ka kohustus rõhutaks valdkonna olulisust ning tagaks arhitektuuri volinikule tugeva väljundi valdkonnas oluliste teemade tõstatamiseks. Arvestades aruandluse formaati, on eelduslikult tagatud selle piisav meediakajastus. See tagab ka sõnumite ühiskonnani jõudmise.
Ette tuleks näha arhitektuurivoliniku regulaarne aruandekohustus Riigikogu asjakohase komisjoni ees.
Käesoleva kontseptsiooniga tehakse ettepanek arhitektuuri voliniku (riigiarhitekti, valitsusarhitekti) institutsiooni loomiseks.
Käesolevas kontseptsioonis on peetud otstarbekamaks ja tehakse ettepanek luua arhitektuuri voliniku institutsioon sellise mudeli järgi, kus arhitektuuri volinik on valdavalt nõuandvas rollis. Arhitektuuri volinik täidab oma eesmärke juhul, kui ta koondab erinevate valdkondade spetsialiste, mis võimaldab kujundada elukeskkonna arendamise suhtes arvamusi, mis arvestavad kompleksselt erinevate oluliste aspektidega. Seetõttu peab arhitektuuri volinik omama ressursse, et moodustada enda kantselei (büroo) teda nõustavate spetsialistidega ning samuti kutsuda kokku töögruppe ad hoc põhimõttel. Arhitektuuri voliniku institutsiooni loomisel saab teatavas ulatuses kasutada soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku institutsiooni mudelit.
Arvestades, et arhitektuuri voliniku töö seisneb koostöös väga erinevate valitsusasutustega, on kohane vastava ameti kandja nimetamine Vabariigi Valitsuse poolt. Kuigi vahetult oleks arhitektuuri volinik aruandekohustuslik vastava ministri ees, peaks tal olema ka väljund anda oma tegevusest ülevaade Riigikogule.
Kontseptsioonis on arhitektuuri voliniku institutsiooni loomise põhieesmärk tervikliku ja jätkusuutliku keskkonna edendamine ja kaitse ruumilise reostuse eest. Institutsiooni konkreetsemate ülesannetena on välja toodud riigi arhitektuuripoliitika elluviimine, riigiasutuste nõustamine planeerimise ja arhitektuuri alal, ruumilises planeerimises osalemine eeskätt riiklikul aga ka kohalikul tasandil, õigusloomes osalemine, planeerimise ja arhitektuurialase informatsiooni koondamine, sellekohane teavitustegevus ja kvaliteetarhitektuuri edendamine.
Vastava institutsiooni tegevust reguleerivad õigusnormid peaksid paiknema eeskätt ruumilist planeerimist ja ehitamist käsitlevates õigusaktides. Arvestades, et vastava valdkonna õigusnorme peaks lähemas tulevikus hakkama koondama ehitusseadustik, oleks paslik koondada ka seda institutsiooni reguleeriv normistik ehitusseadustikku. Üksikud regulatsioonid tuleb siiski sätestada ka teistes seadustes (nt riigivaraseadus).
[1] NB! Käesoleva kontseptsiooni jaoks ei ole institutsiooni konkreetne nimetus primaarne, mistõttu on nimetus „arhitektuuri volinik“ tinglik. Nimetusest olulisem on vastava institutsiooni pädevus ja tegevusvaldkond.
[2] Õiguskantsleri märgukiri regionaalministrile planeerimisseaduse ja ehitusseaduse muutmiseks, august 2007, lk 3.
[3] Eesti Arhitektuuripoliitika. Internetis kättesaadav: http://www.arhliit.ee/et/arhitektuuripoliitik
[4] Reformierakonna, Isamaa ja Res Publica Liidu ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna valitsusliidu programm aastateks 2007-2011. Internetis kättesaadav: http://www.valitsus.ee/?id=1307
[5] Veebileht: http://www.cabe.org.uk/
[6] Ühe vastava regiooni büroo veebileht: http://www.govarch.dpws.nsw.gov.au/profile.asp
[7] Kohalike omavalitsuse ametnike koolitusvajadusele seoses planeerimise ja ehitamisega on tähelepanu juhtinud ka Riigikontroll ja õiguskantsler. Vt Riigikontrolli aruanne – Ehitustegevus ranna ja kaldaalal. Tallinn 2007. Planeerimise killustatuse kohta ka: Õiguskantsleri märgukiri regionaalministrile planeerimisseaduse ja ehitusseaduse muutmiseks, august 2007, lk 14.
[8] On osundanud ka probleemile, et erinevate riigiasutustega planeeringute kooskõlastamine ei taga terviklikult riigi huvide arvestamist planeerimisprotsessis, kuna erinevad asutused lähtuvad kooskõlastamisel üksnes oma vastutusalast. Vt. Riigikontrolli aruanne – Ehitustegevus ranna ja kaldaalal. Tallinn 2007, lk 55.
[9] Ülaltoodud probleemsetele aspektidele juhib tähelepanu ka Euroopa Arhitektuuripoliitikate Foorum. Vt., näiteks, Euroopa Arhitektuuripoliitikate Foorumi 3. veebruari 2011 pressiteade.
[10] Näiteks arendaja kavandatud ehitiste mittelubamine võib olla käsitletav arendaja põhiõiguste riivena ning tekib küsimus, kas riive on põhjustanud kohalik omavalitsus või riigiarhitekt ja kumma tegevuse peale tuleks halduskohtusse kaebus esitada.
[11] Ruumilise planeerimise alase tegevuse üleriigiline korraldamine ja järelevalve on käesoleval ajal Siseministeeriumi valitsemisalas ja regionaalministri pädevuses (VVS § 491 lg 1 ja § 66 lg 1). Varem on ruumiline planeerimine olnud Keskkonnaministeeriumi valitsemisalas (kuni 2004. a.).
[12] Siiski oleks äärmiselt vajalik edasiselt kaaluda vastutusvaldkondade killustatuse vähendamise võimalusi. Kontseptsiooni koostamisel kerkis korduvalt üles ettepanek viia vähemalt kõik ruumilise planeerimise küsimused Keskkonnaministeeriumi valitsemisalasse, kuna ruumiline planeerimine omab keskkonna kasutamises ja selle reguleerimises keskset osa. Sellega seonduvalt oleks otstarbekas ka kaaluda ministeeriumi nime muutmist nt Ruumilise Planeerimise ja Keskkonna Ministeeriumiks.
[13] Asjaolu, et soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik ei ole Eestis omandanud sellist kohta ja tähendust, mis tal võiks ja peaks olema, ei tähenda, et selle institutsiooniga analoogia kasutamine oleks põhjendamatu.
[14] See ei välista riigiarhitekti tugevamat rolli riigi enda poolt arendatavate alade ja objektide puhul ning riigiasutuste omavahelises suhtluses, kuna seal on põhiõiguste ja kohaliku omavalitsuse autonoomia riive oht oluliselt väiksem.
[15] Kontseptsiooni koostamisel on sellise ministeeriumi all silmas peetud eeskätt praegust Keskkonnaministeeriumi, eeldusel, et selle ministeeriumi valitsemisalasse on viidud ruumilise planeerimise küsimused (vt ka allmärkus nr 11).
[16] Vabariigi Valitsus nimetab näiteks Päästeameti, Politsei- ja Piirivalveameti, Kaitsepolitseiameti, Teabeameti, ja Andmekaitse Inspektsiooni juhte (päästeteenistuse seaduse § 8 lg 1, politsei ja piirivalve seaduse § 43 lg 2 ja lg 4, julgeolekuasutuste seaduse § 15, isikuandmete kaitse seaduse § 36 lg 1).
[17] Edasist analüüsi vajaks küsimus, kas arhitektuuri voliniku suhtes oleks võimalik rakendada leevendatud tegutsemispiiranguid. Eeskätt on vajalik kaaluda, kas vastava ameti pidajal lubada nt Hollandi eeskujul jätkata teatud mahus arhitektina praktiseerimist. See lahendus avardaks kindlasti ameti pidaja võimalike kandidaatide ringi.
[18] Selliste põhimõtete reguleerimise põhjenduseks on asjaolu, et riigimaade planeerimine ja kinnisvara kasutamine mõjutab riigivara väärtust, kuid ka elukeskkonda. Selle küsimuse täiendav käsitlemine väljub aga käesoleva kontseptsiooni raamidest ning on eeskätt ehitusseadustiku kontseptsiooni küsimus.
[19] Nagu eespool märgitud, tuleks kaaluda ruumilise planeerimisega puutumuses olevate valdkondade koondamist ühe ministeeriumi valitsemisalasse.
[20] Õiguskantsleri märgukiri regionaalministrile planeerimisseaduse ja ehitusseaduse muutmiseks, august 2007, lk 3.
Riigiarhitekt meedias


text:
URANTIA RAAMAT, 157. Kiri. Filippuse Kaisareas
URANTIA RAAMAT - 157. Kiri. Filippuse Kaisareas
§ 1. Templi maksukoguja
§ 2. Betsaida-Juliases
§ 3. Peetruse tunnistus
§ 4. Keskustelu taevariigist
§ 5. Uus käsitus
§ 6. Järgmine pärastlõuna
§ 7. Andrease nõupidamine
157. Kiri. Filippuse Kaisareas
Paper 157 : At Caesarea-Philippi
ENNE kui Jeesus kaheteistkümnega mõneks ajaks Filippuse Kaisarea lähistele suundus, korraldas ta Taaveti sõnumitoojate kaudu pühapäevaks, 7. augustiks külaskäigu Kapernauma, et oma perekonnaga kohtuda. See kohtumine pidi toimuma Sebedeuse paaditöökojas. Taavet Sebedeus oli kutsunud Jeesuse venna Juuda kaudu kohale kogu naatsareti pere — Maarja ja kõik Jeesuse vennad-õed — ning Jeesus läkski koos Andrease ja Peetrusega sellele kohtumisele. Ka Maarja ja lapsed soovisid kindlalt kokkuleppest kinni pidada, kuid juhtus nii, et rühm varisere, kes teadsid Jeesuse viibimisest teisel pool järve Filippuse valdustes, otsustas Maarjat külastada, et Jeesuse asukohta välja uurida. nende Jeruusalemma erisaadikute saabumine häiris Maarjat väga ning nood järeldasid kogu pere pingsast ja närvilisest hoiakust, et ilmselt on Jeesust neile külla oodata. Seepärast seadsid nad end Maarja kodus sisse, kutsusid endale abiväge ja jäid kannatlikult Jeesuse saabumist ootama. nüüd muidugi ei püüdnud enam ükski pereliige Jeesusega kokku lepitud kohtamisele minna. nii Juudas kui ka Rutt üritasid päeva jooksul mitu korda variseride valvsa silma alt pääseda ja Jeesusele sõna saata, kuid kõik oli asjata.
Kohe pärast lõunat tõid Taaveti sõnumitoojad Jeesusele teate, et variserid on end tema ema maja läve ees laagrisse seadnud, ja Jeesus ei proovinudki oma perekonnaga kokku saada. Jälle läks nii, et Jeesus ei saanud oma maise perega kohtuda, kuigi seda polnud võimalik kummagi süüks panna.
1. Templi maksukoguja
Sel ajal kui Jeesus Andrease ja Peetrusega paaditöökoja lähedal järve ääres ootas, tuli nende juurde templi maksukoguja, kes kutsus Jeesust ära tundes Peetruse kõrvale ja küsis: „Kas sinu Meister ei maksagi templile maksu?” Peetrus tahtis juba väljendada nördimust mõtte üle, et Jeesus peaks oma vihavaenlaste usutegevuse ülalpidamiseks maksma, kuid nähes maksukoguja iseäralikku näoilmet, oletas õigesti, et teda tahetakse meelega lõksu meelitada ja ärgitada keelduma maksmast tavalist pooleseeklilist maksu Jeruusalemma templiteenistuse toetuseks. Seepärast vastas Peetrus: „Muidugi maksab Meister templimaksu. Oota värava juures, ma toon selle sulle kohe ära.”
Peetrus oli aga seda lubades liialt kiirustanud. nende raha oli Juuda käes, too aga teisel pool järve. Ei temal, ta vennal ega Jeesusel olnud raha kaasas. Teades, et variserid neid otsivad, ei saanud nad ka Betsaidasse raha järele minna. Kui Peetrus rääkis Jeesusele maksukogujast ja sellest, et ta oli mehele raha lubanud, ütles Jeesus: „Kui sa lubasid, siis pead maksma. Millega sa aga oma lubadust täidad? Kas sa hakkad jälle kala püüdma, et sõna pidada? Hoolimata sellest, Peetrus, tuleb meil praeguses olukorras maks ära maksta. Ärgem andkem neile meestele põhjust pahaks panna meie suhtumist. Ootame siin, kuni sa käid paadiga järvel, heidad võrgu vette ja turul kala ära müünud, maksad maksukogujale meie kõigi kolme eest.”
Läheduses seisnud Taaveti salajane sõnumitooja oli kõike pealt kuulnud ja viipas nüüd oma kaaslasele, kes kalda ääres kalastas, et see kiiresti maale tuleks. Kui Peetrus valmistus paadiga kalale minema, andis too sõnumitooja koos oma kalurist sõbraga talle mitu suurt korvitäit kala. nad aitasid tal kala lähedalasuva kalakaupmehe juurde viia, kes saagi ära ostis, ja saadud rahast ning Taaveti sõnumitooja lisatud summast piisas, et nende kolme eest templimaks maksta. Maksukoguja võttis maksu vastu, loobudes viivise nõudmisest, sest nad olid Galileast mõnda aega ära olnud.
Pole ime, et teie ürikutes leidub lugu sellest, kuidas Peetrus püüdis kala, kellel oli seekel suus. Tol ajal oli liikvel palju jutte kalade suust leitud varandustest, lood imetabastest juhtumitest olid päris tavalised. Kui Peetrus hakkas nende juurest paadi suunas minema, oli Jeesus seetõttu poolnaljatamisi märkinud: „Imelik, et kuningapojad peavad andamit maksma; tavaliselt võetakse võõrastelt õukonna ülalpidamiseks maksu, kuid kohasem on võimudele mitte ette jääda. Mine, võib-olla püüad kala, kellel on seekel suus.” Kuna Jeesus oli nii rääkinud ja Peetrus peagi templimaksuga ilmunud, pole sugugi üllatav, et see vahejuhtum paisutati hiljem imeks, nagu selle on kirja pannud Matteuse evangeeliumi üleskirjutaja.
Jeesus ootas koos Andrease ja Peetrusega järve kaldal peaaegu päikeseloojanguni. Sõnumitoojad tõid neile teate, et Maarja maja on ikka veel järelevalve all, ja nii läksid kolm ootajat pimenedes paati ning aerutasid pikkamööda Galilea järve idarannikule.
2. Betsaida-Juliases
Esmaspäeval, 8. augustil, kui Jeesus oli kaheteistkümne apostliga Betsaida-Juliase lähedal Magadani pargis laagris, tulid enam kui sada uskujat, evangelistid, naiskorpus ja teised taevariigi rajamisest huvitatud inimesed Kapernauma nõu pidama. Saabusid ka paljud variserid, kes olid kuulnud, et Jeesuski on kohal. Selleks ajaks olid variseride püüetega Jeesus lõksu meelitada ühinenud ka mõned saduserid. Enne omavahelist nõupidamist uskujatega pidas Jeesus avaliku koosoleku, millest võtsid osa ka variserid, kes hakkasid Meistrile valjul häälel küsimusi esitama ja muul viisil koosviibimist häirima. Segajate eestvedaja ütles: „Õpetaja, tahaksime saada sinult tunnustähe, et sul on volitus õpetada; kui sa selle oled andnud, teavad kõik inimesed, et sind on saatnud Jumal.” Ja Jeesus vastas neile: „Õhtu jõudes te ütlete, et tuleb ilus ilm, sest taevas punetab. Ja varahommikul te ütlete, et tuleb halb ilm, sest taevas punetab ja on sompus. Kui näete läänes pilve kerkimas, ütlete, et on oodata hoovihma; kui puhub lõunatuul, ütlete, et on saabumas kõrvetav kuumus. Kuidas te oskate nii hästi aru saada taeva palgest, aegade tunnustähtede üle aga ei suuda sugugi otsustada? neile, kes soovivad kindlasti tõde tunda, on tunnustäht juba antud, ent pahatahtlikule ja silmakirjalikule sugupõlvele ei anta ühtki tunnustähte.”
Seda öelnud, eemaldus Jeesus, et valmistuda õhtuseks nõupidamiseks oma poolehoidjatega. Sellel nõupidamisel otsustati käivitada kõigis Dekapolise linnades ja külades ühine misjoniretk, niipea kui Jeesus naaseb koos kaheteistkümne apostliga oma kavandatud külaskäigult Filippuse Kaisareasse. Jeesus osales Dekapolise misjoniretke kavandamisel ja lausus koosolekut lõpetades: „Ma ütlen teile, hoiduge variseride ja saduseride haputaignast! Ärge laske end petta nende pealtnäha suurest õpetatusest ja sügavast ustavusest vormilisele religioonile. Juhinduge ainult elava tõe vaimust ja tõelise religiooni väest. Teid ei päästa mitte hirm surnud religiooni ees, vaid pigem teie usk taevariigi vaimsete reaalsuste elavasse kogemusse. Ärge laske end pimestada eelarvamustest ega halvata hirmul. Ärge laske aukartusel traditsioonide ees sedavõrd oma arusaamist moonutada, et teie silmad enam ei näe ja kõrvad ei kuule. Tõelise religiooni eesmärk ei ole ainult rahu tuua, vaid pigem edasiminekut kindlustada. Südames ei saa olla rahu ega meeles edenemist, kui te ei armu kõigest südamest tõesse, igaveste reaalsuste ideaalidesse. Teie ette seatakse elu ja surma küsimused — aja patused naudingud igaviku õiglaste reaalsuste vastu. Peaksite juba nüüd otsima pääsu hirmu ja kahtluse kütkeist, hakates elama uut usu ja lootuse elu. Kui teie hinges kerkivad oma kaasinimeste teenimise tunded, ärge lämmatage neid; kui teie südames paisub armastus oma naabri vastu, väljendage neid kiindumustunge arukas hoolitsuses oma kaaslaste tõeliste vajaduste eest.”
3. Peetruse tunnistus
Teisipäeva varahommikul lahkus Jeesus kaheteistkümne apostliga Magadani pargist Filippuse Kaisareasse, nelivürst Filippuse valduste pealinna. Filippuse Kaisarea asus imekaunis ümbruses. See paiknes pesana veetlevas orus maaliliste mägede vahel, kus Jordani jõgi maa-alusest koopast välja voolas. Põhja pool olid hästi näha Hermoni mäe kõrged tipud ja neist lõunas asuvatest mägedest avanes suurepärane vaade Jordani ülemjooksule ja Galilea järvele.
Jeesus oli käinud oma taevariigitöö algusaegadel Hermoni mäel ja nüüd, mil ta oli jõudmas oma tegevuse lõppetappi, soovis ta sellele katsumuste ja triumfi mäele tagasi pöörduda, lootes, et apostlid omandavad seal uue nägemuse oma ülesannetest ja uue jõu vahetult eesseisvaks katsumusteajaks. Teel rännates, umbes sel ajal, kui nad Meeromi veest lõuna poolt möödusid, rääkisid apostlid omavahel hiljutistest kogemustest Foiniikias ja mujal ning meenutasid, kuidas nende sõnum oli vastu võetud ja kuidas eri rahvad nende Meistrisse suhtunud.
Lõunapeatuse ajal esitas Jeesus kaheteistkümnele äkki esmakordselt küsimuse, mis puudutas teda ennast. Ta küsis neilt nende üllatuseks: „Mis inimesed räägivad, kes ma nende arvates olen?”
Jeesus oli õpetanud apostlitele pikki kuid taevariigi olemust ja iseloomu ning teadis hästi, et on saabunud aeg õpetada neile lähemalt omaenda olemust ja oma isiklikku suhet taevariigiga. Kui nad nüüd seal mooruspuude all istusid, valmistus Meister pidama üht tähtsaimat koosolekut kogu selle aja jooksul, mis ta üldse oma väljavalitud apostlitega veetis.
Jeesusele vastasid enam kui pooled apostlid. nad ütlesid talle, et kõik teda tundvad inimesed peavad teda kas prohvetiks või erakordseks inimeseks; et isegi tema vaenlased kardavad teda väga, pidades tema võimeid tõendiks sellest, et ta on liidus kuradite vürstiga. nad ütlesid talle, et Juudamaal ja Samaarias peavad mõned teda surnuist ülestõusnud Ristija Johanneseks. Peetrus selgitas, et Jeesust on eri aegadel ja eri isikute poolt võrreldud Moosese, Eelija, Jesaja ja Jeremijaga. Kuulnud neid vastuseid, tõusis Jeesus, vaatas enda ümber poolringis istuvat kahtteistkümmet apostlit, viipas hämmastava tunderõhuga nende poole ja küsis: „Aga mis teie ütlete, kes mina olen?” Hetkeks valitses pinev vaikus. Kaksteist apostlit vaatasid Meistrit ainiti, kuni Siimon Peetrus püsti hüppas ja hüüatas: „Sa oled Vabastaja, elava Jumala Poeg.” Ja üksteist apostlit tõusid kõik ühel meelel jalule, andes mõista, et Peetrus oli rääkinud nende kõigi eest.
Jeesus andis neile märku taas istuda, ise aga jäi seisma ja ütles: „Seda on teile ilmutanud minu Isa. nüüd on teil aeg minu kohta tõde teada saada. Kuid ma vannutan teid, et te sellest praegu kellelegi ei räägiks. Asume teele.”
Nii jätkasidki nad reisi Filippuse Kaisareasse, jõudsid kohale sama päeva hilisõhtul ja peatusid Celsuse majas, kes neid juba ootas. Apostlid magasid tol ööl vähe; nad näisid aimavat, et nende elus ja taevariigitöös oli toimunud suur sündmus.
4. Keskustelu taevariigist
Pärast Jeesuse ristimist Johannese poolt ja Kaanas vee veiniks muutmist olid apostlid, igaüks ise ajal, teda tõesti messiaks pidanud. Mõni neist olid lühikest aega tõepoolest uskunud, et ta on oodatud Vabastaja. Ent vaevalt sai see lootus nende südameis tärgata, kui Meister selle mõne purustava sõna või pettumustvalmistava teoga hävitas. neis valitses juba ammu segadus vastuolu tõttu, mida tekitasid ühelt poolt nende kujutlused oodatud messiast ja teiselt poolt nende südamesse talletatud kogemused erakordsest suhtest tolle erakordse inimesega.
Sel kolmapäeva ennelõunal kogunesid apostlid Celsuse aeda lõunat sööma. Siimon Peetrus ja seloot Siimon olid suurema osa ööst ja hommikul kohe pärast magamast tõusmist oma vendadega tõsist tööd teinud, et nad kõik hakkaksid kogu südamest tunnistama Meistrit mitte ainult messiaks, vaid ka elava Jumala jumalikuks Pojaks. Kaks Siimonit olid oma arusaamades Jeesusest peaaegu ühel nõul ja nad tegid usinalt tööd, et ka nende vennad need seisukohad täielikult omaks võtaksid. Andreas jäi küll apostlite korpuse üldjuhiks, kuid tema vennast Siimon Peetrusest oli saamas üha enam ja kõigi nõusolekul kaheteistkümne eestkõneleja.
Lõuna paiku istusid nad kõik aias, kui tuli Meister. Igaühe näol oli väärikalt pühalik ilme ja nad tõusid tema lähenedes püsti. Jeesus leevendas pinget sõbraliku ja vennaliku naeratusega, mis oli talle nii iseloomulik, kui tema poolehoidjad võtsid ennast või mõnda nendega seotud juhtumit liiga tõsiselt. Ta andis neile juhatava viipega märku istuda. Kaksteist apostlit ei tervitanud Meistri tulekut enam kunagi püstitõusmisega. nad nägid, et ta ei kiida niisugust välist lugupidamisavaldust heaks.
Kui nad olid söönud ja arutasid eelseisvat reisi Dekapolisesse, vaatas Jeesus neile äkki otsa ja ütles: „nüüd, mil on möödunud terve päev sellest, kui te nõustusite Siimon Peetruse ütlusega Inimese Poja olemuse kohta, küsin ma teilt, kas te olete oma otsusele kindlaks jäänud?” Seda kuuldes kaksteist apostlit tõusid ja Siimon Peetrus astus mõne sammu Jeesuse poole ning ütles: „Jah, Meister, oleme küll. Usume, et sina oled elava Jumala Poeg.” Ja Peetrus istus taas oma vendade juurde.
Jeesus ütles kaheteistkümnele, ikka veel püsti seistes: „Te olete minu valitud saadikud, aga ma tean, et te ei saaks seda praegu uskuda puhtinimlikest teadmistest lähtudes. See on minu Isa vaimu ilmutus teie hinge sisimas. Seega, kui te tunnistate seda oma sisimas elavalt minu Isa vaimult saadud taipamise järgi, pean ka teatama, et ehitan sellele alusele taevariigi vennaskonna. Sellele vaimse reaalsuse kaljule ehitan oma Isa taevariigi igaveste reaalsuste vaimse vendluse elava templi. Selle jumaliku vaimu inimliku vennaskonna vastu ei saa kõik pahe jõud ega patuväed kokku. ning ehkki minu Isa vaim on alati jumalik teejuht ja õpetaja kõigile, kes sellesse vaimuvennaskonda astuvad, annan nüüd teile ja teie järeltulijatele üle välise taevariigi võtmed — võimu ajalike asjade üle —, selle meeste ja naiste kui taevariigi osaliste ühenduse sotsiaalsete ja majanduslike iseärasuste mõistmiseks.” ning ta vannutas neid taas, et nad ei räägiks esialgu kellelegi, et ta on Jumala Poeg.
Jeesus oli hakanud juba oma apostlite ustavusse ja aususesse uskuma. Meister arvas, et kui tema valitud esindajate usk pidas vastu hiljutistele katsumustele, siis talub see kahtlemata ka peagi eesootavaid tuleproove ning nad tulevad kõigi oma lootuste pealtnäha täielikust hävingust välja uue usulise elukorralduse uude valgusesse ja suudavad seetõttu minna edasi valgustama pimeduses kobavat maailma. Tol päeval hakkas Meister uskuma kõigi oma apostlite ususse peale ühe.
Alates sellest päevast on seesama Jeesus ehitanud sedasama elavat templit sellelesamale oma jumaliku pojaseisuse igavesele vundamendile, ning need, kellest said tänu sellele eneseteadlikud Jumala pojad, on inimkivid, kellest on ehitatud see elav pojaseisuse tempel, mida püstitatakse vaimude igavese Isa tarkuse ja armastuse hiilguseks ja auks.
Kui Jeesus oli seda öelnud, saatis ta kaksteist apostlit mägedesse, et nad kuni õhtusöögini, igaüks omaette, otsiksid tarkust, jõudu ja vaimset juhatust. Ja nad tegid, nagu Meister oli nõudnud.
5. Uus käsitus
Peetruse tunnistuse uus ja eluliselt tähtis joon oli Jeesuse selge tunnistamine Jumala Pojaks, tema jumalikkuse vaieldamatu tunnistamine. Alates tema ristimisest ja Kaana pulmast olid apostlid teda mitmes mõttes messiaks pidanud, aga juutide arusaama oma rahva vabastajast ei kuulunud tema jumalikkus. Juudid ei olnud õpetanud, et messias on jumalik; ta pidi olema „salvitu”, aga vaevalt küll olid nad temast mõelnud kui „Jumala Pojast”. Teises tunnistuses rõhutati rohkem ühendatud olemust, taevalikku asjaolu, et ta oli Inimese Poeg ja Jumala Poeg, ning suurt tõde inimloomuse liidust jumaliku olemusega, millele Jeesus lubas ehitada taevariigi.
Jeesus oli püüdnud elada oma elu maa peal ja viia lõpule oma annetumismissiooni just Inimese Pojana. Tema poolehoidjad kaldusid pidama teda oodatud messiaks. Teades, et ta ei saa kunagi nende ootusi messia suhtes täita, püüdis ta nende arusaama messiast selliselt muuta, et ta osaliseltki nende ootustele vastaks. Ent nüüd ta mõistis, et see kava tal ilmselt ei õnnestu. Seepärast otsustas ta julgelt teoks teha kolmanda kava — teatada kõigile oma jumalikkusest, kuulutada Peetruse tunnistus tõeks ja öelda kaheteistkümnele otse välja, et ta on Jumala Poeg.
Jeesus oli kolm aastat kuulutanud, et ta on „Inimese Poeg”, sest apostlid olid nende kolme aasta jooksul hakanud teda üha veendunumalt juutide oodatud messiaks pidama. nüüd teatas ta avalikult, et on Jumala Poeg, olles otsustanud ehitada taevariigi Inimese Poja ja Jumala Poja ühendatud olemusele. Ta oli otsustanud hoiduda edasistest jõupingutustest veenda neid selles, et ta pole messias. Ta kavatses neile nüüd julgelt ilmutada, kes ta on, ja seejärel eirata nende kindlat soovi pidada teda edaspidigi messiaks.
6. Järgmine pärastlõuna
Jeesus jäi koos apostlitega veel üheks päevaks Celsuse majja ootama kullereid, keda Taavet Sebedeus oli läkitanud neile raha tooma. Kui Jeesuse populaarsus rahva hulkade seas kadus, vähenesid tunduvalt ka tulud. Kui nad Filippuse Kaisareasse jõudsid, oli nende varalaegas tühi. Matteus ei tahtnud Jeesuse ja oma vendade juurest sellisel ajal lahkuda ja tal polnud käepärast oma raha, mida Juudale anda, nagu ta nii palju kordi varem oli teinud. Taavet Sebedeus oli aga seda tulude tõenäolist kahanemist ette näinud ja andnud sõnumitoojatele juhised koguda läbi Juudamaa, Samaaria ja Galilea rännates rahvalt raha ning saata see pagendatud apostlitele ja nende Meistrile. nii jõudsidki sõnumitoojad sama päeva õhtuks Betsaidast kohale, tuues kaasa piisavalt raha apostlite ülalpidamiseks kuni nende tagasitulekuni, alustamaks Dekapolise reisi. Matteus lootis saada selleks ajaks raha oma viimase kinnisvara müügist Kapernaumas ja oli andnud korralduse, et see summa saadetaks anonüümselt Juudale.
Ei Peetrusel ega teistel apostlitel olnud väga realistlikku ettekujutust Jeesuse jumalikkusest. nad ei saanud õieti arugi, et nende Meistri maises elujärgus oli alanud uus epohh, aeg, mil õpetajast-ravijast oli saamas uuele käsitusele vastav messias — Jumala Poeg. Sellest ajast ilmus Meistri sõnumisse uus noot. nüüdsest oli tema ainsaks eluideaaliks Isa ilmutamine, tema õpetuse ainus eesmärk oli aga esitada oma universumile isikustunud kujul seda ülimat tarkust, millest võib aru saada vaid seda kogedes. Ta tuli selleks, et meil kõigil oleks elu ja et seda oleks külluslikumalt.
Nüüd algas Jeesuse lihaliku inimelu neljas, viimane etapp. Esimene etapp oli tema lapsepõlv, mil ta oli oma päritolust, olemusest ja saatusest inimolendina vaid ähmaselt teadlik. Teise etapi moodustasid tema noorukiaastad ja varane meheiga, mil ta end üha enam tunnetama ja oma jumalikust olemusest ja inimlikust missioonist üha selgemini aru saama hakkas. Teine etapp lõppes tema ristimisega seotud kogemuste ja ilmutustega. Meistri maise kogemuse kolmas etapp kestis ristimisest ja hoolekandeaastatest õpetaja ja tervendajana kuni Peetruse tunnistuse ülitähtsa tunnini Filippuse Kaisareas. See tema maise elu kolmas periood hõlmas aega, mil ta apostlid ja lähemad poolehoidjad tundsid teda Inimese Pojana ja pidasid teda messiaks. Tema maise elujärgu neljas, viimane periood algas siin, Filippuse Kaisareas, ja kestis kuni ristilöömiseni. Meistri hoolekandetöö sellele etapile, mis hõlmas tema lihaliku elu viimase aasta tööd ja vaeva, oli iseloomulik asjaolu, et ta tunnistas enda jumalikkust. Sel neljandal perioodil pidas küll enamik Jeesuse poolehoidjaid teda ikka veel messiaks, kuid apostlid hakkasid teda Jumala Pojaks pidama. Peetruse tunnistus tähistas uue perioodi algust, mil mõisteti täielikumalt tõde Jeesuse ülimast hoolekandest annetuva Pojana Urantial kogu universumi heaks, ning tema väljavalitud saadikud tajusid — kuigi ähmaselt — seda asjaolu.
Nii näitas Jeesus oma elus seda, mida ta õpetas oma religioonis: vaimse olemuse kasvu elava edasimineku kaudu. Ta ei rõhutanud oma hilisemate järgijate kombel lakkamatut võitlust hinge ja keha vahel. Pigem õpetas ta, et vaim võib kergesti mõlemat võita ning seda intellekti ja instinktide vahelist sõda suures osas tõhusalt ja tulusalt lepitada.
Sellest hetkest omandasid kõik Jeesuse õpetused uue tähenduse. Enne Filippuse Kaisaread esitas ta taevariigi evangeeliumi selle meisterõpetajana. Pärast Filippuse Kaisaread ei olnud ta enam pelgalt õpetaja, vaid tõusis esile igavese Isa, vaimuriigi keskme ja ääreala jumaliku esindajana, ning temalt nõuti, et ta teeks seda kõike inimolendina, Inimese Pojana.
Jeesus oli siiralt püüdnud juhtida oma poolehoidjaid vaimuriiki algul õpetajana, siis õpetaja-tervendajana, kuid nood ei lasknud sel sündida. Ta teadis hästi, et tema maine missioon ei saanud kuidagi täita juudi rahva ootusi Messia suhtes, sest vanaaja prohvetid olid kirjeldanud sellist Messiat, kelleks tema kunagi ei võinud saada. Ta püüdis rajada Isa taevariiki Inimese Pojana, kuid ta poolehoidjad ei suutnud temaga kaasa tulla. Seda nähes otsustas Jeesus oma uskujatele poolele teele vastu astuda ja valmistus seda tehes avalikult omaks võtma annetuva Jumala Poja rolli.
Nii kuulsidki apostlid tol päeval, mil Jeesus nendega aias rääkis, palju uut. Mõned neist mõtteavaldustest tundusid isegi neile imelikena. Muude hämmastavate ütluste seas kuulsid nad järgmisi:
„Nüüdsest on nii, et kui keegi soovib meiega liituda, võtku ta enda kanda pojaseisuse kohustused ja järgigu mind. Ja kui mind enam teie keskel ei ole, ärge arvake, et maailm kohtleb teid paremini kui teie Meistrit. Kui te mind armastate, valmistuge tõestama seda kiindumust oma valmisolekuga tuua ülim ohver.
Ja pange mu sõnu hästi tähele: ma pole tulnud mitte õigeid, vaid patuseid kutsuma. Inimese Poeg ei tulnud selleks, et tema eest hoolt kantaks, vaid tuli hoolt kandma ja annetama oma elu kõigile kingiks. Kuulutan teile, et olen tulnud otsima ja päästma neid, kes on kadunud.
Mitte keegi selles maailmas ei näe praegu Isa, välja arvatud Isa juurest tulnud Poeg. Kui aga Poeg üles tõuseb, tõmbab ta kõik inimesed enese juurde ja igaühele, kes usub seda tõde Poja ühendatud olemusest, annetatakse elu, mis püsib kauem kui vaid ühe ajastu.
Me ei saa veel avalikult kuulutada, et Inimese Poeg on Jumala Poeg, aga teile on seda ilmutatud; seepärast räägin teile julgelt neist saladustest. Ehkki ma seisan praegu füüsiliselt teie ees, olen tulnud Jumal-Isa juurest. Enne kui oli Aabraham, olen mina. Tulin siia maailma sellena, kellena te mind tundnud olete, tõepoolest Isa juurest, ja ma teatan teile, et pean peagi siit maailmast lahkuma ning oma Isa töö juurde tagasi pöörduma.
Kas te saate nüüd oma usuga nende sõnade tõde mõista, ehkki ma hoiatan teid, et Inimese Poeg ei vasta teie isade ootustele messia suhtes? Minu kuningriik ei ole sellest maailmast. Kas te suudate uskuda tõde minust, ehkki mul pole paika, kuhu oma pead panna, nii nagu rebastel on urud ja taeva lindudel pesad?
Sellest hoolimata ütlen teile, et Isa ja mina oleme üks. Kes on näinud mind, on näinud ka Isa. Minu Isa tegutseb neis asjus minuga koos ega jäta mind kunagi minu missioonis üksi, nii nagu mina ei hülga teid, kui te peagi suundute üle kogu maailma seda evangeeliumi kuulutama.
Nüüd aga olen ma toonud teid siia, et veidi aega omavahel olla ning et te mõistaksite selle elu hiilgust ja suurust, millesse ma olen teid kutsunud: minu Isa taevariigi rajamist inimkonna südameis usu kaudu, minu vennaskonna ülesehitamist elavas seoses kõigi nende hingedega, kes sellesse evangeeliumisse usuvad.”
Apostlid kuulasid neid julgeid ja hämmastavaid ütlusi vaikides, nad olid jahmunud. nad läksid väikeste rühmadena laiali, et Meistri sõnade üle arutleda ja mõtiskleda. nad olid tunnistanud, et ta on Jumala Poeg, ent nad ei suutnud mõista selle täit tähendust, mida neid oli tegema juhitud.
7. Andrease nõupidamine
Tol õhtul otsustas Andreas pidada iga oma vennaga isiklikult ja arutlevalt nõu ja tal olid kõigiga peale Juudas Iskarioti tulusad ning julgustavad jutuajamised. Andreasel ei olnud kunagi olnud Juudaga nii lähedast isiklikku suhet kui teiste apostlitega ja seepärast ei suhtunud ta eriti tõsiselt sellesse, et Juudas polnud apostlite korpuse juhiga kunagi vabalt ja usalduslikult suhelnud. nüüd aga valmistas Juuda suhtumine Andreasele nii palju muret, et ta otsis õhtul hiljem, kui kõik apostlid juba sügavasti magasid, Jeesuse üles ja rääkis Meistrile oma ärevuse põhjusest. Jeesus ütles: „Sa toimisid õigesti, Andreas, et sa selle küsimusega minu juurde tulid, aga me ei saa teha mitte midagi muud, kui vaid seda apostlit ülimalt usaldada. Ja ära tema vendadele sellest vestlusest minuga midagi räägi.”
Ning see oli kõik, mis Andreas Jeesuselt välja uuris. Selle juudalase ja tema galilea vendade vahel oli alati olnud mingi võõristus. Ristija Johannese surm oli Juudast kohutanud ja Meistri noomitused teda tõsiselt solvanud; ta oli tundnud pettumust, kui Jeesus keeldus laskmast end kuningaks kuulutada, ja alandust, kui ta variseride eest põgenes; talle oli valmistanud meelehärmi Jeesuse keeldumine vastata variseride väljakutsele anda tunnustäht ning teda oli hämmastanud Meistri keeldumine näidata oma võimu. Viimasel ajal oli aga Juudast masendanud ja vahel isegi rõhunud varalaeka tühjus ning ta tundis puudust ka rahvahulkade toetusest.
Needsamad kannatused ja katsumused tabasid mingil määral ja erinevalt ka kõiki teisi apostleid, kuid nemad armastasid Jeesust. nad pidid teda armastama rohkem kui Juudas, sest nad läksid temaga koos kuni kibeda lõpuni.
Juudalasena oli Juudas isiklikult solvunud Jeesuse hiljutisest apostlitele antud hoiatusest „hoiduda variseride haputaigna eest” ja ta kaldus pidama seda väidet varjatud vihjeks enda kohta. Ent Juudas tegi suure vea: kui Jeesus apostleid aeg-ajalt omaette palvetama saatis, ei astunud Juudas sel ajal siirasse osadusse universumi vaimujõududega, vaid tundis inimlikku hirmu, heietades õrnu kahtlusi Jeesuse missiooni suhtes ja andes järele oma õnnetule kalduvusele haududa kättemaksumõtteid.
Nüüd aga viis Jeesus apostlid endaga kaasa Hermoni mäele, kus ta pidi sisse juhatama oma maise hoolekande neljanda etapi Jumala Pojana. Mõned neist olid olnud tunnistajateks tema ristimisele Jordanis ja tema Inimese Poja elujärgu algusele ning ta soovis, et nad kuuleksid ka seda, kuidas ta saab volitused oma uueks avalikuks rolliks — esinemiseks Jumala Pojana. Seepärast ütles Jeesus reedel, 12. augusti hommikul kaheteistkümnele: „Pange toidumoon valmis ja valmistuge rännakuks sinna mäele, kuhu vaim käsib mul minna, et võtta vastu käsk oma maine töö lõpetada. Ja ma tahan oma vennad kaasa võtta, et ka nemad saaksid jõudu koos minuga selle katsumusteaja läbimiseks.”

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7