§ 2 Ameti tegevusvaldkond ja ülesanded
§ 7 Ameti ingliskeelne nimetus
2 JUHTIMISE KORRALDUS
§ 8 Ameti juhtimine
§ 10 Prefekt
§ 11 Teenistuse korraldamise pädevus
§ 13 Piirivalveosakond
§ 14 Keskkriminaalpolitsei
§ 15 Korrakaitsepolitseiosakond
§ 16 Kodakondsus- ja migratsiooniosakond
§ 17 Prefektuur
§ 18 Administratsioon
§ 19 Sisekontrollibüroo
§ 20 Siseauditibüroo
RT I, 18.12.2013, 3
Vastu võetud 31.08.2012 nr 9
RT I, 07.09.2012, 4
07.07.2013 RT I, 17.07.2013, 1 20.07.2013
13.12.2013 RT I, 18.12.2013, 1 01.01.2014
Määrus kehtestatakse „Vabariigi Valitsuse seaduse“ § 42 lõike 1 ja „Politsei ja piirivalve seaduse“ § 62 alusel.
(1) Politsei- ja Piirivalveamet (edaspidi amet) on Siseministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, mis täidab seadusest ja teistest õigusaktidest tulenevaid ülesandeid, teostab riiklikku järelevalvet ning kohaldab riiklikku sundi seadustes ettenähtud alustel, ulatuses ja korras.
§ 2. Ameti tegevusvaldkond ja ülesanded
(1) Ameti tegevusvaldkonnaks on avaliku korra kaitsmise, piirivalve- ning kodakondsuse- ja migratsiooni valdkonna, merepääste, lennupääste ning merereostuse avastamise ja likvideerimise korraldamine.
(2) Amet täidab talle seadustes, põhimääruses ja teistes õigusaktides pandud ülesandeid.
Amet on aruandekohustuslik Siseministeeriumi ees, kes suunab ja koordineerib ameti tegevust ning teostab ameti üle seaduses sätestatud korras teenistuslikku järelevalvet.
(3) Ametil on lipp. Sinisel lipuväljal on tagajalgadel valge lõvi, kes hoiab esikäppade vahel väikest riigivappi. Lõvi keel ja küünised on punased. Lipu laiuse ja pikkuse vahekord on 7:9 (lisa 1).
(4) Ametil on vapp. Sinisel kilbikujulisel vapil on tagajalgadel hõbedane lõvi, kes hoiab esikäppade vahel väikest riigivappi (lisa 2).
(5) Ametil võib olla muu kehtestatud korras registreeritud sümboolika.
Amet asub Tallinnas. Ameti postiaadress on Pärnu mnt 139, 15060 Tallinn. Ameti mujal asuva struktuuriüksuse asukoht ja postiaadress nimetatakse struktuuriüksuse põhimääruses.
§ 7. Ameti ingliskeelne nimetus
2. peatükk JUHTIMISE KORRALDUS
§ 8. Ameti juhtimine
(2) Peadirektorile alluvad vahetult peadirektori asetäitjad, prefektid, siseauditibüroo juht ja sisekontrollibüroo juht ning teabeturbebüroo juht riigisaladuse ja salastatud välisteabe korraldamise küsimuses.
(3) Peadirektori äraolekul asendab teda peadirektori asetäitja käesoleva määruse § 9 lõikes 1 toodud järjekorras.
(4) Peadirektori asendamine vormistatakse siseministri käskkirjaga. Peadirektori lühiajalisel, mitte üle seitsme kalendripäeva, kestval äraolekul vormistatakse peadirektori asendamine peadirektori käskkirjaga, mis tehakse viivitamatult teatavaks Siseministeeriumile.
(5) Peadirektor:
2) vastutab ameti tegevust korraldavate õigusaktide õiguspärase, täpse, õigeaegse ja otstarbeka täitmise eest ning annab aru siseministrile;
3) teostab teenistuslikku järelevalvet ameti ametnike tegevuse üle;
4) esindab ametit ja annab volitusi ameti esindamiseks;
5) kinnitab ameti struktuuriüksuste põhimäärused;
[RT I, 17.07.2013, 1 - jõust. 20.07.2013]
6) kinnitab ameti- ja abiteenistuskohad, sealhulgas politseiametnike ametikohad ja politseiametnike ametikohtadele vastavad ametinimetused, struktuuriüksuste lõikes;
7) kinnitab ameti sisekorra eeskirja, asjaajamiskorra ja muud sisemist töökorraldust reguleerivad juhendid ning korrad;
8) nimetab ametisse ja vabastab ametist ameti koosseisu kuuluvad ametnikud ning sõlmib ja lõpetab töölepingud ameti töötajatega, kui seadus või käesolev määrus ei sätesta teisiti;
9) otsustab ameti valduses oleva riigivaraga seotud küsimusi „Riigivaraseadusega“ või selle alusel kehtestatud korras;
10) sõlmib oma pädevuse piires kokkuleppeid välisriikide asjaomaste organisatsioonidega;
11) esitab Siseministeeriumile ettepanekuid ameti tegevusvaldkonna poliitika kujundamiseks;
12) esitab siseministrile ettepanekuid ameti eelarve kohta ning vastutab eelarve eesmärgipärase ja otstarbeka täitmise eest;
13) esitab siseministrile ettepanekuid ameti struktuuri ja teenistujate koosseisu kohta;
14) esitab siseministrile ettepanekuid teenistusastmete andmiseks ja muutmiseks;
(6) Teenistusliku järelevalve korras võib peadirektor teha peadirektori asetäitjale või struktuuriüksuse juhile ülesandeks materjalide ja seletuste kogumise tähtsustomavate asjaolude väljaselgitamiseks.
(7) Peadirektoril on õigus anda oma pädevuse piires õigusaktide alusel ning nende täitmiseks käskkirju, suulisi ja kirjalikke korraldusi.
(1) Ameti koosseisus on viis peadirektori asetäitjat:
5) peadirektori asetäitja varade alal.
(2) Peadirektori asetäitjale piirivalve alal allub piirivalveosakond.
(3) Peadirektori asetäitjale kriminaalpolitsei alal allub keskkriminaalpolitsei.
(4) Peadirektori asetäitjale korrakaitsepolitsei alal allub korrakaitsepolitseiosakond.
(5) Peadirektori asetäitjale kodakondsuse ja migratsiooni alal allub kodakondsus- ja migratsiooniosakond.
(6) Peadirektori asetäitjale varade alal allub administratsioon.
(7) Peadirektori asetäitja:
1) juhib ja korraldab valdkonna tööd ametis;
2) teeb peadirektorile ettepanekuid ameti struktuuri, koosseisu ja töökorralduse muutmiseks valdkonnas;
3) vastutab valdkonna tegevusmeetodite ja -juhiste õigeaegse väljatöötamise ning valdkonna tegevust reguleerivate õigusaktide õiguspärase, täpse, õigeaegse ja otstarbeka täitmise eest ametis;
4) teeb peadirektorile ettepanekuid ameti tegevuskava ja eelarve koostamiseks ning eelarvevahendite kasutamiseks valdkonnas;
5) vastutab ameti eelarvevahendite eesmärgipärase ja otstarbekohase jaotuse eest valdkonnas;
6) vastutab osakonna töö korraldamise eest ning annab peadirektorile aru osakonna tegevusest ja eelarvevahendite kasutamisest;
7) teostab järelevalvet temale alluvate teenistujate teenistusülesannete ning valdkonna tegevust reguleerivate õigusaktide õiguspärase, täpse, õigeaegse ning otstarbeka täitmise üle ametis;
8) teeb peadirektorile ja peadirektori asetäitjale varade alal ettepanekuid osakonna teenistujate teenistusse võtmiseks ja ametisse nimetamiseks, palga määramiseks, ergutuste kohaldamiseks, distsiplinaarmenetluse algatamiseks, distsiplinaarkaristuse määramiseks, teenistusastme andmiseks ja muudes personalialastes küsimustes;
9) esindab ametit peadirektorilt saadud volituste piires;
10) teeb koostööd teiste riigiasutuste, kohalike omavalitsusüksuste, valitsusväliste organisatsioonide ning avalikkusega;
11) täidab muid seadusest ja selle alusel antud õigusaktidest tulenevaid ning peadirektori antud ülesandeid.
(8) Peadirektori asetäitjate tööülesanded, õigused ja vastutus sätestatakse täpsemalt peadirektori käskkirjaga kinnitatud ametijuhendiga.
§ 10. Prefekt
(1) Prefekt:
1) juhib ja korraldab prefektuuri tööd;
2) vastutab prefektuuri töö korraldamise ja tegevust reguleerivate õigusaktide õiguspärase, täpse, õigeaegse ja otstarbeka täitmise eest ning annab peadirektorile aru prefektuuri tegevusest ja eelarvevahendite kasutamisest;
3) tagab prefektuurile eraldatud eelarvevahendite eesmärgipärase ja otstarbeka kasutamise;
4) teostab järelevalvet talle alluvate teenistujate teenistusülesannete täitmise üle;
5) teeb peadirektorile ja peadirektori asetäitjale varade alal ettepanekuid prefektuuri teenistujate teenistusse võtmiseks ja ametisse nimetamiseks, palga määramiseks, ergutuste kohaldamiseks, distsiplinaarmenetluse algatamiseks, distsiplinaarkaristuse määramiseks, teenistusastme andmiseks ja muudes personalialastes küsimustes;
6) esindab ametit peadirektorilt saadud volituste piires;
7) teeb koostööd teiste riigiasutuste, kohalike omavalitsusüksuste, valitsusväliste organisatsioonide ning avalikkusega;
8) täidab muid seadusest ja selle alusel antud õigusaktidest tulenevaid ning peadirektori antud ülesandeid.
(2) Prefekti tööülesanded, õigused ja vastutus sätestatakse täpsemalt peadirektori käskkirjaga kinnitatud ametijuhendiga.
§ 11. Teenistuse korraldamise pädevus
(1) Peadirektori asetäitjal ja prefektil on õigus temale alluva struktuuriüksuse ametniku teenistuse korraldamiseks:
1) peatada teenistussuhe „Avaliku teenistuse seaduse“ §-s 108 sätestatud alustel;
2) panna ajutiselt äraoleva ametniku, sealhulgas politseiametniku või vaba ametikoha ülesanded teisele ametnikule;
3) kohustada politseiametnikku tegema ületunnitööd „Politsei ja piirivalve seaduse“ § 77 lõikes 1 sätestatud juhtudel;
4) katkestada või edasi lükata politseiametniku puhkus „Politsei ja piirivalve seaduse“ § 82 lõikes 1 sätestatud juhtudel;
5) vabastada ametist ameti koosseisu kuuluvad ametnikud, sh politseiametnikud, v.a distsiplinaarkaristusena ja koondamise korral;
6) lõpetada töölepingud ameti töötajatega, v.a koondamise korral.
(11) Peadirektori asetäitjal varade alal on õigus:
1) nimetada ametisse ameti koosseisu kuuluvad ametnikud, v.a politseiametnikud, ja sõlmida töötajatega töölepingud;
2) viia üle ameti koosseisu kuuluvad ametnikud, v.a politseiametnikud, ühelt ametikohalt teisele;
3) algatada ameti koosseisu kuuluvate ametnike, v.a politseiametnikud, suhtes distsiplinaarmenetlusi ja määrata distsiplinaarkaristusi, sh teenistusest vabastamist;
4) kinnitada ameti struktuuriüksuste ametijuhendid.
(2) Peadirektori asetäitja võib vastava valdkonna ning prefekt prefektuuri töö korraldamiseks anda seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse või korralduse, siseministri määruse või käskkirja või peadirektori käskkirja alusel ja täitmiseks käskkirju.
1) piirivalveosakond;
2) keskkriminaalpolitsei;
4) kodakondsus- ja migratsiooniosakond;
5) Põhja prefektuur;
6) Ida prefektuur;
7) Lõuna prefektuur;
8) Lääne prefektuur;
9) administratsioon;
10) sisekontrollibüroo;
11) siseauditibüroo.
(2) Ameti struktuuriüksuste koosseisu võivad kuuluda allstruktuuriüksused, mille pädevus määratakse kindlaks peadirektori käskkirjaga kinnitatud struktuuriüksuse põhimäärusega.
(3) Ameti struktuuriüksuste ülesanded ja pädevus täpsustatakse struktuuriüksuste põhimäärustes.
(4) Ameti struktuuri võivad kuuluda väljaspool struktuuriüksusi asuvate teenistujate ametikohad.
(5) Väljaspool struktuuriüksusi asuvate teenistujate tööülesanded, alluvus, õigused ja vastutus sätestatakse ametijuhendiga.
(6) Ameti struktuuriüksusel võib olla kirjaplank ja lihtpitsat, mille kirjeldused määratakse kindlaks struktuuriüksuse põhimäärusega.
§ 13. Piirivalveosakond
Piirivalveosakond menetleb pädevuse piires süütegusid, töötab valdkonna poliitika elluviimiseks välja riigipiiri valvamise, piirikontrolli teostamise, piirirežiimi tagamise, merereostuse avastamise ja likvideerimise, lennupääste, merel otsingu- ja päästetööde teostamise, ebaseadusliku riigis viibimise ja sellega seotud migratsioonireeglite kontrolli, isikute tagasivõtu ning viisa asjade menetlemise meetodid ja juhised ning teostab, korraldab ja koordineerib valdkonna tegevust ametis.
[RT I, 18.12.2013, 1 - jõust. 01.01.2014]
§ 14. Keskkriminaalpolitsei
Keskkriminaalpolitsei menetleb pädevuse piires süütegusid, töötab valdkonna poliitika elluviimiseks välja kuritegude kohtueelse menetlemise, isikukaitse, rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ning tunnistajakaitse teostamise meetodid ja juhised ning teostab, korraldab ja koordineerib valdkonna tegevust ametis.
§ 15. Korrakaitsepolitseiosakond
Korrakaitsepolitseiosakond menetleb pädevuse piires süütegusid, töötab valdkonna poliitika elluviimiseks välja avaliku korra kaitsmise, süütegude ennetamise ja tõkestamise ning väärtegude menetlemise, väljakutsete teenindamise, Vabariigi Valitsuse määratud objektide valvamise, kriisireguleerimise, karistuste täideviimise, arestimajade töö korraldamise ning vabatahtlike isikute politseitegevusse kaasamise meetodid ja juhised ning teostab, korraldab ja koordineerib valdkonna tegevust ametis.
§ 16. Kodakondsus- ja migratsiooniosakond
Kodakondsus- ja migratsiooniosakond menetleb pädevuse piires süütegusid, töötab valdkonna poliitika elluviimiseks välja välismaalaste, kodakondsuse, rahvusvahelise kaitse, seadusliku riigis viibimise järelkontrolli, isiku identiteedi halduse ja isikut tõendavate dokumentide väljaandmise menetlemise meetodid ja juhised ning teostab, korraldab ja koordineerib valdkonna tegevust ametis.
§ 17. Prefektuur
(1) Prefektuur täidab oma tööpiirkonnas ametile pandud ülesandeid prefektuuri põhimääruses ja teistes õigusaktides sätestatud ulatuses.
(2) Prefektuuri tööpiirkond:
1) Põhja prefektuuri tööpiirkond on Harju maakond. Prefektuuri tööpiirkond hõlmab nimetatud maakonnas asuvate linnade ja valdadega piirnevat territoriaal- ja sisemerd, nendes asuvaid saari ning majandusvööndit.
2) Ida prefektuuri tööpiirkond on Ida-Viru ja Lääne-Viru maakond. Prefektuuri tööpiirkond hõlmab nimetatud maakondades asuvate linnade ja valdadega piirnevat territoriaal- ja sisemerd, piiriveekogude Eestile kuuluvat osa, nendes asuvaid saari ning majandusvööndit.
3) Lõuna prefektuuri tööpiirkond on Jõgeva, Põlva, Tartu, Valga, Viljandi ja Võru maakond. Prefektuuri tööpiirkond hõlmab nimetatud maakondades asuvate linnade ja valdade territooriumiga külgnevate piiriveekogude Eestile kuuluvat osa ning nendes asuvaid saari.
4) Lääne prefektuuri tööpiirkond on Hiiu, Järva, Lääne, Pärnu, Rapla ja Saare maakond. Prefektuuri tööpiirkond hõlmab nimetatud maakondades asuvate linnade ja valdadega piirnevat territoriaal- ja sisemerd, nendes asuvaid saari ning majandusvööndit.
(21) Prefektuurile võib peadirektori määratud ulatuses ja korras panna täitmiseks ülesandeid väljaspool käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud tööpiirkonda.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 21 sätestatut ei järgita kui prefektuuri ametnikul on vältimatult vajalik rakendada politsei järelevalvemeetmeid või teostada menetlustoiminguid teise prefektuuri tööpiirkonnas.
§ 18. Administratsioon
Administratsioon teostab, korraldab ja koordineerib personali-, rahandus-, juhtimisarvestus-, planeerimis-, arendus-, hanke- ja varahaldus-, õigusloome-, õigusteeninduse-, dokumendihaldus-, sise- ja väliskommunikatsiooni-, infotehnoloogia-, infoturbe-, riigisaladuse kaitse, rahvusvahelise koostöö, orkestri- ja tõlkealast tegevust ametis.
§ 19. Sisekontrollibüroo
Sisekontrollibüroo viib läbi teenistusse võetava isiku taustakontrolli ning ennetab, tõkestab ja menetleb ametnike ning töötajate süütegusid ning distsiplinaarsüütegusid.
§ 20. Siseauditibüroo
Siseauditibüroo viib läbi siseauditeid, hindab ja analüüsib ameti sisekontrollisüsteemi tõhusust.
Määrus jõustub 1. novembril 2012. a.
Lisa 1 AMETI LIPP
Lisa 2 AMETI VAPP


Vastus küsimusele, kas tegemist on mootorsõidukitele liiklemiseks määratud tee või rajaga, sõltub konkreetse väärteo tehioludest. Tee mõiste määratlemisel saab muuhulgas tugineda nii liiklusseaduse § 2 p-s 81 kui ka teeseaduse (TeeS) § 2 lg-s 1 toodud määratlustele. Oluline on kindlaks teha, et tegemist oleks tee või rajaga, mis on ka tegelikult mootorsõidukitele liiklemiseks mõeldud või avatud ja mis pole tekkinud omavolilise tegevuse tulemusena. Väärteoasja õigeks lahendamiseks tuleks menetlejal muuhulgas kontrollida sedagi, kas konkreetne rajatis on vastavalt TeeS §-le 11 riiklikus teeregistris registreeritud. Arusaam, et sõiduki juht peab teel liiklemise lubatavuse väljaselgitamiseks pöörduma kohaliku omavalitsusüksuse organi poole, ei tulene liiklusseaduses sätestatud liikleja ega ka juhi üldistest kohustustest ja pole kooskõlas ka keskmiselt mõistlikult liiklejalt oodatava hoolsuskohustusega. Isikult ei saa nõuda, et vastavate liikluskorraldusvahendite puudumise korral peaks ta avalikult kasutataval teel liiklemise lubatavuse üle otsustamiseks pöörduma veel kohaliku omavalitsusüksuse organi või muu riigiasutuse poole, saamaks edasisi käitumisjuhiseid. Õigusselguse huve ei teeni olukord, kus mootorsõiduki juht peab liikluskorraldusvahendite puudumise korral lähtuma kohaliku omavalitsuse organi selgitustest, näidates nende saamiseks üles omapoolset aktiivsust. Keeld sõita järveluidetele on ilmne ja üldarusaadav ning mootorsõiduki juht peab tundma muuhulgas liiklusalast regulatsiooni ja teadma seda, et sõidukid ei või üldjuhul sõita, peatuda ega parkida väljaspool teed kohtades, mis pole ette nähtud mootorsõidukitele liikluseks. Sarnane põhimõte on laiendatav ka käesolevale väärteoasjale, sest taimestiku ja liivaga kaetud alale sõitmine rikub kahtlusteta LKS § 37 lg 3 p-st 6 tulenevat keeldu.
LKS § 37 lg 3 p-st 6 ei tulene iseenesest keeldu sõita mootorsõidukiga mistahes veekogu ranna või kalda piiranguvööndis, vaid üksnes väljaspool selleks määratud teid või radu. Väljend „väljaspool selleks määratud teid või radu“ tähendab, et mootorsõidukiga ei või liigelda maa-alal, millel sõitmine on küll füüsiliselt võimalik, kuid mis pole siiski mootorsõidukitega liiklemiseks ette nähtud või liikluseks avatud. LKS §-de 37–39 pinnalt saab järeldada, et rannal või kaldal kehtivad küll seaduses loetletud erinevad kitsendused, mis on vajalikud looduskeskkonna kaitsmiseks ja säilitamiseks, kuid inimtegevust pole sellistel aladel siiski täielikult keelatud. Avalikult kasutataval teel mootorsõidukiga liiklemine ei tähenda veel seda, et liiklus iseenesest avaldaks ranna või kalda looduskooslusele kahjulikku mõju. Kahjulikuks võib kirjeldatud mõju osutuda eeskätt neil juhtudel, mil mootorsõidukitega liigutakse kohas, mis pole sõitmiseks mõeldud ja kahjustatakse seeläbi ümbritsevat keskkonda näiteks pinnase, taimestiku või veekogu rikkumise näol. Nendel põhjustel on õigustatud seisukoht, et ranna või kalda piiranguvööndis asuvatel teedel ja radadel on mootorsõidukiga liiklemine lubatud, kui selliseid teid või radu pole liiklemiseks tõkestatud või nendel liiklust vastavate liikluskorraldusvahenditega piiratud. Vastus küsimusele, kas tegemist on mootorsõidukitele liiklemiseks määratud tee või rajaga, sõltub konkreetse väärteo tehioludest. Tee mõiste määratlemisel saab muuhulgas tugineda nii liiklusseaduse § 2 p-s 81 kui ka teeseaduse (TeeS) § 2 lg-s 1 toodud määratlustele. Oluline on kindlaks teha, et tegemist oleks tee või rajaga, mis on ka tegelikult mootorsõidukitele liiklemiseks mõeldud või avatud ja mis pole tekkinud omavolilise tegevuse tulemusena. Väärteoasja õigeks lahendamiseks tuleks menetlejal muuhulgas kontrollida sedagi, kas konkreetne rajatis on vastavalt TeeS §-le 11 riiklikus teeregistris registreeritud. Arusaam, et sõiduki juht peab teel liiklemise lubatavuse väljaselgitamiseks pöörduma kohaliku omavalitsusüksuse organi poole, ei tulene liiklusseaduses sätestatud liikleja ega ka juhi üldistest kohustustest ja pole kooskõlas ka keskmiselt mõistlikult liiklejalt oodatava hoolsuskohustusega. Isikult ei saa nõuda, et vastavate liikluskorraldusvahendite puudumise korral peaks ta avalikult kasutataval teel liiklemise lubatavuse üle otsustamiseks pöörduma veel kohaliku omavalitsusüksuse organi või muu riigiasutuse poole, saamaks edasisi käitumisjuhiseid. Õigusselguse huve ei teeni olukord, kus mootorsõiduki juht peab liikluskorraldusvahendite puudumise korral lähtuma kohaliku omavalitsuse organi selgitustest, näidates nende saamiseks üles omapoolset aktiivsust. Keeld sõita järveluidetele on ilmne ja üldarusaadav ning mootorsõiduki juht peab tundma muuhulgas liiklusalast regulatsiooni ja teadma seda, et sõidukid ei või üldjuhul sõita, peatuda ega parkida väljaspool teed kohtades, mis pole ette nähtud mootorsõidukitele liikluseks. Sarnane põhimõte on laiendatav ka käesolevale väärteoasjale, sest taimestiku ja liivaga kaetud alale sõitmine rikub kahtlusteta LKS § 37 lg 3 p-st 6 tulenevat keeldu. Looduskaitseseadusest tulenevate nõuete eiramise tuvastamise korral peaks kohtuvälise menetleja tegevus olema üldreeglina suunatud rikkumise võimalikult kiirele lõpetamisele (nt süüdlase sõiduki rannaalalt väljasuunamisele), mitte aga niivõrd rikkuja karistamisele. Pidades silmas, et looduskaitseseaduses sisalduvate normide üheks eesmärgiks on looduse kaitsmine selle mitmekesisuse säilitamise, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku, taimestiku ja seenestiku liikide soodsa seisundi tagamisega (LKS § 1 p 1), omab rikkumise lõpetamisele suunatud tegevus võrreldes süüdlase karistamisega selle eesmärgi saavutamisel kahtlemata oluliselt vahetumat mõju.


Harju Politseiprefektuuri põhimäärus – Riigi Teataja
Harju Politseiprefektuuri põhimäärus
RTL 2001, 3, 21
Vastu võetud 21.12.2000 nr 76
Määrus kehtestatakse «Politseiseaduse» (RT 1990, 10, 113; 1991, 10, 152; RT I 1993, 20, 355; 1994, 34, 533; 40, 654; 86/87, 1487; 1995, 62, 1056; 1996, 49, 953; 1998, 50, 753; 51, 756) paragrahvi 116 lõike 2 alusel.
§ 1. Harju Politseiprefektuur (edaspidi politseiprefektuur) on Politseiameti kohalik täidesaatva riigivõimu volitusi omav asutus, kes täidab talle seadustega ja seaduse alusel antud õigusaktidega pandud ülesandeid, teostab riiklikku järelevalvet ning kohaldab riiklikku sundi seaduses ettenähtud ulatuses ja korras.
§ 2. Politseiprefektuuri tööpiirkond on Harju maakond.
§ 7. Politseiprefektuur asub Saue linnas. Politseiprefektuuri postiaadress on Tule 22, 76505 Saue. Politseiprefektuuri struktuuriüksuse, mis ei paikne politseiprefektuuri aadressil, asukoht ja postiaadress tuuakse ära struktuuriüksuse põhimääruses.
§ 8. Politseiprefektuuri tegevusvaldkond on:
§ 9. Politseiprefektuur:
4) otsib taga eeluurimise või kohtu eest või vabadusekaotusliku karistuse kandmisest kõrvalehoidvaid isikuid ja teadmata kadunud isikuid;
13) täidab muid talle seaduse, Riigikogu otsuse, Vabariigi Presidendi seadluse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korraldusega, siseministri määruse ja käskkirjaga ning politseipeadirektori käskkirja ja korraldusega pandud ülesandeid.
§ 10. Politseiprefektuuri juhib politseiprefekt.
§ 11. Politseiprefekti nimetab ametisse ja vabastab ametist politseipeadirektor.
§ 12. Politseiprefekt:
2) juhib vahetult politseiaseprefekti tööd ning vastava struktuuriüksuse juhi kaudu personalitalituse, raamatupidamistalituse, asjaajamistalituse ning majandustalituse tööd;
3) tagab üldsuse ja meedia informeerimise politseiprefektuuri tegevusest;
4) teeb politseipeadirektorile ettepanekuid politseiprefektuuri tegevusvaldkonna korraldamiseks;
5) kinnitab politseiprefektuuri struktuuriüksuste põhimäärused ja teenistujate ametijuhendid;
6) nimetab ametisse ja vabastab ametist vanem- ja noorempolitseiametnikud ning avaliku teenistuse seaduse alusel töötavad ametnikud; teeb politseipeadirektorile ettepanekuid kõrgemate politseiametnike ametisse nimetamise ja ametist vabastamise kohta; sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud abiteenistujatega;
7) tagab politseiprefektuuri eelarveprojekti koostamise ning vastutab eelarve täpse ja sihtotstarbelise kasutamise eest;
8) teeb politseipeadirektorile ettepanekuid politseiprefektuuri struktuuri ning teenistujate koosseisu kinnitamise ja muutmise kohta;
9) otsustab politseiprefektuuri valduses oleva riigivaraga seotud küsimusi «Riigivaraseaduse» ja selle alusel antud õigusaktide alusel ning teostab oma pädevuse piires riigihankeid;
10) moodustab politseiprefektuuri tegevusvaldkonnas üleskerkinud küsimuste lahendamiseks komisjone ja töögruppe, kaasates neisse kokkuleppe alusel teiste valitsusasutuste, kohaliku omavalitsuse asutuste ja teadusasutuste töötajaid ning muid isikuid;
11) sõlmib lepinguid ja esindab politseiprefektuuri tsiviilõiguslikes suhetes ning annab volitusi politseiprefektuuri esindamiseks seaduses ettenähtud korras ja ulatuses;
12) kinnitab politseiprefektuuri asjaajamiskorra, sisekorraeeskirja ja raamatupidamise sise-eeskirjad;
13) pärib aru politseiprefektuuri teenistujatelt ning kohaldab neile oma pädevuse piires ergutusi ja määrab distsiplinaarkaristusi;
14) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse ja korraldusega, siseministri määruse ja käskkirjaga ning politseipeadirektori käskkirjaga;
15) täidab muid politseipeadirektori antud ülesandeid.
§ 13. Politseiprefekt annab seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse või korralduse, siseministri määruse või käskkirja ning politseipeadirektori käskkirja alusel teenistusalastes küsimustes käskkirju.
§ 14. Politseiprefekt annab politseiprefektuuri teenistujatele suulisi ja kirjalikke korraldusi, mis registreeritakse vastavalt politseiprefektuuri asjaajamiskorrale.
§ 15. Politseiprefekti äraolekul asendab teda politseiaseprefekt, viimase äraolekul politseiprefekti ettepanekul määratud ülemkomissar. Politseiprefekti asendamine vormistatakse politseipeadirektori käskkirjaga.
§ 16. Politseiaseprefekt:
1) juhib koordineerimisosakonna ja territoriaalsete politseiosakondade tööd;
2) koordineerib, suunab ja kontrollib korrakaitsealast ja kriminaalosakonna koostööd, töötab õigusaktide alusel välja vastavad tegevusjuhendid;
3) teeb politseiprefektile ettepanekuid teenistuslikes küsimustes;
4) esindab politseiprefektuuri politseiprefektilt saadud volituste piires;
5) annab pädevuse piires teenistuslikes küsimustes suulisi ja kirjalikke korraldusi, mis registreeritakse vastavalt politseiprefektuuri asjaajamiskorrale;
6) täidab muid politseiprefekti antud ülesandeid.
§ 17. Politseiprefektuuri struktuuriüksused jagunevad funktsionaalseteks ja territoriaalseteks struktuuriüksusteks.
§ 18. Politseiprefektuuri funktsionaalsed struktuuriüksused on:
1) koordineerimisosakond;
2) kriminaalosakond;
3) personalitalitus;
4) raamatupidamistalitus;
5) asjaajamistalitus;
6) majandustalitus.
§ 19. Koordineerimisosakonna koosseisu kuuluvad teabetalitus ja haldusmenetluse talitus.
§ 20. Kriminaalosakonna kooseisu kuuluvad isiku- ja varavastaste kuritegude talitus, narkokuritegude talitus ja majanduskuritegude talitus.
§ 21. Politseiprefektuuri territoriaalsed struktuuriüksused on politseiosakonnad.
§ 22. Politseiprefektuuri koosseisu kuuluvad järgmised territoriaalsed politseiosakonnad:
1) Lääne-Harju politseiosakond;
2) Ida-Harju politseiosakond.
§ 23. Politseiprefektuuri struktuuriüksustel puuduvad täitevvõimu volitused teenistusväliste isikute suhtes, kui seadus ei sätesta teisiti.
§ 24. Politseiprefektuuri struktuuriüksusi juhivad:
1) koordineerimisosakonda – politseiaseprefekt;
2) kriminaalosakonda ja territoriaalseid politseiosakondi – ülemkomissar;
3) kriminaalosakonna isiku- ja varavastaste kuritegude talitust, territoriaalsete politseiosakondade kriminaaltalitusi ja territoriaalsete politseiosakondade kriminaalpreventsiooni ja noorsootalitusi – komissar;
4) personalitalitust; kriminaalosakonna narkokuritegude talitust ja majanduskuritegude talitust; koordineerimisosakonna teabetalitust ja haldusmenetluse talitust; territoriaalsete politseiosakondade patrulli- ja liiklusjärelevalve talitusi; Lääne-Harju politseiosakonna korrapidamistalitust ja arestimaja – politseijuhtivinspektor;
5) Ida-Harju politseiosakonna korrapidamistalitust – politseivaneminspektor;
6) raamatupidamistalitust – pearaamatupidaja;
7) asjaajamistalitust – vaneminspektor;
§ 25. Koordineerimisosakonna põhiülesanne on:
1) analüüsida, suunata ja kontrollida territoriaalsete politseiosakondade tegevust avaliku korra ja sisejulgeoleku tagamisel ning kuritegude ennetamisel ja tõkestamisel;
2) teostada korrakaitsealast tegevust oma struktuuriüksuste kaudu;
3) osakonna menetlusalluvuses olevate haldusõiguserikkumiste asjade menetlemine ja halduskaristuste kohaldamine ning haldusõiguserikkumiste asjade halduskohtusse suunamine, samuti abi osutamine politseiosakondadele haldusõiguserikkumiste asjade menetlemisel;
4) anda välja relva- ja muid lubasid seadustes ja seaduse alusel antud õigusaktides ettenähtud juhtudel ja korras;
5) kindlustada vajaliku teabega politseiprefektuuri juhtkonda ja struktuuriüksuseid, tagada andmekaitset, analüüsida ja hinnata teavet avaliku korra ja kuritegevuse kohta, korraldada statistilist ja muud aruandlust politseiprefektuuri tegevusest, arendada info- ja sidesüsteeme;
6) koguda, analüüsida ja edastada politseiprefektuuri juhtkonnale ning teistele struktuuriüksustele teavet kuritegude, haldusõiguserikkumiste ja erakorraliste sündmuste kohta;
7) analüüsida, suunata ja kontrollida politseiprefektuuri territoriaalsete politseiosakondade tegevust kodanike avaldustega ja teadetega, patrulli- ja liiklusjärelevalve korraldamises, liiklusohutuse tagamises ja liikluskasvatuses osalemises ning kriminaalpreventsiooni ja noorsoopolitsei tegevust;
8) korraldada korrakaitse ja kriminaalpolitsei koostööd;
9) korrakaitsealase koostöö korraldamine teiste politseiasutustega.
§ 26. Kriminaalosakonna põhiülesanne on:
1) kriminaalpolitsei funktsioonide teostamine kogu Harju Politseiprefektuuri teenindataval territooriumil, nende kuritegude ennetamine, tõkestamine ja avastamine ning kriminaalasjade kohtueelne uurimine, mis kriminaalpolitsei osakonna ja territoriaalsete politseiosakondade tööjaotuse kohaselt kuuluvad või on võetud kriminaalosakonna pädevusse;
2) otsida taga eeluurimise või kohtu eest või vabadusekaotusliku karistuse kandmisest kõrvalehoidvaid isikuid ja teadmata kadunud isikuid;
3) jälitus- ja uurimismenetluse teostamise suunamine, kuritegevuse ja selle infrastruktuuriga seotud teabe kogumine, talletamine ja kasutamise korraldamine, andmesüsteemide ja andmepankade moodustamine, mis on vajalikud kuritegevuse ennetamise ja avastamise tagamiseks;
4) salajase kaastöö korraldamine jälitustegevuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras;
5) politseiprefektuuri territoriaalsete politseiosakondade kriminaaltalituste jälitus- ja uurimistöö analüüsimine ja hindamine, kriminaaltalituste jälitustegevuse seaduslikkuse üle kontrolli teostamine;
6) abi osutamine politseiprefektuuri territoriaalsete politseiosakondade kriminaaltalitustele konkreetsetes kriminaalasjades ja vajadusel kriminaalasjade võtmine kriminaalosakonna pädevusse;
7) kriminaalpolitsei tegevuse alase koostöö korraldamine teiste politseiasutustega.
§ 27. Personalitalituse põhiülesanne on politseiprefektuuri personali- ja koolitustöö korraldamine, teenistujate tegevuse seaduslikkuse kontrollimine ning distsiplinaarasjade menetlemine.
§ 28. Raamatupidamistalituse põhiülesanne on politseiprefektuuri eelarveprojekti koostamine ning eelarve täitmise ja raamatupidamise tagamine.
§ 29. Asjaajamistalituse põhiülesanne on politseiprefektuuri asjaajamise korraldamine.
§ 30. Majandustalituse põhiülesanne on politseiprefektuuri vallata antud riigivara majandamine, remondi- ja ehitustegevuse ning riigihangete korraldamine, samuti politseiprefektuuri teenistujate varustamine vajalike töövahenditega.
§ 31. Territoriaalse politseiosakonna põhiülesanded on:
1) avaliku korra ja turvalisuse tagamine, kriminaalpreventsiooni ja noorsoopolitsei töö teostamine;
2) kuritegude ja haldusõiguserikkumiste ennetamine, tõkestamine ja avastamine ning kuritegude kohtueelne uurimine;
3) kuritegude ja teiste õiguserikkumiste kohta laekuvate avalduste ja teadete vastuvõtmine, töötlemine, suunamine, kontrollimine ja registreerimine;
4) politseiosakonna menetlusalluvuses olevate haldusõiguserikkumiste asjade menetlemine ja halduskaristuste kohaldamine ning haldusõiguserikkumiste asjade halduskohtusse suunamine, samuti abi osutamine politseijaoskondadele haldusõiguserikkumiste asjade menetlemisel;
5) patrulli ja liiklusjärelevalve tagamine, liiklusõnnetuste vormistamine ja registreerimine, õiguskasvatuse teostamine.
§ 32. Territoriaalsete politseiosakondade tööpiirkonnad:
1) Lääne-Harju politseiosakonna tööpiirkonnaks on Keila linna, Paldiski linna, Saue linna, Harku valla, Keila valla, Kernu valla, Kiili valla, Nissi valla, Padise valla, Saku valla, Saue valla ja Vasalemma valla haldusterritoorium;
2) Ida-Harju politseiosakonna tööpiirkonnaks on Kehra linna, Loksa linna, Maardu linna, Aegviidu valla, Anija valla, Jõelähtme valla, Kose valla, Kuusalu valla, Kõue valla, Loksa valla, Raasiku valla, Rae valla ja Viimsi valla haldusterritoorium.
§ 33. Lääne-Harju politseiosakonna koosseisus on korrapidamistalitus ja arestimaja, patrulli- ja liiklusjärelevalve talitus, kriminaaltalitus ning kriminaalpreventsiooni ja noorsoo talitus.
§ 34. Lääne-Harju politseiosakonna korrapidamistalituse ja arestimaja põhiülesannete hulgas on teabe koondamine politseiosakondade korrapidamistalitustele laekuvate avalduste ja teadete vastuvõtmise, töötlemise, suunamise, kontrollimise, registreerimise ja muu kohta ning kinnipeetavate järele valvamine ja nende konvoeerimine.
§ 35. Ida-Harju politseiosakonna kooseisus on korrapidamistalitus, patrulli- ja liiklusjärelevalve talitus, kriminaaltalitus ning kriminaalpreventsiooni ja noorsootalitus.
§ 36. Politseiprefektuuri struktuuriüksuste täpsemad ülesanded ja nende omavaheline tööjaotus ning nende juhtide õigused ja kohustused määratakse struktuuriüksuse põhimäärusega.
§ 37. Politseiprefektuuril on sõõrikujuline 35-mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis. Sõõri ülemist äärt mööda on sõnad «Harju Politseiprefektuur».
§ 38. Politseiprefektuuri üldplangil ja kirjaplangil kasutatakse politseiembleemi kujutist. Politseiprefekti käskkirjad ning politseiprefektuuri muud haldusdokumendid vormistatakse seaduses ja valitsusasutuste asjaajamiskorras ettenähtud korras.
Politseiprefektuuri kirjaplanke kasutavad oma pädevuse piires politseiprefekt ja politseiaseprefekt ning kriminaalosakonna ülemkomissar.
§ 39. Politseiprefektuuri territoriaalsel politseiosakonnal on oma kirjaplank. Politseiprefektuuri muul struktuuriüksusel võib olla oma kirjaplank, kui see on ette nähtud struktuuriüksuse põhimääruses. Politseiprefektuuri struktuuriüksuse kirjaplanki kasutab oma pädevuse piires struktuuriüksuse juht.
§ 40. Politseiprefektuuril võib olla muu kehtestatud korras registreeritud sümboolika.
§ 41. Siseministri 5. veebruari 1999. a määrus nr 13 «Harju Politseiprefektuuri põhimääruse kinnitamine» (RTL 1999, 29, 356; 159, 2244) tunnistatakse kehtetuks.
§ 42. Määrus jõustub 15. jaanuaril 2001. a.