teenuse eest tasu maksmise kohustuse ülevõtmine
tööalase rehabilitatsiooni teenus
3-16-1531/38 Riigikohtu halduskolleegium 19.12.2018
SHS § 59 lg 3 p 2
SHS § 2 lg 1
SÜS § 7 lg 1
SHS § 59 lg 1 p 3
SHS § 59 lg 1 p 4
SHS § 2 järgi kohaldatakse selles seaduses ettenähtud sotsiaalkaitsele SÜS sätteid, arvestades SHS-is sätestatud erisusi. Sotsiaalkaitse ühe põhimõttena on SÜS §-s 7 sätestatud avaliku võimu selgitamis- ja abistamiskohustus: isiku vajadusele, arusaamisele ja huvile vastava hüvitise andmise otsustamiseks abistatakse teda avalduse esitamisel või toimingu tegemisel, kui ilma abistamata jääksid tema õigused teadmatusest või muul põhjusel teostamata. Hüvitiste hulka kuulub ka isikult talle kolmanda isiku poolt osutatud teenuste eest tasu maksmise kohustuse ülevõtmine (SÜS § 14 p 1). Seega tuli vastustajal juhinduda selgitamiskohustuse täitmisel SÜS §-s 7 sätestatust.
Selgitamine võib toimuda nii taotleja palvel kui ka haldusorgani algatusel. Sotsiaalseadustiku üldosa seaduse eelnõu (93 SE) seletuskirjas rõhutatakse, et haldusorgan peab omal algatusel nõustama ja abistama juhul, kui isik ei suuda taotlust täita, kui selles esineb ilmseid vigu või muul viisil on ilmne, et isik ei oma piisavat teavet menetluses toimetulemiseks ning menetluse eesmärk jääks haldusorgani abita täitmata (seletuskirja lk 23).
Kohtuasja materjalidest ei nähtu, et kaebaja oleks haldusmenetluse käigus selgituste saamiseks vastustaja poole pöördunud. Küll aga lisas vastustaja vaidlustatud otsuse juurde infolehe, milles oli märgitud, et tööalase rehabilitatsiooni vajaduse selgitamiseks tuleb pöörduda tööalase rehabilitatsiooni teenust osutava Eesti Töötukassa poole. Kuna tööalase rehabilitatsiooni teenuse saamine ei olnud kaebaja jaoks välistatud ning selle teenuse osutamise üle otsustamine oli töötukassa pädevuses, oli infolehes esitatud teave tööalase rehabilitatsiooni teenuse osutamise tingimuste ja taotlemise korra kohta selgitamiskohustuse täitmiseks asjakohane ja piisav.
Juhul, kui kaebajal oleks olnud õigus taotleda sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse eest tasu maksmise kohustuse ülevõtmist SHS § 59 lg 1 p 4 alusel, tulnuks vastustajal kaebajale seda võimalust selgitada. Vastustaja ei oleks saanud kaebaja sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse saamise taotlust SHS § 59 lg 1 p 4 alusel rahuldada. SHS § 59 lg 1 p 4 kohaldamist takistas asjaolu, et see norm jõustus pärast vaidlustatud otsuse tegemist, 1.07.2016 (SHS § 184 lg 3). Seega ei ole vastustaja ka selles osas selgitamiskohustust rikkunud.
Vastustaja ei pidanud olukorras, kus kaebaja taotlust ei olnud võimalik SHS § 59 lg 1 p 3 alusel rahuldada, selgitama talle, et sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse saamiseks tuleks kaebajal tööleping lõpetada. Selgitamiskohustuse eesmärk on nõustada isikut iseseisva otsuse tegemisel, kuid seejuures ei tohi menetlusosalist mõjutada. (p-d 14–18)
SHS § 59 lg 1 p 3 ja lg 3 p 2 järgi puudus kaebaja sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse eest tasu maksmise kohustuse ülevõtmise taotluse rahuldamiseks alus. (p 12)
Juhul, kui kaebajal oleks olnud õigus taotleda sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse eest tasu maksmise kohustuse ülevõtmist SHS § 59 lg 1 p 4 alusel, tulnuks vastustajal kaebajale seda võimalust selgitada. Praeguses asjas ei oleks vastustaja saanud kaebaja sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse saamise taotlust SHS § 59 lg 1 p 4 alusel rahuldada. SHS § 59 lg 1 p 4 kohaldamist takistas asjaolu, et see norm jõustus pärast vaidlustatud otsuse tegemist, 1.07.2016 (SHS § 184 lg 3). Seega ei ole vastustaja ka selles osas selgitamiskohustust rikkunud. (p 17)


23.06.1993 otsus nr 131
Asjaõigusseadusel ei ole tagasiulatuvat jõudu, kui rakendusseadusest ei tulene teisiti.
Asjaõiguse suhtes kehtib asja asukohamaa seadus.
(1) Omanik võib olla füüsiline isik või eraõiguslik juriidiline isik (eraõiguslikud isikud), samuti riik või kohalik omavalitsusüksus ning seaduses sätestatud avalik-õiguslik juriidiline isik (avalik-õiguslikud isikud).
(2) Kõigil omanikel on võrdsed õigused, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(2) Seaduses nimetatud juhtudel loetakse teatud õigused asjadeks ja neile kohaldatakse asjade suhtes kehtivaid sätteid.
(1) Maatüki olulised osad on sellega püsivalt ühendatud asjad nagu ehitised, kasvav mets, muud taimed ja koristamata vili, samuti maatükiga seotud asjaõigused.
(2) Ehitis, mis on ehitatud võõrale maale hoonestusõiguse alusel ja maaga püsivalt ühendatud, samuti maaga mööduvaks otstarbeks ühendatud asi ei ole maatüki oluline osa.
(3) Hoonestusõiguse lõppemisel maatükile jäänud ehitis muutub maatüki oluliseks osaks.
(1) Päraldis on vallasasi, mis, olemata peaasja oluline osa, teenib peaasja ning on sellega seotud ühise majandusliku eesmärgi ja sellele vastava ruumilise seose kaudu.
Kui valdust on omavoliliselt rikutud (§ 40 lg. 3) või valdus omavoliliselt ära võetud, on valdajal õigus nõuda valduse kohtulikku kaitset.
(3) Kinnistusraamatut peetakse vastavalt käesolevale seadusele ja kinnistusraamatuseadusele.
Kinnistu on kinnistusraamatusse iseseisva üksusena kantud kinnisasi.
(2) Andmed kantakse kinnistusraamatusse artiklite ja märgetena.
(1) Kinnistusraamat on avalik. Igaühel on õigus tutvuda kinnistusraamatu andmetega ja saada sellest väljavõtteid.
(3) Kui isik kinnistusraamatu andmetele tuginedes omandab heauskselt kinnisasja või piiratud asjaõiguse, siis on tema õigused seadusega kaitstud. Omandaja on pahauskne, kui ta teadis või pidi teadma, et kinnistusraamatu kanne on ebaõige.
(1) Kinnistusraamatu kanne on ebaõige, kui see on tehtud õigusliku aluseta või see alus on hiljem ära langenud või kanne on valesti muudetud või kustutatud või kannet tehes on rikutud seadust muul viisil.
(3) Kinnistusraamatusse kantud asjaõigusest tulenev nõue ei aegu, kui seaduses ei ole sätestatud teisti.
(2) Järjekoha muutmiseks on nõutav nende isikute notariaalselt tõestatud kokkulepe, kelle õiguste järjekoht muutub. Kinnispandiõiguse järjekohas tagasiastumiseks on nõutav ka kinnisasja omaniku nõusolek.
(4) Järjekoha muutmine ei või kahjustada omaniku õigusi, samuti õigust, mille järjekoht on tagasiastuvate ja etteastuvate õiguste vahel.
§ 62. Artikkel kinnistusraamatus
Asjaõigused kinnisasjale kantakse kinnistusraamatusse artiklitena.
(1) Kinnistusraamatusse võib kanda märke kinnisasjale asjaõiguse omandamise või lõpetamise, selle õiguse sisu või järjekoha muutmise või muu nõude, sealhulgas tulevase või tingimusliku nõude tagamiseks.
(2) Märge kantakse kinnistusraamatusse omaniku notariaalselt tõestatud avalduse alusel, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(3) Pärast märke kandmist kinnistusraamatusse on kinnisasja käsutamine omandaja suhtes tühine osas, milles see märkega tagatud nõuet tühistab või piirab.
(4) Käesoleva paragrahvi 3. lõikes sätestatud alustel on käsutamine tühine ka pankrotihalduri poolt või kohtu otsuse täitmiseks.
(5) Kui käsutamine on käesoleva paragrahvi 3. ja 4. lõikes sätestatud alustel tühine, on omandajal õigus nõuda tähtaja saabumisel kolmandalt isikult enda kandmist kinnistusraamatusse omanikuna või asjaõiguse kustutamist.
§ 64. Kande alus
(1) Kinnistusraamatu kanne tehakse, sealhulgas muudetakse või kustutatakse, asjaõiguslepingu alusel (§ 120).
(2) Kanne kinnistusraamatusse tehakse üksnes siis, kui koos käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud asjaõiguslepinguga esitatakse kinnistusametile asjaõiguse kinnistamise aluseks olevad dokumendid.
(3) Seaduses sätestatud juhtudel tehakse kinnistusraamatu kanne:
1) notariaalselt tõestatud ühepoolse avalduse alusel, millele on lisatud käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud dokumendid, või
2) notariaalselt tõestatud ühepoolse avalduse alusel.
(4) Kande muutmiseks või kustutamiseks on nõutav nende isikute notariaalselt tõestatud avaldus, kelle õigust, mis on kantud kinnistusraamatusse, selline kande muutmine või kustutamine kahjustaks.
(5) Kohtuotsuse alusel tehakse kinnistusraamatu kanne ühepoolse avalduse alusel ilma asjaõiguslepingu ja dokumentideta.
(1) Isik, kelle asjaõigust on ebaõige kandega (§ 57) rikutud, võib nõuda seadusega sätestatud korras ebaõige kande muutmist või kustutamist.
(2) Kande muutmise või kustutamiseni võib kinnistusraamatusse kantud isiku käsutusõiguse piiramiseks nõuda märke kandmist kinnistusraamatusse. Sellise märke kandmiseks kinnistusraamatusse ei ole nõutav, et märke kandmist nõudev isik oma õiguste rikkumist või nende rikkumise ohtu tõestaks.
(4) Kaaomanikul on ühise asja suhtes kolmandate isikute ees kõik omaniku õigused.
(4) Kohtu poolt kindlaksmääratud osade jaotamine reaalselt võib vajaduse korral toimuda ka liisuheitmise teel.
Kaasomanike õigusjärglaste suhtes kehtivad kaasomanike kokkulepe ja enamuse otsus ühise kinnisasja valdamise ja kasutamise korra kohta, samuti kokkulepe kinnisasja kaasomandi lõpetamise keelu kohta, kui need on kantud kinnistusraaamatusse.
§ 91. Seadusliku valdaja õiguste kaitse
Paragrahvides 80–89 sätestatud õigused on ka seaduslikul valdajal, kes ei ole asja omanik.
(3) Omandi üleminekuks peab olema õiguslik alus.
(1) Kui leidja ei ole asja veel omandanud (§ 100 lg. 1), saab omanik asja või seda asendava raha tagasi, kui ta hüvitab vajalikud kulutused ja maksab leidjale leiutasu. Leiutasu ei või ületada ühte kolmandikku asja väärtusest, millest on maha arvatud vajalikud kulutused. Leiutasu määratakse leidja ja omaniku kokkuleppel. Vaidluse korral määrab leiutasu kohus.
(1) Kinnisasja omandamise tehing peab olema notariaalselt tõestatud.
(1) Asjaõigusleping on võõrandaja ja omandaja notariaalselt tõestatud kokkulepe kinnisomandi üleandmiseks §-s 119 sätestatud tehingu alusel, samuti kinnisasja koormamiseks asjaõigusega ning sellekohase kande tegemiseks kinnistusraamatusse või selle kande muutmiseks või kustutamiseks.
(2) Tingimuslik asjaõigusleping on kehtetu.
(2) Hõivamise, pärimise, sundvõõrandamise, sundenampakkumise või kohtuotsuse alusel tehakse kinnistusraamatusse kanne senise omaniku nõusolekust sõltumata.
(1) Maatükiga püsivalt ühendatud ehitis on teise isiku omandis ainult siis, kui see on ehitatud hoonestusõiguse alusel. Hoonestusõiguse lõppemisel maatükile jäänud ehitis läheb maatüki omaniku omandisse.
(2) Ehitis, mis on ehitatud võõrale maatükile seda maatükiga püsivalt ühendamata, on maatüki omandist eraldi omandis.
(3) Kui materjali omanik, kes ehitas võõrale maale, on pahauskne, on tal õigus nõuda hüvitust, mis ei ületa ehitamise kulusid. Seda õigust ei ole, kui maatüki omanik on esitanud nõude materjali eemaldamiseks (§ 138 lg. 3).
(2) Eraõigusliku isiku omandis oleval kinnisasjal, mis ei ole piiratud ega tähistatud, ei või teised isikud omaniku loata viibida päikeseloojangust päikesetõusuni.
Omanik peab tagama, et tema ehitise katuselt ei voolaks vesi teise isiku kinnisasjale, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Vee juhtimine katuselt avalikule teele on lubatud.
Teed ja liinid
§ 155. Avalik tee
(1) Omanik, kelle kinnisasja läbib avalik tee, ei või takistada ega lõpetada selle tee kasutamist ka siis, kui tee ei ole kantud kinnistusraamatusse avaliku teena.
(2) Kinnisasja omanik peab avaliku tee äärses ribas järgima seadusjärgseid kitsendusi.
(1) Omanikul, kelle kinnisasjale puudub vajalik juurdepääs avalikult teelt või kinnisasja eraldi seisvalt osalt, on õigus nõuda juurdepääsu üle võõra kinnisasja. Juurdepääsu asukoht, kasutamise tähtaeg ja tasu määratakse kokkuleppel. Kui kokkulepet ei saavutata, määrab juurdepääsu ja selle kasutamise tasu kohus. Juurdepääsu määramisel tuleb arvestada koormatava kinnisasja omaniku huve.
(2) Kui kinnisasja osalise võõrandamise tagajärjel võõrandatud või allesjäänud osa kaotab ühenduse avaliku teega, peab selle osa omanik, mille kaudu ühendus seni toimus, võimaldama teise osa omanikul ühendust pidada oma kinnisasja kaudu käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud tingimustel.
(3) Kinnisasja omanikul ei ole õigust juurdepääsu nõuda, kui senine ühendus avaliku teega või kinnisasja osade vahel on katkenud tema tahtel.
§ 158. Liinid
(1) Omanik peab lubama oma kinnisasjast läbi viia elektri-, gaasi-, side- ja muid liine maapinnal, maapõues ja õhuruumis, kui liini rajamine ei ole võimalik seda kinnisasja kasutamata või ülemääraste kulutusteta.
(2) Teisele isikule kuuluval kinnisasjal asuvad liinirajatised ei ole kinnisasja olulised osad.
(3) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatut ei kohaldata, kui liinirajatised ei võimalda kinnisasja otstarbekohast kasutamist.
(4) Liini ehitamise ja kasutamisega tekkiv kahju tuleb eelnevalt täielikult hüvitada.
(5) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud rajatiste ehitamiseks ja kasutamiseks võib seaduses sätestatud juhtudel kohaldada sundvõõrandamist või muud erikorda.
(2) Kallasrada võib igaüks kasutada veekogu ääres liikumiseks ja viibimiseks, kalastamiseks ning veesõidukite randumiseks. §-s 142 sätestatud kitsendused kallasraja suhtes ei kehti.
(1) Kui reaalservituuti teostatakse teenival kinnisasjal mingi ehitise või seadeldise abil, on valitseva kinnisasja omanik kohustatud selle rajama ja korras hoidma, kui seaduses või servituudi seadmise tehinguga ei ole sätestatud teisiti.
(3) Sõiduteeservituut annab õiguse sõita sõidukiga mööda sõiduteed läbi teeniva kinnisasja. Sõiduteeservituut sisaldab jalgteeservituudi.
§ 190. Veevõtu- ja karjajootmisservituut
(1) Veevõtuservituut annab õiguse võtta võõrast veekogust vett oma kinnisasja tarbeks ja kasutada veekogu juurde viivat jalgteed (§ 186 lg. 1).
(2) Karjajootmisservituut annab õiguse joota oma loomi võõrast veekogust ja kasutada veekogu juurde viivat karjateed (§ 186 lg. 2).
(2) Karjatamisservituut annab õiguse ajada karja karjatamiskohale (§ 186 lg. 2).
(2) Kasutusvalduse esemeks võivad olla vallas- ja kinnisasjad ning üleantavad õigused.
Kasutusvalduses oleva kinnisasja jagamisel kohaldatakse teeniva kinnisasja jagamise kohta käivaid reaalservituudi sätteid (§ 182 lg. 4 ja 5).
(2) Reaalkoormatisest tulenev iga üksik kohustus aegub hagi aegumise üldise tähtaja jooksul, arvates ajast, mil see muutus kohustatud isiku isiklikuks võlaks (§ 239 lg. 1).
(4) Hoonestusõigus loetakse kinnisasjaks. Hoonestusõigusele kohaldatakse kinnisomandi sätteid, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(1) Kui hoonestusõiguse ja maatüki omanikuks saab üks ja sama isik, kustutatakse hoonestusõigus kinnistusraamatust tema avalduse alusel. Kande kustutamiseni jääb hoonestusõigus asjaõigusena püsima.
(3) Hoonestaja peab hoonestusõiguse müügi kavatsusest teatama maatüki omanikule, kellel on ostueesõigus kahe kuu jooksul, arvates müügiteate saamise päevast.
(2) Tasu hoonestusõiguse eest makstakse vastavalt kokkuleppele rahas või muudes asendatavates asjades, kusjuures hoonestusõiguse seadmisel tuleb tasu suurus või suuruse arvutamise alused kogu hoonestusõiguse ajaks ette kindlaks määrata.
(3) Hoonestusõiguse eest makstava tasu suuruse muutmist võib nõuda, kui see on sätestatud hoonestusõiguse seadmise aluses.
(4) Tehingu alusel võib ostueesõigust seada kinnisasja ühekordseks võõrandamiseks.
(2) Kui kinnisasi on juba läinud ostja omandisse, võib notaariaalselt tõestatud avalduse esitada müüja asemel uuele omanikule.
(3) Avalduse esitamisega astub ostueesõigust omav isik sõlmitud ostumüügilepingu järgi ostja asemele ja omandab õiguse nõuda kinnistusraamatusse kande tegemist ning ostja või müüja keeldumisel esitada hagi kinnistusraamatusse kande tegemiseks ja kinnisasjale omandiõiguse tunnustamiseks.
(1) Kui ostueesõigus kuulub eraldi mitmele isikule, kellest ükski ei ole ostueesõiguse seadmise alusega eelistatud, ja nad ei lepi kokku teisiti, otsustatakse ostueesõiguse teostaja liisuheitmisega.
2) asja väärtuse vähenemise või selle hävimise ohust viivitamatult pandipidajale teatama.
(1) Registerpandi võib seada laevaregistrisse kantud laevale, autoregistrisse kantud sõidukile või lennukiregistrisse kantud õhusõidukile.
§ 309. Kommertspandi mõiste
Registerpandi võib seada ettevõtte vallasvarale (kommertspant).
Kommertspant registreeritakse ettevõtteregistris.
(1) Pantija võib kasutada ja käsutada panditud vara korrapärase majandustegevuse vajadusteks.
(2) Pantija on kohustatud võlausaldaja nõudel aru andma panditud vara kasutamisest ja käsutamisest.
(3) Pandilepinguga võib kehtestada täiendavaid tingimusi panditud vara kasutamiseks ja käsutamiseks, sealhulgas kindlaks määrata vara, mida pantija ei tohi võõrandada ega ära tarvitada.
(1) Panditud vara, mida pantija on võõrandanud § 311 1. ja 3. lõike alusel, ei ole pärast võõrandamist koormatud pandiõigusega.
(2) Kommertspant laieneb varale, mis asendab algselt pandiga koormatud vara.
(1) Koormatud kinnisasja omanik võib hüpoteegi seada enda kasuks.
(2) Omanikuhüpoteegi seadmine toimub omaniku notariaalselt tõestatud avalduse alusel kande tegemisega kinnistusraamatusse.
(2) Intressid tuleb deponeerida, kui intressimäär on kinnistusraamatusse kantud, kuid mitte suuremas ulatuses kui kolme aasta eest, arvates päevast, mil kinnnisasja omanik esitas kohtule avalduse hüpoteegi kustutamiseks.
1.04.2013 9:15
Veaparandus - Parandatud sõna „kustutatakse“. Alus: Riigi Teataja seaduse § 10 lõige 3 ja Riigikogu Kantselei 27.03.2013 taotlus nr 4-14/13-24/3.
(2) Hüpoteegi üleandmiseks on nõutav omaniku ja hüpoteegipidaja notariaalselt tõestatud kokkulepe (§ 120) ning kande tegemine kinnistusraamatusse.
(2) Järgneval järjekohal asuv nõue rahuldatakse pärast eelneval järjekohal asuva nõude rahuldamist.
(3) Ühel ja samal järjekohal asuvad nõuded rahuldatakse üheaegselt ja võrdeliselt nõuete suurusele.
(4) Nõuded rahuldatakse kinnisasja müügist saadud rahast nende järjekohtade järjekorras vabadele järjekohtadele vaatamata.
Lisaks §-s 363 sätestatule kohaldatakse kohtulikule hüpoteegile hüpoteegi kohta käivaid sätteid.


RT I, 07.12.2016, 11
(1) Riiklikku ja haldusjärelevalvet käesoleva seaduse § 5 lõigetes 1 ja 3, §-s 7, § 8 lõigetes 1–3 ning 6 ja 7, § 28 lõike 2 punktides 9–10, § 29 lõigetes 3 ja 6, § 33 lõikes 1, §-s 43, § 44 lõigetes 2 ja 3 ning 5–7, §-s 45, § 46 lõigetes 1–3 ja 5, § 47 lõigetes 2 ja 3, § 48 lõigetes 1 ja 2, §-des 49–53, § 101 lõigetes 1–3, § 102 lõigetes 1 ja 2 ning § 113 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuete täitmise üle teostab Tööinspektsioon.


Riigi rakenduskõrgkooli rektori valimise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Riigi rakenduskõrgkooli rektori valimise tingimused ja kord
Riigi rakenduskõrgkooli rektori valimise tingimused ja kord - sisukord
2 Konkursi väljakuulutamine ja osalemine
§ 5 Valimiskomisjon ja valimiskogu
§ 6 Valimiskomisjoni moodustamine
§ 7 Komisjoni ülesanded
§ 8 Komisjoni töökorraldus
§ 9 Komisjoni arvamus
§ 10 Valimiskogu moodustamine
§ 11 Valimiskogu töökorraldus
§ 12 Kandidaatide hindamine valimiskogus
§ 13 Rektori valimine
§ 14 Valimistulemus
§ 16 Konkursi luhtumine ja uus konkurss
§ 17 Vaidlustamine
§ 18 Avalikkusele informatsiooni andmine
RT I, 12.07.2019, 10
Vastu võetud 08.07.2019 nr 24
Määrus kehtestatakse kõrgharidusseaduse § 24 lõike 4 alusel.
Määrusega kehtestatakse Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalasse kuuluva rakenduskõrgkooli (edaspidi rakenduskõrgkool) rektori valimise kord. Eraõigusliku juriidilise isiku, mille üheks asutajaks, osanikuks, aktsionäriks või liikmeks on riik või kohaliku omavalitsuse üksus, peetava erakooli rektori määramise korra kehtestab erakooli pidaja.
2. peatükk Konkursi väljakuulutamine ja osalemine
(1) Konkursi rakenduskõrgkooli rektori (edaspidi rektor) töökoha täitmiseks kuulutab välja valdkonna eest vastutav minister või tema volitatud isik.
(2) Konkurss rektori töökoha täitmiseks kuulutatakse välja, kui nimetatud töökoht on vaba või kui sellel töötava isikuga määratud ajaks sõlmitud töölepingu lõppemiseni on jäänud vähem kui neli kuud.
(3) Konkurss loetakse väljakuulutatuks konkursiteate üleriigilises avalikus allikas avaldamise kuupäevast.
(1) Konkursiteates märgitakse:
1) rakenduskõrgkooli nimi ja aadress;
2) täidetava töökoha nimetus ja ülesanded;
3) sõlmitava töölepingu kestus;
4) rektorikandidaadile esitatavad nõuded;
5) avalduse esitamise tähtaeg;
6) koos avaldusega esitatavate dokumentide loetelu;
7) kontaktisiku andmed.
(2) Konkurss kuulutatakse välja arvestusega, et konkursil osalejal (edaspidi kandidaat) oleks alates konkursi väljakuulutamise päevast avalduse esitamiseks aega vähemalt kaks nädalat.
(1) Kandidaat esitab konkursil osalemiseks kirjalikus või elektroonilist taasesitamist võimaldavas vormis järgmised dokumendid:
2) elulookirjeldus, sealhulgas teenistuskäik;
3) nõuetekohast haridust tõendava dokumendi koopia;
4) muud konkursi raames nõutavad dokumendid;
5) kandidaadi soovil muud tema poolt oluliseks peetavad dokumendid ja materjalid.
(2) Konkursist saab osa võtta isik, kes esitab Haridus- ja Teadusministeeriumile avalduse koos konkursiteates nõutavate dokumentidega hiljemalt konkursiteates märgitud tähtpäevaks ja aadressil.
(3) Kandidaadil on õigus saada lisateavet rektori töökoha kohta konkursiteates märgitud kontaktisikult.
(4) Kõik kandidaatidega seotud dokumendid on mõeldud asutusesiseseks kasutamiseks avaliku teabe seaduses sätestatud alustel ja korras ja mittevalituks osutunud kandidaatide dokumendid hävitatakse kolme aasta möödudes pärast valimisotsuse tegemist.
§ 5. Valimiskomisjon ja valimiskogu
Kandidaatide eelhindamise viib läbi valimiskomisjon. Rektori valib valimiskogu.
§ 6. Valimiskomisjoni moodustamine
(1) Kandidaatide eelhindamiseks moodustab valdkonna eest vastutav minister või tema volitatud isik valimiskomisjoni (edaspidi komisjon) ning nimetab komisjoni esimehe.
(2) Komisjon on kolmeliikmeline ja selle koosseisu kuuluvad:
1) kaks Haridus- ja Teadusministeeriumi esindajat;
2) rakenduskõrgkooli nõunike kogu esimees või tema poolt nimetatud nõunike kogu liige.
§ 7. Komisjoni ülesanded
(1) Komisjoni ülesanded on hinnata kandidaatide vastavust konkursiteates esitatud nõuetele ja viia läbi kandidaatide eelhindamine.
(2) Komisjon võib kasutada kandidaatide eelhindamiseks erinevaid hindamismeetodeid, muu hulgas:
1) kandideerimisdokumentide analüüsi;
2) teste;
3) intervjuusid;
4) taustauuringuid.
(3) Komisjon võib küsida kandidaadi eelneval nõusolekul või kandidaadi poolt kandideerimisdokumentides esitatud soovitajatega vesteldes tagasisidet kandidaadi eelneva tööalase tegevuse kohta.
(4) Komisjoni liikmed kohustuvad mitte avaldama kolmandatele isikutele andmeid, mis on komisjonile avaldatud seoses rakenduskõrgkooli rektori valimisega.
§ 8. Komisjoni töökorraldus
(1) Komisjoni töö vorm otsustatakse komisjoni esimesel kohtumisel.
(2) Komisjoni kutsub kokku ja juhatab komisjoni esimees.
(3) Komisjoni kohtumise protokollib komisjoni esimehe määratud isik komisjoni liikmete hulgast. Protokollile kirjutavad alla komisjoni esimees ja protokollija.
§ 9. Komisjoni arvamus
(1) Komisjoni arvamus kandidaatide kohta vormistatakse komisjoni protokolli lisana hiljemalt 30 kalendripäeva möödumisel avalduste esitamise tähtajast.
(2) Komisjoni arvamusele lisatakse eelhinnatud kandidaatide dokumendid, kes vastavad konkursiteates ja kõrgharidusseaduses ning teistes seadustes esitatud nõuetele. Arvamus edastatakse viivitamata valimiskogu esimehele.
(3) Komisjoni esimees või tema volitatud esindaja teavitab kandidaate, kes ei vasta konkursiteates esitatud nõuetele kirjalikus või elektroonilist taasesitamist võimaldavas vormis viie päeva jooksul pärast komisjoni hinnangu protokollimist.
§ 10. Valimiskogu moodustamine
(1) Rektori valimiseks moodustab valdkonna eest vastutav minister või tema volitatud isik valimiskogu ning nimetab valimiskogu esimehe.
(2) Valimiskogu on seitsmeliikmeline ja selle koosseisu kuuluvad:
1) kaks rakenduskõrgkooli nõunike kogu nimetatud esindajat;
2) kaks rakenduskõrgkooli nõukogu esindajat, kellest üks on üliõpilaskonna esindaja;
3) üks rakenduskõrgkooli valdkonna asutuse, ettevõtte või organisatsiooni esindaja;
4) kaks Haridus- ja Teadusministeeriumi esindajat.
§ 11. Valimiskogu töökorraldus
(1) Hiljemalt 60 kalendripäeva möödumisel avalduste esitamise tähtajast toimub rektori valimiseks valimiskogu istung, mille kutsub kokku valimiskogu esimees vähemalt seitsme päeva pikkuse etteteatamise tähtajaga.
(2) Valimiskogu istungit juhatab valimiskogu esimees.
(3) Valimiskogu istungi protokollib valimiskogu esimehe määratud isik valimiskogu liikmete hulgast. Protokollile kirjutavad alla valimiskogu esimees ja protokollija.
(4) Valimiskogu on otsustusvõimeline, kui istungil on vähemalt kaks kolmandikku valimiskogu liikmetest.
§ 12. Kandidaatide hindamine valimiskogus
(1) Valimiskogu istungile kutsutakse komisjoni poolt eelhinnatud kandidaadid, kes vastavad konkursiteates ja kõrgharidusseaduses ning teistes seadustes esitatud nõuetele.
(2) Kandidaat võtab valimiskogu istungist osa ainult tema küsitlemise ajal.
(3) Valimiskogu liikmetel on õigus esitada kandidaatidele küsimusi.
(4) Kui valimiskogu istungile kutsutud kandidaat ei ilmu istungile, loetakse, et ta on kandidatuurist loobunud.
§ 13. Rektori valimine
(1) Valimiskogu valib rektori salajasel hääletamisel.
(2) Enne hääletamist tutvustab valimiskogu esimees valimiskogule käesoleva määrusega sätestatud rakenduskõrgkooli rektori valimise korda.
(3) Valimissedelitele kantakse kõikide valimiskogu istungile kutsutud kandidaatide nimed. Valimiskogu liige märgib hääletamisel kandidaadi, kelle poolt ta hääletab. Igal valimiskogu liikmel on hääletamiseks üks hääl.
(4) Valituks osutub kandidaat, kes kogub kohalolevate valimiskogu liikmete häälteenamuse.
(5) Kui esimeses voorus ei kogu ükski kandidaat kohalolevate valimiskogu liikmete häälteenamust, korraldatakse kahe enim hääli saanud kandidaadi vahel samal päeval teine hääletusvoor. Teises hääletusvoorus osutub valituks kandidaat, kes kogub kohalolevate valimiskogu liikmete häälteenamuse.
§ 14. Valimistulemus
(1) Valimistulemuses märgitakse:
1) rakenduskõrgkooli nimi;
2) täidetava töökoha nimetus;
4) valimiskogu istungi toimumise aeg ja koht;
5) valimiskogu istungil osalenud valimiskogu liikmete nimed;
6) kandidaatide nimed;
7) salajase hääletuse tulemused eelistusjärjekorras.
(2) Valimistulemus vormistatakse valimiskogu istungi protokolli lisana.
(3) Valimiskogu istungi protokolli koos protokolli lisadega esitab valimiskogu esimees valimiskogu istungile järgneval tööpäeval valdkonna eest vastutavale ministrile.
(4) Valimiskogu esimees teavitab valimiskogu istungile kutsutud kandidaati tema suhtes vastuvõetud otsusest kirjalikus või elektroonilist taasesitamist võimaldavas vormis viie päeva jooksul pärast valimiskogu istungi toimumist.
(1) Valituks osutunud kandidaadiga sõlmib valdkonna eest vastutav minister või tema volitatud isik konkursitingimustes esitatud kestusega töölepingu.
(2) Valdkonna eest vastutav minister või tema volitatud isik ei sõlmi esitatud kandidaadiga töölepingut, kui:
1) enne töölepingu sõlmimist ilmnevad kõrgharidusseaduses ja teistes seadustes sätestatud asjaolud, mis välistavad töölepingu sõlmimise;
2) kandidaat loobus kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis rektori töökohale tööle asumisest;
3) osapooled ei saavuta töölepingu tingimustes kokkulepet.
(3) Valituks osutunud isikuga töölepingu sõlmimata jätmise korral kutsub valimiskogu esimees loobumisele järgneva viie tööpäeva jooksul valimiskogu uuele istungile. Valimiskogul on uuel istungil õigus otsustada, kas esitada valimistulemuste alusel eelistusjärjekorras järgmine kandidaat töölepingu sõlmimiseks või lugeda konkurss luhtunuks.
(4) Eelistusjärjekorras järgmine kandidaat loetakse valituks juhul, kui tema töölepingu sõlmimiseks esitamise poolt hääletab üle poole valimiskogu istungil kohalviibivatest liikmetest.
§ 16. Konkursi luhtumine ja uus konkurss
1) rektori töökohale ei esita keegi tähtaegselt nõuetekohaseid dokumente;
2) ükski kandidaat ei vasta konkursitingimustele;
3) ükski kandidaat ei kogu nõutavat häälteenamust;
4) ühegi kandidaadiga ei sõlmita töölepingut.
(2) Konkursi luhtumisel kuulutab valdkonna eest vastutav minister või tema volitatud isik hiljemalt ühe aasta möödumisel käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud asjaolu ilmnemisest rektori valimiseks välja uue konkursi.
(3) Uus konkurss korraldatakse käesolevas määruses sätestatud korras.
(4) Konkursi luhtumisel määrab valdkonna eest vastutav minister või tema volitatud isik rektori kohusetäitja, kes täidab rektori ülesandeid kuni uue rektori tööle asumiseni.
§ 17. Vaidlustamine
Kui kandidaat leiab, et konkursi läbiviimise käigus on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi, on tal õigus esitada seadusega sätestatud tingimustel ja korras kaebus halduskohtusse.
§ 18. Avalikkusele informatsiooni andmine
Avalikkusele annab informatsiooni konkursi kohta Haridus- ja Teadusministeerium ning valimiskogu esimees.
Riigivaraosakonna juhataja kantsleri ülesannetes


§ 1 Reklaamimaks ja maksuobjekt
2 MAKSUSTATAV REKLAAM, MAKSUMÄÄR, MAKSUPERIOOD
§ 4 Maksustatav reklaam
§ 6 Maksuperiood
3 MAKSUHALDUR, MAKSUDEKLARATSIOON, MAKSU ARVUTAMINE JA TASUMINE, MAKSUSOODUSTUSED
§ 9 Maksu arvutamine ja tasumine
4 VASTUTUS JA VAIDLUSTE LAHENDAMINE
§ 12 Vaidluste lahendamine
RT IV, 11.10.2012, 103
Vastu võetud 30.11.2010 nr 28
Määrus kehtestatakse “Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse” § 22 lõike 1 punkti 2 ja “Kohalike maksude seaduse” § 2 lõike 1 ja § 10 alusel.
§ 1. Reklaamimaks ja maksuobjekt
(1) Reklaamimaks on Saue valla territooriumil reklaami avaldamise eest käesolevas määruses sätestatud korras, ulatuses ja tähtaegadel tasumisele kuuluv maks (edaspidi maks).
(2) Maksuobjektiks on reklaam, mis on avalikustatud (paigaldatud) füüsiliste ning juriidiliste isikute poolt Saue valla territooriumile väljaspool siseruume.
Reklaamimaksu maksja on füüsiline või juriidiline isik, kes on paigaldanud käesoleva määruse paragrahvi 1 lõikes 2 nimetatud reklaami.
1) reklaam -reklaam “Reklaamiseaduse” mõttes ning liiklusväline teabevahend “Teeseaduse” § 34 lõike 1 mõttes;
2) mittestatsionaarne reklaam -reklaam, mis paigaldatakse müügi-, teenindus- või ettevõtja muu tegutsemiskoha ette ajutiselt mingiks ajaperioodiks ööpäeva jooksul ja mis edastab selle koha kohta vahelduvat teavet, kusjuures mõlema poole pind ei ületa summaarselt 1 m² ja reklaam ei ole kohtkindlalt ühendatud maapinna ega ehitisega.
3) sotsiaalreklaam - reklaam, mille eesmärk on saavutada hinnangute andmise kaudu inimese käitumine avalikes huvides ja milles teatud probleemile keskendudes ei pakuta kaubamärgipõhist, vaid üldist lahendit.
2. peatükk MAKSUSTATAV REKLAAM, MAKSUMÄÄR, MAKSUPERIOOD
§ 4. Maksustatav reklaam
Igasugune Saue valla territooriumil paigaldatud reklaam kuulub maksustamisele, välja arvatud:
3) Saue vallas toimuvate ja kasumit mittetaotlevate kultuuri-, spordi- ja heategevuslike ürituste reklaam;
4) hoonele, kus ettevõtja tegutseb, ettevõtja ärinimi, ettevõtte nimi ja/või samale ettevõtjale kuuluvana registreeritud kaubamärk. Ärinime, ettevõtte nime ja/või registreeritud kaubamärgi juurde võivad olla lisatud ettevõtte lahtioleku aeg ja sidevahendite numbrid ning toitlustusettevõtte puhul pakutavate roogade ja jookide hinnakiri;
5) inimeste poolt vahetult teostatavat reklaami (kostüümide kandmine, trükiste jagamine jm);
6) kuulutused valla infotahvlitel;
7) sularahaautomaadi ekraanil olevat reklaami, samuti krediidiasutuse nime ja logo eksponeerimist sularahaautomaadi asukoha tähisena;
8) ehituse ajaks „Ehitusseaduse“ § 29 lõike 2 punktis 3 nimetatud informatsioonitahvlil sisalduvat teavet, samuti ehitusettevõtja logo, nime ja kontaktandmete paigaldamist ehituse piirdele;
9) jäätmekäitleja logo, nime ja kontaktandmete eksponeerimist jäätmekogumisvahendil;
10) ehitise sisse paigaldatud reklaam.
(1) Maksumäära arvestuse aluseks on reklaamiga kaetud pinna (reklaamipinna) 1 m² maksumus. Reklaamipinna suurus määratakse järgmiselt:
1) tasapinnalise reklaami puhul 0,26 eurot reklaamipinna ühe ruutmeetri kohta päevas;
2) ruumilise reklaami puhul 0,77 eurot ühe kuupmeetri kohta päevas.
(2) Lahja alkohoolse joogi ning hasartmängu reklaamile kohaldatakse maksusumma määramisel koefitsienti 3,0 (korrutuse tähenduses).
(3) Kange alkohoolse joogi reklaamile kohaldatakse maksusumma määramisel koefitsienti 5,0 (korrutuse tähenduses).
(4) Ühe mittestatsionaarse reklaami maksumäär on 0,5 eurot päevas ja alkoholi, tubakatoodete ning hasartmängu reklaami puhul rakendatakse käesolevas punktis paragrahvi lõikes 1 punktides 2 ja 3 sätestatud koefitsiente.
(5) Reklaami paigaldamisel kuust lühemaks perioodiks rakendatakse kuu maksumäära.
§ 6. Maksuperiood
(1) Maksuperiood on ajavahemik, mille jooksul on reklaam paigaldatud.
(2) Maksumaksjal tekib maksukohustus reklaami eksponeerimise päevast arvates ja lõpeb reklaami mahavõtmise päeval.
3. peatükk MAKSUHALDUR, MAKSUDEKLARATSIOON, MAKSU ARVUTAMINE JA TASUMINE, MAKSUSOODUSTUSED
(1) Maksuhalduriks on Saue Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(2) Maksuhalduri kohustused ja õigused tulenevad “Maksukorralduse” seadusest.
(1) Maksumaksja on kohustatud esitama maksuhaldurile hiljemalt reklaami paigaldamisele järgneval esimesel tööpäeval maksudeklaratsiooni (lisa 1).
(2) Erinevatele reklaamipindadele paigaldatud sama reklaami kohta võib esitada ühe maksudeklaratsiooni.
(3) Maksudeklaratsioon antakse üle maksuhalduri ametiruumides, saadetakse posti teel või elektroonset andmesidet kasutades (digitaalselt allkirjastatud).
§ 9. Maksu arvutamine ja tasumine
(1) Maksumaksja arvutab maksudeklaratsiooni alusel tasumisele kuuluva maksusumma ja tasub maksusumma vallavalitsuse kassasse või arvelduskontole paigaldamisele järgneva kuu 1. kuupäevaks ja seejärel kord kvartalis, kvartalile järgneva kuu 10. kuupäevaks või maksumaksja soovil ettemaksuna kogu reklaami paigaldamise ajaks, kuid mitte pikemaks perioodiks kui üks aasta.
(2) Maks mittestatsionaarse reklaami eest tasutakse ühekordselt kogu maksusumma ulatuses.
(3) Maksudeklaratsiooni esitamata jätmisel määrab tasumisele kuuluva maksusumma maksuhaldur vastavalt “Maksukorralduse” seadusele.
(4) Enammakstud maksusumma tagastamine toimub “Maksukorralduse” seaduses sätestatud alustel ja korras.
(5) Reklaamimaks laekub valla eelarvesse.
1) selliste väljaspool Saue valda toimuvate heategevusürituste reklaami osas, kus üritusest saadav kogu tulu suunatakse heategevuseks - 100%;
2) sotsiaalreklaami osas- 100%;
3) isikule, kes on toetanud vallas haridus-, kultuuri-, spordi-, sotsiaalabi-, tervishoiu- või kommunaalteenuse osutamiseks vajaliku objekti ehitamist või selle ekspluateerimist, kusjuures soodustust antakse reklaamile, mis on paigaldatud eelnimetatud objekti asukohas- 100 %.
(2) Maksusoodustuse saamiseks esitatakse vallavalitsusele avaldus vähemalt 14 kalendripäeva enne soovitud reklaami eksponeerimise perioodi algust.
(3) Vallavalitsus ei tohi anda maksusoodustust taotlejale, kes on soodustuse taotlemisel esitanud valeandmeid või kellel on Saue valla kohalike maksude osas maksuvõlg ja/või esitamata maksudeklaratsioonid varem eksponeeritud reklaamide eest.
(4) Vallavalitsusel on õigus valeandmete ilmnemisel maksukohustuslase esitatud andmetes anda välja uus korraldus maksusoodustuse andmise tühistamise kohta ja nõuda parandatud maksudeklaratsiooni esitamist.
4. peatükk VASTUTUS JA VAIDLUSTE LAHENDAMINE
(1) Vastutus määruse sätete rikkumise eest tuleneb „Maksukorralduse seadusest“.
(2) Kehtestatud tähtajast hiljem tasutud maksusummalt või tasumata maksusummalt arvestatakse intressi 0,06% päevas alates maksukohustuse tekkimise päevast.
(3) Vallavalitsusel on õigus teha maksukohuslasele ettekirjutus sellise reklaami eemaldamiseks, mille eest on reklaamimaks tasumata üle kahe kuu. Kui maksumaksja ei täida ettekirjutust, siis on vallavalitsusel õigus kohaldada reklaami eemaldamiseks asendustäitmist vastavalt “Asendustäitmise ja sunniraha seadusele”.
(4) Määrusega kehtestatud täiendavalt maksmisele kuuluvad summad laekuvad valla eelarvesse.
(5) Maksumääruse täitmist kontrollib vallavalitsus.
Määruse täitmisest tulenevad vaidlused lahendatakse „Kohalike maksude seaduse“ § 16 sätestatud korras.
(1) Kinnitada maksudeklaratsiooni vorm (lisa 1).
(2) Tunnistada kehtetuks Saue Vallavolikogu 22. detsembri 2005 määrus nr 013 „Reklaamimaksu kehtestamine“.
(3) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2011.
Rein Riga
Lisa 1 Maksudeklaratsiooni vorm


text:
Rõngu Lasteaeda „Pihlakobar“ laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord – Riigi Teataja
Rõngu Lasteaeda „Pihlakobar“ laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord
Rõngu Lasteaeda „Pihlakobar“ laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord - sisukord
§ 2 Lapsele koha taotlemine lasteaeda
§ 3 Laste lasteaeda vastuvõtmine
§ 5 Lasteaiast lahkumine
§ 6 Laste lasteaiast väljaarvamine
§ 7 Lapsele koha säilitamine lasteaias
RT IV, 29.01.2013, 95
(1) Käesolev kord reguleerib Rõngu Lasteaeda „Pihlakobar“ (edaspidi lasteaed) laste vastuvõttu ja sealt väljaarvamist tuginedes koolieelse lasteasutuse seadusele ja Rõngu Lasteaia „Pihlakobar“ põhimäärusele.
(2) Laste ümberpaigutamist seoses lasteaia ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamisega korraldab Rõngu Vallavalitsus.
(3) Arvestust laste lasteaeda vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kohta peab lasteaia direktor.
(4) Lapse vanemal, eestkostjal või hooldajal on õigus saada lasteaiast informatsiooni vabade kohtade olemasolu, vanema poolt kaetava rahalise osa suuruse ja selle kehtestamise korra kohta, samuti muud lasteaia töökorraldust ja koostöövõimalusi puudutavat teavet.
(5) Lapse lasteaeda võtmisel tutvustab direktor vanemale käesolevat korda, lasteaia kodukorda ning informeerib vanemaid nende poolt kaetavatest rahalistest kuludest seoses lasteaia ülalpidamisega.
§ 2. Lapsele koha taotlemine lasteaeda
(1) Lasteaeda võetakse vastu Rõngu valla haldusterritooriumil alaliselt elavaid koolieast nooremaid lapsi, kui lapse ja vähemalt ühe tema vanema elukoht on Eesti rahvastikuregistri andmetel Rõngu vald. Väljastpoolt teeninduspiirkonda võetakse lasteaeda lapsi vabade kohtade olemasolu korral.
(2) Lasteaeda koha taotlemiseks esitab vanem lasteaia direktorile kirjaliku avalduse, millele on kantud andmed lapse sünnitunnistuselt.
(3) Lasteaia direktor registreerib vanema esitatud kirjaliku avalduse vastuvõtuavalduste registris laekumise järjekorras.
(4) Koha vabanemisel õppeaasta algusest või õppeaasta jooksul võib järjekorras oleva lapse vanem broneerida koha teiseks tähtajaks, makstes broneeritud aja eest volikogu kehtestatud lapsevanema kaetavat rahalist osa (edaspidi osalustasu).
(5) Juhul kui vanem ei ole last avalduses märgitud tähtaja saabudes lasteaeda toonud selgitab lasteaia direktor välja koha vajaduse lapsele. Kui vanem loobub kohast lasteaias, saab selle järjekorras olev järgmine laps.
§ 3. Laste lasteaeda vastuvõtmine
(1) Lasteaeda kohataotlejate järjekord on koostatud vanemate kirjalike avalduste ajalise laekumise alusel. Vaba koha puudumisel jääb laps kohataotlejana järjekorda. Vabad kohad lasteaias täidetakse järjekorra alusel. Lasteaia direktor teavitab koha vabanemisest avalduse esitanud vanemale nädala jooksul.
(2) Laps võetakse lasteaeda vastu, kui ta on vähemalt ühe aasta ja seitsme kuu vanune ning lasteaeda tulev laps käib potil, päevasel ajal ei kasuta mähkmeid, sööb iseseisvalt. Mähkmeid kasutatakse ainult õues olles ja lõunauinaku ajal.
(3) Vanem esitab lapse vastuvõtu korral lasteaeda perearsti väljastatud vormikohase arstitõendi ning informeerib lasteasutust lapse erivajadustest.
(4) Vabade kohtade olemasolu korral saab lasteaeda lapsi vastu võtta kogu aasta kestel.
(5) Vanem tasub osalustasu 11 kuud aastas. Vanema poolt kokkuleppe muutmisel (lapse hilisemal lasteaeda toomisel, lapse haigestumisel, koha edasilükkamisel, kohast loobumisel vms) on ta kohustatud tasuma lasteaiale vastava aja eest vanema poolt kaetava rahalise kulu terve kuu lõikes sõltumata kohalkäidud või puudutud päevade arvust.
(6) Lasteaia direktor tutvustab vanemale käesolevat korda ning lapsevanem allkirjastab dokumendi, milles nõustub käesoleva korra tingimustega.
Rühmade komplekteerimise kord uueks õppeaastaks:
1) lasteaia direktor teatab lapsevanemale 20. juuniks lapse lasteaia nimekirja kandmisest;
2) lapsevanem teatab lasteaia direktorile 25. juuniks, kui ta soovib loobuda lasteaiakohast. Teatamata jätmisel loeb lasteaia direktor lapse lasteaia nimekirja;
3) lasteaia direktor komplekteerib rühmad hiljemalt 10. augustiks;
4) lasteaeda vastuvõetud laste nimekirju koos andmetega peab lasteaia direktor jooksvalt Eesti Hariduse Infosüsteemide (EHIS) registris. Vastuvõetud laste andmed ning uute rühmade sissekanded on kinnitatud hiljemalt 20. augustiks.
§ 5. Lasteaiast lahkumine
(1) Lapse lasteaiast lahkumise aluseks on lapsevanema avaldus.
(2) Avaldus esitatakse lasteaia direktorile vähemalt üks nädal enne lahkumist. Avalduses märgib vanem lapse lasteaiast lahkumise aja.
§ 6. Laste lasteaiast väljaarvamine
(1) Laps arvatakse lasteaia nimekirjast välja ja teenuse osutamine lõpetatakse järgmistel
2) vanema või hooldaja kirjaliku avalduse alusel;
3) laps on lasteaiast puudunud üle ühe kuu ning lasteasutust ei ole informeeritud;
4) vanema poolt ühes kuus makstav osalustasu pole laekunud kahe kuu jooksul pärast maksetähtaja möödumist. Osalustasu loetakse laekunuks, kui see on tasutud täielikult;
5) kui lapsevanem ei tee koostööd pedagoogidega ega järgi õpetajate nõuandeid seoses lapse tõsiste käitumisprobleemidega lasteaias.
(2) Lapse lasteaiast väljaarvamise korral käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3-5 toodud juhtudel teatab lasteaia direktor sellest vanemale või hooldajale kirjalikult kaks nädalat enne lapse lasteaiast väljaarvamist.
§ 7. Lapsele koha säilitamine lasteaias
(1) Lapse laseaiast ajutise väljaarvamise korral kuni kuus kuud vanema või hooldaja soovil või arsti soovitusel, esitab vanem lasteaia direktorile kirjaliku avalduse. Avaldus esitatakse hiljemalt kaks nädalat enne lapse lahkumist ja selles märgitakse lasteaiast lahkumise aeg ning lasteaeda naasmise aeg.
(2) Lapsele säilitatakse koht antud rühmas ja vanemal on õigus temale sobival ajal laps rühma tagasi tuua juhul kui vanem katab igakuiselt kogu äraoleku perioodi jooksul osalustasu. Direktoril on õigus laps lasteaiast välja arvata, kui säilib võlgnevus kaks kuud pärast maksetähtaega.
(3) Lapse ajutisel väljaarvamisel lasteaiast kuus kuud ja rohkem ei säilitata lapsele kohta antud rühmas, kui lasteaias on järjekord vastava vanuseastme kohtadele. Rühmast ajutiselt välja arvatud lapse koha saab järjekorras järgmine laps, äraolev laps arvatakse vastava vanuserühma üldisesse järjekorda.
(4) Lapse väljaarvamisel või lahkumisel lasteaiast on lapsevanem kohustatud tasuma osalustasu kuni lasteaiast väljaarvamisele järgneva kuuni.
(5) Kui laps on võetud lasteaias järjekorda, kuid vanem paigutab lapse vahepeal teise lasteaeda või loobub kohast muul põhjusel, siis tuleb vanemal sellest lasteaiale teatada ja esitada kohast loobumise avaldus.
(6) Kui vanem määratud ajaks last lasteaeda ei too ega teavita ajutise puudumise kasutamisest, arvatakse laps lasteaia nimekirjast välja.
Määrus jõustub 1. veebruaril 2013. a.

matches:
§ 2
§ 3
§ 5
§ 6
§ 7
§ 2
§ 3
§ 5
§ 6
§ 7


text:
Maksukorralduse seadusest tuleneb küll maksuhalduri õigus taotleda kohtult luba seada kinnisasjale hüpoteek, et tagada pärast rahalise nõude või kohustuse määramist selle sundtäitmine, kuid see ei tähenda, et seda saab teha asja omandiõigusest sõltumata (vt RKÜK otsus asjas nr 3-3-1-28-11, p 45). Kuigi rahalise nõude korral on üldjuhul sobivaim hagi tagamise abinõu kohtulik hüpoteek, mitte keelumärke seadmine, ei saa ühisvara korral seada kinnistule kohtulikku hüpoteeki, kui selleks puudub teise abikaasa nõusolek (vt RKKK määrus asjas nr 3-1-1-117-16, p 43; RKTK määrus asjas nr 3-2-1-62-16, p 15). (p 12) Riigikohus on varem korduvalt leidnud, et MKS § 136^1 lg 1 võimaldab maksuhalduril esitada ka selline taotlus, mille kohaselt seataks keelumärge kinnisasjale nii, et kinnisasja käsutamine keelatakse üksnes maksukohustuslasel (RKÜK määrused asjades nr 3-3-1-15-12, p 46, ja 3-3-1-82-12, p 49). Kuna selles asjas polnud võimalik seada hüpoteeki abikaasade ühisvarale, ei ole määrav, et MTA taotluses puudusid põhjendused hüpoteegi kui vähem koormava abinõu kohta. Keelumärke seadmist ühisomandis olevale kinnistule ei saa pidada ebaproportsionaalseks abinõuks. (p 13)
Täitmist tagavate toimingute sooritamiseks luba taotledes ja taotlust lahendades ei pea maksuhaldur ja kohtud tuvastama lõplikult tahtlust või rasket hooletust. Täitmist tagavate toimingute sooritamiseks loa andmine ei tähenda seda, et kohtud on kaebaja tahtluse või raske hooletuse maksude tasumata jätmisel lugenud tõendatuks. Kaebaja tahtlus või raske hooletus MKS §-s 8 nimetatud kohustuste täitmata jätmisel tuleb tuvastada vastutusotsuses (p 9.3.) See, et äriühingu juhatuse liikmele ei ole varem vastutusotsust tehtud, ei välista tekkinud kahtlust, et pärast vastutusotsuse tegemist kujuneks selle sundtäitmine raskendatuks p 9.4.). Vt ka annotatsiooni määrusele asjas nr 3-3-1-15-12.
Riigikohus on määruses kohtuasjas nr 3-3-1-15-12 p-s 50 toonud välja eeldused, mis peavad olema täidetud, et kohus saaks anda MKS § 1361 alusel loa vastutusotsuse täitmise tagamiseks täitetoimingu sooritamiseks. Määruse p 50 alapunktis (e) on leitud, et vastutusotsuse tegemise faktiliseks aluseks saab olla vaid kehtiv maksuvõlg. Kui ettemaksukontol on tehtud automaatne kanne tasaarvestuse kohta (MKS § 105 lg 6, Korra § 11 lg 1 ja § 13 lg 2), võib maksuhaldur hiljem maksuotsusega kindlaks teha, et tagastusnõue oli alusetu ning ettemaksukonto tuleb teha paranduskanne (vrd Korra § 4 lg 1). Sellisel juhul tasaarvestust võlasuhte lõppemise mõttes ei ole toimunud ning ettemaksukontol on taastunud endine olukord. Määruses kohtuasjas nr 3-3-1-15-12 (p 49) on leitud, et kohtul tuleb täitetoimingu sooritamiseks loa andmise eelduste kontrollimisel hinnata ka seda, kas vastutusotsuse tegemine on õiguslikult võimalik ja tõenäoline. Ka maksuvõla olemasolu on üks vastutusotsuse tegemise eeldustest. Seega tuleb kohtul loa andmisel hinnata lisaks vastutusotsuse tegemise võimalikkusele ja tõenäolisusele ka tagastusnõuet käsitleva maksuotsuse tegemise võimalikkust ja tõenäolisust.
Mõiste "tagastusnõue" tähistab nõudeõigust maksuhalduri vastu – isiku õigust saada tagasi seaduses ettenähtust rohkem makstud maksusumma või muu enammakse (MKS § 31 lg 1 p 3). Samuti saab seda mõistet kasutada maksukohustuslase taotluse kohta, millega taotletakse tagastusnõudele vastava summa kandmist ette¬maksukontole või tagastusnõudele vastava kohustuse täitmist. Mitmes tähenduses saab kasutada ka mõistet "tasaarvestus", mille puhul enamasti on tegemist võlasuhte lõppemise viisiga, mis eeldab kahe vastastikuse nõude olemasolu. Kohati tähistatakse tasaarvestuse mõistega ka raamatupidamistoimingut ettemaksukontol, millega tehtav kanne võib osutuda alusetuks, kui tasaarvestuse materiaalsed eeldused ei ole täidetud. Kui ettemaksukontol on tehtud automaatne kanne tasaarvestuse kohta (MKS § 105 lg 6, Korra § 11 lg 1 ja § 13 lg 2), võib maksuhaldur hiljem maksuotsusega kindlaks teha, et tagastusnõue oli alusetu ning ettemaksukonto tuleb teha paranduskanne (vrd Korra § 4 lg 1). Tagastusnõude aktsepteerimine ega tasaarvestus ei toimu haldusaktiga, vaid tegemist on arvestuslike toimingutega ettemaksukontol. Seetõttu ei ole tasaarvestust vaja ka haldusaktiga tühistada. Õigusselguse huvides tuleks maksuotsuses, millega tuvastatakse tagastusnõude alusetus, viidata ka tasaarvestuse eelduse puudumisele ja sellest tulenevale järeldusele, et maksukohustus ei ole tasaarvestuse tagajärjel lõppenud. Sellega teavitatakse ka maksukohustuslast asjaolust, et tasaarvestust võlasuhte lõppemise mõttes ei ole toimunud ning ettemaksukontol on taastunud endine olukord.
Mõistet "tasaarvestus" saab kasutada mitmes tähenduses. Enamasti on tegemist võlasuhte lõppemise viisiga, mis eeldab kahe vastastikuse nõude olemasolu. Kohati tähistatakse tasaarvestuse mõistega ka raamatupidamistoimingut ettemaksukontol, millega tehtav kanne võib osutuda alusetuks, kui tasaarvestuse materiaalsed eeldused ei ole täidetud. Ka maksuõigussuhetes on võimalik lähtuda võlaõigusseaduses tasaarvestusele sätestatud põhimõtetest. VÕS § 197 lg st 1 tulenevalt on tasaarvestuse eelduseks, et mõlemal poolel on kohustus maksta teineteisele rahasumma; tasaarvestada saab üksnes olemasolevaid nõudeid (otsus kohtuasjas nr 3-2-1-59-10, p 12 j a otsus kohtuasjas 3-2-1-95-11, p 16). Tasaarvestuseks piisab VÕS § 198 kohaselt ühe poole avaldusest. Kui avalduse saanud isik leiab, et tasaarvestuse tegijal puudus tasaarvestatav nõue, saab ta esitada tasaarvestuse tegija vastu oma nõude sissenõudmiseks hagi, mille lahendamisel kontrollib kohus tasaarvestatud nõuete olemasolu. Kui nõuded olid tasaarvestatavad, jätab kohus tasaarvestatud summa sissenõudmiseks esitatud hagi rahuldamata (otsus kohtuasjas nr 3-2-1-81-00). Seega juhul, kui tasaarvestus oli alusetu, lähtutakse sellest, et võlasuhe ei ole tasaarvestuse tagajärjel lõppenud, ning kohus mõistab nõutava summa teiselt poolelt välja.
Selles vaidluses on määravad haldusasjades nr 3-3-1-4-13 ja nr 3-3-1-8-13 tehtud lahendite seisukohad MKS § 1361 tõlgendamise kohta. Ettemaksukonto arestimine tagastusnõude tuvastamiseks ette nähtud tähtaegu ei peata ega pikenda. Enammakse ei jõua ettemaksukontole enne tagastusnõude aktsepteerimist. Tagastusnõude aktsepteerimisega on tagastusnõude tuvastamise menetlus MKS § de 106 ja 107 ning KMS § 34 tähenduses lõppenud, kuna asjas puudub menetlus, mille tagamiseks saaks täitmist tagava toiminguna isiku ettemaksukontot arestida. Kuna maksu-haldur ei ole näidanud, et ta oleks alustanud uuel alusel uue kontrollimenetlusega, siis puudub alus ettemaksukonto arestimise taotluse rahuldamiseks. Vt lahendite nr 3-3-1-4-13 ja nr 3-3-1-8-13 annotatsioone.
Kui tagastusnõue ei ole piisavalt tõendatud, võib maksuhaldur § 107 lg 3 alusel pikendada kirjaliku motiveeritud otsusega tagastusnõude täitmise tähtaega ning anda tagastusnõude esitajale tähtaja täiendavate tõendite esitamiseks. Kui tõendeid ei esitata tähtaegselt, teeb maksuhaldur otsuse enammakse tagastamata jätmise kohta (vt määrus asjas nr 3-3-1-4-13 p 15). Ka KMS § 34 lg 2 võimaldab pikendada tagastusnõude kontrollimisel tagastusnõude täitmise tähtaega kuni 90 kalendripäeva kui on piisav alus kahtluseks, et tagastusnõude rahuldamisel makstud summa tagasinõudmine võib osutuda võimatuks. seejuures peab olema maksukohustuslasele tehtud korraldus lisa¬tõendite esitamiseks või tagastusnõude kontrollimiseks tehtud järelepärimine kolmandale isikule või välisriigi maksuhaldurile.
Riigikohus on haldusasjas nr 3-3-1-15-12 (p 49) leidnud, et üldjuhul ei tohiks kohus täitevvõimu tegevusse omal algatusel ennetavalt sekkuda ega anda eelhinnangut kavandatava akti õiguspärasusele. Samas asjas on ka selgitatud (p 50), millised kriteeriumid peab halduskohus välja selgitama, kui annab välja loa täitmist tagavate toimingute jaoks, millega ennetavalt tagatakse tulevikus koostatava vastutusotsuse täitmist. Kui maksuhalduril on kavatsus teha otsus tagastusnõude kohta, peab halduskohus luba andes välja selgitama eelpoolnimetatud kriteeriumitest punktid a-d ning j. Kui maksuhaldur on tagastusnõude aktsepteerinud, siis on käibemaksu tagastusnõude kontrollimenetlus MKS § de 106 ja 107 ning KMS § 34 tähenduses lõpetanud ning tagastusnõudele vastav rahasumma tuleb kanda isiku sellekohase taotluse olemasolul viivitamatult isiku pangakontole (MKS § 106 lg 2, korra § 14 lg d 1 ja 2). Kuna tagastusnõude aktsepteerimisega on tagastusnõude kontrollimenetlus lõppenud, puudub menetlus, mille tagamiseks saaks täitmist tagava toiminguna isiku ettemaksukontot arestida. Ennetavate täitetoimingute seadmine eeldab maksuhalduri poolt uue kontrolli alustamist.
Tagastusnõue on maksukohustuslase õigus saada tagasi enammakstud maksusumma. Maksukohustuslasel ei ole pea tagastusnõude täitmise taotlust esitama, vaid tal on õigus jätta tagastusnõue tulevikus tekkivate rahaliste kohustuste tähtaegse tasumise kindlustamise katteks. Tuleb eristada tagastusnõude tuvastamist ja tagastusnõude täitmise nõuet (vt ka otsust asjas nr 3-3-1-89-06). Tagastusnõude aktsepteerimine on toiming, millega maksuhaldur tunnistab tagastusnõude olemasolu. Tagastusnõude selline tuvastamine lõpeb enammakse kandmisega maksukohustuslase ettemaksukontole. Tagastusnõude täitmiseks peab maksukohustuslane esitama maksuhaldurile vastava taotluse. Käibedeklaratsioonis (rahandusministri määrusega kehtestatud vorm KMD, RT I, 04.04.2012, 12) ei ole maksukohustuslasel võimalik esitada tagastusnõude täitmise taotlust. Käibedeklaratsiooni täitmise juhendi kohaselt tuleb enammakstud käibemaksu (sh ka eelnevate perioodide enammakstud käibemaksu) tagastamieks (tagastusnõude täitmise nõue) esitada taotlus ettemaksukontol oleva raha tagastamiseks või kandmiseks teise isiku ettemaksukontole.
Maksuhaldur saab motiveeritud otsuse alusel pikendada tagastusnõude täitmise tähtaega kuni 90 kalendripäeva ning korraga võib tähtaega pikendada kuni 30 kalendripäeva. Otsuse tähtaja pikendamise kohta teeb maksuhaldur hiljemalt viis kalendripäeva enne tähtaja lõppemist. Tagastusnõude täitmise peatamise ja pikendamise alused on MKS § s 107 ja KMS § s 34 loetletud ammendavalt. Kui tagastusnõude rahuldamata jätmist ei ole võimalik tagastusnõude täitmise tähtaja jooksul põhjendada, tuleb nõue rahuldada. Maksusumma tagastamine ei välista edaspidist põhjalikumat kontrolli ning maksusumma lõplikku kindlaksmääramist MKS § 98 lg s 1 sätestatud tähtaja jooksul. (Vt ka otsus asjas nr 3-3-1-8-08.) Kohus peab kontrollima, kas enammakse kontrollimenetluse tähtaega pikendati või kas tähtaja pikendamine oli üldse võimalik, hoolimata sellest, kas otsust on vaidlustatud. Kohtul ei ole õigust anda luba maksukohustuslase ettemaksukonto arestimiseks, kui kontrollimenetlus on lõppenud menetluseks ettenähtud tähtaja möödumise tõttu. Maksuhalduril ei ole õigust pärast kontrolli teostamiseks antud maksimaalse tähtaja möödumist lükata tagastusnõude täitmise otsustamist määramatusse tulevikku, kasutades ära aresti seadmise võimalust ettemaksukontole.

matches:
Riigikohus
§ 136
Riigikohus
kohus
§ 1361
§ 105
§ 11
§ 13
§ 4
§ 31
§ 105
§ 11
§ 13
§ 4
§ 197
§ 198
kohus
kohus
kohus
§ 1361
§ 34
§ 107
§ 34
Riigikohus
kohus
§ 34
§ 106
§ 14
§ 98
Kohus


Intellektuaalset omandit rikkuva kauba sisse- ja väljaveo tõkestamise seadusega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Intellektuaalset omandit rikkuva kauba sisse- ja väljaveo tõkestamise seadusega seonduvate seaduste muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 20. juuni 2001. a otsusega nr 1091
§ 1. Kriminaalkoodeksis (RT 1992, 20, 287 ja 288; RT I 1999, 38, 485; 57, 595, 597 ja 598; 60, 616; 97, 859; 102, 907; 2000, 10, 55; 28, 167; 29, 173; 33, 193; 40, 247; 49, 301 ja 305; 54, 351; 57, 373; 58, 376; 84, 533; 92, 597; 104, 685; 2001, 21, 115 ja 116; 31, 174) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 280 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
2) koodeksit täiendatakse §-ga 2801 järgmises sõnastuses:
« § 2801. Intellektuaalset omandit rikkuva kauba sisse- või väljavedu
Intellektuaalset omandit rikkuva kauba sisse- või väljaveo eest, kui puuduvad käesoleva koodeksi §-s 76 ettenähtud kuriteo tunnused, – karistatakse rahatrahvi või vabadusekaotusega kuni kolme aastani.»
§ 2. Haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1999, 41, 496; 45, õiend; 58, 608; 60, 616; 87, 792; 92, 825; 95, 843; 2000, 10, 58; 25, 141; 28, 167; 29, 169; 40, 247; 49, 301 ja 305; 51, 321; 54, 346, 348 ja 351; 55, 361; 58, 376; 84, 533; 86, 544 ja 548; 89, 578; 95, 609 ja 613; 2001, 3, 5; 17, 76; 18, 87; 21, 115 ja 116; 31, 174; 42, 236) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 238 lõike 1 punktid 11 ja 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 11) võltsitud alkohol;
12) intellektuaalset omandit rikkuv kaup;»;
2) paragrahvi 340 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Haldusõiguserikkumise asja menetluse käigus tehtud erikonfiskeerimise otsus täidetakse selle eseme või aine riigi omandisse sunniviisilise tasuta pööramisega, kui sellel esemel või ainel on mingi väärtus ja kui see ei olnud otseselt kohandatud haldusõiguserikkumise toimepanemiseks. Esemed ja ained, mis olid kohandatud ainult haldusõiguserikkumise toimepanemiseks või millel ei ole mingit väärtust või mida ei saa realiseerida, hävitatakse. Erikonfiskeeritud intellektuaalset omandit rikkuv kaup hävitatakse, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti.»
§ 3. Kaubamärgiseaduse (RT 1992, 35, 459; RT I 1998, 15, 231; 1999, 93, 834; 102, 907; 2001, 27, 151) § 363 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Erikonfiskeeritud võltsitud rõivad ja jalatsid, millelt on lubamatud tähised eemaldatud, võib õiguste valdaja kirjalikul nõusolekul üle anda riigi või kohaliku omavalitsuse tervishoiu- või hoolekandeasutustele. Erikonfiskeeritud võltsitud rõivaste ja jalatsite riigi või kohaliku omavalitsuse tervishoiu- või hoolekandeasutusele üleandmise korra kehtestab rahandusminister määrusega.»
§ 4. Autoriõiguse seaduse (RT 1992, 49, 615; RT I 2000, 16, 109; 78, 497; 2001, 50, 289) § 82 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Piraatkoopia sisse- ja väljavedu loetakse tollieeskirjade rikkumiseks. Isiku vastutus piraatkoopia sisse- ja väljaveo eest sätestatakse tolliseaduses (RT I 1998, 3, 54; 1999, 86, 782; 90, õiend; 97, 859; 102, 907; 2000, 95, 608) ja kriminaalkoodeksis (RT 1992, 20, 287 ja 288; RT I 1999, 38, 485; 57, 595, 597 ja 598; 60, 616; 97, 859; 102, 907; 2000, 10, 55; 28, 167; 29, 173; 33, 193; 40, 247; 49, 301 ja 305; 54, 351; 57, 373; 58, 376; 84, 533; 92, 597; 104, 685; 2001, 21, 115 ja 116; 31, 174).»
§ 5. Käibemaksuseaduse (RT I 1993, 60, 847; 2000, 7, 41; 51, 328; 89, 581; 2001, 16, 67 ja 69; 23, 129; 26, 148; 43, 242) § 5 lõiget 12 täiendatakse punktiga 14 järgmises sõnastuses:
« 14) kaubamärgiseaduse (RT 1992, 35, 459; RT I 1998, 15, 231; 1999, 93, 834; 102, 907; 2001, 27, 151) § 363 lõikes 3 nimetatud erikonfiskeeritud võltsitud rõivad ja jalatsid.»
§ 6. Maksukorralduse seaduse (RT I 1994, 1, 5; 2000, 45, 279; 55, 365; 84, 533 ja 534; 2001, 17, 76; 43, 242; 48, 266) § 11 lõiget 4 täiendatakse punktiga 15 järgmises sõnastuses:
« 15) õiguste valdajale andmeid intellektuaalset omandit rikkuva kauba sisse- ja väljaveo tõkestamise seaduses ettenähtud juhtudel.»
§ 7. Tööstusdisaini kaitse seaduse (RT I 1997, 87, 1466; 1998, 108/109, 1783; 2001, 27, 151) § 84 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Tööstusdisainilahenduse omaniku ainuõigust rikkunud isik kannab seaduses sätestatud juhtudel tsiviil-, kriminaal- või haldusvastutust.»
§ 8. Tolliseaduse (RT I 1998, 3, 54; 1999, 86, 782; 90, õiend; 97, 859; 102, 907; 2000, 95, 608) § 26 ja § 45 lõige 11 tunnistatakse kehtetuks.
§ 9. Geograafilise tähise kaitse seaduse (RT I 1999, 102, 907; 2000, 40, 252; 2001, 27, 151) § 52 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja arutab maa- või linnakohus. Intellektuaalset omandit rikkuva kauba sisse- ja väljaveo tõkestamise seaduses sätestatud juhul arutab haldusõiguserikkumise asja ja kohaldab erikonfiskeerimist tolliametnik.»


3-1-1-25-09 Riigikohus 01.04.2009
KarS § 68 lg 1
KrMS § 203
KrMS § 337 lg 1 p 2
KarS § 68 lg-s 1 sätestatut tuleb tõlgendada selliselt, et eelvangistus arvatakse karistusaja hulka üksnes kohtuliku arutamise esemeks olnud kuritegude puhul.
Sedastades kriminaalmenetluse lõpetamise aluste puudumise KrMS § 199 lg 1 p-de 1-5 mõttes, on kohtu pädevuses kokkuleppemenetluses sõlmitud kokkuleppe n-ö kinnitamine süüdimõistva kohtuotsuse tegemisega või selle kinnitamisest keeldumine kriminaalasja tagastamisega prokuratuurile. Seevastu puuduvad kohtul volitused sõlmitud kokkuleppe muutmiseks.
Süüdistatava soostumine kriminaalmenetluse lõpetamisega KrMS § 203 lg 1 alusel tähendab ühtlasi, et isik loobub talle inkrimineeritud kuritegudes kohtulahendi taotlemisest, seega ka enda võimalikust õigeksmõistmisest. Vahi all viibitud aeg ei ole kriminaalmenetluse lõpetamisel KrMS § 203 alusel süüdistatavale karistuseks. Vastavalt PS §-le 146 mõistab õigust ainult kohus. Kuriteo toimepanemise eest ette nähtud õigusjärelmite kohaldamine kriminaalmenetluses on vaieldamatult osa õigusemõistmisest. Seega puudub igasugune õiguslik alus käsitada vahi all viibitud aega otstarbekuse kaalutlusel kriminaalmenetluse lõpetamise korral isikule mõistetud karistusena.
Ringkonnakohtu volitusi kohtuotsust KrMS § 337 lg 1 p 2 alusel täpsustada tähendab ringkonnakohtu võimalust parandada maakohtu otsuses esinevaid pisivigu (nt eksitus kuupäevas, nime vale kirjapilt, tehnilised vead vm) juhtumil, kui puudub vähimgi õiguslik etteheide maakohtu otsuse sisule. Tuleb arvestada, et nn pisivigade parandamine ei tohi muuta otsuse sisulist õiguslikku tähendust ega tuua kaasa kohtumenetluse pooltele uusi/üllatuslikke õiguslikke tagajärgi (RKKKo nr 3-1-1-14-07).


text:
Pärimisseadus – Riigi Teataja
Süstemaatiline liigitus: ERAÕIGUS → Pärimisõigus
3-2-1-146-02 Riigikohus 03.12.2002
ORAS § 8
ORAS § 16 1 lg 1
Ringkonnakohus ei ole otsuses analüüsinud hageja esitatud tõendit ning rikkunud sellega TsMS § 330 lg-s 4 sätestatut.
Kohus ei pea alati andma hinnangu kõikidele apellatsioonkaebuses esitatud väidetele - kui kohus leiab mõnda asjaolu analüüsides, et hagejal puudub kohtusse pöördumise alus, so õiguskaitsevajadus (TsMS § 4 lg 1), ei pea kohus hindama ülejäänud väiteid.
Kui kolmas isik esitab apellatsioonkaebuse, muutub ta apellatsioonimenetluse pooleks ning seetõttu on kaebuse rahuldamata jätmise korral temalt õigus välja mõista kohtukulud. Samuti võiks kaebuse rahuldamise korral õigusabikulud välja mõista tema kasuks.
õigusvastaselt võõrandatud vara nõudeõiguse pärimine
Õigusvastaselt võõrandatud vara nõudeõiguse pärimine puudutab kohaliku omavalitsuse kui omandireformi kohustatud subjekti õigusi ja kohustusi, kui hooned on antud linna munitsipaalomandisse. Ringkonnakohus peab võtma seisukoha, kas linna õigusi ja kohustusi puudutab vaidlusaluse pärimisõiguse tunnistuse väljaandmine ja selle alusel pärandavara pärimine.
Kuna ORAS § 16^1 lg 1 on seadusjõus alates 02.03.1997, siis tuleb õigusvastaselt võõrandatud vara nõudeõiguse pärimisele kohaldada pärandi avanemise ajal kehtinud tsiviilseaduste sätteid. TsK § 571 lg 1 kohaselt määrati pärimissuhted kindlaks selle maa seaduse kohaselt, kus oli pärandaja viimane alaline elukoht.
Õigusvastaselt võõrandatud vara pärijatena käsitletakse ORAS §-s 8 tähendatud isikuid.

matches:
Riigikohus
§ 8
§ 16
§ 330
Kohus
kohus
§ 4
kohus
§ 16
§ 571


Jõhvi Spordikooli spordiobjektide kasutusse andmise kord – Riigi Teataja
Jõhvi Spordikooli spordiobjektide kasutusse andmise kord
Jõhvi Spordikooli spordiobjektide kasutusse andmise kord - sisukord
2 SPORDIOBJEKTIDE ÜRITUSTEKS ÜÜRILE ANDMINE
§ 3 Taotluse esitamine kooli spordiobjektide üürimiseks
§ 5 Kooli ruumide ja inventari kasutamine üritustel
§ 6 Üüri tasumine
§ 7 Kooli spordiobjektide soodustingimustel või tasuta kasutamine
§ 8 Kooli spordiobjektide kasutaja kohustused
3 KOOLI SPORDIOBJEKTIDE TREENINGTEGEVUSTEKS ÜÜRILE ANDMINE
§ 9 Taotluse esitamine kooli spordiobjektide üürimiseks
§ 11 Kooli spordiobjektide ühekordne üürimine
§ 12 Kooli spordiobjektide inventari ja teiste ruumide kasutamine
§ 13 Üüri tasumine
§ 14 Kooli spordiobjektide soodustingimustel või tasuta kasutamine
§ 15 Kooli spordiobjektide kasutaja kohustused
RT IV, 05.06.2020, 97
Vastu võetud 02.06.2020 nr 13
Määrus kehtestatakse “Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse” § 22 lõike 1 punkti 6 ja Jõhvi Vallavolikogu 21. mai 2015 määruse nr 49 „Jõhvi vallavara valitsemise kord” § 4 lg 2 alusel
(1) Määrus sätestab Jõhvi Spordikooli (edaspidi kool) spordiobjektide kasutusse andmise korra juriidilistele isikutele, seltsingutele, füüsilistest isikutest ettevõtjatele ja eraisikutele.
(2) Kooli spordiobjektid antakse üürile õppetööst ja õppekavaga seotud üritustest vabal ajal. Üürile andmise otsustab kool ja erandjuhtudel Jõhvi Vallavalitsus.
(3) Kooli spordiobjektide kasutamisest tekkinud vaidlused lahendab Jõhvi Vallavalitsus Eesti Vabariigi õigusaktides sätestatud korras.
(1) Tagada Jõhvi valla elanikele tervisespordi ja kultuurilise tegevusega tegelemise võimalused.
(2) Kasutada kooli spordiobjekte otstarbekamalt õppetöövälisel ajal.
2. peatükk SPORDIOBJEKTIDE ÜRITUSTEKS ÜÜRILE ANDMINE
§ 3. Taotluse esitamine kooli spordiobjektide üürimiseks
(1) Kooli spordiobjektide üürimiseks tuleb esitada koolile kirjalik taotlus, mis peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) taotleja ärinimi või nimi;
3) seltsingul koopia ühise tegutsemise lepingust;
5) ürituse toimumise aeg, kestus, eesmärk.
(2) Soodustingimustel või tasuta kasutamise taotlemisel tuleb seltsingutel ja mittetulundusühingutel esitada ka koopia liikmete nimekirjast.
(3) Taotlus tuleb esitada vähemalt 15 (viisteist) tööpäeva enne ürituse toimumist.
(4) Käesoleva korra lõikes 1 nimetatud taotluse spordiobjektide üürimiseks esitab taotleja Jõhvi Spordikooli kodulehe www.johvisport.ee kaudu.
(1) Kool otsustab taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise 5 (viie) tööpäeva jooksul.
(2) Koolil on õigus nõuda taotlejalt täiendavat teavet või dokumente.
(3) Koolil on õigus jätta taotlus rahuldamata, kui taotleja ei esita nõutud täiendavat teavet teabe päringus sätestatud tähtaja jooksul.
(4) Taotluse rahuldamise otsustab kool, kes kaalub kõiki asjaolusid ning lähtub otsustuse tegemisel eeskätt kooli huvidest.
(5) Kool informeerib taotluse rahuldamata jätmisest või rahuldamisest taotlejat kirjalikult 3 (kolme) tööpäeva jooksul otsuse tegemisest taotluses näidatud kontaktandmetel.
§ 5. Kooli ruumide ja inventari kasutamine üritustel
Koolile kuuluva inventari kasutada andmise otsustab kool.
§ 6. Üüri tasumine
Üüri tasumine toimub Jõhvi Vallavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirja alusel vastavalt vallavalitsuse poolt esitatud arvele. Hinnakirjad on avaldatud Jõhvi Spordikooli kodulehel www.johvisport.ee.
§ 7. Kooli spordiobjektide soodustingimustel või tasuta kasutamine
(1) Kooli spordiobjektid antakse ürituste läbiviimiskeks soodustingimustel või tasuta kasutamiseks Jõhvi vallas tegutsevatele mittetulundusühingutele ja seltsingutele oma organisatsioonilise põhitegevusega seotud eesmärkide saavutamiseks, kelle liikmetest vähemalt 75% on rahvastikuregistri andmetel Jõhvi valla elanikud.
(2) Kooli spordiobjektid antakse ürituste läbiviimiskeks soodustingimustel või tasuta kasutamiseks ka Jõhvi Vallavalitsusele ning valla hallatavatele allasutustele põhitegevuses määratud tegevuste läbiviimiseks.
(3) Kooli spordiobjektide soodustingimustel või tasuta kasutamiseks andmise otsustab Jõhvi Vallavalitsus.
§ 8. Kooli spordiobjektide kasutaja kohustused
Kooli spordiobjektide kasutaja on kohustatud:
2) andma kooli spordiobjektid pärast kasutamist üle samas seisukorras, mis oli kooli spordiobjekti rendile võtmisel;
3) hüvitama enda poolt tekitatud kahju kooli spordiobjektide rikkumise akti põhjal väljastatud arve alusel.
3. peatükk KOOLI SPORDIOBJEKTIDE TREENINGTEGEVUSTEKS ÜÜRILE ANDMINE
§ 9. Taotluse esitamine kooli spordiobjektide üürimiseks
(1) Kooli spordiobjekte antakse treeningtegevuseks üürile kuni 1 (üheks) aastaks juriidilistele isikutele, mittetulundusühingutele, seltsingutele ja füüsilistest isikutest ettevõtjatele.
(2) Kooli spordiobjekt üürimiseks tuleb esitada kirjalik taotlus koolile, mis peab sisaldama järgmisi andmeid:
5) treeningu toimumise aeg ja kestus.
(3) Taotlus tuleb esitada hiljemalt jooksva aasta 15. juuniks.
(1) Kool moodustab taotluste läbivaatamiseks komisjoni, kuhu kuuluvad:
1) kooli direktor;
2) hariduse, kultuuri ning spordi-, noorsoo- ja sotsiaaltöö ala abivallavanem;
3) vallavolikogu spordikomisjoni esimees;
4) kooli hoolekogu liige;
5) kooli haldusjuht.
(2) Komisjoni töövormiks on koosolek. Komisjoni koosolek protokollitakse. Koosoleku otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, võttes arvesse asjaolusid ning lähtudes otsuste tegemisel Jõhvi valla heaolust. Komisjoni liikmel ei ole õigust jääda hääletamisel erapooletuks.
(3) Kooli komisjonil on õigus nõuda täiendavat teavet või dokumente.
(4) Kooli komisjonil on õigus jätta taotlus rahuldamata, kui taotleja ei esita nõutud täiendavat teavet 2 (kahe) tööpäeva jooksul.
(5) Kooli komisjon otsustab taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise 15 (viieteistkümne) tööpäeva jooksul.
(6) Kool informeerib taotluse rahuldamata jätmisest või rahuldamisest taotlejat kirjalikult 3 (kolme) tööpäeva jooksul otsuse tegemisest taotluses näidatud kontaktandmetel.
(7) Komisjoni otsuse alusel sõlmib kool rentnikega spordiobjekti üürilepingu.
§ 11. Kooli spordiobjektide ühekordne üürimine
(1) Kooli spordiobjekte on võimalik ühekordselt üürida, kui selleks on kasutamise ajagraafikus vabad ajad. Graafik on kättesaadav Jõhvi Spordikooli kodulehel. Vabade aegade olemasolul tuleb aja kokku leppimiseks ühendust võtta kooli vanemadministraatoriga kooli kodulehel toodud kontaktandmetel.
(2) Spordihalli ja spordiobjektide ühekordsel üürimisel tuleb esitada järgmised andmed:
1) ärinimi või nimi;
§ 12. Kooli spordiobjektide inventari ja teiste ruumide kasutamine
(1) Kooli spordiobjektide duši- ja riietusruumide kasutamine kuulub kooli spordiobjektide üürihinna sisse.
(2) Spordivahendite kasutamine kuulub kooli spordiobjektide üürihinna sisse.
§ 13. Üüri tasumine
Üüri tasumine toimub Jõhvi Vallavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirja alusel vastavalt vallavalitsuse poolt esitatud arvele.
§ 14. Kooli spordiobjektide soodustingimustel või tasuta kasutamine
(1) Kooli spordiobjektid antakse soodustingimustel või tasuta kasutamiseks Jõhvi vallas tegutsevatele mittetulundusühingutele ja seltsingutele oma organisatsioonilise põhitegevusega seotud eesmärkide saavutamiseks, kelle liikmetest vähemalt 75% on rahvastikuregistri andmetel Jõhvi valla elanikud.
(2) Kooli spordiobjektid antakse soodustingimustel või tasuta kasutada ka Jõhvi Vallavalitsusele ning valla hallatavatele allasutustele põhitegevuses määratud tegevuste läbiviimiseks.
(3) Kooli spordiobjektide kuni 50% soodustusega üürile andmise otsustab kooli komisjon.
(4) Kooli spordiobjektide enam kui 50% soodustusega üürile andmise ja tasuta kasutamiseks andmise otsustab Jõhvi Vallavalitsus.
§ 15. Kooli spordiobjektide kasutaja kohustused
2) andma kooli spordiobjektid pärast kasutamist üle samas seisukorras, mis oli kooli spordiobjektide üürile võtmisel;
Aksana Pungas


text:
Võlausaldaja mure: pankrotis äriühingu juhatuse liikme vastutus - Raamatupidaja
Võlausaldaja mure: pankrotis äriühingu juhatuse liikme vastutus
05. november 2009 09:41
Kas võlausaldajal on võimalik nõuda äriühingu juhatuse liikmelt talle tekitatud kahju hüvitamist, kui äriühing on maksejõuetu või likvideeritud? Äriühingule usaldatud raha ei tule siiski mitte alati maha kanda.
2008. aasta jooksul algatasid kohtud Eestis 1186 pankrotimenetlust, milles koguni 335 lõppesid raugemisega. Teatavasti lõpetab kohus pankrotimenetluse – pankrotti välja kuulutamata, raugemise tõttu, vaatamata võlgniku maksejõuetusele – juhul, kui võlgnikul ei jätku vara pankrotimenetluse kulude katteks ning puudub vara tagasivõitmise ja tagasinõudmise võimalus. Samuti võib kohus lõpetada pankrotimenetluse raugemise tõttu võlgniku maksejõuetusele vaatamata juhul, kui võlgniku vara koosneb peamiselt tagasivõitmise nõuetest ja nõuetest kolmandate isikute vastu, kuid kui pankrotiavalduse esitaja ei soovi maksta kohtu deposiiti summat, mille kohus on määranud menetluskulude katteks.
Seega haihtub väga paljudel juhtudel koos äriühinguga ka raha, mille võlausaldaja on usaldanud oma äripartnerile või kliendile. Samas on võlgnikust äriühing ise vaid juriidiline moodustis, mille kaudu ja abil teevad äri inimesed, kes vahel ka kuritarvitavad oma äripartnerite usaldust.
Eitamata igaühe õigust osaleda ettevõtluses äriühingu kaudu ning piirata oma vastutust äriühingu osa- või aktsiakapitali tehtud sissemaksega, riivab õiglustunnet see, kui äriühingu pankrotti viinud inimesed vabanevad vastutusest üksnes seetõttu, et nad tegutsevad äriühingu kaudu ja abil. Samas on nad võtnud põhjendamatuid riske või kuritarvitanud muul moel võlausaldajate usaldust ja jätnud võlausaldajad nende rahast ilma.
Siit tekib küsimus, kas võlausaldajal on võimalik nõuda talle tekitatud kahju hüvitamist otse äriühingu juhtorgani liikmelt? Küsimus on eriti kaalukas, kui äriühingul endal vara ei ole või kui äriühing on koguni lakanud eksisteerimast.
Kuigi üldise reegli järgi ei vastuta äriühingu juhtorgani liige võlausaldaja ees äriühingu esindajana äriühingule võetud kohustuste eest, on otsevastutus võlausaldajate ees teatud juhtudel siiski võimalik.
Riigikohtu praktikas on asutud seisukohale, et võlausaldajal on õigus nõuda talle tekitatud kahju hüvitamist otse äriühingu juhtorgani liikmelt juhul, kui võlausaldajale on tekitatud kahju käitumisega, millega rikuti seadusest tulenevat kohustust, mille otsene eesmärk on võlausaldajate õiguste kaitse. Konkreetsemalt on Riigikohus seni käsitanud sellise kohustusena vaid pankrotiavalduse õigeaegset esitamata jätmist äriühingu juhtorgani liikme poolt, kui sellega põhjustatakse võlausaldajale kahju.
Artikli autori arvates rikutakse aga seadusest tulenevat kohustust, mille otsene eesmärk on võlausaldajate huvide kaitse ning mis võib seetõttu tuua kahju tekitamise korral kaasa juhtorgani liikme otsevastutuse võlausaldaja ees, lugeda ka mitut ülal nimetamata juhtu. Sellised tegevused on näiteks äriseadustikus sätestatud laenukeelu rikkumine, oma aktsiate või osade omandamise tingimuste rikkumine ning seaduses sätestatud meetmete tarvitusele mittevõtmine olukorras, kus äriühingul on netovara alla poole aktsia- või osakapitalist või alla seaduses sätestatud miinimumkapitali määra (osaühingu puhul 40 000 krooni ja aktsiaseltsi puhul 400 000 krooni).
Samuti tuleks sellise kohustuse rikkumisena käsitada väljamaksete tegemist aktsionäridele või osanikele, kui neid ei tehta puhaskasumist või eelnenud aastate jaotamata kasumist, millest on maha arvatud eelmiste aastate katmata kahjum, ning valeandmete esitamist. Kohustuse, mille otsene eesmärk on võlausaldajate huvide kaitse, rikkumiseks tuleb pidada ka seda, kui äriühingu juhatuse liikmed hindavad aktsia- või osakapitali suurendamisel sissemakseid ebaõigesti, aga ka võlausaldajate teavitamata jätmist aktsiakapitali vähendamise otsusest.
Esitatud loetelu ei ole ammendav ning juhtorgani liikme kohustusi, mille otsene eesmärk on kaitsta võlausaldajate huve, leidub peale äriseadustikus sätestatute ka teistes seadustes, nagu pankrotiseadus ja krediidiasutuste seadus.
Äriühingu juhtorganile vahetult võlausaldajate kaitseks seadusega pandud kohustuse kõrval on juhtorgani liikme otsevastutus võimalik ka siis, kui äriühingu juhtorgani liige tekitab võlausaldajale kahju heade kommete vastase tahtliku käitumisega.
Riigikohus on käsitanud oma praktikas juhtorgani liikme heade kommete vastase tahtliku käitumisena seda, kui juhtorgani liige ei teavita võlausaldajat sellest, et võlgnikust äriühingu suhtes on algatatud sundlõpetamise menetlus. Erialakirjanduses on heade kommete vastase käitumise näitena esitatud juhtorgani liikme käitumine, kus ta meelitab pettust kasutades investoreid ostma äriühingu aktsiaid, varjates äriühingu halba majandusseisu ja põhjustades lõpptulemusena investoritele kahju.
Erialakirjanduses on asutud seisukohale, et äriühingu juhtorgani liige võib vastutada otse ka isiklike õiguste rikkumise korral, mille tüüpnäiteks on mainet kahjustavate valeväidete esitamine äriühingu äripartneri kohta. Kui juhtorgani liige peaks seda tegema, vastutab ta ka isiklikult, hoolimata sellest, et tegemist võis olla üksnes tema tööga seotud või tööst tingitud avaldusega.
Kokkuvõttes saame tõdeda, et äri ajamine äriühingu kaudu ei anna siiski täielikku immuunsust inimestele, kes kasutavad äriühingut kilbina isikliku vastutuse vältimiseks ja kuritarvitavad oma äripartnerite usaldust. Ehkki täna suhtuvad kohtud tsiviilasjades veel tõrjuvalt hagidesse, mille äriühingu võlausaldajad on esitanud otse äriühingu juhatuse liikme vastu, on Riigikohus andnud mitmes otsuses mõista, et see on siiski võimalik.
Seega ei tähenda äriühingu pankrot või lõppemine ning registrist kustutamine alati seda, et sellele äriühingule usaldatud raha tuleb maha kanda. Konkreetsetest asjaoludest sõltuvalt võib olla võimalik oma nõude maksmapanemine ka ootamatult maksejõuetuks muutunud äriühingu juhatuse või nõukogu liikme vastu.
Artikkel on avaldatud advokaadibüroo Paul Varul novembri infokirjas.
Lemmi Kann, Aldo Kaljurand (18.03.1971-30.09.2009)
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2009/11/05/volausaldaja-mure-pankrotis-ariuhingu-juhatuse-liikme-vastutus

matches: kohus kohus kohus Riigikohus Riigikohus Riigikohus


text:
Mõisaküla linna eelarvest sotsiaaltoetuste maksmise ja sotsiaalteenuste rahastamise kord – Riigi Teataja
Mõisaküla linna eelarvest sotsiaaltoetuste maksmise ja sotsiaalteenuste rahastamise kord
Mõisaküla linna eelarvest sotsiaaltoetuste maksmise ja sotsiaalteenuste rahastamise kord - sisukord
§ 6 Sissetulekust mittesõltuvate täiendavate sotsiaaltoetuste määramine ja maksmine
§ 7 Sissetulekust sõltuvate täiendavate sotsiaaltoetuste taotlemine, määramine ja maksmine
§ 8 Sotsiaalteenuste rahastamise kord
RT IV, 03.03.2016, 77
Vastu võetud 10.09.2009 nr 13
Käesolev määrus sätestab Mõisaküla linna eelarvest sotsiaaltoetuste taotlemise, määramise ja maksmise ning sotsiaalteenuste rahastamise tingimused ja korra.
Sotsiaaltoetuse maksmise ning sotsiaalteenuse rahastamise eesmärk on toetada taotleja ja tema perekonna toimetulekuvõimet.
(1) Mõisaküla linna eelarvest makstavad leibkonna sissetulekust sõltuvad täiendavad sotsiaaltoetused on toetused, mida makstakse vähekindlustatud või erivajadustega inimestele ja perekondadele hädavajalike kulude osaliseks katmiseks.
(2) Vähekindlustatud isik või perekond on leibkond, kelle iga liikme netosissetulek kuus on alla riiklikult kehtestatud toimetulekupiiri 2-kordse määra.
(3) Leibkonnana käsitletakse üksikisikut, perekonda või ühist eluruumi ja ühtset tuluallikat ühiselt kasutavaid või ühise majapidamisega isikuid. Leibkonna sissetulekute arvutamisel võetakse arvesse ka taotlejast eraldi elava perekonna liikme sissetulekuid juhul, kui viimane on „Perekonnaseaduse” järgi kohustatud üleval pidama toetuse taotlejat või taotleja ülalpidamisel olevaid isikuid.
[Muudetud Mõisaküla Linnavolikogu 18.10.2010 määrusega nr 13 – jõust.22.11.2010]
(1) Toetuse taotlejaks on füüsiline isik, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Mõisaküla linn.
(2) Isikule, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel ei ole Mõisaküla linn, kuid kes tegelikult viibib või elab alaliselt Mõisaküla linna haldusterritooriumil, osutatakse vältimatut sotsiaalabi.
(3) Kui abivajaja ei ole mingil põhjusel taotlust esitanud, on taotluse esitamise õigus kolmandatel isikutel.
(1) Mõisaküla linna eelarvest makstavad leibkonna sissetulekust mittesõltuvad täiendavad sotsiaaltoetused on:
2) sünnipäevatoetus;
3) ranitsatoetus.
4) üldharidusliku kooli lõpetaja toetus;
5) puudega laste sõidukulude toetus;
6) koolitoetus;
7) jõulupakid;
(2) Mõisaküla linna eelarvest makstavad leibkonna sissetulekust sõltuvad täiendavad sotsiaaltoetused on:
1) lasteaia kuludes lapsevanema osa osaliseks või täielikuks katmiseks;
2) üldhariduskoolis õppiva lapse õppevahendite, riietusesemete ja jalatsite muretsemiseks;
3) toiduainete muretsemiseks majanduslikult raskesse olukorda sattunuile või nende toitlustamiseks;
4) puudega isikule abivahendite muretsemiseks;
5) tule- või loodusõnnetuse läbi tekkinud kahju osaliseks hüvitamiseks;
6) muude eespool nimetamata hädavajalike kulutuste osaliseks katmiseks.
§ 6. Sissetulekust mittesõltuvate täiendavate sotsiaaltoetuste määramine ja maksmine
1) Sünnitoetus on lapse sünni korral ühele vanemale makstav rahaline toetus.
2) Sünnitoetust makstakse ühele vanemale, kui lapse elukoha aadressiks tema sünni registreerimisel märgitakse Mõisaküla linn ning ühe vanema elukoha aadress on lapse sünnile eelnenud kuue kuu jooksul olnud Eesti rahvastikuregistri andmetel Mõisaküla linn.
3) Sünnitoetus makstakse välja kahes osas: 50 % toetuse määrast lapse sünni registreerimisel ja 50 % toetuse määrast lapse pooleteise aastaseks saamisel.
4) Mitmike sünni korral makstakse toetust iga sündinud lapse eest.
5) Sünnitoetust ei maksta, kui laps sündis surnult.
6) Eestkostjale makstakse sünnitoetust kahe kuu jooksul lapsendamise päevast alates, juhul kui lapsendamine toimub enne lapse 1-aastaseks saamist ning varem ei ole lapse eest linna eelarvest sünnitoetust makstud.
7) Sünnitoetuse esimese osa taotlemiseks esitab lapsevanem Mõisaküla Linnavalitsusele avalduse (Lisa nr 1) ja sünnitõendi ning teise osa saamiseks avalduse (Lisa nr 1).
[Muudetud Mõisaküla Linnavolikogu 18.10.2010 määrusega nr 13 – jõust. 22.11.2010]
(2) Sünnipäevatoetus
1) Sünnipäevatoetus on 80., 85., 90. aastastele ja vanematele inimestele makstav rahaline toetus.
2) Sünnipäevatoetust makstakse vanurile sotsiaaltööspetsialisti poolt esitatud nimekirja alusel.
(3) Ranitsatoetus
1) Ranitsatoetus on esmakordselt Mõisaküla Kooli esimesse klassi õppima asuva lapse ühele vanemale, eestkostjale või hooldajale makstav ühekordne rahaline toetus.
2) Ranitsatoetust makstakse ühele vanemale, eestkostjale või hooldajale, kelle laps alustab esmakordselt hariduse omandamist mõne muu kooli esimeses klassis, kui lapse õpingud väljaspool Mõisaküla linna on lapse tervislikku seisundit arvestades põhjendatud.
3) Ranitsatoetust makstakse Mõisaküla Linnavalitsuse korraldusega kooli poolt esitatud nimekirja alusel.
(4) Üldharidusliku kooli lõpetaja toetus
1) Üldharidusliku kooli lõpetaja toetus on põhi- ning keskkooli või gümnaasiumi lõpetajale makstav rahaline toetus.
2) Üldharidusliku kooli lõpetaja toetus makstakse noorele, kes lõpetab põhi- ning keskkooli või gümnaasiumi positiivsete tulemustega.
3) Toetust makstakse välja Mõisaküla Kooli poolt kinnitatud lõpetajate nimekirja alusel.
4) Teiste koolide lõpetajatele makstakse toetus välja esitatud lõputunnistuse alusel.
(5) Puudega laste sõidukulude toetus
1) Puudega laste sõidukulude toetus on väljaspool linna koolieelses lasteasutuses või põhikoolis käivale puudega lapse vanemale makstav sõidukulude toetus.
2) Puudega laste sõidukulude toetus makstakse puudega lapse vanemale kaks korda kuus avalduse (Lisa nr 2) ja koolieelse lasteasutuse või põhikooli tõendi alusel, millest nähtub lapse kohalolek antud perioodil.
(6) Koolitoetus
1) Koolitoetus on esmast kutset omandavatele noortele makstav rahaline toetus.
2) Esmane kutse on kutseõppeasutuses, rakenduskõrgkoolis või bakalaureuseõppes kõrgkoolis õppekava järgi täiskoormusega päevases õppes esimese eriala omandamine nominaalse õppeajaga.
3) Koolitoetust makstakse üks kord õppeaastas kuni õpilase või üliõpilase õppeasutusse vastuvõtmisest kuni vastava kutse-, eri- ja ametiala riikliku õppekavaga või vastava kõrgharidusastme õppekavaga kehtestatud õppe kestuse lõpuni.
4) Koolitoetust makstakse avalduse (Lisa nr 3) ja kooli tõendi alusel.
(7) Jõulupakid
1) Jõulupakid on lastele antavad kommipakid.
2) Jõulupakid kingitakse esimesest eluaastast kuni neljandas klassis käivatele lastele, kes on Eesti rahvastikuregistri andmetel Mõisaküla linna elanikud.
(8) Matusetoetus
1) Matusetoetus on matusekulude osaliseks katmiseks makstav rahaline toetus.
2) Matusetoetust makstakse Mõisaküla linna alalise elaniku surma korral matusekulude kandjale avalduse (lisa nr 4) ja surmatõendi koopia alusel.
(9) Sissetulekust mittesõltuvate täiendavate sotsiaaltoetuste määrad kehtestab Mõisaküla
Linnavolikogu eelarveaastaks.
(10) Sotsiaaltoetus makstakse taotlejale sularahas või kantakse tema arvelduskontole.
§ 7. Sissetulekust sõltuvate täiendavate sotsiaaltoetuste taotlemine, määramine ja maksmine
(1) Käesoleva korra § 5 lõikes 2 nimetatud sissetulekust sõltuvate täiendavate sotsiaaltoetuste (edaspidi sotsiaaltoetus) taotlusi (Lisa nr 5) võtab vastu Mõisaküla Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus).
(2) Taotluses märgitakse kõigi leibkonnaliikmete netosissetulekud taotlemisele eelnenud kuul, sealhulgas: tulumaksuga maksustatavad tulud, peretoetused, elatisrahad, stipendiumid, abirahad, toimetulekutoetus.
(3) Leibkonna sissetulekute arvutamisel võetakse arvesse ka leibkonnas eraldi elava isiku sissetulekud juhul, kui viimane on „Perekonnaseaduse” järgi kohustatud leibkonna liiget või liikmeid ülal pidama.”
(4) Sissetulekute varjamise või teadvalt valeandmete esitamise korral peatatakse taotluse menetlemine. Linnavalitsusel on vajaduse korral õigus hankida lisainformatsiooni ja nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid.
(5) Taotluse vaatab läbi Mõisaküla Linnavolikogu sotsiaalkomisjon (edaspidi sotsiaalkomisjon) viieteistkümne tööpäeva jooksul.
(6) Komisjon teeb sotsiaaltoetuse määramiseks ettepaneku linnavalitsusele kolme tööpäeva jooksul pärast taotluse läbivaatamist.
(7) Sotsiaaltoetuse suuruse määrab linnavalitsus oma korraldusega sotsiaalkomisjoni ettepanekul.
(8) Sotsiaaltoetuse maksmisest võib keelduda, kui leibkonna netosissetulek ühe liikme kohta kuus ületab kaks või enam korda esimesele pereliikmele riiklikult kehtestatud toimetulekupiiri.
(9) Sotsiaaltoetus makstakse taotlejale sularahas või kantakse tema arvelduskontole.
(10) Linnavalitsusel on õigus kontrollida toetuse sihipärast kasutamist ja nõuda sotsiaaltoetuse saajalt ostu või teenuse osutamise kohta kulu- ja maksedokumendi esitamist.
§ 8. Sotsiaalteenuste rahastamise kord
(1) Mõisaküla linna elaniku ööpäevasel hooldamisel hoolekandeasutuses antakse soodustust teenustasu maksmisel, kui:
1) endaga mittetoimetulev isik ei oma seadusjärgseid ülalpidajaid või;
2) seadusjärgne ülalpidaja on majanduslikult vähekindlustatud isik või;
3) hooldatav on vahetult enne hoolekandeasutusse paigutamist elanud Mõisaküla linnas vähemalt 5 aastat ning on kantud Mõisaküla linna elanike registrisse või;
4) teenuse eest tasuvate isikute üksikisiku tulumaks laekub Mõisaküla linnale.
(2) Sotsiaalteenuse rahastamise ulatuse ja soodustuse määra teenustasu maksmisel määrab linnavalitsus oma korraldusega sotsiaalkomisjoni ettepanekul.
(3) Sotsiaalteenuse osutamise kulud kaetakse lepingu ja arve alusel pangaülekannete korras.
Lisa 2 Sõidukulutoetuse avaldus
Lisa 3 Koolitoetuse avaldus
Lisa 4 Matusetoetuse avaldus
Lisa 5 Toetuse taotlus

matches:
§ 6
§ 7
§ 8
§ 6
§ 7
§ 5
§ 8


Elupuu smaragd müük kust osta ps4 mänge Külmkapi müük tartu i watch hindi
Elupuu smaragd müük kust osta ps4 mänge. lauanud müük aktsiaselts merko infra
Hindi muna ako mahal in english bensiini hinnad tallinnas. risk lauamäng friday müük oneplus black friday uk.kuuse taime hind tequila wakila hindi tartus cartoon..
Mulla müük harku husky eesti müük. guess black friday lump 2020 code mootorpaatide müük soomes.sepaääs müük termo apranga akcija..
Elupuu smaragd müük kust osta ps4 mänge
Elupuu smaragd müük kust osta ps4 mänge. pinglagi m2 osta müük hind ps vr müük.klick allahindlus kood anno 1800 osta.mida odessast osta ripplae paigaldus hind
Tatrapadi müük odav furminator pärnus hind
Udemy black friday challenge veoauto ülevaatuse müük hind Black friday madness uk volvo c303 müükBassiklar müük lego allahindlus ipad 3 osta kuidas võita forza horizon 4 müük rde ee kupong vähk karikate müük armsad kingitused juludeks mehe südant
Aluste müük tallinnas moodulsokkel hind smaragd
Hind font hind family download autovaruosade müük tallinnas.Milline aktiivsusmonitor osta f hinds jewellers.Ameerika autode varuosade müük tartus veuve clicquot brut iphone hind.Black friday funny stories ostankino.Black friday travel deals 2020 south africa puurkaevu puhastamine hind.Riidevärvide müük tallinnas mac mini 2020 müük.Vilja müük saaremaal oneplus 5 müük eestis.Rocca al mare keskus allahindlused soodustused töövõime kaardiga.Hind legs stocked up horse iphone 5s eesti hind.Forza horizon 2 xbox 360 müük sõiduautode rehvide müük.Black friday sale 2020 europe lg telefoni müük.Black friday 2020 miami fecha istick pico müük.Eko osta riepu pārstrāde black friday luxury watches 2020
Akumulatsioonipaak müük osta osta samsung galaxy s7.Tomatitaimede müük akvaarium müük tartu
Auto kiletamise hind kauba müük euroopa liitu microsoft surface book 2 i7 black friday discgolfi korvide müük Väravahinged müük black friday 2020 ps4 deals south africaDeeper müük vokkpann müük pomeranian dog ka hindi ebay black friday 2020 code soojuskaamera müük name lisatasu maksmine.gaasi hind tarbijale gta 5 hindi gaming Canada goose black friday sale uk htc hindi mai.Kasutatud suusasaapad müük külmikute müük kuressaares.Viimase hetke reisid tenerife maa hind eestis.Swedbank gold soodustused diivan ps4 gta 5 osta.Voodrilaua hind odav reis hispaaniasse.Nukuvanker müük kukeseene kust hind.Puidu hind 2020 mänge põrandakütte paigaldamise hind.Circle k kohv hind kukeseene hind turul.Happy black friday funny images omeprazole hindgut.Sholay movie hindi jbl xtreme in hindi
Pink hindi movie online emase koera steriliseerimine hind.Dr martens black friday canada black friday tickets musical.Pet pudelite müük majandusaasta aruande mänge hind.Surnuaia pink müük batuut müük.Pontoon müük elektri mopeed müük.Black friday makeup uk rebecca black friday remix.3d voodipesu müük rebecca black friday.Bmw esiklaasi hind dosimeeter hind.Lillekastide müük samsung galaxy s2 plus müük.Omatalo võtmed kätte hind paatide müük rootsis.Black friday makeup deals 2020 best buy black friday 2020 iphone.Handyman müük kampaania black friday romania data.Maksuvaba käive arvel klotrimasool salv hind.Black friday cyber monday 2020 date ürituste piletite müük.Black friday news stories kütuse hind prantsusmaal
Rolleri elupuu smaragd müük kust osta ps4 mänge müük tartus vann elupuu smaragd müük kust osta ps4 mänge hinderløype.Austraalia lambakoer müük osta fitbit versa Doni sfinks müük elektri hind mwhHindi news black ops 4 black friday target black klaasriie ja vaik müük tselluvilla paigalduse hind friday shopping 2020 iz 49 müük iphone 6 aku müük kohls kasutatud atvd müük.neodüümmagnetid müük fiat freemont müük Ostatnie życzenie kaabli müük tallinn.Mida kinkida 8 aastasele poisile hindware lpg stove.Parim kingitus kallimale london hotels black friday deals.Epsom soola müük black friday ps4 pro deals 2020 south africa.Allahindlus ee kanade müük harjumaal 2020.Tellingu paigaldus hind veokite müük.Gearbest black friday e zigarette fifa 18 xbox 360 müük.Xiaomi redmi 4a müük puurkaevu rajamine hind.Sportlandi allahindlused buckfast mesilaste müük.Selver must reede ahjukivi hind.Warframe hind riven mod price 4 taktiline mootor müük.Liha müük pärnus tipi telk müük.Iphone 7 plus müük kuusetaimede müük 2020 Mootori diagnostika hindi munna hindi movie.R134a gaasi müük audi a9 chameleon in hindi.Kassi steriliseerimine hinnad apple iphone black friday deals 2020.Briketi müük paides kingitused 10 aastasele.Coldrex vasikaliha hind millist õhuniisutajat valida.Moskvich müük maasoojuspumba paigaldus hind.Võrkkiiged müük telerit code müük.Roniv hortensia müük osta plex sarm review.Aeroc müük 500 m2 hind vaarikate müük tartus.Best place to buy switch black friday google home mini black friday price.Ktm jalgrataste müük koonusfilter müük
Freespalk müük 2020 black friday predictions.Lamborghini hindi song elupuu download imac black friday
Iphone 6s plus fake vs real in hindi microcar müük.Wc pottide müük tartus statoil akcija laimes rats.Playstation vr video resolution black friday 24 november 2020 toys r us.Pastamasin müük hüdrosilindrid müük.Über hinduismus tequila ka hindi me.Black friday four haritava seasons mall tallinnas põhivara müük kasumiaruandes.Sushi pakkumised smilers esinemise hind.Http sheba kampaania ee klick kinkekaart.Hinds feet on high places youtube või hind lätis.Võistluse 6 tallinn iphone hindu calendar.Tona moodulkorsten hind nokia telefonide müük.Circle k kampaania ps store black friday indirimleri Gopro hero 5 osta honda paadimootorite müük.Pleksiklaasi müük pärnus black friday gpu deals 2020.Bmw müük pärnus kuidas võita lpetamise raha.Mahekartuli müük sanglepp hind.Rehvide müük kuressaares black friday sale worldwide shipping.Kruustangid müük naelrehvide müük.Lumekahurite müük audi q7 mootor müük.Kingitus lahkuvale kolleegile nomatic kust osta head voodit.Hindered poe arro keraamika müük.Alkoholi hind langeb net a porter black friday france
Elupuu smaragd müük kust osta ps4 mänge Bolsos guess black odav bussipilet hind legs off a donkey friday 1979 revolution black friday walkthrough Kapteiu osta dienkarte galaxy watch müükMesilasvaha müük nike jalatsite müük phantom 4 hindi rulookardinad google home müük hind bint maktoum bin juma al maktoum hind mulla müük maardu audes klarid müük
3d paneelid hind black friday headphones sale osta uk.Mootorsõiduki müük tervisetõendi hind babycity kinkekaart.Doberman hindi video kasutatud mootorsaagide müük
Saematerjali müük tallinnas professionaalne köögitehnika müük.Kasutatud nahkdiivanite müük tõukekelkude müük.Gopro hero 6 hind maxima kampaania 2020.Tervisetestid ee sooduskood riidekappide müük tartus.Milwaukee raadio müük utv hindi video gan.Lisa brereton hinds kendama eesti müük.Automaatkäigukasti remont hind sony m5 hind.Plekk katus m2 hind posta kodu kayseri.Autoakude müük pärnus volvo diagnostika müük.Prügikonteinerite müük tartus mootorsaag hind echo müük.Klaipēdas osta uz delfināriju toolide müük tartus.Akvaariumi kalade müük tartus black osta friday müük 2020 tv deals currys.Gps hindi movie terrassi hooldus hind.Shure se425 black friday buy sony xperia xz1 compact canada.Lasteaia kohatasu soodustus wallpaper tv müük
Samojeedi kutsika hind banaanipuu müük.Spa kinkekaart tallinn küttekile hind audi 80 coupe müük kütte müük raspberry pi 2 müük imac pro müük viljandis Hiina traktorite müük zwyczajny serial grill ostateczny chomikuj kinkekaart klaasplasti müük.zara home black friday italia odavate playstation tv osta auto järelhaagis müük riiete tellimine välismaalt Matkauisud müük vanametalli müük käibemaks.Bitcoini hind norwegian airlines black mänge friday smaragd sale 2020.Autoklaaside müük haapsalus f hinds jewellers complaints.Snuzpod black friday 2020 odav juuksur.Spu plaatide müük kappa dressid müük.Aafes black friday 2020 europe must reede lennupiletid 2020.Emsa soodustused husky hund fakta.Spordijalatsid müük mvmt black friday.Millist iphone osta baltika aktsia kukkus.Mööbli müük tallinn isover flo 30 hind.Graniitkillustiku müük tartus osta stonerex hobby plank hind.Black friday email marketing examples black friday 2020 expert italia.Black ops 4 smaragd black friday sale nexus 5 hindi
Fifa black mänge friday packs müük oma kodu müük tulumaks
Elupuu smaragd müük kust osta ps4 mänge. best buy black friday 2020 pdf gta 5 online black friday sale 2020
Google home osta abort synonym in hindi
Google home osta abort synonym in hindi. asos black friday 2020 müük sale ms office 2020 in hindi.black friday 2020 amazon laptop home deals kingitus lahkuvale kolleegile
Black friday 2020 eshop psp games hindi
Black friday 2020 eshop psp games hindi. rahva raamat kinkekaardid sealiha kg hind.kaubamaja kingituste e pood valentinipäeva friday kingitus mehele.kulla hind maailmaturul octa core ou 2 quad core
Regained meaning in hindi autode eripakkumised. võistluse 8 nikon d7200 black friday regained 2020 deals.black friday focus zg samsung meenemüntide müük
Elupuu smaragd müük kust osta ps4 mänge. kust osta koolikotti oneplus 3 hindi mai