Vasta Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
Vasta Kooli põhimäärus
Vasta Kooli põhimäärus - sisukord
§ 2 Kooli tegutsemise vorm ja ülesanded
§ 3 Omandatava hariduse liik, tase ja õppekeel
§ 4 Kooli vastuvõtmine
§ 5 Põhikooli õpilaste arv klassis
§ 6 Õpilase arengut toetavad tegevused
§ 7 Õppekavaväline tegevus
§ 8 Õppekavavälise tegevuse kulude katmine
§ 9 Õpilase õigused ja kohustused
§ 10 Õpilasesindus
§ 13 Kooli direktor
§ 16 Koolitöötajate koosseis
§ 17 Koolitöötaja õigused ja kohustused
§ 18 Kooli rahastamine
§ 20 Asjaajamine
§ 21 Kooli põhimäärus
§ 22 Kooli arengukava
§ 24 Kooli pidamise üleandmine
RT IV, 11.06.2019, 38
Vastu võetud 06.06.2019 nr 13
jõustumine 31.08.2019
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõike 2, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2, Viru-Nigula Vallavolikogu 28.03.2018 määruse nr 14 „Viru-Nigula vallavalitsuse hallatavate asutuste moodustamise, ümberkorraldamise ja lõpetamise kord“ § 3 alusel.
(1) Õppeasutuse nimi on Vasta Kool (edaspidi kool).
(2) Kool asub aadressil Vasta mõis, Vasta küla, Viru-Nigula vald, Lääne-Viru maakond, 44034.
(3) Kooli ametlik e-posti aadress on vastakool1867@gmail.com
(4) Koolil on oma nimega pitsat ja sümboolika.
§ 2. Kooli tegutsemise vorm ja ülesanded
(1) Kool on Viru-Nigula valla munitsipaalomandis olev õppeasutus, mille tegutsemise vorm on põhikool.
(2) Kooli pidaja õigusi ja kohustusi täidab Viru-Nigula vallavalitsus kui ametiasutus.
(3) Koolis toimub õpe kõikides põhikooli klassides 1.-9.
(4) Kool on kolmeastmeline:
1) I aste- 1.-3. klass;
2) II aste- 4.-6. klass;
3) III aste- 7.-9. klass.
(5) Koolil on nii hariv kui ka kasvatav ülesanne. Kool aitab kaasa õpilase kasvamisele loovaks, mitmekülgseks isiksuseks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides: perekonnas, tööl ja avalikus elus ning valida oma huvide ja võimete kohast õpiteed.
(6) Kooli ülesanne on luua õpilasele eakohane, turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õppekeskkond, mis toetab tema õpihuvi ja õpioskuste, eneserefleksiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist.
§ 3. Omandatava hariduse liik, tase ja õppekeel
(1) Põhikoolis omandatav hariduse liik on üldharidus ja hariduse tase on põhiharidus.
(2) Koolis toimub suhtlemine, õppe- ja kasvatustöö statsionaarses õppevormis eesti keeles.
(3) Õpingute alusdokument koolis on kooli õppekava, mis on koostatud põhikooli riikliku
õppekava alusel. Õppekava kehtestab kooli direktor vastava riikliku õppekava alusel. Õppekava ning selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(4) Kooli õppekava täitmise tagamiseks kasutatakse haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud korras riiklikule õppekavale vastavaks tunnistatud õpikuid, töövihikuid ja muid õppevahendeid.
§ 4. Kooli vastuvõtmine
Haridus- ja teadusministri määrusega volitatud ulatuses kehtestab kooli vastuvõtu tingimused ja korra Viru-Nigula Vallavalitsus, kui täitevorgan (edaspidi Vallavalitsus).
§ 5. Põhikooli õpilaste arv klassis
(1) Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud klassi täituvuse ülemisest piirnormist väiksema klassi täituvuse ülemise piirnormi kehtestab kooli direktori ettepanekul Vallavalitsus.
(2) Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud klassi täituvuse ülemisest piirnormist suurema klassi täituvuse ülemise piirnormi võib erandkorras kooli direktori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul kehtestada Vallavalitsus üheks õppeaastaks konkreetses klassis juhul, kui kõik tervisekaitse- ja ohutusnõuded on täidetud.
§ 6. Õpilase arengut toetavad tegevused
(1) Vallavalitsuse nõusolekul võib kooli direktor moodustada hariduslike erivajadustega õpilaste rühmi ja klasse.
(2) Koolivälise nõustamismeeskonna soovituse kohaselt ja vanema kirjalikul nõusolekul rakendab kool õpilasele tõhustatud tuge või erituge, terviseseisundist tulenevat koduõpet, koolikohustuslikule õpilasele mittestatsionaarset õpet, vähendab ja asendab riiklikus õppekavas ettenähtud õpitulemusi ühes või mitmes aines, soovitab lihtsustatud õppe rakendamist või vabastab õpilase kohustusliku õppeaine õppimisest.
§ 7. Õppekavaväline tegevus
(2) Koolil on õpikukogu.
(3) Õpilasele on õppekavavälises tegevuses kooli rajatiste, ruumide, õppe-, spordi-, tehniliste- ja muude vahendite kasutamine tasuta.
(4) Põhiharidust omandavatele õpilastele võib kooli direktor Vallavalitsuse nõusolekul moodustada pikapäevarühmi. Seaduses sätestatud suurema pikapäevarühma täitumuse ülemise piirnormi kehtestab kooli direktori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul Vallavalitsus.
(5) Õppekavaväline tegevus sätestatakse kooli üldtööplaanis, mille kinnitab kooli direktor. Üldtööplaan koostatakse õppeaasta kohta. Selles sätestatakse õppetegevuste ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste, nagu pikapäevarühmas ja ringides korraldatavate tegevuste, järjestus ja ajaline kestus.
§ 8. Õppekavavälise tegevuse kulude katmine
(1) Õppekavavälise tegevuse kulude katmiseks (v.a paragrahvi 7 lõikes 4 sätestatud juhul) kaasatakse õpilaste vanematelt, sponsoritelt, fondidest ja projektidest saadud vahendeid.
2) huvitegevuses kasutatavad vahendid ja materjalid;
4) osaleja õppekavavälise tegevusega seotud muud otsesed kulud.
§ 9. Õpilase õigused ja kohustused
1) kasutada tasuta kooli ruume ja rajatisi, õppe-, spordi-, tehnilisi- ja muid vahendeid õppetööks ja kooli korraldatud õppekavaväliseks tegevuseks;
6) kandideerida õpilasesindusse ja osaleda valitud õpilasesindajate kaudu kooli õpilaselu küsimuste otsustamisel ja korraldamisel;
7) pöörduda õpetamist ja kasvatamist puudutavates küsimustes kooli direktori, hoolekogu, valla lastekaitsetöötaja või kooli pidaja esindaja poole;
9) saada sõidu ja muid soodustusi Viru- Nigula valla õigusaktidega kehtestatud ulatuses ja korras;
10) saada tunnustust kooli kodukorras kehtestatud tingimustel.
(3) Õpilasel on lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 toodud õigustele ja kohustustele muud seadustest ja seaduste alusel antud õigusaktidest tulenevad õigused ja kohustused.
§ 10. Õpilasesindus
(1) Õpilasesindus esindab kooli õpilasi (õpilaskonda) õpilasesinduse põhimääruses sätestatud pädevuse piires koolisisestes suhetes ning suhetes teiste organisatsioonide, asutuste ja isikutega.
(2) Õpilasesinduse valimiste kord ja tegevuse alused sätestatakse õpilasesinduse põhimääruses, mille koostab ja kiidab heaks õpilaskond.
(4) Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks direktorile. 30 päeva jooksul põhimääruse kättesaamisest arvates kinnitab direktor õpilasesinduse põhimääruse, kui see vastab seadustele, seaduste alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele, või esitab kirjalikud põhjendused, miks põhimäärust ei ole võimalik kinnitada.
2) nõuda vajalike tingimuste loomist kooli õppekava täitmiseks, aidates ise kaasa nende tingimuste loomisele;
3) pöörduda õpetamist ja kasvatamist puudutavates vaidlusküsimustes kooli õppenõukogu, direktori, hoolekogu või kooli pidaja esindaja poole.
2) teavitama õigeaegselt lapse koolist puudumisest;
3) osalema arenguvestlusel.
(3) Vanematel on lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 toodud õigustele ja kohustustele muud seadustest ja seaduste alusel antud õigusaktidest tulenevad õigused ja kohustused.
(1) Kooli direktor kutsub vähemalt üks kord aastas kokku õpilaste vanemate koosoleku.
(2) Teade vanemate koosoleku toimumise kohta avaldatakse kooli kodulehel ning edastatakse vanematele e- kooli ja õpilase kaudu paberkandjal vähemalt 10 päeva enne koosoleku toimumist. Teates tuleb märkida koosoleku toimumise kuupäev, kellaaeg, koht ning arutamisele tulevad küsimused.
(3) Vanemate koosolekut juhatab kooli direktor. Vanemate koosolek võtab vastu otsuseid koosolekust osavõtvate vanemate poolthäälteenamusega. Koosoleku kohta koostatakse protokoll, mille allkirjastavad koosoleku juhataja ja protokollija. Protokolli kantakse koosoleku toimumise aeg ja koht, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused ning hääletustulemused. Protokollile lisatakse koosolekul osalenud vanemate nimekiri. Protokolli väljavõte avalikustatakse kooli kodulehel ja paberkandjal kooli kantseleis hiljemalt 10 tööpäeva jooksul koosoleku toimumisest arvates.
(4) Klassi õpilaste vanemate koosoleku kutsub vanemate soovil kokku klassijuhataja. Teade koosoleku kohta edastatakse vanematele e-kooli kaudu või muul sobival viisil vähemalt seitse päeva enne koosoleku toimumist. Teates tuleb märkida koosoleku toimumise kuupäev, kellaaeg, koht ning arutamisele tulevad küsimused. Koosolekut juhatab klassijuhataja.
(5) Kooli direktor on kohustatud vähemalt ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudel kokku kutsuma selle klassi õpilaste vanemate koosoleku hiljemalt 10 tööpäeva jooksul arvates nõude esitamisest, kui nõudes ei ole märgitud hilisemat tähtaega. Nõue tuleb esitada kirjalikult või elektrooniliselt kooli direktorile. Nõue peab olema allkirjastatud nõude esitanud vanemate poolt. Koosoleku toimumisest teavitamine toimub käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud korras.
2) korraldab õppenõukogu ja hoolekogu otsuste täitmist;
4) esitab Vallavalitsusele kooli eelarve projekti ja tagab kooli eelarve täitmise;
7) kehtestab kooli kodukorra. Kodukorras vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise rakendamise korra kehtestamiseks annab nõusoleku Vallavalitsus.
8) juhatab kooli õppenõukogu;
9) kehtestab kooli sisehindamise aruande, esitades selle enne kehtestamist arvamuse
andmiseks kooli hoolekogule ja kooli pidajale;
10) tagab kooli asjaajamise ja kinnitab kooli asjaajamiskorra;
11) sõlmib, muudab ja lõpetab koolitöötajatega töölepingud, arvestades koolitöötajate kinnitatud koosseisu, kinnitab tööülesannete kirjelduse;
13) täidab muid käesolevast põhimäärusest, töölepingust ja õigusaktidest tulenevaid ülesandeid ning annab nende ülesannete täitmiseks käskkirju.
(3) Direktorit asendab tema äraolekul direktori määratud asendaja. Juhul, kui direktoril ei ole võimalik asendajat määrata, otsustab asendaja määramise vallavanem.
(1) Õppenõukogu liikmeteks on kooli pedagoogid. Õppenõukogu tegevusse kaasatakse õpilasesinduse määratud esindaja.
(2) Õppenõukogu pädevuses on õppe-kasvatustöö korraldamine, analüüsimine ja hindamine ning kooli juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.
(2) Ülesannete täitmisel hoolekogu:
1) arutab läbi ja annab arvamuse kooli õppekava, selle muudatuste ning õppekorralduse muudatuste kohta;
2) osaleb kooli arengukava ja selle muudatuste ettevalmistamisel, arutab läbi ja annab arvamuse enne selle kinnitamist;
3) annab arvamuse kooli põhimääruse ja selle muudatuste kohta;
4) annab arvamuse kooli kodukorra eelnõu kohta;
5) annab nõusoleku suurendada erandjuhul õpilaste arvu klassis;
7) kehtestab kooli õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatus-alal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra;
8) annab arvamuse koolide direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise kohta;
9) annab arvamuse kooli palgakorralduse põhimõtete kohta;
10) annab arvamuse kooli sisehindamise korra kohta;
11) arutab läbi ja annab arvamuse kooli eelarve projekti kohta;
12) annab arvamuse õpilasega läbiviidava arenguvestluse korraldamise tingimuste ja korra eelnõu kohta;
14) nimetab oma esindaja komisjonide ja kogude koosseisu õigusaktides ettenähtud juhtudel;
15) teeb ettepanekuid Vallavalitsusele kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks;
16) annab hinnangu huvitegevuse ja pikapäevarühma töökorralduse kohta;
17) annab arvamuse kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise kohta;
18) täidab teisi õigusaktidega hoolekogule pandud ülesandeid.
(3) Hoolekogu moodustamise korra ning töökorra, hoolekogu koosseisu ja selle muudatused kehtestab Vallavalitsus.
§ 16. Koolitöötajate koosseis
(2) Koolitöötajate koosseisu kinnitab kooli direktori ettepanekul Vallavalitsus.
§ 17. Koolitöötaja õigused ja kohustused
(1) Koolitöötaja õigused, kohustused ja vastutus määratakse käesolevas põhimääruses, kooli töökorralduse reeglites, töölepingutes ja tööülesannete kirjeldustes.
2) saada erialast täiendõpet vastavalt põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ja kooli arengukavas sätestatule;
4) kasutada õppeväliseks tegevuseks kooli ruume ja rajatisi, õppe-, spordi-, tehnilisi- ja muid vahendeid kooli kehtestatud korras;
5) esitada kooli direktorile ettepanekuid töö- ja õppekorralduse parendamiseks;
(3) Koolitöötajal on kohustus:
1) kaasa aidata õpilase arengut toetava õppekeskkonna loomisele;
2) juhinduda oma tegevuses käesolevast põhimäärusest ja teistest kooli dokumentidest, reeglitest töökorraldusele ja töölepingust ning tööülesannete kirjeldusest;
§ 18. Kooli rahastamine
(1) Koolil on Viru-Nigula valla eelarves alaeelarvena iseseisev eelarve, mille kinnitab Viru- Nigula Vallavolikogu.
(2) Kooli eelarve tulud moodustuvad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest, projektis osalemisest ning käesolevas põhimääruses sätestatud kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
(3) Kool kasutab ja käsutab oma rahalisi vahendeid õigusaktides kehtestatud korras.
(1) Kooli vara moodustavad talle sihtotstarbeliseks kasutamiseks antud maa, hooned ja rajatised, inventar ja muud õppe- ning kasvatustööks vajalikud vahendid.
(2) Kooli vara moodustab ka annetustena, kingitustena ja projektides osalemisega saadud vara.
(3) Kool valdab ja kasutab vallavara Viru-Nigula vallavara valitsemise korras sätestatud tingimustel.
§ 20. Asjaajamine
(2) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste dokumentide täitmine ja pidamine toimub haridus- ja teadusministri kehtestatud korras.
§ 21. Kooli põhimäärus
(1) Kooli põhimääruse ja selle muudatused kehtestab Vallavalitsus.
(2) Kooli direktor esitab kooli põhimääruse ja selle muudatused enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
§ 22. Kooli arengukava
(1) Kooli arengukava koostatakse vähemalt neljaks aastaks. Arengukava peab hõlmama vähemalt nelja eelseisvat aastat pedagoogide täienduskoolituse ja kooli tegevuskava osas. Arengukava ja selle muudatused kinnitab Vallavalitsus määrusega.
(2) Arengukava ja selle muudatuste ettevalmistamise algatab kooli direktor.
(3) Arengukava ettevalmistamisse tuleb kaasata hoolekogu, õpilasesindus, õppenõukogu ning eksperdid koolist või väljastpoolt kooli. Hoolekogu, õpilasesindus ja õppenõukogu osalevad arengukava ja selle muudatuste ettevalmistamises esindajate kaudu. Arengukava ja selle muudatused esitab kooli direktor enne kinnitamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(4) Arengukava eelnõu avalikustatakse valla ja kooli veebilehel ning koolis paberkandjal vähemalt kaks nädalat enne kinnitamist.
(5) Kooli arengukava eelnõu kiidab heaks hoolekogu protokollilise otsusega.
(6) Kooli arengukava peab olema kooskõlas vastava valdkonna arengukava ja valla arengukavaga.
(7) Arengukava muutmine toimub arengukavas sätestatud korras.
(1) Kooli ümberkorraldamise ja kooli tegevuse lõpetamise otsustab Vallavolikogu.
(2) Kooli ümberkorraldamist ja kooli tegevuse lõpetamist korraldab Viru-Nigula vallavalitsus kui ametiasutus, kes teavitab ümberkorraldamisest ja tegevuse lõpetamisest seaduses sätestatud isikuid ja asutusi ning teeb muid toiminguid, mis on vajalikud ümberkorraldamiseks ja tegevuse lõpetamiseks.
§ 24. Kooli pidamise üleandmine
Kooli pidamise üleandmise riigile või teisele vallale või linnale otsustab Viru-Nigula Vallavolikogu.
Määrus jõustub 31. augustil 2019.
majandusvaldkonna juht vallavanema ülesannetes


Töölepingu seaduse eelnõust « Peeter P. Mõtsküla
« Õunaussi tähelepanekud, 1. osa
Avatud tööturg? Kallis, raisk. »
2008-01-13 Tags: ühiskond, eesti, juura, tööõigus.	Reformierakonna kontrolli all olevas Sotsiaalministeeriumis töötati suure saladuskatte all välja kohutav eelnõu, mis annab end rasva õginud kapitalistidele võimaluse vaestele töötaja-rottidele karistamatult kinga anda.
11 Responses to “Töölepingu seaduse eelnõust”
2008-01-13 at 23:45	Lõpuks ometi keegi, kes viitsis läbi lugeda ja alles siis arvata. Kuigi esimest lõiku lugedes hakkasin vaikselt juba närvi minema, et mida krdit, sina ka või!! Aga lisaks materjali põhjalikule läbitöötamisele on sul oskus inimesi ka oma tekste lugema panna kaur
2008-01-14 at 00:50	Tänud ülevaate eest!
2008-01-14 at 03:49	“(1)	Kui tööandja vastuvõtuviivitus on põhjustatud ettenägematutest, temast mitteolenevatest majanduslikest asjaoludest, võib tööandja töötasu kuni kolmeks kuuks kalendriaasta jooksul vähendada mõistliku ulatuseni, kui kokkulepitud töötasu maksmine oleks tööandjale ebamõistlikult koormav. ”
2008-01-14 at 10:55	Ma ei viitsi/saa hetkel .ddoc käimajooksmisega tegeleda, sestap baseerun meie ajakirjandusele ning neilt on jäänud silma kaks “huvitavat” punkti, lisaks toivo toodule
– saamata jäänud tulu välja nõudmine töötajalt. kas ma eksin, kui ma väidan, et meie kohtupraktikas ei saa nõuda saamatajäänud tulu kui mingi äriettevõte kohtusse kaevata?
– kollektiivne vastutus. süütuse presumptsioon – hops! – aknast välja?
2008-01-14 at 12:01	§ 142. Ravikindlustuse seaduse muutmine
9)	seaduse § 60 lg 4 muudetakse ja sõnastatakse:
„(4)	Kindlustatud isikul ei ole õigust saada ajutise töövõimetuse hüvitist juhul, kui ajutine töövõimetus algab hetkel, millal kindlustatud isik on:
2) puhkuse ajal hoolduslehel.“.
Ehk siis – lendad puhkuse ajal mägedesse, suusatad, kukud, murrad paar luud (käsi nende hulgas), oled paar kuud audis ja raha ei kolbigi ?
2008-01-14 at 18:21	@toivo: kui tööandjal ei ole töötajale parasjagu (piisavalt) tööd anda, aga kumbki pool on teineteisega rahul ega soovi töölepingut lõpetada, miks peaks siis tööandjale seadusega kraesse panema kohustuse maksta ikkagi täie rauaga (ning lõppkokkuvõttes võimalik, et pood üldse kinni panna)? kui töötajale selline palgavähendamine raskel ajal ei istu, võib ta ju teise töö otsida.
@sepp: soovitan ikkagi see .ddoc lahti urgitseda, kasvõi http://digidoccheck.sk.ee abil. saamata jäänud tulu on võimalik võlaõigussuhetes juba praegu välja nõuda (see on üks hüvitamisele kuuluva kahju vormidest otsese majandusliku kahju ja moraalse kahju kõrval); eelnõu kohaselt laieneb see võimalus ka töösuhetele. ja muide, TLS eelnõu näeb ette ka tööandja kohustuse töötajale kahjusid hüvitada, nt olukorras, kus töötaja on kinnitatud puhkusegraafikule tuginedes reisipaketi ostnud ja töötaja hädavajadusele tuginedes töötajat puhkusele ei lase. lisaks veel selline rida, et kahju hüvitamise nõude aluseks on süü, kusjuures süü tõendamine on kahjunõude esitaja asi.
mis puutub kollektiivsesse vastutusse ja süütuse presumptsiooni, siis ole palun probleemi viitamisel pisut spetsiifilisem. ja muide, süütuse presumptsioon kuulub rangelt võttes karistusõiguse mängumaale.
@RDN: ma ei ole selle punkti selgitusse seletuskirjas süvenenud. soovitan seda teha (endal ei ole hetkel aega) ja siis ise kommenteerida kristiina
2008-01-14 at 23:29	toivo 2008-01-14 03:49 :
“(1) Kui tööandja vastuvõtuviivitus on põhjustatud ettenägematutest, temast mitteolenevatest majanduslikest asjaoludest, võib tööandja töötasu kuni kolmeks kuuks kalendriaasta jooksul vähendada mõistliku ulatuseni, kui kokkulepitud töötasu maksmine oleks tööandjale ebamõistlikult koormav. ”
@toivo: kui tööandjal ei ole töötajale parasjagu (piisavalt) tööd anda, aga kumbki pool on teineteisega rahul ega soovi töölepingut lõpetada, miks peaks siis tööandjale seadusega kraesse panema kohustuse maksta ikkagi täie rauaga (ning lõppkokkuvõttes võimalik, et pood üldse kinni panna)? kui töötajale selline palgavähendamine raskel ajal ei istu, võib ta ju teise töö otsida.
Töötajal ei ole alati kontrolli selle üle, kui palju tööd ettevõttel on, ettevõtte juhil on aga kontroll ja ülevaade selleks, et vältida olukorda, kus töötajal ei oleks piisavalt tööd.
2008-01-15 at 00:11	et siis vastuvõtu viivitusest. Lugesin seadust ja sain aru niimoodi: kui tööandja otsustab, et tööd ei ole, võib ta 5päevase etteteatamisega saata töötaja miinimumpalgale. töötajal on mittenõustumisel õigus leping samuti 5päevase etteteatamisega üles öelda ja tsitaat: “Tööandjal on kohustus maksta töötajale töölepingu ülesütlemisel hüvitist käesolevaseaduse § 100 sätestatud ulatuses.”
ja viidatud:
“§ 100. Tööandja ülesütlemise vaidlustamine vastuolu tõttu hea usu põhimõttega Töötaja võib käesoleva seaduse § 101 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul esitada”
kohtule hagi või töövaidluskomisjonile avalduse tööandja lepingu kehtiva ülesütlemise vaidlustamiseks vastuolu tõttu hea usu põhimõttega, välja arvatud, kui tööandja ütles lepingu üles töötajapoolse töölepingu rikkumise tõttu.”
vabandage aga minu mittejuriidiline mõistus ei saa aru??? maksab siis või ei maksa mitte?
2008-01-15 at 09:16	See § 100 on ilmselt tööõnnetus viitamise osas. Lohakust paistab eelnõus mujaltki välja, ilmselt ei ole proofreadi korralikult tehtud.
wolli: tsiteerin: “Eelnõu §-ga 142 viiakse ravikindlustuse seaduse mõisted ja viited kooskõlla eelnõuga. ” <– kõik, rohkem selle kohta ei sõnagi seletuskirjas. Eeldame, et on jälle sotsmini tööõnnetus ja tegelikult mõeldi seda, et puhkuse aega haigusleht enam edasi ei lükka (mis oleks tehniliselt isegi mõistlik) ? Ma saan muidugi aru, et suur projekt jne. aga see on ikkagi ministeerium, tööd võiks korralikult teha…
2008-01-17 at 11:21	§69 lg6
(6) Töötajal on õigus puhkus katkestada, edasi lükata või enneaegselt lõpetada töötaja isikust tulenevatel olulistel põhjustel, eelkõige ajutise töövõimetuse, rasedus- ja sünnituspuhkuse, või streigis osalemise tõttu. Töötajal on õigus nõuda kasutamata jäänud puhkuseosa vahetult puhkuse kasutamist takistava asjaolu äralangemisel või poolte kokkuleppel muul ajal. Töötaja on kohustatud tööandjale teatama puhkuse kasutamist takistavast asjaolust
Seega võib inimene puhkuse edasi lükata kui ta haigeks jääb
§142 lg9
9)	seaduse § 60 lg 4 muudetakse ja sõnastatakse: „(4)	Kindlustatud isikul ei ole õigust saada ajutise töövõimetuse hüvitist juhul, kui ajutine töövõimetus algab hetkel, millal kindlustatud isik on:
seega, kui inimene puhkuse ajal haigeks jääb, siis ta ei saa ravikindlustushüvitist, kui ta ei lükka oma puhkust selle aja võrra edasi. samas on tal võimalus seda §69 lg6 järgi teha. seega saab inimene valida, kas ta lükkab puhkuse edasi ja saab ravikindlustust v ei lükka edasi ja on edasi puhkusel. oleks ka imelik, kui inimene saaks ravikindlustust ja puhkusetasu sama aja eest. lisaks ütleb ravikindlustuse seaduse §60 lg5
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 loetletud juhtudel tekib kindlustatud isikul õigus saada hüvitist alates päevast, millal ta asub või on kohustatud asuma täitma töö- või teenistuskohustusi. seega ei ole siinkohal tegemist lohakusega tegijate poolt vaid uue seadusega, mida ei ole veel korrlaikult läbi loetud toivo
2008-01-17 at 19:06	“kui töötajale selline palgavähendamine raskel ajal ei istu, võib ta ju teise töö otsida.”


Kalender august 2016
Loosung august 2016
AUGUST KUU LOOSUNG: Olgu teil soola enestes ja pidage rahu omavahel! Mk 9,50
1. Esmaspäev Issand teeb õigust vaeslapsele ja lesknaisele ja armastab võõrast, andes temale leiba ja riiet. Seepärast armastage teiegi võõrast. 5Ms 10,18.19 Ma olin võõras ja te võtsite mu vastu. Mt 25,35 Lihaliku silmaga näeme vaid saviriista, vaimuliku silmaga kallist vara seal sees. Osvald Tärk Rm 11,1-12; Mk 6,1-6
2. Teisipäev Rahvapõlv ülistab rahvapõlvele sinu tegusid, ja nad kuulutavad sinu suurt vägevust. Ps 145,4 Iga keel peab tunnistama, et Jeesus Kristus on Issand - Jumala Isa kirkuseks. Fl 2,11 Issand, anna meile jõudu tunnistada Sind oma Päästjaks ja ülistada Sind oma eluga. Julgelt võime end usaldada Sinu ustava varju alla! Johann Albrecht Bengel Nl 1,1-11; Mk 6,7-13
3. Kolmapäev Tema talitab, nagu tahab, niihästi taeva väega kui maa elanikega, ega ole seda, kes võiks lüüa tema käe peale ja öelda temale: "Mis sa teed?" Tn 4,32 Maailma kuningriik on saanud meie Issanda ja tema Kristuse omaks ning tema valitseb kuningana igavesest ajast igavesti. Ilm 11,15 Oo Jumal, Sina oled ainus, Sa asud pühas hiilguses, Su päralt on suur vägi, võimus, kõik püha on, mis Sina teed. Oo austus Sulle südamest, me kummardame Sinu ees. RKL II 151:1. Harri-Johannes Rein Jh 4,19-26; Mk 6,14-29
4. Neljapäev Otsige Issandat, kui ta on leitav, hüüdke teda, kui ta on ligidal! Js 55,6 Ennäe, nüüd on ülisoodus aeg! Ennäe, nüüd on päästepäev! 2Kr 6,2 Võib olla oli meie kristlaseks olemine spontaanne kaasaminek, ilma täie teadlikkuse ja selguseta, ilma õige tõsiduseta. Nüüd peab see lõppema. Me peame endale aru andma, mida tähendab mulle Jumal, mida tähendab Jeesus Kristus, kes on inimeseks saanud. Ma pean teadma, miks ma usun. Jaan Kiivit jun Rm 11,25-32; Mk 6,30-44
5. Reede Issand annab tugevuse oma rahvale. Ps 29,11 Meie Issand Jeesus varustab teid kõige heaga tegema tema tahtmist. Hb 13,21 Kristlane ei ole teistest paremast materjalist, vaid ta teisitiolemine kasvab välja osadusest Jeesusega. Toomas Paul Nl 5,1-22; Mk 6,45-56
6. Laupäev Kes loodab Issanda peale, seda ümbritseb heldus. Ps 32,10 Paluge, ja te saate, et teie rõõm oleks täielik. Jh 16,24 Palve vastused ei ole meie teha. Need antakse meile, kui Jumal heaks arvab. Ent pane tähele: esialgu meie meelest vastamata jäänud palve on ka vastus. Sellest arusaamiseks on vaja Temalt tarkust küsida. Eenok Haamer 5Ms 4,27-35(36-40); Mk 7,1-23
11. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Jumal paneb suurelistele vastu, aga alandlikele annab armu. 1Pt 5,5 Lk 18,9-14; 2Sm 12,1-10.13-15a; Ps 119,41-48 Jutlus: Ef 2,4-10
7. Pühapäev Kus on su jumalad, keda sa enesele valmistasid? Tõusku nemad, kui nad su hädaajal suudavad sind päästa! Jr 2,28 Ainult üks on teie Juhataja - Kristus! Mt 23,10 Sõna ütleb sulle, kuhu peavad su silmad vaatama, kuhu peavad olema pööratud su mõtted ja su süda, kellele pühitsetud su teod: ikka ja ainult Jeesusele! Ilma ühegi kõrvalepõiketa, ühegi tagasivaatamiseta. Albert Soosaar
8. Esmaspäev Ei kuningas saa võitu suure sõjaväega, ei pääse kangelane suure rammu abil. Ps 33,16 Nüüd aga, kui te olete Jumala ära tundnud - pigem küll on Jumal teid ära tundnud -, kuidas te pöördute jälle nõrkade ja viletsate algainete poole? Gl 4,9 Ärka ja mõtle oma tegude peale. Ära pea varje tegelikkuseks ja ära kuluta elu kaduvaid asju jahtides, sest need ei aita sind. Moses Maimonides Mt 23,1-12; Mk 7,24-30
9. Teisipäev Nõnda ütleb Issand: Kui kaua sa tõrgud alistumast mu ees? 2Ms 10,3 Sina ütled: Ma olen rikas ja mul on rikkust küllalt ning mul ei ole puudu millestki - ning sa ei teagi, et sa oled vilets ja armetu ja vaene ja pime ja alasti. Ilm 3,17 Inimesed, värisege oma pattude pärast ja pöörduge alandlikult Jumala juurde tagasi ning paluge andestust ja halastust. Juudi palveraamatust 1Sm 17,38-51; Mk 7,31-37
10. Kolmapäev Olgu rõõmsad ja rõõmutsegu sinus kõik, kes otsivad sind. Ps 40,17 Jeesus ütles: "Sakkeus, tule kiiresti maha, sest täna pean ma jääma sinu kotta!" Ja Sakkeus tuli kiiresti maha ja võttis Jeesuse rõõmuga vastu. Lk 19,5-6 Väga mitme inimese jaoks on olnud pöördelise tähtsusega, kui nad Jeesusega kohtudes on näinud äkitselt iseennast. Toomas Paul Jh 8,3-11; Mk 8,1-9
11. Neljapäev Issand, vägede Jumal, uuenda meie olukord, lase paista oma pale, siis oleme päästetud! Ps 80,20 Ja kui Issand nägi ema, hakkas tal temast hale ja ta ütles: "Ära nuta enam!" Ja ta astus ligi ja puudutas surnuraami, mispeale kandjad jäid seisma. Ja ta ütles: "Noormees, ma ütlen sulle, ärka üles!" Lk 7,13-14 Siis ära karda kuradit, ei surma, põrgu viha. Su Jeesus elab! Ükski nüüd ei või Sul kurja teha. Ei jäta oma armuga Ta nõtru mitte abita, see vägev Äravõitja! ULR 207:8. Laurentius Laurenti 1Pt 5,1-5; Mk 8,10-21
12. Reede Issand, meie Jumal pööraku meie südamed enese poole, et käiksime kõigil ta teedel. 1Kn 8,58 Tema jumalik vägi on meile kinkinud kõik, mis on vajalik eluks ja vagaduseks. 2Pt 1,3 Jumala õnnistused ei lange meile siiski iseenesest sülle. Jumala õnnistused saadavad neid, kes Jumalat usaldavad ja Tema nõuannetega arvestavad. Jumalaga arvestamine on aruka elukäsitluse alus ka sellel uuel ajastul, oodaku meid siis ees kitsikus või avarus, õnnetus või õnn. Joosep Tammo Lk 22,54-62; Mk 8,22-26
13. Laupäev Kes teab, vahest Jumal pöördub ja kahetseb, pöördub oma tulisest vihast, nii et me ei hukku. Jn 3,9 Kui me oma patud tunnistame, on tema ustav ja õige, nõnda et ta annab andeks meie patud ja puhastab meid kogu ülekohtust. 1Jh 1,9 Mu süda igatseb Sinu järele mäslevas rinnas, kuigi ma pole väärt jumalikku külalist. Jumalikku külalist pole ma väärt vastu võtma, kuid mu süda ei leia enne rahu, kui Sina selle annad. John Byrom Js 26,1-6; Mk 8,27-33
13.08. 13. august 1727 - Vennastekoguduse vaimne sünd Herrnhutis, ühine püha õhtusöömaaeg Berthelsdorfi kirikus
12. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Rudjutud pilliroogu ei murra ta katki ja hõõguvat tahti ei kustuta ta ära. Js 42,3 Mk 7,31-37; Js 29,17-24; Ps 147 Jutlus: Ap 9,1-9(10-20)
14. Pühapäev Kõik ilmamaa kummardab sind ja mängib sulle kiitust. Ps 66,4 Teis kirgastub Issanda Jeesuse nimi. 2Ts 1,12 Jeesus Kristus, meie Päästja! Sel nädalapäeval oled Sa üles tõusnud surnuist. Las meilgi üles tõusta surmast ellu, patust pühadusse ja rahutusest rahusse. Kõnele ise täna meie südamele Püha Vaimu läbi. Lase oma Sõna seemned sattuda heasse maasse, et see võiks kanda rikkalikku vilja. Uddo Lechard Ullman
15. Esmaspäev Issanda silmad on igas paigas, valvates kurje ja häid. Õp 15,3 Veel on taevariik nooda sarnane, mis heideti merre ja mis vedas kokku igasuguseid kalu. Mt 13,47 Kõigil kristlastel on rääkida ühine lugu: oleme toodud surmast ellu, pattudest andeksandmisele, orjapõlvest lapseseisusesse. Ei tohi unustada, et need, kes täna käivad veel jumalatutel teedel, võivad samuti seista kord meie kõrval ja tunnistada Jumala päästvast armust. Marcus Hermen Mt 7,27-34; Mk 8,34-9,1
16. Teisipäev Ja ma ise kogun oma lammaste jäägi kõigist maadest, kuhu ma olen nad ajanud, ja toon nad tagasi nende karjamaale; nad on siis viljakad ja neid saab palju. Jr 23,3 Jeesus ütles: Mul on veel lambaid, kes ei ole sellest tarast, neidki pean ma juhtima; ja nad kuulevad minu häält ning siis on üks kari ja üks karjane. Jh 10,16 Sina, halastaja Isa, oled saatnud oma Poja meid otsima ja leidma. Tema ei vaadanud inimeste madalusele ning sõi tölnerite ja patustega. Ta tuli, et märgata kadunut, tuua tagasi hukkujad elulätetele, kinkida rahu haavatud südamele, toita oma lapsi igavese leivaga. Jeesus Kristus on saanud meile heaks karjaseks, kes juhib meie elurada taevase karjamaa poole. Ove Sander Mk 3,1-10(11-12); Mk 9,2-13
17. Kolmapäev Viletsad ja vaesed asjata otsivad vett ja nende keel kuivab janust, siis mina, Issand, kuulen neid. Js 41,17 Kes januneb, tulgu! Kes tahab, võtku eluvett ilma tasuta! Ilm 22,17 Kui Ta juurde usus ruttad, oma häda kaebad, nutad, ei Ta sind siis lükka välja, kustutab su janu, nälja, viib sind värske rohumaale, eluveele sügavale, kosutab sind helde käega, trööstib imelise väega. KLPR 219:3. Hugo Viktor Karl Wühner Ap 9,31-35; Mk 9,14-29
18. Neljapäev Issand, ma tahan sind tänada rahvaste seas ja laulda kiitust su nimele. Ps 18,50 Paulus kuulutas Jumala riiki ja õpetas tõde Issandast Jeesusest Kristusest täiesti avalikult ja ilma takistamata. Ap 28,31 Pea meeles, sa oled Jumala kaastööline! Tema on Looja, sina kaaslooja! Me võime oma töödest vaid siis rõõmu tunda, kui tunneme end Jumala kaastöölistena. Joosep Tammo Jk 5,13-16; Mk 9,30-37
19. Reede Nõnda ütleb Issand: Nii nagu ma tõin sellele rahvale kogu selle suure õnnetuse, nõnda ma toon neile kõik selle hea, mis ma neile olen tõotanud. Jr 32,42 Paulus kirjutab: Meie lootus teie peale on kindel, kuna me teame, et nii nagu teil on osa meie kannatustest, nõnda ka meie julgustusest. 2Kr 1,7 Kahjuks on muretsemine meie jaoks loomulikum hoiak kui rõõmustamine Issanda ligiolekust. Kas ka see on patt, mille lunastamiseks Kristus ristil suri? Eenok Haamer Mt 12,15-21; Mk 9,38-41
20. Laupäev Meenutage tema tehtud imetegusid, tema imetähti ja tema huulte kohtuotsuseid. Ps 105,5 Vaadake, kui suure armastuse Isa on meile andnud: meid hüütakse Jumala lasteks. 1Jh 3,1 Inimene, kes armastab meid, teeb kõik, et saaksime õnnelikeks ja rõõmustab, nähes meid õnnelikena. Aga keegi ei armasta meid nii nagu Jumal. Kas ei ole Tema suurim rõõm näha meid, oma lapsi, rõõmsatena? Ta tahab teha meid õnnelikeks. Uskugem siis Teda ja olgem selles usus rõõmsad kui lapsed, heas ootuses, Temale rõõmuks. Ärgem kurvastagem Ta armastavat südant usaldamatusega. Ema Basilea Schlink Js 57,15-19; Mk 9,42-50
13. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kristus ütleb: "Mida te iganes olete teinud kellele tahes mu kõige pisematest vendadest, seda te olete teinud mulle." Mt 25,40 Lk 10,25-37; 1Ms 4,1-16a; Ps 120 Jutlus: 1Jh 4,7-12
21. Pühapäev "Ma tean tõesti, et see nõnda on. Kuidas võib inimene õige olla Jumala ees? Kui keegi tahaks temaga vaielda, ei suudaks ta temale vastata mitte ainsalgi korral tuhandest. Ii 9,2.3 Sellest me tunneme, et oleme pärit tõest. Ja me võime kinnitada tema ees oma südant, et olgu mis tahes, milles meie süda meid süüdistab, Jumal on siiski meie südamest suurem ja tema teab kõik. 1Jh 3,19-20 Mitte hingevaenlasel, mitte kaasusklikel ega omastel pole öelda viimast sõna su elu kohta. Kui oled andnud oma elu Jeesusele, siis viimane sõna kuulub Talle ja see on lõplik. Osvald Tärk
21.08. 21. august 1732 - esimeste misjonäride lähetamine Herrnhutist teistele mandritele
22. Esmaspäev Sest sina, Issand, oled mu lamp, ja Issand valgustab mu pimedust. 2Sm 22,29 Kristus ütleb: Mina olen tulnud valguseks maailma, et ükski, kes usub minusse, ei jääks pimedusse. Jh 12,46 Kui Jumala halastus on nõnda suur, et Ta jagab meile lunastuse õpetust isegi sellal, kui Ta end peidab, missugust valgust on meil oodata veel siis, kui Ta end ilmutab? Blaise Pascal Mt 12,1-8; Mk 10,1-12
23. Teisipäev Kuus päeva tee tööd ja toimeta kõiki oma talitusi, aga seitsmes päev on Issanda, sinu Jumala hingamispäev. Siis sa ei tohi toimetada ühtegi talitust. 2Ms 20,9.10 Hingamispäev on seatud inimese jaoks. Mk 2,27 Sina pead pühapäeva pühitsema. Mis see tähendab? Meie peame Jumalat kartma ja armastama, et me jutlust ja Jumala Sõna ei põlga, vaid et me seda peame pühaks ning kuulame ja õpime heal meelel. Martin Luther Am 5,4-15; Mk 10,13-16
24. Kolmapäev Külvake enestele õiguseks, lõigake vastavalt vagadusele. Ho 10,12 Noomige korratuid, julgustage pelglikke, aidake nõrku, olge pika meelega kõikide vastu! Vaadake, et keegi teisele kurja ei tasuks kurjaga, vaid taotlege alati head üksteisele ja kõikidele! 1Ts 5,14-15 Patustada võib nii mõtetes, sõnades kui ka tegudes, või ka kõikides neis korraga. Järelikult peab ka meeleparandus toimuma kõigis kolmes sfääris: mõtetes kahetsus, sõnades patutunnistus ja tegudes, kus inimene ei luba mitte ainult patust lahti öelda, vaid ka oma käitumist muuta. Josef Albo 5Ms 24,(10-13)17-22; Mk 10,17-27
25. Neljapäev Mu huuled hõiskavad, kui ma sulle lauldes mängin, samuti mu hing, mille sa oled lunastanud. Ps 71,23 Rõõmustage, et teie nimed on taevasse kirja pandud! Lk 10,20 Paljude probleemide puhul võin minna kelle juurde tahes, võin rahulikult Kristusele selja pöörata. Võin minna nende juurde, kellel on tarkust või võimu, vastavalt sellele, mida parasjagu vajan. Aga seal, kus on tegemist igavese tõega, igavese elu ja surmaga - kelle juurde on mul siis veel minna, kui mitte Kristuse, Jumala Püha juurde? Jaan Kiivit jun Ap 4,32-37; Mk 10,28-31
26. Reede Taaniel toodi august välja ning tema küljes ei leitud ühtegi viga, sellepärast et ta oli uskunud oma Jumalasse. Tn 6,24 Ärge siis heitke ära oma julgust, mis saab suure palga! Hb 10,35 Hoia mind, Issand, kõigil mu teedel ja kuhu ma iganes lähen. Kaitse mind oma käega, et mulle ei saaks osaks kurja. Kõik paigad on Sinu silma all ja ma igatsen, et kõikjal saadaks mind teadmine, et Sina mind näed. Isaac Watts Jk 2,5-13; Mk 10,32-45
27. Laupäev Ja paljud neist, kes magavad mulla põrmus, ärkavad: ühed igaveseks eluks ja teised teotuseks, igaveseks põlastuseks. Tn 12,2 Jumal mõistab sel päeval Jeesuse Kristuse läbi kohut inimeste salajaste asjade üle. Rm 2,16 See aeg on tõesti ukse ees, et Kristus meile jõuab sealt taevast suures hiilguses ja rahvalt aru nõuab. Naer, pilge peab siis lõppema, kui tule sees peab minema kõik maa ja taevas hukka. KLPR 172:1. Bartholomäus Ringwaldt Jd 1.2.20-25; Mk 10,46-52
14. PÜHAPÄEV PÄRAST KOLMAINUPÜHA Kiida, mu hing, Issandat, ja ära unusta ainsatki tema heategu! Ps 103,2 Lk 17,11-19; 1Ms 28,10-19a; Ps 146 Jutlus: Rm 8,(12-13)14-17
28. Pühapäev Sina oled mu kalju, kus ma pelgupaika otsin, mu päästja, kes sa päästad mind vägivallast. 2Sm 22,3 Meid ahistatakse igati, kuid me ei ole kitsikuses; me oleme nõutud, kuid mitte meeleheitel; meid kiusatakse taga, kuid me pole hüljatud; meid rõhutakse maha, kuid me ei hukku. 2Kr 4,8-9 Pole oluline, kuidas me nimetame aega, mis jääb meie surmast siiapoole, vaid teadmine, et me oleme igavese ja surematu Jumala omad. Martin Buber
29. Esmaspäev Ära ole erapoolik viletsa kasuks ja ära austa vägevat. 3Ms 19,15 Ärgu olgu teie usk meie kirkuse Issandasse Jeesusesse Kristusesse ühendatud vahetegemisega inimeste vahel! Jk 2,1 Jeesuse viisil suudab teisele inimesele läheneda ainult see, kes on kogenud, et Jumal teda armastab. Jumal käitub temaga mitte kui vaenlasega, vaid kui sõbraga, kui armsa lapsega, kellele kogu ta süü on andeks antud. Seepärast on tal võimalik alustada uut teed, Jumalat ja kaasinimesi uues valguses näha. Albert Soosaar 5Ms 26,1-11; Jr 1,1-10
30. Teisipäev Ja Issand Jumal valmistas mullast kõik loomad väljal ja kõik linnud taeva all ning tõi inimese juurde, et näha, kuidas tema neid nimetab. Ja kuidas inimene igat elavat olendit nimetas, nõnda pidi selle nimi olema. 1Ms 2,19.20 Eks müüda viis varblast kahe veeringu eest? Ja ükski neist ei ole unustatud Jumala ees. Lk 12,6 Oo Looja, ülev on Su püha tarkus, mis toimib kõiges vankumatus väes. On loodu sees Su imeline kirkus, ta elab aina Sinu kindlas käes. RKL II 196:1. Harri-Johannes Rein Gl 5,22-26; Jr 1,11-19
31. Kolmapäev Väetite ja imikute suust sa valmistasid kiitva väe oma vastaste pärast. Ps 8,3 Laske lapsed minu juurde tulla, ärge keelake neid, sest selliste päralt on Jumala riik. Mk 10,14 Siin lapsed armust vastu võetud, seal Kristusega pärijad! Oh seda nime igatsetut! Oh seda osa õndsamat! See on, mis meie süda nõuab, ja üliväga ihaldab, kui viimaks Vaimus elu leiab ja pärandusest osa saab. KLPR 166:1. Carl J. Philipp Spitta Fm 1-16(17-22); Jr 2,1-13