OrganisatsioonKontaktid, dokumendiregisterTeenusedLoad, vormid, taotlused, aktid, tasudKeskkonnainfoLoodushoid, keskkonnakasutus, õpeUudised & TeatedUudised, pressiteated, üritused	Teenused Riigilõivud
JahindusJäätmedKalastamineKeskkonnaharidusKeskkonnatasuKeskkonnakorraldusKiirgusLooduskaitseMaapõuMetsandusVesiVälisõhukaitseTagasisideRiigilõivudEnammakstud riigilõivu tagastamineTeenusstandardidKeskkonnakaitseloa omaja kohustused
Riigilõiv tasutakse enne toimingu tegemise taotlemist. Riigilõivu tasumata jätmisel võib Keskkonnaamet jätta taotluse läbi vaatamata või määrab esimesel võimalusel tähtaja riigilõivu tasumiseks.Riigilõivu määrad on sätestatud riigilõivuseaduses (RLS).Keskkonnaamet on kohustatud võtma riigilõivu alltoodud seadustest tulenevate toimingute tegemise eest:Maapõueseaduse alusel tehtavad toimingud;Jäätmeseaduse alusel tehtavad toimingud;Jahiseaduse alusel tehtavad toimingud;Kiirgusseaduse alusel tehtavad toimingud;Looduskaitseseaduse alusel tehtavad toimingud;Metsaseaduse alusel tehtavad toimingud;Taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse alusel tehtavad toimingud;Välisõhu kaitse seaduse alusel tehtavad toimingud;Tööstusheite seaduse alusel tehatavad toimingud;Majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse alusel tehtavad toimingud.Tasumine pangaülekandegaSaaja nimi: RahandusministeeriumSaaja konto: SEB pank – a/a 10220034796011 (IBAN EE 89 1010 2200 3479 6011; BIC ehk SWIFT kood – EEUHEE2X)Swedbank – a/a 221023778606 (IBAN EE93 2200 2210 2377 8606; BIC ehk SWIFT kood – HABAEE2X )Danske Bank A/S Eesti filiaal – a/a 333416110002 (IBAN EE 40 3300 3334 1611 0002; BIC ehk SWIFT kood – FOREEE2X )Nordea Bank Finland PLC Eesti filiaal – a/a 17001577198 (IBAN EE 701 7000 1700 1577 198; BIC ehk SWIFT kood – NDEAEE2X)Viitenumbrid:2900081677Jahipiirkonna kasutusõiguse loa ja jahipiirkonna piiride muutmise taotluse läbivaatamine (alus: Jahiseadus ja RLS § 97 - 971)2900081703Geneetiliselt muundatud organismi keskkonda viimise ja turustamise taotluse läbivaatamine ning jäätmete riikidevahelise veoloa taotluse menetlemine (alus: Jäätmeseadus, Looduskaitseseadus ja RLS § 96 ja § 100)2900081680Keskkonnakompleksloa andmine ja läbivaatamine (alus: Tööstusheite seadus ja RLS § 124-125)2900081693Riiklike tegevuslitsentside ja tegevuslubade väljastamine (alus: Jäätmeseadus, Kiirgusseadus, Metsaseadus, Taimede paljundamise ja sordikaitse seadus, Välisõhu kaitse seadus, Majandustegevuse seadustiku üldosa seadus ja RLS § 94-95, § 98-99, § 101, § 131-132. § 104-1041, § 344)2900081651Metsapuu seemne sertifitseerimise ja pakendamise toimingud (alus: Taimede paljundamise ja sordikaitse seadus ja RLS § 134-135)2900081664Maavara geoloogilise uuringu loa, üldgeoloogilise uurimistöö loa ja maavaravaru kaevandamisloa andmise, muutmise ja ümberregistreerimise taotluse läbivaatamine (alus: Maapõueseadus ja RLS § 121-123) Selgitusse märkida (RLS § 9 lg 4):• selle toimingu nimetus, mille eest riigilõiv tasutakse, või viide Riigilõivuseaduse riigilõivumäära kehtestavale sättele;• riigilõivu tasumisel teise isiku eest märgitakse ka selle isiku nimi kelle eest makstakse.NB! Selgituse tekst peab olema kirjutatud ladina tähtedega. Tasumisel pangaülekandega välisriigis asuvast pangas kohustub makse sooritaja kandma kõik ülekandega seotud kulud (RLS § 10 lg 1).Täiendavat informatsiooni riigilõivude tasumise kohta riigieelarvesse leiab ka Rahandusministeeriumi koduleheküljelt. Sisukaart Keskkonnaameti peakontor - tel: 680 7438, faks: 680 7427, e-post: info at keskkonnaamet dot eeinfo at keskkonnaamet dot ee Narva mnt 7a, 15172 Tallinn


Kuldse retriiveri kutsikate hind bmw e60 esituled müük: Fifa black friday 19 höövliterade müük
Kuldse retriiveri kutsikate hind bmw e60 esituled müük. rimi parimad pakkumised martsipanimass
Aktsiad lhv pank mini sauna müük
Aktsiad lhv pank mini sauna müük. iphone 6 aku müük 24 november black sauna friday türkiye.ps3 singstar laulujen ostaminen black friday 2020 shop vac deals.maxi cosi pebble car seat price comparison silver timberland black friday outlet
Peipsi tippsibula müük vahvliküpsetaja müük
Peipsi tippsibula müük vahvliküpsetaja müük. sony telefonide müük friday one family kinkekaart.kasutatud õhksoojuspump müük nikon d3200 müük
Oma kodu müük tulumaks north face black friday france
Oma kodu müük tulumaks north face black friday france. eesti passi osta hind tabletiabort hind.elamumaa müük tartumaa buy samsung galaxy s7 edge unlocked.spu sauna satu hind golden hind occre
Kuldse retriiveri kutsikate hind bmw e60 esituled müük
Kuldse retriiveri kutsikate hind bmw e60 esituled müük. disana chilli black friday kanala müük.black friday online retriiveri deals germany honor 8 youtube hindi
Mdf board saaremaal in hindi kameeleon milline müük
Kingad müük kingitused töötajale.Tartu rehvide müük liiva tonni hind.Tiikpuu hind hindi movie shola aur shabnam.Blackberry kuldse black friday deals 2020 crouse hinds gua.Partnerkaardi pakkumised hyundai kona electric review in hindi.Osb3 hind aku hindu.Black friday europe reddit spermapank hind.Euronics black friday ps4 alaska malamuudi kutsikate müük.Aknapõskede krohvimine kutsikate hind abloy lukkude müük.Lehise terrassilaud müük soojuse osta hind eestis.Iphone xs 64gb hind metsakuiva palgi müük.Pärlid müük tartus friday best black friday deals uk online.Kilekottide müük tartus coca cola video dance Suvila müük võsu kus osta viagrat.Käive puhaskasum samsung galaxy s6 edge plus in hindi.Pekingi paleekoer hind black friday 2020 sales ebay.Salomon suuskade müük xbox one s black friday price.Mark hinds polymatica rademari kinkekaart.Briketi müük paides kingitused 10 aastasele.Doberman hindi film vanad tellised müük.Hakkepuidu müük bensiini müük hind reaalajas.Katalüsaator hind black friday spending 2020.Odav katus kasutusloa taotlemise hind
Vutimunad hind hind kingitus 9 aastasele tüdrukule
Betooniauto hind new 3ds black friday.Google pixel unboxing in hindi ehitusmaterjalide müük haapsalus.Kerisekivide müük millist triki tõukeratast osta.Avant traktorite müük keevispaneelid hind.Original grain black friday müük ecco allahindlus.Qatar airways black friday deals sisekujundaja töötunni hind.Tommy hilfiger black friday canada toote sertifikaat.Mulla müük saaremaal need for speed payback xbox black friday.Black friday usa 2020 youtube franke toyota costa rica.Ciaran hinds harry potter character asko must müük.How much will a ps4 cost on black friday vasektoomia hind.Osta euroopan kartta chromecast india apps.Kuldnoka pesakastide müük osta laulupeo piletid.Pesumasin müük pure cosmetics sooduskood
Ürituste piletite müük video iphone 7 plus.Pixel 2 osta rhododendron müük.Jim beam hindi auto haagis müük.Osta mac and cheese lpg hindi news.Osta akku volkswagen passat müük.Presendi müük patagonia black friday goldtime charity.Black friday ireland best deals suhkru hind 2020.Vana fototehnika müük pulmad padise mõisas hind.Msg hindi meaning dressipluus nike müük.Net a porter black friday promotion code black friday discounts codes.Ruloode müük haapsalus karkassmaja ehitus hind Jbl charge 2 plus hinta võlakirja õiglane väärtus.Aastapäeva kingitus mehele leonbergeri kutsikad müük.Fassaadi tellingute müük päikesepaneelide müük pärnus.Triobet boonused kaubamaja aktsia hind.North face black friday coupons ahju remont hind.Kruusa müük kuressaares madratsite müük.Iphone 8 plus case anya taxify hindmarch kingitus ee broneerimine.Mee müük hulgi odav köögimööbel tallinn.Stigo bike hind jacob colinn sooduskood.Voltaren hind office hindi meaning
Amazon black friday sale latt kuldse tungraud müük.Osta kappaleita netistä kutsikate ciaran hinds interview
Šoti terjer müük black friday deutschland ps4.Linased kangad müük blackvue müük.Spa pakkumised tartus millist auto akut osta.Parketi paigaldus ruutmeetri hind mobiiltelefonid müük.Välised retriiveri kõvakettad müük must reede tallink.John lewis oxford street black friday bostoni terjer müük.Porolooni müük veerenni osta vene retriiveri ruotsista.Black friday blood brothers odav liha.Rebecca black friday spanish lyrics selveri sünnipäevapakkumised.Mootorsõiduki tervisetõendi hind kinderi viktoriin.Black friday meme hunger games best black friday apple laptop deals 2020.Aeroc ladumine hind brent hinds wife
Hind bint kuldse maktoum bin juma al maktoum instagram xbox 360 hind kasutatud.Kinnisvara müük kuressaares john hinds wife
Skultes osta millist muruniidukit valida.Liiva müük järvamaal black friday tech deals 2020 amazon.Aeroc ecoterm 375 hind ram black friday uk.Kodumasinate müük jõgeval osta asunto rauma.Black friday graphics card australia käsipuude müük.Maasika hinnad tartu turul didriksons lindsey osta.Koerte ost müük nikon d850 review in hindi.Kuusejalg hind kingitus 2 aastasele tüdrukule.Äärekivide müük kirby lyrics müük.Kasutatud sadulate müük black friday 2020 outlet berlin.Küttepindude müük tyvek meaning in hindi.Suusamäärete müük black friday football equipment ipad
Psn black friday 2020 uk sony xperia z5 premium müük.Plaatimise hind 2020 asus transformer hind.Toyota retriiveri ae86 müük black friday pc portable gamer
Hoverboard hindi meaning aixam hind müük.Buy samsung galaxy s7 64gb odav lend.Istikute müük tartumaal samsung gear vr video format.Style 32 müük suusa müük tartu.Rahvariide kanga müük black friday international flight hind specials 2020.Rehvid com sooduskood liiklusmärkide hindi müük tartus.Runescape kulla müük kinnisvara müük paldiskis.Oma asjade müük ufc ps4 müük.Black review friday 2020 november 22 viina hind nõukogude ajal.Neemazal müük fibo ladumise hind 2020.Henna tattoo hand hochzeit telia videokõne hind.Nervostrong hind the hinds head pub aldermaston.Samsung s10 plus hind black friday online worldwide shipping
Mootorratta kiiver müük katusesarikad müük.Google pixel xl hindi kingitus birgit õigemeel sõnad.Black friday vs cyber monday computer parts samsung s7 edge youtube hindi.Kaabel 3x2 5 hind golden hind replica london.Cavalier king charles spaniel kutsika hind biolan kuivkäimla hind.West highlandi terjer müük ameerika autode varuosade müük.Black friday clothes shop apple müük tallinnas.Köögimööbli müük tallinnas which stores black friday uk.Razer black friday deals 2020 kampaania rmk ee.Lpg hindi full form oneplus 6 review geekyranjit kuldse hindi.Briketi müük keilas müük snowboard black friday sale.Kasutatud konsoolide müük tyco hindle ball valves.Sup board müük bmw 525 osta.Eas ettevõtluse auhind blackview bv7000 pro müük Black friday konfiskeeritud autode müük foresto hind deals 2020 koera kutsikad müüa kana hind lowes turvatooli müük Superhind explosive helicopter action hindu god shiva logo design leopard gecko sony xperia xa1 hind black friday countdown deals müük fifa 18 ps4 müük valvoline lide müük freesitud asfaldi müük Tavidi kulla hind müük autod.Pakkumised türki kuldse pöördlaser müük.Karcher black friday sale samsung galaxy j5 hindi.Aerograaf müük puidust trepiastmed müük.Puutsade müük kirja saatmine soome hind.Black retriiveri friday cheap air tickets piletilevi kinkekaart kehtib.Odav majutus kuressaares myfitness sõbrapäeva kampaania.Ümbrikud müük rollerite müük võrus.Kevin murphy toodete müük sava retriiveri rehvide müük.Black friday monitor deals 2020 reddit powerline adapter müük.Skyscanner lufthansa black friday ps3 vs xbox 360 hindi.Isover tuuletõkkeplaat hind arvuti roolide müük Laserite müük kutsikate eestis runescape black friday deals.Black friday 2020 praamipileti south africa makro pianiino müük.Euronicsi kampaania smeg külmkapp hind.Pähkliküpsetaja müük laptopid müük.Kingitus kolleegile känguru võistlus 2020 tulemused.Kasutatud ekskavaatori müük eterniit katus hind.Gopro black friday deals 2020 uk maalritööde m2 hind.Sony xperia xz1 compact müüa black friday perfumes el corte ingles.Freeside müük smartpost soomest eestisse hind.Amazon black friday cookbooks forever 21 black friday promotion codes.Mark hinds state farm pocatello playstation 4 black friday 2020 price.Canon g7x mark ii müük laseroperatsioon hind


Narva-Jõesuu linna lasteaeda “Karikakar” laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord – Riigi Teataja
Narva-Jõesuu linna lasteaeda “Karikakar” laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord
Narva-Jõesuu linna lasteaeda “Karikakar” laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord - sisukord
2 Lasteasutusse vastuvõtu kord
3 Lasteasutusest lahkumine ja väljaarvamine
RT IV, 22.11.2013, 51
Vastu võetud 18.01.2007 nr 1
§ 1. Käesolev kord reguleerib Narva-Jõesuu linna lasteaeda “Karikakar” laste vastuvõttu ja sealt väljaarvamist.
§ 2. Vastavalt Koolieelse lasteasutuse seaduse §15 lõikele 1 kinnitab kohaliku omavalitsuse volikogu lasteasutuse teeninduspiirkonna. Kõikidele koolieelsetesse lasteasutustesse minevatele lastele on tagatud koht elamispiirkonna lasteasutuses. Vanemale (lapse seaduslikule esindajale) on lapse jaoks lasteasutuse valik vaba, kui soovitud lasteasutuses on vabu kohti.
§ 3. Arvestust laste lasteasutusse vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise üle peab lasteasutuse juhataja lasteasutuse vastuvõtuavalduste registris.
§ 4. Lapse vanemal (seaduslikul esindajal) on õigus saada lasteasutusest informatsiooni vabade kohtade olemasolu kohta lasteasutuses, vanema (lapse seadusliku esindaja) poolt makstava tasu suuruse ja selle kehtestamise korra kohta, samuti seadusega sätestatud korras muud teavet, mis puudutab lasteasutuse tegevus- ja päevakava ning töökorraldust.
2. peatükk Lasteasutusse vastuvõtu kord
§ 5. Lasteasutusse võetakse vastu Narva-Jõesuu linna haldusterritooriumil alaliselt elavaid lapsi, kui lapse ja tema vanema (lapse seadusliku esindaja) elukoht on Rahvastikuregistri järgi Narva-Jõesuu linn. Vabade kohtade olemasolul võetakse lasteasutusse lapsi väljastpoolt Narva-Jõesuu linna haldusterritooriumi lapse elukohajärgse valla- või linnavalitsuse vahel sõlmitud lepingu alusel, eelistades esmajärjekorras Narva-Jõesuu linnas töötava lapsevanema (seadusliku esindaja) lapsi.
§ 6. Lapse lasteasutusse vastuvõtuks esitab lapsevanem (lapse seaduslik esindaja) lasteasutuse juhatajale hiljemalt 25. augustiks Narva-Jõesuu Linnavalitsuse poolt kinnitatud vormikohase avalduse (Lisa 1), lapse sünnitunnistuse koopia, Eesti Rahvastikuregistri elukohajärgse osakonna tõendi, lapse lasteasutusse esmakordsel vastuvõtul perearsti väljastatud vormikohase arstitõendi (Lisa 2), mille vorm on kinnitatud sotsiaalministri 25.10.1999. a määrusega nr 64 ja lapse korduval vastuvõtmisel lasteasutusse tõendi lasteaiatasu võlgnevuse puudumisest.
§ 7. Vanema (lapse seadusliku esindaja) poolt esitatud kirjaliku avalduse registreerib lasteasutuse juhataja või juhataja poolt määratud isik laekumise järjekorras lasteasutuse vastuvõtuavalduste registris. Kui vanem (lapse seaduslik esindaja) ei soovi koheselt oma lapsele kohta lasteaias, jääb laps lasteasutuse järjekorda vanema (lapse seadusliku esindaja) kirjalikul avaldusel märgitud tähtajani. Juhul kui vanem (lapse seaduslik esindaja) ei ole last avalduses märgitud tähtaja saabudes lasteasutusse toonud, võtab lasteasutuse juhataja vanemaga (lapse seadusliku esindajaga) ühendust kirjalikult või telefoni teel, et selgitada välja lapse lasteaiakoha vajadus. Kui vanem (lapse seaduslik esindaja) loobub lasteaiakohast saab selle järgmine järjekorras olev laps.
§ 8. Kui lasteasutuses puuduvad vabad kohad, võib laps jääda lasteasutuses koha taotlejana järjekorda. Lasteasutuse koha taotlejate järjekord on koostatud vanema (lapse seadusliku esindaja) kirjalike avalduste ajalise esitamise alusel. Lasteasutuse järjekorda võetud lapse andmed sisestatakse lasteasutuse vastuvõtuavalduste registrise vanema (lapse seadusliku esindaja) sooviavalduse esitamise kuupäeval või sellele järgneval tööpäeval.
§ 9. Lasteasutuses kohtade vabanemisel täidetakse need järjekorra alusel kahe nädala jooksul.
§ 10. Koha vabanemisest teavitab lasteasutuse juhataja avalduse esitanud vanemat (lapse seaduslikku esindajat) ühe nädala jooksul ja teeb teatamise viisi kohta märke vanema (lapse seadusliku esindaja) avaldusele. Vabade kohtade olemasolul võtab lasteasutuse juhataja lapsi linna lasteaeda vastu kogu aasta kestel korras ettenähtud vastuvõtudokumentide alusel.
§ 11. Lapse esmasel vastuvõtul lasteasutusse teatab lasteasutuse juhataja vanemale (lapse seaduslikule esindajale) lapse lasteasutusse vastuvõtust hiljemalt 31.augustiks.
§ 12. Lapse lasteasutusse vastuvõtmisel tutvustab juhataja vanemale (lapse seaduslikule esindajale) lasteasutusse vastuvõtu ja sealt väljaarvamise korda, lasteasutuse tegevus- ja päevakava. Lasteasutuse juhataja informeerib lapsevanemat (lapse seaduslikku esindajat) tema poolt tasumisele kuuluvatest kuludest ning tasu suurusest.
§ 13. Lasteasutuse juhataja komplekteerib lasteasutuse rühmad hiljemalt 15. septembriks. Lasteasutusse vastu võetud lapse andmed sisestatakse vastuvõetud laste registri hiljemalt 25.septembriks. Rühmade nimekirjad kinnitab lasteasutuse juhataja käskkirjaga hiljemalt 25.septembriks. Muudatused rühmade nimekirjades kinnitab lasteasutuse juhataja käskkirjaga hiljemalt 1.oktoobriks.
§ 14. Kui lapsevanem (seaduslik esindaja) ei maksnud tähtajaks lasteaiatasu, on lasteasutuse juhatajal õigus ajutiselt peatada selle lapsevanema (seadusliku esindaja) lapse lasteasutuse külastamine kuni lasteaiatasu maksmise kuupäevani.
3. peatükk Lasteasutusest lahkumine ja väljaarvamine
§ 15. Lapse lasteasutusest väljaarvamiseks esitab vanem (lapse seaduslik esindaja) lasteasutuse juhatajale avalduse (Lisa 3). Avaldus esitatakse hiljemalt kaks nädalat enne lapse lahkumist ja sellele märgitakse lapse lasteasutusest lahkumise aeg.
§ 16. Lasteasutuse juhataja võib käskkirja alusel lapse lasteasutusest välja arvata ilma seadusliku esindaja (vanemapoolse) avalduseta alljärgnevatel juhtudel:
(1) lapsevanem ei ole ühe kuu jooksul arve saamisest arvates tasunud kehtestatud toidukulu ja lasteasutuse muude kulude lapsevanemate poolt kaetavat osa;
(2) laps läheb kooli. Vajaduse korral võib kooliminev laps käia lasteasutuses kuni 31. juulini.
(3) kui lasteasutusse on järjekord, selle lasteasutuse registris olev laps on puudunud lasteasutusest perekondlike põhjusteta ja meditsiiniliste näidustusteta rohkem kui kolm kuud järjest.
§ 17. Lapse lasteasutusest väljaarvamisest käesoleva korra § 16 punktis 1 sätestatud juhul teavitab lasteasutuse juhataja kirjalikult vanemat (lapse seaduslikku esindajat) maksetähtajast ühe kuu möödumisel ning annab nädala aega võla tasumiseks. Kui võlga tähtajaks ei ole tasutud, on lasteasutuse juhatajal õigus hoolekogu nõusolekul laps lasteasutuse nimekirjast välja arvata ja tasumata jäänud summa sisse nõuda seadusega sätestatud korras.
§ 18. Lapse lasteasutusest lahkumisel on vanem (lapse seaduslik esindaja) kohustatud tasuma lasteaiatasu (toiduraha ja osalustasu) kuni lapse lasteasutusest väljaarvamise kuupäevani.
§ 19. Lasteasutuse juhataja käskkirjaga arvatakse laps nimekirjast välja ja märgitakse lasteasutusse vastuvõetud laste registris kustutatuks lapse väljaarvamise kuupäeval või sellele järgneval tööpäeval.
§ 20. Lapse lasteasutusest väljaarvamisest teatab lasteasutuse juhataja lapsevanemale (lapse seaduslikule esindajale) kirjalikult ühe nädala jooksul otsuse tegemisest arvates.
§ 21. Käesoleva korra teostamist kontrollib Narva-Jõesuu linnavalitsus.
§ 22. Määrus jõustub alates 01.02.2007. a.
§ 23. Käesoleva määruse peale võib esitada 30 päeva jooksul arvates määruse teatavaks tegemisest vastava vaide Narva-Jõesuu Linnavalitsusele või pöörduda kaebusega Tartu Halduskohtu poole.
Andres Noormagi
Lisa 1 Lapse lasteasutusse vastuvõtuks avaldus
Lisa 2 Arstitõend
Lisa 3 Avaldus lapse lasteasutusest väljaarvamiseks


Saue valla kalmistute kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Saue valla kalmistute kasutamise eeskiri
Saue valla kalmistute kasutamise eeskiri - sisukord
2 HALDAMINE
3 MATMISKOHT
§ 8 Hauaplatsi kasutamise leping
§ 9 Hauaplatsi kasutamise lepingu tähtaeg ja muutmine
4 MATMINE
§ 10 Matmise korraldamine
§ 11 Matmine hauaplatsile
§ 12 Tundmatu või omasteta surnu matmine, pealematmine, ümbermatmine
5 HAUAPLATSI KUJUNDAMINE JA HOOLDAMINE
§ 15 Hooldamata hauaplatsi arvele võtmine ja taaskasutusse andmine
RT IV, 09.02.2019, 23
Vastu võetud 31.01.2019 nr 14
Määrus kehtestatakse kalmistuseaduse § 7 lõike 1 alusel.
(1) Kalmistute kasutamise eeskiri sätestab Saue valla territooriumil asuvate Saue valla omandis või valduses olevate kalmistute kasutamise korra.
(2) Kalmistute rajamisel, haldamisel ja kasutamisel juhindutakse Eesti Vabariigis kehtivatest seadustest, muudest kehtivatest õigusaktidest ja käesolevast eeskirjast.
(3) Saue vallale kuuluvad Laitse ja Nissi kalmistu.
(4) Laitse ja Nissi kalmistud on riikliku kaitse all olevad ajaloomälestised, mille haldamisel ja kasutamisel arvestatakse lisaks eeskirjas sätestatule muinsuskaitse seadusest tulenevaid erisusi
1) kalmistu on inimese surnukeha või surnud inimese säilmete matmiseks ja mälestamiseks ettenähtud ja vajalike ehitistega maa-ala;
2) hauaplats on kalmistul asuv maa-ala ühe või mitme surnu matmiseks kirstus või tuhaurnis;
3) hauakoht on koht hauaplatsil kirstu või urni matmiseks;
4) ) hauaplatsi kasutaja on isik, kellel on hauaplatsi kasutamise õigus;
5) kalmistu haldaja on kalmistu kasutamist korraldav Saue Vallavalitsuse asutus või isik, kellega Saue Vallavalitsus on sõlminud halduslepingu kalmistu haldamiseks;
6) matja on isik, korraldab surnu matmise;
7) hauarajatis on hauaplatsil paiknev inventar ja hauaplatsi piire või piirdeaed;
8) hauatähis on ühte või mitut hauakohta tähistav rist, plaat, sammas, kivi või muu tähis, mis ei ole hauarajatis.
2. peatükk HALDAMINE
(1) Saue valla omandis ja valduses olevate kalmistute haldaja on Saue Vallavarahaldus.
(2) Saue Vallavalitsusel on õigus sõlmida kalmistu haldamisega seotud ülesannete täitmiseks halduslepinguid.
(3) Kalmistu haldaja tagab kalmistu heakorra ja korraldab kalmistu kasutamist, s.h eraldab matmiskohad, korraldab kalmistu jäätmete veo, täidab kalmistu kujundamisega seotud ülesandeid, peab kalmistute registrit, võtab arvele kasutajata matmiskohad ning täidab teisi õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.
(4) Kalmistu territooriumil võib tasulisi teenuseid osutada kalmistu haldaja või kalmistu haldaja loal kolmandad isikud. Tasulised teenused peavad oma laadilt ja teenuse osutamise viisilt sobima kokku kalmistu tavapärase tegevusega ning olema kooskõlas käesoleva eeskirja ja teiste kehtivate õigusaktidega.
(5) Kalmistu haldajal avaldab kalmistu teabetahvlil ja kalmistu koduleheküljel informatsiooni kalmistu tööaegade kohta ning haldaja või volitatud isiku kontaktandmed.
(1) Kalmistu peab olema ümbritsetud piirdega ja kalmistu sissepääsud peavad olema väravatega suletavad
(2) Kalmistul peab olema veevõtukoht, piisavalt jäätmemahuteid ja võimalus laenutada matmisplatside korrastamiseks inventari.
(3) Kalmistu jaotatakse kvartaliteks ning tähistatakse viitadega.
(4) Kalmistu peamiste sissekäikude juurde pannakse välja kalmistu plaan, millel on ära näidatud kvartalid, teed, ajaloolise ja kultuuriloolise tähtsusega hauaplatsid, kabelid, veevõtukohad, jäätmemahutid, inventari laenutamise kohad, tualetid ja muud olulised kohad.
(2) Kalmistu territooriumil tuleb järgida kalmistu kasutamise ja kalmistul viibimise head tava.
1) kahjustada hooneid, väravaid, piirdeid, veevõtukohti, teid, haljastust, hauaplatse, -rajatisi ja - tähiseid;
2) raiuda ja istutada puid ning suuri põõsaid ilma kalmistu haldaja ja Muinsuskaitseameti kooskõlastuseta;
3) teostada ükskõik millist omavolilist kaevamist;
4) paigutada jäätmeid väljapoole selleks ette nähtud kohti;
6) paigaldada, ümber paigaldada või eemaldada hauaplatsi piiret või piirdeaeda kalmistu haldaja kooskõlastuseta;
7) sõita mootorsõidukiga kalmistu haldaja loata;
8) matta loomi või muid esemeid.
3. peatükk MATMISKOHT
(1) Kalmistule on võimalik eraldada kuni nelja hauakohaga hauaplats surnu kirstus või tuhaurnis matmiseks. Olemasolevaid hauaplatse eraldi hauakohtadeks ei jagata.
(2) Hauakoha mõõtmed kirstus matmise korral on:
2) kahe hauakohaga hauaplats 2,50 x 2,50 m;
(3) Hauakoha mõõtmed urnis matmise korral on üldjuhul 1,0 x 1,0 m.
(4) Hauaplats antakse kasutusse tasuta.
(1) Hauaplats eraldatakse füüsilisele isikule surnu matmiseks.
(2) Ühele isikule eraldatakse üks hauaplats.
(3) Hauaplatsi taotleja soovi kohaselt ja arvestades kalmistu ruumilisi võimalusi eraldatakse ühe- või mitme kohaline hauaplats.
§ 8. Hauaplatsi kasutamise leping
(1) Hauaplatsi eraldamiseks sõlmib kalmistu haldaja hauaplatsi kasutajaga hauaplatsi kasutamise lepingu. Lepingu võib sõlmida elektrooniliselt infosüsteemi vahendusel.
(2) Hauaplatsi kasutamise lepingu sõlmimiseks esitab isik kalmistu haldajale kirjaliku taotluse. Taotlus esitatakse elektrooniliselt kalmistute register Haudi kaudu. Juhul, kui isikul puudub interneti kasutamise võimalus, saab taotluse esitada omakäeliselt allkirjastatult kalmistu haldajale.
(3) Taotlusesse tuleb märkida järgmised andmed:
1) hauaplatsi taotleja ees- ja perekonnanimi, isikukood ja elukoht;
2) hauaplatsi taotleja kontaktandmed;
3) taotletava hauaplatsi asukoht ja mõõtmed;
4) muu asjasse puutuv informatsioon hauaplatsi kohta.
(4) Hauaplatsi eraldamisel surnu matmiseks peab avaldusele olema lisatud ka surmatõend
(5) Kalmistu haldaja vaatab taotluse läbi ning sõlmib taotlejaga hauaplatsi kasutamise lepingu. Leping loetakse sõlmituks isiku kandmisel kalmistu registrisse hauaplatsi kasutajana.
§ 9. Hauaplatsi kasutamise lepingu tähtaeg ja muutmine
(1) Kasutusleping sõlmitakse tähtajatult.
(2) Hauaplatsi kasutajaga suguluses või hõimluses olevatel isikutel on eesõigus uue lepingu sõlmimiseks.
(3) Kasutaja võib kasutuslepingu erakorraliselt ühepoolselt igal ajal üles öelda, esitades hauaplatsi kasutusse andjale kirjalikult lepingu ülesütlemise avalduse.
(4) Hauaplatsi kasutaja võib lepingu üle anda teisele isikule, teavitades sellest kirjalikult hauaplatsi kasutusse andjat. Sellisel juhul astub isik lepingus senise hauaplatsi kasutaja asemele. Lepingu üleandmine vormistatakse kirjalikult hauaplatsi kasutusse andja juures ning selle kohta tehakse kanne kalmisturegistrisse.
(5) Hauaplatsi kasutaja surma korral on tema sugulastel ja hõimlastel ühe aasta jooksul õigus astuda lepingusse hauaplatsi kasutaja asemele esitades selleks hauaplatsi kasutusse andjale kirjaliku avalduse. Lepingusse astumine vormistatakse kirjalikult hauaplatsi kasutusse andja juures hauaplatsi kasutaja surmatõendi esitamisel.
(6) Kalmistu haldajal on õigus hauaplatsi kasutamise leping erakorraliselt ühepoolselt üles öelda, kui hauaplats on kalmistu eeskirja kohaselt tunnistatud hooldamata hauaplatsiks.
4. peatükk MATMINE
§ 10. Matmise korraldamine
(1) Surnu maetakse hauaplatsile kirstus või tuhaurnis.
(2) Matmise korraldamise eest vastutab matja.
(3) Kõik matmised tuleb registreerida kalmistu haldaja juures vähemalt kaks päeva enne matuse toimumist.
(4) Kalmistu haldaja registreerib matmise surmatõendi või surnult sündinu puhul arstliku surmateatise ja matja isikut tõendava dokumendi alusel.
(5) Matuse registreerib ja annab nõusoleku matmiseks kalmistu haldaja või tema poolt nimetatud isik, kes kooskõlastab matjaga hauakoha, kontrollides hauaplatsi kasutamise õigust.
§ 11. Matmine hauaplatsile
(1) Kirstuga matmisel peab haua sügavus olema vähemalt 1,5 meetrit maapinnast. Urniga matmisel peab matmise sügavus olema vähemalt 1 meeter maapinnast.
(2) Juhul, kui haua kaevamisel tuleb välja varem maetu säilmeid, siis tuleb need matta sama haua põhja kaevatud süvendisse. Juhul, kui haua kaevamisel tuleb välja tervena säilinud kirst, maa alused ehitised või varemed, tuleb need jätta puutumata ja haud kaevata nende kõrvale.
(3) Matmine toimub ainult valgel ajal.
(4) Matmist takistavate hauatähiste ja -rajatiste ajutise kõrvaletõstmise ja tagasi paigaldamise kulud kannab matja või hauaplatsi kasutaja.
(5) Hauakohast välja kaevatud pinnas tuleb paigutada nii, et see ei rikuks kõrval asuvaid hauakohti ja -platse.
(6) Haua kaevamise, matmise ja teiste matusega seotud teenuste osutamise käigus hauaplatsi kõrval olevatele hauaplatsidele tekitatud kahjustused kõrvaldab matja või hauaplatsi kasutaja kolme päeva jooksul pärast matust, kui eelnevalt ei ole kalmistu haldajaga lepitud kokku teisiti.
§ 12. Tundmatu või omasteta surnu matmine, pealematmine, ümbermatmine
Tundmatu või omasteta surnu matmine, pealematmine või ümbermatmine toimub kalmistuseaduses sätestatud korras.
5. peatükk HAUAPLATSI KUJUNDAMINE JA HOOLDAMINE
(1) Hauaplatsi kujundamisel tuleb jälgida kalmistul väljakujunenud kujunduspõhimõtteid hauarajatiste, hauatähiste kui ka haljastuse osas. Kasutada võib madalhaljastust ja puude minivorme.
(2) Üle kahe meetri kõrguse kasvukõrgusega puude või üle ühe meetri kõrguse kasvukõrgusega põõsaste istutamine on lubatud üksnes kalmistu haldaja loal.
(3) Hauaplatsi kujundab hauaplatsi kasutaja kooskõlas kalmistuseaduse ja käesoleva eeskirja nõuetega.
(4) Hauaplats või hauakoht peab olema tähistatud hauatähisega.
(5) Hauatähised, hauarajatised ja hauaplatsi haljastus peavad asuma hauaplatsi piirides ja olema paigaldatud püsivalt viisil, mis ei too kaasa nende lagunemist või varisemist naabruses uue haua kaevamisel.
(7) Kõik hauatähised ja haua kujundamiseks rajatud kujunduselemendid, sealhulgas piirded ja haljastus, peavad olema esteetilised ning sobima kalmistu arhitektuuri ja üldilmega.
(8) Hauaplatsi piirde (sh heki) ja suuremõõtmelise hauatähise, mille mistahes horisontaalne mõõt on suurem kui 1,5 meetrit või kõrgus suurem kui kaks meetrit, võib paigaldada ainult kalmistu haldaja kirjalikul nõusolekul.
(9) Hauatähiste ja -piirete, mis on vanemad kui 50 aastat, eemaldamine oma algselt kohalt on keelatud.
(10) Püsivalt maapinnaga ühendatud piirete rajamine on keelatud.
(11) Kujunduspõhimõtete ja hooldusnõuete eiramisel on hauaplatsi kasutusse andjal õigus teha hauaplatsi kasutajale ettekirjutus kujunduspõhimõtete ja hooldusnõuete rikkumise tuvastamiseks ning antakse puuduste kõrvaldamiseks tähtaeg. Hauaplatsi kasutaja poolsel ettekirjutuse mittetäitmisel või mittenõuetekohasel täitmisel on hauaplatsi kasutusse andjal õigus korraldada ettekirjutuse täitmine hauaplatsi kasutaja kulul.
(3) Hauaplatsi hooldamisel tekkinud jäätmed tuleb panna selleks ettenähtud kohta.
(5) Hooldusnõuete eiramisel on kalmistu haldajal õigus teha hauaplatsi kasutajale ettekirjutus hooldusnõuete rikkumise tuvastamiseks ning antakse hauaplatsi kasutajale puuduste kõrvaldamiseks tähtaeg. Hauaplatsi kasutaja poolsel ettekirjutuse mittetäitmisel või mittenõuetekohasel täitmisel on kalmistu haldajal õigus korraldada ettekirjutuse täitmine hauaplatsi kasutaja kulul.
§ 15. Hooldamata hauaplatsi arvele võtmine ja taaskasutusse andmine
(1) Kasutajata hauaplatsina võetakse arvele hauaplats, mille:
1) kasutusleping on üles öeldud ja mida ei soovi kasutusse võtta eelmise kasutajaga suguluses või hõimluses olevad isikud;
2) kasutaja on surnud ja surnud kasutajaga suguluses või hõimluses olevad isikud ei soovi hauaplatsi kasutusse võtta või
3) hauaplats, mis on tunnistatud hooldamata hauaplatsiks.
(2) Kasutajata hauaplatsi võib kalmistu haldaja eraldada uuesti kasutamiseks.
(3) Kirstuga maetava surnu pealematmine ei või toimuda varem kui 20 aasta möödumisel viimasest matmisest samale kohale.
(4) Hooldamata hauaplatsiks loetakse hauaplats, millel esineb vähemalt üks järgmistest tunnustest:
2) hauarajatised ja -tähised on tugevalt sammaldunud, roostetanud või lagunenud;
3) hauaplatsile kogunenud prahist ja lehtedest nähtub, et hauaplatsi ei ole pikka aega hooldatud.
(5) Hauaplatsi hooldamata hauaplatsiks tunnistamiseks ja kasutajata hauaplatsina arvele võtmiseks korraldab kalmistu haldaja selle üle vaatamise kaasates vajadusel teisi isikuid.
(6) Hauaplatsi vaadatakse üle kahel korral:
1) esimesel, hooldamata hauaplatsi tuvastamise ülevaatusel märgistatakse hauaplats sildiga „Hooldamata hauaplats”. Sildile märgitakse, et hauaplats on kavas tunnistada hooldamata platsiks, jälgitava platsi number, esimese ülevaatuse kuupäev ja kalmistu omaniku kontaktandmed;
2) teine ülevaatus toimub mitte varem kui aasta pärast esimest ülevaatust. Selle käigus kontrollitakse esimesel ülevaatusel märgistatud hauaplatsi seisukorda ja võetakse vastu otsus hauaplatsi hooldamata hauaplatsiks tunnistamise või tunnistamata jätmise kohta.
(7) Ülevaatuse kohta koostatakse protokoll, milles tuuakse ära hooldamata hauaplatsi asukoht ja foto. Teise ülevaatuse ajal lisatakse protokolli märge otsusest hauaplatsi kasutajata hauaplatsiks tunnistamise kohta ja lisatakse foto. Protokollile kirjutavad alla kõik ülevaatusel osalenud liikmed.
(8) Enne hauaplatsi hooldamata hauaplatsiks tunnistamist tähistab kalmistu haldaja hauaplatsi tähisega, mis võimaldab aru saada, et hauaplats on kavas tunnistada hooldamata hauaplatsiks. Hauaplatsi ei tunnistata hooldamata hauaplatsiks enne, kui hauaplatsi märgistamisest on möödas vähemalt üks aasta ja hauaplatsi ei ole selle aja jooksul korrastatud.
(9) Hooldamata hauaplatsina arvele võtmise kohta avaldatakse teade valla kodulehel, andes hauaplatsi kasutajale võimalus kahe kuu jooksul alates teate avaldamisest võtta ühendust kalmistu haldajaga ja korrastada hauaplats või loobuda hauaplatsi kasutamise õigusest ja kasutusleping lõpetada. Pärast kahekuulise tähtaja möödumist võib kalmistu haldaja kasutuslepingu üles öelda. Hauaplatsi, millele ei ole kasutuslepingut sõlmitud, kasutusõigus loetakse peale kahekuulise tähtaja möödumist lõppenuks.
(1) Hauaplatsi kujundamise, hooldamise ja teiste käesoleva eeskirjaga sätestatud nõuete rikkumise eest vastutab hauaplatsi kasutaja.
(2) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostab Saue Vallavalitsus.
(3) Saue Vallavalitsusel on õigus teha ettekirjutus hauaplatsi kasutajale eeskirja nõuete rikkumise eest
(4) Ettekirjutuse mittetäitmisel võib Saue Vallavalitsus rakendada asendustäitmist või sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 640 eurot.
(1) Senisel hauaplatsi kasutajal, st isikul, kelle nimele on kalmistute registris või vastavas nimistus vormistatud hauaplatsi kasutamise õigus, on kohustus kontrollida registriandmete õigsust ja teavitada kalmistu haldajat viivitamatult, kuid mitte hiljem, kui ühe aasta jooksul määruse jõustumisest, registriandmete muutmise vajadusest.
(2) Ühe aasta möödumisel määruse jõustumisest loetakse kõik kalmisturegistrisse kantud hauaplatsi kasutajad määruse § 9 lõike 1 mõttes lepingu sõlminud hauaplatsi kasutajaks.
(3) Tunnistada kehtetuks Nissi Vallavolikogu 13.12.2012 a. määrus nr 17 „Nissi kalmistu kasutamise eeskiri“.


Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni põhimäärus – Riigi Teataja
Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni põhimäärus
RTL 2003, 24, 352
Vastu võetud 11.02.2003 nr 25
Määrus kehtestatakse « Vabariigi Valitsuse seaduse» (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998; 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1999, 10, 155; 16, 271, ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845, 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16; 53, 305; 59, 358; 94, 578; 100, 646; 102, 677; 2002, 57, 354; 87, 505; 90, 520; 96, 563; 2003, 4, 22) § 42 lõike 1 alusel.
§1. Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni staatus
Tehnilise Järelevalve Inspektsioon (edaspidi inspektsioon) on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi (edaspidi ministeerium ) valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, mis tegeleb ohutuse ja usaldatavuse arendamisega oma tegevusvaldkonnas ning teostab riiklikku järelevalvet ja kohaldab riiklikku sundi seaduses ettenähtud alustel ja ulatuses.
Oma ülesannete täitmisel esindab inspektsioon riiki.
§3. Inspektsiooni nimi eri keeltes
Inspektsiooni nimi on:
1) inglise keeles – Estonian Technical Inspectorate;
2) prantsuse keeles – Direction Estonienne de la Surveillance Technique;
3) saksa keeles – Estnische Technische Inspektion;
4) soome keeles – Viron Teknillinen Tarkastuslaitos;
5) vene keeles – Инспекция Технического Надзора Эстонии
§4. Inspektsiooni tegevust reguleerivad õigusaktid
Inspektsioon juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute, millega Eesti Vabariik on ühinenud, nõuetest, Vabariigi Valitsuse määrustest ja korraldustest, majandus- ja kommunikatsiooniministri (edaspidi minister) määrustest ja käskkirjadest ning käesolevast põhimäärusest, samuti teiste ministrite asjassepuutuvatest määrustest.
§5. Aruandekohustuslikkus
(1) Inspektsioon on aruandekohustuslik ministri ees, kes suunab ja koordineerib tema tegevust ja teostab inspektsiooni üle teenistuslikku järelevalvet õigusaktidega sätestatud korras.
(2) Inspektsioon koostab ja esitab raamatupidamise ja statistilisi aruandeid õigusaktidega sätestatud korras.
§6. Inspektsiooni tegevuse koordineerimine ja koostöö
(1) Inspektsiooni tegevust koordineerib ja korraldab kantsler.
(2) Inspektsioon teeb koostööd ministeeriumi tööstusosakonna ja teiste ministeeriumi osakondadega.
§7. Inspektsiooni eelarve
(1) Inspektsiooni kulud kaetakse riigieelarvest. Inspektsiooni eelarve kinnitab, muudab ja eelarve täitmist kontrollib minister.
(2) Inspektsioonil on arvelduskontod Riigikassa kontsernikonto koosseisus.
§8. Inspektsiooni pitsat ja sümboolika
Inspektsioonil on väikese riigivapi kujutise ja oma nimega pitsat ning kehtestatud korras registreeritud sümboolika.
§9. Inspektsiooni dokumentide vormistamine
(1) Inspektsiooni kirjaplangil, üldplangil ja turvaplangil kasutatakse Riigikantselei poolt registreeritud embleemi.
(2) Inspektsiooni poolt väljastatavad litsentsid, load, tunnustused, kooskõlastused, ettekirjutused ja otsused allkirjastatakse vastavalt õigusaktidega antud volitustele.
(3) Inspektsiooni muud dokumendid vormistatakse õigusaktides või asjaajamiskorras ettenähtud korras.
§10. Asukoht
Inspektsiooni asukohaks on Tallinn. Inspektsiooni postiaadress on Aru 10/ Auna 6, 10317 Tallinn.
INSPEKTSIOONI TEGEVUSVALDKOND, EESMÄRK JA PÕHIÜLESANDED
§11. Inspektsiooni tegevusvaldkond
(1) Ohutusalane järelevalve ja arendustegevus:
1) mäetööde (maavarade ja maa-ainese kaevandamine ning esmatöötlus, allmaaehitiste rajamine ja markšeideritööd, allmaarajatiste tuleohutus, seadme kasutamine maavara geoloogilisel uuringul ja puurkaevu puurimisel ning teravilja esmatöötlemine) valdkonnas;
2) tsiviilkäibes lõhkeainete ja lõhketööde, ilutulestikuvahendite ja ilutulestike läbiviimise valdkonnas;
3) surveseadmete (katlad, mahutid, torustikud, lihtsad surveanumad, aerosooliballoonid jms) valdkonnas;
4) liftide ja köisteede valdkonnas;
5) masinate (sh kraanad) valdkonnas;
6) gaasiseadmete, -tööde ja -paigaldiste valdkonnas;
7) elektriseadmete, -tööde ja -paigaldiste, elektromagnetilise ühilduvuse valdkonnas;
8) ehitustoodete valdkonnas;
9) ohtlike kemikaalide käitlemise valdkonnas.
(2) Usaldatavuse alane järelevalve ja arendustegevus:
1) legaalmetroloogia (mõõtevahendid, kinnispakid) valdkonnas;
2) seadmete energiatõhususe (energia ja muude ressursside tarbivuse märgistus) valdkonnas.
§12. Inspektsiooni tegevuse eesmärk
Inspektsiooni tegevuse eesmärgiks on riigi majanduspoliitika elluviimine ohutuse ja usaldatavuse arendamisel oma tegevusvaldkonnas.
§13. Inspektsiooni põhiülesanded
Inspektsiooni põhiülesanded on:
1) riikliku järelevalve teostamine inspektsiooni tegevusvaldkonda reguleerivatest õigusaktidest tulenevate nõuete täitmise üle ja vajadusel riikliku sunni rakendamine;
2) osalemine oma tegevusvaldkonda puudutavate õigusaktide väljatöötamisel ning ettepanekute tegemine nende muutmiseks ja täiendamiseks, samuti osalemine oma tegevusvaldkonna standardimises ja eestikeelse terminoloogia korrastamises;
§14. Inspektsiooni tegevus põhiülesannete täitmiseks
Põhiülesannete täitmiseks inspektsioon:
1) teeb koostööd teiste riigiasutuste, kohalike omavalitsusüksuste, sihtasutuste, mittetulundusühingute, ettevõtlus- ja tarbijaorganisatsioonidega ning teiste riikide vastavate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega õigusaktidega ettenähtud korras;
2) esindab kooskõlastatult ministeeriumiga riiki rahvusvahelistes organisatsioonides;
4) koostab inspektsiooni eelarve eelnõu ning eelmise aasta eelarve täitmise aruande;
5) töötab välja ja viib ellu inspektsiooni strateegia ja tööplaanid;
6) jälgib ja hindab tegevusvaldkonnas kujunenud olukorda tegevuse eesmärgi ja põhiülesannete täitmisel ning informeerib sellest ministeeriumi tööstusosakonda;
7) teavitab avalikkust ja asjassepuutuvaid isikuid arengutest, muudatustest ja saavutatud tulemustest oma tegevusvaldkonnas;
8) lahendab oma tegevusvaldkonnas kaebusi ja vaidlusi; osaleb oma pädevuse piires kohtumenetluses;
10) annab õigusaktidega sätestatud korras välja litsentse, lube, tunnistusi, kooskõlastusi ja muid dokumente;
INSPEKTSIOONI STRUKTUUR
§15. Struktuuriüksused
(1) Inspektsiooni põhiliseks struktuuriüksuseks on osakond. Osakonna koosseisu võivad kuuluda talitused või muud struktuuriüksused.
(2) Inspektsiooni struktuuri ja teenistujate koosseisu kinnitab minister inspektsiooni peadirektori ettepanekul.
§16. Osakonna struktuur
(1) Osakonna struktuur ja ülesanded määratakse peadirektori poolt kinnitatud osakonna põhimääruses.
§17. Osakonna juhtimine
§18. Inspektsiooni osakonnad ja nende põhiülesanded
(1) Tehnikaohutuse osakonna põhiülesanneteks on surveseadmete, liftide ja köisteede, masinate (sh kraanade), gaasiohutuse, ehitustoodete ja ohtlike kemikaalide valdkonnas on teostada seadmete ja toodete ohutuse turujärelevalvet; teostada seadmete, paigaldiste ja tööde ohutusalast järelevalvet; teostada järelevalvet tunnustatud asutuse, tehnilise kontrolli teostaja, isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendaja tegevuse üle; selgitada välja avarii või õnnetuse tekkepõhjusi.
(2) Elektriohutuse osakonna põhiülesanneteks on elektriseadmete, -paigaldiste ja tööde ning elektromagnetilise ühilduvuse ning seadmete energiatõhususe valdkonnas on teostada seadmete ja toodete ohutuse ja usaldatavuse turujärelevalvet; teostada seadmete, paigaldiste ja tööde ohutusalast järelevalvet; teostada järelevalvet tunnustatud asutuse, tehnilise kontrolli teostaja, isiku nõuetele vastavuse hindaja ja tõendaja tegevuse üle; selgitada välja avarii või õnnetuse tekkepõhjusi.
(3) Mäetööde ohutuse osakonna põhiülesanneteks on mäetööde, tsiviilkäibes lõhkeainete ja lõhketööde ning ilutulestikuvahendite valdkonnas on teostada seadmete ja toodete ohutuse turujärelevalvet; teostada seadmete, paigaldiste ja tööde ohutusalast järelevalvet; anda välja litsentse, lubasid, tunnistusi ja kooskõlastusi; pidada lõhkematerjaliregistrit; selgitada välja avarii või õnnetuse tekkepõhjusi.
(4) Legaalmetroloogia osakonna põhiülesanneteks on legaalmetroloogia valdkonnas teostada taatluskohustuslike mõõtevahendite ja kinnispakkide usaldatavuse turujärelevalvet; teostada taatluskohustuslike mõõtevahendite tüübikinnitusi; pidada tüübikinnituse saanud mõõtevahendite andmekogu; teostada järelevalvet taatluskohustuslike mõõtevahendite kasutamise üle; teha ministrile esildisi mõõtevahendite taatlemise tegevusloa väljastamiseks; teostada järelevalvet tegevusluba omavate ettevõtjate taatlustegevuse üle; koostada metroloogilisi nõudeid mõõtevahenditele ja esitada neid kinnitamiseks; osaleda ühtsete taatlusmetoodikate koostamises ja esitada neid kinnitamiseks; algatada mõõtevahendi erakorralist taatlust.
(5) Haldusosakonna põhiülesanneteks on tagada inspektsiooni halduskorraldus; infotehnoloogia alane areng ja toimivus; avalike suhete korraldus; personalitöö ja koolitus; dokumendihalduse ja arhiivi korraldamine; sisekontroll ja auditeerimine; eelarve- ja finantskontroll ning raamatupidamine; õigusalane nõustamine.
§19. Inspektsiooni juhtimine
Inspektsiooni juhib peadirektor, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist minister kantsleri ettepanekul. Peadirektori äraolekul asendab teda peadirektori asetäitja või peadirektori poolt määratud osakonnajuhataja.
§20. Inspektsiooni peadirektori õigused, kohustused ja vastutus
Inspektsiooni peadirektor:
1) juhib inspektsiooni tööd peadirektori asetäitjate ja osakonnajuhatajate kaudu, otsustab ja korraldab inspektsiooni pädevusse kuuluvate ülesannete täitmise; tagab inspektsiooni ülesannete õiguspärase, täpse ja õigeaegse täitmise ja annab aru ministrile;
2) kinnitab osakondade ja teiste struktuuriüksuste põhimäärused, inspektsiooni asjaajamise korra, sisekorraeeskirja ja muud töökorralduslikud dokumendid ning teenistujate ametipalgad ja ametijuhendid vastavuses õigusaktidega;
3) nimetab ametisse ja vabastab ametist inspektsiooni koosseisu kuuluvad ametnikud ja teised teenistujad; sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud inspektsiooni abiteenistujatega;
4) rakendab inspektsioonis otstarbeka sisekontrolli süsteemi;
5) nimetab inspektsiooni siseauditi eest vastutava isiku;
6) teostab teenistuslikku järelevalvet inspektsiooni teenistujate toimingute üle õigusaktidega ettenähtud korras, määrab ergutusi ja distsiplinaarkaristusi inspektsiooni ametnikele ja abiteenistujatele;
7) esitab ministrile ettepanekuid inspektsiooni kulude eelarve kohta, tagab eelarve täpse ja otstarbeka täitmise ning riigivara sihipärase kasutamise;
8) esindab inspektsiooni teistes riigiasutustes ja organisatsioonides;
9) teeb otsuseid sõltumatult ja iseseisvalt kooskõlas õigusaktidega;
10) esitab ministrile ettepanekuid inspektsiooni tegevusvaldkonna korraldamiseks;
11) kehtestab inspektsiooni pitsati kasutamise korra ja tagab selle täitmise;
14) annab volitusi inspektsiooni esindamiseks;
15) kehtestab ametnike atesteerimisnõuded;
16) omab esimese allkirja õigust inspektsiooni panga- ja raamatupidamisdokumentidel, määrab teised allkirjaõiguslikud ametnikud;
17) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud seaduse või muude õigusaktidega.
§21. Peadirektori käskkirjad
(1) Inspektsiooni peadirektor annab seaduse, Vabariigi Valitsuse määruse või korralduse ning ministri määruse või käskkirja alusel teenistusalastes küsimustes käskkirju.
(2) Inspektsiooni peadirektor võib anda inspektsiooni sisemises asjaajamises ka muid kirjalikke korraldusi.
(3) Inspektsiooni peadirektori käskkirjad ja muud kirjalikud korraldused vormistatakse ja registreeritakse vastavalt asjaajamise juhendile.
§22. Peadirektori asetäitjate kohustused, õigused ja vastutus
(1) Peadirektori asetäitja turujärelevalve alal:
1) juhib inspektsiooni turujärelevalvealast tööd, otsustab ja korraldab turujärelevalve alaste ülesannete täitmise ning annab aru peadirektorile;
2) esitab peadirektorile ettepanekuid inspektsiooni turujärelevalve alase tegevuse arendamiseks (sh vajalike eelarvevahendite kohta) ning jälgib eelarvevahendite kasutamist turujärelevalve alal;
3) esindab peadirektori volitusel inspektsiooni teistes riigiasutustes ja organisatsioonides;
4) teeb õigusaktidega ettenähtud juhtudel ettekirjutusi;
5) korraldab turujärelevalve arendamiseks koostööd teiste riigiasutuste ja organisatsioonidega;
6) korraldab turujärelevalve arendusprojektide ettevalmistamist ja teostamist;
7) tagab turujärelevalvealase statistika ja aruannete koostamise;
8) tagab turujärelevalve alal toimunud avariide ja õnnetusjuhtumite tekkepõhjuste väljaselgitamise;
9) täidab muid talle seaduse või muude õigusaktidega pandud või peadirektori antud ülesandeid.
(2) Peadirektori asetäitja paigaldiste järelevalve alal:
1) juhib inspektsiooni paigaldiste järelevalve alast tööd, otsustab ja korraldab paigaldiste järelevalve alaste ülesannete täitmise ning annab aru peadirektorile;
2) esitab peadirektorile ettepanekuid inspektsiooni paigaldiste järelevalve alase tegevuse arendamiseks (sh vajalike eelarvevahendite kohta) ning jälgib eelarvevahendite kasutamist paigaldiste järelevalve alal;
5) korraldab paigaldiste järelevalve arendamiseks koostööd teiste riigiasutuste ja organisatsioonidega;
6) korraldab paigaldiste järelevalve arendusprojektide ettevalmistamist ja teostamist;
7) tagab paigaldiste järelevalve alase statistika ja aruannete koostamise;
8) tagab paigaldiste järelevalve alal toimunud avariide ja õnnetusjuhtumite tekkepõhjuste väljaselgitamise;
§23. Ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
Inspektsiooni ümberkorraldamine või tema tegevuse lõpetamine toimub seaduse alusel.
§24. Majandusministri määruse kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks majandusministri 22. augusti 2000. a määrus nr 27 «Tehnilise Järelevalve Inspektsiooni põhimääruse kinnitamine» (RTL 2000, 95, 1484).


§ 5 Transporditeenuse hind ja teenuse eest tasumine
RT IV, 23.04.2016, 41
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 alusel ning Sotsiaalhoolekande seaduse §14 § 38 lg 1, § 39 ja § 40 alusel.
Käesolev kord reguleerib rahvastikuregistri andmetel Tarvastu vallas elavatele puuetega inimestele sotsiaaltransporditeenuse (edaspidi teenuse) osutamist, tagamaks puuetega inimestele paremaid tingimusi toimetulekuks ja võrdsete võimaluste toetamiseks.
(1) Sotsiaaltransporditeenus on ravi – või rehabilitatsiooniasutuse, haridusasutuse või ametiasutuse külastamiseks osutatav ühe – või mitmekordne teenus.
(2) Teenust on õigus taotleda rahvastikuregistri andmetel Tarvastu vallas elavatel puudega isikutel, kes vajavad haigusest, puudest või vanadusest tulenevalt transporti ning kellel ei ole võimalik:
1) kasutada ühistransporti või;
2) kasutada isiklikku sõiduautot või;
(3) Puudega isik käesoleva korra mõttes on isik puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses.
(4) Transporditeenust osutatakse tööpäevadel.
(5) Tarvastu Vallavalitsus (edaspidi: vallavalitsus) võib korraldada sotsiaaltransporditeenuse osutamiseks vedajate hanke.
(1) Teenust vajav isik esitab vallavalitsusele kirjaliku või suulise taotluse teenuse vajalikkuse põhjendusega, sõidu otstarbe ja marsruudi. Vajadusel esitatakse ka sissetulekut tõendavad dokumendid.
(2) Transporditeenust vajav isik esitab avalduse teenuse saamiseks vähemalt seitse tööpäeva enne soovitud sõiduaega.
(4) Otsuse selle kohta, kas isik on õigustatud transporditeenust saama ja kas vallavalitsusel on soovitud ajal võimalik teenust osutada, teeb Tarvastu Vallavalitsuse sotsiaalkomisjon (edaspidi: sotsiaalkomisjon) vastavalt sotsiaalseadustiku üldosa seadusele § 25 10 tööpäeva jooksul.
(5) Erandjuhtudel osutatakse sotsiaaltransporditeenust esimesel võimalusel sotsiaalametniku otsusega või perearsti pöördumisel.
(6) Teenust osutatakse üldjuhul transporditeenust pakkuva ettevõtte sõiduvahendiga või vastavalt vajadusele ja võimalusele vallavalitsuse sõiduauto või hooldustöötaja poolt ametisõitudeks kasutatava sõiduautoga.
(7) Transporditeenuse osutaja on kohustatud abivajajat abistama sõidukisse sisenemisel ja väljumisel, samuti abistama teda raviasutuses või ametiasutuses asja ajamisel kui abivajaja tervislik seisund seda nõuab.
(1) Taotluse sotsiaaltransporditeenuse saamiseks võib jätta rahuldamata kui on täidetud vähemalt üks järgmistest punktidest:
1) isik ei ole õigustatud teenust saama (vastavalt antud määruse § 2 lg 2);
2) korduvtaotlejal on Tarvastu Vallavalitsuse ees võlgnevusi;
3) teenuse osutajal ei ole võimalik teenust osutada soovitud sõiduajal.
(2) Teenuse taotlejat teavitatakse suuliselt või kirjalikult otsusest teenust osutada või mitte osutada.
(3) Otsusega mittenõustumise korral on taotlejal õigus esitada vaie kas vallavalitsusele või vastavalt haldusmenetluse seaduses sätestatud korras kohaliku omavalitsuse üksuse kaudu maavanemale.
§ 5. Transporditeenuse hind ja teenuse eest tasumine
(1) Teenuse eest tasumisest vabastamiseks või osaliseks vabastamiseks peab taotleja tegema avalduse sotsiaalkomisjonile toetuse taotlemiseks. Sotsiaalkomisjon otsustab toetuse maksmise vastaval kehtivale sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise korrale.
(2) Vähekindlustatud isikule või perekonnale teenuse osutamisel võib sotsiaalametniku ettepanekul taotleja vabastada teenuse eest tasumisest ning osutada teenust tasuta. Teenust võib osutada taotlejale tasuta ka sügava puudega laste haridus- või meditsiiniasutusse transportimiseks või sotsiaalhoolekandetöö teostamiseks laiemalt.
(3) Rahaliste vahendite piisavuse korral võib sotsiaalkomisjon oma otsusega võimaldada täiendavaid tasuta sõite.
(4) Transporditeenuse sõiduregistri vormi, teenuse hinna ja tasumise korra kehtestab vallavalitsus.
Mare Pariis


Avaliku teenindamise lepingu alusel teostataval liiniveol sõitja kõrgeim piletihind, sõiduki ja selle haagise piletihinnad ning sõidusoodustused Kuivastu-Virtsu, Rohuküla-Heltermaa ja Sõru-Triigi parvlaevaliinidel – Riigi Teataja
Avaliku teenindamise lepingu alusel teostataval liiniveol sõitja kõrgeim piletihind, sõiduki ja selle haagise piletihinnad ning sõidusoodustused Kuivastu-Virtsu, Rohuküla-Heltermaa ja Sõru-Triigi parvlaevaliinidel
Avaliku teenindamise lepingu alusel teostataval liiniveol sõitja kõrgeim piletihind, sõiduki ja selle haagise piletihinnad ning sõidusoodustused Kuivastu-Virtsu, Rohuküla-Heltermaa ja Sõru-Triigi parvlaevaliinidel - sisukord
§ 2 Piletihinnad
RT I, 08.01.2019, 2
[RT I, 08.01.2019, 1 - jõust. 01.05.2019]
20.12.2018 RT I, 08.01.2019, 1 01.05.2019
Määrus kehtestatakse ühistranspordiseaduse § 31 lõike 2 punkti 3, § 31 lõike 3 punkti 1, § 36 lõike 1 punkti 2, § 36 lõike 3 punkti 1 ja § 36 lõike 5 alusel.
Määrusega kehtestatakse sõitja kõrgeim piletihind ning sõiduki ja selle haagise piletihind ning sõidusoodustused avaliku teenindamise lepingu alusel teostataval liiniveol Kuivastu-Virtsu, Rohuküla-Heltermaa ja Sõru-Triigi parvlaevaliinidel (edaspidi koos parvlaevaliinidel).
§ 2. Piletihinnad
(1) Parvlaevadega korraldatava avaliku liiniveo sõitja kõrgeim piletihind ning sõiduki ja selle haagise piletihind kehtestatakse vastavalt määruse lisale.
(2) Veo eest võib tasu küsida üksnes lähtudes käesoleva määrusega ja ühistranspordiseaduse § 31 lõike 4 alusel kehtestatud hindadest.
[Kehtetu – RT I, 08.01.2019, 1 - jõust. 01.05.2019]
2) laps, kelle koolikohustuse täitmise alustamine on edasi lükatud, edasilükatud perioodi kestel esitades koolivälise nõustamismeeskonna tõendi selle kohta, et põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel on antud soovitus lapse koolikohustuse täitmise alustamine edasi lükata;
3) puudega kuni 16-aastane isik, esitades isikut tõendava dokumendi ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 25 alusel väljastatud puudega isiku kaardi;
4) sügava puudega 16-aastane ja vanem isik, esitades isikut tõendava dokumendi ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 25 alusel väljastatud puudega isiku kaardi või riikliku pensionikindlustuse seaduse § 35 alusel väljastatud pensionitunnistuse, millele on märgitud andmed puude raskusastme ja puude tähtaja kohta;
5) raske nägemispuudega isik, esitades isikut tõendava dokumendi ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 25 alusel väljastatud puudega isiku kaardi või riikliku pensionikindlustuse seaduse § 35 alusel väljastatud pensionitunnistuse, millele on märgitud andmed puude raskusastme ja puude tähtaja kohta;
6) sügava või raske nägemispuudega isiku saatja, kui puudega isik esitab isikut tõendava dokumendi ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 25 alusel väljastatud puudega isiku kaardi või riikliku pensionikindlustuse seaduse § 35 alusel väljastatud pensionitunnistuse, millele on märgitud andmed puude raskusastme ja puude tähtaja kohta;
7) puudega isikut saatev juht- või abikoer, kui puudega isik esitab isikut tõendava dokumendi ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 25 alusel väljastatud puudega isiku kaardi või riikliku pensionikindlustuse seaduse § 35 alusel väljastatud pensionitunnistuse.
(2) Sõidusoodustusega 50% sõitjapileti hinnast võib sõita:
2) kuni 16-aastase puudega isiku saatja, esitades puudega isiku isikut tõendava dokumendi ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 25 alusel väljastatud puudega isiku kaardi;
3) sügava puudega isiku saatja, esitades puudega isiku isikut tõendava dokumendi ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 25 alusel väljastatud puudega isiku kaardi või riikliku pensionikindlustuse seaduse § 35 alusel väljastatud pensionitunnistuse, millele on märgitud andmed puude raskusastme ja puude tähtaja kohta;
6) Virtsu-Kuivastu parvlaevaliinil isik, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Saare maakonnas ja Rohuküla-Heltermaa parvlaevaliinil isik, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Hiiu maakonnas ning Sõru-Triigi parvlaevaliinil isik, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Saare või Hiiu maakonnas, esitades isikutunnistuse;
(1) Vedaja on kohustatud sooduspiletiga, kui see on määruse lisas kehtestatud, vedama sõidukit ja selle haagist:
1) Virtsu–Kuivastu parvlaevaliinil, kui sõiduki registreerimistunnistuse kohaselt on sõiduki omanik, vastutav kasutaja või kasutaja füüsiline või juriidiline isik, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht või äriregistrijärgne või riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri järgne asukoht on Saare maakonnas;
2) Rohuküla–Heltermaa parvlaevaliinil, kui sõiduki registreerimistunnistuse kohaselt on sõiduki omanik, vastutav kasutaja või kasutaja füüsiline või juriidiline isik, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht või äriregistrijärgne või riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri järgne asukoht on Hiiu maakonnas;
3) Sõru-Triigi parvlaevaliinil, kui sõiduki registreerimistunnistuse kohaselt on sõiduki omanik, vastutav kasutaja või kasutaja füüsiline või juriidiline isik, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht või äriregistrijärgne või riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri järgne asukoht on Saare või Hiiu maakonnas.
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sõidusoodustust kasutab füüsiline isik, tuleb vedaja nõudmisel esitada isikut tõendav dokument või muu dokument, mis võimaldab tuvastada isiku rahvastikuregistrijärgset elukohta ning sõiduki registreerimistunnistus.
(21) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sõidusoodustust kasutab juriidiline isik, peab sõiduki juht vedaja nõudmisel esitama sõiduki registreerimistunnistuse ning dokumendi, mis tõendab, et ta on juriidilise isiku töötaja või muu isik, kelle eest sõidusoodustust saav juriidiline isik vastutab.
(3) Vedaja on kohustatud tasuta vedama sügava puudega isikut, raske nägemispuudega isikut või puudega kuni 16-aastast isikut transportivat sõiduautot ja alla 3,5-tonnise täismassiga sõidukit, välja arvatud meditsiini- või raviasutuse transpordivahendit, kui puudega isik esitab isikut tõendava dokumendi ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 25 alusel väljastatud puudega isiku kaardi või riikliku pensionikindlustuse seaduse § 35 alusel väljastatud pensionitunnistuse, millele on märgitud andmed puude raskusastme ja puude tähtaja kohta.
(1) Määruse lisas kehtestatud sõidukipileti hinnale rakendatakse järgmisi kordajaid:


2-17-19497/25 Tartu Ringkonnakohtu tsiviilkolleegium 12.10.2018
Riigikohus on leidnud, et olukorras, kus juhatuse liige on äriühingu pangakontolt välja võtnud sularaha ning ei ole tõendanud, et välja võetud sularaha on kasutatud äriühingu huvides, on ta rikkunud äriühingu vara hoidmise kohustust (vt Riigikohtu 19. detsembri 2016 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-113-16, p 18). Ainuüksi äriühingu pangakontolt sularaha väljavõtmise fakt ei ole seega kvalifitseeritav juhatuse liikme kohustuste rikkumisena, vaid vara hoidmise kohustuse rikkumisega on tegu üksnes siis, kui juhatuse liige väljavõetud sularaha äriühingu huvides ei kasutanud. (p 11)
Maakohtul on kohustus selgitada vastustamata faktiväidete osas eelmenetluses välja, kas need saab lugeda omaks võetuks TsMS § 231 mõttes. Maakohtul on nimetatud kohustust võimalik täita kohtuistungil. Kuna maakohus ei selgitanud välja, milliste hagis toodud faktiväidetega kostja nõustub, ei saanud kostja omaksvõttu vastustamata faktiväidete osas eeldada ning hageja oleks pidanud esitama vähemalt minimaalsed tõendid (nn prima facie tõendid) enda väidete tõendamiseks. (p 15)
3-2-1-20-14 Riigikohus 30.04.2014
Hageja peab oma kahjuks seda, et tema vara väärtus vähenes ebasoodsa müügilepingu sõlmimise tulemusena, st ta arvestab oma kahju VÕS § 127 lg 1 järgi. Kahju kindlakstegemiseks tuleb esmajoones hinnata, kas müügilepingu sõlmimise tagajärjel vähenes hageja vara väärtus. Selleks tuleb selgeks teha müüdud kinnistute harilik väärtus ja ostjalt saadud vastusoorituse väärtus (vt ka Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 4. mai 2010. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-33-10, p 19). VÕS § 127 lg 1 järgi on lepingu rikkumise korral kahju hüvitamise eesmärgiks kahju kandnud isiku asetamine olukorda, milles ta oleks olnud, kui lepingut ei oleks rikutud, kusjuures kahju hüvitamine ei tohi olla kannatanu rikastumise allikaks (vt Riigikohtu 18. juuni 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-45-08, p 16). Kahju olemasolu tuvastatakse rikkumisele eelneva ja sellele järgneva varalise olukorra võrdlemise kaudu. Varaline diferents VÕS § 127 lg 1 mõttes eeldab varalise olukorra võrreldavat halvenemist – äriühing peab olema sattunud juhatuse liikme kohustuse rikkumise tulemusena halvemasse olukorda võrreldes olukorraga, milles ta oleks olnud, kui rikkumist ei oleks toimunud (vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 17. oktoobri 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-110-13; 3. märtsi 2014. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-197-13, p 22). Olukorras, kus kinnistud müüdi turuhinna eest, ei saanud hagejal eeldatavasti tekkida varalist kahju kinnistute väljaüürimise võimaluse kaotuse tõttu, sest kinnistute väljaüürimise võimalus kajastus müügihinna suuruses. (p 13)
ÄS § 315 lg-s 2 sätestatud nõude eeldused on järgmised: • juhatuse liige on rikkunud juhatuse liikme kohustusi (ÄS § 315 lg 1, TsÜS § 35); • aktsiaseltsile on tekkinud või tekib varaline kahju (VÕS § 127 lg 1 ja § 128); • rikkumise ja kahju vahel on põhjuslik seos (VÕS § 127 lg 4); •juhatuse liige vastutab oma kohustuste rikkumise eest, st ta ei ole järginud korraliku ettevõtja hoolsusstandardit (ÄS § 315 lg 2 teine lause). ÄS § 315 lg-s 2 sätestatud nõude tõendamiskoormus jaguneb selliselt, et aktsiaselts peab nõude maksmapanekul tõendama, et juhatuse liige on rikkunud oma kohustusi ja et just nende rikkumiste tulemusena on aktsiaseltsile tekkinud kahju. Seejärel on juhatuse liikmel omakorda võimalus tõendada, et ta on tegutsenud korraliku ettevõtja hoolsusega. (p 11) Juhatuse liikme kohustuse rikkumiseks on see, kui juhatuse liige teeb tehingu ilma nõukogu või üldkoosoleku nõusolekuta, kui selline nõusolek on vajalik. Tehes tehingu ilma kõrgema organi nõusolekuta, rikub juhatuse liige tema ja äriühingu vahelisest sisesuhtest tulenevat kohustust. ÄS § 307 lg 2 esimese lause kohaselt on juhatuse liikmed aktsiaseltsi nimel tehingute tegemisel kohustatud aktsiaseltsi suhtes järgima põhikirjas ettenähtud, samuti üldkoosoleku, nõukogu või juhatuse kehtestatud piiranguid. Samas on juhatuse liikme kohustuse rikkumine vaid üks ÄS § 315 lg-st 2 tuleneva kahju hüvitamise nõude eelduseid (vt otsuse p 11). Hinnates äriühingu kahju hüvitamise nõude maksmapandavust, tuleb tuvastada ka ülejäänud eelduste täidetus, sh teha kindlaks, kas äriühingul tekkis selle rikkumise tulemusena kahju.
ÄS § 315 lg-s 2 sätestatud nõude eeldused on järgmised: • juhatuse liige on rikkunud juhatuse liikme kohustusi (ÄS § 315 lg 1, TsÜS § 35); • aktsiaseltsile on tekkinud või tekib varaline kahju (VÕS § 127 lg 1 ja § 128); • rikkumise ja kahju vahel on põhjuslik seos (VÕS § 127 lg 4); •juhatuse liige vastutab oma kohustuste rikkumise eest, st ta ei ole järginud korraliku ettevõtja hoolsusstandardit (ÄS § 315 lg 2 teine lause). ÄS § 315 lg-s 2 sätestatud nõude tõendamiskoormus jaguneb selliselt, et aktsiaselts peab nõude maksmapanekul tõendama, et juhatuse liige on rikkunud oma kohustusi ja et just nende rikkumiste tulemusena on aktsiaseltsile tekkinud kahju. Seejärel on juhatuse liikmel omakorda võimalus tõendada, et ta on tegutsenud korraliku ettevõtja hoolsusega. (p 11) Juhatuse liikme kohustuse rikkumiseks on see, kui juhatuse liige teeb tehingu ilma nõukogu või üldkoosoleku nõusolekuta, kui selline nõusolek on vajalik. Tehes tehingu ilma kõrgema organi nõusolekuta, rikub juhatuse liige tema ja äriühingu vahelisest sisesuhtest tulenevat kohustust. ÄS § 307 lg 2 esimese lause kohaselt on juhatuse liikmed aktsiaseltsi nimel tehingute tegemisel kohustatud aktsiaseltsi suhtes järgima põhikirjas ettenähtud, samuti üldkoosoleku, nõukogu või juhatuse kehtestatud piiranguid. Samas on juhatuse liikme kohustuse rikkumine vaid üks ÄS § 315 lg-st 2 tuleneva kahju hüvitamise nõude eelduseid (vt otsuse p 11). Hinnates äriühingu kahju hüvitamise nõude maksmapandavust, tuleb tuvastada ka ülejäänud eelduste täidetus, sh teha kindlaks, kas äriühingul tekkis selle rikkumise tulemusena kahju. Juhatuse liikme äriühingu nimel tehtud tehingu vajalikkuse ja majandusliku otstarbekuse hindamisel tuleb eelkõige hinnata tehinguga saadud vastusoorituse väärtust. Just vastusoorituse väärtuse kaudu on võimalik hinnata, mis oli tehingu tegelik majanduslik sisu ning kas see tuli äriühingule kasuks või kahjuks. Eelkõige on just vastusoorituse väärtuse hindamise kaudu võimalik teha kindlaks, kas juhatuse liige on äriühingule tehinguga kahju tekitanud või mitte. (p 12) Hageja (äriühing) peab oma kahjuks seda, et tema vara väärtus vähenes ebasoodsa müügilepingu sõlmimise tulemusena, st ta arvestab oma kahju VÕS § 127 lg 1 järgi. Iseenesest on selline kahju juhatuse liikmete kohustuste rikkumise korral hüvitatav ja ÄS § 315 lg 2 kaitsealas. (p 13)
Enne VÕS jõustumist ehk enne 1. juulit 2002 toimunud rikkumiste puhul tuleb kohaldada TsK § 222 lg-t 1 ja § 227 ning ÄS § 315 lg 1 kuni 1. juulini 2002 kehtinud redaktsiooni. Nimetatud sätete järgi peab hageja tõendama, et juhatuse liige (kostja) on rikkunud oma kohustusi ja et just selle rikkumise tõttu tekkis aktsiaseltsile kahju. TsK § 227 teise lause järgi eeldatakse, et rikkumine toimus juhatuse liikme süül. Süü puudumist peab tõendama juhatuse liige. Alates 1. juulist 2002 toimunud rikkumiste puhul peab hageja ÄS § 315 lg 1 järgi nõude maksmapanekul tõendama, et aktsiaseltsile on tekitatud kahju, et juhatuse liige rikkus oma kohustusi ja et just need rikkumised põhjustasid aktsiaseltsile hagiavalduses nimetatud kahju. Pärast nende asjaolude tõendamist on juhatuse liikmel võimalik vabaneda vastutusest, kui ta tõendab, et rikkumine oli vabandatav VÕS § 103 lg 1 järgi. (p 11)
Kahju, mida arvestatakse VÕS § 127 lg 1 järgi, on ÄS § 315 lg 2 kaitsealas, st selline kahju on juhatuse liikmete kohustuste rikkumise korral hüvitatav. (p 13) Nn musta käibe ja ümbrikupalkade maksmise tulemusel võib aktsiaseltsile tekkida kahju eelkõige maksuõigusliku rikkumise tuvastamisel aktsiaseltsile määratud sanktsiooni ja tekkinud kulude näol. Kui juhatuse liige paneb toime KarS §-des 3891 ja 3892 sätestatud teo, siis võib äriühingule tekitatud kahju väljenduda eelkõige äriühingult välja mõistetud maksuintressides, maksusüüteo eest äriühingule mõistetud rahalises karistuses ja muudes kulutustes, mida äriühing ei oleks pidanud tegema, kui juhatuse liige oleks toiminud kooskõlas seadusega. (p 16)
Enne VÕS jõustumist ehk enne 1. juulit 2002 toimunud rikkumiste puhul tuleb kohaldada TsK § 222 lg-t 1 ja § 227 ning ÄS § 315 lg 1 kuni 1. juulini 2002 kehtinud redaktsiooni. Nimetatud sätete järgi peab hageja tõendama, et juhatuse liige (kostja) on rikkunud oma kohustusi ja et just selle rikkumise tõttu tekkis aktsiaseltsile kahju. TsK § 227 teise lause järgi eeldatakse, et rikkumine toimus juhatuse liikme süül. Süü puudumist peab tõendama juhatuse liige. Alates 1. juulist 2002 toimunud rikkumiste puhul peab hageja ÄS § 315 lg 1 järgi nõude maksmapanekul tõendama, et aktsiaseltsile on tekitatud kahju, et juhatuse liige rikkus oma kohustusi ja et just need rikkumised põhjustasid aktsiaseltsile hagiavalduses nimetatud kahju. Pärast nende asjaolude tõendamist on juhatuse liikmel võimalik vabaneda vastutusest, kui ta tõendab, et rikkumine oli vabandatav VÕS § 103 lg 1 järgi. (p 11) Kahju, mida arvestatakse VÕS § 127 lg 1 järgi, on ÄS § 315 lg 2 kaitsealas, st selline kahju on juhatuse liikmete kohustuste rikkumise korral hüvitatav. (p 13) Varaline diferents VÕS § 127 lg 1 mõttes eeldab varalise olukorra võrreldavat halvenemist – äriühing peab olema sattunud juhatuse liikme kohustuse rikkumise tulemusena halvemasse olukorda võrreldes selle olukorraga, milles ta oleks olnud, kui rikkumist ei oleks toimunud. Kui aktsiaselts maksab töötajatele nn ümbrikupalka, ei satu aktsiaselts selle väljamakse osas varaliselt halvemasse olukorda kui seaduslikku palka makstes. Nn musta käibe ja ümbrikupalkade maksmise tulemusel võib aktsiaseltsile tekkida kahju eelkõige maksuõigusliku rikkumise tuvastamisel aktsiaseltsile määratud sanktsiooni ja tekkinud kulude näol. Kui juhatuse liige paneb toime KarS §-des 3891 ja 3892 sätestatud teo, siis võib äriühingule tekitatud kahju väljenduda eelkõige äriühingult välja mõistetud maksuintressides, maksusüüteo eest äriühingule mõistetud rahalises karistuses ja muudes kulutustes, mida äriühing ei oleks pidanud tegema, kui juhatuse liige oleks toiminud kooskõlas seadusega. (p 16) Lojaalsuskohustuse rikkumise korral, näiteks olukorras, kus äriühing või selle pankrotihaldur tugineb hagejana sellele, et kostja omastas äriühingu raha, on omastamise tõendamine hageja kohustus. (p 17)


Searümpade kvaliteediklasside täpsemad nõuded ning nõuetele vastavuse määramise ulatus, meetodid ja kord ning rümpade kvaliteediklasse määrava isiku tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord – Riigi Teataja
Searümpade kvaliteediklasside täpsemad nõuded ning nõuetele vastavuse määramise ulatus, meetodid ja kord ning rümpade kvaliteediklasse määrava isiku tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord - sisukord
§ 2 Kvaliteediklassi määramise meetod
§ 3 Kvaliteediklassi nõuetekohasuse määramise kord
§ 4 Rümpade kvaliteediklasse määrava isiku koolitusnõuded ning tunnustamise taotlemise, taotluse menetlemise ja tunnustuse andmise täpsem kord
§ 6 Kvaliteediklasside määramise korral lubatav viga
Vastu võetud 26.04.2004 nr 67
RTL 2004, 52, 895
24.10.2005/106 RTL 2005, 107, 1662 4.11.2005
Määrus kehtestatakse “Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 49 lõigete 1 ja 3; nõukogu määruse (EMÜ) nr 3220/84, millega määratakse kindlaks ühenduse searümpade liigitusskaala (EÜT L 301, 20.11.1984, lk 1–3), artikli 1 lõike 2, artikli 2 lõike 1, artikli 3 lõigete 1 ja 3, artikli 4 lõigete 1 ja 2 ning komisjoni määruse (EMÜ) nr 2967/85, millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 285, 25.10.1895, lk 39–40), artikli 4 lõike 1 alusel.
[RTL 2005, 107, 1662 - jõust. 04.11.2005]
(1) Määrusega kehtestatakse nuumsigade 60 kuni 120 kg kaaluvate toidukõlblikuks tunnistatud rümpade kvaliteediklasside nõuded ning nõuetele vastavuse määramise meetodid ja kord lihakäitlemisettevõttes, kus tapetakse aastas keskmiselt rohkem kui 150 nuumsiga nädalas, ning searümpade kvaliteediklasse määrava isiku tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord.
(2) Määruse tähenduses on searümp nõukogu määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikes 1 toodud määratlusele vastav rümp, millelt lisaks on eraldatud pea, esijalad ja saba.
§ 2. Kvaliteediklassi määramise meetod
Rümba kvaliteediklassi määramiseks määratakse tailihamõõturiga rümba tailihasisaldus. Tailihamõõturi tüübile vastav valem on avaldatud Veterinaar- ja Toiduameti veebilehel.
§ 3. Kvaliteediklassi nõuetekohasuse määramise kord
(1) Lisaks Euroopa Ühenduste Nõukogu määruse 3220/84/EMÜ artikli 3 lõikes 3 toodud searümpade kvaliteediklassidele on kasutuses kvaliteediklass S.
(2) Rümp, mille kvaliteediklass on määratud, märgistatakse Euroopa Komisjoni määruse 2967/85 artikli 4 kohase etiketiga, millele lisaks märgitakse searümba tapanumber, rümba mass, arvuliselt tailiha protsent ja selle määramise kuupäev.
(3) Rümba võib jätta etiketiga märgistamata, kui igale searümbale on märgitud rümba tapanumber ning kui ettevõte peab tapaprotokolli, kuhu märgib iga searümba kohta tapanumbri, tapasooja rümba massi ja tailiha protsendi.
§ 4. Rümpade kvaliteediklasse määrava isiku koolitusnõuded ning tunnustamise taotlemise, taotluse menetlemise ja tunnustuse andmise täpsem kord
(3) Searümpade kvaliteediklasside määramiseks vajaliku tunnustuse saamiseks esitab tunnustamist taotlev isik Veterinaar- ja Toiduametile kirjaliku taotluse, mille alusel korraldab Veterinaar- ja Toiduamet lõigetele 1 ja 2 vastava koolituse ja eksami ning otsustab taotleja tunnustamise või tunnustamata jätmise.
(1) Käitleja märgib loomaomanikule adresseeritud arvele või sellele lisatud dokumendile lisaks muule vajalikule informatsioonile iga searümba tapanumbri, tailihasisalduse protsentides ja rümba massi. Arvel või sellele lisatud dokumendil peab olema selgelt kajastatud, kas sellel on näidatud tapasooja rümba mass või rümba mass, mille puhul on arvestatud jahtumiskadu 2%.
(2) Käitleja esitab kõik searümpade kvaliteediklasside määramisel saadud andmed järelevalveametnikule, kui viimane seda nõuab.
§ 6. Kvaliteediklasside määramise korral lubatav viga
(1) Riiklikku järelevalvet rümpade kvaliteediklasside määramise üle teostab Veterinaar- ja Toiduamet. Igal kontrollkäigul käitlemisettevõttes peab Veterinaar- ja Toiduameti järelevalveametnik kontrollima vähemalt 20 rümpa ühe kvaliteediklasse määrava isiku kohta. Kui kontrollimise hetkel käitlemisettevõttes on vähem kui 10 searümpa ühe kvaliteediklasse määrava isiku kohta, siis rümpade kvaliteediklasside määramise kontrolli läbi ei viida.
(2) Rümpade kvaliteediklassid on määratud lubatud vea piires, kui kvaliteediklasse määrav isik ei ole määranud kvaliteediklassi õigesti kuni viiendikul kontrollitud rümpadest.
(3) Kui järelevalveametnik on kolmel järjestikusel kontrollimisel tuvastanud rümpade kvaliteediklasside nõuetele vastavuse määramise korral lubatud vea piiri ületamise, tunnistatakse rümpade kvaliteediklassid määranud isiku tunnustus “Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 49 lõike 2 alusel kehtetuks.


text:
Vaidlustatud normid
Vee erikasutuse (nt põhjaveevõtu) ja maavara kaevandamise eest tasu maksmine ning tasude alam- ja ülemmäärad on ette nähtud keskkonnatasude seaduses (KeTS), konkreetsete tasumäärade kehtestamine igaks aastaks on antud Vabariigi Valitsuse pädevusse.
Vabariigi Valitsus kehtestas 12.11.2009. a määrustega nr 171 ja 172 vee erikasutusõiguse ja maavara kaevandamisõiguse tasumäärad etteulatuvalt aastateks 2010-2015. Oktoobris 2012 otsustas valitsus määrusega nr 83 tasumäärasid muuta, tõstes neid alates 2013. aasta aprillist kavandatust kiiremini ning suuremas ulatuses. 2009. a määruste kohaselt oleks perioodil 1.04.2013. a kuni 1.01.2015. a vastavaid keskkonnatasusid tõstetud kahel korral ca 5%. Muudatustega nähti aga ette tasude tõstmine kolmel korral ca 20%. Alates jaanuarist 2015 oleks tasumäärade tõus olnud keskmiselt juba 60%, võrreldes varem samaks ajaks kehtestatud tasumääradega).
Õiguskantsler võttis juba 2013. a aprillis seisukoha, et valitsuse tegevus oli õigusvastane, ning tegi valitsusele ettepaneku viia keskkonnatasude määrad põhiseadusega kooskõlla (vt lähemalt 2013. a maikuu uudiskirjast). Kuna valitsus otsustas jätta määrused muutmata, pöördus õiguskantsler Riigikohtu poole.
Riigikohus leidis, et valitsuse määrused 172 ja 172 on muudetud kujul põhiseadusvastased osas, milles kehtestati suuremad tasumäärad kui kehtisid enne 12. oktoobrit 2012.
Valitsus õigustas tasumäärade tõstmist üldjoontes sellega, et tasude tõstmine oli vajalik, et keskkonnatasud võimaldaksid keskkonda suuremal määral säästa, ergutada taaskasutust jne. Valitsus väitis ka, et tugines tasude tõstmisel erinevatele uuringutele. Mh oli Säästva Eesti Instituudi poolt juba 2007. a koostatud uuring maavara kaevandamisõiguse tasude kohta soovitanud tõsta aastatel 2010-2015 tasumäärasid 20-35%. Valitsus leidis, et kriisitingimustes ei saanud neid soovitusi rakendada, ent 2012. aastaks oli majanduskasv taastunud ja finantskindlus suurenenud, mistõttu oli võimalik tasumäärasid tõsta.
Riigikohtu hinnangul oli tasude tõstmise eesmärk – loodusressursside säästev kasutamine ja riigieelarve tulude suurendamine – küll legitiimne, ent see ei kaalunud üles ettevõtjate õiguspärast ootust, et tasumäärad jäävad kehtima 2009. aastal perioodiks 2012-2015 kehtestatud kujul. Valitsuse ja justiitsministri väidet, et ettevõtjatel ei saanud veel õiguspärast ootust tekkida, kuna vaidlusalused keskkonnatasude määrad ei olnud muutmise hetkeks veel jõustunud ning neil oli piisavalt aega, et tulevikus tõusvate tasumääradega arvestada, ei lugenud Riigikohus õigeks. Kohus leidis, et muudatusel oli tegelikkuses nn ebaehtne tagasiulatuv jõud, sest see puudutas ettevõtjate varem kavandatud ja juba alustatud tegevust ning tehtud investeeringuid.
Riigikohtu otsusest ei tule välja lugeda, nagu kaaluks ettevõtjate õiguspärane ootus alati ja igas olukorras nt keskkonnaalased kaalutlused üles. Ka õiguspärast ootust võib piirata, ent selline piirang peab olema vajalik ja mõõdukas. Riigikohus rõhutab, et ka keskkonnakaitsest lähtuv eesmärk ei ole alati ja igal juhul nii kaalukas, et õiguspärase ootuse põhimõte peaks selle ees taganema. Antud asjas oli õiguspärane ootus Riigikohtu arvates muudest kaalutlustest olulisem, sest tegemist oli tähtajaliselt, ning seejuures lühikeseks perioodiks määratud õiguste ja kohustustega. Mida lühem on tähtajalise regulatsiooni tähtaeg, seda kaalukamad peavad Riigikohtu hinnangul olema õigustused õiguspärase ootuse põhimõtte riiveks. Antud asjas ei tuvastanud kohus selliseid olulisi keskkonna- ega majandusolukorra muutusi, mida valitsus ei oleks saanud ette näha juba 2009. aastal tasumäärasid kehtestades.
KÕKi hinnangul oli kaevandamistasude tõstmise tegelikuks peamiseks eesmärgiks riigieelarve tulude suurendamine. Seda näitab mh asjaolu, et vastavaid muudatusi menetleti koos 2013. a riigieelarve seadusega, ning eelnõu seletuskirjas ei käsitletud võimalikke sotsiaalseid ega majanduslikke mõjusid.
KÕKi arvates peaks keskkonnatasude tõstmine toimuma läbipaistvalt ja etteprognoositavalt, kusjuures nende tõstmise põhjendus peaks tulenema vastavatest analüüsidest. Vastasel korral kahjustatakse ka usaldust ettevõtjate silmis ning vastuseis keskkonnatasudele kasvab.
Keskkonnatasude tõstmise eesmärgiks ei tohiks olla ka riigieelarve „aukude“ täitmine. Nende tasude eesmärgiks on KeTS-st tulenevalt mitte lihtsalt teenida riigile tulu, vaid vältida või vähendada loodusvarade kasutamisega, saasteainete keskkonda heitmisega ja jäätmete kõrvaldamisega seotud võimalikku kahju. Ka 2011. aastal vastu võetud, ehkki seni veel jõustumata keskkonnaseadustiku üldosa seaduses on sätestatud põhimõte, mille kohaselt keskkonnatasu tuleb kasutada keskkonnakaitselistel eesmärkidel.
Edasised võimalikud arengud
Riigikohus toob otsuses välja, et põhiseaduslikkuse järelevalve otsustel on tagasiulatuv jõud. See tähendab, et vahetult määruste alusel deklareeritud ja makstud tasusid on tunnistatud teatud osas põhiseadusevastaseks. Kuna seetõttu on tasusid makstud ettenähtust rohkem, tuleb need ettevõtjatele tagastada. Selleks on Riigikohtu otsuse kohaselt siiski vajalik tasu maksmise aluseks oleva kehtiva haldusakti kehtetuks tunnistamine või muutmine.
Riigikohtu otsus ei tähenda, nagu ei saaks edaspidi keskkonnatasusid tõsta. Vabariigi Valitsuse 2009. a määrusega olid tasumäärad kindlaks määratud üksnes perioodiks 2012-2015. Hetkel on ettevalmistamisel juba tasumäärade määramine järgmiseks perioodiks. Säästva Eesti Instituut (SEI) ja Tartu Ülikool on sel aastal avalikustanud mahuka uuringu keskkonnatasude senisest kasutamisest ja mõjust, milles tehakse ka ettepanekud tasude kujundamiseks perioodiks 2016-2020. Muuhulgas on uuringus tehtud ettepanek määrata keskkonnatasude määrad senise viie aasta asemel kindlaks kümneks aastaks, et anda keskkonnakasutajatele kindlus nende majandustegevust ja investeeringuid puudutavate otsuste tegemisel.
Riigikohtu otsus asjas nr 3-4-1-27-13

matches: Riigikohus Riigikohus Kohus Riigikohus kohus Riigikohus


§ 24 ��ldkoosoleku otsuse kehtetuks tunnistamine
§ 62 ��hinemise kanne
§ 24. ��ldkoosoleku otsuse kehtetuks tunnistamine
(3) Mittetulundusühingut ei võiregistristkustutada ilma Maksu- ja Tolliametikirjalikunõusolekuta, väljaarvatud siis, kuiviimane on esitanudavaldusemittetulundusühinguregistristkustutamiseks. Maksu- ja Tolliamet ei võinõusolekustkeelduda, kuital ei ole nõudeidmittetulundusühinguvastu. Kuinõusolekut ei ole saadud 20 päevajooksulpärasttaotlusesaatmist, loetakse Maksu- ja Tolliametregistristkustutamiseganõusolevaks .
§ 62. ��hinemise kanne
(4) Omandava mittetulundusühingu võlausaldaja võib oma nõude tagamist või rahuldamist n��uda üksnes siis, kui ta tõendab, et jagunemine ohustab tema nõude täitmist, välja arvatud siis, kui tema nõude täitmise tähtpäev on saabunud.
Registrile kohaldatakse vastavalt äriseadustiku (RT I 1995, 26-28, 355; 1998, 91-93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185) § 22 lõikeid 4–6, § 23, § 24 lõikeid 1–6, §-sid 25–27, 32 ja 32 1, § 33 lõikeid 4–9, § 41 lõikeid 1 ja 2, §-sid 43–47, 50, 52–56, § 57 lõikeid 1 ja 2, § 58, § 59 lõikeid 5 ja 6, §-sid 66–74 ja 511 1 ning § 541 lõiget 11.
1) ta ise või tema sugulane või hõimlane tsiviilkohtupidamise seadustiku (RT I 1993, 31/32, 538; 1994, 1, 5; 1995, 29, 358; 1996, 3, 57; 42, 811; 1997, 87, 1466; 1998, 43-45, 666) § 18 lõike 1 punktis 2 nimetatud ulatuses on mittetulundusühingu või sihtasutuse asutaja või juhatuse liige või sihtasutuse nõukogu liige või sihtasutuse audiitor;


§ 16 Tervisekontrolli nõue
§ 36 Hostelisse vastuvõtt
§ 54 Kodumajutus
§ 55 Üldnõuded kodumajutusele
§ 56 Kodumajutuse majutusruum
§ 57 Kodumajutuse köök
§ 58 Määruse kehtetuks tunnistamine
§ 59 Määruse jõustumine ja rakendussätted
RTL 2005, 106, 1635
Vastu võetud 19.10.2005 nr 128
(1) Nõuded majutusettevõttele kehtestatakse majutusteenuse kasutaja õiguste kaitseks. Majutusettevõte peab kogu külastajate majutamise perioodil vastama käesolevas määruses majutusettevõttele esitatud üldnõuetele ja vastavale majutusettevõtte liigile esitatud nõuetele.
(2) Ettevõtja, asutus, sihtasutus või mittetulundusühing (edaspidi ettevõtja) võib majutusteenust osutada majandustegevuse registris registreeritud majutusettevõtte kaudu.
(3) Majutusettevõte on majandusüksus, mille kaudu ettevõtja oma majandus- või kutsetegevuse raames osutab majutusteenust.
(4) Majutusteenus on ööbimisvõimaluse ja sellega kaasneva kauba või teenuse müügiks pakkumine ja müük.
(3) Kui majutusettevõte vastab käesolevas määruses majutusettevõttele kehtestatud üldnõuetele, kuid ei vasta ühelegi majutusettevõtte liigi kirjeldusele ega vastavat liiki majutusettevõttele esitatud nõuetele, võib ettevõtja kasutada muud majutusettevõtte liiki iseloomustavat määratlust või jätta liik määratlemata.
(1) Majutusettevõtte ehitis peab vastama ehitisele kohaldatavatele nõuetele.
(2) Majutusettevõtte territoorium, hoone välisilme, üldkasutatavate, majutus- ja hügieeniruumide mööbel, seinad, valgustid, põrandakatted ja -vaibad, voodipesu ja -katted, aknakatted, sanitaarseadmed ja inventar peavad olema kasutajale tavapärasel kasutamisel ohutud ja hügieeniliselt rahuldavas korras.
(3) Majutusettevõte peab olema varustatud elektri, vee ja võimalusel kanalisatsiooniga.
(4) Majutusettevõttes toidu käitlemisel peab olema tagatud selle käitlemine vastavalt «Toiduseadusele».
(1) Majutusettevõtte hoonel või juurdepääsutee ääres peab paiknema majutusettevõtte tähistus majutusettevõtte nimega ja majutusettevõtte liigi nimetusega või muu liiki iseloomustava määratlusega. Kui määratlemata liiki majutusettevõtte nimest ei selgu, et tegemist on majutusettevõttega, peab majutusettevõtte tähistus sisaldama lisaks majutusettevõtte nimele selget viidet sellele, et tegemist on majutusettevõttega.
(3) Majutusettevõtte nimes võib kasutada majutusettevõtte registreeringus märgitud majutusettevõtte liigi nimetust või muud liiki iseloomustavat määratlust, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 4 toodud juhul.
(4) Maapiirkonnas (küla, aleviku või alevi territooriumil) asuva külalistemaja, hosteli, puhkeküla ja -laagri, puhkemaja ja kodumajutuse nimes võib kasutada sõna «turismitalu». Turismitalu tähistus ei pea sisaldama täiendavat viidet majutusettevõtte liigile.
(5) Järgu olemasolul võib majutusettevõtte tähistuses või nimes kasutada järgule vastavat järgutähist.
Majutusettevõttes, välja arvatud kodumajutuses ja külaliskorteris, peavad kõik külastajate käsutuses olevad ruumid ja hooned olema tähistatud vastava ruumi või hoone nimetusega, üldtuntud tähisega või muul viisil külastajale arusaadavalt tähistatud.
(1) Majutusettevõttes kasutatava vee kvaliteet peab vastama vee kvaliteedile õigusaktidega kehtestatud nõuetele.
(2) Majutusettevõtte soojaveevarustuses peab olema ööpäevaringselt vähemalt +50 ºC soe vesi.
(2) Majutusettevõtte majutusruumis peavad olema loomulik valgustus, kunstlik üldvalgustus ja voodi juures kunstlik kohtvalgustus, viimane ei ole nõutav puhkeküla ja -laagri majutushoones.
(3) Majutusruumis, välja arvatud puhkeküla ja -laagri majutusruumis, peab olema tagatud lugemisvalgustus vähemalt 300 Lx.
(1) Majutusettevõtte majutusruumide uksed peavad olema lukustatavad ja võtmed külastajate käsutuses.
3) tekk voodikoha kohta, mis on vähemalt 40 cm voodist laiem ning voodit täielikult kattev. Kaheinimesevoodis võib olla kaks tekki, kumbki vähemalt 40 cm laiem ühe voodikoha arvestuslikust pinnast või üks voodit täielikult kattev tekk, mis on vähemalt 40 cm voodist laiem;
7) tuleohutuse meelespea ja evakueerimise skemaatiline plaan.
(2) Majutusettevõtte üldkasutatavas hügieeniruumis peab olema hügieeniline käte pesemise ja kuivatamise võimalus ning seal võib kasutada ainult dosaatoriga seepi, majutusruumi hügieeniruumis dosaatoriga seepi või ühekordseid seepe.
Majutusettevõtte tualettruumis peavad olema tualettpaber ja kaanega prügikast vahetatavate kilekottidega, naiste või meeste ja naiste ühises üldkasutatavas tualettruumis hügieenikotid.
2) dušš või vann kardina või kabiiniga;
8) kaanega prügikast vahetatavate kilekottidega.
(3) Majutusettevõtte hügieeniruumide puhastusvahendid peavad olema desinfitseeriva toimega.
Majutusettevõttes tuleb puhas ja kasutatud pesu hoida eraldi.
§ 16. Tervisekontrolli nõue
Majutusettevõtte teenindav personal peab läbima nõuetekohase tervisekontrolli vastavalt «Nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduses» sätestatule.
1) majutusteenuse kasutaja registreerimine ja majutusruumi võtme identifitseeritult väljastamine;
2) külastajate ööpäevaringne sisse- ja väljapääs;
3) esmaabiapteegi kasutamise võimalus majutusettevõtte külastajatele ja personalile;
4) päästeasutuse häirekeskusele hädaolukorrast viivitamatu teatamise võimalus.
(1) Hotell on toitlustusteenust pakkuv vähemalt kümne majutusruumiga majutusettevõte.
(2) Hotelli ehitis on iseseisev majutushoone, hoonete kompleks või selgelt piiritletud osa hoonest, kus kõik hotelli funktsioneerimiseks vajalikud tehnilised süsteemid on hotelli valduses.
(1) Hotellis peab olema külastajate kasutada lift hoone esimeselt korruselt kõikidele majutusruumidega ja muudele külastajate käsutuses olevate ruumidega korrustele, kui nimetatud ruumid asuvad hoones kõrgemal kui kolmandal korrusel.
2) üldkasutatav meestele ja naistele eraldi või meestele ja naistele ühine tualettruum;
(1) Hotelli majutusruumi minimaalne pindala peab olema koos eesruumiga ja ilma hügieeniruumita kahekohalise majutusruumi korral 12 m2 ja ühekohalise majutusruumi korral 9 m2 vähemalt 70% vastavatest majutusruumidest.
2) voodipesu (soovitavalt ühevärviline);
3) päevatekk, mis katab vähemalt 50% voodist;
4) jalarätik voodikoha kohta;
5) öökapp või paigutuspind;
6) riidekapp või -nagid või -varn;
7) kolm riidepuud voodikoha kohta;
8) kummut või riiulid;
9) kirjutuslaud või -pind minimaalse kirjutuspinnaga 0,3 m2;
10) valgustus kirjutuslaua kohal;
11) peegel, mis võimaldab külastajal end vaadata täispikkuses;
12) kohvrialus;
13) 220 V pistikupesa külastaja kasutuses;
14) tuhatoos, välja arvatud mittesuitsetajate majutusruumides;
15) joogiklaas voodikoha kohta;
16) info majutusettevõtte kohta, sealhulgas pakutavad teenused ja hinnakiri;
17) kirjapaber ja kirjutusvahend;
18) pudeliavaja;
19) tasuta telefoniühendus vastuvõtu ja päästeasutuse häirekeskusega;
20) hügieeniruum;
(4) Külastaja soovi korral peavad majutusruumis olema:
1) jalatsite puhastamisvahendid või vajadusel nende kättesaadavus;
4) õmblustarbed.
2) voodipesu vahetus iga kolme öö järel või vastavalt külastaja soovile ja iga uue külastaja korral;
3) rätikute vahetus iga päev või vastavalt külastaja soovile, kuid mitte harvem kui kolme päeva järel ja iga uue külastaja korral;
9) elektroonilise kirja saatmise ja saamise võimalus.
(1) Hotelli vastuvõtulaua teenindaja peab valdama eesti keelt ja kahte võõrkeelt.
(2) Külastajaid teenindavad töötajad peavad kandma vormiriietust ning rinnasilti nime ja soovitatavalt ametinimetusega.
(1) Motell on eeskätt mootorsõidukitel liikujate teenindamiseks mõeldud toitlustusteenust pakkuv vähemalt kümne majutusruumiga maantee läheduses paiknev majutusettevõte, kus on tagatud turvaline parkimine.
(2) Motelli ehitis on iseseisev majutushoone, hoonete kompleks või selgelt piiritletud osa hoonest, kus kõik motelli funktsioneerimiseks vajalikud tehnilised süsteemid on motelli valduses.
(1) Külalistemaja on toitlustusteenust pakkuv vähemalt viie majutusruumiga majutusettevõte.
(2) Külalistemaja ehitis on iseseisev majutushoone, hoonete kompleks või selgelt piiritletud osa hoonest, kus kõik külalistemaja funktsioneerimiseks vajalikud tehnilised süsteemid on külalistemaja valduses.
3) puhke- või söögiruum minimaalse pindalaga 12 m2 kuni kümne voodikoha kohta ja iga lisanduva voodikoha kohta täiendavalt 0,5 m2;
(2) Külalistemajas peab olema tagatud voodipesu ja rätikute vahetus iga kolme öö järel või vastavalt külastaja soovile ja iga uue külastaja korral.
(1) Külalistemaja majutusruumi minimaalne pindala peab olema kolmekohalise majutusruumi korral 15 m2, kahekohalise majutusruumi korral 12 m2 ja ühekohalise majutusruumi korral 8 m2.
6) öökapp;
7) riidekapp või -nagid või -varn;
8) kolm riidepuud voodikoha kohta;
9) peegel, mis võimaldab külastajal end vaadata täispikkuses;
10) 220 V pistikupesa külastaja kasutuses;
11) tuhatoos, välja arvatud mittesuitsetajate majutusruumides;
13) pudeliavaja;
14) teave külalistemaja kohta, seahulgas pakutavad teenused ja hinnakiri.
(1) Külastajaid teenindavad töötajad peavad kandma vormiriietust ning rinnasilti nime ja soovitatavalt ametinimetusega.
(2) Külalistemaja vastuvõtulaua teenindaja peab valdama eesti keelt ja suhtlemistasandil kahte võõrkeelt.
(1) Hostel on toitlustusteenust või toiduvalmistamise võimalust pakkuv majutusettevõte.
(2) Hosteli ehitis on iseseisev majutushoone, hoonete kompleks või selgelt piiritletud osa hoonest, kus kõik hosteli funktsioneerimiseks vajalikud tehnilised süsteemid on hosteli valduses.
§ 36. Hostelisse vastuvõtt
4) puhke- või söögiruum minimaalse pindalaga 12 m2 kuni kümne voodikoha kohta ja iga lisanduva voodikoha kohta täiendavalt 0,5 m2;
(3) Hosteli majutusruumis voodipesu ja rätikute olemasolu korral peab olema tagatud voodipesuvahetus kord nädalas ja rätikute vahetus kaks korda nädalas ning iga uue külastaja korral.
(1) Hosteli majutusruumis peab olema voodikoha või käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhul nari kohta vähemalt 4 m2 põrandapinda.
(2) Hosteli vähemalt 2,4 m kõrgusega majutusruumis võib voodi asemel olla kahekordne nari.
1) peegel;
3) riidekapp või -nagid või -varn;
4) kaks riidepuud voodikoha kohta.
3) kaks kraanikaussi jooksva sooja ja külma veega kuni 12 voodikoha kohta;
4) külmkapp kuni 12 voodikoha kohta.
(1) Hosteli külastajaid teenindavad töötajad peavad kandma nimega rinnasilti.
(2) Hosteli vastuvõtulaua teenindaja peab valdama eesti keelt ja oskama suhtlemistasandil kahte võõrkeelt.
3) pesemisruum kuni kümne telkimisplatsi või 12 voodikoha kohta;
4) üks meeste ja üks naiste tualettruum kuni kümne telkimisplatsi või 12 voodikoha kohta, kusjuures on lubatud ka kuivkäimlad;
6) telgi laenutamise võimalus;
7) prügikonteiner kuni kümne platsi või 12 voodikoha kohta.
(1) Puhkeküla ja -laagri:
2) telkimisplats peab asuma üldkasutatavatest ehitistest vähemalt 10 m ja kuivkäimlast vähemalt 15 m kaugusel ning üldkasutatavatest teedest vähemalt 50 m kaugusel;
3) majutushoone ühekohalise majutusruumi pindala peab olema vähemalt 6 m2 ja kahekohalise majutusruumi pindala vähemalt 8 m2, enama arvu kohtade korral peab pindala olema vähemalt 8 m2 ja iga lisanduva voodikoha kohta täiendavalt 2 m2;
4) autoparkla peab olema tähistatud;
5) haagissuvilate parkla olemasolul peab see olema tähistatud ja varustatud elektri-, vee- ning kanalisatsiooniühendusi võimaldavate seadmetega.
(2) Puhkeküla ja -laagri majutushoone vähemalt 2,4 m kõrgusega majutusruumis võib voodi asemel olla kahekordne nari.
1) öökapp;
2) riidekapp või -nagid või -varn.
(1) Puhkeküla ja -laagri külastajaid teenindavad töötajad peavad kandma nimega rinnasilti.
(2) Puhkeküla ja -laagri vastuvõtulaua teenindaja peab valdama eesti keelt ja oskama suhtlemistasandil kahte võõrkeelt.
2) puhkeruum;
(3) Puhkemajas voodipesu ja rätikute olemasolu korral peab olema tagatud voodipesu vahetus kord nädalas ja rätikute vahetus kaks korda nädalas ja iga uue külastaja korral.
(1) Puhkemaja majutusruumis peavad olema:
2) riidekapp või -nagid või -varn;
3) kaks riidepuud voodikoha kohta;
5) 220 V pistikupesa külastaja kasutuses.
(2) Puhkemaja ühekohalise majutusruumi pindala peab olema vähemalt 6 m2 ja kahekohalise majutusruumi pindala vähemalt 12 m2, enama arvu kohtade korral peab pindala olema vähemalt 12 m2 ja iga lisanduva voodikoha kohta täiendavalt 3 m2.
Puhkemaja puhkeruumis peavad olema:
2) pindala vähemalt 12 m2;
4) istekohad samaselt voodikohtade arvule.
§ 54. Kodumajutus
§ 55. Üldnõuded kodumajutusele
2) pesemisruum kuni kaheksa voodikoha kohta, enama arvu voodikohtade korral kaks pesemisruumi;
3) tualettruum kuni kaheksa voodikoha kohta, enama arvu voodikohtade korral kaks tualettruumi, kusjuures maapiirkonnas asuva kodumajutuse korral on lubatud kuivkäimla;
4) puhkeruum, mille pindala on vähemalt 12 m2 ja mida võib kasutada söögitoana;
(2) Kodumajutuses peab olema tagatud:
1) voodipesu vahetus kord nädalas või vastavalt külastaja soovile ja iga uue külastaja korral;
2) käterätikute vahetus kaks korda nädalas või vastavalt külastaja soovile ja iga uue külastaja korral.
§ 56. Kodumajutuse majutusruum
(1) Kodumajutuse ühekohalise majutusruumi pindala peab olema vähemalt 6 m2 ja kahekohalise majutusruumi pindala vähemalt 12 m2, enama arvu kohtade korral peab pindala olema vähemalt 12 m2 ja iga lisanduva voodikoha kohta täiendavalt 3 m2.
3) öökapp;
4) riidekapp või -nagid või -varn;
5) kaks riidepuud voodikoha kohta;
6) peegel;
7) 220 V pistikupesa külastaja kasutuses.
§ 57. Kodumajutuse köök
Köögi kasutamise võimaluse korral peavad kodumajutuse köögis olema:
4) külmkapp.
§ 58. Määruse kehtetuks tunnistamine
Majandusministri 20. veebruari 2001. a määrus nr 9 «Majutusettevõtetele esitatavad kohustuslikud nõuded ja majutusettevõtte tunnustamise kord» (RTL 2001, 27, 341; 2004, 65, 1090) tunnistatakse kehtetuks.
§ 59. Määruse jõustumine ja rakendussätted
(1) Määrus jõustub 2005. aasta 1. novembril.
(2) Määruse § 8 lõige 3, § 22 lõike 3 punkt 4, lõige 4 ning § 23 punktid 7, 8 ja 9 jõustuvad 2006. aasta 1. aprillil.
(õ) 1.11.2005 16:50
ÕIEND avaldatud RTL 2005, 108
Lugeda RTL 2005, 106, 1635 avaldatud majandus- ja kommunikatsiooniministri 19. oktoobri 2005. a määruse nr 128 «Nõuded majutusettevõttele» § 59 lõige 2 õigeks järgmiselt:
«(2) Määruse § 8 lõige 3, § 22 lõike 3 punkt 4, lõige 4 ning § 23 punktid 7, 8 ja 9 jõustuvad 2006. aasta 1. aprillil.»
Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 17 lõige 3 ja lõike 31 punkt 2 ning riigisekretäri 1. novembri 2005. a resolutsioon nr 17-1/0508585.