Kadrina Vallavalitsuse palgajuhend – Riigi Teataja
Kadrina Vallavalitsuse palgajuhend
Kadrina Vallavalitsuse palgajuhend - sisukord
§ 5 Teenistuskohtade palgagrupid ja põhipalga vahemik
§ 6 Muutuvpalk
§ 7 Tulemuspalk
§ 10 Lisatasu puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest (asendustasu) ja eritingimustes töötamise tasu
§ 11 Tasustamine teenistusalasel koolitusel osalemise ja teenistusülesannete täitmise takistuse korral
§ 13 Palga arvestamine ja maksmine
§ 14 Puhkusetasu
§ 15 Transpordikulude hüvitamine
§ 16 Prillide maksumuse hüvitamine
RT IV, 03.04.2019, 29
Vastu võetud 27.03.2019 nr 25
(1) Palgajuhend (edaspidi ka juhend) on Kadrina Vallavalitsuse kui ametiasutuse (edaspidi ametiasutus) ametnikele palga ja töötajatele töötasu (edaspidi teenistuja või teenistujad) määramise ja maksmise kord, milles nähakse ette põhipalga vahemikud, muutuvpalga ning muude lisatasude ja hüvitiste maksmise tingimused ja kord ning palga maksmise aeg ja viis.
(2) Käesoleva palgajuhendi § 11, § 12 lõigetes 1 ja 3, § 14, §16 sätestatut kohaldatakse vallavanemale.
(3) Palgajuhendi eesmärk on kujundada läbipaistev palgasüsteem, tagada teenistujatele konkurentsivõimelise tasu maksmine, luua head teenistustingimused ja selgus, millistest komponentidest teenistuja palk koosneb, et tagada teenistujate võrdne kohtlemine.
(1) Teenistujate palkade määramisel ja töötasude kokkuleppimisel ning maksmisel (edaspidi ühtse mõistena „palk“) lähtutakse avaliku teenistuse seadusest, töölepingu seadusest ning käesolevast määrusest.
(2) Ametiasutus maksab teenistujatele palka sarnastel alustel.
(3) Teenistuja põhipalk vaadatakse üle üks kord aastas oktoobri- ja novembrikuu jooksul enne eelarve eelnõu volikogule esitamist ja põhipalga muutus vormistatakse ühe kuu jooksul pärast eelarve vastuvõtmist.
(1) Teenistujate palk koosneb:
(1) Põhipalk on palga fikseeritud osa, milles lepitakse kokku ja määratakse ametniku ametisse nimetamisel vallavanema käskkirjaga ning töötaja põhipalk lepitakse kokku ja sätestatakse töötaja ja vallavanema vahel sõlmitud töölepingus.
(2) Teenistuja põhipalga määramisel või kokku leppimisel lähtutakse tema teenistuskohale vastava põhipalga vahemikust, ametikohale esitatud haridusele, töökogemusele, teadmistele ja oskustele kehtestatud nõuetest.
(3) Katseajal võib määrata teenistuja põhipalgaks tema teenistuskohale planeeritud palgatasemest 10% madalama palgamäära.
(4) Teenistuskohale ettenähtud palgavahemiku maksimummäärast kõrgemat põhipalka on lubatud maksta vaid erandjuhtudel, mille põhjendatust hindab vallavanem, eelkõige kui kõrgemat põhipalka saavad palgaturul analoogse kvalifikatsiooniga spetsialistid või on vajadus täita ametiasutuse jaoks oluline teenistuskoht või säilitada raskesti asendatavat kompetentsi või kogemust.
§ 5. Teenistuskohtade palgagrupid ja põhipalga vahemik
(1) Teenistuskohad on jaotatud palgagruppideks, millele vastab palgavahemik. Palgavahemikus on määratud põhipalga miinimum- ja maksimummäär. Teenistuskohtade põhipalgavahemikud on järgmised:
Palgagrupp Teenistuskohad Põhipalgavahemik
I grupp Abipersonal (sh koristaja, bussijuht, tugiisik) Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud palga alammäär 1100 eurot
II grupp Keskastmespetsialistid (sh lastekaitse-, sotsiaaltöö-, keskkonna-, maakorraldus- ja kantseleispetsialist, raamatupidaja 900 eurot 1600 eurot
III grupp Tippspetsialistid (sh jurist, IT-spetsialist, arendusspetsialist) 1300 eurot 2000 eurot
IV grupp Struktuuriüksuste juhid (sh abivallavanem, vallasekretär, pearaamatupidaja, sotsiaalosakonna juhataja) 1500 eurot 2500 eurot
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud palgavahemike alusel määrab vallavanem teenistuja individuaalse põhipalga.
§ 6. Muutuvpalk
(1) Muutuvpalk on teenistuja palga ebaregulaarne osa, mida võib maksta tulemuspalgana, lisatasuna täiendavate teenistusülesannete täitmise eest või preemiana väga heade teenistusalaste saavutuste eest.
(2) Muutuvpalka makstakse ametiasutuse selleks ettenähtud vahendite olemasolul.
§ 7. Tulemuspalk
(2) Tulemuspalka võib maksta ühekordse tasuna kord aastas teenistuja töötulemuste hindamise tulemusel.
(3) Kui tulemuspalga maksmise aluseks on ametiasutuse või tema struktuuriüksuse kollektiivne tulemus, makstakse tulemuspalka kõikidele teenistujatele võrdsetel alustel.
(4) Ettepaneku teenistuja tulemuspalga suuruse kohta teeb vahetu juht. Lõpliku otsuse teenistuja tulemuspalga suuruse kohta teeb vallavanem.
(2) Lisatasu määratakse sõltuvalt lisaülesannete mahust ja iseloomust. Lisatasu maksmine otsustatakse ja vormistatakse üldjuhul enne lisaülesannete täitmisele asumist vallavanema käskkirjaga, milles fikseeritakse lisaülesanded, lisatasu suurus ja ajavahemik, mille jooksul ülesannet täidetakse.
Väga heade teenistusalaste tulemuste või üleriigiliste tähtpäevade või kauaaegse laitmatu teenistuse eest on vallavanemal õigus määrata teenistujale preemiat. Preemia maksmise otsustab vallavanem käskkirjaga.
§ 10. Lisatasu puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest (asendustasu) ja eritingimustes töötamise tasu
(1) Lisatasu täiendavate teenistusülesannete eest (asendustasu) on puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest makstav lisatasu, mida makstakse ajutiselt äraoleva või ajutiselt vaba teenistuskoha ülesannete täitmise eest.
(2) Asendustasu võib maksta teenistujale, kui asendamine ei tulene teenistuja ametijuhendist või tingib võrreldes ametijuhendis ettenähtuga töökoormuse olulise suurenemise.
(3) Puuduva teenistuja asendamisel makstakse asendajale lisatasu kuni 50% puuduva teenistuja põhipalgast.
(4) Eritingimustes töötamise lisatasu makstakse ületunnitöö, riigipühal ja ööajal töötamise eest seadusest tuleneval alusel.
§ 11. Tasustamine teenistusalasel koolitusel osalemise ja teenistusülesannete täitmise takistuse korral
Teenistujale säilitatakse teenistusvaldkonna alasel koolitusel osalemise ajal palk.
(1) Teenistujatele võib maksta hüvitist järgmistel juhtudel:
1) isikliku tähtpäeva või sündmuse puhul;
2) teenistuja perekonnas juhtunud traagilise sündmuse korral. Teenistuja surma korral võib toetust maksta tema lähisugulastele;
3) sportimise ja tervise edendamiseks;
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hüvitise maksmise ja selle suuruse otsustab vallavanem käskkirjaga. Teenistujatele makstakse hüvitisi võrdsetel alustel ja määras.
(3) Teenistujale makstakse haigushüvitist haigestumise või vigastuse korral teise kuni kaheksanda kalendripäeva eest 80% teenistuja keskmisest töötasust.
(4) Teenistusest vabastamisel ametikohale mittevastava tervisliku seisundi tõttu või tema enda algatusel seoses terviseseisundiga, mis ei võimalda püsivalt oma teenistuskohustusi täita või seoses koondamisega makstakse talle hüvitist kolme kuu põhipalga ulatuses. Teenistusest vabastamisel vanaduspensionile jäämise tõttu või tema enda algatusel võib talle maksta hüvitist kuni kolme kuu põhipalga ulatuses. Käesolevas lõikes nimetatud hüvitist makstakse lisaks riigi seadustes ettenähtule juhul, kui teenistuja on töötanud ametiasutuses vähemalt viimased viis aastat enne teenistussuhte lõppemist. Hüvitis makstakse vallavanema käskkirjaga.
(5) Käesolevas paragrahvis ettenähtud hüvitiste maksmiseks eraldatakse vahendid vallaeelarve reservfondist.
§ 13. Palga arvestamine ja maksmine
(1) Teenistujale makstakse palka üks kord kuus hiljemalt kuu viimasel tööpäeval teenistuja poolt kirjalikult teatatud pangakontole.
(2) Pangakonto muutmisest teavitab teenistuja raamatupidamise osakonda kirjalikult.
(3) Teenistujal on õigus saada selgitusi talle palga määranud isikult ja raamatupidajalt.
§ 14. Puhkusetasu
(2) Puhkusetasu arvutatakse kas teenistuja keskmise palga alusel või jätkatakse teenistujale palga maksmist juhul, kui see on teenistuja jaoks soodsam.
(3) Puhkusetasu kantakse teenistuja pangakontole hiljemalt eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust või teenistuja kirjaliku avalduse alusel järgmisel palgapäeval.
§ 15. Transpordikulude hüvitamine
(1) Teenistujale võib hüvitada isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise kulud.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kulude hüvitamise vajaduse üle otsustab ja hüvitise piirmäära määrab vallavanem käskkirjaga.
§ 16. Prillide maksumuse hüvitamine
(1) Teenistujale hüvitatakse prillide või muud nägemisteravust korrigeerivate abivahendite maksumus vastavalt Vabariigi Valitsuse 15.11.2000. a määrusele nr 362 „Kuvariga töötamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded“.
(1) Tunnistatakse kehtetuks Kadrina Vallavolikogu 28. mai 2014 määrus nr 14 “Kadrina Vallavalitsuse palgajuhend“.


§ 2 Toetamise eesmärk
§ 4 Toetamise kriteeriumid
§ 5 Nõuded taotlejale
§ 6 Toetuse taotlemise tähtajad
§ 7 Avalikkuse teavitamine
§ 9 Taotluse nõuetekohasuse hindamine
§ 10 Taotluse läbivaatamine
§ 11 Toetuse määramine ja lepingu sõlmimine
§ 13 Kontroll ja järelevalve
§ 14 Määruse rakendamine ja jõustumine
RT IV, 19.10.2018, 5
Vastu võetud 15.10.2018 nr 45
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 punkti 2 ja § 22 lg 1 punkti 5 alusel.
(1) Määrusega sätestatakse Märjamaa valla eelarvest mittetulunduslikuks tegevuseks toetuse taotlemise, taotluste menetlemise, toetuse eraldamise ning toetuse kasutamise üle järelevalve teostamise kord (edaspidi kord).
(2) Toetuste üldsumma määrab Märjamaa Vallavolikogu (edaspidi volikogu) valla eelarvega.
(3) Toetuste summad kinnitab Märjamaa vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) taotlusi läbivaatava komisjoni ettepanekute alusel.
§ 2. Toetamise eesmärk
Mittetulundusliku tegevuse toetamise eesmärgiks on ettevõtlikkuse ja kodanikuühenduste, piir- ja kogukondade üldise arengu (sh huvialase tegevuse, ürituste läbiviimise, kultuuri-, spordi- ja muudes projektides osalemise) toetamine ning harrastuskultuuri kunstilise taseme, järjepidevuse ja mitmekesisuse hoidmine.
1) mittetulunduslik tegevus - kasumit mittetaotlev Märjamaa valla (edaspidi valla) elanikele suunatud tegevus elukeskkonna, turvalisuse, kultuuri, spordi, noorsoo- ja sotsiaaltöö, tervise, külaliikumise ning vaba aja sisustamise edendamiseks;
2) toetus - vallaeelarvest kindla eesmärgi täitmiseks antav raha, mis kantakse rahastamise otsuse ja/või toetuslepingu allkirjastamise järgselt tervikuna või tingimustes ette nähtud osade kaupa üle toetuse saaja arvelduskontole;
3) omaosalus - toetuse saaja rahaline panus (toetuse saaja poolt tema arvelduskonto kaudu panustatud rahalised vahendid sõltumata nende algsest päritolust) toetatavasse tegevusse, mis kajastub tegevuse eelarves;
4) projektitoetus - toetuse liik, millega toetatakse juriidilist isikut, seltsingut või üksikisikut kindla eesmärgi saavutamisele suunatud, ajas ja ruumis piiritletud, enamasti ühekordset elluviidavat tegevust või tegevuste kogumit;
5) projekti abikõlblikkuse periood - taotleja poolt projekti elluviimiseks kavandatud aeg taotlusvooru abikõlblikkuse perioodi jooksul. Projekti abikõlblikkuse periood sätestatakse taotluse rahuldamise otsuses ja toetuslepingus.
§ 4. Toetamise kriteeriumid
(1) Toetust eraldatakse projektitoetusena:
1) tegevuseks (ürituseks), mis toimub Märjamaa valla haldusterritooriumil või on suunatud Märjamaa valla elanikele või tutvustab Märjamaa valda väljapoole;
2) mittetulundusühingule ja sihtasutusele vallale olulise investeeringu või seadme soetamise osaliseks toetamiseks juhul kui nende põhikirja kohaselt lõpetamisel antakse pärast võlausaldajate nõuete rahuldamist allesjäänud vara kooskõlastatuna vallavalitsusega üle samalaadsete eesmärkidega mittetulundusühingule või sihtasutusele, avalik-õiguslikule juriidilisele isikule, riigile või kohaliku omavalitsuse üksusele;
3) abiprogrammidesse või muudesse toetusfondidesse esitatavate mittetulundusliku tegevuse projektide kaasfinantseerimiseks;
4) ühendustele üle antud vallale oluliste tegevuste korraldamiseks.
(2) Toetamisel eelistatakse projekte, mis on:
1) valla seisukohalt olulised, traditsioonilised või uueks traditsiooniks kujunevad;
2) suunatud lastele ja noortele;
3) osalemiseks võimalikult paljudele inimestele väljaspool korraldajat;
4) rahvakultuuri arendavad;
5) kohalikku külaelu ja seltsitegevust arendavad;
6) suunatud eakatele ja sotsiaalsetele riskirühmadele;
7) toeks piirkondliku või valla koduloo ja ajaloo uurimisele, talletamisele ning vastavate ürituste korraldamisele ja trükiste väljaandmisele;
8) valla elanike koolitamiseks või
9) suunatud piirkondlike rahvarõivaste soetamiseks.
(3) Korra alusel ei toetata:
1) valla hallatava asutuse ega selle struktuuriüksuse tegevust ning tema korraldatavaid üritusi;
2) toimunud sündmuse kulusid;
3) haldus- ja kommunaalkulusid;
4) asutamis- ja alustamiskulusid;
5) kodulehe ja meediaga seotud kulusid;
6) projektikirjutamise ja/või -juhtimise kulusid;
7) soetusi eraisikule ja seltsingule;
8) era- või kinnise ürituse korraldamist;
9) projekti, millel puudub rahaline omaosalus või kaasfinantseerimine.
§ 5. Nõuded taotlejale
(1) Toetust võib taotleda mittetulundusühing, sihtasutus, kodanikuühendus (seltsing) või üksikisik (edaspidi taotleja).
(2) Taotlejal ei tohi olla maksu- ja/või aruandevõlgu (sh juriidilisel isikul majandusaasta aruande osas) ning taotleja peab olema kasutanud varasemalt saadud toetusi sihtotstarbeliselt.
§ 6. Toetuse taotlemise tähtajad
(1) Toetuse saamiseks tuleb esitada vallavalitsusele vormikohane taotlus 1. detsembriks (projekti algusaeg järgmise kalendriaasta esimesel poolaastal) või 1. juuniks (projekti algusaeg teisel poolaastal). Esimesse vooru võib esitada taotlusi ka teise poolaasta projektide rahastamiseks, kuid nende kohta otsuse langetamise võib komisjon lükata edasi teise vooru.
(2) Kui tähtpäev satub puhkepäevale, loetakse tähtpäev saabunuks puhkepäevale järgneval esimesel tööpäeval.
(3) Eelarvevahendite olemasolul on vallavalitsusel õigus kuulutada välja lisavoor taotluste vastuvõtmiseks.
§ 7. Avalikkuse teavitamine
(1) Vallavalitsus avaldab teate taotluste vastuvõtmisest Märjamaa valla infolehes „Märjamaa Nädalaleht“ ja valla veebilehel vähemalt üks kuu enne taotluse esitamise tähtpäeva.
(2) Toetuse saajate nimekiri koos toetuse suurusega avaldatakse Märjamaa valla infolehes „Märjamaa Nädalaleht“ ja valla veebilehel hiljemalt kahe nädala jooksul pärast toetuse eraldamist.
(3) Toetuse saaja teavitab avalikkust, et projekt viiakse ellu Märjamaa valla toetusel (nt kasutab ürituse reklaamis, trükistel, infomaterjalidel jms Märjamaa valla vappi ja nime; ürituste korraldamisel toob selgelt esile ürituse seotuse Märjamaa valla toetusega; osalemisel rahvusvahelisel või vabariiklikul võistlusel, konkursil, festivalil jms kasutab valla lippu jne).
(1) Taotlus peab sisaldama järgmist teavet:
1) projekti toimumise kohta ja projekti teostamise perioodi;
2) osalejate/kasusaajate eeldatavat arvu;
3) projekti eesmärki (3-5 lauset) ja ülevaadet selle saavutamiseks läbiviidavatest tegevustest;
4) tasakaalustatud eelarvet, milles on välja toodud rahaline oma- ja kaasfinantseering ning planeeritavad tulud (sh taotletav toetus) ja kulud.
2) eelarve koostamisel aluseks olnud hinnakalkulatsioonid (ühe tegevuse kohta, mille maksumus on kuni 500 eurot (kaasa arvatud) ja hinnapakkumised (tegevuse kohta, mille maksumus ületab 500 eurot);
3) korraldatava näituse puhul ideekavandi tutvustus ja toimumispaiga kinnitus;
4) võistlusel, konkursil, festivalil osalemisel koopia kutsest või teave sündmuse toimumisest ja kavast (nt viide sündmuse kodulehele);
5) trükise puhul kirjeldus (sh autori tutvustus, formaat, maht, trükiarv, trükise sisu lühitutvustus);
6) muud lisad, mis aitavad läbivaatajatel hinnata projekti väärtust.
(3) Taotluse vormi kinnitab vallavalitsus korraldusega.
§ 9. Taotluse nõuetekohasuse hindamine
Vallavalitsus suunab tähtaegselt esitatud taotlused nõuetekohasuse kontrollimiseks vallavalitsuse nimetatud vastutavale ametnikule, kes:
1) kontrollib 10 tööpäeva jooksul taotluste esitamise tähtajast taotleja ja taotluse vastavust nõuetele;
2) puuduste esinemisel annab taotlejale kuni 5 tööpäeva aega puuduste kõrvaldamiseks ja kui taotleja nimetatud tähtajaks puudusi ei kõrvalda, lõpetab taotluse menetlemise tehes taotlusele vastava märke ja teavitades sellest kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis taotlejat;
3) lõpetab taotluse menetlemise kui taotleja ei ole esitanud varem saadud toetuse kasutamise kohta aruannet tehes vastava märke taotlusele ja teavitades sellest kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis taotlejat;
4) teavitab taotlusi läbivaatavat komisjoni taotlustest, mille suhtes ta lõpetas menetluse informeerides läbivaatavat komisjoni ka menetluse lõpetamise põhjustest.
5) edastab nõuetekohased taotlused hiljemalt 20 tööpäeva jooksul taotluste esitamise tähtpäevast arvates volikogu sekretäri kaudu taotlusi läbivaatavale komisjonile.
§ 10. Taotluse läbivaatamine
(1) Taotluste läbivaatamiseks moodustab volikogu volituste perioodiks 7-liikmelise komisjoni (edaspidi komisjon).
1) Vigala osavallakogu nimetatud liige;
2) volikogu kultuurikomisjoni nimetatud liige;
3) volikogu sotsiaalkomisjoni nimetatud liige;
4) vallavalitsuse nimetatud liige;
5) MTÜ Märjamaa Valla Külavanemate Ühenduse nimetatud liige;
6) MTÜ Vigala Külade Ümarlaud nimetatud liige;
7) vallavalitsuse spordikomisjoni nimetatud liige.
(3) Komisjon valib iga komisjoni koosoleku algul oma liikmete seast koosoleku juhataja. Komisjoni koosolekuid protokollib volikogu sekretär.
(4) Komisjon vaatab taotlused läbi 10 tööpäeva jooksul taotluste komisjonile esitamisest arvates ning teeb vallavalitsusele ettepaneku toetuste määramise, nende suuruse ja vajadusel selle kasutamise tingimuste kohta.
(5) Komisjoni liige, kes on seotud menetletava taotlusega, taandab end antud taotluse arutelust ning otsustusprotsessist. Protokolli kantakse vastav märge.
§ 11. Toetuse määramine ja lepingu sõlmimine
(1) Toetuse määramisel arvestatakse käesoleva korra § 4 nimetatud kriteeriume.
(2) Vallavalitsus kinnitab toetuse saajad komisjoni ettepaneku alusel hiljemalt 10 tööpäeva jooksul ettepaneku laekumisest arvates. Vallavalitsus võib eelarve vähenemisest tulenevalt esitada komisjonile põhjendatud taotluse ettepanekus esitatud toetussummade muutmiseks.
(3) Toetus makstakse välja toetuse saajale tema ja vallavalitsuse vahel sõlmitud lepingus sätestatud tingimustel ja korras.
2) oma- või kaasfinantseeringu minimaalne suurus;
3) toetuse ülekandmise viis ja tähtaeg või maksegraafik;
5) sanktsioonid lepingu rikkumisel;
6) aruande esitamise aeg ja kord;
7) toetuse saaja kohustused toetatava tegevuse või toetuse kasutamise avalikustamisel ja kajastamisel ning
8) vajadusel muud vallavalitsuse määratud tingimused.
(5) Kui toetuse taotleja ei tagasta allkirjastatud lepingut 20 kalendripäeva jooksul (arvates lepingu projekti väljasaatmisest vallavalitsuse poolt) või pooled ei jõua lepingu sõlmimisel kokkuleppele, kaotab taotleja lepingu sõlmimise õiguse ja toetuse andmise menetlus loetakse lõppenuks.
(6) Kui leping on sõlmitud, kuid toetuse saanud projekt või tegevus jäi teostamata, siis leping lõpetatakse ning toetus jääb kasutamata. Toetuse saaja on kohustatud juba saadud toetuse viivitamatult vallavalitsusele tagastama.
(7) Vajadusel võib toetuse saaja taotleda vallavalitsuselt lepingu tähtaja ja aruande esitamise tähtaja pikendamist jm tingimuste muutmist.
(1) Toetuse saaja esitab vallavalitsusele vormikohase aruande saadud rahaliste vahendite kasutamise kohta ühe (1) kuu jooksul pärast projekti lõppemist, kui vallavalitsuse ja toetuse saaja vahel sõlmitud lepingus ei ole sätestatud teisiti.
(2) Kui toetuse saaja ei esita mõjuva põhjuseta aruannet, siis taotleja mittetulunduslikku tegevust ühe (1) aasta jooksul vallaeelarvest ei toetata ning jooksvaks aastaks määratud toetus tuleb vallavalitsusele tagastada lepingus määratud kuupäevaks.
(3) Aruande vormi kinnitab vallavalitsus korraldusega.
§ 13. Kontroll ja järelevalve
(1) Kontrolli toetuse kasutamise sihipärasuse üle teostab vallavalitsuse nimetatud vastutav ametnik.
(2) Kontrollijal on õigus kontrolli teostamisel nõuda toetuse saajalt kuludokumentide koopiaid, seletusi ja aruandeid ning viibida toetatava projekti läbiviimise juures.
(3) Vallavalitsusel on õigus nõuda täielikult või osaliselt toetus tagasi:
1) kui toetust ei ole kasutatud sihtotstarbeliselt;
2) kui toetuse taotlemisel oli esitatud valeandmeid;
3) kui toetuse saaja ei esita toetuse kasutamise kohta aruannet või lõikes 2 nimetatud dokumente või esitab valeandmeid toetuse kasutamise kohta;
§ 14. Määruse rakendamine ja jõustumine
(1) Tunnistatakse kehtetuks Märjamaa Vallavolikogu 16.06.2015 määrus nr 34 „Mittetulundusliku tegevuse toetamise kord“.


Ravimiregistri põhimäärus – Riigi Teataja
Ravimiregistri põhimäärus - sisukord
§ 31 Vastutava ja volitatud töötleja ülesanded
§ 5 Registrisse kantud andmete õiguslik tähendus
2 Registri pidamise viis ja registrisse kantavad andmed
§ 7 Ravimiameti poolt andmete registrisse kandmise alusdokumendid
§ 8 Eesti Haigekassa poolt andmete registrisse kandmise alusdokumendid
3 Andmete kandmine registrisse, juurdepääs registriandmetele ja registriandmete väljastamine
§ 11 Andmete registrisse kandmise kord ja tähtajad
§ 12 Ebaõigete andmete parandamise ja sellest teavitamise kord
4 Järelevalve registri pidamise üle, registri pidamise finantseerimine, andmete säilitamine ja registri likvideerimine
RT I, 06.02.2019, 5
Vastu võetud 20.05.2016 nr 36
RT I, 25.05.2016, 1
22.02.2017 RT I, 07.03.2017, 20 10.03.2017
13.12.2017 RT I, 21.12.2017, 11 24.12.2017, osaliselt 01.01.2018
Määrus kehtestatakse ravimiseaduse § 79 lõike 1 alusel.
(1) Ravimiregister on ravimiseaduse § 79 lõike 1 alusel asutatud riiklik register ametliku nimetusega „Ravimiregister” (edaspidi register), mis on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu.
(2) Registri ingliskeelne nimetus on Register of Medicinal Products.
Registri pidamise eesmärk on pidada arvestust Eestis müügiluba omavate ja turustatavate ravimite ning Eesti Haigekassa poolt tasu maksmise kohustusega ülevõetavate eritoitude ja toidulisandite üle, identifitseerida neid tervishoius kasutatavates infosüsteemides ja teabevahetuses igale pakendisuurusele omistatud ainulaadse koodi kaudu, töödelda nendega seotud andmeid ning anda avalikkusele asjakohast teavet.
(1) Registri vastutav töötleja on Ravimiamet.
(2) Paragrahvis 8 sätestatu alusel registrisse kantavate andmete puhul on vastutav töötleja Eesti Haigekassa.
(3) Registri volitatud töötleja on Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskus.
§ 31. Vastutava ja volitatud töötleja ülesanded
5) tagab andmete kogumise, terviklikkuse, haldamise, konfidentsiaalsuse, käideldavuse, säilitamise ja hävitamise;
(1) [Kehtetu - RT I, 06.02.2019, 1 - jõust. 09.02.2019]
(2) [Kehtetu - RT I, 06.02.2019, 1 - jõust. 09.02.2019]
(3) Registri turvaklass on K2T1S1.
§ 5. Registrisse kantud andmete õiguslik tähendus
2. peatükk Registri pidamise viis ja registrisse kantavad andmed
Registrit peetakse infotehnoloogilise andmekoguna.
§ 7. Ravimiameti poolt andmete registrisse kandmise alusdokumendid
(1) Müügiloaga ravimi registrisse kandmise alusdokumendid on Ravimiameti või Euroopa Komisjoni otsus:
1) müügiloa väljastamise või uuendamise kohta;
2) müügiloa andmise aluseks olnud tingimuste muutmise kohta;
3) müügiloa kehtivuse peatamise või kehtetuks tunnistamise kohta.
(2) Müügiloata ravimi registrisse kandmise alusdokument on Ravimiameti otsus eriloa väljastamise kohta.
(3) Ravimiseaduse § 63 lõike 2 punkti 5 alusel müügiloa kohustuseta veterinaarravimi registrisse kandmise alusdokument on teavitus ravimi sisseveost.
(4) Registrisse kantakse ravimiseaduse § 33 lõike 7 alusel kehtestatud valdkonna eest vastutava ministri määruse § 2 lõigetes 7 ja 13 ning lisas 4 sätestatud ravimi väljakirjutamise piirangud.
(5) [Kehtetu - RT I, 27.09.2018, 3 - jõust. 01.10.2018]
(6) Registrisse kantakse teave ravimi turustamise katkemise, katkestamise või lõpetamise kohta.
§ 8. Eesti Haigekassa poolt andmete registrisse kandmise alusdokumendid
3) ravikindlustuse seaduse § 42 lõike 4 alusel Eesti Haigekassa ja ravimitootja või ravimi müügiloa hoidja või tema esindaja vahel sõlmitud hinnakokkulepe.
(1) Registrisse kantakse ravimite ja muude toodete andmed iga pakendisuuruse kohta järgmise alajaotuse alusel:
2) müügiloata ravim;
3) müügiloa kohustuseta veterinaarravim;
4) eritoit või toidulisand, mille eest tasu maksmise kohustuse võtab üle Eesti Haigekassa.
(2) Lõikes 1 nimetatud ravimite ja muude toodete kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) toote liik vastavalt lõikes 1 esitatud alajaotustele;
2) pakendikood.
(3) Ravimi kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) ravimi kuuluvus inimestel kasutatavate või veterinaarravimite hulka;
3) toimeaine ja vastav ATC kood, veterinaarravimi puhul ATCvet kood;
5) toimeaine sisaldus ravimi üksikannuse, mahu- või massiühiku kohta (ravimi tugevus);
7) manustamisviis;
8) ravimi kuuluvus käsimüügi- või retseptiravimite hulka, sealhulgas kuuluvus piiratud kasutusega retseptiravimite alamkategooriasse;
9) toimeaine kuuluvus narkootiliste või psühhotroopsete ainete hulka;
10) märge ravimi kohta, mida ei ole lubatud väljastada apteegist retsepti alusel;
11) märge ravimi kohta, mille väljastamisel kehtivad koguselised piirangud, ja koguselise piirangu suurus;
12) märge ravimi kohta, mille väljastamiseks ei ole lubatud kirjutada korduvretsepti.
(4) Ravimi pakendi kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) täiendav teave pakendi kohta (vajaduse korral);
2) müügiloaga ravimite puhul sisseveo viimane kuupäev (teavituse või sisseveoloa alusel).
(5) Müügiloaga ravimi kohta kantakse registrisse lisaks lõikes 3 nimetatud andmetele järgmised andmed:
1) müügiloa hoidja nimi;
2) müügiloa number;
3) müügiloa kehtivusaja algus (kuupäev, kuu, aasta);
4) müügiloa kehtivusaja lõpp (kuupäev, kuu, aasta) või märge, et tegemist on tähtajatu müügiloaga;
5) näidustus;
6) ravimi omaduste kokkuvõte (SPC);
7) pakendi infoleht (PIL);
71) turustatava käsimüügiravimi pakendi infolehe tõlge vene ja inglise keelde;
72) enimkasutatud toimeainega retseptiravimi pakendi infolehe tõlge vene ja inglise keelde;
8) pakendi märgistus;
9) avalik hinnanguaruanne koos riskijuhtimiskava kokkuvõttega;
10) müügiloa piirangud;
11) müügiloa tingimused ja nende täitmise tähtaeg;
12) müügiloa menetluse liik;
13) märge teisese müügiloa kohta;
14) märge, kui ravimi suhtes kohaldatakse täiendavat järelevalvet;
15) andmed soodustuse protsendi kohta;
16) soodustuse protsendi piirangud, sealhulgas diagnoos vastavalt RHK-10 klassifikatsioonile, vanus, meditsiiniline näidustus;
17) soodustusega väljakirjutamise piirangud, sealhulgas ravimi väljakirjutamise või esmase väljakirjutamise õigus ning arsti eriala vastavalt FET klassifikatsioonile;
18) piirhind ja teave piirhinnast madalama või võrdse jaemüügihinnaga ravimi kohta, mille suhtes kehtib hinnakokkulepe;
19) hinnakokkuleppe hind;
20) märge ravimi kohta, mis peab kandma ravimi turvaelemente;
21) teave ravimi tarneraskuse kohta;
22) teave riski vähendamise meetmete kohta.
(6) Müügiloata ravimi ja müügiloa kohustuseta veterinaarravimi kohta kantakse registrisse lisaks lõikes 3 nimetatud andmetele järgmised andmed:
1) ravimi tootja;
2) teave, kas tegemist on arstide erialaorganisatsiooni taotluse alusel turustatava ravimiga;
3) ravimiinfo arstide erialaorganisatsiooni taotluse alusel turustatava ravimi korral.
[RT I, 25.05.2016, 1 - jõust. 01.04.2017 - § 9 lg 6 p 3 ja lg 9 p 11 jõustuvad 2017. aasta 1. aprillil]
(7) Veterinaarravimi kohta kantakse registrisse lisaks lõikes 3 nimetatud andmetele loomaliik, kellel ravimit kasutatakse.
(8) Müügiloa kohustuseta veterinaarravimi kohta ei kanta registrisse lõike 3 punktides 8–12 nimetatud andmeid.
(9) Eritoidu ja toidulisandi kohta, mille eest tasu maksmise kohustuse võtab üle Eesti Haigekassa, kantakse registrisse järgmised andmed:
1) eritoidu ja toidulisandi nimetus;
6) andmed soodustuse protsendi kohta;
7) soodustuse protsendi piirangud, sealhulgas diagnoos vastavalt RHK-10 klassifikatsioonile, vanus, meditsiiniline näidustus;
8) soodustusega väljakirjutamise piirangud, sealhulgas väljakirjutamise või esmase väljakirjutamise õigus ning arsti eriala vastavalt FET klassifikatsioonile;
9) piirhind ja teave piirhinnast madalama või võrdse jaemüügihinnaga eritoidu või toidulisandi kohta, mille suhtes kehtib hinnakokkulepe;
10) hinnakokkuleppe hind;
11) kasutusjuhend.
(10) Registri vastutava töötleja töötajate kohta, kes registrisse andmeid kannavad, kantakse registrisse järgmised andmed:
3. peatükk Andmete kandmine registrisse, juurdepääs registriandmetele ja registriandmete väljastamine
Registrile esitavad andmeid Ravimiamet ja Eesti Haigekassa.
§ 11. Andmete registrisse kandmise kord ja tähtajad
(1) Müügiloaga ravimi andmed kantakse registrisse ühe ööpäeva jooksul pärast müügiloa väljastamise, uuendamise või selle andmise aluseks olnud tingimuste muutmise, müügiloa kehtivuse peatamise või kehtetuks tunnistamise otsuse jõustumist.
(2) Ravimi omaduste kokkuvõtte, pakendi infolehe ja pakendi märgistuse teksti muudatused kantakse registrisse ühe ööpäeva jooksul pärast vastava muudatuse tegemist.
(3) Euroopa Komisjoni müügiloa saanud ravimi andmed kantakse registrisse ühe kuu jooksul pärast müügiloa väljastamist, müügiloa tingimuste muutmist, müügiloa kehtivuse peatamist või müügiloa kehtetuks tunnistamist.
(4) Kui kande aluseks on Ravimiameti sisseveoluba, kantakse ravimi andmed registrisse ühe ööpäeva jooksul pärast sisseveoloa väljastamist.
(5) Müügiloa kohustuseta veterinaarravimi sisseveo andmed kantakse registrisse ühe ööpäeva jooksul pärast vastava teavituse heakskiitmist.
(6) Muude toodete andmed kantakse registrisse ühe tööpäeva jooksul pärast vastava teavituse heakskiitmist.
(7) Ravimite ja muude toodete soodustusega seotud andmed kantakse registrisse vastavate andmete jõustumise päevaks.
§ 12. Ebaõigete andmete parandamise ja sellest teavitamise kord
(1) Registriandmetes vigade ja ebatäpsuste avastamisel on registri vastutav töötleja kohustatud vead viivitamata parandama. Mõjuvate takistuste esinemisel parandatakse vead hiljemalt viie tööpäeva jooksul.
(2) Teave registriandmete paranduste kohta avaldatakse Ravimiameti veebilehel.
(1) Registriandmed on avalikud, välja arvatud andmed ravimpreparaatide hinnakokkuleppega kehtestatud hindade kohta. Kehtivad andmed on kättesaadavad registri veebilehel ja X-tee liidese kaudu.
(2) Juurdepääsupiiranguga andmed on kättesaadavad ainult X-tee liidese kaudu.
(3) Registriandmed avalikustatakse ühe ööpäeva jooksul andmete registrisse kandmisest arvates.
Registriandmete väljastamine toimub vastavalt pädevusele vastutava töötleja poolt.
4. peatükk Järelevalve registri pidamise üle, registri pidamise finantseerimine, andmete säilitamine ja registri likvideerimine
Järelevalvet registri pidamise üle teevad registri vastutavad töötlejad ja andmekaitse järelevalveasutus vastavalt oma pädevusele.
Registri pidamist finantseeritakse riigieelarvest Sotsiaalministeeriumi kaudu.
(1) Registrisse andmete lisamine ja registriandmete muutmine logitakse.
(2) Andmete säilitamisel, arhiveerimisel ja hävitamisel lähtutakse arhiiviseadusest ja selle alusel kehtestatud õigusaktidest ning vastutava töötleja kehtestatud korrast.
(3) Säilitamisele kuuluvad registris olevad andmed ja registri alusdokumendid.
(4) Registri pidaja säilitab registrisse kantud andmeid kuni registri likvideerimiseni.
Registri likvideerimise otsustab valdkonna eest vastutav minister. Register likvideeritakse kooskõlas arhiiviseadusega ja avaliku teabe seaduse § 439 lõike 1 punkti 6 alusel kehtestatud õigusaktiga.
(1) Enne 2016. aasta 1. jaanuari koodikeskusesse kantud meditsiiniseadmete andmete väljastamine, mille eest tasu maksmise kohustuse võtab üle Eesti Haigekassa, tagatakse retseptikeskusele kuni 2017. aasta 1. jaanuarini.
(2) Paragrahvi 9 lõike 6 punkt 3 ja lõike 9 punkt 11 jõustuvad 2017. aasta 1. aprillil.


Välireklaami paigaldamiseks linnavara kasutusse andmise kord – Riigi Teataja
Välireklaami paigaldamiseks linnavara kasutusse andmise kord
Välireklaami paigaldamiseks linnavara kasutusse andmise kord - sisukord
§ 2 Välireklaami paigaldamiseks linnavara kasutusse andmise viisid
§ 3 Välireklaami paigaldamiseks linnavara kasutusse andmise põhiprintsiibid
§ 4 Välireklaami paigaldamiseks linnavara kasutusse andmise otsustajad
§ 5 Menetluse algatamine
§ 6 Pinna kasutusse võtja kohustused
2 LINNAVARA KASUTUSSE ANDMINE AVALIKU ENAMPAKKUMISE KORRAS
§ 7 Enampakkumise läbiviimise üldnõuded
§ 9 Osavõtutasu ja tagatisraha
§ 10 Pakkumisest loobumine ja tingimuste muutmine
§ 11 Pakkumus
§ 12 Avaliku kirjaliku enampakkumise korral esitatud pakkumuste läbivaatamise organ, organi moodustamine ning selle õigused ja kohustused
§ 13 Avaliku kirjaliku enampakkumise tulemuste kinnitamine
§ 14 Avaliku kirjaliku enampakkumise nurjunuks tunnistamine
3 LINNAVARA KASUTUSSE ANDMINE OTSUSTUSKORRAS
§ 15 Pinna või kinnistu osa kasutusse andmine otsustuskorras
§ 16 Otsustuskorras linnavara kasutusse andmise haldusakt
4 ÜÜRITASU LINNAVARA KASUTAMISE EEST
§ 17 Linnavara kasutamise eest tasu määramine ja tasumine
5 LEPING
§ 18 Välireklaami paigaldamiseks linnavara kasutuslepingu sõlmimine, muutmine ja lõpetamine
§ 19 Linnavara kasutuslepingu esemega seotud kulud
RT IV, 29.03.2019, 48
Vastu võetud 21.03.2019 nr 4
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 6 ja Narva Linnavolikogu 17. märtsi 2005. a määrusega nr 14 kinnitatud Linnavara kasutusse andmise korra § 2 lõike 1 alusel.
(1) Välireklaami paigaldamiseks linnavara kasutusse andmise korraga (edaspidi ka kord) reguleeritakse Narva linna (edaspidi ka linn) omandis olevate kinnisasja ja vallasasja (edaspidi ka linnavara) kasutusse andmist välireklaami paigaldamiseks.
(2) Korras ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid.
§ 2. Välireklaami paigaldamiseks linnavara kasutusse andmise viisid
Linnavara kasutusse andmine välireklaami paigaldamiseks toimub Narva Linnavalitsuse korralduse alusel korraldataval avalikul kirjalikul enampakkumisel või otsustuskorras.
§ 3. Välireklaami paigaldamiseks linnavara kasutusse andmise põhiprintsiibid
(1) Üldjuhul antakse linnavara kasutusse reklaami paigaldamiseks tasu eest.
(2) Juhul, kui linnavara kasutusse andmist välireklaami paigaldamise eesmärgil taotleb Narva linn, Narva Linnavalitsuse ametiüksus või ametiasutus, Narva linna omandis või Narva linna mõjuva valduse all olev juriidiline isik, antakse linnavara kasutusse reklaami paigaldamiseks tasuta.
(3) Juhul, kui esitatakse välireklaami paigaldamiseks ühele ja samale kohale mitu taotlust või eeldatakse, et teatud linnavarale võib olla mitu soovijat reklaami paigaldamiseks, siis linnavara kasutusse andmine toimub avaliku kirjaliku enampakkumise korras.
(4) Statsionaarse reklaamikandja jaoks kasutusse antud linnavara pindala ei või olla väiksem kui 2 m² ühe reklaamikandja kohta.
(5) Minimaalne pinna suurus kasutusse andmisel ajutise või mobiilse reklaamiloosungi/reklaamikandja paigaldamiseks on 1 m² ühe reklaamikandja kohta.
§ 4. Välireklaami paigaldamiseks linnavara kasutusse andmise otsustajad
Otsustuse linnavara kasutusse andmisel välireklaami paigaldamiseks võtab vastu:
1) Narva Linnavalitsus – linnavarale paigaldatava statsionaarse reklaamikandja (ühendatud kinnistu maa-alaga või ehitisega) suhtes tähtajaga 1 (üks) aasta või kauemaks ning juhul, kui linnavara antakse kasutusse välireklaami paigaldamiseks tasuta;
2) Narva Linnavalitsuse Linnamajandusamet (edaspidi ka Amet ja korraldaja) – linnavarale paigaldatava mobiilse (ei ole ühendatud kinnistu maa-alaga või ehitisega) või ajutise (kuni 1 aastani) konstruktsiooni (reklaampost, reklaamiloosung, tahvel, haagis jms) suhtes või statsionaarse reklaamikandja/reklaamiloosungi suhtes tähtajaga kuni 1 (üks) aasta.
§ 5. Menetluse algatamine
(1) Linnavara kasutusse andmise menetluse välireklaami paigaldamise eesmärgil algatab Narva Linna Arenduse ja Ökonoomika Amet (edasi NLAOA) vastava esildise esitamisega Ametile.
(2) Juhul, kui välireklaam paigaldatakse linnale kuuluvale maa-alale, on vaja esitada asukoha skeem ja kasutatav pindala (vähemalt 2 m² ühe statsionaarse reklaamikandja kohta).
(3) Juhul, kui välireklaam paigaldatakse linnale kuuluvale tänavavalgustuspostile, on vajalik pärast reklaami demonteerimist kontrollida posti katte terviklust (peab kutsuma tänavavalgustusega tegeleva linnavalitsuse spetsialisti). Tänavavalgustusposti kahjustamise korral see omal kulul korda tegema.
Veaparandus - Lisatud "korral see omal kulul korda tegema", Riigi Teataja seaduse § 10 lg 3 alusel ja arvestades Narva 26.08.2019 taotlust
(4) Juhul, kui välireklaami paigaldamisega kaasneb linna välisvalgustuse süsteemiga liitumine, on vaja esitada välireklaami tarbitava võimsuse andmed (§ 19 Lepingu esemega seotud kulud) ning kooskõlastada vajalikud tehnilised tingimused Ametiga. Pärast välireklaami paigaldamist ja linna välisvalgustuse süsteemiga liitumist on vajalik esitada Ametile teostusjoonised.
§ 6. Pinna kasutusse võtja kohustused
Pinna kasutusse võtja on kohustatud:
1) paigutama pinnale vaid sellise reklaami/reklaamikandja, mis vastab Narva Linnavolikogu kinnitatud „Välireklaami paigaldamise eeskirjas“ kehtestatud kujundusprintsiipidele;
2) tagama välireklaamikandja, teabekandja või selle kinnise ning välireklaami või teabe korrashoiu ja hoolduse.
2. peatükk LINNAVARA KASUTUSSE ANDMINE AVALIKU ENAMPAKKUMISE KORRAS
§ 7. Enampakkumise läbiviimise üldnõuded
(1) Avaliku kirjaliku enampakkumise korraldaja on Narva Linnavalitsuse Linnamajandusamet (edaspidi ka korraldaja).
(2) Linnavara kasutusse andmine toimub avaliku kirjaliku enampakkumise korras korraldaja algatusel või juhul, kui esitatakse välireklaami paigaldamiseks ühele ja samale kohale mitu taotlust.
(3) Enampakkumise tingimused määratakse korraldaja ettepanekul otsustaja haldusaktiga.
(4) Enampakkumise korraldaja avaldab teate avaliku kirjaliku enampakkumise kohta Narva linna koduleheküljel vähemalt 5 (viis) tööpäeva enne enampakkumise toimumist. Vastavasisulisi teateid ja kuulutusi võib täiendavalt ka muul viisil levitada.
(5) Teade peab sisaldama järgmisi andmeid:
2) enampakkumise läbiviimise viis;
3) teave selle kohta, kui pikaks ajaks ja millisel otstarbel pind kasutusse antakse;
4) kasutusse antava linnavara pinna asukoht ja suurus;
5) osavõtutasu ja tagatisraha suurus ja tasumise kord;
6) pakkumuse alghind (ühe kuu üüritasu kolmekümne kalendripäeva arvestuses);
7) pakkumuste esitamise koht, aeg (kuupäev, kellaaeg);
8) vajaduse korral muud andmed.
(6) Enampakkumise korraldaja tagab enampakkumise protokollimise ja esitab enampakkumise tulemused linnavalitsusele kinnitamiseks. Enampakkumise läbiviimise aja ja koha määrab enampakkumise korraldaja.
Enampakkumisest võivad osa võtta füüsilised isikud isiklikult või esindaja kaudu ning seadusega sätestatud registrisse kantud juriidilised isikud:
3) kes on andnud kirjaliku nõusoleku enampakkumise tingimuste kohta;
4) kellel puuduvad võlgnevused Maksu- ja Tolliameti ees summas, mis ületab 100 eurot;
5) kellel ei ole varem täitmata jäetud kohustusi Narva linna ees.
§ 9. Osavõtutasu ja tagatisraha
(1) Osavõtu tasu määrab enampakkumise otsustaja alates 65 kuni 1600 eurot. Osavõtutasu ei tagastata ja sellest kaetakse enampakkumise korraldamise kulud.
(2) Tagatisraha suuruse määrab enampakkumise otsustaja.
(3) Lepingu sõlmimisel tasaarvestatakse enampakkumise võitja poolt tasutud tagatisraha üüritasuga, ülejäänud osalejatele tagastatakse tagatisraha 15 (viieteistkümne) kalendripäeva jooksul kasutuslepingu sõlmimise või enampakkumise nurjunuks tunnistamise päevast.
(4) Juhul, kui enampakkumine on tunnistatud nurjunuks enampakkumise korraldaja poolt enampakkumise läbiviimise protseduuri rikkumise tagajärjel, tagastatakse kõigile enampakkumisel osalejatele nende tasutud tagatisraha ja osavõtutasu 15 (viieteistkümne) kalendripäeva jooksul enampakkumise nurjunuks tunnistamise päevast arvates.
§ 10. Pakkumisest loobumine ja tingimuste muutmine
Enampakkumise korraldaja võib igal ajal enne pakkumuste avamise kuupäeva enampakkumisest loobuda või teatavaks tehtud avaliku enampakkumise tingimusi muuta otsustaja haldusaktiga.
§ 11. Pakkumus
(1) Pakkumused esitatakse korraldaja teates määratud tähtpäevaks paberkandjal või digitaalselt teates määratud aadressile.
(2) Paberkandjal esitatav pakkumus esitatakse kinnises ümbrikus.
(3) Digitaalselt esitatav pakkumus esitatakse digitaalselt allakirjutatuna ettepanekus määratud aadressile.
(4) Pakkumus peab sisaldama või pakkumuse juurde peavad olema lisatud järgmised dokumendid:
1) juriidilisel isikul – registrikaardi koopia ja isikut tõendava dokumendi koopia, samuti esindamisõigust tõendav volikiri, kui enampakkumisel osaleb isik, kes ei ole registrikaardile kantud juhatuse liikmena ning esindaja isikut tõendava dokumendi koopia;
2) füüsilisel isikul – isikut tõendava dokumendi koopia ning esindamise puhul esindusõigust tõendav notariaalses vormis volikiri ning esindaja isikut tõendava dokumendi koopia;
3) kasutusse antav vara (nimetus, asukoht või vajadusel muud tunnused);
5) kinnitus selle kohta, et pakkuja on nõus pakkumise tingimustega;
6) kinnitus Narva linna ees võlgnevuse puudumise kohta.
§ 12. Avaliku kirjaliku enampakkumise korral esitatud pakkumuste läbivaatamise organ, organi moodustamine ning selle õigused ja kohustused
(1) Avaliku kirjaliku enampakkumise korral esitatud pakkumused vaatab läbi komisjon, mis on moodustatud korraldaja haldusaktiga.
(2) Komisjoni töö korraldajaks ja juhatajaks on komisjoni esimees.
(3) Käesoleva paragrahviga ettenähtud korras moodustatud komisjon:
1) avab avaliku kirjaliku enampakkumise menetluses esitatud pakkumused;
2) kontrollib pakkumuse vastavust nõuetele;
3) tunnistab pakkumuse edukaks või lükkab pakkumuse tagasi.
§ 13. Avaliku kirjaliku enampakkumise tulemuste kinnitamine
(1) Avaliku kirjaliku enampakkumise korras edukaks tunnistatud pakkumus esitatakse kinnitamiseks välireklaami paigaldamiseks linnavara kasutusse andmise otsustajale ja kinnitatakse vastava haldusaktiga 14 tööpäeva jooksul pärast selle toimumist.
(2) Enampakkumise korraldaja edastab haldusakti koopia pakkujatele viie tööpäeva jooksul enampakkumise tulemuste kinnitamisest arvates.
§ 14. Avaliku kirjaliku enampakkumise nurjunuks tunnistamine
Komisjon teeb ettepaneku tunnistada enampakkumine nurjunuks otsustajale juhul, kui:
1) kõik pakkumused olid tagasi lükatud;
2) ilmneb, et edukaks tunnistatud pakkumuses või selle juurde lisatud dokumentides esitatud andmed ei vasta tõele või on valed;
3) edukaks tunnistatud pakkumuse esitaja keeldub välireklaami paigaldamiseks linnavara kasutuslepingu sõlmimisest.
3. peatükk LINNAVARA KASUTUSSE ANDMINE OTSUSTUSKORRAS
§ 15. Pinna või kinnistu osa kasutusse andmine otsustuskorras
Otsustuskorras linnavara kasutusse andmine toimub:
1) kui linnavarale paigaldatakse statsionaarne reklaamikandja (ühendatud kinnistu maa-alaga või ehitisega) tähtajaga 1 (üks) aasta või kauemaks;
2) kui linnavara antakse kasutusse tasuta linnasutusele või sihtasutusele, mille ainuasutajaks on Narva linn, samuti osaühingule või aktsiaseltsile, mille ainsaks osanikuks või aktsionäriks on Narva linn, või käesoleva korra § 3 lg 2 nimetatud subjektid;
3) kui linnavarale paigaldatakse mobiilne (ei ole ühendatud kinnistu maa-alaga või ehitisega) või ajutine (kuni 1 aasta) konstruktsioon (reklaampost, reklaamiloosung, tahvel, haagis jms) või statsionaarne reklaamikandja/reklaamilosung tähtajaga kuni 1 (üks) aasta.
§ 16. Otsustuskorras linnavara kasutusse andmise haldusakt
Linnavara kasutusse andmine otsustuskorras toimub otsustaja haldusakti alusel. Haldusakt peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
1) põhjendus pinna kasutusse andmiseks otsustuskorras;
2) isik, kes on volitatud lepingut sõlmima;
3) sõlmitava lepingu liik;
4) pinna või kinnistu osa võimalikult täpne asukoht;
5) ehitise või kinnistu osa valitseja;
6) isik, kellele pind kasutusse antakse;
7) lepingu tähtaeg;
8) pinna kasutusse andmise tingimused (pinna kasutusotstarve, tasu maksmise kord jm);
9) tasu suurus;
10) vajadusel muud andmed.
4. peatükk ÜÜRITASU LINNAVARA KASUTAMISE EEST
§ 17. Linnavara kasutamise eest tasu määramine ja tasumine
(1) Üldjuhul antakse Narva linnavara kasutusse välireklaami paigaldamiseks tasu eest.
(2) Ühe kuu üüritasu (edaspidi ka tasu või üüritasu) suurus on § 4 nimetatud otsustaja haldusaktis nimetatud rahasumma või avalikul enampakkumisel pakutud kõrgeim hind.
(3) Juhul, kui linnavara antakse kasutusse välireklaami paigaldamiseks ilma avaliku enampakkumise läbiviimiseta, tasu arvestatakse vastavalt kehtivale „Üüritasu arvestuse metoodilisele juhendile“.
(4) Linnavara kasutusse võtja (edaspidi Kasutaja) kohustub tasuma Kasutusse andjale Korra § 19 lg 1 nimetatud kulude eest.
(5) Tasu linnavara kasutamise eest makstakse igakuiselt arve alusel. Kui maksmisele kuuluv summa kuus on vähem kui 20 eurot, siis kokkuleppel saab üüritasu maksta kaks korda aastas järgneva perioodi avansilise maksena 1. juuliks ja 1. jaanuariks. Üüritasu tähtaegasid saab määrata (muuta) poolte kokkuleppel.
(6) Pinna kasutusse andmisel ühest kuust lühema perioodi puhul lähtutakse üüritasu suuruse arvutamisel ühe kuu üüritasu suurusest: ühe kuu üüritasu jagatakse kalendrikuu päevade arvuga ning saadud tulemus korrutatakse pinna kasutusse andmise kalendripäevade arvuga.
(7) Üüritasu suurust arvestatakse täissummades, rakendades üldtunnistatud ümardustava.
(8) Üüritasu on linna eelarve tulu, mis määratletakse pinna kasutusse andnud ametiasutuse tegevustuluna.
5. peatükk LEPING
§ 18. Välireklaami paigaldamiseks linnavara kasutuslepingu sõlmimine, muutmine ja lõpetamine
(1) Välireklaami paigaldamiseks linnavara kasutusleping sõlmitakse 30 tööpäeva jooksul lepingu sõlmimise aluseks oleva haldusakti vastuvõtmisest.
(2) Üldjuhul sõlmitakse välireklaami paigaldamiseks linnavara kasutuse tüüpleping. Vajaduse korral võib lepingus leppida kokku ka muudes tingimustes, mis ei ole vastuolus korraga.
(3) Juhul, kui linnavara kasutaja ei sõlmi välireklaami paigaldamiseks linnavara kasutuslepingut Korra § 18 lg 1 ettenähtud tähtaja jooksul, kaotab ta õiguse lepingu sõlmimiseks.
(4) Linnavara kasutusse andmise lepingu sõlmimise aluseks olevas haldusaktis toodud tingimused on lepingu sõlmimisel kohustuslikud ja neid võib muuta üksnes põhjendatud juhul pärast asjaomase haldusakti muutmist.
(5) Kasutuslepingust tulenevate õiguste ja kohustuste üleandmine kolmandale isikule on lubatud üksnes kasutusse andja loal.
(6) Lepingu lõppemisel või ennetähtaegsel lõpetamisel peab kasutusse võtja vabastama ja korrastama pinna kasutusse andja määratud tähtajaks.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatu eiramisel teisaldab Amet linnavaral asuvad objektid ja korrastab pinna ning lisab selleks tehtud kulutused kasutusse võtjale esitatavale lõpparvele või linnavara tasuta kasutusse andmise korral esitab kasutusse võtjale vastava arve.
§ 19. Linnavara kasutuslepingu esemega seotud kulud
(1) Linnavara kasutaja kannab järgmised linnavara kasutuslepingu esemega seonduvad kulud:
1) Linnavara kasutaja kohustub tasuma kõik välireklaami linna välisvalgustuse süsteemiga liitumisega seotud kõrvalkulud.
2) Juhul, kui linnavara kasutajal ei ole reklaami paigaldamise jaoks sõlmitud võrguettevõtjaga liitumis- ja elektrilepingut, siis kasutaja maksab tarbitud elektrienergia eest kasutusse andjale vastavalt kasutusse andja ja võrguettevõtja vahel sõlmitud ja selle lepinguga ette nähtud ületariifse mõõtesüsteemiga klientide tariifidel, mis kehtivad kasutuslepingu kehtivuse aja jooksul.
(2) Elektrienergia tariifide muutumise korral esitab kasutusse andja linnavara kasutajale lepingu lisa, kus on ära näidatud ümberarvestus.
(3) Tasumine toimub arvestuslikul teel, lähtudes välireklaami tarbitavast võimsusest ja tänavavalgustuse põlemise ajast, mis on Eestis keskmiselt 4000 tundi aastas.
§ 20. Määrus jõustub seadusega sätestatud korras.
§ 21. Enne korra jõustumist väljastatud load reklaami paigaldamiseks kehtivad loas määratud tähtajani ning neile kohaldatakse loa väljaandmise hetkel kehtinud õigusakte. Linnavara paigaldatud välireklaami ja välireklaami kandjaid võimalik kasutada Narva Volikogu 17.04.2014.a. määrusega nr 9 kehtestatud „Välireklaami paigaldamise eeskirja“ alusel väljaantud välireklaami paigaldusloa või registreerimistunnistuse kehtivuse lõpuni, kuid mitte kauem kui 3 aasta jooksul arvates käesoleva määruse jõustumise päevast.
§ 22. Juhul, kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 määratud juhul reklaami andja kaotab õiguse kasutada linnavara välireklaami paigaldamiseks ja temaga ei ole sõlmitud leping linnavara kasutamiseks käesoleva korraga ettenähtud korras, siis reklaami andja on kohustatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 ettenähtud tähtajaks eemaldama välireklaami ja välireklaamikandjad omal kulul.


RTL 2009, 64, 943
Vastu võetud 24.07.2009 nr 84
Määrus kehtestatakse «Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse» § 454 lõike 2, § 455 lõike 2 ja § 456 lõike 4 alusel ning kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikli 18 lõike 4 alusel heaks kiidetud «Eesti maaelu arengukavaga 2007–2013».
§ 1. Põllumajandusministri 9. novembri 2007. a määrust nr 128 «Mikropõllumajandusettevõtte arendamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord» (RTL 2007, 87, 1460; 2008, 89, 1256) muudetakse järgmiselt:
«1) taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahel majandusaastal järjest või kui taotleja on vahetult enne taotluse esitamise aastat tegutsenud vähemalt ühe kalendriaasta, siis taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal oli ettevõtte aasta keskmine töötajate arv väiksem kui kümme töötajat;»;
«(3) Sama investeeringuobjekti kohta ühiskasutamise eesmärgil võivad toetust taotleda ka kaks või enam taotlejat ühiselt, kui kavandatav investeeringuobjekt ja selle alune maa kuuluvad nende kaasomandisse või selle alusele maale on nende kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (edaspidi PRIA) poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.»;
3) paragrahvi 3 lõike 1 punktid 2–31 sõnastatakse järgmiselt:
«2) taotleja majandustegevus oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal kasumis ja taotleja taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahe järjestikuse majandusaasta puhaskasum ei ületanud kummalgi aastal 1 000 000 krooni või kui taotleja on vahetult enne taotluse esitamise aastat tegutsenud vähemalt ühe kalendriaasta, siis taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta puhaskasum ei ületanud 1 000 000 krooni;
3) taotleja, kes on tegutsenud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kaks majandusaastat, kuid kelle majandustegevus ei olnud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal kasumis ja kes näitab taotluses ära selle põhjenduse ning kelle majandustegevus oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud teisel majandusaastal kasumis ja kelle taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud teise majandusaasta puhaskasum ei ületanud 1 000 000 krooni, vastab punktis 2 nimetatud nõuetele;
31) taotleja, kes on tegutsenud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kolm majandusaastat, kuid kelle majandustegevus ei olnud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal kasumis ja kes näitab taotluses ära selle põhjenduse ning kelle majandustegevus oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kolmest majandusaastast vähemalt kahel aastal kasumis ja kelle taotluse esitamise aastale eelnenud kahe järjestikuse majandusaasta puhaskasum ei ületanud kummalgi aastal 1 000 000 krooni, vastab punktis 2 nimetatud nõuetele;»;
4) paragrahvi 3 lõiget 1 täiendatakse punktidega 32 ja 33 järgmises sõnastuses:
«32) taotleja on vahetult enne taotluse esitamise aastat tegutsenud vähemalt ühe kalendriaasta. Kui taotleja on äriühing, peab taotleja poolt äriregistrisse esitatud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta aruanne kajastama tema tegevust vähemalt 12 kuu jooksul, ning kui taotleja on füüsilisest isikust ettevõtja, peab taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaasta kohta esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vorm E kajastama tema tegevust vähemalt 12 kuu jooksul;
33) taotleja investeeringuobjekti maksumus ei tohi ületada taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulu summat kolm korda;»;
5) paragrahvi 3 lõike 1 punktist 5 jäetakse välja sõnad «taotluse esitamise ajal»;
6) paragrahvi 3 lõike 1 punktid 6 ja 7 sõnastatakse järgmiselt:
«6) taotleja võlakordaja ehk võõrkapitali osakaalu näitaja, mille arvutamisel jagatakse taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kohustuste summa koguvara summaga, ei olnud taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 0,7;
7) taotleja maksevõime näitaja, mille arvutamisel jagatakse taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta käibevara summa lühiajaliste kohustuste summaga, oli taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaastal suurem kui 1;»;
7) paragrahvi 3 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«(3) Lõike 1 punktis 7 nimetatud näitaja arvutamisel ümardatakse näitaja väärtus täpsuseni kaks kohta pärast koma.»;
8) paragrahvi 5 lõiked 6 ja 7 sõnastatakse järgmiselt:
«(6) Kui kaks või enam taotlejat taotlevad ühiselt toetust lõike 1 punktides 1, 2, 5 ja 8 nimetatud tegevuste kohta, peavad investeeringuobjekt ja selle alune maa olema nende kaasomandis või on selle alusele maale nende kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest. Kui investeeringuobjektiks on ehitise tehnosüsteem või ehitisse või selle külge paigaldatav statsionaarne seade, peavad ehitis ja selle alune maa samuti olema toetust ühiselt taotlevate taotlejate kaasomandis või on selle alusele maale nende kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(7) Kui taotleja taotleb toetust lõike 1 punktides 1, 2, 5 ja 8 nimetatud tegevuste kohta, peavad investeeringuobjekt ja selle alune maa olema tema omandis või on selle alusele maale tema kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest. Kui investeeringuobjektiks on ehitise tehnosüsteem või ehitisse või selle külge paigaldatav statsionaarne seade, peavad ehitis ja selle alune maa samuti olema taotleja omandis või on selle alusele maale tema kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt viieks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.»;
9) paragrahvi 6 lõike 1 punktid 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
«1) investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus, mis koosneb investeeringuobjekti väljavalitud käibemaksuta hinnapakkumise maksumusest ja abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuta maksumusest ning mis kokku ei tohi ületada taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulu summat kolm korda, kui taotleja on käibemaksukohustuslane;
2) investeeringuobjekti käibemaksuga maksumus, mis koosneb investeeringuobjekti väljavalitud käibemaksuga hinnapakkumise maksumusest ja abikõlbliku investeeringuobjekti tähistamiseks vajaliku sümboolika käibemaksuga maksumusest ning mis kokku ei tohi ületada taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta müügitulu summat kolm korda, kui taotleja ei ole käibemaksukohustuslane;»;
10) paragrahvi 6 lõike 3 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
«2) liisingumakse, kui asja omandiõigus ei lähe hiljemalt viie aasta möödudes arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest üle toetuse saajale;»;
11) paragrahvi 6 lõike 3 punktis 12 asendatakse sõna «kohtukulud» sõnadega «kohtumenetluse korral menetluskulud»;
12) paragrahvi 8 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
«(2) Toetust antakse kuni 50% investeeringuobjekti abikõlbliku kulu maksumusest, kui investeeringuobjekt on ehitis või istandus, mis asub «Eesti maaelu arengukavas 2004–2006» nimetatud ebasoodsamas piirkonnas (edaspidi ebasoodsam piirkond), või kui investeeringuobjektiks on ebasoodsamas piirkonnas kasutatav masin või seade, välja arvatud traktori ostmine, mille puhul antakse toetust kuni 45% investeeringuobjekti abikõlbliku kulu maksumusest.»;
13) paragrahvi 9 lõiget 1 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:
«Lisaks esitab taotleja PRIAle lisas 2 toodud vormi kohase avalduse ja lisas 3 toodud vormi kohase äriplaani elektroonselt Microsoft Exceli tarkvaraga töödeldavas vormingus.»;
14) paragrahvi 10 lõike 2 punktis 3 asendatakse sõnad «ettevõtte keskmine» sõnadega «ettevõtte aasta keskmine»;
15) paragrahvi 10 lõiget 2 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
«7) riikliku maksu maksuvõla tasumise ajatamise korral Maksu- ja Tolliameti tõend selle kohta, et taotleja on tõendi väljastamise päeva seisuga tasunud maksud ajakava kohaselt. Nimetatud tõend ei tohi olla väljastatud varem kui kümme tööpäeva enne taotluse esitamise kuupäeva.»;
16) paragrahvi 10 lõige 4 sõnastatakse järgmiselt:
«(4) Taotleja esitab järgmised raamatupidamise andmeid ja maksukohustuslasele esitatud nõuete täitmist tõendavad dokumendid:
2) «Raamatupidamise seaduse» kohaselt tekkepõhist raamatupidamise arvestust pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta bilansi ja kasumiaruande ärakiri, mis kajastab ettevõtja tegevust vähemalt 12 kuu jooksul, ning «Raamatupidamise seaduse» kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaasta kohta Maksu- ja Tolliametile esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vormi E kinnitatud ärakiri, mis kajastab ettevõtja tegevust vähemalt 12 kuu jooksul;
3) «Raamatupidamise seaduse» kohaselt tekkepõhist raamatupidamise arvestust pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud teise majandusaasta bilansi ja kasumiaruande ärakiri, ning «Raamatupidamise seaduse» kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud teise kalendriaasta kohta Maksu- ja Tolliametile esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vormi E kinnitatud ärakiri § 3 lõike 1 punktis 3 nimetatud juhul;
4) «Raamatupidamise seaduse» kohaselt tekkepõhist raamatupidamise arvestust pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kolmanda majandusaasta bilansi ja kasumiaruande ärakiri, ning «Raamatupidamise seaduse» kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kolmanda kalendriaasta kohta Maksu- ja Tolliametile esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vormi E ärakiri § 3 lõike 1 punktis 31 nimetatud juhul;
5) «Raamatupidamise seaduse» kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaasta kohta pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste loetelu ning § 3 lõike 1 punktis 6 nimetatud juhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud teise kalendriaasta kohta pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste loetelu. Loetelus näidatakse ära kreeditori nimi ja kohustuse saldo ning kreeditori kinnitus loetelus märgitud kohustuse kohta eelnimetatud kalendriaasta viimase kuupäeva seisuga. Kreeditoride kinnitus ei ole vajalik «Põllumajandusreformi seadusest» tulenevate ühistatud vara ja tööosakute kompenseerimise kohustuste kohta.»;
17) paragrahvi 10 lõike 5 punktid 10 ja 13 tunnistatakse kehtetuks;
18) paragrahvi 10 lõiget 5 täiendatakse punktiga 41 järgmises sõnastuses:
«41) kaasomandi ühise kasutamise kohta esitatakse ärakiri kaasomanike kokkuleppest või otsusest, milles on kindlaks määratud kavandatava investeeringuobjekti kasutamise kord ning on näha kaasomanike kasutuses olevad osad (%) investeeringuobjektis;»;
19) paragrahvi 10 lõige 7 sõnastatakse järgmiselt:
«(7) Kui toetust taotlevad kaks või enam taotlejat ühiselt, esitavad taotlejad ühise taotluse, kuid:
1) lõigetes 2–4 nimetatud dokumendid ning äriplaani ja avalduse esitab iga taotleja taotluse juurde eraldi;
2) lõike 5 punktides 1–12 ja 14 nimetatud dokumendid esitatakse ühiselt.»;
«(11) Lisas 5 toodud müügitulu hindamiskriteeriumi arvestamise aluseks on «Raamatupidamise seaduse» kohaselt tekkepõhist raamatupidamise arvestust pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud majandusaasta kasumiaruanne ning «Raamatupidamise seaduse» kohaselt kassapõhist raamatupidamise arvestust pidava füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaasta kohta Maksu- ja Tolliametile esitatud residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu deklareerimise vormi E ärakiri.»;
21) paragrahvi 14 lõikes 4 asendatakse sõna «tähtpäevast» sõnadega «tähtaja viimasest päevast»;
22) määruse lisad 2 ja 3 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud);
23) määruse lisa 5 punktidest 2 ja 2.2 jäetakse välja sõna «miljonit».
§ 2. Põllumajandusministri 12. märtsi 2008. a määruse nr 20 «Maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord» (RTL 2009, 57, 831) lisa 5 normitehniline märkus tunnistatakse kehtetuks.
põllumajandusministri ülesannetes Hanno PEVKUR
Määruse lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 28.07.2009. a resolutsioon nr 17-1/09-03930.


Kehtna valla finantsjuhtimise kord – Riigi Teataja
Kehtna valla finantsjuhtimise kord
Kehtna valla finantsjuhtimise kord - sisukord
2 EELARVE
§ 3 Eelarve koostamise üldpõhimõtted
§ 4 Eelarve ülesehitus, liigendus, koostamise ja vastuvõtmise detailsus ning sisu
§ 5 Eelarve eelnõu koostamise ja menetlemise protsess ning kinnitamine
§ 6 Tegemata jäänud väljaminekute kavandamine järgmisse eelarveaastasse
§ 7 Lisaeelarve eelnõu koostamine, menetlemise protsess ja kinnitamine
§ 8 Eelarve täitmine
3 RESERVFOND
§ 9 Reservfondi raha eraldamise alused, kasutamine ja aruandlus
4 FINANTSDISTSIPLIINI TAGAMINE JA KOHUSTUSTE VÕTMINE
§ 10 Finantsdistsipliini meetmed
§ 11 Nõuded varadele ja kohustustele
5 MAJANDUSAASTA ARUANNE
§ 12 Majandusaasta aruande koostamine, kinnitamine ja avalikustamine
§ 13 Finantsaudit
§ 14 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
§ 15 Määruse jõustumine
Kehtna Vallavolikogu
RT IV, 03.07.2019, 3
Vastu võetud 26.06.2019 nr 58
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 1 ja kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 5 lõigete 6 ja 7, § 21 lõike 1 ja § 28 lõike 31 alusel.
(1) Kehtna valla finantsjuhtimise kord (edaspidi kord) sätestab kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse (edaspidi KOFS) täitmise korraldamise tingimused.
(2) Korraga reguleeritakse Kehtna vallas:
1) eelarve ja lisaeelarve ülesehituse ja liigendamise põhimõtted;
2) eelarve ja lisaeelarve eelnõu koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ja avalikustamine;
3) vastu võtmata eelarve korral väljaminekute tegemise kord;
4) eelarve täitmise reeglid ja aruandlus;
5) reservfondi kasutamine;
6) finantsdistsipliini tagamine ja kohustuste võtmine;
7) majandusaasta aruande koostamine, menetlemine, kinnitamine ja avalikustamine.
(1) Korras kasutatakse mõisteid KOFS-i ja raamatupidamise seaduse ning nende alusel antud õigusaktide tähenduses.
(2) Lisaks kasutatakse käesolevas määruses mõisteid järgmises tähenduses:
1) ametiasutus – vallavalitsus kui ametiasutus;
2) hallatav asutus – vallavalitsuse hallatav asutus, mis ei teosta avalikku võimu;
3) sõltuv üksus – vallavalitsuse otsese või kaudse valitseva mõju all olev üksus;
4) hallatavate asutuste alaeelarved – Kehtna Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) kui ametiasutuse, Kehtna Vallavolikogu (edaspidi volikogu) ja hallatavate asutuste eelarved vastutajate lõikes;
5) valdkonna alaeelarved – vallavalitsuse hallatavatele tegevustele kavandatud eelarved vastutajate lõikes;
6) alaeelarvete kasutajad – hallatavate asutuste eelarvete koostamise ja täitmise eest vastutavad isikud.
2. peatükk EELARVE
§ 3. Eelarve koostamise üldpõhimõtted
(1) Eelarveaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.
(2) Eelarves määratakse arengukavas ja eelarvestrateegias sätestatud eesmärkidest ja tegevustest tulenevalt valla rahaliste vahendite plaan üheks eelarveaastaks. Eelarve seletuskirjas võib esitada informatsiooni ka eelarveaastast pikema perioodi kohta.
(3) Eelarve on tekkepõhine (tehingud kajastatakse vastavalt nende toimumisele, sõltumata sellest, millal nende eest raha laekub või välja makstakse).
(4) Eelarve ja lisaeelarve võtab volikogu vastu määrusega.
(5) Eelarves kajastatakse summad täiseurodes.
(6) Eelarveosad on:
4) investeerimistegevuste kulud;
5) finantseerimistegevuse tulud;
6) finantseerimistegevuse kulud;
7) likviidsete varade muutus.
(7) Eelarve ja lisaeelarve eelnõu koostamise, muutmise ja täitmise korraldajaks on vallavalitsus.
§ 4. Eelarve ülesehitus, liigendus, koostamise ja vastuvõtmise detailsus ning sisu
(1) Volikogu kinnitatavas eelarves või lisaeelarves liigendatakse valla eelarve KOFS paragrahvides 14– 19 sätestatud detailsuses.
(2) Eelarve detailsema jaotuse majandusliku sisu ja vastutajate lõikes (alaeelarved) kinnitab vallavalitsus korraldusega, arvestades volikogus kinnitatud eelarve või lisaeelarve eelarveosade mahte.
(3) Lähtudes vallavalitsuse korraldusega kinnitatud alaeelarvetest või lisaeelarvest korraldab ametiasutus, alaeelarvete kasutajad ja valdkondade alaeelarvete eest vastutajad detailsema liigenduse kuuekohaliste kontode lõikes.
(4) Eelarve reservfond ettenägematute väljaminekute tegemiseks on vähemalt 1% kavandatud põhitegevustulude mahust, mis planeeritakse eraldi põhitegevuse kuluna.
(5) Kulude ja tulude arvestus raamatupidamises toimub klassifikaatori kõige detailsemal tasandil.
§ 5. Eelarve eelnõu koostamise ja menetlemise protsess ning kinnitamine
(1) Eelarveprotsess algatatakse hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 30. septembril vallavalitsuse korraldusega. Korralduses määratakse, lähtudes Kehtna valla arengukavast, valdkondlikest arengukavadest ning Kehtna valla eelarvestrateegiast, eelarveprotsessi ajagraafik, hallatavate asutuste alaeelarvete taotluste koostajad ja piirmäärad.
(2) Hallatavate asutuste juhid ja ametiasutuses valdkondi kureerivad vastutavad ametnikud esitavad eelarve koostamiseks taotlused veebirakenduses VEERA koos seletuskirjaga. Seletuskiri peab sisaldama selgitust taotletava raha suuruse ja kasutamise otstarbe kohta. Seletuskirjas märgitakse alusandmed (kavandataval aastal nt klasside, päevade, hoolealuste, koosseisuüksuste jms arv) ja kulude arvestus, tuues eraldi välja arvestused ja selgitused lisanduvatele kuludele, mis on seotud uute objektide kasutusele võtmisega või muudatustega õigusaktides. Alaeelarvete taotluste koostamise ja esitamise tähtaeg on hiljemalt 15. oktoober.
(3) Esitatud eelarvetaotluste põhjal koostab ja esitab finantsjuht koondtabelid vallavalitsusele. Koondi alusel ja eelarve eelnõu koostamiseks menetletakse esitatud taotlusi aruteludena, hinnates tulude ja kulude põhjendatust ja otstarbekust ning vastavust õigusaktidele, arengukavale ning planeeritud tegevustele.
(4) Eelarvetaotluste menetlemisel osalevad finantsjuht, vallavalitsuse liikmed, hallatava asutuse tegevust kureeriv ametiasutuse vastutav ametnik ning vajadusel taotluse koostaja(d) või esitaja(d).
(5) Väljaspool vallavalitsuse haldusala tegutsevad asutused, organisatsioonid ning üksikisikud esitavad taotlused raha eraldamiseks ametiasutuse vastava valdkonna tegevust koordineeriva ametiasutuse vastava ametniku kaudu, kelle tegevusvaldkonnas taotleja tegutseb, kui seaduses või muus õigusaktis ei ole sätestatud teisiti. Taotlus vallaeelarvest raha eraldamiseks esitatakse hiljemalt 30. septembriks. Taotlus raha eraldamiseks peab sisaldama taotleva summa suurust ja selgitust selle kasutamise kohta.
(6) Pärast läbirääkimisi võtab vallavalitsus vastu seisukoha eelarve tasakaalu viimiseks. Finantsjuht koostab ja esitab eelarve koondprojekti vallavalitsusele hiljemalt 15. novembriks.
(7) Vallavalitsuse kooskõlastatud eelnõu esitatakse volikogule ja volikogu alatistele komisjonidele hiljemalt üks kuu enne eelarveaasta algust.
(8) Eelarve eelnõule lisatakse seletuskiri, mis peab sisaldama KOFS paragrahv 22 lõikes 2 sätestatut, valla eelarveaastasse planeeritud uusi tegevusi koos maksumustega ning ülevaadet vallaeelarve põhinäitajatest tabelite või graafikute kujul.
(9) Eelarve kavand ja seletuskiri avaldatakse Kehtna valla veebilehel 7 tööpäeva jooksul volikogule esitamisest arvates. Eelarve seletuskiri peab olema veebilehel kättesaadav kuni eelarveaasta lõpuni.
(10) Eelarve lugemiste vahel võib vallavalitsus täiendada eelarve eelnõu sihtotstarbeliste tuludega, sihtotstarbeliste tulude saamiseks vajalike projektide kuludega ning teha tehnilisi muudatusi ja täpsustusi.
(11) Volikogule esitatakse II lugemiseks muudatusettepanekute koond, milles kajastatakse ettepanekud, mis on saanud toetuse nii vallavalitsuselt kui ka eelarve- ja arengukomisjonilt.
(12) Pärast muudatuste läbihääletamist otsustab volikogu eelnõu vastuvõtmise või II lugemise katkestamise.
(13) Vallavalitsus kinnitab eelarvejaotuse ja määrab vallaeelarve täitmise eest vastutavad isikud alaeelarvete kaupa 1 kuu jooksul eelarve vastuvõtmisest arvates.
(14) Eelarve avaldatakse Kehtna valla veebilehel koos volikogu istungi ja komisjonide protokollidega 7 tööpäeva jooksul vastuvõtmisest arvates.
§ 6. Tegemata jäänud väljaminekute kavandamine järgmisse eelarveaastasse
(1) Eelmise aasta tegemata jäänud väljaminekute kavandamiseks uuel eelarveaastal esitavad alaeelarvete koostajad hiljemalt 15. jaanuariks vallavalitsusele taotluse, milles näidatakse väljamineku sihtotstarve, finantseerija ja summa.
(2) Järgmisse eelarveaastasse võib üle kanda ja kasutada eelmise aasta eelarves määratud otstarbeks järgmisi tegemata jäänud väljaminekud, kui need tulenevad:
1) investeeringute elluviimiseks sõlmitud lepingust või välja kuulutatud riigihankest;
2) sõlmitud lepingu alusel põhivara soetuseks antavast sihtfinantseerimisest;
3) sõlmitud lepingu alusel saadud sihtfinantseerimist.
§ 7. Lisaeelarve eelnõu koostamine, menetlemise protsess ja kinnitamine
(1) Eelarveaasta jooksul võib eelarvet muuta lisaeelarvega.
(2) Lisaeelarve eelnõu algatab vallavalitsus ja esitab kinnitamiseks volikogule.
(3) Lisaeelarvet ei pea koostama, kui eelarve muutub KOFS paragrahv 26 lõikes 4 sätestatud asjaoludest tulenevalt.
(4) Lisaeelarve eelnõule lisatakse seletuskiri, milles kajastatakse:
1) põhjendus täiendavate kulude vajaduse ning nende tegemise paratamatuse kohta käesoleval eelarveaastal;
2) andmed kulude kohta, mille täiendamist taotletakse, sealhulgas andmed lisatulude või -säästu kohta, millega lisakulud kaetakse;
3) selgitused muudatuste kohta, võrreldes põhieelarvega koos selgitusega muudatuse mõju kohta.
(5) Eelarve menetlemise käigus ei pea vallavalitsus ega volikogu arvestama muudatusettepanekuid, mis suurendavad eelarve kulude kogusummat ja millele pole näidatud katteallikaid.
(6) Tulude alalaekumise korral on vallavalitsusel õigus piirata eelarves ettenähtud väljaminekute tegemist ning vajadusel esitada volikogule negatiivne lisaeelarve.
(7) Kui eelarveaasta jooksul lisaeelarvet ei koostata, esitatakse ülevaade sihtotstarbeliselt eraldatud raha ja annetuste kasutusse võtmise kohta volikogule eelarve täitmise aruande koosseisus.
(8) Kui lisaeelarve eelnõu muutmiseks ei ole avalikustamise ja volikogu komisjonides menetlemise tulemusel tehtud muudatusettepanekuid, võib volikogu otsustada lisaeelarve vastuvõtmise I lugemisel.
(9) Kui lisaeelarve eelnõusse tehakse avalikustamise ajal ja volikogu komisjonides muudatusettepanekuid, saadetakse lisaeelarve II lugemisele.
(10) Lisaeelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse Kehtna valla veebilehel 7 tööpäeva jooksul volikogule esitamisest arvates. Seletuskiri peab veebilehel olema kättesaadav eelarveaasta lõpuni.
§ 8. Eelarve täitmine
(1) Eelarve täitmine on sissetulekute kogumine, väljaminekute tegemine ning tehingud varade ja kohustustega, samuti nende kohta arvestuse pidamine vastavuses tekkepõhiste arvestuspõhimõtetega.
(2) Eelarve täitmist (täitmise seiret) ja raamatupidamist korraldab vallavalitsus.
(3) Eelarvest väljaminekute tegemisel tuleb kinni pidada eelarve jaotusest kontogruppide lõikes.
(4) Vallavalitsus võib anda juhiseid eelarve täitmiseks ja kehtestada eelarveaasta sees eelarve jaotuse muutmise piiranguid.
(5) Alaeelarvete kasutajad võivad teha tehinguid ainult alaeelarvetega kinnitatud väljaminekute summa piires.
(6) Alaeelarvete kasutajad võivad sõlmida lepinguid, millega võetakse kohustusi, antakse laenu või tagatakse kohustusi eelarveaastast pikemaks perioodiks, ainult kooskõlas eelarvestrateegiaga.
(7) Jooksva aasta eelarves ja järgnevateks aastateks eelarvestrateegias kinnitatud summade piires on vallavalitsusel ametiasutusena ja hallatavatel asutustel õigus ilma täiendava volikogu loata ning ilma eelarvestrateegias konkreetse lepingu andmeid välja toomata korraldada hankeid ja sõlmida kuni 4 aastaseid lepinguid, mille esemeks on:
1) omavalitsusele täitmiseks kohustuslike sotsiaalteenuste osutamine, sh hooldamis- ja raviteenused;
2) omavalitsusele täitmiseks kohustuslike hariduskulude tasumine;
3) vallavara igapäevane majandamine, sh kommunaal-, korrashoiu-, valve- ning sideteenuste osutamine ja tehnosüsteemide hooldamine;
4) info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rentimine;
5) omavalitsuse tööks vajalike registrite kasutamise teenuste ostmine;
6) ruumide rentimine vallavalitsuse ametiasutuse hallatava asutuse põhimäärusest tulenevate ülesannete täitmiseks.
(8) Kui lepinguga, millega kaasneb väljaminek tulevastel eelarveaastatel, ei ole eelarvestrateegias arvestatud, võib lepingu sõlmida ainult volikogu loal.
(9) Kui eelarve täitmise käigus on tulude laekumine kavandatust väiksem, võib vallavalitsus kuni 3 kuuks piirata eelarves ettenähtud väljaminekute tegemist, lubades vaid vältimatute kulude tegemist, lähtudes väljamaksete teostamisel järgnevast järjekorrast:
1) töötasud, töötasudest kinnipeetavad või töötasult arvestatavad maksud ja maksed, valla laenude teenindamisega seotud maksed;
2) lepingulistest kohustustest tulenevad maksed;
(10) Vallavalitsus peab väljaminekute piiramisest volikogu teavitama ja vajadusel koostama lisaeelarve eelnõu ja esitama volikogule vastuvõtmiseks.
(11) Kaupade ja teenuste müügieelarve (omatulu) alatäitumise korral võib vallavalitsus vähendada vastavate valdkondade ja hallatavate asutuste finantseerimist alatäitmise summa võrra.
(12) Põhitegevuse kulude ja investeerimistegevuse eelarveosade täitmisel võib üht osa täita samas mahus rohkem, kui teine eelarveosa jääb täitmata, kui see on põhjustatud hangete korraldamise järel selgunud tingimustest, mille tõttu planeeritud tehing klassifitseeritakse eelarve täitmisel tulenevalt põhivara arvele võtmise reeglitest teisiti, kui eelarves oli ette nähtud.
(13) Eelarveaastal täiendavalt eraldatud sihtotstarbelised toetused ning nendele vastavad kulud lisab vallavalitsus vallaeelarvesse vastutaja taotluse alusel informeerides sellest volikogu.
(14) Valla ametiasutuse, hallatavate asutuste ja valdkonna piires majanduskulude ümberjaotamise otsuse teeb ametiasutuse vastava valdkonna või hallatava asutuse juht põhjendatud kirjaliku taotluse alusel hiljemalt 15. detsembriks.
(15) Vallavalitsus võib teha eelarve eelnõus kavandatuid väljaminekuid, kui nende tähtaeg saabub enne eelarve vastuvõtmist ja need tulenevad seadustest ja seaduste alusel antud õigusaktidest ning enne eelarveaasta algust sõlmitud lepingutest, mis on kooskõlas valla eelarvestrateegiaga.
(16) Hallatavate asutuste eelarve täitmise eest vastutab asutuse juht ja valdkonna eelarve täitmise eest vastutab valdkonna juht, kui vallavalitsuse korraldusega ei ole määratud teisiti.
(17) Finantsjuht esitab alaeelarvete eest vastutajatele alaeelarvete täitmise info, volikogule ja vallavalitsuse liikmetele koondeelarve täitmise ülevaate kord kvartalis.
3. peatükk RESERVFOND
§ 9. Reservfondi raha eraldamise alused, kasutamine ja aruandlus
(1) Reservfondi täpse suuruse igaks eelarveaastaks otsustab volikogu eelarve vastuvõtmisel või selle muutmisel kuid see ei saa olla väiksem kui 1% kavandatud põhitegevustulude mahust.
(2) Reservfond moodustatakse igal aastal ettenägematute väljaminekute tegemiseks, mida eelarve koostamise käigus ei olnud võimalik ette näha ja eelarvesse planeerida. Reservfondi ei planeerita väljaminekuid, mis tõenäoliselt tuleb eelarveaasta jooksul teha, kuid mille suurust ega sisu ei osata täpselt hinnata. Nimetatud väljaminekud nähakse eelarves ette kulude tegeliku tegevusala ja majandusliku sisu järgi ning vajadusel tehakse eelarveaasta jooksul korrektsioonid lisaeelarve kaudu.
(3) Reservfondist eraldatakse raha sihtotstarbeliselt juhtudel kui selleks ei ole eelarves vahendeid planeeritud:
1) kriisiolukordade ja avariide ennetamiseks ning likvideerimiseks;
2) rahaliste garantii- ja kinnituskirjade tagatiseks;
3) ettekirjutuste tähtaegseks täitmiseks;
4) koondamishüvitiste kulu katmiseks;
5) projektide omaosaluste katmiseks;
6) erakorraliste saavutuste eest premeerimiseks;
7) muude ootamatult ilmnenud kiireloomuliste probleemide lahendamiseks.
(4) Reservfondi kasutamist korraldab vallavalitsus ja reservfondist tehakse eraldisi vallavalitsuse korralduse alusel.
(5) Reservfondist raha eraldamiseks esitatakse vallavalitsusele taotlus, mis sisaldab andmeid raha kasutamise eesmärgi ja perioodi ning ettenägematu kulu vajalikkuse põhjenduse kohta. Ametiasutuse vastava valdkonna juht kontrollib taotletava summa põhjendatust ja vastavust käesolevas korras sätestatud nõuetele ning koostab vallavalitsuse korralduse eelnõu, kooskõlastades selle eelnevalt ametiasutuse finantsjuhiga.
(6) Vallavalitsusel on õigus nõuda taotlejalt täiendavaid selgitusi ja põhjendusi, jätta taotlus rahuldamata või rahuldada osaliselt või täielikult.
(7) Iga üksik eraldis reservfondist ei tohi ületada 30% eelarves kinnitatud reservfondi mahust.
(8) Reservfondist eraldatud vahendite ulatuses võib taotleja üldjuhul teha kulutusi pärast vallavalitsuse vastava korralduse jõustumist.
(9) Füüsiline või juriidiline isik, kellele on reservfondist vahendeid eraldatud, on kohustatud esitama vallavalitsusele reservfondist eraldatud vahendite kasutamise kohta aruande vallavalitsuse korralduses märgitud tähtpäevaks ning tagastama kasutamata vahendid vallavalitsuse arvelduskontole aruande esitamise tähtajaks.
(10) Reservfondi kasutamist kontrollib volikogu revisjonikomisjon vastavalt vajadusele. Vallavalitsus esitab volikogule aruande reservfondi kasutamise kohta koos eelarve täitmise aruandega või volikogu nõudmisel.
4. peatükk FINANTSDISTSIPLIINI TAGAMINE JA KOHUSTUSTE VÕTMINE
§ 10. Finantsdistsipliini meetmed
(1) Põhitegevuse tulude ja põhitegevuse kulude vahe (tulem) aruandeaasta lõpu seisuga peab olema null või positiivne.
(2) Netovõlakoormus võib ulatuda seaduses sätestatud määrani aruandeaasta põhitegevuse tuludest.
(3) Netovõlakoormus võib ületada kehtestatud netovõlakoormuse mahu ülemmäära välisabi sildfinantseerimiseks võetud võlakohustuste kogusumma võrra.
(4) Finantsdistsipliini tagamise meetmeid rakendatakse eelarvestrateegia ja eelarve koostamisel ning eelarve täitmisel ja kohustuste võtmisel.
§ 11. Nõuded varadele ja kohustustele
(1) Likviidseid varasid tohib paigutada kuni üheaastase tähtajaga hoiustesse krediidiasutustes, vahendeid ei tohi paigutada fondidesse.
(2) Omada võib ainult kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud kohustuslike ülesannete täitmisega seotud ettevõtetes enamusosalust või enamusaktsiaid.
(3) Võlakohustusi võib võtta ainult investeeringuteks või olemasolevate võlakohustuste refinantseerimiseks.
(4) Arvelduskrediiti või lühiajalist laenu käibevahendite juhtimiseks võib võtta ainult tingimusel, et see makstakse aasta lõpu seisuga tagasi.
(5) Kooskõlas eelarvestrateegiaga võib laenu anda sõltuvale üksusele investeeringuteks või tagada sõltuva üksuse samaks otstarbeks võetud kohustusi.
(6) Sõltuvale üksusele saab volikoguga kooskõlastatult laenu anda rahavoogude juhtimise eesmärgil tingimusel, et laen tagastatakse eelarveaasta lõpuks.
(7) Sõltuvad üksused võivad võtta laenu, mille tagasimakse tähtaeg ületab ühte aastat, ainult volikogu loa alusel.
(8) Sõltuvad üksused on kohustatud teavitama vallavalitsust, kui planeerivad võtta kapitalirendi ja järelmaksu kohustusi ning muid kohustusi, mille tagasimakse tähtaeg ületab ühte aastat.
(9) Kohustuse võtmine peab olema kajastatud sõltuva üksuse eelarvestrateegias.
5. peatükk MAJANDUSAASTA ARUANNE
§ 12. Majandusaasta aruande koostamine, kinnitamine ja avalikustamine
(1) Majandusaasta aruande koostamisel lähtutakse raamatupidamise seaduses sätestatud põhimõtetest, arvestades KOFS-is sätestatud erisusi.
(2) Majandusaasta aruande koostamist korraldab vallavalitsus. Tegevusaruande koostavad valdkonna juhid.
(3) Vallavalitsuse sõltuvad üksused esitavad oma majandusaasta aruanded hiljemalt 15. maiks.
(4) Majandusaasta aruande koostamise ning revisjonikomisjonile ja finantsaudiitorile esitamise tähtaeg on 15. mai.
(5) Vallavalitsus kiidab majandusaasta aruande heaks protokollilise otsusega.
(6) Vallavanem allkirjastab majandusaasta aruande koos kuupäeva märkimisega, kui vallavalitsus on aruande heakskiitnud.
(7) Vallavalitsus esitab heakskiidetud ja allkirjastatud majandusaasta aruande volikogule kinnitamiseks hiljemalt 31. maiks. Majandusaasta aruandele lisatakse vandeaudiitori aruanne ja vallavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta.
(8) Enne majandusaasta aruande kinnitamist volikogus vaatab revisjonikomisjon volikogule esitatud majandusaasta aruande läbi ja koostab selle kohta kirjaliku aruande volikogule esitamiseks. Aruandes avaldab revisjonikomisjon, kas ta toetab vallavalitsuse koostatud majandusaasta aruande kinnitamist ning annab ülevaate komisjoni tegevuse kohta.
(9) Volikogu kinnitab majandusaasta aruande otsusega hiljemalt 30. juunil.
(10) Majandusaasta aruanne, vandeaudiitori aruanne, vallavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta ning volikogu otsus aruande kinnitamise kohta avaldatakse valla veebilehel 7 tööpäeva jooksul kinnitamisest arvates.
§ 13. Finantsaudit
(1) Finantsauditi viib ellu volikogu kinnitatud vandeaudiitor, andes hinnangu konsolideerimisgrupi majandusaasta aruandele.
(2) Vallavalitsuse sõltuvad üksused esitavad vallavalitsusele oma auditeeritud majandusaasta aruanded koos audiitori järeldusotsusega hiljemalt 15. mail.
(3) Vallavalitsuse konsolideerimisgrupi audiitor koostab majandusaasta aruande kohta sõltumatu audiitori aruande ja esitab vallavalitsusele hiljemalt 31. mail.
§ 14. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
Kehtetuks tunnistatakse Kehtna Vallavolikogu 18.09.2012 määrus nr 61 „Eelarve reservfondi kasutamise kord“.
Peeter Kustmann


text:
RT I 1997, 73, 1202
Vastu võetud 24.09.1997
Välismaalaste seaduses (RT I 1993, 44, 637; 1994, 41, 658; 1995, 57, 981; 1997, 19, 306; 53, 837) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
§ 1. Paragrahvi 6 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(1) Aastane sisserände piirarv on Eestisse sisserändavate välismaalaste piirarv, mis ei tohi ületada aastas 0,05% Eesti alalisest elanikkonnast. Sisserände piirarvu kehtestab Vabariigi Valitsus, võttes arvesse kohaliku omavalitsuse ettepanekuid. Vabariigi Valitsus võib üksikjuhtudel mõne konkreetse isiku puhul ületada kehtivat sisserände piirarvu järgmise aasta piirarvu arvel. Sisserände piirarvu täitumise arvutamisel ei arvestata isikuid, kellel on õigus asuda Eestisse väljaspool sisserände piirarvu või kelle suhtes sisserände piirarv ei kehti.».
§ 2. Paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«(3) Sisserände piirarv ei kehti Euroopa Liidu, Norra, Islandi ja ðveitsi kodanike suhtes.».
§ 3. Paragrahvi 12 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«(3) Alalise elamisloa võib anda välismaalasele, kes on Eestis elanud tähtajalise elamisloa alusel viimase viie aasta jooksul vähemalt kolm aastat ning kellel on Eestis elukoht ja töösuhe või muu legaalne sissetulek Eestis äraelamiseks, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti. Alalist elamisluba ei anta välismaalasele, kes on saanud Eestis elamisloa käesoleva paragrahvi 1. lõike punkti 1 või 2 alusel ning välismaalasele, kes on saanud elamisloa käesoleva paragrahvi 5. lõike alusel erandina.».
§ 4. Paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
«(6) Elamisloa andmisest keeldutakse sisserände piirarvu täitumise tõttu.».
§ 5. Paragrahvi 14 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
«(3) Elamisluba tühistatakse:
1) välismaalase isikliku taotluse alusel;
2) kui välismaalane on asunud elama välisriiki ja viibib väljaspool Eestit rohkem kui 183 päeva aasta jooksul kokku ning ei ole registreerinud oma eemalviibimist Eestist Vabariigi Valitsuse kehtestatud tingimustel ja korras.».
«§ 20. Enne 1995. aasta 12. juulit elamisluba taotlenud välismaalase õiguslikud tagatised
(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud välismaalane ei vaja tema tähtajalise elamisloa kehtivusaja jooksul Eestis töötamiseks tööluba, tal on seaduses sätestatud tingimustel hääleõigus kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel samadel alustel Eestis alalise elamisloaga viibiva välismaalasega ning tal on õigus taotleda alalist elamisluba Vabariigi Valitsuse kehtestatud tingimustel ja korras alates 1998. aasta 12. juulist, kuid mitte kauem kui tema elamisloa kehtivusaja lõppemiseni.».
§ 7. Paragrahv 21 tunnistatakse kehtetuks.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 7


Narva Muuseumi põhimäärus – Riigi Teataja
Narva Muuseumi põhimäärus
Narva Muuseumi põhimäärus - sisukord
§ 2 Muuseumi ülesanded
§ 3 Põhifond
§ 4 Finants- ja majandusalane tegevus
§ 6 Muuseumi juhtimine ja struktuur
§ 7 Muuseumi ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 01.02.2013, 45
Määrus kehtestatakse muuseumiseaduse § 6 lõike 1 ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37 alusel.
(1) Narva Muuseum on Narva linna asutus ja allub Narva Linnavalitsuse Kultuuriosakonnale. Asukoht: Peterburi mnt 2, 20308, Narva, Eesti Vabariik.
(2) Narva Muuseum juhindub oma tegevuses muuseumiseadusest, muudest õigusaktidest, kultuuripärandi kaitset käsitlevatest rahvusvahelistest lepingutest ja oma põhimäärusest.
(3) Narva Muuseumil on munitsipaalmuuseum oma logo ja pitsatiga.
(4) Narva Muuseumi valdusesse kuulub järgmine vara: muuseumikogud ja projekti „Unikaalse Eesti ja Vene kindluste ansambli kui ühise turismitoote arendamine, II etapp / EstRusFortTour-2“ raames soetatud vara.
§ 2. Muuseumi ülesanded
(1) Narva Muuseumi põhieesmärgiks on Narva ajaloo- ja kultuuripärandi säilitamine. Oma eesmärgi täitmiseks teeb Narva Muuseum koostööd lepingupartneritega.
(2) Narva Muuseumi ülesanneteks on teostada traditsioonilist museoloogilist tegevust (museaalide kogumine, säilitamine ja kirjeldamine).
(3) Narva Muuseumil on õigus:
1) anda üle vara ja teisi väärtusi juriidilistele ja füüsilistele isikutele vastavalt seadusandlusele ja normatiivaktidele;
2) astuda lepingulistesse suhetesse ning reguleerida neid juriidiliste ja füüsiliste isikutega muuseumi tegevuse raames;
3) osaleda ja tegutseda rahvusvahelistes koostööprogrammides;
§ 3. Põhifond
(1) Narva Muuseumi põhifond koosneb museaalidena klassifitseeritud kollektsioonide kogudest (arheoloogia, etnograafia, dokumendid, relvad ja relvastus, foto, numismaatika, kujutav kunst jne).
(2) Narva Muuseum omab ja kasutab põhifondi vastavalt EV seadusandlusele, normatiivaktidele ja käesolevale põhimäärusele.
(3) Muuseumi põhifondi kasutamise, säilitamise, uurimise ja mahakandmise eeskirjad toimivad vastavalt kehtestatud seadusandlusele.
(4) Muuseumi eksponaatide ja kogude ajutine väljastamine ja vastuvõtt toimub vastavalt EV seadusandlusele ja normatiivaktidele.
§ 4. Finants- ja majandusalane tegevus
(1) Narva Muuseum on asutus, mille finantseerimine toimub Narva linnaeelarvest Kultuuriosakonna kaudu.
(2) Narva Muuseumi tulude allikaks on laekumised kohalikust eelarvest ja teistest seaduslikest allikatest.
(3) Muuseum kasutab rahalisi vahendeid vastavalt rahastajate poolt esitatud tingimustele.
(4) Narva Muuseumi vara kasutamine toimub vastatavalt EV seadusandlusele, linnavara eeskirjadele ja käesolevale põhimäärusele.
(5) Muuseumile osutab raamatupidamisteenust Narva Linnavalitsuse Kultuuriosakonna raamatupidamine.
(1) Narva Muuseum esitab oma tegevus- ja statistilised aruanded vastavalt kehtestatud seadusandlusele ja kinnitatud tähtaegadeks Narva Linnavalitsuse Kultuuriosakonnale, EV Kultuuriministeeriumile ja vastavatele riiklikele asutustele.
(2) Järelevalvet Narva Muuseumi tegevuse üle teostavad kõrgemalseisvad asutused – Narva Linnavalitsus ja EV Kultuuriministeerium, samuti riiklike asutuste volitatud isikud. Järelevalvet teostatakse vastavalt kehtivale korrale.
§ 6. Muuseumi juhtimine ja struktuur
(1) Narva Muuseumi struktuuris on kogudeosakond ühe töötajaga ja projektiosakond. Projektiosakonna töötajad töötavad osakoormusega projekti „Unikaalse Eesti ja Vene kindluste ansambli kui ühise turismitoote arendamine, II etapp / EstRusFortTour-2“ heaks.
(2) Narva Muuseumi juhib juhataja-peavarahoidja, kes teostab muuseumi üldjuhtimist ning täidab peavarahoidja ülesandeid, kellega sõlmib töölepingu Narva Linnavalitsuse Kultuuriosakonna juhataja.
(3) Narva Muuseumi juhataja-peavarahoidja õigusteks on:
1) vormistada ja allkirjastada akte muuseaalide vastuvõtu ja liikumise kohta;
2) väljastada muuseaale ajutiseks kasutamiseks teistele asutustele näituste, haridusprogrammide jne korraldamiseks.
3) sõlmida ja lõpetada töölepinguid, omades tööandja õigusi.
(4) Narva Muuseumi juhataja-peavarahoidja kohustusteks on:
1) muuseumikogu säilitamise, kirjeldamise, arvestuse ja kasutamise eeskirjade järgimine
2) muuseumi eelarve täitmise tagamine.
§ 7. Muuseumi ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
Narva Muuseumi ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab Narva Linnavolikogu vastavalt kehtivatele õigusaktidele.
(1) Tunnistatakse kehtetuks Narva Linnavolikogu 25.06.1998. a määrus nr 50/27 „Narva Muuseumi põhimäärus“.
(2) Käesolevat määrust rakendada alates 1.jaanuarist 2013.


text:
3-3-4-4-11 Riigikohus 13.12.2011
Kohtutäitur peab avalik-õiguslikku ametit enda nimel ja vastutusel vaba elukutsena ning vastutab oma ametitegevuse käigus süüliselt tekitatud kahju eest riigivastutuse seaduses sätestatud alustel ja ulatuses. Hoolimata kohtutäituri avalik-õiguslikust seisundist näeb KTS § 9 lg 8 ette, et nõue kohtutäituri tegevusega väidetavalt tekitatud kahju hüvitamiseks kuulub lahendamisele maakohtus. Halduskohtu pädevuses on avalik-õiguslike vaidluste lahendamine, välja arvatud selliste avalik-õiguslike vaidluste lahendamine, milleks seadus näeb ette teistsuguse menetluskorra.
Hankija määratlemiseks ei piisa ainuüksi isiku õiguslikust vormist lähtuvast tõlgendusest. Lähtuda tuleb ka isiku tegelikust tegevusest. RHS § 10 lg 2 kohaselt on hankija RHS § 10 lg 1 p 6 tähenduses eraõiguslik juriidiline isik: 1) kes on asutatud eesmärgiga täita või mis täidab põhi- või kõrvaltegevusena ülesannet avalikes huvides, kellel ei ole tööstuslikku ega ärilist iseloomu, ja 2) keda põhiliselt rahastavad või kelle juhtimis-, haldus- või järelevalveorgani liikmetest rohkem kui poole määravad või kelle juhtimist muul viisil kontrollivad koos või eraldi RHS lg 1 p-des 1-5 või teised p-s 6 nimetatud isikud või mõne muu Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi vastavad isikud. Üldiste huvide osas on Euroopa Kohus pidanud oluliseks seda, et tegemist on vajadustega, mida riik või kohaliku omavalitsuse üksus on üldistest huvidest tulenevatel põhjustel otsustanud ise rahuldada või mille suhtes nad soovivad säilitada valitsevat mõju (Euroopa Kohtu 10.04.2008 otsus kohtuasjas C-393/06: Ing. Aigner, EKL 2008, lk I-02339, p 47 ja selles viidatud kohtupraktika). Mõiste "üldised huvid, millel ei ole tööstuslikku või ärilist iseloomu" hõlmab ka ülesandeid, mida võib täita eraettevõtja (Euroopa Kohtu 10.11.1998 otsus kohtuasjas C-360/96: Gemeente Arnhem ja Gemeente Rheden, EKL 1998, lk I-06821, p 40). Kui isik jätkab nende üldistest huvidest lähtuvate vajaduste täitmist, mida ta on kohustatud tegema, siis ei ole tähtsust tõsiasjal, et lisaks üldistest huvidest tulenevale ülesandele tegeleb ta ka mingite muude kasumit taotlevate tegevustega (eespool nimetatud otsus Ing. Aigner, p 47). Oluline ei ole fakt, et üldiste huvidega seotud ülesande täitmine moodustab vaid suhteliselt väikese osa isiku tegevusest, eeldades, et ta jätkab nende ülesannete täitmist, mille täitmiseks ta on asutatud (eespool nimetatud otsus Mannesmann Anlagenbau Austria AG, p 25). Oluline pole see, et samasse kontserni kuuluv teine juriidiline isik tegeleb äritegevusega (eespool nimetatud otsus Gemeente Arnhem ja Gemeente Rheden, p 58).
3-3-1-79-07 Riigikohus 11.12.2007
Mitmeetapilise menetluse korral on eraõigusliku lepingu sõlmimisele eelnenud menetlusest tõusetunud vaidlused isiku ja avaliku võimu vahel oma iseloomult avalik-õiguslikud ning kuuluvad muu menetluskorra puudumisel läbivaatamisele halduskohtus (vt ka Riigikohtu 17.06.1996 määrust tsiviilasjas nr 3-2-1-34-96, 20.12.2001 määrust haldusasjas nr 3-3-1-8-01, 20.04.2006 otsust haldusasjas nr 3-3-1-3-06). Munitsipaalkooli direktori ja tema tööandja vahel töölepingu pinnalt tekkivaid suhteid tuleb eristada suhetest, mis tulenevad valla- või linnavalitsuse korraldatavast konkursist ja selle võitnud isiku ametisse kinnitamisest. Viimati nimetatud suhted on oma olemuselt avalik-õiguslikud. HKMS § 3 lg 1 p-st 1 ja lg-st 2 tulenevalt kuuluvad avalik-õiguslikud vaidlused halduskohtu pädevusse, kui seadus ei näeb ette teistsugust menetluskorda. Munitsipaalkooli direktori ametikoha täitmiseks konkursi läbiviimisest ja selle võitja väljaselgitamisest tulenevate vaidluste osas ei ole seadusandja sätestanud, millises menetluskorras tuleb need läbi vaadata. Seetõttu kuuluvad need avalik-õiguslikud vaidlused läbivaatamisele halduskohtus.
Mitmeetapilise menetluse korral on eraõigusliku lepingu sõlmimisele eelnenud menetlusest tõusetunud vaidlused isiku ja avaliku võimu vahel oma iseloomult avalik-õiguslikud ning kuuluvad muu menetluskorra puudumisel läbivaatamisele halduskohtus (vt ka Riigikohtu 17.06.1996 määrust tsiviilasjas nr 3-2-1-34-96, 20.12.2001 määrust haldusasjas nr 3-3-1-8-01, 20.04.2006 otsust haldusasjas nr 3-3-1-3-06). Munitsipaalkooli direktori ja tema tööandja vahel töölepingu pinnalt tekkivaid suhteid tuleb eristada suhetest, mis tulenevad valla- või linnavalitsuse korraldatavast konkursist ja selle võitnud isiku ametisse kinnitamisest. Viimati nimetatud suhted on oma olemuselt avalik-õiguslikud. HKMS § 3 lg 1 p-st 1 ja lg-st 2 tulenevalt kuuluvad avalik-õiguslikud vaidlused halduskohtu pädevusse, kui seadus ei näe ette teistsugust menetluskorda. Munitsipaalkooli direktori ametikoha täitmiseks konkursi läbiviimisest ja selle võitja väljaselgitamisest tulenevate vaidluste osas ei ole seadusandja sätestanud, millises menetluskorras tuleb need läbi vaadata. Seetõttu kuuluvad need avalik-õiguslikud vaidlused läbivaatamisele halduskohtus.
3-3-1-8-07 Riigikohus 09.04.2007
Riigivara võõrandamise menetlusest tõusetunud vaidlust, mis eelneb RVS §-s 32 ja Korra p-s 71 nimetatud lepingu sõlmimisele, tuleb pidada avalik-õiguslikuks vaidluseks, mille lahendamiseks seadus ei näe ette teistsugust menetluskorda ja mis tuleb seega lahendada halduskohtus.
3-3-4-2-05 Riigikohus 25.05.2005
ÜKS § 14 lg 3 p 15
RakKKS
HKMS § 3 lg-test 1 ja 2 tulenevalt kuulub halduskohtu pädevusse avalik-õiguslike vaidluste lahendamine, kui seadus ei näe selleks ette teistsugust menetluskorda. Kuna ka vaidlus rakenduskõrgkooli emeriitprofessori tasu maksmise üle tuleneb avalik-õiguslikust suhtest ja sellise vaidluse lahendamiseks pole seadusega kehtestatud teistsugust menetluskorda, siis kuulub selline vaidlus lahendamisele halduskohtus.
3-3-1-25-03 Riigikohus 20.03.2003
3-3-1-12-02 Riigikohus 19.02.2002
Kuna AÕSRS § 20 lg-s 1 sätestatud kohaliku omavalitsuse ostueesõiguse kasutamist reguleerivad valdavalt avaliku õiguse põhimõtted ja sätted, on kohaliku omavalitsusüksuse ja isiku, kellelt kinnisasi ostueesõiguse teel omandatakse, vaheline õigussuhe avalik-õiguslik. Otsustus kasutada AÕSRS §-st 20 lg 1 tulenevat ostueesõigust on haldusakt HKMS § 4 lg 1 tähenduses. Vallavolikogu, võttes vastu otsuse ostueesõiguse kasutamiseks, teostab avalikku võimu ja ostueesõiguse kasutamise protseduur kujutab endast avalik-õiguslikult reguleeritud menetlust. Vaidlus sellises menetluses tehtud otsuste õiguspärasuse üle on avalik-õiguslik vaidlus, mis kuulub halduskohtu pädevusse.
3-3-4-1-01 Riigikohus 15.06.2001
Töölepingu alusel töötavale Sisekaitseakadeemia kui Siseministeeriumi hallatava riigiasutuse komandandile määratud distsiplinaarkaristuse üle peetav vaidlus pole haldusasi. Kuna TsMS §-s 1 lg. 2 mõistetakse tsiviilasjana ka tööõigussuhetest tekkinud vaidlusi, on tegemist tsiviilasjaga, mis tuleb läbi vaadata Tsiviilkohtumenetluse seadustiku järgi. Sisekaitseakadeemia rektori käskkiri, millega töölepingu alusel töötanud isikule määrati distsiplinaarkaristus, pole haldusakt HKMS § 4 lg. 1 mõttes, sest see käskkiri pole antud avalik-õiguslikus suhtes üksikjuhtumi reguleerimiseks, vaid on antud tööõigussuhtes.

matches:
Riigikohus
§ 9
§ 10
§ 10
Kohus
Riigikohus
§ 3
§ 3
Riigikohus
Riigikohus
§ 14
§ 3
Riigikohus
Riigikohus
§ 20
§ 4
Riigikohus
§ 4