Laeva vahiteenistuse kord – Riigi Teataja
Laeva vahiteenistuse kord - sisukord
2 VAHITEENISTUSE KORRALDAMINE
§ 2 Vahiteenistuse üldpõhimõtted
§ 3 Reederi kohustused
§ 4 Vahiteenistuses osalevate laevapere liikmete töö- ja puhkeaeg
§ 5 Eelseisva reisi planeerimine
§ 6 Eelseisva reisi teekonna kandmine navigatsioonikaardile, kaardile kantud kursside kontrollimine ja uue teekonna kavandamine
3 LAEVA NAVIGATSIOONIVAHT
§ 7 Laeva navigatsioonivahi korraldamine ja selle koosseis
§ 8 Rahvusvahelisi reise sooritava reisilaeva ja jäämurdetöödega tegeleva jäämurdja navigatsioonivahi koosseis
§ 9 Sadamate vahel ööpäeva jooksul kuni 12-tunnise kestusega reise sooritava alla 500-se kogumahutavusega laeva navigatsioonivahi korraldamine ja selle koosseis
§ 10 Vahitüürimehe ja ühe tekimeeskonna liikmega navigatsioonivahi korraldamine
§ 11 Vahitüürimehe ja kahe tekimeeskonna liikmega navigatsioonivahi korraldamine
§ 12 Vaatlust teostava laevapere liikme määramine
§ 13 Vahitüürimees, vaatleja ja roolimees
§ 14 Navigatsioonivahi üleandmine ja vastuvõtmine
§ 15 Vahitüürimehe kohustused navigatsioonivahi ajal
§ 16 Laeva navigatsiooniseadmete kontroll ja kasutamine
§ 17 Vahitüürimehe ettekanded
§ 18 Kohustused ohutu laevaliikluse tagamisel
§ 19 Navigatsioonivaht ankrus seismisel
4 LAEVA MASINAVAHT
§ 20 Masinavahi korraldamine
§ 21 Masinavahi üleandmine ja vastuvõtmine
§ 22 Vahimehaaniku kohustused vahi ajal
§ 23 Tehniline hooldus
§ 24 Vahimehaaniku kohustused valmisolekuolukorras ja tavapärasel hooldusel
§ 25 Masinavaht ankrus seismisel
5 RAADIOVAHT
§ 26 Raadiovahi korraldamine
§ 27 Raadiopäevaraamatu täitmine
§ 28 Raadiopäevaraamatu hoidmine
6 VAHITEENISTUS SADAMAS
§ 29 Vahiteenistuse korraldamine ja koosseis sadamas
§ 30 Vahi üleandmine ja vastuvõtmine
§ 31 Tekivahi ja masinavahi kohustused
§ 32 Vahiteenistus ohtliku lastiga laevadel
§ 33 Lastivaht
RT I, 03.02.2016, 6
Laeva vahiteenistuse kord1
Vastu võetud 21.05.2013 nr 34
RT I, 24.05.2013, 14
01.02.2016 RT I, 03.02.2016, 3 06.02.2016
Määrus kehtestatakse meresõiduohutuse seaduse § 30 lõike 3 alusel.
(1) Käesoleva määrusega sätestatakse nõuded vahiteenistuse korraldamiseks vastavalt „Meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelisele konventsioonile, 1978“ ja selle konventsiooni hilisematele muudatustele (edaspidi STCW konventsioon).
(2) Rahvusvahelises meresõidus vahiteenistuse korraldamisel arvestatakse STCW konventsiooni juurde kuuluva STCW koodeksi B osa VIII peatüki suunistega.
2. peatükk VAHITEENISTUSE KORRALDAMINE
§ 2. Vahiteenistuse üldpõhimõtted
(1) Kapten peab korraldama oma laeval vahiteenistuse, mis tagab laeva ohutu navigeerimise. Kapten korraldab vahiteenistuse selliselt, et vahipersonali tõhusust ei vähendaks üleväsimus, ja et kohustused oleksid jaotatud nii, et reisi esimeses vahikorras olevad laevapere liikmed ja sellele järgnevates vahikordades olevad laevapere liikmed oleksid piisavalt väljapuhanud ja muidu sobivad tööülesannete täitmiseks.
(2) Kapteni üldjuhtimisel vastutavad vahitüürimehed oma vahikorra ajal laeva ohutu navigeerimise eest.
(3) Iga merel oleva laeva vanemmehaanik peab kapteniga konsulteerides tagama vahiteenistuse korraldamise nõutud tasemel ning tagama ohutu masinavahi.
(4) Vahiteenistuse korraldamisel lähtutakse alljärgnevatest üldnõuetest:
1) vahipersonalile tuleb tagada nõuetekohane ja olukorrale vastav töökorraldus;
2) vahipersonali teenistusse määramisel peab arvestama isikute pädevust ja töökõlbulikkust;
3) peab tagama, et vahipersonali liikmed mõistaksid nii individuaalseid kui meeskondlikke tööülesandeid ja vastutusvaldkondi;
4) kapten, vanemmehaanik ja vahiohvitserid peavad tagama nõuetekohase vahiteenistuse pidamise, kasutades kõige tõhusamal viisil olemasolevaid ressursse, näiteks teavet, seadmeid, vahendeid, ülejäänud personali vms;
5) vahipersonal peab tundma laeva seadmete funktsioone ning oskama neid käsitseda;
6) vahipersonal peab aru saama erinevate laevaseadmete näitudest ja signaalidest, mõistma teiste meeskonnaliikmete edastatavat infot ning oskama sellele reageerida;
7) vahipersonali liige peab punktis 6 nimetatud teavet jagama nõuetekohaselt teiste vahipersonali liikmetega;
8) vahipersonali liikmed peavad pidama nõuetekohast omavahelist sidet;
9) kui vahipersonali liikmel on mistahes kahtlusi selles, kuidas ohutuse huvides tegutseda, peab ta teavitama kaptenit, vanemmehaanikut või vahiohvitsere.
(5) Kapten, laeva juhtkond ja ülejäänud laevapere liikmed peavad olema teadlikud merekeskkonna reostuse tagajärgedest ja võtma reostuse vältimiseks kasutusele kõik võimalikud ettevaatusabinõud.
§ 3. Reederi kohustused
(1) Reeder tagab:
1) vahiteenistuse graafikute koostamise ja nende paigutamise teadetetahvlile ning rahvusvahelisi reise sooritaval laeval nende koostamise lisaks laeva töökeelele ka inglise keeles;
2) laevapere liikmete igapäevase töö- ja puhkeaja arvestuse, mis rahvusvahelisi reise sooritaval laeval peab olema koostatud lisaks laeva töökeelele ka inglise keeles. Laevapere liikmed peavad saama vähemalt kord kuus enda töö- ja puhkeaja arvestuse andmete koopia, mille on kinnitanud kapten või kapteni poolt volitatud isik ja allkirjastanud laevapere liige.
(2) Laeva mehitamisel peab reeder arvestama käesoleva määruse § 2 lõikes 4 sätestatud üldnõudeid ning ohtusid, mida toob kaasa laeva ohutu ja turvalise toimimise eest vastutavate laevapere liikmete väsimus.
§ 4. Vahiteenistuses osalevate laevapere liikmete töö- ja puhkeaeg
(1) Vahiteenistuses osalevate laevapere liikmete töö- ja puhkeaega reguleerib meretöö seadus.
[RT I, 03.02.2016, 3 - jõust. 06.02.2016]
(2) Kapten võib nõuda laevapere liikmelt vahiteenistuses osalemist tema puhkeajal, kui see on vajalik laeva, laeval olevate isikute või lasti ohutuse tagamiseks või merehädas olevate isikute ja laevade abistamiseks. Töö tegemist võib nõuda seni, kuni on taastunud tavapärane olukord.
§ 5. Eelseisva reisi planeerimine
(1) Reisi planeerimisel tuleb arvesse võtta kogu eelseisvat reisi puudutav teave. Navigatsioonikaardile kantud kursse tuleb kontrollida enne reisi algust.
(2) Enne reisi peab vanemmehaanik kooskõlastatult kapteniga kindlaks määrama kütuse, vee, määrdeainete, kemikaalide, kulumaterjalide, tagavaraosade, tööriistade ning muu varustuse vajaduse.
(3) Enne iga reisi algust on kapten kohustatud jälgima, et kavandatav teekond lähtesadamast esimesse sihtsadamasse oleks vajalikul tasemel planeeritud, kasutades reisiks vajalikke ja sobivaid navigatsioonikaarte ning navigatsiooniteatmikke, mis sisaldavad täpset, täielikku ja ajakohast informatsiooni navigatsiooniliste piirangute ja ohtude kohta, millest sõltub laeva ohutus.
§ 6. Eelseisva reisi teekonna kandmine navigatsioonikaardile, kaardile kantud kursside kontrollimine ja uue teekonna kavandamine
(1) Laeva eelseisva reisi teekond kantakse vastavatele navigatsioonikaartidele, mis peavad alati olema kättesaadavad vahitüürimehele. Vahitüürimees on kohustatud eelnevalt kontrollima oma vahikorra jaoks kaardile kantud kursse.
(2) Kui reisi ajal otsustatakse muuta esialgselt planeeritud teekonda või kui olulised põhjused nõuavad planeeritud teekonnast kõrvalekaldumist, tuleb teekonna muudatus varakult kavandada.
3. peatükk LAEVA NAVIGATSIOONIVAHT
§ 7. Laeva navigatsioonivahi korraldamine ja selle koosseis
(1) Kapten ja vahitüürimees peavad olema veendunud, et navigatsioonivahi koosseis on küllaldane laeva ohutuks navigeerimiseks. Navigatsioonivahi koosseisu kuuluvad kapten, tüürimehed ja tekimeeskonna liikmed.
(2) Kapten peab ohutu meresõidu tagamiseks navigatsioonivahi koosseisu määramisel arvestama kõigi oluliste tegurite, sealhulgas järgmiste asjaoludega:
1) nähtavus, ilmastiku- ja mereolud;
2) laevaliikluse tihedus ja teised tegevused laeva sõidupiirkonnas;
3) liiklemise nõuded ja tingimused laevaliikluse eralduse süsteemis või selle läheduses;
4) täiendav töökoormus, mis tuleneb laeva ekspluatatsioonilistest iseärasustest;
5) iga vahti määratud laevapere liikme valmisolek oma kohustuste täitmiseks;
6) laeva ohvitseride ja meeskonna erialane pädevus;
7) vahitüürimehe kogemused, laeva seadmete ja manööverdusvõime tundmine;
8) laeval toimuv, sh raadiosidega seotud tegevus, ning võimalus vajaduse korral sillale kohe abi kutsuda;
9) navigatsioonisilla seadmete ja kontrollsüsteemide, sealhulgas häiresüsteemide, tehniline seisukord;
10) rooli ja sõukruvi töörežiimi muutmise tingimused ja laeva manöövrielemendid;
11) laeva mõõtmed ja juhtimiskohalt avanev vaateväli;
12) silla konfiguratsioon ning eriti asjaolud, mis võivad segada ümbruskonna jälgimist;
13) Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) poolt vastuvõetud normid, protseduurid või juhendid, mis on seotud vahiteenistuse korraldamisega või vahipersonalile esitatavate nõuetega.
(3) Navigatsioonisilda ei ole lubatud jätta vahita. Navigatsioonivahi, sealhulgas kvalifitseeritud madruste koosseisu määramisel tuleb muuhulgas arvesse võtta järgmised asjaolud:
1) navigatsiooniliste ohtude lähedus, mis võivad oluliselt raskendada laeva navigeerimist;
2) ohutut meresõitu tagavate navigatsioonivahendite (radar ja laeva asukoha määramise seadmed) ning muude tehniliste abiseadmete olemasolu ja nende tehniline seisukord;
3) automaatrooli olemasolu;
4) raadioteenistusega seotud ülesannete täitmine;
5) mehitamata masinaruumi (UMS) kontrollseadmed ja signalisatsiooniindikaatorid sillal, arvestades nende kasutamise võimalusi ja piiranguid;
6) laeva käitamisel tekkivate eriliste asjaolude tõttu navigatsioonivahile esitatavad erinõuded.
(4) Veeteede Ameti või volitatud klassifikatsiooniühingu poolt heakskiidetud (edaspidi heakskiidetud) automaatrooliga ja töökorras siseside vahenditega varustatud laeval peab lisaks vahitüürimehele olema navigatsioonisillal vähemalt üks tekimeeskonna liige, kes teostab vaatlust või asub navigatsioonisilla läheduses, olles valmis kohe vaatlust teostama.
(5) Heakskiidetud automaatroolita ja siseside vahenditeta laeval, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud laeval, või laeval, kus nimetatud seadmed ei ole töökorras, peab lisaks vahitüürimehele olema navigatsioonisillal kaks tekimeeskonna liiget, kusjuures üks neist peab olema roolis ning teine teostama vaatlust või asuma navigatsioonisilla läheduses, olles valmis kohe vaatlust teostama.
(6) Laeval, mille navigatsioonisilla ehitus ja varustatus võimaldab tagada meresõiduohutuse ühe laevajuhiga navigatsioonisillal ning mis on varustatud heakskiidetud ja töökorras automaatrooli ning siseside vahenditega, võib kapten pärast hoolikat kaalumist ja käesoleva määruse § 13 lõikes 1 sätestatut arvestades lubada valgel ajal navigatsioonivahti pidada vahitüürimehel üksinda.
(7) Käesoleva paragrahvi lõiget 6 ei rakendata reisilaeval ja tankeril.
§ 8. Rahvusvahelisi reise sooritava reisilaeva ja jäämurdetöödega tegeleva jäämurdja navigatsioonivahi koosseis
Rahvusvahelisi reise sooritaval reisilaeval ja jäämurdjal jäämurdetööde ajal peab navigatsioonivahis olema kaks laevajuhti.
§ 9. Sadamate vahel ööpäeva jooksul kuni 12-tunnise kestusega reise sooritava alla 500-se kogumahutavusega laeva navigatsioonivahi korraldamine ja selle koosseis
(1) Alla 500-se kogumahutavusega laeval, mis sooritab reise sadamate vahel kestusega kuni 12 tundi ühe ööpäeva jooksul, peab lisaks vahitüürimehele olema navigatsioonisillal üks tekimeeskonna liige, kes teostab vaatlust või asub navigatsioonisilla vahetus läheduses, olles valmis kohe vaatlust teostama.
(2) Erandina võib kapten või kipper pärast hoolikat kaalumist ja käesoleva määruse § 13 lõikes 1 sätestatut arvestades lubada valgel ajal navigatsioonivahti pidada vahitüürimehel üksinda, kui on täidetud järgmised tingimused:
1) navigatsioonisilla kujundus ja rooliseadme paigutus tagavad visuaalse nähtavuse kogu horisondi ulatuses ning laeva kursi jälgimise, käsitsi roolimise ja laeva ohutu navigeerimise ning manööverdamise;
2) laeval on töökorras siseside vahendid.
§ 10. Vahitüürimehe ja ühe tekimeeskonna liikmega navigatsioonivahi korraldamine
(1) Kui 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva navigatsioonisillal peab koos vahitüürimehega vahti üks tekimeeskonna liige, peab tal olema vähemalt vahimadruse kutsetunnistus.
(2) Kui alla 500-se kogumahutavusega laeva navigatsioonisillal peab koos vahitüürimehega vahti üks tekimeeskonna liige, peab tal olema vähemalt madruse kutsetunnistus.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud nõue ei kehti alla 200-se kogumahutavusega kalapüügilaevadele Läänemerel.
§ 11. Vahitüürimehe ja kahe tekimeeskonna liikmega navigatsioonivahi korraldamine
(1) Kui 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva navigatsioonisillal peavad koos vahitüürimehega vahti kaks tekimeeskonna liiget, peab neil mõlemal olema vähemalt vahimadruse kutsetunnistus.
(2) Kui alla 500-se kogumahutavusega laeva navigatsioonisillal peavad koos vahitüürimehega vahti kaks tekimeeskonna liiget, peab ühel neist olema vähemalt madruse kutsetunnistus ning teine võib olla meresõidupraktikal olev laevapere liige.
§ 12. Vaatlust teostava laevapere liikme määramine
Kapten võib erandkorras määrata käesoleva määruse § 7 lõigetes 4 ja 5 ning § 9 lõikes 1 nimetatud vaatluse teostajaks (edaspidi vaatleja) ühe laevapere liikmetest, teda eelnevalt instrueerides.
§ 13. Vahitüürimees, vaatleja ja roolimees
(1) Vahitüürimees on oma vahi ajal otseselt vastutav laeva ohutu navigeerimise ja 1972. aasta rahvusvahelise laevakokkupõrgete vältimise eeskirja nõuete täitmise eest.
(2) Vaatleja peab koondama kogu tähelepanu nõuetekohasele vaatlusele ning talle ei tohi anda muid kohustusi, mis võivad vaatlemist segada.
(3) Vaatleja ja roolimehe kohustused on lahutatud. Roolimisega tegelevat roolimeest ei saa pidada vaatlejaks.
(4) Väikestel laevadel, kus on roolimise kohalt tagatud takistusteta nähtavus kogu horisondi ulatuses ja ei ole muid takistusi nõuetekohase vaatluse teostamiseks, võib roolimehele panna ka vaatleja kohustused.
(5) Valgel ajal võib vahitüürimees teostada vaatlust üksinda eeldusel, et:
1) hinnatakse põhjalikult olukorda;
2) arvestatakse ilmastikutingimusi, nähtavust, laevaliikluse tihedust, navigatsiooniliste ohtude lähedust, navigeerimist laevaliikluse eralduse süsteemis või selle läheduses;
3) on võimalik kohe olukorra muutudes kutsuda navigatsioonivahti täiendavat abi.
§ 14. Navigatsioonivahi üleandmine ja vastuvõtmine
(1) Vahitüürimehel on keelatud vahti üle anda teda vahetavale tüürimehele, kui on alust arvata, et viimane ei ole võimeline nõuetekohaselt täitma vahitüürimehe kohustusi. Vahi üle andmata jätmisest tuleb teatada kaptenile.
(2) Vahti asuv tüürimees peab veenduma, et tema vahi koosseis on võimeline täies mahus täitma oma kohustusi. Vahti asuv tüürimees ei tohi vahti üle võtta enne, kui tema silmanägemine on täielikult kohanenud valgustuse tingimustega.
(3) Enne vahi vastuvõtmist on vahti asuv tüürimees kohustatud kontrollima laeva asukohta ettenähtud laevateel, laeva kurssi ja kiirust ning olemasolu korral mehitamata masinaruumi (UMS) kontrollseadmeid ning arvestama vahi jooksul ees ootavate navigatsiooniliste ohtudega.
(4) Vahti asuv tüürimees on kohustatud teadvustama järgmist:
1) eelseisvat vahti puudutavad kapteni korraldused ja muud juhised;
2) laeva asukoht, kurss, kiirus ning asukoha sügavuste ja laeva süvise suhe;
3) looded, hoovused, ilmastikuolud, nähtavus ja nimetatud tegurite mõju laeva liikumissuunale ja kiirusele;
4) peamasina režiimi muutmise protseduurid;
5) navigeerimise asjaolud, sealhulgas navigatsiooni- ja päästevahendite seisukord, vurr- ja magnetkompasside parandused, läheduses olevate laevade liikumine, vahi jooksul tõenäoliselt esinevad tingimused ja ohud ning kreeni, diferendi, vee tiheduse ja kiiruse võimalik mõju vee sügavusele laeva kiilu all.
(5) Kui vahi üleandmise ajal on käsil manööver või mõni muu tegevus ohu vältimiseks, ei tohi vahitüürimees vahti üle anda enne, kui manööver on lõpetatud.
§ 15. Vahitüürimehe kohustused navigatsioonivahi ajal
(1) Vahitüürimees on kohustatud:
1) viibima vahi ajal navigatsioonisillal;
2) mis tahes asjaolude korral mitte lahkuma sillalt enne, kui ta on nõuetekohaselt välja vahetatud;
3) vaatamata kapteni kohalolekule sillal, vastutama laeva ohutu meresõidu eest, kuni kapten on teda informeerinud laeva juhtimise enda peale võtmisest. Nii vahitüürimees kui kapten peavad kinnitama, et nad on juhtimise ülevõtmisest üheselt aru saanud. Laeva juhtimise ülevõtmine kapteni poolt ei tähenda vahitüürimehele tema tavapäraste kohustuste täitmise lõppemist.
(2) Vahi jooksul tuleb laeva kavandatud teekonnal püsimise tagamiseks kontrollida laeva kurssi, asukohta ja kiirust piisava sagedusega, kasutades selleks kõiki vajalikke ja käepäraseid navigatsioonivahendeid.
(3) Vahitüürimees peab olema täielikult teadlik laevas olevate pääste- ja navigatsioonivahendite asukohast ja nende ekspluatatsioonilistest piirangutest ning oskama neid kasutada.
(4) Vahitüürimehele ei tohi anda ja ta ei tohi endale võtta kohustusi, mis võivad häirida laeva ohutut navigeerimist.
(5) Radari kasutamisel peab vahitüürimees täitma rahvusvahelise laevakokkupõrgete vältimise eeskirja radari kasutamist puudutavaid sätteid.
(6) Vahis olles peab vahitüürimees vajadusel viivitamata kasutama rooli, masinaid ja helisignaalseadet. Vastavalt olukorrale tuleb anda õigeaegne signaal laeva kiiruse ja suuna kavatsetavast muutmisest.
(7) Vahitüürimees peab tundma oma laeva manööverdusomadusi, sealhulgas laeva pidurdustee pikkust, ja arvestama nendega.
(8) Vahi jooksul tuleb üles märkida laeva navigeerimisega seotud sündmused ja tegevus.
(9) Eraldi kaardikambriga laeval võib vahitüürimees kaardikambrisse minna hädavajalike navigatsiooniliste kohustuste täitmiseks ja võimalikult lühikeseks ajaks. Vahitüürimees peab olema eelnevalt veendunud, et see on ohutu ja et tema äraolekul teostatakse nõuetekohast vaatlust.
§ 16. Laeva navigatsiooniseadmete kontroll ja kasutamine
(1) Enne laeva sadamasse sisenemist või sealt väljumist, samuti merel navigatsiooniliselt ohtlikule piirkonnale lähenedes ning sõltuvalt asjaoludest nii tihti kui vajalik, tehakse laeva navigatsiooniseadmete töö kontrolli ja registreeritakse see logiraamatus.
(2) Vahitüürimees peab regulaarselt jälgima ja tagama järgmise:
1) õige kursi hoidmine roolimehe või automaatrooli poolt;
2) peakompassi paranduse määramine vähemalt üks kord vahi jooksul, aga kui võimalik, siis pärast igat suuremat kursimuutust, ning paranduse kirjutamine logiraamatusse;
3) pea- ja vurrkompassi näitude võrdlemine;
4) laeva automaatrooli ümberlülitus käsiroolile vähemalt üks kord vahi jooksul;
5) käigu- ja signaaltulede normaalne põlemine ning navigatsioonivahendite nõuetekohane töö;
6) raadioaparatuuri nõuetekohane töö;
7) mehitamata masinaruumi (UMS) juhtimisseadmete, hoiatussignaalide ja näiturite nõuetekohane töö.
(3) Vahitüürimees on kohustatud täitma „Rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel“ ja selle konventsiooni 1978. aasta protokolli ning nende hilisemate muudatuste (edaspidi SOLAS konventsioon) nõudeid ning sealjuures arvestama käsiroolimise vajadust ja õigeaegset üleminekut automaatroolilt käsijuhtimisele, et vältida mis tahes ohtliku olukorra teket.
(4) Vahitüürimees peab oskama kasutada kõiki laeva navigatsiooniseadmeid, tundma nende võimalusi ja puudusi ning kasutama iga navigatsiooniseadet vastavalt vajadusele.
(5) Vahitüürimees peab kasutama radarit alati, kui laev on sattunud või on oodata sattumist piiratud nähtavusega piirkonda, arvestades seejuures radari võimalusi ja piiranguid.
(6) Vahitüürimees peab küllaldase sagedusega kasutama radari kaugskaalasid, et radarsignaale vastu võtta nii varakult kui võimalik, ja arvestama, et nõrgad ja halvasti peegeldunud signaalid võivad jääda märkamata.
(7) Radari kasutamisel peab vahitüürimees valima sobiva ulatusega kaugusskaala, jälgima hoolikalt ekraani ning tagama radarsignaali liikumiselementide arvestuse või pideva jälgimise.
§ 17. Vahitüürimehe ettekanded
(1) Vahitüürimees on kohustatud kaptenile viivitamatult ette kandma:
1) ootamatust või prognoositud nähtavuse halvenemisest;
2) kui liiklustingimused või teiste laevade liikumine tekitavad kahtlusi;
3) raskustest laeva ettenähtud teekonnal hoidmisel;
4) kui arvestatud ajal ei ilmu nähtavale kallas või navigatsioonimärk või kui sügavus ei vasta oodatule;
5) kui ootamatult ilmub nähtavale kallas, navigatsioonimärk või muutub sügavus;
6) peamasina, peamasina kaugjuhtimisseadmete, rooliseadme või mõne olulise navigatsiooniseadme, alarmseadeldise või näituri rikkest;
7) raadioseadmete rikkest;
8) tormiilmast;
9) kui laev kohtab oma teel navigatsioonilisi ohtusid, nagu jää või mahajäetud ujuvobjektid;
10) igasugusest hädaolukorrast või kahtlusest, mis võiks mõjutada laeva ohutust või turvalisust.
(2) Vaatamata käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaptenile viivitamatu ettekandmise kohustusele peab vahitüürimees viivitamata, ootamata ära kapteni saabumist navigatsioonisillale, võtma kasutusele meetmed laeva ohutuse tagamiseks, kui seda nõuavad asjaolud.
§ 18. Kohustused ohutu laevaliikluse tagamisel
(1) Ohutu laevaliikluse tagamiseks on vahitüürimees kohustatud asjatundlikult instrueerima ja informeerima vahikoosseisu.
(2) Vahitüürimees on kohustatud nähtavale ilmuvaid laevu korduvalt ja täpselt peilima, et varakult kindlaks teha kokkupõrkeoht. Vahitüürimees on kohustatud varakult võtma tarvitusele vajalikud meetmed kooskõlas rahvusvahelise laevakokkupõrgete vältimise eeskirjaga ning kontrollima, kas rakendatud meetmed on andnud soovitud tulemuse.
(3) Hea nähtavuse korral, kui see on võimalik, peab vahitüürimees harjutama radari kasutamist.
(4) Ootamatul või prognoositud nähtavuse halvenemisel on vahitüürimehe esmaseks kohustuseks kooskõlas rahvusvahelise laevakokkupõrgete vältimise eeskirja vastavate reeglitega anda udusignaale, liikuda ohutu kiirusega ja hoida masinad valmis viivitamatuks manöövriks. Täiendavalt on vahitüürimees kohustatud:
1) hoiatama kaptenit;
2) kutsuma navigatsioonisillale vaatleja, kui vaatlejat navigatsioonisillal ei olnud;
3) süütama navigatsioonituled;
4) sisse lülitama radari ja seda kasutama.
(5) Pimedal ajal vaatluse korraldamisel peavad kapten ja vahitüürimees võtma nõuetekohaselt arvesse sillal olemasoleva varustuse ja navigatsiooniseadmete piiranguid, kasutamise protseduure ja rakendatud ettevaatusabinõusid.
(6) Sõidul rannikulähedastel ja tiheda laevaliiklusega veteltuleb kasutada piirkonna kohta olemasolevaid suurima mõõtkavaga kaarte, mis peavad olema korrigeeritud viimase kättesaadava teabe järgi. Asukohta tuleb rohkem kui ühte meetodit kasutades määrata regulaarsete ajavahemike järel ja nii sageli, kui asjaolud võimaldavad. Elektrooniliste kaartide kuva- ja infosüsteemi (ECDIS) kasutamisel tuleb valida asjakohase mõõtkavaga kaart ning laeva asukohta tuleb kontrollida kohaste ajavahemike järel teiste asukoha määramise vahenditega.
(7) Vahitüürimees peab tundma kõiki navigatsioonimärke.
(8) Vaatamata lootsi kohustustele ja vastutusele, ei vabasta lootsi kohalolek kaptenit või vahitüürimeest oma kohustustest ja vastutusest laeva ohutuse eest. Kapten ja loots on kohustatud vahetama teavet, mis puudutab navigeerimist, kohalikke tingimusi ja laeva iseloomustavaid andmeid. Kapten ja vahitüürimees peavad lootsiga tegema tihedat koostööd ja kontrollima hoolikalt laeva asukohta ja liikumist.
(9) Kui vahitüürimehel tekivad kahtlused lootsi tegevuse või kavatsuste kohta, tuleb kohe küsida selgitust lootsilt. Vajadusel tuleb viivitamatult informeerida kaptenit ja kuni kapteni saabumiseni rakendada vajalikke meetmeid.
§ 19. Navigatsioonivaht ankrus seismisel
(1) Kui kapten peab vajalikuks, jätkatakse navigatsioonivahti ka ankrus seismise ajal.
(2) Ankrus seismisel on vahitüürimees kohustatud:
1) määrama võimalikult kiiresti laeva asukoha ja kandma selle sobivale kaardile;
2) kontrollima piisavalt sageli, kas laev seisab ohutult ankrus, kasutades täpseid kohamääramisviise, ning peilima navigatsioonimärke ja kaldaorientiire;
3) tagama nõuetekohase vaatluse;
4) tagama perioodilised kontrollkäigud laevas;
5) jälgima ilmastikuolusid, loodeid ja mere seisundit;
6) kandma kaptenile ette ja rakendama vajalikke meetmeid, kui laev hakkab ankrus triivima;
7) tagama peamasina ja muude seadmete valmisoleku vastavalt kapteni korraldustele;
8) informeerima nähtavuse halvenemisest kaptenit;
9) tagama tulede sisselülitamise või päevamärkide ülestõstmise ning nõutud helisignaalide andmise kooskõlas kõigi ettenähtud reeglitega;
10) rakendama meetmeid ümbritseva keskkonnareostuse vältimiseks laevalt ja täitma reostuse vältimise eeskirju.
4. peatükk LAEVA MASINAVAHT
§ 20. Masinavahi korraldamine
(1) Masinavaht on isikust või isikute rühmast koosnev vaht või mehaaniku vastutuse periood, mille jooksul tema kohalolek masinaruumis võib, kuid ei pruugi olla nõutav. Masinavahi koosseisu kuuluvad vanemmehaanik, mehaanikud ja masinameeskond. Vanemmehaanik ja vahimehaanik peavad olema veendunud, et masinavahi koosseis on piisav, et tagada laeva ekspluatatsiooniks vajalike masinate ja jõuseadmete nõuetekohane töö ja hooldus.
(2) Vahimehaanik on otseselt vastutav laeva jõuseadmete ohutu ja tõhusa ekspluatatsiooni ning hoolduse eest oma vahikorra ajal. Samuti vastutab vahimehaanik kõigi jõuseadmete ja masinavahi vastutusel olevate seadmete ülevaatuse, ekspluatatsiooni ja kontrolli eest.
(3) Masinavahi koosseisu määramisel tuleb muuhulgas arvesse võtta järgmisi asjaolusid:
1) laeva ja jõuseadmete tüüp ning seisukord;
2) laeva ohutust tagavate jõuseadmete pideva ja nõuetekohase ülevaatuse vajadus;
3) ilmastikuolud, jäätingimused, reostatud merevesi või merevee madal tase, igasugune hädaolukord, vigastuse likvideerimine või reostuse kõrvaldamisest tingitud ekspluatatsioonilised eritingimused;
4) masinavahi kvalifikatsioon ja kogemused;
5) inimeste, laeva, lasti ja sadamarajatiste ohutus ning keskkonnakaitse;
6) rahvusvaheliste ja kohalike eeskirjade täitmine;
7) laeva ohutu ekspluateerimise nõuded.
(4) Heakskiidetud perioodiliselt mehitamata masinaruumi mehitatud vahikorralduselt mehitamata masinaruumi (UMS) vahikorraldusele üleminek peab olema küllaldaselt ette valmistatud ning selleks peavad olema rakendatud ettenähtud ettevaatusabinõud.
§ 21. Masinavahi üleandmine ja vastuvõtmine
(1) Vahimehaanikul on keelatud vahti üle anda teda vahetavale mehaanikule, kui on alust arvata, et viimane ei ole võimeline nõuetekohaselt täitma vahimehaaniku kohustusi. Sellest tuleb teatada vanemmehaanikule.
(2) Vahti asuv mehaanik peab veenduma, et vahti asuva vahi liikmed on võimelised täies mahus täitma oma kohustusi.
(3) Enne vahi vastuvõtmist on vahimehaanik kohustatud arvestama järgmist:
1) laeva jõuseadmete ja süsteemide ekspluatatsiooni puudutavad vanemmehaaniku korraldused;
2) laeva jõuseadmete ja -süsteemide hooldustööde käik;
3) vee tase lastiruumi pilssides, ballast-, loputus-, reserv-, magevee- ja reoveetankides;
4) kütuse tase reserv- ja settetankides, kulupaakides ning muudes kütuse hoidmiseks ettenähtud mahutites;
5) erinõuded seoses sanitaarsüsteemide heitmetega;
6) erinevate pea- ja abisüsteemide, sealhulgas elektrienergia jaotussüsteemide seisukord ja töörežiim;
7) kontroll-juhtimispuldi tehniline seisukord;
8) katelde automaatika- ja kaitsesüsteem, kontrollsüsteem, kütuse andmise kontrollsüsteem ja aurukatelde tööga seotud muude seadmete tehniline seisukord ja töörežiim;
9) halvast ilmast, jääst, reostatud või madalast veest tingitud võimalikud ebasoodsad asjaolud;
10) seadmete riketest tingitud asjaolud;
11) tulekaitsevahendite tüüp ja kasutusvõimalused;
12) masinameeskonna liikmete ettekanded neile määratud ülesannete täitmise kohta;
13) masinapäevaraamatu kanded.
§ 22. Vahimehaaniku kohustused vahi ajal
(1) Vahimehaanik on kohustatud korraldama nõuetekohase vahiteenistuse ja tema juhendamisel peab masinavahi koosseis teostama peajõuseadme ja muude tehniliste seadmete nõuetekohast ekspluateerimist.
(2) Vaatamata vanemmehaaniku kohalolekule masinaruumis, on vahimehaanik vastutav tegevuse eest masinaruumis, kuni vanemmehaanik on teda informeerinud juhtimise enda peale võtmisest. Nii vahimehaanik kui vanemmehaanik peavad kinnitama, et nad on juhtimise ülevõtmisest üheselt aru saanud. Juhtimise ülevõtmine vanemmehaaniku poolt ei vabasta vahimehaanikut tema tavapäraste kohustuste täitmisest.
(3) Kõik masinavahi liikmed peavad teadma oma kohustusi. Lisaks peab igaüks neist:
1) oskama kasutada laeva siseside vahendeid;
2) teadma väljapääsuteid masinaruumist;
3) tundma masinaruumi alarmsüsteeme ja oskama vahet teha erinevate hoiatussignaalide vahel (eriti tähtis on ära tunda tulekustutussüsteemi hoiatussignaal);
4) teadma masinaruumi tulekustutusseadmete ja avariivarustuse tüüpi, asukohta ja arvu ning oskama nimetatud seadmeid ja varustust kasutada.
(4) Kui mõni mehhanism ei tööta nõuetekohaselt, oletatakse selle riket või see nõuab erihooldust, tuleb selle kohta teha kirjalik sissekanne masinapäevaraamatusse koos märgetega kasutusele võetud meetmetest. Vajaduse korral koostatakse edaspidise tegevuse kava.
(5) Kui masinaruumis on nõutav pidev vaht, peab vahimehaanik olema alati valmis peamasina juhtimiseks, täites korraldusi peamasina töörežiimi muutmise kohta.
(6) Juhul kui masinaruum on perioodiliselt mehitamata, peab vahimehaanik pidevalt olema valmis väljakutse puhul masinaruumi minekuks.
(7) Kõik sillalt lähtuvad korraldused tuleb koheselt täita.
§ 23. Tehniline hooldus
(1) Vajalikku tähelepanu tuleb osutada kõigi mehhanismide, kaasa arvatud mehaaniliste, elektriliste, hüdrauliliste ja pneumaatiliste süsteemide, nende mõõteriistade ja kaitseseadmete, samuti olmeteenindusseadmete tehnilisele hooldusele ja nende käsitsemise nõuetest kinnipidamisele ning materjalide ja tagavaraosade kulu arvestusele.
(2) Vanemmehaanik peab tagama, et vahimehaanik omaks täit teavet vajalike plaaniliste hooldustööde, vigastuste kõrvaldamise või vahi ajaks kavandatud remonditööde kohta. Vahimehaanik vastutab oma vahis kõigi tema vastutusel olevate mehhanismide seiskamise, ümberlülitamise või reguleerimise eest ning on kohustatud üles kirjutama kõik tehtud tööd.
§ 24. Vahimehaaniku kohustused valmisolekuolukorras ja tavapärasel hooldusel
(1) Kui masinaruumis on kehtestatud valmisolekuolukord, peab vahimehaanik tagama, et kõik mehhanismid ning seadmed, mida võib vaja minna manöövril, oleksid koheses valmisolekus ning energiavaru oleks küllaldane rooliseadme ja muude seadmete vajadusteks.
(2) Vahimehaanikule ei tohi anda ja ta ei tohi endale võtta kohustusi, mis võivad segada pea- ja abiseadmete töö jälgimist. Vahimehaanik on kohustatud hoidma peamasina ja abisüsteemid pideva järelevalve all seni, kuni ta on pärast vahikorra lõppu nõuetekohaselt välja vahetatud. Vahimehaanik on kohustatud tagama nõuetekohased ringkäigud masina- ja roolimasina ruumis eesmärgiga jälgida seadmete tööd, ning ette kandma seadmete riketest või avariist, teostama või korraldama tavapärast reguleerimist ja nõuetekohast hooldust ning täitma muid hädavajalikke ülesandeid.
(3) Vahimehaanik peab nõudma masinavahi teiste liikmete ettekandeid võimalike ohtlike tingimuste kohta, mis võivad avaldada ebasoodsat mõju jõuseadmetele või ohustada inimelu või laeva.
(4) Vahimehaanik peab juhtima kogu masinavahti ja korraldama vahikoosseisu liikme asendamise, kui see ei suuda täita oma kohustusi.
(5) Vahimehaanik peab rakendama vajalikke meetmeid vigastuste kõrvaldamiseks, mis on tekkinud seadmete purunemise, kahjutule, vee sissevoolu, kere rebestuse, kokkupõrke või madalikule sõidu tõttu või mõnel muul põhjusel.
(6) Enne vahist lahkumist on vahimehaanik kohustatud veenduma, et kõik vahi jooksul pea- ja abimasinatega teostatud toimingud on nõuetekohaselt masinapäevaraamatusse üles märgitud.
(7) Vahimehaanik peab tegema koostööd kõigi laevamehaanikutega, kes vastutavad plaaniliste hooldustööde, vigastuste kõrvaldamise või remonditööde eest. Muuhulgas võib koostöö hõlmata alljärgnevat:
1) vajalike mehhanismide seiskamine ja ümberlülitamine;
2) ülejäänud seadmete reguleerimine hooldustööde ajal nõuetekohase ja ohutu töö tagamiseks;
3) sissekannete tegemine masinapäevaraamatusse selle kohta, milliseid seadmeid remonditi ja kelle poolt, milliseid ohutusmeetmeid võeti ja kelle poolt, ning vahti asuvale mehaanikule kättesaadavaks teha;
4) remonditud mehhanismide ja seadmete testimine ja käikuandmine.
(8) Vahimehaanik peab tagama, et iga masinameeskonna liige, kes täidab seadmete hooldusega seotud kohustusi, on automaatjuhtimisseadmete rikke korral kättesaadav seadmete käsijuhtimisele üleminekuks.
(9) Vahimehaanik peab teadvustama, et kiiruse muutus, mille põhjustab masinarike või juhitavuse kaotus, võib ohustada laeva või inimelusid merel. Viivitamatult tuleb navigatsioonisillale ette kanda kahjutulest ja võimalikest ohtudest masinaruumis, mis võivad põhjustada kiiruse vähenemise, rooliseadme rikke, jõuseadmete seiskamise, muudatused elektrienergiaga varustamisel või muu taolise ohu, et ära hoida laevaõnnetust.
(10) Vahimehaanik on kohustatud viivitamatult vanemmehaanikule ette kandma järgmistest asjaoludest:
1) peamasina vigastus või rike, mis tema arvates võib ohustada laeva;
2) rike, mis tema arvates võib põhjustada peamasina, abimasinate või juhtimis- ja seiresüsteemide purunemise või vigastuse;
3) avariijuhud või juhud, kui on kahtlus, kuidas otsustada või milliseid meetmeid rakendada.
(11) Vaatamata nõudmisele informeerida vanemmehaanikut käesoleva paragrahvi lõikes 10 nimetatud juhtudest, peab vahimehaanik viivituseta, kui olukord seda nõuab, kasutusele võtma meetmed laeva, selle mehhanismide ning inimeste ohutuse tagamiseks.
(12) Vahimehaanik on kohustatud andma vahipersonalile asjakohased juhised ja teabe, mis on masinavahil vajalikud. Remonditöid, sealhulgas elektriseadmete, mehaaniliste, hüdrauliliste, pneumaatiliste või elektrooniliste seadmete remonti tohib laeval teha ainult vahi- ja vanemmehaaniku teadmisel.
(13) Vahimehaanik peab tagama pideva õhu või auru surve helisignaalide andmiseks.
(14) Vahimehaanik peab tagama kõigi laeva manööverdamiseks ettenähtud seadmete kohese üleviimise käsijuhtimisele, kui selleks antakse vastav korraldus seoses sellega, et laev sõidab intensiivse laevaliiklusega vetes. Vahimehaanik peab tagama, et manööverdamise vajaduseks, sealhulgas roolimasina tarbeks, on küllaldane energiavaru. Avariirooliseade ja muud abiseadmed tuleb ette valmistada koheseks kasutamiseks.
§ 25. Masinavaht ankrus seismisel
Ankrus seismisel peab vahimehaanik tagama:
1) tõhusa vahiteenistuse;
2) kõigi töötavate ja valmisolekus olevate mehhanismide perioodilise kontrolli;
3) pea- ja abimasinate valmisoleku kooskõlas navigatsioonisillalt saadud korraldustega;
4) keskkonnareostuse vältimise eeskirjade täitmise;
5) kõigi laeva vigastuste kõrvaldamiseks ja tuletõrjeks ettenähtud süsteemide valmisoleku.
5. peatükk RAADIOVAHT
§ 26. Raadiovahi korraldamine
(1) Raadiovahi korraldamisel on laeva kapten kohustatud:
1) tagama raadiovahi kooskõlas eeskirjaga, koos muudatustega, mille on vastu võtnud ülemaailmne raadioside konverents liikuva mereside teenistuse kohta (edaspidi: raadioeeskiri), SOLAS konventsiooni sätetega;
2) tagama, et raadiovahi esmaste ülesannete täitmist ei kahjustaks tegelemine sellise raadiosidega, mis ei ole vajalik laeva ohutuks liikumiseks ja ohutuks navigeerimiseks;
3) arvestama laeva varustatust raadioseadmetega ja nende seadmete tehnilist seisukorda.
(2) Vahis olev raadioside operaator on kohustatud:
1) tagama raadiovahi raadioeeskirjaga ja SOLAS konventsiooniga kindlaksmääratud sagedustel;
2) kontrollima regulaarselt raadioseadmete korrasolekut ja nende toidet ning seadmete puudustest ette kandma kaptenile.
§ 27. Raadiopäevaraamatu täitmine
(1) Raadiopäevaraamatut täidetakse vastavalt raadioeeskirja ja SOLAS konventsiooni nõuetele.
(2) Raadioeeskirja ja SOLAS konventsiooni nõuete kohaselt vastutab raadiopäevaraamatu täitmise eest raadioside operaator, kes on määratud otseselt vastutavaks raadioside eest merehäda olukorras. Raadiopäevaraamatusse tuleb märkida järgmised andmed:
1) häda-, kiir- ja ohutusteadete kokkuvõte;
2) raadiovahti puudutavad olulisemad sündmused;
3) vajadusel vähemalt kord päevas laeva asukoht;
4) raadioseadmete ja nende toiteallikate tehnilise seisukorra lühikirjeldus.
§ 28. Raadiopäevaraamatu hoidmine
Raadiopäevaraamatut peab hoidma kohas, kus peetakse merehäda olukorras raadiosidet ja see peab olema kättesaadav kaptenile ja laevakontrolli inspektorile.
6. peatükk VAHITEENISTUS SADAMAS
§ 29. Vahiteenistuse korraldamine ja koosseis sadamas
(1) Kui ekspluatatsioonis olev laev seisab sadamas ankrus või kai ääres, on kapten kohustatud laeva ohutuse tagamiseks korraldama nõuetekohase ja efektiivse vahiteenistuse. Eri tüüpi jõu- ja abiseadmetega laevadel ning ohtliku lastiga laevadel rakendatakse vajaduse korral erinõudeid.
(2) Vahiteenistus sadamas peab olema korraldatud nii, et tagatakse:
1) inimeste, laeva, lasti, sadamate ja keskkonna ohutus;
2) lastitöödeks vajalike seadmete ohutus;
3) rahvusvaheliste, riiklike ja kohalike regulatsioonide täitmine;
4) kord ja tavapärane tegevus laevas.
(3) Sõltuvalt seismise tingimustest, laeva tüübist ja kavandatud töödest on kapten kohustatud määrama tekivahi koosseisu ja kestuse.
(4) Kapten määrab tekivahti kvalifitseeritud laevaohvitseri.
(5) Vajalikud seadmed peavad olema tõhusaks vahiteenistuseks vastavas tehnilises seisukorras.
(6) Vanemmehaanik on kohustatud kooskõlastatult kapteniga tagama nõuetekohase ja ohutu masinavahi korraldamise sadamas. Masinavahi koosseisu määramisel tuleb arvestada järgmisi asjaolusid:
1) laeval, mille peamasinate efektiivne koguvõimsus on 3000 kW ja enam, peab vahis olema vahimehaanik;
2) väiksema kui 3000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeval võib kapteni loal vahimehaanikut mitte määrata;
3) vahimehaanikule ei tohi anda ja ta ei tohi ise võtta kohustusi, mis võivad teda segada masinavahi pidamisel.
§ 30. Vahi üleandmine ja vastuvõtmine
(1) Vahti on keelatud üle anda, kui on alust arvata, et isik, kellele vaht üle antakse, ei ole võimeline nõuetekohaselt täitma oma vahikohustusi. Sellest tuleb viivitamatult teatada kaptenile või vanemmehaanikule. Vahti astuv laevaohvitser peab veenduma, et vahipersonal on võimeline täitma täies mahus oma vahikohustusi.
(2) Kui teki- või masinavahi üleandmise ajal on käsil oluline toiming, viib selle lõpule vahist lahkuv ohvitser, kui kapten või vanemmehaanik ei anna teistsugust korraldust.
(3) Enne tekivahi üleandmist on vahis olev isik kohustatud vahti asuvat isikut informeerima järgnevast:
1) vee sügavust kai ääres või ankrukohas, laeva süvis, kõrg- ja madalvee tase ning selle kellaaeg, kinnitusotste seisukord, väljalastud ankruketi pikkus ning muud tähtsad laeva ohutu kai ääres seismisega seotud asjaolud, samuti peamasina valmisolek ja võimalus seda vajaduse korral kasutada;
2) laeval olev last, selle kogus ja paigutus ning kavandatavad tööd;
3) vee tase pilssides ja ballasttankides;
4) signaalmärkide, signaaltulede ja helisignaalide kasutamine;
5) laevapere liikmete ja muude isikute arv laeva pardal;
6) tulekaitsevahendite seisukord;
7) sadama erireeglid;
8) kapteni korraldused vahiteenistusele;
9) kasutatavad sidevahendid laeva ja kalda vahel, sealhulgas avariiolukorras;
10) muud laeva, laevapere või lasti ohutuse ning keskkonnakaitse seisukohalt tähtsad asjaolud;
11) merereostusest sadamavõimudele teatamise kord.
(4) Tekivahti asuv isik on kohustatud kontrollima järgmist:
1) kinnitusotste ja ankruketi seisukord;
2) ettenähtud signaalmärkide ja -tulede ning helisignaalide kasutamine;
3) ohutusnõuete ja tulekaitse eeskirjade täitmine;
4) lastitava või lossitava ohtliku lasti liik ja laeva valmisolek rakendada vajalikke meetmeid ohutuse tagamiseks;
5) laeva ohustavate väliste asjaolude puudumine ning asjaolu, kui laev ei ohusta teisi laevu.
(5) Enne masinavahi üleandmist on vahimehaanik kohustatud informeerima vahti asuvat mehaanikut järgmistest asjaoludest:
1) vahipäevaks antud korraldused ja erijuhised laeva ekspluateerimise, seadmete tehnilise hoolduse ning remondi kohta;
2) laeva mehhanismide ja süsteemide hooldustööd ja selleks eraldatud personal;
3) vee tase pilssides ja veetankides ning vee kasutamise kohta ja ballastimisoperatsioonide kohta antud korraldused;
4) erinõuded seoses sanitaar- ja fekaalsüsteemide heitmetega;
5) teisaldatava tuletõrjevarustuse, statsionaarsete tulekustutusseadmete ja kahjutule avastamise süsteemide seisukord ning valmisolek;
6) laeval töötavad remondibrigaadid, nende asukoht ja ülesanded;
7) sadama eeskirjad, mis puudutavad laeva kohustusi ilma halvenemisel;
8) võimalikud laeva ja sadama vahel sidepidamise vahendid avariiolukorras või abivajaduse korral;
9) muud laeva, laevapere ja lasti ohutuse ning keskkonnareostuse vältimise seisukohalt olulised asjaolud;
10) sadamavõimudele keskkonnareostusest teatamise kord.
(6) Masinavahti asuv mehaanik on kohustatud enne vahti veenduma, et ta on täielikult informeeritud käesoleva paragrahvi lõikes 5 loetletust, ja teadma järgmist:
1) kasutusel olevad ning võimalikud jõu-, soojuse ja valgustuse allikad;
2) laeva kütuse, määrdeõli ning iga liiki veevarude kogus ja kulu;
3) valmidus võimaluse korral laeva ja selle masinate viimiseks valmisoleku- või ohuolukorrarežiimile.
§ 31. Tekivahi ja masinavahi kohustused
(1) Tekivahis olev isik on kohustatud tegema sobiva perioodilisusega ringkäike laevas ja pöörama erilist tähelepanu järgmistele asjaoludele:
1) laevatrepi, kinnitusotste ja ankruketi seisukord;
2) süvis, vee varu kiilu all ja laeva seisukord, et vältida lastitöödel või ballastimisel ohtlikku kreeni või trimmi;
3) ilmastikuolud;
4) ohutuse ja tulekaitse eeskirjade täitmine;
5) vee tase pilssides ja tankides;
6) isikud laeva pardal, eriti need, kes töötavad kõrvalistes ja suletud ruumides;
7) ettenähtud tulede, päevamärkide ja helisignaalide kasutamine.
(2) Tekivahis olev isik on kohustatud teostama järgmisi tegevusi:
1) halva ilma või tormihoiatuse korral võtma kasutusele meetmed laeva, laeval olevate isikute ja lasti kaitseks;
2) võtma tarvitusele meetmed keskkonnareostuse vältimiseks;
3) andma hädaolukorra puhul häire, kandma sellest ette kaptenile, võtma kasutusele kõikvõimalikud meetmed, et vältida laeva, lasti ja laeval olevate inimeste vigastust ning vajadusel küsima abi kaldavõimudelt või naaberlaevadelt;
4) teadma laeva püstuvust, et kahjutule korral informeerida tulekustutusüksusi laeva püstuvuse säilitamiseks laeva siseruumidesse lubatavast vee kogusest;
5) pakkuma abi hädaohus olevatele laevadele või isikutele;
6) sõukruvi pööramisel võtma kasutusele vajalikud ettevaatusabinõud, et vältida õnnetusi ja vigastusi;
7) tegema sissekandeid logiraamatusse kõigi tähtsamate sündmuste kohta, mis toimuvad laeval või on seotud laevaga.
(3) Masinavahis olev isik on kohustatud pöörama erilist tähelepanu järgmistele asjaoludele:
1) kõigi korralduste ja eeskirjade täitmisele laevas, mis puudutavad laeva, tehniliste seadmete ja inimeste ohutust;
2) kõigi töötavate seadmete ja sõlmede kontrollsüsteemidele ning energiavarustuse mõõteriistadele;
3) kohalike võimude poolt kehtestatud keskkonnareostuse vältimise eeskirjadele, mis puudutavad tehniliste seadmete kasutamist ja kütuseoperatsioone;
4) veetasemele pilssides.
(4) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 3 loetletud kohustustele on masinavahis olev isik kohustatud:
1) andma hädaolukorras häire ja võtma kasutusele kõik võimalikud meetmed, et vältida laeva pardal olevate inimeste ja lasti vigastusi;
2) teadma vahitüürimehe nõudmisi seadmete osas, mis on vajalikud lastitöödeks ja ballastimiseks;
3) tagama küllaldase sagedusega ringkäigud laevas, et avastada võimalikud seadmete rikked, ja võtma tarvitusele abinõud rikete kõrvaldamiseks, et tagada laeva, lastitööde ja keskkonnaohutus;
4) tagama oma vastutusalas vajalike ettevaatusabinõude järgimise, et vältida laeva elektriliste, elektrooniliste, hüdrauliliste, pneumaatiliste ja mehaaniliste süsteemide rikkeid ja kahjustumist;
5) tegema sissekanded masinapäevaraamatusse kõikidest laevamehhanismide ja seadmete tööga ning samuti remonttöödega seotud asjaoludest.
§ 32. Vahiteenistus ohtliku lastiga laevadel
(1) Laeval, mille pardal on ohtlik last, korraldab kapten vahiteenistuse arvestades ohtliku lastiga seotud iseärasusi.
(2) Kui laeval on ohtlik last, peab olenemata sellest, et laev on kai ääres ohutult kinnitatud või seisab ohutult ankrus, laeva pardal olema piisavalt kõrge kvalifikatsiooniga juhtkonnaliikmeid ning vajalik arv teisi laevapere liikmeid.
(3) Laeval, kus on ohtlik last, on kapten ja laevapere liikmed kohustatud arvestama ohtliku lasti omadusi, kogust, pakendit ja paigutust laeva lastiruumides ning muid tingimusi, mis on seotud ohtliku lastiga pardal.
§ 33. Lastivaht
Laevaohvitserid, kes vastutavad lastitoimingute kavandamise ja läbiviimise eest, on kohustatud tagama nimetatud toimingute ohutu läbiviimise taoliste toimingutega kaasnevate eririskide kontrollimise abil, seda ka isikute puhul, kes ei kuulu laevapersonali hulka.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/35/EL, 21. november 2012, millega muudetakse direktiivi 2008/106/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (ELT L 343, 14.12.2012, lk 78–105)


Kaitseliidu relva, mida ei loeta sõjarelvaks relvaseaduse tähenduses, käitlemise ja kasutamise nõuded – Riigi Teataja
Kaitseliidu relva, mida ei loeta sõjarelvaks relvaseaduse tähenduses, käitlemise ja kasutamise nõuded
Kaitseliidu relva, mida ei loeta sõjarelvaks relvaseaduse tähenduses, käitlemise ja kasutamise nõuded - sisukord
§ 2 Kaitseliidu relva käitlemine
§ 3 Käitlemisnõuete täitmine
§ 4 Kaitseliidu relvade ja laskemoona üle arvestuse pidamine ja käitlemisnõuete kontrollimine
2 KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA SOETAMINE
§ 5 Kaitseliidu relva ja laskemoona soetamine
§ 6 Soetatud Kaitseliidu relva või laskemoona arvelevõtmine
3 KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA HOIDMINE
§ 7 Kaitseliidu relva ja laskemoona hoidmise üldsätted
§ 8 Relvahoidla
§ 9 Nõuded relvalao ja relvaruumi ehitusele
§ 10 Relvalao ja relvaruumi turvalisuse ja tuleohutuse tagamine
§ 11 Kaitseliidu relva ja laskemoona hoidmine relvalaos
§ 12 Kaitseliidu relvade ja laskemoona hoidmine relvaruumis
§ 13 Kaitseliidu relva ja laskemoona hoidmine relvapüramiidis väljaspool relvaruumi
§ 14 Nõuded relvakapi asukohale väljaspool relvaladu või relvaruumi
§ 15 Kaitseliidu relva ja laskemoona hoiuleandmine
§ 16 Kaitseliidu relva ja laskemoona hoidmine elu- või asukohas
§ 17 Relvaruumi ja relvakappide võtmete hoidmine
4 KAITSELIIDU RELVA KANDMINE
§ 18 Kaitseliidu relva ja laskemoona kandmine
§ 19 Kaitseliidu relva kandmise õigust tõendav dokument
§ 20 Kaitseliidu relva ja laskemoona väljastamine
5 KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA LAENUTAMINE
§ 21 Kaitseliidu relva laenutamise õigus
§ 22 Kaitseliidu relva ja laskemoona laenutamine
6 KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA EDASITOIMETAMINE NING VEDU
§ 23 Kaitseliidu relva ja laskemoona edasitoimetamine
§ 24 Kaitseliidu relva ja laskemoona vedu
7 KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA VÕÕRANDAMINE
§ 25 Kaitseliidu relva ja laskemoona võõrandamine
§ 26 Tegevliikme relva võõrandamine
8 KAITSELIIDU RELVA PARANDAMINE JA ÜMBERTEGEMINE
§ 27 Kaitseliidu relva parandamine ja ümbertegemine
§ 28 Kaitseliidu relva parandamise ja ümbertegemise õigust omav isik
§ 29 Kaitseliidu relva parandamine ja ümbertegemine Kaitseliidus
§ 30 Kaitseliidu relva parandamine ja ümbertegemine väljaspool Kaitseliitu
§ 31 Kaitseliidu relva parandamise või ümbertegemise eest maksmine
§ 32 Kontroll-laskmine ja relva kasutuselevõtmine
9 KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA HÄVITAMINE NING KAITSELIIDU RELVA LAMMUTAMINE JA LASKEKÕLBMATUKS MUUTMINE
§ 33 Kaitseliidu relva ja laskemoona hävitamine
§ 34 Kaitseliidu relva lammutamine
§ 35 Kaitseliidu relva laskekõlbmatuks muutmine
§ 36 Kaitseliidu relva hävitamise, lammutamise või laskekõlbmatuks muutmise eest maksmine
§ 37 Kaitseliidu relva hävitamist, lammutamist või laskekõlbmatuks muutmist korraldav komisjon
10 HARJUTUSRELV JA KOLLEKTSIOONIRELV
§ 38 Harjutusrelva mõiste
§ 381 Harjutusrelva käitlemise nõuded
§ 39 Kollektsioonirelv
11 KAITSELIIDU RELVA KÄITLEMISLUBA
§ 40 Kaitseliidu relva käitlemisluba
§ 41 Kaitseliidu relva käitlemisloa taotlemine
§ 42 Kaitseliidu relva käitlemisloa andmine
§ 43 Kaitseliidu relva käitlemisloa väljastamine
§ 44 Kaitseliidu relva käitlemisloa vorm
§ 45 Kaitseliidu relva käitlemisloa vormistamine
§ 46 Toimingu või tehingu toimumise kinnitus
§ 47 Kaitseliidu relva käitlemisloa kehtetus
§ 48 Kaitseliidu relva käitlemislubade valmistamine, jaotamine ja nende üle arvestuse pidamine
§ 49 Määruse kehtetuks tunnistamine
RT I, 29.08.2018, 12
[RT I, 29.08.2018, 1 - jõust. 01.09.2018]
Vastu võetud 13.02.2017 nr 2
RT I, 15.02.2017, 10
jõustumine 01.03.2017
24.08.2018 RT I, 29.08.2018, 1 01.09.2018
Määrus kehtestatakse Kaitseliidu seaduse § 42 lõike 9 alusel.
(1) Käesolev määrus reguleerib Kaitseliidu relva, mida ei loeta sõjarelvaks relvaseaduse tähenduses, (edaspidi Kaitseliidu relv) ning selle laskemoona käitlemist ja kehtestab kasutamise nõuded.
(2) Käesolevat määrust ei kohaldata:
1) Kaitseliidu soetatud sõjarelvale ja selle laskemoonale;
2) Kaitseliidu valvuri tööülesande täitmisel tulirelva kasutamisele;
3) Kaitseliidu relva ja laskemoona veole Eestisse ning Eestist välja.
(3) Kaitseliidu ülem võib käesolevas määruses sätestatu kõrval kehtestada täpsustavaid asutusesiseseid nõudeid Kaitseliidu relva ja laskemoona käitlemisele ning nende üle arvestuse pidamisele.
§ 2. Kaitseliidu relva käitlemine
Kaitseliidu relva ja laskemoona käitlemine käesoleva määruse tähenduses on relva ja laskemoona soetamine, hoidmine, kandmine, edasitoimetamine, vedu, võõrandamine, hävitamine või Kaitseliidu relva parandamine, ümbertegemine, lammutamine, laskekõlbmatuks muutmine ja laenutamine.
§ 3. Käitlemisnõuete täitmine
(1) Kaitseliidu ülesannete, mille täitmisel on vaja kasutada relva, korraldamisel tuleb tagada Kaitseliidu relva ja laskemoona käitlemise nõuete täitmine.
(2) Kaitseliidu relva või laskemoona käitlemise nõuete rikkumisest tuleb viivitamata teavitada Kaitseliidu ülemat, Kaitseliidu peastaabi ülemat või malevapealikku.
(3) Kaitseliidu relva või laskemoona vargusest või kadumisest tuleb viivitamata teavitada Kaitseliidu ülemat, Kaitseministeeriumi, Kaitsepolitseiametit ning Politsei- ja Piirivalveametit, Kaitseliidu soetatud relva või laskemoona varguse või kadumise korral ka sõjaväepolitseid.
§ 4. Kaitseliidu relvade ja laskemoona üle arvestuse pidamine ja käitlemisnõuete kontrollimine
(1) Arvestust peetakse vähemalt Kaitseliidu relvade ja laskemoona vastuvõtmise, väljastamise, laenutamise ja hoidmise üle ning kontrollitakse käitlemisnõuete täitmist.
(2) Kaitseliidu relvade ja laskemoona arvestus peab andma infot relva ning laskemoona käitlemise toimingu, toimingu tegemise aja ja toimingu teinud isiku kohta.
(3) Kaitseliidu relva ja laskemoona käitlemisega seotud arvestuse pidamine ning dokumentide registreerimine toimub Kaitseliidus kehtiva korra kohaselt.
(4) Kaitseliidu ülem kehtestab Kaitseliidus Kaitseliidu relvade käitlemise nõuete kontrollimise ja nende relvade käitlemisega seotud vahejuhtumite lahendamise korra.
(5) Kaitseliit kontrollib käitlemisnõuete täitmist vähemalt üks kord aastas.
(6) Kaitseliidu seaduse § 46 lõikes 1 nimetatud tegevliikme isiklikku tulirelva (edaspidi tegevliikme relv), mis on soetatud Kaitseliidu ülesannete täitmiseks, kontrollitakse vähemalt kord viie aasta jooksul, kui muus õigusaktis ei ole sätestatud teisiti.
(7) Kaitseliidu relva ja laskemoona käitlemisega seotud andmeid säilitatakse vähemalt viis aastat, kui muus õigusaktis ei ole sätestatud pikemat tähtaega.
2. peatükk KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA SOETAMINE
§ 5. Kaitseliidu relva ja laskemoona soetamine
(1) Kaitseliidu relva, välja arvatud tegevliikme relva, või laskemoona soetamine toimub käesoleva määruse 11. peatükis sätestatud korra kohaselt Kaitseliidu seaduse § 46 lõike 5 alusel kehtestatud määrusega sätestatud vormi kohaselt. Kirjalik taotlus Kaitseliidu relva soetamiseks esitatakse Kaitseliidu ülemale või tema volitatud isikule vähemalt 20 tööpäeva enne kavandatavat tehingut.
(2) Tegevliikme relva soetamine toimub Kaitseliidu seaduse § 46 lõike 5 alusel kehtestatud määruse nõuete kohaselt.
(3) Kaitseliidu relva soetamise luba annab selles märgitud vastutavale isikule õiguse Kaitseliidu relva või laskemoona soetada, hoida ja edasi toimetada kuni selle asutuses arvelevõtmiseni või struktuuriüksusele üleandmiseni.
(4) Tegevliikme relva soetamise luba annab loa omanikule õiguse relva või laskemoona soetada, hoida ja kanda kuni sõjaväerelvade registris soetatud relva kohta asjakohase kande tegemiseni.
§ 6. Soetatud Kaitseliidu relva või laskemoona arvelevõtmine
(1) Soetatud Kaitseliidu relv, välja arvatud tegevliikme relv, või laskemoon võetakse asutuses varana arvele kahe tööpäeva jooksul soetamisest arvates.
(2) Soetatud Kaitseliidu relva, välja arvatud tegevliikme relva, andmed esitatakse sõjaväerelvade registri volitatud töötlejale registrisse kandmiseks viie tööpäeva jooksul soetamisest arvates.
(3) Tegevliikme relva andmed kantakse sõjaväerelvade registrisse viie päeva jooksul soetamisest arvates.
3. peatükk KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA HOIDMINE
§ 7. Kaitseliidu relva ja laskemoona hoidmise üldsätted
(1) Kaitseliidu relva ja laskemoona hoitakse relvahoidlas, selle puudumisel relvapüramiidis.
(2) Kaitseliidu relva võib relvahoidlas hoida ainult tühjaks laetuna.
(3) Kaitseliidu relva, mida ei ole muudetud laskekõlbmatuks, võib tutvustada või vaatamiseks välja panna ainult tühjaks laetuna ja vahetu valve all.
(4) Laskekõlbmatuks muudetud Kaitseliidu relva hoidmisel tuleb tagada relva säilimine.
§ 8. Relvahoidla
(2) Relvakapp on lukustatav raudkapp või seif.
(3) Relvapüramiidile kohaldatakse relvakapi kohta käivaid nõudeid, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
(4) Relvahoidlas on lubatud lisaks Kaitseliidu relvadele ja laskemoonale hoida:
1) relvaosi ja relvahooldusvahendeid;
2) erivahendeid;
3) lahingumoona.
(5) Kaitseliidu relvahoidlas on lubatud hoida ka sõjarelvi, kui relvahoidla vastab sõjarelvade hoidmiseks kehtestatud nõuetele, või relvaseaduse alusel soetatud relvi.
§ 9. Nõuded relvalao ja relvaruumi ehitusele
(1) Relvalao ja relvaruumi ehitus peab välistama relvalattu või relvaruumi omavolilise sisenemise põranda, lae, seina, ukse, akna, ventilatsioonisüsteemi või mis tahes ava kaudu.
(2) Relvalao ja relvaruumi ehitus peab välistama ruumi, relvi või laskemoona kahjustavate esemete või ainete sattumise relvalattu või relvaruumi.
(3) Relvalao ja relvaruumi ehitus peab tagama Kaitseliidu relvade, laskemoona ning käesoleva määruse § 8 lõigetes 4 ja 5 hoida lubatud osade, vahendite, lahingumoona ja teiste relvade säilimise.
§ 10. Relvalao ja relvaruumi turvalisuse ja tuleohutuse tagamine
1) elektroonse valvesignalisatsiooniga, sealhulgas pidevalt töötavate anduritega kõikidel välisseinte akendel, ustel ja muudel avadel ning eraldi liikumisanduriga;
2) elektroonse valvesignalisatsiooni alarmseadmetega, mis on paigutatud nii relvalattu või relvaruumi kui ka asutuse valveruumi;
4) piksekaitsesüsteemiga;
5) tolmu- ja niiskuskindlate valgustitega;
6) tuletõrjesignalisatsiooniga;
7) varuvalgustusseadmetega.
(2) Suitsetamine või lahtise tule kasutamine relvalaos ja relvaruumis on keelatud.
(3) Relvaladu ja relvaruum peavad olema varustatud autonoomse varutoitesüsteemiga.
(4) Relvaladu ja relvaruum peavad olema ööpäevase valve all.
§ 11. Kaitseliidu relva ja laskemoona hoidmine relvalaos
(1) Relvalaos hoitakse Kaitseliidu relvi ja laskemoona, mis on Kaitseliidu tegevliikmele, Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud Kaitseliidu auliikmele, Kaitseliidus rahuaja ametikohal töötavale tegevväelasele või Kaitseliidu töötajale kinnistamata.
(2) Relvalaos hoitakse Kaitseliidu relvi koos nende juurde kuuluvate tööriistade ja puhastusvahenditega pakendis. Originaalpakend, kast või kõrgendustega ja kaanetatud kaubaalus plommitakse viisil, mis välistab pakendi või kasti avamise või kõrgendustega ja kaanetatud kaubaaluse kinnituslintide eemaldamise plomme rikkumata, ning virnastatakse nii, et plommide seisukorda saab kontrollida.
(3) Laskemoona hoitakse relvalaos relvadest eraldi asuvas ruumis või relvadest eraldatud hoiukohas. Laskemoonakastid on suletud. Osaliselt täidetud kast peab olema tähistatud sedeliga, millele on muu hulgas märgitud laskemoona hulk.
(4) Relvalaost väljastatud Kaitseliidu relv tuleb viivitamata anda relvaruumi hoiule.
§ 12. Kaitseliidu relvade ja laskemoona hoidmine relvaruumis
(1) Relvaruumis hoitakse põhiliselt Kaitseliidu tegevliikmele, Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud Kaitseliidu auliikmele, Kaitseliidus rahuaja ametikohal töötavale tegevväelasele või Kaitseliidu töötajale kinnistatud Kaitseliidu relvi ja nende juurde kuuluvat laskemoona. Peale selle on lubatud hoiustada ajutisele hoiule antud või väljaõppe eesmärgil kasutatavaid Kaitseliidu relvi ja nende laskemoona ning välisriigi relvajõudude liikmele kuuluvat tulirelva.
(2) Relvaruumis hoitakse Kaitseliidu relvi ja laskemoona relvakappides, kus igal relval on oma koht, kuhu kinnitatakse silt, millele on märgitud relva number ja Kaitseliidu tegevliikme, Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud Kaitseliidu auliikme, Kaitseliidus rahuaja ametikohal töötava tegevväelase või Kaitseliidu töötaja nimi, kellele relv on kinnistatud. Laskemoona hoitakse relvakapis eraldi lukustatud laekas või eraldi lukustatud hoiukohas.
(3) Kaitseliidu relva, mida ei saa hoida relvakapis, võib hoida käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatu kohaselt märgistatult riiulil või kastis.
(4) Laskemoona, mida ei saa hoida relvakapis selle suuruse või koguse tõttu või muul põhjusel, võib hoida eraldi suletud kastis või lukustatavas kapis.
(5) Õppetööks kasutatavat Kaitseliidu relva ja laskekõlbmatuks muudetud Kaitseliidu relva hoitakse võimaluse korral teistest Kaitseliidu relvadest eraldi. Nimetatud võimaluse puudumisel tähistatakse sellise relva asukoht asjakohase sildiga ja relv eraldatakse teistest relvadest.
(6) Relvaruum on lukustatud ja valve all.
(7) Relvaruumis hoitakse järgmisi andmeid:
1) Kaitseliidu relvade ja laskemoona kogus kaliibrite ja markide või tüüpide kaupa;
2) väljastatud või tagastatud Kaitseliidu relva nimetus ja number;
3) väljastatud või tagastatud laskemoona liik ja kogus;
4) hoiulevõetud ja tagastatud isiklike või välisriigi relvajõudude liikmete relvade ja laskemoona andmed;
5) Kaitseliidu relvade ja laskemoona kontrollimise tulemused.
(8) Peale käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud andmete tuleb arvestust pidada ka muude relvaruumis hoitavate relvade ja nende laskemoona üle.
§ 13. Kaitseliidu relva ja laskemoona hoidmine relvapüramiidis väljaspool relvaruumi
(1) Relvapüramiid kinnitatakse hoone ehituskonstruktsiooni külge.
(2) Kaitseliidu relv peab relvapüramiidis olema kinnitatud lukustatava mehhanismiga, mis välistab relva eemaldamise ilma relvapüramiidi konstruktsiooni avamata. Laskemoonasahtel laskemoona, relvaosade ja abivahendite hoidmiseks peab olema suletav ning lukustatav. Laskemoona võib hoida ka eraldi kapis või kastis.
(3) Relvapüramiidi vahetus läheduses nähtaval kohal peab asuma relvapüramiidis hoitavate Kaitseliidu relvade loetelu, mille on kinnitanud Kaitseliidu ülem, Kaitseliidu peastaabi ülem või malevapealik.
§ 14. Nõuded relvakapi asukohale väljaspool relvaladu või relvaruumi
Ruum, kus asub relvakapp, kuid mis ei ole relvaladu või relvaruum ega asu Kaitseliidu tegevliikme elukohas, peab olema varustatud elektroonse valvesignalisatsiooni või mehitatud valvega. Ruumi uks ja aknad peavad välistama sissetungi võimalikkuse ilma erivahendeid kasutamata.
§ 15. Kaitseliidu relva ja laskemoona hoiuleandmine
(1) Kaitseliidu tegevliige, Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud Kaitseliidu auliige, Kaitseliidus rahuaja ametikohal töötav tegevväelane või Kaitseliidu töötaja, kellel on Kaitseliidu relva ja laskemoona kandmise õigus ainult tööülesande või teenistuskohustuse täitmise ajal, on kohustatud pärast teenistuskohustuse, teenistusülesande või tööülesande täitmist andma talle väljastatud Kaitseliidu relva ja kasutamata laskemoona relvaruumi.
(2) Enne Kaitseliidu relva relvaruumi hoiuleandmist tuleb relv puhastada.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik ei täida käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustust, tuleb sellest viivitamata teavitada otsest juhti. Otsene juht on kohustatud võtma kasutusele kõik abinõud Kaitseliidu relva ja laskemoona hoiulevõtmise tagamiseks. Samuti tuleb teavitada Kaitseliidu ülemat.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustus ei kohaldu tegevliikme relva hoiuleandmisele, kui tegevliige on saanud Kaitseliidu seaduse § 43 lõikes 7 sätestatud nõusoleku.
§ 16. Kaitseliidu relva ja laskemoona hoidmine elu- või asukohas
(1) Kaitseliidu tegevliikmele või Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud Kaitseliidu auliikmele võib Kaitseliidu relva anda elukohas hoidmiseks Kaitseliidu seaduse § 43 lõike 8 alusel antud määruses kehtestatud tingimuste kohaselt.
(2) Kaitseliidu ülem või malevapealik võib Kaitseliidu tegevliikmele või Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud Kaitseliidu auliikmele anda asukohas hoidmiseks Kaitseliidu relva ja laskemoona. Kaitseliidu relva ja laskemoona asukohas hoidmiseks andmine toimub relvaseaduse § 3 lõike 2 alusel kehtestatud määruses sõjarelva ja laskemoona asukohas hoidmise nõuete kohaselt.
§ 17. Relvaruumi ja relvakappide võtmete hoidmine
(1) Relvaruumi ja väljaspool relvaladu või relvaruumi asuva relvakapi võtit hoitakse eraldi hoiukohas.
(2) Relvaruumi ja relvakapi tagavaravõtit hoitakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud võtmest eraldi.
(3) Võtme asemel võib kasutada kombinatsioonlukku või elektroonset lukku. Lukukombinatsiooni vahetatakse vähemalt kord iga kolme kuu tagant.
(4) Relvaruumi või relvakapi võtme kaotamise korral või kahtluse korral, et lukukombinatsioon on saanud teatavaks kõrvalistele isikutele, vahetatakse viivitamata selle relvaruumi või relvakapi lukk või lukukombinatsioon.
4. peatükk KAITSELIIDU RELVA KANDMINE
§ 18. Kaitseliidu relva ja laskemoona kandmine
(1) Kaitseliidu relva ja laskemoona kandmine on relva ja laskemoona endaga kaasaskandmine väljaspool relvale ettenähtud hoiukohta.
(2) Kaitseliidu relva ja laskemoona kandmise õigus on:
1) Kaitseliidu tegevliikmel või Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud auliikmel teenistuskohustuse täitmise ajal;
2) Kaitseliidus rahuaja ametikohal töötaval tegevväelasel teenistusülesande täitmise ajal;
3) Kaitseliidu töötajal tööülesande täitmise ajal;
4) Kaitseliidu tegevliikmel või Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud auliikmel teenistuskohustuse täitmisele minnes ja sealt tulles, kui talle on antud luba hoida Kaitseliidu relva elu- või asukohas;
5) Kaitseliidu relva laenajal käesoleva määrusega kehtestatud loa olemasolu korral kindlaksmääratud territooriumil.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1‒4 nimetatud isikule võib Kaitseliidu relva kandmise õiguse anda, kui isikule on tehtud arstlik läbivaatus, isik on läbinud relva ja laskemoona ehituse, käsitsemise, kandmise ning kasutamise korra tundmise kontrolli ja sooritanud väljaõppeprogrammis ettenähtud laskeharjutused.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 5 nimetatud isikule võib Kaitseliidu relva kandmise õiguse anda, kui isik on täitnud relvaseaduse § 3 lõike 2 alusel kehtestatud määruses sõjarelva laenajale sätestatud tingimused.
1) kanda Kaitseliidu relva teenistuskohustuse või tööülesande täitmise välisel ajal, kui käesoleva määrusega ei ole sätestatud teisiti;
2) anda Kaitseliidu relva kõrvalisele isikule;
3) kanda Kaitseliidu relva alkoholijoobes, samuti narkootilise, psühhotroopse või psühhotoksilise aine, sealhulgas ravimi mõju all;
4) kanda Kaitseliidu relva miitingul, demonstratsioonil, pidustusel ja muul avalikul üritusel, välja arvatud juhul, kui selle kandmine on seotud teenistuskohustuse täitmisega.
§ 19. Kaitseliidu relva kandmise õigust tõendav dokument
Kaitseliidu relva kandmise õigust tõendav dokument on:
1) Kaitseliidu tegevliikmel või Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud Kaitseliidu auliikmel Kaitseliidu relva kandmise luba (edaspidi Kaitseliidu relvaluba);
2) Kaitseliidu ülema või tema volitatud isiku käskkiri, millega kinnistatakse Kaitseliidu töötajale tööülesande või Kaitseliidus rahuaja ametikohal töötavale tegevväelasele teenistusülesande täitmise ajaks Kaitseliidu relv.
§ 20. Kaitseliidu relva ja laskemoona väljastamine
(1) Kaitseliidu relv ja laskemoon väljastatakse:
1) Kaitseliidu tegevliikmele või Kaitseliidu seaduse § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud Kaitseliidu auliikmele, kellel on Kaitseliidu relvaluba;
2) Kaitseliidus rahuaja ametikohal töötavale tegevväelasele, kellele Kaitseliidu ülem või tema volitatud isik on Kaitseliidu relva oma otsusega kinnistanud ning kellel on Kaitseliidu relva ja laskemoona kandmise õigus;
3) Kaitseliidu töötajale, kellele Kaitseliidu ülem või tema volitatud isik on Kaitseliidu relva oma otsusega kinnistanud ning kellel on Kaitseliidu relva ja laskemoona kandmise õigus.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isik kinnitab Kaitseliidu relva ja laskemoona kättesaamist allkirjaga. Kaitseliidu relva elektroonsel väljastamisel relva kättesaamist allkirjaga ei kinnitata, kui Kaitseliidu relva saaja on tuvastatav.
5. peatükk KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA LAENUTAMINE
§ 21. Kaitseliidu relva laenutamise õigus
Kaitseliidu relva laenutamise õigus on üksnes Kaitseliidul.
§ 22. Kaitseliidu relva ja laskemoona laenutamine
(1) Kaitseliidu relva, selle olulisi osi ja laskemoona võib laenutada:
1) Kaitseliidu au- või toetajaliikmele teenistuskohustuse täitmiseks;
2) Kaitseliidu töötajale, laskespordiklubi liikmele või reservis olevale isikule Kaitseväe või Kaitseliidu korraldatava spordiürituse ajaks ürituse piirkonnas kasutamiseks ja kandmiseks;
3) välismaalasele Kaitseväe või Kaitseliidu korraldatava spordiürituse ajaks ürituse piirkonnas kasutamiseks ja kandmiseks;
4) näituse, riigikaitsepäevade ja relva tutvustamise korraldamiseks;
5) Kaitseliidu noorliikmele Kaitseliidu seaduse §-s 51 sätestatud tingimustel.
(2) Kaitseliidu relva ja laskemoona laenutamine toimub relvaseaduse § 3 lõike 6 alusel kehtestatud määruses sätestatud sõjarelva ja laskemoona laenutamise nõuete kohaselt.
(3) Laenutada võib üksnes Kaitseliidu soetatud relva ja laskemoona.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 loetletud isikutele võib Kaitseliidu relva laenutada ka enne spordiürituse toimumist võistluseks harjutamise eesmärgil, kuid mitte varem kui üks kuu enne spordiüritust.
6. peatükk KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA EDASITOIMETAMINE NING VEDU
§ 23. Kaitseliidu relva ja laskemoona edasitoimetamine
(1) Kaitseliidu relva ja laskemoona edasitoimetamine käesoleva määruse tähenduses on kuni kahe Kaitseliidu relva ja nende laskemoona kaasaskandmine, kui neid on vaja toimetada ühest kohast teise, relva vahepealse kasutamise eesmärgita ja olenemata sellest, kas edasitoimetamisel kasutatakse sõidukit või mitte.
(2) Kaitseliidu relva edasitoimetamine toimub Kaitseliidu ülema kehtestatud korra kohaselt.
§ 24. Kaitseliidu relva ja laskemoona vedu
(1) Kaitseliidu relva ja laskemoona vedu (edaspidi vedu) käesoleva määruse tähenduses on kolme või enama relva või laskemoona vedamine transpordivahendiga Eesti piirides relvade ja laskemoona vahepealse kasutamise eesmärgita.
(2) Veetavad Kaitseliidu relvad peavad olema tühjaks laetud ja kastidesse pakitud.
(3) Kaitseliidu relva ja laskemoona vedu toimub liiklusseaduse § 34 lõike 5 alusel kehtestatud määruses sätestatud sõjarelvade veo nõuete kohaselt.
7. peatükk KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA VÕÕRANDAMINE
§ 25. Kaitseliidu relva ja laskemoona võõrandamine
(1) Kaitseliidu relva, välja arvatud tegevliikme relva, ja laskemoona võõrandamine toimub käesoleva määruse 11. peatükis kehtestatud korra kohaselt.
(2) Kaitseliidu relva, välja arvatud tegevliikme relva, võib võõrandada ainult isikule, kes omab sellist liiki relva soetamise luba või käitlemisluba relva soetamiseks.
(3) Laskemoona võib võõrandada ainult isikule, kellel on sellele vastava relva kandmise luba.
(4) Laskekõlbmatuks muudetud Kaitseliidu relva võõrandamine toimub strateegilise kauba seadusega sätestatud korras.
§ 26. Tegevliikme relva võõrandamine
Tegevliikme relva võõrandamine teisele Kaitseliidu tegevliikmele või Kaitseliidule toimub Kaitseliidu seaduse ja Kaitseliidu seaduse § 46 lõike 5 alusel kehtestatud määruse kohaselt.
8. peatükk KAITSELIIDU RELVA PARANDAMINE JA ÜMBERTEGEMINE
§ 27. Kaitseliidu relva parandamine ja ümbertegemine
(1) Kaitseliidu relva parandamine käesoleva määruse tähenduses on relva kasutamisel, veol või hoidmisel tekkinud defekti kõrvaldamine viisil, millega ei kaasne relva omaduste olulist muutmist, samuti relva osade või ainete asendamine.
(2) Kaitseliidu relva ümbertegemine käesoleva määruse tähenduses on relva muutmine viisil, millega kaasneb selle omaduste oluline muutmine.
(3) Kaitseliidu relva parandamine ja ümbertegemine väljaspool Kaitseliitu toimub Kaitseliidu relva käitlemisloa alusel. Kaitseliidu relva parandamine või ümbertegemine väljaspool Eestit toimub strateegilise kauba seaduse § 1 lõike 3 alusel kehtestatud sõjaväelise kauba sisse- ja väljaveo eriloa alusel.
§ 28. Kaitseliidu relva parandamise ja ümbertegemise õigust omav isik
(1) Kaitseliidu relva, välja arvatud tegevliikme relva, võib parandada:
1) Kaitseliidus isik, kes on saanud asjakohase koolituse Kaitseväes või mujal;
2) Kaitseväes Kaitseväe juhataja määratud struktuuriüksus;
3) isik, kellele on relvaseaduse § 66 lõike 1 punkti 2 või § 8333 lõike 1 punkti 2 alusel antud tegevusluba relvade parandamise ja ümbertegemise teenuse osutamiseks.
(2) Tegevliikme relva võib parandada:
2) isik, kellele on relvaseaduse § 66 lõike 1 punkti 2 või § 8333 lõike 1 punkti 2 alusel antud tegevusluba relvade parandamise ja ümbertegemise teenuse osutamiseks.
(3) Kaitseliidu relva võib ümber teha käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud struktuuriüksus ja punktis 3 nimetatud isik.
§ 29. Kaitseliidu relva parandamine ja ümbertegemine Kaitseliidus
(1) Kaitseliidu relvi parandatakse üldjuhul Kaitseliidus või käesoleva määruse § 28 lõike 1 punktis 3 nimetatud isiku juures. Kaitseliidu relvi tehakse ümber üldjuhul käesoleva määruse § 28 lõike 1 punktis 3 nimetatud isiku juures.
(2) Kaitseliidu relva parandamise või ümbertegemise kohta koostatakse akt, milles märgitakse vähemalt järgmised andmed:
1) parandatava või ümbertehtava Kaitseliidu relva nimetus, mudel, kaliiber, number ja kogus;
2) parandamise või ümbertegemise kirjeldus, sealhulgas tehtud parandused või muutmised ja kasutatud materjalid;
3) parandamise või ümbertegemise aeg;
4) parandamise või ümbertegemise eest vastutava isiku ees- ja perekonnanimi ning ametikoht.
§ 30. Kaitseliidu relva parandamine ja ümbertegemine väljaspool Kaitseliitu
(1) Kaitseliidu relva parandamist ja ümbertegemist väljaspool Kaitseliitu korraldab Kaitseliidu ülema määratud struktuuriüksus.
(2) Parandatud või ümbertehtud Kaitseliidu relv antakse üle tööde üleandmis-vastuvõtmisaktiga, milles esitatakse vähemalt järgmised andmed:
2) parandamise või ümbertegemise aluseks oleva loa andmed;
4) tehtud parandused või muutmised ja parandamiseks või ümbertegemiseks kasutatud materjalid;
5) parandamise või ümbertegemise maksumus.
§ 31. Kaitseliidu relva parandamise või ümbertegemise eest maksmine
Kaitseliidu relva parandamise või ümbertegemise eest maksab relva omanik.
§ 32. Kontroll-laskmine ja relva kasutuselevõtmine
(1) Kaitseliit kontrollib pärast Kaitseliidu relva, välja arvatud tegevliikme relva, parandamist või ümbertegemist, kas relv vastab tehnilistele nõuetele. Kaitseliidu tegevliige kontrollib pärast tegevliikme relva parandamist või ümbertegemist, kas relv vastab tehnilistele nõuetele.
(2) Kaitseliidu relva kontrollimise käigus tehakse vajaduse korral kontroll-laskmine, mille tulemus registreeritakse.
(3) Ümbertehtud Kaitseliidu relva kasutamine tehnilise iseloomustuse või kasutusjuhendita on keelatud. Vajadusel tuleb teha relvale uus tüübikinnitus.
9. peatükk KAITSELIIDU RELVA JA LASKEMOONA HÄVITAMINE NING KAITSELIIDU RELVA LAMMUTAMINE JA LASKEKÕLBMATUKS MUUTMINE
§ 33. Kaitseliidu relva ja laskemoona hävitamine
(1) Kaitseliidu relva ja laskemoona hävitamine käesoleva määruse tähenduses on relva või laskemoona, samuti kasutute valmistamis- või parandamisjääkide ja pooltoodete füüsiline hävitamine viisil, millega välistatakse nende edasine kasutamine või taastamine.
(2) Kaitseliidu relva ja laskemoona hävitamine toimub Kaitseliidu relva käitlemisloa alusel. Kaitseliidu relva ja laskemoona hävitamine väljaspool Eestit toimub strateegilise kauba seaduse § 1 lõike 3 alusel kehtestatud sõjaväelise kauba sisse- ja väljaveo eriloa alusel.
(3) Hävitada on lubatud kõlbmatut või Kaitseliidule mittevajalikku Kaitseliidu relva ja laskemoona.
(4) Kaitseliidu relv ja selle osad ning lõhkematerjali mittesisaldavad laskemoonaosad hävitatakse gaasilõikuri, pressi või lõiketera all purustamisega.
(5) Laskemoon ja lõhkematerjali sisaldavad osad hävitatakse põletamise või lõhkamise teel.
(6) Kaitseliidu relva hävitamise järel tuleb kahe tööpäeva jooksul esitada hävitatud Kaitseliidu relva andmed sõjaväerelvade registri volitatud töötlejale relva andmete registrist kustutamiseks.
§ 34. Kaitseliidu relva lammutamine
(1) Kaitseliidu relva lammutamine käesoleva määruse tähenduses on relva lahtivõtmine koostisosadeks viisil, mis välistab selle kui terviku taastamise.
(2) Kaitseliidu relva ja laskemoona lammutamine toimub Kaitseliidu relva käitlemisloa alusel. Kaitseliidu relva ja laskemoona lammutamine väljaspool Eestit toimub strateegilise kauba seaduse § 1 lõike 3 alusel kehtestatud sõjaväelise kauba sisse- ja väljaveo eriloa alusel.
(3) Lammutamisel mittesäilitatavad Kaitseliidu relva osad ja ained tuleb hävitada.
(4) Lammutamisel järele jäänud kasutuskõlblikud Kaitseliidu relva osad hinnatakse ja võetakse arvele ning neid võib kasutada teise Kaitseliidu relva parandamiseks või ümbertegemiseks.
(5) Kaitseliidu relva lammutamise järel tuleb kahe tööpäeva jooksul esitada lammutatud Kaitseliidu relva andmed sõjaväerelvade registri volitatud töötlejale selle relva andmete registrist kustutamiseks.
§ 35. Kaitseliidu relva laskekõlbmatuks muutmine
(1) Kaitseliidu relva laskekõlbmatuks muutmine käesoleva määruse tähenduses on relva oluliste osade mehaaniline töötlemine viisil, mille tulemusena relv kaotab jäädavalt lasu sooritamise võime.
(2) Kaitseliidu relva laskekõlbmatuks muutmine toimub Kaitseliidu relva käitlemisloa alusel. Kaitseliidu relva laskekõlbmatuks muutmine väljaspool Eestit toimub strateegilise kauba seaduse § 1 lõike 3 alusel kehtestatud sõjaväelise kauba sisse- ja väljaveo eriloa alusel.
(3) Kaitseliidu relva, mis on oma olemuselt relvaseaduse § 19 lõike 1 punkti 5 järgi tsiviilkäibes lubatud tulirelv, laskekõlbmatuks muutmisel kohaldatakse Euroopa Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/337, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2403, millega kehtestatakse tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise norme ja meetodeid käsitlevad ühised suunised, et tagada laskekõlbmatuks muudetud tulirelvade jäädav kasutuskõlbmatus (ELT L 65, 08.03.2018, lk 1‒16) I lisas sätestatud nõudeid.
(4) Kaitseliidu relva, mis on oma olemuselt sõjarelv, laskekõlbmatuks muutmisel kohaldatakse strateegilise kauba seaduse § 831 lõike 1 alusel kehtestatud määruse nõudeid.
(5) Laskekõlbmatuks muudetud Kaitseliidu relv peab olema tähistatud selliselt, et see oleks eristatav laskekõlblikust Kaitseliidu relvast.
(6) Kaitseliidu relva laskekõlbmatuks muutmise järel tuleb kahe tööpäeva jooksul esitada laskekõlbmatuks muudetud Kaitseliidu relva andmed sõjaväerelvade registri volitatud töötlejale relva andmete registrist kustutamiseks või asjakohase märke tegemiseks.
§ 36. Kaitseliidu relva hävitamise, lammutamise või laskekõlbmatuks muutmise eest maksmine
Kaitseliidu relva hävitamise, lammutamise või laskekõlbmatuks muutmise eest maksab relva omanik.
§ 37. Kaitseliidu relva hävitamist, lammutamist või laskekõlbmatuks muutmist korraldav komisjon
(1) Kaitseliidu relva hävitamise, lammutamise või laskekõlbmatuks muutmise üle teeb järelevalvet Kaitseliidu ülem või tema volitatud isiku moodustatud, Kaitseliidu relva hävitamist, lammutamist või laskekõlbmatuks muutmist korraldav komisjon.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud komisjonis on vähemalt kolm liiget, kelle hulgast vähemalt üks on tegevväelane. Kaitseliidu ülem kehtestab komisjoni töökorra.
10. peatükk HARJUTUSRELV JA KOLLEKTSIOONIRELV
§ 38. Harjutusrelva mõiste
(1) Harjutusrelv on relv relvaseaduse tähenduses, mida kasutatakse Kaitseväes, Kaitseliidus ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 15 lõike 2 alusel antud Vabariigi Valitsuse määrusega kinnitatud riigikaitse valikkursusel “Relvaõpe“ relvaõppeks või väljaõppel.
(2) Õpperelv käesoleva määruse tähenduses on relvaõppes kasutatav tulirelv, millest ei ole võimalik tulistada.
(3) Treeningrelv käesoleva määruse tähenduses on väljaõppes kasutatav spetsiaalselt konstrueeritud või kohandatud tulirelv, millega õpetatakse täitma kindlat ülesannet reaalsetele lähedastes tingimustes ja milles kasutatakse mittekahjustavat või vähekahjustavat laskemoona.
§ 381. Harjutusrelva käitlemise nõuded
(1) Tulirelval, mis on muudetud harjutusrelvaks, peab relvaõppe ohutuse tagamiseks olema vähemalt eemaldatud või lühemaks tehtud relva lööknõel.
(2) Harjutusrelv peab olema tähistatud selliselt, et see oleks eristatav laskekõlblikust Kaitseliidu relvast.
(3) Kaitseliidu relva harjutusrelvaks muutmise järel tuleb kahe tööpäeva jooksul esitada harjutusrelvaks muudetud relva andmed sõjaväerelvade registri volitatud töötlejale asjakohase märke tegemiseks registris.
§ 39. Kollektsioonirelv
(1) Kollektsioonirelv käesoleva määruse tähenduses on Kaitseliidu omandis olev ajaloo- või kultuuriväärtusega relv, mida kasutatakse või mida on võimalik kasutada väljapanekuks või uurimistööks.
(2) Kollektsioonirelva soetamine, hoidmine, edasitoimetamine, võõrandamine ja vedu toimub käesoleva määrusega kehtestatud korras.
(3) Vaatamiseks välja pandud relv peab asuma lukustatud või mehaaniliste vahenditega suletud vitriinis või olema kindlalt kinnitatud põranda, seina või muu ehituskonstruktsiooni külge.
11. peatükk KAITSELIIDU RELVA KÄITLEMISLUBA
§ 40. Kaitseliidu relva käitlemisluba
Kaitseliidu relva ja laskemoona võõrandamine, hävitamine ning Kaitseliidu relva parandamine, ümbertegemine, lammutamine ja laskekõlbmatuks muutmine toimub Kaitseliidu relva käitlemisloa alusel.
§ 41. Kaitseliidu relva käitlemisloa taotlemine
(1) Kaitseliidu relva käitlemisloa kirjalik taotlus Kaitseliidu relva ja laskemoona hävitamiseks või Kaitseliidu relva parandamiseks, ümbertegemiseks, lammutamiseks ja laskekõlbmatuks muutmiseks või tegevliikme relva võõrandamiseks esitatakse Kaitseliidu ülemale, Kaitseliidu peastaabi ülemale või malevapealikule vähemalt 20 tööpäeva enne kavandatavat toimingut.
(2) Kaitseliidu relva käitlemisloa kirjalik taotlus Kaitseliidu relva, välja arvatud tegevliikme relva, võõrandamiseks esitatakse Kaitseliidu ülemale või tema volitatud isikule vähemalt 20 tööpäeva enne kavandatavat tehingut.
(3) Kaitseliidu relva käitlemisloa taotlus peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
1) struktuuriüksuse nimetus või Kaitseliidu tegevliikme ees- ja perekonnanimi ning isikukood;
3) relva või laskemoona nimetus, mudel, kaliiber ja kogus ning valmistaja, kui on teada;
4) teise toimingu- või tehingupoole nimi, registri- või isikukood ja asukoht või elukoht;
5) loa soovitav kehtivusaeg;
7) taotluse esitaja ees- ja perekonnanimi ning allkiri.
(4) Kui Kaitseliidu relva käitlemisluba taotletakse Kaitseliidu struktuuriüksuse nimel, tuleb peale käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete esitada ka toimingu või tehingu eest vastutava isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood ning ametikoha andmed.
(5) Kui Kaitseliidu relva käitlemisluba taotleb Kaitseliidu tegevliige tegevliikme relva parandamiseks, ümbertegemiseks, laskekõlbmatuks muutmiseks või hävitamiseks, tuleb peale käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete esitada ka tegevliikme elukoha andmed, e-posti aadress ja telefoninumber.
(6) Kaitseliidu relva, välja arvatud tegevliikme relva, soetamise soovi korral tuleb taotluses näidata relva mudel ja kaliiber või laskemoona mark või kaliiber, kui see on taotlejale teada.
(7) Kaitseliidu ülemal, Kaitseliidu peastaabi ülemal, malevapealikul või Kaitseliidu ülema volitatud isikul on õigus nõuda taotluses esitatud andmete kontrollimiseks lisateavet või selgitust.
§ 42. Kaitseliidu relva käitlemisloa andmine
(1) Kaitseliidu relva käitlemisloa andmise või andmisest keeldumise otsustab Kaitseliidu ülem, Kaitseliidu peastaabi ülem või malevapealik.
(2) Kui Kaitseliidu relva soovib soetada või võõrandada Kaitseliidu struktuuriüksus, otsustab Kaitseliidu relva käitlemisloa või soetamise loa andmise või andmisest keeldumise Kaitseliidu ülem või tema volitatud isik.
(3) Kaitseliidu relva käitlemisluba antakse kuni kolmeks kuuks.
(4) Kaitseliidu ülemal, Kaitseliidu peastaabi ülemal, malevapealikul või Kaitseliidu ülema volitatud isikul on õigus keelduda Kaitseliidu relva käitlemisloa andmisest, kui:
1) isikul puudub tehingu või toimingu tegemise õigus;
2) taotluses näidatud toiming või tehing ei ole kooskõlas seadusega;
3) toimingu või tehingu teine pool ei ole tuvastatav või tal puudub relva käitlemise õigus;
4) toimingu või tehingu eesmärk ei ole kooskõlas Kaitseliidu eesmärkidega;
5) toiming või tehing võib kahjustada Eesti kaitsevõimet või rahvusvahelist mainet;
6) tegevliikmel ei ole tasutud iga-aastane liikmemaks ja ta ei ole viimase kalendriaasta jooksul osalenud Kaitseliidu tegevuses vähemalt 48 tundi.
(5) Kaitseliidu relva käitlemisloa andmise või andmisest keeldumise kirjalikus otsuses märgitakse vähemalt järgmine:
2) taotleja ees- ja perekonnanimi ning isikukood, kui taotlejaks on Kaitseliidu tegevliige, või struktuuriüksuse nimetus;
3) toimingu või tehingu eest vastutava isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood ning ametikoht, kui taotlejaks on Kaitseliidu struktuuriüksus;
4) Kaitseliidu relva käitlemisloa tähtaeg;
5) toimingu või tehingu kirjeldus, milleks luba antakse;
6) relva või laskemoona nimetus, mudel, kaliiber ja kogus ning valmistaja, kui on teada;
7) teise toimingu- või tehingupoole nimi, registri- või isikukood ja asukoht või elukoht;
8) otsuse õiguslik alus ja põhjendus;
9) otsuse vaidlustamise viide, kui taotlejaks on Kaitseliidu tegevliige;
10) otsuse tegija ees- ja perekonnanimi ning ametikoht.
(6) Kaitseliidu relva käitlemisloa andmisest keeldumise kirjalikus otsuses ei märgita käesoleva paragrahvi lõike 5 punktides 3 ja 4 nimetatud andmeid.
(7) Kaitseliidu relva käitlemisloa andmata jätmist või selle andmisest keeldumist ei pea põhjendama, kui Kaitseliidu relva käitlemisluba taotletakse Kaitseliidu soetatud relvaga toimingu või tehingu tegemiseks.
§ 43. Kaitseliidu relva käitlemisloa väljastamine
(1) Kaitseliidu relva käitlemisluba väljastatakse neljas eksemplaris, mille:
1) A-osa jääb loa teisele toimingu- või tehingupoolele;
2) B-osa jääb malevale;
3) C-osa jääb loa väljaandjale;
4) D-osa jääb loa taotlejale.
(2) Kaitseliidu relva käitlemisloa väljastamisel antakse loale ühekordne registreerimisnumber.
§ 44. Kaitseliidu relva käitlemisloa vorm
(1) Kaitseliidu relva käitlemisluba on ühtse kujundusega, neljast osast koosnev A4-formaadis dokument. Kaitseliidu relva käitlemisloa A-, B-, C- ja D-osa on reagentsinist värvi, Kaitseliidu vappi kujutava turvamustriga ja ümbritsetud kahevärvilise giljoššraamiga. Peale selle on plangi ülaservas keskel giljoššrosetil Kaitseliidu vapp ja paremas alumises nurgas kahevärviline rosett, mis tähistab pitsatijälje kohta, ning plangi igas nurgas on Kaitseliidu relva käitlemisloa A-, B-, C- või D-osa tähis.
(2) Kaitseliidu relva käitlemisloa plangid on nummerdatud. Plangi number on trükitud värviga, mis tekitab musta numbrikujutise ümber punase ringi, mis on nähtav ka trükise teisel küljel.
(3) Kaitseliidu relva käitlemisloa vorm on toodud käesoleva määruse lisas.
§ 45. Kaitseliidu relva käitlemisloa vormistamine
(1) Kaitseliidu relva käitlemisloal peab olema vähemalt järgmine teave:
1) käitlemisloa number ning loa väljaandmise kuupäev ja koht;
2) käitlemisloa väljaandja nimi;
3) lubatud toimingu või tehingu kirjeldus;
4) Kaitseliidu relva või laskemoona nimetus, mudel ja kaliiber;
5) Kaitseliidu relva või laskemoona kogus;
6) lubatud toimingu või tehingu eest vastutava isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood ning ametinimetus;
7) käitlemisloa kehtivuse tähtaeg;
8) käitlemisloa väljaandja ees- ja perekonnanimi ning allkiri;
9) Kaitseliidu pitser.
(2) Laskemoonaga tehtava tehingu puhul märkida käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 padruni mark.
(3) Kaitseliidu relva käitlemisloal on keelatud teha muudatusi ja parandusi.
§ 46. Toimingu või tehingu toimumise kinnitus
(1) Toimingu või tehingu toimumise kinnitusena kantakse loa A-, B- ja D-osa pöördele:
1) Kaitseliidu relva nimetus, mudel, kaliiber ja kogus;
2) laskemoona partii markeering, valmistamisaasta, valmistaja ja kogus;
3) teise toimingu- või tehingupoole nimi, registri- või isikukood ja asukoht või elukoht ning tegevuslitsentsi number, väljaandja ja kehtivusaeg;
4) toimingu või tehingu tegemise koht ja kuupäev;
5) teise toimingu- või tehingupoole pitser.
(2) Tehtud kande kinnitavad teine toimingu- või tehingupool ja Kaitseliidus toimingu või tehingu eest vastutav isik või Kaitseliidu tegevliige oma allkirjaga.
(3) Kaitseliidu relva käitlemisloa B-osa tagastatakse Kaitseliidule nelja tööpäeva jooksul pärast toimingu või tehingu toimumist.
§ 47. Kaitseliidu relva käitlemisloa kehtetus
(1) Kaitseliidu relva käitlemisluba muutub kehtetuks:
1) käitlemisloa kehtivuse tähtaja saabumisel;
2) käitlemisloa või selle osa hävimise korral;
3) käitlemisloa või selle osa kadumise või varguse korral;
4) käitlemisloal märgitud toimingu või tehingu tegemisest loobumisel;
5) pärast käitlemisloaga lubatud toimingu tegemist või tehingu toimumist;
6) käitlemisloal muudatuste või paranduste tegemisel;
7) Kaitseliidu ülema, Kaitseliidu peastaabi ülema, malevapealiku või Kaitseliidu ülema volitatud isiku poolt käitlemisloa kehtetuks tunnistamisel.
(2) Kaitseliidu ülemal, Kaitseliidu peastaabi ülemal, malevapealikul ja Kaitseliidu ülema volitatud isikul on õigus tunnistada Kaitseliidu relva käitlemisluba kehtetuks, kui ilmnevad asjaolud, mis oleks välistanud käitlemisloa andmise ja kasutamise või kui otsustatakse keelata käitlemisloal märgitud toiming või tehing või kui käitlemisluba on vaja muuta või parandada. Kaitseliidu relva käitlemisloa kehtetuks tunnistamisest teavitatakse käitlemisloa taotlejat.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 sätestatud juhtudel peab Kaitseliidu relva käitlemisloale märgitud vastutav isik sellest viivitamata kirjalikult teavitama Kaitseliidu ülemat, Kaitseliidu peastaabi ülemat või malevapealikku.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2‒4 sätestatud juhtudel peab käitlemisloa taotleja tagastama Kaitseliidu relva käitlemisloa või selle allesolevad osad Kaitseliidule.
§ 48. Kaitseliidu relva käitlemislubade valmistamine, jaotamine ja nende üle arvestuse pidamine
Kaitseliidu relva käitlemislubade valmistamist, jaotamist ja nende üle arvestuse pidamist korraldab Kaitseliidu ülem.
Määrus jõustub 1. märtsil 2017.
Lisa Kaitseliidu relva käitlemisloa vorm


Liikluspiirangu alade kehtestamine – Riigi Teataja
Liikluspiirangu alade kehtestamine
Liikluspiirangu alade kehtestamine - sisukord
§ 3 Piirangu sisu ja piirangu ala
§ 4 Loa taotlemine ja menetlemine
§ 6 Loa kehtivus
§ 7 Loa väljastamisest keeldumine
§ 9 Taotluse ja loa vorm
§ 10 Üleminekusäte
RT IV, 27.06.2015, 16
Vastu võetud 05.12.2012 nr 24
RT IV, 12.12.2012, 20
jõustumine 26.12.2012
Määrus kehtestatakse "Liiklusseadus" § 12 lg 1 ja Võru Linnavolikogu 12. juuni 2015 määruse nr 8 "Liiklusseaduses sätestatud ülesannete delegeerimine" § 1 lg 2 p 1 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse liikluspiirangu alad (edaspidi piirangu alad) üle 12-tonnise registrimassiga liiklevatele sõidukitele Võru linna avalikult kasutatavatel teedel, piirangu alasse sissesõidu loa taotlemise, menetlemise ja väljastamise kord (edaspidi kord).
(2) Määruse eesmärk on Võru linna teede ja teerajatiste kahjustamise vältimine.
(3) Käesoleva korraga kehtestatud liikluspiirang ei kehti bussidele ja eritalituste sõidukitele.
Määruses kasutatakse termineid liiklusseaduse tähenduses.
§ 3. Piirangu sisu ja piirangu ala
(1) Määruse lisas märgitud piirangu aladel on keelatud liigelda ilma Võru Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) vormikohase loata üle 12-tonnise registrimassiga sõidukitel.
(2) Üle 12-tonnise registrimassiga sõidukite, mille veose vedu osade kaupa on keerukas või ülikulukas, võib loa väljastaja kõrvale kalduda käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud piirangust.
(3) Piirangu alad tähistatakse liiklusmärgiga 313a "Veoauto sõidu keeld", millele on kantud tonnide arv 12 lisatahvliga 891b tekstiga "Välja arvatud linnavalitsuse loal".
§ 4. Loa taotlemine ja menetlemine
(1) Piirangu alasse sissesõidu loa taotlemisel esitab sõiduki omanik või vastutav kasutaja (edaspidi taotleja) linnavalitsusele vormikohase taotluse.
(2) Taotlust menetleval ametnikul on õigus nõuda taotlejalt täiendavaid dokumente ja selgitusi, mis võimaldavad hinnata piirangu alasse sissesõidu vajalikkust ja sissesõidu vajalikkust taotluses nimetatud sõidukiga.
(3) Kui taotlus või selles esitatud või lisatud dokumendid ei vasta õigusaktidega kehtestatud nõuetele, teavitab ametnik taotlejat kolme tööpäeva jooksul taotluse esitamisest ning annab täiendavate dokumentide esitamiseks või selgituste andmiseks või puuduste kõrvaldamiseks tähtaja kuni kolm tööpäeva.
(1) Piirangu alasse sissesõidu loa väljastab linnavalitsuse poolt määratud ametnik kolme tööpäeva jooksul arvates loa taotlemiseks viimase vajaliku dokumendi saamise päevast.
(2) Luba väljastatakse taotleja soovil kas paberkandjal või elektrooniliselt.
§ 6. Loa kehtivus
Loa kehtivusaeg on kuni üks aasta.
§ 7. Loa väljastamisest keeldumine
(1) Ametnik keeldub loa väljastamisest kui:
1) loa taotlus, selles esitatud andmed või lisatud dokumendid ei vasta kehtestatud nõuetele;
2) taotluse on esitanud isik, keda ei ole nimetatud käesoleva korra paragrahvi 4 lõikes 1;
3) taotleja ei ole ametniku nõudel esitanud ametniku poolt määratud tähtaja jooksul täiendavaid dokumente, selgitusi või kõrvaldanud taotluses puudusi;
4) taotleja on esitanud andmeid, mis ei vasta tegelikkusele;
5) veose vedu on võimalik teostada piirangu alale lubatud registrimassiga sõidukiga.
(2) Ametnik võib loa väljastamisest keelduda taotlejale, kellele varasemalt väljastatud piirangu alasse sissesõidu luba on käesoleva korra paragrahvi 8 alusel kehtetuks tunnistatud.
(3) Loa väljastamisest keeldumisest teavitatakse taotlejat kirjalikult kolme tööpäeva jooksul arvates loa taotlemiseks viimase vajaliku dokumendi saamise päevast.
Võru Linnavalitsus tunnistab loa kehtetuks kui:
1) rikutud on korras sätestatud nõudeid;
2) rikutud on loal märgitud tingimusi;
3) veos on paigutatud, kinnitatud või kaetud selliselt, et see ohustab inimesi, rikub keskkonda, põhjustab varalist kahju või takistab liiklust;
4) veose vedu ei toimu autoveoseaduses sätestatud korras.
§ 9. Taotluse ja loa vorm
Piirangu alasse sissesõidu taotluse ja loa vormi kinnitab Võru Linnavalitsus korraldusega.
§ 10. Üleminekusäte
Võru Linnavolikogu 10. oktoobri 2007. a määruse nr 59 "Veokite Võru linna sissesõidu kord" alusel väljastatud sissesõiduluba kehtib sellel märgitud kehtivuse tähtaja lõpuni või kehtetuks tunnistamiseni.
Määrus jõustub 26. detsembril 2012.
Lisa Piirangualad


Sotsiaalministri 18. veebruari 2005. a määruse nr 30 „Ravimite väljakirjutamise ja apteekidest väljastamise tingimused ja kord ning retsepti vorm” muutmine – Riigi Teataja
Sotsiaalministri 18. veebruari 2005. a määruse nr 30 „Ravimite väljakirjutamise ja apteekidest väljastamise tingimused ja kord ning retsepti vorm” muutmine
Vastu võetud 26.04.2012 nr 14
Määrus kehtestatakse „Ravimiseaduse” § 33 lõike 7 alusel.
§ 1. Sotsiaalministri 18. veebruari 2005. a määruses nr 30 „Ravimite väljakirjutamise ja apteekidest väljastamise tingimused ja kord ning retsepti vorm” (RT I, 23.12.2010, 11) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse paragrahvi 2 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Retsepte ja tellimislehti võib välja kirjutada Eestis kehtiva müügiloaga ravimitele, ravimi ekstemporaalseks valmistamiseks apteegis ning „Ravimiseaduse” § 21 lõigetes 1 ja 7 ettenähtud juhul müügiloata ravimitele. Kui ravimi väljakirjutamise õigust omav isik kirjutab retsepti välja müügiloata ravimile ravimiseaduse § 21 lõike 1 alusel, peab ta esitama Ravimiametile taotluse müügiloata ravimi kasutamiseks.”;
2) määruse paragrahvi 2 lõiked 6 ja 61 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Ühele retseptile kirjutatakse ravimit koguses, mis on vajalik ägeda haigestumise korral ühe ravikuuri läbimiseks ning kroonilise või pikaajalise haiguse korral kahe- kuni kolmekuulise ravi jaoks. Kroonilise või pikaajalise haiguse korral võib ravimit välja kirjutada vähem kui kahekuuliseks raviks vajaliku koguse vaid ravi alustamisel või muutmisel.
(61) Patsiendile narkootilise ravimi retsepti alusel väljakirjutatava ravimi kogus ei tohi ületada temale üheks kuuks vajaminevat kogust. Kui ravimi ühele retseptile välja kirjutatava suurima koguse suhtes on kehtestatud piirang käesoleva määruse lisas 4, lähtutakse alati sellest. Kui välja kirjutatakse mitu retsepti bensodiasepiinile või bensodiasepiinisarnasele ainele, ei tohi summaarne kogus ületada kahekordset lisas 4 toodud kogust.”;
3) määruse paragrahvi 2 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Retsepti alusel ei ole lubatud välja kirjutada ketamiini, fentanüüli, tiopentaali, naatriumoksübaati, alfentaniili, sufentaniili ja remifentaniili sisaldavaid süstitavaid ravimvorme ning buprenorfiini suukaudseid ravimvorme.”;
4) määruse paragrahvi 2 täiendatakse lõikega 92 järgmises sõnastuses:
„(92) Narkootilise ravimi retseptile kirjutatakse ravimeid, mis sisaldavad sotsiaalministri määrusega kehtestatud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete I ja II nimekirja kuuluvaid aineid.”;
5) määruse paragrahvi 3 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Mittenarkootilise ravimi retsept on kehtiv 60 päeva, narkootilise ravimi retsept 30 päeva ja korduvretsept 180 päeva pärast väljakirjutamist, kui retseptil ei ole näidatud lühemat kehtivusaega.”;
6) määruse paragrahvi 4 lõiget 1 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
„21) ravimi väljakirjutamise aluseks oleva diagnoosi kolme- või neljakohaline kood vastavalt Rahvusvaheliste Haiguste Klassifikatsiooni 10. versioonile (RHK-10);”;
7) määruse paragrahvi 4 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) soodustuse määr (100%, 90%, 75%, 50%) või soodustuse puudumine (täishind);”;
8) määruse paragrahvi 4 lõiget 1 täiendatakse punktidega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:
„31) töövõimetuspensioni olemasolu tulenevalt „Riikliku pensionikindlustuse seadusest”;
32) märge patsiendi kindlustatuse kohta;”;
9) määruse paragrahvi 4 lõike 1 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„8) retsepti väljakirjutaja nimi (trükitähtedega, trükituna või pitsatina), Terviseameti registreerimistõendi number, eriala (digiretseptil), telefon ja allkiri (paberretseptil);”;
10) määruse paragrahvi 4 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
11) määruse paragrahvi 5 lõike 3 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) retseptile ei tohi kanda teisi kui § 4 lõikes 1 nimetatud andmeid ega kasutada lühendeid;”;
12) määruse paragrahvi 6 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Narkootilisi aineid on isikutele üld- ja veterinaarapteekidest lubatud väljastada ainult narkootilise ravimi retsepti või narkootilise ravimi veterinaarretsepti alusel, arvestades selle juures käesoleva määruse lisas 4 ravimite väljastamisele kehtestatud koguselisi piiranguid ning § 2 lõigetes 61, 62, 7 ja 91 kehtestatud väljakirjutamise piiranguid.”;
13) määruse paragrahvi 6 lõike 10 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Ravimi väljastamise ajal kannab väljastaja retseptile järgmised andmed:”;
14) määruse paragrahvi 6 lõige 161 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(161) Kui metüülfenidaati sisaldava ravimi retsept on välja kirjutatud selleks õigust mitteomava arsti poolt või kui välja on kirjutatud ravimit, mille väljastamine retsepti alusel ei ole lubatud, ei tohi apteek retsepti alusel ravimit väljastada. Sellisest retseptist tuleb teavitada Ravimiametit, paberretsepti puhul tuleb võtta retsept apteeki hoiule.”;
15) määruse paragrahvi 8 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Narkootilise ravimi tellimisleht peab lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmetele sisaldama tervishoiuteenuse osutaja, veterinaararsti või veterinaarpraksisega tegeleva ettevõtte poolt määratud narkootiliste ravimite käitlemise eest vastutava isiku nime ja allkirja.”;
16) määruse paragrahvi 8 lõike 4 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) apteegi tegutsemiskoha aadress ja telefoninumber, v.a väljastamisel apteegist haruapteegile või haiglaapteegist sama haigla osakonnale;”;
17) määruse paragrahvi 10 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(8) Enne 2011. a 1. oktoobrit trükitud retseptiplankide vorme võib väljastada ja kasutada kuni 30.09.2013.”;
18) määruse lisade 1, 2 ja 3 punkt 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„13. Väljakirjutaja allkiri ja pitser”;
19) määruse lisade 1, 2 ja 3 punkt 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„14. Tervishoiuteenuse osutaja nimi, tegevuskoha aadress ja registri- või isikukood”;
20) määruse lisade 1, 2 ja 3 punkt 20 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„20. Apteegi nimi ja tegutsemiskoha aadress”;
21) määruse lisade 1 ja 2 alajaotuse „Informatsiooniks patsiendile” punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1. Kui Eestis on müügil erinevaid sama toimeainet sisaldavaid ravimeid, peab ravimi väljastaja pakkuma ravimi saajale kõige soodsamat temale sobivat ravimit.”;
22) määruse lisa 4 asendatakse käesoleva määruse lisaga.
§ 2. Määrus jõustub 1. oktoobril 2012. a.
Lisa Narkootilised ja psühhotroopsed ained, mille väljakirjutamisel ja apteegist retsepti alusel väljastamisel kehtivad koguselised piirangud