text:
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 805/2004, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta (edaspidi „määrus“), esitab Leedu Vabariigi Justiitsministeerium käesolevaga teabe seoses artiklis 30 osutatud apellatsioonimenetluse, keele ja asutustega. Samas esitame asjaomase Leedu Vabariigi seaduse (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 805/2004, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta, Ametlik Teataja nr 58, 7. mai 2005) (edaspidi „seadus“) ja Leedu Vabariigi tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Ametlik Teataja nr 36-1340, 6. aprill 2002; Ametlik Teataja nr 42, 24. aprill 2002) (edaspidi „seadustik“) teksti.
Euroopa täitekorralduse tõendi väljastanud kohus võib seda huvitatud poole taotlusel korrigeerida (määruse artikli 10 lõike punkti a, seaduse artikli 5 lõike 1 ja seadustiku artikli 648 lõike 6 alusel). Ametlikku juriidilist dokumenti käsitlevat Euroopa täitekorralduse tõendit võib korrigeerida ringkonnakohus selle notari tegevuskohas, kes tegi ametliku juriidilise dokumendi jõustamiskande. Euroopa täitekorralduse tõendi korrigeerimistaotluse esitamisel ei pea tempelmaksu maksma.
Euroopa täitekorralduse tõendi väljastanud kohus võib selle kohtu korraldusega tagasi võtta (määruse artikli 10 lõike punkti b ja seaduse artikli 5 lõike 2 alusel). Ametlikku juriidilist dokumenti käsitlevat Euroopa täitekorralduse tõendit võib tühistada ringkonnakohus selle notari tegevuskohas, kes tegi ametliku juriidilise dokumendi jõustamiskande. Euroopa täitekorralduse tõendi tagasivõtmistaotluse esitamisel ei pea tempelmaksu maksma.
Seaduse artikkel 5 on järgmine:
„Artikkel 5. Euroopa täitekorralduse tõendi korrigeerimine või tagasivõtmine.
1. Kui Euroopa täitekorralduse tõend erineb kirja- või mõne muu vea tõttu kohtuotsusest või ametlikust juriidilisest dokumendist, kohaldatakse Euroopa täitekorralduse tõendi korrigeerimiseks mutatis mutandis Leedu Vabariigi tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 648 lõiget 6.
2. Euroopa täitekorralduse tõendi väljastanud kohus võtab määruse artikli 10 lõike punktis b osutatud asjaoludel Euroopa täitekorralduse tõendi tagasi või mitte.
3. Käesolevas artiklis osutatud asjades poolte esitatud taotlused on tempelmaksust vabastatud.
4. Käesolevat artiklit kohaldatakse ka siis, kui selle notari tegevuskoha ringkonnakohtul, kes tegi jõustamiskande, palutakse käesoleva seaduse artikli 4 lõike 2 alusel väljastatud Euroopa täitekorralduse tõendit korrigeerida või see tagasi võtta.
Seadustiku artikli 648 lõige 6 on järgmine:
„Kui jõustamisdokumendi koostamisel tehakse kirja- või muu viga, korrigeerib dokumendi selle väljastanud institutsioon huvitatud poole taotlusel.“
Esitame asjaomase Leedu Vabariigi seaduse (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 805/2004, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta, Ametlik Teataja nr 58, 7. mai 2005) (edaspidi „seadus“) ja Leedu Vabariigi tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Ametlik Teataja nr 36-1340, 6. aprill 2002; Ametlik Teataja nr 42, 24. aprill 2002) (edaspidi „seadustik“) teksti.
Tagaseljaotsust võib teista kohtuistungilt puudunud poole põhjendatud taotlusel, mis on esitatud 20 päeva jooksul alates kuupäevast, mil tagaseljaotsus teatavaks tehti (seda 20päevast tähtaega võib seadustiku artikli 78 alusel pikendada nende isikute puhul, kes pole suutnud seda täita kohtu arvates mõjuvatel põhjustel). Pärast taotluse saamist saadab kohus selle koos lisade koopiatega pooltele ja kolmandatele isikutele ning teatab neile, et pooled peavad esitama ja kolmandad isikud võivad esitada kirjalikke märkusi neljateistkümne päeva jooksul. Kohus vaatab taotluse läbi kirjaliku menetluse käigus neljateistkümne päeva jooksul pärast märkuste esitamise tähtaega. Kui pärast taotluse läbivaatamist kohus järeldab, et pool puudus kohtuistungilt mõjuvatel põhjustel, millest ta ei saanud kohut õigeaegselt teavitada, ning taotluses osutatakse tõenditele, mis võivad mõjutada kõnealuse tagaseljaotsuse õiguspärasust ja kehtivust, võtab kohus tagaseljaotsuse tagasi ja vaatab asja uuesti läbi.
Kui asja uuritakse vastavalt dokumendimenetlusele (seadustiku XXII peatükk), võib kohus, kui see on mõjuvatel põhjustel õigustatud, pikendada kostja tähtaega vastuväidete esitamiseks seadustiku artikli 430 lõike 5 alusel, ning sellistel juhtudel, kui asja uuritakse vastavalt seadustiku XXIII peatüki eeskirjadele (nende juhtumite eriomadused, mis on seotud kohtu korralduse tegemisega), võib kohus, kui see on mõjuvatel põhjustel õigustatud, pikendada kostja tähtaega vastuväidete esitamiseks võlausaldaja nõude asjus seadustiku artikli 439 lõike 2 alusel.
Seadustiku artikkel 287:
“1. Kohtuistungilt puudunud poolel on õigus esitada taotlus tagaseljaotsuse teistmiseks tagaseljaotsuse teinud kohtule 20 päeva jooksul alates kohtuotsuse tegemisest.
2. Taotluses esitatakse:
1) milline kohus tegi tagaseljaotsuse;
2) andmed taotluse esitaja kohta:
3) mis asjaoludel taotluse esitaja kohtuistungilt puudus ja miks ta ei saanud kohtule istungi kuupäevaks puudumise mõjuvatest põhjustest teatada, sealhulgas tõendid asjaolude kohta;
4) asjaolud, mis võivad mõjutada kohtuotsuse õiguspärasust ja kehtivust ning tõendid asjaolude kohta;
5) mida taotleja taotleb;
6) taotlusele lisatud dokumentide loetelu;
7) taotluse esitaja allkiri ja taotluse koostamise kuupäev.
3. Kohtule esitatakse nii mitu taotluse ja lisade koopiat, kui palju on pooli ja kolmandaid isikuid.
4. Taotluses olevad vead kõrvaldatakse kooskõlas nõudest vigade kõrvaldamise menetlusega.
5. Kui samas asjas esitatakse apellatsioon ja taotlus tagaseljaotsuse teistmiseks, vaadatakse esmalt läbi taotlused tagaseljaotsuse teistmiseks ja kohtu korraldused seoses nende kohtuotsustega.“
Seadustiku artikli 430 lõige 5:
„Kui vastuväited esitatakse pärast 20päevase tähtaja möödumist või kui need ei vasta käesoleva artikli lõike 1 nõuetele, ei võta kohus neid vastu. Vastuväidete tagasilükkamise korralduse kohta võib esitada eraldi apellatsiooni. Kui kostja ei täida tähtaega mõjuvatel põhjustel, võib kohus taotluse korral tähtaega pikendada.“
Seadustiku artikli 439 lõige 2:
Võlgnike vastuväited seoses võlausaldaja nõudega esitatakse kirjalikult 20 päeva jooksul alates kuupäevast, mil võlgnikule tehti kohtu korraldus teatavaks. Vastuväited vastavad menetluslike dokumentide sisu ja vormi üldnõuetele, välja arvatud nõue esitada põhjused. Kui võlgnik esitab vastuväite mõjuvatel põhjustel pärast käesolevas lõikes osutatud tähtaja möödumist, võib kohus võlgniku taotlusel vastuväidete esitamise tähtaega pikendada. Eraldi apellatsiooni võib esitada korralduse kohta, millega selline võlgniku taotlus tagasi lükati.
Seadustiku artikli 78 lõige 1:
„Isikutele, kes pole täitnud seaduses sätestatud või kohtu kehtestatud tähtaega, võib kohus mõjuvatel põhjustel anda nimetatud tähtaja pikenduse.“
Kooskõlas seaduse#_ftn1[1] artikli 2 lõikega 4 on määruse artikli 20 lõike 2 punkti c tähenduses kasutatav keel leedu keel.
Seaduse artikli 2 lõige 4:#_ftn2[1]
„Leedu Vabariigis jõustatav Euroopa täitekorraldus või selle koopia tõlgitakse leedu keelde ja jõustatakse, kohaldamata Leedu Vabariigi tsiviilkohtumenetluse seadustiku LX peatüki paragrahvi 7.“
#_ftnref1[1] Euroopa täitekorraldus vaidlustama nõuete korral (Ametlik Teataja nr 58, 7. mai 2005)
Kooskõlas seaduse#_ftn1[1] artikli 4 lõikega 2 on notarid määruse artiklis 25 osutatud asutused, st asutused, kes on määratud väljastama Euroopa täitekorralduse ametlikku juriidilist dokumenti.
Seaduse artikli 4 lõige 2:#_ftn2[1]
“Võlausaldaja taotlusel väljastab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud Euroopa täitekorralduse ametliku juriidilise dokumendi notar, kes koostas ametliku dokumendi. Notar väljastab Euroopa täitekorralduse hiljemalt 5 päeva jooksul pärast Euroopa täitekorralduse väljastamistaotluse kättesaamist.”

matches: kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


text:
Protokoll Karl Judra nõudest minia Eva Judra vastu
Tuli tuli s sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti kaebas kaebama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti kadunud kaduma v nud. eesti poia eesti Tohver Tohver s_nimi sg.nom. eesti naene naine s sg.nom. eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti need see pron pl.nom. eesti 2 2 number vasikud eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti poia eesti ära ära v eesti suremise suremine s sg.gen. eesti aiast aed s sg.el. eesti saadik saadik adp eesti juba juba adv eesti kaebatu kaevama v tud. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti jäänud jääma v nud. eesti , kirjavahemärk enam enam adv eesti tema tema pron sg.gen. eesti enese ise pron sg.gen. eesti küsimise küsimine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti kätte käsi s sg.ill. eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti annud andma v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti ( kirjavahemärk K. K. lüh. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti ) kirjavahemärk nüüd nüüd adv eesti nende tema pron pl.gen. eesti eest eest adp eesti kumagi kuma s sg.gen. eesti vasiko eesti pealt pealt adv eesti 5 5 number rubla rubla s sg.gen. eesti hõbest eesti nõuab nõudma v pers.ind.pr.sg.3. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti nemad tema pron pl.nom. eesti juba juba adv eesti sel see pron sg.ad. eesti kõrral kord s sg.ad. eesti 3 3 number kuu kuu s sg.gen. eesti vanused vanus s pl.nom. eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti nad tema pron pl.nom. eesti kaebatu kaevama v tud. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti jäänud jääma v nud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti üle üle adp eesti kohto kohus s sg.gen. eesti seletust seletus s sg.part. eesti ja ja konj eesti otsust otsus s sg.part. eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti . kirjavahemärk
Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti oma oma pron sg.gen. eesti käemehega käe_mees s sg.kom. eesti Johan Johan s_nimi sg.nom. eesti Kärik Kärik s_nimi sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tellitud tellima v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti need see pron pl.nom. eesti vasikud eesti küll küll adv eesti senna senna s sg.gen. eesti jäänud jääma v nud. eesti , kirjavahemärk tema tema pron sg.gen. eesti aga aga konj eesti nende tema pron pl.gen. eesti eest eest adp eesti raha raha s sg.part. eesti ei ei modadv eesti tahtvad tahtev adj pl.nom. eesti maksa maksma v pers.imp.pr.sg.2. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti see see pron sg.nom. eesti nõuetav eesti hind hind s sg.nom. eesti liig liig s sg.nom. eesti kõrge kõrge adj sg.nom. eesti olla olema v inf. eesti . kirjavahemärk
Kui kui konj eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiatel käija s pl.ad. eesti selle see pron sg.gen. eesti asja asi s sg.gen. eesti seletuse seletus s sg.gen. eesti tarvis tarvis adp eesti enam enam adv eesti siia siia adv eesti midagi miski pron sg.part. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tuua tooma v inf. eesti ei ei modadv eesti olnud olema v nud.neg. eesti , kirjavahemärk siis siis konj eesti said saama v pers.ind.ipf.pl.3. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiad käi s pl.nom. eesti siit siit adv eesti välja välja adv eesti minna minema v inf. eesti lastud laskma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti ühendasid ühendama v pers.ind.ipf.pl.3. eesti endid ise pron pl.part. eesti , kirjavahemärk keik kõik pron pl.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti koos koos adv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti liikmed liige s pl.nom. eesti arvamise arvamine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti selle see pron sg.gen. eesti otsuse otsus s sg.gen. eesti mõistmisele mõistmine s sg.all. eesti : kirjavahemärk """" kirjavahemärk et et konj eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti nende see pron pl.gen. eesti 2 2 number vasiko eesti eest eest adp eesti kaebajal kaebaja s sg.ad. eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Judral Judral s_nimi sg.nom. eesti 7 7 number rubla rubla s sg.gen. eesti 14 14 number päiva päev s sg.gen. eesti sees sees adp eesti ära ära v eesti maksaks maksma v pers.knd.pr.neg. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti need see pron pl.nom. eesti 2 2 number vasikud eesti enesele ise pron sg.all. eesti päriks pärima v pers.knd.pr. eesti ".""" kirjavahemärk
See see pron sg.nom. eesti otsus otsus s sg.nom. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti käiatel käija s pl.ad. eesti kohe kohe adv eesti kuulutud kuuluma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Juder Juder s_nimi sg.nom. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti selle see pron sg.gen. eesti otsusega otsus s sg.kom. eesti rahul rahul adv eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti ja ja konj eesti suuremad suurem adj pl.nom. eesti kohut kohus s sg.part. eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti käia käima v inf. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti temal tema pron sg.ad. eesti siit siit adv eesti poolt pool s sg.part. eesti ka ka adv eesti järele järele adv eesti antud andma v tud. eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti peale peale adp eesti mõisteti mõistma v eesti : kirjavahemärk """" kirjavahemärk Eva Eva s_nimi sg.nom. eesti Judral Judral s_nimi sg.nom. eesti appelatsiooni apellatsioon s sg.part. eesti anda andma v inf. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti eel eel adp eesti seisvad seisev adj pl.nom. eesti asja asi s sg.part. eesti , kirjavahemärk nenda nõnda adv eesti kui kui konj eesti sündinud sündima v nud. eesti kirja kiri s sg.ill. eesti panna panema v inf. eesti ".""" kirjavahemärk

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus


§ 62 Elektroonilise menetluse põhimõtte rakendamine
§ 181 Andmete avalikustamine
§ 192 Merest püütud kala ning sellest valmistatud kalatoodete impordi, ekspordi ja reekspordi nõuded
§ 20 Keelatud tegevus, püügiviisid ja -vahendid
§ 202 Kalapüüginõuete tõsine rikkumine
§ 232 Kalapüük merel kalalaevatunnistuseta või sertifitseerimata mootorivõimsusega kalalaevaga
§ 233 Satelliit- ja GPS-jälgimissüsteemi kaudu edastatavate andmete esitamise korra rikkumine ning vaatleja ja inspektori töö takistamine
§ 234 Kalapüügiga seonduvate andmete esitamise korra rikkumine ja kala ümberlaadimise, mitut laeva hõlmava püügitegevuse või kala lossimise nõuete rikkumine ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud või arvatavalt tegelenud laeva abistamine või sellise laeva kalapüügil kasutamine
§ 237 Impordi, ekspordi ja reekspordi nõuete rikkumine
§ 238 Menetlus
4 RIIKLIK JÄRELEVALVE JA LÕPPSÄTTED
§ 239 Riiklik järelevalve
§ 2310 Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 2311 Riikliku järelevalve erisused
§ 2312 Vahetu sunni kasutamine
§ 2313 Sunniraha määr
§ 243 GPS-jälgimissüsteem
§ 244 Tõsiste rikkumiste punktisüsteem
§ 26 Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine
RT I, 13.12.2014, 10
17.12.2003 RT I 2004, 2, 9 16.01.2004, osaliselt 01.03.2004 ja 01.01.2005
15.12.2004 RT I 2004, 89, 609 01.01.2005 ja 07.01.2005; osaliselt 01.09.2005 ja 01.01.2006
06.12.2006 RT I 2006, 60, 444 01.01.2008
18.10.2007 RT I 2007, 57, 377 15.11.2007
18.10.2007 RT I 2007, 57, 377 01.01.2008
17.04.2008 RT I 2008, 19, 133 23.05.2008
17.04.2008 RT I 2008, 19, 133 01.07.2008
23.11.2010 RT I, 30.11.2010, 10 10.12.2010, osaliselt 01.12.2010 ja 01.01.2011
08.12.2010 RT I, 21.12.2010, 5 31.12.2010, osaliselt 01.01.2011 ja 01.07.2011
24.10.2012 RT I, 08.11.2012, 1 18.11.2012
19.06.2014 RT I, 03.07.2014, 18 13.07.2014
(1) Käesolev seadus kehtib Eesti Vabariigi majandusvööndis majandusvööndi seadusest tulenevate erisustega.
(3) Käesolev seadus reguleerib kalapüüki väljaspool Eesti Vabariigi jurisdiktsiooni oleval veealal, kui püük toimub Eesti lipudokumenti omava laevaga või käesolevas seaduses sätestatud juhul Eesti Vabariigi äriregistris registreeritud ettevõtja poolt niivõrd, kuivõrd püügikoha asukohariigi õigusakt või püügikoha kalapüüki reguleeriv rahvusvaheline leping ei sätesta teisiti.
[RT I 2008, 19, 133 - jõust. 23.05.2008]
(1) Kalapüük on käesoleva seaduse tähenduses tegevus, mille eesmärk on kala, jõesilmu ja teiste sõõrsuude; jõevähi, kreveti ning teiste kümnejalaliste; kalmaari ja teiste peajalgsete (edaspidi kõik koos kala) hõivamine nende kinnipüüdmise või surmamise teel.
[RT I, 21.12.2010, 5 - jõust. 31.12.2010]
(3) Omandiõigus veekogule on kehtestatud asjaõigusseaduse ja veeseadusega.
§ 62. Elektroonilise menetluse põhimõtte rakendamine
(2) Kui isik esitab käesolevas seaduses kutseliseks kalapüügiks ettenähtud taotluse elektroonilises vormis, loetakse, et sellega on antud nõusolek anda haldusakt ainult elektrooniliselt. Kui isik märgib käesoleva seaduse alusel elektroonilises vormis kutseliseks kalapüügiks esitatavas taotluses oma elektronposti aadressi, loetakse, et sellega on antud nõusolek toimetada haldusakt kätte elektrooniliselt.
[RT I, 03.07.2014, 18 - jõust. 13.07.2014]
§ 7. [Kehtetu - RT I 2000, 81, 514 - jõust. 10.11.2000]
§ 8. [Kehtetu - RT I 1999, 95, 843 - jõust. 01.01.2000]
§ 9. [Kehtetu - RT I 1999, 95, 843 - jõust. 01.01.2000]
(1) Igaüks tohib tasuta ja püügiõigust vormistamata ühe lihtkäsiõngega kala püüda avalikul ja avalikuks kasutamiseks määratud veekogul, arvestades lubatud püügiaegade, -kohtade ja kalaliikide kohta kehtestatud piiranguid.
1) avalikuks kasutamiseks määramata veekogul;
(1) Igaüks tohib kalastuskaardi alusel või harrastuspüügiõiguse eest tasumise korral püüda harrastuspüügivahenditega kala avalikul ja avalikuks kasutamiseks määratud veekogul, arvestades seadusest tulenevaid piiranguid.
1) spinning, vedel, sikuti, lendõng, põhjaõng (krunda ehk tonka), und, käsiõng ja rohkem kui üks lihtkäsiõng;
[RT I, 30.11.2010, 10 - jõust. 10.12.2010]
5) kuni 100 konksust koosnev õngejada. Püsiasustusega väikesaare püsielanikul on lubatud kasutada kuni 300 konksust koosnevat õngejada;
(4) Räimeõnge tohib kasutada merel.
(5) Õiguse harrastuspüügiks annab:
1) harrastuspüügiõiguse eest tasumine;
2) käesoleva paragrahvi lõigetes 11–112 sätestatud juhtudel kalastuskaart.
[RT I, 21.12.2010, 5 - jõust. 01.07.2011]
(6) Eelkooliealised lapsed, alla 16-aastased õpilased, pensionärid, õigusvastaselt represseeritud isikud, represseerituga võrdsustatud isikud, puudega isikud ja osalise või puuduva töövõimega isikud tohivad kala püüda harrastuspüügivahenditega ilma püügiõiguse eest tasumata, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 11, 111 ja 112 sätestatud juhtudel.
4) puudega isikul – puude raskusastet tõendav dokument;
5) osalise või puuduva töövõimega isikul – osalist või puuduvat töövõimet tõendav dokument.
(8) Käesoleva paragrahvi lõike 5 punktis 1 sätestatud juhul tekib harrastuspüügiõigus üks tund pärast harrastuspüügiõiguse eest tasu maksmist või muust tasu maksmisel määratud kuupäevast, mis ei või olla varasem kui harrastuspüügiõiguse eest tasumise kuupäev.
(9) Käesoleva paragrahvi lõike 5 punktis 2 sätestatud juhul tekib harrastuspüügiõigus kalastuskaardile märgitud kehtivuse alguse kuupäevast. Kui kalastuskaardiga lubatakse erinevate püügivõimaluste kasutamist erineval ajal, tekib harrastuspüügiõigus kaardile märgitud kuupäeval.
(91) Harrastuspüügiõiguse, sealhulgas kalastuskaardi alusel toimuva püügi õiguse eest mobiiltelefonilt tehtud maksega (edaspidi mobiilimakse) tasumisel tekib harrastuspüügiõigus üks tund pärast püügiõiguse andmise, sealhulgas kalastuskaardi andmise kohta lühisõnumiga kinnituse saamist. Tasumist ja kalastuskaardi andmist kinnitav lühisõnum saadetakse samale mobiiltelefoni numbrile, millelt tasu maksti.
(10) Harrastuspüügiõigus kehtib kalastuskaardile märgitud ajal, mis võib olla kuni üks kalendriaasta. Pärast harrastuspüügiõiguse eest tasumist, kui kalastuskaart ei ole nõutav, tekib harrastuspüügiõigus kuni üheks aastaks.
(11) Valdkonna eest vastutaval ministril on õigus määrata piirkonnad, kus kalavarude kaitse eesmärgil rakendatakse piiranguid kala püüdvate isikute arvu, püügivahendite, püügi aja või püütavate kalade kohta, ja piirkonnad, kus on harrastuspüügil lubatud kasutada nakkevõrku, õngejada, liivi, kuuritsat, vähinatta ja vähimõrda, ning kehtestada kasutada lubatud püügivahendite piirarv. Nendes piirkondades annab harrastuspüügiõiguse kalastuskaart.
(111) Ühe kalastuskaardi alusel tohib kasutada ühte nakkevõrku või ühte kuni 100 konksust koosnevat õngejada merel kuni 20 meetri samasügavusjooneni või sise- või piiriveekogudel või nende osades ja ühte liivi või ühte kuuritsat siseveekogudel ning vähipüügil kuni viit vähinatta või vähimõrda veekogudel, mille puhul valdkonna eest vastutav minister on määranud kalastuskaartide piirarvu. Igale isikule, välja arvatud püsiasustusega väikesaare püsielanikule, antakse kalapüügiks ühe nakkevõrguga, ühe kuni 100 konksust koosneva õngejadaga, ühe liiviga või ühe kuuritsaga ühte piirkonda kehtestatud piirarvu piires üks kalastuskaart. Kuni viie vähinataga või viie vähimõrraga ühte piirkonda kehtestatud piirarvu piires antakse kalastuskaart kuni kolmeks ööpäevaks. Kui maakonnas on piirarvud kehtestatud rohkem kui ühte piirkonda, võib kalastuskaardi andja märkida sama maakonna erinevates piirkondades kasutada lubatud püügivahendid ühele kalastuskaardile.
(112) Püsiasustusega väikesaare püsielanik tohib ühe kalastuskaardi alusel kasutada kuni kolme nakkevõrku ja ühte kuni 300 konksust koosnevat õngejada merel kuni 20 meetri samasügavusjooneni ja järvel ühe kilomeetri laiusel veealal tema elukohajärgse saare ümber. Püsiasustusega väikesaare püsielanikule antakse kalapüügiks nende vahenditega tema elukohajärgse saare ümber kehtestatud piirarvu piires üks kalastuskaart. Nimetatud saari ümbritseval veealal kasutada lubatud püügivahendite arvu kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(113) Kalastuskaardi annab Keskkonnaamet. Kalastuskaart on elektrooniline dokument keskkonnaregistris ja sellele märgitakse püügipiirkond, kaardi kehtivusaeg, püügiõiguse omaniku nimi, isikukood või sünniaeg ja vajaduse korral püügivahendid, nende arv ning püüda lubatud isendite arv. Kalastuskaart antakse isiku üheselt tuvastamist võimaldava elektroonilise kanali (edaspidi elektrooniline kanal) vahendusel või vahetult Keskkonnaametile esitatud asjakohase taotluse alusel.
(12) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab käesoleva paragrahvi lõigetes 11–112 nimetatud kalastuskaartide piirarvud eraldi elektroonilise kanali vahendusel ja vahetult Keskkonnaametile laekuvate taotluste kaupa. Eelmises lauses nimetatud piirarvude jaotuse aluseks on piirarvu kehtestamise aastale eelnenud aastal elektroonilise kanali vahendusel ja vahetult Keskkonnaametile laekunud taotluste omavaheline suhe.
(13) Kalastuskaardid antakse taotlemise ajalises järjekorras, võttes järjestamisel aluseks nõuetele vastava taotluse saamise aja. Taotlusi võetakse vastu alates püügiaastale eelneva aasta detsembrikuu esimese tööpäeva hommikust kella 9.00, välja arvatud vähimõrra ja vähinataga püügiõiguse taotlused, mis võetakse vastu alates püügiaasta juulikuu esimese tööpäeva hommikust kella 9.00.
[RT I, 30.11.2010, 10 - jõust. 01.12.2010]
(131) Püsiasustusega väikesaari ümbritseval veealal kalapüügiks annab kalastuskaardi kohalik omavalitsus valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud lubatud püügivahendite arvu piires.
(14) Kalastuskaardi andmisest keeldutakse järgmistel juhtudel:
1) [kehtetu - RT I, 21.12.2010, 5 - jõust. 31.12.2010]
2) kalastuskaardi taotlejal on karistus, millega seotud andmed on karistusregistrist kustutamata (edaspidi kehtiv karistus), harrastuspüügi andmete esitamise nõuete rikkumise eest, rohkem kui üks kehtiv karistus muu käesolevas seaduses sätestatud väärteo toimepanemise eest või kehtiv karistus kuriteo eest, mis on määratud seoses käesoleva seaduse §-s 202 loetletud kalapüügi või sellega seonduvate nõuete rikkumisega;
3) käesoleva paragrahvi lõike 11, 111 või 112 alusel kehtestatud piirangud ei võimalda anda kalastuskaarti taotletud tingimustel.
(15) Kalastuskaardi taotlemise korra, kalastuskaardi vormi ja harrastuspüügiõiguse eest tasumise ning tasu maksmise kontrollimise korra, samuti kalastuskaardi elektroonilise kanali vahendusel ja vahetult Keskkonnaametilt taotlemise viisid ning harrastuspüügilubadega seotud andmete loetelu kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(16) Kui püük toimub kalastuskaardi alusel, võib valdkonna eest vastutav minister nõuda harrastuspüügi kohta andmeid. Harrastuspüügi andmete esitamise korra, vormi ning püügiandmete esitamise tähtaja kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(17) Kalastuskaart antakse pärast kalastuskaardi eest harrastuspüügiõiguse tasu maksmist. Kalastuskaardi taotlemisel elektroonilise kanali vahendusel tuleb püügiõiguse tasu maksta kohe taotluse esitamisel. Kalastuskaardi taotlemisel vahetult Keskkonnaametilt tuleb püügiõiguse tasu maksta 10 päeva jooksul pärast kalastuskaardi andja otsust kaardi andmise kohta, vastasel juhul muutub kalastuskaardi andmise otsus kehtetuks.
(18) Valdkonna eest vastutaval ministril on õigus arvuliselt või kaaluliselt piirata harrastuspüügil ühes ööpäevas püüda lubatud kalakoguseid.
§ 12. [Kehtetu - RT I 2004, 89, 609 - jõust. 07.01.2005]
(1) Kutselise kalapüügi vahenditega tohib kalapüügiloa alusel siseveekogudel, piiriveekogudel, merel, Eesti Vabariigi majandusvööndis või väljaspool Eesti Vabariigi jurisdiktsiooni oleval veealal kala püüda ettevõtjana äriregistris registreeritud isik. Väljaspool Eesti Vabariigi jurisdiktsiooni oleval veealal võib Eesti Vabariigist sõltumata omandatud püügivõimalusi kasutada vaid juhul, kui see ei ole vastuolus Euroopa Liidu nõuetega.
(4) Kutseliseks kalapüügiks merel võib kasutada üksnes kalalaevade riiklikku registrisse kantud kalalaeva, millel on kehtiv kalalaevatunnistus. Kalalaev käesoleva seaduse tähenduses on laev, mis on kohandatud kala- või muu vee-elusvaru kaubanduslikuks kasutamiseks.
(41) Kalalaevadel, mida kasutatakse merel ja mille uue peajõuseadme, asenduspeajõuseadme või komisjoni määruse (EÜ) nr 404/2011 artikli 61 lõike 2 kohaselt tehniliselt muudetud peajõuseadme võimsus on suurem kui 120 kilovatti, välja arvatud üksnes seisevpüüniseid või tragimisvahendeid kasutavad kalalaevad, abilaevad ja vesiviljeluses kasutatavad laevad, peab mootorivõimsus olema sertifitseeritud nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 40 lõike 3 kohaselt.
(42) Mootorivõimsuse sertifitseerib nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 40 lõike 3 kohaselt klassifikatsiooniühing, mootori valmistajatehas või käitaja, kellel on mootori võimsuse tehniliseks hindamiseks Euroopa Liidu liikmesriigi õigusaktide alusel vajalik pädevus.
(43) Mootorivõimsuse sertifitseerimisega seotud kulud kannab kalalaeva omanik või valdaja.
(5) Vabariigi Valitsus asutab kalalaevade riikliku registri. Registrisse kantakse Euroopa Komisjoni määruses 26/2004/EÜ ühenduse kalalaevastiku registri kohta (ELT L 005, 09.01.2004, lk 25–35) nõutud andmed Eesti lipu all sõitvate kalalaevade kohta ja vajaduse korral ka Eesti laevakinnistusraamatusse või liiklusregistrisse kantud kalalaevade kohta, mis ei pea kandma riigilippu.
(51) Käesoleva paragrahvi lõikes 41 nimetatud kalalaevale uue peajõuseadme paigaldamise, olemasoleva peajõuseadme asendamise või tehnilise muutmise kavatsusest teavitab kalalaeva omanik kalalaevade riikliku registri vastutavat töötlejat kirjalikult ning esitab pärast uue peajõuseadme paigaldamist, olemasoleva peajõuseadme asendamist või tehnilist muutmist kalalaevade riikliku registri vastutavale töötlejale viivitamata nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 40 lõike 3 kohase kirjaliku kinnituse.
(52) Käesoleva paragrahvi lõikes 41 nimetatud kalalaevale uue peajõuseadme paigaldamise, olemasoleva peajõuseadme asendamise või tehnilise muutmise korral järgitakse lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 41–43, 51 ja 53 sätestatud nõuetele ka käesoleva paragrahvi lõigetes 7–121 sätestatud nõudeid.
(53) Kalalaevale uue peajõuseadme paigaldamine, olemasoleva peajõuseadme asendamine või tehniline muutmine võib suurendada peajõuseadme võimsust üksnes siis, kui isikul on õigus tuua käesoleva paragrahvi lõike 9 alusel kalalaevastiku segmenti kalalaev, mille püügivõimsus vastab võimsusele, mille võrra peajõuseadme võimsus suureneb.
(7) Vabariigi Valitsus määrab kalalaevade alajaotustesse (edaspidi kalalaevastiku segment) rühmitamise kriteeriumid, segmenti kantavatele kalalaevadele esitatavad nõuded ning kalalaevade segmenti juurdelisamise võimaluse. Kalalaevastiku segmendi suurust arvestatakse püügivõimsuse järgi.
(8) Kalalaevastiku segmenti, kuhu laevu juurde lisada ei või, kantakse kalalaev või kalalaevad ainult juhul, kui lisatava laeva või laevade püügivõimsusele vastava või suurema püügivõimsusega laev või laevad on eelnevalt sellest kalalaevastiku segmendist kustutatud, mistõttu on tekkinud vaba püügivõimsus, või kui käesoleva paragrahvi lõike 11 alusel tehtud otsusega on vastavasse segmenti määratud täiendav vaba püügivõimsus. Kalalaeva kandmise korral kalalaevastiku segmenti arvutatakse segmendi vaba püügivõimsus, lähtudes EL Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 13 sätestatud ning selle artikli alusel kehtestatud nõuetest.
[RT I, 30.11.2010, 10 - jõust. 01.01.2011]
(9) Kalalaevastiku segmendis, kuhu kalalaevu juurde lisada ei või, tekkinud vaba püügivõimsuse arvelt kalalaeva juurdetoomise õigus on kalalaeva väljaviinud isikul või isikul, kellele ta selle õiguse loovutas. Nimetatud õigus kehtib 36 kuud, alates laeva kalalaevade riiklikust registrist kustutamisest. Kui kalalaeva väljaviinud isik või isik, kellele ta selle arvelt kalalaeva registrisse juurdetoomise õiguse loovutas, ei ole selle aja jooksul esitanud taotlust uue kalalaeva registrisse kandmiseks, loetakse, et isik ei soovi vaba püügivõimsuse arvelt kalalaeva juurde tuua.
(11) Kui kalalaeva registrist väljaviinud isik või isik, kellele ta selle arvelt kalalaeva registrisse juurdetoomise õiguse loovutas, ei soovi vaba püügivõimsuse arvelt uut kalalaeva registrisse kanda, otsustab kalalaevade riikliku registri vastutav töötleja ühe aasta jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 9 sätestatud tähtaja lõppemisest arvates, millises kalalaevastiku segmendis võib selle vaba püügivõimsuse arvelt taotleda kalalaeva registrisse kandmist. Kui kalalaevaregistris tekib vaba püügivõimsus käesoleva seaduse § 136 lõike 4 punkti 11 alusel ja kalalaev on käesoleva paragrahvi lõike 14 punkti 2 alusel kalalaeva registrist kustutatud, siis otsustab kalalaevade riikliku registri vastutav töötleja ühe aasta jooksul sellise kalalaeva registrist kustutamise päevast arvates, millises kalalaevastiku segmendis võib selle vaba püügivõimsuse arvelt taotleda teise kalalaeva registrisse kandmist.
[RT I, 08.11.2012, 1 - jõust. 18.11.2012]
(111) Valdkonna eest vastutav minister võib kalavaru jätkusuutliku kasutamise tagamiseks kehtestada käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud vaba püügivõimsuse arvelt kalalaeva registrisse kandmise tingimused ja korra, sealhulgas tingimused taotluse esitaja ja kalalaeva kohta ning vajaduse korral taotluste hindamise kriteeriumid. Kui valdkonna eest vastutav minister ei ole käesolevas lõikes nimetatud tingimusi ja korda kehtestanud, võivad vaba püügivõimsuse arvelt taotleda kalalaeva registrisse kandmist kõik isikud ning rahuldamisele kuulub kalalaevade riikliku registri volitatud töötlejani ajaliselt varem jõudnud nõuetekohane taotlus.
8) kalalaeva kasutades on rikutud rahvusvahelisi või teise riigi kalapüüki reguleerivaid õigusakte ja laev on kantud vastava rahvusvahelise kalandusorganisatsiooni ebaseaduslikku püüki teostanud laevade nimekirja või kehtib karistus, mis on määratud teise riigi poolt seoses laeva kasutamisega ja mis ei luba nimetatud laevaga karistuse kehtivuse ajal kala püüda;
9) vastava kalalaevastiku segmendi kohta kehtestatud riiklik püügikoormuse reguleerimise kava näeb ette selles segmendis püügivõimsuse vähendamise, välja arvatud juhul, kui taotluse esitaja omab käesoleva paragrahvi lõikes 9 nimetatud õigust kalalaeva juurdetoomiseks vastavasse segmenti vähemalt juurdetoodava kalalaeva poole püügivõimsuse ulatuses nii peamasina võimsuse kui ka laeva kogumahutavuse osas ja vastavas segmendis on piisavas ulatuses vaba püügivõimsust, mille arvelt on võimalik katta juurdetoodava kalalaeva ülejäänud püügivõimsus;
10) taotluse esitaja või kalalaev ei vasta kehtestatud tingimustele või taotlust ei rahuldata vastavalt kehtestatud hindamiskriteeriumitele, kui kalalaeva registrisse kandmist taotletakse käesoleva paragrahvi lõike 111 alusel kehtestatud tingimuste ja korra kohaselt.
3) laeva kasutusvaldaja või liiklusregistrisse kantud laeva puhul reederi nõudmisel;
5) kui kalalaev on segmendis, kuhu laevu juurde lisada ei tohi, ning kalalaeva püügivõimsust on suurendatud käesoleva paragrahvi lõikes 121 nimetatud nõudeid järgimata või käesoleva paragrahvi lõike 41 kohaselt sertifitseerimata.
(2) Kalalaeva kalapüügiluba antakse äriregistris registreeritud ettevõtjale tema seaduslikus valduses oleva Eesti merelaeva- või siseveelaevatunnistusega või väikelaeva registreerimistunnistusega kalalaevale, millel on kalalaevatunnistus.
(31) Kalapüügiloale võib kanda ainult kaluri, kellel on vähemalt rannakaluri II astme kutsekvalifikatsioon kutseseaduse tähenduses.
[RT I 2006, 60, 444 - jõust. 01.01.2008]
(5) Kaluri kalapüügiloa annab Põllumajandusministeerium või valdkonna eest vastutava ministri määratud valitsusasutus.
§ 133. [Kehtetu - RT I 2004, 89, 609 - jõust. 01.01.2005]
(1) Kutselise kalapüügi luba antakse lubatud aastase väljapüügimahu, püügipäevade arvu, püügivahendite arvu või kalalaevade arvu (edaspidi püügivõimalused) piires tähtajaliselt ja mitte kauemaks kui üheks kalendriaastaks. Kui lubatud aastane saak on kehtestatud kastmõrdade kaupa, siis kastmõrraga püügiks kutselise kalapüügiloa andmisel arvestatakse lisaks esimeses lauses sätestatule ka lubatud aastast saaki.
(2) Kutselise kalapüügi loa taotlus esitatakse taotletavale aastale eelneval aastal ajavahemikul 1. septembrist kuni 1. detsembrini. Valdkonna eest vastutav minister võib mõjuvatel põhjustel taotluste esitamise tähtaega pikendada.
(3) Kalavarude seisundist lähtudes kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega eelseisvaks aastaks püügivõimalused kaluri kalapüügiloa alusel maakondade ja merel veealade ning siseveekogude ja püsiasustusega väikesaarte kaupa sellele aastale eelneva aasta 1. novembriks, kui Euroopa Liit ei sea püügivõimalusi hiljem. Taotletava aasta püügivõimalused kalalaeva kalapüügiloa alusel püügiks, mida kasutavad Läänemerel nii kalalaeva kalapüügiloa kui ka kaluri kalapüügiloa alusel püüdjad, ja püügivõimalused väljaspool Eesti Vabariigi jurisdiktsiooni oleval veealal, mida Euroopa Liit ei reguleeri, kehtestab Vabariigi Valitsus 30 tööpäeva jooksul pärast Euroopa Liidu püügivõimaluste kehtestamist. Taotletava aasta püügivõimalused, mis saadakse teiste riikidega püügivõimaluste vahetamise tulemusena, kehtestab Vabariigi Valitsus 30 tööpäeva jooksul pärast püügivõimaluste vahetamist.
(31) Kutselise kalapüügiloa andja võib jagada püügivõimalused taotlejate vahel osaliselt, kui Euroopa Liit või Vabariigi Valitsus ei ole taotletava aasta püügivõimalusi kehtestanud taotletavale aastale eelneva aasta 15. detsembriks. Püügivõimaluste osalisel jagamisel võib jagada kuni 50 protsenti taotletavale aastale eelnenud aastal kehtestatud püügivõimalustest.
(32) Vabariigi Valitsus kehtestab määrusega Eesti Vabariigi valitsuse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve kalavarude säilitamise ja kasutamise alase koostöö kokkuleppe alusel Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel Eesti Vabariigile eraldatud lubatud aastase saagi kalaliikide kaupa 60 tööpäeva jooksul pärast selle poolte vahel jaotamist valitsustevahelise Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve kalapüügi komisjonis, kusjuures lubatud aastase saagi kalaliigi kohta võib kehtestada ka poolaastate kaupa.
(33) Vabariigi Valitsus võib 60 päeva jooksul pärast Euroopa Liidu püügivõimaluste kehtestamist kehtestada määrusega kalapüügiks Läänemerel kaluri kalapüügiloa alusel lubatud aastase saagi veealade ja maakondade kaupa, püsiasustusega väikesaarte püsielanikele püsiasustusega väikesaarte kaupa ja kastmõrraga püügil kastmõrdade kaupa kalaliigi kohta, mida püüavad nii kalalaeva kalapüügiloa kui ka kaluri kalapüügiloa alusel püüdjad.
(34) Käesoleva paragrahvi lõigete 32 ja 33 alusel kehtestatud saake ei loeta püügivõimalusteks käesoleva seaduse § 16 lõike 3 tähenduses.
(4) Kutselise kalapüügi lubade taotlemisel esitatavate dokumentide loetelu, kalapüügilubade andmise, kehtivuse peatamise ning kehtetuks tunnistamise korra ja kalapüügilubade vormid kehtestab Vabariigi Valitsus. Nimetatud kord peab sisaldama kalapüügivõimaluste arvutamise metoodikat.
(5) Kutseliseks kalapüügiks Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (edaspidi NAFO) tsooni veealal peab taotluses näidatud kalalaeva kaptenil olema ka tunnistus NAFO reeglite tundmise kohta. Vastava tunnistuse annab Keskkonnainspektsioon ja see antakse üheks aastaks. NAFO reeglite tundmise tunnistuse väljaandmise korra ja teadmiste hindamise metoodika kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(6) Kalapüügiloaga määratakse lubatud püügivahendid, väljapüügimahud, püügiajad, püügipäevade arv ja kalapüügi koht ning kastmõrraga püügil lubatud aastane saak, mis arvutatakse käesoleva paragrahvi lõike 33 alusel kehtestatud kastmõrra aastase saagi ja kastmõrra püügivõimaluse korrutisena. Kui ettevõtja on omandanud kalapüügiõiguse veealal väljaspool Eesti Vabariigi jurisdiktsiooni, sõltumata Eesti Vabariigist, aga kalapüügiõiguse andja nõuab kalapüügiõiguse kasutamiseks Eesti Vabariigi nõusolekut, määratakse kalapüügiloaga kalapüügi koht ja märgitakse loale kalapüügiõiguse omandamise alus.
1) loa taotlejal või taotluses nimetatud kaluril on rohkem kui üks kehtiv karistus väärteo eest või kuriteo eest, mis on määratud seoses käesoleva seaduse §-s 202 loetletud kalapüügi või sellega seonduvate nõuete rikkumisega;
4) [kehtetu - RT I 2004, 2, 9 - jõust. 01.03.2004]
7) [kehtetu - RT I 2004, 2, 9 - jõust. 01.03.2004]
10) kalalaeva kalapüügiloa taotluses nimetatud kaptenil on rohkem kui üks kehtiv karistus väärteo eest või kuriteo eest, mis on määratud seoses käesoleva seaduse §-s 202 loetletud kalapüügi või sellega seonduvate nõuete rikkumisega.
(9) Kui taotleja ei ole taotletava aasta 1. juuliks tema taotletud või talle käesoleva seaduse § 16 lõike 3 alusel jaotusega määratud püügivõimaluse eest tasunud, loetakse püügivõimalused tasumata osas vabanenuks. Kui lubatud püügivõimalused jaotati kasutajate vahel käesoleva seaduse § 16 lõike 3 alusel, jagatakse vabanenud püügivõimalused § 16 lõike 3 alusel määratud ajaloolise püügiõiguse kohaselt, seejuures ei jaotata vabanenud püügivõimalusi isikutele, kelle arvelt püügivõimalused vabanesid. Kui lubatud püügivõimalused jaotati vastavalt taotlustele või on püügivõimalusi vabanenud kõigi ajaloolise püügiõiguse alusel püügivõimalusi saanud taotlejate arvelt, jagatakse püügivõimalused pärast nende vabanemist keskkonnaloa andjani jõudvate nõuetekohaste taotluste järjekorras. Sellisel juhul võivad püügivõimalusi taotleda ka isikud, kelle arvelt püügivõimalused vabanesid. Kui pärast 31. augustini esitatud taotluste rahuldamist on vabu püügivõimalusi, võib keskkonnaloa andja neid vahetada teiste riikidega muude püügivõimaluste vastu.
(10) [Kehtetu - RT I 2006, 60, 444 - jõust. 01.01.2008]
(11) Veekogudel, kus nakke- või raamvõrgu lubatud püügivõimalus on 10 võrku või suurem, ei väljastata kalapüügiluba korraga vähem kui 10 võrgu kasutamiseks, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 12 ja 13 sätestatud juhul.
[RT I 2007, 57, 377 - jõust. 01.01.2008]
(12) Vähema kui 10 nakke- või raamvõrgu kasutamiseks väljastatakse kalapüügiluba, kui ettevõtjal on püügivõimalus lisaks nakke- või raamvõrgule ka kastmõrraga või vähemalt kahe ääre- või avaveemõrraga püügiks. Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel vähema kui 10 nakke- või raamvõrgu kasutamiseks kalapüügiluba ei väljastata.
(13) Kutselisele kalurile, kes on püsiasustusega väikesaare alaline elanik, võib väljastada kalapüügiloa viie või enama nakke- või raamvõrgu kasutamiseks.
(14) Ettevõtja võib talle taotletavaks aastaks määratud püügivõimaluse, mille eest on tasutud kalapüügiõiguse tasu, anda jooksval aastal kasutamiseks teise riigi ettevõtjale või saada teise riigi ettevõtja püügivõimalust kasutada Põllumajandusministeeriumi nõusolekul. Püügivõimaluse kasutamiseks vajaliku kalapüügiloa annab Eesti ettevõtjale Põllumajandusministeerium, arvestades Euroopa Liidu või asjaomasel veealal kalapüüki reguleeriva rahvusvahelise organisatsiooni kehtestatud nõudeid. Käesoleva lõike alusel püügivõimaluse kasutada andmine või saamine ei mõjuta ettevõtja ajaloolise püügiõiguse suurust ja võib toimuda ulatuses, mida ettevõtjal on õigus püügivõimaluse kasutada andmise hetkel loaga välja võtta.
(15) Ettevõtja võib talle taotletavaks aastaks määratud püügivõimaluse, mille eest on tasutud kalapüügiõiguse tasu, anda jooksval aastal kasutamiseks Eesti ettevõtjale, kellele on taotletavaks aastaks määratud püügivõimalus samal veekogul. Selleks esitavad ettevõtjad Põllumajandusministeeriumile mõlemapoolse avalduse, kus on märgitud kasutada antava püügivõimaluse suurus. Püügivõimaluse kasutada andmine või saamine käesoleva lõike alusel ei mõjuta ettevõtja ajaloolise püügiõiguse suurust ja võib toimuda ulatuses, mida ettevõtjal on õigus püügivõimaluse kasutada andmise hetkel loaga välja võtta.
(151) Kui lubatud aastane saak on kehtestatud kastmõrdade kaupa, võib ettevõtja talle taotletavaks aastaks määratud kastmõrra püügivõimalust anda käesoleva paragrahvi lõike 15 kohaselt jooksvaks aastaks kasutamiseks teisele ettevõtjale ainult koos lubatud aastase saagiga. Ettevõtja ei või anda kastmõrra püügivõimalust teise ettevõtja kasutusse esimeses lauses sätestatu kohaselt pärast seda, kui ta on selle püügivõimaluse loaga välja võtnud
(16) Käesoleva paragrahvi lõikes 15 sätestatud juhul vastutab kalapüügi nõuetekohasuse ja aruannete esitamise eest püügivõimaluse kasutada saanud ettevõtja. Kui kasutada antud püügivõimaluse alusel püütakse lubatust rohkem kala, antakse püügivõimaluse kasutada saanud ettevõtjale järgmiseks aastaks kalapüügiluba püügivõimaluse kasutamiseks käesoleva paragrahvi lõike 17 kohaselt vähendatud ulatuses. Kui püügivõimaluse kasutada saanud ettevõtja ei oma piisavas ulatuses vastavat püügivõimalust, vähendatakse puudu oleva püügivõimaluse võrra püügivõimaluse kasutada andnud ettevõtjale järgmiseks aastaks kalapüügiloaga kasutada antava püügivõimaluse suurust. Kui lubatud aastane saak on kehtestatud kastmõrdade kaupa ja kastmõrra püügivõimaluse ning aastase lubatud saagi kasutada saanud ettevõtja ei oma piisavas ulatuses kastmõrra püügivõimalust ja lubatud aastast saaki, siis vähendatakse vastavas ulatuses püügivõimaluse kasutada andnud ettevõtja lubatud aastast saaki nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 2 sätestatu kohaselt.
(17) Kui taotleja püüdis taotletavale aastale eelnenud aastal rohkem kala, kui tema õiguspäraselt omandatud püügivõimalus õiguse andis, antakse talle taotletavaks aastaks kalapüügiluba püügivõimaluse kasutamiseks vähendatud ulatuses. Kui taotleja püüdis taotletavale aastale eelnenud aastal rohkem kala, kui talle kastmõrra kohta lubatud aastane saak õiguse andis, antakse talle taotletavaks aastaks kalapüügiluba aastase lubatud saagi kasutamiseks vähendatud ulatuses. Vähendamine toimub EL Nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008 ja (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1–50), artikli 105 lõikes 2 sätestatud ulatuses.
(18) Käesoleva seaduse § 16 lõikes 3 nimetatud ajaloolise püügiõiguse üleandmise korral kohaldatakse ajaloolise püügiõiguse omandaja suhtes käesoleva paragrahvi lõiget 17. Kui ajalooline püügiõigus antakse üle osaliselt, antakse nii ajaloolise püügiõiguse võõrandajale kui ka omandajale kalapüügiluba püügivõimaluse kasutamiseks võrdeliselt vähendatud ulatuses.
(19) Kui taotleja püüdis taotletavale aastale eelnenud aastal vähem kala, kui tema õiguspäraselt omandatud püügivõimalus õiguse andis, sest Eesti Vabariigile eraldatud püügivõimaluse ammendumise tõttu peatati kalapüük enne taotleja püügivõimaluse ammendumist, antakse talle asjakohase avalduse esitamise korral taotletavaks aastaks kalapüügiluba püügivõimaluse kasutamiseks vastavalt suurendatud ulatuses. Käesolevat lõiget ei kohaldata, kui enne taotleja püügivõimaluse ammendumist peatati kalapüük Eesti Vabariigile eraldatud püügivõimaluse vähendamise tõttu.
(20) Käesoleva paragrahvi lõigetes 17–19 sätestatu ei mõjuta taotleja ajaloolise püügiõiguse suurust. Kui taotlejale antakse kalapüügiluba püügivõimaluse kasutamiseks vähendatud ulatuses, loetakse loaga andmata püügivõimalus õiguspäraselt omandatud püügivõimaluseks käesoleva seaduse § 16 lõike 3 tähenduses ning see võetakse arvesse ajaloolise püügiõiguse suuruse arvutamisel. Kui taotlejale antakse kalapüügiluba püügivõimaluse kasutamiseks suurendatud ulatuses, ei loeta lisapüügivõimalust õiguspäraselt omandatud püügivõimaluseks käesoleva seaduse § 16 lõike 3 tähenduses ning seda ei võeta arvesse ajaloolise püügiõiguse suuruse arvutamisel.
(1) Eraveekogul püüab kala või lubab seda teha veekogu omanik, arvestades seaduses ja selle alusel kehtestatud piiranguid püügivahenditele, püügiajale ja püüda lubatud kalaliikidele. Kalapüügiks kutselise kalapüügi vahenditega peab eraveekogu omanik taotlema kalapüügiluba, mille annab Põllumajandusministeerium või valdkonna eest vastutava ministri määratud valitsusasutus tasuta. Eraveekogu omanik tohib õngepüüki ja harrastuspüüki temale kuuluval veekogul keelata käesoleva seaduse §-des 10 ja 11 sätestatud juhtudel.
[RT I 2004, 89, 609 - jõust. 07.01.2005; 01.09.2005]
(1) Kalalaevade riiklikusse registrisse kantud kalalaevale antakse kalalaevatunnistus, lähtudes nõukogu määrusest (EÜ) nr 1224/2009 ja komisjoni rakendusmäärusest (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.04.2011, lk 1–153).
11) kalalaevatunnistuse omanikule on kogunenud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 XXX lisas nimetatud tõsiste rikkumiste toimepanemise eest punkte nimetatud määruse artikli 129 lõikes 2 sätestatud määral;
2) kalalaevatunnistuse omanikule on kogunenud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 XXX lisas nimetatud tõsiste rikkumiste toimepanemise eest punkte nimetatud määruse artikli 129 lõikes 1 sätestatud määral. Sellisel juhul peatatakse kalalaevatunnistuse kehtivus nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 92 lõikes 3 sätestatud ajavahemikuks.
(43) Kalalaevatunnistuse kehtivuse peatumise ajaks tagastatakse tunnistus kalalaevade riikliku registri volitatud töötlejale. Kalalaevatunnistuse kehtivuse peatamisel käesoleva paragrahvi lõike 42 punktis 1 sätestatud juhul hakkab kalalaevatunnistus jälle kehtima, kui kalalaevale kalapüügiloa saamise taotlus esitatakse uuesti ja punktis 2 sätestatud juhul, kui kalalaevatunnistuse peatamise tähtaeg on möödunud.
(5) Kalalaevatunnistuse väljaandmise, kehtivuse peatamise ning kehtetuks tunnistamise korra ja kalalaevatunnistuse vormi kehtestab Vabariigi Valitsus.
(1) Kalapüük on eriotstarbeline, kui seda tehakse keskkonnauuringute eesmärgil, asustusmaterjali tootmiseks vajamineva kalamarja kogumiseks, sugukalade püügiks, hüpofüüsi kogumiseks, kalade ümberasustamise eesmärgil, kalade hukkumise vältimiseks või veekogu ökosüsteemi parandamiseks. Lisaks eeltoodule võib Keskkonnaministeerium hinnata eriotstarbeliseks ka harrastuskalapüügivõistluste raames toimuva kalapüügi või kalapüügi, mida korraldavad õppepraktika eesmärgil koolid, mille kinnitatud õppekavas on kalapüügipraktika. Kalapüügi eriotstarbeliseks hindamisel arvestab Keskkonnaministeerium püütavate liikide püüdmisele rahvusvahelistest õigusaktidest tulenevaid kitsendusi, püügi põhjendatust, harrastuskalapüügivõistluse puhul ka selle ulatust ning kas püügi eesmärki on võimalik saavutada muul viisil. Keskkonnaministeerium võib eriotstarbelisel kalapüügil, välja arvatud harrastuskalapüügivõistluste raames toimuval või õppepraktika eesmärgil korraldataval kalapüügil, lubada käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides lubatust erineva püügivahendi või -viisi kasutamist ning eriotstarbelist kalapüüki keelatud ajal ja keelatud kohas.
(4) Eripüügiloa vormi, eripüügiloa taotluste läbivaatamise, loa väljaandmise ning kehtetuks tunnistamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(1) [Kehtetu - RT I 2004, 89, 609 - jõust. 01.09.2005]
(2) [Kehtetu - RT I 2004, 89, 609 - jõust. 01.09.2005]
(3) Kui veeala lubatud püügivõimalused ei võimalda kalapüügilubade taotluste rahuldamist täies ulatuses, jagatakse püügivõimalused eelmisel kolmel aastal sellele veealale püügivõimalusi õiguspäraselt omandanud taotlejate vahel. Jagamisel tagatakse iga taotleja eelmisel kolmel aastal õiguspäraselt omandatud püügivõimaluste suhe teistesse eelmisel kolmel aastal õiguspäraselt omandatud püügivõimalustesse (ajalooline püügiõigus). Püügivõimalus loetakse omandatuks, kui see on loale kantud ja selle eest on tasutud või see on loaga välja võetud, kui tasu maksmine ei ole nõutav. Ajaloolise püügiõiguse arvutamisel arvestatakse ka käesoleva paragrahvi lõike 6 alusel omandatud püügiõigust. Ajaloolise püügiõiguse arvutamisel ei arvestata püügiõigust, mille taotleja on käesoleva paragrahvi lõike 6 kohaselt võõrandanud või millest ta on käesoleva paragrahvi lõike 7 kohaselt loobunud. Pärast püügivõimaluste jagamist täiendavalt ilmnenud püügivõimalused jagatakse vastavalt käesoleva lõike alusel määratud ajaloolisele püügiõigusele, kui lubatud püügivõimalused ei võimaldanud kalapüügilubade taotluste rahuldamist täies ulatuses. Kui lubatud püügivõimalused jaotati vastavalt taotlustele, jagatakse täiendavalt ilmnenud püügivõimalused loa väljaandjani jõudvate nõuetekohaste taotluste järjekorras. Püügivõimaluste ilmnemiseks loetakse püügivõimaluste kehtestamist käesoleva seaduse § 134 lõike 3 alusel.
(33) Kui esmakordselt kehtestatud lubatud püügivõimalust on varem kasutatud muul kujul ja lubatud püügivõimalused ei võimalda kalapüügilubade taotluste rahuldamist täies ulatuses, rakendatakse püügivõimaluste jaotamisel käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatut, arvestades ajaloolise püügiõiguse arvutamisel varasemal kujul kasutatud püügivõimaluse ümber uuele kujule, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 34 sätestatud juhul.
(35) Kui esmakordselt kehtestatud lubatud püügivõimalusi on varem kasutatud muul kujul ja lubatud püügivõimalused ei võimalda kalapüügilubade taotluste rahuldamist täies ulatuses, kuid püügivõimalusi varem kasutanud isikud püügivõimalusi ei taotle, kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõikes 32 sätestatut.
(37) Kui Vabariigi Valitsus ei ole kalavaru säilimise eesmärgil kolmel aastal järjest kehtestanud püügivõimalusi käesoleva seaduse § 134 lõike 3 alusel või neid ei ole Euroopa Liidu määrusega kehtestatud, siis järgmise seitsme aasta jooksul nende püügivõimaluste taaskehtestamise korral jagatakse lubatud püügivõimalused käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel, lugedes õiguspäraselt omandatud püügivõimalusteks nende lubatud kasutamise viimasel aastal loale kantud püügivõimalused, mille eest on makstud kalapüügiõiguse tasu, või loa alusel välja võetud püügivõimalused, mille eest kalapüügiõiguse tasu maksmine ei olnud nõutav.
(38) Kui ettevõtja ei ole kolmel järjestikusel aastal võtnud loaga välja talle määratud püügivõimalust või esitanud käesoleva seaduse § 18 kohaselt kalapüügiga seonduvaid andmeid, millest nähtuks ettevõtjale määratud püügivõimaluse kasutamine tema poolt, loetakse ettevõtja asjakohase püügivõimaluse kasutamisest loobunuks ning püügivõimalus vabanenuks. Vabanenud püügivõimalus jagatakse käesoleva seaduse § 134 lõikes 9 sätestatud korras. Käesolevas lõikes sätestatut ei kohaldata ettevõtja suhtes, kes ei ole kolmel järjestikusel aastal võtnud loaga välja talle määratud püügivõimalust või esitanud kalapüügiga seonduvaid andmeid tulenevalt käesoleva seaduse § 134 lõigetest 11–13 ning lõigetest 14 ja 15, kui kasutada antavate püügivõimaluste eest saab ettevõtja kasutada muid kutselise kalapüügi võimalusi.
(5) Enampakkumisel osalemiseks tasutakse osavõtutasu ja tagatisraha. Osavõtutasu ei tohi ületada 10% kõikide enampakkumistel müüdavate sama veeala samaliigiliste püügivõimaluste alghinnast ega olla suurem kui 19 eurot. Tagatisraha suurus on 50% nimetatud alghinnast. Osavõtutasu ei tagastata. Tagatisraha ei tagastata isikule, kelle süül enampakkumine nurjus. Enampakkumise läbiviimise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud ajaloolist püügiõigust on lubatud võõrandada isikule, kellele tohib anda kalapüügiluba. Püsiasustusega väikesaare püsielaniku ajaloolist püügiõigust saab võõrandada ainult sama püsiasustusega väikesaare püsielanikule, kelle elukoha andmed on kantud rahvastikuregistrisse väikesaarel asuva asustusüksuse täpsusega vähemalt üks aasta enne käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud ajaloolise püügiõiguse võõrandamise tehingu tegemist. Võõrandamise tehing peab olema notariaalselt tõestatud. Tehingus peab olema kirjas võõrandatava püügiõiguse suurus, selle alus ning püügiõiguse ülemineku aeg. Püügiõiguse üleminek jõustub võõrandamise tehingu ärakirja kalapüügiloa andjale üleandmise päevast, kui tehingus ei ole sätestatud hilisemat kuupäeva.
2) loa saanud isik või loale kantud kalur on kalendriaasta jooksul rohkem kui ühel korral toime pannud käesoleva seaduse §-s 202 loetletud kalapüügi või sellega seotud nõuete rikkumise;
5) [kehtetu - RT I 2004, 2, 9 - jõust. 01.03.2004]
10) kalalaeva kalapüügiloale märgitud kapten on loa kehtivuse ajal rohkem kui ühel korral toime pannud käesoleva seaduse §-s 202 loetletud kalapüügi või sellega seotud nõuete rikkumise. Sellisel juhul väljastab loa andja uue kalapüügiloa loa omaniku kirjalikul taotlusel kahe nädala jooksul nõuetekohase taotluse saamisest;
(21) [Kehtetu - RT I, 03.07.2014, 18 - jõust. 13.07.2014]
(2) Kui kalapüügiõigust tõendaval dokumendil või käesoleva seaduse § 11 lõikes 7 nimetatud dokumendil puudub foto, peab püügil kaasas olema ka isikut tõendav dokument. Kui harrastuspüügiõigus on saadud harrastuspüügiõiguse, sealhulgas kalastuskaardi eest tasumisega, tõendab püügiõigust isikut tõendav dokument.
5) püütud kalade veekogus püügijärgseks hoidmiseks mõeldud vahendite ja püügivahendite tähistamise nõuded;
6) metoodika kala liigilisuse ja alamõõdulise kala osakaalu määramiseks saagis.
(1) Kala esmakokkuostuga tohib tegeleda äriregistris registreeritud ettevõtja, kellele on antud toidu või sööda käitlemise tegevusluba või kes on esitanud majandustegevusteate toidu või sööda käitlemise kohta. Kala esmakokkuostuga ei tohi tegeleda ettevõtja, kellel on kehtiv karistus kala ostu või müügi nõuete rikkumise eest.
(3) Kala esmakokkuostuks ei loeta kala ostmist ühe ööpäeva jooksul oma tarbeks koguses, mille väärtuseks on ostmise aastale eelneva aasta Eesti keskmise esmakokkuostuhinna järgi kuni 19,20 eurot. Eelneva aasta Eesti keskmised esmakokkuostuhinnad avaldatakse kalaliikide kaupa ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded ja Põllumajandusministeeriumi koduleheküljel iga aasta 10. jaanuariks. 1.–9. jaanuarini püütud kala väärtuse arvutamisel võetakse aluseks viimased avaldatud Eesti keskmised esmakokkuostuhinnad.
(1) Kalapüügiloa alusel kala püüdev või veetaimi koguv isik on kohustatud esitama püügi-, kogumis- või lossimisandmed Vabariigi Valitsuse kehtestatud nõuete kohaselt.
(11) Merel kala püüdva üle 15 meetri kogupikkusega kalalaeva kapten või kapteni esindaja registreerib ja saadab elektrooniliste vahendite abil püügitegevusega seotud teabe Põllumajandusministeeriumile EL Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1966/2006 kalapüügi elektroonilise registreerimise ja aruandluse ning kaugseirevahendite kohta (ELT L 409, 30.12.2006, lk 1–10) ja Euroopa Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1077/2008, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1966/2006 (kalapüügi elektroonilise registreerimise ja aruandluse ning kaugseirevahendite kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1566/2007 (ELT L 295, 04.11.2008, lk 3–23), kehtestatud korras.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 5 nimetatud andmete arvestust korraldab Põllumajandusministeerium. Harrastuspüügiandmete arvestust korraldab Keskkonnaministeerium.
(5) Kala esmakokkuostja esitab andmed kala ja veetaimede ostu kohta püügiõigust omavalt isikult Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.
(51) Kala esmakokkuostja, kes vastab Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 1077/2008 artiklis 2 toodud kriteeriumitele, registreerib ja saadab elektrooniliste vahendite abil andmed kala esmakokkuostu kohta Põllumajandusministeeriumile EL Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1966/2006 ja Euroopa Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1077/2008 kehtestatud korras.
(6) Merel kala vastu võtva, transportiva või töötleva laeva kapten esitab andmed kala vastuvõtmise, töötlemise, transportimise või lossimise kohta Vabariigi Valitsuse kehtestatud korras.
(7) Merel kala püüdva, vastuvõtva, transportiva või töötleva kalalaeva kapten teavitab Keskkonnainspektsiooni laeva sadamasse tulekust ning pardal olevast kalakogusest. Teate esitamise aja, korra ning edastatavate andmete nimistu kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(8) Andmed tuleb esitada ka enne esmamüüki toimuva kala üleandmise, ladustamise või transportimise kohta vastavalt EL Nõukogu määruse 2847/93/EMÜ, millega asutatakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem (EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1–16), artiklitele 9 ja 13. Andmete esitamise korra, vormi ning tähtajad kehtestab ja andmete esitaja määrab Vabariigi Valitsus.
(9) Kui merel kala ümberlaadimine, vastuvõtmine, töötlemine, mitme laeva ühine püügitegevus või lossimine võib Euroopa Liidu õigusaktidest tulenevalt toimuda ainult loa alusel, määrab loa andja Vabariigi Valitsus määrusega. Vabariigi Valitsus või tema volitatud minister võib vajaduse korral kehtestada määrusega loa andmise korra ja loa vormi.
(10) Kui lubatud aastane saak on kehtestatud kastmõrdade kaupa, arvestatakse esimeses järjekorras selle isiku räimepüük, kellele on määratud kastmõrraga püügiks lubatud aastane räimesaak, talle määratud lubatud aastase räimesaagi arvele. Kui sellele isikule lubatud aastane räimesaak on ammendunud, peab ta lõpetama kastmõrraga püügi.
§ 181. Andmete avalikustamine
Andmed ettevõtjale kalendriaastaks määratud lubatud püügivõimaluse ja selle kasutamise ning tema tegeliku väljapüügi kohta on avalikud. Põllumajandusministeerium avalikustab oma veebilehel iga kvartali esimese kuu jooksul möödunud kvartali kohta kutselise kalapüügiga tegelevate Eesti ettevõtjate nimed ning andmed neile kalendriaastaks määratud lubatud püügivõimaluse, kasutatud püügivõimaluse ja tegelikult väljapüütud kala koguse kohta veeala, maakonna ja püsiasustusega väikesaarte kaupa.
(3) Kalavarude ohustatuse korral kehtestab valdkonna eest vastutav minister kalakaitse- ja teadusasutuste ettepanekul ajutised püügikitsendused. Kalakaitse- ja teadusasutuse ettepanek ei ole vajalik, kui püügikitsendus tuleneb rahvusvahelisest lepingust või selle on rahvusvahelise lepingu alusel määranud kalapüüki reguleeriv rahvusvaheline organisatsioon.
(31) Valdkonna eest vastutav minister võib käskkirjaga ajutiselt kehtestada kalade kudemise või suguküpsuse mitte saavutanud kalade kaitseks kalapüügi keeluajad kalaliikide või püügivahendite kaupa. Käskkiri tehakse avalikult teatavaks väljaandes Ametlikud Teadaanded ja see hakkab kehtima järgmisel päeval pärast avaldamist, kui käskkirjas ei ole ette nähtud hilisemat kehtima hakkamist. Käskkiri avalikustatakse viivitamata ka Keskkonnaministeeriumi veebilehel ning teave ajutiste püügikitsenduste kohta edastatakse suurematele erialaliitudele.
(32) Kui nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 104 lõike 1 kohaselt sulgeb Euroopa Komisjon ajutiselt kalapüügi ja osutub vajalikuks kehtestada ajutine kalapüügikitsendus, võib valdkonna eest vastutav minister asjakohase püügikitsenduse kehtestada käskkirjaga. Käskkiri tehakse avalikult teatavaks väljaandes Ametlikud Teadaanded ja see hakkab kehtima järgmisel päeval pärast avaldamist, kui käskkirjas ei ole ette nähtud hilisemat kehtima hakkamist. Käskkiri avalikustatakse viivitamata ka Keskkonnaministeeriumi veebilehel ning teave ajutise püügikitsenduse kohta edastatakse suurematele erialaliitudele.
(4) Kui rahvusvahelisest lepingust tuleneb vajadus nõudeid kalapüügile korduvalt või ajutiselt muuta, võib Vabariigi Valitsus selle õiguse delegeerida valdkonna eest vastutavale ministrile.
(5) Valdkonna eest vastutav minister võib keelata kalaliigi lossimise, merel ümberlaadimise, pardal hoidmise või vastuvõtmise, kui selle kalaliigi püük on keelatud.
(6) Kui veeala kohta kehtestatud kutselise kalapüügi võimalused või käesoleva seaduse § 134 lõigete 32 ja 33 alusel kehtestatud aastane lubatud saak on ammendunud 90 protsendi ulatuses, peatab valdkonna eest vastutav minister sellel veealal kutselise kalapüügi. Kutselise kalapüügi võib peatada ühe või mitme maakonna, püsiasustusega väikesaare, püügivahendi, kalaliigi ja käesoleva seaduse § 13 lõikes 3 nimetatud kalapüügiloa osas.
(61) Valdkonna eest vastutav minister peatab kutselise kalapüügi käesoleva paragrahvi lõike 6 alusel käskkirjaga, mis tehakse avalikult teatavaks väljaandes Ametlikud Teadaanded. Käskkiri hakkab kehtima järgmisel päeval pärast selle avaldamist, kui käskkirjas ei ole ette nähtud hilisemat kehtima hakkamist. Käskkiri avalikustatakse viivitamata ka Põllumajandusministeeriumi veebilehel ning teave kalapüügi peatamise kohta edastatakse suurematele erialaliitudele, mis ühendavad kutselise kalapüügiga tegelejaid.
(62) Valdkonna eest vastutav minister võib kutselise kalapüügi uuesti avada veealal, kus kalapüük käesoleva paragrahvi lõike 6 kohaselt peatati, pärast kalapüügiga seonduvate andmete laekumist, kui nende andmete kohaselt ei ole kutselise kalapüügi võimalused või käesoleva seaduse § 134 lõigete 32 ja 33 alusel kehtestatud aastane lubatud saak 100 protsendi ulatuses ammendunud. Kutselise kalapüügi võib uuesti avada määratud tähtajaks ning ühe või mitme maakonna, püsiasustusega väikesaare, püügivahendi, kalaliigi ja käesoleva seaduse § 13 lõikes 3 nimetatud kalapüügiloa osas. Kutselise kalapüügi uuesti avamise käskkiri tehakse avalikult teatavaks ja avalikustatakse ning see hakkab kehtima käesoleva paragrahvi lõikes 61 sätestatud korras.
(63) Kui Eesti Vabariigile või Euroopa Liidule rahvusvaheliste kokkulepete alusel eraldatud püügivõimalused, mida Eesti ettevõtjad kasutavad, on ammendatud ja riigil või Euroopa Liidul on kohustus kalapüük sellel alal keelata või lõpetada, keelab ja lõpetab kalapüügi juhul, kui kalapüüki ei ole lõpetanud Euroopa Liit, valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga. Käskkiri hakkab kehtima käesoleva seaduse § 19 lõikes 61 sätestatud korras.
(7) Kui Euroopa Liidu määruse kohaselt on vajalik määrata sadamad, kus on lubatud laevalt kala lossida või ümber laadida, määrab need valdkonna eest vastutav minister.
(1) Kutselisel kalapüügil püütud kala päritolu tõendavaks dokumendiks loetakse esmakokkuostukviitungit, lossimise deklaratsiooni, kalalaeva kalapüügipäevikut koos kalalaeva kalapüügiloaga või rannapüügipäevikut koos kaluri kalapüügiloaga, kala üleandmise deklaratsiooni või kala transpordidokumenti. Eripüügil püütud kala päritolu tõendavaks dokumendiks loetakse eripüügiluba. Harrastuspüügil püütud kala päritolu tõendavaks dokumendiks loetakse harrastuspüüdja isikut tõendavat dokumenti või käesoleva seaduse § 11 lõikes 7 nimetatud dokumenti.
(11) Kolmanda riigi kalalaeva lossimise puhul loetakse kala päritolu tõendavaks dokumendiks EL Nõukogu asjakohase määruse kohast sadamariigi kontrollidokumenti, kui see on kinnitatud kalalaeva lipuriigi poolt, EL Nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1–32), artiklis 6 nimetatud eelteatist, artiklis 8 nimetatud lossimise ja ümberlaadimise deklaratsiooni ning artiklis 12 märgitud püügisertifikaati.
(12) Kala impordi ja reekspordi puhul loetakse kala päritolu tõendavaks dokumendiks EL Nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 12 nimetatud püügisertifikaati.
§ 192. Merest püütud kala ning sellest valmistatud kalatoodete impordi, ekspordi ja reekspordi nõuded
(1) EL Nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 16 lõike 3 ja artikli 39 lõike 4 kohane pädev asutus ning Euroopa Komisjoni määruse (EÜ) nr 1010/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 280, 27.10.2009, lk 5–41), artikli 39 lõike 1 kohane kontaktasutus on Keskkonnaministeerium.
(2) Merest püütud kala ja sellest valmistatud kalatoodete (edaspidi kalandustooted) püügisertifikaat esitatakse EL Nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 15 lõikes 1 nimetatud kalandustoodete ekspordi korral kinnitamiseks Põllumajandusministeeriumile ning artikli 21 lõigetes 1 ja 2 nimetatud kalandustoodete reekspordi korral kinnitamiseks Maksu- ja Tolliametile vähemalt kolm tööpäeva enne arvatavat kalandustoodete eksporti või reeksporti.
(3) EL Nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 18 nimetatud impordist keeldumise korral kaasnevate kalandustoodete hoiustamise ja käitlemisega seotud kulud katab importija.
§ 20. Keelatud tegevus, püügiviisid ja -vahendid
(41) Keelatud on kalade elektriga püüdmise vahendi (edaspidi elektripüügivahend) valmistamine, omamine, ladustamine, võõrandamine, transportimine või kasutamine, välja arvatud kalavarude uuringute eesmärgil. Uuringuteks kasutatavad elektripüügivahendid peavad olema kantud valdkonna eest vastutava ministri asutatud andmekogusse ja andmekogusse kantud elektripüügivahendite kohta väljastab tõendi Keskkonnaministeerium.
(5) Kalapüügieeskirjas kirjeldamata püügivahendite ja püügiviiside kasutamine on lubatud valdkonna eest vastutava ministri loal.
2) müüa, osta või transportida värsket kala, mis on püütud veekogust ajal, millal selle püüdmine on keelatud;
(7) [Kehtetu - RT I, 30.11.2010, 10 - jõust. 10.12.2010]
(8) [Kehtetu - RT I 2006, 60, 444 - jõust. 07.01.2007]
(9) Keelatud on abistada laevu, merel kala laevadelt ümber laadida või osaleda ühises püügitegevuses laevadega, mis on kantud Euroopa Liidu Nõukogu määruse alusel nende laevade loetellu, mille puhul on põhjust arvata või mille puhul on kinnitust leidnud, et laev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga.
(10) Eesti Vabariigi äriregistris registreeritud ettevõtjal on keelatud kasutada kalapüügil laeva, mis on kantud Euroopa Liidu Nõukogu määruse alusel nende laevade loetellu, mille puhul on kinnitust leidnud, et laev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga.
§ 201. [Kehtetu - RT I 2004, 2, 9 - jõust. 01.03.2004]
§ 202. Kalapüüginõuete tõsine rikkumine
(1) Kalapüüginõuete tõsisteks rikkumisteks kutselisel kalapüügil loetakse järgmisi kalapüügi või sellega seotud nõuete rikkumisi:
1) nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 42 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 90 lõikes 1 nimetatud tõsised rikkumised;
2) kaaspüügile kehtestatud nõuete rikkumine;
3) keelatud püügiviiside kasutamine;
4) käesoleva seaduse §-s 191 nimetatud dokumendi võltsimine ja sellise dokumendi või valeandmete esitamine.
(2) Kalapüüginõuete tõsisteks rikkumisteks harrastuslikul kalapüügil loetakse järgmisi kalapüügi või sellega seotud nõuete rikkumisi:
1) [kehtetu - RT I, 08.11.2012, 1 - jõust. 18.11.2012]
2) kalapüük keeluajal või keelatud kohas;
3) kalaliigi püük, mille püük on keelatud;
4) kalapüük keelatud või nõuetele mittevastavaid püügivahendeid kasutades;
5) kalapüügi üle järelevalvet teostava inspektori töö takistamine või uurimisega seotud tõendite varjamine, rikkumine või kõrvaldamine;
6) alamõõdulise kala püük, rikkudes alammõõdule kehtestatud nõudeid;
7) keelatud püügiviiside kasutamine;
8) kaaspüügile kehtestatud nõuete rikkumine.
(1) Eestis looduslikult mitteesinevate liikide eluskala või muid veeorganismide liike või nende viljastatud marja tohib maale tuua ainult Keskkonnaameti loal.
(2) Kalade veekogudesse asustamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.
(1) Kalavarusid kahjustada võivate hoonete või rajatiste püstitamiseks ning muude tööde tegemiseks korraldatakse keskkonnamõju hindamine keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduses sätestatud juhtudel ja korras.
(2) Keskkonnaministeeriumil või Keskkonnaametil on keskkonnamõju hindamise järelevalvajana õigus määrata kalavarude kaitseks keskkonnanõudeid, kui kavandatav tegevus võib ohustada kalavarusid või mereelustikku.
(1) Kala-, jõesilmu- või vähipüügi või selle korraldamise eest keeluajal või -alal või keelatud vahenditega või loata või loa nõudeid rikkudes, samuti muude kala püügi, kalavaru kaitse või kasutamise nõuete rikkumise eest või kala ostu või müügi nõuete rikkumise eest või kala, mille päritolu ei ole tõendatav, käitlemise eest, või keelatud elektripüügivahendi kasutamise, valmistamise, omamise, ladustamise, võõrandamise või transportimise eest –
(3) Kohtuväline menetleja või kohus võib kohaldada käesolevas paragrahvis sätestatud väärteo toimepanemise vahendi ning väärteo vahetuks objektiks olnud eseme konfiskeerimist vastavalt karistusseadustiku §-le 83.
§ 232. Kalapüük merel kalalaevatunnistuseta või sertifitseerimata mootorivõimsusega kalalaevaga
(1) Kalapüügi eest merel kalalaevatunnistuseta laevaga või sertifitseerimata mootorivõimsusega kalalaevaga –
karistatakse rahatrahviga kuni 3200 eurot
§ 233. Satelliit- ja GPS-jälgimissüsteemi kaudu edastatavate andmete esitamise korra rikkumine ning vaatleja ja inspektori töö takistamine
§ 234. Kalapüügiga seonduvate andmete esitamise korra rikkumine ja kala ümberlaadimise, mitut laeva hõlmava püügitegevuse või kala lossimise nõuete rikkumine ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud või arvatavalt tegelenud laeva abistamine või sellise laeva kalapüügil kasutamine
(1) Kalapüügiga seonduvate andmete esitamise korra rikkumise, samuti kala ümberlaadimise, mitut laeva hõlmava püügitegevuse või kala lossimise nõuete rikkumise ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud või arvatavalt tegelenud laevade loeteludesse kuuluvate laevade abistamise või kalapüügil kasutamise eest –
(1) Veetaimede kogumise või selle korraldamise eest keeluajal või -alal või keelatud vahenditega või loata või loa nõudeid rikkudes, samuti muude veetaimevaru kaitse või kasutamise nõuete rikkumise eest –
§ 236. [Kehtetu - RT I, 30.11.2010, 10 - jõust. 10.12.2010]
§ 237. Impordi, ekspordi ja reekspordi nõuete rikkumine
(1) EL Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1005/2008 kehtestatud impordi, ekspordi ja reekspordi nõuete rikkumise eest –
§ 238. Menetlus
(1) Käesoleva seaduse §-des 231–235 ja 237 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 231–235 ja 237 sätestatud väärtegude kohtuvälised menetlejad on:
4. peatükk RIIKLIK JÄRELEVALVE JA LÕPPSÄTTED
§ 239. Riiklik järelevalve
(2) Keskkonnainspektsioon võib teostada järelevalvet kalapüüki reguleerivate õigusaktide nõuete ja kalapüügiloaga määratud tingimuste täitmise üle ka väljaspool Eesti Vabariigi jurisdiktsiooni oleval veealal. Sellisel juhul kohaldatakse korrakaitseseadusest tulenevaid üld- ja erimeetmeid niivõrd, kuivõrd seda ei reguleeri Euroopa Liidu õigusaktid või rahvusvahelised lepingud.
(3) Järelevalvet kalapüüki reguleerivate õigusaktide nõuete ja kalapüügiloaga määratud tingimuste täitmise üle võivad teostada ka Euroopa Liidu, väljaspool Eesti jurisdiktsiooni jääval veealal rannikuriigi või kalapüüki reguleeriva organisatsiooni inspektorid, kui see on ette nähtud Euroopa Liidu õigusaktides või rahvusvahelistes lepingutes.
§ 2310. Riikliku järelevalve erimeetmed
Keskkonnainspektsioon võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 31, 32, 45, 46, 47, 49, 50, 51, 52 ja 53 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
§ 2311. Riikliku järelevalve erisused
1) püügile asetatud püügivahendite läbivaatust teostada ilma korrakaitseseaduse § 49 lõikes 2 nimetatud isikute juuresolekuta;
2) korrakaitseseaduse §-s 52 sätestatud korras eemaldada paiknemiskohast ja võtta vallasasjana hoiule koos kalaga kalapüügivahend, mis peab olema õigusaktist tulenevalt selle omaniku kindlakstegemist võimaldaval viisil märgistatud, kuid millel märgistus puudub või see ei võimalda kuuluvust tuvastada.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 sätestatud alusel valdusesse sisenemisest ei pea Keskkonnainspektsioon hiljem valdajat teavitama, kui valduses ei viidud pärast sisenemist läbi järelevalve- või süüteomenetluse toiminguid.
(4) Kui laeva kapten ei luba väljaspool Eesti jurisdiktsiooni jääval veealal nõuetekohaselt volitatud inspektoril pardale minna ja inspekteerida, annab korrakaitseorgan kaptenile korralduse, et ta seda viivitamata võimaldaks, välja arvatud olukorras, kus mereohutuse üldtunnustatud rahvusvaheliste eeskirjade, menetluste või tavade kohaselt on vaja pardaleminekut ja inspekteerimist edasi lükata. Kui laeva kapten seda korraldust ei täida, peatatakse laeva kalalaevatunnistuse kehtivus.
§ 2312. Vahetu sunni kasutamine
§ 2313. Sunniraha määr
(1) Valdkonna eest vastutav minister võib määrata kalapüügipiirkonna või püütavad liigid, mille puhul peab Eesti lipudokumenti omav kalalaev võtma pardale vaatleja. Vaatleja tuleb pardale võtta enne püügi alustamist.
(3) [Kehtetu - RT I 2004, 30, 208 - jõust. 01.05.2004]
(4) Vaatlejale esitatavad nõuded ja ülesanded kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(5) Vaatleja poolt kogutud andmete esitamise korra ja vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister.
(6) Kui rahvusvahelistest lepingutest või Euroopa Liidu nõuetest tulenevalt ei ole käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel määratud piirkonnas või liikide püügil nõutud vaatleja paigutamist kõikidele laevadele või kogu püügil viibimise aja jooksul, määrab valdkonna eest vastutav minister määrusega vaatlejatega kaetuse vähendamise ulatuse ning kehtestab vaatlejatega kaetuse ajavahemiku määramise korra. Vaatlejatega kaetuse ajavahemiku vähendamisel lähtutakse vaatleja laevale paigutamise eesmärgist ja tasakaalust erinevat liiki või erinevates piirkondades püüdvate kalalaevade vahel.
(7) Keskkonnainspektsioon määrab igaks aastaks laevad ja iga laeva kohta ajavahemiku, millal vähendatakse vaatlejatega kaetust vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 6. Kui ettevõtja või kapten on kalalaeva kasutades viimase kahe aasta jooksul toime pannud kalapüügiseaduse §-s 202 nimetatud rikkumise, siis ei vähendata selle rikkumisega seotud laeva vaatlejatega kaetust.
(1) Eesti kalalaev, mida kasutatakse kalapüügil merel, peab olema varustatud satelliitsidel põhineva laevade jälgimise autonoomse süsteemiga (edaspidi satelliitjälgimissüsteem) kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 9 lõikega 2 ning edastama satelliitjälgimissüsteemi kaudu andmeid komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 19 lõikes 1 sätestatu kohaselt, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 11 sätestatud juhul. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 9 lõikes 7 nimetatud Eesti kalalaevade jälgimise keskus asub Keskkonnainspektsioonis.
(11) Satelliitjälgimissüsteemiga ei pea olema varustatud kaluri kalapüügiloa alusel püüdev kalalaev, mis vastab nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele.
(2) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega satelliitjälgimissüsteemi kaudu edastatavate andmete nimistu, andmete esitamise sageduse ja korra ning nõuded satelliitjälgimisseadmetele.
§ 243. GPS-jälgimissüsteem
(2) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega GPS-jälgimissüsteemi kaudu edastatavate andmete nimistu, andmete esitamise sageduse ja korra ning nõuded GPS-jälgimisseadmele.
4) taotlejal on viimase kolme aasta jooksul talle tõsiste rikkumiste eest määratud punkte komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 133 lõikes 3 nimetatud tingimustel juba vähendatud.
(21) [Kehtetu - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
(22) [Kehtetu - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
(3) [Kehtetu - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
(31) [Kehtetu - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
(32) [Kehtetu - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
(33) [Kehtetu - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
(34) [Kehtetu - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
(4) Kalavarudele tekitatud kahju tuleb hüvitada. Kahju hüvitamise määrad ja kalapüügiga või kalavarude muul viisil kahjustamisega kalavarudele tekitatud kahju arvutamise alused ja metoodika, sealhulgas kalavarudele tekitatud kahju arvutamise akti vormi, kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega. Kahju hüvitamise määra kehtestamisel lähtutakse kalaliigi ohustatusest, kaitsestaatusest või kuni kümnekordsest turuhinnast, välja arvatud kalaliikide puhul, mida püütakse väljapoole Eesti Vabariigi jurisdiktsiooni jääval veealal väljaspool Läänemerd, kus kahju hüvitamise määraks loetakse kalaliigi lossimiskohas või püügipiirkonnaga piirnevates sadamates kehtiv viiekordne turuhind. Kahju hüvitamise määr isendi kohta ei või olla väiksem kui 1,30 eurot ega suurem kui 96 eurot. Kahju hüvitamise määr kilogrammi kohta ei või olla väiksem kui 0,64 eurot ega suurem kui 64 eurot, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud juhtudel.
[RT I, 21.12.2010, 5 - jõust. 01.01.2011]
(5) [Kehtetu - RT I 2006, 60, 444 - jõust. 07.01.2007]
(6) Kalavaru kahjustamisel käesoleva seaduse §-s 202 loetletud rikkumiste puhul on kahju hüvitamise määr selle liigi isendi või kilo kohta käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel määratud viiekordne määr. Kalavaru kahjustamisel eriti suurel määral on kahju hüvitamise määr selle liigi isendi või kilo kohta käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel määratud kümnekordne määr. Kalavaru kahjustamiseks eriti suurel määral loetakse kalavarule kahju tekitamist püügil elektriga, mürk- või narkootilise ainega, tulirelvade ja lõhkelaengutega või muul kalade asjatut hukkumist põhjustaval viisil.
(7) Kalavarudele tekitatud keskkonnakahju hüvitise nõuab sisse Keskkonnainspektsioon. Kahju hüvitis kantakse riigieelarvesse.
(1) [Kehtetu - RT I 2004, 30, 208 - jõust. 01.05.2004]
(11) [Kehtetu - RT I 2004, 89, 609 - jõust. 07.01.2005]
(12) [Kehtetu - RT I 2004, 89, 609 - jõust. 07.01.2005]
(20) Enne käesoleva lõike jõustumist tekkinud vaba püügivõimsuse arvelt, mille osas võisid seni kehtinud seaduse alusel taotleda kalalaeva registrisse kandmist kõik isikud, kellele kuuluv või kelle valduses olev kalalaev oli kantud vastavasse kalalaevastiku segmenti, võivad need isikud kalalaeva registrisse kandmist taotleda 12 kuu jooksul vaba püügivõimsuse tekkimisest arvates. Käesolevas lõikes sätestatud juhul rahuldatakse kalalaevade riikliku registri töötlejani ajaliselt varem jõudnud taotlus.
(21) Enne käesoleva lõike jõustumist tekkinud vaba püügivõimsuse arvelt, mille osas võisid seni kehtinud seaduse alusel taotleda kalalaeva registrisse kandmist kõik isikud, võivad need isikud taotleda kalalaeva registrisse kandmist kuni 2011. aasta 31. jaanuarini. Käesolevas lõikes sätestatud juhul rahuldatakse kalalaevade riikliku registri volitatud töötlejani ajaliselt varem jõudnud taotlus.
(22) Käesoleva paragrahvi lõigetes 20 ja 21 sätestatud tähtaja möödumise korral kohaldatakse kalalaevastiku segmendi vaba püügivõimsuse osas, mille arvelt isik ei saa taotleda kalalaeva juurdetoomist käesoleva seaduse § 13 lõike 9 alusel, käesoleva seaduse § 13 lõikeid 11 ja 111.
(23) Kutselise kalapüügiloa taotlejale, kes püüdis 2009. aastal vähem kala, kui tema õiguspäraselt omandatud püügivõimalus õiguse andis, sest Eesti Vabariigile eraldatud püügivõimaluse ammendumise tõttu lõpetati 2009. aastal kalapüük enne taotleja püügivõimaluse ammendumist, antakse asjakohase avalduse esitamise korral 2011. aastaks kalapüügiluba püügivõimaluse kasutamiseks vastavalt suurendatud ulatuses. Käesoleva lõike alusel antud lisapüügivõimaluse suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 134 lõiget 20.
(24) Käesoleva seaduse § 13 lõiget 41 kohaldatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 61 lõike 4 viimases lauses nimetatud kalalaevadele.
(25) Vabariigi Valitsus võib kehtestada käesoleva seaduse § 134 lõike 3 alusel püügivõimalused merel veealade kaupa ja § 134 lõike 33 alusel lubatud aastase saagi kastmõrraga püügil esmakordselt 2015. aastaks.
§ 26. Varasemate õigusaktide kehtetuks tunnistamine


text:
3-1-1-88-08 Riigikohus 17.03.2009
KrMS § 267 lg 1 p 2
Kui isiku suhtes kehtestatud piirangud on samastatavad tema vahi all pidamise tingimustega ja nende piirangute kohaldamise tingis kuriteo toimepanemine, tuleb nende piirangute kehtimise aeg arvata ka mõistetud karistuse hulka. Nii tuleb nt kuriteo toimepanemises kahtlustatuna kinni peetud isiku väljasaatmislaagrisse paigutamine võrdsustada eelvangistusega, sest väljasaatmislaagris tema kinnipidamise tingimused on võrdsustatavad vahi all pidamise tingimustega (RKKKo nr 3-1-3-7-02, , p 10).
KrMS § 138 lg 1 või § 267 lg 1 p 2 alusel menetleja kutsel ilmumata jäänud väljakutsutule mõistetud rahatrahv või arest on iseseisvad väärteokaristused, mida ei arvata isikule kuriteo eest mõistetava karistuse hulka. Sundtoomine on iseseisev sunnivahend, tagamaks kriminaalmenetluse toimetamise efektiivsust olukorras, kus isik takistab oma ilmumata jäämisega menetleja tööd. Sundtoomine ei seondu vahetult kriminaalmenetluse esemeks oleva teoga, vaid menetlusosalise hilisema õigusvastase käitumisega menetluse ajal. Seega, kui vabaduses viibiv kahtlustatav või süüdistatav on oma õigusvastase käitumisega menetluse ajal andnud alust sundtoomiseks, ei saa selle alusel arestimajas viibitud aega lugeda eelvangistuseks ega arvestada karistuse kandmise aja hulka.
Isiku sundtoomine on vajalik selleks, et kahtlustatava või süüdistatava juuresolekut nõudvaid menetlustoiminguid oleks võimalik läbi viia ka olukorras, kus kahtlustatav või süüdistatav ei reageeri korraldusele menetlustoiminguks kohale ilmuda. Allumatust menetleja korraldustele ei saa võrdsustada pakkumineku kahtlusega ja seega vahistamisalusega. Seda tuleb määratleda menetlusosalise õigusvastase käitumisena. Tegemist on menetluskorra rikkumisega, mille eest võib isikut sõltumatult kriminaalmenetluse kulgemisest karistada rahatrahvi või arestiga ning iseseisva sunnivahendina tagada tema osavõtt menetlustoimingust sundtoomise abil. KrMS § 138 lg 1 või § 267 lg 1 p 2 alusel menetleja kutsel ilmumata jäänud väljakutsutule mõistetud rahatrahv või arest on iseseisvad väärteokaristused, mida ei arvata isikule kuriteo eest mõistetava karistuse hulka.

matches:
Riigikohus
§ 267
§ 138
§ 267
§ 138
§ 267


text:
3-2-1-90-12 Riigikohus 24.09.2012
Lepingust taganemisega muutub lepingu täitmise võlasuhe VÕS § 189 lg 1 alusel lepingu tagasitäitmise võlasuhteks. VÕS § 189 lg 1 näeb ette kohustuse tagastada lepingu alusel üleantu. See, kuidas toimub tagastamine, sõltub lepingujärgsest sooritusest: asjade puhul toimub see omandi ja/või valduse üleandmise teel. Sooritused tuleb tagastada natuuras, nii nagu nad on tehtud. Lepingujärgse täitmise järel kahjustada saanud lepingueseme parandamise kohustust VÕS § 189 lg-st 1 ei tulene. Üleantu tagastamine juhtudel, mil enne tagastamist on tagastatava asja füüsilises või asjaga seotud õiguslikus olukorras toimunud mingid muudatused, võib müüjal olla ostja vastu VÕS § 189 lg 4 alusel asja väärtuse vähenemise hüvitamise nõue või VÕS § 189 lg 2 p 2 alusel tagastamise asemel väärtuse hüvitamise nõue. VÕS § 189 lg 2 p 2 saab kohaldada mh juhul, mil asja kolmanda isiku õigusega koormamine on muutnud asja majandusliku väärtuse õigustatud isiku jaoks sisuliselt nullilähedaseks, nt asja pikaajalise ja tasuta hoonestusõigusega koormamise korral vms. Kolmanda isiku õigusega koormamine VÕS § 189 lg 2 p 2 tähenduses peab olema selle punkti kohaldamiseks võrdväärne teiste samas punktis nimetatud alustega, nt võõrandamisega. VÕS § 189 lg-t 4 saab kohaldada aga eelkõige siis, kui kolmanda isiku õigusega koormamine ei ole asja väärtust nii ulatuslikult vähendanud.
3-2-1-80-10 Riigikohus 12.10.2010
Kooskõlas TsMS §-ga 367 võib hageja esitada viivisenõude, mis ei ole hagi esitamise ajaks veel sissenõutavaks muutunud, protsendina põhinõudest kuni põhinõude täitmiseni. Eelkõige võib viivist nõuda selliselt, et kohus mõistaks selle välja kindla summana kuni otsuse tegemiseni ja edasi protsendina põhinõudest.
Kui lepingupool taganeb VÕS § 116 alusel lepingust seetõttu, et asi on puudustega, on kõrvaldatavate puuduste korral lepingust taganemine lubatud üldjuhul üksnes siis, kui lepingupool on andnud teisele lepingupoolele täiendava tähtaja kohustuse täitmiseks. Ilma kohustuse täitmiseks täiendavat tähtaega andmata võib kõrvaldatavate puuduste korral lepingust taganeda erandjuhul. Selliseks erandiks võib olla nt asjaolu, et rikuti kohustust, mille täpne järgimine oli lepingust tulenevalt teise lepingupoole huvi püsimise eelduseks lepingu täitmise vastu või kui teine lepingupool teatab, et ta oma kohustust ei täida. Kui müügilepingust taganemisel tekkiva müügihinna tagastamise kohustuse täitmise tähtpäev ei ole kindlaks määratud, peab müüja täitma kohustuse ning ostja võib nõuda selle kohustuse täitmist kohustuse täitmiseks mõistlikult vajaliku aja jooksul (VÕS § 82 lg-d 3 ja 7). Seega muutub taganemise korral hageja nõue sissenõutavaks mõistliku aja jooksul pärast lepingust taganemist (vt nt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 20. aprilli 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-33-09, p 10).
Kui müügilepingust taganemisel tekkiva müügihinna tagastamise kohustuse täitmise tähtpäev ei ole kindlaks määratud, peab müüja VÕS § 82 lg 3 järgi täitma kohustuse ning ostja võib VÕS § 82 lg 7 kolmanda lause järgi nõuda selle kohustuse täitmist kohustuse täitmiseks mõistlikult vajaliku aja jooksul. Seega muutub taganemise korral hageja nõue sissenõutavaks mõistliku aja jooksul pärast lepingust taganemist (vt nt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 20. aprilli 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-33-09, p 10).

matches:
Riigikohus
§ 189
§ 189
§ 189
§ 189
§ 189
§ 189
§ 189
§ 189
Riigikohus
kohus
§ 116
§ 82
§ 82
§ 82


Kadrina Kultuurikoja põhimäärus – Riigi Teataja
Kadrina Kultuurikoja põhimäärus
Kadrina Kultuurikoja põhimäärus - sisukord
§ 2 Kultuuriasutuse tegutsemise üldised alused
§ 3 Kultuuriasutuse tegevuspiirkond ja aadress
§ 6 Kultuuriasutuse ülesanded
3 KULTUURIASUTUSE PERSONAL JA JUHTIMINE
§ 8 Direktor
4 VARA JA VAHENDID, FINANTSEERIMINE
§ 9 Vara ja vahendid
§ 10 Rahalised vahendid ja finantstegevuse korraldamine
5 TEGEVUSE ÜMBERKORRALDAMINE VÕI LÕPETAMINE
§ 11 Ümberkorraldamine või lõpetamine
RT IV, 07.02.2019, 6
Vastu võetud 30.01.2019 nr 22
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 34, § 35 lg 1 ja 2, Kadrina Vallavolikogu 2019. aasta 30. jaanuari otsuse nr 86 „Kadrina Kultuurikoja asutamine“ alusel.
Käesoleva põhimäärusega sätestatakse Kadrina Kultuurikoja (edaspidi kultuuriasutus) üldised alused, tegevuse eesmärk ja ülesanded, juhtimise alused, järelevalve ja finantseerimise alused ning ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamise alused.
§ 2. Kultuuriasutuse tegutsemise üldised alused
(1) Kultuuriasutuse nimi on Kadrina Kultuurikoda.
(2) Kultuuriasutus on Kadrina Vallavalitsuse hallatav asutus.
(3) Kultuuriasutus võib oma põhitegevusega seotud ülesannete täitmiseks osutada tasulisi teenuseid. Kultuuriasutusel on õigus võtta tasu sündmuste korraldamise ja sündmuste teenindamise eest; kultuuriasutuse ruumide ja tehnika kasutusse andmise ning vastava teenuse osutamise eest.
(4) Kultuuriasutuse poolt osutatavate teenuste hinnad kehtestab Kadrina vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) kultuuriasutuse direktori ettepanekul.
(5) Kultuuriasutus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest, Kadrina Vallavolikogu (edaspidi volikogu) ning Kadrina vallavalitsuse õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
§ 3. Kultuuriasutuse tegevuspiirkond ja aadress
(1) Kultuuriasutuse tegevuspiirkond on Kadrina valla haldusterritoorium.
(2) Kultuuriasutuse postiaadress on Viru 14, Kadrina alevik, 45201 Kadrina vald.
(1) Kultuuriasutusel võib kasutusel olla oma sümboolika.
(2) Sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab kultuuriasutuse direktor käskkirjaga, kooskõlastades selle vallavalitsusega.
(1) Kultuuriasutuse tegevuse eesmärk on kultuuri ja noorsootöö arendamine luues kaasaegsed võimalused kodanike eneseteostuseks, seltsitegevuseks ja kultuuritarbimiseks.
(2) Kultuuriautuse põhitegevuseks on koostöö koordineerimine vallas tegutsevate kultuuri- ja noorteorganisatsioonidega, haridusasutuste ning kodanikeühendustega; sündmuste korraldamine, professionaalse kultuuri vahendamine ning võimaluste loomine kultuuri- ja huvitegevuse harrastamiseks.
§ 6. Kultuuriasutuse ülesanded
(1) Kultuuriasutuse ülesanded on:
1) kultuuritraditsioonide järjepidevuse tagamine ja kohaliku rahvakultuuri arendamine;
2) koostöös teiste asutuste ja organisatsioonidega vallas kultuurisündmuste korraldamine;
3) tegevusvaldkonnaga seotud projektide koostamine ja juhtimine;
4) huvi- ja seltsitegevuse korraldamine ja toetamine.
5) vabahariduslike koolituste, kursuste ning õpiringide tegevuste koordineerimine.
6) koostöö tegemine maakondlike ja üleriigiliste kultuuri- ja noorsootööorganisatsioonidega;
7) sündmuste ja tegevuste kohta informatsiooni kogumine ja avalikkuse teavitamine vallas toimuvatest valdkondlikest sündmustest ja tegevustest.
8) professionaalse kultuuri sh filmi-, muusika-, etendus- ja kujutava kunsti vahendamine;
9) valla tutvustamine ja maine kujundamine läbi kultuurisündmuste;
10) oma põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamine;
11) valla omandis või kasutuses olevate kultuuriobjektide ja -rajatiste valitsemine ning kasutamise korraldamine.
(2) Noorsootöö valdkonnas korraldab kultuuriasutus avatud noortekeskuse tegevust, mille eesmärk on erinevate huvidega noortele (vanuses 7-26) tingimuste loomine arendavaks tegevuseks väljaspool perekonda, üld- või tasemeõpet ja tööaega, et toetada nende sotsialiseerimist ning soodustada kujunemist hästi toimetulevaks ühiskonnaliikmeiks. Eesmärgi täitmiseks kultuuriasutus:
1) loob Kadrina valla noortele võimalusi mitteformaalseks õppimiseks ning kogemuste omandamiseks erinevate arendavate tegevuste kaudu, seades esikohale noorte omaalgatuse toetamise ja koostööoskuse arendamise.
2) koordineerib ning loob tingimused noorte huvigruppide, noorte klubide ja seltside tekkimiseks ja tegevuseks;
3) vahendab noortele suunatud informatsiooni ja aitab osaleda neile suunatud erinevates programmides.
4) võimaldab noortel kasutada huvikeskuse ruume koosviibimisteks ja õppimiseks;
5) loob vaba aja veetmise võimalusi erinevate noorteprojektide ja -programmide teostamise kaudu;
6) soodustab töökasvatuse kaudu noorte konkurentsivõimelisemaks muutumist tööturul;
7) edendab valla noortevolikogu tegevust.
3. peatükk KULTUURIASUTUSE PERSONAL JA JUHTIMINE
Kultuuriasutuse struktuuri ning töötajate koosseisu kinnitab vallavalitsus direktori ettepanekul.
§ 8. Direktor
(1) Kultuuriasutuse tööd juhib direktor.
(2) Kultuuriasutuse direktori vaba ametikoht täidetakse konkursi korras.
Konkursi tingimused ja konkursikomisjoni kinnitab vallavalitsus.
(3) Direktoriga sõlmib, muudab, peatab ja ütleb üles töölepingu vallavanem või tema volitatud isik.
(4) Direktori äraolekul asendab teda direktori käskkirjaga määratud isik.
(5) Kultuuriasutuse tegevuse korraldamiseks annab direktor käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi.
(6) Direktor täidab volikogu ja vallavalitsuse õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest tulenevaid juhtimis- ja haldamisalaseid ülesandeid ning vastutab nende täitmise eest, sealhulgas:
1) juhib kultuuriasutuse igapäevast tegevust;
2) esindab kultuuriasutust ja tegutseb kultuuriasutuse nimel, teeb kultuuriasutuse eelarve piires tehinguid, mis on seotud tema seaduses sätestatud ülesannete täitmisega;
3) kinnitab kultuuriasutuse töökorralduse ja asjaajamise reeglid ning teised asutuse sisemist tegevust reguleerivad dokumendid;
4) koostab ja esitab vallavalitsusele kultuuriasutuse eelarve projekti ja vastutab selle täitmise eest;
5) sõlmib, muudab ja ütleb üles kultuuriasutuse töötajatega töölepingud,
6) osaleb kultuuri-ja noorsootöö valdkonna arengukava koostamisel;
7) esitab vallavalitsusele kinnitamiseks kultuuriasutuse tasuliste teenuste hinnakirja eelnõu;
8) koostab piletimüügi ja -arvestuse korra;
9) käsutab kooskõlas volikogu ja vallavalitsuse õigusaktidega kultuuriasutuse valitsemisel olevat vallavara.
10) teeb koostööd volikogu kultuurikomisjoniga.
4. peatükk VARA JA VAHENDID, FINANTSEERIMINE
§ 9. Vara ja vahendid
(1) Kultuuriasutuse vara on kultuuriasutuse valdusse antud Kadrina vallale kuuluvad või teistelt isikutelt kultuuriasutusele sihtotstarbeliseks kasutamiseks antud vallas- ja kinnisasjad või rahaliselt hinnatavate õiguste ja kohustuste kogum ning kultuuriasutusele eraldatud raha.
(2) Kultuuriasutuse vara koosseisu kuuluvad järgmised hooned ja rajatised:
1) Kadrina Rahvamaja asukohaga Viru 14 Kadrina alevik;
2) Kadrina Huvikeskus asukohaga Rakvere tee 4, Kadrina alevik;
3) Läsna Rahvamaja asukohaga Läsna küla,
4) Kadrina Laululava asukohaga Kadrina alevik.
(3) Kultuuriasutus valdab, kasutab ja käsutab tema valitsemisel olevat vara käesoleva põhimäärusega seatud eesmärkide täitmiseks vastavalt riigi ja Kadrina vallavara valitsemist, kasutamist ja käsutamist reguleerivatele õigusaktidele.
§ 10. Rahalised vahendid ja finantstegevuse korraldamine
(1) Kultuuriasutuse eelarve kinnitab volikogu.
(2) Kultuuriasutuse eelarve tulud moodustuvad:
1) eraldistest Kadrina valla eelarvest;
2) eraldistest riigieelarvest;
3) eraldatud projektitoetustest;
4) eraldistest, annetustest ja sponsorlusest juriidilistelt ja füüsilistelt isikutelt;
5) tasuliste teenuste osutamise ja sündmuste pileti tuludest;
6) muudest riigi õigusaktidega lubatud vahenditest.
(3) Kultuuriasutus esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve aruandeid riigi ja Kadrina valla õigusaktides kehtestatud korras ja tähtaegadel.
(4) Kultuuriasutuse finantsmajanduslikku tegevust kontrollib vallavalitsus ja volikogu revisjonikomisjon.
5. peatükk TEGEVUSE ÜMBERKORRALDAMINE VÕI LÕPETAMINE
§ 11. Ümberkorraldamine või lõpetamine
(1) Kultuuriasutuse tegevuse ümberkorraldamise või lõpetamise otsustab volikogu.
(2) Kultuuriasutuse tegevuse ümberkorraldamist või lõpetamist korraldab vallavalitsus seaduses sätestatud korras.
(1) Tunnistatakse kehtetuks järgmised õigusaktid:
1) Kadrina Vallavolikogu 26.09.2012 määrus nr 53 „Kadrina Huvikeskuse põhimäärus“;
2) Kadrina Vallavolikogu 29.04.1998 otsus „Kadrina Rahvamaja põhimääruse kinnitamine“.