Keskkonnakaitse valdkonna projekti rahastamise taotluse kohta esitatavad nõuded, taotluste hindamise tingimused, kord ja kriteeriumid, toetatavad tegevused, otsuse tegemise, lepingu täitmise üle kontrolli teostamise ning aruandluse kord – Riigi Teataja
Keskkonnakaitse valdkonna projekti rahastamise taotluse kohta esitatavad nõuded, taotluste hindamise tingimused, kord ja kriteeriumid, toetatavad tegevused, otsuse tegemise, lepingu täitmise üle kontrolli teostamise ning aruandluse kord
Keskkonnakaitse valdkonna projekti rahastamise taotluse kohta esitatavad nõuded, taotluste hindamise tingimused, kord ja kriteeriumid, toetatavad tegevused, otsuse tegemise, lepingu täitmise üle kontrolli teostamise ning aruandluse kord - sisukord
1 KESKKONNAKAITSE VALDKONDADE RAHASTAMISEKS ESITATUD PROJEKTITAOTLUSTE HINDAMISE TINGIMUSED JA KORD
§ 1 Keskkonnaprogramm
§ 2 Kalanduse programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
§ 3 Veemajanduse programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
§ 31 Merekeskkonna programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
§ 4 Jäätmekäitluse programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
§ 5 Looduskaitse programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
§ 6 Metsanduse programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
§ 61 Atmosfääriõhu kaitse programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
§ 62 Maapõue programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
§ 7 Keskkonnakorralduse programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
§ 71 Ringmajanduse programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
§ 8 Keskkonnateadlikkuse programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
§ 9 Maakondliku programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
§ 10 Taotleja
§ 11 Taotluste esitamine
§ 111 Kaasfinantseerimine
§ 12 Taotluste hindamise kord
2 TAOTLUSTE HINDAMISE KRITEERIUMID
§ 13 Hindamiskriteeriumid kalanduse programmis
§ 14 Hindamiskriteeriumid veemajanduse programmis
§ 141 Hindamiskriteeriumid merekeskkonna programmis
§ 15 Hindamiskriteeriumid jäätmekäitluse programmis
§ 16 Hindamiskriteeriumid looduskaitse programmis
§ 17 Hindamiskriteeriumid metsanduse programmis
§ 171 Hindamiskriteeriumid atmosfääriõhu kaitse programmis
§ 172 Hindamiskriteeriumid maapõue programmis
§ 18 Hindamiskriteeriumid ringmajanduse programmis
§ 19 Hindamiskriteeriumid keskkonnateadlikkuse programmis
§ 20 Hindamiskriteeriumid maakondlikus programmis
3 RAHASTAMISE OTSUSE TEGEMISE KORD
§ 22 Rahastamise otsustamine SA KIK poolt
§ 221 Riigiabi piirangud
§ 222 Toetuse saaja poolt asja või ehitise säilitamine ja kasutuses hoidmine
§ 23 Sihtfinantseerimise leping
§ 24 Taotluse rahuldamise otsuse muutmine või kehtetuks tunnistamine
4 LEPINGU TÄITMISE ÜLE KONTROLLI TEOSTAMISE KORD NING ARUANDLUSE KORD
§ 25 Lepingu täitmise üle kontrolli teostamise kord
§ 26 Aruande esitamine
§ 261 Rakendussäte
RT I, 05.04.2019, 6
[RT I, 22.01.2019, 1 - jõust. 25.01.2019]
Vastu võetud 17.02.2006 nr 13
RTL 2006, 19, 331
jõustumine 26.02.2006
26.07.2006 RTL 2006, 61, 1100 06.08.2006
28.06.2007 RTL 2007, 57, 1016 14.07.2007
09.07.2008 RTL 2008, 60, 851 21.07.2008
01.07.2009 RTL 2009, 55, 810 13.07.2009, osaliselt 01.01.2010
08.07.2010 RT I 2010, 44, 265 12.07.2010
06.12.2010 RT I, 16.12.2010, 1 01.01.2011
07.01.2011 RT I, 12.01.2011, 11 15.01.2011
20.02.2012 RT I, 23.02.2012, 2 26.02.2012
12.07.2012 RT I, 13.07.2012, 7 16.07.2012, osaliselt 01.01.2013
15.07.2014 RT I, 18.07.2014, 1 21.07.2014
30.12.2015 RT I, 07.01.2016, 1 10.01.2016
01.07.2016 RT I, 09.07.2016, 2 12.07.2016
27.12.2016 RT I, 29.12.2016, 36 01.01.2017
23.01.2018 RT I, 30.01.2018, 11 02.02.2018, osaliselt 01.01.2020
15.01.2019 RT I, 22.01.2019, 1 25.01.2019
02.04.2019 RT I, 05.04.2019, 4 08.04.2019
Määrus kehtestatakse «Keskkonnatasude seaduse» § 59 lg 4 alusel.
1. peatükk KESKKONNAKAITSE VALDKONDADE RAHASTAMISEKS ESITATUD PROJEKTITAOTLUSTE HINDAMISE TINGIMUSED JA KORD
§ 1. Keskkonnaprogramm
(1) Taotlused esitatakse keskkonnatasude seaduse § 56 lõikes 6 nimetatud valdkonna eest vastutava ministri käskkirjaga kinnitatud keskkonnakaitse valdkondade nimekirja alusel vastavalt keskkonnaprogrammile. Keskkonnaprogramm jaguneb valdkondlikeks programmideks järgmiselt:
1) kalandus;
2) veemajandus;
[RTL 2007, 57, 1016 - jõust. 14.07.2007]
21) merekeskkond;
[RT I, 12.01.2011, 11 - jõust. 15.01.2011]
3) [Kehtetu - RT I, 30.01.2018, 11 - jõust. 02.02.2018]
4) looduskaitse;
5) metsandus;
51) atmosfääriõhu kaitse;
52) [Kehtetu - RT I, 22.01.2019, 1 - jõust. 25.01.2019]
6) ringmajandus;
[RT I, 30.01.2018, 11 - jõust. 02.02.2018]
7) keskkonnateadlikkus.
8) [Kehtetu - RT I, 13.07.2012, 7 - jõust. 01.01.2013]
(2) Projektitaotluste hindamise lihtsustamiseks on valdkondlikud programmid määrusega jaotatud alamprogrammideks.
(3) Keskkonnatasude seaduse § 56 lõike 6 alusel sihtotstarbeliselt rahastatavate keskkonnakaitse valdkondade kinnitamisel määratakse keskkonnatasude seaduse § 59 lõikes 3 sätestatud kriteeriume arvestades, millist alamprogrammi ja toetatavat tegevust valdkonnas rahastatakse. Sihtasutuse Keskkonnainvesteeringute Keskus (edaspidi SA KIK) nõukogu välja kuulutatud taotlusvoorus võib rahastada ühte või mitut käesoleva määruse §-des 2–8 loetletud valdkondlikku programmi, alamprogrammi ja toetatavat tegevust.
§ 2. Kalanduse programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
(1) Kalanduse programmi eesmärk on saavutada tasakaal kalavarude kaitse ja kasutamise vahel ning tagada looduslik mitmekesisus, kalavarude pikaaegne säilimine ning luua püügivõimalus nii kutselistele kui ka harrastuskalastajatele. Kalavarude all peetakse silmas ka agarikuvarusid.
[RT I, 07.01.2016, 1 - jõust. 10.01.2016]
(2) Kalandusuuringute valdkonnas toetatakse järgmisi tegevusi:
1) kalavarude jätkusuutliku kasutamise alaste otsuste tegemiseks vajalikke kalandusalaseid prognoose ning uuringuid, et viia ellu arengu- ja tegevuskavade nõudeid;
2) kalavaru mõjutavate tegurite ja taastootmise efektiivsuse uuringuid ning kalandussektori analüüse.
(3) Vee-elustiku ökoloogilise seisundi parandamise valdkonnas toetatakse järgmisi tegevusi:
1) kalavarude suurendamiseks ja kaitseks kudealade või elupaikade loomist, taastamist või nendele juurdepääsu tagamist;
2) riiklikku kaitset vajavate ja ohustatud kalaliikide kaitse ja kalavarude taastootmise programmis nimetatud prioriteetsete kalaliikide asustamist või taasasustamist.
(4) Kalandusalaste arendusprojektide valdkonnas toetatakse järgmisi tegevusi:
1) kalanduse valdkonna arengudokumentide ning tegevuskavade koostamist tasakaalustatud arengu ja kalavaru säästliku kasutamise eesmärgil;
2) kalapüügivõistluste, seminaride, koolituste, õpitubade, teabepäevade ja laagrite korraldamist, et arendada teadlikkust õiguskuulekast ja säästvast kalandusest. Seminaride, koolituste, õpitubade, teabepäevade ja laagrite toetus on kuni 75% projekti kogueelarvest;
3) kalavarude kasutamisega seotud andmete ning teabe kogumist ja avaldamist;
4) kalandusliitude osalemist rahvusvahelises kalandusalases koostöös ja rahvusvaheliste kalandusürituste läbiviimist Eestis;
5) harrastuskalapüügi arengukavas nimetatud keskkonnasäästlikku harrastuskalapüüki toetava taristu (näiteks juurdepääsuteede, paadisildade, vettelaskmis- ja parkimiskohtade, püügiplatvormide, teavitustahvlite) arendamist avalikes huvides. Toetuse maksimaalne suurus projekti kohta on 50 000 eurot ilma käibemaksuta.
(5) Kalavarude kaitse ja järelevalve valdkonnas toetatakse kalapüügi ning sellega seotud tegevuse järelevalvet.
§ 3. Veemajanduse programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
(1) Veemajanduse programmi eesmärk on säilitada ja saavutada veekogude ja põhjavee hea seisund ning tagada nõuetele vastav joogivesi.
[RT I, 13.07.2012, 7 - jõust. 16.07.2012]
(2) Reoveekäitluse ja joogiveevarustuse valdkonnas toetatakse olemasolevate vee- ja kanalisatsioonisüsteemide vastavusse viimist kehtivate nõuetega ja reoveekogumisalade piires joogivee- ja kanalisatsioonisüsteemide väljaarendamist.
(3) [Kehtetu - RT I, 22.01.2019, 1 - jõust. 25.01.2019]
(4) Jääkreostusega seoses toetatakse pinna- ja põhjavee reostusohu vähendamist jääkreostuskollete likvideerimise või ohutuks muutmise teel.
(5) Arendustöödega seoses toetatakse veemajanduse võimalikult paremaks korraldamiseks vajalikke uuringuid ning arendustöid.
(6) Siseveekogude ja rannikuvee tervendamise ja korrashoiuga seoses toetatakse tegevusi, mis aitavad säilitada või saavutada nende head või väga head seisundit või ökoloogilist potentsiaali.
(7) Veemajanduse programmis on toetuse maksimaalne suurus projekti kohta 2 000 000 eurot ilma käibemaksuta, välja arvatud projektid tööstus- ja tootmisettevõtete eelpuhastite ehitamiseks. Tööstus- ja tootmisettevõtte eelpuhasti ehitusprojekti maksimaalne toetus on 200 000 eurot ilma käibemaksuta, võttes arvesse kohaldatavaid riigiabi eeskirju.
(8) Reoveekäitluse ja joogiveevarustuse alamprogrammist ei toetata ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rekonstrueerimist ega rajamist üle 2000 ie reostuskoormusega reoveekogumisaladel.
§ 31. Merekeskkonna programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
(1) Merekeskkonna programmi eesmärk on Läänemere hea keskkonnaseisundi saavutamiseks ja säilitamiseks toetada:
1) rakendatavaid meetmeid;
2) uuringuid ja arendustööd;
3) reostustõrjealast tegevust.
(2) Rakendatavatest meetmetest toetatakse merestrateegia meetmekava meetmeid ja tegevusi või muid tegevusi mere ökosüsteemi teenuste tõhusaks ja kestlikuks kasutamiseks.
(3) Uuringute ja arendustööde tegemisega seoses toetatakse:
1) mere seisundi hindamist, selleks vajalike andmete kogumist ja metoodika arendamist;
2) mere kasutamise hindamist, selleks vajalike andmete kogumist ja metoodika arendamist;
3) mere kestliku kasutamise innovaatilise tehnoloogia arendamist.
(4) Reostustõrjega seotud töödest toetatakse laevadest ja sadamatest lähtuva reostuse tõrjeks:
1) tegevust sadama reostustõrjeplaani täitmise tagamiseks;
2) tegevust reostuse tagajärjel kahjustatud rannikualade, loodus- ja elukeskkonna taastamiseks;
3) ennetavat koolitust, väljaõpet või teavitustööd.
§ 4. Jäätmekäitluse programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
[Kehtetu - RT I, 30.01.2018, 11 - jõust. 02.02.2018]
§ 5. Looduskaitse programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
(1) Looduskaitse programmi eesmärk on looduse kaitsmine selle mitmekesisuse säilimiseks, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku, taimestiku ja seenestiku liikide soodsa seisundi tagamine ning kultuurilooliselt ja esteetiliselt väärtusliku looduskeskkonna säilitamine.
(2) Looduskaitse pikaajalise arengu kavandamiseks ja arengu jätkusuutlikkust tagavate meetmete elluviimiseks toetatakse järgmiseid tegevusi:
1) kaitstavate või väheuuritud elupaikade ning looma-, taime- ja seeneliikide, kultuuriväärtusega loodusobjektide ja ökosüsteemide ning ökosüsteemiteenuste väljaselgitamine (inventuurid) või rakendusuuringud;
[RT I, 18.07.2014, 1 - jõust. 21.07.2014]
2) [Kehtetu - RT I, 22.01.2019, 1 - jõust. 25.01.2019]
3) riiklikult kaitstud parkide hooldamiskavade, restaureerimis- ja rekonstrueerimisprojektide koostamine ja elluviimine;
4) kaitsealade ja hoiualade kaitsekorralduskavades kavandatud meetmete rakendamise ja kaitstavate alade võrgustiku toimimise tõhususe hindamine (ekspertiisid);
5) probleemliikide tõrjemeetmete kavandamine ja nende rakendamine;
6) [Kehtetu - RT I, 22.01.2019, 1 - jõust. 25.01.2019]
7) metsloomade rehabilitatsioonimeetmete rakendamine.
[RTL 2009, 55, 810 - jõust. 13.07.2009]
(3) Looduslike elupaikade ning kaitsealade, hoiualade, riiklikult kaitstud parkide ja üksikobjektide hooldamiseks ja kaitse korraldamiseks toetatakse järgmiseid tegevusi:
1) kaitsealade ja hoiualade kaitsekorralduskavades kavandatud meetmete rakendamine
2) kaitstavate loodusobjektide hooldamine;
3) kaitstavatel aladel poollooduslike koosluste taastamine;
4) kaitstavate looma-, taime- ja seeneliikide ning elupaikade soodsat seisundit taotlevate tegevuskavade realiseerimine.
(4) Üleriigilise looduskaitselise infrastruktuuri arendamise tagamiseks toetatakse järgmiseid tegevusi:
1) [Kehtetu - RT I, 22.01.2019, 1 - jõust. 25.01.2019]
2) kaitsealade külastuskeskuste loodusõppe püsiekspositsioonide rajamine;
3) [Kehtetu - RT I, 22.01.2019, 1 - jõust. 25.01.2019]
4) vaatetornide, infopunktide ja muude ehitiste rajamine.
(5) Pärast poollooduslike elupaikade taastamist peab toetuse saaja tagama taastatud aladel hoolduse viie aasta jooksul.
§ 6. Metsanduse programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
(1) Metsanduse programmi eesmärk on metsanduse pikaajaliste arengusuundade ellurakendamine, metsade uuendamise ja taasmetsastamise tagamine, metsaökosüsteemide kaitse, säästva metsanduse alase koolituse, teavituse ja uuringute edendamine, jahiulukiarvu taastusvaruna säilimise tagamine, ulukikahjustuse ulatuse vähendamine ning jahimeeste praktiliste oskuste taseme ja jahindusalase teadlikkuse tõstmine.
(2) Metsanduse jätkusuutliku arengu tagamisega seoses toetatakse järgmiseid tegevusi:
2) makromajanduslike analüüside koostamine metsanduse olulisuse hindamiseks Eesti Vabariigi majandusliku ning sotsiaalse arengu kindlustajana;
3) metsanduslike infosüsteemide ja e-teenuste arendamine;
4) [Kehtetu - RT I, 22.01.2019, 1 - jõust. 25.01.2019]
5) metsa mitmekülgse kasutuse edendamine ning pärandkultuuri objektide kaardistamine ja tutvustamine.
(3) Erametsade säästva arenguga seoses toetatakse järgmiseid tegevusi:
2) erametsaomanike koolitamine.
(4) Metsaökosüsteemide kaitsega seoses toetatakse järgmiseid tegevusi:
2) metsa ja kultuurmaastiku territoriaalse vahekorra kujunemise analüüs ning potentsiaalse metsa territooriumi rekonstrueerimine;
4) metsamajandusliku tegevuse käigus looduslike protsesside imiteeritavuse analüüs;
5) erineva majandamisrežiimiga metsade biomitmekesisuse seire metoodika väljatöötamine ning olemasolevate metoodikate ühtlustamine;
7) majanduslik analüüs, et leida kuluefektiivseim tee metsaökosüsteemide kaitse edendamiseks.
8) [Kehtetu - RT I, 22.01.2019, 1 - jõust. 25.01.2019]
(5) Metsade majandamise ja uuendamisega seoses toetatakse järgmiseid tegevusi:
1) metsaseemnevaru loomine ning täiendavalt vajaminevate geenireservi metsade ja valikseemnepuistute eraldamine, klooniarhiivide rajamine;
2) metsapuutaimede tootmine.
(6) Metsateaduse, -hariduse ja teavitamisega seoses toetatakse järgmiseid tegevusi:
1) metsandusüliõpilaste ja -õppejõudude rahvusvaheliste koolitus- ja õppevahetusprogrammide käivitamine;
2) metsahariduse ja -teadusega tegelevate asutuste infrastruktuuri kaasajastamise probleemi väljaselgitamine ja analüüsimine lähtudes kõrg- ja kutsehariduse, teaduse ja innovatsiooni kui terviku vajadustest;
3) metsade säästlikku majandamist ning Eesti metsandust ja selle ajalugu tutvustavate teabematerjalide (trükiste, filmide ja näituste) koostamine;
4) puidu kui taastuva loodusressursi säästva kasutamise võimaluste tutvustamine ja propageerimine;
5) puidu kui toorme ja energiakandja paremate kasutusvõimaluste propageerimine ja seeläbi puidu rahvusvahelise konkurentsivõime tõstmine (eriti seni vähem kasutust leidnud puuliikide osas);
6) metsanduslike teadusuuringute ja analüüside tegemine ning analüüsimetoodikate arendamine;
7) kommunikatsiooniprojektid avalikkuse metsandusalase teadlikkuse tõstmiseks.
(7) Jahinduse valdkonnas toetatakse järgmiseid tegevusi:
1) [Kehtetu - RT I, 18.07.2014, 1 - jõust. 21.07.2014]
3) jahinduse teadusuuringute ja analüüside tegemine ning analüüsimetoodikate arendamine;
5) jahimeeste ja jahikorraldajate täiendusõppe korraldamine;
6) kommunikatsiooniprojektid avalikkuse ja jahimeeste jahindusalase teadlikkuse tõstmiseks;
7) jahiseaduse § 45 alusel reservfondist makstud uluki tekitatud kahju osaline kompenseerimine.
§ 61. Atmosfääriõhu kaitse programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
(1) Atmosfääriõhu kaitse programmi eesmärk on toetada keskkonnast tulenevate terviseriskide ohjamist ning elukvaliteedi parendamist, välisõhu kvaliteedi parandamist, kliimamuutuste tagajärgede leevendamist, kiirgusohutuse tagamist ja kemikaalide käitlemisega seotud riskide vähendamist.
(2) Välisõhu kvaliteedi parandamisega seoses toetatakse järgmiseid tegevusi:
1) välisõhu saasteainete puhastussüsteemide renoveerimine ja ehitamine, sealhulgas parima võimaliku tehnika rakendamine;
3) osoonikihti kahandavate ainete ning fluoritud kasvuhoonegaaside kontroll ja kasutamise piiramine ning fluoritud kasvuhoonegaasidelt alternatiivsetele ainetele ja -tehnoloogiatele üleminek;
4) välisõhu kvaliteedi tagamiseks vajalike seire ja järelevalvesüsteemide arendamine;
5) [Kehtetu - RT I, 22.01.2019, 1 - jõust. 25.01.2019]
6) suurõnnetustes ja hädaolukordades välisõhu saastetaseme operatiivse hindamise ja info edastamise süsteemi arendamine;
7) kliimamuutustega, saasteainete kaugleviga, osoonikihi kaitsega ja välisõhu kvaliteediga seotud rakendusuuringute ja analüüside koostamine ning nimetatud valdkondadest ülevaate andmine avalikkusele.
(3) Transpordisaaste vähendamisega seoses toetatakse järgmiseid tegevusi:
1) transpordist põhjustatud välisõhu saaste vähendamise meetmete rakendamine, sealhulgas ühistranspordi ja alternatiivsete liiklusvahendite kasutamise soodustamine;
2) rakendusuuringute teostamine keskkonnasõbralikumatele mootorsõidukitele soodustuse tegemise võimalikkusest;
3) teise ja kolmanda põlvkonna biokütuste kasutamise rakendusuuringud.
4) [Kehtetu - RT I, 18.07.2014, 1 - jõust. 21.07.2014]
(4) Kiirgusohu vähendamisega seoses toetatakse järgmiseid tegevusi:
1) radioaktiivsete jäätmete nõuetele vastava käitlemise tagamine;
2) elanikkonna tervise kaitse ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest, sealhulgas rakenduslikud uuringud ja antud valdkonnast ülevaate andmine avalikkusele;
3) radioaktiivse saaste avastamise ja kiirgusohu korral elanike kiire informeerimise süsteemi arendamine;
4) kiirgusmõõtmiste meetodite ühtlustamine ja akrediteerimine.
(5) Keskkonna füüsikalistest heiteallikatest tingitud häiringu vähendamisega seoses toetatakse järgmiseid tegevusi:
1) [Kehtetu - RT I, 07.01.2016, 1 - jõust. 10.01.2016]
2) füüsikalistest heiteallikatest tingitud häiringu vähendamise tegevuskavade, sealhulgas mürakaartide ja müra vähendamise tegevuskavade, füüsikalistest heiteallikatest tingitud häiringu vähendamist käsitlevate rakendusuuringute koostamine ja antud valdkonnast ülevaate andmine avalikkusele.
(6) Energeetika negatiivse keskkonnamõju vähendamisega seoses toetatakse järgmiseid tegevusi:
1) erinevate põletusseadmete välisõhu saasteainete puhastussüsteemide ehitamine, sealhulgas parima võimaliku tehnika rakendamine;
2) [Kehtetu - RT I, 07.01.2016, 1 - jõust. 10.01.2016]
3) kaugküttevõrgus mitteasuva katlamaja rekonstrueerimine või rajamine soojusenergia tootmiseks puitkütustest;
4) päikeseenergial ja maasoojuspumbal põhineva lokaalküttesüsteemi rajamine, kui puudub võimalus kaugküttevõrguga liitumiseks ja soojuspumba käitamisel kasutatakse rohelist energiat;
5) korteriühistute biomassil või fossiilsel kütusel (v.a maagaas) töötava kütteseadme või otsest elekterkütet kasutava kütteseadme asendamine taastuvat kütust kasutava kütteseadmega või korteriühistu valitsetava elamu ühendamine kaugküttevõrguga, kui elamu on ehitatud enne 2010. aasta 1. jaanuari.
[RT I, 05.04.2019, 4 - jõust. 08.04.2019]
(7) Euroopa Liidu ja Eesti keskkonna- ning kemikaalipoliitikast tulenevate nõuete täitmiseks toetatakse järgmisi toiminguid:
1) ohtlike kemikaalide või neid sisaldavate toodete väljaselgitamine, asjakohase arvestuse korraldamine, andmekogude koostamine või ühildamine;
2) väikese või keskmise suurusega ettevõtetes käideldavate ohtlike kemikaalide või neid sisaldavate toodete riskihindamine, nende kasutamisega seotud riskide vähendamise võimaluste uurimine, ohutumate asendusvõimaluste väljatöötamine, asjakohaste toimikute koostamine ja hindamine, sellest ülevaate andmine avalikkusele;
3) ohtlikest kemikaalidest ja neid sisaldavatest toodetest tingitud keskkonna saastatuse näitajate või keskkonnatervise indikaatorite määramine ja hindamine.
§ 62. Maapõue programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
[Kehtetu - RT I, 22.01.2019, 1 - jõust. 25.01.2019]
§ 7. Keskkonnakorralduse programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
§ 71. Ringmajanduse programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
(1) Ringmajanduse programmi eesmärk on:
1) toetada tegevusi, mis aitavad ressurssi tõhusamalt kasutada ja võtta kasutusele ringmajanduse põhimõtteid, vältida jäätmete ja heitmete teket ning vähendada tegevuste keskkonnamõju;
2) toetada maapõueressursside säästlikku kasutamist, maastike korrastamist, maapõueteabe korrastamist ja levitamist ning maavarade uurimisest, kaevandamisest ja kasutamisest tingitud keskkonnamõju vähendamist.
(2) Ressursside tõhusama kasutamisega seoses toetatakse:
1) ressursiauditite tegemist;
2) ehituses või teeninduses ressursside (sealhulgas soojus-, elektrienergia või vee) säästmisele või tõhusamale kasutamisele suunatud terviklike tehniliste meetmete väljatöötamist või juurutamist.
(3) Ressursiauditi toetust ei kohaldata Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatoris (EMTAK 2008) avaldatud järgmiste tegevusvaldkondade projektidele:
1) mäetööstus (jagu B, alajagu 05-09);
2) töötlev tööstus (jagu C, alajagu 10-33).
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 1 nimetatud tegevuse rahastamise projektide toetuse maksimaalne suurus ülevaatlikule auditile ja detailsele auditile kokku ühe projekti kohta on 7500 eurot ilma käibemaksuta. Ülevaatliku auditi toetuse maksimaalne suurus ühe projekti kohta on 2500 eurot ilma käibemaksuta.
(5) [Kehtetu - RT I, 22.01.2019, 1 - jõust. 25.01.2019]
(6) Ringmajanduse põhimõtete rakendamist toetatavate tegevustega seoses toetatakse:
1) rakenduslikke teadus- ja arendustöid, mis on otseselt seotud käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 loetletud tegevuste uurimise või nendeks lahenduste väljatöötamisega;
2) keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi rakendamist ja registreerimist, mis vastab Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusele (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ (ELT L 342, 22.12.2009, lk 1–45);
3) mitteformaalsete keskkonnajuhtimissüsteemide, nagu roheline kontor ja roheline kool, väljatöötamist, rakendamist ja sertifikaadi või tunnistuse taotlemist;
4) Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusele (EU) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta (ELT L 27, 30.01.2010, lk 1–19) vastava ökomärgise taotlemist;
5) ökoinnovatsiooni ja ringmajandust toetavaid tegevusi (ökodisaini ja ringmajanduse koolitused, auditid ja katseprojektid), mis aitavad suurendada ettevõtete võimet luua uusi tooteid, teenuseid ja ärimudeleid;
6) jäätmetekke vältimist ning korduskasutust võimaldavaid tegevusi.
(7) Uuringute ja muude teabematerjalide koostamise, avaldamise, levitamise ja rakendamisega seoses toetatakse:
4) terviklike keskkonnakorralduslike meetmete kasutamise tähtsustamist, edendamist ja sihtrühmade kaasamist.
(8) [Kehtetu - RT I, 22.01.2019, 1 - jõust. 25.01.2019]
(9) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2, 6, 7 ja 8 nimetamata keskkonnakorraldusliku tegevusega seoses toetatakse:
1) uuenduslike keskkonnakorralduslike meetodite rakendamist, nagu toote elutsükli analüüs, terviklik tootepoliitika, keskkonnamõju hindamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise rakenduste väljatöötamine;
3) selliste jäätmete käitlemist mille kulud on jäänud riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse kanda;
5) ohtlike jäätmete kogumisringide korraldamist mittelinnalistes asulates, kus majapidamises tekkivate jäätmete äraandmiseks ei ole teisi võimalusi;
6) maastikupilti kahjustavate kasutusest väljalangenud ehitiste likvideerimisega seoses ning kohaliku omavalitsuse üksuse hinnangul maastikupilti kahjustava lagunenud ja kasutusest väljalangenud põllumajandus-, tööstus- või militaarehitise lammutamist ja sellest tekkinud jäätmete käitlemist, sealhulgas taaskasutuse ja ringlussevõtu soodustamist ja maa-ala koristamist.
(10) Põllumajandusehitis käesoleva määruse tähenduses on endise Nõukogude Liidu aegsete kollektiivmajandite kasutatud tootmistaristu ehitis (näiteks loomapidamishoone, põllumajandustoodangu töötlemise hoone, toodangu- või muu ladu, remonditöökoda, kontorihoone).
(11) Tööstusehitis käesoleva määruse tähenduses on endise Nõukogude Liidu ajal kasutuses olnud tööstusehitis (näiteks tootmishoone, ladu, katlamaja, veetorn). Tööstusehitisena ei käsitleta eraldi transpordisüsteemi taristu objekte (näiteks raudteega seotud ehitised, rajatised).
(12) Militaarehitis käesoleva määruse tähenduses on endise Nõukogude Liidu armee kasutuses olnud militaarehitis (näiteks kasarmu, ladu, garaaž, piirivalverajatis).
(13) Maastike korrastamisega seoses toetatakse:
1) korrastamata karjäärialade korrastamist, kui maavara kaevandamise loa kehtivus on lõppenud ning ei kehti ka maapõueseaduse § 80 lõikes 1, §-s 88 ja § 93 lõigetes 1–4 sätestatud kohustus;
2) korrastamata turbaalade korrastamist, kui maavara kaevandamise loa kehtivus on lõppenud ning ei kehti ka maapõueseaduse § 80 lõikes 1, §-s 88 ja § 93 lõigetes 1–4 sätestatud kohustus;
3) allmaakaevandustes kaevandamise tagajärjel maapinnal tekkinud varingute või vajumite korrastamist, kui maavara kaevandamise loa kehtivus on lõppenud ning ei kehti ka maapõueseaduse § 80 lõikes 1, §-s 88 ja § 93 lõigetes 1–4 sätestatud kohustus;
4) geoloogilise uuringu või üldgeoloogilise uurimistöö otstarbel rajatud puuraukude ja kaeveõõnte korrastamist, kui geoloogilise uuringu või üldgeoloogilise uurimistöö loa kehtivus on lõppenud, maapõueseaduse § 80 lõikes 1 sätestatud kohustus ei kehti ning maapõueseaduse §-s 92 sätestatud nõue on aegunud või ei ole seda muul põhjusel võimalik rakendada.
(14) Maapõueteabe korrastamise ja levitamisega seoses toetatakse järgmiseid tegevusi:
1) geoloogilise informatsiooni süstematiseerimine, ajakohastamine ja kirjastamine;
2) geoloogiliste loodusmälestiste korrastamine ja eksponeerimine;
3) kogutud kivimimaterjali korrastamine ja süstematiseerimine ning säilitamistingimuste parandamine;
4) maavarade ressurssidega seotud uuringud;
5) maapõue keskkonnakahjulike komponentide uurimine, kasutades geokeemilisi ja biogeokeemilisi meetodeid;
6) geoloogiliste uuringute ja maapõue kasutamisega seotud teabe tutvustamine avalikkusele.
(15) Maavarade uurimisest, kaevandamisest ja kasutamisest tingitud keskkonnamõju vähendamisega seoses toetatakse maavarade uurimist, kaevandamist ning kasutamist käsitlevate strateegiate ja arengukavade elluviimiseks vajalikku tegevust, sealhulgas tervisemõjude uuringuid.
§ 8. Keskkonnateadlikkuse programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
(1) Keskkonnateadlikkuse programmi eesmärk on kujundada arusaama, et inimene on osa loodusest, loodus on majanduse ja kultuuri alus ning keskkonnakaitse ja -kasutuse vahel peab valitsema tasakaal. Programmi raames toetatakse tegevusi, mille teemaks on säästva keskkonnakasutuse põhimõtete, looduse ja inimühiskonna seoste, looduses toimuvate protsesside ja elurikkuse tundmaõppimine.
(2) [Kehtetu - RT I, 29.12.2016, 36 - jõust. 01.01.2017]
(3) Täiskasvanute ja perede keskkonnateadlikkuse suurendamiseks käesoleva määruse § 8 lõikes 1 nimetatud eesmärgil toetatakse järgmisi tegevusi:
1) kindlale teemale keskendunud üleriigilise teavituskampaania korraldamine;
2) festivali, messi korraldamine, toetus on kuni 50% projekti kogueelarvest;
3) loodusõhtu, -hommiku, -retke korraldamine, toetus on kuni 50% projekti kogueelarvest.
(4) Üldharidussüsteemi õpilaste keskkonnateadlikkuse suurendamiseks käesoleva määruse § 8 lõikes 1 nimetatud eesmärgil toetatakse:
1) põhikooli klassi ja lasteaia koolieelikute rühma osalemist loodus- ja keskkonnahariduskeskuste või keskkonnakaitse ja keskkonnakasutusega seotud ettevõtete aktiivõppeprogrammides. Taotleja on projektis osalev haridusasutus või selle pidaja. Iga klass või lasteaiarühm saab toetust ühes õppeaastas kuni 300 eurot, mida võib kasutada aktiivõppeprogrammi ja transpordi rahastamiseks. Taotlus menetletakse lihtsustatud korras, taotlusvoor kuulutatakse välja üks kord aastas;
2) välipraktikumi, sealhulgas laagri korraldamist põhikooli- ja gümnaasiumiõpilastele ning looduse valdkonna huvikooli õpilastele. Laagri läbiv teema on looduses toimuvate protsesside ja elurikkuse tundmaõppimine. Taotleja saab olla haridusasutus, selle pidaja või huvikool. Toetus on kuni 75% projekti kogueelarvest;
3) Keskkonnaministeeriumi veebilehel prioriteetsena nimetatud loodus- või keskkonnateemat käsitleva projekti elluviimist üldharidusasutuses vähemalt ühe õppeveerandi vältel. Projekti kohustuslikud elemendid on teema seostamine kohalike ja globaalsete oludega, projektis osalejate käitumisharjumuste seostamine projekti teemaga, teema lõimitus eri eluvaldkondadega, haridusasutuste õpetajate keskkonnahariduslik täiendusõpe, koostööoskuse arendamine, projekti tulemuste visualiseeritud väljund ja selle esitlemine. Projektides ei toetata õppekäike ja -laagreid. Taotleja saab olla haridusasutus;
4) üldharidussüsteemi õpilastele suunatud õppeprogrammideks vajalike õppematerjalide ja -vahendite loomine ja soetamine loodus- ja keskkonnahariduskeskustesse. Toetus on kuni 50% projekti kogumaksumusest. Projekti kohustuslik lisa on loodavate õppematerjalide või soetatavate õppevahendite kasutamise täpne kirjeldus (seotud tegevused, sihtrühm, kasutamise intensiivsus).
(5) Käesoleva määruse § 8 lõikes 1 nimetatud temaatikaga teabekandjate loomisel toetatakse järgmisi tegevusi:
1) meediatoote, ajutise näituse, õppematerjali, trükise, m-lahenduse või keskkonnateadlikkust käsitleva uuringu loomine ja sihtrühmale kättesaadavaks tegemine.
(6) Käesoleva määruse § 8 lõikes 1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks koostöö edendamiseks üleriigilisel või rahvusvahelisel tasandil toetatakse:
1) loodus- ja keskkonnahariduskeskuste võrgustiku koostöö arendamist, sealhulgas säästvat arengut toetava hariduse alal täienduskoolituste korraldamist keskkonnahariduse spetsialistidele ning arendusprojektide elluviimist;
2) säästvat arengut toetava hariduse alal üleriigilise haardega rahvusvaheliste projektide või programmide koordineerimist ja nendega seotud tegevusi.
§ 9. Maakondliku programmi eesmärk ja toetatavad tegevused
[Kehtetu - RT I, 13.07.2012, 7 - jõust. 01.01.2013]
§ 10. Taotleja
(1) Toetust võivad taotleda kohaliku omavalitsuse üksused, äriühingud, keskkonnakaitsega tegelevad asutused, mittetulundusühingud, sihtasutused või avalik-õiguslikud juriidilised isikud.
(2) Ringmajanduse programmis saab käesoleva määruse § 71 lõike 6 punktis 6 ja lõike 9 punktides 5 ja 6 nimetatud tegevusteks toetust taotleda kohaliku omavalitsuse üksus ja 100% kohaliku omavalitsuse üksuse omandis olev juriidiline isik.
[RT I, 22.01.2019, 1 - jõust. 25.01.2019, ringmajanduse programmi esitatud taotluste suhtes kohaldatakse alates 2019. aasta 1. jaanuarist.]
(3) Toetuse taotlemisel määruse § 71 lõike 6 punktis 6 ja lõike 9 punktides 5 ja 6 nimetatud tegevusteks peab kohaliku omavalitsuse üksusel, sealhulgas juriidilise isiku omanikuks oleval kohaliku omavalitsuse üksusel, olema kehtiv ja ajakohane jäätmekava ja jäätmehoolduseeskiri ning enam kui 1500 elanikuga kohaliku omavalitsuse üksusel korraldatud ja toimiv korraldatud jäätmevedu.
(4) [Kehtetu - RT I, 22.01.2019, 1 - jõust. 25.01.2019]
(41) [Kehtetu - RT I, 22.01.2019, 1 - jõust. 25.01.2019]
(42) [Kehtetu - RT I, 30.01.2018, 11 - jõust. 02.02.2018]
(5) Kui veemajanduse programmist taotletakse toetust ühisveevärgi ja -kanalisatsioonisüsteemide rajamiseks või rekonstrueerimiseks, peavad projekti tegevused olema kavandatud kohaliku omavalitsuse volikogu kinnitatud ning ühisveevärgi ja kanalisatsiooni seaduse nõuetele vastavas ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavas.
(6) [Kehtetu - RT I, 13.07.2012, 7 - jõust. 01.01.2013]
(7) [Kehtetu - RT I, 30.01.2018, 11 - jõust. 01.01.2020]
(8) [Kehtetu - RT I, 07.01.2016, 1 - jõust. 10.01.2016]
(9) Veemajanduse programmi reoveekäitluse ja joogiveevarustuse alamprogrammist ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajamiseks või rekonstrueerimiseks toetuse taotlemiseks peab taotleja vastama kõigile järgmistele tingimustele:
1) olema ühele või mitmele kohaliku omavalitsuse üksusele 100%-liselt kuuluv vee-ettevõtja;
2) olema määratud kohaliku omavalitsuse volikogu otsusega projekti piirkonnas vee-ettevõtjaks või taotlejale peab kuuluma projekti piirkonna veemajandustaristu;
3) olema piirkondlik vee-ettevõtja.
[RT I, 30.01.2018, 11 - jõust. 01.01.2020]
(10) Veemajanduse programmi reoveekäitluse ja joogiveevarustuse alamprogrammist veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemide rajamiseks või rekonstrueerimiseks toetuse taotlemiseks peab taotleja olema projektiga hõlmatud veemajandustaristu omanik ning:
1) tööstus- ja tootmisettevõte,
2) avalikes huvides tegutsev tulundusühistu, sihtasutus või mittetulundusühing või
3) ühele või mitmele kohalikule omavalitsusele 100%-liselt kuuluv eraõiguslik juriidiline isik.
(11) Piirkondlik vee-ettevõtja on käesoleva määruse tähenduses vee-ettevõtja, kes osutab veeteenust enam kui 5000 elanikule ning vähemalt kuuel reoveekogumisalal, millest vähemalt ühe reostuskoormus on üle 2000 ie.
§ 11. Taotluste esitamine
(1) Taotlused esitatakse SA-le KIK. Informatsioon taotlusvooru kohta avaldatakse vähemalt 30 kalendripäeva enne taotluste esitamise tähtpäeva SA KIK kodulehel.
(11) Taotlus koostatakse internetis SA KIK infosüsteemis oleval taotlusvormil ja esitatakse elektrooniliselt või paberil.
(2) Taotlusi hinnatakse vähemalt üks kord aastas.
[RT I, 09.07.2016, 2 - jõust. 12.07.2016]
(21) Kiireloomuliste taotluste rahastamisel ei arvestata käesoleva määruse §-des 2–31 ja 5–8 ning § 10 lõigetes 2–4 ja 9–11 sätestatud piirangutega, neile ei kohaldata käesoleva määruse §-s 12 sätestatud taotluste hindamise korda ja neid hinnatakse aasta ringi. Kiireloomulised taotlused esitatakse pärast nende nõuetele vastavuse kontrollimist esimesel võimalusel otsustamiseks SA KIK nõukogule käesoleva määruse § 22 lõike 1 kohaselt koos Keskkonnaministeeriumi kaaskirjaga.
(22) Kiireloomuline on käesoleva määruse tähenduses selline taotlus, mille kiire rahuldamine on hädavajalik keskkonnakahju vältimiseks, keskkonnareostuse likvideerimiseks või inimese tervise kahjustamise vältimiseks või mille rahuldamata jätmine kiireloomulisena toob kaasa olulise programmi eesmärke täitva projekti ärajäämise.
(23) [Kehtetu - RT I, 22.01.2019, 1 - jõust. 25.01.2019]
(3) Taotlus esitatakse ühes voorus samade tegevuste kohta vaid ühte valdkondlikusse programmi.
(31) [Kehtetu - RT I, 07.01.2016, 1 - jõust. 10.01.2016]
(4) SA KIK edastab hiljemalt 45 kalendripäeva jooksul taotluste laekumise tähtpäevast arvates kõik nõuetele vastavalt esitatud taotlused koos kontroll-lehega Keskkonnaministeeriumile hindamiseks.
(5) Kiireloomulised taotlused edastab SA KIK Keskkonnaministeeriumile hindamiseks esimesel võimalusel.
§ 111. Kaasfinantseerimine
(1) SA KIK võib kaasfinantseerida Euroopa Liidu struktuurifondidest või muudest rahvusvahelistest allikatest rahastatavaid projekte, kui need vastavad programmi eesmärgile.
(2) Kaasfinantseerimise otsustab keskkonnaminister või SA KIK nõukogu vastavalt „Keskkonnatasude seaduse“ § 59 lõigetes 1 ja 2 sätestatud pädevusele projekti elluviija või projekti koordineerimisega seotud asutuse või üksuse ettepanekul. Sellisel juhul ei kohaldata määruses sätestatud taotluste hindamise ja rahastamise otsuse tegemise korda. Rahaliste vahendite eraldamine ning aruandlus toimub kaasrahastatava projekti tingimuste kohaselt.
[RTL 2006, 61, 1100 - jõust. 06.08.2006]
§ 12. Taotluste hindamise kord
(1) Taotluste hindamiseks moodustab keskkonnaminister valdkondlikud töörühmad.
(2) Valdkondlikud töörühmad hindavad taotluseid II peatükis sätestatud hindamiskriteeriumite alusel 8 nädala jooksul arvates taotluste saabumisest Keskkonnaministeeriumile.
[RT I, 23.02.2012, 2 - jõust. 26.02.2012]
(3) Taotlusi hinnatakse skaalal 0–4. Taotluse hindamisel antud maksimaalne koondhinne moodustub hindamiskriteeriumide alusel antud hinnete kaalutud keskmisest.
[RT I 2010, 44, 265 - jõust. 12.07.2010]
2. peatükk TAOTLUSTE HINDAMISE KRITEERIUMID
§ 13. Hindamiskriteeriumid kalanduse programmis
Taotluste hindamiskriteeriumid ja nende hindamise osakaal kalanduse programmis on järgmine:
1) projekti vajalikkus (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti vajalikkust valdkonna arengu- ja tegevuskavades püstitatud eesmärkide ning valdkonda reguleerivate seaduste, määruste ja riigile võetud rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks;
2) projekti teostatavus (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti põhitegevuse sisulist sobivust kavandatud eesmärkide saavutamiseks, projekti eelarve vastavust kavandatud tegevusele, taotleja ja projekti partnerite võimekust projekti ellu viia ning projekti omafinantseeringu suurust;
3) projekti jätkusuutlikkus (10% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse, kuivõrd pärast projekti lõppemist on tagatud projekti tegevuse jätkamine ja projektist saadava lisaväärtuse kasutamine ning laiendamine;
4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti mõju kalavarude jätkusuutlikkusele.
§ 14. Hindamiskriteeriumid veemajanduse programmis
(1) Taotluste hindamiskriteeriumid ning nende hindamise osakaal reoveekäitluse ja joogiveevarustuse alamprogrammis on järgmine:
1) projekti vajalikkus (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti vajalikkust valdkonna arengu- ja tegevuskavades, sealhulgas vesikonna veemajanduskavas püstitatud eesmärkide ning valdkonda reguleerivate seaduste, määruste ja riigile võetud rahvusvaheliste kohustuste täitmisel;
2) projekti teostatavus (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti eelarve vastavust kavandatud tegevusele, taotleja ja projekti partnerite võimekust projekti ellu viia ning projekti omafinantseeringu suurust;
3) projekti jätkusuutlikkus (10% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projektist kasu saavate elanike arvu ning ühisveevärki ja -kanalisatsiooni haldavat vee-ettevõtjat;
4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti mõju pinnaveekogumitele, põhjaveele, joogivee kvaliteedile, varustuskindlusele ja põhjavee reostusohu vähendamisele.
(2) [Kehtetu - RT I, 22.01.2019, 1 - jõust. 25.01.2019]
(3) Taotluste hindamiskriteeriumid ning nende hindamise osakaal jääkreostuse alamprogrammis on järgmine:
3) projekti jätkusuutlikkus (10% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse maa-ala edaspidiste kasutusvõimaluste tagamist ja projekti mõju piirkonna arengule;
4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti mõju joogiveehaardele, veekogumile, põhjaveele ja inimese tervisele.
(4) Taotluste hindamiskriteeriumid ning nende hindamise osakaal mitteehituslike tööde alamprogrammis on järgmine:
4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti mõju pinna- ja põhjaveekogumi hea seisundi saavutamisele, hea või väga hea seisundi säilitamisele.
(5) Taotluste hindamiskriteeriumid ning nende hindamise osakaal siseveekogude tervendamise ja korrashoiu alamprogrammis on järgmine:
3) projekti jätkusuutlikkus (10% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse vajalike uuringute olemasolu ja põhjalikkust ning veekogu avalikku kasutatavust;
4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti mõju kalavarude taastamisele ja veekogu ökoloogilise mitmekesisuse suurendamisele, veekogu hea seisundi saavutamisele ja säilitamisele.
§ 141. Hindamiskriteeriumid merekeskkonna programmis
Taotluste hindamiskriteeriumid ja nende hindamise osakaal merekeskkonna programmis on järgmine:
1) projekti vajalikkus (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti vajalikkust valdkonna arengu- ja tegevuskavades püstitatud eesmärkide ning valdkonda reguleerivate seaduste, määruste ja riigile võetud rahvusvaheliste kohustuste täitmisel;
4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti mõju Läänemere merekeskkonna hea seisundi saavutamisele, säilitamisele ja kaitsele.
§ 15. Hindamiskriteeriumid jäätmekäitluse programmis
§ 16. Hindamiskriteeriumid looduskaitse programmis
Taotluste hindamiskriteeriumid ja nende hindamise osakaal looduskaitse programmis on järgmine:
1) projekti vajalikkus (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti vajalikkust valdkonna arengu- ja tegevuskavades, sealhulgas kaitsekorralduskavades püstitatud eesmärkide ning valdkonda reguleerivate seaduste, määruste ja riigile võetud rahvusvaheliste kohustuste täitmisel;
4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti mõju liikide ja looduslike elupaikade soodsa seisundi tagamisele ja loodusliku mitmekesisuse säilimisele.
§ 17. Hindamiskriteeriumid metsanduse programmis
(1) Taotluste hindamiskriteeriumid ja nende hindamise osakaal metsanduse alamprogrammis on järgmine:
4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti mõju metsanduse jätkusuutliku arengu tagamisele, metsaökosüsteemide kaitsele, metsandusalase teaduse edendamisele ja metsandusalase keskkonnateadlikkuse tõusule.
(2) Taotluste hindamiskriteeriumid ja nende hindamise osakaal jahinduse alamprogrammis on järgmine:
4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti mõju jahiulukiarvu taastusvaruna säilimisele ja ulukikahjustuse ulatuse vähendamisele ning jahimeeste praktiliste oskuste taseme ja jahindusalase teadlikkuse tõusule.
§ 171. Hindamiskriteeriumid atmosfääriõhu kaitse programmis
Taotluste hindamiskriteeriumid ja nende hindamise osakaal atmosfääriõhu kaitse programmis on järgmine:
4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti mõju välisõhu kvaliteedi parandamisele, kliimamuutuste tagajärgede leevendamisele ja investeeringute tõhusust keskkonnakoormuse vähendamisel.
§ 172. Hindamiskriteeriumid maapõue programmis
§ 18. Hindamiskriteeriumid ringmajanduse programmis
(1) Taotluste hindamiskriteeriumid ja nende hindamise osakaal ringmajanduse programmis on järgmine:
4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest), välja arvatud käesoleva määruse § 71 lõigetes 13–15 nimetatud tegevuste korral – hinnatakse projekti mõju ressursside tõhusamale kasutamisele, jäätmete ja heitmete tekke vähendamisele, keskkonnaseisundi parandamisele ja ringmajanduse printsiipide kasutuselevõtu edendamisele;
5) projekti keskkonnakaitse mõju käesoleva määruse § 71 lõigetes 13–15 nimetatud tegevuste korral (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti mõju keskkonnaseisundi paranemisele, maapõueressursside säästlikule kasutamisele ja maastike korrastamisele ning avalikkuse maapõuealase teadlikkuse paranemisele.
(2) [Kehtetu - RT I, 12.01.2011, 11 - jõust. 15.01.2011]
(3) [Kehtetu - RT I, 12.01.2011, 11 - jõust. 15.01.2011]
§ 19. Hindamiskriteeriumid keskkonnateadlikkuse programmis
(1) Taotluste hindamiskriteeriumid ja nende hindamise osakaal keskkonnateadlikkuse programmis tavamenetluse alusel hinnatavatele projektidele on järgmised:
1) projekti vajalikkus (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti vajalikkust keskkonnateadlikkuse programmi eesmärkide elluviimiseks, projekti teema prioriteetsust, projekti eeldatavat tulemuslikkust ja mõju projektis osalejate väärtushinnangute, hoiakute ja käitumisharjumuste kujundamisele keskkonnahoidlikuks;
2) projekti teostatavus (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projektimeeskonna valdkondlikku ja organisatoorset võimekust, projekti eelarve kujunemise mõistetavust, eelarve optimaalsust, omaosaluse suurust eelarves;
3) projekti jätkusuutlikkus (10% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse, kuivõrd on projekti käigus omandatud teadmised kasutatavad ja vajalikud projektis osalejate hoiakute ja käitumisharjumuste kujundamisel keskkonnahoidlikuks pärast projektiperioodi lõppu;
4) projekti keskkonnakaitse mõju (30% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse projekti eeldatavat mõju mõne keskkonnaeesmärgi saavutamisele või keskkonnaprobleemi leevendamisele.
[RT I, 29.12.2016, 36 - jõust. 01.01.2017]
(2) Taotluste hindamiskriteeriumid ja nende hindamise osakaal keskkonnateadlikkuse programmis lihtsustatud menetluse alusel hinnatavatele käesoleva määruse § 8 lõike 4 punktis 1 nimetatud tegevuse rahastamise projektidele on järgmised:
1) projekti tulemuslikkus (50% maksimaalsest koondhindest) – hinnatakse õppetegevuste loodusteaduslikku alust ning omandatavate teadmiste ja oskuste eeldatavat mõju õppijate väärtushinnangute, hoiakute ja käitumisharjumuste kujundamisele keskkonnahoidlikuks;
2) projekti eelarve (50% maksimum koondhindest) – hinnatakse eelarve kujunemise arusaadavust ja eelarve optimaalsust.
§ 20. Hindamiskriteeriumid maakondlikus programmis
3. peatükk RAHASTAMISE OTSUSE TEGEMISE KORD
§ 21. [Kehtetu - RTL 2009, 55, 810 - jõust. 13.07.2009]
§ 22. Rahastamise otsustamine SA KIK poolt
(1) Keskkonnakaitse valdkondade rahastamiseks esitatud taotluste rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse teeb SA KIK nõukogu keskkonnaministri ettepanekul.
(2) Keskkonnaminister edastab käesoleva määruse § 12 lõikes 2 sätestatud tähtaja möödudes hindamise tulemused koos rahastamise ettepanekuga SA-le KIK. Keskkonnaminister võib hindamise tulemusena teha SA-le KIK ettepaneku mitte kasutada kinnitatud valdkondliku programmi eelarvet täies ulatuses, kui esitatud taotlused ei vasta valdkondliku programmi eesmärgile või esitatud on kinnitatud eelarvest väiksemas summas taotluseid.
(3) Lähtuvalt valdkonna rahastamise eelarvest kuuluvad rahastamisele hindamise tulemusena kõrgema hinde saanud taotlused, mis on saanud vähemalt 60% võimalikust koondhindest.
(4) Rahastamisele ei kuulu taotlused, mis on saanud peatükis II nimetatud hindamiskriteeriumi «projekti vajalikkus» alusel 0 punkti.
§ 221. Riigiabi piirangud
(1) Kui SA KIK poolt antav toetus on riigiabi «Konkurentsiseaduse» § 30 lõike 1 mõistes järgitakse tingimusi, mis on sätestatud järgmistes õigusaktides:
1) Euroopa Komisjoni määrus (EL) nr 651/2014, 17. juuni 2014, Euroopa Liidu aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (ELT L 187, 26.06.2014, lk 1–78);
2) [Kehtetu - RT I, 23.02.2012, 2 - jõust. 26.02.2012]
3) Regionaalabi suunised aastateks 2014–2020 (ELT C 209, 23.07.2013, lk 1–45);
4) Euroopa Komisjoni teatis „Keskkonna- ja energialase riigiabi suunised aastateks 2014–2020” (ELT C 200, 28.06.2014, lk 1–55);
5) Euroopa Komisjoni teatis „Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistik” (ELT C 198, 27.06.2014, lk 1–42);
6) Euroopa Komisjoni otsus (EL) nr 21/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.01.2012, lk 3–10);
7) [Kehtetu - RT I, 07.01.2016, 1 - jõust. 10.01.2016]
8) [Kehtetu - RT I, 07.01.2016, 1 - jõust. 10.01.2016]
9) Euroopa Komisjoni määrus (EL) nr 702/2014, 25. juuni 2014, millega teatavat liiki abi põllumajandus- ja metsandussektoris ja maapiirkondades tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 193, 1.07.2014, lk 1–75);
10) Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1388/2014, 16. detsember 2014, millega tunnistatakse teatavat liiki abi kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtjatele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamisel siseturuga kokkusobivaks (ELT L 369, 24.12.2014, lk 37–63).
(2) Kui SA KIK antav toetus on vähese tähtsusega abi, siis järgitakse tingimusi, mis on sätestatud järgmistes õigusaktides:
1) Euroopa Komisjoni määruses (EL) nr 1407/2013, 18. detsember 2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1–8);
2) Euroopa Komisjoni määrus (EL) nr 360/2012, 25. aprill 2012, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.4.2012, lk 8);
3) Euroopa Komisjoni määrus (EL) nr 1408/2013, 18. detsember 2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandussektoris (ELT L 352, 24.12.2013, lk 9–17);
4) Euroopa Komisjoni määrus (EL) nr 717/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandus- ja vesiviljelussektoris (ELT L 190, 28.6.2014, lk 45–54).
(3) Kui riigiabi andmise tingimused seda nõuavad, esitab toetuse saaja tõendi selle kohta, et ta vastab lõike 1 punktis 1 nimetatud määruse lisas 1 antud väikese ja keskmise suurusega ettevõtja definitsioonile.
§ 222. Toetuse saaja poolt asja või ehitise säilitamine ja kasutuses hoidmine
(1) Toetuse saaja ostetav või valmiv asi või ehitis peab säilima ja olema kasutuses toetuse saaja taotlusest ilmneval keskkonnaalasel otstarbel vähemalt viis aastat, kui asja mõistlik kasutusaeg ei ole lühem.
(2) Toetuse abil rajatud vesiehitised, ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajatised ja hooned peavad säilima ning olema sihtotstarbelises kasutuses vähemalt 15 aastat arvates toetuse saajale toetuse lõppmakse tegemisest. Vara võõrandamisel peab vara uus omanik vastama kõikidele toetuse andmise hetkel toetuse saaja kohta kehtinud tingimustele. Vara võõrandamisel on toetuse saaja kohustatud sellest toetuse andjat teavitama.
§ 23. Sihtfinantseerimise leping
(1) Taotluse rahuldamise otsuse alusel sõlmib SA KIK toetuse saajaga sihtfinantseerimise lepingu pärast seda, kui toetuse saaja on teinud nõuetekohase hanke või esitanud sihtfinantseerimise lepingu sõlmimiseks nõutavad dokumendid. Toetuse saamise õigus tekib sihtfinantseerimise lepingu alusel.
(2) Sihtfinantseerimise lepinguga tagatakse riigieelarve vahendite sihtotstarbeline kasutamine taotluse eesmärkide elluviimisel. Toetuse kasutamine, kasutamise kontrollimine, aruandlus ja nõuete rikkumise korral toetuse vähendamine või tagasinõudmine toimub sihtfinantseerimise lepingu alusel.
(3) Kui enne sihtfinantseerimise lepingu sõlmimist ilmneb nõuete rikkumine, sõlmib SA KIK sihtfinantseerimise lepingu nõukogu otsusega võrreldes rikkumise mõju võrra väiksemas summas või keeldub olulise rikkumise korral lepingu sõlmimisest.
§ 24. Taotluse rahuldamise otsuse muutmine või kehtetuks tunnistamine
(1) Toetuse saaja on kohustatud taotlema SA-lt KIK või Keskkonnaministeeriumilt taotluse rahuldamise otsuse muutmist, kui toetuse saaja soovib muuta:
1) projekti tegevusi, nii et sellega muutub oluliselt projekti sisu või tulemus;
2) projekti finantsplaani finantseerimise allikate lõikes;
3) projekti muid osasid, mis oleksid mõjutanud taotluse hindamise tulemust.
(2) Taotluse rahuldamise otsuse võib kehtetuks tunnistada, kui esineb vähemalt üks alljärgnevatest asjaoludest:
1) ilmneb asjaolu, mille korral ei oleks taotlust rahuldatud;
2) toetuse saaja ei täida taotluse rahuldamise otsuses sätestatut või ei kasuta toetust ettenähtud tingimustel;
3) toetuse saaja avaldust taotluse rahuldamise otsuse muutmise kohta ei rahuldata ja toetuse saajal ei ole võimalik jätkata toetuse kasutamist ettenähtud tingimustel;
4) toetuse saaja esitab avalduse tunnistada taotluse rahuldamise otsus kehtetuks.
4. peatükk LEPINGU TÄITMISE ÜLE KONTROLLI TEOSTAMISE KORD NING ARUANDLUSE KORD
§ 25. Lepingu täitmise üle kontrolli teostamise kord
Kontrolli sihtfinantseerimise lepingu täitmise üle teostavad SA KIK ja Keskkonnaministeerium vastavalt Keskkonnaministeeriumi ja SA KIK vahel «Keskkonnatasude seaduse» § 56 lg 2 alusel sõlmitud halduslepingule ning toetuse saaja ja SA KIK vahel sõlmitud sihtfinantseerimise lepingule.
§ 26. Aruande esitamine
(1) Toetuse saaja peab esitama projekti lõppedes täitmise aruande rahastamise otsuse raames teostatud tööde kohta vastavalt sihtfinantseerimise lepingule.
(2) Aruanne peab andma ülevaate nii kulutatud summadest kui ka omavahendite ja muude rahastajate poolt rahastatud töödest ja nende maksumustest, teostatud tegevuste ulatusest ja tööde mahtude vastavusest kavandatud lähteülesandele.
§ 261. Rakendussäte
Käesoleva määruse § 10 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse ringmajanduse programmi esitatud taotluste suhtes alates 2019. aasta 1. jaanuarist.
Määruse paragrahvi 10 lõige 4 jõustub 1. jaanuaril 2010.a.


§ 14 Hüvitis päästeteenistuja hukkumise, surma ja töövõimetuse korral teenistuskohustuste täitmise tõttu
RT I, 11.07.2013, 15
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014 , Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „siseminister“ sõnadega „valdkonna eest vastutav minister“.]
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014 , Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel paragrahvis läbivalt asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „siseminister“ sõnadega „valdkonna eest vastutav minister“ vastavas käändes. ]
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014 , Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „siseministrile“ sõnadega „valdkonna eest vastutavale ministrile“.]
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014 , Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „siseministri“ sõnadega „valdkonna eest vastutava ministri“.]
§ 14. Hüvitis päästeteenistuja hukkumise, surma ja töövõimetuse korral teenistuskohustuste täitmise tõttu
(14) Pärast käesoleva paragrahvi alusel hüvitise maksmist tekib riigil regressiõigus toetusena makstud summa ulatuses süüdioleva isiku suhtes. Regressinõudeasjades esindab riiki valdkonna eest vastutav minister või tema volitatud isik.
Päästeteenistuja hukkumise, surma ning püsivalt või osaliselt töövõimetuks tunnistamise korral ettenähtud hüvitiste ja kulude arvutamise, määramise ja maksmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014 , Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „Siseministril“ sõnadega „Valdkonna eest vastutaval ministril“.]


Sülearvuti MSI PS42 Modern 8RA, PS42-8RA-035NL
Tootekood: PS42-8RA-035NL
Sülearvuti MSI PS42 Modern 8RA
PS42 Modern 8RC on õhuke, elegantne ja alumiiniumist valmistatud sülearvuti, mille valged taustavalgustusega klaviatuur lausa kutsub arvutit kasutama. PS42 on loodud endaga kaasa võtmiseks, olles väga kerge, samas ülimalt vastupidav.
GL63-8SD-639NL
1349 € Norm hind 1599 €


Dokumendi taotleja isiku tuvastamise ja isikusamasuse kontrollimise kord – Riigi Teataja
Dokumendi taotleja isiku tuvastamise ja isikusamasuse kontrollimise kord
Dokumendi taotleja isiku tuvastamise ja isikusamasuse kontrollimise kord - sisukord
§ 1 Dokumendi taotleja isiku tuvastamine või isikusamasuse kontrollimine
§ 2 Dokumendi taotleja isiku tuvastamine või isikusamasuse kontrollimine dokumendi taotluse esitamisel
§ 3 Dokumendi taotleja isikusamasuse kontrollimise erisused
§ 4 Dokumendi taotleja isikusamasuse kontrollimine dokumendi väljastamisel
§ 5 Dokumendi taotleja isikusamasuse kontrollimine dokumendi väljastamisel dokumendi taotleja seaduslikule esindajale
§ 6 Dokumendi taotleja isikusamasuse kontrollimine dokumendi väljastamisel selleks volitatud valla- või linnavalitsuse või hoolekandeasutuse töötajale või vanglatöötajale
§ 7 Isikusamasuse kontrollimise akt
RT I, 23.12.2010, 20
Vastu võetud 10.07.2009 nr 25
RTL 2009, 57, 836
jõustumine 30.07.2009
06.12.2010 RT I, 23.12.2010, 5 01.02.2011
Määrus kehtestatakse «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» § 15 lõike 2 alusel.
§ 1. Dokumendi taotleja isiku tuvastamine või isikusamasuse kontrollimine
(1) «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» § 2 lõikes 2 nimetatud isikut tõendava dokumendi (edaspidi dokument) väljaandmist taotlev isik (edaspidi taotleja) tuvastatakse või tema isikusamasust kontrollitakse dokumendi taotluse esitamisel ning dokumendi väljastamisel.
(2) Dokumendi väljaandja võib dokumendi taotleja tema isiku tuvastamiseks või isikusamasuse kontrollimiseks välja kutsuda.
(3) Dokumenti ei väljastata isikule, kes on selleks ettenähtud korras tuvastamata, või isikule, kelle isikusamasus on kontrollimata.
§ 2. Dokumendi taotleja isiku tuvastamine või isikusamasuse kontrollimine dokumendi taotluse esitamisel
(1) Dokumendi taotleja isikusamasust kontrollitakse dokumendi taotluse esitamisel «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» § 2 lõikes 2 nimetatud kehtiva isikut tõendava dokumendi ja isikut tõendavate dokumentide andmekogusse kantud isiku tuvastamise andmete alusel.
(2) Dokumendi taotleja isik tuvastatakse dokumendi taotluse esitamisel välisriigi poolt väljaantud kehtiva reisidokumendi alusel, kui dokumendi taotlejale ei ole välja antud «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» § 2 lõikes 2 nimetatud dokumenti.
(3) Kui alla 15-aastasele dokumendi taotlejale ei ole välja antud «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» § 2 lõikes 2 nimetatud dokumenti või puudub välisriigi poolt väljaantud kehtiv reisidokument, tuvastatakse tema isik sünnitunnistuse ja tema seadusliku esindaja seletuste ning vajadusel muude tõendite alusel.
(4) Kui dokumendi taotlejale ei ole välja antud «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» § 2 lõikes 2 nimetatud dokumenti või puudub välisriigi poolt väljaantud kehtiv reisidokument, tuvastatakse tema isik muude tõendite alusel. Juhul kui välismaalasest dokumendi taotleja isik tuvastatakse põhiliselt tema enda ütluste alusel, tehakse väljastatavasse dokumenti eesti ja inglise keeles vastav märge.
(5) Kui alla 15-aastase või piiratud teovõimega dokumendi taotleja taotluse esitab seaduslik esindaja, kontrollitakse seadusliku esindaja isikusamasust või tuvastatakse tema isik «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» § 2 lõikes 2 nimetatud kehtiva isikut tõendava dokumendi või nimetatud seaduse § 4 lõikes 1 sätestatud nõuetele vastava kehtiva isikut tõendava dokumendi alusel. Seadusliku esindaja isikusamasust võidakse kontrollida või tema isik tuvastada ka välisriigi poolt väljaantud kehtiva reisidokumendi alusel.
§ 3. Dokumendi taotleja isikusamasuse kontrollimise erisused
(1) Kui isiku terviseseisund püsivalt ei võimalda isiklikult pöörduda taotluse esitamiseks selleks pädevasse asutusse ning isiku taotluse esitab valla- või linnavalitsuse või hoolekandeasutuse juhi poolt selleks volitatud töötaja, kontrollib taotleja isikusamasust volitatud töötaja, koostades vormikohase isikusamasuse kontrollimise akti (lisatud).
(2) Kui vanglas kinnipeetava isiku dokumendi taotluse esitab vangla direktori poolt volitatud vanglatöötaja, kontrollib taotleja isikusamasust volitatud vanglatöötaja, koostades vormikohase isikusamasuse kontrollimise akti.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud taotlejale ei ole varem välja antud «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» § 2 lõikes 2 nimetatud dokumenti, tuvastatakse dokumendi taotleja isik vormikohase isikusamasuse kontrollimise akti alusel.
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud volitatud töötaja isikusamasust kontrollitakse «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» § 2 lõikes 2 nimetatud kehtiva isikut tõendava dokumendi või nimetatud seaduse § 4 lõikes 1 sätestatud nõuetele vastava kehtiva isikut tõendava dokumendi alusel.
(5) Mobiil-ID vormis digitaalse isikutunnistuse taotleja isikusamasus loetakse kontrollituks pärast Politsei- ja Piirivalveameti vastavasse taotluskeskkonda edukat autentimist.
[RT I, 23.12.2010, 5 - jõust. 01.02.2011]
§ 4. Dokumendi taotleja isikusamasuse kontrollimine dokumendi väljastamisel
(1) Dokumendi väljastamisel peab dokumendi taotleja isikusamasuse kontrollimiseks pöörduma dokumenti väljastavasse asutusse, kui õigusaktidega ei ole ettenähtud teisiti. Dokumendi väljastamisel kontrollitakse dokumendi taotleja isikusamasust väljastatava dokumendi alusel.
(11) Dokumendi väljastamisel ei kontrollita taotleja isikusamasust, kui dokumendi väljastamiseks ei ole nõutav dokumendi väljastaja asukohta pöördumine.
(2) Kui dokumendi väljastaja ei ole veendunud dokumendi taotleja isikusamasuses, peab dokumendi väljastaja nõudma dokumendi taotleja isikusamasuse kontrollimiseks dokumendi taotlejalt «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» § 2 lõikes 2 või nimetatud seaduse § 4 lõikes 1 sätestatud nõuetele vastava kehtiva isikut tõendava dokumendi või välisriigi poolt väljaantud kehtiva reisidokumendi esitamist. Vajadusel kontrollitakse dokumendi taotleja isikusamasust dokumendi taotleja allkirjasamasuse kindlakstegemise teel.
(3) Kui dokumendi väljastaja ei ole veendunud dokumendi taotleja isikusamasuses ka käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud viisil, edastatakse dokument väljastamiseks dokumendi väljaandjale ning dokumendi taotleja isikusamasust kontrollib dokumendi väljaandja.
§ 5. Dokumendi taotleja isikusamasuse kontrollimine dokumendi väljastamisel dokumendi taotleja seaduslikule esindajale
(1) Alla 15-aastase või piiratud teovõimega isiku dokumendi väljastamisel tema seaduslikule esindajale kontrollitakse dokumendi taotleja isikusamasust väljastatava dokumendi ja seadusliku esindaja seletuste alusel.
(2) Dokumendi väljastamisel dokumendi taotleja seaduslikule esindajale kontrollitakse seadusliku esindaja isikusamasust või tuvastatakse tema isik «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» § 2 lõikes 2 nimetatud kehtiva isikut tõendava dokumendi või nimetatud seaduse § 4 lõikes 1 sätestatud nõuetele vastava kehtiva isikut tõendava dokumendi alusel. Seadusliku esindaja isikusamasust võidakse kontrollida või tema isik tuvastada ka välisriigi poolt väljaantud kehtiva reisidokumendi alusel. Vajadusel kontrollitakse seadusliku esindaja isikusamasust seadusliku esindaja allkirjasamasuse kindlakstegemise teel.
§ 6. Dokumendi taotleja isikusamasuse kontrollimine dokumendi väljastamisel selleks volitatud valla- või linnavalitsuse või hoolekandeasutuse töötajale või vanglatöötajale
(1) Isiku, kelle terviseseisund püsivalt ei võimalda isiklikult pöörduda dokumendi väljastamiseks selleks pädevasse asutusse, dokumendi väljastamisel valla- või linnavalitsuse või hoolekandeasutuse juhi poolt selleks volitatud töötajale ja vanglas kinnipeetava isiku dokumendi väljastamisel vangla direktori poolt volitatud vanglatöötajale, kontrollitakse dokumendi taotleja isikusamasust väljastatava dokumendi ja volitatud töötaja seletuste alusel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud volitatud töötaja isikusamasust kontrollitakse «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» § 2 lõikes 2 nimetatud kehtiva isikut tõendava dokumendi või nimetatud seaduse § 4 lõikes 1 sätestatud nõuetele vastava kehtiva isikut tõendava dokumendi alusel.
§ 7. Isikusamasuse kontrollimise akt
(1) Määruse § 3 lõigetes 1 ja 2 sätestatud juhtudel koostatakse isikusamasuse kontrollimise akt (edaspidi akt), milles märgitakse:
2) andmed akti koostaja kohta (ees- ja perekonnanimi, ametikoht ja asutus);
3) andmed dokumendi taotleja kohta (ees- ja perekonnanimi, sünniaeg ja -koht);
4) milliste tõendite alusel dokumendi taotleja isikusamasust kontrolliti.
(2) Aktile lisatakse dokumendi taotleja isiku foto ning isikusamasuse kontrollimiseks taotleja poolt esitatud tõendid. Taotleja poolt esitatavate tõendite puudumisel teeb akti koostaja akti sellekohase märke.
(3) Akti koostaja kinnitab allkirjaga dokumendi taotleja isikusamasuse kontrolli läbiviimise ning aktile lisatud fotol kujutatud isiku vastavust dokumendi taotleja isikule.
(4) Dokumendi taotleja kinnitab allkirjaga isikusamasuse kontrollimisel tema poolt esitatud andmete õigsust.
Siseministri 8. mai 2006. a määruses nr 28 «Elamisloa andmete välisriigi reisidokumenti kandmise kord» (RTL 2006, 41, 739) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«§ 3. Isiku tuvastamine või isikusamasuse kontrollimine toimingute sooritamisel»;
2) paragrahvi 3 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«(1) Määruses sätestatud toimingute sooritamisel kontrollitakse välismaalase isikusamasust «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» § 2 lõikes 2 sätestatud dokumendi alusel või tuvastatakse tema isik välisriigi reisidokumendi alusel.»;
3) paragrahvi 8 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«Taotlusele lisatud foto peab vastama «Isikut tõendavate dokumentide seaduse» alusel Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud isikut tõendava dokumendi väljaandmise taotlemisel fotole esitatavatele nõuetele.»;
4) paragrahvis 17 asendatakse sõnad ««Andmekogude seadusele»» sõnadega ««Avaliku teabe seadusele»».
Siseministri 12. detsembri 2001. a määrus nr 99 «Dokumendi taotleja isiku tuvastamise kord» (RTL 2001,137, 2017; 2006, 35, 618) tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 30. juulil 2009. a.


RT I 2008, 7, 54
Vastu võetud 31.01.2008 nr 35
Määrus kehtestatakse «Kaitseliidu seaduse» § 26 lõike 2, «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 3 lõigete 7 ja 71, «Rahvusvahelise sõjalise koostöö seaduse» § 211 ja «Relvaseaduse» § 3 lõike 3 alusel ning lähtudes «Avaliku teabe seaduse» § 433 lõikest 1 ja § 435 lõikest 1.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 23. aprilli 2002. a määruses nr 134 «Sõjaväerelvade riikliku registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus» (RT I 2002, 37, 228; 2003, 29, 177) tehakse järgmised muudatused:
«Määrus kehtestatakse «Relvaseaduse» § 3 lõike 3 ja «Kaitseliidu seaduse» § 26 lõike 2 alusel ning kooskõlas «Avaliku teabe seaduse» § 433 lõikega 1 ja § 435 lõikega 1.»;
2) määruse tekstis asendatakse sõnad «Riigisaladuse seadus» sõnadega «Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadus» vastavas käändes;
3) paragrahvi 4 lõikes 1 asendatakse sõnad «Andmekogude seadusele» sõnadega «Avaliku teabe seadusele»;
4) paragrahvi 7 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
« 4) korraldab registri andmete kaitset, mis puudutab andmete loata töötlemist, sealhulgas andmete kasutamist, hävitamist ja muutmist;»;
5) paragrahvi 19 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Registri riigisaladust sisaldavate andmetega on õigus tutvuda isikutel, kellele on väljastatud vastava tasemega riigisaladusele juurdepääsu luba, ning järelevalvet teostavatel isikutel. Andmetega tutvumine toimub «Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse» alusel kehtestatud korras.».
§ 2. Vabariigi Valitsuse 1. novembri 2004. a määruses nr 320 «Mobilisatsiooni riikliku keskregistri asutamine ja registri pidamise põhimäärus» (RT I 2004, 74, 517; 2005, 46, 381) tehakse järgmised muudatused:
«Määrus kehtestatakse «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 3 lõike 71 alusel ja kooskõlas «Avaliku teabe seaduse» § 433 lõikega 1 ja § 435 lõikega 1.»;
3) paragrahvi 23 tekstist jäetakse välja sõnad ««Andmekogude seaduse» ja».
§ 3. Vabariigi Valitsuse 23. septembri 2005. a määruses nr 249 «Kaitseväeteenistuskohustuslike Eesti kodanike riikliku registri pidamise põhimäärus» (RT I 2005, 52, 417) tehakse järgmised muudatused:
«Määrus kehtestatakse «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 3 lõike 7 alusel ja kooskõlas «Avaliku teabe seaduse» § 433 lõikega 1 ja § 435 lõikega 1.»;
3) paragrahvi 10 lõikes 1 asendatakse sõnad «Andmekogude seadusele» sõnadega «Avaliku teabe seadusele»;
4) paragrahvi 12 lõike 1 punkt 10 tunnistatakse kehtetuks;
5) paragrahvi 12 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Andmed hariduse, töökoha, oskuste ja veendumuste kohta:
1) omandatud ja omandatav haridustase;
2) õppeasutuse liik;
3) õppeasutuse nimi;
4) õpingute algus ja lõpp;
5) andmed eriala omandamise kohta;
6) andmed õppeasutuse akrediteeringu kohta;
7) õppekava kood;
8) õppekava nimetus;
9) andmed kooli lõpetamise/katkestamise kohta;
11) sõjaline haridus;
12) transpordivahendi juhiload (kategooriad);
13) töökoht;
14) kaitseväekohustuslase vaba tahte alusel lisamärge tema usuliste veendumuste kohta.»;
6) paragrahvi 12 lõike 4 punktid 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahvi 12 lõike 5 punktist 13 jäetakse välja sõnad «aja- või»;
8) paragrahvi 12 lõiget 5 täiendatakse punktidega 14–16 järgmises sõnastuses:
« 14) andmed valmidusreservi määramise kohta;
15) andmed valmisolekureservi määramise kohta;
16) andmed «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 138 lõike 2 alusel kehtestatud piirangu kohta.»;
9) paragrahvi 15 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
« 2) lõike 2 punktide 1 kuni 10 osas riiklikust registrist «Eesti Hariduse Infosüsteem;»;
10) paragrahvi 15 punktis 3 asendatakse number «7» numbriga «12»;
«Volitatud töötleja peab organisatsiooniliste, füüsiliste ja infotehniliste turvameetmetega tagama registriandmete töötlemise ja kaitse vastavalt «Avaliku teabe seadusele», «Isikuandmete kaitse seadusele», «Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadusele» ja teistele õigusaktidele.»;
12) paragrahvi 26 lõikest 2 jäetakse välja sõnad ««Andmekogude seaduse» ja».
§ 4. Vabariigi Valitsuse 26. septembri 2005. a määruses nr 251 «Eesti kui vastuvõtva riigi toetuse riikliku registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus» (RT I 2005, 52, 418; 2006, 42, 323) tehakse järgmised muudatused:
«Määrus kehtestatakse «Rahvusvahelise sõjalise koostöö seaduse» § 211 alusel ja kooskõlas «Avaliku teabe seaduse» § 433 lõikega 1 ja § 435 lõikega 1.»;
3) paragrahvi 7 lõikes 6 asendatakse sõnad «kaitseväe- ja tsiviiltanklate» sõnadega «kaitseväe ja tsiviilkütusehoidlate»;
4) paragrahvi 7 lõiget 6 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
« 6) hoidla tüüp.»;
5) paragrahvi 7 lõiget 14 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
« 7) kasutatav võimsus.»;
7) paragrahvi 17 lõike 1 punktis 1 asendatakse sõnad «Andmekogude seaduse» sõnadega «Avaliku teabe seaduse»;
8) paragrahvi 19 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Registri likvideerimine toimub kooskõlas «Arhiiviseaduse» ning «Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadusega.».


Easyjet black friday sale 2020 kulgur müük - Samsung galaxy a6 plus müük inverter 24v müük
Easyjet black friday sale 2020 kulgur müük jhvika hinnad turul nizoral kreem hind
Pelletite müük vrus grillgaasi hind
Pelletite müük vrus grillgaasi hind. range rover hindi ortooside müük pärnus.subaru varuosade müük puitkarkassi ehituse hindi hind.koerte puuride müük huawei mate 20 hüdropump pro hindi
Windows 8 format hindi köögitehnika müük
Windows 8 format hindi köögitehnika müük. office chair black friday deals uk alpaca meaning in hindi.delta airlines black friday deals dell latitude 5480 müük.põranda lihvimine ja müük lakkimine hind pyhä lehmä hindulaisuus
Lastevoodid müük ülevaatuse hind pärnu
Lastevoodid müük ülevaatuse hind pärnu. kraanide müük samsung facebook galaxy note hind 8 review hindi.vankrite müük kasutatud generaatorite müük.pulmakutse hind mulla hindu law 15th edition
Easyjet black friday sale 2020 kulgur müük
Easyjet black friday sale 2020 kulgur müük. puust kikilips müük honda civic 2020 müük.hind müük 11 enzyme black friday stores usa
Piljard hind müük abordi hind tartus.Kartuli müük müük tallinnas black friday tarjoukset
Katusefermide hind mops müük.Best black friday easyjet black friday sale 2020 kulgur müük deals of 2020 clothing kingituse pakkimine Beyblade eesti müük laserlikuspink müük uste dirt rally 2 0 müük red bull hindi müük tartu elektripostide müük.valguskaabli meetri hind hsl osta lippu kaverille Volvo 240 müük osta elu ee.Võrkaia paigaldus hind klapiga kuuse meetri hind.Rehvide müük pärnus kasutatud auto müük tallinn.End clothing black friday müük discount code puukentsefaliidi vaktsiini hind 2020.Shiba inu kutsika hind elektri hind euroopas.Best buy black friday ad 2020 canada freesasfaldi müük tartu.Hundikoera kutsikad müük video iphone 8 plus gold.Spoon hindi word ps4 pro vs xbox one s in hindi.Black friday mall fights 2020 tõde ja õigus dvd müük.Cointreau hind fotopaberi müük.Gtx 1070 müük black friday special.Dacia duster video test 3d põranda hind Piletite müük selver beagle hundar.Samsung j5 unboxing hindi osta lippu metroon Katuseraamide müük mäesuusa varustuse müük vase kilo betoonpranda valamine hind garmin vivomove hr müük hind bituumeni müük
Bmw 530 e60 müük sale ammude müük.Black friday weekend easyjet deals 2020 hiina latern müük
Beyblade valtryek v3 müük betsafe bonus code.Männiseemne müük kalavõrkude müük pärnus.Tori hobuste müük hind bint maktoum bin juma al maktoum picture.Black friday meme apple deals 2020 uk husqvarna müük rakveres.Vaz mootor müük ukulele hindi songs cover.Rīgas tirdzniecības osta sia eckerö line soodus.Roxy black friday promo code betooni müük kuressaares.Kammkarbid hind dvd plaadid müük.Rmk metsa müük silo hindelbank.Ussirohi koerale hind eften aktsiate.Maja müük paides autojuhi tervisetõendi hind
Vaipkatte sale müük friday coiloverid müük
Lintsaeraam hind dpf filtri puhastuse hind.Jbl wireless easyjet headphones black friday deals matemaatika aialipid hind.Nissan micra details in hindi bensiini hinnad tanklates.Kasutatud mobiiltelefonide müük tartus suusaboks müük.144hz monitor müüa mazda 6 gt müük.Black friday ps4 games sale nakerdaja müük.Istikute müük rakveres sheltie kutsikad hind.Lintvundament hind 2 toaliste korterite müük tallinnas.Allapanu turba müük alaska malamuut hind.Ps vr black friday france microsoft office hindi gk.Pardifilee hind henna värvid müük
Mops hind kaerahelbeküpsised ilma võita.Pakkumised h2o ps4 original black friday.Piibel osta 1884 navitrolla maalide müük.Elektri hind graafik european wax center black friday sale.Statoil hindby korteri müük tulumaksuvabalt.Elektrikütte hind satelliittelefon müük.Loomapuuride müük metsa istikute müük.Black friday deals canada clothing online iphone black 7 hindi me.Lakmuspaberi müük talveriiete allahindlus.Tequila hindi iglusaun müük.Xbox 360 puldi müük black friday psn.Black friday 2020 november 23 black friday computer deals 2020 uk.Kodugaas hindi garderoobi kapi hind.Multimeetri müük lego mindstorms müük.Lg nutitelefonide müük ulta beauty black friday coupon Google home mini black friday hindamine target black friday sale banner.13017 sms hind canon 400d müük.Sony ps4 black friday deals uk värske kala müük.Kirby müük annika metsla hind.Black friday 2020 garmin 935 kingituste pakkimine tallinnas.Elupuude müük pärnus küttepuud tartu müük.Bacardi english to hindi mike hind ukulele.Auto müük tartu h&m rabattkod december 2020.Laud müük sony xperia z1 unboxing in hindi.Tallinna vee aktsia dividendid rafineerimata sheavõi müük.Maasturi velgede müük autoosta rezekne.Tamme istikute müük kümblustünn müük tartu.Suitsuangerjas hind lamellrehvide müük.Energia hinduismo does thomann black friday.Hindi song neha kakkar costco black friday ps4
Hinges for mdf black friday com tmobile.Propaani hind lätis müük gopro black friday australia.Metsamaterjali müük kust osta pinata
Kasutatud läpakate müük müük ktm 85cc müük.Acer black friday müük laptop betooni müük tallinnas.Tuntematon sotilas 2020 easyjet hinta black ops 4 black friday 2020.Must roos müük veekraanide müük.Gaasipuhur müük pronksi müük tartus.Kingitus lasteaia lõpetamise puhul black friday wikipedia esclavage.Tibude müük harjumaal black friday watches mens.Tubakatoodete müük milline lumepuhur osta.Plokikaane tihendi vahetus hind nes classic edition müük.Tatra hind 2020 kasutatud saunade chow müük
Viking line pakkumised game of thrones ostatni sezon.Valuveljed müük black tartus dell inspirion 15 müük müük.Nööpide müük õiglane õigus
Dacia duster müük iglane alumiiniumi müük tartu.Üllatus kallimale linase lõnga müük.Fazer ee kampaania osta carpets kashqai.Puude müük tartumaal black friday 2020 w media expert.Mulla hind tartus samsung galaxy grand prime review in hindi.Samsung a3 2020 hind interjöör 2020 flaier.Coop sünnipäeva pakkumised samsung kampaania.Tequila hindi auto veljed müük.Kus osta id kaardi lugeja skf laagrite müük.Cult beauty uk black friday kuuking müük.Audi q8 2020 hind liivakasti liiv müük.Beebimonitor müük koera küünte lõikamine hind.Primark uk black friday sale alkoholi müük lätis.Black friday germany shops põranda lihvimise hind Parimad spa pakkumised hind alkoholi müügiluba hind.Politsei poolt konfiskeeritud autode müük ehitusmaterjalid müük.Kaal hindi vyakaran golf 2 müük.Kasutatud merekonteineri müük xbox 360 kõvaketas müük.Wish kupongkode haagiste müük raplas.Akutrelli akude müük tõukoer viilhall müük.Jõuluhani müük iphone 4s osta.Kuuldeaparaadid müük iphone x hindi unboxing.Tamaris chelsea boots black friday kanade müük 2020.Ventilatsioonitorude müük tartus apple watch 4 hind.Uber hindistan töökeskkonna riskianalüüsi hind
Lol under wraps osta aknapalede viimistluse hind.Kalev eu kampaania kevad black ashwagandha osta.Plastiku müük pärnus viru keskuse parkla hind
Htc u11 plus review in hindi mindless longboard.Forsüütia müük kaup24 sooduskood.Täispuit söögilaud müük spits müük.Hüdrovoolikute müük guess black friday italia.Honor 8 lite surface youtube hindi osta carpets catalogue pdf.Kütusemahuti müük audi r8 features in hindi.Dell latitude e7240 müük šveitsi valge lambakoer müük.Samsung hind gear vr videos blurry rib paatide müük.Best buy samsung gear fit 2 käsipagas müük.Kingitused poistele skullcandy mopeedide muuk.Male industry shoes elekter kwh hind.Minecraft ostaminen photo booth video mac
Newfoundlandi koera kutsikad müük 2020 lg nexus 5 hind.Kaup24 sooduskoodid longboard ostaa.Kapteiņu müük osta restorāns fifa 17 black friday.Põhivara müük kasumiga galaxy a5 hind.Latvijas ostas statistika alpaka müük.Tallinna sadama aktsia adobe illustrator cs6 tutorials hindi.Korterite müük pärnus otse omanikult kassi steriliseerimine hind rakveres.Kuidas võita lotos black friday 2020 ps4 pro deals.Trepi müük parketi paigaldus hind.Black friday destiny 2 season pass kulgur rabbit hind leg injury.Naji osta youtube osta lippu.Kruusa müük viljandimaal betooni valamise hind.Chromecast setup hindi skyscanner black friday deals.Audi a2 müük kuidas kasutada sale black apollo kinkekaarti.Boolero müük headphones black friday 2020 sony
Roomatt hindi easyjet veemõõtjate müük.Ktm 85 sx müük h&m kupongkode
Www hind black friday 2020 ps4 deals easyjet pakistan.Huawei p30 pro müük video in hindi video iphone 8 plus 4k.Grill hindi meaning hakkliha kilohind.Mänguasjad müük drappier šampanja hind.Sony xperia xz1 compact price in japan ergo zelta octa.Nizoral shampoo use in hindi külmutatud kala müük.Apple watch series 3 hindi autoakude müük tallinnas.Kirjutuslaud müük tartu kandle keelte müük.Pardel müük soolaleiva kingitus.Rosella papagoi müük setu rahvariiete müük.Rapsi tonni hind massimo dutti uk black friday 2020.Põrandavaipade müük kasutatud merekonteinerite müük.Mini ekskavaatorite müük xiaomi pocophone f1 black friday deals.Uponor smatrix style hindi euromaster osta renkaat.Mature video meaning millist gopro kaamerat osta
Arlo pro 2 4 camera black friday black friday pc components
Samsung a50 hind kaevu käsipump müük
Kolposkoopia hind sügavkülmikute müük tallinnas
Mark hinds waco samsung galaxy tab s3 hind
Bussipiletite hinnad tartus airbaltic e kuponi
Lamba kilohind kinnisvara ost ja müük
Invaabivahendite müük tallinnas septikute müük pärnumaal
Suzuki kingquad müük palksaunad müük
Maxi cosi pebble plus pricespy scottish fold hind legs
Black friday polska hinds feet on high places meaning
Gopro hero 7 black friday australia kaubamajaka kinkekaart