Eesti MatkaliitIgaüheõigus - Eesti Matkaliit
Ülevaate koostas Tõnu Pihelgas.
keskkonnaseadustiku üldosa seadus §-d 32 kuni 39
veeseadus § 7
tuleohutuse seadus § 16
muinsuskaitseseadus § 3 lg 2 ja § 26
looduskaitseseaduse § 4 ja § 15
asjaõigusseadus § 68


text:
Liiwi maa kroonika (Jung)/V – Vikitekstid
Liiwi maa kroonika (Jung)/V
V. Päätük.
Piiskopi Alberti kolmas aasta.
Albert tuleb teistkorda Liiwi maale; Riia linna ehitatakse ja alustatakse rüütli seltsi.
§ 1. Kolmandamal aastal1) pärast oma ammeti pääle pühitsemist pööris piiskop ristisõitjatega, keda ta enesele oli koguda saanud, Liiwimaale tagasi ja jättis omad pandid2) Saksa maale maha. Sellelsammal suwel sai ühe ruumika wälja pääle, kelle kõrwas üks sadam wõis olla, Riia lin ehitatut.3)
§ 2. Sellel ajal oli piiskop Taaniel Bannerowi1), ühe suurtsugu mehe ja Konrad Meiendorfi2) enese juure wõtnud ja nende kätte kaks kantsi3), Lenewarde4) ja Üksküla5) annud.
Kuurlastega ja Littawitega tehakse rahu.
§ 3. Et Kuurlased sellewahel piiskopi tulekust ja linna ehituse hakatusest kuulnud oliwad, saatsiwad nemad, ei mitte sõa kartuse pärast, waid Kristuse kutamise1) pääle saadikud rahu tegemise pärast linna, mida rahu nemad, sest et Kristlased seda wastu wõtsiwad, paganate kombel werewalamise2) läbi kinnitasiwad.
§ 4. Ka Littawilased tuliwad, et Jumal nõnda saatis, rahu otsimise pärast sellelsamal aastal Riiga, kus nemad niikohe pärast rahu tegemist Kristlastega ka sõbruse säädust tegiwad. Sellepääle läksiwad nemad järgmisel talwel suure wäega Düüna mööda Semgallia maa poole. Aga enne kui nad sääl maale astusiwad, kuulsiwad nemad, et Polotzki kuningas oma wäega Littawi maale sisse tungiwat; sellepärast jätsiwad nad Semgallid rahule ja pöörasiwad rutuste tagasi. Ja tagasi minnes leidsiwad nemad Rummeli1) juurest kaks piiskopi seltsi kalameest, kelle pääle nad kui kiskujad hundid tormasiwad ja nende riided, misga nad kaetud oliwad, ära riisusiwad2). Kui see sündinud, põgenesiwad need kalamehed alasti Riiga ja kaebasiwad endale tehtut ülekohtu üle. Ristisõitjad aga, kui nad selle asja tõe tundsiwad olema, wõtsiwad mõned Littawilased, kes weel Riias oliwad, kinni ja pidasiwad neid niikaua ahelas, kunni kalameeste ära riisutud asjad jälle kätte oliwad toodut.
§ 1. 1) 1. Märtsist saadik 1201. — 2) 4, 4. — 3) Sellest ajast arwakse aga üksnes selle ehituse hakatust; esimesed kodanikud tulewad alles 6, 2 ette. Waata laiemalt Arndt Liv. Chron. V, 1. not. a.
§ 2. 1) See nimi ei tule muial kusagil enam ette. — 2) Meiendorf seisab Magdeburist õhtu pool; ükskord nimetatakse Konradi 9, 7. weel selle nimega, pärast ikka Konrad von Üksküla. — 3) Need oliwad esimesed waimulikud rüütlid, keda ta kindla asemete läbi ikka siin maal enese abiks tahtis pidada; sest muidu oliwad ristisõitjad aga ühe aasta pääle wandunud, Liiwi maal Kristlaste abiks olla ja läksiwad siis jälle oma teed. — 4) Oli Tüüna ääres, kus praegu Lenewaadi mõis on. Wissist oli Liiwlastel wanaste sääl juba üks kants. — 5) Wiies jagu Üksküla kantsist oli kiriku päralt, 1, 6; Albert ja kiriku walitsus (Konvent) oliwad 1201 saadik Riigas, 6, 4.
§ 3. 1) Sellest kutsmisest ei ole enne weel kusagil räägitud. — 2) Elajaid tappes ja ohwerdades.
§ 4. 1) 4, 3. — 2) Poola ajakirjutajad Dlugos ja Mechove kirjutawad, et Littawid sellelajal Wenelaste orjad olnud, kes neile wõõsid, kurgi nõuude punnide tarwis puid ja kasuta nahku olla maksnud, ja waesuse pärast nii kehwalt riides olnud, et nemad ühe kuue pärast sõbra ka maha oleksiwad löönud. See rahwas, kes sinna maale linaste narudega kaetud olnud, olla hunniku kaupa ristimise juure tükkinud, et aga willasid riidid saaksiwad, mida würst Jagello ristmise wastu wõtjatelle walmis olla pannud.
Pärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Liiwi_maa_kroonika_(Jung)/V&oldid=39004"
Selle lehekülje viimane muutmine: 21:47, 1. veebruar 2017.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4


text:
Sonda valla „Ehitised korda“ kampaania läbiviimise juhend – Riigi Teataja
Sonda valla „Ehitised korda“ kampaania läbiviimise juhend
Sonda valla „Ehitised korda“ kampaania läbiviimise juhend - sisukord
§ 1 "Ehitised korda" kampaania eesmärk
§ 3 Objekti liigid
§ 4 Sonda valla toetuse taotlemine
§ 5 Toetuse avalduse läbivaatamine
§ 6 Toetuse suurus
RT IV, 15.01.2014, 6
Vastu võetud 26.08.2009 nr 10
§ 1. "Ehitised korda" kampaania eesmärk
“Ehitised korda“ kampaania läbiviimise juhendi (edaspidi juhend) kinnitamise eesmärk on aidata kaasa valla elamute, äri- ja tootmishoonete kaunimaks muutmisele, Sonda valla üldilme parandamisele ning ergutada vallaelanikke hoonete korrastamisele.
Käesolevas juhendis kasutatakse mõisteid alljärgnevas tähenduses:
1) osaleja - Sonda vallas asuvate ehitiste omanikud, kes on kantud Sonda valla elanike registrisse ning soovivad ehitisi värvida (majade värvimisel tuleb maja värvida tervikuna) või vahetada hoone katusekatet või teostada muid käesolevas juhendis nimetatud töid;
2) objekt – käesoleva juhendi järgi Sonda vallas vallapoolselt toetatav ehitise juures tehtav töö, mis võib sisaldada lisaks § 3 loetletud ehitise osadele kolmandatele isikutele makstud tellimuse täitmise tasu (tööraha, transpordikulu jne).
§ 3. Objekti liigid
(1) Sonda valla poolt toetatavate tööd on ehitise või selle osade värvimine või vahetamine. Ehitise osadeks loetakse:
1) fassaad;
2) katus;
3) hoone sokkel;
4) aknad;
5) uksed;
6) rõdu piirded;
7) lipumast;
8) piirdeaed.
(2) Katusekatte vahetusel on võimalik toetust taotleda ainult, kui on kasutatud asbesti mittesisaldavaid materjale.
(3) Lipumasti vahetusel peab see olema tööstuslikult toodetud (plastikust).
(4) Objekti värvimisel (s.h vahetamisel) võib toetust taotleda tööde teostamiseks vajalikele materjalidele (sh puidukaitsevahendid ja kruntvärvid ning pindade ettevalmistusvahendid).
§ 4. Sonda valla toetuse taotlemine
(1) Toetuse taotlemiseks on osalejal õigus esitada Sonda Vallavalitsusele avaldus toetuse taotlemise võimalikkuse kohta (lõikes 4 nimetatud avaldus), mille võimaliku rahuldamise või mitterahuldamise kohta antakse vastus 15 päeva jooksul.
(2) Peale lõikes 1 nimetatud avalduse esitamist ja enne tööde alustamist on Sonda Vallavalitsuse esindajal õigus tutvuda objekti seisukorraga ning vajaduse jäädvustada see digitaalsel kujul. Toetuse taotleja peab tagama Sonda Vallavalitsuse esindajale juurdepääsu objektini.
(3) Toetust saab taotleda ajavahemikul 1.juunist kuni 15.novembrini.
(4) Toetuse taotlemiseks esitab taotleja Sonda Vallavalitsusele:
1) Vormikohase avalduse (määruse lisa);
2) Avaldusele lisatakse kuludokumendid (kauba ja/või tellimuse, töö jms eest tasumist tõendavad arved, tšekid jms).
(5) Toetuse saab taotleda alles peale osaleja poolt objektile tehtud kulutuste kandmist (tasutud müüjale 100% kauba maksumusest).
§ 5. Toetuse avalduse läbivaatamine
(1) Sonda Vallavalitsus vaatab esitatud avalduse läbi ning kannab toetuse osaleja poolt näidatud arvelduskontole ühe kuu jooksul, peale kõikide dokumentide esitamist.
(2) Sonda Vallavalitsuse esindajal on õigus peale avalduse ja dokumentide esitamist tutvuda tehtud töödega, pildistada objekti ning nõuda muid selgitusi teostatud tööde osas. Toetuse taotleja peab vajadusel tagama Sonda Vallavalitsuse esindajale juurdepääsu objektini.
(3) Toetust maksmisest on Sonda Vallavalitsusel õigus keelduda, kui:
1) objekt või töö, millele taotletakse toetust on lõpetamata;
2) esitatud kuludokument ei kajasta osaleja kulu toetuskõlblikule tegevusele;
3) osaleja poolt ei ole kantud kulutusi lähtuvalt § 4 lõikes 5 sätestatule.
§ 6. Toetuse suurus
(1) Käesoleva juhendi järgi makstavate Sonda Vallavalitsuse poolsete toetuste piirmäärad ühe osaleja kohta ühe kalendriaasta (eelarveaasta) jooksul on:
1) 30% ehitise värvimistööde või ehitise osade vahetamistööde maksumusest, kuid mitte rohkem, kui 8 000 krooni;
2) 30% katusekatte maksumusest, kuid mitte rohkem, kui 20 000 krooni;
3) 30% lipumasti maksumusest, kuid mitte rohkem, kui 2 000 krooni;
4) 30% ehitise vihmaveesüsteemide maksumusest, kuid mitte rohkem, kui 6 000 krooni.
(2) Kõigi lõikes 1 loetletud toetuste taotlemisel on Sonda Vallavalitsuse poolse toetuse piirmäär, ühe osaleja kohta, kalendriaastas (eelarveaastas) kokku 30 000 krooni.
(3) Sonda Vallavalitsusel on õigus täpsustada kõiki toetuse taotleja poolt esitatud kuludokumente. Juhul, kui on kahtlus, et esitatud kuludokumendid, s.h tellimuse täitmise tasud (tööraha, transpordikulu jne) ületavad tunduvalt maakonnas pakutava samalaadse teenuse keskmist tasu, on Sonda Vallavalitsusel õigus vastavalt vähendada toetusekõlbulikku summat või arvata see toetuskõlblike summade hulgast välja.
(4) Juhul, kui Sonda valla eelarvelised vahendid jooksva kalendriaasta kohta ei ole piisavad osalejale kogu toetuse väljamaksmiseks on Sonda Vallavalitsusel õigus vähendada või muuta lõigetes 1 ja 2 nimetatud toetusmäärasid või kooskõlas Sonda Vallavolikoguga lükata toetuse maksmine edasi järgmisesse eelarveaastasse.
(1) Käesolev juhend jõustub 31. augustil 2009.a.
(2) Käesolevat juhendit rakendatakse tagasiulatuvalt 01.juunist 2009.a.
(3) Kinnitada käesoleva juhendi lisana „Ehitised korda“ kampaania avalduse vorm (lisa 1).
(4) Käesoleva juhendi järgi osalenud objektides ning väljamakstud summadest esitab Sonda Vallavalitsus ülevaate Sonda Vallavolikogule detsembrikuu istungil.
(5) Vajadusel avalikustatakse Sonda Vallavalitsuse poolt toetatud objektide fotod valla kodulehele internetis või korraldatakse näitus.

matches:
§ 1
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 1
§ 3
§ 3
§ 4
§ 5
§ 4
§ 6


text:
Hannah Mikenberg
Juhendajad: Marve Randlepp ja Katrin Mikenberg
Läbivaadatud taotlus
Riigi peaprokuröri taotlus Riigikohtule teha ettepanek Pärnu maakohtu kohtunikule Karmo Männikule (Männik) süüdistuse esitamiseks
Riigi peaprokurör Armas Pärl
Taotluse läbivaatamise viis
Jätta riigi peaprokuröri Armsa Pärli taotlus rahuldamata.
TAOTLUSE ALUSEKS OLEVAD ASJAOLUD
Riigi peaprokuröri taotluse kohaselt veetis kohtunik Karmo Männik puhkust Ruhnu saarel. Samal ajal toimus saarel külastajate rohke muusikafestival. Ürituse esimesel päeva pärastlõunal peksis alkoholijoobes külastaja Tarmo Sau läbi ühe festivalikülalise ja ähvardas teist külastajat tapmisega. Ruhnu konstaabel Ahto Vainik pidas T. Saue kuriteos kahtlustatavana kinni ja lukustas ta Ruhnu rahvamaja keldrisse. Festivali teisel päeval muutusid ilmaolud Ruhnu saarel väga halvaks - algas tugev äikesetorm, kadus elekter ja praamiühendus mandriga katkes. Sama olukord püsis ka kolmandal päeval. Kinnipeetav T. Sau nõudis enese vabastamist ja kohtumist kaitsjaga. T. Sau oli kinnipidamise teise päeva ennelõunal sõnaliselt agressiivne ja ähvardas vabanemise korral tekitada Viktori-nimelisele külastajale raske tervisekahjustuse.
Konstaabel A. Vainik teadis, et kedagi tohi ilma kohtu vastava loata vahi all hoida üle 48 tunni. Samuti teadis ta, et T. Sau kujutab enesest vabastamise korral jätkuvalt ohtu teistele külastajale. Konstaabel A. Vainik kohtas saarel puhkavat kohtunikku K. Männikut, kes on Pärnu maakohtu tsiviilasju arutav kohtunik. Enne kohtunikuks saamist töötas ta prokurörina. A. Vainik ja K. Männik olid varasemalt tööalaselt tuttavad. Konstaabel Vainik andis kohtunikule ülevaate T. Sau juhtumist. Kohtunik K. Männik mõistis olukorra tõsidust. Ta informeeris konstaablit Vainikut, et saarel viibivad riigiprokurör Kaasla ning Paides praktiseeriv vandeadvokaat Tamme. K. Männik lubas rahvamajas vahistamistaotluse läbi vaadata, kui konstaabel Vainik leiab ja toob istungile prokuröri Kaasla ja advokaadi Tamme.
Tunni aja pärast toimus kohtuistung, millel osalesid kohtunik K. Männik, kergete alkoholijoobetunnustega prokurör Kaasla, advokaat Tamme, konstaabel Vainik, abipolitseinik Kristomer ning kinnipeetav T. Sau. Prokuröri juhatusel seletas konstaabel Vainik, miks ja kus T. Sau kinni peeti. Abipolitseinik Kristomer selgitas kohtunikule T.Sau ähvardusi Viktori aadressil. Kaitsja vaidles vahistamisele vastu põhjusel, et tormise ilmaga ei saa T. Sau saarelt põgeneda ning tema ähvardused olid lihtsalt joobes inimese ebaõnnestunud nali. T. Sau vaikis. Kohtunik K. Männik kuulas pooled ära ja vahistas T. Sau. Kohtunik koostas vahistamismääruse käsikirjaliselt ja allkirjastas selle.
Kui ilm normaliseerus, toimetati T. Sau toimetati mandrile. Seal esitas T.Sau kohtunik K. Männiku peale kuriteokaebuse teadvalt ebaseadusliku kohtulahendi tegemises. Kohtulahendi ebaseaduslikkust põhistas ta sellega, et kohtunik tegi vahistamismääruse tsiviilkohtunikuna, oli määruse tegemise ajal puhkusel ja üksnes politseiametnike ütlused ei ole vahistamiseks piisavad. Samuti eirati vahistamise arutamisel seadust sellega, et istungil osales suvaline advokaat ja joobes prokurör. Ka on vahistamismäärus vormistatud nõudeid järgimata. See on käsikirjas ja ei ole laetud üles kohtute infosüsteemi.
RIIGIKOHTUNIKU SEISUKOHT
Riigikohtunik hindab esmalt, kas puhkusel viibiv kohtunik võib täita ametiülesandeid ja kuidas mõjutab seda olukorda asjaolu, kui kinnipeetavast lähtub oht teistele saarel viibijatele. Teiseks, kas tsiviilasjadele spetsialiseerunud kohtunik võib lahendada kriminaalmenetluses isiku vahistamise küsimust. Kolmandaks, kas inimese võib vahistada ainult politseiametnike ütlustele tuginedes. Kohtunik annab oma arvamuse ka vahistamise arutamisele ning vahistamismääruse vormistamisesse puutuvale. Seejärel lahendatakse peaprokuröri taotlus.
Kohtunik leiab, et õige on peaprokuröri taotluses esitatud väide, mille kohaselt puhkusel viibiv kohtunik ei tohi teha vahistamismäärust. Puhkuse ajal ei täideta tööülesandeid. Tööülesannete täitmiseks tuleb puhkus katkestada. Kohtunik K. Männik seda ei teinud. Sellega rikkus ta vahistamise määruse tegemisel seaduse sätteid. Riigikohtunik ei pea praegusel juhul puhkuse katkestamata jätmist oluliseks rikkumiseks. Seda põhjusel, et alkoholijoobes T. Sau peksis festivali esimesel päeval ühte isikut ja ähvardas teist tapmisega. Samuti oli T. Sau ka pärast pooleteise päevast kinnipidamist jätkuvalt verbaalselt agressiivne teiste isikute suhtes, kuna ähvardas vabanemisel Viktorit pähe lüüa ja ta merre ulpima lükata. Eelnev näitab, et T. Sau oli nii enne kinnipidamist, kui ka kinnipidamise ajal saarel olevatele külastajatele ohtlik. Tuleb ka arvestada, et T. Saue kinnipidamisest oli kohe möödumas 48 tundi ning ilma kohtumäärusteta tulnuks T. Sau vabastada. Vastasel juhul oleks rikutud tema Eesti Vabariigi põhiseaduses (EVPS) § 21 toodud põhiõigust - kedagi ei tohi vahi all pidada üle 48 tunni ilma kohtu sellekohase loata. See on üks inimese olulisemaid õigusi. Teisest küljest ei ole see ainus õigus, mis inimestel on. EVPS § 16 räägib sellest, et igaühel on õigus elule. Riigikohtunik on seisukohal, et õigus elule on inimese ülim põhiseaduslik õigus. Ilma õiguseta elule muutuksid ka kõik teised õigused olematuks. Kui asetada end kohtunik K. Männiku olukorda, kes pidi kiiresti võrdlema ühelt poolt vajadust kaitsta saarel olevate inimeste elu ja teiselt poolt seda, kas selle kaitse tagamiseks teha puhkust katkestamata vahistamise määrus, siis on viimane rikkumine ilmselgelt tähtsuselt väga väike. Seepärast leiab riigikohtunik, et kohtuniku poolt teiste inimeste elu ja tervise kaitseks puhkust katkestamata vahistamise määruse tegemine ei ole sellise tähtsusega rikkumine, mis annaks põhjuse esitada temale süüdistus teadvalt ebaseadusliku kohtulahendi tegemises.
Kohtunik ei nõustu peaprokuröri taotlusega selles, et tsiviilasjadele spetsialiseerunud kohtunik ei oleks tohtinud lahendada isiku vahistamise küsimust. EVPS § 146 esimene lause ütleb, et õigust mõistab ainult kohus. EVPS § 148 punkti 1 järgi koosneb kohtusüsteem maa- ja linnakohtutest ning halduskohtutest. EVPS § 150 3-nda lause järgi nimetab muud kohtunikud (sh maakohtunikud – riigikohtuniku märge) ametisse Vabariigi President Riigikohtu ettepanekul. Eelnevatest sätetest paistab, et EVPS räägib maakohtust ja sellesse nimetatavatest kohtunikest. EVPS ei nõua, et maakohtus peab kohtunik mõistma õigust valdkonnapõhiselt. Seetõttu on riigikohtunik seisukohal, et maakohtusse nimetatud kohtunik võib mõista õigust nii tsiviil-, kui kriminaalasjades. Riigikohtunik leiab, et kohtunik K. Männik, kes igapäevatöös lahendab tsiviilasju ja kellel on ka varasem kriminaalmenetluse kogemus prokurörina, ei rikkunud saarel vahistamismäärust tehes seadust.
Peaprokuröri taotluses on leitakse, et kohtunik ei oleks tohtinud kinnipeetavat vahistada üksnes politseiametnike ütlustele tuginedes. Riigikohtunik sellega ei nõustu. Kohtunikule K. Männikule anti vahistamise arutamisel ülevaade kinnipeetava käitumisest saarel. Konstaabel ja abipolitseinik nägid ja kuulsid T. Sau tegevust ning ähvardusi vahetult pealt. Kohus võis seega politseiametnike selgitustele, kui tõendavale teabele tugineda. See ei ole rikkumine.
Riigi peaprokuröri taotluse järgi osales vahistamise istungil kerges alkoholijoobes prokurör, samuti Paides praktiseeriv advokaat. Riigikohtunik leiab, et joobetunnustega prokuröri istungile lubamine on taunitav tegevus. Samas taotlusest nähtuvalt olid prokuröril vaid kerged joobetunnused. Ta oli suuteline oma ametiülesannetega hakkama saama. Kuna esines vajadus kaitsta teiste inimeste elu (vt määruse punkt 1), siis ei ole kohtuniku rikkumine kerges alkoholijoobes prokuröri istungile lubamisel kuigi suur. Lisaks nähtub taotlusest, et vahistamisel osales Paide kaitsja. EVPS § 21 järgi antakse kuriteos kahtlustatavale viivitamatult võimalus valida endale kaitsja ja kohtuda temaga. Kinnipeetud isikule kaitsja tagamine on oluline põhiõigus. T. Sau soovis endale kaitsjat. Ei ole andmed, et T. Sau soovis vahistamise juurde mõnda teist kaitsjat. Mõne teise kaitsja saarele toimetamine tormise ilmaga olnuks ka võimatu. Seega võis saarel viibiva Paide advokaadi kaitsjaks lubada.
Riigi peaprokuröri taotluses on heidetakse kohtunikule ette vahistamismääruse koostamist käsikirjas ja selle üles laadimata jätmist kohtute infosüsteemi. Riigikohus leiab, et oluline on vahistamismääruse sisu, mitte vorm. Vahistamismääruses on T. Saue vahistamist nõuetekohaselt põhjendatud ning see on seetõttu seaduslik. Samuti ei muuda kohtunik K. Männiku koostatud määrust kuidagi ebaseaduslikuks fakt, et seda pole sisestatud kohtute infosüsteemi. See on üksnes tehniline tegemata jätmine, mis määruse sisu ei mõjuta. Riigikohtunik toob esile, et EVPS § 153 kohaselt saab kohtunikku ametis oleku ajal kriminaalvastutusele võtta ainult Riigikohtu ettepanekul Vabariigi Presidendi nõusolekul. See on väga oluline sõltumatuse tagatis kohtunikele. Seda selleks, et nad saaksid teha oma tööd - mõista õigust teiste inimeste tegude üle ning lahendada õigusvaidluseid - sõltumatult, õigesti ja õiglaselt. See säte peab tagama selle, et kohtunik ei pea oma tööd tehes kartma, et iga väiksemgi formaalset laadi või väikese tähtsusega rikkumine, võib kaasa tuua tema enese vastutusele võtmise. Praegusel juhul on riigi peaprokuröri taotluses kirjeldatud rikkumised vähese tähtsusega ja formaalsed. Seejuures leidsid need aset olukorras, kus kohtunik pidi hindama vajadust kaitsta teiste inimeste ülimat põhiõigust - õigust elule. Sellest tulenevalt ei pea riigikohtunik võimalikuks toetada riigi peaprokuröri taotlust ega teha ettepanekut kohtuniku suhtes süüdistusakti koostamiseks. Peaprokuröri esitatud taotlus jääb rahuldamata.

matches:
§ 21
§ 16
§ 146
§ 148
§ 150
Kohus
§ 21
Riigikohus
§ 153