Metsaala arengu ja metsade elujõulisuse parandamise investeeringutoetus – Riigi Teataja
Metsaala arengu ja metsade elujõulisuse parandamise investeeringutoetus - sisukord
3 Toetatavad tegevused
§ 5 Kahjustatud metsa taastamine
§ 6 Metsamajandamisvõtete rakendamine
§ 7 Metsapuude taimehaiguste ja -kahjustuste ning metsatulekahju ennetamine
4 Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, nõuded hinnapakkumuse kohta ning toetuse määr ja suurus
§ 9 Mitteabikõlblikud kulud
§ 10 Nõuded hinnapakkumuse kohta
§ 11 Toetuse määr ja suurus
§ 12 Taotluse esitamine ja taotluse esitamise tähtaeg
§ 13 Nõuded taotluse kohta
6 Taotluse menetlemine
§ 14 Taotluse vastuvõtmine
§ 15 Taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimine
§ 16 Taotluste hindamise kord
7 Nõuded toetuse saajale ning toetuse maksmise tingimused ja kord
§ 20 Tegevuse ja investeeringu elluviimist tõendavate dokumentide esitamine
RT I, 13.05.2015, 1
Vastu võetud 11.05.2015 nr 59
Määrusega kehtestatakse „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” (edaspidi arengukava) meetme 8 „Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse” raames antava metsaala arengu ja metsade elujõulisuse parandamise investeeringutoetuse (edaspidi toetus) andmise ja kasutamise tingimused ning kord.
Toetus on komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi põllumajandus- ja metsandussektoris ja maapiirkondades tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 193, 01.07.2014, lk 1–75), artiklite 34 ja 41 kohane riigiabi.
1) metsaühistu metsaseaduse § 10 lõike 5 tähenduses küla, alevi või aleviku territooriumil (edaspidi koos maapiirkond) paikneva tema omandis või tema liikmete omandis oleva metsaseaduse § 3 lõike 2 tähenduses metsamaa (edaspidi metsamaa) kohta kinnisasja omaniku antud õiguse alusel;
2) füüsilisest isikust ettevõtja või eraõiguslik juriidiline isik, kes vastab komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 I lisa artikli 2 lõikes 3 sätestatud mikroettevõtja määratlusele (edaspidi koos mikroettevõtja), või füüsiline isik (edaspidi koos erametsaomanik) tema omandis oleva maapiirkonnas paikneva metsamaa kohta.
(1) Paragrahvis 3 nimetatud isik (edaspidi taotleja) peab vastama järgmistele tingimustele:
1) taotleja ei ole saanud ega taotle samal ajal sama kulu kohta toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud riigiabi;
4) taotleja suhtes ei ole algatatud likvideerimismenetlust ega nimetatud pankrotiseaduse kohaselt ajutist pankrotihaldurit või välja kuulutatud pankrotti;
5) kui taotleja on metsaühistu või mikroettevõtja, ei ole tal äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuse registrisse kantud kehtivat kustutamishoiatust;
6) taotleja ei ole raskustes olev ettevõtja komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 artikli 2 lõike 14 ja artikli 1 lõike 6 tähenduses, välja arvatud sama lõike punkti b alapunktis iii sätestatud juhul;
7) taotleja on varem riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest saadud ja tagasimaksmisele kuulunud summa tagasi maksnud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral on tagasimaksed tasunud ettenähtud summas, sealhulgas täitnud komisjoni määruse (EL) nr 702/2014 artikli 1 lõikes 5 nimetatud Euroopa Komisjoni otsuse ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud riigiabi tagasimaksmise kohta.
(2) Taotleja võib toetust taotleda metsamaa kohta, mille inventeerimisandmed on kantud metsaseaduse § 11 lõike 41 kohaselt metsaressursi arvestuse riiklikusse registrisse (edaspidi metsaregister).
(3) Paragrahvi 6 lõikes 4 nimetatud metsamajandamise seadmete ja tarvikute soetamiseks võib toetust taotleda:
1) metsaühistu, kelle omandis või kelle liikmete omandis on metsaregistrisse kantud metsamaad;
2) mikroettevõtja, kelle omandis on vähemalt kümme hektarit metsaregistrisse kantud metsamaad ja kes on taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kahel kalendriaastal tegelenud metsa majandamisega.
(4) Paragrahvi 7 lõikes 2 nimetatud metsatulekahju ennetamise tegevuste puhul võib toetust taotleda üksnes metsaühistu.
(5) Taotleja ei või kavandatava tegevuse elluviimist alustada varem ja tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval, välja arvatud § 5 lõike 1 punktides 1–3 nimetatud tegevuste korral, mille puhul ei või kavandatava tegevuse elluviimist alustada varem ja tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaastal.
3. peatükk Toetatavad tegevused
§ 5. Kahjustatud metsa taastamine
(1) Toetust võib taotleda loodusõnnetusest või tulekahjust kahjustatud metsa (edaspidi koos kahjustatud mets) kahjustuste kõrvaldamiseks ja kahjustatud metsa taastamiseks järgmiste tegevuste kohta:
1) hukkunud puude kõrvaldamine (edaspidi kahjustuste kõrvaldamine);
2) metsapuutaimede istutamiseks vajaliku maapinna ettevalmistamine, metsapuutaimede soetamine ja istutamine (edaspidi uue metsakultuuri rajamine);
3) loodusliku uuenduse tekkele kaasaaitamiseks maapinna ettevalmistamine (edaspidi maapinna mineraliseerimine);
4) kuni kolme aasta vanuse metsakultuuri ja kuni kolme aasta vanuste metsakasvukohatüübile sobivate looduslikult uuenenud metsapuutaimede hooldamine (edaspidi koos metsauuenduse hooldamine).
(2) Toetust võib taotleda kahjustatud metsa kahjustuste kõrvaldamiseks ja kahjustatud metsa taastamiseks, kui:
1) metsamaa, mille kohta toetust taotletakse, on vähemalt 0,5 hektari suurune ja kahjustus hõlmab vähemalt 20 protsenti katastriüksusel paikneva selle metsamaa osa pindalast, millel kahjustus paikneb;
2) kahjustuste kõrvaldamise, uue metsakultuuri rajamise või maapinna mineraliseerimise korral on mitte varem kui taotluse esitamise aastale vahetult eelnenud kalendriaastal toimunud loodusõnnetuse või tulekahju kohta tehtud metsaseaduse § 40 alusel ja korras metsakaitseekspertiis (edaspidi metsakaitseekspertiis);
3) kahjustuste kõrvaldamiseks toetuse taotlemisel taotletakse toetust samale metsamaa osale uue metsakultuuri rajamiseks või sama metsamaa maapinna mineraliseerimiseks;
4) istutatakse keskkonnaministri 27. detsembri 2006. a määruse nr 88 „Metsa majandamise eeskiri” (edaspidi metsa majandamise eeskiri) § 15 lõikes 1 ning keskkonnaministri 4. detsembri 2006. a määruses nr 69 „Metsa uuendamisel kasutada lubatud võõrpuuliikide loetelu” lubatud puuliikide metsapuutaimi ning hariliku männi ja kuuse kultiveerimisel arvestatakse keskkonnaministri 13. detsembri 2006. a määruses nr 75 „Eestis metsa kultiveerimisel kasutada lubatud kultiveerimismaterjali algmaterjali päritolupiirkonnad” § 3 lõigetes 4 ja 5 sätestatud nõudeid;
5) istutatavad metsapuutaimed on keskkonnaministri 21. detsembri 2006. a määruse nr 85 „Kultiveerimismaterjali sertifitseeritavate liikide loetelu, sertifitseerimise kord ning sertifitseerimist või kontrollimist kinnitavate dokumentide sisu nõuded” kohaselt varustatud puuliiki, kvaliteeti ja päritolu tõendava põhitunnistusega ning sertifitseerimisele mittekuuluvad metsapuutaimed puuliiki ja päritolu tõendava vastavustunnistusega;
6) istutatavad metsapuutaimed on ostetud isikult, kes on esitanud majandustegevusteate metsakultiveerimismaterjali tarnijana. Kui taotleja või metsaühistu puhul tema liige on esitanud majandustegevusteate metsakultiveerimismaterjali tarnijana, võib ta istutada enda kasvatatud metsapuutaimi;
7) metsapuutaimed istutatakse mitte väiksema kui metsa majandamise eeskirja § 14 lõikes 3 sätestatud algtihedusega;
8) metsauuenduse hooldamise korral on samale metsamaa osale, mille kohta toetust taotletakse, mitte rohkem kui kolm aastat tagasi rajatud kahjustatud metsa taastamiseks uus metsakultuur või on seal mitte rohkem kui kolm aastat tagasi loodusliku uuenduse tekkele kaasa aidatud, ning samal metsamaa osal toimunud loodusõnnetuse või tulekahju kohta on tehtud metsakaitseekspertiis;
9) metsauuenduse hooldamise korral eemaldatakse kuni kolme aasta vanuse metsakasvukohatüübile sobivate metsapuutaimede kasvu segavad rohttaimed ja kiirekasvulised väheväärtuslikud puuliigid.
(3) Loodusõnnetuseks loetakse metsamaal tormi või trombi põhjustatud tuuleheide või ‑murd.
§ 6. Metsamajandamisvõtete rakendamine
(1) Toetust võib taotleda kuni 30-aastase puistu hooldusraieks (edaspidi hooldusraie), kui:
1) hooldusraie tehakse metsaseaduse § 28 lõike 4 punktis 2 nimetatud valgustus- või harvendusraiena metsa majandamise eeskirja §-des 6 ja 16 sätestatud korra kohaselt;
2) erametsaomanik taotleb toetust mitte vähem kui ühe hektari ja mitte rohkem kui 60 hektari ulatuses kalendriaastas;
3) metsaühistu taotleb toetust mitte vähem kui ühe hektari kohta ja mitte rohkem kui 60 hektari ulatuses kalendriaastas ühe liikme kohta, arvestades, et liikme metsamaa suurus, mille kohta toetust taotletakse, ei ületa 60 hektarit kalendriaastas kokku.
(2) Toetust võib taotleda kasvavate puude laasimiseks kuuse, männi, tamme, kase, lehise ja sanglepa puistus, mille keskmine rinnasdiameeter on kuni 15 sentimeetrit, kui:
1) laasitav puu on puistu esimesse rindesse kuuluv kuusk, mänd, tamm, kask, lehis või sanglepp;
2) laasitud puutüve lõpp-pikkus on vähemalt kolm meetrit;
3) laasitavate puude arv on vähemalt 200 puud hektari kohta;
4) laasitud puu on märgistatud märkelindi või -värviga, mis on visuaalselt nähtav vähemalt viie aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(3) Toetust võib taotleda järgmiste ulukikahjustuse ennetamise tarvikute soetamiseks ning nende kasutamiseks või paigaldamiseks:
1) repellent;
2) aed, kui paigaldatava aiaga piiratakse kultiveeritud männi-, kuuse-, lehise- ja kõvalehtpuupuistu;
3) tüvekaitse;
4) ladvakaitse.
(4) Toetust võib taotleda järgmiste metsamajandamise seadmete ja tarvikute soetamiseks:
1) mootorsaag;
2) kõrglaasimissaag;
3) võsasaag, -lõikur;
4) metsapuutaimede istutusvahend;
5) metspuuseemne külvik;
6) istutus- või ümberistutusmasin või -seade;
7) metsamaapinna ettevalmistamise seade.
§ 7. Metsapuude taimehaiguste ja -kahjustuste ning metsatulekahju ennetamine
(1) Toetust võib taotleda männikärsaka (Hylobius abietis) ja juurepessu (Heterobasidion annosum) kahjustuse ennetamiseks (edaspidi taimekahjustuse ennetamine) vajalike tõrjevahendite soetamiseks ja kasutamiseks.
(2) Toetust võib taotleda metsatulekahju ennetamiseks järgmiste tegevuste kohta:
1) tuletõkestusriba või -vööndi rajamine ja korrashoidmine;
2) tuletõrje veevõtukoha ja selle teenindusplatsi, veevõtukohale juurdepääsutee ning selle juurde kuuluva sõiduvahendi peatumiskoha (edaspidi koos tuletõrje veevõtukoht ja veevõtukohale juurdepääsutee) korrashoidmine;
3) lõkke- ja õppepuhkekoha rajamine ja tähistamine.
(3) Metsatulekahju ennetamise tegevused viiakse ellu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487–548) artikli 24 lõike 2 alusel kehtestatud riigi metsakaitsekavas määratletud kõrgema ja keskmise tuleohuga metsamaa tuleohu ennetamiseks.
(4) Tuletõkestusriba või -vöönd rajatakse või hoitakse korras keskkonnaministri 28. veebruari 2011. a määruse nr 14 „Nõuded tuletõkestusribade ja -vööndite rajamise ning tuletõkestusriba ja -vööndi kohta” kohaselt.
(5) Toetust võib taotleda tuletõrje veevõtukoha ja veevõtukohale juurdepääsutee korrashoidmiseks järgmistel tingimustel:
1) tuletõrje veevõtukoha ja selle teenindusplatsi ning veevõtukohale juurdepääsutee omanik kinnitab metsaühistu liikmena lisas 1 esitatud vormi kohase kinnituskirjaga (edaspidi kinnituskiri) oma nõusolekut toetuse taotlemise ja sellega kaasnevate kohustuste võtmise kohta;
2) metsamaal paikneva tuletõrje veevõtukoha veemahutavus on vähemalt 200 kuupmeetrit, veepinna nivoo ja veevõtukoha teenindusplatsi kõrguste vahe on maksimaalselt neli meetrit, minimaalne vee sügavus veevõtukohas on vähemalt 1,5 meetrit ning veevõtukoha teenindusplatsi mõõtmed on vähemalt 12 × 12 meetrit;
3) veevõtukohale juurdepääsutee laius on vähemalt 3,5 meetrit ja juurdepääsutee on eratee, mis ei ole ehitusseadustiku § 94 tähenduses määratud avalikuks kasutamiseks;
4) tuletõrje veevõtukoha korrashoidmise korral on tehtavateks töödeks vajaduse korral veevõtukohast setete, heintaimede ja peenvõsa eemaldamine, veevõtukaevu korrastamine, milleks on veevõtukaevust setete ja prahi eemaldamine, veevõtukaevu kaanetamine, veevõtukaevu kaevurõngaste vahekohtade ja toruühenduste tihendamine ning veevõtukoha tähistamine infotahvliga, kuhu on märgitud veevõtukoha maht ja omaniku kontaktandmed;
5) tuletõrje veevõtukohale juurdepääsutee korrashoidmise korral on tehtavateks töödeks kruusa- või siirdekatendiga teenindusplatsile, veevõtukohale juurdepääsuteele ja selle juurde kuuluvale sõiduvahendi peatumiskohale vajaduse korral kruusa- või siirdekatendi lisamine ja hööveldamine.
(6) Toetust võib taotleda lõkke- ja õppepuhkekoha rajamiseks ning tähistamiseks järgmistel tingimustel:
1) lõkke- ja õppepuhkekoht rajatakse metsaühistu liikme omandis olevale metsamaale õppe- ja puhkeotstarbel metsa kasutavatele isikutele vähemalt 20 hektari suuruse sellise metsamaa tuleohu ennetamiseks, mis on metsaregistris määratud I tuleohuklassiga metsamaana;
2) lõkke- ja õppepuhkekoht rajatakse ja hoitakse kasutuses siseministri 30. augusti 2010. a määrusega nr 40 „Küttekoldevälise tule tegemise ja grillimise kohale esitatavad nõuded” kehtestatud nõuete kohaselt;
3) lõkke- ja õppepuhkekoha pindala kokku ei ole suurem kui 30 m2, sinna kuuluvad laud ja pink, prügikast, suitsuotste kogumiskoht ja infostend, mis käsitleb tuleohutusteavet ja käitumisjuhiseid metsatulekahjude ennetamiseks, ning vajaduse korral tulekindel kattega lõkkekoht või grillseade koos puistematerjaliga lõkke kustutamiseks ja infostend, mis käsitleb muud teavet metsa kohta;
4) infostendil, mis käsitleb tuleohutusteavet ja käitumisjuhiseid metsatulekahjude ennetamiseks, peab olema tekst järgmises sõnastuses: „Tuld tohib teha vaid selleks ettenähtud kohas! Veendu, et tule tegemine oleks ohutu sulle ja metsale! Lahkudes kustuta lõke, kasutades selleks puistematerjali, ja veendu, et lõke on kustunud! Kui tuli on väljunud kontrolli alt, siis ära viivita ning kutsu abi hädaabinumbril 112!”;
5) lõkke- ja õppepuhkekohta ei rajata elamu ja muu hoone lähedusse ning sellele peab olema tagatud juurdepääs.
(7) Metsaühistu liige tagab tasuta juurdepääsu päästetööde tegemiseks tuletõkestusribale või ‑vööndile ning tuletõrjevee võtmiseks tuletõrje veevõtukohale ja veevõtukohale juurdepääsuteele, samuti õppe- ja puhkeotstarbel metsa kasutajatele lõkke- ja õppepuhkekohale.
4. peatükk Abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud, nõuded hinnapakkumuse kohta ning toetuse määr ja suurus
(1) Uue metsakultuuri rajamise, maapinna mineraliseerimise, metsauuenduse hooldamise, hooldusraie, kasvavate puude laasimise, repellendi soetamise ja kasutamise ning taimekahjustuse ennetamise tõrjevahendi soetamise ja kasutamise korral võetakse abikõlbliku kulu maksumuse määramisel aluseks §-s 11 sätestatud ühikuhinnad.
(2) Kahjustuste kõrvaldamise, ulukikahjustuse ennetamiseks aia, tüvekaitsmete ja ladvakaitsmete soetamise ja paigaldamise, metsamajandamise seadmete ja tarvikute soetamise ning § 7 lõikes 2 nimetatud metsatulekahju ennetamise tegevuste abikõlbliku kulu maksumuse moodustab väljavalitud hinnapakkumuses esitatud tegevuse käibemaksuta maksumus ja Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 84 kohaseks tähistamiseks tehtavate kulude käibemaksuta maksumus;
(3) Käibemaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013, artikli 69 lõike 3 punkti c kohaselt abikõlblik üksnes siis, kui see ei ole käibemaksuseaduse alusel tagasi nõutav.
(4) Abikõlblik kulu peab olema mõistlik, selge ja üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekas ja toetuse eesmärgi saavutamiseks vajalik. Taotleja tagab toetusraha sihipärase ja säästliku kasutamise.
1) käibemaks juhul, kui taotlejal on võimalik taotleda selle tagastamist käibemaksuseaduse alusel;
2) kulu reklaamile;
3) koolitus-, remondi-, rendi-, kütuse-, side- ja veokulu, töötasu ning muud üldkulud;
4) sularahamakse, teenustasu pangatoimingu eest, tagatismakse, intress ja finantsteenusega seotud muu kulu;
5) õigus- ja raamatupidamisteenuse kulu, patendi ja litsentsi ostmise, riigilõivu ning teostatavusuuringu kulu;
6) trahv, finantskaristus ja kohtumenetluse korral menetluskulu;
7) kasutatud kauba ostmiseks tehtud kulu;
8) toreduslik kulu tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 63 tähenduses ja ebaotstarbekas kulu;
9) riigile, kohaliku omavalitsuse üksusele või riigi osalusega eraõiguslikule juriidilisele isikule kuuluval metsamaal ellu viidud tegevuste kulu;
10) looduskaitseseaduse § 4 lõikes 1 nimetatud loodusobjektil ellu viidud tegevuse kulu, kui keskkonnakaitsepiirangute tõttu ei tohtinud sellel loodusobjektil seda tegevust ellu viia;
11) elektripaigaldise kaitsevööndis ellu viidud tegevuse kulu;
12) kasvavate puude laasimiseks tehtud kulu metsaalal, mille kohta on kasvavate puude laasimiseks makstud toetust põllumajandusministri 20. mai 2010. a määruse nr 62 „Metsa majandusliku väärtuse parandamise investeeringutoetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” alusel;
13) muud kulud, mis ei ole tegevuse elluviimisega otseselt seotud.
§ 10. Nõuded hinnapakkumuse kohta
(1) Kui kahjustuste kõrvaldamise, ulukikahjustuse ennetamiseks aia, tüvekaitsmete ja ladvakaitsmete soetamise ja paigaldamise, metsamajandamise seadmete ja tarvikute soetamise ning § 7 lõikes 2 nimetatud metsatulekahju ennetamise tegevuste käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, peab taotleja olema saanud tegevuse või investeeringu kohta vähemalt kolmelt asjakohast teenust osutavalt isikult võrreldavad hinnapakkumused koos tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile (edaspidi hinnapakkumus).
(2) Kui kahjustuste kõrvaldamise, ulukikahjustuse ennetamiseks aia, tüvekaitsmete ja ladvakaitsmete soetamise ja paigaldamise, metsamajandamise seadmete ja tarvikute soetamise ning § 7 lõikes 2 nimetatud metsatulekahju ennetamise tegevuste käibemaksuta maksumus ei ületa 5000 eurot, peab taotleja olema tegevuse või investeeringu kohta saanud vähemalt ühe hinnapakkumuse.
(3) Hinnapakkumus peab sisaldama taotleja nime, pakkuja nime, pakkuja kontaktandmeid, hinnapakkumuse väljastamise kuupäeva, hinnapakkumuse kehtivusaega ning kavandatava tegevuse käibemaksuta maksumust.
(4) Väljavalitud tegevuse või investeeringu hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase tegevuse eest tasutava hinnaga. Kui taotleja ei ole valinud odavaimat hinnapakkumust, peab ta tehtud valikut põhjendama.
(5) Taotleja ja hinnapakkuja ning nende osanik, aktsionär või juhtorgani liige ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda üksteise juhatusse või nõukokku.
(1) Kahjustuste kõrvaldamise korral on toetuse määr 30 protsenti tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest ja toetuse maksimaalne suurus on:
1) tuuleheite või -murru tõttu kahjustatud metsas kahjustuste kõrvaldamise korral 1110 eurot hektari kohta;
2) metsatulekahju tõttu kahjustatud metsas kahjustuste kõrvaldamise korral 710 eurot hektari kohta.
(2) Uue metsakultuuri rajamise, maapinna mineraliseerimise ja metsakultuuri hooldamise korral ning taimekahjustuse ennetamise tõrjevahendi soetamise ja kasutamise korral on toetuse määr 90 protsenti tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest ning toetuse maksimaalne suurus on:
1) uue metsakultuuri rajamise korral 783 eurot hektari kohta;
2) maapinna mineraliseerimise korral 117 eurot hektari kohta;
3) metsauuenduse hooldamise korral 99 eurot hektari kohta;
4) taimekahjustuste ennetamise tõrjevahendi soetamise ja kasutamise korral 108 eurot hektari kohta.
(3) Hooldusraie, kasvavate puude laasimise ning ulukikahjustuste ennetamise tarvikute soetamise ja kasutamise või paigaldamise korral on toetuse määr 50 protsenti abikõlbliku kulu maksumusest ning toetuse maksimaalne suurus on:
1) hooldusraie korral 140 eurot hektari kohta;
2) kasvavate puude laasimise korral 80 eurot hektari kohta;
3) repellendi soetamise ja kasutamise korral 65 eurot hektari kohta;
4) aia soetamise ja paigaldamise korral 5 eurot aia või tara ühe jooksva meetri kohta.
(4) Metsamajandamise seadmete ja tarvikute soetamise korral on toetuse määr 30 protsenti abikõlbliku seadme või tarviku maksumusest ning toetuse suurus on:
1) ühe erametsaomaniku kohta kuni 20 000 eurot kalendriaastas ja mitte rohkem kui 100 000 eurot arengukava programmiperioodil (edaspidi programmiperiood) kokku;
2) ühe metsaühistu kohta kuni 60 000 eurot kalendriaastas ja mitte rohkem kui 300 000 eurot programmiperioodil kokku.
(5) Tuletõkestusriba või -vööndi rajamise ja korrashoidmise ning tuletõrje veevõtukoha ja veevõtukohale juurdepääsutee korrashoidmise korral on toetuse määr 80 protsenti abikõlbliku kulu maksumusest.
(6) Lõkke- ja õppepuhkekoha rajamise ja tähistamise korral on toetuse määr 50 protsenti abikõlbliku kulu maksumusest, kuid mitte rohkem kui 2000 eurot ühe lõkke- ja õppepuhkekoha kohta ja mitte rohkem kui 20 000 eurot taotleja kohta programmiperioodil kokku.
(7) Metsamajandamise seadmete ja tarvikute soetamise korral ei saa ettevõtjad, kes on konkurentsiseaduse § 2 lõike 4 tähenduses valitseva mõju kaudu üksteisega seotud ning tegutsevad samas tegevuskohas ja samal tegevusalal, programmiperioodil kokku toetust rohkem kui 100 000 eurot.
(8) Programmiperioodil võib toetust taotleda:
1) kahjustuste kõrvaldamise, uue metsakultuuri rajamise ja maapinna mineraliseerimise korral sama metsamaa osa kohta tehtud sama metsakaitseekspertiisi alusel üks kord;
2) metsauuenduse hooldamise korral sama metsamaa osa kohta üks kord kalendriaastas kuni nelja järjestikuse kalendriaasta jooksul arvates metsakultuuri istutamise või maapinna mineraliseerimise aastast;
3) hooldusraie, kasvavate puude laasimise ja § 6 lõike 3 punktides 2–4 nimetatud ulukikahjustuse ennetamiseks aia, tüvekaitsmete ja ladvakaitsmete soetamise ning paigaldamise korral sama metsamaa osa kohta üks kord;
4) paragrahvi 6 lõike 3 punktis 1 nimetatud ulukikahjustuse ennetamiseks repellendi ning taimekahjustuse ennetamise tõrjevahendi soetamise ja kasutamise korral sama metsamaa osa kohta üks kord kalendriaastas;
5) tuletõkestusriba- või vööndi ja lõkke- ja õppepuhkekoha rajamise korral sama metsamaa osa kohta üks kord;
6) tuletõkestusriba- või vööndi korrashoidmise korral sama metsamaa osa kohta üks kord kalendriaastas;
7) tuletõrje veevõtukoha korrashoidmise korral üks kord sama veevõtukoha kohta;
8) tuletõrje veevõtukoha teenindusplatsi, veevõtukohale juurdepääsutee ning selle juurde kuuluva sõiduvahendi peatumiskoha korrashoidmiseks kruusa- või siirdekatendi lisamise korral üks kord sama veevõtukoha ja sellele juurdepääsutee kohta;
9) tuletõrje veevõtukoha teenindusplatsi, veevõtukohale juurdepääsutee ja selle juurde kuuluva sõiduvahendi peatumiskoha korrashoidmiseks nende hööveldamise korral üks kord kalendriaastas.
(1) Toetuse saamiseks esitab taotleja kirjalikult paberil või elektrooniliselt selleks ettenähtud tähtajal Sihtasutusele Erametsakeskus (edaspidi EMK) avalduse ja selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi koos taotlus).
(2) PRIA teatab taotluse esitamise tähtaja ametlikus võrguväljaandes Ametlikud Teadaanded ning PRIA veebilehel ja erametsanduse portaalis.
(3) EMK koostab toetuse saamiseks esitatava avalduse vormi, mis avaldatakse PRIA ja EMK veebilehel.
(4) Avaldus peab sisaldama järgmist teavet taotleja, kavandatava tegevuse asukoha ning taotleja ja toetatavate tegevuste nõuetele vastavuse kohta:
1) taotleja nimi ning isiku- või registrikood;
2) esindaja olemasolul taotleja esindaja nimi ning isikukood, juriidilise isiku esindaja puhul ka esindusõiguse alus;
3) taotleja või tema esindaja kontaktandmed (elektronposti aadress, postiaadress ja telefoninumber);
4) käibemaksukohustuslaseks registreerimise number, juhul kui isik on käibemaksukohuslane;
5) selle kinnisasja asukoht, nimi, katastriüksuse ja metsaeraldise number, millel paikneva metsamaa kohta toetust taotletakse;
6) andmed taotletava tegevuse kohta, sealhulgas andmed selle metsamaa suuruse, mille kohta toetust taotletakse, ning selle määruse 3. peatükis sätestatud nõuetele ja tingimustele vastavuse kohta;
7) andmed taotletava toetuse suuruse kohta, lähtudes §-s 11 sätestatud toetuse määrast ja suurusest.
(5) Avalduse allkirjastab taotleja või tema esindaja elektrooniliselt esitatava taotluse puhul digitaalallkirjaga või paberil esitatava taotluse puhul omakäeliselt.
(6) Taotleja võib ettenähtud tähtajal esitada vaid ühe taotluse, mis võib sisaldada kõiki 3. peatükis loetletud toetatavaid tegevusi.
§ 13. Nõuded taotluse kohta
(1) Taotleja esitab koos avaldusega järgmised dokumendid:
1) paragrahvi 10 lõikes 1 nimetatud juhul vähemalt kolme pakkuja hinnapakkumuse ärakirjad ning § 10 lõikes 2 nimetatud juhul vähemalt üks hinnapakkumuse ärakiri;
2) paragrahvi 10 lõikes 1 nimetatud juhul hinnavõrdlustabel, mis peab sisaldama pakkuja nime ja äriregistri- või isikukoodi, hinnapakkumuse kehtivusaega, olulisimaid näitajaid tegevuse või investeeringu valimisel, kavandatava tegevuse või investeeringu täpset nimetust, valitud hinnapakkumuse eelistust ja selle põhjendust, hinnapakkumuse vastavust taotleja esitatud tehnilistele tingimustele ja kavandatava tegevuse või investeeringu käibemaksuta maksumust.
(2) Metsaühistu esitab lisaks lõikes 1 loetletud dokumentidele järgmised dokumendid:
1) kinnituskiri, mis sisaldab metsaühistu liikme nõusolekut toetuse taotlemise ja sellega kaasnevate kohustuste võtmise kohta;
3) metsaühistu liikmete nimekiri koos nende isiku- või registrikoodidega mitte varasema kui taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud kuu esimese päeva seisuga.
(3) Kui taotleja taotleb toetust tuletõrje veevõtukoha ja veevõtukohale juurdepääsutee korrashoidmiseks, esitab ta lisaks järgmised kinnitused:
1) kohaliku omavalitsuse üksuse kinnitus tuletõrje veevõtukoha olemasolu kohta ja et tuletõrje veevõtukohale juurdepääsutee on eratee, mis ei ole ehitusseadustiku § 94 tähenduses määratud avalikuks kasutamiseks;
2) pärast kohaliku omavalitsuse üksuse kinnitust Päästeameti kinnitus, et olemasolev tuletõrje veevõtukoht vastab § 7 lõike 5 punktis 2 sätestatud tingimustele ja et see vajab korrastamist;
3) Päästeameti hinnangul on tuletõrje veevõtukohale juurdepääsutee sobiv päästesõiduki juurdepääsuks veevõtukohale.
(4) Kui taotleja taotleb toetust tuletõkestusriba või -vööndi rajamiseks, esitab ta lisaks Keskkonnaameti kooskõlastuse tuletõkestusriba või -vööndi rajamise lubatavuse kohta.
(5) EMK koostab hinnapakkumuste võrdlustabeli vormi, mis avaldatakse PRIA ja EMK veebilehel.
6. peatükk Taotluse menetlemine
EMK kontrollib taotluse vastuvõtmisel nõutavate dokumentide olemasolu ja taotluse tähtaegset esitamist.
§ 15. Taotleja ja taotluse nõuetele vastavuse kontrollimine
(1) EMK kontrollib vastuvõetud taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja ja toetatava tegevuse vastavust Euroopa Liidu õigusaktides, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses, arengukavas ja määruses sätestatud nõuetele.
(2) Metsauuenduse hooldamise korral metsakultuuri kultiveerimise aasta ja kuni 30-aastase puistu vanuse kontrollimisel lähtub EMK metsaregistri kehtivate inventeerimisandmete alusel määratud puistu jooksvast vanusest ning kuni kümneaastase puistu puhul, kui inventeerimisandmed ei vasta tegelikkusele, muudest asjaomastest andmetest ja tõenditest.
(3) EMK võib Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 77 lõike 4 kohaselt hinnata taotlusi enne nõuetele vastavuse kindlakstegemist, kui taotletava toetuse summa § 16 lõikes 1 nimetatud tegevuste grupi kohta, mida hindamiskriteeriumite alusel tuleb hinnata, ületab 20 protsendi ulatuses meetme eelarve.
§ 16. Taotluste hindamise kord
(1) EMK hindab nõuetele vastavaid taotlusi järgmiste tegevuste gruppide kaupa:
1) kahjustatud metsa kahjustuste kõrvaldamine, uue metsakultuuri rajamine, maapinna mineraliseerimine ja metsauuenduse hooldamine;
2) hooldusraie;
3) metsapuude taimehaiguse ja -kahjustuse tõrjevahendi soetamine ning kasutamine;
4) ulukikahjustuste ennetamine;
5) tuletõkestusriba või -vööndi rajamine ja korrashoidmine ning tuletõrje veevõtukoha ja veevõtukohale juurdepääsutee korrashoidmine;
6) kasvavate puude laasimine;
7) lõkke- ja õppepuhkekoha rajamine ning tähistamine;
8) seadmete ja tarvikute soetamine.
(2) EMK hindab taotlusi tegevuste gruppide kaupa lõikes 1 esitatud järjestuses, arvestades, et järjestuses tagapool olevasse tegevuste gruppi kuuluvaid taotlusi hinnatakse alles siis, kui eelnevasse gruppi kuuluvate taotluste rahuldamise järel jääb toetuseks ettenähtud vahendeid üle.
(3) EMK hindab taotlusi lisas 2 esitatud hindamiskriteeriumite alusel, kusjuures erinevate tegevuste gruppide hindepunkte omavahel ei liideta.
(4) EMK moodustab hindamistulemuste põhjal taotluste paremusjärjestuse selle tegevuste grupi kohta, mida hinnatakse.
(5) Võrdsete hindepunktidega taotluste puhul eelistatakse taotlust, mille on esitanud metsaühistu. Võrdsete hindepunktidega taotluse esitanud metsaühistute puhul eelistatakse metsaühistut, kelle liikmete arv on suurem. Võrdse liikmete arvuga metsaühistute puhul eelistatakse metsaühistut, kelle taotletav toetuse summa tegevuste grupi kohta, mida hindamiskriteeriumite alusel hinnati, on väiksem.
(6) Võrdsete hindepunktidega taotluse esitanud erametsaomanike puhul eelistatakse füüsilisest isikust erametsaomanikku. Võrdsete hindepunktidega taotluse esitanud füüsilisest isikust erametsaomanike puhul või võrdsete hindepunktidega taotluse esitanud mikroettevõtjate puhul eelistatakse taotlust, milles taotletava toetuse summa tegevuste grupi kohta, mida hindamiskriteeriumite alusel hinnati, on väiksem.
(1) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ei ületa toetuseks ettenähtud vahendeid ja kui taotlus vastab vähemalt lõikes 5 sätestatud hindamiskriteeriumite miinimumnõuetele, rahuldatakse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 1 punkti 3 alusel kõik nõuetele vastavad taotlused.
(2) Kui nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab toetuseks ettenähtud vahendid, rahuldatakse vähemalt hindamiskriteeriumite miinimumnõuetele vastavad parimad taotlused hindamise tulemusel koostatud taotluste paremusjärjestuse põhjal Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 1 punkti 2 alusel.
(3) EMK teeb taotluste rahuldamise otsused § 16 lõikes 1 nimetatud tegevuste gruppide kaupa samas lõikes esitatud järjestuses.
(4) Taotlus on nõuetele vastav, kui taotleja, taotlus ja toetatav tegevus vastavad Euroopa Liidu õigusaktides, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses, arengukavas ja selles määruses sätestatud nõuetele.
(5) Taotluse rahuldamiseks hindamiskriteeriumite miinimumnõuded § 16 lõikes 1 nimetatud tegevuste gruppide kaupa on järgmised:
1) kahjustatud metsa kahjustuste kõrvaldamise, uue metsakultuuri rajamise, maapinna mineraliseerimise ja metsauuenduse hooldamise korral on erametsaomaniku omandis või metsaühistu puhul tema liikme omandis vähemalt üks katastriüksus, mille koosseisus olevast metsamaa osast on vähemalt 20 protsenti kahjustatud;
2) hooldusraieks taotletakse toetust vähemalt ühe hektari ulatuses;
3) metsapuude taimehaiguse ja -kahjustuse tõrjevahendi soetamise ning kasutamise korral taotletakse toetust vähemalt ühe § 7 lõikes 1 nimetatud kahjustaja tõrjumiseks;
4) ulukikahjustuste ennetamise korral taotletakse toetust vähemalt ühe § 6 lõikes 3 nimetatud tarviku soetamiseks ning kasutamiseks või paigaldamiseks;
5) tuletõkestusriba või -vööndi rajamise ja korrashoidmise ning tuletõrje veevõtukoha ja veevõtukohale juurdepääsutee korrashoidmise korral taotletakse toetust vähemalt metsaühistu omandis ja metsaühistu ühe liikme omandis oleva metsamaa kaitseks või kahe metsaühistu liikme omandis oleva metsamaa kaitseks;
6) kasvavate puude laasimiseks taotletakse toetust vähemalt 0,1 hektari kohta;
7) lõkke- ja õppepuhkekoha rajamise ning tähistamise korral taotletakse toetust vähemalt 20 hektari suuruse metsaregistris määratud I tuleohuklassiga metsamaa tuleohu ennetamiseks;
8) seadmete ja tarvikute soetamise korral taotleb toetust erametsaomanik, kelle omandis on vähemalt kümme hektarit metsaregistrisse kantud metsamaad, ning metsaühistu, kes taotleb toetust mitte vähem kui kolme § 6 lõikes 4 nimetatud seadme või tarviku soetamiseks.
(6) Kui taotluse nõuetele vastavuse kontrollimise käigus tehakse kindlaks, et taotleja, taotlus või kavandatav tegevus ei vasta toetuse saamiseks esitatud nõuetele, teeb EMK Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 4 alusel taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(7) Kui taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole põhjendatud taotluses sisalduvate mitteabikõlblike kulude tõttu, võib EMK teha taotluse osalise rahuldamise otsuse vähendades toetuse summat Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 6 alusel mitteabikõlblike kulude võrra.
(8) EMK teeb taotluse rahuldamise otsuse, taotluse osalise rahuldamise otsuse või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 100 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtaja viimasest päevast.
Alates taotluse esitamisest kuni viie aasta möödumiseni PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest teavitab taotleja või toetuse saaja EMK-d viivitamata kirjalikult:
2) ettevõtja ümberkujundamisest, ühinemisest või jagunemisest ning ettevõtte või selle osa üleminekust ning ettevõtja suhtes pankrotimenetluse või likvideerimismenetluse alustamisest;
3) metsaühistu või mittetulundusühingu ühinemisest või jagunemisest, samuti pankrotimenetluse või likvideerimismenetluse alustamisest.
7. peatükk Nõuded toetuse saajale ning toetuse maksmise tingimused ja kord
(1) Toetuse saaja viib tegevuse ellu ja esitab tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid EMK-le kuni kahes osas ühe taotluse kohta:
1) ühe aasta jooksul arvates EMK poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kui toetuse saaja on erametsaomanik;
2) 18 kuu jooksul arvates EMK poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, kui toetuse saaja on metsaühistu.
(2) Toetuse saajal ei tohi olla riikliku maksu võlgnevust või tema riikliku maksuvõla tasumine on ajatatud. Maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksuvõlg, mille tasumise tähtaeg on möödunud, tasutud ettenähtud summas.
(3) Toetuse saaja suhtes ei ole algatatud likvideerimismenetlust ega nimetatud pankrotiseaduse kohaselt ajutist pankrotihaldurit või välja kuulutatud pankrotti.
(4) Kui toetuse saaja on metsaühistu või mikroettevõtja, ei tohi tal olla äriregistri registripidaja poolt kehtivat kustutamishoiatust.
1) toetuse abil uue metsakultuuri rajamisel istutatud metsapuutaimi, ulukikahjustuse ennetamiseks paigaldatud aeda, tüvekaitsmeid ja ladvakaitsmeid, ostetud seadet või tarvikut ning § 7 lõikes 2 nimetatud metsatulekahju ennetamise objekti säilitama ja sihipäraselt kasutama vähemalt viie aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
2) säilitama selle metsamaa, mille kohta on toetust saadud, metsamaana vähemalt viie aasta jooksul arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
4) võimaldama teha toetuse sihipärase ja tähtaegse kasutamise üle järelevalvet ja muid toetuse saamisega seotud kontrolle ning osutama selleks igakülgset abi, sealhulgas võimaldama viibida toetuse saaja kinnisasjal, ehitises ja ruumis ning läbi vaadata dokumente ja toetuse abil soetatud vara kohapeal;
5) esitama järelevalve või muu kontrolli tegemiseks vajalikud andmed ja dokumendid määratud tähtaja jooksul;
6) eristama selgelt oma raamatupidamises toetuse kasutamisega seotud kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest;
7) esitama toetuste kasutamisega seotud seireks vajalikku teavet.
(6) Kui toetuse saaja ei täida lõikes 5 sätestatud kohustusi toetuse saaja tahtest sõltumatu asjaolu tõttu, loetakse tegevuse elluviimiseks kasutatud toetus sihipäraselt kasutatuks üksnes juhul, kui toetuse saaja on vääramatu jõu või erandlike asjaolude ilmnemisest teavitanud EMK-d viivitamata, kuid mitte rohkem kui 15 tööpäeva jooksul arvates päevast, mil see on võimalik, ja esitanud EMK-le vääramatu jõu või erakordsete asjaolude esinemise kohta asjakohased tõendid.
(7) Repellendi ja taimekahjustuse ennetamise tõrjevahendi kasutamise korral pritsitakse või määritakse repellendiga või tõrjevahendiga kõik metsapuutaimed või selle osad, kusjuures taotleja või toetuse saaja teatab vähemalt neli tööpäeva enne tööde tegemise alustamist töö tegemise kuupäeva, koha ja kasutatava repellendi või tõrjevahendi nimetuse elektrooniliselt EMK-le.
(8) Harvendusraiega ei või alustada enne, kui metsaseaduse §-s 41 sätestatud alusel ja korras koostatud metsateatisele on tehtud märge „lubatud”.
§ 20. Tegevuse ja investeeringu elluviimist tõendavate dokumentide esitamine
(1) Maapinna mineraliseerimise, metsauuenduse hooldamise, hooldusraie, kasvavate puude laasimise ning § 6 lõike 3 punktis 1 nimetatud ulukikahjustuse ennetamiseks repellendi soetamise ja kasutamise ning taimekahjustuse ennetamise tõrjevahendi soetamise ja kasutamise korral esitab toetuse saaja toetuse väljamaksmiseks EMK-le pärast tegevuse täielikku või osalist elluviimist maksetaotluse (edaspidi maksetaotlus).
(2) Kahjustuste kõrvaldamise, ulukikahjustuse ennetamise aia, tüvekaitsme ja ladvakaitsme soetamise ja paigaldamise, metsamajandamise seadmete ja tarvikute soetamise ning metsatulekahju ennetamise tegevuste korral esitab toetuse saaja toetuse väljamaksmiseks EMK-le pärast tegevuse täielikku või osalist elluviimist või investeeringu täielikku või osalist tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist maksetaotluse koos järgmiste dokumentidega:
1) selle isiku väljastatud arve või arve-saatelehe ärakiri, kellelt toetuse saaja tellis teenuse või töö või ostis kaupa;
(3) Uue metsakultuuri rajamise korral esitab toetuse saaja toetuse väljamaksmiseks EMK-le pärast tegevuse täielikku või osalist elluviimist maksetaotluse koos järgmiste dokumentidega:
1) sertifitseeritava puuliigi puhul istutatud metsapuutaimede päritolu tõendava põhitunnistuse ärakiri;
2) sertifitseerimisele mittekuuluva puuliigi puhul metsataimepartii vastavustunnistuse ärakiri;
3) paragrahvi 5 lõike 2 punktides 4–6 nimetatud metsapuutaimede soetamise korral käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud dokumendid, kui toetuse saaja ei ole istutatud metsapuutaimi ise kasvatanud.
(4) Lõike 2 punktis 1 nimetatud arve või arve-saatelehe ärakirjal näidatud tehingu sisu peab vastama arve või arve-saatelehe väljastanud isiku hinnapakkumusele.
(5) Lõigetes 1–3 nimetatud maksetaotlus peab sisaldama järgmisi andmeid tegevuse elluviimise või investeeringu tegemise tõendamise kohta:
1) toetuse saaja nimi ja kontaktandmed;
2) teave elluviidud tegevuse ja investeeringu tegemise kohta;
3) teave lõigetes 1–3 nimetatud tegevuse elluviimist tõendavate dokumentide kohta.
(6) EMK koostab maksetaotluse vormi, mis avaldatakse PRIA veebilehel ja erametsanduse portaalis.
(2) EMK teeb PRIA-le ettepaneku toetuse maksmise või maksmisest keeldumise kohta ning PRIA teeb toetuse maksmise otsuse sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole kolme kuu jooksul arvates § 20 lõigetes 1–3 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest.
(3) PRIA teeb toetuse maksmisest keeldumise otsuse Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 81 lõikes 3 sätestatud juhtudel 25 tööpäeva jooksul arvates keeldumise aluseks olevast asjaolust teada saamisest.
(4) EMK teeb taotluse rahuldamise otsuse täielikult või osaliselt kehtetuks tunnistamise otsuse 20 tööpäeva jooksul arvates lõikes 3 sätestatud juhul PRIA poolt toetuse maksmise keeldumise otsuse tegemisest.
Määruse alusel esitatud dokumente taotlejale ei tagastata. Nimetatud dokumente säilitab EMK kuni 2032. aasta 31. detsembrini.
Kuni 30. juunini 2015 esitab taotleja § 13 lõike 1 punktis 3 sätestatud kohaliku omavalitsuse üksuse kinnituse selle kohta, et tuletõrje veevõtukohale juurdepääsutee on eratee teeseaduse § 52 tähenduses.
Lisa 1 Metsaühistu liikmete kinnituskiri toetuse taotlemise ja sellega kaasnevate kohustuste võtmise kohta


Torma valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ning kasutamise eeskiri – Riigi Teataja
Torma valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ning kasutamise eeskiri
Torma valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ning kasutamise eeskiri - sisukord
§ 3 Üldnõuded ühisveevärgile- ja kanalisatsioonile
§ 6 Taotlus liitumiseks ja liitumistingimused
§ 7 Liitumisleping
§ 8 Liitumistasu
§ 9 Teenusleping
§ 12 Vee andmise ja heitvee kanaliseerimise sulgemine
§ 15 Heitvee ärajuhtimise nõuded ja tingimused
§ 16 Omavolilised ühendused
§ 17 Omavoliline veekasutus ja heitvee kanaliseerimine
§ 18 Keelatud ühendused
§ 20 Nõuded kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile
§ 22 Veearvestus
§ 23 Heitvee mõõtmine
§ 24 Heitvee arvestus
5 ARVELDAMINE VEEVARUSTUSE JA HEITVEE ÄRAJUHTIMISE TEENUSE EEST
§ 25 Arveldamine veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuse eest
RT IV, 19.07.2013, 9
Vastu võetud 21.12.2001 nr 12
18.03.2008 21.03.2008
23.09.2008 26.09.2008
Määrus kehtestatakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse (RT I 1999, 25, 363; 2000, 39, 238; 2000, 102, 670) paragrahvi 5 lõike 2 1 alusel.
Käesolev eeskiri sätestab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ning nende kasutamise nõuded ja korra Torma valla territooriumil.
4) heitvesi – kasutusel olnud ja loodusesse tagasi juhitav vesi, samuti kanalisatsiooni kaudu ärajuhitav sademe- ja drenaaživesi ning muu pinnase- ja pinnavesi;
6) klient – kinnistu omanik või valdaja, hoonestusõiguse alusel maakasutaja või ehitise kui vallasasja omanik või valdaja, kelle veevärk ja kanalisatsioon on ühendatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ja kes on sõlminud vee-ettevõtjaga lepingu veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuse kasutamiseks, mitmekorterilistes elamutes korteriühistu moodustamiseni korteri omanik või kasutaja;
9) kinnistu omanik – kinnisasja omanik, hoonestusõiguse omanik, korteriomanik ja korterihoonestusõiguse omanik ning kuni nende kinnistamiseni ka krundi õiguspärane valdaja ning ehitise kui vallasasja juurde kuuluva maa omanik või valdaja, samuti erastatavate elamute puhul kuni korteriühistu moodustamiseni kohustatud subjekt;
17) sademevee kanalisatsioon – rajatised ja seadmed sademe- ja muu pinnase- ja pinnavee ning puhta heitvee kanaliseerimiseks;
19) vaatluskaev – avatava luugi ja põhjasasuva voolurenniga kaev kanalisatsioonitorustikul või sulgseadmega varustatud kaev ühisveevärgi peatorul;
21) vee- või heitvee mõõtesõlm – vee või heitvee mõõtmiseks ettenähtud vee- või heitveearvesti ja arvesti juurde kuuluvast armatuurist koosnev tehniline sõlm;
22) vee- või heitvee mõõtekaev – kaev, kus asub vee- või heitveemõõtesõlm;
27) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avarii – ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitiste või seadmete ettenägematu purunemine või rikkiminek, mille tagajärjel oluliselt halveneb või katkeb klientide veega varustamine ja nende heitvee kanaliseerimine või on ohustatud inimesed või keskkond;
28) ühisvoolne kanalisatsioon – rajatised reovee ning sademe- ja muu pinnase- ja pinnavee ühiseks kanaliseerimiseks;
29) purgimiskoht – spetsiaalselt välja ehitatud koht ühiskanalisatsioonil, kuhu võib purgida heitvett ja fekaale.
§ 3. Üldnõuded ühisveevärgile- ja kanalisatsioonile
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendatus peab tagama ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavaga määratud alal kõigi kinnistute nõuetekohase veega varustamise ja heitvee ärajuhtimise.
(3) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni väljaehitamine ja hooldamine peab toimuma selliselt, et oleks tagatud võrdsed tingimused sellega liitujale ning kliendile.
(4) Ühisveevärgi vesi on mõeldud kasutamiseks olme, tootmise ja kastmise vajadusteks ning kahjutule kustutamiseks. Vee kvaliteet peab vastama Eesti Vabariigi vastavas õigusaktis kehtestatud nõuetele.
(5) Ühiskanalisatsioon on mõeldud heitvee vastuvõtmiseks, ärajuhtimiseks ja puhastamiseks. Selleks ettenähtud kohtades ja eritingimustel võib ühiskanalisatsiooni purgida ka fekaale.
(7) Ühisveevärgist vee võtmine, välja arvatud vee võtmine avalikest veevõtukohtadest ja kahjutule kustutamiseks, ning ühiskanalisatsiooni heitvee juhtimine toimub veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuslepingu (edaspidi teenusleping) alusel.
(8) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eest maksab liituja vee-ettevõtjale tasu vastavalt käesoleva eeskirja paragrahvile 8, ühisveevärgist võetud vee ja ühiskanalisatsiooni juhitud heitvee eest maksab klient vee-ettevõtjale teenustasu.
(3) Liitumispunktiks veevärgil on peakraan, mis kuulub ühisveevärgi hulka. Kui torustikul vahetult enne kinnistu piiri puudub sulgemisvahend, asub liitumispunkt kaks meetrit väljaspool kinnistu piiri. Krundistamata hoonestuse puhul asub liitumispunkt kahe meetri kaugusel hoone välisseinast, kui klient ja vee-ettevõtja ei ole kokku leppinud teisiti.
(4) Liitumispunktiks kanalisatsioonitorustikul on kinnistupoolseim vaatluskaev tänava maa-alal enne kinnistu piiri. Vaatluskaev kuulub ühiskanalisatsiooni hulka. Nõuetekohase kaevu puudumisel kuni selle väljaehitamiseni on liitumispunktiks ühenduskoht peatorul. Kui hoone kanalisatsiooni väljalaskude kogumistorustik on kinnistu hoonestamata ala piiratuse tõttu paigaldatud väljapoole kinnistut tänavale, loetakse liitumispunk tiks vaatluskaev, millest toimub äravool peatorusse. Krundistamata hoonestuse puhul on liitumispunktiks elamute puhul viimane vaatluskaev, millesse juhitakse hoonest ühiskanalisatsiooni heitvesi.
(7) Kui vee-ettevõtja või ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või kinnistu omanik või klient taotleb liitumispunkti ümberehitamist, toimub see taotleja kulul.
(8) Kruntide suuruse ja piiride muutmine detailplaneeringuta, kui muudetaval alal asuvad ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ühendatud rajatised, tuleb nendel olevate kinnistute omanikel see eelnevalt kooskõlastada vee-ettevõtjaga. Kui sellega seoses tekib vajadus veevärgi ja kanalisatsioonirajatiste ümberehitamiseks, väljastab vee-ettevõtja tehnilised tingimused koos teostustähtajaga. Kui kinnistu omanik ei järgi eeltoodut või ei pea kinni teostustähtajast, on vee-ettevõtjal õigus paragrahvi 12 lõige 1 kohaselt vee andmine ja heitvee kanaliseerimine sulgeda.
(9) Sademevee restkaev koos äravoolutoruga ja muud sarnased heitvee ärajuhtimise rajatised ei kuulu ühiskanalisatsiooni hulka.
(10) Liitumispunktid fikseeritakse kirjalikult piiritlusaktis koos skeemiga, mis on teenuslepingu ja liitumislepingu osa. Avalikelt teedelt, tänavatelt ja väljakutelt sademe- ja muu pinnase- ja pinnavee ärajuhtimise ehitiste puhul kuulub piiritlusakt vallavalitsuse ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku või valdaja vahelise lepingu juurde.
(11) Drenaaživee juhtimine ühiskanalisatsiooni toimub lepingu alusel vee-ettevõtjaga ning tasustatakse eraldi.
§ 5. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga kaetud alal, mis on piiritletud vallavolikogu kinnitatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava kohaselt, on kõigil kinnistu omanikel õigus liituda ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga.
§ 6. Taotlus liitumiseks ja liitumistingimused
(1) Liitumine toimub omaniku või valdaja poolt ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikule või valdajale esitatava vormikohase taotluse põhjal koostatud liitumislepingu alusel.
(2) Taotluse vormi koostab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja ja see peab sisaldama:
5) andmeid ühiskanalisatsiooni juhitava heitvee koguse ja reostuse kohta;
(3) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja vaatab liitumise taotluse läbi 14 päeva jooksul ja esitab taotlejale ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise tingimused (edaspidi liitumistingimused).
(4) Liitumistingimustes näidatakse:
2) lubatavad veevõtu ja heitvee ärajuhtimise kogused ning heitveega ära juhtida lubatavad reoained, nende lubatavad kantsentratsioonid ja kogused;
(5) Juhul, kui ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise taotluse rahuldamisega võib kaasneda häireid teiste klientide veega varustamises ja heitvee ärajuhtimises ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni nõuetekohases toimimises, on ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikul õigus taotlust mitte rahuldada või rahuldada piiratud ulatuses.
(6) Liitumisprojekti koostamine, ühendustorustiku ning kinnistu veevärgi ja -kanalisatsiooni ehitamine ja kasutuselevõtmine toimub Torma valla ehitusmääruse kohaselt.
§ 7. Liitumisleping
(1) Liitumisleping sõlmitakse pärast kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise projekti (edaspidi liitumisprojekt) kooskõlastamist. Liitumisprojekti koostamisel peab arvestama õigusaktide kohaselt esitatud liitumistingimustega.
(3) Liitumislepingus lepitakse vee-ettevõtja ja liituja vahel kokku:
1) liitumistasu maksmise korras ja tähtajas;
2) teenuste mahus ja tingimustes;
3) ehituse finantseerimises ja läbiviimises;
4) liitumispunktide rakendusvalmiduses;
5) teenuse kasutamises ehitusperioodil;
6) ehitiste vastuvõtmise korras;
7) teenuste kasutamisaegsetes eritingimustes;
8) muudes vajalikes asjaoludes.
(5) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikul või valdajal on õigus liitumisleping lõpetada:
(6) Liitumislepingu muutmine võib toimuda ulatuses, millega ei kaasne uue liitumisprojekti koostamine.
(7) Kliendile, kes taotleb liitumistingimuste muutmist, sealhulgas olemasolevatele ühendustele ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga, täiendavaid ühendusi või olemasoleva ühendustoru ümberehitamist, toimub liitumine olemasoleva liitumislepingu muutmise või uue liitumislepingu alusel.
§ 8. Liitumistasu
(1) Liitumistasu on ühekordne tasu, mida makstakse vee-ettevõtjale kinnistu veevärgi ja/või kanalisatsiooni liitmisel ühisveevärgi ja/või -kanalisatsiooniga või tarbimise kasvust tingitud sisendustorustike ümberehitamisel.
(2) Ühendustoru ja nende sisselõiked vee- ja kanalisatsiooni peatorusse teeb vee-ettevõtja või ehitaja vee-ettevõtja tehnilise järelevalve all ning vee-ettevõtjaga kooskõlastatud tingimustel tööde eelarvet ja tähtaegu järgides, pärast liitumistasu kokkulepitud osa laekumist vee-ettevõtja arvele.
(3) Liitumistasu määrab ja muudab Torma Vallavolikogu oma määrusega.
(4) Ühendustorustiku läbimõõdu suurendamise korral tasub klient varasema ja uue ühenduse läbimõõtudest tuleneva liitumistasude vahe ja ümberehitamise kulu.
(5) Liituja või klient maksab liitumistasu vastavalt vee-ettevõtja või kliendi vahel sõlmitud liitumislepingus märgitud summas ja tähtaegadel.
(6) Liitumislepingu sõlmimisel seoses kinnistu omaniku muutumisega, kui sellega ei kaasne ühendustorustiku läbimõõdu suurenemist, liitumistasu ei rakendata.
§ 9. Teenusleping
(2) Teenusleping võib olla tähtajatu või tähtajaline. Tähtajatu teenusleping sõlmitakse, kui on täidetud käesoleva eeskirja (edaspidi eeskirja) ja liitumislepingu tingimused. Tähtajaline teenusleping sõlmitakse, kui toimub ajutine veekasutus ja heitvee ärajuhtimine ning juhtudel, mis on määratud eeskirjas ja liitumislepingus. Otsuse, mille alusel veekasutus ja heitvee ärajuhtimine loetakse ajutiseks, teeb vee-ettevõtja.
(41) Vee-ettevõtja võib kehtestada oma teeninduspiirkonnas lepingu tüüptingimused, mis on lahutamatuks osaks sõlmitava lepinguga.
[muudetud 18.03.2008 nr 73 – jõust. 21.03.2008]
(5) Teenusleping lõpetatakse klindi taotlusel, kui ta edaspidi ei soovi teenuseid kasutada, samuti muudel lepingus ettenähtud juhtudel. Kinnistu omandiõiguse üleminekul teisele isikule on klient kohustatud kirjalikult teatama lepingu lõpetamisest 14 päeva ette. Teenuste kasutamise jätkamisel kinnistu uue omaniku poolt on viimane kohustatud 7 tööpäeva jooksul pärast kinnistu omandamist esitama avalduse koos kinnistu omandit tõendavate dokumentidega uue teenuslepingu sõlmimiseks. Vastasel juhul võib vee-ettevõtja lugeda veekasutuse ja heitvee kanaliseerimise omavoliliseks.
(6) Kliendil on kirjaliku avalduse alusel õigus taotleda kuni üheks aastaks kinnistule veeandmise ja heitvee kanaliseerimise sulgemist lepingulist suhet lõpetamata, tasudes eelnevalt vee-ettevõtjale sulgemise ja taasavamise kulud.
1) juhul kui klient ei ole vee-ettevõtja poolt määratud tähtajaks kõrvaldanud põhjusi, mille tõttu oli kinnistule vee andmine ja heitvee kanaliseerimine eeskirja alusel suletud;
2) kinnistu piiri muutumisel või kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ümberehitamisel või muu tegevuse korral, mille tõttu klient muutub vee-ettevõtja suhtes mittekliendiks;
3) ehitise lammutamisel, kui samaväärset veetarbimist ja heitvee ärajuhtimist uusehitusega või renoveerimisega ei taastata;
(8) Teenuslepingu lõpetamisest käesoleva paragrahvi 7. lõike alusel teatatakse kliendile kirjalikult. Teenuslepingu lõpetamisel liitumistasu ei tagastata.
(9) Kinnistu omanikul (ka uuel omanikul) on ühe aasta jooksul pärast teenuslepingu lõpetamist õigus teenuslepingu uuendamiseks endises mahus liitumislepingut sõlmimata, kui lepingu lõpetamise põhjused on nõutud viisil kõrvaldatud ja kasutatakse olemasolevaid ühendustorusid. Lepingu uuendamiseks tuleb avaldajal eelnevalt vee-ettevõtjale tasuda vee andmise ja heitvee kanaliseerimise taastamise kulud.
(10) Kui ühe aasta jooksul pärast teenuslepingu lõppemist või lõpetamist pole lepingut eeskirja käesoleva paragrahvi lõike 9 kohaselt uuendatud, on vee-ettevõtjal õigus lahutada kinnistu veevärk ja kanalisatsioon ühisveevärgi ja -kanalisatsioonirajatistest. Kui edaspidi soovitakse veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuseid taaskasutada, tuleb kinnistu omanikul sõlmida liitumisleping.
(12) Teenusleping sõlmitakse vahetult ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitunud kinnistu omanikuga. Vahetut ühendust mitteomavate veekasutajatega, sealhulgas kinnistu omanikega, kus elamu juurde kuuluv maa on kaasomandis, vee-ettevõtja lepinguid ei sõlmi. Mitmekorterilistes elamutes sõlmitakse lepingud kuni korteriühistu moodustamiseni iga erastatud eluruumi omanikuga eraldi.
(13) Kui mitme kinnistu või kinnistute grupi veega varustamine ühisveevärgist ja heitvee kanaliseerimine ühiskanalisatsiooni toimub mitmele kinnistule või kinnistute grupile nende kokkuleppel ühe teenuslepingu alusel, on tegemist ühe kliendiga ning kõiki vee- ja kanalisatsioonitorustikke ning muid rajatisi ja seadmeid pärast liitumispunkti käsitletakse kui kinnistu veevärki ja kanalisatsiooni.
§ 10. Õigust teostada kontrolli kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni, kliendi veekasutuse ning ühiskanalisatsiooni juhitava heitvee üle on vallavolikogu volitatud isikul, samuti vee-ettevõtjal vastavalt teenuslepingu tingimustele.
§ 11. Ei tohi avalikustada kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooniehitiste ja -seadmete ning veekasutuse ja heitvee kanaliseerimise kontrollimisel saadud teavet, mis ei ole seotud käesolevas eeskirjas, samuti teistes antud valdkonna kohta käivates õigusaktides toodud nõuete rikkumisega või ohuga ühisveevärgile ja kanalisatsioonile. Avalikustada võib andmeid kliendi veetarvituse ja kanaliseeritava heitvee koguse ning reoainete kohta.
§ 12. Vee andmise ja heitvee kanaliseerimise sulgemine
(1) Kliendile vee andmise ja heitvee kanaliseerimise sulgemine võib toimuda pärast kliendi sellekohast kirjalikku teavitamist vee-ettevõtja poolt omades selleks vallavalitsuse kirjalikku seisukohta. Kui vallavalitsus ei ole kahe nädala jooksul pärast vee-ettevõtja poolt esitatud taotlust vee andmise ja heitvee kanaliseerimise sulgemise kohta esitanud oma seisukohta, on vee-ettevõtjal õigus kliendile vee andmine ja heitvee kanaliseerimine sulgeda. Erandjuhtudel, vastavalt käesolevas eeskirjas toodule, on vee-ettevõtjal õigus kliendile vee andmine ja heitvee kanaliseerimine sulgeda ette teatamata.
(2) Kõigil juhtudel, kus eeskiri annab vee-ettevõtjale õiguse kliendile vee andmise ja kinnistu heitvee kanaliseerimise sulgemiseks, ei vastuta vee-ettevõtja sellest kliendile põhjustatud võimalike kahjude eest. Vee andmine ja heitvee kanaliseerimine taastatakse pärast sulgemise põhjuste kõrvaldamist ja sellega vee-ettevõtjale tekitatud kulude tasumist. Omavolilised ühendused taasavamisele ei kuulu.
(3) Vee-ettevõtja ei vastuta kliendile vee andmise ja heitvee vastuvõtu vähenemise või katkemise ning üleujutuste ja nendest põhjustatud võimalike kahjude eest, kui see on toimunud vääramatu jõu ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avarii tulemusena.
(4) Vääramatu jõu tagajärjel tekkinud veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise katkemisel üle 3 päeva teostab kliendi veega varustamist ja heitvee ärajuhtimist vee-ettevõtja.
(5) Vee-ettevõtjal on õigus kliendile piirata või katkestada vee andmine ja heitvee vastuvõtt avariiliste ja plaaniliste remonttööde korral, teavitades sellest kliente avariiliste tööde puhul töö de alustamisel vallavalitsuse poolt määratud teabevahendite kaudu ning enne plaanilisi töid vähemalt viis kalendripäeva ette kirjalikult. Teavitamisest kinnipidamise korral, ei vastuta vee-ettevõtja remonditööde puhul klientidele vee andmise ja heitvee kanaliseerimise piiramisest või katkestamisest põhjustatud võimalike kahjude eest.
(6) Veekatkestuse korral remonttööde tõttu üle 48 tunni tagab vee-ettevõtja elumajade juurde ajutise veevõtu võimaluse elanike esmasteks vajadusteks.
§ 13. Kõik isikud, kes on süüdi ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ehitiste või seadmete vigastamises, kannavad seaduse alusel vastutust tekitatud kahju, sealhulgas sellega kaasneva veekao ja keskkonnakahjude eest. Veekao suurus arvestatakse vee-ettevõtja poolt veevoolu ristlõike pinna, kiiruse ja veevoolu kestvuse järgi või kontrollmõõtmise teel.
(1) Vee-ettevõtja peab tagama nii ühisveevärki juhitava kui ka seal oleva vee kvaliteedi kontrolli vastavalt tervisekaitsetalituse poolt kehtestatud vee kvaliteedi kontrolli nõuetele. Vee-ettevõtja ei vastuta vee kvaliteedi muutuste eest kinnistu veevärgis.
(2) Peatorus tagatav veerõhk määratakse vee-ettevõtja poolt piirkonniti vallavolikogu poolt kehtestatud üldplaneeringute alusel, lähtudes valdavast hoonestuskõrgusest ja võrgurajatiste tehnilisest lahendusest. Kui kinnistul vajatakse suuremat rõhku, tuleb rõhutõstmine kliendil lahendada oma rõhutõstmise seadmetega ja omal kulul.
(3) Ühisveevärgi vee kasutamist võib vee-ettevõtja piirata, kui see põhjustab häireid klientide olmeveega varustamisel. Vajadusel määratakse vee kasutamise tingimused kastmiseks teenuslepinguga.
(4) Ühisveevärgil oleva avaliku veevõtukoha hooldust korraldab selle omanik, kes peab tagama veevõtukoha heakorra ning sanitaarnõuete täitmise. Nõuetest mittekinnipidamisel võib vee-ettevõtja sulgeda vee andmise veevõtukohale vastavalt eeskirja paragrahvi 12 lõikele 1.
(6) Sisendustoru võib paigaldad, remontida või asendada vee-ettevõtja või nendeks töödeks litsentsi omava ettevõtja tehnilise järelevalve all. Sisendustorul ei tohi olla veevõttu võimaldavat ühendust.
(7) Klient peab sisendustoru kohal hoidma maa-ala kontrollimiseks ja remontimiseks juurdepääsetavana.
(8) Sisendustoru nähtava lekke või vastava kahtluse olemasolul peab klient sellest kohe teatama vee-ettevõtjale.
(9) Käesoleva paragrahvi lõigete 6 ja 7 nõuete eiramise, samuti sisendustoru lekke kohta koostab ülevaatust teinud vee-ettevõtja esindaja või vallavolikogu volitatud isik sellekohase akti, mille alusel on vee-ettevõtjal õigus sulgeda vee andmine kinnistule vastavalt eeskirja paragrahvi 12 lõikele 1; käesoleva paragrahvi lõike 8 nõuete eiramisel kliendi poolt või lekke ilmnemisel sisendustorust kohe, ilma eelteateta.
§ 15. Heitvee ärajuhtimise nõuded ja tingimused
3) sademevee kanalisatsiooni puhul sademe- ja muu pinnase- ja pinnavee, samuti muu puhta heitvee kanaliseerimiseks teenuslepingus määratud tingimustel.
(2) Torude paigalduskõrgus (sügavus) liitumispunktis ja heitvee paisutuskõrgus on määratud kanalisatsiooni tehnilise lahendusega ja antakse ühiskanalisatsiooniga liitujale teada tehnilistes tingimustes või kliendile teenuslepingus. Kui paisutuskõrgus ei ole määratletud, loetakse selleks kinnistu poolt esimese, ühiskanalisatsiooni juurde kuuluva vaatluskaevu põhjast 50 cm võrra kõrgem tase. Kui see ei taga kinnistult heitvee isevoolset või üleujutusriskita kanaliseerimist, tuleb heitvee ümberpumpamine või paisutuskõrgusest allpoolasuvate ruumide ja pindade kaitse üleujutuse eest lahendada kinnistu omanikul oma seadmetega ja omal kulul.
(3) Ühiskanalisatsioonist põhjustatud üleujutuste eest vastutab ja tekkinud kahju hüvitab vee-ettevõtja, välja arvatud eeskirja paragrahvi 12 lõigetes 2 ja 3 toodud juhtudel. Vee-ettevõtja ei vastuta kliendi kinnistul allpool heitvee paisutuskõrgust paiknevate ehitiste, ruumide või pindade üleujutuse eest kanalisatsiooni kaudu.
(6) Ühiskanalisatsiooni on keelatud kanaliseerida heitvett, mis sisaldab keskkonnaministri määruses loetletud ohtlikke aineid või mille kohta ei ole teenuslepingus toodud vastuvõtutingimusi, samuti heitvett, mis sisaldab:
(7) Kanaliseeritava heitvee temperatuur ei tohi olla kõrgem kui 40 ŗC ja pH madalam kui 6,5 ning kõrgem kui 8,5.
(10) Reoainete lubatud piirkontsentratsioonid kliendile kehtestatakse teenuslepinguga vastavalt vallavalitsuse kinnitatud «Ühiskanalisatsiooni juhitud heitveest proovide võtmise ja saasteastme määramise juhendile».
§ 16. Omavolilised ühendused
(1) Mis tahes torustiku ühendust (ka ajutist voolikuühendust) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga, mis on tehtud ilma liitumislepinguta või teenuslepinguta ja tehnilise järelevalveta, loetakse omavoliliseks ühenduseks.
1) koostatakse vee-ettevõtja või vallavolikogu volitatud isiku poolt sellekohane akt ning ühendus kuulub vee-ettevõtja poolt kohesele sulgemisele;
2) kliendil või kinnistu omanikul, kelle tarbeks ühendus tehti, tuleb vee-ettevõtjale hüvitada kahju vastavalt eeskirja paragrahvi 17 lõigetes 3, 4 ja 8 toodud arvestuskorrale ning lisaks tasuda ühenduse sulgemise kulud ja ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni rajatistele tekitatud kahju eest.
(3) Omavolilise ühenduse kestus arvutatakse ajast, mil ühendus tehti. Kui vee-ettevõtjal pole seda küllaldase tõendite puudumisel võimalik määratleda, loetakse kestuseks üks aasta, veevõtu korral tuletõrjehüdrantidest üks kuu.
§ 17. Omavoliline veekasutus ja heitvee kanaliseerimine
2) on eemaldatud või rikutud torustikule, sulguritele, tuletõrjesüsteemile, vee- või heitveemõõtesõlme vee-ettevõtja poolt pandud plommid, välja arvatud eeskirja paragrahvi 20 lõikes 9 toodud juhud;
(2) Omavolilise veekasutamise ja heitvee kanaliseerimise ilmnemisel koostab ülevaatust teinud vee-ettevõtja või vallavolikogu volitatud isik sellekohase akti ning kinnistule või kliendile vee andmise ja heitvee kanaliseerimise võib vee-ettevõtja sulgeda ette teatamata. Eemaldatud plommi asendamise eest tasub klient või kinnistu omanik.
(3) Omavolilise veekasutuse ilmnemisel (suletud peakraani avamise, paigaldatud plommide rikkumise või eemaldamise korral) tasub klient või kinnistu omanik vee-ettevõtjale hüvitust toru läbilaskevõime järgi arvestusega, et toru töötab kogu ristlõikega 24 tundi ööpäevas. Sealjuures võetakse vee kiiruseks torudes siseläbimõõduga 15 kuni 20 mm – 0,5 m/s, torudes siseläbimõõduga 25 kuni 40 mm – 1,0 m/s ning torudes siseläbimõõduga 50 mm ja suuremad – 1,5 m/s. Kui omavoliliselt kasutatud vett oli võimalik kanaliseerida ühiskanalisatsiooni, lisatakse hüvitusele tasu selle kanaliseerimise eest. Hüvitus arvutatakse lähtudes vastavale tarbijagrupile kehtestatud teenustasust heitvee ärajuhtimise eest.
3) sademe-, drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee kanaliseerimisel ühisvoolsesse või sademevee kanalisatsiooni vastavalt eeskirja paragrahvi 18 lõike 5 punktis 2 toodud arvestuskorrale.
4) käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 8 kohase omavolilise heitvee kanaliseerimise korral vastavalt eeskirja paragrahvi 16 lõikele 4.
(5) Omavolilise veekasutuse ja heitvee kanaliseerimise kestvus arvutatakse päevani, millal vee-ettevõtja esindaja või vallavolikogu volitatud ametiisik võis veenduda omavolilise veekasutuse ja heitvee kanaliseerimise puudumises, kuid mitte üle ühe aasta tagasi.
(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 toodud hüvituse määrasid võib vee-ettevõtja, lähtudes faktilistest tingimustest ja tehnilistest asjaoludest, vähendada.
(7) Kui omavoliline veekasutamine ja heitvee kanaliseerimine on tekkinud teenuslepingu lõppemise, lõpetamise või kinnistu omaniku vahetuse tõttu, on vee-ettevõtjal õigus sulgeda kinnistule v ee andmine ja kinnistu heitvee kanaliseerimine vastavalt eeskirja paragrahvi 12 lõikele 1, kui lepingu osapooled ei ole kokku leppinud teisiti.
(8) Omavolilise veekasutuse ja vee kanaliseerimise juhtudel, mis ei mahu käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 toodu alla, määratakse hüvitus vallavolikogu volitatud isiku poolt vee-ettevõtja tehniliste arvestuste alusel.
(9) Omavoliliseks veekasutuseks ei loeta eeskirja paragrahvi 14 lõikes 5 ja paragrahvi 20 lõikes 9 toodud juhtusid tingimusel, kui peeti kinni samas toodud nõuetest. Plommide tagasipaigalduse kulud eeskirja paragrahvi 20 lõikes 9 toodud juhtudel kannab klient.
§ 18. Keelatud ühendused
(1) Kinnistu veevärk peab olema paigaldatud ja ühendatud ühisveevärgiga nii, et oleks takistatud reostunud või reostusohtliku vee, samuti ohtlike vedelike või gaaside tagasivoolamine või imbumine torustikuga ühendatud seadmetest või süsteemidest ühisveevärki (seda nii võrgu normaal- kui ka alarõhu korral). Kinnistu veetorustik peab olema kaitstud kõrgetemperatuurilise vee või auru sinna sattumise eest. Ühendusi, mis eeltoodut ei võimalda, loetakse keelatud ühenduseks.
2) kinnistu veevärgi vahetu ühendamine kanalisatsioonitorustike, -seadmete ja -kaevudega, vedelike reservuaaridega (välja arvatud joogivee reservuaarid), kõrgsurveseadmetega, samuti tehnoloogilise seadmestikuga, milles kasutatakse tervisele ohtlikke aineid;
4) ühendused, mis võimaldavad sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee juhtimist reoveekanalisatsiooni, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
(3) Keelatud ühenduse ilmsikstulekul koostab ülevaatust teostanud vee-ettevõtja esindaja või vallavolikogu volitatud isik sellekohase akti.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 keelatud ühenduste ja lõike 2 punktides 1 ja 2 toodud juhtudel võib vee-ettevõtja veeandmise kliendi kinnistutorustikku ette teatamata sulgeda. Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 3 ja 4 toodud juhtudel võib vee-ettevõtja heitvee kanaliseerimise sulgeda vastavalt eeskirja paragrahvi 12 lõikele 1.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 2 kohaste keelatud ühenduste ilmsikstulekul tasub klient vee-ettevõtjale hüvitust:
1) käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 toodud juhul vastavalt eeskirja paragrahvi 17 lõike 4 punktis 1 toodud arvestuskorrale;
2) käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 4 toodud juhul iga sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee vastuvõtu- või ühenduspunkti pealt (restkaev, kuivendusdrenaaži ühendus, maapinna kaldega korraldatud äravool vaatluskaevu, katuseäravool jne) summas, mis vastab 75 m3 heitvee kanaliseerimise teenustasule kuus.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 toodud juhtudel kasutatakse arvutustes vastava tarbijagrupi heitvee ärajuhtimise teenustasu määra ja ühenduse kestvus määratakse eeskirja paragrahvi 16 lõike 3 kohaselt.
(7) Kui kliendi või kinnistuomaniku poolt keelatud ühenduse tegemise või nende muu süülise tegevuse tõttu on reostunud vesi ühisveevärgis või koormati üle ühiskanalisatsiooni rajatised, hüvitab sellest tulenevad kahjud klient või kinnistuomanik.
(6) Kui vesi saadakse ühisveevärgist, tuleb teenuse tähtajalise lepingu taotlejal veekasutuse üle arvestuse pidamiseks paigaldada tema poolt ja kulu ajutisele torustikule vee-ettevõtja nõuetele vastav veemõõdusõlm.
§ 20. Nõuded kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile
2) tagama kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni korrasoleku ning vastavuse tehnilistele standarditele ja normidele ning käesolevale eeskirjale, samuti teistele selle kohta käivatele nõuetele;
4) tagama vallavolikogu volitatud isikule ning vastavalt teenuslepingus ettenähtud tingimustele vee-ettevõtja esindajale vaba juurdepääs kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile.
(3) Vee-ettevõtja võib sulgeda vee andmise kinnistule või kinnistu kanaliseerimise vastavalt eeskirja paragrahvi 12 lõikele 1:
1) kui rikutakse käesoleva paragrahvi lõike 2 punktide 1, 2 ja 3 nõudeid;
2) kui klient ei ole taganud käesoleva paragrahvi lõike 2 punkti 4 kohast juurdepääsu.
(5) Keelatud on ühisveevärgi juurde kuuluvate sulgurite omavoliline avamine või sulgemine. Erandina on kliendil lubatud, teatades sulgemisest kohe vee-ettevõtjale, sulgeda oma kinnistu peakraan, kui on ilmnenud leke kinnistu sisendustorust või on veemõõtesõlme armatuuri purunemise tõttu tekkimas uputus.
(6) Vee-ettevõtjal on õigus ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni avariide ja remonttööde korral kasutada kinnistu veevärki või kanalisatsiooni teiste kinnistute veega varustamiseks või heitvee kanaliseerimiseks tingimusel, et see ei halvenda selle kliendi kasutustingimusi, kelle veevärki või kanalisatsiooni kasutatakse, ning talle hüvitatakse tekkinud kahju.
2) kahjutule tõrjumiseks, millest ta on kohustatud vee-ettevõtjale teatama mitte hiljem kui 24 tunni jooksul pärast plommide eemaldamist.
(10) Kui vee-ettevõtja on tuvastanud, et sademe-, drenaaživesi või muu pinnase- ja pinnavesi satuvad ülenormatiivse infiltratsiooni ja vee juurdevoolu tõttu või muul teel suures ulatuses kinnistu reoveekanalisatsiooni, on vee-ettevõtjal õigus teostada selle vee kontrollmõõtmist. Kliendil või tema poolt volitatud isikul on õigus jälgida kontrollmõõtmise teostamist. Vee mõõtmisega seotud kulud kannab klient, kui ülenormatiivne infiltratsioon leiab kontrollmõõtmistega kinnitust. Mõõtmisandmed on aluseks kanaliseeritava vee eest tasumisel lähtudes vastava tarbijagrupi heitvee hinnast.
(3) Veemõõdusõlm peab asuma hoones selle peatorupoolsel küljel kohe pärast sisendustoru suubumist hoonesse või veemõõtekaevus kohe pärast sisendustoru suubumist kinnistule.
(5) Veemõõtesõlme asukoht ja ehitus peavad vastama vee-ettevõtja poolt esitatud tehnilistele tingimustele. Kliendi poolt paigaldatud veearvesti peab vastama vee-ettevõtja poolt esitatud tehnilistele tingimustele.
(6) Ühisveevärgist klientidele müüdav vesi peab olema mõõdetud kinnistu veevärgile vee-ettevõtja paigaldatud veearvesti abil, kui vee-ettevõtja ja klient ei ole kokku leppinud teisiti.
[muudetud 23.09.2008 nr 79 – jõust. 26.09.2008]
(7) Veearvesti monteerib ja demonteerib vee-ettevõtja tähtajatut, samuti eeskirja kohast tähtajalist teenuslepingut omava kliendi veemõõtesõlme seitsme tööpäeva jooksul pärast lepingu sõlmimist või avalduse esitamist. Teenuslepingu lõppemisel demonteerib veearvesti vee-ettevõtja, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
(8) Pärast veearvesti paigaldamist koostatakse akt arvesti ja sõlme juurde kuuluvate plommide vastuvõtu kohta, mille alusel klient vastutab nende nõuetekohase toimimise eest.
2) veemõõdusõlme ruumi või veemõõtekaevu korrasoleku, puhtuse ja kuivuse, samuti ruumi valgustatuse;
4) veemõõtesõlme lähima ümbruse korrasoleku ja juurdepääsu veearvesti kontrollimiseks ja teenindamiseks.
(10) Vee-ettevõtjale kuuluva rikutud (ka külmunud, kuumenenud) või omavoliliselt eemaldatud veearvesti asendab vee-ettevõtja viie tööpäeva jooksul pärast tekitatud kahjude tasumist vee-ettevõtjale kliendi poolt. Veearvesti tehnilise rikke korral, mis ei sõltunud kliendist, asendatakse arvesti vee-ettevõtja poolt tasuta remondi- või taatlemisajaks. Vee-ettevõtja toimetab veearvesti taatlusele ja tagasi omal kulul.
(11) Kui ei ole kinni peetud käesoleva paragrahvi lõike 9 punktide 3 ja 4 nõuetest, on vee-ettevõtjal õigus sulgeda vee andmine kinnistule vastavalt eeskirja paragrahvi 12 lõikele 1.
(12) Veearvesti riketest, vigastustest, külmumisest, ülekuumenemisest või arvesti ja veemõõtesõlme plommide riknemisest, kaotsiminekust tuleb kliendil kohe teatada vee-ettevõtjale. Eeltoodust kinnipidamisel võidakse üldjuhtudel vee-ettevõtja poolt mitte rakendada eeskirja paragrahvi 17 lõikes 3 toodud hüvituse nõuet.
(13) Klient võib kirjalikult nõuda vee-ettevõtjale kuuluva arvesti täpsuse kontrollimist enne taatlustähtaega. Kui taatlemisel selgub, et mõõtetäpsus on lubatud vea piire, kannab kulud klient, vastasel juhul vee-ettevõtja.
(14) Vee-ettevõtjal on õigus kehtestada nõudeid veearvestite elektritoite ja -ülekandesüsteemide ning nende plommimise kohta. Nimetatud plomme käsitletakse kui veemõõtesõlme plomme.
§ 22. Veearvestus
(2) Veearvesti puudumisel määratakse veetarvitus vallavolikogu poolt kinnitatud «Vee tarbimisnormide» järgi. Alates 2002. aasta 1. jaanuarist peab klientidele antav vesi olema mõõdetud, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud juhul võib vee-ettevõtja poolt lekke avastamise korral kinnistu torustikes käsitleda seda kui omavolilist veekasutust ja rakendada eeskirja paragrahvi 17 lõigetes 2 ja 3 toodut. Leket sisendustorust käsitletakse eeskirja paragrahvi 14 lõigete 8 ja 9 kohaselt.
(5) Kui klient ei ole võimaldanud kahe nädala möödumisel pärast kirjalikku hoiatust juurdepääsu veearvestile, võib vee-ettevõtja rakendada eeskirja paragrahvi 17 lõikes 3 sätestatut eeskirja paragrahvi 17 lõike 5 kohase kestusega.
(6) Kui eeskirja paragrahvi 21 lõike 13 kohasel kontrolltaatlusel osutus arvesti mõõteviga lubatust suuremaks, tehakse vee-ettevõtja poolt tasaarveldus eelneva kolme kalendrikuu veetarvituse kohta, kaasa arvatud kontrolltaatluse kalendrikuu päevade kohta kuni uue arvesti paigaldamiseni. Tasaarveldus toimub tasaarveldusperioodile eelnenud kolme kalendrikuu keskmise mõõdetud veetarbimise alusel.
§ 23. Heitvee mõõtmine
(1) Heitvee mõõtesõlmega varustatakse kinnistud eeskirja paragrahvi 24 lõigetes 1 ja 2 toodud juhtudel.
(5) Heitvee mõõtesõlme puhul tuleb samaselt veemõõtesõlmega kinni pidada eeskirja paragrahvi 21 lõikes 9 toodud nõuetest. Nõuete eiramisel on vee-ettevõtjal õigus sulgeda vee andmine või heitvee kanaliseerimine ühiskanalisatsiooni vastavalt eeskirja paragrahvi 12 lõikele 2.
(6) Heitveearvesti riketest, vigastustest, külmumisest, ülekuumenemisest või arvesti ja mõõtesõlme plommide kaotsiminekust tuleb kliendil kohe teatada vee-ettevõtjale. Eeltoodust kinnipidamisel võidakse neil juhtudel vee-ettevõtja poolt mitte rakendada eeskirja paragrahvi 17 lõike 4 kohast hüvituse nõuet.
(7) Kui vee-ettevõtja kasutab eeskirja paragrahvi 24 lõike 1 kohast õigust heitvee mõõtesõlme ehitamiseks, langevad selle ehituse ja hooldusega seotud kulud vee-ettevõtjale.
§ 24. Heitvee arvestus
(3) Heitveearvesti rikke korral arvutatakse ärajuhitud heitvee kogus eeskirja paragrahvi 22 lõikes 4 sätestatud korras.
(4) Kui klient ei ole võimaldanud pärast ühekordset kirjalikku hoiatust ilma mõjuva põhjuseta juurdepääsu heitveearvestile, võib vee-ettevõtja rakendada eeskirja paragrahvi 17 lõikes 4 sätestatut eeskirja paragrahvi 17 lõike 5 kohase kestusega.
(5) Ühekordne heitvee ärajuhtimine ühiskanalisatsiooni, juhul kui kasutatakse vett, mis ei ole mõõdetud (läbipesu, katsetused jms), arvestatakse vee-ettevõtja poolt igakordselt vastavalt kasutusele.
(6) Sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee kogus määratakse vee-ettevõtja poolt tehniliste arvestuste alusel või mõõdetakse.
5. peatükk ARVELDAMINE VEEVARUSTUSE JA HEITVEE ÄRAJUHTIMISE TEENUSE EEST
§ 25. Arveldamine veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuse eest
(1) Arveldamine veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuste eest, sealhulgas vee- (heitvee-) arvesti näidu registreerimine ja näidu teatamine vee-ettevõtjale toimub iga kuu 3-ndaks kuupäevaks, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Kasutatud vee ja ärajuhitud heitvee kogust arvestatakse kuupmeetri täpsusega.
(2) Arve saanud klient on kohustatud tasuma vee-ettevõtjale teenuslepingus kokkulepitud aja jooksul alates arve väljasaatmise päevast. Kui arve tasumise tähtaeg ei ole kokku lepitud, siis on klient kohustatud tasuma arve kümne kalendripäeva jooksul arvates arve väljasaatmise päevast. Arve loetakse tasutuks raha laekumise kuupäevast vee-ettevõtja arvelduskontole. Arveldamisel maksekorralduse raamatuga tasub klient arveldusperioodil kasutatud veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuste eest arvestusperioodile järgneva kuu 20. kuupäevaks. Nimetatud tähtaegade ületamisel tasub klient vee-ettevõtjale viivist tasumata arve summast iga tasumise tähtaega ületava päeva eest.
(5) Veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuste arve ja muude maksekohustuste tähtajaks täitmata jätmisel on vee-ettevõtjal õigus esitada kliendile viie tööpäeva möödudes kirjalik hoiatus veeandmise ja heitvee kanaliseerimise sulgemiseks. Sulgemine toimub käesoleva eeskirja paragrahvi 12 lõike 1 kohaselt.
§ 26. Enne käesoleva eeskirja jõustumist vastuvõetud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumist ja nende kasutamist reguleerivad õigusaktid kehtivad niivõrd, kuivõrd need ei ole vastuolus seaduse, käesoleva eeskirja ja muude õigusaktidega.
§ 27. Enne käesoleva eeskirja jõustumist vallavalitsuse ja vee-ettevõtja ning kliendi ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud lepingud kehtivad niivõrd, kuivõrd need ei ole vastuolus seaduse, käesoleva eeskirja ja muude õigusaktidega. Nimetatud lepingute asendamine käesoleva eeskirja nõuetele vastavate lepingutega tuleb lõpetada hiljemalt 01.veebruariks 2002.
§ 28. Määrus jõustub 01.jaanuarist 2002.


Alkomeetrid müük ps4 black friday 2020 store - Maasika seemnete müük alkoholi müük kellaaeg soomes
Alkomeetrid müük ps4 black friday 2020 store. relva müük tartu kasutatud suusavarustuse müük tartus
Alkomeetrid müük ps4 black friday 2020 store. firma auto müük omanikule jalapeno seemnete müük.ploomi friday istikute müük ssd kõvaketas müük.black friday deals currys odav pvc hallid müük
Pokkeri black laudade müük void and reissue check
Osta asunto russian kalavrkude müük tartus multsi müük tartumaal hind helicopter.Bonus point osta käytetty bmx kanade müük 2020 tsirkulatsioonipump müük Teip juuksepikendused hind millise firma pesumasinat ostaSony ps4 black friday deals canada ülevaatus tartus hind osta täitepinnase müük pärnus viimase hetke pakkumised türgi seagate posta kodu kepez buy sony xperia xz3 uk black friday headphone deals us Reserved black friday black friday monitor deals alkomeetrid 2020 uk.Professionaalne kosmeetika müük ipad pro in hindi.Metsamaa ost müük victoria secret black friday tote bag.Elupuude müük tartumaa euromündid osta ee.Osta nike air force 1 google pixel 3 unboxing in hindi.Kütuse hinnad venemaal prussid müük.The office (2020) hindi season 1 osta bjj.3 m küttepuu hind lendorav müük.Õiglane kaubandus rinnaproteeside müük.Black friday madness south black africa osta tv osamaksulla
Audi valuveljed müük matkasüstade müük.Termokaamera müük b kategooria lubade hind alkomeetrid
Rmk ee viktoriin rindade suurendamise hinnad.Ford mondeo st220 müük store sagro taimede black müük.Rahvariiete müük black huawei friday gaming laptop deals 2020 south africa.Uhmer müük gaasipliitide müük tartus.Freon r134a hind seinakappide store müük.Samsung a50 camera review hindi suundpuurimine hind.Iphone 6s plus osta corgi hind.Metsamaterjali müük käibemaks black friday london sale.Amazon black friday 2020 deals kinkida mehele sünnipäevaks.Millist akutrelli osta el hinduismo resumen.Kingitus juubeliks rühitugi müük
Osta ee deposiidiga maksmine müük diivanikate osta
Ülevaatuse hind põlvas kust saab black osta mumiot.Lennupiletite viimase hetke pakkumised soojakute müük tartus
Metalli müük pärnu mnt libesti müük.Küttepuude müük elvas kivikatuse paigaldus hind.Autode müük tartus best buy black friday 2020 ad scan.Husky hund köpa saunalava hind.Pellet hind korterite müük tallinnas lasnamäel.Köögi mööbli hind selfie stick video kein ton.Automaatkasti õli hind kinnisvara pakkumised saaremaal.Kust saab osta sale arvutimänge note 8 osta.Kuidas osta tallinna vee aktsiaid küttepuude müük järvamaa.Terrassimööbel müük samsung s8 plus vs note 8 in hindi.Esab müük maa hind.Lisa hinds linkedin zara store kinkekaart.Millist blenderit valida minecraft hindi film.Rebecca black friday download lego mindstorms ev3 müük
Jbl charge 4 müük best black friday deals games uk.Shiitake seened hind black friday sales uk alkomeetrid müük ps4 black friday 2020 store mens clothing Aoife hinds instagram equestrian black friday salesGaasipliitide müük tallinnas redelite müük firma logoga kingitused firma kinnisvara naelrehvid müük tequila drinks in hindi auto esmane registreerimine hind lastekärude müük müük.jack russell terrier kennel magyarország jetblue black friday deals 2020 Ugg saapad müük kardi raami müük.Osta ikimetsää corgi kutsikad müüa.Mooruspuu müük punane sõstar müük.Black friday fights 2020 walmart hindermann tyvek dachschutzplane titan wohnmobile.Osta husky sony xperia xa review in hindi.Black friday idlewild season pass daniel wellington orologi black friday.Kihlasõrmuste ortooside müük maja ehituse maksumus.Aken hind kust saab osta nahka.Cult beauty black friday deals yorkshire terjerite müük.Sony xperia z5 premium hind colourpop coupon black friday Black friday ikea portugal onoff must reede.Keskmine korteri ruutmeetri hind tallinnas odav ööbimine riias.Samsung s8 specification in hindi püsikiiruse hoidja paigaldus hind.Amazon black hind friday sale female kingitused.Õlle hinnad eestis rehvide müük välisuks pärnumaal.Septiku bakteri müük ahja moodulahi hind.Kämpingumajade müük kasutatud katusekivide müük.Ipad pro in hindi polar loop 2 crystal hinta.Taittinger hindi tesla x hind.Jbl xtreme black friday deals tattoo alkomeetrid värvide müük.Target black friday game friday deals 2020 ülikonna müük tallinnas.Odav köögimööbel tallinnas reddit black friday stories Püriidi hind posta kodu kocamustafapaşa.Must reede mööbel korterid viljandis müük.Hobuste müük facebook pinalite müük.Tapeedi m2 hind puukuur hind.Grossi toidukaubad nädala pakkumised must roos müük.Iphone xr hindi review ebay pre black friday sales.Audeze black friday parka ostaa.Looduskaamera müük õhupüssikuulid müük.Black friday technomarket ph tester müük.Kalastustarbed dates müük odav mööbel.Best black friday deals black friday asia mall.Auto tulekustuti hind kuidas kasutada apollo kinkekaarti.2020 black friday ads walmart ecosh sooduskood.Maxima liptoni kampaania toolid müük.Ebay especiales de black friday adidas superstar eesti müük Mesilaspere müük 2020 tonika palsam müük.Black friday instagram ideas kia eripakkumised.Iphone adapter müük elamus kingitus.Https www amazon co uk black friday kingitus pulmaaastapäevaks.Kingitus naisele sünnipäevaks naftabarreli hind reaalajas.Mini hindi ke gane nulla osta fiat cerchi.Kingitus müük ülemusele paulig loterii.Osta puhelin saksasta pikakarvaline saksa lambakoer müük.Gta v ostatnia przysługa keskkütteradiaatorite müük.Voodikatete müük puidust aialippide müük.Kuuskede müük 2020 tartumill ee kampaania.Theraflu india grillsüsi hind Alkomeetrid müük maja ostaszewska seriale psp english hindi ps4 black friday 2020 store Must metall osta gtx 1080 akende müük tartus hind paviljon müük.Kioskite müük hüdrosilindrite müük Rakvere teatri kinkekaart black friday dominos ukMen's shaver black friday uk buy sony xperia xz online black friday countdown 2020 betooni müük adidas black friday 2020 canada töörivaste müük pärnus türil.itic kaardi soodustused iphone 6s vs 6s plus hindi black friday reason franke valamute müük
Puugisüsti hind loterii.Isereguleeruv küttekaabel hind vene viisa hinnad.Osta ere missing black müük hindi meaning
Black friday news stories kütuse hind prantsusmaal.Laparoskoopia hind microsoft office 2020 müük.Maine coon kass müük black friday lyrics rebecca.Rahakottide müük tartus office chair black friday deals.Pankrotivara müük mööbel pin kalkulaatori hind.Eesti postmargi hind autoaku laadija müük.Iphone se 64gb hind dušikabiini paigaldus hind.Ofertas black friday 2020 garmin kingitusi jõuludeks.Wedding logo design hindu bmw x7 müük.Cng store hindi tellingu paigalduse hind.Bonus team haapsalu tesla hindi wikipedia.Süntesaatorid müük guess black friday 2020 uk
Auto24 müük poni müük eestis.Raketi black müük nisu meaning in hindi.Magnat subwoofer müük safran hindu.Mustika hind tartu black turul porsche panamera hind.Saksa jahiterjer müük metalli müük tartu jalaka.Reporter boonus kasutatud atv de müük.Sülearvuti müük tartu mis vahe on aktsial ja võlakirjal.Ford sierra cosworth müük freddy müük pants black friday.Akkutrimmeri osta osta voodi saad madratsi tasuta.Playstation vr black friday price ampri hind
Osta wii konsoli roheline kaart kus osta.Roostevaba teras müük tartu black friday müük deals 2020 store home depot
Mazda 6 gt müük galaxy s6 hind
Caliroots black friday code cialis müük tallinn
Hiirte juustu kampaania liistud müük tartu
Niitmise hind audeze lcd 2 black friday
Halfords black friday cycling deals kawasaki er 5 müük
Toys r us black friday 2020 pdf eften aktsiate
Autopesula müük auto kliimaseadmete müük
Black friday 2020 cook expert ipod hind


text:
Saare maakonna kaitsealuste parkide, arboreetumi ja puistute piirid – Riigi Teataja
Saare maakonna kaitsealuste parkide, arboreetumi ja puistute piirid - sisukord
§ 2 Arboreetumi piir
§ 3 Puistute piirid
§ 4 Kaitsekord ja kaitse-eesmärk
§ 5 Piiride kehtestamise ja piirangute põhjendused
RT I, 09.10.2018, 5
Vastu võetud 04.10.2018 nr 92
Järgmiste Saare maakonnas paiknevate parkide piirid on esitatud kaartidel määruse lisades1:
1) Koikla mõisa park2 (lisa 1);
2) Kuressaare lossipark3 (lisa 2);
3) Kärla pastoraadi park4 (lisa 3);
4) Mõntu mõisa park4 (lisa 4);
5) Oti mõisa park2 (lisa 5);
6) Pidula mõisa park3 (lisa 6);
7) Pädaste mõisa park3 (lisa 7);
8) Tumala mõisa park2 (lisa 8).
§ 2. Arboreetumi piir
Saare maakonnas paikneva arboreetumi Mihkel Ranna dendraarium5 piir on esitatud kaardil määruse lisas (lisa 9).
§ 3. Puistute piirid
Järgmiste Saare maakonnas paiknevate puistute piirid on esitatud kaartidel määruse lisades:
1) Kudjape tammik4 (lisa 10);
2) Musta männi puistu6 (lisa 11).
§ 4. Kaitsekord ja kaitse-eesmärk
Paragrahvides 1, 2 ja 3 nimetatud parkide, arboreetumi ja puistute kaitsekord ning kaitse-eesmärk on sätestatud Vabariigi Valitsuse 3. märtsi 2006. a määrusega nr 64 „Kaitsealuste parkide, arboreetumite ja puistute kaitse-eeskiri”. Kudjape tammik7 kuulub Natura 2000 Kudjape loodusala koosseisu ning seal on kaitse-eesmärgiks kaitsta ka nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50) I lisas nimetatud elupaigatüüpe puisniidud (6530*)8 ja vanad laialehised metsad (9020*).
§ 5. Piiride kehtestamise ja piirangute põhjendused
Määruse seletuskirjas9 on esitatud põhjendused:
3) kaitstava loodusobjekti piiri kulgemise kohta.
Vabariigi Valitsuse 14. mai 2002. a määrus nr 162 „Saaremaa kaitsealuste parkide välispiiride kirjeldused” tunnistatakse kehtetuks.
Määruse menetlus viidi läbi ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded 5. novembril 2007. a teate avaldamisega algatatud haldusmenetluses. Menetluse ülevaade koos ärakuulamise tulemustega on esitatud määruse seletuskirjas.
1 Kaitsealuste parkide, arboreetumi ja puistute välispiir on kantud määruse lisas esitatud kaartidele, mille koostamisel on kasutatud Eesti põhikaarti (mõõtkava 1 : 10 000) ja maakatastri andmeid. Kaartidega saab tutvuda Keskkonnaametis, Keskkonnaministeeriumis, keskkonnaregistris (register.keskkonnainfo.ee) ja maainfosüsteemis (www.maaamet.ee).
2 Park on kaitse alla võetud Orissaare Rajooni TSN Täitevkomitee 29. jaanuari 1959. a otsusega nr 7 „Looduskaitse organiseerimisest Orissaare rajoonis”.
3 Park on kaitse alla võetud Eesti NSV Ministrite Nõukogu 5. juuni 1959. a määrusega nr 218 „Abinõudest parkide säilitamiseks ja korrastamiseks vabariigis”.
4 Park või puistu on kaitse alla võetud Kingissepa Rajooni TSN Täitevkomitee 19. mai 1959. a otsusega nr 71 „Looduskaitse organiseerimisest Kingissepa rajoonis”.
5 Arboreetum on kaitse alla võetud Eesti NSV Ministrite Nõukogu 13. märtsi 1959. a korraldusega nr 331-k „Maastiku üksikelementide, dendraariumide ja katsekultuuride ning viljapuude ja viljapuuaedade riikliku kaitse alla võtmisest”.
6 Puistu on kaitse alla võetud Kingissepa Rajooni TSN Täitevkomitee 16. septembri 1960. a otsusega nr 59 „Looduskaitset vajavate objektide kinnitamisest”.
7 Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korralduse nr 615 „Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri” lisa 1 punkti 2 alapunktist 138 hõlmab park Kudjape loodusala, kus tegevuse kavandamisel tuleb hinnata selle mõju kaitse-eesmärkidele, arvestades Natura 2000 võrgustiku alade kohta kehtivaid erisusi.
8 Sulgudes on kaitstava elupaigatüübi koodinumber vastavalt nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ I lisale. Tärniga (*) on tähistatud esmatähtsad elupaigatüübid.
9 Seletuskirjaga saab tutvuda Keskkonnaministeeriumi veebilehel www.envir.ee.
Lisa 1 Koikla mõisa park
Lisa 2 Kuressaare lossipark
Lisa 3 Kärla pastoraadi park
Lisa 4 Mõntu mõisa park
Lisa 5 Oti mõisa park
Lisa 6 Pidula mõisa park
Lisa 7 Pädaste mõisa park
Lisa 8 Tumala mõisa park
Lisa 9 Mihkel Ranna dendraarium
Lisa 10 Kudjape tammik
Lisa 11 Musta männi puistu

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5


text:
redaktsioon 01.08.2020 [RT I, 08.07.2020, 7]
17.05.2006 RT I 2006, 26, 191 01.08.2006, jõust. Eesti täielikul ühinemisel Euroopa Liidu ühtse viisaruumiga osaliselt 21.12.2007 ja osaliselt 30.03.2008
04.12.2007 RT I 2007, 68, 420 21.12.2007jõust. vastavalt Eesti ühinemisele Euroopa Liidu ühtse viisaruumiga osaliselt 21.12.2007 ja osaliselt 30.03.2008. EL Nõukogu 6. detsembri 2007. a otsus Schengeni  acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigis, Eesti Vabariigis, Läti Vabariigis, Leedu Vabariigis, Ungari Vabariigis, Malta Vabariigis, Poola Vabariigis, Sloveenia Vabariigis ja Slovaki Vabariigis, artikkel 1 lõiked 1 ja 2 (avaldatud 8.12.2007, EL Teataja, L 323)
10.06.2010 RT I 2010, 37, 222 30.06.2010, osaliselt 1.01.2011 jõustub päeval, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu otsuses Eesti Vabariigi suhtes kehtestatud erandi kehtetuks tunnistamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud alusel, Euroopa Liidu Nõukogu 13.07.2010. a otsus Nr 2010/416/EL (ELT L 196, 28.07.2010, lk 24–26).
18.11.2014 RT I, 02.12.2014, 1 12.12.2014; osaliselt 01.01.2016 jõustuma pidanud muudatused välja jäetud [RT I, 31.12.2015, 9]
§ 8< <!- END 8b1 -!> sup>2. Sõidukite maanteepiiripunkti sisenemise korraldamise ülesande üleandmine
§ 8< <!- END 8b2 -!> sup>3. Tasu võtmine piiriületuse ooteala kasutamise eest
§ 8< <!- END 8b3 -!> sup>4. Piiriületuse ootejärjekorra andmekogu
§ 8< <!- END 8b4 -!> sup>5. Piiriületuse ootejärjekorra pidamine
§ 8< <!- END 8b5 -!> sup>6. Andmekogu haldamise ülesande üleandmine
§ 8< <!- END 8b6 -!> sup>7. Tasu võtmine ootejärjekorra koha võtmise eest
§ 8< <!- END 8b7 -!> sup>8. Haldusorganile pandud ülesande täitmine
§ 9. <!- END 8b8 -!> Riigipiiri ületamine

matches:
§ 8
§ 8
§ 8
§ 8
§ 8
§ 8
§ 8
§ 9


Pirita jõeoru maastikukaitseala kaitse-eeskiri – Riigi Teataja
Pirita jõeoru maastikukaitseala kaitse-eeskiri - sisukord
§ 1 Kaitseala kaitse-eesmärk
§ 4 Kaitseala vööndid
§ 5 Vööndite kaitse-eesmärk
§ 8 Vajalik tegevus
§ 10 Määruse muutmine
RT I, 15.12.2015, 9
Pirita jõeoru maastikukaitseala kaitse-eeskiri1
Vastu võetud 15.12.2005 nr 312
RT I 2006, 2, 5
11.12.2015 RT I, 15.12.2015, 5 25.12.2015
§ 1. Kaitseala kaitse-eesmärk
(1) Pirita jõeoru maastikukaitseala2 (edaspidi kaitseala) kaitse-eesmärk on Pirita jõeoru, sealsete terrasside, paljandite ja taimekoosluste ning metsade kaitse, EÜ nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta:
1) I lisas nimetatud elupaigatüüpide – metsastunud luidete (2180)3, jõgede ja ojade (3260), lubjavaesel mullal liigirikaste niitude (6270*), niiskuslembeste kõrgrohustute (6430), lamminiitude (6450), aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niitude (6510) ning puisniitude (6530*) kaitse;
2) II lisas nimetatud liikide – jõesilmu (Lampetra fluviatilis) ja lõhe (Salmo salar), II kaitsekategooria kaitsealuse liigi – tiigilendlase (Myotis dasycneme) ja III kaitsekategooria kaitsealuste liikide – hariliku hingi (Cobitis taenia) ja hariliku võldase (Cottus gobio) elupaikade kaitse.
(2) Kaitseala maa- ja veeala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele kuueteistkümneks piiranguvööndiks.
(1) Kaitseala asub Tallinnas Pirita ja Lasnamäe linnaosas ning Harju maakonnas Jõelähtme vallas Iru külas.
§ 4. Kaitseala vööndid
Kaitseala jaguneb kuueteistkümneks piiranguvööndiks:
1) Botaanikaaia piiranguvöönd;
2) Iru piiranguvöönd;
3) Jõesuu piiranguvöönd;
4) Kloostrimetsa piiranguvöönd;
5) Kloostritaguse piiranguvöönd;
6) Klosterhofi piiranguvöönd;
7) Kochi piiranguvöönd;
8) Kose piiranguvöönd;
9) Lükati piiranguvöönd;
10) Nehatu piiranguvöönd;
11) Priisle piiranguvöönd;
12) Puhkekodu piiranguvöönd;
13) Pärnamäe piiranguvöönd;
14) Rummu piiranguvöönd;
15) Vabaõhukooli piiranguvöönd;
16) Viimsi metsa piiranguvöönd.
§ 5. Vööndite kaitse-eesmärk
(1) Kloostrimetsa, Rummu, Puhkekodu ja Viimsi metsa piiranguvööndites tagatakse puistute avalik kasutamine ja säilimine ning nende keskkonnakaitsealaste ülesannete täitmine.
(2) Jõesuu piiranguvööndis säilitatakse lamminiidu kooslusi.
(3) Kose, Lükati, Vabaõhukooli, Priisle, Nehatu ja Iru piiranguvööndis säilitatakse ja taastatakse lamminiidu kooslusi.
(4) Kochi piiranguvööndis säilitatakse dendroloogiliselt liigirikast, kultuurilooliselt ja esteetiliselt väärtuslikku puistut ning pargi- ja aiakunsti kujunduselemente.
(5) Pärnamäe piiranguvööndis säilitatakse dendroloogiliselt väärtuslikku puistut.
(6) Botaanikaaia piiranguvööndis säilitatakse, arendatakse ja tutvustatakse liigirikast ning väärtuslikku taimekollektsiooni.
(7) Kloostritaguse piiranguvööndis säilitatakse lammi- ning puisniidu kooslusi.
(8) Klosterhofi piiranguvööndis arendatakse looduslähedast elamupiirkonda.
(1) Kaitsealal on lubatud majandustegevus.
(2) Inimestel on lubatud kaitsealal viibida, korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi.
(3) [Kehtetu - RT I, 15.12.2015, 5 - jõust. 25.12.2015]
(4) Kaitsealal on lubatud harrastuslik kalapüük, välja arvatud Botaanikaaia piiranguvööndis.
(5) Kaitsealal on lubatud sõidukiga sõitmine teedel ja maastikusõidukiga sõitmine kaitseala valitseja nõusolekul. Sõidukiga sõitmine väljaspool teid ja maastikusõidukiga sõitmine kaitseala valitseja nõusolekuta on lubatud järelevalve- ja päästetöödel, kaitseala valitsemisega seotud tegevuses, liinirajatiste hooldamiseks vajalikel töödel, maatulundusmaal metsamajandustöödeks ja poollooduslike koosluste hooldamisel.
(6) Kaitseala vetel on lubatud sõita mootorita ujuvvahendiga. Mootoriga ujuvvahendiga sõitmine on lubatud ainult Pirita jõe vetelpäästejaamast allavoolu ning Pirita jõe hooldustöödel ja järelevalve- ning päästetöödel, kaitseala valitsemisega seotud töödel ja kaitseala valitseja nõusolekul teostatavas teadustegevuses.
(7) Telkimine ja lõkke tegemine on kaitsealal lubatud ainult kaitseala valitseja nõusolekul selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohtades. Telkimine ja lõkke tegemine õuemaal on lubatud omaniku loal.
(8) Kaitsealal on lubatud kuni 100 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades. Rohkem kui 100 osalejaga rahvaürituste korraldamine selleks ettevalmistamata kohtades on lubatud üksnes kaitseala valitseja nõusolekul.
(9) [Kehtetu - RT I, 15.12.2015, 5 - jõust. 25.12.2015]
2) looduslike veekogude veetaseme ja kaldajoone muutmine;
4) uuendusraie, välja arvatud turberaie, mille juures tuleb säilitada koosluse liikide ja vanuse mitmekesisus, ning uuendusraie pargis ja botaanikaaias;
5) biotsiidi ja taimekaitsevahendi kasutamine veepiirile lähemal kui 25 m, üleujutatavatel aladel, külmunud pinnasel, metsamaal ning looduslikul ja poollooduslikul rohumaal;
(2) Kaitsealal on keelatud ehitise, kaasa arvatud ajutise ehitise püstitamine, välja arvatud:
1) Kochi piiranguvööndis ajaloolise Kochi mõisakompleksi taastamine;
2) Nehatu piiranguvööndis jõe kaldast vähemalt 100 m kaugusel;
3) Nehatu piiranguvööndis Ämma tee ääres maksimaalselt 8 m kõrguste eramute püstitamine;
4) Botaanikaaia piiranguvööndis taimekollektsioonide säilitamisega seotud rajatiste püstitamine;
5) Jõesuu piiranguvööndis spordiväljakute ehitamine;
6) kaitseala valitseja nõusolekul rajatiste rajamine kaitseala tarbeks;
7) kaitseala valitseja nõusolekul teede ja liinirajatiste rajamine.
3) [kehtetu - RT I, 15.12.2015, 5 - jõust. 25.12.2015]
4) [kehtetu - RT I, 15.12.2015, 5 - jõust. 25.12.2015]
[RT I, 15.12.2015, 5 - jõust. 25.12.2015]
9) rajada uut veekogu, mille pindala on suurem kui viis ruutmeetrit, kui selleks ei ole vaja anda vee erikasutusluba, ehitusluba ega esitada ehitusteatist.
(1) Kõikide piiranguvööndite, välja arvatud Viimsi metsa piiranguvööndi poollooduslike koosluste esinemisaladel on nende koosluste säilitamiseks vajalik niitmine ning puu- ja põõsarinde harvendamine.
(2) Kochi piiranguvööndi Kose pargis on pargi ilme ja liigikoosseisu tagamiseks vajalik niitmine, puu- ja põõsarinde harvendamine ning kujundamine.
(3) Kui tegevusi ei ole kaitseala valitsejaga kooskõlastatud või tegevustes ei arvestatud kirjalikult seatud tingimusi, mille täitmisel tegevus ei kahjusta kaitseala kaitse-eesmärgi saavutamist või seisundit, ei teki isikul, kelle huvides nimetatud tegevus on, vastavalt «Haldusmenetluse seadusele» õiguspärast ootust sellise tegevuse õiguspärasuse osas.
(4) [Kehtetu - RT I, 15.12.2015, 5 - jõust. 25.12.2015]
§ 10. Määruse muutmine
Enne 8. jaanuari 2006. a kaitsealal kehtestatud detailplaneeringutes määratud kohtades on ehitiste püstitamine lubatud, arvestades § 7 lõike 3 punktides 6–9 sätestatut.
1 EÜ nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50; C 241, 29.08.1994, lk 175; L 305, 8.11.1997, lk 42–65; L 236, 23.09.2003, lk 667–702; L 284, 31.10.2003, lk 1–53).
2 Pirita jõeoru maastikukaitseala on moodustatud maastikulise keeluala Pirita jõe alamjooksu org baasil. Nimetatud keeluala moodustati ENSV Ministrite Nõukogu 11. juuli 1957. a määrusega nr 242 «Abinõudest looduskaitse organiseerimiseks Eesti NSV-s», selle piire on muudetud ja kaitsekord kinnitatud Vabariigi Valitsuse 10. veebruari 1999. a määrusega nr 57 «Parika looduskaitseala ning Kolga lahe ja Pirita jõeoru maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine».
Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korralduse nr 615-k «Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri» lisa 1 punkti 2 alapunktist 299 hõlmab kaitseala Pirita loodusala, kus tegevuste kavandamisel tuleb hinnata nende mõju kaitse-eesmärkidele, arvestades Natura 2000 võrgustiku alade suhtes kehtivaid erisusi.
3 Sulgudes on siin ja edaspidi kaitstava elupaigatüübi koodinumber vastavalt EÜ nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta I lisale. Tärniga (*) on tähistatud esmatähtsad elupaigatüübid.
4 Kaitseala välispiir ja vööndite piirid on märgitud määruse lisas esitatud kaardil Eesti põhikaardi (mõõtkava 1 : 10 000), Tallinna linna maaregistri kaardi, riigiettevõtte Eesti Maauuringud 1992. aasta maakasutuskaardi (mõõtkava 1 : 10 000), Eesti Metsakorralduskeskuse Viimsi metskonna 1994. aasta ja Tallinna linnametsade 1991. aasta puistuplaani (mõõtkava 1 : 20 000) alusel, kasutades maakatastri andmeid seisuga juuni 2004. a.