Uue sõiduauto kütusekulust ning eralduva süsinikdioksiidi heitkogusest kasutaja teavitamise kord – Riigi Teataja
Uue sõiduauto kütusekulust ning eralduva süsinikdioksiidi heitkogusest kasutaja teavitamise kord
Uue sõiduauto kütusekulust ning eralduva süsinikdioksiidi heitkogusest kasutaja teavitamise kord - sisukord
§ 4 Kütusekulu ja süsinikdioksiidi heitkoguse arvnäitajaid sisaldav teatmik
§ 5 Kütusekulu ja süsinikdioksiidi heitkoguse arvnäitajaid sisaldav plakat ja elektrooniline kuvand
§ 6 Reklaamväljaannete sisu
§ 7 Eksitavate andmete esitamise keeld
RT I, 02.10.2015, 5
Uue sõiduauto kütusekulust ning eralduva süsinikdioksiidi heitkogusest kasutaja teavitamise kord1
Vastu võetud 23.09.2005 nr 62
RTL 2005, 101, 1544
01.09.2011 RT I, 06.09.2011, 1 09.09.2011
25.09.2015 RT I, 02.10.2015, 1 01.01.2016
Määrus kehtestatakse «Välisõhu kaitse seaduse» § 56, «Tarbijakaitseseaduse» § 4 lõike 8 ja Vabariigi Valitsuse 22. septembri 2005. a määruse nr 246 «Volituse andmine «Tarbijakaitseseaduse» § 4 lõike 8 alusel tarbijale teabe andmise nõuete kehtestamiseks» alusel.
Määrus kehtestab uue sõiduauto kasutaja kütusekulust ja eralduvast süsinikdioksiidi heitkogusest teavitamise korra.
1) sõiduauto – mootorsõiduk, millel on vähemalt neli ratast, mis on konstrueeritud ja ehitatud sõitjate veoks ning millel peale juhikoha ei ole rohkem kui kaheksa istekohta. Mõiste ei hõlma neljarattalist mootorratast ega eriotstarbelist sõiduautot;
2) uus sõiduauto – sõiduauto, mida ei ole varem müüdud isikule muul eesmärgil kui müük või edasitoimetamine;
3) tüübikinnitustunnistus – tunnistus, millega pädev asutus tunnistab sõiduki ja selle osade, eraldi seadmestike, süsteemide ning varustuse vastavust kehtivatele tehnonõuetele;
4) vastavustunnistus – tunnistus, millega autotootja või tootja volitatud isik tunnistab antud sõiduki ja selle osade, eraldi seadmestike, süsteemide ning varustuse vastavust tüübikinnituse kehtivatele tehnonõuetele;
5) müügikoht – autode väljapanekusaal või -plats, kus uusi sõiduautosid esitletakse või pakutakse müügiks või liisimiseks tarbijatele;
6) ametlik kütusekulu – pädeva asutuse poolt kinnitatud ja Euroopa Ühenduse tüübikinnitustunnistusele või vastavustunnistusele märgitud kombineeritud katsemetoodika kohaselt määratud kütusekulu, mida väljendatakse kas liitrites 100 kilomeetri kohta (l/100 km), kilomeetrites liitri kohta või kõnealuste mõõtühikute asjakohase kombinatsiooni abil ühe kümnendkoha täpsusega;
7) ametlik süsinikdioksiidi heitkogus – pädeva asutuse poolt kinnitatud ja Euroopa Ühenduse tüübikinnitustunnistusele või vastavustunnistusele märgitud kombineeritud katsemetoodika kohaselt määratud süsinikdioksiidi heitkogus, mida väljendatakse grammides kilomeetri kohta (g/km) ümardatuna täisarvuni;
8) reklaamväljaanded – kõik trükised, mida kasutatakse sõidukite reklaamimisel ja müügiedenduses, mille hulka kuuluvad plakatid, tehnilised juhendid ja kataloogid, samuti reklaam ajalehtedes ja ajakirjades.
9) energiamärgis – märgis, mis näitab sõiduauto kütuseefektiivsust ning sõiduauto kasutamisel eralduvat süsinikdioksiidi heitkogust.
[RT I, 02.10.2015, 1 - jõust. 01.01.2016]
8) sisaldama järgmist teksti: „Kütusekulu ja süsinikdioksiidi heitkoguse teatmik, mis sisaldab andmeid kõigi uute sõiduautomudelite kohta, on tasuta saadaval kõigis uute sõiduautode müügikohtades ja elektrooniliselt nähtav Maanteeameti veebilehel.“;
9) sisaldama järgmist teksti: „Sõiduauto kütusekulu ja süsinikdioksiidi heitkoguse hulka mõjutavad ka sõidustiil ning muud tegurid, mis ei ole tehnilist laadi. Süsinikdioksiid on põhiline kliima globaalset soojenemist põhjustav kasvuhoonegaas.“.
(4) Energiamärgist tuleb uuendada iga aasta 1. aprilliks.
§ 4. Kütusekulu ja süsinikdioksiidi heitkoguse arvnäitajaid sisaldav teatmik
(1) Maanteeamet annab välja müügilolevate uute sõiduautode mudelite kohta ametliku kütusekulu ja süsinikdioksiidi heitkoguse arvnäitajaid sisaldava teatmiku, mis koostatakse sõiduautode tootjate ja müüjatega nõu pidades vähemalt kord aastas.
[RT I, 06.09.2011, 1 - jõust. 09.09.2011]
(2) Lõikes 1 nimetatud teatmik peab olema kaasaskantav, kompaktne ja tarbijatele tasuta kättesaadav. Teatmik võib olla ka elektroonsel kujul avaldatud internetis ning tarbijatele võib anda ka teatmiku elektroonse kuju väljatrüki. Teatmiku kättesaadavuse tarbijatele peab tagama uute sõiduautode müügikoht ja Maanteeamet.
(3) Teatmik peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) aasta jooksul müügilolevate uute sõiduautode mudelite loetelu markide kaupa tähestikulises järjekorras; nendes sõiduauto mudelites kasutatav kütusetüüp, ametliku kütusekulu ja süsinikdioksiidi heitkoguse arvväärtus;
4) selgitus, milline on kasvuhoonegaaside ja võimalike kliimamuutuste mõju ning kuidas see seondub mootorsõidukite kasutamisega; samuti ajakohastel teaduslikel andmetel ning õigusnormidest tulenevatel nõuetel põhinev viide tarbijale kättesaadavate erisuguste kütuseliikide kasutamise võimaluste ning nende keskkonda mõjutava toime kohta;
5) viide Euroopa Ühenduse eesmärgile vähendada uute sõiduautode süsinikdioksiidi heitkogust ning selle eesmärgi saavutamise tähtajale;
6) viide Euroopa Komisjoni kütusekulu ja süsinikdioksiidi heitkoguse teatmiku veebilehele.
§ 5. Kütusekulu ja süsinikdioksiidi heitkoguse arvnäitajaid sisaldav plakat ja elektrooniline kuvand
(2) Lõikes 1 nimetatud andmed tuleb asetada nähtavale kohale ja need peavad vastama järgmistele nõuetele:
1) plakat ei või olla väiksem kui 50×70 cm, kuvari ekraan ei või olla väiksem kui 25×32 cm (ehk diagonaali mõõduga 17 tolli) ja kuvari abil võib teavet saada kasutades kerimisriba;
5) andmed peavad olema esitatud määruse lisa vormi kohaselt;
6) plakatil või elektroonilisel kuvandil peab olema järgmine tekst: «Kütusekulu ja süsinikdioksiidi heitkoguse teatmik, mis sisaldab andmeid kõigi uute sõiduautomudelite kohta, on tasuta saadaval kõigis uute sõiduautode müügikohtades ja elektrooniliselt nähtav Maanteeameti veebilehel.»;
7) plakatil või elektroonilisel kuvandil peab olema järgmine tekst: «Sõiduauto kütusekulu ja süsinikdioksiidi heitkoguse hulka mõjutavad ka sõidustiil ning muud tegurid, mis ei ole tehnilist laadi. Süsinikdioksiid on peamine kliima globaalset soojenemist põhjustav kasvuhoonegaas.»;
8) plakatit tervikuna tuleb ajakohastada vähemalt iga kuue kuu järel ja elektrooniliselt kuvatavat teavet iga kolme kuu järel, lisades uued sõiduautod loetelu lõppu;
§ 6. Reklaamväljaannete sisu
(1) Reklaamväljaanded sisaldavad reklaamitavate sõiduautomudelite ametliku kütusekulu ja süsinikdioksiidi heitkoguse arvnäitajaid. Teave peab vastama järgmistele nõuetele:
(2) Kui reklaamväljaannetes on märgitud ainult sõiduauto mark, ei ole kütusekulu andmeid vaja esitada.
(3) Lisaks lõikes 1 nimetatud reklaamväljaannetele peab igasugune reklaam sisaldama andmeid reklaamitavate sõiduautomudelite ametliku kütusekulu ja süsinikdioksiidi heitkoguse kohta.
§ 7. Eksitavate andmete esitamise keeld
Paragrahvides 3, 4, 5 ja 6 nimetatud märgistel, teatmikus, plakatitel ja reklaamväljaannetes on keelatud selliste kütusekulu või süsinikdioksiidi heitkoguse andmete kasutamine, mis võivad uute sõiduautode võimalikke kasutajaid eksitada ja ei vasta selle määruse nõuetele.
(1) Paragrahvi 4 lõikes 1 nimetatud teatmik antakse esmakordselt välja hiljemalt 31. detsembril 2006. a.
(2) Paragrahvi 3 punkti 4 ja § 5 lõike 2 punkti 6 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007. a.
1Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/94/EÜ, milles käsitletakse kütusesäästu ja süsinikdioksiidi heitmetega seotud andmete tarbijale kättesaadavust uute sõiduautode turustamisel (Euroopa Liidu Teataja L 12, 18.01.2000, lk 16–23); Euroopa Komisjoni direktiiv 2003/73/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/94/EÜ III lisa (Euroopa Liidu Teataja L 186, 25.07.2003, lk 34–35).
Lisa 1 Kütusesäästu ja süsinikdioksiidi heitmete kohta andmete esitamise vorm
Lisa 2 Sõiduauto energiamärgise energiaklasside skaala


Heakorra- ja kaevetööde eeskiri – Riigi Teataja
Heakorra- ja kaevetööde eeskiri - sisukord
2 HEAKORD
§ 6 Heakord loomapidamisel
§ 8 Keelatud tegevused
§ 9 Küttekoldevälise tule tegemine
§ 10 Kaevetööde mõiste
§ 11 Kaevetööde luba
§ 12 Kaevetööde nõuded
§ 13 Heakorra- ja kaevetööde eeskirja rikkumine
RT IV, 07.05.2012, 8
Vastu võetud 20.05.2010 nr 18
Määrus kehtestatakse «Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse» 22 lõike 1 punkti 361 alusel.
(1) Heakorra- ja kaevetööde eeskirja (edaspidi eeskiri) eesmärk on tagada puhtus, heakord ning kaevetööde korraldatus, kehtestades selleks korranõuded ja keelud.
(2) Eeskiri kehtib Viru-Nigula valla haldusterritooriumil ja on kohustuslik täitmiseks kõigile valla haldusterritooriumil viibivatele isikutele.
1) avalik koht on igasugune territoorium, hoone, rajatis või ruum, mis on avatud vabaks liikumiseks ja kasutamiseks (näiteks teed, tänavad, hoovid, haljasalad, pargid, parklad jms);
2) kinnistu all mõistetakse ka maa-ala, krunti, katastriüksust ja maatüki olulisi osi, sealhulgas ehitisi ja rajatisi;
3) omanikuga on heakorranõuete täitmisel võrdsustatud omaniku poolt volitatud valdaja või kasutaja. Omanikuga on eeskirjas võrdsustatud ka kinnistamata maaüksuse valdaja, kasutaja ja valitseja, kui valdamine, kasutamine ja valitsemine toimub õiguslikul alusel;
4) puhastusala on kinnistuga piirnev maa-ala, mis ulatub kinnistu piirist või ehitisest külgneva teekatte piirini;
5) tuleohtlik aeg algab kevadel pärast lume sulamist ning lõpeb sügisel vihmaste ilmade saabumisel. Tuleohtlik ala on metsa ning muutaimestikuga nagu kuluheinaga, tuleohtliku põõsastikuga (kadakas), poolpõõsastikuga (kanarbik, sookail, põõsasmaran) ja kuivanud rooga kaetud ala ning turbapinnasega ala;
6) tuleohtliku aja alguse ja lõpu määrab igal aastal Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut ning teavitab sellest avalikkust massiteabevahendite kaudu.
2. peatükk HEAKORD
Vallavalitsuse kohustused heakorra tagamisel on:
1) tagada valla teede ja tänavate, parkide ja haljasalade ning muude avalike kohtade korrashoid;
2) tagada valla tänavate nimesiltide ja teedel külasiltide ning muude vajalike suunaviitade paigaldamine ja korrashoid;
3) korraldada järelevalvet käesoleva eeskirja täitmise üle.
(1) Avaliku ürituse korraldaja peab tagama ürituse territooriumi koristamise hiljemalt üritusele järgneva päeva hommikul kella 10-ks või ürituse korraldamise loal märgitud ajaks.
(4) Kaupade laadimisel või kauplemise lõpetamisel avalikus kohas tuleb kauplejal kauplemiskoha ümbrus kohe korrastada.
(1) Avalikesse kohtadesse tänavakaubanduspunktide, reklaamkandjate, tõkkepiirete, pinkide jms paigaldamiseks tuleb taotleda vallavalitsuse luba.
2) asjad ei tohi segada inimeste ja sõidukite liiklemist ning tagatud peavad olema teeseaduses sätestatud nõuded teemaale või teekaitsevööndisse asjade paigaldamisel.
(5) Tehnovõrgu omanik on kohustatud hoidma talle kuuluva võrgu korras sellises seisundis, mis tagab liiklusohutuse ja teekatte korrasoleku tehnovõrgu kohal.
§ 6. Heakord loomapidamisel
(1) Põllumajandusloomade ja kodulindude pidamine on lubatud loomapidamiseks ehitatud hoonetes kus on välistatud reostuse sattumine põhjavette ja veekogudesse.
(2) Loomi tuleb karjatada aia või elektrikarjusega piiratud alal või hoida neid ketis. Samuti peab omanik tagama, et tema loomad ja linnud ei kahjustaks naabruses ja mujal asuvaid aia-ja põllukultuure, ei reostaks avalikke kohti, ei häiriks liiklust ega teisi isikuid.
(3) Karjaajamisel on karjateena keelatud kasutada avalikke teid, välja arvatud tee omanikuga kooskõlastatud ja tähistatud ülekäigurajad.
(4) Loomapidamisega tekkinud reostus tuleb likvideerida koheselt, reostamisega keskkonnale tekitatud kahju peab korvama looma omanik.
1) hoidma korras kinnistu piirded, aia ja heki ning ehitiste fassaadi;
2) niitma regulaarselt muru ja rohumaid umbrohutõrje eesmärgil rohukasvu perioodil kinnistul ja puhastusalal;
3) puhastusalal teostama talveperioodil vastavalt vajadusele regulaarselt lume- ja libedustõrjet;
4) kärpima puude ja põõsaste oksi enne nende ulatumist side- ja elektriliinidesse või kui oksad segavad jalakäijate või sõidukite liikumist;
5) hoidma korras olemasoleva prügikonteineri hoiukoha ja ümbruse ning võimaldama juurdepääsu konteineri tühjendamiseks;
6) likvideerima kinnistult lagunenud ehitised ja rajatised, varemed, piirded, prügihunnikud, kuivanud puud jms;
7) paigaldama teelt või tänavalt nähtavasse kohta majanumbri (selle olemasolu korral) ning hoidma numbrimärgi korras;
8) lubama paigaldada kinnistu piirdele või ehitisele tee- või tänavasildi ning tagama selle nähtavuse;
9) eemaldama talveperioodil ehitiste küljest lume ja jääpurikad, kui need võivad ohustada jalakäijaid või sõidukeid;
10) mitte hoidma kinnistu piiril, tänaval või puhastusalal üldist välisilmet rikkuvaid asju;
11) regulaarselt tühjendama kanalisatsiooni- ja sadeveekaevud, kuivkäimlad, puhastama sadeveekraavid ja truubid;
12) tagama kasutusel mitteoleva ehitise ja sinna juurde kuuluva krundi heakorra ja esteetilise väljanägemise ning vältima hoone varisemisohtlikkust, sulgema sissepääsud hoonesse ja võimalusel ka krundile. Lõhutud aknad tuleb asendada uutega või katma muude materjalidega (puit, vineer jms), kuid hoone üldpilt peab jääma esteetiliseks.
§ 8. Keelatud tegevused
Vallas on keelatud :
2) reostada ja risustada mistahes territooriume, rikkuda või saastada maapinda jäätmete, heitvete või muude kahjulike ainetega;
3) kasutada üldkasutatavaid maa-alasid kütte-, ehitus- või muu materjali hoidmiseks või ladustamiseks ilma vallavalitsuse loata;
4) matta jäätmeid pinnasesse, välja arvatud komposteerimine;
5) valada kütte- ja määrdeõlisid ning toksilisi või teisi kahjulikke aineid maapinnale, veekogudesse või kanalisatsiooni;
6) põletada toksilisi ja teisi mürgiseid aineid sisaldavat prahti.
7) pesta mootorsõidukeid veekogus ega kaldal lähemal kui 10 m veepiirist, kui kohapeal puudub teade teistsuguse korra kohta.
8) lõhkuda või kahjustada mistahes vara (sh joonistada ja sodida ehitistele ja rajatistele, plankudele vms);
9) paigaldada reklaami, kuulutusi, teateid vms selleks mitteettenähtud kohta;
10) püstitada ilma ehitusloata või vallavalitsuse kirjaliku nõusolekuta ehitisi ja rajatisi (v.a ehitusseaduses sätestatud erandid).
§ 9. Küttekoldevälise tule tegemine
(1) Küttekoldevälise tule tegemisel tuleb arvestada järgmist:
1) põlevmaterjali jäätmeid ja prahti põletada ning lõket või muud küttekoldevälist tuld võib teha väljapool ehitist tuulevaikse (lubatud tuule tugevus kuni 1,5 m/s) ilmaga selleks kohandatud mittepõleval alusel või taimestikust ja põlevmaterjalist puhastatud mineraalpinnasel tuletöö üle järelevalvet teostava isiku juuresolekul. Käeulatusse tuleb varuda esmased kustutusvahendid (nt. tulekustuti, ämber veega, kustutusluuad, märjad oksad). Lõke peab paiknema vähemalt 15 m kaugusel mis tahes ehitisest või põlevmaterjali lahtisest hoiukohast ja vähemalt 30 m kaugusel metsast;
2) avaliku lõkke tegemise peab selle korraldaja eelnevalt kooskõlastama Päästeametiga. Avaliku lõkke tegemise koht peab paiknema mistahes ehitisest, põlevmaterjali hoiukohast või metsast vähemalt 50 m kaugusel;
4) tahkekütusel töötav teisaldatav šašlõkiahi või muu samalaadne seadis ning kala- või lihatoodete suitsutusahi peavad mis tahes ehitisest või põlevmaterjali hoiukohast asuma vähemalt 5 m kaugusel. Nimetatud ahjud peavad kasutamise ajal olema pideva järelevalve all. Pärast töö lõpetamist tuleb kütusel lasta täielikult ära põleda või põlemisjäägid veega kustutada.
(2) Tuleohtlikul ajal on tuleohtlikul alal keelatud:
1) risu, põhu jms põletamine;
2) suitsetamine, välja arvatud selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohas;
3) lõkke tegemine ja teisaldatava šašlõki- või grillahju või muu samalaadse seadise kasutamine, välja arvatud selleks ettevalmistatud ja tähistatud kohas;
4) raiejäätmete põletamine;
§ 10. Kaevetööde mõiste
(1) Kaevetöödeks käesoleva eeskirja mõistes loetakse pinnases tehtavaid töid kinnistul, kus asuvad teistele isikutele kuuluvad või nende poolt paigaldatud insenertehnilised kommunikatsioonid:
2) kui nende käigus rikutakse tee- või pinnakatet (asfalt, sillutis, muru jne);
(2) Kaevetöödeks ei loeta kaevetööde tegemist territooriumil, kus kaevetööd on reguleeritud teiste eeskirjadega.
(3) Kaevetöid tohib teha üksnes kehtestatud korras koostatud, kooskõlastatud ja kinnitatud projekti või paigaldusskeemi järgi kaevetööde loa alusel.
(4) Kinnistul, kus ei asu teistele isikutele kuuluvaid insenertehnilisi kommunikatsioone, ei ole kaevetööde tegemisel kaeveloa taotlemine kohustuslik. Vastutus kaevetööde ohutu tegemise eest lasub sellisel juhul omanikul.
(5) Ehitise vundamendikaeviku ning krundisiseste tehnovõrkude, kui need on ehitusprojektis nõuetekohaselt märgitud, rajamiseks vajalike kaevetööde aluseks on ehitusluba.
(6) Kaevetööde teostaja on käesoleva eeskirja mõistes füüsiline või juriidiline isik, kellele on väljastatud kaevetööde luba.
§ 11. Kaevetööde luba
(1) Kaeveluba (lisa 2) on vallavalitsuse määratud ametniku poolt väljastatud luba kaevamistööde tegemiseks.
(2) Kaeveloa saamiseks esitab kaevetööde tegija vallavalitsusele vastava avalduse (lisa 1), lisades sellele asjassepuutuvate ametkondadega kooskõlastatud tehnilise dokumentatsiooni.
(3) Vallavalitsuse määratud ametnik vaatab nelja nädala jooksul avalduse esitamise päevast arvates esitatud avalduse läbi, kooskõlastab tööde tähtajad ja vajadusel esitab täiendavad tingimused tööde läbiviimiseks. Vallavalitsusel on õigus nõuda vajadusel täiendavaid kooskõlastusi ning liikluskorralduse skeemi koos kasutatavate liiklusmärkide, piirete ja valgustuse äranäitamisega.
(4) Eramaal kaevamiseks kaeveloa saamiseks peab olema maa omaniku või seadusliku valdaja kirjalik nõusolek.
(5) Kaeveloa väljastamise ja kaevetööde vallapoolse järelevalve teostamise kulud kannab kaevetööde tegija vastavalt vallavalitsuse määratud ametniku koostatud kalkulatsioonile ja vallavalitsuse esitatud arvele.
§ 12. Kaevetööde nõuded
(1) Kaevetööde tegemise piirkonnas asuvate kommunikatsioonide valdajate esindajad kutsutakse kohale (kui seda on nõutud loa kooskõlastamisel) enne kaevetööde algust. Esindaja mitteilmumisest tingitud tööseisakust tuleneva kahju eest vastutab kommunikatsiooni valdaja, kui ta kaevetööde tegijaga teisiti kokku ei lepi.
(2) Olemasolevaid kommunikatsioone võib ümber paigutada üksnes nende valdaja loal.
(3) Kommunikatsioonide vigastamisel on süüdlane kohustatud sellest viivitamatult teatama valdajale. Vigastus parandatakse süüdlase kulul.
(4) Ettenägematute asjaolude (tundmatu kommunikatsioon, arheoloogiline leid, lõhkekeha jne) ilmnemisel tuleb kaevetööd peatada ja sellest viivitamatult teavitada vallavalitsust. Kaevetööde jätkamise loa annab vallavalitsus.
(5) Kaevetööde käigus on keelatud hävitada, vigastada või ümber paigutada geodeetilisi ja liiklusmärke. Hävitatud või vigastatud märgid taastatakse tööde teostaja kulul.
(6) Tee, tänava või selle osa võib kaevetööde tegemise ajal ajutiselt liikluseks sulgeda vallavalitsuse loal, teatades sulgemisest ette politseile ja päästeametile. Jalakäijatele tuleb tagada ohutu ligipääs kohtadesse, kuhu varem oli juurdepääs olemas.
(7) Tehnovõrgu avarii korral, kui on nõutav kaevetööde viivitamatu alustamine ja läbiviimine, ei ole kaevamisloa vormistamine kohustuslik. Tehnovõrgu valdaja on kohustatud avariist teatama vallavalitsusele ja avariitööde piirkonda jäävate teiste tehnovõrkude või maa valdajatele, vajadusel ka transpordiettevõtetele; tee või tänava liikluseks sulgemisest ka politseile ja päästeametile.
(8) Tegevuskava avariitööde läbiviimise ajaks lepitakse kokku piirkonda jäävate tehnovõrkude valdajate esindajate ja tööde läbiviimise eest vastutava isiku vahel.
(9) Avarii kõrvaldamiseks koos kaeviku tagasitäitmise ja teekatte aluse taastamisega on ette nähtud üks ööpäev. Avarii-kaevetööde teostamisel üle ühe ööpäeva tuleb taotleda kaevamisluba esimese tööpäeva jooksul avarii tekkimisest arvates.
(10) Kaevetöödega lõhutud pinnakate ja kahjustatud haljastus taastatakse kaevetööde tegija kulul hiljemalt loa kehtivuse lõpptähtajaks, kui loa andmisel ei lepita kokku teisiti. Katete taastamiseni tagab kaevetööde tegija häireteta ja ohutu liikluse. Garantiikirja esitamisel ei nõuta ajavahemikul 1. novembrist kuni 1. maini kaevetööde järgsel katte taastamisel asfalteerimistöid. Asfalteerimistööd, mida nimetatud ajavahemikul ei tehtud, tuleb teostada hiljemalt 15. maiks. Kuni katte lõpliku taastamiseni korraldab ajutise katte korrashoidu kaevetööde tegija.
(11) Juhul kui katte või pinnase taastamistöid ei ole tähtaegselt lõpetatud, on vallavalitsusel õigus omaalgatuslikult korraldada need tööd ja kaevetööde tegijal kohustus need korraldus- ja taastamistöökulud vallale viivitamatult ja täielikult hüvitada.
(12) Kaevetööde tegija vastutab tööde kvaliteedi eest 24kuu jooksul pärast katte lõplikku taastamist.
(13) Kaevetööde tegija on kohustatud esitama vallavalitsusele pärast tööde teostamist teostusjoonised.
(14) Kaevetöid ei loeta nõuetekohaselt teostatuks ega lõpetatuks enne ettenähtud teostusjooniste vallavalitsusele esitamist.
(15) Kaevetööde lõpetamisega viivitamist loetakse käesoleva korra rikkumiseks. Kaevamisloa kehtimisaega on võimalik pikendada, kui selleks on mõjuv põhjus. Kaevamisloa pikendamiseks peab tööde tegija esitama uue taotluse koos tööde lõpetamise tähtpäeva edasilükkamise põhjendusega. Kaevamisloa pikendamise vormistab vallavalitsuse määratud ametnik kaevamisloal märkega «Kaevamisluba pikendatud kuni……………», märkides teksti lõppu kaevetööde uue lõpptähtpäeva, ja kinnitades märget oma allkirja ja vallavalitsuse pitsatiga.
(16) Vallapoolselt kaevetööde järelevalvet teostaval ametiisikul on õigus kaevamisluba peatada, kui kaevetööde eeskirja on rikutud. Kaevamisloa peatamine ei too kaasa kaevetööde lõpptähtpäeva automaatset edasilükkumist.
§ 13. Heakorra- ja kaevetööde eeskirja rikkumine
(1) Heakorra- ja kaevetööde eeskirja rikkumise eest karistatakse füüsilist isikut rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
(2) Juriidilist isikut karistatakse heakorra- ja kaevetööde eeskirja rikkumise eest rahatrahviga kuni 20 000 krooni.
(3) Eeskirja rikkumisel on kohtuväline menetleja:
Tunnistada kehtetuks Viru-Nigula Vallavolikogu 20. märtsi 2003.a määrus nr 11 «Viru-Nigula valla heakorra ja kaevetööde eeskirja kehtestamine».
Määrus jõustub 26.mail 2010.a.


§ 3 Jäätmekäitluse ja jäätmete hoidmise korraldus Viru-Nigula vallas
§ 4 Ühismahuti kasutamine
§ 5 Jäätmete vedu
§ 6 Korraldatud jäätmeveoga liitumine
§ 7 Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed
§ 8 Korraldatud jäätmeveo teenus
§ 9 Korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamine
§ 10 Korraldatud jäätmeveo peatumine
3 KORRALDATUD JÄÄTMEVEOGA HÕLMAMATA JÄÄTMETE KÄITLEMISE NÕUDED
§ 11 Probleemtoodete jäätmed
§ 13 Pakendi ja pakendijäätmete käitlemine
§ 14 Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemine
§ 15 Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemine
§ 17 Karistusõiguslik vastutus ja kohtuväline menetleja
RT IV, 09.03.2019, 15
Vastu võetud 28.02.2019 nr 51
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab jäätmehoolduse korraldamise nõuded, korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid, veopiirkonnad, vedamise sageduse ja aja, jäätmeveo teenustasu suuruse määramise korra ja järelevalve teostamise jäätmekäitluse üle ning jäätmekäitluse arendamise Viru-Nigula vallas (edaspidi vald).
(2) Valla haldusterritooriumil viibivatele või elavatele füüsilistele isikutele ning alaliselt või ajutiselt tegutsevatele juriidilistele isikutele ja asutustele on valla haldusterritooriumil eeskirja täitmine kohustuslik.
(3) Jäätmehooldust korraldavad ja arendavad vallas Viru-Nigula vallavalitsus (edaspidi ametiasutus) ning MTÜ Lääne-Viru Jäätmekeskus vastavalt jäätmehooldust reguleerivatele õigusaktidele. Jäätmehoolduse eest vastutab vallas keskkonnaspetsialist (edaspidi ametnik).
(4) Jäätmete liigiti kogumise ja sortimise nõuded ning tähtajad sätestab valla jäätmekava.
(1) Jäätmete hoidmise ning käitluse eest kinnistul vastutab jäätmevaldaja kuni jäätmevedajale üleandmise hetkeni. Tootjavastutusega kaetud jäätmete valdajad on vastavad taaskasutusorganisatsioonid.
(2) Jäätmeteket tuleb püüda vältida või vähendada kõikide tegevuste käigus. Tekkinud jäätmed tuleb koguda liigiti ning tuleb jäätmekäitlejale üle anda regulaarselt. Jäätmeid tuleb hoida kinnistes mahutites nii, et need ei põhjustaks ohtu keskkonnale ega inimeste tervisele ning oleks tagatud liigiti kogutud materjalide võimalikult kõrge taaskasutusmäär.
(3) Jäätmete käitlemine, sh põletamine, selleks mitteettenähtud kohas ja viisil on keelatud. Küttekolletes võib põletada ainult immutamata ja värvimata puitu ning immutamata paberit mahus, mis on vajalik tule süütamiseks. Hajaasustuses võib lõkkes põletada töötlemata puitu ja haljastujäätmeid.
(4) Jäätmekäitleja rakendab jäätmete veol ning jäätmekäitluskohas kõiki ohutusmeetmeid, et vältida keskkonnale ja inimestele tulenevat kahjulikku mõju.
(5) Jäätmekäitluskoha tegevuse eest ning tegevuse lõpetamise järgse käitluskoha ja selle vahetu ümbruse korrastamise eest vastutavad sellel tegutsevad jäätmekäitlejad. Peale tegevuse lõpetamist vastutab viimane jäätmekäitleja, selle puudumisel kinnistu omanik, jäätmekäitluskoha järelhoolduse eest. Järelhooldus peab välistama inimestele ja keskkonnale tulenevad negatiivsed mõjud.
(6) Vallas tekkinud olmejäätmed, sh ohtlikud jäätmed, käideldakse MTÜ Lääne-Viru Jäätmekeskuses. Muud tekkinud jäätmed antakse üle vastavat luba omavale isikule või käideldakse kohapeal vastavalt Keskkonnameti poolt väljastatud loa nõuetele.
(7) Jäätmete nõuetekohase käitlemise eest vastutab jäätmevaldaja. Kui jäätmevaldajat pole võimalik kindlaks teha või ta ei täida jäätmete nõuetekohase käitlemise kohustust, korraldab jäätmete kogumist ja vedu kinnistu omanik. Jäätmekäitluse eest Kunda jäätmejaamas vastutab ametiasutus.
§ 3. Jäätmekäitluse ja jäätmete hoidmise korraldus Viru-Nigula vallas
(1) Jäätmevaldaja on kohustatud koguma liigiti vähemalt keskkonnaministri 16.01.2007 määrusega nr 4 kirjeldatud olmejäätmed ning hoiustama neid kuni jäätmekäitlejale üleandmise hetkeni nii, et oleks tagatud jäätmete kuivalt säilimine.
(2) Jäätmeid säilitatakse selleks otstarbeks sobivas jäätmemahutis, mille märgistuse, ligipääsetavuse, korrashoiu, ohutuse ja mahuti ümbruse puhtuse eest vastutab haldus- ja karistusõiguslikult jäätmevaldaja.
(3) Segaolmejäätmete kogumismahutisse on keelatud panna:
3) tule- ja plahvatusohtlikke jäätmeid, sh üle 40 oC kuuma tuhka;
8) kogumiskaevude, sh käimlate setteid;
(4) Kergesti riknevad, haisvad ja lendlevad jäätmed (nt jahtunud tuhk, tänavapühkmed, kassiliiv, koerte väljaheited) tuleb mahutisse paigutada pakitult.
(5) Ohtlike jäätmete säilitamiseks ning üleandmiseks tohib kasutada üldjuhul üksnes originaalpakendit, v.a juhtumitel, kus originaalpakend hävib või on jäätmete leidmise hetkel kadunud.
(6) Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete üleandmiseks tohib kasutada käsitsi teisaldatavaid, tootja poolt välistingimustes kasutamiseks näidustatud ratastel plastikust mahuteid, mida on võimalik tühjendada tõstemehhanismiga. Jäätmete kogumismahuti võib olla jäätmevaldaja või territooriumi haldaja omandis või üürilepingu alusel kasutatav.
(7) Vanapaberijäätmete, pakendijäätmete ja haljastujäätmete üleandmiseks tohib kasutada läbipaistvaid suletavaid kuni 20-liitriseid jäätmekotte, mille kaal täidetuna ei ületa 10 kg. Jäätmekotti ei koguta teravaid ning torkivaid jäätmeid.
(8) Kokkuleppel jäätmevedajaga ning olmejäätmete puhul kokkuleppel ametiasutusega, tohib kasutada ka teistsuguseid jäätmemahuteid, mis ei põhjusta ohtu inimestele, loomadele, kellegi varale ega keskkonnale.
(9) Olmejäätmete mahutite suurus peab vastama minimaalselt 140 liitrile olmejäätmete mahule ühe leibkonna kohta kalendrikuus.
(10) Ettevõtted ja asutused, kes ei oma keskkonnaluba, peavad omama olme- ning pakendijäätmete mahuteid vähemalt 140 liitri mahus ettevõtte iga 10 töötaja kohta ühes kalendrikuus.
(11) Kinnistud, millelt antakse üle vähemalt 4500 liitrit olme- ja pakendijäätmeid ühes kalendrikuus, peavad 4500 liitri olme- või pakendijäätmete kohta andma üle vähemalt 140 liitrit biolagunevaid köögi- ja sööklajäätmeid või peab jäätmevaldaja kompostima need vastavalt eeskirja nõuetele oma kinnistul.
(12) Isikud, kellel puudub Keskkonnaameti poolt väljastatud keskkonna kompleksluba või jäätmeluba olmejäätmete veoks või käitluseks, annavad korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed üle korraldatud jäätmeveo luba omavale isikule.
(13) Iga jäätmevaldaja vastutab tema valduses olevate ohtlike jäätmete ohutu säilitamise eest viisil, et need ei põhjustaks ohtu inimeste ja loomade tervisele, keskkonnale ega varale.
(14) Olmejäätmete mahutid peavad paiknema eluhoonetest vähemalt 5 m kaugusel. Jäätmemahuti asupaik ei tohi häirida liiklust või inimeste liikumist kõnniteel.
(15) Avalikud jäätmemahutid peavad olema puhtad, ligipääsetavad inimestele ja jäätmeveokitele, selgelt märgistatud ning ohutud.
(16) Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete veopäeval peab olema mahutile tagatud ligipääs jäätmeveokiga. Ligipääsu tee ning mahuti peavad olema samal tasapinnal, piisava kandevõimega, vabad takistustest (puhastatud lumest, kõrvalistest esemetest ja okstest) ning teostatud libedusetõrje.
(17) Käsitsi ei teisaldata jäätmekotti, mille kaal on raskem kui 10 kg ning ratastel mahutit, mille kaal ületab mahuti juhendis ettenähtud suurima kaalu. Mahuti tuleb tühjenduspäeval tuua kinnisest aiast väljapoole. Jäätmeveoki liikumise tee peab olema piisava kande- ning haardevõimega, vaba tee laius 4 m.
(18) Käsitsi teisaldatavad ratastel väikemahutid tuleb paigutada tasasele ja kõvale maapinnale või neid mahuteid tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale alusele nähtavasse kohta, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatuskohast kaugemal kui 10 meetrit. Pikema vahemaa korral määratakse tühjendustingimused jäätmeveolepinguga või jäätmekäitluslepinguga.
(19) Ümberpööramise koht peab olema piisava kande- ning haardevõimega, ümberpööramise koha minimaalne raadius peab olema 4 m.
§ 4. Ühismahuti kasutamine
(1) Ühismahuti on jäätmemahuti, mida kasutatakse kahelt või enamalt kinnistult jäätmete kogumiseks. Ühismahutina ei ole lubatud kasutada jäätmekotti.
(2) Ühismahuti suuruse valikul lähtutakse eeskirja nõuetest. Ühismahuti tühjendamise sageduse valikul lähtutakse jäätmeseaduse nõuetest.
(3) Ühismahuti kasutamiseks esitavad jäätmevaldajad ametiasutusele ühismahuti kasutamise taotluse, milles märgitakse kõik mahutit kasutama hakkavad kinnistud ja nende omanikud.
(4) Ühismahuti kasutamisel on jäätmeveolepingu sõlmimine kohustuslik. Lepingus peavad olema fikseeritud kõik ühist jäätmemahutit kasutavad jäätmevaldajad. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete kogumiseks kasutatava ühismahuti kasutaja loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks.
(5) Pakendijäätmete kogumiseks kasutatava ühismahuti tühjendamise, veo ja käitluse kulud kannavad pakendiorganisatsioonid. Mahuti ohutuse, puhtuse ja heakorra eest vastutavad jäätmevaldajad. Ühismahutite asukohad ja valdamise tingimused otsustab ametiasutus.
§ 5. Jäätmete vedu
(1) Jäätmeveo jäätmekäitluskohtadesse korraldab jäätmevaldaja. Korraldatud jäätmeveo puhul korraldab jäätmevaldaja jäätmete liigiti üleandmise korraldatud jäätmeveo luba omavale ettevõtjale.
(2) Jäätmevedaja peab pärast jäätmemahuti tühjendamist paigutama jäätmemahuti selle endisesse asukohta selliselt, et oleks tagatud inimeste takistuseta liikumine ning liiklusohutus. Suletud ukse või värava avamisel sulgeb jäätmevedaja uuesti värava või ukse.
(4) Jäätmemahuti tühjendamine peab toimuma sellisel ajal, millal see kõige vähem häirib liiklust. Jäätmemahuti tühjendamine ja jäätmete vedu ei ole lubatud teostada elamute läheduses ajavahemikus 22.00 – 06.00. Jäätmemahuti tühjendamise sageduse määramisel lähtutakse jäätmeseaduses sätestatust.
(5) Jäätmeid peab vedama kinnises veovahendis, pakitult või muul asjakohasel viisil selliselt, et jäätmed, sh nendest imbuvad vedelikud ja nõrgvesi, ei satuks laadimise ega vedamise ajal keskkonda.
(6) Juhul kui jäätmevaldaja ei ole graafikujärgse jäätmeveo toimumise ajaks taganud jäätmemahutile eeskirja nõuetele vastavat ligipääsu, mistõttu ei osutunud võimalikuks jäätmemahuti tühjendamine (tühisõit), on jäätmevedajal õigus nõuda jäätmevaldajalt tasu.
(7) Juhul kui jäätmevaldaja ei ole graafikujärgseks jäätmeveopäevaks paigutanud jäätmete liigiti kogumiseks ettenähtud mahutisse vastavat liiki jäätmeid rohkem kui 20% selle nominaalsest täituvusest, on jäätmevedajal õigus nõuda jäätmevaldajalt tasu, mis vastab paigutatud mahuti suuruses segaolmejäätmete äraviimise tasule.
(8) Jäätmeveo teenustasu peab katma jäätmekäitluskoha rajamis-, kasutamis-, sulgemis- ja järelhoolduskulud ning jäätmete veo ja veo ettevalmistamisega seotud kulud ja nendega seotud toimingud.
(9) Jäätmete veoga ja veo ettevalmistamisega seotud toimingud on järgmised:
2) jäätmemahuti tühjendamine, jäätmete äravedu, taaskasutamine ja kõrvaldamine;
3) jäätmeveolepingu täitmisega seotud teadete, arvete ja veograafikute väljastamine ja edastamine (v.a kordusarvete ja võlateadete väljastamine ja edastamine);
4) käsitsi teisaldatava jäätmemahuti käsitransport jäätmeveokini kuni 5 m;
6) jäätmevedaja poolt jäätmevaldajale üürile antavate või müüdavate jäätmemahutite esimene paigaldamine korraldatud jäätmeveo perioodi esimese nelja kuu jooksul;
7) üürile antud jäätmemahuti äravedu teenuse osutamise perioodi lõppemisel.
(10) Jäätmeveoteenustasu muutmine toimub seaduses või lepingutes ettenähtud korras.
(11) Jäätmemahutite tühjendamise sageduse määramisel järgitakse jäätmeseaduse nõudeid. Juhul kui jäätmete säilitamine kinnistul on ohtlik, tuleb jäätmed ära vedada koheselt.
(12) Korraldatud jäätmeveoga hõlmamata olmejäätmed tuleb viia Kunda jäätmejaama ( https://viru-nigula.ee/jaatmetejaamad ), Lääne-Viru Jäätmekeskusesse ( http://www.lvjk.ee/ ) või anda üle jäätmekäitlejale ametiasutuse poolt korraldatud jäätmete kogumisringi käigus.
(13) Pakendijäätmed tuleb sorteerida enne üleandmist vastavalt pakendi materjalile ning paigutada vastavasse pakendijäätmete mahutisse. Pakendite üleandmise kohad avaldatakse ametiasutuse kodulehel.
(14) Valla territooriumil tegutsevad jäätmeveo ettevõtted edastavad Vallavalitsusele kui täitevorganile (edaspidi Vallavalitsus) vähemalt neli korda aastas info lepingu sõlminud isikute ja nende kontaktandmete kohta, kogutud ning jäätmekäitlejale üleantud ja käideldud jäätmeliikide koguste kohta, jäätmevaldajate kogumisvahendite suuruse, arvu, tühjendamise sageduse ja üüritud mahutite hulga kohta. Info edastamist võib asendada ametiasutusega kooskõlastatud automaatne andmevahetuse viis.
§ 6. Korraldatud jäätmeveoga liitumine
(1) Valla haldusterritooriumil on korraldatud jäätmeveoga liitumine kohustuslik.
(2) Jäätmevaldaja loetakse liitunuks korraldatud jäätmeveoga elu- või tegevuskohajärgses jäätmeveo piirkonnas. Jäätmevaldaja on korraldatud jäätmeveoga liitunud alates kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatud jäätmeveo jäätmeloa kehtima hakkamisest. Liitumisajaks loetakse antud loa või määruse jõustumise ajast hilisemat aega.
§ 7. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed
2) 20 03 07 suurjäätmed;
4) 20 01 08 biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed.
(2) Korraldatud jäätmeveoga võidakse hõlmata ka teisi jäätmeliike, kui seda tingib oluline avalik huvi.
(3) Korraldatud jäätmeveoga ei ole hõlmatud tänavatel, ühistranspordipeatustes, avalikes parkides, randades, kalmistutel, haljasaladel paiknevate ning avalikel üritustel kasutatavate jäätmemahutite tühjendamine, samuti eritehnikat nõudvate presskonteinerite ning süvakogumismahutite tühjendamine.
(4) Korraldatud jäätmeveoga võidakse hõlmata ka jäätmejaama haldamine.
(5) Jäätmevaldjad, kelle kinnistu ei asu käesoleva määruse nõuetele vastava ligipääsutee ääres (Lisa 1 – Jäätmevaldajad, kes ei asu nõuetele vastava ligipääsutee ääres), annavad jäätmed üle muus kokkulepitud asukohas.
§ 8. Korraldatud jäätmeveo teenus
(1) Korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja ning teenustasud selgitatakse välja riigihanke korras. Ametiasutus korraldab jäätmevedaja leidmiseks teenuse kontsessiooni vastavalt jäätmeseaduses ja riigihangete seaduses kehtestatud korrale ning sõlmib edukaks tunnistatud pakkujaga hankelepingu. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete jäätmeveo teenustasu suurus on kindlaks määratud jäätmevedaja poolt riigihankes esitatud ja edukaks tunnistatud pakkumuses.
(2) Korraldatud jäätmeveo korras kogutud jäätmed antakse üle MTÜ Lääne-Viru Jäätmekeskusele.
(3) Lisaks korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete kogumise, veo ning käitlejale üleandmise kohustusele, on ettevõttel jäätmevaldajate teavitamise kohustus. Jäätmevaldajale saadetakse jäätmeveoperioodi alguses e-posti või kirja teel jäätmeveo leping, jäätmeveograafik, hinnakiri, klienditeeninduse kontaktandmed ning telefoni teel teenindamise ajad ning muu oluline informatsioon, mis mõjutab jäätmete üleandmist.
§ 9. Korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamine
(1) Vallavalitsus võib jäätmevaldaja erandkorras vabastada korraldatud jäätmeveoga jäätmete üleandmise kohustusest kui kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata.
(2) Vallavalitsus võib vabastada jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveost talveperioodiks (1. oktoober kuni 30. aprill), kui kinnistul asub suvila või hoone, mida kasutatakse suvila eesmärgil.
(3) Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete üleandmise kohustusest vabastamiseks (edaspidi liitumisest vabastamiseks) esitab jäätmevaldaja ametiasutusele lihtkirjaliku taotluse.
3) ajavahemik, mille jooksul jäätmevaldaja soovib olla korraldatud jäätmeveoga mitteliitunud;
4) tõendid, kui need on olemas.
(5) Ametiasutus kontrollib taotluse vastavust eeskirjas sätestatud nõuetele ning taotlusega esitatud tõendeid.
(6) Liitumisest vabastamise korral teeb ametnik vastava kande jäätmevaldajate registrisse.
(7) Vabastatud jäätmevaldaja on kohustatud teavitama ametiasutust liitumisest vabastamise aluseks olnud asjaolu äralangemisest hiljemalt neljateistkümne päeva jooksul alates asjaolu talle teatavaks saamisest.
§ 10. Korraldatud jäätmeveo peatumine
(1) Korraldatud jäätmeveo ühe- või mitmekordne ärajäämine ei vabasta jäätmevaldajat eeskirja nõuete täimise kohustusest.
(2) Juhul kui jäätmevedu peatub ligipääsu probleemide tõttu, peab jäätmevaldaja leppima jäätmevedajaga kokku jäätmemahutite uue paiknemise koha või tagama ligipääsu jäätmemahutite vanale asukohale 7 päeva jooksul.
(3) Juhul kui jäätmevedu peatub kinnistul jäätmeveo eest võlgnevuse tõttu, loetakse seda eeskirja nõuete rikkumiseks ning jäätmevaldaja on kohustatud tagama kiire võlgnevuse tasumise ja tagama olukorra jäätmeveo taastamiseks.
3. peatükk KORRALDATUD JÄÄTMEVEOGA HÕLMAMATA JÄÄTMETE KÄITLEMISE NÕUDED
§ 11. Probleemtoodete jäätmed
(1) Elektri- ja elektroonikaseadmed (külmkapid, elektripliidid, pesumasinad, telerid jne) ning neist tekkinud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning viia jäätmejaama või MTÜ Lääne-Viru Jäätmekeskusesse. Nimetatud tooteid saab üle anda ka vastavat jäätmeluba omavale isikule või vastavat toodet müüvasse kauplusesse kooskõlas jäätmeseaduse nõuetega.
(2) Kasutuskõlbmatuks muutunud patareid ja akud tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning viia avalikesse patareide kogumiskastidesse, Kunda jäätmejaama, kauplusse kooskõlas jäätmeseaduse nõuetega või anda üle vastavat jäätmeluba omavale isikule.
(3) Rehvid tuleb viia Kunda jäätmejaama, anda üle jäätmeluba omavale isikule või anda üle rehviettevõttesse kooskõlas jäätmeseadusega.
(4) Romusõiduk tuleb üle anda tootja või tootja esindaja määratud kogumispunkti, kauplusse kooskõlas jäätmeseaduse nõuetega või vastavat jäätmeluba ja ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale isikule.
(1) Samal kinnistul tekkivaid biolagunevaid taimseid köögijäätmeid ning haljastujäätmeid võib kohapeal kompostida.
(2) Keelatud on kompostida liha-, kala- ja piimatooteid või nendest valmistatud toidu jäätmeid.
(3) Kompostimisnõud ja -aunad peavad paiknema naaberkinnistust vähemalt 2 m kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(4) Kompostimiskoht peab paiknema väljaspool kaevu kaitsetsooni, milleks on vähemalt 10 m.
(5) Kompostimiskoht ei tohi asuda veekaitsevööndis või karstilehtrite vahetus läheduses.
§ 13. Pakendi ja pakendijäätmete käitlemine
(1) Pakendijäätmeid kogutakse vastavalt pakendi materjalile ametiasutuse poolt kooskõlastatud ühismahutitesse või jäätmevaldaja kinnistult eraldi kogumismahuti või jäätmekotiga.
(2) Üleantavad pakendid ja pakendijäätmed peavad olema tühjad ja vastama pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni kehtestatud nõuetele. Üleantavad pakendid ja pakendijäätmed ei tohi levitada haisu ega määrida teisi jäätmemahutis olevaid pakendeid ja pakendijäätmeid.
(3) Pakendijäätmete kogumise ja veo jäätmete käitlemise kohta korraldab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon vastavalt seaduse nõuetele. Pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon tagab oma jäätmemahutite ja nende ümbruse puhtuse ning ohutuse.
§ 14. Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemine
(1) Ehitusjäätmete ja lammutusprahi käitlemise tagab jäätmevaldaja.
(2) Jäätmevaldaja on oma ehitusplatsil kohustatud:
1) koguma ehitusjäätmed liigiti, sh vähemalt pakendid, puit, metallid, plastid, pinnas, klaas, ohtlikud jäätmed;
2) taaskasutama võimalikult suures mahus ehitusjäätmeid samal kinnistul või andma need üle taaskasutuse otstarbeks;
3) tagama piisavas koguses ja mahus kogumismahutite olemasolu ning nende arusaadava märgistuse;
4) valmistama ehitusplatsil ette tasase kõvakattega aluspinna kogumismahutite hoiustamiseks ning äraveoks või suurte ehitusjäätmete paigutamiseks vastavalt tähistatud alale;
5) ohtlikud ehitusjäätmed säilitatakse võimaluse korral suletud originaalpakendis liikide kaupa. Vedelikke ei ole lubatud omavahel segada;
6) ohtlikud ehitusjäätmed säilitatakse lukustatavas mahutis kuni nende üleandmiseni.
§ 15. Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemine
(1) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemise eest vastutab jäätmevaldaja.
(2) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutamise käigustekkinud jäätmed kogutakse liigiti, sh olmejäätmed, patoloogilised ning nakkusohtlikud jäätmed, teravad ja torkivad esemed, laboratooriumides tekkinud jäätmed, ravimid, elavhõbedat sisaldavad jäätmed ning radioaktiivsed jäätmed.
(3) Riskijäätmed:
1) bioloogilised jäätmed tuleb pakkida tekkekohas punasesse jäätmekotti, millel on markeering „Bioloogilised jäätmed“. Vajadusel võib kasutada ka muud pakendit, millel on punane silt „Bioloogilised jäätmed“. Jäätmekoti kaal ei tohi ületada 15 kg. Jäätmekotid varustatakse sildiga, millel on märgitud jäätmetekitaja (tervishoiuasutus, osakond) ning pakkimiskuupäev. Jäätmekotid tuleb sulgeda ning viia pakituna tekkekohast jäätmehoidlasse iga päev;
2) teravad ja torkivad jäätmed pannakse raskesti läbitorgatavast materjalist valmistatud suletavasse kanistrisse, millel on punane markeering „Teravad ja torkivad jäätmed“. Pakendi kaal ei tohi ületada 15 kg;
3) kanistreid teravate ja torkivate jäätmetega tuleb võimalusel hoida jäätmehoidlas eraldiasuvas lukustatavas ruumis, kus need pakitakse punasesse jäätmekotti, millel on markeering „Teravad ja torkivad jäätmed“. Vajadusel võib jäätmekanistrid asetada punase sildi ja kirjega „Teravad ja torkivad jäätmed“ jäätmekotti või -pakendisse. Jäätmekotid või jäätmepakendid suletakse ja antakse üle koos bioloogiliste jäätmetega;
4) nakkusohtlikud jäätmed (jäätmenimistus üldkoodi 18 all tärniga) tuleb pakkida kollasesse jäätmekotti, millel on markeering „Nakkusohtlikud jäätmed“, neid ei tohi hoiustada jäätmete tekkekohas, vaid tuleb viia iga päev jäätmehoidlasse, võimalusel selleks ettenähtud omaette lukustatavasse ruumi ning asetada teise kollasesse jäätmekotti, millel on markeering „Nakkusohtlikud jäätmed“. Pakendi kaal ei tohi ületada 15 kg. Nakkusohtlikud jäätmed tuleb anda üle ühe nädala jooksul;
5) mikrobioloogia ja viroloogia laboratooriumides tekkinud ohtlikud jäätmed tuleb autoklaavida kohapeal. Teravad esemed, nagu süstlanõelad, skalpellid, noad ja klaasikillud, autoklaavitakse raskesti läbitorgatavast materjalist nõus. Pärast autoklaavimist käideldakse neid jäätmeid olmejäätmetena.
(4) Jäätmed tuleb hoiustada nende üleandmiseni liigiti, järgides käesolevat eeskirja, ohtlike jäätmete hoiustamise ning jäätmekäitleja poolt ettenähtud juhiseid. Tervishoiuteenust osutava asutuse jäätmete hoiukoht vastab alljärgnevatele tehnilistele nõuetele:
3) jäätmekäitluskohas tuleb säilitada kindlat temperatuurirežiimi (jahe või külm);
4) jäätmekäitluskoha ruum peab olema ventileeritav;
5) jäätmekäitluskohal ei tohi olla jäätmešahti;
6) jäätmekäitluskoha ruum peab olema lukustatav.
(5) Roiskumisohuga jäätmed tuleb üle 24 tunni hoiustamisel jahutada vähemalt 4 oC ning üle 96 tunni hoiustamisel vähemalt –16 oC.
(6) Tervishoiuasutused ei tohi käesolevas paragrahvis nimetatud jäätmeid kõrvaldada ise, vaid peavad need üle andma vastavat käitluslitsentsi omavale ettevõttele.
(1) Ametiasutusel on õigus:
(2) Jäätmete keskkonda viimisega ja jäätmetest põhjustatud saastusega seonduva kahju, sh jäätmete käitlemisega ja jäätmetest põhjustatud saastuse likvideerimisega seotud kulud hüvitab jäätmed keskkonda viinud isik (edaspidi saastaja).
(4) Kui saastajat ei ole kindlaks tehtud kolme kuu jooksul jäätmete keskkonda viimise asjas süüteomenetluse alustamisest arvates, samuti juhul, kui jäätmete ja saastuse likvideerimisega ei ole võimalik keskkonnakaitselistest kaalutlustest lähtuvalt viivitada, korraldab jäätmete käitlemise ja saastuse likvideerimise keskkonnajärelevalve asutuse või ametiasutuse ettekirjutuse alusel maa omanik, kellele kuuluval maal jäätmed või saastus asub.
§ 17. Karistusõiguslik vastutus ja kohtuväline menetleja
(1) Eeskirja rikkumise eest karistatakse jäätmeseaduse § 1207 alusel.
1) ametnik;
(1) Tunnistada kehtetuks Aseri Vallavolikogu 28.05.2008 määrus nr 51 „Aseri valla jäätmehoolduseeskiri“.
(2) Tunnistada kehtetuks Aseri Vallavolikogu 01.10.2008 määrus nr 57 “Aseri valla korraldatud jäätmeveo rakendamise kord”.
(3) Tunnistada kehtetuks Kunda Linnavolikogu 11.06.2012 määrus nr 5 „ Kunda linna jäätmehoolduseeskiri“.
(4) Tunnistada kehtetuks Kunda Linnavolikogu 11.06.2012 määrus nr 6 “Kunda linna korraldatud jäätmeveo rakendamise kord”.
(5) Tunnistada kehtetuks Viru-Nigula Vallavolikogu 02.03.2016 määrus nr 3 „Viru-Nigula valla jäätmehoolduseeskiri“.
Lisa Jäätmevaldajad, kes ei asu nõuetele vastava ligipääsutee ääres


Vanemahüvitise suuruse arvutamine 2018. a - RMP.ee
Esileht » Tööõigus » Vanemahüvitis » Vanemahüvitise suuruse arvutam ...
Vanemahüvitise suuruse arvutamine 2018. a
Vanemahüvitise eesmärk on perehüvitiste seaduse (PHS) kohaselt säilitada varasem sissetulek inimesele, kelle tulu väheneb seoses lapse kasvatamisega ja igakülgselt toetada töö- ja pereelu ühitamist.
Vanemahüvitist on õigus saada lapse vanemal, lapsendajal, vanema abikaasal, eestkostjal või hoolduspere vanemal, kui laps kasvab Eestis. (PHS § 33 lg 1)
Vanemahüvitise suuruse arvutamisel võetakse aluseks sinu eelmise aasta tulu, millelt tööandja on arvestanud sotsiaalmaksu. Eelmise aasta tulude hulka arvestatakse ka töövõimetushüvitis, mida on sulle maksnud haigekassa seoses kergemale tööle üleviimisega. (PHS § 37 lg 3)
Aasta kogutulu jagatakse kuude arvuga. Kuude arvu saamiseks lahutatakse kalendriaasta 365 päevast haiguslehel, hoolduslehel, sünnitus- või lapsendamislehel oldud päevad ning jagatakse tulemuse 30-ga. (PHS § 37 lg 4)
Kui olid üle viidud kergemale tööle, siis neid päevi maha ei lahuta. Kui sa töövõimetuslehel ei viibinud, jagatakse aastatulu 12 kuuga.
Näide 1: said tulu 2017. aasta viimasel kuul, tööandja maksis sinu eest sotsiaalmaksu 4625 eurot. Selle alusel arvutatud tulu on 14 015,15 eurot. Töövõimetuslehel sa ei viibinud. Laps sünnib 19.03.2018. Vanemahüvitise määramisel jagatakse sinu aasta tulu 14 015,15 12-ga ja saadud summa 1167,93 eurot ongi sinu hüvitis.
Kui eelmisel aastal said tulu, mille alusel arvutatud kuu keskmise tulu suurus on väiksem kui kuupalga alammäär, siis määratakse vanemahüvitis kuupalga alammääras. Kuupalga alammäär oli 2017. aastal 470 eurot ja 2018. aastal on 500 eurot. (PHS § 39 lg 1)
Vanemahüvitise maksimaalne suurus on kolmekordne üle-eelmise aasta Eesti keskmine palk. Seda makstakse juhul, kui sinu ühe kuu keskmine tulu on sellega võrdne või suurem. 2017. aastal oli maksimaalne vanemahüvitis 2907,15 eurot ja 2018. aastal on see 3089,55 eurot. (PHS § 38 lg 1)
Kui sa ei saanud eelmisel aastal tulu, on sinu hüvitise suurus kehtiv vanemahüvitise määr. Vanemahüvitise määr on 2018. aastal 470 eurot. (PHS § 39 lg 2)
Kui töötasid eelmisel aastal mõnes Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis või Šveitsis, arvestatakse seal töötamise aega võrdselt Eestis töötamisega, aga teises riigis teenitud tulu arvesse ei võeta. Vanemahüvitis arvutatakse ainult Eestis saadud tulu alusel, kuid arvestusega nagu oleksid teeninud sama suurt tulu ka nendel kuudel, millal töötasid välisriigis.
Kui sa eelmise aasta jooksul Eestis tulu saanud ei ole, määratakse hüvitis kuupalga alammääras.
Näide 2: oled töötanud mujal mitu aastat ja laps sünnib 2018. aastal. Kuna sul puudub Eestis saadud tulu, siis määratakse vanemahüvitis 2018. aastal kehtiva kuupalga alammääras 500 eurot.
Näide 3: töötasid 2017. aastal 6 kuud Eestis ja 4 kuud Soomes. Õigus vanemahüvitisele tekib aastal 2018. Keskmine kuutulu arvutatakse Eestis saadud töötasu alusel, näiteks on see 900 eurot. Eeldatakse, et 900 eurost kuutulu teenisite ka Soomes. Vanemahüvitise suuruse arvutamiseks korrutatakse 10 töötatud kuud keskmise tuluga ja jagatakse aasta kalendrikuude arvuga: 10 x 900 / 12 = 750 eurot.
Eelmisel kalendriaastal töötasid Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis või Šveitsis, Eestis ei töötanud. Jooksval aastal asusid tööle Eestis, jäid rasedus- ja sünnituspuhkusele ning hakkad saama vanemahüvitist. Vanemahüvitise arvutamisel võetakse erandkorras aluseks jooksval aastal Eestis saadud tulu ja arvestatakse, nagu oleksid saanud seda tulu eelmisel aastal välisriigis.
Näide 4: oled töötanud 2016. aastal ainult Soomes. Eestisse asusid tööle 01.02.2017, jäid rasedus- ja sünnituspuhkusele 05.05.2017. Laps sündis 12.07.2017. Õigus vanemahüvitisele tekkis 22.09.2017. Perioodil 01.02.2017–04.05.2017 said Eestis tulu keskmiselt 600 eurot kuus. Kuna 2016. aastal puudus sul Eestis tulu, võetakse aluseks 2017. aasta tulu nii nagu see oleks teenitud 2016. aastal Soomes töötamise perioodil. Sulle määratud vanemahüvitis on 600 eurot.
Kui kahe lapse vanusevahe on alla kahe ja poole aasta ning sa ei saanud eelmisel aastal tulu või see oli väiksem kui eelmise lapse vanemahüvitise arvutamise aluseks olnud tulu, siis arvutatakse uue lapse vanemahüvitis eelmise lapse tulu alusel.
Kui sa oled saanud eelmise hüvitise määramisel aluseks olnud tulust suuremat tulu, arvutatakse uue lapse hüvitis suurema tulu alusel.
Näide 5: laps on sündinud 17.03.2015. Sinu tulu 2014. aastal oli 14 178,79 eurot, töövõimetuslehel oldud päevi oli 74 ja kuude arv seega (365 – 74) : 30 = 9,7. Vanemahüvitise suuruseks on 14 178,79 : 9,7 = 1461,73 eurot. Järgmine laps sündis 26.04.2017. Sa ei saanud 2016. aastal tulu ja laste vanusevahe on alla kahe ja poole aasta. Seega arvutatakse vanemahüvitis eelmise lapse tulu põhjal ja see on 1461,73 eurot.
Näide 6: esimene laps sündis 29.11.2014. Vanemahüvitis määrati 2013. aastal saadud tulu järgi summas 1461.73 eurot. 2016. aastal said tulu 17 227,27 eurot, töövõimetuslehel viibisid 81 päeva. Järgmine laps sündis 12.03.2017 ehk laste vanusevahe on alla kahe ja poole aasta. Vanemahüvitise arvutamisel võetakse aluseks 2016. aasta tulu 17 227,27 eurot, mille põhjal arvutatakse hüvitise summaks 1819,14 eurot.
Vanemahüvitise ja sünnihüvitise vahe taotlemiseks tee riigiportaali e-teeninduses lapse sünniga ettenähtud toetuste taotlemisel märge kasti "vahe taotlemine".
Vanemahüvitise ja sünnitushüvitise vahet makstakse sulle lapse sünnist kuni vanemahüvitise alguseni. Seda makstakse juhul, kui sünnitushüvitise ühe päeva summa on väiksem kui vanemahüvitise ühe päeva summa.
Vanemahüvitise ja sünnitushüvitise vahe arvutamisel jagatakse määratud ühe kalendrikuu vanemahüvitise summa 30-ga. Saadud summast lahutatakse ühe kalendripäeva kohta makstud sünnitushüvitis. Saadud vahe korrutatakse kalendripäevade arvuga lapse sünni päevast kuni sünnitushüvitise maksmise perioodi lõpupäevani.
Näide 7: oled lapsehoolduspuhkusel esimese lapsega ja sünnib teine laps. Kasutad rasedus- ja sünnituspuhkust ning saad haigekassalt sünnitushüvitist 140 päeva eest 14,33 eurot päev. Kuna laste vanusevahe on alla kahe ja poole aasta, määratakse vanemahüvitis ka järgmisele lapsele eelmise lapse eest makstud vanemahüvitise arvutamisel aluseks võetud tulu järgi. Vanemahüvitise summaks saadakse 1168,56 eurot, ehk 38,95 eurot päev. Lapse sünnikuupäeva ja vanemahüvitise alguse vahe on 91 päeva. Vanemahüvitise ja sünnitushüvitise vahe arvutatakse (38,95 – 14,33) x 91 = 2240,42 eurot. Juhul kui sulle makstakse eelmise lapse eest veel vanemahüvitist, siis selle aja eest vanemahüvitise ja sünnitushüvitise vahet ei maksta.
Vanemahüvitise ja sünnitushüvitise vahe maksatakse välja koos esimese vanemahüvitise summaga.
Kui sa vanemahüvitise saamise ajal jätkad töötamist ja saad tulu, sõltub tulu suurusest, millises summas sulle vanemahüvitist makstakse.
Kui su tulu jääb alla vanemahüvitise määra, siis su vanemahüvitise summa ei vähene. Kui su tulu ületab vanemahüvitise määra, vähendatakse väljamakstavat vanemahüvitist.
Teata Sotsiaalkindlustusametile, kui sinu jooksva kuu brutotulu ehk tulu enne maksude maha arvestamist on suurem kui vanemahüvitise määr. Arvestus käib tulu väljamaksu, mitte teenimise kuu järgi.
Kui sa tead, millist palka hakkad iga kuu saama, teata Sotsiaalkindlustusametile kirjalikult oma brutotöötasu suurus. Kui juhtub, et saad mõnes kuus siiski väiksemat tulu, kui teada andsid, siis makstakse pärast maksu- ja tolliametist andmete saamist sulle vanemahüvitist juurde.
Kuidas toimub vanemahüvitise ümberarvutamine?
Määratud vanemahüvitise summast lahutatakse hüvitise määra ületav tuluosa, mis on jagatud kahega.
Igal juhul makstakse sulle välja vähemalt pool määratud vanemahüvitise summast. Juhul kui vähendatud vanemahüvitis on väiksem kui selle aasta hüvitise määr, saad vanemahüvitise hüvitise määra suuruses.
Näide 8: sulle määratud vanemahüvitis on 1500 eurot, jooksval kuul saad tulu on 1000 eurot. Vähendatakse vanemahüvitist: 1500 - [(1000 - 430) : 2] = 1500 - 285 = 1215.
Näide 9: sulle määratud vanemahüvitis on 500 eurot, jooksval kuul saad tulu on 800 eurot. Vähendatakse vanemahüvitist: 500 - [(800 - 430) : 2] = 500 - 185 = 315, vähendatud vanemahüvitise summa on sel juhul 430 eurot.
Näide 10: sulle määratud vanemahüvitis on 2000 eurot, jooksval kuul saad tulu on 2800 eurot. Vähendatakse vanemahüvitist: 2000 - [(2800 - 430) : 2] = 2000 - 1185 = 815, vähendatud vanemahüvitise summa on sel juhul pool määratud vanemahüvitisest ehk 1000 eurot.
Sellelt summalt arvestatakse maha ka tulumaks. Kui tööandja maksab sulle hilinemisega vanemahüvitise ajal välja mitme kuu töötasu ühes kuus korraga, arvestatakse nagu oleks tulu saadud mitmel kuul.
Sellisel juhul esita tõend, kust on näha, millal oleks pidanud tasu välja makstama.
Näide 11: kui tööandja pidi sulle maksma töötasu 500 eurot oktoobris ja 500 eurot novembris, aga maksis 1500 eurot detsembris, siis arvestatakse, et oled saanud kolmel kuul järjest 500 eurot kuus.
On mõned erandid, mille korral vanemahüvitist ei vähenda:
esimesel vanemahüvitise maksmise kuul maksti sulle tulu, mis oli teenitud enne vanemahüvitise algust;
vanemahüvitise viimasel kuul maksti sulle tulu, mille teenisid pärast vanemahüvitise lõppemist;
töötukassa maksis sulle hüvitist tööandja maksejõuetuse korral;
Vanemahüvitise suuruse arvutamisel uuele saajale võetakse aluseks uue saaja tulu samal kalendriaastal, mis võetakse aluseks seni vanemahüvitist saanud vanemal. (PHS § 45 lg1)
Näide 12: peres kasvab kaks last. Esimene laps on sündinud 15.12.2015 ja teine laps sündis 19.08.2017. Ema sai vanemahüvitist esimese lapsega ja saab vanemahüvitist uuesti alates 01.11.2017. Tema vanemahüvitise arvutamise aluseks on 2014. aasta tulu, sest see on suurem kui 2016. aasta tulu. Lapse isa soovib hakata vanemahüvitist saama 01.01.2018. Kuna isa eelmise lapsega vanemahüvitist ei ole saanud, võtame isale vanemahüvitise arvutamisel aluseks 2016. aasta tulu.
Seotud märksõnad: perehüvitis, vanemahüvitise piirmäär, vanemahüvitis
Õigus vanamahüvitisele algab rasedus- ja sünnituspuhkuse lõpupäevale järgnevast päevast. Kui ema ei saanud rasedus- ja sünnituspuhkust, tekib õigus vanemahüvitisele alates lapse sünnist.
Vanemahüvitise maksmise ajal peatatakse lapsehooldustasu maksmine selle lapse eest, kelle eest on õigus vanemahüvitisele. Lapsetoetust ja teisi peretoetusi makstakse koos vanemahüvitisega.
Vanemahüvitise taotlemiseks tuleb esitada avaldus elukohajärgsesse pensioniametisse.
Vanemahüvitise seadusega soositakse laste järjestikuseid sünde. Kui ühe lapse eest on vanemale hüvitist makstud ning järgmine laps sünnib alla kahe ja poole aastase vahega ning arvutatud vanemahüvitis järgmise lapse kohta on väiksem kui eelmise laps ...
Vanemahüvitis on sarnaselt töötasuga tulumaksuga maksustatud. Vanemahüvitiselt on võimalik kasutada tulumaksuvabastust. Kui soovite tulumaksuvabastust kasutada, esitage pärast vanemahüvitise otsuse saamist avaldus elektrooniliselt riigiportaalis eesti.ee, kasutad ...


Häädemeeste valla raamatukogude kasutuseeskiri – Riigi Teataja
KO 2008, 96, 1374
Vastu võetud 14.05.2008 nr 11
Määrus kehtestatakse «Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse» § 22 lõige 1 punkti 37, «Rahvaraamatukogu seaduse» § 16, Häädemeeste Vallavolikogu 19. märtsi 2008. a määruse nr 8 «Massiaru Raamatukogu põhimääruse kinnitamine» § 4 lõike 2, Häädemeeste Vallavolikogu 19. märtsi 2008. a määruse nr 7 «Häädemeeste Raamatukogu põhimääruse kinnitamine» § 4 lõike 2, Häädemeeste Vallavolikogu 19. märtsi 2008. a määrus nr 6 «Treimani Raamatukogu põhimääruse kinnitamine» § 4 lõike 2 ja Häädemeeste Vallavolikogu 19. märtsi 2008. a määrus nr 5 «Kabli Raamatukogu põhimääruse kinnitamine» § 4 lõike 2 ning «Rahvaraamatukogu töökorralduse juhendi» alusel.
(1) Käesolev eeskiri reguleerib Häädemeeste Vallavalitsuse hallatavate raamatukogude kasutamist.
(2) Lugeja kohustub täitma raamatukogu kasutamise eeskirja ning tõendab seda oma allkirjaga.
(3) Lugeja on käesoleva eeskirja mõistes kõigi raamatukogu teenuste kasutaja.
(4) Raamatukogudes tegutsevate avalike internetipunktide (AIP) kasutuseeskirja kinnitab vallavalitsus.
(1) Raamatukogu teenuseid võivad kasutada kõik, kellelt ei ole rahvaraamatukogu seaduse alusel võetud raamatukogu kasutamise õigust.
(2) Raamatukogu laenutab lugejaile teavikuid (trükised, audiovisuaalsedteavikud jm üldkasutatavad infokandjad) nii kohapeal kui kodus kasutamiseks ning võimaldab Avaliku teabe seaduse alusel üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu avalikustatud teabega tutvumiseks kasutada arvutit.
(3) Teavikute laenutamine on lugejale tasuta.
(4) Raamatukogus puuduvad teavikud tellitakse lugeja soovil ja kulul raamatukogudevahelise laenutuse kaudu.
(5) Osutatavad eriteenused (koopiad, väljatrükk, tekstitöötlus jm) on üldjuhul tasulised ja nende hinna kehtestab vallavalitsus.
(1) Lugeja registreeritakse raamatukogu andmebaasis igal aastal järgmiste andmetega:
4) kontaktandmed (telefon ja e-posti aadress);
(2) Täiskasvanu registreeritakse lugejaks fotoga isikut tõendava dokumendi alusel.
(3) Koolieeliku registreerib lugejaks lapsevanem (eestkostja).
(4) Kooliealine laps registreeritakse lugejaks õpilaspileti alusel.
(5) Lugeja registreerimist raamatukogu andmebaasis tõendab lugejale väljastatud lugejakaart.
(6) Võlgnevusega lugeja registreeritakse ümber peale võlgnevuse likvideerimist.
(1) Raamatukogu ei laenuta koju erilise väärtusega trükiseid ja üldkasutatavaid teatmeteoseid.
(2) Laenutatavate teavikute arvu ühele lugejale määrab raamatukogu.
(3) Laenutuse tähtaeg on 30 kalendripäeva, enimnõutavatel teavikutel võib laenutustähtaega lühendada.
(4) Uusi ajakirjandusväljaandeid koju ei laenutata.
(5) Lugejatel ei ole õigust teavikuid teistele isikutele edasi laenutada.
(6) Tagastamistähtaega võib pikendada, kui teavikutele pole nõudlust teistelt lugejatelt.
(7) Tagastamistähtaja möödumisel teeb raamatukogu lugejale meeldetuletuse telefoni teel, kirjalikult või muid vahendeid kasutades. Meeldetuletusega kaasnevad kulud kannab lugeja, selle hinnakirja kehtestab vallavalitsus.
(8) Kui lugeja soovib teavikut, mis on välja laenutatud, pannakse ta järjekorda.
(9) Lugejalt, kelle elukohaks ei ole Häädemeeste vald, võidakse teavikute kojulaenutamisel võtta tagatist, kuid mitte rohkem kui teaviku hinna ulatuses.
(10) Elanikele, kes tervisliku seisundi tõttu ei ole võimelised raamatukogu külastama, korraldab raamatukogu nende soovil ja võimaluste piires tasuta koduteeninduse.
(2) Teaviku saamisel peab lugeja koos raamatukogutöötajaga hindama selle seisukorda, et tuvastada võimalikud defektid. Rikutud teavikust teavitab lugeja raamatukogutöötajat.
(3) Võlgnevusega lugejale teavikuid ei laenutata.
(4) Kui lugeja ei tagasta teavikuid tähtajaks, võib raamatukogu võtta viivist kuni üks kroon iga viivitatud päeva kohta teavikult.
(5) Teaviku kaotamise, rikkumise või muul põhjusel tagastamata jätmise korral on lugeja kohustatud selle asendama või tasuma selle hinna kuni kümnekordses suuruses. Laste tekitatud kahju hüvitab lapsevanem (eestkostja).
(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 nimetatud summade tasumiseks annab raamatukogu lugejale tähtaja. Tähtajaks maksmata summa tasumiseks teeb vallavalitsus lugejale ettekirjutuse koos sundtäitmise algatamise hoiatusega ettekirjutuse täitmata jätmise korral. Ettekirjutuses märgitakse selle vaidlustamise võimalus, tähtaeg ja kord.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud hoiatuses märgitud tähtaja jooksul ettekirjutuse täitmata jätmise korral on vallavalitsusel õigus anda ettekirjutus sundtäitmiseks täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
(8) Lugejalt, kes ei ole käesoleva eeskirja nõudeid täitnud, võidakse raamatukogu kasutamise õigus ära võtta kuni üheks aastaks, samuti võidakse piirata tema õigust teiste teenuste (AIP) kasutamiseks.
§ 6. Lugeja käitumine raamatukogus
(1) Raamatukogu teenuste osutamise aluseks on kehtiv lugejapilet, mida ei tohi anda kasutamiseks teistele isikutele.
(2) Raamatukogus on keelatud suitsetamine, söömine ja joomine.
(3) Raamatukogusse ei lubata alkoholi- või narkojoobes isikuid.
(4) Raamatukogu lugemisruumides ja AIP-s ei viibita üleriietes.
(5) Raamatukogusse ei siseneta suurte kottide ja teiste mahukate esemetega.
(6) Mobiiltelefoni kasutamine ning lugejate omavaheline vestlemine ei tohi segada teisi raamatukogus viibijaid.
(7) Igasugune teavikute omavoliline väljaviimine raamatukogust on keelatud.
(8) Raamatukogu ei vastuta lugejate isiklike esemete eest.
(1) Tunnistada kehtetuks Häädemeeste Vallavolikogu 5.veebruari 2003.a määrus nr 2 «Häädemeeste valla raamatukogude ja avalike internetipunktide kasutamise eeskirja kinnitamine»
(2) Määrus jõustub 31.maist 2008.a


text:
17.02.1999 RT I 1999, 23, 355 19.03.1999, osaliselt 1.03.1999
(1) Mittetulundusühingu nimi peab selgesti erinema teistest Eestis registrisse kantud või vähem kui kolm aastat tagasi registrist kustutatud mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimedest.
(4) Asutamislepingule ja sellega kinnitatud põhikirjale kirjutavad alla kõik asutajad. Asutaja esindaja võib asutamislepingule alla kirjutada, kui talle on selleks antud volikiri. Põhikirja muutmine pärast mittetulundusühingu registrisse kandmist toimub käesoleva seaduse paragrahvis 23 sätestatud korras ega nõua asutamislepingu muutmist.
(1) Mittetulundusühingu kandmiseks selle asukoha registrisse esitab mittetulundusühingu juhatus avalduse, milles näidatakse käesoleva seaduse paragrahvis 10 nimetatud andmed, ja sellele kirjutavad alla kõik juhatuse liikmed. Avaldusele lisatakse:
5) juhatuse esindusõiguse erisused vastavalt käesoleva seaduse paragrahvile 27;
4) muude põhikirjaga ettenähtud organite (paragrahv 31) liikmete valimine, kui põhikirjas ei ole ette nähtud teisiti;
(1) Kohus võib mittetulundusühingu liikme või juhatuse liikme avalduse alusel tunnistada kehtetuks seaduse või põhikirjaga vastuolus oleva üldkoosoleku otsuse, kui avaldus on esitatud kolme kuu jooksul otsuse vastuvõtmisest.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras võib nõuda ka mittetulundusühingu teiste organite otsuste kehtetuks tunnistamist.
(3) Vähemalt pooled juhatuse liikmed peavad olema isikud, kelle elukoht on Eestis.
Mõjuval põhjusel, milleks on eelkõige juhatuse liikme ajutine või kestev võimetus täita oma kohustusi, võib kohus huvitatud isiku nõudel määrata väljalangenud juhatuse liikme asemele uue liikme. Kohtu määratud juhatuse liikme volitused kestavad uue juhatuse liikme määramiseni üldkoosoleku poolt või muul põhikirjas ettenähtud viisil.
(2) Osakonna organid ja nende pädevus nähakse ette mittetulundusühingu põhikirjas. Kui osakonnal on oma üldkoosolek ja juhatus, kohaldatakse nendele käesoleva seaduse paragrahvides 18-22, 24-26, 28-30 ja 32 sätestatut.
(1.1) Revidendiks või audiitoriks ei või olla mittetulundusühingu juhatuse liige ega raamatupidaja.
Juhatus korraldab mittetulundusühingu raamatupidamise vastavalt raamatupidamise seadusele (RT I 1994, 48, 790; 1995, 26-28, 355; 92, 1604; 1996, 40, 773).
2) pankrotimenetluse alustamisel mittetulundusühingu vastu;
(1) Mittetulundusühing lõpetatakse kohtuotsusega siseministri või muu huvitatud isiku nõudel, kui:
(3) Pankrotiotsuse teinud kohus teatab registripidajale mittetulundusühingu pankroti väljakuulutamisest, samuti pankrotimenetluse lõppemisest. Pankrotikandes märgitakse pankrotihalduri nimi, isikukood ja elukoht.
(4) Likvideerijate määramisele ja tagasikutsumisele kohaldatakse käesoleva seaduse paragrahvis 28 sätestatut.
(3) Registrisse kantakse likvideerijate nimed, elukohad ja isikukoodid.
(5) Mittetulundusühingu sundlõpetamise korral põhjusel, etselleeesmärk või tegevus on vastuolus põhiseadusliku korra, kriminaalseaduse või heade kommetega, läheb pärast võlausaldajate nõuete rahuldamist järelejäänud vara riigile.
(2) Kui pärast mittetulundusühingu registrist kustutamist selgub, et on vajalikud täiendavad likvideerimisabinõud, ennistab kohus huvitatud isiku nõudel vanade likvideerijate õigused või määrab uued likvideerijad.
(3) Mittetulundusühingut ei või registrist kustutada ilma Maksuameti kohaliku talituse kirjaliku nõusolekuta, välja arvatud siis, kui viimane on esitanud avalduse mittetulundusühingu registrist kustutamiseks. Nõusoleku saamiseks esitab registripidaja kirjaliku taotluse Maksuametile. Maksuamet ei või nõusolekust keelduda, kui tal ei ole nõudeid mittetulundusühingu vastu. Kui nõusolekut ei ole saadud 20 päeva jooksul pärast taotluse saatmist, loetakse Maksuamet registrist kustutamisega nõus olevaks.
§ 55. .
(5) Ühendatava mittetulundusühingu liikmed saavad ühinemisel ühendava mittetulundusühingu liikmeteks. Uue mittetulundusühingu asutamisel saavad selle liikmeteks ��hinevate mittetulundusühingute liikmed.
(1) Ühinemiseks sõlmivad mittetulundusühingute juhatused ühinemislepingu. Ühinemislepingust tekivad õigused ja kohustused pärast lepingu heakskiitmist käesoleva seaduse paragrahvis 58 sätestatud korras. Ühinemislepingus tuleb märkida:
(2) Ühinemisotsuse kohta peab juhatus avaldama ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded kaks teadet vähemalt 15-päevase vahega. Teates tuleb näidata, et võlausaldajad esitaksid oma nõuded kahe kuu jooksul.
(3) Mittetulundusühing peab tagama võlausaldajate nõuded, kui need on esitatud kahe kuu jooksul viimase teate avaldamisest. Kui nõude täitmise tähtaeg on saabunud või kui nõue ei ole piisavalt tagatud, võib võlausaldaja nõuda nõude rahuldamist.
4) viide Ametlike Teadaannete numbritele, milles on avaldatud käesoleva seaduse § 59 lõikes 2 nimetatud teated.
(1) Ühinemisele uue mittetulundusühingu asutamisega kohaldatakse käesoleva seaduse paragrahvisid 56-63 koos seadusega ettenähtud täiendustega.
(4) Ühinemislepingus tuleb lisaks käesoleva seaduse paragrahv 57 lõikes 1 sätestatule määrata uue mittetulundusühingu nimi ja asukoht ning juhatuse liikmed. Ühinemislepingule lisatakse asutatava mittetulundusühingu põhikiri, mis kinnitatakse ühinemisotsusega.
(1) Jagunemiseks sõlmivad jagunemises osalevate mittetulundusühingute juhatused jagunemislepingu. Jagunemislepingust tekivad õigused ja kohustused pärast lepingu heakskiitmist käesoleva seaduse paragrahvis 67 sätestatud korras. Jagunemislepingus tuleb märkida:
(2) Jagunemisotsuse kohta peab juhatus avaldama ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded kaks teadet vähemalt 15-päevase vahega ning kutsuma neis võlausaldajaid üles oma nõuded esitama. Teates tuleb näidata, et võlausaldajad esitaksid oma nõuded kahe kuu jooksul.
(3) Mittetulundusühing peab tagama võlausaldajate nõuded, kui need on esitatud kahe kuu jooksul viimase teate avaldamisest. Kui nõude täitmise tähtpäev on saabunud või kui nõue ei ole piisavalt tagatud, võib võlausaldaja nõuda nõude rahuldamist.
4) viide Ametlike Teadaannete numbritele, milles on avaldatud käesoleva seaduse § 68 lõikes 2 nimetatud teated.
(1) Jagunemisele uue mittetulundusühingu asutamisega kohaldatakse käesoleva seaduse paragrahvides 65-73 sätestatut koos seaduses ettenähtud täiendustega.
(4) Jagunemisel uue mittetulundusühingu asutamisega koostab jaguneva mittetulundusühingu juhatus jagunemiskava, mis asendab jagunemislepingut. Jagunemiskavas tuleb lisaks käesoleva seaduse paragrahv 66 lõikes 1 sätestatule määrata uue mittetulundusühingu nimi ja asukoht ning juhatuse liikmed. Jagunemiskavale lisatakse asutatava mittetulundusühingu põhikiri, mis kinnitatakse jagunemisotsusega.
(2) Registrit peavad maa- ja linnakohtute registriosakonnad (registripidajad) oma tööpiirkonnas asuvate mittetulundusühingute ja sihtasutuste kohta.
(3) Justiitsministri määrusega võib registriosakonna ülesanded anda maa- või linnakohtu kinnistusametile.
Registrile kohaldatakse vastavalt äriseadustiku (RT I 1995, 26-28, 355; 1998, 91-93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185) § 22 lõikeid 4–6, § 23, § 24 lõikeid 1–6, §-sid 25–27, 32 ja 321, § 33 lõikeid 4–9, § 41 lõikeid 1 ja 2, §-sid 43–47, 50, 52–56, § 57 lõikeid 1 ja 2, § 58, § 59 lõikeid 5 ja 6, §-sid 66–74 ja 5111 ning § 541 lõiget 11.
(2) Isiku nõudel annab registripidaja tõendi, etkannetei ole muudetud või et teatud kannet registris ei ole.
(1) Kui seadus nõuab registripidajale esitatavas dokumendis isikukoodi näitamist ja isikul ei ole Eesti isikukoodi, tuleb selle asemel märkida ja registrisse kanda isiku sünnipäev, -kuu ja -aasta.
(4) Registripidaja teatab kande tegemisest või sellest keeldumisest viivitamata mittetulundusühingule.
(1) Registri kanne jõustub, kui kandele on alla kirjutanud kandeotsuse täitnud isik ja kande otsustamiseks pädev isik.
(2) Kanne kehtib kolmanda isiku suhtes õigena, välja arvatud juhul, kui kolmas isik teadis või pidi teadma, etkanneei ole õige. Kannet ei loeta kehtivaks õigustoimingute suhtes, mis tehakse 15 päeva jooksul pärast kande tegemist, kui kolmas isik tõendab, ettakande sisu ei teadnud ega pidanudki teadma.
(3) Avalduseta kande tegemine ei vabasta avalduse esitama pidanud mittetulundusühingut kohustusest tasuda kande tegemiseks ettenähtud riigilõivu. Kui kande ebaõigsus tekkis registripidaja tegevuse tõttu, vabastab ta kandeotsusega mittetulundusühingu riigilõivu tasumisest.
15) kande kuupäev ning kandeotsuse täitnud isiku ja kande otsustamiseks pädeva isiku allkiri, nimi ja amet;
Registrissekandmise otsustamiseks pädev isik ei või osa võtta kandeavalduse menetlemisest ega teha kandeotsust või kohtumäärust, kui:
1) ta ise või tema sugulane või hõimlane tsiviilkohtupidamise seadustiku (RT I 1993, 31/32, 538; 1994, 1, 5; 1995, 29, 358; 1996, 3, 57; 42, 811; 1997, 87, 1466; 1998, 43-45, 666) paragrahv 18 lõike 1 punktis 2 nimetatud ulatuses on mittetulundusühingu või sihtasutuse asutaja või juhatuse liige või sihtasutuse nõukogu liige või sihtasutuse audiitor;
(2) Enne 1996. aasta 1. oktoobrit asutatud mittetulundusühingutele ja nende liitudele, samuti muudele mittetulunduslikele ühendustele kohaldatakse nende mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kandmiseni mittetulundusühingute seaduse paragrahvis 1, paragrahv 2 lõike 1 esimeses lauses, paragrahvis 3, paragrahv 4 lõigetes 2 ja 3, paragrahvis 5, paragrahv 12 lõikes 1, lõike 2 esimeses lauses, lõigetes 3 ja 4, paragrahvides 13-22, paragrahv 23 lõigetes 1 ja 1.1, paragrahvides 24-26, paragrahv 27 lõikes 1, lõike 2 esimeses lauses, lõikes 3, lõike 4 esimeses lauses, paragrahvides 28-45, paragrahv 46 lõike 1 esimeses lauses ja lõikes 2 ning paragrahvides 47-55 sätestatut. Kui mittetulundusühingu, ühingute liidu või muu mittetulundusliku ühenduse põhikiri on vastuolus käesoleva seadusega, kohaldatakse seaduses sätestatut.
(1) Enne 1996. aasta 1. oktoobrit asutatud ja Eesti Vabariigi ettevõtete, asutuste ja organisatsioonide registris (edaspidi ettevõtteregister) registreeritud mittetulundusühing, ühingute liit või muu mittetulunduslik ühendus, mis vastab käesoleva seaduse nõuetele, kantakse mittetulundusühinguna registrisse tema avalduse põhjal. Mittetulundusühinguna kantakse registrisse ka ettevõtteregistris registreerimata mittetulundusühistud, mis on asutatud enne mittetulundusühingute ja nende liitude seaduse (RT I 1994, 28, 425; 49, 805; 1995, 23, 332; 1996, 42, 811; 49, 953) jõustumist kehtinud õigusaktide kohaselt.
(6) Käesoleva seaduse paragrahv 91 lõikes 2 nimetatud mittetulunduslike ühenduste põhikirjas muudatuste tegemine ja ettevõtteregistris registreerimisele kuuluvate andmete muutmine toimub enne 1996. aasta 1. oktoobrit kehtinud korras.
(12) Kui võlausaldajad oma avaldusi käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud tähtaja jooksul eiesitavõi kui likvideerimismenetlus on lõpetatud, loetakse ühendus lõppenuks ja kustutatakse registrist.
(1) Kuni töötajate (töövõtjate) ühingute tegevust sätestava seaduse vastuvõtmiseni kohaldatakse neile vastavalt Eesti NSV ametiühingute seaduse (ENSV Teataja 1989, 40, 623; RT 1992, 35, 462) sätteid, mis ei ole vastuolus käesoleva seadusega.
(2) Ettevõtteregistrisse kantud ametiühingute, nende liitude ja keskliidu suhtes, mis ei ole registrisse kandmise avaldust esitanud või mille registrisse kandmise avaldus jäetakse rahuldamata, kohaldatakse käesoleva seaduse paragrahv 95 alates 1999. aasta 1. detsembrist. Nimetatud ühendused võivad esitada registrisse kandmise avalduse kuni 1999. aasta 1. detsembrini.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ühenduste suhtes, mille registrisse kandmise avalduses esinevate puuduste kõrvaldamiseks on vastavalt äriseadustiku paragrahvile 54 määratud tähtaeg, peatub selle tähtaja kulgemine kuni 1999. aasta 1. detsembrini.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ühenduste suhtes, mis loetakse sundlõpetatuks käesoleva seaduse paragrahv 95 alusel, likvideerimismenetlust läbi ei viida.
§ 100-110. [Käesolevast tekstist välja jäetud]

matches:
Kohus
kohus
kohus
kohus
§ 55
§ 59
§ 68
§ 22
§ 23
§ 24
§ 33
§ 41
§ 57
§ 58
§ 59
§ 541
§ 100


Kalandustoodete tootja või töötleja koolitustoetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord – Riigi Teataja
[RTL 2007, 34, 597 - jõust. 28.04.2007]
Vastu võetud 09.06.2006 nr 70
RTL 2006, 48, 867
jõustumine 17.07.2006
16.04.2007 nr 53 (RTL 2007, 34, 597) 28.04.2007
21.05.2008 nr 51 (RTL 2008, 45, 624) 8.06.2008
Määrus kehtestatakse «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 32 lõike 3, § 33 lõike 2 ja § 53 lõike 1 alusel.
Määrusega kehtestatakse kalandustoodete tootjale või töötlejale antava koolitustoetuse (edaspidi toetus) määr ja taotlejale antava toetuse maksimaalsuurus, toetuse saamise nõuded, sealhulgas toetuse saamiseks ettenähtud koolituse kestus, ning toetuse saamiseks esitatavate andmete ja neid tõendavate dokumentide loetelu, taotluse läbivaatamise ja kontrollimise ning toetuse määramise ja maksmise täpsem kord ning taotluse vorm.
[RTL 2007, 34, 597 – jõust. 28.04.2007]
§ 2. Toetuse saamise nõuded
(1) Toetust võib taotleda kalandustoodete tootmise või töötlemisega tegelev äriühing, kelle töötaja on osalenud taotleja tasutud tööalasel koolitusel, ning kalandustoodete tootmise või töötlemisega tegelev füüsilisest isikust ettevõtja, kes on osalenud või kelle ettevõtte töötaja on osalenud taotleja tasutud tööalasel koolitusel.
[RTL 2008, 45, 624 – jõust. 8.06.2008]
(2) Toetust võib taotleda sellise tööalase koolituse maksumuse osaliseks hüvitamiseks, mille korraldas «Täiskasvanute koolituse seaduse» §-s 2 nimetatud koolitusasutus ajavahemikul toetuse taotlemisele eelnenud aasta 1. septembrist kuni toetuse taotlemise aasta 31. oktoobrini ning mille kestus oli vähemalt kuus tundi või kaheksa akadeemilist tundi.
(3) Toetust võib taotleda sellise koolitusteenuse maksumuse osaliseks hüvitamiseks, milles sisalduvad ainult komisjoni määruse (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (EÜT L 10, 13.01.2001, lk 20–29), artikli 4 lõikes 7 nimetatud kulud.
(4) Toetust võib taotleda sellise erikoolituse maksumuse osaliseks hüvitamiseks, mis on käsitatav vesiviljeluse, kalapüügi või töötlemisega seotud koolitusena. Erikoolitust käsitatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 2 punktis d sätestatud tähenduses.
(5) Toetust võib taotleda sellise üldkoolituse maksumuse osaliseks hüvitamiseks, mis on käsitatav arvuti-, finants- ja raamatupidamis-, projektijuhtimise või -koostamise, investeeringute planeerimise, keskkonna ja säästva arengu, töötervishoiu- ja tööohutus- või esmaabikoolitusena. Üldkoolitust käsitatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 2 punktis e sätestatud tähenduses.
(6) Toetust võib taotleda tegelike kulude osaliseks hüvitamiseks ning taotleja tehtud kulutusi ei hüvitata osas, mida hüvitatakse, tasaarveldatakse või kustutatakse mõnel muul viisil.
(7) Taotlusel esitatud andmete muutumisest enne «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 35 lõikes 3 sätestatud makse tegemist teavitab taotleja ja toetuse saaja viivitamata kirjalikult Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametit (edaspidi Amet).
§ 3. Toetuse määr ja taotlejale antava toetuse maksimaalsuurus
(1) Erikoolituse maksumuse osaliseks hüvitamiseks antakse suurettevõtjale toetust 35% koolitusteenuse maksumusest. Suurettevõtjat käsitatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 2 punktis c sätestatud tähenduses.
(3) Erikoolituse maksumuse osaliseks hüvitamiseks antakse väike- ja keskmise suurusega ettevõtjale toetust 45% koolitusteenuse maksumusest. Väike- ja keskmise suurusega ettevõtjat käsitatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 2 punktis b sätestatud tähenduses.
(4) Üldkoolituse maksumuse osaliseks hüvitamiseks antakse väike- ja keskmise suurusega ettevõtjale toetust 80% koolitusteenuse maksumusest.
(5) Lõigetes 1–4 sätestatud toetuse määra suurendatakse 10% võrra, kui koolitusel osalenud isikut saab käsitada ebasoodsas olukorras oleva töötajana. Ebasoodsas olukorras olevat töötajat käsitatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 68/2001 artikli 2 punktis g sätestatud tähenduses.
(6) Kui taotleja esitab üldkoolituse maksumuse osalise hüvitamise taotlemisel andmed ja neid tõendavad dokumendid, millega on tõendatud koolitusel osalemine, kuid ei ole tõendatud üldkoolitusel osalemine, kohaldatakse toetuse määrana lõigetes 1 ja 3 sätestatud määra.
(7) Taotlejale antava toetuse maksimaalne suurus on kahekordne Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäär ühe töötaja kohta, kes on osalenud § 2 lõikes 2 sätestatud ajavahemiku jooksul tööalasel koolitusel, mille eest on tasunud taotleja.
Toetuse taotlemiseks esitatakse ajavahemikul 1. veebruarist kuni 10. oktoobrini Ametile:
1) lisas toodud vormi kohane taotlus;
2) koolitusasutuse väljastatud tunnistuse või tõendi koopia, millest nähtuvad andmed koolitusel osalenud isiku, koolitusasutuse ning koolituse toimumise aja, kestuse ja sisu kohta;
3) ettevõtja kinnitus, et ta on koolitusasutuse väljastatud tunnistusel või tõendil märgitud isikuga sõlminud töölepingu, kui toetust taotletakse sellise koolituse maksumuse osaliseks hüvitamiseks, kus osales töötaja;
4) koolitusteenuse osutamise eest tasumiseks koolitusasutuse väljastatud arve või arve-saatelehe koopia;
5) maksekäsundi koopia või muu dokument, mis tõendab, et toetuse taotleja on koolituse eest tasunud.
§ 5. Taotluse läbivaatamine ja kontrollimine ning toetuse määramine ja maksmine
(1) Amet kontrollib taotluses esitatud andmete õigsust ja taotleja vastavust kehtestatud nõuetele «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 69 lõigetes 2 ja 3 sätestatud korras.
(2) Amet otsustab toetuse määramise või taotluse rahuldamata jätmise «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 35 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul. Amet teeb toetuse taotluse rahuldamata jätmise otsuse «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 52 lõikes 1 sätestatud alustel.
(3) Amet arvutab taotlejale makstava toetuse suuruse «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 35 lõikes 2 sätestatud korras.
(4) Amet maksab toetuse taotluses märgitud arvelduskontole «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 35 lõikes 3 sätestatud tähtaja jooksul. «Kalandusturu korraldamise seaduse» § 52 lõikes 2 sätestatud asjaolude ilmnemise korral jätab Amet määratud toetuse välja maksmata.
Väljamakstud toetus nõutakse tagasi riigieelarve tuludesse «Kalandusturu korraldamise seaduse» §-s 71 sätestatud alustel ja korras.
Amet säilitab taotlusi ning nendele lisatud dokumente kümme aastat.
Määrus jõustub 17. juulil 2006. a.
Paragrahvi 3 lõiget 7 rakendatakse tagasiulatuvalt 1. oktoobrist 2006. a.
Põllumajandusministri 9. juuni 2006. a määruse nr 70 «Kalandustoodete tootja või töötleja koolitustoetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord»
TAOTLUS KOOLITUSTOETUSE SAAMISEKS
TAOTLUSE PÕHIANDMED
1. Taotleja üldandmed
2. Täidab PRIA
1.1. Ärinimi:
1.2. Registrikood:
1.3. Eesnimi:
1.4. Perekonnanimi:
1.5. Esindaja nimi:
2.1. Taotluse number:
1.6. Kontakttelefon:
2.2. Vastuvõtja nimi:
3. Taotleja aadress
3.1. Ettevõtja elukoht/asukoht
Küla/alev/alevik
4. Andmed ettevõtja kohta1
4.1 Töötajate arv
4.2. Bilansi maht kroonides
4.3. Käive kroonides
4.4. Kinnitan sõltumatust ning vastavust komisjoni määruses (EÜ) nr 1595/2004 väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta sätestatud nõuetele
B OSA2
KOOLITUSEGA SEONDUVAD ANDMED
1. Andmed koolitatava ja koolituse kohta
1.1. Koolitatava ees- ja perekonnanimi
1.2. Koolitatava isikukood
1.3. Koolitatava ametinimetus3
1.4. Koolituse nimetus
1.5. Koolituse lühikirjeldus4
1.6. Koolitus korraldati ajavahemikul5
lõpetades
1.7. Korraldatud koolituse kestus tundides
1.8. Koolitusteenuse maksumus
1.9. Ebasoodsas olukorras olev töötaja6
2. Andmed koolituse läbiviija kohta
2.2. Tegevusala7
2.4. Telefon, faks, e-post
2.5. Registrikood
Kinnitan taotluses esitatud andmete õigsust ning võimaldan esitatud andmeid kontrollida.
Taotleja või tema esindaja allkiri: ________________ Kuupäev: ________________
1 A osa punktides 4.1, 4.2 ja 4.3 esitatakse andmed eelmise majandusaasta viimase päeva seisuga.
2 B osa täidetakse vastavalt koolitatavate ja koolituste arvule. Juhul kui koolitatavaid on rohkem kui üks või kui koolitusi on rohkem kui üks, siis täidetakse mitu B osa.
3 B osa punkti 1.3 märgitakse koolitatava ametinimetus töökohal.
4 B osa punkti 1.5 koolituse lühikirjeldusse märgitakse lühidalt, milliseid taotlejale majandustegevuseks vajalikke teadmisi koolitatav omandas ja täiendas.
5 B osa punkti 1.6 märgitakse koolituse korraldamise aeg järjekorras: koolituse alguse päev, kuu ja aasta ning koolituse lõpetamise päev, kuu ja aasta.
6 B osa punkti 1.9 tehakse märge, juhul kui koolitusel osalenud isikut saab käsitada ebasoodsas olukorras oleva töötajana.
7 B osa punkti 2.2 märgitakse koolitust korraldava isiku seadusest või põhikirjast (põhimäärusest) tulenev tegevusala, mis viitab täiskasvanute koolituse alasele tegevusele.