Tallinna Vangla põhimäärus – Riigi Teataja
Tallinna Vangla põhimäärus
Tallinna Vangla põhimäärus - sisukord
§ 2 Vangla ülesanded
§ 21 Sissemaksed vanglaametniku vabatahtlikku pensionifondi
§ 3 Vangla direktor
§ 4 Vangla direktori asetäitja
§ 41 Relvastatud üksuse juht
§ 42 Väljaõppe juht
§ 5 Vangla direktori ja vangla direktori asetäitja asendamine
§ 6 Vangla struktuur
§ 61 Kriminaalhooldusosakonna asukoht ja jagunemine
§ 62 Kriminaalhooldusosakondade tööpiirkonnad
§ 9 Vastuvõtu- ja arvestusosakond
§ 11 Teabe- ja uurimisosakond
§ 12 Järelevalveosakond
§ 13 Finants- ja majandusosakond
§ 16 Taasühiskonnastamise valdkonna teenistujad
§ 171 Haigla
§ 172 Meditsiiniosakond
§ 18 Vangistusosakond
§ 19 Üldosakond
§ 191 Kriminaalhooldusosakond
§ 192 Avavangla
§ 193 Esimene üksus
§ 194 Teine üksus
§ 195 Kolmas üksus
§ 196 Neljas üksus
§ 197 Viies üksus
§ 198 Relvastatud üksuse valdkonna teenistujad
§ 199 Personalivaldkonna teenistujad
§ 1910 Õiguse valdkonna teenistujad
§ 1911 Kantselei valdkonna teenistujad
§ 1912 Sisekontrolli valdkonna teenistujad
§ 1913 Saateüksus
§ 20 Osakonnajuhataja
§ 21 Osakonna põhimäärus
§ 211 Üksuse juht
§ 212 Üksuse põhimäärus
§ 213 Valdkonnapõhiselt liigitatud teenistujate täpsemad ülesanded, juhtimine ja töökorraldus
§ 22 Vangla pitsat ja sümboolika
§ 221 Infokandjate kasutamine
RT I, 23.07.2019, 9
Vastu võetud 06.12.2001 nr 92
RTL 2001, 133, 1929
18.12.2002 RTL 2002, 148, 2162 01.01.2003
12.01.2004 RTL 2004, 6, 64 01.02.2004
06.10.2004 RTL 2004, 133, 2047 01.11.2004
24.11.2005 RTL 2005, 115, 1790 09.12.2005
19.09.2007 RTL 2007, 74, 1274 01.10.2007
14.12.2007 RTL 2007, 98, 1632 01.01.2008
16.05.2008 RTL 2008, 43, 588 01.06.2008
15.07.2009 RTL 2009, 58, 859 20.07.2009
19.03.2010 RTL 2010, 14, 265 01.04.2010
16.08.2010 RT I 2010, 58, 396 22.08.2010
29.11.2010 RT I, 03.12.2010, 3 06.12.2010, rakendatakse 01.12.2010
10.02.2011 RT I, 16.02.2011, 2 19.02.2011, rakendatakse 15.02.2011
17.05.2011 RT I, 20.05.2011, 4 01.06.2011
21.09.2012 RT I, 26.10.2012, 1 01.01.2013
22.04.2014 RT I, 25.04.2014, 4 28.04.2014, osaliselt 01.05.2014
12.02.2016 RT I, 18.02.2016, 1 21.02.2016, osaliselt rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2016
12.04.2016 RT I, 21.04.2016, 2 24.04.2016, osaliselt 01.05.2016 ja 01.06.2016
23.11.2018 RT I, 28.11.2018, 1 01.12.2018
08.05.2019 RT I, 15.05.2019, 1 15.06.2019, osaliselt 01.10.2019
18.07.2019 RT I, 23.07.2019, 1 01.08.2019, osaliselt 30.11.2019
Määrus kehtestatakse vangistusseaduse § 105 lõigete 11 ja 2, § 111 lõike 3 ning kriminaalhooldusseaduse § 1 lõike 2 alusel.
(1) Tallinna Vangla on Justiitsministeeriumi valitsemisalas olev valitsusasutus, mis viib täide vabadusekaotust ja eelvangistust ning korraldab kriminaalhooldust.
[RTL 2008, 43, 588 - jõust. 01.06.2008]
(2) Tallinna Vangla (edaspidi vangla) on kinnine vangla, milles on eelvangistusosakond ja struktuuriüksusena avavangla.
(3) Oma ülesannete täitmisel esindab vangla riiki.
(4) Vanglal on oma nimetusega pitsat ning oma eelarve ja pangaarve.
(5) Vangla kulud kaetakse riigieelarvest. Vangla eelarve kinnitab justiitsminister.
(6) Vanglaid juhib Justiitsministeeriumi vanglate osakond. Justiitsministeeriumi vanglate valdkonna asekantsler, õiguse ja arenduse talituse juhataja, taasühiskonnastamise talituse juhataja, karistuse täideviimise talituse juhataja ja sisekontrolli talituse juhataja annavad vanglaametnikule või muule vanglatöötajale korraldusi justiitsministri 4. augusti 2008. a määruse nr 41 «Vanglaametnikule või muule vanglatöötajale Justiitsministeeriumi ametniku poolt korralduste andmise ja vanglas teenistusülesannete täitmise kord» kohaselt.
(7) Vangla asub postiaadressil Linnaaru tee 5, Soodevahe küla, Rae vald, 75322 Harju maakond. Kui vangla struktuuriüksus ei paikne samas kohas, märgitakse struktuuriüksuse asukoht struktuuriüksuse põhimääruses.
[RT I, 28.11.2018, 1 - jõust. 01.12.2018]
§ 2. Vangla ülesanded
(1) Vangla ülesanded on:
1) korraldada kinnipeetavate ja vahistatute kinnipidamine,
11) korraldada kriminaalhooldust, välja arvatud alaealiste ja noorte kriminaalhooldust;
12) korraldada arestialuste, vahistatute ja kinnipeetavate saatmine;
2) suunata kinnipeetavad ja kriminaalhooldusalused õiguskuulekale käitumisele;
21) kavandada kinnipeetava ja kriminaalhooldusaluse karistuse täideviimine;
3) tagada kinnipeetavatele ja vahistatutele tervislik eluruum, toit ja riietus;
4) korraldada kinnipeetavatele ja vahistatutele tervishoiuteenuse osutamine;
5) korraldada kinnipeetavatele ja vahistatutele sotsiaalhoolekanne, huvialategevus ja raamatukoguteenuse osutamine ning kinnipeetavate ja vahistatute usuliste vajaduste rahuldamine;
6) suunata kinnipeetavaid ja vahistatuid hariduse omandamisele;
7) tagada kinnipeetavate tööhõive;
71) tagada kinnipeetavate vabanemiseelne ettevalmistus;
8) toimetada kohtueelset menetlust ja kohtuvälist menetlust seaduses sätestatud juhtudel;
[RT I 2010, 58, 396 - jõust. 22.08.2010]
9) korraldada vanglas jälitustegevust;
10) koguda vangla tegevust kajastavaid statistilisi andmeid ja esitada asjakohaseid aruandeid;
101) koordineerida vanglaametnike väljaõppe korraldust vanglates;
[RTL 2009, 58, 859 - jõust. 20.07.2009]
11) majandada vanglale vallata antud riigivara;
111) korraldada eelkoolitust;
[RT I, 18.02.2016, 1 - jõust. 21.02.2016]
112) [Kehtetu - RT I, 28.11.2018, 1 - jõust. 01.12.2018, rakendatakse tagasiulatuvalt 2018. aasta 21. novembrist.]
12) täita muid vanglale õigusaktidega pandud ülesandeid.
(2) [Kehtetu - RT I, 18.02.2016, 1 - jõust. 21.02.2016, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2016]
(3) [Kehtetu - RT I, 18.02.2016, 1 - jõust. 21.02.2016, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2016]
§ 21. Sissemaksed vanglaametniku vabatahtlikku pensionifondi
(1) Vangla kui tööandja teeb vangla teenistuses oleva vanglaametniku eest sissemakseid tema vabatahtlikku pensionifondi või tasub täiendava kogumispensioni kindlustuslepingu sissemakseid, kui vanglaametnikul on teenistusstaaži vanglaametnikuna vähemalt seitse aastat, tal on erialane haridus ja ta on vanglale teatanud sissemaksete tegemiseks vajalikud andmed.
(2) Sissemaksete suurus on 15 protsenti vanglaametnikule vangla poolt kalendrikuu eest töötasuna makstud ja tulumaksuga maksustatud väljamaksete summast, kuid kõige rohkem 6000 eurot kalendriaastas. Sissemaksed arvutatakse ja tehakse samas korras töötasu maksmisega. Sissemaksete vähendamine toimub avaliku teenistuse seaduses sätestatud töötasude vähendamise regulatsiooniga samas korras.
(3) Vangla teavitab vanglaametnikku sissemakse saamise õiguse tekkimisest ja vajadusest esitada vanglale vanglaametniku eest sissemaksete tegemiseks vajalikud andmed.
(4) Tagasiulatuvalt sissemakseid ei tehta.
[RT I, 26.10.2012, 1 - jõust. 01.01.2013]
§ 3. Vangla direktor
(1) Vanglat juhib direktor, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist justiitsminister.
(2) Vangla direktor:
1) juhib vahetult või direktori asetäitjate kaudu vangla struktuuriüksuste tööd;
[RT I, 20.05.2011, 4 - jõust. 01.06.2011]
11) määrab direktori asetäitjale alluvad osakonnad ja üksused;
2) vastutab vangla tegevust korraldavate õigusaktide täpse ja otstarbeka täitmise eest ning tagab vangla ülesannete tulemusliku täitmise, samuti vangla arendamise ja vangla struktuuriüksuste häireteta töö;
3) nimetab ametisse ja vabastab ametist vangla teenistujaid ning sõlmib, muudab ja lõpetab töölepinguid vangla töötajatega;
[RT I, 25.04.2014, 4 - jõust. 01.05.2014]
4) edutab teenistujaid, kelle ametissenimetamine on tema pädevuses, teostab nende tegevuse üle teenistuslikku järelevalvet ning kohaldab neile ergutusi ja distsiplinaarkaristusi;
5) tagab vangla teenistujate täiendusõppe korraldamise;
6) [kehtetu - RTL 2010, 14, 265 - jõust. 01.04.2010]
7) annab oma pädevuse piires käskkirju ja muid kirjalikke või suulisi korraldusi, mis on kohustuslikud vangla teenistujatele ning kinnipeetavatele ja vahistatutele;
8) esindab vanglat asutuse juhina;
9) esitab Justiitsministeeriumile ettepanekuid vangla töö korraldamiseks;
[RT I, 15.05.2019, 1 - jõust. 01.10.2019]
10) tagab vanglale eraldatud eelarveraha säästliku ja sihipärase kasutamise vastavalt õigusaktidele ja Justiitsministeeriumi korraldustele;
11) vastutab riigivara säilimise ja heaperemeheliku kasutamise eest;
12) kinnitab vangla iga-aastase tööplaani;
13) täidab muid õigusaktidega talle pandud ülesandeid.
(3) Vangla direktor esindab vanglat kohtus haldusasjades. Vangla direktor esindab riiki kohtus tsiviilasjades ning tsiviilkostjana kriminaalasjades, mis on seotud vangla ülesannete täitmisega. Vangla direktor võib anda esindamiseks volitusi vangla ametnikule ja töötajale.
§ 4. Vangla direktori asetäitja
(1) Vangla koosseisus olevate direktori asetäitjate arvu määrab justiitsminister.
(11) Direktori asetäitja:
1) juhib talle vahetult alluvate osakondade ja üksuste tööd;
2) valvab talle alluvate teenistujate teenistusülesannete täitmise järele;
3) teeb ettepanekuid talle alluvate osakondade juhatajatele, üksuste juhtidele ja teistele teenistujatele ergutuste kohaldamiseks ja distsiplinaarkaristuste määramiseks või esitab neis asjades oma arvamuse;
4) esindab vanglat direktorilt saadud volituste piires;
5) täidab muid õigusaktidest tulenevaid või direktori antud ülesandeid.
(2) [Kehtetu - RT I, 20.05.2011, 4 - jõust. 01.06.2011]
(3) [Kehtetu - RT I, 20.05.2011, 4 - jõust. 01.06.2011]
(4) [Kehtetu - RT I, 20.05.2011, 4 - jõust. 01.06.2011]
§ 41. Relvastatud üksuse juht
[Kehtetu - RT I, 29.12.2013, 36 - jõust. 01.01.2014]
§ 42. Väljaõppe juht
§ 5. Vangla direktori ja vangla direktori asetäitja asendamine
(1) Direktori äraolekul asendab teda direktori käskkirjaga määratud direktori asetäitja.
(2) Direktori asetäitjate äraolekul asendab direktorit tema käskkirjaga määratud teenistuja.
(3) Direktori asetäitja äraolekul asendab teda direktori käskkirjaga määratud teenistuja.
[RTL 2004, 133, 2047 - jõust. 01.11.2004]
§ 6. Vangla struktuur
(1) Vangla struktuuri kuuluvad juhtkond, osakonnad, üksused ja valdkonnapõhiselt liigitatud teenistuskohad.
(2) Vangla osakonnad on:
1) [kehtetu - RT I, 25.04.2014, 4 - jõust. 01.05.2014]
2) teabe- ja uurimisosakond;
3) järelevalveosakond;
4) finants- ja majandusosakond;
5) [kehtetu - RT I, 25.04.2014, 4 - jõust. 01.05.2014]
6) meditsiiniosakond;
7) Ida-Harju kriminaalhooldusosakond;
8) Lääne-Harju kriminaalhooldusosakond;
9) Pärnu kriminaalhooldusosakond.
(3) Vangla üksused on:
1) avavangla;
2) esimene üksus;
3) teine üksus;
4) kolmas üksus;
5) neljas üksus;
51) viies üksus;
[RT I, 21.04.2016, 2 - jõust. 01.05.2016]
6) saateüksus.
[RT I, 18.02.2016, 1 - jõust. 21.02.2016, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2016]
(4) Vangla valdkonnapõhised teenistuskohad on järgmistes valdkondades:
1) [kehtetu - RT I, 23.07.2019, 1 - jõust. 30.11.2019]
3) õigus;
4) kantselei;
5) sisekontroll;
6) taasühiskonnastamine.
§ 61. Kriminaalhooldusosakonna asukoht ja jagunemine
[Kehtetu - RT I, 25.04.2014, 4 - jõust. 01.05.2014]
§ 62. Kriminaalhooldusosakondade tööpiirkonnad
(1) Ida-Harju kriminaalhooldusosakonna ja Lääne-Harju kriminaalhooldusosakonna tööpiirkond on Harju maakond.
(2) Pärnu kriminaalhooldusosakonna tööpiirkond on Pärnu maakond, Lääne maakond, Hiiu maakond, Saare maakond, Rapla maakond ja Järva maakond.
(3) Kriminaalhooldusosakonnal on piirkondlikud esindused. Kriminaalhooldusosakonna esinduste asukoht sätestatakse osakonna põhimääruses.
§ 7. [Kehtetu - RTL 2004, 133, 2047 - jõust. 01.11.2004]
§ 8. [Kehtetu - RTL 2002, 148, 2162 - jõust. 01.01.2003]
§ 9. Vastuvõtu- ja arvestusosakond
§ 10. [Kehtetu - RTL 2007, 98, 1632 - jõust. 01.01.2008]
§ 11. Teabe- ja uurimisosakond
Teabe- ja uurimisosakonna põhiülesanded on ennetada ja avastada kinnipeetavate ja vahistatute õiguserikkumisi ning korraldada vanglas uurimist ja jälitustegevust.
§ 12. Järelevalveosakond
Järelevalveosakonna põhiülesanded on korraldada vangla vastutusalas ööpäevaringset korrapidamist ja valvet, vanglaväliseid erakorralisi saatmisi ja koos üksustega vanglasiseseid saatmisi, tagada kinnipeetavate ja vahistatute üle järelevalve toimimine kogu vangla territooriumil, korraldada kinnipeetavate ja vahistatute kokkusaamisi ning nende vanglasse vastuvõttu ja vanglast vabastamist.
§ 13. Finants- ja majandusosakond
Finants- ja majandusosakonna põhiülesanded on hoolitseda kinnipeetavate ja vahistatute eluruumide ja toitlustamise nõuetekohasuse eest, korraldada kinnipeetavate isikuarve pidamist, korraldada kinnipeetavate tööhõivet, korraldada vangla transporditeenindust, säästlikku majandamist ning vangla ehitiste hooldamist ja remontimist, tagada kinnipeetavate ja vahistatute isiklike asjade lao toimimine.
§ 14. [Kehtetu - RTL 2004, 133, 2047 - jõust. 01.11.2004]
§ 15. [Kehtetu - RTL 2002, 148, 2162 - jõust. 01.01.2003]
§ 16. Taasühiskonnastamise valdkonna teenistujad
Taasühiskonnastamise valdkonna teenistujate põhiülesanded on korraldada kinnipeetavate ja vahistatute sotsiaalhoolekannet, sotsiaal- ja psühholoogilist nõustamist, usuliste vajaduste rahuldamist, huvialategevust ja raamatukoguteenuse osutamist, hinnata kinni peetavate isikute kriminogeenseid riske ning suunata kinnipeetavaid ja vahistatuid hariduse omandamisele.
§ 17. [Kehtetu - RTL 2002, 148, 2162 - jõust. 01.01.2003]
§ 171. Haigla
[Kehtetu - RT I, 03.12.2010, 3 - jõust. 06.12.2010, rakendatakse 01.12.2010]
§ 172. Meditsiiniosakond
Meditsiiniosakonna põhiülesanne on korraldada kinnipeetavatele ja vahistatutele tervishoiuteenuse osutamist.
[RTL 2007, 74, 1274 - jõust. 01.10.2007]
§ 18. Vangistusosakond
[Kehtetu - RT I, 20.05.2011, 4 - jõust. 01.06.2011]
§ 181. [Kehtetu - RTL 2004, 133, 2047 - jõust. 01.11.2004]
§ 19. Üldosakond
§ 191. Kriminaalhooldusosakond
Kriminaalhooldusosakonna põhiülesanded on valvata kriminaalhooldusaluse käitumise ja temale kohtu või prokuröri poolt pandud kohustuste täitmise järele ning soodustada kriminaalhooldusaluse sotsiaalset kohanemist eesmärgiga mõjutada teda hoiduma kuritegude toimepanemisest.
§ 192. Avavangla
Avavangla põhiülesanne on korraldada avavangistuses viibivate kinnipeetavate järelevalvet ja vangistuse täideviimist.
§ 193. Esimene üksus
Esimese üksuse põhiülesanne on korraldada vahistatute eelvangistuse ja kinnipeetavate vangistuse täideviimist ning nende järelevalvet.
§ 194. Teine üksus
Teise üksuse põhiülesanne on korraldada vahistatute eelvangistuse ja kinnipeetavate vangistuse täideviimist ning nende järelevalvet.
§ 195. Kolmas üksus
Kolmanda üksuse põhiülesanne on korraldada vahistatute eelvangistuse ja kinnipeetavate vangistuse täideviimist ning nende järelevalvet.
§ 196. Neljas üksus
Neljanda üksuse põhiülesanne on korraldada vahistatute eelvangistuse ja kinnipeetavate vangistuse täideviimist ning nende järelevalvet.
§ 197. Viies üksus
Viienda üksuse põhiülesanne on korraldada naissoost kinnipeetavate vangistuse ja vahistatute eelvangistuse täideviimist ning kinnipeetavate järelevalvet.
§ 198. Relvastatud üksuse valdkonna teenistujad
[Kehtetu - RT I, 23.07.2019, 1 - jõust. 30.11.2019]
§ 199. Personalivaldkonna teenistujad
(1) Vangla koosseisus on väljaõppe juhi ametikoht, kelle põhiülesanded on:
1) arendada ja koordineerida vanglaametnike praktilise väljaõppe ja täiendusõppe korraldust vanglates;
2) viia läbi erialaseid koolitusi vanglaametnikele;
3) juhtida vahetult väljaõppeala peaspetsialisti tööd.
(2) Personalivaldkonna muude teenistujate põhiülesanded on korraldada vangla värbamistegevust, tagada vangla koosseisu komplekteeritus, teenistujate teenistussuhete korrektne vormistamine, juhtkonna personalialane nõustamine, koordineerida vangla teenistujate arendamist, nende väljaõpet, täiendusõpet, koolituste ja hindamise korraldamist.
[RT I, 28.11.2018, 1 - jõust. 01.12.2018, rakendatakse tagasiulatuvalt 2018. aasta 21. novembrist.]
§ 1910. Õiguse valdkonna teenistujad
[RT I, 21.04.2016, 2 - jõust. 01.05.2016 - muudetud paragrahvi number 19.9 numbriks 19.10]
Õiguse valdkonna teenistujate põhiülesanded on tagada vanglas koostatavate dokumentide õiguslik korrektsus, teenistujate õigusalane nõustamine, esindada vanglat kohtus ja arendada vangla õiguspraktikat.
§ 1911. Kantselei valdkonna teenistujad
[RT I, 21.04.2016, 2 - jõust. 01.05.2016 - muudetud paragrahvi number 19.10 numbriks 19.11]
Kantselei valdkonna teenistujate põhiülesanne on korraldada vangla asjaajamist ja dokumentide säilitamist, pidada kinnipeetavate ja vahistatute statistilist arvestust ja isiklikke toimikuid ning järgida kinnipidamistähtaegu.
§ 1912. Sisekontrolli valdkonna teenistujad
[RT I, 21.04.2016, 2 - jõust. 01.05.2016 - muudetud paragrahvi number 19.11 numbriks 19.12]
Sisekontrolli valdkonna teenistujate põhiülesanded on vanglas töötavate ametnike ja töötajate poolt toimepandavate õiguserikkumiste ennetamine, tõkestamine, avastamine ning menetlemine.
§ 1913. Saateüksus
[RT I, 21.04.2016, 2 - jõust. 01.05.2016 - muudetud paragrahvi number 19.12 numbriks 19.13]
Saateüksuse põhiülesanne on korraldada arestialuste, vahistatute ja kinnipeetavate vangla- või arestimajavälist saatmist.
§ 20. Osakonnajuhataja
(1) Osakonda juhib osakonnajuhataja, kes tagab osakonna ülesannete õiguspärase, täpse ja õigeaegse täitmise.
1) jaotab ülesandeid talle alluvate teenistujate vahel ning annab neile juhiseid ja korraldusi;
2) valvab osakonna teenistujate teenistuskohustuste täitmise järele;
3) allkirjastab või viseerib osakonnas koostatud dokumendid;
4) annab aru osakonna tegevusest;
5) esindab osakonda ning annab osakonna nimel arvamusi ja kooskõlastusi vangla juhtkonnale ja teistele struktuuriüksustele;
6) teeb vangla juhtkonnale ettepanekuid osakonna koosseisu ja töökorralduse, osakonna teenistujate palkade ja toetuste ning distsiplinaarkaristuste määramise ning ergutuste kohaldamiste kohta;
7) taotleb osakonna ülesannete täitmiseks vajalikke vahendeid;
8) taotleb osakonna teenistujatele täiendusõppe korraldamist;
9) täidab muid osakonna põhimäärusega pandud või vahetu ülemuse antud ülesandeid.
§ 201. [Kehtetu - RTL 2004, 133, 2047 - jõust. 01.11.2004]
§ 21. Osakonna põhimäärus
Osakonna täpsemad ülesanded ja juhtimiskorraldus ning osakonnajuhataja asendamine sätestatakse osakonna põhimäärusega, mille kinnitab vangla direktor oma käskkirjaga.
§ 211. Üksuse juht
(1) Üksust juhib üksuse juht, kes tagab üksusele pandud ülesannete täpse ja õigeaegse täitmise.
(2) Üksuse juht:
2) valvab üksuse teenistujate teenistuskohustuste täitmise järele;
3) allkirjastab või viseerib üksuses koostatud dokumendid ja annab oma pädevuse piires käskkirju ja muid kirjalikke või suulisi korraldusi;
4) annab aru üksuse tegevusest;
5) esindab üksust ning annab üksuse nimel arvamusi ja kooskõlastusi vangla juhtkonnale ja teistele struktuuriüksustele;
6) teeb vangla juhtkonnale ettepanekuid üksuse koosseisu ja töökorralduse, üksuse teenistujate palkade ja toetuste ning distsiplinaarkaristuste määramise ning ergutuste kohaldamise kohta;
7) taotleb üksuse ülesannete täitmiseks vajalikke vahendeid;
8) taotleb üksuse teenistujatele täiendusõppe korraldamist;
9) täidab muid üksuse põhimäärusega pandud või vahetu ülemuse antud ülesandeid.
§ 212. Üksuse põhimäärus
Üksuse täpsemad ülesanded ja juhtimiskorraldus ning üksuse juhi asendamine sätestatakse üksuse põhimäärusega, mille kinnitab vangla direktor oma käskkirjaga.
§ 213. Valdkonnapõhiselt liigitatud teenistujate täpsemad ülesanded, juhtimine ja töökorraldus
Paragrahvi 6 lõikes 4 nimetatud valdkonnapõhiselt liigitatud teenistujate vahetu alluvus sätestatakse ametijuhendis. Vajaduse korral täpsustatakse seal ka muid töökorralduslikke küsimusi.
§ 22. Vangla pitsat ja sümboolika
(1) Vanglal on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis. Sõõri ülemist äärt mööda on sõnad „TALLINNA VANGLA”. Pitsati kasutamine sätestatakse asjaajamiskorras.
(2) Vanglal on oma nimetusega dokumendiplangid. Vangla osakonnal ja üksusel võib olla oma nimetusega dokumendiplank, kui see on ette nähtud osakonna või üksuse põhimääruses. Dokumendiplankide kasutamise kord määratakse kindlaks asjaajamiskorras.
(3) Vangla kasutab väikest riigivappi vangla dokumendiplangil, uksesildil ja muudel olulistel infokandjatel riigivapi seaduses sätestatud juhtudel ning kooskõlas valitsuskommunikatsiooni korraldamise juhisega.
(4) Vanglateenistuse vappi võib kasutada kujunduselemendina vangla kommunikatsioonikanalites ja infokandjatel ning muudel identiteeti kandvatel esemetel kooskõlas valitsuskommunikatsiooni korraldamise juhisega.
(5) Vanglal on oma tekstembleem (lisa). Vangla tekstembleemil on sõnad „Tallinna Vangla” ja vanglateenistuse vapist tuletatud lõvikujutis. Tekstembleemi värvitoonid on rahvusvahelise värvitabeli järgi Pantone 456 ja must.
(6) Valitsuskommunikatsiooni korraldamise juhise rakendamiseks võib Justiitsministeerium anda vanglale kohustuslikke juhiseid.
§ 221. Infokandjate kasutamine
Infokandjaid, mis olid olemas enne 1. jaanuari 2015. a, võib kasutada kuni nende lõppemiseni.
(2) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2002. a.
Lisa Tallinna Vangla tekstembleem


Juhatuse liikme karistusõiguslik vastutus - Raamatupidaja
09. november 2009 09:32
Majanduse tormituultes omandab isiku põhiõiguste vaatepunktist äärmuslikemaid vahendeid kasutav karistusõigus üha rohkem tähendust ka ühingujuhtide tegevusele hinnangute andmisel.
Keerulistes oludes tehtud otsused võivad hiljem osutuda sedavõrd vääraks, et nii ühingule endale kui ka võlausaldajatele tekitatud kahju tõstatab küsimuse tahtlikust õigusrikkumisest ning samal ajal ka sellest, kas toime on pandud kuritegu.
Ühingu ja juhatuse liikme vahelises suhtes kohaldatavate koosseisudena tulevad eelkõige kõne alla omastamine (KarS § 201) ja usalduse kuritarvitamine (KarS § 2172). Esimese puhul on karistatav võõra e ühingule kuuluva vallasasja või juhatuse liikmele usaldatud muu eseme (nt ühingu arveldusarve) enda või kolmanda isiku kasuks pööramine.
Tüüpiline näide on kassapuudujäägi põhjustamine kas sularaha endale võtmise või raha aluseta endale või kolmandale isikule ülekandmise teel. Seega on omastamine olemuselt suhteliselt primitiivne: piisab, kui juhatuse liikmel on juurdepääs ühingu varale, ja seesama juhatuse liige teeb tegusid, millega jäetakse ühing varast kestvalt ilma.
Märksa keerulisem on KarS § 2172 võimalik kohaldamisala. See kriminaliseerib esindusõigusega isiku poolt sisesuhtest tuleneva kohustuse rikkumise sisesuhet rikkuva tehingu tegemise näol, millega ühtlasi on tekitatud kahju vähemalt 435 000 krooni. Kohustused sisesuhtes tulenevad nii juhatuse liikme ametilepingust kui ka seadusest (sh äriseadustikust tulenev hoolsus- ja lojaalsuskohustus). Teise alternatiivina on KarS § 2172 kohaselt karistatav isikule pandud varaliste huvide kohustuse rikkumine, millega on tekitatud kahju vähemalt 435 000 krooni.
Esimese alternatiivi puhul on ilmekaks näiteks ühingule kahjuliku laenutehingu tegemine, kui sellega on põhjustatud kahju vähemalt 435 000 krooni (laenusaaja on tegelikult täiesti maksejõuetu ja laenusummat ei ole reaalne tagasi saada). Teise, pisut laiema alternatiivi puhul võiks näiteks olla juhatuse liikme kahjulikud tehingud ühingu suhtes, olgugi, et juhatuse liikme ametivolitused on tähtaja saabumise tõttu lõppenud (isikul puudub õigus teha tehinguid, ent tal on ühingu suhtes veel teatav varaliste huvide järgimise kohustus).
Juhatuse liikme suhtes kohaldub ka mitu erikoosseisu, nendest on ehk kõige olulisem KarS § 381. Selle koosseisu sõnastus on küllalt lai ja võimaldab algatada kriminaalmenetluse iga vähegi passiivse juhatuse liikme suhtes, pakkudes omamoodi alternatiivi äriseadustikus sätestatud erikontrollile (eelkõige juhul, kui on teada, et juhatuse liige ei ole erikontrollist erilises vaimustuses).
Nimelt näeb KarS § 381 ette rahalise karistuse või kuni üheaastase vangistuse äriühingu juhatuse või nõukogu liikme äriühingu asutajatele, osanikele, aktsionäridele, liikmetele, audiitorile või erikontrolli läbiviijale juhul, kui nad on jätnud äriühingu varalise seisundi või muude kontrollitavate asjaolude kohta esitamata olulisi andmeid või esitanud valeandmeid.
Tegemist on nn ärajooksikust juhatuse liikme süüteoga, mis võimaldab näiteks osanikul (olenemata tema osa suurusest) algatada suhteliselt kergesti kriminaalmenetluse juhul, kui juhatuse liige ei vasta arupärimistele või esitab valeandmeid. Nagu koosseisust näha, on võimalik panna see toime ka tegevusetusega (juhatuse liige ei esita andmeid), teisalt peaks sellisel juhul tegevusetust jaatama eelkõige siis, kui juhatuse liige ei vasta kirjalikele (ehk isegi ka korduvatele) teabenõuetele, millele vastamiseks on talle antud mõistlik tähtaeg.
Täiesti eraldi risk juhatuse liikme jaoks on KarS-s sätestatud juriidilise isiku vastutuse regulatsioon (KarS § 14). Nimelt on tegemist nn derivatiivse vastutusega, st juriidilise isiku vastutuse tekkeks tuleb tuvastada juriidilise isikuga seotud füüsilise isiku (juhatuse liige, juhtivtöötaja vm esindusõiguslik isik, vt lähemalt KarS § 14 lg 1 loetelu) tegu. Seega algatatakse kriminaalasi esmalt konkreetse juhatuse liikme suhtes ja seejärel omistatakse selle juhatuse liikme teod juriidilisele isikule. Niisiis võivad lõppastmes vastutada kas mõlemad või lõpetatakse menetlus ühe suhtes ja seda jätkatakse teise suhtes.
Sealjuures on Riigikohus selgelt rõhutanud, et puudub vastuolu põhiseadusest tuleneva topeltkaristamise keeluga, kui juhatuse liige on ka juriidilise isiku ainuosanik (RKKKo 3-1-1-7-04). Seega on nt maksu-, konkurentsi- ja väärtpaberituru süütegude puhul reaalne risk, et vastutab nii teatud valdkonna eest ühingusiseselt vastutavaks määratud juhatuse liige kui ka juriidiline isik (juhul, kui juhatuse liikme tegu oli ka juriidilise isiku huvides, vt KarS § 14 lg 1).
Artikkel ilmus advokaadibüroo Paul Varul novembrikuu infokirjas.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2009/11/09/juhatuse-liikme-karistusoiguslik-vastutus


Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetelu, mis peavad olema varustatud fütosanitaarsertifikaadiga ja mis peavad piiripunktis läbima taimetervise kontrolli – Riigi Teataja
Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetelu, mis peavad olema varustatud fütosanitaarsertifikaadiga ja mis peavad piiripunktis läbima taimetervise kontrolli
Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetelu, mis peavad olema varustatud fütosanitaarsertifikaadiga ja mis peavad piiripunktis läbima taimetervise kontrolli - sisukord
§ 2 Taimed, taimsed saadused ja muud objektid, mis peavad olema varustatud fütosanitaarsertifikaadiga ja mis peavad piiripunktis läbima taimetervise kontrolli
§ 3 Taimed, taimsed saadused ja muud objektid, mis peavad olema varustatud fütosanitaarsertifikaadiga ja mis peavad piiripunktis läbima taimetervise kontrolli kaitstavasse piirkonda toimetamise korral
§ 4 Paragrahvis 2 ning paragrahvi 3 punktides 3 ja 4 nimetatud taimede, taimsete saaduste ja muude objektide tariifne klassifikatsioon
§ 41 Rakendussäte
RT I, 01.08.2019, 13
Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetelu, mis peavad olema varustatud fütosanitaarsertifikaadiga ja mis peavad piiripunktis läbima taimetervise kontrolli1
Vastu võetud 24.05.2004 nr 97
RTL 2004, 68, 1125
jõustumine 01.06.2004
17.03.2005 RTL 2005, 36, 513 03.04.2005
21.11.2005 RTL 2005, 115, 1797 09.12.2005
05.03.2009 RTL 2009, 25, 322 01.04.2009
05.11.2012 RT I, 09.11.2012, 2 12.11.2012
30.09.2014 RT I, 02.10.2014, 5 05.10.2014, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01. oktoobrist 2014. aastast.
26.07.2019 RT I, 01.08.2019, 3 01.09.2019
Määrusega kehtestatakse nende taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetelu, mis peavad olema varustatud fütosanitaarsertifikaadiga ja mis peavad piiripunktis läbima taimetervise kontrolli.
§ 2. Taimed, taimsed saadused ja muud objektid, mis peavad olema varustatud fütosanitaarsertifikaadiga ja mis peavad piiripunktis läbima taimetervise kontrolli
Taimed, taimsed saadused ja muud objektid, mis peavad olema varustatud fütosanitaarsertifikaadiga ja mis peavad piiripunktis läbima taimetervise kontrolli, on:
[RTL 2005, 36, 513 - jõust. 03.04.2005]
1) kõik istutamiseks ettenähtud taimed, kaasa arvatud nende juured, pistikud ja pookoksad, lillesibulad, mugulsibulad ja muud varreteisendid, välja arvatud seemned, kui selles määruses ei ole sätestatud teisiti;
2) sugukondade ristõielised (Cruciferae) ja kõrrelised (Gramineae) ning perekonna ristik (Trifolium spp.) seemned, mis pärinevad Argentiinast, Austraaliast, Boliiviast, Tšiilist, Uus-Meremaalt või Uruguayst;
3) perekondade tsitrus (Citrus L.), kinkanipuu (Fortunella Swingle) ja pontsirus (Poncirus Raf.) ning nende hübriidide, perekondade paprika (Capsicum spp.), ploomipuu (Prunus L.), murakas (Rubus L.) ja riis (Oryza spp.) ning päevalille (Helianthus annuus L.), hariliku tomati (Solanum lycopersicum L.), hariliku lutserni (Medicago sativa L.), maisi (Zea mays L.), hariliku sibula (Allium cepa L.), porrulaugu (Allium porrum L.), murulaugu (Allium schoenoprasum L.), šalottsibula (Allium ascalonicum) ja aedoa (Phaseolus L.) seemned;
[RT I, 02.10.2014, 5 - jõust. 05.10.2014, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01. oktoobrist 2014. aastast.]
4) perekondade nisu (Triticum) ja rukis (Secale) ning tritikale (X Triticosecale) seemned, mis pärinevad Afganistaanist, Indiast, Iraanist, Iraagist, Mehhikost, Nepaalist, Pakistanist, Lõuna-Aafrikast või Ameerika Ühendriikidest;
5) perekondade kastanipuu (Castanea Mill.), krüsanteem (Dendranthema (DC.) Des Moul.), nelk (Dianthus L.), kipslill (Gypsophila L.), pelargoon (Pelargonium l’ Hérit. ex Ait.), datlipalm (Phoenix spp.), pappel (Populus L.), tamm (Quercus L.) ja kuldvits (Solidago L.) taimeosad, välja arvatud viljad ja seemned;
[RT I, 21.12.2017, 1 - jõust. 01.01.2018]
6) lõikelilled sugukonnast käpalised (Orchidaceae);
7) seltsi okaspuulaadsed (Coniferales) ning perekondade Amyris P. Browne, kasimiiropuu (Casimiroa La Llave), Citropsis Swingle & Kellerman, kõrbelaimipuu (Eremocitrus Swingle), Esenbeckia Kunth, Glycosmis Corrêa, Merrillia Swingle, Naringi Adans., nelipuu (Tetradium Lour.), Toddalia Juss. ja koldpuu (Zanthoxylum L.) taimeosad, välja arvatud viljad ja seemned;
8) Ameerika Ühendriikidest ja Kanadast pärineva suhkruvahtra (Acer saccharum Marsh.) taimeosad, välja arvatud viljad ja seemned;
9) väljastpoolt Euroopa riike pärineva perekonna ploomipuu (Prunus L.) taimeosad, välja arvatud viljad ja seemned;
10) väljastpoolt Euroopa riike pärinevate perekondade aster (Aster spp.), ogaputk (Eryngium L.), naistepuna (Hypericum L.), preeriakell (Lisianthus L.), roos (Rosa L.) ja kaelakellukas (Trachelium L.) lõikelilled;
11) aedselleri (Apium graveolens L.), perekondade basiilik (Ocimum L.), järvelemb (Limnophila L.) ja ogaputk (Eryngium L.) lehtköögiviljad ning jahumanioki (Manihot esculenta Crantz) lehed;
12) perekondade tsitrus (Citrus L.), kibekurk (Momordica L.), kinkanipuu (Fortunella Swingle), pontsirus (Poncirus Raf.), Microcitrus Swingle, Naringi Adans., Swinglea Merr. ja nende hübriidide ning maavitsaliste (Solanaceae) viljad;
[RT I, 01.08.2019, 3 - jõust. 01.09.2019]
13) perekondade aktiniidia (Actinidia Lindl.), annoona (Annona L.), harilik papaia (Carica papaya L.), küdoonia (Cydonia Mill.), diospüür (Diospyros L.), maasikas (Fragaria L.), õunapuu (Malus Mill.), mangopuu (Mangifera L.), kannatuslill (Passiflora L.), ploomipuu (Prunus L.), guajaavipuu (Psidium L.), pirn (Pyrus L.), sõstar (Ribes L.), murakas (Rubus L.), nelgipuu (Syzygium Gaertn.), mustikas (Vaccinium L.) ja viinapuu (Vitis L.) ning liigi avokaadopuu (Persea americana Mill.) toored viljad ja marjad;
14) kartuli (Solanum tuberosum L.) mugulad;
15) perekondade pappel (Populus L.) ja tamm (Quercus L.), välja arvatud korgitamme (Quercus suber L.), suhkruvahtra (Acer sahharum Marsh.) ja mujalt kui Euroopa riikidest pärit seltsi okaspuulaadsed (Coniferales) eraldatud koor;
151) perekondade saar (Fraxinus L.), pähklipuu (Juglans L.) ja tiibpähklipuu (Pterocarya L.) ning liigi Ulmus davidiana Planch. Kanadast, Hiinast, Jaapanist, Mongooliast, Korea Vabariigist, Korea Rahvademokraatlikust Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist, Taiwanist või Ameerika Ühendriikidest pärinev eraldatud koor ja lõigatud oksad, lehtedega või ilma;
16) [kehtetu - RTL 2005, 36, 513 - jõust. 03.04.2005]
17) perekonna tamm (Quercus L.) Ameerika Ühendriikidest pärinev puit, kaasa arvatud puit, millel puudub ümar välispind, kuid välja arvatud puit, mis dokumentaalselt tõestatult on läbinud kuumtöötluse 20 minuti jooksul 176 ºC juures;
18) perekonna plaatan (Platanus L.) Albaaniast, Ameerika Ühendriikidest, Armeeniast, Šveitsist või Türgist pärinev puit, kaasa arvatud puit, millel puudub ümar välispind;
19) väljastpoolt Euroopa riike, Kasahstanist, Venemaalt ja Türgist pärineva seltsi okaspuulaadsed (Coniferales) puit, kaasa arvatud puit, millel puudub ümar välispind;
191) perekondade saar (Fraxinus L.), pähklipuu (Juglans L.) ja tiibpähklipuu (Pterocarya L.) ning liigi Ulmus davidiana Planch. Kanadast, Hiinast, Jaapanist, Mongooliast, Korea Vabariigist, Korea Rahvademokraatlikust Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist, Taiwanist või Ameerika Ühendriikidest pärinev puit, kaasa arvatud puit, millel puudub ümar välispind;
20) [kehtetu - RTL 2005, 36, 513 - jõust. 03.04.2005]
21) Ameerika kontinendil asuvatest riikidest pärineva perekonna pappel (Populus L.) puit, kaasa arvatud puit, millel puudub ümar välispind;
22) suhkruvahtra (Acer sahharum Marsh.) Ameerika Ühendriikidest ja Kanadast pärinev puit, kaasa arvatud puit, millel puudub ümar välispind;
23) [kehtetu - RT I, 01.08.2019, 3 - jõust. 01.09.2019]
24) taimedele lisatud või neile kinnitunud kasvusubstraat, mis on ette nähtud taimede elujõu säilitamiseks ja on pärit muust ühendusevälisest riigist kui Šveits;
25) perekondade nisu (Triticum) ja rukis (Secale) ning tritikale (X Triticosecale) teravili, mis pärineb Afganistaanist, Indiast, Iraanist, Iraagist, Mehhikost, Nepaalist, Pakistanist, Lõuna-Aafikast või Ameerika Ühendriikidest;
26) [kehtetu - RTL 2005, 36, 513 - jõust. 03.04.2005]
27) perekonna kask (Betula L.) lõigatud oksad, lehtedega või ilma;
28) perekonna kask (Betula L.) Kanadast ja Ameerika Ühendriikidest pärinev eraldatud koor ja puit, kaasa arvatud puit, millel puudub ümar välispind;
29) perekondade pelipuu (Aegle Corrêa), Aeglopsis Swingle, Afraegle Engl., Atalantia Corrêa, Balsamocitrus Stapf, Burkillanthus Swingle, Calodendrum Thunb., Choisya Kunth, Clausena Burm. f., Limonia L., Microcitrus Swingle, Murraya J. Koenig ex L., Pamburus Swingle, Severinia Ten., Swinglea Merr., Triphasia Lour. ja Vepris Comm. taimede osad, välja arvatud viljad, kuid kaasa arvatud seemned.
30) granaatõuna (Punica granatum L.) Aafrika kontinendi riikidest, Cabo Verdest, Saint Helenalt, Madagaskarilt, Réunionilt, Mauritiuselt ja Iisraelist pärit viljad;
31) perekondade toompihlakas (Amelanchier Medik.), aroonia (Aronia Medik.), tuhkpuu (Cotoneaster Medik.), viirpuu (Crataegus L.), küdoonia (Cydonia Mill.), õunapuu (Malus Mill.), tuliastel (Pyracantha M. Roem.), pirn (Pyrus L.) ja pihlakas (Sorbus L.) puit, kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslik kumer pind, välja arvatud saepuru või laastud, mis on pärit Ameerika Ühendriikidest või Kanadast;
32) perekonna ploomipuu (Prunus L.) puit, mis on pärit Kanadast, Hiinast, Jaapanist, Mongooliast, Korea Vabariigist, Korea Rahvademokraatlikust Vabariigist, Ameerika Ühendriikidest või Vietnamist, kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslik kumer pind;
33) Austraaliast, Ameerika kontinentidelt või Uus-Meremaalt pärit perekondade kassitapp (Convolvulus L.) taimeosad, lehtertapp (Ipomoea L.) taimeosad, välja arvatud mugulad, liigi Micromeria Benth ja maavitsaliste (Solanaceae) taimeosad, välja arvatud viljad ja seemned;
34) põllumajanduses või metsanduses kasutatud põllu-, aia- ja metsatöömasinad maa ettevalmistamiseks ning kultiveerimiseks ning spordiväljakute ja muruplatside korrashoiuks ettenähtud rullid, mis on imporditud muust ühendusevälisest riigist kui Šveits;
35) põllumajanduses kasutatud juur- ja mugulköögivilja koristusmasinad, mis on imporditud muust ühendusevälisest riigist kui Šveits;
36) metsanduses kasutatud metsandusmasinad, mis on imporditud muust ühendusevälisest riigist kui Šveits;
37) põllumajanduses või metsanduses kasutatud traktorid, sadulvedukid poolhaagistel, mis on imporditud muust ühendusevälisest riigist kui Šveits;
38) põllumajanduses või metsanduses kasutatud ratastega põllumajandus- ja metsatraktorid, mille mootori võimsus on kuni 18 kilovatti ja mis on imporditud muust ühendusevälisest riigist kui Šveits.
§ 3. Taimed, taimsed saadused ja muud objektid, mis peavad olema varustatud fütosanitaarsertifikaadiga ja mis peavad piiripunktis läbima taimetervise kontrolli kaitstavasse piirkonda toimetamise korral
Kaitstavasse piirkonda toimetamise korral peavad olema fütosanitaarsertifikaadiga varustatud ja peavad piiripunktis läbima taimetervise kontrolli lisaks § 2 loetelus nimetatud taimedele, taimsetele saadustele ja muudele objektidele ka:
1) hariliku peedi (Betavulgaris L.) tööstuslikuks töötlemiseks ettenähtud taimed;
2) muld peedi küljest ja steriliseerimata peedijäätmed (Beta vulgaris L.);
3) perekondade toompihlakas (Amelanchier Med.), ebaküdoonia (Chaenomeles Lindl.), tuhkpuu (Cotoneaster Ehrh.), viirpuu (Crataegus L.), küdoonia (Cydonia Mill.), villpööris (Eriobotrya Lindl.), õunapuu (Malus Mill.), astelpihlakas (Mespilus L.), tuliastel (Pyracantha Roem.), pirnipuu (Pyrus L.) ja pihlakas (Sorbus L.) ning Davidi fotiinia (Photinia davidiana (Dcne.) Cardot) tolmeldamiseks ettenähtud õietolm;
4) perekondade toompihlakas (Amelanchier Med.), ebaküdoonia (Chaenomeles Lindl.), tuhkpuu (Cotoneaster Ehrh.), viirpuu (Crataegus L.), küdoonia (Cydonia Mill.), villpööris (Eriobotrya Lindl.), õunapuu (Malus Mill.), astelpihlakas (Mespilus L.), tuliastel (Pyracantha Roem.), pirnipuu (Pyrus L.) ja pihlakas (Sorbus L.) ning Davidi fotiinia (Photinia davidiana (Dcne.) Cardot) taimeosad, välja arvatud viljad ja seemned;
5) hariliku peedi (Beta vulgaris L.), punaoa (Dolichos Jacq.), kastanipuu (Castanea Mill.), perekonna mangopuu (Mangifera spp.) ja hariliku aedoa (Phaseolus vulgaris L.) seemned;
6) perekonna puuvillapõõsas (Gossypium spp.) viljad (seemnekojad) ja seemned ning toorpuuvill;
7) perekonna eukalüpt (Eucalyptus l’Hérit.) taimeosad;
8) väljastpoolt Euroopa riike pärineva seltsi okaspuulaadsed (Coniferales) puit, välja arvatud kooreta puit;
9) väljastpoolt Euroopa riike pärineva perekonna kastanipuu (Castanea Mill.) puit, välja arvatud kooreta puit;
10) väljastpoolt Euroopa riike pärineva seltsi okaspuulaadsed (Coniferales) koor;
11) perekonna viinapuu (Vitis L.) viljad;
12) mesitaru.
§ 4. Paragrahvis 2 ning paragrahvi 3 punktides 3 ja 4 nimetatud taimede, taimsete saaduste ja muude objektide tariifne klassifikatsioon
Paragrahvis 2 ning § 3 punktides 3 ja 4 nimetatud taimede, taimsete saaduste ja muude objektide tariifne klassifikatsioon on toodud lisas.
§ 41. Rakendussäte
Paragrahvi 3 punktides 3 ja 4 nimetatud taimed, taimsed saadused ja muud objektid peavad ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise korral olema varustatud fütosanitaarsertifikaadiga ja peavad piiripunktis läbima taimetervise kontrolli alates 15. maist 2005. a.
Määrus jõustub 1. juunil 2004. a.
1 nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.07.2000, lk 1–112), muudetud direktiividega 2001/33/EÜ (EÜT L 127, 09.05.2001, lk 42–44), 2002/28/EÜ (EÜT L 77, 20.03.2002, lk 23–25), 2002/36/EÜ (EÜT L 116, 03.05.2002, lk 16–26), 2002/89/EÜ (EÜT L 355, 30.12.2002, lk 45–60), 2003/22/EÜ (ELT L 78, 25.03.2003, lk 10–11), 2003/47/EÜ (ELT L 138, 05.06.2003, lk 47–48), 2003/116/EÜ (ELT L 321, 06.12.2003, lk 36–40), 2004/31/EÜ (ELT L 85, 23.03.2004, lk 18–23), 2004/70/EÜ (ELT L 127, 29.04.2004, lk 97–103), 2004/102/EÜ (ELT L 309, 06.10.2004, lk 9–25), 2005/15/EÜ (ELT L 56, 02.03.2005, lk 12–13), 2005/16/EÜ (ELT L 57, 03.03.2005, lk 19–22), 2005/77/EÜ (ELT L 296, 12.11.2005, lk 17), 2006/14/EÜ (ELT L 34, 07.02.2006, lk 24–25), 2006/35/EÜ (ELT L 88, 25.03.2006, lk 9–12), 2007/41/EÜ (ELT L 169, 29.06.2007, lk 51–52), 2008/64/EÜ (ELT L 168, 28.06.2008, lk 31–35), 2008/109/EÜ (ELT L 319, 29.11.2008, lk 68–70), 2009/7/EÜ (ELT L 40, 11.02.2009, lk 12–18), 2009/118/EÜ (ELT L 239, 10.09.2009, lk 51–54), 2009/143/EÜ (ELT L 318, 04.12.2009, lk 23–24 ), 2010/1/EL (ELT L 7, 12.01.2010, lk 17–20), 2014/19/EL (ELT L 38, 07.02.2014, lk 30–31), 2014/78/EL (ELT L 183, 24.06.2014, lk 23–48), 2014/83/EL (ELT L 186, 26.06.2014, lk 64–71), 2017/1279/EL (ELT L 184, 15.07.2017, lk 33–62), 2017/1920 (ELT, L 271, 20.10.2017, lk 34–37), (EL) 2019/523 (ELT L 86, 28.03.2019, lk 41–65) ning määrustega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.05.2003, lk 1–35), (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.04.2004, lk 1–141), (EL) nr 652/2014 (ELT L 189, 27.06.2014, lk 1–32) ja (EL) 2016/2031 (ELT L 317, 23.11.2016, lk 4–104).
Lisa Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide tariifne klassifikatsioon


text:
5. november 2019(*)
Apellatsioonkaebus – Vastuvõetavus – Poole esindamine Euroopa Kohtus – Advokaadile antud volitus – Volituse tagasivõtmine hagejast äriühingu likvideerija poolt – Kohtumenetluse jätkamine hagejast äriühingu juhatuse poolt – Euroopa Liidu põhiõiguste harta – Artikkel 47 – Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ‐ Määrus (EL) nr 1024/2013 – Krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve – Otsus krediidiasutuse tegevusloa kehtetuks tunnistamise kohta – Tühistamishagi Euroopa Liidu Üldkohtus – Vastuvõetavus ‐ Äriühingu, mille tegevusluba on kehtetuks tunnistatud, aktsionäride otsene puutumus
Liidetud kohtuasjades C‑663/17 P, C‑665/17 P ja C‑669/17 P,
mille ese on Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 56 alusel 24. novembril 2017 (C‑663/17 P), 27. novembril 2017 (C‑665/17 P) ja 28. novembril 2017 (C‑669/17 P) esitatud kolm apellatsioonkaebust,
Euroopa Keskpank (EKP), esindajad: E. Koupepidou ja C. Hernández Saseta, keda abistasid Rechtsanwalt B. Schneider ja avocat M. Petite,
Euroopa Komisjon, esindajad: A. Steiblytė, V. Di Bucci ja K.‑Ph. Wojcik,
Trasta Komercbanka AS, asukoht Riia (Läti),
Ivan Fursin, elukoht Kiiev (Ukraina),
Igors Buimisters, elukoht Jūrmala (Läti),
C & R Invest SIA, asukoht Riia,
Figon Co. Ltd, asukoht Nikosia (Küpros),
GCK Holding Netherlands BV, asukoht Amsterdam (Madalmaad),
Rikam Holding SA, asukoht Luxembourg (Luksemburg),
esindajad: Rechtsanwalt M. Kirchner, Rechtsanwalt L. Feddern ja Rechtsanwalt O. H. Behrends,
hagejad esimeses kohtuastmes (C‑663/17 P),
Trasta Komercbanka AS, asukoht Riia,
Ivan Fursin, elukoht Kiiev,
Igors Buimisters, elukoht Jūrmala,
Figon Co. Ltd, asukoht Nikosia,
GCK Holding Netherlands BV, asukoht Amsterdam,
Rikam Holding SA, asukoht Luxembourg,
kostja esimeses kohtuastmes (C‑665/17 P),
menetlusse astuja apellatsioonimenetluses (C‑669/17 P),
koosseisus: president K. Lenaerts, asepresident R. Silva de Lapuerta, kodade presidendid A. Prechal, M. Vilaras (ettekandja), M. Safjan ja S. Rodin, kohtunikud L. Bay Larsen, T. von Danwitz, C. Toader, C. Vajda, F. Biltgen, K. Jürimäe ja C. Lycourgos,
arvestades kirjalikku menetlust ja 11. veebruari 2019. aasta kohtuistungil esitatut,
1 Euroopa Keskpank (EKP), Euroopa Komisjon ning Trasta Komercbanka AS, Ivan Fursin, Igors Buimisters, C & R Invest SIA, Figon Co. Ltd, GCK Holding Netherlands BV ja Rikam Holding SA paluvad oma apellatsioonkaebustes tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 12. septembri 2017. aasta määruse Fursin jt vs. EKP (T‑247/16, ei avaldata, edaspidi „vaidlustatud kohtumäärus“, EU:T:2017:623), milles Üldkohus esiteks leidis, et puudub vajadus lahendada Trasta Komercbanka hagi nõudega tühistada Euroopa Keskpanga (EKP) 3. märtsi 2016. aasta otsus ECB/SSM/2016 – 529900WIP0INFDAWTJ81/1 WOANCA-2016-0005 Trasta Komercbanka tegevusloa kehtetuks tunnistamise kohta (edaspidi „vaidlusalune otsus“), ning teiseks lükkas tagasi EKP vastuvõetamatuse vastuväite osas, milles see puudutas hagi, mille olid esitanud mitu Trasta Komercbanka aktsionäri, st I. Fursin, I. Buimisters, C & R Invest, Figon Co., GCK Holding Netherlands ja Rikam Holding, kes palusid selle otsuse tühistada.
2 Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT 2013, L 287, lk 63), artikli 2 punkti 1 kohaselt on „osalev liikmesriik“ selle määruse tähenduses „liikmesriik, kelle rahaühik on euro, või liikmesriik, kelle rahaühik ei ole euro, kuid kes on seadnud sisse tiheda koostöö vastavalt [selle määruse] artiklile 7“. Nimetatud määruse artikli 2 punkti 9 kohaselt on „ühtne järelevalvemehhanism“ „EKPst ja osalevate liikmesriikide riiklikest pädevatest asutustest koosnev finantsjärelevalve süsteem, mida on kirjeldatud [selle sama] määruse artiklis 6.“
3 Määruse nr 1024/2013 artikli 4 „EKP-le antavad ülesanded“ lõige 1 näeb ette:
a) krediidiasutustele tegevuslubade andmine ja krediidiasutuste tegevuslubade kehtetuks tunnistamine artikli 14 kohaselt;
4 Selle määruse artikli 6 „Koostöö ühtse järelevalvemehhanismi raames“ lõige 1 sätestab:
„EKP täidab oma ülesandeid ühtse järelevalvemehhanismi raames, mis hõlmab EKP-d ja riiklikke pädevaid asutusi. EKP vastutab ühtse järelevalvemehhanismi tõhusa ja järjepideva toimimise eest.“
5 Kõnealuse määruse artikli 14 lõige 5 sätestab:
„Kui lõikest 6 ei tulene teisiti, võib EKP asjakohases liidu õiguses sätestatud juhtudel tegevusloa kehtetuks tunnistada omal algatusel pärast sellise osaleva liikmesriigi riikliku pädeva asutusega konsulteerimist, kus krediidiasutus on asutatud, või sellise liikmesriigi riikliku pädeva asutuse ettepaneku alusel. Eelkõige tagatakse kõnealuste konsultatsioonidega, et EKP jätab enne kehtetuks tunnistamise otsuse tegemist riiklikele asutustele piisavalt aega vajalike parandusmeetmete, sealhulgas võimalike solveerimismeetmete üle otsustamiseks, ning võtab neid meetmeid arvesse.
Kui […] tegevusloa andmiseks ettepaneku teinud riiklik pädev asutus leiab, et asjakohase siseriikliku õiguse kohaselt tuleb tegevusluba kehtetuks tunnistada, teeb ta EKP-le vastava ettepaneku. Sellisel juhul teeb EKP otsuse ettepandud kehtetuks tunnistamise kohta, võttes täielikult arvesse riikliku pädeva asutuse esitatud kehtetuks tunnistamise põhjendust.“
6 Määruse nr 1024/2013 artikkel 24 „Vaidlustusnõukogu“ näeb ette:
7 Krediidiasutuste seaduse (Kredītiestāžu likums, Latvijas Vēstnesis, 1995, nr 163) artikkel 129 näeb ette:
(1) Kui Finanšu un kapitāla tirgus komisija [(finants- ja kapitaliturgude komisjon, Läti)] tunnistab krediidiasutusele antud litsentsi (tegevusluba) […] kehtetuks, nimetab finants- ja kapitaliturgude komisjon usaldusisiku ja esitab kohtule krediidiasutuse likvideerimise ning likvideerija määramise taotluse ning nimetab ühtlasi likvideerija kandidaadi.
8 Selle seaduse artikli 133 lõige 4 sätestab:
„Käesoleva seaduse XI peatüki sätted, välja arvatud artiklid 160 ja 166, ning pankrotihaldurile käesoleva seaduse artiklite 172 ja 1721 alusel üle antud õigused, kohustused ja volitused kehtivad krediidiasutuse likvideerija suhtes, kelle nimetab kohus.“
9 Kõnealuse seaduse XI peatükis asuva artikli 161 lõige 1 sätestab:
„Kui krediidiasutus on tunnistatud maksejõuetuks, võtab pankrotihaldur üle kõik kohustused, õigused ja volitused, mis on krediidiasutuse seadus- ning põhikirjajärgselt ette nähtud juhtimisorganitel ja nende organite juhtidel.“
10 Läti tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Civilprocesa likums) artikli 377 lõige 2 sätestab:
„Krediidiasutuse likvideerimise otsuse tegemisel nimetab kohus krediidiasutuse likvideerija. Kohus nimetab krediidiasutuse likvideerijaks finants- ja kapitaliturgude komisjoni pakutud isiku.“
11 Kõnealuse seadustiku artikli 387 lõikes 2 on sätestatud:
„Kohus võib pankrotihalduri või likvideerija finants- ja kapitaliturgude komisjoni taotluse alusel tagasi kutsuda. Taotlusele lisatakse finants- ja kapitaliturgude komisjoni otsus, milles on avaldatud pankrotihalduri või likvideerija suhtes umbusaldust järgmiste asjaolude tõttu: […]“.
12 Äriseadustiku (Komerclikums) artiklis 322 on sätestatud:
„(1) Likvideerijal on kõik juhatuse ja nõukogu õigused ja kohustused, mis ei ole vastuolus likvideerimise eesmärgiga.
(2) Likvideerija nõuab sisse võlad, sealhulgas äriühingu põhikapitali tegemata jäänud sissemaksetest tulenevad nõuded, võõrandab äriühingu vara ja rahuldab võlausaldajate nõuded.
(3) Likvideerija võib teha üksnes äriühingu likvideerimiseks vajalikke tehinguid.
13 Vaidluse tausta on kirjeldatud vaidlustatud kohtumääruse punktides 1–7 ja selle võib kokku võtta järgmiselt.
14 Trasta Komercbanka on Läti krediidiasutus, kes osutab finantsteenuseid tegevusloa alusel, mille finants- ja kapitaliturgude komisjon andis talle 1991. aasta septembris.
15 I. Buimisters ning äriühingud C & R Invest, Figon Co., GCK Holding Netherlands ja Rikam Holding on Trasta Komercbanka otsesed aktsionärid. I. Fursin, kes omab neis äriühingutes osalust, on Trasta Komercbanka kaudne aktsionär.
16 Pärast seda, kui EKP oli 5. veebruaril 2016 saanud finants- ja kapitaliturgude komisjonilt ettepaneku tunnistada Trasta Komercbanka tegevusluba kehtetuks ja kui viimati nimetatu oli esitanud oma märkused, võttis EKP määruse nr 1024/2013 artikli 4 lõike 1 punkti a ja artikli 14 lõike 5 alusel vastu vaidlusaluse otsuse, millega ta tunnistas kõnealuse tegevusloa kehtetuks.
17 14. märtsil 2016 võttis Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesa (Riia linna Vidzeme piirkonnakohus, Läti) finants- ja kapitaliturgude komisjoni taotlusel vastu otsuse, millega ta algatas Trasta Komercbanka likvideerimismenetluse ja määras likvideerija. Nimetatud kohus jättis ka rahuldamata selle krediidiasutuse taotluse säilitada tema juhtimisorgani esindusõigused selleks, et esitada EKP-le läbivaatamise taotlus ja Euroopa Liidu Kohtule hagi vaidlusaluse otsuse peale. Asjaomast otsust ei saa edasi kaevata.
18 17. märtsil 2016 avaldati Latvijas Vēstnesis’es teade Trasta Komercbanka likvideerimismenetluse algatamise ja selle krediidiasutuse juhatuse asemele likvideerija määramise kohta. Samal päeval tegi likvideerija otsuse võtta tagasi kõik Trasta Komercbanka väljastatud volitused. 21. märtsil 2016 avaldas notar Latvijas Vēstnesis’es teate kõikide enne 17. märtsi 2016 antud volituste tagasivõtmise kohta.
19 Vaidlustatud kohtumääruse punktist 7 nähtub, et 3. aprillil 2016 esitas Trasta Komercbanka määruse nr 1024/2013 artiklis 24 ette nähtud vaidlustusnõukogule taotluse vaidlusaluse otsuse läbivaatamiseks. Nimetatud nõukogu jättis selle taotluse 30. mail 2016 rahuldamata, leides, et Trasta Komercbanka läbivaatamistaotluses esitatud väited menetlusnormide ja sisuliste rikkumiste kohta vaidlusaluses otsuses ei olnud põhjendatud ning et otsus oli piisavalt põhistatud ja proportsionaalne. Kõnealune nõukogu soovitas EKP juhtimisorganil siiski teatud asjaolusid selgitada.
20 Üldkohtu kantseleisse 13. mail 2016 saabunud avaldusega esitasid Trasta Komercbanka ja tema aktsionärid, kellele on viidatud käesoleva kohtuotsuse punktis 15 (edaspidi „Trasta Komercbanka aktsionärid“), hagi vaidlusaluse otsuse tühistamiseks.
21 Pärast käesoleva kohtuotsuse punktis 19 viidatud vaidlustusnõukogu otsuse vastuvõtmist tunnistas EKP 11. juuli 2016. aasta otsusega ECB/SSM/2016 – 5299WIP0INFDAWTJ81/2 WOANCA-2016-0005 vaidlusaluse otsuse alates sellest kuupäevast kehtetuks ja asendas selle teise otsusega, kinnitades Trasta Komercbanka tegevusloa kehtetuks tunnistamist. Viimati nimetatu ja tema aktsionärid esitasid Üldkohtule hagi nõudega tühistada ka 11. juuli 2016. aasta otsus. See kohtuasi numbriga T‑698/16 on Üldkohtus veel pooleli.
22 Üldkohtu kantseleisse 29. septembril 2016 saabunud eraldi dokumendiga esitas EKP vastuväite, et vaidlusaluse otsuse peale esitatud hagi on vastuvõetamatu.
23 Vaidlustatud kohtumääruse resolutsiooni punktis 1 järeldas Üldkohus, et Trasta Komercbanka hagi ei ole vaja lahendada. Resolutsiooni punktis 2 lükkas ta tagasi EKP vastuvõetamatuse vastuväite osas, milles see puudutas teiste hagejate hagi.
24 Esiteks, olles selle kohtumääruse punktides 17–22 analüüsinud, kas Trasta Komercbankal ja tema aktsionäridel oli põhjendatud huvi nõuda vaidlusaluse otsuse tühistamist, hoolimata selle otsuse kehtetuks tunnistamisest, leidis Üldkohus sama kohtumääruse punktis 23, et nad on „õiguslikult piisavalt tõendanud, et nende põhjendatud huvi [vaidlusaluse] otsuse tühistamist nõuda on säilinud, vaatamata [kõnealusele] kehtetuks tunnistamisele“.
25 Teiseks analüüsis Üldkohus vaidlustatud kohtumääruse punktides 24–51 selle advokaadi volituse nõuetekohasust, kes oli esitanud hagi Trasta Komercbanka nimel.
26 Üldkohus tõstis esile, et arvestades likvideerija 17. märtsi 2016. aasta otsust võtta tagasi kõik Trasta Komercbanka enne 17. märtsi 2016 antud volitused, tuli tal hinnata, kas kohaldatava Läti õiguse alusel võis likvideerija asjaomasele advokaadile antud volituse tagasi võtta ja kas ta selle tegelikult ka tagasi võttis.
27 Olles vaidlustatud kohtumääruse punktis 32 märkinud, et kõnealune volitus anti enne likvideerimismenetluse algatamist ja et vaidlust ei ole selles, et „sel kuupäeval oli tõepoolest tegemist volitusega, mille andis kodukorra tähenduses volitatud isik“, leidis Üldkohus, et likvideerija võis Läti õiguse alusel kõnealuse volituse tagasi võtta, ning lükkas vaidlustatud kohtumääruse punktides 35 ja 36 vastavalt tagasi Trasta Komercbanka argumendid, mis puudutasid likvideerija huvide konflikti ja tema õiguse puudumist Trasta Komercbanka nimel hagi esitada ning samuti liidu õiguse ja eelkõige õiguse tõhusale kohtulikule kaitsele rikkumist.
28 Kõnealuse kohtumääruse punktis 46 märkis Üldkohus, et advokaat, kes esitas hagi Trasta Komercbanka nimel, esitas volituse tagasivõtmise kirja, mille oli allkirjastanud likvideerija ja mis kannab 31. märtsi 2016. aasta kuupäeva ning mille see advokaat oli saanud e-kirjaga 28. oktoobril 2016. Seda asjaolu arvestades leidis Üldkohus nimetatud kohtumääruse punktides 47 ja 48, et asjaomane advokaat ei saa väita, et tema volituse tagasivõtmine ei olnud viimati nimetatud kuupäevast alates kehtiv, ja et järelikult ei olnud tal enam Trasta Komercbanka nimel nõuetekohaselt antud volitust.
29 Vaidlustatud kohtumääruse punktis 49 leidis Üldkohus, et vastuvõetavuse tingimusena peab juriidilise isiku esindamise kohustus olema täidetud kuni kohtuotsuse kuulutamiseni, kuna vastasel juhul langeb otsuse tegemise vajadus ära. Olles tuvastanud, et Trasta Komercbankat ei esindanud enam selleks õiguspäraselt volitatud advokaat, leidis Üldkohus kõnealuse kohtumääruse punktis 50, et selle äriühingu esitatud hagi ei tule lahendada.
30 Kolmandaks analüüsis Üldkohus vaidlustatud kohtumääruse punktides 52–72, kas Trasta Komercbanka aktsionäridel oli põhjendatud huvi ja õigus vaidlusaluse otsuse peale hagi esitada.
31 Üldkohus leidis kõigepealt, et neilt hagejatelt oli Trasta Komercbanka juhtimisorganite volituste likvideerijale ülemineku tõttu võetud tegelik võimalus teostada oma osanikustaatusega seotud õigusi, et kaitsta selle äriühingu huve, ning otsustas nimetatud kohtumääruse punktis 58, et nad on enda põhjendatud huvi õiguslikult piisavalt tõendanud.
32 Olles seejärel tuvastanud, et Trasta Komercbanka aktsionärid ei olnud vaidlusaluse otsuse adressaadid, leidis Üldkohus siiski, et nad moodustavad isikute rühma, kes olid vaidlusaluse otsuse vastuvõtmise kuupäeval identifitseeritud või identifitseeritavad, ning et see otsus mõjutas neid nende erilise seisundi tõttu aktsionäridena Trasta Komercbankas, mille tegevusluba oli kehtetuks tunnistatud. Seetõttu leidis ta kõnealuse kohtumääruse punktis 63, et vaidlusalune otsus puudutas Trasta Komercbanka otseseid aktsionäre-hagejaid isiklikult.
33 Lõpuks leidis Üldkohus vaidlustatud kohtumääruse punktis 69, et vaidlusalune otsus puudutab neid hagejaid otseselt, kuna selle otsuse tagajärgede intensiivsus kahjustab nende õiguste sisu ja ulatust. Selle kohtumääruse punktides 66 ja 67 rõhutas Üldkohus seega, et kõnealuse otsuse tagajärjel takistati Trasta Komercbankal viia ellu oma põhitegevust ja tegeleda majandustegevusega ning sellest tulenevalt ei saanud tema aktsionärid tõhusalt teostada oma õigust saada dividende, kasutada hääleõigust ja osaleda äriühingu juhtimises.
34 Lisaks leidis Üldkohus nimetatud kohtumääruse punktis 70, et kuna Trasta Komercbanka otseste aktsionäride hagi tunnistati vastuvõetavaks, ei olnud vaja analüüsida Trasta Komercbanka kaudse aktsionäri I. Fursini hagi esitamise õigust.
35 Sellest tulenevalt lükkas Üldkohus tagasi EKP esitatud vastuvõetamatuse vastuväite osas, milles see puudutas Trasta Komercbanka aktsionäre.
36 EKP palub kohtuasjas C‑663/17 P esitatud apellatsioonkaebuses Euroopa Kohtul:
– tühistada vaidlustatud kohtumäärus osas, milles sellega leitakse, et Trasta Komercbanka aktsionäridel oli hagejatena põhjendatud huvi ja õigus Üldkohtusse hagi esitada;
– teha lõplik sisuline otsus ja jätta nimetatud aktsionäride hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata; ja
– mõista kohtukulud välja Trasta Komercbankalt ja tema aktsionäridelt.
37 Komisjon palub kohtuasjas C‑665/17 P esitatud apellatsioonkaebuses Euroopa Kohtul:
– tühistada vaidlustatud kohtumäärus osas, milles sellega jäetakse rahuldamata vastuvõetamatuse vastuväide Trasta Komercbanka aktsionäride hagi suhtes;
– jätta nimetatud aktsionäride hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata; ja
38 Trasta Komercbanka ja tema aktsionärid paluvad kohtuasjas C‑669/17 P esitatud apellatsioonkaebuses Euroopa Kohtul:
– tühistada vaidlustatud kohtumäärus osas, milles sellega leitakse, et Trasta Komercbanka tühistamishagi suhtes ei ole vaja kohtulahendit teha;
– otsustada, et Trasta Komercbanka tühistamishagi ei ole esemetu;
– tunnistada tühistamishagi vastuvõetavaks;
– saata kohtuasi tühistamisnõude suhtes kohtulahendi tegemiseks Üldkohtusse tagasi, ja
– mõista kohtukulud, sh apellatsioonimenetlusega seotud kohtukulud välja EKP‑lt.
39 Kohtuasjades C‑663/17 P ja C‑665/17 P esitatud vastustes apellatsioonkaebustele paluvad Trasta Komercbanka ja tema aktsionärid Euroopa Kohtul:
– jätta nendes kohtuasjades esitatud apellatsioonkaebused rahuldamata;
– tunnistada nende tühistamishagi vastuvõetavaks ja otsustada, et see ei ole esemetu; ja
– mõista EKP‑lt ja komisjonilt kohtukulud vastavalt välja.
40 Kohtuasjas C‑665/17 P esitatud vastuses apellatsioonkaebusele kordab EKP nõudeid, mis on esitatud tema apellatsioonkaebuses ja mis on välja toodud käesoleva kohtuotsuse punktis 36.
41 Kohtuasjas C‑669/17 P esitatud vastuses apellatsioonkaebusele palub EKP Euroopa Kohtul jätta apellatsioonkaebus rahuldamata ja mõista kohtukulud välja Trasta Komercbankalt ja tema aktsionäridelt.
42 Euroopa Kohtu presidendi 13. märtsi 2018. aasta otsusega liideti kohtuasjad C‑663/17 P, C‑665/17 P ja C‑669/17 P menetluse suulise osa ning kohtuotsuse huvides.
43 Euroopa Kohtu presidendi 25. aprilli 2018. aasta otsusega anti komisjonile tema taotlusel luba astuda kohtuasjades C‑663/17 P ja C‑669/17 P menetlusse EKP nõuete toetuseks, et esitada kohtuistungil oma suulised seisukohad.
44 Tuleb tõdeda, et nii apellatsioonkaebus kohtuasjas C‑669/17 P kui ka muud Trasta Komercbanka ja tema aktsionäride nimel esitatud menetlusdokumendid kohtuasjades C‑663/17 P, C‑665/17 P ja C‑669/17 P on allkirjastanud advokaat O. H. Behrends. Viimati nimetatu, kes esindas Trasta Komercbankat ja tema aktsionäre ka Euroopa Kohtu istungil, tugines Trasta Komercbanka esindamisõiguse tõendamisel volitusele, mille oli talle andnud selle äriühingu juhatuse esimees 10. veebruaril 2016.
45 Üldkohus leidis vaidlustatud kohtumääruse punktides 46 ja 47, et likvideerija võttis selle volituse tagasi 31. märtsi 2016. aasta kirjas, mis saadeti asjaomasele advokaadile e-kirja teel 28. oktoobril 2016. Trasta Komercbanka ja tema aktsionärid väidavad, et tagasivõtmine ei tekitanud õiguslikke tagajärgi ja et advokaat O. H. Behrendsil on endiselt õigus esindada Trasta Komercbankat Üldkohtus ja Euroopa Kohtus.
46 Sellest tuleneb, et kohtuasjas C‑669/17 P esitatud apellatsioonkaebuse vastuvõetavuse küsimus osas, milles selle kaebuse on esitanud Trasta Komercbanka, kui ka tema esindamise õiguspärasuse küsimus kohtuasjades C‑663/17 P ja C‑665/17 P on lahutamatult seotud apellatsioonkaebuse esemega kohtuasjas C‑669/17 P, mida tuleb seetõttu analüüsida esimesena.
Apellatsioonkaebus kohtuasjas C‑669/17 P
47 Trasta Komercbanka ja tema aktsionärid vaidlevad vastu nii vaidlustatud kohtumääruse punktides 46–48 esitatud põhjendustele, mille kohaselt oli Trasta Komercbanka likvideerija selle äriühingu juhatuse poolt nende advokaadile antud volituse õiguspäraselt tagasi võtnud, kui ka järeldusele, millele Üldkohus jõudis selle kohtumääruse punktis 50 ja mille kohaselt ei ole Trasta Komercbanka hagi suhtes lahendit vaja teha.
48 Volituse tagasivõtmise õiguspärasuse kohta väidavad nad, et järeldus, mille kohaselt on Trasta Komercbanka huvide kaitsmine mis tahes menetluses, mille eesmärk on vaidlusalust otsust vaidlustada, üksnes likvideerija ülesanne, st isiku, kellele on pandud kohustus kõnealune äriühing likvideerida ja kelle on välja pakkunud ametiasutus, kes algatas vaidlusaluse otsuse vastuvõtmise EKP poolt, on vastuolus õigusega tõhusale kohtulikule kaitsele. Järelikult ei rikkunud Üldkohus mitte ainult Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklit 47, vaid ka Läti õigust. Nimelt on likvideerijal nende hinnangul huvide konflikt, kuna Trasta Komercbanka likvideerimise jätkamine välistab olemuslikult selle, et säiliks tema tegevusluba, mida vaidlusaluse otsuse tühistamiseks esitatud hagiga soovitakse saavutada. Üldkohus jättis aga arvesse võtmata niisuguste õigusaktide tühisuse üldpõhimõtte, milles on ilmne huvide konflikt.
49 EKP, kellega komisjon kohtuistungil esitatud seisukohtades sisuliselt nõustus, leiab, et Üldkohus otsustas õigesti, et Trasta Komercbanka huvide kaitse tagab likvideerija. EKP sõnul reguleerib Läti õigus nende isikute kindlaksmääramist, kes on pädevad tegutsema Trasta Komercbanka nimel.
50 EKP möönab, et Trasta Komercbanka nimel hagi esitanud advokaadile selle äriühingu juhatuse poolt antud volitus oli selle andmise kuupäeval kehtiv, kuid ta rõhutab, et pärast volituse allkirjastamist määras pädev Läti kohus Trasta Komercbanka likvideerimise ja nimetas likvideerija, kellel oli Läti õiguse kohaselt pädevus kõnealune volitus tagasi võtta.
51 EKP väidab, et Trasta Komercbanka ja tema aktsionäride argument, et on rikutud harta artiklit 47, tuleb tagasi lükata, kuna Trasta Komercbankalt ei võetud õigust esitada vaidlusaluse otsuse peale kohtule tõhusalt kaebust, sest likvideerijal on õigus esitada selline hagi tema nimel, kui ta seda vajalikuks peab. Samuti ei saa nõustuda argumendiga, mille kohaselt määrati likvideerija finants- ja kapitaliturgude komisjoni poolt, kuna likvideerija määras Läti pädev kohus, mitte nimetatud komisjon või EKP. EKP sõnul on likvideerijal nii huvi kui ka kohustus vaidlusaluse otsuse peale hagi esitada, kuna Trasta Komercbanka hüvitatavate varade väärtus võib tõusta, kui hagi osutub edukaks.
52 Kõigepealt tuleb märkida, et kohtuasjas C‑669/17 P esitatud apellatsioonkaebus tuleb vastuvõetamatuse tõttu tagasi lükata osas, milles selle on esitanud Trasta Komercbanka kaudne aktsionär ja otsesed aktsionärid, st I. Fursin ning I. Buimisters, C & R Invest, Figon Co., GCK Holding Netherlands ja Rikam Holding.
53 Nimelt, nagu on märgitud käesoleva kohtuotsuse punktis 35, leidis Üldkohus vaidlustatud kohtumääruses, et nende poolte esitatud hagi on vastuvõetav, ja lükkas tagasi vastuvõetamatuse vastuväite, mille EKP oli selle kohta esitanud. Sellest järeldub, et nimetatud pooled ei ole Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 56 teise lõigu esimese lause tähenduses osaliselt või täielikult kohtuvaidlust kaotanud ja seega ei ole neil õigust vaidlustatud kohtumääruse peale apellatsioonkaebust esitada.
54 Mis puudutab sama apellatsioonkaebust Trasta Komercbanka poolt esitatud osas, siis tuleb meenutada, et Euroopa Liit on õigusel rajanev liit, milles kontrollitakse selle institutsioonide aktide kooskõla eelkõige EL toimimise lepingu ja õiguse üldpõhimõtetega, sest nimetatud aluslepingus on kehtestatud täielik õiguskaitsevahendite ja menetluste süsteem, millega on Euroopa Kohtule antud õigus kontrollida liidu institutsioonide aktide õiguspärasust (vt selle kohta 23. aprilli 1986. aasta kohtuotsus Les Verts vs. parlament, 294/83, EU:C:1986:166, punkt 23; 29. juuni 2010. aasta kohtuotsus E ja F, C‑550/09, EU:C:2010:382, punkt 44, ja 30. mai 2017. aasta kohtuotsus Safa Nicu Sepahan vs. nõukogu, C‑45/15 P, EU:C:2017:402, punkt 35). Seega peab isikutele olema tagatud neile liidu õiguskorrast tulenevate õiguste tõhus kohtulik kaitse (18. jaanuari 2007. aasta kohtuotsus PKK ja KNK vs. nõukogu, C‑229/05 P, EU:C:2007:32, punkt 109 ja seal viidatud kohtupraktika).
55 Sellega seoses tuleb meenutada, et liidu õigusest õigussubjektidele tulenevate õiguste tõhusa kohtuliku kaitse põhimõte, millele on samuti viidatud ELL artikli 19 lõike 1 teises lõigus, on liidu õiguse üldpõhimõte, mis tuleneb liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest. Seda põhimõtet on tunnustatud Roomas 4. novembril 1950 alla kirjutatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklites 6 ja 13. Nüüd on seda kinnitatud harta artiklis 47 (27. veebruari 2018. aasta kohtuotsus Associação Sindical dos Juízes Portugueses, C‑64/16, EU:C:2018:117, punkt 35, ja 24. juuni 2019. aasta kohtuotsus komisjon vs. Poola (kõrgeima kohtu sõltumatus), C‑619/18, EU:C:2019:531, punkt 49).
56 Sellise juriidilise isiku nagu Trasta Komercbanka – mille tegevusluba tunnistati kehtetuks sellise liidu institutsiooni nagu EKP otsusega, mis võeti vastu sellise liidu õigusakti alusel nagu määrus nr 1024/2013 – tõhusa kohtuliku kaitse tagab sellele isikule ELTL artikli 263 neljandas lõigus antud õigus esitada kõnealuse otsuse peale liidu kohtusse tühistamishagi.
57 Selleks, et niisugune hagi oleks vastuvõetav, on vaja tõendada, et asjaomane isik on tõepoolest teinud otsuse esitada hagi ja et advokaadid, kes väidavad end olevat tema esindajad, on selleks tõepoolest volitatud (vt selle kohta 18. jaanuari 2007. aasta kohtuotsus PKK ja KNK vs. nõukogu, C‑229/05 P, EU:C:2007:32, punkt 113 ja seal viidatud kohtupraktika). Just tagamaks, et see nii ka on, nõuab Üldkohtu kodukorra artikli 51 lõige 3, et kui pool, keda advokaadid esindavad, on eraõiguslik juriidiline isik, peavad nad esitama kohtukantseleile selle isiku antud volikirja, arvestades, et kui volikirja ei esitata, võib see kõnealuse artikli lõike 4 kohaselt kaasa tuua hagiavalduse tunnistamise vastuvõetamatuks.
58 Mis puudutab sellist krediidiasutust nagu Trasta Komercbanka, mis on asutatud liikmesriigi õiguses reguleeritud juriidilise isiku vormis, siis kuna liidu õiguses vastav regulatsioon puudub, tuleb kõnealuse juriidilise isiku juhtimisorganid, kellel on õigus eelmises punktis nimetatud otsuseid teha, kindlaks määrata asjaomase liikmesriigi õiguse alusel.
59 Kuid nagu Euroopa Kohus on juba rõhutanud, piirab liikmesriikidele selles küsimuses antud vabadust neil lasuv kohustus eelkõige tagada, et järgitakse harta artiklis 47 tunnustatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja asja arutamisele erapooletus kohtus (8. novembri 2016. aasta kohtuotsus Lesoochranárske zoskupenie VLK, C‑243/15, EU:C:2016:838, punkt 65 ja seal viidatud kohtupraktika).
60 Ent sellise juriidilise isiku nagu Trasta Komercbanka õigust tõhusale õiguskaitsevahendile liidu kohtutes kahjustaks see, kui asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt määratakse selliste otsuste tegemise pädevusega likvideerija riigisisese ametiasutuse ettepanekul, kes osales asjaomase juriidilise isiku huve kahjustava ja tema likvideerimiseni viiva akti vastuvõtmisel. Nimelt, võttes arvesse usaldussuhet, mis esineb asjaomases määramise menetluses nimetatud ametiasutuse ja määratud likvideerija vahel, ning asjaolu, et likvideerija ülesanne on likvideeritava juriidilise isiku lõplik likvideerimine, esineb oht, et asjaomane likvideerija väldib sellise akti mis tahes kohtulikku vaidlustamist, mille kõnealune ametiasutus ise on vastu võtnud või mis võeti vastu tema osalusel ja mis tõi kaasa asjaomase juriidiline isiku likvideerimise.
61 See on nii seda enam, kui asjaomase juriidilise isiku likvideerijat saab ametist vabastada sama ametiasutus või selle ametiasutuse ettepanekul juhul, kui liidu õigusakt, mis võeti vastu nimetatud ametiasutuse osalusel ja mille tulemusel algatati asjaomase juriidilise isiku likvideerimine, tühistatakse kaebuse alusel, mille esitamine või käigus hoidmine sõltub likvideerija enda otsusest.
62 Nagu kohtujurist oma ettepaneku punktides 75–77 sisuliselt on märkinud, võivad käesoleva kohtuotsuse punktides 60 ja 61 kirjeldatud olukorrad juhul, kui need sisaldavad huvide konflikti, kahjustada asjaomase juriidilise isiku õigust tõhusale õiguskaitsevahendile (vt selle kohta EIK 24. novembri 2005. aasta otsus Capital Bank AD vs. Bulgaaria, CE:ECHR:2005:1124JUD004942999, punktid 117 ja 118).
63 Käesolevas asjas nähtub vaidlustatud kohtumääruse punktist 32, et Üldkohtule Trasta Komercbanka nimel hagi esitanud advokaadile oli volituse andnud isik, kellel oli volituse andmise kuupäeval selleks vastav õigus olemas.
64 Siiski, nagu on märgitud selle kohtumääruse punktides 5 ja 34, määras Läti pädev kohus pärast kõnealuse volituse andmist finants- ja kapitaliturgude komisjoni taotluse alusel 14. märtsil 2016 Trasta Komercbanka likvideerimise vastavalt Läti õiguse sätetele, mis näevad ette sellise krediidiasutuse likvideerimise, kelle tegevusluba on kehtetuks tunnistatud. Samade sätete kohaselt määras see kohus finants- ja kapitaliturgude komisjoni soovitatud likvideerija. Lisaks jättis nimetatud kohus rahuldamata Trasta Komercbanka nõude säilitada tema endise juhtimisorgani esindamisõigus eelkõige osas, mis puudutab vaidlusaluse otsuse peale hagi esitamist liidu kohtusse.
65 Lisaks nähtub nimetatud kohtumääruse punktidest 6 ja 46, et pärast ametisse nimetamist võttis Trasta Komercbanka likvideerija tagasi kõik selle äriühingu poolt antud volitused, sealhulgas advokaadi oma, kes oli esitanud Trasta Komercbanka nimel hagi Üldkohtusse, kusjuures volituse tagasivõtmisest sai kõnealune advokaat teada hiljemalt 28. oktoobril 2016, alates millest tuleb volituse tagasivõtmine lugeda kehtivaks.
66 Seega leidis Üldkohus vaidlustatud kohtumääruse punktides 48–50, et asjaomasel advokaadil ei olnud enam selle äriühingu poolt õiguspäraselt antud volitust Üldkohtu kodukorra artikli 51 lõike 3 tähenduses ning et järelikult ei olnud tema hagi suhtes kohtulahendit vaja teha.
67 Üldkohus lükkas kõnealuse kohtumääruse punktis 35 sellega seoses tagasi Trasta Komercbanka argumendi, mis käsitles likvideerija huvide konflikti, leides, et kuna Läti kohus jättis rahuldamata Trasta Komercbanka taotluse säilitada tema juhtimisorgani esindamisõigused, siis ei saa see argument kahtluse alla seada seda, et Läti õiguse kohaselt oli Trasta Komercbanka likvideerijal õigus võtta selle äriühingu advokaadile varem antud volitus tagasi.
68 Nimetatud kohtumääruse punktis 36 lisas Üldkohus, et „igal juhul […] ei toonud Läti õiguse kohaldamine kaasa […] liidu õiguse ja eelkõige õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile rikkumist“, kuna selle kohaldamise tagajärjel ei võetud pankadelt, kelle tegevusluba oli kehtetuks tunnistatud, õiguskaitsevahendit ära, vaid anti selle kasutamise õigus likvideerijale.
69 Vaidlustatud kohtumääruse punktides 35 ja 36 Üldkohtu poolt esitatud põhjendustes on rikutud õigusnormi.
70 Nimelt, nagu nähtub käesoleva kohtuotsuse punktist 60, ei ole vaidlustatud kohtumääruse punktis 35 mainitud asjaolu, et likvideerijal oli Läti õiguse alusel õigus Trasta Komercbanka advokaadile vaidlusaluse otsuse peale liidu kohtusse hagi esitamiseks antud volitus tagasi võtta, piisav selleks, et liidu kohus saaks sellist tagasivõtmist tunnustada, kui see kahjustab – eelkõige käesoleva kohtuotsuse punktides 61 ja 62 märgitud põhjustel – Trasta Komercbanka õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, mis on tagatud harta artikliga 47.
71 Kuna Trasta Komercbanka likvideerimine on kohaldatavate Läti õigusnormide kohaselt vaidlusaluse otsusega tema tegevusloa kehtetuks tunnistamise tagajärg, võib vaidlusaluse otsuse tühistamine Trasta Komercbanka hagi alusel kaasa tuua selle otsuse tühistamise, millega määrati tema likvideerimine, ja sellest tulenevalt ka likvideerija ametisse nimetamise otsuse tühistamise.
72 Tuleb aga märkida, et äriseadustiku artiklist 322 tulenevalt ei ole niisuguse juriidilise isiku nagu Trasta Komercbanka likvideerijale antud ülesanne sama, mis pannakse tavaliselt sellise isiku juhile, kuna likvideerija ainus eesmärk on võlad sisse nõuda, varad ära müüa ja võlausaldajate nõuded rahuldada, et tagada selle isiku tegevuse täielik lakkamine.
73 Lisaks jättis Üldkohus arvesse võtmata Trasta Komercbanka poolt kohtus esitatud asjaolu, et likvideerija oli vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 377 lõikele 2 ametisse nimetatud finants- ja kapitaliturgude komisjoni ettepanekul ja et selle seadustiku artikli 387 lõike 2 kohaselt võis finants- ja kapitaliturgude komisjon nõuda likvideerija tagasikutsumist juhul, kui nimetatud komisjon likvideerijat enam ei usalda.
74 Kuigi finants- ja kapitaliturgude komisjon ei ole vaidlusaluse otsuse vastuvõtja ega kostja Üldkohtus, kuna vastavad staatused on EKP-l, osales finants- ja kapitaliturgude komisjon siiski vaidlusaluse otsuse vastuvõtmisel, mis toimus tema ettepanekul. Arvestades talle Läti õiguse kohaselt antud ülesannet, on likvideerija huvide konfliktis seetõttu, et tema esindatava juriidilise isiku tegevusloa kehtetuks tunnistamise vaidlustamine liidu kohtutes võib vastupidi nimetatud ülesandele kaasa tuua selle isiku likvideerimismenetluse kogu õigusliku aluse kadumise.
75 Vastavalt käesoleva kohtuotsuse punktides 60–62 märgitule tuleneb sellistest finants- ja kapitaliturgude komisjoni ning likvideerija vahelistest seostest ning rollist, mida nimetatud komisjon vaidlusaluse otsuse vastuvõtmisel mängis, et Trasta Komercbanka advokaadile selle otsuse vaidlustamiseks liidu kohtus antud volituse võimaliku tagasivõtmise pädevust ei saa kõnealusele likvideerijale anda, kahjustamata Trasta Komercbanka õigust tõhusale kohtulikule kaitsele harta artikli 47 tähenduses.
76 Seda järeldust kinnitab ka Euroopa Inimõiguste Kohtu praktika. See kohus leidis nimelt oma 9. septembri 2004. aasta otsuses Capital Bank AD vs. Bulgaaria (CE:ECHR:2004:0909DEC004942999), mis käsitleb likvideerijate poolt esindatava krediidiasutuse juhtumit, et tuleb tunnustada asjaomase krediidiasutuse endise juhatuse õigust esitada sellesse kohtusse individuaalkaebus Roomas 4. novembril 1950 allkirjastatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 34 tähenduses, kui asjaomastel likvideerijatel esineb huvide konflikt, mis muudab selle õiguse teostamise asutuse poolt, keda nad on kohustatud esindama, teoreetiliseks ja näiliseks.
77 Vaidlustatud kohtumääruse punktis 36 Üldkohtu poolt esitatud kaalutlus seda järeldust kahtluse alla ei sea. Kuigi on tõsi, et sellise tegevusloa kehtetuks tunnistamise otsuse peale nagu vaidlusalune otsus Läti õiguse kohaselt hagi esitamise või käigus hoidmise üle otsustamise pädevuse andmine likvideerijale ei tähenda põhimõtteliselt õiguse tõhusale kohtulikule kaitsele rikkumist, on olukord erinev juhul, kui isikul, kellele see pädevus üle antakse, on huvide konflikt osas, mis puudutab sellise hagi esitamise või käigus hoidmise üle otsuse tegemist.
78 Eeltoodut arvesse võttes tuleb tõdeda, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta leidis vaidlustatud kohtumääruse punktides 35 ja 36, et Läti õiguse kohaldamine ei toonud vastupidi Trasta Komercbanka argumentidele, millega põhjendati tema endiste juhtimisorganite esindusõiguse säilimist, kaasa selle äriühingu õiguse tõhusale kohtulikule kaitsele rikkumist, ning järeldas selle kohtumääruse punktides 47 ja 48, et advokaadil, kes oli Trasta Komercbanka nimel esitanud Üldkohtusse hagi, ei olnud enam selle äriühingu nimel selleks õigustatud isiku poolt õiguspäraselt antud volitust, kuna talle algselt antud volituse võttis äriühingu likvideerija tagasi. Nimelt ei saanud Üldkohus käesoleva kohtuotsuse punktides 70–76 esitatud kaalutlusi arvestades asjaomast volituse tagasivõtmist arvesse võtta, kuna see rikkus Trasta Komercbanka õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, mille tagab harta artikkel 47.
79 Järelikult tuleb Trasta Komercbanka apellatsioonkaebus kohtuasjas C‑669/17 P tunnistada vastuvõetavaks ja ka põhjendatuks ning tühistada vaidlustatud kohtumäärus osas, milles Üldkohus leidis, et Trasta Komercbanka hagi suhtes on kohtulahendi tegemise vajadus ära langenud.
Trasta Komercbanka hagi Üldkohtus
80 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 61 esimese lõigu kohaselt tühistab Euroopa Kohus Üldkohtu otsuse, kui apellatsioonkaebus on põhjendatud. Ta võib sellisel juhul ise teha asja suhtes lõpliku kohtuotsuse, kui menetlusstaadium lubab.
81 Käsitletaval juhul on Euroopa Kohtul olemas vajalik teave, et teha Trasta Komercbanka hagi vastuvõetavuse kohta lõplik otsus.
82 Käesoleva kohtuotsuse punktides 54–61 ja 70–76 esitatud põhjendustel tuleb EKP vastuväide Trasta Komercbanka hagi vastuvõetamatuse kohta põhjendamatuse tõttu tagasi lükata.
83 Euroopa Kohus leiab seevastu, et Trasta Komercbanka hagi sisulise põhjendatuse kohta ta ise otsust teha ei saa. Seega tuleb käesolev kohtuasi sel eesmärgil saata tagasi Üldkohtusse.
Apellatsioonkaebused kohtuasjades C‑663/17 P ja C‑665/17 P
Apellatsioonkaebuse vastuvõetavus kohtuasjas C‑663/17 P
84 Trasta Komercbanka ja tema aktsionärid väidavad, et EKP poolt kohtuasjas C‑663/17 P esitatud apellatsioonkaebuse nõuete eesmärk ei ole mitte tühistada täielikult või osaliselt Üldkohtu otsus, nagu see on esitatud vaidlustatud kohtumääruse resolutsioonis, mida nõuab Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 169, vaid tühistada selle kohtumääruse teatud punktid. Trasta Komercbanka ja tema aktsionäride sõnul ei ole sellised nõuded lubatud, nagu ka nõuded, millega soovitakse, et Euroopa Kohus lahendaks kohtuasja sisulistes küsimustes lõplikult, kuna praeguseks hetkeks on Üldkohus lahendanud üksnes talle esitatud hagi vastuvõetavuse küsimuse.
85 Nende argumentidega ei saa nõustuda.
86 Esiteks puudutab EKP apellatsioonkaebuse esimene nõue sõnaselgelt vaidlustatud kohtumääruse resolutsiooni punkti 2 tühistamist. Teiseks palub EKP oma apellatsioonkaebuse teises nõudes Euroopa Kohtul sisuliselt ja nii, nagu Euroopa Kohtu kodukorra artikli 170 lõige 1 tal seda lubab, rahuldada nõuded, mille ta esitas esimeses kohtuastmes ja milles palutakse jätta Trasta Komercbanka aktsionäride hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.
87 Järelikult on EKP apellatsioonkaebus kohtuasjas C‑663/17 P vastuvõetav.
Apellatsioonkaebuste sisuline analüüs kohtuasjades C‑663/17 P ja C‑665/17 P
88 Kohtuasjas C‑663/17 P esitab EKP oma apellatsioonkaebuse põhjendamiseks sisuliselt kolm väidet. Esimese väite kohaselt rikkus Üldkohus õigusnormi, kui ta tunnustas Trasta Komercbanka aktsionäride põhjendatud huvi vaidlusaluse otsuse vaidlustamiseks. Teises väites leiab EKP, et Üldkohus leidis ekslikult, et vaidlusalune otsus puudutab neid aktsionäre isiklikult ELTL artikli 263 neljanda lõigu tähenduses. Kolmas väide puudutab õigusnormi rikkumist, mille Üldkohus pani toime, kui ta leidis, et kõnealune otsus puudutab neid aktsionäre selle sätte tähenduses otseselt.
89 Kohtuasjas C‑665/17 P esitab komisjon oma apellatsioonkaebuse põhjendamiseks kaks väidet. Esimene väide tugineb ELTL artikli 263 rikkumisele, kuna Üldkohus tunnustas ekslikult Trasta Komercbanka aktsionäride põhjendatud huvi olemasolu. Teine väide tugineb ELTL artikli 263 neljanda lõigu rikkumisele ja see koosneb kahest osast, mille kohaselt rikkus Üldkohus õigusnormi, kui ta leidis, et kõnealune otsus puudutab aktsionäre esiteks isiklikult ja teiseks otseselt.
90 Kõigepealt tuleb koos analüüsida kohtuasja C‑663/17 P apellatsioonkaebuse kolmandat väidet ja kohtuasja C‑665/17 P apellatsioonkaebuse teise väite teist osa.
91 EKP ja komisjon väidavad, et vaidlusalune otsus, mis ei kahjusta Trasta Komercbanka aktsionäride õiguste olemust, ei puuduta neid otseselt. Võib asuda seisukohale, et see otsus puudutab otseselt ainult Trasta Komercbankat, kelle tegevusluba krediidiasutusena tunnistati kehtetuks. Seega tekitab kõnealune otsus otseseid õiguslikke tagajärgi ainult Trasta Komercbanka suhtes. Tema aktsionäridel endal tegevusluba ei ole ning seega ei saa nad väita, et sellise tegevusloa kehtetuks tunnistamine kahjustas neid personaalselt. Leides vaidlustatud kohtumääruses, et kõnealune otsus puudutas Trasta Komercbanka aktsionäre otseselt selle otsuse tagajärgede intensiivsuse tõttu nende olukorra suhtes, kohaldas Üldkohus omaenda praktikat vääralt.
92 EKP ja komisjon väidavad, et eristada tuleb äriühingu majanduslikku huvi ja tema aktsionäride huvi, kuna viimati nimetatutel ei ole õigusi ettevõtja varale. Trasta Komercbanka tegevusloa kehtetuks tunnistamine mõistagi mõjutas tema aktsionäre majanduslikult, kuid see ei kahjustanud nende õiguslikku seisundit. Tegemaks kindlaks, kas tegevusloa kehtetuks tunnistamise otsus puudutab neid aktsionäre ELTL artikli 263 neljanda lõigu tähenduses otseselt, ei tule seda majanduslikku mõju olenemata selle suurusest arvesse võtta. Kriteerium, mis tugineb akti tagajärgede kvalitatiivsele hindamisele, on nende sõnul vastuolus ELTL artikli 263 neljanda lõigu sõnastuse ja eesmärkidega.
93 Lisaks ei tekitanud vaidlusalune otsus mingeid õiguslikke tagajärgi Trasta Komercbanka aktsionäride õigusele saada dividende.
94 Pealegi on ekslik väita, et Trasta Komercbanka tegevusloa kehtetuks tunnistamine takistab tal oma põhikirjalist eesmärki ellu viia ja majandustegevusega tegeleda. Kõnealune kehtetuks tunnistamine ei takista Trasta Komercbankal tegeleda teistsuguse majandustegevusega, muutes vajadusel oma põhikirja.
95 EKP ja komisjon väidavad, et vaidlusalune otsus ei mõjutanud ka Trasta Komercbanka struktuuri või sisemist korraldust. Neid mõjutas võib-olla otsus määrata Trasta Komercbanka likvideerimine, kuid see otsus võeti vastu Läti õiguse, mitte liidu õiguse alusel, mis ei kohusta krediidiasutust, mille tegevusluba on kehtetuks tunnistatud, likvideerima. Üldkohus aga ei eristanud selles osas vaidlusalust otsust ja otsust, millega määrati Trasta Komercbanka likvideerimine.
96 Trasta Komercbanka ja tema aktsionärid leiavad omakorda, et nende aktsionäride olukord ei ole võrreldav äriühingu vähemusaktsionäride olukorraga. Trasta Komercbanka aktsionärid omavad valdavat osa selle äriühingu aktsiatest. Lisaks sellele on Üldkohus juba tunnistanud, et enamusaktsionäril on õigus vaidlustada otsus, mille adressaat on äriühing, mille aktsiaid ta omab, tuginedes pelgalt majanduslikule mõjule, mida see otsus aktsionärile avaldab.
97 Kohtupraktika ei toeta tõlgendust, mille kohaselt tuleb selleks, et teha kindlaks, kas asjaomane akt puudutab isikut otseselt ja isiklikult ELTL artikli 263 neljanda lõigu tähenduses, arvesse võtta üksnes akti õiguslikke, mitte aga majanduslikke tagajärgi. Vastupidi, nii riigiabi kui ka koondumiste valdkonnas on liidu kohtud tunnustanud akti adressaadi konkurentideks olevate isikute õigust esitada hagi, tuginedes pelgalt majanduslikele tagajärgedele, mida asjaomane akt neile tekitab.
98 Peale selle mõjutab vaidlusalune otsus Trasta Komercbanka aktsionäre otseselt ja isiklikult, kuna see jätab nad ilma võimalusest otsustada Trasta Komercbanka filiaali asutamise üle teises liikmesriigis tema Läti tegevusloa alusel. Samuti jätab see otsus nad Läti õiguse kohaselt ilma võimalusest otsustada oma äriühingu vabatahtliku likvideerimise kasuks ning määrata ise likvideerija. Lisaks sellele on Trasta Komercbanka aktsionärid vaidlusaluses otsuses nimeliselt välja toodud ning neil lubati osaleda menetluses, mis päädis kõnealuse otsuse tegemisega, samal alusel isikutega, kellel on seaduslik õigus Trasta Komercbankat esindada.
99 Trasta Komercbanka ja tema aktsionärid lisavad, et riigisisese õiguse kohaldamise tagajärgi tuleb võtta arvesse, hinnates hageja õigust esitada hagi ELTL artikli 263 alusel. Nad rõhutavad sellega seoses, et Läti õiguse kohaselt on Trasta Komercbanka likvideerimine tema tegevusloa kehtetuks tunnistamise automaatne tagajärg ning et ei finants- ja kapitaliturgude komisjonil ega ka Läti kohtul, kes selle likvideerimise määras, ei ole selles küsimuses kaalutlusruumi.
100 Nõue, et äriühingu aktsionärid peavad näitama eraldiseisvat huvi sellise akti tühistamise suhtes, mis on adresseeritud äriühingule, mille aktsiaid nad omavad, ei ole igal juhul kohaldatav sellises olukorras nagu käsitletav, kus asjaomase äriühingu aktsionärid, olgugi et nad omavad enamikku aktsiatest, ei saa teostada oma õigusi, et kohustada äriühingut esitama hagi.
101 Lõpuks väidavad Trasta Komercbanka ja tema aktsionärid, et Trasta Komercbanka aktsionäride õigus esitada hagi ei sõltu kohtuasjas C‑669/17 P esitatud apellatsioonkaebuse tulemusest.
102 Tuleb meeles pidada, et ELTL artikli 263 neljanda lõigu kohaselt võib iga füüsiline või juriidiline isik esitada hagi teisele isikule adresseeritud otsuse peale ainult siis, kui otsus puudutab teda otseselt ja isikulikult.
103 Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast, millele Üldkohus on vaidlustatud kohtumääruse punktis 64 samuti viidanud, tuleneb, et ELTL artikli 263 neljandas lõigus ette nähtud tingimus, et hagi esemeks olev otsus peab füüsilist või juriidilist isikut otseselt puudutama, nõuab kahe kumulatiivse kriteeriumi täitmist, nimelt esiteks, et vaidlustatud meede tekitaks otseseid tagajärgi isiku õiguslikule seisundile, ja teiseks, et see ei jätaks meedet rakendama kohustatud adressaadile mingit kaalutlusõigust – akti rakendamine on puhtalt automaatne ja tuleneb vaid liidu õigusnormidest, ilma et kohaldataks muid vahenorme (vt eelkõige 22. märtsi 2007. aasta kohtuotsus Regione Siciliana vs. komisjon, C‑15/06 P, EU:C:2007:183, punkt 31; 13. oktoobri 2011. aasta kohtuotsus Deutsche Post ja Saksamaa vs. komisjon, C‑463/10 P ja C‑475/10 P, EU:C:2011:656, punkt 66, ning 6. novembri 2018. aasta kohtuotsus Scuola Elementare Maria Montessori vs. komisjon, komisjon vs. Scuola Elementare Maria Montessori ja komisjon vs. Ferracci, C‑622/16 P–C‑624/16 P, EU:C:2018:873, punkt 42).
104 Sellega seoses tuleb märkida, et vaidlusaluse otsusega tühistati Trasta Komercbanka kui krediidiasutuse tegevusluba ning seega tekitas see otseseid tagajärgi äriühingu õiguslikule seisundile, kuna pärast kõnealuse otsuse tegemist ei tohtinud see äriühing enam krediidiasutusena tegutseda. Tegevusluba oli antud Trasta Komercbankale endale, mitte isiklikult tema aktsionäridele.
105 Üldkohus leidis siiski vaidlustatud kohtumääruse punktides 66–68 esitatud põhjendustele tuginedes, et vaidlusalune otsus puudutab otseselt ka Trasta Komercbanka aktsionäre.
106 Nagu nähtub selle kohtumääruse punktist 67, tugines Üldkohus oma hinnangus peamiselt vaidlusaluse otsuse tagajärgede „intensiivsusele“, mis kahjustab kohtu sõnul „tingimata“ Trasta Komercbanka aktsionäride õiguste „sisu ja ulatust“. Esiteks muutub aktsionäride õigus saada dividende äriühingult, „kellel ei ole enam lubatud oma tegevust jätkata, paratamatult näiliseks“. Teiseks, kuna vaidlusaluse otsuse tagajärjel „keelatakse Trasta Komercbankal oma põhikirjalist eesmärki ellu viia“, muutub Üldkohtu hinnangul aktsionäride hääleõigus või õigus osaleda selle äriühingu juhtimises „sisuliselt vormiliseks“.
107 Need põhjendused rikuvad õigusnormi.
108 Esiteks, eelistades ekslikku kriteeriumi, mis puudutab vaidlusaluse otsuse tagajärgede „intensiivsust“, ei teinud Üldkohus, nagu ta oleks pidanud tegema, kindlaks, kas sellel otsusel võisid olla otsesed tagajärjed Trasta Komercbanka aktsionäride õiguslikule seisundile.
109 Teiseks, nagu EKP ja komisjon õigesti märgivad, võttis Üldkohus põhjendamatult arvesse vaidlusaluse otsuse majanduslikke, mitte aga õiguslikke tagajärgi Trasta Komercbanka aktsionäride olukorrale (vt selle kohta 28. veebruari 2019. aasta kohtuotsus nõukogu vs. Growth Energy ja Renewable Fuels Association, C‑465/16 P, EU:C:2019:155, punkt 81 ja seal viidatud kohtupraktika).
110 Kuid vaidlusalune otsus ei mõjutanud aktsionäride õigust saada dividende ja osaleda Trasta Komercbanka kui Läti õiguse alusel asutatud äriühingu juhtimises.
111 Pärast tegevusloa kehtetuks tunnistamist ei saa Trasta Komercbanka tõepoolest enam oma tegevust krediidiasutusena jätkata ning järelikult on tema võime aktsionäridele dividende jaotada küsitav. Samas on kõnealuse kehtetuks tunnistamise negatiivsel tagajärjel majanduslik olemus, kuna aktsionäride õigust dividende saada, nagu ka nende õigust osaleda selle äriühingu juhtimises, muutes vajaduse korral oma põhitegevusala, vaidlusalune otsus kuidagi kahjustanud ei ole.
112 Eespool toodud kaalutlusi ei sea kahtluse alla Trasta Komercbanka ja tema aktsionäride argumendid, mis on kokkuvõtlikult esitatud käesoleva kohtuotsuse punktis 97 ja mis käsitlevad liidu kohtute praktikat riigiabi ning koondumiste valdkonnas. Nende valdkondadega seotud liidu õigusakti adressaatide teatud konkurentide otsese puutumuse võimaliku tunnustamise aluseks ei ole seega mitte asjaomase akti puhtalt majanduslikud tagajärjed nende olukorrale, vaid asjaolu, et nimetatud akt kahjustab kõnealuste konkurentide õiguslikku seisundit, eelkõige nende EL toimimise lepingu sätetest tulenevat õigust mitte taluda moonutatud konkurentsi (vt selle kohta 6. novembri 2018. aasta kohtuotsus Scuola Elementare Maria Montessori vs. komisjon, komisjon vs. Scuola Elementare Maria Montessori ja komisjon vs. Ferracci, C‑622/16 P–C‑624/16 P, EU:C:2018:873, punkt 43).
113 Mis puudutab vaidlusaluse otsuse vastuvõtmisele järgnenud Trasta Komercbanka likvideerimist, siis on tõsi, et see asjaolu kahjustas otseselt Trasta Komercbanka aktsionäride õigust osaleda selle äriühingu juhtimises, kuna see anti likvideerimise määranud otsusega likvideerijale.
114 Trasta Komercbanka likvideerimine ei kujuta endast siiski vaidlusaluse otsuse „puhtalt automaatset ja vaid liidu õigusnormidest tulenevat rakendamist“ käesoleva kohtuotsuse punktis 103 viidatud kohtupraktika tähenduses. Liidu õigusnormides ei ole nimelt ette nähtud sellise krediidiasutuse likvideerimist, mille tegevusluba on kehtetuks tunnistatud. Läti kohus tegi likvideerimisotsuse Läti õiguse, st „muude vahenormide“ alusel selle sama kohtupraktika tähenduses.
115 Sellest tuleneb, et Üldkohus leidis ekslikult, et vaidlusalune otsus puudutab Trasta Komercbanka aktsionäre ELTL artikli 263 neljanda lõigu tähenduses otseselt.
116 Eeltoodut arvestades tuleb kohtuasjas C‑663/17 P esitatud apellatsioonkaebuse kolmanda väitega ja kohtuasjas C‑665/17 P esitatud apellatsioonkaebuse teise väite teise osaga nõustuda, ja ilma et oleks vaja analüüsida teisi väiteid, tühistada vaidlustatud kohtumäärus osas, milles see lükkab tagasi EKP esitatud vastuvõetamatuse vastuväite Trasta Komercbanka aktsionäride esitatud hagi suhtes.
Trasta Komercbanka aktsionäride hagi Üldkohtus
117 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 61 esimese lõigu kohaselt tühistab Euroopa Kohus Üldkohtu otsuse, kui apellatsioonkaebus on põhjendatud. Ta võib sellisel juhul ise teha asja suhtes lõpliku kohtuotsuse, kui menetlusstaadium lubab.
118 Käsitletaval juhul on Euroopa Kohtul olemas vajalik teave, et teha Trasta Komercbanka aktsionäride hagi vastuvõetavuse kohta lõplik otsus.
119 Käesoleva kohtuotsuse punktides 108–114 esitatud põhjendustel tuleb asuda seisukohale, et vaidlusalune otsus ei puuduta Trasta Komercbanka aktsionäre otseselt. Järelikult tuleb EKP vastuvõetamatuse vastuväitega nõustuda osas, milles see puudutab kõnealuste aktsionäride hagi, ja jätta see hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.
120 Euroopa Kohtu kodukorra artikli 184 lõikes 2 on sätestatud, et kui apellatsioonkaebus on põhjendamatu või kui see on põhjendatud ja Euroopa Kohus teeb ise kohtuasjas lõpliku otsuse, otsustab ta kohtukulude jaotamise.
121 Euroopa Kohtu kodukorra artikli 138 lõikes 1, mida kodukorra artikli 184 lõike 1 alusel kohaldatakse apellatsioonkaebuste lahendamisel, on sätestatud, et kohtuvaidluse kaotanud pool on kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud.
122 Kuna EKP ja komisjon on kohtukulude hüvitamist nõudnud ning Trasta Komercbanka ja tema aktsionärid on kohtuvaidluse kohtuasjades C‑663/17 P ja C‑665/17 P kaotanud, tuleb EKP ja komisjoni apellatsioonkaebustega seotud kohtukulud välja mõista Trasta Komercbankalt ja tema aktsionäridelt, jättes viimati nimetatute kohtukulud nende endi kanda. Lisaks sellele, kuna Trasta Komercbanka aktsionäride poolt Üldkohtusse esitatud hagi ei rahuldatud, tuleb vastavalt EKP nõudele tema kohtukulud, mida ta kandis kõnealuste aktsionäride esitatud hagi lahendamisel esimeses kohtuastmes, välja mõista Trasta Komercbanka aktsionäridelt, jättes viimati nimetatute kohtukulud nende endi kanda.
123 Euroopa Kohtu kodukorra artikli 140 lõike 1 alusel kannavad menetlusse astunud institutsioonid ise oma kohtukulud.
124 Komisjon, kes on kohtuasjas C‑663/17 P menetlusse astuja, kannab selles kohtuasjas ise oma kohtukulud.
125 Lõpuks tuleb otsus kohtukulude kohta kohtuasjas C‑669/17 P teha edaspidi, kuna kohtuasi saadetakse tagasi Üldkohtule.
1. Jätta apellatsioonkaebus kohtuasjas C‑669/17 P vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata osas, milles selle esitasid Ivan Fursin, Igors Buimisters, C & R Invest SIA, Figon Co. Ltd, GCK Holding Netherlands BV ja Rikam Holding SA.
2. Tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 12. septembri 2017. aasta määrus Fursin jt vs. EKP (T‑247/16, ei avaldata, EU:T:2017:623).
3. Lükata Euroopa Keskpanga vastuvõetamatuse vastuväide tagasi osas, milles see puudutab Trasta Komercbanka ASi hagi nõudega tühistada Euroopa Keskpanga 3. märtsi 2016. aasta otsus ECB/SSM/2016 – 529900WIP0INFDAWTJ81/1 WOANCA-2016-0005 Trasta Komercbanka tegevusloa kehtetuks tunnistamise kohta.
4. Jätta Ivan Fursini, Igors Buimistersi, C & R Invest SIA, Figon Co. Ltd, GCK Holding Netherlands BV ja Rikam Holding SA hagi nõudega tühistada Euroopa Keskpanga 3. märtsi 2016. aasta otsus rahuldamata.
5. Saata kohtuasi tagasi Euroopa Liidu Üldkohtusse, et lahendada Trasta Komercbanka ASi hagi nõudega tühistada Euroopa Keskpanga 3. märtsi 2016. aasta otsus.
6. Mõista Euroopa Keskpanga ja Euroopa Komisjoni kohtukulud, mida nad kandsid seoses apellatsioonkaebustega vastavalt kohtuasjades C‑663/17 P ja C‑665/17 P, välja Trasta Komercbanka ASilt, Ivan Fursinilt, Igors Buimistersilt, C & R Invest SIA-lt, Figon Co. Ltd-lt, GCK Holding Netherlands BV-lt ja Rikam Holding SA-lt ning jätta viimati nimetatute enda apellatsioonkaebustega seotud kohtukulud nende endi kanda.
7. Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud kohtuasjas C‑663/17 P tema enda kanda.
8. Mõista Euroopa Keskpanga kohtukulud, mida ta kandis Ivan Fursini, Igors Buimistersi, C & R Invest SIA, Figon Co. Ltd, GCK Holding Netherlands BV ja Rikam Holding SA esitatud hagi lahendamisel esimeses kohtuastmes, välja viimati nimetatud aktsionäridelt ning jätta nende kohtukulud nende endi kanda.
9. Kohtukulude jaotus kohtuasjas C‑669/17 P otsustatakse edaspidi.

matches: kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus Kohus