text:
Belgias on kahte liiki abielulahutust: abielu lahutamine abielu pöördumatu lõppemise tõttu ja abielu lahutamine vastastikusel kokkuleppel.
Abielu pöördumatu lõppemise tõttu on abielu võimalik lahutada kahel viisil:
tõendades abielu pöördumatut lõppemist mis tahes õiguslike vahendite abil (tsiviilseadustiku (Code civil/Burgerlijk Wetboek) artikli 229 lõige 1). Abielu lõppemine on pöördumatu, kui abikaasadel ei ole enam võimalik kooselu jätkata või uuesti koos elama hakata;
mõnda aega kestnud lahuselu alusel. Abielu loetakse pöördumatult lõppenuks, kui mõlemad abikaasad esitavad ühiselt avalduse abielu lahutamiseks rohkem kui kuus kuud pärast kooselu faktilist lõppemist. Kui kooselu faktiline lõppemine on kestnud vähem kui kuus kuud ning abikaasad soovivad esitada ühiselt avalduse abielu lahutamiseks, loetakse abielu pöördumatult lõppenuks siis, kui abikaasad on ilmunud kohtusse teist korda pärast järelemõtlemisperioodi lõppemist ning kordavad, et nad soovivad abielu lahutada (tsiviilseadustiku artikli 229 lõige 2). Ühepoolne avaldus pärast üle aasta kestnud kooselu faktilist lõppemist: abielu loetakse pöördumatult lõppenuks, kui abielulahutuse avalduse esitab ainult üks abikaasa pärast üle aasta kestnud kooselu faktilist lõppemist. Kui lahuselu on kestnud vähem kui aasta ning üks abikaasadest soovib esitada ühepoolselt avalduse abielu lahutamiseks, loetakse abielu pöördumatult lõppenuks siis, kui avalduse esitanud abikaasa on ilmunud kohtusse teist korda pärast järelemõtlemisperioodi lõppemist ning kordab, et ta soovib abielu lahutada (tsiviilseadustiku artikli 229 lõige 3).
Abielu saab lahutada vastastikusel kokkuleppel ainult siis, kui abikaasad esitavad üldise eelkokkuleppe, milles on kindlaks määratud kõik abielulahutuse õiguslikud tagajärjed ning mõlemad abikaasad väljendavad jätkuvalt soovi abielu lahutamiseks vastastikusel kokkuleppel ajani, kuni abielu lahutatakse. Üldises eelkokkuleppes on sätestatud abikaasade vahel sõlmitud varalised kokkulepped (kohtumenetluse seadustiku (Code judiciaire/Gerechtelijk Wetboek) artikkel 1287) ja abielu lahutamise kokkulepe, mis käsitleb kummagi abikaasa elukohta menetluse ajal, vanemate hooldusõigust, abielupaari laste varade haldamist ning suhtlusõigusi abielulahutuse ajal ja pärast seda, kummagi abikaasa panust laste hooldamisse ning võimalikku elatist, mida abikaasad peavad teineteisele maksma abielulahutuse ajal ja pärast seda (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1288).
Belgias on kahte liiki abielulahutust: abielu lahutamine abielu pöördumatu lõppemise tõttu (tsiviilseadustiku artikkel 229) ja abielu lahutamine vastastikusel kokkuleppel (tsiviilseadustiku artikkel 230).
Abielulahutusega katkeb abieluside edaspidiseks. Endised abikaasad ei ole enam teineteise seaduslikud pärijad. Nad võivad uuesti abielluda. Belgias ei mõjuta abielu abikaasade perekonnanime. Kuid abielus isikul on õigus kasutada teise abikaasa perekonnanime. Pärast abielulahutust ei tohi isik enam endise abikaasa perekonnanime igapäevaelus ja tööalaselt kasutada, v.a ärinime puhul teatud juhtudel.
Vara ühisomand lõpetatakse. Abielu lahutamisel abielu pöördumatu lõppemise tõttu kaotavad abikaasad kõik hüved, mida nad on üksteisele andnud mis tahes abielueelsete ja -järgsete kokkulepete alusel, ning hüved, mis tulenevad mis tahes lepingu alusel pärijaks määramisest, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Abielu lahutamisel vastastikusel kokkuleppel määravad abikaasad oma vastavad õigused ette ära vastavalt nendevahelisele üldisele eelkokkuleppele (vt küsimus nr 1).
Abielulahutus ei mõjuta abielusuhtest sündinud laste õigusi (tsiviilseadustiku artikkel 304). Pärast abielu lahutamist teostavad abikaasad oma hooldusõigust ja haldavad lapse vara ühiselt või teeb seda see abikaasa, kelle hoole alla lapsed usaldatakse poolte vahel sõlmitud ja heaks kiidetud kokkuleppe alusel või ajutiste meetmete kohaldamise menetluses (référé/kort geding) kohtu esimehe tehtud korralduse alusel (tsiviilseadustiku artikkel 302). Abikaasad vastutavad oma vahenditest lähtuvalt laste eluaseme, hooldamise, järelevalve, hariduse ja koolituse eest kuni laste täisealiseks saamiseni või haridustee lõppemiseni (tsiviilseadustiku artikkel 203) ning peavad katma oma osa asjaomasest kohustusest tulenevatest tavapärastest ja erakorralistest kulutustest (tsiviilseadustiku artikkel 203 a). Tavaliselt tähendab see elatise maksmist, mille määrab kohus või tehakse seda kokkuleppe alusel.
Abielu lahutamine abielu pöördumatu lõppemise tõttu: abikaasad saavad pärast lahutust kokku leppida elatismakse, selle summa ja tingimused, mille alusel on võimalik kokkulepitud summa üle vaadata. Kokkuleppe puudumise korral saab kohus elatismakset vajava abikaasa taotlusel nõuda teiselt abikaasalt elatismakse tasumist. Kohus võib elatismakse taotluse tagasi lükata, kui kostja tõendab, et hageja raske süü tõttu oli võimatu kooselu jätkata. Elatismakset ei ole mitte mingil juhul võimalik saada abikaasal, kes on mõistetud süüdi teise abikaasa suhtes füüsilise vägivalla tarvitamises. Kui kostja tõendab, et hageja abivajadus on põhjustatud tema enda tehtud otsusest ega olnud ajendatud perekonna vajadustest, võib kohus lubada kostjal elatist mitte maksta või vähendada makse summat (tsiviilseadustiku artikli 301 lõiked 1, 2 ja 5). Elatismakse summa peaks vastama vähemalt saaja vajadustele, kuid ei tohi ületada ühte kolmandikku abikaasa sissetulekust, kes on kohustatud makseid tasuma. Elatismakset tasutakse mitte pikemalt kui oli abielu kestus. Seda perioodi võidakse erandkorras pikendada (tsiviilseadustiku artikli 301 lõiked 3, 4, 6, 8 ja 9).
Lahutus vastastikusel kokkuleppel: abikaasad määravad oma vastavad õigused ette ära vastavalt nendevahelisele üldisele eelkokkuleppele (vt küsimus nr 1). Abielulahutusmenetluse ajal ja pärast seda võivad nad kokku leppida võimalikus elatismakses ning tingimustes, mille alusel seda summat indekseeritakse ja läbi vaadatakse (kohtumenetluse seadustiku artikli 1288 esimese lõigu punkt 4).
Kõigil juhtudel võib kohus elatismakset suurendada, vähendada või selle maksmise peatada, kui summa ei ole enam pooltest mitteolenevate asjaolude tõttu asjakohane. Abielu lahutamisel vaid abielu pöördumatu lõppemise tõttu võib kohus samuti elatismakse summat kohandada, kui abielulahutuse tulemusena muutub abikaasade finantsseisund.
Lahuseluga (séparation de corps/scheiding van tafel en bed) abieluside ei katke, kuid sellega vähenevad abikaasade ühised õigused ja kohustused: sellega kaob kohustus koos elada ja kaasneb vara jagamine.
Lahuselu tingimused on samad nagu abielulahutuse puhul.
Lahuseluga abieluside ei katke, kuid sellega vähenevad abikaasade ühised õigused ja kohustused. Abikaasade endi puhul kaob lahuseluga vaid kohustus koos elada ja üksteist abistada (devoir d’assistance/bijstandsplicht). Truudus- ja materiaalse abi kohustus (devoir de secours/hulpplicht) säilib (tsiviilseadustiku artikkel 308). Lahuseluga kaasneb vara jagamine (tsiviilseadustiku artikkel 311). Laste puhul on lahuselu õiguslikud tagajärjed samasugused nagu abielulahutuse korral. Abikaasadel, kes elavad lahus, ei ole õigust elatismaksetele, kuid nad võivad nõuda materiaalset abi (tsiviilseadustiku artikkel 213).
Vastastikusel kokkuleppel põhineva lahuselu õiguslikud tagajärjed on samad, mis abielu lahutamisel vastastikusel kokkuleppel, ning neid reguleeritakse abikaasade vahel sõlmitud eelkokkulepetega, kuigi abieluside ei ole katkenud. Samuti säilib truudus- ja materiaalse abi kohustus.
Abielu tühisus on tsiviilõiguslik sanktsioon, mida kohaldatakse juhul, kui abiellumine on toimunud õigusvastaselt vaatamata registripidaja teostatud eelnevatele kontrollidele.
Abielu absoluutse tühisusega on tegemist järgmistel juhtudel:
üks abikaasadest on rikkunud nõuet abiellumisea kohta (tsiviilseadustiku artikkel 144): minimaalne vanus abiellumiseks on 18 aastat;
nõusoleku puudumine (tsiviilseadustiku artikkel 146);
fiktiivabielu (tsiviilseadustiku artikkel 146a): abielu loetakse tühiseks, kui asjaolude põhjal selgub, et vähemalt ühel abikaasadest ei olnud selget soovi sõlmida kestvat kooselu, vaid saada tänu abikaasa staatusele elamisõigus;
sundabielu (tsiviilseadustiku artikkel 146b): abielu loetakse tühiseks, kui eeldatavasse abiellu on astutud ilma mõlema abikaasa vaba tahteavalduseta ning vähemalt ühe abikaasa nõusolek saadi vägivalla või ähvardamise teel;
topeltabielu (tsiviilseadustiku artikkel 147);
abielu takistavate asjaolude eiramine, milleks on perekondlikud veresugulussidemed või sugulussidemed otseliini abielu kaudu, kohtu määrus, milles nõutakse eeldatavalt bioloogiliselt isalt elatisrahade maksmist, või adopteerimisest tingitud perekonnasidemed (tsiviilseadustiku artiklid 161–164, 341 ja artikli 356-1 esimene ja teine lõik ning artikkel 353-13);
abielu sõlminud ametniku pädevuse puudumine (tsiviilseadustiku artikkel 191) (valikuline absoluutne tühisus);
avalikustamise nõudeid rikkudes sõlmitud abielu (tsiviilseadustiku artikkel 191) (valikuline absoluutne tühisus);
Abielu suhteline tühisus esineb juhul, kui ühe või mõlema abikaasa puhul puudus tahteavaldus või isikutuvastamisel esines viga (tsiviilseadustiku artiklid 180 ja 181).
Tühistamisel ehk kehtetuks tunnistamisel loetakse abielu kehtetuks nii minevikus kui ka tulevikus. Sellel on tagasiulatuv mõju kuni abielu sõlmimise kuupäevani. Kõik abielu õiguslikud tagajärjed lakkavad eksisteerimast. Loetakse, et abielu ei ole kunagi sõlmitud.
Kui abikaasad abiellusid heas usus ehk nad ei olnud kehtetuks tunnistamise alustest teadlikud, võib kohus otsustada, et abielu tunnistatakse kehtetuks ainult tuleviku osas ning varasemad õiguslikud tagajärjed jäävad kehtima. Kui ainult üks abikaasadest abiellus heas usus, saab abielu õiguslikest tagajärgedest kasu ainult see abikaasa.
Need abielu õiguslikud tagajärjed, millest saavad kasu lapsed, jäävad kehtima, isegi kui kumbki abikaasa ei abiellunud heas usus. Kehtetuks tunnistatud abielu ajal või 300 päeva jooksul pärast abielu tühistamist sündinud lapsed loetakse kehtetuks tunnistatud abielus olnud mehe lasteks.
Õigusega nähakse ette kahte liiki vahendamist: vabatahtlik lepitusmenetlus, kus pooled kasutavad ise vahendaja teenust ilma kohtu sekkumiseta, ning kohtulik vahendus, mille kohta teevad pooled või kohus ettepaneku kohtumenetluse käigus, mis sellisel juhul peatatakse. Vahendust saab kasutada vaidlustes, mis on seotud abielust tulenevate kohustustega (tsiviilseadustiku artiklid 201 ja 203), abikaasade õiguste ja kohustustega (tsiviilseadustiku artiklid 221–224), abielulahutuse õiguslike tagajärgedega (tsiviilseadustiku artiklid 295–307a), vanemate hooldusõigusega (tsiviilseadustiku artiklid 371–387a), abielu lahutamisega abielu pöördumatu lõppemise tõttu (tsiviilseadustiku artikkel 229), abielu lahutamisega vastastikusel kokkuleppel (kohtumenetluse seadustiku artiklid 1254–1310) ja faktilise kooseluga. Kumbki pool saab vabalt teha ettepaneku vabatahtliku vahendusmenetluse kasutamiseks (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1730 ja sellele järgnevad artiklid). Samuti saab kohtuasja menetlev kohus nõuda menetluse ükskõik millises etapis kohtuliku vahenduse kasutamist (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1734 ja sellele järgnevad artiklid). Mõlemal juhul, kui pooled jõuavad vahenduse tulemusel kokkuleppele, saab kokkuleppe esitada heakskiitmiseks kohtule. Kokkulepe võidakse tagasi lükata vaid juhul, kui kokkulepe on vastuolus avaliku korraga või alaealiste laste huvidega.
Abielulahutuse andmine on kohtute pädevus.
Avaldust abielu lahutamiseks või lahuseluks kooselu pöördumatu lõppemise tõttu või avaldust lahuselu muutmiseks abielulahutuseks menetletakse abieluaegse viimase elukoha järgses või kostja elukohajärgses (domicile/woonplats) esimese astme kohus (tribunal de première instance/vredegerecht) (kohtumenetluse seadustiku artikli 628 esimese lõigu punkt 1).
Abielu lahutamisel vastastikusel kokkuleppel valivad abikaasad esimese astme kohtu (kohtumenetluse seadustiku artikli 1288a lõige 2).
Abielu kehtetuks tunnistamise avaldust menetleb kostja elukohajärgne esimese astme kohus (kohtumenetluse seadustiku artikkel 624).
Abielu lahutamisel abielu pöördumatu lõppemise tõttu esitatakse avaldus järgmiselt: 1. kohtutäituri (huissier de justice/gerechtsdeurwaarder) kättetoimetatud teatisega vastavalt tsiviilseadustiku artikli 229 lõikele 1; 2. ühiselt vastavalt tsiviilseadustiku artikli 229 lõikele 2, ühise avaldusega vastavalt kohtumenetluse seadustiku artiklile 1026 ja sellele järgnevatele artiklitele, allkirjastatuna mõlema abikaasa või vähemalt advokaadi või notari poolt (kohtumenetluse seadustiku artikli 1254 lõige 1); või 3. ühepoolselt vastavalt tsiviilseadustiku artikli 229 lõikele 3, esitades avalduse tavapärase võistleva menetluse algatamiseks vastavalt kohtumenetluse seadustiku artiklitele 1034 a–1034 e. Kõigil juhtudel peab menetluse algatamise dokument lisaks tavapäraselt nõutavale teabele sisaldama asjaolude üksikasjalikku kirjeldust ning avaldust võimalike laste andmetega (kohtumenetluse seadustiku artikli 1254 lõige 1). Samuti tuleb esitada abielutunnistus, laste sünnitunnistused ning kummagi abikaasa isikut tõendav dokument ja kodakondsustõend, kui need ei ole kantud rahvastikuregistrisse või välisriikide kodanike registrisse (kohtumenetluse seadustiku artikli 1254 lõige 2).
Abielu lahutamist vastastikusel kokkuleppel taotletakse kohtule esitatava avaldusega (requête/verzoekschrift). Lisaks dokumentidele, mida nõutakse abielu lahutamisel abielu pöördumatu lõppemise tõttu, tuleb esitada poolte vahel sõlmitud eelkokkulepped ja vajaduse korral nende vara loetelu.
Kehtivad tavareeglid. Vt teabeleht „Tasuta õigusabi“.
Mis tahes otsust, mille alusel avaldus abielu lahutamiseks või lahuseluks kooselu pöördumatu lõppemise tõttu või avaldus abielu kehtetuks tunnistamiseks rahuldatakse või lükatakse tagasi, võib vaidlustada ühe kuu jooksul alates kohtuotsuse kättetoimetamisest, olenemata sellest, kas tegemist on tagaseljaotsusega või pärast mõlema poole ärakuulamist tehtud kohtuotsusega (kohtumenetluse seadustiku artikli 1048 esimene lõik ja artikli 1051 esimene lõik).
Abielu lahutamise otsuse kohta esitatud apellatsioonkaebus (appel/hoger beroep) on vastuvõetav ainult juhul, kui selle aluseks on abielu lahutamiseks seaduses sätestatud tingimuste rikkumine või abikaasade vaheline leppimine. Sellise kaebuse saab esitada prokurör ühe kuu jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist. Sellisel juhul toimetatakse apellatsioonkaebus kätte mõlemale poolele. Kaebust saab esitada ka üks abikaasadest või mõlemad abikaasad eraldi või ühiselt ühe kuu jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist. Sellisel juhul toimetatakse apellatsioonkaebus prokuröri kätte ja kui selle esitab ainult üks abikaasadest, siis ka teisele abikaasale. Apellatsioonkaebuse, mille aluseks on leppimine, peavad mõlemad abikaasad esitama kõigil juhtudel ühiselt ühe kuu jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist. Selline kaebus toimetatakse prokuröri kätte (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1299). Apellatsioonkaebus, mis esitatakse vastastikusel kokkuleppel abielulahutuse või lahuselu taotluse rahuldamata jätmise otsuse kohta, loetakse vastuvõetavaks ainult juhul, kui selle esitavad mõlemad pooled eraldi või ühiselt ühe kuu jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist (kohtumenetluse seadustiku artikkel 1300).
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega (Brüsseli IIa määrus), on kehtinud alates 1. märtsist 2005. Määrust kohaldatakse Euroopa Liidus (välja arvatud Taani). Ühes liikmesriigis tehtud kohtuotsust tunnustatakse teistes liikmesriikides ühegi erimenetluse järgimist nõudmata (Brüsseli IIa määruse artikli 21 lõige 1). Erimenetluse järgimist ei nõuta liikmesriigi perekonnaseisuregistrite ajakohastamise puhul, mille aluseks on abielulahutust, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamist käsitlev kohtuotsus, mis on tehtud teises liikmesriigis ja mida ei ole selle liikmesriigi õiguse kohaselt võimalik edasi kaevata (Brüsseli IIa määruse artikli 21 lõige 2). Abielulahutust, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamist käsitlevat kohtuotsust ei tunnustata, kui selline tunnustamine on ilmselgelt vastuolus avaliku korraga, kui algatamist käsitlevat või samaväärset dokumenti ei ole edastatud kostjale küllalt aegsasti ja sellisel viisil, et ta oleks saanud end kaitsta, või kui see on vastuolus varasema kohtuotsusega, mis on tehtud samade poolte vahelise menetluse käigus (Brüsseli IIa määruse artikkel 22). Kontrolli käigus ei kuulu otsuse teinud kohtu pädevus kontrollimisele (Brüsseli IIa määruse artikkel 24) ning mitte mingil juhul ei kontrollita kohtuotsuse sisu (Brüsseli IIa määruse artikkel 26). Lisaks ei või kohtuotsuse tunnustamisest keelduda põhjusel, et Belgia õigus ei luba abielulahutust samadel asjaoludel (Brüsseli IIa määruse artikkel 25). Dokumendid, mis tuleb esitada, et välisriigi kohtu otsust oleks võimalik tunnustada, on loetletud Brüsseli IIa määruse artiklis 37.
Kui Brüsseli IIa määrus ei kehti, kohaldatakse pärast 1. oktoobrit 2004 tehtud kohtuotsustele Belgia rahvusvahelise eraõiguse seadustiku (Code de droit international privé/Wetboek van Internationaal Privaatrecht) sätteid (seadustiku artikli 126 lõige 2). Vastavalt seadustiku artiklile 22 on tunnustamine automaatne, ilma et selleks oleks vaja algatada kohtumenetlust. Välisriigi kohtu otsust ei tunnustata, kui tunnustamine on ilmselgelt vastuolus avaliku korraga; kui on rikutud kaitseõigusi; kui kohtuotsuseni on jõutud seadusest üleastumisega; kui kohtuotsust saab veel edasi kaevata; kui kohtuotsus on vastuolus Belgia kohtuotsusega või varasemalt välisriigis tehtud kohtuotsusega, mida on võimalik Belgias tunnustada; kui välisriigi menetlus algatati pärast menetluse algatamist Belgias samade poolte vahel ja seoses sama küsimusega ning see on ikka veel pooleli; kui ainult Belgia kohtutel oli pädevus kohtuasja lahendada, kui välisriigi kohtu pädevuse aluseks oli ainult kostja või vaidlusega otseselt mitteseotud vara asukoht selles riigis, kus asjaomane kohus asus; või kui tunnustamist takistab üks seadustikus loetletud keeldumisalustest (tsiviil- ja perekonnaõiguse valdkonnas on sellisteks alusteks vaid nimi, adopteerimine ja hülgamine) (seadustiku artikli 25 lõige 1). Kontrolli käigus ei kontrollita mingil juhul välisriigi kohtuotsuse sisu (seadustiku artikli 25 lõige 2). Dokumendid, mis tuleb esitada, et välisriigi kohtu otsust oleks võimalik tunnustada, on loetletud seadustiku artiklis 24.
Nii Brüsseli IIa määruse kui ka rahvusvahelise eraõiguse seadustiku aluspõhimõte on automaatne tunnustamine ühegi erimenetluse järgimist nõudmata. Kuid kui tunnustamine põhineb Brüsseli IIa määrusel, võib iga huvitatud osapool 2. jaos sätestatud korras taotleda otsust, et kohtuotsust tunnustataks või ei tunnustataks (Brüsseli IIa määruse artikli 21 lõige 3). Kui Brüsseli IIa määrust ei kohaldata, võib iga huvitatud isik või prokurör vastavalt seadustiku artiklis 23 sätestatud korrale taotleda kinnitust, et kohtuotsust tuleb tunnustada osaliselt või täielikult või mitte tunnustada (seadustiku artikli 22 lõige 2).
Seadustiku artikli 55 lõige 1 sisaldab kollisiooninormi, mida kohaldatakse rahvusvaheliste abielulahutuste ja lahuselude suhtes. Lahutus ja lahuselu on reguleeritud järgmisega:
selle riigi õigus, mille territooriumil on mõlema abikaasa harilik viibimiskoht avalduse esitamise ajal;
kui mõlema abikaasa harilik viibimiskoht ei ole samas riigis, siis selle riigi õigus mille territooriumil oli abikaasade viimane ühine harilik viibimiskoht, eeldusel et neist ühe harilik viibimiskoht on selles riigis avalduse esitamise ajal;
kui mitte kummagi abikaasa harilik viibimiskoht ei ole riigis, kus oli nende viimane ühine harilik viibimiskoht, siis selle riigi õigus, mille kodanikud on mõlemad abikaasad avalduse esitamise ajal;
muudel juhtudel Belgia õigus.
„Hariliku viibimiskoha“ (résidence habituelle) mõiste on määratletud seadustiku artikli 4 lõikes 2. „Ühine harilik viibimiskoht“ ei tähenda tingimata elukohta samal aadressil või samas omavalitsusüksuses, vaid pigem viibimiskohta samas riigis. Seadustiku artikli 55 lõikes 1 osutatud õigust ei saa kohaldada, kui asjaomases õiguses ei tunnustata abielulahutuse instituuti. Sellisel juhul kohaldatakse õigust, millele on osutatud lõikes 1 järgmise alternatiivse kriteeriumi alusel (seadustiku artikli 55 lõige 3).
Samuti on abikaasadel piiratud võimalus valida ise kohaldatavat õigust: nad võivad taotleda selle riigi õiguse kohaldamist, mille kodanikud nad mõlemad on avalduse esitamise ajal, või Belgia õiguse kohaldamist (seadustiku artikli 55 lõige 2). Selle valiku saab teha hiljemalt esimesel kohtuistungil, millel toimub abielulahutuse või lahuselu avalduse menetlemine.
Seadustiku artiklis 55 osutatud kohaldatav õigus määrab lahuselu taotlemise avalduse vastuvõetavust reguleerivad normid; abielu või lahuselu alused või tingimused või ühise avalduse korral kokkuleppe tingimused, sh selle väljendamise viisid; abikaasade kohustuse leppida kokku abikaasade ja nende vastutusel olevate laste isikuid, elatist ja vara hõlmavad meetmed; ning abielusidemete katkemise või lahuselu korral asjaomase sideme lõdvendamise (seadustiku artikkel 56).

matches: kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


§ 20 Juhiloa asendamine
RT I, 14.11.2017, 7
Mootorsõidukijuhi eksamineerimise, talle juhtimisõiguse andmise kord ja juhiloa vormid ning nõuded eksamisõidukitele1
13.06.2012 RT I, 19.06.2012, 1 22.06.2012
31.12.2013 RT I, 09.01.2014, 3 12.01.2014, osaliselt 01.02.2016
19.12.2014 RT I, 29.12.2014, 20 01.01.2015
15.05.2015 RT I, 20.05.2015, 2 23.05.2015
09.06.2016 RT I, 14.06.2016, 1 17.06.2016, osaliselt 01.01.2017
(4) Teooriaeksami võtab vastu Maanteeameti määratud isik, kes on saanud sellekohase ettevalmistuse (edaspidi teooriaeksami läbiviija). Sõidueksami võtab vastu Maanteeameti eksamineerija (edaspidi eksamineerija). Eksamineerija peab vastama kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele, olema läbinud vastava väljaõppe ja hindamise ning omama Maanteeameti väljastatud eksamineerija tunnistust.
(5) Teooria- ja sõidueksam võetakse üldjuhul vastu eesti keeles. Teooria- ja sõidueksami võib vastu võtta Maanteeameti ja eksamineeritava vahelisel kokkuleppel ka võõrkeeles, kasutades vajadusel juhtimisõiguse taotleja kulul Maanteeameti aktsepteeritud ning erapooletut tõlki.
(6) Eksami läbiviimise aja ja koha määrab Maanteeamet isiku eksamile registreerimisel. Eksamile registreerimisel lepib isik Maanteeametiga kokku eksamisõiduki kasutamise võimaluses.
(7) Kui isik ei saa määratud ajaks eksamile tulla, peab ta sellest vähemalt kolm tööpäeva enne eksamiks määratud kuupäeva kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis või veebikeskkonnas autentimisega Maanteeametit teavitama ning talle määratud eksami aeg muudetakse. Hilisema teavitamise korral eksami aega ei muudeta, välja arvatud juhul, kui hilisem teavitamine on tingitud isiku ootamatust haigestumisest või muust asjaolust, mida isik ei saanud mõjutada ja mõistlikkuse põhimõttest lähtudes ei saanud selle asjaoluga arvestamist või selle vältimist isikult oodata ning ta esitab selle kohta Maanteeametile asjakohase tõendi.
(8) Kui eksamile registreerinud isik ei ilmu eksamile või ta ei ole oma eksamile mitteilmumisest ettenähtud ajal jooksul Maanteeametit teavitanud, siis loetakse eksam toimunuks ning eksami eest tasutud riigilõiv kasutatuks. Eksami toimumise põhjuseks märgitakse „eksamile mitte ilmunud”.
(2) Juhtimisõiguse taotleja peab esitama Maanteeametile juhiloataotluse vormistamiseks:
1) juhi kehtiva tervisetõendi. Tervisetõendit ei pea esitama, kui juhi tervisetõendi andmed liiklusregistris on kehtivad ja juhi terviseseisund ei ole muutunud või kui tervisetõendi väljastaja on andmed esitanud Maanteeametile elektrooniliselt;
4) juhtimisõigust tõendava dokumendi juhul, kui see on eelnevalt väljastatud (kaasa arvatud välisriigis väljastatud) ning liiklusregistris puuduvad selle kohta andmed.
(21) Juhtimisõiguse taotlemisel Maanteeametis kasutatakse liiklusregistris või isikut tõendavate dokumentide andmekogus olevat allkirjakujutist ja näokujutist, või fotot, mis vastab isikut tõendavate dokumentide seaduse alusel isikut tõendava dokumendi väljaandmise taotlemisel kehtestatud fotole esitatavatele nõuetele. Liiklusregistris või isikut tõendavate dokumentide andmekogus olevat fotot või näokujutist võib kasutada, kui see ei ole vanem kui viis aastat.
(1) Maanteeameti peadirektor kehtestab käskkirjaga Maanteeameti tegevuskohad, kus on lubatud vastava kategooria mootorsõiduki eksameid läbi viia.
(1) Teooriaeksam toimub Maanteeametis selleks kohandatud eksamiklassis.
(2) Teooriaeksami läbiviimiseks kasutatakse arvuteid. Erandina võib teooriaeksami läbiviimisel kasutada kirjalikku või suulist vormi eksamineeritava kirjaliku taotluse alusel. Kirjaliku või suulise teooriaeksami vastuvõtmiseks moodustab Maanteeameti määratud isik vähemalt kolmeliikmelise eksamikomisjoni, mille vähemalt üks liige peab olema eksamineerija.
(8) Kui eksamineeritav ei sooritanud edukalt teooriaeksamit, siis korduseksamit võib ta sooritada Maanteeametis mitte varem kui ülejärgmisel päeval arvates teooriaeksami mittesooritamisest.
(5) Eksamineerija hindab mootorratta- või mopeedijuhi sõidueksami teist järku, olles ise järelsõitvas sõidukis, kasutades juhiste andmiseks sidevahendit. Kerge neljarattalise AM-kategooria mootorsõiduki juhtimisõiguse taotleja sõidueksami vastu võtmisel võib eksamineerija istuda ka eksamisõidukis.
[RT I, 19.06.2012, 1 - jõust. 22.06.2012]
(6) Mootorratta- või mopeedijuht peab sõidueksamil kandma kollakas-rohelist ohutusvesti, mille seljaosal on kirje „Sõidueksam” ning mille tähe kõrgus peab olema vähemalt 50 mm. Ohutusvest peab vastama isikukaitsevahenditele esitatud nõuetele ning olema kasutusotstarbele sobiv. Mootorratta- või mopeedijuht peab sõidueksamil kandma nõuetekohast turvariietust ja -varustust, välja arvatud liiklusseaduse § 33 lõikes 5 nimetatud sõidukitega sõidueksami sooritamisel.
[RT I, 20.05.2015, 2 - jõust. 23.05.2015]
(10) Mopeedijuhi sõidueksami teine järk võetakse vastu vähese liiklustihedusega teedel. Kaherattalise AM-kategooria mootorsõidukiga kontrollitavad sõiduelemendid peavad vastama mootorrattajuhile ettenähtud kontrollitavatele oskustele ja käitumisele, välja arvatud harjutused kiirusel 50 km/h ja kiirteel või samalaadsel teel sõitmisel. Kerge neljarattalise AM-kategooria sõidukiga kontrollitavad sõiduelemendid peavad vastama B-kategooria autojuhile ettenähtud kontrollitavatele oskustele ja käitumisele (või nende põhimõtetele), välja arvatud kiirteel või samalaadsel teel sõitmisel.
(15) Eksamineerija võib sõidueksami katkestada, kui ta leiab, et tee- või ilmastikuolud ei võimalda eksamit ohutult läbi viia. Eksami uue toimumisaja määrab Maanteeamet.
(19) Kui eksamineeritav ei sooritanud edukalt sõidueksamit, võib ta eksamit korrata Maanteeameti määratud ajal, kuid mitte varem kui ühe nädala pärast arvates sõidueksami mittesooritamise päevast.
(3) Juhtimisõiguse taastamisel võetakse sõidueksam vastu B-kategooria autoga. Juhul kui juhtimisõiguse taastajal puudub B-kategooria auto juhtimise õigus, siis sooritatakse sõidueksam Maanteeameti poolt määratud eksamisõidukiga, mille juhtimisõigust isik taastab.
(5) Välisriigi (välja arvatud Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja 1968. aasta teeliikluse konventsiooni osalisriigi) juhiloa vahetamisel Eesti juhiloa vastu, sooritatakse sõidueksam Maanteeameti poolt määratud eksamisõidukiga.
(6) Kui juhtimisõiguse taotleja sooritab sõidueksami määruse lisa 7 kohase automaatkäigukastiga sõidukiga, märgitakse see eksami põhjal välja antud juhiloal ära määruse lisas 18 toodud koodiga 78. Juhiluba, millele on märgitud kood 78, kehtib üksnes automaatkäigukastiga sõiduki juhtimiseks. Eksamiauto peab olema varustatud piduri lisapedaaliga. Kui juhtimisõiguse taotleja omab juba käsikäigukastiga B-, BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, D1- või D1E-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigust ning on edukalt sooritanud täiendava auto või autorongi kategooria juhtimisõiguse saamiseks nõutava sõidueksami automaatkäigukastiga sõidukiga, siis ei kanta juhiloale koodi 78.
(8) Kui AM-kategooria mopeedi juhtimisõiguse taotleja sooritab sõidueksami kaherattalise mopeediga, siis märgitakse see eksami põhjal välja antud juhiloal ära määruse lisas 18 toodud koodiga 79.01. Kui AM-kategooria mopeedi juhtimisõiguse taotleja sooritab sõidueksami kerge neljarattalise sõidukiga, siis märgitakse see eksami põhjal välja antud juhiloal ära määruse lisas 18 toodud koodiga 79.02.
(1) Juhtimisõiguse taotlemisel ja enne juhtimisõigust tõendava dokumendi väljastamist peab Maanteeamet kontrollima liiklusregistrist, kas isikule on varem juhiluba väljastatud, juhtimisõigus ära võetud või peatatud. Juhul kui isikul on juhtimisõigus ära võetud või peatatud, siis saab ta juhtimisõigust taotleda või juhtimisõigust tõendav dokument väljastatakse talle pärast juhtimisõiguse taastumist.
(2) Juhtimisõigust tõendava dokumendi taotlejal peab olema Maanteeametile taotluse esitamisel tasutud riigilõiv mootorsõiduki juhtimisõigust tõendava dokumendi väljastamise eest.
(3) Maanteeametis või mujal seaduses ettenähtud kohtades uue juhtimisõigust tõendava dokumendi kätte toimetamisel kaotab varem välja antud juhtimisõigust tõendav dokument kehtivuse dokumendi üle andmisel. Lihtkirjaga uue juhtimisõigust tõendava dokumendi kätte toimetamisel kaotab varem välja antud juhtimisõigust tõendav dokument kehtivuse dokumendi valmimisele järgneval päeval. Kehtivuse kaotanud dokument tuleb selle omanikul mõistliku aja jooksul kasutamiskõlbmatuks muuta.
(5) Mopeedi juhtimisõiguse ja juhiloa taotlemisel peab Maanteeamet kontrollima isiku vastavust „Liiklusseaduse” § 105 lõikes 2 toodud nõuetele.
(6) Juhtimisõiguse ja esmase juhiloa taotlemisel peab Maanteeamet kontrollima isiku vastavust „Liiklusseaduse” § 106 lõikes 1 toodud nõuetele.
(7) Isikud, kes on sündinud enne 1993. aasta 1. jaanuari ning kellel ei ole mootorsõiduki juhtimisõigust ning kes soovivad taotleda AM-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigust ja juhiluba, peavad edukalt sooritama liiklusteooria- ja sõidueksami.
Juhiloa, rahvusvahelise juhiloa, esmase juhiloa ja piiratud juhtimisõigusega juhiloa vormid peavad vastama käesoleva määruse lisades 9–10 ning 12–16 toodud juhilubade näidistele.
(10) Kui isikule on antud A-kategooria mootorratta juhtimisõigus määruse lisas 18 toodud koodiga 105, võib ta taotleda koodi 105 kehtetuks tunnistamist juhul, kui tal on olnud A-kategooria mootorratta juhtimisõigus vähemalt kaks aastat ja ta on edukalt sooritanud sõidueksami määruse lisas 7 toodud A-kategooria eksamimootorrattaga.
(11) Kui isikule on antud D-kategooria mootorsõiduki juhtimisõigus määruse lisas 18 toodud koodiga 103 (üksnes troll), võib ta taotleda koodi 103 kehtetuks tunnistamist pärast „Liiklusseaduse” § 100 lõike 6 alusel kehtestatud korras mootorsõidukijuhi ettevalmistuse läbimist ning teooria-ja sõidueksami edukat sooritamist.
(1) Juhile omistatud juhtimisõigus märgitakse juhtimisõigust tõendava dokumendi esiküljele mootorsõiduki kategooriat tähistava tähega ja alamkategooriat tähistava tähe ja numbriga.
(2) Juhiloa esiküljele kantakse kõik määruse lisas 162 toodud ettenähtud kirjed.
[RT I, 09.01.2014, 3 - jõust. 01.02.2016]
(4) Juhiloa tagaküljele kantakse käesoleva määruse lisas 162 toodud kirjed mootorsõiduki iga kategooria ja alamkategooria kohta eraldi, märkides juhtimisõiguse esmase andmise kuupäeva väljale 10 ja juhul, kui mootorsõiduki kategooria või alamkategooria juhtimisõigus on antud lühemaks ajaks kui 10 aastat, juhtimisõiguse kehtivuse lõppemise kuupäeva väljale 11. Üksnes ajateenistuse ülesannete täitmiseks ettenähtud C-kategooria mootorsõiduki juhtimisõiguse puhul märgitakse juhiloa tagaküljele ka C1-alamkategooria mootorsõiduki juhtimisõigus. Juhtimisõiguse andmise, liiklusohutuse ja juhiloaga seotud teabe võib märkida väljale 14.
(5) Kui juhile või tema poolt juhitavale mootorsõidukile on kehtestatud teatud piirangud, kantakse käesoleva määruse lisades 9–10 toodud juhilubade eritingimuste osasse ja lisades 12–13 toodud juhilubade 12. tulpa käesoleva määruse lisas 18 esitatud koodi number. Kui kood kehtib kõigi kategooriate või alamkategooriate mootorsõidukite suhtes, mille jaoks on juhtimisõigus antud, kantakse see käesoleva määruse lisades 12–13 toodud juhilubade tulpade 9, 10 ja 11 all asuvasse lahtrisse.
(1) Maanteeamet väljastab isikule esmase juhiloa, juhiloa, piiratud juhtimisõigusega juhiloa kümne tööpäeva jooksul arvates eksami sooritamisele või juhiloa vahetamise taotluse esitamisele järgnevast päevast.
(2) [Kehtetu - RT I, 20.05.2015, 2 - jõust. 23.05.2015]
(3) Juhtimisõigust tõendav dokument antakse üle omanikule või tema esindajale allkirja vastu Maanteeametis või mujal seaduses ettenähtud kohas. Dokumendi omaniku taotluse alusel võib juhiloa või esmase juhiloa isikule kätte toimetada lihtkirjaga Eesti riigi sisesele postiaadressile.
(31) Maanteeametis kätte toimetatud juhtimisõigust tõendav dokument loetakse isikule väljastatuks pärast selle üleandmist juhtimisõigust tõendava dokumendi omanikule või tema esindajale. Lihtkirjaga saadetud juhiluba või esmane juhiluba loetakse isikule väljastatuks, kui see on kätte toimetatud isiku elu- või asukoha aadressil.
(32) Juhul, kui isik ei ole juhiluba või esmast juhiluba lihtkirjaga kätte saanud 10 tööpäeva jooksul alates juhiloa vahetamise taotluse esitamisest või sellekohase eksami sooritamisest, peab ta sellest Maanteeametit teavitama ning Maanteeamet tunnistab juhiloa või esmase juhiloa kehtetuks. Uue juhiloa või esmase juhiloa kättesaamiseks tuleb isikul pöörduda Maanteeametisse.
(5) [Kehtetu - RT I, 20.05.2015, 2 - jõust. 23.05.2015]
(6) [Kehtetu - RT I, 20.05.2015, 2 - jõust. 23.05.2015]
(7) Kui isik ei võta käesoleva paragrahvi lõike 6 punktis 7 toodud juhiluba Maanteeametist välja 12 kuu jooksul alates juhiloa väljastamise alusest, siis tuleb tal taotleda uut juhiluba § 22 lõigetes 4 ja 5 toodud tingimustel.
(8) Kehtetuks tunnistatud juhiloa kehtivust ei taastata.
(9) Kui isiku suhtes on jõustunud mootorsõiduki juhtimisõiguse peatamise, äravõtmise või kehtetuks tunnistamise otsus, on isik kohustatud viie tööpäeva jooksul otsuse jõustumisest arvates loovutama oma juhiloa Maanteeametile. Maanteeamet väljastab isikule liiklusregistrist väljavõtte juhiloa loovutamise kohta.
(1) Juhtimisõiguse taastamine toimub vastavalt liiklusseaduse §-le 129.
(2) Juhtimisõiguse taastamiseks tuleb Maanteeametile esitada uue juhiloataotluse vormistamiseks:
(21) Juhtimisõiguse taastamisel Maanteeametis kasutatakse liiklusregistris või isikut tõendavate dokumentide andmekogus olevat allkirjakujutist ja näokujutist, või fotot, mis vastab isikut tõendavate dokumentide seaduse alusel isikut tõendava dokumendi väljaandmise taotlemisel kehtestatud fotole esitatavatele nõuetele. Liiklusregistris või isikut tõendavate dokumentide andmekogus olevat fotot või näokujutist võib kasutada, kui see ei ole vanem kui viis aastat.
(3) Juhtimisõiguse taastamiseks pärast karistuse tähtaja möödumist, kui juhtimisõigus on ära võetud vähemalt kuueks kuuks, tuleb isikul sooritada käesoleva määruse lisas 1 toodud eksamid.
(4) Sõidueksamile võib isik registreeruda mitte varem kui üks kuu enne juhtimisõiguse äravõtmise tähtaja lõppemist.
§ 20. Juhiloa asendamine
(1) Eestis väljaantud juhiloa, esmase juhiloa või piiratud juhtimisõigusega juhiloa kaotuse, varguse, hävimise või muu juhtumi korral, mida Maanteeamet loeb põhjendatuks, väljastatakse omanikule tema taotluse alusel uus juhtimisõigust tõendav dokument. Eelnevalt välja antud kehtiv juhtimisõigust tõendav dokument tunnistatakse kehtetuks juhiloa omaniku kirjaliku teate saamisest arvates. Leitud juhiluba või esmane juhiluba tuleb tagastada Maanteeametile.
(2) Eestis väljaantud juhiluba, esmane juhiluba või piiratud juhtimisõigusega juhiluba asendatakse isikul, kelle alaline elukoht liiklusseaduse tähenduses on Eestis.
(3) Juhiloa, esmase juhiloa või piiratud juhtimisõigusega juhiloa asendamiseks uue juhtimisõigust tõendava dokumendi taotlemisel tuleb juhiloataotlusele lisada:
3) seletuskiri või politseiasutuse, päästeasutuse või muu pädeva asutuse tõend juhiloa varguse või hävimise kohta.
(31) Juhiloa, esmase juhiloa või piiratud juhtimisõigusega juhiloa asendamiseks uue juhtimisõigust tõendava dokumendi taotlemisel Maanteeametis kasutatakse liiklusregistris või isikut tõendavate dokumentide andmekogus olevat allkirjakujutist ja näokujutist, või fotot, mis vastab isikut tõendavate dokumentide seaduse alusel isikut tõendava dokumendi väljaandmise taotlemisel kehtestatud fotole esitatavatele nõuetele. Liiklusregistris või isikut tõendavate dokumentide andmekogus olevat fotot või näokujutist võib kasutada, kui see ei ole vanem kui viis aastat.
(4) [Kehtetu - RT I, 20.05.2015, 2 - jõust. 23.05.2015]
(5) Esmase juhiloa ja piiratud juhtimisõigusega juhiloa asendamiseks uue juhtimisõigust tõendava dokumendi taotlemisel väljastatakse uus dokument sama kehtivusajaga, mis oli asendatavale juhtimisõigust tõendavale dokumendile märgitud.
(1) Esmase juhiloa omanik võib esitada taotluse esmase juhiloa vahetamiseks juhiloa vastu Maanteeametile üks kuu enne esmase juhiloa kehtivuse lõppemist. Esmase juhiloa omanik peab esitama käesoleva määruse § 4 lõikes 2 nimetatud dokumendid. Juhi koolituskursuse tunnistus tuleb esitada juhul, kui liiklusregistris puuduvad andmed nõutavate erikursuste ja juhi lõppastme koolituse läbimise kohta.
(2) Esmase juhiloa omaniku poolt läbitud liiklusseaduse § 106 lõikes 6 nimetatud järelkoolituse andmed edastab koolituse läbiviija elektrooniliselt Maanteeametile.
(1) Eestis väljaantud juhiluba vahetatakse omaniku taotluse alusel kehtivuse lõppemisel, kõlbmatuks muutumisel, omaniku isikuandmete või sõiduki juhtimisõiguse kategooria muutumisel või kui fotolt ei ole võimalik ära tunda juhiloa omanikku. Juhiluba tuleb vahetada ka juhul, kui juhi terviseseisund ei luba juhtida juhiloal vastava tähisega märgitud mootorsõidukit või kui juhiloale tuleb kanda juhi tervislikku seisundit tähistav kood või seda koodi on vaja muuta.
(4) Juhiloa vahetamiseks tuleb selle omanikul Maanteeametile esitada juhiloataotluse vormistamiseks:
2) vajadusel isikutunnistus või muu isikut ja elamisluba tõendav dokument ning vahetamisele kuuluv juhiluba.
(41) Juhiloa vahetamisel Maanteeametis kasutatakse liiklusregistris või isikut tõendavate dokumentide andmekogus olevat allkirjakujutist ja näokujutist, või fotot, mis vastab isikut tõendavate dokumentide seaduse alusel isikut tõendava dokumendi väljaandmise taotlemisel kehtestatud fotole esitatavatele nõuetele. Liiklusregistris või isikut tõendavate dokumentide andmekogus olevat fotot või näokujutist võib kasutada, kui see ei ole vanem kui viis aastat.
(1) Välisriigis väljaantud juhiluba vahetatakse Eesti juhiloa vastu vastavalt liiklusseaduse §-le 99. Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis ja Šveitsi Konföderatsioonis väljaantud juhiluba tagastatakse juhiloa väljaandnud asutusele koos kaaskirjaga, milles märgitakse juhiloa tagastamise põhjus. Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis ja Šveitsi Konföderatsioonis väljaantud juhiloa kaotuse puhul või muu põhjendatud juhtumi korral väljastab Maanteeamet Eestis elamisloa alusel elavale isikule Eesti juhiloa pärast vastava päringu tegemist juhiloa väljaandnud riigi ametkonnale.
[RT I, 29.12.2014, 20 - jõust. 01.01.2015]
(2) Juhiluba vahetatakse isikul, kelle alaline elukoht liiklusseaduse tähenduses on Eestis.
(3) Väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda ja Šveitsi Konföderatsiooni väljastatud juhiluba vahetatakse vastavalt liiklusseaduse § 99 lõigetele 6 ja 61.
(1) Piiratud juhtimisõiguse või kuni 15-aastasel mopeedi juhtimisõiguse taotlejal tuleb esitada Maanteeametile lisaks § 4 lõikes 2 toodud dokumentidele lapsevanema või muu seadusliku esindaja kirjalik nõusolek.
(1) Maanteeamet annab isikule käesoleva määruse lisa 15 kohase rahvusvahelise juhiloa kümne tööpäeva jooksul arvates rahvusvahelise juhiloa taotluse esitamisele järgnevast päevast.
(2) Rahvusvaheline juhiluba antakse Eesti juhiloa omanikule, kellel on kehtiv juhtimisõigus.
(4) Rahvusvahelise juhiloa taotlemiseks tuleb isikul esitada Maanteeametile:
2) dokumendifoto suurusega vähemalt 35x45 mm.
(7) Rahvusvahelise juhiloa kaotuse, varguse, hävimise või muu juhtumi korral, mida Maanteeamet loeb põhjendatuks, väljastatakse omanikule tema taotluse alusel uus rahvusvaheline juhiluba. Eelnevalt välja antud kehtiv rahvusvaheline juhiluba tunnistatakse kehtetuks juhiloa omaniku kirjaliku teate saamisest arvates. Rahvusvahelise juhiloa asendamiseks uue rahvusvahelise juhiloa taotlemisel tuleb esitada:
1) seletuskiri või politseiasutuse, päästeasutuse või muu pädeva asutuse tõend juhiloa varguse või hävimise kohta;
2) käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud dokument ja foto.
(8) [Kehtetu - RT I, 09.01.2014, 3 - jõust. 12.01.2014]
(3) Määruse lisas 7 nimetatud BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- ja D1E-kategooria eksamisõidukeid, mis ei vasta lisa 7 punktis 1 esitatud miinimumnõuetele, kuid mida on kasutatud määruse jõustumise ajal või enne seda, võib kasutada kuni 2013. aasta 30. septembrini.
1Euroopa komisjoni direktiiv 2015/653/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 107, 25.04.2015, lk 68–73); Euroopa komisjoni direktiiv 2013/47/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 261, 03.10.2013, lk 29); Euroopa nõukogu direktiiv 2013/22/EL, millega kohandatakse teatavaid direktiive transpordipoliitika valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega (ELT L 158, 10.06.2013, lk 356–361); Euroopa komisjoni direktiiv 2012/36/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 321, 20.11.2012, lk 54–58); Euroopa komisjoni direktiiv 2011/94/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 314, 29.11.2011, lk 31–34).
Lisa 1 Eksamite liigid olenevalt juhtimisõiguse taotlemise eesmärgist
[Kehtetu - RT I, 20.05.2015, 2 - jõust. 23.05.2015]
Lisa 15 Rahvusvahelise juhiloa näidis alates 29.03.2011
Lisa 16.1 Euroopa Ühenduse ja Euroopa Liidu juhiloa näidis
Lisa 16.2 Euroopa Ühenduse ja Euroopa Liidu juhiloa näidis
[RT I, 14.06.2016, 1 - jõust. 01.01.2017]


text:
3-4-1-5-05 Riigikohus 13.06.2005
RS § 13 lõikes 4 sisalduv volitusnorm annab kohalikule omavalitsusele õiguse määratleda piirkond, mida loetakse sama paragrahvi lõike 1 punktides 2-4 nimetatud rajatiste lähedal asuvaks ning millele laieneb reklaami keeld. Punktides 2-4 märgitud keelupiirkonnas on juba seaduse alusel igal juhul alkohoolse joogi reklaam keelatud ja kohalik omavalitsus ei või seda keeldu kitsendada. Reklaamiseaduse § 13 lõige 4 annab kohalikule omavalitsusele õiguse sama paragrahvi lõike 1 punktides 2-4 sätestatud keelu laiendamiseks piirkonnale, mis asub punktides 2-4 nimetatud rajatiste lähedal. Seega on kohalikul omavalitsusel võimalik laste- ja haridusasutuste osas reklaamikeeldu laiendada nende lähedal asuvale piirkonnale, tervishoiuasutuste osas nende lähedal asuvale piirkonnale ning sportimiseks ette nähtud hoonete ja rajatiste osas nende lähedal asuvale piirkonnale. (p 13) RS § 13 lõikes 4 sisalduvast volitusnormist ei tulene, et kohalik omavalitsus on kohustatud sama paragrahvi lõike 1 punktides 2-4 sätestatud keelde laiendama ega pea keelu kohaldamisel tegema seda maksimaalses lubatud ulatuses. Tegutsedes volitusnormi alusel, tuleb kohalikul omavalitsusel otsustada nii keeldude laiendamise põhjendatuse kui ka määratlemata õigusmõiste "lähedal asuv piirkond" tähenduse üle. Õigusmõiste "lähedal asuv piirkond" sisustamisel seovad kohalikku omavalitsust määratlemata õigusmõistete sisustamise reeglid. Kui kohalik omavalitsus neid reegleid ei järgi, võib kohaliku omavalitsuse volikogu määrus olla põhiseadusevastane vaatamata seisukohale, et RS § 13 lõige 4 volitab kohalikku omavalitsust määratlema lahja alkohoolse joogi reklaami keelupiirkonnana RS § 13 lõike 1 punktides 2-4 nimetatud rajatiste lähedal asuva ala. (p 15)
Delegatsiooninormist tuleneva pädevuse rakendamisel peab kohalik omavalitsus silmas pidama erinevate huvide, väärtuste ja õiguste tasakaalustamise vajadust ning volitatud seadusandluse teostamisega põhiõigustele asetatud piirangute proportsionaalsust. (p 20) Tervishoiu-, sh alkoholipoliitika kujundamine kuulub olemuselt riiklike ülesannete hulka. Kuna riigi alkoholipoliitika on seotud põhiõiguste ja vabaduste kasutamisega, peaks alkoholipoliitika olema reguleeritud seaduse tasemel õigusaktiga (põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 20. detsembri 1996. a otsus asjas nr 3-4-1-3-96 - RT I 1997, 4, 28, VI). Soovinuks seadusandja jätta alkoholipoliitika kujundamine kohalikele omavalitsustele, volitanuks ta kohalikku omavalitsust määratlema lahja alkohoolse joogi reklaami keelupiirkonna. Seadusandja piirdus siiski kohaliku omavalitsuse volitamisega määratlema piirkond, mida võib lugeda haridus-, tervishoiu- ja spordirajatiste lähedal asuvaks. (p 21)
Määratlemata õigusmõiste on õigustehniline vahend, mille puhul seadusandja loobub detailsete ettekirjutuste andmisest seadustes enestes, delegeerides normi täpsustamise seaduse rakendajale. Kuna määratlemata õigusmõiste on seadusandja poolt loodud, tuleb seda sisustada seadusandja juhiste ja eesmärkide abil. (p 16) Kohalikul omavalitsusel ei ole põhimõtteliselt võimalik iseseisvalt määratleda universaalset minimaalset kaugust, mille puhul oleks lahjade alkohoolsete jookide reklaamimise seostamine RS § 13 lõike 1 punktides 2-4 nimetatud haridus-, tervishoiu- ja spordiasutustega välditud. Selliste objektide lähedal asuva piirkonna kindlaksmääramisel on kohalikul omavalitsusel ulatuslik kaalumis- ja otsustusõigus. Võimalik on sekkumine juhtumitel, kus lahja alkohoolse joogi reklaamipiirangute kehtestamisel on ilmselgelt väljutud seadusandja seatud eesmärgi - vältida nn heakskiitvat seost haridus-, tervishoiu- ja spordirajatiste ning lahja alkohoolse joogi reklaami vahel - piirest. (p 18) "Lähedal asuvat piirkonda" ei saa sisustada viisil, mis toob kaasa lahja alkohoolse joogi absoluutse reklaamikeelu mõnes kohalikus omavalitsuses. Niivõrd ulatuslikuks ettevõtlusvabaduse ning ärilise sõnavabaduse piiranguks pidanuks seaduses sisalduma selgesõnaline luba. (p 19)

matches:
Riigikohus
§ 13
§ 13
§ 13
§ 13
§ 13
§ 13


Kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja riigi poolt omandamise ja ettepanekute menetlemise kord ning kriteeriumid, mille alusel loetakse ala kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt piiravaks ning kinnisasja väärtuse määramise kord ja alused – Riigi Teataja
Kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja riigi poolt omandamise ja ettepanekute menetlemise kord ning kriteeriumid, mille alusel loetakse ala kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt piiravaks ning kinnisasja väärtuse määramise kord ja alused
Kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja riigi poolt omandamise ja ettepanekute menetlemise kord ning kriteeriumid, mille alusel loetakse ala kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt piiravaks ning kinnisasja väärtuse määramise kord ja alused - sisukord
§ 2 «Haldusmenetluse seaduse» kohaldamine
§ 3 Omandatav kinnisasi
§ 31 Kriteeriumid, mille alusel loetakse ala kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt piiravaks
2 OMANDAMISE ETTEVALMISTAMINE
§ 4 Omandamise menetluse eeltoimingud
§ 5 Ettepaneku tegemine riigi poolt
§ 6 Ettepaneku tegemine kinnisasja omaniku poolt
§ 61 Kinnisasja omandamiseks tehtud ettepanekute menetlemise kord
§ 7 Esindusõigus
§ 71 Kinnisasja väärtuse määramine
§ 72 Metsaga kinnisasja väärtuse määramine
§ 8 Omandamise kokkuleppe saavutamine
3 OMANDAMISE OTSUSTAMINE
§ 10 Kinnisasja omandamise toimiku koostamine
§ 11 Omandamise otsustamine
§ 111 Lepingu sõlmimine
[RT I 2008, 45, 252 - jõust. 27.10.2008]
Vastu võetud 08.07.2004 nr 242
RT I 2004, 55, 397
jõustumine 16.07.2004
10.01.2008 RT I 2008, 4, 25 25.01.2008
09.10.2008 RT I 2008, 45, 252 27.10.2008
Määrus kehtestatakse « Looduskaitseseaduse » § 20 lõike 3 alusel.
Määrus kehtestab kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja riigi poolt omandamise ja ettepanekute menetlemise korra ning kriteeriumid, mille alusel loetakse ala kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt piiravaks, samuti kinnisasja väärtuse määramise korra ja alused.
§ 2. «Haldusmenetluse seaduse» kohaldamine
Määruses sätestatud haldusmenetlusele kohaldatakse «Haldusmenetluse seadust» «Looduskaitseseaduses» sätestatud erisustega.
§ 3. Omandatav kinnisasi
(1) Määrusega sätestatud korras omandab riik kaitstava loodusobjekti kaitse korraldamise eesmärgil kokkuleppel kinnisasja omanikuga kinnisasja, mille sihtotstarbelist kasutamist ala kaitsekord oluliselt piirab ning mis asub kogu ulatuses kaitsealal, hoiualal või püsielupaigas või sisaldab kaitstavat looduse üksikobjekti.
(2) Kui kinnisasi ei asu kogu ulatuses kaitsealal, hoiualal või püsielupaigas või on suurem kui kaitstava looduse üksikobjekti piiranguvöönd, võib riik kokkuleppel kinnisasja omanikuga omandada selle osa kinnisasjast, mis ulatub kaitsealale, hoiualale või püsielupaika. Kinnisasja jagamise korraldab kinnisasja omanik, jagamisega seotud kulud kannab omandamise algataja.
(3) Kogu kinnisasja võib riik kokkuleppel kinnisasja omanikuga omandada juhul, kui kinnisasja kaitsealale või hoiualale ulatuv osa on suurem kui kaks kolmandikku kinnisasja kogupindalast või kinnisasja hõlmab osaliselt I kaitsekategooria liigi püsielupaik või kaitstava looduse üksikobjekti piiranguvöönd.
§ 31. Kriteeriumid, mille alusel loetakse ala kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt piiravaks
(1) Kaitseala loodusreservaadis piirab kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt.
(2) Kaitseala või püsielupaiga sihtkaitsevööndis piirab kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt, välja arvatud juhul, kui:
1) kinnisasi on valdavas ulatuses maatulundusmaa sihtotstarbega loodusliku rohumaa või muu maa kõlvik, millel on lubatud poollooduslike koosluste hooldustööd;
2) kinnisasi on valdavas ulatuses maatulundusmaa, mis on kaetud pillirooga ja kaitsekord lubab pilliroo varumist;
3) hoonestamata kinnisasi on elamumaa, ärimaa või tootmismaa sihtotstarbega ja kaitsekord lubab ehitamist kinnisasja tarbeks.
(3) Kaitseala, püsielupaiga või kaitstava looduse üksikobjekti piiranguvööndis ei piira kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt, välja arvatud juhul, kui:
1) kinnisasi on valdavas ulatuses maatulundusmaa sihtotstarbega metsamaa, millel kasvava metsa vanuseline struktuur on valdavalt kategoorias «valmiv» või «küps» ja kaitsekord keelab täielikult uuendusraie;
2) hoonestamata kinnisasi on elamumaa, ärimaa või tootmismaa sihtotstarbega ja kaitsekord keelab uute ehitiste püstitamise;
3) kinnisasjal paiknev kaitstav looduse üksikobjekt on eriti olulise looduskaitselise või kultuuriloolise tähendusega, mistõttu üksikobjekti valitseja ei anna nõusolekut ehitamiseks või loodusvarade kasutamiseks vastavalt kinnisasja sihtotstarbele;
4) mäetööstusmaa sihtotstarbega kinnisasjal on keskkonnaregistris aktiivse tarbevaruna registreeritud kinnisasja oluliseks osaks olev maavara ja ala kaitsekord keelab maavara kaevandamise.
(4) Hoiualal ei piira kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt, välja arvatud juhul, kui:
1) kinnisasi on valdavas ulatuses maatulundusmaa sihtotstarbega metsamaa, millel paikneb nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50) lisas 1 nimetatud esmatähtis elupaigatüüp, kasvava metsa vanuseline koosseis on valdavalt kategoorias «küps» ning hoiuala valitseja ei anna nõusolekut metsaraieks;
2) hoonestamata kinnisasi on elamumaa, ärimaa või tootmismaa sihtotstarbega ja hoiuala valitseja ei anna nõusolekut ehitise püstitamiseks.
(5) Ala kaitsekord piirab kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist, kui kinnisasi asub linnas, alevikus või maastikukaitseala eritüübina kaitstavas pargis, mille välispiir on kinnitatud pärast 9. juulit 1994. a.
(6) Ala kaitsekord ei piira kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt, kui:
1) kinnisasja sihtotstarve on elamumaa, ärimaa või tootmismaa ning sellel asub sihtotstarbele vastav hoone ning ala kaitsekord ei piira hoone kasutamist;
2) sihtkaitsevööndis, piiranguvööndis või hoiualal asuval, metsaga kaetud maatulundusmaa sihtotstarbega kinnisasjal on teostatud raied ulatuses, mis kinnisasja loodusliku seisundi tõttu välistaksid uuendusraie järgmise 20 aasta jooksul;
3) maatulundusmaa sihtotstarbega kinnisasjal on keelatud ehitamine.
(7) Kinnisasja sihtotstarbelise kasutamise piiranguid hinnatakse kinnisasja iga kõlviku kohta eraldi. Kinnisasja sihtotstarbeline kasutamine on oluliselt piiratud, kui piirangud on olulised enamal kui 50% kinnisasja pindalast.
[RT I 2008, 4, 25 - jõust. 25.01.2008]
2. peatükk OMANDAMISE ETTEVALMISTAMINE
§ 4. Omandamise menetluse eeltoimingud
(1) Omandamise menetluse algatamise õigus on:
1) kinnisasja omanikul;
2) kaitstava loodusobjekti valitsejal või keskkonnaministril (edaspidi omandaja).
(2) Omandamise menetluse eeltoimingute käigus:
1) tuvastab kaitstava loodusobjekti valitseja, millised seaduslikud kitsendused kinnisasjal lasuvad, kas kinnisasja võib omandada «Looduskaitseseaduse» §-s 20 sätestatust ja käesoleva määruse §-dest 3 ja 31 tulenevalt;
2) annab kaitstava loodusobjekti valitseja arvamuse kinnisasja omandamise põhjendatuse kohta, kui kinnisasja omandamise ettepanekut ei ole teinud kinnisasja omanik;
3) tuvastab kaitstava loodusobjekti valitseja, kes on omandatava kinnisasja omanik või omanikud ja millal on omandamine toimunud ning kas võõrandamistehing sisaldas vastavalt «Looduskaitseseaduse» §-le 16 informatsiooni kaitstava loodusobjekti kohta;
4) tuvastab kaitstava loodusobjekti valitseja, milliste asjaõigustega on omandatav kinnisasi koormatud.
§ 5. Ettepaneku tegemine riigi poolt
(1) Kaitseala valitseja esitab keskkonnaministrile käesoleva määruse § 4 lõike 2 alusel kogutud informatsiooni, mille põhjal otsustab keskkonnaminister omandamiseks ettepaneku tegemise või omandamisest loobumise ning määrab kinnisasja omanikuga läbirääkimiste pidamiseks riigi esindaja.
(2) Kinnisasja omanikule esitatavas ettepanekus märgitakse:
1) kinnisasja andmed, mille omandamise riik on algatanud;
2) kinnisasjal paikneva kaitstava loodusobjekti kirjeldus;
3) kinnisasja sihtotstarbelise kasutamise piirangud, mis tulenevad kaitstava loodusobjekti kaitsekorrast;
4) kinnisasja hinnaettepanek koos selgitusega maa väärtuse määramise aluste kohta või tellitud eksperdiarvamusega;
5) kinnisasja omandamise lisatingimused.
§ 6. Ettepaneku tegemine kinnisasja omaniku poolt
(1) Kinnisasja omanik võib teha Keskkonnaministeeriumile kaitstava loodusobjekti valitseja kaudu kinnisasja omandamise ettepaneku, milles on märgitud:
1) ettepaneku esitaja andmed (sh aadress, sidevahendite numbrid);
2) riigile omandamiseks pakutava kinnisasja pindala, katastritunnus(ed) ja kinnistusraamatu registriosa number;
3) riigile pakutava kinnisasjaga seotud kolmandate isikute õigused, mida ei kanta kinnistusraamatusse, sealhulgas abikaasa õigus ühisvarale ja kehtivad maa kasutusõigused;
4) avaldaja soovi korral hinnaettepanek;
5) kui riigile pakutav kinnisasi on kaasomandis, kuid ettepanekut ei ole teinud kõik kaasomanikud ühiselt, lisatakse ettepanekule «Asjaõigusseaduse» § 74 lõike 1 kohane kõigi kaasomanike kokkulepe.
(11) Kui riigi poolt omandatav maa on omandatud pärast 1. aprilli 2007. a, lisatakse ettepanekule sõltuvalt omandamisviisist pärimistunnistuse, abielutunnistuse või «Looduskaitseseaduse» § 20 lõikes 11 kirjeldatud sugulusastet tõendava dokumendi või dokumentide koopiad, välja arvatud juhul, kui kinnisasi on kaitse alla võetud pärast omandamist või kinnisasja kaitsekord on pärast omandamist muutunud rangemaks.
(2) Lõikes 1 nimetatud ettepaneku saamisel:
1) tehakse § 4 lõikes 2 nimetatud toimingud;
2) [Kehtetu – RT I 2008, 4, 25 - jõust. 25.01.2008]
(3) Kui «Looduskaitseseaduse» §-s 20 sätestatust tulenevalt ei ole ettepanekus nimetatud kinnisasja lubatud omandada, otsustab keskkonnaminister kaitstava loodusobjekti valitseja motiveeritud ettepanekul omandamisest keeldumise ja keeldumise otsus edastatakse kinnisasja omanikule.
(4) Kui «Looduskaitseseaduse» §-s 20 ja käesolevas määruses sätestatust tulenevalt on ettepanekus nimetatud kinnisasja lubatud omandada, otsustab keskkonnaminister kaitstava loodusobjekti valitseja motiveeritud ettepanekul omandamismenetluse algatamise ning määrab edasises menetluses riigi esindaja. Omandamismenetluse algatamise otsus edastatakse avaldajale.
§ 61. Kinnisasja omandamiseks tehtud ettepanekute menetlemise kord
(1) Kinnisasja omandamiseks tehtud ettepanekuid menetletakse nende laekumise järjekorras, kui ei esine mõjuvaid põhjusi menetluse pikendamiseks. Mõjuva põhjuse esinemisel lahendatakse avaldus pärast mõjuva põhjuse äralangemist.
(2) Ettepanekute ja nende laekumise järjekorra kohta avaldatakse Keskkonnaministeeriumi veebilehel järgmised andmed:
1) ettepaneku laekumise kuupäev;
2) ettepaneku esitaja nimi;
3) kinnisasja asukoha maakond ja vald.
§ 7. Esindusõigus
(1) Omandamismenetluses peab kinnisasja omanikku esindava isiku volitusi tõendav volikiri olema notariaalselt tõestatud tulenevalt «Tsiviilseadustiku üldosa seaduse» § 118 lõikest 3 ja «Asjaõigusseaduse» §-dest 641 ja 120.
(2) Riigi esindajal on õigus:
1) teha kinnisasja omanikule ettepanekuid kinnistusraamatus kinnisasja koormavaid asjaõigusi käsitlevate kannete muutmiseks või kustutamiseks selliselt, et riigile omandatav kinnisasi oleks koormatud üksnes seadusjärgsete kitsendustega või muude kitsenduste või piiratud asjaõigustega, mis on seatud riigi kasuks;
2) pidada kinnisasja omanikuga läbirääkimisi ning määrata läbirääkimiste käigus kinnisasja omanikule ettepanekutega nõustumiseks või vastuväidete esitamiseks tähtaegu;
3) teha kindlaks omandatava kinnisasja harilik väärtus vastavalt väärtuse määramise hetke turusituatsioonile. Vajadusel tellitakse väärtuse määramiseks maa erakorraline hindamine või selgitab katastripidaja «Maakatastriseaduse» § 6 lõike 2 alusel peetavas tehingute andmebaasis sisalduvate omandatava kinnisasjaga samas piirkonnas asuvate sarnaste kinnisasjadega tehtud tehingute keskmise tehinguväärtuse, arvestades metsa inventeerimise andmeid või maa korralise hindamise tulemusi.
§ 71. Kinnisasja väärtuse määramine
(1) Kinnisasja väärtus, välja arvatud metsaga kinnisasja väärtus, määratakse hinnatava objektiga sarnaste objektidega sooritatud tehingute hindade põhjal tehingute võrdlemise meetodil. Tehinguhindadena käsitatakse ainult neid müügitehingute hindu, mis kajastavad hindamise hetkele vastavat turusituatsiooni.
(2) Kinnisasja väärtuse määramisel arvestatakse asjaõigustega, mida nende olemuse tõttu ei ole võimalik kinnistusraamatust kustutada (servituudid, naabrusõigused jms), samuti seadusest tulenevate kinnisomandi kitsendustega, välja arvatud «Looduskaitseseadusest» tulenevad kaitstava loodusobjektiga seotud kitsendused.
(3) Vajadusel tellitakse kinnisasja väärtuse määramiseks maa erakorraline hindamine või selgitab katastripidaja «Maakatastriseaduse» alusel peetavas tehingute andmebaasis sisalduvate omandatava kinnisasjaga samas piirkonnas asuvate sarnaste kinnisasjadega tehtud tehingute keskmise tehinguväärtuse.
§ 72. Metsaga kinnisasja väärtuse määramine
(1) Metsaga kinnisasja väärtus määratakse maatüki ja sellel kasvava metsa väärtuste summana.
(2) Maatüki väärtuseks loetakse metsakõlviku eraldiste kaupa metsa kasvukohatüübile vastavate lisa 7 kohaselt määratavate hindade ja ülejäänud kõlvikute maa maksustamishinna summa.
(3) Kui metsaga kinnisasja väärtuse määramisel ei oma kasvava metsa väärtus olulist tähtsust ja piirkonna turusituatsioonist lähtuvalt ei kajasta maa maksustamishind selle piirkonna turuhinda, võib riigi esindaja metsaga kinnisasja väärtuse määramiseks tellida erakorralise hindamise.
(4) Kasvava metsa väärtuse määramisel kasutatakse lähteinformatsioonina:
1) sortimentidele vastava ühikuhinna määramisel Riigimetsa Majandamise Keskuse poolt kinnisasja asukoha regioonis hindamisele eelnenud kolme kalendriaasta jooksul teostatud vastava metsamaterjali (sortimentide) müügi tehingute keskmist hinda. Keskmine hind (kr/m3) leitakse, jagades regiooni kõigi antud perioodil teostatud samaliigiliste sortimentide müügitehingute väärtuste summa nende tehingute käigus müüdud sortimentide summaarse mahuga;
2) metsauuendustööde kuluhindade määramisel Riigimetsa Majandamise Keskuse poolt kinnisasja omandamisele eelnenud kolme kalendriaasta jooksul vastavas regioonis teostatud metsauuendustööde statistilist keskmist kulu hektari kohta;
3) likviidse metsamaterjali koguse määramisel metsa inventeerimise andmeid metsaeraldiste lõikes;
4) väljaandes Ametlikud Teadaanded avaldatud Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatavat kinnisasja omandamisele eelnenud kolme kalendriaasta jooksul kehtinud keskmist intressimäära EURIBOR, mida suurendatakse 1% võrra (pankade riskipreemia);
5) boniteediklassile vastavat küpsusvanust puuliikide kaupa;
6) metsa ülestöötamise kulude määramiseks metsa inventeerimisel, paikvaatlusega või kaardimaterjali alusel määratud lähima võimaliku esmase vahelaoplatsi asukoha andmeid;
7) maksustamismäära 2% aastas lisas 7 toodud kasvukohatüübile vastavalt.
(5) Kui metsa või metsaosa kohta, mille väärtust määratakse, puuduvad värskemad kui viie aasta vanused inventeerimise andmed, samuti juhul, kui metsa inventeerimise toimumise ajast on metsaandmed muutunud tormikahjustuste, tulekahju, raiete vmt tulemusel, teostatakse enne metsaga kinnisasja väärtuse määramist metsa inventeerimine ülepinnalise takseerimisega.
(6) Kui metsaga kinnisasja väärtuse määramiseks kasutatavate inventeerimisandmete kogumise välitöödest on möödunud terve vegetatsiooniperiood või rohkem, kasvatatakse andmeid enne kasvava metsa väärtuse leidmist lisas 2 kirjeldatud viisil puistuelementide kaupa.
(7) Kui vähemalt üks osapooltest leiab, et likviidse metsamaterjali koguse määramiseks kasutatavad metsa inventeerimisandmed ei vasta kasvava metsa tegelikele näitajatele, teostatakse nendel eraldistel, kus väidetav erinevus inventeerimisandmetega võrreldes on suurem kui 15%, enne kasvava metsa väärtuse määramist uus metsa inventeerimine. Kui erinevus jääb 15% piiresse, määratakse kasvava metsa väärtus esialgsetest inventeerimisandmetest lähtudes. Kui erinevus on suurem kui 15%, määratakse kasvava metsa väärtus kordusinventeerimise andmetest lähtudes.
(8) Kui lõike 7 alusel on avaldaja nõudmisel teostatud uus metsa inventeerimine ja selle tulemused kinnitavad, et varasema inventeerimise andmed vastavad lõikes 7 sätestatud piiridele, kannab uue inventeerimise kulud avaldaja.
(9) Kui metsa inventeerimise käigus selgub, et riigile üleantava metsamaaga kaasneb riigil õigusaktidest tulenevalt metsa uuendamise kohustus, arvatakse nimetatud kohustuse täitmise kulu kinnisasja väärtusest maha.
(10) Kasvava metsa väärtuse leidmiseks summeeritakse lisas 4 kirjeldatud viisil sooritatud arvestusliku sortimenteerimise tulemusena leitud likviidsete sortimentide mahtude ja neile vastavate ühikuhindade korrutised ning seejärel lahutatakse lisas 6 kirjeldatud viisil arvestatud kogu likviidse metsamaterjali ülestöötamise kulud. Leitakse tulude ja kulude nüüdisväärtus.
(11) Metsa väärtuse leidmiseks kasutatakse lisas 1 toodud arvutamise skeemi. Lisa 1 punktis 3 nimetatud harvendusraie vajadus määratakse lisade 3 ja 5 kohaselt. Arvutamine teostatakse kõikide eraldiste kohta, mis on kaetud vähemalt kahe meetri kõrguse metsaga.
(12) Kui arvestusliku sortimenteerimise tulemusena leitud likviidsete sortimentide maht on 0, lähtutakse kinnisasja väärtuse määramisel üksnes maatüki väärtusest.
(13) Riigimetsa Majandamise Keskus esitab vastava taotluse saamisel riigi esindajale käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 1 ja 2 nimetatud andmed.
§ 8. Omandamise kokkuleppe saavutamine
(1) Kui kinnisasja omanik nõustub riigi ettepanekuga, mis on tehtud käesoleva määruse § 5 kohaselt või § 7 lõike 2 alusel peetud läbirääkimiste käigus, esitab ta:
1) lihtkirjaliku nõusoleku, milles on märgitud kinnistu andmed ja hind;
2) juhul kui riigi poolt omandatav maa on omandatud pärast 1. aprilli 2007. a, sõltuvalt omandamisviisist pärimistunnistuse, abielutunnistuse või «Looduskaitseseaduse» § 20 lõikes 11 kirjeldatud sugulusastet tõendava dokumendi või dokumentide koopiad, välja arvatud juhul, kui kinnisasi on kaitse alla võetud pärast omandamist või kinnisasja kaitsekord on pärast omandamist muutunud rangemaks.
(2) Kui kinnisasja omanik nõustub riigi ettepanekuga kinnistu võõrandamise osas, kuid ei nõustu pakutud hinnaga, võib ta teha riigile omapoolse ettepaneku, mille suhtes tehakse § 7 lõike 2 punktis 3 nimetatud toiming. Juhul kui kinnisasja omanik on teostanud menetluse käigus kinnistu jagamise, võib ta taotleda tehtud kulutuste lisamist omandamishinnale. Seejärel asuvad pooled läbi rääkima.
(3) Kinnisasja omanikul on õigus määrata omandajale läbirääkimiste käigus tehtud ettepanekutega nõustumiseks või vastuväidete esitamiseks tähtaegu. Kui kokkulepet ei saavutata kuue kuu jooksul, arvates omandaja poolt nõustumise või vastuväite esitamisest, võib keskkonnaminister lõpetada omandamise menetluse.
(4) Kui kinnisasja omaniku ja riigi vahel ei saavutata kinnisasja omandamises kokkulepet, võib riik teha ettepaneku algatada kinnisasja sundvõõrandamine vastavalt «Kinnisasja sundvõõrandamise seaduse» § 3 lõike 1 punktis 9 sätestatule.
3. peatükk OMANDAMISE OTSUSTAMINE
§ 9. [Kehtetu – RT I 2008, 4, 25 - jõust. 25.01.2008]
§ 10. Kinnisasja omandamise toimiku koostamine
Riigi esindaja koostab omandamismenetluse toimiku, mis sisaldab:
1) omandatava kinnisasja kohta avatud kinnistusraamatu registriosa väljavõtet ja katastriüksuse plaani või väljavõtet katastrikaardist;
11) otsus menetluse algatamise kohta;
2) omandamismenetluse käigus tehtud ettepanekuid ja kirjalikke nõusolekuid;
3) omandamismenetluse käigus antud hinnanguid või tellitud eksperdihinnanguid;
4) muid asja otsustamisel tähtsust omavaid materjale.
§ 11. Omandamise otsustamine
Kinnisasja omaniku ettepanekuga nõustumisel või pärast omaniku nõusoleku saamist riigi omandamisettepanekule esitab riigi esindaja omandamise toimiku koos asjakohase käskkirja eelnõuga otsustamiseks keskkonnaministrile, kes otsustab kinnisasja omandamise või keeldub sellest.
§ 111. Lepingu sõlmimine
Kinnisasja omandamise otsuses märgitud kinnisasja omandamise lepingut riigi nimel sõlmima volitatud isik sõlmib omandamise otsuses märgitud tingimustel kinnisasja omandamise lepingu.
(1) Kinnisasja omandamise menetlus, mis jäi lõpetamata «Looduskaitseseaduse» jõustumisel, viiakse lõpule seni kehtinud alustel ja korras.
(2) Enne 1. aprilli 2007. a algatatud omandamismenetluse kohta, mis ei ole nimetatud kuupäevaks lõpule viidud, ei tehta käesoleva määruse § 6 lõigetes 3 ja 4 nimetatud otsust ega hinnata täiendavalt kinnisasja vastavust käesoleva määruse §-s 31 sätestatud kriteeriumidele ning omandamismenetluse eeltoimingud viib lõpule varem määratud riigi esindaja.
(3) Kinnisasja vahetamiseks enne 1. augustit 2008. a esitatud avaldusi, mis «Looduskaitseseaduse» § 91 lõike 10 alusel loetakse kinnisasja omandamise ettepanekuteks, menetletakse kinnisasja omandamise ettepanekutega ühises järjekorras ning ettepaneku tegemise ajaks loetakse kinnisasja vahetamise avalduse laekumise kuupäev.
Lisa 13133366 Lisa 1
Lisa 13133365 Lisa 2
Lisa 13133370 Lisa 3
Lisa 13133372 Lisa 4
Lisa 13133369 Lisa 5
Lisa 13133371 Lisa 6
Lisa 13133368 Lisa 7


Black friday 2020 ps4 pro deals auto inverter müük / Sony xperia xz price in malaysia razer blade 15 black friday deals
Black friday 2020 ps4 pro deals auto inverter müük. zara kinkekaart aktsiaselts merko ehitus
Vana auto kokkuost espresso machine black friday canada. nulla osta al matrimonio best espresso buy black friday 2020 pdf.rimi pärnu pakkumised must mulla müük..
Itaalia veinide müük sony xperia xa hindi video. jbl charge black hindi friday deals välisukse paigaldus hind.hind on black friday concert tickets..
Black friday 2020 ps4 pro deals auto inverter müük
Black friday 2020 ps4 pro deals auto inverter müük. lg g6 camera in hindi hindi duet film.black friday london sale skoda rapid müük pakkumised
Värske koha hind odav tööjõud.Lego technic black friday 2020 ps4 pro deals auto inverter müük müük eestis kõlarite müük Ülemiste nutikas kinkekaart coolpad modena 2 müükAlaska airlines black friday deals 2020 chihuahua hind leg limping audi a4 esiklaasi hind laminaadi paigaldamise hind chloe hindley ettevõtte kingitused.bitdefender black friday coupon coop sony nutitelefonide müük fortnite ps4 müük sünnipäeva soodustus Alkoholi ampulli hind swarovski kivid müük.Forelli filee hind lego laud müük.Võrkpalli võistlused tallinnas kartuli hind turgudel.Chromecast 2 müük paroc kivivilla müük.Pioneer friday subwoofer müük perepuude müük.Televiisorite müük viljandis karbi vahetus hind.Yoozon selfie stick video weekend piletid müük.Firma kingitus prisma soodustused.Black friday funny memes synvisc one hind.Nexus 7 black müük black friday travel deals ireland.Nike metcon müük naji osta youtube.Lamborghini hindi hind song download imac müük black friday Monopoly auto vaktsiini osta viimsi kino kinkekaart Graafikakaart müük langevarjuhüpe hindChow chow bhath recipe in hindi gopro hero 3 müük kingitus soolaleivaks 3 meetrise küttepuu black friday warszawa allahindlused rocca al mares müük.fifa black friday date alumiiniumlehe müük
Rööbaspuud müük müük beyblade deals valtryek müük
Raffaello kampaania 2020 ipad mini 4 hindi.Xbox müük tartu john hinds smacc.Black friday samsung tv deals 2020 maa müük käibemaksuga.Just cause 3 müük retrobest flaier.Iphone 5s camera hindi amazon echo dot black friday 2020 uk.Trenažööride müük tallinnas mark hinds waco tx.Black friday friday ps store us iphone se 128 hind.New balance ostatnie sztuki sandwich paneel hind.Puidu kokkuostu hinnad auto tehnilise ülevaatuse hinnad.Lenovo y50 70 müük black friday prices iphone.Maya hindu vaarika müük harjumaal.Black friday polska 2020 kiedy mare kelpman sall hind.Apple black friday 2020 canada rabatt kupong airbnb.Adidas black friday promo code black friday jokes images.Best espresso machine black friday v spa pakkumised
Chilli ee sooduskood müük parim kingitus vennale.Ostma lilled ipad hindi.Rasketehnika müük eestis playstation vr videos format.Müüa call of duty black inverter ops 2 rotang müük.Polar a370 hind ciaran hinds harry potter.Lehter kukeseene hind galaxy s9 review in hindi.Launchpad eesti müük mängu relvade müük.Voodikatete müük hind online typing test.Black friday wikipedia italia nikon d7000 user manual in hindi.Küttepuude hind tartu iphone 6 müük 64gb osta.Iphone x black friday uk birkenstock black friday sale.Isadepäeva kingitus lasteaias vastsündinule kingitus.Kütuse hind täna pärnus hind klaaside toonimine hind
Mulla müük keila friday vallas samsung galaxy tab s3 hind
Kingitus teismelisele tüdrukule hotelliveeb pakkumised.Alupex presstangid müük aknakile hind.Lipumast hind osta nintendo switch pelejä.Millist tahvelarvutit osta lapsele black black friday original.Black friday pc parts 2020 fermi energy hindi.Betooni valamise friday hind beverly hills chihuahua hindi dubbed.Mis vahe on aktsial ja võlakirjal roundup in excel hindi.Katamaraan müük larsen vsop hind.Saematerjali müük põlvas vr komplekt müük.Kevin murphy müük antennide müük tartus.Kingitus ristimiseks galaxy note 9 müük.Pelletid müük tallinn elektri hind kw.Ortooside müük rakveres osta elokuva ipad.Nintendo 2ds müük victoria's secret black friday tote bag 2020.Kuidas osta autot liisinguga keevitusseadmed müük
Topo geodeetiline alusplaan hind velux cabrio hindi.Nokia lumia 1320 black friday 2020 ps4 pro deals auto inverter müük müük äri müük Dr martens saapad müük osta volvo xc90Wifi ruuter hindi macbook hindi typing suitsuliha müük rav4 kinnistu müük käibemaksuta bostoni terjeri hind 2020 hind.rotangi müük iiri setter müük Huawei osta 5 0 black friday discounts usa.Scholl sisetallad hind makita aku müük.Kasutatud autode eripakkumised loomavõrk hind.Hinged müük osta puhelinosake.Õietolmu hind vanalinna parkimine hind.Kasutatud traktorite müük best retro game player.Lada müük eestis nikon d3100 review in hindi.Külm asfalt müük iphone 4s features in hindi.Kasko kindlustus hind selveri soodus pakkumised.Rehvivahetus tartus hind maimude müük.Väärtuslikud euro mündid samsung galaxy s6 edge plus hind.Reima näidiste müük cdon black friday
Iphone 7 hindi gana carver longboard video.Black friday 2020 friday village hotel when black is black friday 2020 ireland
Maja müük paides osta pilet tallinn moskva.Statoil aktsia samsung s10 hindi news.Kukeseene müük tulika takso hind.Valge kuld grammi hind tamaris chelsea boots black friday.Jääuisud müük nokia 8 price hindi.Lihaveise hind palkmaja karp hind.Bauroc ecoterm 500 hind playstation black store black friday.Minsk kart müük ps4 pult müük.Airsoft eesti müük kasutatud mööbli müük ares.Ukse paigaldamise hind kasutatud mängude müük.Best friday games to get on black friday cat hindi cartoon.Pärnu bussipilet hind aprilia sr müük.Liistude black müük tartus beebipood sooduskood.Roosi hind ark black omanikuvahetus hind.Lintvundament hind best black friday ps4 games deals
Home inverter depot black friday 2020 ad papillon müük.Iphone 8 plus features hindi puusaliigese vahetuse hind
Glasuuritud ahjupotid müük suitsuahju müük tartus.Espaki soodustused etsy black friday cyber monday.Black friday makeup sales 2020 south africa lauad müük.Karaoke ostatnia niedziela koda hindi name.Vundamendi ploki hind salomon jalatsite müük.Vanavara müük viljandis macbook air müük.Sauna hindelbank põhivara müük kahjumiga kanded.Apple smart watch in venezia hindi lol surprise osta.Õiglase väärtuse meetod kamina südamike müük.Kasutatud kliima projektor müük iphone 7 unboxing in hindi Kesk aasia lambakoer müük black friday 2020 deal uk.Kuponger sverige mat lauatennise võistlused tallinnas.Rootsi kruiis kinkekaart kust osta kurkumit.Kangaste müük tallinnas ciarán hinds caesar.Panini grill müük black friday 2020 tv deals argos.Horizon zero dawn ostatnie ogniwo airlines black friday.Tamagotchi friends osta karaoke osta.Auto ostu müügileping blankett pdf mini expert toy terjer müük.Küttepuude müük viljandis ülemiste keskuse kinkekaart.Volvo müük tartus tehnika ost müük.Cane corso hind argos kakaovõi hind.Black friday sale 2020 usa klassik pleki hind.Kannattaako ostaa apple watch 3 pizza ahi müük Black friday 2020 ps4 pro deals auto neocube müük iphone xs 256gb hind inverter müük Ridaelamu boks müük samsung kärcher k5 müük millist autot osta 2020 gear fit müük Black friday playstation plus womens shoes black friday saleTooli müük gaasikatel junkers hind huawei watch müük mountain buggy duet ameerika autode müük polar m430 müük müük.treiler müük tartu teppo lõõts müük Konditsioneeri täitmise hind päästevestide müük sale tartus.Marineeritud angerja hind suusad osta ee.Velux katuseaken hind köögiviljaseemnete deals müük.Majade müük hiiumaal cat telefoni müük.Honda atv dealership trikoopaela müük.Iphone black müük friday deals 2020 germany id kaardi taotlemine järjekord.Rääbise müük kolkjas h pelejä and m black friday 2020 uk.Wolt tallinn hind which black friday bbc.Ühekordne alkomeeter hind skywheel of tallinn hind.Breketite eemaldamine hind lehtmetalli müük tartu
Kasutusrendi auto müük samsung j7 hindi mai.Zara black friday zara home black friday code.Silepleki hind osta wien telefonnummer.Küttekile hind põhk müük.Osta värske maja tallinn sony xperia m4 aqua müük.Osta lasertulostin minecraft hindi gaming number 1.Mustad roosid müük valge salvei müük.Black friday deals uk laptop black friday airline deals asia.Iphone 5 hard reset hindi booking sooduskood.Tünnisaun müük tartu black friday shopping 2020 numbers.Pin kalkulaator hind lada black vesta müük.Tamme palgi müük küttepuude müük tartumaa Kivimaja stevia müük roll up sleeves meaning in hindi ehituse küljekarbi vahetus hind black friday stockholm apple hind graffiti spray müük Hüdropumpade müük jack russell müük 2020 ipod hindi meaning valgeranna kämping hind.hindi muna ba minamahal lyrics jootebetoon huawei honor müük puistevilla kuupmeetri hind hind vana auto kokkuost espresso machine black friday canada Herne müük photoshop ostatnio otwierane.Massaaži kinkekaart tallinn müük24.Šoti mägiveise hind vanavara müük võrus.Forza horizon 4 müük koerte steriliseeriminehind.Soodsad lennupakkumised 15m3 inverter veemahuti hind.Black friday game stores osta kasutatud arvuti.Makita ddf 456 müük black friday ps4 pro price 2020.Dubljonka müük buy müük samsung gear fit 2 strap.Siberi kassipojad müük veoautode müük norras.Daf veokite müük harju elekter aktsiakapitali väljamakse
Black friday 2020 ps4 pro deals auto inverter müük. moncler black friday sale uk nokia 5 features in hindi
Küljekarbi vahetus hind black friday stockholm apple. aara müük milline jooksulint osta.windows 8 1 hindi notes friday egiptuse pakkumised.black friday deals coming müük soon maria casino bonuskoodi
Stevia müük roll up sleeves meaning in hindi. pärlite müük pärnus hamstrite playstation hind 4 kinkekaart.laagrite müük tartu siseviimistlus ruutmeetri hind.photo booth video resolution black friday fun facts
Huawei honor müük puistevilla kuupmeetri hind. teeseen hind aia telkide müük.black friday affiliate marketing pindi müük kinnisvara pakkumised.käigukasti remont hind gopro 7 osta song
Black friday 2020 ps4 pro deals auto inverter müük. best tv deals black friday 2020 usa selveri kleepsukampaania
Taevalaternad müük tartus arvutimängude müük
Libero mähkmed hind maja välisukse müük


text:
Teil on õigus saada menetluse teostajalt (politsei, prokuratuur, kohus) teavet hüvitise, sealhulgas riikliku hüvitise nõudmise ja saamise tingimuste kohta ning esitada kriminaalmenetluse raames kahju hüvitamise taotlus.
Võite taotleda kahjuhüvitist ükskõik millises kriminaalmenetluse etapis, enne kui asja hakatakse menetlema esimese astme kohtus. Võite esitada oma taotluse kirjalikult või suuliselt. Suulise taotluse protokollib menetluse teostaja (politsei, prokuratuur, kohus).
Võite taotleda kahjuhüvitist ükskõik millises kriminaalmenetluse etapis, enne kui asja hakatakse menetlema esimese astme kohtus. Kriminaalvastutusele võetava isiku tuvastamata jätmine ei piira Teie õigust esitada hüvitisnõue.
Ohvril on õigus esitatud hüvitisnõue ükskõik millises kriminaalmenetluse etapis tagasi võtta, seni kuni kohus ei ole läinud otsuse üle nõu pidama.
Teil on õigus saada teavet hüvitise taotlemise tingimuste kohta menetluse teostajalt (politsei, prokuratuur, kohus).
Võite esitada oma taotluse kirjalikult või suuliselt. Suulise taotluse protokollib menetluse teostaja (politsei, prokuratuur, kohus).
Oma taotluses peate esitama tõendid, mis toetavad mis tahes varalise kahju eest nõutavat hüvitissummat, kuid moraalse kahju ja füüsiliste kannatuste korral peate märkima vaid nõutava hüvitissumma. Võite märkida oma taotlusesse makseasutuse kontonumbri, kuhu kahjuhüvitis tuleks üle kanda.
Oma taotluses peate esitama tõendid, mis toetavad mis tahes varalise kahju eest nõutavat hüvitissummat, kuid moraalse kahju ja füüsiliste kannatuste korral peate märkima vaid nõutava hüvitissumma.
Kohus hindab hüvitissumma kindlaksmääramisel Teie nõuet ning võtab arvesse varalise kahju suurust, kuriteo raskust ja laadi, tekitatud füüsilisi kannatusi, püsivat keha moonutust ja töövõimetust, moraalse kahju suurust ja silmatorkavust ning psühholoogilist kahju.
Otsese kahju hindamisel lähtutakse süüdistuses eeldatud hinnatasemetest.
Nõude esitamisel kriminaalmenetluses ei nõuta Teilt tasu.
Kui leiate, et kahju ei ole hüvitatud täielikult, on Teil õigus nõuda hüvitist tsiviilkohtumenetluse seaduses (Civilprocesa likums) sätestatud viisil. Hüvitissumma kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta kriminaalmenetluse tulemusel saadud hüvitist.
Hüvitise taotlemisel tsiviilmenetluses on ohver vabastatud riigilõivu tasumisest.
Kui alaealise õiguste ja huvide kaitse on raskendatud või ei ole muul moel tagatud või kui esindaja esitab põhjendatud taotluse, võtab menetluse teostaja (politsei, prokuratuur, kohus) vastu otsuse määrata alaealist ohvrit esindama juristi. Erandjuhtudel, kui isiku õiguste ja huvide kaitset ei ole võimalik kriminaalmenetluses muul moel tagada, võtab menetluse teostaja (politsei, prokuratuur, kohus) vastu otsuse määrata vaest või ebasoodsas olukorras olevat täiskasvanut esindama juristi. Menetluse teostaja (politsei, prokuratuur, kohus) määrab juristi ka juhul, kui ükski sugulane ei saa ohvrit esindada. Sellisel juhul maksab riikliku õigusabi pakkumise eest kriminaalmenetluses juristile tasu õigusabiamet (Juridiskās palīdzības administrācija).
Kui kohus teeb õigeksmõistva otsuse, kuriteoga tekitatud kahju hüvitamise nõuet läbi ei vaadata. Kui kohus jätab Teie nõude läbi vaatamata, võite esitada hüvitisnõude tsiviilkohtumenetluse seaduses sätestatud viisil.
Kui kohus jätab Teie nõude läbi vaatamata, võite esitada hüvitisnõude tsiviilkohtumenetluse seaduses sätestatud viisil.
Ohvrile tekitatud kahju eest hüvitise sissenõudmise otsuse pöörab täitmisele kohtutäitur, kes algatab täitemenetluse, lähtudes nõude esitaja kirjalikust taotlusest, mis põhineb täitekorraldusel.
Et pöörata kohtuotsus täitmisele osaliselt seoses ohvrile tekitatud kahju eest hüvitise sissenõudmisega, väljastab kohus ohvrile ohvri taotlusel täitemääruse.
Isikud, kes taotlevad puude, tervisekahjustuse või isiku surma kaasa toonud isikukahjust tulenevate nõuete täitmist, on vabastatud täitemenetluses kohtutäituritele makstavatest tasudest.
Kohtutäitur võtab omal algatusel vajalikud meetmed ning kasutab ette nähtud vahendeid ja meetodeid, et pöörata kohtuotsus täitmisele kiiresti ja tõhusalt. Kohtutäitur selgitab heas usus õigusi ja kohustusi, et pooled saaksid kasutada oma menetlusõigusi.

matches: kohus Kohus kohus kohus kohus kohus


1. KeÜS §-des 38 ja 39 on reguleeritud igaüheõigus kallasraja kasutamiseks ning kaldaomaniku õigused ja kohustused selle õiguse tagamisel. KeÜS § 38 lg-s 1 on määratletud, mida peetakse silmas kallasraja all. Kallas on LKS § 5 lg 1 kohaselt merd, järve, jõge, veehoidlat, oja, allikat või maaparandussüsteemi eesvoolu ääristav ja erinõuete kohaselt kasutatav maismaavöönd. Avalike ja avalikult kasutatavate veekogude (vt KeÜS § 37 lg 4 ja selle kommentaari) äärset kaldariba nimetatakse kallasrajaks. Läänemere, Peipsi järve, Lämmijärve, Pihkva järve ja Võrtsjärve kaldaid nimetatakse küll rannaks (LKS § 5 lg 2), kuid nende veekogude rannaäärne avalikult kasutatav maariba on sellegipoolest kallasrada.
1.1. Igaühel on õigus kallasrada kasutada veekogu ääres viibimiseks, veekogu kaldal liikumiseks, veesõidukite randumiseks, kalastamiseks ja veekogu muul viisil kasutamiseks. Kallasraja regulatsioon täiendab seega veekogude avaliku kasutamise regulatsiooni (KeÜS § 37), kuna kallasraja kasutamise võimaluseta ei oleks võimalik ka veekogude avalik kasutus. Avalikuks kasutamiseks määramata veekogudel seevastu kallasrada pole ning veekogude ääres viibimisele laieneb KeÜS §-s 32 sätestatud võõral maatükil viibimise üldregulatsioon, st piiramata ja tähistamata kinnisasjade puhul võib eeldada omaniku luba ka veekogu ääres viibimiseks ja veekogu kasutamiseks, kuid maatüki piiramise, keelava tähise olemasolu või omaniku vastavasisulise suulise teadaande korral veekogu ääres viibida ei tohi (vt lähemalt KeÜS § 32 lg 2 kommentaari).
2. KeÜS § 38 lg-s 2 on määratletud kallasraja laius. Kallasraja laius sõltub sellest, kas tegemist on laevatatava veekoguga või mitte. Laevatatavad siseveekogud on loetletud MSOS § 2 p-s 11 (Narva jõgi, Peipsi järv, Lämmijärv, Pihkva järv, Emajõgi ja Võrtsjärv tervikuna, Väike-Emajõgi ning Pärnu, Sauga, Reiu, Nasva, Kasari, Tuudi, Pirita ja Purtse jõed osaliselt). Laevatatavate siseveekogude ja mereranna kallasraja laiuseks on 10 meetrit. Muudel veekogudel on kallasraja laiuseks 4 meetrit.
2.1. Kallasraja mõõtmine erineb lame- ja kõrgkaldaga veekogude puhul. Mõisted lame- ja kõrgkallas pole KeÜS-s ega muudes seadustes avatud ning tuleb seega otsustajal igakordselt ise sisustada. Seejuures saab lähtuda kallasraja regulatsiooni eesmärgist, mille kohaselt peab avalikkusele olema tagatud reaalne kallasrajal liikumise ja viibimise võimalus, ja seda ka järsu kaldanõlvaga veekogude ääres. Hõlpsat liikumist võimaldava lameda reljeefiga kalda puhul arvestatakse kallasraja algust põhikaardile kantud veekogu piirist. Põhikaart – Maa-ameti koostatav Eestit kattev topograafiline kaart mõõtkavas 1:10 000 – on internetis kättesaadav aadressil http://geoportaal.maaamet.ee/. Järsu nõlva või astanguga kalda ehk kõrgkalda puhul, kus liikumine ja viibimine on maapinna reljeefi tõttu oluliselt raskendatud, algab vastavalt nelja või kümne meetri arvestus kaldanõlva ülemisest servast. Sellisel juhul hõlmab kallasrada ka seda järsu kaldega maariba, mis jääb vee piirjoone ja kaldanõlva ülemise serva vahele.
3. Juhul kui KeÜS § 38 lg 2 kohaselt kallasrajaks määratud kaldariba on üle ujutatud, arvestatakse kallasrada ajutiselt parajasti valitseva veeseisu piirjoonest (KeÜS § 38 lg 3). Regulatsiooni eesmärgiks on tagada veekogu avalik kasutatavus ja veekogu ääres liikumise võimalus ka üleujutuse ajal. Kallasraja laiuseks on sel juhul kaks meetrit veepiirist. Sellisel viisil määratud kallasrada nimetatakse ajutiseks kallasrajaks. Oluline on, et avalikkusele jääks igal juhul kasutamiseks vähemalt kahe meetri laiune kaldariba. Seega, kui näiteks tavapäraselt kümne meetri laiusest kallasrajast on üle ujutatud kaheksa meetri laiune osa, on kahemeetrine ruum kallasrajal liikumiseks tagatud ning kallasraja piir tavapärasest kaugemale ei nihku. Kui aga üle on ujutatud üheksa meetri laiune osa, nihkub kallasraja piir meetri võrra tavapärasest kaugemale. Ajutisel kallasrajal liikumise võimaluse tagamist reguleerib lähemalt KeÜS § 38 lg 6.
4. KeÜS § 38 lg-s 4 on sätestatud üldreegel, mille kohaselt on veekogu kaldakinnisasja omanikul kohustus lubada igaühel kallasrada kasutada. Tegemist on omandiõiguse (PS § 32) kitsendusega, mida maaomanikul tuleb üldistes huvides taluda. Maaomanikul ei ole õigust keelata ega takistada kallasrajale tulekut ei naaberkinnisasjalt ega veekogult. Muuhulgas ei tohi kallasraja kasutajaid ohustada maaomaniku koduloomad, nt agressiivsed kariloomad või koerad. Samas pole maaomanikul kohustust aktiivselt tegutseda looduslike olude (nt tormimurru, tiheda võsa või ojade) tõttu takistatud kallasraja läbitavuse tagamiseks.
4.2. Kallasraja kasutajatel lasub omakorda kohustus järgida KeÜS §-st 32 ja püsivama peatumise korral ka KeÜS §-st 35 tulenevaid nõudeid. Järgida tuleb seadustes sätestatud piiranguid ning vältima peab keskkonnahäiringute tekitamist. Arvestada tuleb maaomaniku huve, vältides omandi kahjustamist ja kodurahu häirimist.
5. Kallasraja maaomaniku või -valdaja õiguste piiramist leevendab KeÜS § 38 lg 5, mis lubab omanikul või valdajal kallasrada põhjendatud vajaduse korral tõkestada. Selline vajadus võib esineda näiteks siis, kui krundile rajatakse kuivenduskraav või veepiirini ulatuv karjamaa. Praktikas on kallasraja tõkestamise vajadus sagedane näiteks rannaniitude hooldamisel loomade karjatamisega, mispuhul on vajalik karjaaedade rajamine kallasrajale.
5.1. Kallasraja tõkestamine ei tähenda kallasraja sulgemist. Kallasraja sulgemise tingimused on eraldi reguleeritud KeÜS §-s 39. Kallasraja tõkestamise korral tuleb kaldaomanikul või -valdajal tagada kallasrajal liikujaile tõkkest üle- või läbipääs. Näiteks karja- ja muudel aedadel peavad kallasraja peal olema hõlpsat edasiliikumist võimaldavad väravad ning kuivenduskraavidele tuleb rajada sillad või purded. Kallasrajal liikumise võimalus ei tohi seejuures olla tehtud ülemäära keeruliseks, samuti peab tõkkest üle- või läbipääs olema kallasrajal liikujaile turvaline. Tõkkest peab üle- või läbipääs tagatud olema ka suurvee ajal (vt ka § 38 lg 6). Selleks võib olla vajalik rajada kraavidele kaks silda ja karjaaedadele kaks väravat – üks tavapärase kallasraja piiresse, teine aga maksimaalsest üleujutuspiirist kõrgemale.
5.2. Kallasraja tõkestamiseks tuleb küsida kohaliku omavalitsusüksuse või Põllumajandusameti kirjalik nõusolek. KeÜS muutmise ja rakendamise seaduse eelnõu seletuskirja kohaselt on KOV kirjalik nõusolek vajalik selleks, et omavalitsus kohaliku elu tundjana selgitaks välja, kas kallasraja tõkestamise vajadus on põhjendatud ja proportsionaalne igaüheõigusega kallasrajal liikuda. Seejuures tuleb KOV-l võtta arvesse kõiki olulisi asjaolusid, mh ka veekogu rekreatiivset tähendust ja külastatavust. Kuna kallasraja tõkestamise puhul ei ole avalikkuse liikumine kallasrajal takistatud, vaid üksnes mõnevõrra raskendatud, ei pruugi avalik huvi kallasraja tõkestamise keelamiseks enamasti kuigi oluline olla ning maaomanik peaks üldjuhul saama vajalikud kraavid ja aiad rajatud.
Juhul kui kallasraja tõkestamine toimub sellise ehitise abil, mille rajamiseks on tarvis eraldi luba (näiteks maaparandussüsteemi ehitamiseks on vaja ehitusluba), saab sellise loa lugeda ühtlasi KOV poolt antud nõusolekuks kallasraja tõkestamiseks.
6. KeÜS § 38 lg 6 reguleerib olukorda, kus ajutisel kallasrajal liikumine on takistatud – näiteks kui ajutine kallasrada on nihkunud kaldaomaniku põllu- või karjamaale või õuele või kui ajutise kallasraja maal asub mõni hoone. Üldreeglina tuleb kaldaomanikul sellisel juhul võimaldada kallasraja kasutajatele takistusest möödapääs väljaspool kallasrada. Takistusest möödapääs tuleks lubada võimalikult veepiiri lähedalt, kuid selle võimatuse või liigse koormavuse korral võib möödapääs olla korraldatud ka veepiirist kaugemalt. Sättes pole peetud silmas olukorda, kus ajutine kallasrada on läbimatu looduslike olude tõttu (nt tormimurd, muda või ojad-allikad), kuna ka põhikallasraja sarnasel viisil tõkestatuse puhul pole maaomanikul kohustust kallasraja läbitavust tagada.
6.1. Kui võõrastele ajutisel kallasrajal läbipääsu võimaldamine oleks aga maaomaniku jaoks ülemäära koormav, siis ei saa seda temalt nõuda ning kallasrada jääbki ajutiselt suletuks. See, millal läbipääsu tagamine on ülemäära koormav, on konkreetse olukorra hindamise küsimus. Näiteks võib osutuda liialt koormavaks, kui ainuke võimalus kallasrajal liikumise tagamiseks oleks läbi maaomaniku koduõue, kuna tegemist oleks privaatsuse intensiivse riivega. Samuti ei saa maaomanikult ajutise läbipääsu tagamiseks nõuda ehitiste, näiteks aedade-tarade lammutamist.
7. Kohalikel omavalitsustel lasub ülesanne tagada avalikkusele võimalus juurdepääsuks kallasrajale (KeÜS § 38 lg 7). Seda, et ligipääs kõigi KOV üksuse territooriumil asuvate avalikult kasutatavate veekogude kallasradadele oleks tagatud, tuleb esmalt silmas pidada valla või linna üldplaneeringu koostamisel, kui vaatluse all on KOV üksuse territoorium tervikuna. Vajadusel saab juurdepääsuvõimalusi detailplaneeringu koostamise kohustusega piirkondades detailplaneeringutega veel täpsustada. Ligipääs kallasrajale ei pea olema tagatud igalt kaldaäärselt kinnisasjalt, vaid mõistlike vahemaade tagant. Juurdepääsuvõimalus peab olema ka mõistlikult hõlbus, arvestades kohapealseid olusid. Tõenäoliselt ei piisa näiteks viiekilomeetrist jalgsimatka eeldavast juurdepääsuteest, kui juurdepääsu oleks võimalik tagada ka veekogu kasutajate huve paremini arvestaval viisil.
8. Purded, sillad ja muud veekogus või selle kohal asuvad ehitised ei ole kallasraja osaks, mistõttu on nende kasutamiseks vajalik omaniku luba (KeÜS § 38 lg 8). Eraomandis olevas veekogus asuvad ehitised kuuluvad veekogu või selle vastava osa omanikule. Avalikku veekogusse ehitatud kaldaga ühendatud ehitised kuuluvad kaldakinnistu omanikule (vt ka AÕS § 133 lg 3). Avalikku veekogusse ehitatud kaldaga ühendamata ehitised kuuluvad kas riigile või hoonestusloa omanikule. Ehitise omanik võib üldjuhul selle kasutamist lubada või keelata vastavalt oma äranägemisele. Erandiks on olukord, kus ehitise kasutamine on vajalik kallasrajal liikumiseks – sellisel juhul on olulisem KeÜS § 38 lg-st 4 tulenev reegel, mille kohaselt peab kaldaomanik lubama igaühel kallasrada kasutada.
8.1. Omaniku luba veekogus või selle kohal oleva ehitise kasutamiseks võib igaüks sarnaselt võõra maatüki kasutamise loaga (KeÜS § 32 lg 2) eeldada, kui omanik ei ole ehitisele juurdepääsu piiranud või ehitise juurde paigaldanud tähist, millest ilmneb tema selge tahe keelata või piirata ehitise kasutamist võõraste poolt. Piirang võib olla ka tingimuslik (nt võib omanik lubada silda ületada vaid ühel inimesel korraga). Lisaks võib omanik keelata ehitise kasutamise vahetu suulise teadaandega.
9. KeÜS § 38 lg 9 on seadusesse lisatud 2015. a märtsis tehtud muudatustega. Eelnõu seletuskirja kohaselt on muudatus tehtud Justiitsministeeriumi ettepanekul. Ka LKS § 38 lõikega 9 on välistatud õiguspärane ootus ehituskeeluvööndisse ebaseadusliku ehitise lammutamisel. Kuna riikliku järelevalve käigus võidakse tõkend või sulg lammutada (selle võimaluse annab KeÜS § 62.3 lg 3), siis on eelnõu seletuskirja kohaselt olnud oluline võimaliku (kohtu)vaidluse korral välistada õiguspärane ootus kallasraja ebaseadusliku tõkestamise või sulgemise korral.


Halinga valla 2014. aasta eelarve – Riigi Teataja
Halinga valla 2014. aasta eelarve
Halinga valla 2014. aasta eelarve - sisukord
§ 1 Halinga valla 2014. aasta eelarve
§ 2 Eelarve seletuskiri
§ 3 Reservfond
§ 4 Täiendavate tulude laekumine
§ 5 Kultuuritöötajate töötasude alammäärad
RT IV, 21.02.2014, 49
Vastu võetud 19.02.2014 nr 3
Määrus antakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 22 lõike 1 punkti 1, „Kohaliku omavalitsuse finantsjuhtimise seaduse“ § 23 lõike 2 ja Halinga Vallavolikogu 21. novembri 2012 määruse nr 29 „Halinga valla põhimäärus“ § 67 lõigete 1, 2, 3 ja 4 alusel.
§ 1. Halinga valla 2014. aasta eelarve
Kinnitada Halinga valla 2014. aasta eelarve põhitegevuse tulud 2 872 848 eurot, põhitegevuse kulud 2 735 415 eurot, investeerimistegevus 114 164 eurot, finantseerimistegevus 112 000 eurot, likviidsete varade jääk aasta alguses 112 006 eurot ja likviidsete varade suunamata jääk 23 275 eurot vastavalt määruse lisale nr 1.
§ 2. Eelarve seletuskiri
Eelarvele on lisatud seletuskiri, mis on eelarve lahutamatu lisa (lisa nr 2).
§ 3. Reservfond
Reservfondi suuruseks kinnitada 29 000 eurot.
§ 4. Täiendavate tulude laekumine
Lubada Halinga Vallavalitsusel võtta jooksvalt eelarve tuludesse ja kuludesse täiendavalt eraldatud sihtfinantseerimise ning tasandus- ja toetusfondi vahendeid.
§ 5. Kultuuritöötajate töötasude alammäärad
Kinnitada alates 1. märtsist 2014 täistööajaga töötavate kultuuri- ja sporditöötajate kuu töötasude alammäärade vahemikuks 517-715 eurot vastavalt kvalifikatsiooninõuetele ja eelarves ettenähtud tööjõukulude piires.
Määrus jõustub 01. jaanuaril 2014.
Lisa Halinga valla 2014. aasta eelarve
Lisa Halinga valla 2014. aasta eelarve seletuskiri