Kaitseväe korralduse seaduse, julgeolekuasutuste seaduse ja õiguskantsleri seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 26.05.2020, 1
21.05.2020 otsus nr 576
„§ 101. Kaitseväeluuret teostava struktuuriüksuse ametniku ametikohale nimetamine
Kaitseväeluuret teostava struktuuriüksuse ametniku võib nimetada ametikohale konkursita.”;
2) paragrahvi 36 lõiget 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) Kaitseväe julgeolekuala kaitseks.”;
3) paragrahvi 37 lõike 2 punktid 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„1) rahvusvahelise sõjalise operatsiooni piirkonnas isikuid küsitleda ja varjatult jälgida, kaasata isikut salajasse koostöösse, kasutada variandmeid ja konspiratsioonivõtteid, sealhulgas teeselda eraõiguslikku juriidilist isikut, tema struktuuriüksust või organit või äriühingu filiaali ning kasutada variisikut;
2) väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi tegutsemiseks isikuid küsitleda, kaasata isikut salajasse koostöösse, kasutada variandmeid ja konspiratsioonivõtteid, sealhulgas teeselda eraõiguslikku juriidilist isikut, tema struktuuriüksust või organit või äriühingu filiaali ning kasutada variisikut;”;
4) paragrahvi 37 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
„(22) Variandmete ja konspiratsioonivõtete kasutamise eesmärk on varjata andmesubjekti eest toimingu tegijaid, toimingu eesmärki, õiguste ja kohustuste ning kasutatava kinnis- ja vallasasja kuuluvust.”;
5) paragrahvi 37 täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
„(4) Kaitseväe õigused taustakontrolli teostamisel sätestatakse käesoleva seaduse §-s 415.
(5) Kaitseväe õigused julgeolekuala kaitsel sätestatakse käesoleva seaduse §-s 541.”;
6) paragrahvi 371 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 371. Kaasamine salajasse koostöösse ja isiku salajaseks koostööks jätkuva sobivuse otsustamise õigused”;
7) paragrahvi 371 täiendatakse lõigetega 41–44 järgmises sõnastuses:
„(41) Kaitseväe põhimääruses määratud struktuuriüksus võib enne isiku kaasamist varjatult kontrollida tema kohta isikuandmeid riigi, kohaliku omavalitsuse või muu avalik-õigusliku või eraõigusliku juriidilise isiku andmekogust.
(44) Kaitsevägi teavitab Kaitsepolitseiametit viivitamata käesoleva paragrahvi lõike 42 punktis 3 nimetatud toimingu teostamise otsusest.”;
8) paragrahvi 371 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Isiku kaasamise ja käesoleva paragrahvi lõigetes 41 ja 42 nimetatud toimingute dokumenteerimise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;
9) paragrahvi 371 täiendatakse lõigetega 61 ja 62 järgmises sõnastuses:
„(61) Kui isik salajase koostööga seotud ülesande täitmisel hukkub või isikul tuvastatakse salajase koostööga seotud ülesande täitmise tõttu saadud tervisekahjustuse tagajärjel ajutine või püsiv töövõimetus, maksab riik hüvitist samadel alustel ja korras, mis on ette nähtud hüvitise maksmisel kaitseväeteenistuse seaduse §-des 196 ja 197 sätestatud juhtudel.
(62) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 61 nimetatud juhul tervisekahjustuse saanud isiku töövõimet ei ole kaitseväeteenistuse seaduse §-des 196 ja 197 sätestatud alustel ja korras võimalik hinnata või see kujutab ohtu koostöö salajasuse säilimisele või salajase kaastöötaja või tema pereliikmete elule ja tervisele, lähtutakse hüvitise maksmisel riigikaitseseaduse § 32 alusel kehtestatud kahjunõude menetlemise korrast.”;
10) paragrahvi 371 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Kui isik salajase koostööga seotud ülesande täitmisel rahvusvahelise sõjalise operatsiooni piirkonnas hukkub või saab tervisekahjustuse, lähtutakse hüvitise maksmisel riigikaitseseaduse § 32 alusel kehtestatud kahjunõude menetlemise korrast.”;
11) paragrahvi 372 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Eraõigusliku juriidilise isiku, tema struktuuriüksuse või organi või äriühingu filiaali teesklemise otsustab Kaitseväe juhataja.”;
12) paragrahvi 372 lõiked 3 ja 4 tunnistatakse kehtetuks;
13) paragrahvi 372 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Kaitseväe juhataja esitab iga kuue kuu järel valdkonna eest vastutavale ministrile teavet käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud eraõigusliku juriidilise isiku, tema struktuuriüksuse või organi või äriühingu filiaali tegevuse kohta.”;
14) paragrahvi 373 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Variisik käesoleva seaduse tähenduses on tegevväelane, kes teenistussuhte varjamise või muudetud identiteedi abil aitab tagada tegevuse varjatust.”;
15) paragrahvi 40 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kaitsevägi teavitab isikut, kelle suhtes tehti käesoleva seaduse § 37 lõike 1 punktis 1, § 371 lõike 42 punktis 3, §-s 39, § 415 lõike 11 punktis 3 või § 541 lõike 2 punktis 2 nimetatud toiming või kelle põhiõigusi ja -vabadusi nimetatud toiminguga oluliselt piirati ning kes on selle käigus tuvastatud, toimingu ajast ja liigist viivitamata pärast toiminguga kogutud teabe salastatuse kustumist.
(5) Kui käesoleva seaduse § 39 alusel rakendatud julgeolekuasutuste seaduse § 25 lõikes 3 või § 26 lõike 3 punktis 5 sätestatud toiminguga kogutud teabe salastatuse kustumisest on möödunud üks aasta ja käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud toimingust teavitamata jätmise alus ei ole ära langenud, taotleb Kaitseväe juhataja hiljemalt 15 päeva enne nimetatud tähtaja möödumist halduskohtu esimehelt või tema määratud halduskohtunikult luba isiku püsivalt teavitamata jätmiseks. Loa andmine või sellest keeldumine otsustatakse halduskohtumenetluse seadustiku haldustoiminguks loa andmise sätete kohaselt.”;
16) paragrahvi 415 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) kontrollida isikuandmeid riigi, kohaliku omavalitsuse või muu avalik-õigusliku juriidilise isiku või eraõigusliku juriidilise isiku andmekogust, sealhulgas varjatult;”;
17) paragrahvi 415 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Kaitseväe põhimääruses määratud struktuuriüksusel on isikuankeedis esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks ja tegevväelase, ametniku või töötaja Kaitseväkke sobivuse üle otsustamiseks lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule õigus:
3) isikut varjatult jälgida.”;
18) paragrahvi 415 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Isiku varjatud jälgimise otsustab Kaitseväe juhataja või tema poolt volitatud pädeva struktuuriüksuse ülem. Otsus kooskõlastatakse eelnevalt Kaitsepolitseiametiga. Otsus kehtib selles märgitud tähtaja jooksul, kuid mitte kauem kui kaks kuud. Kaitsevägi teavitab otsusest valdkonna eest vastutavat ministrit või tema volitatud ametnikku.”;
19) paragrahvi 42 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonil on julgeolekuasutuste seaduse § 36 lõigetes 3 ja 5–7 sätestatud õigused ja kohustused järelevalveks kaitseväeluure teostamise üle.”;
20) paragrahvi 43 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Käesoleva seaduse § 37 lõike 1 punktis 4 ja lõikes 2, § 371 lõike 42 punktis 3, §-s 415 ning § 541 lõike 2 punktis 2 sätestatud viisil kogutud teabe dokumenteerib Kaitsevägi teabetoimikutes.”;
21) seadust täiendatakse §-ga 541 järgmises sõnastuses:
„§ 541. Isikuandmete töötlemine julgeolekuala kaitse eesmärgil
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud viisil kogutud isikuandmeid säilitatakse nii kaua, kui see on vajalik käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punktis 6 nimetatud ülesande täitmiseks, ning kustutatakse töötlemise vajaduse lõppemisel viivitamata.”;
22) paragrahvi 55 lõiget 3 ja § 56 lõike 2 teist lauset täiendatakse pärast sõnu „Politsei- ja Piirivalveametile” sõnadega „või muule pädevale korrakaitseorganile”.
§ 2. Julgeolekuasutuste seaduse muutmine
Julgeolekuasutuste seaduse § 29 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 29. Isiku teavitamine toimingust
(5) Kui käesoleva seaduse § 25 lõikes 3 või § 26 lõike 3 punktis 5 sätestatud toiminguga kogutud teabe salastatuse kustumisest on möödunud üks aasta ja käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud toimingust teavitamata jätmise alus ei ole ära langenud, taotleb toimingu teinud julgeolekuasutuse juht või tema volitatud ametnik hiljemalt 15 päeva enne nimetatud tähtaja möödumist halduskohtu esimehelt või tema määratud halduskohtunikult luba isiku püsivalt teavitamata jätmiseks. Loa andmine või sellest keeldumine otsustatakse halduskohtumenetluse seadustiku haldustoiminguks loa andmise sätete kohaselt.”.
§ 3. Õiguskantsleri seaduse muutmine
Õiguskantsleri seaduse § 1 täiendatakse lõikega 91 järgmises sõnastuses:
„(91) Käesoleva paragrahvi lõikes 9 sätestatud ülesande raames teostab õiguskantsler vähemalt iga kahe aasta tagant järelevalvet julgeolekuasutuste seaduse § 29 lõike 2 ja Kaitseväe korralduse seaduse § 40 lõike 2 alusel isiku toimingust teavitamata jätmise põhjendatuse üle.”.


text:
16. mai 2013(*)
Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Valikuline kohtualluvus lepinguvälise kahju puhul – Mitme isiku osalemine piiriüleselt ühe ja sama ebaseadusliku teo toimepanemisel – Võimalus määrata kohtualluvus kindlaks sellise teo toimepanemise koha järgi, mille ei pannud toime kostja, vaid üks teine kahju tekitaja (wechselseitige Handlungsortzurechnung)
Kohtuasjas C‑228/11,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Landgericht Düsseldorfi (Saksamaa) 29. aprilli 2011. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 16. mail 2011, menetluses
koosseisus: koja president A. Tizzano, kohtunikud A. Borg Barthet, J.‑J. Kasel, M. Safjan (ettekandja) ja M. Berger,
arvestades kirjalikus menetluses ja 5. juuli 2012. aasta kohtuistungil esitatut,
– Melzer, esindajad: Rechtsanwalt S. Volaric-Huppert, Rechtsanwalt F. Marzillier, Rechtsanwalt G. Guntner ja Rechtsanwalt W. A. Meier,
– MF Global UK Ltd, esindaja Rechtsanwalt C. Gierets,
– Saksamaa valitsus, esindajad: T. Henze, K. Petersen ja J. Kemper,
– Šveitsi valitsus, esindaja: D. Klingele,
– Euroopa Komisjon, esindajad: A.‑M. Rouchaud-Joët ja W. Bogensberger,
olles 29. novembri 2012. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlus puudutab seda, kuidas tõlgendada nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 2001, L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42) artikli 5 punkti 3.
2 Taotlus esitati Melzeri ja MF Global UK Ltd (edaspidi „MF Global”) vahelises kohtuvaidluses, mille ese on nõue hüvitada optsioontehingu tegemise käigus tekitatud kahju.
3 Määruse nr 44/2001 põhjendusest 2 ilmneb, et selle määruse eesmärk on kehtestada siseturu häireteta toimimise huvides „sätted, millega ühtlustataks eeskirjad kohtualluvuse konflikti kohta tsiviil- ja kaubandusasjades ning lihtsustataks vorminõudeid, et käesoleva määrusega seotud liikmesriikide kohtuotsuste vastastikune tunnustamine ja täitmine oleks kiire ja lihtne”.
4 Määruse põhjendustes 11, 12 ja 15 on märgitud:
„(11) Kohtualluvuse eeskirjad peavad olema hästi etteaimatavad ning lähtuma põhimõttest, et tavaliselt on kohtualluvus seotud kostja alalise elukohaga ning seepärast peab kohtualluvus alati olemas olema, välja arvatud teatavatel täpselt määratletud juhtudel, kui kohtuvaidluse sisu või osapoolte autonoomia eeldab teistsugust seotust. Selleks et ühiseeskirjad oleksid läbipaistvamad ja et vältida kohtualluvuse konflikte, peab juriidilise isiku alaline asukoht olema autonoomselt määratletud.
(15) Harmoonilise kohtumõistmise huvides tuleb samaaegsete menetluste võimalust võimalikult vähendada ja tagada, et kahes liikmesriigis ei tehta vastuolulisi kohtuotsuseid [...]”
5 Kohtualluvuse eeskirjad on toodud sama määruse II peatükis.
6 Määruse II peatüki 1. jakku „Üldsätted” kuuluva artikli 2 lõige 1 on sõnastatud järgmiselt:
7 Määruse samasse jakku kuuluva artikli 3 lõikes 1 on sätestatud:
8 Määruse nr 44/2001 II peatüki 2. jakku „Kohtualluvus erandjuhtudel” [mõiste „kohtualluvus erandjuhtudel” asemel on edaspidi kasutatud täpsemat vastet „valikuline kohtualluvus”] kuuluva artikli 5 punktides 1 ja 3 on ette nähtud:
3. lepinguvälise kahju puhul selle paiga kohtusse, kus kahjustav sündmus on toimunud või võib toimuda”.
9 Määruse samasse jakku kuuluva artikli 6 punkt 1 on sõnastatud järgmiselt:
1. juhul kui kostjaid on mitu, selle paiga kohtusse, kus on neist ühe alaline elukoht, tingimusel, et nõuded on sedavõrd tihedalt seotud, et eri menetlustest tulenevate vastuoluliste otsuste ohu vältimiseks oleks soovitav neid menetleda ning otsuseid teha üheskoos”.
10 Saksamaa tsiviilseadustiku (Bürgerliches Gesetzbuch; edaspidi „BGB”) § 830 „Kaastäideviijad ja osavõtjad” kohaselt:
„(1) Kui mitu isikut tekitas kahju ühiselt toime pandud õigusvastase teoga, vastutab igaüks kahju eest. Sama kehtib, kui ei ole võimalik välja selgitada, kes osavõtjatest oma teoga kahju tekitas.
(2) Kaastäideviijatega loetakse võrdseks kihutajad ja kaasaaitajad.”
11 Eelotsusetaotlusest nähtub, et Berliinis (Saksamaa) elav Melzer värvati telefoni teel kliendiks ja tema toimikut haldas Weise Wertpapier Handelsunternehmen (edaspidi „WWH”), mille asukoht on Düsseldorf (Saksamaa). Nimetatud äriühing avas Melzeri nimele konto äriühingus MF Global, mis on Londonis (Ühendkuningriik) asuv maaklerfirma. MF Global tegi sellelt kontolt tasu eest optsioontehinguid kõnesoleva isiku huvides.
12 Melzer tegi aastatel 2002-2003 kindlaks määratud kontole sissemakseid kogusummas 172 000 eurot. MF Global maksis talle 9. juulil 2003 välja 924,88 eurot. Melzer esitab kahju hüvitamise nõude nende summade vahe (171 075,12 eurot) ulatuses.
13 MF Global esitas Melzerile arve 120 USA dollari suuruse komisjonitasu kohta. Ta pidas kinni 25 USA dollarit ja kandis ülejäänud 95 USA dollarit üle WWH‑le.
14 Melzer on seisukohal, et WWH ja MF Global ei selgitanud talle piisavalt optsioontehingutega seotud riske. Samuti ei teavitatud teda objektiivselt MF Globali ja WWH vahel sõlmitud komisjonitasu käsitlevast kokkuleppest (kickback agreement) ja sellest tulenevast huvide konfliktist. Melzeri arvates on MF Global seetõttu kohustatud maksma talle hüvitist tahtliku ja õigusvastase kaasaaitamise eest WWH poolt kahju tekitamisele.
15 Landgericht Düsseldorf leidis, et Saksamaa kohtutel on rahvusvaheline pädevus määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 alusel, kuna kahju tekkis Saksamaal. Varaline kahju, mille hüvitamist hageja taotleb, tekkis Saksamaal, kuna sissemaksed Londonis asuvale kontole tegi ta Saksamaalt ja kahju tekkis seoses varaga, mille ta oli paigutanud krediidiasutuses avatud kontole.
16 Eelotsusetaotluse esitanud kohus esitab siiski küsimuse enda pädevuse kohta määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 alusel. Kuna kahju tekkis Berliinis ja mitte Düsseldorfis, tuleb ka vastavalt sellele kindlaks määrata kahjustava sündmuse toimumise koht. Kuna MF Global tegutseb üksnes Londonis, saab Düsseldorfile tuginedes lähtuda üksnes WWH tegevusest.
17 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul on Saksamaa tsiviilkohtumenetluses selline alternatiivne seos kaastäideviijate ja kaasaaitajate poolt õigusvastase teo toimepanemise kohaga võimalik ning see oleks Melzeri asjakohaseid väiteid arvestades käesolevas asjas mõeldav.
18 Selles olukorras otsustas Landgericht Düsseldorf menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas […] määruse nr 44/2001 […] artikli 5 punktis 3 lepinguvälise kahju puhul sätestatud kohtualluvust arvesse võttes on juhul, kui lepinguvälist kahju põhjustanud teo panid piiriüleselt toime mitu isikut, võimalik kasutada [kahjustava sündmuse toimumise] paiga kindlaksmääramiseks alternatiivset seost õigusvastase teo toimepanemise kohaga?”
19 Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib oma küsimusega sisuliselt teada, kas määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 tuleb tõlgendada nii, et see võimaldab väidetavalt kahju tekitanud isiku – kes ei ole selle kohtuvaidluse pool – õigusvastase teo toimepanemise koha alusel luua kohtualluvuse ühe teise isiku suhtes, kes osales samuti väidetava kahju tekitamises, kuid kes ei ole pannud tegu toime selle kohtu tööpiirkonnas, mille poole on vaidluse lahendamiseks pöördutud.
20 Eelotsusetaotluses nendib selle esitanud kohus, et Saksamaa õigus tunnustab sellist võimalust „alternatiivse seose kaudu õigusvastase teo toimepanemise kohaga”. Seega küsib ta nimetatud normi võimaliku mutatis mutandis kohaldamise kohta käesolevas asjas.
21 Kõigepealt tuleb arvestada, et eelotsusetaotluse esitanud kohus märkis, et kuigi Melzeri ja MF Globali vahel oli lepinguline suhe, tugineb põhikohtuasja hagi üksnes lepinguväliste võlasuhete õigusele. Järelikult piirdub käesolev eelotsuse küsimus üksnes määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 tõlgendamisega.
22 Tuleb ka meenutada, et määruse nr 44/2001 sätteid tuleb tõlgendada iseseisvalt, võttes arvesse määruse süsteemi ja eesmärke (vt eelkõige 16. juuli 2009. aasta otsus kohtuasjas C‑189/08: Zuid-Chemie, EKL 2009, lk I‑6917, punkt 17 ja seal viidatud kohtupraktika, ning 25. oktoobri 2011. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑509/09 ja C‑161/10: eDate Advertising jt, EKL 2011, lk I-10269, punkt 38).
23 Neid täpsustusi silmas pidades tuleb rõhutada, et üksnes erandina määruse nr 44/2001 artikli 2 lõikes 1 toodud üldisest põhimõttest, mis määrab kohtualluvuse selle liikmesriigi kohtutele, mille territooriumil on kostja alaline elukoht, näeb määruse II peatüki 2. jagu ette teatava hulga valikulisi kohtualluvusi, mille hulgas esineb ka määruse artikli 5 punktis 3 sätestatud kohtualluvus.
24 Kuna kohtualluvuse määramisel selle paiga järgi, kus kahjustav sündmus on toimunud või võib toimuda, on tegemist valikulise kohtualluvusega, tuleb seda tõlgendada kitsalt ning tõlgendus ei tohi kaugemale minna määruses nr 44/2001 otseselt ette nähtud juhtudest (vt analoogia alusel eespool viidatud kohtuotsus Zuid-Chemie, punkt 22).
25 Siiski tuleb ka märkida, et määruse nr 44/2001 artikli 5 punktis 3 kasutatud väljendis „paik, kus kahjustav sündmus on toimunud või võib toimuda” on peetud silmas nii kahju tekkimise kui ka kahju põhjustanud sündmuse toimumise paika, millest tulenevalt võib kostjat hageja valikul kaevata kas ühe või teise asjaomase paiga kohtusse (19. aprilli 2012. aasta otsus kohtuasjas C‑523/10: Wintersteiger, punkt 19 ja seal viidatud kohtupraktika).
26 Selles osas on väljakujunenud kohtupraktikas leitud, et määruse nr 44/2001 artikli 5 punktis 3 ette nähtud kohtualluvuse eeskiri põhineb vaidluse ning kahjustava sündmuse toimumise või toimuda võimise koha kohtu vahelisel eriti tihedal seosel, mis õigustab sellele kohtule pädevuse andmist tõrgeteta õigusemõistmise tagamise ja menetluse nõuetekohase kujundamise põhjustel (vt eespool viidatud kohtuotsused Zuid-Chemie, punkt 24, ja eDate Advertising jt, punkt 40).
27 Nimelt on selle paiga kohtul, kus kahjustav sündmus on toimunud või võib toimuda, lepinguvälise kahju puhul reeglina parimad tingimused kohtuasja lahendamiseks eelkõige tänu tihedale seosele vaidluse esemega ning kergemale tõendite kogumise võimalusele (vt selle kohta 1. oktoobri 2002. aasta otsus kohtuasjas C‑167/00: Henkel, EKL 2002, lk I‑8111, punkt 46, ja eespool viidatud kohtuotsus Zuid‑Chemie, punkt 24).
28 Kui tehakse kindlaks üks käesoleva otsuse punktis 25 meenutatud kohtupraktikas tunnustatud seostest, siis sellega peaks olema võimalik järelikult luua kohtualluvus, mis on objektiivselt parimas kohas hindamaks, kas menetluse vastaspoole puhul on täidetud vastutust põhjustavad asjaolud; asjaomane seos peab esinema selle kohtu tööpiirkonnas, mille poole on asja lahendamiseks pöördutud (vt selle kohta 25. oktoobri 2012. aasta otsus kohtuasjas C‑133/11: Folien Fischer ja Fofitec, punkt 52).
29 Selles osas tuleb nentida, et esitatud küsimus ei puuduta mitte ainult kahju tekkimise paiga kindlakstegemist, vaid ka − nagu seda märkis kohtujurist enda ettepaneku punktis 40 − väljendi „kahju põhjustanud sündmuse toimumise paik” tõlgendamist sellises olukorras, kus juriidilise isiku vastu on pöördutud eelotsusetaotluse esitanud kohtusse ja selle aluseks ei ole asjaolu, et juriidiline isik on ise tekitanud kahju selle kohtu tööpiirkonnas, vaid asjaolu, et kahju on väidetavalt tekitanud keegi teine.
30 Kuid eelotsusetaotluses kirjeldatud asjaoludel, kus väidetava kahju ühe oletatava tekitaja vastu on pöördutud kohtusse, mille tööpiirkonnas viimane ei ole tegu toime pannud, ei saa põhimõtteliselt lähtuda kostja tegevusest tulenevast seosest.
31 Sellises olukorras peab kohus, mille poole on vaidluse lahendamiseks pöördutud, enda pädevuse tunnustamiseks määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 alusel näitama, miks peab kahju põhjustanud sündmust siiski pidama toimunuks tema tööpiirkonnas. Kuid see nõuab juba kohtualluvuse kontrollimise staadiumis asja sisulise läbivaatamise käigus antavale hinnangule analoogilise hinnangu andmist.
32 Nimelt kerkib küsimus, millistel tingimustel on mitme täideviija puhul võimalik omistada ühe täideviija tegevus teistele, et oleks võimalik pöörduda nende vastu sellesse kohtusse, mille tööpiirkonnas see tegu toime pandi. Kuid kui liikmesriikide ja Euroopa Liidu õiguskordades puudub ühine käsitusviis, mis sellist omistamist võimaldaks, on vaidlust lahendaval kohtul tõenäoliselt võimalik lähtuda tema enda siseriiklikust õigusest.
33 See avaldub ka asjaolus, et selline alternatiivne seos teise isiku toime pandud õigusvastase teo toimepanemise kohaga, mida eelotsusetaotluse esitanud kohus selles osas aluseks võtab, lähtub Saksa õigusnormist tsiviilvastutuse valdkonnas, milleks on tsiviilseadustiku § 830.
34 Kuid siseriiklike õiguslike käsitusviiside kasutamine määruse nr 44/2001 raames annaks liikmesriikides erinevaid lahendusi, mis oma olemuselt võivad kahjustada määrusega järgitavat eesmärki ühtlustada kohtualluvuse eeskirjad, nagu see nähtub nimetatud määruse põhjendusest 2 (vt analoogia alusel 7. veebruari 2013. aasta otsus kohtuasjas C‑543/10: Refcomp, punkt 39).
35 Muu seas oleks ka selline lahendus, kus seose olemasolu kindlakstegemine sõltuks siseriiklikust materiaalõigusest tulenevatest hindamiskriteeriumidest, vastuolus õiguskindluse eesmärgiga, kui vastavalt kohaldatavale õigusele võib isiku tegevust, mis on aset leidnud mingis muus liikmesriigis kui selles liikmesriigis, kus on kohtusse pöördutud, kvalifitseerida (või mitte) kahju põhjustanud sündmuseks, et sellest tulenevalt luua kohtualluvus määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 alusel. Nimelt ei võimalda selline lahendus kostjal mõistlikult ette näha, millisesse kohtusse võidakse tema vastu pöörduda.
36 Lisaks, kuna see lahendus võimaldaks kahju põhjustanud sündmusest tulenevalt pöörduda väidetavalt kahju tekitanud isiku vastu sellesse liikmesriigi kohtusse, mille tööpiirkonnas see isik ei ole tegu toime pannud, läheks see lahendus kaugemale asjaomases määruses otseselt ette nähtud juhtudest ja oleks järelikult vastuolus selle määruse süsteemi ja eesmärkidega.
37 Pärast seda täpsustust tuleb meenutada, et kuigi kohtul, mille tööpiirkonnas ei ole väidetavalt kahju tekitanud isik tegu toime pannud, ei ole võimalik luua enda pädevust kahju põhjustanud sündmusest tulenevalt, ei välista see määruses nr 44/2001, eelkõige selle artikli 5 punktis 1, ette nähtud kohtualluvuse − sealhulgas nii üldise kui ka valikulise kohtualluvuse – eeskirjade kohaldamist.
38 Järelikult tuleb kahjustava sündmuse põhjustaja vastu pöörduda määruse artikli 5 punkti 3 järgi alati selle paiga kohtusse, mille tööpiirkonnas see isik teo toime pani, või sellise paiga puudumisel kooskõlas üldreegliga tema alalise elukoha järgsesse kohtusse.
39 Pealegi − nagu märkis kohtujurist enda ettepaneku punktis 53 − on määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti 1 alusel võimalik luua kohtualluvus vaidluste lahendamiseks juhtudel, kus hagi on esitatud selliste isikute vastu, kes ei ole selle kohtu tööpiirkonnas tegu toime pannud, kui selles sättes toodud tingimused − eelkõige seose olemasolu − on täidetud.
40 Eeltoodust tuleneb, et sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas, kus vaid ühe väidetava kahju oletatava tekitaja vastu on pöördutud kohtusse, mille tööpiirkonnas viimane ei ole tegu toime pannud, on määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 iseseisva tõlgendamisega − mis võtab arvesse selle määruse eesmärke ja süsteemi − vastuolus see, kui kahju põhjustanud sündmust peetakse toimunuks selle kohtu tööpiirkonnas.
41 Järelikult tuleb esitatud küsimusele vastata, et määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 3 tuleb tõlgendada nii, et see ei võimalda väidetavalt kahju tekitanud isiku – kes ei ole selle kohtuvaidluse pool – õigusvastase teo toimepanemise koha alusel luua kohtualluvuse ühe teise isiku suhtes, kes osales samuti väidetava kahju tekitamises, kuid kes ei ole tegu toime pannud selle kohtu tööpiirkonnas, mille poole on vaidluse lahendamiseks pöördutud.
42 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtadega esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 5 punkti 3 tuleb tõlgendada nii, et see ei võimalda väidetavalt kahju tekitanud isiku – kes ei ole selle kohtuvaidluse pool – õigusvastase teo toimepanemise koha alusel luua kohtualluvuse ühe teise isiku suhtes, kes osales samuti väidetava kahju tekitamises, kuid kes ei ole tegu toime pannud selle kohtu tööpiirkonnas, mille poole on vaidluse lahendamiseks pöördutud.

matches:
§ 830
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 830


text:
Pärimise piirangud – erieeskirjad - Slovakkia
Jah, on olemas erilist liiki vara, mille suhtes kohaldatakse erikorda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määruse (EL) nr 650/2012 (mis käsitleb kohtualluvust, kohaldatavat õigust ning otsuste tunnustamist ja täitmist, ametlike dokumentide vastuvõtmist ja täitmist pärimisasjades ning Euroopa pärimistunnistuse loomist) artikliga 30. Slovakkia on nendest varaliikidest ja teavitamise ajal kehtinud õigusaktidest komisjoni teavitanud. Sellel teabelehel antakse ülevaade praegu kehtivatest õigusnormidest.
Erikorda reguleerivad sätted on liigendatud vastavalt päritava vara liigile.
A – põllumajandus- ja metsamaa
Seaduse nr 180/1995 (milles käsitletakse maa omandiõiguse kindlaksmääramise teatavaid meetmeid, muudetud redaktsioonis) § 23
(1) Kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti, ei või kaasomandi lõpetamist käsitleva õigusakti või kohtulahendiga või kohtu poolt pärimisasjas tehtud lahendiga tekkida § 21 lõikes 1 nimetatud olemasoleva maa jagamisel põllumajandusmaa tükk, mis on väiksem kui 2000 m2, või metsamaa tükk, mis on väiksem kui 5000 m2.
(2) Kui pärijad ei saavuta § 21 lõikes 1 nimetatud maa pärimise vaidluse lahendamisel kokkulepet vastavalt lõikes 1 sätestatud tingimustele või kui nende tingimuste kohaldamise tagajärjel ei saa kohus kindlaks määrata iga pärija pärandvaraosa, teeb kohus otsuse, et maa pärib pärija, kellel on selle majandamiseks parimad võimalused. Kohus määrab ka nimetatud pärijale kohustuse saavutada teiste pärijatega kokkulepe.
(4) Pärijad peavad koostama lõikes 3 osutatud avalduse kirjalikult ja seda ei saa tagasi võtta.
(6) Lõigete 2 ja 3 kohaselt lahendatud pärimisvaidlusest tulenevate pärijate nõuete esitamise aegumistähtaeg on 10 aastat. Nende nõuete tagamiseks seatakse võlgniku omandiõiguse registreerimisel nimetatud kinnisasja suhtes võlausaldaja kasuks pant; siinjuures ei kohaldata kõrgema nõudeõiguse järguga pandiõiguse seadusjärgset eelisjärjekorda. Võlausaldajal on pandiõigusega koormatud maa suhtes eesõigus.
(7) Kui kohus on teinud kaasomandi lõpetamise otsuse, kohaldatakse kaasomanike kokkuleppe suhtes ka lõigetes 2–5 sätestatud tingimusi.
B – maaühisused
Seaduse nr 97/2013 (milles käsitletakse maaühisusi, muudetud redaktsioonis) § 8
(1) Käesoleva seaduse kohaldamisel käsitatakse ühise kinnisvarana üksikut kinnisasja, mis koosneb mitmest eraldiseisvast maatükist. Ühine kinnisvara on jagamatu, välja arvatud lõikes 2 sätestatud juhtudel (märkus: nimetatud lõige ei hõlma pärandit, seega erandit siin ei kohaldata). Ühise kinnisvara ühisomandit ei saa lõpetada ega ümber jagada tsiviilseadustiku kaasomandi lõpetamise ja ümberjagamise üldiste sätete alusel.
C – korteri üürimine ja elamuühistu liikme osaku üleminek
Seaduse nr 40/1964 (tsiviilseadustik, Občiansky zákonník) §-d 706–707
Üürimisõigus ei kuulu pärimisele ning seega väljastab notar taotluse korral vaid kinnituse asjaomaste soodustatud isikute kohta tsiviilseadustiku § 706 tähenduses. Liikmeosak on seevastu vara ja kuulub seega vastavalt soodustatud isikute pärimisõigusele pärimisele.
Tsiviilseadustiku § 706
(1) Kui üürnik sureb ja korter ei ole abikaasaga kaasvalduses, saavad üürnikeks (kaasüürnikeks) surnud isiku lapsed, lapselapsed, vanemad, õed-vennad, väimees ja minia, kes jagasid surnud isiku surmapäeval temaga ühist majapidamist ja kellel endal ei ole oma korterit. Isikutest, kes hoolitsesid surnud üürniku ühise majapidamise eest või olid surnud üürniku ülalpidamisel, saavad samuti üürnikud (kaasüürnikud), tingimusel et nad jagasid surnud isikuga ühist majapidamist vähemalt kolm aastat enne tema surma ja neil endal ei ole oma korterit.
(3) Kui elamuühistusse kuuluva korteri üürnik sureb ja korter ei ole abikaasaga kaasvalduses, läheb üürniku surma korral tema liikmesus ühistus ja korteri üürimise õigus üle sellele pärijale, kes pärib liikmeosaku.
Tsiviilseadustiku § 707
(1) Kui üks abikaasadest, kes on korteri kaasüürnik, sureb, saab üleelanud abikaasast ainuüürnik.
(2) Kui tegu on ühistu korteriga, lõpeb ühe abikaasa surmaga abikaasade kaasüürniku staatus. Kui ühistu korteri kasutamise õigus omandati abielu ajal, jääb üleelanud abikaasa edasi ühistu liikmeks ja on liikmeosaku omanik; kohus võtab seda pärimismenetluses arvesse. Kui sureb abikaasa, kes oli omandanud ühistu korteri kasutamise õiguse enne abiellumist, läheb abikaasa surmaga tema liikmesus ühistus ja korteri üürimise õigus üle liikmeosaku pärinud pärijale. Kui üürivaldusi on mitu, võib surnud isiku liikmesus minna üle mitmele pärijale.
(3) Kui üks kaasüürnikest sureb, läheb tema kasutusõigus üle teistele kaasüürnikele.
D – osalus osaühingus
Seaduse nr 513/1991 (muudetud redaktsioonis) §-d 116–117 – kui isik suri pärast 1. jaanuari 1992
Äriseadustiku (Obchodný zákonník) § 116
(2) Osalus on päritav. Kui tegemist ei ole ainuosanikuga äriühinguga, võib asutamislepingus välistada osaluse pärimise. Pärija, kes ei ole ainuosanik, võib taotleda oma osaluse tühistamist, kui osanikuks olemise nõudmine pärijalt ei oleks õiglane; [...].
Äriseadustiku § 117
(1) Osaluse jagamine on võimalik ainult selle loovutamisel või võõrandamisel osaniku pärijale või õigusjärglasele. Osaluse jagamiseks on nõutav üldkoosoleku heakskiit.
(2) Asutamislepingus võib osaluse jagamise välistada.
(3) Osaluse jagamise korral peab säilima § 109 lõikes 1 sätestatud osakapitali suurus (osaniku sissemakse summa peab olema vähemalt 750 eurot).
E – surnud isiku töötasu
Seaduse nr 311/2001 (tööseadustik (Zákonník práce) muudetud redaktsioonis) § 35
Kui eriõigusaktides ei ole sätestatud teisiti, ei lõpe töötaja rahalised õigused tema surmaga. Töötaja töötasu õigus läheb kuni neljakordse keskmise kuusissetuleku ulatuses üle otse töötaja abikaasale, lastele ja vanematele, kui nad elasid töötaja surma ajal temaga ühes leibkonnas. Kui niisuguseid isikuid ei ole, muutub õigus töötasule päritavaks.
F – pension
(1) Seaduse nr 650/2004 (milles käsitletakse täiendavaid pensioniskeeme, muudetud redaktsioonis) § 21
Ajutist täiendavat vanaduspensioni või ajutist täiendavat teenistuspensioni saava pensioniskeemis osaleja isiklikule kontole kogutud summa on päritav, kui ajutist täiendavat vanaduspensioni või ajutist täiendavat teenistuspensioni saanud surnud osaleja ei nimetanud oma pensionilepingus soodustatud isikuna teist füüsilist või juriidilist isikut, kellele tuleks maksta pensionikontole kogutud summa.
(2) Seaduse nr 43/2004 (milles käsitletakse vanaduspensioniskeeme, muudetud redaktsioonis) §-d 40–40a
(1) Vanaduspensioniskeemi sissemaksete tegija surma korral on sissemaksete tegija pensionilepingus nimetatud soodustatud isikul õigus väljamaksele summas, mis vastab surnud isiku isikliku pensionikonto väärtusele päeval, mil pensionifondide valitseja sai teada sissemakse tegija surmast; sellest arvatakse maha kohustuslikud sissemaksed, mida nõudis sotsiaalkindlustusamet (Sociálna poisťovňa) ja mis kanti surnud isiku nimel alusetult üle, samuti mõistlikud kulud, mida pensionifondide valitseja kandis seoses selle summa väljamaksmisega sularahas või ülekandmisega euroalavälisesse riiki, ning sellele lisatakse kohustuslikud sissemaksed, mille sotsiaalkindlusamet peab veel üle kandma. Kui sissemaksete tegija ei ole pensionilepingus nimetanud ühtki soodustatud isikut või kui soodustatud isikut ei ole, muutuvad need varad päritavaks.
(2) Soodustatud isikul ei ole õigust lõikes 1 nimetatud väljamaksele, kui kohus leiab lõplikus otsuses, et see isik põhjustas tahtlikult sissemaksete tegija surma.
(1) Eluaegse pensioni saaja surma korral on pensionisaaja poolt pensionilepingus nimetatud soodustatud isikul õigus väljamaksele § 32 lõikes 2 nimetatud summas või § 46g lõikes 5 nimetatud ühekordsele hüvitisele selle päeva seisuga, kui kindlustusandja sai teada pensionisaaja surmast. Kui pensionisaaja ei ole pensionikindlustuslepingus nimetanud ühtki soodustatud isikut või kui soodustatud isikut ei ole, muutub esimeses lauses sätestatud summa päritavaks.
(2) Lõikes 1 osutatud soodustatud isikul ei ole õigust § 32 lõikes 2 nimetatud väljamaksele või ühekordsele hüvitisele, kui kohus leiab lõplikus otsuses, et see isik põhjustas tahtlikult pensionisaaja surma.
Seaduse nr 461/2003 (milles käsitletakse sotsiaalkindlustust, muudetud redaktsioonis) § 118
(1) Kui hüvitise saamise tingimustele vastanud füüsiline isik suri pärast hüvitise saamise ja väljamaksmise taotlemist, läheb selle isiku surmapäeval tasumisele kuuluvate väljamaksete saamise õigus üle üksteise järel tema abikaasale, lastele ja vanematele.
(2) Kui haigushüvitise, kahjuhüvitise, rehabilitatsioonitoetuse, ümberõppetoetuse, tagatiskindlustushüvitise või töötushüvitise saamise tingimustele vastanud füüsiline isik suri enne nende hüvitiste taotlemist, läheb selle isiku surmapäeval tasumisele kuuluvate väljamaksete saamise õigus üle üksteise järel tema abikaasale, lastele ja vanematele.
(3) Kui hüvitis määrati enne hüvitise saamise ja väljamaksmise tingimustele vastanud füüsilise isiku surma, makstakse tasumisele kuuluvad summad, mis ei olnud selle isiku surma päeva seisuga välja makstud, lõikes 1 (esimeses lauses) loetletud füüsilistele isikutele.
(4) Lõigetes 1–3 loetletud füüsilistele isikutele üleminevad õigused ei ole päritavad; need muutuvad päritavaks, kui nimetatud füüsilisi isikuid ei ole.
(5) Kui füüsilisi isikuid, kellele läheks lõigete 1–4 alusel üle õigus hüvitistele, ei ole, muutuvad need hüvitised muuks tuluks lähtefondile, millest need oleks tulnud välja maksta.
Jah. See on kas surnud isiku õigus täpsustada isikud, kes omandavad varad pärast tema surma seadusjärgsete soodustatud isikute asemel (nt täiendava pensioni leping) või see puudutab teatavat liiki varasid, mille puhul on seadusega sätestatud, kuidas neid saab pärast isiku surma käsutada (nt maa omandiõiguse kindlaksmääramise meetmed, sotsiaalkindlustushüvitised).
Kui pärimismenetluses ei võeta seoses kinnisvaraga arvesse esimesele küsimusele esitatud vastuses nimetatud õigusnorme, jätab kinnistusraamatu pidamise eest vastutav ametiasutus vast omandatud kinnisvara omandiõiguse kinnistusraamatusse kandmata.
Slovakkias toimuvas pärimismenetluses kohaldab esimesele küsimusele esitatud vastuses nimetatud õigusnorme vastavalt kohtu juhtnööridele pärimismenetlust toimetav notar. Selle menetluse tulemus on pärimistunnistus ning menetluspool, kelle arvates see ei ole kooskõlas kehtiva erikorraga, võib selle vaidlustada.
Viimati uuendatud: 29/06/2020

matches:
§ 23
§ 21
§ 21
kohus
kohus
Kohus
kohus
§ 8
§ 706
§ 706
§ 707
kohus
§ 116
§ 117
§ 109
§ 35
§ 21
kohus
§ 32
§ 46
§ 32
kohus
§ 118


Triigi küla Ninanuki detailplaneeringu algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine
Saaremaa Vallavalitsus teatab planeerimisseaduse § 128 lg 7 ning keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 35 lg 6 alusel, et vallavolikogu algatas 28.05.2020 otsusega nr 30 Triigi külas Ninanuki detailplaneeringu ja jättis algatamata keskkonnamõju strateegilise hindamise.
Planeeringuala asub Saaremaa vallas Triigi külas ja hõlmab Ninanuki katastriüksust (tunnus 40302:001:0630). Detailplaneeringu eesmärgiks on elamu ja abihoonete planeerimine talukoha hoonestuse taastamiseks, liiklusskeemi ja parkimise lahendamine, haljastuse lahendamine, tehnovõrkude ja –rajatiste planeerimine, servituutide ja kitsenduste vajaduse määramine, Läänemere ranna ehituskeeluvööndi vähendamine planeeritava hoonestusala ulatuses. Ehituskeeluvööndi vähendamise ettepanek tehakse planeeritava hoonestusala ulatuses ca 30 m kaugusel tavalisest veepiirist. Detailplaneeringu algatamine on vajalik tulenevalt planeerimisseaduse § 126 lõike 1 punktist 16 ja looduskaitseseaduse § 40 lõike 4 punktist 2. Detailplaneeringuga muudetakse Leisi valla üldplaneeringut ranna ehituskeeluvööndi ulatuse osas.
Keskkonnamõju strateegiline hindamine jäeti algatamata, kuna vallavalitsus on koostatud eelhinnangu põhjal seisukohal, et detailplaneeringuga kavandatava tegevuse elluviimisega ei kaasne eeldatavalt olulist negatiivset keskkonnamõju.
- koostamise algataja - Saaremaa Vallavolikogu (kontaktisik Margit Kaldre, raekoda@saaremaavald.ee, 452 5002);
- koostamise korraldaja - Saaremaa Vallavalitsus (kontaktisik Kätlin Kallas, katlin.kallas@saaremaavald.ee, 452 5094);
- koostaja - DAGOpen OÜ (kontaktisik Jaan Kuusemets, dagopen@dagopen.ee, tel 4632024);
- kehtestaja - Saaremaa Vallavolikogu (kontaktisik Margit Kaldre, raekoda@saaremaavald.ee, 452 5002).
Strateegilise planeerimisdokumendi koostamise algatamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmise otsusega on võimalik tutvuda tööpäeviti ka Saaremaa vallamajas (Kuressaare, Tallinna 10, ruum 308).
Kudjape alevikus Riku ja Põlde detailplaneeringu algatamine
Saaremaa Vallavalitsuse 05.05.2020 korraldusega nr 782 algatati Kudjape alevikus Riku ja Põlde detailplaneering Riku (katastriüksuse katastritunnus 27003:001:0624, sihtotstarve maatulundusmaa 100%, pindala 31807 m2) ja Põlde (katastriüksuse katastritunnus 27003:001:0538, sihtotstarve maatulundusmaa 100%, pindala 46435 m2) kinnistutel. Detailplaneeringu eesmärgiks on katastriüksuste jagamine, sihtotstarbe muutmine, ehitusõiguse määramine elamute ja abihoonete püstitamiseks, tehnovõrkude ja -rajatiste ning avalikule teele juurdepääsuteede asukoha määramine. Planeeringuala suurus on 8,5 ha.
Käesolev detailplaneering on kooskõlas Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi ühisplaneeringuga.
Kuressaare linnas Raiekivi tee 2 detailplaneeringu algatamine
Saaremaa Vallavalitsus teatab planeerimisseaduse § 128 lg 7 alusel, et algatas 24.03.2020 korraldusega nr 616 Kuressaare linnas Raiekivi tee 2 detailplaneeringu. Planeeringuala asub Kuressaare linnas ja hõlmab osa Raiekivi tee 2 katastriüksust (katastriüksuse tunnus 34901:014:0551, üldkasutatav maa 100%). Detailplaneeringu eesmärgiks on väikevormi planeerimine, liikluskorralduse põhimõtete määramine, haljastuse ja heakorrastuse põhimõtete määramine. Detailplaneeringu ala on u 700 m2.
Planeeringuala asub kehtiva Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi ühisplaneeringu (kehtestatud 26.01.2012 Kuressaare Linnavolikogu otsusega nr 1) kohaselt reserveeritud puhkeotstarbelisel alal, mis on ühisplaneeringuga antud aktiivses kasutuses rekreatsioonialadele ja kus tingimused ehitiste püstitamiseks seatakse detailplaneeringuga. Seega on detailplaneeringu algatamine vajalik tulenevalt ühisplaneeringust ja planeerimisseaduse § 125 lg 2. Detailplaneering on ühisplaneeringuga kooskõlas, kuna planeeringuala reserveeritud juhtotstarvet ei muudeta.
Planeeringuala asub Kuressaare vanalinna muinsuskaitsealal ja kaitsevööndis, mistõttu tuleb koostada muinsuskaitseseaduse § 61 lg 3 alusel detailplaneeringu muinsuskaitse eritingimused. Detailplaneeringu algatamise hetkeks kogutud informatsiooni põhjal ei ole vaja detailplaneeringu koostamise käigus teha eraldi täiendavaid uuringuid lisaks muinsuskaitse eritingimustele. Kui detailplaneeringu edasise menetluse käigus selgub, et planeeringulahenduse väljatöötamiseks on vajalik teha täiendavaid uuringuid, analüüse, ekspertiise vms, siis tuleb need teha ning planeeringusse lisada.
Atla külas Matise detailplaneeringu algatamine
Saaremaa Vallavolikogu 28.02.2020 otsusega nr 14 algatati Atla külas Matise detailplaneering. Detailplaneeringu koostamise eesmärk on katastriüksuse jagamine kaheks, endise talukoha asukohale ehitusõiguse määramine elamute ja abihoonete püstitamiseks, keskkonnatingimuste seadmine, tehnovõrkude ja liikluskorralduse lahendamine ning ranna ehituskeeluvööndi vähendamine planeeritud hoonestusala ulatuses. Planeeringuala suuruseks on arvestatud ca 6,4 ha. Kuna planeeritav hoonestusala asub ranna ehituskeeluvööndis, tuleb ehitiste püstitamiseks vähendada ranna ehituskeeluvööndit. Tulenevalt eelnevast tehakse Matise detailplaneeringuga ettepanek muuta Lümanda valla üldplaneeringut.
Kudjape alevikus Sepavere detailplaneeringu algatamine
Saaremaa Vallavalitsuse 18.02.2020 korraldusega nr 340 algatati Kudjape alevikus Sepavere detailplaneering. Planeeringuala suurus on 3,2 ha ja planeeringualasse kuuluvad järgmised katastriüksused: Sepavere tee 11 (katastriüksuse katastritunnus 71401:001:0308), Sepavere tee 13 (katastriüksuse katastritunnus 71401:001:0320), Sepavere tee 15 (katastriüksuse katastritunnus 71401:001:0319), Sepavere tee 17 (katastriüksuse katastritunnus 71401:001:0318), Sepavere tee 19 (katastriüksuse katastritunnus 71401:001:0317), Sepavere tee 21 (katastriüksuse katastritunnus 71401:001:0316), Põlde tee (katastriüksuse katastritunnus 71401:001:0292), Sepavere tee 23 (katastriüksuse katastritunnus 71401:001:0315), Sepavere tee 25 (katastriüksuse katastritunnus 71401:001:0314) ja Sepavere tee 27 (katastriüksuse katastritunnus 71401:001:0313). Planeeringu eesmärk on olemasolevate katastriüksuste sihtotstarbe muutmine ning ehitusõiguse määramine elamute ja abihoonete püstitamiseks. Käesolev detailplaneering on kooskõlas Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi ühisplaneeringuga.
Salme alevikus Sõrve mnt 2 detailplaneeringu algatamine
Saaremaa Vallavalitsuse 18.02.2020 korraldusega nr 339 algatati Salme alevikus Sõrve mnt 2 detailplaneering. Planeeringu eesmärk on katastriüksuse sihtotstarbe muutmine, ehitusõiguse määramine ärihoone (kaupluse) püstitamiseks, liikluskorralduse ja haljastuse põhimõtete määramine. Planeeringuala suurus on 2500 m2. Käesolev detailplaneering on kooskõlas Salme aleviku ja sisemaa üldplaneeringuga.
Kuressaares Arhiivi tn 18 ja 20 detailplaneeringu algatamine
Saaremaa Vallavalitsus teatab planeerimisseaduse § 128 lg 7 alusel, et algatas 28.01.2020 korraldusega nr 155 Kuressaare linnas Arhiivi tn 18 ja 20 detailplaneeringu. Planeeringuala asub Kuressaare linnas ja hõlmab Arhiivi tn 18 (katastriüksuse tunnus 34901:012:0096) ja Arhiivi tn 20 (katastriüksuse tunnus 34901:012:0123) katastriüksuseid. Detailplaneeringu eesmärgiks on ärihoonete planeerimine, liikluskorralduse põhimõtete määramine, haljastuse ja heakorrastuse põhimõtete määramine. Detailplaneeringu ala on kokku u 0,62 ha.
Planeeritavad katastriüksused asuvad kehtiva Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi ühisplaneeringu (kehtestatud 26.01.2012 Kuressaare Linnavolikogu otsusega nr 1) kohaselt reserveeritud ettevõtlusalal, mille all mõistetakse ühisplaneeringus keskkonda mittehäirivate tööstusettevõtete ja ladude, kuid ka äri- ja teenindusettevõtete maad. Lubatud katastriüksuse sihtotstarbed on äri- ja tootmismaa. Tingimused tootmishoone püstitamiseks ühisplaneeringuga ettenähtud ettevõtlusalale seatakse detailplaneeringuga. Seega on detailplaneeringu algatamine vajalik tulenevalt planeerimisseaduse § 125 lg 1 p 1, ühisplaneeringust ja planeerimisseaduse § 125 lg 2. Detailplaneering on ühisplaneeringuga kooskõlas, kuna planeeringuala reserveeritud juhtotstarvet ei muudeta.
Lähteseisukohad Asendiskeem
Mullutu külas Hiiepõllu tee 2 detailplaneeringu algatamine
Saaremaa Vallavalitsuse 29.10.2019 korraldusega nr 1935 algatati Mullutu külas Hiiepõllu tee 2 detailplaneering. Planeeringu eesmärk on täiendava ehitusõiguse määramine tootmishoonete püstitamiseks, keskkonnatingimuste seadmine, tehnovõrkude ja liikluskorralduse lahendamine. Planeeringuala suuruseks on arvestatud 2,5 ha. Käesolev detailplaneering on kooskõlas Kaarma valla üldplaneeringuga.
Kuressaare mereäärse puhkeala detailplaneeringu algatamine
Saaremaa Vallavalitsus teatab planeerimisseaduse § 128 lg 7 alusel, et Saaremaa Vallavalitsus algatas 20.12.2019 korraldusega nr 2364 Kuressaare mereäärse puhkeala detailplaneeringu. Planeeringuala asub Kuressaare linnas ja hõlmab mere ääres Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi ühisplaneeringus reserveeritud puhkeotstarbelisel alal asuvaid munitsipaalomandisse kuuluvaid katastriüksusi Tori tänaval, Raiekivi teel, Kalda puiesteel, Staadioni tänaval ja Supluse puiesteel koos eraomandisse kuuluvate Lossihoov 1 ja Pargi tn 15 katastriüksusega.
Detailplaneeringu eesmärgiks on puhkeotstarbeliste ehitiste ehitamiseks tingimuste määramine, väikevormide planeerimine, liikluskorralduse põhimõtete määramine, haljastuse ja heakorrastuse põhimõtete määramine. Detailplaneeringu ala on kokku u 30,6 ha.
Planeeritavad katastriüksused asuvad kehtiva Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi ühisplaneeringu (kehtestatud 26.01.2012 Kuressaare Linnavolikogu otsusega nr 1) kohaselt reserveeritud puhkeotstarbelisel alal, mis on ühisplaneeringuga antud aktiivses kasutuses rekreatsioonialadele ja kus tingimused ehitiste püstitamiseks seatakse detailplaneeringuga. Seega on detailplaneeringu algatamine vajalik tulenevalt ühisplaneeringust ja planeerimisseaduse § 125 lg 2. Detailplaneering on ühisplaneeringuga kooskõlas, kuna planeeringuala reserveeritud juhtotstarvet ei muudeta.
Planeeringuala asub Kuressaare vanalinna muinsuskaitsealal ja kaitsevööndis, mistõttu tuleb koostada muinsuskaitseseaduse § 61 lg 3 alusel detailplaneeringu muinsuskaitse eritingimused.
Upa külas Kooli tee 3 detailplaneeringu algatamine ja keskkonnamõjude strateegilise hindamise algatamata jätmine
Saaremaa Vallavolikogu 29.08.2019 otsusega nr 98 algatati Upa külas Kooli tee 3 katastriüksusel (katastriüksuse katastritunnus 43301:001:0842, pindala 30347 m², sihtotstarve üldkasutatav maa 100%) detailplaneering. Detailplaneeringu koostamise eesmärk on katastriüksuse jagamine elamumaa kruntideks, ehitusõiguse määramine elamute ja abihoonete püstitamiseks, keskkonnatingimuste seadmine, tehnovõrkude ja liikluskorralduse lahendamine. Planeeringuala suuruseks on arvestatud ca 3,5 ha.
Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi ühisplaneeringu (edaspidi ühisplaneering) maakasutuse kaardil asub planeeringuala asutuste ja üldkasutatavate hoonete alal. Asutuste ja üldkasutatavate hoonete ala hõlmab mh tervishoiu, teadus-, haridus- ja spordiasutuste maad ning lubatud katastriüksuse sihtotstarbed on sotsiaalmaa, ärimaa ja riigikaitsemaa. Kooli tee 3 muutis omanikku ning uus omanik ei soovi ühisplaneeringuga määratud juhtotstarbel Kooli tee 3 katastriüksust kasutada. Kuna planeeritava tegevuse eesmärgiks on elamumaa katastriüksuse sihtotstarbega kruntide planeerimine, tuleb muuta maakasutuse juhtotstarve pereelamute alaks. Tulenevalt eelnevast on tegemist ühisplaneeringut muutva detailplaneeringuga.
Liikülas Merekivi detailplaneeringu algatamine ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine
Saaremaa Vallavalitsus teatab planeerimisseaduse § 128 lg 7 ning keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 35 lg 6 alusel, et vallavolikogu algatas 29.08.2019 otsusega nr 95 Merekivi detailplaneeringu ja jättis algatamata keskkonnamõju strateegilise hindamise.
Detailplaneeringu ala hõlmab Saaremaa vallas Liikülas Merekivi katastriüksust (tunnus 48301:006:0405, pindala 15541 m², 100% maatulundusmaa). Detailplaneeringu eesmärgiks on elamu ja abihoonete planeerimine talukoha hoonestuse taastamiseks, liiklusskeemi ja parkimise lahendamine, haljastuse lahendamine, tehnovõrkude ja –rajatiste planeerimine, servituutide ja kitsenduste vajaduse määramine, Läänemere ranna ehituskeeluvööndi vähendamine planeeritava hoonestusala ulatuses. Ehituskeeluvööndi vähendamise ettepanek tehakse planeeritava hoonestusala ulatuses u 50 m kaugusel tavalisest veepiirist. Planeeringuala suuruseks on arvestatud ca 1,5 ha. Detailplaneeringu algatamine tuleneb planeerimisseaduse § 126 lg 1 p 16 ja looduskaitseseaduse § 40 lg 4 p 2.
Keskkonnamõju strateegiline hindamine jäeti algatamata, kuna Saaremaa Vallavalitsus on koostatud eelhinnangu põhjal seisukohal, et detailplaneeringuga kavandatava tegevuse elluviimisega ei kaasne eeldatavalt olulist negatiivset keskkonnamõju. Detailplaneeringu algatamise hetkeks kogutud informatsiooni põhjal ei ole vaja detailplaneeringu koostamise käigus teha eraldi täiendavaid uuringuid. Kui detailplaneeringu edasise menetluse käigus selgub, et planeeringulahenduse väljatöötamiseks on vajalik teha täiendavaid uuringuid, analüüse, ekspertiise vms, siis tuleb need teha ning planeeringusse lisada.
koostaja - OÜ DP Projektbüroo (kontaktisik Alar Oll, Tel 5117178, alar@dpprojekt.ee);
Strateegilise planeerimisdokumendi koostamise algatamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmise otsusega on võimalik tutvuda tööpäeviti Saaremaa vallamajas (Tallinna 10, ruum 308).
Kudjape alevikus Pihla detailplaneeringu algatamine
Saaremaa Vallavalitsuse 21.08.2019 korraldusega nr 1499 algatati Kudjape alevikus Pihla detailplaneeringu koostamine. Planeeringuala hõlmab Pihla kinnistut (katastritunnus 71401:001:0338, sihtotstarve elamumaa, pindala 27426 m2). Detailplaneeringu eesmärgiks on katastriüksuse jagamine elamumaa kruntideks, ehitusõiguse määramine üksikelamute ja korterelamute püstitamiseks, tehnovõrkude ja liikluskorralduse lahendamine. Detailplaneering on kooskõlas Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi ühisplaneeringuga.
Muratsi külas Mere ja Mereääre detailplaneeringu algatamine ja keskkonnamõjude strateegilise hindamise algatamata jätmine
Saaremaa Vallavalitsuse 21.08.2019 korraldusega nr 1500 algatati Mere ja Mereääre detailplaneeringu koostamine. Planeeringuala hõlmab Mere (katastritunnus 43301:001:0201, sihtotstarve maatulundusmaa, pindala 2,01 ha) ja Mereääre (katastritunnus 43301:001:0202, sihtotstarve maatulundusmaa, pindala 7005 m2) katastriüksusi. Detailplaneeringu eesmärgiks on ehitusõiguse määramine elamu ja abihoonete ning vähikasvatustiikide ja neid teenindava hoone püstitamiseks, katastriüksuse sihtotstarbe osaline muutmine tootmismaaks, keskkonnatingimuste seadmine, tehnovõrkude ja liikluskorralduse lahendamine.
Vastavalt Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi ühisplaneeringu maakasutuse kaardile asub planeeringuala haljasmaal. Haljasmaa juhtotstarbega aladel on lubatud maatulundusmaa, sotsiaalmaa ja elamumaa katastriüksuse sihtotstarbed. Olenemata asjaolust, et detailplaneeringu eesmärgiks on vähikasvatustiikide rajamine ja osaliselt katastriüksuse sihtotstarbe muutmiseks tootmismaaks, ei ole tegemist ulatusliku ühisplaneeringuga määratud juhtotstarbe muutmisega. Samuti ei kaasne tiikide rajamisega olulist mõju (müra, lõhna, tolmu, vibratsiooni). Tulenevalt eelnevast on käesolev detailplaneering kooskõlas ühisplaneeringuga.
Planeeringuala asub suures osas Kasti lahe hoiualal. Hoiualale jääv osa kuulub ühtlasi ka üleeuroopalise kaitsealade võrgustiku Natura 2000 koosseisu lahe loodus- ja linnualana. Lähtudes keskkonnamõju strateegilise hindamise eelhinnangust ei ületa kavandatav tegevus eeldatavalt tegevuskoha keskkonnataluvust, sellel puudub oluline kumulatiivne mõju, see ei sea ohtu inimese tervist ja heaolu, kultuuripärandit ega vara. Keskkonnatingimustega arvestamine on võimalik detailplaneeringu edasise menetluse käigus.
Planeeringuala skeem Lähteseisukohad Keskkonnamõju eelhinnang
Tirbi külas Lahe detailplaneeringu algatamine
Saaremaa Vallavalitsus teatab planeerimisseaduse § 128 lg 7 alusel, et algatas 13.08.2019 korraldusega nr 1455 Lahe detailplaneeringu. Detailplaneeringu ala hõlmab Saaremaa vallas Tirbi külas Lahe katastriüksust (katastritunnus 59201:005:0670, pindala 2,77 ha, 100% maatulundusmaa sihtotstarbega). Detailplaneeringu eesmärgiks on katastriüksusele ehitusõiguse määramine üksikelamute ehitamiseks, kruntide ehitusõiguse ja arhitektuursete tingimuste määramine, liikluskorralduse põhimõtete määramine, tehnovõrkude, trasside ja tehnorajatiste asukoha määramine, hoonestuse ja haljastuse põhimõtete ja ulatuse määramine, keskkonnatingimuste seadmine planeeringuga kavandatu elluviimiseks, seadustest ja teistest õigusaktidest tulenevate kitsenduste ja servituutide ulatuse määramine.
Planeeringualal on Pihtla Vallavolikogu 13.10.2005 määrusega nr 6 kehtestanud Pihtla valla rannaala üldplaneering. Üldplaneeringu kohaselt asub planeeringuala reserveeritud elamualal ning on detailplaneeringu kohustusega. Seega on detailplaneeringu koostamine vajalik planeerimisseaduse § 125 lg 2 alusel. Kuna maakasutuse juhtotstarvet ei muudeta, on Lahe detailplaneering üldplaneeringuga kooskõlas.
Lähteseisukohad Asendiskeem Seletuskiri
Kugalepa külas Laratsi detailplaneeringu algatamine
Saaremaa Vallavalitsus teatab planeerimisseaduse § 128 lõike 7 alusel, et algatas 28.06.2019 korraldusega nr 1162 Laratsi II detailplaneeringu. Detailplaneeringu ala hõlmab Saaremaa vallas Kugalepa külas Laratsi katastriüksust (katastritunnus 48301:001:0180, pindala 7,69 ha, 100% maatulundusmaa sihtotstarbega). Detailplaneeringu eesmärgiks on katastriüksusele ehitusõiguse määramine üksikelamute ehitamiseks, kruntide ehitusõiguse ja arhitektuursete tingimuste määramine, liikluskorralduse põhimõtete määramine, tehnovõrkude, trasside ja tehnorajatiste asukoha määramine ning sidumine olemasolevatega, hoonestuse ja haljastuse põhimõtete ja ulatuse määramine, keskkonnatingimuste seadmine planeeringuga kavandatu elluviimiseks, seadustest ja teistest õigusaktidest tulenevate kitsenduste ja servituutide ulatuse määramine.
Planeeringualal on Mustjala Vallavolikogu 23.01.2004 otsusega nr 7 kehtestatud Mustjala valla Ninase poolsaare osa-üldplaneering (edaspidi nimetatud üldplaneering), millega on kogu üldplaneeringu ala määratletud tervikuna detailplaneeringu kohustusega alana. Seega on detailplaneeringu koostamine vajalik planeerimisseaduse § 125 lg 2 alusel. Detailplaneeringuga kavandatakse elamuehitust üldplaneeringu järgsel looduslikul haljasmaal. Detailplaneeringuga muudetakse maa-ala juhtotstarve väikeelamumaaks, kuid tegemist ei ole juhtotstarbe ulatusliku muutmisega ning seega on algatatud detailplaneering üldplaneeringuga kooskõlas.
Laratsi II detailplaneeringuga ei kavandata tegevust, mis kuuluks keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lg 1 nimetatud olulise keskkonnamõjuga tegevuste loetellu, mistõttu keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine ei ole kohustuslik. Samuti ei ole vajalik eelhinnangu koostamine.
Lähteseisukohad Asendiplaan Selgituskiri
Üüdibe küla Tuuliku-Sepa detailplaneeringu algatamata jätmine
Saaremaa Vallavolikogu 23.05.2019 otsusega nr 80 otsustati jätta algatamata Üüdibe küla Tuuliku-Sepa detailplaneering eesmärgiga püstitada elektrituulik (võimsus kuni 4 MW, torni kõrgus kuni 142,5 m maapinnast, rootori diameeter kuni 116 m). Detailplaneeringu koostamise eesmärk on vastuolus Saare maakonnaplaneeringu 2030+ lisaga „Saare maakonna planeeringu tuuleenergeetika teemaplaneeringu" ja Salme aleviku ja Salme valla sisemaa üldplaneeringuga. Samuti oli detailplaneeringu algatamise vastu kohalik kogukond, kelle seisukohti toetas Salme osavallakogu.
Saaremaa Vallavolikogu 21.06.2018 otsusega nr 74 algatati Sikasssaare külas Uuevärava, Tiigi ja Sarapupõllu detailplaneering. Planeeringu eesmärk on ehitusõiguse määramine elektrituuliku rajamiseks, sihtotstarvete määramine, liikluskorralduse, tehnovõrkude, trasside ja tehnorajatiste asukoha määramine ning sidumine olemasolevatega. Kuressaare linna ja Kaarma valla kontaktvööndi ühisplaneeringus Uuevärava maaüksusele elektrituulikut planeeritud ei ole. Tulenevalt eelnevast on käesolev detailplaneering vastuolus ühisplaneeringuga ja planeeringut menetletakse kui üldplaneeringut muutvat detailplaneeringut.
Seletuskiri Planeeringuala skeem Lähteseisukohad Eelhinnang
Saaremaa Vallavalitsuse 22.05.2018 korraldusega nr 535 jäeti algatamata detailplaneeringu koostamine Kuressaare linnas Pargi tn 14 katastriüksusel eesmärgiga määrata ehitusõigus äripindade ja korteriomandite rajamiseks. Detailplaneeringu algatamine on vastuolus Kuressaare vanalinna muinsuskaitseala põhimäärusega ja linna ruumilise arenguga, kuna Pargi tn 14 katastriüksusel asuv parkla on vajalik säilitada avaliku parklana.


Justiitsministri 15. veebruari 2006. a määruse nr 5 „Kohtute infosüsteemi põhimäärus“ ja 22. detsembri 2005. a määruse nr 57 „Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord“ muutmine – Riigi Teataja
Justiitsministri 15. veebruari 2006. a määruse nr 5 „Kohtute infosüsteemi põhimäärus“ ja 22. detsembri 2005. a määruse nr 57 „Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord“ muutmine
RT I, 26.06.2014, 8
Vastu võetud 18.06.2014 nr 20
Määrus kehtestatakse kohtute seaduse § 34 lõike 3 ja § 42 lõike 1, kriminaalmenetluse seadustiku § 1562 lõike 2, tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 3111 lõike 8 ja väärteomenetluse seadustiku § 471 lõike 2 alusel.
§ 1. Justiitsministri 15. veebruari 2006. a määruse nr 5 „Kohtute infosüsteemi põhimäärus“ muutmine
Justiitsministri 15. veebruari 2006. a määruses nr 5 „Kohtute infosüsteemi põhimäärus“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 täiendatakse pärast sõna „süsteemiga“ sõnadega „ja maksekäsu kiirmenetluse infosüsteemiga“;
2) määruse 2. peatüki pealkirjas asendatakse sõna „NENDE“ sõnaga „KASUTAJATE“;
3) paragrahvi 5 lõike 2 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
4) määrust täiendatakse §-ga 51 järgmises sõnastuses:
„§ 51. Registriandmete saaja
Registriandmete saaja (edaspidi andmesaaja) on kohtute seaduse § 34 lõike 4 alusel kohtute infosüsteemi andmetele juurdepääsuõigust omav isik ja asutus.“;
5) paragrahvi 6 lõike 1 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) kohtunikud, kohtuteenistuses olevad ametnikud ja kohtu töötajad § 16 kohaselt;“;
„(2) Volitatud töötleja ja andmesaaja, kelle koosseisu kuulub käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2–6 nimetatud ametikoht, edastab Registrite ja Infosüsteemide Keskuse elektronposti aadressil teatise, et registreerida kohtute infosüsteemi kasutajaks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2–6 nimetatud ametikohal teenistuses olev ametnik või töötaja. Teatises tuleb märkida ametniku või töötaja ees- ja perekonnanimi, isikukood, ametikoha nimetus koos struktuuriüksuse ja asutuse nimetusega ning ametniku või töötaja elektronposti aadress.“;
7) paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud ametikohal oleva kasutaja registreerib kohtute infosüsteemi kasutajaks volitatud töötleja, kelle koosseisu registreeritav kasutaja kuulub. Registreerijaks on kohtute infosüsteemi volitatud töötleja poolt kohtuasutuse sisemise töökorraldusega määratud isik.“;
8) paragrahvi 6 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna „töötleja“ tekstiosaga „ja andmesaaja, kelle koosseisu kuulub käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2–6 nimetatud ametikoht,“;
9) paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Volitatud töötleja, kelle koosseisu kuulub käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud ametikoht, on kohustatud tagama kohtute infosüsteemis registreeritud kasutajate andmete ajakohasuse. Selleks lõpetab volitatud töötleja viivitamata kohtute infosüsteemi registreeritud kasutaja kasutusõigused, kui registreeritud kasutaja teenistus- või töösuhe lõpeb.“;
10) paragrahvi 6 lõikes 4 asendatakse tekstiosa „lõikes 1“ tekstiosaga „lõike 1 punktides 2–6“;
11) paragrahvi 61 lõikeid 1 ja 4, § 62 lõikeid 2 ja 3 ning § 12 lõike 1 punkti 2 täiendatakse pärast sõna „töötleja“ sõnadega „ja andmesaaja“ vastavas käändes;
12) paragrahvi 62 lõiget 4 ja § 19 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna „töötleja“ sõnadega „või andmesaaja“ vastavas käändes;
13) paragrahvi 9 lõiget 2 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:
„31) skaneeritud paberdokumendid vastavalt justiitsministri 22. detsembri 2005. a määruse nr 57 „Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord“ § 35 lõikes 6 sätestatule.“;
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus lisatava punkti numbris Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 3 alusel arvestades Justiitsministeeriumi 25.06.2014 taotlust nr 16-1/14-5391
14) paragrahvi 9 lõike 2 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) kohtulahendid DOCX- (Office Open XML Document) vormingus;
15) paragrahvi 9 lõikes 3 asendatakse tekstiosa „Lõike 2 punktides 1–3“ tekstiosaga „Lõikes 2“;
16) paragrahvi 11 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:
„§ 11. Kohtumenetlusega seotud teabe avalikustamine“;
17) paragrahvi 11 sissejuhatav lauseosa sõnastatakse järgmiselt:
„Riigi Teataja võrguväljaande veebilehel avalikustatakse:“;
18) paragrahvi 11 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
„11) kohtuistungite toimumise aeg ja koht ning kohtulahendite kuulutamise aeg.“;
19) paragrahvi 13 lõike 1 punktis 1 asendatakse tekstiosa „lõike 2 punktides 1–3“ tekstiosaga „lõikes 2“;
20) paragrahvi 13 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna „kuulub“ sõnadega „ringkonnakohtute ja“;
21) määrust täiendatakse §-ga 131 järgmises sõnastuses:
„§ 131. Andmesaaja pädevus
4) võtab andmete turvalisuse – käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse – tagamiseks registri turvanõuetele vastavaid organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid ning rakendab neid järjepidevalt.“;
22) paragrahvi 15 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „töötlejal“ sõnadega „ning andmesaajal“;
23) paragrahvi 16 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kohtunikule, kohtuteenistuses olevatele ametnikule ja kohtu töötajale määratakse vastavalt nende tööülesannete sisule järgmine kasutajaroll:
7) vaatleja;
13 spetsialist;
14) tõlk.“;
24) paragrahvi 16 lõikes 11 ja § 17 lõikes 11 asendatakse sõnad „kolme alamkasutajaliiki“ sõnadega „järgimisi alamkasutajaliike“;
25) paragrahvi 16 lõiget 11 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
„4) põhiseaduslikkuse järelevalve asjade andmete vaatleja.“;
26) paragrahvi 17 lõiget 11 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
27) paragrahvi 18 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Kohtute infosüsteemi turvaklass on K2T3S3 ja turbeaste kõrge (H).“;
28) määruse 4. peatükki täiendatakse §-ga 181 järgmises sõnastuses:
„§ 181. Kohtute infosüsteemi logi
(5) Käesolevat paragrahvi ei kohaldata § 11 kohaselt avalikustatud andmetele juurdepääsu saamisel.“;
29) määruse lisa 1 „Kohtute infosüsteemi kantavad andmed“ kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud).
§ 2. Justiitsministri 22. detsembri 2005. a määruse nr 57 „Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord“ muutmine
Justiitsministri 22. detsembri 2005. a määruses nr 57 „Maa-, haldus- ja ringkonnakohtu kantselei kodukord“ tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõiget 2 täiendatakse punktiga 13 järgmises sõnastuses:
„13) e-edastamisvorm – lisa 13.“;
2) paragrahvi 61 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
„(7) Kui menetlusdokumenti ei saadeta adressaadile infosüsteemi kaudu, kasutab kohus menetlusdokumendi saatmiseks vastavalt dokumendi kättetoimetamise nõudele käesoleva määruse lisana 12 või 13 kehtestatud vormi.“;
3) määruse lisa 12 kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud);
4) määrust täiendatakse lisaga 13 „e-edastamisvorm“ (lisatud).
1) Määrus jõustub üldises korras.
2) Määruse § 1 punkt 27 jõustub 1. jaanuaril 2017.