COVID-19 webinar küsimused ja vastused - Sorainen
Täname kõiki kliente, kes osalesid täna meie COVID-19 pandeemia teemalisel webinaril. Avaldame siinkohal ürituse raames tõstatatud küsimused ning meie advokaatide vastused. Täiendavate küsimuste korral pöörduge julgelt meie COVID-19 töörühma poole.
COVID-19 kui vääramatu jõud, küsimustele vastas partner Kaupo Lepasepp
Kas COVID-19 klassifitseerub vääramatu jõuna? Mis saab võlgnevustest?
COVID-19 ja selle alusel kehtestatud piirangud on käsitletavad vääramatu jõuna. Aga konkreetses olukorras peab veenduma, et viirus ja piirangud vahetult mõjutavad lepingu täitmist. Niisama VJ asjaolust ei piisa.
Kas vääramatu jõu puhul saab võlausaldaja nõuda viivist võlgnikult, kes ei maksa raha, juriidiliste isikute puhul?
Kuna reeglina ei vabasta VJ raha maksmise kohustusest, siis tuleb raha maksta ja mittemaksmise korral kanda ka sanktsioone / maksta viivist.
Kui kortermaja ehituse aeg pikeneb seetõttu, et ehitaja ei suuda tähtaega järgida (töötajad ei saa Ukrainast kohale, materjalid ei saabu), siis kas arendajal on õigus vääramatule jõule tugineda kui pank või ostjad nõuavad leppetrahvi?
Kui piirangutel on vahetu mõju lepingu täitmisele, siis võiks tegemist olla VJ-ga ja saaks vältida leppetrahvi maksmist. Tuleks olukorda analüüsida.
Kas üürimakse edasilükkamine on VJ tõttu võimalik kuna majandustegevus on peatunud?
Rahalise kohustuse mittetäitmine reeglina ei ole VJ alusel vabandatav. Seega ei ole edasilükkamine automaatselt võimalik. Teatud lepingute puhul võib olla erisusi.
Kuidas käituda olukorras, kus lepinguliste kohustuste täitmine on vääramatust jõust takistatud mõlemal poolel? Näiteks ei saa kool võimaldada toitlustajal oma teenust pakkuda, kuivõrd lapsi söömas ei ole.
Kui mõlemad pooled on VJ-st mõjutatud, siis saavad mõlemad pooled tugineda VJ-le. See on lihtsustus, elu on keerulisem, mistõttu tuleb olukorrale tervikuna hinnang anda.
Kui on sõlmitud rendileping, mille kohaselt uus hoone valmib 2021. aasta suvel, ja see on ka aeg, millal peab rentnik sisse kolima, siis millised on täna rentniku õigused lepingust taganemiseks?
Rentnikul ei ole õigusi lepingust taganemiseks, kuna VJ ei mõjuta tema poolt üüri- / rendilepingu täitmist.
Kui lepingus on vääramatu jõu punkt, ent mõiste määratluses ei ole nimetatud epideemiat ning sellest tulenevaid riiklikke ja riikide vahelisi piiranguid, mis tänases olukorras on reaalseks aluseks, kas sel juhul ei olegi võimalik taotleda teiselt poolelt kohustuste täitmiseks pikendust vääramatu jõu tõttu?
VJ asjaolud ei pea olema lepingus üldse loetletud. Tegemist on seadusest tuleneva reeglistikuga. Erand on see, kui pooled on kokku leppinud, et mingi asjaolu on VJ hulgast välistatud. Seega kui epideemiat ei ole nimetatud aga ei ole ka välistatud, siis kohaldub seadus ja selle alusel saab tugineda VJ-le. Oluline on siiski, et sellel peab olema vahetu mõju lepingu täitmisele.
Kuidas käsitleda eriolukorda ja laenu ning liisingu lepingu täitmist? Kas rahaliste kohustuste mitte täitmine viidatud lepingute puhul oleks vabandatav vääramatu jõuna võlgniku puhul, kelle tegevus valitsuse poolt on hetkel peatatud, näiteks spad või kinod. Kas võlausaldaja viivise nõue juriidilise isiku vastu vääramatu jõu puhul oleks sellisel juhul õigustatud või mitte?
VJ-ga seonduv Eesti praktika on kahjuks napp. Pigem ei ole majandustegevuse üldine peatamine/takistus liisingu ja laenulepingutest tuleneva raha maksmise kohustuste rikkumist vabandav VJ asjaolu. Soovitav on kokku leppida maksepuhkuses vms, kuna sellises olukorras jäiga joone hoidmine võib viia saneerimismenetluse või isegi VÕS § 97 kohaldamiseni.
Kuidas käsitleda krediidilepingut ja raha maksmise kohustuse rikkumist tänases olukorras, et kas töökaotus tarbijal või käibe langus juriidilisel isikul eriolukorra tõttu on vääramatu jõud, mis vabandab raha tasumise kohustust?
VJ-ga seonduv Eesti praktika on kahjuks napp. Pigem aga ei ole käibelangus, töökaotus või selle oht rahaliste kohustuste täitmise rikkumist vabandav asjaolu / vääramatu jõud. Käibelangust kindlasti vääramatuks jõuks ei loeta.
Kas on Eesti seadusandluse seisukohast vaadates alltöövõtjana mõistlik teavitada pigem seadusemuudatusest tulenevaid hilinemisi ja lisakulusid selle asemel, et viidata vääramatu jõu olukorrale? Kas seadusemuudatuse korral on võimalik nõuda lisakulusid tellijalt, kui see pole konkreetselt lepingusse sisse kirjutatud?
Soovitan härjal sarvist haarata ja tõesti peatöövõtjaga teemasid arutada. Seadusemuudatus iseenesest ei vabasta lepinguliste kohustuste täitmisest. Tavaliselt lepingus lepitakse kokku, kes kannab seaduse muutumise riski. Kui kokkulepe puudub, siis eelduslikult kannab seda riski töövõtja. Kui lepingus on ette nähtud seadusemuudatuse puhul lisakulude hüvitamine, siis võib seda teed kaaluda. VJ-le saab tugineda vaid juhul, kui see tõesti konkreetset töövõttu takistama hakkab.
Raha tasumisest keeldumine ei ole vabastatav kuid kui teenust ei osutata? Näiteks kõikvõimalikud laste huvialaringid. Suletud teenust kätte ei saa. Esitakse arve, kas peab tasuma?
Kui huviringi ei toimu VJ mõjul, siis on tegemist huviringi korraldaja lepingurikkumisega. Ta ei vastuta rikkumise eest VJ tõttu. Samal ajal on teisel poolel õigus keelduda raha maksmisest ja lõpuks ka leping üles öelda. Soovitaksin sellisel juhul arveid mitte esitada (sest neid ei pea tasuma) või kokku leppida vähendatud tasu maksmises (nt kui lapsevanem on huvitatud huviringi säilimisest).
Allrentnikuks on kasiino, mis on valitsuse korraldusega suletud. Kas allrentnik peab ikkagi selle perioodi eest renti maksma?
VJ-ga seonduv Eesti praktika on kahjuks napp. Senine praktika raha maksmise kohustuse rikkumist ei vabanda ka vääramatu jõu korral. Küll aga võib kasiinol või muul üürnikul, kes ei saa ruume kasutada riigi kehtestatud piirangu tõttu, olla õigus alandada üüri VÕS § 278 p 4 ja 296 alusel. See nõuab olukorrapõhist analüüsi. Kokkuleppel üüri alandamine võimalik ja mõistlik – kui ajada paindumatult taga üürileandja ’’õigust’’, siis võib asi päädida üürniku pankroti ja saneerimisega. Pilli ei tohi lõhki ajada!
Kas reisikorraldajad ja lennufirmad on kohustatud tagasi maksma juba tasutud sissemaksu tasud või ostetud lennupileti hinna, kui reisid jäävad ära ja lennud ei välju?
Sõltub lepingust, aga seaduse järgi peaks küll.
COVID-19 ja töötajad, küsimustele vastas partner Karin Madisson
Kuidas toimida kui praegu tuleb töötaja lapsepuhkuselt (st 3 aastat peale lapse sündi) aga firma on suletud? Näiteks kasiino.
Siis tuleb töötaja koondada või töötasu vähendada.
TLS §37(5) kui töötaja ütleb ise töölepingu üles, kas see kvalifitseerub koondamisena, kuna kompensatsioon on sama (100(1) ja (2)); Kas tööandjal on lubatud ära koondada kõik töötajad, kellele tööd pakkuda ei ole ja kriisi lõppedes nad tööle tagasi võtta (vajadus töötaja järele taastub) – vahepeal maksab riik? Palgata puhkusega seotud küsimused – kas ja missugustel tingimustel on lubatud rakendada?
Jah, erinev on vaid etteteatamise tähtaeg – tööandja ei teavita ette vaid töötaja teavitab vaid 5 päeva. Palgata puhkus on võimalik vaid kokkuleppel – tasuda tuleb min. töötasult makse (v.a. erandid nagu pensionärid ja üliõpilased)
Kas töötajaga kokkulepitud osalise töötasuga perioodi on võimalik vajaduse korral tähtaja saabumisel pikendada või pigem on soovitus sõlmida kokkulepe kohe veidi pikema perioodi peale võimalusega lõpetada enne kokkulepitud aega?
Pigem oleks mõistlik teatada ette pikemalt, aga võite ka korduvalt teatada, aga siis tuleb jällegi ette teatada 14 päeva.
Toidutööstusena oleme ohuolukorras, et kui kellelgi meie töötajatest peaks tuvastatama koroonaviirus ehk positiivne COVID-19 testitulemus, siis peame ettevõtte väga suure tõenäosusega 2-4 nädalaks sulgema. Kas sel juhul on tööandjal siiski kohustus antud perioodi eest keskmist töötasu edasi maksta? Mingit etteteatamist meil sel juhul teostada ei ole võimalik. Milline on soovitus töösuhte peatamise õiguslikuks aluseks?
Siis tuleks jällegi teha kas koondamine või töötasu vähendamine ja vähem ette teatatud aja eest tuleb maksta keskmist töötasu.
Mis saab rasedate ja väikelaste vanemate koondamiskaitsest eriolukorra ajal? Kas siin on mingeid muudatusi?
Ei ole erisusi tavaolukorraga.
Kui töötaja jõudis Eestisse välismaalt pealt 16. märtsi ning ta peab jääma koju karantiini 14 päevaks, kas haigekassa kompenseerib selle kodus oldud aja?
Hetkel mitte kui tal ei ole haigusnähte ja talle ei ole töövõimetuslehte avatud. Hetkel saab töövõimetuslehte avada ka ise elektroonselt ja siis võtab arst ühendust.
Kui töötaja on enne käesoleva kriisi puhkemist esitanud töölepingu ülesütlemise avalduse TLS § 85 (1) alusel (tööleping peaks lõppema märtsi lõpus) ja nüüd on tema uus tööandja teavitanud, et tal ikka ei ole võimalik teda tööle võtta, siis kas töötajal on alust nõuda oma olemasoleva töölepingu mitte lõpetamist?
Juhul kui tal on uus tööleping juba sõlmitud, siis seda ei saa tööandja niisama öelda, et tal ei ole võimalik. Ühepoolset avaldust ei ole võimalik tagasi võtta ilma teise poole nõusolekuta (s.t. teil ei ole kohustust teda tagasi võtta).
TLS § 17 lg 4 – tööandja õigus anda töötajatele ametiülesannetega mitteseotud korraldusi tulenevalt hädavajadusest. Kuidas sisustada täpsemalt ’’hädavajaduse’’ mõistet selles kontekstis? Sealhulgas, kas tegemist saab olla üksnes ühekordsete juhtumitega või annab see aluse ka püsivamalt (nt kestvalt 1-2 kuu jooksul) rakendada töötajat ka ametiülesannetega mitteseotud tööle?
Kõik sõltub asjaoludest. Hädavajadused on erinevad. Kui on võimalik uuesti vanale tööle naasta, siis seda peab võimaldama. Töötasu vähendamisel ja koondamisel tuleb samuti pakkuda teist tööd.
Asutus suurusega 50 töötajat. Kui asutus koondab märtsis 9 inimest, aprillis 9 ja mais 9 töötajat. Kas see on kollektiivne koondamine töötukassa arvates või selline tegevus on siiski individuaalne ning ei ole kohustust töötukassat informeerida?
Jah, siis ei ole kollektiivne koondamine. Aga seda ei tasu karta. Töötukassa tuleb siis appi jõu ja nõuga ning juhendab töötajaid.
Mida tähendab töö mitteandmine palgatoetuse meetme ühe kriteeriumina? Kas seda tuleb samuti mõista töö mitteandmisega TLS § 37 mõistes? Kas töö mitteandmine võib olla ka osaline, st tööd pole anda senises mahus, kuid mingi töö maht on siiski säilinud?
Just – siis tuleb § 37 alusel töötasu vähendada, kuna selle eeldus on töökoormuse langus. Teisiti ei ole tööandjal võimalik töötasu vähendada.
COVID-19 ja GDPR, küsimustele vastas partner Mihkel Miidla
Kas tööandja võib paluda töötajal teada anda, kui töötajal on diagnoositud COVID-19?
Võib paluda, see on töötaja kohustus, kui tööandja soovib teavet, mille vastu on tööandjal õigustatud huvi. Töötajale võiks ka selgitada, et miks on selline teavitamine tööandjale oluline. Mõneti küsitav jällegi on kas peab teavitama just COVID-19 diagnoosist, aga jaatada võiks seda, et peaks teavitama, kui tal on diagnoositud nakkushaigus. Teiselt poolt töötajalt terviseandmeid aktiivselt nõuda/kontrollida pigem üldjuhul pole lubatud (on sektoripõhiseid erandeid).
Kas teisi töötajaid peaks teavitama ka COVID-19 positiivsest kolleegist, kes on pärast puhkusereisi koheselt isoleeritud (ei ole tööruumides viibinud, ei ole ühegi töötajaga kokku puutunud)?
Antud näite puhul mitte. Tasub mõelda, et millist eesmärki selline teavitamine täidaks. Näite puhul puudub ohu ennetamise vajadus tööandja poolt.
COVID-19 ja ühinguõigus, küsimustele vastas partner Piret Jesse
Kas äriruumi üürilepingut on õigus üürnikul ülesse öelda erakorraliselt, viidates vääramatule jõule, teatades sellest ette 1 kuu?
Üürnikel, kelle tegevus ei ole avaliku võimu korraldusel piiratud, puudub otsene alus nõuda üüri alandamist või keelduda selle tasumisest, sõltumata sellest, kas COVID-19 pandeemia mõjutab nende äritegevust või mitte. Ühtlasi tuleb mõista, et COVID-19 pandeemia ise ei ole vääramatu jõu asjaoluks ega saa vabandada rikkumist. Vääramatu jõu asjaoluks saavad olla eriolukord või selle alusel kehtestatud avalik-õiguslikud piirangud. Lisaks tuleb üürisuhetes arvestada, et kujunenud kohtupraktika kohaselt ei tule rikkumise vabandatavus reeglina kõne alla rahalise kohustuse puhul. Seega on senise kohtupraktika valguses pigem kaheldav, et eriolukord iseenesest võiks vabandada üüri maksmata jätmist või õigustada selle alandamise nõuet. Samas peab arvestama, et tegemist on olukorraga, mida majanduselus ja kohtupraktikas varem ette ei ole tulnud. Igal juhul soovitame üürnikel anda esimesel võimalusel üürileandjatele teada, kui lepingu täitmine võib osutuda võimatuks ning üritada leida lahendus.
Kui üürniku poolt üüripinna lepingujärgne kasutamine on kehtestatud piirangute tõttu osaliselt või täielikult välistatud, võib üürnik võlaõigusseaduse alusel alandada üüri või keelduda üüri tasumisest. Üüri tasumisest saab keelduda, kui üüripinna lepingujärgne kasutamine on avalik-õiguslike viibimiskeeldude tõttu täielikult keelatud.
Kuidas nt ülikooli sisereeglistikku kohandada eriolukorra tarbeks? Kui teadlikult mingeid reegleid tulenevalt eriolukorrast ei täida (nt kohustuslik füüsiline kohalolek kaitsmisprotseduuri juures), siis kuidas lahenevad võimalikud vaidlused haldusotsuste osas? Mil viisil üldse oleks mõistlik asutuses sees käsitleda tavapärasest erinevaid volitusi?
Eriolukorra väljakuulutamise korralduses on antud kõrgkoolidele korraldus anda kõigile üliõpilastele kaugõppeks vajalikud materjalid.
Kindlasti tasuks sisereeglistikku kohandada ning näha ette ka õppetöö kaugkorralduse reeglid. Näiteks Tartu Ülikooli puhul on kaitsmised “”avalikud””, seal pole sätestatud võimalust seda elektrooniliselt teha. Eksamite osas on oluline see, kuidas selle õppekava ja -aine osas on e-õppe võimalused reguleeritud. Kindlasti oleks mõistlik sisereeglistikus ette näha eksamite ja ka kaitsmiste korraldamine distantsilt.
Hetkel Tartu Ülikooli õppekorralduseeskirja kohaselt on eksamile mitteilmumine lubatud, kui see toimub “”mõjuval põhjusel””. Mõjuva põhjuse tõttu mitteilmumisel tühistatakse märge „mitteilmunud“, kui mõjuva põhjuse kohta esitatakse tõend õppekava haldava valdkonna õppeprodekaanile või instituudi juhile viie tööpäeva jooksul eksami toimumisest alates. Mõjuvatel põhjustel korralisele eksamile mitteilmunud üliõpilasel on õigus õppekava haldava valdkonna õppeprodekaani või instituudi juhi otsusel sooritada eksam ja vajadusel korduseksam õppejõu määratud ajal hiljemalt õppeaine toimumise semestrile järgneva kahe semestri jooksul. Eelduslikult ka doktori kaitsmisel saab samuti mõjuvale põhjusele tugineda, millisel juhul võib atesteerimiskomisjon anda doktorandile loa koosolekul mitte osaleda. Seega, kui viiruse tõttu mitte ilmuda erinevatele eksamitele või kaitsmistele, siis seda võiks põhimõtteliselt lugeda mõjuvaks põhjuseks, aga kindlasti tuleb hoolitseda selle eest, et sellest teavitatakse vajalikke ülikooli isikuid ja esitades vajalik tõend. Haldusvaidluste puhul tuleb ilmselt analüüsida seda, kas puudumist pidanuks mõjuva põhjuse tõttu vabandama ning seda tuleb hinnata objektiivsete asjaolude pinnalt.
COVID-19 ja võlgnevused, küsimustele vastas advokaat Mari Karja
Kui võlglasega on sõlmitud 2019.a. lõpus notariaalne võlatunnistus ja maksegraafik võlgnevuse tasumiseks siis kas võlglasel on vääramatu jõu alusel (nende partnerid ei tasu neile) õigus nõud juba graafikus võlgnevuse uut ülevaatamist ilma, et tekiks õigus täituri poole pöörduda sundtäitmise rakendamiseks?
Kohustuse täitmisest ei vabasta, Võimalik on tähtaegasid edasi lükata mõistlikult ja täiturile anda ei saa, kui tähtajad on edasi lükkunud. Rahalisi kohustusi tuleb täita vaatamata vääramatule jõule. Saab täiturile anda.


Krundisisese torustiku ehitus enne liitumispunkti - Leht 3 - Ehitusfoorum
Lugemata postitus Postitas kunn24 » 30 Jaan 2020, 13:25
EhS § 14 on pealkirjastatud: Ehitusprojekti koostamine ja kontrollimine. See, mida TeeVesi omale veebijutus ette kujutab, ei puutu asjasse. Toon lihtsa elulise näite: TV kujutas omale veebis ette, et veemõõtja ette tuleb paigaldada tagasilöögiklapp ja ette ning taha hunnik kraane. Tegelik elu on selline, et veemõõtjas endas on klapp ja kui vajalikud kraanid on selle lähedal, siis neid dubleerida pole vaja jne. Just oli mul selleteemaline jahu inspektoriga osas, et kastmisvee tarvis tuleb lisada nüüd veemõõtja.
Ilmselgelt ta kontrollib projekti osas, mis teda puudutab või arvab teda puutuvat. Kommunaalamet kontrollib projekti osas, mis teda (tema ülesandeid, pädevust) puudutab jne. Kontrolli tulemuseks on kooskõlastatud/ kooskõlastamata jätmine, märkused jne.
Lugemata postitus Postitas suvaline » 30 Jaan 2020, 15:19
kunn24, Tln Vesi ei tegele sellise asjaga nagu ehitusprojektide kooskõlastamine! Lisaks lugege ikka kogu EhS ja eriti §14 läbi.
Lugemata postitus Postitas kunn24 » 30 Jaan 2020, 16:01
Loe oma viide uuesti läbi ja lõpeta jahu.
See jutt algab nii: Ehitusloa või ehitusteatise menetlusega seotud ehitusprojektid tuleb AS-i Tallinna Vesi ametliku arvamuse või nõusoleku saamiseks esitada elektrooniliselt ainult ehitisregistri kaudu.
Ei ole mõtet närida mõiste "ekspertiis" kallal või ka "kooskõlastamine", kui projekt läbivaatuse tulemusena TV-le ei sobi, siis teed selle ümber nii, et mühiseb. Vastsel korral mingeid lepinguid ei saa ja vaevalt KOV-gi ehitusloa annab, kui loa eelduseks on, et vett tarnib ja solki eemaldab TeeVesi.
Tüliks ja läbivaatuskohustusliks võib minna ka siis, kui tahad midagi teha TV torude kaitsevööndisse.
Kust planeedilt sa oled, et eelnenud jama ajasid, on mulle arusaamatu.
Lugemata postitus Postitas suvaline » 30 Jaan 2020, 17:18
Arvamus ja kooskõlastus on kaks väga erinevat asja seaduste mõttes.
§ 16. Kooskõlastus ja arvamus (edasi otsite ise). Olen VKV tase 8 planeedilt.
Lugemata postitus Postitas kunn24 » 30 Jaan 2020, 18:05
§ 16 sõnastus: § 16. Ehitise kasutamisele ja korrashoiule esitatavad nõuded
Seega tsiteerid muu planeedi seadust.
Kui EhS-i edasi uurida, siis ei tehta ranget vaheta kooskõlastajal või arvamuse andjal.
Tsiteerin: kooskõlastaja või arvamuse andja- on läbivalt terves EhS-is ja sisuliselt ehk õigusliku järelmina nende sodimist neid peetakse võrdseteks.
Ja kui edasi loed, siis negatiivse arvamuse või vajaliku kooskõlastuseta saadetakse sind ka teisele planeedile. On ka muidugi erandeid, kuid need praktilises elus ei kehti.
Kusjuures eile just andsin sisse ehitusteatise 1 kuuri lappimiseks, millele täna tuli vastus märkusena ja juures punane kastike: Ei kooskõlastatud.
Meilile tuli teade: teatisega esitatud andmed vajavad täiendavat kontrolli. ja teine meil: tagastati täiendamiseks
Viga oli pisike ja juba täna õhtul tuli vastus: Ehitusteatis nr plaa-plaa menetluse nr plaa on loetud teavitatuks
Nii, et mida iganes ja kuidas on formuleeringid, kuid selge on 1- kui saad negatiivse, siis higista edasi.
EhS-i viide https://www.riigiteataja.ee/akt/105032015001?leiaKehtiv
Viimati muutis kunn24, 30 Jaan 2020, 18:51, muudetud 1 kord kokku.
Lugemata postitus Postitas suvaline » 30 Jaan 2020, 18:33
kunn24, ehitusluba on haldusakt, miks otsite "§16. Kooskõlastus ja arvamus" lõiku EhS-st?
Lugemata postitus Postitas kunn24 » 30 Jaan 2020, 18:52
Selleks, et aktini jõuda, on terve eelnev menetluskäik. Ehk akt on see kõrgem vormistus, mis sulle vaikselt nohisedes lõpuks antakse (nagu oleksid KOV-ile ülima tänu võlgu).
Ei taha aru saada? Olgu, ma ka ei viitsi "mittearusaada tahtmisega" tegeleda. Seda enam, et proovisid kirvega kurge püüda ja ebakohase arvatava EhS-i sättega raiskasid aega. Kui see on kuskil mujal õiguseaktis, viita korrektselt. Insener 8 ei saa ennast kuidagi õigustada ebakorrektse viitamisega.
Kui pead silmas HMS-i § 16-t, siis on selles kooskõlastus või arvamus samaväärsed (rohkem samaväärsed, kui on eterniit ja plekk katusel samaväärsed hoone vihma eest kaitsmise mõttes, .
https://www.riigiteataja.ee/akt/12805992?leiaKehtiv
Ja kui tahad väita, et teise haldusorgani vms kooskõlastus ise on haldusakt, siis oled väga valel teel, sest need o n menetlustoimingud.
Näiteks https://www.riigiteataja.ee/kohtulahend ... isiAvatud= kohe esimese kohtulahendi refereering.
Tsitaat: Ehitusprojektile antavad asutustevahelised kooskõlastused ei ole mitte iseseisvad haldusaktid, vaid menetlustoimingud ehitusloa andmise menetluses (vt nt RKHK määrus asjas nr 3-3-1-67-01; otsus asjas nr 3-3-1-15-14).
Ja et see sul ikka hoolega meeles oleks, et HMS (üldseadus) kehtib ehitusasjades niivõrd, kui ei ole teisiti sätestatud eriseaduses.
Lugemata postitus Postitas suvaline » 30 Jaan 2020, 19:26
kunn24, Teie ei tõlgenda seadust!: ".. siis on selles kooskõlastus või arvamus samaväärsed ...". Seaduse tõlgendamise õigus on ainult ühel asutusel ja see ei ole Teie!
Kui Te veel aru pole saanud siis teete end nende pikkade traktaatidega lihtsalt tobedaks, aga vähemalt teistel huvitav seaduse mõttelõnga lugeda. Mina ei käi kas siis kohalikus veevärgis või komm ametis, sest mina projekteerin kohe kvaliteeti: märkusi pole ja tellijad rahul.
Lugemata postitus Postitas kunn24 » 30 Jaan 2020, 19:29
Teil on õigus olla eriarvamusel, mina ei tõlgendanud seadusi, vaid viitasin neile´ja samuti viitasin RK lahendile. Teie öelge siis ise, mille poolest nad erinevad, korrektselt põhistades. Jahu oskab iga l.. toota. Värkenan lisaks mälu, et jauramine läks lahti teema ümber: Ekspertiis vs arvamus.
mina projekteerin kohe kvaliteeti: märkusi pole ja tellijad rahul
Tubli, miks siis siin jahu toodad? Korra kuus sõidab pingelisest kvaliteeditootmisest kuppel ära? Juhtub ikka, pole sa esimene, .
Mul õppejõud ütles, et ideaalselt saab produtseerida vaid 1-e projekti, iga uus võib sisaldada vigu.
Viimati muutis kunn24, 30 Jaan 2020, 19:40, muudetud 1 kord kokku.
Lugemata postitus Postitas suvaline » 30 Jaan 2020, 19:34
(Jõudsite juba eelnevat postitust muuta) Sellised konsultatsioonid on tasulised ja uskuge mind, Teil selleks raha pole.
Nii Riigi Teataja kui ka RK lahendeid tuleb osata lugeda. Ei saa nii, et puu taga metsa ära ei tunne.
Lugemata postitus Postitas kunn24 » 30 Jaan 2020, 19:41
Jõudsimegi lõpliku tõeni, et pappi pole .
Lugemata postitus Postitas suvaline » 30 Jaan 2020, 20:04
Mnjah, mulle ei pea õppejõud midagi ütlema, ma saan ise hakkama.
Episoodiliselt olen ka ise õppejõud.


Siseministri määruste muutmine seoses isikuandmete kaitse seaduse rakendamise seaduse jõustumisega – Riigi Teataja
Siseministri määruste muutmine seoses isikuandmete kaitse seaduse rakendamise seaduse jõustumisega
RT I, 12.03.2019, 5
Vastu võetud 08.03.2019 nr 11
Määrus kehtestatakse politsei ja piirivalve seaduse § 8 lõike 3, § 19 lõike 1, § 20 lõike 2 ja § 251 lõike 3, relvaseaduse § 24 lõike 4 ning välismaalaste seaduse § 102 lõike 1 alusel.
§ 1. Siseministri 28. septembri 2018. a määruse nr 23 „Teenistus- ja tsiviilrelvade registri põhimäärus“ muutmine
Siseministri 28. septembri 2018. a määruse nr 23 „Teenistus- ja tsiviilrelvade registri põhimäärus“ § 8 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna „pärimisregistrist“ tekstiosaga „, Schengeni infosüsteemi riiklikust registrist“.
§ 2. Siseministri 25. septembri 2018. a määruse nr 22 „Riigipiiri valvamise korraldamise andmekogu põhimäärus“ muutmine
Siseministri 25. septembri 2018. a määruses nr 22 „Riigipiiri valvamise korraldamise andmekogu põhimäärus“ tehakse järgmised muudatused:
„(2) Andmekogu pidamise eesmärk on reageeriva ressurssi planeerimine ja haldamine ning riigipiiri valvamine, piirirežiimi tagamine ning piiriolukorrast ülevaate saamine, sealhulgas piirirahu hoidmine, et avastada ebaseaduslikke piiriületusi, tuvastada objekte ja tõkestada piiriülest kuritegevust.“;
2) paragrahvi 7 lõiget 2 täiendatakse punktiga 14 järgmises sõnastuses:
„14) riigi personali ja palgaarvestuse andmekogu.“.
§ 3. Siseministri 10. detsembri 2015. a määruse nr 71 „Viisaregistri põhimäärus“ muutmine
Siseministri 10. detsembri 2015. a määruses nr 71 „Viisaregistri põhimäärus“ tehakse järgmised muudatused:
„(1) Andmekogu vastutav töötleja on Politsei- ja Piirivalveamet (edaspidi vastutav töötleja).
(2) Andmekogu volitatud töötlejad on Kaitsepolitseiamet, Välisministeerium ning Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskus (edaspidi volitatud töötleja).“;
2) paragrahvi 4 lõikest 2, §-st 15, § 20 lõikest 7, § 21 lõigetest 1 ja 2 ning § 25 lõikest 2 jäetakse välja tekstiosa „Politsei- ja Piirivalveamet, “ vastavas käändes;
3) paragrahvi 20 lõikest 2 jäetakse välja sõnad „ning Politsei- ja Piirivalveameti“.
§ 4. Siseministri 22. detsembri 2009. a määruse nr 93 „Schengeni infosüsteemi riikliku registri pidamise põhimäärus“ muutmine
Siseministri 22. detsembri 2009. a määruses nr 93 „Schengeni infosüsteemi riikliku registri pidamisepõhimäärus“ tehakse järgmised muudatused:
„Schengeni infosüsteemi riikliku registri põhimäärus“;
„Määrus kehtestatakse politsei ja piirivalve seaduse § 20 lõike 2 alusel.“;
„(1) Registri pidamise eesmärk on tagada turvalisus Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, tagada kiire ja tõrgeteta teabevahetus liikmesriikide vahel, et tuvastada isikud, kes kujutavad ohtu avalikule korrale ja julgeolekule, tuvastada kolmanda riigi kodanikud, kellele on kehtestatud sissesõidukeeld, ning lihtsustada politseikoostööd ja kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd.
(2) Register on piiratud juurdepääsuga ja registrisse kantud andmed on ette nähtud asutusesiseseks kasutamiseks.“;
„Register vahetab andmeid järgmiste andmekogudega:
12) välismaalase lühiajalise Eestis töötamise registreerimise andmekogu.“;
„Registri andmete turbeaste on kõrge ja registri turvaklass on K3T2S2.“;
„1) Politsei- ja Piirivalveametil politsei ja piirikontrolli andmekogu, viisaregistri, Eestis seadusliku aluseta viibivate ja viibinud välismaalaste andmekogu, elamislubade ja töölubade registri, Eesti kodakondsuse saanud, taastanud või kaotanud isikute andmekogu ning välismaalase lühiajalise Eestis töötamise registreerimise andmekogu, broneeringuinfo andmekogu, teenistus- ja tsiviilrelvade registri kaudu politsei- ja piirikontrolli teostamiseks;“;
7) paragrahvi 10 lõike 5 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) Politsei- ja Piirivalveametil politsei ja piirikontrolli andmekogu ja broneeringuinfo andmekogu ning teenistus- ja tsiviilrelvade registri kaudu politsei- ja piirikontrolli teostamiseks, viisaregistri, Eestis seadusliku aluseta viibivate ja viibinud välismaalaste andmekogu, elamislubade ja töölubade registri ning välismaalase lühiajalise Eestis töötamise registreerimise andmekogu kaudu määruse 1987/2006 artiklis 27 lõikes 3 loetletud ülesannete täitmiseks ning Eesti kodakondsuse saanud, taastanud või kaotanud isikute andmekogu kaudu määruse 1987/2006 artiklis 30 nimetatud eesmärgi täitmiseks;“;
8) paragrahvi 11 lõike 5 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) Politsei- ja Piirivalveametil politsei ja piirikontrolli andmekogu, viisaregistri, Eestis seadusliku aluseta viibivate ja viibinud välismaalaste andmekogu, elamislubade ja töölubade registri, Eesti kodakondsuse saanud, taastanud või kaotanud isikute andmekogu ning välismaalase lühiajalise Eestis töötamise registreerimise andmekogu, broneeringuinfo andmekogu ning teenistus- ja tsiviilrelvade registri kaudu politsei- ja piirikontrolli teostamiseks;“;
9) paragrahvi 12 lõike 5 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
10) paragrahvi 13 lõike 9 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) Politsei- ja Piirivalveametil politsei ja piirikontrolli andmekogu, broneeringuinfo andmekogu ning teenistus- ja tsiviilrelvade registri kaudu politsei- ja piirikontrolli teostamiseks.“;
11) paragrahvi 14 lõige 18 sõnastatakse järgmiselt:
„(18) Lõigetes 8 ja 9 nimetatud andmetele on juurdepääs Politsei- ja Piirivalveametil viisaregistri, elamislubade ja töölubade registri, välismaalase lühiajalise Eestis töötamise registreerimise andmekogu, Eestis seadusliku aluseta viibivate ja viibinud välismaalaste andmekogu, isikut tõendavate dokumentide andmekogu ning broneeringuinfo andmekogu kaudu politsei- ja piirikontrolli teostamiseks.“.
§ 5. Siseministri 22. detsembri 2009. a määruse nr 92 „Politsei andmekogu pidamise põhimäärus“ muutmine
Siseministri 22. detsembri 2009. a määruses nr 92 „Politsei andmekogu pidamise põhimäärus“ tehakse järgmised muudatused:
„Politsei andmekogu põhimäärus“;
„Määrus kehtestatakse politsei ja piirivalve seaduse § 8 lõike 3 alusel.“;
3) paragrahvi 2 lõiked 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Infosüsteemis töödeldakse korrakaitse ja süüteomenetlusega seotud andmeid, et tagada avalik kord ja siseturvalisus.
(2) Politseilised ülesanded käesoleva määruse tähenduses on avaliku korra ja siseturvalisuse tagamiseks riigiasutusele pandud ülesanded.“;
„§ 5. Infosüsteemi vastutav ja volitatud töötleja
„(1) Infosüsteemi vastutav töötleja on Politsei- ja Piirivalveamet (edaspidi vastutav töötleja).
(2) Infosüsteemi volitatud töötleja on käesoleva määruse § 15 lõikes 2, § 19 lõikes 2 ja § 191 nimetatud asutus.“;
5) paragrahvi 19 lõike 2 punkte 2 ja 9 täiendatakse pärast sõna „tabamiseks“ tekstiosaga „, teadmata kadunud isikute leidmiseks ja varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud sõidukite leidmiseks“;
6) paragrahvi 19 lõike 2 punktis 6 asendatakse sõna „sisejulgeoleku“ sõnaga „siseturvalisuse“;
7) paragrahv 21 sõnastatakse järgmiselt:
„§ 21. Andmete edastamine välisriigile või rahvusvahelisele organisatsioonile
Välisriigile või rahvusvahelisele organisatsioonile võib andmeid saata Euroopa Liidu õigusest tuleneva kohustuse täitmiseks, rahvusvaheliste konventsioonide, välislepingute või riigiasutuste koostöölepinguga ettenähtud juhtudel ja korras.“;
8) paragrahvi 22 lõikes 1 asendatakse sõnad „„Isikuandmete kaitse seaduse““ tekstiosaga „isikuandmete kaitset reguleerivate õigusaktide“;
9) paragrahvi 23 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskus tagab infosüsteemi majutamiseks vajaliku infotehnoloogilise taristu ja selle tehnilise valmisoleku ning teeb vastutavale töötlejale ettepanekuid infosüsteemi arendamiseks.“;
10) paragrahvi 28 täiendatakse pärast sõna „töötlejale“ sõnadega „ja Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskusele“.
§ 6. Siseministri 20. detsembri 2007. a määruse nr 83 „Piirikontrolli andmekogu pidamise põhimäärus“ muutmine
Siseministri 20. detsembri 2007. a määruses nr 83 „Piirikontrolli andmekogu pidamise põhimäärus“ tehakse järgmised muudatused:
„Piirikontrolli andmekogu põhimäärus“;
„(1) Piirikontrolli andmekogu asutamise eesmärk on tagada siseturvalisus ja avalik kord isikute ning transpordivahendite piiriületusel kogutud andmete töötlemise kaudu.”;
3) paragrahvi 9 lõiget 1 täiendatakse punktiga 25 järgmises sõnastuses:
„25) riiklikus lihtsustusprogrammis osalemine.“;
4) paragrahvi 101 lõiget 2 täiendatakse punktidega 14–17 järgmises sõnastuses:
„14) rahvastikuregister;
17) välisriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide esinduste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja rahvusvahelise kokkuleppega loodud institutsioonide ning nende isikkoosseisu andmekogu.“;
5) paragrahvi 14 lõikes 1, § 15 lõike 1 punktis 2 ja § 17 lõikes 1 asendatakse sõnad „„Isikuandmete kaitse seadus““ tekstiosaga „isikuandmete kaitset reguleerivad õigusaktid“ vastavas käändes.


Tugiisiku teenuse osutamise kord – Riigi Teataja
Tugiisiku teenuse osutamise kord
Tugiisiku teenuse osutamise kord - sisukord
§ 2 Teenuse kirjeldus ja eesmärk
§ 3 Teenuse saajad
§ 5 Lepingu sõlmimine, muutmine ja lõpetamine
RT IV, 17.05.2016, 17
Vastu võetud 30.03.2016 nr 8
Määrus kehtestatakse "Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse" § 6 lõigete 1 ja § 22 lg 1 p 5 ning "Sotsiaalhoolekande seaduse" § 23 - § 25 alusel
(1) Kord reguleerib Eesti rahvastikuregistri andmetel Tarvastu vallas elavate isikute, eelkõige lapse või lastega perede (sh raske või sügava puudega lapsega pere) tugiisikuteenuse osutamist.
(2) Käesoleva määruse rakendamise eesmärgiks on lastega perede toimetuleku toetamine ning lapsele turvalise ja toetava kasvukeskkonna tagamine tugiisikuteenuse osutamise kaudu.
§ 2. Teenuse kirjeldus ja eesmärk
(1) Määruses kasutatakse mõisteid järgnevas tähenduses:
1) tugiisik on tugiisikuteenust osutav isik, kes töötab lepingu alusel;
2) tugiisikuteenus on Tarvastu Vallavalitsuse poolt korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on iseseisva toimetuleku toetamine olukordades, kus isik vajab sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral kõrvalabi. Kõrvalabi seisneb juhendamises, motiveerimises ning isiku suurema iseseisvuse ja omavastutuse võime arendamises.
3) lapsele ja last kasvatavale isikule tugiisikuteenuse osutamisel on täiendav eesmärk lapse hooldamise ning turvalise ja toetava kasvukeskkonna tagamine sh koostöös last kasvatava isikuga lapse arengu toetamine, sealhulgas vajaduse korral puudega lapse puhul hooldustoimingute sooritamine: tugiisik abistab last ja/või last kasvatavat vanemat arendavates tegevustes, juhendab ja motiveerib igapäevaelus toime tulema, abistab suhtlemisel kodu- kui väliskeskkonnas.
(2) Teenuse sisu kirjeldus:
5) kliendiga koos tema tegevuste suunamine, planeerimine ja juhendamine.
6) järelvalve laste üle (turvalisuse jälgimine peres)
7) lapse/laste toetamine keerulistes peresituatsioonides;
8) abistamine lapse/laste eest hoolitsemisel, laste kasvatamisel
9) pereliikmete juhendamine raske või sügava puudega lapse kasvatamisel ja õpetamisel;
10) koostöös perega lahenduste leidmine probleemide leevendamiseks tuginedes pere sisemiste jõuvarude kasutusele võtmisele;
11) sotsiaalametniku kursis hoidmine peres toimuvate muutustega;
12) motiveerimine erinevate erialaspetsialistide teenusele jõudmiseks;
13) hingelise toe pakkumine kliendile läbi aktiivse kuulamise;
14) koostöös perega eesmärkide püstitamine ja realistliku tegevuskava koostamine igapäevaelus esile kerkivatele probleemidele lahenduste leidmisel, toetudes seejuures pere sisemiste jõuvarude avastamisele ning nende kasutusele võtmisele;
15) lapse igakülgne toetamine ja õpetamine koolikeskkonnas.
§ 3. Teenuse saajad
(1) Teenuse saajateks võivad olla üksikisikud, lapsed ja lastega pered sh raske ja sügava puudega lapsega pered.
(2) Lapsele osutatakse teenust tema seadusliku esindaja nõusolekul.
(1) Teenuse osutamist korraldab ja tugiisiku määrab Tarvastu Vallavalitsuse Sotsiaalkomisjon (edaspidi sotsiaalkomisjon).
(2) Teenuse osutaja võib olla:
1) juriidiline isik kui ka eraisik
2) isik, kes omab või on omandamas sotsiaaltöö alast, psühholoogilist, pedagoogilist, meditsiinilist või diakoonia alast sobivat haridust või omab töökogemust eelpool nimetatud valdkondades.
3) isik, kes ei oma sotsiaaltöö alast, psühholoogilist, pedagoogilist või diakoonia alast haridust, kuid kes on läbinud või läbimas erialase tugiisiku koolituse ja kes on omandanud tugiisiku tööks vastavad teadmised ja oskused.
(3) Tugiisikuks ei või olla:
1) piiratud teovõimega isik ega isik, kelle hooldusõigust oma laste suhtes on piiratud;
2) isik, kelle suhtes tal on perekonnaseadusest tulenev ülalpidamiskohustus,
(4) Tugiisiku teenuse osutaja võib keelduda teenuse osutamisest, kui isikud kellele ta teenust osutab on ohtlikult agressiivsed, nakkushaigusi põdevad või psüühilise haiguse ägedas staadiumis.
(5) Teenuse osutaja (tugiisik) kohustub:
1) jälgima tegevuskava (koostöö sisu), mis määratakse kindlaks vallavalitsuse, kliendi ja tugiisiku vahel sõlmitud kolmepoolse või vallavalitsuse ja tugiisiku vahel sõlmitud kahepoolse lepinguga ning antud määrustikku;
2) protokollima külastused tugiisiku aruande vormis (kehtestab vallavalitsus) ja esitama aruande lastekaitsespetsialistile hiljemalt teenuse osutamisele järgneva kuu 5 kuupäevaks;
3) hoidma lastekaitsetöötajat kursis teenuse osutamise kulgemisega;
4) osalema vajadusel kliendiga seotud võrgustikukohtumistel;
5) järgima konfidentsiaalsuse reegleid.
§ 5. Lepingu sõlmimine, muutmine ja lõpetamine
(1) Teenuse osutamise aluseks on kliendi või tema eestkostja, tugiisiku ja vallavalitsuse vahel sõlmitud kahe- või kolmepoolne leping, mille sõlmib sotsiaalkomisjoni protokolli alusel valla lastekaitsespetsialist.
(2) Lepingusse märgitakse kliendile osutatavate tegevuste loetelu, maht ja kestvus ja tugiisiku tasu osutatud teenuse eest.
(3) Lepingut saab muuta poolte kokkuleppel.
(4) Teenuse vajaduse ümberhindamisel võib vallavalitsus ühepoolselt muuta tugiisiku töömahtu. Lepingu ühepoolsel muutmisel on tugiisikul õigus leping üles öelda.
(5) Teenuse vajaduse korraline ümberhindamine toimub lepingu kehtivuse viimasel kuul. Juhul, kui ilmneb asjaolu, mis võib oluliselt mõjutada vajadust teenuse järele, hindab lastekaitsespetsialist erakorraliselt teenuse vajaduse ümber varem.
(6) Leping lõpetatakse teenuse vajaduse lõppemisel, kliendi soovil, teenuse osutaja ettepanekul, valla lastekaitsespetsialisti ettepanekul või kliendi surma korral.
(7) Teenuse osutamise lõpetamise otsustab sotsiaalkomisjon.
(1) Tugiisikuteenust finantseeritakse riigi rahastatava lapsehoiuteenuse rahaliste vahendite ülejäägi arvelt (raske või sügava puudega laste perede tugiisikuteenus) või valla omavahendite arvelt.
(2) Tugiisiku teenus on klientidele tasuta.
(3) Teenuse osutamise hinna kehtestab vallavalitsus.
(1) Kui taotleja ei ole rahul tugiisikuteenuse sisu või teenuse osutamisega seotud korraldusliku poolega, siis teatab ta sellest Tarvastu Vallavalitsuse sotsiaalnõunikule.
(2) Vallavalitsuse sotsiaalnõunik selgitab välja rahulolematuse põhjused, kuulates ära kõik osapooled ning kogub vajadusel täiendavaid andmeid.
(3) Käesolevas korras ja tugiisikuteenuse osutamisega seotud reguleerimata poolte õigused ja kohustused, mis kutsuvad esile vaidlusi, kuuluvad lahendamisele läbirääkimiste teel vallavalitsuses.
(4) Otsusega mittenõustumise korral on taotlejal õigus esitada vaie kas vallavalitsusele või vastavalt haldusmenetluse seaduses sätestatud korras kohaliku omavalitsuse üksuse kaudu maavanemale.
(1) Tugiisiku teenuse hinnakirja ja aruande vormi kinnitab vallavalitsus.
(2) Tunnistada kehtetuks Tarvastu Vallavolikogu 25. veebruar 2010 määrus nr 9 „Tugiisiku teenuse osutamise kord“.
(3) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avalikustamist.
Aivar Kustavus


Kohtla-Järve linna hankekord – Riigi Teataja
Kohtla-Järve linna hankekord
Kohtla-Järve linna hankekord - sisukord
§ 2 Hankeplaan
§ 3 Riigihanke eest vastutav isik
§ 4 Riigihanke korraldamise keskkond
§ 5 Riigihanke algatamine ja korraldamine
§ 6 Lihthangete läbiviimine
§ 7 Alla lihthanke piirmäära jäävate asjade ostmise ja teenuste ning ehitustööde tellimise kord
§ 8 Hankeleping ja selle täitmise eest vastutav isik
§ 9 Hankelepingu muutmine
§ 10 Sotsiaal- ja eriteenuste hankelepingu sõlmimise kord
RT IV, 08.03.2018, 21
Vastu võetud 28.02.2018 nr 15
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 2, riigihangete seaduse § 5 lõike 2 punkti 2, § 9 lõigete 1 ja 3 alusel.
(1) Kohtla-Järve linna hankekorra (edaspidi kord) eesmärk on reguleerida riigihangete korraldamist Kohtla-Järve Linnavalitsuses (edaspidi linnavalitsus) ning Kohtla-Järve linnavalitsuse hallatavates asutustes (edaspidi hallatav asutus) ja Kohtla-Järve linna (edaspidi linn) valitseva mõju all olevates äriühingutes, mittetulundusühingutes, sihtasutustes (edaspidi linna asutus).
(2) Linnavalitsuse riigihanked korraldab Kohtla-Järve Linnavalitsuse Riigihangete komisjon (edaspidi komisjon).
(3) Hallatav ja linna asutus korraldab üldjuhul riigihanke ise ja juhindub riigihangete korraldamisel riigihangete seaduse nõuetest ja korrast.
(4) Põhjendatud vajaduse korral võib hallatav ja linna asutus riigihanke korraldamiseks või tehnilise kirjelduse koostamiseks pöörduda komisjoni poole esitades korra paragrahvi 5 lõikes 5 nimetatud dokumendid.
(5) Korras sätestamata juhtudel juhindutakse riigihangete seadusest.
(6) Korras toodud maksumused on ilma käibemaksuta.
§ 2. Hankeplaan
(1) Komisjon koostab ja esitab hankeplaani linnavalitsusele kinnitamiseks igal aastal nelja nädala jooksul pärast Kohtla-Järve Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) poolt linnaeelarve vastuvõtmist. Komisjon planeerib riigihanked, mille eeldatav maksumus ületab lihthanke piirmäära. Hankeplaani muudetakse vajaduse korral.
(2) Hankeplaani koostamiseks esitavad linnavalitsuse, hallatava asutuse, linna asutuse juhid või linnavalitsuse teenistujad hiljemalt iga aasta 1. jaanuariks komisjoni esimehele vastaval eelarveaastal planeeritavate hangete kohta, mille eeldatavad maksumused on võrdsed lihthanke piirmääraga või ületavad selle, järgneva informatsiooni:
1) hanke eseme üldine kirjeldus;
2) hankemenetluse liik (asjad, teenused, ehitustööd);
3) hankemenetluse korraldamise eeldatav aeg;
4) hankelepingu eeldatav maksumus;
5) hankelepingu täitmise eest vastutav isik;
6) hanke tehnilise kirjelduse koostaja.
(3) Hankeplaan kinnitab linnavalitsus korraldusega.
(4) Hankeplaan avalikustatakse Kohtla-Järve linna ametlikul veebilehel (edaspidi linna veebileht).
§ 3. Riigihanke eest vastutav isik
(1) Riigihanke eest vastutav isik on hanke korraldaja:
1) komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees;
2) hallatava asutuse juht;
3) linna asutuse juht.
1) koostöös vastutava spetsialistiga korraldab hanketeate ja hankedokumentide ettevalmistamise, hankelepingu eseme tehnilise kirjelduse koostamise;
2) koostöös linnakantseleiga valmistab ette hankelepingu projekti;
3) korraldab toiminguid hanke väljakuulutamiseks;
4) korraldab hanke kohta teabe avalikustamise linna ametlikul veebilehel;
5) avab pakkumusi Riigihangete e-keskkonnas;
6) täidab muid riigihangete seadusest ja käesolevast määrusest tulenevaid riigihanke eest vastutava isiku ülesandeid.
§ 4. Riigihanke korraldamise keskkond
(1) Riigihanke, mille eeldatav maksumus on võrdne lihthanke piirmääraga või ületab selle, korraldatakse riigihangete registris elektroonilise menetlusena.
(2) Riigihanke võib korraldada riigihangete registris elektroonilise menetlusena ka juhul, kui riigihangete seadus seda ei nõua.
(3) Kõik toimingud riigihangete registris teostab riigihanke eest vastutav või volitatud isik.
§ 5. Riigihanke algatamine ja korraldamine
(1) Linnavalitsuse poolt korraldatava hanke algatajaks korra tähenduses on linnapea, linnavalitsuse teenistuse juht, linnavalitsuse nõunik, linnasekretär ning hallatava või linna asutuse juht.
(2) Hanke algataja esitab nõuetekohaselt koostatud hanke algatamise taotluse koos korrektselt vormistatud hanke tehnilise kirjeldusega (hanke lähteülesandega) komisjoni esimehele.
(3) Hanke algataja vastutab hanke taotluses esitatud andmete õigsuse eest.
(4) Hallatava ja linna asutuse juhil on õigus täita kõiki hanke korraldamisega seotud kohustusi ja toiminguid iseseisvalt või nende poolt moodustatud hangete komisjoni kaudu, lähtudes riigihangete seaduses ja korras sätestatust.
(5) Komisjon täidab riigihangete seadusest ja korrast tulenevaid kohustusi ja nendega seotud toiminguid käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud isiku eest taotluse ja volikirja alusel.
(6) Komisjoni protokollilisi otsuseid pakkumuse edukaks tunnistamise, hankelepingu sõlmimise või hankemenetluse lõpetamise kohta kinnitab linnavalitsus korraldusega. Allkirjastatud protokollid lisatakse korralduse eelnõu juurde.
(7) Linnavalitsuse riigihanke, lihthanke või alla lihthanke piirmäära jäävate asjade ostmist ja teenuste või ehitustööde tellimist puudutav linnavalitsuse korraldus peab sisaldama:
1) eduka pakkuja andmeid ja pakkumuse maksumust;
2) hankelepingu täitmise eest vastutava isiku andmeid;
3) hankelepingu allkirjastamist volitatud isiku andmeid, kui see ei ole linnapea;
4) hankemenetluse lõpetamise puhul, lõpetamise põhjus.
§ 6. Lihthangete läbiviimine
(1) Lihthange tuleb korraldada juhul, kui eeldatav hankelepingu maksumus on:
1) asjade ostmise ja teenuse tellimise korral 30 000 – 60 000 eurot;
2) ehitustööde tellimise korral 60 000 – 150 000 eurot.
(2) Lihthangete korraldamisel lähtutakse riigihangete seaduses sätestatud lihthanke korraldamise reeglitest.
§ 7. Alla lihthanke piirmäära jäävate asjade ostmise ja teenuste ning ehitustööde tellimise kord
(1) Asjade ostmisel ja teenuse tellimisel, mille eeldatav maksumus on 10 000 kuni 30 000 eurot ning ehitustöö tellimisel, mille eeldatav maksumus on 20 000 kuni 60 000 eurot, tuleb konkurentsi ära kasutades tagada rahaliste vahendite kõige ratsionaalsem ja säästlikum kasutamine, selleks tuleb teha ettepanek pakkumuse esitamiseks vähemalt kolmele isikule või avaldada hanketeade linna veebilehel.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhtudel võib teha ettepaneku pakkumuse esitamiseks ühele isikule, kui esinevad asjaolud, mille korral on riigihangete seaduse kohaselt lubatud korraldada riigihange väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse korras. Käesolevas lõikes sätestatud korras saadud pakkumuses esitatud asjade, teenuste või ehitustööde hind peab olema mõistlik ning põhjendatud.
(3) Asjade ja teenuste tellimisel, mille eeldatav maksumus jääb alla 10 000 eurot ning ehitustööde tellimisel, mille eeldatav maksumus jääb alla 20 000 eurot, võib teha hinnapäringu kahele isikule.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud hinnapäringu tegemisel tuleb koostada soovitud asjade, teenuste või ehitustööde tehniline kirjeldus ning selgitada pakkumuste hindamise kriteeriumeid. Kõiki pakkujaid tuleb kohelda võrdselt.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud hinnapäringut võib korraldada komisjoni liige, linnavalitsuse teenistuja, hallatava asutuse või linna asutuse töötaja ning esitada need vastava juhile kooskõlastamiseks ja lepingu sõlmimiseks.
(6) Põhjendatud juhtudel tehakse hinnapäring ilma asjade, teenuste või ehitustööde tehnilist kirjeldust koostamata, andes pakkujale võimaluse tutvuda riigihanke objektiga kohapeal.
§ 8. Hankeleping ja selle täitmise eest vastutav isik
(1) Hankeleping sõlmitakse kirjalikult edukaks tunnistatud pakkumuse teinud pakkujaga.
(2) Linnavalitsuse nimel sõlmib hankelepingu linnapea või teda asendav isik, kui linnavalitsus ei ole otsustanud teisiti.
(3) Hankelepingu täitmise üle teostab kontrolli riigihanke eest vastutav isik, kui hankelepingus ei ole sätestatud teisiti.
(4) Hankelepingu täitmise eest vastutav isik määratakse linnavalitsuse korraldusega.
(5) Hankelepingu täitmise eest vastutava isiku nimi ja kontaktandmed kajastatakse hankelepingus. Vastutava isiku muutumisel tuleb vajadusel õigusakti ja hankelepingut vastutava isiku osas muuta.
§ 9. Hankelepingu muutmine
(1) Hankelepingu muutmine on põhjendatud üksnes riigihangete seaduses nimetatud juhtudel, hankelepingu muutmisel tuleb lähtuda riigihangete seaduses sätestatust.
(2) Kui hankelepingu muutmine toob kaasa täiendava rahalise kulu mis on suurem kui 20 000 eurot või ei ole täiendava rahalise kulutuse tegemiseks vahendeid eelarvesse kavandatud, otsustab hankelepingu muutmise linnavalitsus.
(3) Kui hankelepingu muutmisega ei kaasne võrreldes hankelepingu esialgse maksumusega täiendavaid rahalisi kulutusi või ei ületa nimetatud kulud 20 000 eurot ja vahendid on eelarves kavandatud, otsustab hankelepingu muutmise hallatava asutuse juht, linna asutuse juht või komisjoni ettepanekul linnapea.
§ 10. Sotsiaal- ja eriteenuste hankelepingu sõlmimise kord
(1) Sotsiaalteenuste hankelepingu sõlmimisel, mille eeldatav maksumus jääb vahemikku 5 000 kuni 300 000 euroni, eriteenuste puhul 5 000 kuni 60 000 euroni, tuleb konkurentsi ära kasutades tagada rahaliste vahendite kõige ratsionaalsem ja säästlikum kasutamine, selleks tuleb teha ettepanek pakkumuse esitamiseks vähemalt kolmele isikule.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhtudel võib teha ettepaneku pakkumuse esitamiseks ühele isikule, kui teenuse osutamisel puudub konkurents ning võimalused ettepaneku tegemiseks kolmele isikule. Käesolevas lõikes sätestatud korras saadud pakkumuses esitatud teenuste hind peab olema mõistlik ning põhjendatud.
(3) Sotsiaal- ja eriteenuste hankelepingu sõlmimisel, mille eeldatav maksumus jääb alla 5 000 eurot, võib teha ettepaneku pakkumuse tegemiseks ühele isikule. Käesolevas lõikes sätestatud korras saadud pakkumuses esitatud teenuste hind peab olema mõistlik ning põhjendatud.
(4) Ettepaneku tegemisel pakkumuse esitamiseks tuleb koostada soovitavate teenuste tehniline kirjeldus ning selgitada pakkumuste hindamise kriteeriumeid. Pakkumuse hindamise kriteeriumeid ei selgitata, kui ettepanek tehakse ühele isikule. Kõiki pakkujaid tuleb kohelda võrdselt.
(1) Riigihanke eest vastutav isik, komisjoni liige ja teised hankemenetluses osalevad isikud enne riigihanke korraldamise alustamist kinnitavad, et nendel ei esine riigihanke korraldamisega seoses huvide konflikti.
(2) Riigihanke eest vastutav isik, komisjoni liige ja teised hankemenetluses osalevad isikud on kohustatud informeerima kirjalikult komisjoni esimeest või oma vahetut ülemust asjaoludest, mis võivad tema osalemisel riigihanke korraldamisel põhjustada huvide konflikti ning taandatakse vastav isik riigihanke korraldamisest.
Kohtla-Järve Linnavolikogu 29. veebruari 2012. a määrus nr 114 "Riigihangete korraldamise kord" tunnistatakse kehtetuks.


3-1-1-5-09 Riigikohtu kriminaalkolleegiumi 26. märtsi 2009. a kohtuotsus Allan Paeoru (Paeorg) süüdistuses KarS § 120 järgi – Riigi Teataja
3-1-1-5-09 Riigikohtu kriminaalkolleegiumi 26. märtsi 2009. a kohtuotsus Allan Paeoru (Paeorg) süüdistuses KarS § 120 järgi
Riigikohtu Kriminaalkolleegium
RT III 2009, 16, 115
Kohtuasja number 3-1-1-5-09
Otsuse kuupäev 26. märts 2009
Kohtukoosseis Eesistuja Hannes Kiris, liikmed Jüri Ilvest ja Lea Kivi
Kohtuasi Kriminaalasi Allan Paeoru (Paeorg) süüdistuses KarS § 120 järgi
Vaidlustatud kohtulahend Tallinna Ringkonnakohtu 17. oktoobri 2008. a kohtuotsus kriminaalasjas nr 1-07-15425
Kaebuse esitaja ja kaebuse liik Allan Paeoru kaitsja vandeadvokaadi vanemabi Owe Ladva, kassatsioon
Asja läbivaatamise kuupäev 18. veebruar 2009
1. Jätta Tallinna Ringkonnakohtu 17. oktoobri 2008. a kohtuotsus kriminaalasjas Allan Paeoru (Paeorg) süüdistuses KarS § 120 järgi muutmata.
2. Kassatsioon jätta rahuldamata.
1. Allan Paeorg tunnistati Harju Maakohtu 27. juuni 2008. a otsusega süüdi KarS § 120 järgi ja talle mõisteti rahaline karistus 58 päevamäära, s.o 14 906 krooni. A. Paeorg tunnistati süüdi selles, et 27. märtsil 2006. a kella 8.20 paiku püüdis ta sõiduautoga otsa sõita Tallinnas XXXXXXXX XX asuva maja juures sõiduteed ületavale P. P-le, ähvardades teda sel viisil tervisekahjustuse tekitamisega. P. P-l oli alust karta ähvarduse täideviimist.
Kohus leidis, et kannatanu ütlused on usaldusväärsed. Asjaolu, et kannatanu helistas süüdistuses märgitud päeva õhtul süüdistatavale ja viimane kinnitas, et soovis kannatanut alla ajada, on tõendatud kannatanu ja süüdistatava ütlustega kohtus. Sama nähtub ka asitõendi – kannatanu ja süüdistatava telefonivestluse salvestise – vaatlusprotokollist.
2. Maakohtu otsuse peale esitas apellatsiooni A. Paeoru kaitsja Owe Ladva, kes palus kaitsealuse tõendamatuse tõttu õigeks mõista. Kaitsja leidis, et ähvardamine on kuriteona karistatav vaid siis, kui on alust karta ähvardamise täideviimist, see aga ei ole tõendatud. Kannatanu ütlusi hinnati kriitikavabalt. Kaitsja märkis, et A. Paeoru süüd kinnitava tõendina käsitatud asitõend ei ole lubatav. Eraisiku poolt omal algatusel salaja salvestatud telefonivestlus ei saa olla tõendiks kriminaalmenetluses, sest selle kogumisel ei ole järgitud PS §-s 43 sätestatud igaühe õigust edastatava sõnumi saladusele.
3. Tallinna Ringkonnakohtu 17. oktoobri 2008. a otsusega jäeti maakohtu otsus muutmata ja apellatsioon rahuldamata. Ringkonnakohus põhjendas otsust järgmiselt.
3.1. Karistusseadustiku §-s 120 sätestatud kuriteokoosseisu objektiks on inimese vaimne tervis, mille ründamiseks kasutab süüdlane psüühilist vägivalda. Seejuures ei eeldata, et ründajal oleks kuriteo toimepanemise hetkel olemas ründevahend, millega ta ähvardab. Ähvardamine KarS § 120 mõttes tähendab võimaliku kahju (surm, tervisekahjustus, vara rikkumine või hävitamine) tekkimise ettekujutuse loomist kannatanul. Seejuures ei ole oluline, kas ähvardaja saab ja tahab ähvardust realiseerida. Tähtis on, et kannatanul peab tekkima arusaam, et ähvardust tuleb võtta tõsiselt. Ringkonnakohus rõhutas, et KarS § 120 koosseisu ei realiseeri igasugune ütlus või tegu, mis on tõlgendatav ähvardusena, vaid ainult selline, mille sisust või olemusest on võimalik kas otseselt või ka kaudselt mõista, et ähvardatakse tapmisega, tervisekahjustuse tekitamisega või olulises ulatuses vara rikkumise või hävitamisega. Ringkonnakohus leidis, et P. P. tajus 27. märtsi 2006. a hommikul ohtu enda tervisele, mis seisnes A. Paeoru poolt juhitud sõiduki temast lähedalt möödasõitmises. Sellega loodi kannatanule reaalne mulje võimalikust tahtlikust otsasõidust, mille vältimiseks pidi ta eemale hüppama. Kirjeldatud käitumine on kvalifitseeritav KarS § 120 järgi. Õhtuses telefonikõnes kinnitas A. Paeorg juhtunut ja andis P. P-le mõista, et kahjuliku tagajärje saabumine on võimalik ja see sõltub tema tahtest.
3.2. Kannatanu ütluste usaldusväärsuses ringkonnakohus ei kahelnud, märkides, et A. Paeoru süüküsimuse otsustamine valdavalt kannatanu ütluste põhjal on kooskõlas Riigikohtu praktikaga.
3.3. Salvestist, millele kannatanu oli salvestanud salaja enda mobiiltelefoni kõne süüdistatavale, ei saa käsitada asitõendina KrMS § 124 lg 1 tähenduses, sest selle vaatlemise tulemina ei ole võimalik saada teavet süüteo toimepanemise kohta. Kahe inimese vahelise vestluse salvestist CD-l saab üksnes kuulata. Ringkonnakohus asus seisukohale, et eraelulise vestluse salvestamine on käsitatav muu teabesalvestisena KrMS § 63 lg 1 tähenduses. Teabesalvestise kohtulik uurimine peaks toimuma sarnaselt jälitustoimingu tegemisel saadud tõendi uurimisega. Teabesalvestises kajastuv vestlus tuleb seega talletada protokollis, mis ongi kohtuliku uurimise objektiks. Teabesalvestis ise kohtuliku uurimise objektiks ei ole. Kriminaalmenetluse seadustiku § 15 sätete rikkumist maakohtus ei ole ringkonnakohus tuvastanud.
3.4. Käesoleval juhul on eraviisilise vestluse lindistus menetluslikult lubatav tõend. Ringkonnakohus tunnustas PS §-s 43 sisalduvat igaühe õigust tema poolt või temale posti, telegraafi, telefoni või muul üldkasutataval teel edastatava sõnumi saladust, rõhutades, et isiku eraelu puutumatus peab olema kaitstud riikliku sekkumise eest. Karistusõiguslikult kaitseb seda enesemääramise õigust KrMS § 137. Nimetatud põhiseaduslik õigus ei ole aga absoluutne, selle riive on lubatav PS § 43 teises lauses toodud juhtudel. Riiklikud abinõud on allutatud rangele proportsionaalsusnõudele (KrMS § 110 lg 1). Formaalsete eelduste puudumise tõttu ei saaks riik käesolevas asjas jälitustegevust rakendada.
3.5. Eraelulise vestluse lindistamisel oleks selliste jäikade tingimuste seadmine ebamõistlik, sest sellisel juhul jääks suhtesüütegude korral eraisiku enda õiguste kaitse piiratuks, kuna telefonitsi tehtud ähvardusi ei saaks lindistada riiklikud ametkonnad ega eraisik ise. Ringkonnakohtu arvates tuleb eraviisilise lindistuse tegemisel ja hilisemal menetluslikul aktsepteerimisel hinnata seda, kas vaatluse all olev põhiõiguste riive oleks tuvastatav teisel viisil (analoogselt KrMS § 110 lg-ga 1). Ähvardamine kui suhtesüütegu pannakse üldjuhul toime tunnistajateta ja seetõttu tuleb vähemalt käesolevas asjas eraviisilise vestluse lindistust tõendina aktsepteerida. Ringkonnakohus sedastas, et P. P. ei helistanud A. Paeorule omal initsiatiivil, vaid tegi vastukõne hommikul vastamata jäänud kõnele. Seega ei asunud P. P. ise menetleja rolli ega hakanud omakäeliselt tõendeid koguma. Kannatanu lindistas kõne enda õiguste kaitseks sisuliselt kestva ohu olukorras.
Kassatsioonimenetluse poolte seisukohad
4. A. Paeoru kaitsja O. Ladva esitas ringkonnakohtu otsuse peale kassatsiooni, milles palub A. Paeoru süüdistuses KarS § 120 järgi õigeks mõista. Eraisiku poolt omal algatusel salaja salvestatud telefonivestlust ei saa käsitada kohtukõlbliku tõendina, sest selle kogumisel on rikutud PS § 43. Helistades süüdistatavale asus P. P. ise tõendeid koguma. Kohtud ei ole salvestist vahetult uurinud. A. Paeorg soovis kannatanut vaid ehmatada. Ei saa võtta tõsiselt võetava ähvardusena olukorda, kui liikuv auto sunnib tee ületajat vaid sammu kiirendama. Ringkonnakohtu otsuses märgitud kestev oht on tõendamata.
5. Kassatsioonivastuses leiab Põhja Ringkonnaprokuratuuri vanemprokurör Eve Soostar, et Tallinna Ringkonnakohtu otsus on seaduslik ja põhjendatud, kassatsiooni rahuldamiseks alust ei ole. Kannatanu ja A. Paeoru telefonivestluse salvestise arvestamine lubatud tõendina on prokuröri arvates kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendiga Schenk vs. Šveits.
6. Kriminaalkolleegium nõustub täielikult ringkonnakohtu käsitlusega KarS §-s 120 kirjeldatud kuriteokoosseisu kohta. Nii maa- kui ka ringkonnakohus on tuvastanud, et A. Paeorg sõitis 27. märtsi 2006. a hommikul mootorsõidukiga P. P. suunas, luues talle reaalse mulje võimalikust tahtlikust otsasõidust, mille vältimiseks pidi kannatanu sammu kiirendama. Kannatanu tajus ohtu enda tervisele, leides, et tegemist ei olnud juhusliku liiklussituatsiooniga, vaid kavatsetud tegevusega. Kriminaalkolleegium ei nõustu kassaatori väitega, et A. Paeorg soovis P. P-d vaid ehmatada. Ringkonnakohus on selle väite ümber lükanud ja otsust igati põhjendanud. Seega kriminaalkolleegium leiab, et A. Paeorg on õigesti süüdi mõistetud KarS § 120 järgi ähvardamises tekitada P. P-le tervisekahjustus.
7. A. Paeoru süü on tuvastatud eelkõige kannatanu ütlustega kohtus. Kohtud hindasid igakülgselt kannatanu kui tõendiallika usaldusväärsust ja jõudsid veendumusele, et puudub mõistlik põhjus, miks peaks kannatanu andma valeütlusi. Ringkonnakohus osutab põhjendatult Riigikohtu praktikale, mis ei välista isiku süüditunnistamist ka üksnes kannatanu ütluste alusel (vt Riigikohtu kriminaalkolleegiumi otsus kriminaalasjas nr 3-1-1-94-04 – RT III 2004, 27, 293). Seejuures on ringkonnakohus arusaadavalt ja piisavalt põhjendanud, miks eelistatakse kannatanu ütlusi süüdistatava ütlustele asja tehiolude kohta 27. märtsi 2006. a hommikul.
8. Siiski on asjas kogutud ka teisi tõendeid. Kohtuistungil kinnitas süüdistatav, et võttis vastu kannatanu telefonikõne ja vastas kannatanu küsimusele, kas teda taheti alla ajada, jaatavalt (I kd, tlk 28). Nimetatud vestlust on kohtud käsitanud täiendava asjaoluna, mis aitas mõtestada A. Paeoru käitumist P. P. ähvardamisel tervisekahjustuse tekitamisega. Telefonivestluses räägitu tugevdas kohtute veendumust, et P. P. tajus 27. märtsi 2006. a hommikul ohtu enda tervisele ja talle loodi reaalne mulje võimalikust tahtlikust otsasõidust.
Kriminaalasjale on lisatud CD-plaat, millele on kopeeritud kannatanu mobiiltelefoniga tehtud salvestis kõnealusest telefonivestlusest. Salvestise sisu on kohtueelses menetluses ka protokollitud. P. P. selgitas kohtus (I kd, tlk 18), et telefonivestluse salvestas ta selleks, et tõestada politseile juhtunut.
9. Kriminaalkolleegium soostub ringkonnakohtu seisukohaga, et menetluslikult on tegemist eraelulise vestluse salvestusega, mida tuleb tõendi seisukohalt käsitada teabesalvestisena KrMS § 63 lg 1 tähenduses. Et tagada tõenditele antava hinnangu adekvaatsus, tuleb teabesalvestise vahetul uurimisel KrMS § 15 tähenduses teha salvestis kohtule tajutavaks võimalikult vahetul viisil. Seetõttu oleks pidanud salvestisest tehtud kirjalikule protokollile eelistama selle vahetut kuulamist kohtus.
Käesolevas asjas uurisid kohtud tõendina vaid salvestise alusel koostatud protokolli. Siinkohal tuleb aga silmas pidada, et arutatavas asjas ei ole tekkinud vaidlust salvestise sisu ja selle protokollilise kajastuse adekvaatsuse üle. Protokollis kajastatud vestluse sisu on kriminaalasja puutuvas osas ka otseste isikuliste tõendiallikate kaudu kohtus kõlanud. Seega ei ole põhjust käsitada teabesalvestise kohtus kuulamata jätmist kriminaalmenetluse seaduse olulise rikkumisena, millega kaasnes või võis kaasneda ebaseaduslik või põhjendamatu kohtuotsus KrMS § 339 lg 2 p 2 tähenduses.
10. Õige on ringkonnakohtu seisukoht, et eraelulise sfääri, sh kommunikatsioonivahendite kaudu edastatud sõnumi saladus on kaitstud KarS §-ga 137. Erinevalt ringkonnakohtust ei pea aga kriminaalkolleegium käesoleval juhul eraelulise vestluse lindistuse kui tõendi lubatavuse kontrollimisel asjakohaseks kriminaalmenetluse seadustiku 3. peatüki 8. jao sätteid, mis reguleerivad tõendite kogumist jälitustoiminguga.
Põhiseaduse §-s 43 sätestatud põhiõigust edastatavate sõnumite saladusele kaitseb ka KarS § 156. Nimelt võib karistusseadustiku selles paragrahvis sätestatud süüteo subjektiks olla vaid isik, kes ei olnud sõnumi adressaat või adressant. See tähendab, et seadusandja ei ole seni soovinud kehtestada isiku vastutust talle enesele suunatud sõnumite mis tahes viisil talletamise ja avalikustamise eest.
11. Neil põhjustel leiab kriminaalkolleegium, et kannatanu ja süüdistatava vahelise telefonivestluse salvestist tuleb käsitada teabesalvestisena KrMS § 63 lg 1 tähenduses ja sellest koostatud protokolli kasutamine tõendamiseseme asjaolude tuvastamisel ei kujutanud endast kõnealuses kriminaalasjas kriminaalmenetlusõiguse olulist rikkumist.
12. Eeltoodu alusel ja juhindudes KrMS § 361 p-st 1 jätab kriminaalkolleegium Tallinna Ringkonnakohtu 17. oktoobri 2008. a kohtuotsuse muutmata ja kassatsioonkaebuse rahuldamata.
Hannes KIRIS Jüri ILVEST Lea KIVI


TÄHTSAD ASJAD Lasteaia tutvustus Avaldused Dokumendid Päevakava Kodukord Hoolekogu Terviseedendus Personal Logopeed PESAKONNAD Täpikesed Põnnikesed Mummukesed Mummukesed-maasikasõbrad RINGID Beebi Mängumaa Tantsuring Muusikaring PILDID MENÜÜ KONTAKT KASULIKUD ASJAD KINNITATUD
Sõmerpalu Lasteaia Lepatriinu
direktori 26.oktoober 2015 käskkirjaga nr 1-1/10
Sõmerpalu Lasteaia Lepatriinu kodukord on kooskõlas järgmiste õigusaktidega:
1) Sõmerpalu Lasteaia Lepatriinu põhimäärus;
2) Sõmerpalu Lasteaia Lepatriinu laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord;
3) Lastevanemate poolt tasutava osalustasu määr ja tasumise kord Sõmerpalu Lasteaias Lepatriinu;
4) Koolieelse lasteasutuse seadus;
5) Tervisekaitsenõuded koolieelses lasteasutuses tervise edendamisele ja päevakavale;
6) Eesti Vabariigi lastekaitse seadus.
Alusharidus omandatakse põhiliselt kodus ning selle eest vastutavad vanemad või neid asendavad isikud. Perekondlikku kasvatust toetavad ja täiendavad koolieelsed lasteasutused. (Haridusseadus § 24 lg 1)
Kodukord on avalik dokument, millega saab tutvuda lasteaia veebilehel ja paberkandjal lasteaia puhkeruumis.
Sõmerpalu Lasteaia Lepatriinu (edaspidi „lasteaia“) kodukord on täitmiseks lapsevanematele, lasteaia töötajatele ja kõigile teistele isikutele, kes viibivad lasteaia territooriumil.
2.1. Lasteaed on avatud tööpäeviti kell 7.00 kuni 18.00. Seoses lasteaia kollektiivpuhkusega on juulis lasteaed suletud (KLS § 19 lg 1.2), lähtudes hoolekogu ettepanekust.
2.4. Lasteaed võib olla suletud eriolukordade puhul (elektrikatkestus, veeavarii vms).
3.1. Lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse aluseks on lasteaia õppekava, mille põhjal on koostatud õppeaasta tegevuskava ning rühmade tegevuskavad ja kuuplaanid.
3.2. Lasteaeda laste vastuvõtmine ja sealt välja arvamine toimub vastavalt Sõmerpalu Vallavalitsuse 21.08.2013 määrusele nr 7 „Sõmerpalu Lasteaia Lepatriinu laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord“ (RT IV, 27.08.2013, 9).
4. Suitsetamine ja lemmikloomad
4.1. Lasteaia territooriumil on keelatud suitsetamine ja e-sigareti kasutamine.
4.2. Lasteaia territooriumil on keelatud viibimine lemmikloomadega.
LASTEAIATASU (toiduraha ja osalustasu tasumine)
Lasteaia majandamiskulude lapsevanemate poolt kaetava osa määr ühe lapse kohta on alates 28.05.2013 6,39 eurot kuus (Sõmerpalu Vallavolikogu 24.04.2013 määrus nr 10 „Lapsevanemate poolt tasutava osalustasu määr ja tasumise kord Sõmerpalu Lasteaias Lepatriinu (RT IV, 22.05.2013, 46)), mida makstakse 11 kuud õppeaastas. Lapsevanema poolt kaetavat osa juulikuu eest ei võeta.
Toidukulu päevamaksumus on 1,20 eurot päevas (Sõmerpalu Vallavalitsuse korraldus nr 435).
7.1. Lasteaiatasud arvestatakse eelmise kuu eest. Arved koostab Sõmerpalu Vallavalitsuse raamatupidamine.
7.2. Kui lapsevanem on teatanud lapse puudumisest eelneval tööpäeval või sama päeva hommikul enne kella 8.00, siis arvestatakse laps toidult maha puuduma jäämise päevast. Mitteteatamisel tuleb tasuda esimese puudumispäeva toidu eest.
8.1. Lasteaiatasu arve esitatakse elektrooniliselt lapsevanema e-posti aadressile.
8.2. Lasteaiatasu on võimalik maksta panga kaudu Sõmerpalu Vallavalitsuse arveldusarvele, maksekorraldusele tuleb märkida lapse ees- ja perekonnanimi ning arve number.
8.3. Lasteaiatasu maksmise tähtaeg on järgneva kuu 15. kuupäev.
8.4. Direktori käskkirjaga arvatakse laps lasteaia nimekirjast välja juhul, kui vanem ei ole tasunud lapse eest toitlustus- ja osalustasu kahe kuu jooksul (Sõmerpalu Vallavalitsuse 21.08.2013 määrus nr 7 § 4), arvestades arve esitamise kuupäevast, ega ole teavitanud direktorit tekkinud makseraskustest ega avaldanud soovi maksegraafiku koostamiseks. 3. peatükk
9. Lapse esmakordne lasteaeda tulemine 9.1. Lapsevanem tutvub eelnevalt lasteaia kodukorra ja päevakavaga.
9.2. Lapsevanem ühtlustab koduse päevakava lasteaia omaga (varasem ärkamine, uneaeg, söögiajad). 9.3. Alla kolmeaastase lapse lasteaeda harjutamine toimub kahe nädala jooksul, millest esimese nädala võib lapsevanem olla lasteaias lapsega koos. Pikaks päevaks jäetakse lasteaeda laps, kes on lasteaiaeluga hästi kohanenud (mitte enne kui teisel nädalal).
9.4. Vanema lapse harjutamist lasteaiaga alustatakse poole päeva kaupa.
9.5. Lapse lasteaeda harjutamine toimub järk-järgult koostöös õpetajaga, samas mitte häirides ülejäänud rühma õppe- ja kasvatustegevust. 9.6. Lapse esmakordselt lasteaeda tulles on vajalik rühma õpetajaid viivitamatult teavitada lapse tervislikest eripäradest, toitumisega seonduvast (toiduallergia vm), käitumise ja harjumustega seotud tähelepanekutest või soovidest.
10.1. Õppeaasta alguses annab lapsevanem rühma õpetajatele oma elukoha täpse aadressi ja kontakttelefonide numbrid ning e-posti aadressi.
10.2. Kontakttelefoni numbri muutusest teatab lapsevanem rühma õpetajale viivitamatult.
10.3. Informatsiooni saamiseks on lapsevanem kohustatud külastama lasteaia kodulehte http://lepatriinud.ee/ (uue nädala info on üleval hiljemalt pühapäeva õhtuks). Igal rühmal on oma blogi, kus on üleval rühmasisene info.
10.4. Kui lapsevanemal ei ole võimalust kodulehe külastamiseks, siis tuleb sellest teavitada rühmaõpetajaid ning leppida kokku lapsevanemale sobiv informatsiooni saamise viis.
10.5. Lasteaias pildistatakse lasteüritusi ja pildid pannakse üles lasteaia kodulehele. Kui lapsevanem ei soovi oma lapse pilte kodulehele, siis tuleb sellest informeerida direktorit.
11. Lapse lasteaeda tulemine ja koju minemine ning lasteaiast väljaarvamine
11.1. Lapsevanemal on õigus tuua laps lasteaeda ja viia lasteaiast ära talle sobival kellaajal, arvestades rühma päevakava. 11.2. Kui laps sööb hommikusööki (8.30), siis tuleb lasteaias kohal olla vähemalt 10 minutit enne hommikusöögi algust. Kui laps ei söö hommikusööki, tuleb lasteaias kohal olla vähemalt 10 minutit enne õppetegevuste algust (9.00). Lapse toomine õppetegevuse ajal häirib teiste laste keskendumist ning juhib tähelepanu õppetöölt kõrvale. Erandolukordadest tuleb teavitada rühmaõpetajaid.
11.3. Lapse tulekust peale kella 8.00 või mittetulemisest (haigus või muud põhjused) teatab lapsevanem hiljemalt sama päeva hommikul enne kella 8.00 rühma õpetajale või rühmatelefonil. 11.4. Laps tuleb lasteaeda ja läheb lasteaiast ära koos täiskasvanud saatjaga, kes hommikul annab lapse isiklikult üle rühmapersonalile, ja õhtul lahkub, võttes eelnevalt rühmaõpetajaga kontakti. 11.5. Lapse lasteaiast äraviimisel arvestab lapsevanem õhtuoote söömise aegadega. Kui laps ei söö õhtuoodet, tuleb lapsele järele tulla hiljemalt 15.20. 11.6. Õpetaja ei anna last kojuminekuks üle alaealisele, võõrale või alkoholijoobes isikule. Alkoholijoobes isikust informeeritakse lasteaia direktorit, vallavalitsuse sotsiaaltöötajat või vajadusel valda teenindavat politseikonstaablit. 11.7. Õpetaja annab lapse üle teisele isikule vaid lapsevanema eelneval etteteatamisel.
11.8. Lapsevanem peab arvestama, et ta jõuab lapsele lasteaeda järele, lapse riietatud ja koos lapsega lasteaiast lahkuda hiljemalt kell 17.55.
11.9. Eriolukordades, kui lapsevanem ei jõua lapsele järele õigel ajal, on tal kohustus teatada sellest rühmaõpetajale. Lapse suhtes, kellele pole lasteaia sulgemiseks järele tuldud, võtab õpetaja ühendust valla sotsiaaltöötajaga. Õpetaja jätab lasteaia välisuksele kontaktandmed lapse asukoha kohta.
11.10. Koolieelikul on soovitatav lasteaias võimalikult sageli kohal käia. See loob eelduse, et laps omandab teadmised ja oskused vastavalt lasteaia õppekavale ning saavutab eeldatava koolivalmiduse.
11.11. Lapsevanem saadab õpetajale teateid ainult kirjalikult, telefoni või e-posti teel, mitte lapse kaudu.
11.12. Lapsevanem võib lasteaiakoha kasutamise igal ajal lõpetada, esitades lasteaia direktorile avalduse lapse lahkumise kohta lasteaiast (Sõmerpalu Vallavalitsuse 21.08.2013 määrus nr 7).
12.1. Laps tuleb lasteaeda puhaste ja tervete riietega ning korrastatud välimusega, sh on korrastatud lapse juuksed. Tüdrukutel, kellel on pikad juuksed, peavad olema need patsis või soengusse seatud.
12.2. Lapse riided ja jalanõud peavad olema võimalikud ohutud ning kasvule, eale ja ilmastikule vastavad.
12.3. Kõik lapse riided ja jalanõud peavad olema tähistatud lapse nimega.
12.4. Vajalikud on:
12.4.1. vahetusjalanõud – soovitatavalt sandaalid või lahtised kingad, mille jalgapaneku ja äravõtmisega laps ise hakkama saab. Soovitatavad ei ole pehme tallaga või tagant lahtised jalanõud. Lubatud pole siseruumides põrandat määriva tallaga jalanõud.
12.4.2. magamisriided – pidžaama või öösärk.Laps võib lasteaeda kaasa võtta ka oma kaisulooma, millega on turvalisem lõunauinakut teha. 12.4.3. võimlemisriided saalis toimuvateks liikumistegevusteks eraldi koti sees ja neid tuleb pesta ja korrastada vähemalt üks kord kuus;
12.4.4. eraldi õueriided, mis ei sega lapse vaba tegevust ja mängu erinevatel aastaaegadel ja ilmastikuoludes. Lasteaed ei vastuta riiete ega jalanõude määrdumise või kahjustumise eest.
12.4.5. vahetuspesu, -sokid, -kindad;
12.4.6. sõimerühma lapsele vahetusriided nii toas kui õues olemiseks, vajadusel mähkmed;
12.4.7. juuksehari või kamm ja tüdrukutel vajadusel juukseklambrid või patsikummid;
12.4.8. suveperioodil on päikesekaitseks vajalik õhuke müts või rätik;
12.4.9. jahedamal perioodil on vajalikud õuekindad. Sõrmikud võib anda lapsele, kes oskab neid ise kätte panna.
13.1. Lasteaias on kolm toidukorda:
13.1.1. hommikusöök kell 8.30-8.45;
13.1.2. lõunasöök kell 12.00-12.15 (sõimerühmas),
12.15-12.30 (aiarühmas);
13.1.3. õhtuoode kell 15.30-15.45.
13.2. Lapsevanemal on õigus loobuda mõnest toidukorrast. Muudatused toidukordades saab teha järgmiseks kuuks, teavitades rühmaõpetajat.
Lasteaia menüü tagab lasteaias viibitud päevaosa toiduainete füsioloogilised normid. Nädalamenüüga saab tutvuda lasteaia kodulehel http://lepatriinud.ee/ ja rühma stendil.
15.1. Keelatud on lapsele lasteaeda kaasa anda nätsu ja muid maiustusi (v.a tähtpäevadel).
15.2. Soovi korral võib laps kostitada teisi lapsi maiustustega (v.a näts), arvestades seejuures laste arvuga rühmas.
16.2. Rühmaõpetajal on õigus keelduda vastu võtmast haiguse tunnustega last (palavik, nohu, köha, silmapõletik, kõhulahtisus vms) (Sotsiaalministri 24.09.2010 määrus nr 61 „Tervisekaitsenõuded koolieelses lasteasutuses tervise edendamisele ja päevakavale“ § 13 lg 1), kui lapse terviseseisund võib kahjustada lapse enda ja teiste tervist.
Rühmaõpetaja ei anna lapsele ravimeid. Lasteasutuses võib erandjuhul anda ravimeid (nt suhkruhaigele) arsti määratud annuses üksnes vanema vastutusel ja kokkuleppel direktori määratud lasteasutuse pedagoogiga. (Sotsiaalministri 24.09.2010 määrus nr 61 „Tervisekaitsenõuded koolieelses lasteasutuses tervise edendamisele ja päevakavale § 13 lg 5)
18.1. Kui laps haigestub lasteaias, teatatakse sellest kohe lapsevanemale.
18.2. Lapse haigestumisel lasteaias antakse talle vajadusel esmaabi, teatatakse vanematele ja vajadusel arstile või kutsutakse kiirabi.
18.3. Lapse haigestumisel nakkushaigusesse (tuulerõuged, sügelised, düsenteeria, leetrid, punetised vm) tuleb lapsevanemal kindlasti teatada sellest lasteaiale.
19.1. Lasteaeda võib kodust kaasa tuua puhtaid mänguasju või raamatuid rühma õpetaja teadmisel ja kokkuleppel.
19.2. Soovitatav on mitte kaasa tuua kalleid, kergesti purunevaid, ohtlikke ja väga väikseid mänguasju.
19.3. Keelatud on kaasa tuua militaarseid mänguasju, raha, mobiiltelefoni ja tugevat heli tekitavaid mänguvahendeid.
19.4. Lasteaed ei vastuta kodust kaasa võetud mänguasjade ja laste väärismetallist ehete (kõrvarõngad, ketid vm) kadumise või purunemise eest.
19.5. Lastel on keelatud kanda rippuvaid kõrvarõngaid.
19.6. Jalgratta, tõukeratta või rulluiskudega sõidul peavad lapsed kandma kiivrit ja soovitatavalt ka põlve-, küünarnuki- ja randmekaitseid (Sotsiaalministri 24.09.2010 määrus nr 61 „Tervisekaitsenõuded koolieelses lasteasutuses tervise edendamisele ja päevakavale“ § 9 lg 9). 19.7. Lapsele kaasa antud kelk või suusad peavad olema tähistatud lapse nimega.
Lasteaias tähistatakse laste sünnipäevi vastavalt rühma traditsioonidele ja kokkuleppele lapsevanematega.
21.1. Pidev ja asjalik koostöö lapsevanemate ja lasteaia vahel ning aktiivne osalemine lasteaiaelus on aluseks lapse kohanemisele ja turvatunde tagamisele lasteaias.
21.2. Info lasteaias toimuvate ettevõtmiste ja ürituste kohta, menüü ja muud olulised teated on lastevanematele välja pandud iga rühma infostendil ja lasteaia koduleheküljel http://lepatriinud.ee/
21.3. Lapsevanemal on õigus tutvuda lasteaia arengukava, õppekava ja rühma tegevuskavaga.
21.4. Lapsevanemal on õigus osaleda rühma tegevuses eelneval kokkuleppel rühmaõpetajatega.
21.5. Lapsevanemal on õigus teha ettepanekuid rühma sise- ja väliskeskkonna huvitavamaks ning turvalisemaks muutmiseks.
21.6. Lapsevanemal on õigus olla valitud hoolekogu liikmeks. 21.7. Vähemalt kord aastas toimuvad rühma lastevanemate koosolekud ja arenguvestlused. Vajadusel ja kokkuleppel rühmaõpetajatega toimuvad täiendavad vestlused.
21.8. Info, abi, nõuande jm saamiseks ning ettepanekute tegemiseks tuleb pöörduda rühma õpetaja, lasteaia direktori, direktori asetäitja, logopeedi või hoolekogu liikme poole.
21.9. Lapsevanem on kohustatud lasteaeda külastama ning õpetajaga kontakti võtma vähemalt üks kord nädalas.
LASTE NING LASTEASUTUSE TÖÖTAJATE VAIMSE JA FÜÜSILISE TURVALISUSE TAGAMINE
22. Turvalisuse tagamine
22.1. Lapsel on lasteasutuses õigus vaimselt ja füüsiliselt tervislikule keskkonnale, päevakavale; eneseusaldust, vaimset erksust toetavale tegevusele ning lasteaia personali igakülgsele abile ja toetusele alushariduse omandamisel.
22.2. Laps juhindub oma käitumises headest kommetest ja tavadest ning riikliku õppekava oodatavatest tulemustest. 22.3. Laps toetub oma käitumises sellele, mis on omandatud kodus ja omandatakse edasi lasteasutuses ning tagab lapsele suutlikkuse teatud olukordades tulemuslikult toimida. 22.4. Rühma personal sekkub viivitamatult ja lõpetab keelatud tegevuse, kui laps käitub viisil, mis ohustab kaaslasi, õpetajaid või teda ennast.
23. Lapse väärkohtlemine
23.1. Lasteaia personal on kohustatud andma teavet valla- või linnavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitseküsimused, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver. (KELS § 20 lg 3; Eesti Vabariigi lastekaitse seadus § 31 p 2)
23.2. Kui lasteaia ruumides või territooriumil viibivad suitsetavad, alkoholi- või narkojoobes isikud, teavitatakse sellest direktorit ja tegutsetakse vastavalt korrale (,,Sõmerpalu Lasteaed Lepatriinu hädaolukorra lahendamise plaan“). 10. peatükk
24.1. Kodukorra kinnitab lasteaia direktor, kuulates ära hoolekogu ja pedagoogilise nõukogu arvamused.
24.2. Ettepanekuid kodukorra muutmiseks võivad teha lapsevanemad, pedagoogid ja vallavalitsuse esindajad. TÄHTSAD ASJADPESAKONNADRINGIDPILDIDMENÜÜKONTAKTKASULIKUD ASJAD


Viljandi Vallavalitsuse laste ja perede komisjoni põhimäärus – Riigi Teataja
Viljandi Vallavalitsuse laste ja perede komisjoni põhimäärus
Viljandi Vallavalitsuse laste ja perede komisjoni põhimäärus - sisukord
§ 2 Komisjoni moodustamine ja selle tegevuse lõpetamine
§ 4 Komisjoni koosseis, õigused, kohustused ja volitused
§ 5 Komisjoni esimees
§ 7 Komisjoni töökord
RT IV, 19.01.2019, 24
Vastu võetud 16.01.2019 nr 2
Määrus kehtestatakse lastekaitseseaduse § 17 lõike 2 ning Viljandi Vallavolikogu 28.11.2018 määruse nr 54 „Lastekaitseseadusega ja sotsiaalhoolekande seadusega kohaliku omavalitsuse üksuse pädevusse antud küsimuste lahendamise volitamine Viljandi Vallavalitsusele“ § 1 lõike 1 alusel.
(1) Laste ja perede komisjon (edaspidi komisjon) on Viljandi Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) juurde laste ja peredega seotud küsimuste lahendamiseks moodustatud nõuandev komisjon.
(2) Komisjoni liikmeteks on sotsiaal-, haridus- ja tervishoiuvaldkonna esindajad, politsei ning teised erialaspetsialistid, kes tunnevad laste probleeme ja soovivad nende lahendamisel osaleda.
(3) Komisjon juhindub oma töös kehtivatest seadustest ja õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(1) Komisjoni moodustab, muudatused komisjoni koosseisus kinnitab ja selle tegevuse lõpetab vallavalitsus korraldusega.
(2) Komisjoni postiaadress on Kauba tn 9, Viljandi linn, 71020 Viljandimaa.
Komisjoni ülesanded on:
1) lisatoe pakkumine lastekaitsespetsialistile juhtumimenetluse käigustehtavate keeruliste otsuste langetamisel;
2) koolikohustuse mittetäitjate ja nende perekondade probleemidele lahenduste otsimine ning neile abi osutamine;
3) ettepanekute tegemine vallavalitsusele lastega peredele toimetulekut soodustavate sotsiaalteenuste arendamiseks, loomiseks ja määramiseks;
4) laste ja lapsi kasvatavate isikute keerulisemate vaidluste läbivaatamine, lapse arvamuse väljaselgitamine;
5) ettepanekute ja soovituste esitamine abi osutamiseks lastele, lastega perekondadele ja teistele lapsi kasvatavatele isikutele ja asutustele;
6) ettepanekute tegemine (sh kinnisesse lasteasutusesse paigutamiseks/paigutamise lõpetamiseks) alaealistele õigusrikkujatele alternatiivsete mõjutusvahendite kohaldamiseks (nt sotsiaalprogrammi jms);
7) osalemine Viljandi valla arengukava koostamisel hinnates laste ja perede heaolu kohalikul tasandil;
8) koostöö edendamine vallavalitsuse ning laste ja peredega töötavate organisatsioonide vahel laste ja lastega perekondade heaolu parandamiseks, sh abivajaduse ennetamiseks ja olemasolevate probleemide vähendamiseks;
9) ettepanekute tegemine vallavalitsusele abivajava lapse kaitseks last kasvatavale isikule ettekirjutuse tegemiseks;
10) laste õiguste edendamine.
§ 4. Komisjoni koosseis, õigused, kohustused ja volitused
(1) Komisjoni koosseisu kuulub vähemalt 5 liiget.
(2) Muudatused komisjoni liikmete koosseisus tehakse komisjoni esimehe esildise alusel.
(3) Komisjoni liikme volitused lõpevad vallavalitsuse vastava õigusakti jõustumisest.
1) kaasata komisjoni töösse vastava ettevalmistusega eksperte ja asjatundjaid väljastpoolt komisjoni;
2) teha järelepärimisi vallavalitsuse kaudu erinevatele asutustele lapse probleemide lahendamise osas;
3) saada komisjoni tööks vajalikku teavet teistelt isikutelt ja asutustelt;
4) kutsuda komisjoni koosolekule laps ja tema seaduslik esindaja ning teisi võrgustiku liikmeid;
5) soovitada lapse seaduslikule esindajale pöörduda abi saamiseks vastava spetsialisti poole (nt psühholoog, psühhiaater, Rajaleidja keskuse spetsialistid, lepitaja, pereterapeut jt);
6) teha peredele soovitusliku sisuga ettepanekuid;
7) suunata kahju heastamiseks (kui politsei pole menetlust alustanud) alaealine tööle kogukonna heaks;
8) soovitada lapsele ja tema seaduslikule esindajale osaleda sotsiaal- või noorsooprogrammis;
9) soovitada lapsele ja tema seaduslikule esindajale suunamist multidimensionaalsesse pereteraapia (MDFT) teenusele;
10) soovitada lapsele ja tema seaduslikule esindajale suunamist sotsiaalse rehabilitatsiooni teenusele (SRT);
11) esitada vallavalitsuse kaudu Sotsiaalkindlustusametile taotlus kinnisesse lasteasutusse paigutamiseks, samuti seal viibimise pikendamiseks ja lõpetamiseks.
(5) Komisjonil on kohustus:
1) oma tegevuses olla erapooletu ja konfidentsiaalne;
2) lähtuda lapse heaolust, lapsega pere ja last kasvatava isiku huvidest.
§ 5. Komisjoni esimees
2) määrab komisjoni liikmete hulgast komisjoni sekretäri;
3) koostab koosoleku päevakorra;
4) allkirjastab komisjoni ettepanekud;
5) kutsub vajadusel komisjoni koosolekule spetsialiste, vallavalitsuse ametnikke ja teisi isikuid, kelle osalus on otsuse tegemisel vajalik ning otsustab neile sõnaõiguse andmise.
(2) Komisjoni esimehe volitused lõpevad:
1) esildise alusel tagasiastumisega esimehe kohalt;
2) vabastamisega ametikohalt, millega seoses ta esimeheks nimetati;
3) vallavalitsuse motiveeritud otsusega.
(1) Korraldab komisjoni koosoleku tehnilist ettevalmistamist ja vormistab koosoleku dokumendid.
(2) Registreerib komisjoni koosoleku protokolli ja vajalikud dokumendid vastavalt Viljandi Vallavalitsuse teabehalduse korrale.
§ 7. Komisjoni töökord
(1) Komisjonile võib taotluse esitada iga isik, kellel on informatsiooni abi vajavatest lastest ja peredest.
(2) Komisjoni töövorm on koosolek.
(3) Komisjoni tööd juhib komisjoni esimees, tema äraolekul aseesimees.
(4) Koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele. Komisjoni koosolekut võib erandkorras läbi viia ka elektroonilises vormis.
(5) Komisjoni koosolekud on kinnised.
(6) Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt 1/2 liikmetest sealhulgas komisjoni esimees, tema äraolekul komisjoni aseesimees.
(7) Komisjon teeb asja arutelu lõppedes vajadusel asjasse puutuvatele isikutele kirjaliku ettepaneku.
(8) Komisjon on oma ülesannete täitmisel kohustatud tagama, et komisjonile esitatud materjalid ei satuks asjasse mittepuutuvate isikute kätte.
(9) Komisjoni koosoleku protokolli kantakse:
1) koosoleku toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed;
2) arutlusel olnud küsimused;
3) osalejate ütluste sisu, nende taotlused ja kaebused;
4) komisjoni liikmete ettepanekud ning seisukohad.
(10) Komisjoni ettepanekud ja protokoll vormistatakse valla sümboolikaga blanketil.
(11) Protokollile kirjutavad alla koosolekut juhatanud komisjoni esimees või aseesimees ja sekretär, ettepanekule komisjoni esimees või aseesimees.
(12) Protokollile allakirjutanud isikud vastutavad protokollis sisalduvate andmete õigsuse eest.
Anneli Lihulinn