text:
5. juuni 2018 (*)
Eelotsusetaotlus – Sotsiaalpoliitika – Direktiiv 1999/70/EÜ – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Klausel 4 – Diskrimineerimiskeelu põhimõte – Mõiste „töötingimused“ – Olukordade sarnasus – Põhjendatus – Mõiste „objektiivsed põhjused“ – Tähtajatu töölepingu objektiivsel põhjusel ülesütlemisel makstav hüvitis – Töötaja asendamiseks sõlmitud tähtajalise töölepingu tähtaja möödumisel makstav väiksem hüvitis
Kohtuasjas C‑574/16,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Tribunal Superior de Justicia de Galicia (Galicia autonoomse piirkonna kõrgeim kohus, Hispaania) 7. novembri 2016. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 14. novembril 2016, menetluses
koosseisus: president K. Lenaerts, asepresident A. Tizzano, kodade presidendid L. Bay Larsen, J. L. da Cruz Vilaça, A. Rosas ja C. G. Fernlund, kohtunikud A. Arabadjiev (ettekandja), M. Safjan, D. Šváby, M. Berger, A. Prechal, E. Jarašiūnas ja E. Regan,
arvestades kirjalikku menetlust ja 8. novembri 2017. aasta kohtuistungil esitatut,
– Grupo Norte Facility SA, esindajad: abogado A. I. López Fernández ja abogado E. Orusco Almazán,
1 Eelotsusetaotlus käsitleb nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta (EÜT 1999, L 175, lk 43; ELT eriväljaanne 05/03, lk 368), lisas ära toodud 18. märtsil 1999 sõlmitud raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta (edaspidi „raamkokkulepe“) klausli 4 lõike 1 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 21 tõlgendamist.
2 Taotlus on esitatud Grupo Norte Facility SA (edaspidi „Grupo Norte“) ja Angel Manuel Moreira Gómezi vahelises kohtuvaidluses, mis puudutab viimati nimetatu ja selle ettevõtja vahel töötaja asendamiseks sõlmitud töölepingu lõppemist tähtaja möödumisel.
3 Direktiivi 1999/70 põhjenduses 14 on märgitud:
„[A]llakirjutanud on soovinud sõlmida raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, milles fikseeritaks tähtajaliste töölepingute ja töösuhete üldpõhimõtted ja miinimumnõuded; nad on näidanud üles soovi parandada tähtajalise töö kvaliteeti, tagades mittediskrimineerimise põhimõtte kohaldamise, ning luua raamistik, et vältida kuritarvitusi, mis võiksid tuleneda järjestikuste tähtajaliste töölepingute või töösuhete kasutamisest“.
4 Direktiivi 1999/70 artikli 1 kohaselt on selle direktiivi eesmärk „jõustada tööandjate ja töövõtjate vaheliste üldorganisatsioonide (ETUC, UNICE ja CEEP) vahel [...] sõlmitud raamkokkulepe [...]“.
5 Raamkokkuleppe preambuli teine lõik on sõnastatud järgmiselt:
„Käesoleva kokkuleppe pooled tunnistavad, et määramata tähtajaga töölepingud on praegu ja tulevikus üldine töösuhte vorm tööandjate ja töötajate vahel. Samuti tunnistavad nad, et teatavatel juhtudel vastavad tähtajalised töölepingud nii tööandjate kui ka töötajate vajadustele.“
6 Preambuli kolmandas lõigus on märgitud:
„[Raamkokkuleppes] määratakse kindlaks tähtajalise töö üldpõhimõtted ja miinimumnõuded, tunnistades, et nende üksikasjalikul rakendamisel tuleb arvestada konkreetse riigi, sektori ja hooaja erijooni. Kokkulepe näitab tööturu osapoolte soovi luua üldraamistik, et tagada tähtajaliste töötajate võrdne kohtlemine, kaitstes neid diskrimineerimise eest, ja kasutada tähtajalisi töölepinguid tööandjatele ja töötajatele vastuvõetaval alusel.“
7 Raamkokkuleppe klausli 1 kohaselt on raamkokkuleppe eesmärk esiteks parandada tähtajalise töötamise kvaliteeti, tagades mittediskrimineerimise põhimõtte kohaldamise, ja teiseks luua raamistik, et vältida kuritarvitusi, mis võiksid tuleneda järjestikuste tähtajaliste töölepingute või töösuhete kasutamisest.
8 Raamkokkuleppe klauslis 3 „Mõisted“ on sätestatud:
2. Käesolevas kokkuleppes tähendab „võrreldav alatine töötaja“ töötajat, kellel on samas asutuses määramata tähtajaga tööleping või töösuhe, mis on sõlmitud sama või samalaadse töö või tegevuse kohta, võttes arvesse erialast ettevalmistust ja oskusi. [...]“
9 Raamkokkuleppe klausli 4 „Mittediskrimineerimise põhimõte“ lõikes 1 on ette nähtud:
10 Kuninga 24. märtsi 1995. aasta seadusandliku dekreediga 1/1995 (Real Decreto Legislativo 1/1995) heaks kiidetud uuesti sõnastatud töötajate üldseaduse (texto refundido de la Ley del Estatuto de los Trabajadores) (BOE nr 75, 29.3.1995, lk 9654) põhikohtuasja asjaolude toimumise ajal kehtinud redaktsiooni (edaspidi „töötajate üldseadus“) artikli 12 lõigetes 6 ja 7 on sätestatud:
„6. Osalise ajaga pensionile jäämiseks peab töötaja oma ettevõtjaga kokku leppima tööaja lühendamises ja töötasu vähendamises alates 25% kuni 75%, [...] ettevõtja sõlmib samal ajal järgmise lõike kohaselt „asenduslepingu“, et katta osalise ajaga pensionile jääva töötaja täistööajast puudu jäävad tunnid. „Asenduslepingu“ võib sõlmida ka nende töötajate asendamiseks, kes jäävad osalise ajaga pensionile pärast 65aastaseks saamist.
Tööaega võib lühendada ja töötasu vähendada 85%, kui „asendusleping“ sõlmitakse tähtajatult täistööajaga töötamiseks [...]
Osalise tööajaga töölepingu täitmine ja selle eest tasu maksmine võib toimuda samaaegselt vanaduspensioni saamisega, mille on töötajale määranud sotsiaalkindlustusasutus osalise ajaga pensioni eest.
Töösuhe lõppeb, kui töötaja jääb täielikult pensionile.
7. „Asendusleping“ peab vastama järgmistele tingimustele:
a) See on sõlmitud töötuga või töötajaga, kellel on ettevõtjaga tähtajaline leping.
b) Välja arvatud lõike 6 teises lõigus sätestatud juhul, peab osalise ajaga pensionile jäämise tõttu sõlmitud „asendusleping“ olema tähtajatu või kestma vähemalt nii kaua, kuni asendatav töötaja saab 65aastaseks. Kui osalise ajaga pensionil olev töötaja jätkab selle vanuse saabudes ettevõttes töötamist, võib tähtajaliselt sõlmitud „asenduslepingut“ poolte kokkuleppel aasta kaupa pikendada; „asendusleping“ lõpeb igal juhul selle aasta lõppedes, mille jooksul „asendatud“ töötaja jääb täielikult pensionile.
Kui töötaja jääb pärast 65aastaseks saamist osalise ajaga pensionile, võib ettevõtja selle töötaja täistööajast puudu jäävate töötundide katmiseks sõlmida „asenduslepingu“ tähtajatult või üheks aastaks. Viimati nimetatud juhul pikeneb leping automaatselt aasta kaupa ja lõpeb eelmises lõigus sätestatud viisil.
d) Asendava töötaja töökoht võib olla asendatava töötajaga sama töökoht või sellega sarnane töökoht, mille raames täidetavad tööülesanded kuuluvad sama kutsealarühma või samaväärse kategooria ülesannete hulka.
11 Töötajate üldseaduse artikli 15 lõige 1 näeb ette:
„Töölepingu võib sõlmida tähtajatult või tähtajaliselt. Tähtajalise töölepingu võib sõlmida järgmistel juhtudel:
a) kui töötaja on tööle võetud konkreetse, iseseisva ja ettevõtte põhitegevusest eristatava tööülesande täitmiseks, mille täitmise kestus ei ole selle ajalisest piiratusest hoolimata täpselt teada. [...]
b) kui see on vajalik turutingimuste, töökoormuse või tellimuste ootamatu kasvu tõttu, seda ka ettevõtte tavapärase tegevuse käigus. [...]
c) sellise töötaja asendamiseks, kellel on õigus oma töökoha säilimisele, tingimusel, et töölepingus on toodud asendatava töötaja nimi ja asendamise põhjus.“
12 Töötajate üldseaduse artikli 15 lõike 6 esimese lõigu kohaselt on ajutise ja tähtajalise töölepinguga töötajatel tähtajatu töölepinguga töötajatega samasugused õigused, ilma et see piiraks seoses lepingu lõpetamisega konkreetse töölepingu eritingimuste kohaldamist ja seaduses seoses koolituslepingutega sõnaselgelt sätestatud tingimuste kohaldamist.
13 Töötajate üldseaduse artikli 49 lõige 1 näeb ette:
„Tööleping lõpeb:
b) lepingus õiguspäraselt märgitud põhjustel, kui need ei kujuta endast tööandjapoolset ilmselget õiguse kuritarvitamist;
c) kokkulepitud tähtaja möödumisel või kui lepingu esemeks olnud töö on tehtud või teenus osutatud. Töölepingu lõppemisel – välja arvatud interinidad-töölepingute ja koolituslepingute puhul – on töötajal õigus saada hüvitist summas, mis vastab 12 päeva töötasule iga töötatud aasta eest, või hüvitist, mis on teatavatel juhtudel ette nähtud selles valdkonnas kohaldatavate erinormidega.
l) seadusega lubatud objektiivsetel põhjustel;
14 „Objektiivsed põhjused“, mis võivad olla töölepingu ülesütlemise aluseks, on töötajate üldseaduse artikli 52 kohaselt järgmised: töötaja töövõimetus, mis ilmnes või tekkis pärast ettevõttes töötamise tegelikku alustamist; töötaja ebapiisav kohanemine tema töökohal mõistlikult tehtud tehniliste muudatustega; majanduslikud, tehnilised või ettevõtte korralduse või tootmisega seotud põhjused, kui kaotatavate töökohtade arv jääb alla selle piiri, millest alates kvalifitseeritakse see töölepingute „kollektiivseks ülesütlemiseks“; teatavatel tingimustel korduv töölt puudumine, isegi kui see on põhjendatud.
15 Töötajate üldseaduse artikli 53 lõike 1 punkti b järgi tuleb töölepingu ülesütlemise korral mõnel üldseaduse artiklis 52 nimetatud põhjusel maksta töötajale kirjaliku ülesütlemisteate esitamisega samal ajal 20 päeva töötasule vastav hüvitis iga töötatud aasta eest; see hüvitis arvutatakse vähem kui ühe aasta kestnud töötamise korral proportsionaalselt töötatud kuudega ja hüvitise ülempiir on 12 kuu töötasu.
16 A. M. Moreira Gómez sõlmis 1. novembril 2012 Grupo Nortega töötajate üldseaduse artikli 12 lõike 6 tähenduses töölepingu töötaja asendamiseks, et töötada puhastusteenindajana 28,12 tundi nädalas, see tähendab 75% täistööajast Hospital Montecelo de Pontevedra’s, millele Grupo Norte osutab puhastusteenust. Kõnealuse lepingu sõlmimise eesmärk oli asendada sellel töökohal A. M. Moreira Gómezi ema, kes oli jäänud osalise ajaga vanaduspensionile ning kelle tööaega ja töötasu oli seetõttu 75% võrra vähendatud. Nimetatud lepingu pooled leppisid kokku, et leping lõpeb 18. septembril 2015, see tähendab kuupäeval, mil A. M. Moreira Gómezi ema pidi jääma täielikult pensionile.
17 Grupo Norte teavitas 18. septembril 2015 A. M. Moreira Gómezi tema lepingu lõppemisest ja lõpetas tema eest sotsiaalkindlustusskeemi maksete tegemise.
18 A. M. Moreira Gómez esitas töölepingu õigusvastase ülesütlemise vaidlustamiseks Grupo Norte vastu hagi Juzgado de lo Social n° 2 de Pontevedra’le (Pontevedra töökohus nr 2, Hispaania). Ta põhjendas oma hagi väitega, et Hospital Montecelo de Pontevedras kujunenud tava näeb ette, et kui puhastusteenindajana töötav töötaja, kellel on asendaja, jääb täielikult pensionile, võtab haiglale puhastusteenust osutav ettevõtja asendustöötaja tööle tähtajatu lepinguga.
19 Grupo Norte märkis, et sellist tava ei ole ja et ettevõtlusvabaduse põhimõttest tulenevalt on tal õigus palgata kõnealusele töökohale enda valitud isik. Nimetatud äriühing lisas, et kuna saabus A. M. Moreira Gómezi lepingu kokku lepitud lõppemise päev, milleks oli asendatud töötaja täielikult pensionile jäämise kuupäev, siis lõppes A. M. Moreira Gómezi leping õiguspäraselt.
20 Juzgado de lo Social n° 2 de Pontevedra (Pontevedra töökohus nr 2) otsustas, et A. M. Moreira Gómezi tööleping öeldi üles õigusvastaselt ja kohustas Grupo Nortet oma valikul kas ennistama A. M. Moreira Gómezi tööle või maksma talle hüvitist.
21 Grupo Norte esitas Juzgado de lo Social n° 2 de Pontevedra (Pontevedra töökohus nr 2) otsuse peale eelotsusetaotluse esitanud kohtule apellatsioonkaebuse.
22 Viimati nimetatud kohus leidis, et põhikohtuasjas käsitletava, töötaja asendamiseks sõlmitud töölepingu lõppemine on õiguspärane, kuna see leping vastab kõigile seaduses esitatud nõuetele, kuna Grupo Norte lõpetas lepingu samas lepingus ette nähtud kuupäeval ja kuna sellel äriühingul ei olnud tavast tulenevat kohustust võtta A. M. Moreira Gómez lepingu lõppemisel tööle tähtajatu töölepinguga.
23 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul võib Hispaania õiguse kohaselt töötaja töölepingu – nii tähtajatu kui tähtajalise – üles öelda töötajate üldseaduse artiklis 52 sätestatud „objektiivsetel“ põhjustel ja töötajal on õigus saada sellisel juhul töötajate üldseaduse artikli 53 alusel 20 päeva töötasule vastavat hüvitist iga töötatud aasta eest. Kui aga tähtajaline tööleping lõpeb samuti objektiivsetel asjaoludel, nimelt konkreetse kuupäeva saabumisel, lepingu esemeks olnud töö lõpetamisel või kindlaks määratud sündmuse toimumisel, siis sellisel juhul on makstav hüvitis üldseaduse artikli 49 lõike 1 punkti c kohaselt ainult 12 päeva töötasu iga töötatud aasta eest. Käesoleval juhul lõppes A. M. Moreira Gómezi leping selles ette nähtud tähtaja möödumisel, see tähendab asendatud töötaja lõplikult vanaduspensionile jäämise päeval.
24 Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et töötajate üldseaduse artiklis 52 sätestatud ülesütlemise põhjused on ettenägematud ja seetõttu on erinevused hüvitiste suuruses põhjendatud, seejuures on üldseaduse artiklis 53 ette nähtud hüvitise eesmärk ante tempus kompenseerida lepingu sellist lõppemist, mis toimub ainult ühe poole tahtel.
25 Eelotsusetaotluse esitanud kohus lisab, et töötaja asendamiseks sõlmitavat tähtajalist töölepingut kehtestades tegi Hispaania tööandja töösuhete stabiilsuse põhimõttest erandi, selleks et ettevõtjatel oleks võimalik palgata ajutist töötajat ja et näha ette tema töölepingu lõppemise kindlaks määramist võimaldavad kriteeriumid, ning ka selleks, et anda ettevõtjatele võimalus lõpetada töösuhe sarnase töötajaga, kes on võetud tööle tähtajatu töölepinguga. Sellest hoolimata on töötaja asendamiseks sõlmitud tähtajalise töölepingu ja tähtajatu töölepingu lõppemisel ette nähtud erinevate hüvitiste maksmine.
26 Nende lahknevuste tõttu tekkis Tribunal Superior de Justicia de Galicial (Galicia autonoomse piirkonna kõrgeim kohus, Hispaania) küsimus, kas see erinevus kujutab endast raamkokkuleppega keelatud erinevat kohtlemist.
27 Kui see on nii, siis tuleks eelotsusetaotluse esitanud kohtu arvates selgitada, kas sellist erinevat kohtlemist võib pidada sotsiaalpoliitika eesmärkidel põhjendatuks.
28 Kui aga erinevat kohtlemist ei saa sotsiaalpoliitika eesmärkidel põhjendatuks pidada, on eelotsusetaotluse esitanud kohtu arvates võimatu tõlgendada töötajate üldseaduse artikli 49 lõike 1 punkti c kooskõlas raamkokkuleppega. Neil asjaoludel on kõnealusel kohtul tekkinud küsimus, kas 22. novembri 2005. aasta kohtuotsusest Mangold (C‑144/04, EU:C:2005:709), 19. jaanuari 2010. aasta kohtuotsusest Kücükdeveci (C‑555/07, EU:C:2010:21), 13. septembri 2011. aasta kohtuotsusest Prigge jt (C‑447/09, EU:C:2011:573) ja 19. aprilli 2016. aasta kohtuotsusest DI (C‑441/14, EU:C:2016:278) tulenevat kohtupraktikat arvestades tuleneb tähtajaliste ja tähtajatute töölepingutega töötajate erineva kohtlemise keeld ühtlasi harta artiklites 20 ja 21 sätestatud võrdsuse ja diskrimineerimiskeelu põhimõtetest.
29 Neil asjaoludel otsustas Tribunal Superior de Justicia de Galicia (Galicia autonoomse piirkonna kõrgeim kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas tähtajalise ja tähtajatu töölepingu alusel töötajate võrdväärsuse põhimõtte tähenduses tuleb töölepingu lõpetamist „objektiivsetel asjaoludel“ töötajate üldseaduse artikli 49 lõike 1 punkti c mõttes ja töölepingu lõpetamist tulenevalt „objektiivsetest põhjustest“ töötajate üldseaduse artikli 52 tähenduses lugeda „sarnasteks olukordadeks“, ja kas seega kujutab neil kahel juhtumil toimuv erinev hüvitise maksmine endast tähtajalise ja tähtajatu töölepingu alusel töötajate erinevat kohtlemist, mis on [...] direktiiviga [1999/70] keelatud?
2. Kui see on nii, siis kas tuleb asuda seisukohale, et sotsiaalpoliitika eesmärgid, millega õigustati osalise ajaga pensionile jääja asendamise lepingu mudeli loomist, õigustavad samuti, kooskõlas [raamkokkuleppe] klausli 4 lõikega 1, erinevat kohtlemist, mis seisneb väiksema hüvitise maksmises niisuguse töösuhte lõpetamise korral, mille puhul tööandja saab vabalt valida, et asendusleping on tähtajaline?
3. Kui tuleb asuda seisukohale, et puudub klausli 4 lõikega 1 kooskõlas olev mõistlik põhjendus, siis kas [direktiivi 1999/70] soovitava toime tagamiseks tuleb seda klauslit tõlgendada nii, et eespool viidatud Hispaania õigusnormist lähtuv tähtajalise ja tähtajatu töölepingu alusel töötajate erinev kohtlemine töölepingu lõpetamise korral hüvitise maksmisel on üks harta artikliga 21 keelatud diskrimineerimise vorme, mis on vastuolus võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtetega, mis on liidu õiguse üldpõhimõtted?“
30 Euroopa Kohtu kantseleisse 25. aprillil 2017 saabunud kirjas taotles Hispaania valitsus Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 16 kolmanda lõigu alusel, et Euroopa Kohus tuleks kokku suurkojana.
31 Grupo Norte väidab, et esimene ja teine küsimus ei ole vastuvõetavad. Nimelt leiab ta, et esimene küsimus puudutab nende erinevate põhjuste võrdlemist, mis võivad Hispaania õiguse kohaselt kaasa tuua töölepingu lõppemise. Niisiis ei soovi eelotsusetaotluse esitanud kohus Euroopa Kohtult mitte liidu õiguse, vaid riigisisese õiguse tõlgendust. Samamoodi palub eelotsusetaotluse esitanud kohus oma teise küsimusega Euroopa Kohtul ainult kontrollida neid sotsiaalpoliitika põhjuseid, mis õigustasid Hispaania seadusandja poolt töötaja asendamiseks sõlmitava töölepingu kehtestamist. Seega ei ole Euroopa Kohus pädev neile küsimustele vastama.
32 Sellega seoses on väljakujunenud kohtupraktikas tõepoolest leitud, et Euroopa Kohtu ülesanne ei ole tõlgendada riigisiseseid õigusnorme, kuna niisugune tõlgendamine kuulub liikmesriigi kohtute ainupädevusse (23. novembri 2017. aasta kohtuotsus CHEZ Elektro Bulgaria ja FrontEx International, C‑427/16 ja C‑428/16, EU:C:2017:890, punkt 30 ja seal viidatud kohtupraktika).
33 Siiski tuleb tõdeda, et esimene ja teine küsimus ei puuduta sellises sõnastuses, nagu eelotsusetaotluse esitanud kohus on need esitanud, mitte Hispaania õiguse, vaid liidu õiguse tõlgendamist, täpsemalt raamkokkuleppe klausli 4 lõikes 1 sätestatud diskrimineerimiskeelu põhimõtte tõlgendamist, mis on Euroopa Kohtu pädevuses.
34 Eespool toodut arvestades tuleb neid küsimusi pidada vastuvõetavaks.
35 Oma esimese ja teise küsimusega, mida tuleb käsitleda koos, palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas raamkokkuleppe klausli 4 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt on töötajatele, kellega on sõlmitud sellised tähtajalised töölepingud nagu põhikohtuasjas käsitletav asendusleping, et katta osalise ajaga pensionile jäänud töötajast vabaks jäänud töötunde, nende lepingute tähtaja möödumisel makstav hüvitis väiksem kui hüvitis, mis makstakse tähtajatu töölepinguga töötajatele nende töölepingu ülesütlemisel objektiivsel põhjusel.
36 Sellega seoses tuleb meenutada, et vastavalt raamkokkuleppe klausli 1 punktile a on üks raamkokkuleppe eesmärkidest parandada tähtajalise töötamise kvaliteeti, tagades diskrimineerimiskeelu põhimõtte kohaldamise. Samuti on raamkokkuleppe preambuli kolmandas lõigus täpsustatud, et kokkulepe „näitab tööturu osapoolte soovi luua üldraamistik, et tagada tähtajaliste töötajate võrdne kohtlemine, kaitstes neid diskrimineerimise eest“. Direktiivi 1999/70 põhjenduses 14 on sellega seoses märgitud, et raamkokkuleppe eesmärk on muu hulgas tähtajalise töö kvaliteedi parandamine, fikseerides selles miinimumnõuded nii, et oleks tagatud diskrimineerimiskeelu põhimõtte kohaldamine (22. detsembri 2010. aasta kohtuotsus Gavieiro Gavieiro ja Iglesias Torres, C‑444/09 ja C‑456/09, EU:C:2010:819, punkt 47; 12. detsembri 2013. aasta kohtuotsus Carratù, C‑361/12, EU:C:2013:830, punkt 40, ning 13. märtsi 2014. aasta kohtuotsus Nierodzik, C‑38/13, EU:C:2014:152, punkt 22).
37 Raamkokkuleppe ja eelkõige selle klausli 4 eesmärk on kohaldada nimetatud põhimõtet tähtajalise töölepinguga töötajate suhtes, takistamaks seda, et tööandja võiks kasutada sellise iseloomuga töösuhet selleks, et jätta need töötajad ilma õigustest, mis on tähtajatu töölepinguga töötajatel (13. septembri 2007. aasta kohtuotsus Del Cerro Alonso, C‑307/05, EU:C:2007:509, punkt 37; 22. detsembri 2010. aasta kohtuotsus Gavieiro Gavieiro ja Iglesias Torres, C‑444/09 ja C‑456/09, EU:C:2010:819, punkt 48, ning 13. märtsi 2014. aasta kohtuotsus Nierodzik, C‑38/13, EU:C:2014:152, punkt 23).
38 Seoses nende raamkokkuleppega taotletavate eesmärkidega, millele on kahes eelnevas punktis viidatud, tuleb raamkokkuleppe klauslit 4 mõista selliselt, et selles väljendatakse liidu sotsiaalõiguse põhimõtet, mida ei saa tõlgendada kitsendavalt (22. detsembri 2010. aasta kohtuotsus Gavieiro Gavieiro ja Iglesias Torres, C‑444/09 ja C-456/09, EU:C:2010:819, punkt 49, ning 13. märtsi 2014. aasta kohtuotsus Nierodzik, C‑38/13, EU:C:2014:152, punkt 24; vt selle kohta 13. septembri 2007. aasta kohtuotsus Del Cerro Alonso, C‑307/05, EU:C:2007:509, punkt 38).
39 Oluline on veel kord nentida, et raamkokkuleppe klausli 4 lõige 1 keelab kohelda tähtajalise töölepinguga töötajaid töötingimuste osas vähem soodsalt kui sarnaseid tähtajatu töölepinguga töötajaid üksnes seetõttu, et neil on tähtajaline tööleping või töösuhe, välja arvatud juhtudel, kui erinevaks kohtlemiseks on objektiivsed põhjused.
40 Käesolevas asjas tuleb esiteks märkida, et kuna A. M. Moreira Gómezi tööleping lõppes konkreetsel kuupäeval, siis on ta „tähtajaline töötaja“ raamkokkuleppe klausli 3 lõike 1 tähenduses.
41 Teiseks tuleb seega kindlaks teha, kas tööandja poolt töötaja asendamiseks sõlmitud töölepingu lõppemise tõttu hüvitise maksmine on hõlmatud mõistega „töötingimused“ raamkokkuleppe klausli 4 lõike 1 tähenduses. Sellega seoses on Euroopa Kohus otsustanud, et määrav kriteerium selle kindlakstegemiseks, kas meede kuulub selle mõiste alla, on just töötamine, see tähendab töösuhe töötaja ja tema tööandja vahel (12. detsembri 2013. aasta kohtuotsus Carratù, C‑361/12, EU:C:2013:830, punkt 35, ja 13. märtsi 2014. aasta kohtuotsus Nierodzik, C‑38/13, EU:C:2014:152, punkt 25).
42 Euroopa Kohus on seetõttu leidnud, et see mõiste hõlmab ka norme, mille alusel määratakse kindlaks tähtajaliste töölepingute ülesütlemise korral kohaldatavad etteteatamistähtajad (vt selle kohta 13. märtsi 2014. aasta kohtuotsus Nierodzik, C‑38/13, EU:C:2014:152, punkt 29).
43 Nimelt täpsustas Euroopa Kohus, et raamkokkuleppe klausli 4 lõike 1 selline tõlgendus, mis jätaks selle mõiste määratluse alt välja tähtajalise töölepingu ülesütlemise tingimused, tähendaks tähtajalise töölepinguga töötajatele diskrimineerimise vastu antud kaitse kohaldamisala piiramist, eirates nimetatud sätte eesmärki (13. märtsi 2014. aasta kohtuotsus Nierodzik, C‑38/13, EU:C:2014:152, punkt 27).
44 Samas kehtivad kõik need kaalutlused ka sellise hüvitise puhul, mis makstakse töötajale tema tööandjaga sõlmitud töölepingu ülesütlemise tõttu, kuna sellist hüvitist makstakse nendevahelise töösuhte alusel (vt selle kohta 14. septembri 2016. aasta kohtuotsus de Diego Porras, C‑596/14, EU:C:2016:683, punkt 31).
45 Järelikult on selline hüvitis, nagu on kõne all põhikohtuasjas, hõlmatud mõistega „töötingimused“ raamkokkuleppe klausli 4 lõike 1 tähenduses.
46 Kolmandaks tuleb märkida, et Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika järgi nõuab diskrimineerimiskeelu põhimõte, mille spetsiifiline väljendus raamkokkuleppe klausli 4 lõige 1 on, et sarnaseid olukordi ei käsitletaks erinevalt ja erinevaid olukordi ei käsitletaks ühtemoodi, välja arvatud juhul, kui see on objektiivselt põhjendatud (vt selle kohta 8. septembri 2011. aasta kohtuotsus Rosado Santana, C‑177/10, EU:C:2011:557, punkt 65 ja seal viidatud kohtupraktika).
47 Selles osas tuleb sedastada, et raamkokkuleppega rakendati ja konkretiseeriti diskrimineerimiskeelu põhimõtet vaid osas, mis puudutab niisuguste tähtajaliste ja tähtajatute töölepingutega töötajate erinevat kohtlemist, kes on sarnases olukorras (14. septembri 2016. aasta kohtuotsus de Diego Porras, C‑596/14, EU:C:2016:683, punkt 37 ja seal viidatud kohtupraktika).
48 Euroopa Kohus on väljakujunenud praktikas leidnud, et hindamaks, kas puudutatud isikud teevad sama või samalaadset tööd raamkokkuleppe tähenduses, tuleb vastavalt raamkokkuleppe klausli 3 lõikele 2 ja klausli 4 lõikele 1 välja selgitada, kas kõiki tegureid, nagu töö iseloomu, väljaõppe- ja töötingimusi arvesse võttes võib nende isikute olukorda pidada sarnaseks (18. oktoobri 2012. aasta kohtuotsus Valenza jt, C‑302/11–C‑305/11, EU:C:2012:646, punkt 42 ja seal viidatud kohtupraktika, ning 13. märtsi 2014. aasta kohtuotsus Nierodzik, C‑38/13, EU:C:2014:152, punkt 31).
49 Käesolevas asjas peab eelotsusetaotluse esitanud kohus, kes on ainsana pädev faktilisi asjaolusid hindama, tegema kindlaks, kas A. M. Moreira Gómez oli töötaja asendamiseks sõlmitud tähtajalise töölepinguga Grupo Nortes töötades sarnases olukorras nende töötajatega, kes töötasid sama tööandja juures samal ajavahemikul tähtajatu töölepinguga (vt analoogia alusel 8. septembri 2011. aasta kohtuotsus Rosado Santana, C‑177/10, EU:C:2011:557, punkt 67; 18. oktoobri 2012. aasta kohtuotsus Valenza jt, C‑302/11–C‑305/11, EU:C:2012:646, punkt 43, ning 13. märtsi 2014. aasta kohtuotsus Nierodzik, C‑38/13, EU:C:2014:152, punkt 32).
50 Samas nähtub Euroopa Kohtu käsutuses olevatest materjalidest, et A. M. Moreira Gómez töötas Grupo Nortega sõlmitud lepingu alusel Hospital Montecelo de Pontevedras samal „puhastusteenindaja“ töökohal nagu töötaja, keda A. M. Moreira Gómez osalise tööajaga kuni selle töötaja täielikult vanaduspensionile jäämiseni asendas, kusjuures sellel töökohal puudusid spetsiifilised väljaõpet puudutavad nõuded.
51 Järelikult tuleb asuda seisukohale – kui eelotsusetaotluse esitanud kohus ei anna asjasse puutuvatele asjaoludele kogumis teistsugust hinnangut –, et niisuguse tähtajalise töölepinguga töötaja nagu A. M. Moreira Gómezi olukord oli sarnane Grupo Nortes tähtajatu töölepinguga tööle võetud sellise töötaja olukorraga, kellel olid samad puhastusteenindaja tööülesanded.
52 Seega tuleb kontrollida, kas esineb objektiivne põhjus, mille tõttu on põhjendatud maksta tähtajalise asenduslepingu tähtaja möödumisel asjaomasele tähtajalise töölepinguga töötajale väiksemat hüvitist kui hüvitis, mida saab tähtajatu töölepinguga töötaja, kui tema tööleping öeldakse üles mõnel töötajate üldseaduse artiklis 52 sätestatud põhjusel.
53 Sellega seoses tuleb märkida, et Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt tuleb raamkokkuleppe klausli 4 lõikes 1 sätestatud mõistest „objektiivsed põhjused“ aru saada nii, et see ei võimalda tähtajaliste töölepingutega töötajate ja tähtajatute töölepingutega töötajate erinevat kohtlemist põhjendada asjaoluga, et erinev kohtlemine on ette nähtud üldise ja abstraktse normiga nagu seadus või kollektiivleping (13. septembri 2007. aasta kohtuotsus Del Cerro Alonso, C‑307/05, EU:C:2007:509, punkt 57; 22. detsembri 2010. aasta kohtuotsus Gavieiro Gavieiro ja Iglesias Torres, C‑444/09 ja C‑456/09, EU:C:2010:819, punkt 54, ning 22. märtsi 2018. aasta kohtumäärus Centeno Meléndez, C‑315/17, ei avaldata, EU:C:2018:207, punkt 62).
54 Samuti väljakujunenud kohtupraktika järgi nõuab nimetatud mõiste, et tuvastatud ebavõrdne kohtlemine oleks põhjendatud täpsete ja konkreetsete asjaoludega, mis iseloomustavad asjasse puutuvat töötingimust konkreetses olukorras, millega seoses see esineb, ning objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel, et kontrollida, kas ebavõrdne kohtlemine on tingitud tegelikust vajadusest ja on taotletava eesmärgi saavutamiseks sobiv ning selleks vajalik. Sellised asjaolud võivad tuleneda eelkõige nende tööülesannete eripärast, mille täitmiseks tähtajalised lepingud on sõlmitud, nimetatud tööülesannete iseloomust või – kui see on asjakohane – liikmesriigi sotsiaalpoliitika legitiimse eesmärgi täitmise vajadustest (vt eelkõige 13. septembri 2007. aasta kohtuotsus Del Cerro Alonso, C‑307/05, EU:C:2007:509, punkt 53; 14. septembri 2016. aasta kohtuotsus de Diego Porras, C‑596/14, EU:C:2016:683, punkt 45, ja 22. märtsi 2018. aasta kohtumäärus Centeno Meléndez, C‑315/17, ei avaldata, EU:C:2018:207, punkt 65).
55 Käesolevas asjas viitab Hispaania valitsus erinevusele, mis eristab olukorda, milles makstakse töötajate üldseaduse artikli 49 lõike 1 punktis c sätestatud hüvitist sellise tähtajalise töölepingu nagu tähtajaline asendusleping tähtaja möödumisel, olukorrast, milles makstakse suuremat hüvitist, mis on ette nähtud lepingu ülesütlemise korral mõnel töötajate üldseaduse artiklis 52 sätestatud põhjusel, nagu majanduslikud, tehnilised või tööandja ettevõtte korralduse või tootmisega seotud põhjused, kui kaotatavate töökohtade arv jääb alla selle piiri, millest alates kvalifitseeritakse see „töölepingute kollektiivseks ülesütlemiseks“. Kõnealune valitsus rõhutab sisuliselt, et kuigi Hispaania seadusandja kehtestas esimesena nimetatud hüvitise selleks, et pärssida ajutiste töösuhete ülemäärast kasutamist ja suurendada töösuhete stabiilsust, makstakse seda hüvitist sellise sündmuse toimumisel, mida töötaja võis tähtajalise töölepingu sõlmimisel ette näha. Erinevalt teisena nimetatud hüvitisest ei ole seega esimesena nimetatud hüvitise eesmärk korvata pettumust, mis töötajal on tekkinud töösuhte jätkumise suhtes esinenud õiguspärase ootuse luhtumise tõttu seoses tema töölepingu ülesütlemisega mõnel eespool viidatud artiklis 52 sätestatud põhjusel. Nimetatud erinevusega on võimalik põhjendada asjaolu, et töötajale tema töölepingu lõppemisel makstava hüvitise suurus ei ole mõlemal juhul samaväärne.
56 Sellega seoses tuleb märkida, et sellise hüvitise maksmine – mida Grupo Norte pidi maksma A. M. Moreira Gómezile tema töölepingu lõppemisel, kusjuures töölepingu kohta oli juba lepingu sõlmimisel ette nähtud, et see lõpeb A. M. Moreira Gómezi asendatava töötaja täielikult pensionile jäämisel – toimub faktilisest ja õiguslikust aspektist selgelt erinevas olukorras kui olukord, milles tähtajatu töölepinguga töötaja tööleping öeldakse üles mõnel töötajate üldseaduse artiklis 52 sätestatud põhjusel.
57 Nimelt tuleneb raamkokkuleppe klausli 3 lõikes 1 sätestatud „tähtajalise töölepingu“ määratlusest, et seda liiki leping ei tekita lepingu tähtaja möödumisel enam tuleviku suhtes õiguslikke tagajärgi, kusjuures selle tähtaja möödumist võib tähistada konkreetse ülesande lõpetamine, konkreetse sündmuse toimumine või, nagu käesolevas asjas, konkreetse kuupäeva saabumine. Niisiis on tähtajalise töölepingu sõlminud pooltele alates lepingu sõlmimisest teada kuupäev või sündmus, millega on kindlaks määratud lepingu tähtaeg. See tähtaeg seab töösuhte kestusele piirid, ilma et pooled peaksid pärast lepingu sõlmimist avaldama selle kohta oma tahet.
58 Seevastu tähtajatu töölepingu ülesütlemine tööandja poolt mõnel töötajate üldseaduse artiklis 52 ette nähtud põhjusel tuleneb asjaoludest, mida töölepingu sõlmimisel ette ei nähtud ja mis takistasid oluliselt töösuhte tavapärast toimimist. Nagu nähtub Hispaania valitsuse selgitustest, mida käsitleti käesoleva kohtuotsuse punktis 55, ja nagu sisuliselt rõhutas kohtujurist oma ettepaneku punktis 60, on töötajate üldseaduse artikli 53 lõike 1 punktis b just selleks, et kompenseerida töösuhte sellisel põhjusel lõppemise ootamatust ja pettumust, mis töötajal tekkis sel ajal töösuhte stabiilsuse suhtes esinenud õiguspärase ootuse luhtumise tõttu, nõutud, et sellisel juhul tuleb nimetatud töötajale, kelle tööleping on üles öeldud, maksta 20 päeva töötasule vastav hüvitis iga töötatud aasta eest.
59 Viimati nimetatud juhul ei kohelda Hispaania õiguses tähtajalise töölepinguga töötajaid teistmoodi kui sarnaseid tähtajatu töölepinguga töötajaid, kuivõrd töötajate üldseaduse artikli 53 lõike 1 punkt b näeb töötajale ette seadusest tuleneva hüvitise, mis vastab 20 päeva töötasule iga ettevõttes töötatud aasta eest, olenemata sellest, kas töötaja tööleping on tähtajaline või tähtajatu.
60 Neil tingimustel tuleb asuda seisukohale, et hüvitiste – mis on vastavalt ette nähtud töötajate üldseaduse artikli 49 lõike 1 punktis c ja artikli 53 lõike 1 punktis b ning mille maksmine toimub täiesti erinevates olukordades – erinev eesmärk kujutab endast objektiivset põhjust, mille tõttu on kõnealune erinev kohtlemine põhjendatud.
61 Eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esimesele ja teisele küsimusele vastata, et raamkokkuleppe klausli 4 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt on töötajatele, kellega on sõlmitud sellised tähtajalised töölepingud nagu põhikohtuasjas käsitletav asendusleping, et katta osalise ajaga pensionile jäänud töötajast vabaks jäänud töötunde, nende lepingute tähtaja möödumisel makstav hüvitis väiksem kui hüvitis, mis makstakse tähtajatu töölepinguga töötajatele nende töölepingu ülesütlemisel objektiivsel põhjusel.
62 Eelotsusetaotlusest nähtub sisuliselt, et kolmas küsimus on esitatud ainult juhuks, kui vastus esimesele ja teisele küsimusele on jaatav. Võttes arvesse kahele viimati nimetatud eelotsuse küsimusele antud vastust, ei ole kolmandale küsimusele vaja vastata.
Nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta, lisas ära toodud 18. märtsil 1999 sõlmitud raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta klausli 4 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt on töötajatele, kellega on sõlmitud sellised tähtajalised töölepingud nagu põhikohtuasjas käsitletav asendusleping, et katta osalise ajaga pensionile jäänud töötajast vabaks jäänud töötunde, nende lepingute tähtaja möödumisel makstav hüvitis väiksem kui hüvitis, mis makstakse tähtajatu töölepinguga töötajatele nende töölepingu ülesütlemisel objektiivsel põhjusel.

matches: kohus kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus


text:
L_2016283ET.01000101.xml
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1823,
10. oktoober 2016,
millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 655/2014 (millega luuakse pangakontode Euroopa arestimismääruse menetlus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades) nimetatud vormid
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 655/2014, millega luuakse pangakontode Euroopa arestimismääruse menetlus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades, (1) eriti selle artiklit 51,
Määruse (EL) nr 655/2014 nõuetekohaseks kohaldamiseks tuleks kehtestada mitu vormi.
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt osales Iirimaa määruse (EL) nr 655/2014 vastuvõtmisel. Seetõttu osaleb Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel.
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osalenud Ühendkuningriik määruse (EL) nr 655/2014 vastuvõtmisel. Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel.
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osalenud Taani määruse (EL) nr 655/2014 vastuvõtmisel. Seetõttu ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel.
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 655/2014 kohaselt asutatud pangakontode Euroopa arestimismääruse komitee arvamusega,
1. Määruse (EL) nr 655/2014 artikli 8 lõikes 1 osutatud pangakontode Euroopa arestimismääruse taotluse vorm on esitatud käesoleva määruse I lisas.
2. Määruse (EL) nr 655/2014 artikli 19 lõikes 1 osutatud pangakontode Euroopa arestimismääruse tegemise vorm on esitatud käesoleva määruse II lisas.
3. Määruse (EL) nr 655/2014 artikli 10 lõikes 2 osutatud pangakontode Euroopa arestimismääruse tühistamise vorm on esitatud käesoleva määruse III lisas.
4. Määruse (EL) nr 655/2014 artikli 25 lõikes 1 osutatud raha arestimise kinnituse vorm on esitatud käesoleva määruse IV lisas.
5. Määruse (EL) nr 655/2014 artikli 27 lõikes 2 osutatud nõuet ületava arestitud raha vabastamise taotluse vorm on esitatud käesoleva määruse V lisas.
6. Määruse (EL) nr 655/2014 artikli 29 lõikes 2 osutatud väljastusteate vorm on esitatud käesoleva määruse VI lisas.
7. Määruse (EL) nr 655/2014 artikli 36 lõikes 1 osutatud õiguskaitsevahendi taotluse vorm on esitatud käesoleva määruse VII lisas.
8. Määruse (EL) nr 655/2014 artikli 36 lõikes 5 osutatud õiguskaitsevahendit käsitleva otsuse edastamise vorm on esitatud käesoleva määruse VIII lisas.
9. Määruse (EL) nr 655/2014 artiklis 37 osutatud õiguskaitsevahendit käsitleva otsuse kohta kaebuse esitamise vorm on esitatud käesoleva määruse IX lisas.
Käesolev määrus jõustub 18. jaanuaril 2017.
Brüssel, 10. oktoober 2016
(1) ELT L 189, 27.6.2014, lk 59.
Pangakontode Euroopa arestimismääruse taotlus
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määruse (EL) nr 655/2014, millega luuakse pangakontode Euroopa arestimismääruse menetlus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades, artikli 8 lõige 1)
Täidab kohus
Kohtusse saabunud:
PALUN LUGEGE IGA JAOTISE ALGUSES ESITATUD JUHISEID – NEED ON TEILE ABIKS VORMI TÄITMISEL
Käesolev vorm tuleb täita selle liikmesriigi kohtu keeles, kuhu taotlus saadetakse. Vorm on kättesaadav Euroopa Liidu 23 ametlikus keeles Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis aadressil https://e-justice.europa.eu/content_european_account_preservation_order-378-et.do ja seda saab täita ka elektrooniliselt. Saate kasutada tuttavas keeles versiooni abivahendina, et täita vorm asjaomase liikmesriigi kohtu nõutud keeles. Euroopa e-õiguskeskkonna portaali veebisaidilt leiate samuti teavet selle kohta, kas liikmesriik on teatanud, et aktsepteerib määruse (EL) nr 655/2014 artikli 50 lõike 1 punkti o kohaselt nimetatud määruse alusel esitatavate dokumentide esitamist kohtule mõnes muus Euroopa Liidu ametlikus keeles.
Taotluse vormile tuleb lisada kõik vajalikud tõendavad dokumendid. Kui olete juba kätte saanud kohtuotsuse, kohtuliku kokkuleppe või ametliku dokumendi, lisage selle kohtuotsuse, kokkuleppe või ametliku dokumendi koopia, mis vastab selle autentsuse tuvastamiseks vajalikele tingimustele.
Riigikoodid
Kui osutate vormi täitmisel mõnele liikmesriigile, kasutage järgmisi riigikoode:
Kui paberil olevale vormile vaba teksti sisestades ei piisa olemasolevast ruumist, kasutage nummerdatud lisalehti.
1. Kohus
Pangakontode Euroopa arestimismäärust („arestimismäärus“) on võimalik taotleda üksnes juhul, kui kohus asub liikmesriigis, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EL) nr 655/2014. Praegu ei kohaldata seda Taani ja Ühendkuningriigi suhtes.
Märkige siia lahtrisse kohus, kellele soovite arestimismääruse taotluse esitada. Kohut valides tuleb kaaluda kohtu pädevuse aluseid.
Kui te ei ole veel saanud kohtuotsust, kohtulikku kokkulepet või ametlikku dokumenti, millega kohustatakse võlgnikku teie nõuet tasuma, kuulub arestimismääruse tegemise pädevus liikmesriigi nendele kohtutele, kes on vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele pädevad asja sisuliselt menetlema. Nimetatud õigusaktide hulka kuuluvad eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades ning nõukogu18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 4/2009 kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes. Lisateavet kohtu pädevust käsitlevate õigusnormide kohta võib leida Euroopa e-õiguskeskkonna portaali veebisaidilt aadressil https://e-justice.europa.eu. Kohtu pädevuse võimalike aluste loetelu on esitatud käesoleva vormi jaotises 5.
Määruse (EL) nr 655/2014 kohaldamisel tähendab asja sisuline menetlemine mis tahes menetlust, mille eesmärk on hankida asjaomase nõudega seoses täidetav täitedokument, näiteks maksmismäärusega seotud lihtmenetlus ja prantsuse menetlus „procédure de référé“.
Kui võlgnik on tarbija, kes on sõlminud teiega lepingu eesmärgil, mida ei saa lugeda seotuks tema majandus- või kutsetegevusega, saavad arestimismääruse teha ainult selle liikmesriigi kohtud, kus on võlgniku alaline elu- või asukoht.
Kui olete juba saanud kohtuotsuse või kohtuliku kokkuleppe, millega kohustatakse võlgnikku teie nõuet tasuma, kuulub arestimismääruse tegemise pädevus selle liikmesriigi kohtutele, kus kohtuotsus tehti või kohtulik kokkulepe heaks kiideti või sõlmiti.
Kui olete juba saanud ametliku dokumendi, kuulub selles dokumendis kindlaks määratud nõude kohta arestimismääruse tegemine selle liikmesriigi sel otstarbel määratud kohtute pädevusse, kus nimetatud dokument koostati.
Kui olete kindlaks teinud, millises liikmesriigis peate oma nõude esitama, leiate arestimismääruse tegemiseks pädevate kohtute nimed ja aadressid Euroopa e-õiguskeskkonna portaali veebisaidilt aadressil https://e-justice.europa.eu/content_european_account_preservation_order-379-et.do. Lisaks leiate Euroopa e-õiguskeskkonna portaalist teavet arestimismääruse menetluse kohtukulude tasumise kohta asjaomases liikmesriigis.
1. Kohus, kellele taotlus esitatakse
1.2. Aadress
Tänav ja maja number/nimekast:
Linn või asula ja sihtnumber:
Liikmesriik (märkida riigikood):
2. Võlausaldaja
Arestimismäärust on võimalik taotleda üksnes juhul, kui teie elu- või asukoht on liikmesriigis, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EL) nr 655/2014. Praegu ei kohaldata seda Taani ja Ühendkuningriigi suhtes.
Märkige siia lahtrisse enda kui võlausaldaja ning esindaja olemasolu korral ka oma esindaja andmed. Teie esindamine advokaadi või muu juristi poolt ei ole kohustuslik.
Mõnes riigis ei pruugi nimekastinumbri (kui seda kasutatakse) esitamine aadressina olla piisav ja seetõttu peaksite lisama tänava nime ja maja numbri koos sihtnumbriga.
2. Võlausaldaja andmed
2.1. Perekonnanimi, eesnimi (eesnimed)/äriühingu või organisatsiooni nimi:
2.3. Telefon: (*)
2.4. Faks: (*)
2.5. E-posti aadress (kui on):
2.6. Esindaja olemasolu korral võlausaldaja esindaja nimi ja kontaktandmed
Perekonnanimi ja eesnimi (eesnimed):
Riik (kui tegemist on liikmesriigiga, märkida riigikood):
E-posti aadress (kui on):
2.7. Kui võlausaldaja on füüsiline isik:
Isikutunnistuse või passi number (kui on kohaldatav ja olemas):
2.8. Kui võlausaldaja on juriidiline isik või muu üksus, kes saab liikmesriigi õiguse kohaselt kohtusse pöörduda või keda saab kohtusse kaevata:
Asutamis-, moodustamis- või registreerimiskoha riik (kui tegemist on liikmesriigiga, märkida riigikood):
Identifitseerimis- või registreerimisnumber; selle puudumise korral asutamise, moodustamise või registreerimise kuupäev ja koht:
3. Võlgnik
Märkige siia lahtrisse võlgniku ja (kui on teada) võlgniku esindaja andmed. Võlgniku esindamine advokaadi või muu juristi poolt ei ole kohustuslik.
3. Võlgniku andmed
3.1. Perekonnanimi, eesnimi (eesnimed) (lisanimed, kui on teada)/äriühingu või organisatsiooni nimi:
3.2. Aadress
3.3. Telefon: (*)
3.4. Faks: (*)
3.5. E-posti aadress (kui on):
3.6. Võlgniku esindaja nimi ja kontaktandmed (kui on olemas ja teada)
3.7. Kui võlgnik on füüsiline isik ja need andmed on kättesaadavad:
Isikutunnistuse või passi number:
3.8. Kui võlgnik on juriidiline isik või muu üksus, kes saab liikmesriigi õiguse kohaselt kohtusse pöörduda või keda saab kohtusse kaevata:
4. Kohtuasja piiriülene olemus
Arestimismääruse menetlust saab kasutada ainult piiriülestes kohtuasjades. Määruse (EL) nr 655/2014 kohaldamisel käsitatakse artikli 3 alusel piiriülese asjana juhtumit, mille puhul arestimismäärusega arestitavat pangakontot või arestitavaid pangakontosid peetakse muus liikmesriigis kui: a) liikmesriik, kus asub kohus, kellele on esitatud arestimismääruse taotlus, või b) liikmesriik, kus on võlausaldaja alaline elu- või asukoht.
4.1. Liikmesriik, kus on võlausaldaja alaline elu- või asukoht (märkida riigikood):
4.2. Liikmesriik (riigid), kus peetakse pangakontot (kontosid) (märkida riigikood või -koodid):
4.3. Liikmesriik, kus asub kohus, kellele esitatakse arestimismääruse taotlus (märkida riigikood):
5. Kohtualluvus
Täitke käesolev jaotis üksnes juhul, kui te ei ole veel saanud kohtuotsust, kohtulikku kokkulepet või ametlikku dokumenti, millega kohustatakse võlgnikku teie nõuet tasuma. Kui olete mõne nimetatud dokumendi saanud, jätkake täitmist jaotisest 6.
Esitage käesolevas jaotises teave selle kohta, miks teie arvates on kohus, kellele te arestimismääruse taotluse esitate, pädev seda asja menetlema. Vastavalt jaotisele 1 on kohus pädev arestimismäärust tegema juhul, kui tal on õigus asja sisuliselt menetleda. Allpool on esitatud kohtu pädevuse võimalike aluste loetelu.
5. Millel põhineb teie arvates kohtu pädevus?
võlgniku või mitme ühiselt vastutava võlgniku korral nende seast ühe võlgniku alaline elu- või asukoht
vaidlusaluse kohustuse täitmise koht
kahjuliku sündmuse toimumise koht
poolte kokkuleppel valitud kohus
ülalpeetava alaline elu- või asukoht
filiaali, esinduse või muu üksuse tegevusest tuleneva nõude korral selle filiaali, esinduse või muu üksuse asukoht
usaldusfondi alaline asukoht
kui vaidlus on seotud nõudega maksta tasu veose või lasti päästmise eest, selle kohtu asukoht, mille alluvuses asjaomane veos või last arestiti või oleks võidud arestida
kindlustusvõtja, kindlustatu või kindlustusküsimuses tulu saaja alaline elu- või asukoht
tarbija alaline elukoht
töötaja tavaline tööülesannete täitmise koht
töötaja tööle võtnud ettevõtja asukoht
Kirjeldage punktides 5.1 kuni 5.14 valitud kohtu pädevuse alust kinnitavaid olulisi asjaolusid:
Kas olete juba algatanud võlgniku vastu sisulise kohtumenetluse?
Jah. Märkige kohtu nimi ja aadress (tänav ja maja number/nimekast, linn või asula ja sihtnumber, liikmesriik) ning kui on teada, siis ka kohtu telefoninumber ja e-posti aadress ning kohtuasja number:
Arvestage, et kui taotlete arestimismäärust enne sisulise kohtumenetluse algatamist, siis on teil kohustus algatada selline menetlus ja esitada kohtule tõendid selle algatamise kohta 30 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast või 14 päeva jooksul alates arestimismääruse tegemise kuupäevast sõltuvalt sellest, kumb neist on hilisem.
6. Võlgniku pangakonto andmed
Aja ja kulude kokkuhoidmiseks on oluline, et te esitaksite kõik teile teadaolevad andmed võlgniku pangakonto kohta. Kui te ei tea võlgniku pangakonto või -kontode numbrit, piisab ka võlgniku kontot või kontosid pidava panga nimest ja aadressist või panga tuvastamist võimaldavast numbrist, näiteks BIC. Kui te siiski teate võlgniku pangakonto või -kontode andmeid (näiteks kontonumber või IBAN), siis tuleks need esitada. See aitab vältida ohtu, et pank ei saa arestimismäärust täita, kuna ta ei suuda võlgniku kontot või kontosid kindlalt tuvastada. Kui saate esitada ainult võlgniku ühe pangakonto numbri, kuid soovite arestida ka võlgniku teisi kontosid samas pangas (näiteks teile on teada ainult võlgniku arvelduskonto number, kuid soovite arestida ka võlgniku säästukontod samas pangas), märgistage punktis 6.7 esitatud vastav ruut.
Kui te ei tea, millises pangas võlgnikul konto on, kuid teil on põhjust arvata, et võlgnikul on üks või mitu kontot teatud kindlas liikmesriigis, ning te olete juba saanud kohtuotsuse, kohtuliku kokkuleppe või ametliku dokumendi, millega kohustatakse võlgnikku teie nõuet tasuma, saate kohtult, kellele te arestimismääruse taotluse esitate, taotleda, et kohus küsiks konto asukohaks oleva liikmesriigi teabeasutusest teavet, mis võimaldab tuvastada panka ja võlgniku kontot või kontosid liikmesriigis. Sellisel juhul lugege jaotist 7, kus on esitatud täiendavat teavet sellise taotluse esitamise tingimuste kohta.
Kui te teate võlgniku ühe või mitme pangakonto andmeid, kuid teil on põhjust arvata, et võlgnikul on teatud kindlas liikmesriigis lisaks veel üks või mitu kontot, mille andmeid te ei tea, siis saate esitada – samas arestimiskorralduse taotluses – teile teadaolevate võlgniku pangakontode andmed (sellisel juhul täitke jaotis 6) ning ühtlasi esitada taotluse kindlas liikmesriigis asuvate teiste kontode kohta teabe saamiseks (sellisel juhul täitke lisaks jaotis 7).
Arvestage, et määrust (EL) nr 655/2014 ei kohaldata finantsinstrumente sisaldavate pangakontode arestimise suhtes (määruse artikli 4 punkt 3).
Kui taotlete rohkem kui ühes pangas asuvate kontode arestimist, esitage allpool andmed kõigi asjaomaste pankade kohta. Vormi paberil täitmise korral kasutage iga pangakonto jaoks eraldi lehte ja nummerdage lehed.
6.1. Liikmesriik, kus kontot peetakse (märkida riigikood):
6.2. Panga tuvastamist võimaldav number, näiteks
ja/või panga nimi ja aadress (tänav ja maja number/nimekast, linn või asula ja sihtnumber):
6.3. Panga telefoninumber (**):
6.4. Panga faks (**):
6.5. Panga e-posti aadress (kui on teada):
6.6. Arestitava konto (arestitavate kontode) number, kui on teada:
6.7. Kas arestida tuleks ka võlgniku muid kontosid samas pangas?
6.8. Muud teadaolevad andmed konto liigi kohta:
7. Kontot käsitleva teabe hankimise taotlus
Kui teil ei ole teada, millises pangas võlgnikul konto või kontod on, ja te ei tea kontonumbrit ning olete ühes liikmesriigis juba kätte saanud täidetava kohtuotsuse, kohtuliku kokkuleppe või ametliku dokumendi, millega kohustatakse võlgnikku teie nõuet tasuma, saate kohtu kaudu taotleda, et teie põhjendatud arvamuse kohaselt võlgniku konto või kontode asukohaks oleva liikmesriigi teabeasutus püüaks vajalikku teavet hankida.
Kontot käsitleva teabe hankimise taotluse saate esitada ainult nende kontode kohta, mida peetakse liikmesriigis, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EL) nr 655/2014. Praegu ei kohaldata seda Taani ja Ühendkuningriigi suhtes.
Üldreeglina saab kontot käsitleva teabe hankimise taotluse esitada juhul, kui vastav kohtuotsus, kohtulik kokkulepe või ametlik dokument on juba täidetav.
Kui kohtuotsus, kohtulik kokkulepe või ametlik dokument ei ole veel täidetav, saab kontot käsitleva teabe hankimise taotluse esitada üksnes juhul, kui on täidetud mõned lisatingimused. Vastavalt määruse (EL) nr 655/2014 artikli 14 lõikele 1 on need tingimused järgmised: arestitav summa on vastavaid asjaolusid arvesse võttes suur ning võlausaldaja on esitanud piisavad tõendid, mille põhjal kohus saab veenduda, et sellist kontot käsitlevat teavet on vaja kiiresti saada, kuna on olemas oht, et ilma sellise teabeta on võlausaldaja poolt võlgniku suhtes algatatud nõude hilisem täitmine tõenäoliselt takistatud ja selle tulemusena võib võlausaldaja finantsseisund märkimisväärselt halveneda. Kui see kehtib teie kohta, tuleks sellekohane teave esitada punktis 10.2.
Kindlasti on oluline selgitada, mille põhjal te arvate, et võlgnikul on teatud kindlas liikmesriigis üks või mitu kontot, ning esitada kohtule kogu teile teadaolev asjakohane teave võlgniku ja arestitava konto või arestitavate kontode kohta. Arvestage, et sellele menetlusele võib kuluda mõnel määral aega ja teilt võidakse teabe eest tasu küsida.
Kui taotlete rohkem kui ühes liikmesriigis asuvate kontode arestimist, esitage allpool andmed kõigi asjaomaste liikmesriikide kohta (vormi paberil täitmise korral kasutage nummerdatud eraldi lehti).
Mul on kohtuotsus, kohtulik kokkulepe või ametlik dokument, mis kohustab võlgnikku minu nõuet tasuma, ning ma taotlen, et pangakonto asukohaks oleva liikmesriigi teabeasutus püüaks hankida panga (pankade) ja võlgniku konto(de) tuvastamiseks vajalikku teavet.
7.2. Liikmesriik, kus võlgniku konto(d) arvatavasti asub (asuvad) (märkida riigikood):
7.3. Selgitage, mille põhjal te arvate, et võlgnikul on selles liikmesriigis üks või mitu kontot (märgistage sobivad ruudud):
Võlgniku alaline elukoht asub selles liikmesriigis. Esitage selle kohta üksikasjad.
Võlgnik töötab selles liikmesriigis või tegeleb seal oma kutsealaga. Esitage selle kohta üksikasjad.
Võlgnik omab selles liikmesriigis kinnisvara. Esitage selle kohta üksikasjad.
Muu. Selgitage:
7.4. Kohtuotsus, kohtulik kokkulepe või ametlik dokument, millega võlgnikku kohustatakse minu nõuet tasuma, on täidetav:
Ei. Esitage punktis 10.2 lisateave, mis selgitab vajadust saada kontot käsitlevat teavet kiiresti.
8. Olemasolev kohtuotsus, kohtulik kokkulepe või ametliku dokument
Täitke käesolev jaotis üksnes juhul, kui olete juba saanud kohtuotsuse, kohtuliku kokkuleppe või ametliku dokumendi, millega kohustatakse võlgnikku teie nõuet tasuma. Muul juhul jätkake täitmist jaotisest 9.
Pange tähele, et punktis 8.8 märgitav summa peaks üldjuhul kattuma kohtuotsuses, kohtulikus kokkuleppes või ametlikus dokumendis nimetatud summaga. Ent kui võlgnik on osa võlast juba tasunud ja nõue esitatakse ainult jääksumma kohta, tuleks punkti 8.8 märkida see jääksumma, vajaduse korral koos intressiga. Kui võlgnik on osa võlast juba tasunud ja nõue esitatakse ainult jääksumma kohta, tuleks lisaks punktis 8.9.2.1 esitatud vastava ruudu märgistamisega näidata, kas te nõuate sisse ka võlgniku juba tasutud võla osalt tasumisele kuuluva tasumata intressi (sellisel juhul kasutage paberil täidetava vormi korral nummerdatud eraldi lehti, et esitada andmed võlgniku juba tasutud võla osalt nõutava intressi kohta (punkt 8.8.1)).
Lisage kohtuotsuse, kohtuliku kokkuleppe või ametliku dokumendi koopia, mis vastab selle autentsuse tuvastamiseks vajalikele tingimustele.
8. Andmed olemasoleva kohtuotsuse, kohtuliku kokkuleppe või ametliku dokumendi kohta
8.1. Kohtu/muu asutuse nimi:
8.2. Aadress
8.3. Telefon (***):
8.4. Faks (***):
8.5. E-posti aadress (***):
8.6. Kohtuotsuse, kohtuliku kokkuleppe või ametliku juriidilise dokumendi kuupäev:
8.7. Kohtuotsuse, kohtuliku kokkuleppe või ametliku juriidilise dokumendiga välja mõistetud summa vääring:
☐ euro (EUR) ☐ Bulgaaria leev (BGN) ☐ Tšehhi kroon (CZK) ☐ Horvaatia kuna (HRK) ☐ Ungari forint (HUF) ☐ Poola zlott (PLN) ☐ Rumeenia leu (RON) ☐ Rootsi kroon (SEK) ☐ Muu (märkige ISO kood):
8.8. Summa:
Kohtuotsuse, kohtuliku kokkuleppe või ametliku juriidilise dokumendiga välja mõistetud põhisumma:
Vajaduse korral (1) märkige välja mõistetud põhisumma tasumata osa:
8.8.1.2.
Vajaduse korral (1) märkige välja mõistetud põhisumma tasutud osa:
Võimalik intress:
8.8.2.1.1.
Ei ole määratud kohtuotsuses, kohtulikus kokkuleppes või ametlikus dokumendis
8.8.2.1.2.
On määratud kohtuotsuses, kohtulikus kokkuleppes või ametlikus dokumendis järgmiselt:
8.8.2.1.2.1.
Intressi arvestatakse alates:
(kuupäev (pp/kk/aaaa) või sündmus) kuni
(kuupäev (pp/kk/aaaa) või sündmus (2))
8.8.2.1.2.2.
8.8.2.1.2.3.
Intressi arvutamise meetod (3)
8.8.2.1.2.3.1.
Intressimäär: … % (märgistage sobiv ruut) ☐ päevas ☐ kuus ☐ aastas ☐ muus perioodis (täpsustage):
8.8.2.1.2.3.2.
Intressimäär: … % üle viitemäära (Euroopa Keskpanga/riigi keskpanga viitemäär: …) (märgistage sobiv ruut) ☐ päevas ☐ kuus ☐ aastas ☐ muus perioodis (täpsustage):
(kuupäev (pp/kk/aaaa) või sündmus)
Seadusjärgne intress (kui seadusjärgset intressi kohaldatakse), mida arvestatakse vastavalt õigusaktile (märkige asjaomane õigusakt):
8.8.2.2.1.
(kuupäev (pp/kk/aaaa) või sündmus (4))
8.8.2.2.2.
Intressi arvutamise meetod (5)
8.8.2.2.2.1.
Intressimäär: … %
8.8.2.2.2.2.
Intressimäär: … % üle viitemäära (Euroopa Keskpanga/riigi keskpanga viitemäär: …)
8.8.2.2.2.2.1.
Vastava poolaasta esimene kuupäev, millal võlgnik on maksmisega hilinenud
8.8.2.2.2.2.2.
Muu sündmus (täpsustage)
8.8.2.3.
Intressi kapitaliseerimine (kui intressi kapitaliseerimist kohaldatakse; täpsustage):
Kohtuotsuse, kohtuliku kokkuleppe või ametliku dokumendi saamise kulud juhul, kui on kindlaks määratud, et nimetatud kulud peab kandma võlgnik:
Jah. Täpsustage kulu liik ja summa:
kohtukulud:
advokaaditasud:
dokumentide kättetoimetamise kulud:
8.9. Kinnitan, et kohtuotsus, kohtulik kokkulepe või ametlik dokument:
ei ole veel võlgniku poolt täidetud
on võlgniku poolt ainult osaliselt täidetud ja praeguseks tasumata summa on märgitud punktis 8.8 (sellisel juhul täitke ka allolev punkt 8.9.2.1).
Kui võlgnik on osa võlast juba tasunud ja nõue esitatakse ainult jääksumma kohta, siis kas nõuate ka juba tasutud võla osalt tasumisele kuuluvat tasumata intressi:
Ei, ma ei nõua võlgniku juba tasutud võla osalt intressi.
Jah, ma nõuan ka võlgniku juba tasutud võla osalt tasumisele kuuluvat intressi. Sellisel juhul kasutage paberil täidetava vormi korral nummerdatud lisalehti, et esitada andmed võlgniku juba tasutud võla osalt nõutava intressi kohta (punkt 8.8.1).
9. Nõude summa ja alused (ei täideta, kui on täidetud jaotis 8)
Kui te ei ole veel saanud kohtuotsust, kohtulikku kokkulepet või ametlikku dokumenti, millega võlgnikku kohustatakse teie nõuet tasuma, on võimalik arestimismäärust teha üksnes juhul, kui te esitate piisavalt tõendatud asjakohased faktid, mis võimaldavad kohtul veenduda, et teie nõue võlgniku vastu taotletava arestimismääruse summa ulatuses tõenäoliselt rahuldatakse (määruse (EL) nr 655/2014 artikli 7 lõige 2). Esitage tõendite loetelu käesoleva vormi jaotises 12.
Kui taotlete arestimismääruse tegemist nõude põhisummast väiksemas summas, näiteks juhul, kui olete saanud oma nõude kohta juba mõne muu tagatise, peaksite punktis 9.1 märkima selle väiksem summa (koos vajaduse korral sellelt arvestatud intressiga).
9. Nõude summa ja alused
9.1. Nõude põhisumma:
9.2. Kas intressinõue esitatakse?
Kui jah, siis kas intress on:
lepingujärgne intress (sellisel juhul jätkake punktist 9.2.1)
seadusejärgne intress (sellisel juhul jätkake punktist 9.2.2)
9.2.1. Kui intress on lepingujärgne, siis:
intressimäär on:
… % (märgistage sobiv ruut) ☐ päevas ☐ kuus ☐ aastas ☐ muus perioodis (täpsustage):
… % üle viitemäära (Euroopa Keskpanga/riigi keskpanga viitemäär: …) (märgistage sobiv ruut) ☐ päevas ☐ kuus ☐ aastas ☐ muus perioodis (täpsustage):
muu. Täpsustage:
intressi arvestatakse alates
(kuupäev (pp/kk/aaaa))
9.2.2. Kui intress on seadusejärgne, siis
vastavalt õigusaktile (märkige asjaomane õigusakt):
9.3. Leppetrahvide summa:
9.4. Vääring:
9.5. Kirjeldage olulisi asjaolusid, millega võlgniku suhtes esitatavat nõuet (sh vajadusel intressinõuet) põhjendatakse:
10. Arestimismääruse taotlemise põhjused
Arestimismäärus tehakse üksnes juhul, kui te esitate olulised asjaolud, mis kinnitavad, et teie nõue vajab kiiresti kohtulikku kaitset ning et ilma arestimismääruseta võib olemasoleva või tulevase kohtuotsuse või muu täitedokumendi täitmine olla takistatud või oluliselt keerukam, kuna eksisteerib reaalne oht, et ajaks, millal te saate algatada olemasoleva või tulevase kohtuotsuse või muu täitedokumendi täitmise, on võlgnik arestitaval pangakontol või arestitavatel pangakontodel hoitava vara kaotanud, peitnud või hävitanud või on vara võõrandanud kas selle tegelikust väärtusest odavamalt või ebatavalises ulatuses või ebatavalise tegevuse kaudu (määruse (EL) nr 655/2014 põhjendus 14 koos artikliga 7).
10.1. Selgitage, miks esineb pakiline vajadus arestimismääruse järele ja kuidas avaldub reaalne oht, et ilma arestimismääruseta oleks teie poolt võlgniku vastu esitatud nõude hilisem täitmine takistatud või oluliselt keerukam (määruse (EL) nr 655/2014 artikli 7 lõige 1):
10.2. Kui esitatakse kontot käsitleva teabe hankimise taotlus (jaotis 7) ning kohtuotsus, kohtulik kokkulepe või ametlik dokument ei ole veel täidetav ja arestitav summa on vastavaid asjaolusid arvesse võttes suur, siis selgitage, miks esineb oht, et ilma selle kontot käsitleva teabeta on teie poolt võlgniku suhtes esitatud nõude hilisem täitmine tõenäoliselt takistatud ja selle tulemusena võib teie finantsseisund märkimisväärselt halveneda (määruse (EL) nr 655/2014 artikli 14 lõige 1):
11. Tagatis
Täitke käesolev jaotis juhul, kui te ei ole veel saanud kohtuotsust, kohtulikku kokkulepet või ametlikku dokumenti, millega kohustatakse võlgnikku teie nõuet tasuma, ning teil on põhjust taotleda tagatisenõudest vabastamist.
Arvestage, et juhul, kui võlausaldaja ei ole veel saanud kohtuotsust, kohtulikku kokkulepet või ametlikku dokumenti, nõuab kohus enne arestimismääruse tegemist, et võlausaldaja esitaks tagatise summas, mis on piisav, et vältida menetluse kuritarvitamist ning tagada võlgnikule arestimismäärusest tuleneva mis tahes kahju hüvitamine. Kohus võib erandkorras tagatisenõudest loobuda, kui ta leiab, et tagatise pakkumine ei ole konkreetse juhtumi asjaolusid arvesse võttes asjakohane (määruse (EL) nr 655/2014 artikli 12 lõige 1).
Kui võlausaldaja on kohtuotsuse, kohtuliku kokkuleppe või ametliku dokumendi juba saanud, võib kohus enne arestimismääruse tegemist nõuda, et võlausaldaja esitaks tagatise juhul, kui ta leiab, et see on konkreetse juhtumi asjaolusid arvesse võttes vajalik ja asjakohane, näiteks kuna kohtuotsus ei ole veel täidetav või on läbivaatamisel oleva apellatsioonkaebuse tõttu ainult esialgselt täidetav (määruse (EL) nr 655/2014 artikli 12 lõige 2).
11. Tagatisenõudest vabastamise põhjused
Kui leiate, et teid tuleks vastavalt määruse (EL) nr 655/2014 artikli 12 lõikele 1 tagatisenõudest vabastada, esitage selle põhjused:
12. Tõendid
Loetlege käesolevas jaotises kõik esitatud tõendid, mis toetavad arestimismääruse taotlust.
Teil tuleb esitada piisavad tõendid, mille põhjal taotluse adressaadiks olev kohus saab veenduda, et arestimismääruse vormis kaitsemeetme võtmiseks on pakiline vajadus, kuna on reaalne oht, et ilma sellise meetmeta oleks teie poolt võlgniku vastu esitatud nõude hilisem täitmine takistatud või oluliselt keerukam (määruse (EL) nr 655/2014 artikli 7 lõige 1.
Samuti peaksite arvestama, et kui te ei ole veel saanud kohtuotsust, kohtulikku kokkulepet või ametlikku dokumenti, millega kohustatakse võlgnikku teie nõuet tasuma, peate vastavalt määruse (EL) nr 655/2014 artikli 7 lõikele 2 lisaks esitama piisavad tõendid, mille põhjal kohus saab veenduda, et teie nõue võlgniku vastu tõenäoliselt rahuldatakse (vt käesoleva vormi jaotis 9).
12. Tõendite loetelu
Esitage loetelu kõigist arestimismääruse taotlust toetavatest tõenditest, kaasa arvatud tõenditest, mis tõendavad teie nõuet võlgniku vastu (kui te ei ole veel saanud kohtuotsust, kohtulikku kokkulepet või ametlikku dokumenti, millega kohustatakse võlgnikku teie nõuet tasuma) ja pakilist vajadust arestimismääruse järele:
13. Muud kohtud, kellele on esitatud kaitsemeetmete taotlus
Avaldage selles jaotises teave selle kohta, kas olete taotlenud või saanud siseriikliku õiguse alusel kaitsemeetmeid, millel on arestimismäärusega samaväärne mõju. Vastavalt määruse (EL) nr 655/2014 artiklile 16 on teil kohustus teatada kohtule, kellele te arestimismääruse taotluse esitate, kas te saate arestimismääruse tegemise menetluse käigus hiljem samaväärse riikliku määruse.
13. Andmed saadud või taotletud riiklike kaitsemeetmete kohta
13.1. Kas olete taotlenud sama võlgniku ja sama nõude suhtes samaväärse riikliku määruse tegemist?
Jah. Esitage punktides 13.2–13.6 teave vastava taotluse ja selle menetlemise seisu kohta.
13.2. Kohtu või muu asutuse nimi:
13.3. Kohtu või muu asutuse aadress
13.4. Taotluse viitenumber:
13.5. Kas olete riikliku määruse juba saanud?
Jah. Märkige, millises ulatuses seda on täidetud:
13.6. Kas teie taotlus on tagasi lükatud kui vastuvõetamatu või põhjendamatu?
Jah. Esitage selle kohta üksikasjad:
14. Võlausaldaja pangakonto
Siia võite märkida oma pangakonto, mida võlgnik võib kasutada nõude vabatahtlikuks tasumiseks (määruse (EL) nr 655/2014 artikli 8 lõike 2 punkt n).
14. Võlausaldaja pangakonto andmed
14.1. Võlausaldaja pangakonto number:
14.2. Panga nimi ja aadress (tänav ja maja number/nimekast, linn või asula ja sihtnumber, riik (liikmesriigi korral märkida riigikood)):
15. Kuupäev ja allkiri
Kirjutage viimasele lehele selgelt oma nimi, allkiri ja taotluse kuupäev.
Taotlen, et kohus teeks minu taotluse alusel võlgniku suhtes arestimismääruse.
Kinnitan, et taotluses esitatud teave on mulle teadaolevalt tõene ja täielik ning olen teadlik sellest, et mis tahes tahtlikul valede või puudulike andmete esitamisel võivad olla õiguslikud tagajärjed selle liikmesriigi õiguse alusel, kus taotlus esitatakse, või kaasneb sellega vastutus vastavalt määruse (EL) nr 655/2014 artiklile 13.
Taotlen võlgniku kontot käsitleva teabe hankimist (märgistage see ruut üksnes juhul, kui taotlete kontot käsitleva teabe hankimist ja olete seetõttu täitnud vormi jaotise 7).
Kui on lisatud lisalehti, märkige lehekülgede koguarv ja nummerdage kõik lehed:
Nimi, allkiri ja/või pitser:
(**) Ei ole kohustuslik.
(***) Ei ole kohustuslik.
(1) Täidetakse juhul, kui võlgnik on osa võlast juba tasunud ja nõue esitatakse ainult jääksumma kohta ning võlausaldaja nõuab ka juba tasutud võla osalt tasumisele kuuluvat tasumata intressi.
(2) Mitme ajavahemiku korral lisage teave iga ajavahemiku kohta.
(3) Kui eri ajavahemikel kehtivad erinevad intressimäärad, siis paberil vormi täitmise korral kasutage nummerdatud lisalehti.
(4) Mitme ajavahemiku korral lisage teave iga ajavahemiku kohta.
(5) Kui eri ajavahemikel kehtivad erinevad intressimäärad, siis paberil vormi täitmise korral kasutage nummerdatud lisalehti.
Pangakontode Euroopa arestimismäärus – A osa
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määruse (EL) nr 655/2014, millega luuakse pangakontode Euroopa arestimismääruse menetlus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades, artikli 19 lõige 1)
NB! Vormi see osa edastatakse pangale (pankadele), võlgnikule ja võlausaldajale.
Kui pangakontode Euroopa arestimismääruses („arestimismäärus“) käsitletakse rohkem kui ühes pangas olevaid kontosid, täidetakse iga panga jaoks arestimismääruse A osa eraldi eksemplar. Sellisel juhul esitatakse võlgnikule ja võlausaldajale esitatava arestimismääruse A osa jaotises 5 kõigi asjaomaste pankade andmed.
1. Määruse teinud kohus
1.4. Faks:
1.5. E-posti aadress:
2.3. Telefon (kui on):
2.4. Faks (kui on):
2.6. Võlausaldaja esindaja nimi ja kontaktandmed (kui on olemas ja teada)
3.3. Telefon (kui on):
3.4. Faks (kui on):
3.8. Kui võlgnik on juriidiline isik või muu üksus, kes saab liikmesriigi õiguse kohaselt kohtusse pöörduda või keda saab kohtusse kaevata, ja need andmed on kättesaadavad:
4. Arestimismääruse kuupäev ja viitenumber
4.1. Arestimismääruse kuupäev (pp/kk/aaaa):
4.2. Arestimismääruse viitenumber:
5. Arestitavad pangakontod (1)
5.1. Arestimismäärust täitva panga nimi:
5.2. Panga aadress
5.3. Kontonumber (-numbrid) (märkige IBAN, kui see on teada):
Kas võlausaldaja on taotluses esitanud kontonumbri(d)?
Jah, esitatud on järgmised kontonumbrid:
Kui võlausaldaja on taotluses esitanud kontonumbri(d), siis kas tuleks arestida veel mõni samas pangas olev võlgniku konto?
Kas kontonumber on saadud määruse (EL) nr 655/2014 artikli 14 kohase taotlusega ning kas selle saab vajaduse korral hankida täitmise liikmesriigi teabeasutuselt vastavalt nimetatud määruse artikli 24 lõike 4 punktile a?
Jah. Teabeasutuse kontaktandmed:
6. Arestitav summa
6.1. Arestitav summa kokku:
6.2. Vääring:
Jaotises 5 osutatud pangale tehakse korraldus täita arestimismäärust vastavalt määruse (EL) nr 655/2014 artiklile 24.
Pärast arestimismääruse täitmist välja antava raha arestimise kinnituse vormi (määruse artikkel 25) elektrooniline versioon on kättesaadav Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis aadressil https://e-justice.europa.eu/content_european_account_preservation_order-378-et.do ja seda saab täita ka elektrooniliselt. Täiendavad juhised raha arestimise kinnituse kohta on esitatud nimetatud vormil.
(Täitke juhul, kui on kohaldatav) Võlgniku taotluse korral ja kui see on lubatud täitmise liikmesriigi õigusega ning asjaomase kontoga seoses ei ole võistlevaid arestimismäärusi (määruse (EL) nr 655/2014 artikli 24 lõige 3), antakse pangale õigus vabastada arestitud raha ja kanda see kuni jaotises 6 sätestatud summa ulatuses üle järgmisele võlausaldaja osutatud kontole:
Kohtu pitser, allkiri ja/või muu kinnitus:
Pangakontode Euroopa arestimismäärus – B osa
NB! Vormi B osa ei ole lubatud pangale (pankadele) edastada. See tuleks lisada ainult sellele pangakontode Euroopa arestimismääruse („arestimismäärus“) versioonile, mis edastatakse võlgnikule ja võlausaldajale. Pankade arvust olenemata täidetakse ainult üks B osa eksemplar.
7. Asja sisu kirjeldus ja kohtu põhjendused arestimismääruse tegemiseks:
8. Arestitava summa andmed (täiendavad arestimismääruse vormi A osa jaotist 6)
8.1. Arestitav summa kokku:
Põhisumma:
Kohtuotsuse, kohtuliku kokkuleppe või ametliku dokumendi saamise kulud juhul, kui need peab kandma võlgnik (määruse (EL) nr 655/2014 artikli 15 lõige 2):
8.2. Vääring:
9. Võlausaldaja tagatis
9.1. Kas kohus nõudis võlausaldajalt tagatist?
Jah. Täpsustage tagatise summa ja kirjeldage võlausaldaja antud tagatist:
Ei. Täpsustage, miks võlausaldaja on tagatisekohustusest vabastatud olukorras, kus arestimismäärust ei tehta kohtuotsuse, kohtuliku kokkuleppe või ametliku dokumendi alusel:
10. Sisulise kohtumenetluse algatamine (täitke juhul, kui on kohaldatav)
Võlausaldaja esitas arestimismääruse taotluse enne sisulise kohtumenetluse algatamist. Vastavalt määruse (EL) nr 655/2014 artiklile 10 arestimismäärus tühistatakse või muutub kehtetuks, kui võlausaldaja ei algata sisulist kohtumenetlust ja ei esita kohtule tõendeid sellise menetluse algatamise kohta järgmiseks kuupäevaks:
(pp/kk/aaaa).
Kohus võib võlgniku taotlusel seda tähtaega pikendada, näiteks selleks, et pooled saaksid nõude osas kokkuleppele jõuda.
11. Tõlked (täitke juhul, kui on kohaldatav)
Esitage loetelu võlausaldaja poolt arestimismääruse saamiseks esitatud dokumentidest, millele tuleb võlgnikule esitamise korral vastavalt määruse (EL) nr 655/2014 artikli 49 lõike 1 teisele lausele lisada tõlge või transliteratsioon:
12. Kulud (*)
12.1. Võlgnik peab kandma arestimismääruse menetluses järgmised kulud:
13. Oluline teave võlausaldajale (märgistage sobivad ruudud)
Arestimismääruse teinud kohtus kehtiva õiguse kohaselt on võlausaldaja kohustatud:
algatama arestimismääruse täitmise;
edastama arestimismääruse (A osa) ja määruse (EL) nr 655/2014 artikli 25 kohase raha arestimise kinnituse tühja standardvormi täitmise liikmesriigi pädevale asutusele vastavalt määruse artikli 23 lõikele 3;
algatama määruse võlgnikule kättetoimetamise vastavalt määruse (EL) nr 655/2014 artikli 28 lõikele 2, 3 või 4.
14. Oluline teave võlgnikule
Kui leiate, et käesolev arestimismäärus või selle täitmine ei ole põhjendatud, on teil võimalik kasutada mitut õiguskaitsevahendit (vt punktides 14.1–14.5 esitatud loetelu). Õiguskaitsevahendi taotluse vorm on kättesaadav Euroopa Liidu 23 ametlikus keeles Euroopa e-õiguskeskkonna portaali veebisaidil aadressil https://e-justice.europa.eu/content_european_account_preservation_order-378-et.do ja seda saab täita ka elektrooniliselt. Sellest vormist leiate ka täiendavad juhiseid õiguskaitsevahendite kohta.
Vastavalt määruse (EL) nr 655/2014 artikli 38 lõike 1 punktile a on teil õigus taotleda arestitud raha vabastamist juhul, kui esitate sobiva alternatiivse tagatise (näiteks tagatisdeposiit, pangagarantii või hüpoteek). Vastavalt määruse artikli 38 lõike 1 punktile b on teil samuti õigus taotleda arestimismääruse täitmise lõpetamist juhul, kui esitate sobiva alternatiivse tagatise.
Arvestage ka seda, et vastavalt määruse (EL) nr 655/2014 artikli 33 lõikele 2 võidakse teie poolt arestimismääruse teinud liikmesriigi kohtule esitatud taotluse alusel uuesti läbi vaadata artikli 12 kohane otsus võlausaldaja antava tagatise kohta põhjusel, et nimetatud artikli tingimused või nõuded ei olnud täidetud.
14.1. Teil on õigus esitada arestimismääruse teinud liikmesriigi pädevale kohtule taotlus arestimismääruse tühistamiseks või muutmiseks, kui teie hinnangul:
arestimismääruse tegemiseks vajalikud tingimused või nõuded, mis on esitatud määruses (EL) nr 655/2014, ei olnud täidetud (artikli 33 lõike 1 punkt a).
14.2. Teil on õigus esitada arestimismääruse teinud liikmesriigi pädevale kohtule taotlus arestimismääruse tühistamiseks või muutmiseks või esitada teie arestitud pangakonto asukoha liikmesriigi pädevale kohtule või, kui nii on sätestatud siseriiklikus õiguses, pädevale täitevasutusele taotlus arestimismääruse täitmise lõpetamiseks, kui teie hinnangul esineb mõni järgnevatest juhtudest (määruse (EL) nr 655/2014 artiklid 33 ja 34):
arestimismäärust, määruse (EL) nr 655/2014 artikli 25 kohast kinnitust raha arestimise kohta ja/või nimetatud määruse artikli 28 lõikes 5 osutatud muid dokumente ei toimetatud teile kätte 14 päeva jooksul alates teie konto või kontode arestimisest;
määruse (EL) nr 655/2014 artikli 28 kohaselt teile kätte toimetatud dokumendid ei vastanud nimetatud määruse artikli 49 lõikes 1 esitatud keelenõuetele;
arestimismääruse summat ületavaid arestitud summasid ei ole kooskõlas määruse (EL) nr 655/2014 artikliga 27 vabastatud;
nõue, mille täitmist võlausaldaja soovis arestimismäärusega tagada, on tervenisti või osaliselt tasutud;
sisulise kohtuotsusega on jäetud rahuldamata nõue, mille täitmist võlausaldaja soovis arestimismäärusega tagada;
sisuline kohtuotsus, kohtulik kokkulepe või ametlik dokument, mille täitmist võlausaldaja soovis arestimismäärusega tagada, on tühistatud.
14.3. Teil on õigus esitada arestimismääruse teinud kohtule taotlus määruse tühistamiseks või muutmiseks, kui teie hinnangul on arestimismääruse tegemise aluseks olnud asjaolud muutunud (määruse (EL) nr 655/2014 artikli 35 lõige 1).
14.4. Teil on õigus esitada teie arestitud pangakonto asukoha liikmesriigi pädevale kohtule või, kui nii on sätestatud siseriiklikus õiguses, pädevale täitevasutusele taotlus kui teie hinnangul esineb mõni järgnevatest juhtudest (määruse (EL) nr 655/2014 artikkel 34):
arestimismääruse täitmist tuleks piirata, sest teie kontol hoitavad teatud summad ei kuulu arestimisele vastavalt määruse (EL) nr 655/2014 artikli 31 lõikele 3 või arestimisele mittekuuluvad summad on jäetud arestimismääruse rakendamisel arvesse võtmata või õigesti arvesse võtmata vastavalt nimetatud määruse artikli 31 lõikele 2;
arestimismääruse täitmine tuleb lõpetada, sest arestitud konto ei kuulu määruse (EL) nr 655/2014 kohaldamisalasse;
arestimismääruse täitmine tuleb lõpetada, sest täitmise liikmesriigis keelduti kohtuotsuse, kohtuliku kokkuleppe või ametliku dokumendi, mille täitmist võlausaldaja soovis arestimismäärusega tagada, täitmisest;
arestimismääruse täitmine tuleb lõpetada, sest selle kohtuotsuse, mille täitmist võlausaldaja soovis arestimismäärusega tagada, täitmine on liikmesriigis, kus otsus tehti, peatatud;
arestimismääruse täitmine tuleb lõpetada, sest see on selgelt vastuolus täitmise liikmesriigi avaliku korraga (seda õiguskaitsevahendit saab taotleda ainult kohtult).
14.5. Te võite koos võlausaldajaga ühiselt taotleda arestimismääruse teinud kohtult arestimismääruse tühistamist või muutmist või täitmise liikmesriigi pädevalt kohtult või, kui see on sätestatud siseriiklikus õiguses, selle liikmesriigi pädevalt täitevasutuselt arestimismääruse täitmise piiramist või lõpetamist juhul, kui olete võlausaldajaga kokku leppinud nõude rahuldamises (määruse (EL) nr 655/2014 artikli 35 lõige 3).
(1) Kui arestimismääruses käsitletakse rohkem kui ühes pangas olevaid kontosid, esitage võlgnikule ja võlausaldajale esitatava arestimismääruse A osa käesolevas jaotises kõigi asjaomaste pankade andmed. Vormi paberil täitmise korral kasutage nummerdatud lisalehti.
Pangakontode Euroopa arestimismääruse tühistamine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määruse (EL) nr 655/2014, millega luuakse pangakontode Euroopa arestimismääruse menetlus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades, artikli 10 lõige 2)
Lisage tühistatava pangakontode Euroopa arestimismääruse („arestimismäärus“) koopia.
1. Arestimismäärust tühistav kohus
2. Arestimismääruse kuupäev ja viitenumber
2.1. Arestimismääruse kuupäev (pp/kk/aaaa):
2.2. Arestimismääruse viitenumber:
3. Võlausaldaja
3.1. Perekonnanimi, eesnimi (eesnimed)/äriühingu või organisatsiooni nimi:
3.6. Võlausaldaja esindaja nimi ja kontaktandmed (kui on olemas ja teada)
4. Võlgnik
4.1. Perekonnanimi, eesnimi (eesnimed) (lisanimed, kui on teada)/äriühingu või organisatsiooni nimi:
4.2. Aadress
4.3. Telefon (kui on):
4.4. Faks (kui on):
4.5. E-posti aadress (kui on):
4.6. Võlgniku esindaja nimi ja kontaktandmed (kui on olemas ja teada)
5. Arestimismääruse tühistamine või lõpetamine
Kohus teatab, et lisatud arestimismäärus tühistatakse (lõpetatakse) vastavalt määruse (EL) nr 655/2014 artiklile 10, kuna kohus ei ole saanud tõendeid sisulise kohtumenetluse algatamise kohta kohtu määratud järgmise tähtaja jooksul:
Arestimismäärus on tühistatud (lõpetatud) alates
Arestimismääruse täitmise liikmesriigi pädeval asutusel palutakse võtta vajalikke meetmeid arestimismääruse tühistamise (lõpetamise) kohaldamiseks.
Kinnitus raha arestimise kohta
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15 mai 2014. aasta määruse (EL) nr 655/2014, millega luuakse pangakontode Euroopa arestimismääruse menetlus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades, artikli 25 lõige 1)
Käesolev kinnitus tuleb määruse (EL) nr 655/2014 artikli 25 lõike 2 kohaselt edastada määruse teinud kohtule ja võlausaldajale või määruse artikli 25 lõike 3 kohaselt edastada täitmise liikmesriigi pädevale asutusele (välja arvatud juhul, kui arestimismääruse tegi sama asutus). Kinnitus tuleb väljastada pangakontode Euroopa arestimismääruse („arestimismäärus“) täitmisele järgneva kolmanda tööpäeva lõpuks. Kui pangal või muul üksusel ei ole erakordsete asjaolude tõttu võimalik kinnitust kolme tööpäeva jooksul väljastada, tuleb see väljastada esimesel võimalusel, kuid hiljemalt arestimismääruse täitmisele järgneva kaheksanda tööpäeva lõpuks.
Vastavalt määruse (EL) nr 655/2014 artiklile 27 on võlausaldaja kohustatud võtma vajalikke meetmeid, et tagada summade vabastamine, mis pärast arestimismääruse täitmist ületavad arestimismääruses osutatud summat. Nõuet ületava arestitud raha vabastamise taotluse vormi elektrooniline versioon on kättesaadav Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis aadressil https://e-justice.europa.eu/content_european_account_preservation_order-378-et.do ja seda saab täita ka elektrooniliselt.
Kui kinnitust ei väljasta pank, vaid arestimismäärust täitev üksus, tuleb vormi lõppu (punkt 5.11) märkida selle üksuse nimi, aadress ja muud kontaktandmed.
1. Arestimismääruse teinud kohus
1.3. Telefon (*):
1.4. Faks (*):
1.5. E-posti aadress (kui on):
2. Arestimismäärus
2.3. Arestimismääruse kohaselt arestitav kogusumma:
2.4. Vääring:
3.3. Telefon (*):
3.4. Faks (*):
4.3. Telefon (*):
4.4. Faks (*):
5. Arestitud raha
5.1. Panga nimi:
5.3. Telefon:
5.4. Faks:
5.5. E-posti aadress:
5.6. Kas raha on eespool jaotises 2 osutatud arestimismääruse alusel arestitud?
Jah. Kui jah, täitke järgmisena punktid 5.7–5.10.
Ei. Esitage selgitus, miks raha ei ole arestitud (märgistage sobivad ruudud):
kontot ei olnud võimalik kindlalt tuvastada
määruse (EL) nr 655/2014 alusel arestitavat kontot ei olnud võimalik tuvastada
kontol (kontodel) ei ole raha
vaatlusalune konto on ühis- või esindajakonto ning ei kuulu täitmise liikmesriigi õiguse kohaselt arestimisele
kontol olevad summad ei kuulu riikliku õiguse kohaselt arestimisele
kontol olevad summad on arestitud muude kaitsemeetmete alusel. Selgitage:
5.7. Arestitud summa (kui summa on arestitud mitmes vääringus, märkige igas vääringus arestitud summa):
5.8. Vääring (vajaduse korral märgistage mitu ruutu):
5.9. Kui eespool jaotises 2 osutatud arestimismääruse rakendamisel on arestitud arestimismääruses nimetatud summast väiksem summa, esitage selgitus, miks ei arestitud kogu summat (märgistage sobivad ruudud):
kontol (kontodel) ei ole piisavalt raha
vaatlusalune konto on ühis- või esindajakonto ning sellistel kontodel arestitav summa on täitmise liikmesriigi õiguse kohaselt piiratud
kontol olevad teatud summad ei kuulu riikliku õiguse kohaselt arestimisele
kontol olevad teatud summad on arestitud muude kaitsemeetmete alusel. Selgitage:
5.10. Arestimismääruse täitmise kuupäev:
5.11. (Täitke juhul, kui on kohaldatav) Kui kinnitust ei väljasta pank, vaid arestimismäärust täitev üksus, tuleb vormi lõppu märkida selle üksuse nimi ja aadress (tänav ja maja number/nimekast, linn või asula ja sihtnumber, liikmesriik), telefoninumber, faksinumber ja e-posti aadress:
Nõuet ületava arestitud summa vabastamise taotlus
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määruse (EL) nr 655/2014, millega luuakse pangakontode Euroopa arestimismääruse menetlus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades, artikli 27 lõige 2)
Võlausaldaja peab esitama selle taotluse kiireimal võimalikul viisil täitmise liikmesriigi pädevale asutusele, kus nõuet ületav arestimine toimus. Määruse (EL) nr 655/2014 kohaste pädevate asutuste nimekiri on saadaval Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis aadressil https://e-justice.europa.eu/content_european_account_preservation_order-379-et.do. Taotlus tuleb esitada kolmanda tööpäeva lõpuks pärast määruse (EL) nr 655/2014 artikli 25 kohase kinnituse saamist, milles on näidatud nõuet ületava raha arestimine.
Käesolev vorm tuleb täita selle pädeva asutuse keeles, kuhu taotlus saadetakse. Vorm on kättesaadav Euroopa Liidu 23 ametlikus keeles Euroopa e-õiguskeskkonna portaali veebisaidil aadressil https://e-justice.europa.eu/content_european_account_preservation_order-378-et.do ja seda saab täita ka elektrooniliselt. Saate kasutada tuttavas keeles versiooni abivahendina, et täita vorm nõutavas keeles. Euroopa e-õiguskeskkonna portaali veebisaidilt leiate samuti teavet selle kohta, kas liikmesriik on teatanud, et aktsepteerib määruse (EL) nr 655/2014 artikli 50 lõike 1 punkti o kohaselt nimetatud määruse alusel esitatavate dokumentide esitamist pädevale asutusele mõnes muus Euroopa Liidu ametlikus keeles.
1. Pangakontode Euroopa arestimismäärus
1.1. Pangakontode Euroopa arestimismääruse („arestimismäärus“) teinud kohus
1.2. Arestimismääruse kuupäev (pp/kk/aaaa):
1.3. Arestimismääruse viitenumber:
1.4. Arestimismääruse kohaselt arestitav kogusumma:
1.5. Vääring:
2.3. Telefon (*):
2.4. Faks (*):
4. Täitmise liikmesriigi pädev asutus, kellele taotlus adresseeritakse
4.1. Nimi:
5. Nõuet ületava arestitud summa vabastamise taotlus
5.1. Arestimismääruse punktis 1.4 näidatud summat ületava summa arestimise kinnitus, mis on välja antud määruse (EL) nr 655/2014 artikli 25 lõike 1 alusel, laekus
5.2. Kinnitus näitab, et nõuet ületav summa arestiti järgmises pangas
Arestimismäärust täitva panga nimi:
Telefon (**):
Faks (**):
5.3. Taotlen, et eespool jaotises 4 osutatud asutus rakendaks meetmeid, et vabastada järgmine summa, mille võrra on ületatud arestimismääruses nimetatud summat:
5.4. Vääring:
Väljastusteade
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määruse (EL) nr 655/2014, millega luuakse pangakontode Euroopa arestimismääruse menetlus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades, artikli 29 lõige 2)
Dokumendid edastanud asutusele, võlausaldajale või pangale adresseeritav väljastusteade tuleb saata dokumentide kättesaamisele järgneva tööpäeva lõpuks, kasutades kõige kiiremat võimalikku edastamise viisi.
Seoses edastatud dokumentide keelega tuleks arvestada määruses (EL) nr 655/2014, sealhulgas artikli 10 lõikes 2, artikli 23 lõikes 4 ja artiklis 49 esitatud nõudeid.
1. Dokumendi(d) vastu võtnud kohus või asutus
1.6. Dokumendi(d) vastu võtnud kohtu või asutuse poolt dokumendile (dokumentidele) antud viitenumber (-numbrid):
2. Jaotises 1 osutatud kohus või asutus võttis
(pp/kk/aaaa) vastu järgmise(d) määruse (EL) nr 655/2014 kohase(d) dokumendi(d) (märkige sissetuleva dokumendi viitenumber, kui see on olemas):
tühistamisvorm (määruse artikli 10 lõige 2)
teabe hankimise taotlus (määruse artikli 14 lõige 3)
kontot käsitlev teave (määruse artikli 14 lõige 6)
pangakontode Euroopa arestimismääruse („arestimismäärus“) A osa ja tühi kinnituse standardvorm (määruse artikli 23 lõige 3)
kinnitus raha arestimise kohta (määruse artikli 25 lõige 2 või 3)
arestimismäärus ja määruse artikli 28 lõikes 3 osutatud muud dokumendid (täpsustage):
õiguskaitsevahendit käsitlev otsus (määruse artikli 36 lõige 5)
3. Dokumendi(d) edastanud asutus, võlausaldaja või pank
3.1. Nimi:
4. (Täitke juhul, kui on kohaldatav) Saadud dokument (dokumendid) on vales keeles.
Järgnevad dokumendid:
tuleb tõlkida järgmisse keelde:
☐ bulgaaria ☐ hispaania ☐ tšehhi ☐ saksa ☐ eesti ☐ kreeka ☐ inglise ☐ prantsuse ☐ iiri ☐ horvaadi ☐ itaalia ☐ läti ☐ leedu ☐ ungari ☐ malta ☐ hollandi ☐ poola ☐ portugali ☐ rumeenia ☐ slovaki ☐ sloveeni ☐ soome ☐ rootsi
5. (Täitke juhul, kui on kohaldatav) Muud põhjused, miks dokumenti (dokumente) ei saa menetleda (näiteks dokument ei ole loetav). Selgitage:
Õiguskaitsevahendi taotlus
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määruse (EL) nr 655/2014, millega luuakse pangakontode Euroopa arestimismääruse menetlus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades, artikli 36 lõige 1)
Käesolev vorm tuleb täita selle kohtu või asutuse keeles, kuhu taotlus saadetakse. Vorm on kättesaadav Euroopa Liidu 23 ametlikus keeles Euroopa e-õiguskeskkonna portaali veebisaidil aadressil https://e-justice.europa.eu/content_european_account_preservation_order-378-et.do ja seda saab täita ka elektrooniliselt. Saate kasutada tuttavas keeles versiooni abivahendina, et täita vorm nõutavas keeles. Euroopa e-õiguskeskkonna portaali veebisaidilt leiate samuti teavet selle kohta, kas liikmesriik on teatanud, et aktsepteerib määruse (EL) nr 655/2014 artikli 50 lõike 1 punkti o kohaselt nimetatud määruse alusel esitatavate dokumentide esitamist kohtule või pädevale asutusele mõnes muus Euroopa Liidu ametlikus keeles.
Taotluse vormile tuleb lisada kõik vajalikud tõendavad dokumendid. Lisage ka vaidlusaluse pangakontode Euroopa arestimismääruse („arestimismäärus“) koopia.
Määruse (EL) nr 655/2014 artiklites 33 ja 34 on nimetatud võlgniku kasutatavaid õiguskaitsevahendeid. Määruse artiklis 35 on nimetatud muud õiguskaitsevahendid, mida saab kasutada nii võlgnik kui ka võlausaldaja.
Kui soovite esitada vaide arestimismääruse tegemise kohta, peate saatma taotluse selle liikmesriigi pädevale kohtule, kus arestimismäärus tehti.
Kui soovite esitada vaide arestimismääruse täitmise kohta, peate saatma taotluse konto asukohaks oleva täitmise liikmesriigi kohtule või, kui nii on sätestatud siseriiklikus õiguses, pädevale täitevasutusele.
Euroopa e-õiguskeskkonna portaali veebisaidilt leiate teavet arestimismääruse vastu õiguskaitsevahendi saamise menetluse kohtukulude tasumise kohta asjaomases liikmesriigis.
1. Kohus või asutus, kellele õiguskaitsevahendi taotlus esitatakse
1.2. Nimi:
1.3. Aadress
2. Õiguskaitsevahendi taotleja
2.1. Õiguskaitsevahendi taotleja(d) on arestimismääruse tegemisega lõppevas menetluses (märgistage sobiv ruut) (1):
2.2. Perekonnanimi, eesnimi (eesnimed)/äriühingu või organisatsiooni nimi:
2.3. Aadress
2.4. Telefon (*):
2.5. Faks (*):
2.6. E-posti aadress (kui on):
2.7. Esindaja olemasolu korral poole esindaja nimi ja kontaktandmed
3. Teine pool (2)
3.1. Teine pool on arestimismääruse tegemisega lõppevas menetluses (märgistage sobiv ruut):
3.2. Perekonnanimi, eesnimi (eesnimed)/äriühingu või organisatsiooni nimi:
3.3. Aadress
3.4. Telefon (**):
3.5. Faks (**):
3.6. E-posti aadress (kui on):
3.7. Poole esindaja nimi ja kontaktandmed (kui on olemas ja teada)
4. Arestimismääruse teinud kohus (täidetakse ainult juhul, kui see erineb jaotises 1 osutatud kohtust, kellele esitatakse õiguskaitsevahendi taotlus)
4.3. Telefon (**):
4.4. Faks (**):
5. Arestimismäärus
5.1. Arestimismääruse kuupäev (pp/kk/aaaa):
5.2. Arestimismääruse viitenumber:
5.3. Arestimismääruse kohaselt arestitav kogusumma:
6. Õiguskaitsevahendi kohaldamine päritoluliikmesriigis
6.1. Esitan taotluse arestimismääruse (märgistage sobiv ruut):
muutmiseks
tühistamiseks
allpool osutatud alustel (märgistage sobivad ruudud; arestimismääruse muutmise taotlemise korral kirjutage vastava lahtri alla, millist muudatust taotlete):
määruse (EL) nr 655/2014 kohaselt arestimismääruse tegemiseks vajalikud tingimused või nõuded ei olnud täidetud, sest:
määrus (EL) nr 655/2014 ei ole kohaldatav (artikkel 2). Täpsustage:
tegemist ei ole piiriülese kohtuasjaga (artikkel 3). Täpsustage:
arestimismääruse teinud kohus ei ole pädev (artikkel 6). Täpsustage:
arestimismäärus ei ole pakiliselt vajalik, sest puudub oht, et minu vastu esitatud võlausaldaja nõude hilisem täitmine on takistatud või oluliselt keerukam (artikli 7 lõige 1). Täpsustage:
võlausaldaja ei esitanud piisavaid tõendeid selle kohta, et tema nõue minu vastu tõenäoliselt rahuldatakse (artikli 7 lõige 2). Täpsustage:
võlausaldaja ei algatanud sisulist kohtumenetlust kohtu määratud tähtaja jooksul (artikkel 10).
võlausaldajalt oleks tulnud nõuda tagatist või suuremat tagatist, kui kohus nõudis (artikkel 12). Täpsustage:
arestimismäärust, raha arestimise kinnitust ja/või määruse (EL) nr 655/2014 artikli 28 lõikes 5 osutatud muid dokumente (võlausaldaja poolt kohtule esitatud arestimismääruse taotlus ja kõigi arestimismääruse saamiseks kohtule esitatud võlausaldaja dokumentide koopiad) ei toimetatud mulle kätte 14 päeva jooksul pärast minu konto või kontode arestimist.
Palun märkige aadress, kuhu saab dokumente ja tõlkeid saata:
kinnitage ruudu märgistamisega nõusolekut, et tulete dokumentidele ise päritoluliikmesriigi kohtusse järele.
artikli 28 kohaselt mulle kätte toimetatud dokumendid ei vastanud määruses (EL) nr 655/2014 esitatud keelenõuetele. Täpsemalt nõutakse määruse artikli 49 lõikes 1, et arestimismäärus ja võlausaldaja poolt kohtule esitatud arestimismääruse taotlus tuleb tõlkida selle liikmesriigi ametlikku keelde, kus on võlgniku alaline elu- või asukoht, või muusse võlgnikule arusaadavasse keelde.
Palun märkige võimaluse korral teine teile arusaadav keel:
arestimismääruse summat ületavaid arestitud summasid ei ole kooskõlas määruse (EL) nr 655/2014 artikliga 27 vabastatud. Täpsustage:
nõue, mille täitmist võlausaldaja soovis arestimismäärusega tagada, on tervenisti või osaliselt tasutud. Täpsustage:
sisulise kohtuotsusega on jäetud rahuldamata nõue, mille täitmist võlausaldaja soovis arestimismäärusega tagada. Täpsustage:
sisuline kohtuotsus, kohtulik kokkulepe või ametlik dokument, mille täitmist võlausaldaja soovis arestimismäärusega tagada, on tühistatud. Täpsustage:
arestimismääruse tegemise aluseks olnud asjaolud on muutunud. Täpsustage:
me (võlgnik ja võlausaldaja) leppisime kokku nõude rahuldamises. Sellisel juhul peavad vormile alla kirjutama nii võlausaldaja kui ka võlgnik.
7. Õiguskaitsevahendi kohaldamine täitmise liikmesriigis
7.1. Esitan taotluse arestimismääruse täitmise (märgistage sobiv ruut):
piiramiseks
lõpetamiseks
allpool punktis 7.1.1 osutatud alustel (märgistage sobivad ruudud; piiramise või muutmise taotlemise korral kirjutage vastava lahtri alla, millist piirangut või muudatust taotlete):
arestimismäärust ei ole täidetud kooskõlas määrusega (EL) nr 655/2014, sest:
kontol hoitavad teatud arestitud summad ei kuulu arestimisele vastavalt määruse (EL) nr 655/2014 artikli 31 lõikele 3 või arestimisele mittekuuluvad summad on jäetud arestimismääruse rakendamisel arvesse võtmata või õigesti arvesse võtmata vastavalt artikli 31 lõikele 2. Täpsustage:
arestitud konto ei kuulu määruse (EL) nr 655/2014 reguleerimisalasse (määruse artikkel 2). Täpsustage:
kohtuotsuse, kohtuliku kokkuleppe või ametliku dokumendi täitmisest, mida võlausaldaja arestimismäärusega taotles, on täitmise liikmesriigis keeldutud;
selle kohtuotsuse, mille täitmist võlausaldaja soovis arestimismäärusega tagada, täidetavus on päritoluliikmesriigis peatatud;
arestimismäärust, raha arestimise kinnitust ja/või määruse (EL) nr 655/2014 artikli 28 lõikes 5 osutatud muid dokumente ei toimetatud mulle kätte 14 päeva jooksul alates minu konto(de) arestimisest;
Märkige aadress, kuhu saab dokumente ja tõlkeid saata:
kinnitage ruudu märgistamisega nõusolekut, et tulete dokumentidele ise päritoluliikmesriigi kohtusse järele;
määruse (EL) nr 655/2014 artikli 28 kohaselt mulle kätte toimetatud dokumendid ei vastanud määruses esitatud keelenõuetele. Täpsemalt nõutakse määruse artikli 49 lõikes 1, et arestimismäärus ja võlausaldaja poolt kohtule esitatud arestimismääruse taotlus tuleb tõlkida selle liikmesriigi ametlikku keelde, kus on võlgniku alaline elu- või asukoht, või muusse võlgnikule arusaadavasse keelde.
Märkige võimaluse korral teine teile arusaadav keel:
7.1.1.9.
sisulise kohtuotsusega on jäetud rahuldamata nõue, mille täitmist võlausaldaja soovis arestimismäärusega tagada, või
7.1.1.10.
7.1.1.11.
arestimismääruse täitmine on selgelt vastuolus täitmise liikmesriigi avaliku korraga. Täpsustage:
7.1.1.12.
me (võlgnik ja võlausaldaja) leppisime kokku nõude rahuldamises. Sellisel juhul peavad vormile alla kirjutama nii võlausaldaja kui ka võlgnik;
7.1.1.13.
arestimisele mittekuuluvaid summasid tuleb korrigeerida. Täpsustage:
8. Tõendid
Esitage õiguskaitsevahendi taotlust toetavate tõendite loetelu:
Kinnitan, et mulle teadaolevalt on esitatud teave tõene ning edastatud heas usus.
(1) Võlausaldaja ja võlgniku vahelise nõude rahuldamise kokkuleppe alusel esitatud ühise taotluse korral (arestimismääruse tühistamiseks või muutmiseks või arestimismääruse täitmise lõpetamiseks või piiramiseks) täidavad selle jaotise mõlemad pooled. Paberil täidetava vormi korral kasutage sellisel juhul nummerdatud lisalehti.
(2) Seda jaotist ei täideta, kui võlausaldaja ja võlgniku andmed on juba esitatud jaotises 2 seoses sellega, et nad esitavad ühise taotluse omavahelise nõude rahuldamise kokkuleppe alusel.
Õiguskaitsevahendit käsitleva otsuse edastamine täitmise liikmesriigile
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määruse (EL) nr 655/2014, millega luuakse pangakontode Euroopa arestimismääruse menetlus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades, artikli 36 lõige 5)
1. Pangakontode Euroopa arestimismäärus („arestimismäärus“):
1.1. Arestimismääruse kuupäev (pp/kk/aaaa):
1.2. Arestimismääruse viitenumber:
1.3. Arestimismääruse kohaselt arestitav kogusumma:
2. Arestimismääruse teinud kohus
3. Õiguskaitsevahendi kohta otsuse teinud kohus (täidetakse ainult juhul, kui see erineb (jaotises 2 osutatud) kohtust, kes on teinud arestimismääruse)
3.3. Telefon:
3.4. Faks:
3.5. E-posti aadress:
4. (Õiguskaitsevahendi) taotleja
4.1. Õiguskaitsevahendi taotleja(d) on arestimismääruse tegemisega lõppevas menetluses (märgistage sobiv ruut) (1):
4.2. Perekonnanimi, eesnimi (eesnimed)/äriühingu või organisatsiooni nimi:
4.3. Aadress
4.4. Telefon (kui on):
4.5. Faks (kui on):
4.6. E-posti aadress (kui on):
4.7. Poole esindaja nimi ja kontaktandmed (kui on olemas ja teada)
5. Teine pool (2)
5.1. Teine pool on arestimismääruse tegemisega lõppevas menetluses (märgistage sobiv ruut):
5.2. Perekonnanimi, eesnimi (eesnimed)/äriühingu või organisatsiooni nimi:
5.3. Aadress
5.4. Telefon (kui on):
5.5. Faks (kui on):
5.6. E-posti aadress (kui on):
5.7. Poole esindaja nimi ja kontaktandmed (kui on olemas ja teada)
6. Õiguskaitsevahendit käsitlev kohtu otsus
6.1. Otsuse kuupäev (pp/kk/aaaa):
6.2. Otsuse viitenumber:
6.3. Otsus:
arestimismäärus tühistatakse
arestimismäärust muudetakse järgmiselt:
Arestimismääruse täitmise liikmesriigi pädeval asutusel palutakse võtta vajalikke meetmeid õiguskaitsevahendit käsitleva otsuse rakendamiseks.
(1) Kui õiguskaitsevahendit käsitlev otsus tehakse võlausaldaja ja võlgniku ühise taotluse kohta (arestimismääruse tühistamiseks või muutmiseks) seoses sellega, et nad on kokku leppinud nõude rahuldamises, tuleks sellesse jaotisse märkida mõlema poole andmed. Paberil täidetava vormi korral kasutage sellisel juhul nummerdatud lisalehti.
(2) Ei täideta, kui võlausaldaja ja võlgniku andmed on juba esitatud jaotises 4 seoses sellega, et nad esitavad õiguskaitsevahendi kohta ühise taotluse omavahelise nõude rahuldamise kokkuleppe alusel.
Õiguskaitsevahendit käsitleva otsuse edasikaebamise taotlus
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määruse (EL) nr 655/2014, millega luuakse pangakontode Euroopa arestimismääruse menetlus, et hõlbustada võlgade piiriülest sissenõudmist tsiviil- ja kaubandusasjades, artikkel 37)
Käesolev vorm tuleb täita selle kohtu keeles, kuhu taotlus saadetakse. Vorm on kättesaadav Euroopa Liidu 23 ametlikus keeles Euroopa e-õiguskeskkonna portaali veebisaidil aadressil https://e-justice.europa.eu/content_european_account_preservation_order-378-et.do ja seda saab täita ka elektrooniliselt. Saate kasutada tuttavas keeles versiooni abivahendina, et täita vorm nõutavas keeles. Euroopa e-õiguskeskkonna portaali veebisaidilt leiate samuti teavet selle kohta, kas liikmesriik on teatanud, et aktsepteerib määruse (EL) nr 655/2014 artikli 50 lõike 1 punkti o kohaselt nimetatud määruse alusel esitatavate dokumentide esitamist pädevale asutusele mõnes muus Euroopa Liidu ametlikus keeles.
Määruse (EL) nr 655/2014 kohase apellatsioonkaebuse esitamiseks sobivate kohtute nimekiri on saadaval Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis aadressil https://e-justice.europa.eu/content_european_account_preservation_order-379-et.do.
Taotluse vormile tuleb lisada kõik vajalikud tõendavad dokumendid. Lisage ka edasi kaevatava otsuse koopia.
Euroopa e-õiguskeskkonna portaali veebisaidilt leiate teavet kõnealuse menetluse kohtukulude tasumise kohta asjaomases liikmesriigis.
1. Kohus, kellele kaebus saadetakse
2. Kaebuse esitaja
2.1. Kaebuse esitaja on pangakontode Euroopa arestimismääruse („arestimismäärus“) tegemisega lõppevas menetluses (märgistage sobiv ruut):
3. Teine pool
4. Arestimismääruse teinud kohus
6. Õiguskaitsevahendi kohta otsuse teinud kohus või pädev täitevasutus (jäetakse täitmata, kui otsuse tegi sama (jaotises 4 osutatud) kohus, kes tegi arestimismääruse)
6.1. Nimi:
6.2. Aadress
Liikmesriik (märkida riigikood)
6.3. Telefon (***):
6.4. Faks (***):
6.5. E-posti aadress (kui on):
7. Õiguskaitsevahendit käsitlev otsus:
71. Otsuse kuupäev (pp/kk/aaaa):
7.2. Otsuse viitenumber:
7.3. Õiguskaitsevahendit käsitlev otsus tehti õiguskaitsevahendi taotluse alusel, mille esitas (märgistage sobiv ruut):
võlausaldaja menetluses, mille tulemuseks on arestimismääruse tegemine
võlgnik menetluses, mille tulemuseks on arestimismääruse tegemine
8. Õiguskaitsevahendit käsitleva otsuse edasikaebamise taotlus
Esitan kaebuse jaotises 7 osutatud otsuse kohta järgmistel põhjustel:
9. Tõendid
Esitage kaebust toetavate tõendite loetelu:
Kinnitan, et mulle teadaolevalt on esitatud teave tõene ning edstatud heas usus.

matches: kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus