Kohtla-Järve Lasteaia Rukkilill põhimäärus – Riigi Teataja
Kohtla-Järve Lasteaia Rukkilill põhimäärus
Kohtla-Järve Lasteaia Rukkilill põhimäärus - sisukord
§ 1 Lasteasutuse nimetus ja liik
§ 3 Õiguslik seisund
§ 4 Lasteaia ülesanded
§ 5 Teeninduspiirkond ja tööaeg
§ 6 Pitsat, sümboolika ja veebileht
§ 7 Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
§ 8 Struktuur ja rühmad
2 Õppe- ja kasvatuskorraldus
§ 9 Õppe- ja kasvatuskorraldus
§ 10 Õppeaasta ja õppekeel
§ 11 Lasteaeda vastuvõtt ja väljaarvamine
§ 12 Kodukord
§ 13 Arengukava
§ 14 Sisehindamine
3 Laste ja vanemate õigused ning kohustused
§ 16 Vanemate õigused
§ 17 Vanemate kohutused
4 Lasteaia personali õigused ja kohustused
§ 18 Personal
§ 19 Personali õigused ja kohustused
5 Juhtimine
6 Pedagoogiline nõukogu ja hoolekogu
§ 21 Pedagoogiline nõukogu
§ 22 Hoolekogu liikmete valimise kord, pädevus ja volituste kestus
7 Rahastamine, aruandlus ja järelevalve
§ 23 Vara
§ 24 Eelarve ja rahastamine
§ 25 Asjaajamine ja aruandlus
§ 26 Järelevalve
§ 27 Ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 23.09.2017, 16
Vastu võetud 19.09.2017 nr 38
jõustumine 01.10.2017
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3 ja Kohtla-Järve linna põhimääruse § 19 lõike 2 punkti 4 alusel.
§ 1. Lasteasutuse nimetus ja liik
(1) Lasteasutuse ametlik nimetus on Kohtla-Järve Lasteaed Rukkilill (edaspidi lasteaed).
(2) Lasteasutuse liik on lasteaed.
(1) Lasteaia asukohaks on Kohtla-Järve linn (edaspidi linn).
(2) Lasteaia postiaadress on Maleva 47, 31025 Kohtla-Järve, Ida-Virumaa.
§ 3. Õiguslik seisund
(1) Lasteaed on Kohtla-Järve Linnavalitsuse hallatav asutus.
(2) Lasteaed on munitsipaalne õppeasutus. Lasteaed juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi ja linna õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(3) Lasteaia kõrgemalseisvaks organiks on Kohtla-Järve Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus).
(4) Lasteaed tegutseb valdkonna eest vastutava ministri poolt välja antud koolitusloa alusel.
(5) Andmed lasteaia ja tema tegevusnäitajate kohta kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi.
§ 4. Lasteaia ülesanded
Lasteaia ülesandeks on lapse ealisi, soolisi, individuaalseid vajadusi ja iseärasusi arvestades:
2) hoida ja tugevdada lapse tervist ning soodustada tema emotsionaalset, kõlbelist, sotsiaalset, vaimset ja kehalist arengut;
3) tagada lapsele turvaline järelevalve;
4) lapse mitmekülgne ja järjepidev areng kodu ja lasteaia koostöös;
5) anda koolieelses eas lastele võimalus omandada alusharidus ning anda võimalus eesti keelest erineva emakeelega lastele õppida riigikeelt;
6) toetada lapse perekonda, soodustades lapse kasvamist, arenemist ja tema individuaalsuse arvestamist;
7) luua erivajadustega lastele tingimused kasvamiseks, arenemiseks ja alushariduse omandamiseks;
8) eesti kultuuritraditsioonide väärtustamine ja teiste kultuuride eripäraga arvestamine;
9) soodustada laste, nende vanemate ja lasteaia personali lõimumist Eesti ühiskonda.
§ 5. Teeninduspiirkond ja tööaeg
(1) Lasteaia teeninduspiirkonna kinnitab Kohtla-Järve Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu).
(2) Lasteaia lahtioleku aja otsustab linnavalitsus, lähtudes lasteaia hoolekogu ettepanekust.
§ 6. Pitsat, sümboolika ja veebileht
(1) Lasteaial on õigus kasutada oma nimetusega ning Kohtla-Järve linnavapi kujutisega pitsatit, oma sümboolikat ja blankette.
(2) Lasteaia veebileht kjrukkilill.eu.
(3) Lasteaia e-post rukkilill@kjlv.ee.
§ 7. Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
Lasteaia põhimääruse kinnitab ja muudab linnavalitsus.
§ 8. Struktuur ja rühmad
(1) Lasteaia direktor (edaspidi direktor) moodustab vastavalt vajadusele ja võimalusele sõime- ja lasteaiarühmad.
(2) Lasteaia rühmad moodustab direktor vastavuses seadusega.
(3) Liitrühma moodustamiseks võivad ettepaneku teha lapsevanemad. Liitrühmas on sõime- ja lasteaiarühmaealised lapsed.
(4) Linnavalitsus võib direktori ettepanekul moodustada lasteaias sobitusrühmi, kuhu kuuluvad erivajadustega lapsed koos teiste lastega. Erivajadustega laps võetakse sobitusrühma vastu vanema kirjaliku avalduse alusel ja nõustamiskomisjoni soovitusel.
(5) Rühma registreeritud laste arv on järgmine:
(6) Sobitusrühmas on laste suurim lubatud arv väiksem kui teistes lasteaia rühmades, arvestades, et üks erivajadusega laps täidab kolm kohta.
(7) Lasteaia hoolekogu ettepanekul on linnavalitsusel õigus laste arenguks vajalike tingimuste olemasolu korral suurendada laste arvu sõimerühmas kuni kahe lapse võrra, lasteaiarühmas kuni nelja lapse võrra ning liitrühmas kuni kahe lapse võrra. Otsus tehakse iga rühma kohta eraldi.
(8) Direktoril on õigus vajadusel ajutiselt ühendada lasteaia rühmi suveperioodiks või muul ajal õppeaasta jooksul, järgides kehtivaid terviskaitse nõudeid.
2. peatükk Õppe- ja kasvatuskorraldus
§ 9. Õppe- ja kasvatuskorraldus
(2) Lasteaial on õigus teha muudatusi ja täiendusi õppekavas, kasutada alternatiiv- programme ja -metoodikaid, kindlustades seejuures õppekava ülesannete täitmise.
(3) Lasteaia õppekava koostamisest ja arendamisest võtavad osa lasteaia pedagoogid, kaasates vanemaid. Lasteaia õppekava kinnitab direktor pedagoogilise nõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
(4) Lasteaia õppekavas esitatakse:
1) lasteaia liik ja eripära;
2) õppe- ja kasvatustegevuse eesmärgid, põhimõtted, sisu ja lapse arengu eeldatavad tulemused õppekava läbimisel vanuseti;
3) õppe- ja kasvatustegevuse korraldus, sealhulgas suveperioodil;
4) lapse arengu analüüsimise ja hindamise põhimõtted, sealhulgas korraldus;
5) erivajadustega lapse arengu toetamise põhimõtted, sealhulgas korraldus;
6) vanematega koostöö põhimõtted, sealhulgas korraldus;
7) õppekava uuendamise ja täiendamise kord.
(5) Lasteaial on tegevuskava ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse koolieelse lasteasutuse riiklikku õppekava ning selle paikkonna, kus lasteaed asub, kultuuri omapära ja rahvatraditsioone. Lasteaia tegevus- ja päevakava kinnitab direktor.
(6) Õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel ja läbiviimisel arvestatakse laste vanust ja individuaalset eripära.
(7) Lasteaia õppekava läbinule annab lasteaed välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu tulemused. Vanem esitab koolivalmiduskaardi kooli, kus laps asub täitma koolikohustust.
§ 10. Õppeaasta ja õppekeel
(1) Lasteaed korraldab õppe- ja kasvatustegevust õppeaastati. Õppeaasta algab 1. septembril ja lõpeb 31. augustil.
(2) Lasteaias toimub õppe- ja kasvatustegevus:
1) eesti õppekeelega rühmas eesti keeles;
2) täieliku keelekümbluse rühmas eesti keeles;
3) osalise keelekümbluse rühmas eesti ja vene keeles;
4) vene õppekeelega rühmas vene keeles.
(3) Rühmas, kus õppe- ja kasvatustegevus ei toimu eesti keeles, tagatakse eesti keele õpe koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava alusel.
§ 11. Lasteaeda vastuvõtt ja väljaarvamine
(1) Direktor koostab avatavatesse rühmadesse ja tegutsevatesse rühmadesse vastuvõetavate laste nimekirjad lasteaia järjekorra alusel lähtudes Kohtla-Järve linna koolieelsesse lasteasutusse vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise korrast.
(2) Laste vastuvõtt ja nende väljaarvamine lasteaiast toimub vastavalt linnavalitsuse poolt kehtestatud korrale.
§ 12. Kodukord
(1) Kodukorra koostab direktor ja esitab selle kinnitamiseks lasteaia hoolekogule. Kodukord on lastele, vanematele ja lasteaia töötajatele täitmiseks kohustuslik.
(2) Laste ja lasteaia töötajate vaimset ja füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise meetmete rakendamise kord sätestatakse kodukorras.
(3) Kodukord avalikustatakse lasteaia veebilehel.
§ 13. Arengukava
(1) Lasteaia järjepideva arengu tagamiseks koostab lasteaed koostöös hoolekogu ja pedagoogilise nõukoguga lasteaia arengukava, mis lähtub lasteaia sisehindamise tulemustest ja linna arengukavast.
(2) Arengukavas määratakse lasteaia arenduse põhisuunad ja -valdkonnad, tegevuskava kolmeks aastaks ning arengukava uuendamise kord.
(3) Arengukava kinnitab linnavalitsus.
§ 14. Sisehindamine
(1) Lasteaias viiakse läbi sisehindamist. Sisehindamine on pidev protsess, mille eesmärk on tagada laste arengut toetavad tingimused ja lasteaia järjepidev areng, selgitades välja lasteaia tugevused ja parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt koostatakse arengukava tegevuskava.
(2) Lasteaia sisehindamise läbiviimise korra kehtestab direktor.
(3) Lasteaed koostab sisehindamise aruande vähemalt üks kord kolme õppeaasta jooksul.
(4) Sisehindamise aruanne kooskõlastatakse hoolekoguga ja linnavalitsusega ning aruande kinnitab direktor.
3. peatükk Laste ja vanemate õigused ning kohustused
Lastel on õigus vaimselt ja füüsiliselt tervislikule keskkonnale ja päevakavale, eneseusaldust ja vaimset erkust toetavale tegevusele ning pedagoogide igakülgsele abile ja toetusele alushariduse omandamisel.
§ 16. Vanemate õigused
2) nõuda lasteaias tingimuste loomist, mis tagavad laste elu ja tervise kaitse ning eale vastava arengu;
5) teha ettepanekuid lasteaia töö täiustamiseks;
6) saada lasteaia töötajatelt teavet lapse käitumise, arengu ja tervisliku seisundi kohta.
§ 17. Vanemate kohutused
2) tooma isiklikult lapse lasteaeda ja tulema lapsele õigeaegselt lasteaeda järele;
3) kinni pidama lasteaia kodukorrast, päevakavast ja laste tervisekaitse ning tervise edendamise nõuetest;
4) teavitama lapse haigestumisest ja puuduma jäämisest lasteaia töötajaid vastavalt lasteaias kehtivale korrale;
5) tasuma õigeaegselt lapse toidukulu tasu ja kulude vanemate poolt kaetava osa vastavalt kehtestatud korrale;
6) olema valmis koostööks lasteaia pedagoogidega.
4. peatükk Lasteaia personali õigused ja kohustused
§ 18. Personal
(1) Lasteaia töötajad (edaspidi personal) on pedagoogid, tervishoiutöötaja ja lasteaia majandamist tagavad ning õpetajaid abistavad töötajad.
(2) Töölepingud personaliga sõlmib, muudab ja ütleb üles direktor.
(3) Personali koosseisu kinnitab direktori taotluse alusel linnavalitsus, lähtudes valdkonna eest vastutava ministri poolt kehtestatud lasteasutuste personali miinimumkoosseisudest.
(4) Pedagoogide kvalifikatsioon peab vastama valdkonna eest vastutava ministri määrusega kehtestatud lasteasutuse pedagoogide kvalifikatsiooninõuetele.
(5) Õpetajate, õppealajuhataja ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute vaba ametikoha täitmiseks korraldab direktor konkursi.
§ 19. Personali õigused ja kohustused
(1) Personali õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks töölepingute, ametijuhendite ja töökorralduse reeglitega, mis on kooskõlas kehtiva seadusandlusega.
(2) Personalil on õigus osaleda lasteaia arendustegevuses, teha ettepanekuid direktorile töö paremaks korraldamiseks.
(3) Personal on kohustatud andma teavet linnavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö või lastekaitseküsimused, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärtkohtlemise ohver.
(4) Personalil on keelatud avalikustada lapselt saadud teavet lapse perekonna kohta.
(5) Eesmärgiga tagada lastele turvaline kasvukeskkond lähtub lasteaia personali töökorraldus põhimõtetest, et kogu rühma tööaja jooksul on õppe- ja kasvatusalal töötav isik või õpetajat abistav töötaja sõimerühmas kuni seitsme lapse, liitrühmas kuni üheksa lapse, lasteaiarühmas kuni kümne lapse kohta. Käesoleva põhimääruse § 8 lõikes 7 nimetatud juhul võib olla õppe- ja kasvatusalal töötav isik või õpetajat abistav töötaja sõimerühmas kuni kaheksa lapse, liitrühmas kuni kümne lapse ja lasteaiarühmas kuni kaheteist lapse kohta.
1) loovad tingimused laste kasvamiseks ja arenemiseks vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel laste ja nende vanematega, samuti hoolitsevad laste elu ja tervise eest lasteaias;
2) nõustavad lasteaias käivate laste vanemaid ja teeninduspiirkonnas elavate lasteaias mittekäivate laste vanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes;
3) tagavad kehtiva õppekava, tegevus- ja päevakava järgimise ning täitmise.
(7) Tervishoiutöötaja:
1) jälgib laste tervist, lähtudes valdkonna eest vastutava ministri ja Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest ning informeerib lapse tervisehäiretest vanemaid ja lapse arsti;
2) koostab valdkonna eest vastutava ministri määrusega lasteasutuse päevakavale kehtestatud nõuetele vastava lasteaia päevakava, mille kinnitab direktor;
3) kontrollib laste toitlustamise vastavust valdkonna eest vastutava ministri määrusega kehtestatud laste toitlustamise nõuetele;
(8) Majandusjuhataja:
1) on materiaalselt vastutav töötaja;
2) tagab lasteaia vara hoidmise ja sihtotstarbelise kasutamise, inventari ja materjalide arvestuse pidamise ning vastavate andmete sisestamise arvestussüsteemi;
3) vastutab lasteaia majandamist tagavate ja õpetajaid abistavate töötajate töö korraldamise eest.
(9) Õppealajuhataja:
1) tagab lasteasutuse õppe- ja kasvatuskorralduse vastavalt õppekavale ning muudele kehtivatele õigusaktidele;
2) nõustab õpetajaid ja lapsevanemaid pedagoogilistes küsimustes;
3) vastutab kogu pedagoogilise tegevuse korraldamise ja sujumise eest;
4) asendab direktorit tema puhkusel või töölähetuses viibimise ajal ja muudel juhtudel.
(10) Teised töötajad:
1) tagavad lasteaia majandusliku teenindamise;
2) tagavad lasteaia vara säilimise;
3) tagavad laste tervisliku ja häireteta toitlustamise;
4) jälgivad lasteaia territooriumi, ruumide ja sisseseade seisukorda, töökaitse, tervisekaitse ja tuleohutuse vahendite korrasolekut.
5. peatükk Juhtimine
(1) Lasteaia tegevust juhib direktor. Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab linnavalitsus. Direktori kinnitab ametisse linnavalitsus. Töölepingu direktoriga sõlmib, muudab ja ütleb üles linnapea või tema volitatud ametiisik. Direktor on lasteasutuse seadusjärgne esindaja oma töölepingu kehtivuse ajal.
(2) Direktor juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest ja teistest kehtivatest õigusaktidest, ametijuhendist ning käesolevast põhimäärusest.
(3) Direktori ülesanne on:
1) tagada lasteaia tulemuslik töö ja sisekord;
2) juhtida lasteaia õppe-, kasvatus-, tervishoiu-, majandus- ja finantstegevust koostöös pedagoogilise nõukogu ja hoolekoguga;
3) tagada lasteaia asjaajamises nõutava dokumentatsiooni nõuetekohane vormistamine ja säilitamine;
4) tagada seaduste ja muude õigusaktide täitmine.
1) tagab lasteaia õppe- ja kasvatuskorralduse vastavuse koolieelse lasteasutuse riiklikule õppekavale ja lasteaia õppekavale;
2) tagab personalile ohutud töötingimused;
3) on aruandekohustuslik linnavalitsuse ees;
4) täidab linnapea ja linnavalitsuse ametnike seaduslikke korraldusi;
5) esitab õigeaegselt linnavalitsusse finantsilisi ja muid nõutavaid dokumente;
6) sõlmib lasteaia nimel vajalikke lepinguid lasteaia kinnitatud eelarve raames;
7) sõlmib, muudab ja ütleb üles töölepingud lasteaia personaliga seadusega kehtestatud korras;
8) kinnitab lapse toidukulu päevamaksumuse suuruse lasteaia hoolekogu otsuse alusel;
9) esindab lasteaeda erivolitusteta ja teostab seaduses sätestatud üleannete täitmiseks tehinguid vastavalt kehtivale korrale;
10) kutsub lasteaias kokku koosolekuid ja nõupidamisi;
11) vastutab lasteaia vara säilimise ja sihipärase kasutamise eest ning rahaliste vahendite otstarbeka ja sihipärase kasutamise eest;
12) annab oma pädevuse piires käskkirju;
13) täidab teisi seadustega või seaduste alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid.
(5) Direktorit asendab tema puhkusel või töölähetusel viibimise ajal ja haigestumise korral kõigi õiguste ning kohustustega õppealajuhataja.
(6) Direktor peab määrama isiku, kes asendab teda ka juhul, kui direktor ja õppealajuhataja on samal ajal ära.
6. peatükk Pedagoogiline nõukogu ja hoolekogu
§ 21. Pedagoogiline nõukogu
(1) Pedagoogilisse nõukogusse kuuluvad kõik lasteaia pedagoogid.
(2) Pedagoogilise nõukogu kutsub kokku ja nõukogu tööd juhib direktor.
(3) Pedagoogiline nõukogu on alaliselt tegutsev organ.
(4) Pedagoogilise nõukogu ülesanne on õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine, hindamine ning direktorile, hoolekogule õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine.
(5) Pedagoogiline nõukogu tegutseb direktori kinnitatud pedagoogilise nõukogu töökorra alusel.
§ 22. Hoolekogu liikmete valimise kord, pädevus ja volituste kestus
(1) Lasteaias moodustatakse alaliselt tegutseva organina hoolekogu, kelle ülesandeks on jälgida, et õppe- ja kasvatustegevus vastaks laste arengule ja huvidele ning teha sellesuunalist koostööd lasteaia personaliga.
(2) Lasteaia hoolekogusse kuuluvad iga rühma vanemate esindaja, õpetajate esindaja ja linna esindaja.
(3) Rühma vanemate esindaja valitakse iga õppeaasta alguses septembrikuu jooksul rühma vanemate koosolekul hääletamise teel. Kandidaadi võib üles seada ning kandidaadiks võib olla iga vanem. Valituks osutub enim hääli saanud kandidaat, kes annab nõusoleku hoolekogu töös osalemiseks.
(4) Õpetajate esindaja valitakse hoolekogusse pedagoogilise nõukogu poolt. Õpetajate esindajaks võib olla lasteaia iga õpetaja. Õpetajate esindaja valitakse hääletamise teel. Kandidaadi võib üles seada iga pedagoogilise nõukogu liige. Valituks osutub enim hääli saanud kandidaat.
(5) Linna esindaja nimetatakse hoolekogusse linnavalitsuse poolt.
(6) Direktor esitab iga õppeaasta alguses septembrikuu jooksul linnavalitsusele hoolekogu koosseisu kinnitamiseks taotluse, milles on märgitud hoolekogusse valitud isikud ja esindamise alus.
(7) Hoolekogu:
2) annab direktorile ja linnavalitsusele soovitusi lasteaia eelarve koostamisel ja eelarvevahendite otstarbekaks kasutamiseks;
3) teeb direktorile ja linnavalitsusele ettepanekuid lastele soodsa arengukeskkonna tagamiseks;
6) otsustab teisi seaduste või linnavolikogu otsusega hoolekogu pädevusse antud küsimusi.
(8) Hoolekogul on õigus saada direktorilt ja linnavalitsuselt oma tööks vajalikku informatsiooni.
(9) Hoolekogu töö korraldamiseks valib hoolekogu oma liikmete hulgast esimehe ja tema asetäitja.
(10) Hoolekogu töövorm on koosolek, mis toimub vähemalt üks kord kvartalis hoolekogu esimehe või direktori ettepanekul.
(11) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa vähemalt pooled hoolekogu liikmetest. Hoolekogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega. Häälte ühtlasel jagunemisel on otsustavaks hoolekogu esimehe või tema puudumisel asetäitja hääl. Hoolekogu poolt vastu võetud otsused vormistatakse kirjalikult ja allkirjastatakse hoolekogu esimehe ning sekretäri poolt. Hoolekogu protokollid koos muude materjalidega säilitatakse lasteaias ühistel alustel lasteaia muude dokumentidega.
(12) Hoolekogu liikme volitused kehtivad hoolekogu koosseisu kinnitamise päevast kuni hoolekogu uue koosseisu kinnitamiseni.
7. peatükk Rahastamine, aruandlus ja järelevalve
§ 23. Vara
(1) Lasteaia vara kuulub linna omandisse.
(2) Vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub linnavolikogu poolt kehtestatud korras.
(3) Lasteaia valduses olevat linnavara kasutab lasteaed sihtotstarbeliselt põhimääruses ettenähtud ülesannete täitmiseks. Lasteaia valduses oleva linnavara omandivormi muutmine ja linnale varaliste kohustuste võtmine toimub linnavolikogu poolt kehtestatud korras.
(4) Lasteaia valduses olev vara kajastub linnavalitsuse bilansis.
(5) Lasteaia raamatupidamist korraldab linnavalitsus.
§ 24. Eelarve ja rahastamine
(1) Lasteaial on oma eelarve.
(2) Lasteaia eelarve koostatakse majandusaastaks. Lasteaia majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.
(3) Eelarve sihipärase kasutamise eest vastutab direktor.
(4) Lasteaia rahastamine toimub riigieelarve ja linnaeelarve vahenditest, vanemate poolt makstavast tasust, projektidest ning annetustest.
§ 25. Asjaajamine ja aruandlus
(1) Lasteaia asjaajamiskeeleks on eesti keel.
(2) Lasteaia asjaajamine toimub vastavuses lasteaia asjaajamiskorraga. Lasteaia asjaajamiskorra kinnitab direktor.
(3) Lasteaia tegevuseks vajalik dokumentatsioon vormistatakse õigusaktidega kehtestatud korras. Lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelu ning nende täitmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(4) Lasteaed esitab oma tegevuse kohta aruandeid õigusaktidega kehtestatud korras, tähtaegadel ja ulatuses.
(5) Lasteaia rahaliste vahendite ja vara kasutamist kontrollib linnavalitsus ja/või linnavolikogu revisjonikomisjon linna õigusaktides sätestatud korras.
(6) Lasteaia ülesannete täitmist kontrollib linnavalitsus.
§ 26. Järelevalve
(1) Haldusjärelevalvet lasteaia tegevuse õiguspärasuse üle teostab Haridus- ja Teadusministeerium eesmärgiga tagada alushariduse kättesaadavus ja sellele võrdsetel alustel juurdepääsetavus, õppe ja kasvatuse korraldamine ning selle kvaliteet ja tulemuslikkus.
(2) Teenistuslikku järelevalvet lasteaia ja direktori tegevuse seaduslikkuse ning otstarbekuse üle teostab linnavalitsus.
§ 27. Ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(1) Lasteaia tegevuse korraldab ja kujundab linnavolikogu otsusel ümber linnavalitsus. Ümberkorraldamise või ümberkujundamise otsus tehakse arvestusega, et sellest on võimalik teavitada kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, lasteaeda ja vanemaid vähemalt viis kuud enne ümberkorraldamise või ümberkujundamise tähtaega.
(2) Lasteaia tegevuse lõpetamine toimub koolieelse lasteasutuse seaduses sätestatud alustel.
(3) Lasteaia tegevuse lõpetamisel tagab linnavalitsus lastele võimaluse jätkata lasteasutuse teenuse kasutamist teises lasteasutuses.
Määrus jõustub 1. oktoobril 2017. a.


text:
Menetlusalusele isikule tegusid süüks arvates väärteoprotokolli piiridest väljudes rikkus maakohus oluliselt väärteomenetlusõigust VTMS § 150 lg 2 mõttes. VTMS § 134 lg 1 ja § 110 p 1 kohaselt tuleb maakohtu otsuse põhiosas märkida nii tõendatuks tunnistatud asjaolud kui ka tõendid, millele on tuginetud. Selle vastu eksimine on käsitatav väärteomenetlusõiguse olulise rikkumisena VTMS § 150 lg 1 p 7 mõttes.
3-1-1-42-12 Riigikohus 18.05.2012
Tulenevalt VTMS § 123 lg-st 2 arutab maakohus väärteoasja täies ulatuses, sõltumata esitatud kaebuse piiridest, kontrollides kohtuvälise menetleja otsuse tegemise aluseks olnud faktilisi ja õiguslikke asjaolusid ning peab otsuse tegemisel lahendama VTMS §-s 133 loetletud küsimused. Kooskõlas VTMS §-ga 110 peab kohtuotsuse põhiosast nähtuma nii tõendite analüüs kui ka see, millised asjaolud tõendatuks loeti ja millele otsuse tegemisel tugineti. Kohtuotsuse põhistamise nõue tähendab, et kohtu mõttekäik peab olema otsuses jälgitav ja järeldused seostatud tuvastatud asjaoludega. Kui osa tõendeid jäetakse hindamata ja tõenditevahelised vastuolud kõrvaldamata, on tegemist väärteomenetlusõiguse olulise rikkumisega VTMS § 150 lg 1 p 7 mõttes (vt RKKKo 3-1-1-80-11, p 8).
Süüdistatav on kohustatud hüvitama üksnes sellise apellatsiooni- või kassatsioonimenetluse kulu, mis on tingitud tema põhjendamatust kaebusest (vt nt RKKKo 3-1-1-3-09, p 30).
Mõõteseaduse § 5 lg 2 p 2 kohaselt peab mõõtetulemuste jälgitavus olema tõendatud riikliku järelevalve käigus, kui mõõtetulemuste alusel tehakse ettekirjutus, määratakse karistus väärteoasjas või piiratakse eriõigust. Tulenevalt sama seaduse § 5 lg 1 lausest 2 ja LS § 199 lg 1 p-st 4 ja lg-st 6 on statsionaarse automaatse kiirusmõõtesüsteemi mõõtetulemuse jälgitavus tõendatud, kui kasutatakse taadeldud mõõtevahendit. MõõteS § 7 lg 2 p 4 kohaselt peab kiirusmõõtevahend enne kasutusele võtmist läbima legaalmetroloogilise ekspertiisi. TJA väljastab mõõtevahendi kohta, mis on saanud ekspertiisil positiivse tulemuse, Eesti siseriikliku tüübikinnitustunnistuse. Samuti peab kiirusmõõtevahend olema taadeldud kooskõlas MõõteS § 7 lõikega 3 (ning selle alusel antud määrusega) ja § 10 lg-ga 4. MõõteS § 7 lg 3 alusel kehtestatud metroloogilise kontrolli nimistu kohaselt on kiirusmõõtevahendi puhul kohustuslik TJA väljastatud siseriiklikku tüübikinnitustunnistust omava mõõtevahendi esmataatluse läbimine. MõõteS § 10 lg 4 täpsustab, et kui konkreetse mõõtevahendi taatlemiseks Eestis võimalus puudub, võib legaalmetroloogia asutus teistes riikides väljastatud jälgitavate mõõtetulemuste alusel teha selle mõõtevahendi legaalmetroloogilise ekspertiisi, tunnistada mõõtevahend taadelduks ja märgistada mõõtevahendi või asjakohase dokumendi taatlusmärgise või -märgistega. Nendele nõuetele peab vastama ka liiklusjärelevalves kasutatav kiirusmõõtevahend, mille näidu põhjal väärteomenetlust alustatakse. Kohtuväline menetleja peab väärteomenetluse alustamisel olema veendunud, et kasutatud mõõtevahend vastab mõõteseaduse nõuetele. Tõendamaks mõõtetulemuse jälgitavust peab menetleja olema juba kohtuvälises menetluses valmis esitama menetlusalusele isikule mõõtetulemuse jälgitavust kinnitavaid dokumente (eeskätt mõõtevahendi tüübikinnitustunnistus ja taatlustunnistus). Olukorras, kus menetlusalune isik või tema kaitsja vaidlustab kiirusmõõtevahendi näidu õigsust või mõõtevahendi kasutamise õiguspärasust kohtumenetluses, lasub ka maakohtul kohustus uurida asjassepuutuvaid dokumente vahetult, mitte aga piirduda vastutava ametkonna üldise kinnitusega selle kohta, et mõõtevahend oli näiteks töökorras või läbinud nõuetekohase kontrolli. Ei ole välistatud, et konkreetses väärteoasjas tuleb mõõtetulemuse jälgitavuse kontrollimisel pöörata tähelepanu ka sellele, kas tulemus on saadud kiirusmõõtevahendi kasutamisel tüübikinnitustunnistuses märgitud kasutustingimustel - nii võivad kasutustingimused näha ette piiranguid mõõtevahendi kasutamiseks sõltuvalt nt välisõhu temperatuurist vms.
3-1-1-72-11 Riigikohus 12.10.2011
Vt otsuse p-i 12 ja nt RKKKo 3-1-1-89-10, p 7 ning nimetatud otsuse annotatsiooni.
Ühenduse tolliseadustiku artikkel 5 p 4 eesmärgiks on esmalt täpsustada, et tolli suhtes kehtib esindus vaid juhul, kui tollile on teada nii see, et tolliga vahetult suhtlev isik tegutseb kellegi teise jaoks, kui ka isik, kelle huvides esindaja tegutseb. Teiseks rõhutab ÜTS art 5 p 4, et nii otsese kui ka kaudse esindajana tegutseva isiku tegevus tekitab esindatavale kohustusi üksnes esindusõiguse olemasolu korral. Eeltoodust nähtuvalt ei omista ÜTS tollideklaratsiooni lahtrisse 14 märgitud esindusõigust puudutavatele andmetele ette kindlaksmääratud jõudu ega välista võimalust hilisema menetluse käigus tuvastada, et tollideklaratsioonidesse kanti tegelikkusele mittevastav informatsioon. Imporditavalt kaubalt tasumisele kuuluv importtollimaks on oma olemuselt kauba importija maksukohustus (vt RKTsKo 3-2-1-128-10, p 10). Seetõttu pole asjaolu, kes tasub tollimaksu, esinduse liigi tuvastamisel asjakohane.
3-1-1-56-11 Riigikohus 08.08.2011
Vt otsuse p 6 ja RKKKo 3-1-1-30-11, 3-1-1-30-05, 3-1-1-19-04, 3-1-1-49-04, 3-1-1-2-05 ja 3-1-1-66-06.

matches:
§ 150
§ 134
§ 110
§ 150
Riigikohus
§ 123
§ 150
§ 5
§ 5
§ 199
§ 7
§ 7
§ 10
§ 7
§ 10
Riigikohus
Riigikohus