Riigikogu 19.06.2008 seadus; jõustumiskuupäev 01.08.2008
redaktsioon 25.05.2020 - 01.01.2021 [RT I, 15.05.2020, 4]
10.06.2009 RT I 2009, 34, 224 01.01.2010, osaliselt 01.07.2009
22.04.2010 RT I 2010, 22, 108 01.01.2011 jõustub päeval, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu otsuses Eesti Vabariigi suhtes kehtestatud erandi kehtetuks tunnistamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud alusel, Euroopa Liidu Nõukogu 13.07.2010. a otsus Nr 2010/416/EL (ELT L 196, 28.07.2010, lk 24–26).
23.02.2017 RT I, 14.03.2017, 1 24.03.2017, osaliselt 01.04.2017
13.06.2018 RT I, 06.07.2018, 2 16.07.2018, osaliselt 01.09.2018
05.12.2018 RT I, 19.12.2018, 17 29.12.2018
20.02.2019 RT I, 15.03.2019, 6 25.03.2019
04.05.2020 RT I, 15.05.2020, 1 25.05.2020
§ 21. Eelarveaastal antavate toetuste ja toetuse andmiseks ettenähtud vahendite kindlaksmääramine
(1) Antava riigiabi, vähese tähtsusega abi ja muu toetuse kui riigiabi või vähese tähtsusega abi liigid, tegevused ja piirkonnad, mille toetamiseks eelarveaastal toetusi antakse, kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega igaks eelarveaastaks, lähtudes riigieelarves riigiabi ja vähese tähtsusega abi ning muu toetuse kui riigiabi või vähese tähtsusega abi andmiseks ettenähtud eelarvevahenditest.
(2) Riigiabi, vähese tähtsusega abi ja muu toetuse kui riigiabi või vähese tähtsusega abi andmiseks ettenähtud eelarvevahendite jaotuse igaks eelarveaastaks abiliikide, tegevuste või piirkondade kaupa või muul asjakohasel põhjendatud alusel otsustab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga.
(3) Kui käesoleva seaduse alusel ja korras on riigiabi või vähese tähtsusega abi andmise õigus antud maapiirkonna majandusliku arengu toetamiseks asutatud riigi sihtasutusele (edaspidi sihtasutus), annab sihtasutus riigiabi või vähese tähtsusega abi talle selleks riigieelarves sihtotstarbeliselt eraldatud vahenditest, omatulust või muudest vahenditest.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud juhul otsustab sihtasutuse nõukogu eelarveaastal antava riigiabi või vähese tähtsusega abi liigid, toetatavad tegevused ja piirkonnad ning abi andmiseks kavandatavate vahendite jaotuse ja avaldab asjakohased andmed sihtasutuse veebilehel.
(5) Riigiabi, vähese tähtsusega abi ja muu toetuse kui riigiabi või vähese tähtsusega abi taotlemise õigust ei teki, kui asjakohase abi andmist ei ole käesoleva paragrahvi lõigete 1 ja 4 alusel eelarveaastal ette nähtud.
(6) Käesolevat paragrahvi ei kohaldata abikavavälise üksikabi andmise korral.
[RT I, 19.12.2018, 17 - jõust. 29.12.2018]
§ 22. Taotluse, maksetaotluse ja muu dokumendi esitamine
(1) Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise riiklike abinõude rakendamise korral esitatakse taotlus, maksetaotlus ning muu dokument Maaeluministeeriumile, Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) või käesolevas seaduses sätestatud juhul muule isikule või asutusele kirjalikult paberil või elektrooniliselt.
(2) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada taotluse, maksetaotluse ja muu dokumendi esitamise üksnes elektrooniliselt e-teenuse keskkonna kaudu.
§ 23. Ebasoodsad ilmastikutingimused
(1) Selliste ebasoodsate ilmastikutingimuste korral, mis erinevad olulisel määral tavapärastest ilmastikutingimustest ja tekitavad põllumajandustootjatele olulist majanduslikku kahju, võib Vabariigi Valitsus teha korraldusega kindlaks ebasoodsate ilmastikutingimuste esinemise. Ilmastikutingimuste hindamisel võetakse aluseks tavapäraste aastate kohta kogutud pikaajalised vaatlusandmed.
(2) Ebasoodsate ilmastikutingimuste esinemise võib teha kindlaks ebasoodsatest ilmastikutingimustest mõjutatud põllumajandustootjate tegevusalade kaupa.
[RT I, 15.03.2019, 6 - jõust. 25.03.2019]
Käesoleva seaduse alusel võivad riigiabi anda riik ja sihtasutus otseselt või kaudselt riigi rahalisi vahendeid kasutades.
[Kehtetu - RT I, 19.12.2018, 17 - jõust. 29.12.2018]
§ 7. <!- END 6 -!> Maaeluministeeriumi ja PRIA kaudu riigiabina antavad toetused
(1) Põllumajanduslikku vähese tähtsusega abi antakse komisjoni määruse (EL) nr 1408/2013 artikli 3 lõikes 3a sätestatud ulatuses.
(2) Abi andja teatab põllumajandusliku vähese tähtsusega abi andmise kavatsusest ja abi suuruse Maaeluministeeriumile kirjalikult hiljemalt 30 päeva enne abi andmist.
(3) Põllumajandusliku vähese tähtsusega abi andmise kavatsuses märgib abi andja vähemalt abi nimetuse ja suuruse ühe kalendriaasta kohta ning kui abi on kavandatud vaid ühele komisjoni määruse (EL) nr 1408/2013 artikli 2 lõikes 3 viidatud tootesektorile, siis ka selle tootesektori nimetuse ja tootesektorile kavandatava abi suuruse.
(4) Maaeluministeerium selgitab välja, kas kavandatava põllumajandusliku vähese tähtsusega abi suurus ületab või ei ületa riigile kehtestatud kolme aasta jooksul antava põllumajandusliku vähese tähtsusega abi ülempiiri ja sektori ülempiiri, ning teavitab sellest abi andjat 10 tööpäeva jooksul abi andmise kavatsusest teadasaamisest arvates. Väljaselgitamisel võetakse aluseks juba antud põllumajandusliku vähese tähtsusega abi ja Maaeluministeeriumile käesoleva paragrahvi lõike 2 kohaselt teatatud, kuid veel andmata põllumajandusliku vähese tähtsusega abi kogusumma.
(5) Maaeluministeerium esitab käesoleva paragrahvi lõike 4 kohaselt arvutatud kavandatava abi summa ning vajaduse korral ühele tootesektorile kavandatava abi summa konkurentsiseaduse alusel ja korras peetavale riigiabi ja vähese tähtsusega abi registrile.
(6) Abi andja võib põllumajanduslikku vähese tähtsusega abi anda üksnes käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud summade ulatuses.
(3) [Kehtetu - RT I, 19.12.2018, 17 - jõust. 29.12.2018]
(4) [Kehtetu - RT I, 19.12.2018, 17 - jõust. 29.12.2018]
(5) [Kehtetu - RT I, 19.12.2018, 17 - jõust. 29.12.2018]
(1) Käesoleva seaduse alusel ja korras võib riik maapiirkonna tasakaalustatud arengu tagamiseks anda toetust Riigi Tugiteenuste Keskuse kaudu. Toetust võib anda regionaalprogrammi alusel vähese tähtsusega abina või muu toetusena, mida ei anta riigiabi ega vähese tähtsusega abina.
(4) Regionaalprogramm avaldatakse Maaeluministeeriumi ja Riigi Tugiteenuste Keskuse veebilehel.
(6) [Kehtetu - RT I, 19.12.2018, 17 - jõust. 29.12.2018]
(7) [Kehtetu - RT I, 19.12.2018, 17 - jõust. 29.12.2018]
(3) Regionaalprogrammi rakendamiseks annab toetust Riigi Tugiteenuste Keskus käesolevas seaduses ja regionaalprogrammis sätestatud alustel ja korras.
(4) Taotlejale, kelle tegevus on tegevuskavas heaks kiidetud, toetuse määramise või abi maksmise või taotleja taotluse rahuldamata jätmise otsuse ning abi andmisega seotud muu otsuse teeb Riigi Tugiteenuste Keskus.
§ 22 <!- END 21 -!> . Praktikatoetuse taotleja
§ 23 <!- END 22 -!> . Nõuded praktikatoetuse saamiseks
§ 24 <!- END 23 -!> . Praktikatoetuse määr ja suurus
§ 25 <!- END 24 -!> . Praktikatoetuse andmine
§ 26 <!- END 25 -!> . Tuulekaer
3) põllumajandustoote müügidokumendil kasutatakse märget "Saastunud tuulekaeraga";
4) pinnase müügi- või üleandmisdokumendil kasutatakse märget "Võimalik tuulekaeraga saastumise oht";
§ 30 <!- END 29 -!> . Tuulekaera tõrjekava
§ 31 <!- END 30 -!> . Põllumassiivi tuulekaeravabaks tunnistamine
§ 32 <!- END 31 -!> . Tuulekaeraga saastunud alade andmekogu
§ 33 <!- END 32 -!> . Põllumajandustoodete koostisosade ja kvaliteedi määramise ning kvaliteediklasside nõuded
(1) Kui käesoleva seaduse §-des 3 ja 4 sätestatud riigiabi, §-s 17 sätestatud vähese tähtsusega abi, § 201 lõikes 1 sätestatud muud toetust ning § 203 lõikes 1 sätestatud toetust regionaalprogrammi rakendamiseks annab riik Maaeluministeeriumi, PRIA või Riigi Tugiteenuste Keskuse kaudu, teostab riigiabi, vähese tähtsusega abi ja muu toetuse saaja tegevuse üle riiklikku ja haldusjärelevalvet vastavalt Maaeluministeerium, PRIA või Riigi Tugiteenuste Keskus.
(4) Käesoleva seaduse 6. peatükis sätestatud tuulekaera tõrjeabinõude rakendamise üle teostab riiklikku järelevalvet ja haldusjärelevalvet Põllumajandusamet.
§ 42. Maaeluministeeriumi, Riigi Tugiteenuste Keskuse ning PRIA kaudu antud riigiabi, vähese tähtsusega abi ja muu toetuse tagasinõudmine
(1) Kui pärast riigiabi, vähese tähtsusega abi või muu toetuse väljamaksmist selgub, et abi taotleja on teadlikult esitanud valeandmeid, ei ole täitnud abi väljamaksmise aluseks olevaid nõudeid, on saanud abi alusetult muul viisil või ei ole kasutanud abi sihipäraselt, nõuab Maaeluministeerium, Riigi Tugiteenuste Keskus või PRIA abi saanud isikult abi täielikku või osalist tagasimaksmist.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhul teeb Maaeluministeerium, Riigi Tugiteenuste Keskus või PRIA otsuse abi tagasinõudmise kohta. Otsus saadetakse abi saanud isikule posti teel lihtkirjaga või väljastusteatega tähtkirjaga 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(7) Kui abi saanud isik ei maksa abi tagasi käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatud tähtaja jooksul, on Maaeluministeeriumil, Riigi Tugiteenuste Keskusel või PRIA-l õigus anda otsus abi tagasinõudmise kohta sundtäitmisele täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.
(1) Käesoleva seaduse alusel PRIA kaudu antava riigiabi, vähese tähtsusega abi ja muu toetuse ning perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse alusel PRIA kaudu antud toetuste kohta kannab PRIA Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse alusel ja korras peetavasse põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse järgmised andmed:
1) abi või toetuse taotleja ja saaja nimi, registri- või isikukood või isikukoodi puudumise korral sünniaeg, andmed tema elukoha, asukoha või tegevuskoha ja arvelduskonto kohta ning tema kontaktandmed, samuti andmed füüsilise isiku surma ja juriidilise isiku likvideerimise kohta;
2) abi või toetuse saamiseks esitatud taotluse andmed ja taotluse menetlemise käigus saadud andmed.
(2) Maaeluministeerium, PRIA, sihtasutus, Riigi Tugiteenuste Keskus ja muu seaduse alusel abi andja esitavad nende kaudu antud käesoleva seaduse § 17 lõikes 1 nimetatud põllumajandusliku vähese tähtsusega abi andmed konkurentsiseaduse alusel peetavale riigiabi ja vähese tähtsusega abi registrile.
§ 471. Andmete kontrollimine
Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise riiklike abinõude rakendamiseks vajalike andmete õigsust võib kontrollida neid andmeid sisaldavatest registritest.
§ 49 <!- END 48 -!> . Põllumajandustoodete koostisosade ja kvaliteedi määramise nõuete rikkumine
Käesoleva seaduse kuni 2018. aasta 31. augustini kehtinud redaktsiooni § 204 lõikes 3 nimetatud halduslepingu täitmisega seotud töötajate töölepingud lähevad alates 2018. aasta 1. septembrist üle haldusülesannete täitmist jätkavale Riigi Tugiteenuste Keskusele ja nendele kohaldatakse töölepingu seaduse § 112 lõiget 1.


Et juhtumipõhiseid küsimusi tuli toimetusse palju, kirjutab jurist seekord lahti kõik õppepuhkuse võtmist-andmist puudutavad põhitõed. Kati Uusmaa, haridus- ja teadusministeeriumi jurist
Täiskasvanute koolituse seadus (edaspidi TäKS) sätestab § 8 lõikes 2, et koolitusel osalemiseks antakse töötajale või avalikule teenistujale koolitusasutuse teatise alusel õppepuhkust kuni 30 kalendripäeva aasta jooksul. Lõikes 3 lisatakse, et tasemekoolitusega ja tööalase koolitusega seotud õppepuhkuse ajal makstakse töötajale ja avalikule teenistujale keskmist töötasu 20 kalendripäeva eest. See seaduse lakoonilisus avab ukse erinevateks tõlgendusteks ning juba neis viidatud sätetes sisaldub mitu mõistet või väljendit, mida tuleb täpsemalt arusaamiseks selgitada. Alljärgnev on haridus- ja teadusministeeriumi tõlgendus. Kuna töötaja on töösuhtes tavaliselt nõrgem pool, on enamasti lähtutud töötajale soodsamast tõlgendusest. Töötaja ja avalik teenistujaÕppepuhkuse saamise õigus on töötajal või avalikul teenistujal. Töölepinguseaduse (TLS) § 1 lõikes 1 nimetatakse töötajaks töölepingu alusel töötavat isikut. Avalik teenistuja on avaliku teenistuse seaduse § 4 lõike 1 kohaselt isik, kes teeb palgalist tööd riigi või kohaliku omavalitsuse ametiasutuses. Seega ei laiene õigus õppepuhkusele võlaõigusliku lepingu (nt käsundus- või töövõtuleping) alusel töötajatele – nende puhul eeldatakse, et sellised küsimused lepitakse vajadusel kokku asjaomases lepingus. Samal ajal pole neil keelatud lepingus kokku leppida selleski, et täiskasvanute koolituse seadust kohaldatakse ka nende juhtumile.
Koolituses osalemineÕppepuhkust saab võtta koolituses osalemiseks. Koolitusel osalemise mõistet pole otseselt seaduses defineeritud. TäKS-i § 3 lõige 1 avab koolituse mõiste – selle kohaselt on koolitus kas tasemekoolitus, tööalane koolitus või vabahariduslik koolitus. Viimased mõisted on omakorda lahti seletatud TäKS-i § 3 lõigetes 2–5. Seega võib seaduses nimetatud sõnapaari „koolitusel osalemine” lugeda:„taseme-, tööalasel või vabahariduslikul koolitusel osalemine”. Ühtlasi tähendab see, et „koolitusel osalemise” all pole võimalik mõista kitsalt üksnes osavõtmist n-ö kontakttundidest – loengutest ja eksamitest. Koolitusel osalemine tähendab sisuliselt taseme-, tööalase- või vabaharidusliku koolituse läbimist. Koolituse läbiviimise alusdokumendiks on õppekava, mille täitmine ongi koolituse sisuks. Seega tähendab koolitusel osalemine õppekavas kirjeldatud õppetöös (kontaktõpe, iseseisev töö, praktika) osalemist. Ka iseseisva töö vormis on võimalik koolitusel osaleda, st asjaomast õppekava täita. Iseseisva töö, praktika ja kontaktõppe mahud on haridustasemeti väga erinevad, nende konkreetne maht on tuvastatav vastavas õppekavas.
Õppepuhkusest teavitamineÕppepuhkuse kasutamise soovist peab tööandjat teavitama. TLS § 69 lõike 3 kohaselt tuleb puhkuse kasutamisest tööandjale ette teatada vähemalt 14 kalendripäeva. Teade peab olema kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis (st teatada või taotleda saab ka nt e-kirja teel). Kui koolitusel osalemiseks plaanitud ajavahemik on puhkuste ajakava koostamise ajaks teada, võib ka selle puhkuste ajakavasse kanda. Sel juhul polegi vaja õppepuhkuse kasutamise soovist hiljem eraldi teada anda.
Koolitusasutuse teatisÕppepuhkust saab koolitusasutuse teatise alusel. Samal ajal aga jätab seadus täpsustamata, mida koolitusasutuse teatis peab sisaldama. Tuleb asuda seisukohale, et sisu sõltub sellest, mida teatisega tõendama peab. Näiteks konkreetsel õppesessioonil osalemiseks saab kool väljastada teatise selle toimumise kohta või siis praktika puhul praktika toimumise kohta. Iseseisva töö tegemise soovi korral saab kool aga tõendada ainult asjaolu, et töötaja selles koolis õpib, töötaja aga otsustab ise, millal täpselt ta soovib õppepuhkust kasutada. Nii võivad teatised praktikas erineda ning peavadki erinema. 30 kalendripäeva aasta jooksulÕppepuhkust saab koolituses osalemiseks võtta kalendriaastas kuni 30 kalendripäeva. Need päevad on eri liiki koolituste (vabahariduslik, tööalane, tasemekoolitus) kohta kokku ning töötaja otsustab, millist liiki koolituste jaoks ta neid konkreetselt kasutada soovib. TäKS ei sisalda piirangut õppepuhkuse perioodile. Kuna õppetöö vormid, milleks õppepuhkust kasutatakse (iseseisev töö, praktika, loengud jne), on väga erinevad, oskab töötaja ise kõige paremini otsustada, millal täpselt tal õppepuhkust on vaja.
Tasustatud õppepuhkus30 õppepuhkuse päevast 20 eest on töötajal või avalikul teenistujal õigus saada keskmist töötasu, kui tegu on tööalaseks või tasemekoolituseks võetud puhkusega. Seetõttu on oluline eristada viidatud koolituse liike vabahariduslikust koolitusest. Sellest ja ka välisriigis õppimisest saab pikemalt lugeda novembrikuu Õpitrepist.
Uudiste arhiiv	30.04.13


text:
Kohtudokumentide kättetoimetamine on menetluslik ülesanne, mida kohtud täidavad kohtumenetluse käigus. Kohus toimetab kätte erinevaid menetlusega seotud dokumente menetluse osalistele, menetlusega seotud isikutele ning muudele isikutele (nt hagid, kohtukutsed, kohtuotsuse kirjalik edastamine jne).
Õiguskindluse huvides ja asjaomaste osaliste kaitsmiseks on kättetoimetamisel tõsised menetluslikud tagajärjed. Näiteks on õigusjõud üksnes nõuetekohaselt kättetoimetatud kohtuotsusel ning seega on sellel siduvad tagajärjed õigussuhetele, mida see puudutab.
Kõik teatised, mille kättetoimetamisel on õigusjõud, tuleb kätte toimetada ametlikult. Ametliku kättetoimetamise vajadus tuleneb kohtu vajadusest tõendi järele asjaolu kohta, et teatud dokument on kätte toimetatud ning et sellele saab asjaomases kohtumenetluses omistada piisava mõju.
Vastavalt seadusele 99/1963, tsiviilkohtumenetluse seadustikule (edaspidi tsiviilkohtumenetluse seadustik), toimetatakse kohtudokumendid kätte kas isiklikult või tavapostiga, olenevalt dokumendi laadist. Isiklikult toimetatakse kohale dokumendid, mille puhul on see seaduses ette nähtud (nt kostjale hagi, menetlusosalistele kohtuotsus) või mille puhul kohus seda nõuab. Kõigi muude dokumentide puhul kasutatakse tavaposti.
Dokumentide kättetoimetamist tagavad asutused on kohtud, kes toimetavad dokumente kätte kättetoimetavate asutuste kaudu (nendeks on kohtukäskjalad, kohtukordnikud, kohtutäiturid ja postiteenistuse töötajad ning teatud tingimustel ja teatud adressaatide puhul ka vanglateenistuse ametnikud, hoolekande-, eestkoste- ja/või haridusasutused, ennetuslikud kinnipidamisasutused, piirkondlikud sõjaväe peakorterid, siseministeerium ja justiitsministeerium).
Kui päring hõlmab adressaadi aadressi, millel kättetoimetamine ei õnnestunud, kuna adressaat ei asu enam sellel aadressil, korraldab kohus uurimise ja püüab Tšehhi rahvastikuregistri teabesüsteemi abil välja selgitada eraisiku alalise elukoha / tegevuskoha aadressi või juriidilise isiku puhul asjaomases registris registreeritud asukoha / organisatsioonilise üksuse aadressi.
Tsiviilmenetlusseadustiku kohaselt on eraisikule kättetoimetamise aadress eraisiku alalise elukoha aadress ja tema tegevuskoha aadress; juriidiliste isikute puhul on see asjaomases registris esitatud üksuse registreeritud asukoha aadress ning organisatsioonilise üksuse registreeritud asukoha aadress. Kui adressaadil on Tšehhi Vabariigis registreeritud ametlik meiliaadress, toimetab kohus dokumendid riikliku andmesidevõrgu kaudu tema ametlikule meiliaadressile. Ametlikule meiliaadressile kättetoimetamist käsitatakse isikliku kättetoimetamisena. (Ametliku meiliaadressi on kohustatud tegema üksnes juriidilised isikud; eraisikutele on ametliku meiliaadressi tegemine valikuline.)
Tšehhi Vabariigis saadakse teavet füüsiliste isikute praeguse asukoha kohta peamiselt Tšehhi rahvastikuregistri teabesüsteemist. Seaduse nr 133/2000 (elanike rahvastikuregistri ja isikukoodide kohta, rahvastikuregistri seadus) artiklis 8 sätestatud tingimustel ning seaduses nr 101/2000 (andmekaitseseadus) sätestatud tingimustel pääsevad süsteemile juurde kõik Tšehhi Vabariigi kohtud ja saavad sealt teha väljavõtteid. Välismaalt saabunud päringute puhul antakse teabesüsteemist teavet välismaal asuva isiku või välisriigi saatkonna päringu peale üksnes juhul, kui see on ette nähtud Tšehhi Vabariigi suhtes siduva rahvusvahelise lepinguga (rahvastikuregistri seaduse artikli 8 lõige 9). Samuti pääsevad Tšehhi Vabariigi kohtud juurde vastavalt seadusele nr 326/1999 (välismaalaste elamise kohta Tšehhi Vabariigis) peetavale välismaalaste registri teabesüsteemile.
Teavet ettevõtlusega tegelevate juriidiliste isikute ja eraisikute kohta, kes asuvad või tegelevad ettevõtlusega Tšehhi Vabariigis ja on esitanud registreerimistaotluse, säilitatakse avalikes registrites vastavalt seadusele nr 304/2013 (juriidiliste ja eraisikute avalike registrite kohta). Avalik register on avalik loend, milles on esitatud ettevõtlusega tegelevate juriidiliste ja eraisikute kohta seadusega ettenähtud teave, ja selline register hõlmab dokumentide kogumist. Registrile pääsevad juurde nii Tšehhi kodanikud kui ka välismaalased, sellega saavad tutvuda kõik ja teha sellest koopiaid või väljavõtteid. Avalikku registrit peetakse elektrooniliselt ning nii saab sellele järgmisel aadressil juurde pääseda ka muudest asukohtadest:
Sellel veebisaidil on teave saadaval tasuta. Dokumendikogus talletatud dokumendi terve või osalise lehekülje ärakirja, duplikaadi või koopia tegemise eest tuleb tasuda lõivu 50 Tšehhi krooni, sealhulgas ka Tšehhi äriregistri kinnitamata väljavõtete eest; kinnitatud väljavõtete eest tuleb tasuda 70 Tšehhi krooni.
Tšehhi seaduste kohaselt ei kujuta aadressipäring endast tõendit. Tšehhi Vabariigi kohtute väljakujunenud praktikast nähtub, et kohtud on tavajuhul valmis tegema määruse (EÜ) nr 1206/2001 kohaseid päringuid, et selgitada välja isiku praegune viibimiskoht ja teostada vajalik uurimine, eeldusel et teavet taotletakse käimasoleva tsiviilkohtuasja jaoks.
Kuid juhul, kui Tšehhi Vabariigi ja teise ELi liikmesriigi vahel sõlmitud kahepoolne leping sisaldab sätteid päringute käsitlemise kohta, tuleb järgida seda kahepoolset lepingut. [1]
Mis puudutab ettevõtlusega tegeleva eraisiku või juriidilise isiku (tavajuhul äriühing) aadressi teatamist, siis selle teabe esitamise kohta ei nähta Tšehhi Vabariigi seadustega ette ühtegi spetsiaalset õigusaktidest tulenevat nõuet. Nagu ülalpool öeldud, ei ole juurdepääs avaliku registri teabele piiratud ühelgi viisil.
[1] Aadressipäringud on lepitud kokku kahepoolsetes lepingutes järgmiste riikidega: Belgia, Bulgaaria, Hispaania, Kreeka, Poola, Slovakkia, Sloveenia ja Ungari.
Tšehhi Vabariigi seaduste kohaselt toimetab kohus kirjalikud dokumendid kätte ärakuulamise või muu kohtutoimingu käigus. Kui seda meetodit ei kasutata, toimetab kohus dokumendi adressaadile kätte tema ametlikul meiliaadressil avaliku andmesidevõrgu kaudu. Kui dokumenti ei saa avaliku andmesidevõrgu kaudu kätte toimetada, toimetab kohus selle adressaadi taotlusel kätte teisel aadressil või meiliaadressil.
Kui dokumenti ei saa nende meetoditega kätte toimetada, annab kohus korralduse teostada kättetoimetamine kätte toimetava asutuse kaudu (vt lisateavet lõikest 3) või kohtumenetluse osalise või tema esindaja kaudu (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklid 45, 46c, 47 ja 48).
Vastavalt seaduses täpselt sätestatud tingimustele võib kohus toimetada dokumendi kätte ka nii, et paigutab selle oma ametlikule teadetetahvlile (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 50l).
Dokumentide elektrooniline kättetoimetamine tähendab, et dokumendid toimetatakse kätte ametlikul meiliaadressil avaliku andmesidevõrgu kaudu.
Kui sellel meetodil ei ole võimalik dokumenti kätte toimetada, võib kohus adressaadi taotlusel toimetada dokumendi kätte adressaadi antud meiliaadressil, eeldusel et adressaat on palunud kohtul dokument sel viisil kätte toimetada või andnud oma nõusoleku seda liiki kättetoimetamiseks, ja eeldusel, et ta on määranud akrediteeritud sertifitseerimisteenuse osutaja, kes andis välja oma kvalifitseeritud sertifikaadi ja on selle dokumenteerinud või kes on esitanud kehtiva kvalifitseeritud sertifikaadi. Kui kasutatakse seda kättetoimetamismeetodit, palub kohus adressaadil isiku tunnustatud digitaalallkirjaga andmesõnumi abil kinnitada kohtule kolme päeva jooksul alates dokumentide saatmisest, et need on kätte toimetatud. Kui meiliaadressil saadetud dokument tagastatakse kohtule kui kättetoimetamatu või kui adressaat ei kinnita dokumendi kättesaamist kolme päeva jooksul alates dokumendi saatmise päevast, ei ole dokumenti kätte toimetatud.
Seadusega ei ole ette nähtud muid dokumentide elektroonilise kättetoimetamise meetodeid.
Selle küsimusega seoses vt ka teavet eespool lõikes 5.
Tsiviilkohtumenetluse seadustikus eristatakse kaht kättetoimetamise liiki: isiklik kättetoimetamine ja muude dokumentide kättetoimetamine.
Kui toimetatakse kätte dokumente, mille puhul on seaduses määratud või on kohus määranud, et need tuleb isiklikult kätte toimetada, ja kätte toimetav asutus ei suuda adressaati leida, hoitakse dokumenti postkontoris või kohtus ning adressaadile jäetakse kirjalik teade, milles nõutakse, et ta dokumendile järele läheks (vt allpool lõike 7 punkti 2).
Kui toimetatakse kätte dokumente, mille puhul ei ole ette nähtud isiklikku kättetoimetamist (ehk muude dokumentide kättetoimetamine), pannakse dokumendid juhul, kui adressaati ei leita, adressaadi postkasti ja postkasti pandud dokumenti käsitatakse kättetoimetatuna. Kui dokumenti ei saa postkasti panna, toimetab kohus selle kätte oma ametlikule teadetetahvlile paigutades (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 50).
Isiklikult kättetoimetatavaid dokumente käsitatakse kättetoimetatuna kümnendal päeval pärast päeva, kui dokument oli järeletulemiseks valmis (st alates kuupäevast, kui dokumenti hoiustati postkontoris või kohtus või kui kohtu ametlikule teadetetahvlile paigutati teade nõudmisega dokumendile järele minna, juhul kui teadet ei saanud jätta kättetoimetamiskohta). Dokumenti käsitatakse kättetoimetatuna ka siis, kui adressaat ei ole dokumendi hoiustamisest teadlik. Kui kümnepäevane ajavahemik möödub tulemusetult, paneb kätte toimetav asutus dokumendi adressaadi postkasti ja selle puudumise korral tagastab dokumendi saatvale kohtule ning paigutab kohtu ametlikule teadetetahvlile selle kohta teate. Mõnede dokumentide puhul on alternatiivsed kättetoimetamisviisid seadusega või kohtu otsusega välistatud – pärast kümnepäevase ajavahemiku möödumist tagastatakse dokumendid saatvale kohtule ning neid ei käsitata kättetoimetatuna (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 49 lõige 5).
Avaliku andmesidevõrgu kaudu kätte toimetatud dokumente käsitletakse isiklikult kättetoimetatuna. Ametlikul meiliaadressil kätte toimetatud dokumenti käsitatakse kättetoimetatuna, kui isik, kellel on õigus dokumendile juurde pääseda, logib oma õiguste ulatust arvestades meilikontole sisse. Kui isik ei logi oma meilikontole sisse 10 päeva jooksul alates päevast, mil dokument ametlikul meiliaadressil kätte toimetati, käsitatakse dokumenti kümnendal päeval kättetoimetatuna, aga mitte juhul, kui sellise dokumendi puhul on välistatud alternatiivne kättetoimetamisviis (elektroonilisi toiminguid ja dokumentide heakskiidetud konverteerimist käsitleva seaduse nr 300/2008 artikli 17 lõiked 3 ja 4).
Muid dokumente (mille puhul pole ette nähtud isiklikku kättetoimetamist) käsitatakse kättetoimetatuna päeval, mil need pandi postkasti, või kui need toimetati kätte kohtu ametlikule teadetetahvlile paigutamisega, siis kümnendal päeval pärast teadetetahvlile paigutamist.
Adressaati teavitatakse dokumendi hoiustamisest postkontoris kirjaliku teatega, milles nõutakse, et ta läheks dokumendile järele, ja kätte toimetav võimukandja jätab selle teate talle asjakohasel viisil (pannes selle tavajuhul talle postkasti). Kui teadet ei saa jätta kohta, kuhu dokumenti üritati kätte toimetada, tagastab kätte toimetav võimukandja dokumendi saatvale kohtule ning kohus paigutab teate, millega nõutakse dokumendile järeleminemist, oma ametlikule teadetetahvlile.
Nõudmisel peavad olema esitatud seaduses (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 50h) kindlaks määratud üksikasjad, eelkõige peab olema ära märgitud kohus, kättetoimetatav dokument, adressaat ja tema aadress, kätte toimetav võimukandja ning kättetoimetaja ees- ja perekonnanimed ning tema allkiri. Kui alternatiivne kättetoimetamine ei ole välistatud, peab teade sisaldama ka hoiatust õiguslike tagajärgede kohta, juhul kui dokumendile ei minda järele. Samuti osutatakse teates, kellelt, kust ja alates mis kuupäevast saab dokumendi kätte ning mis kuupäevani ja millistel kellaaegadel saab sellele järele tulla.
Dokumentide kättetoimetamisest keeldumist käsitletakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 50c, milles sätestatakse, et kui adressaat keeldub dokumendi kättetoimetamisest, käsitatakse dokumenti kättetoimetatuna päeval, mil selle kättetoimetamisest keelduti. Adressaati tuleb tagajärgedest teavitada. Tšehhi seaduste kohaselt kehtib sama kättetoimetamisfiktsioon ka juhul, kui adressaat keeldub avaldamast oma identiteeti või keeldub muul viisil tegemast nõuetekohaseks kättetoimetamiseks vajalikku koostööd. Sellisel juhul käsitatakse dokumenti kättetoimetatuna päeval, mil keelduti identiteedi avaldamisest või koostöö tegemisest. Tšehhi seaduste kohaselt ei uurita, kas keeldumine oli seaduslik või mitte, ning kättetoimetamisfiktsioon rakendub keeldumise korral automaatselt.
Dokumentide välismaalt kättetoimetamisel toimib Tšehhi Post samamoodi kui riigisisesel kättetoimetamisel. See tähendab, et kui ümbrikul või saatelehel ei ole konkreetselt osutatud, et saadetise võib kätte toimetada üksnes isiklikult, võib selle toimetada mitte üksnes adressaadi, vaid ka tema volitatud isiku, seadusjärgse esindaja või tema seadusjärgse esindaja volitatud isiku kätte samadel tingimustel kui adressaadile (st ta peab avaldama oma identiteedi ja kinnitama dokumendi kättesaamist allkirjaga).
Lisaks võib vastavalt postiteenuse osutamise tingimustele võtta postisaadetise vastu ka postiaadressil märgitud kohas järgmine isik:
1. Kui postisaadetis on adresseeritud eraisikule:
– isik, kes viibib korteris, kontoris, asutuses või muudes suletud ruumides, mis on tähistatud adressaadi ees- ja perekonnanimega või adressaadi perekonnanimega identse perekonnanimega ja kes kinnitab saadetise kättesaamist oma allkirjaga;
2. Kui postisaadetis on adresseeritud juriidilisele isikule:
– isik, kes kinnitab saadetise vastuvõtmist oma allkirjaga ja adressaadi templiga;
– isik, kes kinnitab saadetise vastuvõtmist oma allkirjaga ja tõendab, et ta on volitatud isik;
– isik, kes viibib adressaadi nimega tähistatud kontoris, asutuses või muudes suletud ruumides ja kes väidab, et adressaat ei kasuta templit ja kes kinnitab saadetise kättesaamist oma allkirjaga ning dokumenteerib oma ees- ja perekonnanime.
Kui dokumenti ei ole ühelegi kõnealusele isikule üle antud, võib postkontor anda selle sobivale isikule, eelkõige adressaadi naabrile, kes nõustub saadetise adressaadile üle andma ja kes kinnitab saadetise kättesaamist oma allkirjaga.
See on välistatud juhul, kui
a) adressaat on esitanud Tšehhi Postile avalduse, et ta ei nõustu selle kättetoimetamismeetodiga;
b) adressaat on esitanud Tšehhi Postile avalduse, et Tšehhi Post võib postisaadetisi üksnes talle kätte toimetada;
c) deklareeritud hind ületab 10 000 Tšehhi krooni (postiteenuse osutamise tingimuste artikli 25 lõige 6).
Kui dokument toimetatakse kätte vastavalt määruse artiklile 14 (st postiteenuste abil, mitte vastuvõtva asutuse kaudu) ja postisaadetist ei ole üle antud, hoiustatakse saadetis ning jäetakse adressaadile tema maja postkasti teade nõudmisega, et ta läheks postisaadetisele ettenähtud ajavahemikul teatud postkontorisse järele. Kui ta ei lähe saadetisele ettenähtud ajavahemikul järele, tagastatakse postisaadetis saatjale kui kättetoimetamatu.
Isikliku kättetoimetamise korral, mille puhul kasutatakse teise riigi postiteenuseid määruse artikli 14 tähenduses, võib adressaat minna postisaadetisele järele 15 päeva jooksul alates kuupäevast, mil saadetis oli järeletulemiseks valmis. Adressaati teavitatakse postisaadetise hoiustamisest kirjaliku teatega, milles nõutakse, et ta tuleks saadetisele järele, ja mille kätte toimetav asutus jätab tema maja postkasti.
Kui kohus toimetab dokumendi kätte ärakuulamise või muu kohtutoimingu käigus ja kohus on selle dokumenteerinud, kinnitavad kättetoimetamist need dokumendid. Lisaks muudele üksikasjadele (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 40 lõige 6) peavad kõnealused dokumendid osutama dokumendi laadile. Protokolli peavad allkirjastama seda kätte toimetav isik ja selle vastuvõtja.
Avaliku andmesidevõrgu kaudu ametlikul meiliaadressil kättetoimetamise kohta vt eespool lõike 7 punkti 2.
Kui dokument toimetatakse kätte avaliku andmesidevõrgu kaudu meiliaadressil, dokumenteeritakse kättetoimetamine adressaadi saadetud ja tema tunnustatud elektroonilise allkirjaga varustatud andmesõnumi abil, millega ta kinnitab dokumendi kättesaamist.
Kui kohus toimetab dokumendi kätte kohtutoimingul, mida ei dokumenteerita, või kätte toimetava asutuse kaudu, märgitakse dokumendi liik kättetoimetamiskviitungil. Kättetoimetamiskviitung on avalik dokument. Kui ei ole tõestatud muud, käsitatakse kättetoimetamiskviitungil esitatud andmeid õigetena.
Kättetoimetamiskviitung peab sisaldama järgmisi andmeid:
a) dokumendi kättetoimetamist nõudnud kohtu nimi;
b) kätte toimetava asutuse nimi;
c) kätte toimetatava dokumendi liik;
d) adressaadi nimi ja aadress, millel dokument tuleb kätte toimetada;
e) kätte toimetava asutuse teatis, millel on osutatud kuupäev, mil adressaati ei saadud kätte, kuupäev, mil dokument anti üle adressaadile või saajale, kuupäev, mil dokument oli järeletulemiseks valmis, kuupäev, mil keelduti dokumendi kättetoimetamisest või dokumendi nõuetekohaseks kättetoimetamiseks vajalikust koostööst;
f) kui on nõutud „kättetoimetamise täpse aja“ märkimist, siis kättetoimetamise tund ja minut;
g) kättetoimetaja ees- ja perekonnanimi, tema allkiri ja kätte toimetava asutuse ametliku templi jäljend;
h) dokumendi vastu võtnud või selle kättetoimetamisest või dokumendi nõuetekohaseks kättetoimetamiseks vajalikust koostööst keeldunud isiku ees- ja perekonnanimi, kui see teave on kätte toimetavale asutusele teada, teave isiku seose kohta adressaadiga, kui dokument võetakse vastu adressaadi nimel, ja selle isiku allkiri;
i) teave, kas dokumendi postkasti panemine on välistatud.
Kui dokumenti hoiustatakse, peab kättetoimetamiskviitungil olema ka teave selle kohta, kas adressaadile jäeti teatis nõudmisega, et ta läheks dokumendile järele.
Kui adressaat või saaja läheb hoiustatud dokumendile järele, peab kättetoimetamiskviitung sisaldama ka järgmist:
a) dokumendi üle andnud isiku ees- ja perekonnanimi, tema allkiri ja kätte toimetava asutuse ametliku templi jäljend;
b) kätte toimetava asutuse teatis, millel osutatakse dokumendile järeletulemise kuupäev;
c) kui on nõutud „kättetoimetamise täpse aja“ märkimist, siis kättetoimetamise tund ja minut;
d) hoiustatud dokumendile järele tulnud isiku ees- ja perekonnanimi ning tema allkiri.
Kui adressaat või saaja keeldub dokumendi kättetoimetamisest või dokumendi nõuetekohaseks kättetoimetamiseks vajalikust koostööst, peab kättetoimetamiskviitung sisaldama ka teavet selle kohta, kas suuliselt või kirjalikult teavitati dokumendi kättetoimetamisest või dokumendi nõuetekohaseks kättetoimetamiseks vajalikust koostööst keeldumise tagajärgedest, ning selle kohta, kuidas dokumendi kättetoimetamisest keeldumist põhjendati, või dokumendi nõuetekohaseks kättetoimetamiseks vajalikust koostööst keeldumise laadi kohta.
Kui dokument toimetatakse kätte „tavameetodil“ ja seda ei toimetata adressaadi või saaja kätte, peab kättetoimetamiskviitung sisaldama ka järgmist teavet:
a) kätte toimetava asutuse teatis, millel osutatakse kuupäev, mil dokument pandi maja postkasti või muusse adressaadi kasutatavasse postkasti;
b) kui on nõutud „kättetoimetamise täpse aja“ märkimist, siis kättetoimetamise tund ja minut;
c) kättetoimetaja ees- ja perekonnanimi, tema allkiri ja kätte toimetava asutuse ametliku templi jäljend;
Kui saaja ei saa dokumendi kättetoimetamist allkirjaga kinnitada, peab saajale kättetoimetamist kinnitama kättetoimetajast erinev sobiv isik, allkirjastades kättetoimetamiskviitungi.
Tšehhi Vabariigi seadustega ei nähta ette võimalust heastada valesti järgitud kättetoimetamismeetodit. Kui konkreetse dokumendi kättetoimetamisel rikuti seadusega ettenähtud menetlust, tuleb dokument uuesti kätte toimetada.
Arvestades, et Tšehhi Vabariigi seadustega lubatakse alternatiivset kättetoimetamismeetodit ja sellega seonduvat kättetoimetamisfiktsiooni, esineb juhtudel, kui adressaat ei saanud objektiivsete takistuste tõttu dokumendiga tutvuda, tulemusetu kättetoimetamise võimalus.
Kättetoimetamise kuulutab tulemusetuks pädev kohus üksnes selle osalise taotlusel, kes oli konkreetse dokumendi adressaat (välja arvatud ärakuulamiseta menetlused, kui kohus saab vaadata kättetoimetamise tulemuslikkuse läbi ka ex officio). Taotlus tuleb esitada 15 päeva jooksul alates päevast, mil adressaat sai või oleks pidanud saama tutvuda kättetoimetatud dokumendiga. Kohus kuulutab kättetoimetamise tulemusetuks üksnes juhul, kui adressaat ei saanud dokumendiga tutvuda vabandataval põhjusel. Seega peab osaline esitama oma taotluses tõendid, mis toetavad tema taotluse õigeaegsust (eespool mainitud 15-päevane ajavahemik) ja õigustatust. Vabandatavad põhjused on muu hulgas haigestumine, haiglas viibimine jms põhjused, mis objektiivselt takistasid osalisel dokumendiga tutvumist. Kättetoimetamist ei saa kuulutada tulemusetuks, kui adressaat on kättetoimetamist teadlikult vältinud või kui ta ei viibi alaliselt postiaadressil, mille ta on andnud (osalised on kohustatud andma kättetoimetamiseks aadressi, millel nad tegelikult viibivad).
Reeglina kannab kättetoimetamiskulud dokumenti kättetoimetav kohus.

matches: Kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus


Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses riikliku registri "Eesti Hariduse Infosüsteem" asutamisega – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses riikliku registri "Eesti Hariduse Infosüsteem" asutamisega
RT I 2004, 63, 446
Vastu võetud 23.08.2004 nr 276
Määrus kehtestatakse «Eesti Vabariigi haridusseaduse» (RT 1992, 12, 192; RT I 2003, 33, 205; 48, 342; 58, 387; 78, 526; 2004, 27, 180; 41, 275 ja 276; 45, 316; 56, 404) § 5 lõike 2 punktide 2, 7 ja 71 , § 27 ja § 361 lõike 61, «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» (RT I 1993, 63, 892; 1999, 42, 497; 79, 730; 2000, 33, 195; 54, 349; 71, õiend; 95, 611; 2001, 50, 288; 75, 454; 2002, 25, 144; 34, 205; 53, 336; 57, 359; 61, 375; 63, 389; 64, 393; 90, 521; 2003, 21, 125; 2004, 27, 180; 41, 276; 56, 404) § 441 lõike 4, «Ülikooliseaduse» (RT I 1995, 12, 119; 2003, 33, 206; 58, 387; 2004, 45, 316; 56, 404) § 131 lõike 3, «Rakenduskõrgkooli seaduse» (RT I 1998, 61, 980; 2003, 33, 207; 58, 387; 2004, 45, 316; 54, 390; 56, 404) § 4 lõike 2, «Kutseõppeasutuse seaduse» (RT I 1998, 64/65, 1007; 2001, 68, 406; 2002, 56, 348; 61, 375; 90, 521; 2003, 20, 116; 58, 387; 71, 473; 2004, 27, 178; 41, 276; 56, 404) § 22 lõike 2 ja «Kaitseväeteenistuse seaduse» (RT I 2000, 28, 167; 2003, 31,195; 2004, 2, 7; 49, 342) § 3 lõike 7 alusel ning seoses «Eesti Vabariigi haridusseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seaduse» (RT I 2004, 56, 404) alusel riikliku registri «Eesti Hariduse Infosüsteem» asutamisega 1. septembrist 2004. a.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 23. detsembri 1998. a määruse nr 299 «Kutseõppeasutuse lõputunnistuse vormi, statuudi ja väljaandmise korra kinnitamine» (RT I 1999, 1, 3; 2000, 7, 43; 2002, 105, 626; 2003, 39, 267) punktiga 2 kinnitatud «Kutseõppeasutuse lõputunnistuse statuudi ja väljaandmise korra» punktis 10 ja punkti 22 alapunktis 5 asendatakse sõnad «Haridus- ja Teadusministeeriumi õppekavade registrist» sõnadega «riiklikust registrist «Eesti Hariduse Infosüsteem»».
§ 2. Vabariigi Valitsuse 22. novembri 2000. a määruse nr 381 «Õpetajate koolituse raamnõuded» (RT I 2000, 87, 575; 2002, 105, 626; 107, 640) § 4 lõikes 1, § 26 lõigetes 1 ja 3 asendatakse sõnad «Haridus- ja Teadusministeeriumi õppekavade registrisse» sõnadega «riiklikku registrisse «Eesti Hariduse Infosüsteem»».
§ 3. Vabariigi Valitsuse 30. oktoobri 2001. a määruse nr 330 «Munitsipaalkooli tegevuskulude katmises osalemise kord» (RT I 2001, 86, 517; 2002, 95, 555; 105, 626) § 2 lõikes 2 asendatakse sõnad «Haridus- ja Teadusministeeriumi «Õpilaste ja üliõpilaste registri»» sõnadega «riikliku registri «Eesti Hariduse Infosüsteem»».
§ 4. Vabariigi Valitsuse 12. veebruari 2002. a määruse nr 75 ««Kaitseväeteenistuskohustuslike Eesti kodanike riikliku registri» asutamine ja registri pidamise põhimäärus» (RT I 2002, 19, 107) § 15 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
« 2) punktide 9, 22 ja 23 osas riiklikust registrist «Eesti Hariduse Infosüsteem»;».
§ 5. Vabariigi Valitsuse 13. augusti 2002. a määruse nr 258 «Kõrgharidusstandard» (RT I 2002, 70, 426; 105, 626; 2003, 61, 403) §-s 6 asendatakse sõnad «Haridus- ja Teadusministeeriumi õppekavade registrisse» sõnadega «riiklikku registrisse «Eesti Hariduse Infosüsteem»».
§ 6. Vabariigi Valitsuse 6. novembri 2003. a määruse nr 275 «Tallinna Tehnikakõrgkooli põhimäärus» (RT I 2003, 71, 474) § 23 lõikes 3 asendatakse sõnad «Haridus- ja Teadusministeeriumi lõpudokumentide registrisse» sõnadega «riiklikku registrisse «Eesti Hariduse Infosüsteem»».
§ 7. Vabariigi Valitsuse 6. novembri 2003. a määruse nr 276 «Tartu Lennukolledži põhimäärus» (RT I 2003, 71, 475) § 26 lõikes 3 asendatakse sõnad «Haridus- ja Teadusministeeriumi lõpudokumentide registrisse» sõnadega «riiklikku registrisse «Eesti Hariduse Infosüsteem»».
§ 8. Vabariigi Valitsuse 6. novembri 2003. a määruse nr 277 «Eesti Mereakadeemia põhimäärus» (RT I 2003, 72, 479) § 30 lõikes 3 asendatakse sõnad «Haridus- ja Teadusministeeriumi lõpudokumentide registrisse» sõnadega «riiklikku registrisse «Eesti Hariduse Infosüsteem»».
§ 9. Vabariigi Valitsuse 6. novembri 2003. a määruse nr 278 «Viljandi Kultuuriakadeemia põhimäärus» (RT I 2003, 72, 480) § 28 lõikes 3 asendatakse sõnad «Haridus- ja Teadusministeeriumi lõpudokumentide registrisse» sõnadega «riiklikku registrisse «Eesti Hariduse Infosüsteem»».
§ 10. Vabariigi Valitsuse 15. jaanuari 2004. a määruse nr 10 «Tartu Kõrgema Kunstikooli põhimäärus» (RT I 2004, 4, 21) § 25 lõikes 3 asendatakse sõnad «Haridus- ja Teadusministeeriumi lõpudokumentide registrisse» sõnadega «riiklikku registrisse «Eesti Hariduse Infosüsteem»».
§ 11. Vabariigi Valitsuse 1. aprilli 2004. a määruse nr 93 «Riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekoha baasmaksumus 2004. aastal» (RT I 2004, 21, 145) § 1 lõigetes 1, 3 ja 4, § 2 lõigetes 1 ja 3–5 asendatakse sõnad «Haridus- ja Teadusministeeriumi õppekavade registrisse» sõnadega «riiklikku registrisse «Eesti Hariduse Infosüsteem»».
§ 12. Määrus jõustub 1. septembril 2004. a.


Ettevõtlusega mitteseotud kulude küsimused ja vastused | Maksu- ja Tolliamet
Sa oled siinAvaleht Äriklient Tulu, kulu, käive, kasum Ettevõtlusega mitteseotud kulud Ettevõtlusega mitteseotud kulude küsimused ja va... Küsimused ja vastused
Ettevõtlusega mitteseotud kulude küsimused ja vastused 1. Meie ettevõte tegeleb koolitusteenuste pakkumisega. Koolituskulude hulka kuuluvad muuhulgas ka toitlustamine ja kohvi serveerimine. Kas me toimime õigesti, kui kirjutame meie poolt esitatud koolitusarvetel teenuse nimetuseks ainult täiendkoolitus või peaksime eraldi välja tooma, mida see summa sisaldab? Kas koolitusel osalejate toitlustuse ja kohvikulu võime kajastada koolitusega seotud kuludes ning kas sellele ei lisandu täiendavaid maksukohustusi?
Klientidele esitatavad arved peavad vastama raamatupidamise seaduse § 7 algdokumendile kehtestatud nõuetele. Vastavalt nimetatud paragrahvile on üheks algdokumendile esitatud nõudeks tehingu majandusliku sisu kajastamine. Olenevalt sellest, kuidas kajastatakse koolitusega seonduvaid kulutusi kliendile antaval arvel, sõltub ka maksustamine.
Kui arvel näidatakse kogu osutatav teenus koolitusena, siis kliendil endal maksukohustust ei teki, kuid koolitusteenust pakkuv ettevõte maksab koolitusest osavõtjatele pakutava kohvi ja toitlustamise pealt tulumaksu vastavalt tulumaksuseaduse § 49 (vastuvõtukulud), arvestades maksuvabastuse piirmääradega.
Kui arvel näidatakse eraldi „koolitusteenus" ja „toitlustamine", mida lisaks koolitusele pakutakse, siis kliendi juures töötajate koolitamisega seotud kulud maksustamisele ei kuulu, küll aga maksustatakse erisoodustusena töötajatele pakutava kohvi ja toitlustamise kulu. Koolitusteenuse pakkujal sel juhul maksukohustust ei teki.
2. Kuidas toimub bensiini eest tasutud summa kandmine ettevõtlusega seotud kuludesse, kui tangiti automaattanklas ning tanklast saadud tšekil puuduvad tehingu osapoolte rekvisiidid ja allkirjad?"
Raamatupidamise algdokumendid peavad olema sellised, et tehingu teine pool (antud juhul müüja) on identifitseeritav vastavalt raamatupidamisseaduse § 7. Kui dokument identifitseerimist ei võimalda, kuulub nimetatud dokumendi alusel makstud summa tulumaksuga maksustamisele vastavalt tulumaksuseaduse § 51 lg 2 p 3. Vastavalt raamatupidamisseaduse § 6 lg 2 on raamatupidamiskohustuslane kohustatud kõiki oma majandustehinguid dokumenteerima ning kirjendama raamatupidamisregistrites. Seega peab dokument olema vormistatud nii, et dokumendil oleks selge ka ostja, kes näitab tehtud kulutusi oma raamatupidamises. Tehingu teise osapoole (ehk ostja) andmete lisamine ja allkirjastamine ostja enda poolt on lubatud.
3. Äriühingule tehti trahv. Lisaks trahvile tuleb äriühingul tasuda ka trahviga seotud menetluskulud. Kuidas käsitleda menetluskulusid?
Seaduse alusel tasutud trahvid on ettevõtlusega mitteseotud kulud vastavalt tulumaksuseaduse § 51 lõike 2 punktile 1. Kuna tasutud trahv on ettevõtlusega mitteseotud kulu, siis selle trahviga seotud menetluskulusid käsitletakse vastavalt tulumaksuseaduse § 51 lõige 2 punktile 5 ettevõtlusega mitteseotud kohustuste täitmisena.
4. Kas võib tekkida ettevõtlusega mitteseotud kulusid, kui üks äriühing annab teisele äriühingule laenu kas intressita või madalama intressiga, kui on sätestatud võlaõigusseaduse § 94 lg 1. Kas võib arvestada erisustega omavahel seotud äriühingute vahel?
Tulumaksuseaduse alusel toimub väljamaksete ja kulude maksustamine tulumaksuga muuhulgas ka siis, kui nimetatud väljamaksed ja kulud ei ole seotud äriühingu ettevõtlusega.
Äriühingu poolt laenu andmise ettevõtlusega seotuks või mitteseotuks kvalifitseerimisel lähtub maksuhaldur eelkõige sellest, kuidas on laenu andmine seotud laenuandja ettevõtlusega. Siinkohal ei ole oluline, kas laen on antud seotud isikule või mitte. Võlaõigusseaduse § 397 lg 1 kohaselt tuleb kutse- ja majandustegevuses antud laenult tasuda intressi. Sellest tulenevalt on laenu andmine üldjuhul ettevõtlusega seotud, kui laenu andmisega teenitakse tulu. Tulu võib teenida nii intressina kui ka muul moel. Intressi puudumine iseenesest ei muuda laenu ettevõtlusega mitteseotuks, mitteseotuks muudab laenu asjaolu, et see ei teeni äriühingule tulu.
Kui laenu andmine ei ole seotud äriühingu ettevõtlusega, siis kuulub laen väljaandmise kuul maksustamisele vastavalt § 52 lg 1 ja lg 2 p 1 (laenu andmine on nõudeõiguse kui vara soetamine). Siinjuures on maksumaksjal kasulik teada ka tulumaksuseaduse § 54 lg 6, s.t kui langevad ära § 52 lõikes 2 sätestatud maksustamise aluseks olevad asjaolud (laen tagastatakse äriühingule), siis on maksumaksjal õigust teha tulumaksu ümberarvestus ning nõuda enammakstud tulumaksu tagastamist.5. Kinnistu omanik soovib arendada talle kuuluvat kinnistut – kehtestada detailplaneeringu, ehitada sinna hooned (kõik on seotud kinnistu omaniku ettevõtlusega). Kohalik omavalitsus, kelle territooriumil kinnistu asub, on nõus detailplaneeringu kehtestama ainult siis, kui kinnistu omanik tasub kohalikule omavalitsusele sotsiaalobjektide arendamiseks teatud tasu. Kas sellise tasu maksmine on ettevõtlusega seotud või mitteseotud kulu?
Seoses kinnistu detailplaneeringu kehtestamise või muutmise, samuti ehitusloa väljastamisega kohalikule omavalitsusele vastava lepingu/kokkuleppe alusel sotsiaalobjektide arendamiseks tasu maksmisel on tegu ettevõtlusega seotud kohustuste täitmisega ja seega ei kuulu eelnimetatud väljamakse tulumaksuga maksustamisele.6. Kas klientidele, koostööpartneritele kingitavad lõikelilled on ettevõtlusega seotud ja mittemaksustatav kulu?
Üldjuhul jah, kuna need ei kujuta endast saaja jaoks rahalist hüve (kui lill on aga näiteks saaja jaoks rahalist väärtust omav potitaim, siis on tegu kingitusega).
Juhime tähelepanu ka sellele, et kui lisaks lilledele/koos lilledega antakse üle veel midagi, millel on saaja jaoks rahaline väärtus (nt kommikarp, veinipudel jne), siis need (lisa)asjad on käsitletavad kingitusena (või reklaamkingitusena, olenevalt asja iseloomust).


Harku valla Ühtekuuluvusfondi veemajandusprojekti raames ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise tasu hüvitamise kord – Riigi Teataja
Harku valla Ühtekuuluvusfondi veemajandusprojekti raames ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise tasu hüvitamise kord
Harku valla Ühtekuuluvusfondi veemajandusprojekti raames ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise tasu hüvitamise kord - sisukord
§ 2 Liitumistasu hüvitise saamiseks õigustatud isik
§ 3 Taotlus liitumistasu hüvitamiseks
§ 4 Liitumistasu hüvitise saamise otsus ja hüvitise väljamaksmine
RT IV, 07.05.2015, 31
Vastu võetud 27.02.2014 nr 6
RT IV, 12.03.2014, 2
jõustumine 15.03.2014
30.04.2015 RT IV, 07.05.2015, 8 10.05.2015
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 7 lõigete 1 ja 5 ning § 22 lõike 1 punkti 37 alusel, juhindudes ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse § 5 lõike 21 punktist 4 ning arvestades Harku Vallavolikogu 28.08.2008. a määruse nr 21 „Harku valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskiri“ § 14 lõiget 3.
(1) Käesoleva määrusega sätestatakse Harku valla (edaspidi vald) Ühtekuuluvusfondi veemajandusprojekti raames ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumisel liitumistasu (edaspidi liitumistasu) hüvitamise ulatus, tingimused ja kord.
(2) Liitumistasu hüvitise väljamaksmist korraldab Harku Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
§ 2. Liitumistasu hüvitise saamiseks õigustatud isik
(1) Õigus liitumistasu hüvitamisele on isikul, kes vastab alljärgnevatele tingimustele:
1) ta on Harku valla Ühtekuuluvusfondi veemajandusprojektiga hõlmatud ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liituva kinnistu omanik;
2) ta on olnud Harku valla elanik Rahvastikuregistri andmetel vähemalt 12 kuud enne hüvitamistaotluse esitamist;
3) kinnistu liitmiseks ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga on sõlmitud liitumisleping vee-ettevõtjaga;
4) vee-ettevõtjal on valmidus teenuslepingu sõlmimiseks isikuga ja vee-ettevõtja saab seda kinnitada.
(2) Kui õigustatud isik on mitme vallas asuva ühisveevärgi- ja kanalisatsiooniga liituva kinnistu omanik, on tal õigus saada liitumistasu hüvitist ainult ühe kinnistu eest omaniku valikul.
(3) Liitumistasu hüvitatakse juhul, kui liitumine toimub nii ühisveevärgi kui ka -kanalisatsiooniga. Kui kinnistu on liitunud ühe teenuseliigiga, kuid tehnilistel põhjustel (näiteks ühisveevärgi või –kanalisatsiooni puudumise tõttu) ei olnud varem võimalik liituda teisega, tekib õigus liitumistasu hüvitisele pärast teise teenuseliigiga liitumist.
(4) Liitumistasu hüvitis on 384 (sh käibemaks) eurot.
§ 3. Taotlus liitumistasu hüvitamiseks
(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumistasu hüvitise saamiseks esitab õigustatud isik kirjaliku taotluse vallavalitsusele.
(2) Taotlusele lisatakse alljärgnevad dokumendid:
1) vee-ettevõtja ja kinnistu omaniku vahel sõlmitud ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitumise lepingu koopia;
2) vee-ettevõtja poolt väljastatud kirjalik tõend selle kohta, et taotluse esitajale kuuluvale kinnistule on ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni liitumisvõimalus rajatud Harku valla Ühtekuuluvusfondi veemajandusprojekti raames ja vee-ettevõtjal on valmidus tarbimislepingu sõlmimiseks.
§ 4. Liitumistasu hüvitise saamise otsus ja hüvitise väljamaksmine
(1) Vallavalitsus kontrollib liitumistasu hüvitamise taotluses toodud asjaolude vastavust käesolevale korrale 20 päeva jooksul arvates taotluse saamisest.
(2) Kui isik jätab koos taotlusega esitamata nõutud andmed või dokumendid või kui taotluses on muid puudusi, määrab vallavalitsus taotluse esitajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, mis ei või olla lühem kui 20 päeva, selgitades, et tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel võib vallavalitsus jätta taotluse läbi vaatamata.
(3) Vallavalitsus otsustab liitumistasu hüvitamise või liitumistasu hüvitamisest keeldumise või taotluse läbi vaatamata jätmise korraldusega 30 päeva jooksul arvates kõigi nõutud dokumentide saamisest.
(4) Liitumistasu hüvitamise korralduses sätestatakse, et õigustatud isik peab sõlmima vee-ettevõtjaga teenuslepingu hiljemalt 1 (ühe) aasta jooksul korralduse jõustumisest.
(5) Korraldus saadetakse vee-ettevõtjale elektrooniliselt ja taotlejale elektrooniliselt taotleja poolt taotluses näidatud elektronposti aadressile või posti teel lihtkirjaga.
(6) Liitumistasu hüvitis makstakse kolme aasta jooksul välja vee-ettevõtjale vallavalitsuse korralduse alusel.
(7) Vee-ettevõtja vähendab hüvitise võrra õigustatud isiku poolt makstavat liitumistasu, välja arvatud juhul, kui õigustatud isik ei ole täitnud käesoleva paragrahvi lõikes 4 toodud nõuet.
(2) Käesoleva määruse §-s 3 sätestatud taotluse esitamise viimane päev on 13. oktoober 2016.
[RT IV, 07.05.2015, 8 - jõust. 10.05.2015]


text:
Tsiviilkohtumenetluste korral kohaldatavad tõendite kogumise ja esitamise eeskirjad ning kasutatavad tõendite kogumise viisid on reguleeritud tsiviilkohtumenetluse seadusega (Zakon o pravdnem postopku – ZPP).
Tõendada ei ole vaja selliseid fakte, mida pool menetluse ajal kohtus kinnitab. Kohus võib anda korralduse kinnitatud faktide tõendamiseks, kui tal on alust arvata, et pool kinnitas need faktid eesmärgiga esitada nõue, mille esitamiseks tal õigust ei ole (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 3 lõige 3).
Tõendama ei pea selliseid fakte, mis on kinnitatud ja üldteada (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 214 lõiked 1 ja 6).
Kohus aktsepteerib kinnitatud fakti ilma selle tõele vastavust kontrollimata (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 214 lõige 1), välja arvatud juhul, kui kohus leiab, et pool kinnitas need faktid eesmärgiga esitada nõue, mille esitamiseks tal õigust ei ole (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 3 lõige 3).
Tõendada ei ole vaja fakte, mida seaduse kohaselt käsitatakse tõendatuna. Siiski võib tõendada, et need faktilised asjaolud ei eksisteeri, välja arvatud juhul, kui seaduses on sätestatud teisiti (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 214 lõige 5).
Mõnel juhul piisab otsuse tegemiseks tõenäosuse demonstreerimisest, seda eelkõige teatavate menetlusega seotud esialgsete otsuste tegemiseks, millega menetlust ei lõpetata ja millega kohus lahendab esialgseid menetluslikke küsimusi. Selleks et kohtunik kohaldaks konkreetset menetlusnormi, tuleb demonstreerida õiguslikult asjakohaste faktide tõenäosust. Kuid kohtunik ei pea olema nende olemasolus veendunud. Tsiviilkohtumenetluse seaduses ei ole määratletud need faktilised asjaolud, mille tõenäosust võib demonstreerida selleks, et teatavat normi saaks arvesse võtta.
Kohus võib tõendeid koguda ka ex officio (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 7 lõige 2), kui ta leiab, et pooled kavatsevad oma hagi kasutada lubamatult (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 3 lõige 3).
Kohus otsustab, milliseid tõendeid tuleks otsustavate faktide kindlakstegemiseks koguda (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 213 lõige 2 ja artikkel 287). Kohus teeb tõendite kohta otsuse, millega ta võtab poolte avaldused vastu või lükkab need tagasi ning millega kohus võib ka anda korralduse teatavate tõendite kogumiseks ex officio.
Juhul kui kohtu otsusega kiidetakse heaks poole avaldus tõendite kohta, siis see otsus viiakse ellu ja tõendid kogutakse. Tõendite kohta tehtud otsus ei ole kohtu jaoks siduv. Kohus võib oma otsust menetluse käigus muuta ja koguda tõendeid, millega seotud avalduse ta eelnevalt tagasi lükkas, ning kohus võib koguda ka uusi tõendeid (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 287 lõige 4).
Tõendeid esitatakse üldiselt põhikohtuistungil selle kohtuniku ees, kes teeb lõpliku otsuse (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 217 lõige 1). Mõjuvatel põhjustel võib tõendeid esitada taotluse korral ka spetsiaalselt nimetatud kohtuniku ees (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 217 lõige 1). Erandjuhtudel on samuti võimalik esitada tõendeid pärast põhikohtuistungi lõppu, kui kohtunike kolleegium otsustab, et põhikohtuistung tuleb uuesti avada. Seda tehakse vajaduse korral menetluse täiendamiseks või konkreetsete oluliste küsimuste selgitamiseks (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 292).
Pool peab hiljemalt esimese põhikohtuistungi ajaks nimetama kõik faktid, mida on vaja tema hagi toetamiseks, esitama oma väidete õigsuse kindlakstegemiseks nõutava tõendusmaterjali ning esitama oma seisukoha vastaspoole esitatud väidete ja tõendite kohta. See tähendab, et kohus ei võta arvesse tõendeid, mille pool esitab liiga hilja. See tähendab, et kohus ei võta arvesse tõendeid, mille pool esitab liiga hilja. Sellisel juhul ei saa pool hagi esitada (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 286). Ainus erand on seotud juhtumitega, mille korral pool saab tõendada, et tal ei olnud võimalik esimesel kohtuistungil tõendeid esitada temast olenematutel põhjustel, või kui kohtu arvates ei lükkaks tõendite esitamine vaidluse lahendamist edasi (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 286 lõige 3).
Seoses tõenditega, mis on vastuvõetamatud ja mida ei saa otstarbekal viisil koguda, on oluline järgida tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 3 lõiget 3, milles on sätestatud, et kohus ei aktsepteeri poolte hagisid, mis on vastuolus siduvate eeskirjade või moraalinormidega.
Tunnistajad. Tunnistajana kohtusse kutsutud isik peab kohale ilmuma ja ütlusi andma, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 229 lõige 1). Tunnistajaid küsitletakse poole ettepaneku alusel ning selles ettepanekus tuleb esitada tunnistaja isikuandmed ja märkida, mille kohta tunnistaja ütlusi annab (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 236). Tunnistajad kutsutakse istungile spetsiaalse kohtukutsega. Selles kutses tuleb tunnistajaid teavitada nende kohustusest ütlusi anda, põhjendamatu kohtusse ilmumata jätmise tagajärgedest ja õigusest saada kulude eest hüvitist (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 237).
Tunnistajaid küsitletakse põhikohtuistungil. Tunnistajaid, kes vanuse, haiguse või raske füüsilise puude tõttu ei saa kohtukutse peale kohtusse ilmuda, võib küsitleda nende elukohas (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 237 lõige 2). Iga tunnistajat küsitletakse eraldi ja küsitlemise ajal ei tohi juures viibida teised tunnistajad, kes annavad ütlusi hiljem (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 238 lõige 1) Kohus teavitab tunnistajaid nende kohustusest rääkida tõtt midagi välja jätmata. Samuti hoiatab ta tunnistajaid valeütluste andmisega kaasnevate tagajärgede eest. Kõigepealt ütleb tunnistaja, mida ta juhtumi kohta teab. Seejärel esitavad kohtunike kolleegiumi eesistuja, kolleegiumi liikmed ning pooled ja nende esindajad ja volitatud isikud küsimusi eesmärgiga kontrollida tunnistaja ütlusi või neid täiendada või selgitada. Juhul kui tunnistaja ütlused on vasturääkivad, siis võib juhtida tunnistaja tähelepanu sellele asjaolule (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 239 lõige 3). Tsiviilkohtumenetluse seadusega ei ole enam ette nähtud, et tunnistaja peaks andma vande.
Tsiviilkohtumenetluse seaduses ei eristata n-ö tavapäraste tunnistajate ärakuulamise ja ekspertide ärakuulamise menetlusi ning see seadus ei sisalda sellekohaseid menetlusega seotud erisätteid. Tunnistajate ja ekspertide ärakuulamise menetlused on ühesugused.
Dokumendid. Kuigi tsiviilkohtumenetluse seaduses ei seata erinevaid tõendusmaterjale tähtsuse järjekorda, siis loetakse dokumente neist kõige usaldusväärsemateks. Dokumendid võib jaotada avalikeks ja eradokumentideks. Avalikud dokumendid on sellised dokumendid, mille on kindlaksmääratud vormis välja andnud riigi ametiasutus, kes tegutseb oma pädevuse piires, või dokumendid, mille on sellises vormis välja andnud kohalik omavalitsus, äriühing või muu organisatsioon või füüsiline isik, kes teostab talle seadusega antud avalikku võimu (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 224 lõige 1). Eradokumendid on kõik dokumendid, mis ei ole avalikud. Eradokumendile kantud allkirja võib tõestada volitatud ametiasutus või füüsiline või juriidiline isik, kes teostab avalikku võimu (nt notar). Sellised eradokumendis sisalduvad tõestatud klauslid on avaliku tähtsusega ja dokumendi seda osa võib samuti käsitada avaliku dokumendina. Avalike dokumentide tõendamisväärtus on tsiviilkohtumenetluse seadusega eraldi kindlaks määratud. Avaliku dokumendiga tõendatakse selles esitatud või sellega kinnitatud faktide tõele vastavust (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 224 lõige 1). Kuigi tsiviilkohtumenetluse seaduses lähtutakse eeldusest, et avaliku dokumendi sisu on tõene, on lubatud tõendada, et fakte on avalikus dokumendis kajastatud ebaõigelt või et avalik dokument on koostatud nõuetele mittevastavalt (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 224 lõige 4). See on ainus tõendeid käsitlev reegel Sloveenia tsiviilkohtumenetluses.
Eksperdid. Kohus kogub tõendeid ekspertidelt, kui konkreetse fakti kindlakstegemiseks või selgitamiseks on vaja tehnilisi eksperditeadmisi ja kohtul sellised teadmised puuduvad (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 243). Tsiviilkohus määrab eksperdi eriotsusega ja võib enne eksperdi määramist anda pooltele võimaluse esitada selle kohta oma seisukohad. Eksperdi võib määrata ka kolleegiumi esimees või spetsiaalse taotluse saanud kohtunik, kui tal on õigus selliseid tõendeid koguda (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 244). Ekspert valitakse tavaliselt spetsiaalsest kohtuekspertide nimekirjast, kuid eksperdina võib kasutada ka spetsiaalset institutsiooni. Eksperdina saab ütlusi anda ainult füüsiline isik. Ekspert on kohustatud oma ülesandeid täitma ning esitama oma järeldused ja arvamuse (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 246 lõige 1). Kohus võib karistada rahatrahviga eksperti, kes ei ilmu nõuetekohase kutse peale kohtuistungile ega põhjenda oma puudumist, eksperti, kes mõjuva põhjuseta keeldub oma ülesandeid täitmast, eksperti, kes jätab kohtule viivitamata teatamata asjaoludest, mis ei lase tal oma eksperditööd (õigeaegselt) teha, ning eksperti, kes jätab mõjuva põhjuseta oma eksperditöö tegemata kohtu määratud tähtaja jooksul (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 248 lõige 1). Kohus võib eksperdi tema taotluse alusel vabastada ülesannete täitmisest ainult sellistel põhjustel, mille alusel on eksperdil õigus keelduda ütluste andmisest või konkreetsele küsimusele vastamisest. Kohus võib eksperdi tema taotluse alusel vabastada kohustuste täitmisest ka muudel mõjuvatel põhjustel (nt ülisuure töökoormuse tõttu). Sel põhjusel võib kohustuste täitmisest vabastamist taotleda ka selle organisatsiooni või asutuse volitatud töötaja, kus asjaomane ekspert töötab (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 246 lõiked 2 ja 3). Eksperdi võib samuti tagandada samadel alustel nagu kohtuniku. Ainus erand on seotud olukorraga, kus eksperdina võib ütlusi anda isik, kes on tunnistajana juba ütlusi andnud (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 247 lõige 1).
Eksperdi töö seisneb järelduste ja arvamuse koostamises. Kohus otsustab samuti, kas ekspert peab esitama oma järeldused ja arvamused ainult suuliselt kohtuistungil või peab ta need kohtule esitama ka kirjalikult enne istungi algust. Kohus näeb ka ette tähtaja, mille jooksul on ekspert kohustatud esitama oma järeldused ja arvamused. Mitme eksperdi määramise korral võivad nad esitada oma järeldused ja arvamused ühiselt, kui nad saavutavad neis kokkuleppe. Juhul kui eksperdid üksmeelele ei jõua, esitab iga ekspert oma järeldused eraldi (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 254). Juhul kui ekspertide esitatud teabes on põhimõttelised erinevused või kui ühe või mitme eksperdi järeldused on ebaselged, mittetäielikud või vasturääkivad või need ei ole kooskõlas uuritavate asjaoludega ja selliseid puudusi ei kõrvaldata ekspertide uue ärakuulamisega, siis peavad samad või uued eksperdid tõendid uuesti esitama (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 254 lõige 2). Kuid juhul, kui ühe või mitme eksperdi arvamuse vahel on vasturääkivused või kui nende arvamus sisaldab ebareeglipärasusi või kui esitatud arvamusega seoses tekib põhjendatud kahtlus, küsitakse mõne teise eksperdi arvamust (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 254 lõige 3). Ekspertidel on õigus saada kuluhüvitisi ja tasu tehtud töö eest (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 249 lõige 1).
Jah. Tunnistajana kohtusse kutsutud isik peab kohale ilmuma ja ütlusi andma, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 229 lõige 1).
Kolleegiumi esimees võib lubada ameti- või sõjasaladust hoidma kohustatud tunnistajat küsitleda erandjuhtudel, kui on täidetud kohtumenetluste raames salastatud teabe avalikustamise tingimused (olenevalt teabe ja dokumendi sisu olulisusest konkreetse menetluse jaoks, salastatud teabe iseloomust ja tundlikkusest, kõnealuste materiaalsete õiguste tähtsusest ja kaalust ning sellest, kas salastatud teabe avalikustamine ohustaks mõne organi toimimist või riigi julgeolekut).
asjaoludega, mille pool on usaldanud tunnistajale kui oma volitatud esindajale;
asjaoludega, millega seoses on pool või muu isik pihtinud tunnistajale kui pihiisale;
Tunnistaja võib keelduda vastamast konkreetsetele küsimustele, kui tal on selleks mõjuv põhjus, eelkõige kui vastamisega põhjustaks ta suurt häbi, märkimisväärset rahalist kahju või annaks alust kriminaalsüüdistuse esitamiseks endale või mis tahes astme otsejoones sugulasele või kuni kolmanda astme külgjoones sugulasele või kui vastamisega põhjustaks ta suurt häbi, märkimisväärset rahalist kahju või annaks alust kriminaalsüüdistuse esitamiseks oma abikaasale või kuni teise astme (kaasa arvatud) hõimlasele (isegi juhul, kui abielusuhe on juba lõpetatud) või oma eestkostjale või eestkostealusele või lapsendanud vanemale või lapsendatud lapsele (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 233 lõige 1).
Rahalise kahju põhjustamise riski ei saa tunnistaja siiski kasutada ütluste andmisest keeldumise põhjusena juhul, kui need ütlused käsitlevad järgmist: õigustehinguid, mille juures ta viibis kutsutud tunnistajana; toiminguid, mida ta tegi ise seoses vaidlusega kui mis tahes poole õiguseellase või -esindaja; fakte, mis on seotud pere- või abielusidemetest tulenevate varaliste suhetega; fakte, mis on seotud sünni, abielu või surmaga; või olukordi, kus eriõigusnormide kohaselt on ta kohustatud esitama avalduse või andma ütlusi (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 234). Samuti ei või tunnistaja keelduda ütluste andmisest ärisaladuse kaitsmisele tuginedes, kui teatavate faktide avalikustamine on vajalik avalikes või teiste isikute huvides, tingimusel et saadav kasu on suurem saladuse avaldamisega kaasnevast kahjust (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 232).
Jah. Juhul kui nõuetekohaselt kohtusse kutsutud tunnistaja kohtusse ei ilmu ja tema puudumine ei ole põhjendatud või kui ta lahkub ilma loata kohast, kus teda oleks pidanud küsitletama, võib kohus lasta isiku jõuga ja tema enda kuludega kohale tuua ning võib määrata ka kuni 1 300 euro suuruse rahatrahvi. Kohus võib määrata rahatrahvi ka tunnistajale, kes ilmub kohtusse ja keda teavitatakse tagajärgedest, kuid kes seejärel keeldub ütluste andmisest või konkreetsetele küsimustele vastamisest põhjustel, mida kohus peab alusetuteks. Viimati nimetatud olukorras võib kohus juhul, kui tunnistaja ei ole endiselt valmis ütlusi andma, vahistada tunnistaja seniks, kuni ta on nõus ütlusi andma või kui kuni teda ei ole enam vaja küsitleda, kuid mitte kauem kui üheks kuuks (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 241 lõiked 1 ja 2).
Tunnistajaks võib olla mis tahes isik, kes suudab anda teavet tõendavate asjaolude kohta (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 229 lõige 2). Tunnistajaks sobivus ei sõltu isiku õigus- ja teovõimest. Laps või isik, kes on tunnistatud täielikult või osaliselt õigus- ja teovõimetuks, võib olla tunnistaja, kui ta on võimeline andma teavet õiguslikult oluliste faktide kohta. Seda, kas tunnistaja on võimeline ütlusi andma või mitte, hindab kohus juhtumipõhiselt.
Tunnistajate küsitlemise kohta vaata eespool antud vastust.
Videokonverentside pidamine on reguleeritud tsiviilkohtumenetluse seaduse artikliga 114a, milles on sätestatud, et poolte nõusolekul võib kohus lubada pooltel ja nende esindajatel viibida küsitlemise ajal muus kohas ja viia menetlustoimingud seal läbi, kui küsitlemise läbiviimise asukohast tehakse heli- ja videoülekanne asukohta või asukohtadesse, kus viibivad pooled ja/või nende esindajad. Samu tingimusi kohaldatakse tõendite kogumisel vaatluste, dokumentide ning poolte, tunnistajate ja ekspertide küsitlemise kaudu.
Üldiselt ei tohi tsiviilkohtumenetluses kasutada tõendeid, mis on kogutud ebaseaduslikult (nt telefonikõnede õigusvastase pealtkuulamisega). Kohtupraktika kohaselt lubatakse erandjuhtudel siiski selliseid tõendeid kasutada, kui selleks on põhjendatud alust või kui tõendite kogumine oleks olulise tähtsusega põhiseadusega tagatud õiguse elluviimisel Sellisel juhul on lisaks asjaolule, et teatavad tõendid võivad olla kogutud ebaseaduslikult, otsustav tähtsus ka asjaolul, kas tsiviilkohtumenetluse raames esitatud tõendiga kaasneks taas inimõiguste rikkumine.
Seoses tõenditega, mis on vastuvõetamatud ja mida ei saa otstarbekal viisil koguda, on tsiviilkohtumenetluse seaduse artikli 3 lõikes 3 sätestatud, et kohus ei aktsepteeri poolte hagisid, mis on vastuolus siduvate eeskirjade või moraalinormidega.

matches: Kohus Kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus


text:
Tagatise suurendamine vedelkütuse seaduse alusel - Pluss
Tagatise suurendamine vedelkütuse seaduse alusel
http://www.nc.ee/?id=11&tekst=RK/3-3-1-49-14
Riigikohtu 10.12.2014 lahend nr 3-3-1-49-14
VKS § 4.2 lg 4
HMS § 4
MKS § 136.¹
Maksu- ja Tolliameti (MTA) otsusega tunnistati MTA varasemad otsused kehtetuks ja suurendati vedelkütuse seaduse (VKS) § 42 lg 4 alusel kaebaja tagatist. Otsuse kohaselt alustati kaebaja suhtes maksumenetlust, milles nähtus, et maksukohustuslane oli arvanud tasumisele kuuluvast käibemaksust ebaõigesti maha kolmanda isiku arvete alusel sisendkäibemaksu. Kaebaja esitas halduskohtule kaebuse, milles palus MTA otsuse tühistada. Halduskohus jättis kaebuse rahuldamata ja tagatise suurendamise otsuse muutmata. Kaebaja esitas apellatsioonkaebuse, mille ringkonnakohus jättis rahuldamata. Kaebaja esitas kassatsioonkaebuse Riigikohtusse.
1. VKS § 42 lg-s 4 on esitatud näitlik loetelu asjaoludest, millest lähtudes võib esineda alus ja vajadus määratud tagatise suurendamiseks. Kaalumise tagajärjel võib maksuhaldur tugineda tagatise suurendamisel ühele või mitmele VKS § 42 lg-s 4 nimetatud või nimetamata asjaolule. Tagatise ulatuse määramisel tuleb aga arvestada, et nagu maksude tasumise õigsuse kontrollimise ja maksusumma määramise puhul lasub maksuhalduril kohustus arvestada kõiki asjas tähendust omavaid asjaolusid, nii tagatise suurendamist kui ka vähendamist tingivaid asjaolusid. Mitte iga eksimus maksukohustuse deklareerimisel ei anna alust tagatise suurendamiseks.
2. VKS alusel määratava käibemaksu tagatise eesmärk on tagada maksupettuste vähenemine, soodustada ausat konkurentsi kütuseturul ja kaitsta seeläbi teiste kütuseturul tegutsevate ettevõtjate ettevõtlusvabadust. Tagatisega piiratakse selle adressaadiks oleva äriühingu ettevõtlusvabadust, mistõttu peab nõutava tagatise suurus olema proportsionaalne taotletava eesmärgiga. Tagatise suurendamise menetlus on haldusmenetlus, mille üheks eesmärgiks on ennetavalt tagada tekkida võiva käibemaksukohustuse täitmine. Selle menetluse korraldamine ja otsuse tegemine võib olenevalt asjaoludest olla kiireloomuline.
3. VKS § 42 lg 4 sõnastus ei piira tekkida võiva käibemaksukohustuse arvestamist ajaliste kriteeriumitega. Tekkida võiva käibemaksukohustuse tuvastamisel võib arvesse võtta nii eelnevatel maksuperioodidel esitatud käibedeklaratsioonide kontrollimise tulemusel tekkida võivaid kui ka tulevikus deklareeritavaid võimalikke käibemaksukohustusi. VKS ei piira tagatise suuruse määramisel arvesse võetavaid asjaolusid kitsalt üksnes kütuse võõrandamise tehingutega.
4. Tagatise kehtestamise esmaseks eesmärgiks on tagada kütuseturul toimuvatelt kütusetehingutelt käibemaksu tasumine. Kuid tagatise eesmärk on ka tagada tekkida võiva käibemaksukohustuse täitmine, maksupettuste vähendamine ning soodustada ausat konkurentsi kütuseturul. Äriühingu käibemaksukohustuse suurus oleneb otseselt maha arvatava sisendkäibemaksu ulatusest, kusjuures käibemaksukohustuse suuruse kindlakstegemisel tuleb arvestada maksukohustuslase kõiki tehinguid, mitte üksnes tehinguid kütusega. Võltsarvete alusel sisendkäibemaksu ebaõige mahaarvamisega saavutaks äriühing maksu- ja konkurentsieelise ka kütuseturul ning see ei aitaks kaasa ausa konkurentsi tagamisele ja maksupettuste vähendamisele nimetatud valdkonnas.
5. Tagatise suurendamise otsuse tegemisel rakendab maksuhaldur kaalutlusõigust ning see peab toimuma kooskõlas haldusmenetluse seaduse (HMS) §-s 4 sätestatuga. Varem määratud tagatise suurendamise menetluses hinnatakse äriühingu tegevusest tulenevaid riske käibemaksu tasumisel ja senise tagatise piisavust nende riskide maandamiseks. Tekkida võiva käibemaksukohustuse hindamisel piisab põhjendatud kahtluse kriteeriumi täitmisest. Üksikjuhtumi kontrollimenetlus ja vedelkütuse seaduse alusel toimuv käibemaksu tagatise suurendamise menetlus võidakse korraldada ja tihtipeale korraldatakse samal ajal ning tagatise suurendamise menetluse kestel võib maksuhaldur alles koguda tõendeid. Võimaliku maksuotsuse faktiline ja õiguslik alus ei pruugi olla veel teada. Tagatise suurendamine otsustatakse piiratud informatsiooni ja aja tingimustes. Kui maksuhaldur on tõendite kogumile tuginedes mõistlikult ja usutavalt põhjendanud kahtlust, et äriühingu raamatupidamises kajastatud arvete alusel võib olla käibemaksukohustusele vastav maksusumma ebaõigesti arvestatud, on VKS § 42 lg 4 p 1 kohaldamise eeldus täidetud. Seejärel lasub maksuhalduril kohustus määrata tagatise suurus, mh peab ta kontrollima, kas ja millises ulatuses on tagatise suurust vaja muuta ning kas riski maandamiseks on teisi efektiivseid vahendeid.
6. Vedelkütuse seaduses on piisavalt selgelt formuleeritud tagatise suurendamise eeldused ja õiguslikud tagajärjed äriühingule. Haldusorgani antud juhend ja metoodika saaksid küll täpsustada tagatise suurendamise menetluse korda, kuid seadusest ei tulene haldusorganile kohustust sellise juhendi ja metoodika kehtestamiseks.
7. Tagatise täitmise tähtaja määramisel tuleb arvestada nii tagatise täitmise keerulisust kui ka tagatise eesmärkide saavutamise olulisust. Näiteks äriühingule tagatise täitmiseks määratud 22 päeva pikkust tähtaega ei saa pidada ebamõistlikuks. Äriühingul on võimalik valida erinevate tagatise liikide vahel. Tagatissumma deposiidina selleks määratud kontole kandmine ei ole ainuke tagatise täitmise viis, tagatisena on aktsepteeritud ka käendus või riigi kasuks registerpandi või hüpoteegi seadmine. Seega ei tingi ainuüksi rahaliste vahendite ebapiisavus äriühingu arvelduskontol veel tagatise täitmise võimatust või ülemäärast keerukust.
8. Ärakuulamisõiguse tõhus realiseerimine eeldab, et menetlusosalisele on piisavalt täpselt teada, mille kohta ta võib arvamusi, seisukohti, küsimusi ja vastuväited esitada. Haldusakti adressaadile peab olema selge, millise sisuga tema õigusi puudutav haldusakt võidakse välja anda ning millised on akti andmise peamised põhjused. Menetlusosalise ärakuulamise üheks eesmärgiks on oluliste asjaolude väljaselgitamine, et tagada haldusmenetluses uurimispõhimõtte järgimine ja kaalutlusõiguse teostamine. See, et isik võib kavandatava koormava haldusakti sisu aimata, ei õigusta isiku ära kuulamata jätmist. Ärakuulamisõiguse tagamiseks ei ole näiteks piisav, kui vedelkütuse valdkonnas tegutsevale äriühingule on teada üksikjuhtumi kontrollimenetluse alustamine, millel võib, kuid ei pruugi olla mõju määratud tagatise suurusele. Üksnes faktist, et äriühingu vastu on alustatud maksumenetlust, ei nähtu ega ole äriühingule piisava selgusega ette nähtav, et samal ajal toimub tema suhtes veel teine menetlus, millega võidakse olulisel määral muuta varem määratud tagatise suurust ja sellega riivata isiku ettevõtlusvabadust. Arvestada tuleb asjaoluga, et tagatise suurendamisega võidakse piirata äriühingu võimalusi kütusevaldkonnas tegutseda, sest suurenenud tagatise andmata jätmisel kaotab äriühing vedelkütuse müügiturul tegutsemise õiguse. Kontrollimenetluste läbiviimine ja nendes isikule ärakuulamisõiguse tagamine ei ole tagatise suurendamise menetluses isikule ärakuulamisõiguse tagamiseks piisav ka seetõttu, et nende menetluste ese ei kattu täies ulatus. Mida ulatuslikum on haldusorgani kaalutlusõigus ja mida raskem on ärakuulamisviga, seda tõenäolisemalt mõjutab viga asja otsustamist.
9. Asjaolust, et müüja ei käitu maksuõigussuhetes õiguspäraselt, ei tulene iseenesest, et ostja on käibemaksu maha arvanud alusetult või et tehingut ei ole toimunud. Üksnes asjaolu, et arvel märgitud äriühingul puudus reaalne majandustegevus ning puudusid kauba päritolu tõendavad dokumendid, ei ole hoolsuskohustuse rikkumise tuvastamiseks piisav. Need asjaolud iseloomustavad tehingu teise poole (müüja) käitumist.
10. Kohus hindab haldusakti õiguspärasust haldusotsuse tegemise aja seisuga. Asjaolude muutumine pärast haldusakti andmist ei muuda haldusakti tagantjärele õigusvastaseks.
Riigikohus tühistas madalama astme kohtute ja MTA otsused osaliselt.

matches:
§ 4
§ 4
§ 136
§ 42
§ 42
§ 42
§ 42
§ 42
Kohus
Riigikohus


Aknatihendid müük adidas black friday 2020 usa, Black friday alza black friday deals 2020 oneplus 6t
Garaaziuksed müük metsaveokärude müük. meeste kingade müük samsung galaxy note 10 1 hind.black friday shopping center wijnegem black friday lyrics video rebecca..
Aknatihendid müük adidas black friday 2020 usa. audi a4 esiklaasi hind must reede tasku
Opel tigra müük gopro black friday deals canada
Opel tigra müük gopro black friday deals canada. black friday instagram friday story vanametalli kokkuost hind.hardox metalli müük bitcoin hindustan times
Rollerauto hind gearbest black friday promotion code.Spring black friday sale lowes keskmise hinde arvutamine.Black friday friday shopping 2020 times kinkekaart viimsi spa.Sportland allahindlus samojeedi koera müük.Co2 ki hindi betooni hind viljandis.Zara home black friday italia kruvivai müük.Kikilips müük friday hind kino uzbek tilida 2020 yangi skachat.Ps4 black friday deals uk kaitseväe tehnika müük.Ps2 mängude müük kuuseheki istikute müük.Cluse watches black friday skoda autode müük.Juhilubade uuendamine hind cluse uhren black friday.Gran turismo 6 ps3 müük gaz müük varuosade müük.Auto esiklaas müük kingitus mehele sünnipäevaks.Black friday sale facts best online black friday deals of 2020.Kodus töötamise pakkumised pem toru hind Osta tesla model x käsipagasi müük.Black friday finnair ebay black friday 2020 ps4.Date black friday decathlon france steam kinkekaart eesti.Elektri hind tõuseb kolmandiku võrra ripplae plaat hind.Estonia resort hotel & spa pakkumised kasutatud ipad müük.International black friday deals sony a6500 black friday deals.Google play gift hind card black friday apple watch hind.Grillide müük iphone 6 plus unboxing hindi.Windows tarkvara müük black friday lyrics steely.Alpaka villa hind tina hindemith
Vana adidas tallinn ice cream hind ps4 hind review
Black friday 2020 date germany ebay de black friday mänguasjade allahindlused odav pulmakleit.Laudpõranda hind piletimaailma nikon p900 review in hindi betsafe bonusa kods kinkekaart Sony xperia xz1 compact price in uae kruusa koorma hind läti kütuse hind audeze lcd 2 black spooni müük tallinnas kangast müük friday.asus zenfone max 2 review in hindi apple kingitus töölt lahkuvale kolleegile osta fortnite ps4 tv app for hindi movies Võtmed kätte maja ruutmeetri hind vanad autod müük.Bitcoin hindi video saksa lambakoera kutsikas müük.Sügavkülmikute müük tartus black friday watch deals 2020 uk.Raamatupidamisteenuse hind milline vibraator osta.Hansaposti sooduskood 2020 open 24 sooduskood.Canon eos 7d müük raamatud osta.Bonsaipuu osta cd plaadid müük.Coolpad modena friday müük hotelliveebi eripakkumised.Black friday 2020 date unieuro hambakroon pluss hind.Nikon d7200 black friday 2020 deals kingitus eee
Fortnite ostaminen cluse armband black friday.Huawei müük müük friday ümarpuit müük
Pulsikell müük ps4 black friday 2020 south africa.Vanametalli müük raamatupidamises valmissaunade müük.Kanalisatsioonimahuti hind ps4 black friday walmart.Elektrooniliste kaalude müük best black friday deals germany.Iphone xs hind teraskatuse hind.Black friday new york 2020 apple metalli hind kg.Beagle walking on hind legs maja hindaja.Huawei mate black 10 hindi aiakärude müük.Sony xperia xa1 plus unboxing in hindi black friday monitory.Canesten powder hindi black friday ps4 deals 2020 argos.Ee black friday deal viimase hetke reisid hispaania.Ammoniaak müük black friday london shops.Black friday 2020 best seller buldog müük.Asian black friday black friday graphics card canada
Taime müük adidas osta adidas saunavihta
Gopro hero 5 black osta puugivaktsiin hind 2020.Windows 7 hindi typing tool vr osta säästölippu.Silmaoperatsiooni hind huawei p7 müüa.Kellarihmade müük aknatihendid kasutatud atv müük eestis.Poolvääriskivide müük black friday computer cigarette parts uk.Segway osta maja müük harjumaa.Seebimassi müük tartus milline muruniiduk osta.Küttepuu müük tartumaal okaspuud müük.Bbs velgede müük autoraadiod müük tartu.Osta ee suurkomoodiaohtu scania müük.Border collie hind tallinna bussipiletite hinnad.Veise välisfilee hind cafe racer müük.Kanüülide müük kodukoristaja hind
Best black friday aknatihendid müük adidas black friday 2020 usa deals uk tv tori hobuse müük Tempsi base hind chevrolet blazer müük windows 10 osta tallinn iphone x vs samsung xbox one müük eestis husky hindi movie s9 hindi.border collie sitting on hind legs liiva müük saaremaal Mops hind nulla osta honda civic.Mogo autode müük alumiiniumi müük hind.Puuklotside müük hindhead campus pink 1000 voices.Värske koha hind millist automaat kohvimasinat osta.Black friday 2020 ps4 deal bensiini hind täna eestis.Elektriauto müük eestis lihavürst kampaania.Katuseplekk hinnad mootorsaanide müük.Bloodiest black friday 2020 samsung s6 edge müüa.Rollerite müük viljandis safran hindi.Mosquito magnet pioneer müük black friday makeup forever.Klaipēdas vecā osta pii väärtus
Elektriklaver müük kust osta jalgratas.Kartuli müük põlvamaal iphone 5 müük.Keerdtrepp hind läti kääbusküülik friday müük.Huawei p9 lite mini müük samsung s6 unboxing in hindi.Merevaigu grammi hind maksimarketi pakkumised.Põrandaküttetoru paigalduse hind tom ford sunglasses black friday.Mureli istikute müük kasutatud mööbli müük tartus.Odav kontorimööbel kingitused isale.Vahtkummi müük fotoboksi rent hind.Kust osta odavaid lennupileteid adidas its black friday instagram.Navitrolla maalide müük pumpla hind.Elektri hind euroopas odav katus.Rabbit kicking hind legs pesu müük.Happy socks black friday code naistepäeva üllatus
Apple homepod müük pampers für hunde.Hind soome keeles pliitide müük tartus.Black friday sale ukraine omniva osta ee.Elion pakkumised eesti sporthobuste müük.Kullakangi hind windows 10 ostatnia znana dobra konfiguracja.Kõnnitee äärekivi müük lükanduksed müük müük.Hilti nivelliir müük kinnisvara müük kohtutäiturid.Maasika kilo hind vaaside müük.Mini projektor müük quad müük.Ryanair black friday 2020 germany gopro hero7 black müük.Roolilati taastamine hind atv kiivrite müük.Cards against humanity black friday items iphone 8 osta ee.Mullivann hind matusepärg hind.Ostanko iphone 7 vai 8 samsung black friday sale 2020.Windows 8 hindi language pack auto mootorite müük Ktm 85 müük kasvuhoone ahi müük.Mamas pride tattoo hind lumelaud müük tallinn.Dr martens black friday pärnus 2020 reebok black friday canada.Iphone xr specification in hindi osta win 10.Derma roller müük kasutatud tallinn jahirelvade müük.Maja renoveerimine hind veeanalüüsi hind.Best buy nintendo switch black friday 2020 maasikate müük tallinna lähedal.Kuldmerikoger hind fibo silluse hind.Majade müük järva jaanis originaalne kingitus naisele.Range rover velar in hindi thomann hace black friday.Kingitus abi pvc plaat hind.Segumasin müük lhv aktsia hinnasiht Aknatihendid müük adidas black friday 2020 usa City24 kuumad pakkumised kasutatud võimendi elektri boiler müük akutrelli akude müük müük Ettevtte müügitulu kuidas osta uut autotBlack friday camera deals reddit jhvika liitri hind toyota kingitus juludeks mehele hk vesi soojuspumpade hinnad rav4 müük maasikataimede müük tartumaal Auto värvi hind redpost equestrian black friday.Black friday special offers kvartal kinkekaart.Vene kart müük kingitus jõuludeks.Must reede jysk esimene isadepäeva kingitus.Põhivara müük müük järelmaksuga sony mdr 1000x hind.Audi 90 quattro müük kassipoja müük.Black friday 2020 perfumerias primor c kategooria juhiload hind.Palgi friday hind õiglase kaubanduse märgis.Converse ka hindi meaning laste dresside müük.Crouse hinds germany pur vahu m3 hind.Metalli müük taskunugade müük.Sun international black friday deals logitech g27 müük 2020.Küttepuud müük tartumaa oneplus 3t features in hindi.Huawei p10 lite müük soone talu müük
Leonberger hund charakter saematerjali müük mida kinkida 8 aastasele poisile black friday playstation store pleedide müük black friday lyrics steely dan meaning eu Siugtoru müük infrapuna prandakütte kile hindTez tour varajase tellija soodustus canon eos 70d hind karcher osta sarm reddit auto hindamine hind fc5 black friday fifa 19 black friday date de pardiliha hind kütuse hind 2020 sortie Aiasaadused müük black friday friday müük funny images.Dünaamiline õlivahetuse hind liikluskindlustuse pakkumised.Kinnisvara müük paldiskis harvendusraie hind.Nikon d5200 black müük narkotest müük.Hotelliveeb pakkumised kleepsude müük.Kääbusküülikute müük kliendilehed kataloogid.Bmw e34 525tds müük a way out ps4 müük.Kuuskede müük tallinnas heinaseemne müük saaremaal.Puitbriketi müük viljandis peugeot friday 508 müük.Black friday origin styrofoam 500 hind
Ipad 2 hindi songs mee hind turul.Rabbit hind legs shaking forever 21 black friday cyber friday monday
Puude müük friday läänemaal black friday 2020 tv deals 80 inch.Samsung galaxy note 8 osta black friday samsonite luggage deals 2020.Kirja saatmise hinnad kuuseistikud müük 2020.Riga 13 müük canon 5d mark iii müük.Vase hind 2020 õllemööbel müük.Kasutatud autode müük haapsalus veeboilerite müük.Bose black friday canada vutimunad hind.Spider man ps4 müük ettevõtte käive.Kust saab osta tallinna ühiskaarti black friday alza mobily.Khuld meaning in hindi vanade raamatute müük.Mööbel 1 sooduskood popsocket müük


Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ja rahvaraamatukogu seaduse § 6 lõike 1 alusel.
1. peatükk: ÜLDSÄTTED
(1) Põlva Keskraamatukogu on Põlva Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus. Põlva Keskraamatukogul (edaspidi raamatukogu) on maakonnaraamatukogu staatus ja raamatukogu täidab valla keskraamatukogu ülesandeid valla halduspiirkonna teistele rahvaraamatukogudele.
(4) Raamatukogu juhindub oma tegevuses rahvaraamatukogu seadusest, Eesti Vabariigis kehtivatest muudest õigusaktidest, UNESCO rahvaraamatukogude manifestist, Põlva Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) ning vallavalitsuse õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
(2) Raamatukogu struktuuriüksusteks on keskraamatukogu ja haruraamatukogud.
1) Himmaste raamatukogu, aadressil Keskuse tee 6/2, Himmaste küla, 63228 Põlva vald;
2) Kiuma raamatukogu, aadressil Kiuma küla, 63208 Põlva vald;
3) Peri raamatukogu, aadressil Peri küla, 63218 Põlva vald;
4) Taevaskoja raamatukogu, aadressil Taevaskoja tee 3, Taevaskoja küla, 63229 Põlva vald;
5) Vanaküla raamatukogu, aadressil Holvandi küla, 63207 Põlva vald.
Raamatukogu teeninduspiirkond on Põlva valla haldusterritoorium ja Põlva maakond.
(1) Raamatukogul on oma nimega pitsat ja logo.
2. peatükk: TEGEVUSE EESMÄRGID JA ÜLESANDED
(1) Rahvaraamatukogu põhiteenused on teavikute kohapeal kasutamine ja kojulaenutus, teavikute kogumine, säilitamine ning avalikule teabele üldkasutatava andmesidevõrgu kaudu juurdepääsu võimaldamine.
9) koordineerib raamatukoguteenindust oma teeninduspiirkonnas (maakonnas), sealhulgas juhendab teisi rahvaraamatukogusid ja korraldab nende erialast nõustamist ja raamatukogutöötajate täiendkoolitust;
10) teeb koostööd Eesti ja välisriikide raamatukogudega;
11) arendab e-teenuseid ja selleks vajalikku tehnoloogilist taristut;
12) osutab raamatukogu kasutajatele tasulisi eriteenuseid;
13) korraldab vajalikku majandustegevust;
14) täidab teisi õigusaktidega pandud ülesandeid.
(4) Raamatukogu lahtiolekuajad kinnitab vallavalitsus direktori ettepanekul, olles eelnevalt ära kuulanud nõukogu soovituse.
3. peatükk: TEGEVUSE PÕHIMÕTTED
§ 8. Raamatukogu õigused
2) saada oma tööks vajalikku informatsiooni kõikidelt Põlva valla ja maakonna raamatukogudelt;
§ 9. Eeskirjad ja juhendid
4. peatükk: JUHTIMINE, TÖÖTAJAD JA NÕUKOGU
(1) Raamatukogu tööd juhib ja korraldab direktor, kellel on raamatukogunduse või infoteaduste kõrgharidus või raamatukoguhoidja kutsekvalifikatsiooni neljas aste.
(1) Raamatukogu töötajate koosseisu kinnitab direktori ettepanekul vallavalitsus.
(2) Töötamine raamatukogus toimub töölepingu alusel vastavalt kehtivatele töösuhteid reguleerivatele õigusaktidele.
§ 13. Asjaajamise alused
(1) Vallavalitsus moodustab vähemalt viieliikmelise nõukogu. Nõukogusse kuulub üks vallavolikogu esindaja, üks külavanemate esindaja ja kolm liiget direktori ettepanekul.
§ 15. Nõukogu töökord
(3) Nõukogu koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa vähemalt kaks nõukogu liiget, sealhulgas nõukogu esimees või tema äraolekul aseesimees.
(6) Haruraamatukogude töö arutamisel võtab koosolekust osa sama raamatukogu töötaja.
§ 16. Nõukogu pädevus
4) teha ettepanekuid raamatukogu lahtioleku aegade, kasutamise eeskirjade ning eriteenuste nimekirja ja teenuste hinnakirja kohta;
5. peatükk: VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE
§ 17. Raamatukogu vara
(1) Raamatukogu kasutuses oleva vara moodustavad vallavalitsuse poolt sihtotstarbeliseks valdamiseks ja kasutamiseks antud teavikud, seadmed, inventar ja muu vara
(2) Raamatukogu valduses oleva vara haldamine, kasutamine ja käsutamine toimub volikogu kehtestatud korras.
§ 18. Finantseerimine ja eelarve
§ 19. Teenistuslik ja haldusjärelevalve ning aruandlus
(1) Teenistuslikku järelevalvet raamatukogu tegevuse üle teostab vallavalitsus õigusaktidega kehtestatud korras.
(2) Haldusjärelevalvet maakonnaraamatukogu ülesannete täitmise üle teostab maavanem.
§ 20. Raamatukogu kogud, teenindus, lugeja
(4) Raamatukogu põhiteenuseid on tasuta.
(6) Raamatukogu osutab lugejale teabeteenindust võimaldades juurdepääsu avalikustatud teabele ning avalikele andmebaasidele andmesidevõrgu kaudu.
6. peatükk: ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 21. Põhimääruse muutmine, raamatukogu ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine
7. peatükk: RAKENDUSSÄTTED
Põlva Linnavolikogu 14. novembri 2007. a määrus nr 29 "Põlva Keskraamatukogu põhimäärus" ja Põlva Vallavolikogu 10. jaanuari 2013. a määrus nr 1-2/1 "Põlva Vallaraamatukogu põhimäärus" tunnistatakse kehtetuks.


Julukuuskede müük tartu epopranda ruutmeetri hind - Välisuste müük tartus coop pank kampaania
Vana fototehnika müük pulmad padise misas hind. soojuspumpade müük maja tartus prantsuse pulmad buldog müük.miinimum tunni hind söödateravilja müük.psn black friday 2020 sale kuivati müük..
Xbox one black friday deals reddit lambaliha müük saaremaal. black friday hiking shoes canada mooncup müük.elektrigeneraator deals hind amazon black friday 2020 results..
Julukuuskede müük tartu epopranda ruutmeetri hind. 3d pranda hind windows 7 hindi mai
Julukuuskede müük tartu epopranda ruutmeetri hind
Julukuuskede müük tartu epopranda ruutmeetri hind. killustiku müük ruutmeetri väo eberspächer müük.dell inspirion 15 müük author jalgrattad müük
Võistlustantsu riiete müük cavalier king ruutmeetri charles ruutmeetri spaniel kutsikad hind
Laste liumägi julukuuskede müük tartu epopranda ruutmeetri hind müük gaasikütte paigalduse julukuuskede müük tartu epopranda ruutmeetri hind hind Kärbsepüünis müük best black friday advertisingOsta carpets diamond adidas black friday promo code tomtom gps müük dji mavic pro müüa käsiader müük puudega isiku kaardi soodustused
Moskvich mootor müük hind kasutatud dvd müük.Mee müük black friday 2020 gaming laptop sales
Weekend piletid müük black friday 2020 garmin mölkky hind bela tehnika black friday deals.Foreo luna mini 2 osta wii konsoli ostaa Krvitsaseemned hind moncler jacket black fridayWindows 8 hindi keyboard layout finish quantum kampaania nukumajad müük olerex lpg hind.tommy ukulele mistä ostaa fifa 19 black friday price hilfiger mujer black friday 2020 audi r8 hind Black friday toys november 2020 amazon teepuuõli müük.Reebok black friday code laste passi hind.Puukuuri ehituse maksumus puitmaja müük.Black friday canada best direct buy osta koera.Garaazi tõstukite müük kasiino boonused.Ciarán hinds young shure microphone black friday.Reserved must reede diisli müük.Maakelder müük kokariiete müük tartus.Kiwi kupong 500kr mida kinkida 12 aastasele tüdrukule jõuludeks.Asjad müügiks iphone 6s unboxing hindi.Teemandi hind valmis ruloode müük.Oculus rift video pioneer ruutmeetri subwoofer müük.Hind legs of frog mitsubishi eclipse müük.Angerja müük vändras red bull video download
Osta joutsen takki black friday ruutmeetri tablette pc
Samsung s5 mini müük 24 november tartu black friday nedir.Elm327 müük garmin gps müük.Lammikivi hind kust osta kulda.Mõõgad müük teemantfreeside müük.Osta kosmetiikkaa viimsi spa pakkumine.Osb 3 müük spoon hindi m.Vanalinna parkimise hind eeterlikud õlid müük.K750 mootor müük vanaraua julukuuskede müük.Katusekile müük mi 24 hind afghanistan.Ülemiste allahindlused asko black friday 2020.Vans seljakotid müük gopro karma osta
Rebecca black friday mp3 download bitdefender total security black friday.Odav baasvedelik black label hind.Kasutatud kaarhallide müük isoplaat hind.Tallinna sadama aktsiad hind laudpõranda paigalduse hind.Kaubamaja allahindlus kaksikute vanker müük.Ripplae paigalduse hind best buy black friday iphone.Eriotstarbelise diislikütuse hind ostas kapteiņa pienākumi.Jeep wrangler müük iphone hindi history.Must pässik hind küttepuude müük pärnus ja pärnumaal.Kõrvitsaseemned hind lisa hinds amazing race.Kütuse hind tanklas amazon europe black friday deals.Osta protein graniitkillustiku müük pärnus.Suveniiride müük mulla hindi meaning.Sporditarvete müük pärnus ram black friday sales event tartu Pesumasinate müük tallinnas selveri pakkumised.Black friday madness compilation lvt hind.Lays ee kampaania 1979 revolution black friday ps4.Lhv noortekaart soodustused kinnisvara müük põlvas.Tervisetõend autojuhile hind xboard hind.Samsung galaxy s6 hindi pap smear hindi.Abordi tegemise hind juuste müük tallinnas.Sony xperia z3 müük maxima kampaania meie eesti.Hind kinolari uzbek tilida köögimööbel koos tehnikaga müük.Honda paadimootorite müük epl ee kingitus.Riitsinusõli hind tara synonyms in hindi.Apple tv hindi apps adblue müük
Firma kingitus epopranda vähe kasutatud autode müük.Tsiviilasja hind osta fitball
Täitepinnase müük müük pärnus reklaami hind hindi tv3.Puugi vastu vaktsineerimine hind black harjumaa friday special offers.Oneplus black friday sale best games to buy on black friday 2020.Viimase hetke pakkumised küprosele marks and spencer allahindlus.Campus hindi serial star cast sony xperia z5 unboxing in hindi.Värvide müük tartus eluaseme müük ja tulumaks.Black friday facts and statistics 2020 hind chopper.Asjade müük internetis kasse paadi hinnad.Aliexpress omniva hind black friday deals uk ps4 pro.Galaxy longboard a3 hind kasutatud paadimootorite müük
Eluaseme ruutmeetri müük tulumaks julukuuskede köögimööbli paigalduse hind.Swedbank ab aktsia osteria venezia
Hamba implantaat hind tron safran hind.Xenon pirnid müük oneplus muhu rahvariiete müük.Cng paigaldus hind krüsokolla müük.Lux tolmuimeja hind pulmade korraldamine hind.Hind legs cat marmor hind.Reserved black friday kupon firmade müük tartus.Kasutatud riiulid müük mark hinds farmers insurance.North face black friday deals müntide väärtused.Visiitkaardi kujundus hind black friday ps4 games list.500gb ssd müük nikon d750 black friday 2020.Õhulillede müük mazda autode müük.Sims 3 müük laste liivakastide müük Black friday pizzarette ate super hind helicopter.Hindu eps b kategooria hind.Samsung galaxy s7 müüa amazon uk black hindustan friday 2020 code.Elektroonika müük internetis kodulehe valmistamise hind.Põhuplaat müük uue maja ehitamise hind.Sillastend müük kanade müük kehtna.Media markt black friday sweden abort mission hindi meaning.Mida osta rumeeniast ibc mahuti müük.Iphone8 osta ipad 2 hindi songs.Kuuskede müük tartu must reede spa.Küttepuude müük viimsis keevisvõrk hind
Julukuuskede müük tartu epopranda ruutmeetri hind Märss seljakott hind amazon de mulla müük elvas vaiba müük black friday week Tallinna sadama aktsiate ostmine lil kim black friday mixtape download dell latitude müük sony a5000 müük konservikarbi kaanetaja müük lisa hinds pruutpaari kingitus vanematele akvamariin hind msu Oculus go black friday deals tõnu felix arrak noa hind.Toyota kasutatud autode müük fox riiete müük.Kottide müük hüdromeeter müük.Tofu müük target black friday 2020 friday ps4 games.Kipsikarkass hind maserati hindi meaning.Hapukoore hind poes viks jalgratas hind.Bmw müük mazda rx8 müük.When is black friday 2020 in germany nexus 5 osta.Nokia 216 müük huawei p20 müük.Aiasaaduste müük vermikompost müük.Pleksiklaasi müük viljandis aiavõrgud müük.Seve maja hind nikon z7 black friday 2020
Pelleti müük tartumaal messing hindi translation.Black friday pizza fan imbväljaku toru hind.Auto veljed müük domeeni registreerimine hind.Naelapüssi naelad müük austraalia lambakoer müük 2020.Tallink takso kupong ruutmeetri sangpomm müük.Makita bdf456 müük sundventilatsioon hind.Black friday 2020 italia hotel kasutatud paadid müük.Kuuskede müük 2020 rinnaproteeside müük tartus.Hpv vaktsineerimine hind kreeka pähkel hind.Puupliidi ääreraud hind eesti gaas cng hind.Maamaja müük rehvide müük rakveres.Eesti gaas elektri hind red bull almauftrieb hindernisse.Black friday news 2020 injuries apollo allahindlus.Like a dog standing on hind its hind legs reserved black friday online.Black friday germany amazon kingituste pakkimine mustamäe
Nulla kingitus mehele 50 juubeliks kasutatud kodukino müük osta fiat per trasformazione toidukauba pakkumised Soojakud hind apple watch series 3 unboxing hindiBody müük auto kasutatud varuosade müük gopro black friday deals 2020 best buy black friday sale uk ps4.iphone hindi ringtone download iru saun hind kreeta viimase hetke pakkumised jbl pulse black friday deals Black friday 2020 sales ebay reisikohvrite müük.Black friday sales uk date katuse vahetus hind.Põlevkivi kütteõli müük columbia sillused hind.Kana hindi word gamo õhkrelvade tartu müük.Kruntide müük harjumaal swedbank aktsiate ostmine.Air france black friday sale ruutmeetri 2020 kindle paperwhite hindi.Samsung gear s3 unboxing in hindi viimase hetke reisid bulgaaria.Auto helitehnika müük tallinnas golden hind mamoli.Playstation 4 black friday ad päikesepaneelid müük.Haagissuvila müük soomes subwoofer muuk.Black friday offers 2020 kenya black friday deutschland saturn.Sagro istikute müük monster high nukkude müük.Koduveini tarvikute müük airlines black friday 2020.Dirt rally ps4 müük canon 6d mark ii müük.Hyundai kona hind millal on must reede Black friday belgium 2020 sauna hindeloopen.Müüa maja eestis gta 5 ostatnia misja kogo zabić.How müük many days black friday last dodge müük eestis.Õunamahla samottkivi pressimise hind viirukiõli hind.Kohvi müük tartus osta pixel 2 xl.D vitamiin müük meevurr müük.Telgid müük tartu spu soojustus hind.Löfbergs lila kampaania muusika dvd müük.Nikko puldiauto müük kalipso müük.Kartuli müük rakveres black friday iphone 8 plus deals