Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Vastu võetud 20.12.2006
Vabariigi Presidendi 9. jaanuari 2007. a otsusega nr 72
§ 1. Töötervishoiu ja tööohutuse seaduses (RT I 1999, 60, 616; 2005, 39, 308) tehakse järgmised muudatused:
« 4) füüsilisest isikust ettevõtja tööle käesoleva seaduse § 12 lõigetes 7 ja 8 sätestatud ulatuses.»;
« (4) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seadust, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi.»;
3) paragrahvi 4 täiendatakse lõigetega 41–45 järgmises sõnastuses:
« (41) Töökoht ja töövahendid peavad olema tehniliselt heas seisukorras ja korrapäraselt hooldatud. Ohtude vältimiseks ettenähtud kaitsevahendid ja ohutusseadised peavad olema korrapäraselt hooldatud ja kontrollitud. Kõik leitud puudused, mis võivad mõjutada töötajate ohutust ja tervist, tuleb kõrvaldada võimalikult kiiresti.
(45) Töökohale esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded kehtestab Vabariigi Valitsus.»;
« (1) Töövahend on masin, seade, paigaldis, transpordivahend, tööriist või muu tööks kasutatav vahend. Töövahendi kasutamine – sellega töötamine, selle käivitamine, seiskamine, transport, teisaldamine, paigaldamine, parandamine, seadistamine, hooldus ja puhastamine – ei tohi ohustada töövahendi kasutaja ega teiste isikute tervist ning töö- ja elukeskkonda.»;
5) paragrahvi 6 täiendatakse lõigetega 4–6 järgmises sõnastuses:
« (4) Töökoha sisekliima – õhutemperatuur ja -niiskus ning õhu liikumise kiirus – peab olema tööülesande täitmiseks sobiv, tagada tuleb töökohtade varustatus värske õhuga. Sobiva sisekliima määramisel tuleb arvestada töötajate arvu ruumis, töötajate vaimset ja füüsilist koormust, tööruumi suurust, kasutatavate töövahendite spetsiifikat ning tehnoloogilise protsessi laadi.
(6) Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded füüsikalistest ohuteguritest mõjutatud töökeskkonnale kehtestab Vabariigi Valitsus.»;
« (1) Bioloogilised ohutegurid on mikroorganismid (bakterid, viirused, seened jm), sealhulgas geneetiliselt muundatud mikroorganismid, rakukultuurid ja inimese endoparasiidid ning muud bioloogiliselt aktiivsed ained, mis võivad põhjustada nakkushaigust, allergiat või mürgistust.»;
« (31) Suure füüsilise või vaimse töökoormuse, pikaajalises sundasendis töötamise või monotoonse töö puhul peab tööandja võimaldama tööpäeva või töövahetuse jooksul töötajale tööaja hulka arvatavad vaheajad.»;
8) paragrahvi 10 pealkirjas lisatakse sõna «naistöötajad» ette sõnad «rasedad ja rinnaga toitvad»;
9) paragrahvi 10 lõikes 3 asendatakse sõna «invaliidistunud» sõnaga «töövõime osaliselt kaotanud»;
10) paragrahvi 10 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Puudega töötaja töö, töövahendid ja töökoht tuleb kohandada tema kehalistele ja vaimsetele võimetele. Kohandamine seisneb tööandja ehitise, tööruumi, töökoha või töövahendi puudega isikule ligipääsetavaks ja kasutatavaks muutmises. See nõue kehtib ka üldkasutatavate liikumisteede ja olmeruumide kohta, mida puudega töötajad kasutavad.»;
11) paragrahvi 11 lõiked 3 ja 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Tööriietust kandvatele töötajatele on vaja ette näha riietusruumid ning töötajatele, kes töötavad välitöödel, ka soojak ja riiete kuivatusruum.
(4) Töö laadist olenevalt peab töötajatel olema võimalus kasutada puhkeruumi, kui see on vajalik töötajate tervise ja ohutuse tagamiseks. Puhkeruum peab olema küllaldase suurusega ning sisustatud laudade ja seljatoega istmetega. Puhkeruumis ei tohi suitsetada.»;
12) paragrahvi 11 täiendatakse lõigetega 5–8 järgmises sõnastuses:
« (5) Töö laadist olenevalt peab töötajal olema võimalik kasutada pesemisruumi, mis on varustatud valamute või duššidega ning sooja ja külma veega.
(8) Töötajatele peab olema tagatud nõuetele vastav kvaliteetne joogivesi koos ühekordsete või pestavate jooginõudega.»;
13) paragrahvi 12 lõiked 3–6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kui töökohal töötavad samal ajal vähemalt kahe tööandja töötajad ja üks tööandja korraldab töid, vastutab see tööandja töötervishoiu- ja tööohutusalase ühistegevuse eest.
(6) Tööandja teavitab oma ettevõtte tegevusega seotud ohtudest ja nendest hoidumise abinõudest teist tööandjat, kelle töötajad täidavad tööülesandeid tema ettevõttes ning kes omakorda peab teavitama oma töötajaid enne tööülesannete täitmisele asumist sellel töökohal esinevatest ohtudest ja juhendama, kuidas neist hoiduda. Samuti tuleb teatavaks teha päästetööde ja esmaabi andmisega seotud abinõud ning nende eest vastutavad töötajad.»;
14) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Kui töökohal töötavad samal ajal vähemalt kahe tööandja töötajad ja puudub tööandja, kes korraldab töid, sõlmivad tööandjad kirjaliku kokkuleppe töötervishoiu- ja tööohutusalase ühistegevuse ning tööandjate vastutuse kohta. Kui kokkulepet ei ole sõlmitud, vastutavad tööandjad kahju tekkimise korral solidaarselt.»;
15) paragrahvi 12 täiendatakse lõigetega 7 ja 8 järgmises sõnastuses:
« (7) Füüsilisest isikust ettevõtja tagab igas tööolukorras temale kuuluvate töövahendite, isikukaitsevahendite ja muude seadmete korrasoleku ja nõuetekohase kasutamise.
(8) Kui füüsilisest isikust ettevõtja töötab töökohal samal ajal koos ühe või mitme tööandja töötajatega, peab ta teavitama töid korraldavat tööandjat või tema puudumisel teisi tööandjaid oma tegevusega seotud ohtudest ja tagama, et tema tegevus ei ohusta teisi töötajaid. Töid korraldav tööandja või tema puudumisel teised tööandjad peavad füüsilisest isikust ettevõtjat teavitama käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatust.»;
16) seadust täiendatakse §-ga 121 järgmises sõnastuses:
« § 121. Tööandja ennetustegevus
(3) Töötervishoidu, tööohutust ja -hügieeni käsitlevate meetmete kavandamine ja rakendamine ei tohi tuua töötajatele kaasa rahalisi kulutusi.»;
17) paragrahvi 13 lõike 1 punktid 3–5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) korraldama töökeskkonna riskianalüüsi, mille käigus selgitatakse välja töökeskkonna ohutegurid, mõõdetakse vajaduse korral nende parameetrid ning hinnatakse riske töötaja tervisele ja ohutusele, arvestades tema ealisi ja soolisi iseärasusi, sealhulgas eririske käesoleva seaduse §-s 10 nimetatud töötajatele ning töökohtade ja töövahendite kasutamisega ja töökorraldusega seotud riske. Riskianalüüsi tulemused vormistatakse kirjalikult ja neid säilitatakse 55 aastat;
5) korraldama uue töökeskkonna riskianalüüsi, kui töötingimused on muutunud, töövahendeid või tehnoloogiat on vahetatud või uuendatud, kui on ilmnenud uued andmed ohuteguri mõju kohta inimese tervisele, kui õnnetuse või ohtliku olukorra tõttu on riskitase esialgse tasemega võrreldes muutunud või kui töötervishoiuarst on tervisekontrolli käigus tuvastanud töötaja tööga seotud haigestumise;»;
18) paragrahvi 13 lõiget 1 täiendatakse punktidega 51 ja 52 järgmises sõnastuses:
« 51) tagama, et ohualal töötab ainult asjakohase erijuhendamise või eriväljaõppe saanud töötaja või tööd tehakse sellise töötaja järelevalve all;
52) teavitama alaealist ja alla 15-aastase alaealise seaduslikku esindajat alaealise tööga seotud riskidest ning tema ohutuse ja tervise kaitseks rakendatud abinõudest;»;
19) paragrahvi 13 lõike 1 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 8) määrama ettevõttes esmaabi andmiseks töötajad, võttes arvesse ettevõtte suurust ja jagunemist struktuuriüksusteks, ning korraldama neile oma kulul väljaõppe. Ettevõtte mitme territoriaalselt eraldatud struktuuriüksuse või vahetustega töö korral peab igas struktuuriüksuses või vahetuses olema kohal vähemalt üks esmaabiväljaõppe läbinud töötaja;»;
20) paragrahvi 13 lõike 1 punktist 15 ja § 14 lõikest 2 jäetakse välja sõna «olulise»;
21) paragrahvi 13 lõike 1 punktid 17 ja 18 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 17) teavitama kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis Tööinspektsiooni kohalikku asutust oma tegevuse alustamisest või tegevusala muutmisest;
18) tegema tööinspektori või Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja või tema asetäitja (edaspidi tööinspektor) ettekirjutuse teatavaks töötajale, töökeskkonnavolinikule või töötajate usaldusisikule, töökeskkonnanõukogu liikmetele ja töökeskkonnaspetsialistile;»;
22) paragrahvi 14 lõike 1 punkti 4 täiendatakse pärast sõna «isikukaitsevahendeid» sõnaga «nõuetekohaselt»;
23) paragrahvi 14 lõike 1 punkti 6 täiendatakse pärast sõna «tervisehäirest» sõnadega «ning kõikidest kaitsesüsteemide puudustest»;
24) paragrahvi 14 lõiget 1 täiendatakse punktidega 8 ja 9 järgmises sõnastuses:
« 8) kasutama töövahendeid ja ohtlikke kemikaale nõuetekohaselt;
9) hoiduma omavoliliselt lahti ühendamast, muutmast või eemaldamast töövahenditele või ehitistele paigaldatud ohutusseadiseid ja kasutama neid seadiseid nõuetekohaselt.»;
25) paragrahvi 14 lõike 5 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) tõsise ja vältimatu õnnetusohu korral peatada töö ning lahkuda oma töökohalt või ohualalt;»;
26) paragrahv 15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 15. Õnnetusoht ja õnnetusjuhtum
(8) Tööandja peab registreerima kõik ettevõttes tekkinud olukorrad, mis oleksid võinud lõppeda õnnetusjuhtumiga, ja nendest töötajaid teavitama ning rakendama abinõusid selliste olukordade kordumise vältimiseks.»;
27) paragrahvi 16 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Tööandja peab töökeskkonnaspetsialisti määrama oma töötajate hulgast. Pädeva töötaja puudumisel peab tööandja kasutama pädevat ettevõttevälist teenuseosutajat.»;
28) paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Töökeskkonnaspetsialistide arv ettevõttes peab olema piisav, et korraldada kaitse- ja ennetusmeetmete rakendamist, võttes arvesse ettevõtte suurust ja ohutegureid, millega töötajad kokku puutuvad.»;
29) paragrahvi 16 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (8) Tööandja teavitab töökeskkonnaspetsialisti ja käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ettevõttevälist teenuseosutajat teadaolevatest töökeskkonna ohuteguritest, mis mõjutavad või võivad mõjutada töötajate ohutust ja tervist, nende vältimiseks rakendatavatest abinõudest ja käesoleva seaduse § 15 lõikes 2 nimetatud abinõudest, ning tagab neile juurdepääsu käesoleva seaduse § 13 lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud teabele.»;
30) paragrahvi 17 lõikes 1 asendatakse sõnad «kaks aastat» sõnadega «kuni neli aastat»;
31) paragrahvi 17 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Ettevõttes, mis koosneb mitmest territoriaalselt eraldatud struktuuriüksusest või kus töötatakse vahetustega ja kus struktuuriüksuses või vahetuses töötab korraga üle kümne töötaja, valivad töötajad igasse struktuuriüksusse või vahetusse ühe töökeskkonnavoliniku.»;
32) paragrahvi 17 lõike 6 punktid 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) pääseda ettevõttes kõigisse tema ülesannete täitmiseks vajalikesse töökohtadesse, saada tööandjalt oma kohustuste täitmiseks vajalikku teavet käesoleva seaduse § 13 lõike 1 punktides 3 ja 4 ning § 24 lõikes 3 nimetatud andmete ja dokumentide kohta ning teavet tööinspektori ettekirjutusest tööandjale;
3) pöörduda asukohajärgse tööinspektori poole või esitada oma märkused tööinspektorile tema kontrollkäikude ajal;»;
33) paragrahvi 17 lõikes 8 asendatakse sõnad «Eesti Vabariigi töölepingu seaduse §-s 94» sõnadega «Eesti Vabariigi töölepingu seaduses või avaliku teenistuse seaduses»;
34) paragrahvi 18 lõikes 2 asendatakse sõnad «kaks aastat» sõnadega «kuni neli aastat»;
35) paragrahvi 18 lõikest 8 jäetakse välja teine lause;
36) paragrahvi 18 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (9) Tööandja vabastab töökeskkonnanõukogu liikme põhitööst ajaks, millal ta täidab töökeskkonnanõukogu liikme kohustusi. Nõukogu liikmele säilitatakse selleks ajaks keskmine töötasu. Töötajaid esindaval töökeskkonnanõukogu liikmel on Eesti Vabariigi töölepingu seaduses või avaliku teenistuse seaduses ning kollektiiv- ja töölepingus ettenähtud tagatised. Põhitööst vabastamise tingimused nähakse ette kollektiivlepingus või muus tööandja ja töötajate kirjalikus lepingus. Põhitööst vabastamise aeg ei tohi olla lühem kui üks tund nädalas. Kui töökeskkonnanõukogu liige on ka töökeskkonnavolinik, siis kummakski tööks ettenähtud aeg liidetakse.»;
37) paragrahv 22 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
(4) Tööandja teatab raskest või surmaga lõppenud tööõnnetusest viivitamata Tööinspektsiooni kohalikule asutusele ning surmaga lõppenud tööõnnetusest ka politseile.»;
38) paragrahvi 23 lõikeid 6 ja 7 täiendatakse pärast sõna «kirjalikult» sõnadega «või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis»;
39) paragrahvi 24 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Kui tööõnnetus toimub füüsilisest isikust ettevõtjaga käesoleva seaduse § 12 lõikes 8 sätestatud olukorras, teeb kõik käesolevas peatükis sätestatud tööõnnetusega seotud toimingud tööandja, kes korraldab töid või kellega füüsilisest isikust ettevõtjal on lepinguline suhe.»;
40) paragrahvi 24 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Tööandja esitab uurimistulemuste kohta kirjaliku raporti kannatanule või tema huvide kaitsjale ja Tööinspektsiooni kohalikule asutusele. Raportis nimetatakse abinõud, mida tööandja rakendab samalaadse tööõnnetuse ja kutsehaiguse ennetamiseks.»;
41) paragrahvi 24 lõikes 4 asendatakse sõna «raskeid» sõnaga «teisi»;
42) paragrahvi 24 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
« (41) Tööinspektoril on õigus nõuda tööandjalt täiendava uurimise läbiviimist ja tööõnnetuse või kutsehaiguse raporti muutmist juhul, kui ta tuvastab, et uurimine ei ole läbi viidud või raport ei ole koostatud nõuetekohaselt.»;
43) paragrahvi 24 lõiget 7 täiendatakse pärast sõna «kutsehaigestumiste» sõnadega «ning tööst põhjustatud haigestumiste»;
44) paragrahvi 24 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
« (8) Tööinspektsioon võimaldab Eesti Haigekassale juurdepääsu käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud andmekogus registreeritud tööõnnetuste ja kutsehaigestumiste raportitele.»;
45) paragrahvi 25 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Käesoleva seaduse §-des 19 ja 191 sätestatud nõuete täitmise üle teostab järelevalvet Tervishoiuamet tervishoiuteenuste korraldamise seaduses sätestatud korras.»;
46) paragrahvi 26 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Tööinspektor on kohustatud:
7) esitama tööülesannete täitmisel töötõendi.»;
47) paragrahvi 26 lõike 4 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) kontrollida käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetest kinnipidamist»;
48) paragrahvi 26 lõiget 4 täiendatakse punktidega 5–10 järgmises sõnastuses:
« 5) siseneda järelevalve teostamise eesmärgil tööandjaga kooskõlastatult kontrollitavasse töökohta, seejuures vajaduse korral ka ette teatamata;
10) teha ettekirjutus käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete rikkumise lõpetamiseks, rikkumise tagajärgede kõrvaldamiseks, rikkumisega tekitatud kahju heastamiseks või muude toimingute tegemiseks.»;
49) paragrahvi 261 lõikest 2 jäetakse välja kolmas lause;
50) seadust täiendatakse §-ga 312 järgmises sõnastuses:
« § 312. Kahju hüvitise indekseerimine
Tööst põhjustatud tervisekahjustusega või surma põhjustamisega tekitatud kahju hüvitist, mida Sotsiaalkindlustusamet maksab perioodiliste maksetena Eesti NSV tsiviilkoodeksi § 473 lõike 1 alusel, indekseeritakse iga aasta 1. aprillil riikliku pensionikindlustuse seaduse § 26 lõike 6 alusel kinnitatud indeksiga. Hüvitist ei indekseerita, kui indeksi väärtus on väiksem kui 1,000.»
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 1, 15 ja 39 jõustuvad 2007. aasta 1. juulil.
(3) Käesoleva seaduse § 1 punkt 50 jõustub üldises korras.


Korraldatud olmejäätmete veo teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord – Riigi Teataja
Korraldatud olmejäätmete veo teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord
Korraldatud olmejäätmete veo teenustasu suuruse määramise ja muutmise kord - sisukord
§ 2 Teenustasude määramise ja muutmise alused
§ 3 Teenustasude muutmise vajadus ja sagedus
§ 4 Teenustasude muutmise taotlus
§ 5 Teenustasude muutmise menetlemine
§ 6 Muudetud teenustasude rakendamine ja avalikustamine
RT IV, 13.05.2014, 15
Vastu võetud 25.03.2009 nr 6
Määrus kehtestatakse jäätmeseaduse § 66 lõike 4 alusel.
Määrus kehtestab korraldatud jäätmeveo teenustasude (edaspidi teenustasu) määramise ja muutmise korra
§ 2. Teenustasude määramise ja muutmise alused
(1) Vallavalitsus kehtestab olmejäätmete veo teenustasud lähtuvalt korraldatud jäätmeveo eri- või ainuõiguse omaniku (edaspidi vedaja) avalikule konkursile esitatud ja edukaks tunnistatud pakkumisest.
(2) Vedajal on õigus taotleda vallalt teenustasude muutmist, kui vedaja kulud või jäätmekäitlus kohatasu on oluliselt tõusnud
(3) Vedajal ei ole õigust ühepoolselt suurendada jäätmeveo teenustasusid vastavas veopiirkonnas.
(4) Vallavalitsusel on õigustaotleda teenustasude langetamist, kui ilmneb vedaja kulude oluline vähenemine, mis on tingitud kütuse hinna kõikumistest, jäätmekäitluskoha valikust, jäätmekäitlusstrateegia muudatustest või muudest olulist mõju omavatest asjaoludest
§ 3. Teenustasude muutmise vajadus ja sagedus
(1) Teenustasu suurendatakse, kui korrigeerimise vajadus tuleneb:
1) korraldatud jäätmevedu reguleerivate õigusaktide muutumisest;
2) jäätmekäitlus kohatasu ja kütusehindade olulisest (s.o enam kui 10% võrreldes viimase teenustasu kehtestamise ajaga) suurenemisest, mis ei olnud eelneva teenustasu muutmise ajal mõistlikult ettenähtav.
(2) Vedajale makstavaid teenustasusid ei saa suurendada sagedamini kui üks kord aasta jooksul, arvates jäätmeveo eri- või ainuõiguse saamisest.
§ 4. Teenustasude muutmise taotlus
Teenustasude muutmiseks esitab vedaja Räpina Vallavalitsusele kirjaliku taotluse, mis peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) teenustasude muutmise põhjus;
2) teenustasude kalkulatsioon;
3) soovitavate teenustasude suurused.
§ 5. Teenustasude muutmise menetlemine
(1) Teenustasude muutmise taotlus esitatakse vallavalitsusele, kes valmistab ette vallavalitsuse korralduse eelnõu jäätmeveo teenustasu muutmise kohta.
(2) Kui taotluses esitatud teenustasud ületavad volikogu kehtestatud piirmäärasid, on teenustasude muutmise menetlemise aeg kuni 60 päeva.
(3) Kui taotluses esitatud teenustasu suurused jäävad volikogu kehtestatud piirmääradest väiksemaks, on menetlemise aeg kuni 30 päeva.
§ 6. Muudetud teenustasude rakendamine ja avalikustamine
(1) Vallavalitsuse kehtestatud muudetud teenustasusid võib rakendada mitte varem, kui 30 päeva pärast, alates jäätmevaldaja teavitamisest.
(2) Vedaja on kohustatud kõiki lepingupartnereid teavitama kirjalikult teenustasu muutmisest.
(3) Muudetud teenustasud avalikustatakse kohalikus (omavalitsuse) ajalehes ja veebilehel.
Määrus jõustub 1. aprillil 2009. a.


Kaitseliidu seaduse, kaitseväeteenistuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Kaitseliidu seaduse, kaitseväeteenistuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus
15.04.2014 otsus nr 412
Vastu võetud 10.04.2014
1) paragrahvi 63 lõiked 1–5 tunnistatakse kehtetuks;
2) seadust täiendatakse §-ga 971 järgmises sõnastuses:
„§ 971. Hüvitise maksmine Kaitseliidu liikme vigastada saamise korral
(9) Käesoleva seaduse § 66 lõike 4 alusel hüvitisest loobumise korral käesolevas paragrahvis sätestatud hüvitist välja ei maksta.”.
1) paragrahvi 197 lõiked 3–7 tunnistatakse kehtetuks;
2) paragrahvi 206 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Igal rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil osalemise eest liidetakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud 50 protsendile üks protsent.”;
3) paragrahvi 209 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Töövõimetuspensioni suuruse arvutamise aluseks on teenistusülesannete täitmisest põhjustatud töövõime kaotuse ulatus ja viimane Statistikaameti avaldatud pooleteisekordne keskmine brutokuupalk kalendriaastas, mis oli avaldatud päevaks, millest alates töövõimetuspension määrati.”;
4) paragrahvi 210 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Toitjakaotuspensioni arvutamise aluseks on viimane Statistikaameti avaldatud pooleteisekordne keskmine brutokuupalk kalendriaastas, mis oli avaldatud päevaks, millest alates toitjakaotuspension määrati.”.
§ 3. Kaitseväe korralduse seaduse muutmine
Kaitseväe korralduse seaduses (RT I, 18.02.2014, 3) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 36 lõike 1 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) taustakontrolli teostamiseks.”;
„(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud eesmärgil teabe kogumisel ja töötlemisel ei koguta ega töödelda teavet Eesti kodaniku kohta, välja arvatud Kaitseväkke kandideeriva, Kaitseväes teeniva või töötava isiku või Kaitseväe julgeolekualale juurdepääsu õigust taotleva isiku kohta.”.
§ 4. Kaitseväeteenistuse seaduse rakendamise seaduse muutmine
Kaitseväeteenistuse seaduse rakendamise seaduses tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 36 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõigetega 2–10 järgmises sõnastuses:
„(2) Kaitseväeteenistuses teenistusülesannete täitmise tõttu töövõimetuks jäänud kaitseväelasele, kellele on enne 2014. aasta 1. oktoobrit kehtinud kaitseväeteenistuse seaduse § 197 lõike 3 alusel välja makstud ühekordse hüvitise esimene osa, makstakse välja ühekordse hüvitise teine osa, arvestamata tema töövõime taastumist.
(10) Kaitseväeteenistuse seaduse § 204 lõikes 2 sätestatud juhul käesolevas paragrahvis nimetatud hüvitist välja ei maksta.”;
2) paragrahvi 39 täiendatakse lõigetega 11–14 järgmises sõnastuses:
„(11) Töövõimetuspensioni saava isiku töövõimetuspensioni suurus arvutatakse ümber alates 2014. aasta 1. oktoobrist.
(14) Toitjakaotuspensioni suuruse ümberarvutamise aluseks on viimane Statistikaameti 2014. aasta 1. oktoobriks avaldatud pooleteisekordne keskmine brutokuupalk kalendriaastas.”;
3) seadust täiendatakse §-ga 392 järgmises sõnastuses:
„§ 392. Pensioni suurendamine rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil osalemise eest
(2) Kui tegevteenistusest vabastatud isikule on määratud tegevteenistuspension ja ta on osalenud rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil, arvutatakse tema tegevteenistuspension ümber alates 2014. aasta 1. oktoobrist, kui isik esitab Sotsiaalkindlustusametile avalduse koos tema rahvusvahelisele sõjalisele operatsioonile lähetamist kinnitava Kaitseväe teatisega enne 2015. aasta 1. veebruari. Dokumentide hilisema esitamise korral arvutatakse tegevteenistuspension ümber alates avalduse esitamise kuule järgneva kuu esimesest kuupäevast.”.
(2) Käesoleva seaduse § 3 jõustub 2014. aasta 1. augustil.


Töö- ja puhkeaja seadus (lühend - TPS)
Töö- ja puhkeaja seadus - sisukord
§ 3 Tööaja lühendamine ja puhkeaja pikendamine
2 TÖÖAJA KESTUS
§ 4 Tööaja üldine riiklik norm
§ 5 Lühendatud tööaeg
§ 6 Osaline tööaeg
§ 7 Ületunnitöö
§ 8 Ületunnitöö piiramine
§ 9 Ületunnitöö piirnormid
§ 10 Valveaeg
§ 11 Töötamine õhtusel ja ööajal
3 TÖÖAJA KORRALDUS JA ARVESTAMINE
§ 12 Tööajakorraldus
§ 13 Igapäevase tööaja jaotamine osadeks
§ 14 Tööajaarvestus
§ 15 Igapäevase tööaja kestus summeeritud tööaja arvestuse korral
4 PUHKEAEG
§ 16 Vaheaeg puhkamiseks ja einetamiseks
§ 17 Vaba aeg sünnituseelseks läbivaatuseks
§ 18 Vaheajad lapse toitmiseks
§ 19 Muud tööpäevasisesed vaheajad
§ 20 Tööpäevade ja töövahetuste vaheline puhkeaeg
§ 21 Iganädalane puhkeaeg
§ 22 Töötaja töölerakendamine puhkepäeval
§ 23 Puudega lapse vanema, eestkostja ja hooldaja täiendav tasuline puhkepäev
§ 24 Doonoriks oleva töötaja töölt äralubamine
§ 25 Tööpäeva lühendamine rahvuspühale ja riigipühale eelneval päeval
§ 26 Töötaja töölerakendamine rahvuspühal ja riigipühal
§ 27 Riikliku järelevalve teostamine
§ 28 Tööinspektori ja Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja otsus
§ 29 Ettekirjutuse ja otsuse vaidemenetlus
jõustumine 01.01.2002, osaliselt 1. 09. 2002.
18.12.2001 RT I 2001, 102, 675 01.01.2002 , osaliselt 1. 09. 2002
11.06.2002 RT I 2002, 56, 347 14.07.2002 , § 31 osas 1. 09. 2003
13.11.2002 RT I 2002, 99, 576 01.01.2003
11.02.2003 RT I 2003, 23, 137 17.03.2003
14.04.2005 RT I 2005, 24, 185 20.05.2005
(3) Käesoleva seaduse paragrahvid 7-9, 11-16 ja 19-21 võib jätta kohaldamata töötajate suhtes, kes:
2. peatükk TÖÖAJA KESTUS
1) 13–14-aastasel või koolikohustuslikul töötajal – 4 tundi päevas ehk 20 tundi nädalas;
2) 15-aastasel töötajal, kes ei ole koolikohustuslik – 6 tundi päevas ehk 30 tundi nädalas;
3) 16–17-aastasel töötajal, kes ei ole koolikohustuslik – 7 tundi päevas ehk 35 tundi nädalas;
4) töötajatel, kes töötavad allmaatöödel, tervistkahjustavatel ja eriiseloomuga töödel - kuni 7 tundi päevas ehk kuni 35 tundi nädalas;
5) koolide ja muude lasteasutuste õpetajatel, kasvatajatel ning teistel õppe- ja kasvatusalal töötavatel isikutel, samuti tervishoiuteenuse osutajaga sõlmitud töölepingu alusel töötavatel psühholoogidel ja logopeedidel – kuni 7 tundi päevas ehk kuni 35 tundi nädalas.
(2) 13–14-aastast või koolikohustuslikku töötajat võib tööle rakendada ainult koolivaheajal või loomingulise töötajana kultuuri-, spordi- või reklaamitegevuse alal.
(3) 13–17-aastast töötajat võib tööle rakendada, arvestades käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3 ja lõikes 2 toodud tööajapiiranguid tingimusel, et töö ei kahjusta töötaja tervist, ohutust, arengut, kõlblust ega takista osalemist õppetöös.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 nimetatud allmaatööde, tervistkahjustavate ja eriiseloomuga tööde ja punktis 5 nimetatud ametikohtade loetelu ning lühendatud tööaja kestuse kehtestab Vabariigi Valitsus .
[RT I 2002, 99, 576 - jõust. 01.01.2003]
4) töötajal on õigus keelduda täiendava ületunnitöö tegemisest ning tööandja asukoha (elukoha) tööinspektoril on õigus täiendavat ületunnitööd keelata või piirata, kui käesoleva lõike punktides 1-3 loetletud tingimusi või üldiseid tööohutuse ja töötervishoiu nõudeid ei täideta.
(5) Tööandja asukoha (elukoha) tööinspektori nõusolekul võib kohaldada käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust pikemat arvestusperioodi kuni 6 kuuni järgmistele töötajatele:
3) päästeteenistujad.
(1) Õhtune aeg on ajavahemik kella 18.00-st - 22.00-ni, ööaeg on ajavahemik kella 22.00-st - 6.00-ni.
(2) Õhtusel ajal on keelatud tööle rakendada 13–14-aastast või koolikohustuslikku töötajat, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 6 toodud juhul.
2) alaealist, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 7 toodud juhul;
(6) 13–14-aastast või koolikohustuslikku töötajat võib tööandja asukoha (elukoha) tööinspektori loal loomingulise töötajana kultuuri-, spordi- või reklaamitegevuse alal tööle rakendada õhtusel ajal kuni kella 20.00-ni tingimusel, et nimetatud töö ei kahjusta töötaja tervist, ohutust, arengut, kõlblust ega takista osalemist õppetöös.
(7) 15–17-aastast töötajat, kes ei ole koolikohustuslik, võib tööandja asukoha (elukoha) tööinspektori loal loomingulise töötajana kultuuri-, spordi- või reklaamitegevuse alal tööle rakendada ööajal kuni kella 23.00-ni või osalemisel etendusasutuste loomingulises tegevuses ööajal kuni kella 24.00-ni tingimusel, et nimetatud töö ei kahjusta töötaja tervist, ohutust, arengut, kõlblust ega takista osalemist õppetöös.
[RT I 2002, 56, 347 - jõust. 14.07.2002]
3. peatükk TÖÖAJA KORRALDUS JA ARVESTAMINE
1) 13–14-aastastel või koolikohustuslikel töötajatel – kuni 5 tundi;
2) 15-aastastel töötajatel, kes ei ole koolikohustuslikud – kuni 7 tundi;
3) 16–17-aastastel töötajatel, kes ei ole koolikohustuslikud – kuni 8 tundi.
(3) Tööandja asukoha (elukoha) tööinspektori nõusolekul võib kohaldada käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust suurema töötundide arvuga vahetust kuni 24 tundi tingimusel, et töötajale antakse kompenseeriv puhkeaeg, järgmistele töötajatele:
3) päästeteenistujad;
4) töötajad, kelle suhtes on selline võimalus ette nähtud kollektiivlepinguga.
4. peatükk PUHKEAEG
(21) Katkematu tööprotsessi korral, kui töö toimub kolmes vahetuses, võib täisealisele töötajale puhkamiseks ja einetamiseks ettenähtud vaheaja kestus olla 20 minutit.
(4) Vaheajad lapse toitmiseks arvatakse tööaja hulka ja nende eest säilitatakse keskmine palk riigieelarve vahenditest Sotsiaalministeeriumi eelarve kaudu sotsiaalministri kehtestatud korras .
§ 20. Tööpäevade ja töövahetuste vaheline puhkeaeg
(1) Tööpäevade ja töövahetuste vahelise puhkeaja kestus on vähemalt 11 järjestikust tundi.
(2) Tööpäevade või töövahetuste vahelise puhkeaja kestus on:
1) 13–14-aastasel või koolikohustuslikul töötajal – vähemalt 18 järjestikust tundi;
2) 15-aastasel töötajal, kes ei ole koolikohustuslik – vähemalt 16 järjestikust tundi;
3) 16–17-aastasel töötajal, kes ei ole koolikohustuslik – vähemalt 15 järjestikust tundi.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust võib teha erandeid tööaja summeeritud arvestuse korral kollektiivlepingu, seaduse või muu õigusaktiga.
(11) Tsiviilõhusõiduki meeskonna liikmele antakse iganädalasi puhkepäevi kohapeal. Tsiviilõhusõiduki meeskonna liikme iganädalase puhkeaja hulka ei loeta valveaega.
(2) Kui katkematu tööprotsessi või elanike teenindamise vajaduse tõttu laupäeval ja pühapäeval töötatakse, antakse puhkepäevad muudel üksteisele järgnevatel nädalapäevadel ja need nähakse ette kollektiiv- või töölepingu või vahetuste ajakavaga.
(31) 13–14-aastase või koolikohustusliku töötaja iganädalase puhkeaja kestus tööaja summeeritud arvestuse korral on vähemalt 48 järjestikust tundi.
Puudega lapse ühel vanematest, eestkostjal või hooldajal, kellega on sõlmitud sotsiaalhoolekande seaduse § 15 alusel kirjalik perekonnas hooldamise leping, on õigus saada lapse kasvatamiseks üks lisapuhkepäev kuus, mille eest tasutakse keskmise palga alusel riigieelarve vahenditest Sotsiaalministeeriumi eelarve kaudu sotsiaalministri kehtestatud korras .
[RT I 2003, 23, 137 - jõust. 17.03.2003]
[RT I 2005, 24, 185 - jõust. 20.05.2005]
§ 27. Riikliku järelevalve teostamine
§ 28. Tööinspektori ja Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja otsus
(1) Tööinspektor või Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja teevad otsuse, millega annavad käesolevas seaduses ettenähtud nõusoleku või kooskõlastuse või keelduvad selle andmisest, ja teatavad sellest tööandjale kirjaliku taotluse esitamisest arvates ühe nädala jooksul. Otsuse tegemise menetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
1) otsuse andmise või andmisest keeldumise aeg ja koht;
3) otsuse andmise või andmisest keeldumise põhjus ja õiguslik alus;
4) otsuse andmisest keeldumise vaidlustamise kord ja tähtaeg;
§ 29. Ettekirjutuse ja otsuse vaidemenetlus
(2) Kui tööandja ei nõustu tööinspektori ettekirjutuse või otsusega, on tal õigus esitada vaie Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhatajale haldusakti teatavakstegemisest arvates kümne kalendripäeva jooksul. Kui ettekirjutuse või otsuse on teinud Tööinspektsiooni kohaliku asutuse juhataja, on tööandjal õigus esitada vaie Tööinspektsiooni peadirektorile haldusakti teatavakstegemise päevast arvates kümne kalendripäeva jooksul.
§ 30–34. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
(1) Käesolev seadus jõustub 2002. aasta 1. jaanuaril, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud säte.
(2) Käesoleva seaduse § 31 jõustub 2003. aasta 1. septembrist järgmiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute suhtes:
1) lasteaed-algkooli, algkooli, põhikooli, gümnaasiumi (sealhulgas gümnaasiumi, mille juures on põhikooli klasse, ning põhikooli ja gümnaasiumi, mis tegutsevad ühe asutusena) klassiõpetaja, aineõpetaja, logopeed, eripedagoog, kasvataja ja ringijuht;
2) kutseõppeasutuse õpetaja;
3) huvialakooli õpetaja, treener-õpetaja, metoodik, klaverisaatja, kontsertmeister, ballettmeister, dirigent ja ringijuht.