§ 12 Tšernobõli toetus
§ 13 Jõulupakk
§ 141 Kooli sõidutoetus
§ 18 Peretoetus
§ 19 Abivahenditoetus
§ 21 Hindamiskohustus ja otsus abi andmise kohta
§ 23 Koduteenuse eesmärk ja sisu
§ 231 Koduteenuste liigid ja loetelu
§ 24 Koduteenuse vajaduse hindamine ja otsuse tegemine
§ 25 Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse eesmärk ja sisu
§ 26 Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse määramine
§ 27 Tugiisikuteenuse eesmärk ja sisu
§ 28 Tugiisikuteenuse vajaduse hindamine ja tugiisiku määramine
§ 31 Isikliku abistaja teenuse vajaduse hindamine ja isikliku abistaja määramine
§ 35 Sotsiaaltransporditeenuse korraldamine
§ 36 Eluruumi tagamise eesmärk ja sisu
§ 37 Puudega isikule eluruumi tagamine
§ 38 Võlanõustamisteenuse eesmärk ja sisu
§ 381 Lapsehoiuteenuse eesmärk ja sisu
§ 382 Raske ja sügava puudega lastele osutatav lapsehoiuteenus
§ 39 Sotsiaalhoolekandelise abi taotlemine
§ 40 Sotsiaalhoolekandelise abi andmine
§ 41 Tähtajad sotsiaalhoolekandelise abi korraldamisel
§ 42 Sotsiaalhoolekandelise abi kulutuste tagasinõudmine
§ 43 Vaide esitamine
RT IV, 02.07.2019, 29
Vastu võetud 11.03.2016 nr 6
RT IV, 23.03.2016, 43
23.09.2016 RT IV, 07.10.2016, 25 10.10.2016, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.09.2016
21.04.2017 RT IV, 29.04.2017, 13 02.05.2017
25.01.2018 RT IV, 09.02.2018, 9 12.02.2018, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2018
20.06.2019 RT IV, 02.07.2019, 13 05.07.2019
20.06.2019 RT IV, 02.07.2019, 14 05.07.2019
Määrusega sätestatakse Are valla eelarvest sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord (edaspidi kord).
(1) Sotsiaalhoolekandelist abi on õigus taotleda isikul, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Are vald või isikul, kelle rahvastikuregistri järgset elukohta ei saa kindlaks määrata, kuid kes abi vajamise ajal viibib Are valla haldusterritooriumil.
(2) Kooskõlastatult isiku rahvastikuregistrisse kantud elukoha järgse kohaliku omavalitsuse üksusega võib sotsiaalhoolekandelist abi osutada isikule, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht ei ole Are vald.
(3) Vältimatut abi on õigus taotleda isikul, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole Are vald, kuid kes viibib abi vajamise ajal Are valla haldusterritooriumil.
[Kehtetu - RT IV, 09.02.2018, 9 - jõust. 12.02.2018, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2018]
§ 12. Tšernobõli toetus
§ 13. Jõulupakk
§ 141. Kooli sõidutoetus
§ 18. Peretoetus
§ 19. Abivahenditoetus
Are Vallavalitsuse poolt korraldatavad sotsiaalteenused on:
1) [kehtetu - RT IV, 09.03.2019, 8 - jõust. 12.03.2019]
2) [kehtetu - RT IV, 02.07.2019, 14 - jõust. 05.07.2019]
6) [kehtetu - RT IV, 09.03.2019, 10 - jõust. 12.03.2019]
7) [kehtetu - RT IV, 09.03.2019, 10 - jõust. 12.03.2019]
9) [kehtetu - RT IV, 09.03.2019, 11 - jõust. 12.03.2019]
10) [kehtetu - RT IV, 02.07.2019, 13 - jõust. 05.07.2019]
[RT IV, 29.04.2017, 13 - jõust. 02.05.2017]
§ 21. Hindamiskohustus ja otsus abi andmise kohta
(1) Are Vallavalitsus selgitab välja abi saamiseks pöördunud isiku abivajaduse ja sellele vastava abi.
(1) Käesolevas korras nimetatud sotsiaalteenuste osutamise eest võib võtta tasu.
(2) Sotsiaalteenuste eest tasumise tingimused, korra ja tasumäärad kehtestab Are Vallavalitsus.
(3) Vallavalitsusel on õigus põhjendatud otsusega vabastada isik täielikult või osaliselt teenuse eest tasumisest, arvestades teenust saava isiku sissetulekuid, seadusjärgsete ülalpidajate olemasolu ja nende sissetulekuid, teenuse kasutamise põhjust ning muid seotud asjaolusid.
[Kehtetu - RT IV, 09.03.2019, 8 - jõust. 12.03.2019]
§ 23. Koduteenuse eesmärk ja sisu
§ 231. Koduteenuste liigid ja loetelu
§ 24. Koduteenuse vajaduse hindamine ja otsuse tegemine
[Kehtetu - RT IV, 02.07.2019, 14 - jõust. 05.07.2019]
§ 25. Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse eesmärk ja sisu
§ 26. Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse määramine
§ 27. Tugiisikuteenuse eesmärk ja sisu
§ 28. Tugiisikuteenuse vajaduse hindamine ja tugiisiku määramine
§ 31. Isikliku abistaja teenuse vajaduse hindamine ja isikliku abistaja määramine
[Kehtetu - RT IV, 09.03.2019, 10 - jõust. 12.03.2019]
§ 35. Sotsiaaltransporditeenuse korraldamine
[Kehtetu - RT IV, 09.03.2019, 11 - jõust. 12.03.2019]
§ 36. Eluruumi tagamise eesmärk ja sisu
§ 37. Puudega isikule eluruumi tagamine
[Kehtetu - RT IV, 02.07.2019, 13 - jõust. 05.07.2019]
§ 38. Võlanõustamisteenuse eesmärk ja sisu
§ 381. Lapsehoiuteenuse eesmärk ja sisu
(1) [Kehtetu - RT IV, 06.06.2018, 6 - jõust. 09.06.2018]
(5) Kohaliku omavalitsuse üksus koostab koostöös teenust saava isiku ja teenuseosutajaga teenuse osutamise haldusakti või halduslepingu, määrates selles kindlaks lapsehoiuteenuse vajadusest tulenevad toimingud ja teenuse osutamiseks olulised tingimused, milleks on vähemalt teenuse osutamise aeg ja koht.
§ 382. Raske ja sügava puudega lastele osutatav lapsehoiuteenus
[Kehtetu - RT IV, 06.06.2018, 6 - jõust. 09.06.2018]
§ 39. Sotsiaalhoolekandelise abi taotlemine
(1) Sotsiaalhoolekandelise abi saamiseks esitab isik või tema esindaja Are Vallavalitsusele vormikohase (lisa 1, lisa 2) või vabas vormis avalduse ning vajadusel kuludokumendid ja muud tõendid, mis on vajalikud sotsiaalhoolekandelise abi saamise õiguse väljaselgitamiseks.
(2) Are Vallavalitsus võib sissetulekust sõltuva toetuse taotlejalt nõuda täiendavaid dokumente taotleja majandusliku olukorra kindlaks tegemiseks.
§ 40. Sotsiaalhoolekandelise abi andmine
(1) Sotsiaalhoolekandelise abi andmist korraldab Are Vallavalitsus.
(4) Sotsiaalteenuse osutamine otsustatakse halduslepinguga eelkõige juhul kui sotsiaalteenuse osutamise tingimused määratakse kindlaks Are Vallavalitsuse ja sotsiaalteenuse saaja või Are Vallavalitsuse, sotsiaalteenuse saaja ja kolmanda isiku koostöös.
§ 41. Tähtajad sotsiaalhoolekandelise abi korraldamisel
(1) Are Vallavalitsus otsustab sotsiaalhoolekandelise abi andmise kümne tööpäeva jooksul isikult avalduse saamisest või muu sotsiaalhoolekandelise abi saamise õiguse tekkimise aluseks oleva sündmuse toimumisest, asjaolu saabumisest või tingimuse täitmisest arvates.
(3) Are Vallavalitsus maksab sotsiaaltoetuse välja 30 kalendripäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.
(4) Sotsiaaltoetus makstakse isiku avalduses näidatud arvelduskontole, Are Vallavalitsuses vormistatud kirjaliku avalduse, digitaalselt allkirjastatud elektroonilise avalduse või notariaalselt tõestatud avalduse alusel kolmanda isiku arvelduskontole Eestis või sularahas Are Vallavalitsuse kassast.
§ 42. Sotsiaalhoolekandelise abi kulutuste tagasinõudmine
(1) Are Vallavalitsus nõuab seaduses sätestatud juhtudel isikult talle sotsiaaltoetusena alusetult makstud rahasumma ja sotsiaalteenuse osutamisega alusetult tehtud kulutused osaliselt või täielikult tagasi.
(2) Are Vallavalitsusel on sotsiaalhoolekandelise abi andmiseks alusetult tehtud kulutuste tagastamisega viivitamise korral õigus nõuda tasumata summalt viivist võlaõigusseaduse § 113 alusel.
§ 43. Vaide esitamine
Isik, kes leiab, et sotsiaalhoolekandelise abi korraldamisel tehtud otsuse või toiminguga on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi, võib esitada vaide Are Vallavalitsusele.
Määrus jõustub 1.aprillil 2016.
Lisa 1 Sissetulekust mittesõltuva sotsiaaltoetuse avalduse vorm
Lisa 2 Sissetulekust sõltuva sotsiaaltoetuse avalduse vorm


text:
eksperdi arvamuse mõiste
eksperdi ülekuulamine
eksperdile esitatavad küsimused
ekspertiisimääruse sisu- ja vorminõuded (KrMK §-d 221 ja 251)
kahtlustatava (süüdistatava) meditsiiniasutusse paigutamise (KrMK § 159) olemus
kahtlustatava või süüdistatava õigused e. tegemisel (KrMK § 157)
kohtupsühhiaatriaeksperiisi määramise alused
kohustuslikkus (KrMK § 58)
komisjonile kohustuslikkus
korduse vajalikkus (KrMK § 59)
kordusekspertiisi alused
kuriteoga tekitatud kahju suuruse väljaselgitamiseks
loa andmine kahtlustatava (süüdistatava) paigutamiseks meditsiiniasutusse (KrMK § 159)
statsionaarse ekspertiisi määramine
täiendekspertiisi tõenduslik jõud
3-1-1-97-01 Riigikohus 18.10.2001
Vastavalt KrMK § 136 lg-le 1 on vastastamine selline uurimistoiming, mille läbiviimise vajalikkuse otsustab uurija. See ei ole uurija kohustus, vaid tema õigus. Igas menetletavas asjas otsustab uurija, kas vastastada juba ülekuulatud isikuid. Vastastamise teostamata jätmine ei ole kriminaalmenetluse seaduse oluline rikkumine.
Varastatud asjade väärtus tehakse üldjuhul kindlaks lähtuvalt nende harilikust väärtusest ning selleks ei ole obligatoorne teostada ekspertiisi.
tõendite kogumisel ja hindamisel
Ringkonnakohus on tõendite hindamisel vaba esimese astme kohtu seisukohtadest. Vastavalt KrMK §-le 50 on kohus õigustatud hindama kõiki tõendeid nende kogumis oma siseveendumuse kohaselt. Kui see hindamine põhineb asjaolude igakülgsel, täielikul ja objektiivsel läbivaatamisel ning kohtuotsus on motiveeritud, siis on otsus kooskõlas seadusega.
3-1-1-88-01 Riigikohus 01.10.2001
Eksperdi tunnistajana ülekuulamine pole seaduslik. Küll võib KrMK § 161 lg 1 kohaselt eksperti üle kuulata tema arvamuse või ekspertiisiakti selgitamiseks või täiendamiseks.
Kordusekspertiisi määramisel esmaekspertiisi teinud isikute eksperdiks määramine ei ole KrMK § 59 lg 8 rikkumine, kui kordusekspertiisi korraldamise vajaduse tingisid pelgalt vorminõuete rikkumised esmaekspertiisi määramisel ja selle tulemuste vormistamisel ning samas puudusid kahtlused esmaekspertiisi tulemi õigsuses ja neid polnud alust ka põhjendamatuteks lugeda.
piraatkoopiaga kauplemine
TKS § 3 p-s 5 kohaselt loetakse kauplemiseks lisaks kauba või teenuse müügile ka selle pakkumist. Seadusandja tahet lugeda piraatkoopiaga kauplemiseks ka piraatkoopia müügiks pakkumist kinnitab ka AutÕS täiendamine 27. septembril 2000. a paragrahviga 802, milles sätestatakse otsesõnu, et piraatkoopiaga kauplemiseks loetakse piraatkoopia müüki, rentimist, müügile pakkumist või rendile pakkumist. Ka KrK § 280 tervikteksti süstemaatilise tõlgendamise pinnalt võib sedastada, et seadusandja ei ole soovinud selle kriminaalõigusliku regulatsiooniga vältida mitte üksnes piraattoodangu ostu-müügi lepingu sõlmimist vaid mistahes piraattoodangu käitlemist.
Kriminaalmenetluses kasutatavate tõendite liigid loetletakse KrMK § 48 lg 2. Mingi asjaolu puudumise fakt selle loeteluga ei seondu ning kohtuotsuses ei saa sellele tugineda, kui asjaolu puudumine pole kriminaalmenetluse nõuetele vastavalt vormistatud.
3-1-1-21-98 Riigikohus 28.01.1998
Isiku paigutamine meditsiiniasutusse KrMK § 159 lg 1 või lg 2 alusel statsionaarse ekspertiisi tegemise eesmärgil on olemuslikult kriminaalmenetluslik sunnivahend, mille sisuks on isiku liikumisvabaduse oluline piiramine (analoogiline vahi alla võtmisega).
kahtlustatava (süüdistatava) meditsiiniasutusse paigutamise (KrMK § 159) vaidlustamine erikaebe korras
Isiku paigutamine meditsiiniasutusse KrMK § 159 lg 1 või lg 2 alusel on olemuslikult kriminaalmenetluslik sunnivahend, mille sisuks on isiku liikumisvabaduse oluline piiramine (analoogiline vahi alla võtmisega). Seetõttu peab isikule, kelle suhtes seda sunnivahendit kohaldatakse, samuti tema kaitsjale olema tagatud õigus selle kohtulikuks vaidlustamiseks erikaebe korras.
Isiku paigutamine meditsiinilisse asutusse KrMK § 159 lg 1 või lg 2 alusel statsionaarse ekspertiisi tegemise eesmärgil võib toimuda vaid kohtu loal. Vahi all viibiva isiku suhtes annab kohus loa tema meditsiiniasutusse paigutamiseks sisuliselt isiku vahi alla võtmise lubamisega. Kohtu poolt täiendava loa andmine juba vahi all viibiva isiku meditsiiniasutusse paigutamiseks ei ole õiguserikkumine, vaid isiku põhiõiguste tagamise garantii.
Kui kriminaalasja materjalidest selgelt nähtub statsionaarse ekspertiisi määramise vajadus, võib KrMK § 159 kohaselt määrata koheselt isikule statsionaarse ekspertiisi.
3-1-1-112-97 Riigikohus 11.11.1997
Liikluseksperdile ei tule esitada õiguslikke küsimusi, mille vastamine eeldab süüküsimuse lahendamist, liikluseeskirja sätete rakendamist ning tõendite kontrollimist ja hindamist või mille lahendamiseks ei lähe vaja eksperdi eriteadmisi.
KrMK § 58 lg-st 2 tulenevalt ei ole liiklusekspertiisi määramine kohustuslik, selle vajalikkuse otsustab kriminaalasja menetleja.
tsiviilkostja kaasamine liikluskuriteo arutamisse
Liikluskindlustuse seaduse mõtte kohaselt hüvitab liiklusõnnetusega põhjustatud kahju kannatanule kindlustusselts või Liikluskindlustuse Fond. Kannatanu võib õnnetuse süüdlaselt nõuda ainult selle kahju hüvitamist, mida ei ole hüvitanud kindlustusselts või Liikluskindlustuse Fond. Liikluskuritegu arutav kohus peab KrMK § 263 lg 1 p-s 12 tähendatud küsimuste lahendamiseks kaasama menetlusse tsiviilkostjana kindlustustorganisatsiooni.
3-1-1-67-97 Riigikohus 10.06.1997
Eksperdi kompetentsiväline õiguslik järeldus ei ole kasutatav eksperdi arvamusena ja kohus võib selle arvestamata jätta.
Kaitseliidu maleva pealiku ülesanne on maleva tegevuse üldjuhtimine, kaasa arvatud maleva, staabi ja ladude julgeoleku eest hoolitsemine, samuti Kaitseliidu või Kaitseliidule kasutamiseks antud mistahes vara valitsemine. Nende ülesannete täitmata jätmine võib moodustada KrK § 260 lg-s 1 sätestatud kuriteo objektiivsesse külge kuuluva teo. Malevapealikul on õigus nõuda malevas kehtestatud korra järgimist ka auastmelt kõrgemalt ohvitserilt.
Kaitseliitlane loetakse teenistuskohustuste täitmisel olevaks alates ajast, mil ta kasvõi korralisel puhkusel olles on asunud täitma Kaitseliidu ülesannet.
Lõhkematerjali lattu üleandmata jätmise jätmine malevapealiku poolt oma teenistuskohustuste lohaka suhtumise tõttu on hõlmatud KrK § 260 lg 1 sätestatud kuriteotunnustega ega vaja eraldi kvalifitseerimist KrK § 209 lg 2 järgi.
3-1-1-13-97 Riigikohus 04.02.1997
Kui kohtuistungil ülekuulatud kohtumeditsiiniekspert tunnistab tema varem ekspertiisi vormis antud arvamuse kehavigastuse raskusastme ja tekkemehhanismi suhtes ekslikuks, tuleb kohtul määrata uus ekspertiis.
Eksperdi ülekuulamisel saadud andmed ei ole tõendid.
süü ülestunnistamisele ilmumine
Kui süü ülestunnistamisele ilmumine on tõestatud, puudub kohtul õigus seda asjaolu mitte arvestada vastutust kergendavana. Kuriteo toimepanemise mõne üksikasja teatamata jätmine ei tähenda kõnesoleva vastutust kergendava asjaolu puudumist.
3-1-1-9-97 Riigikohus 28.01.1997
Kohtualuse väide, et ta ei ole psüühiliselt päris terve, ei ole psühhiaatriaekspertiisi määramise kohustuslik alus, kui kriminaalasja menetlemisel pole kellelgi tekkinud kahtlust tema psüühiliselt terveoleku suhtes.
kriminaalmenetlusest osavõtu alused
Süüdimõistetu väited kassatsioonkaebuses, et tema kriminaalasja arutamisel on rikutud KrMK § 112 sätteid, ei ole tõsiselt võetavad, kui süüdimõistetu on korduvalt kinnitanud, et valdab eesti keelt ja tõlki ei vaja ning toimikus on tema omakäelisi eestikeelseid kirjeid, mis vaieldamatult kinnitavad eesti keele oskust.
3-1-1-1-97 Riigikohus 07.01.1997
põhjustatud tagajärg
Isiku käitumine saab KrK § 204 lg-s 1 sätestatud kuriteo moodustada ka juhul kui mootorsõiduki ohutu liiklemise või käituseeskirjade rikkumisega põhjustati kannatanule vahetult üliraske kehavigastus, mis alles hiljem kutsus esile tema surma.
Kohtuotsuse seaduslikkus ja põhjendatus ei ole välistatud, kui esmaekspertiisi tulemina antud eksperdiarvamuse mittetäielikkus või ebaselgus on kõrvaldatud täiendekspertiisiga.

matches:
§ 159
§ 157
§ 58
§ 59
§ 159
Riigikohus
§ 136
kohus
Riigikohus
§ 161
§ 59
§ 3
§ 280
§ 48
Riigikohus
§ 159
§ 159
§ 159
§ 159
kohus
§ 159
Riigikohus
§ 58
kohus
§ 263
Riigikohus
kohus
§ 260
§ 260
§ 209
Riigikohus
Riigikohus
§ 112
Riigikohus
§ 204


Atuisartunut pisisartunullu siunnersuisoqatigiit, tuniniaasarneq, nalunaaqutsersuisarneq, akit aamma atuisartunut pisisartunullu maalaaruteqartarfittut ataatsimiititaliat pillugit Inatsisartut inatsisaata allanngortinneqarneranik Inatsisartut inatsissaat nr. 4, 21. maj 2002-imeersoq (Ilaasortalersugaaneq aamma Atuisartunut Pisisartunullu Maalaaruteqartarfittut Ataatsimiititaliap allattoqarfeqarnerata allanngortinneqarnera) Atuussimasoq (Historisk)
Atuisartunut pisisartunullu siunnersuisartoqatigiit, tuniniaasarneq, nalunaaqutsersuisarneq, akit aamma atuisartunut pisisartunullu maalaaruteqartarfittut ataatsimiititaliat pillugit inatsisartut inatsisaanni nr. 10, 13. november 1986-imeersumi, ilaatigut inatsisartut inatsisaatigut nr. 1, 28. februar 1994-imeersukkut kingusinnerpaamillu inatsisartut inatsisaatigut nr. 13, 12. november 2001-imeersukkut allanngortinneqartumi, makku allannguutigitinneqassapput:
1. § 2, imm. 1 ima oqaasertaqassaaq:
"Inatsisip matuma nakkutigineqarnera Atuisartunut Pisisartunullu Siunnersuisoqatigiinnit aamma Naalakkersuisunit imaluunnit taamaaliornissamut Naalakkersuisut piginnaatitaannit isumagineqarpoq."
2. § 2, imm. 4, oqaaseqatigiit aappaat ima oqaasertaqassapput:
"Taamatuttaaq pisinnaavoq inatsimmi matumani § 27, imm. 9 naapertorlugu kapitali 9-p nakkutigineqarneranik isumaginnittuusoq."
3. § 27, imm. 1 ima oqaasertaqassaaq:
"Atuisartunut Pisisartunullu Maalaaruteqartarfittut Ataatsimiititaliaq qulingiluanik ilaasortaqarpoq ima toqqarneqartunik:
1) ilaasortat sisamat Atuisartunut Pisisartunullu Siunnersuisoqatigiit ilaasortamik taakkuluunniit sinniisussaasa akornanni toqqakkat,
2) ilaasortaq ataaseq toqqarneqassaaq Arbejdsgiverorganisationen for Handel, Service og Transportehvervene i Grønland, HST-imit,
3) ilaasortaq ataaseq toqqarneqassaaq Sulisitsisut Peqatigiiffiannit, GA,
4) ilaasortaq ataaseq toqqarneqassaaq Kalaallit Nunaanni Brugseninit, KNB,
5) ilaasortaq ataaseq toqqarneqassaaq Pisiffik A/S-imit aamma KNI Pilersuisoq A/S-imit ataatsimoorullugu aamma
6) ilaasortaq ataaseq, inatsisilerituujusussaq, naalakkersuisoqarfimmit akisussaasumit toqqarneqassaaq."
4. § 27, imm. 2 ima oqaasertaqassaaq:
"Imm. 2. Naalakkersuisunit toqqagaalluni ilaasortaq Atuisartunut Pisisartunullu Maalaruteqartarfittut Ataatsimiititaliami siulittaasuussaaq."
5. § 27-mi imm. 9-tut ilanngunneqassaaq:
"Imm. 9. Atuisartunut Pisisartunullu Maalaaruteqartarfittut Ataatsimiititaliap allattoqarfeqarnera Atuisartut Pisisartullu Siunnersuisoqatigiinnit isumagineqassaaq."
Inatsisartut inatsisaat ulloq 1. juni 2002-miit atuutilerpoq.
ltl_nr_4-2002_bemaerk_grl
ltl_nr_4-2002_betaenk_grl


text:
Koerte ja kasside pidamise eeskiri Hiiumaa vallas – Riigi Teataja
Koerte ja kasside pidamise eeskiri Hiiumaa vallas
Koerte ja kasside pidamise eeskiri Hiiumaa vallas - sisukord
§ 4 Koera registreerimine
§ 5 Looma vaktsineerimine
§ 6 Omanikuta või hulkuva looma püüdmine ning pidamine
§ 8 Koerte üle arvestuse pidamine
RT IV, 01.02.2019, 6
Vastu võetud 24.01.2019 nr 48
(1) Hiiumaa valla koerte ja kasside pidamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab koerte ja kasside pidamise nõuded Hiiumaa valla (edaspidi vald) territooriumil ning on täitmiseks kohustuslik isikule, kelle omandis või valduses on koer või kass.
(2) Eeskirjas reguleerimata küsimuses lähtutakse loomakaitseseaduses, veterinaarkorralduse seaduses, loomatauditõrje seaduses, põllumajandusministri 24.7.2008 määruses nr 76 „Lemmikloomade pidamise nõuded“ ning teisest loomapidamist reguleerivast õigusaktist.
(3) Valla territooriumil alaliselt elavate koerte üle peetakse arvestust valla koerte andmekogus.
Eeskirjas kasutatakse mõisteid järgmiselt:
2) hulkuv loom– märgistamata loom, kelle omanikku ei ole võimalik tuvastada või loomapidaja juurest lahti pääsenud loom, kes viibib omaniku või looma eest vastutava isiku juuresolekuta väljaspool loomapidajale kuuluvat või tema kasutuses olevat territooriumi;
3) omanik – isik, kellele loom kuulub, või kes õigussuhete alusel omanikuga vastutab viimasele kuuluva looma eest;
4) ohustamine – vara, kaaskodanike elu või tervist ohtu seadev tegevus looma poolt väljaspool omanikule kuuluvat või kasutuses olevat tähistatud territooriumi;
5) Hiiumaa valla koerte andmekogu - koera registreerimiseks kasutatav üleriigiline lemmikloomade register ( www.llr.ee ).
(1) Omanik peab tagama, et loom ei ohustaks kaaskodanikke, nende vara ega teisi loomi. Omanik kannab vastutust temale kuuluva looma tekitatud varalise kahju või tervisekahjustuse eest, välja arvatud juhul, kui looma kasutatakse kuriteo tõkestamisel.
(2) Omanik on kohustatud paigaldama territooriumi sissepääsu juurde koera olemasolust informeeriva hoiatussildi. Hoiatussilt tuleb paigutada selliselt, et territooriumile sisenev isik on koera olemasolust informeeritud.
(3) Omanik peab tagama ameti- või tööülesandeid täitvate isikute ohutuse.
(4) Omanik peab tagama, et loom ei häiriks ja ei rikuks avalikku korda (sh öörahu) või heakorda.
(5) Looma pidamisel on keelatud looma vigastamine, piinamine või muul viisil abitusse seisundisse jätmine.
(6) Looma omanik on kohustatud koheselt teavitama veterinaararsti:
1) metslooma ründest loomale;
2) kui loom on rünnates hammustanud inimest või teist looma.
(7) Avalikus kohas viibimine on lubatud ainult järgmistel tingimustel:
1) omanik peab tagama järelevalve looma üle, kui koera või kassiga viibitakse teise isiku kinnisasjal või avalikus kohas (sh ühistranspordis vms), vajadusel peab koera või kassi rihmastama, hoidma teda kandepuuris ja kasutama koeral suukorvi;
2) omanik peab tagama looma tekitatud reostuse kohese koristamise;
3) pimedal ajal on kohustuslik koerale kinnitada helkurrihm, helkurvöö või muu sarnane ese.
(8) Omanikul on keelatud:
1) ujutada ja pesta looma avalikus supluskohas;
2) viibida avalikus kohas nakkusohtliku või haige loomaga;
3) viibida loomaga vastava keelumärgiga tähistatud kohas;
4) hirmutada oma loomaga kaaskodanikke ning teiste isikute kodu- ja lemmikloomi;
5) jätta looma järelevalveta korterelamus trepikotta või abiruumi.
§ 4. Koera registreerimine
(1) Omanik peab kirjaliku avalduse alusel registreerima alaliselt elukohajärgses osavallas elava koera hiljemalt kümne päeva jooksul pärast looma neljakuuseks saamist ja muul juhul, kui omandatakse vanem koer, va kiibitud koera korral, kui omanik registreerib koera ise Hiiumaa valla koerte andmekogus. Alates 1. jaanuarist 2022 peab Hiiumaa vallas peetav koer kandma märgistusena tegevusluba omava veterinaararsti paigaldatud mikrokiipi või tätoveeringut.
(2) Koera surma korral teavitab omanik ning omaniku vahetuse korral teavitab uus omanik sellest 30 päeva jooksul elukohajärgselt osavalda või Hiiumaa valla koerte andmekogu.
(3) Koerte registreerimist korraldab osavalla valitsus.
(4) Registrisse kantud koer peab kaelarihmal kandma registreerimisnumbrit või olema märgistatud tegevusluba omava veterinaararsti paigaldatud mikrokiibi või tätoveeringuga.
§ 5. Looma vaktsineerimine
Looma omanik peab laskma looma vaktsineerida tegevusluba omava veterinaararsti juures marutaudi vastu enne looma neljakuuseks saamist. Kõik loomad peavad regulaarselt, vähemalt kord kahe aasta jooksul läbima korduvvaktsineerimise.
§ 6. Omanikuta või hulkuva looma püüdmine ning pidamine
(1) Omanikuta või hulkuva looma püüdmist, pidamist ning hukkamist korraldab osavalla valitsus.
(2) Püütud looma omanik tehakse kindlaks kontrollides looma märgistust. Kui omanik on võimalik kindlaks teha, tagastab püüdja looma omanikule, kes katab kõik püüdmisega seotud kulud.
(3) Loom, kelle omanikku ei ole võimalik kindlaks teha, toimetatakse osavalla valitsuse poolt määratud hoiupaika. Hoiupaiga pidaja on kohustatud tagama vastuvõetud loomale veterinaarteenuse osutamise ja seadusega sätestatud pidamise tingimused.
(4) Teave valla territooriumilt püütud looma kohta avaldatakse valla kodulehel.
(1) Looma tegevuse eest, samuti looma viibimise eest väljaspool omaniku järelevalvet, vastutab omanik.
(2) Eeskirja rikkumisel vastutab rikkuja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvis 66³ sätestatud korras.
(3) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teeb Hiiumaa Vallavalitsus ning Politsei- ja Piirivalveamet vastavalt oma pädevusele.
§ 8. Koerte üle arvestuse pidamine
Hiiumaa Vallavalitsus korraldab koerte üle arvestuse pidamist.
(1) Tunnistada kehtetuks Hiiu Vallavolikogu 15.10.2015 määrus nr 53 „Koerte ja kasside pidamise eeskiri“.
(2) Tunnistada kehtetuks Pühalepa Vallavolikogu 26.5.2015 määrus nr 10 „Pühalepa valla koerte ja kasside pidamise eeskiri“.
(3) Tunnistada kehtetuks Käina Vallavolikogu 17.12.2015 määrus nr 39 „Käina vallas koerte, kasside ja muude koduloomade pidamise eeskiri“.
(4) Tunnistada kehtetuks Emmaste Vallavolikogu 26.3.2015 määrus nr 23 „Emmaste valla koerte ja kasside pidamise eeskiri“
(5) Määrus jõustub 1. märtsil 2019.

matches:
§ 4
§ 5
§ 6
§ 8
§ 4
§ 5
§ 6
§ 8


Enne hoolduslehele jäämist töötatud töötunde ei tohi jätta tasustamata, sest ATS § 34 lg 1 kohaselt on ametnikul õigus saada teenistusülesannete täitmise eest palka. Vastustaja on ekslikult lähtunud eeldusest, et kaebaja on saanud sama ajavahemiku eest nii palka kui ka ajutise töövõimetuse hüvitist. Kaebaja oli hoolduslehele jäämise ajaks kõik kuuekuulise perioodi normtunnid täitnud ning graafiku järgi viibis ta hoolduslehel oma vabal ajal. Kui kaebaja oleks hoolduslehel viibitud ajal töötanud, poleks tal RaKS § 60 lg 1 p 5 kohaselt olnud õigust hüvitist saada. PäästeTS § 20^1 lg 3 kohaselt tasustatakse vaid väljaspool tööaega tehtud erakorraline ületunnitöö. Seega ei saanud kaebaja sama ajavahemiku eest palka ja ajutise töövõimetuse hüvitist. (p 9)
Vt ka RKTK otsus asjas nr 3-2-1-143-15, p 13.
Riigil on PS § 32 lg 1 teise lause alusel kohustus tagada omanikule kohene ja õiglane hüvitis de facto sundvõõrandamise olukorras, sh ka juhul, kui kinnisasjale kehtestatud looduskaitselised piirangud jätavad omaniku peaaegu täielikult ilma oma omandiõiguse teostamise võimalusest. Sellist põhiseaduslikku kohustust ei teki, kui piirangud on kehtestatud juba enne kinnisasja omandamist. LKS §-s 20 sätestatud looduskaitsealuse kinnisasja riigi poolt omandamise menetlus ei ole ette nähtud sundvõõrandamise olukorra tarbeks. Looduskaitseseaduse ja riigivaraseaduse muutmise seaduse eelnõu nr 289 seletuskirjas on märgitud, et LKS § 20 menetlus on ette nähtud olukordadeks, kus piirangud on küll olulised, kuid mitte sedavõrd, et oleksid käsitatavad de facto sundvõõrandamisena. Viimasel juhul tuleks kohaldada kinnisasja sundvõõrandamise seadust ja seda juba maa looduskaitse alla võtmisel (seletuskirja lk 6). (p 13)
LKS § 20 lg 11 tähenduses omandatakse kinnisasi omanikuna kinnistusraamatusse kandmisega. Omandireformi kontekstis saab LKS § 20 lg 11 kohase võõrandamistehinguna käsitada ka maa tagastamise korraldust. (p 12.1)
LKS § 20 lg 11 kehtestamisega on riik andnud võimaluse taotleda kinnisasja omandamist riigi poolt ka sellistele isikutele, kes omandavad kinnisasja küll pärast selle looduskaitse alla võtmist, kuid keda võõrandamistehingus looduskaitselistest piirangutest ei teavitatud. LKS 20 lg 11 laieneb ka isikutele, kes said looduskaitsealuse maa omanikuks maareformi käigus, kuid keda maa tagastamise käigus ei teavitatud maal lasuvaist piirangutest. (p 14)
LKS § 91 lg 15 on erisätteks sama seaduse § 20 lg 4 suhtes. LKS § 91 lg 15 lõpuosa teksti kohaselt moodustavad avalduste menetlemise nn eelisjärjekorra vaid kinnistud, mis omandati enne kaitse alla võtmist või mida hõlmavad LS § 20 lg-s 11 sätestatud erandid. Pärast kaitse alla võtmist omandatud, samuti LKS § 20 lg-s 11 loetletud eranditega hõlmamata kinnistute omanikud ei saa nõuda kinnistu omandamist eelisjärjekorras, sõltumata sellest, kas kaitserežiim oli võõrandamistehingus märgitud või kas omanik oli omandamisel üldse teadlik kinnistute kaitserežiimist. (p 16)
Isikut, kelle avaldused maa omandamiseks riigi poolt lahendatakse LKS § 91 lg 15 alusel teises järjekorras, koheldakse erinevalt võrreldes nende maaomanikega, kelle avaldused lahendatakse esimeses järjekorras. Avaldajate erineva kohtlemise õigustuseks on asjaolu, et eelisõiguseta avaldajad omandasid juba varasemate looduskaitseliste piirangutega maa. Seega on tegu erinevas olukorras olevate isikutegruppidega. Kuna vajalik teave kinnistute looduskaitseliste piirangute kohta sisaldus maa tagastamise korralduses, siis ei ole kaebajat ka eksitatud, justkui oleks tal tekkinud piiranguteta omandiõigus. (p 17)
Maa tagastamise ajal kehtinud õigus ei andnud kaebajale subjektiivset õigust nõuda, et riik omandaks talt looduskaitseliste piirangutega kinnistud. LKS v.r § 19 lg 1 ja § 20 lg 1 nägid ette vaid võimaluse kinnistu vahetamiseks või riigi poolt omandamiseks poolte kokkuleppel keskkonnaministri või Vabariigi Valitsuse otsuse alusel. Enne keskkonnaministri või valitsuse otsust ei saanud ühelgi kinnistuomanikul tekkida õiguspärast ootust, et riik tema kinnistu vahetab või omandab. (p 18)
Kuna riigil pole põhiseadusest tulenevat kohustust kinnistu omandada, on põhiseaduspärane ka see, et juba enne omandamist looduskaitseliste piirangutega koormatud maa riigile võõrandamise taotluste lahendamiseks kuluva aja pikkus sõltub riigi võimalustest. Kui isik soovib kinnistutest varem vabaneda, on tal võimalus need vabaturul realiseerida. (p 19)


2014. aasta jooksul on veel võimalik kasutada maksusoodustusi – Raamatupidamine | Raamatupidamisteenus | Finantsjuhtimine | Raamatupidamisteenused | Raamatupidamisbüroo | Raamatupidaja – Baltic Accounting Company OÜ
Riigikogu võttis vastu tulumaksuseaduse (edaspidi TuMS) muudatuse (avaldatud RT I, 23.12.2013, 3), mille kohaselt tunnistatakse alates 01.01.2015 kehtetuks TuMS § 60 ning § 61 lõiked 27 ja 28. Antud seaduse muudatus puudutab äriühinguid, kes ei ole veel eelnimetatud üleminekusätetest tulenevaid maksusoodustusi ära kasutanud. Need äriühingud saavad maksusoodustused ära kasutada 2014. aasta jooksul dividendide väljamaksmisel või omakapitalist väljamaksete tegemisel, st TuMS § 50 lõigete 1 või 2 rakendamisel.
Alates 01.01.2015 kaotab kehtivuse:
TuMS § 60 lg 1, mis reguleerib enne 2000. aastat kehtinud tulumaksuseaduse § 32 lg 2 alusel tasutud tulumaksu kasutamist TuMS § 50 lg 1 või 2 alusel tekkinud maksukohustuse vähendamiseks.Äriühing, kes ei ole alates 2000. aastast maksudeklaratsiooni vorm TSD lisa 7 veel esitanud ja kellel on enne 2000. aastat tasutud dividendi tulumaksu kasutamata jääk, saab seda kasutada 2014. aasta jooksul dividendide või omakapitalist tehtud väljamaksete maksukohustuse vähendamiseks. Äriühingul võis jääda dividendi tulumaksu kasutamata jääk üles pärast 1999. aasta ettevõtte tuludeklaratsiooni esitamist. Maksuhaldur kannab maksudeklaratsiooni elektroonilisel esitamisel kasutamata jäägi äriühingu vorm TSD lisa 7 reale 13. Alates 01.10.2015 kasutamata jääki reale 13 enam üle ei kanta.
TuMS § 60 lg 2 kohaselt saab äriühing aastate 1994 – 1999 jaotamata kasumi arvelt väljamakstud dividendide maksukohustust vähendada sellelt kasumilt tasutud tulumaksu osaga, kuid mitte rohkem, kui maksustamisperioodi TuMS § 50 lg 1 alusel tasumisele kuuluv tulumaksu summa. Tegemist on nn koefitsient k kasutamisega.Äriühing, kellel on aastate 1994 – 1999 jaotamata kasumit ning kes ei ole alates 2000. aastast vorm TSD lisa 7 veel esitanud ja koefitsient k välja arvutanud sama perioodi kasumi arvelt väljamakstud dividendide maksukohustuse vähendamiseks, saab seda teha 2014. aasta jooksul. Kuna kehtiv vorm TSD lisa 7 ei võimalda enam koefitsienti k arvutamist, siis selleks tuleb paberkandjal täita ja maksuhaldurile esitada kuni 31.12.2010 kehtinud vorm TSD lisa 7 tabel 1.Äriühing, kellel on koefitsient k välja arvutatud ja deklareeritud, saab seda kasutada 2014. aasta jooksul juhul, kui äriühingul on veel aastate 1994-1999 jaotamata kasumit, mille arvelt dividende välja maksta.
Alates 01.01.2015 kaotavad kehtivuse vorm TSD lisa 7 read 1 kuni 3.
TuMS § 60 lg 6 annab äriühingule, kellele teine äriühing on enne 2003. aastat üle kandnud § 60 lg-tes 1 ja 2 sätestatud tulumaksu mahaarvamise õiguse, võimaluse seda õigust kasutada dividendide väljamaksmisel tasumisele kuuluva tulumaksu vähendamiseks.Vorm TSD lisal 7 kajastub enne 2003. aastat teiselt äriühingult üle kantud tulumaksu mahaarvamise õigus, mida saab veel 2014. aasta jooksul kasutada :
1. TuMS § 60 lg 2 alusel arvutatud koefitsient k real 4 maksustamisperioodi alguses ja real 5 maksustamisperioodi lõpus;
2. TuMS § 60 lg 1 alusel nn tulumaksu enammakse real 13.Õiguse kasutamise aluseks on õiguse üle andnud äriühingu kuni 31.12.2002 esitatud vorm TSD lisa 8 (tõend dividendi või fondiemissiooniga tulumaksu mahaarvamise õiguse üleandmise kohta).
Alates 01.01.2015 kaotavad vorm TSD lisa 7 read 5 ja 6 kehtivuse ja reale 13 nn tulumaksu enammakset ei kanta.
TuMS § 61 lg-d 27 ja 28. Tegemist on vanade tasaarvestusmeetodi rakendamist puudutavate sätetega, mida äriühing sai deklareerida kuni 31.12.2009 kehtinud vorm TSD lisa 7 tabelites 2a või 4. Mitteresidendi Eestis registreeritud püsiv tegevuskoht sai deklareerida TuMS § 61 lg-s 27 sätestatut kuni 31.12.2008 kehtinud vorm TSD lisa 6 tabelis 4 ning TuMS § 61 lg-s 28 sätestatut kuni 31.12.2009 kehtinud vorm TSD lisa 6 tabelis 5.TuMS § 61 lg-s 27 sätestatut rakendati kuni 31.12.2009 kehtinud vorm TSD lisa 7 tabeli 4 täitmisel, st olukorras, kus äriühing sai teiselt residendist äriühingult dividende perioodil 01.02.2003 kuni 31.12.2004 ja saaja osalus temale dividende maksnud äriühingus oli vähemalt 20 %.TuMS § 61 lg-s 28 sätestatut rakendati kuni 31.12.2009 kehtinud vorm TSD lisa 7 tabel 2a täitmisel, st olukorras, kus äriühing sai kuni 31.12.2004 mitteresidendilt maksustatud dividendid või dividendi aluseks olev kasumiosa oli välisriigis maksustatud ning äriühingule kuulus dividendi väljamaksmise ajal vähemalt 20 % mitteresidendist äriühingu aktsiatest, osadest või häältest.
1. Äriühing, kes tulumaksu mahaarvamise õiguse olemasolu ära tõendab, saab seda kasutada 2014. aasta jooksul TuMS § 50 lg-te 1 ja 2 alusel tekkinud maksukohustuse vähendamiseks.
2. Mitteresidendi Eestis registreeritud püsiv tegevuskoht, kes tulumaksu mahaarvamise õiguse olemasolu ära tõendab, saab seda kasutada 2014. aasta jooksul TuMS § 53 lg 4 alusel tekkinud maksukohustuse vähendamiseks.Õiguste kasutamiseks tuleb äriühingul täita paberkandjal kuni 31.12.2009 kehtinud vormi TSD lisa 7 vastavalt siis tabel 2a või 4 ja mitteresidendi Eestis registreeritud püsival tegevuskohal täita paberkandjal kuni 31.12.2008 kehtinud vorm TSD lisa 6 tabel 4 või kuni 31.12.2009 kehtinud vorm TSD lisa 6 tabel 5.


Leatherman Squirt PS4 vs Gerber Dime ülevaade - AIRGUN PLANET EE
Leatherman Squirt PS4 vs Gerber Dime ülevaade
Postitus Postitas Delta » 13 Okt 2015, 09:31
Youtubes on arvukalt videoid, kus üks või teine tegelane esitleb uhkusega kraami, mida ta igapäevaselt endaga kaasa veab. Sõltuvalt sellest, kui tegija vennaga tegu, varieerub kola hulk pastakast ja plaastritest missioonile suundava rahuvalvaja täisvarustuseni.
Kuigi suhtumine kõigub sedalaadi klippides praktilisuse ja paranoia vahel, siis panid need ometigi mõtlema, et tõepoolest, mingil tasemel saab meist igaüks tsivilisatsiooniga kaasas käivateks ohtudeks valmis olla. Minu puhul oli selleks valgustavaks märksõnaks multitööriist.
Peamiseks erinevuseks multitööriista ja nt Šveitsi ohvitseri-/ armeenoa vahel on see, et esimesel juhul on nö põhielemendiks näpitsad, teisel aga taskunuga, millele on siis lisatud kamaluga erinevaid rohkem ja vähemvajalikke vidinaid.
Igapäevase kandmise kontekstis jäid mul sõelale vaid kõige väiksemad multitööriistad. Täpsemalt Leatherman Squirt PS4 ja Gerber Dime. Veebis mõlema kohta uurides sai selgeks, et tegemist on küllaltki võrdväärsete isenditega ning eelistused emma-kumma kasuks taandusid pahatihti testija personaalsetele eelistustele. Netivõrdlusi jälgides kaldus minu eelistus Gerberile, eelkõige disaini ja hinna poolest.
Kuna aga Gerberit toona Eestis ei müüdud ja igasugune tellimine oli saatekulude ja lisanduvate riigimaksude tõttu mõttetu, siis sinnapaika see asi jäigi. Vaid veidi aega hiljem komistasin juhuslikult kohalikus kaubanduses müügikohale, kus pakuti Leatherman Squirt PS4-ja Euroopa mõistes täiesti mõistliku hinnaga ja pooleldi impulssostuna vahetasidki rahakotis olnud eurod omanikku ja nii lahkusingi poest linnadžunglisse juba märksa turvalisemalt, pisike Leathermani multitööriist taskus.
See selleks. Ma ei kirjutaks täna seda teksti siin, kui Gerber poleks vahepeal samuti imbunud kohalikku kaubandusse. Ja nii juhtuski, et kui järjekordse kampaania ajal ühes Eesti ehituspoes märkasin teiste seas müügil ka soodushinnaga Gerber Dime, ei mõelnud ma pikalt. Taaskord vahetasid mõned eurod omanikku ning peagi lahkusin kauplusest juba kaks korda turvalisemalt kui sinna tulles: ühes taskus varem soetatud PS4, teises veel pakendis Gerber Dime.
Järgneva jutu eesmärgiks ongi mõlemat multitööriista tutvustada ja anda edasi oma tähelepanekud, mõtted ning paratamatult ka eelistused.
Nagu heale lastetoale kohane, siis ei saa kohe minna asja juurde, vaid enne tuleb rääkida ilmast, poliitikast ja tänavusest kartulisaagist. Ehk alustame pakendist.
Leatherman jõuab ostjani kenas pisikeses kollase-mustakirju pappkarbikeses. Karbikesest leiab nii PS4-ja kui ka kasutusjuhendi-kataloogi. Meeldis see, et pakend oli täpselt nii suur kui PS4 ja lisamaterjalide mahutamiseks vaja, ei midagi üle, ei midagi puudu. Lihtne ja soliidne. Avamine käis hõlpsalt ning ka utiliseerimine, kui karpi muude asjade hoidmiseks kasutada ei soovi, oleks lihtne ja loodussõbralik.
Gerber seevastu on eelistanud avamise seisukohalt tüütut blisterpakendit. Kuigi turunduslikult võttes ilmselt praktiline lahendus (kaupa on lihtne eksponeerida), siis tarbijana ma sedalaadi lahendust ei hinda. Iga sellise pakendi avamine paneb ennast tundma väikest viisi seifivargana, sest õiget ja lihtsat viisi selle kultuurseks avamiseks ei ole. Ikka tuleb kallale minna kääride, saagide ja nugadega ning mis kõige kurvem, pakendil puudub igasugune edasine kasutusväärtus, mistõttu rändab see peale avamist otsejoones prügikasti. Kogu info Dime kohta on trükitud plastiku vahel olevale papplehekesele ning sellega lisade hulk piirdubki.
Seega pakendivooru võidab minu silmis Leatherman
Värvid ja mõõtmed
PS4 on saadaval kolmes värvitoonis: sinine, punane ja must. Mina valisin endale punase (põhjusest edaspidi).
Dime pakutakse samuti kolmes värvikombinatsioonis: üleni must (sh tera), roheline-must ja punane-must. Kuna soodushinnaga müüdi ainult rohelisega versiooni, siis sai see ka valitud.
Mõõtutelt on mõlemad kompaktsed ja üsna sarnased.
Gerber on pisut suurem ja pontsakam.
Keda huvitavad täpsemad parameetrid leiab need tootja kodulehelt, lingid on ülevaate alguses toodud.
Koostekvaliteet ja viimistlus
PS4 koostekvaliteet on väga hea: korpus on valmistatud kõvasulamist alumiiniumist ning ehkki ma ei oska nimetada värvi tüüpi ega värvimise tehnikat (pulbervärv?), on see kvaliteetne, ilus vaadata ja ka vastupidav. Viimast väidan seetõttu, et kaks aastat taskus koos võtmete jm pudi-padiga on sellele jätnud vaid üksikud märgid.
Ka tööriistad avanevad hästi ja ühtviisi konkreetselt, ei ole nõnda, et mõni tuleb välja lihtsalt ja teise puhul pead vaeva nägema. Küll tuleb mainida seda, et väiksemate elementide kättesaamine eeldab seda, et sõrmeküüned ei ole just päris nudiks pügatud.
Juhul kui peaks tekkima soov PS4-ja lahti võtta (puhastamine, terade asendamine vms), siis see võimalus on olemas, kuna korpus on kinnitatud torx tüüpi kruvidega. Oluline on siinkohal mainida, et päris kõigil PS4 versioonidel seda võimalust siiski ei ole või vähemalt paar aastat tagasi ei olnud. Nt sinise mudeli korpus oli kinnitatud neetidega ega olnud avatav, mis oli ka põhjus, miks valisin punase PS4-ja.
Dime kooste- ja viimistluskvaliteet jääb PS4-le alla. Värvkattel on küll metallik-läige, kuid tervikuna jätab see PS4-st odavama ja pigem emaileeritud mulje. Paratamatult tekkis tunne, et see võib mingi hetk hakata latakatena maha kooruma. Lisaks ei avanenud multitööriista erinevad osas samaväärse jõupingutusega kuni selleni välja, et nt pintsette palja käega kätte ei saanudki. Ka näpitsaid kasutades tuli neid kättesaamiseks jõuga kiskuda.
Õnneks on ka Dime korpus kinnitatud torx kruvidega, mis peaks justkui võimaldama muuta korpuse survet erinevatele tööriistadele ja sellega reguleerida ka nende avamise/ kättesaamise lihtsust. Seda teoorias. Praktikas tuli aga välja, et säästu nimel on Gerber kasutanud kruvide materjalina saiapuru, mistõttu kohe esimese katsega sai kruvipesa ümmarguseks keeratud ja igasugune reguleerimine osutus võimatuks.
Seega ka kvaliteedi ja viimistluse osas annaksin eelise PS4-le. Kui kõik muu oleks veel vaieldav ja maitse asi, siis savist tehtud säästukruvisid ei vabanda miski. Naljakas on muidugi see, et kui vaatan mõlemat eemalt, siis disainilt meeldib mulle endiselt Gerber, kätte võttes ja kasutades pole aaga kahtlust, kumb tööriist on kvaliteetsemalt tehtud.
Tööriistavalik
Tööriistavalikust rääkides olgu öeldud, et mõlemal on kõik tööriistad pele näpitsate avatavad väljapoolt, mis mugavuse ja ergonoomika seisukohalt on äärmiselt mõistlik.
Aga alustame võrdlust siis ühest põhitööriistast, milleks on nuga. Tihti on multitööriistadel just noatera valmistatud natuke paremast materjalist kui ülejäänud vidinad, nii ka siin: PS4 tera on valimistatud 420HC ja Dime 3Cr13 terasest.
Kui vaadata tehnoandmeid, siis on nendest kahest on 420HC natukene parem valik omades koostises 2% rohkem süsinikku ja ka kõvadus on Rockwelli skaalal keskmiselt 2 ühiku võrra suurem. Samas olgem ausad, selles mõõdus terad ei ole mõeldud millegi suurema ega tõsisema jaoks, mistõttu see erinevus jääb pigem paberile kui saab takistuseks päriselus.
Küll on märksa ilmsemas erinevuseks tera kuju: PS4-l klassikaline, Dimel tömp. Raske on siin ühele või teisele ratsionaalset eelistust anda, kuid endale meeldib klassikaline kuju rohkem.
Küll ei saa mainimata siinkohal PS4 terituse kuju, mis on ühesuunaline nagu peitlitel. Jällegi, antud tööriista kontekstis ei saa seda pidada ei eeliseks ega puuduseks. Küll on seda tüüpi nuga lihtsam teritada. Kui veel teritamisest ja teravusest rääkida, siis PS4 lõikas karbist võetuna probleemideta paberit. Dime seevastu oli suhteliselt nüri ning paberi lõikamisega hakkama ei saanud.
Viilide puhul erilist võistlusmomenti ei teki, kuna Dime võimalused nullib täielikult viili pikkus, õigemini selle puudumine.
PS4 viili kasutatav osa on pea kolm korda pikem kui Dimel ning eri küljel olev muster on ka tõepoolest erinev, mitte lihtsalt triibud ühes ja teises suunas.
Küll on Dime viili ots kasutatav kruvikeerajana, PS4 puhul pigem mitte.
Ristpea jaoks on PS4-l eraldi osa, samas kui Dimel asub see, nagu enne öeldud, viili otsas. Pikkus on neil laias laastus sama, küll on PS4 keeraja natukene peenem kui Dime oma.
Lapik kruvikeeraja ots on PS4-l pikem ja natukene peenem, Dimel lühem ja jämedam. PS4-l on lapiku keeraja otsas ka pudelikorgi avaja, Dimel on see eraldiseisvana korpuse küljes.
Käärid on ausalt öeldes mõlemal rohkem sümboolsed kui tõsised tööriistad. Jah, katkise küüne lõikad ära, kuid paberi vms mugavaks lõikamiseks on need liiga pisikesed.
Kui nüüd neid kahte võrrelda, siis PS4 käärid olid mõnevõrra mugavamad, Dime omad mõjusid kohmakamana.
Ja lõpuks siis näpitsad, mille olemasolu õigupoolest teebki ühest multitööriistast multitööriista. Pean ütlema, et näpitsate osas oli seis suhteliselt võrdne.
Mõlemad olid varustatud vedruga, mis aitab kaasa näpitsate tunnetusele kokkuvajutamisel ning surub näpitsad ise lahti kui haare lõdveneb. PS4 näpitsad avanesid pisut rohkem ja olid kitsama otsaga kui Dimel.
Dime traadilõikurit ma ei proovinud, kuid PS-l lõikas see probleemitult.
Võtmehoidja rõngas
Mõlemal on ka rõngas võtmehoidja külge riputamiseks, selle vahega, et PS4 puhul saad rõngast liigutada, Dimel on see fikseeritud. Milleks see liigutamine hea on – ei oska öelda.
Dime eripäraks on kahtlemata väline pudelikorgi avaja. Pean tunnistama, et kunagi tundus väline avaja minu jaoks päris arvestatava plussina. Nüüd, aastaid hiljem on see omadus hakanud miskipärast oma tähtsust kaotama, aga efektne on see sellegi poolest.
Teiseks eripäraks on Dimel pakendiavaja, mille eeliseks noa ees peaks olema see, et oht pakendi sisu vigastamiseks on väiksem.
Kuigi PS4-l selleks eraldi tööriista pole, siis sama tulemuse saab kui hoida PS4 tera nimetissõrme ja pöidla vahel.
Dime kättesaamatutest pintsettidest oli juba juttu. Tõele au andes tuleb siiski märkida, et isegi kui need sealt lõpuks kätte saada, siis pole nendega suurt midagi teha, kuna tegemist on suhteliselt pehmete ja tundetute isenditega.
Multitööriist on kahtlemata universaalne valik, kuid millised on variandid, kui näpitsaid eriti vaja ei lähe? Siin tuleb appi vana hea Victorinox, täpsemalt mudel Classic SD.
Nagi Victorinoxi puhul tavaks, siis saab siingi valida erinevate lisadega mudeleid, kuid Calssic SD on neist kõige kergem ja kompaktsem ehk just see, mida antud jutu kontekstis vaja. Korpuse materjaliks saab valida nii plastmassi kui ka alumiiniumi (alox) ning värvivalik on suur ja lai. Kuna mõõtmed on väikesed ja välimust saab valida, siis sobib SD kenasti ka naisterahva käekotti.
Kuigi pikkuselt sama, on Classic kergem ja õhem kui PS4 või Dime. Koostekvaliteedilt edestab Victorinox nii Leathermani kui ka Gerberit. Kui Leatherman oli väga hea, siis Victorinox saab hindeks eeskujulik: viimistlus on laitmatu, tööriistad avanevad vaevata ja kindlust sisendava nõksatusega.
Arusaadavalt jääb SD tööriistavalik mulitööriistadele alla. Noa tera on pisike ning mõjub ülejäänud kahe kõrval mänguasjana. Jällegi, iseasi, palju see reaalses elus mängima hakkab, kuna nagu varemgi öeldud, on selles mõõdus tera kasutusala nagunii piiratud.
Viil on optimeeritud küünehooldusele ja selles osas igati funktsionaalne, viili otsa saab kasutada ka kruvikeerajana. Tegemist on omalaadse ristpea-lapiku kruvikeeraja hübriidiga olles esimese jaoks pisut lai ja teise jaoks kitsas.
Käärid seevastu on alati olnud Victorinoxite tugev külg. Nii ka siin, olles selgelt rühma parimad.
Kes ei soovi kasutada kaasatulnud nahktaskut, saab SD riputada ka võtmehoidja külge, rõngas selleks on olemas. Lisaks on korpusesse peidetud hambaork ja pintsetid. Erinevalt Dimest on SD pintsetid ka kasutatavad.
Tänaseks olen PS4-ja kaasas kandnud rohkem kui kaks aastat. Ja ma ei ütleks, et selle kaasas tassimine oleks kuidagi probleem, vastupidi, PS4 on piisavalt väike ja kerge, et kaduda taskusse nõnda, et unustad selle olemasolu sootuks. Eriti kui arvestada seda, et enamik autovõtmeidki on mõõtmetelt suuremad.
Funktsionaalsusest rääkides, siis aja jooksul on kasutust leidnud kõik PS4-ja küljes olnud tööriistad, mõni rohkem, mõni vähema, aga kõike on vaja läinud. Tõsi, enamasti pole olnud tegemist olukordadega, kus alternatiiv puudunuks. Tihti säästis PS4 taskus olemine mulle mõnikümmend sammu jalavaeva tööriistakastini või vajaduse improviseerida muul viisil, nt kaubanduses pappkasti avamine võtmega vms.
Kindlasti tasub meeles pidada, et kõige pisemad multitööriistad pole tõsiseks alternatiiviks tööriistakastile. Maja nendega ei ehita ja autot ei paranda. See on ka põhjus, miks ei ole ülevaates äärmuslikke teste stiilis, kas tööriist peab üldse vastu või laguneb ära. See lihtsalt ei ole selle segmendi eesmärgiks. Piltlikult öeldes on need mõeldud "esmaabiks" olukordades, kus tavaliselt midagi muud kaasas ei ole.
Kui nüüd võrrelda neid kolme, siis Victorinix Classic SD on kahtlemata kõige sobivam võtmehoidja külge või naisterahva ridiküli. Selline ilus, kerge, aga samas funktsionaalne asi, olles ka hinnalt kolmiku soodsaim. Gerber Dimel olid kõike eeldused tulla, näha ja võita, kuid kvaliteediprobleemid, vähemalt antud eksemplari puhul, nullivad minu jaoks soodsama hinna eelised. Leatherman Squirt PS4 on sellest kolmikust kalleim, aga selle eest pakub PS4 Dimega võrreldes ka rohkemat. Kuivõrd PS4 omab Vicorinoxiga võrreldes rohkem võimalusi olles samas vaid pisut raskem, siis ongi PS4 minu taskusse jäänud ka peale Dime ja SD soetamist.
Re: Leatherman Squirt PS4 vs Gerber Dime ülevaade
Postitus Postitas Delta » 26 Jaan 2016, 23:43
Pisike järelmärkus.
Nimelt sai olude sunnil mõni aeg tagasi testitud mõlema multitööriista pudeliavajaid. Ja selle vooru võitis puhtalt Gerber. PS4 pisikesel ja üherealisel avajal ei olnud lihtsalt midagi vastu panna suuremale ja kaherealisele Dimele. Pudeli saab küll lahti mõlemaga, aga PS4-l pidid tikkima nagu õmblusmasin ümber korgi ja seda iga nurga alt väänama, samas kui Dimel piiisas korgi eemaldamiseks ühest-kahest liigutusest.
Algses ülevaates toodud lõppjäreldust see tulemus siiski ei muuda.


§ 15 Julgeolekuasutuse juhi ametissenimetamine
§ 151 Julgeolekuasutuse ametniku teenistusest vabastamine nimetamise korral ametniku ametikohale teises valitsusasutuses
§ 16 Ametipalk
RT I, 13.12.2014, 8
2) riigi vastu suunatud luuretegevuse ennetamine ja tõkestamine, sealhulgas riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses ettenähtud juhtudel ja korras (vastuluure), välja arvatud käesoleva seaduse § 7 lõike 1 punktides 2, 3 ja 4 nimetatud juhtudel;
3) nende kuritegude tõkestamine, mille kohtueelne uurimine on Kaitsepolitseiameti pädevuses, välja arvatud käesoleva seaduse § 7 lõike 1 punktides 2, 3 ja 4 nimetatud juhtudel;
(1) Julgeolekuasutuste tegevuse koordineerimiseks tegutseb Vabariigi Valitsuse juures julgeolekukomisjon.
(2) Julgeolekukomisjon:
1) analüüsib ja hindab riigi julgeolekuolukorda;
2) määrab kindlaks riigi julgeolekualase teabe vajadused;
3) täidab teiste seadustega ning Vabariigi Valitsuse poolt talle pandud ülesandeid.
(3) Julgeolekukomisjoni kuuluvad peaminister ja valdkondade eest vastutavad ministrid.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud sõnad „, justiitsminister, kaitseminister, rahandusminister, siseminister ja välisminister“ sõnadega „ja valdkondade eest vastutavad ministrid“.]
(4) Julgeolekukomisjoni istungeid juhatab peaminister ja tema äraolekul valdkonna eest vastutav minister.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud sõna „kaitseminister“ sõnadega „valdkonna eest vastutav minister“.]
(5) Julgeolekukomisjoni liikme ettepanekul võivad komisjoni istungitel sõnaõigusega osaleda teised isikud.
(6) Julgeolekukomisjon on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt pool komisjoni liikmetest.
(7) Julgeolekukomisjoni põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(8) Julgeolekukomisjoni asjaajamist korraldab Riigikantselei.
(2) Julgeolekuasutuste valduses oleva riigivara kohta peetakse eraldi registrit, mille on asutanud ja mille pidamise põhimääruse kinnitab Vabariigi Valitsus.
(2) Teabeametisse suunatud tegevväelasele laieneb kaitseväeteenistuse seadus käesolevast seadusest tulenevate erisustega. Kaitsepolitseiameti politseiametnikule laieneb politsei ja piirivalve seadus käesolevast seadusest tulenevate erisustega.
(3) Julgeolekuasutuse ametniku võib ametisse nimetada konkursita.
§ 15. Julgeolekuasutuse juhi ametissenimetamine
§ 151. Julgeolekuasutuse ametniku teenistusest vabastamine nimetamise korral ametniku ametikohale teises valitsusasutuses
(1) Julgeolekuasutuse ametniku võib tema nõusolekul vabastada julgeolekuasutuse teenistusest ja nimetada teise valitsusasutusse ametniku ametikohale kuni kolmeks aastaks.
(2) Ametnik vabastatakse ametist teises valitsusasutuses teenistustähtaja möödumise korral ning julgeolekuasutuse juht nimetab ametniku tema nõusolekul sama ametiastme ametikohale, kus ta töötas enne teise valitsusasutusse ametisse nimetamist, või selle puudumisel muule ametikohale.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud alusel ja tähtajaks teise valitsusasutusse ametniku ametikohale nimetatud julgeolekuasutuse ametnikule:
1) makstakse palka, mis ei või olla väiksem tema palgast julgeolekuasutuse ametnikuna;
2) säilitatakse õigus kasutada tööandja eluruumi.
(4) Teenistusaeg teises valitsusasutuses ametniku ametikohal arvatakse ametikoha teenistusaja hulka, kus julgeolekuasutuse ametnik töötas enne teise valitsusasutusse nimetamist.
[RT I 2005, 32, 236 - jõust. 19.06.2005]
§ 16. Ametipalk
(1) Julgeolekuasutuste ametnike ametikohtadele vastavate palgaastmete siseselt võidakse kehtestada diferentseeritud palgamäärad. Nende rakendamise alused ja erisused lähtuvalt ametialaste ülesannete iseloomust kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(2) Julgeolekuasutuste ametnike, kes ei ole politsei- ega kaitseväeteenistuses, palgaastmetele vastavad, sealhulgas diferentseeritud palgamäärad kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(3) Julgeolekuasutuse ametniku palgaastmele vastavat palgamäära suurendatakse julgeolekualaste ülesannete täitmise eest 10–50% ulatuses nimetatud palgamäärast.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud ametnikule ei maksta lisatasu ületunnitöö, samuti töötamise eest õhtusel ja öisel ajal ning puhkepäeval ja riiklikul pühal.
[Kehtetu - RT I, 13.12.2014, 1 - jõust. 01.01.2016]
(1) Riigi kulul julgeolekuasutuse ametniku terviseuuringute tegemise alused, perioodilisuse ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega. Asjaomane minister kinnitab määrusega nende ametikohtade loetelu, kus terviseuuringutes osalemine on kohustuslik.
Julgeolekuasutuse ametnikule võib anda põhjendatud juhul tasulist lisapuhkust kuni kümme kalendripäeva aastas.
(2) Julgeolekuasutuse ametnik võib oma pädevuse piires kuriteo tõkestamiseks siseneda isiku eluruumi, valdusse või töökohta ilma isiku nõusolekuta või neid läbi otsida julgeolekuasutuse juhi korraldusel riigi julgeoleku tagamiseks või kui on olemas piisavad andmed ettevalmistatava või toimepandava kuriteo kohta ning kui andmete kogumine on vajalik kuriteo tõkestamiseks.
5) varjatud sisenemisega eluruumi, muusse ehitisse või valdusse, andmekogusse, töökohta või sõidukisse teabe varjatud kogumiseks või salvestamiseks või selleks vajalike abivahendite paigaldamiseks.
Julgeolekuasutuste poolt teabe varjatud kogumisel kasutatavad meetodid ja vahendid määrab kindlaks asjaomane minister määrusega. Määrus esitatakse teadmiseks Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonile.
Käesoleva seaduse §-des 25 või 26 sätestatud viisil kogutud teavet säilitatakse teabetoimikutes. Teabetoimik avatakse iga juhtumi kohta eraldi. Toimiku pidamise ja säilitamise korra kehtestab vastav minister määrusega.
(1) Julgeolekuasutus võib oma ülesannete täitmiseks vajalike isikuandmete saamiseks pöörduda riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku poole, kui nende andmete saamine ei ole võimalik üldiselt kättesaadavast allikast või oleks seotud liigsete kulutuste või isikut, kelle isikuandmeid edastatakse, rohkem koormavate abinõudega ning kui seadusega ei ole selliste andmete üleandmine keelatud.
Julgeolekuasutuse ülesannete täitmisel saadud teavet, mis ei puuduta isikuandmeid, võib edastada teisele riigiasutusele, kui see on vajalik selle ülesannete täitmiseks.
Eriside korraldamiseks ja kontrollimiseks kasutatavad meetodid ja vahendid määrab kindlaks valdkonna eest vastutav minister määrusega. Määrus esitatakse teadmiseks Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonile. Määruse ärakiri esitatakse õiguskantslerile õiguskantsleri seaduse §-s 16 ettenähtud korras.


16.12.2004 nr 356 ( RT I 2004, 86, 586) 24.12.2004
Määrus kehtestatakse « Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» (RT I 2001, 50, 284; 2002, 57, 360; 61, 375; 62, 377; 110, 661; 2003, 26, 157) § 55 lõike 1 alusel.
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse tervishoiuteenuste ühtlase kättesaadavuse tagamiseks piirkondlike haiglate, keskhaiglate, üldhaiglate, kohalike haiglate ja erihaiglate loetelu (edaspidi haiglate loetelu) ning vajalikud investeeringud haiglate loetelus nimetatud haiglate ehitamiseks, renoveerimiseks ja ümberprofileerimiseks (edaspidi vajalikud investeeringud ).
[RT I 2004, 86, 586 – jõust. 24.12.2004]
§2. Haiglate loetelu
2) AS Põlva Haigla;
3) SA Rapla Maakonnahaigla.
§3. Vajalikud investeeringud haiglate loetelus nimetatud haiglate ehitamiseks, renoveerimiseks ja ümberprofileerimiseks
(1) Vajalike investeeringute hinnanguline maksumus haiglate loetelus nimetatud haiglate hoonete ehitamiseks, renoveerimiseks ja ümberprofileerimiseks on kokku 4,3 miljardit krooni. Toodud hinnanguline maksumus ei sisalda investeeringuid, mis on vajalikud hooldusravi teenuste osutamiseks. Vajalike investeeringute hinnanguline maksumus haiglate lõikes on toodud määruse lisas.
§4. Rakendussätted
(2) Käesoleva määruse § 2 lõike 3 punktid 10 ja 11 kehtivad kuni 31. detsembrini 2009. a.
(3) Käesoleva määruse § 2 lõike 4 punktid 2 ja 3 jõustuvad 1. jaanuaril 2010. a.
Vabariigi Valitsuse 2. aprilli 2003. a määruse nr 105 «Haiglavõrgu arengukava»
Aktiivravivoodeid,
sh taastusravi ja päevameditsiin*
Hooldusravi- ja geriaatriavoodeid
Kokku voodeid
Investeeringuvajadus
1 096 166 000
168 876 000
1 131 905 000
117 975 000
296 586 000
426 558 000
354 516 000
51 425 000
228 259 000
24 035 000
51 315 000
25 029 000
75 350 000
65 984 000
147 847 000
28 737 000
115 620 000
39 710 000
22 467 000
SA Rapla Haigla
28 762 000
4 294 680 000
731 965 000
* Investeeringuvajaduse arvutamise aluseks võetud minimaalne aktiivravivoodite vajadus 15 aastaks


text:
Käesoleval juhul planeeringu kehtestamise otsuse vaidlustamise käsitlemine ainuüksi populaarkaebusena ei võimaldanud kohtul nõutavas ulatuses kontrollida, kas akti andmisel oli haldusorganil kohustus kaaluda ka puudutatud isikute erahuve ning kas selline kaalumine on tehtud. Kuna oli esitatud väide subjektiivsete õiguste rikkumise kohta, siis pidi kohus andma hinnangu, kas õiguste riive on proportsionaalne ning kas järgitud on ühetaolise kohtlemise nõuet. Populaarkaebuse korral ei ole sarnane hinnang asjakohane, kuna puuduvad puudutatud isikud. Subjektiivsete õiguste rikkumise väite kontrollimata jätmine võib tuua kaasa ka võimaluse minetamise hilisemaks kahjunõude esitamiseks. Planeeringute, sh detailplaneeringute valdkonnas on kohtulik kontroll oma ulatuselt piiratud. Küsimuse sellest, mida planeeringualale rajada, saab otsustada planeeringu kehtestamisel haldusorgan. Üldjuhul ei saa kohus haldusorgani asemel muuta planeeringulahendust. Planeeringu õiguspärasuse hindamisel ei saa kohus lähtuda pelgalt oma hinnangust inimtegevuse võimalikele tagajärgedele, toetamata seda asjatundjate hinnangute või muude tõenditega.
Planeeringute, sh detailplaneeringute valdkonnas on kohtulik kontroll oma ulatuselt piiratud. Küsimuse sellest, mida planeeringualale rajada, saab otsustada planeeringu kehtestamisel haldusorgan. Üldjuhul ei saa kohus haldusorgani asemel muuta planeeringulahendust. Planeeringu õiguspärasuse hindamisel ei saa kohus lähtuda pelgalt oma hinnangust inimtegevuse võimalikele tagajärgedele, toetamata seda asjatundjate hinnangute või muude tõenditega.
3-3-1-9-98 Riigikohus 13.03.1998
Eluruumide erastamise seaduse § 3 lg. 8 kohaselt võib linna ja valla omavalitsuse volikogu kindlaks määrata eluruumid, mida mõjuval põhjusel ei erastata. Selle seaduse mõttest ja §-s 2 lg. 1 sätestatud eluruumide erastamise eesmärgist tuleneb, et eluruumi mitteerastamise mõjuvaks põhjuseks ei saa olla näiteks soov müüa eluruum mitte Eluruumide erastamise seaduse §-de 4 ja 5 alusel ja neis paragrahvides nimetatud isikutele, vaid teistele isikutele või mõnele konkreetsele isikule. Halduskohus on pädev kontrollima, kas eluruumi mitteerastamise põhjus on seaduslik. Eluruumi mitteerastamise mõjuv põhjus on seaduslik siis, kui see põhjus on tingitud faktilistest asjaoludest, näiteks elamu lammutamisest kvartali rekonstrueerimise projekti alusel.

matches:
kohus
kohus
kohus
kohus
kohus
Riigikohus
§ 3