Ravimite hulgimüügi tingimused ja kord – Riigi Teataja
Ravimite hulgimüügi tingimused ja kord
Ravimite hulgimüügi tingimused ja kord - sisukord
§ 2 Nõuded ruumidele ja sisseseadele
§ 3 Nõuded personalile
§ 4 Tööeeskirjad ja ravimite käitlemistoimingute eest vastutavad isikud
§ 5 Ravimite käitlemistoimingute dokumenteerimine
§ 6 Ravimite vastuvõtmine hulgimüügiettevõttes
§ 7 Ravimite säilitamine hulgimüügiettevõttes
§ 8 Ravimite väljastamine hulgimüügiettevõttest
§ 9 Ravimite transportimine
§ 10 Tagastatud kõlblike ravimite käitlemine
§ 11 Defektsete ravimite käitlemine
§ 12 Ravimi väljastamise peatamine, väljastamise lõpetamine, ravimi tagasikutsumine
§ 14 Ettevõttesisene kontroll
§ 15 Aruandlus
§ 16 Hulgimüügialase tegevuse lõpetamine
RT I, 10.05.2013, 3
Ravimite hulgimüügi tingimused ja kord1
Vastu võetud 17.02.2005 nr 27
RTL 2005, 22, 308
20.07.2011 RT I, 26.07.2011, 8 29.07.2011
Määrus kehtestatakse «Ravimiseaduse» § 26 lõike 9 punkti 1 alusel.
(1) Määrus kehtestab nõuded ravimite hulgimüügile, sealhulgas nõuded personalile, ruumidele ja sisseseadele, ravimite käitlemisele, käitlemistoimingute dokumenteerimisele, ravimite arvestusele, aruandlusele ja ettevõttesisesele kontrollile.
(2) Käesoleva määruse nõuded kuuluvad kohaldamisele ka ravimite hulgimüügil ravimite tootmise tegevusloa omaja poolt. Hulgimüügiettevõte tähendab määruses sellisel juhul tootmisettevõtet.
§ 2. Nõuded ruumidele ja sisseseadele
(1) Ravimite säilitamiseks peab olema eraldi ruum või ruumid, kus peavad olema tagatud tingimused ravimite nõuetekohaseks säilitamiseks. Säilitamisruumi seinad, põrand ja lagi peavad olema siledad, siseviimistlus peab võimaldama niisket koristamist. Ruum peab olema hästi ventileeritav, puhas ja kahjuritevaba. Ruumis peab olema keskküte või statsionaarne elektriküte.
(2) Säilitamisruumis peab olema vajalik hulk riiuleid, kappe või kaubaaluseid ravimite hoidmiseks. Sisustus peab olema hästi puhastatavast materjalist.
(3) Ravimite vastuvõtmiseks ja väljastamiseks peavad olema eesmärgipärased eraldi kohad.
(4) Ravimite vastuvõtu- ja väljastuskoht peab kaitsma ravimeid ilmastiku mõju eest.
§ 3. Nõuded personalile
(1) Hulgimüügiettevõtte juht peab kirjalikult määrama pädeva isiku asendaja(d).
(2) Igal hulgimüügiettevõttes töötaval isikul peab olema ametijuhend.
(3) Ametijuhend on kirjalik dokument, milles hulgimüügiettevõtte juht või tema määratud isik kehtestab töötaja tööülesanded ja vastutusala.
§ 4. Tööeeskirjad ja ravimite käitlemistoimingute eest vastutavad isikud
(1) Ravimite kvaliteeti mõjutavatele ja ravimite käitlemisega seonduvate toimingute kohta peavad olema ettevõttesisesed kirjalikud tööeeskirjad.
(2) Tööeeskirjades tuleb üksikasjalikult kirjeldada järgmisi toiminguid, toimingute dokumenteerimist ja dokumentatsiooni säilitamist:
1) ravimite tellimine;
2) erilubade ja turustamislubade taotlemine, sisse- ja väljaveost teavitamine;
3) ravimite vastuvõtt;
4) ravimite säilitamine ja säilitamistingimuste kontrollimine;
5) kõrvaliste isikute juurdepääsu piiramine ravimitele;
6) narkootiliste ja psühhotroopsete ravimite käitlemine;
7) saatedokumentide koostamine ja säilitamine;
8) ravimite väljastamine;
9) ravimite transportimine;
10) ümbermärgistamise ja teiste tellimustööde teostamise korraldus;
11) ravimite turult kõrvaldamine ja edasine käitlemine;
12) aegunud ravimite kõrvaldamine väljastuslaost;
13) defektsete ravimite kõrvaldamine väljastuslaost;
14) ravimite väljastamise peatamine, väljastamise lõpetamine ning ravimi tagasikutsumine;
15) tagastatud ravimite käitlemine;
16) ravimite arvestus ja aruandlus;
17) hulgimüügiettevõtte ruumide ja seadmete puhastamine ning hooldus;
18) kahjurite tõrje hulgimüügiettevõtte ruumides;
19) ettevõttesisene kontroll.
(3) Tööeeskirjades võib kirjeldada ka teisi käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetamata ravimite käitlemistoiminguid.
(4) Tööeeskiri peab olema ajakohane ning kinnitatud kuupäeva ja ettevõtte juhi või tema poolt määratud isiku allkirjaga. Tööeeskirjade varasemaid versioone tuleb säilitada vähemalt viis aastat.
(5) Hulgimüügiettevõtte juht peab kirjalikult määrama iga toimingu eest vastutava isiku ja teda asendava isiku.
(6) Iga töötaja peab tundma tema tööülesannete aluseks olevaid tööeeskirju ja õigusakte.
(7) Tööeeskirjaga tutvumise peab töötaja tõendama kuupäeva märkimise ja allkirjaga.
§ 5. Ravimite käitlemistoimingute dokumenteerimine
(1) Ravimialastes õigusaktides ettenähtud dokumenteerimine peab toimuma toimingu tegemise ajal või kohe pärast toimingu lõpetamist, välja arvatud kui nimetatud õigusaktis on määratud teisiti.
(2) Parandused dokumentatsioonis peab parandaja kinnitama kuupäeva märkimise ja allkirjaga, jättes nähtavaks esialgse kande, ning asjakohastel juhtudel märkima parandamise põhjuse.
(3) Lõigete 1 ja 2 nõudeid tuleb järgida ka elektroonilisel dokumenteerimisel.
(4) Kui hulgimüügiettevõte tellib ravimite ümberpakendamise või -märgistamise teenust teiselt, ravimite tootmise tegevusloaga, ettevõttelt, peab tellija ja tellimuse täitja vahel olema sõlmitud üksikasjalik tellimustööd ja vastutust kajastav leping.
(5) Lõikes 4 nimetatud juhul peab ravimite üleandmine tellimuse täitmiseks ning pakendatud või märgistatud ravimite vastuvõtmine toimuma üleandmis-vastuvõtuakti alusel. Aktis peavad olema märgitud üleantud ja vastuvõetud ravimite nimetused, partiinumber ja kogused ning viide tellimustöö lepingule.
§ 6. Ravimite vastuvõtmine hulgimüügiettevõttes
(1) Iga ravimisaadetise saabumine hulgimüügiettevõttesse tuleb dokumenteerida ning tõendada kuupäeva märkimise ja vastuvõtja allkirjaga.
(2) Saabumise järgselt tuleb korraldada vastuvõtukontroll, mille käigus tuleb kindlaks teha:
1) eriloa ja turustamisloa olemasolu, kui selle olemasolu on «Ravimiseaduse» alusel nõutav;
2) kvaliteeti tõendavate dokumentide (edaspidi kvaliteedisertifikaat) ja saatedokumentide olemasolu, vormistus ja vastavus ravimipartiile;
3) inimtervishoius kasutatavatel vaktsiinidel ja inimverest valmistatud ravimpreparaatidel kontrolli teostanud pädeva asutuse väljastatud partii vabastamise (Official Control Authority Batch Release (OCABR)) sertifikaat;
31) veterinaarmeditsiinis kasutatavatel vaktsiinidel kontrolli teostanud pädeva asutuse väljastatud partii vabastamise (Official Control Authority Batch Release (OCABR)) sertifikaat või partii tootmisprotokolli hindamise (Official Batch Protocol Review (OBPR)) sertifikaat, kui Ravimiamet on kehtestanud sisseveetava vaktsiinipartii suhtes ühe eelnimetatud nõuetest.
4) pakendite arvu ja märgistuse vastavus saatedokumentidele;
5) viimased kõlblikkusajad;
6) säilitamistingimused;
7) eestikeelse info olemasolu (eestikeelne pakend ja pakendi infoleht);
8) pakendi vastavus müügiloale.
(3) Kui on kahtlus ravimi kvaliteedis või puuduvad nõutavad sertifikaadid, võib ravimit väljastusse lubada pärast Ravimiametilt heakskiitva otsuse saamist.
(4) Kui ravimite tarnijaks on teine hulgimüügiettevõte, peab viimane ravimeid vastuvõtva hulgimüügiettevõtte nõudmisel esitama turustamisloa koopia, kui see on Ravimiameti poolt välja antud.
(5) Ravimisaadetise vastuvõtukontrolli tõendab kontrollija kuupäeva ja allkirjaga.
(6) Hulgimüügiettevõte, välja arvatud ainult ühe müügiloa hoidja ravimeid turustav hulgimüügiettevõte, tagab sama toimeaine ja manustamisviisiga ravimite turustamisel eelisjärjekorras nende ravimite hankimise ja kättesaadavuse, mille kohta on ravikindlustuse seaduse § 45 alusel sõlmitud hinnakokkulepe.
[RT I, 26.07.2011, 8 - jõust. 29.07.2011]
§ 7. Ravimite säilitamine hulgimüügiettevõttes
(1) Ravimite hulgimüügiettevõttesse saabumise hetkest vastutab ravimite kvaliteedi säilimise eest hulgimüügiettevõte.
(2) Ravimeid tuleb säilitada vastavalt «Ravimiseaduse» § 34 lõike 5 alusel kehtestatud korrale.
(3) Järgmisi ravimeid ei pea füüsiliselt eraldama, kuid need tuleb kas asjakohaselt märgistada või rakendada teisi efektiivseid eristamist tagavaid abinõusid:
1) ravim, mille väljastamine on peatatud;
2) müügiloata ravim, millel on turustamisluba;
3) müügiloata ravim, millel puudub turustamisluba.
§ 8. Ravimite väljastamine hulgimüügiettevõttest
(1) Ravimite müügipakkumise avaldamisel ravimite hulgiostuõigust omavatele ettevõtetele ja asutustele ei tohi hinnakirjas avaldada «Ravimiseaduse» § 21 lõike 1 alusel tellitud ravimeid.
(2) Väljastamiseks komplekteeritud ravimid tuleb kuni nende kliendile transportimiseni säilitada väljastamiskohas.
(3) Hulgimüügiettevõte peab tagama, et õige ravim jõuab saajani õigeaegselt ning koos vajalike dokumentidega.
(4) Müügiloaga kinnitatud pakendi jagamine hulgimüügiettevõttes on keelatud.
(5) Väljastada ei või defektseid ravimeid ning ravimeid, mille viimase kõlblikkusajani on jäänud alla kahe kuu. Viimasel juhul võib ravimit väljastada, kui saajale teatatakse viimane kõlblikkusaeg ning saaja annab kirjaliku nõusoleku ravimi vastuvõtmiseks.
(6) Enne väljastamist peab hulgimüügiettevõte veenduma, et saajal on õigusaktidest tulenevalt õigus ravimit vastu võtta. Vajadusel tuleb kontrollida ravimi saaja tegevusloa olemasolu, selle tingimusi ning kehtivust.
(7) Iga ravimisaadetise kohta koostatakse saateleht, kuhu märgitakse:
1) saatelehe number;
2) ravimi väljastamise kuupäev;
3) väljastaja ja saaja nimi ja aadress, veterinaararstile väljastamisel ka veterinaararsti tegevusloa number;
4) koodikeskuse kood;
5) ravimpreparaadi nimetus;
7) toimeaine(te) sisaldus;
9) pakendite arv;
10) ravimipartii number;
11) viimane kõlblikkusaeg;
12) müügiloa hoidja, selle puudumisel tootja;
13) ravimi kuuluvus käsimüügiravimite, retseptiravimite või piiratud kasutamisega retseptiravimite hulka;
14) väljastushind.
(8) Müügiloata ravim tuleb saatelehel arusaadavalt märgistada.
(9) Saateleht koostatakse vähemalt kahes eksemplaris, millest üks jääb väljastajale ja teine saajale. Saatelehel peab jätkuma ruumi jaehinna märkimiseks.
(10) Saatelehe võib koostada ja edastada ka vaid elektrooniliselt, kui see on ravimi väljastaja ja ravimi saaja juures elektrooniliselt kättesaadav ja taasesitatav.
(11) Ravimisaadetise vastuvõtmist kinnitab kauba saaja kuupäeva ja allkirjaga. Saatelehe edastamisel elektrooniliselt võib kauba saaja saadetise vastuvõtmist kinnitada ka mõnel teisel kauba saadetisega kaasasoleval dokumendil, mis ei pea sisaldama kõiki käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud andmeid, kuid seal peab olema viide saatelehele.
(12) Ravimi väljastamisel ravimite hulgimüügi- või tootmisettevõttele tuleb saajale anda kvaliteedisertifikaadi koopia, välja arvatud juhul, kui saaja kinnitab partii kvaliteedisertifikaadi eelnevat olemasolu. Teistele ravimi saajatele tuleb kvaliteedisertifikaadi koopia anda saaja nõudmisel.
(13) Tooraine väljastamisel tuleb tooraine saajale alati anda kvaliteedisertifikaadi koopia.
(14) Kui ravim väljastatakse müügiloa hoidjale näidisena, tuleb pakend märgistada selgelt nähtava templiga «Mitte müügiks».
(15) Veterinaararstile võib ravimite hulgimüügi korras müüa inimtervishoius kasutatavat ravimit ainult siis, kui vastava toimeaine, toimeaine sisalduse ja ravimvormiga veterinaarravimil ei ole Eestis kehtivat müügiluba või nimetatud veterinaarravimit ei ole Eesti hulgimüügiettevõtetes müügil. Inimtervishoius kasutatavate ravimite väljastamisel veterinaararstile tuleb need tähistada erimärgistusega «Ainult veterinaarseks kasutamiseks».
(16) Kui veterinaararsti tellitud ravimite eest tasub põllumajandusettevõte, peab veterinaararst saatma hulgimüügiettevõttesse ravimite tellimislehe.
(17) Lõikes 16 nimetatud ravimite tellimislehel peavad olema järgmised andmed:
1) ravimeid tellinud veterinaararsti nimi ja tegevusloa number;
2) ravimite eest maksva ettevõtte nimi ja aadress;
3) tellitud ravimite nimetus, ravimvorm, toimeaine sisaldus ja kogus pakendis;
4) tellitud pakendite arv;
5) tellimuse koostamise kuupäev:
6) veterinaararsti allkiri ja isiklik pitsat, elektroonilise tellimislehe saatmisel digitaalallkiri.
(18) Lõikes 16 nimetatud tellimislehti tuleb säilitada hulgimüügi tegutsemiskohas ühe aasta jooksul ravimi väljastamisest.
(19) «Ravimiseaduse» § 27 lõike 2 punktis 1 nimetatud põllumajandusettevõtte juhi ja veterinaararsti allkirjaga kinnitus veterinaararsti töötamise kohta selles põllumajandusettevõttes peab olema hulgimüügi tegutsemiskohas kättesaadav.
(20) Hulgimüügiettevõte, välja arvatud ainult ühe müügiloa hoidja ravimeid turustav hulgimüügiettevõte, tagab sama toimeaine ja manustamisviisiga ravimite turustamisel eelisjärjekorras nende ravimite pakkumise, mille kohta on ravikindlustuse seaduse § 45 alusel sõlmitud hinnakokkulepe.
§ 9. Ravimite transportimine
(1) Ravimeid võib väljastada ainult saatelehel märgitud isikule. Ravimite üleandmine kolmandatele isikutele või nende valdusesse jätmine ei ole lubatud.
(2) Kui hulgimüügiettevõte ostab transporditeenust teiselt ettevõttelt, peab viimasega olema sõlmitud leping, milles kehtestatakse poolte kohustused ravimite kvaliteedi säilimise ning nende õige saajani jõudmise tagamiseks. Hulgimüügiettevõte peab transpordi korraldust ja tingimusi regulaarselt kontrollima.
(3) Ravimite saatmine hulgimüügiettevõttest ravimi saajale posti teel ei ole lubatud. Ravimite kättetoimetamisel, välja arvatud narkootiliste ravimite korral, on lubatud kasutada kullerteenust, tingimusel, et ravimid toimetatakse vahetult ravimi saajale ning samal päeval kohale.
§ 10. Tagastatud kõlblike ravimite käitlemine
(1) Hulgimüügiettevõte võib klientide tagastatud ravimeid edasiseks väljastamiseks vastu võtta üksnes juhul, kui on veendunud, et:
1) ravimi ja pakendi välimus ei anna alust kahelda ravimi kvaliteedis;
2) ravimeid on säilitatud ja käideldud nõuetekohastel tingimustel;
3) kõlblikkusaja lõpuni on jäänud piisavalt aega;
4) hulgimüügiettevõttes on olemas ravimipartii kvaliteedisertifikaat.
(2) Hulgimüügiettevõttes tagastatud ravimite käitlemisega tegelev töötaja peab tagastatud ravimile andma hinnangu ning loa väljastuslattu tagastamiseks, kinnitades seda kuupäeva märkimise ja allkirjaga. Kuni loa andmiseni tuleb tagastatud ravimeid hoida asjakohaselt märgistatuna eraldi teistest ravimitest.
(3) Tagastamine, hinnangu andmine ja edasine käitlemine tuleb dokumenteerida.
§ 11. Defektsete ravimite käitlemine
(1) Defektid tuleb dokumenteerida, märkides andmed ravimi, tootja, vahendaja, defekti olemuse, defektiga või defekti tekkimisega seonduvate asjaolude ning defektse ravimi edasise käitlemise (säilitamine, hävitamine, tagastamine tarnijale vm) kohta.
(2) Pädev isik peab saama teabe igast hulgimüügiettevõttes ravimite käitlemisel avastatud defektsest ravimist.
(3) Igast defektsest või oletatavalt defektsest ravimist tuleb viivitamatult teatada Ravimiametile. Teatada ei ole vaja, kui on selge, et defekt on tekkinud valest käitlemisest samas hulgimüügiettevõttes või transpordil.
(4) Defektseks ravimiks ei loeta eestikeelse infota ravimit, mida väljastatakse teisele hulgimüügiettevõttele ning millele lisatakse info järgneval käitlemisel.
(5) Võltsitud või oletatavalt võltsitud ravimitest tuleb viivitamatult teatada Ravimiametile ning ravimi müügiloa hoidjale.
§ 12. Ravimi väljastamise peatamine, väljastamise lõpetamine, ravimi tagasikutsumine
(1) Hulgimüügiettevõttes peab ravimi väljastamise peatamiseks või väljastamise lõpetamiseks ja väljastatud ravimi tagasikutsumiseks (edaspidi väljastamise piirang) olema toimiv süsteem juhuks, kui:
1) ravim on osutunud defektseks või defekt on oletatav;
2) selgub, et väljastati aegunud ravim;
3) sellekohase korralduse teeb Ravimiamet, ravimi tootja, hulgimüüja või müügiloa hoidja.
(2) Hulgimüügiettevõttes peab olema määratud kontaktisik, kellega on seoses väljastamise piiranguga võimalik pidevalt telefoni teel ühendust võtta, ohtliku defekti korral ka väljaspool tööaega. Kontaktisikul peab olema viivitamatu juurdepääs väljastamisandmetele.
(3) Kontaktisiku vahetumisel tuleb Ravimiametile viivitamatult teatada kirjalikult uue isiku nimi ja ametikoha nimetus. Kontaktisiku telefoninumbri vahetumisel tuleb Ravimiametile viivitamatult kirjalikult teatada uus number.
(4) Pädev isik peab saama teabe igast väljastamise piiranguga seotud toimingust. Väljastamise andmed peavad olema ravimite väljastamise peatamise, väljastamise lõpetamise ja ravimi tagasikutsumise eest vastutavale töötajale hõlpsasti kättesaadavad.
(5) Väljastamise piirangu toiminguid peab olema võimalik algatada viivitamatult. Defektist sõltuvalt tuleb ravimi väljastamise piirangust teatada ravimi saajatele Ravimiameti määratud või mõistliku aja jooksul ja korraldada ravimi tagasikutsumine ravimi saajatelt kuni määratud tasandini.
(6) Kui väljastamise piirangu korraldust ei ole andnud Ravimiamet ning piirangu põhjuseks on defektne või oletatavalt defektne ravim, peab väljastamise piirangust ja sellega seotud asjaoludest viivitamatult teatama Ravimiametile.
(7) Tagasikutsutud ravimid ja ravimid, mille väljastamine on lõpetatud, tuleb identifitseerida ning eraldi säilitada, välistades nende sattumise väljastuslattu, kuni võetakse vastu otsus nende edasise käitlemise kohta.
(8) Väljastamise piirang tuleb dokumenteerida, sealhulgas tuleb kirjeldada väljastamise piirangu põhjust, edasisi toiminguid ning koostada nimekirjad isikutest, kellele edastati piirangu teated. Väljastamise piirangu kehtestamise hetkel tuleb fikseerida ravimi laoseis. Dokumentatsioonis sisalduvad andmed peavad võimaldama ravimit identifitseerida.
(9) Tagasikutsumise kohta tuleb koostada aruanne, näidates saabunud, väljastatud ja tagasikutsutud ravimi kogused ning ravimite edasise käitlemise viis.
(10) Väljastamise piirangu dokumentatsioon ja tagasikutsumise aruanne tuleb esitada Ravimiameti nõudmisel.
(1) Iga ravimi saabumine, hinnakujundus ja väljastamine peab kajastuma ravimitealases arvestuses.
(2) Hulgimüügiettevõtte ravimitealane arvestus peab tagama võimaluse identifitseerida iga ravimi tarnija ning ravimi saaja.
(3) Arvestus peab sisaldama iga ravimipartii kohta järgmisi andmeid:
2) ravimvorm;
3) toimeaine(d) ja selle (nende) sisaldus;
4) kogus pakendis;
5) ATC kood;
6) koodikeskuse kood;
7) ravimipartii number;
8) müügiloa hoidja ja tootja;
9) tarnija nimi ja aadress;
10) saabumise kuupäev;
11) saabunud pakendite koguarv;
12) ravimi sisseostuhind ja müügihind;
13) Ravimiameti eriloa ja turustamisloa number, kui nimetatud dokumendid on olemas;
14) saatelehe number;
15) ravimi väljastamise kuupäev, kogus;
16) ravimi saaja nimi, aadress.
(4) Lõikes 3 nimetatud ravimipartii andmeid, erilubasid, turustamislubasid, kvaliteedisertifikaate ning saatelehti tuleb säilitada hulgimüügi tegutsemiskohas ühe aasta jooksul pärast ravimipartii realiseerimist.
(5) Lõigetes 3 ja 4 nimetatud andmeid ja dokumente peab hulgimüügiettevõte säilitama vähemalt viis aastat, narkootiliste ravimite kohta käivaid vähemalt kümme aastat.
§ 14. Ettevõttesisene kontroll
(1) Hulgimüügiettevõttes tuleb vähemalt üks kord aastas korraldada ettevõttesiseseid kontrollimisi, et jälgida õigusaktide nõuete rakendamist ja järgimist, tööeeskirjade ja ametijuhendite järgimist ning et teha ettepanekuid meetmete võtmiseks.
(2) Ettevõttesisene kontrollimine tuleb vormistada aruandena. Aruandes peavad olema kontrolli tulemused, ettepanekud meetmete võtmiseks. Kontrollijad peavad aruande kinnitama kuupäeva ja allkirjaga.
§ 15. Aruandlus
(1) Hulgimüügi tegevusloa omaja peab esitama Ravimiametile kõigi oma hulgimüügiettevõtete koondaruande eelneva ajaperioodi jooksul hangitud, väljastatud ja laos olevate ravimite kohta. Kui aruandeperioodi ajal ei ole ravimeid hangitud ega väljastatud, tuleb sellest Ravimiametile teatada käesoleva paragrahvi lõikes 2 kehtestatud tähtajaks.
(2) Ravimite kvartaliaruanne tuleb esitada:
4) 15. jaanuariks, kajastades 31. detsembri seisu.
(3) Aruanne peab sisaldama järgmisi andmeid iga ravimi kohta:
3) ATC kood;
4) toimeaine(d) ja selle (nende) sisaldus;
6) müügiloa hoidja või selle puudumisel ravimi tootja;
7) koodikeskuse kood;
8) ravimipakendite arv laos aruandeperioodi alguses;
9) saabunud kogused, eristades sisseveetud ja Eesti ravimite käitlejatelt ostetud ravimite kogust;
10) väljastatud kogused, eristades järgmisi gruppe: väljaveetud, Eesti üldapteekidele, haiglaapteekidele, veterinaarapteekidele, ravimite hulgimüügiettevõtetele, veterinaarravimite hulgimüügiettevõtetele, veterinaararstidele ning teistele asutustele väljastatud koguseid;
11) turult kõrvaldatud või muul põhjusel arvestusest maha kantud kogus;
12) tarnijale või tootjale tagastatud kogus;
13) kontrollanalüüsiks saadetud kogus;
14) reklaamnäidiseks antud kogus;
15) ravimipakendite arv laos aruandeperioodi lõpus.
(4) Lõike 3 punktis 10 tuleb iga eristatava grupi kohta esitada väljastatud koguse summaarne hulgimüügi hind.
(5) Ravimiamet avaldab oma veebilehel juhendi aruande koostamiseks.
(6) Vähemalt kord aastas peab hulgimüügiettevõte kontrollima laoseisu. Lahknevused tuleb dokumenteerida ning esitada Ravimiametile nimetatud kontrollile järgnevas aruandes.
§ 16. Hulgimüügialase tegevuse lõpetamine
(1) Hulgimüügiettevõttes olevad ravimid tuleb tegevusloa omaja lõpetamisel või tegevusloal märgitud tegevuse lõppemisel üle anda ravimite käitlemise tegevusloa omajale või ravimite hulgiostuõigust omavale isikule või kõrvaldama turult kahe kuu jooksul lõpetamise kuupäevast arvates, kui Ravimiamet ei ole määranud teisiti. Andmed ravimite üleandmise või kõrvaldamise kohta esitatakse nõudmisel Ravimiametile.
(2) Ravimite üleandmisel tuleb järgida §-s 8 kehtestatud nõudeid.
(3) Hulgimüügialase tegevuse lõpetamisel tuleb Ravimiametile esitada aruanne järgmiste andmetega:
2) partii number;
7) laos olev kogus.
(4) Ravimite üleandmise lõpetamisel tuleb esitada Ravimiametile §-s 15 kehtestatud korras aruanne perioodi kohta, mis järgnes viimasele kvartaliaruandele.
(5) Hulgimüügiettevõtte tegevuse lõpetamise järgselt vastutab ravimite üleandmise, sealhulgas hävitamiseks üleandmise, kohapeal hävitamise või tagastamise lõpetamiseni ravimite kvaliteedi ja asjaomaste saatedokumentide säilimise eest pädev isik või ettevõtte juht.
(1) Hulgimüügiettevõte peab määruse jõustumisest arvates ühe kuu jooksul Ravimiametile teatama kirjalikult § 12 lõikes 2 nimetatud kontaktisiku nime, ametikoha nimetuse ning telefoninumbri(d).
(3) Määruse § 8 lõike 7 punkt 4, § 13 lõike 3 punkt 6 ja § 15 lõike 3 punkt 7 jõustuvad 2005. a 1. oktoobril.
1 Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1–6);
Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavate ravimite ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67–128);
Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2004/27/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ ühenduse eeskirjade kohta seoses inimtervishoius kasutatavate ravimitega (EÜT L 136, 30.04.2004, lk 34–57);
Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2004/28/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 136, 30.04.2004, lk 58–84).


Viru-Nigula valla arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise, reservfondi moodustamise ning majandusaasta aruande esitamise kord – Riigi Teataja
KOV määruste valdkondlik liigitus: Rahandus ja eelarve → Majandusaasta aruanne
Viru-Nigula valla arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise, reservfondi moodustamise ning majandusaasta aruande esitamise kord
Viru-Nigula valla arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise, reservfondi moodustamise ning majandusaasta aruande esitamise kord - sisukord
2 Arengukava ja eelarvestrateegia
§ 4 Arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve vahelised seosed
§ 5 Arengukava ja eelarvestrateegia menetlemine
§ 6 Arengukava ja eelarvestrateegia seire
§ 7 Arenguseminar
§ 8 Arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu koostamine, avalikustamine ja kinnitamine
§ 9 Eelarve ülesehitus
§ 10 Eelarve eelnõu koostamine
§ 12 Eelarve eelnõu esitamine, menetlemine, vastuvõtmine ja jõustumine
§ 13 Eelarve muutmine, lisaeelarve
§ 15 Eelarveliste vahendite kasutamise kontroll
§ 16 Reservfondi moodustamine
§ 18 Reservfondist vahendite taotlemine ja taotluse läbivaatamine
§ 19 Reservfondist vahendite eraldamine
§ 20 Majandusaasta aruanne
RT IV, 08.03.2018, 66
Vastu võetud 11.12.2014 nr 15
RT IV, 20.12.2014, 11
jõustumine 23.12.2014
22.02.2018 RT IV, 08.03.2018, 1 11.03.2018
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 7 ja § 37² lõike 1, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 5 lõike 7, § 20 lõike 1 ja § 21 lõike 1 alusel ning tuginedes Viru-Nigula valla põhimääruse § 39 lõikele 3.
(1) Määrusega kehtestatud tingimused ja kord:
1) [kehtetu - RT IV, 08.03.2018, 1 - jõust. 11.03.2018]
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentide, välja arvatud hallatavate asutuste arengukavade, koostamist korraldab Viru-Nigula Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus). Vallavalitsus võib sõlmida lepinguid valla arengukava ja valdkonnapõhiste arengukavade koostamiseks või koostamise konsulteerimiseks.
2. peatükk Arengukava ja eelarvestrateegia
[Kehtetu - RT IV, 08.03.2018, 1 - jõust. 11.03.2018]
§ 4. Arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve vahelised seosed
§ 5. Arengukava ja eelarvestrateegia menetlemine
§ 6. Arengukava ja eelarvestrateegia seire
§ 7. Arenguseminar
§ 8. Arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu koostamine, avalikustamine ja kinnitamine
§ 9. Eelarve ülesehitus
(3) Eelarve on kassapõhine.
4) finantseerimistegevus ja likviidsete varade muutus.
(10) Finantseerimistegevuse eelarveosa jaotatakse järgmisteks liikideks:
(12) Käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud kirjed võib planeerida ühel kirjel likviidsete varade muutusena.
§ 10. Eelarve eelnõu koostamine
(2) Eelarve eelnõu põhitegevuse tulude, põhitegevuse kulude, investeerimistegevuse, finantseerimistegevuse ja likviidsete varade muutuse osas koostatakse käesoleva korra paragrahvi 9 liikide kohaselt.Lõike tekst
(3) Eelarve detailsus ja sisu määratletakse, eelarve eelnõu koostatakse ja seda menetletakse, eelarve võetakse vastu ja avalikustatakse, eelarvet täidetakse ja tegemata jäänud väljaminekud kavandatakse vastavuses kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse, valla põhimääruse, muude õigusaktide, valla arengukava ja eelarvestrateegiaga.
(4) Eelarve eelnõu koostamise eesmärk on kindlaks määrata rahaliste vahendite summa, mis koondatakse eelarvesse selleks, et tagada arengukava ja eelarvestrateegia täitmine ning et seda suunata:
1) valla haridus-, sotsiaal-, kultuuri- ja muude allasutuste ülalpidamiseks ja ürituste finantseerimiseks;
4) lepingutest tulenevate kohustuste täitmiseks.
(5) Eelnõule lisatakse seletuskiri, milles esitatakse vähemalt järgmine informatsioon:
1) selgitused ja põhjendused käesoleva korra paragrahvis 2 kirjeldatud detailsuses eelmise aasta, jooksva aasta ning eelseisva eelarveaasta kohta;
3) ülevaaade eelarveaastaks kavandatavatest investeeringutest koos maksumuste ja finantseerimisallikatega;
4) ülevaade finantsdistsipliini tagamise meetme rakendamise kavas või raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse ajal saneerimiskavas eelseisvaks eelarveaastaks kavandatud tegevuste kohta;
(6) Vallavalitsus esitab 15. septembriks hallatavatele asutustele ja teistele alaeelarvete eest vastutavatele isikutele eelarve koostamise lähtetingimused ja piirsummad.
(7) Valla hallatavad asutused ja teised alaeelarvete eest vastutavad isikud esitavad 01. novembriks vallavalitsusele eelarve kulude prognoosi alaeelarvete majandusliku sisu (artiklite) lõikes, kasutades 4-kohalist tulude klassifikaatorit.
(8) Eelarve eelnõu koostamisel tuleb lähtuda otstarbekuse, optimaalsuse ja säästlikkuse põhimõttest.
(9) Esitatud eelarve eelnõu läbivaatamisel kontrollib vallavalitsus eelseisvaks eelarveaastaks plaanitavate kulutuste arvestamise õigsust, nende vastavust kehtivatele seadustele ja normidele, hindab alaeelarvete taotlustesse lülitatud kulude otstarbekust ning vajadusel korrigeerib seda lähtuvalt valla eelarve tulude prognoosist.
(3) Käesoleva paragrahvi 5 lõikes 2 nimetatud väljaminekute kogusummadena kavandamise korral kehtestab väljaminekute detailsema jaotuse vallavalitsus.
§ 12. Eelarve eelnõu esitamine, menetlemine, vastuvõtmine ja jõustumine
(1) Vallavalitsuse poolt koostatud eelarve eelnõu ja seletuskiri esitatakse volikogule esimeseks lugemiseks hiljemalt üks kuu enne eelseisva eelarveaasta algust.
(2) Eelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse valla veebilehel 7 tööpäeva jooksul pärast selle esitamist volikogule. Seletuskiri on veebilehel kättesaadav kuni eelarveaasta lõpuni.
(3) Pärast eelarve eelnõu esimest lugemist volikogus analüüsivad volikogu komisjonid eelnõud ning esitavad omapoolsed seisukohad ja ettepanekud hiljemalt kahe nädala jooksul vallavalitsuse kantseleisse.
(4) Eelarve eelnõu muutmise ettepanekutele, mis tingib eelnõus ettenähtud tulude või kulude vähendamise, suurendamise või ümberpaigutamise, lisatakse algataja põhjendused ja arvestused kavandatavate muudatuste ja nende katteallikate kohta.
(5) Muudatusettepanekud vaadatakse läbi vallavalitsuses ning kuulatakse ära eelarvekomisjoni arvamus.
(6) Vallavalitsus valmistab ette eelarve eelnõu lõpliku redaktsiooni, kooskõlastab eelarvekomisjoniga ning esitab selle volikogule vastuvõtmiseks.
(7) Valla eelarve vastuvõtmiseks korraldatakse vallavolikogu istungitel vähemalt kaks lugemist.
(8) Eelarve võtab vallavolikogu vastu määrusega.
(9) Vastuvõetud eelarve avalikustatakse seitsme tööpäeva jooksul valla veebilehel.
(10) Veebilehel avaldatakse samuti eelarve menetlemist käsitletavad vallavolikogu istungite ja vallavolikogu komisjonide koosolekute protokollid.
(12) Kui vallavolikogu ei ole eelarvet eelarveaasta alguseks vastu võtnud, võib vallavalitsus teha kuni eelarve vastuvõtmiseni eelarve eelnõus kavandatud väljamineku, kui selle tegemise tähtaeg saabub enne eelarve vastuvõtmist ja see tuleneb:
2) KOFS § 34 lõike 2 punktides 1-3,5-55 ja 7 ning lõikes 7 nimetatud kohustuse täitmiseks sõlmitud lepingust;
(13) Kui vallavolikogu ei ole eelarvet eelarveaasta alguseks vastu võtnud, võib vallavalitsus kuni eelarve vastuvõtmiseni teha lõikes 12 nimetamata väljamineku vallavolikogu määratud liigenduses ühe kaheteistkümnendiku ulatuses:
1) eelmise aasta lõpliku eelarve vastavast väljaminekust, kui kavandatav väljaminek on alanud eelarveaasta eelarve eelnõus vähemalt samas mahus, või;
§ 13. Eelarve muutmine, lisaeelarve
(1) Eelarveaasta jooksul võib eelarvet muuta lisaeelarvega. Vallavalitsus koostab lisaeelarve eelnõu ja esitab selle vallavolikogule. Lisaeelarve eelnõule lisatakse seletuskiri põhjendustega lisaeelarve vajaduse kohta.
(2) Lisaeelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse valla veebilehel 7 tööpäeva jooksul pärast selle esitamist vallavolikogule.
(3) Lisaeelarve võtab volikogu vastu määrusega. Lisaeelarvet menetletakse vallavolikogus ja vastuvõetud lisaeelarve avalikustatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmist valla veebilehel. Veebilehel avaldatakse samuti lisaeelarve menetlemist käsitlevad volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollid.
(7) Vallavalitsus võib KOFS § 27 lõikest 2 tulenevaid väljaminekuid teha enne lisaeelarve vastuvõtmist.
(8) Väljaminekute ümberpaigutamine käesoleva korra paragrahvi 4 lõike 7 liigenduses tehakse vastavalt vallavalitsusele esitatud hallatava asutuse juhi või alaeelarve eest vastutava isiku taotlusel.
(9) Eelarve muutmise taotlusele, mis esitatakse käesoleva korra paragrahvi 7 lõige 8 alusel lisatakse seletuskiri, kus:
1) põhjendatakse muutmise vajadust ja nende tegemise paratamatust;
2) esitatakse andmed väljaminekute kasutamise kohta, mille täiendamist taotletakse.
(10) Eelarve tulude alalaekumise või viibimise korral on vallavalitsusel õigus piirata iga asutuse eelarves ettenähtud väljaminekute tegemist ja vajadusel esitada volikogule negatiivne lisaeelarve.
(2) Eelarve vahendeid võib kasutada üksnes ettenähtud otstarbeks, kusjuures nende suurust ja sihtotstarvet võib muuta vaid lisaeelarvega.
(3) Vallavalitsusel ja hallataval asutusel on keelatud teha tehinguid, mis ei ole eelarves ette nähtud, välja arvatud käesoleva korra paragrahvi 6 lõikes 13 ning paragrahvi 7 lõikes 6 nimetatud juhul.
(4) Vallavalitsus ning hallatav asutus võivad sõlmida lepinguid, millega võetakse kohustusi, antakse laenu või tagatakse kohustusi eelarveaastast pikemaks perioodiks, kooskõlas eelarvestrateegiaga ja volikogu antud volituse alusel.
(6) Eelarve kassalist teenindamist korraldab vallavalitsuse raamatupidamine.
§ 15. Eelarveliste vahendite kasutamise kontroll
(1) Eelarveliste vahendite kasutamise kontroll on tegevus, mille käigus hinnatakse eelarve rahaliste vahendite kasutamise seaduslikkust, sihipärasust ja otstarbekust.
(2) Eelarveliste vahendite kasutamise kontrolli teostab revisjonikomisjon.
(3) Eelarveliste vahendite kasutamise kontrolli eesmärgiks on tagada:
2) vallavara kaitstus raiskamisest, ebasihipärasest kasutamisest, ebakompetentsest juhtimisest ja muust sarnasest tingitud kahju eest;
§ 16. Reservfondi moodustamine
(1) Valla eelarve reservfond (edaspidi reservfond) moodustatakse ettenägematute väljaminekute tegemiseks.
(2) Reservfondi täpse suuruse igaks eelarveaastaks määrab Viru-Nigula Vallavolikogu valla eelarve koosseisus.
Vallavalitsus kasutab reservfondi järgmiste kulutuste katmiseks:
1) kriisiolukordade ja õnnetusjuhtumite ennetamiseks ja tagajärgede likvideerimiseks;
2) kuludeks, mille katmiseks ei ole vallaeelarves vahendeid planeeritud, kuid mis on vajalikud valla igapäevaseks tegevuseks;
3) kulude katmiseks, mis on vallaeelarvesse planeeritud, kuid tegelikud kulud osutuvad planeeritust suuremaks ja kulude ületamine on põhjendatud.
§ 18. Reservfondist vahendite taotlemine ja taotluse läbivaatamine
(1) Reservfondist vahendite eraldamiseks esitatakse vallavalitsusele kirjalik põhjendatud taotlus.
(2) Põhjendamata taotluse jätab vallavalitsus läbi vaatamata. Taotlejale teatatakse kirjalikult taotluse läbivaatamata jätmisest.
1) nõuda taotlejalt täiendavaid põhjendusi või
2) jätta taotlus rahuldamata ühes põhjuste äranäitamisega või
§ 19. Reservfondist vahendite eraldamine
(1) Vahendite eraldamine reservfondist vormistatakse vallavalitsuse korraldusega.
(2) Reservfondist eraldatud vahendite ulatuses võib taotleja teha sihtotstarbelisi kulutusi pärast vallavalitsuse vastava korralduse jõustumist.
(3) Vallavalitsus esitab vallavolikogule aruande reservfondi kasutamise kohta koos eelarve täitmise aruandega, samuti vallavolikogu igakordsel nõudmisel.
(4) Kontrolli reservfondi kasutamise üle teostab vallavolikogu revisjonikomisjon.
§ 20. Majandusaasta aruanne
(9) Vallavalitsus esitab rahandusministeeriumile andmed eelarvestrateegia, eelarve ja lisaeelarve kohta ettenähtud vormil ning andmed eelarve täitmise kohta seadustes sätestatud korras ja tähtaegadel.


Üksikasjalik kokkuvõte[muuda | muuda lähteteksti]
Loogilised uurimused. Esimene köide. Prolegomenid puhtale loogikale. Teine, ümbertöötatud trükk 1913[muuda | muuda lähteteksti]
Teise trüki eessõna[muuda | muuda lähteteksti]
§ 1 Tüli loogika definitsiooni ja tema õpetuste olemusliku sisu üle[muuda | muuda lähteteksti]
§ 2. Põhimõtteliste küsimuste uuesti läbiarutamise vajadus[muuda | muuda lähteteksti]
§ 3. Tüliküsimused. Tee, millele me asume.[muuda | muuda lähteteksti]
§ 4. Eriteaduste teoreetiline ebatäielikkus[muuda | muuda lähteteksti]
§ 5. Eriteaduste teoreetiline täiendamine metafüüsika ja teadusfilosoofiaga[muuda | muuda lähteteksti]
§ 6 Loogika kui teadusfilosoofia võimalikkus ja õigustus[muuda | muuda lähteteksti]
§ 7. Jätk. Põhjenduste kolm kõige tähtsamat eripära[muuda | muuda lähteteksti]
§ 8 Nende eripärade vahekord teaduse ja teadusfilosoofia võimalikkusega[muuda | muuda lähteteksti]
§ 9 Metoodilised menetlusviisid teadustes [on] osalt põhjendused, osalt põhjenduste abivahendid[muuda | muuda lähteteksti]
§ 10. Teooria ja teaduse idee teadusfilosoofia probleemidena[muuda | muuda lähteteksti]
§ 11. Loogika ehk teadusfilosoofia kui normatiivne distsipliin ja praktiline õpetus[muuda | muuda lähteteksti]
§ 12. Siia kuuluvad loogika definitsioonid.[muuda | muuda lähteteksti]
§ 13. Vaidlus loogika praktilise iseloomu üle.[muuda | muuda lähteteksti]
1900. aasta kirjandusteosed
1901. aasta kirjandusteosed
Selle lehekülje viimane muutmine: 15:13, 3. veebruar 2018.


text:
Vt ka teabeleht „Vaidluste alternatiivsed lahendused – Slovakkia“.
Kõiki vaidlusi ei pea tingimata lahendama kohtus. Pooled peaksid kõigepealt püüdma asja rahumeelselt lahendada ja jõuda kompromissile. Teine võimalus on lahendada vaidlus lepitusmenetluse teel. Lepitus on kohtuväline menetlus, mille käigus selles osalevad isikud lahendavad oma lepingulisest või muust õigussuhtest tuleneva vaidluse lepitaja vahendusel. On soovitatav, et pooled pöörduksid kohtusse alles siis, kui nad on ammendanud kõik alternatiivsed vaidluste lahendamise meetodid, või juhul, kui eesmärk on täpselt kindlaks määrata poolte roll, õigused ja vastastikused kohustused.
Teatavatel vahekohtumenetluse seaduses (zákon o rozhodcovskom konaní, muudetud kujul) sätestatud tingimustel võib vahekohus lahendada järgmisi vaidlusi:
a) riigisisestest ja rahvusvahelistest kaubandus- ja tsiviilõiguslikest suhetest tulenevad omandivaidlused, kui vahekohtumenetlus toimub Slovaki Vabariigis;
b) riigisiseste ja välisriigi vahekohtulahendite tunnustamine ja täitmine Slovaki Vabariigis.
Kui kohtumenetluse esemeks olev vaidlus kuulub vahekohtumenetluse seaduse kohaldamisalasse, võivad menetlusosalised kohtus või kohtuväliselt kokku leppida, et nad jätkavad vaidluse lahendamist vahekohtumenetluse teel. See kokkulepe peab sisaldama vahekohtukokkulepet. Sellise kokkuleppe esitamine kohtule on võistleva tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Civilný sporový poriadok) kohaselt samaväärne hagi tagasivõtmise ja kostja nõusolekuga selle tagasivõtmisega.
Võistleva tsiviilkohtumenetluse seadustiku kohaselt õigus aegub, kui seda ei kasutata seaduses ettenähtud tähtaja jooksul. Hagi esitamise tähtajad olenevad kohtuasjast.
Kohustuslikud aegumistähtajad on sätestatud seaduses. Üldine aegumistähtaeg on kolm aastat, mis algab hetkest, mil õigust saab esimest korda kasutada.
Kohus võtab nõudeõiguse aegumist arvesse ainult võlgniku ettepanekul. Kui võlgnik esitab õiguse aegumise vastuväite, ei saa võlausaldajale aegunud õigust anda.
Vt teabeleht „Kohtualluvus – Slovakkia“.
Kohtute pädevus teatavaid kohtuasju lahendada on sätestatud Euroopa Liidu õigusaktides (määrustes), rahvusvahelistes mitme- või kahepoolsetes lepingutes ja nende puudumisel riiklikes kollisiooninormides.
Slovakkia kohtute pädevust reguleerivad eeskirjad on riiklikul tasandil sätestatud seaduses nr 97/1963 rahvusvahelise era- ja menetlusõiguse kohta (Zákon č. 97/1963 Zb. o medzinárodnom práve súkromnom a procesnom). Üldreegli kohaselt allub vaidlus Slovakkia kohtutele, kui hagiavaldus (nõue) on suunatud sellise isiku vastu, kelle elukoht või registreeritud asukoht või omandiõiguste korral vara asukoht on Slovaki Vabariigis. Täiendavates sätetes on täpsustatud, millistel tingimustel allub kohtuasi Slovakkia kohtutele. Lepinguliste suhete korral saavad pooled kohtualluvuse kindlaks määrata vastastikusel kokkuleppel. Teatavates küsimustes on Slovaki kohtutel ainupädevus (nt menetlustes, mis puudutavad kinnisasjaga seotud asjaõigusi, Slovaki Vabariigis asuva kinnisasja üürimist või rentimist, või menetlustes, mis on seotud patentide, kaubamärkide, disainilahenduste ja muude õiguste registreerimise või kehtivusega).
Võistleva tsiviilkohtumenetluse seadustiku kohaselt kuulub asi selle isiku (kostja) üldise kohtualluvuse järgse üldkohtu pädevusse, kelle vastu hagi on esitatud, kui ei ole sätestatud teisiti. Üksikisiku (kodaniku) üldise kohtualluvuse järgne üldkohus on kohus, kelle tööpiirkonnas on tema alaline elukoht, ja kui tal ei ole alalist elukohta, siis kelle tööpiirkonnas ta parasjagu elab. Juriidilise isiku üldise kohtualluvuse järgne üldkohus on kohus, kelle tööpiirkonnas on tema registreeritud asukoht, ja välisriigi juriidilise isiku korral kohus, kelle tööpiirkonnas asub juriidilise isiku organisatsiooniline üksus. Riigi üldise kohtualluvuse järgne üldkohus on kohus, kelle tööpiirkonnas nõutava õiguse aluseks olnud asjaolud aset leidsid. Kaubandusasjades on üldkohus kohus, kelle tööpiirkonnas on kostja registreeritud asukoht, ja kui tal ei ole registreeritud asukohta, siis kohus, kelle tööpiirkonnas on tema tegevuskoht. Kui kostjal ei ole tegevuskohta, on sel juhul üldkohtuks kohus, kelle tööpiirkonnas on kostja elukoht.
Sisulise pädevuse kindlaksmääramise üldreegel on sätestatud võistleva tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-s 12. Esimeses astmes on üldjuhul pädev ringkonnakohus (okresný súd). Piirkonnakohus (krajský súd) lahendab asju esimeses astmes ainult erijuhtudel, nt kolmanda riigi või diplomaatilise puutumatuse ja eesõigustega isikutega seotud vaidluste korral, kui vaidlus kuulub Slovaki Vabariigi kohtute pädevusse. Seadusega nr 371/2004 Slovaki Vabariigi kohtute asukohtade ja tööpiirkondade kohta (Zákon č. 371/2004 Z. z. o sídlach a obvodoch súdov Slovenskej republiky) reguleeritakse registrikohtute, pankroti- ja kokkuleppekohtute, käskveksli- ja tšekikohtute, tööstusomandi kaitse ja ebaõiglase konkurentsi eest kaitsmisega seotud asju lahendavate kohtute, börsitehingutega seotud asju menetlevate kohtute, alaealiste hooldusega seotud küsimuste eest vastutavate kohtute ja majanduslike raskuste korral menetlusabi eest vastutavate kohtute pädevust.
Nõude suurus ei mõjuta seda, millise Slovaki Vabariigi kohtu alluvusse asi kuulub.
Advokaadi kasutamine ei ole Slovaki Vabariigis tsiviilkohtumenetluses kohustuslik.
Seadus nõuab advokaadi kasutamist teatavat liiki menetlustes, nt pankrotiasjades, konkurentsi kaitse, ebaausa konkurentsikäitumise, intellektuaalomandi õiguste ja erakorraliste kaebustega seotud menetlustes (võistleva tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 420).
Võistleva tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 125 kohaselt võib hagiavalduse esitada üksnes kirjalikult, kas paberil või elektrooniliselt. Elektrooniliselt esitatud hagiavaldus tuleb esitada hiljem 10 päeva jooksul paberil, muidu ei võeta seda menetlusse. Paberil hagiavaldus tuleb esitada nõutavas arvus eksemplarides.
Kuna pooled on tsiviilkohtumenetluses võrdsed, ei pea hagiavaldust esitama slovaki keeles. Pooltel on õigus kasutada kohtus oma emakeelt või muud neile arusaadavat keelt. Kohus peab neile tagama võrdsed võimalused oma õiguste teostamiseks, st ka kirjaliku ja suulise tõlke. Hagiavalduse võib esitada kirjalikult, kas paberil või elektrooniliselt.
Hagi (hagiavalduse) esitamiseks ei ole kehtestatud vorme.
Üldised nõuded on sätestatud võistleva tsiviilkohtumenetluse seadustiku §-s 127. Hagiavaldus peab olema allkirjastatud ja selles peab olema selgelt märgitud, millisele kohtule see on adresseeritud, kes on selle esitaja, millist küsimust see puudutab ja mida nõutakse. Hagiavaldus tuleb esitada nõutavas arvus eksemplarides ja lisadega nii, et üks eksemplar jääks kohtule ja iga pool saaks ühe eksemplari ja lisad, nagu on nõutav. Kui pool ei esita nõutavat arvu eksemplare ja lisasid, teeb kohus poole kulul koopiad. Kui asi on seotud poolelioleva kohtuasjaga, tuleb esitada ka selle kohtuasja number.
Lisaks üldistele nõuetele peaks hagiavaldus sisaldama poolte või nende esindajate ees- ja perekonnanimesid ja võimaluse korral ka nende sünniaega, telefoninumbrit ja alalise elukoha aadressi; teavet nende kodakondsuse kohta; määravate faktiliste asjaolude kirjeldust ja loetelu tõenditest, millele hageja tugineb, ning hageja selget nõuet. Kui menetluspool on juriidiline isik, tuleb hagiavalduses märkida tema nimi või ärinimi, registrijärgne asukoht ja registrikood, kui see on olemas. Kui menetluspool on välisriigi üksus, siis tuleb hagiavaldusele lisada väljavõte registrist, milles välisriigi üksus on registreeritud. Kui menetluspool on füüsilisest isikust ettevõtja, tuleb hagiavalduses märkida tema ärinimi, registrijärgne asukoht ja registrikood, kui see on olemas. Kui menetluspooleks on riik, tuleb hagiavalduses märkida riigi nimi ja asjakohane riigiasutus, kes riiki esindab.
Kohtumenetluse paindlikumaks muutmiseks ja menetlusosaliste abistamiseks on Slovaki Vabariigi Justiitsministeeriumi (Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky) veebisaidil esitatud valitud hagiavalduste näited (vormid). Neid on võimalik alla laadida ja täita. Vorm näitab hagejale täpselt ära, millised andmed tuleb esitada. Täidetud vormi võib saata allkirjastamata või allkirjastatult kvalifitseeritud e-allkirjaga, mille andmiseks on kasutatud kvalifitseeritud sertifikaati. Kui hageja saadab hagiavalduse kvalifitseeritud e-allkirjata, on ta kohustatud esitama hagiavalduse ka paberil.
Hagilt tuleb tasuda riigilõiv. Riigilõivu peab tasuma hagiavalduse esitaja (hageja), välja arvatud juhul, kui ta on riigilõivu tasumise kohustusest tema palvel või seaduse kohaselt vabastatud. Lõivu suurus on kindlaks määratud seaduses nr 71/1992 kohtukulude ja karistusregistrist väljavõtte tegemise tasude kohta (Zákon č. 71/1992 Zb. o súdnych poplatkoch a poplatku za výpis z registra trestov) sätestatud kohtukulude tariifistikus. Lõivu suurus on kohtukulude tariifistikus esitatud protsendina põhilõivust või kindla summana. Riigilõiv tuleb tasuda hagiavalduse esitamisel. Kui lõivu ei ole õigeks ajaks, st hagiavalduse esitamisel tasutud, nõuab kohus lõivu tasumist kohtu määratud tähtaja jooksul, mis on tavaliselt kümme päeva alates maksenõude kättetoimetamisest. Kui lõivu sellegipoolest määratud tähtaja jooksul ei tasuta, peatab kohus menetluse. Riigilõivu tasumise kohustusega isikut tuleb maksenõudes lõivu tasumata jätmise tagajärgedest teavitada.
Vt teabeleht „Õigusabi – Slovakkia“.
Hagiavaldus arvatakse esitatuks selle kohtule esitamise kuupäevast alates. Kohus väljastab hagejale kinnituse, et tema hagiavaldus on esitatud ja kohturegistrisse kantud.
Kohus palub poolel ebatäpset, ebatäielikku või ebaselget hagiavaldust täiendada või parandada kohtu määratud tähtaja jooksul, mis ei tohi olla lühem kui kümme päeva. Hagiavaldused, mis ei sisalda menetluse algatamiseks nõutavaid andmeid, jätab kohus menetlusse võtmata, kui neid ei parandata või täiendata nõuetekohaselt.
Pooltel ja nende esindajatel on õigus tutvuda kohtuasja toimikuga, teha sellest väljavõtteid, ärakirju ja fotokoopiaid või paluda kohtul neile tasu eest fotokoopiaid teha.
Kohtuistungiks valmistudes toimetab kohus kostjale kätte menetluse algatamise avalduse (hagiavalduse) ja selle lisad. Dokumendid toimetatakse kätte isiklikult ja pooli tuleb nõuetekohaselt teavitada. Kohus saadab kostja seisukoha hagejale viivitamata. Kui kohtuasja laad või juhtumi asjaolud seda nõuavad, võib kohus kostjat kohtumäärusega kohustada asja kohta kirjalikku seisukohta esitama, ning kui kostja ei ole hagiga täielikult nõus, esitama oma vastuses kaitse jaoks määravad faktilised asjaolud, lisama dokumendid, millele ta tugineb, ja märkima, millised tõendid tema väiteid kinnitavad. Kohus määrab vastuse esitamise tähtaja.
Kui tsiviilkohtumenetluse seadustikus või mõnes eriõigusnormis ei ole sätestatud teisiti, määrab kohus asja lahendamiseks kohtuistungi aja, kuhu ta kutsub pooled ja muud menetlusosalised, kelle kohalviibimine on vajalik.

matches:
Kohus
§ 420
§ 125
Kohus
kohus
kohus
kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus
Kohus
kohus
Kohus
kohus