text:
Kaasava eelarve menetlemise kord Koeru valla eelarve koostamisel – Riigi Teataja
Kaasava eelarve menetlemise kord Koeru valla eelarve koostamisel
Kaasava eelarve menetlemise kord Koeru valla eelarve koostamisel - sisukord
§ 2 Koeru Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) tutvustab kaasava eelarve menetlust avalikkusele muuhulgas:
§ 6 Vallakodanike hääletus
§ 7 Vallakodanike hääletuse tulemuste väljaselgitamine
RT IV, 03.12.2016, 20
Vastu võetud 02.12.2016 nr 6
Määruse aluseks on Koeru Vallavolikogu 26. oktoobri 2016 määrus nr 33 „Kaasava eelarve menetluse rakendamine Koeru valla eelarve koostamisel“.
(1) Koeru valla elanikkonda vallaeelarve koostamisse kaasates (edaspidi kaasava eelarve menetlus) antakse kohaliku kogukonna liikmetele võimalus vallaeelarve koostamisel teatud summa osas kaasa rääkida: teha ettepanekuid valla elu edendamiseks ja osaleda hääletamisel parimate ettepanekute väljaselgitamiseks.
(2) Kaasava eelarve menetluse käigus esitatava idee tulemusena realiseeritava objekti eelarve algab 1000 eurost ilma käibemaksuta. Objekt peab olema Koeru vallaga seotud, pakkuma avalikku hüve ja olema Koeru vallas avalikus kasutuses ning objektist ei tohi tekkida ebamõistlikke kulusid valla järgnevate aastate eelarvetele.
(3) Koeru valla kodanikke kaasava vallaeelarve osa (edaspidi kaasav eelarve) elluviimisel arvestatakse esitatud ideid ja hääletustulemusi.
§ 2. Koeru Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) tutvustab kaasava eelarve menetlust avalikkusele muuhulgas:
(1) ajalehes „Koeru Kaja“;
(2) Koeru valla veebilehel ja Koeru valla Facebook-i lehel;
(3) infopäeval hiljemalt 9. detsembril kl 17.00 Koeru Vallavalituses (Paide tee 5, Koeru alevik).
(1) Kaasava eelarve elluviimiseks saab ideid esitada perioodil 9. detsember kuni 23. detsember.
(2) Kaasava eelarve menetluse käigus võib idee esitada igaüks (eraisik kui ka juriidiline isik).
(3) Ideid võib esitada kas paberkandjal (isiklikult Koeru Vallavalitsuse kantseleile, esitades isikut tõendava dokumendi) või digitaalselt allkirjastatult e-postiga aadressil koeru@koeruvv.ee.
1) idee esitaja (nimi, kontakttelefon või e-posti aadress, postiaadress);
3) idee eesmärk ja olulisus (lühike kirjeldus, millisele Koeru valla vajadusele ettepanek vastab, millise probleemi lahendab või millise uue võimaluse avab; mis on ettepaneku eesmärk; miks on ettepaneku teostamine Koeru valla eelarvest vajalik ja oluline);
(1) Ideede realiseeritavust järgneva eelarveaasta jooksul analüüsitakse ja hinnatakse.
(2) Idee, mis ei vasta Koeru Vallavolikogu 26. oktoober 2016 määruse nr 33 „Kaasava eelarve menetluse rakendamine Koeru valla eelarve koostamisel“ paragrahvis 2 nimetatud nõuetele, ületab ilmselgelt nimetatud määruse paragrahvi 1 lõikes 2 nimetatud rahalist mahtu või ei ole realiseeritav, kõrvaldatakse menetlusest.
(3) Ideede esmase analüüsi viib läbi komisjon, millesse kuuluvad vallavalitsuse teenistujad:
1) abivallavanem;
2) pearaamatupidaja;
3) ehitusspetsialist;
4) keskkonnaspetsialist.
(4) Ideede esmase analüüsi ja hindamise tulemused avaldatakse Koeru valla veebilehel ja Koeru valla Facebook-i lehel.
(1) Ideede sõelumise tulemusena selgitatakse välja kuni 5 ideed, mis pannakse realiseerimisele kuuluva idee või ideede väljaselgitamiseks vallakodanike hääletusele.
(2) Ideede sõelumise käigus võib sarnaseid ideid liita ja täiendada.
(3) Ideid sõeluvad ideede esitajad ja eksperdid koostöös ajavahemikul 28.-30. detsember.
1) vallavolikogust 2 liiget (opositsioon, koalitsioon);
2) vallavalitsusest 1 liige;
3) Koeru Keskkooli õpilasesinduse poolt määratud esindaja;
4) pensionäride seltsingu esindaja.
1) esitatud idee originaalsus ja uudsus;
3) esitatud idee realiseerimisel tekkiva objekti nähtavus vallaruumis.
(6) Ideede sõelumise tulemused avaldatakse Koeru valla veebilehel ja Koeru valla Facebook-i lehel hiljemalt 6. jaanuaril.
§ 6. Vallakodanike hääletus
(1) Sõelumise tulemusena väljaselgitatud ideed pannakse vallakodanike hääletusele.
(2) Vallakodanike hääletusel saab osaleda iga vähemalt 16-aastane isik, kelle elukoht on Eesti rahvastikuregistri andmetel rahvahääletuse väljakuulutamise kuupäeva seisuga Koeru vald.
(3) Iga vallakodanike hääletusel osalev isik saab hääletada kuni kahe erineva endale meelepärase idee poolt.
(4) Vallakodanike hääletus viiakse läbi Koeru vallavalitsusse isiklikult kohale tulles ja elektrooniliselt Koeru valla veebilehel www.koeruvv.ee perioodil 9. jaanuar kuni 20. jaanuar.
(5) Hääletamiseks on vajalik ennast identifitseerida isikut tõendava dokumendiga või ID-kaardiga.
§ 7. Vallakodanike hääletuse tulemuste väljaselgitamine
(1) Vallakodanike hääletuse tulemusena reastatakse ideed vastavalt saadud häälte arvule, alustades enim hääli saanud ideest.
(2) Realiseerimisele kuulub idee või ideed, mis saab või saavad igaüks vähemalt 30 häält.
(3) Realiseerimisele kuulub üks või mitu käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud korras moodustatud paremusjärjestuses enam hääli saanud idee(d), mille eeldatav maksumus kokku ei ületa Koeru Vallavolikogu 26. oktoobri 2016 määruses nr 33 „Kaasava eelarve menetluse rakendamine Koeru valla eelarve koostamisel“ paragrahvi 1 lõikes 2 nimetatud rahalist mahtu, kuni olukorrani, kus paremusjärjekorras järgmist ideed ei ole võimalik enam täies ulatuses rahastada.
(4) Kui lõpphääletusel saavad mitu ideed, mille kogumaksumus ületab Koeru Vallavolikogu 26. oktoobri 2016 määruses nr 33 „Kaasava eelarve menetluse rakendamine Koeru valla eelarve koostamisel“ paragrahvi 1 lõikes 2 nimetatud rahalist mahtu, ühepalju hääli, siis heidetakse liisku.
(5) Hääletustulemusena selgunud paremusjärjestuse ja käesoleva paragrahvi lõikes 3 märgitud realiseerimisele kuuluvad ideed esitab vallavalitsus hiljemalt 26. jaanuariks Koeru vallavolikogule kinnitamiseks.
(1) Realiseerimisele kuuluvate ideede elluviimiseks vajalikud vahendid kavandatakse Koeru valla eelarves.
(2) Rahvahääletusel toetust leidnud investeeringuidee realiseerimise korraldab vallavalitsus vastavalt Koeru vallavolikogu 26. oktoobri 2016 määruse nr 33 „Kaasava eelarve menetluse rakendamine Koeru valla eelarve koostamisel“ § 5.

matches:
§ 2
§ 6
§ 7
§ 2
§ 6
§ 7
§ 5


20.mai - veipari Must Reede
2014 aasta kevadel võeti vastu Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukogu direktiiv 2014/40/EL tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (edaspidi TTD ehk tubakatoodete direktiiv). 20.maiks 2016 peab kõigi EL liikmesriikide seadusandlus olema viidud vastavusse TTD-ga.
Eesti on mitmed TTD-st tulenevad põhimõtted osade kaupa juba Tubakaseaduse eelnevate muudatustega üle võtnud - nt. elektroonilise sigareti määratlemine tubakatootega seonduva tootena, täpsemalt tubakatootega sarnaselt kasutatavaks tooteks (TubS § 3-1 lg1 p.1).
Avamata siinkohal pikemat diskussiooni, tuleb märkida, et kuigi paljud veipijad nõustuvad, et e-sigareti reguleerimine on mõistlikul määral vajalik, ei peaks seda siiski tegema läbi Tubakaseaduse. Ainuke positiivne külg seejuures on e-suitsu selge eraldamine ravimitest ning asjaolu, et mitmetes Euroopa riikides toob seadusemuudatus nikotiiniga e-vedelikud põranda alt välja.
Eestis on juba üle võetud EL elektroonilise sigareti definitsioon - Elektrooniline sigaret on toode, mida võib kasutada nikotiini sisaldava auru suuotsa kaudu tarbimiseks, või sellise toote komponent, sealhulgas täitekapslid, mahutid ja seade ilma täitekapsli või mahutita. Elektroonilised sigaretid võivad olla ühekordsed või täitepakendi või mahuti abil täidetavad või ühekordselt kasutatavate täitekapslitega laetavad (TubS § 3-1 lg 2).
See kahe aasta vanune definitsioon on oma olemuselt ebaõnnestunud, ajale jalgu jäänud, segadust tekitav, mitmeti mõistetav ning jätab tõlgendamiseks väga palju ruumi. Raske on ennustada, mida konkreetset see endaga kaasa võib tuua. Sogases vees pidavat olema küll parem kalu püüda, aga see kehtib ühtlaselt kõigi huvigruppide osas.
Riigikogus on juba vastu võetud ning 20.maist 2017 jõustuvad järgmised nõuded:
nikotiini sisaldava elektroonilise sigareti täitevedeliku pakendi maht ei tohi olla suurem kui kümme milliliitrit (TubS § 17 lg 4)
nikotiini sisaldava ühekordse elektroonilise sigareti ja ühekordselt kasutatava täitekapsli või mahuti maht ei tohi olla suurem kui kaks milliliitrit (TubS § 17 lg 3)
Näiteks 10 ml nõue puudutab vaid nikotiini sisaldavaid täitevedelikke ja rahakotile leebemaid 20 ml, 30 ml, 50 ml ja isegi 120 ml pakendites valmisvedelikke enam soetada ei saa.
Loomulikult suurendab see meist maha jäävat ökoloogilist jalajälge – pakendeid tuleb päris palju juurde. Näiteks isesegaja, kes soovib endale 1-3 kuu varudeks kokku segada 0,5 liitrit 9 mg-st baasvedelikku, peab järjest avama ja tühjaks nõrutama 25 (Sic!) kümne milliliitrise mahtuvusega 18 mg nikotiinisisaldusega vedelikupudelit ning lisama saadud kogusele veel 250 ml 0 mg baasi, milliseid loodetavasti saab ka edaspidi soetada suuremates pudelites.
10 ml nõuet on põhjendatud ohutusega, aga seejuures pole otsustajaid häirinud asjaolu, et näiteks süütevedelikku, „Torusiili“ või pesuvalgendit saab endiselt liitrite kaupa vabalt soetada.
Kui ülaltoodud muudatused on juba vastu võetud ja kas juba kehtivad või astuvad jõusse 20. mail 2016, siis järgmised muudatused ringlevad alles eelnõu kujul. Kuna tegemist on enamuses TTD ülevõetavate punktidega, siis võetakse need Riigikogus ilmselt muutmata kujul ka vastu ja jõustuvad samuti 20.maist 2016.
(NB! Kuna alljärgnevad muudatused pole hetkel veel vastu võetud, siis viited Tubakaseadusele tulenevad viimasest eelnõust, EIS number: 16-0127, http://eelnoud.valitsus.ee/main#G8sAr5II )
Veipari jaoks kõige suuremat mõju avaldavad muudatused on:
Nikotiini sisaldav vedelik ei tohi sisalda nikotiini rohkem kui 20 mg/ml (TubS § 8-1 lg 1)
Piirangu kehtestamise põhjenduseks on eelnõu seletuskirja kohaselt juhuslike mürgistuste vältimine. Kui palju mürgituste ärahoidmise mures tõtt on, võib täpsemalt lugeda siit http://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00204-013-1127-0/fulltext.html.
Suuremat osa valmisvedelike kasutajatest see ei sega, kuid väiksele osale võib siiski olulisi probleeme tekitada, eriti „rasketele“ suitsetajatele veipimisega alustamisel ja üleminekuperioodil. Piirang valmistab probleeme ja mõttetuid kulutusi isesegajatele, probleemid on samad mis 10 ml nõude juures. Ka on 20 mg/ml kohta kummaline valik, arvestades tootjate enamlevinud kangusastmeid.
Elektroonilised sigaretid eraldavad tavatingimustel kasutamisel nikotiiniannuseid ühtlaselt (TubS § 8-2 lg 1)
Sättele pole antud reaalset sisu ja seega on ka selle tegelikku mõju raske ennustada. Seadust rakendavatele ametnikele ja ametkondadele ning seonduvatele huvigruppidele annab see väga laia enda huvides tõlgendamise võimaluse.
Neile, kes süveneda tahavad, olgu siinkohal toodud lõik eelnõu seletuskirjast, teised võivad selle osa rahumeeles vahele jätta.
Eelnõu seletuskiri selgitab: „Tavatingimustel kasutamine tähendab elektroonilise sigareti kasutamist tootja ettenähtud tingimustel. „...sisaldab...nikotiiniannuseid ühtlaselt“ all on mõeldud seda, et nikotiini kogus peab jaotuma tootes sissehingatavate dooside vahel ühtlaselt ja tuleks välistada olukord, et näiteks ühe ja sama toote puhul ühe inhalatsiooniga saadakse x kogus nikotiini, teise sissehingamisega 5x kogus nikotiini – kuna nikotiin ei ole ühtlaselt jaotunud tootes. Eesmärk, et nikotiin peab olema jaotunud selliselt, et iga inhalatsiooni käigus satub organismi kindel x kogus nikotiini. Kuna mõiste „doos“ ega ka teiste sarnaste mõistete definitsiooni ei ole direktiivis välja toodud, siis täiendavaid selgitusi tuleb küsida Euroopa Komisjonilt, kellel on elektroonilisi sigarette puudutavad täpsustused hetkel väljatöötamisel. Ravimiameti hinnangul tähendab mõiste doos „ühekordsel sissehingamisel manustatavat ühikut“ ehk et selle sätte kohaselt tuleb esitada pakendi märgistusel andmed nii nikotiinisisalduse kohta (näiteks 20 mg/ml tootes) ja ühekordsel sissehingamisel (doosis ehk ühekordsel sissehingamisel manustatavas ühikus) eralduva nikotiinikoguse kohta (ühes sissehingamises x mg nikotiini).“
Kui algusosa nõuete vastu pole kellelgi ilmselt midagi, siis „lekkimisvastane mehhanism“ tekitab palju küsimusi, erinevaid tõlgendusi ja huvigruppide vastasseisu. Pöördugem jällegi eelnõu seletuskirja poole ja loeme sealt järgmist:
„Elektroonilised sigaretid ja nende täitepakendid peavad olema lapsekindlad ja võltsimiskindlad, kaitstud purunemise ja lekkimise eest ning varustatud mehhanismiga, mis hoiab ära täitmise ajal lekkimise. Täitmise ajal lekkimise mehhanismi tehniliste nõuete kohta koostab Euroopa Komisjon eraldi rakendusakti, täpsustades täitemehhanismi nt ei tohi elektroonilise sigareti täitmisel olla kasutusel vaheetappi täitepakendi ja elektroonilise sigareti vahel st ei tohi olla vajadus pipeti või süstla kasutamiseks. Elektroonilise sigareti täitepakend peab võimaldama otse pakendist elektroonilise sigareti täitmise ning sobituma seadmega, et vältida täitevedeliku juhuslikku kokkupuudet naha või limaskestadega. Täitevedelik ei tohi voolata pakendist vabalt välja kui pakend on asetatud külili või tagurpidi, pakendil peab olema nn tilgalukk.“
Hüvasti pipetiga pudelid! Lõplikke ja selgeid vastuseid pole ja ootame Euroopa Komisjoni rakendusakti.
Elektroonilisi sigarette või nende täitepakendeid või elektroonilisi sigarette ja nende täitepakendeid võõrandamiseks Eestisse toov või neid Eestis tootev ettevõtja esitab kuus kuud enne toote kavandatavat turuleviimist või iga olulise muudatuse kohta Terviseametile elektroonilises vormis aruande. (TubS § 10-2 lg 1)
Puudutab näiliselt vaid tootjaid ja müüjaid, kuid omab kõige otsesemat mõju ka veipijale – uue, värskelt turule tulnud toote seaduslik ostmine nihkub vähemalt 6 kuud edasi ja 6 kuud on e-suitsu maailmas väga-väga pikk aeg. Pole ka kahtlust, kes lõpuks müüjate-tootjate aruannete esitamisest tingitud suuremad kulud kinni maksab.
Ja kõige lõpuks ilmselt kõige halvem muudatus veipijale
…. tubakatootega seonduva toote jaemüük on keelatud:
6) piiriülesel kaugmüügil. (TubS § 22 lg 2 p. 6)
Teistest riikidest - pole vahet kas Hiinast või Euroopast - enam interneti kaudu seaduslikult tellida ei või – ei e-vedelikke ega riistvara.
Põhjendused, miks seda tehti, on eelnõu seletuskirja kohaselt järgmised:
„Tubakadirektiiv annab liikmesriikidele võimaluse keelustada tubakatoodete ning elektrooniliste sigarettide ja nende täitepakendite piiriülene kaugmüük, mis tähendab, et välisriikide ettevõtted ei tohi enam kaugmüügi teel oma kaupa Eestisse müüa. Piiriülese kaugmüügi lubamisel tekivad liikmesriikidele täiendavad kohustused, et tagada sellega tegelevate ettevõtete registreerimine, samuti väljaspool Euroopa Liitu ehk kolmandates riikides asuvate kaugmüügiettevõtete registreerimine. Lisaks tuleb liikmesriigil kehtestada piiriülese kaugmüügi lubamise korral müüjatele usaldusväärse vanusekontrollimehhanismi kehtestamise kohustus, millega müügi ajal kontrollida, et ostu sooritav tarbija vastab sihtliikmesriigi siseriikliku õigusega ette nähtud miinimumvanusele. Vanusekontrollimehhanism välistab sel juhul alaealiste juurdepääsu tubakatoodetele ja tubakatootega seonduvatele toodetele. Piiriülese kaugmüügi lubamisel lisanduvad olulised kulutused selle järelevalvele seoses Eesti tarbijale kaugmüügi teel müüvate ettevõtete registreerimise süsteemi ülesehitamisega ja haldamisega ning kehtestatud vanusekontrollimehhanismide toimimise ja usaldusväärsuse kontrollimisega.“
Eks elu näitab, kuidas MTA tuleb toime postipakkide kontrollimisega, mis selle kontrolli teostamine riigile maksma läheb ja kas poleks olnud odavam luua mehhanism kaugmüüjate registreerimiseks. Siseriiklik kaugmüük (ehk siis kodumaised veebipoed) vähemalt esialgu säilub.
Piiriülene kaugmüük leiab oma seaduse kohase lõpu ilmselt 20.mail 2016 aastal.
Mis saab käesoleval ajal Eestis müügil olevatest toodetest ja laovarudest, sellele vastab TubS § 53 lg 7 ja 8:
(7) Enne 2016. aasta 20. maid turule viidud tubakatoodete või elektrooniliste sigarettide ja nende täitepakendite või elektrooniliste sigarettide või nende täitepakendite koostise kohta esitatakse Terviseametile §-s 10 nõutud teave 2016. aasta 20. novembriks.
(8) Enne 2016. aasta 20. novembrit turule viidud elektroonilisi sigarette ja nende täitepakendeid, mis ei vasta käesoleva seaduse nõuetele, võib müüa kuni 2017. aasta 20. maini.
Seadus hakkab sisaldama veel hulgaliselt muudatusi, mis puudutavad otseselt tootjaid ja müüjaid, muudavad nende tegevuse väga keeruliseks ja hakkavad kokkuvõttes kajastuma müüdavate toodete hinnas.
Millised on seaduse täpsed ja pikaajalised mõjud, seda näitab aeg, aga loodetavasti sai mõni lugeja endale mõtteid ja ideid, kuidas segased ajad üle elada.


Eesti Rahvusringhäälingu seadus – Riigi Teataja
Eesti Rahvusringhäälingu seadus (lühend - ERHS)
Eesti Rahvusringhäälingu seadus - sisukord
§ 2 Rahvusringhäälingu õiguslik seisund
§ 3 Rahvusringhäälingu sõltumatus
§ 4 Rahvusringhäälingu eesmärk
§ 5 Rahvusringhäälingu ülesanded
§ 6 Rahvusringhäälingu programmid
§ 7 Rahvusringhäälingu eelarve
§ 71 Rahvusringhäälingu finantsplaan
§ 8 Rahvusringhäälingu vara ja kohustused
§ 10 Haldusleping
§ 11 Reklaam, otsepakkumine ja sponsorlus Rahvusringhäälingus
§ 12 Mõjude analüüs
2 RAHVUSRINGHÄÄLINGU JUHTIMINE
§ 13 Rahvusringhäälingu nõukogu
§ 14 Nõukogu moodustamine
§ 15 Nõukogu liige
§ 16 Nõukogu esimees
§ 17 Nõukogu koosolek
§ 18 Nõukogu otsus
§ 19 Nõukogu otsuse vastuvõtmine ilma koosolekut kokku kutsumata
§ 20 Nõukogu tegevuskulud ja nõukogu liikmete töö tasustamine
§ 21 Nõukogu pädevus
§ 23 Rahvusringhäälingu juhatus
§ 24 Juhatuse liikmed
§ 25 Juhatuse liikme nimetamine ja tagasikutsumine
§ 26 Juhatuse esindusõigus
§ 27 Juhatuse liikme tasu
§ 28 Juhatuse liikme vastutus
3 NÕUKODA, SISEKONTROLL, EETIKANÕUNIK JA HALDUSJÄRELEVALVE
§ 29 Ühiskondlik nõukoda
§ 30 Sisekontrolli süsteem ja siseaudit
§ 31 Eetikanõunik
§ 33 Aruannete avalikustamine
§ 34 Haldusjärelevalve
§ 36 Eriõigus
§ 37 Sundkoopia loovutamine
§ 38 Saadete salvestamise kohustus
§ 39 Saadete salvestustega tutvumise õigus ja vastulause esitamine
§ 40 Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni lõpetamine ja Rahvusringhäälingu asutamine
§ 41 Võlausaldajate kaitse
§ 42 Ringhäälinguseaduse muutmine
RT I, 13.03.2014, 20
(3) Rahvusringhääling ei vaja oma tegevuseks televisiooni- või raadioteenuse osutamise tegevusluba ega tellitava audiovisuaalmeedia teenuse osutamise registreerimist majandustegevuse registris. Rahvusringhäälingule käesolevas seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks vajalikud raadiosagedused ja -kanalid ning muud vajalikud parameetrid kinnitab Tehnilise Järelevalve Ameti ettepanekul Vabariigi Valitsus korraldusega.
1) see kaasneb rahvusvahelise suursündmuse ülekandeõigusega, mis omandatakse EBU (Euroopa Ringhäälinguliit – European Broadcasting Union) vahendusel, või
(3) Tehnilise Järelevalve Amet teeb järelevalvet meediateenuste seaduse §-des 8, 9, 16, 17, 19–21, 23–25, 29–31, 49 ja 50 ning käesoleva seaduse §-des 11 ja 38 sätestatud nõuete täitmise üle.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud järelevalve tegemise õigus on Tehnilise Järelevalve Ameti ametiisikul meediateenuste seaduse kohaselt.
(1) Rahvusringhäälingu ettekirjutusel loovutab iga Eestis välja antud ringhäälinguloa alusel tegutsev meediateenuse osutaja Rahvusringhäälingule koopia salvestusest (edaspidi sundkoopia). Sundkoopia valmistamisega kaasnevad kulud kannab loovutaja.
(2) Rahvusringhääling nõuab 20 päeva jooksul saate edastamisest arvates ettekirjutusega sundkoopia loovutamist, kui salvestus sisaldab eesti rahvuskultuuri ja Eesti ajaloo seisukohalt olulisi sündmusi või teoseid ja Rahvusringhäälingul puudub salvestus sellisest sündmusest või teosest.
(3) Rahvusringhäälingule loovutatud sundkoopia on arhivaal.
(2) Saadete salvestusi säilitatakse vähemalt 30 päeva saadete edastamise hetkest arvates.
(3) Pärast käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaja möödumist hinnatakse, kas saate salvestust tuleb säilitada teatud tähtaja jooksul või alatiselt. Saate salvestuse säilitamise hindamiseks moodustab juhatus komisjoni, kes lähtub hindamisel Rahvusarhiiviga kooskõlastatud ja nõukogu kinnitatud juhendist.
(4) Kui saate sisu kohta esitatakse vastulause või vaidlustatakse selle sisu enne käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tähtaja möödumist, säilitatakse saate salvestust vastulause edastamiseni Rahvusringhäälingu programmis või vaidluse lõpliku lahendamiseni.
(5) Rahvusringhääling tagab kultuuriliselt ja ajalooliselt oluliste saadete salvestuste alatise säilitamise.
(6) Saate salvestus, mida säilitatakse käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud juhul, on arhivaal arhiiviseaduse tähenduses. Juhul kui arhivaalid antakse üle avalikule arhiivile, tehakse seda tasuta.
§ 39. Saadete salvestustega tutvumise õigus ja vastulause esitamine
(1) Käesoleva seaduse § 38 lõikes 2 nimetatud aja jooksul on igaühel võimalik saate salvestusega tutvuda.
(2) Vajaduse korral väljastab Rahvusringhääling avaldajale saate salvestuse koopia. Koopia tegemise kulud kannab avaldaja.


Vanglateenistuse ametniku tervisenõuded ja tervisekontrolli kord ning tervisetõendi sisu ja vormi nõuded – Riigi Teataja
Vanglateenistuse ametniku tervisenõuded ja tervisekontrolli kord ning tervisetõendi sisu ja vormi nõuded
Vanglateenistuse ametniku tervisenõuded ja tervisekontrolli kord ning tervisetõendi sisu ja vormi nõuded - sisukord
§ 4 Kuulmisnõuded
§ 5 Vanglateenistuse ametniku teenistuskohustuste täitmist takistavad tervisehäired
3 Tervisekontrolli kord
§ 6 Vanglateenistuse ametniku tervisekontrolli tegija
§ 7 Vanglateenistuse ametniku tervisekontrolli perioodilisus
§ 8 Vanglateenistuse ametniku tervisekontrolli tegemise kord
4 Kulude hüvitamine
§ 9 Tervisekontrolli kulude hüvitamine
§ 10 Tervisekontrolli tegemine ja nõuete kohaldamine
RT I, 03.09.2013, 5
Vastu võetud 22.01.2013 nr 12
RT I, 23.01.2013, 3
jõustumine 26.01.2013
29.08.2013 RT I, 03.09.2013, 1 06.09.2013, rakendatakse 26.01.2013
Määrus kehtestatakse vangistusseaduse § 146 lõike 4 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse vanglateenistuse ametniku tervisenõuded, tervisekontrolli kord ning tervisetõendi sisu ja vorm.
(2) Vanglateenistuse ametnikule kehtestatud tervisenõuetele peavad vastama ja määruses sätestatud tervisekontrolli läbima teenistusse võetav või teenistuses olev vanglaametnik, vangistusseaduse §1051 lõike 2 punktis 1 nimetatud ametikohale teenistusse võetav või sellel ametikohal teenistuses olev ametnik ja vanglaametniku erialale õppima asuda sooviv või sellel erialal õppiv isik (edaspidi koos vanglateenistuse ametnik).
(3) Vanglas sotsiaalhoolekannet teostavale ametnikule tehakse terviseuuringuid töötervishoiu ja tööohutuse seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korras.
(1) Vanglateenistuse ametnik peab füüsiliselt ja psüühiliselt olema võimeline täitma vanglateenistusele pandud kohustusi ning tal ei tohi olla sellist tervisehäiret, mis võib seada ohtu tema enda või teise isiku elu või tervise.
(2) Vanglateenistuse ametniku terviseseisund peab võimaldama töötada järgmistes tingimustes ja olukordades:
1) kõrge vaimse pinge ja ohu olukord, sealhulgas konfliktiolukord, psühhoemotsionaalne pinge ja stress;
2) vahetustega töö ning töö- ja puhkeaja režiimi häired;
3) ebaühtlane füüsiline koormus;
4) organismi soojusvahetust häiriva kaitseriietuse, sealhulgas kuulivesti kandmine;
5) erinevas mürafoonis vaikse ja tugeva heli kuulmine;
6) töökeskkonnas esinevate ohuteguritega kokkupuute oht;
7) relva kandmine ja kasutamine;
8) sidevahendite kasutamine;
9) töö kuvariga.
(1) Vanglateenistuse ametniku nägemine peab vastama järgmistele nõuetele:
1) korrektsiooniga nägemisteravus mitte alla 0,6 ühes ja samal ajal mitte alla 0,4 teises silmas;
2) normaalne vaateväli, normaalne värvusnägemine ja hämaras nägemine.
(2) Vanglateenistuse ametnikul on lubatud kanda kontaktläätsi ja prille.
§ 4. Kuulmisnõuded
(1) Vanglateenistuse ametniku kuulmise tase peab olema piisav sidepidamiseks telefoni teel ning võimaldama kuulda ohutoone ja raadioside teateid.
(2) Tervisekontrollil ei tohi vanglateenistuse ametniku kuulmise nõrgenemine ületada parema kuulmisega kõrvas 30 dB sagedustel 500–2000 Hz ja 40 dB sagedustel 3000–4000 Hz ning halvema kuulmisega kõrvas 40 dB sagedusel 500–2000 Hz ja 60 dB sagedustel 3000–4000 Hz.
§ 5. Vanglateenistuse ametniku teenistuskohustuste täitmist takistavad tervisehäired
(1) Vanglateenistuse ametniku teenistuskohustuste täitmist takistavate tervisehäirete loetelu, mida tuleb vanglateenistuse ametniku terviseseisundit hinnates järgida, sätestatakse lisas 1.
(2) Absoluutse meditsiinilise vastunäidustuse esinemine välistab isiku vanglateenistusse võtmise või vanglaametniku erialale õppima asumise. Suhtelise vastunäidustuse korral hindab eriarst, kas meditsiiniline vastunäidustus takistab isikul vanglateenistuse ametniku teenistuskohustuste täitmist.
3. peatükk Tervisekontrolli kord
§ 6. Vanglateenistuse ametniku tervisekontrolli tegija
(1) Tervisekontrolli teeb Terviseameti väljaantud töötervishoiu tegevusluba omav tervishoiuasutus või Terviseameti tervishoiutöötajate registrisse kantud töötervishoiuarst, kes kaasab psühhiaatri ning vajaduse korral teisi eriarste ja spetsialiste.
(2) Tervisekontrolli tegemiseks sõlmitakse leping vangla, Justiitsministeeriumi või Sisekaitseakadeemia ja lõikes 1 nimetatud tegevusluba omava tervishoiuasutuse või töötervishoiuarsti vahel.
§ 7. Vanglateenistuse ametniku tervisekontrolli perioodilisus
(1) Vanglateenistuse ametnik peab määruses ettenähtud tervisekontrolli läbima iga kolme aasta järel eelmise tervisetõendi väljaandmise kuupäevast arvates.
(2) Töötervishoiuarstil on meditsiinilise näidustuse korral õigus muuta lõikes 1 nimetatud vanglateenistuse ametniku tervisekontrolli sagedust.
(3) Vangla direktoril, Justiitsministeeriumil või Sisekaitseakadeemial on õigus muuta lõikes 1 sätestatud tervisekontrolli sagedust vanglateenistuse ametniku, tema struktuuriüksuse juhi või töökeskkonnaspetsialisti põhjendatud ettekande alusel.
(4) Vanglateenistusse või vanglaametniku erialale õppima kandideeriv isik peab määruses ettenähtud tervisekontrolli läbima mitte varem kui kolm kuud enne vanglateenistusse võtmist või õppima asumist. Vanglateenistuses olev ametnik, kes on läbinud tervisekontrolli käesoleva määruse alusel ja kellel on kehtiv tervisetõend, ei pea vanglaametniku erialale õppima asudes läbima uuesti tervisekontrolli.
(5) Isik, kes on läbinud tervisekontrolli vanglaametniku erialale õppima asudes, ei pea vanglateenistusse võtmisel läbima vanglateenistuse ametniku tervisekontrolli, kui kontrollist on möödunud vähem kui kolm aastat ja isikul on kehtiv tervisetõend ning kui teenistusse võttev asutus ei otsusta teisiti. Isikut teenistusse võttev asutus võib saata isiku enne teenistusse võtmist tervisekontrolli, et veenduda tema nõuetele vastavuses ka teenistusse võtmise ajal.
§ 8. Vanglateenistuse ametniku tervisekontrolli tegemise kord
(1) Tervisekontrolli tulemusena teeb tervisekontrolli tegija kindlaks, kas vanglateenistuse ametnikul esineb või ei esine lisas 1 sätestatud tervisehäireid.
(2) Vanglateenistuse ametniku suunab tervisekontrolli vangla, Justiitsministeerium või Sisekaitseakadeemia. Vanglaametniku erialale õppima asuda soovija suunab tervisekontrolli vangla Justiitsministeeriumi korralduse alusel.
(3) Tervisekontroll tehakse tööajal.
(4) Vanglateenistuse ametnikul peab tervisekontrolli tulles kaasas olema isikut tõendav dokument ning alaliselt või ajutiselt kasutatavad abivahendid (prillid, kontaktläätsed jms).
(5) Tervisekontrolli tegev töötervishoiuarst täidab tervisekontrolli kaardi (lisa 2) esimese osa „Üldandmed”.
(6) Tervisekontrolli kaardi teise osa, „Töötaja tervisedeklaratsiooni” täidab vanglateenistuse ametnik ning kinnitab selle oma allkirja ja kuupäevaga töötervishoiuarsti juuresolekul.
(7) Vanglateenistuse ametniku tervisekontrolli tegemisel tehakse järgmised terviseuuringud:
2) vere kliiniline analüüs;
3) veresuhkru ja kolesterooli määramine;
4) uriini analüüs;
5) nägemisteravuse ja värvusmeele kontroll, vaatevälja hindamine;
6) toonaudiomeetria;
7) elektrokardiogramm (EKG);
8) spiromeetria;
9) psühhiaatriline uuring;
10) kopsude radiograafiline uuring, välja arvatud juhul, kui isikule on kopsude radiograafiline uuring tehtud nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduses ning selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud korras ja eelmisest uuringust on möödunud vähem kui üks aasta.
(8) Terviseseisundi täpsustamiseks on tervisekontrolli tegijal õigus suunata vanglateenistuse ametnik täiendavatele terviseuuringutele, mida ei ole lõikes 7 nimetatud.
(9) Tervisekontrolli käigus nõustatakse vanglateenistuse ametnikku tervishoiualaselt.
(10) Tervisekontrolli läbinud vanglateenistuse ametniku kohta koostab töötervishoiuarst tervisetõendi (lisa 3), mis sisaldab otsust vanglateenistusse sobivuse kohta.
(11) Tervisekontrolli tegija tutvustab ja selgitab vanglateenistuse ametnikule tema tervisekontrolli terviseuuringute tulemusi ja tervisekontrolli alusel tehtud otsust ning võtab vanglateenistuse ametnikult selle kohta tervisetõendile allkirja.
(12) Tervisetõend väljastatakse tervisekontrolli suunanud asutusele.
4. peatükk Kulude hüvitamine
§ 9. Tervisekontrolli kulude hüvitamine
Vanglateenistuse ametniku määruses ettenähtud tervisekontrolli kulud tasub tema tervisekontrolli suunanud asutus.
§ 10. Tervisekontrolli tegemine ja nõuete kohaldamine
(1) Vanglateenistuse ametnik, kes on läbinud tervisekontrolli enne käesoleva määruse jõustumist, suunatakse tervisekontrolli tema järgmise tervisekontrolli aja saabumisel.
(2) 1. jaanuaril 2013. a vanglaametniku erialal õppivad isikud suunab vangla tervisekontrolli kahe nädala jooksul vanglaametniku kandidaadi praktilisele väljaõppele asumisest arvates.
(3) Määruse jõustumise hetkel teenistuses olnud vanglateenistuse ametniku puhul on määruse lisas 1 nimetatud värvitaju häired suhteliseks vastunäidustuseks.
[RT I, 03.09.2013, 1 - jõust. 06.09.2013, rakendatakse 26.01.2013]
Lisa 1 Vanglateenistuse ametniku teenistuskohustuste täitmist takistavate tervisehäirete loetelu
Lisa 2 Tervisekontrolli kaart
Lisa 3 Tervisetõend


text:
Pangandusmääruse alusel kehtestatud järelevalveliste aruannete edastamise vorm – Riigi Teataja
Pangandusmääruse alusel kehtestatud järelevalveliste aruannete edastamise vorm
Pangandusmääruse alusel kehtestatud järelevalveliste aruannete edastamise vorm - sisukord
2 Aruannete andmevahetusvorming ja esitusviis
§ 3 Aruannete andmevahetusvorming
§ 4 Aruannete koodid
§ 5 Aruannete edastamine
§ 6 Klassifikaatorite, koodide ja rahvusvaheliste standardite kasutamine
§ 7 Identifikaatorite kasutamine XML vormingus aruannete esitamisel
§ 8 Arvandmete täpsus ja esitusviis
RT I, 19.06.2018, 10
Vastu võetud 02.07.2014 nr 11
RT I, 03.07.2014, 40
22.12.2014 RT I, 23.12.2014, 34 31.12.2014
28.06.2016 RT I, 01.07.2016, 5 01.12.2016
Käesoleva määrusega kehtestatakse tehnilised nõuded, mida tuleb järgida Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 680/2014 (rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 – edaspidi järelevalvelise aruandluse standard) kehtestatud järelevalveliste aruannete esitamisel Finantsinspektsioonile.
Määruse nõudeid on kohustatud järgima kõik Eestis tegutsevad krediidiasutused ja välisriikide krediidiasutuste filiaalid, kellele on järelevalvelise aruandluse standardiga kehtestatud aruandluskohustus.
2. peatükk Aruannete andmevahetusvorming ja esitusviis
§ 3. Aruannete andmevahetusvorming
(1) Aruannete esitamisel kasutatakse andmevahetusvormingut XBRL (eXtensible Business Reporting Language).
[RT I, 01.07.2016, 5 - jõust. 01.12.2016]
(2) [Kehtetu - RT I, 01.07.2016, 5 - jõust. 01.12.2016]
(3) [Kehtetu - RT I, 01.07.2016, 5 - jõust. 01.12.2016]
(4) Aruannete esitamisel XBRL andmevahetusvormingus järgitakse käesoleva määruse ja Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) kodulehel avaldatud nõudeid.
§ 4. Aruannete koodid
[Kehtetu - RT I, 01.07.2016, 5 - jõust. 01.12.2016]
§ 5. Aruannete edastamine
Aruanded edastatakse aadressile fiaruanded@fi.ee.
[RT I, 19.06.2018, 1 - jõust. 01.07.2018]
§ 6. Klassifikaatorite, koodide ja rahvusvaheliste standardite kasutamine
(1) Valuuta kood määratakse rahvusvahelise standardi ISO 4217 valuutakoodide tabeli kohaselt ja märgitakse suurtähtedega.
(2) Riigi kood määratakse rahvusvahelise standardi ISO 3166 riikide ja territooriumide kahetäheliste koodide tabeli kohaselt ja märgitakse suurtähtedega.
(3) Üksuse, valdusettevõtja, vastaspoole või omavahel seotud isikute identifitseerimiseks, kui järelevalvelise aruandluse standardis ei ole nõutud teisiti, kasutatakse äriregistri koodi. Äriregistri koodi puudumisel määrab krediidiasutus identifitseerimistunnuse ise.
(4) Lõikes 3 nimetatud krediidiasutuse määratav identifitseerimistunnus ning aruannetes esitatav tekst ei või sisaldada järgmisi sümboleid: >, <, &, ', ".
§ 7. Identifikaatorite kasutamine XML vormingus aruannete esitamisel
§ 8. Arvandmete täpsus ja esitusviis
(1) Rahalised väärtused esitatakse kas täiseurodes või sendi täpsusega.
(2) Protsentides väljendatud väärtused esitatakse kujul i/100 ümardatuna nelja kohani peale koma.
(4) [Kehtetu - RT I, 01.07.2016, 5 - jõust. 01.12.2016]
Lisa 1 Aruannete koodid XML vormingus aruannete esitamiseks
[Kehtetu - RT I, 23.12.2014, 34 - jõust. 31.12.2014]
Lisa 2 Identifikaatorid XML vormingus aruannete esitamiseks

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


Türi Põhikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Türi Põhikooli põhimäärus
Türi Põhikooli põhimäärus - sisukord
§ 14 Huvitegevus
§ 19 Vanemate vastutus
§ 21 Kooli töötajad
§ 22 Õpetajad
§ 23 Õpetajate õigused, kohustused ja vastutus
§ 24 Teiste koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus
§ 25 Struktuur
§ 261 Direktori tööle võtmine
§ 271 Direktori asendamine
§ 28 Juhtkond
§ 30 Õppenõustamiskomisjon
§ 311 Hoolekogu otsuste vastuvõtmine või ettepanekute tegemine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
§ 39 Määruse rakendamine
RT IV, 12.02.2016, 18
Vastu võetud 27.02.2014 nr 3
RT IV, 05.03.2014, 29
jõustumine 08.03.2014
Kooli nimi on Türi Põhikool (edaspidi kool).
(1) Kool asub Järva maakonnas Türi vallas Türi linnas.
(2) Kooli tegutsemiskohad on kooli õppekohad Türi linnas lähiaadressidel J. F. Wiedemanni tänav 3a ja Hariduse tänav 3.
(1) Koolil on oma logo, lipp ning oma nimega pitsat. Pitsati sõõri ülemisel äärel on kiri „Türi vald“ ja sõõri alumisel äärel kiri „Türi Põhikool“.
(2) Hariduslike erivajadustega õpilane õpib üldjuhul kooli tavaklassis.
(3) Hariduslike erivajadustega õpilaste õppe paremaks korraldamiseks moodustab kool vajadusel õpiabirühmi ja klasse, et luua vajalikud tugiteenused õpilastele, kellele neid ei ole võimalik tagada tavaklassis.
5) aidata kaasa õpilasel jõuda selgusele oma huvides ja võimetes;
6) tagada valmisolek õpingute jätkamiseks järgneval haridustasemel ja elukestvaks õppeks;
(3) Koolivaheajad kehtestab haridus- ja teadusminister. Vallavalitsus võib direktori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul kehtestada haridus- ja teadusministri kehtestatud koolivaheaegadest erinevad koolivaheajad, arvestusega et koolis on õppeaasta jooksul vähemalt neli koolivaheaega kogukestusega vähemalt 12 nädalat, kusjuures suvine koolivaheaeg kestab vähemalt kaheksa järjestikust nädalat.
(4) Õpilaste suurim lubatud nädala õppekoormus õppetundides on:
(5) Klassi täitumuse ülemine piirnorm on 24 õpilast. Vallavalitsus võib kehtestada väiksema piirnormi. Direktori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul ning juhul, kui tervisekaitse- ja ohutusnõuded on täidetud, võib vallavalitsus erandjuhul konkreetses klassis suurendada üheks õppeaastaks õpilaste arvu üle piirnormi.
(1) Haridus- ja teadusministri kehtestatud tingimustel ja korras tunnustatakse õpilast õpingute jooksul ja kiitusega põhikooli lõputunnistusel.
(2) Täiendavad motiveerimis- ja tunnustamismeetmed näeb kool ette kodukorras ja tunnustamise korras.
(4) Tugi- ja mõjutusmeetmed sätestatakse kooli kodukorras.
(5) Mõjutusmeetmete rakendamise otsustab direktor või tema volitatud isik. Ajutise õppes osalemise keelu otsustab õppenõukogu.
Direktor moodustab vastavalt vajadusele ettevalmistusrühmi koolieelikutele. Koolieelik võetakse koolieelikute ettevalmistusrühma vastu ja arvatakse sealt välja vanema taotluse alusel direktori otsusega.
(1) Kooli direktor võib vallavalitsuse nõusolekul moodustada kooli pikapäevarühma, mis pakub õpilasele järelevalvet, pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel. Hoolekogu ettepanekul on kool koostöös vallavalitsusega kohustatud korraldama pikapäevarühma moodustamise.
(2) Õpilane võetakse pikapäevarühma vastu ja arvatakse sealt välja vanema taotluse või alaealiste komisjoni otsuse alusel direktori otsusega.
§ 14. Huvitegevus
(3) Huvitegevuse kohta peab kool ringipäevikut, kuhu märgitakse õpilase andmed, tunni sisu ja aastaplaan. Ringipäevikut täidab ringijuht.
(4) Õpilane võetakse huviringi vastu ja arvatakse sealt välja vanema taotlusel direktori otsusega.
17) olla õppeveerandi algul teavitatud õppeveerandi jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest;
3) esitada taotlus lapse koolieelikute ettevalmistusrühma, pikapäevarühma ja huviringi vastu võtmiseks;
5) saada teavet ja selgitusi kooli vastuvõtu tingimuste ja korra, koolikorralduse ning õpilaste õiguste ja kohustuste kohta;
1) arvestama õpilase võimeid ja kalduvusi, vajaduse korral küsima nõu spetsialistidelt;
§ 19. Vanemate vastutus
(7) Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor hiljemalt kahe kuu jooksul õppeaasta algusest.
(8) Esimese õpilasesinduse moodustavad 7.- 9. klassi õpilased.
(9) Iga klass esitab kahe nädala jooksul valimiste väljakuulutamise päevast ühe esindaja klassi õpilaste hulgast.
(10) Hiljemalt nelja nädala jooksul valimiste väljakuulutamise päevast kutsub direktor kokku esimese õpilasesinduse koosoleku.
(11) Esimesel koosolekul valitakse lihthäälteenamusega vähemalt president ja asepresident.
(12) Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajatega.
(13) Õpilasesinduse põhimääruse eelnõu avalikustatakse kooli veebilehel ning pannakse koolis välja. Kõigil õpilastel on võimalus avalikustamisest kahe nädala jooksul teha kirjalikke parandusettepanekuid. Parandusettepanekud arutab läbi õpilasesindus ühe nädala jooksul avalikustamise lõppemisest.
(14) Põhimäärus võetakse vastu lihthäälteenamusega. Hääletus viiakse läbi avalikustamises kindlaks määratud päeval. Hääletamist võib läbi viia igas klassis eraldi ning klassi esindaja edastab tulemused õpilasesindusele.
(15) Õpilasesindus esitab põhimääruse kinnitamiseks direktorile. Kolmekümne päeva jooksul põhimääruse kättesaamisest arvates kinnitab direktor õpilasesinduse põhimääruse, kui see vastab seadustele, seaduse alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele, või esitab kirjalikud põhjendused, miks põhimäärust ei ole võimalik kinnitada.
§ 21. Kooli töötajad
(1) Kooli töötajad on direktor, õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid, teised õppe- ja kasvatusalal töötavad ning muud töötajad.
(2) Kooli töötajate koosseisu igaks õppeaastaks kinnitab direktor vallavolikogu kehtestatud korras.
(3) Kooli töötajatega sõlmib töölepingud direktor.
(5) Õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi. Konkursi läbiviimise korra kehtestab kooli hoolekogu direktori ettepanekul.
§ 22. Õpetajad
(1) Koolis töötavad klassiõpetajad ja ühe või mitme õppeaine õpetajad.
(2) Õpetaja tööaja arvestamise ja töötasustamise aluseks on ametikoht. Õpetaja tööaeg jaguneb vahetu õppekasvatustöö ja teiste, töölepingust, ametijuhendist ja töökorralduse reeglitest tulenevate või tööandja antud tööülesannete vahel.
(3) Õpetaja kvalifikatsiooninõudeks on vähemalt kõrgharidus ning haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele vastavad pedagoogilised kompetentsid.
(4) Kui õpetaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat töötajat, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu tähtajaga kuni üks aasta isikuga, kellel on vähemalt keskharidus. Sellisel juhul korraldab direktor aasta jooksul uue avaliku konkursi.
§ 23. Õpetajate õigused, kohustused ja vastutus
11) lahendab õpilasega õppetunnis tekkinud probleemid;
§ 24. Teiste koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus
§ 25. Struktuur
(1) Koolis on järgmised struktuuriüksused:
1) õppeosakond, mille tööd juhib õppealajuhataja ja mis jaguneb järgmiselt: esimene kooliaste; teine ja kolmas kooliaste; tugiõpe.
3) huvitegevuse osakond.
(2) Struktuuriüksuste juhid alluvad direktorile.
(3) Esimese kooliastme moodustavad 1. – 3. klassid ning seal töötavad esimese kooliastme tegevusjuht, õpetajad, abiõpetajad, ringijuhid, pikapäevarühma kasvatajad ja koolieelikute ettevalmistusrühma õpetajad.
(4) Teise ja kolmanda kooliastme moodustavad 4.– 9. klassid ning seal töötavad õppealajuhataja, õpetajad ja haridustehnoloog.
(5) Tugiõppe moodustavad hariduslike erivajadustega õpilaste klassid, õpiabirühmad ja individuaalse õppekava alusel, koduõppel, ühele õpilasele orienteeritud õppe alusel õppivad ja erinevate hariduslike erivajadustega õpilased ning seal töötavad hariduslike erivajadustega õpilaste õppe koordineerija, koolipsühholoog, sotsiaalpedagoog, eripedagoog, logopeed, õpiabi õpetajad, abiõpetajad.
(6) Õppeosakonna peamisteks ülesanneteks on kooli õppe- kasvatustöö ning õpilaste arengu toetamine õppe- kasvatustööd täiendavate tegevuste kaudu.
(7) Huvitegevuse osakonna moodustavad teise ja kolmanda kooliastme huvijuht ning ringijuhid.
(8) Huvitegevuse osakonna peamisteks ülesanneteks on ringide, stuudiote, taidluskollektiivide jne töö korraldamine, erinevate ürituste organiseerimine ja õpilaste vaba aja sisustamine.
(9) Haldusosakonna moodustavad haldusjuht ning kooli majandustegevusega seotud personal.
(10) Haldusosakonna peamisteks ülesanneteks on õppe- ja kasvatustöö korraldamiseks vajalike tingimuste tagamine ning kooli majandusasjade korraldamine.
§ 261. Direktori tööle võtmine
(1) Direktor vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse ja muude koolis läbiviidavate tegevuste, kooli üldseisundi ja arengu eest, esindab kooli ja tegutseb kooli nimel ning kasutab kooli eelarvevahendeid põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning kooli põhimäärusega antud volituste ulatuses.
1) esindab Türi valda tsiviilõiguslikes suhetes tehingute tegemisel, mis on vajalikud asutuse seadusega sätestatud ülesannete täitmiseks seaduses sätestatud ulatuses ja kehtivate õigusaktide alusel;
2) esindab Türi valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut tööandjana ning sõlmib koolitöötajatega töölepingud;
3) kinnitab vallavolikogu kehtestatud korras koolitöötajate koosseisu;
5) kehtestab kooli töötasustamise põhimõtted, esitades need enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks õpetajatele ja hoolekogule ning kooskõlastamiseks vallavalitsusele;
6) kehtestab kooli õppekava, kodukorra, päevakava ja töökorralduse reeglid;
7) kinnitab juhtkonna koosseisu ning korraldab juhtkonna tööd;
8) korraldab kooli asjaajamist;
9) tagab kooli eelarve täitmise;
10) tagab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise;
11) tagab kooli õppenõukogu ja hoolekogu seaduslike otsuste täitmise;
16) korraldab õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks avaliku konkursi;
17) moodustab vallavalitsuse nõusolekul pikapäevarühmi ning kehtestab nende töökorralduse ja päevakava;
18) otsustab õpilase pikapäevarühma vastu võtmise;
19) korraldab õpilaste ja koolitöötajate vaimse ja füüsilise turvalisuse ja tervise kaitse ning vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamise abinõude rakendamise;
20) korraldab õpilaste ja koolitöötajate kaitse hädaolukorras;
21) korraldab kooli hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamise ning kehtestab selle;
22) määrab haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija;
23) määrab individuaalse arengu jälgimise kaardi koostamise ja täitmise eest vastutavad isikud;
24) kutsub kokku kooli ja vanemate koostöö koordineerimiseks vähemalt üks kord aastas õpilaste vanemate koosoleku ning vähemalt ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudmisel selle klassi õpilaste vanemate koosoleku;
25) otsustab tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamise;
26) korraldab esimesed õpilasesinduse valimised;
27) annab aru hoolekogule;
28) juhatab õppenõukogu koosolekut ja korraldab õppenõukogu tegevust;
29) tegeleb enesetäiendamisega ning võtab osa oma ülesannete täitmiseks koolitustest;
30) tagab koolis toimiva meeskonna;
31) vastutab kooli arengukava koostamise ja elluviimise eest;
32) teeb vallavalitsusele ja hoolekogule ettepaneku suurendada erandjuhul õpilaste arvu klassis;
33) täidab teisi seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid.
§ 271. Direktori asendamine
§ 28. Juhtkond
(1) Kooli juhtkonna moodustavad direktor, õppealajuhataja, haldusjuht, huvijuht ning teised direktori nimetatud töötajad.
§ 30. Õppenõustamiskomisjon
(1) Koolis on õppenõustamiskomisjon, alaliselt töötav töörühm, mille pädevuses on:
(2) Õppenõustamiskomisjoni põhikoosseisu kuuluvad kooli direktor, õppealajuhataja, hariduslike erivajadustega õpilaste õppe koordineerija, koolipsühholoog ja sotsiaalpedagoog.
(3) Õppenõustamiskomisjoni moodustab ja komisjoni töökorra kehtestab direktor.
(4) Õppenõustamiskomisjoni juhib ja selle tööd korraldab hariduslike erivajadustega õpilaste õppe koordineerija.
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kuhu kuuluvad vallavolikogu, õppenõukogu, vanemate, vilistlaste, õpilasesinduse ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad.
(2) Hoolekogu põhiülesanneteks on kooli õpilaste, pedagoogide, vallavolikogu ja vallavalitsuse ja ametiasutuse ning vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
9) annab arvamuse arenguvestluse läbiviimise tingimuste ja korra eelnõu kohta;
11) annab arvamuse kooli töötasustamise põhimõtete kohta;
12) annab hinnangu huvitegevuse ja pikapäevarühma vajaduse ja töökorralduse kohta;
(4) Hoolekogu moodustatakse ja hoolekogu tegutseb vallavalitsuse kehtestatud korras.
§ 311. Hoolekogu otsuste vastuvõtmine või ettepanekute tegemine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu
(2) Otsuse vastuvõtmiseks või seisukoha andmiseks hoolekogu koosolekut kokku kutsumata saadab hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees, kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis hoolekogu liikmetele otsuse eelnõu ja otsuse tegemiseks vajalikud materjalid või hoolekogu seisukoha andmiseks vajalikud materjalid ning määrab vastamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui kolm tööpäeva. Materjalid edastatakse infoks ka kooli direktorile.
(1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad talle Türi valla vara valitsemise korra alusel vallavolikogu, vallavalitsuse või teiste isikute ja asutuste poolt koolile sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(1) Koolil on Türi valla eelarves iseseisev eelarve. Kooli eelarve tulu moodustavad eraldised riigieelarvest, Türi valla eelarvest, laekumised sihtasutustelt, eraldised ja annetused äriühingutelt, organisatsioonidelt ning füüsilistelt isikutelt ning kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tulust.
(2) Koolil on õigus osutada tema kasutuses ja valduses oleva varaga õppekavaväliseid tasulisi teenuseid või taotleda õppekavaväliste tegevuste kaasrahastamist.
(1) Kool esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve täitmise aruandeid rahandusministri, haridus- ja teadusministri ning vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(2) Kool esitab iga aasta 1. märtsiks vallavalitsusele tegevusaruande eelmise kalendriaasta kohta.
(2) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest tuleb Haridus- ja Teadusministeeriumi, Järva maavanemat, kooli, vanemaid, õpilasi ja õpilaste elukohajärgseid valla- ja linnavalitsusi teavitada kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.
(3) Kool korraldatakse ümber või kooli tegevus lõpetatakse 1. juulist sama aasta 31. augustini.
(4) Vallavolikogu ja vallavalitsus tagavad tegevuse lõpetanud kooli õpilastele võimaluse jätkata õpinguid muus koolis.
(3) Kooli pidamine antakse üle pärast viimase õppeveerandi lõppu. Kooli pidamise üleandmise otsusest teatatakse kooli õpilastele ja töötajatele hiljemalt kaks kuud enne uue õppeaasta algust.
§ 39. Määruse rakendamine
Määruse § 14 lõiget 4 rakendatakse alates 1. septembrist 2014.