Eesti ratifitseeris ÜRO lapse õiguste konventsiooni 26. septembril 1991. aastal. Konventsiooni artikli 4 järgi võtavad osalisriigid kasutusele kõik seadusandlikud, administratiivsed ja muud abinõud, et tagada selles konventsioonis tunnustatud õiguste täitmine.
Eestis täidab sõltumatu lasteombudsmani ülesandeid õiguskantsler, kes peab seisma selle eest, et kõik asutused, institutsioonid ja inimesed, kes teevad lastesse puutuvaid otsuseid, austaksid laste õigusi ning lähtuksid nende parimatest huvidest.
Lapsevanemad on hakanud laste spordiohutusele järjest rohkem tähelepanu pöörama ning oskavad selle kohta esitada spordiklubidele, treeneritele ja võistluste korraldajatele üha kõrgemaid nõudmisi. Sel ülevaateperioodil küsiti õiguskantslerilt mitmes avalduses selgitusi laste spordiklubide üleminekutasude ning laste spordivõistluste turvalisuse kohta.
Spordiklubi vahetamise üleminekutasud
Õiguskantsler algatas lapsevanemate pöördumiste põhjal arutelu, kas lapse spordiklubi vahetamisel on õigustatud küsida üleminekutasu. Arutelus osalesid mitu spordialaliitu, Kultuuriministeerium, Haridus- ja Teadusministeerium, Eesti Noorsootöö Keskus, Eesti Olümpiakomitee ning Tallinna Spordi- ja Noorsooamet.
Õiguskantsler leidis, et üleminekutasude rakendamisel tuleb lähtuda lapse parimatest huvidest. Selleks soovitas ta spordialaliitudel ja klubidel
selgitada last ja noort mõjutavate otsuste ja tegevuse puhul välja lapse huvid ning pidada just neid otsuste tegemisel kõige tähtsamaks;
tagada lapsele ja noorele võimalus treenida ja võistelda ka klubidevahelise üleminekuvaidluse ajal;
mitte kasutada lepingust tulenevate vaidluste lahendamisel lapse õigusi lepingu tagatise või mõjutusvahendina;
selgitada lapsevanematele spordiklubi ja vanema vahelise lepingu sõlmimisel sellest tulenevaid õigusi ja kohustusi, sealhulgas üleminekutasu põhimõtteid;
nõustada lapsevanemaid lapse ja noore vajadustele ning võimetele vastava spordiharrastuse kujundamisel;
töötada spordialaliidus välja lapse huvide kaitse parimad tavad ning neid vajadusel ajakohastada.
Ka vanemad peavad lapse spordiharrastust suunates ja treeninguid valides seadma esikohale lapse huvid ning jätma kõrvale oma isiklikud ambitsioonid. Sama põhimõte kehtib lapse ja noore nimel lepingu (sealhulgas profilepingu) sõlmimisel. Lapsevanem peab lapsele arusaadaval viisil selgitama lepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi.
Õiguskantsleri Kantselei algatatud kohtumistel kaaluti veel võimalust kehtestada üldise hea tava kohaselt vanuse alampiir, millest nooremate laste puhul üleminekutasu ei rakendata. Alaliitude hinnangul ei saa aga ühtset vanusepiiri kehtestada, sest iga spordiala on eripärane. Et professionaalseks sportlaseks saada, tuleb näiteks iluvõimlemise ja võistlustantsuga alustada juba nelja-aastaselt. Niisiis on kümneaastane laps nende aladega tegelenud juba kuus-seitse aastat.
Õiguskantsler kutsus alaliite kriitiliselt hindama oma määrustikes kehtestatud vanusepiire, et üleminekutasude süsteemis arvestataks ka laste treeningutesse panustatud aega. Lapsele peab jääma õigus vahetada spordiala, -klubi ja treenerit ilma liigsete vormiliste takistusteta.
Spordivõistluste turvalisus
Õiguskantslerilt küsiti mitmes kirjas alaealiste spordivõistluste turvalisuse ja võistluste korraldajate vastutuse kohta.
Õiguskantsler selgitas vastuses lapsevanemale, et laste spordivõistluste ohutust aitavad tagada eeskätt spordiürituste korraldamise nõuete järgimine, asjakohase esmaabi olemasolu ning treenerite ja juhendajate oskused. Avaliku spordiürituse korraldamiseks on vaja kohaliku omavalitsuse luba ning loa andmist reguleerivad kohalike omavalitsuste määrused. Omavalitsus saab vajadusel nõuda infot, kuidas tagatakse võistlustel esmaabi andmine ja kuidas on korraldatud õnnetustest teatamine. Kui võistlus pole avalik, siis ei pea omavalitsuselt avaliku ürituse luba taotlema, kuid see ei tähenda, et võistluse korraldaja millegi eest ei vastuta. Spordialaliidud lähtuvad võistluste korraldamisel oma võistlusmäärustikest/reeglitest, aga kui liit on ka vastava spordiala rahvusvahelise liidu liige, siis laienevad võistluste korraldamisele selle spordiala rahvusvahelised võistlusreeglid.
Laste spordiohutust aitab parandada asjakohase teabe kättesaadavus, lapsevanemate ja treenerite informeeritus ja spordialaliitude asjatundlikkus. Tähtis roll on lapsevanematel, kes võiksid küsida infot oma lapse treeneri kutseoskuste, samuti võistluste ohutuse ja esmaabi kohta. Peale selle peaks spordiohutuse tagama heade tavade rakendamine. Näiteks on Haridus- ja Teadusministeeriumi algatusel välja töötatud alaealiste huvide kaitse spordis ja üleminekute hea tava, millele tuginedes on laste sporditegevuse korraldajatele ja lapsevanematele koostatud juhend laste ja noorte tõhusama kaitse kohta.
Treenerite pädevus
Üks lapsevanem väljendas õiguskantslerile saadetud pöördumises muret laste treenerite ametioskuste ja pädevuse pärast. Õiguskantsler selgitas vastuses avaldajale, et kõigi lastega tegelevate isikute usaldusväärsus ja asjatundlikkus on tähtis, ent Põhiseaduse järgi ei pea kõik lastega tegelevad spetsialistid olema ühesuguse haridustaseme ja ettevalmistusega. Treeneritelt nõuab seadus treeneri kvalifikatsiooni, kuid seadustes pole ette antud, millise tasemega kutse treeneritel peab olema ja milliseid oskusi neilt kutse saamiseks nõutakse. Seda otsustab kutsenõukogu treenerite kutsestandardeid kehtestades.
Kui spordiala asjatundjad või avalikkus ei pea seniseid nõudeid piisavaks, saab teha kas ise või esindusorganisatsioonide kaudu kutsenõukogule ettepaneku nõudeid täiendada. Õiguskantsler rõhutas ka vajadust lapsevanemaid rohkem informeerida, et nad tunneksid huvi oma lapse treeneri kutseoskuste vastu.
Sporditegevuse toetused
Tallinna Spordiselts Kalev küsis õiguskantslerilt selgitust sporditegevuse toetuste kohta. Selts ei pea õigeks, et Tallinna spordiklubides käivaid lapsi ja nende vanemaid koheldakse ebavõrdselt, sõltuvalt sellest, kas nad on Tallinna või mõne muu kohaliku omavalitsuse elanikud. Kui lapse elukohajärgne kohalik omavalitsus ei maksa lapse sporditegevuse toetust või maksab seda vähem kui Tallinn, siis on spordiklubid sunnitud küsima neis omavalitsustes elavatelt peredelt suuremat õppemaksu kui Tallinnas elavatelt peredelt.
Õiguskantsler vastas spordiseltsile, et omavalitsuse otsus maksta toetust üksnes oma elanike eest ning oma eelarveliste võimaluste kohaselt on põhiseaduspärane. Ta lisas, et kohaliku omavalitsuse kohustused ei ulatu tema territooriumist kaugemale. Omavalitsusüksus ei pea kasutama oma raha teiste omavalitsuste lastele ja noortele toetuste maksmiseks.
Samal põhimõttel toimub üldjuhul ka muude toetuste maksmine ja teenuste osutamine kohaliku omavalitsuse eelarvest, näiteks sotsiaaltoetuste ja -teenuste valdkonnas. Kuna seaduse järgi maksavad kohalikud omavalitsused sporditoetusi oma eelarvest, ei pea need toetused olema igas linnas ja vallas ühesuurused, vaid sõltuvad iga kohaliku omavalitsuse võimalustest ja eelistustest.
Tervishoiutöötaja lasteaias
Õiguskantslerilt küsiti, kas lasteaed peab tööle võtma tervishoiutöötaja. Õiguskantsler selgitas lapsevanemale, et koolieelse lasteasutuse seadus näeb küll ette tervishoiutöötaja ametikoha lasteaias ning sätestab tema ülesanded, kuid seaduse alusel antud ministrite määruste järgi ei ole tervishoiutöötaja olemasolu lasteaias kohustuslik.
Sotsiaalministeerium teatas, et tervishoiutöötaja olemasolu lasteaias ei ole vajalik, sest laste arengut ning tervist jälgib perearst. Lasteaia personal tegeleb üldise tervise edendamisega, annab vajaduse korral esmaabi ning informeerib lapsevanemat, kui laps haigestub.
Õiguskantsler juhtis märgukirjas tervise- ja tööministri ning haridus- ja teadusministri ning Riigikogu komisjonide tähelepanu vajadusele viia koolieelse lasteasutuse seadus ja selle alusel antud määrused omavahel kooskõlla. Samuti peaks seadusega haakuma tervishoiusüsteem. Lapsevanemad peavad üheselt aru saama, kes vastutab lapse tervise jälgimise eest lasteaias.
Endiselt on aktuaalsed õppekoormust ning koolis kontrolltööde korraldamist puudutavad küsimused. Nagu eelnevatel aastatel, küsiti ka sel ülevaateperioodil õiguskantslerilt korduvalt sotsiaalministri 27. märtsi 2001 määruse nr 36 „Tervisekaitsenõuded kooli päevakavale ja õppekorraldusele“ rakendamise kohta. Et olukorrast ülevaadet saada, palus õiguskantsler koolidel kirjeldada, kuidas kontrolltöid kavandatakse ja milliseid probleeme määruse rakendamine koolidele kaasa toob.
Selgus, et koolid ei olnud eksinud määruses defineeritud kontrolltöö korraldamise nõuete vastu. Kontrolltöö on määruse järgi õppeveerandi või kursuse õpitulemuste omandamist kontrolliv kirjalik töö. Tegelikult korraldatakse nii suure mahuga töid harva.
Paraku ei saa eelnevast järeldada, et õpilaste tervise kaitseks seatud normid on veatud ja koolide tegevus laitmatu. Määruses sätestatud kontrolltöö mõiste ei hõlma suuremat osa koolides kasutatavatest teadmiste kontrollimise vormidest. Juhul kui suur hulk väiksemamahulisi kontrolltöid ning muid iseseisvat ettevalmistamist vajavaid töid satub ühele päevale, võib mõnele õpilasele koormus üle jõu käia.
Kuna Sotsiaalministeerium kavatseb uue rahvatervise seaduse tervikteksti ettevalmistamise käigus vaadata üle ka määruse, saatis õiguskantsler tervise- ja tööministrile märgukirja, milles tõi ära kokkuvõtte õiguskantsleri menetluses selgunud koolide seisukohtadest kontrolltööde planeerimisel.
Tervishoiu- ja tööminister kutsus kokku töörühma, et arutada, kuidas ajakohastada määruses sätestatud tervisekaitsenõudeid. Töörühmas osalesid ka õiguskantsleri esindajad. Töörühma töö tulemusena esitatakse ministrile määruse muudatuste ettepanek.
Lapsehoiuteenuse osutaja tegevuse hindamine
Õiguskantsler kontrollis ühe lapsehoiuteenuse osutaja avalduse alusel Terviseameti tegevuse seaduslikkust. Õiguskantsler tuvastas, et Terviseamet rikkus haldusmenetluse seaduse nõudeid, sest ei jaganud lapsehoiuteenuse osutajale järelevalvemenetluses selgitusi, ei edastanud avaldajalt saadud infot maavalitsusele ning viivitas põhjendamatult menetluse läbiviimisega.
Terviseamet ei suutnud rohkem kui nelja kuu jooksul anda hinnangut sellele, kas avaldaja lastekeskus vastab tervisekaitsenõuetele, kusjuures tegu oli Terviseameti standardtoiminguga. Samuti rikkus Terviseamet võrdse kohtlemise põhimõtet, sest kontrollis avaldaja lastehoiu põrandapinna temperatuuri teisiti kui kõigi teiste selle teenuse osutajate põrandapinna temperatuuri.
Õiguskantsler soovitas Terviseametil korraldada avaldaja suhtes käimasolev menetlus edasiste viivitusteta ja nõnda, et avaldajat koheldaks võrdselt kõigi teiste lapsehoiuteenuse osutajatega.
Õiguskantsler saab järjepidevalt avaldusi haridusliku erivajadusega laste vanematelt, kelle lapsed seisavad koolis silmitsi erinevate probleemidega. Küsimus on kaasava hariduse põhimõtte rakendamises. Kord pole koolis piisavalt palju kvalifitseeritud spetsialiste, teinekord tuleb erivajadusega lapsel kogeda kooli tõrjuvat suhtumist ja vanemate survestamist, et laps läheks teise kooli või saaks ta suunata koduõppele.
Elukohajärgse kooli määramine hariduslike erivajadustega lastele
Ülevaateaastal hindas õiguskantsler Kuressaare Linnavalitsuse 9. veebruari 2016 määruse nr 2 „Elukohajärgse kooli määramise tingimused ja kord“ § 3 lõike 2 põhiseaduspärasust. Selle sätte järgi on sealsete hariduslike erivajadusega õpilaste elukohajärgne kool Saaremaa Ühisgümnaasium, kuhu suunatakse õpilasi nõustamiskomisjoni soovitusel.
Kuna õiguskantsler mõistis linna motiive kõnealuse korra kehtestamisel, pöördus ta esmalt Riigikogu kultuurikomisjoni ning haridus- ja teadusministri poole ja palus kaaluda, kas oleks vaja muuta põhikooli- ja gümnaasiumiseadust, et põhjendatud vajaduse korral võiks kõrvale kalduda elukohajärgse kooli määramise reeglitest. Riigikogu kultuurikomisjon ei toetanud ettepanekut korda muuta.
Õiguskantsleri hinnangul ei võimalda seadus Kuressaare määruse § 3 lõikes 2 sätestatud viisil elukohajärgset kooli määrata. Kuna see määruse säte on vastuolus põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 10 lõikega 1 ning seetõttu Põhiseaduse § 3 lõikes 1 ja § 154 lõikes 1 sätestatud seaduslikkuse põhimõttega, tegi õiguskantsler Kuressaarele ettepaneku lõpetada põhiseadusvastane olukord ja määruse § 3 lõige 2 ära muuta või kehtetuks tunnistada.
Kuna Kuressaare ei arvestanud õiguskantsleri ettepanekut, pöördus õiguskantsler taotlusega Riigikohtusse. Riigikohus ei rahuldanud õiguskantsleri taotlust, leides, et põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 49 lõike 3 esimese lause järgi tuleb iga haridusliku erivajadusega õpilase puhul eraldi otsustada, kas tema õpet on võimalik korraldada elukohajärgses koolis või mitte. Sellise otsuse saab teha pärast seda, kui õpilasele on määratud elukohajärgne kool ja nõustamiskomisjon on tema õppe korraldamise kohta soovituse andnud. Kohtu arvates ei saa sellest aga järeldada, et kohalik omavalitsus ei tohi üldaktiga kindlaks määrata, millistes tema haldusterritooriumil asuvates koolides missuguseid nõustamiskomisjoni soovitatud meetmeid rakendatakse.
Erivajadusega õpilaste koduõpe
Õiguskantsleri poole pöördus ülevaateaastal mitu lapsevanemat, kes polnud rahul sellega, et probleemide tekkimisel koolis survestati neid oma last koduõppele jätma.
Ühe kooli puhul tuvastas õiguskantsler ka konkreetse rikkumise õpilaste koduõppele määramisel. Õiguskantsler juhtis oma soovituses kooli tähelepanu sellele, et koduõpe on täies ulatuses lapsevanema algatusel ning äranägemisel toimiv õppekorralduse mudel, kus vanemal lasub põhivastutus nii õppe korraldamise (sealhulgas väljaspool kooli toimuva õppe rahastamise) kui ka õpitulemuste eest. Kool ei tohi vanemale või mõnele teisele õpilase seaduslikule esindajale koduõppe taotlemiseks survet avaldada.
Koduõpet ei tohi kasutada käitumisraskustega õpilase koolist väljatõrjumiseks. Käitumisprobleemidega õpilasele on võimalik rakendada erinevaid tugi- ja mõjutusmeetmeid, mida sätestab põhikooli ja -gümnaasiumiseaduse § 58. Nii näiteks on õpilasele võimalik määrata tugiisik või rakendada individuaalset õppekava. Kui kooli hinnangul ei piisa õpilase probleemide lahendamiseks seadusega ette nähtud tugi- ja mõjutusmeetmetest, siis võib pöörduda maakondlikku nõustamiskomisjoni, lastekaitsetöötaja poole või Sotsiaalkindlustusameti lastekaitse üksusesse, kes nõustab kohalikke omavalitsusi keerulisemate juhtumite lahendamisel.
Koduõppe rakendamisel peab alati lähtuma iga lapse parimatest huvidest. Lastekaitse seaduse § 21 lõike 1 järgi tuleb iga last puudutava otsuse tegemisel selgitada välja lapse huvid ning arvestama esmajärjekorras nendega.
Usulised tegevused haridusasutuses
Õiguskantslerilt paluti hinnangut lasteaias korraldatud väidetavalt üht religiooni propageerinud sündmustele, mille ajal jagati lastele usulise sisuga raamatuid.
Õiguskantsler kordas varem väljendatud seisukohta, et haridusasutus peab olema kiriku- ja usuküsimustes erapooletu. Ka Eesti Vabariigi haridusseaduse § 2 lõike 2 järgi lähtuvad hariduse põhialused üldinimlike ja rahvuslike väärtuste, usu- ja südametunnistuse vabaduse tunnustamisest.
See ei tähenda, et haridusasutus ei tohiks lastele tutvustada religioone ja nende ajalugu. Oluline on aga vältida konkreetse religiooni propageerimist – tähtis on jagada teadmisi, mitte juurutada veendumusi. Haridusasutuses pole keelatud korraldada usulisi üritusi ja viia läbi usutalitusi, kuid selleks peab olema haridusasutuse omaniku või juhi luba ja lapsevanemate nõusolek.
Lapse õiguste konventsiooni artikli 14 punkti 1 järgi peab austama lapse mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadust. Samal ajal tuleb riigil austada vanemate õigust ja kohustust suunata last tema õiguste (sealhulgas usuvabaduse) rakendamisel lapse võimete kohaselt. See ei tähenda, et laps peaks automaatselt kuni täisealiseks saamiseni jagama oma vanemate usulisi seisukohti, kuid lasteaias käiva lapse iga ja arengutaset arvestades teevad selle otsuse enamasti siiski lapse vanemad.
Nutiseadmete kasutamise piirang õpilaskodudes
Kui varem on õiguskantsler avaldanud seisukoha koolis ja lastelaagris nutitelefonide hoiule võtmise kohta, siis sel ülevaateperioodil paluti kontrollida, kas õpilaskodus elavate laste õigusi on rikutud, kui palutakse neil mobiiltelefonid ja arvutid ööseks hoiule anda. Kool selgitas, et nutiseadmed annavad ööseks kasvataja kätte hoiule need õpilased, kes on neid kasutanud selleks mitte ettenähtud ajal ja mahus või kelle vanemad on palunud seadmed hoiule võtta.
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse järgi peab õpilaskodu tagama kõigile lastele ja noortele nende vajadustele ja huvidele vastavad õppimis-, elamis- ja kasvatustingimused. Kuna kool ja õpilaskodu töötajad vastutavad õpilaskodus elavate laste turvalisuse ja tervise kaitse eest, kehtestatakse õpilaskodu elukorraldus ja muud reeglid õpilaskodu kodukorras. Töötajad peavad jälgima, et kõik lapsed saaksid piisavalt puhata kodukorras sätestatud öörahu ajal. Kui mõned õpilased kasutavad puhkeajal nutiseadmeid, siis võib pidada õigustatuks nõudmist anda nutiseadmed ööseks hoiule.
Õiguskantsler leidis, et kui nutiseadmed võetakse õpilaskodus hoiule öörahu ajal selleks, et anda lastele piisavalt aega puhata ning kui sellest teavitatakse vanemaid, erandjuhtudel võimaldatakse lastel oma vanematele helistada ka öörahu ajal ning nutiseadmeid hoiustatakse turvaliselt, siis ei ole tegemist õpilaste õiguste rikkumisega.
Kohalike omavalitsuste vaheline tegevustoetuse maksmine
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium arutab ülevaateaastal põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse (PGS) § 83 lõikes 1 sätestatud kohalike omavalitsuste vahelise kooli tegevustoetuse maksmise põhiseaduspärasust.
Õiguskantsler leidis Riigikohtule saadetud arvamuses, et seaduse § 83 lõikes 1 sätestatud valla või linna kohustus osaleda teise kohaliku omavalitsuse munitsipaalkooli tegevuskulude katmises, kui selles vallas või linnas elav õpilane õpib teise kohaliku omavalitsuse peetavas koolis, on kohalikule omavalitsusele pandud riiklik kohustus.
Põhiseaduse § 154 lõike 2 järgi tuleb seadusega kohalikule omavalitsusele pandud riiklike kohustustega seotud kulud katta riigieelarvest. Riik pole neid kulusid riigieelarvest katnud ning seetõttu tuleb sama seaduse § 83 lõikes 1 märgitud ülesande täitmiseks kohalikele omavalitsustele raha eraldamist käsitleva õigusliku korra puudumine tunnistada põhiseadusvastaseks.
Riigikohtu lahendid leiab kohtu kodulehelt.
Õppekeel lasteaias
Murelik lapsevanem uuris õiguskantslerilt, kas eesti õppekeelega lasteaed saab keelata tema lapsel lasteaias vabategevuse ajal oma emakeeles rääkimist.
Õiguskantsler selgitas, et nii nagu õigusaktid ei anna eesti õppekeelega koolile õigust keelata õpilastel suhelda väljaspool õppetegevust omavahel emakeeles (mis ei ole eesti keel), ei ole seda õigust ka lasteaial. Vaatamata sellele, kust jookseb piir õppe- ja kasvatustöö ning vaba aja tegevuse vahel, peavad lasteaia töötajad austama lapse kultuuritausta ning tema rahvuslikku kuuluvust igal ajal. Lapsel ei tohiks lasteaias tekkida tunnet, et tema identiteeti ja emakeelt halvustatakse või surutakse maha.
Põhiseaduse § 49 järgi on igaühel õigus säilitada oma rahvuskuuluvus ja emakeel. Ka ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikkel 8 kohustab osalisriike austama lapse õigust hoida oma identiteeti, sealhulgas kodakondsust ja peresuhteid.
Samas leidis õiguskantsler, et kui eestikeelse rühma lapsi innustatakse mänguliselt ja positiivselt ning lapse emakeelt ning identiteeti austades kõnelema rohkem eesti keeles, ei saa seda pidada kirjeldatud põhimõtete rikkumiseks. Peatähelepanu peakski pöörama sellele, kuidas suunata ja innustada eestikeelse rühma muukeelseid lapsi rääkima eesti keeles, nõnda et austataks lapse kultuurilist identiteeti ja emakeelt.
Sisserändajatest saatjata alaealiste vastuvõtmine
Seoses viimastel aastatel Euroopat tabanud rändekriisiga analüüsis õiguskantsler, kuidas on Eestis korraldatud saatjata alaealiste vastuvõtmine. Probleem ei olnud 2017. aastal Eestis akuutne, sest vanemateta või vastutava täiskasvanuta alaealisi põgenikke Eestisse teadaolevalt ei tulnud. Küll aga vajavad Eesti vastutavad ametkonnad tegevusjuhiseid seesuguste olukordade õiguspäraseks lahendamiseks.
Mitmes küsimuses on viimastel aastatel toimunud oluline edasiminek ning valmisolek nende lastega tegeleda on oluliselt paranenud. Õiguskantsler saatis oma järeldused ja soovitused valdkonna eest vastutavatele ministeeriumidele, ametitele, omavalitsusüksustele ja SOS Lasteküla Eesti Ühingule.
Kõige rohkem on probleeme olnud saatjata alaealiste esindamisega. Seni on eestkostja ülesandeid täitnud kohalikud omavalitsused, mis vahetuvad vastavalt sellele, millises omavalitsuses laps viibib. Omavalitsuste esindajad on viibinud esmaste ülekuulamiste ja intervjuude juures, kuid nende edasised kontaktid noortega on olnud harvad. Mõnikord noored ei teadnudki, kes on nende seaduslik esindaja.
Õiguskantsler tõi esile, et kohalikud omavalitsused peaksid täitma eestkostja ülesandeid sõltumatult ja tõhusalt. See puudutab muu hulgas alaealistega suhtlemist, nende esindamist menetlustoimingutes, lapse parimate huvide põhimõtte järgimist ja õigusabi taotlemist. Siseministeeriumil ja Sotsiaalministeeriumil oleks mõistlik saatjata alaealiste eestkostja ülesandeid täitvaid kohalikke omavalitsusi teavitada, milline on saatjata alaealiste õiguslik staatus ning nende eestkostega seonduvad erisused võrreldes kohalike lastega.
Ebaseaduslikult riiki saabunud isikutel puuduvad sageli dokumendid, mistõttu võib olla vaja neile korraldada vanuse tuvastamise ekspertiis. Kui on kahtlus, et isik võib olla alaealine, siis tuleb eeldada alaealisust.
Õiguskantsler pidas vajalikuks, et ekspertiisi tegemiseks küsitaks alaealise nõusolekut ning see dokumenteeritaks. Alaealisele tuleb selgitada arusaadavas keeles ekspertiisi eesmärki ning anda ülevaade, mida selleks tehakse. Nõusoleku küsimise ja ekspertiisi juurde tuleb kutsuda seaduslik esindaja. Ekspertiisi tegemise ajal peab hoiduma nooruki kinnipidamisest.
Politsei- ja Piirivalveamet peaks järgima alaealise riigis viibimise õigusliku staatusega seotud menetlustes üldisi haldusmenetluse põhimõtteid. Selle eesmärk on välja selgitada kõik olulised asjaolud ning kaasata menetlusosalised. Saatjata alaealisi küsitledes selgus, et valdav osa neist ei teadnud oma olukorda ega õiguslikke võimalusi.
Õiguskantsler tõi esile, et Politsei- ja Piirivalveamet peaks saatjata alaealist ja tema eestkostjat igati informeerima alaealise staatuse ja õiguslike võimaluste kohta. Ebaseaduslikult riiki tulnud saatjata alaealiste õigusliku staatuse määratlemiseks tuleb selgitada välja kõik tema riiki saabumisega seotud olulised asjaolud. Lahkumisettekirjutust ei tohi teha, ilma et lapse huve igakülgselt kaalutaks.
Täpsustamist vajab, kuidas jaotuvad saatjata alaealise esindamise ja hoolekande ülesanded Sotsiaalkindlustusameti ja kohalike omavalitsuste vahel. Sotsiaalhoolekande seaduse ja lastekaitseseaduse järgi tuleb Sotsiaalkindlustusametil selgitada välja saatjata alaealiste abivajadus ning korraldada sellest lähtudes hoolekanne ja teabevahetus.
Koolikohustuslikus eas lapsed peaksid kohe saama võimaluse õppima asuda. Samuti tuleks neile hakata kohe õpetama eesti keelt, mis soodustab nende lõimumist ning hariduse omandamist.
Lapsed ja politsei
Viimastel aastatel on õiguskantsler saanud palju pöördumisi, milles vanemad ja noored ise küsivad laste õiguste ja kohustuste kohta politseiga suhtlemisel. Seetõttu otsustas õiguskantsler analüüsida neid suhteid reguleerivaid norme ning koostada juhendid lastele ja noortele ning lastevanematele.
Analüüsi tulemusena leidis õiguskantsler, et selgemalt tuleks reguleerida lastevanemate teavitamine ja kaasamine selleks puhuks, kui nende lapse suhtes on algatatud menetlus. Praegu ei ole üheselt selge, milline roll on lapsevanemal erinevates menetlustes ning millal ta menetlusse kaasatakse. See sõltub konkreetse menetleja otsusest ja sarnastel juhtudel ei käituta alati ühtmoodi.
Teiseks vajaks ümberhindamist alaealiste kinnipidamist puudutav kord. Arvestades kinnipidamisega kaasnevate riskidega alaealise vaimsele tervisele, peaks alaealiste kinnipidamine olema erandjuhtum ning selle kestus võimalikult lühike. Kohtu loata ei tohiks alaealist kinni pidada rohkem kui 24 tundi.
Kolmandaks tuleks senisest enam tähelepanu pöörata alaealistele, kelle vanemate suhtes viiakse läbi menetlustoiminguid. Menetlejad peavad arvestama oma tegevuse tagajärgedega lapsele ning alati tagama lapse turvalisuse. Lapse huvidega tuleb arvestada ka vanemaid puudutavas menetluses ning toiminguid läbi viia nõnda, et need võimalikult vähe kahjustaksid lapse ja vanema suhteid ning ei traumeeriks last. Need küsimused on aktuaalsed näiteks vanema kinnipidamisel või kodu läbiotsimisel.
Õiguskantsler edastas oma tähelepanekud Justiitsministeeriumile, Sotsiaalministeeriumile, Riigiprokuratuurile ja Politsei- ja Piirivalveametile ning väljendas oma ametkonna valmisolekut aidata neid küsimusi lahendada.
Analüüsi järel koostatud juhendid annavad ülevaate, millised on laste ja lastevanemate õigused ja kohustused esmastel kokkupuudetel politseiga.
Juhendi kohaselt on lapsel õigus saada menetluse kohta teavet talle arusaadaval viisil; ta peab tegema politseiga koostööd ja rääkima tõtt. Samuti selgitab juhend lapse õigusi ja kohustusi joobe kontrollimisel ning õigust saada abi juristilt ja lastega töötavalt spetsialistilt.
Juhendit aitasid koostada Justiitsministeeriumi ja Politsei- ja Piirivalveameti ametnikud, Lastekaitse Liidu esindajad ning õiguskantsleri juurde loodud lasteombudsmani nõuandva kogu liikmed.
Alaealiste töö
Ülevaateperioodil muudeti töölepingu seadust, mis peaks avardama alaealiste töötamise võimalusi ning muutma nende palkamise ettevõtjatele lihtsamaks.
Alaealiste töötamise korra paindlikumaks muutmine on tervitatav. Nii võib senisest rohkem noori teenida endale taskuraha, saada väärtusliku töökogemuse ja olla hiljem tööturul konkurentsivõimelisem. Noorte töötamisest rääkides on siiski oluline meeles pidada, et koolikohustuslike laste peamine töö on õppida ja omandada põhiharidus. Ka gümnasistide põhiülesanne on õppimine. Siin on oluline roll vanematel, kes enne oma lapse töötamiseks nõusoleku andmist peavad veenduma, et töö on noorele jõukohane ja ohutu ega sega õppimist.
Alaealiste töötingimuste muudatusi analüüsis ka õiguskantsler. Töölepingu seaduse muutmise seaduse eelnõu kohta avaldatud arvamuses kritiseeris ta kavatsust kaotada alaealiste pikendatud põhipuhkus. Selline muudatus oleks lühendanud sadade aasta läbi töötavate alaealiste puhkeaega. Alaealised vajavad täiskasvanutega võrreldes rohkem puhkust, samuti peab neil olema piisavalt aega end arendada ning sotsiaalseid oskusi omandada. Ka ÜRO lapse õiguste konventsioon rõhutab puhkeaja tähtsust alaealiste arengu seisukohalt.
Sotsiaalministeerium nõustus õiguskantsleriga ja jättis alaealiste põhipuhkust lühendava muudatuse eelnõust välja.
Valimisea langetamine ja poliitiline agitatsioon koolides
2017. aasta oktoobris toimuvatel kohalike omavalitsuste volikogude valimistel saavad esimest korda hääletada 16- ja 17-aastased noored. Sedavõrd erakordset valimisõiguse laiendamist on seni rakendanud vaid üksikud Euroopa riigid. Niisugune muudatus aitab alaealisi senisest enam ühiskonnaellu kaasata, ent valimisea langetamisega käivad kaasas ka mõned riskid.
Kooliealised lapsed ja noored veedavad suure osa päevast koolis. Sellel ajal sõltuvad nad paljuski koolitöötajatest, nende tõekspidamistest ja eeskujust. Arvestades, et paljude õppeasutuste juhid ja töötajad on erakondade või valimisliitude liikmed ning kandideerivad valimistel, on oluline jälgida, et kõik koolitöötajad järgiksid koolis neutraalsuse põhimõtet.
Koolitöötajad ei tohi noortele oma poliitilisi tõekspidamisi peale suruda, mis aga ei tähenda, et koolis ei ole üldse kohta poliitikale. Koolis peaks olema võimalik saada tasakaalustatud pilt maailmavaadetest ja poliitilistest seisukohtadest.
On tervitatav, kui enne valimisi tutvustatakse koolis õpilastele valimistega seonduvat, korraldatakse arutelusid, infopäevi ja väitlusi. Oluline on, et ei eelistataks ühtki maailmavaadet, erakonda ega kandidaati, vaid tutvustataks erinevaid lähenemisi. Kooli korraldatavaid üritusi peab aktiivselt juhtima ning need peavad olema avatud erinevatele erakondadele, valimisliitudele, üksikkandidaatidele. Vähem tähtis pole ka see, et niisuguste arutelude tähelepanu keskenduks sisulistele küsimustele, platvormidele ja maailmavaadete erinevustele. Kool vastutab enda korraldatud ürituste eest, järelikult saab koolis piirata ka poliitilist agitatsiooni, meenete jagamist, uute liikmete värbamist ja muud sellist tegevust.
Selleks et need põhimõtted sõnastada ja anda haridusasutuste juhatajatele näpunäiteid valimistegevuse korraldamiseks ja neutraalsuse tagamiseks, aitas õiguskantsler Haridus- ja Teadusministeeriumil koostada juhendi. Olukorras, kus puudub seadusandlus või on tekkinud üldiselt aktsepteeritav tava, aitavad sellised juhised koolijuhtidel julgemalt korraldada valimistega seotud küsimusi. Samuti saavad seda juhendit kasutada õpilased, koolitöötajad ja lastevanemad, kui neil peaks tekkima kahtlus, et koolis ei järgita poliitilise neutraalsuse põhimõtet.
Noorte valimisvalvurite projekti algatas õiguskantsler koos Eesti Noorteühenduste Liidu, Eesti Õpilasesinduste Liidu ja Eesti Mittetulundusühingute- ja Sihtasutuste Liiduga. Eesmärk on noori poliitiliselt harida, pakkuda neile osalemiskogemust ning aidata kaasa neutraalsuse tagamisele koolides. Projekti algatajad tutvustasid mitmesajale noorele valimiste korraldamist ja jagasid selgitusi valimisagitatsiooni kohta.
Valimiseelsetel nädalatel jälgivad koolituse läbinud noored valimisvalvurid, et koolides ei rikutaks neutraalsuse põhimõtet ning annavad vajadusel rikkumistest märku kohalikele omavalitsustele, Haridus- ja Teadusministeeriumile, Vabariigi Valimiskomisjonile ja õiguskantslerile. Samuti saavad noored osaleda valimiste korraldamisel vaatlejatena ja jaoskonna komisjonide liikmetena. Siinjuures tuleb tunnustada omavalitsusi, kes on valmis arvama alaealised jaoskonnakomisjonide koosseisu. See aitab suurendada noorte usaldust riigivõimu vastu ja loodetavasti tõstab nende huvi ühiskonnas toimuva vastu.
Vanematevahelised vaidlused, hooldusõigus ja suhtlusõigus
Nagu varasematel aastatel küsisid lapsevanemad ka sel ülevaateperioodil õiguskantslerilt sageli hooldus- ja suhtlusõiguse ning elatise maksmise kohta. Õiguskantsler ei saa eraõiguslikesse vaidlustesse sekkuda ning õiguskantsleri nõunikud jagavad sellistes küsimustes lapsevanematele selgitusi.
Muret teeb vanematevaheliste vaidluste suur hulk ning see, et vanemad ei suuda lapsi puudutavates küsimustes omavahel kokkuleppele jõuda. Lapse hooldusõiguse määramiseks kohtusse pöördumine peaks olema viimane võimalus, juhul kui ühelgi muul moel lahendust ei leita. Õiguskantsler leiab, et lapsevanematele tuleb kättesaadavamaks teha lepitamine ja vahendamine ning neid teavitada selliste teenuste olemasolust.
Lastega seotud täitemenetlused
Täitemenetluse seadustik näeb lapse ja vanema suhtluskorra tagamiseks ette võimaluse määrata kokkusaamist takistavale vanemale 192–767 euro suurune sunniraha ja korduval määramisel kuni 1917 euro suurune sunniraha. Kui aga selgub, et ka kümnes või kahekümnes sunnirahahoiatus ei mõju ega taga vanema ja lapse kokkusaamist, ning et sunniraha kogusumma on kokku ligi 30 000 eurot, siis tekib kahtlus, kas selline tegevus on eesmärgipärane ja mõistlik.
Sunniraha määramisel tuleb kindlaks teha, kas vanem takistas lapse ja teise vanema suhtlemist sunniraha määramise hoiatuses antud tähtaja jooksul, ning ei saa lähtuda üksnes sellest, et lapse ja vanema suhtlemist ei ole kohtulahendis määratud ajal, kohas ja viisil toimunud. Suhtluskorra tagamisel lähtutakse iga kord lapsest tulenevatest asjaoludest, tuvastatakse vanema teadlik takistav tegevus(etus) ning kaalutakse, kas sunniraha määramine aitab lapse ja teise vanema kohtumisele kaasa. Seetõttu peab sunniraha täitma oma eesmärki. Sihitu menetlus on keelatud ja õigusvastane, sest sellega sekkutakse ebaproportsionaalselt isikute õigustesse.
Õiguskantsler leidis, et seaduses jäigalt kindlaks määratud sunniraha suurus ei vasta lapse parimatele huvidele ja tegi ettepaneku anda kohtutäiturile kaalutlusõigus iga konkreetse juhtumi lahendamiseks sobival moel. Samuti ei pruugi probleemi tegelik lahendus peituda mitte sunniraha rakendamises, vaid hoopis vanemate lepitamises.
Õiguskantslerile kurdeti, et seadused soosivad olukorda, kui kooselu lõppedes hakkab lapsega koos elav vanem teist vanemat tõrjuma ning oma vanemaõigusi kuritarvitama. Nii see olla ei tohiks ja see ei ole ka ühegi seaduse mõte.
Mõlemal vanemal on oma ühise lapse suhtes võrdsed õigused ja kohustused ning nad peavad oma tegevuses lähtuma lapse parimatest huvidest. Lapsele parim lahendus saab sündida vanemate kokkuleppel, mitte aga kohtu- või täitemenetluse teel. Mõistetavalt ei rahulda mõlemaid pooli olukord, kus üks vanem elab koos lapsega ja teine on kohustatud üksnes elatist maksma. Pöördumises kirjeldatud suhtumist „lapsed on minu, mitte meie“ kujundavad siiski oma õigusi kuritarvitavad vanemad ise.
Õiguskantslerini jõudis juhtum, kus ühe elatise kohtulahendi täitmiseks alustati mitu eraldi täitemenetlust, kui elatis mõisteti välja sama võlgniku mitmele lapsele. See toob ühtlasi kaasa täitemenetluse topelttasud. Küsitav on kohtutäiturite tegevus, kui ühe kohtutäituri täitekulude võlgnevuse sissenõudmiseks alustab teine kohtutäitur uut täitemenetlust (koos uute täitetasudega). Ka niisugune lahendus tekitab lisakulusid. Ebamõistlik tundub ka olukord, kui elatise täitemenetluses nõutakse täitekulude tasumist elatisraha saavalt lapselt kui sissenõudjalt.
Õiguskantsler on mures, et Eestis on sedavõrd palju elatisvõlgnikke. Suur hulk vanemaid (ligikaudu 8900 võlgnikku) ei maksa oma lapsele (üle 11 000 lapse) elatisraha ning elatisvõlgade kogusumma ulatub 52 miljoni euroni. Seetõttu peab õiguskantsler mõistetavaks Justiitsministeeriumi kava karmistada elatisvõlglaste suhtes rakendatavaid meetmeid. Kuigi eelnõuga kavandatud abinõud mõjutavad elatisvõlgnikke ja ka kolmandaid isikuid tavatult intensiivselt, võib seda praegust probleemi ulatust arvestades mõista. Elatis on mõeldud lapse igapäevaseks toimetulekuks, mistõttu on tõesti oluline, et laps saaks elatisraha kohe.
Ennetustegevus laste ja noorte õiguste vallas
Õiguskantsleri ülesanne on ka laste õigusi tutvustada ja tugevdada laste positsiooni ühiskonnas aktiivsete osalejate ja kaasarääkijatena. Ta viib lasteombudsmanina läbi analüüse ja uurimusi lapse õiguste valdkonnas ning annab nende põhjal soovitusi laste olukorra parandamiseks. Lasteombudsman esindab laste huve õigusloomeprotsessis ning korraldab lapse õigusi käsitlevaid koolitusi ja seminare.
Et julgustada ja toetada laste aktiivset tegutsemist oma õiguste ja kohustuste analüüsimisel ja lahtimõtestamisel, on Õiguskantsleri Kantselei juurde asutatud lasteombudsmani nõuandev kogu, kuhu kuuluvad laste- ja noorteorganisatsioonide esindajad. Ülevaateperioodil käis lasteombudsmani nõuandev kogu koos ühel korral, et arutada laste õigusi ja kohustusi politseiga suhtlemisel. Õiguskantsleri nõunikud tutvustasid valdkonda reguleerivaid norme ning noored jagasid oma mõtteid ja kogemusi. Ühiselt arutati küsimusi, mis võiksid saada vastuse õiguskantsleri kavandatud juhendis. Samuti aitasid noored muuta juhendi teksti lastele arusaadavamaks.
Õiguskantsleri nõunikud korraldasid ülevaateperioodil mitu lapse õigusi käsitlenud koolitust ning pidasid loenguid lasteaedades ja koolides. Lastekaitse- ja sotsiaaltöötajatele selgitasid nõunikud laste hooldus- ja suhtlusõigust ning laste perest eraldamist reguleerivaid norme ning rahvusvahelisi soovitusi. Selleks et parandada venekeelse elanikkonna informeeritust laste õiguste küsimuses, kohtusid nõunikud kohalike venekeelsete ajakirjanikega, haridusasutuste ja noorteorganisatsioonidega.
Pimedate Ööde festivali laste- ja noortefilmide (Just Film) kavas oli laste õiguste eriprogramm, mis valmis koostöös Just Filmi, õiguskantsleri, Justiitsministeeriumi, Sotsiaalministeeriumi ja Lastekaitse Liiduga. Traditsiooniks saanud laste õiguste programm linastus juba kuuendat korda.
Valitud filmide linastustele järgnesid arutelud, kus kutsutud eksperdid ja tuntud inimesed lahkasid nähtut koos vaatajatega. Filmid ja arutelud käsitlesid selliseid teemasid nagu väärkohtlemine, seksuaalkuriteod, stereotüübid, soorollid, erivajadusest tingitud tõrjutus, seksuaalsed eneseotsingud, üksindus, vaesus ja alandus.
Lasteombudsman saab aidata ühiskonda lapsesõbralikumaks muuta veel sel viisil, et tunnustab häid inimesi, kes on koos lastega või laste heaks midagi silmapaistvat teinud. Laste huvide eest seisvate organisatsioonide ellu kutsutud tunnustusüritus „Lastega ja lastele“ toimus 2017. aastal neljandat korda. Korraldusmeeskonnaga liitus Vabariigi Presidendi Kantselei. Lastekaitsepäeval tunnustasid Vabariigi President, õiguskantsler ja sotsiaalkaitseminister neid, kes on oma uute algatuste või pikemaajalise tegevusega oluliselt panustanud laste heaolusse.


Kohtuistungite helisalvestamise ja digitaalse protokolli vormistamise kord – Riigi Teataja
Kohtuistungite helisalvestamise ja digitaalse protokolli vormistamise kord
Kohtuistungite helisalvestamise ja digitaalse protokolli vormistamise kord - sisukord
§ 3 Digitaalse protokolli vormistamise kord
§ 4 Helisalvestise säilitamine ja hävitamine
§ 5 Helisalvestise menetlusosalistele kättesaadavaks tegemine
RT I, 20.12.2017, 9
Vastu võetud 18.12.2017 nr 26
Määrus kehtestatakse kriminaalmenetluse seadustiku § 1562 lõike 2, § 1601 lõike 6 ja § 1603 lõike 2 ning tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 51 lõike 2, § 61 ja § 3111 lõike 8 alusel.
(1) Kohtuistung helisalvestatakse Registrite ja Infosüsteemide Keskuse poolt kohtu arvutitesse paigaldatud helisalvestamiseks ettenähtud tarkvaraga. Helisalvestise failide kuulamiseks kohtus kasutatakse samuti Registrite ja Infosüsteemide Keskuse poolt kohtu arvutitesse paigaldatud selleks ettenähtud tarkvara.
(3) Kohtuistung helisalvestatakse algusest peale, peatades salvestamise kohtuistungi vaheajal ja jätkates salvestamist samas failis kohtuistungi jätkudes. Kui kohtuistungit jätkatakse muul päeval, alustatakse helisalvestamist uues failis.
(4) Kohtuametnik korraldab kohtuistungi helisalvestamisel helisalvestise markeerimise selliselt, et markeeritud oleksid kõik kohtuistungi olulised osad, järgides seejuures kohtuniku antavaid juhiseid.
(5) Helisalvestise parandamine ei ole lubatud.
(6) Helisalvestise fail salvestatakse kohtumaja võrgukettale selleks ettenähtud kausta. Kohtuasja numbris asendatakse sidekriips alakriipsuga. Helisalvestise fail registreeritakse kohtute infosüsteemis viivitamata pärast kohtuistungi protokolli allkirjastamist.
(7) Osaliselt või täielikult kinniseks kuulutatud kohtuistungi helisalvestise fail salvestatakse menetlustoimingu teinud kohtuametniku personaalsele võrgukettale. Pärast helisalvestise faili registreerimist kohtute infosüsteemis tuleb see personaalselt võrgukettalt kustutada.
§ 3. Digitaalse protokolli vormistamise kord
(1) Helisalvestatava kohtuistungi protokoll vormistatakse digitaalselt selliselt, et markeeritud helisalvestis ja kohtuistungi protokoll seotakse üheks dokumendiks ning see salvestatakse PDF-formaadis.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud viisil vormistatud protokolli päisesse lisatakse märge kohtuistungi helisalvestamise kohta ja helisalvestise faili nimi.
§ 4. Helisalvestise säilitamine ja hävitamine
Kohtuistungi helisalvestist säilitatakse sama kaua kui kohtuistungi protokolli ja see hävitatakse koos kohtuistungi protokolliga. Kohtuistungi helisalvestis hävitatakse selle kustutamisega.
§ 5. Helisalvestise menetlusosalistele kättesaadavaks tegemine
(1) Helisalvestis tehakse menetlusosalistele kättesaadavaks e-toimiku süsteemi vahendusel. Helisalvestise kuulamiseks vajalik tarkvara on kättesaadav kohtute veebilehel ja avaliku e-toimiku veebilehel.
(2) Helisalvestise võib menetlusosalise taotlusel väljastada ka elektrooniliselt, saates selle menetlusosalise elektronposti aadressil. Enne helisalvestise elektroonilist edastamist tuleb helisalvestise fail kokku pakkida.
(3) Menetlusosalise taotlusel võimaldab kohus osaliselt või täielikult kinniseks kuulutatud kohtuistungi helisalvestise kuulamist kohtu avalikult kasutatava arvuti vahendusel.
(4) Asja menetleva kohtuniku loal võib osaliselt või täielikult kinniseks kuulutatud kohtuistungi helisalvestise teha menetlusosalisele kättesaadavaks ka käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud viisil. Helisalvestise elektroonilisel edastamisel tuleb helifail vajadusel krüpteerida ID-kaarti kasutades või muul sellesarnasel turvalisel viisil.
Justiitsministri 5. septembri 2011. a määrus nr 45 „Kohtuistungite helisalvestamise kord” tunnistatakse kehtetuks.


Pensionide maksuvaba tulu arvestamiseks vajaliku andmevahetuse kord – Riigi Teataja
Pensionide maksuvaba tulu arvestamiseks vajaliku andmevahetuse kord - sisukord
§ 2 Andmevahetuse kord
§ 3 Maksuvaba tulu kasutamise avalduse edastamine
§ 4 Andmete vahetuse viis
RTL 2009, 19, 240
Vastu võetud 13.02.2009 nr 9
Määrus kehtestatakse «Tulumaksuseaduse» § 42 lõike 22 alusel.
Määrus reguleerib Sotsiaalkindlustusameti, Eesti väärtpaberite keskregistri pidaja (edaspidi registripidaja) ja pensionilepinguid sõlmivate kindlustusandjate (edaspidi kindlustusandja) vahelist riikliku vanaduspensioni ja kohustusliku kogumispensioni maksuvaba tulu arvestamiseks vajaliku infovahetuse korda.
§ 2. Andmevahetuse kord
(1) Registripidaja saadab iga kalendrikuu 5. või 6. kuupäeval Sotsiaalkindlustusametile päringu, mis sisaldab sellel kuul kohustusliku kogumispensioni väljamakseid saavate isikute isikukoode.
(2) Sotsiaalkindlustusamet vastab päringule viivitamata, kuid hiljemalt käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud päringu saamise kuu 6. kuupäeval, saates registripidajale käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud isikute kohta järgmised andmed:
2) maksuvaba tulu suurus, mida on võimalik kasutada kohustuslikult kogumispensionilt kinnipeetava tulumaksu arvutamise juures.
(3) Kindlustusandja saadab iga kalendrikuu 10.–15. kuupäeval registripidajale päringu isikute kohta, kellele ta kohustusliku kogumispensioni pensionilepingu alusel sellel kuul väljamakseid teeb, järgmiste andmetega:
2) isikuga sõlmitud pensionilepingu number;
3) jooksva kuu pensioni suurus ilma tulumaksu maha arvamata;
4) kindlustusandjale esitatud isiku residentsust tõendava dokumendil märgitud riik, mille resident isik on ja dokumendi väljaandmise kuupäev juhul, kui see on hilisem Maksu- ja Tolliameti poolt peetava maksukohustuslaste registri andmetest või kui maksukohustuslaste registri andmetel on isik Eesti resident.
(4) Registripidaja vastab päringule viivitamata, kuid hiljemalt käesoleva paragrahvi lõikes 3 toodud päringu saamise kuu 15. kuupäeval, kontrollides enne kindlustusandjale käesoleva paragrahvi lõikes 3 toodud isikute kohta järgmiste andmete edastamist maksukohustuslaste registrisse kantud isiku residentsuse andmeid:
2) isiku kohustuslikult kogumispensionilt maha arvatava tulumaksu summa;
3) maksuvaba tulu suurus, mida kindlustusselts kasutab isiku kohustuslikult kogumispensionilt kinnipeetava tulumaksu arvutamise juures;
4) isiku surmakuupäev, kui isik on surnud;
5) riik, mille resident isik on, lähtuvalt Maksu- ja Tolliameti poolt peetava maksukohustuslaste registri andmetest;
6) isiku residentsust tõendava dokumendi väljaandmise kuupäev lähtuvalt Maksu- ja Tolliameti poolt peetava maksukohustuslaste registri andmetest.
(5) Sotsiaalkindlustusamet saadab iga kalendrikuu 20. või 21. kuupäeval registripidajale päringu, mis sisaldab sellel kuul kohustusliku kogumispensioni väljamakseid saavate isikute isikukoode.
(6) Registripidaja vastab päringule viivitamata, kuid hiljemalt käesoleva paragrahvi lõikes 5 toodud päringu saamise kuu 21. kuupäeval, saates Sotsiaalkindlustusametile käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud isikute kohta järgmised andmed:
2) maksuvaba tulu suurus, mida ei kasutatud registripidaja ega kindlustusseltsi poolt kohustuslikult kogumispensionilt kinnipeetava tulumaksu arvutamise juures.
§ 3. Maksuvaba tulu kasutamise avalduse edastamine
Registripidaja ja kindlustusandja edastavad neile esitatud maksuvaba tulu kasutamise avalduse viivitamata Sotsiaalkindlustusametile.
§ 4. Andmete vahetuse viis
Andmete vahetus Sotsiaalkindlustusameti ja registripidaja vahel toimub elektrooniliselt reaalajas riigi infosüsteemide andmevahetuskihi (X-tee) vahendusel.
Käesolev määrus jõustub 2009. aasta 1. mail.


Saada kingitus mootorsaag müük tallinn Berni alpi karjakoer müük 2020 ameerika viisa hind
Saada kingitus mootorsaag müük tallinn. black friday ireland best deals suhkru hind 2020
Saada kingitus mootorsaag müük tallinn. fie raamatupidamine hind katuse ehituse maksumus.best laptop black friday deals 2020 müük uk cards munna hindi ringtone.aiapritside müük beretta müük eestis
Black friday dolphin mall miami 2020 siduauto furby meaning in hindi.Kasvulava müük toyota kampaania corolla esiklaasi hind
Suvemööbli allahindlus ülemiste black friday.Sünnipäevasoodustus saada kingitus mootorsaag müük tallinn coop windows 10 ostatnia dobra konfiguracja Silver jeans black friday 2020 kivimaja vtmed kätte hind merevaigu kilohind kohvi müük haagisekonksud müük salamander black friday
Gopro black kingitus friday tallinn canada dünaamiline käigukasti õlivahetus hind
Ssd ketaste müük tallinn kuponger.Kuumad pakkumised reisid wifi ruuter müük hindi
Summutite müük müük tartus lil kim black friday sales.Tallinna kaubamaja allahindlus korterid müük tallinn.Grill black hindi name osta kultaa.Sõlgede müük osta ja myy yritys.Mulla müük kiisa utv müük.Tallinas pasažieru ostas adrese samsung j5 prime video hindi.Stihl saagide müük mudellennukite müük.Merevaigu hindamine arvutite müük pärnus.Ameerika autod müük millist e lugerit valida.Relvaluba hind black friday filament.Need for speed payback deluxe edition ps4 black friday kingitus vanavanematele.Bmw 2002 müük black friday chaise transparente.Akude müük ja paigaldus kaaruti vaaluti müük.Osta bussipiletid pelleti presside müük Piljardilaud müük gaasipliit gaasiahjuga müük.Odav parkimine tallinnas maasikate müük põlvamaal.Sheba kampaania vundament ehitus hind.Macbook laadija müük doula mean in hindi.Buckfast mesilaste müük huawei nova müük.Sharon hinds rogers big bag kott hind.Kw's shop hindeloopen fassaadikivi paigalduse hind.Mb unimog müük amazon black friday 2020 date italia.Dobermanni kutsikad hind black friday 2020 statistics.Gimbal müük maa hindi movie.Automaatkäigukasti remont hind black friday 2020 ps4 games walmart.Kuidas soomest autot osta aiakärude müük tartus
Odav kosmeetika ps4 original black friday.Madu müük saada taime müük.Mõõka müük koerad müük eestis
Konsumi nädalalõpu pakkumised kia stonic hinnad.Osta pizzalaatikko blackberry key2 black saada friday kingitus 2020.Müüa maja paides kraadiklaas hind.Black friday salamander heater köögimööbli näidiste müük.Beagle hund welpe malta kutsikad müük.Vasta ja võida 2020 black friday chaos 2020 south africa.Grillide müük iphone 6 plus unboxing hindi.Best apple black friday deals usa snowboard black friday deals 2020.Mustika hind turul 2020 okaspuu istikute müük.Kaubaaluste kõrgendused hind korteri müük ja maksud.Akulaadijad müük jeep compass trailhawk review in hindi.Black friday chaise transparente alumiiniumi müük tartus.Kinesio tape video knie plastik terrassilaud hind.Mops hund pris kasutatud pliitide müük
Mops ka hindi meaning jai hind müük st petersburg.Päikesepaneelide müük tallinnas tselluvilla märgpaigalduse hind.Gta 5 tallinn hindi game õietolmu hind
Tesla valuveljed hind eestis ps4 pro kannattaako ostaa.Kasutatud sügavkülmik müük täisproteesi hind.Spermadoonor hind sony xperia xa1 ultra review in hindi.Rulluiskude müük tartus rehvipood eu kupong.Best deals black friday 2020 laptops kust osta arvutit.Elektri hind eestis osta arvutit.Aiamajade müük rakveres kingitus äiale.Oxford valley black friday hours black friday sale 2020 canada.Lapse passi hind psp hindi movie.Bmw x7 müük suunto kellad müük.Mulla hindu law book price garaaz müük.Milline aktiivsusmonitor osta sokliplekk hind
Kv sooduskood toys r us black friday 2020 ps4.Raspberry pi 4 osta kaubamaja aktsia dividendid.F mootorsaag hinds palladium wedding ring imac black friday deals uk
Seinakappide müük usa viisa taotlemine internetis.Paneeli müük hind kinolari.Taastatud rehvide müük tartus black mootorsaag ops 4 black saada friday pc.Office hindi cast osta kappaleita netistä.Angerja müük huawei honor 7 müük.North face black friday france õllekannud müük.Nikon d3300 tutorial hindi sipelgapuu koor telia müük.Pitbulli kutsikate müük kütuse hind täna tallinnas.Easyjet black friday 2020 võrkpallivõrk müük.Kingituse ideed naisele vertu telefon müük.Ammude müük vundamendi renoveerimise hind.Black friday focus mall zielona góra kana hindi meaning
Gopro hero 6 osta bonsai mootorsaag müük tartus.Kasiino boonuskoodid 24 november black friday edgars.Gopro karma hind f secure safe osta.Galaxy note 7 müük toru müük tartu.Battlefield v ps4 black friday sale kampaania balbiino ee.Meilleur offre black friday ps4 floore hind.T 40 varuosad müük must reede 2020 rademar.Köögi tagasein hind kingitus noorele perele.Tellingute müük mychef sooduskood.Quinny zapp xtra 2 müük parimad kinnisvara pakkumised.Black friday romania 2020 linaski maimude müük.Rakvere odav majutus 2 euro osta.Gps hindi film vw jetta müük.Cnc pink hind volvo valuveljed müük.Plasmalõikur hind death note 9 hindi
Yamaha raptor 660 müük calvados hind.Osta myy henna tattoo hand simple kuuskede müük tartu kunstliku viljastamise hind bongi müük ja huutok apotheka kinkekaart Hosta game boy maa hindi tõukoera kutsikate ford sierra 2 0 müük cr2032 hind müük kasutatud airpods müük Amazon black mootorsaag friday 2020 laptop black friday 2020 walmart.Xiaomi mootorsaag mijia müük müük tattoo hindu unalome.Peugeot 504 müük mesilasperede müük 2020.Politsei ja piirivalveamet autode müük spring black friday 2020.Bioetanooli müük hiirte juust kampaania.Briketi müük viljandis skyrim ps4 osta.Madratsite müük rc drift auto müük.Samsung galaxy j5 hindi heineken õlu hind.Korvpalli laudade müük black friday 888 poker.Sõbrapäeva tallinn kingitused naisele kaubaaluste müük tallinnas.Puzzle mängud osta osta arvutikorpus.Kingitus e kaart dirt 4 müük.Valio kampaania violareis rehvirõhuandurite müük
Saada kingitus mootorsaag müük tallinn. dacia hindistan plaatimistööde hind
Saada kingitus mootorsaag müük tallinn. volkswagen sharan müük iphone x vs iphone 8 plus hindi
Perenaise sai kampaania kartuli müük lääne virumaal
Ferrero rocher hindi meaning osta tallinn
Windows 8 format hindi amazon black friday 2020 ad
Obd2 müük ford maverick müük


2019. aasta riigieelarve seadus – Riigi Teataja
2019. aasta riigieelarve seadus (lühend - RES2019)
2019. aasta riigieelarve seadus - sisukord
§ 4 Riigieelarve kinnitamise täpsusaste
§ 5 Valitsemisalade tegevuskulude liigendamine
§ 6 Kaitseotstarbelise erivarustuse liigendamine
§ 7 Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsile riigieelarves planeeritud rendikulu mahtude muutmine
§ 8 Sihtotstarbelised eraldised Vabariigi Valitsuse reservist
§ 9 Haridus- ja Teadusministeeriumi ning Sotsiaalministeeriumi valitsemisala eelarve kasutamine ja täiendav liigendamine
§ 10 Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku kantselei eelarve
§ 11 Eesti Haigekassa eelarvepositsioon
§ 12 Luba kapitalirendi kasutamiseks
RT I, 28.12.2018, 45
21.12.2018 otsus nr 372
1) seaduse § 5 lõike 21 punkti 3 alusel kehtestatav üliõpilase vajaduspõhise õppetoetuse saamiseks arvestatava keskmise sissetuleku ülemmäär 468 eurot kalendrikuus;
4) seaduse § 12 lõike 2 alusel kehtestatav üliõpilase vajaduspõhise õppetoetuse suurus taotleja kuni 117-eurose kuusissetuleku korral 220 eurot õppekuus, sissetuleku korral vahemikus 117,01 kuni 234 eurot 135 eurot õppekuus ning sissetuleku korral vahemikus 234,01 kuni 468 eurot 75 eurot õppekuus;
(2) Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 77 lõike 3 alusel kehtestatav õpetaja lähtetoetuse suurus on 12 783 eurot.
(3) Tartu Ülikooli seaduse § 73 lõike 1 alusel kehtestatav maksimaalne arst-residendi koha maksumus on 2894 eurot kuus.
(4) Perehüvitiste seaduse § 39 lõike 1 alusel kehtestatav vanemahüvitise määr on 500 eurot kuus.
(5) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 5 lõike 1 alusel kehtestatav puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määr on 25,57 eurot kuus.
(6) Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse alusel kehtestatavad määrad on järgmised:
3) seaduse § 231 lõike 4 alusel kehtestatav tööalase rehabilitatsiooni teenuse osutamise ülemmäär 1800 eurot koos käibemaksuga kalendriaastas;
4) seaduse § 31 lõike 1 alusel kehtestatav töötutoetuse päevamäär 5,65 eurot;
(7) Sotsiaalhoolekande seaduse alusel kehtestatavad määrad on järgmised:
1) seaduse § 72 lõike 6 alusel kehtestatav ööpäevaringse erihooldusteenuse maksimaalne maksumus kohtumäärusega hoolekandeasutusse paigutatud isiku kohta 1955 eurot kuus;
2) seaduse § 73 lõike 5 alusel kehtestatav psüühiliste erivajadustega inimeste erihoolekande kogukonnas elamise teenusele suunatud isiku maksimaalne omaosalus 230 eurot kuus ja ööpäevaringsele erihooldusteenusele suunatud isiku maksimaalne omaosalus 230 eurot kuus, kui ööpäevaringset erihooldusteenust osutatakse hoolekandeasutuse ühes või igas eraldiseisvas hoones korraga rohkem kui kaheteistkümnele isikule, ning ööpäevaringsele erihooldusteenusele suunatud isiku maksimaalne omaosalus 270 eurot kuus, kui ööpäevaringset erihooldusteenust osutatakse hoolekandeasutuse ühes või igas eraldiseisvas hoones kuni kaheteistkümnele isikule;
3) seaduse § 131 lõike 3 alusel kehtestatav üksi elava isiku või perekonna esimese liikme toimetulekupiir 150 eurot kuus;
4) seaduse § 1393 lõike 1 alusel kehtestatav üksi elava pensionäri toetuse määr 540 eurot kuus ja toetuse suurus 115 eurot aastas.
(8) Sotsiaalmaksuseaduse § 21 alusel kehtestatav sotsiaalmaksu maksmise aluseks olev kuumäär on 500 eurot.
1) seaduse § 69 lõike 2 alusel kehtestatav riigi võlakohustuste suurim lubatud jääk 1 566 000 000 eurot;
2) seaduse § 61 lõike 5 alusel kehtestatav Vabariigi Valitsuse antavate laenude ja riigigarantiide suurim lubatud jääk 424 600 000 eurot;
(10) Kooskõlas välissuhtlemisseaduse § 20 punktiga 5 ei ole vaja Riigikogus ratifitseerida välislepinguid, millest ühelgi eesseisval eelarveaastal Eesti Vabariigile tulenevate varaliste kohustuste või saamata jääva tulu maht ei ületa kolme protsenti riigiasutusele, kelle algatusel välisleping sõlmitakse, jooksvaks eelarveaastaks ette nähtud kulude summast.
(11) Muuseumiseaduse alusel on:
1) seaduse § 28 lõike 3 punkti 1 alusel kehtestatav 2019. aasta jooksul eksponeeritavate näituste riigi tagatava näituse kahjuhüvitise kogusumma piirmäär 41 533 000 eurot;
3) seaduse § 28 lõike 3 punkti 3 alusel esitatav kümmet miljonit eurot ületava väärtusega näituse „Taani kuldaja kunst”, millele saadetavate objektide omanik on Statens Museum for Kunst (Kopenhaagen), kavandatav vedamise periood 1. juunist 15. oktoobrini 2019 ja eksponeerimise periood 15. juunist 29. septembrini 2019.
– kohaliku omavalitsuse üksusele 2018. aastal arvestatud ühinemisest tingitud tulu- ja kulutasanduse summa vähenemist kompenseeriv lisatoetus;
– elanike paiknemist arvestav tagamaalisuse koefitsient, millega korrutatakse läbi 7–15-aastaste põhikooliealiste laste arv ja munitsipaalkoolide gümnaasiumiõpilaste arv. Koefitsienti 1,0 ületavast väärtusest võetakse arvesse 50 protsenti. Põhikooliealiste laste arvu parameetri väärtusest 7,96-eurone osa korrutatakse koefitsiendi täisväärtusega. Tagamaalisuse koefitsiendid kohaliku omavalitsuse üksuste lõikes on määratud valitsuskomisjoni ja Omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsiooni 2018. aasta riigieelarve läbirääkimiste lõpp-protokolli lisaga 3;
– kohaliku omavalitsuse üksuse eelkooliealiste arvu, kooliealiste arvu, põhikooliealiste arvu, tööealiste arvu, eakate arvu, hooldatavate ja hooldajateenust saavate puudega isikute kaalutud keskmise arvu, määratud hooldajaga puudega laste arvu ning munitsipaalgümnaasiumide õpilaste arvu ja iga vastava näitaja osas ühe ühiku kohta arvutatud arvestusliku keskmise tegevuskulu ning tagamaalisuse koefitsiendi korrutiste kogusumma eurodes;
– kohaliku omavalitsuse üksusele laekunud üksikisiku tulumaks 2016. ja 2017. aastal korrutatuna 11,93-ga ning jagatuna 11,6-ga ning 2018. aastal korrutatuna 11,93-ga ja jagatuna 11,86-ga;
– kohaliku omavalitsuse üksuse arvestuslik maamaks 2,5 protsenti üldise maa ja 2,0 protsenti põllumajandusmaa maksustamise hinnast 2018. aastal eurodes, millest on maha arvatud looduskaitsealade soodustused (sealhulgas alates 2019. aastast kehtima hakkavad looduskaitsealade soodustused, mille mõju on arvestuslike määradega suurem kui 1000 eurot kohaliku omavalitsuse üksuse kohta) ning kodualuse ja ühiskondlike ehitiste aluse maa maksuvabastused;
– regulaarseks ühenduseks kasutatava laevatatava veetee või väikesaarel asuva sadama ja mandril või suursaarel asuva sadama vahelise vahemaa pikkus kilomeetrites;
– arvestuslik baastoetus püsiasustusega väikesaare kohta. Kui elanike arv väikesaarel on alla viie, siis arvestatakse baastoetust vastavalt elanike osakaalule viiest;
(2) Kui kohaliku omavalitsuse üksusele käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel arvutatud tulu- ja kulutasandus on väiksem kui eelmisel aastal tasandusfondist tulu- ja kulutasanduseks arvestatud toetus, siis antakse tulu- ja kulutasanduseks toetust arvestusega, et vähenemine ei oleks suurem kui kaks protsenti käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt arvutatud arvestuslikust keskmisest tegevuskulust.
(3) Kohaliku omavalitsuse üksustele riiklike ülesannete täitmise korraldamisega seotud kulude hüvitamise määrad menetlusjuhtumi kohta on järgmised:
1) toimetulekutoetuse maksmise korraldamise kulude hüvitis 4,96 eurot;
2) sündide registreerimise kulude hüvitis 11,28 eurot;
3) surmade registreerimise kulude hüvitis 6,84 eurot;
4) andmekogusse kandmiseks isikukoodi andmise kulude hüvitis 5,64 eurot;
5) Euroopa Liidust, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigist või Šveitsi Konföderatsioonist pärit kodanikule elukoha esmakordsel registreerimisel Eestis isikukoodi andmise kulude hüvitis 3,08 eurot;
6) isaduse vormistamise kulude hüvitis 11,28 eurot;
7) abielu vormistamise kulude hüvitis 43,07 eurot;
8) lahutuse vormistamise kulude hüvitis 31,11 eurot;
9) nime muutmise vormistamise kulude hüvitis 24,61 eurot;
10) soo muutmise vormistamise kulude hüvitis 8,20 eurot;
11) vaimulike juhendamise kulude hüvitis 20,51 eurot;
12) mitmekeelse standardvormi ja sellele lisatava rahvastikuregistri väljavõtte või korduva tõendi väljastamise, õigustatud huvi korral dokumendi väljastamise, korduva tõendi või muu perekonnasündmuse dokumendi väljastamise ning perekonnaseisudokumentide ja kohtuotsuste andmehõivekannete tegemise ja parandamise kulude hüvitis 12,31 eurot.
(4) Toetusfondi vahendite jaotamise arvnäitajad, käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetamata arvnäitajate väärtused ja arvnäitajatega arvestamise alused kehtestab Vabariigi Valitsus riigieelarve seaduse § 48 lõike 4 alusel kehtestatud määrusega.
§ 4. Riigieelarve kinnitamise täpsusaste
2019. aasta riigieelarve on koostatud täiseurodes, kuid kinnitatud ümardatuna tuhandeni.
§ 5. Valitsemisalade tegevuskulude liigendamine
Minister ja riigisekretär liigendavad oma valitsemis- või haldusala eelarve objektikoodiga TK kavandatud vahendid majandusliku sisu järgi ja administratiivselt, lähtudes kulude täpsustumisest erinevate toetuse saajate vahel.
§ 6. Kaitseotstarbelise erivarustuse liigendamine
Valdkonna eest vastutaval ministril on õigus muuta käesoleva seaduse § 1 6. osa 4. jao Kaitseministeeriumi valitsemisala kaitseotstarbelise erivarustuse osas liigendust administratiivselt ja majandusliku sisu järgi, lähtudes hangete sisu täpsustumisest.
§ 7. Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsile riigieelarves planeeritud rendikulu mahtude muutmine
Vabariigi Valitsusel on õigus põhjendatud juhtudel muuta ministeeriumi valitsemisalale, Riigikantselei haldusalale või põhiseaduslikule institutsioonile käesoleva seaduse §-s 1 eelarve kontodel 5 ja 45 objektikoodiga SE000028 Vahendid Riigi Kinnisvara ASile ette nähtud vahendeid riigieelarves vastavale ministeeriumi valitsemisalale, Riigikantselei haldusalale või põhiseaduslikule institutsioonile samal eelarve kontol ette nähtud vahendite ulatuses.
§ 8. Sihtotstarbelised eraldised Vabariigi Valitsuse reservist
(1) Käesoleva seaduse § 1 6. osa Vabariigi Valitsus kokku all planeeritud Vabariigi Valitsuse reservi koosseisus võib Vabariigi Valitsus ette näha sihtotstarbelisi vahendeid Vabariigi Valitsuse heakskiidetud tegevuste rahastamiseks.
(2) Vabariigi Valitsusel on õigus riigieelarve seaduse § 58 lõikes 3 nimetatud määrusega volitada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sihtotstarbeliste vahendite eraldamist otsustama valdkonna eest vastutava ministri. Valdkonna eest vastutav minister võib vahendeid eraldada ainult Vabariigi Valitsuse määratud sihtotstarbeks.
§ 9. Haridus- ja Teadusministeeriumi ning Sotsiaalministeeriumi valitsemisala eelarve kasutamine ja täiendav liigendamine
(1) Valdkonna eest vastutaval ministril on õigus muuta käesoleva seaduse § 1 6. osa 2. jao Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisala ning § 1 6. osa 11. jao Sotsiaalministeeriumi valitsemisala programmide vahel piirmääraga vahendite mahtusid kuni viie protsendi ulatuses valitsemisala kulumudeli jaotatavate kulude mahust, kuid mitte rohkem kui 0,25 protsenti valitsemisala kõikidest piirmääraga vahenditest. Muudatuste tegemise piirangut arvestatakse iga programmi kohta eraldi.
(2) Valdkonna eest vastutaval ministril on õigus muuta käesoleva seaduse § 1 6. osa 2. jao Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisala ning § 1 6. osa 11. jao Sotsiaalministeeriumi valitsemisala programmidesisest vahendite liigendust tegevuskulude ja investeeringute vahel, muutmata seejuures riigieelarve seaduse § 31 lõike 1 alusel kehtestatud kinnisasjadesse investeeringute liigendust. Käesoleva seaduse § 1 6. osa 2. jao Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisala ning § 1 6. osa 11. jao Sotsiaalministeeriumi valitsemisala tegevuskulude, investeeringutoetuste ja kinnisasjadesse investeeringute vahelist liigendust muudab Vabariigi Valitsus, kohaldamata riigieelarve seaduse § 56 lõikeid 2–4.
§ 10. Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku kantselei eelarve
Käesoleva seaduse § 1 6. osa 11. jao Sotsiaalministeeriumi valitsemisala soolise võrdõiguslikkuse programmi piirmääraga vahendite mahust moodustab soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku kantselei eelarve 460 000 eurot.
§ 11. Eesti Haigekassa eelarvepositsioon
1) 2019. aastal 4,17 miljonit eurot;
2) 2020. aastal 5,03 miljonit eurot;
3) 2021. aastal 2,28 miljonit eurot;
4) 2022. aastal 0 miljonit eurot.
§ 12. Luba kapitalirendi kasutamiseks
Riigieelarve seaduse § 60 lõike 2 punkti 6 alusel on käesoleva seaduse § 1 6. osa 13. jao Välisministeeriumi valitsemisalal lubatud sõlmida kapitalirendi tingimustel sülearvutite ostuleping. Kohustuse suuruseks võib olla kuni 17 000 eurot ja lepingu tähtaeg on 2019. aasta 31. detsember.


text:
Füüsilise isiku tulumaksu kohaliku omavalitsuse üksustele eraldamise kord - sisukord
§ 3 Elukoht
2 TULUMAKSU ERALDISTE ARVUTAMISE ERIJUHUD
§ 4 Tulumaksu eraldamine selle osalise tasumise korral
§ 5 Tulumaksu avansiline eraldamine maksustatava tulu andmete puudumisel
§ 6 Tulumaksu eraldamine maksumaksja elukoha andmete puudumisel
3 TULUMAKSU ÜLEKANDMINE
§ 7 Tulumaksu eraldis
§ 8 Tulumaksu ülekandmise tähtaeg
§ 9 Tulumaksu ümberarvestus
Vastu võetud 19.12.2008 nr 54
RTL 2008, 105, 1503
29.10.2010 RT I, 09.11.2010, 1 01.01.2010

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9


§ 9 Narkootiliste, psühhotroopsete ja lähteainete lõplik identifitseerimine
21 RIIKLIK JÄRELEVALVE
§ 121 Järelevalve
13.04.2005 RT I 2005, 24, 180 20.05.2005 , osaliselt 18.08.2005
1) narkootilised ja psühhotroopsed ained – käesoleva seaduse § 31 lõike 1 alusel kehtestatud nimekirjas loetletud ained ja nende ainete stereoisomeerid, estrid, eetrid ja soolad ning nimetatud aineid sisaldavad ravimid;
21) sisse- ja väljavedu – narkootilistele või psühhotroopsetele ainetele või lähteainetele tolliprotseduuri vabasse ringlusse lubamine (edaspidi import) või tolliprotseduuri eksport (edaspidi eksport) rakendamine või nimetatud ainete toimetamine Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigist Eestisse või vastupidi;
3) käitlemine – narkootiliste või psühhotroopsete ainete või lähteainete omamine, valdamine, vahendamine, tarbimine, kasvatamine, korjamine, valmistamine, tootmine, töötlemine, pakkimine, säilitamine, hoidmine, laadimine, vedu, sisse- ja väljavedu, tolliprotseduuri transiit rakendamine (edaspidi transiit), tasu eest või tasuta tarnimine kolmandale isikule ;
4) käitleja - füüsiline või juriidiline isik, kes on seotud narkootiliste, psühhotroopsete ja lähteainete käitlemisega;
5) käitlemiseks vajalikud load – Sotsiaalministeeriumi või Ravimiameti poolt antavad ühekordsed kindlaks määratud kehtivusajaga tegevusload tootjatele, apteekidele, hulgimüüjatele, teadusasutustele ja muudele asutustele, lähteainete käitlejatele, sisse- ja väljaveoload ning impordi- ja ekspordiload, samuti jälitusasutuse poolt antavad load käesoleva seaduse §-s 5 viidatud juhtudel ;
6) narkomaania - psüühiline või füüsiline sõltuvus, mis on tekkinud narkootiliste või psühhotroopsete ainete tarvitamise tagajärjel;
7) narkomaan - isik, kellel narkootiliste või psühhotroopsete ainete tarvitamise tagajärjel esineb psüühiline või füüsiline sõltuvus nendest ainetest.
(1) Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete käitlemine on keelatud, välja arvatud meditsiinilisel või teaduslikul eesmärgil, narkootiliste ja psühhotroopsete ainetega seotud kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ning tõkestamiseks või käesolevas seaduses ettenähtud õppeotstarbel kasutamise eesmärgil .
(2) Unimaguna ja kanepi kasvatamine narkootilise aine valmistamise eesmärgil on keelatud. Põllumajandusliku tootmise eesmärgil võib unimagunat ja kanepit kasvatada Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika asjakohase turukorraldusabinõu nõuete kohaselt .
(4) Käesolevast seadusest tulenevatest sisse- ja väljaveopiirangutest on vabastatud kiirabi, riigi päästeasutuste ning rahvusvahelises transpordis osalevate laevade ja õhusõidukite ravimitagavaradesse kuuluvad narkootilist või psühhotroopset ainet sisaldavad ravimpreparaadid. Ravimitagavarade käitlemine peab toimuma käesoleva seaduse § 4 lõike 15 alusel kehtestatud tingimustel ja korras .
(1) Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimekirjad kehtestab sotsiaalminister määrusega . Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimekirja tehakse muudatused ja täiendused Ravimiameti ettepanekul. Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimekirjade koostamisel lähtutakse ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsest konventsioonist ja ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonist (RT II 1996, 19–22, 84), arvestades narkootiliste ja psühhotroopsete ainete kuritarvitamise ja sõltuvuse tekitamise riski suurust.
(õ) 27.11.2008 11:35
(3) Suur on narkootilise või psühhotroopse aine, taime või seene kogus, millest piisab narkojoobe tekitamiseks vähemalt kümnele inimesele. Ainete segu, mis lahjendamise eesmärgil on saadud narkootilise või psühhotroopse aine segamisel muu ainega, loetakse käesoleva lõike mõttes võrdseks narkootilise või psühhotroopse ainega.
[RT I 2005, 24, 180 - jõust. 01.07.2005]
(6) Apteek võib käidelda III ja IV nimekirjas loetletud aineid ja neid sisaldavaid ravimeid. II nimekirjas loetletud aineid ja neid sisaldavaid ravimeid on lubatud käidelda ainult narkootiliste ainete käitlemise õiguse olemasolul.
(7) Üld- ja veterinaarapteegi haruapteegil ei ole II nimekirjas loetletud ainete ja neid sisaldavate narkootiliste ravimite käitlemise õigust, välja arvatud onkoloogiateenuste osutamise tegevusluba omava haigla ruumides asuval haruapteegil, kui haruapteek vastab nimetatud ravimite käitlemiseks esitatud tingimustele.
(8) III ja IV nimekirjas loetletud ainete ja neid sisaldavate narkootiliste ja psühhotroopsete ravimite käitlemise õigus on haruapteegil, mis asub kas maapiirkonnas, kus puudub apteek, või tervishoiuteenuse osutaja juures või hoolekandeasutuses. Ravimiamet võib erandkorras anda õiguse III ja IV nimekirjas loetletud ainete ja neid sisaldavate ravimite käitlemiseks haruapteegile.
(10) Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete teadusuuringul või muul teaduslikul eesmärgil kasutamiseks peab ettevõte taotlema loa Ravimiametilt.
(11) Loa narkootiliste ja psühhotroopsete ainete meditsiinilisel eesmärgil tootmiseks või hulgimüügiks annab Ravimiamet ravimiseaduses (RT I 2005, 2, 4; 13, 63) ettenähtud tingimustel ja korras koos ravimite käitlemise tegevusloa andmisega. Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete käitlemise õigus kantakse eritingimusena ravimite tootmise või hulgimüügi tegevusloale.
(12) Loa narkootiliste ainete jaemüügiks annab Ravimiamet ravimite jaemüügi tegevusloa taotlejale või omajale tema kirjaliku taotluse alusel ning nimetatud ainete käitlemiseks nõutavate tingimuste olemasolul vastavalt ravimiseaduses kehtestatule.
(15) Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete meditsiinilisel ja teaduslikul eesmärgil käitlemise ning sellealase arvestuse ja aruandluse tingimused ja korra kehtestab sotsiaalminister .
3) komisjoni määrusest (EÜ) nr 1277/2005, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 273/2004 (narkootikumide lähteainete kohta) ja nõukogu määruse (EÜ) nr 111/2005 (millega kehtestatakse ühenduse ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad) rakenduseeskirjad (ELT L 202, 03.08.2005, lk 7–33).
(3) Tegevusloa saamiseks ja uuendamiseks peab tegevusloa taotleja esitama Ravimiametile komisjoni määruse (EÜ) nr 1277/2005 artiklis 5 nimetatud dokumendid ja tasuma riigilõivu.
(5) Apteegiteenuse tegevusloa omaja ei pea taotlema eraldi eriluba või eriregistreeringut lähteainete omamiseks ja turuleviimiseks, kui lähteaineid kasutatakse ainult ravimite valmistamiseks.
(8) Lähteainete käitlemise aruanne vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1277/2005 artiklitele 17–19 tuleb esitada Ravimiametile.
(2) Jälitusasutus peab narkootiliste ja psühhotroopsete ainete koguselist arvestust ja annab Ravimiametile aru käesoleva seaduse § 4 lõike 15 alusel kehtestatud korras.
(2) [Kehtetu – RT I 2006, 32, 247 - jõust. 17.07.2006]
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtud korras ning komisjoni määruse (EÜ) nr 1277/2005 artiklite 17–19 alusel kogutud informatsioon narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete kohta edastatakse Rahvusvahelisele Narkootikumide Kontrollinõukogule.
[Kehtetud – RT I 2005, 24, 180 - jõust. 20.05.2005]
(1) Käitleja, kellel puudub luba narkootiliste või psühhotroopsete ainete või lähteainete käitlemiseks, kuid kes hoiab seda enda valduses, on kohustatud viivitamatult selle üle andma kohalikule politseiprefektuurile, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 ja ravimiseaduse § 37 lõikes 2 nimetatud juhtudel. Aine üleandmise vormistamise ja säilitamise korra kehtestab siseminister määrusega.
(3) Kuriteo- või väärteoasjas asitõendiks olev või konfiskeerimisele kuuluv narkootiline või psühhotroopne aine või nende lähteaine antakse üle riiklikule ekspertiisiasutusele. Riiklikul ekspertiisiasutusel on õigus nimetatud aineid anda käesoleva seaduse § 5 lõikes 1 nimetatud õppeotstarbel kasutamiseks. Aine säilitamise, õppeotstarbel kasutamiseks üleandmise ja hävitamise korra kehtestab justiitsminister määrusega .
§ 9. Narkootiliste, psühhotroopsete ja lähteainete lõplik identifitseerimine
(1) Narkootiliste, psühhotroopsete ja lähteainete lõpliku identifitseerimise tagab riiklik ekspertiisiasutus.
(3) Uimastiolukorra kohta olemasolevate epidemioloogiliste ja statistiliste andmete kogumise, analüüsi ning narkomaania leviku hindamisega tegeleb Tervise Arengu Instituudi koosseisu kuuluv Eesti Uimastiseire Keskus.
(1) Narkomaaniaravi andmekogu (edaspidi andmekogu) on Vabariigi Valitsuse poolt andmekogude seaduse (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597; 2001, 7, 17; 17, 77; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 18, 107; 26, 158; 2004, 30, 204) ning käesoleva seaduse alusel asutatud riiklik register, mida peetakse narkomaaniaravile pöördunud isikute kohta arvestuse pidamiseks.
(4) Andmekogu asutab ja põhimääruse kinnitab Vabariigi Valitsus .
21. peatükk RIIKLIK JÄRELEVALVE
§ 121. Järelevalve
(1) Järelevalvet Euroopa Liidus lähteainete kaubandust reguleerivate vahetult kohalduvate õigusaktide ning käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide täitmise üle teostavad vastavalt oma pädevusele Ravimiamet ning Maksu- ja Tolliamet.
(2) Järelevalvet teostaval ametiisikul (edaspidi järelevalveametnik) on oma ülesannete täitmiseks õigus:
1) kontrollida Euroopa Liidus lähteainete kaubandust reguleerivate vahetult kohalduvate õigusaktide ning käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetest kinnipidamist;
2) siseneda järelevalve teostamise eesmärgil kontrollitavasse kohta;
3) saada füüsiliselt isikult või juriidilise isiku esindajalt järelevalve teostamiseks vajalikku teavet ja tutvuda järelevalve teostamise käigus asjakohaste dokumentidega;
4) teha dokumentidest ärakirju ja väljavõtteid;
5) võtta kaasa dokumente, kui see on vajalik dokumentidest ärakirjade või väljavõtete tegemiseks või kui on põhjendatult alus kahtlustada, et hiljem ei ole dokumendid talle kättesaadavad;
6) teha oma pädevuse piires ettekirjutusi Euroopa Liidus lähteainete kaubandust reguleerivate vahetult kohalduvate õigusaktide ning käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete rikkumise lõpetamiseks, rikkumisega tekitatud tagajärgede kõrvaldamiseks, rikkumise heastamiseks või muude toimingute tegemiseks.
(3) Kui Maksu- ja Tolliameti järelevalveametnik tuvastab narkootiliste või psühhotroopsete ainete või lähteainete käitleja tegevuses Euroopa Liidu lähteainete kaubandust reguleerivate vahetult kohalduvate õigusaktide või käesolevas seaduses või selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete rikkumise, on tal õigus teha Ravimiametile ettepanek Euroopa Liidus lähteainete kaubandust reguleerivate vahetult kohalduvate õigusaktide või käesoleva seaduse alusel antud loa või muu õiguse peatamiseks või äravõtmiseks.
(4) Ettekirjutuses peavad olema järgmised andmed:
(5) Ettekirjutus koostatakse kahes eksemplaris, millest üks jääb ettekirjutuse koostajale ja teine kohustatud subjektile. Kui on vajadus informeerida ettekirjutusest kolmandat isikut, toimetatakse talle posti teel või elektrooniliselt kätte ettekirjutuse koostaja poolt kinnitatud ettekirjutuse ärakiri.
(6) Ettekirjutuse täitmata jätmisel on järelevalveametnikul õigus rakendada asendustäitmist ja sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 25 000 krooni.
§ 13. [Kehtetu – RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
§ 131. [Kehtetu – RT I 2005, 24, 180 - jõust. 20.05.2005]
§ 14–15. [Kehtetud – RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
Narkootilise või psühhotroopse aine arsti ettekirjutuseta tarvitamise või väikeses koguses ebaseadusliku valmistamise, omandamise või valdamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut või arestiga.
(1) Narkootilise või psühhotroopse aine või nende lähteaine valmistamise, tootmise, töötlemise, pakkimise, säilitamise, veo, impordi, ekspordi, transiidi, üleandmise või arvestuse ja aruandluse nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(1) Käesoleva seaduse §-des 151 ja 152 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313) sätteid.
(2) Politseiprefektuur või kohus konfiskeerib §-s 151 sätestatud väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud aine.
(3) Politseiprefektuur, Maksu- ja Tolliamet või kohus võib kohaldada §-s 152 sätestatud väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud aine konfiskeerimist vastavalt karistusseadustiku §-le 83.
(4) Käesoleva seaduse §-s 151 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on politseiprefektuur.
(5) Käesoleva seaduse §-s 152 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on:
3) Ravimiamet.
§ 16–18. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
Enne 2004. aasta 1. maid väljaantud lähteainete käitlemise registreerimistunnistused ning impordi- ja ekspordiload kehtivad kuni 2005. aasta 1. maini, kuid mitte kauem nendele märgitud kehtivusajast.
§ 31. on lisatud juurde muutmismärked.


Väike-Maarja Muuseumi põhimäärus – Riigi Teataja
Väike-Maarja Muuseumi põhimäärus
Väike-Maarja Muuseumi põhimäärus - sisukord
2 Tegevuse eesmärk, missioon ja ülesanded
§ 5 Tegevuse eesmärk ja missioon
§ 6 Muuseumi ülesanded
§ 8 Muuseumi turismiinfopunkti tegevus
3 Muuseumi juhtimine
§ 10 Muuseumi juhataja ülesanded
§ 11 Nõukogu
4 Majandamine, aruandlus ja järelevalve
§ 12 Muuseumi vara
§ 13 Rahalised vahendid
§ 16 Muuseumi tegevuse ümberkorraldamine või lõpetamine
§ 17 Muuseumi põhimääruse kinnitamine, täiendamine või muutmine
RT IV, 08.02.2019, 20
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2 ja muuseumiseaduse § 1 lõike 3 alusel.
Asutuse nimi on Väike-Maarja Muuseum (edaspidi muuseum).
(1) Muuseum asub Väike-Maarja alevikus. Aadress on Pikk 3, Väike-Maarja alevik, Väike-Maarja vald, 46202 Lääne-Virumaa.
(2) Muuseumi struktuuriüksus on Vao külas asuv Vao tornlinnus.
(1) Muuseum on Väike-Maarja vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav munitsipaalmuuseum.
(2) Muuseum juhindub oma tegevuses põhimäärusest, muuseumiseadusest ja kehtivatest õigusaktidest.
(3) Muuseumi põhimääruse kinnitab, muudab või tunnistab kehtetuks Väike-Maarja Vallavolikogu (edaspidi volikogu).
(1) Muuseum võib kasutada oma sümboolikat.
(2) Sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab muuseumi juhataja.
2. peatükk Tegevuse eesmärk, missioon ja ülesanded
§ 5. Tegevuse eesmärk ja missioon
(1) Muuseumi tegevuse eesmärgiks on koguda, säilitada, uurida ning vahendada Väike-Maarja valla inimeste ning nende elukeskkonnaga seotud vaimset ja materiaalset kultuuripärandit hariduslikel, teaduslikel ja elamuslikel eesmärkidel.
(2) Muuseumi missiooniks on hoida piirkonna kultuurilist järjepidevust ning toetada selle identiteedi säilimist ja arengut.
§ 6. Muuseumi ülesanded
1) kogub süsteemselt Väike-Maarja valla ajaloo ning tänapäevaga seotud materiaalset ja digitaalset kultuuripärandit;
2) säilitab, dokumenteerib ja kirjeldab kogutud museaale muuseumide andmekogus;
3) korraldab vajadusel museaalide konserveerimise ja restaureerimise;
4) vahendab kogutud pärandit läbi teaduslike, hariduslike ja elamuslike tegevuste;
5) deponeerib ja laenutab võimalusel museaale;
6) vahendab avalikkusele kultuuripärandit näituste, haridusprogrammide jt avalike ürituste ning trükiste ja meedia kaudu;
7) korraldab kultuuriüritusi ning teeb koostööd teiste kultuuri- ja haridusasutustega ning seltsidega;
8) teenindab muuseumikogu korralduse põhimõtetele ja teenuste hinnakirjale tuginedes asutusi, organisatsioone ja üksikuurijaid;
9) arvestab tegevusi planeerides laste ja puuetega inimeste vajadustega;
10) osutada oma ülesannete täitmiseks nii tasuta kui tasulisi teenuseid;
11) täidab muid ülesandeid, mis on pandud muuseumile seaduse või õigusaktidega.
(1) Museaalid moodustavad puutumatu muuseumikogu, millega seotud küsimused otsustab muuseumi juhataja.
(2) Muuseum komplekteerib muuseumikogu eesmärgipäraselt ja iseseisvalt, lähtudes muuseumi koostatud kogumispõhimõtetest.
(3) Museaalide arvelevõtmine ja säilitamine ning väljaarvamine ja üleandmine toimub muuseumiseadusega sätestatud korras.
(4) Muuseumikogu inventariseerimine viiakse läbi vähemalt kord viie aasta jooksul.
§ 8. Muuseumi turismiinfopunkti tegevus
Muuseumi turismiinfopunkt vahendab tasuta infot Pandivere piirkonna ja Väike-Maarja valla turismivõimaluste kohta.
3. peatükk Muuseumi juhtimine
(1) Muuseumi tööd juhib juhataja, kellega sõlmib tähtajatu töölepingu vallavanem.
(2) Muuseumi juhataja vaba ametikoha täitmiseks kuulutab vallavalitsus välja konkursi. Konkursi läbiviimise korra kehtestab vallavalitsus.
(3) Juhataja vastutab muuseumi arengukava koostamise ja elluviimise eest. Muuseumi arengukava hõlmab vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat.
(4) Juhataja esindab muuseumi ning tegutseb muuseumi nimel ilma täiendavate volitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusorganites ja -asutustes ning suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega.
(5) Juhataja äraolekul asendab teda vallavanema poolt määratud isik.
§ 10. Muuseumi juhataja ülesanded
Muuseumi juhataja:
1) planeerib ja juhib muuseumi tegevust ning vastutab muuseumile põhimäärusega pandud ülesannete õigeaegse ja korrektse täitmise eest kooskõlas muuseumi kinnitatud eelarvega;
2) esitab vallavalitsusele eelarve projekti. Tagab eelarve täitmise, õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise, töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise;
3) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud muuseumi töötajatega, kehtestab muuseumi sisekorra eeskirja, töökaitsealased juhendid ning töötajate ametijuhendid, vajadusel kuulutab töökoha täitmiseks välja konkursi;
4) annab muuseumi töö korraldamiseks käskkirju, sh kinnitab muuseumi lahtiolekuaja, tasuliste teenuste hinnakirja, ürituste ajakava, asjaajamise korra ja muud dokumendid;
5) teeb vallavalitsusele ettepanekuid muuseumi töö paremaks korraldamiseks;
6) koostab ja juhib tegevusvaldkonnaga seotud projekte;
7) osaleb muuseumide võrgustiku töös ja korraldab töötajate koolitamist;
8) toimetab muuseumi veebilehte ja tagab sellel tõese info avaldamise;
9) avaldab muuseumi tegevusest ülevaateid valla infolehes;
10) täidab muid talle õigusaktide ja töölepinguga pandud ülesandeid.
§ 11. Nõukogu
(1) Muuseumi töö analüüsimiseks ja hindamiseks ning muudes muuseumi tegevust puudutavates olulistes küsimustes ettepanekute tegemiseks ja läbiarutamiseks moodustab vallavalitsus koostöös juhatajaga neljaks aastaks vähemalt 3-liikmelise Väike-Maarja Muuseumi nõukogu (edaspidi nõukogu).
1) muuseumi töö hindamine ja muuseumi juhatajale tegevuse paremaks korraldamiseks ettepanekute tegemine;
2) muuseumi põhimääruse, aruannete ja eelarveprojekti kooskõlastamine.
(4) Muuseumi nõukogu liikmele võib maksta hüvitist nõukogu töös osalemise eest. Hüvitise suuruse ja maksmise korra kehtestab muuseumi juhataja käskkirjaga.
(5) Nõukogu töövorm on koosolek. Nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kaks korda aastas. Nõukogu koosoleku kutsub kokku nõukogu esimees. Nõukogu koosolek kutsutakse kokku, kui seda nõuab nõukogu liige, vallavalitsus või muuseumi juhataja.
(6) Koosoleku kutse saadetakse nõukogu liikmetele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis e-posti teel vähemalt viis päeva enne koosoleku toimumist. Kutses peab olema märgitud koosoleku toimumise aeg ja koht ning koosoleku päevakord. Koosoleku päevakorda muudetakse vaid eelneval, kirjalikul kokkuleppel kõigi nõukogu liikmetega.
(7) Nõukogu võib otsuseid vastu võtta ka koosolekut kokku kutsumata. Sel juhul saadetakse esitatud eelnõud elektrooniliselt nõukogu liikmetele, määrates tähtaja, mille jooksul nõukogu liikmed peavad esitama e-posti teel oma seisukoha koosoleku kutses näidatud e-posti aadressile. Kui nõukogu liige ei teata nimetatud tähtaja jooksul seisukohta, loetakse ta hääletamisel mitteosalenuks.
(8) Nõukogu on otsustusvõimeline, kui koosolekul osaleb või elektroonilise koosoleku korral teatab määratud tähtajaks e-posti teel oma otsusest nõukogu esimees ja vähemalt pool nõukogu koosseisust.
(9) Nõukogu koosolekud protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla nõukogu esimees ja koosoleku protokollija.
(10) Nõukogu koosolekust võtab sõnaõigusega osa muuseumi juhataja.
4. peatükk Majandamine, aruandlus ja järelevalve
§ 12. Muuseumi vara
(1) Muuseumi vara moodustavad Väike-Maarja valla poolt muuseumi kasutusse antud varad.
(2) Muuseumikogu:
1) hoitakse kui avalikku vara, museaalide üle rahalist arvestust ei peeta;
2) peab olema korrektselt ja täielikult dokumenteeritud, et hõlbustada museaalide päritolu kindlakstegemist ja identifitseerimist, seisukorra jälgimist ja hooldust.
(3) Vallavalitsus kui muuseumi haldaja peab tagama kogu säilimiseks vajalikud tingimused.
§ 13. Rahalised vahendid
(1) Muuseumil on oma eelarve Väike-Maarja valla eelarves.
(2) Muuseumi eelarve tuludeks on eraldised vallaeelarvest ning projektidest, vahendid muuseumi tasulistest teenustest, eraldised ja annetused füüsilistelt ning juriidilistelt isikutelt.
(3) Muuseumi kulud kaetakse vallaeelarve tuludest.
(4) Muuseumi raamatupidamist korraldab vallavalitsus.
Muuseum esitab oma tegevuse kohta aruandeid õigusaktidega kehtestatud korras ja tähtaegadel.
Järelevalvet muuseumi tegevuse üle teostab vallavalitsus.
§ 16. Muuseumi tegevuse ümberkorraldamine või lõpetamine
(1) Muuseumi tegevuse ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu.
(2) Muuseumi tegevuse ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise korraldab vallavalitsus.
§ 17. Muuseumi põhimääruse kinnitamine, täiendamine või muutmine
Muuseumi põhimääruse kinnitamise, täiendamise või muutmise otsustab vallavolikogu.
Tunnistada kehtetuks Väike-Maarja Vallavolikogu 26.09.2013 määrus nr 22 „Väike-Maarja Muuseumi põhimäärus“.


§ 5 Eesti Vabariigi välisesindus
§ 33 Välisteenistuse seaduse muutmine
§ 35 Seaduse kehtetuks tunnistamine
29.06.2006 otsus nr 1056
(4) Välisesinduse juurde kuulub esinduse juhi residents. Residentsi kasutamise, sisustamise ja kulude hüvitamise alused ning korra kehtestab välisminister määrusega .
11) kiidab heaks ja esitab Riigikogule arengukoostöö ja humanitaarabi põhimõtted, kehtestab määrusega arengu- ja humanitaarabi andmise tingimused ja korra ;
8) koordineerib rahvusvaheliste organisatsioonide korraldatavatel ja teistel kriisireguleerimismissioonidel osalemist ning riiklike ekspertide lähetamist välisriikidesse ja rahvusvahelistesse organisatsioonidesse.
1) korraldab ja koordineerib Vabariigi Presidendi, peaministri ja välisministri välisvisiite ning välisriigi juhtide ja valitsusjuhtide visiite
Eesti Vabariiki, osaleb teiste riiklikult oluliste välisvisiitide ja kõrgete külaliste vastuvõtu korraldamisel ning koostab koos Vabariigi Presidendi Kantseleiga riigivisiitide plaani;
2) akrediteerib välisriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide diplomaate ja konsulaaresindajaid ;
3) annab välja diplomaadi- ja teenistuskaarte välisriikide diplomaatiliste esinduste ja konsulaarasutuste ning rahvusvaheliste organisatsioonide esinduste töötajatele ;
4) lahendab välisriikide esinduste ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja nende esinduste Eesti Vabariigis tegutsemisega seotud küsimusi, sealhulgas annab loa kinnisomandi ja kinnisasja valduse üleandmiseks välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni esindusele .
(6) Konsulaarfunktsioonide täitmisel osutab Välisministeerium konsulaarteenust ja konsulaarabi ning täidab muid konsulaarfunktsioone, sealhulgas:
1) annab välisesinduste kaudu viisasid konsulaarseaduse kohaselt;
2) otsustab erandkorras piiripunktis viisa andmise välismaalaste seaduses sätestatud juhtudel.
§ 33. Välisteenistuse seaduse muutmine
Välisteenistuse seaduse (RT I 2006, 26, 193) § 28 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 28. Erakorralise ja täievolilise suursaadiku kohta teenistusalaste käskkirjade andmine
Vabariigi Presidendi nimetatud erakorralise ja täievolilise suursaadiku kohta annab teenistusalased käskkirjad välisminister.»
Riigi Teataja seaduses (RT I 1999, 10, 155; 2005, 32, 237) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 punktis 14 asendatakse sõna «klauslite» sõnadega «reservatsioonide ja deklaratsioonide»;
2) paragrahvi 9 lõike 2 punktis 1 asendatakse sõnad «ratifitseerimise ja denonsseerimise» sõnadega «ratifitseerimise, ühinemise, heakskiitmise, denonsseerimise, lepingust taganemise ja lepingu lõpetamise»;
3) paragrahvi 16 lõikes 1 asendatakse sõnad «vastuvõtmise, kinnitamise» sõnaga «heakskiitmise».
§ 35. Seaduse kehtetuks tunnistamine
Välissuhtlemisseadus (RT I 1993, 72/73, 1020; 2003, 21, 122) tunnistatakse kehtetuks.


Õppeasutustes riiklikku järelevalvet teostavate ametiisikute kvalifikatsiooninõuded – Riigi Teataja
Õppeasutustes riiklikku järelevalvet teostavate ametiisikute kvalifikatsiooninõuded
Jõustumine: 01.09.201301.09.201005.12.200801.09.2006
RTL 2006, 64, 1168
Määrus kehtestatakse «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 48 lõike 4, «Kutseõppeasutuse seaduse» § 34 lõike 4 ning «Koolieelse lasteasutuse seaduse» § 28 lõike 4 alusel.
(1) Käesolev määrus sätestab õppeasutuste riikliku järelevalve läbiviijatele (edaspidi riikliku järelevalve läbiviija) esitatavad kvalifikatsiooninõuded, kirjeldades nõutavat haridust ja töökogemust.
(2) Välisriigis kutsekvalifikatsiooni omandanud isikul on õigus oma kutsekvalifikatsiooni võrdlemiseks Eestis riikliku järelevalve läbiviijana töötamiseks esitatavate kvalifikatsiooninõuetega ja oma kutsekvalifikatsiooni tunnustamiseks «Välisriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadusega» kehtestatud tingimustel ja korras.
§ 2. Riikliku järelevalve läbiviija kvalifikatsiooninõuded
Riikliku järelevalve läbiviijal on
1) magistrikraad või sellele vastav kvalifikatsioon ja
2) vähemalt viieaastane pedagoogilise töö staaž, omades vähemalt pedagoogi ametijärku ja
3) läbitud 160 tundi juhtimiskoolitust ja
4) vähemalt kolmeaastane kooli või koolieelse lasteasutuse juhtimise kogemus direktori või juhatajana, direktori või juhataja asetäitjana ja
5) viimase viie aasta jooksul läbitud vähemalt 160 tundi tööalast täienduskoolitust.
§ 3. Kvalifikatsiooninõuete täitmiseks vajalikud kursused
Juhtimiskoolituse õppekavad peavad olema registreeritud Haridus- ja Teadusministeeriumis vastavalt haridusministri 17. märtsi 1998. a määrusega nr 4 kinnitatud «Haridustöötajate kutseoskuste täiustamise korrale».
§ 4. Kvalifikatsiooninõuete täitmise tähtaja pikendamine
Juhtimiskoolituse ja tööalase täienduskoolituse osas pikendatakse riikliku järelevalve läbiviija, kes käesoleva määruse jõustumisel töötab riikliku järelevalve läbiviijana, vastab muude nõuete osas kvalifikatsiooninõuetele, ning on asunud läbima tema ametikohale käesoleva määrusega kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele vastavat koolitust, kvalifikatsiooninõuete täitmise tähtaega 31. augustini 2008. a.
§ 5. Kvalifikatsiooninõuetele vastavaks lugemine
(1) Käesoleva määruse jõustumisel õppeasutuse riikliku järelevalve läbiviijana töötav isik loetakse kvalifikatsiooninõuetele vastavaks 2007. aasta 31. augustini.
(2) Riigi- või ametiasutuse juhi otsusel võib kvalifikatsiooninõuetele vastavaks lugeda isiku, kes käesoleva määruse jõustumisel töötab riikliku järelevalve läbiviijana ning kellel viie aasta jooksul määruse jõustumisest tekib õigus vanaduspensionile, kuni hetkeni, mil tal tekib õigus vanaduspensionile.
(3) Juhtimiskoolituse osas loetakse kvalifikatsiooninõuetele vastavaks ka isik, kes enne käesoleva määruse jõustumist on läbinud juhtimisalase koolituse 160 tunni ulatuses, mis ei ole registreeritud Haridus- ja Teadusministeeriumis.
(4) Määruse jõustumisel riikliku järelevalve läbiviijana töötav isik loetakse kvalifikatsiooninõuetele vastavaks käesoleva määruse § 2 punktis 4 esitatud nõudele, kui ta on töötanud maavalitsuse haridusosakonna- või haridus- ja kultuuriosakonna juhatajana vähemalt kolm aastat või riikliku järelevalve läbiviijana vähemalt viis aastat töökoormusega, mis vastab tööaja üldisele riiklikule normile.
Käesolev määrus jõustub 2006. aasta 1. septembril.
RT I, 30.04.2013, 10


Vanglateenistust käsitlevate määruste muutmine – Riigi Teataja
Vanglateenistust käsitlevate määruste muutmine
RTL 2008, 50, 700
Vastu võetud 12.06.2008 nr 32
Määrus kehtestatakse «Vangistusseaduse» § 66 lõike 11, § 71 lõike 8, § 112 lõike 2 ja § 1141 lõike 3 alusel.
§ 1. Justiitsministri 20. novembri 2000. a määruse nr 46 «Vanglaametniku ametiastmetele vastavad ametikohad» (RTL 2000, 121, 1892; 2007, 18, 279) § 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
« 5) relvastatud üksuse juht.».
§ 2. Justiitsministri 16. märtsi 2002. a määruses nr 33 «Vanglaametnike atesteerimise kord ning vanglaametniku atesteerimisleht ja atesteerimise aeg» (RTL 2001, 42, 591; 2003, 41, 592) tehakse järgmised muudatused:
«Vanglatöötaja taustakontrolli ja vanglaametnike atesteerimise kord»;
2) preambul sõnastatakse järgmiselt:
«Määrus kehtestatakse «Vangistusseaduse» § 1141 lõike 3, § 122 lõike 3 ja § 123 lõike 3 alusel.»;
3) paragrahv 1 sõnastatakse järgmiselt:
« § 1. Üldsätted
(1) Määrus reguleerib vanglasse tööle või vanglaametniku erialale õppima (edaspidi vanglasse tööle) asuda sooviva isiku taustakontrolli tegemist ning vanglaametnike korralise atesteerimise korda ja atesteerimislehe pidamist.
(2) Taustakontrolliga hinnatakse isiku sobivust tööle ning hinnang on ametisse nimetamise õigust omavale isikule, konkursi- ja atesteerimiskomisjonile ning korrektsiooni või vanglaametniku erialale immatrikuleerimise õigust omavale isikule soovituslik.
(3) Taustakontrolli tehakse isikuandmete ankeedi alusel (lisa 1).
(4) Vanglaametniku atesteerimisel hinnatakse tema kutseoskuste, võimete ja isikuomaduste vastavust ametiastmele ja teenistuslikke saavutusi.
(5) Vanglaametnikku atesteerib vanglaametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjon (edaspidi komisjon).»;
4) määrust täiendatakse §-dega 11–13 järgmises sõnastuses:
« § 11. Taustakontrolli tegemise õigust omavad ametnikud
Vanglasse tööle asuda sooviva ning vanglaametniku erialale õppima asuda sooviva isiku taustakontrolli teeb Justiitsministeeriumi vanglate osakonna sisekontrolli talitus.
§ 12. Isikuandmete ankeedi esitamine
(1) Vanglasse tööle asuda sooviv isik esitab teenistusse võtmise õigust omavale isikule täidetud isikuandmete ankeedi koos teenistusse astumiseks esitatavate dokumentidega.
(2) Korrektsiooni või vanglaametniku erialale õppima asuda sooviv isik esitab täidetud isikuandmete ankeedi Sisekaitseakadeemia justiitskolledžile.
(3) Saabunud isikuandmete ankeedid edastatakse «Vangistusseaduse» § 1141 lõikes 4 ettenähtud toimingute tegemiseks hiljemalt kolme tööpäeva jooksul §-s 11 nimetatud ametnikele.
§ 13. Isikuandmete ankeedi säilitamine
(1) Vanglasse tööle asuda sooviva isiku täidetud isikuandmete ankeet paigutatakse pärast taustakontrolli vanglateenistuja isiklikku toimikusse.
(2) Isiku, keda ei võeta vanglasse tööle, isikuandmete ankeeti säilitatakse vanglas, kuhu tööle ta asuda soovis viis aastat.
(3) Korrektsiooni või vanglaametniku erialale õppima asuda sooviva isiku täidetud isikuandmete ankeet paigutatakse pärast taustakontrolli läbiviimist õppuri kohta avatud toimikusse.
(4) Õppima mitte võetud isiku isikuandmete ankeet säilitatakse Sisekaitseakadeemias üks aasta.»;
5) paragrahvi 2 lõikes 3 jäetakse välja sõna «vanglate»;
6) paragrahvi 10 lõikes 1 asendatakse sõna «(lisa)» sõnaga «(lisa 2)»;
7) määruse lisas asendatakse sõna «Lisa» sõnadega «Lisa 2».
§ 3. Justiitsministri 1. aprilli 2003. a määruses nr 23 «Vangistuse ja eelvangistuse täideviimise üle järelevalve korraldamine» (RTL 2003, 45, 658; 2008, 46, 636) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 52 lõiget 6 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21) relvastatud üksuse ülem;»;
2) paragrahvi 52 lõiget 7 täiendatakse peale sõnu «Justiitsministeeriumi ametnikul» sõnadega «ja relvastatud üksuse ülemal»;
3) paragrahvi 52 lõiget 8 täiendatakse peale sõnu «Justiitsministeeriumi ametnik» sõnadega «ja relvastatud üksuse ülem»;
4) paragrahvi 52 lõiget 10 täiendatakse peale sõnu «Justiitsministeeriumi ametnik,» sõnadega «relvastatud üksuse ülem,».
Justiitsministri 16. märtsi 2001. a määruse nr 33
(Kehtestatud justiitsministri 12. juuni 2008. a määrusega nr 32)
VANGLASSE TÖÖLE VÕI VANGLAAMETNIKU ERIALALE
ÕPPIMA ASUDA SOOVIVA ISIKU
A N K E E T
1. Perekonnanimi või -nimed: Eesnimi või -nimed:
2. Sünniaeg päev/kuu/aasta
3. Isikukood / / / / / / / / / / / /
4. Sünnikoht 1) riik
2) maakond 3) vald/linn
5. Endised nimed (endine nimi, mis ajast mis ajani, nime muutmise põhjus, kuupäev ja nime muutnud asutuse nimetus)
6. Sidevahendite numbrid (koos suunanumbriga)
1) kodus ______________________________________________
2) senisel töökohal ______________________________________________
3) isikliku elektronposti aadress ______________________________________________
4) soovi korral muu sidevahendi nimetus ja number ______________________________________________
7. Eesti kodaniku pass
(number välja antud kehtiv kuni)
(väljaandja)
8. Elukohad (märkida elukohad viimasel kümnel aastal, alates senisest elukohast)
(elukoha aadress, sellel aadressil elamise aeg, senise elukoha postiindeks)
9. Postiaadress
Kirjutada oma postiaadress (maakond, vald või linn, küla või alevik, tänav, maja, korter, postiindeks, postkasti nr jm), kui see ei ole tegeliku elukoha aadress:
10. Perekonnaseis
vallaline ( ) abielus ( ) vabaabielus ( ) lesk ( )
abikaasa või elukaaslase telefoni või mobiiltelefoni number __________________________
11. Sugulased ja hõimlased
(Vanemad ja kasuvanemad ning lapsed ja kasulapsed, kui neid on; vennad ja õed; abikaasa või elukaaslase vanemad, õed ja vennad ning lapsed, kui need ei ole ühised ega ole ka kasulapsed); eestkoste- ja hooldusalused. Vajaduse korral kasutage lisalehte. Kui keegi loetletud isikutest on surnud, tuleb sünniaja lahtrisse märkida ka surma-aasta.)
(sugulus- või hõimlusaste, nimi, sünniaeg või isikukood)
(töökoht ja elukoht)
12. Hariduskäik
(õppeasutuse nimetus õppeaeg eriala õppeasutuse aadress)
(õppeasutuse lõpetamisel omandatud haridus (kraad, diplom, tunnistus))
13. Teaduskraadid (ka välisriigis antud)
(kraad kraadi andja nimetus millal antud)
14. Keelte valdamine (1 – raskustega; 2 – rahuldav; 3 – hea; 4 – väga hea; 5 – täielik)
keel kuulates rääkides lugedes kirjutades
15. Varasemad töökohad
(märkida ajalises järjestuses viimase 10 aasta töö- ja teenistuskohad, sh tegevteenistus kaitsejõududes, teenistus koosseisuvälise teenistujana, lepingud teise tööandjaga jms. Esimesena märkida praegune töökoht. Otsese ülemuse nimi ja töökoha telefon märkida vaid siis, kui see on teada, töö- või teenistuse aeg märgitakse kuu ja aasta täpsusega)
töötamise või teenimise aeg
töö- või ametikoht (kohad)
töölt lahkumise põhjus
otsene ülemus
tööandja telefon
sh suunanumber
16. Karistused ja käimasolevad menetlused
16.1. Kriminaal-, väärteo- või distsiplinaarkaristuse korral, sõltumata karistuse määramise ajast, märgitakse iga karistuse kohta:
Kriminaal-, väärteo-
(haldusõiguserikkumise) või distsiplinaarasi Karistuse liik ja määr Karistuse määranud asutus Karistamise põhjus Karistuse määramise aeg (kuu, aasta)
16.2. Toimuva kriminaal-, väärteo- ja distsiplinaarmenetluse kohta märgitakse toimuva menetluse liik, menetleva asutuse nimetus ja menetletav õiguserikkumine
17. Tervis:
1) Kas olete viimase 10 aasta jooksul
viibinud psühhiaatrilisel ravil? jah ( ) ei ( )
2) Kas Teil on alkoholismiprobleeme? jah ( ) ei ( )
3) Kas Te tarvitate narkootikume? jah ( ) ei ( )
Ravi korral märkida raviasutuse nimetus ja raviaeg ning muud tähtsust omavad asjaolud
18. Muud asjaolud või seletused, mida isik peab oluliseks:
* Märkus: kui mõnele punktile vastamisel ei jätku ankeedis ruumi, lisatakse ankeedile lisaleht, millele märgitakse, kelle ankeedi juurde see kuulub ning allkirjastatakse ankeedi täitja poolt. Kui lisaleht koosneb mitmest lehest, siis need nummerdatakse. Lisa ja selle lehtede arvu kohta tehakse märkus käesolevasse lahtrisse.
19. Kinnitan esitatud andmete õigsust ning olen teadlik valeandmete esitamise tagajärgedest.
«......» ............................... 20...... a. Allkiri: