§ 8 Püügipäeviku raamatu esikaane täitmine
§ 9 Püügipäevikulehe, üleandmisdeklaratsiooni ja esmakokkuostukviitungi täitmise ja esitamise üldnõuded
4 Andmete esitamine kaluri kalapüügiloa alusel toimunud püügi kohta
§ 16 Püügipäevikulehe täitmise kord
§ 17 Andmete elektroonilise esitamise kord kaluri kalapüügiloa alusel toimunud püügi kohta
§ 18 Andmete kinnitamine
§ 19 Püügiandmete esitamine enne Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel kaluri kalapüügiloa alusel toimuvalt kalapüügilt naasmist
§ 20 Püügiandmete esitamine kaluri kalapüügiloa alusel toimuval kalapüügil püügile asetatud püügivahendite asukoha kohta
§ 21 Andmete esitamise viis kalalaeva kalapüügiloa alusel toimunud püügi kohta
§ 22 Andmete elektroonilise esitamise kord
§ 23 Andmete paberdokumendil esitamise vorm ja sagedus
§ 24 Andmete esitamine paarispüügi puhul
2 Püügiandmete esitamise nõuded kalapüügil Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (NAFO) reguleeritaval veealal
§ 25 Püügiandmete esitamise erinõuded NAFO reguleeritaval veealal
§ 26 Toodangu registreerimine ja lastiplaan NAFO reguleeritaval veealal
3 Püügiandmete esitamise nõuded kalapüügil Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) reguleeritaval veealal
§ 27 Püügiandmete esitamise erinõuded NEAFC reguleeritaval veealal
§ 28 Toodangu registreerimine ja lastiplaan NEAFC reguleeritaval veealal
4 Püügiandmete esitamise nõuded kalapüügil Teravmägede püügipiirkonnas
§ 29 Püügiandmete esitamise erinõuded kalapüügil Teravmägede püügipiirkonnas
6 Andmete esitamine lossimise ja ümberlaadimise kohta
§ 30 Lossimis- ja ümberlaadimisandmete esitaja ning esitamise vorm
§ 31 Andmete esitamine teises riigis toimunud lossimise ja ümberlaadimise kohta
§ 32 Lossimis- ja ümberlaadimisandmete esitamine kolmanda riigi laeva puhul
§ 33 Kala esitus- ja töötlemisviis
7 Andmete esitamine kala üleandmise ja transpordi kohta
§ 34 Andmed kala üleandmise kohta
§ 35 Üleandmise andmete esitamise juhend
§ 36 Andmete esitamine kala transpordi kohta
§ 37 Andmed kala esmakokkuostu kohta
§ 38 Esmakokkuostu andmete esitamise juhend
9 Andmete vastavus
§ 39 Andmete vastavus
§ 40 Andmete vastavuse hindamine
RT I, 17.12.2014, 12
Vastu võetud 15.12.2014 nr 186
Määrus kehtestatakse kalapüügiseaduse § 18 lõigete 1, 5, 6 ja 8 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse kalapüügiga seonduvate andmete esitamise nõuded kalapüügiloa alusel kala püüdvale või veetaimi koguvale isikule, kala esmakokkuostjale, kalandustoodete vedajale, merel kala vastu võtva, transportiva või töötleva Eesti lipudokumenti omava laeva kaptenile ja Eesti jurisdiktsiooni alla jääval veealal kala vastu võtva, transportiva või töötleva välisriigi laeva kaptenile.
(2) Määruses reguleeritakse kalapüügiga seotud andmete esitamist niivõrd, kuivõrd seda ei reguleeri Euroopa Liidu õigusaktid.
(1) Andmete saaja on Põllumajandusministeerium või määruses eraldi nimetatud juhtudel Keskkonnainspektsioon.
(2) Kala lossimisel Eesti lipu all sõitvalt laevalt teise riigi sadamas või kala ümberlaadimisel Eesti lipu all sõitvalt laevalt teise riigi jurisdiktsiooni alla jääval veealal on andmete saajaks nõudmisel ka selle riigi pädev asutus. Niisugusel juhul edastatakse andmed komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.04.2011, lk 1–153), määratud viisil või selle pädeva asutuse näidatud aadressil, numbril või viisil.
(1) Andmete esitaja on kalapüügiloa omanik, laeva kapten, kala esmakokkuostja ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008 ja (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1–50), artiklis 68 sätestatud juhul kalandustoodete vedaja.
(2) Kalapüügiloa omaniku või kala esmakokkuostja nimel võib andmed esitada kalapüügiloa omaniku või kala esmakokkuostja esindaja, kellele on esindusõigus antud kirjaliku volitusega.
(3) Paragrahvides 19 ja 20 sätestatud juhtudel esitab kalapüügiloa omaniku kirjaliku volituse alusel andmed vahetult kalapüüki teostav kalur, kes on kantud kaluri kalapüügiloale, mille alusel püük toimub.
(2) Elektrooniliselt esitatakse andmed, sisestades need kutselise kalapüügiga seonduvate andmete üle arvestuse pidamise elektroonilisse keskkonda (edaspidi elektrooniline keskkond) kas:
(3) Paberdokumendil esitatakse andmed rannapüügipäeviku või kalalaeva kalapüügipäeviku lehel (edaspidi koos ka püügipäevik), üleandmisdeklaratsioonil, esmakokkuostukviitungil või käesolevas määruses sätestatud muul dokumendil.
(4) Põllumajandusministeerium sisestab paberdokumendil esitatud andmed elektroonilisse keskkonda.
(5) Enne kaluri kalapüügiloa alusel Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel toimuvalt kalapüügilt naasmist esitatakse püügiandmed §-s 19 märgitud viisil.
(1) Kalalaeva kalapüügipäeviku, rannapüügipäeviku, esmakokkuostukviitungite raamatu ja üleandmisdeklaratsioonide raamatu (edaspidi koos ka raamat) väljastab Põllumajandusministeerium. Kala esmakokkuostukviitungite raamat väljastatakse ainult isikule, kes kalapüügiseaduse § 171 lõike 1 kohaselt tohib tegeleda kala esmakokkuostuga, või tema esindajale.
(2) Püügipäeviku raamat ja üleandmisdeklaratsioonide raamat väljastatakse ainult isikule, kellele on vaadeldavaks aastaks antud kalapüügiluba, või tema esindajale. Raamatu saamisel annab isik allkirja.
(3) Ühe kalendriaasta jooksul võib väljastada ühe kalapüügiloa kohta mitu püügipäeviku raamatut, kusjuures uus püügipäeviku raamat väljastatakse eelmise täitumist arvestades. Raamat väljastatakse nõudmisel. Püügipäeviku lehte võib kasutada ka raamatu väljastamisele järgnevatel kalendriaastatel, arvestades seejuures § 9 lõikes 5 sätestatut. Kui püügipäevikulehe vorm on muutunud, võib varasemale vormile vastavat püügipäeviku lehte kasutada üksnes siis, kui kõik nõutavad andmed on võimalik lehele loetavalt märkida.
(4) Kui isikule ei ole võimalik anda uut kalapüügiluba, tagastab ta eelmise kalapüügiloa kehtivuse lõppemisel püügipäeviku ja üleandmisdeklaratsioonide raamatu täitmata lehed selle väljastajale 30 päeva jooksul. Kui kala esmakokkuostuga tegelenud isik ei vasta enam kalapüügiseaduse § 171 lõikes 1 sätestatud nõuetele, tagastab ta esmakokkuostukviitungite raamatu täitmata lehed selle väljastajale 30 päeva jooksul.
(5) Raamatu väljastamisel registreerib Põllumajandusministeerium raamatu numbri ja selle saanud isiku ees- ja perekonnanime või ärinime, isikukoodi või äriregistrikoodi. Püügipäeviku raamatu väljastamisel registreerib Põllumajandusministeerium ka raamatu saanud isikule jooksvaks aastaks väljastatud kalapüügiloa tüübi ja numbri. Kui raamatu saanud isik volitab andmeid esitama isiku, kelle esindusõigus ei tulene seadusest, registreerib andmete saaja andmete esitamiseks volitatud isiku ees- ja perekonnanime, isikukoodi ning kontaktandmed.
(3) Andmed tuleb edastada järjestikustel vormidel. Kui vorm on rikutud, tuleb see diagonaalse joonega läbi kriipsutada ning edastada koos korrektselt täidetud vormiga.
Andmete saaja säilitab talle edastatud vormide originaale edastamisest alates kümne aasta jooksul.
§ 8. Püügipäeviku raamatu esikaane täitmine
Püügipäeviku raamatu esikaane täidab raamatu väljastamisel kalapüügiloa andja ning kannab sellele järgmised andmed:
2) kalapüügiloa andja nimi, postiaadress, kuhu püügipäevikuleht tuleb edastada, ning muud kontaktandmed;
3) kalapüügiloa omaniku ees- ja perekonnanimi või ärinimi, isikukood või äriregistrikood;
4) kalalaeva kalapüügiloa puhul kalapüügiloale kantud kalalaeva nimi või pardanumber ning kapteni ees- ja perekonnanimi, isikukood ja kontaktandmed;
5) kaluri kalapüügiloa puhul kalapüügiloale kantud kaluri nimi ja vajaduse korral isikukood ning püügivahendi märgistus.
§ 9. Püügipäevikulehe, üleandmisdeklaratsiooni ja esmakokkuostukviitungi täitmise ja esitamise üldnõuded
(2) Ühtegi kannet ei tohi kustutada ega muuta. Ebaõige kande peale tõmmatakse kriips ja selle järele tehakse uus sissekanne, mis kinnitatakse andmete esitaja või tema esindaja allkirjaga ning millele lisatakse paranduse kuupäev.
(3) Püügipäevikulehed on trükitud isekopeeruvale paberile. Päevikut täites pannakse lehtede vahele järgmise valge lehe ette papist vaheleht.
(5) Kalapüügiloa alusel toimunud püügi kohta edastatakse andmed ainult selle püügipäeviku lehel, mille raamatu esikaanele on kantud selle loa number. Kui loa omanikule antakse uus kalapüügiluba, kannab loa andja uue loa numbri loa omanikule väljastatud püügipäeviku raamatu esikaanele.
(6) Püügipäevikulehe peale võib loa omanik kanda üksnes ühe kalapüügiloa numbri. Kui loa omanikule antakse uus kalapüügiluba, jätkab ta jooksva kuu kohta püügiandmete esitamist uuel püügipäevikulehel, millel on näidatud uue kalapüügiloa number.
(1) Püügipäevik peab püügil kaasas olema.
(2) Kalendriaastaks kehtestatud püügivõimaluste kasutamise andmeid sisaldavat kalalaeva kalapüügipäevikut tuleb hoida laeva pardal kalendriaasta lõpuni.
(1) Elektroonilise keskkonna veebilehe kaudu esitatakse andmed kaluri kalapüügiloa alusel toimunud püügi kohta, välja arvatud andmed agarikupüügi kohta laevaga, mille üldpikkus on 15 m ja üle selle.
(2) Kliendirakenduse vahendusel esitatakse andmed kalalaeva kalapüügiloa alusel toimunud püügi ning kalalaeva kalapüügiloa alusel püütud kala lossimise ja ümberlaadimise kohta, samuti andmed agarikupüügi kohta laevaga, mille üldpikkus on 15 m ja üle selle.
(3) Kala esmakokkuostu ja üleandmise kohta andmete elektroonilise esitamise korral otsustab Põllumajandusministeerium iga isiku puhul eraldi, kas andmeid hakatakse esitama elektroonilise keskkonna veebilehe kaudu või kliendirakenduse vahendusel.
(1) Kui tehnilise rikke tõttu või muul põhjusel ei ole andmeid võimalik esitada elektroonilise keskkonna veebilehe kaudu või kliendirakenduse vahendusel, vormistab andmete esitaja või tema esindaja püügipäeviku, deklaratsiooni või kviitungi vormile vastava elektroonilise või paberdokumendi, millel kajastab kõik nõutud andmed. Elektroonilisele dokumendile lisatakse digitaalallkiri.
(2) Kaluri kalapüügiloa alusel toimunud püügi korral esitatakse rannapüügipäeviku vormile vastav dokument Põllumajandusministeeriumile 48 tunni jooksul püügireisi lõpust arvates tähtkirja või e-posti teel.
(3) Kalalaeva kalapüügiloa alusel toimunud püügi korral esitatakse kalalaeva kalapüügipäeviku, lossimisdeklaratsiooni või ümberlaadimisdeklaratsiooni vormile vastav dokument Põllumajandusministeeriumile komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artiklis 39 sätestatud tähtpäevaks tähtkirjaga või e-posti teel.
(4) Kala üleandmise korral esitatakse üleandmisdeklaratsiooni vormile vastav dokument Põllumajandusministeeriumile nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 66 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul tähtkirja või e-posti teel.
(5) Kala esmakokkuostu korral esitatakse esmakokkuostukviitungi vormile vastav dokument Põllumajandusministeeriumile nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 62 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul tähtkirja või e-posti teel.
(6) Lõigetes 4 ja 5 sätestatud juhul moodustub nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 58 lõike 5 punktis a nimetatud partii identifitseerimisnumber, kui Põllumajandusministeerium sisestab paberdokumendil esitatud andmed elektroonilisse keskkonda. Partii identifitseerimisnumber tehakse andmete esitajale viivitamata teatavaks.
(1) Kalapüügiga seonduvaid andmeid elektrooniliselt esitama kohustatud isik peab taotlema andmete elektrooniliseks esitamiseks vajaliku kasutajaõiguse andmist arvestusega, et püügitegevuse kestuse ja kala käitlemise ajal oleks andmeid võimalik elektrooniliselt esitada.
(2) Andmete elektrooniliseks esitamiseks vajaliku kasutajaõiguse saanud isik on kohustatud elektrooniliselt esitama need andmed, mille elektrooniliseks esitamiseks talle kasutajaõigus anti.
(1) Andmete elektrooniliseks esitamiseks vajaliku kasutajaõiguse saamiseks esitab isik Põllumajandusministeeriumile taotluse, milles märgib järgmised andmed:
2) andmete esitamiseks volitatud isiku nimi, isikukood ja selle isiku kontaktandmed, kellele taotletakse kasutajaõiguse andmist;
3) mis andmeid ja millisel viisil hakatakse elektrooniliselt esitama.
(2) Põllumajandusministeerium annab andmete esitamiseks volitatud isikule kasutajaõiguse, kui taotluse esitanud isik tegutseb tegevusalal, mille puhul on kalapüügiga seonduvate andmete esitamine kohustuslik, ning andmete esitamiseks volitatud isik on andnud allkirja, millega kinnitab andmete elektroonilise esitamise nõuete tundmist ja kohustub neid järgima.
(3) Põllumajandusministeerium võtab isikult kasutajaõiguse, kui kasutajaõiguse saanud isikul ei ole andmete elektrooniliseks esitamiseks enam volitust või kui kasutajaõiguse andmist taotlenud isik vastaval tegevusalal enam ei tegutse või ei tohi seal tegutseda.
(4) Kasutajaõiguse andmist taotlenud isik peab volituse lõppemisest või vastaval tegevusalal tegevuse lõpetamisest viivitamata teavitama Põllumajandusministeeriumi.
4. peatükk Andmete esitamine kaluri kalapüügiloa alusel toimunud püügi kohta
(1) Kaluri kalapüügiloa omanik või tema esindaja esitab andmed kalapüügi kohta elektroonilise keskkonna veebilehe kaudu või paberdokumendil lisas 5 esitatud vormi kohasel rannapüügipäeviku lehel.
(2) Paberdokumendil rannapüügipäevik on A5- või A4-formaadis ning koosneb kaante vahele köidetud 30 originaallehest ja 30 kopeerlehest, mis asetsevad vaheldumisi. Originaallehed on valget värvi ja kopeerlehed kollast värvi.
(3) Paberdokumendil rannapüügipäeviku täidetud originaalleht edastatakse kaluri kalapüügiloa andjale iga kuu kohta hiljemalt aruandekuule järgneva kuu viiendaks päevaks, välja arvatud lõikes 4 sätestatud juhul.
(4) Läänemerel kastmõrra ja põhjanoodaga püügil edastatakse püügipäeviku täidetud originaalleht kaluri kalapüügiloa andjale 48 tunni jooksul püügireisi lõpust arvates.
(5) Paberdokumendil püügipäevikuleht antakse kalapüügiloa andjale üle või saadetakse tähtkirjaga püügipäeviku esikaanel esitatud aadressil.
(6) Paberdokumendil püügipäevikuleht esitatakse kalapüügiloa kehtivuse ajal ka juhul, kui aruandekuu jooksul püügil ei käidud või püügil käies saaki ei saadud. Sel juhul märgitakse püügipäevikulehele, et püügil ei käidud või et saaki ei saadud. Kui kalapüük on kalapüügiseaduse § 19 lõike 6 alusel peatatud kogu kalendrikuu vältel kõikide kalapüügiloale kantud püügivahendite või vastava kalapüügiloa osas, siis selle kalapüügiloa osas vastava kuu kohta püügipäevikulehte ei esitata.
§ 16. Püügipäevikulehe täitmise kord
(1) Püügipäevikulehe ülemine osa täidetakse rannapüügipäeviku esikaanele kantud andmete järgi enne püügile minekut. Kaluri nimi peab olema sama, mis on sellel kalapüügiloal, mille alusel püük toimub. Kui kalapüügiloale on kantud mitme kaluri nimi ja jooksva kuu kohta esitavad kalapüügiloa omaniku kirjaliku volituse alusel samal püügipäeviku lehel andmeid erinevad isikud, kinnitatakse iga sissekanne andmete esitaja allkirjaga.
(2) Kui püügil kasutatakse laeva, märgitakse püügipäevikulehele selle pardanumber.
(3) Püügipäevikulehe lahtrisse 1 „Püügile” kantakse püügivahendi püügile asetamise kuupäev. Püügipäevikulehe lahtrid 1, 3, 5 ja 6 täidetakse pärast sadamasse või kaldale saabumist ning enne sadamast või kaldale saabumise kohast lahkumist või enne püügivahendi nõudmist, kui püügivahendi nõudmine toimub sama püügireisi käigus enne sadamasse või kaldale saabumist. Püügipäevikulehe lahtrisse 2 „Nõudmine” kantakse püügivahendi nõudmise kuupäev enne püügivahendi nõudmist. Nõudmine selle määruse tähenduses on kala püügivahendist väljavõtmine või püügivahendi püügilt äravõtmine.
(4) Püügipäevikulehe lahter 4 „Lossimiskoht” ja lahtrid 7–16 „Kalakogused liikide kaupa” täidetakse enne kala maaletoomist või ümberlaadimist olenevalt sellest, milline neist tegevustest toimub esimesena. Kala ümberlaadimise korral kirjutatakse lahtrisse 4 „ümberlaadimine”. Ümberlaadimine selle määruse tähenduses on kala laadimine ühelt laevalt või paadilt teisele ilma vahepealse maale lossimiseta.
(5) Kui Läänemerel kaluri kalapüügiloa alusel toimuvaks kalapüügiks kasutatakse kalalaeva, mille üldpikkus on 10 m ja üle selle, märgitakse lahtritesse 1 ja 2 lisaks püügivahendi püügile asetamise ja nõudmise kuupäevale ka sadamast või kaldalt lahkumise ning sadamasse või kaldale saabumise kellaaeg.
(6) Lahtrisse 3 „Püügikoht” märgitakse:
(7) Kalasaak märgitakse püügipäevikulehe lahtritesse 7–16 kilogrammides kala liikide ja püügivahendi tüüpide kaupa. Lõhe ja meriforelli puhul lisatakse ka püütud isendite arv, mis märgitakse koguse järgi samasse lahtrisse sulgudes. Kui püütud lõhel ja meriforellil on lõigatud ära rasvauim, siis märgitakse püütud lõhe ja meriforelli kogust näitavast lahtrist järgmisesse lahtrisse lõigatud rasvauimega lõhe ja meriforelli isendite arv ning kogus kilogrammides. Veetaimede koguja märgib kogutud veetaimede liigi ja koguse.
(8) Püügivahendi tüüp märgitakse püügipäevikulehe lahtrisse 5, kasutades järgmisi püügivahendi nimetusi või koode:
3) 3 – ääremõrd suu kõrgusega 1 kuni 3 m;
7) 7–1 – silmutorbik;
8) 7–2 – silmumõrd;
9) 8–1 – nakkevõrk silmasuurusega kuni 69 mm;
10) 8–2 – nakkevõrk silmasuurusega 70–89 mm;
11) 8–3 – nakkevõrk silmasuurusega 90–149 mm;
12) 8–4 – nakkevõrk silmasuurusega üle 150 mm;
13) 9 – kaldanoot;
14) 10 – põhjanoot ehk mutnik;
15) 11 – veonoot;
16) 12 – õngejada;
17) 13 – tõstevõrk;
18) 14 – agariku tragi;
19) 15 – mõrrajada;
20) 16 – püüvõrk;
21) 17 – pöörinoot;
22) 18 – tindimõrd.
(9) Püügipäevikulehe lahtrisse 6 kantakse nõutud püügivahendi arv lõikes 8 nimetatud püügivahendi tüüpide kaupa, lõike 8 punktis 19 nimetatud püügivahendi puhul kasutatud mõrdade arv ning punktis 16 nimetatud püügivahendi puhul kasutatud kuni 100 konksuga püügivahendite arv.
(10) Püügipäevikulehe osasse „Kokku” kantakse päevikulehe täitumisel või aruandeperioodi lõppedes summeeritud saak liigiti püügivahendite, püügikohtade ja lossimiskohtade kaupa. Lahtrisse „Arv” kantakse püügivahendi püügiööpäevade arv kokku püügivahendite tüüpide kaupa. Püügivahendi püügiööpäev selle määruse tähenduses on 24-tunnine ajavahemik alates püügivahendi püügile asetamisest, mille jooksul on püügivahend vees kas kogu ajavahemiku või osa sellest.
(11) Andmete esitaja märgib andmete esitamise kuupäevaks püügipäevikulehe postiasutusele edastamise või loa andjale üleandmise kuupäeva.
(12) Püügipäevikulehe lahtrisse „Märkused” märgitakse andmed hukkunud lindude ja loomade kohta ning tehakse märge hülgekahjustuse kohta.
§ 17. Andmete elektroonilise esitamise kord kaluri kalapüügiloa alusel toimunud püügi kohta
(1) Kaluri kalapüügiloa alusel toimuva püügi kohta andmete elektroonilise esitamise korral sisestatakse elektroonilisse keskkonda pärast sadamasse või kaldale saabumist ning enne sadamast või kaldale saabumise kohast lahkumist või enne püügivahendi nõudmist, kui püügivahendi nõudmine toimub enne sadamasse või kaldale saabumist, järgmised andmed:
2) püügikoht § 16 lõike 6 kohaselt;
3) püügile asetatava püügivahendi tüüp ja arv;
(2) Kaluri kalapüügiloa alusel toimunud püügi kohta andmete elektroonilise esitamise korral sisestatakse elektroonilisse keskkonda enne kala maaletoomist või ümberlaadimist olenevalt sellest, milline neist tegevustest toimub esimesena:
1) püügivahendi nõudmise kuupäev, nõutud püügivahendi tüüp ja arv;
3) püütud kalakogused liikide kaupa ja isendite arv, kui isendite arvu esitamine on nõutud;
4) andmed hukkunud lindude ja loomade kohta ning märge hülgekahjustuse kohta.
(3) Püügivahendi tüübi sisestamisel kasutatakse § 16 lõikes 8 sätestatud püügivahendi nimetusi või koode.
(4) Kui kalendrikuu jooksul püügil ei käidud, kuid omati kehtivat kalapüügiluba, sisestatakse elektroonilisse keskkonda teade kalapüügil mittekäimise kohta hiljemalt järgneva kuu viiendaks päevaks. Kui kalapüük on kalapüügiseaduse § 19 lõike 6 alusel peatatud kogu kalendrikuu vältel kõikide kalapüügiloale kantud püügivahendite või vastava kalapüügiloa osas, siis selle kalapüügiloa osas vastava kuu kohta teadet ei esitata.
(5) Kaluri kalapüügiloa alusel toimuva püügi kohta andmete elektroonilise esitamise korral võib andmed esitada elektrooniliselt iga kuu kohta hiljemalt aruandekuule järgneva kuu viiendaks päevaks, kui samal ajal peetakse püügi kohta arvestust rannapüügipäeviku lehel §-s 16 sätestatud korras. Läänemerel kastmõrra ja põhjanoodaga püügi kohta esitatakse andmed elektrooniliselt 48 tunni jooksul püügireisi lõpust arvates.
(6) Kui andmed esitatakse lõikes 5 sätestatud korras, siis rannapüügipäeviku lehte andmete saajale ei esitata ning andmete arvestusel võetakse aluseks elektrooniliselt esitatud andmed.
(7) Põllumajandusministeerium väljastab §-s 5 sätestatud korras rannapüügipäeviku raamatu isikule, kes soovib esitada andmeid lõikes 5 sätestatud korras. Isikul peab püügipäevik püügil kaasas olema.
§ 18. Andmete kinnitamine
(2) Andmete elektroonilisse keskkonda sisestatud andmete õigsust kinnitab kasutajaõiguse saanud isik. Elektroonilisse keskkonda ei saa sisestada andmeid uue püügitegevuse kohta enne, kui andmed varasema püügitegevuse kohta on kinnitatud.
§ 19. Püügiandmete esitamine enne Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel kaluri kalapüügiloa alusel toimuvalt kalapüügilt naasmist
(1) Kaluri kalapüügiloa alusel Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel toimuva kalapüügi kohta tuleb esitada Keskkonnainspektsioonile vähemalt üks tund enne püügilt sadamasse või randa saabumist järgmised andmed:
1) selle loa number, mille alusel püük toimus, ja teadet edastava kaluri nimi;
(2) Lõikes 1 nimetatud andmed esitatakse Keskkonnainspektsioonile kirjalikult faksinumbril (+372) 628 7459 või elektronposti aadressil 1313@rescue.ee.
(3) Kui teadet ei ole võimalik kirjalikult esitada, teatatakse lõikes 1 nimetatud andmed Keskkonnainspektsioonile valvetelefonil (+372) 633 1313 või valvetelefoni lühinumbril 1313.
(4) Teatesse märgitud kalakogus ei tohi laeva pardal või muus kalatranspordi vahendis olevast ja kaldale toodavast kalakogusest erineda rohkem kui kümme protsenti.
(5) Kui püügikohast sadamasse või randa jõudmiseks kulub vähem kui üks tund, võib lõike 1 punktis 3 nimetatud andmed, mis kantakse püügipäevikusse, edastada pärast püüniste nõudmist, kuid vähemalt 30 minutit enne sadamasse või randa saabumist. Teade peab sisaldama selle loa numbrit, mille alusel püük toimus, ja teadet edastava kaluri nime.
(6) Kui lõike 1 kohaselt teatatud püügilt sadamasse või randa saabumine hilineb rohkem kui 15 minutit teates märgitud kellaajast, täpsustab teate esitanud kalur sadamasse saabumise kellaaega lõikes 2 või 3 toodud viisil. Täpsustav teade peab sisaldama selle loa numbrit, mille alusel püük toimus, ja teadet edastava kaluri nime.
§ 20. Püügiandmete esitamine kaluri kalapüügiloa alusel toimuval kalapüügil püügile asetatud püügivahendite asukoha kohta
Kalapüügil kastmõrdadega ja mõrdadega dokumenteerib kalapüüki vahetult teostav kalur kirjalikku taasesitamist võimaldaval viisil püügile asetatud püügivahendite asukoha geograafilised koordinaadid – kraad ja minut täpsusega kolm kohta peale koma, mis näitavad kahe lipuga tähistatavat mõrra avaveepoolset otsa. Need andmed esitatakse korrakaitseorgani nõudmisel.
§ 21. Andmete esitamise viis kalalaeva kalapüügiloa alusel toimunud püügi kohta
(1) Kalalaeva kalapüügiloa alusel toimunud püügi kohta peab esitama andmed kliendirakenduse vahendusel, kui kala püütakse kalalaevaga, mille üldpikkus on 12 m ja üle selle.
(2) Kalalaeva kalapüügiloa alusel toimunud püügi kohta võib esitada andmed kliendirakenduse vahendusel või paberdokumendil püügipäevikulehel, kui kala püütakse kalalaevaga, mille üldpikkus on alla 12 m.
§ 22. Andmete elektroonilise esitamise kord
(1) Kalalaeva kalapüügiloa alusel toimunud püügi kohta esitab loa omanik või tema esindaja nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 sätestatud andmed kliendirakenduse vahendusel komisjoni rakendusmääruse (EL) 404/2011 artikli 47 lõikes 1 sätestatud tähtpäevaks.
(2) Kalalaeva kalapüügiloa alusel toimunud püügi kohta elektrooniliselt esitatud andmete parandamisel lähtutakse komisjoni rakendusmääruse (EL) 404/2011 artikli 47 lõikes 2 sätestatust.
§ 23. Andmete paberdokumendil esitamise vorm ja sagedus
(1) Kalalaeva kalapüügiloa alusel toimunud püügi kohta esitab loa omanik või tema esindaja andmed lisas 6 esitatud vormi kohasel püügipäevikulehel.
(3) Kalalaeva kalapüügipäeviku täidetud originaalleht antakse üle või saadetakse tähtkirjaga Põllumajandusministeeriumile komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artiklis 32 sätestatud tähtaja jooksul.
§ 24. Andmete esitamine paarispüügi puhul
Paarispüügi puhul esitavad andmeid püügi kohta mõlemad laevad. Laeva püügipäeviku lehele kantakse sama laeva pardale tõstetud kalakogus.
2. jagu Püügiandmete esitamise nõuded kalapüügil Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (NAFO) reguleeritaval veealal
§ 25. Püügiandmete esitamise erinõuded NAFO reguleeritaval veealal
(1) Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleeritaval veealal (edaspidi NAFO reguleeritav veeala) toimuva püügi kohta esitatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud kalapüügi, lossimise ja ümberlaadimise andmed kliendirakenduse vahendusel Põllumajandusministeeriumile.
(2) NAFO reguleeritaval veealal toimunud püügi kohta esitatakse lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele nõukogu määruse (EÜ) nr 1386/2007, milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed (ELT L 318, 05.12.2007, lk 1–58), artikli 19 lõikes 1 nimetatud andmed. Andmed esitatakse kliendirakenduse vahendusel Põllumajandusministeeriumile.
(3) Lisaks lõigetes 1 ja 2 sätestatule esitatakse NAFO reguleeritaval veealal toimuva püügi kohta nõukogu määruse (EÜ) nr 1386/2007 artiklis 21 ja NAFO kalapüügieeskirjades nimetatud andmed elektrooniliselt Keskkonnainspektsioonile nõukogu määruse (EÜ) nr 1386/2007 artiklis 21 sätestatud tähtpäevaks.
§ 26. Toodangu registreerimine ja lastiplaan NAFO reguleeritaval veealal
NAFO reguleeritaval veealal kala püüdva laeva kapten peab pidama nõukogu määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 19 lõikes 2 nimetatud toodangupäevikut ja lastiplaani.
3. jagu Püügiandmete esitamise nõuded kalapüügil Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) reguleeritaval veealal
§ 27. Püügiandmete esitamise erinõuded NEAFC reguleeritaval veealal
(1) Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni reguleeritaval veealal (edaspidi NEAFC reguleeritav veeala) toimuva püügi kohta esitatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud kalapüügi, lossimise ja ümberlaadimise andmed kliendirakenduse vahendusel Põllumajandusministeeriumile.
(2) NEAFC reguleeritaval veealal toimunud püügi kohta esitatakse lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 433/2012, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem, üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 136, 25.05.2012, lk 41–93), artikli 4 lõikes 1 nimetatud andmed. Andmed esitatakse kliendirakenduse vahendusel Põllumajandusministeeriumile.
(3) Lisaks lõigetes 1 ja 2 sätestatule esitatakse NEAFC reguleeritaval veealal toimuva püügi kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2791/1999 (ELT L 348, 31.12.2010, lk 17–33), artikli 9 lõikes 1 ja NEAFC kalapüügieeskirjades nimetatud andmed elektrooniliselt Keskkonnainspektsioonile Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1236/2010 artiklis 9 sätestatud tähtpäevaks.
§ 28. Toodangu registreerimine ja lastiplaan NEAFC reguleeritaval veealal
NEAFC reguleeritaval veealal kala püüdva laeva kapten peab pidama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 8 lõikes 2 nimetatud toodangupäevikut ning lastiplaani.
4. jagu Püügiandmete esitamise nõuded kalapüügil Teravmägede püügipiirkonnas
§ 29. Püügiandmete esitamise erinõuded kalapüügil Teravmägede püügipiirkonnas
(1) Teravmägede püügipiirkonnas toimuva püügi kohta esitatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud kalapüügi, lossimise ja ümberlaadimise andmed kliendirakenduse vahendusel Põllumajandusministeeriumile.
(2) Norra Kuningriigi nõutavad andmed Teravmägede püügipiirkonnas toimuva püügi kohta esitatakse Norra Kuningriigile tema kehtestatud korras.
6. peatükk Andmete esitamine lossimise ja ümberlaadimise kohta
§ 30. Lossimis- ja ümberlaadimisandmete esitaja ning esitamise vorm
2) Läänemerel kastmõrraga ja põhjanoodaga püügi puhul selle kaluri kalapüügiloa omanik või tema esindaja, mille alusel kala püüti ja lossiti;
3) kala lossinud laeva kapten, juhul kui laevalt lossitakse merel ümberlaadimise käigus vastu võetud kala või tegu on teise riigi lipu all sõitva laevaga ja kala lossinud laeval ei ole kalalaeva kalapüügiluba.
(3) Andmed kala lossimise ja ümberlaadimise kohta peab esitama kliendirakenduse vahendusel, kui lossitud kala püüti § 11 lõikes 2 nimetatud kalalaevaga.
(4) Andmed kala lossimise ja ümberlaadimise kohta võib esitada kliendirakenduse vahendusel või paberdokumendil püügipäevikulehel, kui lossitud kala püüti § 21 lõikes 2 nimetatud kalalaevaga.
(7) Kalalaeva kalapüügiloa alusel püütud kala lossimise ja ümberlaadimise kohta esitab loa omanik, tema esindaja või kalalaeva kapten andmed lisas 6 esitatud vormi kohasel paberdokumendil püügipäevikulehel.
(8) Kalalaeva kalapüügipäeviku lossimis- ja ümberlaadimisandmete täitmisel lähtutakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artiklis 33 ja X lisas sätestatust. Püügipäeviku täidetud originaalleht antakse üle või saadetakse tähtkirjaga Põllumajandusministeeriumile komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artiklis 32 sätestatud tähtaja jooksul.
(9) Iga laeva kohta tuleb täita vähemalt üks püügipäevikuleht.
§ 31. Andmete esitamine teises riigis toimunud lossimise ja ümberlaadimise kohta
(1) Kui lossimine toimub Eesti lipu all sõitvalt laevalt teise liikmesriigi sadamas, esitatakse andmed lossimise kohta nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 23 lõike 3 punktis b või artikli 24 lõikes 5 sätestatud korras.
(2) Kui ümberlaadimine toimub teise liikmesriigi sadamas, esitatakse andmed ümberlaadimise kohta nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 21 lõike 4 punktis b või artikli 22 lõikes 5 sätestatud korras.
(3) Kui lossimine või ümberlaadimine toimub teise liikmesriigi sadamas ning andmed esitatakse paberdokumendil püügipäevikulehel, esitatakse lossimis- ja ümberlaadimisandmed komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 32 lõikes 3 sätestatud korras.
(4) Kui lossimine või ümberlaadimine toimub kolmanda riigi sadamas, vetes või avamerel, esitatakse lossimis- ja ümberlaadimisandmed komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 32 lõigetes 4 ja 5 sätestatud korras.
§ 32. Lossimis- ja ümberlaadimisandmete esitamine kolmanda riigi laeva puhul
(1) Kui kolmanda riigi lipu all sõitvalt laevalt laaditakse kala ümber Eesti jurisdiktsiooni alla jääval veealal või kui kolmanda riigi lipu all sõitev laev lossib kala Eesti sadamas, esitab selle laeva kapten andmed lossimise ja ümberlaadimise kohta Põllumajandusministeeriumile 48 tunni jooksul lossimise või ümberlaadimise lõpetamisest arvates.
(2) Lossimis- ja ümberlaadimisandmed esitatakse lisas 6 esitatud püügipäeviku vormile vastaval dokumendil.
§ 33. Kala esitus- ja töötlemisviis
Lossimis- ja ümberlaadimisandmete esitamisel kasutatakse kala esitus- ja töötlemisviisi märkimiseks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 I lisa tabelites 1 ja 2 nimetatud koode.
7. peatükk Andmete esitamine kala üleandmise ja transpordi kohta
§ 34. Andmed kala üleandmise kohta
(3) Üleandmisdeklaratsiooni originaalleht antakse üle või saadetakse tähtkirjaga Põllumajandusministeeriumile nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 66 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul.
(4) Kalapüügiloa omanik, kelle kalandustoodete esmamüügi aastakäive on vähemalt sama suur kui nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 67 lõikes 1 sätestatud piirmäär, esitab lisas 8 nimetatud andmed kala üleandmise kohta elektrooniliselt. Andmed kala üleandmise kohta esitatakse elektrooniliselt nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 67 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul.
2) andmete paberdokumendil esitamise korral üleandmisdeklaratsiooni raamatu number koos üleandmisdeklaratsiooni numbriga.
§ 35. Üleandmise andmete esitamise juhend
(2) Vastavalt sellele, millise loa alusel üleantav kala püüti, märgitakse lahtrisse „Kaluri kalapüügiluba” või „Kalalaeva kalapüügiluba” kalapüügiloa number.
(3) Lahtrid „Lossinud laeva nimi ja pardanumber” ning „Laeva kapten” täidetakse, kui üleantav kala püüti kalalaeva kalapüügiloa alusel või kaluri kalapüügiloa alusel kalalaeva kasutades. Lahtrisse „Laeva kapten” kantakse kapteni ees- ja perekonnanimi.
(4) Lahter „Kalur” täidetakse, kui püük toimus kaluri kalapüügiloa alusel. Lahtrisse kantakse loale kantud ja vahetult püüki teostanud kaluri ees- ja perekonnanimi.
(5) Lahtrid „Suuruskategooria” ja „Värskuskategooria” täidetakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2406/96, milles sätestatakse teatavate kalandustoodete ühised turustusnormid (ELT L 334, 23.12.1996, lk 1–15).
(6) Üleandmise andmete esitamisel kasutatakse kala esitus- ja töötlemisviisi märkimiseks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 I lisa tabelites 1 ja 2 nimetatud koode.
(7) Lahtrisse „Otstarve” kantakse märge, kas üleantavat kala kasutatakse toidutoormena või tööstuslikuks otstarbeks. „Tööstuslik otstarve” märgitakse lahtrisse kala kohta, mida kasutatakse muuks otstarbeks kui toidu valmistamiseks.
(8) Lahter „Isendite arv” täidetakse lõhe ja meriforelli kohta.
(10) Lahtrisse „Püügivahend” märgitakse püügivahend Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1–21) III lisas märgitud koode kasutades.
(11) Kalapartii püügi koht märgitakse järgmise detailsusega:
3) kaugpüügi puhul (väljaspool Läänemerd) – vähemalt FAO rajooni (division) tasemel.
(12) Kalapartii püügi kuupäevaks märgitakse kuupäev, mis on sama selle kala püüdmise kuupäevaga, mille kohta on esitatud püügiandmed.
§ 36. Andmete esitamine kala transpordi kohta
(1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 68 lõikes 1 sätestatud juhul esitatakse Põllumajandusministeeriumile sama artikli lõikes 5 nimetatud andmed ja selle kalapüügiloa number, mille alusel transporditav kala on püütud.
(2) Lõikes 1 nimetatud andmed antakse üle või saadetakse tähtkirjaga või e-posti teel Põllumajandusministeeriumile nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 68 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul.
(3) Lõikes 1 nimetatud andmeid ei pea esitama nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 68 lõikes 8 sätestatud juhul.
§ 37. Andmed kala esmakokkuostu kohta
(1) Kala esmakokkuostja, kelle kalandustoodete esmamüügi aastakäive on väiksem kui nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 62 lõikes 1 sätestatud piirmäär, esitab andmed kala esmakokkuostu kohta elektrooniliselt või paberdokumendil lisas 7 esitatud vormi kohasel kala esmakokkuostukviitungil.
(3) Esmakokkuostukviitungite raamatu originaalleht antakse üle või saadetakse tähtkirjaga Põllumajandusministeeriumile nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 62 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul.
(4) Kala esmakokkuostja, kelle kalandustoodete esmamüügi aastakäive on vähemalt sama suur kui nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 63 lõikes 1 sätestatud piirmäär, esitab lisas 7 nimetatud andmed kala esmakokkuostu kohta elektrooniliselt. Andmed kala esmakokkuostu kohta esitatakse elektrooniliselt nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 63 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul.
2) andmete paberdokumendil esitamise korral esmakokkuostu kviitungite raamatu number koos esmakokkuostukviitungi numbriga.
§ 38. Esmakokkuostu andmete esitamise juhend
(1) Müüjana märgitakse selle kalapüügiloa omanik, mille alusel müüdav kala püüti.
(4) Vastavalt sellele, millise loa alusel müüdav kala püüti, märgitakse kaluri kalapüügiloa või kalalaeva kalapüügiloa number (numbrid).
(5) Lahtrid „Lossinud laeva nimi ja pardanumber” ning „Laeva kapten” täidetakse, kui müüdav kala püüti kalalaeva kalapüügiloa alusel. Lahtrisse „Laeva kapten” kantakse kapteni ees- ja perekonnanimi.
(6) Lahter „Kalur” täidetakse, kui püük toimus kaluri kalapüügiloa alusel. Lahtrisse kantakse loale kantud ja vahetult kalapüüki teostanud kaluri ees- ja perekonnanimi.
(7) Lahtrid „Suuruskategooria” ja „Värskuskategooria” täidetakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2406/96.
(8) Esmakokkuostu andmete esitamisel kasutatakse kala esitus- ja töötlemisviisi märkimiseks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 I lisa tabelites 1 ja 2 nimetatud koode.
(9) Lahtrisse „Otstarve” kantakse märge, kas üleantavat kala kasutatakse toidutoormena või tööstuslikuks otstarbeks. „Tööstuslik otstarve” märgitakse lahtrisse kala kohta, mida kasutatakse muuks otstarbeks kui toidu valmistamiseks.
(12) Lahtrisse „Püügivahend” märgitakse püügivahend Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 III lisas märgitud koode kasutades.
(13) Kalapartii püügi koht märgitakse järgmise detailsusega:
(14) Kalapartii püügi kuupäevaks märgitakse kuupäev, mis on sama selle kala püüdmise kuupäevaga, mille kohta on esitatud püügiandmed.
9. peatükk Andmete vastavus
§ 39. Andmete vastavus
(1) Vastavuses peavad olema järgmised andmed:
1) püügipäevikusse kantud püügi ja lossimise või ümberlaadimise andmed;
2) lossimisdeklaratsiooni ja püügipäevikusse kantud lossimise andmed;
3) lossimisandmed ja esmakokkuostukviitungi andmed;
4) ümberlaadinud laeva ja vastuvõtnud laeva kapteni esitatud andmed ümberlaadimise kohta;
5) püügipäevikusse kantud andmed ja elektrooniliselt esitatud andmed § 17 lõikes 5 sätestatud juhul;
6) muud sama kalakogust või sama tegevust puudutavad andmed.
(2) Lõikes 1 nimetatud andmed peavad olema vastavuses ka andmete elektroonilise esitamise korral.
§ 40. Andmete vastavuse hindamine
(1) Andmete vastavuse hindamisel võetakse arvesse kõik selle kalakogusega tehtud toimingud.
(3) Kui lossitud kalakoguse kohta on täidetud mitu esmakokkuostukviitungit või kui mitme lossitud koguse kohta täidetakse üks esmakokkuostukviitung, võetakse arvesse kõik selle lossitud või müüdud koguse kohta täidetud lossimisdeklaratsioonid ja püügipäevikulehed või esmakokkuostukviitungid.
(4) Lõikes 3 sätestatut arvestatakse ka andmete elektroonilise esitamise korral.
(1) Andmed, mis esitatakse püütud kala kohta enne kalakoguse kaalumist, võivad kaalutud kalakogusest erineda maksimaalselt kuni kümme protsenti järgmistel juhtudel:
1) nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 14 lõikes 3 ja artikli 21 lõikes 3 sätestatud juhtudel, kui kala püütakse merel kalalaevaga, mille üldpikkus on kümme meetrit ja üle selle;
2) selliste kalaliikide püügil, kelle väljapüügimahtu on kalapüügiseaduse § 134 lõigete 3, 32, 33 või Euroopa Liidu määruste alusel piiratud.
(2) Andmed, mis esitatakse püütud kala kohta enne kalakoguse kaalumist, võivad kaalutud kalakogusest erineda maksimaalselt kuni 20 protsenti järgmistel juhtudel:
1) lõikes 1 nimetamata juhtudel;
2) lõike 1 punktis 2 nimetatud kalaliikide püügil, kui neid püütakse alla 70 mm silmasuurusega nakkevõrkudega merel ja kuni 80 mm silmasuurusega nakkevõrkudega Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel;
(3) Lõike 2 punkti 2 ei kohaldata, kui kala püütakse merel kalalaevaga, mille üldpikkus on kümme meetrit ja üle selle.
(4) Kui andmed erinevad lõigetes 1 ja 2 lubatust, tehakse andmete esitajale kirjalik järelepärimine, milles märgitakse andmete erinevus. Andmete esitaja peab kümne tööpäeva jooksul järelepärimise saamise päevast arvates esitama põhjendused andmete erinevuse kohta. Kui sätestatud tähtajaks ei vastata või vastuses esitatud põhjendus ei ole piisav, loetakse, et esitatud on valeandmed.
Andmete elektrooniliseks esitamiseks kohustatud isik, kes 2015. a jaanuaris tegeleb püügitegevuse või kala käitlemisega, esitab § 13 lõikes 1 sätestatud kohustuse täitmiseks taotluse vajaliku kasutajaõiguse saamiseks hiljemalt 16. jaanuariks 2015. a.
Vabariigi Valitsuse 31. märtsi 2003. a määrus nr 104 „Kalapüügiga seonduvate andmete esitamise kord” tunnistatakse kehtetuks.


text:
MTA siduvate eelotsuste praktika: oma aktsiate omandamine
Lemmi Kann • 2. november 2009
2008. aastal andis MTA mitu siduvat eelotsust küsimuses, mis puudutab oma aktsiate (osade) tagasiostmist ja selle tulemusena tehtava väljamakse maksustamist lähtuvalt tulumaksuseaduse (TuMS) § 50 lõikest 2.
Kõikidel juhtudel lähtus MTA siduva hinnangu andmisel taotluses kirjeldatud toimingu tegelikust majanduslikust sisust. Juhul kui kavandatava toimingu kirjeldusest ilmnes, et taotleja sooviks on pigem jaotada kasumit ja seetõttu on kasumi jaotamine ümber nimetatud oma aktsiate/osade omandamiseks, hindas MTA seda kui maksudest kõrvalehoidumise eesmärgil tehtavat tehingut maksukorralduse seaduse § 84 tähenduses.
Hinnangu andmisel tugines MTA muu hulgas Euroopa Kohtu 21. veebruaril 2008. aasya kohtuasjas nr C-425/06 avaldatud seisukohale, mille kohaselt majanduslikust sisust lähtumiseks ning tehingute ümberkvalifitseerimiseks piisab, kui maksusoodustuse saamine on skeemi peamine eesmärk. Samas ei pea see olema ainus eesmärk. Seejuures võivad skeemil olla ka teatud majanduslikud eesmärgid, mõningate majanduslike eesmärkide (põhjenduste) olemasolu ei välista aga majanduslikust sisust lähtumist. Euroopa Kohus kasutab viidatud lahendis terminit „miinimumkünnis”, mille ületamisel on võimalik tehing selle majanduslikust sisust lähtuvalt ümber kvalifitseerida.
Lähtuvalt miinimumkünnisest hindas MTA toimingu sooritamisest saadavat kohest kasu, milleks oli enamikul juhtudel maksudest saadav võit ja kaugemaid eesmärke, milleks oli enamikul juhtudel tulevikus tekkida võiv, kuid hetkel veel konkretiseerimata võimalus kasutada omandatud aktsiaid/osasid taotlejate poolt nimetatud erinevatel eesmärkidel.
MTA hinnangul tuleb toimingu majanduslikku sisu hinnata toimingu sooritamise hetkel ja sellest lähtuvalt kaaluda, milline on toimingu peamine eesmärk. Põhimõtteliselt saaks iga taotleja MTA järelduse õigsust kontrollida vastusega küsimusele, kas taotluses kirjeldatud toiming jäänuks sooritamata juhul, kui sellega ei kaasnenuks võimalus kasumi maksuvabaks jaotamiseks.
MTA hinnangul võis mitmel juhul taotluses kirjeldatud oma aktsiate omandamise ajendiks olla just 1. jaanuaril 2009 jõustunud TuMS muudatused, mille tulemusena aktsiate/osade omandamisel tehtava väljamakse maksustamine on muutunud ja millega reeglina kaasneb tulumaksu maksmise kohustus.
MTA märgib, et hinnang kõnesoleva maksustamise kohta ei sõltu üldjuhul taotleja kinnitusest, et kirjeldatud toiming viiakse läbi rangelt äriseadustikus sätestatud tingimusi järgides, kuna äriseadustikus sätestatud regulatsiooni järgimine või mittejärgimine kavandatava tehingu läbiviimisel ei oma maksõiguslikku tähendust. Maksukohustus tekib maksuseaduste alusel ja maksuhaldur lähtub tehingute ja toimingute maksustamisel nende tegelikust majanduslikust sisust ja eesmärgist.
Just toimingu majanduslikust sisust ja eesmärgist lähtuvalt leidis maksuhaldur vähemalt ühel juhul, et taotluses kirjeldatud oma aktsiate omandamisel tehtud väljamaksed ei olnud käsitletavad dividendi väljamaksetena. Muu hulgas ei saa kasumi jaotamisest rääkida olukorras, kui omanikke on rohkem kui üks ja väljamakseid ei tehta samaaegselt kõikidele aktsionäridele/osanikele.
Kommentaar)
(Vt eelmisi kommentaare
Siin on MTA jällegi asunud omavoliliselt välja mõtlema olematuid maksustamisobjekte. Oma aktsiate omandamine ongi üks kasumi jaotamise viis ning seadusandja selgelt ja ühemõtteliselt väljendatud tahte kohaselt oli selline kasumi jaotamise viis kuni 31. detsembrini 2008 maksustatav vastavalt TuMS § 15 lõigetele 2 ja 3 ja alates 1. jaanuarist 2009 vastavalt TuMS § 50 lõikele 2. Praegu soovib MTA rakendada 1. jaanuarist 2009 kehtivat TuMS § 50 lg 2 uut redaktsiooni tagasiulatuvalt.
Artikli autorid on EML juhatuse esimees Lasse Lehis ja EML vanemjurist,
MaksuMaksja õigustoimetaja Martin Huberg.Artikkel ilmus EML ajakirjast MaksuMaksja nr 10, 2009.
MTA siduvate eelotsuste praktika: mitterahalise sissemakse teel üleantava kinnisasjaga maksuvaba käive
MTA siduvate eelotsuste praktika: parendatud ehitiste maksustamine käibemaksuga
MTA siduvate eelotsuste praktika: erisoodustuse andmine kolmanda isiku kaudu
MTA siduvate eelotsuste praktika: tulumaksuvabastus elamu võõrandamisel

matches:
§ 50
§ 84
Kohus
§ 15
§ 50
§ 50