Töövõime kaotuse protsendi määramise kord – Riigi Teataja
Töövõime kaotuse protsendi määramise kord
Töövõime kaotuse protsendi määramise kord - sisukord
§ 1 Töövõime kaotuse protsendi olemus ja suurus
§ 2 Protsendi suuruse määramine
2 PÜSIVA TÖÖVÕIME KAOTUSE PROTSENDIMÄÄRAD
§ 3 Pea, närvisüsteemi haigused
§ 4 Silmahaigused ja -vigastused
§ 5 Kuulmis- ja tasakaaluelundid
§ 6 Ninahaigused ja -vigastused
§ 7 Suuhaigused ja -vigastused
§ 8 Neelu ja söögitoru haigused ja vigastused
§ 9 Kõrihaigused ja -vigastused
§ 10 Hingamiselundite haigused
§ 11 Vereringeelundite haigused
§ 12 Seedetrakti haigused
§ 13 Endokriinhaigused
§ 14 Süsteemse haaratusega haigused
§ 15 Jäsemete haigused ja vigastused
§ 16 Teiste elundite haigused ja vigastused
24.05.2002 RTL 2002, 64, 972 01.06.2002
16.06.2006 RTL 2006, 49, 906 25.06.2006
Määrus kehtestatakse «Riikliku pensionikindlustuse seaduse» § 16 lõike 11 alusel töövõime kaotuse protsendi määramiseks.
(2) Protsendiks määratakse 10-90, kui isik ei ole haigusest või vigastusest põhjustatud funktsioonihäire tõttu võimeline tegema talle sobivat tööd tööaja üldisele riiklikule normile vastavas mahus.
(4) Kahe või enama haiguse või vigastuse samaaegsel esinemisel määratakse protsendiks kõrgeim üksikule haigusele või vigastusele vastav protsent, kohaldades vajadusel käesoleva paragrahvi lõigete 5-7 sätteid.
1) kui teise tervisehäire puhul protsent on 10-20, siis protsenti korrutatakse indeksiga 1,1;
2) kui teise tervisehäire puhul protsent on 30-40, siis protsenti korrutatakse indeksiga 1,2;
3) kui teise tervisehäire puhul protsent on 50-80, siis protsenti korrutatakse indeksiga 1,3.
(6) Kui käesoleva määruse peatükis 2 on sätestatud sama funktsioonihäire puhul rohkem kui üks protsendimäär, hinnatakse isiku tervisehäire mõju tema töövõimele, arvestades omandatud haridust ja varasemat töökogemust ning sellest lähtuvalt määratakse konkreetne protsent.
[RTL 2006, 49, 906 - jõust. 25.06.2006]
(7) Isiku puhul, kes vahetult enne püsiva töövõimetuse tuvastamist oli töövõimetuslehe alusel ajutiselt töövõimetu või isik, kes on haiguse või vigastuse järgses varases raviperioodis ja püsiv töövõimetus tuvastatakse kuueks kuuks või üheks aastaks, võib sõltuvalt haiguse või vigastuse raskusastmest ja organismi funktsionaalsest seisundist käesoleva määruse peatükis 2 sätestatud protsente suurendada.
2) käesoleva lõike punktis 1 sätestatud juhul võetakse ühest põhjusest tingitud protsendi määramisel arvesse kõiki isikul esinevaid haigusi ja vigastusi ning nendest põhjustatud funktsioonihäireid, mis on tingitud samast püsiva töövõimetuse põhjusest, kohaldades käesoleva määruse paragrahvi 2 lõigete 4 kuni 7 sätteid
[RTL 2002, 64, 972 - jõust. 01.06.2002]
2. peatükk PÜSIVA TÖÖVÕIME KAOTUSE PROTSENDIMÄÄRAD
1) tüsistusteta paranenud koljumurrud
2) ajukolju väikesed katmata (ka suuremad kaetud) defektid
3) olulise luudefektiga (sealhulgas moonutavad) ajukolju vigastused peaaju funktsioonihäireta
1) kergekujulised
2) suuremad, häirivad moonded
3) moonde tõttu eemaletõukav välimus
1) kerge (harva, kerged valud)
2) keskmise raskusega (kerged kuni keskmise raskusega sagedased valud, mis vallanduvad tühise ärritaja tõttu)
3) raske (sagedased, mitu korda kuus vallanduvad tugevad hood)
4) eriti raske (pidev valu või valuhood mitu korda nädalas)
1) kerge kulg (hood keskmiselt üks kord kuus)
2) keskmise raskusega (sagedasemad, üks kuni mitu päeva kestvad hood)
3) raske kulg (pikka aega kestvad hood, tugevasti väljendunud kaasnähtudega, hoogude vahelised pausid kestavad vaid mõne päeva)
1) ühepoolselt, kosmeetiliselt vähe häiriv parees
2) väljendunud parees või kontraktuurid
3) täielik halvatus või moondav kontraktuur
4) mõlemapoolne täielik halvatus
1) Töövõime kaotuse protsendi määraks loetakse väheste vegetatiivsete vaevuste korral
2) Lahtiste ajuvigastuste järel määravaks on jäävate ärajäämanähtude ulatus. Peetakse silmas neuroloogilist leidu, psüühikahäireid, tserebraalsete atakkide esinemist. Arvestada tuleb ka isiku omapära juba haiguseelselt. Ajukahjustuste järelseisundite mitmekesidust arvestades on töövõime kaotuse protsendi määr
3) Ventiilhüdrotsefaalia puhul on töövõime kaotuse protsent
4) Ajuvapustuse järgsete mööduvate vegetatiivsete häirete tõttu (reverssiibelsed ja morfoloogiliselt mittetõestatavad peaaju funktsioonihäired) on esimesel aastal pärast traumat töövõimekaotuse protsendi määraks
1) Peaajukahjustused tegutsemisvõime kergekujulise häirega
2) Peaaju kahjustused tegutsemisvõime keskmise raskusega häirega
3) Peaaju kahjustused tegutsemisvõime raske häirega
1) kerged (igapäevategevuses vähe väljendunud)
2) keskmise raskusega (selgesti väljenduvad psüühikahäired)
3) rasked
1) kerged
2) keskmise raskusega, võivad esineda ka üksikud teadvusekaotuse hood
3) sagedased krambihood, märkimisväärse toimega üldseisundile
olenevalt häirete ulatusest (ka kõndimis- ja seismisraskused)
1) kergekujuline (näiteks jääkafaasia)
2) keskmise raskusega (näiteks afaasia selgete kommunikatsioonihäiretega
3) rasked (näiteks globaalne afaasia)
1) jäsemete kerged jääkhalvatused ja toonusehäired
2) töövõime kaotuse protsendi määr tsentraalsete täielike halvatuste ja tugevakujuliste osaliste halvatuste puhul on võrreldavad jäseme kaotusega, perifeerse halvatuse või muude funktsioonihäiretega - käe ja jala täielik halvatus (hemipleegia)
1) ühe- või mõlemapoolselt esinevad vähesed liikumishäired, aeglustumine, tasakaal häiritud ei ole
2) väljendunud liikumis- ja tasakaaluhäired, ebakindlus keha pööramisel, tugev aeglustumine
3) raske liikumishäire kuni liikumisvõime kaoni
1) väga harva, generaliseerunud (suured) ja kompleks-fokaalsed hood, enam kui aastapikkuste intervallidega, või väikesed ja lihtfokaalsed hood mitmekuuliste intervallidega
2) harva, generaliseerunud (suured) ja kompleksfokaalsed hood mõnekuuliste vahedega või väikesed ja lihtfokaalsed hood nädalaste vahedega
3) keskmise sagedusega, generaliseerunud (suured) ja kompleksfokaalsed hood nädalaste vahedega, või väikesed ja lihtfokaalsed hood mõnepäevaste vaheaegadega, isiksuse muutus epilepsiast
4) sagedased, generaliseerunud (suured) ja kompleksfokaalsed hood igal nädalal või generaliseerunud krambihoogude seeriad fokaalsete või multifokaalsete hoogudega; väikesed ja lihtfokaalsed hood iga päev
5) pärast 3-aastast hoogude puudumist, kui on vaja jätkata antikonvulsioonvravi
1) olenevalt väljenduslikkusest ja sümptomite kombinatsioonidest (päevane unisus, unisusehood, katapleksia, automaatne käitumine väsimusnähtude raamides, halvatused magades on sageli seoses hüpnagoogsete hallutsinatsioonidega) on töövõime kaotuse protsent tavaliselt
2) harvadel juhtudel võib töövõimekaotuse protsendi määr olla (näiteks kerge päevane unisus, harva halvatused ja hüpnagoogsed hallutsinatsioonid)
3) kui haiguse kulg on erakordselt raske, võib töövõime kaotuse protsendi määr ületada
1) oligodendroglioomi, ependümoomi, astrotsütoomi puhul, kui kasvaja täielik eemaldamine pole kindel, ei määrata töövõime kaotuse protsenti alla
2) pahaloomuliste kasvajate (glioblastoom, medulloblastoom jt) puhul ei määrata töövõime kaotuse protsenti alla
3) paranemise jälgimisaeg 5 aastat määratakse reeglina pärast väikeaju maliigse tuumori eemaldamist (näiteks medulloblastoom). Kui tuumor eemaldati varases staadiumis ja kliinilised nähud on tagasihoidlikud, on töövõime kaotuse protsent
1) kergekujulised - koolis käies esinevad ainult kerged taiplikkuse, tähelepanuvõime, psüühilise taluvusvõime häired sotsiaalsesse ellu lülitumisel kõnelemise, keele või teiste kognitiivsete võimete osas või kui kooli lõpetamise järel on säilunud edasiõppimise võime ning pole isiksusehäireid, mis takistaksid sotsiaalsesse ellu lülitumist või kui õpitav eriala saadakse alles puuetega inimeste erikoolis
2) keskmise raskusega, kui kaasuvad kontsetreerumisvõime ja tähelepanuvõime häired; koolis käies kõik ülalloetletud häired on tugevasti väljendunud, esineb õppetöös mahajäämust, kooli lõpetamise järel pole suuteline sotsiaalseks assimileerumiseks jaiseseisvaks eluks või kui puudega isik pole oma puuete tõttu suuteline ka eritöökodades sobivat eriala õppima
3) tugevasti väljendunud vaimsete võimete piiratus, intelligentsi raske mahajäämus koos tunduvalt kitsenenud õppimisvõimega, olulised puudused sõnavaras, suhteliselt soodne isiksuse ja sotsiaalse kohanemisvõime areng (suhteline edu erikoolis, iseseisev elukorraldus mõnedes eluvaldkondades kui ka lülitumine üldisesse tööellu lihtsal füüsilisel tööl veel võimalik)
4) ei ole suuteline töötama
1) seljaaju kaelaosa mittetäielik, kerge kahjustus väheste mõlemapoolsete motoorsete ja sensoorsete ärajäämanähtudega, kui põie ja pärasoole funktsioonihäired puuduvad
2) seljaaju rinna- ja nimmeosa või cauda equina mittetäielik kahjustus mõlema jala funktsioonihäirega. Põie ja pärasoole funktsioonihäired puuduvad
3) seljaaju rinna- ja nimmeosa või cauda equina mittetäielik kahjustus mõlema jala osalise halvatusega, põie- ja pärasoole häiretega
4) seljaaju kaelaosa mittetäielik kahjustus mõlema käe ja jala väljendunud osalise halvatusega, põie- ja pärasoole funktsioonihäiretega
5) seljaaju täielik läbilõikesündroom
Töövõimekaotuse protsendi määr sõltub tserebraalsetest ja spinaalsetest ärajäämanähtudest ja kliinilise kulu aktiivsusest.
1) kestev (üle poole aasta kestev) psühhoos floriidses staadiumis, olenevalt kutsealase ja sotsiaalse kohanemisvõime kadumisest
a) väheste ja üksikute jääknähtudega, sotsiaalsete kohanemisraskusteta
b) kerged sotsiaalsed kohanemisraskused
c) keskmise raskusega kohanemishäired
3) tugevakujulised sotsiaalsed kohanemisraskused
a) 1 kuni 2 faasi aastas, mitmenädalase kestvusega, olenevalt iseloomust ja tugevusest
b) sagedasemad faasid mitmenädalase kestvusega
a) selleks ajaks määratakse, kui enne on olnud palju maanilisi või maanilis-depressiivseid hooge
b) muudel juhtudel
1) kerged psüühilised või psühho-vegetatiivsed häired
2) tugevamad, olulised häired taju- ja tunnetusvõimes (näiteks väljendunud depressioon, hüpokondria, asteenia, foobiad, haigustunnetuse ebakõla, somatoformsed häired
a) keskmise raskusega sotsiaalse kohanematusega
b) raske sotsiaalse kohanematusega
koos kestva ravile allumatu silmakoopa põletikuga
1) lau täielik halvatus, silma ei saa sulgeda
2) lau osaline halvatus
1) homonüümne hemianopsia
a) kahe silmaga nägemise säiludes
b) kahe silmaga nägemine puudub
a) ülal
4) vaatevälja alumise poole täielik väljalangemine mõlemas silmas
5) ühe külgmise vaateväljapoole täielik väljalangemine, kui teine silm on pime
a) kuni 10 --ni keskpunktist
b) kuni 5 --ni keskpunktist
a) 50 --ni keskpunktist
b) 30 --ni keskpunktist
c) 10 --ni keskpunktist
d) 5 --ni keskpunktist
1) kui kasvaja piirdus silmaga (ka enukleatsiooni korral)
2) kasvaja laiema ulatuse puhul
1) 20-29 dB
2) 30-49 dB
3) 50-69 dB
4) 70-89 dB
5) üle 90 dB
6) kui halvemini kuulev kõrv kuuleb helisagedustel 500-2000 Hz 35 dB paremini kuulvast kõrvast halvemini, lisatakse funktsioonilanguse astmele 10%
a) kõne ebaselge, kuid siiski kergesti arusaadav - funktsioonihäire protsendi määrale lisatakse kuni 20%, kuid üldsumma ei saa olla suurem kui
b) kõne raskesti arusaadav, lisatakse kuni 30%, kuid üldsumma mitte üle
c) kõnevõimetus koos täieliku kurtusega
1) kerge funktsioonihäire - kerged kõrvalekaldumised seisu- ja kõndimiskatsu, mis ilmnevad alles suurematel koormustel
2) keskmise raskusega funktsioonihäire - ebakindlustunne, peapööritusnähud kukkumiskalduvusega juba igapäevastel koormustel, tugev peapööritus suurematel ja erakorralistel koormustel, selged kõrvalekaldumised seisu- ja kõndimiskatsul juba madalatel koormustel
3) raske funktsioonihäire - tugev peapööritus, ebakindlus, kõndimis- ja seismisraskused juba valges ning igapäevaste koormuste juures, osaliselt vajab kõndimisel abi, ei suuda seista ega kõndida toetaja abita
1) oluliste psüühikahäireteta
2) suurenenud psühhovegetatiivse labiilsusega
3) märkimisväärsete tunnetuslike ja kognitiivsete häiretega (nt väljendunud depressioon)
4) raskete psüühiliste häirete ja sotsiaalsete kohanemisraskustega vähemalt
(4) Meni-re tõbi
1) üks kuni kaks hoogu aastas
2) sagedasemad hood, olenevalt raskusastmest
3) rasked hood, mitu korda kuus
1) eritiseta või mööduva sekretsiooniga
2) ühepoolselt püsiva või mõlemapoolselt ajutise sekretsiooniga
3) püsiv, mõlemapoolne mädaeritus
1) ühe kõrvalesta kaotus
2) kahe kõrvalesta kaotus
1) nina täielik kaotus
2) nina osaline kaotus, sadulnina, kosmeetiliselt vähe häiriv
(2) Raske, moonutav defekt
(3) Vinanohu (ozaena)
1) ühepoolselt, olenevalt hingamistakistuse suurusest
2) mõlemapoolselt, kerge kuni keskmise hingamistakistusega
3) mõlemapoolselt, raske hingamistakistusega
1) kergekujuline, oluliste kõrval- ja järelnähtudeta
2) raskekujuline, püsiva mädaerituse, kolmiknärvi ärritusnähtude, polüüpide tekkega
(6) Lõhnatunde täielik kaotus koos maitsmismeele häiretega
(7) Maitsmismeele kaotus
(1) hambutus, kusjuures proteesi kanda on raske või võimatu
(2) närimisfunktsiooni puudulikkus
(3) suud ei saa avada
(4) keele osaline puudumine, kõne ebaselge, kuid arusaadav
(5) keele puudumine
(1) kerge neelamishäire, lima kogunemine neelu
(2) raske neelamishäire, toit satub kergesti hingamisteedesse
(3) isik saab toituda ainult enterostoomi kaudu
(1) hääle kähisemine ühe häälepaela halvatuse või muu põhjuse tõttu
(2) hääle kähisemine mõlema häälepaela halvatuse või kõri muu haigusliku seisundi tõttu
(3) kõri puudumine
Vitaalkapatsiteet (%)
Forsseeritud sekundiekspirats. (%)
02-kasutamise koefitsient (%)
1) kerge funktsioonihäire (hingeldus tekib vaid suurtel pingutustel, mitte aga näiteks ülesmäge kõndides või trepil tõustes)
2) keskmise raskusega funktsioonihäire (hingeldus tekib keskmise raskusega pingutustel nagu kiirustades, suurematel pingutustel, trepist ülesminekul; tavalises tempos tõusudeta teel kõndides või tavalisi kodutöid tehes hingeldust ei teki)
3) raske funktsioonihäire (hingeldus tekib juba kergetel koormustel nagu tasast teed normaaltempos kõndides, korrustevahelisest trepist tõustes ja tavalistel kodutöödel; tavalisest aeglasemal kõndimisel hingeldust ei teki)
4) üliraske funktsioonihäire (hingeldus tekib juba lühimaad kõndides või väiksematelgi pingutustel, pestes, riietudes, hooti isegi lamades)
(3) Kopsu tuberkuloos (BK +)
(4) Ühe kopsu puudumine
(5) Rindkere deformatsioon pärast torakoplastikat (5 ja enama roide puudumine) ja II astme hingamispuudulikkuse esinemine
(6) IV astme küfoskolioos, II astme hingamispuudulikkuse või radikulaarse sündroomi esinemine
1) kerge funktsioonihäire (haigus on diagnoositud, aga sümptomid - stenokardia, hingeldus, rütmihäired, vahelduv lonkamine jm - esinevad ainult tugevatel füüsilistel pingutustel)
2) keskmise raskusega funktsioonihäire (sümptomid esinevad keskmise raskusega füüsilistel pingutustel, kiirustades, trepist tõustes, ergomeetrilisel koormusel 1 w\kg; ei teki tasast teed kõndides ega tavalisi kodutöid tehes)
3) raske funktsioonihäire (sümptomid tekivad kergetel füüsilistel pingutustel, tasast teed normaalse tempoga kõndides, tavalisi kodutöid tehes, ühe korruse võrra trepist tõustes, ergomeetrilisel koormusel 0,75 w\kg; tavalisest aeglasem kõnd vaevusi ei põhjusta)
4) üliraske funktsioonihäire (sümptomid vallanduvad väiksematelgi pingutustel nagu pesemine, riietumine, sageli ka puhkeseisundis)
a) südameoperatsioonide järel oleneb protsendimäär säilinud funktsionaalsest seisundist
b) võõrkeha südamelihases või südamepaunas, mis reaktsiooni ei anna
c) rütmihäired: protsendimäär oleneb säilinud funktsioonivõimest
d) hoogudena esinevate rütmihäirete korral sõltub protsendimäär hoogude sagedusest, kestvusest, mõjust hemodünaamikale
e) hüpertooniatõve puhul oleneb protsendimäär haiguse raskusastmest ja organkahjustusest
1) esineb piisav tsirkulatsioonitase, perifeersed pulsid jalgadel puuduvad, kaebusi pole või on need tagasihoidlikud (tuimustunne sääremarjas ja pöias kiirelt kõndides), või mõlemapoolselt
2) veretsirkulatsioon on piiratud (claudicatio intermitten s) II staadium:
a) valuvaba kõndimine tasasel maal üle 500 m, ühe- või mõlemapoolselt
b) valuvaba kõndimine 100 kuni 500 m, ühe või mõlemapoolselt
c) 50-100 m, ühe- või mõlemapoolselt
d) alla 50 m koos rahuoleku valudega (III staadium) ja troofikahäiretega (IV staadium) ühepoolselt
e) alla 50 m koos rahuoleku valudega (III staadium) ja troofikahäiretega (IV staadium) mõlemapoolselt
f) kirurgiliste operatsioonide järel suurtel veresoontel (proteesi implantatsioon), kui vereringehäire on täielikult kompenseeritud, annab pikaajaline antikoagulantravi määraks
3) arteriovenoossed fistlid - töövõime kaotuse protsendi määr sõltub südame ja perifeerse vereringe hemodünaamika seisundist
a) lokaalsete funktsioonihäireteta ja ilma koormusepiiranguta
b) lokaalsed funktsioonihäired puuduvad, või on kergekujulised, üldine koormusvõime on piiratud
c) suured aneurüsmid - aordi lõhustavad aneurüsmid, kõhuaordi ja niudearterite suured aneurüsmid
a) vähese koormusestsõltuva tursega, haavandid puuduvad, olulisi venoosse paisu nähte ei esine, ühe- või mõlemapoolselt
b) märkimisväärne turse, sageli (mitu korda aastas) retsidiveeruvad põletikud, ühe- või mõlemapoolselt
c) kroonilised retsidiveeruvad haavandid, olenevalt retsidiivide sagedusest ja ulatusest (kaasa arvatud artrogeense paisu nähud), ühe- või kahepoolselt
a) ühel jäsemel olulise funktsioonihäireta; vajalik on rõhksideme kandmine
b) jäseme ümbermõõt on suurenenud 3 cm ja enam; olenevalt funktsioonihäireist
c) haigestunud jäseme kasutusvõime on piiratud; olenevalt häire raskusest
d) haigestunud jäse on kasutuskõlbmatu
a) kergete vaevustega
b) suuremad vaevused, kollapsikalduvus
Resetseeritud maohaigus (Dumping sündroomiga, malabsorbtsiooni sündroom) - A; krooniline pankreatiit - B; mittespetsiifiline haavandiline koliit, Crohni tõbi - C; maksahaigused (töövõime sõltub maksa funktsiooni seisundist ja portaalsest vereringest):
hepatiit - D; maksatsirroos - E:
1) kerge funktsiooni häire A; B; C - 0,5 aastat remissioon; D - krooniline persisteeruv; E - kompenseeritud)
2) keskmine funktsiooni häire (B; C; D - retsidiivid; C - ägenemised mitu korda aastas; D - aktiivne hepatiit; E - subkompenseeritud)
3) raske funktsiooni häire (A; B - valusündroomiga, pideva diarröaga; C - totaalne soolte kahjustus, soolte verejooksud, tugev aneemia; D - sagedad ägenemised; E - dekompenseeritud)
a) maoresektsioon, hästi funktsioneeriv gastroanastomoos (oleneb vaevustest)
b) mao totaalne eemaldamine jõu- ja toitumisseisundi languseta (olenevalt vaevustest)
c) mao totaalne eemaldamine jõu- ja toitumisseisundi langusega
1) ühe neeru puudumine
2) põrna puudumine
3) kusepõie puudumine
a) kergekujuline (märgub pingutustel)
b) keskmise raskusega, meestel
c) keskmise raskusega, naistel
d) täielik (uriinikogujaga)
a) kergekujuline (esineb ainult kõhulahtisuse korral)
b) keskmise raskusega
c) täielik
6) uriinifistul
7) peensoolefistul
8) jämesoolefistul
9) armisong (vajalik kanda bandaa-i)
1) kerge funktsioonihäire - haigus on diagnoositud, kaebustes esikohal nõrkus, väsimus, düsuurilised häired, valud seljas. Isik vajab dieetravi. Ühe neeru puudumine. Algav krooniline neerupuudulikkus
2) keskmine funktsioonihäire - isik vajab pidevat ravimite tarvitamist, säästev režiim - vastunäidustatud pidev füüsiline töö. Ravimite katkestamine üheks ööpäevaks süvendab funktsiooni puudulikkust. Progresseeruv neerupuudulikkus
3) raske funktsioonihäire - krooniline neerupuudulikkus II-III st., tüsistused teiste elundsüsteemide poolt. Haige ettevalmistus neerude asendusraviks (NAR) - dialüüsraviks. Stabiilse neerutransplantaadi funktsiooniga isik, kellel siirdamisoperatsioonist möödunud üle 1 aasta. Isik igapäevaselt sõltub teiste isikute ja meditsiinilisest abist
4) üliraske funktsioonihäire - krooniline neerupuudulikkus III st., isikud progresseeruva teiste organsüsteemide puudulikkusega, dialüüsravi haiged, haige ettevalmistus neeru transplantasiooniks ja transplanteeritud neeruga patsiendid (v.a stabiilse transplantaadi funktsiooniga isikud pärast 1 a möödumist operatsioonist). Sõltuvad igapäevaselt meditsiinilisest ja teiste isikute abist
(1) Kerge funktsioonihäire - haigus tingib igapäevaselt dieeti ja režiimi, mis raskendab tööülesannete täitmist
(2) Keskmine funktsioonihäire - lisaks dieedile ja režiimile ravimid, mille ärajätmisel seisundi järsk halvenemine, vajab töötamiseks eritingimusi
(3) Raske funktsioonihäire - haigusele, mis tingib keskmise funktsioonihäire, lisanduvad tüsistused teiste organite poolt, mille tõttu töövõime on oluliselt alanenud
(4) Üliraske funktsioonihäire - elutähtsate organite pöördumatu kahjustus, mille puhul isiku elu sõltub kaasinimesest või meditsiiniseadmetest
1) pidev kalduvus laialdase ekseemi tekkeks, mida saab vältida kaitsevahendite kasutamisega; ekseem on vähene ja mööduv
2) püsiv laialdane ekseem, mida on raske vältida, kuid mis allub ravile
3) püsiv laialdane ekseem, mis ei allu ravile
4) püsiv ekseem laialdasel kehapinnal, mis põhjustab üldisi raskeid funktsioonihäireid
1) kerge funktsioonihäire (Isik ei ole võimeline kestvaks kehaliseks pingutuseks, vajab lisapuhkepause; peab regulaarselt kasutama ravimeid; põrn on eemaldatud, kuid sellest ei tulene teisi komplikatsioone, nagu tromboosid, retsidiveeruvad infektsioonid jne; esineb hüübimisfaktorite defitsiit kerges astmes, mis ei põhjusta spontaanseid veritsuse episoode.)
2) keskmine funktsioonihäire (Isik ei ole võimeline keskmise raskusega pingutuseks, pidevaks täpsust ja keskendumist nõudvaks tegevuseks; vajab sagedasi puhkepause, puhkepäevi; pikaajaline seismine või kõndimine põhjustab vaevusi; ravimite ärajätmine üheks ööpäevaks võib põhjustada funktsioonihäire süvenemist; vajab ravi korrigeerimise eesmärgil erialaspetsialisti regulaarseid konsultatsioone vähemalt 6 korda aastas; esineb kõrgenenud vastuvõtlikkus ebatavalise haigustekitajaga infektsioonidele (sealhulgas seeninfektsioonidele); hüübimisfaktori defitsiidi kerge või keskmise raskusega vormi korral esineb veritsusepisoode mitu korda aastas.)
3) raske funktsioonihäire (Isik on võimeline vaid kergeteks ja piiratud toiminguteks, sõltub igapäevases elus suuresti teiste isikute abist; vajab regulaarset või sagedat valuvaigistamist, asendusravi verekomponentidega ja muud medikamentoosset ravi, mille ärajätmine või ebakorrapärasus halvendab tema tervislikku seisundit; kaldub spontaansetele veritsustele või tromboosidele; seoses immuunsüsteemi häiretega kaldub sagedastele ja retsidiveeruvatele infektsioonidele; esineb haigusest põhjustatud neerufunktsiooni puudulikkus III astmes; esineb põrna tugev suurenemine, mis põhjustab valusündroomi või häireid teiste organsüsteemide talitluses; hüübimisfaktorite defitsiidi keskmise raskusega või raske vormi korral esineb sagedasi spontaanseid veritsusepisoode.)
4) üliraske funktsioonihäire (Isik on igapäevases elus täielikult teiste isikute abist sõltuv, suudab iseseisvalt rahuldada vaid loomulikke vajadusi.)
(3) HIV - infitseeritutel, AIDS-i haigetel
1) A2, A3, B1
2) B2, B3, C1
3) C2, C3
CD4 + T rakkude kategooriad
Asümptomaatiline, äge (esmane) HIV või PGL*
Sümptomaatiline mitte A või C
AIDS indikaatorhaigused
>500μL
200-499μL
* PGL - persisteeriv generaliseeritud lümfadenopaatia
1) kerge funktsioonihäire (süsteemse sidekoehaiguse diagnoos, isik ei ole võimeline raskeks kehaliseks pingutuseks, vajab lisapuhkepause; sõrmede ja teiste liigeste (sh lülisamba) funktsioon on langenud, kuid saab siiski kirjutada, nööpe kinni panna; peab regulaarselt kasutama ravimeid)
2) keskmine funktsioonihäire (SSH puhul elutähtsa organsüsteemi haaratus, isik ei ole võimeline keskmise raskusega pingutuseks, pidevaks täpsust ja keskendumist nõudvaks tegevuseks; vajab sagedasi puhkepause; ravimite ärajätmine üheks ööpäevaks võib põhjustada funktsioonihäire süvenemist)
3) raske funktsioonihäire (SSH puhul elutähtsa organsüsteemi funktsioonihäireisik on võimeline tegema vaid kergeid väga piiratud toiminguid, sõltub igapäevases elus teiste abist)
4) üliraske funktsioonihäire (isik suudab ise ainult loomulikke vajadusi rahuldada, igapäevases elus täielikult teistest sõltuv)
a) pöidla küüslüli või selle osa puudumine
b) pöidlalülide vahelise liigese anküloos
c) pöidla küüslüli ja poole põhilüli või kogu pöidla puudumine
d) pöidla ja kämblaluu vahelise liigese anküloos
e) pöidla ja vastava kämblaluu puudumine
f) II sõrme küüs- ja kesklüli või kogu II sõrme puudumine
g) II sõrme kummagi liigese või sõrme ja kämblaluu vahelise liigese anküloos
h) II sõrme ja vastava kämblaluu puudumine
i) III, IV või V sõrme puudumine vähemalt pooles ulatuses
j) III, IV või V sõrme kesk- ja põhilüli vahelise liigese või sõrme ja kämblaluu
vahelise liigese anküloos
k) III, IV või V sõrme puudumine koos vastava kämblaluuga
a) pöidla ja veel ühe sõrme puudumine
b) pöidla ja veel ühe sõrme ning kämblaluude vaheliste liigeste anküloos
c) pöidla ja III, IV või V sõrme puudumine koos vastavate kämblaluudega
d) pöidla ja II sõrme puudumine koos vastavate kämblaluudega
e) kahe sõrme puudumine II kuni V sõrme hulgast
f) kahe sõrme ja kämblaluude vaheliste liigeste anküloos II kuni V sõrme
g) kahe sõrme puudumine II kuni V sõrme hulgast koos vastavate
kämblaluudega
a) pöidla, II sõrme ja veel ühe sõrme puudumine
b) pöidla, II sõrme ja veel ühe sõrme ning kämblaluude vaheliste liigeste
c) pöidla, II sõrme ja veel ühe sõrme puudumine koos vastavate kämblaluudega-
d) pöidla ja veel kahe sõrme puudumine III kuni V sõrme hulgast
e) pöidla ja veel kahe sõrme ning kämblaluude vaheliste liigeste anküloos
f) pöidla ja veel kahe sõrme puudumine III kuni V sõrme hulgast koos vastavate kämblaluudega
g) kolme sõrme puudumine II kuni V sõrme hulgast
h) kolme sõrme ning kämblaluude vaheliste liigeste anküloos II kuni V sõrme hulgast
i) kolme sõrme puudumine II kuni V sõrme hulgast koos vastavate
kämbla-luudega
j) kokku kolme lüli puudumine III kuni V sõrmel
h) kokku kolme liigese anküloos III kuni V sõrmel
a) nelja sõrme puudumine
b) nelja sõrme ja kämblaluude vaheliste liigeste anküloos
c) nelja sõrme puudumine koos vastavate kämblaluudega
a) viie sõrme puudumine
b) viie sõrme ja kämblaluude vaheliste liigeste anküloos
c) viie sõrme puudumine koos kämblaluudega
6) käelaba puudumine randmeliigesest
7) randmeliigese anküloos soodsas asendis
8) randmeliigese anküloos ebasoodsas asendis
a) kerge või keskmine aste (painutus ja sirutus 20 - 40 kraadi) -
b) raske aste (painutus ja sirutus 0 -15 kraadi)
10) küünarvarre puudumine (amputatsioon ülemises kolmandikus või
eksartiku-latsioon küünarliigesest)
11) küünarvarre pöördliikuvuse puudumine või oluliselt piiratud ulatus (olenevalt asendist)
12) küünarliigese anküloos soodsas asendis
13) küünarliigese anküloos ebasoodsas asendis
a) kerge aste (painutus 50-60 kraadi, sirutus 170-160 kraadi)
b) keskmine või raske aste (painutus 65-135 kraadi, sirutus 155-140 kraadi)
a) eksartikulatsioon õlaliigesest
b) õlavarre amputatsioon
16) õlaliigese anküloos -
a) kerge aste (abduktsioon 120 - 150 kraadi)
b) keskmine aste (abduktsioon 75 - 115 kraadi)
c) raske aste (abduktsioon 5-70 kraadi)
18) mõlema käe puudumine
19) kodarluunärvi või keskpidise närvi täielik halvatus
20) küünarluunärvi täielik halvatus
21) küünarvarre kõikide närvide halvatus
22) õlavarre kõikide närvide halvatus
1) suure varba puudumine
2) ühe varba puudumine II kuni V varba hulgast
3) suure varba ja veel kahe varba puudumine
4) II kuni V varba puudumine
5) kõigi varvaste puudumine
6) kõigi varvaste anküloos soodsas asendis
7) kõigi varvaste anküloos ebasoodsas asendis
a) pöialabaluude kõrgusel
b) Lisfranc-I amputatsioon metatarsotarsaalliigese kõrgusel
c) Chopart-I amputatsioon pöiapäraluude kõrgusel või hüppeliigese kõrgusel
d) Syme amputatsioon (sääreluude alumise osa könt, millele saab toetuda)
a) soodsas asendis
b) ebasoodsas asendis
b) ebasoodsas asendis (painutusseisus mitte üle 160 kraadi)
a) kerge aste (painutus 75-85 kraadi, sirutus 170-175 kraadi)
b) keskmine või raske aste (painutus 90 kraadi või rohkem, sirutus 165 kraadi või vähem)
12) põlveliigese ebastabiilsus (vajalik fikseerimisaparaat)
b) ebasoodsas (painutus-) asendis alla 60 kraadi
a) kerge või keskmine aste (painutus 55-80 kraadi, sirutus 0-10 kraadi, abduktsioon 20-35 kraadi)
b) raske aste (painutus kuni 55 kraadi, sirutus 0 kraadi, abduktsioon kuni 20 kraadi)
15) hästi funktsioneeriv puusa- või põlveliigese endoprotees
16) ühe reie amputatsioon
17) reie amputatsioon ülemises kolmandikus, könt mitteproteesitav (vähem kui 9 cm)
18) puusaliigese eksartikulatsioon
19) mõlema reie amputatsioon (köndid proteesitavad)
20) mõlema reie amputatsioon (köndid mitteproteesitavad)
21) ühe sääre amputatsioon
22) mõlema sääre amputatsioon
23) ühe sääre ja teise jala reie amputatsioon
24) alajäseme lühenemine 4-6 cm
25) alajäseme lühenemine 7 cm ja enam (ortopeediline jalats vajalik)
26) pindluunärvi täielik halvatus
27) sääreluunärvi või reienärvi täielik halvatus
28) istmikunärvi täielik halvatus
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestamata juhtudel võetakse ülajäseme funktsioonihäire korral protsendi määramisel aluseks vastava funktsioonihäire raskus:
1) kerge funktsioonihäire (jõudlus on vähesel määral alanenud, liikuvus
kergelt piiratud, liigutuste osavus alanenud, kuid saab siiski kirjutada, nööpida,
õmmelda)
2) keskmise raskusega funktsioonihäire (jõudlus alanenud - saab vaevu hakkama
tööriista hoidmisega või 10 kg raskuse tõstmisega, liikuvus tunduvalt piiratud,
liigutuste osavus alanenud - suudab vaevu süüa, kammida)
3) raske funktsioonihäire (jõudlus tunduvalt alanenud, liigutuste osavus
kadunud, ülajäset saab kasutada ainult toetamiseks)
4) üliraske funktsioonihäire (ülajäse on täielikult kasutamiskõlbmatu)
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestamata juhtudel võetakse alajäseme funktsioonihäire korral protsendi määramisel aluseks vastava funktsioonihäire raskus:
1) kerge funktsioonihäire (kõndides kergelt lonkab, liikumine ebatasasel teel
mõnevõrra takistatud)
2) keskmise raskusega funktsioonihäire (tugev lonkamine, liikumine
raskendatud ja aeglane, abivahendid vajalikud ka lühidistantsidel)
3) raske funktsioonihäire (näiteks mitme liigese funktsiooni häired või
ühepoolne amputatsioon, kusjuures proteesi kandmine pole võimalik, või saab
liikuda vaid abivahendile toetudes ja lühikest maad korraga)
4) üliraske funktsioonihäire (liikumisvõimetu)
[RTL 2002, 64, 972 – jõust. 1.06.2002]
(1) Käesoleva määruse paragrahvides 3-15 sätestamata somaatiliste haiguste ja vigastuste korral (operatsioonide järgsed seisundid jt) määratakse protsent üldise funktsioonihäire hindamise alusel:
1) kerge funktsioonihäire (isik ei ole võimeline raskeks kehaliseks pingutuseks, vajab lisa puhkepause; sõrmede osavus on langenud, kuid saab siiski kirjutada, dieeti; peab regulaarselt kasutama ravimeid)
2) keskmine funktsioonihäire (isik ei ole võimeline keskmise raskusega pingutuseks, pidevaks täpsust ja keskendumist nõudvaks tegevuseks; vajab sagedaid puhkepause, puhkepäevi; pikaajaline seismine või kõndimine põhjustab vaevusi; ravimite ärajätmine üheks ööpäevaks võib põhjustada funktsioonihäire süvenemist)
3) raske funktsioonihäire (isik on võimeline tegema vaid kergeid, väga piiratud toiminguid; igapäevases elus sõltub suuresti teiste isikute abist)
4) üliraske funktsioonihäire (isik suudab iseseisvalt ainult oma loomulikke vajadusi rahuldada, igapäevases elus on täielikult teiste isikute abist sõltuv)