text:
Üldiselt võib tõdeda, et Eestis on sõnavabadus tagatud nii seaduses kui ka praktikas. Olulisi probleeme ei ole ning olukord ei muutunud ka 2011. aastal. Pigem oli areng positiivne. Probleemid meedia valdkonnas on seotud pigem puuduliku suhtluskultuuri kui seaduse või riigivõimu poolt rakendatud piirangutega. Rahvusvahelises võrdluses tuuakse Eestit esile kui head näidet sõnavabadusest, eriti elektroonilise meedia valdkonnas, kuna interneti kättesaadavus on juriidiliselt tagatud ja seda loetakse põhiõiguseks.
Sõnavabadus on väga tähtis vabadus, nii iseseisva vabadusena kui ka mitme teise vabaduse teostamise ja demokraatia toimimise eeldusena. Sõnavabadus on väljendatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooni (EIÕK) artiklis 10 ning Eesti Vabariigi põhiseaduse paragrahvides 44–46. See sisaldab nii vabadust väljendada oma mõtteid ja levitada informatsiooni – kirjalikult, suuliselt, piltide kujul või muul viisil – kui ka õigust teavet saada. Seega kuuluvad sõnavabaduse alla näiteks nii meediat puudutavad seadused kui ka teabele ligipääsu reguleerivad seadused ning andmekaitse seadused. Nagu enamik põhiõigusi, ei ole ka sõnavabadus absoluutne, vaid seda tohib teatud olukordades ja tingimustel piirata. Sellised piirangud on lubatud teiste õiguste (näiteks privaatsuse) kaitseks, aga ka julgeolekukaalutlustel. Samuti on EIÕK artiklis 10 otseselt öeldud, et televisiooni-, raadio- või filmiettevõtete litsentseerimine ei ole keelatud.
Sõnavabaduse alased seadused ja institutsioonid ning nende areng
Demokraatlikes, sõnavabadust austavates riikides ei ole tavaliselt eraldi reguleerivaid seadusi trükimeedia kohta. Trükimeedia väljaanded (raamatud, ajakirjad ja ajalehed) ei vaja registreerimist ega väljaandmise luba; erinevate trükiväljaannete arvu määrab turg. Muud piirangud meediale võivad tuleneda näiteks laimu kriminaal- ja/või tsiviilvastutusest, andmekaitseseadusest või karistusõigusest, mis puudutab vaenu ja vägivalla õhutamist. Sellised sätted kehtivad teatud ütluste kohta, olenemate nende tegemise viisist. Ringhäälingu kohta siiski on õigusriikides tavaliselt eraldi regulatsioon, sh litsentsi taotlemise protseduur koos vastava ametiga. Kuna ringhääling kasutab piiratud loodusressursi (raadiosagedusi), siis peab seda mingil määral reguleerima, pealegi toimivad sagedused vaid siis, kui need on kaitstud häirete eest.
Eesti meediat reguleeriv õiguskord on rajatud just nendele põhimõtetele. Kuid nagu mujal maailmas, ei ole meediaregulatsiooni põhitõed enam nii selged, kuna internet ja muu moodne tehnoloogia on hägustanud piiri ringhäälingu ja muu meedia vahel. Küsimusi tekitab ka praegune olukord, kus ringhäälingu kohta justkui peavad olema eraldi reeglid, kuid interneti kohta mitte. Internet on arenenud nii kiiresti ja etteaimamatult, et seadusandlus ei ole kaasa jõudnud, mistõttu on internet suures osas reguleerimata. See ei ole ainult probleem ainult Eestis, aga kuna Eestis on internetil ja internetimeedial suur tähtsus, on see Eestile kujunenud oluliseks küsimuseks. Mitmed päevakorral olevad meediaga seotud küsimused Eestis, Euroopas ja mujal on seotud just moodsa tehnoloogia tähendusega meedia regulatsioonile.
Eestis on hästi ülesehitatud ja hästi toimiv eneseregulatsioonil põhinev süsteem kaebuste tegemiseks ajakirjanduses levitatud valeinformatsiooni või eraellu sekkumise kohta. Kaebusi saab esitada kohtutele, juhul kui tegemist on õigusrikkumisega. Muul juhul, nagu eetika ja hea tava rikkumisel, saab kaebusi esitada Avaliku Sõna Nõukogule või Pressinõukogule. Reklaami kohta saab kaebusi esitada Reklaami Nõukojale, mis tegutseb Tarbijakaitseameti juures.
Seaduste areng
Seadusega sätestatud meediat käsitlevate reeglite hulgast võib esile tõsta karistusseadustiku vaenu õhutamise sätet paragrahvis 151.(1)
Eelmise aasta inimõiguste aruandes mainiti, et see säte on oma praeguses sõnastuses liialt kitsas, kuna nõuab isiku süüdi mõistmiseks reaalse ohu tõestamist ohvri elule või tervisele. Aasta jooksul ei ole selle paragrahvi sõnastuses muudatusi tehtud.
Olulisem seadusemuudatus meediavaldkonnas on 2011. aasta jaanuaris jõustunud meediateenuste seadus, mis asendab senist ringhäälinguseadust.(2) See muudatus ei ole sõnavabaduse mõttes oluline, kuna tegemist on pigem terminoloogia ja ringhäälinguga seotud protseduuride kooskõlastamisega Euroopa Liidu uute meedia-alaste reeglitega (eriti ELi 2010. aasta 5. mail jõustunud audiovisuaalmeedia teenuste direktiiviga 2010/13/EU), mis omakorda on tingitud uuest tehnoloogiast. Põhimõtted, millele tuginedes antakse ringhäälingule saatelubasid, ja muud olulised põhimõtted jäävad üldiselt samaks. Uus seadus muudab tele- ja raadioringhäälingulubade süsteemi lihtsamaks ja paindlikumaks, mis omakorda mõjub hästi meedia mitmekesisusele. Uuendati ka alaealiste kaitse reegleid. Seaduse nimes kasutatud termin „meediateenused“ on kooskõlas Euroopa Liidus kasutusel oleva kaasaegse terminoloogiga ja hõlmab mitmeid erinevaid tehnoloogiaid, mitte ainult traditsioonilist ringhäälingut.
Meediateenuste seadus ei reguleeri trükimeediat ega internetis levivat televisiooniga mittevõrreldavat meediat. See tähendab, et käesolev seadus ei reguleeri võrgupäevikuid (blogisid), veebilehti jms. Nagu eelmainitud ELi direktiivgi, laieneb meediateenuste seadus internetile ainult televisiooni ja tellitavate televisioonilaadsete teenuste ja raadioringhäälingu kaudu, kui need kasutavad internetti levimeetodina.
Mitmed muudatused meedia-maastikul on seotud uute tehnoloogiatega. Mitte ainult Eestis, vaid ka mujal maailmas tähendab elektroonilise meedia kiire areng seda, et seadused ja muud reeglid ei jõua arengule järele ning et muutunud olukorras püütakse rakendada vanasid, mõneti juba aegunud reegleid. Sellega võib kaasneda oht sõnavabadusele, näiteks olukorras kus intellektuaalomandi kaitse tõttu nõutakse kontrolli internetis leviva sisu üle. Siin võib näiteks mainida aktuaalset „Anti-Counterfeiting Trade Agreementi“ (ACTA) (võltsimisvastast võitlust käsitlevat kaubanduslepingut), mille eesmärk on luua ülemaailmne õiguslik raamistik intellektuaalomandi õiguste kaitseks ja võitluseks piraatkaubandusega. Debatis on väidetud, et ACTA võib ohustada eraelu puutumatust. Praktikas tähendab kavandatud süsteem internetiteenuse osutaja laialdast vastutust, nimelt on internetiteenuse osutaja kohustatud kontrollima internetiliiklust. Lepingu saatus ei ole veel teada, kuna Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel on selle allkirjastamiseks aega 2013. aasta märtsini.
2010. aastal pälvis meedias suurt tähelepanu nn allikakaitseseadus,millest oli pikemalt juttu eelmises inimõiguste aruandes. Seadus jõustus 31. detsembril 2010. Meedias ei ole 2011. aastal sellest seadusest palju juttu olnud ja kui on, siis on pigem leitud, et allikakaitseseaduse kehtimine ei ole dramaatilisi muudatusi kaasa toonud. Pressinõukogu esimees Sulev Vaher väitis näiteks 2012. aasta algul, et võib nõustuda presidendi sõnadega seaduse väljakuulutamisel, et midagi hullu sellest tulemas ei ole. Samas mainis Vaher, et ehk peab veel ootama, enne kui saab lõpliku hinnangu anda.
Aasta jooksul ei ole sõnavabaduse valdkonnas olulisi kohtuasju olnud. Ka Euroopa Inimõiguste Kohtus (EIK) ei olnud Eesti vastu ühtegi sõnavabadusega seotud kaasust. Põnevusega võib oodata EIK otsust Delfi kaebuses Eesti vastu, mille kohus võttis menetlusse 11. veebruaril 2011.
Sõnavabadusega seostub siiski üks Riigikohtu otsus andmekaitse kui ühe sõnavabadust piirava aluse kohta.(3)
AS EMT ja Andmekaitse Inspektsiooni vahelise vaidluse teemaks oli: kas krediidivõimekuse hindamise eesmärgil andmete edastamiseks ja kogumiseks on vaja andmesubjekti nõusolekut – kas vastavalt isikuandmete kaitse seaduse (IKS) § 11 lg 7 p-le 2 kahjustab andmete edastamine andmesubjekti õigustatud huve ülemääraselt või mitte?
Riigikohus tegi esmalt selgeks, et andmete avalikustamine toimub määratlemata isikute ringile ehk avalikkusele, kuna andmete edastamisel on tegemist andmete kättesaadavaks tegemisega määratletavale isikute ringile ning et edastamine eeldab kindlate eelduste täitmist. Riigikohus ei nõustunud ringkonnakohtu seisukohaga, et andmete edastamine eeldab lisaks nimetatud normides toodud tingimustele andmesubjektide nõusolekut. Viidates Euroopa Liidu Kohtu praktikale leiti, et kui andmete töötlemine on kooskõlas andmekaitsedirektiivi ammendava ja piirava loeteluga juhtudest, millal isiku andmete töötlemist võib pidada õiguspäraseks, ja mis on sätestatud IKS-is, ei ole ruumi lisatingimusteks (näiteks isiku nõusolekuks).
Kohus viitas oma varasemale praktikale, mis rõhutab, et „Eesti õigust tuleb tõlgendada võimalikult suures ulatuses Euroopa Liidu õiguse sõnastust ja eesmärki arvestades. Siseriikliku õiguse ja Euroopa Liidu õiguse vastuolu korral tuleks eelistada Eesti õiguse tõlgendamist võimalikult kooskõlas Euroopa Liidu õigusega.“ Kohus märkis, et reeglid sisaldavad kaalutlusruumi, mille raames tuleb hinnata andmesubjekti õigustatud huvide kahjustamise määra ehk iga kord tuleb arvesse võtta konkreetse juhtumi asjaolusid. Kaalumisel tuleb arvestada Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitest 7 ja 8 tulenevate andmesubjekti õiguste olulisust. Kohtuotsuse kaudu on sellega veelkord toonitatud nii andmekaitse olulisust kui ka seda, et Eesti õiguse rakendamisel tuleb silmas pidada Euroopa Liidu õigusakte ja kohtupraktikat.
Nagu mainitud, toimub Eestis meedia eneseregulatsioon Pressinõukogu kaudu. 2011. aastal Pressinõukogus menetletud kaebuste arv on viimase kümne aasta kõrgeim. Nõukogu esimees Sulev Valner leiab, et see viitab pigem ajakirjanduse eneseregulatsiooni heale tasemele ning inimeste teadlikkuse tõusule, kui suurtele probleemidele meediaga.(4)
2011. aastal võeti Pressinõukogus vastu 67 kaebust ja tehti 61 otsust. Aastal 2010 olid näitajad vastavalt 42 ja 34, aasta varem 54 ja 31. 2011. aasta otsustest olid 33 taunivad ja 28 õigeksmõistvad. Kahe varasema aasta jooksul on taunivate otsuste osakaal olnud suurem. Eelkokkulepete ning tagasi võetud või tagasi saadetud kaebuste arv jäi umbes samale tasemele (vastavalt 3 ja 6).
Meediamaastiku probleemina on avalikus arutelus lisaks puudulikule suhtlus- ja diskussioonikultuurile esile toodud ka institutsioonide kriitikatalumatust. Arutelus mainitakse ka tihti, et ajakirjandus on liiga pealiskaudne ja meelelahutuslik. Need teemad ei ole uued ja 2011. aasta jooksul ei ole ka kuigi palju muutunud. Varasemast rohkem on võib-olla mainitud, et üha enam hoiduvad halva diskussioonikultuuri pärast avalikku arutellu sekkumast inimesed, keda oleks debatis huvitav kuulda. Mis puutub internetikommentaaridesse, kus diskussioonikultuuri puudus on eriliselt teravalt näha, siis jätkub arutelu selle üle, kuidas seda olukorda parandada. Foorumid püüavad teatud standardeid rakendada, aga siiani tulutult.
Muudest meedia-alastest sündmustest Eestis võib esile tõsta 2010. aastal läbi viidud televisiooni digitaliseerimist. Eesti oli sellega Euroopas esimeste hulgas. Üldiselt läks üleminek hästi. Kuna Eestis on üsna suur osakaal kaabeltelevisioonil ja internetitelevisioonil (mille tarbijad ei pea ise midagi muutma), pidi väiksem osakaal vaatajaid ise uusi seadmeid hankima. Samas olid maal ja külades elavad inimesed, kellel oli erinevatel põhjustel raske ise muutusega toime tulla just need, kes pidid ise seadmeid muretsema. Sageduste muutumise tõttu on mitmel korral olnud vajadust seadmete installatsiooni muuta. Kuigi tegemist on tehnilise küsimusega, on see oluline sõnavabaduse seisukohast, sest digitaliseerimisega kaasneb oht, et ligipääs ringhäälingule väheneb, ja eriti selle elanikkonna seas, kes sõltub ringhäälingust ühiskondlikus elus osalemiseks ja teabe saamiseks. Riigikogus tehti 2011. aasta algul arupärimine digitaliseerimise ja paari eratelekanali vabalevist kadumise kohta. Üldiselt on hinnangud digitaliseerimise kohta kahetised, kuid tegemist on ülemaailmse protsessiga ja Eestis selle protsessi käigus erilisi sõnavabaduse või teabele ligipääsuga seotud probleeme ei ole olnud.
Teine teema, mis põhjustas laialdast debatti, oli maksumaksja raha kasutamine Tallinna Linnavalitsuse telekanali loomiseks. Tekkisid protestiliikumised, mis olid selle vastu ja kulutatud raha muul otstarbel kasutamise poolt. Vaba meediaga ühiskonnas on igati õigustatud küsimus, kas riigil või kohalikel valitsustel on otstarbekas telekanaleid luua. Kuigi neil on kohustus elanikele informatsiooni jagada, on selleks ka teisi viise, mis maksavad vähem. Silmas tuleb pidada ka seda, et kui selliseid infokanaleid luuakse, ei tohi neil kunagi olla poliitilise propaganda eesmärki.
2011. aasta sügisel äratasid tähelepanu kultuuriministri ütlused selle kohta, missuguseid raamatuid peaksid avalikud raamatukogud laenutama. Kuigi tegu on pigem rahastamise küsimusega, kui teatud raamatute keelamisega, tekitas see siiski ulatusliku debati selle kohta, kas ministeerium püüab tsensuuri teostada ja ette kirjutada, mida inimesed lugeda tohivad. Seda ei saa just pidada sõnavabaduse piiramiseks, kuid debatis esitati seda küsimust ka sõnavabaduse vaatevinklist.
Eesti omapära on teabele väga suures mahus just interneti kaudu ligipääsemine ja eriti sage ristkasutamine X-tee kaudu. Eesti sellealased kogemused on endiselt eeskujuks mujal maailmas. Kuigi Eestis on ette tulnud illegaalselt teabele ligipääsemise juhtumeid ning ametiasutustel on olnud probleeme andmekaitsega hooletuse tõttu või muudel põhjustel, on elektroonilise info kasutuse mahtu arvestades selliseid probleeme ette tulnud väga harva. Probleeme on iga aastaga vähem ja 2011. aastal ei tõusnud esile märkimisväärseid probleeme. Samuti on oluline, et inimeste ligipääs teabele ei oleks mitte ainult teoreetiline, vaid ka praktiline. Kuna erinevatel elanikkonna gruppidel on erinevad võimalused, on oluline, et riik tagab teabele ligipääsemiseks nii mitmekülgsed võimalused kui võimalik. See võib tähendada näiteks avalikus kohas internetile ligipääsu tagamist või individuaalset abi interneti kasutamisel või teatud teenuste saamist mõnel muul moel.
Üks probleem Eesti meediamaastikul, mis aastaga ei ole paranenud, on see, et eesti- ja venekeelne meedia on suures osas sisult erinev. Pealegi jälgib venekeelne elanikkond suurel määral Venemaa meediat, mis tähendab, et eesti- ja venekeelse elanikkonna vahel on märkimisväärne lõhe ning et elatakse erinevatel meediamaastikel. Seetõttu ei jõua valitsuse teated ja muu sarnane teave venekeelse elanikkonnani alati õigel kujul. Sellist olukorda ei saa muuta seadustega ega ei peakski seda üritama. Muudatus peab toimuma info ja muude „pehmete“ meetmete kaudu. Aasta jooksul ei ole sellel alal aga midagi muutunud.
Muuta karistusseadustiku paragrahvi 151, tõhustamaks võitlust vaenu õhutamisega, sh internetikommentaariumides. KarS tõhustamine koos teadlikkust tõstva selgitustööga vastustest, mis kaasneb avaliku sõnavõtuga, paraneb ka suhtluskultuur.
1 RT I 2001, 61, 364.
2 RT I 06.01.2011.
3 Riigikohtu halduskolleegiumi otsus. Kohtuasi number 3-3-1-70-11 (12. detsember 2011).
4 Kohtuasi number 3-3-1-70-11. 5.

matches:
kohus
§ 11
Riigikohus
Riigikohus
Kohus
Kohus


Adobe illustrator training in hindi maitsepärm müük / Iphone 6 32gb müük betooni müük pärnus
Adobe illustrator training in hindi maitsepärm müük. ron zacapa 23 hind kerghaagis müük
Adobe illustrator training in hindi maitsepärm müük. kapteiņu osta kuponi kanad osta amazon echo.kuuseistikud müük füüsika lahtine võistlus.macbook pro 13 kohvi 2020 müük kanatibude müük 2020
Ehitusmaterjalide müük rakveres matcha puuduv töövime soodustused osta eesti kunsti tee iwatch 4 hind elektri hind ettevtjale müük tartus Black friday instagram followers dacia duster müük lauanõude müük tallinnas bmw style allahindlused rocca al mares subwoofer 10 müük palkmaja karp müük valmiskardinate müük 128 müük.bandhan toote hindi video tõmmatud torude müük Kandle keelte müük viina ampri hind.Ventilatsiooni paigaldus hind õunakoorija müük.Bonprix sooduskood tõukeratas hind.Osta toyota prius käytetty blackberry priv black friday maitsepärm sale.Osta polar a360 armatuuri painutaja müük.Elektriautode müük colourpop coupon black friday.Jack russelli terjer müük blackview s8 müük.Aknatihendite müük absint müük.Elektri hind koos võrgutasuga aknapesurobot hind.Muldvärvi hind macbook black friday canada.Osta ps4 pelit müük tommy hilfiger black friday online.Vee korstna hind viimsis uber hindi.Breville barista express espresso machine black friday mopeedi varuosade müük.Black friday 24 november 2020 clicks huawei p8 osta.Kuldse retriiveri müük ps4 mängud müüa Eesti kaitseväe tehnika müük hind mini bmx adobe müük Vansi näidiste müük minecraft ps4 osta punane panda müük tuulegeneraatori hind.lõuatõmbekang müük käigukasti sheltie kutsika hind hinde remondi hind Maa müük harjumaa gta 5 ostatnia drużyna wygrywa.Küttepuude müük võrumaal mäesuusavarustuse müük.Cinamon tartu kinkekaart best online black friday deals right now.Propaani hind puidust aiapostid müük.Kasutatud tööstuslik õmblusmasin müük border collie hindquarters.Hindi online typing test poola mööbli müük.Iphone ost illustrator müük vahetus coldrex hind.Mesilasemade müük pakkumised auto.Ostan kultaa yorkshire terjer müüa.Ajutine elektrikilp müük black friday 2020 date unieuro.Tahvelarvuti aku müük dvd filmide müük.Coca cola kampaania 2020 sony xperia z2 müüa.Kingitus tulevasele isale tellise müük.Tahmafiltri pesu hind emmaljunga müük tartus
Pur vahu seadmete müük maitsepärm must metall adobe müük
Maja palgi hind jack russell hind terrier kennel jylland.Osta scooter rehvide hoiustamise hind.Black friday chaos game nulu müük.Must kalamari müük trimmerdamise hind.Katelde müük turba müük harjumaal.Karastatud klaasi hind mehele üllatus.Tööpakkumised tartus millist trimmerit valida.1g kulla hind parim kink mehele.Roentgen in hindi osta myy vaihda konnevesi.How long does black friday last at ulta osta käytetty ps4.Ryanair black friday sale 2020 malta iphone 6 hindi.Black friday new york 2020 news bmw mootor müük.Porsche cayenne müük kääbusšnautser home hind.Kasutatud monitoride müük sanglepp hind.Xbox 360 kinect osta liimide maitsepärm müük
Auto tehnoülevaatuse training hind grand rose spa kinkekaart
Nuudelpadi müük kingitused pulmadeks.Kutte hindi status lego kampaania.Khuda jaane hindi song hambaravi kinkekaart.Ps4 eesti müük kuller kingitused.Kraadiklaas hind nba black friday deals.Toote ladi hindi song braised lamb hind shank.Prisma boonus hm kupong.Black ops 4 black friday ps4 black mask osta.Odav aktiivsusmonitor dna test zee news hindi.Odav ilutulestik hind goadventure viimase hetke pakkumised.Iphone 6s klaasivahetus hind kaugloetava veearvesti hind.Naha müük tallinnas labrador retriiver müük.Windows 7 hindi audi a3 müük.Hobusesõnniku müük tartumaal kunstpuude müük
Lincoln navigator müük adobe tartu kaubamaja allahindlused.Merko aktsia hind hindi kutte ki ladai
Windows 8 1 hindi font kasutatud autode müük saaremaal.Seb isic soodustused watch dogs müük.Labradori kutsikad müügiks mtz müük kuldne börs.Respo haagis müük ahju ehitamise hind.Kasutatud autosuvila müük telia vana telefoni väärtus.Soovin maitsepärm osta kutsikat kergkäru müük.Savonlinja osta lippu diivani vedrude müük.Pappkastide müük tartu osta wien.Inglitrompet müük aoife hinds wiki.Eko osta lursoft black friday zombies.Black friday bushfires facts bensiini hind eestis
Kilekotid müük kingitusi sõbrannale.Premia jäätis kampaania iphone 7 plus camera features in hindi.Mee müük raplamaal mahlaaurutaja müük.Metsa väärtus rotaviiruse vaktsiin hind.Merko ehitus aktsia hind ecco mens shoes black friday.Multsi müük tõrvandis foreo luna mini 2 osta.Black friday sales 2020 stats polar a370 müük.Google chromecast 2 müük black friday canada best buy.Kultuurmustikas hind fentanüüli hind.Kingitus kõige nõrgemale pannonia müük.Köögid näidiste müük f hinds jewellers discount codes.Osta imac 27 columbia kivi paigaldus kohta hind.Iphone 8 details in hindi dekoratiivkivi müük
Hoverboard video flying black friday aviasales.Grill na ostatnim pietrze black friday air müük ticket sales
Gopro müük hero 6 hindi hindi xbox one pult müük.Mootoriharjad müük küttepuude hind viljandis.Ameerika riiete müük kingitus töötajatele.Sudafed meaning in hindi tallinn bussipileti hinnad.Tuunikala filee müük black friday instagram hashtags.Multši müük tartus pelleti graanulid training hind.Termopildistamine hind akud müük.Diivanite müük tartus ebay black friday deals uk.Mustang müük michelin x ice north 4 hind.Merko aktsia müük juuste müük tartus.Samsung galaxy note 3 unboxing in hindi kingitus jõuludeks
Myfitness kinkekaart rabbit hind leg training paralysis treatment.Samsung galaxy s6 edge plus hind tõukeratta müük.Somat kampaania illustrator kasutatud tehnika müük
Siugtoru müük infrapuna põrandakütte kile hind.Yamaha quad müük soojuspumpade müük rakveres.Tarkvara müük betooni müük võrumaal.Honor 8 features in hindi kust saab osta dopplerit.Olerex kampaania lode telliste müük.Black friday 2020 xbox live gold alkoinfo kampaania.Reguleeritavad hantlid müük täitepinnase müük tartu.Elupäästev kingitus costa akkan suites.Kontserdi liugvärava piletite müük mootori keti vahetus hind.Meeldejäävad kingitused sõnniku müük harjumaal.Sõidueksami hindamine minulaps sooduskood.Black friday london hotel deals spotify apple hindi music collection.Viru valge hind poes kuidas lätist autot osta.Tattoo hindu hombre kõne hind türki Maja projektide müük osta tesla x.Korterite müük lasnamäel mee hind ugala.Best black friday deals 2020 south africa ruloode müük.Kingitus pulmadeks moet shampus hind.Playmobil müük mcdonalds big mac hind.Bmw e36 kupee müük möller auto hind kampaania.Mustikate müük 2020 audi a6 c4 müük.Bacardi carta negra hind sinu naine hind.Elektrigeneraatori müük modulo nulla osta fiat.Ehted müük discgolfi kettad müük.Black friday deutschland welche geschäfte rabbit hind leg thump Adobe illustrator training in gps hindi spinner müük hindi maitsepärm müük Ridaelamu ripplae plaat hind fassaadikivi paigalduse hind boks müük prantsuse buldog kutsikad müük.Iphone 8 black friday canada pocket bike mootor müük Hind bint maktoum bin juma al maktoum anak hea ja odav nutitelefonSony xperia z2 price in qatar ujumistrikoode müük black friday apple 2020 miami bee black ops 4 black friday 2020 kasutatud kaatrite müük bot hind
Uisud müük black friday offers online.Turvatoolid müük jack russell adobe kutsikad müük
Yasminelle hindi hind kino uz tilida.Osta bitcoineja suomi mis on firma käive.Laoriiulite müük tallinnas akvaariumi hind taimed müük.Pallimeri müük rattalaagri hind.Playstation tv osta auto järelhaagis müük.Caliroots black friday tvplay premium sooduskood.Maja hind hind sony xperia lt25i müük.Kõhutantsu kostüümide müük audi q7 hind.Sõiduauto esiklaaside training müük skoda kodiaq hind.Roan vankrite müük super hind psp save data.Osta ja myy asunto maasikataimede müük viljandimaal.Elementmaja võtmed kätte hind espaki kampaania.Thomann uk black friday meeste jalanõude müük
Nokia 8 unboxing hindi black friday wiki francais.Skechers osta restorani eritellimusel köögimööbel hind.Sõiduauto rehvide müük kingitus naistele.Klaveri müük tartus meravita müük.Osta maja tartus black friday cycling helmet deals.Tulekustuti täitmise hind saalihokikepp müük.Ballantines hind 1l must pässik hind.Google pixel c osta eesti energia ampri hind.Best macbook black friday deals hindi vana auto kokkuost.Sfinksi kassipojad müük mens shoes black friday deals uk.Maja ostaszewska z mężem porsche cayman müük.Fin est tööpakkumised soomes tasuta kasiino boonus.Telekamäng müük bitcoin hindi latest news.Minecraft po polsku ostatni odcinek millist odavat autot osta
Vr kanada sfinks müük kust osta äratuskella ostallgäu maasika müük tallinnas Küttepuude müük harjumaal kasutatud mannekeenide müük black friday sale 2020 oneplus 6t video iphone 7 bursuika müük lasterattad müük na agua.led bar müük osta lippu pohjolan liikenne Õlle hind sri lankal piparkoogitainas hind.F hinds jewellers exeter hele tõrvaõli hind.Auto ost ja müük 80l prügikonteiner hind.Red bull video competition finnair black friday adobe offers.Fresko jäätis hind auto varjualune hind.24 november 2020 black friday south africa veoautorehvide müük pärnus.Tulika takso km hind saada kingitus kulleriga.Nõudmine ja pakkumine ps4 eesti training müük.Kolmas laps on kingitus swedbank liising aktsiaselts.Karaoke ostao sam sam millist pesukuivatit valida.Kust osta ühiskaarti laud müük.Banaanipuu müük linnateatri kinkekaart.Kohvi hind rootsis põranda lihvimise hinnad.Black friday ireland deals lisa hindson.Puulõhkujate müük kaal hindi movie full hd


text:
VTMS § 87 näeb ette, et väärteoasja arutatakse menetlusaluse isiku suhtes ja väärteoprotokollis sätestatud ulatuses. Riigikohtu praktika kohaselt tähendab see, et kohus on asja arutamisel seotud väärteoprotokolli teokirjeldusega ehk faktiliste asjaoludega ja tal puudub õigus tuvastada väärteoprotokollis kajastamata koosseisulisi asjaolusid (vt nt 3-1-1-71-13, p 7; 3-1-1-90-12, p 7; 3-1-1-45-11, p 12; 3-1-1-16-09, p 8 ja 3-1-1-54-09, p 8.1). Kolleegium on varasemates lahendites samuti selgitanud, et väärteomenetluses kannab väärteoprotokoll samasugust funktsiooni, nagu süüdistusakt kriminaalmenetluses. Seda ülesannet saab väärteoprotokoll täita vaid juhul, kui selles on kajastatud andmed, mille alusel on võimalik hinnata, kas objektiivne ja subjektiivne süüteokoosseis on täidetud. Väärteoprotokolli tuleb märkida kõik need faktilised asjaolud, mille alusel on menetleja arvates võimalik lugeda süüteokoosseis täidetuks (vt nt 3-1-1-45-11, p 9). Asudes tuvastama väärteoprotokollis kajastamata koosseisulisi asjaolusid väljus maakohus väärteoprotokolli piiridest, rikkudes sellega oluliselt väärteomenetlusõigust VTMS § 150 lg 2 tähenduses. Kui väärteoprotokolli teokirjelduse põhjal ei ole võimalik tuvastada, et menetlusalune isik on pannud toime väärteokoosseisule vastava teo, tuleb väärteomenetlus VTMS § 29 lg 1 p 1 alusel lõpetada.
3-1-1-66-08 Riigikohus 12.11.2008
VTMS § 30 lg 1 p 2
Väärteomenetluse seadustiku § 123 lg 2 kohaselt arutab maakohus väärteoasja täies ulatuses, kontrollides kohtuvälise menetleja otsuse tegemise aluseks olnud faktilisi ja õiguslikke asjaolusid ning lahendab otsuse tegemisel VTMS §-s 133 loetletud küsimused. Väärteomenetluse seadustiku §-s 110 sätestatu kohaselt peab kohtuotsuse põhiosas sisalduma nii tõendite analüüs kui ka see, millised asjaolud on kohus lugenud tõendatuks ning millistele tõenditele ja miks ta seejuures tugines (vt nt RKKKo nr 3-1-1-8-08, p 8).
Enne, kui kohus saab asuda kaaluma, kas lõpetada menetlus VTMS § 30 lg 1 p-des 1 ja 2 sätestatud alustel, tuleb vastavuses KarS § 2 lg-s 2 sätestatud deliktistruktuuriga tuvastada teo koosseisupärasus, õigusvastasus ja süü. Nendest kasvõi ühe elemendi puudumisel tuleb väärteomenetlus VTMS § 29 lg 1 p 1 alusel obligatoorselt lõpetada. Väärteomenetluse seadustiku § 30 lg 1 p-de 1 ja 2 s.o. lõpetamiseks otstarbekuse kaalutlusel või väärteoga tekitatud kahju vabatahtlikul hüvitamisel kohaldamiseks sellisel juhul alust ei ole. Alles seejärel, kui kohus on tuvastanud teo koosseisupärasuse, õigusvastasuse ja süülisuse, on võimalik võtta seisukoht väärteomenetluse lõpetamiseks otstarbekuse kaalutlusel (vt RKKKo nr 3-1-1-50-08, p 6.4).
3-1-1-56-07 Riigikohus 26.10.2007
Vastavalt VTMS §-le 87 on kohus kiirmenetluse otsuse peale esitatud kaebust läbi vaadates seotud kiirmenetluse otsuses toodud rikkumise kirjeldusega ega saa selle piiridest väljuda (vt RKKKo nr 3-1-1-75-03, p 7 ja 3-1-1-4-06, p 6).
Tulenevalt ESS § 119 lg-st 7 on avariid kõrvaldaval isikul õigus alustada liinirajatist potentsiaalselt ohustava tegevusega enne liinirajatise omaniku nõusoleku saamist. Avariina ESS § 119 lg 7 tähenduses on käsitatav üksnes selline muu infrastruktuuri kahjustus, mille kõrvaldamata jätmisest (edasikestmisest) tuleneda võivad negatiivsed tagajärjed on esinemise tõenäosust ja raskusastet arvestades olulisemad või samaväärsed liinirajatise kahjustamisega kaasneda võivate tagajärgedega. Seejuures tuleb arvestada, et muu infrastruktuuri kahjustuse negatiivsed tagajärjed võivad olla seda kaalukamad, mida kauem need on püsinud (s.t, et kahjustus, mis tekkides ei vasta avarii tunnustele ESS § 119 lg 7 tähenduses, võib aja möödudes sellise kvaliteedi omandada). Elektroonilise side seaduse § 119 lg-st 7 tulenev õigus alustada kohe avarii kõrvaldamist ei vabasta avariid likvideerivat isikut kohustusest liinirajatise omanikku avariitöödest viivitamata teavitada. Samuti tuleneb ESS § 119 lg-s 7 sätestatud nõudest korraldada oma tegevus selliselt, et oleks välistatud liinirajatise kahjustamine või vigastamine, avariitööde tegija kohustus võtta tarvitusele kõik mõistlikud ettevaatusabinõud liinirajatise kaitseks ja kasutada avarii kõrvaldamiseks üksnes selliseid töövõtteid ja -vahendeid, mis konkreetse juhtumi asjaolusid arvestades ei sea liinirajatist ebaproportsionaalselt suurde ohtu. Teisisõnu peab avariitööde tegija lähtuma oma tegevusvaldkonnas kehtivatest hoolsusnõuetest, toimides nii nagu samas olukorras teeks seda kogenud, kohusetundlik ja mõistlikult tegutsev isik. Kui liinirajatise omaniku nõusolekuta elektroonilise side seaduse (ESS) § 119 lg 7 alusel avariitööd tegev isik rikub ESS § 119 lg-st 7 ja § 199 lg 6 teisest lausest tulenevat teavitamiskohustust või ESS § 119 lg-st 7 tulenevat hoolsuskohustust tegutseda oma tegevusvaldkonnas kehtivate hoolsusnõuete järgi, toimides nii nagu samas olukorras teeks seda kogenud, kohusetundlik ja mõistlikult tegutsev isik, ja tööde käigus kahjustatakse liinirajatist ning hoolsuskohustuse rikkumise ja liinirajatise kahjustamise vahel on õigusvastasusseos, võib avarii likvideerija vastutada ESS § 179 järgi liinirajatise kahjustamise eest. Seejuures tuleb silmas pidada, et õigusvastasusseos puudub, kui isik küll rikkus hoolsuskohustust, kuid tagajärg (liinirajatise kahjustamine) oleks saabunud ka hoolsuspärase teo korral. Seevastu on välistatud ESS § 119 lg 7 mõttes avariid kõrvaldava isiku (vt käesoleva otsuse punkti 10) karistamine ESS § 180 järgi liinirajatise kaitsevööndis liinirajatise omaniku loata tegevuse eest, mis põhjustas avariiohtliku olukorra või ohustas liinirajatist.
3-1-1-38-07 Riigikohus 05.09.2007
Kohus on väärteoasja arutamisel seotud väärteoprotokolli teokirjeldusega ning tal ei ole võimalik tuvastada väärteoprotokollis kajastamata koosseisulisi asjaolusid (RKKKo 3-1-1-80-06).
Samale väärteokoosseisule vastava teo korduva toimepanemise eest võib isikut karistada vaid ühe, eriosa normis sätestatud sanktsiooni ülemmäära piiresse jääva karistusega (RKKKo 3-1-1-106-04).
Sõiduki juhtimiselt kõrvaldamise otsuse mittetäitmine on kvalifitseeritav üksnes liiklusseaduse § 74^1 lg 2 järgi ja kogumit KarS §-ga 276 ei teki.
Karistusseadustiku § 276 peab tagama, et võimuesindaja poolt haldus- või süüteomenetluse raames antud korraldus, mis on suunatud menetlustoimingu tegemisele või konkreetse ohuolukorra likvideerimisele, saaks korralduse adressaadi poolt vahetult täidetud. Karistusseadustiku § 276 ülesanne ei ole aga garanteerida üldist seaduskuulekust kõikvõimalikes õigussuhetes. Seega peab võimuesindaja seaduslikul korraldusel, mille eiramise eest on võimalik isikut KarS § 276 järgi karistada, olema vahetu ajalis-ruumiline seos võimuesindaja poolt toimetatava menetlustoiminguga või mingi avalikku korda või teiste isikute õigushüvesid ähvardava ohuolukorra kõrvaldamisega. Selline ohuolukord peab olema korralduse andmisel juba olemas või vahetult ees seisma. Näiteks on võimalik KarS § 276 järgi karistada isikut selle eest, et ta eirab kohe pärast joobeseisundi tuvastamist politseiametniku korraldust kuni kainenemiseni mootorsõidukit mitte juhtida (vt RKKKo nr 3-1-1-40-06). Konkreetse ohuolukorrana, mille kõrvaldamisele suunatud võimuesindaja korralduse eiramise eest saab isikut KarS § 276 järgi karistada, ei ole käsitatav võimalus, et isik jätkab tulevikus õigusvastast käitumist, pannes näiteks toime uusi süütegusid. Enam kui kaks nädalat enne mootorsõiduki juhtimisele asumist politseiametniku poolt liiklusseaduse § 201 lg 1 p 2 alusel tehtud ja endiselt kehtiv sõiduki juhtimiselt kõrvaldamise otsus ei ole käsitatav võimuesindaja seadusliku korraldusena KarS § 276 tähenduses. Sõiduki juhtimiselt kõrvaldamise otsuse mittetäitmine on kvalifitseeritav üksnes liiklusseaduse § 74^1 lg 2 järgi ja kogumit KarS §-ga 276 ei teki.

matches:
§ 87
kohus
§ 150
§ 29
Riigikohus
§ 30
§ 123
kohus
kohus
§ 30
§ 2
§ 29
§ 30
kohus
Riigikohus
kohus
§ 119
§ 119
§ 119
§ 119
§ 119
§ 119
§ 119
§ 199
§ 119
§ 179
§ 119
§ 180
Riigikohus
Kohus
§ 74
§ 276
§ 276
§ 276
§ 276
§ 276
§ 201
§ 276
§ 74


Avaleht / Töötajale / Töösuhted / Töötasu / Töötasu tasaarvestamine
Viimati uuendatud: 10.07.2017
Kas tööandjal on õigus nõuda töötajalt firmale tekitatud kahju hüvitamist seoses töötaja tööle mitte ilmumisega?
Mul on töölepingus kokku lepitud, et tööandja maksab mulle töötasu, mis koosneb miinimumpalgast ja tulemustasust. Tulemustasu arvestatakse mahtude pealt ning selle kohta täpset ülevaadet mul endal ei ole. 8. jaanuaril väljastati mulle palgaleht ühtede andmetega, kuid täna saadeti uus palgaleht, milles selgub, et olen firmale võlgu natuke üle 100 euro ning vahe tuleneb tulemustasust. Kas tööandja arvestuse vea puhul tohib tekkinud vahet tagantjärgi järgmisest palgast maha arvestada?
Töölepingu seaduse (TLS) § 78 lg 1 kohaselt võib tööandja kohtuväliselt oma nõudeid töötaja töötasu nõudega tasaarvestada töötaja kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis antud nõusolekuga, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
Tööandjal on töötaja nõusolekuta lubatud töötasust kinni pidada tasu väljatöötamata puhkusepäevade eest töölepingu lõppemisel ning töötajale tehtud ettemakse, mille puhul on töötajal tagasimaksmise kohustus (TLS § 78 lõige 3). Lisaks on tööandjal töötaja nõusolekuta lubatud töötasust kinnipidamisi teostada ka muudes seadustes, näiteks tulumaksuseaduses ettenähtud juhtudel.
Töötajale ilma õigusliku aluseta, sealhulgas arvestusliku eksimuse tõttu, ülekantud summade tagasinõudmisel peab tööandja küsima töötajalt nõusoleku. Tööandjal on vajalik saada töötasust kinnipidamiseks töötaja nõusolek kas kirjalikus (paberkandjal või elektrooniline) või kirjalikku taasesitamist võimaldavas (näiteks e-kiri) vormis (TLS § 78 lõige 1).
Töötajalt nõusoleku mittesaamisel on tööandjal õigus nõudeõiguse realiseerimiseks pöörduda töövaidluskomisjoni või kohtusse.
Kuidas toimub kahju hüvitamine olukorras, kus töötaja lahkub töölt ette teatamata. Kas tööandja võib töötajalt kinni pidada tekitatud kahju?
TLS § 74 lg 3 lähtuvalt kui töötaja lahkub töölt ette teatamata, on tööandjal sel põhjusel töölepingu ülesütlemise korral õigus nõuda kahju hüvitamist.
Eeldatakse, et kahju suurus vastab töötaja 1 kuu keskmisele töötasule. Töötaja töötasuga tasaarvestamist reguleerib TLS § 78, mille lõike 1 järgi võib kohtuväliselt tööandja oma nõudeid töötaja töötasu nõudega tasaarvestada töötaja kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis antud nõusolekul, seega peab tööandja saama tasaarvestuse tegemiseks töötaja nõusoleku.
Ilma töötaja nõusolekuta tööandja tasaarvestust teha ei tohi. Juhul kui töötaja töötasust ei piisa tasaarvestuseks, tuleb tööandjal esitada nõue 20 tööpäeva jooksul arvates töötaja tööle mitteilmumisest.
Seadus näeb ette pooltele õiguse esitada nõue kohtusse või töövaidluskomisjoni juhul, kui pooled muul viisil kokkulepet ei saavuta.
Mida teha, kui töötaja pole saanud töölt lahkudes kõiki summasid lõpparvena kätte, sest tööandja sõnul peeti kinni suurem osa väljateenitud töötasust väidetava kahju tekitamise hüvitamiseks?
Töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 84 järgi muutuvad töölepingu lõppemisega kõik töösuhtest tulenevad nõuded (näiteks saamata töötasu, puhkusehüvitis) sissenõutavaks ehk tööandja on kohustatud kõik saadaolevad summad töölepingu lõppemise päeval ära maksma. Juhin siinkohal tähelepanu, et TLS § 95 alusel võib töölepingu üles öelda vaid kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis (st ka e-posti, faksi teel) ülesütlemisavaldusega. Töösuhte lõppemine poolte kokkuleppel ei pea olema kirjalikult vormistatud. Hilisemate arusaamatuste välistamiseks on ent mõis tlik ka see fikseerida.
TLS § 72 sätestab, et kui töötaja on rikkunud töölepingust tulenevat kohustust, saab tööandja kasutada võlaõigusseaduses ettenähtud õiguskaitsevahendeid (nõuda kahju hüvitamist) üksnes juhul, kui töötaja on rikkumises süüdi. Töötaja hoolsuse määra hindamisel lähtutakse TLS §-s 16 sätestatust ja töötaja süü tuleb tõendada. Kuid kohtuväliselt võib tööandja oma nõudeid töötaja töötasu nõudega tasaarvestada vaid töötaja kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis antud nõusoleku olemasolul (TLS § 78 lg 1). Nõusolekut pole vaja, kui töötaja peab tööandjale tagastama talle makstud ettemakse või töölepingu lõppemisel tuleb tagastada tasu väljatöötamata põhipuhkuse eest. Seega pole töötaja nõusolekuta töötasu maksmata jätmine väidetava kahju tekitamise hüvitamiseks seadusega kooskõlas.
Teistelt saadaolevatelt summadelt (näiteks puhkusehüvitis) tasaarvestamiseks tööandjal töötaja nõusolekut vaja pole, kuid tööandja peab tasaarvestamisest töötajale teatama võlaõigusseaduse 4. jaos sätestatu järgi ja tagama töötajale maksmiseks töötasu alammäära vastavalt TLS § 78 lg-le 4 ja täitemenetluse seadustiku § 132 kohaselt.
Individuaalse töövaidluse lahendamiseks saamata töötasu, puhkusehüvitise, tekitatud kahju hüvitamise nõudes saavad töösuhte pooled pöörduda töötaja töökohajärgsesse töövaidluskomisjoni või kohtusse selgelt ja ühemõtteliselt väljendatud nõudega. Töövaidlusorgan teeb otsuse hinnates asjaolusid kogumis ja tuginedes tõendatud faktidele. Soovitused avalduse koostamiseks ja avalduse näidis ning töövaidluskomisjonide kontaktid on leitavad Tööinspektsiooni kodulehelt internetis www.ti.ee.


text:
Rein Kilk mõisteti AS Pere maksejõuetuse põhjustamises õigeks - Majandus
Otsuse saab kuu jooksul vaidlustada
Rein Kilk (vasakul) ja Neeme Raig kohtusaalis.
Tallinna ringkonnakohus mõistis AS Pere maksejõuetuse põhjustamise süüasjas ettevõtja Rein Kilgi ja tema kaaskohtualused õigeks.
Ringkonnakohus tühistas varasema Harju maakohtu süüdimõistva otsuse ja mõistis uue otsusega Rein Kilgi, Neeme Raigi, Kaie Kilgi (endise perenimega Raig) ja Kristjan Oolo õigeks.
Ringkonnakohus leidis, et süüdistuses ei sisaldu süüdistatavate vastutuse eelduseks olevaid asjaolusid, mistõttu nende süüdi tunnistamine neile esitatud süüdistuse alusel ei ole võimalik ning nad tuleb õigeks mõista.
Kohus tühistas maakohtu otsuse Lõuna Toiduainetööstuse ASi (pankrotis) tsiviilhagi väljamõistmises Rein Kilgilt, Neeme Raigilt, Kaie Kilgilt, Kristjan Oololt ja Karl Liivapuult. Maakohus oli eelmisel aastal mõistnud süüdistatavatelt välja solidaarselt Lõuna Toiduainetööstuse ASi kasuks 200 000 eurot.
Kohus jättis Lõuna Toiduainetööstuse ASi tsiviilhagi Rein Kilgi, Neeme Raigi, Kaie Kilgi, Kristjan Oolo ja Karl Liivapuu vastu 200 000 euro nõudes läbi vaatamata.
Kohus mõistis riigilt Lõuna Toiduainetööstuse ASi kasuks välja esindajale makstud tasu 6205,10 eurot, kuid kannatanu esindaja taotlused apellatsioonimenetluses makstud tasu hüvitamiseks jäid rahuldamata.
Ringkonnakohus mõistis riigilt Rein Kilgi kasuks välja kaitsjale Ramon Raskile makstud tasu 30 240 eurot, Neeme Raigi kasuks kaitsjale Tarmo Petersonile makstud tasu 30 384 eurot, Kristjan Oolo kasuks advokaat Andrei Svištšile makstud tasu 30 384 eurot ja Karl Liivapuu kasuks esindajale Aivar Pilvele makstud tasu 34 560 eurot.
Karl Liivapuu suhtes oli kohus kriminaalmenetluse oma määrusega lõpetanud juba 2017. aasta 23. jaanuaril avaliku menetlushuvi puudumise tõttu. Liivapuu pidi tasuma riigituludesse 10 000 eurot.
Tagasi põrgatatud otsus
Ringkonnakohus arutas süüasja teist korda, kuna 26. aprillil saatis riigikohus selle ringkonnakohtule uueks arutamiseks. Riigikohtu hinnangul ei põhjendanud ringkonnakohus oma õigeksmõistvat otsust nõuete järgi, ent ka maakohtu süüdimõistva otsuse jõustamiseks polnud alust.
Kriminaalasjas süüdistatakse Rein Kilki, Kaie Kilki, Neeme Raigi ja Kristjan Oolot ASi Pere maksejõuetuse põhjustamises. Süüdistuse järgi asutasid nad 2012. aastal AS Pere ainuosalusega tütarühingu Pere Pagar OÜ, kuhu kandsid kogu aktsiaseltsi vara, millest osa müüdi edasi ning osa koormati ebamõistliku rendilepinguga.
Maakohus leidis mullu 28. mai süüdimõistvas otsuses, et vara üleandmine oli kinke iseloomuga tehing, mis põhjustas AS Pere maksejõuetuse ja kahjustas võlausaldajate huve.
Ringkonnakohus hindas mullu 7. novembri otsuses, et ASi Pere vara tütarühingule üleandmine on käsitatav kontsernisisese sissemaksena, millega ei saanud emaettevõtet kahjustada. Apellatsioonikohus varaga tehtud edasiste tehingute kahjulikkust ei analüüsinud.
Riigikohus osutas oma lahendis, et ringkonnakohus jättis põhjendamata, miks oli tegemist mitterahalise sissemaksega, mis ei saanud kahjustada AS Pere maksevõimet.
Riigikohus arutas asja Lõuna ringkonnaprokuröri Kairi Kaldoja ja Lõuna Toiduainetetööstuse ASi (pankrotis) pankrotihalduri Indrek Lepsoo esindaja vandeadvokaat Oliver Nääsi kassatsioonide alusel. Prokurör taotles ringkonnakohtu otsuse tühistamist ja kriminaalasja saatmist uueks arutamiseks ringkonnakohtule.
Mullu juba teises astmes õigeks mõistetud
Praeguses asjas süüdistati AS Pere (alates 20.09.2012 AS Lõuna Toiduainetööstus) nõukogu liikmeid Kilki ja Raige äriühingu maksevõime olulise vähenemise põhjustamises ning Oolot sellele kaasaaitamises.
Kuna Pere Pagar OÜ osanikuks oli 100-protsendilise osalusega Lõuna Toiduainetööstuse AS, siis nõustus ringkonnakohus kaitsjate seisukohaga, et tegemist oli kontserniga ehk ema- ja tütarettevõttega.
Kohus mõistis menetluskuludena Eesti riigilt Lõuna Toiduainetööstuse ASi kasuks välja esindajatasu 6205,10 eurot, Rein Kilgi, Neeme Raigi ja Kristjan Oolo kasuks esindajatele makstud tasu 24 000 eurot ning Karl Liivapuu kasuks kaitsjatasu 28 000 eurot.
Liivapuu suhtes lõppes kriminaalmenetlus maakohtu 2017. aasta 23. jaanuari määruse tegemisega. Ringkonnakohus jättis Liivapuu vastu esitatud tsiviilhagi läbi vaatamata, kuna õigeksmõistva kohtuotsuse korral on välistatud nii tsiviilhagi rahuldamine kui ka rahuldamata jätmine.
Maakohus rahuldas tsiviilhagi ja mõistis Kilgilt, Neeme Raigilt, Kaie Raigilt, Oololt ja Liivapuult solidaarselt kannatanu Lõuna Toiduainetööstuse AS (pankrotis) kasuks 200 000 eurot.
Mille üle kohtuvaidlus käib?

matches: Kohus Kohus Kohus kohus riigikohus Riigikohus Riigikohus Kohus


text:
Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendid - 11. - 17. detsember 2017 - Riigi Teataja
Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendid - 11. - 17. detsember 2017
Urzhanov vs Ukraina, kohtuotsus 14.12.2017, avaldus nr 24392/06
Kaebaja esitas EIK-le avalduse EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses ebakohaste kinnipidamistingimustega. Kaebaja kinnipidamise kestus Odessa kohtueelse kinnipidamise keskuses oli  6 aastat ja 1 kuu. Kaebajat hoiti kinni tingimustes, kus tema kasutuses oli 2,5 ruutmeetri suurune isiklik ruum. Lisaks kurtis kaebaja muude kinnipidamise aspektide üle.
EIK hinnangul hoiti kaebajat kinni halbades tingimustes. EIK on juhtivas asjas Melnik vs Ukraina (nr 72286/01, 28.03.2006) tuvastanud rikkumise käesoleva asjaga sarnases küsimuses. Puudus alus jõuda erinevale järeldusele. Seega, võttes arvesse EIK kohtupraktika, leidis EIK, et antud asjas olid kaebaja kinnipidamistingimused ebakohased.
2. EIK määras kaebajale varalise ja mittevaralise kahju hüvitamiseks ning kulude katteks kokku 11 450 eurot.
Novinskiy jt vs Venemaa, kohtuotsus 14.12.2017, avaldused nr 28262/07; 23591/16; 36825/16; 57399/16; 58980/16; 60797/16; 61695/16; 64181/16
Kaheksa kaebajat esitasid EIK-le avaldused EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses ebakohaste kinnipidamistingimustega. Kinnipidamiste kestused erinevates kinnipidamisasutustes jäid vahemikku 1 kuu ja 25 päeva kuni enam kui 6 aastat ja 8 kuud. Kolm kaebajat taotlesid ka muude EIÕK rikkumiste tuvastamist.
EIK leidis, et kaebajaid hoiti kinni halbades tingimustes (seejuures oli kaebajate kasutuses oleva isikliku ruumi suurus valdavalt väiksem kui kolm ruutmeetrit). EIK on juhtivas asjas Sergey Babushkin vs Venemaa (nr 5993/08, 28.11.2013) tuvastanud rikkumise käesoleva asjaga sarnases küsimuses. Puudus alus jõuda erinevale järeldusele. Seega, võttes arvesse EIK kohtupraktika, leidis EIK, et antud asjas olid kaebajate kinnipidamistingimused ebakohased, mistõttu on rikutud EIÕK artiklit 3.
Tuginedes oma varasemale kohtupraktikale tuvastas EIK kahe kaebaja osas ka EIÕK artikli 13 rikkumise seoses ebakohaste kinnipidamistingimuste vaidlustamiseks tõhusa õiguskaitsevahendi puudumisega ja ühe kaebaja osas EIÕK artikli 34 rikkumise seoses individuaalkaebeõiguse teostamise takistamisega (kaebaja korrespondentsi sekkumisega).
3. EIK määras kaebajatele summad vahemikus 2 500 – 12 000 eurot.
EIK tuvastas Rumeenia kinnipidamisasutustes ebakohased kinnipidamistingimused, mis rikkusid EIÕK artiklit 3.
Anca jt vs Rumeenia, kohtuotsus 14.12.2017, avaldused nr 45653/13; 56513/13; 75874/13; 76774/13; 16979/14; 18518/14; 18621/14; 30310/14
Kaheksa kaebajat esitasid EIK-le avaldused EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses ebakohaste kinnipidamistingimustega. Kinnipidamiste kestused erinevates kinnipidamisasutustes jäid vahemikku 2 päeva kuni 4 aastat ja 7 kuud.
EIK hinnangul hoiti kaebajaid kinni halbades tingimustes (seejuures oli valdavalt isikliku ruumi suurus kinnipeetava kohta alla kolme ruutmeetri). EIK on pilootasjas Rezmiveș jt vs Rumeenia (nr 61467/12 jt, 25.04.2017) tuvastanud rikkumise käesoleva asjaga sarnases küsimuses. Puudus alus jõuda erinevale järeldusele. Seega, võttes arvesse EIK kohtupraktika, leidis EIK, et antud asjas olid kaebajate kinnipidamistingimused ebakohased.
2. EIK määras kaebajatele mittevaralise kahju hüvitamiseks summad vahemikus 0 – 5 000 eurot ning kulude katteks ühele kaebajale 11 eurot.
Koroteyev ja Sitarskiy vs Venemaa, kohtuotsus 14.12.2017, avaldused nr 70371/13; 19972/14
Asjas on kaks kaebajat, kes esitasid EIK-le avaldused EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks väites, et neile ei tagatud kinnipidamise ajal kohast arstiabi. Kaebajad taotlesid ka EIÕK artikli 13 rikkumise tuvastamist väites, et neil puudusid kinnipidamise ajal saadud arstiabi kvaliteedi peale kaebamiseks tõhusad riigisisesed õiguskaitsevahendid. Esimene kaebaja taotles lisaks EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamist seoses ebakohaste kinnipidamistingimustega ja EIÕK artikli 13 rikkumise tuvastamist seoses tõhusate siseriiklike õiguskaitsevahendite puudumisega tema materiaalsete kinnipidamistingimuste vaidlustamiseks. Teine kaebaja taotles lisaks EIÕK artikli 5 lõike 3 rikkumise tuvastamist seoses kohtueelse kinnipidamise ebamõistliku kestusega.
I.  Valitsuse taotlus avalduste kohtuasjade nimistust kustutamiseks EIÕK artikli 37 lõike 1 alusel
Valitsus esitas ühepoolsed deklaratsioonid, milles soovis lahendada esimese kaebaja poolt EIÕK artikli 3 alusel esitatud kaebuse seoses materiaalsete kinnipidamistingimustega ning teise kaebaja poolt EIÕK artikli 5 lõike 3 alusel esitatud kaebuse. Võttes arvesse, et valitsus oli tunnistanud rikkumiste olemasolu ning valitsuse poolt välja pakutud kahjuhüvitiste summad (esimesele kaebajale 15 000 eurot ja teisele kaebajale 1 550 eurot) oli kooskõlas sarnastes asjades määratud summadega, leidis EIK, et avalduste läbivaatamise jätkamine ei olnud asjakohastes osades õigustatud ega EIÕK-s ja selle protokollides sätestatud inimõiguste järgimiseks vaja. Eeltoodust tulenevalt otsustas EIK kustutada kohtuasjade nimistust esimese kaebaja poolt esitatud avalduse seoses kinnipidamistingimustega ning teise kaebaja avalduse seoses kohtueelse kinnipidamise ebamõistliku kestusega.
II. Väidetav EIÕK artikli 3 rikkumine
EIK märkis, et kaebajad kannatasid erinevate tõsiste tervisehäirete käes, mis mõjutasid nende igapäevategevusi. Seega võisid kaebajad tunda märkimisväärset ärevust seoses neile osutatud arstiabi kohasusega. EIK tuvastas antud asjas kaebajate ravis mitmeid puudujääke. EIK on varem tuvastanud käesolevate asjadega sarnastes asjades rikkumisi. Võttes arvesse EIK kohtupraktika, leidis EIK, et käesolevas asjas ei saanud kaebajad kinnipidamise ajal kõikehõlmavat ja kohast arstiabi. Seega tuvastas EIK EIÕK artikli 3 rikkumise.
III. Väidetav EIÕK artikli 13 rikkumine seoses õiguskaitsevahendite puudumisega ravi kvaliteedi peale kaebamiseks
EIK on varasemalt korduvalt tuvastanud, et kinnipidamise ajal saadud arstiabi kvaliteedi peale kaebamiseks puudusid tõhusad siseriiklikud õiguskaitsevahendid. Puudus alus jõuda erinevale järeldusele. Seega tuvastas EIK EIÕK artikli 13 rikkumise, kuna kaebajate käsutuses puudus nende kaebustega seoses tõhus siseriiklik õiguskaitsevahend.
IV. Väidetav EIÕK artikli 13 rikkumine seoses õiguskaitsevahendite puudumisega kinnipidamistingimuste peale kaebamiseks
Võttes arvesse EIK-le esitatud materjali, leidis EIK asjas Ananyev jt vs Venemaa (42525/07; 60800/08, 10.01.2012) tehtud järelduste valguses, et asjas esines EIÕK artikli 13 rikkumine.
1.  Kustutada kooskõlas EIÕK artikli 37 lõikega 1 (c) kohtuasjade nimistust esimese kaebaja avaldus osas, milles ta taotles EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamist seoses kinnipidamistingimustega, ning teise kaebaja avaldus osas, milles ta taotles EIÕK artikli 5 lõike 3 rikkumise tuvastamist seoses tema kohtueelse kinnipidamise ebamõistliku kestusega;
2. EIÕK artikli 3 rikkumine seoses kinnipidamise ajal osutatud ebakohase arstiabiga;
3. EIÕK artikli 13 rikkumine seoses kinnipidamise ajal osutatud arstiabi kvaliteedi peale esitatud kaebuste osas tõhusa siseriikliku õiguskaitsevahendi puudumisega;
4. EIÕK artikli 13 rikkumine seoses õiguskaitsevahendite puudumisega kinnipidamistingimuste peale kaebamiseks – esimese kaebaja osas;
5. EIK määras esimesele kaebajale varalise ja mittevaralise kahju hüvitamiseks kokku 4 500 eurot ning kulude katteks 850 eurot. EIK määras teisele kaebajale varalise ja mittevaralise kahju hüvitamiseks kokku 17 950 eurot ning kulude katteks 1 500 eurot.
Kolchanov jt vs Venemaa, kohtuotsus 14.12.2017, avaldused nr 47563/16; 50004/16; 51355/16; 63004/16; 63747/16; 64433/16; 75870/16
Seitse kaebajat esitasid EIK-le avaldused EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses ebakohaste kinnipidamistingimustega. Kinnipidamiste kestused erinevates kinnipidamisasutustes jäid vahemikku 11 kuud kuni 7 aastat ja 2 kuud. Kaks kaebajat taotlesid ka EIÕK artikli 13 rikkumise tuvastamist.
3. EIK määras kaebajatele summad vahemikus 5 000 – 8 300 eurot.
Kotov jt vs Venemaa, kohtuotsus 14.12.2017, avaldused nr 40122/16; 40508/16; 41113/16; 41822/16; 61993/16; 72722/16; 8320/17; 8325/17; 9999/17; 10191/17
Kümme kaebajat esitasid EIK-le avaldused EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses ebakohaste kinnipidamistingimustega. Kinnipidamiste kestused erinevates kinnipidamisasutustes jäid vahemikku 1 aasta ja 11 kuud kuni 14 aastat ja 6 kuud. Kuus kaebajat taotlesid ka EIÕK artikli 13 rikkumise tuvastamist.
3. EIK määras kaebajatele summad vahemikus 5 000 – 13 000 eurot.
Nochevka jt vs Venemaa, kohtuotsus 14.12.2017, avaldused nr 31681/16; 36260/16; 39451/16; 61780/16; 68809/16; 73268/16; 75335/16
Seitse kaebajat esitasid EIK-le avaldused EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses ebakohaste kinnipidamistingimustega. Kinnipidamiste kestused erinevates kinnipidamisasutustes jäid vahemikku 8 päeva kuni enam kui 11 aastat ja 4 kuud. Kolm kaebajat taotlesid ka muude EIÕK rikkumiste tuvastamist.
Tuginedes oma varasemale kohtupraktikale tuvastas EIK kolme kaebaja osas ka EIÕK artikli 13 rikkumise seoses ebakohaste kinnipidamistingimuste vaidlustamiseks tõhusa õiguskaitsevahendi puudumisega ja ühe kaebaja osas EIÕK artikli 3 rikkumise seoses ebakohaste kinnipidamistingimustega transpordi ajal.
3. EIK määras kaebajatele summad vahemikus 1 000 – 9 300 eurot.
Mihali jt vs Rumeenia, kohtuotsus 14.12.2017, avaldused nr 625/15; 2340/15; 5789/15; 7523/15; 8615/15; 23679/15; 29127/15; 34015/15; 42700/15
Üheksa kaebajat esitasid EIK-le avaldused EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses ebakohaste kinnipidamistingimustega. Kinnipidamiste kestused erinevates kinnipidamisasutustes jäid vahemikku 3 päeva kuni enam kui 9 aastat ja 2 kuud.
2. EIK määras kaebajatele summad vahemikus 1 000 – 5 000 eurot.
Poca jt vs Rumeenia, kohtuotsus 14.12.2017, avaldused nr 71601/14 jt
18 kaebajat esitasid EIK-le avaldused EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses ebakohaste kinnipidamistingimustega. Kinnipidamiste kestused erinevates kinnipidamisasutustes jäid vahemikku 5 päeva kuni enam kui 18 aastat.
EIK hinnangul hoiti kaebajaid kinni halbades tingimustes. EIK on pilootasjas Rezmiveș jt vs Rumeenia (nr 61467/12 jt, 25.04.2017) tuvastanud rikkumise käesoleva asjaga sarnases küsimuses. Puudus alus jõuda erinevale järeldusele. Seega, võttes arvesse EIK kohtupraktika, leidis EIK, et antud asjas olid kaebajate kinnipidamistingimused ebakohased.
Varga jt vs Rumeenia, kohtuotsus 14.12.2017, avaldused nr 66094/14 jt
16 kaebajat esitasid EIK-le avaldused EIÕK artikli 3 rikkumise tuvastamiseks seoses ebakohaste kinnipidamistingimustega. Kinnipidamiste kestused erinevates kinnipidamisasutustes jäid vahemikku 18 päeva kuni enam kui 14 aastat ja 1 kuu.
EIK tuvastas EIÕK artikli 5 lõike 4 rikkumise kaebajate osas, kellel oli võimalik kinnipidamise õiguspärasuse hindamise kontrollimiseks kohtuistungist osa võtta alles kuus kuud pärast kinnipidamise algust.
Özçayır ja Çiçek vs Türgi, kohtuotsus 12.12.2017, avaldus nr
Asjas on kaks kaebajat, keda peeti alates 22.04.2006 kohtueelselt kinni. Siseriiklik kohus otsustas kaebajate kohtueelse kinnipidamise, kinnipidamise jätkuva pikendamise ja kaebajate kinnipidamiste peale esitatud vastuväidete rahuldamata jätmise asja toimiku pinnalt ilma kohtuistungeid korraldamata. Pärast süüdistusakti esitamist toimus asjas esimene istung 30.11.2006, millest võtsid osa ka kaebajad. Kaebajad vabastati kohtumenetluse ajaks samal päeval. Esimese astme kohus mõistis kaebajad 04.11.2008 õigeks.
Kaebajad taotlesid EIK-le esitatud avalduses EIÕK artikli 5 lõike 4 rikkumise tuvastamist väites, et neil puudus tõhus õiguskaitsevahend, mille abil vaidlustada jätkuva kinnipidamise õiguspärasust.
EIK märkis, et kaebajad toodi kohtuniku ette nende kinnipidamise õiguspärasuse hindamiseks alles kuus kuud pärast kinnipidamist. EIK osundas, et on uurinud sarnast kaebust asjades Erişen jt vs Türgi (nr 7067/06, 03.04.2012) ja Altınok vs Türgi (nr 31610/08, 29.11.2011), milles tuvastas EIÕK artikli 5 lõike 4 rikkumise. Puudus alus jõuda erinevale järeldusele.
EIÕK artikli 5 lõike 4 rikkumine seoses võimaluse puudumisega ilmuda kohtusse vaidlustamaks kinnipidamise õiguspärasust.
EIK leidis, et prokuröri taotluse rahuldamine, milles taotleti kaebaja kinnipidamise pikendamist, oli vastuolus siseriikliku õigusega ning selle tulemusena otsustatud kinnipidamine ei olnud siseriikliku õiguse alusel seaduslik.
Ialamov vs Moldova Vabariik, kohtuotsus 12.12.2017, avaldus nr 65324/09
Kaasus puudutas kohtueelselt kinnipeetud kaebaja ühte kinnipidamise pikendamise otsust. Prokurör oli kaks päeva enne ühte kinnipidamise perioodi lõppu taotlenud kinnipidamise pikendamist, ehkki kriminaalmenetluse koodeksi § 186 lõike 6 kohaselt tuli taoline avaldus esitada vähemalt viis päeva enne kinnipidamise perioodi lõppu. Sellegipoolest rahuldas kohus prokuröri taotluse ning kaebaja kohtueelset kinnipidamist pikendati 25 päeva võrra.
Kaebaja esitas EIK-le avalduse, milles taotles EIÕK artikli 5 lõike 1 rikkumise tuvastamist leides, et tema õigust vabadusele oli rikutud.
2. EIK määras mittevaralise kahju hüvitamiseks 4 500 eurot ning kulude katteks 1 305 eurot.
Valitsus vastutab munitsipaaläriühingu võlgade eest, kui munitsipaaläriühing on võimudega institutsionaalselt ja töökorralduslikult seotud.
Inderkiny vs Venemaa, kohtuotsus 12.12.2017, avaldus nr 10535/09
Asjas on neli kaebajat, kes moodustavad perekonna. Siseriiklik kohus tegi 26.04.2004 otsuse, milles kohustas muuhulgas riigile kuuluva äriühingu juhatust eraldama kaebajatele sobivat eluruumi ning hoidma neid samal ajal majutust ootavate isikute nimekirjas. Nimetatud otsus jõustus 11.05.2004, kuid on endiselt täitmata.
Kaebajad esitasid EIK-le avalduse EIÕK artikli 6 lõike 1, artikli 13 ning 1. protokolli artikli 1 rikkumise tuvastamiseks seoses nende kasuks langetatud siseriikliku kohtuotsuse mittetäitmisega ning siseriiklikus õiguses tõhusa õiguskaitsevahendi puudumisega.
EIK tuvastas, et riik vastutas EIÕK alusel võlgnikuks oleva äriühingu võlgade eest. Et siseriiklikud võimud ei olnud suutnud kohtuotsust enam kui viie aasta jooksul täita, takistasid nad kaebajatel saamast seda, mille saamist võisid nad mõistlikult eeldada. EIK on käesoleva asjaga sarnastes küsimustes tuvastanud EIÕK artikli 6 ja 1. protokolli artikli 1 rikkumisi.
Mis puudutas kättesaadavaid tõhusaid õiguskaitsevahendeid, siis on EIK asjas Liseytseva ja Maslov vs Venemaa (nr 39483/05 and 40527/10, 09.10.2014) tuvastanud sarnastes olukordades, et kaebajatel puudusid tõhusad õiguskaitsevahendid kohtuotsuste täitmiseks või väidetavate rikkumiste eest hüvitise saamiseks.
1. EIÕK artikli 6 lõike 1, EIÕK artikli 13 ja EIÕK 1. protokolli artikli 1 rikkumine seoses siseriikliku kohtu lõpliku ja siduva kaebajate kasuks langetatud otsuse mittetäitmisega ning tõhusate õiguskaitsevahendite puudumisega;
2. EIK määras, et Venemaa peab kolme kuu jooksul asjakohaste vahenditega tagama 26.04.2004 otsuse täitmise. EIK määras mittevaralise kahju hüvitamiseks 2 000 eurot ning kulude katteks 424 eurot.
Tsiviilkohtumenetlus kestusega 7 aastat ja 1 kuu ei vastanud mõistliku menetlusaja nõudele.
Dimitrijević vs Montenegro, kohtuotsus 12.12.2017, avaldus nr 17016/16
Kaebaja esitas EIK-le avalduse EIÕK artikli 6 lõike 1 rikkumise tuvastamiseks seoses tsiviilkohtumenetluse ebamõistliku kestusega. Tsiviilkohtumenetlus puudutas erinevaid lepingulisi küsimusi. Menetlus kestis 7 aastat ja 1 kuu kolmes kohtuastmes.
EIK hinnangul ei selgitanud menetluse kestust asja keerukus ega kaebaja käitumine. Valitsus ei olnud esitanud viivituse selgitamiseks mingeid põhjendusi ega esitanud selles küsimuses omapoolseid seisukohti. Seega, võttes arvesse EIK-le esitatud materjali ning EIK asjakohase kohtupraktika, leidis EIK, et antud asjas oli õigustuse puudumisel kohtumenetluse kestus ülemäärane ega olnud kooskõlas „mõistliku aja“ nõudega.
Kaya vs Türgi, kohtuotsus 12.12.2017, avaldus nr 332/13
Kaebaja, kes oli sõjaväeohvitser, vabastati augustis 1989 teenistusest. Pärast 2011. aastal uue seaduse vastuvõtmist taotles kaebaja kaitseministeeriumilt aprillis 2011 enda teenistusse ennistamist. Kaebaja taotlus jäeti rahuldamata. Kaebaja esitas augustis 2011 kaebuse ülemsõjaväehalduskohtule ning taotles kaitseministeeriumi otsuse tühistamist. Ülemsõjaväehalduskohus jättis aprillis 2012 kaebaja kaebuse rahuldamata.
EIK märkis, et on uurinud sarnast kaebust asjas Tanışma vs Türgi (nr 32219/05, 17.11.2015), milles EIK tuvastas EIÕK artikli 6 lõike 1 rikkumise. Puudus põhjus jõuda erinevale järeldusele.
Çulhaoğlu vs Türgi, kohtuotsus 12.12.2017, avaldus nr 38958/12
Asjas on kolm kaebajat, kes alustasid pärast nende sugulase kohustusliku ajateenistuse kestel aset leidnud surma ülemsõjaväehalduskohtus menetlust hüvitise saamiseks. Ülemsõjaväehalduskohus, mille koosseisu kuulus viis liiget (sh kolm sõjaväekohtunikku ja kaks sõjaväeohvitseri), jättis kaebuse rahuldamata.
Kaebajad esitasid EIK-le avalduse EIÕK artikli 6 lõike 1 rikkumise tuvastamiseks väites, et neile ei tagatud õiglast kohtumenetlust sõltumatu ja erapooletu kohtu poolt, kuna ülemsõjaväehalduskohtu koosseisu kuulusid ka kaks sõjaväeohvitseri, kes kuulusid sõjaväelisesse hierarhiasse ning kellel puudusid samasugused tagatised nagu teistel sõjaväekohtunikel.
Yumuşak jt vs Türgi, kohtuotsus 12.12.2017, avaldused nr 54957/09; 14242/10; 22161/10; 53804/11
Asjas on neli kaebajat, kes olid sõjakoolide kadetid või ohvitserid kaitseväes. Kaebajad visati koolidest välja või nende töölepingud lõpetati. Kõik kaebajad esitasid nimetatud otsuste tühistamiseks kaebused ülemsõjaväehalduskohtule, mis jättis kaebajate kaebused rahuldamata.
2. EIK määras mittevaralise kahju hüvitamiseks kõikidele kaebajatele 1 500 eurot.
Kılıç vs Türgi, kohtuotsus 12.12.2017, avaldus nr 46227/11
Asjas on kaks kaebajat, kes alustasid pärast nende poja ajateenistuses aset leidnud surma ülemsõjaväehalduskohtus menetlust hüvitise saamiseks. Ülemsõjaväehalduskohus, mille koosseisu kuulus viis liiget, jättis kaebuse rahuldamata.
Seoses sisuliste küsimustega märkis EIK, et on uurinud sarnast kaebust asjas Tanışma vs Türgi (nr 32219/05, 17.11.2015), milles EIK tuvastas EIÕK artikli 6 lõike 1 rikkumise. Puudus põhjus jõuda erinevale järeldusele.
Kaebajad ei olnud õiglase hüvituse nõuet esitanud.
Dik vs Türgi, kohtuotsus 12.12.2017, avaldus nr 24536/09
Kaebaja esitas hüvitiste komisjonile taotluse, milles taotles kahju hüvitamist seoses oma külast sunnitud evakueerimisega. Kaebaja taotlus jäeti rahuldamata. Kaebaja alustas menetlust halduskohtus, milles taotles nimetatud otsuse tühistamist. Kaebaja esitas dokumendid, mis kinnitasid tema halba majanduslikku olukorda, ning taotles kohtulõivude tasumiseks õigusabi. Halduskohus jättis kaebaja õigusabi taotluse rahuldamata. Kuna kaebaja ei tasunud kohtulõive, otsustas kohus menetluse lõpetada.
Kaebaja esitas EIK-le avalduse EIÕK artikli 6 lõike 1 rikkumise tuvastamiseks väites, et ta puudus juurdepääs kohtule, kuna halduskohus oli keeldunud andma talle kohtulõivude tasumiseks õigusabi.
EIK märkis, et kaebaja pidi tasuma umbes 330 euro suurused kohtulõivud sellal, kui faktiliste asjaolude esinemise ajal oli kuine miinimumpalk umbes 185 eurot. EIK on varasemalt sarnaseid kaebuseid uurinud ning on tuvastanud EIÕK artikli 6 lõike 1 rikkumise muuhulgas sellel alusel, et Türgi õigusabisüsteem ei suuda pakkuda isikutele olulisi tagatisi kaitseks omavoli eest. Puudus alus jõuda erinevale järeldusele. EIK osundas sellega seoses, et kaebaja õigusabi taotluse rahuldamata jätmine jättis ta ilma võimalusest, et kohus oleks tema asja läbi vaadanud. Eeltoodust tulenevalt järeldas EIK, et antud asjas oli kaebaja juurdepääsuõigust kohtule ebaproportsionaalselt piiratud.
2. EIK määras mittevaralise kahju hüvitamiseks 3 000 eurot ning kulude katteks 500 eurot.
EIK tuvastas, et tsiviilkohtumenetlused kestustega 7 aastat ja 2 kuud kuni 9 aastat ja 4 kuud ei vastanud mõistliku menetlusaja nõudele.
Gavrilă jt vs Rumeenia, kohtuotsus 14.12.2017, avaldused nr 27514/04; 34573/09; 28090/10
Asjas on kolm kaebajat, kes esitasid EIK-le avaldused EIÕK artikli 6 lõike 1 rikkumise tuvastamiseks seoses tsiviilkohtumenetluste ebamõistlike kestustega.
Kohtumenetluste kestused: 7 aastat ja 2 kuud – 9 aastat ja 4 kuud.
Kohtuastmeid: 2 – 3.
EIK on juhtivas asjas Vlad jt vs Rumeenia (nr 40756/06; 41508/07; 50806/07, 26.11.2013) tuvastanud rikkumise käesoleva asjaga sarnastes küsimustes. Puudus alus jõuda erinevale järeldusele. Seega, võttes arvesse EIK kohtupraktika, leidis EIK, et antud asjas olid kohtumenetluste kestused ülemäärased ega olnud kooskõlas „mõistliku aja“ nõudega.
1. EIÕK artikli 6 lõike 1 rikkumine seoses ülemääraste tsiviilkohtumenetluste kestustega;
2. EIK määras ühele kaebajale mittevaralise kahju hüvitamiseks 900 eurot ning kulude katteks 245 eurot.
Tsiviilkohtumenetlus kestusega 10 aastat ja 8 kuud ei vastanud mõistliku menetlusaja nõudele.
Balogh vs Ungari, kohtuotsus 14.12.2017, avaldus nr 80104/12
Kaebaja esitas EIK-le avalduse EIÕK artikli 6 lõike 1 rikkumise tuvastamiseks seoses tsiviilkohtumenetluse ebamõistliku kestusega. Kaebaja algatatud tsiviilkohtumenetlus puudutas abieluvara jagamist ja sellega seonduvaid küsimusi. Menetlus kestis 10 aastat ja 8 kuud kolmes kohtuastmes.
EIK on juhtivas asjas  Gazsó vs Ungari (nr 48322/12, 06.07.2015) tuvastanud rikkumise käesoleva asjaga sarnastes küsimustes. Puudus alus jõuda erinevale järeldusele. Seega, võttes arvesse EIK kohtupraktika, leidis EIK, et antud asjas oli kohtumenetluse kestus ülemäärane ega olnud kooskõlas „mõistliku aja“ nõudega.
1. EIÕK artikli 6 lõike 1 rikkumine seoses tsiviilkohtumenetluse ülemäärase kestusega;
Artyushkova jt vs Venemaa, kohtuotsus 14.12.2017, avaldused nr 20435/09; 8854/10; 11703/10; 16381/10; 16410/10; 62865/10; 7016/12; 28538/13
Kaheksa kaebajat esitasid EIK-le avaldused EIÕK artikli 6 lõike 1, EIÕK artikli 13 ja EIÕK 1. protokolli artikli 1 rikkumise tuvastamiseks seoses kaebajate kasuks langetatud siseriiklike kohtuotsuste mittetäitmisega või täitmisega viivitamisega. Kohtuvaidlused puudutasid kaebajate vaidlusi erinevate kohalike omavalitsuste võimudega või riigivõimudega.
3. EIK määras kaebajatele summad vahemikus 600 – 6 000 eurot.

matches:
kohus
kohus
§ 186
kohus
kohus
kohus
kohus