1. KeÜS § 62.3 reguleerib analoogselt LKS § 70.4 lg-ga 1 erisusi LKS nõuete järgimise, nt ranna- ja kaldakaitsevööndi regulatsiooni täitmise üle järelevalve teostamisel.
2. KeÜS § 62.3 lg 1 näeb erisused ette üksnes KKI jaoks, mitte aga kohaliku omavalitsuse jaoks. Kohaliku omavalitsuse ametnike puhul võib sageli eeldada väiksemat oskuste ja teadmiste taset kiireloomuliste meetmete kasutamisel, mistõttu isikud, kelle õigusi meetmega piiratakse, võiksid jääda erisuse laiendamise korral piisava kaitseta.
2.1. KeÜS § 62.3 lg 1 täpsustab KorS § 50 lg 3 regulatsiooni, mis nõuab valdusesse sisenemiseks võimaluse korral valdaja või muu õigustatud isiku juuresolekut. Kuna kallasraja nõuete tagamise küsimuste lahendamine ei eelda enamasti intensiivset tungimist isiku valdusse viisil, mis kahjustab omandit ja eraelu puutumatust, puudub kohalolekuks ka vajadus. Kuna erimeetmete kohaldamine tuleb kõne alla vaid juhul, kui ettekirjutuse tegemisest ja selle täitmise tagamiseks sunniraja määramisest või asendustäitmisest ei piisa, on selle abinõu kasutamine vaid erandlik. Üldjuhul ei teki seetõttu ka olukorda, kus suure väärtusega värav või piire lammutatakse ilma omaniku juuresolekuta.
2.2. KeÜS § 62.3 lg 1 on oma olemuselt ka erinorm KorS § 50 lg 4 esimese lause suhtes, mis näeb ette piirangud eluruumi sisenemisel. Arvestades aga seda, et kallasraja kasutamise regulatsiooni täitmise tagamiseks ei saa valdaja eluruumi sisenemist pidada vähemalt enamasti proportsionaalseks ja kohaseks meetmeks, ei leia selle regulatsiooni täitmise tagamiseks eluruumi sisenemine valdaja juuresolekuta enamasti praktikas ka aset.
2.2.1 KorS § 50 lg 1 p 3 lubab tähistatud kinnisasjale siseneda mistahes ohu väljaselgitamiseks või tõrjumiseks. KeÜS erand või täpsustus § 62.3 lg 1 p-s 1 on kohaldatav vaid olulise ohu korral (KorS § 5 lg 3), millega kallasraja regulatsiooni täitmise tagamise näol tegemist ei ole, sest nende nõuete rikkumine ei too kaasa ohtu olulise varalise väärtusega hüvele, keskkonnale ega ka kuriteo toimepanemise ohtu (kallasraja regulatsiooni eesmärk on tagada pigem avalike ressursside laialdasem kasutamine ja seeläbi parem elukeskkond). Seetõttu on KeÜS § 62.3 lg 1 p 1 kasutusala sisuliselt olematu.
2.2.2 KeÜS § 62.3 lg 1 p 2 võimaldab valdaja teadmata siseneda valdusse teisele kinnisasjale või veekogusse läbipääsu tagamiseks. Silmas peetakse selles sättes just KKI ametnike läbipääsu riikliku järelevalve toimingute teostamiseks. Erisus puudutab vaid tähistatud ja piiramata kinnisasju, st juhtumeid, kus vajalik ei ole lukustatud uste või väravate avamine.
2.2.3. Kuivõrd tähistamata ja piiramata kinnisasjadele sisenemiseks eeldatakse omaniku luba, ei ole KKI-l vaja selleks ka eraldi volituse olemasolu seaduses. Tähele tuleb siiski panna, et igaüheõigus järelevalvet teostavale ametnikule ei laiene, sest ametnik siseneb kinnistule mitte igaühena (üksikisikuna), vaid haldusorganina.
3. KeÜS § 62.3 lg 2 näeb ette, et valdusesse sisenemise korral teisele kinnisasjale või valdusesse sisenemise eesmärgil ei tule valdajat tagantjärele teavitada, kui selles valduses rohkem järelevalve- või süüteomenetluse toiminguid ei tehtud. Tegemist on erisusega KorS § 50 lg 5 suhtes. Erisus kattub LKS § 70.4 lõikes 2 sätestatuga, mis reguleeris seda küsimust enne KeÜS jõustumist. Selle eesmärk on ära hoida teavitamisega kaasnevaid kulutusi olukorras, kus valdaja õigusi valdusesse sisenemisega ei kahjustatud, sest valdaja õigusi rohkem ei piirata ja valdajale hüvitamisele kuuluvat kahju ei saanud tekkida. Üldiselt on teavitamise eesmärk luua isikule tõhus võimalus nõuda tema valdusesse sisenemisega talle tekitatud kahju hüvitamist ja saada teavet kooskõlas hea halduse põhimõttega teda puudutava menetluse ja menetlustoimingute läbiviimise kohta, kuid sättes silmas peetud juhtudel kahju ei saa tekkida ning isiku huvi teabe saamiseks ei ole kaalukas. Kui valdusesse sisenemiseks oli vaja avada ka lukustatud uksi või väravaid, ei ole KeÜS § 62.3 lg 1 p 2 erand kohaldatav ning haldusorgan ei tohi ka teavitamisest loobuda. Vastupidine tõlgendus tooks kaasa omandiõiguse ja õiguse heale haldusele ebaproportsionaalse piirangu. Kui isikule võib jääda mulje süüteo toimepanemisest (lukkude lõhkumine jms), tuleb tema õigusi kaitsta toimunust teavitades.
3.1. Järelevalvemenetluse toiminguna ei saa käsitada valduse juhuslikku nägemist ja seal leiduvast teadasaamist. See ei ole valduse läbivaatamine KorS § 51 tähenduses.
4. KeÜS § 62.3 lg 3 näeb ette KKI poolt asendustäitmise kasutamise võimaluse kallasrajal läbipääsu takistava ehitise lammutamiseks. Seda volitust reguleerib üldiselt AtSS (sh mistahes haldusülesande täitmisel antud ettekirjutuse täitmiseks). KeÜS § 62.3 lg 3 esimene lause ei näe ette laiemat volitust kui AtSS §-st 11 ja KorS § 28 lg 2 esimesest lausest niigi tuleneb. Tegemist on selgitava sättega. See võimaldab KKI ametnikel kergemini aru saada asendustäitmise võimaluse olemasolust kallasraja regulatsiooni täitmise tagamisel. AtSS § 12 lg 1, mis lubab asendustäitmist rakendada erandina ettekirjutuse, hoiatuse ja täitekorralduseta, ei ole enamasti kohaldatav, sest kallasraja läbimise tagamisega viivitamine ei too kaasa ülemäärast kahju avalikule huvile. Seetõttu eeldab asendustäitmine lammutamiseks ettekirjutuse tegemist KKI poolt. Ebaseadusliku ehitise lammutamiseks ettekirjutuse tegemise pädevus on ka kohalikul omavalitsusel ehitusseadusest tulenevalt, ent sellise ettekirjutuse täitmist saab korraldada kohalik omavalitsus ise. Kuna kallasraja regulatsiooni täitmist tagab ka KKI, võib sellisel juhul asendustäitmise korraldada ka viimasena nimetatu ilma omalt poolt täiendavalt ettekirjutust tegemata.
4.1. KeÜS § 62.3 lg 3 teine lause nõuab asendustäitmisest kohaliku omavalitsuse teavitamist. Säte sarnaneb LKS § 70.4 lg-ga 3, mis reguleeris seda küsimust enne KeÜS jõustumist. Teavitamise nõude eesmärk on ära hoida paralleelsete menetluste läbiviimist KKI ja kohaliku omavalitsuse poolt ebaseaduslike ehitiste lammutamiseks, arvestades eriti asendustäitmise korraldamise kulukust.
4.2. Arvesse tuleb võtta seda, et KKI saab kohustada lammutama vaid sellist ehitist, mis on ebaseaduslik nii materiaalselt (vastuolus kallasraja regulatsiooniga) kui ka formaalselt. Kui ehitis on püstitatud ehitusloa nõudeid järgides või sellele on antud kasutusluba, ei saa ehitus- või kasutusloa siduvust (HMS § 60 lg 2) arvestades KKI nõuda selle lammutamist enne loa kehtetuks tunnistamist. KKI saab aga KeJS § 7 alusel nõuda sellise loa kehtetuks tunnistamist või protesti alusel halduskohtu poolt tühistamist. Isik, kelle huvides ehitus- või kasutusluba on antud, ei saa loa kehtetuks tunnistamisel tugineda ootusele, et luba jääb kehtima (vt KeÜS § 38 lg 9), kui luba on materiaalselt õigusvastane.
Kui ehitis on püstitatud ka vastuolus LKS §-ga 38, saab selle lammutada LKS 70.4 lg 3 alusel.
5. KeÜS § 62.3 lg 4 ei ole olemuselt volitusnorm tavapärases tähenduses – selles lubatud tegevus ei riiva kellegi põhiõigusi –, kuid see võimaldab järelevalvet teostaval KKI ametnikul käituda teisiti, kui LKS § 29 lg 2, § 37 lg 3 p 6 ja teised sarnased liikumispiiranguid ette nägevad normid seda üldjuhul lubavad. Erandeid keskkonna kaitseks on ette nähtud ka muudes seadustes, nt LKS § 29 lg-s 3 ja § 70.4 lg-s 4.
5.1. Lõike 4 erisus on vajalik, sest ranna ja kalda kaitsealas olevad alad on mõõtmetelt väga ulatuslikud ning liikumispiirangute seadmine analoogselt tavainimestega pärsiks järelevalve võimekust väga suurel määral. Pealegi teab järelevalvetöötaja iga seatud piirangu eesmärki ning oskab hoiduda kaitstavate objektide kahjustamisest.
5.2. KeÜS § 62.3 lg 4 käsitleb vaid KKI ametnike liikumist ja viibimist. Kohaliku omavalitsuse ametnikele riikliku järelevalve teostamisel need erisused ei laiene. Samuti ei ole KeÜS-s sätestatud KKI ametnikele võimalust samal eesmärgil mehitamata liikurvahendite saatmiseks kohtadesse, kus inimtegevus on keelatud. Lõike 4 erisus ei puuduta ka nt droonide lennutamist, mis saab toimuda vaid tavapärases korras, vajadusel Lennuameti loal.


Põllumajandusministri ja maaeluministri määruste muutmine seoses taimekaitseseaduse ja teiste seaduste muutmisega
Maaeluminister 29.06.2020 määrus number 50; jõustumiskuupäev 06.07.2020
redaktsioon 06.07.2020 [RT I, 03.07.2020, 7]
Vastu võetud 29.06.2020 nr 50
Määrus kehtestatakse taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse § 3 lõike 3, § 4 lõike 3, § 61 lõike 4, § 62 lõike 6, § 8 lõike 3, § 17 lõike 9, § 26 lõike 4, § 27 lõike 7, § 28 lõigete 6 ja 7, § 29 lõike 4, § 34 lõike 3, § 64 lõike 5, § 65 lõigete 4, 5 ja 7, § 72 lõike 5, § 73 lõigete 7 ja 8, § 74 lõike 5, § 75 lõigete 2 ja 4, § 76 lõike 4, § 96 lõike 2, § 101 lõike 4, § 104 lõike 4, § 105 lõike 5, § 1062 lõike 8, § 117 lõike 5 ning § 118 lõike 8 alusel.
§ 1. Põllumajandusministri 18. aprilli 2006. a määruse nr 47 "Dekoratiivkultuuride paljundusmaterjali tootmise ja turustamise nõuded" muutmine
Põllumajandusministri 18. aprilli 2006. a määrust nr 47 "Dekoratiivkultuuride paljundusmaterjali tootmise ja turustamise nõuded" muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 7 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:
"(21) Euroopa Parlamendi ja nõukogu rakendusmääruse (EL) 2019/2072 IV lisa D-osas nimetatud dekoratiivkultuuride paljundus- ja istutusmaterjali partii või müügipakend varustatakse turustamisel taimepassiga.
(22) Euroopa Parlamendi ja nõukogu rakendusmääruse (EL) 2019/2072 XIII lisa punktis 10 nimetatud dekoratiivkultuuri seemne partii või müügipakend varustatakse turustamisel taimepassiga.";
2) paragrahvi 7 lõigetes 3 ja 5 asendatakse sõna "lõpptarbijale" sõnaga "lõppkasutajale";
"(31) Lõikeid 21 ja 22 ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ (ELT L 317, 23.11.2016, lk 4–104), artiklis 81 sätestatud juhul.".
1) paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
"(31) Euroopa Parlamendi ja nõukogu rakendusmääruse (EL) 2019/2072 IV lisa I-osas nimetatud köögiviljakultuuride paljundus- ja istutusmaterjali partii või müügipakend varustatakse turustamisel taimepassiga.";
2) paragrahvi 6 lõigetes 4 ja 7 asendatakse sõna "lõpptarbijale" sõnaga "lõppkasutajale";
3) paragrahvi 6 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
"(41) Lõiget 31 ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ (ELT L 317, 23.11.2016, lk 4–104), artiklis 81 sätestatud juhul.".
1) paragrahvi 17 täiendatakse lõigetega 12 ja 13 järgmises sõnastuses:
"(12) Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/2313, milles sätestatakse liidu territooriumil vedamiseks vajaliku ning kaitstavasse piirkonda sissetoomiseks ja seal vedamiseks vajaliku taimepassi vormi nõuded (ELT L 331, 14.12.2017, lk 44–52), nimetatud taimepassi andmed kantakse järgmiste taimeliikide seemne müügipakendi etiketile:
1) harilik paprika (Capsicum annuum L.);
2) harilik tomat (Solanum lycopersicum L.);
3) harilik sibul ja pesasibul (Allium cepa L.);
4) kortsteraline hernes, siledateraline hernes, suhkruhernes (Pisum sativum L. (partim));
5) porrulauk (Allium porrum L.);
6) põlduba (Vicia faba L. (partim));
7) põõsasuba ja lattuba (Phaseolus vulgaris L.).
(13) Lõiget 12 ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ (ELT L 317, 23.11.2016, lk 4–104), artiklis 81 sätestatud juhul.";
2) paragrahvi 18 lõikes 3 asendatakse sõna "lõpptarbijale" sõnaga "lõppkasutajale";
3) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
"(3) Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/2313 lisas nimetatud taimepassi andmed kantakse hariliku paprika (Capsicum annuum L.), hariliku tomati (Solanum lycopersicum L.), hariliku sibula ja pesasibula (Allium cepa L.), kortsteralise herne, siledateralise herne, suhkruherne (Pisum sativum L. (partim)), porrulaugu (Allium porrum L.), põldoa (Vicia faba L. (partim)) ning põõsasoa ja lattoa (Phaseolus vulgaris L.) supereliit-, eliit- ning sertifitseeritud seemne müügipakendi etiketile või kui nimetatud taimeliigi seeme esineb seemnesegu koostises, siis selle segu müügipakendi etiketile.".
§ 4. Maaeluministri 27. detsembri 2016. a määruse nr 76 "Puuvilja- ja marjakultuuride paljundusmaterjali tootmise ja turustamise nõuded" muutmine
Maaeluministri 27. detsembri 2016. a määrust nr 76 "Puuvilja- ja marjakultuuride paljundusmaterjali tootmise ja turustamise nõuded" muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 15 lõikes 7 asendatakse sõna "lõpptarbijale" sõnaga "lõppkasutajale";
"(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu rakendusmääruse (EL) 2019/2072 IV lisa J-osas nimetatud puuvilja- ja marjakultuuride paljundus- ja istutusmaterjali partii või müügipakend varustatakse turustamisel taimepassiga.";
"(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu rakendusmääruse (EL) 2019/2072 XIII lisa punktis 11 nimetatud puuviljakultuuri seemne partii või müügipakend varustatakse turustamisel taimepassiga.
(10) Lõikeid 8 ja 9 ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ (ELT L 317, 23.11.2016, lk 4–104), artiklis 81 sätestatud juhul.".
§ 5. Põllumajandusministri 24. aprilli 2006. a määruse nr 56 "Söödakultuuride seemne kategooriad ning söödakultuuride seemne tootmise ja turustamise nõuded" muutmine
Põllumajandusministri 24. aprilli 2006. a määrust nr 56 "Söödakultuuride seemne kategooriad ning söödakultuuride seemne tootmise ja turustamise nõuded" muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 16 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
"(11) Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/2313, milles sätestatakse liidu territooriumil vedamiseks vajaliku ning kaitstavasse piirkonda sissetoomiseks ja seal vedamiseks vajaliku taimepassi vormi nõuded (ELT L 331, 14.12.2017, lk 44–52), nimetatud taimepassi andmed kantakse hariliku lutserni (Medicago sativa L.) seemne müügipakendi etiketile.
(12) Lõiget 11 ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ (ELT L 317, 23.11.2016, lk 4–104), artiklis 81 sätestatud juhul.";
"(12) Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/2313 lisas nimetatud taimepassi andmed kantakse hariliku lutserni (Medicago sativa L.) supereliit-, eliit- ning sertifitseeritud seemne müügipakendi etiketile või kui nimetatud taimeliigi seeme esineb seemnesegu koostises, siis selle segu müügipakendi etiketile.".
§ 6. Põllumajandusministri 24. aprilli 2006. a määruse nr 53 "Õli- ja kiudtaimede seemne kategooriad ning õli- ja kiudtaimede seemne tootmise ja turustamise nõuded" muutmine
Põllumajandusministri 24. aprilli 2006. a määrust nr 53 "Õli- ja kiudtaimede seemne kategooriad ning õli- ja kiudtaimede seemne tootmise ja turustamise nõuded" muudetakse järgmiselt:
1) paragrahvi 17 täiendatakse lõigetega 11 ja 12 järgmises sõnastuses:
"(11) Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/2313, milles sätestatakse liidu territooriumil vedamiseks vajaliku ning kaitstavasse piirkonda sissetoomiseks ja seal vedamiseks vajaliku taimepassi vormi nõuded (ELT L 331, 14.12.2017, lk 44–52), nimetatud taimepassi andmed kantakse järgmiste taimeliikide seemne müügipakendi etiketile:
2) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
"(22) Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/2313 lisas nimetatud taimepassi andmed kantakse hariliku lina (Linum usitatissimum L.), põld-sojaoa (Glycine Max.), rapsi (Brassica napus L. (partim)), rüpsi (Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs) ja valge sinepi (Sinapis alba L.) supereliit-, eliit- ning sertifitseeritud seemne müügipakendi etiketile või kui nimetatud taimeliigi seeme esineb seemnesegu koostises, siis selle segu müügipakendi etiketile.".


Eestisse lähetatud töötajate töötingimuste seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
RT I, 07.12.2016, 1
01.12.2016 otsus nr 28
§ 1. Eestisse lähetatud töötajate töötingimuste seaduse muutmine
„Käesoleva seaduse eesmärk on tagada teenuste osutamiseks Euroopa Liidu liikmesriigist, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigist ja Šveitsi Konföderatsioonist (edaspidi välisriik) Eestisse lähetatud töötajate õiguste kaitse ning teenuse osutamisega tegelevate tööandjate aus konkurents.”;
2) paragrahvi 5 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Tööandja tagab, et lähetatud töötajale kohaldatakse Eestis kehtestatud järgmisi töötingimusi:
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud töötingimustele kohaldatakse lähetatud töötajale töötervishoiu ja tööohutuse seadust. Lähetatud töötajale kohaldatakse töötervishoiu ja tööohutuse seadust ka siis, kui see on talle vähem soodne kui välisriigi seaduse sätted.”;
„(21) Lähetatud töötaja tööandja ja käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punktis 1 nimetatud tellija või punktides 2 ja 3 nimetatud isik, kelle juures lähetatud töötaja Eestis töötab, lepivad kokku, kes neist töötervishoiu ja tööohutuse seaduse täitmise eest vastutab. Kui kokkulepet sõlmitud ei ole, vastutab töötervishoiu ja tööohutuse seaduse täitmise eest tellija või isik, kelle juures lähetatud töötaja Eestis töötab. Käesoleva seaduse § 2 lõike 1 punktis 1 nimetatud tellijale või punktides 2 ja 3 nimetatud isikule kohaldatakse töötervishoiu ja tööohutuse nõuete rikkumisel töötervishoiu ja tööohutuse seaduses vastutuse kohta sätestatut.”;
4) seadust täiendatakse §-dega 51 ja 52 järgmises sõnastuses:
„§ 51. Andmete ja dokumentide esitamine
(4) Kui lähetatud töötaja tööandjalt teenuse tellinud isik on igapäevases majandustegevuses suhetes lähetatud töötaja tööandjaga järginud korraliku ettevõtja hoolsust, ei ole tal töötaja ees käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud kohustust.”;
„§ 6. Rakendusasutus ja koostöö
(6) Kui välisriigi pädeva asutuse infopäringule vastamisel või järelevalve või uurimise teostamisel esineb takistusi, mis ei võimalda Tööinspektsioonil toimingut teha, teavitab Tööinspektsioon taotluse esitajat sellest.”;
„(1) Lähetatud töötajal on käesoleva seadusega tagatud õiguste kaitseks õigus pöörduda Eesti Vabariigi töövaidlusorganisse. See ei piira tema õigust pöörduda oma nõudega välisriigi töövaidlusorganisse, kui selline õigus tuleneb välislepingust.”;
7) seadust täiendatakse §-dega 71–73 järgmises sõnastuses:
„§ 71. Rahalisest haldusmeetmest piiriülene teavitamine ja täitmisele esitamine
(4) Kui sunniraha määramise otsus vaidlustatakse, esitab Tööinspektsioon välisriigi pädevale asutusele täitemenetluse peatamise taotluse.”;
8) paragrahv 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 8. Riikliku ja haldusjärelevalve teostamine
(5) Käesoleva seaduse alusel vastutuse rakendamisel on tõendiks ka välisriigi pädeva asutuse kogutud tõendid.”;
9) paragrahv 9 tunnistatakse kehtetuks;
10) seadust täiendatakse §-dega 91 ja 92 järgmises sõnastuses:
„§ 91. Töötingimuste kohaldamata jätmine
Käesoleva seaduse §-s 91 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Tööinspektsioon.”;
„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) jõustamist ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd (EÜT L 159, 28.05.2014, lk 11–31)”.
Sotsiaalmaksuseaduse § 2 täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:
„(13) Tööandja makstud tasuna käsitatakse ka Eestisse lähetatud töötajate töötingimuste seaduse § 52 alusel tööandjalt teenuse tellinud isiku makstud tasu.”.
Tulumaksuseaduse § 13 lõiget 1 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
„Tööandja makstud tasuna käsitatakse ka Eestisse lähetatud töötajate töötingimuste seaduse § 52 alusel tööandjalt teenuse tellinud isiku makstud tasu.”.
VAIDLUSTE LAHENDAMINE NING RIIKLIK JA HALDUSJÄRELEVALVE”;
2) paragrahv 115 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 115. Riiklik ja haldusjärelevalve
(2) Tööinspektsioon võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 31, 32, 49, 50 ja 51 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.”;
3) paragrahv 116 tunnistatakse kehtetuks.
Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 372 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Tagasimakse taotlemise õigust ei teki füüsilisel isikul, kelle eelmise kalendriaasta jooksul saadud tulumaksuga maksustatava tulu, tulumaksuseaduse § 44 lõikes 13 nimetatud tulu ja füüsilise isiku tasemel tulumaksuseaduse §-s 50 nimetatud täiendavalt maksustamata tulu summa ning arvu 0,35 korrutis ületab käesoleva seaduse § 373 lõikes 4 nimetatud määra 12 korda.”.


text:
Konkurentsiseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Konkurentsiseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus
RT I, 26.05.2017, 1
18.05.2017 otsus nr 97
Vastu võetud 10.05.2017
§ 1. Konkurentsiseaduse muutmine
1)  paragrahvi 1 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna ”kõrvaldamine” sõnadega ”ning kahjustamisest tekkinud nõuete menetlemine ja vastutus”;
2)  paragrahvi 1 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
”(31) Käesolevas seaduses ettenähtud tsiviilkohtumenetlusele kohaldatakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.”;
3)  seaduse 8. peatüki pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”8. peatükk
RIIKLIK JA HALDUSJÄRELEVALVE ”;
4)  paragrahv 54 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”§ 54. Riikliku ja haldusjärelevalve korraldus
Konkurentsiamet teostab riiklikku ja haldusjärelevalvet käesoleva seaduse täitmise üle, välja arvatud 6. ja 7. peatükis sätestatu täitmise üle.”;
5)  seadust täiendatakse §-ga 611 järgmises sõnastuses:
”§ 611. Keelatud teo toimepanemise tuvastamine ja ettekirjutus
Kui Konkurentsiamet on riikliku või haldusjärelevalve käigus tuvastanud käesoleva seaduse 2. või 4. peatükiga või Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 101 või 102 keelatud teo (edaspidi keelatud tegu) toimepanemise, peab keelatud teo tuvastamine sisalduma keelatud teo toime pannud ettevõtjale tehtud ettekirjutuse resolutiivosas.”;
6)  paragrahvi 637 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”(1) Ettevõtja, kelle tegevus võib seisneda keelatud teo toimepanemises ning kelle puhul Konkurentsiamet kaalub ettekirjutusega korrarikkumise kõrvaldamise kohustuse panemist, võib esitada kirjalikult Konkurentsiametile taotluse omapoolse kohustuse võtmiseks (edaspidi kohustuse võtmise taotlus).”;
7)  paragrahv 78 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
”§ 78. Keelatud teo toimepanemisega tekitatud kahju hüvitamine
(1) Igaühel on õigus talle keelatud teo toimepanemisega tekitatud varalise kahju hüvitamisele.
(2) Eeldatakse, et konkurentidevaheline kokkulepe või kooskõlastatud tegevus, mille eesmärk on koordineerida turul oma konkureerivat käitumist või mõjutada asjakohaseid konkurentsiparameetreid, või konkurentsivastane tegevus teiste konkurentide suhtes tekitab kahju.”;
8)  seaduse 9. peatükki täiendatakse §-dega 782–787 järgmises sõnastuses:
”§ 782. Keelatud teo toimepanemisega tekitatud otsese varalise kahju edasisuunamine kaudsele ostjale
(1) Eeldatakse, et kaudne ostja on tõendanud otsese ostja poolt keelatud teo toimepanemisega talle tekitatud otsese varalise kahju edasisuunamist kaudsele ostjale, kui kaudne ostja on tõendanud, et ta on omandanud keelatud teo esemeks olevaid kaupu või selliseid kaupu sisaldavaid või neist saadud kaupu.
(2) Otsene ostja on isik, kes omandab keelatud teo toime pannud ettevõtjalt keelatud teo esemeks olevaid kaupu.
(3) Kaudne ostja on isik, kes omandab keelatud teo esemeks olevaid kaupu või selliseid kaupu sisaldavaid või neist saadud kaupu käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud otseselt või järgnevalt ostjalt.
§ 783. Keelatud teo toimepanemisega tekitatud otsese varalise kahju edasisuunamine kaudsele tarnijale
(1) Eeldatakse, et kaudne tarnija on tõendanud otsese tarnija poolt keelatud teo toimepanemisega talle tekitatud otsese varalise kahju edasisuunamist kaudsele tarnijale, kui kaudne tarnija on tõendanud, et ta on võõrandanud keelatud teo esemeks olevaid kaupu või selliseid kaupu sisaldavaid kaupu.
(2) Otsene tarnija on isik, kes võõrandab keelatud teo toime pannud ettevõtjale keelatud teo esemeks olevaid kaupu.
(3) Kaudne tarnija on isik, kes võõrandab keelatud teo esemeks olevaid kaupu või selliseid kaupu sisaldavaid kaupu käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud otsesele või eelnevale tarnijale.
(1) Kui keelatud teo toime pannud solidaarvõlgnik on väikese või keskmise suurusega ettevõtja, peab ta kohustuse täitma üksnes oma otsese ja kaudse ostja ning otsese ja kaudse tarnija ees, kui:
1) tema turuosa asjaomasel kaubaturul oli keelatud teo toimepanemise ajal väiksem kui 5 protsenti ja
2) võlaõigusseaduse § 65 lõike 1 kohaldamine muudaks ta püsivalt maksejõuetuks.
(2) Väikese või keskmise suurusega ettevõtja käesoleva paragrahvi tähenduses on vähem kui 250 töötajaga majandus- või kutsetegevuses tegutsev isik, kelle aastane käive on kuni 50 miljonit eurot või aastane bilansimaht on kuni 43 miljonit eurot.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud erandit ei kohaldata, kui:
1) väikese või keskmise suurusega ettevõtja on juhtinud keelatud teo toimepanemist või kallutanud teisi ettevõtjaid selles osalema;
2) varem on tuvastatud keelatud teo toimepanemine väikese või keskmise suurusega ettevõtja poolt või
3) võlausaldajad, kes ei ole väikese või keskmise suurusega ettevõtja otsesed või kaudsed ostjad ega otsesed või kaudsed tarnijad, ei saa nõuet teiste solidaarvõlgnike vastu rahuldada.
(4) Kui keelatud teo toime pannud solidaarvõlgniku suhtes on Riigiprokuratuur kriminaalmenetluse seadustiku § 2051 lõike 1 või 2 alusel või teise liikmesriigi konkurentsiasutus või Euroopa Komisjon kohaldanud leebust (edaspidi karistusest vabastatud solidaarvõlgnik), peab karistusest vabastatud solidaarvõlgnik kohustuse täitma üksnes oma otsese ja kaudse ostja ning otsese ja kaudse tarnija ees. Teiste võlausaldajate ees peab karistusest vabastatud solidaarvõlgnik kohustuse täitma üksnes juhul, kui võlausaldajad ei saa nõuet teiste võlgnike vastu rahuldada.
(5) Solidaarvõlgnike omavahelises suhtes peab karistusest vabastatud solidaarvõlgnik kohustuse täitma üksnes ulatuses, milles ta vastutab oma otsese ja kaudse ostja ning otsese ja kaudse tarnija ees. Kui keelatud teo toimepanemine tekitab lisaks solidaarvõlgnike otsestele ja kaudsetele ostjatele ning otsestele ja kaudsetele tarnijatele kahju ka teistele turuosalistele, vastutab omavahelises suhtes karistusest vabastatud solidaarvõlgnik teistele turuosalistele tekitatud kahju eest võlaõigusseaduse § 69 lõikes 1 sätestatud korras.
§ 785. Keelatud teo toime pannud solidaarvõlgniku ja võlausaldaja vaheline kompromissleping
(1) Keelatud teo toime pannud solidaarvõlgniku ja võlausaldaja vahelise kompromisslepingu tagajärjel jääb kehtima solidaarvõlgniku solidaarkohustus võlausaldaja ees, välja arvatud juhul, kui kompromisslepingu pooled on sõnaselgelt kokku leppinud solidaarkohustuse lõppemises.
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sõnaselget kokkulepet ei ole, peab solidaarvõlgnikust kompromisslepingu pool ülejäänud võlgnike kohustuse täitma üksnes juhul, kui võlausaldajast kompromisslepingu pool ei saa nõuet teiste võlgnike vastu rahuldada.
(1) Keelatud teo toimepanemisest tekkinud nõude aegumistähtaeg on viis aastat arvates ajast, kui õigustatud isik kahjust ja kahju hüvitama kohustatud isikust teada sai või pidi teada saama, kuid mitte enne keelatud teo toimepanemise lõppemist.
(2) Keelatud teo toimepanemisest tekkinud nõude aegumistähtaeg peatub keelatud teo riikliku või haldusjärelevalve teostaja või keelatud teo kohtuvälise või -eelse menetleja poolt esimese keelatud teo toimepanemist puudutava menetlustoimingu tegemisega. Aegumistähtaja peatumine lõpeb aasta pärast peatumise aluseks olevat menetlust lõpetava ettekirjutuse vaidlustamise tähtaja möödumist, kui kaebust ei ole esitatud, või peatumise aluseks oleva menetluse jõustunud otsusega lõppemist või muul viisil lõpetamist.”;
9)  seadust täiendatakse 91. peatükiga järgmises sõnastuses:
”91. peatükk
(1) Kohus võib keelduda tõendite kogumisest keelatud teo toimepanemisest tekkinud nõude menetluses, kui tõend sisaldab ärisaladust või muud konfidentsiaalset teavet, eelkõige kolmandaid isikuid puudutavat teavet, mis kohtu hinnangul ei ole nõude asjaolude tõendamiseks proportsionaalne.
(2) Kohus võib keelatud teo toimepanemisest tekkinud nõude menetluses koguda järgmisi tõendeid üksnes juhul, kui keelatud teo riikliku või haldusjärelevalve teostaja, kohtuväline või -eelne menetleja või keelatud tegu menetlev kohus (edaspidi menetleja) on oma menetluse lõpetanud:
1) tõend, mille isik on keelatud teo menetluse jaoks koostanud;
2) tõend, mille menetleja on keelatud teo menetluses koostanud ja menetlusosalisele saatnud;
3) keelatud teo menetluses esitatud kokkuleppe sõlmimise taotlus, mis on tagasi võetud.
(3) Kokkuleppe sõlmimise taotlus käesoleva seaduse tähenduses on ettevõtja poolt või tema nimel Euroopa Komisjonile või liikmesriigi konkurentsiasutusele tehtud vabatahtlik avaldus, milles ettevõtja tunnistab oma osalemist Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 101 või 102 sätestatu rikkumises või liikmesriigi õiguse sellise sätte rikkumises, mille põhieesmärk on sama mis Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitel 101 ja 102 ning mida kohaldatakse sama juhtumi suhtes paralleelselt artikliga 101 või 102, nagu on ette nähtud EL Nõukogu määruse 1/2003/EÜ artikli 3 lõikes 1, või loobub oma osalemise vaidlustamisest ja tunnistab oma vastutust kõnealuse rikkumise eest ning mis on koostatud spetsiaalselt selleks, et Euroopa Komisjonil või liikmesriigi konkurentsiasutusel oleks võimalik kohaldada lihtsustatud või kiirmenetlust.
(4) Kohus ei korralda keelatud teo toimepanemisest tekkinud nõude menetluses järgmiste tõendite kogumist:
1) keelatud teo menetluses Konkurentsiametile esitatud käesoleva seaduse §-s 781 sätestatud leebuse kohaldamise taotlus, sealhulgas leebuse kohaldamise taotleja ülekuulamise protokoll, või teise liikmesriigi konkurentsiasutusele või Euroopa Komisjonile keelatud teo menetluses esitatud leebuse kohaldamise taotlus;
2) keelatud teo menetluses esitatud käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud kokkuleppe sõlmimise taotlus, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 sätestatud juhul.
(1) Kohus keeldub seni, kuni menetleja on keelatud teo menetluse lõpetanud, keelatud teo toimepanemisest tekkinud nõude menetluses tõendi vastuvõtmisest ja tagastab selle, kui tegemist on käesoleva seaduse § 788 lõikes 2 nimetatud tõendiga, mille esitaja on saanud menetleja keelatud teo toimikus sisalduvate tõenditega isikliku või kolmanda isiku kaudu tutvumise käigus.
(2) Kohus keeldub keelatud teo toimepanemisest tekkinud nõude menetluses tõendi vastuvõtmisest ja tagastab selle, kui tegemist on käesoleva seaduse § 788 lõikes 4 sätestatud tõendiga, mille esitaja on saanud menetleja keelatud teo toimikus sisalduvate tõenditega isikliku või kolmanda isiku kaudu tutvumise käigus.
(3) Kui menetlusosaline esitab keelatud teo toimepanemisest tekkinud nõude menetluses kohtule tõendi, mille ta on saanud menetleja keelatud teo toimikus sisalduvate tõenditega isikliku tutvumise käigus ning mis ei kuulu käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud tõendite hulka, on kohtul õigus see vastu võtta. Kohtul on õigus käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud tõend vastu võtta ka juhul, kui selle esitab menetleja keelatud teo toimikus sisalduvate tõenditega isiklikult tutvunud menetlusosalise õigusjärglane, sealhulgas tema nõude üle võtnud isik.
§ 7810. Keelatud teo toimepanemisest tekkinud nõude menetluses tõendite kogumise korraldamine
(1) Kohus edastab keelatud teo toimepanemisest tekkinud nõude menetluses esitatud tõendite kogumise taotluse keelatud teo menetlejale juhul, kui tõend sisaldub ühtlasi menetleja keelatud teo toimikus. Menetleja võib kohtu määratud tähtaja jooksul esitada käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud tõendite kogumise taotluse kohta oma seisukoha.
(2) Kui keelatud teo toimepanemisest tekkinud nõude menetluses on tõendi uurimiseks vaja tõendeid koguda, korraldab kohus tõendite kogumise keelatud teo menetlejalt üksnes juhul, kui seda ei ole mõistlikult võimalik korraldada üheltki menetlusosaliselt ega kolmandalt isikult.
§ 7811. Keelatud teo toimepanemisest tekkinud nõude menetluse peatamine poolte ühisel taotlusel
(1) Konkurentsiameti jõustunud väärteootsuses või jõustunud kohtuotsuses tuvastatud keelatud teo toimepanemine on siduv keelatud teo toimepanemisest tekkinud nõuet menetlevale kohtule.
(2) Konkurentsiameti ettekirjutuse resolutiivosas tuvastatud keelatud teo toimepanemine on siduv keelatud teo toimepanemisest tekkinud nõuet menetlevale kohtule, kui kaebuse esitamise tähtaeg nimetatud ettekirjutuse vaidlustamiseks on möödunud ja ettekirjutust ei ole vaidlustatud või jõustunud on kohtulahend, mille alusel jääb ettekirjutus kehtima.”;
10)  paragrahvi 87 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
”(7) Käesoleva seaduse §-des 788–7812 sätestatut kohaldatakse tsiviilasja suhtes, mis on kohtumenetlusse võetud pärast nimetatud paragrahvide jõustumist.”;
11)  seadust täiendatakse normitehnilise märkusega järgmises sõnastuses:
”1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/104/EL teatavate eeskirjade kohta, millega reguleeritakse liikmesriikide õiguse kohaseid kahju hüvitamise hagisid liikmesriikide ja Euroopa Liidu konkurentsiõiguse rikkumise korral (ELT L 349, 05.12.2014, lk 1–19).”.
§ 2. Kriminaalmenetluse seadustiku muutmine
Kriminaalmenetluse seadustikku täiendatakse §-ga 382 järgmises sõnastuses:
”§ 382. Kannatanu nõuete maksmapaneku erisus konkurentsialase kuriteo korral
Karistusseadustiku §-s 400 sätestatud teo toimepanemisega tekitatud kahju puudutavat hagi menetletakse tsiviilkohtumenetluses.”.
§ 3. Kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seaduse muutmine
Kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seaduse 1. peatükki täiendatakse §-ga 25 järgmises sõnastuses:
”§ 25. Kriminaalmenetluse seadustiku § 382 rakendamine kohtumenetluses
Kriminaalmenetluse seadustiku § 382 kohaldatakse edasiulatuvalt hagidele, mis esitatakse pärast nimetatud paragrahvi jõustumist.”.
§ 4. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku muutmine
1)  paragrahvi 41 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
”(5) Kui kohus menetleb konkurentsiseaduse 2. või 4. peatükiga või Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 101 või 102 keelatud teo toimepanemisest tekkinud nõuet, võib ta käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud kohustust rikkunud isikut trahvida.”;
2)  paragrahvi 239 lõiget 1 täiendatakse pärast esimest lauset lausega järgmises sõnastuses:
”Enne määruse tegemist tuleb kohtul selle isiku taotlusel, kellelt tõendite kogumist on taotletud, ta ära kuulata.”;
3)  seadustiku normitehnilist märkust täiendatakse tekstiosaga järgmises sõnastuses:
”Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/104/EL teatavate eeskirjade kohta, millega reguleeritakse liikmesriikide õiguse kohaseid kahju hüvitamise hagisid liikmesriikide ja Euroopa Liidu konkurentsiõiguse rikkumise korral (ELT L 349, 05.12.2014, lk 1–19).”.
§ 5. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja täitemenetluse seadustiku rakendamise seaduse muutmine
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja täitemenetluse seadustiku rakendamise seadust täiendatakse §-ga 24 järgmises sõnastuses:
”§ 24. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 41 lõike 5 rakendamine
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 41 lõikes 5 sätestatut kohaldatakse asja suhtes, mis on kohtumenetlusse võetud pärast nimetatud paragrahvi jõustumist.”.

matches:
§ 1
§ 783
§ 65
§ 2051
§ 69
§ 785
Kohus
Kohus
kohus
Kohus
Kohus
§ 788
Kohus
§ 788
§ 7810
Kohus
kohus
§ 7811
§ 2
§ 3
§ 382
§ 382
§ 4
kohus
§ 5
§ 41
§ 41


text:
Rapla Täiskasvanute Gümnaasiumisse õpilaste vastuvõtmise tingimused ja kord 2019/2020. õppeaastaks – Riigi Teataja
Rapla Täiskasvanute Gümnaasiumisse õpilaste vastuvõtmise tingimused ja kord 2019/2020. õppeaastaks
Rapla Täiskasvanute Gümnaasiumisse õpilaste vastuvõtmise tingimused ja kord 2019/2020. õppeaastaks - sisukord
§ 3 Vastuvõtt 7.-9. klassi
§ 4 Vastuvõtt 10. klassi
§ 5 Vastuvõtt vabadele kohtadele 11.–12. klassi
§ 6 Vastuvõtt eksternina kooli lõpetada soovijale
RT IV, 05.03.2019, 45
(1) Käesoleva määrusega sätestatakse õpilaste Rapla Täiskasvanute Gümnaasiumisse (edaspidi kool) vastuvõtmise tingimused ja kord (edaspidi kord) 2019/2020. õppeaastaks.
(3) Sisseastuja dokumentidest saab ärakirja ametlikult kinnitada kooli kantseleis.
(1) Põhihariduse omandamiseks mittestatsionaarses õppes tagab kool õppimisvõimalused selleks soovi avaldanud 17-aastasele või vanemale isikule.
(2) Koolivälise nõustamismeeskonna soovitusel võib vastu võtta ka koolikohustusliku isiku, kelle puhul see on tingitud tema hariduslikust erivajadusest või muust põhjusest, mis raskendab hariduse omandamist statsionaarses õppes õppides.
(3) Soovijate olemasolul ja kooskõlastatult Rapla Vallavalitsusega luuakse võimalused põhihariduse omandamiseks II kooliastmes.
(4) Õpilasel on võimalik õppida üksikaineid ehk valida õppekoormus vastavalt oma võimalustele ja vajadustele.
(5) Koolil on õigus korraldada sisseastujale teste soovitud klassis õppimise õpivalmiduse selgitamiseks. Vajadusel toimub vestlus koolitulijaga.
(6) Üldkeskhariduse omandamiseks mittestatsionaarses õppes toimub vastuvõtt vastavalt käesolevale korrale.
(7) Taotlus ja selle juurde kuuluvad dokumendid kooli vastuvõtmiseks esitatakse kooli kantseleisse või digitaalselt allkirjastatuna kooli e-posti aadressile ning need registreeritakse kooli korra kohaselt.
(8) arvamise vormistab direktor käskkirjaga.
(9) Vastuvõtmisest keeldumisest teatatakse kirjalikult viie tööpäeva jooksul otsuse langetamisest, näidates ära keeldumise põhjuse.
§ 3. Vastuvõtt 7.-9. klassi
(1) 7.–9. klassi vastuvõtmiseks esitab isik kirjaliku taotluse, millele lisab:
1) isikut tõendava dokumendi või selle ametlikult kinnitatud ärakirja või väljavõtte;
2) ametlikult kinnitatud väljavõtte õpilasraamatust;
3) ametlikult kinnitatud väljavõtte pooleli oleva klassi klassitunnistusest või väljavõtte e-kooli hinnetelehest;
(2) Välisriigi õppeasutusest tulnud isik esitab välisriigi õppeasutuses omandatud haridust tõendava dokumendi või selle ametlikult kinnitatud ärakirja ning käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 4 nimetatud dokumendid.
§ 4. Vastuvõtt 10. klassi
(1) 10. klassi võetakse vastu kuni kaks klassikomplekti ja maksimaalselt 72 õpilast.
(2) 10. klassi vastuvõtmiseks esitab isik kirjaliku taotluse, millele lisab:
1) isikut tõendava dokumendi või ametlikult kinnitatud ärakirja või väljavõtte;
2) põhikooli lõputunnistuse ja hinnetelehe või nende ametlikult kinnitatud ärakirjad;
3) dokumendifoto suurusega 3 x 4 cm.
(3) Välisriigi õppeasutusest tulnud isik esitab välisriigi õppeasutuses omandatud haridust tõendava dokumendi või selle ametlikult kinnitatud ärakirja ning käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1 ja 3 nimetatud dokumendid.
§ 5. Vastuvõtt vabadele kohtadele 11.–12. klassi
(1) 11.–12. klassi vabadele kohtadele vastuvõtmiseks esitab isik kirjaliku taotluse, millele lisab:
2) Ametlikult kinnitatud väljavõtte õpilasraamatust ja pooleli oleva klassi klassitunnistusest või gümnaasiumi õpinguraamatust või kutseõppeasutuse õpinguraamatust koos akadeemilise õiendiga või väljavõtte e-kooli hinnetelehest, kuhu on märgitud õppeainete kursuste nimetused, maht ja hinded;
(2) Kutseõppeasutusest kooli õppima asuda sooviv isik esitab lisaks põhikooli lõputunnistuse ja hinnetelehe või nende ametlikult kinnitatud ärakirjad.
(3) Välisriigi õppeasutusest tulnud isik esitab välisriigi õppeasutuses omandatud haridust tõendava dokumendi või selle ametlikult kinnitatud ärakirja ning käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 3 nimetatu.
§ 6. Vastuvõtt eksternina kooli lõpetada soovijale
(1) Eksternina kooli lõpetada sooviv isik esitab vastuvõtmiseks kirjaliku taotluse, millele lisab:
(2) Gümnaasiumit eksternina lõpetada sooviv isik esitab lisaks põhikooli lõputunnistuse ja hinnetelehe või nende ametlikult kinnitatud ärakirjad.
(3) Välisriigi õppeasutusest tulnud isik esitab välisriigi õppeasutuses omandatud haridust tõendava dokumendi või selle ametlikult kinnitatud ärakirja ning käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 3 nimetatud dokumendid.
(1) Taotluse ja dokumentide esitamise aeg on tööpäeviti 2. maist kuni 16. juunini ja 14. augustist kuni nimekirjade komplekteerimiseni, mis on hiljemalt 31. augustil. Dokumente saab esitada kooli lahtioleku aegadel (info kooli kodulehel).
(2) Eksternina kooli lõpetada soovijale on taotluse ja dokumentide esitamise aeg 2. maist kuni 31. oktoobrini.
(3) Isiku kooli vastuvõtmise otsus tehakse taotluse esitajale teatavaks telefoni või e-posti teel.
(4) Välisriigi õppeasutusest tulnud isiku puhul, kes ei ole enne Eesti koolis õppinud, määrab õppenõukogu, millises klassis isik õpinguid jätkab, arvestades seni omandatud haridust.
(5) Välisriigi õppeasutusest tulnud isik, kes on enne välisriiki asumist õppinud Eesti koolis ning soovib jätkata hariduse omandamist Eestis, asub õppima sama kooli vastavas klassis, kus ta välisriigi õppeasutuses õppimise aega arvestades õpiks juhul, kui ta oleks õpinguid jätkanud Eestis ning oleks iga õppeaasta järel viidud üle järgmisse klassi. Isiku taotlusel võib vajadusel jätkata õpinguid madalamas klassis.
(6) Vabade kohtade olemasolul saab dokumente esitada aastaringselt, välja arvatud eksternid.
Rapla Vallavalitsuse 20. veebruari 2017. a määrus nr 1 “Rapla Täiskasvanute Gümnaasiumisse õpilaste vastuvõtmise tingimused ja kord“ tunnistatakse kehtetuks.

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


Tegevusjuhendajate koolituse ja täienduskoolituste kavade, koolituse täpsustatud mahtude ja sisu, praktilise väljaõppe läbimise ja lõputöö koostamise kohustuse ning õppe lõpetamise tingimuste kehtestamine – Riigi Teataja
Tegevusjuhendajate koolituse ja täienduskoolituste kavade, koolituse täpsustatud mahtude ja sisu, praktilise väljaõppe läbimise ja lõputöö koostamise kohustuse ning õppe lõpetamise tingimuste kehtestamine
Tegevusjuhendajate koolituse ja täienduskoolituste kavade, koolituse täpsustatud mahtude ja sisu, praktilise väljaõppe läbimise ja lõputöö koostamise kohustuse ning õppe lõpetamise tingimuste kehtestamine - sisukord
§ 1 Tegevusjuhendajate koolituse ja täienduskoolituse kavad
§ 2 Koolituste täpsustatud mahud ja sisu
RT I, 29.12.2015, 38
Vastu võetud 21.12.2015 nr 71
Määrus kehtestatakse sotsiaalhoolekande seaduse § 86 lõike 7 alusel.
§ 1. Tegevusjuhendajate koolituse ja täienduskoolituse kavad
Sotsiaalhoolekande seaduse §-s 86 nimetatud tegevusjuhendaja 260-tunnise koolituse kava ja sama seaduse § 86 lõigetes 4, 5 ja 6 nimetatud täienduskoolituste kavad on dokumendid, mis määravad kindlaks koolituste täpsustatud mahud ja sisu, praktilise väljaõppe läbimise ja lõputöö koostamise kohustuse ning õppe lõpetamise tingimused.
§ 2. Koolituste täpsustatud mahud ja sisu
(1) Sotsiaalhoolekande seaduse § 86 lõike 1 punktis 1 nimetatud tegevusjuhendaja koolitus (edaspidi koolitus) koosneb neljast moodulist, praktilisest väljaõppest ja lõputööst. Auditoorset tööd peab koolituse kavas olema 176 tundi, praktilist väljaõpet ja iseseisvat tööd 84 tundi, sealhulgas 16 tundi lõputööd.
(2) Koolituse moodulite nõutav maht on:
1) moodul I „Üldalused – psüühilise erivajadusega inimene ja hoolekandeteenused” – 34 tundi;
2) moodul II „Põhiained – erihoolekandeteenuseid tarbivad sihtrühmad” – 84 tundi;
3) moodul III „Põhioskused – klienditöö alused” – 78 tundi;
4) moodul IV „Spetsiifilised oskused klienditöös” – 48 tundi.
(3) Sotsiaalhoolekande seaduse § 86 lõikes 4 ja lõikes 6 nimetatud täienduskoolituste maht on 40 tundi ning sotsiaalhoolekande seaduse § 86 lõikes 5 nimetatud täienduskoolituse maht on 60 tundi, sealhulgas 20 tundi praktilist väljaõpet.
(4) Tunni pikkus on 45 minutit.
(5) Koolituse moodulite ja lõputöö sisu on kehtestatud lisas 1. Täienduskoolituste sisu on kehtestatud lisas 2.
(6) Koolituse lõpetamise tingimusteks on lõputöö kirjalik ja suuline esitamine.
Lisa 1 Tegevusjuhendajate koolituse õppekava
Lisa 2 Täienduskoolituste kavad


text:
§ 9 Vastutus ebaõigete andmete esitamise eest
§ 57 Juhatuse liikme tasu
§ 84 Likvideerimise alustamise bilanss
25.02.2004 RT I 2004, 14, 91 25.03.2004 , osaliselt tagasiulatuvalt 1. 12. 2003
(3) Kui põhikirjaga ei ole ette nähtud ühistu liikmete isiklikku vastutust ühistu kohustuste eest, peab osakapital olema vähemalt 40 000 krooni. Kui põhikirjaga on ette nähtud ühistu liikmete lisavastutus, peab liikmete lisavastutuse summa olema vähemalt 40 000 krooni.
(4) Ühistu liikmeks ei saa olla riik.
[Paragrahvi 3 sõnastus kuni 31. 12. 2005]
Ühistule kohaldatakse äriseadustikus (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185; 56, 332, 336; 89, 532; 93, 565) äriühingute kohta sätestatut, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.
[Paragrahvi 3 sõnastus alates 1. 01. 2006]
Ühistule kohaldatakse äriseadustikus (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185; 56, 332, 336; 89, 532; 93, 565) osaühingu kohta sätestatut, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.
(1) Ühistu võib asutada vähemalt viis isikut. Asutajaks võib olla füüsiline või juriidiline isik.
(2) Ühistu asutajaid võib olla käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust vähem, kui neist vähemalt kolm on ühistud.
4) juhatuse liikmete notariaalselt kinnitatud allkirjanäidised;
(2) Äriregistrile esitatavale muule avaldusele kirjutab alla juhatuse liige. Kui juhatuse liikmed on õigustatud ühistut esindama ainult ühiselt, peavad avaldusele alla kirjutama kõik ühistut ühiselt esindama õigustatud juhatuse liikmed. Avaldusel peavad allkirjad olema notariaalselt kinnitatud.
(3) Juhatus on kohustatud esitama avalduse äriregistrisse kandmiseks kuue kuu jooksul, arvates asutamislepingu sõlmimisest.
§ 9. Vastutus ebaõigete andmete esitamise eest
Kui juhatus esitas äriregistrile ebaõigeid andmeid, vastutavad avaldusele allakirjutanud juhatuse liikmed sellega tekitatud kahju eest solidaarselt.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustused lähevad ��le ühistule ühistu äriregistrisse kandmise hetkest, kui tehingu teinud isikul oli õigus seda tehingut ühistu nimel teha.
(6) Üldkoosoleku tehtud keeldumisotsuse võib vaidlustada maa- või linnakohtus kolme kuu jooksul otsuse ärakirja saamise päevast arvates.
(7) Põhikirjaga võib näha ette, et iga liikmeks vastuvõtmisest keeldumise otsuse võib vaidlustada maa- või linnakohtus kolme kuu jooksul, arvates otsuse ärakirja saamise päevast. Sellisel juhul ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 sätestatut.
(3) Liikmele tuleb väljaarvamisotsusest teatada kirjalikult kahe nädala jooksul, arvates vastava otsuse tegemisest. Teates peab olema m��rgitud ühistust väljaarvamise põhjus ja alus.
(4) Väljaarvamisotsuse peale, mille on teinud juhatus või nõukogu, võib edasi kaevata üldkoosolekule ühe kuu jooksul, arvates väljaarvamisteate kättesaamisest. Põhikirjaga võib ette näha edasikaebamise lühema tähtaja, mis aga ei või olla alla kahe nädala. Väljaarvamisotsuse peale, mille on teinud üldkoosolek, võib liige edasi kaevata maa- või linnakohtusse ühe kuu jooksul, arvates üldkoosoleku otsusest teadasaamisest.
(1) Kui seaduse või põhikirjaga on ette nähtud liikmele tema liikmesuse lõppemisel osamaksu tagastamine või hüvituse maksmine, võib avalduse liikme ühistust väljaarvamiseks esitada liikme pankrotihaldur või võlausaldaja, kui võlausaldaja nõuet ei saadud rahuldada sundtäitmisega liikme ülejäänud varast.
Ühistu liige võib liikmesuse üle anda teisele isikule, kes saab ühistu liikmeks tema ühistu liikmeks vastuvõtmise otsustamisel käesoleva seaduse §-s 13 sätestatud korras. Kui vastuvõtmisest keeldutakse, jääb ühistu liikmeks liikmesuse üleandmist soovinud isik.
(2) Põhikirjaga võib ette näha, et ühistu liikmetele tehakse väljamaksed puhaskasumist või eelmise majandusaasta kasumist, millest on maha arvatud eelmiste aastate katmata kahjum. Kui ühistu koostab konsolideerimisgrupi majandusaasta aruande, otsustatakse kasumi jaotamine konsolideerimisgrupi konsolideeritud aruannete alusel.
5) ühistu ühinemise, jagunemise, ümberkujundamise ja lõpetamise otsustamine;
8) juhatuse või nõukogu liikme või ühistu liikme vastu nõude esitamise, samuti juhatuse või nõukogu liikmega tehingu tegemise ja tehingutingimuste otsustamine ning selles nõudes või tehingus ühistu esindaja määramine;
2) seda nõuab vähemalt 1/10 liikmetest või vähemalt kolm liiget, kui ühistus on alla 30 liikme;
(1) Juhatus saadab üldkoosoleku toimumise teate kõigile liikmetele vähemalt üks nädal enne koosoleku toimumist. Teade saadetakse liikmete nimekirja kantud aadressil. Põhikirjas võib ette näha teistsuguse teatamise korra.
(3) Küsimustes, mida ei ole üldkoosoleku kokkukutsumise teates näidatud, ei või üldkoosoleku otsuseid vastu võtta, välja arvatud juhul, kui üldkoosolekul viibivad või on esindatud kõik ühistu liikmed.
Kui üldkoosoleku kokkukutsumise korda on rikutud, ei või üldkoosolek otsuseid teha, välja arvatud juhul, kui üldkoosolekul viibivad või on esindatud kõik liikmed ja nad ei esita vastuväidet otsuste tegemisele.
Ühistu liige ei või hääletada, kui otsustatakse tema vabastamist kohustusest või vastutusest, tema vastu nõude esitamist või tema ja ühistu vahel tehingu tegemist ja selles tehingus ühistu esindaja määramist või tema väljaarvamist ühistust. Esindatuse määramisel selle liikme häält ei arvestata.
(1) Üldkoosolekul võib ühistu liiget esindada ainult teine ühistu liige. Üks isik ei või esindada üle ühe liikme.
(2) Ühistu, milles on üle 100 liikme, võib põhikirjaga ette näha, et üks liige võib esindada rohkem kui ühte, kuid mitte rohkem kui viit liiget.
(3) Põhikirjaga võib ette näha, et ühistu liiget võib esindada ainult tema teovõimeline lähikondne.
(4) Esindaja volikiri peab olema kirjalik.
Käesoleva seaduse § 40 lõike 3 punktis 1 nimetatud olukorra tekkimisel peab üldkoosolek otsustama abinõude tarvituselevõtmise osakapitali taastamiseks või ühistu lõpetamise.
(3) Üldkoosoleku protokollile lisatakse koosolekule esitatud kirjalikud ettepanekud ja avaldused, koosolekul osalenud liikmete nimekiri ja esindajate volikirjad. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Eriarvamusele kirjutab alla selle esitanud isik.
[Paragrahvi 52 sõnastus kuni 31.12. 2005]
Kohus võib ühistu liikme, juhatuse või nõukogu liikme nõudel tunnistada kehtetuks seaduse või põhikirjaga vastuolus oleva üldkoosoleku otsuse, kui nõue on esitatud kolme kuu jooksul otsuse vastuvõtmisest arvates.
[Paragrahvi 52 sõnastus alates 1. 01. 2006]
[Paragrahv 521 jõustub 1. 01. 2006]
3) rikutud oli otsuse teinud üldkoosoleku kokkukutsumise korda.
Kui ühistul on üle 200 liikme või enamus liikmetest on ühistud, võib põhikirjaga ette näha otsuse tegemise üldkoosolekut kokku kutsumata. Sellisel juhul kohaldatakse vastavalt äriseadustiku sätteid osaühingu osanike otsuse tegemise kohta koosolekut kokku kutsumata.
(1) Juhatus on ühistu juhtimisorgan, mis esindab ja juhib ühistut.
(2) Juhatusel võib olla üks liige (juhataja) või mitu liiget. Juhatuse liikmete arv määratakse põhikirjaga. Juhatuse liige ei pea olema ühistu liige. Juhatuse liige peab olema teovõimeline füüsiline isik. Vähemalt poolte juhatuse liikmete elukoht peab olema Eestis, mõnes teises Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis.
(3) Juhatuse liikmeks ei või olla nõukogu liige, pankrotivõlgnik ega muu isik, kellelt on seaduse alusel ära võetud õigus olla ettevõtja. Põhikirjas võib ette näha muid isikuid, kes ei või olla juhatuse liikmeks.
(5) Kui ühistul on nõukogu, peab juhatus esitama nõukogule vähemalt kord nelja kuu jooksul ülevaate ühistu majandustegevusest ja majanduslikust olukorrast, samuti teatama kohe ühistu majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja muudest ühistu majandustegevusega seotud olulistest asjaoludest.
§ 57. Juhatuse liikme tasu
Juhatuse liikmele võib maksta tema ülesannetele ja ühistu majanduslikule olukorrale vastavat tasu, mille suurus ja maksmise kord määratakse üldkoosoleku otsusega, nõukogu olemasolu korral aga nõukogu otsusega.
(1) Ühistut võib kõigis õigustoimingutes esindada iga juhatuse liige, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud, et juhatuse liikmed esindavad ühistut mitmekesi või ühiselt. Kolmandate isikute suhtes kehtib ühine esindus ainult siis, kui see on äriregistrisse kantud.
(2) Juhatuse õigust esindada ühistut võib piirata põhikirjaga, samuti nõukogu või üldkoosoleku otsusega. Esindusõiguse piiramine ei kehti kolmandate isikute suhtes.
(1) Juhatuse liikmed valib ja kutsub tagasi üldkoosolek. Kui ühistul on nõukogu, valib ja kutsub juhatuse liikmed tagasi nõukogu. Juhatuse liikme volituse lõppemise või uue juhatuse liikme äriregistrisse kandmise avaldusele tuleb lisada nõukogu otsus ja koosoleku protokoll, nõukogu puudumise korral üldkoosoleku protokoll. Juhatuse liikme valimiseks on vajalik tema kirjalik nõusolek, mis tuleb samuti lisada registripidajale esitatavale juhatuse liikme äriregistrisse kandmise avaldusele.
(2) Juhatuse liige valitakse kolmeks aastaks, kui põhikirjas ei ole ette nähtud lühemat tähtaega.
(1) Üldkoosoleku otsusega võib juhatuse liikme tagasi kutsuda põhjusest sõltumata. Kui ühistul on nõukogu, võib juhatuse liikme tagasi kutsuda nõukogu. Juhatuse liikmega sõlmitud lepingust tulenevad õigused ja kohustused lõpevad vastavalt lepingule.
(2) Kui ühistul ei ole nõukogu, võib vähemalt 1/10 ühistu liikmetest või vähemalt kolm liiget, kui ühistus on alla 30 liikme, mõjuval põhjusel nõuda juhatuse liikme tagasikutsumist kohtu poolt.
[Lõike 3 sõnastus kuni 31. 12. 2005]
(3) Mõjuval põhjusel võib väljalangenud juhatuse liikme asemele uue liikme määrata kohus nõukogu liikme, ühistu liikme või muu huvitatud isiku nõudel. Kohtu poolt määratud juhatuse liikme volitused kestavad kuni uue juhatuse liikme määramiseni üldkoosoleku või nõukogu poolt.
[Lõike 3 sõnastus alates 1. 01. 2006]
3) olla ühistu tegevusalal tegutseva äriühingu juhtimisorgani liige, välja arvatud juhul, kui on tegemist ühte kontserni kuuluvate ühingutega.
(1) Ühistul peab olema nõukogu, kui ühistul on üle 200 liikme või kui osakapital on üle 400 000 krooni või kui see on ette nähtud põhikirjaga.
(1) Ühistul peab olema audiitor, kui ühistu osakapital on üle 400 000 krooni või kui see on ette nähtud seaduse või põhikirjaga.
(6) Audiitor peab lisaks auditi läbiviimisele kontrollima ühistu juhtimist ja liikmete nimekirja pidamise õigsust ning andma selle kohta arvamuse.
(3) Revidendiks võib olla teovõimeline füüsiline isik, kellel on selleks piisavad majandus- ja õigusalased teadmised. Revidendiks ei või olla ühistu liige, juhatuse liige, nõukogu liige, pankrotivõlgnik või muu isik, kellelt on seaduse alusel ära võetud õigus olla ettevõtja.
(1) Vähemalt 1/10 ühistu liikmetest või vähemalt kolm liiget, kui ühistus on alla 30 liikme, võivad nõuda ühistu juhtimise või varalise seisundiga seotud küsimustes erikontrolli korraldamise otsustamist ja erikontrolli tegija määramist üldkoosoleku poolt.
(2) Kui üldkoosolek erikontrolli korraldamist ei otsusta, võib vähemalt 1/4 ühistu liikmetest või vähemalt kolm liiget, kui ühistus on alla 30 liikme, nõuda erikontrolli korraldamise ja erikontrolli tegija määramist kohtu poolt. Kohus otsustab erikontrolli korraldamise ainult mõjuval põhjusel.
(2) Kui üldkoosolek erikontrolli korraldamist ei otsusta, võib vähemalt 1/10 ühistu liikmetest või vähemalt kolm liiget, kui ühistus on alla 30 liikme, nõuda erikontrolli korraldamise ja erikontrolli tegija määramist kohtu poolt. Kohus otsustab erikontrolli korraldamise ainult mõjuval põhjusel. Kohus kuulab enne erikontrolli määramist võimaluse korral ära ka ühistu juhatuse ja nõukogu liikmed.
[Lõige 21 jõustub 1. 01. 2006]
(21) Vähemalt 1/10 ühistu liikmetest või vähemalt kolm liiget, kui ühistus on alla 30 liikme, võivad käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud korras nõuda ka üldkoosoleku nimetatud erikontrolli läbiviija asendamist, kui osanike määratud isikul ei ole ilmselt erikontrolli läbiviimiseks vajalikke teadmisi või kogemusi või kui on kahtlusi tema erapooletuses. Kohus kuulab ära ka üldkoosoleku nimetatud erikontrolli läbiviija.
(3) Erikontrolli tegijad võivad olla audiitorid. Kui erikontrolli tegijad määrab üldkoosolek, kinnitab üldkoosolek ka nende tasustamise korra. Kohtu poolt määratud erikontrolli tegijate tasustamise korra ja tasu suuruse määrab kohus.
[Lõike 4 sõnastus kuni 31. 12. 2005]
(4) Juhatuse ja nõukogu liikmed peavad võimaldama erikontrolli tegijatele tutvumist kõigi erikontrolli läbiviimiseks vajalike dokumentidega ning andma vajalikku teavet. Erikontrolli tegijad peavad hoidma ühistu ärisaladust.
[Lõike 4 sõnastus alates 1. 01. 2006]
(2) Juhatus esitab raamatupidamise aastaaruande ja tegevusaruande (majandusaasta aruande) ning kasumi jaotamise ettepaneku üldkoosolekule.Aruannetele tuleb lisada revidendi arvamus või audiitori järeldusotsus. Kui ühistul on nõukogu, peab lisama ka nõukogu aruande.
(3) Juhatus esitab kinnitatud majandusaasta aruande koos kasumi jaotamise ettepanekuga äriregistrile mitte hiljem kui kuue kuu möödumisel majandusaasta lõpust.
(3) Juhatus esitab kinnitatud majandusaasta aruande koos kasumi jaotamise ettepaneku ja audiitori järeldusotsusega, kui auditeerimine on kohustuslik, või revidendi arvamusega äriregistrile mitte hiljem kui kuue kuu möödumisel majandusaasta lõpust.
1) üldkoosoleku otsusega;[Punkti 2 sõnastus kuni 31.12. 2005]
2) kohtuotsusega;[Punkti 2 sõnastus alates 1. 01. 2006]
2) kohtulahendiga;[Punkt 21 jõustub 1. 01. 2006]
21) ühistu pankroti väljakuulutamisega;[Punkt 22 jõustub 1. 01. 2006]
[Lõike 1 sissejuhatava osa sõnastus kuni 31.12. 2005]
(1) Ühistu lõpetatakse kohtuotsusega, kui:
[Lõike 1 sissejuhatava osa sõnastus alates 1. 01. 2006]
1) üldkoosolek ei ole lõpetamisotsust vastu võtnud, kui selle vastuvõtmine oli seaduse või põhikirja alusel kohustuslik, kui üldkoosolek ei ole otsustanud ühistu lõpetamist käesoleva seaduse §-s 74 sätestatud juhul või kui üldkoosolek ei ole teinud käesoleva seaduse §-s 49 sätestatud otsuseid;[Punkti 2 sõnastus kuni 31. 12. 2005]
2) juhatuse volituste tähtaeg on lõppenud rohkem kui kaks aastat tagasi ja uut juhatust ei ole valitud;[Punkti 2 sõnastus alates 1. 01. 2006]
3) muudel seadusega sätestatud juhtudel.[Lõike 2 sõnastus kuni 31. 12. 2005]
(2) Ühistu sundlõpetamise nõude võib esitada juhatus, nõukogu, juhatuse liige, nõukogu liige, ühistu liige, samuti teised seadusega nimetatud isikud.
(3) Enne ühistu sundlõpetamise otsuse tegemist võib kohus määrata tähtaja sundlõpetamise aluseks olevate asjaolude kõrvaldamiseks.
(2) Kui ühistu lõpetatakse kohtuotsuse alusel, saadab kohus otsuse äriregistrile kande tegemiseks.
(1) Ühistu likvideerijateks on juhatuse liikmed, kui põhikirjas, üldkoosoleku otsusega ega kohtuotsusega ei ole ette nähtud teisiti. Likvideerija peab olema teovõimeline füüsiline isik.
(3) Kohus määrab likvideerijad sundlõpetamise korral, samuti juhul, kui seda nõuab vähemalt 1/10 liikmetest või vähemalt kolm liiget, kui ühistus on alla 30 liikme. Kohus määrab ka likvideerijate tasustamise korra ja tasu suuruse.
(1) Üldkoosoleku otsusega määratud likvideerija võib üldkoosoleku otsusega igal ajal tagasi kutsuda.
(2) Liikme või muu huvitatud isiku nõudel võib kohus likvideerija mõjuval põhjusel tagasi kutsuda. Sel juhul nimetab kohus uue likvideerija.
(1) Likvideerijate kandmiseks äriregistrisse esitab juhatus avalduse. Avaldusele lisatakse likvideerijate avalikult tõestatud allkirjanäidised.
[Lõike 2 sõnastus kuni 31.12. 2005]
(2) Kui likvideerija nimetatakse kohtuotsusega, saadab kohus otsuse äriregistrile kande tegemiseks.
(3) Äriregistrisse kantakse likvideerijate nimed, elukohad ja isikukoodid.
(1) Likvideerijatel on juhatuse ja nõukogu õigused ja kohustused, mis ei ole vastuolus likvideerimise eesmärgiga.
(4) Kui ühistul on mitu likvideerijat, on neil õigus esineda ühistu nimel ainult ühiselt. Likvideerijad võivad volitada ühte või mitut enda hulgast teatud tehingute tegemiseks või teatud liiki tegevuseks.
§ 84. Likvideerimise alustamise bilanss
Likvideerimise alustamisel koostavad likvideerijad bilansi.
(3) Likvideerimisteates tuleb märkida, et võlausaldajad esitaksid oma nõuded nelja kuu jooksul viimase teate avaldamisest arvates.
Võlausaldajad peavad teatama likvideerijatele nelja kuu jooksul viimase teate avaldamisest arvates kõigist oma nõuetest ühistu vastu. Teates märgitakse nõude sisu, alus ja suurus ning sellele lisatakse nõuet tõendavad dokumendid või nende ärakirjad.
(1) Kui teada olev võlausaldaja ei ole nõuet esitanud, deponeeritakse temale kuuluv raha või asi.
(2) Kui võlausaldaja nõude täitmise tähtpäev ei ole saabunud ja võlausaldaja ei võta täitmist vastu, deponeeritakse temale kuuluv raha.
(4) Kui bilansi või vara jaotusplaani koostamisel ei ole järgitud seaduse või põhikirja sätteid või üldkoosoleku otsuseid, võib kohus kahe kuu jooksul bilansi ja vara jaotusplaani liikmetele tutvumiseks esitamisest huvitatud isiku avalduse alusel otsustada uue bilansi või vara jaotusplaani koostamise või täiendava likvideerimise.
(1) Pärast võlausaldajate kõigi nõuete rahuldamist ja vajalikku deponeerimist tagastatakse osanikele nende tasutud osamaksud. Vara, mis jääb alles pärast osamaksude tagastamist, jaotatakse liikmete vahel likvideerijate poolt koostatud vara jaotusplaani kohaselt vastavalt nende osamaksu suurusele, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti.
(2) Vara võib välja jagada kuue kuu möödumisel viimase likvideerimisteate avaldamisest ja kahe kuu möödumisel lõppbilansi ja vara jaotusplaani liikmetele tutvumiseks esitamisest, kui bilanssi ega vara jaotusplaani ei ole kohtus vaidlustatud või on hagi tagasi lükatud.
(1) Kui ühistu lõpetamine on ette nähtud põhikirjaga või kui seda otsustab üldkoosolek, võib üldkoosolek kuni vara jagamise alustamiseni otsustada ühistu tegevuse jätkamise või ühistu ühinemise, jagunemise või ümberkujundamise. Tegevuse jätkamise otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab vähemalt 2/3 koosolekul osalenud liikmetest, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet.
(1) Pärast likvideerimise lõpetamist, kuid mitte varem kui kuue kuu möödumisel viimase likvideerimisteate avaldamisest ja kolme kuu möödumisel lõppbilansi ja vara jaotusplaani liikmetele tutvumiseks esitamisest, esitavad likvideerijad avalduse ühistu kustutamiseks äriregistrist. Avaldusele lisatakse lõppbilanss ja vara jaotusplaan. Avalduses peavad likvideerijad kinnitama, et lõppbilanssi ega vara jaotusplaani kohtus vaidlustatud ei ole või on hagi tagasi lükatud ning et ühistu võlausaldajate nõuded on rahuldatud või selleks vajalik deponeeritud.
(2) Kui pärast ühistu äriregistrist kustutamist selgub, et on vajalikud täiendavad likvideerimisabinõud, ennistab kohus huvitatud isiku nõudel vanade likvideerijate õigused või määrab uued likvideerijad.
[Lõige 3 jõustub 1. 01. 2006]
(1) Ühistu dokumendid annavad likvideerijad hoiule ühele likvideerijale või arhiivile. Kui likvideerijad dokumentide hoidjat määranud ei ole, määrab selle kohus.
(2) Dokumentide hoidja nimi, elu- või asukoht ja isiku- või registrikood kantakse äriregistrisse likvideerijate avalduse põhjal, kohtu poolt määratud hoidja puhul kohtuotsuse alusel. Dokumentide hoidja vahetumisel teatab üleandja sellest enne üleandmist registripidajale uute andmete registrisse kandmiseks.
(3) Ühistu on vastutav oma tegevuse tulemusena loodud või saadud dokumentide säilimise eest seadusega ettenähtud tähtaja jooksul. Ühistu likvideerimisel võib tema säilitamisele kuuluvad dokumendid kokkuleppel arhiiviga üle anda arhiivi. Dokumentide üleandmisel arhiivi läheb vastutus nende säilimise eest arhiivile.
Mittetulundusühistutele kohaldatakse mittetulundusühingute seadust (RT I 1996, 42, 811; 1998, 96, 1515; 1999, 10, 155; 23, 355; 67, 658; 2000, 55, 365; 88, 576; 2001, 56, 336; 93, 565).
[RT I 2004, 14, 91 - jõust. 01.12.2003; 25. 03. 2004]
§-d 98--101. [Käesolevast tekstist välja jäetud]

matches:
§ 57
§ 84
§ 9
§ 40
Kohus
§ 57
kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus
Kohus
Kohus
kohus
kohus
kohus
§ 84
kohus
kohus


Isikliku abistaja teenuse osutamise kord Mulgi vallas – Riigi Teataja
Isikliku abistaja teenuse osutamise kord Mulgi vallas
Isikliku abistaja teenuse osutamise kord Mulgi vallas - sisukord
§ 4 Teenuse eesmärk
§ 5 Teenuse sisu
§ 6 Teenuse taotlemine, teenuse määramine ja rahastamine
§ 7 Nõuded teenuse osutajale
§ 8 Teenuse rahastamine
§ 9 Teenuse saaja õigused, kohustused ja vastutus
§ 10 Teenuse osutamise lepingu sõlmimine
§ 11 Teenuse osutamise lepingu muutmine
§ 12 Teenuse osutamise lepingu peatamine või lõpetamine
§ 13 Järelevalve ja vaidluste lahendamine
RT IV, 06.06.2018, 67
Vastu võetud 23.05.2018 nr 37
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõige 1, § 22 lõige 1 punkt 5, sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 5 ja § 15 punkt 2 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14, § 16 ja § 27-29 alusel.
Käesolev määrus reguleerib Mulgi vallas isikliku abistaja teenuse (edaspidi teenus) osutamise tingimused ja korra ning sätestab teenuste loetelu.
(1) Teenuse sihtgrupiks on Eesti Rahvastikuregistri (edaspidi registri) järgselt Mulgi vallas elav täisealine isik, kes puudest tingituna vajab füüsilist kõrvalabi.
(2) Registrijärgselt Mulgi vallas mitteelavale isikule osutatakse teenust koostöös isiku registrijärgse kohaliku omavalitsusega ning nende kirjalikul nõusolekul.
§ 4. Teenuse eesmärk
Teenuse eesmärk on suurendada puuetega inimeste puude tõttu füüsilist kõrvalabi vajava täisealise isiku iseseisvat toimetulekut ja osalemist kõigis eluvaldkondades, vähendades teenust saava isiku seadusjärgsete hooldajate hoolduskoormust.
§ 5. Teenuse sisu
(1) Teenuse osutamisel abistatakse teenuse saajat tegevustes, mille sooritamiseks vajab isik puude tõttu füüsilist kõrvalabi.
(2) Isiklik abistaja aitab isikut tema igapäevaelu tegevustes, nagu liikumisel, söömisel, toidu valmistamisel, riietumisel, hügieenitoimingutes, majapidamistöödes ja muudes toimingutes, milles isik vajab juhendamist või kõrvalabi.
(3) Teenuse vahetu osutaja lähtub oma töös iga konkreetse teenuse saaja erivajadustest ning tema poolt antavatest tööjuhistest, mis vastavad teenuse pakkuja, teenuse saaja ning Mulgi Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) sõlmitud lepingule.
(4) Teenuse osutamise koht sõltub teenuse saaja vajadustest.
§ 6. Teenuse taotlemine, teenuse määramine ja rahastamine
(1) Teenuse taotlemiseks esitab isik või tema seaduslik esindaja sotsiaaltööspetsialistile vormikohase avalduse.
(2) Sotsiaaltööspetsialist selgitab välja teenuse vajaduse ning esitab ettepaneku vallavalitsusele.
(3) Teenuse määramise või mittemääramise ja rahastamise otsustab vallavalitsus ühe kuu jooksul vormikohase avalduse esitamisest.
(4) Vallavalitsuse otsusest teavitatakse avalduse esitajat kirjalikult.
§ 7. Nõuded teenuse osutajale
(1) Teenuse osutaja on juriidiline või füüsiline isik, kellega vallavalitsus on sõlminud lepingu.
(2) Teenuse osutaja ei tohi olla:
3) vallavalitsuse poolt määratud hooldaja;
4) kes on karistatud tahtlikult toimepandud kuriteo eest;
5) kes võib ohtu seada teenust saama õigustatud isiku elu, tervise ja vara.
(4) Teenuse vahetu osutaja abistab füüsiliselt teenuse saajat väljaspool kodu lepingus nimetatud tegevustes, millega isik puude tõttu iseseisvalt toime ei tule.
(5) Teenuse vahetul osutajal on õigus keelduda tegevustest, mida ei ole lepingus kokku lepitud, mis on seadusevastane või vastuolus heade kommetega. Tegevustest, mis ei ole lepingus fikseeritud, kuid on hädavajalikud käesoleva määruse §-s 4 nimetatud eesmärgi saavutamiseks, vahetu osutaja keelduda ei tohi.
(6) Teenuse vahetul osutajal on õigusteenuse osutamisest keelduda, kui teenuse saaja on alkoholi- või narkojoobes või agressiivne.
(7) Teenuse vahetu osutaja on kohustatud sotsiaaltööspetsialistile andma ülevaadet teenuse saaja olukorrast ja teenuse mõjust 1 kord kuus, esitades teenuse päeviku viiendaks kuupäevaks.
§ 8. Teenuse rahastamine
(1) Teenuse vahetule osutajale makstakse tasu lepingu alusel vastavalt vallavalitsuse poolt kehtestatud hinnakirjale.
(2) Teenust rahastatakse teenuse saaja vahenditest või vahendite puudumisel valla eelarvest või riigieelarvest eraldatud sotsiaalteenuste korraldamise vahenditest.
§ 9. Teenuse saaja õigused, kohustused ja vastutus
(3) Üldjuhul leiab puudega isik endale sobiva isikliku abistaja ise. Vajadusel abistavad teenuse vahetu osutaja leidmisel sugulased või vallavalitsuse sotsiaaltööspetsialist.
(4) Kulutused, mis teenuse vahetul osutajal tekivad teenuse saaja saatmisel tasub üldjuhul teenuse saaja.
§ 10. Teenuse osutamise lepingu sõlmimine
(1) Teenuse osutamiseks sõlmitakse kirjalik leping abivajava isiku või tema seadusjärgse esindaja, isikliku abistaja teenuse osutaja ja vallavalitsuse vahel.
(2) Teenuse sisu, maht, kestus on igal konkreetsel juhul ära määratud tegevuskavana lepingu lisana.
(3) Lepingus sätestatakse teenuse tingimused ning poolte õigused ja kohustused kooskõlas Eesti Vabariigi õigusaktide ja käesoleva korraga.
§ 11. Teenuse osutamise lepingu muutmine
(1) Teenuse saaja olukorra muutumisel sooritatakse uus abivajava isiku hindamine.
(2) Lepingut võib täiendada või muuta poolte kokkuleppel igal ajal, kui selleks tekib põhjendatud vajadus. Täiendused ja muudatused fikseeritakse lepingu lisana ja kinnitatakse poolte allkirjadega.
§ 12. Teenuse osutamise lepingu peatamine või lõpetamine
(1) Teenuse saajal on õigusteenuse osutamine peatada, teavitades sellest sotsiaaltööspetsialisti kirjalikult vähemalt 5 tööpäeva ette.
(2) Vallavalitsusel on õigus leping lõpetada juhul kui:
1) isiku toimetulek on paranenud määral, mis võimaldab toimetuleku ilma isikliku abistajata;
2) isiku elama asumisel teise omavalitsuse haldusterritooriumile.
§ 13. Järelevalve ja vaidluste lahendamine
(1) Järelevalvet isikliku abistaja teenuse osutamise üle teostab vallavalitsus.
(2) Arvestust isikliku abistaja teenuse osutamise üle teostab sotsiaaltööspetsialist.
(3) Isikliku abistaja teenuse osutamisega seotud erimeelsuste ja kaebuste ilmnemisel informeerivad teenust saav isik või teenuse osutaja koheselt sotsiaaltööspetsialisti.
(4) Sotsiaaltööspetsialist kontrollib pretensioonide õigustatust, kuulab ära kõik osapooled, kogub täiendavaid andmeid.
(5) Kõik vaidlused, mis tulenevad teenuse lepingu täitmisest, samuti küsimused, mis on lepingus reguleerimata, lahendatakse lepingu poolte vahelisel kokkuleppel. Kui kokkulepet ei saavutata, lahendatakse vaidlus vastavalt kehtivale seadusandlusele.
(1) Avalduse vormi kehtestab vallavalitsus.


§ 2 Andmekogu asutamise ja pidamise eesmärk
§ 7 Andmekogu turvaklass ja turbeaste
§ 9 Andmete allikad
§ 111 Andmekogu andmete sidumine kaardiga
§ 121 Andmekogu toimingute logimine
§ 14 Andmekogu andmete avalikkus
§ 161 Andmekogu andmete säilitamine
RT IV, 18.10.2019, 17
jõustumine 13.09.2019
14.10.2019 RT IV, 18.10.2019, 5 21.10.2019
§ 2. Andmekogu asutamise ja pidamise eesmärk
(1) Põhja-Pärnumaa valla kalmisturegister on andmekogu, mis on asutatud valla kalmistutele maetud isikute, hauaplatside ja hauaplatsi kasutajate kohta andmete kogumiseks ning kalmistu kasutamise ja haldamise korraldamiseks vajalike andmete töötlemiseks.
(2) Andmekogu pidamise eesmärkideks on Põhja-Pärnumaa valla kalmistute kasutamise ja haldamisega seotud kohaliku omavalitsuse ülesannete täitmiseks vajalike aktuaalsete andmete, sealhulgas Põhja-Pärnumaa vallas matmiseks avatud kalmistute hauaplatside, matmiskohtade, nende kasutajate ja sinna maetute süstematiseeritud andmete olemasolu tagamine, Põhja-Pärnumaa valla kalmistute kasutamise ja haldamise korraldamisel elektroonilise asjaajamise ja teabevahetuse korraldamise võimaldamine ning avalikustamist võimaldavate kalmistute ja maetute andmete veebis kättesaadavaks tegemine kalmistuportaali (www.kalmistuportaal.ee) kaudu.
[RT IV, 18.10.2019, 5 - jõust. 21.10.2019]
(4) Registri pidamisel kasutatakse automatiseeritud andmetöötlust, andmed säilitatakse digitaalsel kujul ja alusdokumendid säilitatakse digitaalselt või paberkandjal.
§ 7. Andmekogu turvaklass ja turbeaste
§ 9. Andmete allikad
(2) Andmekogusse kantavate andmete alusdokumendid on:
§ 111. Andmekogu andmete sidumine kaardiga
§ 121. Andmekogu toimingute logimine
Kalmisturegistri andmete töötlemise seaduslikkuse tagamiseks logitakse kõik kalmisturegistris vastutava töötleja poolt tehtud toimingud.
§ 14. Andmekogu andmete avalikkus
§ 161. Andmekogu andmete säilitamine
(1) Kalmisturegistris säilitatakse alaliselt:
1) maetu andmeid;
2) matmise andmeid;
3) hauaplatsi andmeid;
4) hauaplatsi kasutamise andmeid.
(2) Kalmisturegistri andmetega teostatud toimingute (sisestamine, muutmine, kustutamine, vaatamine, edastamine jms) logisid säilitatakse 10 aastat toimingu tegemisest arvates.


Rae valla heakorraeeskirja kinnitamine – Riigi Teataja
Rae valla heakorraeeskirja kinnitamine
Rae valla heakorraeeskirja kinnitamine - sisukord
§ 2 Eeskirjas kasutatakse mõisteid alljärgnevas tähenduses:
2 Heakorra nõuded, kohustused ja keelud
§ 4 Kinnistu ja/või ehitise omaniku kohustused
§ 5 Keelud heakorra tagamiseks
3 Heakorra nõuded ehitajale ja kaevajale
§ 6 Ehitaja ja/või kaevaja kohustused
4 Tänavakaubanduse korraldaja ja välireklaami omaniku kohustused
§ 7 Tänavakaubanduse korraldaja kohustused
§ 8 Küttekoldevälise tule tegemine
6 Järelevalve, vastutus ja rakendussätted
RT IV, 27.08.2015, 12
Vastu võetud 17.04.2012 nr 80
jõustumine 22.04.2012
18.04.2013 RT IV, 15.05.2013, 5 18.05.2013
18.08.2015 RT IV, 27.08.2015, 3 30.08.2015
Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 22 lõike 1 punkti 361 alusel.
(1) Rae valla (edaspidi vald) heakorraeeskirja (edaspidi eeskiri) eesmärk on tagada valla haldusterritooriumil puhtus ning heakord.
(2) Eeskiri on kohustuslikuks täitmiseks kõigile isikutele, kes viibivad või tegutsevad valla haldusterritooriumil ning kinnis- ja vallasvara omanikele.
(3) Käesoleva eeskirja kohaselt:
1) on heakorranõuete täitmisel kinnistu ja/või ehitise omanikuga (edaspidi omanik) võrdsustatud tema poolt volitatud valdaja, haldaja või kasutaja;
2) laienevad omaniku kohustused automaatselt ka puhastusalale, kinnistule, ehitusalale.
§ 2. Eeskirjas kasutatakse mõisteid alljärgnevas tähenduses:
(1) avalik koht – on iga maa-ala või ehitis, mis on antud avalikuks kasutamiseks või mis on tegelikult üldkasutatav;
(2) haljasala - taimestikuga kaetud ala välisruumis, mis ei ole mets või metsa tunnustega ala;
[RT IV, 27.08.2015, 3 - jõust. 30.08.2015]
(3) kinnistu – maa-ala, krunt, maaüksus, katastriüksus ja maatüki olulised osad;
(4) puhastusala – alevikes sõiduteega külgneva kinnistu ja sõidutee vahel asuv kõnnitee;
(5) agrotehniliselt õige aeg – muru/kulu kõrgus mitte rohkem kui 15 cm ja sobituses naabrite muru kõrgusega;
(6) tiheasustusala – Lagedi, Jüri, Assaku, Peetri ja Vaida alevike maa-alad halduspiirides; kõik menetletava üldplaneeringu maakasutuskaardil esitatud olemasolevad või muud alad, mis on planeeringutega määratud tiheasustusaladeks;
(7) kõnnitee – tee, mis on ehitatud või kohandatud, kas ainult jalakäijate või jalakäijate, jalgratturite, rulluisutajate ja talvel ka suusatajate liikumiseks;
(8) suubla – veekogu või maapõue osa, millesse voolab heitvesi;
(9) põllumajandustööde tegija – isik, kes tegeleb põllumajandusega ja/või sellega kaasnevate töödega;
(10) ehitustöö – tegevus, mis toimub vastavalt ehitusseadusele ehitusloa või kirjaliku nõusoleku alusel;
(11) heakorratööd – tolmu, liiva, jäätmete, lume, jää ja lemmikloomade ekskrementide koristamine, libedusetõrje teostamine, muru ja rohu niitmine ning umbrohutõrje, mahalangenud puulehtede, okste ja tuulemurru koristamine, illegaalse graffiti eemaldamine, kuivenduskraavide puhastamine rohust, põõsastest, puudest, jäätmetest, setetest jms;
(12) kaevetöö – kaevetööd, mis teostatakse Rae Vallavalitsuse kaevetööde loa alusel vastavalt Rae valla kaevetööde eeskirjale;
(13) kaevaja – tehnovõrgu omanik, kelle kasuks on maaüksusele seatud notariaalne kasutusvaldus ja kellele on vormistatud kaeveluba (v.a avariikaevetööde puhul);
(14) ehitaja – füüsiline või juriidiline isik, kes teostab ehitustöid;
(15) kaevetöö koht – kaevealal asuv konkreetne kaevetööde teostamise koht;
(16) kaevis – looduslikust olekust eemaldatud mis tahes kivimi või setendi tahke osis, mida kasutatakse tagasitäiteks samal kinnistul või maapinna tõstmiseks samal või muul kinnistul;
(17) reostamine – vee- ja maa(põue) kasutamise piiramist põhjustav vee- ja maa(põue) omaduste halvendamine reostustekitaja poolt;
(18) heitvesi – suublasse juhitav kasutusel olnud vesi;
(19) reovesi – üle kahjutuspiiri rikutud ja enne suublasse juhtimist puhastamist vajav vesi;
(20) purgimine – väljaspool ühiskanalisatsiooniga hõlmatud ala tekkiva reovee juhtimine reoveepuhastisse läbi selleks ettenähtud rajatise (purgimissõlme);
(21) risustamine – vee- ja maa(põue) seisundit ja kasutamist halvendavate jäätmete, pinnase, puude, põõsaste, taimede vms asjade heitmine või sattumine vette või pinnasele;
(22) kanalisatsioon – ehitiste või seadmete süsteem heitvee ja/või reovee juhtimiseks ja kogumiseks;
(23) tehnovõrk – rajatis (kraavid, võrgud jms), mis on vajalik ehitise teenindamiseks (hoone, pumpla, alajaam, puhastusseade vms);
(24) romusõiduk – sõiduk, millel puuduvad mehaanilised osad või kereosad või autoklaasid või rattad või mille kere on roostetanud ning mis ei suuda liikuda omal jõul ja mis oma välimusega riivab haldusüksuse esteetilist väljanägemist või rikub selle puhtust ja heakorda;
(25) pühkmed – üldkasutatavatelt teedelt, tänavatelt ja väljakutelt kokkupühitud liiv, kruus ning jäätmed;
(26) tootmissaadus – tööstusliku tootmise käigustekkinud pool- ja valmistoodang;
(27) loata graffiti – omaniku ja/või vallavalitsuse loata hoone seinale, müürile, piirdeaiale, pingile, kõnniteele, ühissõiduki peatuse ootekojale, kommunikatsiooni ehitisele ning ühistranspordisõidukitele vms kantud kiri või pilt;
(28) kasutuselt väljas olev sõiduk – sõiduk, mis on registreeritud liiklusregistris, kuid millel puudub kehtiv liikluskindlustus või tehnoülevaatus või sõiduk on liiklemiseks tehniliselt korrast ära;
(29) rohi - rohuna käsitletakse käesoleva määruse tähenduses rohumaad, rohustut, samuti mõistetakse rohu all heintaimede üldnimetust ja rohttaimedest taimkatet ning kuivanud heina ja kulu.
2. peatükk Heakorra nõuded, kohustused ja keelud
(1) Haljasala on kohustatud korras hoidma selle omanik.
(2) Puu raie ja hoolduslõikus nii avalikes kohtades kui ka kinnistu maa-alal võib toimuda omaniku nõusolekul ja Rae Vallavalituse (edaspidi vallavalitsus) poolt vastavalt puu raieloa andmise korrale Rae vallas väljaantud raieloa alusel.
(3) Põllumajandustööde tegija peab tagama, et tema tegevuse käigusteele sattunud pori, sõnnik, tootmissaadused jms koristatakse hiljemalt 24 tunni jooksul nende sattumisest teele.
(4) Veose vedaja peab kinnitama ja katma veose selliselt, et veetava veose sattumine teele oleks välistatud. Vedaja peab koheselt koristama peale- ja mahalaadimisel või vedamise ajal mahakukkunud asjad/esemed, materjalid jms.
(5) Avalikus kasutuses oleva mänguväljaku omanik peab tagama atraktsioonide/mänguvahendite ohutuse ja heakorra. Liivakastides peab omanik vähemalt korra kahe aasta jooksul liiva vahetama.
§ 4. Kinnistu ja/või ehitise omaniku kohustused
Kinnistu ja/või ehitise omanik on kohustatud:
1) rakendama meetmeid talle kuuluva kinnistu ja/või ehitise reostamise ja risustamise vältimiseks;
3) keskkonnaohtliku reostuse korral tuleb sellest viivitamata teavitada Päästeametit ning esimesel võimalusel edastada vastav teave ka vallavalitsusele e-posti aadressil: info@rae.ee;
4) hoidma korras oma kinnistu piirded;
5) tagama kuivenduskraavides vee tõrgeteta äravoolu. Kuivenduskraavid (nii põhi kui ka kaldad) tuleb puhastada rohust, võsast, puudest, setetest, jäätmetest ning muudest vee tõrgeteta äravoolu takistavatest asjadest;
6) tiheasustusalal niitma hoonestatud haljasalal rohtu agrotehniliselt õigel ajal, v.a käesoleva paragrahvi punktis 61 nimetatud kinnistuid;
61) tiheasustusaladel hoonestamata kinnistutel (v.a PRIA põllumassiivide registris olevatel ja põllumajandussihtotstarbeliselt kasutatavatel maadel) või hoonestatud elamu- või maatulundusmaa sihtotstarbega kinnistute osadel, mis on suuremad kui 1 hektar, tuleb niita rohtu kaks korda aastas hiljemalt 15.juuniks ja 1.augustiks;
7) kärpima põõsaste ja puude oksi, mis kasvavad väljapoole kinnistu piire ja varjavad liikluskorraldusvahendit, takistavad jalakäijate või sõidukite liiklust või ulatuvad elektri- või sideliinidesse;
8) hajaasustusalal peab tegema rohu/heina/kulu niitmist hoone ümber vähemalt 15 m ulatuses;
9) teostama heakorratöid kinnistuga või ehitisega külgneval puhastusalal;
10) tagama vastavalt hoonete numeratsioonile õige numbrimärgi olemasolu hoonel, ja selle nähtavuse üldkasutatavalt teelt ka pimedal ajal;
11) hoidma korras jäätmemahutite hoiukohad ja juurdepääsuteed nendele;
12) tähistama ja säilitama kinnistu piirimärgid;
13) kõrvaldama ehitiselt ohtlikud kivid, plaadid, lume jääpurikad ja jms ning tagama tööde ajal tänaval ja kõnniteel ohutu liiklemise, piirates tööde teostamise koha ajutise piirdega. Piirde paigaldamine ei vabasta käesolevas sättes nimetatud kohustusest;
14) kasutusel mitteoleva ehitise omanik on kohustatud tagama ehitise ja sinna juurde kuuluva krundi heakorra ning vältima ehitise varisemisohtlikuks muutumist või kõrvaldama varisemisohtliku ehitise varisemisohu, sulgema ehitise sissepääsuavad takistamaks kõrvaliste isikute sissepääsu ehitisse ning paigaldama ehitise ümber vastavad hoiatussildid;
15) tagama talvisel ajal üldkasutatava ehitise juurdepääsutee ja välistrepi puhastamise jääst ja lumest ning vajadusel nende lume- ja libedusetõrje;
16) tagama reo- ja heitvee kogumismahuti ja/või kuivkäimla korrasoleku ja ümbruse hooldamise;
17) lokaalsete kanalisatsioonisüsteemide puhul koguma reo- ja/või heitvett kanalisatsiooni abil kogumismahutisse nii, et need ei levitaks lõhna ja oleksid ohutud teistele inimestele ja ümbritsevale keskkonnale;
18) tagama kogumismahuti õigeaegse tühjendamise;
19) omama väikepuhasti ja kogumismahuti, v.a kuivkäimla hajaasustusaladel, püstitamiseks vallavalitsuse poolt välja antud luba;
20) säilitama kogumismahuti, v.a kuivkäimla hajaasustusaladel, tühjendamist tõendavad dokumendid 2 aastat ning esitama need esimesel nõudmisel vallavalitsuse poolt volitatud ametiisikule;
21) kinnistu loodusliku maapinna reljeefi muutmine on lubatud detailplaneeringus või projekteerimistingimustes või ehitusprojektis sätestatud alal ja ulatuses;
22) taotlema kaevise ladustamiseks, sh ajutiseks ladustamiseks, vallavalitsuselt vastava loa. Taotlusele tuleb lisada ladustamiseks kasutatava kinnistu omaniku kirjalik nõusolek ning maaüksuse plaan, millel on näidatud ladustatava kaevise asukoht ja kogus. Vallavalitsusel on õigus nõuda andmeid ladustustööde tehnoloogia ja kaevise käitlemise kohta, ladustamisala piiramist turvaaiaga ning ladustamisala naabrite kooskõlastust. Ladustamisala tuleb heakorrastada peale ladustamise lõpetamist. Taotluse vormi kinnitab Rae Vallavalitsus;
23) hoidma tehnovõrgu nähtava osa ja muu konstruktsiooni seisundis, mis tagab liiklusohutuse ja kaaskodanike turvalisuse. Tehnovõrgu kaevud, s.h endised ja praegused maaparandussüsteemi drenaažikaevud, peavad olema kaanega suletud;
24) tagama heakorratööde teostamise tehnovõrgu jaoks määratud hooldusalas või kinnistul;
25) tagama tuletõrje veevõtukohtade ja veehoidlate korrasoleku ning juurdepääsu nendeni;
26) tee omanik peab tagama tänavanime paigaldamise nähtavale kohale.
§ 5. Keelud heakorra tagamiseks
Heakorra tagamiseks on Rae valla haldusterritooriumil keelatud:
1) valla haldusterritooriumi risustamine ja reostamine;
2) kahjustada avalikku ruumi paigutatud inventari;
3) loata graffiti tegemine;
4) välja panna teadet, kuulutust, plakatit ja välireklaami (v.a reklaammaksust vabastatud), järgimata selleks riigi ja valla õigusaktidega kehtestatud korda;
5) avalikes kohtades vigastada, kahjustada, omavoliliselt raiuda või hävitada puid ja põõsaid;
6) rajada haljastust, istutada puid ja põõsaid ilma maaomaniku nõusolekuta;
7) avalikus kohas kahjustada haljasala, murukamarat ja lilli ning teekatet (v.a ehitus- ja /või kaeveloas ette nähtud juhtudel);
8) l adustada kütte-, ehitus- ja muud materjali vastu kasvavaid puid ja põõsaid;
9) juhtida loata heitvett suublasse või sadeveekanalisatsiooni, reostada või risustada neid muul viisil, omavoliliselt ühendada krundidrenaaži üldkasutatavasse sadeveekanalisatsiooni;
10) juhtida kanalisatsiooni- ja sadeveevõrku pühkmeid, mürgiseid, söövitavaid või kergestisüttivaid aineid, naftasaadusi ja nende jäätmeid, samuti teravat või lämmatavat lõhna levitavaid aineid;
11) purgida selleks mitte ette nähtud kohta;
12) hoida kütte-, ehitus-, või muud materjali kinnistul kõrgemal kui 2 meetrit või ladustada ja hoida neid väljaspool kinnistu piiri. Erandkorras on vallavalitsuse kirjalikul loal lubatud tahke kütuse, ehitusmaterjali või muu materjali mahalaadimine ja ladustamine, k.a üldkasutatavale maa-alale, tingimusel, et ei takistata jalakäijate ja sõidukite liiklust ning materjal teisaldatakse ja territoorium heakorrastatakse 24 tunni jooksul või loal märgitud tähtajaks;
13) pesta sõidukit avalikus kohas, veekogus või veekogule lähemal kui 10m veepiirist;
14) paigutada teemaale kive ja teisi väikevorme ilma teeomaniku nõusolekuta;
15) kasutada tuhka või kloriide lume- ja libedustõrjeks avalikul kõnni- või pargiteel;
16) paigutada kõnniteelt lund sõiduteele;
17) kuhjata kloriidisegust lund puude ümber või tänavaga külgnevale haljasalale, paigutada kloriidisegust puistematerjali või muud prahti metsamaale, haljasalale või mujale selleks mitteettenähtud kohta;
18) parkida romusõidukit avalikul teel, parklas, v.a läbipaistmatu kattega kaetud romusõiduki parkimine kinnises (nt aiaga piiratud) parklas, või muul üldkasutataval alal või kinnistu tänavaäärses osas. Sellise sõiduki parkimiseks korterelamu maal peab olema korteriühistu luba, korteriühistu puudumisel kõikide korteriomanike nõusolek;
19) kuivenduskraavi ja -truubi või selle osa ümberehitamine ilma vallavalitsuse loata;
20) sõita või parkida mootorsõidukit ja/või haagist ning kasutuselt väljas olevat sõidukit haljasalal, laste mänguväljakutel, kalmistutel, kõnniteel ja teistes selleks mitte ettenähtud kohtades, v.a maaomaniku loal;
21) sõita ja parkida tähistatud spordirajatistel, s.h suusa-, jooksu- ja terviseradadel, mootorsõidukitega ilma vallavalitsuse vastava loata;
22) jalutada koeraga tähistatud suusa- ja jooksuradadel;
23) ehitada elamumaal aeda kõrgemaks kui 1,5 meetrit;
24) ehitada äri- ja tootmismaadel aeda kõrgemaks kui 2 meetrit;
25) paigutada lund kõnni- või sõiduteele.
[RT IV, 15.05.2013, 5 - jõust. 18.05.2013]
3. peatükk Heakorra nõuded ehitajale ja kaevajale
§ 6. Ehitaja ja/või kaevaja kohustused
(1) Ehitaja ja/või kaevaja on kohustatud:
2) tagama esmase heakorra tööde teostamise alal;
3) vältima objektilt jäätmete, ehitusmaterjalide, pori, tolmu ja muu sellise kandumist sõidu- ja kõnniteele ning naaberkinnistule;
4) hoidma korras ja puhastama ehituse ajal kaeveala juurdepääsuteed ning kaevealaga piirnevad teed, kui teede reostumine ja/või risustumine on seotud ehitus- ja/või kaevetöödega;
5) tagama ehitusobjekti maa-alalt väljuvate sõidukite rehvide puhtuse;
6) hoidma korras ja puhastama objekti juurdepääsuteed hiljemalt kella 20.00-ks;
7) alates ehitamise alustamise teatise esitamisest piirama ehitusplatsi piiretega.
(2) Ehitus- ja kaevetööde heakorra nõuded tehnovõrkude ja teede rajamisel:
1) ehitus- ja kaevetöö lõpetamise järel tuleb ehitus- ja/või kaevetöö ala ning selle alaga piirnevad maa-alad heakorrastada, kui need said tööde tegemise käigus rikutud. Kaeviku täitmine, teekatte ja haljastuse taastamine ning ehitus- ja/või kaevetööga rikutud ala heakorrastamine on ehitaja/kaevaja kohustus;
2) haljasala taastamisel kaetakse taastatav tiheasustusalal asuv maa-ala ja hajaasustusalal asuv õuemaa vähemalt 15 cm ning hajaasustusalal, vähemalt 5 cm paksuse sõelutud huumusmulla kihiga. Muru peab olema külvamise ajal agrotehniliselt õigete võtetega rullitud. Muru muldkeha alune pind peab olema tasandatud ja jäätmed koristatud;
3) murupind ei tohi oma kõrguse tõttu takistada sademevee äravoolu teekattelt;
4) ehitaja või kaevaja peab andma rajatud madalhaljastusele (nt muru) 1-aastase garantii ja kõrghaljastusele 2-aastase garantii;
5) madalhaljastust (nt muru) võib rajada perioodil mai-august. Ettevalmistustöid võib teha aprillist oktoobrini, samal perioodil võib rajada ka kõrghaljastust. Väljaspool antud perioode on võimalik haljastustöid teostada vaid vallavalitsuse nõusolekul;
6) kui haljastust ei ole võimalik sõltuvalt aastaajast rajada, siis kokkuleppel vallavalitusega võib ehitaja/kaevaja omanikuga kooskõlastatult rajada haljastuse järgmisel kevadel. Tingimusteks on, et haljastuse rajamise eeltööd (sõelutud muld on laiali laotatud, tasandatud ning mullatööd lõppenud) on tehtud ning ehitaja/kaevaja esitab tagasivõetamatu kirjaliku kinnituse (edaspidi kinnitus) haljastuse taastamiseks teatud kuupäevaks, mis ei või olla hilisem kui ehitus- ja/või kaevetöö lõpetamisele järgneva aasta 10. juuni;
7) kinnituse esitamisega kinnitab ehitus- või kaevetööde loa alusel rajatava tehnovõrgu või tee omanik, et ta kohustub tagama objekti lõpliku heakorra omal kulul ja summas, mis tagab tööde valmimise;
8) kinnituses määratud tähtaegade rikkumise korral on vallavalitsusel õigus 2 nädala möödumisel tööd ise teha või tellida need kolmandalt isikult ning nõuda sellega seotud kulutuste hüvitamist omanikult;
9) ehitusloa/kaeveloa saamiseks tuleb projekt kooskõlastada valla keskkonnaspetsialistiga, kui tööde käigus planeeritakse likvideerida kõrghaljastus või selle osa. Vajadusel võib keskkonnaspetsialist nõuda asendusistutusi;
10) ehitusprojekt peab sisaldama ehitusjärgset heakorrastamist ja haljastuse taastamist;
11) trassikoridori pinnase reljeefi muutmine toimub vastavalt projektile või vallavalitsuse loal;
12) tehnovõrkude kaevude, puude ja põõsaste peale või vastu ei tohi ladustada materjale, töövahendeid, kaevist jm. Tööde teostamise ajal peab ehitaja või kaevaja tagama juurdepääsu olemasolevatele tehnovõrkudele ja ehitisele ning kaevetööga piirnevale alale;
13) kaevetöö tegemisel kasvavate puude piirkonnas, kus on tegemist kergesti variseva pinnasega, samuti kaevamisel puudele lähemal kui nende võra projektsioon maapinnal, tuleb rajada tõkendid, mis välistavad juurestiku kahjustumise pinnase nihkumise tagajärjel. Tööde teostamise ajal peab puude tüvedele paigutama kaitsepiirded ekskavaatori kopa tööraadiuse ulatuses. Kaitsmiseks asetatakse ümber puu laudvooderdis, mis seotakse kinni ja tähistatakse kirkavärvilise lindiga.
4. peatükk Tänavakaubanduse korraldaja ja välireklaami omaniku kohustused
§ 7. Tänavakaubanduse korraldaja kohustused
Tänavakaubanduse korraldaja on kohustatud:
1) tagama müügikoha paigaldamise vallavalitsuse korraldusega määratud kohta;
2) tagama müügikoha ümbruse puhtuse (raadiusega kuni 6 m ning teeäärsel rajatisel kuni sõidutee ääreni, kui hooldusala ei ole määratletud teisiti) ja teostama sellel alal heakorratöid;
3) paigaldama müügikoha teenindamiseks vajalikud jäätmemahutid ning sõlmima nende tühjendamiseks lepingu vastavat õigust omava jäätmekäitlusettevõttega;
4) peale hooajalise müügiperioodi lõppemist korrastama müügikoha ja selle ümbruse ning ära viima kõik müügitegevusega seonduvalt müügikoha ümbrusesse paigaldatud esemed 12 tunni jooksul.
§ 8. Küttekoldevälise tule tegemine
(1) Küttekoldevälise tule tegemist reguleerib Siseministri 30.augusti 2010.a määrus nr 40 „Küttekoldevälise tule tegemise ja grillimise kohale esitatavad nõuded”.
(2) Küttekoldevälise tule tegemisel on tule tegija kohustatud järgima järgmiseid nõudeid:
1) põletada võib vaid puhast puitu, sütt, paberit, oksi, lehti;
2) küttekoldevälist tuld võib teha väljapool ehitist tuulevaikse ilmaga selleks kohandatud mittepõleval alusel või taimestikust puhastatud mineraalpinnasel tule tegemise üle järelevalvet teostava isiku juuresolekul;
3) pärast küttekoldevälise tule tegemist tuleb põlemisjäägid hoolikalt kustutada veega ülevalamise või mulla või liivaga katmise teel;
4) tiheasustusaladel on keelatud haljastusjäätmete põletamine.
6. peatükk Järelevalve, vastutus ja rakendussätted
Kontrolli eeskirja täitmise üle teostavad vallavalitsus ja politseiprefektuur vastavalt oma pädevusele.
Heakorraeeskirja rikkumise või koormise täitmata jätmise eest karistatakse vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 66 2.
(2) Avaldada käesoleva määrusega kinnitatud Rae valla heakorra eeskiri ajalehes Rae Sõnumid ja valla veebilehel.
(3) Käesolev määrus jõustub 22. aprillil 2012.