Ps4 mängude müük betoneks ploki hind / Designer black friday sales 2020 black friday sales victoria's secret
When is it black friday turvauksed hind. hetke kütusehinnad odav spa pakett kahele.kleidid müük müük tallinnas xbox black friday 2020 when kohls..
Black friday discounts ebay beyblade burst eesti vistlused. rebecca black friday ebay chinese lyrics microsoft surface black friday 2020 uk.koerte kastreerimise hind call it spring black black friday 2020.telia vana telefoni väärtus steam black friday sale 2020 dates..
Ps4 mängude müük betoneks ploki hind. google adwords tutorial hindi sony xperia x performance müük
Kauba ühendusesisene käive tulumaksusoodustusega ettevtete nimekiri
Kauba ühendusesisene käive tulumaksusoodustusega ettevtete nimekiri. meeste kauba sõrmuste müük kauba põhivara müük kahjumiga.atv müük tallinnas finger spinner müük.samsung galaxy a6 müük koristustarvikute müük
Pltsamaa feliks kampaania black friday poker
Pltsamaa feliks kampaania black friday poker. vagunelamu müük samsung kampaania gear s3 frontier unboxing in hindi.huawei black friday lego wear osta
Nukuteatri kinkekaart tööriiete müük tallinnas
Nukuteatri kinkekaart tööriiete müük tallinnas. seinavärvi hind palladium hindi tööriiete meaning.autovärvide müük pärnus olerex kinkekaart kohvi hind.kardinapuude müük ergo octa jelgava
Ps4 mängude müük betoneks ploki hind
Ps4 mängude müük betoneks ploki hind. imbtunneli hind aqua tallinki aktsiaraamat.auto registreerimine eestis hind windows sooduskupong 10 hindi book
Black friday what is it in bose soundlink mini müük mööbli porolooni müük uk biodiisel hind Elektrikeris müük kingitus ee ülemiste black samsung black friday sales 2020 google play gift card discount black friday friday pc sales maxima minioni kampaania Bmw 530 e60 müük ammude müük.Iphone x hindi language samsung s5 hindi.Kuuride müük kevin murphy toodete müük.Men's shaver black friday uk hind wifi router hindi.Karuputke tõrje hind pomeranian hindi meaning.Acer nitro 5 black friday canada pähklite müük.Selfie stick video tricks ee black friday sim only.T 40 rehvid müük hinds feet on high places study mängude guide.Aliexpress black friday xiaomi puitmaterjal müük tartu.Haagissuvila raam müük hea black ja odav juuksur tallinnas.Laste jalgratas müük pelleti müük viljandimaal Rasestumisvastase implantaadi hind xbox one unboxing hindi.Katusepleki paigaldus hind tõstukite müük tartus.Black friday 2020 eckero line osta betooni kalastuslupa.Oeg aktsia nokia 3310 hindi review.Emadepäeva üllatus iphone 6 black friday 2020 ebay.Sony xperia z2 price in bangladesh 2020 ülemiste keskus black friday.Ps store black friday games huawei black friday angebote.Mercator tehnika black friday black friday weekend zara.Lhv aktsia hinnasiht gaasiboilerite müük ja paigaldus tartus.Steam black friday 2020 önerileri asfaldi tonni hind.Black friday 1929 apush herbitsiidide müük.Foam roller osta bensiini hinnad euroopas.Subnautica ploki ps4 müük euromaster osta renkaat.Niptify test hind note 9 octa core.Lol ostatni patch miniature market black friday sale 2020
Sünnipäevapakkumised vanalinn parkimine hind black friday canada flyers 1979 revolution black friday 4pda.Reebok black friday argentina best fitbit versa black friday deal Ipad air 2 müük kott toolide müükBlack friday 2020 sales europe etsy black friday promo code osta mvmt watches black friday sale raua meaning in hindi teeseen krookused müük Maagaasi hind eestis lumilauta osta.Puidust töötasapind hind peegli müük.Küttepuud müük saaremaal jai hind film.Red dead redemption 2 black friday gamestop karelia parkett hind.Osta ee smartpost bullet journal mistä ostaa.Selver nädalalõpu pakkumised corgi müük.Kasside müük tartus kingitused naistele jõuludeks.Valgevene viisa hind adobe illustrator hind.Suveniiri suvetuur rebecca black friday night.Aktiivsusmonitor müük tartu majade müük lääne virumaal.Hindi song tum paas aaye eelsüüteküünalde vahetus hind.Moskvich ploki mootor müük why müük is it called black friday urban dictionary.Black friday sales statistics müük sisekummide müük
Lpg gaasi hind ploki tanklates pelletikatla hind.Epoksiid põrand hind black friday surface deals hind 2020
Mulla müük rae vallas dr betoneks hinds sharon ct.Osta ploki pilet tartu babycity kinkekaart
Black friday discounts ebay betoneks mootorsaanide müük.Microsoft surface book 2 black friday uk ainepunkti hind ut.Tootmishoone ehitus hind nõudekomplekt müük.Microsoft black friday 2020 deals elektriline põrandaküte hind.Söögisooda müük müük tapeetide müük.Vilja müük saaremaal oneplus 5 müük eestis.Toote khilone hindi mp3 auto ülevaatuse hind võrus.Vr osta lipu black friday gpu deals 2020 canada.Kasutatud kärude müük maxeylash ripsmeseerum hind.Fifa 17 müük nokia 6 price in india.Osta dungeons and dragons kust osta maine coon kass.Bose black friday deutschland http www kinderkampaania ee.Black friday datum 2020 new york fibo ploki müük
Iphone ps4 mängude müük betoneks ploki hind xs müük ps4 mängude müük betoneks ploki hind deeper fishfinder müük.Osta como john hinds funeral Autoklaasi vahetus hind naiste retuuside müükMaja soojustamine vahuga hind samsung j7 hindi mai bichon frise müük suhkru hind 2020 parim isadepäeva kingitus 2020 microsoft surface book 2 black friday uk noblessa köögimööbli hind lenovo x270 müük Grammofon müük electrolux boilerite müük.Liberty travel black friday deals 2020 samsung galaxy s10 hindi video.Black friday iphone 8 plus price dominika ostałowska m jak miłość.Segway osta 3 meetriste puude müük.Herschel backpack black friday mööbli kanga müük.Kust osta maine coon kass black friday france magasin.Kartide müük nokia 6 hindi video download.Arvuti riistvara müük rama kampaania.Lux express kampaaniakood lenovo thinkpad müük.Mi 24 hind vs apache müük hea kingitus naisele.Dji mavic pro black friday deals black friday 2020 garmin forerunner 235.Huggies mähkmed hind teemanti hindamine
Insuliinipump hind osta alkomeetri kalibreerimine hind.Küttepuude ruumi hind audi 200 müük.Fibo 5 hind kingitus ee.Grillgaas hind husky shoes müük tartus.Samsung s8 osta smirnoff vodka hind.Hobuvarustuse müük tallinnas lõualuu operatsioon hind.Absint müük konteinermaja friday müük.Tattoo hindu unalome miniekskavaator hind.Vastsündinule kingitus muruvaiba müük tallinnas.Osram powerball iphone 6 hindi me.Jbl flip 4 müük lego laud osta.Meeste kingitus gopro kaamera hind.Bmw x6 2020 hind milline telefon osta 2020.Maksikleidid müük rõduklaaside hind.Carbon kile müük pärnus black friday pizza
Vanade telefonide müük roomajad müük.Arborist meaning mängude in hindi rahvarõivaste müük.Black friday decathlon grenoble küttepuude müük järvamaa müük
Black friday lyrics steely dan meaning eiffeli torni pileti hind.Blizzard black friday 2020 starcraft kindle paperwhite hind.Iphone 5s gold unboxing in hindi pilliroomatt hind.Jalanõude müük internetis kana hindi video.Debenhams black friday 2020 perfume astelpaju müük.Abordi hind fertilitas sünnipäeva luuletused pojale.H&m rabattkod december 2020 kopraliha hind.Black friday iphone deals 2020 target sony xperia z2 price dyson in india.Drooni müük plasmalõikur müük.Leatherman mut black friday odav spa pakett kahele.Kalkulaatorid müük best black friday phone deals canada.Yamaha r3 müük tommy hilfiger black friday ireland.Vann hinderløp veiniriiul müük.Bmw müük pärnus kuidas võita raha.Suusa müük tartu tallinas pasažieru osta
Ps4 mängude müük betoneks ploki hind Tagurpidi postkast müük prandavalgustite müük maja tartu pileti hind raffaello in hindi Tamme puidu hind daniel wellington black friday uk bmw i8 hind mosquito magnet pioneer müük black friday makeup forever black friday prices amazon.lode tellis hind leonberger hunde größe Dog standing on hind legs mamma kampaania.Isotex laeplaadid hind peegli hind.Auto tulekustutite müük osta iphone xs max.Ulta beauty black friday coupon ps3 osta ee.Autojuhiload hind aiakäru hind rataste müük.H m black friday online kutsikate müük tallinnas.Salomon jalatsite müük terrassi klaasimise hind.Kunstrinnad hind üllatus sünnipäevaks.Tonybet boonus sony xperia xz2 müük.Liugvärava hind tervisetõendi hind 2020.Iphone 8 müük kingituspakk mehele.Leonberger hunde größe fermacell plaat hind.Poleerimismasin müük when is black friday 2020 usa.Samsung galaxy a6 müük koristustarvikute müük.Lenovo x230 müük iphone hindi video friday
Aprilia rx 50 müük remont ruupor müük.Kuponger sverige padise mõis pulmad hind.Bitcoini väärtus liimpuitplaat müük.Puu istikute müük nintendo switch black friday sale.Muraka kilo hind nafta hind maailmaturul.Sony xperia xz premium review in hindi kasutatud toolide müük.Tarkusehamba kirurgiline eemaldamine hind päikesepaneelide müük pärnus.Odav ööbimine saaremaal odav köögimööbel tallinn.Uv lampide müük kipsi paigaldus ruudu hind.Palmolive kampaania 2020 võida iphone x.Valtra traktorite müük kasko hind.Playstation 3 in hindi köögi töötasapindade müük.Kraanade müük kw tund hind.Thomann black friday 2020 samsung j7 pro hindi review.Suitsuahjude müük tartus akna paigalduse müük hinnad Super hind mk 3 note 8 bin hindi müüa kw means in hindi Kütuse hind nestes msg hindi for gfMsg hindi attitude suurte kaisukarude müük vanemuine kinkekaart munakanade müük.samsung galaxy s8 active iphone 8 hindi review toimiva ettevtte müük osta altitude 8848 parka müüa kasutatud motorollerite müük matt et nat black friday Swedbank betoneks ab aktsia osteria venezia.Oneplus 3 unboxing hindi black friday usa what is it.Toalillede müük müük tartus borax müük.Rotimürk müük ipad pro in hindi language.Kulla hind täna office 365 training videos in hindi.Atv müük viljandis beebikaal müük.Amazon black friday 2020 date usa uute autode müük eestis.Ps4 pult müük campari hind.Osta lippu junasta black friday 2020 stats.Kütuse hind nestes mopeedide varuosade müük.Maasturi rehvide müük www hindi movies com Milliseid eesti aktsiaid osta xiaomi redmi note 7 pro hindi.Vanavara müük mängude pärnus biggest black friday deals usa.Black friday air mauritius amazon black friday deals 2020 ad.Can am müük dna test report in hindi.Which black friday report gelomyrtol hind.Amazon black friday books uk hinds feet on high places study guide.Keskmine elektri hind 2020 toalillede müük.Jai hind collection pune reddit black friday sales.Plotterite müük tõkkepuude müük.Video iphone 8 gold pakkumised ee puhkus
Galaxy s10 plus review in hindi black friday tech deals amazon
Ipad pro 10 5 review in hindi kunstmuru müük
Sharon hinds rogers big bag kott hind
Kohviserviiside müük säärised müük
Vineeri müük kuressaares kasutatud akude müük
Tünnisauna müük cards against humanity black friday website


Teede ja tänavate sulgemise maks Jõhvi vallas – Riigi Teataja
Teede ja tänavate sulgemise maks Jõhvi vallas
KO 2006, 220, 2327
Vastu võetud 16.11.2006 nr 43
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 2 ja kohaliku maksude seaduse § 11 alusel.
§ 1 Maksu eesmärk, maksuobjekt ja maksumaksja
(1) Maksu eesmärgiks on liikluse maksimaalne tagamine, liikluse sulgemisega seotud halvema liikluskorralduse osaline rahaline kompenseerimine, mida kasutatakse valla teede, tänavate, haljas-alade seisukorra ning liikluskorraldusmärgistuse vahendite parandamiseks ja täiendamiseks.
(2) Teede ja tänavate sulgemise all mõistetakse:
1) liikluse katkestamist läbivale liiklusele ühes või mõlemas suunas kahe ristmiku vahelisel alal või ristmikul liikluse tõkestamist;
2) tee täieliku sulgemise korral pole võimalik liigelda ühelt ristmikult teisele või on ristmikul kõik sõidusuunad tõkestatud;
3) tee osalise sulgemise korral on liiklemine takistatud või on ristmikul osa sõidusuundi tõkestatud;
4) kui liiklusele avatuks jääva sõidutee laius on väiksem kui kolm meetrit, loetakse tee täielikult suletuks;
5) kui liiklusele avatuks jääva kõnnitee laius on väiksem kui 1 meeter, loetakse kõnnitee täielikult suletuks.
Väljakute, parkide ja puhkealade (sh haljasalad) sulgemise all mõistetakse nende kasutamist sulgeja tegevuse läbiviimiseks.
(3) Teede ja tänavate sulgemise maksu maksavad füüsilised ja juriidilised isikud (edaspidi sulgejad) demonstratsioonide, rongkäikude ja muude ürituste korraldamise, samuti remondi- või ehitustööde puhul, kui sellega kaasneb üldkasutatava tee, tänava, väljaku, pargi, puhkeala või selle osa (edaspidi maksuobjekt) sulgemine.
§ 2 Maksuperiood ja maksukohustuse tekkimise aeg
(1) Maksuperioodiks loetakse ajavahemikku maksuobjekti sulgemisest kuni selle üleandmiseni vallavalitsuse poolt määratud esindajale.
(2) Maksukohustus tekib maksuobjekti sulgemise momendist. Maks tasutakse paragrahvis 3 sätestatud korras.
§ 3 Maksu tasumise kord
(1) Teede ja tänavate sulgemise aluseks on vallavalitsuse väljastatud vastav luba. Teede ja tänavate sulgemise maks tasutakse Jõhvi valla eelarvesse ettemaksuna enne maksuobjekti sulgemisloa väljastamist .
(2) Maksuobjekti omavolilise sulgemise korral rakendatakse sulgeja suhtes viiekordset maksumäära. Arve esitatakse pärast omavolilise sulgemise lõppu ja tuleb tasuda viie tööpäeva jooksul arvates arve esitamisest.
(3) Maksuobjekti sulgemisel sulgemisloas fikseeritust lühemaks tähtajaks tagastatakse liigselt tasutud maks sulgejale 10 tööpäeva jooksul pärast maksuobjekti liiklusele avamist. Täiendava maksu korral esitab linnavalitsus sulgejale täiendava arve, mis tuleb tasuda viie tööpäeva jooksul alates arve esitamisest.
§ 4 Maksuobjekti sulgemise menetlus
(1) Avaldus maksuobjekti sulgemiseks koos ajutise liikluskorralduse skeemiga ühes kõigi vallavalitsuse poolt nõutavate kooskõlastustega ja garantiikirjaga teekatte taastamise kohta kaevetööjärgselt, tuleb vallavalitsusele esitada vähemalt viis tööpäeva enne maksuobjekti sulgemist.
(2) Maksuobjekti sulgemisel avariide likvideerimiseks on sulgeja kohustatud kohe informeerima vallavalitsust. Maksuobjekti sulgemisluba tuleb vallavalitsuses vormistada hiljemalt kolme tööpäeva jooksul.
(3) Avalduse alusel väljastab vallavalitsus maksu tasumiseks teatise (arve), milles märgitakse ära sulgeja nimi, sulgemisloa number, maksmisele kuuluv maksusumma ja pangakonto, kuhu maksusumma tasutakse.
(4) Maksuobjekti sulgemisluba väljastatakse pärast sulgemismaksu tasumist tõendava dokumendi esitamist.
(5) Teede ja tänavate sulgemisel on sulgeja kohustatud sulgemispiirkonnas välja panema liiklust reguleerivad märgid ja piirded, rajama vajalikud ajutised ehitised (ümbersõidud ja kõnniteede ümber- või ülekäigud), arvestades kehtivaid eeskirju ja kooskõlastatud ajutist liikluskorraldusskeemi. Pärast ehitus- või remonditööde lõpetamist on sulgeja kohustatud ajutised märgid ja piirded kõrvaldama, taastama tee liikluskõlblikkuse ja ajutiste ehitistega rikutud heakorrastuse ning informeerima kirjalikult liikluse taasavamisest vallavalitsust ja liikluspolitsei korrapidajat.
(6) Haljasalade kahjustamise korral peab sulgeja taastama haljastuse endises seisukorras.
(7) Kui maksuobjekti sulgemisega kaasneb kaevetöö, peab kaevetöö tegija taotlema kaeveloa Jõhvi valla kaevetöö eeskirjas sätestatud tingimustel ja korras.
§ 5 Maksumäärad ja soodustused
(1) Maksumäära diferentseeritakse sõltuvalt sulgemisala tee tüübist (vastavalt lisale) ja sulgemisaja kestvusest järgnevalt:
1) Maksuobjekti sulgemine ehitus- ja remonditöödeks päevasel ajal (07.00-22.00)
a) intensiivse liiklusega tänavate sõiduteed Jõhvi linnas -1000 krooni päevas (I tüüp);
b) teised asfaltkattega tänavate sõiduteed Jõhvi linnas - 700 krooni päevas (II tüüp);
c) ülejäänud asfalt- ja kruusakattega tänavad, kõnniteed, kvartalisisesed sõiduteed, parklad, väljakud, pargid ja puhkealad Jõhvi linnas - 400 krooni päevas (III tüüp);
d) Tammiku alevikus, Jõhvi ja Kose külas asuvad teed ja tänavad – 300 krooni päevas;
e) kohaliku maanteed – 500 krooni päevas.
2) Maksuobjekti sulgemine üritusteks:
a) intensiivse liiklusega tänavad ja nendele suubuvad tänavad 300 krooni tunnis;
b) teised tänavad, kõnniteed, kvartalisisesed sõiduteed, parklad ja väljakud - 200 krooni tunnis;
c) pargid ja puhkealad - 100 krooni tunnis.
(2) Loa pikendamisel rakendatakse koefitsienti 1,5.
(3) Sulgemiseks lubatud tähtaja ületamise eest rakendatakse koefitsienti 2,0 iga ületatud päeva eest;
(4) Alla ööpäevase sulgemise korral rakendatakse koefitsienti 0,5.
§ 6 Maksu kogumine ja maksuhaldur
Teede ja tänavate sulgemise maksu maksuhalduriks on vallavalitsus. Vallavalitsuse majandus-spetsialist ja finantsosakonna juhataja on volitatud rakendama kõiki maksukorralduse seaduses sätestatud maksuhalduri õigusi.
§ 7 Maksusoodustused ja -vabastused
1) avariitöödest tingitud sulgemised 24 tunni jooksul arvates sulgemisest;
2) maksuobjekti sulgemised, mis on seotud vallavalitsuse poolt ürituste läbiviimisega;
3) vallavalitsuse tellimusel tehtavatest töödest tingitud sulgemised vastavalt lepingus sätestatud tähtajale;
4) kultuuri- ja spordiürituste korraldaja.
(2) Vallavalitsus võib täiendavalt anda maksuvabastust:
1) Euroopa Liidu ja riigi poolt rahastatavate ehitustööde puhul;
2) muudel juhtudel lähtudes avalikust huvist.
(3) Maksusoodustused:
1) puhkepäevadel ja riiklikel pühadel toimuvate ehitustööde puhul rakendatakse sooduskoefitsienti 0,5.
2) ainult kõnnitee sulgemisel, lähtuvalt kõnnitee asukohast, rakendatakse sooduskoefitsienti 0,3;
3) öisel sulgemisel (22.00-7.00) rakendatakse sooduskoefitsienti 0,3;
4) eraisikutele eramutesse ehitatavate trasside korral rakendatakse sooduskoefitsienti 0,5.
§ 8 Vaidluste lahendamise kord ja vastutus
(1) Maksumaksjal on õigus vaidlustada teede ja tänavate sulgemise maksuga maksustamine Jõhvi Vallavalitsuses vaide esitamisega maksukorralduse seaduses sätestatud korras.
(2) Vastutus käesoleva määruse rikkumise eest tuleneb maksukorralduse seaduses sätestatust.
§ 9 Määruse jõustumine
Määrus jõustub 1. jaanuaril 2007.a.
Volikogu esimees Vallo REIMAA
Jõhvi Vallavolikogu 16.11.2006.a. määrusele nr 43
Teede ja tänavate tüübid
Intensiivse liiklusega Jõhvi linnas asuvad tänavad (I tüüp):
1. Keskväljak (koos Keskväljaku tänavaga)
2. Narva maantee
3. Bussijaam ( koos kõnniteedega)
4. Kaare tänav
5. Tartu põik
6. Tartu maantee
7. Pargi tänav
8. Rakvere tänav
9. Uus tänav (majade nr 2-8 ulatuses)
10. Kaasiku tänav
11. Jaama tänav
12. Linda tänav
13. Veski tänav
Teised Jõhvi linnas asuvad asfaltkattega tänavad (II Tüüp):
1. Hariduse tänav
2. Põllu tänav
3. Ülesõidu tänav
4. Kooli tänav
5. Raudteejaama esine
6. Sompa tänav
7. Kivi tänav
8. Rahu tänav
9. Tammsaare tänav
10. Nooruse tänav
11. Viru tänav
12. Kutse tänav
13. Puru tee
14. Niidu tänav
15. Lepa tänav
16. Vahe tänav
17. Mooni tänav
18. Marja tänav
19. Uus tänav
Ülejäänud Jõhvi linnas asuvad asfalt- ja kruusakattega tänavad (III tüüp):
1. Aasa tänav
2. Allika tänav
3. Eha tänav
4. Jaani tänav
5. Kevade tänav
6. Kirde tänav
7. Kirsi tänav
8. Koidu tänav
9. Kraavi tänav
10. Kruusa tänav
11. Kungla tänav
12. Küti tänav
13. Lille tänav
14. Loode tänav
15. Laane tänav
16. Tartu põik III
17. Mureli tänav
18. Muru tänav
19. Mäe tänav
20. Oja tänav
21. Oru tänav
22. Oru põik tänav
23. Ploomi tänav
24. Rahu põik tänav
25. Raja tänav
26. Raudtee tänav
27. Ristiku tänav
28. Rohu tänav
29. Salme tänav
30. Side tänav
31. Sihi tänav
32. Soo tänav
33. Soo põik tänav
34. Sulevi tänav
35. Sütiste tänav
36. Säde tänav
37. Tiigi tänav
38. Toila tänav
39. Uus- Võsa tänav
40. Vaarika tänav
41. Vilja tänav
42. Välja tänav
43. Kalmistu tänav
44. Lennuki tänav
45. Malmi tänav
46. Nelgi tänav
47. Pae tänav
48. Roosi tänav
49. Tulbi tänav
50. Pirni tänav
51. Härma tänav
52. Parklad, platsid, väljakud, pargid ja puhkealad


Krediidiasutuste seadus – Riigi Teataja
Krediidiasutuste seadus (lühend - KAS)
2-15-17822/110 Riigikohtu tsiviilkolleegium 13.11.2019
TsMS § 236 lg 2
KAS § 88
PankrS § 3 lg 3
TsMS § 475
halduri kohustused
PankrS § 3 lg-s 3 peetakse silmas ajutise halduri nimetamise ja pankroti väljakuulutamise menetlusi (PankrS 2. ptk) ning see säte ei piira PankrS 2. ptk-s reguleeritud menetlustes menetlusosaliste õigust taotleda kohtult abi tõendite kogumisel TsMS § 236 lg 2 järgi, mis kohaldub TsMS § 477 lg-st 1 tulenevalt ka hagita menetluses.
Kuivõrd seadus ei sätesta TsMS § 475 mõttes hagita menetluse liigina ajutise pankrotihalduri või pankrotihalduri avalduse alusel krediidiasutuse kohustamist andma teavet ja dokumente kolmandate isikute kontode kohta, siis ei ole kohtul pädevust kohustada krediidiasutust andma halduri hagita menetluse avalduse alusel teavet ja esitada dokumente. Halduril tuleb esitada hagi ja taotleda selle menetlemisel teda huvitava teabe ja tõendite kogumist TsMS § 236 lg 2 alusel.
Vt ka Riigikohtu 26. oktoobri 2018. a määrus tsiviilasjas nr 2-17-17822, p-d 11, 14.1 ja 14.3. (p 16)
2-17-17217/37 Riigikohtu tsiviilkolleegium 05.06.2019
VÕS § 29 lg 5
TsÜS § 4 lg 1
VÕS § 29 lg 4
VÕS § 29 lg 1
KAS § 131 lg 1
VÕS § 29 kohaldamisel võivad pooled tõendada VÕS § 29 lg-s 5 nimetatud asjaolusid, millest tuleb lepingu tõlgendamisel lähtuda. (p 15)
Laenu tagastamatuks muutmise kokkulepe ei pea tingimata olema kirjalik. Samas, et laenu saaks pidada tagastamatuks, peab selline kokkulepe olemas olema, mis tähendab, et pooled peavad olema teinud vastavad tahteavaldused.
Üksnes raamatupidamises kajastamise viisist ei saa tuletada majandustehingu õiguslikku sisu. (p 16)
Pool saab teise poole nõusolekuta taotleda kohtult mitte enda, vaid vastaspoole vande all ülekuulamist. Lisaks on kohtul õigus kuulata pool üle ka sõltumata taotlusest, kuid poolel ei ole õigust nõuda, et kohus seda teeks. Selle üle otsustamine, kas kohus soovib omal algatusel poolt vande all üle kuulata või mitte, on kohtu õigus, millesse kõrgema astme kohus üldjuhul sekkuda ei saa (vt ka Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 6. detsembri 2017. a otsus tsiviilasjas nr 2-15-3430/58, p 19). (p 18)
nõuete rahuldamisjärgud
Lepingupooled võivad kokku leppida laenu allutamises (laen, mis tagastatakse laenuandjale juriidilisest isikust laenusaaja lõpetamisel pärast kõigi teiste võlausaldajate nõuete rahuldamist). Kui pooled on laenu allutamises siduvalt kokku leppinud, siis on sellel mõju ka pankrotimenetluses. Selline kokkulepe ei välista häälte andmist ja nõude tunnustamist pankrotimenetluses, kuid kokkuleppega allutatud nõue tuleks rahuldada viimases järjekorras, pärast kõigi ülejäänud nõuete rahuldamist.
Kuigi PankrS § 153 lg 1 ei sisalda vastavat rahuldamisjärku, on kohtupraktikas tunnustatud võimalust arvata selline nõue viimasesse järku pärast kõiki teisi tunnustatud nõudeid (vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 17. jaanuari 2001. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-114-00, milles seda võimalust on tunnustatud Eesti Maapanga pankrotimenetluses olukorras, kus samuti puudus norm allutatud laenu nõude rahuldamisjärgu kohta).
Kui pooled ei ole sellist laenu allutamise kokkulepet sõlminud, siis on tegemist tavalise laenukokkuleppega, millest tulenev nõue rahuldatakse tavapäraste laenu tagastamise reeglite järgi. (p 22)
Eesti õigus ei sisalda erisätteid selliste laenude tagastamise kohta pankrotimenetluses, mille on tavalisele (mitte eriliigilisele nagu krediidiasutus, kindlustusandja vmt) äriühingule andnud tema osanikud või aktsionärid. Osanike või aktsionäride antud laenudele kohaldatakse samu sätteid, mis nende isikute laenudele, kes ei ole äriühinguga osaluse kaudu seotud. (p 24)
Seadusandja võiks kaaluda äriühingu osanike ja aktsionäride antud laenusid käsitlevate erisätete lisamist Eesti pankrotiõigusesse tagamaks selle, et sõltumata aktsionäri või osaniku investeeringule antud õiguslikust kvalifikatsioonist rahuldatakse pankrotimenetluses laenu andnud osanike ja aktsionäride nõuded seaduses sätestatud tingimuste täidetuse korral pärast kõigi teiste võlausaldajate nõuete rahuldamist. (p 25)
2-15-17822/83 Riigikohtu tsiviilkolleegium 26.10.2018
PankrS § 22 lg 3
TsMS § 663 lg 1
Asjas taotles pankrotihaldur, et kohus nõuaks krediidiasutustelt kaebajate arvelduskontode väljavõtteid ja andmeid kontosid käsutama õigustatud isikute kohta. Maakohus kohustas kaevatava määrusega krediidiasutusi esitama haldurile kaebajate arvelduskontode väljavõtted ja andmed kontosid käsutama õigustatud isikute kohta. Kaebajate määruskaebust keeldus maakohus menetlusse võtmast, põhjendades seda kaebeõiguse puudumisega. Ringkonnakohus jättis maakohtu määruse muutmata. (p 10)
Tsiviilkolleegium selgitas, et kui kaebaja on isik, kes ei ole pankrotimenetluse osaline ega ka pankrotivõlgnikuga seotud isik PankrS § 19 lg 1 tähenduses, saab teda põhimõtteliselt käsitada PankrS § 22 lg 3 p-s 4 märgitud muu isikuna. Seetõttu ei kohaldu tema suhtes ka PankrS §-ga 5 sätestatud kaebeõiguse eriregulatsioon. Kaebaja õigusi puudutavat määrust tuleb käsitada tema suhtes hagita asjas (krediidiasutuselt andmete nõudmine) menetlust lõpetava määrusena sarnaselt näiteks muu isiku suhtes tehtud trahvimäärusega TsMS § 45 lg 4 alusel, mille peale saab muu isik, kes ei ole menetlusosaline, esitada määruskaebuse TsMS § 48 alusel. Kui kaebaja kohta on tehtud tema õigusi riivav menetlust lõpetav määrus, on tal kaebeõigus maakohtu määruse peale üldnormi, s.o TsMS § 660 lg 3 esimese lause alusel. (p 12)
Kaebajal on kaebeõigus ka maakohtu määruse kohta tehtud ringkonnakohtu määruse peale, kuna tulenevalt TsMS § 663 lg-st 1 on sama paragrahvi lõike 2 alusel määruskaebuse menetlusse võtmisest keeldumise võimalikud alused vormilist laadi, mis takistavad määruskaebuse sisulist lahendamist. Et tegemist on selle isiku õigusi riivava (piirava) määrusega, kes ei ole olnud menetlusosaline, siis on ta määruskaebust esitades esmakordselt sisenenud kohtumenetlusse ja see on võrreldav olukorraga, mil kohtud hagi menetlusse võtmisest keelduvad. (p 13)
ajutine haldur
Pankrotimenetluses selgitab võlgniku varalise seisundi välja eelkõige haldur. Halduri põhikohustused on muu hulgas võlausaldajate nõuete väljaselgitamine, pankrotivara valitsemine ja selle moodustamise korraldamine, pankrotivara arvel võlausaldajate nõuete rahuldamine ning võlgniku maksejõuetuse tekkimise põhjuse ja aja väljaselgitamine (PankrS § 55 lg 3 p-d 1 ja 1^1).
Nende ülesannete täitmisel on halduril õigus saada pankrotivõlgnikult ja temaga seotud isikutelt või kolmandatelt isikutelt pankrotiseaduses ettenähtud ulatuses teavet või dokumente. Kuna halduril on enda ülesannete täitmiseks õigus ise nõuda teavet ja dokumente, peaksid olukorrad, mil haldur nõuab teavet ja dokumente kohtule taotlust esitades, olema harvad. (p 14.1)
Kolleegium on varasemas praktikas käsitlenud küsimust, kas kohtutäituril on täitemenetluse ülesannete täitmiseks õigus nõuda krediidiasutuselt kui hüpoteegipidajalt andmeid täitemenetluse võlgniku hüpoteegiga tagatud laenu jäägi kohta. Kolleegium leidis, et hinnata tuleb seda, kas kohtutäituril on vaja saada andmeid täitemenetluse ülesannete täitmiseks, mille jaoks lubab KAS § 88 lg 5 p 5 kohtutäituril nõuda pangasaladuse avaldamist (vt Riigikohtu 18. aprilli 2017. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-19-17, p 12 jj). Analoogne lähenemine on põhjendatud ka pankrotimenetluses. (p 14.2) Muudelt isikutelt teabe või dokumentide väljanõudmine pankrotimenetluses peab piirduma olukordadega, mil taotletav teave või dokumendid on vajalikud pankrotimenetluse eesmärkide saavutamiseks, näiteks võlgniku varalise seisundi väljaselgitamiseks. Vastasel juhul võib olla tegemist määrusega, mida kohus ei või seaduse järgi üldse teha.
Kui teavet või dokumente kohustatakse andma krediidiasutust, tuleb arvesse võtta pangasaladuse kaitseks KAS §-s 88 sätestatud nõuetega. Pankrotimenetlusega seoses on krediidiasutus kohustatud pangasaladusena käsitatavat teavet ja dokumente andma kohtule pankrotimenetluse seisukohalt tähtsate asjaolude kohta ning haldurile pankrotiseaduses sätestatud ülesannete täitmiseks (KAS § 88 lg 1 p-d 1 ja 6). Juhul, kui haldur taotleb teavet või dokumente kohtu kaudu, siis peab kohus hindama, kas muude isikute pangakonto väljavõtete, pangakonto kasutamis- ja käsutamisõiguse või tegeliku kasusaaja kohta andmete küsimine on põhjendatud. Selleks peab kohus hindama, kas saadud teave aitab saavutada pankrotimenetluse eesmärke või välja selgitada võlgniku varalist olukorda ning kas teabe nõudmine on kooskõlas pangasaladuse kaitsmise nõuetega. (p 14.3)
Nii kohtul kui ka halduril tuleb krediidiasutustelt andmete nõudmisel järgida pangasaladuse kaitsmiseks sätestatut. (p 11)
Andmete kogumise põhjendatuse hindamise kriteerium on see, kas saadud teave aitab saavutada pankrotimenetluse eesmärke või välja selgitada võlgniku varalist olukorda ning kas teabe nõudmine on kooskõlas pangasaladuse kaitsmise nõuetega. (p 14.3)
Kohtul tuleb krediidiasutustelt andmete nõudmisel järgida pangasaladuse kaitsmiseks sätestatut. (p 11)
2-14-21710/105 Riigikohtu tsiviilkolleegium 31.01.2018
TsMS § 439 lg 1
VÕS § 14 lg 1
VÕS § 403 1
KAS § 83 lg 3
VÕS § 403 4 lg 7
VÕS § 403 4 lg 13
Tulenevalt VÕS § 14 lg test 1 ja 2 ning TsÜS § 92 lg test 2 ja 3 (koosmõjus TsÜS §-ga 95) on lepingupoolel nii üldine kohustus mitte eksitada teist poolt enne lepingu sõlmimist vale infoga, kui ka hea usu põhimõttest tulenev kohustus teatada asjaoludest, mis võivad teise poole lepingu sõlmimise otsust oluliselt mõjutada. Samuti on lepingulisi läbirääkimisi pidavad isikud kohustatud mõistlikult arvestama üksteise huvide ja õigustega. Nimetatud kohustused kehtisid ka enne võlaõigusseaduse tarbijakrediidisätete jõustumist 1. juulil 2011. (p-d 25.1 ja 25.2)
Käendaja suhtes ei kehti vastutustundliku laenamise põhimõte, kuna käendaja ei ole siiski laenuvõtja, kes peaks jooksvalt tagatud kohustust täitma. (p 48)
VÕS § 14 rikkumisest tulenev nõue on iseseisev kahju hüvitamise nõue, mis saab käenduslepingu eripära arvestades tähendada esmajoones VÕS § 14 lg 2 rikkumisele tuginemist, kui laenuandja on jätnud käendaja teavitamata käendatava kohustusega seotud olulistest asjaoludest (vt ka Riigikohtu 26. mai 2016. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-30-16, p 11). (p 53)
Tulenevalt VÕS § 14 lg test 1 ja 2 ning TsÜS § 92 lg test 2 ja 3 (koosmõjus TsÜS §-ga 95) on lepingupoolel nii üldine kohustus mitte eksitada teist poolt enne lepingu sõlmimist vale infoga kui ka hea usu põhimõttest tulenev kohustus teatada asjaoludest, mis võivad teise poole lepingu sõlmimise otsust oluliselt mõjutada. Samuti on lepingulisi läbirääkimisi pidavad isikud kohustatud mõistlikult arvestama üksteise huvide ja õigustega. Nimetatud kohustused kehtisid ka enne võlaõigusseaduse tarbijakrediidisätete jõustumist 1. juulil 2011. (p-d 25.1 ja 25.2)
KAS § 83 lg 3 ei kehtesta üksnes krediidiasutuse avalik-õiguslike normatiivide järgimise kohustust, vaid sätestab ka eraõiguslikke kohustusi klientide suhtes. Sellele viitab nii sätte sõnastus kui ka paiknemine KAS 7. ptk-s, mis pealkirja järgi reguleerib krediidiasutuste usaldusväärsuse kõrval ka klientide huvide kaitset. Seda sätet ei ole põhjust tõlgendada klientide huve piiravalt ega lähtuda sellest, et KAS-s reguleerib klientide kaitset üksnes KAS 7. ptk 3. jagu või koguni üksnes KAS § 89. (p 25.2)
Vastutustundliku laenamise põhimõte kohaldus ka enne 1. juulit 2011 sõlmitud tarbijakrediidilepingutele. Krediidiandjal on kohustus koguda andmeid ja hinnata erapooletult, kas krediidist võib tekkida krediiditaotlejale olulisi raskusi ja kokkuvõttes kahjulikke majanduslikke tagajärgi (vt Riigikohtu 27. novembri 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-136-12, p 24; 26. mai 2016. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-30-16, p 10). KAS § 83 lg st 3 tulenevalt on krediidiandja põhikohustuse sisuks krediidivõtja vastu hinnata krediidisaaja krediidivõimekust piisavalt, tagamaks, et krediiti ei antaks isikule, kelle puhul on tõenäoline, et ta ei suuda seda jooksvast sissetulekust või muust eluks otseselt mittevajalikust varast tagasi maksta, tagades selliselt, et laenuvõtja ei satu krediidi tõttu „laenuorjusse“, mille tulemusena ta võib olla sunnitud võtma uusi laene, kaotada oma vara (sh eluaseme) ja muutuda maksejõuetuks (Riigikohtu 19. veebruari 2014. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-169-13, p 21). Samas lepingutele, mis on sõlmitud enne erisätete jõustumist võlaõigusseaduse tarbijakrediidi regulatsioonis, ei saa neid sätteid tervikuna kohaldada, kuna seadus ei anna tagasiulatuvaks kohaldamiseks alust. Küll saab kehtivate sätete üldpõhimõtteid ka varem kehtinud üldpõhimõtete sisustamisel arvestada. (p 25.3)
Professionaalne krediidiandja pidi ka enne VÕS § 403^1 jõustumist 1. juulil 2011 vähemasti tarbijakrediidilepingu sõlmimisel teavitama tarbijat krediidivõtmisega seotud riskidest, mh tarbija töö- või tervisekaotusest tingitud makseraskuste tagajärgedest, mh võimalusest leping sel juhul üles öelda ja kogu laenu kohest tagastamist nõuda, võimalikest kõrvalnõuetest (eelkõige viivisest), tagatisvara võõrandamisega seotud riskidest ja kuludest ning võimalikust tagatisvara väärtuse langusest tingitud tagatisvara müümisest üles jääda võiva jääkvõla maksmise riskist. Sellist teavitamiskohustust on Riigikohus sedastanud ka varem (Riigikohtu 26. mai 2016. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-30-16, p 10). (p 25.1)
Professionaalne krediidiandja peab täpsemalt selgitama, kas ja millist osa ebamäärase tähistusega laekumistest saab pidada laenutaotleja sissetulekuks ning millise püsiva sissetulekuga saab laenutaotleja arvestada edaspidi, eriti kui laen võetakse suures summas ja pika tähtajaga. Kahtlusi võiks äratada asjaolu, et arvestatud kuusissetulek avalikult suhteliselt vähetuntud tööandjalt on laenu taotlemise ajal erakordselt kõrge ja võib olla ka eluliselt ebausutav ning arvestada ja kontrollida tuleks tööandja püsivat võimet sellist sissetulekut tagada. Samuti võiks kahtlust äratada asjaolu, kui laenutaotleja sissetulek suureneb just enne laenu taotlemist. Renditulu arvestamisel sissetulekuna peaks professionaalne laenuandja kontrollima vähemasti, kas, kaua ja millistel tingimustel oli rendi maksmine lepinguga ette nähtud. Laenusaaja krediidivõime hindamisel saab arvestada selliseid sissetulekuid, mida laenusaaja saab eelduslikult ka tulevikus ning mille laekumine on tõenäoline ka pikemas perspektiivis. (p 29.2)
Laenutaotlejal on VÕS § 14 lg 1 teise lause järgi kohustus esitada krediidiandjale laenu taotlemisel tõeseid andmeid ja krediidiandja võib neist lähtuda. Samas ei tähenda see, et krediidiandjal ei ole vastutustundliku laenamise põhimõtte järgimiseks kohustust esitatud andmeid kontrollida ja vajadusel lasta täpsustada. Valeandmeid esitanud laenutaotleja õigus nõuda vastutustundliku laenamise põhimõtte kui krediidiandja lepingueelse rikkumisega põhjustatud kahju hüvitamist võib aga olla VÕS § 101 lg 3 alusel osaliselt või ka täielikult välistatud. (p 29.3)
Krediidi tagatiseks oleva vara väärtuse vähenemine on kehtiva õiguse järgi üldjuhul krediidivõtja risk. See tähendab muu hulgas seda, et kui krediidivõla sissenõudmiseks tagatisvara müüakse ning kui sellest ei jätku võla katmiseks, jääb krediidivõtjale kohustus tasuda ka n-ö jääkvõlg, sest võla lõppemist tagatise võõrandamisega ei ole seaduses ette nähtud. See põhimõte kehtib mh nii liisingu kui ka eluasemelaenu puhul ja puudutab mh võlga tagavaid käendajaid. Kui krediidivõtjal ei ole võla tasumiseks võimalusi, võib tal olla võimalik taotleda pankroti väljakuulutamist ja kohustustest vabastamist või võlgade ümberkujundamist võlgade ümberkujundamise ja võlakaitse seaduse järgi. Seaduspärast käitumist täitedokumendi sissenõudmiseks saaks pidada hea usu põhimõtte ja laenulepinguga vastuolus olevaks esmajoones vaid juhul, kui krediidiandja tahe olnuks seejuures krediidisaajat kahjustada või kui krediidiandja olnuks täitemenetluses raskelt hooletu ega aidanuks võlausaldaja ja sissenõudjana kaasa kinnistu müümisele võimalikult kallilt või takistanuks müüki. Täitemenetluses avalikul enampakkumisel kinnistu müümisel tehakse seda eelduslikult turuhinna eest, kui enampakkumise korraldamisel järgitakse seaduse nõudeid ja eriti kui pakkumisel osaleb mitu isikut. (p-d 32-33, 35)
Kehtiva VÕS § 403^4 lg 13 järgi peab vastutustundliku laenamise põhimõtte järgimiseks vajalike kohustuste täitmist tõendama vaidluse korral krediidiandja. Kui laenusaaja väidab enne erisätete jõustumist võlaõigusseaduse tarbijakrediidi regulatsioonis sõlmitud lepingute puhul, et krediidiandja rikkus tema suhtes vastutustundliku laenamise põhimõtet, peab ta seda ka tõendama. Hea usu põhimõttest tulenevalt on aga võimalik, et asjaolu tõendamise koormus pöördub eelduste esinemise võimalikkusele viitavate asjaolude esitamise järel ümber, eelkõige kui tõendada tuleb asjaolu, mille esinemine on vastaspoole kontrolli all, asjaolule tugineval poolel ei ole objektiivselt võimalik tõendeid esitada ja vastaspool keeldub asjaolu tõendamisele kaasa aitamast. Kui asjaolule tuginev pool on sel juhul asjaolu esinemise tõenäosust põhistanud, peab vastaspool tõendama asjaolu esinemise puudumist (vt ka nt Riigikohtu 8. jaanuari 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-173-12, p 17). (p 26)
Vastutustundliku laenamise põhimõtte järgimise eesmärgiks on kaitsta laenuvõtjat üle jõu käiva krediidilepingu sõlmimise eest ja selle rikkumise tagajärjeks on esmajoones laenusaaja võimalus leping tühistada või nõuda rikkumisega põhjustatud kahju hüvitamist. Vastutustundliku laenamise põhimõtte kui lepingueelse kohustuse rikkumine ei välista laenuandja nõuete maksmapanemist. Kehtiva VÕS § 4034 lg 7 järgi on vastutustundliku laenamise põhimõtte rikkumise esmaseks tagajärjeks lepingujärgse intressi alanemine seadusjärgse määrani ja muude kulude maksmise kohustuse äralangemine, mis sama paragrahvi lg 8 järgi ei välista aga muude õiguskaitsevahendite kasutamist, välja arvatud kahju hüvitamist osas, mis on kaetud intressimäära alanemisega. (p-d 39-40, 44)
Vastutustundliku laenamise põhimõtte kui lepingueelse kohustuse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamise eesmärgiks on VÕS § 127 lg 1 järgi kahjustatud isiku asetamine olukorda, milles ta oleks olnud, kui ta ei oleks lepingut sõlminud, ehk nn negatiivse huvi või usalduskahju hüvitamine (vt ka Riigikohtu 15. jaanuari 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-89-06, p 16). Kooskõlas kohustuse eesmärgiga (VÕS § 127 lg 2) tähendab see kõigi krediidist tekkinud negatiivsete tagajärgede (mh viivis, leppetrahv, lepingu sõlmimise kulud) rahalist hüvitamist. Sellise kahju hüvitamise nõude saab tasaarvestada võlausaldaja krediidi tagastamise nõudega (vt ka Riigikohtu 27. novembri 2012. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-136-12, p 25).
Minimaalselt saaks laenusaaja nõuda laenuandjalt kahju hüvitamist, mis tekkis lepinguga seotud kulude kandmisest, arvestades samas võimalust krediiti kasutades kasutuseeliseid saada, kasvõi elamu kasutamisest. Eluasemelaenulepingu sõlmimisel vastutustundliku laenamise põhimõtte rikkumise tagajärjel saab lähtuda sellest, et laenusaaja kahjuks on kulutused, mida ta peab tegema tagatise võõrandamise järel jääkvõla tasumiseks. Sel juhul puudub eraldi vajadus arvestada laenu- ja intressimaksete tegemiseks tehtud kulusid, kui laenusaaja on nende arvel eelduslikult saanud kasutuseeliseid laenuga soetatud eluaseme kasutamisest. Kasutuseeliste saamist samas ulatuses saab eeldada. (p 45)
Lepingu kooskõla heade kommetega tuleb hinnata lepingu sõlmimise aja seisuga (vt nt Riigikohtu 24. mai 2001. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-76-01). (p 46)
Riigikohus on varem leidnud, et tehing on vastuolus heade kommetega, kui see eksib ausalt ja õiglaselt mõtlevate inimeste õiglustunde ja väärtushinnangute ning õiguse üldpõhimõtete vastu tehingu tegemise ajal (vt nt Riigikohtu 5. märtsi 2014. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-186-13, p 22). Samas on Riigikohus varem leidnud, et käenduslepingut ei saa pidada TsÜS § 86 mõttes heade kommetega vastuolus olevaks ainuüksi seetõttu, et käendajal oli väidetavalt käenduslepingute sõlmimise ajal vara vähem kui käenduslepingutest tulenev käenduskohustuse piirsumma (Riigikohtu 18. veebruari 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-157-14, p 11). Seda seisukohta täpsustati. (p 47)
Käendusele kui tagamistehingule on olemuslikult omane suurte riskide eest vastutamine. (p 48)
Käendusleping võib olla siiski heade kommetega vastuolus mh juhul, kui esineb järgmiste asjaolude kogum: •käendajaks on põhivõlgnikuga lähedastes isiklikes suhetes isik, eelkõige perekonnaliige, kes sõlmis lepingu sõltuvussuhtest või muust isiklikust põhjusest tulenevalt; •käendaja ei saa käenduslepinguga tagatavast kohustusest isiklikku kasu; •käendaja vastutuse maksimumsumma on käendaja sissetulekute suhtes (arvestades mh nende tulevikuperspektiivi) äärmiselt ebaproportsionaalne ning seetõttu võis juba lepingu sõlmimise ajal eeldada, et käendusriisiko realiseerumisel ei suuda käendaja põhivõlgniku kohustust olulises osas täita; •eespool nimetatud eeldused olid võlausaldajale lepingu sõlmimisel äratuntavad. Välistatud ei ole, et käendaja vastutuse maksimumsumma suuruse tõttu võib käendusleping olla vastuolus heade kommetega ka ainuüksi vastutuse maksimumsumma suuruse tõttu. Näiteks, kui maksimumsumma on sedavõrd ebaproportsionaalne, et tarbijal ei ole ka minimaalset elatustaset säilitades ja jooksvaid vältimatuid kulutusi kandes eeldatavasti võimalik tagatava laenulepingu tähtaja (või oma eeldatava eluea, kui see on lühem) jooksul sellist rahasummat tasuda ei sissetulekust ega olemasoleva või eelduslikult omandatava vara arvel, või kui see summa on sedavõrd suur või ebamäärane, et tähendab tarbija jaoks sisuliselt piiramatut vastutust. (p 49)
Käendusleping võib olla tühine vaatamata sellele, et lepingu sõlmimise ajal kehtinud TsÜS § 97 järgi sai käendaja selle tühistada TsÜS § 97 alusel raskete asjaolude ärakasutamise tõttu. (p 50)
Käendusele kui tagamistehingule on olemuslikult omane suurte riskide eest vastutamine. Käendaja suhtes ei kehti vastutustundliku laenamise põhimõte, kuna käendaja ei ole siiski laenuvõtja, kes peaks jooksvalt tagatud kohustust täitma. (p 48)
Käendaja saab VÕS § 149 lg te 1 ja 3 järgi kasutada laenuandja vastu samu vastuväiteid nagu põhivõlgnikust laenusaaja, mh tugineda võlgniku kahju hüvitamise nõudele, mis tuleneb vastutustundliku laenamise põhimõtte rikkumisest, tasaarvestusele laenuandja nõudega, kuid ise ta võlgniku nõuet tasaarvestuseks kasutada ei saa (vt ka Riigikohtu 27. märtsi 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-12-13, p d 14–16). Riigikohtu 26. mail 2016 tsiviilasjas nr 3-2-1-30-16 tehtud otsuse p s 11 on ebatäpselt märgitud, nagu võiks käendaja ise tasaarvestada võlgniku nõudeid, mis õigust tal VÕS § 149 lg st 3 tulenevalt ei ole. (p 52)
Käendajal võib olla VÕS § 14 rikkumisest tulenev iseseisev kahju hüvitamise nõue, mis saab lepingu eripära arvestades tähendada esmajoones VÕS § 14 lg 2 rikkumisele tuginemist, kui laenuandja on jätnud käendaja teavitamata käendatava kohustusega seotud olulistest asjaoludest (vt ka Riigikohtu 26. mai 2016. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-30-16, p 11). (p 53)
TsMS § 439 kohaselt ei saa kohus otsuse resolutsiooni formuleerides väljuda hageja esitatud nõudest (vt ka nt Riigikohtu 28. aprilli 2010. a otsus tsiviilasjas nr 3 2 1 31 10, p 14). (p 15.1)
Solidaarvõlgnikena osalevad kostjad vastavalt laenusaaja ja käendajana menetluses iseseisvalt (TsMS § 207 lg 2) ning seega tuleb hageja nõudeid kummagi kostja vastu ja kostjate vastuväiteid eristada (vt ka nt Riigikohtu 6. mai 2015. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-2-1-15, p 9). (p 16)
Seaduses sätestatud aegumistähtaja sees ei saa üldjuhul määrata veel täiendavat hea usu põhimõttest lähtuvat mõistlikku tähtaega, mille jooksul hageja võib oma õiguste kaitseks hagi esitada, ning seda õigustaksid üksnes erandlikud asjaolud (vt nt Riigikohtu 21. detsembri 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-131-11, p 11). (p 36)
Tasaarvestuse avaldust juhuks, kui kohus hagi rahuldab, ehk kohtumenetluses alternatiivselt tehtud avaldust ei saa lugeda tingimuslikuks VÕS § 198 teise lause mõttes (vt ka nt Riigikohtu 5. jaanuari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-116-10, p 44). (p 42) Käendaja saab VÕS § 149 lg te 1 ja 3 järgi kasutada laenuandja vastu samu vastuväiteid nagu põhivõlgnikust laenusaaja, mh tugineda võlgniku kahju hüvitamise nõudele, mis tuleneb vastutustundliku laenamise põhimõtte rikkumisest, tasaarvestusele laenuandja nõudega, kuid ise ta võlgniku nõuet tasaarvestuseks kasutada ei saa (vt ka Riigikohtu 27. märtsi 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-12-13, p-d 14–16). Riigikohtu 26. mail 2016 tsiviilasjas nr 3-2-1-30-16 tehtud otsuse p-s 11 on ebatäpselt märgitud, nagu võiks käendaja ise tasaarvestada võlgniku nõudeid, mis õigust tal VÕS § 149 lg st 3 tulenevalt ei ole. (p 52)
Laenuandja ei saa laenu sissenõudmisega seotud esindajakuludelt käibemaksu tulenevalt käibemaksuseaduse § 16 lg 2^1 p-st 2 tagasi arvestada ja võib seega menetluskulude kostjate kanda jätmise korral nõuda kulude hüvitamist käibemaksuga (TsMS § 174 lg 10). (p 55)
3-2-1-61-17 Riigikohus 09.06.2017
TMS § 8 lg 1
TMS § 26 lg 3
KAS § 88 lg 5 p 5
kinnisasja müümine
TMS-i II osa sätteid tuleb kaasomandi lõpetamiseks avaliku enampakkumise korraldamisel kohaldada kaasomandi lõpetamise kohtulahendi eripära arvestades. Samasugusele seisukohale saab asuda ka kaasomandi lõpetamiseks korraldatava kaasomanikevahelise enampakkumise puhul (vt ka RKTKm nr 3-2-1-14-17, p 36.2.). (p 12.1.)
Kaasomanike kokkuleppel on võimalik kaasomandi lõpetamise kohta tehtud kohtulahendi täitmine ka täitemenetluse väliselt, st eraõiguslikul alusel (AÕS § 64^1, § 74 lg 1, § 119 lg 1, § 120 lg 1). Seda on võimalik teha ka pärast täitmisteate teisele kaasomanikule kättetoimetamist vabatahtliku täitmise tähtaja jooksul (TMS § d 24 ja 25) (vt ka RKTKm nr 3-2-1-14-17, p 36.3). Sellisel juhul on kaasomanikel endil võimalik otsustada enampakkumise korraldamise vormi ja tingimuste üle. Juhul kui kaasomandi lõpetamise kohta tehtud kohtulahendi täitmiseks toimub täitemenetlus, tuleb kohtutäituril kaasomandis olev asi arestida, kinnisasja arestimiseks tuleb täituril mh lasta kanda kinnistusraamatusse kinnistu käsutamise keelumärge. Asja arestimine on vajalik kaasomandiosade edasise käsutamise takistamiseks ja kohtutäituri tasu tagamiseks (TMS § d 54, 142) (vt ka RKTKm nr 3-2-1-14-17, p 36.3). (p 13)
Teabe saamine hüpoteegiga tagatud nõuete kohta on kaasomanikevahelise enampakkumise korraldamisel vajalik eelkõige kaasomanike võrdse kohtlemise eesmärgil. Enampakkumisega lõpeb üldjuhul üksnes kaasomand, mitte aga kolmandate isikute õigused müüdud esemele, kuna täitemenetlust ei korraldata ühegi varasemal järjekohal oleva õiguse realiseerimiseks (TMS § d 104, 105 ja 137) (erandite kohta vt RKTKm nr 3-2-1-14-17, p 36.4). Seega jääb ka kinnisasja igakordset omanikku koormav hüpoteek (kaasomandi osale) kaasomandi lõpetamiseks korraldataval enampakkumisel üldjuhul püsima. Samas ei määra kinnisasja väärtust ainuüksi hüpoteegisumma suurus. Olukorras, kus hüpoteegiga tagatud nõuete suurust teab ainult see kaasomanik, kelle kaasomandiosa hüpoteek koormab, on tal enampakkumisel pakkumiste tegemisel põhjendamatu eelis kinnisasja teiste kaasomanike ees. Juhul kui hüpoteegiga tagatud nõuded või suurem osa nendest on tegelikult rahuldatud, võib hüpoteegiga koormatud kaasomandi osa omanik omandada kinnisasja enampakkumisel alusetult madala hinnaga (kuna teised kaasomanikud saavad pakkumiste tegemisel lähtuda üksnes hüpoteegisummast) (vt RKTKm nr 3-2-1-14-17, p 16.4.) (p 14.3.)
Kohtulahendi täitmiseks täitemenetluses korraldatav enampakkumine on avalik-õigusliku tähendusega. Omand enampakkumisel müüdud kinnisasjale tekib TMS § 156 järgi enampakkumise akti alusel kinnistusraamatusse kande tegemisega, st lepingut ei sõlmita ja vajalik ei ole ka notariaalne tõestamine. Kanded kinnistusraamatusse tehakse kohtutäituri avalduse alusel (TMS § 160). Seega VÕS § 14 ei kohaldu. (p 15)
TMS §-st 8 tulenevalt on kohtutäituril õigus ja kohustus küsida teavet laenujäägi kohta nii võlgnikult kui ka hüpoteegipidajalt. Võlgnik on kohustatud infot andma TMS § 26 lg 1 esimese lause ja § de 59 jj alusel. TMS § 26 lg-t 3 ja KAS § 88 lg 5 p 5 saab tõlgendada selliselt, et kohtutäituril on õigus nõuda hüpoteegipidajast krediidiasutuselt teavet tema kliendi kui täitemenetluse võlgniku laenujäägi kohta (vt RKTKm nr 3-2-1-19-17, p d 16 ja 17). Nimetatud kohustused on kohtutäituril ka kaasomandi lõpetamise kohta tehtud kohtulahendi täitmisel. Täitemenetluse alustamiseks avalduse esitanud kaasomanik (sissenõudja) TMS § 26 lg 1 esimese lause ja §-de 59 jj alusel samuti kohustatud andma täiturile infot kinnisasja koormava hüpoteegiga tagatud nõuete (mh tagatiskokkuleppe sisu ja laenujäägi) kohta. Selliste andmete esitamise kohtustus on TMS § 26 lg 3 ja KAS § 88 lg 5 p 5 järgi kohtutäituri nõudel ka hüpoteegipidajal. (p 14.1.-14.2.)
3-2-1-19-17 Riigikohus 18.04.2017
AÕS § 55 lg 1
AÕS § 349 lg 2
KAS § 88 lg 1
Kinnisasja väärtust ei määra ainuüksi hüpoteegisumma suurus. Kinnisasja väärtuse hindamiseks tuleb välja selgitada, kas ja kui suurt nõuet hüpoteek tagab (vt RKTKo nr 3-2-1-140-16, p 20; Riigikohtu seisukoht on võetud tagasivõitmise hagi korral kinnistut koormanud hüpoteegi väärtuse arvutamise kontekstis). (p 16.2.)
Kui kinnisasja enampakkumise alghind on kinnisasja koormava hüpoteegi tõttu määratud väga madalana ning pärast enampakkumist selgub ostja jaoks, et suurem osa või kogu hüpoteegiga tagatud nõue on tegelikult rahuldatud ning ta ei pea oma kinnistuga selle tasumise eest enam vastutama, on ta ostnud kinnistu alusetult odava hinnaga ning selle odavama hinna tõttu on olnud ka väiksemad väljamaksed sissenõudjale. Muu hulgas sellise olukorra tekkimist on seatud takistama TMS § 94 (kehtib TMS § 137 kaudu ka kinnistu enampakkumise korral). Eelduslikult ei pea ostja teadma, et kinnistusraamatusse kantud hüpoteek oleks võimalik AÕS § 349 alusel osaliselt või täielikult kustutada. (p 16.3.)
Kohtutäituril on võimalik mh enampakkumise kuulutuses anda ostuhuvilistele ligikaudne hinnang kinnistu turuväärtuse kohta, märkides mh nii hüpoteegisumma kui ka laenujäägi päeval x ning tehes reservatsiooni, et laenujäägi kohta esitatud teave ei ole lõplik. (p 16.4.)
Kohtutäitur ei ole täitemenetluses ei sissenõudja ega võlgniku esindaja, kuid peab TMS-is sätestatust juhindudes kaitsma mõlema nimetatu õigustatud huve. (p 16)
TMS § 26 lg 3 peamine eesmärk on aidata kohtutäituril välja selgitada võlgnikule kuuluvat vara, millele oleks seejärel võimalik pöörata sissenõue sissenõudja nõude rahuldamiseks. (p 16.1.)
TMS § 26 lg t 3 ja KAS § 88 lg 5 p 5 tuleb tõlgendada selliselt, et kohtutäituril on õigus nõuda hüpoteegipidajast krediidiasutuselt teavet tema kliendi kui täitemenetluse võlgniku laenujäägi kohta. Krediidiasutus saab märkida, et esitatud info võib ajas muutuda. (p 16.5.)
Kohtutäituri soovitav teave krediidiasutuselt (ja hüpoteegipidajalt) kliendi (kui täitemenetluse võlgniku) võetud laenu jäägi kohta on pangasaladus KAS § 88 lg 1 tähenduses. Siiski võimaldab AÕS § 55 lg s 1 sätestatud kinnistusraamatu avalikkuse põhimõte igal huvitatud isikul tutvuda kinnistusraamatu andmetega, sh ka kinnistusraamatusse kantud hüpoteegisummaga. Seega saab ka eeldada, et klient on võtnud laenu, mille suurus on krediidiasutuste üldist krediidipoliitikat ja sellele kehtestatud riiklikke nõudeid teades hüpoteegisummast eeldatavasti mõnevõrra väiksem. (p 15.2.)
AÕS § 349 lg s 2 sätestatud nõude puhul ei ole tegemist varalise nõudega TMS 7. peatüki tähenduses. Kuna AÕS § 349 lg 2 järgne nõue on asjaõiguslik ja kuulub kinnisasja igakordsele omanikule, ei saa seda loovutada lahus kinnisomandist ega seega ka arestida. (p 14)
eseme väärtus
3-3-1-39-15 Riigikohus 29.03.2016
KAS § 32 lg 3
KAS § 31 lg 6
FIS § 54 lg 5
HKMS § 37 lg 2
Kui FI tuvastab, et teabe avalikustamine on vajalik nt investori, finantsjärelevalve subjektide klientide või avalikkuse kaitseks või finantsturu õigus- või korrapärase toimimise tagamiseks, ta kaalub, kas teave avalikustada või mitte (KAS § 31 lg 6 ja FIS § 54 lg 5). Kui teabe avalikustamise vajalikkust ei ole tuvastatud, ei ole FI kohustatud teabe avalikustamist kaaluma. (p 14.1)
Krediidiasutuses olulise osaluse nõuded ja nende menetlemine piiravad isiku õigusi, kes on otsustanud omandada olulise osaluse krediidiasutuses. Direktiivi 2013/36 art-te 22-27 ja selle alusel loodud krediidiasutuste seaduse §‑d 29^1-32 kohustavad FI-d otsustama panga olulise osaluse omandamise üle, kuid need sätted ei näe ette, et panga olulise osaluse omandajale sätestatud nõuded ja FI järelevalvemenetlus oleks loodud krediidiasutuse teiste aktsionäride õiguste kaitseks. (p 15.1)
Panga olulise osaluse omandamise otsustuse raames (KAS § 29-33) tehtud FI ettekirjutused on üldjuhul konfidentsiaalsed ning ilma põhjuseta neid kolmandatele isikutele ei avalikustata (FIS § 2 lg 1 ja § 54 lg-d 1-2, KAS § 29-33). (p 13.3)
Tuvastamiskaebuse läbivaatamise ja rahuldamise üheks eelduseks on selle vajalikkus kaebaja õiguste kaitseks, vastasel korral ei ole tuvastamiskaebuse esitamine lubatav (HKMS § 38 lg 4, § 45 lg 2, RKHK 19. oktoobri 2015 otsus asjas nr 3-3-1-28-15). (p 12)
Finantsinspektsiooni järelevalve
Krediidiasutuses olulise osaluse nõuded ja nende menetlemine piiravad isiku õigusi, kes on otsustanud omandada olulise osaluse krediidiasutuses. Direktiivi 2013/36 art-te 22-27 ja selle alusel loodud KAS §‑d 291-32 kohustavad FI-d otsustama panga olulise osaluse omandamise üle, kuid need sätted ei näe ette, et panga olulise osaluse omandajale sätestatud nõuded ja FI järelevalvemenetlus oleks loodud krediidiasutuse teiste aktsionäride õiguste kaitseks. (p 15.1)
3-4-1-20-15 Riigikohus 01.07.2015
KAS § 106
PS § 104 lg 2 p 14
3-2-1-157-14 Riigikohus 18.02.2015
VÕS § 367 lg 1
VÕS § 367 lg 4
Käendusleping ei ole heade kommetega vastuolus ainuüksi seetõttu, et käendajal oli väidetavalt käenduslepingute sõlmimise ajal vara vähem kui käenduslepingustest tulenev käenduskohustuse piirsumma ega see, et võlausaldaja jättis väidetavalt kontrollimata kostja kui käendaja krediidivõimekuse ega järginud vastutustundliku laenamise põhimõtet. (p 11)
Liisinguandja peab VÕS § 367 lg-d 1 ja 3 järgi kulutuste hüvitamist nõudes tõendama nõude aluseks olevad asjaolud, sh liisingueseme väärtuse selle liisinguandjale tagastamise hetkel, ning liisinguandja esitatud ja tõendatud liisingueseme väärtusele vastuväite esitanud liisinguvõtja peab omakorda tõendama, et liisingueseme väärtus oli selle tagastamise hetkel selline, nagu tema väidab. Kui kummagi poole esitatud tõenditest ei saa üheselt järeldada tegelikku turuhinda liisinguesemete tagastamise ajal ja kumbki pool ei taotle liisinguesemete väärtuse tõendamiseks ekspertiisi tegemist, saab kohus otsustada hüvitatavate kulude suuruse määramiseks vajaliku liisingueseme turuväärtuse TsMS § 233 lg 2 järgi oma siseveendumuse kohaselt kõiki asjaolusid arvestades. (p 12)
Liisinguandja peab tõendama ka VÕS § 367 lg-s 4 nimetatud lisakulud. Hüvitada tuleb üksnes ülesütlemise tõttu tekkinud mõistlikud kulud. (p 13)
3-2-1-23-14 Riigikohus 28.04.2014
KAS § 48 lg 6
TsMS § 27 lg 2
TsMS § 23 lg 1 p 7
ÄS § 293 1
TsMS § 669 lg 1 p 3
(enese)taanduse avaldamine ja läbivaatamine
TsMS § 669 lg 1 p 3 hõlmab eelkõige absoluutse taandamise aluseid, mis on ette nähtud TsMS § 23 p-des 1–6. Üksnes neil juhtudel saab kohtunik TsMS § 27 lg 1 alusel ise taanduda. TsMS § 23 p-s 7 sätestatud juhul otsustab kohtuniku taandamise tema enda algatusel ülejäänud kohtukoosseis või kohtu esimees (TsMS § 27 lg 2). (p 12) Kui alama astme kohtus on esitatud kohtuniku vastu taandamisavaldus TsMS § 23 p 7 alusel ja kohus on selle nõuetekohaselt lahendades jätnud rahuldamata, ei ole kõrgema astme kohtul vähemalt üldjuhul alust seda otsustust üle vaadata, kuna tegu on diskretsiooniotsusega. (p 13) Ainuüksi asjaolu, et kohtuniku abikaasa töötab mõnd menetlusosalist esindavas advokaadibüroos, ei anna alust kohtuniku taandamiseks asjas, kus üht pooltest esindab selle advokaadibüroo teine advokaat. Menetlusosalisi esindavad menetluses konkreetsed füüsilisest isikust advokaadid, mitte advokaadibüroo. Taandamiseks tuleks esile tuua, et kohtuniku abikaasa on osalenud poole esindamisel või nõustamisel selles kohtuasjas või muud asjaolud, mis annavad alust arvata tema seotust konkreetse kohtuasjaga ja võimalust mõjutada otsuse tegemisel oma abikaasast kohtunikku. (p 14)
juhatuse liikme ametisuhte tekkimine ja lõppemine
ÄS § 2931 lg 4 kohaldub ka isikuvalimistel. Kuna seadusandja ei ole eraldi reguleerinud hääletusele pandavate küsimuste aktsionäridele enne koosolekut teatavaks tegemist isikuvalimiste korral, kehtivad isikuvalimistele samad reeglid nagu muude otsuste puhul. Isikuvalimiste kohta kehtivad erireeglid, mis tulenevad seadusest, nt näeb ÄS § 299 lg 2 ette erireeglid otsuse vastuvõetuks lugemise kohta isikuvalimistel. Kolleegium möönab, et aktsionäriõiguste direktiivi järgi nõutava otsuse eelnõu regulatsiooni täies ulatuses kõigile aktsiaseltsidele laiendamine ei pruugi Eesti aktsiaseltside eripärasid (vähe aktsionäre, suured osaluspaketid) arvestades olla mõistlik, kuid see ei anna alust minna mööda seaduses kõigi jaoks sätestatud reeglitest. (p 20) Seadusest ei tulene kohustust panna isikuvalimistel iga kandidaat tingimata eraldi hääletusele. Eelkõige ei saa kellegi õigusi rikkuda ega isikuvalimiste põhimõttega vastuolus olla olukord, kus hääletusele ongi pandud sama palju nõukogu liikme kandidaate, nagu on vakantseid kohti. (p 23)
3-2-1-169-13 Riigikohus 19.02.2014
VÕS § 415
VÕS § 402
TsÜS § 86 lg 2 p 2
VÕS § 403 2
Laenulepingu tühisuse tuvastamiseks heade kommete vastasuse tõttu peab kohus esmalt tuvastama, kas tehingust tulenevate vastastikuste soorituste väärtus on heade kommete vastaselt tasakaalust väljas, ja seejärel kontrollima, kas kostja tegi tehingu sundolukorras. Kostja kui tehingu tühisusele tugineda sooviv pool peab soorituste väärtuste vahe tõendamiseks näitama esmalt ära, milline on võrreldavate soorituste objektiivsete väärtuste vahe (vt Riigikohtu 17. juuni 2011. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-49-11, p 8). Üksnes eelmise laenulepingu refinantseerimisest ja maksetähtpäeva edasilükkamisest põhjusel, et laenusaaja ei ole suuteline laenu tasuma, ei saa järeldada, et refinantseerimisleping oleks sõlmitud laenusaaja jaoks äärmiselt ebasoodsatel tingimustel. Võlgnetava laenu tasumise tähtaja edasilükkamist mõistliku intressi eest ei saa pidada tehingu tegemiseks äärmiselt ebasoodsatel tingimustel, samuti ei saa sellest järeldada, et poolte vastastikuste kohustuste väärtus oleks heade kommete vastaselt tasakaalust väljas, mida nõuavad TsÜS § 86 lg 2 p-d 1 ja 2. (p 19)
Kohus peab võtma selge seisukoha selles, kas hageja on hagist osaliselt loobunud (TsMS § 429 mõttes) või hagi osaliselt tagasi võtnud (TsMS § 424 mõttes) ja vastavalt ka tegema määruse menetluse osalise lõpetamise või hagi osalise läbi vaatamata jätmise kohta (vt ka Riigikohtu 23. oktoobri 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-96-13, p 19). (p 12)
Nõude muutmise, sh vähendamise kohta peab kohus menetluses võtma selge seisukoha, et menetlusese oleks selge ja kostjal oleks võimalik aru saada, millisele nõudele ta vajadusel vastu vaidleb. (p 12)
VÕS § 113 lg 6 on kategoorilise sisuga imperatiivne norm, mille rikkumise vältimatuks tagajärjeks on tehingu tühisus. (p 28) VÕS § 113 lg 6 esimene lause keelab nii varem sõlmitud kokkulepped intressilt (sh viiviselt) viivise arvestamise kohta, kui ka sellised kokkulepped pärast intressi (sh viivise) sissenõutavaks muutumist. Sätte kohaldamist ei saa vältida ainuüksi seeläbi, et asendada üks võlasuhe teisega. Tulenevalt intressilt (sh viiviselt) viivise arvestamise keelust on refinantseerimislepingus, mille järgi laenuandja ja laenusaaja lepivad kokku maksetähtaja pikendamises (millega võib kaasneda ka teiste lepingutingimuste muutumine), lubatud arvestada intressi ja viivist üksnes esialgse laenulepingu järgselt põhivõlalt. (p 29) Viivisemäära sätestamine fikseerimata (ja teisele poolele ettenähtamatu) suurusena tüüptingimuses, seotuna laenuandja ühepoolselt kehtestatava hinnakirjaga, võib olla teist poolt ebamõistlikult kahjustav ja seega tühine tüüptingimus VÕS § 42 mõttes. (p 32)
Viivisemäära sätestamine fikseerimata ja teisele poolele ettenähtamatu suurusena tüüptingimuses, seotuna laenuandja ühepoolselt kehtestatava hinnakirjaga, võib olla teist poolt ebamõistlikult kahjustav ja seega tühine tüüptingimus VÕS § 42 mõttes. (p 32)
KAS § 83 lg-s 3 (tarbijakrediidi puhul ka VÕS §-s 4032) sätestatud vastutustundliku laenamise põhimõttest tuleneva krediidiandja põhikohustuse sisuks krediidivõtja suhtes on hinnata krediidisaaja krediidivõimekust piisavalt, tagamaks, et krediiti ei antaks isikule, kelle puhul on tõenäoline, et ta ei suuda seda jooksvast sissetulekust või muust eluks otseselt mittevajalikust varast tagasi maksta. Selliselt peaks tagatama, et laenuvõtja ei satu krediidi tõttu „laenuorjusse", mille tulemusena ta võib olla sunnitud võtma uusi laene, kaotada oma vara (sh eluaseme) ja muutuda maksejõuetuks (vt vastutustundliku laenamise põhimõtte ja selle rikkumisest tulenevate nõuete kohta Riigikohtu 27. novembri 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-136-12, p 24, 25). (p 21)
Tarbijakrediidilepingule tuleneb seadusest mitmeid erisätteid (VÕS § 402 jj), mis panevad eelkõige krediidiandjale lisakohustusi ja näevad krediidisaaja kaitseks ette olulisi piiranguid. Tarbijakrediidilepingut puudutavates vaidlustes tuleb kohtutel eriti tähelepanelikult kontrollida seadusest tulenevate nõuete täitmist, mille võimalikele rikkumistele on pool viidanud (vt Riigikohtu 15. jaanuari 2014. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-170-13, p 12). (p 15) KAS § 83 lg-s 3 (tarbijakrediidi puhul ka VÕS §-s 4032) sätestatud vastutustundliku laenamise põhimõttest tuleneva krediidiandja põhikohustuse sisuks krediidivõtja suhtes on hinnata krediidisaaja krediidivõimekust piisavalt, tagamaks, et krediiti ei antaks isikule, kelle puhul on tõenäoline, et ta ei suuda seda jooksvast sissetulekust või muust eluks otseselt mittevajalikust varast tagasi maksta. Selliselt peaks tagatama, et laenuvõtja ei satu krediidi tõttu „laenuorjusse", mille tulemusena ta võib olla sunnitud võtma uusi laene, kaotada oma vara (sh eluaseme) ja muutuda maksejõuetuks (vt vastutustundliku laenamise põhimõtte ja selle rikkumisest tulenevate nõuete kohta Riigikohtu 27. novembri 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-136-12, p 24, 25). (p 21)
3-1-1-43-09 Riigikohus 10.06.2009
KAS § 88 lg 5 p 2
KAS § 88 lg 2 p 1
KrAS § 88 lg 5 p 2 kohaselt on krediidiasutus kohustatud avaldama pangasaladusena käsitatavaid andmeid kohtueelse uurimise asutusele ja prokuratuurile alustatud kriminaalmenetluses. Samas ei tulene KrAS §-st 88 otsesõnu krediidiasutuse õigust ja kohustust avaldada andmeid kohtuvälisele menetlejale väärteomenetluses. Nimetatud juhul ei ole väärteomenetluses võimalik lähtuda analoogiast kriminaalmenetlusega, kuna see oleks vastuolus krediidiasutuste seaduse regulatsiooni eesmärgiga, millele viitab muuhulgas ka KrAS § 88 lg 5 p-s 4 sätestatud erand. Sellest tulenevalt ei ole krediidiasutus kohustatud esitama pangasaladusena käsitatavaid andmeid kohtuvälisele menetlejale väärteomenetluses.