Maksuameti ja Tolliameti ühendamisega seonduv seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Maksuameti ja Tolliameti ühendamisega seonduv seaduste muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 23. detsembri 2003. a otsusega nr 510
§ 1. Eesti Vabariigi töölepingu seaduse (RT 1992, 15/16, 241; RT I 1993, 10, 150; 26, 441; 1995, 14, 170; 16, 228; 1996, 3, 57; 40, 773; 45, 850; 49, 953; 1997, 5/6, 32; 1998, 111, 1829; 1999, 16, 276; 60, 616; 2000, 25, 144; 51, 327; 57, 370; 102, 669; 2001, 17, 78; 42, 233; 53, 311; 2002, 61, 375; 62, 377; 110, 656; 111, 663; 2003, 4, 22; 13, 69) § 22 punktis 1 asendatakse sõna «Maksuamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet».
§ 2. Maamaksuseaduses (RT I 1993, 24, 428; 1996, 41, 797; 89, 1589; 1997, 82, 1398; 1999, 27, 381; 95, 840; 2000, 95, 612; 2001, 102, 666; 2002, 44, 284; 2003, 71, 472) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõikes 3, § 7 lõikes 2 ning §-s 9 asendatakse sõna «Maksuamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» vastavas käändes;
2) paragrahvi 5 lõigetes 3 ja 4 ning § 7 lõikes 4 asendatakse sõnad «Maksuameti kohalik asutus» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondlik maksukeskus» vastavas käändes.
§ 3. Täitemenetluse seadustiku (RT I 1993, 49, 693; 2002, 83, 489; 110, 654; 2003, 13, 64; 20, 116; 23, 142 ja 146; 26, 156) § 1 lõike 1 punktis 19 asendatakse sõna «Maksuameti» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti».
§ 4. Palgaseaduse (RT I 1994, 11, 154; 1995, 12, 120; 1999, 29, 397; 2000, 10, 59; 40, 248; 2001, 42, 233; 50, 287; 2002, 61, 375; 62, 377; 111, 662; RT III 2003, 2, 16) § 8 lõikes 31 asendatakse sõna «Maksuamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet».
§ 5. Jälitustegevuse seaduses (RT I 1994, 16, 290; 1995, 15, 173; 1996, 49, 955; 1997, 81, 1361; 93, 1557; 1998, 47, 698; 50, 753; 51, 756; 61, 981; 98/99, 1575; 101, 1663; 1999, 16, 271; 31, 425; 93, 845; 2000, 35, 222; 40, 251; 102, 671; 2001, 3, 9; 7, 17; 58, 353; 2002, 56, 350; 61, 375) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõike 1 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 6) Maksu- ja Tolliamet;»;
2) paragrahvi 6 lõike 1 punkt 7 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 19 lõige 41 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (41) Kaitseväe juhataja, Piirivalveameti peadirektor, Maksu- ja Tolliameti peadirektor ja vangla direktor esitavad läbi asjaomase ministri käesoleva paragrahvi 4. lõikes nimetatud Riigikogu komisjonile kirjaliku aruande nende poolt teostatud eritoimingute kohta vähemalt üks kord kolme kuu jooksul.»
§ 6. Riigipiiri seaduse (RT I 1994, 54, 902; 1997, 77, 1315; 1999, 25, 365; 2000, 86, 550; 2001, 23, 126; 2002, 58, 363; 63, 387; 90, 516; 102, 599; 2003, 23, 138; 26, 156; 51, 350) § 10 lõikes 3 asendatakse sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet».
§ 7. Kohalike maksude seaduses (RT I 1994, 68, 1169; 1996, 49, 953; 1999, 16, 269; 101, 903; 2000, 33, 196; 81, 515; 2002, 44, 284; 110, 654) tehakse järgmised muudatused:
« (2) Maksumäärus jõustub ning avalikustatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses (RT I 1993, 37, 558; 1999, 82, 755; 2000, 51, 322; 2001, 24, 133; 82, 489; 100, 642; 2002, 29, 174; 36, 220; 50, 313; 53, 336; 58, 362; 61, 375; 63, 387; 64, 390 ja 393; 82, 480; 96, 565; 99, 579; 2003, 1, 1; 4, 22; 23, 141) sätestatud korras. Vald või linn edastab maksumääruse elektroonilisel teel või elektroonilisel andmekandjal Maksu- ja Tolliametile. Maksumäärus avaldatakse Maksu- ja Tolliameti veebilehel.»;
« (3) Volikogu ning Maksu- ja Tolliamet võivad sõlmida halduslepingu, mille alusel Maksu- ja Tolliameti piirkondlik maksukeskus kohustub koguma müügimaksu.»
§ 8. Sotsiaalhoolekande seaduse (RT I 1995, 21, 323; 2001, 98, 617; 2002, 53, 336; 61, 375; 64, 393; 90, 521; 2003, 58, 388; 75, 498) § 30 lõikes 3 asendatakse sõnad «Maksuameti kohalikule asutusele» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule maksukeskusele».
§ 9. Äriseadustikus (RT I 1995, 26–28, 355; 1998, 91–93, 1500; 1999, 10, 155; 23, 355; 24, 360; 57, 596; 102, 907; 2000, 29, 172; 49, 303; 55, 365; 57, 373; 2001, 34, 185; 56, 332 ja 336; 89, 532; 93, 565; 2002, 3, 6; 35, 214; 53, 336; 61, 375; 63, 387 ja 388; 96, 564; 102, 600; 110, 657; 2003, 4, 19; 13, 64; 18, 100) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 lõikes 2, § 59 lõikes 4 ja §-s 514 asendatakse sõna «Maksuamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» vastavas käändes;
2) paragrahvi 59 lõikes 4 asendatakse sõnad «Maksuameti kohaliku talituse» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondliku maksukeskuse».
§ 10. Pakendiseaduse (RT I 1995, 47, 739; 1997, 53, 836; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387) § 16 lõikes 2 asendatakse sõna «Tolliameti» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti».
§ 11. Sihtasutuste seaduse (RT I 1995, 92, 1604; 1996, 42, 811; 1998, 36/37, 552; 59, 941; 1999, 10, 155; 2000, 55, 365; 2001, 56, 336; 93, 565; 2002, 53, 336) § 58 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Sihtasutust ei või registrist kustutada Maksu- ja Tolliameti kirjaliku nõusolekuta, välja arvatud siis, kui viimane on esitanud avalduse sihtasutuse registrist kustutamiseks. Maksu- ja Tolliamet ei või nõusolekust keelduda, kui tal ei ole sihtasutuse vastu nõudeid. Kui nõusolekut ei ole saadud 20 päeva jooksul pärast taotluse saatmist, loetakse Maksu- ja Tolliamet registrist kustutamisega nõus olevaks.»
§ 12. Ravimiseaduse (RT I 1996, 3, 56; 49, 954; 1997, 93, 1564; 1998, 36/37, 554; 1999, 58, 608; 2001, 53, 308; 2002, 18, 97; 53, 336; 62, 377; 63, 387; 82, 480; 2003, 26, 156) § 157 lõigetes 2 ja 4 asendatakse sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet».
§ 13. Mittetulundusühingute seaduse (RT I 1996, 42, 811; 1998, 96, 1515; 1999, 10, 155; 23, 355; 67, 658; 2000, 55, 365; 88, 576; 2001, 56, 336; 93, 565; 2002, 53, 336) § 53 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Mittetulundusühingut ei või registrist kustutada ilma Maksu- ja Tolliameti kirjaliku nõusolekuta, välja arvatud siis, kui viimane on esitanud avalduse mittetulundusühingu registrist kustutamiseks. Maksu- ja Tolliamet ei või nõusolekust keelduda, kui tal ei ole nõudeid mittetulundusühingu vastu. Kui nõusolekut ei ole saadud 20 päeva jooksul pärast taotluse saatmist, loetakse Maksu- ja Tolliamet registrist kustutamisega nõus olevaks.»
§ 14. Pakendiaktsiisi seaduses (RT I 1997, 5/6, 31; 1999, 54, 583; 2000, 59, 381; 2001, 88, 531) tehakse järgmised muudatused:
« (3) Eestis täidetud pakendilt ja taassisseveetud pakendilt makstakse aktsiis Maksu- ja Tolliameti pangakontole ja aktsiisideklaratsioon esitatakse Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule maksukeskusele maksustamisperioodile järgneva kuu 15. päevaks. Aktsiisideklaratsiooni vormi kehtestab rahandusminister.»;
« § 10. Tõendi esitamine
Aktsiisimaksja esitab Maksu- ja Tolliametile tõendi pakendi importimise, Eestis täidetud pakendi või taassisseveetud pakendi kohta.»;
« (1) Aktsiisi arvutamise õigsust ja maksmise tähtajalisust kontrollib Maksu- ja Tolliamet.»;
4) paragrahvi 12 lõikes 2 asendatakse sõnad «kohaldavad riiklike maksude maksuhaldurid» sõnadega «kohaldab riiklike maksude maksuhaldur»;
5) paragrahvi 13 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõnad «Maksuameti või Tolliameti» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti» ja lõikes 3 sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet».
§ 15. Investeerimisfondide seaduse (RT I 1997, 34, 535; 1998, 61, 979; 2000, 10, 55; 57, 373; 2001, 48, 268; 79, 480; 89, 532; 93, 565; 2002, 23, 131; 53, 336; 63, 387; 102, 600; 105, 612; 2003, 23, 133; 51, 355) § 21 lõike 1 punktis 4 ning § 23 lõike 1 punktis 3 asendatakse sõnad «Maksuameti kohaliku asutuse» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondliku maksukeskuse».
§ 16. Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete seaduses (RT I 1997, 52, 834; 2001, 88, 531; 2002, 61, 375; 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 punktis 5, § 5 lõikes 2, § 153 lõikes 3 ja lõike 5 punktis 2 asendatakse sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» vastavas käändes;
2) paragrahvi 5 lõikes 1 asendatakse sõnad «jälitusametkondade ja Tolliameti juhid» sõnadega «jälitusametkondade juhid ning Maksu- ja Tolliameti peadirektor».
§ 17. Vedelkütuse erimärgistamise seaduses (RT I 1997, 73, 1201; 86, 1464; 2000, 33, 199; 2001, 88, 531; 2002, 44, 284; 63, 387; 2003, 2, 17) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 lõigetes 1, 2 ja 4 asendatakse sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» vastavas käändes;
2) paragrahvi 4 lõikes 3 asendatakse sõna «tolliametnikul» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti ametnikul»;
3) paragrahvi 64 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) Maksu- ja Tolliamet;»;
4) paragrahvi 64 lõike 2 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks.
§ 18. Sadamaseaduse (RT I 1997, 77, 1315; 1999, 88, 805; 2001, 88, 531; 2002, 1, 1; 42, 267; 58, 363; 61, 375; 63, 387) § 13 lõikes 2 asendatakse sõna «Tolliametil» sõnadega «Maksu- ja Tolliametil».
§ 19. Riigilõivuseaduses (RT I 1997, 80, 1344; 2001, 55, 331; 53, 310 56, 332; 64, 367; 65, 377; 85, 512; 88, 531; 91, 543; 93, 565; 2002, 1, 1; 18, 97; 23, 131; 24, 135; 27, 151 ja 153; 30, 178; 35, 214; 44, 281; 47, 297; 51, 316; 57, 358; 58, 361; 61, 375; 62, 377; 90, 519; 102, 599; 105, 610; 2003, 4, 20; 13, 68; 15, 84 ja 85; 20, 118; 21, 128; 23, 146; 25, 153 ja 154; 26, 156 ja 160; 30, õiend; 51, 352; 66, 449; 68, 461; 71, 471) tehakse järgmised muudatused:
1) seaduse tekstis asendatakse sõnad «Maksuamet» ja «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» vastavas käändes, kui käesolevas paragrahvis ei ole sätestatud teisiti;
2) paragrahvi 16 lõige 1 punkt 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 11) Maksu- ja Tolliamet maksuvõla sissenõudmise asjades;»;
« (1) Maksu- ja Tolliametil on õigus teha riigilõivu maksjale ettekirjutus tasumata riigilõivu sissenõudmiseks.»;
4) paragrahvi 33 lõikes 5 asendatakse sõnad «Maksuameti või Tolliameti» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti»;
5) paragrahv 34 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 34. Ettekirjutuse täitmise tähtaeg
Riigilõivu maksja on kohustatud tasuma Maksu- ja Tolliameti ettekirjutuses määratud riigilõivusumma 10 tööpäeva jooksul ettekirjutuse saamisest arvates.»;
6) paragrahvi 35 lõikes 1 asendatakse sõnad «Maksuamet või Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» vastavas käändes.
§ 20. Lõhkematerjaliseaduse (RT I 1997, 86, 1461; 2001, 65, 377; 85, 510; 88, 531; 2002, 47, 297; 53, 336; 61, 375; 63, 387; 2003, 20, 116) §-s 624 ning § 625 lõikes 2 asendatakse sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet».
§ 21. Kemikaaliseaduse (RT I 1998, 47, 697; 1999, 45, 512; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 2003, 23, 144; 51, 352; 75, 499) § 24 lõike 1 punktis 6 ning § 243 lõikes 3 asendatakse sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet».
§ 22. Seemne ja taimse paljundusmaterjali seaduse (RT I 1998, 52/53, 771; 1999, 95, 843; 2000, 29, 169; 2002, 61, 375; 63, 387) § 20 lõikes 1 asendatakse sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» vastavas käändes.
§ 23. Jäätmeseaduses (RT I 1998, 57, 861; 88, õiend; 1999, 10, 155; 23, 353; 95, 843; 2001, 16, 72; 43, 239; 50, 283; 56, 340; 93, 565; 2002, 61, 375; 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 435 lõikes 2 asendatakse sõna «Maksuameti» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti»;
2) paragrahvi 494 lõikes 3 asendatakse sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet».
§ 24. Korruptsioonivastases seaduses (RT I 1999, 16, 276; 87, 791; 2000, 25, 145; 2001, 58, 357; 2002, 53, 336; 63, 387; 2003, 18, 108; RT III 2003, 2, 16; RT I 51, 349) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 9 lõike 1 punktides 8 ja 9 asendatakse sõna «Maksuameti» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti»;
2) paragrahvi 16 lõike 4 punktis 1 asendatakse sõna «Maksuametile» sõnadega «Maksu- ja Tolliametile»;
3) lisa 1 punktides 13 ja 14 asendatakse sõna «Maksuameti» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti».
§ 25. Raudteeseaduse (RT I 1999, 29, 405; 2001, 31, 170; 93, 565; 2002, 47, 297; 63, 387) § 10 lõike 1 punktis 4 asendatakse sõnad «Maksuameti kohaliku asutuse» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondliku maksukeskuse».
§ 26. Strateegilise kauba sisse- ja väljaveo ning transiidi seaduse (RT I 1999, 57, 597; 2001, 88, 531; 2002, 61, 375; 63, 387; 105, 612) § 3 lõikes 4 asendatakse sõna «Tolliameti» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti».
§ 27. Tulumaksuseaduses (RT I 1999, 101, 903; 2001, 11, 49; 16, 69; 50, 283; 59, 359; 79, 480; 91, 544; 2002, 23, 131; 41, 253; 44, 284; 47, 297; 62, 377; 111, 662; 2003, 18, 105; 58, 387) asendatakse sõna «Maksuamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» ning sõnad «Maksuameti kohalik asutus» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondlik maksukeskus» vastavas käändes.
§ 28. Digitaalallkirja seaduse (RT I 2000, 26, 150; 92, 597; 2001, 56, 338; 2002, 53, 336; 61, 375) § 33 lõikes 3 asendatakse sõna «Maksuameti» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti».
§ 29. Taimekaitseseaduse (RT I 2000, 29, 169; 2001, 88, 531; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387) § 84 lõikes 2 asendatakse sõna «Tolliameti ja» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti ning».
§ 30. Autoveoseaduses (RT I 2000, 54, 346; 2002, 32, 190; 53, 336; 61, 375; 63, 387; 102, 601) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 31 lõike 1 punktis 2 asendatakse sõna «tolliametnik» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti ametnik»;
2) paragrahvi 314 lõike 2 punktis 3 asendatakse sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet».
§ 31. Tööturuteenuse seaduses (RT I 2000, 57, 370; 2001, 59, 359; 2002, 61, 375) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 10 lõike 3 punktis 2 asendatakse sõna «Maksuameti» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti»;
2) paragrahvi 18 lõikes 4 asendatakse sõnad «Maksuameti kohaliku asutuse» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondliku maksukeskuse».
§ 32. Eesti väärtpaberite keskregistri seaduses (RT I 2000, 57, 373; 2001, 48, 268; 79, 480; 89, 532; 93, 565; 2002, 23, 131; 63, 387; 110, 657; 2003, 51, 355) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 lõike 3 punktis 6 asendatakse sõna «Maksuamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet»;
2) paragrahvi 7 lõikes 7 asendatakse sõna «Maksuametile» sõnadega «Maksu- ja Tolliametile».
§ 33. Tubakaseaduses (RT I 2000, 59, 379; 74, õiend; 2001, 43, 242; 88, 531; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 2, 17; 26, 156) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 11 lõike 1 punktis 3 asendatakse sõnad «Maksuameti kohaliku asutuse» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondliku maksukeskuse»;
2) paragrahvi 11 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) tal ei tohi olla maksuvõlgnevusi Maksu- ja Tolliameti ees, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 sätestatud Maksu- ja Tolliameti nõusolekul;»;
3) paragrahvi 11 lõike 2 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 15 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Tegevusloa kehtetuks tunnistamise otsus toimetatakse tegevusloa omajale posti teel või elektrooniliselt kätte, samuti tehakse otsus viivitamatult Maksu- ja Tolliametile, Tarbijakaitseametile ja Politseiametile teatavaks.»;
5) paragrahvi 20 punktis 2 asendatakse sõna «maksuametnikud» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti ametnikud»;
6) paragrahvi 20 punktis 3 asendatakse sõna «tolliametnikud» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti ametnikud»;
7) paragrahvi 219 lõigetes 2 ja 4 asendatakse sõnad «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet».
§ 34. Raskeveokimaksu seaduse (RT I 2000, 81, 515; 2002, 110, 655; 2003, 23, 135) § 6 lõikes 1, § 9 lõigetes 1, 2 ja 3 ning § 13 lõikes 3 asendatakse sõna «Maksuamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» vastavas käändes.
§ 35. Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduses (RT I 2000, 82, 526; 2001, 42, 235; 88, 531; 2002, 16, 93; 56, 352; 96, 566; 2003, 15, 84; 23, 139; 51, 352) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 12 lõikes 1 ning § 70 lõikes 2 asendatakse sõnad «Maksuameti kohalik asutus» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondlik maksukeskus» vastavas käändes;
2) paragrahvi 149 lõikes 2 asendatakse sõnad «Maksuamet, Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» ja lõikes 5 sõna «Maksuamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet».»
§ 36. Riigihangete seaduse (RT I 2000, 84, 534; 2001, 40, 224; 50, 284; 2002, 23, 131; 47, 297; 61, 375; 63, 387; 87, 505; 99, 577; 2003, 25, 153) § 31 lõike 1 punktis 3 asendatakse sõna «Maksuametile» sõnadega «Maksu- ja Tolliametile».
§ 37. Sotsiaalmaksuseaduses (RT I 2000, 102, 675; 2001, 50, 285; 59, 359; 79, 480; 91, 544; 95, 587; 2002, 44, 284; 62, 377; 111, 662) tehakse järgmised muudatused:
1) seaduse tekstis asendatakse sõna «Maksuamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» ning sõnad «Maksuameti kohalik asutus» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondlik maksukeskus» vastavas käändes, kui käesolevas paragrahvis ei ole sätestatud teisiti;
2) paragrahvi 13 lõikes 1 asendatakse sõnad «elu- või asukohajärgse Maksuameti kohaliku asutuse pangakontole» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti pangakontole».
§ 38. Liikluskindlustuse seaduse (RT I 2001, 43, 238; 2002, 35, 215; 57, 357; 63, 387) § 24 lõikes 3 asendatakse sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet».
§ 39. Intellektuaalset omandit rikkuva kauba sisse- ja väljaveo tõkestamise seaduse (RT I 2001, 56, 334; 88, 531; 2002, 44, 284; 53, 336; 63, 387; 2003, 23, 134) § 10 lõikes 3 asendatakse sõna «Tolliameti» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti» ning sõna «tolliametnik» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti ametnik».
§ 40. Keskkonnajärelevalve seaduse (RT I 2001, 56, 337; 2002, 61, 375; 99, 579; 110, 653) § 16 lõikes 6 asendatakse sõnad «Maksuameti kohalikult asutuselt» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondlikult maksukeskuselt».
§ 41. Töötuskindlustuse seaduses (RT I 2001, 59, 359; 82, 488; 2002, 44, 284; 57, 357; 61, 375; 89, 511; 111, 663; 2003, 17, 95) asendatakse sõna «Maksuamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» ning sõnad «Maksuameti kohalik asutus» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondlik maksukeskus» vastavas käändes.
§ 42. Käibemaksuseaduses (RT I 2001, 64, 368; 88, 531; 102, 669; 2002, 11, 60; 30, 177; 44, 284; 62, 377; 84, 493; 90, 521; 110, 658; 2003, 18, 104; 48, 344) tehakse järgmised muudatused:
1) seaduse tekstis asendatakse sõna «Maksuamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondlik maksukeskus» vastavas käändes, kui käesolevas paragrahvis ei ole sätestatud teisiti;
2) paragrahvi 9 lõikest 1 jäetakse välja sõnad «(edaspidi Maksuamet)» ning asendatakse sõnad «Maksuameti kohalikule asutusele» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule maksukeskusele»;
3) paragrahvi 10 lõikes 4, § 13 lõikes 3, § 23 lõigetes 3 ja 8, § 24 lõigetes 2 ja 4 ning § 25 lõikes 2 asendatakse sõnad «Maksuameti direktor» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondliku maksukeskuse juhataja» vastavas käändes;
4) paragrahvi 22 lõike 3 punktis 2 asendatakse sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» vastavas käändes;
5) paragrahvi 29 lõikes 4 asendada sõna «Maksuameti» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti».
§ 43. Kogumispensionide seaduses (RT I 2001, 79, 480; 2002, 23, 131; 44, 284; 102, 600; 105, 612; 111, 662) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 9 pealkirjas ja lõikes 1, § 10 lõike 1 punktis 3, § 11 lõigetes 1 ja 2 ning § 15 lõigetes 3 ja 8 asendatakse sõna «Maksuamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» vastavas käändes;
2) paragrahvi 10 lõike 1 punktides 2 ja 3 ning § 67 punktis 15 asendatakse sõnad «Maksuameti kohalik asutus» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondlik maksukeskus» vastavas käändes.
§ 44. Tolliseadustikus (RT I 2001, 88, 531; 2002, 61, 375; 63, 387; 92, 528; 2003, 2, 17; 26, 156; 73, 484) tehakse järgmised muudatused:
1) seaduse tekstis asendatakse sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» ning sõna «tolliametnik» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti ametnik» vastavas käändes, kui käesolevas paragrahvis ei ole sätestatud teisiti;
« (1) Tolliseadustikku kohaldatakse Eesti Vabariigi ja välisriikide vahelisele kaubandusele ning Eesti Vabariiki ja sealt välja toimetatavale kaubale, samuti määratakse tolliseadustikus kindlaks nimetatud kaubaga tegeleva isiku, Maksu- ja Tolliameti ning selle ametnike õigused, kohustused ja vastutus.»;
3) II osa pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
MAKSU- JA TOLLIAMET JA SELLE AMETNIKUD»;
« (1) Tollisümboolika on tollilipp, tollivapp ja tolliembleem.»;
5) paragrahv 30 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 30. Maksu- ja Tolliameti ametnike staatus
Maksu- ja Tolliameti koosseisus ettenähtud ametikohtadele nimetatud ametnikele laienevad riigiametnikele avalikku teenistust reguleeriva seadusega kehtestatud nõuded, õigused ja kohustused, mida on täpsustatud tollieeskirjadega.»;
6) paragrahvi 282 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Vaie esitatakse Maksu- ja Tolliameti peadirektorile selle tolliasutuse kaudu, kes otsuse või toimingu tegi või kes käesoleva seadustiku § 10 lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul otsust ei teinud.»
§ 45. Väärtpaberituru seaduse (RT I 2001, 89, 532; 2002, 23, 131; 63, 387; 102, 600; 105, 612) § 54 lõike 1 punktis 11 asendatakse sõnad «Maksuameti kohaliku asutuse» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondliku maksukeskuse».
§ 46. Meresõiduohutuse seaduse (RT I 2002, 1, 1; 61, 375; 63, 387) § 10 lõikes 11 asendatakse sõna «Maksuametis» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondlikus maksukeskuses».
§ 47. Alkoholiseaduses (RT I 2002, 3, 7; 63, 387; 2003, 2, 17) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõike 4 punktis 1 asendatakse sõna «tolliametnikule» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti ametnikule»;
2) paragrahvi 49 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) Maksu- ja Tolliameti ametnikud;»;
3) paragrahvi 49 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks;
4) paragrahvi 73 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
5) paragrahvi 73 lõike 2 punkt 7 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 75 lõigetes 3 ja 4 asendatakse sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» vastavas käändes.
§ 48. Söödaseaduse (RT I 2002, 18, 97; 63, 387; 2003, 48, 340) § 33 lõikes 3 asendatakse sõna «Tolliameti ja» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti ning».
§ 49. Maksukorralduse seaduses (RT I 2002, 26, 150; 57, 358; 63, 387; 99, 581; 110, 660; 111, 662; 2003, 2, 17; 48, 341; 71, 472) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõiked 1 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Riiklike maksude maksuhaldur on Maksu- ja Tolliamet.»
« (3) Vald või linn võib vastavalt kohalike maksude seaduses sätestatule sõlmida Maksu- ja Tolliametiga lepingu, millega kohaliku maksu maksuhalduri ülesanded antakse üle Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule maksukeskusele.»;
2) paragrahvi 15 lõikes 1 asendatakse sõnad «riiklike maksude maksuhalduritel» sõnadega «riikliku maksu maksuhalduril»;
« § 151. Isikukoodi töötlemine
Oma kohustuste täitmisel on maksuhalduril õigus töödelda isikukoodi ilma andmesubjekti nõusolekuta.»;
4) paragrahvi 17 lõikes 3, § 20 lõikes 3, §-s 25 ning § 28 lõikes 3 asendatakse sõna «Maksuamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» vastavas käändes;
5) paragrahvis 18, § 19 lõikes 1, § 20 lõikes 1, § 21 lõigetes 1 ja 3 ning §-s 23 asendatakse sõnad «Maksuameti kohalik asutus» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondlik maksukeskus» vastavas käändes;
6) paragrahvi 27 punktis 1 asendatakse sõnad «Maksuameti kohalikus asutuses» sõnadega «Maksu- ja Tolliametis»;
7) paragrahvi 28 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 29 täiendatakse punktiga 24 järgmises sõnastuses:
« 24) Rahandusministeeriumile raamatupidamise seadusest (RT I 2002, 102, 600) tuleneva riigi raamatupidamise ja finantsaruandluse korralduse kohustuse täitmiseks.»;
9) paragrahv 44 tunnistatakse kehtetuks;
10) paragrahvi 74 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Revidendi asendamise vajaduse korral võib Maksu- ja Tolliameti peadirektor revidendiks määrata teise Maksu- ja Tolliameti ametniku.»;
11) paragrahvi 74 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
12) paragrahvi 106 lõikes 2 asendatakse arv «1 000 000» arvuga «10 000 000» ning sõnad «maksuhalduri juht või tema asetäitja» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondliku maksukeskuse juhataja»;
13) paragrahvi 133 lõiked 1 ja 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Maksuvõlgade sissenõudmisel likvideerimis-, pankroti- ja kohtumenetluses esindab riiki Maksu- ja Tolliamet.
(2) Maksuvõlgade sissenõudmisel likvideerimis-, pankroti- ja kohtumenetluses esindab valda või linna maksuhalduri volitustega valla või linna ametiasutus või Maksu- ja Tolliameti piirkondlik maksukeskus vastavalt talle kohalike maksude seaduse alusel sõlmitud halduslepingus üleantud pädevusele.»;
14) paragrahvi 137 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Vaie Maksu- ja Tolliameti haldusakti või toimingu peale esitatakse Maksu- ja Tolliametile. Kui Maksu- ja Tolliameti haldusakti on väljastanud või toimingu on sooritanud piirkondlik maksukeskus, esitatakse vaie Maksu- ja Tolliametile piirkondliku maksukeskuse kaudu.»;
15) paragrahvi 138 lõikes 2 asendatakse arv «10» arvuga «30»;
16) paragrahvi 144 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Maksu- ja Tolliameti piirkondliku maksukeskuse tehtud vaide tagastamise otsuse peale võib vaide esitaja esitada Maksu- ja Tolliametile kaebuse. Maksu- ja Tolliameti tehtud vaide tagastamise otsuse peale võib vaide esitaja esitada kaebuse samale asutusele.»;
17) paragrahvi 145 lõikes 1 asendatakse sõna «Maksuameti kohalik asutus» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondlik maksukeskus» ning sõna «Maksuametile» sõnadega «Maksu- ja Tolliametile»;
18) paragrahvi 145 lõikes 2 asendatakse sõnad «Maksuameti kohalik asutus» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondlik maksukeskus»;
19) paragrahvi 162 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Käesolevas peatükis sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on:
2) kohalike maksude maksuhaldur (kohalike maksude osas).»;
20) paragrahvi 167 lõikes 12 asendatakse sõnad «kohaliku asutuse direktor» sõnadega «piirkondliku maksukeskuse juhataja» vastavas käändes.
§ 50. Hasartmängumaksu seaduse (RT I 2002, 28, 158; 90, 521) § 4 lõikes 1, § 5 lõigetes 4 ja 6 ning § 9 lõikes 1 asendatakse sõna «Maksuamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» vastavas käändes.
§ 51. Dumpinguvastase seaduse (RT I 2002, 57, 358) § 58 lõikes 5, § 64 lõigetes 1 ja 2 ning § 66 lõikes 1 asendatakse sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet».
§ 52. Ravikindlustuse seaduses (RT I 2002, 62, 377; 2003, 20, 116) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 5 lõike 2 punktis 5 ning lõikes 3 asendatakse sõnad «Maksuameti kohalikus asutuses» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondlikus maksukeskuses»;
2) paragrahvi 10 lõikes 3, § 55 lõikes 1 ning § 88 lõikes 9 asendatakse sõna «Maksuamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» vastavas käändes.
§ 53. Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduses (RT I 2003, 2, 17; 48, 345) asendatakse sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» vastavas käändes.
§ 54. Väärismetalltoodete seaduse (RT I 2003, 15, 85; 75, 500) § 42 lõike 2 punktis 3 asendatakse sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet».
§ 55. Ettevõtluse toetamise ja laenude riikliku tagamise seaduse (RT I 2003, 18, 96) § 5 lõike 1 punktides 2–5 asendatakse sõna «maksuametis» sõnadega «Maksu- ja Tolliametis».
§ 56. Vedelkütuse seaduses (RT I 2003, 21, 127) asendatakse sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» vastavas käändes.
§ 57. Kinnisasja omandamise kitsendamise seaduse (RT I 2003, 23, 145) § 2 lõike 5 punktis 1 asendatakse sõna «maksuameti» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti».
§ 58. Euroopa Liidu liikmesriigist ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise seaduse (RT I 2003, 51, 351) § 5 lõike 2 punktis 2 ning § 6 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõna «Tolliamet» vastavas käändes sõnadega «Maksu- ja Tolliamet» vastavas käändes.
§ 59. Väetiseseaduse (RT I 2003, 51, 352) § 29 lõike 1 punktis 2 asendatakse sõna «Tolliamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet».
§ 60. Euroopa Ühenduste Komisjoni, kes esindab Euroopa Ühendust, ja Eesti Vabariigi vahel sõlmitud Eesti Vabariigis põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelse programmi mitmeaastase rahastuslepingu ratifitseerimise seaduse (RT II 2001, 14, 68; 2003, 8, 30) § 6 lõikes 4 asendatakse sõna «Maksuamet» sõnadega «Maksu- ja Tolliamet».»
§ 61. Käesolev seadus jõustub 2004. aasta 1. jaanuaril.


Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja koostamise kord, nimekirja koostamiseks esitatavate dokumentide loetelu, ühingu nimekirja kandmise ja sealt kustutamise kord ning asjatundjate komisjoni moodustamise kord, selle töökorraldus, samuti liikmete nimetamise ja tagasikutsumise kord – Riigi Teataja
Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja koostamise kord, nimekirja koostamiseks esitatavate dokumentide loetelu, ühingu nimekirja kandmise ja sealt kustutamise kord ning asjatundjate komisjoni moodustamise kord, selle töökorraldus, samuti liikmete nimetamise ja tagasikutsumise kord
Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja koostamise kord, nimekirja koostamiseks esitatavate dokumentide loetelu, ühingu nimekirja kandmise ja sealt kustutamise kord ning asjatundjate komisjoni moodustamise kord, selle töökorraldus, samuti liikmete nimetamise ja tagasikutsumise kord - sisukord
§ 2 Komisjoni moodustamine ja töökorraldus
§ 3 Nimekirja kandmise taotlus
§ 4 Nimekirja kandmine
§ 5 Nimekirjast kustutamine
§ 6 Rakendussäte
RT I, 19.12.2014, 14
Vastu võetud 18.12.2014 nr 53
Määrus kehtestatakse tulumaksuseaduse § 11 lõike 8 alusel.
Määrus sätestab Maksu- ja Tolliameti kinnitatava tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja (edaspidi nimekiri) koostamise korra, nimekirja koostamiseks esitatavate dokumentide loetelu, mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste (edaspidi koos ühing) nimekirja kandmise ja nimekirjast kustutamise korra ning asjatundjate komisjoni (edaspidi komisjon) moodustamise korra, selle töökorralduse ning komisjoni liikmete nimetamise ja tagasikutsumise korra.
§ 2. Komisjoni moodustamine ja töökorraldus
(1) Komisjoni ülesanne on Maksu- ja Tolliametile soovituslike ettepanekute (edaspidi soovitused) tegemine ühingute nimekirja kandmise, nimekirja kandmata jätmise või sellest kustutamise kohta.
(2) Komisjon juhindub soovituste andmisel tulumaksuseaduse §-s 11 sätestatud ühingute nimekirja kandmise ja sealt kustutamise tingimustest, samuti mittetulundusühingute seadusest, sihtasutuste seadusest, kirikute ja koguduste seadusest ning käesolevast määrusest.
(3) Komisjoni liikmed nimetab ja kutsub tagasi rahandusminister käskkirjaga. Komisjoni liikmeteks nimetatakse üheksa mittetulundussektori esindajat, üks usuliste ühenduste esindaja ja üks ettevõtjate esindaja. Komisjoni moodustamisel tagatakse mittetulundussektorit esindavate ühingute põhiliste tegevusvaldkondade ning neid ühinguid koondava liidu esindatus. Komisjoni liige võib volitada enda esindamiseks koosolekul teist sama ühingu esindajat. Komisjoni liikme tagasikutsumiseks teeb rahandusministrile ettepaneku ühing, kelle ettepanekul liige komisjoni nimetati. Komisjoni liikme tagasikutsumisel ei pea uut liiget nimetama samast ühingust.
(4) Komisjoni töövorm on koosolek, mida juhatavad komisjoni liikmed rotatsiooni põhimõttel. Komisjon kinnitab oma töökorra. Komisjoni liikmete tööd ei tasustata.
(5) Komisjoni koosoleku kutsub kokku ja komisjoni tehnilise teenindamise tagab Maksu- ja Tolliamet. Komisjoni liikme põhjendatud ettepaneku korral ja komisjoni juhataja nõusolekul võib koosolekust hääleõiguseta osa võtta isik, kes ei ole komisjoni liige.
(6) Komisjoni koosolekud toimuvad ajavahemikul 5. aprillist kuni 15. aprillini ja 5. oktoobrist kuni 15. oktoobrini. Komisjoni koosoleku toimumise aja määrab Maksu- ja Tolliamet ning teeb selle komisjoni liikmetele teatavaks vähemalt 30 päeva enne koosoleku toimumist.
(7) Komisjon võtab otsuse vastu häälteenamusega.
(8) Komisjoni koosolekud protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
§ 3. Nimekirja kandmise taotlus
Nimekirja kandmiseks esitab ühing Maksu- ja Tolliametile taotluse vormil TMIN „Taotlus tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja kandmiseks” (lisa).
§ 4. Nimekirja kandmine
(1) Maksu- ja Tolliamet kannab ühingu nimekirja otsusega 1. juulist või 1. jaanuarist.
(2) Ühing, kes taotleb nimekirja kandmist 1. juulist, esitab §-s 3 nimetatud taotluse Maksu- ja Tolliametile 1. märtsiks. Ühing, kes taotleb nimekirja kandmist 1. jaanuarist, esitab nimetatud taotluse eelneva aasta 1. septembriks.
(3) Maksu- ja Tolliamet kontrollib esitatud taotluse ja ühingu tegevuse vastavust tulumaksuseaduse §-s 11 sätestatud nimekirja kandmise tingimustele.
(4) Kui ühingu tegevus ja esitatud taotlus vastavad tingimustele, esitab Maksu- ja Tolliamet ettepaneku ühingu nimekirja kandmiseks komisjonile 1. aprilliks või 1. oktoobriks, lisades selgituse ühingu vastavuse kohta nimekirja kandmise tingimustele.
(5) Samaaegselt lõikes 4 nimetatud ettepanekuga esitab Maksu- ja Tolliamet komisjonile ettepaneku lõikes 3 nimetatud tingimustele mittevastava ühingu nimekirja kandmata jätmiseks, märkides nimekirja kandmata jätmise põhjuse ning õigusliku aluse.
(6) Komisjon vaatab Maksu- ja Tolliameti ettepanekud läbi ja annab oma soovitused ühingute nimekirja kandmise või nimekirja kandmata jätmise kohta kirjalikult Maksu- ja Tolliametile 15. aprilliks ja 15. oktoobriks. Kui komisjon ei ole oma soovitusi nimetatud kuupäevaks andnud, võib Maksu- ja Tolliamet kinnitada nimekirja ilma komisjoni soovitusteta.
(7) Maksu- ja Tolliamet teeb otsuse nimekirja kandmata jätmise kohta ühingule kirjalikult teatavaks 1. maiks, kui taotlus oli esitatud 1. märtsiks, või 1. novembriks, kui taotlus oli esitatud 1. septembriks. Otsuses näidatakse selle põhjus ja õiguslik alus.
(8) Kui ühing ei nõustu Maksu- ja Tolliameti otsusega, on tal õigus esitada vaie 30 päeva jooksul, alates otsuse saamisest. Maksu- ja Tolliamet lahendab vaide 30 päeva jooksul, alates selle saamisest.
(9) Maksu- ja Tolliamet avaldab nimekirja oma veebilehel.
§ 5. Nimekirjast kustutamine
(1) Maksu- ja Tolliamet teeb ühingule kirjaliku hoiatuse nimekirjast kustutamise kohta, kui Maksu- ja Tolliameti hinnangul ei vasta ühingu tegevus tulumaksuseaduse § 11 lõikes 2 sätestatud nimekirja kandmise tingimusele või kui ilmneb sama paragrahvi lõikes 4, 7 või 71 nimetatud asjaolu.
(2) Lõikes 1 nimetatud hoiatuse teeb Maksu- ja Tolliamet ühingule teatavaks 1. märtsiks või 1. septembriks. Hoiatuses märgib Maksu- ja Tolliamet ühingu nimekirjast kustutamise põhjuse ja õigusliku aluse ning kui lõikes 1 nimetatud puudus on kõrvaldatav, annab selle kõrvaldamiseks tähtaja 1. aprillini või 1. oktoobrini. Hoiatuse tegemisest teavitatakse komisjoni, kui Maksu- ja Tolliameti hinnangul ei vasta ühingu tegevus tulumaksuseaduse § 11 lõike 2 punktis 1 või 2 sätestatud tingimusele.
(3) Kui ühing ei ole lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul puudusi kõrvaldanud, esitab Maksu- ja Tolliamet komisjonile 5. aprilliks või 5. oktoobriks ettepaneku ühingu nimekirjast kustutamiseks, märkides kustutamise põhjuse ja õigusliku aluse.
(4) Komisjon vaatab Maksu- ja Tolliameti ettepaneku läbi ja annab Maksu- ja Tolliametile kirjalikult oma soovituse ühingu nimekirjast kustutamise kohta 15. aprilliks või 15. oktoobriks. Kui komisjon ei ole oma soovitust nimetatud kuupäevaks esitanud, võib Maksu- ja Tolliamet ühingu nimekirjast kustutada ilma komisjoni soovituseta.
(5) Maksu- ja Tolliamet teeb ühingule otsuse tema nimekirjast kustutamise kohta kirjalikult teatavaks 1. maiks või 1. novembriks. Otsuses näidatakse selle põhjus ja õiguslik alus.
(6) Kui ühing ei nõustu Maksu- ja Tolliameti otsusega, on tal õigus esitada vaie 30 päeva jooksul, alates otsuse saamisest. Maksu- ja Tolliamet lahendab vaide 30 päeva jooksul, alates selle saamisest.
(7) Ühingu enda nimekirjast kustutamise taotluse korral lõikeid 1–6 ei rakendata. Kirjalik taotlus nimekirjast kustutamiseks tuleb esitada Maksu- ja Tolliametile 15. juuniks või 15. detsembriks.
(8) Maksu- ja Tolliamet kustutab ühingu nimekirjast otsusega 1. juulist või 1. jaanuarist.
§ 6. Rakendussäte
(1) Määrus jõustub 2015. aasta 1. jaanuaril.
(2) 2015. aasta 1. jaanuari seisuga Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud nimekirjas olev ühing kantakse sama aasta 1. juulist üle Maksu- ja Tolliameti kinnitatavasse nimekirja, kui Maksu- ja Tolliamet ei ole §-s 5 sätestatud korras teinud otsust ühingut nimekirjast kustutada.
Lisa Vorm TMIN


Haljala Vallavalitsuse põhimäärus – Riigi Teataja
Haljala Vallavalitsuse põhimäärus
Haljala Vallavalitsuse põhimäärus - sisukord
§ 4 Ametiautuse asukoht
§ 12 Vallavanem
§ 13 Vallavanema pädevus ja ülesanded ametiasutuse juhtimisel
§ 14 Ametiasutuse struktuuri põhialused
§ 15 Ametiasutuse osakonnad
§ 16 Osakonna tegevuse põhialused
§ 18 Majandus- ja planeerimisosakond
§ 19 Sotsiaalosakond
§ 20 Rahandusosakond
§ 22 Teeninduskeskus
5 VALLAVANEMALE VAHETULT ALLUVAD TEENISTUSKOHAD
§ 23 Abivallavanem
§ 24 Kogukonna- ja arendusnõunik
6 TEENISTUSKORRALDUS
§ 25 Ametiasutuse teenistuse korraldamise üldised alused
§ 26 Ametnik
§ 27 Töötaja
§ 28 Ametniku ja töötaja kohustused ja õigused
§ 29 Konkursi korraldamise kohustus teenistuskohtade täitmiseks
§ 30 Teenistusse võtmise üldised tingimused
§ 31 Palgakorraldus
§ 32 Hindamine
7 FINANTSTEGEVUS JA VARA
§ 33 Ametiasutuse finantseerimine
§ 34 Finantstegevus
§ 35 Vara kasutamine
8 AMETIASUTUSE HALLATAVAD ASUTUSED JA TEENITUSLIK JÄRELEVALVE
§ 36 Ametiasutuse hallatavad asutused
9 AMETIASUTUSE ÜMBERKORRALDAMINE, ÜMBERKUJUDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 38 Ametiasutuse tegevuse ümberkorraldamine või ümberkujundamine
§ 39 Ametiasutuse tegevuse lõpetamine
RT IV, 02.12.2017, 26
Vastu võetud 23.11.2017 nr 1
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 34 ja avaliku teenistuse seaduse § 14 lg 3 alusel
Haljala Vallavalitsuse kui ametiasutuse (edaspidi ametiasutus) põhimäärusega sätestatakse ametiasutuse üldandmed, tegevusvaldkond ja ülesanded, juhtimine, struktuur ning teenistuskorraldus.
(1) Ametiasutus on Haljala valla (edaspidi vald) asutus, kelle peamine ülesanne on teostada valla haldusterritooriumil avalikku võimu ning seaduste alusel antud õigusaktidega ametiasutuse pädevuses olevaid ülesandeid.
(2) Ametiasutuse ametlik nimi on Haljala Vallavalitsus.
§ 4. Ametiautuse asukoht
Ametiasutuse asukoht ja aadress on Mere 6, Võsu alevik, Haljala vald, 45501 Lääne-Viru maakond.
Ametiasutus on aruandekohustuslik Haljala Vallavalitsuse kui omavalitsusüksuse täitevorgani ees, kes suunab ja koordineerib ametiasutuse tegevust ja teostab õigusaktidega sätestatud korras asutuse üle teenistuslikku järelevalvet.
(1) Ametiasutuses on kasutusel väikese riigivapi kujutisega pitsat ja Haljala valla vapi kujutisega pitsat.
(2) Riigivapi kujutisega pitsat on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis. Sõõri ülemisel äärel on sõnaühend „HALJALA VALD“.
(3) Vallavapi kujutisega pitsat on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on Haljala valla vapi kujutis. Sõõri ülemisel äärel on sõnaühend „HALJALA VALLAVALITSUS“ ja sõõri alumisel äärel sõnaühend „LÄÄNE-VIRU MAAKOND“.
(4) Ametiasutus võib kasutusele võtta muid seaduse või ametiasutuse asjaajamiskorraga ette nähtud pitsateid.
(1) Ametiasutusel on oma eelarve Haljala valla eelarves.
(2) Ametiasutusel on oma arvelduskonto. Ametiasutusel võib olla kasutusel mitu arvelduskontot erinevates pangaasutustes.
(1) Ametiasutuse ülesanne on seadustes, ametiasutuse põhimääruses ja teistes õigusaktides sätestatud pädevuse piires korraldus-, arendus- ja planeerimistoimingute ning järelevalvetoimingute tegemine, lähtudes Haljala valla arengukavas toodud eesmärkidest.
(2) Ametiasutus täidab muid Haljala Vallavolikogu ja Haljala Vallavalitsuse õigusaktidega pandud ülesandeid.
1) valla territooriumil seaduste ja seaduste alusel antud õigusaktidega kohaliku omavalitsuse pädevusse antud ülesannete täitmine ja avalike teenuste osutamine, lähtudes valla elanike õigustatud huvist;
4) vallas täpse, õigeaegse ja õigusaktidele vastava asjaajamise korraldamine;
6) ametiasutuse hallatavate asutuste tegevuse korraldamine ning juhendamine.
§ 12. Vallavanem
(1) Ametiasutuse juht on Haljala vallavanem (edaspidi vallavanem), kes korraldab ametiasutuse teenistust.
(2) Vallavanema valimist ning õiguslikku seisundit reguleerib kohaliku omavalitsuse korralduse seadus ja Haljala valla põhimäärus.
(3) Kui vallavanem ei saa haiguse või muu takistuse tõttu ajutiselt oma ülesandeid täita, määrab vallavanem ametiasutuse juhi ülesandeid täitma abivallavanema.
§ 13. Vallavanema pädevus ja ülesanded ametiasutuse juhtimisel
1) koostab ametiasutuse teenistuskohtade koosseisu ja struktuuri kinnitamise eelnõu ning esitab selle kinnitamiseks vallavolikogule;
4) kinnitab ametnike ametijuhendid, nimetab ametniku konkursi korras ametikohale ning sõlmib töötajatega töölepingud ja täidab teisi õigusaktidega asutuse juhi või tööandja pädevusse antud ülesandeid;
5) sõlmib ametiasutuse pädevusse kuuluvates ülesannetes Haljala valla nimel lepingud või volitab selleks vajadusel teisi ametnikke, töötajaid või isikuid;
7) kinnitab vallaeelarvest lähtuvalt ametiasutuse arved välja arvatud arved milliste osas võib vallavanema poolsel kinnitamisel rakenduda toimingupiirang korruptsioonivastase seaduse §-st 11 tulenevalt;
8) korraldab ametiasutuse valduses oleva vallavara valitsemise kooskõlas Haljala Vallavolikogu kehtestatud Haljala vallavara eeskirjaga;
12) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud seaduste, nende alusel antud õigusaktide ning vallavolikogu või valitsuse otsuste või korraldustega.
§ 14. Ametiasutuse struktuuri põhialused
(1) Ametiasutuse põhiülesannete täitmiseks on ametiasutuses spetsiifilisi ülesandeid täitvad osakonnad ja vahetult vallavanemale või abivallavanemale alluvad teenistuskohad, mis ei kuulu ühegi osakonna koosseisu.
(2) Valla ametiasutuse struktuuri ja teenistuskohtade koosseisu kehtestab Haljala Vallavolikogu vallavanema ettepanekul.
§ 15. Ametiasutuse osakonnad
(1) Ametiasutuses on neli osakonda:
1) majandus- ja planeerimisosakond;
2) sotsiaalosakond;
3) rahandusosakond;
4) vallakantselei.
§ 16. Osakonna tegevuse põhialused
(1) Ametiasutuse osakond on ametiasutuse struktuurüksus, mille ülesandeks on kindlaks määratud elualal seadustega kohaliku omavalitsuse üksuse või ametiasutuse pädevusse antud ülesannete täitmine.
(2) Osakond juhindub oma tegevuses seadustest ja nende alusel antud õigusaktidest, sh Haljala Vallavolikogu ja Haljala Vallavalitsuse õigusaktidest, Haljala valla põhimäärusest ning ametiasutuse põhimäärusest.
(3) Majandus- ja planeerimisosakonda juhib majandus- ja hankejuht, vallakantseleid vallasekretär, rahandusosakonda finantsjuht ja sotsiaalosakonda sotsiaaltöö juht.
1) valmistavad ette osakonna tegevusvaldkonnaga seonduvad õigus- ja haldusaktide eelnõud;
6) täidavad vastavalt antud volitusele haldusjärelevalve ja kohtuvälise menetleja ülesandeid;
(1) Osakonnajuhataja (majandus- ja hankejuht, vallasekretär, finantsjuht ja sotsiaaltöö juht) juhib ametiasutuse osakonda kui ametiasutuse struktuuriüksust.
(2) Osakonnajuhataja vahetu juht on vallavanem.
(3) Osakonnajuhataja:
2) korraldab osakonna pädevuses olevate õigus- ja haldusaktide koostamist;
4) kontrollib temale alluvate ametnike ja töötajate teenistuskohustuste täitmist;
5) allkirjastab või viseerib osakonnas koostatud dokumendid;
6) esindab osakonda oma ülesannete täitmisel ja annab osakonna nimel arvamusi ja kooskõlastusi vallavanemale ning Haljala Vallavolikogule ja Haljala Vallavalitsusele;
7) teeb vallavanemale ettepanekuid osakonna organisatsioonilise struktuuri, koosseisu ja töö- ning palgakorralduse kohta;
8) teeb ettepanekuid osakonna pädevuses olevate ülesannete täitmiseks vajaliku raha planeerimiseks ning vastutab vastavalt kehtivatele õigusaktidele eelarveraha sihtotstarbelise kasutamise eest;
9) võib teha Haljala Vallavalitsusele ettepanekuid komisjonide ja töörühmade moodustamiseks osakonna ülesandeid puudutavate küsimuste lahendamiseks;
10) täidab muid ametijuhendiga või vallavanema antud ülesandeid.
(4) Osakonnajuhataja asendaja määratakse ametijuhendi või vallavanema käskkirjaga.
§ 18. Majandus- ja planeerimisosakond
(1) Majandus- ja planeerimisosakond on ametiasutuse struktuuriüksus, mis korraldab valla majandusliku tegevuse ja elukeskkonna arendamisega seonduvaid tegevusi.
(2) Osakonna põhiülesanded on valla ruumiline planeerimine, vallas ehituse ja maakorraldusega seotud ülesannete täitmine, heakorra, keskkonnakaitse ja jäätmemajanduse korraldamine, energeetika ja teede, tehnovõrkude ja -rajatiste ning infosüsteemide kasutamise korraldamine.
(3) Põhiülesannete täitmiseks osakond:
1) osaleb valla arengukava väljatöötamises ja selle elluviimises koostöös teiste osakondadega;
2) korraldab valla üldplaneeringu koostamise ja järelevalve;
4) koostab projekteerimistingimuste eelnõud, vormistab ja väljastab ehitusseadustiku alusel väljastatavad load;
7) korraldab nii kodanike kui ka ettevõtetega suhtluse, info vahetuse ja vajadusel nõustamise;
8) korraldab valla varaga seotud ehitustegevust ja järelevalvet;
9) korraldab valla ruumilise planeerimisega seotud tegevusi, edastab andmed kohanimeregistrisse;
10) korraldab vallale vajalike teemakaartide koostamist ja tellimist;
11) teeb omandi- ja maareformiga seonduvaid toiminguid;
12) korraldab teenindusmaade määramist, maa kasutusse ja rendile andmist ning võõrandamist ja hoonestusõiguse seadmist;
13) peab maamaksuarvestust ja sellealast andmebaasi;
14) kogub informatsiooni munitsipaalmaa ja selle kasutamise kohta;
15) korraldab valla heakorra tagamisega seotud tegevusi;
16) korraldab vallale kuuluvate ja avalikuks kasutamiseks mõeldud teede, haljasalade, parkide, kalmistute hoolduse ning ehitus- ja remonttööd ning teostab õigusaktidega sätestatud nõuete täitmise üle järelevalvet;
17) edastab andmed riiklikule teeregistrile ning peab kohalike teede nimekirja;
18) korraldab liiklust valla territooriumil ning korraldab liiklusohutusalast selgitus- ja kasvatustööd;
19) korraldab heakorraalaseid konkursse;
20) korraldab jäätmekäitlust ning jäätmevaldajate registri pidamist;
21) korraldab seadusega kohaliku omavalitsuse pädevusse antud keskkonnakaitselisi tegevusi;
22) tagab kehtestatud koormiste täitmise;
23) korraldab veevarustuse- ja kanalisatsiooniteenused ning selleks vajalike hoonete, rajatiste ja seadmete ehitamise ning haldamise;
24) korraldab tänavavalgustuse ning selleks vajalike hoonete, rajatiste ja seadmete ehitamise ja haldamise;
25) esindab vallavalitsust elektrivarustuse- ja elektrisidealases tegevuses;
26) korraldab tuletõrje- ja päästeteenistusalast ning kodanikekaitsealast tegevust vallas;
27) korraldab omanikuta või hulkuvate koerte ja kasside püüdmist;
28) täidab muid seadustes või õigusaktides sätestatud osakonna tegevusvaldkondadega seotud ülesandeid.
§ 19. Sotsiaalosakond
(1) Sotsiaalosakond on ametiasutuse struktuurüksus, mis korraldab ja kontrollib vallas sotsiaalhoolekande- ja lastekaitsealast tegevust.
(2) Osakonna põhiülesanneteks on sotsiaalteenuste, sotsiaaltoetuste, vältimatu sotsiaalabi ja muu abi osutamine või määramine, piiratud teovõimega isikute suhtes eestkostja ülesannete täitmine, lastekaitsealase tegevuse korraldamine ja õigusaktidega sätestatud ulatuses tervisekaitse ning tervishoiukorralduse reguleerimine.
2) tagab sotsiaalhoolekande seadusega sätestatud sotsiaalteenuste osutamise;
3) määrab ja maksab sotsiaaltoetusi vastavalt õigusaktides sätestatud pädevusele;
4) korraldab sotsiaaleluruumide kasutusele andmist ning kontrollib eluruumide kasutamist vastavalt kehtivatele õigusaktidele;
7) abistab erivajadustega inimesi abivahenditega varustamisel;
8) kogub, analüüsib ja edastab sotsiaalhoolekandealaseid statistilisi andmeid;
9) teeb ettepanekuid liikumisvõimaluste tagamiseks liikumispuudega inimestele;
10) esitab andmed riiklikusse sotsiaalregistrisse, analüüsib registri alusel andmeid;
11) aitab kaasa riiklike sotsiaalprogrammide teostamisele ning töötab välja, korraldab ja koordineerib kohalikke sotsiaalhoolekande ning lapsi arendavaid ka kaitsvaid programme;
12) informeerib elanikke sotsiaalküsimustes, teeb koostööd ühiskondlike organisatsioonidega ja ühingutega;
13) korraldab nii kodanike kui ka ettevõtetega suhtluse ja vajadusel nõustamise;
14) korraldab vajadusel lapse perekonnast eraldamise ning teeb kohtule ettepanekuid vanemate hooldusõiguse piiramiseks või hooldusõiguse täielikuks äravõtmiseks;
15) täidab seadusliku esindaja (eestkostja) ülesandeid, korraldab eestkoste seadmise;
16) korraldab vajadusel lapse asenduskoduteenusele suunamise, jälgib asenduskoduteenusel viibivate laste arengut ja heaolu;
17) korraldab lapse hooldamise perekonnas, kelle liikmete hulka laps ei kuulu;
18) aitab kaasa lapsendamise korraldamisele;
19) teostab järelevalvet koolikohustuse täitmise üle ning selgitab välja koolikohustuse täitmata jätmise põhjused;
20) rakendab meetmeid koolikohustust mittetäitvate isikute suhtes;
21) teeb lastekaitsealast selgitustööd;
22) korraldab päevakeskuse haldamise ja tegevuse koordineerimise;
23) täidab muid seadustes või õigusaktides sätestatud osakonna tegevusvaldkondadega seotud ülesandeid.
§ 20. Rahandusosakond
(1) Rahandusosakond on ametiasutuse struktuurüksus, mis korraldab ja kontrollib ametiasutuse ja ametiasutuse hallatavate asutuste finantsjuhtimisalast tegevusest, vallaeelarve koostamist ja täitmist ning peab arvestust valla vara kasutamise kohta ja korraldab selle kasutamist.
(2) Osakonna põhiülesanded on valla eelarvestrateegia ning vallaeelarve eelnõu koostamine, vallaeelarve täitmise korraldamine, valla asutuste raamatupidamise korraldamine, finantsmajanduse valdkonda kuuluvate strateegiliste dokumentide koostamine ning finantsmajanduslike küsimuste lahendamine.
8) esitab oma pädevuse piires seisukohad kõigis Haljala Vallavalitsuse ja Haljala Vallavolikogu istungitel menetletavates finantsküsimustes;
9) jälgib investeeringuteks mõeldud raha kasutamist;
13) korraldab seaduses ettenähtud korras ning vastavalt vallaeelarvele valla asutuste ja teiste kulustruktuuride finantseerimise ja kontrollib raha kasutamist;
18) valmistab volikogu alalistele komisjonidele ette vajalikud finantsalased materjalid;
19) täidab muid seadustes või õigusaktides sätestatud osakonna tegevusvaldkondadega seotud ülesandeid.
(1) Vallakantselei on ametiasutuse struktuurüksus, mis korraldab ametiasutuse ja Haljala valla omavalitsusorganite ning nende tööorganite asjaajamist ja õigusalast teenindamist ning teabe nõuetekohast avalikustamist.
2) koostab asjaajamise nõuetekohaseks korraldamiseks ning dokumentide pidamiseks, kasutamiseks ja säilitamiseks vajalike õigusaktide eelnõud;
3) peab dokumendiregistrit ning tagab ametiasutuse ning kohaliku omavalitsuse organite dokumentide õigusaktidega sätestatud nõuetele vastava dokumendiringluse ning asjaajamise, samuti järelevalve asjaajamisnõuetest kinni pidamisel;
4) juhendab ja nõustab ametiasutuse teenistujaid, vallavalitsuse ja vallavolikogu ning nende komisjonide liikmeid ja vajadusel hallatavate asutuste juhte asjaajamise korraldamisel;
5) korrastab ametiasutuses säilitamisele kuuluvad dokumendid, tagab dokumentide (sh arhivaalide) nõuetekohase säilitamise ja korraldab säilitamisele mittekuuluvate dokumentide hävitamise;
6) tagab kohaliku omavalitsuse organite istungite ettevalmistamise, protokollimise ning õigusaktide ja protokollide nõuetekohase avalikustamise;
7) annab seisukoha vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktide õiguspärasuse kohta;
8) koostab valla nimel sõlmitavate lepingute lepingudokumendid või annab lepingudokumentide eelnõudele nende õiguspärasuse kohta arvamuse;
9) nõustab õigusalaselt vallavalitsuse ja vallavolikogu ning nende komisjonide liikmeid ning ametiasutuse ametnikke ja töötajaid;
10) tagab Haljala valla elanike arvestuse pidamise ja kohaliku omavalitsuse pädevuses olevate pereregistri kannete ja toimingute tegemise;
11) koordineerib ja korraldab ametiasutuse ja ametiasutuse hallatavate asutuste juhtide personalitööd;
12) koordineerib ametiasutuse teenistujate täienduskoolituse kava koostamist ja rakendamist, asutusesiseste ürituste korraldamist ning külaliste vastuvõtmist;
13) korraldab asjaajamises vajaminevate materjalide ning kantseleitarvete soetamise;
14) korraldab ametiasutuse arvutisüsteemide ja võrkude töö toimimist;
15) korraldab ametiasutuses kasutatavate infosüsteemide haldamist;
16) tagab vajadusel infotehnoloogiaalase toe ametiasutusele ja hallatavatele asutustele;
17) haldab koostöös teiste osakondadega Haljala valla veebilehte;
18) täidab muid seadustes või õigusaktides sätestatud osakonna tegevusvaldkondadega seotud ülesandeid.
§ 22. Teeninduskeskus
Teeninduskeskuses:
1) toimub rahvastikuregistri toimingute ja kannete tegemine;
2) kirjade, avalduste ja muude dokumentide vastuvõtmine;
3) maksete vastuvõtmine;
4) esmatasandi sotsiaalhoolekande korraldamine ja kodanike nõustamine sotsiaalabi küsimustes;
5) piirkondlik kinnisvarahaldus ja heakorra tagamine;
6) kodanike nõustamine asjaajamisel;
7) vahendatakse infot vallavalitsusele.
5. peatükk VALLAVANEMALE VAHETULT ALLUVAD TEENISTUSKOHAD
§ 23. Abivallavanem
(1) Abivallavanema töö põhiülesanneteks on haridus-, kultuuri-, spordi- ja noorsootöö korraldamine ja koordineerimine vallas ning nendesse valdkondadesse kuuluvate küsimuste lahendamine.
(2) Põhiülesannete täitmiseks abivallavanem:
1) täidab vallavanema ülesandeid tema äraolekul;
2) osaleb valla arengukava väljatöötamises ja selle elluviimises koostöös vallavalitsuse osakondadega;
3) koostab või korraldab haridus-, kultuuri-, spordi- ja noorsootööalaste õigus- ja haldusaktide koostamist;
4) koordineerib oma tegevusvaldkondasid ning planeerib arendustegevust;
5) juhendab ja koordineerib Haljala Vallavalitsuse hallatavate haridus-, kultuuri- ja noorsootööasutuste tegevust;
6) teostab teenistuslikku järelevalvet asutuste ja nende juhtide tegevuse õiguspärasuse, otstarbekuse ja sihipärasuse üle ning teeb asutuse juhtidele ettekirjutusi puuduste kõrvaldamiseks;
7) koostab statistilisi aruandeid, peab tegevuseks vajalikke andmekogusid ja koostab otsuste tegemiseks ülevaateid, korraldab küsitlusi ja teeb uuringuid;
8) teeb ettepanekuid haridus-, kultuuri ja noorsootööasutuste asutamiseks, nende tegevuse ümberkorraldamiseks või -kujundamiseks ja tegevuse lõpetamiseks;
9) teeb hariduse-, kultuuri-, spordi- ja noorsootöö tegevusvaldkondades ettepanekuid tegevuse korraldamiseks ja arendamiseks raha planeerimisel ning valla asutuste töötajate motiveerimiseks;
10) analüüsib valla haridusasutuste õppe- ja kasvatustöö tingimuste vastavust kehtestatud nõuetele;
11) jälgib valla haridusasutuste andmete esitamist ning muutmist Eesti Hariduse Infosüsteemis;
12) nõustab haridusasutusi, õpilasi ja lapsevanemaid koolikorralduslikes ja haridusalastes küsimustes;
13) lahendab asutuste ning nende juhtide tegevuse õigusvastasuse ja ebaotstarbekuse kohta esitatud kaebusi;
14) koostöös ametiasutuse osakondadega korraldab õpilastransporti, lähtudes seadustest, Haljala Vallavolikogu kehtestatud põhimõtetest, vallaeelarve võimalustest ja ametiasutuses kokkulepitud põhimõtetest;
15) korraldab koolikohustuslike laste arvestuse pidamist;
16) korraldab koostöös ametiasutuse osakondadega valla esindusüritusi ja külaliste vastuvõtmist;
17) koordineerib üleriigiliste, maakondlike ja ülevallaliste ürituste ja projektide korraldamist ja nendes osalemist;
18) koordineerib noorsootöö korraldamist vallas;
19) teavitab avalikkust otsustest ja arengutest oma tegevusvaldkondades;
20) täidab muid seadustes või õigusaktides oma tegevusvaldkondadega seotud ülesandeid.
(3) Abivallavanema täpsemad teenistusülesanded määratakse kindlaks ametijuhendiga.
§ 24. Kogukonna- ja arendusnõunik
(1) Kogukonna- ja arendusnõuniku töö põhieesmärgiks on kodanikualgatusliku töö koordineerimine ja soodustamine vallas, sealhulgas külaliikumise ja seltsitegevuse töö koordineerimine, valla põhiliste strateegiliste arengusuundade ja eelistuste väljatöötamine, valla erinevate arengukavade koostamise, muutmise ja elluviimise korraldamine, valla arengu seisukohalt vajalike projektide koostamine, juhtimine ja nõustamine, struktuurfondidest rahataotluste koostamine ja esitamine ning valla ettevõtluskeskkonna arendamine. Korraldab nii kodanikega, kodanikuühendustega kui ka ettevõtetega suhtluse, info vahetuse ja vajadusel nõustamise.
(2) Kogukonna- ja arendusnõuniku ettevõtluskeskkonna arendamise tegevuse eesmärgid ja tegevussuunad tulenevad Lääne-Viru maakonna arengustrateegiast, ettevõtlusvaldkonna eesmärkidest ja tegevuskavast. Kogukonna- ja arendusnõuniku täpsemad teenistusülesanded määratakse kindlaks ametijuhendiga.
6. peatükk TEENISTUSKORRALDUS
§ 25. Ametiasutuse teenistuse korraldamise üldised alused
(3) Ametiasutuse teenistuskohtade koosseisu (jaotuse ameti- ja töökohtadeks) ja liigituse (ameti- ja töökohtade nimetuse, teenistuskohtade tähtaja ja koormuse) kehtestab Haljala Vallavolikogu otsusega.
§ 26. Ametnik
§ 27. Töötaja
(1) Isik, kes täidab ametiasutuses avaliku võimu teostamist toetavaid ülesandeid, on ametiasutuse töötaja ning ametiasutuse selliste ülesannete täitmiseks, mis ei ole seotud avaliku võimu teostamisega, on isikul Haljala vallaga eraõiguslik töösuhe.
(2) Töösuhteid reguleeritakse lähtuvalt töölepingu seadusest ja teistest töösuhteid reguleerivatest seadustest, sh osaliselt avaliku teenistuse seadusest.
(3) Töölepingu töötajaga sõlmid, muudab ja lõpetab vallavanem.
§ 28. Ametniku ja töötaja kohustused ja õigused
§ 29. Konkursi korraldamise kohustus teenistuskohtade täitmiseks
§ 30. Teenistusse võtmise üldised tingimused
§ 31. Palgakorraldus
(2) Ametnikule palga ja töötajale töötasu määramine ja maksmine toimub vastavalt ametiasutuse palgajuhendile. Palgajuhendi kehtestab Haljala Vallavolikogu.
§ 32. Hindamine
(1) Vähemalt üks kord aasta hinnatakse ametniku töötulemusi, ametialast arengut ja koolitusvajadust.
(2) Hindamiseks peab vallavanem ametnikuga vestluse. Vestluse tulemused vormistatakse kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(3) Ametniku arengu- ja hindamisvestluse pidamise korra kehtestab vallavanem käskkirjaga.
7. peatükk FINANTSTEGEVUS JA VARA
§ 33. Ametiasutuse finantseerimine
Ametiasutuse tegevust finantseeritakse Haljala valla eelarvest.
§ 34. Finantstegevus
§ 35. Vara kasutamine
(1) Ametiasutus valitseb ametiasutuse valduses ja kasutuses olevat vallavara õigusaktidega sätestatud korras.
(2) Ametiasutuse varade arvestust korraldatakse raamatupidamise siseeeskirjaga kehtestatud korras.
8. peatükk AMETIASUTUSE HALLATAVAD ASUTUSED JA TEENITUSLIK JÄRELEVALVE
§ 36. Ametiasutuse hallatavad asutused
(1) Ametiasutuse ja selle ametiisikute tegevuse seaduslikkuse ning otstarbekuse üle teostab seadusega ettenähtud korras teenistuslikku järelevalvet Haljala Vallavalitsus (Haljala valla täitevorgan).
(2) Ametiasutuse hallatavate asutuste ja nende juhtide tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab kontrolli (teenistuslik järelevalve) Haljala Vallavalitsus, kaasates selleks ametiasutuse.
(3) Teenistuslik järelevalve hallatavate asutuste ja nende juhtide tegevuse üle algatab Haljala Vallavalitsus. Haljala Vallavalitsus võib teha ametiasutuse ametnikele ülesandeks materjalide ja seletuste kogumise akti andmise või toimingu sooritamise asjaolude väljaselgitamiseks.
9. peatükk AMETIASUTUSE ÜMBERKORRALDAMINE, ÜMBERKUJUDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 38. Ametiasutuse tegevuse ümberkorraldamine või ümberkujundamine
(1) Ametiasutuse ümberkorraldamise või ümberkujundamise otsustab Haljala Vallavolikogu.
(2) Ametiasutuse ümberkorraldamine seisneb ametiasutuse ühinemises või jagunemises.
1) ametiasutuse ühendatakse üheks ametiasutuseks, kusjuures ühendatavad ametiasutused lõpetavad tegevuse ja nende baasil moodustatakse uus ametiasutus;
(5) Ametiasutus korraldatakse või kujundatakse ümber Haljala Vallavolikogu otsuse alusel Haljala Vallavalitsuse kehtestatud korras.
§ 39. Ametiasutuse tegevuse lõpetamine


text:
3-3-1-45-08 Riigikohus 30.10.2008
Halduskohtumenetluse seadustik § 33 lg 3 p 5
AÕSRS § 11 lg 5
Kui haldusorgan jätab põhjendamatult kasutamata talle seadusega antud võimaluse parandada varasema haldusaktiga ekslikult tekitatud ning isiku jaoks negatiivne olukord, siis võib see rikkuda isiku õigusi, kui haldusorgani poolt vea parandamine oleks isiku jaoks vähem koormav võrreldes sellega, et veast tingitud vaidlused jäetakse isikute enda lahendada. Kui haldusorganil on võimalik ise oma viga parandada, tuleb seda võimalust kasutada. Haldusorgan ei saa õigustada oma kohustuste täitmata jätmist viitega sellele, et kujunenud olukorda on võimalik lahendada isikute omavahelise kokkuleppega ja seda isegi siis, kui eraõigusliku kokkuleppega oleks küsimuse lahendamine iseenesest lihtsam.
HKMS § 33 lg 3 p-i 5 tuleb tõlgendada kitsendavalt. Selle sättega hõlmatakse üksnes juhud, kus isikul ilmselgelt puudub halduskohtusse pöördumise õigus. Kohus võib kaebuse üldjuhul tagastada üksnes siis, kui kaevatav haldusakt või toiming ei saa ilmselgelt rikkuda kaebaja õigusi ega piirata tema vabadusi. Kui kohus möönab kaebaja õiguste rikkumise võimalikkust kaebuses toodud asjaoludel, siis on tal kohustus asja menetleda. Haldusakti või toimingu õiguspärasuse sisuline hindamine saab toimuda üksnes kohtuotsuses (vt Riigikohtu 15.05.2008. a määruse asjas nr 3-3-1-9-08 p-e 13, 15).
3-3-1-59-06 Riigikohus 27.11.2006
AÕSRS § 13 lg 6
HMS § 6, mis kohustab haldusorganit välja selgitama menetletavas asjas olulise tähendusega asjaolud ja vajaduse korral koguma selleks tõendeid oma algatusel, ei näe ette, et haldusorganil on õigus üksnes avalik-õiguslike asjaolude väljaselgitamiseks. Seega on haldusorganil tulenevalt uurimisprintsiibist kohustus haldusmenetluses välja selgitada ka tsiviilõiguslikud asjaolud, kui need omavad tähtsust asja lahendamisel. Uurimispõhimõtte kohaldamisel tuleb haldusorganil lähtuda neist õigusnormidest, mis vastavat valdkonda reguleerivad. Tsiviilõiguslike asjaolude tuvastamisel on haldusorganil õigus ja kohustus lähtuda asjakohastest tsiviilõigusnormidest.
Tsiviilõigusliku asjaolu tuvastamisega ei sekku haldusorgan poolte tsiviilõigussuhetesse, vaid teeb üksnes kindlaks haldusmenetluses tähtsust omava asjaolu. Haldusorganil puudub pädevus sellise tsiviilõigusliku asjaolu tuvastamiseks reeglina vaid siis, kui seadus näeb ette, et vastav asjaolu tuleb tuvastada tsiviilkohtumenetluse korras.
Võrdse kohtlemise printsiibist ei tulene, et kui üht isikut on õigusvastaselt koheldud soodsamalt, siis tuleb sellist õigusvastast soodustust laiendada jätkuvalt kõigi isikute suhtes. Võrdse kohtlemise põhimõttele toetudes ei saa nõuda ebaõige halduspraktika jätkamist või laiendamist (vt Riigikohtu 06. 05. 2004 otsust nr 3-3-1-19-04, 06.12.2004 otsust nr 3-3-1-53-04 ja 29.05.2006 otsust nr 3-3-1-23-06).
MRS § 6 lg 31 esimeses lauses nimetatud tehnorajatisi pole Vabariigi Valitsuse 8. augusti 1996. a määrusega nr 211 kinnitanud Peremehetu ehitise hõivamise korra (Kord) alusel võimalik hõivata. Sellise rajatise püstitamise õiguslikule alusele ei omista MRS § 6 lg 31 õiguslikku tähendust. Tehnorajatise, mida saab Korra alusel hõivata, püstitamise õiguslik alus ei piirdu AÕS RakS § 14 lg-s 1 ja lg-s 1^1 nimetatud ehitusloa või -projektidega. Nimetatud paragrahvi lõige 1 omistab õigusliku tähenduse ka maakasutusõigusele ja kasutusloale. Tehnorajatis on püstitatud õiguslikul alusel, kui on olemas tema ekspluatatsiooni võtmise akt. Tähtsust omab ka see, kas rajatis on ka tegelikult kasutatav rajatisena, milleks ta on püstitatud. Tehnorajatis ei pea tingimata kasutuses olema, kuid seda peab olema võimalik olemasoleval kujul sihtotstarbeliselt kasutada. Tehnorajatiseks ei saa lugeda püsivalt kasutusest välja langenud või mitte kunagi kasutusel olnud rajatisi.

matches:
Riigikohus
§ 33
§ 11
§ 33
Kohus
kohus
Riigikohus
§ 13
§ 6
§ 6
§ 6
§ 14


Korduma kippuvad küsimused | Patendiamet
KKK Euroopa Liidu kaubamärgi ja disaini kohta
Kuidas kaitsta kaubamärki (voldik)
Kaubamärgi kaitsmine (brošüür)
Kuidas kaitsta tööstusdisainilahendust (voldik)
Tööstusdisainilahenduse kaitsmine (brošüür)
Patent (voldik)
Kasulik mudel (voldik)
Kaubamärgitaotlustele tehakse ekspertiisi nende Patendiametisse saabumise järjekorras, seega sõltub ekspertiisile kuluv aeg taotluste hulgast ja sellest tuleneva ekspertiisi järjekorra pikkusest. Novembris 2019 on ekspertiisi jõudnud mais 2019 esitatud taotlused.
Kaubamärki saab registreerida, patenteerida saab leiutist. Kaubamärgi kaitsmiseks esitatakse registreerimistaotlus Patendiameti vastuvõtule.
Täpsemalt: Kuidas saada kaubamärgile kaitset?
Kaubamärkide registreerimisel on kaubad ja teenused jaotatud klassidesse. Kaubamärgi registreerimise taotleja peab selgeks tegema, millisesse klassi kuulub tema kaup või teenus, mida ta kaubamärgiga tähistab. Klassifitseerimise aluseks on kaupade ja teenuste rahvusvaheline klassifikatsioon (Nizza klassifikatsioon). Soovitatav on kasutada klassifitseerimise abivahendit TMclass, mis on abiks kaupade või teenuste õigesse klassi paigutamisel.
Täpsemalt: Nizza klassifikatsioon, TMclass
Kas kaupade teenuste loetelusse tuleb märkida ka baasnumbrid?
Kaupade ja/või teenuste loetelus peab olema märgitud klassi number (1–45) ning kaupade ja/või teenuste nimetused. Kuuekohalisi baasnumbreid, mis on klassifikatsioonis iga kauba või teenuse nimetuse ees, ei ole vaja märkida.
Patendi või kasuliku mudeliga saab kaitsta leiutist. Leiutis on tehniline lahendus, mille objektiks võib olla seade, meetod ja aine.
Täpsemalt: Mis on kaubamärk?
Jah, võib küll. Kaubamärk ei pea olema registreeritud. Registreerimine on kaubamärgiomaniku õigus ning see annab võimaluse keelata teistel isikutel kasutada äritegevuses identset või äravahetamiseni sarnast kaubamärki identsete või samaliigiliste kaupade või teenuste tähistamiseks. Registreerimata kaubamärgi kasutamisel peab selle omanik silmas pidama, et kasutamisega ei rikutaks teiste õigusi.
Täpsemalt: Miks kaitsta kaubamärki?
Jah. Kaubamärgi õiguskaitse on territoriaalne. Kaitse kehtib selles riigis või riikide ühenduses, kus märk registreeritakse. Kui kaubamärgitaotlus antakse sisse Eesti Patendiametisse, siis hakkab kaubamärk registreerimise korral kehtima Eestis.
Täpsemalt: Õiguskaitse maht ja ulatus
Enne taotluse esitamist soovitame tutvuda informatsiooniga meie veebilehel. Seal on kirjas peamised nõudmised kaubamärgile ja asjaolud, mis võivad saada takistuseks kaubamärgi registreerimisel. Veendumaks, et kellelegi ei kuulu varasem õigus teie soovitud kaubamärgile, tutvuge kaubamärkide andmebaasidega meie veebilehel ning äriregistris registreeritud ettevõtete nimedega.
Täpsemalt: Varasemad õigused ja otsingud. Äriregister
Kuidas kaitsta oma kaubamärki välismaal?
Lühidalt öeldes on taotlejal kolm võimalust: a) esitada registreerimistaotlus konkreetsesse välisriiki; b) taotleda registreerimist Madridi kokkuleppe protokolli alusel; c) kaitsta kaubamärki Euroopa Liidu kaubamärgina, õiguskaitse saadakse registreerimise korral kogu Euroopa Liidu territooriumil.
Täpsemalt: Kuidas saada kaubamärgile kaitset välisriikides, Euroopa Liidu kaubamärgisüsteemi kaudu, rahvusvahelise registreerimise Madridi süsteemi kaudu?
Seda küsimust tuleb hinnata konkreetsest kaubamärgist ja taotleja soovidest lähtuvalt. Hind sõltub sellest, kui mitmes klassis ja kui paljudes ja millistes riikides soovitakse kaubamärki registreerida.
Patendivolinik on isik, keda taotleja võib volitada enda nimel patendiameti(te)s kõiki vajalikke toiminguid läbi viima.
Täpsemalt: Patendivolinikud
Konventsiooniprioriteet on esmase taotluse esitanud isiku eelisõigus taotleda kaubamärgile õiguskaitset (näiteks võib olla esmane taotlus esitatud mõnes teises riigis). Näituseprioriteet on rahvusvaheliste näituste konventsiooni tähenduses rahvusvahelisel näitusel kaubamärgiga tähistatud kaupu või teenuseid avalikult välja pannud isiku eelisõigus taotleda kaubamärgile õiguskaitset. Esmase taotluse esitamise kuupäev või näituse kuupäev loetakse prioriteedikuupäevaks.
Täpsemalt: Varasemad õigused ja otsingud
Riigikood ehk riigitähis on Rahvusvahelise Standardimisorganisatsiooni (ISO) järgi kahetäheline (nt EE) või kolmetäheline (nt EST). Meil on kasutusel kahetäheline kood.
Kui palju maksab kaubamärgitaotluse esitamine Eestis?
Kaubamärgitaotluse esitamise lõiv on 145 eurot ühe klassi puhul, st kui kõik kaubad või teenused, mida kaubamärgiga tähistatakse, mahuvad ühte klassi (Nizza klassifikatsiooni järgi). Kui kõik ei mahu ühte klassi ja tekib vajadus lisada taotlusesse ka teisi klasse, siis iga lisatud klassi eest tuleb tasuda 45 eurot. Seega 145 eurot + 45 eurot iga lisatud klassi eest. Lõiv tuleb tasuda kahe kuu jooksul kaubamärgitaotluse esitamisest.
Täpsemalt: Kuidas saada kaubamärgile kaitset Eestis. Lõivud
Kas patendiamet tagastab taotluse esitamise lõivu, kui kaubamärki ei registreerita?
Riigilõivu ei tagastata. Seetõttu on soovitatav, et taotleja tutvuks enne taotluse esitamist asjaoludega, mis võivad registreerimist takistada.
Täpsemalt: Milline tähis ei sobi kaubamärgiks? Varasemad õigused ja otsingud
Ei pruugi olla. Kollektiivkaubamärk on kaubamärk, mis on registreeritud mingi ettevõtete ühenduse (liidu, koondise) nimele, kelle põhikirjas on sätestatud tingimused ja õigus sellist kaubamärki kasutada.
Soovin esitada kaubamärgi registreerimistaotluse müügiteenuste osas, kuid ei leia neid klassifikatsioonist.
Müügiteenused kuuluvad klassi 35 sõnastuses jae- ja hulgimüügiteenused (kolmandatele isikutele) koos müüdavate kaupade loeteluga.
Täpsemalt: Müügiteenuste klassifitseerimine
© – Copyright – autori- või kirjastusõigusega kaitstud,
® – registreeritud kaubamärk,
Vaata ka: Hoiatustähisega kaubamärgi õigekiri
Ideesid ei saa kaubamärgina kaitsta. Kaubamärgina saab registreerida tähiseid, mis võivad koosneda näiteks sõnadest, kujutisest, kolmemõõtmelisest tähisest, mustrist, helist, liikumisest vm.
Kui leiate, et keegi on pahauskselt esitanud taotluse Teie kaubamärgi enda nimele registreerimiseks, võib see olla vastuolus kaubamärgiseadusega (KaMS § 9 lg 1 p 10). Sel juhul võib pöörduda Patendiameti poole ning esitada dokumente, mis tõendavad, et kaubamärk kuulub tegelikult Teile ning konkurent on tegutsenud pahauskselt. Seda saab teha ajal, kui kaubamärgitaotlus on veel ekspertiisis või kahe kuu jooksul kaubamärgi registreerimise otsuse Eesti Kaubamärgilehes avaldamisest arvates. Kui kaubamärk on juba registreeritud, võib tööstusomandi apellatsioonikomisjonile esitada avalduse kaubamärgiomaniku ainuõiguse tühiseks tunnistamiseks.
Täpsemalt: Kuidas saada kaubamärgile kaitset Eestis? Tööstusomandi apellatsioonikomisjon
Patendiamet ei teosta järelevalvet kaubamärkide õiguspärase kasutamise üle. Kui Teil on registreeritud kaubamärk ja avastate, et keegi rikub mingil moel Teie õigusi, siis on Teil võimalus pöörduda kohtusse.
Täpsemalt: Kaubamärgiseadus
Patendiamet tegeleb ainult tööstusomandi õiguskaitsega, domeeninimede registreerimist korraldab Eesti Interneti Sihtasutus.
Kas on olemas ülemaailmne andmebaas, kust võiks saada teada, kas kaubamärk on registreeritud? Kui ei, siis kust leida usaldusväärseimat infot riikide kaupa?
Ülemaailmset kaubamärkide andmebaasi ei ole olemas. Kui on huvi mitme riigi või mõne konkreetse piirkonna kaubamärkide vastu, siis tuleks otsingut ka vastavalt piirata ja teha otsing vastava territooriumi andmeid hõlmavas andmebaasis.
Ei või. Andmebaas on informatiivne ega oma õiguslikku tähendust. Kauba- ja teenindusmärkide registrist kirjaliku kinnitatud teabe väljastamiseks, ärakirjade või väljatrükkide saamiseks palume pöörduda Patendiameti registriosakonna poole.
Muudatused kauba- ja teenindusmärkide registris tehakse kaubamärgiomaniku või teda esindava patendivoliniku avalduse alusel. Avalduse peab avaldaja allkirjastama kas käsitsi või digitaalselt. Kui kaubamärgiomanikuks on äriühing, tuleb avaldusele lisada ka ettevõtet esindava isiku positsioon, st Patendiametile peab nähtuma isiku õigus äriühingu nimel tehingute tegemiseks.
Registreeringu andmete muutmise avalduse võib esitada Patendiameti e-teenuste portaalis, e-kirja manusena (digitaalselt allkirjastatult) aadressile vastuvoett [at] epa.ee, posti teel või ise kohale tuues.
Kaubamärgi võõrandamise või ülemineku registrikande eest tasutakse riigilõiv unikaalse viitenumbri alusel. Patendiamet saadab unikaalse viitenumbri avalduse esitaja e-posti aadressile pärast toimingu kohta avalduse esitamist.
Kauba- ja teenindusmärkide registris kaubamärgiomaniku nime või aadressi muutmiseks puudub riigilõivu tasumise kohustus.
Pärast muudatuste tegemist registris väljastab Patendiamet avaldajale ka vastavasisulise kirjaliku teate.
Täpsemalt: Muudatused registris
Täpsemalt: Pikendamine
Kas advokaadibüroo võib kliendi vastava volikirja alusel esitada taotlusi Patendiametisse seoses kaubamärkide registreerimisega ja registreeringu muudatustaotlustega? Kas esineb erinevust, kui taotleja on Eesti ettevõte või välismaa ettevõte?
Kaubamärgialaseid toiminguid Patendiametis teeb asjast huvitatud isik isiklikult või teda esindav patendivolinik, kellele on patendivoliniku seaduse kohaselt antud patendivoliniku kutse tegutsemiseks kaubamärkide valdkonnas.
Isik, kellel ei ole elukohta, asukohta või tegutsevat kaubandus- või tööstusettevõtet Eestis, peab volitama oma esindajaks patendivoliniku kaubamärgialaste toimingute tegemiseks Patendiametis ja apellatsioonikomisjonis, välja arvatud taotluse esitamine.
Alus: kaubamärgiseadus § 13
Muutsime oma osaühingu logo. Mida on vaja teha, et logo muudatused sisse kantaks ja kui kaua see aega võtab?
Tulenevalt kaubamärgiseaduse paragrahvi 502 lõikele 2 ei ole võimalik registreeringus muuta kaubamärki, st logo.
Juhul, kui Teil on kasutusel uus kaubamärk, mida soovite kaitsta, on Teie võimaluseks esitada Patendiametile uus kaubamärgi registreerimise taotlus.
Kuidas registreeritakse kaubamärk ümber ühe ettevõtte nimelt teisele?
Kui õigused kaubamärgile lähevad üle ühelt ettevõttelt teisele, on tegemist kaubamärgi võõrandamise või ülemineku registrikandega. Muudatused kauba- ja teenindusmärkide registris tehakse kaubamärgiomaniku või teda esindava patendivoliniku avalduse alusel. Avalduse peab avaldaja allkirjastama kas käsitsi või digitaalselt. Kui kaubamärgiomanikuks on äriühing, tuleb avaldusele lisada ka ettevõtet esindava isiku positsioon, st Patendiametile peab nähtuma isiku õigus äriühingu nimel tehingute tegemiseks.
Kas kaubamärgi registreerimiseks ühelt ettevõttelt teisel on olemas eraldi plank?
Eraldi planki selle toimingu jaoks ei ole, kõik kindla vormiga plangid on meie veebilehel http://www.epa.ee/et/lisateave/plangid
Kui lõivu tasumise tähtpäev satub nädalavahetusele või riigipühale, siis millal on viimane aeg lõivu tasuda?
Kui tahteavalduse tegemiseks või kohustuse täitmiseks ettenähtud tähtpäev satub riigipühale või muule puhkepäevale, loetakse tähtpäev saabunuks puhkepäevale järgneval esimesel tööpäeval.
(TsüS §136 lg 8)
Kui olen e-resident, kas ma pean siis endale võtma esindajaks patendivoliniku?
Jah, sest e-residentsus annab isikule, kes ei resideeri Eestis, võimaluse kasutada Eesti e-teenuseid, mis on kättesaadavad Eesti elanikest ID-kaardi omanikele. Kaubamärgiseaduse § 13 lõige 2 ütleb, et isik, kellel puudub elu- või asukoht Eestis, peab vahetult volitama oma esindajaks patendivoliniku.
Kui olen e-resident ja mul on Eestis ettevõte, kas ma pean siis endale patendivoliniku esindajaks võtma?
Kaubamärgiseaduse § 13 lõike 1 kohaselt teeb Patendiametis toiminguid asjast huvitatud isik isiklikult või teda esindav patendivolinik. Vastavalt sama paragrahvi lõikele 2 tuleb volitada patendivolinikku ennast esindama, kui puudub elu-, asukoht või tegutsev ettevõte Eestis. Seega, kui teil on Eestis äriühing, siis formaalselt esindajat määrama ei pea.
Vastavalt keeleseaduse § 10 lõikele 1 on riigiasutuste asjaajamiskeeleks eesti keel. Seega tuleb silmas pidada, et Patendiameti töökeel on eesti keel ning kogu ametlik kirjavahetus ja suhtlus toimub eesti keeles ning kui te ametlikku riigikeelt ei valda, on soovitatav siiski patendivolinik esindajaks määrata.
Soovin registreerida mitmest sõnast koosnevat kaubamärki, millele on lisatud ka kujundus. Kas see annaks mulle õiguse keelata konkurentidel kasutada kaubamärgis sisalduvaid sõnu?
Registreeritud kaubamärk on kaitstud tervikuna. Kaubamärgiomanikul on õigus keelata teistel ettevõtjatel kasutada tähist, mis on tervikuna tema kaubamärgiga äravahetamiseni sarnane. Samas ei ole kaubamärgiomanikul õigus keelata selliste kaubamärgis sisalduvate tähiste kasutamist, mis kirjeldavad kaupa või teenust (sh kauba või teenuse liiki, kvaliteeti, geograafilist päritolu või muid omadusi näitavad tähised). Näiteks kui kaubamärgina on kaitstud sõnade kombinatsioon „Jussikese limonaad“ karastusjookide osas, siis ei ole kaubamärgiomanikul õigust keelata teistel ettevõtjatel sõna „limonaad“ kasutamist, kuna tegemist on kauba liiki näitava sõnaga, mis peab jääma vabaks kasutamiseks kõigile.
Võib juhtuda, et kogu kaubamärgi sõnaline osa on kirjeldav ja eristusvõimetu. Siis on kaubamärk registreeritav üksnes juhul, kui tähisele on lisatud piisav kujundus, mis annab kaubamärgile tervikuna eristusvõime. Selline registreerimine ei anna ainuõigust kaubamärgis sisalduvale kirjeldavale tekstile, vaid kaubamärgile tervikuna konkreetses kujunduses.
Kust leida aastail 1919–1940 välja antud patente ja kaubamärke?
Aastatel 1919–1940 publitseeritud patendikirjeldustega ja registreeritud kaubamärkidega on võimalik tutvuda Rahvusarhiivi uurimissaalis Tallinnas Madara 24.
Vt ka Tööstusomandi õiguskaitse ajaloost Eestis.
Mudelit või näidist ei esitata. Tuleb esitada leiutiskirjeldus, nõudlus ja vajadusel joonised (ei pea tingimata olema tehniline joonis, olenevalt taotluse sisust võib ka olla üldskeem vms).
Ei saagi olla, kuna vastavalt kasuliku mudeli seaduse § 32 lg 8 järgi avalikustatakse kasuliku mudeli kirjeldus Patendiameti ametlikus väljaandes alles pärast seda, kui on tehtud kasuliku mudeli registreeringu kanne ja lg 9 järgi jõustub registreering kasuliku mudeli registreerimise teate Patendiameti ametlikus väljaandes avaldamise päeval ja alles pärast seda saab seda taotlust vaadata Patendiameti kodulehelt kasulike mudelite registrist. Kui aga kasuliku mudeli registreerimistaotlust mingil põhjusel ei registreerita, siis ei saa seda vaadata ka Patendiameti kodulehel olevast kasulike mudelite registrist.
Kuidas ma saan teada, kas minu leiutis on uus või on sarnane leiutis juba kaitstud?
Selleks on vaja teha otsing ja võrrelda oma leiutist juba olemasolevate sarnaste lahendustega. Otsingut teha ning patentide ja kasulike mudelite kirjeldusi saab lugeda patendiandmebaasidest. Üks selline infoallikas on tasuta andmebaas Espacenet, kuhu on koondatud rohkem kui 90 riigi patendikirjeldused. Kui endal napib aega või oskusi, võib otsingu tellida Patendiametist.
Mis on patendinõudlus?
Patendinõudlus on leiutise selge, täpne ja lühike kirjeldus, mis esitatakse leiutise oluliste tehniliste tunnuste kogumina. Nõudlus on tegelikult patenditaotluse kõige tähtsam osa, sest sellega määratakse kindlaks, mida kaitstakse ja milline on patendikaitse ulatus. Patendinõudlus võib koosneda ühest või mitmest punktist. Kui nõudluses on mitu nõudluspunkti, siis esimeses (sõltumatus nõudluspunktis) esitatakse leiutise kõik olulised tunnused üldisemate terminitega ja järgnevates (sõltuvates nõudluspunktides) tuuakse välja erijuhud.
Riigilõiv loetakse tasutuks, kui andmed tasutud riigilõivu kohta on esitatud Patendiametile. Andmed tuleb esitada paberkandjal dokumendil (riigilõivu tasumist tõendav dokument). Selleks dokumendiks võib olla maksekorraldus või spetsiaalselt Patendiameti jaoks koostatud kõiki nõutavaid andmeid sisaldav dokument.
Leiutise kaitsmiseks välisriikides vaata täpsemalt: Kuidas saada oma leiutistele kaitset välismaal
Patenditaotluse menetlus kestab keskmiselt 3,5 aastat, kuid patenditaotluse esitamise kuupäevast kuni patendi väljaandmise teate avaldamise kuupäevani saab leiutis ajutise kaitse.
Leiutiste õiguskaitse on territoriaalse iseloomuga, see tähendab, et Eestis välja antud patent kehtib ainult Eestis.
Kui leiutis on kaitstud Ameerikas, kas Euroopas võib seda toodet valmistada ja müüa?
Patendikaitse on territoriaalse iseloomuga, see tähendab, et patent kehtib ainult selles riigis, kus kaitset on taotletud ja see saadud. Patendi kehtimiseks peab igal aastal tasuma patendi jõushoidmise lõivu. Seega, juhul kui toode on kaitstud Ameerikas, kuid Euroopas mitte, siis Euroopas võib seda toodet nii valmistada kui müüa, kuid Ameerikas on see patendi kehtivuse ajal ilma patendiomaniku loata keelatud.
Kasuliku mudeli registreerimine on patendi taotlemisest odavam ja kiirem. Kuna kasuliku mudeli taotlemisel rakendatakse avaldus- ehk registreerimissüsteemi, on menetlusaeg küll tunduvalt lühem, kuid taotleja vastutab ise leiutise uudsuse, leiutustaseme ja tööstusliku kasutatavuse eest. Patenditaotluse korral kontrollib Patendiamet ekspertiisi käigus leiutise vastavust patentsuse kriteeriumitele.
Sellele küsimusele ei ole lihtsat ei- või jah-vastust. Nii patendi kui ka kasuliku mudeli seadus ütleb, et muu hulgas ei ole leiutis arvutialgoritm ja -programm. Samas teame, et leiutisena saab kaitsta tehnilist lahendust, mis lahendab seni lahendamata tehnilise probleemi. Tehnilise probleemi lahendusega kaasneb tehniline efekt. Siinkohal tulekski märgata rõhku sõnal "tehniline".
Näiteks pole Euroopa patendipraktika alusel patenteeritavad ükskõik missugused ostu, müügi või oksjoni korraldamise süsteemid, meetodid, seadmed või vahendid, kui need ei paku lahendust mõnele seni lahendamata tehnilisele probleemile. Tõenäoliselt ei saa tehniliseks probleemiks olla oksjoni korraldamise reeglid, tuntud haldus- või maksevahendid jne. Kuid näiteks on tehniliseks probleemiks interneti põhises oksjonisüsteemis edastatava informatsiooni ajaline viide sidekanalis, mis on tingitud sidekanalite füüsikalistest parameetritest, omadustest ja sidevõrgu struktuurist.
Erinev ajaline viide erinevates geograafilistes asukohtades paiknevate kasutajaseadmete ja oksjoni serveri vahelisel infoedastusel muudab oksjonisüsteemi kasutajate olukorra ebavõrdseks, kuna ei võimalda kõikidel kasutajatel üle maailma üheaegselt pakkumist teha. Siin tuleks jällegi rõhutada, et tehniline lahendus sellele probleemile ei saaks olla täiendava ja võrdsustava viite lisamine väiksema edastuskanali viiteajaga kasutajaseadmete suhtes, kuna selline lähenemine ei lahenda reaalset ja eesmärgipärast tehnilist probleemi ehk sidekanali ajalist viidet, vaid on pigem probleemi tehnilisest olemusest ja lahendusest möödahiilimine.
Kas toiduretsepti on võimalik patenteerida?
Kui retsept on enda välja mõeldud, on võimalik see kompositsioonina (erinevate ainete seguna) ära kaitsta. Aga kindlasti on tingimuseks retsepti ülemaailmne uudsus. See, et asi Eestis tuntud pole, ei ole veel põhjuseks see Eestis ära kaitsta.
Kaitse on territoriaalne ning kui mingi asi on kuskil riigis tuntud ja seal kaitstud, kuid Eestis seda kaitstud ei ole, siis siin võib igaüks seda toota või müüa.
Kas ma saan patenteerida Eestis oma firmale ainuõigust toota kindlat toodet või asja, mis on maailmas laialt levinud, kuid Eestis toode turul puudub?
Ei saa. Patendiga või kasuliku mudelina saab kaitsta leiutist, mis on uudne kogu maailmas. Kaitse on territoriaalne ja see tähendab, et kui mõni toode on näiteks Eestis kaitsmata, siis võivad kõik seda Eestis toota ja müüa.
Kaitsta saate oma kaubamärki.
Kui palju maksab leiutise kaitsmine?
Nii kasuliku mudeli registreerimise taotluse kui ka patenditaotluse esitamisel on vaja kahe kuu jooksul maksta esitamise lõiv.
Patenditaotluse puhul on see juriidilisele isikule 225 eurot, füüsilisest isikust taotlejale 56 eurot.
Kasuliku mudeli registreerimise taotluse esitamise lõiv on juriidilisele isikule 105 eurot, füüsilisest isikust taotlejale 26 eurot.
Kasuliku mudeli puhul saab selle riigilõivu tasumisega kaitse neljaks aastaks, kui soovitakse kaitset veel pikendada, tuleb maksta pikenduslõiv esialgu neljaks aastaks ja siis veel kaheks aastaks.
Patenditaotluse ja hiljem patendi jõushoidmiseks on vaja maksta igal aastal kehtivusaastalõivu. Esimese kolme aasta eest võib maksta korraga kolmandal aastal. Kui on saadud positiivne otsus patendi väljaandmise kohta, tuleb maksta lõiv leiutise registreerimise eest patendiregistris.
Täpsemalt patendilõivude suuruse kohta vaata http://www.epa.ee/et/riigiloivud-patendiameti-toimingute-eest/patentide-riigiloivud.
Kui patenti või kasulikku mudelit taotleda, kas minu leiutis saab siis teistele avalikuks?
Jah. Patenditaotlus avaldatakse 18 kuu möödumisel taotluse esitamise kuupäevast või prioriteedinõude korral prioriteedikuupäevast. Kuni avaldamiseni Patendiamet patenditaotluse sisu ei avalikusta. Pärast avaldamist on patenditaotlus ja ka selle menetluse käik avalik.
Taotluse avaldamisest teatatakse Patendiameti ametlikus väljaandes.
Patenditaotlust ei avaldata, kui:
- taotlus on enne 18 kuu möödumist tagasi võetud või see on loetud tagasivõetuks;
- taotlus on enne 18 kuu möödumist tagasi lükatud;
- taotluse avaldamine on takistatud dokumentide sisu või vormi puuduste tõttu;
- taotlus on salastatud.
Kasuliku mudeli kirjeldus koos tehnika taseme otsingu aruandega saab avalikuks pärast kasuliku mudeli registreerimise otsuse alusel registrisse kandmist. Kui taotleja ei soovi oma leiutist nii kiiresti avaldada, kui registreerimisprotseduur seda võimaldaks, võib ta taotleda kasuliku mudeli registrisse kandmise edasilükkamist, kuid mitte kauemaks kui 18 kuuks prioriteedikuupäevast arvates.
Kas kasuliku mudeli omanik saab selle kasutamise litsentsi müüa?
Kasuliku mudeli omanik võib kirjaliku litsentsilepinguga anda õiguse kasuliku mudeli kasutamiseks ühele või mitmele isikule. Litsentsitingimused määratakse kindlaks litsentsilepingus. Litsentsi kehtivusaeg ei või olla pikem, kui on kasuliku mudeli registreeringu kehtivus.
Litsentsi võib registreerida kasulike mudelite registris, kuid kohustuslik see ei ole. Registrikande tegemiseks tuleb esitada Patendiametile litsentsiandja või litsentsisaaja kirjalik avaldus, millele on lisatud litsentsilepingu ärakiri või registreerimiseks vajalikke andmeid sisaldav litsentsilepingu väljavõte. Litsentsi registreerimise eest tuleb tasuda riigilõiv 32 eurot.
Kasuliku mudeli omanik võib anda ka avaliku lihtlitsentsi. Selleks tuleb esitada Patendiametile avaliku lihtlitsentsi registreerimise avaldus ja tasuda riigilõiv 32 eurot. Patendiamet avaldab avaliku lihtlitsentsi teate oma ametlikus väljaandes Eesti Kasuliku Mudeli Leht.
Õigus avalikule lihtlitsentsile on igaühel, kes tasub kasuliku mudeli omanikule tema poolt määratud litsentsitasu. Avalikku lihtlitsentsi saab anda tingimusel, et registris ei ole sama kasuliku mudeli kohta varem registreeritud kehtivat litsentsi.
Leidsime patendiotsingu käigus patendi, mille staatus on kehtetu. Mida see tähendab ja kas on võimalik saada see patent uuesti aktiivseks?
Patendi jõushoidmiseks tuleb tasuda iga-aastast kehtivusaasta riigilõivu. Kui kehtivusaasta riigilõiv on jäetud tasumata, kaotab patent kehtivuse.
Patendi kehtivust saab taastada, kui kehtivusaasta riigilõiv jäi tasumata vääramatu jõu tõttu ja patendiomanik kahe kuu jooksul pärast takistuse kadumist esitab patendi kehtivuse taastamise nõude, tõendades vääramatu jõu olemasolu, tasub kehtivusaasta riigilõivu ning riigilõivu patendi kehtivuse taastamise eest. Eelnimetatud nõude saab esitada ühe aasta jooksul tähtaja lõppemisest arvates (patendiseaduse § 42 lg 11).
Patendi kehtivus lõppeb ennetähtaegselt ka juhul, kui patendiomanikuks olev juriidiline isik likvideeritakse või selle tegevus lõpetatakse ja patendiõigused ei ole üle läinud või siis esitab patendiomanik ise patendi kehtivuse lõpetamise nõude.
Kas peaksin registreerima oma disainilahenduse ainult Eestis või rahvusvaheliselt?
See sõltub ettevõtja tegevusulatusest ja äristrateegiast. Kui Teie tooted on suunatud ainult Eesti tarbijale, siis võib õiguskaitse Eestis olla piisav. Kui müüte või kavatsete müüa oma tooteid ka välismaal, oleks soovitav valida selline registreerimisvõimalus, mille abil saate kaitse riikides, kus tegutsete. Riskide jaotamiseks võib algul registreerida disainilahenduse Eestis ja vajadusel hiljem laiendada seda välisriikidesse.
Täpsemalt: Kuidas saada tööstusdisainilahendusele kaitset
Kas arvutiprogrammi saab kaitsta disainilahendusena?
Täpsemalt: Mis on tööstusdisainilahendus?
Mis vahe on Eesti ja Euroopa disainilahenduse kaitsel?
Kaitse on territoriaalne – Eesti Patendiametis kaitstud tööstusdisainilahendus kehtib ainult Eestis, Euroopa ametis registreeritud disain aga kogu Euroopa Liidus. Mõlemad ametid kasutavad taotluste menetlusel nn registreerimissüsteemi, st ei kontrollita, kas registreerimiseks esitatud tööstusdisainilahendus on uudne ja eristatav (nende nõuete täitmise eest vastutab taotleja). Kui taotlus vastab vorminõuetele ega ole vastuolus avaliku korraga, siis see registreeritakse.
Kas registreerimistaotluse esitamiseks on olemas kindel vorm?
Jah, nii elektroonilise taotluse kui pabertaotluse vormid või lingid nende juurde leiab meie veebilehelt.
Kas taotluse ühenduse disainilahenduse registreerimiseks saab esitada ka Eesti Patendiametisse?
Ühenduse disainilahendusi registreerib Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO). Taotluse võib tuua Eesti Patendiametisse, kes taotlust ei kontrolli, vaid üksnes edastab selle EUIPO-sse. Taotluse edasisaatmise eest peab taotleja maksma riigilõivu 32 eurot. Muid dokumente Eesti Patendiamet ei vahenda, need tuleb taotlejal otse EUIPO-sse saata.
Kui kaua kehtib registreeritud ühenduse disainilahendus?
Registreeritud ühenduse disainilahendus kehtib viis aastat alates taotluse esitamise kuupäevast. Kehtivust saab pikendada viie aasta kaupa kokku kuni 25 aastaks. Pikendamise eest tuleb tasuda lõivud.
Kas ühenduse disainilahendus kehtib ka Eestis?
Jah, EUIPO-s registreeritud disainilahendus kehtib kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides, sealhulgas Eestis.
Soovin kaitsta geograafilist tähist „Jõgeva kollane kartul“. Mida ma pean tegema ja kuidas toimub menetlus?
Puu- ja juurvilju, liha-, piima- ja kalatooteid ning muid toiduaineid saab geograafilise tähisena kaitsta üksnes Euroopa Liidu tasandil. Nimelt jõustus Eesti ühinemisel Euroopa Liiduga muudatus, mille kohaselt riigisisene seadus ei reguleeri enam põllumajandustoodete, toiduainete ning alkohoolsete jookide geograafilisi tähiseid. Niisuguste toodete geograafilise tähise registreerimise taotlus tuleb küll esitada Maaeluministeeriumile, kuid taotlust menetleb ja selle kohta teeb otsuse Euroopa Komisjon. Geograafilisele tähisele on EL õigusaktiga kehtestatud hulk nõudeid, millele tähis peab vastama ja milline see olla ei tohi. Näiteks saab taotluse esitada ainult ettevõtjate rühm (ja mitte eraisik), registreeritavad ei ole mh taimesordid ja loomatõud. Tähis Jõgeva kollane kartul on väga sarnane registreeritud sordinimega, niisiis ei ole tõenäoline, et see registreeritaks geograafilise tähisena.
Soovin kaitsta geograafilist tähist „Saaremaa dolomiit“. Mida ma pean tegema ja kuidas toimub menetlus?
Geograafilise tähise registreerimise avaldus tuleb esitada Patendiametile. Avalduses peab sisalduma geograafilise tähise reproduktsioon, kaupade ja teenuste loetelu, kirjeldus, tõendid kauba või teenuse iseloomuliku tunnuse seose kohta selle geograafilise päritoluga ja taotleja õiguse kohta taotleda geograafilise tähise registreerimist, taotleja andmed ning riigilõivu tasumist tõendav dokument. Tõendite saamiseks tuleb pöörduda Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumisse. Patendiametis kontrollitakse dokumentide vormi- ja sisunõudeid. Kui neis esineb puudusi, antakse taotlejale tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks. Kui dokumentides puudusi ei ole, tehakse geograafilise tähise registreerimise otsus.
Korduvad küsimused autoriõiguste kohta Euroopa Liidu Intellektualomandi Ameti veebilehel


Eesti keele valdamise nõuded kaadrisõdurile, kaadriallohvitserile ja kaadriohvitserile ning Vabariigi Valitsuse 16. augusti 1999. a määruse nr 249 «Kohustusliku eesti keele oskuse tasemete, eesti keele tasemeeksami eelsete konsultatsioonide ulatuse ja korra ning eesti keele oskuse tunnistuse vormi kinnitamine» muutmine – Riigi Teataja
Eesti keele valdamise nõuded kaadrisõdurile, kaadriallohvitserile ja kaadriohvitserile ning Vabariigi Valitsuse 16. augusti 1999. a määruse nr 249 «Kohustusliku eesti keele oskuse tasemete, eesti keele tasemeeksami eelsete konsultatsioonide ulatuse ja korra ning eesti keele oskuse tunnistuse vormi kinnitamine» muutmine
RT I 2001, 41, 229
Vastu võetud 24.04.2001 nr 150
Määrus kehtestatakse « Kaitseväeteenistuse seaduse» (RT I 2000, 28, 167) § 79 lõike 2 ja « Keeleseaduse» (RT I 1995, 23, 334; 1996, 37, 739; 40, 773; 1997, 69, 1110; 1998, 98/99, 1618; 1999, 1, 1; 16, 275; 2000, 51, 326) § 5 lõike 4 alusel ning kooskõlas « Keeleseaduse» § 3 lõikega 1 ja § 5lõikega 5.
§1. Eesti keele valdamise nõuded kaadrisõdurile
Kaadrisõdurilt nõutakse eesti keele valdamist vähemalt kesktasemel.
§2. Eesti keele valdamise nõuded kaadriallohvitserile ja kaadriohvitserile
Kaadriallohvitserilt ja kaadriohvitserilt nõutakse eesti keele valdamist kõrgtasemel.
§3. Määruse muutmine
Vabariigi Valitsuse 16. augusti 1999. a määrusega nr 249 «Kohustusliku eesti keele oskuse tasemete, eesti keele tasemeeksami eelsete konsultatsioonide ulatuse ja korra ning eesti keele oskuse tunnistuse vormi kinnitamine» (RT I 1999, 66, 656) punkti 1 alapunktiga 1 kinnitatud «Avalikele teenistujatele ning valitsusasutuste hallatavate riigiasutuste ja kohaliku omavalitsuse asutuse töötajatele, avalik-õiguslike juriidiliste isikute ja nende asutuste töötajatele ning arstina, farmatseudina või psühholoogina äriühingus, mittetulundusühingus ja sihtasutuses töötavatele või samal tegevusalal füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevatele isikutele kohustuslikud eesti keele oskuse tasemed» tehakse järgmised muudatused:
1) täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:
«11. Keeleoskuse kohustuslik tase kaadrisõduritele, kaadriallohvitseridele ja kaadriohvitseridele on sätestatud kaitseväeteenistuse seaduse alusel Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud eesti keele valdamise nõuetega kaadrisõdurile, kaadriallohvitserile ja kaadriohvitserile, käesolevatest eesti keele oskuse kohustuslikest tasemetest tulenevate erisustega.»;
2) punkti 3 alapunkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
3) punkt 7 sõnastatakse järgmiselt:
«7. Keeleoskust vähemalt kesktasemel nõutakse piiriametnikest nooremspetsialistidelt ja spetsialistidelt.»;
4) punkt 11 sõnastatakse järgmiselt:
«11. Keeleoskust kõrgtasemel nõutakse kohtunikelt ja notaritelt ning piiriametnikest vanemspetsialistidelt, jaoskonna- ja osakonnaülematelt.»