RT I, 26.04.2016, 5
Vastu võetud 22.04.2016 nr 24
1) paragrahvi 3 lõikes 1 asendatakse sõna „kaks” sõnaga „viis”;
2) paragrahvi 14 lõike 7 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Ülevõetud kohustust ei saa suurendada.”;
„(1) Kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 807/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja kehtestatakse üleminekusätted (ELT L 227, 31.07.2014, lk 1–17), artikli 14 lõikega 1 võib kohustuse asendada:
2) osaliselt või täielikult arengukava alusel antava piirkondliku mullakaitse toetuse saamiseks võetava kohustusega.”;
5) paragrahvi 24 lõikes 3 asendatakse tekstiosa „lõikes 3” tekstiosaga „lõikes 2”.
„1) õunapuu tugeva kasvuga alusel, pirnipuu – vähemalt 100 tk hektari kohta;”;
2) paragrahvi 5 lõike 1 punktist 4 jäetakse välja tekstiosa „, pirnipuu”;
3) paragrahvi 5 lõike 5 punkt 7 sõnastatakse järgmiselt:
„7) mahepõllumajandusele ülemineku või mahepõllumajandusega jätkamise toetust.”;
4) paragrahvi 13 lõikes 2 asendatakse sõna „aastat” sõnadega „järjestikust kalendriaastat”;
5) paragrahvi 13 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(1) Kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 807/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja kehtestatakse üleminekusätted (ELT L 227, 31.07.2014, lk 1–17), artikli 14 lõikega 1 võib kohustuse asendada täielikult arengukava alusel antava mahepõllumajandusele ülemineku või mahepõllumajandusega jätkamise toetuse saamiseks võetava kohustusega.”.
1) paragrahvi 3 lõike 1 punktis 1 asendatakse arv „40” arvuga „44”;
„4) emise kohta 42 eurot aastas, muu sea kohta 24 eurot aastas;”;
3) paragrahvi 3 lõike 5 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:
„4) emis 0,5, muu siga 0,3;”;
„(1) Toetust võib taotleda põllumajandusega tegelev füüsiline isik, füüsilisest isikust ettevõtja, juriidiline isik või juriidilise isiku staatuseta ühendus, kes on maaeluministri 17. aprilli 2015. a määruse nr 32 „Otsetoetuste saamise üldised nõuded, ühtne pindalatoetus, kliima- ja keskkonnatoetus ning noore põllumajandustootja toetus” tähenduses aktiivne põllumajandustootja (edaspidi koos taotleja).”;
5) paragrahvi 7 lõikeid 1 ja 6 täiendatakse pärast tekstiosa „loomakaitseseaduse § 3 lõike 2 punktis 1” tekstiosaga „, veeseaduse § 261 lõike 8 punktis 5”;
6) paragrahvi 7 lõiget 3 täiendatakse pärast tekstiosa „loomakaitseseaduse § 3 lõike 2 punktides 1 ja 2” tekstiosaga „ning veeseaduse § 261 lõike 8 punktis 5”;
7) paragrahvi 8 lõike 1 punkt 2, lõike 3 punkt 2 ja lõike 5 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 11 lõike 1 punkte 2 ja 3 täiendatakse pärast sõna „märgitud” tekstiosaga „punktis 1 nimetatud”;
9) paragrahvi 16 lõiget 1 täiendatakse pärast tekstiosa „2015.” tekstiosaga „ja 2016.”;
10) paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
„(5) 2016. aastal loetakse füüsilisest isikust taotleja põhiliseks tegevuseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 31.12.2013, lk 608–670), artikli 9 lõike 2 punkti c tähenduses põllumajanduslik tegevus lisaks maaeluministri 17. aprilli 2015. a määruse nr 32 „Otsetoetuste saamise üldised nõuded, ühtne pindalatoetus, kliima- ja keskkonnatoetus ning noore põllumajandustootja toetus” § 2 lõikes 4 sätestatule ka siis, kui tema kasutada on rohkem kui kümme hektarit põllumaad.”.
§ 4. Maaeluministri 30. aprilli 2015. a määruse nr 53 „Mahepõllumajandusele ülemineku toetus ja mahepõllumajandusega jätkamise toetus” muutmine
1) paragrahvi 4 lõike 1 sissejuhatavast lauseosast jäetakse pärast sõna „kohta” välja sõna „on”;
2) paragrahvi 5 lõike 8 punkt 5 sõnastatakse järgmiselt:
„5) vähemalt ühe aasta vanune lammas – 0,3;”;
„(1) Mahepõllumajandusele ülemineku toetust ja mahepõllumajandusega jätkamise toetust (edaspidi koos toetus) võib taotleda põllumajandusega tegelev füüsilisest isikust ettevõtja või juriidiline isik, kes on maaeluministri 17. aprilli 2015. a määruse nr 32 „Otsetoetuste saamise üldised nõuded, ühtne pindalatoetus, kliima- ja keskkonnatoetus ning noore põllumajandustootja toetus” tähenduses aktiivne põllumajandustootja (edaspidi koos taotleja).”;
4) paragrahvi 7 lõike 2 punktist 1 jäetakse pärast sõna „tootmisele” välja sõnad „samaaegselt nii põllumajandusmaal kui ka kõigi loomaliikidega”;
5) paragrahvi 8 lõike 2 punkt 1 sõnastatakse järgmiselt:
„1) õunapuu tugeva kasvuga alusel, pirnipuu – vähemalt 100 istikut hektari kohta;”;
6) paragrahvi 8 lõike 2 punktist 4 jäetakse välja tekstiosa „, pirnipuu”;
„(51) Toetust ei anta toetusõigusliku maa kohta, millel kasvatatakse lisas nimetatud ravim- ja maitsetaimi söödaks.”;
8) paragrahvi 8 lõike 7 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks;
9) paragrahvi 8 täiendatakse lõikega 71 järgmises sõnastuses:
„(71) Toetust ei anta maa kohta, millel kasvatatakse kitsede ja lammaste söödaks kasutatavat põllumajanduskultuuri arengukava alusel antava loomade heaolu toetuse raames.”;
10) paragrahvi 9 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „kogu” sõnaga „põllumajandusliku”;
11) paragrahvi 12 lõike 1 punktides 2–5 ja lõikes 5 asendatakse sõna „kalendriaasta” sõnaga „aasta” vastavas käändes;
12) paragrahvi 18 lõike 4 esimest lauset täiendatakse pärast tekstiosa „PRIA-le” sõnadega „elektrooniliselt PRIA”;
13) paragrahvi 19 lõike 1 kolmandas lauses asendatakse sõna „aastat” sõnadega „järjestikust kalendriaastat”;
14) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Ülevõetud kohustust ei saa suurendada.”;
15) paragrahvi 21 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Kui taotleja asendab arengukava alusel antava keskkonnasõbraliku majandamise toetuse või keskkonnasõbraliku puuvilja- ja marjakasvatuse toetuse kohase kohustuse selle määruse kohase kohustusega, algab uus kohustus, mille kestus on viis järjestikust kalendriaastat.”;
16) paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
„(21) Kui lõikes 2 nimetatud kohustuse asendamise korral on taotlejal juba selle määruse kohane kohustus, liidetakse asendatud kohustuse aluse maa pindala taotleja olemasoleva kohustuse aluse maa pindalaga, ning algab uus kohustus, mille kestus on viis järjestikust kalendriaastat.”.
§ 5. Maaeluministri 22. aprilli 2015. a määruse nr 39 „Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antav toetus” muutmine
Maaeluministri 22. aprilli 2015. a määrust nr 39 „Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antav toetus” muudetakse järgmiselt:
„(2) Taotleja tagab, et katastriüksuse piiripunktidega ühtivad metsaala piiripunktid on tähistatud kohapeal visuaalselt tuvastatavate katastriüksuse piirimärkidega vastavalt katastriüksuse plaanile ja piiriprotokollile. Metsaala piiripunkte ei pea tähistama katastriüksuse piirimärkidega, kui katastriüksuse piir, mis on ühtlasi metsaala piiriks, kulgeb piki arusaadavat looduslikku piiri ja katastriüksuse piir on seeläbi visuaalselt tuvastatav loodusliku piiri järgi. Metsaala piiripunkti ei pea tähistama juhul, kui sirgel piirilõigul paiknev katastriüksuse piirimärk ei tähista piiri käänupunkti.”;
2) paragrahvi 9 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „EMK-le” tekstiosaga „SA Erametsakeskusele (edaspidi EMK)”.
1) paragrahvi 5 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
„(4) Toetust ei või taotleda maa kohta, mille kohta taotletakse arengukava alusel antavat poolloodusliku koosluse hooldamise toetust.”;
2) paragrahvi 7 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „kogu” sõnaga „põllumajandusliku”.
§ 7. Maaeluministri 22. aprilli 2015. a määruse nr 40 „Piirkondlik mullakaitse toetus” muutmine
„1) rohumaa kohta;”;
2) paragrahvi 5 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
„(6) Sellise maa püsirohumaaks muutumise arvestus, mis enne kohustuseperioodi algust ei olnud kasutuses püsirohumaana, jätkub pärast kohustuseperioodi lõppu.”;
3) paragrahvi 9 lõike 2 teist lauset täiendatakse pärast sõna „jooksul” sõnaga „põllumajandusliku”;
4) paragrahvi 11 lõikes 2 asendatakse sõna „aastat” sõnadega „järjestikust kalendriaastat”;
5) paragrahvi 11 täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
„(4) Kohustuse suurendamisel peab rohumaa olema rajatud hiljemalt kohustuse suurendamise aasta 15. juuniks.
(5) Ülevõetud kohustust ei saa suurendada.”;
6) paragrahvi 12 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kohustusealuse maa pindala võib vähendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487–548) artikli 47 lõigetega 2–4.”;
7) paragrahvi 13 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 807/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja kehtestatakse üleminekusätted (ELT L 227, 31.07.2014, lk 1–17), artikli 14 lõikega 1 võib kohustuse osaliselt või täielikult asendada arengukava alusel antava poolloodusliku koosluse hooldamise toetuse saamiseks võetava kohustusega.
(2) Kui taotleja asendab arengukava alusel antava keskkonnasõbraliku majandamise toetuse kohase kohustuse selle määruse kohase kohustusega, algab uus kohustus, mille kestus on viis järjestikust kalendriaastat.
(3) Kui lõikes 2 nimetatud kohustuse asendamise korral on taotlejal juba selle määruse kohane kohustus, liidetakse asendatud kohustuse aluse maa pindala taotleja olemasoleva kohustuse aluse maa pindalaga, ning algab uus kohustus, mille kestus on viis järjestikust kalendriaastat.
(4) Toetuse saaja teavitab kohustuse asendamisest PRIAt § 14 lõikes 1 nimetatud ajavahemikul, esitades §-s 14 nimetatud asjakohased dokumendid.
(5) Kohustuse asendamisel peab rohumaa olema rajatud hiljemalt kohustuse asendamise aasta 15. juuniks.”.
§ 8. Maaeluministri 22. aprilli 2015. a määruse nr 38 „Poolloodusliku koosluse hooldamise toetus” muutmine
1) paragrahvi 5 lõike 6 punktis 1 asendatakse tekstiosa „lõigetes 3–10” tekstiosaga „lõigetes 3–5 ja 7–10”;
2) paragrahvi 5 lõike 6 punkti 7 täiendatakse pärast sõna „või” tekstiosaga „§ 10 lõikes 3 sätestatu kohaselt”;
3) paragrahvi 10 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Karjatamise tulemusena peab 1. oktoobriks kogu taotletaval alal olema visuaalselt tuvastatav, et loomad on alal toitunud selliselt, et rohustu on vähemalt 50 protsendi ulatuses madalaks söödud ning ülejäänud alal on rohustu valdavalt söödud.”;
4) paragrahvi 12 lõike 2 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Põllumajandusliku majapidamise üle võtnud isik võib esitada PRIAle selle ajavahemiku jooksul põllumajandusliku majapidamise ülevõtmist tõendavad dokumendid ja taotleda toetuse maksmist.”;
5) paragrahvi 14 lõike 1 kolmandas lauses asendatakse sõna „aastat” sõnadega „järjestikust kalendriaastat”;
„(1) Kui taotleja asendab arengukava alusel antava piirkondliku mullakaitse toetuse kohase kohustuse või mahepõllumajandusele ülemineku või mahepõllumajandusega jätkamise toetuse kohase kohustuse selle määruse kohase kohustusega, algab uus kohustus, mille kestus on viis järjestikust kalendriaastat.
(2) Kui lõikes 1 nimetatud kohustuse asendamise korral on taotlejal juba selle määruse kohane kohustus, liidetakse asendatud kohustuse aluse maa pindala taotleja olemasoleva kohustuse aluse maa pindalaga, ning algab uus kohustus, mille kestus on viis järjestikust kalendriaastat.”;
8) paragrahvi 22 täiendatakse lõigetega 8 ja 9 järgmises sõnastuses:
„(8) Kui taotleja asendab põllumajandusministri 8. aprilli 2010. a määruse nr 44 „Mahepõllumajandusliku tootmise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord” kohase kohustuse selle määruse kohase kohustusega, algab uus kohustus, mille kestus on viis järjestikust kalendriaastat.
(9) Kui taotleja asendab põllumajandusministri 8. märtsi 2010. a määruse nr 19 „Poolloodusliku koosluse hooldamise toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord aastateks 2007–2013” kohase kohustuse selle määruse kohase kohustusega, algab uus kohustus, mille kestus on viis järjestikust kalendriaastat.”.
Paragrahvi 2 punktid 1 ja 2 ning § 4 punktid 5 ja 6 jõustuvad 2017. aasta 1. jaanuaril.


Kütitud uluki rümba ja rümba raietükkide väikeses koguses käitlemise hügieeninõuded – Riigi Teataja
Kütitud uluki rümba ja rümba raietükkide väikeses koguses käitlemise hügieeninõuded
Kütitud uluki rümba ja rümba raietükkide väikeses koguses käitlemise hügieeninõuded - sisukord
§ 2 Kütitud uluki esmane kontroll küttimispaigas
§ 3 Käitlemisruum
§ 4 Ulukirümba veterinaarkontroll ning kütitud uluki ja ulukirümba käitlemine käitlemisruumis
§ 5 Trihhinelloosile vastuvõtliku loomaliigi uurimine
§ 6 Ulukirümba ja raietükkide turustamine
§ 7 Arvestuse pidamine
RT I, 29.03.2018, 5
Vastu võetud 15.06.2006 nr 74
RTL 2006, 49, 900
03.05.2010 RTL 2010, 23, 408 10.05.2010 , osaliselt 4.03.2011
20.05.2014 RT I, 23.05.2014, 2 26.05.2014
Määrus kehtestatakse «Toiduseaduse» § 26 lõike 3 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.04.2004, lk 55–205), artikli 1 lõike 4 alusel.
[RTL 2010, 23, 408 - jõust. 10.05.2010]
(1) Määruses kehtestatakse käitlemise hügieeninõuded jahipidamisõigust omava füüsilise isiku (edaspidi jahimees) kütitud uluki rümba (edaspidi ulukirümp) ning suuruluki rümba raietükkide väikese koguse kohta, mille jahimees müüb või annab muul viisil tasuta või tasu eest üle (edaspidi turustamine) otse tarbijale või jaekaubandusettevõtjale, sealhulgas toitlustusettevõtjale, kes turustab selle liha oma Eestis asuvast jaekaubandusettevõttest, sealhulgas toitlustusettevõttest, otse tarbijale.
(2) Ulukirümba ja suuruluki rümba raietükkide väike kogus on jahiseaduse § 24 lõike 3 alusel kehtestatud jahiajal kütitud kuni viielt suurulukilt, nagu põder, hirv, metskits, metssiga ja pruunkaru pärinev liha ning nimetatud jahiajal aastas kütitud kuni tuhandelt väikeulukilt pärinev liha. Suuruluki rümba raietükid on suuruluki poolrümba kuni kolmeks osaks tükeldamisel saadud raietükid.
[RT I, 23.05.2014, 2 - jõust. 26.05.2014]
(3) Suuruluk ja väikeuluk on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 lisa 1 punktides 1.7 ja 1.8 nimetatud loom ning nende rümp on sama määruse lisa 1 punktis 1.9 nimetatud kere.
(4) Määruse nõudeid ei kohaldata haigelt või taudikahtlaselt ulukilt pärineva loomse saaduse käitlemise suhtes.
§ 2. Kütitud uluki esmane kontroll küttimispaigas
(1) [Kehtetu - RT I, 29.03.2018, 1 - jõust. 01.04.2018]
(2) Kütitud uluk veretustatakse viivitamata. Kütitud suurulukilt eemaldatakse siseelundid. Kütitud uluki suhtes teeb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 lisa 3 jaos 4 nimetatud koolitatud isik uluki küttimispaigas viivitamata esmase kontrolli.
(3) Lõikes 2 nimetatud isik täidab küttimispaigas esmase kontrolli tulemusena terveks tunnistatud kütitud uluki ja suuruluki siseelundite kontrolli kohta lisas 1 või 2 toodud vormi kohase kinnituse A osa ning seejärel väljastab kinnituse jahimehele.
§ 3. Käitlemisruum
(1) Kütitud ulukit ja ulukirümpa käideldakse selleks ettenähtud ruumis (edaspidi käitlemisruum). Ulukit ja ulukirümpa võib käidelda ka isiklikus majapidamises asuvas nõuetekohases ruumis.
(2) Käitlemisruumi peab olema võimalik jahutada kütitud uluki ja ulukirümba hoidmiseks enne nende turustamist. Külmal aastaajal, kui välistemperatuur on 0 ºC või alla selle, ei pea ruumi jahutama.
(3) Käitlemisruumis peab olema tagatud kütitud suuruluki rümba võimalikult kiire jahutamine sisetemperatuurini 7 ºC ja kütitud väikeuluki rümba võimalikult kiire jahutamine sisetemperatuurini 4 ºC. Käitlemisruumis peab olema kontrollitav termomeeter.
(4) Käitlemisruum peab vastama järgmistele nõuetele:
§ 4. Ulukirümba veterinaarkontroll ning kütitud uluki ja ulukirümba käitlemine käitlemisruumis
(1) Ulukirümba veterinaarkontroll tehakse 30 tunni jooksul arvates uluki surmamisest.
(2) Jahimees teavitab uluki käitlemisest veterinaarjärelevalveametniku veterinaarkontrolli tegemiseks vähemalt 24 tundi ette. Veterinaarkontrolliks esitatava ulukirümba sisetemperatuur peab vastama § 3 lõikes 3 toodud nõuetele. Veterinaarkontrolli tulemusena toidukõlblikuks tunnistatud ulukirümba kohta täidab veterinaarjärelevalveametnik lisas 1 või 2 toodud vormi kohase kinnituse B osa.
(3) Vältida tuleb ulukirümba ja suuruluki rümba raietükkide kokkupuutumist põrandaga ja ruumi teiste osadega. Määrdunud ulukirümp või raietükid puhastatakse eraldi tööpinnal. Ulukirümba puhastamiseks on keelatud kasutada riiet või tugevat harja.
(4) Töövahendite ja käte pesemisel tuleb vältida pesuvee sattumist lihale, töövahenditele ja tööpinnale.
(5) Uluki ja ulukirümba käitlemisel täidab isik töö- ja tervishoiualastest ning muudest õigusaktidest tulenevaid nõudeid. Isik peab olema terve, vahetama riided enne käitlemist või käitlemise ajal nii sageli kui vajalik ning pesema käed alati enne käitlemise alustamist, puhkepausi või lõunastamise järel, pärast tualeti kasutamist ja regulaarselt käitlemise ajal.
(6) Käitlemisel tekkinud jäätmed ei tohi saastada liha. Jäätmed kogutakse selleks otstarbeks ettenähtud nõudesse.
(7) Käideldud ulukirümp või suuruluki rümba raietükid asetatakse kaitsvasse, puhtasse ümbrisesse ja veopakendisse. Ümbrismaterjali tuleb hoida nii, et see ei saastuks ega põhjustaks ulukirümpade ja liha saastumist.
§ 5. Trihhinelloosile vastuvõtliku loomaliigi uurimine
(1) Trihhinelloosile vastuvõtliku loomaliigi rümbast võtab veterinaarjärelevalveametnik või koolitatud isik trihhinelloosi esinemise uurimiseks proovimaterjali. Proov võetakse ja seda analüüsitakse komisjoni määruse (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes (ELT L 338, 22.12.2005, lk 60–82), nõuete kohaselt. Trihhinelloosi analüüsija väljastab jahimehele trihhinelloosi analüüsi kohta protokolli, mille jahimees edastab veterinaarjärelevalveametnikule, kes täidab lisas 1 või 2 toodud vormi kohase kinnituse B osa.
(2) Ulukit või ulukirümpa on keelatud enne trihhinelloosi proovi analüüsi negatiivse tulemuse saamist tükeldada või turustada.
(3) Trihhinelloosile vastuvõtlikku ulukirümpa, mille proovist on avastatud trihhinelloos, käideldakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1–33), nõuete kohaselt.
[RTL 2010, 23, 408 - jõust. 04.03.2011]
§ 6. Ulukirümba ja raietükkide turustamine
(1) Turustatav ulukirümp ja suuruluki rümba raietükid on töödeldud nõuetekohaselt, on tarbijale ohutud ning need turustatakse kohe pärast käitlemist ja veterinaarkontrolli tegemist.
(2) Ulukirümba ja suuruluki rümba raietükkide turustamisel tuleb järgida § 3 lõikes 3 toodud rümba temperatuuri nõudeid. Ulukirümpa ja suuruluki rümba raietükke ei ole vajalik jahutada või vedada veovahendiga, milles on jahutusvõimalus, külmal aastaajal, kui välistemperatuur, milles rümpasid või rümba raietükke hoitakse või veetakse, on 0 ºC või alla selle.
(3) Turustatavat suuruluki jahutatud rümpa ja suuruluki rümba raietükke on lubatud hoida temperatuuril 2–7 ºC kuni 72 tundi. Turustatavat väikeuluki jahutatud rümpa on lubatud hoida temperatuuril 0–4 ºC kuni üks ööpäev.
(4) Turustatava ulukirümba ja suuruluki rümba raietükkide vedamiseks kasutatakse puhast, kuiva, hästi õhutatud, kinnise veoruumiga veovahendit. Ulukirümba või suuruluki rümba raietükkidega ühes veoruumis on keelatud vedada nülgimata või kitkumata ulukeid.
(5) Jahimees koostab turustatavate ulukirümpade või suuruluki rümba raietükkide kohta saatedokumendi, millel näitab ära järgmised andmed:
1) oma nimi ja aadress;
2) uluki liik ja surmamise kuupäev;
3) ulukirümpade või suuruluki rümba raietükkide arv ja netomass;
4) liha säilivusaeg ja säilitamistemperatuur;
5) kauba saaja nimi ja kontaktandmed.
(6) Jahimees väljastab ulukirümba ja suuruluki rümba raietükkide saajale koos saatedokumendiga lisas 1 või 2 toodud vormi kohase kinnituse koopia turustatavate ulukirümpade või suuruluki rümba raietükkide kohta.
(7) Ulukirümpa ja suuruluki rümba raietükke on keelatud turustada hulgikaubandusettevõtjale, posti teel ning rändkaupluses. Toitlustusettevõtjal on keelatud tarbijale turustada kuumtöötlemata liha.
(1) Jahimees säilitab vähemalt ühe aasta:
1) turustatud ulukirümba või suuruluki rümba raietükkide kohta lisas 1 või 2 toodud vormi kohaseid kinnitusi;
2) ulukirümpade ja suuruluki rümba raietükkide saatedokumente.
(2) Ulukirümba ja suuruluki rümba raietükkide saaja säilitab saatedokumente ja kinnitusi vähemalt kolm aastat.
Määrus jõustub 1. juulil 2006. a.
Lisa 1 Kütitud suuruluk
Lisa 2 Kütitud väikeuluk