Maksumaksja portaal - Taas MTA töövõitudest. MTA, Martin Huberg - 2009 > mai (nr 5) - EML ajakiri MaksuMaksja
EML ajakiri MaksuMaksja > 2009 > mai (nr 5) > Taas MTA töövõitudest. MTA, Martin Huberg
Taas MTA töövõitudest. MTA, Martin Huberg
Eelmisel aastal sai maksukohustuslane ise valida, kas ta esitab TSD (tulu- ja sotsiaalmaksu ning kohustusliku kogumispensioni ja tööstuskindlustuse maksete deklaratsiooni) ja KMD (käibedeklaratsiooni) elektrooniliselt või paberkandjal. Seoses deklareerimise korda puudutavate rahandusministri määruste muudatusega on aga alates sellest aastast teatud juhtudel nimetatud deklaratsioonide elektrooniline esitamine kohustuslik. Elektroonselt tuleb TSD esitada siis, kui vormi TSD lisas 1, 2 või 3 on täidetud üle 5 rea ja KMD siis, kui isik on olnud käibemaksukohustuslane vähemalt 12 kuud.
Maksu- ja Tolliamet tuletab meelde, et kui esitatud deklaratsioonid ei vasta seaduse või määrustega kehtestatud nõuetele, juhib maksuhaldur puudustele tähelepanu ning määrab vajaduse korral maksukohustuslasele nende kõrvaldamiseks tähtaja. Kui puudusi tähtajaks ei kõrvaldata, loetakse deklaratsioon esitamata jäetuks.
Kuidas saada e-maksuameti/e-tolli kasutajaks ja elektroonselt deklaratsioone esitada, saab lugeda Maksu- ja Tolliameti kodulehelt, aadressil www.emta.ee/?id=14414. E-deklaratsioonide esitamiseks on võimalik kasutada Maksu- ja Tolliameti teeninduskohtades asuvaid kliendiarvuteid, kus klienditeenindajad vajadusel abiks on. Abi saab ka infotelefonilt 8800815.
Elektroonse esitamise eelis on see, et deklaratsioonidel olevad vead tuuakse koheselt välja ja klient saab need kiirelt parandada. Lisaks on TSD täitmisel võimalik kasutada mitmeid lihtsustusi, mis hõlbustavad deklaratsiooni esitamist.
Digitaalelu ja elektroonilised deklaratsioonid
Selle aasta algusest kehtivad mitmete deklaratsioonide puhul nõuded, et teatud juhtudel tuleb need esitada elektrooniliselt. Nii näiteks peab tuludeklaratsiooni vormi TSD esitama elektrooniliselt, kui vormi TSD lisas 1, 2 või 3 on täidetud üle 5 rea.[1] Sarnaselt toimib elu ka käibedeklaratsiooni täites – Deklaratsioon esitatakse elektrooniliselt, kui isik on olnud käibemaksukohustuslane vähemalt 12 kuud.[2]
Paljud maksumaksjad on paraku edumeelse ametniku mõistmist mööda tagurlikud maakad, kes selle asemel, et käsku täita ja ametniku elu mugavaks teha nagu kord ja kohus, seletavad mingis arusaamatus keeles, et nad ei oska, ei saa, ei taha ega huvitu arvutitest, internetist jms. Kohati jääb mulje, nagu oleksid ametnikud end taandanud reaalsest elust hüperreaalsesse, kus riik on inimesest tähtsam, mitte aga nii, nagu see tegelikult olema peab.
Paraku on reaalsus selline, et väga paljud ettevõtlikud inimesed ei kasuta arvutit – ja neil on täielik õigus nii talitada. Et see ei ole väljamõeldis, tõendab ka EML praktika – nii mõnegi EML liikme puhul käib kogu suhtlus paberil.
Kas tegelikult ikka peab?
Kui suur osa inimesi täidabki käsku, sest nii on tihti lihtsam, siis mõned söakad asetavad küsimuse teisiti – miks just elektrooniliselt? – ning „edasijõudnud“ küsivad ka, kas sellist asja saab üldse nõuda.
Näiteks käibedeklaratsiooni osas volitab käibemaksuseadus (§ 27 lg 1) ministrit kehtestama käibedeklaratsiooni vormi, täpsustamata maksuhaldurile andmete esitamise viisi. Maksukorralduse seaduse kohaselt (§ 86 lg 1) saadetakse deklaratsioon posti teel, elektroonilisel andmekandjal või elektroonilist andmesidet kasutades või antakse üle maksuhalduri ametiruumides või muus maksuhalduri määratud kohas. Isik võib valida deklaratsiooni esitamise viisi, välja arvatud juhul, kui seaduse või määrusega on sätestatud teisiti.
Ilmselt on usin ametnik tsiteeritut võtnud sõna-sõnalt ning määruses deklaratsiooni esitamise viisi sätestanud, unustades, et ministrile annab seadus õiguse üksnes deklaratsiooni vormi kehtestamiseks, mitte selle esitamise viisi sätestamiseks.[3]
Kuna mingi tülikas isik söandas oma kahtlustest õiguskantslerile märku anda ning õiguskantsler leidis, et elektroonilisel teel deklaratsiooni esitamist ei saa kehtiva õiguse alusel nõuda, tehti deklaratsiooni esitamise viisist ametlik probleem, mis tuleb lahendada.
Normaalses riigis üritatakse inimestel elu võimalikult mugavaks teha. Nii on see ka meil, sest oleme ju normaalsed inimesed, kuigi väikese kiiksuga. Ka ametnik on inimene ja inimese elu peaks ju kergemaks tegema, eks?
Nii pistetigi e-Õiguse andmebaasis ringlevasse käibemaksuseaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise seadusesse sisse punkt, millega muudetakse ka käibemaksuseaduse § 27 lg 1 viimast lauset järgmiselt: Käibedeklaratsiooni vorm ning selle täitmise ja esitamise kord kehtestatakse rahandusministri määrusega.
Seletuskiri selgitab: Muudatusega laiendatakse volitusnormi, mille alusel kehtestab rahandusminister lisaks käibedeklaratsiooni vormile ka täitmise ja esitamise korra. Vormi täitmise ja esitamise korras nähakse ette, et kui isik on olnud käibemaksukohustuslane vähemalt 12 kuud, siis esitatakse deklaratsioon elektrooniliselt. Vormi elektroonilise esitamise kohustusega vähendatakse maksuhalduri administratiivset koormust seoses paberkandjatel esitatud deklaratsioonide füüsilise sisestamisega.[4]
Ei mingit selgitust, et kehtiv kord on põhiseadusega vastuolus ja õiguskantslerilt on selle kohta laekunud järelepärimine vms. Ja loomulikult, ettevõtjad koormavad ju vaest ametnikku![5]
EML leiab, et selline lahendus on ebaõiglane. Praeguses olukorras peaks riik olema pigem huvitatud, et oleks keegigi, kes riigile maksukroone teenib, esitagu nad oma deklaratsioone kas või kiviplaatidesse raiutult. Õige oleks asja mitte kirvemeetodil lahendada.
Kui ministeerium aga tõesti leiab, et maksuhalduri koormus on üle mõistuse suur ja vähemotiveeritud ametnike väljavahetamine ka ei aitaks, siis tasuks esmalt vähemasti leebemaid võtteid kaaluda.
Kindlasti peaks väikeettevõtjatele jääma võimalus deklaratsioonide paberil esitamiseks. Käibemaksukohustuslasena registreerimise ajast deklaratsiooni esitamise viisi sõltuvusse seadmine on täiesti meelevaldne, sama hästi võiks selle sõltuvusse seada maakonnast, kus isik ettevõtet peab vms.
Nii võiks näiteks nendel ettevõtjatel, kelle käive mingit suurust ei ületa, olla kindlasti võimalik paberkandjal deklaratsiooni esitamiseks. Võimalik oleks aluseks võtta KMS § 19 lg-s 1 sätestatud künnis, mis sisuliselt määratleb väikeettevõtluse käibemaksuseaduse mõistes, kuid kaaluda võiks ka kõrgemat künnist.
Samuti võiks vabalt kaaluda maksustamisperioodi pikkuse muutmist väikeettevõtjatele, ka see leevendaks maksuhalduri piinasid.
EML praktika näitab, et kui maksukohustuslane on visa hingega ja esitab siiski paberil deklaratsiooni, siis viitab MTA maksukorralduse seaduse §-le 90. Nimelt juhib MTA esmalt maksukohustuslase tähelepanu sellele, et deklaratsioon ei vasta määruses sätestatud nõuetele, st ei ole esitatud elektroonilisel teel. Kui maksukohustuslane seda „viga“ ei paranda, järgneb MKS § 90 lg 2 kohaldamine, st deklaratsioon loetakse esitamata jäetuks.
See omakorda annab maksuhaldurile motiivi suunata kaasus järgmisesse osakonda, mis tegeleb väärtegude menetlemisega. MKS § 154 nimelt sätestab väärteona maksuhalduri tegevuse takistamise, mis hõlmab ka deklaratsiooni esitamata jätmist (nagu öeldud, praegune tegu võrdsustatakse sellega).
Kui teiega nii juhtub, siis teadke, et käesolevas artiklis tõstatatud küsimuste puhul pole teie karistamiseks alust, sest määrused, mis nõuavad deklaratsiooni elektroonilisel teel esitamist, on vastava nõude osas põhiseaduse vastased.
Kuna EML praktika näitab ka seda, et MTA täidab seadust, mitte ei anna selle põhiseadusega kooskõlale hinnangut, siis olete te sunnitud MTA tegevuse (mis iganes vormis see siis ka pole – nt karistuse kohaldamine MKS § 154 alusel) vaidlustama. EML ulatab oma liikmetele siin kindlasti abistava käe ning kaebusi võime esitada nii paberkandjal kui elektrooniliselt.
Kui seadust muudetakse nii, nagu ministeerium kavandab, siis pärast muudatuste jõustumist tuleb seadust järgida (ja loomulikult analüüsida, kas muudatused on põhiseadusega kooskõlas).
Käibemaksuseaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu
Kuigi Rahandusministeerium ei ole meie arvamust eelnõu kohta küsinud, loodame siiski, et Te leiate aega ja võimaluse vaadata läbi meie ettepanek e-Õiguses 06.05.2009 sisestatud käibemaksuseaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu (nr 1.1-10/4561) kohta.
Teeme ettepaneku jätta eelnõust välja KMS § 27 lg 1 muutmine ning selle asemel muuta käibedeklaratsiooni täitmise juhendit, jättes sealt välja lause “Deklaratsioon esitatakse elektrooniliselt, kui isik on olnud käibemaksukohustuslane vähemalt 12 kuud”.
See võib Teile tunduda uskumatu, aga mitte ainult õiguskantsleri, vaid ka maksumaksjate liidu poole on pöördunud mitmed inimesed, kellel puudub võimalus maksudeklaratsiooni elektrooniliselt esitada – neil kas ei ole arvutit, internetiühendust või isegi elektrit. Tavaliselt on tegemist eakamate inimestega, kes elavad maapiirkondades, mistõttu soovitus sõita kord kuus maakonnakeskusesse maksuhalduri teenindussaali arvutisse deklaratsiooni sisestama ei ole ka nende inimeste jaoks sobiv lahendus. Et ennetada küsimust “aga kuidas nad siis käibemaksu maksta saavad?”, mainin, et pangaülekandeid on võimalik teha mitte ainult internetipanga kaudu või pangakontoris, vaid ka näiteks pangaautomaadis või telefoni teel.
EML on seisukohal, et kõik need maksumaksjad, kellel on võimalus esitada deklaratsioone elektrooniliselt, arvatavasti ka valdavas enamuses kasutavad seda võimalust ja saavad ise aru, et see on mugavam nii neile kui maksuhaldurile. Kellel see võimalus aga puudub, nende jaoks oleks kehtestatud nõue, mida Te soovite seadusesse raiuda, ilmselgelt ebaproportsionaalne.
Kui Rahandusministeeriumi arvates on paberil esitatud käibedeklaratsioonide sisestamine tõesti maksuhalduri jaoks nii suur koormus, siis soovitame anda riskigrupile rohkem võimalusi pikema maksustamisperioodi kasutamiseks – näiteks muuta käibemaksuseadust selliselt, et kassapõhist käibemaksuarvestust pidava FIE ning alla 250 000-krooni suuruse käibega äriühingute jaoks oleks maksustamisperiood üldreeglina kvartali pikkune.
[1] Rahandusministri 08.01.2009 määruse nr 1 „„Tulumaksuseadusest“, „Sotsiaalmaksuseadusest“, „Kogumispensionide seadusest“ ja „Töötuskindlustuse seadusest“ tulenevate deklaratsioonide ja tõendite vormide kinnitamine“ lisa 1 „deklaratsiooni vorm TSD „Tulu- ja sotsiaalmaksu, kohustusliku kogumispensioni makse ja töötuskindlustusmakse deklaratsioon““ märkuste p 7. – RTL 2009, 6, 71.
[2] Rahandusministri 07.04.2004 määruse nr 67 „Käibedeklaratsiooni vorm“ lisa „Käibedeklaratsiooni vorm ja täitmise juhend“ juhendi preambul. – RTL 2004, 44, 750; 2008, 99, 1397.
[3] KMS § 27 lg 1. Sama on ka TSD vormiga, kus seadus annab volituse deklaratsiooni vormi ja täitmise korra kehtestamiseks, mitte esitamise viisi kehtestamiseks (tulumaksuseaduse § 54 lg 3).
[4] Käibemaksuseaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu koos seletuskirjaga (nr 1.1-10/4561). 30.04.2009 redaktsioon. Kättesaadavad e-Õiguse andmebaasis http://eoigus.just.ee.
[5] Muide, kui EML esitas kõikidele riigiasutusele e-postiga teabenõuded sõidupäevikute pidamise jms kohta, siis laekus 87 vastust, samas 16 asutust ei vastanud midagi, sest ilmselt on elektrooniline suhtlemine veel vähe arenenud. Selle kohta vt Kuidas riigiasutused oma autode kohta arvestust peavad? – MaksuMaksja, 2009, nr 3, lk 21-24. Äärmuslik elektroonilise suhtlemisvõimaluse ignoreerimise näide on sellest, kuidas peaministri poolt paberil käsitsi allkirjastatud avaldust presidendile 3 sotsi valitsusest väljaviskamiseks sõidutati uhke ametiautoga Viljandimaale Ärmale. Vt Must audi viis sõna võimu lagunemisest. – Postimees, 22.05.09, lk 1; Postikon – Samas, lk 2. Samuti on EML kokku puutunud kaasusega, kus isik esitas Eesti Riiklikule Autoregistrikeskusele digitaalselt allkirjastatud dokumendid, need prinditi kohapeal välja ning paluti isikul ka paberile allkiri panna.


Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses Haridus- ja Noorteameti loomise ning Keeleinspektsiooni ümbernimetamisega Keeleametiks – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses Haridus- ja Noorteameti loomise ning Keeleinspektsiooni ümbernimetamisega Keeleametiks
RT I, 28.07.2020, 4
Vastu võetud 23.07.2020 nr 62
Määrus kehtestatakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 27, § 271 lõike 2, § 28 lõike 22, § 281 lõike 2 ja § 366 lõike 4, keeleseaduse § 7, § 26 lõike 2 ja § 27 lõike 3, kodakondsuse seaduse § 8 lõike 3, § 9 lõigete 2 ja 6 ja § 35 lõike 10, koolieelse lasteasutuse seaduse § 27 lõike 12, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 15 lõike 2, § 30 lõike 6, § 31 lõike 11, § 32 lõigete 1 ja 2 ja § 10012 lõigete 1 ja 4 ning välismaalaste seaduse § 250 lõike 1 punkti 3 alusel.
1) paragrahvi 4 tekstis asendatakse tekstiosa „„Isikuandmete kaitse seaduses”” tekstiosaga „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 04.05.2016, lk 1–88)”;
2) paragrahvi 41 lõike 10 esimeses ja teises lauses asendatakse sõnad „temaga halduslepingu sõlminud riigi sihtasutus” sõnadega „Haridus- ja Noorteamet” vastavas käändes.
§ 2. Vabariigi Valitsuse 6. juuni 2005. a määruse nr 120 „Eesti Vabariigi kvalifikatsioonide ja enne 20. augustit 1991. a antud endise NSV Liidu kvalifikatsioonide vastavus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 6. juuni 2005. a määruses nr 120 „Eesti Vabariigi kvalifikatsioonide ja enne 20. augustit 1991. a antud endise NSV Liidu kvalifikatsioonide vastavus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 1 lõike 3 esimeses lauses asendatakse sõna „translitereerituna” sõnaga „transkribeerituna”;
„(1) Kvalifikatsioonide vastavuse määramisel juhindutakse „Kõrgharidusega seonduvate kvalifikatsioonide Euroopa regioonis tunnustamise konventsiooni” põhimõtetest, selle konventsiooniga seotud dokumentidest ning käesolevast määrusest.”;
3) paragrahvi 2 lõikes 4 asendatakse sõnad „Sihtasutuse Archimedes” sõnadega „Haridus- ja Noorteameti”;
4) paragrahvi 4 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
„3) diplom põhihariduse baasil keskerihariduse omandamise kohta.”;
5) paragrahvi 9 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
„7) kutsekeskhariduse lõputunnistus.”.
§ 3. Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2006. a määruse nr 89 „Välisriigi haridust tõendavate dokumentide hindamise ja akadeemilise tunnustamise ning välisriigi haridussüsteemis antud kvalifikatsiooni nimetuse kasutamise tingimused ja kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 6. aprilli 2006. a määruses nr 89 „Välisriigi haridust tõendavate dokumentide hindamise ja akadeemilise tunnustamise ning välisriigi haridussüsteemis antud kvalifikatsiooni nimetuse kasutamise tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
„(2) Piiriüleste kvalifikatsioonide ja õppeperioodide hindamisel ja tunnustamisel juhindutakse Lissaboni konventsiooni komitee poolt 19. juunil 2007. a Bukarestis heaks kiidetud „Piiriülese hariduse andmise heade tavade koodeksist” ja 29. veebruaril 2016. a Pariisis heaks kiidetud „Ühiskraadide tunnustamise soovitusest”.”;
2) paragrahvi 5 lõikes 1 asendatakse sõnad „Sihtasutuse Archimedes” sõnadega „Haridus- ja Noorteameti”;
3) paragrahvi 6 lõike 1 punktis 3 asendatakse tekstiosa „originaal või notariaalselt, ametlikult või tunnistusega (apostille’ga) kinnitatud ärakiri” tekstiosaga „originaal või notariaalselt, ametlikult või tunnistusega (apostille’ga) kinnitatud ärakiri paberkandjal või elektrooniliselt;”;
„(11) Lõike 1 punktis 3 nimetatud dokumentide elektrooniliselt esitamise korral on Eesti ENIC/NARIC Keskusel vajaduse korral õigus nõuda dokumentide paberkandjal originaali või notariaalselt, ametlikult või tunnistusega (apostille’ga) kinnitatud ärakirja esitamist.”;
5) paragrahvi 7 lõike 1 punkt 7 sõnastatakse järgmiselt:
„7) õppekavas määratletud õpiväljundid;”;
6) paragrahvi 14 lõike 1 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Välisriigi või piiriülese kvalifikatsiooni nimetust kasutatakse originaalis või transkribeerituna ning lühendi kasutamisel ametlikku lühendit kasutades.”.
§ 4. Vabariigi Valitsuse 13. detsembri 2007. a määruse nr 247 „Isiku terviseseisundist tulenevalt kodakondsuse või pikaajalise elaniku elamisloa taotleja eesti keele ning kodakondsuse taotleja «Kodakondsuse seaduse» ja Eesti Vabariigi põhiseaduse tundmise eksami sooritamise ulatuse ja viisi määramise või nimetatud eksamite sooritamisest vabastamise tingimused ja kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 13. detsembri 2007. a määruses nr 247 „Isiku terviseseisundist tulenevalt kodakondsuse või pikaajalise elaniku elamisloa taotleja eesti keele ning kodakondsuse taotleja «Kodakondsuse seaduse» ja Eesti Vabariigi põhiseaduse tundmise eksami sooritamise ulatuse ja viisi määramise või nimetatud eksamite sooritamisest vabastamise tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
„(2) Eksperdikomisjoni teenindamise korraldab Haridus- ja Noorteamet.”;
2) paragrahvi § 4 lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Haridus- ja Noorteamet edastab laekunud taotlused 10 tööpäeva jooksul eksperdikomisjonile.”.
§ 5. Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2008. a määruse nr 30 „Riigieelarvest koolieelsete lasteasutuste kohtade loomiseks ja renoveerimiseks, lasteasutuste õpikeskkonna arendamiseks ja lasteasutuste õpetajate palgavahenditeks toetuse eraldamise ning kasutamise tingimused ja kord ning toetuse saamise eelduseks oleva kohaliku omavalitsuse üksuse omaosaluse suurus ja nõuded omaosalusele” muutmine
Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2008. a määruse nr 30 „Riigieelarvest koolieelsete lasteasutuste kohtade loomiseks ja renoveerimiseks, lasteasutuste õpikeskkonna arendamiseks ja lasteasutuste õpetajate palgavahenditeks toetuse eraldamise ning kasutamise tingimused ja kord ning toetuse saamise eelduseks oleva kohaliku omavalitsuse üksuse omaosaluse suurus ja nõuded omaosalusele” § 4 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Lasteaiakohtade meetme rakendusüksus on Haridus- ja Noorteamet.”.
§ 6. Vabariigi Valitsuse 20. märtsi 2008. a määruse nr 68 „Kodakondsuse taotleja eesti keele eksami ja eesti keele tasemeeksami ühitamise tingimused ning eksami läbiviimise kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 20. märtsi 2008. a määruse nr 68 „Kodakondsuse taotleja eesti keele eksami ja eesti keele tasemeeksami ühitamise tingimused ning eksami läbiviimise kord” § 2 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Eksameid korraldab Haridus- ja Noorteamet (edaspidi eksameid korraldav asutus).”.
§ 7. Vabariigi Valitsuse 25. septembri 2008. a määruse nr 143 „Kodakondsuse taotleja Eesti Vabariigi põhiseaduse ja „Kodakondsuse seaduse” tundmise eksami läbiviimise kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 25. septembri 2008. a määruse nr 143 „Kodakondsuse taotleja Eesti Vabariigi põhiseaduse ja „Kodakondsuse seaduse” tundmise eksami läbiviimise kord” § 2 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Eksameid korraldab Haridus- ja Noorteamet (edaspidi eksameid korraldav asutus).”.
§ 8. Vabariigi Valitsuse 13. augusti 2010. a määruse nr 113 „Põhikooli ja gümnaasiumi lõputunnistuse ning riigieksamitunnistuse statuut ja vormid” muutmine
Vabariigi Valitsuse 13. augusti 2010. a määruse nr 113 „Põhikooli ja gümnaasiumi lõputunnistuse ning riigieksamitunnistuse statuut ja vormid” § 4 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Riigieksamitunnistuse väljastab Haridus- ja Noorteamet (edaspidi riigieksamitunnistusi väljastav asutus) riigieksami tulemuse kohta elektrooniliselt igale riigieksami sooritanud isikule.”.
§ 9. Vabariigi Valitsuse 6. jaanuari 2011. a määruse nr 2 „Gümnaasiumi riiklik õppekava” muutmine
Vabariigi Valitsuse 6. jaanuari 2011. a määruse nr 2 „Gümnaasiumi riiklik õppekava” § 221 lõikes 8 asendatakse tekstiosa „§ 18 lõigetes 3 ja 4” tekstiosaga „§ 18 lõike 3 punktis 4”.
§ 10. Vabariigi Valitsuse 20. juuni 2011. a määruse nr 85 „Eesti keelenõukogu põhimäärus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 20. juuni 2011. a määruse nr 85 „Eesti keelenõukogu põhimäärus” § 2 lõikes 4 asendatakse sõna „Keeleinspektsioon” sõnaga „Keeleamet”.
§ 11. Vabariigi Valitsuse 14. veebruari 2013. a määruse nr 27 „Lõpueksamite, eesti keele tasemeeksami ning Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsuse seaduse tundmise eksami andmekogu asutamine ja põhimäärus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 14. veebruari 2013. a määruses nr 27 „Lõpueksamite, eesti keele tasemeeksami ning Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsuse seaduse tundmise eksami andmekogu asutamine ja põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
„Testide andmekogu asutamine ja põhimäärus”;
2) paragrahvis 1 asendatakse sõnad „„Eksamite infosüsteem”” sõnadega „testide andmekogu”;
„§ 2. Andmekogu vastutav töötleja
Andmekogu vastutav töötleja on Haridus- ja Noorteamet (edaspidi vastutav töötleja).”;
4) paragrahvi 7 punktis 1, § 10 lõikes 2 ja § 12 lõikes 4 asendatakse sõna „volitatud” sõnaga „vastutav”;
5) paragrahvi 8 sissejuhatavas lauseosas asendatakse sõna „Volitatud” sõnaga „Vastutava”;
6) paragrahvi 8 punktid 1 ja 2 sõnastatakse järgmiselt:
„1) eksameid käsitlevad seadused ja määrused;
2) valdkonna eest vastutava ministri ja vastutava töötleja eksameid käsitlevad käskkirjad;”;
7) paragrahvi 9 lõikes 1, § 10 lõigetes 3 ja 4, § 14 lõikes 1 ja § 16 lõikes 1 asendatakse sõna „Volitatud” sõnaga „Vastutav”;
8) paragrahvi 9 lõikest 2 jäetakse välja sõna „üldjuhul”;
„(1) Andmekogus sisalduvatele andmetele on kehtestatud juurdepääsupiirangud avaliku teabe seaduses sätestatud korras.”;
10) paragrahvi 12 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
11) paragrahvi 12 lõikes 3 ja § 15 lõikes 1 asendatakse sõnad „vastutava ja volitatud” sõnaga „vastutava”;
12) paragrahvi 12 lõikes 4 asendatakse sõnad „isikuandmete kaitse seadusega” tekstiosaga „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 04.05.2016, lk 1–88)”;
13) paragrahvi 13 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Vastutaval töötlejal on lubatud ristkasutuse teel saada andmeid Eesti hariduse infosüsteemist, aadressiandmete süsteemist, rahvastikuregistrist ja sotsiaalkaitse infosüsteemist.”;
14) paragrahvi 13 lõikes 3 asendatakse sõnad „Eesti Hariduse Infosüsteemist” sõnadega „Eesti hariduse infosüsteemist”;
15) paragrahvi 13 lõikes 5 asendatakse sõnad „Riikliku pensionikindlustuse registrist” sõnadega „Sotsiaalkaitse infosüsteemist”;
16) paragrahvi 17 tekst sõnastatakse järgmiselt:
17) paragrahvi 18 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Andmekogu pidamist finantseeritakse riigieelarvest.”.
§ 12. Vabariigi Valitsuse 3. juuli 2014. a määruse nr 107 „Haridust tõendava dokumendi plankide ja medalite tellimise, väljastamise, tagastamise ja aruandluse kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 3. juuli 2014. a määruse nr 107 „Haridust tõendava dokumendi plankide ja medalite tellimise, väljastamise, tagastamise ja aruandluse kord” § 2 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Plankide ja medalite tellimist, väljastamist, tagastamist ja aruandlust korraldab Haridus- ja Noorteamet (edaspidi planke väljastav asutus).”.
Määrus jõustub 1. augustil 2020. a.


IBIKUS, Helene, Bernhard s. 1913, eluk. Tallinn, Vene-Balti 74-5, asum. erin. 15.10.49; Krasnojarski krai Daurskoje raj., vab. 20.04.56. [1702N]
Ibikus, Anna, Ustav, tütar, s. 1943; Daurskoje raj.
Blaubrik, Olga, Mihkel, ema, s. 1871; Daurskoje raj., vab. 20.04.56.
IBRUS, Elvine, Otto s. 1880, eluk. Tallinn, Nelgi 4-1, asum. erin. 16.07.49; Krasnojarski krai Ordžo-nikidzevski raj., surn. asum. 22.02.54. [1920N]
IBRUS, Hans, Hans s. 1887, eluk. Abja-Paluoja, Pärnu 15, ENSV RJM otsus 28.02.49, mitte küüdi-tatud. [312N]
IBRUS, Johanna-Marie, Jaak s. 1901, eluk. Viljandi-maa Kõo v. Unakvere k. Kõrveta t., asum. ENSV MN otsus 14.03.49; Novosibirski obl. Ust-Tarka raj., vab. 20.11.57. [2152K]
Ibrus, Jaak, Jaak, poeg, s. 1942; Ust-Tarka raj.
Ibrus, Johannes, Jaak, abikaasa vend, s. 1897, mitte küüditatud.
IBRUS, Linda, Jaan s. 1904, eluk. Viljandimaa Kõo v. Paaksima k., ENSV MN otsus 14.03.49, mitte küüdi-tatud. [1606K]
Ibrus-Murd, Elju, Hans, tütar, en. ka Eljo, s. 1931; Novosibirski obl. Tatarski raj., vab. 23.06.58.
Ibrus, Heino, Hans, poeg, s. 1933, mitte küüditatud.
IDEON, Juuli, Aleksander s. 1884, eluk. Antsla, Irve 33, ENSV RJM otsus 06.03.49, mitte küüditatud. [3367N]
Ideon, Helju, Aleksander, tütar, s. 1923, mitte küüditatud.
IDVAN, Adele-Pauline, Jüri s. 1913, eluk. Läänemaa Kirbla v. Lautna k., asum. erin. 23.07.49; Novosibirski obl. Kolõvani raj., vab. 16.07.56. [564N]
Idvan, Haljand, Jaan, poeg, s. 1940; Kolõvani raj., vab. 19.08.54.
Idvan, Jaan, Jaan, poeg, s. 1941; Kolõvani raj., vab. 19.08.54.
Idvan, Vaike, Jaan, tütar, s. 1944, ENSV RJM otsus 28.02.49, mitte küüditatud.
Idvan, Anna, Jüri, abikaasa ema, s. 1887, mitte küüditatud.
IHLES, Selma, Mari s. 1898, eluk. Pärnumaa Abja v. Saare t., küüdit. 28.03.49, erin. 06.07.49; Krasnojarski krai, vab. 17.02.56. [6001N]
IIDEL, August, Jaan s. 1901, eluk. Läänemaa Velise v. Nurme k. Tõnu t., asum. ENSV MN otsus 14.03.49; Novosibirski obl. Kolõvani raj., surn. asum. 04.11.55. [2594K]
Iidel, Alide, Juhan, abikaasa, s. 1906; Kolõvani raj., vab. 30.06.58.
Iidel, Aime, August, tütar, s. 1936; Kolõvani raj., vab. 27.05.58.
Iidel, Vilve, August, tütar, s. 1937; Kolõvani raj., vab. 10.08.54.
Iidel, Malle, August, tütar, s. 1943; Kolõvani raj., vab. 10.08.54.
IILA, August, Juhannes in. ka Eduard s. 1898, eluk. Virumaa Erra v., asum. erin. 06.07.49; Krasnojarski krai Kuragino raj., vab. 09.04.58. [832N]
Iila, Hilda, Aleksander, abikaasa, en. ka Ilse, s. 1900; Kuragino raj., vab. 09.04.58.
Iila, Vambo, August, poeg, s. 1929; Kuragino raj., vab. 09.04.58.
Iila, Aadu, August, poeg, s. 1939, ENSV RJM otsus, mitte küüditatud.
Iila, Anna, Johan, ema, s. 1878; Kuragino raj., vab. 22.08.56.
IIR, Alma, Mart s. 1878, eluk. Pärnumaa Rajangu v. Loosu t., ENSV MN otsus 14.03.49, mitte küüditatud; arr., rk. 03.49 §60 lg.3, 1a., asum. 18.03.50, pärast kar. kandm.; Novosibirski obl. Tšerepanovo raj., vab. 17.06.58. [mk, 2758K]
Iir, Mart, Mart, poeg, s. 1905, arr., rk. 07.11.48 §61 lg. 3, 2a.; Tšerepanovo raj., vab. 07.06.58.
IIR, Jaan, Ado ka Hiir s. 1886, eluk. Pärnumaa Abja v. Abjaku k., küüdit. 27.03.49, ENSV MN otsus 15.03.49; Krasnojarski krai Šira raj., surn. 23.04.51. [2453K]
Kase, Mari, Ado, õde, s. 1881; Šira raj., vab. 08.02.55.
IIR, Marie, Jaan s. 1904, eluk. Pärnumaa Rajangu v., küüdit. 27.03.49, erin. 06.07.49; Novosibirski obl.
Tšanõ raj., alates 1953. a. Kustanai obl. Fjodorovka raj., vab. 23.07.58. [4830N]
Iir, Salme, Mart, tütar, s. 1925, ENSV RJM otsus 11.03.49, mitte küüditatud.
IITAL, Alide, Andres s. 1917, eluk. Tallinn, Paldiski mnt. 59-1, ENSV RJM otsus 06.03.49, mitte küüdi-tatud. [1783N]
Iital, Urve, Elmar, tütar, s. 1943, mitte küüditatud.
IKMELT, Johannes, Jaan s. 1900, eluk. Harjumaa Keila v. Ohtu k. Toome t., küüdit. 28.03.49, erin. 15.10.49; Novosibirski obl. Masljanino raj., surn. asum. 22.04.49. [5823N]
Ikmelt, Leida, Jaan s. 1915, küüdit. Masljanino raj., vab. 10.07.56.
Ikmelt, Harda, Juhan s. 1931, küüdit. Masljanino raj., vab. 10.07.56.
Ikmelt, Jaan, Prits s. 1870, küüdit. Masljanino raj., surn. asum. 05.07.49.
Ikmelt, Maria, Adam s. 1897, küüdit. Masljanino raj., surn. asum. 22.12.49.
ILBAK, Elsa, Jaak s. 1903, eluk. Pärnumaa Abja v. Kangru t., asum. erin. 05.10.49; Krasnojarski krai Bogradi raj., vab. 07.01.60, Eestisse lubati alles1973. [223N]
Viinamägi, Jaak, Andres s. 1870; Bogradi raj., surn. asum. 09.10.53.
ILBI, Karl, Jüri s. 1892, eluk. Järvamaa Käru v. Raja k., ENSV MN otsus 14.03.49, mitte küüditatud. [1916K]
Ilbi, Anna, Hans, abikaasa, s. 1895, mitte küüdi-tatud.
Ilbi, Paul, Karl, poeg, s. 1922, mitte küüditatud; arr., rk. 11.10.52 §192a lg.2, 2a. [mk, 1916K]
Ilbi, Asta, Rein, poja abikaasa, s. 1929; Krasno-jarski krai Krasnoturanski raj., vab. 19.05.56.
Ilbi, Aino, Karl, tütar, s. 1935, eluk. Käru v.; Krasno-turanski raj., vab. 19.05.56.
ILD, August, August s. 1927, eluk. Pärnumaa Halinga v. Rukkiküla, asum. erin. 01.10.49; Novo-sibirski obl. Masljanino raj., vab. 01.03.57. [199N]
Ild, Linda, August, õde, s. 1929, eluk. Läänemaa Lihula; Masljanino raj., vab. 01.03.57.
ILISSON, Liisa-Maria, Karl, s. 1913, eluk. Valgamaa Helme v. Lombi t., asum. ENSV MN otsus 14.03.49; Novosibirski obl. Tšistoozjornoje raj., vab. 25.01.58. [627K]
Ilisson, Johannes, Juhan, abikaasa, s. 1902, arr., rk. 10.02.49 §60 lg.3, 1a., väljas. kuup. 28.01.50, pärast kar. kandm.; Tšistoozjornoje raj., vab. 25.01.58. [mk, 627K]
Ilisson, Ants, Johannes, poeg, s. 1937, mitte küüditatud.
Ilisson, Jaan, Johannes, poeg, s. 1939, mitte küüditatud.
Ilisson, Rein, Johannes, poeg, s. 1941, mitte küüditatud.
Ilisson, Enn, Johannes, poeg, s. 1948; Tšisto-ozjornoje raj.
ILISTE, Helmi, Hendrik s. 1900, eluk. Tartumaa Konguta v. Kaste k., ENSV RJM otsus 12.03.49, mitte küüditatud. [4520N]
ILISTE, Linda-Johanna, Juhan s. 1911, eluk. Viljandimaa Rimmu v. Lääne t., asum. erin. 06.07.49; Novosibirski obl. Tšanõ raj., vab. 12.09.56. [256R]
Iliste, Mati, Johannes, poeg, s. 1942; Tšanõ raj.
ILJO, Jaan, Ilja, ka Ilje, s. 1892, eluk. Võrumaa Mäe v. Mikitamäe kn. Sillaotsa t., ENSV MN otsus 14.03.49, mitte küüditatud. [2841K]
ILJO, Rasmus, Mihhail, ka Ilje s. 1928, eluk. Võrumaa Mäe v. Uusinitsa k., asum. erin. 12.10.49; Novosibirski obl. Kuibõševi raj.; arr. asum. 08.08.52, trib. 04.10.52 §58-8, 58-10 lg.1, 25a, vab. 19.06.56, asum. 08.04.58. [mk, 5164N]
Asur, Eili, Mihhail, õde, en. ka Elisaveta, s. 1924; Kuibõševi raj., vab. 25.11.57.
Asur, Vassili, Aleksei, õe abikaasa, s. 1921; Kuibõ-ševi raj., vab. 25.11.57.
ILLAK, Juhan, Juhan s. 1904, eluk. Tartumaa Veski v. Tornimäe k., ENSV MN otsus 14.03.49. [2082K]
Illak, Ella, Moorits, abikaasa, s. 1906; Omski obl. Tšerlaki raj., vab. 23.04.56.
Illak, Kaupo, Juhan, poeg, s. 1931; Tšerlaki raj., vab. 23.04.56.
Illak, Valdeko, Juhan, poeg, s. 1933; Tšerlaki raj., vab. 23.04.56.
Illak, Uuno, Juhan, poeg, s. 1935; Tšerlaki raj., vab. 23.04.56.
Illak, Eha-Mai, Juhan, tütar, s. 1939; Tšerlaki raj.
Illak, Leili, Juhan, tütar, s. 1942; Tšerlaki raj.
Illak, Aavo, Juhan, poeg, s. 1947; Tšerlaki raj.
ILLASTE, Linda, Jaan s. 1929, eluk. Läänemaa Velise v. Päärdu k. Sepa t., küüdit. 26.03.49, erin. 23.07.49; Novosibirski obl. Barabinski raj., vab. 18.11.57. [512N]
Illaste, Ilme, Jaan, õde, s. 1931, eluk. Vigala v. Araste k. Rootsi t., küüdit. Barabinski raj., vab. 18.11.57.
Illaste, Kalju, Jaan, vend, s. 1934, eluk. Araste k. Rootsi t., küüdit. Barabinski raj., vab. 18.11.57.
Illaste, Aino, Jaan, õde, s. 1938, eluk. Araste k. Rootsi t., küüdit. Barabinski raj.
Illaste, Johanna, Jaan, ema, s. 1898, eluk. Araste k. Rootsi t., erin. 02.08.52; Barabinski raj., vab. 18.11.57.
ILLI, Imanta, Jaan, s. 1916, eluk. Viljandimaa Vastemõisa v. Tamme t., küüdit. 26.03.49, ENSV MN otsus 14.03.49; Novosibirski obl. Tšanõ raj., vab. 01.07.58. [1924K]
Illi, Laine, Mart, abikaasa, s. 1913, küüdit. Tšanõ raj., vab. 01.07.58.
Illi, Marie, Johan, ema, s. 1883, küüdit. Tšanõ raj., vab. 01.07.58.
ILLING, Johannes, Jüri s. 1894, eluk. Läänemaa Oru v. Soolu k., asum. ENSV MN otsus 14.03.49; Novosibirski obl. Kotški raj., vab. 21.08.57. [1136K]
Illing, Anna, Jaan, abikaasa, s. 1889; Kotški raj., vab. 02.08.57.
Illing, Anna, Johannes, tütar, s. 1922, mitte küüdi-tatud.
Illing, Johannes, Johannes, poeg, s. 1928; Kotški raj., vab. 02.08.57.
ILLISSON, Ida, Hans, s. 1907, eluk. Valgamaa Hummuli v. Mäe-Musti t., asum. ENSV MN otsus 14.03.49; Novosibirski obl. Ordõnskoje raj., vab. 20.02.58. [1526K]
Illisson, Hugo, Hans, vend, ka Ilisson s. 1904, mitte küüditatud.
Illisson, Minna, Jaan, ema, s. 1887; Ordõnskoje raj., vab. 20.02.58.
ILLISSON, Jaan, Jaak s. 1883, eluk. Valgamaa Kuigatsi v. Laane t., asum. ENSV MN otsus 14.03.49; Novosibirski obl. Tšistoozjornoje raj., surn. asum. 16.06.54. [659K]
Illisson, Linda, Ando, abikaasa, s. 1893; Tšisto-ozjornoje raj., vab. 22.12.56.
Lutter, Emilie, Ando, abikaasa õde, ka Luther Emilia, s. 1890; Tšistoozjornoje raj., vab. 26.04.56. Ei olnud küüditatute nimekirjas.
ILMAS, Paul, Jakob s. 1899, eluk. Viljandimaa Pajusi v. Sopimetsa k. Kurista t., ENSV MN otsus 14.03.49, mitte küüditatud; arr., rk. 1951 §192a lg.2, 2a., asum. 04.53, pärast kar. kandm.; Novosibirski obl. Krasno-zjorskoje raj., vab. 08.03.58. [mk, 2018K]
Ilmas, Juta, Jaan, abikaasa, s. 1895, ENSV MN otsus 14.03.49; Krasnozjorskoje raj., surn. 31.01.50.
Ilmas, Laine, Paul, tütar, s. 1935, ENSV MN otsus 14.03.49; Krasnozjorskoje raj., vab. 08.03.58.
ILMJÄRV, Juuli, Jakob en. ka Julia, Julie-Marie, s. 1902, eluk. Pärnumaa Paikuse v. Kõdu k., asum. ENSV MN otsus 14.03.49; Novosibirski obl. Masljanino raj., surn. asum. 06.12.49. [524K]
Ilmjärv, Arne, Mihkel, abikaasa, s. 1902, mitte küüditatud.
Ilmjärv, Alo, Arne, poeg, s. 1924; Masljanino raj., vab. 06.58.
Ilmjärv, Hulda, Arne, tütar, s. 1935; Masljanino raj., vab. 24.06.58.
ILMRE, Ella, Gustav s. 1897, eluk. Tartumaa Alatskivi v. Torila k. Härja t., küüdit. 26.03.49, erin. 22.10.49; Novosibirski obl. Zdvinski raj., surn. 11.09.54. [2698N]
Pärsikivi, Maie, Aleksander, tütar, s. 1917, küüdit. Zdvinski raj., vab. 12.07.56.
Pärsikivi, Hendrik, Johannes, tütre abikaasa, s. 1915, küüdit. Zdvinski raj., vab. 12.07.56.
Pärsikivi, Mati, Hendrik, tütrepoeg, s. 1946, küüdit. Zdvinski raj.
ILOSTE, Johanna, Peeter s. 1909, eluk. Pärnumaa Tali v. Veelikse k., asum. erin. 08.10.49; Krasnojarski krai Šira raj., vab. 22.02.60. [354N]
Iloste, Aino, Arnold, tütar, s. 1937; Šira raj.
Iloste, Aide, Arnold, tütar, s. 1939; Šira raj.
Iloste, Aime, Arnold, tütar, s. 1942; Šira raj.
Iloste, Katre, Arnold, tütar, s. 1943; Šira raj.
ILOVER, Niina, Konstantin s. 1911, eluk. Tallinn, Tehnika 16-17, asum. erin. 20.07.49; Krasnojarski krai Daurskoje raj., vab. 24.08.56. [4337N]
Ilover, Jaak, Ferdinand, poeg, s. 1942, ENSV RJM otsus 10.03.49, mitte küüditatud.
ILP, Eliise, Jaan s. 1903, eluk. Saaremaa Mustjala v. Võhma k., asum. erin. 06.07.49; Novosibirski obl. Mihhailovka raj., vab. 24.06.58. [2440N]
Rander, Ingel, Laas, abikaasa ema, s. 1867; Mihhailovka raj., surn. 16.08.51.
ILP, Liisa, Ado s. 1896, eluk. Saaremaa Mustjala v. Järise k., ENSV RJM otsus 06.03.49, mitte küüditatud. [3997N]
Ilp, Helene, Ants, venna abikaasa, s. 1897, erin. 12.10.49; Novosibirski obl. Tatarski raj., surn. asum. 01.11.49.
Ilp, Arnold, Jaan, vennapoeg, s. 1931, erin. 12.10.49; Tatarski raj., vab. 23.06.58.
Ilp, Viive, Jaan, vennatütar, s. 1939, erin. 12.10.49; Tatarski raj.
ILSJAN, Hans, Jaan s. 1894, eluk. Valgamaa Karula v. Rästa t., asum. ENSV MN otsus 14.03.49; Novosibirski obl. Ordõnskoje raj., vab. 18.06.58. [657K]
Ilsjan, Amanda, Peeter, abikaasa, s. 1899; Ordõns-koje raj., vab. 18.06.58.
Ilsjan, Ira, Hans, tütar, ka Iira, Kiira, s. 1929, eluk. Valga; Ordõnskoje raj., vab. 21.06.58.
Ilsjan, Lennart, Hans, poeg, s. 1932; Ordõnskoje raj., vab. 20.06.58.
Ilsjan, Inna, Hans, tütar, s. 1938; Ordõnskoje raj.
ILUMÄE, Ellen, Hendrik s. 1916 perek. Presjärv H.
ILUMÄE, Hans, Hans s. 1884, eluk. Viljandimaa Võisiku v. Vissuvere k. Tipu t., asum. erin. 05.10.49; Novosibirski obl. Krasnozjorskoje raj., vab. 06.01.57. [5546N]
Ilumäe, Liisa, Tõnis, abikaasa, s. 1890; Krasno-zjorskoje raj., vab. 06.01.57.
Ilumäe, Kalju, Hans, poeg, s. 1928; Krasno-zjorskoje raj., vab. 06.01.57.
ILUMÄE, Ille, Harald s. 1946 perek. Presjärv H.
ILUMÄE, Juhan, Liisa s. 1889, eluk. Tallinn, Graniidi 29-12, küüdit. 28.03.49, erin. 05.10.49; Krasnojarski krai Šira raj., surn. asum. 04.01.50. [5802N]
Ilumäe, Leena, Jaak, abikaasa, s. 1889, küüdit. Šira raj., vab. 06.06.57.
ILUS, Anna, Margus s. 1873 perek. Einbaum O.
ILUS, Vladimir, Kusta s. 1907, eluk. Võrumaa Põlva v. Kähri k., ENSV RJM otsus 07.03.49, mitte küüdi-tatud. [3074N]
Ilus, Johannes, Vladimir, poeg, s. 1931, mitte küüditatud.
Ilus, Maie, Vladimir, tütar, s. 1937, mitte küüditatud.
ILVAR, Gustav, Hans s. 1901, eluk. Tartu, Tallinna 63-3, asum. erin. 20.07.49; Omski obl. Tšerlaki raj., vab. 30.03.57. [1440N]
Siidovas, Trusilla, Hans, õde, ka Ilvar, s. 1894; Tšerlaki raj., vab. 14.08.56.
ILVES, Alide, Joosep s. 1915, eluk. Virumaa Kohtla v., küüdit. 28.03.49, erin. 08.10.49; Krasnojarski krai Balahta raj., vab. 20.06.57. [812N]
Ilves, Mart, August, poeg, s. 1942, küüdit. Balahta raj., vab. 20.06.57.
Ilves, Toivo, August, poeg, s. 1945, eluk. Kohtla rdtj, küüdit. Balahta raj., vab. 20.06.57.
ILVES, Alma, Ado s. 1906, eluk. Viljandimaa Raudna v. Parastuma k. Vanausse t., asum. ENSV MN otsus 14.03.49; Novosibirski obl. Kargati raj., vab. 21.07.58. [177K]
Ilves, Tooni, Lembit, tütar, s. 1933; Kargati raj., vab. 05.06.58.
Ilves, Toomas, Lembit, poeg, s. 1936; Kargati raj., vab. 18.06.58.
Ilves, Anne, Lembit, tütar, s. 1940; Kargati raj.
Ilves, Erna, Lembit, tütar, s. 1943, mitte küüditatud.
ILVES, Alma, Tõnis s. 1907 perek. Mäelt M.
ILVES, Anna-Alvine, Mart s. 1886, eluk. Tartumaa Kiidjärve v. Lootvina k. Laanemäe t., asum. erin. 28.09.49; Omski obl., surn. 1949. [4056N]
Ilves, Samuel, Ado, abikaasa, s. 1877; Omski obl., surn. 1949.
Parve, Leili, Juhannes, kasupoja tütar, s. 1940; Omski obl. Oli lastekodus. Täpsemaid andmeid kogu pere kohta pole.
ILVES, Elbe, Karl s. 1930, eluk. Võrumaa Kanepi v., ENSV RJM otsus 27.03.49, mitte küüditatud. [5879N]
ILVES, Elisabeth, Gustav, s. 1891, eluk. Võrumaa Kanepi v. Kolovere t., asum. ENSV MN otsus 14.03.49; Irkutski obl. Tuluni raj., vab. 20.05.58. [574K]
Ilves, Osvald, Jakob, poeg, s. 1922; Tuluni raj., Irkutsk, vab. 20.05.58.
Ilves, Kaisa, Jakob, tütar, s. 1923; Irkutsk, vab. 20.05.58.
Ilves, Valve, Jakob, tütar, s. 1933; Irkutsk, vab. 20.05.58.
ILVES, Elsa, Albert s. 1921, eluk. Virumaa Kohtla v. Kukruse k. Parve t., asum. erin. 02.07.49; Krasnojarski krai Karatuzskoje raj., vab. 05.09.56. [4373N]
Ilves, Jüri, Gustav, poeg, s. 1941; Karatuzskoje raj., vab. 05.09.56.
ILVES, Fernanda, Jakob s. 1907, eluk. Tallinn, Tobiase 8-8, asum. erin. 15.10.49; Krasnojarski krai Ordžonikidzevski raj., vab. 15.04.58. [973R]
Ilves, Jüri, Ervin, poeg, s. 1944; Ordžonikidzevski raj., vab. 15.04.58.
ILVES, Juuli, Nikolai s. 1900, eluk. Pärnumaa Laik-saare v. Uuemaa k., ENSV RJM otsus 27.02.49, mitte küüditatud. [235N]
Ilves, Jüri, Aleksander, poeg, s. 1936, mitte küüdi-tatud.
Ilves, Tiiu, Tõnis, ema, s. 1874, mitte küüditatud.
Ilves, Anna, Jaan, abikaasa ema, s. 1879, mitte küüditatud.
ILVES, Maria, Jaan s. 1889, eluk. Tartumaa Kiidjärve v. Lootvina k., asum. erin. 06.07.49; Omski obl. Kormilovka raj., vab. 10.10.56. [1595N]
Ilves, Elmar, Jaan, poeg, s. 1924, ENSV RJM otsus 25.02.49, mitte küüditatud.
Ilves, Viktor, Jaan, poeg, s. 1930; Kormilovka raj., surn. 1955.
Ilves, Artur, Jaan, poeg, s. 1933; Kormilovka raj., vab. 10.10.56.
ILVES, Maria, Tõnis s. 1888, eluk. Viljandimaa Kabala v. Vahamulla k. Peetri t., asum. Novosibirski obl. Krasnozjorskoje raj., vab. 03.12.56. [1607K]
Ilves, Jaan, Andres, abikaasa, s. 1879; Krasno-zjorskoje raj., surn. asum. 1953.
Anvelt-Ilves, Valentina, Jaan, tütar, s. 1912, mitte küüditatud.
Ilves-Rätsepp, Anna, Andres, abikaasa õde, s. 1872, mitte küüditatud.
ILVES, Mihhail, Maksim s. 1906, eluk. Võrumaa Meremäe v. Obinitsa k., küüdit. 08.49, ENSV MN otsus 14.03.49; Irkutski obl. Tšeremhovo raj., vab. 26.06.58. [729K]
Ilves, Aleksandra, Aleksei, abikaasa, s. 1913; Tše-remhovo raj., vab. 26.06.58.
Ilves, Elmar, Mihhail, poeg, s. 1939; Tšeremhovo raj., vab. 26.06.58.
Ilves, Lidia, Mihhail, tütar, s. 1944; Tšeremhovo raj., vab. 26.06.58.
Ilves, Evi, Mihhail, tütar, s. 1946; Tšeremhovo raj., vab. 26.06.58.
ILVES, Peeter, Peeter s. 1881, eluk. Tartumaa Võnnu v., ENSV MN otsus 14.03.49, mitte küüditatud. [699R]
Ilves, Julia, Peeter, õde, s. 1878, mitte küüditatud.
ILVES, Salme, Minna s. 1903, eluk. Võrumaa Kooraste v., küüdit. 28.03.49, erin. 06.07.49; Irkutski obl. Ussolje raj., vab. 02.12.57. [421R]
Ilves, Endla, August, poja abikaasa, s. 1921, ENSV RJM otsus 27.03.49, mitte küüditatud.
Ilves, Aivo, Haljand, pojapoeg, s. 1942, küüdit. Ussolje raj.
Ilves, Ilmar, Haljand, pojapoeg, s. 1947, küüdit. Ussolje raj.
ILVES-MATTO, Elfriede, Adam s. 1905 perek. Ratnik L.
INDERMITTE, Endel, Karl, s. 1923, eluk. Järvamaa Paide v., ENSV MN otsus 14.03.49, mitte küüditatud; arr., rk. 1952, §59-3 lg.1. [mk, 917K]
Indermitte, Uno, Karl, vend, s. 1931, mitte küüdi-tatud.
Indermitte, Elfriede, Jaan, ema, s. 1895; Krasno-jarski krai Novosjolovo raj., vab. 28.02.56.
Indermitte, Kustas, Ado, vanaisa, s. 1857; Novo-sjolovo raj., surn. 20.04.49.
INGERMAN, Anna, Jaan s. 1897, eluk. Viljandimaa Suislepa v. Tõnumärdi t., ENSV MN otsus 14.03.49, mitte küüditatud; arr., rk. 01.09.49 §192a lg.2, 2a., asum. 01.08.52, pärast kar. kandm.; Novosibirski obl. Ust-Tarka raj., vab. 07.06.58. [mk, 3047K]
Ingerman, Heino, Hans, poeg, s. 1923, ENSV MN otsus 14.03.49, mitte küüditatud.
INGVER, Elsa, Juhan s. 1900, eluk. Võrumaa Kooraste v. Kaagvere kn., asum. erin. 16.07.49; Irkutski obl. Tuluni raj., surn. asum. 1949. [3343N]
Ingver, Silvia, August, tütar, s. 1933, ENSV RJM otsus 21.02.49, mitte küüditatud.
Ingver, Ilma, August, tütar, s. 1935; Tulun, vab. 15.05.58.
INGVERK, Helmi, Jaan s. 1919, eluk. Läänemaa Märjamaa v. Päädeva k. Nõmme t., asum. erin. 05.10.49; Novosibirski obl. Kolõvani raj., vab. 03.01.58. [525N]
Ingverk, Helgi, Eduard, tütar, s. 1939; Kolõvani raj.
Ingverk, Õie, Eduard, tütar, s. 1942; Kolõvani raj.
INK, Vassili, Martin s. 1879, eluk. Hiiumaa Käina v., asum. erin. 18.10.49; Novosibirski obl. Tatarski raj., vab. 12.07.56. [174R]
Ink, Liisa, Juhan, abikaasa, s. 1888; Tatarski raj., vab. 12.07.56.
Ink, Eino, Vassili, poeg, s. 1935; Tatarski raj., vab. 12.07.56.
INNO, Amanda, Mihkel s. 1903, eluk. Virumaa Küti v. Kehala k., asum. erin. 12.10.49; Krasnojarski krai Verhneussinskoje raj. [672N]
Tamme, Leena, Mart, ema, s. 1873, ENSV RJM otsus 04.03.49, mitte küüditatud.
INNO, Anna, Hindrek, s. 1876, eluk. Virumaa Rakvere v. Tõrma k., asum. ENSV MN otsus 14.03.49; Krasnojarski krai, surn. 18.07.49. [1435K]
Pärnsoo, Aliide, Jaan, tütar, s. 1908; Krasnojarski krai Beja raj., vab. 30.06.58.
Pärnsoo, Aive, Karl, tütretütar, s. 1940; Beja raj.
INNOS, Gustav, Mihkel s. 1892, eluk. Virumaa Erra v. Erra k., ENSV MN otsus 14.03.49, mitte küüditatud. [3040K]
Innos, Alma, Juhan, abikaasa, s. 1903, mitte küüdi-tatud.
Innos, Otto, Gustav, poeg, s. 1925, eluk. Kiviõli, maja 210-7, mitte küüditatud.
Innos, Salme, Gustav, tütar, s. 1927, eluk. Kiviõli, Posti 10-5, mitte küüditatud.
Innos, Vilma, Gustav, tütar, s. 1929, arr., rk. 26.06.51 §192a lg.2, 2a., väljas. kuup. 20.05.53, pärast kar. kandm.; Novosibirski obl. Masljanino raj., vab. 28.08.57. [mk, 3040K]
Innos, Andres, Gustav, poeg, s. 1931, mitte küüdi-tatud.
INNOS, Hilda, Mihkel s. 1912, eluk. Virumaa Lüganuse v. Püssi, ENSV RJM otsus 06.03.49, mitte küüditatud. [3259N]
Innos, Endel, Aleksander, poeg, s. 1932, mitte küüditatud.
Innos, Rein, Aleksander, poeg, s. 1943, mitte küüditatud.
Innos, Õilme, Jakob, abikaasa õde, s. 1922, mitte küüditatud.
Innos, Maria, Juhan, abikaasa ema, s. 1880, mitte küüditatud.
INSLERMANN, Emilie, Rein s. 1902, eluk. Järvamaa Rakke v. Liigvalla k., asum. erin. 06.07.49; Krasno-jarski krai Krasnoturanski raj., vab. 23.11.57. [2346N]
INT, Ida-Pauliine, August s. 1905, eluk. Tartumaa Saare v. Ruskavere k., ENSV RJM otsus 08.03.49, mitte küüditatud. [2701N]
Int, Elju, Rudolf, tütar, s. 1939, mitte küüditatud.
Int, Ilmar, Rudolf, poeg, s. 1941, mitte küüditatud.
Int, Lembit, Rudolf, poeg, s. 1941, mitte küüditatud.
Int, Avo, Rudolf, poeg, s. 1942, mitte küüditatud.
INTSAR, Ants, Mart s. 1927, eluk. Pärnumaa Abja v. Aksi t., küüdit. 27.03.49, ENSV MN otsus 14.03.49; Novosibirski obl. Suzuni raj., vab. 12.07.58. [863K]
Intsar, Linda, Mart, õde, ka Hintsar, s. 1929, mitte küüditatud.
Intsar, Hilda, Jaan, ema, ka Hintsar, s. 1905, mitte küüditatud.
IRDT, Akelina-Liina, Jüri s. 1890 perek. Reinson M.
IRS, Salme, Mats in. ka Mart s. 1893, eluk. Tartumaa Rõngu v. Piigandi k. Kadaka t., ENSV MN otsus 14.03.49, mitte küüditatud; arr., rk. 25.05.50 §192a lg.2, 2+5, asum. 17.04.52, pärast kar. kandm.; Omski obl. Kormilovka raj. [mk, 3028K]
Irs, Linda, Voldemar, tütar, s. 1926, ENSV MN otsus 14.03.49, mitte küüditatud.
IRV, Anna, Jüri s. 1878 perek. Männik J.
IRVAND, Ann, Madis s. 1862 perek. Kirikal L.
ISAK, Augustin, Anton ka Iisak s. 1903, eluk. Saaremaa Pihtla v. Metsaküla Kopli t., asum. erin. 06.07.49; Novosibirski obl. Mihhailovka raj., vab. 10.01.57. [709R]
Sepp, Aino, Olga, abikaasa tütar, s. 1930; Mihhai-lovka raj., vab. 10.01.57.
ISBERG, Juuli, Toomas s. 1911, eluk. Läänemaa Ridala v. Kiideva k. Luguste t., ENSV RJM otsus 27.03.49, mitte küüditatud. [5913N]
Isberg, Maive, Aleksander, tütar, s. 1940, mitte küüditatud.
Isberg, Harald, Aleksander, poeg, s. 1942, mitte küüditatud.
Isberg, Leena, Rein, abikaasa ema, s. 1873, mitte küüditatud.
ISOP, Voldemar, Hermann, s. 1892, eluk. Virumaa Palmse v. Võsu, Mere 18, juhutööline külas, asum. erin. 12.10.49; Krasnojarski krai Altai raj. Belõi-Jari as. Letniku k., vab. 12.07.56. [176R, kl]
Isop, Tatjana, Ivan, abikaasa, venelane, s. 1898 Simbirsk, koduperenaine, küüdit. Palmse v.; Belõi-Jari as. Letniku k., vab. 12.07.56.
Isop, Aino, Voldemar, tütar, s. 04.10.37, küüdit. Palmse v.; Belõi-Jari as., vab. 12.07.56.
ISOTAMM, Ene, Kristjan s. 1917, eluk. Tartu, asum. erin. 06.07.49; Krasnojarsk, Omski obl. Tšerlaki raj., vab. 25.05.57. [1536N]
Isotamm, Eve, Edmund, tütar, s. 1939; Krasno-jarsk, vab. 25.05.57.
ISOTAMM, Evi, Johannes, s. 1928, eluk. Tartumaa Vaimastvere v., asum. ENSV MN otsus 14.03.49; Novosibirski obl. Vengerovo raj., vab. 24.06.58. [824K]
Isotamm, Jüri, Johannes, vend, s. 1939; Venge-rovo raj., vab. 21.06.58.
Isotamm, Olev, Johannes, poolvend, s. 1952 Vengerovo raj. Sündis Siberis.
Isotamm, Johannes, Jaan, isa, s. 1898, mitte küüditatud; 1950 sõitis lastele järele asumispaika Vengerovo raj., surn. 16.03.57.
Isotamm, Leida, Juhan, isa teine naine, ka Randma, s. 1916, 1950 sõitis mehega koos Vengerovo raj., vab. 21.06.58.
ISOTAMM, Linda, Johannes s. 1909 perek. Ränk J.
ISRAEL, Kai, Juhan s. 1869 perek. Koorits K.
ISRAEL, Mari, Otto s. 1865, eluk. Harjumaa Kernu v. Kabila k., asum. erin. 23.07.49; Novosibirski obl. Tšerepanovo raj., vab. 20.08.55. [25R]
Israel, Helene, Hans, tütar, s. 1887; Tšerepanovo raj., vab. 20.08.55.
ISRAEL, Vilhelmiine, Jakob ka Iisrael ja Uustalu, s. 1905, eluk. Harjumaa Hageri v. Adila k., ENSV MN otsus 14.03.49, mitte küüditatud; arr. 05.03.49, rk. 29.04.49 §61 lg.3, 60 lg.3, 2+5, asum. 05.03.51, pärast kar. kandm.; Novosibirski obl. Kuibõševi raj., vab. 15.06.56. [mk, 2992K]
Israel, Urmas, Karl, poeg, s. 1947, ENSV MN otsus 14.03.49, mitte küüditatud.
ISSAK, Alide, Jakob s. 1905, eluk. Võrumaa Rõuge v., ENSV RJM otsus 13.03.49, mitte küüditatud. [68R]
Hütt, Valentin, Jakob, vend, s. 1910, mitte küüdi-tatud.
Hütt, Vengi, Jakob, õde, s. 1914, erin. 12.10.49; Irkutski obl. Bodaibo raj., vab. 27.08.55.
Hütt, Ann, Liisa, ema, s. 1889, mitte küüditatud.
ISSAK, Rudolf, Peeter, s. 1907, eluk. Võrumaa Kasaritsa v. Vana-Kasaritsa kn. Issaku t., arr., asum. ENSV MN otsus 14.03.49; Irkutski obl. Tšeremhovo raj., Mama-Tšuja raj., Krasnojarski krai Bolšaja Murta raj., vab. 24.11.55. Põgenes Tšerem-hovo raj.-st 26.02.50. 11.11.50 mõistis Erinõupida-mine 20 aastaks sunnitööle. Vabanes vangist 27.03.53 amnestia alusel, saadeti asumisele Mama-Tšuja rajooni. [123K]
IVAN, Alfred, Paul s. 1888, eluk. Valgamaa Taheva v., asum. erin. 02.07.49; Novosibirski obl. Tšisto-ozjornoje raj., vab. 16.02.56. [3560N]
Ivan, Lidia, Leena, abikaasa, s. 1899; Tšisto-ozjornoje raj., vab. 16.02.56.
IVAN, Paul, Peeter s. 1886, eluk. Valgamaa Taheva v., asum. ENSV MN otsus 14.03.49; Novosibirski obl. Ordõnskoje raj., vab. 28.05.56. [964K]
Ivan, Melanie, Tõnis, abikaasa, s. 1889; Ordõns-koje raj., vab. 28.05.56.
Ivan, Hilda, Paul, tütar, s. 1921, mitte küüditatud.
IVANOVA, Veera, Ivan s. 1920, eluk. Tallinn, Järve 6-1, ENSV RJM otsus 06.03.49, mitte küüditatud. [1809N]
IVASK, Ado, Eduard s. 1941 perek. Kern A.
IVASK, Aili, Eduard s. 1943 perek. Kern A.
IVASK, Aleksandra, Jaan s. 1903, eluk. Tartumaa Rõngu al. Reino t., ENSV MN otsus 14.03.49, mitte küüditatud. [2078K]
Ivask, Ülo, Richard, poeg, s. 1931; Irkutski obl. Tšeremhovo raj., vab. 07.03.57.
Ivask, Eino, Richard, poeg, s. 1935, mitte küüdi-tatud.
Ivask, Minna, Potei, abikaasa ema, s. 1868, mitte küüditatud.
IVASK, Leena, Endrik s. 1876 perek. Talv E.
IVASK, Valentina, Eduard s. 1933 perek. Lüüde L.
IVASK, Voldemar, Eduard s. 1937 perek. Lüüde L.


Kodukord – C. R. Jakobsoni nimeline Torma Põhikool
C.R. Jakobsoni stipendiumi saajad
C.R. Jakobson ja Jakobsoni tuba koolimajas
Torma Põhikooli põhimäärus
Missioon, visioon; väärtused
Kuuplaanid 2019/2020
Rühmade päevakavad
Ujumine ja veeohutus kehalise kasvatuse ainekavas
Valikaine Informaatika
Kooli päevakava ja töökorraldus
Loovtööde vormistamise juhend
C. R. Jakobsoni stipendiumi statuut
Õpilase kooli vastu võtmise üldised tingimused ja kord
Huvikoolides õppimise ja muu huvitegevuse toetamise kord
Spordihoone kasutamise kord
Parimad õppurid
Lasteaia söökla
TEL ja TEK meeskonnad, kooliõde
C. R. Jakobsoni nim Torma Põhikooli lasteaia kodukord
C. R. Jakobsoni nim Torma Põhikooli lasteaia kodukord on kinnitatud koolieelse lasteasutuse seaduse § 92 lõike 1 alusel hoolekogu 22. novembril 2016 koosoleku protokoll nr 4.
Torma 22. november 2016
1.4. Kodukord on avalik dokument, millega saab tutvuda kooli veebilehel. Kodukord on väljas ka lasteaia koridoris oleval infostendil.
1.5. Kodukorras esitatakse:
· laste ja vanemate teavitamise kord ning infovahetus;
· laste lasteaeda toomine ja koju viimine
· juhtkonna teavitamise kord lapse puudumisest;
· laste tervis, riietus ja hügieen;
· laste mänguasjad;
· laste sünnipäevade tähistamine;
· laste ja lasteaia töötajate vaimset ja füüsilist turvalisust ohustavate
olukordade ennetamine, neile reageerimine, juhtumitest teavitamine, nende juhtumite lahendamise ning meetme rakendamise kord;
· hoonest ja territooriumilt sisse- ja väljaliikumise kontrollimine ning hoonest ja territooriumilt väljaliikumise piiramine;
· jälgimisseadmestiku kasutamine;
· esemete kasutamise viisid, mis toovad kaasa esemete hoiule võtmise;
· hoiule antud esemete hoiustamine ja nende tagastamine;
· meetmete rakendamisest teavitamine;
· nõuded laste käitumisele;
2. Laste ja vanemate teavitamise kord ning infovahetus
2.1. Teavitamisel lähtub lasteaed haldusmenetluse seaduses § 25 – § 32 sätestatust.
2.2. Last ja tema vanemat teavitab lasteaed vanema kaudu e-lahenduse vahendusel, kooli veebilehe või rühma stendil oleva info kaudu.
2.3. Kui vanem ei ole andnud nõusolekut teavitamiseks elektrooniliselt, teavitab lasteaia juhatus vanemat paberil oleva dokumendi kättetoimetamise kaudu.
2.4. Kui vanemal ei ole võimalik saada teavet e-lahenduse vahendusel, siis saab ta lasteaeda esitada vastava teabenõude. Vanema teabenõude alusel antakse talle teavet vanema soovitud viisil.
2.5. Teave loetakse vanemale kättetoimetatuks e-lahenduse kaudu, kui vanem on tutvunud e-lahenduse kaudu vastava infoga.
2.6. Ettepanekute tegemine, arvamuse avaldamine, nõu küsimine toimub e-lahenduse või paberkandja kaudu, eelneval kokkuleppel ka vestluse teel.
2.7. Lasteaia lapsevanemate seisukohad koondavad ja edastavad direktorile lapsevanemate esindajad hoolekogus.
2.8. Lasteaia ja vanemate vaheline koostöö põhineb vastastikusel viisakal ja lugupidaval suhtlemisel. Erimeelsuste lahendamisel seatakse esikohale lapse huvid.
3. Laste lasteaeda toomine ja koju viimine
3.1. Lasteaed on avatud tööpäevadel kell 7.30- 18.00. Hommikusel ja õhtusel ajal on lasteaias vajadusel valverühmad.
3.2. Vajaduse korral on lasteaia direktoril õigus liita rühmi ja teha muudatusi töökorralduses (suvekuudel, koolivaheaegadel, pühade eelsetel päevadel, õpetajate haigestumise korral jne.).
3.3. Lapsevanem või lapse lasteaeda toonud isik annab lapse üle rühma õpetajale või õpetajat abistavale töötajale, teavitades rühma töötajaid olulisest infost (laps magas halvasti, on halvas tujus, murelik, esineb terviseprobleem vms.).
3.4.Kui lapsele tuleb järele rühma töötajale võõras isik, peab lapsevanem sellest eelnevalt rühma töötajat teavitama.
3.5. Alaealisele antakse laps üle kirjalikul kokkuleppel lapsevanemaga.
3.6. Lapsevanem tutvub laste töödega, jälgib lapse edusamme ja tunnustab teda. Vanema tunnustus on lapsele väga oluline.
3.7. Lapsega lasteaiast lahkudes veendub lapsevanem, et õpetaja (õpetajat abistav isik) on lapse lahkumist märganud.
3.8. Kui lapsele ei ole kella 18.00-ks järele tuldud, on õpetaja lapsega veel 30 minutit lasteaias ning püüab lapse vanematega telefoni teel kontakti saada. Kui see ei õnnestu, teavitab õpetaja politseid lasteaeda jäetud lapsest. Edasi toimitakse politsei korralduste järgi.
4. Lasteasutuse teavitamise kord lapse puudumisest
4.1. Vanem teavitab hiljemalt puudumisele eelneval tööpäeval kella 14-ks lasteaiast lapse puudumisest ja võimaluse korral puudumise kestvusest e-lahenduse kaudu. Kui vanemal elahendusele ligipääs puudub, siis valib vanem talle sobiva teavitamise süsteemi (teavitades
lasteaia juhtkonda helistades või saates vastavasisulise teate paberil).
4.2. Kui vanem ei teavita lapse puudumisest kokkulepitud kellaajaks, tuleb vanemal tasuda puudutud päeva hommikusöögi eest.
4.3. Kui vanem ei teavita lapse puudumisest puudumise päeva hommikul kella 8.30-ks, tuleb tasuda terve päeva toidukordade eest.
5. Laste tervis, riietus ja hügieen
5.1. Rühma õpetajal on õigus mitte vastu võtta silmnähtavate haigustunnustega last (lööve, silmapõletik, tugev nohu ja köha jne).
5.2. Kõik lasteaias viibivad lapsed osalevad õuetegevustes. Kui laps ei saa tervislikel põhjustel õue minna, siis jääb ta koju vanema hoole alla.
5.3. Lasteaeda tulev laps on puhas, korrastatud välimuse ja tervete ning puhaste riietega.
5.4. Lapsel on seljas mugavad toariided, mida ta õpib iseseisvalt selga panema ja seljast ära võtma.
5.5. Lapse riietusel on korras kinnitused (lukud, nööbid, takjapaelad).
5.6. Lapse riietel ei tohi olla ohtlikke detaile (pikki salle, nööre, narmaid).
5.7. Lastel on vajalikud libisemiskindla tallaga kindlalt jalas püsivad jalanõud.
5.8. Toas on vajalikud vahetusjalanõud.
5.9. Õues mängimiseks varustab vanem lapse ilmastikule vastava ja kergesti puhastatava riietusega (nt kummikud, vettpidavad riided, kindad jne) ning kontrollib regulaarselt selle korrashoidu. Kaela kaitsmiseks on eelistatud kaelussallid.
5.10. Igal aastaajal on lapsel ilmastikule vastav peakate.
5.11. Lapsel on isiklik riidekapp, mille korrasoleku eest kannab hoolt vanem. Lapsel on kapis vahetusriided juhuks, kui riided saavad märjaks või määrduvad.
5.12. Lapse riided on märgistatud kõigile arusaadavalt ja lapsele äratuntavalt.
5.13. Lapsel on lasteaias kamm või juuksehari, pabertaskurätid, väikelastel vajadusel pabermähkmed.
5.14. Lasteaia töötajad suhtuvad laste riietesse ja jalanõudesse heaperemehelikult. Lasteaias kahjustunud riideid või jalanõusid vanematele rahaliselt ei hüvitata.
6. Laste mänguasjad
6.1. Laps võib lasteaeda kaasa tuua oma mänguasju.
6.2. Kaasavõetud mänguasjad on terved ja puhtaid. Pehmete mänguasjade õmblused on terved ning asjad ei sisalda täidist, millest võidakse rebida või moodustada väikeseid tükke.
6.3. Pehmetel mänguasjadel ei ole võimalik karvu eemaldada.
6.4. Mänguasjad on piisava tugevusega ja ei purune kergesti.
6.5. Mänguasjad on eakohased ning piisava suurusega (ei ole väga väikeste osadega mänguasju).
6.6. Mänguasjadel ei ole teravaid otsi ja servi, mis võiksid lapsi vigastada.
6.7. Mänguasjade nöörid ja ketid, mis võivad moodustada põimitud aasa või silmuse, ei ole pikkusega üle 30 cm.
6.8. Vedelikuga täidetud mänguasjadel ei ole täitevedeliku lekkimist.
6.9. Elastsest plastikust valmistatud kottidel, mille suudme ümbermõõt on rohkem kui 38 cm, ei ole sulgemisvahendiks tõmbepaela või nööri.
6.10. Ka pehmeid mänguasju on vaja vastavalt kasutusjuhendile regulaarselt käsitsi või masinaga pesta.
6.11. Enne mänguasja lapsele mängida andmist tuleb eemaldada sildid, sest need võivad sattuda hingamisteedesse ja põhjustada lämbumist.
6.12. Rühma lapsevanemate koosolekul lepitakse kokku mänguasjade kaasavõtmise kord (millisel päeval, millised asjad, kui palju korraga jm).
6.13. Oma mänguasjaga lubab laps mängida ka teistel lastel.
6.14. Lapsele ei anta lasteaeda kaasa:
6.14.1 militaarseid ja vägivallale õhutavaid mänguasju (noad, püssid jm);
6.14.2 telefone, tahvelarvuteid jm;
6.14.3 ehteid ja meikimisvahendeid;
6.14.4 raha.
6.15. Jalgratta kaasavõtmisel on nõutav turvavarustus (kiiver, soovitavalt ka põlvekaitsed).
6.16. Rühmapersonal ei vastuta mänguasja purunemise või kadumise eest.
7. Laste sünnipäevade tähistamine
7.1. Rühmas tähistatakse laste sünnipäevi ühise lauluringiga, sünnipäevalast õnnitletakse kaardiga.
7.2. Soovi korral võib sünnipäevalaps teisi kostitada, arvestades seejuures laste arvuga ning pakutava tervislikkusega (vajadusel konsulteerida rühma õpetajaga).
8. Laste ja lasteaia töötajate vaimset ja füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise ning meetmete rakendamise kord
8.1. Turvalisuse edendamine on igapäevane ja järjepidev tegevus, mis sisaldab laste, personali ja vanemate teadmiste suurendamist ja oskuste arendamist turvalisuse valdkonnas.
8.2. Võimalikud tegutsemisviisid lasteasutuse turvalisuse edendamises on:
8.2.1 teadmiste jagamine ning suhtumise ja hoiakute muutmine;
8.2.2 reeglite kehtestamine ja nende elluviimise jälgimine;
8.2.3 keskkonna turvaliseks muutmine.
8.3. Lapsi tuleb õpetada riskiallikaid ja ohte tundma ja vältima ning ohtlikes olukordades õigesti käituma.
8.4. Turvalisuse tagamine on tulemuslik, kui meeskonnatöös osalevad lasteasutuse personal, lapsevanemad, kohalik omavalitsus ja riigiametite esindajad.
8.5. Vaimsest turvalisuse ohust teada saamisel informeeritakse direktorit, kelle pädevuses on juhtumi lahendamine või selle juhtumi lahendamise edasiandmine väljaspool lasteasutust olevatele isikutele või asutustele.
8.6. Füüsilisest turvalisuse ohust teada saamisel informeeritakse majandusjuhatajat, kelle ülesannate hulka kuulub viivitamatult meetmete tarvitusele võtmine (sh tagajärgede likvideerimine), mis tagaks füüsilise turvalisuse.
8.7. Lapse, vanema või lasteaia töötaja sobimatu käitumise korral, mis ohustab teiste isikute vaimset või füüsilist turvalisust, on oluline hinnata selle võimalikke põhjuseid ja olukorra
tõsidust ning piisavalt tõsise juhtumi korral tuleb reageerida kiiresti, rakendades pedagoogilisi ja andragoogilisi võtteid ning vajadusel tõkestada edasine sobimatu käitumine ning pöörduda politsei poole.
8.8. Varastamise, esemete rikkumise või väljapressimise korral peab kannatanud lapse vanem esitama vastava avalduse politseile.
9. Hoonest ja territooriumilt sisse- ja väljaliikumise kontrollimise ning hoonest ja territooriumilt väljaliikumise piiramine
9.1. Hoonest ja territooriumilt töötajate sisse- ja väljaliikumist ei kontrollita.
9.2. Hoonest ja territooriumilt vanemate sisse- ja väljaliikumist laste toomisel ja viimisel ei kontrollita.
9.3. Lapse toomisel lasteaeda peab vanem või tema seaduslik esindaja andma lapse vahetult üle rühma õpetajale.
9.4. Lastele on seatud hoonest või territooriumilt väljaliikumise piirangud:
9.4.1 laps võib hoonest ja territooriumilt lahkuda koos lasteaia töötajaga direktori loal (matkad, õppekäigud jne);
9.4.2 laps võib hoonest ja territooriumilt lahkuda koos vanemaga või tema seadusliku esindajaga.
10. Jälgimisseadmestiku kasutamine
10.1. Lasteaias toimuva jälgimiseks pilti ja/või heli salvestavat jälgimisseadmestikku ei kasutata.
11. Esemete kasutamise viisid, mis toovad kaasa esemete hoiule võtmise
11.1. Lasteaia töötajal on õigus võtta ese hoiule, kui eset võidakse kasutada viisil, mis võib ohustada isikut ennast või teist isikut, mis võiks kaasa tuua teise isiku vigastamise, tapmise või võõra asja kahjustamise.
12. Hoiule antud esemete hoiustamine ja nende tagastamine
12.1. Hoiule antud esemete hoiustamisel ja nende tagastamisel lähtutakse
võlaõigusseaduses § 883- § 986 sätestatust.
12.2. Hoiule antud eset hoiab direktor. Direktor, kellele on ese hoiule antud, peab hoidma eset selle säilimist tagaval viisil.
12.3. Meetme, milleks on eseme hoiulevõtmine, rakendamise protokollimine on kohustuslik. Vanemale, kelle lapselt ese hoiule võetakse, väljastab direktor viivitamata eseme hoiulevõtmise protokolli koopia, milles märgitakse lasteasutuse nimetus, isiku andmed, kelle
ese hoiule võetakse, hoiulevõtmise aeg ja põhjus, ning hoiulevõetava asja kirjeldus. Kuna laps, kellelt ese hoiule võetakse, ei ole reeglina eseme omanik ega selle seaduslik valdaja, tuleb direktoril tuvastada eseme omanik või seaduslik valdaja ning teavitada omanikku või seaduslikku esindajat eseme hoiulevõtmisest viivitamata.
12.4. Hoiulevõetud eseme omanikule või seaduslikule valdajale tagastatakse asi viivitamata pärast hoiulevõtmise aluse äralangemist.
12.5. Eseme hoiulevõtmiseks võib kasutada vahetut sundi nii kaua, kui see on eesmärgi saavutamiseks vältimatu.
13. Meetme rakendamisest teavitamine
13.1. Meetme rakendamisest teavitamisel lähtub lasteasutus haldusmenetluse seaduses § 25- § 32 sätestatust.
13.2. Meetme rakendamisest teavitatakse sõltuvalt rakendatavast meetmest lapse vanemat.
14. Nõuded lapse käitumisele
14.1. Laps juhindub oma käitumises headest kommetest ja tavadest ning riikliku õppekava oodatavatest tulemustest. Kui laps kahtleb, missugust käitumisviisi valida, pöördub ta nõu saamiseks lasteasutuse töötaja poole.
14.2. Laps oma käitumises toetub sellele, mis on omandatud kodus ning omandatakse edasi lasteasutuses ning mis tagab lapsele suutlikkuse teatud olukordades tulemuslikult toimida.
14.3. Laps käitub eakohaselt, omandades kogemusi, mis muudavad tema käitumist eesmärgipärasemaks ning õpetades vastutama tegude tagajärgede eest.
14.4. Laps oma käitumisega peab lugu teistest inimestest, tunneb rõõmu liikumisest, loovast eneseväljendusest ja tegevusest, hoiab puhtust ja korda.
15. Head tavad
15.1. Mootorsõiduki juht ei peata ega pargi sõidukit nii, et see võib sulgeda teiste sõidukite liikluse sissesõiduks või väljasõiduks lasteaia hoovi, Lasteaia tn 4 maja trepikodade juurde, takistada lastebusside peatumist värava ees, takistada jalakäijate sisenemist lasteaia jalgväravast.
15.2. Lasteaia õueala on sõidukitele suletud, v.a. lasteaeda teenindavad transpordivahendid ja lasteaia personal asutuse juhtkonna loal.
15.3. Väravad suletakse riiviga nii lasteaeda tulles kui minnes. Hoonesse sisenemisel ja hoonest väljumisel suletakse nii trepikoja välis- kui ka siseuks.
15.4. Rühma mängu- ja magamisruumi sisenemisel jäetakse välisjalanõud ja üleriided riietusruumi.
15.5. Lahkhelid rühmas olevate laste vahel lahendatakse õpetaja kaasabil. Vanem ei ole teiste laste noomija ega karistaja.
15.6. Lasteasutusse ei lubata tööle asuda töötajal, kelle terviseseisund võib kahjustada laste või teiste töötajate tervist (lööve, silmapõletik, tugev nohu ja köha jne). Direktori on õigus haigusnähtudega töötaja koju saata.
15.7. Töötajad on kohustatud haigestumise päeval kahe tunni jooksul suusõnaliselt või helistades teatama või korraldama teatamise enda ajutisest töövõimetusest ja võimaluse korral selle eelduslikust kestusest vahetule juhile, kes korraldab töötaja asendamise ja kannab andmed tööajatabelisse.
15.8. Lasteaia ruumides on raseerimine ja juuste värvimine keelatud. Pesemisruumides on keelatud õlide, mee, soolade, muda ja muude kehahooldusvahendite kasutamine.
15.9. Head tavad energiakasutuses:
15.9.1 koosolekule minnes sule arvuti või lülita unerežiimi. Unerežiimi eeliseks on suhteliselt väike võimsustarve ja võimalus oma tööd kiirelt jätkata.
15.9.2 töölt lahkudes ühenda kõik mittetarvilikud elektroonikaseadmed (arvuti, printer, jne) vooluvõrgust lahti, kuna vooluvõrku ühendatud seadmed tarbivad sageli ka välja lülitatud olekus energiat;
15.9.3 kasutage mitme inimese peale ühte printerit, hoidke seda sisse lülitatuna vaid siis kui vaja;
15.9.4 ära hoia lampe sisselülitatuna ajal, mil päevavalgus tagab piisava valgustatuse;
15.9.5 kui lahkud ruumist viimasena, kustuta enda järel tuli;
15.9.6 enne akna avamist reguleeri radiaator madalale temperatuurile, et see ei hakkaks otse välisõhku kütma. Peale akna sulgemist reguleeri radiaator endisele tasemele tagasi.
15.10. Head tavad paberikasutuses:
15.10.1 mõtle enne printima asumist, kas tegelikult kogu infot on väljaprinditult vaja;
15.10.2 e-maili “allkirja” juurde võid lisada meeldetuletuse: “Ära prindi seda kirja, kui see vajalik pole.”;
15.10.3 kasuta printimiseelset vaadet. Võimalusel säti vormistus nii, et viimased read ei satuks järgmisele lehele ning loe tekst enne printimist veel läbi – nii väldid võimalikke vigu ja sama asja mitmekordset printimist ning vähendad paberikulu;
15.10.4 seadista printer nii, et see prindiks kahepoolselt;
15.10.5 ühelt poolt prindituid pabereid, mida enam vaja ei lähe, kasuta
märkmepaberina;
15.10.6 paberi ostmisel võiks valida kloorivabalt toodetud paberi (TCF) ja säästvalt majandatud metsadest pärit puidust toodetud sertifikaadiga paberit (FSC);
15.10.7 pane oma töölaua juurde kast vanapaberi jaoks, siis viiakse vanapaber eraldi konteinerisse.
15.11. Muud head tavad:
15.11.1 sorteeri pakendijäätmeid;
15.11.2 väldi ühekordsete toidunõude kasutamist;
15.11.3 tule lasteaeda jalgsi, jalgrattaga, ühistranspordiga või jaga kaaslasega autot. Säästad raha ning teed head nii tervisele kui keskkonnale.
Lasteaias räägime vaikse häälega ja oleme sõbralikud.
Õpilasliini sõiduplaan
Valla kultuurikava
E-päevik, õppematerjalid, suhtlus
Jakobsoni hoone
Aadress: Kooli tee 23, Torma alevik, Jõgeva vald, 48502 Jõgevamaa
Telefon: 518 2497
E-post: tormapk@tormapk.edu.ee
Linnutaja hoone
Aadress: Lasteaia 3, Torma alevik, Jõgeva vald, 48502 Jõgevamaa
Telefon: 522 0923
Ribosome tegid GalussoThemes.com
Lahendust toetab WordPress


Kalender jaanuar
ISSANDA AASTA 2019 - ANNO DOMINI MMXIX
2. jaanuar p-de Basilius Suur ja Gregorius, Nazianzi, piiskopid ja Kiriku doktorid 1Jh 2:22-28; Ps 98:1,2-3,3-4; Jh 1:19-28 R: Ilmamaa on näinud oma Päästjat, Kristust.
3. jaanuar Jõuluaja 1. neljapäev 1Jh 2:29-3:6; Ps 98:1,3cd-4,5-6; Jh 1:29-34 R: Ilmamaa on näinud oma Päästjat, Kristust. või Pühim Nimi Jeesus
4. jaanuar Jõuluaja 1. reede 1 Jh 3:7-10; Ps 98:1,7-8,9; Jh 1:35-42 R: Ilmamaa on näinud oma Päästjat, Kristust.
5. jaanuar Jõuluaja 1. laupäev 1Jh 3:11-21; Ps 100:2,3,4,5; Jh 1:43-51 R: Issandale hõiska kogu ilmamaa.
7. jaanuar Jõuluaja 2. esmaspäev 1Jh 3:22-4:6; Ps 2:7-8,10-11; Mt 4:12-17,23-25 R: Sinule ma annan pärandiks kõik rahvad. või Püha Raimund Penyafortist, preester
8. jaanuar Jõuluaja 2. teisipäev 1Jh 4:7-10; Ps 72:1bc-2,3-4(ab),7-8; Mk 6:34-44 R: Issandat kummardavad kõik maa rahvad.
9. jaanuar Jõuluaja 2. kolmapäev 1Jh 4:11-18; Ps 72:1bc-2,10-11,12-13; Mk 6:45-52 R: Issandat kummardavad kõik maa rahvad.
10. jaanuar Jõuluaja 2. neljapäev 1Jh 4:19-5:4; Ps 72:1bc-2,14+15cd,17; Lk 4:14-22 R: Issandat kummardavad kõik maa rahvad.
11. jaanuar Jõuluaja 2. reede 1Jh 5:5-13; Ps 147:12-13,14-15,19-20; Lk 5:12-16 R: Ülista, Jeruusalemm, Issandat.
12. jaanuar Jõuluaja 2. laupäev 1Jh 5:14-21; Ps 149:1-2,3-4,5+6a+9b; Jh 3:22-30 R: Issand armastab oma rahvast.
13. jaanuar ISSANDA RISTIMISPÜHA Js 42:1-4,6-7; Ps 29:1-2,3ac-4,3b+9b-10; Ap 10:34-38; Lk 3:15-16, 21-22 R: Rahuga õnnistab Issand oma rahvast.
14. jaanuar 1. nädala esmaspäev Hb 1:1-6; Ps 97:1,2,6,7,9; Mk 1:14-20 R: Kõik Jumala inglid kummardagu Teda.
15. jaanuar 1. nädala teisipäev Hb 2:5-12; Ps 8:2,5,6-7,8-9; Mk 1:21-28 R: Sa seadsid oma poja valitsema oma kätetööd.
16. jaanuar 1. nädala kolmapäev Hb 2:14-18; Ps 105:1-2,3-4,6-7,8-9; Mk 1:29-39 R: Issand peab igavesti meeles oma lepingut.
17. jaanuar p. Antonius Suur, abt Hb 3:7-14; Ps 95:6-7ab,7c-9,10-11; Mk 1:40-45 R: Täna, kui te kuulete Tema häält, ärge tehke kõvaks oma südant.
18. jaanuar 1. nädala reede Hb 4:1-5,11; Ps 78:3,4,6-7,8; Mk 2:1-12 R: Ärge unustage Jumala tegusid.
19. jaanuar 1. nädala laupäev Hb 4:12-16; Ps 19:8,9,10,15; Mk 2:13-17 R: Issand, Sinu sõnad on vaim ja elu. või Maarjalaupäev
20. jaanuar AASTARINGI 2. PÜHAPÄEV Js 62:1-5; Ps 96:1-2a,2b-3,7-8a,9-10a,10c; 1Kr 12:4-11, Jh 2:1-12 R: Jutustage rahvaste seas Issanda au.
21. jaanuar p. Agnes, neitsi ja märter Hb 5:1-10; Ps 110:1,2,3,4; Mk 2:18-22 R: Sina oled preester igavesti Melkisedeki korra järgi.
22. jaanuar 2. nädala teisipäev Hb 6:10-20; Ps 111:1bc-2,4-5,9+10d; Mk 2:23-28 R: Jumal peab igavesti meeles oma lepingut. või p. Vincentius, diakon ja märter
23. jaanuar 2. nädala kolmapäev Hb 7:1-3,15-17; Ps 110:1,2,3,4; Mk 3:1-6 R: Sina oled preester igavesti Melkisedeki korra järgi.
24. jaanuar p. Franciscus de Sales, piiskop ja Kiriku doktor Hb 7:25-8:6; Ps 40:7-8a,8b-9,10,17; Mk 3:7-12 R: Jumal, ma tulen tegema Sinu tahtmist.
27. jaanuar AASTARINGI 3. PÜHAPÄEV Ne 8:1-6. 8-10; Ps 19:8,9,10,15; 1Kr 12:12-30 või 1Kr 12:12-14. 27; Lk 1:1-4. 4:14-20 R: Issanda sõnad on vaim ja elu.
28. jaanuar Aquino p. Toomas, preester ja Kiriku doktor Hb 9:15,24-28; Ps 98:1,2-3ab,3cd-4,5-6; Mk 3:22-30 R: Laulgem Issandale uus laul, sest Tema on teinud imetegusid.
29. jaanuar 3. nädala teisipäev Hb 10:1-10; Ps 40:2+4ab,7-8a,10,11; Mk 3:31-35 R: Jumal, ma tulen tegema Sinu tahtmist.
30. jaanuar 3. nädala kolmapäev Hb 10:11-18; Ps 110:1,2,3,4; Mk 4:1-20 R: Sina oled preester igavesti Melkisedeki korra järgi.
† isa Łucjan Ruszała OFMCap (1945, Tallinn)
31. jaanuar p. Giovanni Bosco, preester Hb 10:19-25; Ps 24:1-2,3-4ab,5-6; Mk 4:21-25 R: See on sugupõlv, kes Teda nõuab ja kes otsib Tema palet.
Jeesuse nimepäev ehk uusaasta (nääripäev) Jeesuse nimel Kõik, mida te iial teete sõnaga või teoga, seda tehke Issanda Jeesuse nimel, Tema läbi Jumalat Isa tänades! Kl 3:17 KLPR 45 Ps 8:2–10;4Ms 6:22–27;Ap 4:8–12;Lk 2:21 Kõigeväeline Jumal, Sinu ainus Poeg lõigati ümber käsuõpetuse kohaselt kaheksandal päeval pärast sündimist ja Talle anti nimi üle kõigi nimede. Kingi meile armu kanda ustavalt Tema nime, teenida Teda Vaimu väes ja kuulutada Teda maailma Päästjana, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Õhtul: Ps 131;Jk 4:13-15 või 1Ms 17:1–8
2. jaanuar Et te olete aga pojad, siis on Jumal läkitanud teie südamesse oma Poja Vaimu, kes hüüab: "Abba! Isa!" Nõnda ei ole sa enam ori, vaid poeg. Gl 4:6-7 Ps 132:11-17;Rm 11:1-2a,11-15;Js 63:7-9
3. jaanuar Ma meenutan Issanda heldust, Issanda kiiduväärsust. Js 63:7 või Jeesus kasvas tarkuses ja pikkuses ja armus Jumala ja inimeste juures. Lk 2:52 Ps 133;2Ms 1:8-10,15-21;1Ms 37:12-24,28
4. jaanuar Hõisake, taevad, ja ilutse, maa, mäed, rõkatage rõõmust, sest Issand trööstib oma rahvast ja halastab oma viletsate peale! Js 49:13 Ps 134;Jr 31:15-17;Js 46:3-4,9-10
5. jaanuar Kui aeg sai täis, läkitas Jumal oma Poja, kes sündis naisest, sündis Seaduse alla, lahti ostma seadusealuseid, et me saaksime pojaseisuse. Gl 4:4-5 Ps 33:13-22;5Ms 33:26-28;
6. jaanuar Tähetargad kuulasid kuninga jutu ära ning asusid teele. Ja vaata, täht, mille tõusmist nad olid näinud, käis nende eel, kuni jäi seisma selle paiga kohale, kus oli laps. Mt 2:9 Srk 39:6-13;ilmumisaja päeva psalm, vt allpool;1Kn 10:1-10 (või Tb 13:9-11)
Kristuse ilmumise püha ehk kolmekuningapäev Epiphanias Jeesus, maailma valgus Pimedus möödub ja tõeline valgus paistab juba. 1Jh 2:8 KLPR 55 Ps 72:1-3,8-12;Js 60:1-6;Ef 3:2-9;Mt 2:1-12 Jumal, meie taevane Isa, Sinu täht juhatas Hommikumaa targad sõime juurde ja Sa ilmutasid neile oma Poega. Juhi ka meid, nii et me usus Tema kui oma Issanda ära tunneme ja seeläbi viimaks Sinu kirkust näeme. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Hommikul: ilmumisaja päeva psalm, vt allpool või 2Kr 4:3-6
7. jaanuar Sinul, Issand, on suurus ja vägevus, ilu ja hiilgus ja au, kõik, mis on taevas ja maa peal. 1Aj 29:11 Ps 21:2-8,14;1Jh 3:1-6;4Ms 24:15-17a
8. jaanuar Tõuse, paista, sest sinu valgus tuleb ja Issanda auhiilgus koidab su kohal. Js 60:1 Ps 107:1-3,10-22;1Jh 2:12-17;5Ms 18:14-19 või Trk 6:12-21
9. jaanuar Paganadki on tõotuse kaaspärijad ja sama ihu liikmed ja kaasosalised Kristuses Jeesuses evangeeliumi kaudu. Ef 3:6 Ps 149:1-5;Ef 4:17-24;Js 60:8-14 või Brk 4:36-5:9
10. jaanuar Kiitke Issandat, kõik paganad, ülistage teda, kõik rahvahõimud! Halleluuja! Ps 117:1 Ps 99;Mt 12:14-21;Ap 13:44-49
11. jaanuar Teda kummardavad kõik kuningad; kõik paganarahvad orjaku Teda! Sest Tema kisub hädast välja vaese, kes kisendab, ja viletsa ja selle, kel pole abimeest. Ps 72:11-12 Ps 20:2-10;Lk 1:67,(68-75,)76-79;Js 66:18-23
12. jaanuar Vaata, pimedus katab maad ja pilkane pimedus rahvaid, aga sinu kohal koidab Issand ja sinu kohal nähakse Tema auhiilgust. Ja rahvad tulevad su valguse juurde ning kuningad paistuse juurde, mis sinust kumab. Js 60:2-3 Ps 110:1-4;Sk 8:20-23;
13. jaanuar Kui nüüd Jeesus oli ristitud, tuli ta kohe veest välja. Ja vaata, taevad avanesid ning Ta nägi, kuidas Jumala Vaim laskus otsekui tuvi ja tuli Tema peale. Mt 3:16
Kristuse ristimise püha ehk 1. pühapäev pärast ilmumispüha Ristimise and Keda iganes Jumala Vaim juhib, on Jumala lapsed. Rm 8:14 KLPR 7 Ps 89:19-22,27-30;Js 42:1-4;Tt 3:4-7;Mt 3:13-17 Issand Jumal, taevane Isa, Sina ilmutasid end oma armsa Poja ristimise hetkel ja tahad, et meiegi Teda kuulaksime. Me oleme Tema käsu ja tõotuste peale ristitud, saanud pattude andeksandmise ja uuesti sündinud Sinu lasteks. Aita meil nüüd Sinu lastena uues elus käia ning jõuda Sinu igavesse riiki. Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
Hilarius, Poitiers’ piiskop, kirikuisa († u 367) 1Jh 2:18-25 Jh 8:5-32;
14. jaanuar Te ammutate rõõmuga vett päästeallikaist. Js 12:3 Ps 21:2-8,14;Rm 6:3-5;Jh 3:22-30
15. jaanuar Vaata, see on mu sulane, kellesse ma olen kiindunud, mu valitu, kellest mu hingel on hea meel. Ma olen pannud oma Vaimu Tema peale, Tema toob rahvaile õiguse. Js 42:1 Ps 107:1-3,10-22;1Kr 12:12-13;Ef 4:3-6
16. jaanuar Ta päästis meid uuestisünni pesemise ja Püha Vaimu uuendamise kaudu. Tt 3:5 Ps 149:1-5;Kl 2:1-7;Ef 5:25-27
17. jaanuar Johannes nägi Jeesust enda juurde tulevat ja ütles: "Vaata, see on Jumala Tall, kes kannab ära maailma patu." Jh 1:29 Ps 99;Mk 10:13-16;2Kr 1:21-22
Antonius, abt, munkluse isa Egiptuses († 356), tõnisepäev Fl 3:7-14 Mt 19:16-26
18. jaanuar Issand ütleb: "Ma olen leidnud Taaveti, oma sulase, oma püha õliga olen ma Tema võidnud. Teda toetab mu käsi kõvasti ja mu käsivars tugevdab Teda." Ps 89:21-22 Ps 20:2-10;Mk 10:35-40;1Pt 3:18-22
19. jaanuar Rudjutud pilliroogu ei murra Ta katki ja hõõguvat tahti ei kustuta Ta ära, Ta levitab ustavalt õigust. Js 42:3 või Ma annan teada Issanda otsuse; tema ütles minule: Sina oled mu Poeg, täna ma sünnitasin Sinu. Ps 2:7 Ps 110:1-4;Kl 3:9-11;
Henrik, Uppsala piiskop, märter, misjonär Soomes († 1156/1158) 2Tm 2:8-13 Jh 4:34-38;
20. jaanuar Jeesus ütles teenritele: "Täitke anumad veega!" Ja nad täitsid need ääretasa. Ja Ta ütles neile: "Ammutage nüüd ja viige pulmavanemale!" Ja nemad viisid. Jh 2:7-8
2. pühapäev pärast ilmumispüha Jeesus ilmutab oma jumalikku väge Seadus on ju antud Moosese kaudu, arm ja tõde aga tulnud Jeesuse Kristuse kaudu. Jh 1:17 KLPR 264 Ps 105:1-5,39-42;2Kn 4:1-7 või Js 12:1-6;Rm 12:6-16;Jh 2:1-11 Kõigeväeline Jumal, Sa oled ilmutanud oma väge ja juhtinud paljusid oma Poja tegude varal usule. Ava meiegi silmad nägema imesid, mida Ta on teinud, ja tugevda meie usku Sinu väesse ja armastusse; Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
21. jaanuar Tänage Issandat, kuulutage Tema nime, tehke teatavaks rahvaste seas Tema teod! Ps 105:1 Ps 21:2-8,14;5Ms 4:5-13;Jh 5:31-36
Agnes, märter Roomas († 304) Ilm 7:13-17
22. jaanuar Ülistage Issandat, sest Tema on teinud suuri asju, saagu see teatavaks kogu maal! Js 12:5 Ps 107:1-3,10-22;2Ts 2:13-17;2Pt 1:2-4
23. jaanuar Olge rõõmsad lootuses, vastupidavad viletsuses, püsivad palves! Rm 12:12 Ps 149:1-5;Ilm 21:5-7;Mt 13:53-56 või Srk 24:17-21
24. jaanuar Me nägime Tema kirkust nagu Isast Ainusündinu kirkust, täis armu ja tõde. Jh 1:14 Ps 99;Jh 7:1-13;Mt 26:26-29
25. jaanuar Nõudke Issandat ja Tema võimsust, otsige alati Tema palet! Meenutage Tema tehtud imetegusid, Tema imetähti ja Tema huulte kohtuotsuseid. Ps 105:4-5 Ps 20:2-10;Lk 6:1-11;Jh 19:25-27
Apostel Pauluse pöördumispäev Ps 89:2,6,16-18 Jr 1:4–10 (või Js 45:22-25) Ap 9:1-18 (või Gl 1:11-24) Mt 19:27-30 (või Mk 16:15-20) Kõigeväeline Jumal, Sina andsid apostel Paulusele ülesande viia evangeeliumi valgust laiali kõikjale maailma. Me meenutame täna tema imelist pöördumist ja palume: aita meil püsida tema kuulutatud elu sõnas. Luba meil kõigil üheskoos rõõmustada Kristuse taastulemise päeval. Kuule meid oma Poja Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
26. jaanuar Õnnistage oma tagakiusajaid, õnnistage ja ärge needke! Rõõmustage rõõmsatega, nutke nutjatega! Rm 12:14-15 Ps 110:1-4;1Jh 1:1-4 või Srk 45:1-5;
Timoteos ja Tiitus, piiskopid, apostlite õpilased Js 61:1-3a 2Tm 2:1-8 Tt 1:1-5
27. jaanuar
3. pühapäev pärast ilmumispüha Jeesus äratab usule Tuleb inimesi idast ja läänest, põhjast ja lõunast, ja nad istuvad lauas Jumala riigis. Lk 13:29 KLPR 57 Ps 102:16-23;5Ms 10:17-21 või 1Kn 8:41-43;Rm 1:16-17;Mt 8:5-13 Jumal, kõigi rahvaste Isa, Sa oled kutsunud enda juurde ka neid, kes on Sinust kaugel. Aita, et evangeeliumi kuulutus jõuaks iga inimeseni ja kõik rahvad kiidaksid ja teeniksid Sind Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
28. jaanuar Taevad kuulutavad Tema õigust ja kõik rahvad näevad Tema au. Ps 97:6 Ps 21:2-8,14;Js 19:19-25;Ap 3:21-27
Thomas Aquinost, preester, kiriku õpetaja († 1274) 1Kr 2:9-16 Jk 3:17-18;
29. jaanuar Ps 107:1-3,10-22;Rm 1:7-16;Gl 3:6-9
30. jaanuar Ps 149:1-5;Rt 15:12-16;Rm 15:12-16
31. jaanuar Sina, Issand, oled Kõigekõrgem üle kogu ilmamaa, Sa oled väga ülendatud üle kõigi jumalate. Ps 97:9 Ps 99;Ap 13:42-52;Rm 16:1-3,25-27
1. Teisipäev Jeesuse nimepäev e UUSAASTA Lk 4:16-21 Jeesuse nimel
2. Kolmapäev Lk 14:15-23 Jeesuse nimel
3. Neljapäev Vabadussõjas (1918-1920) võidelnute mälestuspäev zx Lk 24:36-49 Jeesuse nimel
4. Reede Mt 8:23-27 Jeesuse nimel
5. Laupäev Jh 14:1-14 Jeesuse nimel
6. Pühapäev Kristuse ilmumise püha ehk kolmekuningapäev Mt 2:1-12; Js 60:1-6; Ps 72:1-13; Ef 3:2-6 Jumal juhatab inimesi
7. Esmaspäev 2Tm 2:1-13 Jumal juhatab inimesi
8. Teisipäev 2Ts 3:6-18 Jumal juhatab inimesi
9. Kolmapäev Hs 3:16-21 Jumal juhatab inimesi
10. Neljapäev Hb 12:1-17 Jumal juhatab inimesi
11. Reede 1Pt 5:1-14 Jumal juhatab inimesi
12. Laupäev Jr 4:1-4 Jumal juhatab inimesi
13. Pühapäev Alliansspalvenädal, 13.–20.01 Lk 3:15-22; Js 42:1-7; Ps 29:1-10; Ap 10:34-38 Jumal on lähedal
14. Esmaspäev Taliharjapäev 1Ms 28:10-22 Jumal on lähedal
15. Teisipäev 2Ms 13:17-22 Jumal on lähedal
16. Kolmapäev Ps 139:1-24 Jumal on lähedal
17. Neljapäev Tõnisepäev Tn 3:19-30 Jumal on lähedal
18. Reede Rm 8:31-39 Jumal on lähedal
19. Laupäev 2Tm 4:9-22 Jumal on lähedal
20. Pühapäev Jh 2:1-11; Js 62:1-5; Ps 96:1-10; 1Kr 12:4-11 Jumala sõna nõuded
21. Esmaspäev Ml 3:6-12 Jumala sõna nõuded
22. Teisipäev Mt 10:1-15 Jumala sõna nõuded
23. Kolmapäev Mt 5:21-26 Jumala sõna nõuded
24. Neljapäev Ilm 3:14-22 Jumala sõna nõuded
25. Reede Apostel Pauluse pöördumispäev e paavlipäev Ap 9:1-22 Jumala sõna nõuded
26. Laupäev 5Ms 30:11-20 Jumala sõna nõuded
27. Pühapäev Holokausti mälestuspäev Lk 4:14-21; Ne 8:2-10; Ps 19:8-15; 1Kr 12:12-30 Läbikatsumised eluteel
28. Esmaspäev Jk 5:7-12 Läbikatsumised eluteel
29. Teisipäev Hb 6:1-20 Läbikatsumised eluteel
30. Kolmapäev Jk 1:1-18 Läbikatsumised eluteel
31. Neljapäev 1Pt 1:3-12 Läbikatsumised eluteel


Pisisaare Algkooli põhimäärus – Riigi Teataja
Pisisaare Algkooli põhimäärus
Pisisaare Algkooli põhimäärus - sisukord
§ 2 Kooli nimetus
§ 4 Kooli tegutsemise vorm, liik ja haldusala
§ 5 Kooli hoolekogu ülesanded
§ 7 Koolis omandatava hariduse liik ja tase
§ 8 Õppekeel ja õppevorm
§ 10 Individuaalne õppekava
§ 11 Õpilase arengu toetamine
§ 12 Õppekavavälise tegevuse alused ning selle kulude katmise tingimused ja kord
§ 13 Õpilaste, laste ja vanemate õigused ja kohustused seoses koolikohustusega ning õpilase arengu toetamisega
§ 14 Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused seoses teavitamisega
§ 15 Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused seoses õppes osalemisega
§ 16 Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused seoses õppest puudumisest teavitamisega
§ 17 Koolitöötajate õigused ja kohustused
§ 18 Majandamise alused
§ 19 Asjaajamise alused
RT IV, 06.07.2018, 10
Vastu võetud 28.06.2018 nr 31
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ja § 35 lõike 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõike 2 ja koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3 alusel.
5) õppe ja kasvatuse korraldus koolis, sealhulgas koolis omandatava hariduse liik ja tase, õppekeel ja koolis toimuv õppevorm;
7) õpilaste, laste ja vanemate õigused ja kohustused;
(2) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, koolieelse lasteasutuse seadusest, käesolevast põhimäärusest ning muudest õigus- ja haldusaktidest.
Õppeasutuse nimetus on Pisisaare Algkool (edaspidi kool).
(1) Kool asub aadressil Kooli, Pisisaare küla, Põltsamaa vald, 48216 Jõgeva maakond.
(2) Kooli tegutsemiskohaks on kooli asukoha aadressil asuvad kooli hooned ja territoorium.
§ 4. Kooli tegutsemise vorm, liik ja haldusala
(1) Kool on Põltsamaa Vallavalitsuse kui ametiasutuse hallatav asutus, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse tähenduses ühe asutusena tegutsev koolieelne lasteasutus ja põhikool, kus õpe toimub esimesel ja teisel kooliastmel.
(2) Kooli pidajaks on Põltsamaa vald (edaspidi kooli pidaja).
(3) Kool on elukohajärgseks kooliks õpilastele, kelle elukoht on Eesti rahvastikuregistri andmetel Põltsamaa vallas.
(4) Koolieelse lasteasutuse teeninduspiirkonna kehtestab vallavolikogu.
(1) Hoolekogu täidab seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid ning teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(2) Hoolekogu täidab eelkõige põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ja koolieelse lasteasutuse seaduses sätestatud ülesandeid:
3) annab arvamuse kooli õppekava kehtestamiseks ja muutmiseks, sealhulgas nõusoleku muuta seaduses sätestatud korras õppeainete nimistut;
4) annab nõusoleku suurendada erandjuhul kooli õpilaste arvu klassis;
7) annab arvamuse kooli kodukordade kehtestamiseks ja muutmiseks;
15) otsustab lasteaialapse toidukulu päevamaksumuse;
16) annab arvamuse kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise kohta.
(1) Direktor täidab seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid ning vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse korralduse ja tulemuslikkuse ning muude koolis läbiviidavate tegevuste, kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(2) Direktor täidab eelkõige põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud ülesandeid:
7) teeb kooli pidajale ja hoolekogule ettepaneku suurendada erandjuhul kooli õpilaste arvu klassis;
9) kehtestab arenguvestluste korraldamise tingimused ja korra.
(3) Direktori ülesanneteks on lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud ülesannetele seadusest ja nende alusel antud õigus- ja haldusaktides sätestatud tingimustel ja korras:
1) valmistada ette, kehtestada või kinnitada dokumente;
2) valmistada ette, muuta ja üles öelda töölepinguid koolitöötajatega;
3) volitada ülesandeid teistele koolitöötajatele;
4) teha ettepanekuid kooli pidajale ja hoolekogule;
5) korraldada tegevusi ja teha kooli tegevuse korraldamiseks otsuseid oma pädevuse piires;
6) lahendada direktorile esitatud ettepanekuid ja ettekirjutusi;
7) kutsuda kokku ja viia läbi vanemate koosolekuid;
8) korraldada õppenõukogu tegevust ja juhatada õppenõukogu;
9) tagada pedagoogilise nõukogu ja õppenõukogu otsuste täitmine;
10) tagada seaduste ja muude õigusaktidega sätestatud aruannete koostamine ja esitamine;
11) kooli seadusliku esindajana anda volitusi kooli esindamiseks.
(4) Lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatud ülesannetele peab direktor täitma ülesandeid, mis tulenevad erinevatest seadustest ja nende alusel antud õigus- ja haldusaktidest, mis reguleerivad erinevaid koolielu valdkondi, näiteks personalijuhtimine, asjaajamine, ressursside juhtimine, tööohutus jms ning ülesandeid, mis tulenevad kooli pidaja haldusaktidest ja dokumentidest.
§ 7. Koolis omandatava hariduse liik ja tase
(2) Kool võimaldab koolieast nooremate laste hoidu ja alushariduse omandamist ning õpilastel põhihariduse omandamist II kooliastme lõpuni.
§ 8. Õppekeel ja õppevorm
(1) Kooli õppekava on õppe- ja kasvatustegevuse alusdokument koolis.
(2) Kooli õppekava koostatakse lähtudes riiklikust õppekavast, kooli arengukavast, pidades silmas piirkonna vajadusi, kooli töötajate, vanemate ja õpilaste soove ning kasutatavaid ressursse.
(3) Kooli õppekava kehtestab direktor, kes vastutab nii selle koostamise kui ka arendamise demokraatliku korraldamise eest.
(4) Kooli õppekava ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(5) Kool võimaldab õpilasel tasuta kasutada kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti.
§ 10. Individuaalne õppekava
§ 11. Õpilase arengu toetamine
(1) Õpilase arengu toetamiseks võimaldab kool:
1) üldist tuge – individuaalne lisajuhendamine, tugispetsialisti teenuse võimaldamine, vajadusel õpiabitundide korraldamine individuaalselt või rühmas;
2) tõhustatud tuge – vastavalt koolivälise nõustamismeeskonna soovitustele võimaldab kool pideva tugispetsialisti teenuse ja individuaalse õppekava, osaajaga õpet individuaalselt või rühmas.
(2) Vajaliku toe pakkumiseks moodustab kool õpiabirühmi. Õpiabirühma moodustamisel lähtub kool vanema nõusolekust.
(3) Direktori ettepanekul võib kooli lasteaias moodustada vastavalt vajadusele sobitusrühmi, kuhu kuuluvad erivajadustega lapsed koos teiste lastega. Võimaluse korral lähtub kool erivajadusega lapse arendamiseks vajalike tingimuste rakendamisel sobitusrühmas koolivälise nõustamismeeskonna soovitustest.
(4) Direktor võib moodustada vastavalt vajadusele ettevalmistusrühmi koolieelikutele.
§ 12. Õppekavavälise tegevuse alused ning selle kulude katmise tingimused ja kord
(1) Koolis korraldatava tegevuse puhul, mis ei ole kooli õppekava osa (õppekavaväline tegevus), võib kulude katmine toimuda õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel.
(2) Õppekavaväliste tegevuste loetelu, kus toimub kulude katmine õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel ja kaasrahastamise kaudu kaetavate kulude määra õppekavaväliste tegevuste lõikes, kehtestab kooli pidaja. Ettepaneku kooli pidajale kaasrahastatavate õppekavaväliste tegevuste loetelu ja määrade kehtestamise kohta teeb direktor, kooskõlastades selle kooli hoolekoguga.
(3) Õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisest laekuvad summad kantakse kooli eelarvesse.
(4) Osalejate kaasrahastamisel toimuva õppekavavälise tegevuse kohta esitatakse osaleja vanemale ülekandearve. Isikutel, kes soovivad osaleda kaasrahastamist eeldavas õppekavavälises tegevuses, kuid kes ei kanna arvel esitatud tasu tähtaegselt, piiratakse õigust osaleda kaasrahastamist eeldavas õppekavavälises tegevuses kuni arve tasumiseni.
§ 13. Õpilaste, laste ja vanemate õigused ja kohustused seoses koolikohustusega ning õpilase arengu toetamisega
(2) Õpilasele tagatakse koolis tasuta vähemalt eripedagoogi (sealhulgas logopeedi), psühholoogi ja sotsiaalpedagoogi (edaspidi tugispetsialistid) teenus.
(3) Õpilasel on õigus kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud tingimustel.
(4) Õpilasel on õigustunnustusele õpingute jooksul kooli kodukorras sätestatud tingimustel.
(5) Õpilasel ja vanemal on õigus arenguvestlusele, mis korraldatakse koolis vähemalt üks kord õppeaasta jooksul ning mille põhjal lepitakse kokku edasises õppes ja arengu eesmärkides.
(6) Vanem on kohustatud võimaldama ja soodustama koolikohustuse täitmist, sealhulgas:
(7) Lasteaialastel on õigus vaimselt ja füüsiliselt tervislikule keskkonnale ja päevakavale, eneseusaldust ja vaimset erksust toetavale tegevusele ning lasteaiaõpetajate igakülgsele abile ja toetusele alushariduse omandamisel.
(8) Lasteaias käivate laste vanematel on õigus:
(9) Lasteaias käivate laste vanemad on kohustatud:
§ 14. Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused seoses teavitamisega
(2) Õpilastel on võimalik saada teavet õppeveerandi jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest. Õpilaste vanematele luuakse võimalused sellekohase teabega tutvumiseks.
(3) Õpilasele ja õpilase vanemale tehakse kooli ja lasteaia kodukorras sätestatud korras teatavaks õpilasele/lapsele kohalduv osa päevakavast.
(4) Õpilasel ja vanemal on õigus saada teavet õpilase hinnetest. Kui õpilane või vanem ei ole andnud nõusolekut õpilase hinnetest teavitamiseks elektrooniliselt, teavitab kool õpilast ja vanemat õpilase hinnetest paberil vormistatud klassitunnistuse kaudu.
(5) Kooli ja vanemate koostöö koordineerimiseks kutsub direktor kokku vanemate koosoleku arvestusega, et kõigile vanematele antakse vähemalt üks kord aastas võimalus osaleda vanemate koosolekul. Vähemalt ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudmisel kutsub direktor kokku selle klassi õpilaste vanemate koosoleku.
(6) Vanemal on õigus vähemalt üks kord õppeveerandi jooksul teabele, kus kool teeb kokkuvõtte õpilase puudumise kohta.
§ 15. Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused seoses õppes osalemisega
Õpilasel on õigus ja kohustus täita õpiülesandeid ja osaleda temale kooli päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes sätestatud tingimustel ja korras. Õppest puudumine on lubatud üksnes põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud tingimustel ja korras.
§ 16. Õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused seoses õppest puudumisest teavitamisega
§ 17. Koolitöötajate õigused ja kohustused
(1) Koolitöötajad on direktor, õpetajad, tugispetsialistid, abiõpetajad, teised õppe- ja kasvatusalal töötavad ning muud töötajad.
(2) Koolitöötajate õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks direktori poolt kehtestatud töökorralduse reeglite, ametijuhendi ja töölepinguga.
(3) Kui seadusest või töölepingust ei tulene teisiti, täidab koolitöötaja eelkõige järgmisi kohustusi:
7) teatab viivitamata direktorile töötakistusest või selle tekkimise ohust ning võimaluse korral kõrvaldab erikorralduseta takistuse või selle tekkimise ohu;
(4) Koolitöötajal on õigus nõuda direktorilt töölähetusega kaasnevate sõidu- ja majutuskulude ning tööülesande täitmisega kaasnevate muude mõistlike kulude hüvitamist kooskõlas vastavate õigusaktidega.
(5) Koolitöötajal peab olema kehtiv tervisetõend.
§ 18. Majandamise alused
(1) Kool ei ole raamatupidamiskohuslane.
(2) Koolile osutab raamatupidamisteenust kooli pidaja raamatupidamine.
(3) Koolil on oma eelarve, mille tulud moodustuvad eraldistest riigieelarvest ja kooli pidaja eelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest ning kooli põhimääruses sätestatud kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.
(4) Kooli vara moodustavad koolile pidaja poolt ja korras sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(5) Kool kasutab, valdab ja käsutab tema valduses ja kasutuses olevat vara kooli pidaja õigusaktide kohaselt.
§ 19. Asjaajamise alused
(1) Kooli asjaajamist korraldatakse kooli pidaja ja kooli kehtestatud korras.
(2) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide täitmisel ja pidamisel lähtub kool põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest ja koolieelse lasteasutuse seadusest ning nende alusel antud määrustest.
(3) Koolis ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades koolielu reguleerivatest õigusaktidest tulenevaid erisusi.
(4) Teenistuslikku järelevalvet kooli tegevuse üle teostab kooli pidaja vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele.
(1) Pajusi Vallavolikogu 16. detsembri 2010 määrus nr 10 „Pisisaare Algkooli põhimäärus“ tunnistatakse kehtetuks.