Tapa Vallavalitsuse hallatavate asutuste palgakorraldus – Riigi Teataja
Tapa Vallavalitsuse hallatavate asutuste palgakorraldus
Tapa Vallavalitsuse hallatavate asutuste palgakorraldus - sisukord
§ 2 Töö tasustamise üldpõhimõtted
§ 3 Palga komponendid
§ 4 Põhipalk
§ 5 Palgagrupid
§ 6 Haridustöötajate palga miinimummäärad
§ 7 Lisatasu
§ 8 Palga arvestamine ja maksmine
§ 9 Palga maksmise aeg ja viis
3 Hüvitised
§ 11 Haigushüvitise maksmine
§ 12 Õigusakti kehtetuks tunnistamine
RT IV, 07.03.2019, 78
Vastu võetud 30.05.2018 nr 18
RT IV, 07.06.2018, 6
25.02.2019 RT IV, 07.03.2019, 32 10.03.2019, rakendatakse alates 1.01.2019
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 2 ja § 6 lg 3 punkti 2 alusel.
(1) Tapa Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatavate asutuste palgakorraldusega (edaspidi palgajuhend) määratakse kindlaks Tapa Vallavalitsuse hallatavate asutuste (edaspidi allasutus) töötajatele töötasu (edaspidi palk) määramise ja maksmise kord, palga maksmise aeg ja viis ning lisatasude ja hüvitiste maksmise tingimused ja kord.
(2) Allasutustele kehtestatakse ühtsed palgagrupid I kuni V (lisa 1).
(3) Palgajuhendi eesmärk on tagada töötajatele konkurentsivõimelise töötasu maksmine ning luua selgus, millistest komponentidest palk koosneb, et tagada töötajate motiveerimise võimalus.
§ 2. Töö tasustamise üldpõhimõtted
(1) Allasutuste töötajatele palga maksmise aluseks on käesoleva määruse lisas 1 toodud palgagrupid.
(2) Palgamaksmise põhimõtted toetavad allasutuse juhi iseseisvat otsustusõigust asutuse eesmärke toetava ja tulemustele suunatud palgakorralduse rakendamisel, võttes aluseks käesoleva määruse.
(3) Allasutuse palgakorralduse põhimõtted kinnitab allasutuse juht, kooskõlastades selle eelnevalt vallavalitsusega.
§ 3. Palga komponendid
Palga komponendid on:
2) lisatasu.
§ 4. Põhipalk
(1) Põhipalk on palga fikseeritud osa, mille määramisel lähtutakse töötaja tööalasest kompetentsusest (teadmised, oskused, kogemus, haridus jms), töökohale esitatavatest nõuetest, töö reguleeritusest, ülesannete keerukusest, juhtimise ja koostöö ulatusest, töötaja võimekusest ning vastutusest tööprotsesside eest.
(2) Töötaja põhipalk lepitakse töötaja ja allasutuse juhi vahel kokku töölepingus.
(3) Allasutuse juhi põhipalk lepitakse allasutuse juhi ja Tapa vallavanema vahel kokku töölepingus.
(4) Töötaja põhipalga kokku leppimisel lähtutakse tema töökohale vastavast põhipalga vahemikust.
(5) Koolieelses lasteasutuses atesteerimisel omistatud kõrgema ametijärgu ja üldhariduskoolis tõendatud kõrgema kutsestandardiga õpetaja palk on vähemalt 5 % kõrgem kehtestatud õpetaja palga alammäärast.
§ 5. Palgagrupid
(1) Allasutuste töökohad on jaotatud palgagruppidesse (lisa 1).
(2) Palgagrupile vastab põhipalga vahemik, mis määrab vastavasse palgagruppi kuuluvate töökohtade kuu põhipalga miinimum- ja maksimummäära täistööajaga töötamise korral.
§ 6. Haridustöötajate palga miinimummäärad
(1) Klassiõpetaja ja aineõpetaja kuupalga alammäär täistööajaga töötamise korral on Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud kuupalga alammäär.
(2) Magistrikraadiga või sellega võrdsustatud tasemega lasteaiaõpetaja palga alammäär täistööajaga töötamise korral on vähemalt 90%, alates 2019.aasta 1.jaanuarist vähemalt 100% üldhariduskooli õpetaja palga alammäärast.
(3) Lasteaiaõpetaja palga alammäär täistööajaga töötamise korral on vähemalt 90% üldhariduskooli õpetaja palga alammäärast.
[RT IV, 07.03.2019, 32 - jõust. 10.03.2019, rakendatakse alates 1.01.2019]
(4) Tugispetsialistide palga alammäär on võrdsustatud õpetaja palga alammääraga.
§ 7. Lisatasu
(1) Töötajale võib maksta lisatasu:
1) täiendavate tööülesannete täitmise eest, mis ei tulene ametijuhendist, töölepingust ega õigusaktidest;
2) ajutiselt äraoleva töötaja asendamise või ajutiselt vaba töökoha ülesannete täitmise eest kui asendamine ei tulene töötaja ametijuhendist või tingib võrreldes ametijuhendis ettenähtuga töökoormuse olulise suurenemise;
3) eritingimustes töötamise (ületunnitöö, öötöö ja riigipühal töötamise) eest, mis ei tulene ametijuhendist või töölepingust ning kui eritingimustes tehtud tööd ei ole võimalik töötajale hüvitada vaba aja andmisega;
4) preemiana erakordsete tööalaste saavutuste eest või üleriigilistel tähtpäevadel.
(2) Üleriigilistel tähtpäevadel makstakse töötajatele lisatasu ühtsetel alustel.
(3) Lisatasu makstakse allasutuse eelarveliste vahendite olemasolul.
(4) Töötajale lisatasu maksmise aluseks on allasutuse juhi kirjalik põhjendus.
(5) Allasutuse juhile lisatasu maksmise otsustab vallavanem.
§ 8. Palga arvestamine ja maksmine
(1) Palga arvestusperiood on kalendrikuu. Palka arvestatakse ajavahemiku eest, mil töötaja täitis talle antud ülesandeid. Kui töötajale on kehtestatud täistööajast lühem tööaeg, arvestatakse palka proportsionaalselt tööl oldud aja eest. Palgast arvestab tööandja maha seadusega ette nähtud maksud ja maksed.
(2) Töötajale väljastatakse tema nõudmisel teatis arvestatud palga, puhkusetasu ja neist tehtud kinnipidamiste, tööaja eest arvestatud sotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmakse kohta. Töötajal on õigus saada selgitusi talle palga määranud isikult ja tööandjalt.
§ 9. Palga maksmise aeg ja viis
(1) Töötajale makstakse palka üks kord kuus, hiljemalt tasustatavale kuule järgneva kuu 5-ndaks kuupäevaks töötaja poolt kirjalikult teatatud pangakontole.
(2) Pangakonto muutmisest teavitab töötaja palgaarvestajat kirjalikult.
3. peatükk Hüvitised
(1) Puhkusetasu arvutatakse töötajale keskmise töötasu alusel või jätkatakse töötajale palga maksmist juhul, kui see on töötaja jaoks soodsam.
(2) Puhkusetasu kantakse töötaja pangakontole hiljemalt eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust või töötaja soovi korral järgmisel palgapäeval.
(3) Juhul, kui töötaja puhkus poolte kokkuleppel katkestatakse või katkeb töötaja puhkus töötaja haiguse tõttu ning töötajale on puhkusetasu üle kantud, arvestatakse puhkusetasu ümber ja enammakstud summa peetakse kinni järgneva kuu või järgnevate kuude palgast.
(4) Õppepuhkust tasustatakse täiskasvanute koolituse seaduses sätestatud korras.
(5) Töötaja iga-aastase põhipuhkuse pikkus on 30 kalendripäeva.
§ 11. Haigushüvitise maksmine
Töötajale hüvitatakse töövõimetuslehele jäämisel teine ja kolmas haiguspäev 70% ulatuses töötaja kuue kuu keskmisest töötasust.
Lisa 1 Palgagruppide palgavahemikud täistööajaga töötamise korral


Sillamäe Eesti Põhikooli põhimäärusSillamäe Eesti Põhikooli põhimäärusSillamäe Eesti Põhikooli põhimäärusSillamäe Linnavolikogu 29. mai 2012. a määrus nr 78 Määrus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 35 lõike 2 ja „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse“ § 66 lõigete 1 ja 2 alusel. § 1. Reguleerimisala Määrusega kehtestatakse Sillamäe Eesti Põhikooli tegutsemise alused, kooli hoolekogu ja direktori ülesanded, õppe ja kasvatuse korraldus koolis, koolis toimuva õppekavavälise tegevuse korraldamise alused, õpilaste ja vanemate õigused ja kohustused, koolitöötajate õigused ja kohustused, majandamise ja asjaajamise alused. § 2. Üldsätted(1) Kooli ametlik nimetus on Sillamäe Eesti Põhikool (edaspidi kool).(2) Kooli asukoht on Valeri Tškalovi tn 21, 40232, Sillamäe linn, Ida-Virumaa.(3) Kool on munitsipaalõppeasutus, mille kõrgemalseisev asutus on Sillamäe Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus).(4) Kool juhindub oma tegevuses „Eesti Vabariigi haridusseadusest“, „Põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest“, muudest haridusvaldkonda reguleerivatest Eesti Vabariigi ja Sillamäe linna õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.(5) Koolil on oma nimetusega pitsat ja sümboolika.(6) Andmed kooli kohta kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi. § 3. Direktor(1) Kooli juhib direktor. Direktor vastutab kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.(2) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss, mille kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab linnavalitsus. Konkursi võitnud isiku kinnitab ametisse linnavalitsus. Direktoriga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu ning teostab teisi tööandja õigusi ja kohustusi Sillamäe linnapea või tema poolt volitatud isik.(3) Direktorit asendab puhkusel või töölähetuses olemise ajal ning haigestumise korral direktori määratud ulatuses juhtkonna liige, kellele see on direktori käskkirjaga ülesandeks pandud.(4) Direktori ülesanne on tagada kooli tulemuslik ja häireteta töö ning kodukord, juhtida õppe- ja kasvatustööd ning majandus- ja finantstegevust koos hoolekogu, õppenõukogu ja õpilasesindusega.(5) Kooli direktor:1) korraldab kooli valduses oleva vara valitsemist;2) korraldab kooli arengukava koostamist;3) korraldab ja kindlustab kooli finantsmajanduslikku tegevust;4) esitab linnavalitsusele kooli eelarve kava ja eelarvemuudatuste ettepanekuid;5) kannab vastutust kooli üldseisundi, arengu, rahaliste vahendite, vara õiguspärase ja otstarbeka kasutamise ning eelarve täitmise eest;6) tegutseb kooli nimel ja esindab kooli kõigis riigi- ja omavalitsusasutustes, suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega;7) teostab tehinguid seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks linnaeelarves selleks ettenähtud vahendite piires ja „Sillamäe linna põhimäärusega“ kehtestatud korras;8) teeb ettepaneku linnavalitsusele personalikoosseisu kinnitamiseks ning kinnitab palgamäärad, lähtudes kooli eelarvest;9) kinnitab töötajate ametikirjeldused ning sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töötajatega töölepingud;10) annab oma pädevuse piires käskkirju koolitöö korraldamiseks ja kontrollib nende täitmist;11) vastutab asjaajamise õigsuse, dokumentide säilitamise ja arhiveerimise eest;12) sõlmib igapäevase õppe- ja majandustegevuse raames kooli nimel lepinguid ja kokkuleppeid;13) täidab muid talle seadusega ning õigusaktidega pandud kohustusi ja ülesandeid;14) vastutab tervisekaitse- ja tuleohutusnõuete täitmise eest koolis. § 4. Õppenõukogu(1) Koolil on õppenõukogu, kelle ülesanne on oma pädevuse piires õppe- ja kasvatuse korraldamine, analüüsimine ja hindamine ning kooli juhtimiseks vajalike otsuste tegemine.(2) Õppenõukogu tegutseb õigusaktidega kehtestatud korras. § 5. Hoolekogu(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kuhu kuuluvad kooli pidaja, õppenõukogu, vanemate, vilistlaste, õpilasesinduse ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad.(2) Hoolekogu töökorra kehtestab kooli pidaja.(3) Hoolekogu põhiülesanne on kooli õpilaste, pedagoogide, kooli pidaja, õpilaste vanemate ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatamise suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine. § 6. ÕppekeelKooli õppekeel on eesti keel. § 7. Õppevorm ja liik(1) Kooli tegutsemise vorm on põhikool.(2) Koolis toimub statsionaarne õpe.(3) Põhikool on üldhariduskool, mis loob võimalused põhihariduse omandamiseks ja koolikohustuse täitmiseks. Põhikoolis on õppekava täitmiseks nominaalne õppeaeg üheksa aastat. Põhikooli kooliastmed on:1) I kooliaste – 1.- 3.klass;2) II kooliaste – 4.- 6.klass;3) III kooliaste – 7.- 9.klass. § 8. Kooli vastuvõtt(1) Kool on Sillamäe linnas elukohajärgne kool. Vabade kohtade olemasolul ja vanema soovil võib võtta kooli ka õpilasi, kellele kool ei ole elukohajärgne kool.(2) Kooli vastuvõtu üldised tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord on vastavuses haridus- ja teadusministri määrusega. Määruses reguleerimata küsimustes kehtestab vastuvõtu tingimused ja korra kooli direktor kooskõlastades selle linnavolikogu haridus- ja kultuurikomisjoniga.(3) Vastuvõtt kooli või klassidesse toimub vanema või teda asendava isiku kirjaliku taotluse alusel õigusaktidega kehtestatud korras.(4) (1) Kooli 1.klasside komplekteerimine toimub vastavalt linnavalitsuse korraldusele.(5) Koolikohustuslik on isik, kes on saanud enne käimasoleva aasta 1.oktoobrit seitsmeaastaseks ning kuni põhihariduse omandamiseni või 17-aastaseks saamiseni.(6) Õpilaste arvestust peetakse õpilasraamatus.(7) Õpilasele väljastatakse koolis õppimise ajaks õpilaspilet. § 9. Kooli ülesandedKooli ülesanded on:1) luua õpilastele eakohane, turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õpikeskkond, mis toetab tema õpihuvi ja oskuste, eneserefleksiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist;2) luua tingimused, mis tagavad õpilase võimete tasakaalustatud arengu ja eneseteostuse ning tervikliku maailmapildi kujunemise;3) aidata kaasa õpilase kasvamisele loovaks, mitmekülgseks isikuks, kes suudab ennast täisväärtuslikult teostada perekonnas, tööl ja avalikus elus;4) aidata kaasa õpilasel jõuda selgusele oma huvides ja võimetes;5) tagada valmisolek õpingute jätkamiseks järgneval haridusastmel ja elukestvaks õppeks;6) arvestada õpet kavandades ja ellu viies, et õpilase õppekoormus oleks ea- ja jõukohane, võimaldades aega puhkuseks ja huvitegevuseks;7) tagada kõigile õpilastele vaimset ja füüsilist tervist kaitsvad ja edendavad tingimused koolis õppimise ajal ning vähendada õppe- ja kasvatustegevusest tulenevaid ebasoodsaid mõjusid vastavalt tervisekaitsenõuetele;8) korraldada õpilaste toitlustamist vastavalt kooli päevakavale. § 10. Õppeaasta(1) Õppeaasta algab 1.septembril ja lõpeb 31.augustil. Õppeaasta koosneb õppe- ja eksamiperioodidest ning koolivaheaegadest.(2) Õppeperioodis on vähemalt 175 õppepäeva (35 nädalat). Koolivaheajad määrab haridus- ja teadusminister.(3) Õppetöö põhivormiks on õppetund. Õppetunni pikkus on maksimaalselt 45 minutit, vahetunni pikkus on vähemalt 10 minutit. Õppetundide arv päevas ja nende järjekord määratakse direktori poolt kinnitatud tunniplaanis.(4) Kooli direktor kehtestab õpilase hindamise, järgmisse klassi üleviimise, täiendavale õppetööle ning klassikursust kordama jätmise tingimused ja korra ning hindamisest teavitamise korra lähtudes haridus- ja teadusministri vastavast määrusest.(5) Vähemalt üks kord õppeaastas viiakse õpilastega läbi arenguvestlus, mille üldeesmärk on õpilase arengu toetamine.(6) Arenguvestluste läbiviimise tingimused ja korra kinnitab direktor käskkirjaga.(7) Kooli lõpetamiseks korraldatakse lõpueksamid. Kooli lõpueksamid viiakse läbi haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud tingimustel ja korras.(8) Kooli lõpetanutele väljastatakse põhikooli lõputunnistus. § 11. Õppekava(1) Kooli õppekava koostatakse lähtudes riiklikust õppekavast ja kooli arengukavast, pidades silmas piirkonna vajadusi, kooli töötajate, vanemate ja õpilaste soove ning kasutatavaid ressursse.(2) Kooli õppekava on kooli õppe ja kasvatuse alusdokument. Kooli õppekava kehtestab kooli direktor käskkirjaga. Kooli õppekava ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.(3) Kool võimaldab õpilasel tasuta kasutada kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti.(4) Õpikud, töövihikud ja muu õppekirjanduse valib õpetaja õppekavale vastavaks tunnistatud õppekirjanduse hulgast.(5) Kool valib valikaineid vastavalt vajadustele ja võimalustele ning püüab arvestada pedagoogide, õpilaste ja vanemate ettepanekuid. § 12. Hariduslike erivajadustega õpilased(1) Hariduslike erivajadustega on õpilane, kelle eriline andekus, õpiraskused, terviserike, puue, käitumis- ja tundeeluhäired, pikaajaline õppest eemal viibimine või kooli õppekeele ebapiisav valdamine toob kaasa vajaduse teha muudatusi või kohandusi õppe sisus, õppeprotsessis, õpikeskkonnas või taotlevates õpitulemustes.(2) Hariduslike erivajadustega õpilane õpib üldjuhul tavaklassis.(3) Hariduslike erivajadustega õpilase õppe korraldamine sätestatakse kooli õppekavas. § 13. Individuaalne õppekava(1) Individuaalse õppekava koostab kool, kui muudatuste või kohandustega õppekavas, õppesisus, õppeprotsessis, õpikeskkonnas või taotlevates õpitulemustes kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes riikliku või kooli õppekavaga.(2) Kui haridusliku erivajadusega õpilasele koostatud individuaalse õppekavaga nähakse ette riiklikus õppekavas sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine või kohustusliku õppeaine õppimisest vabastamine, võib individuaalset õppekava rakendada nõustamiskomisjoni soovitusel.(3) Individuaalse õppekava koostamisel kaasatakse vanem ning vajadusel õpetajaid ja tugispetsialiste. § 14. Hariduslike erivajadustega õpilaste rühmad ja klassidHariduslike erivajadustega õpilastele õppe paremaks korraldamiseks võib kool moodustada rühma või klassi, et luua vajalikud tugiteenused õpilastele, kellele neid ei ole võimalik tagada tavaklassis.1) õpiabirühmi põhiharidust omandavatele õpilastele eripedagoogilise või logopeedilise abi osutamiseks;2) klasse põhiharidust omandavatele käitumisprobleemidega õpilastele;3) klasse õpiraskustega põhiharidust omandavatele õpilastele;4) klasse põhiharidust omandavatele õpilastele, kellele nõustamiskomisjon on spetsiifilistest hariduslikest erivajadustest tulenevalt soovitanud õppida väikeklassis, aktiivsus- ja tähelepanuhäiretega või sõltuvushäiretega õpilastele või õpilastele, kelle andekus kombineerituna mõne muu erivajadusega toob kaasa vajaduse õppida väikeklassis;5) klasse põhiharidust omandavatele lihtsustatud õppel olevatele õpilastele;6) klasse tundeelu- ja käitumishäiretega põhiharidust omandavatele õpilastele. § 15. Lastevanemate koosolekKooli ja kodu koostöö koordineerimiseks kutsub direktor vähemalt üks kord aastas kokku lastevanemate üldkoosoleku. § 16. Motiveerimine ning tugi- ja mõjutusmeetmed(1) Õpilase tunnustamine õpingute jooksul ja kiitusega põhikooli lõputunnistusel toimub haridus- ja teadusministri kehtestatud tingimustel ja korras.(2) Täiendav motiveerimine ja tunnustamine toimub vastavalt kooli kodukorrale.(3) Eesmärgiga mõjutada õpilasi kooli kodukorra kohaselt käituma ja teistest lugu pidama ning ennetada turvalisust ohustavate olukordade tekkimist koolis, võib õpilase suhtes rakendada põhjendatud, asjakohaseid ja proportsionaalseid tugi- ja mõjutusmeetmeid.(4) Tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamine õpilaste suhtes toimub vastavalt kooli kodukorrale. § 17. Koolieelikute ettevalmistusrühmDirektor moodustab vastavalt vajadusele koolieelikute ettevalmistusrühma. § 18. Pikapäevarühm(1) Kooli direktor võib moodustada koolis pikapäevarühma kooskõlastatult hoolekoguga.(2) Pikapäevarühm pakub õpilasele järelevalvet, pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel.(3) Õpilane võetakse pikapäevarühma vastu ja arvatakse sealt välja direktori otsusega vanema taotlusel või “Alaealise mõjutusvahendite seaduses” sätestatud juhul alaealiste komisjoni otsuse alusel. § 19. Raamatukogu(1) Koolil on raamatukogu, mille töökorralduse kehtestab haridus- ja teadusminister.(2) Raamatukogu põhiülesanne on toetada trükiste, audiovisuaalsete ja muude infokandjate säilitamise ja kättesaadavuse kaudu kooli õppekava järgset õpet, arendada õpilaste iseseisva õpitöö ja teabe hankimise oskust ning lugemishuvi.(3) Raamatukogu kogud jagunevad otstarbe järgi põhikoguks ja õppekirjanduse koguks. § 20. Huvitegevus(1) Huvitegevus on koolis toimuv või kooli korraldatud õppekavaväline tegevus.(2) Huvitegevuses kasutatakse erinevaid õppevorme ja meetodeid, sealhulgas ringe ja stuudioid.(3) Huvitegevuse läbiviimine aluseks on ringipäevik, kuhu märgitakse õpilase andmed, tegevuse sisu ja aastaplaan. Ringipäevikut täidab ringijuht. Päeviku täitmist ja huvitegevuse tundide toimumist kontrollib õppealajuhataja. § 21. Õpilaste õigused ja kohustused(1) Õpilastel on õigus:1) saada õppekavas ettenähtu omandamiseks täiendavat abi õpetajalt;2) luua ühinguid, klubisid, stuudioid, ringe ning osaleda nende töös;3) osaleda valitud õpilasesindajate kaudu koolielu küsimuste lahendamises;4) kasutada klassi- ja koolivälises töös oma kooli ruume, õppe-, spordi-, tehnilisi jm. vahendeid tasuta;5) valida ja olla valitud õpilasesindusse vastavalt õpilasesinduse põhimäärusele;6) olla ära kuulatud enne tugi- või mõjutusmeetmete määramist ning avaldada arvamust mõjutusmeetme rakendamise kohta;7) saada koolist teavet koolikorralduse ja õpilase õiguste kohta.(2) Õpilased on kohustatud:1) täitma koolikohustust ja osalema õppetöös;2) käituma väärikalt nii koolis, kui ka väljaspool kooli;3) õppima vastavalt oma võimetele;4) suhtuma lugupidavalt kaasinimestesse ja järgima üldtunnustatud moraalinorme;5) täitma kooli kodukorra nõudeid ning kandma vastutust selle rikkumise eest;6) hoidma kooli kasutuses olevat vara.(3) Õpilase poolt koolile tekitatud varalise kahju hüvitab õpilane, tema vanemad või neid asendavad isikud. § 22. Vanemate õigused ja kohustused(1) Vanematel on õigus:1) esitada taotlus õpilase pikapäevarühma vastu võtmiseks;2) esitada taotlus õpilase õpetamiseks koduõppes;3) olla kaasatud õpilase individuaalse õppekava koostamisel;4) saada teavet ja selgitusi koolikorralduse ning õpilase õiguste ja kohustuste kohta;5) omada juurdepääsu kooli valduses olevale teabele õpilase kohta;6) olla teavitatud kooli õppekavast ning õppeveerandi jooksul läbivatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest;7) olla teavitatud õpilase hinnetest;8) vähemalt üks kord aastas osaleda vanemate koosolekul;9) avaldada arvamust ajutise õppes osalemise keelu rakendamise korral õpilase käitumise ja mõjutusmeetmete rakendamise kohta;10) esitada taotlus õpilasele õpilaspileti saamiseks;11) kandideerida vanemate esindajana kooli hoolekokku;12) pöörduda kooli hoolekogu poole õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral.(2) Vanemad on kohustatud:1) looma koolikohustuslikule õpilasele kodus õppimist soodustavad tingimused ja õppes osalemise eeldused;2) esitama koolile oma kontaktandmed ja teavitama nende muutustest;3) tutvuma koolielu reguleerivate aktidega;4) tegema koostööd kooliga õpilase õpetamisel ja kasvatamisel;5) pöörduma kooli ettepanekul nõustamiskomisjoni poole;6) taotlema vajaduse korral koolilt ja õpilase elukohajärgselt valla- või linnavalitsuselt õigusaktides sätestatud koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist;7) osalema õpilase arenguvestlusel;8) korraldama ja rahastama koduõppe rakendamisel väljaspool kooli toimuva õppe osa;9) teatama hiljemalt õppest puudumise esimesel õppepäeval kooli õpilase õppest puudumisest ja selle põhjustest. Hiljemalt ülejärgmisel õppepäeval pärast õpilase õppetööle naasmist esitab vanem puudumistõendi puudumise kestuse ning põhjuse kohta;10) tagama õpilase järelevalve ning õppe korraldamise individuaalse õppekava alusel ajutise õppes osalemise keelu korral. § 23. Vanemate vastutusVanem vastutab koolikohustuse täitmise tagamata jätmise eest vastavalt “Põhikooli- ja gümnaasiumiseadusele”. § 24. Õpilaskond ja õpilasesindus(1) Kooli õpilased moodustavad õpilaskonna.(2) Kooli õpilaskonnal on õigus otsustada ja korraldada iseseisvalt, kooskõlas seaduste ja seaduse alusel antud õigusaktidega, õpilaselu küsimusi.(3) Õpilaskonnal on õigus valida õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda õpilasesinduse põhimääruses sätestatud pädevuse piires, lähtudes oma tegevuses õpilaste huvidest, vajadustest, õigustest ja kohustustest. § 25. Esimese õpilasesinduse valimine(1) Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor hiljemalt kahe kuu jooksul õppeaasta algusest.(2) Esimese õpilasesinduse moodustavad 5.-9.klassi õpilased.(3) Iga klass esitab nädala jooksul valimiste väljakuulutamise päevast ühe esindaja klassi õpilaste hulgast.(4) Hiljemalt kolme nädala jooksul valimiste väljakuulutamise päevast kutsub direktor kokku esimese õpilasesinduse koosoleku.(5) Esimesel koosolekul valitakse lihthäälteenamusega vähemalt president ja asepresident. § 26. Õpilasesinduse põhimäärus(1) Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajaga.(2) Õpilasesinduse põhimääruse eelnõu avalikustatakse kooli veebilehel ning infostendil. Kooli õpilastel on võimalus avalikustamisest kahe nädala jooksul teha kirjalikke parandusettepanekuid. Parandusettepanekud arutab läbi õpilasesindus ühe nädala jooksul pärast avalikustamise lõppemisest.(3) Põhimäärus võetakse vastu lihthäälteenamusega kooli õpilaskonna üldkoosolekul.(4) Õpilasesindus esitab põhimääruse kinnitamiseks direktorile 30 päeva jooksul põhimääruse kättesaamisest arvates kinnitab direktor õpilasesinduse põhimääruse. § 27. Koolitöötajad(1) Koolitöötajad on pedagoogid ja teised töötajad.(2) Koolitöötajatega sõlmib töölepingud kooli direktor.(3) Kooli töötajate tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus on sätestatud kooli töökorralduse reeglites ja töölepingus. § 28. Pedagoogilised töötajad(1) Pedagoogilised töötajad on direktor, õppealajuhataja, õpetajad ning teised õppe ja kasvatuse alal töötavad isikud.(2) Pedagoogiliste töötajate vabade ametikohtade täitmiseks korraldab kooli direktor avaliku konkursi, mille läbiviimise korra kehtestab hoolekogu direktori ettepanekul.(3) Kui pedagoogiliste töötajate vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat töötajat, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu tähtajaga kuni üks aasta isikuga, kellel on vähemalt keskharidus. Sellisel juhul korraldab direktor aasta jooksul uue avaliku konkurssi.(4) Pedagoogilisel töötajal peab olema vähemalt kõrgharidus ning ta peab vastama haridus - ja teadusministri kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele.(5) Pedagoogiliste töötajate kutseoskuste ja kutsemeisterlikkuse ning nende kvalifikatsioonitaseme hindamiseks korraldatakse atesteerimine vastavalt haridus- ja teaduministri kehtestatud korrale.(6) (1) Pedagoogi ülesanne on õpilaste õpetamine ja kasvatamine, mis tugineb õpilaste ja õpetajate vastastikusel lugupidamisel, teineteise mõistmisel ning koostööl õpilaste kodudega. § 29. Teised koolitöötajadKooli teenindavate töötajate ülesandeks on tagada kooli häireteta töö ja majandamine ning vara säilimine ja korrasolek. Oma tööülesannete täitmisel peavad arvestama õppe- ja kasvatustöö läbiviimisega. § 30. Majandamise ja asjaajamise alused(1) Kooli vara on Sillamäe linna omand, mis on antud kooli sihtotstarbelisse kasutusse. Vara valitsemine toimub „Sillamäe linna põhimäärusega“ kehtestatud korras.(2) Kooli eelarve kinnitab linnavolikogu Sillamäe linna eelarve koosseisus.(3) Kool saab rahalisi vahendeid riigieelarvest, linna eelarvest, laekumistest sihtfondidest, annetustest ning kooli põhitegevusega seotud tasulistest teenustest.(4) Linnavalitsuse poolt kinnitatud hindade alusel osutatud teenuste eest saadud tulu kasutatakse õigusaktidega kehtestatud korras.(5) Kool esitab oma tegevuse kohta statistilise, eelarve täitmise ja tegevus- ning arengukava täitmise aruanded õigusaktidega kinnitatud tähtaegadel ja korras.(6) Kooli finantstegevust revideerivad linnavalitsuse rahandusosakond ja linnavalitsuse volitatud ametnikud.(7) Kooli raamatupidamise arvestust teostab linnavalitsuse hallatav asutus Linna Raamatupidamine oma põhimääruses ja „Sillamäe linna raamatupidamise sise-eeskirjas“ ettenähtud korras ning vastavalt „Raamatupidamise seadusele“.(8) Linnavalitsus kinnitab igaks eelarveaastaks kooli arvestusliku kohamaksumuse ühe õpilase kohta. § 31. JärelevalveKooli tegevuse üle teostab teenistuslikku järelevalvet linnavalitsus, õppe- ja kasvatustegevuse üle teostatakse riiklikku järelevalvet haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras. § 32. Sisehindamine(1) Koolis viiakse läbi sisehindamist.(2) Kooli sisehindamise korra kehtestab kooli direktor.(3) Kool koostab sisehindamise aruande vähemalt üks kord kolme õppeaasta jooksul.(4) Sisehindamise aruande kehtestab kooli direktor, esitades selle enne kehtestamist arvamuse andmiseks hoolekogule ja kooli pidajale. § 33. Arengukava(1) Kooli järjepideva arengu tagamiseks koostatakse kooli arengukava. Arengukava koostatakse vähemalt kolmeks aastaks.(2) Kooli arengukava koostamisel lähtutakse linna arengukavast ja selles määratakse:1) kooliarenduse põhisuunad ja -valdkonnad, sealhulgas turvalisuse tagamine koolis;2) õpetajate täienduskoolituskava;3) tegevuskava.(3) Kooli arengukava ja selle muudatused valmistatakse ette koostöös hoolekogu, õpilasesinduse, õppenõukogu ning vajadusel ekspertidega. Arengukava ja selle muudatused esitatakse enne kinnitamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.(4) Kooli arengukava, selle muudatused ja arengukava aruande kinnitab linnavalitsus. § 34. Kooli ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine(1) Kooli korraldab ümber, kujundab ümber ja tema tegevuse lõpetab linnavolikogu otsuse alusel linnavalitsus õigusaktidega sätestatud alustel ja korras.(2) Kool korraldatakse ümber või koolitegevus lõpetatakse seaduses loetletud juhtudel ja õigusaktides sätestatud korras.(3) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest tuleb Haridus- ja Teadusministeeriumi, asukohajärgset maavanemat, kooli, vanemaid, õpilasi ja õpilaste elukohajärgseid valla- ja linnavalisusi teavitada kirjalikult taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.(4) Kool korraldatakse ümber või kooli tegevus lõpetatakse 1.juulist sama aasta 31.augustini. § 35. Kooli põhimääruse kinnitamine ja muutmine(1) Kooli põhimääruse kehtestab, muudab ja tunnistab kehtetuks linnavolikogu linnavalitsuse ettepanekul.(2) Põhimäärus ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule. § 36. Rakendussätted(1) Käesolev määrus jõustub tagasiulatuvalt 1.jaanuarist 2011.a.(2) Tunnistada kehtetuks Sillamäe Linnavolikogu 25.jaanuari 2011.a määrus nr 49 „Sillamäe Eesti Põhikooli põhimäärus“ Ain KiviorgVolikogu esimees Published by Google Drive–Report Abuse–Updated automatically every 5 minutes/g,Aa=/"/g,Ba=/'/g,Ca=/\x00/g,Da=/[\x00&<>"']/;function Ea(a,b){return ab?1:0};function Fa(){x.call(this)}k(Fa,ua);function Ga(){x.call(this)}k(Ga,Fa);Ga.prototype.f=function(a){return new TypeError(a)};l._$same=function(a,b){return a===b||null==a&νll==b};function pa(a){return a.o||(Object.defineProperties(a,{o:{value:++Ha,enumerable:!1}}),a.o)}var Ha=0;function Ia(a,b){return"string"==typeof a?a.charCodeAt(b):void 0};function u(a){return null==a?"null":a instanceof Array?v(a.w?w(a.w,a.B||1):w(n,1))+"@"+(pa(a)>>>0).toString(16):a.toString()}function Ja(a){if(65536<=a){var b=56320+(a-65536&1023)&65535;return u(String.fromCharCode(55296+(a-65536>>10&1023)&65535))+u(String.fromCharCode(b))}return String.fromCharCode(a&65535)}function Ka(a,b){var c=b,d=a.length;b=Ia(a,c++);var e;if(d=55296<=b&&56319>=b&&c=a;return d?65536+((b&1023)<<10)+(e&1023):b};function La(a,b){return null==a?a:b?decodeURI(a):decodeURIComponent(a)};function Ma(a,b){b=Na.exec(b);for(var c=[],d=0;7>=d;d++)b.length<=d||null==b[d]?c.push(null):c.push(b[d]);return c[a]}


Avaliku koosoleku seadus (lühend - AvKS)
Avaliku koosoleku seadus - sisukord
§ 2 Avalik koosolek
§ 3 Keelatud avalik koosolek
§ 4 Avaliku koosoleku korraldamine eriolukorra ja erakorralise seisukorra ajal
2 AVALIKU KOOSOLEKU KORRALDAMISE NÕUDED
§ 5 Avaliku koosoleku läbiviimiseks keelatud koht
§ 6 Avaliku koosoleku korraldaja ja korrapidaja
§ 7 Eelneva teatamise kohustus
§ 8 Avaliku koosoleku teade
§ 9 Politseile ning meditsiini- ja päästeasutusele teatamine
§ 10 Avaliku koosoleku teadete arvestus
3 AVALIKU KOOSOLEKU LÄBIVIIMISE NÕUDED
§ 11 Avaliku koosoleku korraldaja kohustused
§ 12 Avaliku koosoleku korrapidaja kohustused
§ 13 Avalikust koosolekust osavõtjate kohustused
§ 14 Avaliku koosoleku politseijärelevalve
§ 141 Kaebuse läbivaatamise tähtaeg
§ 142 Avaliku koosoleku läbiviimise nõuete rikkumine
RT I, 23.02.2011, 6
Avaliku koosoleku korraldamist eriolukorra ja erakorralise seisukorra ajal reguleeritakse hädaolukorra seadusega ja erakorralise seisukorra seadusega.
2. peatükk AVALIKU KOOSOLEKU KORRALDAMISE NÕUDED
2) Kaitseväe struktuuriüksuse territooriumil ja sellele lähemal kui 50 meetrit;
2) pikaajalise elaniku elamisloaga või alalise elamisõiguse alusel Eestis viibiv välismaalane.
10) teave koosolekul kasutatavate heli- või valgustusseadmete kohta;
101) teave, kui koosoleku pidamiseks püstitatakse telk, lava, tribüün või muu suuremõõtmeline konstruktsioon;
(3) Korraldaja lisab avaliku koosoleku teatele politseiga kooskõlastatud liiklusskeemi, kui avaliku koosoleku läbiviimiseks on vajalik liiklus ümber korraldada. Kui avalik koosolek kavatsetakse korraldada maakonna mitme valla või linna haldusterritooriumil, siis tuleb liiklusskeem esitada kooskõlastamiseks ka maavalitsusele.
(4) Korraldaja annab teate koos lisaga valitsusasutuse või valla- või linnavalitsuse asutuse juhi selleks volitatud ametnikule üle isiklikult, esitades samas isikut ja Eesti kodakondsust või Eesti pikaajalise elaniku elamisluba või Eestis alalist elamisõigust tõendava dokumendi.
(5) Kui avaliku koosoleku teade on esitatud vastavalt käesoleva seaduse § 6 lõikes 4 ja käesoleva paragrahvi lõigetes 1–4 sätestatud nõuetele, võtab valitsusasutuse või valla- või linnavalitsuse ametnik teate vastu ja annab korraldajale kohe teatise avaliku koosoleku teate registreerimisest.
(6) Kui avaliku koosoleku teade ei ole esitatud vastavalt käesoleva seaduse § 6 lõikes 4 ja käesoleva paragrahvi lõigetes 1–4 sätestatud nõuetele või kui samal ajal ja samas kohas või liikumismarsruudil on varem registreeritud mõne teise avaliku koosoleku läbiviimine, on valitsusasutuse või valla- või linnavalitsuse ametnikul õigus jätta teade registreerimata. Selle kohta annab ta korraldajale kohe teatise. Avaliku koosoleku läbiviimine on keelatud, kui avaliku koosoleku teade on jäetud registreerimata.
(7) Siseminister, Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor või prefekt võib, lähtudes käesoleva seaduse §-s 3 või 5 sätestatu tagamise vajadusest, kui see on vältimatu, oma otsusega:
2) keelata avalik koosolek teates märgitud kohas või ajal ning teha ettepanek korraldada avalik koosolek muus kohas või muul ajal.
(71) Käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud otsus tehakse koosoleku korraldajale teatavaks allkirja vastu. Kui allkirja vastu teatavaks tegemine ei ole võimalik, siis tehakse otsus koosoleku korraldajale teatavaks avalikustamisega üleriigilise levikuga ajalehes kolme päeva jooksul avaliku teate registreerimisest arvates.
§ 9. Politseile ning meditsiini- ja päästeasutusele teatamine
Valitsusasutuse ja kohaliku omavalitsuse asutuse juhi selleks volitatud ametnik on kohustatud vastavale prefektile ning meditsiini- ja päästeasutusele teatama avaliku koosoleku läbiviimise aja, koha ja liikumismarsruudi ühe päeva jooksul, arvates avaliku koosoleku teate saamisest.
91) teave koosolekul kasutatavate heli- või valgustusseadmete kohta;
92) teave, kui koosoleku pidamiseks püstitatakse telk, lava, tribüün või muu suuremõõtmeline konstruktsioon.
3. peatükk AVALIKU KOOSOLEKU LÄBIVIIMISE NÕUDED
6) täitma politsei ning meditsiini- ja päästeasutuse ametnike korraldusi.
3) täitma politsei ning meditsiini- ja päästeasutuse ametnike korraldusi;
2) täitma koosoleku korraldaja, korrapidaja, politseiametnike, päästeteenistujate ning meditsiinitöötajate korraldusi.
§ 141. Kaebuse läbivaatamise tähtaeg
Kaebused avaliku koosoleku teate registreerimata jätmise või avaliku koosoleku läbiviimise keelamise kohta vaatab halduskohus läbi lihtmenetluses kaebuse esitamise päeval või selle esitamisele järgneval tööpäeval.
§ 142. Avaliku koosoleku läbiviimise nõuete rikkumine
(1) Avaliku koosoleku läbiviimise eest kehtestatud nõudeid eirates või avaliku koosoleku, mille läbiviimine on seaduse või motiveeritud otsusega keelatud, läbiviimise eest –
§ 15. – § 18. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


Dokumendiotsing kuni 2017. aastani
» Jäämurdetööd ja talvine navigatsioon
Veeteede Amet omabsertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi Jäämurdetööde lõpetamine Soome lahelVeeteede Ameti peadirektori 13. märtsi 2017. a. käskkiri nr nr 1-1-1/48-OPMeresõiduohutuse seaduse § 45 lg 5¹ ning majandus- ja kommunikatsiooniministri 23. detsembri 2003. a määruse nr 265 „Jäämurdetööde kord“ § 2 alusel:1. Lõpetan 14. märtsil 2017. a kell 00.00 Sillamäe sadamasse sisenevatele ja sealt väljuvatele jäämurdja poolt teenindatavatele laevadele jääklassi ja peamasina võimsuse nõuded.2. Tunnistan kehtetuks Veeteede Ameti peadirektori 20. veebruari 2017. a. käskkirja nr 1-1-1/35-OP.3. Käesolev käskkiri avaldatakse „Teadaannetes meremeestele”, NAVTEX teel ja Veeteede Ameti veebilehel.Rene Arikas peadirektor
Jäämurdetööde alustamine Soome lahelVeeteede Ameti peadirektori 20. veebruari 2017. a. käskkiri nr 1-1-1/35-OPMeresõiduohutuse seaduse § 45 lg 5¹ ning majandus- ja kommunikatsiooniministri 23. detsembri 2003. a määruse nr 265 „Jäämurdetööde kord“ alusel ja seoses laevaliiklust raskendavate jääoludega Soome lahe idaosas Sillamäe sadama piirkonnas:1. Määran jäämurdetööde alguseks Soome lahel Sillamäe ja Kunda sadamate piirkonnas 21.02.2017. a.2. Kehtestan alates 01.03.2017. a kella 00.00 Sillamäe sadamasse sisenevatele ja sealt väljuvatele jäämurdja poolt teenindatavatele laevadele järgmised nõuded:2.1 jääklassi Fin. Adm, II või samaväärne klassifikatsiooniühingute jääklass;2.2 peamasina võimsus mitte vähem kui 1200kW.3. Jäämurdja poolt vedurlaev-pargas koosseise ei teenindata.4. Käesolev käskkiri avaldatakse „Teadaannetes meremeestele“, NAVTEX teel ja Veeteede Ameti veebilehel.Rene Arikaspeadirektor Jäämurdetööde alustamineVeeteede Ameti peadirektori 9. jaanuari 2017. a. käskkiri nr 1-1-1/2-OPMeresõiduohutuse seaduse § 45 lg 5¹, majandus- ja kommunikatsiooniministri 23. detsembri 2003. a määruse nr 265 “Jäämurdetööde kord“ ja Pärnu sadama kapteni 09.01.2017. a avalduse nr 5-1/1 jääolude kohta Pärnu ja Liivi lahes alusel:1.	Määran jäämurdetööde alguseks Pärnu lahel 10.01.2017. a.2.	Kehtestan alates 18.01.2017. a kella 00.00 Pärnu sadamasse sisenevatele ja sealt väljuvatele jäämurdja poolt teenindatavatele laevadele järgmised nõuded:1)	Jääklass 1C (Lloyd`s Register) või samaväärne teiste klassifikatsiooniühingute jääklass;2)	Peamasina võimsus mitte vähem kui 1600kW3.	Jäämurdja poolt vedurlaev-pargas koosseise ei teenindata.4.	Käesolev käskkiri avaldatakse „Teadaannetes meremeestele“, NAVTEX teel ja Veeteede Ameti veebilehel.Rene Arikaspeadirektor
Jäämurde lõpetamine Pärnu lahelVeeteede Ameti peadirektori 28. märtsi 2016. a. käskkiri nr 55-OPMeresõiduohutuse seaduse § 45 lg 5¹, majandus- ja kommunikatsiooniministri 23. detsembri 2003. a määruse nr 265 „Jäämurdetööde kord”:1.	Lõpetan alates 29.03.2016. a kella 00.00 Pärnu sadamasse sisenevatele ja sealt väljuvatele jäämurdja poolt teenindatavatele laevadele jääklassi ja peamasina võimsuse nõuded.2.	Tunnistan kehtetuks Veeteede Ameti peadirektori 07.01.2016. a käskkirja nr 3-OP.3.	Käesolev käskkiri avaldatakse „Teadaannetes meremeestele”, NAVTEX teel ja Veeteede Ameti veebilehel.Rene Arikaspeadirektor
Laevaliikluse taastamineVeeteede Ameti peadirektori 9. veebruari 2016. a. käskkiri nr 21-OPMeresõiduohutuse seaduse § 45 lg 5, majandus- ja taristuministri 20. oktoobri 2015. a määruse nr 127 „Avalikult kasutatava jäätee rajamise ja korrashoiu nõuded” § 2 lõike 1 ning Maanteeameti 08. veebruari 2016. a teate alusel:1.	Taastan laevaliikluse- Väinameres Virtsu – Kuivastu laevateest põhja poole, Rohuküla – Heltermaa laevateest lõuna poole ja Sõru – Triigi laevateest ida poole jääval merealal;- Pinukse neeme (58°56,57’N ja 23°25,53’E) ja Obholmenit (Vormsi kagurannikul) (58°58,40’N ja 23°22,30’E) ühendava joone ning Rohuküla-Sviby laevatee vahelisel merealal;- Kihnu väinas Munalaid-Kihnu laevateest lääne poole jääval merealal.2.	Tunnistan kehtetuks Veeteede Ameti peadirektori 11. jaanuari 2016. a käskkirja nr 8-OP.Rene Arikaspeadirektor
Jääteede rajamiseks laevaliikluse ajutine peatamineVeeteede Ameti peadirektori 11. jaanuari 2016. a. käskkiri nr 8-OP.Meresõiduohutuse seaduse § 45 lg 5, majandus- ja taristuministri 20. oktoobri 2015. a määruse nr 127 „Avalikult kasutatava jäätee rajamise ja korrashoiu nõuded” § 2 lõike 1 ning Maanteeameti 8. jaanuari 2016. a taotluse alusel peatan ajutiselt laevaliikluse alates 15. jaanuarist 2016. a kella 00.00-st seoses kavandatava avalikult kasutatava jäätee rajamisega:1.	Väinameres Virtsu–Kuivastu laevateest põhja poole, Rohuküla–Heltermaa laevateest lõuna poole ja Sõru–Triigi laevateest ida poole jääval merealal;2.	Pinukse neeme (58°56,57’N ja 23°25,53’E) ja Obholmenit (Vormsi kagurannikul) (58°58,40’N ja 23°22,30’E) ühendava joone ning Rohuküla-Sviby laevatee vahelisel merealal;3.	Kihnu väinas Munalaiu–Kihnu laevateest lääne poole jääval merealal.Rene Arikaspeadirektor
Jäämurdetööde alustamineVeeteede Ameti peadirektori 7. jaanuari 2016. a. käskkiri nr 3-OP.Meresõiduohutuse seaduse § 45 lg 5¹, majandus- ja kommunikatsiooniministri 23. detsembri 2003. a määruse nr 265 „Jäämurdetööde kord” ja Pärnu sadama kapteni 06. jaanuari 2016. a avalduse nr 5-1/1 jääolude kohta Pärnu ja Liivi lahes alusel:1.	Määran jäämurdetööde alguseks Pärnu lahel 09. jaanuar 2016. a.2.	Kehtestan alates 14. jaanuarist 2016. a kella 00.00 Pärnu sadamasse sisenevatele ja sealt väljuvatele jäämurdja poolt teenindatavatele laevadele järgmised nõuded:1)	jääklass 1C (Lloyd`s Register) või samaväärne teiste klassifikatsiooniühingute jääklass;2)	peamasina võimsus mitte vähem kui 1600kW.3.	Jäämurdja poolt vedurlaev-pargas koosseise ei teenindata.4.	Käesolev käskkiri avaldatakse „Teadaannetes meremeestele”, NAVTEX teel ja Veeteede Ameti veebilehel.Rene Arikaspeadirektor
Jäämurdetööde lõpetamineVeeteede Ameti peadirektori 16. märtsi 2015. a käskkiri nr 51-OPMajandus- ja kommunikatsiooniministri 23. detsembri 2003. a määruse nr 265 “Jäämurdetööde kord“ § 2 ja 4 lg 3 alusel:1. Lõpetan jäämurdeperioodi Pärnu ja Liivi lahel alates 17.03.2015. a.2. Tunnistan kehtetuks Veeteede Ameti peadirektori 8. jaanuari 2015. a käskkiri nr 5-OP3. Käesolev käskkiri avaldatakse „Teadaannetes meremeestele“, NAVTEX teel ja Veeteede Ameti veebilehel.Taivo Kivimäehüdrograafia ja navigatsioonimärgistuse teenistuse juhataja-peadirektori asetäitja peadirektori ülesannetes
Jäämurdetööde alustamine Pärnu lahesVeeteede Ameti peadirektori 8. jaanuarii 2015. a käskkiri nr 5-OPMeresõiduohutuse seaduse § 45 lg 5¹, majandus- ja kommunikatsiooniministri 23. detsembri 2003. a määruse nr 265 “Jäämurdetööde kord“ ja Pärnu sadama kapteni 08.01.2015. a avalduse nr 5-1/1 jääolude kohta Pärnu ja Liivi lahes:1. Määran jäämurdetööde alguseks Pärnu lahel 10.01.2015. a.2. Kehtestan alates 16.01.2015. a kella 00.00 Pärnu sadamasse sisenevatele ja sealt väljuvatele jäämurdja poolt teenindatavatele laevadele järgmised nõuded:1) Jääklass 1C (Lloyd`s Register) või samaväärne teiste klassifikatsiooniühingute jääklass;2) Peamasina võimsus mitte vähem kui 1600kW3. Jäämurdja poolt vedurlaev-pargas koosseise ei teenindata.4. Käesolev käskkiri avaldatakse „Teadaannetes meremeestele“, NAVTEX teel ja Veeteede Ameti veebilehel.Andrus Maide Jäämurdetööde lõpetamine Pärnu lahelVeeteede Ameti peadirektori 26. märtsi 2014. a käskkiri nr 65-OPMajandus- ja kommunikatsiooniministri 23. detsembri 2003. a määruse nr 265 “Jäämurdetööde kord“ § 2 ja 4 lg 3 alusel:Lõpetan jäämurdeperioodi Pärnu ja Liivi lahel alates 27.03.2014. a. Tunnistan kehtetuks Veeteede Ameti peadirektori 20. jaanuari 2014.a käskkirja nr 11-OP. Käesolev käskkiri avaldatakse „Teadaannetes meremeestele“, NAVTEX teel ja Veeteede Ameti veebilehel. Andrus Maide Jäämurdetööde alustamine Pärnu lahelPeadirektori käskkiri 20.01. 2014 nr 11-OP Meresõiduohutuse seaduse § 45 lg 5¹, majandus- ja kommunikatsiooniministri 23. detsembri 2003. a määruse nr 265 “Jäämurdetööde kord“ ja Pärnu sadama kapteni 20.01.2014. a avalduse nr 5-1/3 jääolude kohta Pärnu ja Liivi lahes:Määran jäämurdetööde alguseks Pärnu lahel 21.01.2014. a; Kehtestan alates 28. 01.2014. a kella 00.00 Pärnu sadamasse sisenevatele ja sealt väljuvatele jäämurdja poolt teenindatavatele laevadele järgmised nõuded: 1) jääklass 1C (Lloyd`s Register) või samaväärne teiste klassifikatsiooniühingute jääklass;2) peamasina võimsus mitte vähem kui 1600kWJäämurdja poolt vedurlaev-pargas koosseise ei teenindata. Käesolev käskkiri avaldatakse „Teadaannetes meremeestele“, NAVTEX teel ja Veeteede Ameti veebilehel. Meresõiduohutuse seadus § 45 lõige 51 (51) Lähtudes reaalsest jääolukorrast võib Veeteede Ameti peadirektor kehtestada talvise navigatsiooni perioodil jäämurdja poolt teenindatavatele laevadele piiranguid, arvestades nende jääklassi, peamasina võimsust või vajaduse korral muid näitajaid, samuti on tal õigus katkestada mis tahes sadama teenindamine jäämurdja poolt, teatades sellest sadamavaldajale, laevakaptenile ja laevaagendile ning tagades sadamas töö lõpetanud laevade väljaviimise, kui reaalne jääolukord seda võimaldab. Procedure for Ice-Breaking (first 4 paragraphs of the total 9 paragraphs)
Baltic Icebreaking Management kodulehekülg Baltic Icebreaking Management (BIM) on organisatsioon, kuhu kuuluvad kõik Läänemere-äärsed riigid. BIM on pühendunud ohutu, usaldatava ja tõhusa talvenavigatsiooni arendamisele Läänemere-äärsete riikide vahel, et tagada hästitöötav aastaringne meretransport. Sellelt kodulehelt leiab erinevates riikides jäämurdetööde eest vastutavate institutsioonide kontaktandmed. Samuti on kätte saadav info Läänemerel valitsevate jääolude kohta. BIM kodulehe leiate siit.
Talvise navigatsiooni talitus	Telefon:+372 620 5707(E-R 08.00-17.00 )Telefon:+372 620 5769(24 h)Faks:+372 620 5766E-post:winternavigation[@]vta.ee
Jäämurdja tellimus vormistatakse	Elektroonilises Mereinfosüsteemis (EMDE).


Maamaksu vabastuse andmine – Riigi Teataja
Maamaksu vabastuse andmine - sisukord
§ 2 Maksuvabastuse saaja
§ 4 Maksuvabatsuse taotlemine
§ 5 Maksuvabastuse andmine
RT IV, 22.12.2016, 69
Vastu võetud 18.11.2014 nr 29
RT IV, 25.11.2014, 16
17.12.2015 RT IV, 30.12.2015, 3 01.07.2016
15.12.2016 RT IV, 22.12.2016, 36 01.01.2017
Määrus antakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 37 ja lõike 2 ning maamaksuseaduse § 11 lõike 7 alusel.
Määrusega kehtestatakse täiendava maamaksu vabastuse andmine Jõhvi vallas.
§ 2. Maksuvabastuse saaja
Täiendava maamaksu vabastusele on õigus
1) riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel pensioni saaja või isik, kellel on töövõimetoetuse seaduse alusel tuvastatud osaline või puuduv töövõime;
[RT IV, 30.12.2015, 3 - jõust. 01.07.2016]
2) represseeritu ja represseerituga võrdsustatud isiku okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse mõistes.
(1) Täiendavalt vabastatakse maamaksust:
1) riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel pensioni saaja või töövõimetoetuse seaduse alusel isik, kellel on tuvastatud osaline või puuduv töövõime, tema kasutuses oleva elamumaa või maatulundusmaa õuemaa kõlviku osas Jõhvi linnas ja Tammiku alevikus kuni 0,15 ha ulatuses;
[RT IV, 22.12.2016, 36 - jõust. 01.01.2017]
2) represseeritu ja represseerituga võrdsustatud isiku okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse mõistes tema kasutuses oleva elamumaa või maatulundusmaa õuemaa kõlviku osas.
(2) Täiendava maksuvabastuse suurus on 13 eurot ühe maksuvabastuse saaja kohta.
§ 4. Maksuvabatsuse taotlemine
(1) Maksuvabastuse saamiseks tuleb esitada kirjalik avaldus Jõhvi Vallavalitsusele hiljemalt maksustamisaasta 20. jaanuariks. Nimetatud kuupäevast hiljem esitatud avalduse alusel arvestatakse maksuvabastust järgnevast aastast.
(2) Avaldus peab sisaldama isiku kohta järgmisi andmeid:
1) ees- ja perekonnanimi ning sünniaasta;
2) vastavalt vabastuse liigile, kas pensionitunnistuse number, dokumendi koopia osalise või puuduva töövõime kohta või dokumendi koopia, mis tõendab isiku vastavust okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse § 2 lõikes 1 või 2 või § 4 lõikes 1 sätestatud tingimustele;
3) alalise elukoha aadress;
5) maakasutusõiguse ulatus.
(3) Isik, kes on varasematel aastatel esitanud avalduse ja kelle maksuvabastuse alused ei ole muutunud ning kellele on antud maamaksu vabastus, ei pea maksuvabastuse saamiseks uut avaldust esitama.
(4) Kui maksuvabastuse taotlejal on ära langenud maksuvabastuse saamise alus või on muutunud muud varem esitatud andmed, on ta muudatustest kohustatud kirjalikult vallavalitsust teavitama ühe kuu jooksul.
§ 5. Maksuvabastuse andmine
(1) Maksuvabastuse andmise otsustab valitsus korralduse andmisega.
(2) Kui maksuvabastuse taotleja esitas avalduse maksuvabastuse saamiseks mõlema käesoleva korra §s 2 nimetatud alusel, siis erinevaid maksuvabastuste summasid ei liideta ja maksuvabastus antakse alusel, mille puhul on maksuvabastuse suurus taotlejale soodsam.
(2) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2015.


2-08-63521/75 Tartu Ringkonnakohtu tsiviilkolleegium 01.06.2018
PankrS § 175 lg 5^1 reguleerib teist olukorda, kui PankS § 175 lg 2. Kui PankS § 175 lg 2 kohaldamisel keeldub kohus võlgnikku kohustustest vabastamast, siis PankrS § 175 lg 5^1 kohaselt jätkub menetlus veel ja alles pärast seda otsustatakse võlgniku vabastamine kohustuste täitmisest või sellest keeldumine (p 13). PankrS § 175 lg 5^1 annab kohtule õiguse kohustustest vabastamise menetluse pikendamiseks, kui kohus leiab, et kohustusest vabastamine ei ole põhjendatud. Selleks tuleb läbi viia kaalutlusõigus. Muu hulgas tuleb kohustustest vabastamise põhjendatuse hindamisel arvestada, kas ja kuidas on võlgnik täitnud PankrS §-s 173 sätestatud kohustusi. Erinevalt PankrS § 175 lg 2 p 2 rakendamisest ei ole vajalik PankrS § 175 lg 5^1 kohaldamisel tuvastada PankrS §-s 173 sätestatud kohustuste rikkumise süülisust (p 15).
PankrS § 175 lg 2 punktis 2 on peetud silmas raskelt süülist käitumist. Raske süülise käitumise all tuleb mõista rasket hooletust (VÕS § 104 lg 4) või tahtlust (VÕS § 104 lg 5). VÕS § 104 lg 4 kohaselt on raske hooletust käibes vajaliku hoole olulisel määral järgimata jätmine ning VÕS § 104 lg 5 järgi on tahtlus õigusvastase tagajärje soovimine võlasuhte tekkimisel, täitmisel või lõpetamisel. VÕS § 104 lõike 4 mõttes tuvastatakse raske hooletus objektiivsete kriteeriumite alusel. Raske hooletus tähendab hoolsuse tavalise määra märgatavat puudumist, mistõttu peaks raskelt hooletu käitumine olema rikkujaga sarnases olukorras olevale isikule mõistlikult vastuvõetamatu. Seetõttu tuleb raske hooletuse tuvastamiseks võlgadest vabastamise menetluse kontekstis esitada küsimus, kuidas ja millise hoolsusega pidanuks täitma PankrS § 173 lg 1 sätestatud kohustusi hoolas võlgnik (p 14).
3-2-1-90-16 Riigikohus 05.10.2016
Võlgnik/usaldusisik peab võlgniku sissetuleku näitamisel lähtuma Eesti kehtivast töötasu alammäärast, milleks on TMS § 132 mõttes Vabariigi Valitsuse määrusega „Töötasu alammäära kehtestamine" ettenähtud töötasu alammäär. (p 12)
Kohustustest vabastamise menetluse üheks eesmärgiks on võimaldada uus majanduslik algus eriti raskes majanduslikus seisus võlgnikule, kes annab endast parima võlausaldajate nõuete rahuldamiseks (vt ka nt RKTKm nr 3-2-1-46-13, p 11). Selle eesmärgiga ei oleks kooskõlas lubada võlgnikul vabaneda oma kohustustest ainuüksi seetõttu, et ta on asunud elama ja töötama välisriiki. (p 12)
Võimalus vabaneda oma kohustustest ei ole pankrotiseaduses ettenähtud korras eelduslikult iga võlgniku õigus. PankrS § 175 lg-d 2 ja 4 sätestavad absoluutsed keeldumisalused, mille puhul on võlgniku kohustustest vabastamine välistatud (RKTKm nr 3-2-1-49-16, p 15). (p 13)
3-2-1-49-16 Riigikohus 20.06.2016
PankrS § 175 lg 2 p 2
PankrS § 175 lg 3
Võimalus vabaneda oma kohustustest pankrotiseaduses ettenähtud korras (võlgadest vabastamise menetluse eesmärk) ei ole eelduslikult iga võlgniku õigus ning seadus (PankrS § 175 lg-d 2 ja 4) sätestab absoluutsed keeldumisalused, mille puhul on võlgniku kohustustest vabastamine välistatud. Võlgnik kohustustest vabastamise menetluse võimaluse minetanud, kui ta rikub tahtlikult PankrS § 173 lg-s 2 sätestatud kohustust. (p 15) Maakohus on PankrS § 175 lg-st 3 tuleneva ärakuulamise nõude võlgniku suhtes täitnud, kui võlgnik sai esitada andmed oma seotuse kohta maakohtu määruses nimetatud äriühingutega vastuses kohtule, samuti ka juba taotlustes kohustustest vabastamiseks. Tegemist on võlgniku sissetulekut ja vara mõjutavate andmetega. Kohus ei pea sellisel juhul küsima võlgnikult tema seotuse kohta konkreetselt ühe või teise äriühinguga. Kui võlgnik leiab, et maakohus on jätnud teda mingite andmete osas ära kuulamata, on tal võimalus esitada need andmed määruskaebuses ringkonnakohtule. (p 16)
Võimalus vabaneda oma kohustustest pankrotiseaduses ettenähtud korras (võlgadest vabastamise menetluse eesmärk) ei ole eelduslikult iga võlgniku õigus ning seadus (PankrS § 175 lg-d 2 ja 4) sätestab absoluutsed keeldumisalused, mille puhul on võlgniku kohustustest vabastamine välistatud. Võlgnik kohustustest vabastamise menetluse võimaluse minetanud, kui ta rikub tahtlikult PankrS § 173 lg-s 2 sätestatud kohustust. (p 15)
3-2-1-19-16 Riigikohus 04.05.2016
PankrS § 175 lg 5
PankrS § 175 lg 1 1
Kolme aasta jooksul võlausaldaja nõude rahuldamist üksnes 0,3% ulatuses ei saa pidada PankrS § 175 lg 1^1 tähenduses nõude täitmiseks arvestatavas ulatuses, vaid see on marginaalne summa. Kui nõude täitmine arvestatavas ulatuses kui PankrS § 175 lg 1^1 rakendamise obligatoorne eeldus puudub, ei ole võlgniku kohustustest vabastamise taotluse lahendamise seisukohast tähtsust sellel, kas võlgnik on täitnud oma kohustusi menetluse jooksul nõuetekohaselt. Samuti puudub vajadus tuvastada seda, kas esinevad PankrS § 175 lg-te 2 ja 4 järgsed võlgadest vabastamisest keeldumise absoluutsed alused. (p 13) PankrS § 175 lg 5 rakendamisel peab kohus tuvastama, et võlgnik on mõistetud süüdi pankrotikuriteos või on rikkunud süüliselt PankrS §-s 173 nimetatud kohustusi ja kahjustanud sellega võlausaldajate huve või keeldunud kohtu määratud tähtajaks vande all oma kohustuste täitmise kohta teabe andmisest (PankrS § 175 lg 2 p-d 1 ja 2 ning lg 4). (p 14) Võla tasumise vähest perspektiivi kui menetluse lõpetamise alust seadus ette ei näe. PankrS § 2 teise lause kohaselt on võlgniku kohustustest vabastamise menetluse eesmärk anda neile võlgnikele, kelle majanduslik olukord on eriti raske, võimalus vabaneda oma kohustustest pankrotiseaduses ettenähtud korras ja saada nii lõpptulemusena väljavaade uueks majanduslikuks alguseks ning normaalseks sotsiaalseks eluks. Kui võlgniku käitumises ei ole PankrS § 175 lg 2 p-des 1 ja 2 ning lg-s 4 silmas peetud raskelt süülise käitumise tunnuseid, ei ole kohtul alust füüsilisest isikust võlgnikku kohustustest vabastamise menetluse võimalusest ilma jätta (vt nt RKTKm nr 3-2-1-46-13, p 11; RKTKm nr 3-2-1-121-11, p 12). (p 14)
3-2-1-60-13 Riigikohus 05.06.2013
PankrS § 171 lg 2 p 1
PankrS § 158 lg 4
Võlgadest vabastamise menetlus näeb kohustustest vabastamise võimaluse ette neile, kelle majanduslik olukord on eriti raske, ja peaks lõpptulemusena võimaldama võlgnikule uue majandusliku alguse, andma talle uue võimaluse normaalseks majanduslikuks ja sotsiaalseks eluks. Kui võlgniku käitumises ei ole raskelt süülise käitumise tunnuseid, ei ole kohtul alust füüsilisest isikust võlgniku kohustustest vabastamise menetlust algatamata jätta (vt Riigikohtu 14. novembri 2011. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-121-11, p 12). Juhud, mil võlgniku raske süüline käitumine annab kohtule aluse kaaluda, kas võlgniku kohustustest vabastamise menetlus algatada või mitte, on loetletud PankrS § 171 lg 2 p-des 1–5. PankrS § 171 lg 2 p 1 kohaldub juhul, kui võlgnik on süüdi mõistetud maksualases kuriteos. Nimetatud sätte järgi on süüdi mõistetud isikuks nii isik, kelle kohta on karistusregistris kanne tema karistatuse kohta, kui ka isik, kelle kohta on sellekohased andmed registrist kustutatud ja üle kantud arhiivi. (p 10)


Töövõime hindamise ja töövõimetoetuse andmekogu asutamise ja pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
Töövõime hindamise ja töövõimetoetuse andmekogu asutamise ja pidamise põhimäärus - sisukord
2 Andmekogusse kantavad taotleja, tööandja, liikluskindlustusega tegeleva kindlustusandja ja tervishoiuteenuse osutaja andmed
§ 6 Tööandja, liikluskindlustusega tegeleva kindlustusandja ja tervishoiuteenuse osutaja andmed
3 Andmekogusse kantavad töövõime hindamise andmed
§ 7 Töövõime hindamise taotluse andmed
§ 8 Eksperdiarvamuse andmed
§ 9 Töövõime hindamise otsuse andmed
4 Andmekogusse kantavad töövõimetoetuse andmed
§ 10 Töövõimetoetuse taotluse andmed
§ 11 Töövõimetoetuse suurust ja väljamaksmist mõjutavad andmed
§ 12 Töövõimetoetuse otsuse ja töövõimetoetuse väljamaksmise andmed
§ 13 Liikluskindlustusega tegelevalt kindlustusandjalt töövõimetoetuse tagasinõudmise andmed
5 Andmekogusse kantavad sotsiaalmaksu andmed
§ 14 Sotsiaalmaksu maksmise andmed
6 Andmete esitamine andmekogule
§ 16 Andmekogusse kantud andmete õigsuse tagamine
7 Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele
§ 17 Juurdepääs andmekogu andmetele
8 Andmekogusse kantud andmete säilitamine
§ 20 Andmete säilitamine ja arhiveerimine
9 Andmekogu finantseerimine ja likvideerimine
§ 21 Andmekogu pidamise finantseerimine
§ 22 Andmekogu likvideerimine
RT I, 31.01.2018, 2
Vastu võetud 20.05.2016 nr 40
RT I, 25.05.2016, 5
Määrus kehtestatakse töövõimetoetuse seaduse § 22 lõike 4 alusel.
(1) Määrusega asutatakse töövõime hindamise ja töövõimetoetuse andmekogu (edaspidi andmekogu), mis on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu.
(2) Andmekogu peetakse töövõime hindamiseks ja töövõimetoetuse maksmiseks ning osalise või puuduva töövõimega töötaja eest sotsiaalmaksu maksmiseks erijuhtudel.
(3) Andmekogu ametlik nimetus on töövõime hindamise ja töövõimetoetuse andmekogu.
Andmekogu koosseisu kuuluvad:
2) digitaalsed alusdokumendid.
(1) Andmekogu andmete kaitse hõlmab:
1) käideldavust, see tähendab andmete kaitse juhusliku hävimise ja tahtliku hävitamise eest ning õigustatud isikule andmete kättesaadavuse takistamise eest;
2) terviklust, see tähendab andmete kaitse juhusliku või tahtliku volitamata muutmise eest;
3) konfidentsiaalsust, see tähendab andmete kaitse juhusliku või tahtliku volitamata juurdepääsu eest.
(2) Andmekogu käideldavuse, tervikluse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks rakendatakse organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi turvameetmeid.
(3) Andmekogu turvaklass on K2T1S2.
(4) Andmekogu turbeaste on keskmine.
2. peatükk Andmekogusse kantavad taotleja, tööandja, liikluskindlustusega tegeleva kindlustusandja ja tervishoiuteenuse osutaja andmed
Töövõime hindamist ja töövõimetoetust taotleva isiku (edaspidi taotleja) kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) isikukood või selle puudumisel sünniaeg ja sugu;
3) aadress, e-posti aadress ja telefon;
5) pikaajalise või tähtajalise elaniku elamisloa kehtivusaeg;
6) elamisõiguse kehtivusaeg;
7) rahvusvahelise kaitse saaja või taotleja seisund;
8) esindaja ees- ja perekonnanimi, isikukood, kontaktandmed ning andmed esindusõiguse kohta.
§ 6. Tööandja, liikluskindlustusega tegeleva kindlustusandja ja tervishoiuteenuse osutaja andmed
Sotsiaalmaksuseaduse § 6 lõike 1 punktis 5 sätestatud alustel sotsiaalmaksu maksmist taotleva tööandja, töövõimetoetuse seaduse §-s 201 nimetatud liikluskindlustusega tegeleva kindlustusandja ja töövõimetoetuse seaduse § 7 lõikes 2 nimetatud tervishoiuteenuse osutaja kohta kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) registrikood või isikukood;
3) aadress, e-posti aadress ja telefon.
3. peatükk Andmekogusse kantavad töövõime hindamise andmed
§ 7. Töövõime hindamise taotluse andmed
(1) Andmekogusse kantakse lisaks käesoleva määruse §-s 5 nimetatud andmetele järgmised töövõime hindamise taotluse andmed:
2) taotleja nõusolek tervise infosüsteemi andmete töötlemise kohta;
3) taotleja nimetatud perearsti, põhiliselt raviva eriarsti või töötervishoiuarsti ning töövõime kohta lisainfot andvate teiste spetsialistide kohta;
4) andmed taotleja töövõimet välistava seisundi esinemise kohta;
5) andmed taotleja haridustaseme, eriala ja töötamise kohta;
6) andmed abivahendite ja kõrvalise abi kasutamise ning töövõime toetamise kohta.
(2) Andmekogusse kantakse taotleja hinnang piirangute esinemise kohta järgmistes kehalise ja vaimse võimekuse valdkondades ja võtmetegevustes:
1) liikumine – liikumine eri tasapindadel, ohutu ringiliikumine, seismine ja istumine, muud liikumise piirangud;
(3) Andmekogusse kantakse taotleja hinnang järgmiste asjaolude esinemise kohta:
1) alkoholi, narkootiliste, psühhotroopsete ja teiste sõltuvust tekitavate ainete ning ravimite mõju;
2) muude tervisehäirete esinemine.
(4) Andmekogusse kantakse andmed taotleja töövõimetoetuse seaduse § 7 lõikes 3 nimetatud põhjusel tervishoiuteenuse osutaja vastuvõtul käimisega tekkivate erivajadusest tingitud lisakulude kohta.
§ 8. Eksperdiarvamuse andmed
(1) Andmekogusse kantakse:
1) eksperdiarvamuse liik;
2) eksperdiarvamuse andmise kuupäev;
3) eksperdiarvamuse andja ees- ja perekonnanimi;
4) eksperdiarvamuse andja hinnang, kas meditsiiniliste andmete alusel taotleja terviseseisund vastab või ei vasta taotleja hinnatud piirangu raskusastmele;
5) eksperdiarvamuse andja põhjendus, kui meditsiiniliste andmete alusel taotleja terviseseisund ei vasta taotleja hinnatud piirangu raskusastmele;
6) andmed erijuhtumi esinemise kohta;
7) andmed töövõimet välistava seisundi esinemise kohta;
8) diagnoosid ja seisundid, millele eksperdiarvamus tugineb;
9) piirangu raskusaste;
10) piirangu avaldumine, põhjus ja mõju tegutsemisvõimele;
11) objektiivne staatus ja uuringutulemused;
12) piirangu põhjustanud tervisekahjustuse kulg;
13) kokkuvõttev kirjeldus piirangu avaldumise, põhjuste ja raskusastmete koosmõjust taotleja tegutsemisvõimele;
14) tegevused, mille täitmine on välistatud või piiratud osalise või puuduva töövõime korral;
15) taotleja töövõime ulatus ja kestus koos põhjendusega;
16) seisundi prognoos;
17) soovitused sobivate ja ebasobivate töötingimuste kohta;
18) hindamise käigus selgunud vajaduse korral soovitused abivahendi kasutamise ja töövõime toetamise kohta.
(2) Töövõimetoetuse seaduse § 7 lõikes 3 nimetatud tervishoiuteenuse osutaja vastuvõtu korral kantakse andmekogusse järgmised andmed:
1) vastuvõtu kuupäev ja põhjus;
2) kaasatud meeskonnaliikmete andmed;
3) seisundi objektiveerimiseks tehtud testid ja nende tulemus.
§ 9. Töövõime hindamise otsuse andmed
(1) Andmekogusse kantakse järgmised töövõime hindamise otsuse andmed:
2) määratud töövõime ulatus ja põhjus;
3) osalise või puuduva töövõime kestus;
4) töövõime kordushindamise taotluse esitamise tähtaeg.
(2) Kui töövõime hindamise taotlus jäetakse läbi vaatamata, kantakse andmekogusse taotluse läbivaatamata jätmise teate kuupäev ja number ning läbivaatamata jätmise põhjus.
(3) Kui töövõime jäetakse hindamata, kantakse andmekogusse töövõime hindamata jätmise otsuse kuupäev ja number ning hindamata jätmise põhjus.
(4) Andmekogusse kantakse käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud otsuse või teate muutmise või kehtetuks tunnistamise otsuse kuupäev ja number.
4. peatükk Andmekogusse kantavad töövõimetoetuse andmed
§ 10. Töövõimetoetuse taotluse andmed
(1) Andmekogusse kantakse töövõimetoetuse taotluse esitamise kuupäev.
(2) Andmekogusse kantakse lisaks käesoleva määruse §-s 5 nimetatud andmetele töövõimetoetuse taotluse andmed töövõimetoetuse seaduse §-s 12 nimetatud asjaolude esinemise kohta.
§ 11. Töövõimetoetuse suurust ja väljamaksmist mõjutavad andmed
(1) Andmekogusse kantakse järgmised töövõimetoetuse suurust mõjutavad andmed:
1) sotsiaalmaksuga maksustatava tulu suurus;
2) välisriigist saadava töötasu suurus;
3) töötuskindlustushüvitise suurus;
4) vanemahüvitise suurus;
5) ajutise töövõimetuse hüvitise suurus;
6) tööandja makstava haigushüvitise suurus;
7) töötutoetuse maksmise periood ja suurus;
8) välisriigist töövõimetoetusega samal eesmärgil makstav toetuse, pensioni või muu rahalise hüvitise suurus;
9) töövõimetuspensioni kuu üldsumma ja suurus kalendripäeva kohta;
10) töövõimetuspensioni või töövõimetuse alusel makstava rahvapensioni maksmise lõppemise päev;
11) andmed püsivalt töövõimetuks tunnistamise või tähtajatult määratud invaliidsusgrupi kohta;
12) püsiva töövõimetuse ekspertiisi otsuses märgitud korduvekspertiisi tähtaeg.
(2) Andmekogusse kantakse järgmised töövõimetoetuse väljamaksmist mõjutavad andmed:
1) andmed töövõimetoetuse seaduse § 16 lõikes 2 nimetatud asjaolude esinemise kohta;
2) andmed töövõimetoetuse seaduse § 17 lõikes 4 nimetatud asjaolude esinemise kohta.
§ 12. Töövõimetoetuse otsuse ja töövõimetoetuse väljamaksmise andmed
(1) Andmekogusse kantakse järgmised andmed töövõimetoetuse taotluse suhtes tehtud otsuse kohta:
1) töövõimetoetuse taotluse läbivaatamata jätmise teate kuupäev ja number ning läbivaatamata jätmise põhjus;
2) töövõimetoetuse maksmise periood;
3) töövõimetoetuse maksmise peatamise periood;
4) töövõimetoetuse määramise või määramata jätmise otsuse kuupäev ja number ning määramata jätmise põhjus;
5) töövõimetoetuse maksmise peatamise või lõpetamise otsuse kuupäev ja number;
6) töövõimetoetuse maksmise peatamise või lõpetamise alus ja kuupäev;
7) käesoleva lõike punktides 1, 5 ja 6 nimetatud teate või otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise otsuse kuupäev ja number.
(2) Andmekogusse kantakse järgmised andmed töövõimetoetuse väljamaksmise kohta:
1) töövõimetoetuse väljamaksmise aeg ja suurus;
2) töövõimetoetuse väljamaksmise viis;
3) puude raskusaste ja tähtaeg.
§ 13. Liikluskindlustusega tegelevalt kindlustusandjalt töövõimetoetuse tagasinõudmise andmed
Andmekogusse kantakse järgmised andmed liikluskindlustusega tegelevalt kindlustusandjalt töövõimetoetuse tagasinõudmise kohta:
1) kahjustatud isiku, kes on kindlustusjuhtumi tõttu osalise või puuduva töövõimega ja kelle töövõimetushüvitise nõuet kindlustusandja käsitleb, nimi ja isikukood;
2) töövõimetoetuse tagasinõude esitamise kuupäev, tagasinõude summa ja periood, mille eest tagasinõue esitati.
5. peatükk Andmekogusse kantavad sotsiaalmaksu andmed
§ 14. Sotsiaalmaksu maksmise andmed
Andmekogusse kantakse lisaks käesoleva määruse §-s 6 sätestatud andmetele järgmised andmed sotsiaalmaksu maksmise taotlemise kohta äriühingu, mittetulundusühingu, sihtasutuse või füüsilisest isikust ettevõtja selle töötaja eest, kes on osalise või puuduva töövõimega või vähemalt 40-protsendilise töövõimetusega:
2) töötaja isikukood;
3) töötaja töösuhte alguse ja lõppkuupäev;
4) sotsiaalmaksu maksmise avalduse esitamise kuupäev;
5) sotsiaalmaksu maksmise avalduse läbivaatamata jätmise teate kuupäev ja number;
6) sotsiaalmaksu maksmise või maksmisest keeldumise otsuse kuupäev ja number;
7) sotsiaalmaksu maksmise alguskuupäev;
8) sotsiaalmaksu maksmise või maksmisest keeldumise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise otsuse kuupäev ja number;
9) sotsiaalmaksu maksmise lõpetamise otsuse kuupäev ja number;
10) sotsiaalmaksu maksmise lõpetamise kuupäev;
11) sotsiaalmaksu maksmise lõpetamise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise otsuse kuupäev ja number.
6. peatükk Andmete esitamine andmekogule
(1) Rahvastikuregistrist on õigus saada järgmiseid andmeid:
7) alla 3-aastaste laste nimed ja isikukoodid;
8) piiratud teovõimega isiku esindaja ja esindusõiguse alus ja ulatus.
(2) Eesti hariduse infosüsteemist on õigus saada järgmisi andmeid:
1) õppimine põhi-, üld-, kesk-, kutse- või kõrgharidust andvas õppeasutuses;
2) akadeemilisel puhkusel viibimise aeg ja põhjus.
(3) Maksukohustuslaste registrist on õigus saada järgmiseid andmeid:
1) residentsus;
2) kandmine maksukohustuslaste registrisse füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtte tegevuses osaleva abikaasana;
3) tasu, millelt makstakse sotsiaalmaksu sotsiaalmaksuseaduse § 2 lõike 1 punktide 1, 3, 4, 6 ja 9 alusel või välislepingu alusel;
4) tööandja makstav haigushüvitis;
5) töötamine töölepingu alusel, töövõtu-, käsundus- või muu teenuse osutamiseks sõlmitud võlaõigusliku lepingu alusel või avalikus teenistuses;
6) ametis olek avaliku teenistuse seaduse § 2 lõike 3 punktides 1–8 ja 11 nimetatud isikuna või kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu palgalise esimehe või palgalise aseesimehe või valla- või linnavalitsuse palgalise liikme, sealhulgas vallavanema või linnapeana;
7) välisteenistuse seaduse või avaliku teenistuse seaduse alusel abikaasatasu saamine;
8) avalik-õigusliku ameti pidamine.
(4) Äriregistrist on õigus saada juriidilise isiku nime, registrikoodi ja aadressi ning andmeid taotleja juhtimis- või kontrollorgani liikmeks olemise ja füüsilisest isikust ettevõtjana registreerimise kohta.
(5) Riikliku pensionikindlustuse registrist on õigus saada andmeid:
1) riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel püsivalt töövõimetuks tunnistamise kohta;
2) riiklike elatusrahade seaduse alusel tähtajatult määratud invaliidsusgrupi kohta;
3) püsiva töövõimetuse ekspertiisi otsuses märgitud korduvekspertiisi tähtaja kohta;
4) pensioni kohta;
5) vanemahüvitise kohta;
6) prokuröri töövõimehüvitise kohta;
7) välisriigist töövõimetoetusega samal eesmärgil makstava toetuse, pensioni või muu rahalise hüvitise kohta;
8) isiku nõusolekuta hoolekandeasutusse ööpäevaringset erihooldusteenust saama paigutamise kohta;
9) hooldatava isiku puude raskusastme kohta;
10) taotleja puude raskusastme kohta.
(6) Ravikindlustuse andmekogust on õigus saada andmeid ajutise töövõimetuse hüvitise suuruse, haiguslehe perioodi ja haigushüvitise lõppemise aja kohta.
(7) Töötuskindlustuse andmekogust on õigus saada andmeid töötuskindlustushüvitise kohta.
(8) Töötuna ja tööotsijana arvel olevate isikute ning tööturuteenuste osutamise registrist on õigus saada andmeid tööturuteenuste ja -toetuste seaduse kohaselt töötuna arveloleku ja sellega seotud asjaolude ning töötutoetuse kohta.
(9) Sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrist on õigus saada andmeid:
1) alla 3-aastasele lapsele hoolduspere vanemaks olemise kohta;
2) puudega isiku sotsiaalhoolekande seaduse § 26 alusel hooldamise kohta.
(10) Päästeasutusest on õigus saada andmeid vanaduspensioni ootel oleva päästeteenistuja toetuse saamise kohta.
(11) Kinnipeetavate, vahistatute, arestialuste ja kriminaalhooldusaluste andmekogust on õigus saada andmeid isikute kohta, kes kannavad karistust vanglas või arestimajas või viibivad vahi all.
(12) Tervise infosüsteemist on õigus saada andmeid:
2) ambulatoorsete visiitide ja haiglas viibimiste kohta;
(13) Karistusregistrist on õigus saada andmeid isiku õigeks mõistmise, sundravi või muu seaduses sätestatud asenduskaristuse või mõjutusvahendi kohta.
(14) Kaitseväekohustuslaste registrist on õigus saada andmeid isiku aja-, asendus- või reservteenistuses viibimise kohta.
(15) Liikluskindlustuse registrist on õigus saada andmeid:
2) kindlustusandja nimetus, kes punktis 1 nimetatud andmed liikluskindlustuse registrisse esitas.
(16) E-toimiku süsteemist on õigus saada andmeid kohtu poolt tahtest olenematu ravi kohaldamise kohta.
(17) Riiklikust rahvusvahelise kaitse andmise registrist on õigus saada andmeid rahvusvahelise kaitse saaja ja taotleja seisundi kohta.
(18) Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikust registrist on õigus saada andmeid asutuse nime, registrikoodi ja aadressi kohta.
§ 16. Andmekogusse kantud andmete õigsuse tagamine
(2) Vastutav töötleja vastutab andmete õigeaegse andmekogusse kandmise eest ja andmekogu digitaalsesse andmebaasi kantud andmete alusdokumentidele vastavuse eest.
(3) Vastutav töötleja parandab ebaõiged andmed või taotleb andmete esitajalt ebaõigete andmete parandamist.
7. peatükk Juurdepääs andmekogusse kantud andmetele
§ 17. Juurdepääs andmekogu andmetele
(1) Andmekogu andmetele võimaldatakse juurdepääs kooskõlas avaliku teabe seadusega ja isikuandmete kaitse seadusega.
(2) Käesoleva määruse § 8 lõike 1 punktis 8 nimetatud andmetele on juurdepääs tervishoiuteenuse osutajal, arstiõppe läbinud isikul ja õigusaktides sätestatud juhul muul isikul.
(3) Töövõime hindamisel antud eksperdiarvamuse andmete töötlemine logitakse. Logi sisaldab andmeid andmekogusse tehtud kannete ja päringute kohta.
(4) Logisse kantakse järgmised andmed:
1) kande või päringu teinud asutuse nimi;
2) kande või päringu tegija nimi ja isikukood;
3) kande või päringu tegemise kuupäev;
4) kande või päringu kohta käivad selgitused või märkused;
5) kui kanne on annulleeritud, siis vastav märge;
6) kui päringule vastamisest on keeldutud, siis vastav märge.
(5) Isikule kuvatakse töövõime hindamisel antud eksperdiarvamuse andmete töötlemise logid tervise infosüsteemi kaudu.
Andmekogust väljastatakse andmeid:
1) vastutava töötleja töötajatele, kellele andmekogu töötleja on andnud vastava õiguse;
2) riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutusele ja avalikke ülesandeid täitvatele asutustele, kui see on vajalik neile õigusaktidega pandud ülesannete täitmiseks;
3) isikule, kelle andmeid andmekogus töödeldakse, või tema seaduslikule esindajale;
4) kolmandatele isikutele, kui see ei ole vastuolus isikuandmete kaitse seadusega.
8. peatükk Andmekogusse kantud andmete säilitamine
§ 20. Andmete säilitamine ja arhiveerimine
(2) Vastutav töötleja säilitab andmekogus isiku kohta töövõime hindamisel antud eksperdiarvamuse töötlemise logisid viis aastat, muid andmetöötlusandmeid kaks aastat.
(3) Vastutav töötleja säilitab andmekogusse kantud andmeid 65 aastat arvates isiku kohta esimese kande tegemisest, kuid mitte kauem kui 10 aastat isiku surmast.
9. peatükk Andmekogu finantseerimine ja likvideerimine
§ 21. Andmekogu pidamise finantseerimine
Andmekogu pidamise kulud kaetakse Eesti Töötukassa eelarvest.
§ 22. Andmekogu likvideerimine
(2) Andmekogu likvideeritakse kooskõlas arhiiviseadusega ja avaliku teabe seaduse § 439 lõike 1 punkti 6 alusel kehtestatud õigusaktiga.
(1) Määrus jõustub 1. juulil 2016. a.
(2) Määruse § 17 lõige 5 jõustub 1. aprillil 2017. a.


Sotsiaalhoolekande seaduse ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse ning nendega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Sotsiaalhoolekande seaduse ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse ning nendega seonduvate seaduste muutmise seadus
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:algtekstJõustumise kp:01.04.2005Avaldamismärge:RT I 2004, 89, 604
Sotsiaalhoolekande seaduse ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse ning nendega seonduvate seaduste muutmise seadusVastu võetud 08.12.2004
Välja kuulutatud Vabariigi Presidendi 21. detsembri 2004. a otsusega nr 750
1) paragrahv 23 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 23. Kohaliku omavalitsuse eelarvest makstavad täiendavad sotsiaaltoetused
(1) Valla- või linnavalitsus võib määrata ja maksta täiendavaid sotsiaaltoetusi kohaliku omavalitsuse eelarvest kohaliku omavalitsuse volikogu kehtestatud tingimustel ja korras.
(2) Valla- või linnavalitsus võib määrata ning maksta 18-aastase ja vanema inimese teovõimelisele hooldajale või eestkostjale hooldajatoetust kohaliku omavalitsuse volikogu kehtestatud tingimustel ja korras. Hooldajatoetust ei maksta isikule, kellele on määratud puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse (RT I 1999, 16, 273; 2002, 39, 245; 61, 375) alusel raske või sügav puue.»;
2) paragrahvi 26 senine tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Valla- või linnavalitsus korraldab abi vajava puudega isiku toimetuleku sotsiaalteenuste osutamise, sotsiaaltoetuste maksmise, vältimatu sotsiaalabi ja muu abi osutamise teel.»;
« (2) Otsus peab olema põhjendatud ning tuginema seadustele ja muudele õigusaktidele. Otsuse tegemisel võib võtta aluseks isiku rehabilitatsiooniplaani.»;
4) paragrahvi 34 senine tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Sotsiaalteenuse, sotsiaaltoetuse, vältimatu sotsiaalabi või muu abi andmisest keeldumise otsus tehakse isikule teatavaks kirjalikus vormis viie tööpäeva jooksul, arvates otsuse tegemise päevast.»
§ 2. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduses (RT I 1999, 16, 273; 2002, 39, 245; 61, 375) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 22 täiendatakse lõigetega 1
1 ja 12 järgmises sõnastuses:
« (11) Puude raskusastme määramiseks taotluse esitanud isiku pere- või eriarst täidab isiku kohta riikliku pensionikindlustuse seaduse (RT I 2001, 100, 648; 2002, 53, 336 ja 338; 61, 375; 2003, 20, 116; 48, 343; 82, 549; 88, 589; 2004, 16, 120) § 16 lõike 11 alusel kehtestatud terviseseisundi kirjelduse vormi ja esitab selle Sotsiaalkindlustusametile kümne päeva jooksul, arvates Sotsiaalkindlustusametilt asjakohase taotluse saamisest.
(12) Kui Sotsiaalkindlustusamet avastab käesoleva paragrahvi lõike 11 kohaselt täidetud vormis puudusi, kõrvaldab pere- või eriarst need kümne päeva jooksul, arvates Sotsiaalkindlustusametilt asjakohase taotluse saamisest.»;
2) paragrahvi 8 lõike 1 punkt 3 ja lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 8 lõike 4 punktid 2 ja 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) 16–18-aastase sügava puudega lapse ühele vanemale või võõrasvanemale, kes ei saa töötada puudega lapse kasvatamise tõttu, 100 protsenti sotsiaaltoetuste määrast;3) 16–18-aastase raske puudega lapse ühele vanemale või võõrasvanemale, kes ei saa töötada puudega lapse kasvatamise tõttu, 60 protsenti sotsiaaltoetuste määrast.»;
4) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste maksmine peatatakse süüdimõistetud toetuse saaja vanglas või arestimajas vangistuse kandmise ajaks.»;
5) paragrahvi 23 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Isik, kes leiab, et käesoleva seaduse alusel antud haldusaktiga on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi, võib esitada vaide.
(4) Vaie lahendatakse haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.»;
6) paragrahvi 26 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:
« (8) 18-aastase ja vanema isiku hooldajale või eestkostjale Sotsiaalkindlustusameti kaudu määratud hooldajatoetuse määramise otsus tunnistatakse kehtetuks. Sotsiaalkindlustusamet teatab kirjalikult hooldajatoetuse saajale ja valla- või linnavalitsusele, kelle halduspiirkonnas hooldajatoetuse saaja elab, hooldajatoetuse määramise otsuse kehtetuks tunnistamisest.»
§ 3. Töötu sotsiaalse kaitse seaduse (RT I 2000, 57, 371; 2001, 59, 359; 2002, 53, 336; 61, 375; 2003, 20, 116) § 7 lõike 3 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 3) on hooldanud haiget, püsivalt töövõimetut isikut või vanurit sotsiaalhoolekande seaduse (RT I 1995, 21, 323; 2001, 98, 617; 2002, 53, 336; 61, 375; 64, 393; 90, 521; 2003, 58, 388; 75, 498; 88, 591; RT III 2004, 5, 45; RT I 2004, 27, 180) § 15 lõike 2 alusel või on saanud hooldajatoetust puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse (RT I 1999, 16, 273; 2002, 39, 245; 61, 375) § 8 või sotsiaalhoolekande seaduse § 23 lõike 2 alusel;».
§ 4. Ravikindlustuse seaduses (RT I 2002, 62, 377; 2003, 20, 116; 88, 591; 2004, 37, 253; 49, 342; 56, 400; 75, 520) tehakse järgmised muudatused:
« 3) isik, kelle eest on kohustatud maksma sotsiaalmaksu riik või kohalik omavalitsus sotsiaalmaksuseaduse § 6 alusel;»;
« § 7. Isiku, kelle eest maksab sotsiaalmaksu riik või kohalik omavalitsus, kindlustuskaitse kestus
(2) Käesoleva seaduse § 5 lõike 2 punktis 3 nimetatud isiku kindlustuskaitse lõpeb ühe kuu möödumisel riigi või kohaliku omavalitsuse poolt sotsiaalmaksu maksmise kohustuse lõppemisest. Asutus, mille kaudu riik või kohalik omavalitsus maksis isiku eest sotsiaalmaksu, on kohustatud sotsiaalmaksu maksmise kohustuse lõppemisest kümne kalendripäeva jooksul haigekassale teatama.»
§ 5. Riikliku pensionikindlustuse seaduses (RT I 2001, 100, 648; 2002, 53, 336 ja 338; 61, 375; 2003, 20, 116; 48, 343; 82, 549; 88, 589; 2004, 16, 120) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 12 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) riigi või kohaliku omavalitsuse poolt sotsiaalmaksuseaduse § 6 lõikes 1 või 11 sätestatud juhtudel – arvestatud sotsiaalmaks;»;
2) paragrahvi 30 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Riigi või kohaliku omavalitsuse poolt sotsiaalmaksuseaduse § 6 alusel makstav sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa võetakse pensionikindlustusstaaži arvestamisel arvesse samaväärselt sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa tasumisega kuupalga alammääralt.»
§ 6. Sotsiaalmaksuseaduses (RT I 2000, 102, 675; 2001, 50, 285; 59, 359; 79, 480; 91, 544; 95, 587; 2002, 44, 284; 62, 377; 111, 662; 2003, 82, 549; 88, 587 ja 591; 2004, 37, 252) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 4 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 5) riik, vald või linn käesoleva seaduse §-s 6 sätestatud juhtudel.»;
« (11) Vald või linn maksab sotsiaalmaksu isiku eest, kellele makstakse hooldajatoetust sotsiaalhoolekande seaduse § 23 lõike 2 alusel, kuni tema jõudmiseni vanaduspensioniikka.»;
« (4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 11 nimetatud sotsiaalmaksu maksab asutus, millele nähakse riigi-, valla või linna eelarves ette vastavad kulud. Maksmise korra kehtestab rahandusminister.»;
4) paragrahvi 9 lõike 1 punktid 5 ja 6 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« 5) arvutama igakuiselt iga kindlustatava kohta käesoleva seaduse § 6 lõike 1 või 11 alusel makstava sotsiaalmaksu, selle üle kandma järgneva kuu kümnendaks kuupäevaks Maksu- ja Tolliameti pangakontole ning esitama samaks kuupäevaks Maksu- ja Tolliametile vastava maksudeklaratsiooni;6) andma isikule, kellele maksti sotsiaalmaksuga maksustatavaid summasid või kelle eest maksti sotsiaalmaksu käesoleva seaduse § 6 lõike 1 või 1
1 alusel, tema nõudmisel tõendi nimetatud summade ja arvestatud sotsiaalmaksu kohta.»
§ 7. Tulumaksuseaduses (RT I 1999, 101, 903; 2004, 59, 414) tehakse järgmised muudatused:
« 1) arvestamata 4. peatükis sätestatud mahaarvamisi, laekub maksumaksja elukohajärgsele kohalikule omavalitsusüksusele 11,6% residendist füüsilise isiku maksustatavast tulust;»;
2) paragrahvi 5 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) arvestamata 4. peatükis sätestatud mahaarvamisi, laekub maksumaksja elukohajärgsele kohalikule omavalitsusüksusele 11,7% residendist füüsilise isiku maksustatavast tulust;».
(1) Käesolev seadus jõustub 2005. aasta 1. aprillil, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud sätted.
(2) Käesoleva seaduse § 7 punkt 1 jõustub 2005. aasta 1. jaanuaril.
(3) Käesoleva seaduse § 7 punkt 2 jõustub 2006. aasta 1. jaanuaril.


Välismaalaste seaduse, väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse ning isikut tõendavate dokumentide seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Välismaalaste seaduse, väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse ning isikut tõendavate dokumentide seaduse muutmise seadus
Vastu võetud 17.05.2000
Vabariigi Presidendi 23. mai 2000. a otsusega nr 804
§ 1. Välismaalaste seaduses (RT I 1993, 44, 637; 1999, 50, 548; 54, 582; 71, 686; 88, 808; 101, 900; 2000, 25, 148; 33, 197) tehakse järgmised muudatused:
(1) Seadust täiendatakse §-ga 41 järgmises sõnastuses:
« § 41. Alaealine laps
Alaealine laps käesoleva seaduse tähenduses on alla 18-aastane isik. Alaealiseks lapseks ei loeta isikut, kes on abielus või omab eraldi perekonda või elab iseseisvat elu.»
(2) Paragrahvi 6 lõike 21 punktis 1 asendatakse sõnad «alla 15-aastane laps» sõnadega «alaealine laps» ning punktis 2 sõnad «alla 15-aastast last» sõnadega «alaealist last».
(3) Paragrahvis 9:
1) paragrahvi täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:
« (12) Eesti lennujaama transiiditsooni sisenemiseks ja seal viibimiseks peab välismaalasel olema Vabariigi Valitsuse kehtestatud juhtudel viisa.»;
2) lõike 3 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 6) välismaalane, kellele on selleks Vabariigi Valitsuse volitatud valitsusasutuse poolt erandina luba antud tingimusel, et välismaalasel puudub mõjuvatel põhjustel võimalus taotleda elamisluba Eesti välisesinduses;»;
3) lõike 3 punktis 7 asendatakse sõnad «alla 15-aastane laps» sõnadega «alaealine laps».
(4) Paragrahvis 10:
« (1) Viisa on välismaalasele antav luba Eestisse sisenemiseks rahvusvaheliseks liiklemiseks avatud piiripunkti kaudu ja Eestis viibimiseks viisas ettenähtud aja jooksul, kui käesolev seadus ei sätesta teisiti.»;
« (11) Välismaalasele võidakse anda viisa sisenemiseks Eesti lennujaama transiiditsooni, seal viibimiseks ja sealt lahkumiseks viisas näidatud tingimustel. Nimetatud viisa ei anna välismaalasele õigust Eestisse sisenemiseks ja Eestis viibimiseks.»;
« (5) Viisakutsete, viisataotluste ja viisa pikendamise taotluste ning nende suhtes tehtud otsuste, tühistatud ja parandatud viisade ning viisat omavate välismaalaste piiriületuste kohta peetakse riiklikku viisaregistrit.»
(5) Paragrahvis 12:
1) paragrahvi täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Alalise elamisloa võib anda Eestis elava Eesti kodaniku või Eestis alalise elamisloa alusel elava välismaalase alaealisele lapsele, välja arvatud juhul, kui ta elab välisriigis ja soovib elama asuda Eestisse.»;
2) lõike 4 punktis 14 asendatakse sõna «perekonnaliikmele» sõnadega «abikaasale ja alaealisele lapsele»;
3) lõikes 7 asendatakse sõna «perekonnaliikmetele» sõnadega «abikaasale ja alaealisele lapsele»;
« (8) Elamisloa andmisest keeldutakse, kui taotluse suhtes otsuse tegemise ajaks on sisserände piirarv täitunud.»
(6) Paragrahvi 121 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Tähtajalist elamisluba omava välismaalase abikaasale elamisloa andmisel käesoleva seaduse § 12 2. lõike alusel ning nimetatud alusel antud elamisloa pikendamisel ja tühistamisel kohaldatakse järgmisi lisatingimusi:
4) talle ei anta alalist elamisluba, välja arvatud juhul, kui tema abikaasa on saanud alalise elamisloa või Eesti kodakondsuse.»
(7) Paragrahvis 123:
1) lõike 1 punktis 1 asendatakse sõnad «alla 15-aastase alaealise» sõnadega «alaealise lapse»;
« (3) Tähtajalist elamisluba omava välismaalase lähedasele sugulasele elamisloa andmisel käesoleva seaduse § 12 1. lõike punkti 3 alusel ning nimetatud alusel antud elamisloa pikendamisel ja tühistamisel kohaldatakse järgmisi lisatingimusi:
1) talle antava tähtajalise elamisloa kehtivusaeg ei tohi ületada selle lähedase sugulase tähtajalise elamisloa kehtivusaega, kelle juurde ta elama asub;
2) talle antud tähtajalise elamisloa pikendamisest keeldutakse, kui ei pikendata sellele lähedasele sugulasele antud tähtajalist elamisluba, kelle juurde ta elama asus;
3) talle antud tähtajaline elamisluba tühistatakse samaaegselt selle lähedase sugulase tähtajalise elamisloa tühistamisega, kelle juurde ta elama asus;
4) talle ei anta alalist elamisluba, välja arvatud juhul, kui lähedane sugulane, kelle juurde ta elama asus, on saanud alalise elamisloa või Eesti kodakondsuse.»
(8) Paragrahvis 141:
« 2) käesolevas seaduses sätestatud legaalse sissetuleku määrad;»;
« (2) Siseminister kehtestab määrusega:
1) elamis- ja tööloa taotluste ning nende pikendamise taotluste vormid;
2) elamis- ja tööloa andmete välismaalase reisidokumenti kandmise ja kande annulleerimise vormid;
3) elamis- ja tööloa uude reisidokumenti ülekandmise korra.»
(9) Paragrahvi 161 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Välismaalase Eestisse kutsumiseks loa andmisel, välismaalasele Eestis viibimiseks seadusliku aluse andmisel ja tema Eestisse sisenemise lubamisel võib Vabariigi Valitsuse volitatud valitsusasutus nõuda käesoleva paragrahvi 1. või 2. lõikes nimetatud kohustuse täitmise tagamiseks välismaalase, kutsuja või vedaja garantiid Vabariigi Valitsuse kehtestatud ulatuses ja korras. Nõuetekohase garantii puudumisel keeldutakse välismaalase Eestisse kutsumiseks loa andmisest, välismaalasele Eestis viibimiseks seadusliku aluse andmisest ja tema Eestisse sisenemiseks loa andmisest.»
(10) Paragrahvi 17 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Välismaalasele, kellele on antud elamisluba, antakse Vabariigi Valitsuse volitatud valitsusasutuse poolt isikukood.»
(11) Paragrahv 19 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 19. Elamis- ja töölubade register
Elamis- ja tööloa ning nende pikendamise taotluste, Eestisse elama asumise kutsete, elamis- ja tööloa tühistamise taotluste, elamis- ja tööloa andmete uude reisidokumenti ülekandmise taotluste, Eestist eemalviibimise registreerimise taotluste ning nende suhtes tehtud otsuste, samuti elamis- ja tööloa tühistamise otsuste kohta peetakse riiklikku elamis- ja töölubade registrit.»
(12) Seadust täiendatakse §-dega 231–236 järgmises sõnastuses:
« § 231. Juriidilise isiku haldusvastutus
Juriidilise isiku poolt välismaalase ilma tööloata töölevõtmise eest Eestis, juhul kui tööluba on nõutav, – määratakse rahatrahv 10 000 kuni 50 000 krooni.
§ 232. Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja menetlemine
Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja menetlemine toimub haldusõiguserikkumiste seadustikus (RT 1992, 29, 396; RT I 1999, 41, 496; 45, õiend; 58, 608; 60, 616; 87, 792; 92, 825; 95, 843; 2000, 10, 58; 25, 141; 28, 167; 29, 169) ettenähtud korras, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.
§ 233. Juriidilisele isikule haldusõiguserikkumise protokolli koostamine
(1) Käesoleva seaduse §-s 231 sätestatud haldusõiguserikkumise kohta võib juriidilisele isikule protokolli koostada kodakondsus- ja migratsiooniametnik või politseiametnik.
4) haldusõiguserikkumise koht, aeg ja kirjeldus;
5) viide käesoleva seaduse paragrahvile, mis näeb ette vastutuse haldusõiguserikkumise eest;
6) haldusõiguserikkumist tõendavad materjalid, nagu tunnistajate seletused või teised asja lahendamiseks vajalikud materjalid;
7) märkus selle kohta, et haldusõiguserikkujale on selgitatud tema õigusi ja kohustusi;
8) muud andmed, mis on haldusõiguserikkumise asja lahendamiseks vajalikud.
§ 234. Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asja arutamine
Juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asjas on asja arutamise ja karistuse määramise õigus halduskohtunikul.
§ 235. Füüsilise isiku vastutus juriidilise isiku haldusõiguserikkumise asjas
Kui füüsiline isik pani toime käesoleva seaduse §-s 231 nimetatud teo, tegutsedes juriidilise isiku nimel või huvides, võib selle rikkumise asjas kohaldada karistust füüsilisele ja juriidilisele isikule samaaegselt.
§ 236. Juriidilisele isikule halduskaristuse määramise aegumistähtaeg
§ 2. Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse (RT I 1998, 98/99, 1575; 1999, 84, 762) § 8 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kui ettekirjutuse tegemisel on ilmne, et ettekirjutuse täitmine on käesoleva seaduse §-s 7 sätestatud tähtaja jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolude tõttu võimatu, võidakse ettekirjutus teha tähtajaga kuni üks aasta.»
§ 3. Isikut tõendavate dokumentide seaduses (RT I 1999, 25, 365; 2000, 25, 148; 26, 150) tehakse järgmised muudatused:
« (1) Eesti kodanikule ja välismaalasele, kellel on kehtiv Eesti elamisluba, antakse isikutunnistus välja kehtivusajaga kuni kümme aastat.»
(2) Paragrahv 28 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 28. Välismaalase passi kehtivusaeg
Välismaalase pass antakse välja kehtivusajaga kuni kümme aastat, kusjuures kehtivusaeg ei tohi ületada välismaalasele antud elamisloa kehtivusaega.»
Käesolev seadus jõustub 2000. aasta 1. augustil.


Kohtute Raamatupidamiskeskuse Rahandusministeeriumi valitsemisalasse üleviimisega seonduvalt justiitsministri määruste muutmine – Riigi Teataja
Kohtute Raamatupidamiskeskuse Rahandusministeeriumi valitsemisalasse üleviimisega seonduvalt justiitsministri määruste muutmine
RT I, 15.12.2011, 4
Vastu võetud 12.12.2011 nr 55
Määrus kehtestatakse „Kohtute seaduse” § 112 lõike 1, „Vabariigi Valitsuse seaduse” § 43 lõike 5 ja § 49 lõike 1 punkti 10, „Vangistusseaduse” § 441 lõike 3 ning „Äriseadustiku” § 520 lõike 42 alusel.
§ 1. Justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruse nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” muutmine
Justiitsministri 28. detsembri 2005. a määruses nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord” (RT I, 09.09.2011, 2) asendatakse § 112 lõigetes 1, 3 ja 5 sõnad „Kohtute Raamatupidamiskeskusele” sõnadega „Riigi Tugiteenuste Keskusele”.
§ 2. Justiitsministri 19. detsembri 2006. a määruse nr 37 „Rahvakohtuniku tasu suurus ja maksmise kord” muutmine
Justiitsministri 19. detsembri 2006. a määruse nr 37 „Rahvakohtuniku tasu suurus ja maksmise kord” (RT I, 31.12.2010, 56) § 5 lõige 2 sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Rahvakohtuniku tasu ja §-s 3 ettenähtud hüvitised kannab Riigi Tugiteenuste Keskus rahvakohtuniku pangakontole.”.
§ 3. Justiitsministri 15. juuli 2009. a määruse nr 29 „Kinnipeetavate rahaliste vahendite arvestussüsteemi asutamine ja selle pidamise põhimäärus” muutmine
Justiitsministri 15. juuli 2009. a määruse nr 29 „Kinnipeetavate rahaliste vahendite arvestussüsteemi asutamine ja selle pidamise põhimäärus” (RTL 2009, 59, 869) § 3 lõike 2 punktis 2 ning § 6 lõike 4 punktides 5 ja 6 asendatakse sõnad „Kohtute Raamatupidamiskeskus” sõnadega „Riigi Tugiteenuste Keskus” vastavas käändes.
§ 4. Justiitsministri 14. detsembri 2010. a määruse nr 51 „Kohtute Raamatupidamiskeskuse põhimäärus” kehtetuks tunnistamine
Justiitsministri 14. detsembri 2010. a määrus nr 51 „Kohtute Raamatupidamiskeskuse põhimäärus” (RT I, 23.12.2010, 19) tunnistatakse kehtetuks.