Viimsi valla haridusteenuste haldamise infosüsteemi ARNO põhimäärus – Riigi Teataja
Viimsi valla haridusteenuste haldamise infosüsteemi ARNO põhimäärus
Viimsi valla haridusteenuste haldamise infosüsteemi ARNO põhimäärus - sisukord
§ 5 Registri finantseerimine
§ 6 Registri pidamine
§ 10 Laste ja õpilaste kohta registrisse kantavad andmed
§ 15 Juurdepääsuõiguse andmine volitatud töötlejale
§ 16 Registri andmetele juurdepääsu korraldamine
RT IV, 21.01.2017, 16
Vastu võetud 13.12.2016 nr 36
RT IV, 16.12.2016, 21
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 2 ja lg 3, Eesti Vabariigi haridusseaduse § 7 lg 2 p 8, koolieelse lasteasutuse seaduse § 10 lg 1, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 7, § 10 lg 1 ja lg 2, Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a määrusega nr 265 vastu võetud „Eesti Hariduse Infosüsteemi asutamine ning põhimäärus“ § 24 p 1, § 26, § 29 lg 1 alusel.
(1) Määrusega asutatakse Viimsi haridusteenuste haldamise infosüsteem ARNO (edaspidi register) ja kinnitatakse registri pidamise kord.
Registri pidamise eesmärk on koguda vajalikku teavet haridusteenuste (alusharidus, põhiharidus, üldkeskharidus) korraldamiseks Viimsi vallas, menetleda haridusteenuste osutamisega seotud toetusi ning pidada arvestust:
1) koolieelses eas laste üle, kellele Viimsi vallal on kohustus pakkuda kohta koolieelses munitsipaallasteasutuses;
2) põhiharidust omandavate õpilaste üle.
(1) Registri vastutav töötleja on Viimsi Vallavalitsus.
2) annab koolieelsele lasteasutusele, põhikoolile, gümnaasiumile ja teistele volitatud töötlejatele juurdepääsu registrile ning õiguse andmeid sisestada ja töödelda tema ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses;
4) kontrollib volitatud töötlejate ning andmete esitajate poolt sisestatud teabe õigsust;
(3) Viimsi Vallavalitsus määrab vastutava töötleja õigus(t)e teostaja(d), kellel on õigus täita vastutava töötleja ülesandeid, kellel on õigus hallata andmekogu või selle osade juurdepääsuõigusi (süsteemi administraatorid).
(1) Registri volitatud töötlejad on Viimsi Vallavalitsuse struktuuriüksused ja valla ametiasutuse hallatavad asutused või muud asutused ja juriidilised isikud, kes:
1) täidavad koolieelse lasteasutuse seadusest tulenevaid koolieelse lasteasutuse või lasteasutuse pidaja ülesandeid;
2) täidavad põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest tulenevaid kooli või kooli pidaja ülesandeid;
3) andmekogu majutaja.
6) täidab vastutava töötleja korraldusi.
(3) Juriidilise isiku või asutuse juht või vallavalitsuse vastava struktuuriüksuse juht määrab volitatud töötleja õigus(t)e teostaja(d), kellel on õigus täita volitatud töötleja ülesandeid.
§ 5. Registri finantseerimine
Registri pidamist finantseeritakse Viimsi valla eelarvest.
(3) Register kuulub riigi infosüsteemi ja on liidestatud infosüsteemide andmevahetuskihiga (X-tee).
(3) Registri turbeaste on keskmine (M) ja andmekogu turvaklass on K1T1S2.
(3) Registri andmete sisestamisi ja muutmisi logitakse. Logisid säilitatakse 12 kuud.
(4) Vastutav töötleja korraldab andmetest perioodiliselt turvakoopiate tegemise.
1) koolieelsed lasteasutused või nende pidajad, üldhariduskoolid või nende pidajad (edaspidi haridusteenuse osutajad) laste ja õpilaste kohta;
4) 1. klassi toetuse taotlejad enda kohta;
§ 10. Laste ja õpilaste kohta registrisse kantavad andmed
(1) Registrisse kantakse järgmiste laste ja õpilaste (edaspidi andmesubjektide) andmed:
1) laste andmed, kellele Viimsi vallal on kohustus pakkuda või kes soovivad kohta munitsipaallasteasutuses või valla munitsipaalkoolis;
2) koolieelse lasteasutuses kohta taotlevate laste andmed;
3) 1. klassi toetuse saajate andmed.
(2) Registri andmesubjekti kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
7) kodakondsus (kood);
8) eestkostja või hoolekandeasutus, juhul kui õpilasele on määratud eestkostja või kui ta on hoolekandeasutuse hoolealune;
9) orb või vanemliku hoolitsuseta õpilane;
10) rahvastikuregistri järgne omavalitsus (kood);
11) rahvastikuregistri järgne aadress või sideaadress;
14) esimesse klassi õppima asumise aasta;
15) õppeasutusse õppima asumise kuupäev;
16) elukoha kaugus õppeasutusest (kilomeetrites);
17) koolieelse lasteasutuse rühma nimi ja liik;
18) koha suurus koolieelses lasteasutuses.
19) hinnang koolivalmiduse kohta (koolivalmiduskaart);
20) koolikohustuse täitmise edasilükkamine;
21) 1. klassi toetuse taotleja arvelduskonto number ja konto omaniku nimi ja isikukood.
2) üldhariduskool.
1) registreerimisnumber või selle puudumisel õppeasutuse pidaja registrikood;
7) üldtelefon;
8) ametlik e-posti aadress;
9) veebilehe aadress;
10) kontaktaadress;
11) õppekeeled;
12) klasside/loenguruumide arv;
13) normatiivne kohtade arv õppeasutuses.
(1) Laste ja õpilaste andmed antakse ristkasutuse teel Eesti hariduse infosüsteemi (edaspidi EHIS).
(2) Registrisse kantavad laste ja õpilaste isiku- ja elukohaandmed saadakse X-tee kaudu rahvastikuregistrist.
(1) Alus-, põhi- ja üldkeskharidust omandavate õpilaste andmetel, mis edastatakse vastavalt õigusaktidele EHIS-esse, on õiguslik tähendus.
(1) Registrile on igaühel otsejuurdepääs aadressilt https://piksel.ee/arno/viimsi, kust on avalikult kättesaadavad:
1) koolieelsete lasteasutuste ja koolide kontaktandmed;
2) koolieelsete lasteasutuste juures tegutsevate rühmade andmed (nimetus, liik), kohtade ja vabade kohtade arv rühmas, rühma õppekeel, rühmas kohta kasutavate laste vanuseline koosseis;
3) koolide klasside andmed, õppekohtade ja vabade õppekohtade arv klassis.
1) isikul on tavakasutajana juurdepääs enda ja oma lapse andmetele;
2) koolieelsel lasteasutusel ja koolil on juurdepääs vastava asutusega seotud andmetele (nii asutuse enda andmed kui ka asutusega seotud isikute andmed);
3) administraatoril on juurdepääs kõikidele registri andmetele.
§ 15. Juurdepääsuõiguse andmine volitatud töötlejale
(1) Volitatud töötleja õiguste teostajad kannavad andmeid registrisse üle turvakanali ligipääsetava veebilehe https://piksel.ee/arno/viimsi kaudu. Isik tuvastatakse turvalise autentimisvahendi abil.
(2) Juurdepääsuõiguse saamiseks registrisse andmete kandmiseks esitatakse Viimsi Vallavalitsuse haridus- ja kultuuriametile taotlus, milles märgitakse:
2) volitatud töötleja nimel andmeid sisestama hakkava isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood või selle puudumisel sünniaeg;
3) loetelu ülesannetest, miks on vajadus andmete töötlemiseks.
(3) Andmekogu süsteemi administraator loob kasutajakontod vastutava töötleja õiguste teostajatele ning vastutav töötleja teavitab kasutajakonto loomisest või sellest keeldumisest taotlejat kolme tööpäeva jooksul alates lõikes 2 nimetatud taotluse saamisest.
§ 16. Registri andmetele juurdepääsu korraldamine
(1) Andmesubjekti andmed säilitatakse kuni üks aasta haridusteenuste osutamise kohustuse lõppemisest arvates, misjärel need kustutatakse infosüsteemist.
(2) Haridusteenuse osutaja andmeid säilitatakse kuni asutuse tegevuse lõppemiseni, misjärel need kustutatakse infosüsteemist.
Järelevalvet registri pidamise üle teostab vastutav töötleja ning teised isikud, kellel on selleks seadusest tulenev õigus.
(1) Registri tegevuse lõpetamise otsustab Viimsi Vallavalitsus.
(2) Registri tegevuse lõpetamisel otsustatakse andmete üleandmine teise andmekogusse, arhiivi või nende kuulumine hävitamisele ning üleandmise või hävitamise tähtaeg. Andmete üleandmisel või hävitamisel koostatakse vastav akt.
Määrus jõustub alates 1. jaanuarist 2017.


Setomaa vallavara valitsemise kord – Riigi Teataja
Setomaa vallavara valitsemise kord
Setomaa vallavara valitsemise kord - sisukord
§ 3 Vallavara valitseja
§ 4 Vallavara valitsemise üldpõhimõtted
§ 5 Vallavara valduse üleandmine
§ 6 Vallavara arvestus
3 Vara omandamine
§ 7 Vara omandamise üldpõhimõtted
§ 8 Valitsuse hallatava asutuse pädevus vara omandamisel
§ 9 Volikogu pädevus vara omandamisel
§ 10 Valitsuse pädevus vara omandamisel
§ 11 Vara omandamise lepingu sõlmimine
§ 12 Vallavara kasutamise otstarve
§ 13 Avalikuks otstarbeks kasutatav vallavara
§ 14 Kohaliku võimu teostamiseks kasutatav vallavara
§ 15 Tulu saamiseks kasutatav vallavara
§ 16 Vallavara kasutusse andmise põhimõtted
§ 17 Volikogu pädevus vallavara kasutusse andmisel
§ 18 Valitsuse pädevus vallavara kasutusse andmisel
§ 19 Valitsuse hallatava asutuse pädevus vallavara kasutusse andmisel
§ 20 Kasutusse andmine otsustuskorras
§ 21 Enampakkumise viis ja korraldus
§ 22 Enampakkumises osaleda võivate isikute ring
§ 23 Suulise enampakkumise kord
§ 24 Kirjaliku enampakkumise kord
§ 25 Elektroonilise enampakkumise kord
§ 26 Enampakkumise tulemuste kinnitamine ja lepingu sõlmimine
§ 27 Tagatisraha ja osavõtutasu
§ 28 Vallavara kasutusse andmine eelläbirääkimistega pakkumise korras
§ 29 Kasutuslepingu muutmine ja vallavara allkasutusse andmine
§ 30 Kasutusse antud vallavara parendamine
§ 31 Eluruumide kasutusse andmine
1 Vallavara võõrandamine
§ 32 Vallavara võõrandamise mõiste ja põhimõtted
§ 33 Vallavara võõrandamise viisid
§ 34 Vallavara võõrandamise otsustamine
§ 35 Vallavara võõrandamine enampakkumise korras
§ 36 Vallavara võõrandamine eelläbirääkimistega pakkumise korras
§ 37 Vallavara võõrandamine otsustuskorras
§ 38 Alghind
§ 39 Müügilepingu kulud
2 Vallavara koormamine
§ 40 Vallavara koormamise üldpõhimõtted
§ 41 Isikliku servituudi, reaalservituudi, reaalkoormatise, hüpoteegi, ostueesõiguse või kasutusvalduse seadmine
§ 42 Hoonestusõiguse seadmine
§ 43 Hoonestusõiguse seadmise algatamine ja ettevalmistamine
§ 44 Ehitise omaniku kasuks hoonestusõiguse seadmine
3 Vallavara mahakandmine ja nõuetest loobumine
§ 45 Vallavara mahakandmine
§ 46 Vallavara hulka kuuluvate nõuete esitamine ja nõuetest loobumine
§ 47 Määruste kehtetuks tunnistamine
§ 48 Määruse jõustumine
RT IV, 03.07.2020, 98
Vastu võetud 26.04.2018 nr 6
RT IV, 05.05.2018, 23
jõustumine 08.05.2018
25.06.2020 RT IV, 03.07.2020, 65 06.07.2020
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 6, § 34 lõike 2 ja elamuseaduse § 8 punkti 2 alusel.
(1) Setomaa vallavara valitsemise kord (edaspidi kord) sätestab Setomaa valla (edaspidi vald) omandis oleva vara (edaspidi vallavara) valitsemise, kasutamise ja käsutamise ning Setomaa vallale omandatava vara soetamise korra.
(2) Kord ei reguleeri:
1) sotsiaaleluruumide kasutusse andmist;
2) vallavara lühiajalist kasutusse andmist ühekordsete ürituste korraldamiseks või vallavara kasutusse andmist kehtestatud hinnakirja alusel;
3) vallavara kasutusse andmist hooajalise müügi korraldamiseks;
4) avalikult kasutatava tee, tänava, väljaku, pargi, puhkeala või selle osa liiklusväliseks otstarbeks kasutamist;
5) vallavara kasutusse andmist avalike koosolekute ja avalike ürituste korraldamiseks.
(3) Korras sätestamata juhtudel otsustab vallavaraga toimingute tegemise Setomaa Vallavalitsus (edaspidi valitsus).
(4) Korras kehtestatud reegleid kohaldatakse ka vähempakkumise korraldamisel.
(5) Valitsus võib kehtestada täiendavaid tingimusi vallavara kasutamiseks, kui see on vajalik vallavara eesmärgipäraseks ja otstarbekaks valitsemiseks ning vallavara säilimiseks ja korrashoiuks ning riskide maandamiseks.
(1) Korras on kasutatud mõisteid järgmises tähenduses:
1) vallavara on valla omandis olevad kinnis- ja vallasasjad ning rahaliselt hinnatavad õigused ja kohustused;
2) vallavara valitsemine on menetlus vallavara omandamisel, vallavara kasutamisel ning valla osalemisel aktsionäri, osaniku, asutaja või liikmena äriühingus, sihtasutuses ja mittetulundusühingus;
3) vallavara käsutamine on vara võõrandamine, erastamine, mahakandmine, koormamine ja muul viisil käsutamine vastavalt käesolevale korrale;
4) vallavara kasutamine on vallavara kasulike omaduste tarbimine, samuti valla kasuks seatud servituutide ja reaalkoormatiste teostamine;
5) vallavara valitseja on valitsuse hallatav asutus, kelle bilansis vara on;
6) vallavara valitsema volitatud asutus on valitsuse hallatav asutus, kelle valdusesse on vallavara valitseja enda valitsemisel oleva vallavara andnud;
7) vallavara kasutaja on isik, kelle kasutuses vara on.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata mõiste kasutamisel lähtutakse õigusaktides sisalduvatest legaaldefinitsioonidest, vastava legaaldefinitsiooni puudumisel aga sõna üldlevinud tähendusest.
§ 3. Vallavara valitseja
Vallavara valitsejad on:
1) valitsus;
2) valitsuse hallatavad asutused.
§ 4. Vallavara valitsemise üldpõhimõtted
(1) Vallavara valitseja on kohustatud vallavara majandama heaperemehelikult ning hoolitsema selle säilimise, korrashoiu ja parendamise ning otstarbekohase kasutamise eest.
(3) Vallavara jaotamisel käesoleva korra §-s 3 märgitud vallavara valitsejate vahel lähtutakse põhimõttest, et vara peab olema vajalik valitsejale tema õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks. Vallavara jaotuse vara valitsejate vahel ja vallavara üleandmise ühelt valitsejalt teisele korraldab vallavanem käskkirjaga.
(4) Vallale kuuluvaid varalisi õigusi, sealhulgas väärtpabereid, valitseb valitsus.
(5) Vallavaraga tehingute tegemisel on vallavara valitseja kohustatud juhinduma põhimõttest vältida kahju ja saada vallale võimalikult suuremat tulu.
(6) Nõude vallavara ebaseaduslikust valdusest väljanõudmiseks esitab valitsus.
(7) Vallavara majandamisega seotud kommunaalteenuste osutamise lepingud (elektri-, sooja-, veevarustus-, valve-, prügiveo-, puhastus-, tehnosüsteemide hoolduslepingud jmt) sõlmib vallavara valitseja, kui käesolevast korrast või vallavara kasutusse andmise otsusest ei tulene teisiti.
(8) Valitsus võib sõlmida Setomaa Vallavolikogu (edaspidi volikogu) nõusolekuta eelarveaastat ületavaid lepinguid järgmiselt:
1) teenuste osutamise lepinguid vallavara majandamiseks;
2) kestvuslepinguid infotehnoloogia valdkonnas;
3) liisinglepingud vara kasutamiseks;
4) lepinguid muude kohalikule omavalitsusele seadusega pandud kohustuste täitmiseks, mis ei ole seotud eelarveaastaga.
§ 5. Vallavara valduse üleandmine
(1) Vallavara antakse ühelt valitsejalt teisele üle ja võetakse vastu kirjaliku akti alusel.
(2) Akti märgitakse andmed üleandja ja vastuvõtja, üleandmise aja, vara koosseisu, väärtuse kohta.
(3) Akt koostatakse kolmes eksemplaris, millest üks jääb üleandjale, üks vastuvõtjale ja üks valitsuse finantsosakonnale.
§ 6. Vallavara arvestus
(1) Vallavara arvestust peab valitsuse finantsosakond raamatupidamise seaduse, rahandusministri kehtestatud korra ning volikogu ja valitsuse õigusaktide alusel.
3. peatükk Vara omandamine
§ 7. Vara omandamise üldpõhimõtted
(1) Vara omandamine toimub seadustes ja valla õigusaktides toodud alustel ja korras, kui see on vajalik käesoleva korra §-s 12 nimetatud eesmärgil või kui vallale vara omandamise kohustus tuleneb seadusest.
(2) Vara omandamisel tuleb järgida riigihangete seadust ja riigihangete seaduses nimetatud hankekorda (edaspidi hankekord).
(3) Riigihangete seaduses nimetatud hankekorra kehtestab valitsus.
§ 8. Valitsuse hallatava asutuse pädevus vara omandamisel
Vara omandamise otsustab valitsuse hallatav asutus, kui vara omandamine on vajalik asutuse korrapärase tegevuse tagamiseks jooksva aasta eelarves ettenähtud vahendite piires ja käesoleva korra § 4 lõikes 7 nimetatud kommunaalteenuste tellimisel.
§ 9. Volikogu pädevus vara omandamisel
(1) Seaduses või õigusaktides sätestatud juhul annab vara omandamiseks või kohustuse võtmiseks loa volikogu .
(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule, otsustab vara omandamise volikogu, kui:
1) vara soetamisega võetakse kohustusi, millega kaasneb väljaminek tulevastel eelarveaastatel ning selle väljaminekuga ei ole eelarvestrateegias arvestatud või kui sellega võetakse vallale rahalisi kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarves ning selle võtmist ei ole delegeeritud valitsusele;
2) otsustatakse ostueesõiguse kasutamise ja sellest loobumise üle;
3) omandatakse vara hinnaga üle 30 000 euro.
§ 10. Valitsuse pädevus vara omandamisel
Vara omandamise otsustab valitsus, kui:
1) võetakse vastu pärand või kink või omandatakse leid;
2) hõivatakse peremehetu ehitis;
3) omandatakse käesoleva korra §-des 8–9 nimetamata vara.
§ 11. Vara omandamise lepingu sõlmimine
Vara omandamise lepingu sõlmib vallavanem või valitsuse või volikogu volitatud isik. Kui vara omandamine kuulub valitsuse hallatava asutuse pädevusse, sõlmib vara omandamise lepingu vastava asutuse juht või tema poolt volitatud isik.
§ 12. Vallavara kasutamise otstarve
Vallavara kasutatakse:
1) avalikul otstarbel;
§ 13. Avalikuks otstarbeks kasutatav vallavara
(1) Avalikuks otstarbeks kasutatav vallavara on avalikud asjad, mis oma iseloomu tõttu on kättesaadavad kõigile (kohalikud maanteed, tänavad, platsid, pargid, supluskohad jne) ja mille kasutamist ei ole seaduste või volikogu ja valitsuse õigusaktidega piiratud.
(2) Avalikuks otstarbeks kasutatava vallavara kasutamise tavalisest erinev kord või seatud piirangud peavad olema selgelt tähistatud.
(3) Avalikuks otstarbeks kasutatava vallavara kasutamise ajutiste piirangute seadmine toimub valitsuse korralduse alusel.
(4) Valla omandisse kuuluvat muud vara võib määrata avalikul otstarbel kasutamiseks volikogu otsusega.
(5) Valitsus tagab avalikul otstarbel kasutatava vallavara kohta sätestatud kasutamise tingimuste ja piirangute avalikustamise.
§ 14. Kohaliku võimu teostamiseks kasutatav vallavara
(2) Kui vallavara valitsejale ei ole vara enam vajalik või kui seda ei kasutata ajutiselt oma ülesannete täitmiseks, on vallavara valitseja kohustatud sellest valitsusele kirjalikult teatama ühe kuu jooksul pärast vastava omapoolse otsuse tegemist. Vara edasise kasutuse otsustab valitsus.
§ 15. Tulu saamiseks kasutatav vallavara
(1) Vallavara, mida ei kasutata avalikul otstarbel või kohaliku võimu teostamiseks ja ei ole otsustatud võõrandada, antakse kasutusse tulu saamise eesmärgil.
(2) Tulu saamiseks võib vallavara anda kasutusvaldusesse, rendile, üürile või paigutada osalusena ettevõtlusesse.
§ 16. Vallavara kasutusse andmise põhimõtted
(1) Vallavara antakse kolmandate isikute kasutusse:
1) rendile või üürile enampakkumise, eelläbirääkimistega pakkumise või otsustuskorras;
2) tasuta;
3) hinnakirja alusel.
(2) Vallavara kasutamisest laekuv tasu jääb vastava vallavara valitseja käsutusse kui valitsus või volikogu ei otsusta teisiti.
§ 17. Volikogu pädevus vallavara kasutusse andmisel
Vallavara kasutusse andmise otsustab volikogu, kui:
1) kasutusse antakse kinnisasi tähtajaga üle kümne aasta;
2) kinnisasi koormatakse kasutusse andmisel ostueesõigusega.
§ 18. Valitsuse pädevus vallavara kasutusse andmisel
Vallavara kasutusse andmise otsustab valitsus, kui kasutusse antakse:
1) kinnisasi tähtajaga kuni kümme aastat;
2) vallasasi;
3) äriruum.
§ 19. Valitsuse hallatava asutuse pädevus vallavara kasutusse andmisel
Vallavara kasutusse andmise otsustab valitsuse hallatav asutus, kui kasutusele antakse:
1) bilansivälist vara raamatupidamise sise-eeskirja tähenduses;
2) vara valitsuse poolt kehtestatud hinnakirja alusel.
§ 20. Kasutusse andmine otsustuskorras
(1) Vallavara võib tasuta, alla volikogu kehtestatud piirmäära või tasu eest anda otsustuskorras kasutusse ainult lähtudes avalikust huvist:
1) hoolekandeasutustele;
2) valla osalusega äriühingutele, kui vallale kuulub üle poole aktsiate või osadega määratud häältest;
3) vallas avalikke teenuseid osutavatele mittetulundusühingutele ja sihtasutustele;
4) vallale vajaliku töö tegijale või teenuse osutajale ning sellise töö tegemiseks või teenuse osutamiseks, kui töö või teenuse osutaja leidmisel oli vastav võimalus ette nähtud;
5) kui eelnevalt korraldatud avalik enampakkumine või eelläbirääkimistega pakkumine ei ole andnud soovitud tulemust ja vara kasutusse andmisega seotud kulud ei ületa vara mittekasutamisega seotud kulusid;
6) teistele isikutele lähtudes avalikest huvidest.
(2) Vallavara kasutusse andja peab käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodud otsust põhjendama.
(3) Vallavara otsustuskorras kasutusse andmisel määrab tasu suuruse kasutusse andja, kui tasu suurus ei ole kindlaks määratud.
(4) Valitsuse hallatav asutus võib anda vallavara otsustuskorras kasutusse üksnes valitsuse poolt kehtestatud hinnakirja alusel.
(5) Vallavara tasuta kasutusse andmisel lähtutakse järgmistest tingimustest:
1) kasutaja tasub kasutusse antud asjaga seotud kõrvalkulud (kommunaalteenused jms);
2) kasutaja tasub vallavaraga seotud maksud ja koormised.
(6) Käesoleva paragrahvi lõiget 5 ei rakendata valla eakate ühendustele ja arstiabiteenust pakkuvatele ettevõtetele.
(7) Valitsusel on õigus vallavara kasutusse andmisel vabastada kasutaja kasutusse antud asjaga seotud kulude (kommunaalteenused, maksud, koormised jms) maksmisest.
[RT IV, 03.07.2020, 65 - jõust. 06.07.2020]
§ 21. Enampakkumise viis ja korraldus
(1) Enampakkumine toimub avaliku suulise, kirjaliku või elektroonilise pakkumisena.
(2) Enampakkumise ettevalmistamise käigus kinnitab enampakkumise korraldaja või tema poolt volitatud enampakkumise läbiviija enampakkumise reeglid ja tingimused ning moodustab enampakkumise läbiviimiseks vähemalt 3-liikmelise komisjoni (edaspidi komisjon) ja määrab komisjoni esimehe.
(3) Enampakkumise tingimused on:
2) alghind;
4) tagatisraha;
6) nõuded pakkumusel osalemiseks või pakkumuste vormistamiseks.
(4) Enampakkumise teade avaldatakse vähemalt 14 päeva enne enampakkumist Setomaa valla kodulehel www.setomaa.ee ning vajadusel ühes või enamas avalikus väljaandes või vastavas internetiportaalis. Enampakkumise teade peab sisaldama vara iseloomustust ja enampakkumise tingimusi või viidet tingimuste avaldamise kohale.
(5) Enampakkumine viiakse läbi, kui osavõtuks avaldab soovi vähemalt üks isik.
§ 22. Enampakkumises osaleda võivate isikute ring
1) enampakkumisega seotud isikud (enampakkumise korraldajad või tema poolt volitatud enampakkumise läbiviijad, alghinna määrajad, isikud, kelle pädevusse kuulub enampakkumise tulemuste kinnitamine) ja nende abikaasad ning otseliinis sugulased;
2) isikud, kellel on valla ees täitmata kohalike maksude tasumise kohustus või võlaõiguslikest lepingutest tulenevad varalised kohustused;
3) varasemalt samale enampakkumise esemele korraldatud enampakkumise võitja, kes ei sõlmi lepingut ühe kalendrikuu jooksul arvates enampakkumise tulemuse kinnitamisest.
§ 23. Suulise enampakkumise kord
(1) Enampakkumise avab enampakkumise juhataja, kes tutvustab enampakkumise tingimusi.
(2) Enampakkumisest saab osa võtta ainult pakkujaks registreeritud isik (edaspidi pakkuja).
(3) Enne pakkumiste alustamist annavad pakkujad allkirja selle kohta, et nad on teadlikud enampakkumise tingimustest ning esitavad dokumendid osavõtutasu ja tagatisraha tasumise kohta. Isikud, kes keelduvad allkirja andmast või ei esita dokumente osavõtutasu ja tagatisraha tasumise kohta või kes kuuluvad isikute ringi, kellel pole õigust enampakkumisel osaleda, pakkujateks ei registreerita.
(4) Pakkujale, kes on täitnud kõik pakkujatele esitatavad tingimused, väljastatakse registreerimisnumber, mille all ta esineb enampakkumise lõpuni.
(5) Enne enampakkumise toimumist enampakkumise juhataja:
1) tutvustab enampakkumise ja kaebuste esitamise korda;
2) kuulutab enampakkumise alghinna ja enampakkumise sammu suuruse;
(6) Pakkumise alustab enampakkumise juhataja. Pakkuja annab enampakkumise juhatajale märku registreerimisnumbri tõstmisega ning teatab pakkumuse suuruse pärast seda, kui on saanud enampakkumise juhatajalt vastava loa. Pakkumine kuulutatakse enampakkumise juhataja poolt lõppenuks pärast kõrgeima pakutud summa kolmekordset teatamist.
(7) Kõrgeima pakkumuse teinud pakkuja annab enampakkumise lõppenuks kuulutamise järel allkirja selle kohta, et ta kohustub sõlmima lepingu enampakkumise tingimustel enda pakutud hinnaga.
(8) Kui kõrgeima pakkumuse teinud pakkuja keeldub käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud allkirja andmisest, kaotab ta õiguse lepingu sõlmimisele ja tagatisrahale.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 8 toodud keeldumise korral otsustab enampakkumise korraldaja, kas leping sõlmitakse pakkujaga, kes on teinud suuruselt järgmise pakkumuse või tunnistatakse enampakkumine nurjunuks.
(10) Pakkujatele osavõtutasu ei tagastata.
(11) Pakkujatel on õigus esitada enampakkumisega seonduva kohta kirjalikult märkusi või kaebusi ühe tööpäeva jooksul arvates enampakkumise toimumisest.
§ 24. Kirjaliku enampakkumise kord
(1) Kirjalikul enampakkumisel esitab pakkuja nõutud märgusõna kandva pakkumuse ja muud nõutud dokumendid kinnises ümbrikus enampakkumise kuulutuses märgitud tähtajaks ja kohta. Pakkumus peab olema allkirjastatud pakkuja/esindaja poolt.
(2) Pakkumus, mis ei ole esitatud tähtaegselt või ei vasta nõuetele, enampakkumises ei osale.
(3) Pakkumus registreeritakse saabumise järjekorras.
(4) Kui enampakkumise kuulutuses märgitud tähtaja jooksul ei laeku ühtegi pakkumust või ükski pakkumus ei vasta esitatud nõuetele, tunnistab enampakkumise korraldaja või tema poolt volitatud enampakkumise läbiviija, enampakkumise nurjunuks.
(5) Enampakkumise komisjon avab pakkumused nende esitamise järjekorras enampakkumise kuulutuses märgitud ajal ja kohas ning koostab avamise protokolli.
(6) Kõigil pakkujatel on õigus ise või esindajate kaudu osaleda pakkumuste avamisel ning esitada soovi korral kirjalikult kaebusi või märkusi enampakkumisega seonduva kohta ühe tööpäeva jooksul arvates enampakkumise toimumisest.
(7) Kui parimad esitatud pakkumused on võrdsed, antakse võrdse pakkumuse teinud pakkujatele õigus esitada uus kirjalik pakkumus kolme tööpäeva jooksul. Täiendav pakkumus ei tohi olla väiksem esialgsest pakkumusest. Kui kindlaksmääratud ajaks ei tee pakkujad täiendavat pakkumust, otsustab enampakkumise korraldaja või tema poolt volitatud enampakkumise läbiviija, kas tunnistada enampakkumine nurjunuks või lugeda edukaks pakkumuseks ajaliselt varem esitatud pakkumus.
§ 25. Elektroonilise enampakkumise kord
(1) Elektroonilisel enampakkumisel esitavad pakkujad pakkumusi ja suhtlevad enampakkumise läbiviijaga üldkasutatava andmesidevõrgu vahendusel ning osalejate kasutajanimed ja tehtud pakkumised on kõigile enampakkumisel osalejatele reaalajas kättesaadavad.
(2) Elektrooniline enampakkumine avatakse enampakkumise teates märgitud ajal ja kohas vajaliku teabe kättesaadavaks muutmise ning pakkumuste tegemise võimaldamise teel.
(3) Elektroonilisel enampakkumisel osaleda soovija registreerib end üldkasutatava andmesidevõrgu vahendusel.
(4) Elektroonilisel enampakkumisel osaleja on kohustatud järgima enampakkumise protseduurireegleid ja enampakkumise tingimusi ning tasuma enda pakutud hinna, kui enampakkumise tulemused tema kasuks kinnitatakse.
(5) Elektroonilisel enampakkumisel osaleja tasub osavõtutasu ja tagatisraha, kui see on ette nähtud enampakkumise tingimustes.
(6) Elektroonilisel enampakkumisel osaleja võib teha piiramatu arvu pakkumusi, mis ei tohi olla alla alghinna. Ühe pakkuja tehtud mitmest pakkumusest läheb arvesse üksnes parim.
(7) Elektrooniline enampakkumine lõpeb enampakkumise tingimustes märgitud tähtajal. Juhul kui enampakkumine on pikeneva lõpuga, lõpeb enampakkumine enampakkumise tingimustes märgitud tähtajal, kui enampakkumise pikenevaks lõpuks määratud perioodi jooksul enne tähtaja saabumist ei ole esitatud ühtegi uut pakkumist. Kui pikenevaks lõpuks määratud perioodi jooksul enne tähtaja saabumist esitatakse uus pakkumus, loetakse selle pakkumuse esitamise hetk pikenevaks lõpuks määratud perioodi uueks alguseks ja enampakkumise aeg pikeneb. Kui pikenevaks lõpuks määratud perioodi jooksul ei esitata ühtegi uut pakkumist, enampakkumine lõpeb.
(8) Elektroonilise enampakkumise võitjaks on parima pakkumise teinud osaleja.
§ 26. Enampakkumise tulemuste kinnitamine ja lepingu sõlmimine
(1) Hiljemalt 30 päeva jooksul enampakkumise toimumisest kinnitab enampakkumise korraldaja või tema poolt volitatud enampakkumise läbiviija haldusaktiga enampakkumise tulemused või tunnistab enampakkumise nurjunuks tuues ära selle põhjused.
(2) Enampakkumine tunnistatakse nurjunuks, kui:
1) ükski pakkumine ei vasta esitatud nõuetele;
2) enampakkumisele ei ilmunud ühtegi osalejat või kui osaleja(d) ei vasta korra §-s 22 sätestatud tingimustele;
3) enampakkumisele ei ole esitatud ühtegi pakkumust;
4) läbirääkimistega pakkumisel ei esitatud ühtegi sobivat pakkumust;
5) enampakkumise ettevalmistamisel või läbiviimisel rikuti oluliselt käesolevat korda.
(3) Haldusakt enampakkumise tulemuste kinnitamise või enampakkumise nurjunuks tunnistamise kohta tehakse teatavaks kõigile enampakkumises osalenud isikutele.
(4) Enampakkumise tulemuste kinnitamisel sõlmitakse parima pakkumuse teinud isikuga vara kasutusse andmise leping.
(5) Kui enampakkumise võitja ei sõlmi lepingut ühe kalendrikuu jooksul arvates enampakkumise tulemuse kinnitamisest, kaotab ta õiguse lepingu sõlmimiseks.
(6) Kui enampakkumine tunnistatakse nurjunuks või enampakkumise võitjaga lepingut ei sõlmita, otsustab korraldaja, kas anda vara kasutusse pakkujale, kes on teinud suuruselt järgmise pakkumise, korraldada uus enampakkumine, anda vara kasutusse otsustuskorras või käsutada seda muul viisil.
§ 27. Tagatisraha ja osavõtutasu
(1) Tagatisraha, mis on tasutud isiku poolt, kellega sõlmitakse leping, loetakse lepingujärgse tasu osaks.
(2) Teistele pakkumises osalejatele tagastatakse tasutud tagatisraha hiljemalt kümne tööpäeva jooksul pärast enampakkumise tulemuste kinnitamist või enampakkumise nurjunuks tunnistamist.
(3) Tagatisraha ei tagastata enampakkumise võitjale, kui ta loobub lepingu sõlmimisest.
§ 28. Vallavara kasutusse andmine eelläbirääkimistega pakkumise korras
(1) Vallavara antakse kasutusse eelläbirääkimistega pakkumise korras, kui lisatingimuste täitmine on olulisem vallavara kasutamise eest saadava tasu suurusest.
1) sihtotstarbelise kasutamise kohustus;
3) investeeringute kohustus;
4) muinsuskaitsealaste tingimuste täitmine;
5) muud valla huvidest lähtuvad tingimused.
(3) Vallavara kasutusse andmine eelläbirääkimistega pakkumise korras toimub käesoleva korra §-des 21–26 sätestatud korras, arvestades järgmisi erisusi:
1) pakkumise esemeks on tasu suurus ja lisatingimused;
2) eelläbirääkimistega pakkumise teates tuleb lisaks muule märkida ka pakkumise lisatingimused ning pakkumise võitja väljaselgitamise alused;
3) pakkumismenetluses tehtud pakkumus avalikkusele ega teistele pakkujatele pakkumismenetluse kestel avaldamisele ei kuulu, avalikustada võib asjaolu, mitu pakkumust on tehtud ja mitu vastab nõuetele;
4) eelläbirääkimistele kutsutakse nõuetele vastava pakkumuse teinud osalejad;
5) pärast eelläbirääkimiste lõppu esitab iga pakkuja viie tööpäeva jooksul kirjalikult lõpliku pakkumuse vara kasutamise tasu ja kõigi lisatingimuste kohta;
6) võrdväärsete pakkumuste korral annab komisjon pakkujatele võimaluse oma pakkumusi kolme tööpäeva jooksul täiendada;
7) eelläbirääkimistega pakkumise võitjaks on isik, kelle pakkumuse on korraldaja või tema poolt volitatud enampakkumise läbiviija tunnistanud parimaks, arvestades nii kehtestatud lisatingimusi kui ka pakutud hinda. Sobivate pakkumuste puudumisel tunnistab korraldaja või tema poolt volitatud enampakkumise läbiviija eelläbirääkimistega pakkumise nurjunuks.
§ 29. Kasutuslepingu muutmine ja vallavara allkasutusse andmine
(1) Kasutuslepingu muutmise otsustab valitsus.
(2) Vallavara allkasutusse andmise otsustab kasutusse andja.
§ 30. Kasutusse antud vallavara parendamine
(1) Vallavara kasutaja peab tema kasutusse antud vallavara parendamiseks tehtavad tööd kooskõlastama vallavara valitsejaga enne vastavate töödega alustamist.
(2) Vallavara kasutaja poolt vallavara parendamisel tehtud kulusid võib hüvitada ainult juhul, kui see tuleneb vallavara kasutamise lepingust. Valitsus võib sõlmida vallavara kasutamise lepinguid, millest tuleneb vallavara parendamisega seotud kulude hüvitamise kohustus, ainult lähtuvalt avalikest huvidest. Valitsus peab vastavat otsust põhjendama. Lepingus võib sätestada vaid vajalike kulude hüvitamise kohustuse. Hüvitamisele võivad kuuluda vaid parendustega seotud dokumenteeritud kulud.
(3) Taotlus vallavara parendamisega seotud kulude hüvitamiseks tuleb vallavara kasutajal esitada enne vastavate töödega alustamist. Vallavara parendamisega seotud kulude hüvitamise otsustab valitsus, näidates ära millised ja millises ulatuses parendustega seotud kulud hüvitatakse ning milline on tehtud parenduste amortisatsiooni määr.
§ 31. Eluruumide kasutusse andmine
(1) Eluruumide kasutusse andmise, kasutusse andmise tingimused, sh üürile andmise tähtaja ja üüri suuruse, otsustab valitsus.
(2) Eluruum antakse üürile Setomaa valla ametiasutusega või ametiasutuse hallatava asutusega töö- või teenistussuhtes olevale isikule.
(3) Eluruumi võib üürile anda ka käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetamata eluruumi või selle kasutusõigust mitteomavale isikule, samuti elamistingimuste parandamisel abi vajavale isikule.
(4) Eluruumi kasutajaga sõlmitakse üürileping.
(5) Lepingu sõlmimisel lähtutakse võlaõigusseaduse paragrahvi 272 lõike 4 punktis 4 sätestatust, millest tulenevalt üürnikku teavitatakse, et temale üürile antud eluruumile ei kohaldata võlaõigusseaduses eluruumide üürimise kohta sätestatut.
(6) Üürnik tasub üüri ja kõik eluruumi kasutamisega seotud kõrvalkulud proportsionaalselt üürniku poolt kasutatavate eluruumide suurusele vastavalt esitatud arvetele.
1. jagu Vallavara võõrandamine
§ 32. Vallavara võõrandamise mõiste ja põhimõtted
(1) Vallavara võõrandamine on vallavara müük või muul viisil vara kolmandate isikute omandisse andmine käesolevas korras kehtestatud tingimustel.
3) vallavara on vajalik riigile või muule avalik-õiguslikule isikule seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks;
4) vallavara on vajalik heategevuslikule ja avalikke huve teenivale organisatsioonile selle ülesannete täitmiseks või muule ühingule või asutusele avalike huvide kaitstuse või valla arengu paremaks tagamiseks;
5) vallavara on vallale üle antud võõrandamise kohustusega;
6) muudel juhtudel lähtudes avalikest huvidest.
(3) Vallavara võõrandamise korraldab valitsus.
§ 33. Vallavara võõrandamise viisid
(2) Võõrandamise viisi ja tasu suuruse määrab võõrandamise otsustaja.
§ 34. Vallavara võõrandamise otsustamine
(1) Vallavara võõrandamise otsustab volikogu, kui:
1) võõrandatava vara alghind on suurem kui 30 000 eurot;
2) vara võõrandatakse enampakkumiseta ning selle hind on suurem kui 15 000 eurot;
3) vara võõrandatakse tasuta või alandatud hinna eest ning selle hind on suurem kui 5000 eurot.
(2) Vallavara võõrandamise otsustab valitsuse hallatav asutus kui vallavara valdaja, kui võõrandatava vara jääkmaksumus on alla 500 euro (välja arvatud kinnisvara).
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetamata juhtudel otsustab vallavara võõrandamise valitsus.
§ 35. Vallavara võõrandamine enampakkumise korras
Vallavara võõrandamine enampakkumise korras toimub käesoleva korra 5. peatükis sätestatud kasutusse andmisele kehtestatud reeglite kohaselt, arvestades järgmisi erisusi:
1) enampakkumise esemeks on müügihind;
2) enampakkumise kuulutuses märgitakse täiendavalt käesoleva korra § 21 lõikes 4 sätestatule müüdava vara ostjale üleandmise kord, müügihinna tasumise kord ja tähtajad;
3) enampakkumise võitjaga sõlmitakse müügileping;
4) pärast enampakkumise tulemuste kinnitamise korralduse saamist on enampakkumise võitja kohustatud tasuma müügihinna enampakkumise tingimustes ettenähtud suuruses ja tähtaja jooksul.
§ 36. Vallavara võõrandamine eelläbirääkimistega pakkumise korras
(1) Vallavara võõrandatakse eelläbirääkimistega pakkumise korras, kui lisatingimuste täitmine vallavara müügil on olulisem müügihinnast.
3) keskkonnaalaste tingimuste täitmine;
4) tööhõive tagamine;
5) vara võõrandamise otsustaja poolt kehtestatud muud lisatingimused.
(3) Vallavara võõrandamine eelläbirääkimistega pakkumise korras toimub sarnaselt käesoleva korra §-s 28 sätestatud korras, arvestades järgmisi erisusi:
1) pakkumise esemeks on müügihind ja lisatingimused;
2) pakkumise kuulutusse märgitakse eelläbirääkimistega pakkumise lisatingimused;
4) eelläbirääkimiste sisu avalikkusele ega teistele pakkujatele läbirääkimiste ajal avaldamisele ei kuulu, avalikustada võib pakkumuste arvu ja nende vastavuse nõuetele;
6) pärast eelläbirääkimiste lõppu vormistab iga pakkuja kirjalikult lõpliku pakkumuse vara ostuhinna ja kõigi lisatingimuste kohta;
7) võrdväärsete pakkumiste korral annab komisjon pakkujatele võimaluse oma pakkumisi täiendada. Täiendatud pakkumiste esitamise tähtaja otsustab enampakkumise korraldaja;
8) pakkumise võitjaga sõlmitakse müügileping. Võitjaks on isik, kelle pakkumise on korraldaja tunnistanud parimaks, arvestades nii kehtestatud lisatingimusi kui ka pakutud hinda. Sobivate pakkumiste puudumisel tunnistab korraldaja või tema poolt volitatud enampakkumise läbiviija eelläbirääkimistega pakkumise nurjunuks;
9) pärast eelläbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamise korralduse teatavakstegemist on eelläbirääkimistega pakkumise võitja kohustatud tasuma müügihinna ettenähtud suuruses ja tähtaja jooksul;
10) eelläbirääkimistega pakkumise võitja on kohustatud ilmuma müügilepingu sõlmimiseks teates näidatud kohta. Kui eelläbirääkimistega pakkumise võitja mõjuva põhjuseta ei ilmu ettenähtud tähtaja jooksul lepingu sõlmimisele, on enampakkumise korraldajal või tema poolt volitatud enampakkumise läbiviijal õigus otsus eelläbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamise kohta tunnistada kehtetuks ja korraldada uus eelläbirääkimistega pakkumine ning tagatisraha ei tagastata.
§ 37. Vallavara võõrandamine otsustuskorras
(1) Vallavara võõrandamine otsustuskorras toimub käesoleva korra §-s 34 nimetatud otsustaja igakordse otsuse alusel.
1) kui võõrandatav vara võib muutuda kasutuskõlbmatuks enne enampakkumise lõpule viimist;
3) kui vara võõrandatakse valla osalusega äriühingule või avalik-õiguslikule isikule;
4) muul põhjendatud juhul või avalikust huvist lähtuvalt.
§ 38. Alghind
(1) Alghinna määramisel võetakse aluseks eksperdi hinnang, vara eeldatav turuväärtus või vara erilised omadused.
(2) Alghinna määrab vara võõrandamise otsustaja.
(3) Alghinda ei pea määrama, kui alghinna määramise korral võib põhjendatult eeldada enampakkumise nurjumist.
§ 39. Müügilepingu kulud
Müügilepingu sõlmimisega seotud kulud kannab ostja, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
2. jagu Vallavara koormamine
§ 40. Vallavara koormamise üldpõhimõtted
(1) Vallavara koormamine käesoleva korra tähenduses on valla omandis olevale kinnisasjale reaalservituudi, isikliku servituudi, reaalkoormatise, ostueesõiguse, hüpoteegi, kasutusvalduse või hoonestusõiguse seadmine.
(2) Vallavara koormamise lepingu sõlmimise korraldab valitsus.
§ 41. Isikliku servituudi, reaalservituudi, reaalkoormatise, hüpoteegi, ostueesõiguse või kasutusvalduse seadmine
(1) Isikliku servituudi, reaalservituudi, reaalkoormatise, hüpoteegi, ostueesõiguse ja kasutusvalduse seadmine on lubatud, kui see toimub:
1) isiku, kellel on selleks õigusaktidest tulenevalt õigus, nõudel ja kasuks;
2) avalikes huvides;
(2) Reaalservituudi, reaalkoormatise, hüpoteegi, ostueesõiguse ja kasutusvalduse seadmise otsustab valitsus.
(3) Isikliku servituudi seadmise kinnisasjal asuva tehnovõrgu või -rajatise talumiseks otsustab valitsus, muudel juhtudel volikogu.
(4) Vallavara koormatakse tasu eest või tasuta. Tasu suuruse määrab koormatise otsustaja, kui tasu suurus ei tulene seadusest. Tasuta isikliku servituudi seadmine võib toimuda seaduses sätestatud juhtudel või avalikest huvidest lähtuvalt. Sellekohast avalikku huvi peab põhjendama.
§ 42. Hoonestusõiguse seadmine
(1) Hoonestusõigust võib seada enampakkumise, eelläbirääkimistega pakkumise või otsustuskorras. Hoonestusõiguse seadmine otsustuskorras võib toimuda:
1) valla osalusega äriühingu kasuks;
2) avalik-õigusliku juriidilise isiku kasuks;
(2) Hoonestusõiguse seadmise otsustab volikogu.
§ 43. Hoonestusõiguse seadmise algatamine ja ettevalmistamine
(1) Hoonestusõiguse seadmise algatab ning vajalikud materjalid valmistab ette valitsus omal algatusel või huvitatud isiku taotlusel.
(2) Hoonestusõiguse seadmise ettevalmistamisel valitsus:
2) määrab hoonestusõiguse tasu (alg)suuruse. Hoonestusõiguse (alg)tasu määramisel võetakse aluseks eksperdi hinnang, vara eeldatav turuväärtus või vara erilised omadused.
(3) Hoonestusõiguse seadmiseks vajalike ettevalmistustööde lõppedes võtab valitsus vastu korralduse hoonestusõiguse seadmiseks või enampakkumise korraldamiseks, mis peab sisaldama järgmisi andmeid:
1) koormatava maa suurus, asukoht, sihtotstarve ja katastritunnus;
2) hoonestusõiguse tasu (alg)suurus;
4) hoonestamise tingimused (ehitise kasutamise otstarve, lubatud ehitiste arv krundil, ehitiste lubatud suurim ehitusalane pind, ehitiste lubatud kõrgus vms) ja hoonestamise tähtaeg;
6) enampakkumise läbiviimise viis (suuline või kirjalik);
(5) Hoonestusõiguse seadmine enampakkumise korras toimub käesoleva korra 5. peatükis sätestatud kasutusse andmisele kehtestatud reeglite kohaselt, arvestades järgmisi erisusi:
1) enampakkumise esemeks on hoonestusõiguse tasu;
2) enampakkumise kuulutuses märgitakse lisaks hoonestusõiguse tähtaeg ning hoonestamise tingimused;
4) enampakkumise võitja on kohustatud ilmuma hoonestusõiguse lepingu sõlmimiseks teates näidatud ajal ja kohta.
§ 44. Ehitise omaniku kasuks hoonestusõiguse seadmine
(2) Ehitise omaniku kasuks hoonestusõiguse seadmisel lähtutakse käesoleva korra §-de 42–43 sätetest.
3. jagu Vallavara mahakandmine ja nõuetest loobumine
§ 45. Vallavara mahakandmine
1) vara on muutunud kasutamiskõlbmatuks ning selle võõrandamine ei ole võimalik;
2) vara säilitamine on ebaotstarbekas;
3) vara on osaliselt või täielikult hävinud (sealhulgas varastatud vms);
4) ilmneb erinevusi olemasoleva vara ja raamatupidamisandmete vahel ning võib põhjendatult eeldada, et vaatamata kasutusse võetud meetmetele, ei ole selline puudujääk kõrvaldatav;
5) vara valdus lõpeb muul viisil.
(2) Põhivara mahakandmise otsustab valitsus, bilansivälise vara mahakandmise otsustab inventeerimiskomisjon.
(3) Vallavara mahakandmise kohta koostab vallavara valitseja poolt moodustatud komisjon mahakandmise akti, milles peavad sisalduma järgmised andmed: mahakandmisele kuuluva vallavara täpne koosseis, bilansiline maksumus, lühiiseloomustus, muud vallavaraga seotud olulised andmed.
§ 46. Vallavara hulka kuuluvate nõuete esitamine ja nõuetest loobumine
(1) Nõuded võlgnike suhtes esitab vallavalitsuse ametiasutus või ametiasutuse hallatava asutuse juht.
(2) Kui vallavara hulka kuuluv nõue osutub lootusetuks või nõude aluseks olevad dokumendid on puudulikud, otsustab nõude esitamisest, hagist või sissenõude pöördumisest loobumise:
1) volikogu, kui nõue on suurem kui 15 000 eurot;
2) valitsus, kui nõue on väiksem kui 15 000 eurot.
(3) Võlgnikuga võib sõlmida kokkuleppeid nõude vähendamiseks, kui see on konkreetseid asjaolusid arvestades põhjendatud ja vallale kasulik. Kokkuleppe sõlmimise otsustab:
2) valitsus, kui nõue on kuni 15 000 eurot.
§ 47. Määruste kehtetuks tunnistamine
§ 48. Määruse jõustumine


text:
Enne kuriteost teatamist on Teil võimalik saada oma õiguste kohta teavet föderaalse justiitsministeeriumi (Bundesministerium für Justiz) veebisaidilt ( siit) ja ohvriabi telefonilt (Opfernotruf) (0800 112 112) või ohvriabi veebisaidilt siit).
Kuriteoohvrina on Teil õigus saada ametiasutustelt teavet oma õiguste kohta. Põhimõtteliselt tuleks see teave esitada Teile uurimise alguses. Kui Teil on õigus kasutada ohvriabiorganisatsiooni pakutavaid ohvriabiteenuseid, teavitatakse Teid sellest enne Teie esimest ülekuulamist. Ka kutses tulla ülekuulamisele on esitatud teave nende tugiteenuste kohta ja asjakohaste ohvriabiorganisatsioonide aadressid. Peale selle teavitatakse Teid õigusest usaldusisikule.
Kui Te olete seksuaalkuriteo või koduvägivalla ohver või kui olete alaealine, peetakse Teid eriti haavatavaks kannatanuks. See tähendab, et Teil on lisaõigused. Eelkõige tuleb Teid teavitada enne Teie ülekuulamist ja ütluste andmist sellest, et
võimaluse korral kuulab Teid üle samast soost isik;
Te võite keelduda vastamast kuriteo üksikasju käsitlevatele küsimustele, näiteks seksuaalkuriteo korral, kui need on Teie meelest põhjendamatud. Te võite siiski olla kohustatud küsimustele vastama, kui Teie ütlused on menetluses käsitletava küsimuse seisukohast eriti tähtsad;
Teil on uurimise ja kohtumenetluse ajal õigus taktitundelisele ülekuulamisele;
Te võite taotleda kinnist istungit;
Teid teavitatakse, kui õigusrikkuja põgeneb või vabastatakse vahi alt;
ülekuulamisel võib Teiega kaasas olla usaldusisik.
Lisateavet leiab ohvriabiorganisatsioonide avaldatud brošüüridest, mida saab politsei käest. Võite tugineda ka teabele, mida olete saanud oma õiguste kohta suuliselt.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiviga 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK, tagatakse, et ohvritel on ELi liikmesriikides võrreldavad õigused. Need õigused kehtivad olenemata sellest, milline on Teie kui ohvri kodakondsus.
Et hõlbustada kuriteost teatamist olukorras, kus kuritegu on toime pandud mõnes teises ELi liikmesriigis, edastab prokurör kaebuse, mis on esitatud sellise kuriteo kohta ohvri elukohariigis, asjaomase teise liikmesriigi pädevale asutusele.
Samuti on ohvril õigus kasutada kriminaalmenetluse ajal tasuta tõlketeenuseid.
Teid kui kuriteo ohvrit tuleb viivitamata teavitada Teie õigustest. Antav teave hõlmab järgmist:
ohvriabiorganisatsioonide kontaktandmed ja teenused;
võimalus nõuda õigusrikkujalt hüvitist,
võimalus taotleda riigilt hüvitist.
Kui Teil on õigus kasutada ohvriabiorganisatsiooni pakutavaid ohvriabiteenuseid, teavitatakse Teid sellest enne Teie esimest ülekuulamist. Ka kutses tulla ülekuulamisele on esitatud teave nende tugiteenuste kohta ja asjakohaste ohvriabiorganisatsioonide aadressid. Peale selle teavitatakse Teid õigusest usaldusisikule. Lisateavet leiab ohvriabiorganisatsioonide avaldatud teadelehtedelt või brošüüridest, mida saab politsei käest. Võite ka tugineda teabele, mida Teile antakse suuliselt.
Kui on rikutud Teie seksuaalset puutumatust, on Teil õigus sellele, et Teid teavitatakse enne Teie ülekuulamist ja ütluste andmist järgmistest õigustest:
õigus sellele, et võimaluse korral kuulab Teid üle samast soost isik;
õigus keelduda vastamast seksuaalkuriteo üksikasju puudutavatele küsimustele, kui need on Teie meelest põhjendamatud. Te võite siiski olla kohustatud küsimustele vastama, kui Teie ütlused on menetluses käsitletava küsimuse seisukohast eriti tähtsad;
õigus taktitundelisele ülekuulamisele eeluurimise ja kohtumenetluse ajal;
õigus taotleda kinnist istungit.
Pärast kuriteost teatamist saate oma kuriteoteate kohta kirjaliku kinnituse. See sisaldab viitenumbrit. Kui Te helistate pädevasse politseijaoskonda ja nimetate selle numbri, saate rääkida politseinikuga, kes tegeleb Teie juhtumiga. Võite kasutada politsei antud viitenumbrit ka selleks, et võtta ühendust Teie juhtumit menetleva prokuröriga.
Prokuratuur teavitab Teid protsessi olulisest arengust. Näiteks antakse Teile teada, kui ametiasutused otsustavad süüdistust mitte esitada või kui nad kaaluvad tavapärase kriminaalmenetluse asemel alternatiivsete meetmete võtmist. Samuti on Teil õigus tutvuda toimikuga.
Kohus teavitab Teid istungi toimumise ajast ja kohast, kui olete seda teavet eelnevalt taotlenud või kui olete astunud menetlusse tsiviilhagejana.
Kui Te olete koduvägivalla ohver, kui olete puutunud tahtliku kuriteo tõttu kokku vägivallaga või seisnud silmitsi tõsise ohuga, kui on rikutud Teie seksuaalset puutumatust, kui sellise kuriteo toimepanekul on ära kasutatud Teie sõltuvust teisest isikust või kui Te olete eriti haavatav, teavitavad ametiasutused Teid automaatselt, kui õigusrikkuja vabastatakse või põgeneb eelvangistusest. Muudel juhtudel teavitatakse Teid sellest siis, kui olete sellist teavitamist taotlenud. Politsei või prokuröri esitatav teave peab sisaldama vabastamise põhjuseid ja selles tuleb ära märkida, kas õigusrikkuja suhtes on võetud vahi all hoidmise asemel leebemaid meetmeid.
Taotluse korral teavitatakse Teid viivitamata ka sellest, kui õigusrikkuja põgeneb või vabastatakse vanglast, samuti esimesest korrast, kui õigusrikkujal lubatakse lahkuda kinnipidamisasutusest ilma järelevalvajata. Samuti antakse Teile teada, kui põgenenud õigusrikkuja kinni peetakse. Kui õigusrikkujale on kehtestatud vabastamisel tingimused, mille eesmärk on kaitsta ohvrit, teavitatakse Teid ka neist.
Kui Te ei oska piisavalt saksa keelt, on Teil õigus tasuta tõlketeenustele. Need teenused tehakse kättesaadavaks küsitlemise või istungi ajal. Samuti on Teil õigus saada toimiku oluliste osade kirjalik tõlge.
Ohvriabiteenused hõlmavad tõlketuge ja neid rahastab föderaalne justiitsministeerium.
Õiguslikud juhised ja küsitlemised peavad alati olema arusaadavad. Seepärast peab ametiasutus oma juhiseid ja küsimusi ohvri vajadusi ja suutlikkust arvesse võttes kohandama. Pärast juhiste andmist küsitakse Teilt, kas Te saite kõigest aru.
Et abistada ohvrit, kes on tumm või kurt, peab olema kohal viipekeele tõlk. Vajaduse korral on Teil ka võimalus suhelda kirjalikult või muul sobilikul viisil.
Hinnates seda, kas ohvrit tuleks käsitada eriti haavatavana – staatus, millega kaasnevad eriõigused –, võetakse arvesse mis tahes puuet. Puude korvamiseks võidakse anda õigus saada tasuta õigusabi.
Te võite ühendust võtta ohvriabiorganisatsiooniga. On olemas eraldi organisatsioonid koduvägivalla ja jälitamise ohvritele, inimkaubanduse ohvritele ning alaealistele ohvritele. Et aidata ohvritel asjakohase organisatsiooniga ühendust võtta, on sisse seatud föderaalse justiitsministeeriumi rahastatav ohvriabitelefon (0800 112 112 ja http://www.opfer-notruf.at/), kust saab ööpäev läbi tasuta tuge.
Teatud ohvritel on õigus ohvriabiteenustele.
Kui Te olete koduvägivalla või jälitamise ohver, saate tuge spetsiaalsetelt organisatsioonidelt, nagu koduvägivalla sekkumiskeskus (Interventionsstelle gegen Gewalt in der Familie) või vägivallavastase kaitse keskus (Gewaltschutzzentren). Kui politsei on väljastanud lähenemiskeelu, teavitatakse sellest kohalikku koduvägivalla sekkumiskeskust või kohalikku vägivallavastase kaitse keskust. Nende keskuste töötajad võtavad Teiega ühendust ja pakuvad Teile tuge, sealhulgas koostavad Teie turvalisuse tagamise kava ning annavad õigusalast nõu (eelkõige ajutise kohtumääruse taotluse esitamisel) ja pakuvad psühhosotsiaalset tuge.
Võite võtta sekkumiskeskuse või mõne vägivallavastase võitluse keskusega ühendust ka otse. Te ei pea ootama seni, kuni politsei on astunud samme või kuni olete kuriteost teatanud.
Kõikidel muudel juhtudel võtke palun ise ühendust asjakohase ohvriabiorganisatsiooniga.
Ohvrina on Teil mitmesugused õigused, millega kantakse hoolt selle eest, et Teie eraelu puutumatus on võimalikult kaitstud, hoolimata sellest, et kohtumenetlus on laadilt avalik.
Näiteks on Teil õigus nimetada kättetoimetamisaadress, mis erineb Teie tegelikust kodusest aadressist. Kohus peab tagama ka selle, et ei avalikustataks Teie kui tunnistaja isiklikke asjaolusid.
On keelatud avaldada toimiku sisu ning teha istungi ajal tele- või raadiosalvestusi või -ülekandeid, salvestada videoid või pildistada.
Kui see on vajalik, et kaitsta ohvrite ja tunnistajate eraelu puutumatust, võidakse rahvas kohtusaalist välja saata.
Kui Te olete seksuaalkuriteo ohver, on Teil õigus keelduda vastamast küsimustele teatavate vahejuhtumi üksikasjade kohta, välja arvatud juhul, kui need üksikasjad on menetluse seisukohast olulised. Erandjuhtudel on Teil isegi võimalik anda ütlusi anonüümselt, kui Teie identiteedi avalikustamine seaks Teid või teisi isikuid tõsisesse ohtu. Kohtus ütlusi andes võib tunnistaja isegi muuta oma välimust, et olla äratundmatu (tingimusel et tema näoilmet on siiski võimalik näha).
Ohvriabiteenuste kasutamiseks ei pea teatama kuriteost. Võite võtta ohvriabiorganisatsiooniga ühendust enne, kui Te kuriteost teada annate. Ohvriabiorganisatsioon saab Teid kuriteost teatamise protsessis vajaduse korral aidata.
Ka ohvriabiliini (+0800 112 112) teenuseid saab kasutada olenemata sellest, kas olete kuriteost teatanud.
On olemas eri liiki tunnistajakaitse, mille tase sõltub ohust, millega tunnistaja silmitsi seisab. Näiteks kaitsepolitsei pakutav tunnistajakaitse hõlmab ennetus- ja kaitsemeetmeid, nagu sagedasemad patrullid, tunnistaja valvamine või tunnistaja paigutamine spetsiaalsesse rajatisse, kus on tagatud tema kaitse. Kõige ulatuslikum kaitse tagatakse tunnistaja kaasamisega tunnistajakaitseprogrammi.
Tunnistajate ja ohvrite kaitse tagamise eest vastutavad julgeolekuasutused.
Tuge ja nõu pakuvad ohvriabiorganisatsioonid. On olemas eraldi organisatsioonid koduvägivalla ja jälitamise ohvritele, inimkaubanduse ohvritele ning alaealistele ohvritele. Et aidata ohvritel asjakohase organisatsiooniga ühendust võtta, on sisse seatud föderaalse justiitsministeeriumi rahastatav ohvriabitelefon (0800 112 112 ja http://www.opfer-notruf.at/), kust saab ööpäev läbi tasuta tuge.
Kui menetluse käigus ilmnevad uued asjaolud (nt ohvriabiorganisatsioonilt saadud teabe põhjal), peab prokurör või kohus dokumenteerima uue hinnangu ja andma Teile õigused, mis kaasnevad eriti haavatava isiku staatusega.
Kriminaalpolitsei, prokurör ja kohus on kohustatud võtma nõuetekohaselt arvesse ohvri õigusi, huve ja haavatavust. Kõik kriminaalmenetlusse kaasatud asutused peavad austama menetluse kestel ohvri inimväärikust ja eraelu puutumatuse kaitsega seotud huve. See üldine kohustus kaitsta ohvri huve tähendab ka selle ärahoidmist, et kriminaalmenetlus ise tekitab ohvrile mis tahes kahju. See on tagatud muu hulgas ohvri eriõigustega, näiteks õigusega taktitundelisele ärakuulamisele või õigusega paluda rahvas kohtusaalist välja saata ning keeluga avalikustada ohvri fotosid või isikuandmeid.
Seksuaalkuritegude ja koduvägivalla ohvreid ja kõiki ohvreid, kes on alaealised, peetakse eriti haavatavateks.
See staatus võidakse anda ka ükskõik millisele teisele ohvrile, lähtudes ohvri vanusest, vaimsest seisundist, tervisest ja kuriteo konkreetsetest asjaoludest.
Lisaks õigustele, mis on tagatud kõikidele ohvritele, on eriti haavataval ohvril õigus sellele, et teda küsitleb eeluurimise käigus võimaluse korral samast soost isik. Ta võib keelduda vastamast küsimustele kuriteo üksikasjade kohta, kui ta peab nende üksikasjade kirjeldamist põhjendamatuks, või küsimustele väga isiklikku laadi asjaolude kohta. Eeluurimise ja kohtumenetluse ajal on eriti haavataval ohvril taotluse korral õigus taktitundelisele ärakuulamisele. Ta võib paluda, et rahvas kohtusaalist välja saadetaks. Eriti haavatavat ohvrit võib ärakuulamisel alati saata usaldusisik.
Kui õigusrikkuja vabastatakse või põgeneb eelvangistusest, tuleb eriti haavatavat ohvrit viivitamata teavitada. Taotluse korral teavitatakse teda ka sellest, kui õigusrikkuja põgeneb või vabastatakse vanglast, samuti esimesest korrast, kui õigusrikkujal lubatakse lahkuda kinnipidamisasutusest ilma järelevalvajata.
Ohvrit, kes on alaealine, peetakse alati eriti haavatavaks.
Eeluurimise käigus on sellisel ohvril õigus sellele, et võimaluse korral küsitleb teda samast soost isik. Ta võib keelduda vastamast küsimustele kuriteo üksikasjade kohta, kui ta peab nende üksikasjade kirjeldamist põhjendamatuks, või küsimustele väga isiklikku laadi asjaolude kohta. Eeluurimise ja kohtumenetluse ajal on eriti haavataval ohvril taotluse korral õigus taktitundelisele ärakuulamisele. Sellise alaealise ärakuulamisel, kelle seksuaalset puutumatust on tõenäoliselt rikutud, tuleb alati olla taktitundeline. Ta võib paluda, et rahvas kohtusaalist välja saadetaks. Ärakuulamisel võib teda saata usaldusisik.
Kui Teie abikaasa või registreeritud partner, elukaaslane, laps, vanem või vanavanem, lapselaps, õde, vend või muu ülalpeetav kuriteo tagajärjel suri, on Teil õigus ohvriabiteenustele. Sama kehtib juhul, kui kuriteo tõttu hukkus mõni teine sugulane ja Te olite kuriteo tunnistajaks.
Kui kuriteo tagajärjel suri isik, kellest Te tulenevalt seadusest sõltusite, võib Teil olla õigus saada hüvitist ohvritele hüvitise maksmise seaduse alusel. Selliste abitaotluste kohta teeb otsuse föderaalne sotsiaalküsimuste ja puudega isikute amet (Bundesamt für Soziales und Behindertenwesen).
Kui Teie abikaasa või registreeritud partner, elukaaslane, laps, vanem või vanavanem, lapselaps, õde, vend või muu ülalpeetav on langenud vägivalla või seksuaalkuriteo ohvriks või on seisnud silmitsi tõsise ohuga, on Teil õigus ohvriabiteenustele.
Politsei, prokurör või kohus peab võtma arvesse Teie huve ning teavitama Teid menetluse kulgemisest, sealhulgas kõikidest alternatiivsetest meetmetest, mida rakendatakse tavapärase kriminaalmenetluse asemel väiksemate ja mõõdukalt raskete kuritegude puhul. Kui prokurör kaalub selliste alternatiivsete meetmete võtmist, peab ta andma Teile võimaluse avaldada arvamust selle kohta, kas see on vajalik kaitsmaks Teie õigusi ja huve, eelkõige Teie õigust saada hüvitist.
Prokurör võib paluda asjakohaste organisatsioonide koolitatud vahendajatel pakkuda õigusrikkujale ja ohvrile vahenduse kasutamisel tuge. Vahendusmenetlust saab alustada üksnes Teie nõusolekul, välja arvatud juhul, kui põhjused, mille olete esitanud vahendusest keeldumisel, ei ole kriminaalmenetluse raames vastuvõetavad. Kui õigusrikkuja on alla 18aastane, ei ole Teie nõusolek vajalik.
Soovi korral võite osaleda vahendusprotsessis. Teie huve võetakse arvesse. Kui see on asjakohane, et kaitsta Teie huve, eeskätt Teie õigust saada hüvitist, kutsutakse Teid ütlusi andma.
Vahendusprotsessi käigus on Teil õigus sellele, et Teid saadab usaldusisik. Teid tuleb esimesel võimalusel teavitada Teie õigustest ja asjakohastest ohvriabiorganisatsioonidest.
Ohvri õigused kriminaalmenetluses on reguleeritud kriminaalmenetluse seadustikuga (Strafprozessordnung (StPO)). Kõnealusele seadustikule ja muudele õigusaktidele pääseb tasuta ligi Austria Vabariigi õigusteabe süsteemi kaudu.
Tsiviilhagejal (1), kõrvalsüüdistajal (2) ja erasüüdistajal (3) on üldjuhul õigus otsus edasi kaevata.
Apellatsioonkaebusi on kaht liiki: tühisuse tuvastamise kaebus (Nichtigkeitsbeschwerde), mis puudutab menetluse ja otsuse seaduslikkust, ning kaebus (Berufung), milles vaidlustatakse tsiviilõiguslikus nõudes tehtud otsus. Erasüüdistajana võite esitada apellatsiooni ka karistuse määra kohta. Süüdistatava õigeksmõistmise korral suunatakse tsiviilhagejad ja kõrvalsüüdistajad hüvitise nõudmiseks tsiviilkohtusse.
Tsiviilhagejana, kõrvalsüüdistajana või erasüüdistajana on Teil õigus esitada otsuse tühisuse tuvastamiseks apellatsioonkaebus
kui Teie tsiviilnõue edastatakse seoses süüdistatava õigeksmõistmisega tsiviilkohtule ja on ilmne, et Teie poolt kohtumenetluse raames esitatud taotluse tagasilükkamine on mõjutanud negatiivselt kohtu otsust Teie tsiviilnõudes.
Tsiviilhagejana või kõrvalsüüdistajana on Teil õigus esitada apellatsioonkaebus
kui kohus edastab süüdistatava süüdimõistmisel Teie nõude tsiviilkohtule, isegi kui selle kohta oleks võinud teha otsuse kriminaalkohus, kuna Teie nõue oli igati põhjendatud.
Ringkonnakohtus (Bezirksgericht) ja maakohtu (Landesgericht) ühe kohtuniku teostatavas menetluses võivad tsiviilhagejad ja kõrvalsüüdistajad tsiviilnõude kohta tehtud otsuse edasi kaevata nii juhul, kui nõue edastatakse tervikuna tsiviilkohtule, kui ka juhul, kui nad soovivad vaidlustada määratud hüvitise suuruse.
Kui Teil on menetluses erasüüdistaja staatus, saate kasutada samu edasikaebamisõigusi kui prokurör. Kui süüdistatav mõistetakse õigeks, võite esitada apellatsiooni otsuse tühisuse tuvastamiseks. Ringkonnakohtus ja maakohtus ühe kohtuniku teostatavas menetluses võite ka vaidlustada otsuses esitatud faktilisi asjaolusid, esitades apellatsioonkaebuse süüdistatava süü küsimuses. Süüdistatava süüdimõistmise korral võite esitada apellatsioonkaebuse, kui Te ei ole nõus karistusega või kui Teie tsiviilnõue on edastatud tsiviilkohtule. Kui Te ei olnud istungil kohal, kui kohus oma otsuse teatavaks tegi, peate tutvuma toimikuga, et selgitada välja, kas süüdistatav mõisteti süüdi või mitte. Otsus peab olema põhjendatud ja kohtunik peab sellele nelja nädala jooksul alla kirjutama. Kui Te osalesite kohtumenetluses tsiviilhagejana, kõrvalsüüdistajana või erasüüdistajana ning esitate ükskõik kumba liiki apellatsioonkaebuse kolme päeva jooksul pärast otsuse väljakuulutamist, peate saama otsuse koopia. Võite taotleda oma apellatsioonkaebuse esitamiseks tasuta õigusabi. Vajaduse korral võib see hõlmata tasuta tõlkeabi. Kohus näeb ette tasuta õigusabi, kui on vaja kasutada õigusesindajat ja Teie sissetulek ei ole piisav, et sellisele esindajale maksta (ilma et see kahjustaks Teie elatustaset).
Igal ohvril on õigus paluda, et teda teavitataks esimesest korrast, kui kurjategijal lubatakse lahkuda kinnipidamisasutusest ilma järelevalvajata, kurjategija põgenemisest ja uuesti kinni pidamisest, kurjategija peatsest või juba toimunud vabastamisest ning tingimisi vabastamise korral kehtestatud mis tahes tingimustest.
Seksuaalkuriteo või seksuaalvägivalla ohver, kes on palunud enda teavitamist sellest, kui kurjategija lahkub või vabastatakse vanglast, tuleb enne elektroonilise valve kohaldamise heakskiitmist ära kuulata. Sellisele ohvrile tuleb teatada ka elektroonilise valve kohaldamise heakskiitmisest. Ohvril on õigus ohvriabiteenustele, millega aidatakse tal kõnealuseid õigusi kasutada.
Muud teavet Te pärast otsuse jõustumist ametiasutustelt ei saa. Teil on siiski jätkuvalt õigus tutvuda menetlustoimikuga, kui Teie huve on kahjustatud.
Pärast kohtumenetlust on Teil õigus kokkuvõtvale vestlusel organisatsioonis, kes on Teile osutanud ohvriabiteenuseid.
Kuriteoohvril, kellele on pakutud kriminaalmenetluse käigus psühhosotsiaalset tuge, on õigus sellisele toele ka järgneva tsiviilmenetluse ajal. Selleks peab tsiviilmenetluses käsitletav küsimus olema seotud kriminaalmenetluses käsitletud küsimusega ning pakutav toetus peab olema vajalik ohvri menetlusõiguste kaitsmiseks. Tuge pakkuv ohvriabiorganisatsioon hindab, kas need tingimused on täidetud. Ohver võib taotleda tasuta õigusabi, et ta saaks tsiviilmenetluses lasta end esindada advokaadil. Seda abi ei anta kauem kui tsiviilmenetluse lõpuni.
Te saate teada menetluse tulemuse ja määratud karistuse, jäädes kohtusaali kuni otsuse väljakuulutamiseni või tutvudes hiljem menetlustoimikuga.
Taotluse korral teavitatakse Teid viivitamata sellest, kui kurjategija põgeneb või vabastatakse vanglast, samuti esimesest korrast, kui kurjategijal lubatakse lahkuda kinnipidamisasutusest ilma järelevalvajata. Samuti antakse Teile teada, kui põgenenud kurjategija kinni peetakse. Kui kurjategijale kehtestatakse vabastamisel tingimused, mille eesmärk on kaitsta ohvrit, teavitatakse Teid ka neist.
Ohver kaasatakse (tingimisi) vabastamist käsitleva otsuse tegemisse vaid erandjuhtudel. Üksnes seksuaalkuriteo või seksuaalvägivalla ohver, kes on palunud enda teavitamist sellest, kui kurjategija lahkub või vabastatakse vanglast, kuulatakse ära, enne kui tehakse otsus elektroonilise valve kohaldamise kohta.
Et saada tsiviilhagejaks, peate esitama avalduse. Avalduses peab olema kindlaks määratud kuriteo tagajärjel kantud kahju hüvitamiseks esitatava nõude täpne suurus. Eeluurimise ajal tuleb avaldus esitada politseile või prokuratuurile. Selle võib esitada kirjalikult või suuliselt. Kohtuprotsessi ajal tuleb avaldus esitada enne kõikide tõendite kokkukogumist. See on ka viimane aeg, millal peab olema kindlaks määratud nõude suurus.
Tsiviilhagejana on Teil lisaks ohvri õigustele järgmised õigused:
õigus taotleda selliste tõendite kogumist, millest võib abi olla süüdistatava süüdimõistmisel või Teie hüvitisnõude põhjendamisel, õigus olla kutsutud kohtuistungile, õigus kaevata edasi kohtu otsus juhtum lõpetada, õigus esitada oma tsiviilnõude alusel apellatsioonkaebus.
2. Kõrvalsüüdistaja
Et saada kõrvalsüüdistajaks, peate olema tsiviilhageja või selleks hakkama ning algatama kõrvalsüüdistusmenetluse. Kui teo toimepanija on alaealine, on kõrvalsüüdistusmenetlus välistatud.
Võite saada kõrvalsüüdistajaks, esitades avalduse. Kui prokurör loobub süüdistusest istungi ajal, peate esitama selle avalduse viivitamata, kui Teid on nõuetekohaselt kohtusse kutsutud. Kui Te ei ole kohtukutsele reageerinud või kui Te ei algata kõrvalsüüdistusmenetlust, mõistetakse süüdistatav õigeks.
Kui prokurör loobub süüdistusest väljaspool kohtulikku arutamist või kui Teid ei ole tsiviilhagejana nõuetekohaselt kohtusse kutsutud, peab kohus Teid sellest arengust teavitama. Seejärel on Teil aega üks kuu, et algatada kõrvalsüüdistusmenetlus.
Kui Te jätkate prokuröri asemel süüdistusmenetlust, võib prokurör tutvuda igal ajal kohtumenetlusega seotud teabega ja võib otsustada menetluse uuesti üle võtta. Sellisel juhul jätkate menetluses osalemist tsiviilhagejana.
3. Erasüüdistaja
Mõne vähem tõsise kuriteo korral ei esita süüdistust prokurör, vaid ohver ise. Kui Te olete mõne sellise kuriteo ohver, algatatakse kriminaalmenetlus üksnes juhul, kui Te esitate süüdistusasja eraviisiliselt kohtule. Sellega saate endale erasüüdistaja staatuse. Sellisel juhul eeluurimist ei toimu. Erasüüdistajana peate tõendama kõiki süüdimõistmiseks vajalikke asjaolusid ja kandma väidetava õigusrikkuja õigeksmõistmise korral kulud.
4. Ohvriabiteenused
Kui Te olete puutunud tahtliku kuriteo tõttu kokku vägivallaga või seisnud silmitsi tõsise ohuga või kui Teie seksuaalset puutumatust on rikutud, on Teil õigus ohvriabiteenustele. Abi on Teile kättesaadav ka juhul, kui olete kuriteo tagajärjel surnud isiku lähisugulane või kuriteo tunnistajaks olnud sugulane. Ohvrile, kelle seksuaalset puutumatust on rikutud või kes on alla 14aastane, tuleb ohvriabiteenuseid alati osutada tasuta ja ilma et ta peaks neid teenuseid taotlema.
Ohvriabiteenused hõlmavad psühhosotsiaalset tuge, sealhulgas Teie saatmist politseijaoskonnas ja kohtus Teie küsitlemisel ja kohtumenetluseks ettevalmistamisel.
Ohvriabiteenuseid pakuvad spetsiaalsed ohvriabiorganisatsioonid (nt lastekaitsekeskused, nõustamiskeskused või sekkumiskeskused). Nende organisatsioonide töötajateks on sotsiaaltöötajad ja psühholoogid või võrreldavad spetsialistid, kes on saanud (kohustusliku) täiendava õigusalase koolituse kriminaalmenetluse valdkonnas.
Ohvriabiteenused hõlmavad ka õiguslikku tuge, sealhulgas tasuta õigusabi ning esindamist kohtus ja ametiasutustes. Neid teenuseid osutavad advokaadid koostöös ohvriabiorganisatsioonidega.
Ohvriabiteenuseid rahastab föderaalne justiitsministeerium.

matches: Kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus Kohus kohus


Kohanime vormistamise ja kasutamise kord – Riigi Teataja
Kohanime vormistamise ja kasutamise kord
Jõustumine: 22.01.201601.07.2013
RT I, 26.06.2013, 5
Määrus kehtestatakse kohanimeseaduse § 111 lõike 2 ja § 16 lõike 2 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse kohanime koostisosade vormistamise ja kasutamise kord, milles sätestatakse:
1) nõuded kohanimede koostisosade kasutamisele ja vormistamisele;
4) nõuded kohanime liigisõna või hargtäiendi kasutamisele, lühendamisele või ärajätmisele;
(2) Elukoha- või asukohaandmetes ning andmekogudes olevate aadressiandmetes sisalduvate kohanimede esitamisel lähtutakse ruumiandmete seadusest ja Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2007. a määruses nr 251 „Aadressiandmete süsteem” sätestatust. Nimetatud õigusaktides sätestamata juhtudel lähtutakse käesolevast määrusest.
§ 2. Nõuded kohanimede koostisosade kasutamisele ja vormistamisele
(1) Isikunimeliste kohanimede puhul võib lühendada eesnime, kasutades initsiaale:
1) maakaardil;
2) avalikul sildil ja viidal;
3) elukoha- või asukohaandmetes.
(2) Eesnime täielik ärajätmine ametlikus kohanimes ning tiitli ärajätmine või lühendamine ei ole lubatud.
(3) Kohanime hargtäiendit võib vajaduse korral lühendada maakaardil.
(4) Hargtäiendi lubatud lühendid on:
S = Suur-(Suure)
U = Uus-(Uue)
Vk = Väike-
Vn = Vana-.
§ 3. Kohanimede eksitava sarnasuse kindlakstegemise põhimõtted
Kohanimi loetakse eksitavalt sarnaseks järgmistel juhtudel:
1) samas või kõrvuti asuvates asustusüksustes esinevad kohanimed on häälduslikult nii sarnased, et neid ei ole võimalik eristada muidu kui kirjapildi abil (nt kokku-lahkukirjutamise erisused; h-ga algavad sõnad (Aru, Haru); välte erinevused);
2) kõrvuti asuvates asustusüksustes esineb liikluspindadel sama nimi, välja arvatud juhul, kui nimeobjektid moodustavad ühe mõttelise terviku;
3) kõrvuti asuvatel asustusüksustel esineb sama nimetuum;
4) samas või kõrvuti asuvates asustusüksustes esinevad sama nimetuumaga kohanimede liigisõnad on tähenduslikult väga lähedased, nt „tee” ja „tänav” või „tee” ja „maantee”;
5) maaüksuste nimedes loetakse samanimelisuse arvestamisel liigisõnad „maaüksus”, „koht”, „talu”, „maja”, „elamu” ja muud samatähenduslikud sõnad, eksitavalt sarnaseks.
§ 4. Nimeobjektide ruumikujude paiknemise põhireeglid
(1) Samaliigiliste nimeobjektide ruumikujud ei või kattuda.
(2) Joonobjektile võib määrata ühe nime kui:
1) see on katkematult läbitav;
2) sellel ei ole kõrvalharusid, mis visuaalselt on tajutavad eraldi objektina.
(3) Kui joonobjekt vasta käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud nõuetele, tuleb joonobjekti käsitleda mitme eraldi objektina ja määrata erinevad kohanimed.
§ 5. Nõuded kohanime liigisõna kasutamisele, lühendamisele või ärajätmisele
(1) Kohanimi peab sisaldama liigisõna kohanimeseaduse § 4 lõike 1 punktides 1–4 nimetatud nimeobjektide puhul.
(2) Kui kohanimi sisaldab juba kokku- või lahkukirjutatud liigisõna, mis vastab nimeobjekti liigile, siis liigisõna topelt ei lisata.
(3) Kohanime lahkukirjutatud liigisõna võib lühendada:
(4) Kohanime lahkukirjutatud liigisõna lubatud lühendid on:
AÜ = aiandusühistu
GÜ = garaažiühistu
j = jõgi
jv = järv
kr = kraav
ko = külaosa
l = laht
m = mägi
n = neem
o = oja
pj = paisjärv
pkr = peakraav
pl = plats
ps = poolsaar
s = saar
SÜ = suvilaühistu
t = talu
tk = tiik
tn = tänav
vh = veehoidla
vk = väljak
vkt = väikekoht.
(5) Asulanime ja asuminime lahkukirjutatud liigisõna võib ära jätta:
1) asula ja asumi nimesildil;
2) maakaardil;
3) elukoha- või asukohaandmetes;
4) samaliigilistest kohanimedest koosnevas loendis, kus loendit sisaldav dokument on nimeobjektide liigi üheselt määratlenud.
(6) Kui asula (linn, alev) on samaaegselt ka haldusüksus, siis haldusüksuse nimesildil liigisõna ära jätta ei tohi.
(7) Tänavanime lahku kirjutatud liigisõna „tänav” võib ära jätta:
1) tänava nimesildil;
(8) Kohanimeseaduse § 16 lõikes 1 märgitud juhtudel võib kohanime lahkukirjutatud liigisõna ära jätta ka muude nimeobjektide puhul tingimusel, et nimeobjektide tähistamise süsteem (nime kirjakuju, tingmärgid vmt) võimaldab ühemõtteliselt liigisõna lisada.
(9) Kohanime liigisõna ärajätmise puhul tuleb lähtuda kohanimenõukogu kinnitatud nimekujust, kui selline on määratud.
(10) Kui maaüksuse nimi ei sisalda liigisõna, siis loetakse selleks vaikimisi „maaüksus”. Kui ühissõidukipeatuse nimi ei sisalda liigisõna, siis loetakse selleks vaikimisi „peatus”.
§ 6. Nõuded kohanimeregistrisse kantavate ametlike kohanimede ja asjaomaseid nimeobjekte iseloomustavatele andmetele
Kohanimeregistrisse kantakse, vastavalt põhimäärusele, kohanime koostisosad: nimetuum, ruumikuju ning hargtäiend ja liigisõna, nende olemasolul.
§ 7. Kohanimeregistri nimeobjektide liigitamise kord
(1) kohanimeregistri nimeobjektide esimese ja teise tasandi liigitus on järgmine:
T1 I tasand T2 II tasand
1 Territoriaalüksused
Muud territoriaalüksused
2 Reljeef, pinnaehitus
Positiivsed pinnavormid
Negatiivsed pinnavormid
Järsakud
Neutraalsed pinnavormid
Maa-alused pinnavormid
Veealused pinnavormid
Maastiku üksikelemendid
Kaldajoone osad (poolsaared, neemed jm)
3 Hüdrograafia
Seisuveekogud
Vooluveed
4 Maakate
5 Maakasutus
Tootmisala
Ühiskondlik ala
(2) Registri volitatud töötlejal on õigus kooskõlastatult kohanimenõukoguga:
1) kehtestada vastavalt Vabariigi Valitsuse 10. jaanuari 2008. a määruses nr 11 „Klassifikaatorite süsteem” sätestatud korras nimeobjektide kolmanda tasandi liike ning anda liikide definitsioonid;
2) muuta registreerimiseks esitatud ja varem registreeritud kohanimeobjektide liiki vastavalt objekti tegelikule olemusele.
(1) Määrus jõustub 2013. aasta 1. juulil.
(2) Määruse § 5 lõikes 2 sätestatud nõudest tulenevad parandused Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaatoris, kohanimeregistris ning teistes andmekogudes tuleb täita 2015. aasta 1. jaanuariks.
(3) Määrusega tunnistatakse kehtetuks regionaalministri 17. juuni 2004. a määrus nr 3 „Kohanime liigisõna, hargtäiendi või muu osa lühendamise või ärajätmise kord”.
RT I, 19.01.2016, 6


Lüganuse valla raiemäärus – Riigi Teataja
Lüganuse valla raiemäärus - sisukord
§ 5 Erisused raieloa taotlemisel
§ 6 Raieloa taotluse läbivaatamine, väljastamine, kehtivus
§ 10 Raietööde teostamine
§ 11 Hädaolukord
RT IV, 04.02.2020, 12
Vastu võetud 28.01.2020 nr 104
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 1 ja § 22 lõike 2 ning looduskaitseseaduse § 45 alusel.
(1) Raiemäärus (edaspidi määrus) reguleerib Lüganuse valla (edaspidi vald) tiheasustusaladel kasvavate üksikpuude raiet.
Määruses on kasutatud mõisteid alljärgnevas tähenduses:
1) üksikpuu - kõrghaljastuse element, mille tüve läbimõõt 1,3 m kõrguselt on 15 cm;
3) raie - puu langetamine ning üle 50% võra kõrguse ja/või laiuse kärpimine (välja arvatud kuivanud okste kõrvaldamine);
6) asendusistutus - maha raiutava puu asemele istutatav püsihaljastus;
7) püsihaljastus - asendusistutuse korras istutatav puu/puud või põõsas/põõsad;
8) tiheasustusalad - maa-alad, mis on valla territooriumil kehtivate üldplaneeringute alusel määratletud tiheasustusaladena;
9) ametnik - Lüganuse Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) poolt määratud ametiisik, kes väljastab raielubasid ning teostab järelevalvet käesolevas määruses ning selle alusel väljastatud raielubades ja sellega seotud dokumentides sätestatud tingimuste täitmise osas.
(2) Naaberkinnistule ulatuvate puude ja põõsaste juurte, okste ja viljade osas on õigused ja kohustused reguleeritud asjaõigusseadusega.
(3) Raieloa taotlemiseks esitatakse Lüganuse Vallavalitsusele kui ametiasutusele (edaspidi ametiasutus) paberkandjal või elektrooniliselt (digitaalselt allkirjastatud) taotlus (lisa 1).
7) kinnitus, et puu raiumisel järgitakse ohutusnõudeid ning tagatakse raiejärgselt heakord;
8) taotluse täitmise kuupäeva ja taotleja allkiri.
7) Muinsuskaitseameti nõusolek, kui raieluba taotletakse kinnismälestisel kasvava puu raieks vastavalt muinsuskaitseseaduse § 76 lõike 1 punktile 1;
§ 5. Erisused raieloa taotlemisel
§ 6. Raieloa taotluse läbivaatamine, väljastamine, kehtivus
(1) Raieloa väljaandmise otsustab vallavalitsuse määratud ametiisik (edaspidi ametnik) hiljemalt ühe kuu jooksul nõuetekohase taotluse ja kõigi selle juurde nõutavate dokumentide esitamisest arvates.
(2) Raieloa andmise käigus ametnik:
1) kontrollib taotluses esitatud andmete õigsust ja puu raiumise põhjendatust. Ametnik võib põhjendatud vajadusel nõuda taotlejalt täiendavalt dokumente (nt dendroloogilist hinnangut, haljastusprojekti vms) ja selgitusi. Täiendavate dokumentide ja selgituste esitamiseks annab ametnik tähtaja;
3) määrab vajadusel puu asendusistutuse vastavuses käesoleva määruse § 9 sätestatule;
5) vajadusel kooskõlastab raieloa väljastamise või väljastamisest keeldumise vallavalitsusega;
7) vormistab raieloa (lisa 2) kahes eksemplaris, millest üks väljastatakse taotlejale, teine jääb ametiasutuse majandusosakonnale;
(3) Raieluba kehtib kolm kuud. Kui tööd ei ole selle aja jooksul lõpetatud, siis tuleb taotleda raieloa pikendamist. Vajadusel võib raieloale määrata ka pikema tähtaja.
(1) Raieloa väljastamisest võib ametnik keelduda, kui:
2) määruse § 4 lõike 5 punktides 5–8 nimetatud isikute poolt raieloa taotlust ei kooskõlastata;
(1) Ametnikul on õigus raieloa väljastamise kõrvaltingimuseks seada raiutava puu asendusistutus arvestades määruse § 9 lõikes 4 ja lõikes 6 nimetatud tingimusi. Asendusistutuse korral vormistatakse raieloa lisana asendusistutuse garantiikiri (lisa 3).
(2) Puu kärpimisel tuleb jälgida, et pärast tööde teostamist oleks tagatud puu elujõulisus. Kui puu sureb kärpimise tagajärjel kahe (2) aasta jooksul peale raieloa väljastamist, on ametnikul õigus nõuda asendusistutust arvestades määruse § 9 lõikes 4 ja lõikes 6 nimetatud tingimusi.
(3) Ametnikul on õigus detailplaneeringu ja ehitusloa menetluses nõuda iga raiutava puu kohta asendusistutust arvestades määruse § 9 lõikes 4 ja 6 nimetatud tingimusi.
(4) Ametnikul on õigus määrata asendusistutuse korras istutatava püsihaljastuse istutamise aeg ja asukoht. Võimalusel tehakse asendusistutus endises asukohas või selle läheduses, arvestades asjaõigusseaduses sätestatud naabrusõigusi.
(5) Asendusistutust koordineerib ja korraldab ning selle üle peab arvestust ametnik.
(6) Ametnikul on õigus määrata tingimused asendusistutuse korral istutatava püsihaljastuse osas (nt istikute arv, liik, vanus, kõrgus, võra läbimõõt jne).
§ 10. Raietööde teostamine
§ 11. Hädaolukord
Avariiolukorras võib üksikpuid raiuda käesolevas korras nimetatud loata, kui loa taotlemise ja menetlemise ajal tekiks pöördumatu oht inimese elule, tervisele või varale. Käesolevas paragrahvis nimetatud asjaoludel teostatud puu raiumisest tuleb esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul teatada (lisa 4) kirjalikult ametiasutusele.
(1) Järelevalvet teostab vallavalitsuse määratud ametnik.
(2) Raietööde tehniliselt õige teostamise ja raiekoha tähtajaks korrastamise eest vastutab isik, kellele väljastati raieluba või ehitusluba, kui ei ole määratud teisiti.
(3) Raiekoha korrastamata jätmisel on õigus vastaval ametnikul teha ettekirjutus, mille tähtajaks täitmata jätmise korral võib rakendada asendustäitmist asendustäitmise ja sunniraha seaduses ettenähtud korras.
(4) Määruses ning selle alusel väljastatud raielubades ja sellega seotud dokumentides sätestatud tingimuste rikkumise menetlus toimub vastavalt looduskaitseseaduse, karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätetele.
(1) Enne käesoleva määruse jõustumist üksikpuude raieks välja antud load kehtivad neis märgitud tingimustel kehtivuse tähtaja lõpuni või loa kehtetuks tunnistamiseni.
(6) Kiviõli Linnavolikogu 11.09.2008 määrus nr 50 „Kiviõli linnas üksikpuude raiumise korra kehtestamine“ tunnistatakse kehtetuks.
(7) Lüganuse Vallavolikogu 26.11.2015 määrus nr 76 „Tiheasustusalal üksikpuude raiumise loa andmise tingimused ja kord" tunnistatakse kehtetuks.
Lisa 3 Asendisistutuse garantiikiri