Riigihanke alusdokumendid | Rahandusministeerium
Avaleht Korduma kippuvad küsimused Riigihangete menetlemine alates 01.09.2017 Riigihanke alusdokumendid
1.	Millises riigihanke alusdokumendis tuleb hankijal kehtestada kvalifitseerimise tingimused, sh kvalifikatsiooni tõendamiseks esitavate dokumentide nimekiri?
Riigihangete seaduse üldine loogika on, et hankemenetluste korral, mis alustatakse hanketeate avaldamisega, tuleks kvalifitseerimise tingimused ja nõutavate dokumentide nimekiri sätestada hanketeates, kuna pakkujate ja taotlejate kvalifikatsiooni tuleb kontrollida vastavalt hanketeates sätestatule (RHS § 52 lg 2, § 58 lg 2, § 64 lg 2, § 68 lg 2).
Juhul, kui hankija otsustab kvalifitseerimise tingimused sätestada mõnes muus riigihanke alusdokumendis, tuleb hanketeatele märkida viide, kus kvalifitseerimise tingimused on sätestatud. Kui kvalifitseerimise tingimused on üheaegselt sätestatud nii hanketeates kui ka mõnes muus riigihanke alusdokumendis, tuleb erinevuste korral lähtuda hanketeates sätestatust (RHS § 77 lg 9).
2. Millega peab riigihangete registrisse kvalifitseerimistingimuste sisestamisel arvestama?
Riigihangete registrisse kvalifitseerimistingimuste sisestamisel tuleb arvestada järgmiste reeglitega:
1.	Hankija sisestatud kvalifitseerimistingimustest moodustub üldjuhul riigihangete registris hankedokumentide töölehele pdf formaadis „Kvalifitseerimistingimuste dokument“ ja tingimused kanduvad hanketeatele. Hankijatel tuleb arvestada sellega, et hanketeate punktis III.1.2) „Majanduslik ja finantsseisund“ ning punktis III.1.3) „Tehniline ja kutsealane pädevus“ on piiratud tähemärkide arv – mõlemasse sektsiooni saab eraldiseisvalt lisada kuni 4000 tähemärki. Kui tingimused hanketeate punktis III.1.2) või III.1.3) sektsioonis ületavad 4000 tähemärki, siis kuvatakse hanketeate vastavaks sektsioonis tekst "Hankedokumentides sätestatud kvalifitseerimise tingimused". Mahukate tingimuste korral tuleks hanketeates esitada tingimuste lühikirjeldus ja selgesõnaliselt viidata asjaomasele hanke alusdokumendile. Kvalifitseerimise tingimused peavad seejuures olema selgelt eristatavad ning hankijal tuleb teha kõik endast olenev, vältimaks võimalikke eksiarvamusi olukorras, kus kvalifitseerimise tingimused on mingis osas kehtestatud hanketeates ning mingis osas muus riigihanke alusdokumendis.
2.	Registri vaates ei ole eraldi alajaotust „Sobivus tegeleda kutsetööga“ sätestatud tingimuste jaoks (RHS § 99), samas on hanketeatel vastav alapunkt olemas - hanketeate TV02 punkt III.1.1), mistõttu tuleb § 99 alusel sätestatud tingimus kanda hankijal otse hanketeatele. Registris loodavasse hanke alusdokumenti „Kvalifitseerimistingimused“, pakkujale pakkumuse vaatesse ja protokolli tingimuse saamiseks, tuleks see lisada töölehel „Kvalifitseerimistingimused“ 0 osas teema juurde „Hankepass“.
3.	Sotsiaal- ja eriteenuste erimenetluse hanketeate vormil ei ole eraldi lahtrit majandusliku ja finantsseisundi ning tehnilise ja kutsealase pädevuse tingimuse kohta, vaid on ainult üks lahter „Objektiivsed osalemiseeskirjad“. Tegemist ei ole kohustusliku väljaga, kuna tingimusi ei pruugi olla. Samas, kui hankija kvalifitseerimise tingimused sätestab, siis need ei kandu registris automaatselt hanketeate väljale „Objektiivsed osalemiseeskirjad“. Register kannab sotsiaal- ja eriteenuste erimenetluse hanketeatele lahtrisse „Objektiivsed osalemiskriteeriumid“ automaatselt lause „Vt hanke alusdokumendid“.
3.	Kas hankija peab riigihankes nõudma pakkujalt intellektuaalse omandiga seotud kinnitust?
Kehtiv seadus sellist kohustust enam ette ei näe.
4. Kas rahvusvahelises riigihankes võib riigihanke alusdokumendid või osa neist koostada ainult inglise keeles?
Keeleinspektsioon on selgitanud, et keeleseadus (KeeleS) ei reguleeri riigihanke korraldamise keelekasutust, sest keeleseadus sätestab keelekasutuse üldised põhimõtted, mille alusel täpsustatakse vajaduse korral eri valdkondade keelekasutust. Kuna aga riigihanget korraldades täidetakse avalikku ülesannet, siis KeeleS § 8 lg-s 1 sätestatud eestikeelse asjaajamise nõue kehtib kogu riigihanke menetlusele ja selle käigus sõlmitavatele lepingutele.
Riigihangete seaduses tuuakse eraldi välja need juhtumid, kus eesti keele kõrval võib kasutada ka võõrkeelt/keeli (nt § 77 lg 4 p 11), mis viitab selgelt sellele, et üldjuhul koostatakse dokumendid eesti keeles.
Kui tegemist on rahvusvahelise riigihankega, siis KeeleS § 13 kohaselt võib kasutada mõlemale poolele sobivat keelt, kuid Eesti pakkujatele peab olema tagatud eestikeelne teave.
Riigihangete seaduse §-s 11 nimetatud erandite ja eriolukordade puhul lähtutakse keelevalikul vastavat olukorda reguleerivast õigusaktist.
5. Millal peavad mitme-etapilises hankemenetluses, nt konkurentsipõhises läbirääkimistega hankemenetluses, olema huvitatud isikutele riigihanke alusdokumendid kättesaadavad?
Riigihangete seaduse § 77 lg 1 kohaselt teeb hankija riigihanke alusdokumendid ettevõtjatele hankemenetluse algamisest arvates elektrooniliselt kättesaadavaks. Sellest reeglist ei tee seadus erisusi ka mitme-etapilistes hankemenetlustes ega kaitse- ja julgeolekuvaldkonna riigihangetes. Erisus sisaldub sama paragrahvi lõikes 2, mis lubab teatud juhtudel eirata elektroonilise kättesaadavuse nõuet. Seega peab hankija koostama ning kättesaadavaks tegema kõik riigihanke alusdokumendid, sh tehnilise kirjelduse, vastavustingimused ja hindamiskriteeriumid hankemenetluse algamisest arvates.
6. Kas ehitustööde hankelepinguga võib osta ka asju?
Riigihangete seadus ei keela ehitustööde hankelepinguga osta asju. Osta võib koos näiteks nii ehitustöid, teisaldatavat mööblit kui ka köögiseadmeid. Riigihangete seaduse § 8 lg 6 kohaselt sõlmib hankija hankelepingu peamisele hankelepingu esemele kohaldatavate reeglite järgi ja viib läbi kas ühe või mitu riigihanke menetlust. Lisame, et hankijal on jätkuvalt võimalus ja teatud juhtudel kohustus hange ühe menetluse raames osadeks jaotada, sest see tagab hankija rahaliste vahendite otstarbeka ja säästliku kasutamise.
7. Soovime muuta hanketeadet, kuid pakkumuste esitamise tähtpäev on homme, kas hanketeate muutmine on lubatud?
Hanketeate muutmise võimalus sõltub sellisel juhul esmajoones sellest, kas hanketeade on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas. Viimasel juhul on hanketeadet võimalik muuta vaid siis, kui pakkumuste või taotluste esitamise tähtpäevani on enam kui 48 tundi (riigihangete registri põhimäärus § 18 lg 3). Kui hanketeade ei ole avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, siis on hanketeate muutmine võimalik.
8. Kuidas käituda siis, kui enne hankelepingu sõlmimist selgub, et lepingut ei ole võimalik alusdokumentides sätestatud tingimustel täita?
Riigihangetealase nõustamise praktikas on sagedased päringud, milles hankija seisab riigihanke menetluse lõppfaasis silmitsi faktiga, et vaidlustusest või muust viivitusest tulenevalt ei oleks hankelepingut võimalik ajaliselt täita riigihanke alusdokumentides sätestatud tingimustel. Kõige sagedamini on selleks tingimuseks alusdokumentides sätestatud lepingu täitmise alguskuupäev, mis saabub pahatihti juba siis, kui menetlus on veel pooleli.
Kui hankelepingut ei ole võimalik täitma asuda riigihanke alusdokumentides sätestatud tähtpäeval, puudub hankijal muu õiguspärane alternatiiv kui tunnistada riigihange kehtetuks. Põhjuseks on siin esiteks see, et vastavalt RHS § 120 lg-le 1 tuleb hankeleping sõlmida riigihanke alusdokumentides ettenähtud tingimustel ja vastavuses edukaks tunnistatud pakkumusega ning riigihanke alusdokumentides sätestatust erinevatel tingimustel hanke- või raamlepingu sõlmimine on RHS § 214 järgi väärteona karistatav.
Lisaks oleks hankelepingu sõlmimine riigihanke alusdokumentides sätestatust erinevatel tingimustel käsitletav ka lubamatute läbirääkimiste pidamisena. Näiteks tuleneb juba RHS § 52 lg-st 4 ja § 56 lg-st 2, et hankijal on avatud ja piiratud hankemenetluses läbirääkimiste pidamine keelatud ning läbirääkimiste pidamine menetlustes, milles seda ei ole ette nähtud, rikub võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtet.
Eeltoodud järeldusele on jõudnud ka Tallinna ringkonnakohus, kes on leidnud, et olukorras, kus hankija ja pakkuja on sõlminud riigihanke tulemusena hankelepingu, mille tingimused erinevad riigihanke korraldamisel hankedokumentides ja hanketeates sisaldunud tingimustest, tuleb eeldada, et hankija ja pakkuja on pidanud läbirääkimisi (vt. TlnRKo 01.06.2015, nr 3-14-50324, p-d 15-16).
Hankija ei pea riigihanget kehtetuks tunnistama siis, kui tal on riigihanke alusdokumentides ette nähtud piisavalt selge ja täpne, kuid samas ka paindlik regulatsioon hankelepingu täitmise algusaja kehtestamiseks. Rõhutame, et riigihanke alusdokumente on hankijal avatud hankemenetluses lubatud muuta üksnes enne pakkumuste esitamise tähtpäeva.
Sageli on meilt küsitud, kas sellises olukorras võiks hankija tugineda lepingu muutmise sätetele RHS §-s 123 või kohaldada nende analoogiat. Tulenevalt RHS-ist ja selle aluseks olevatest riigihankedirektiividest kohaldatakse hankelepingu muutmise sätteid sõlmitud lepingute muutmiseks. Seega ei saa hankija tugineda RHS §-s 123 sätestatud võimalustele ega kohaldada nende analoogiat, kuid hankelepingut sõlmitud ei ole.
Selliste murede vältimiseks võiks hankijal olla mõistlik määratleda hankelepingu täitmine nii, et vastav tähtaeg hakkab kulgema hankelepingu sõlmimisest või mõne muu sündmuse saabumisest arvates. Samas, kui hankija jaoks näiteks on oluline vaid tööde valmimise lõpptähtpäev, siis võib algusaja jätta sätestamata.
9. Kas riigihanke alusdokumentidesse toote tehnilisele kirjelduse juurde lisatud märge „või sellega samaväärne“ võimaldab pakkujal hankelepingu täitmise käigus asendada pakkumuses esitatud toodet mõne samaväärse tootega?
Kui hankija on riigihanke alusdokumentides tehnilise kirjelduse puhul õiguspäraselt märkinud, et pakkuja võib pakkuda toodet, mis on hankija nimetatuga samaväärne, on pakkujal õigus seda oma pakkumuses pakkuda ning hankija hindab hankemenetluse käigus, kas toode on ka päriselt samaväärne. Pakkuja aga on oma pakkumusega seotud ning kui hankeleping temaga sõlmitakse, peab ta tarnima pakkumuses pakutud toote. Teisisõnu ei anna tehnilise kirjelduse samaväärsuse märge pakkujale õigust asendada toodet hankelepingu täitmise käigus. Kui pakkuja soovib hankelepingu täitmise käigus toodet asendada, on tegemist hankelepingu muutmisega, mille lubatavust tuleb hinnata RHS § 123 kohaselt. Kahtlemata võib hankelepingus olla sätestatud ka võimalus toote asendamiseks hankelepingu täitmise käigus, ent selline tingimus peab vastama RHS § 123 lg 1 p 2 nõuetele.


Eesti väärtpaberite keskregistri pidamise kord – Riigi Teataja
Eesti väärtpaberite keskregistri pidamise kord
Eesti väärtpaberite keskregistri pidamise kord - sisukord
§ 2 Registriandmete töötlemine
§ 3 Registriandmete säilitamine
§ 4 Andmed väärtpaberite kohta
§ 5 Andmed väärtpaberikonto kohta
§ 6 Andmed väärtpaberiülekande kohta
3 KANNETE TEGEMISE KORD
1 Kannete tegemine emitendi taotlusel
§ 7 Emitendi taotlusel tehtavad kanded
§ 8 Väärtpaberite täiendava emissiooni registreerimine
§ 9 Väärtpaberite nimiväärtuse muutmine
§ 10 Väärtpaberite vahetamine
§ 11 Väärtpaberite kustutamine
2 Kannete tegemine kontohalduri, reguleeritud väärtpaberituru korraldaja ja kontosüsteemi pidaja korraldusel
§ 12 Kande tegemine kontohalduri korraldusel
§ 13 Kande tegemine reguleeritud väärtpaberituru korraldaja ja kontosüsteemi pidaja korraldusel
4 KONTOHALDUR
§ 14 Kontohalduri staatuse taotlemine
§ 15 Kontohalduri staatuses tegutsemise leping
§ 16 Kontohalduri staatuse peatamine
§ 17 Kontohalduri staatuse tühistamine
§ 18 Kontohalduri staatuse kaotanud või sellest loobunud isiku kohustused
5 NÕUDED ESINDAJAKONTO OMANIKULE
§ 19 Esindajakonto avamise ja omamise tingimused
§ 20 Andmete avaldamine esindajakonto omaniku poolt
6 ANDMETE AVALDAMINE JA TEATISTE VÄLJASTAMINE REGISTRIPIDAJA POOLT
§ 21 Registritoiminguid iseloomustavate andmete avaldamine
§ 22 Väärtpaberite väljavõtte edastamine emitendile
§ 23 Teatis väärtpaberikonto avamise kohta
§ 24 Teatis väärtpaberikontol olevate väärtpaberite jäägi kohta
§ 25 Väärtpaberikonto väljavõte
7 REGISTRIPIDAJA HINNAKIRJA KOOSKÕLASTAMINE
§ 26 Hinnakirja taotlusele lisatavad andmed ja dokumendid
RT I, 09.11.2010, 3
Vastu võetud 28.12.2000 nr 116
RTL 2000, 139, 2210
18.07.2007 RTL 2007, 61, 1103 29.07.2007
11.11.2008 RTL 2008, 93, 1294 01.12.2008
Määrus kehtestatakse «Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse» § 3 lõike 2 ning § 8 lõike 1 alusel ja kooskõlas paragrahvi 6 lõikega 1, § 12 lõigetega 1 ja 2, § 15 lõigetega 1 ja 2, § 19 lõikega 1, § 20 lõigetega 2 ja 6, § 30 lõikega 3, § 31 lõikega 2, § 32 lõikega 3, § 35 lõikega 3, § 36 lõikega 6, § 37 lõikega 5 ning § 42 lõikega 4.
Käesolev Eesti Väärtpaberite keskregistri pidamise kord (edaspidi kord) määrab kindlaks Eesti väärtpaberite keskregistri (edaspidi register) pidamise korra, registrisse täiendavalt kantavate andmete loetelu, registri kannete tegemise korra, täiendavad nõuded kontohaldurile, esindajakonto omanikule, väärtpaberikonto omanikele suunatud teatistele ning registripidaja hinnakirja kooskõlastamisele.
[RTL 2007, 61, 1103 - jõust. 29.07.2007]
§ 2. Registriandmete töötlemine
(1) Registriandmete töötlemine toimub automatiseeritud andmetöötluse teel vastavalt registripidaja poolt kehtestatud andmetöötluse reeglitele (edaspidi andmetöötlusreeglid).
(2) Muudatustest andmetöötlusreeglites, samuti registriandmete töötlemise tehniliste vahenditega seotud ümberkorraldustest, mis mõjutavad kontohaldurite tegevust, informeerib registripidaja kontohaldureid hiljemalt kaks kuud enne vastava muudatuse jõustumist või tehnilise ümberkorralduse tegemist. Eelnimetatud etteteatamistähtaeg võib olla lühem, kui selle kohta on andnud oma nõusoleku vähemalt 2/3 kontohalduritena tegutsevatest isikutest.
§ 3. Registriandmete säilitamine
(1) Registripidaja korraldab registriandmete säilitamise viisil, mis tagab registriandmete kestvalt muutumatu säilimise ning taasesitamise õigustatud isikutele ja ametiasutustele.
(2) [Kehtetu – RTL 2007, 61, 1103 - jõust. 29.07.2007]
§ 4. Andmed väärtpaberite kohta
(1) Väärtpaberite registreerimisel kantakse registrisse:
1) emitendi nimi, asukoht, kontaktandmed (posti- ja e-posti aadress ning sidevahendite numbrid) ja võimaluse korral registrikood;
3) väärtpaberi omanike nimed, aadressid ja isiku- või registrikoodid, isikukoodi puudumisel sünniaeg.
4) andmed väärtpaberite pantimise kohta;
5) registripidaja poolt omistatud rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber (ehk ISIN kood, edaspidi registrikood), mis eristab kõiki vastava emitendi samaliigilisi ja samaväärsete õigustega väärtpabereid teistest registris registreeritud väärtpaberitest.
(2) Registripidaja kannab väärtpaberite kohta registrisse vastavasisulise märke kui:
1) emitendi põhikirja või emissioonitingimustega on väärtpaberi võõrandamine piiratud kolmandate isikute suhtes kehtiva ostueesõigusega;
2) emitendi põhikirja või emissioonitingimustega on piiratud väärtpaberi koormamine pandiga;
3) osa võõrandamisel teisele osanikule on nõutav teiste osanike nõusolek.
(3) Lisaks „Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse” (edaspidi seadus) § 21 lõikes 2 nimetatud andmetele on emitent kohustatud registripidajat viivitamata teavitama käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud andmete muutumisest;
§ 5. Andmed väärtpaberikonto kohta
(1) Väärtpaberikonto kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
1) väärtpaberikonto omaniku nimi;
2) väärtpaberikonto omaniku aadress;
3) füüsilisest isikust väärtpaberikonto omaniku isikukood, selle puudumisel sünniaeg;
4) juriidilisest isikust väärtpaberikonto omaniku puhul viide registrile, kus juriidiline isik on registreeritud, ja registrikood, kui juriidiline isik on registreeritud;
5) väärtpaberikonto omaniku pangakonto number registriga seotud arveldusi teostavas krediidiasutuses ja selle krediidiasutuse ärinimi;
8) väärtpaberi mitmele isikule kuulumise korral väärtpaberi ühiste omanike nimed, aadressid, isiku- või registrikoodid (isikukoodi puudumisel sünniaeg) ning kaasomandi korral iga kaasomaniku proportsionaalne osa väärtpaberist või väärtpaberitest;
81) väärtpaberite hoiustamiseks justiitsministri 25. jaanuari 2002.a määruses nr 5 «Notariaadimäärustik» sätestatud korras avatud notari väärtpaberikonto korral – märge «notari väärtpaberikonto»;
[RTL 2008, 93, 1294 - jõust. 01.12.2008]
82) väärtpaberite hoiustamiseks «Täitemenetluse seadustikus» sätestatud korras avatud kohtutäituri väärtpaberikonto korral – märge «kohtutäituri väärtpaberikonto»;
10) muud seadusega sätestatud andmed;
11) taotleja residentriik, mis avaldatakse tagamaks väärtpaberil põhineva väljamakse tegijale tulumaksu kinnipidamiseks vajaliku informatsiooni kättesaadavus registri kaudu;
12) taotleja nõusolekul andmed tema sidevahendite (telefoni ja/või telefaksi number ning võimalusel elektronposti aadress) kohta;
13) andmed väärtpaberikonto väljavõtte ning teiste väärtpaberikonto omanikule suunatud teatiste edastamise tingimuste kohta;
14) ühise väärtpaberikonto korral informatsioon selle kohta, kes on õigustatud käsutama ühisesse omandisse kuuluvaid väärtpabereid.
(2) Lõike 1 punktides 11–14 loetletud andmed kantakse registrisse väärtpaberikontot omada sooviva isiku poolt kontohaldurile esitatud väärtpaberikonto avamise taotluses näidatud andmete alusel.
(3) Ühise väärtpaberikonto korral kantakse lõike 1 punktis 11 nimetatud andmed registrisse nii isiku kohta, kelle nimel ühine väärtpaberikonto avati, kui ka iga ühise omaniku kohta.
(4) Kui õigusaktide kohaselt on olulise osaluse omandamiseks nõutav luba (edaspidi olulise osaluse omandamise luba), kannab registripidaja selleks pädeva järelevalve teostaja taotluses näidatud väärtpaberikonto juurde olulise osaluse omandamise loa numbri, selle väljaandmise kuupäeva, vastava väärtpaberi registrikoodi ja osaluse suuruse, mille suhtes luba anti.
(5) Kui väärtpaberid, mille suhtes olulise osaluse omandamise luba välja anti, on registreeritud esindajakontol, kantakse eelmises lõikes nimetatud andmed pädeva järelevalve teostaja taotluses näidatud esindajakonto juurde koos olulise osaluse omandamise loa saanud isiku nime, isiku- või registrikoodi ning aadressiga.
(6) Väärtpaberikonto omanik teavitab kontohaldurit viivitamatult igast muudatusest tema poolt väärtpaberikonto avamisel avaldatud andmetes.
§ 6. Andmed väärtpaberiülekande kohta
Lisaks seaduse sätestatud andmetele kantakse väärtpaberiülekande kohta registrisse märge, kui väärtpaberiülekande objektiks olnud väärtpaberid omandati või võõrandati tasuta.
3. peatükk KANNETE TEGEMISE KORD
1. jagu Kannete tegemine emitendi taotlusel
§ 7. Emitendi taotlusel tehtavad kanded
(1) Käesoleva korra paragrahvi 4 lõike 1 punktides 1 ja 2 ning paragrahvi 4 lõikes 2 nimetatud andmete registreerimine ja muudatuste tegemine nimetatud andmetes toimub emitendi taotlusel. Taotluse vormi, taotlusele lisatavate dokumentide ning andmete loetelu kehtestab registripidaja.
(2) Registripidaja teeb kanded taotluses sätestatud tingimustel ja korras, kui õigusaktides pole sätestatud teisiti.
(3) Kui isikud, kelle väärtpaberikontodele tuleb kanded teha, määratakse kindlaks emitendi taotluses näidatud fikseerimispäeva alusel, võetakse kannete tegemise aluseks registriandmed fikseerimispäeva lõpuseisuga (kell 23.59), kui emitent pole taotluses määranud teist kellaaega.
(4) Registripidaja keeldub kannete tegemisest, kui taotlus ei vasta registripidaja kehtestatud või õigusaktides sätestatud nõuetele või kui taotluses nõutud kannete tegemine oleks vastuolus seadusega. Kannete tegemisest keeldumisest ning selle põhjustest tuleb taotluse esitajat viivitamatult teavitada.
§ 8. Väärtpaberite täiendava emissiooni registreerimine
(1) Registris eelnevalt registreeritud väärtpaberite täiendava emissiooni (edaspidi täiendavad väärtpaberid) registreerib registripidaja hiljemalt viie tööpäeva jooksul, arvates taotluse vastuvõtmisest, kui emitent pole taotluses määranud kannete tegemiseks pikemat tähtaega.
(2) Kui täiendavate väärtpaberite omandamiseks õigustatud isikud määratakse kindlaks emitendi taotluses näidatud fikseerimispäeva alusel, teeb registripidaja täiendavate väärtpaberite registreerimiseks vajalikud kanded hiljemalt kahe tööpäeva jooksul, arvates fikseerimispäeva saabumisest.
(3) Täiendavate aktsiate ja osade registreerimisel teeb registripidaja vastavalt täiendavatele aktsiatele või osadele märke (edaspidi ajutine registrikood).
(4) Ajutise registrikoodiga aktsiatele või osadele annab registripidaja eelnevalt registreeritud aktsiate või osade registrikoodi, kui aktsia- või osakapitali suurendamise kanne on tehtud äriregistrisse ning kui täiendavatest aktsiatest või osadest tulenevad õigused ei erine eelnevalt registreeritud aktsiatest või osadest tulenevatest õigustest.
§ 9. Väärtpaberite nimiväärtuse muutmine
(1) Registripidaja teeb väärtpaberite nimiväärtuse muutmiseks vajalikud esialgsed kanded hiljemalt 2 tööpäeva jooksul, arvates taotluse vastuvõtmisest, kui emitent pole taotluses määranud kannete tegemiseks pikemat tähtaega.
(2) Kui isikud, kelle väärtpabereid nimiväärtuse muutmine puudutab, määratakse kindlaks emitendi taotluses näidatud fikseerimispäeva alusel, teeb registripidaja väärtpaberi nimiväärtuse muutmiseks vajalikud kanded hiljemalt kahe tööpäeva jooksul, arvates fikseerimispäeva saabumisest.
(3) Osa nimiväärtuse suurendamisel seoses osakapitali suurendamisega annab registripidaja osa nimiväärtuse suurendamise arvel saadud osale ajutise registrikoodi. Ajutise registrikoodiga tähistatud osadele annab registripidaja eelnevalt registreeritud osade registrikoodi, kui osakapitali suurendamise kanne on tehtud äriregistrisse ning kui osa suurendamise arvel saadud osadest tulenevad õigused ei erine eelnevalt registreeritud osadest tulenevatest õigustest.
(4) Osade nimiväärtuse vähendamisel seoses osakapitali vähendamisega annab registripidaja osa nimiväärtuse vähendamise suurust väljendavatele osadele ajutise registrikoodi. Ajutise registrikoodiga tähistatud osad kustutab registripidaja registrist pärast seda, kui osakapitali vähendamise kanne on tehtud äriregistrisse.
(5) Aktsiate nimiväärtuse muutmiseks vajalikud kanded teeb registripidaja esimesel võimalusel pärast seda, kui aktsia nimiväärtuse muutmise otsuse jõustumiseks vajalik kanne on tehtud äriregistrisse.
§ 10. Väärtpaberite vahetamine
Registripidaja teeb väärtpaberite vahetamiseks vajalikud kanded hiljemalt viie tööpäeva jooksul, arvates taotluse vastuvõtmisest, kui emitent pole taotluses määranud kannete tegemiseks pikemat tähtaega.
§ 11. Väärtpaberite kustutamine
(1) Registripidaja teeb esialgsed väärtpaberite kustutamise kanded hiljemalt kahe tööpäeva jooksul, arvates taotluse vastuvõtmisest, kui emitent pole taotluses määranud kannete tegemiseks pikemat tähtaega.
(2) Kui isikud, kelle väärtpaberid kuuluvad kustutamisele, määratakse kindlaks emitendi taotluses näidatud fikseerimispäeva alusel, teeb registripidaja väärtpaberite kustutamise kanded hiljemalt kahe tööpäeva jooksul, arvates fikseerimispäeva saabumisest.
(3) Aktsiate ja osade kustutamisel seoses aktsia- või osakapitali vähendamisega, annab registripidaja vastavalt kustutamisele kuuluvatele aktsiatele või osadele ajutise registrikoodi. Ajutise registrikoodiga tähistatud aktsiad või osad kustutab registripidaja pärast seda, kui aktsia või osakapitali vähendamise kanne on tehtud äriregistrisse.
2. jagu Kannete tegemine kontohalduri, reguleeritud väärtpaberituru korraldaja ja kontosüsteemi pidaja korraldusel
§ 12. Kande tegemine kontohalduri korraldusel
(1) Kontohalduri poolt registripidajale korralduse andmine, kande tegemise ja väärtpaberi blokeerimise ajaline režiim ning kandega seotud rahalised arveldused toimuvad vastavalt seaduses, käesolevas korras ja andmetöötlusreeglites sätestatule.
(2) Kontohaldur on kohustatud registritoimingu tegemiseks talle antud korralduse registripidajale andma viivitamatult pärast korralduse saamist selleks õigustatud isikult, kui viimane pole korralduse registripidajale edastamiseks antud käsundis ette näinud teistsugust tähtaega.
(3) Kui kõik kande tegemiseks vajalikud, õigusaktides ja andmetöötlusreeeglites sätestatud eeldused ja nõuded on täidetud, teeb registripidaja kande kontohalduri poolt antud korralduse alusel esimesel andmetöötlusreeglites sätestatud võimalusel, kui korralduses endas ei ole määratud kande tegemiseks hilisemat tähtaega.
(4) Kui kontohalduri korralduse kohaselt on väärtpaberiülekande tegemise tingimuseks rahaliste kohustuste eelnev arveldamine, teeb registripidaja väärtpaberiülekande juhul, kui on toimunud ülekandekorralduse andnud kontohaldurite vaheliste rahaliste nõuete ja kohustuste arveldamine. Ülekande objektiks olevad väärtpaberid blokeerib registripidaja enne väärtpaberiülekande tegemist debiteeritaval väärtpaberikontol.
(5) Korraldamaks väärtpaberiülekannete tegemisega seotud rahalisi arveldusi, sõlmib registripidaja lepingu Eesti Panga ja/või isikuga, kellel on õigusaktide kohaselt õigus teha rahaliste arvelduste korraldamiseks vajalikke tehinguid ja toiminguid.
§ 13. Kande tegemine reguleeritud väärtpaberituru korraldaja ja kontosüsteemi pidaja korraldusel
(1) Lisaks seaduse § 12 lõikes 1 sätestatule võib kande aluseks olla reguleeritud väärtpaberituru korraldaja (edaspidi reguleeritud turu korraldaja) ja väärtpaberite või muude finantsinstrumentide registri, väärtpaberiarveldussüsteemi haldaja või depositooriumi korraldus.
(2) Reguleeritud turu korraldaja poolt korralduste registripidajale andmise viis, nõuded korraldustes sisalduva informatsiooni sisule, kande tegemise tingimused ja kord ning vajadusel ka kannetega seotud rahaliste arvelduste kord nähakse ette registripidaja ja vastava väärtpaberibörsi korraldaja vahelises lepingus.
(3) Väärtpaberite kontosüsteemi pidaja korralduste registripidajale andmise viis, nõuded korraldustes sisalduva informatsiooni sisule, kande tegemise tingimused ja kord, sealhulgas kontosüsteemis registreeritud väärtpaberite ülekandmine väärtpaberite kontosüsteemist registrisse ja/või registrist väärtpaberite kontosüsteemi ning vajadusel ka kandega seotud rahaliste arvelduste kord nähakse ette registripidaja ja vastava väärtpaberite kontosüsteemi pidaja vahelises lepingus.
4. peatükk KONTOHALDUR
§ 14. Kontohalduri staatuse taotlemine
(1) Kontohalduri staatuse taotlemiseks esitatakse registripidajale järgmised dokumendid:
2) taotleja põhikiri;
3) taotluse esitaja volitusi tõendav registri väljavõte;
4) notariaalselt kinnitatud ärakiri Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis registreeritud ja lepinguriigi õigusaktide alusel investeerimisühinguna, krediidiasutusena, reguleeritud turu korraldajana või väärtpaberiarveldussüsteemi korraldajana tegutsemise õigust omava äriühingu tegevusloast või kolmanda riigi (riik, mis ei ole Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriik) finantsjärelevalve asutuse kinnitus, et taotleja omab õigust tegutseda investeerimisühingu, krediidiasutuse, reguleeritud turu korraldaja või väärtpaberiarveldussüsteemi korraldajana;
5) aktsia- või osakapitali suurust tõendav registri väljavõte;
6) selgitav ülevaade sellest, kuidas tagatakse õigusaktidest ja andmetöötlusreeglitest tulenevate kohustuste ja nõuete täitmine ning väärtpaberite ja väärtpaberiülekannetega seotud rahaliste arvelduste korraldamine;
7) registripidaja hinnakirjas kehtestatud kontohalduri staatuse taotlemise tasu maksmist tõendav dokument.
(3) Registripidaja võib nõuda lisaks eelloetletud dokumentidele täiendavaid andmeid või dokumente, samuti teostada kokkuleppel taotlejaga viimase juures kohapealset kontrolli, kui see on vajalik veendumaks kontohalduri kohustuste täitmiseks vajalike eelduste olemasolus või esitatud dokumentide või neis sisalduvate andmete õigsuses.
(4) Otsuse kontohalduri staatuse andmise või sellest keeldumise kohta teeb registripidaja nõukogu hiljemalt 20 tööpäeva jooksul, arvates lõigetes 1–3 nimetatud teabe ja dokumentide laekumisest.
(5) Registripidaja nõukogu keeldub kontohalduri staatuse andmisest, kui:
1) registripidaja nõukogu hinnangul ei ole täidetud kõik eeldused õigusaktidest ning andmetöötlusreeglitest tulenevate kohustuste ja nõuete täitmiseks ning väärtpaberite ja väärtpaberiülekannetega seotud rahaliste arvelduste korraldamiseks;
2) taotleja aktsia- või osakapital ei ole ekvivalentne vähemalt 125 000 euroga vastavalt Euroopa Keskpanga kursile.
(6) Kontohalduri staatuse andmise otsus või kontohalduri staatuse andmisest keeldumise motiveeritud otsus saadetakse viivitamatult taotlejale.
§ 15. Kontohalduri staatuses tegutsemise leping
(1) Kontohalduri staatuse omandanud isik ja registripidaja sõlmivad lepingu, kus nähakse muuhulgas ette kontohalduri staatuse omandanud isiku poolt vahendatavad teenused, tegevuse alustamise tingimused (kindlustus) ja kord ning muud seaduses sätestatud tingimused.
(2) Kontohalduri staatuse omandanud isik peab alustama oma tegevust kontohaldurina lõikes 1 nimetatud lepingus ettenähtud tähtaja jooksul.
§ 16. Kontohalduri staatuse peatamine
(1) Registripidajal on õigus peatada kontohalduri staatus seaduse paragrahvi 35 lõikes 1 sätestatud alusel.
(2) Kontohalduri staatuse peatamine seisneb piirangute seadmises kontohalduri korralduste ja/või päringute vastuvõtmisele ja/või täitmisele registripidaja nõukogu otsuse alusel otsuses näidatud ulatuses kas osaliselt (edaspidi osaline peatamine) või täielikult (edaspidi täielik peatamine).
(3) Kontohalduri staatuse peatamise otsustab registripidaja nõukogu.
(4) Olles saanud põhjendatud taotluse kontohalduri staatuse peatamise kohta, kutsub nõukogu esimees või teda asendav nõukogu liige kokku registripidaja nõukogu koosoleku, millel otsustatakse kontohalduri staatuse peatamise üle.
(5) Otsuses kontohalduri staatuse peatamise kohta tuleb näidata:
1) kontohalduri staatuse peatamise põhjendus;
2) kontohalduri staatuse peatamise ulatus (täielik või osaline);
3) osalise peatamise korral piirangute kirjeldus;
4) tähtaeg kontohalduri staatuse peatamist tinginud asjaolude kõrvaldamiseks.
(6) Kontohalduri staatuse peatamise otsus saadetakse viivitamatult kontohaldurile, kelle staatus peatati, samuti teistele tegutsevatele kontohalduritele.
(7) Kontohalduri staatuse peatamisest teavitatakse avalikkust üldsusele avatud arvutisüsteemi kaudu.
§ 17. Kontohalduri staatuse tühistamine
(1) Registripidaja tühistab kontohalduri staatuse seaduse paragrahvi 36 lõikes 1 sätestatud alusel.
(2) Kontohalduri staatuse tühistamise otsustab registripidaja nõukogu.
(3) Olles saanud põhjendatud taotluse kontohalduri staatuse tühistamise kohta, kutsub nõukogu esimees või teda asendav nõukogu liige kokku registripidaja nõukogu koosoleku, millel otsustatakse kontohalduri staatuse tühistamise üle.
(4) Otsuses kontohalduri staatuse tühistamise kohta tuleb näidata:
1) kontohalduri staatuse tühistamise põhjendus;
2) seaduse paragrahvi 36 lõike 3 punktides 1 ja 2 sätestatud andmed ning muud väärtpaberikontode haldamisõiguse üleandmisega seotud tingimused ja asjaolud.
(5) Kontohalduri staatuse tühistamise otsus saadetakse viivitamatult isikule, kelle kontohalduri staatus tühistati, samuti teistele tegutsevatele kontohalduritele.
(6) Kontohalduri staatuse tühistamisest teavitatakse avalikkust seaduse paragrahvi 36 lõikes 5 sätestatud korras.
§ 18. Kontohalduri staatuse kaotanud või sellest loobunud isiku kohustused
(1) Isik, kelle kontohalduri staatus on tühistatud, samuti isik, kes on kontohalduri staatusest loobunud, on kohustatud täitma registripidaja korraldusi ja nõudeid, mille eesmärgiks on tagada väärtpaberikonto omanike huvide kaitse ning teiste kontohaldurite häirimatu tegevus.
(2) Lõikes 1 nimetatud isik korraldab kõigi temale registritoimingute ja päringute tegemiseks antud korralduste aluseks olevate andmete ja dokumentide arhiveerimise viisil, mis tagab eelnimetatud andmete ja dokumentide säilimise ning kättesaadavuse õigustatud isikutele ja ametiasutustele vähemalt kümne aasta jooksul, arvates kontohalduri staatuse tühistamise otsuse tegemisest või registripidaja ja kontohaldurina tegutsenud isiku vahelise lepingu lõppemisest.
5. peatükk NÕUDED ESINDAJAKONTO OMANIKULE
§ 19. Esindajakonto avamise ja omamise tingimused
(1) Kontohaldur edastab registripidajale esindajakonto avamise taotluse üksnes juhul, kui esindajakontot omada sooviv isik vastab seaduses ja käesolevas korras sätestatud nõuetele.
(2) [ Kehtetu – RTL 2007, 61, 1103 - jõust. 29.07.2007]
(3) Esindajakonto omanik on kohustatud õigusaktides sätestatud nõuetest kõrvalekaldumisest viivitamatult teavitama seaduse paragrahvi 38 lõikes 1 nimetatud järelevalve teostajat, registripidajat ja kontohaldurit.
§ 20. Andmete avaldamine esindajakonto omaniku poolt
(1) Esindajakonto omanik avaldab seaduse paragrahv 6 lõikes 7 nimetatud andmed (edaspidi andmed) järelevalve teostajale, samuti registripidajale kirjaliku või kirjalikku taasesitamist ja isiku identifitseerimist võimaldava nõude alusel.
(2) Lõikes 1 nimetatud nõudes tuleb näidata:
1) väärtpaberi registrikood, mille kohta andmeid nõutakse;
2) kuupäev ja kellaaeg, millise seisuga andmeid nõutakse;
3) informatsioon selle kohta, kas andmeid nõutakse kõigi klientide, üksnes kindlaksmääratud tunnustele vastavate klientide või konkreetse kliendi kohta;
4) informatsioon nõutavate andmete ulatuse ja vormi kohta;
5) informatsioon andmete järelevalve teostajale või registripidajale edastamise viisi ja tähtaja kohta;
6) muu asjakohane informatsioon.
(3) Esindajakonto omanik edastab andmed järelevalve teostajale või registripidajale nõudes näidatud tingimustel hiljemalt eelmise lõike punktis 5 sätestatud tähtaja jooksul, mis ei või olla lühem kui kolm tööpäeva.
6. peatükk ANDMETE AVALDAMINE JA TEATISTE VÄLJASTAMINE REGISTRIPIDAJA POOLT
§ 21. Registritoiminguid iseloomustavate andmete avaldamine
(1) Emitendi taotlusel tehtavate registritoimingute kohta avaldab registripidaja üldsusele avatud arvutisüsteemis teate, milles näidatakse registritoimingut taotlev emitent (emitendi nimi ja võimalusel registrikood) ning muud käesolevas korras sätestatud andmed.
(2) Väärtpaberite registreerimise, samuti täiendavalt emiteeritud väärtpaberite registreerimise kohta avaldatavas teates näidatakse:
1) väärtpaberile antud registrikood;
2) täiendavate väärtpaberite registreerimisel ajutine registrikood, kui see antakse täiendavalt emiteeritud väärtpaberitele;
3) registreeritava väärtpaberi liiki kajastav nimetus;
4) võimalusel väärtpaberi nimiväärtus koos vääringuga;
5) väärtpaberite kogus;
6) võimalusel kannete tegemise kuupäev.
(3) Väärtpaberite nimiväärtuse muutmise kohta avaldatavas teates näidatakse:
1) väärtpaberi registrikood ja nimetus;
2) väärtpaberi endine ja uus nimiväärtus;
3) ajutine registrikood, kui nimiväärtuse vähendamise või suurendamise kohta kantakse registrisse ajutine registrikood;
4) võimalusel kannete tegemise kuupäev.
(4) Väärtpaberite asendamise kohta avaldatavas teates näidatakse:
1) asendatava väärtpaberi registrikood;
2) asendava väärtpaberi registrikood, kui asendav väärtpaber on registris registreeritud;
3) asendava väärtpaberi emitendi nimi ja võimalusel registrikood, kui asendava väärtpaberi emitent ja asendatava väärtpaberi emitent on erinevad;
4) asendussuhe;
5) võimalusel kannete tegemise kuupäev.
(5) Väärtpaberite kustutamise kohta avaldatavas teates näidatakse:
1) registrist kustutamisele kuuluva väärtpaberi registrikood ja nimetus;
2) kustutamisele kuuluvate väärtpaberite arv;
3) kui väärtpaberite kustutamise kohta kantakse registrisse ajutine registrikood – ajutine registrikood;
(6) Lisaks lõigetes 2–5 nimetatud andmetele võib registripidaja avaldada käesolevas korras nimetamata andmeid, kui need omavad tähtsust seonduvalt registritoimingu täitmiseks tehtavate kannetega.
(7) Lisaks käesolevas paragrahvis sätestatud andmetele võib registripidaja avaldada informatsiooni, mis on seotud registris registreeritud väärtpaberitest tulenevate õigustega (dividendi maksmine jms).
(8) Registripidaja avaldab registritoiminguga seotud andmeid sisaldava teate üksnes juhul, kui registritoimingu täitmiseks vajalike kannete tegemiseks on täidetud kõik õigusaktides ettenähtud ja registripidaja poolt kehtestatud nõuded.
§ 22. Väärtpaberite väljavõtte edastamine emitendile
(1) Seaduse paragrahvi 19 lõikes 1 nimetatud väljavõtte väljastab registripidaja emitendi kirjaliku või kirjalikku taasesitamist ja isiku identifitseerimist võimaldava nõude alusel.
1) väärtpaberi registrikood, mille kohta väljavõtet soovitakse;
2) kuupäev ja kellaaeg, millise seisuga väljavõtet soovitakse;
3) märge väljavõtte vormi kohta (kas väljavõtet soovitakse paberkujul või elektroonsel andmekandjal);
4) informatsioon väljavõtte edastamise või üleandmise tingimuste kohta lähtuvalt lõikes 3 sätestatust;
5) [Kehtetu – RTL 2007, 61, 1103 - jõust. 29.07.2007]
6) informatsioon, kas väljavõttes tuleb näidata andmed vastava väärtpaberi suhtes registreeritud pandimärgete kohta, seal hulgas pantija ja pandipidaja nimed, võimaluse korral isiku- või registrikoodid ning pandipidaja kasuks panditud väärtpaberite arv;
7) informatsioon, kas väljavõttes tuleb näidata registris sisalduvad andmed väärpaberiomaniku residentriigi, väärtpaberikonto ja pangakonto numbri kohta;
8) muud nõude sisu täpsustavad andmed.
(3) Väärtpaberite väljavõte edastatakse emitendile turvalist andmevahetust võimaldaval viisil arvutivõrgu kaudu, antakse üle emitendi selleks volitatud esindajale allkirja vastu või edastatakse emitendile posti teel.
(4) Registripidaja keeldub väljavõtte edastamisest või üleandmisest, kui emitendi nõue ei vasta käesolevas korras sätestatud tingimustele või kui emitent keeldub registripidaja hinnakirjas sätestatud tasu maksmisest.
§ 23. Teatis väärtpaberikonto avamise kohta
(1) Seaduse paragrahvi 20 lõikes 1 nimetatud teatis väärtpaberikonto avamise kohta peab sisaldama alljärgnevaid andmeid:
1) avatud väärtpaberikonto number ja väärtpaberikonto avamise kuupäev;
2) väärtpaberikonto avamise taotluse registripidajale edastanud kontohalduri ärinimi;
3) juriidilisest isikust väärtpaberikonto omaniku puhul registrikood, kui juriidiline isik on registreeritud;
4) muud teatises sisalduva informatsiooni mõistmise seisukohalt registripidaja hinnangul tähtsust omavad andmed.
(3) [Kehtetu – RTL 2007, 61, 1103 - jõust. 29.07.2007]
§ 24. Teatis väärtpaberikontol olevate väärtpaberite jäägi kohta
(1) Seaduse paragrahvi 20 lõikes 4 nimetatud väärtpaberikonto jäägi kohta edastatav teatis (edaspidi saldoteatis) peab sisaldama alljärgnevaid andmeid:
1) väärtpaberikonto number;
2) väärtpaberikonto omaniku nimi;
3) väärtpaberikontol registreeritud väärtpaberi registrikood, nimetus, vastava registrikoodiga väärtpaberite arv (välja arvatud osa korral) nimiväärtus ja vääring;
4) pandiga koormatud väärtpaberi registrikood ning panditud väärtpaberite arv;
6) kuupäev, millise seisuga väärtpaberikonto jääki koostatud teatis kajastab;
7) muud teatises sisalduva informatsiooni mõistmise seisukohalt registripidaja hinnangul tähtsust omavad andmed.
(2) Üks kord aastas tasuta väljastatavas saldoteatises näidatakse lõike 1 punktides 1–5 sätestatud andmed selle kalendriaasta viimase päeva seisuga, mil seaduse § 20 lõikes 4 sätestatud saldoteatise väljastamise taotlus esitati. Saldoteatis edastatakse väärtpaberikonto omanikule kahe kuu jooksul saldoteatise väljastamise taotluse esitamisele järgneva kalendriaasta algusest arvates.
(3) Ajutise väärtpaberikonto korral edastatakse saldoteatis väärtpaberikonto jäägi kohta emitendile, kelle taotlusel ajutine väärtpaberikonto avati.
§ 25. Väärtpaberikonto väljavõte
(1) Seaduse paragrahvi 20 lõikes 5 nimetatud väärtpaberikonto väljavõte peab sisaldama alljärgnevaid andmeid::
3) väärtpaberikonto omaniku aadress;
4) vastavalt väärtpaberikonto omaniku poolt teatatud ning registrisse kantud edastusrežiimile kõik registrisse kantud ning määratud ajavahemiku sees väärtpaberikontol tehtud kanded, koos iga kande tegemise aja ja kande sisu selgitava märkega;
5) väljavõtte koostamise kuupäev;
6) periood (väljavõtte periood), millises ajavahemikus tehtud kandeid koostatud väljavõte kajastab;
7) muud väljavõttes sisalduva informatsiooni mõistmise seisukohalt registripidaja hinnangul tähtsust omavad andmed.
(2) Väärtpaberikonto väljavõte edastatakse väärtpaberikonto omanikule tema igakordse taotluse alusel viimase poolt määratud tingimustel kirjalikus või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(3) Väärtpaberikonto väljavõte edastatakse perioodiliselt vastavalt väärtpaberikonto omaniku poolt teatatud ning registrisse kantud edastusrežiimi valikust:
1) iga kalendripäeva kohta, kui selle sees tehti väärtpaberikontole kanne;
2) iga kalendaarse dekaadi kohta, kui selle sees tehti väärtpaberikontole kanne;
3) iga kalendrikuu kohta, kui selle sees tehti väärtpaberikontole kanne;
4) iga kalendaarse kvartali kohta, kui selle sees tehti väärtpaberikontole kanne või
5) iga kalendriaasta kohta, kui selle sees tehti väärtpaberikontole kanne.
(4) Ajutise väärtpaberikonto korral edastatakse väärtpaberikonto väljavõte emitendile, kelle taotlusel ajutine väärtpaberikonto avati. Väärtpaberikonto väljavõte edastatakse emitendile vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 5 sätestatud perioodi kohta, emitendi taotluse alusel kirjalikus või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.
(5) Registripidajal on õigus peatada väärtpaberikonto väljavõtete edastamine, kui on ilmnenud, et väärtpaberikonto omanik või tema poolt nimetatud ja registrisse kantud isik pole saanud väljavõtet lõikes 2 nimetatud aadressi ebaõigsuse tõttu.
7. peatükk REGISTRIPIDAJA HINNAKIRJA KOOSKÕLASTAMINE
§ 26. Hinnakirja taotlusele lisatavad andmed ja dokumendid
(1) Seaduse paragrahvi 231 lõikes 1 sätestatud hinnakirja taotlusele tuleb lisada järgmised andmed ja dokumendid:
1) registripidaja viimase majandusaasta raamatupidamise aastaaruanne koos audiitori järeldusotsusega ja konsolideeritud aruanne registripidajas otsest osalust omava emaettevõtja kohta;
2) detailne tulude ja kulude aruanne teenuste või teenusegruppide lõikes ning detailne aruanne osutatud registripidamise teenuste kohta, nende mahud üksikute teenuste või teenusegruppide lõikes hinnakirja taotluse kooskõlastamiseks esitamisele eelnenud viimase majandusaasta kohta koos võrdlusega samaks perioodiks registripidaja nõukogu poolt kinnitatud eelarvega;
3) registripidaja jooksva majandusaasta kohta kuude lõikes bilanss, kasumiaruanne, rahavoogude aruanne, detailne tulude ja kulude aruanne teenuste või teenusegruppide lõikes, detailne aruanne osutatud registripidamise teenuste mahtude kohta teenuste või teenusegruppide lõikes;
4) punktis 2 nimetatud aruannetes sisalduvate näitajate prognoos aastate lõikes taotletava kooskõlastuse tähtaja ulatuses, kuid vähemalt hinnakirja taotluse kooskõlastamiseks esitamisele järgneva viieteistkümne kuu kohta;
5) plaanitavad olulised investeeringud koos nende tasuvuse analüüsiga vähemalt taotletava kooskõlastuse tähtaja ulatuses;
6) hinnakirja taotluses sisalduvate uute tasude või olemasolevate tasude muutmise detailne põhjendus koos vastava tasuvuse analüüsiga.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud aruanded tuleb esitada hinnakirja taotluse kooskõlastamiseks esitamisele eelneva kuu lõpu seisuga koos võrdlusega samaks perioodiks registripidaja nõukogu poolt kinnitatud eelarvega, seal hulgas prognoosid jooksval majandusaastal veel möödumata kuude kohta.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 5 ja 6 nimetatud tasuvuse analüüsides tuleb eristada investeeringuga seotud ühekordsed kulud ning edaspidi sellega kaasnevad mõistlikult eeldatavad püsi- ja muutuvkulud. Analüüsidele lisatakse majanduslikule ratsionaalsusele tuginevad selgitused.”.


Lisatud: 22 Märts 2011
Tarbija õigused töövõtulepingu korral
Paljude riikide kogutoodangus moodustab teenuste maht üle 70 protsendi. Seepärast on võimatu anda juhiseid nii täpselt, et tekkida võivate juhtumite puhul kohe sobiliku lahendi leiaksite. Arvestada tuleb ka seda, et võõrandamislepingute (kaupade ostmine) all käsitletakse ka tellitud asjade ostmisel ning universaalteenuste osutamisel tekkida võivaid probleeme. Samal ajal kogu teenuste osutamise mitmekesisuses on ka teenuseid, kus materjalide maksumusel on domineeriv osa ja seega suur sarnasus tellitavate kaupade ostmisega.
Eeltoodust lähtuvalt selgitame alljärgnevalt teenuste osutamisel sagedamini esinevate küsimuste vastuseid ja rõhuasetusega sellele, et teenuse osutamise lepingu sõlmimisel ei ole tarbijal alati võimalik ette näha töö tulemusel saadavat teenust või muudetud asja või valmistatud uut asja nii nagu oleme harjunud kaupa nägema, kui kaupluses enne ostmist valime.
1. Mul pole kirjalikku lepingut, oli ainult suusõnaline kokkulepe. Kas ma saan teenuse osutajale pretensiooni esitada?
Pretensiooni saab esitada, kuid teine pool võib eirata lepingu olemasolu, kui Te pole teenuse eest maksmisel nõudnud teenuse ostmist tõendavat dokumenti, millel on vähemalt:
1. kaupleja nimi või ärinimi ja tegevuskoha aadress;
2. müügikuupäev;
3. iga teenuse hind ja tasutud summa.
2. Millal tuleks kindlasti sõlmida kirjalik leping?
Siis, kui Te ise ei viibi teenuse osutamise juures ja seega puudub võimalus juhiseid anda;
Siis, kui töövõtuleping eeldab tarbija poolt soovitud omadustega asja valmistamist - hädavajalik on vaja üle kontrollida kõikide mõõtude õigsust, materjalide ja värvitoonide määratlusi, pinnastruktuuride kirjeldusi jt. omadusi;
Kui töö teostamise keerukus eeldab töövõtja poolseid soovitusi, selgitusi ja arvutusi.
3. Mis peab olema teenuse osutamise lepingus?
Teenuse osutaja nimi või ärinimi; isikukood või registrinumber, postiaadress; sidevahendite numbrid; tellimise kuupäev ja täitmise kuupäev; kokkulepitud tööde nimekiri ja nende hind; üleantud materjali ja töövahendite kogus ja hind; käsiraha suurus; maksetingimused; viivise suurus iga tähtaega ületanud päeva eest.
4. Kui suurt ettemaksu võib töövõtja tarbijalt nõuda?
Ettemaksuna ei või tarbijat kohustada maksmast mitte rohkem kui poole töövõtjale makstavast summast. VÕS § 637 lg 6.
5. Mul on töövõtjaga sõlmitud leping, kuid ta ei täitnud seda tähtajaliselt. Nüüd on 2 nädalat juba üle läinud. Mida ma tegema peaks, et ta lepingu ikka täidaks?
Vastavalt VÕS § 636 Asja üleandmise kohustus, lõikele 4 loetakse töövõtjat lepingut oluliselt rikkunuks, kui ta on jätnud asja ostjale õigeaegselt üle andmata.
- Kui aga on lepingut oluliselt rikutud, siis VÕS § 116 lõike 1 kohaselt võib teine pool lepingust taganeda. Antud juhul võib tarbija raha tagasi nõuda.
- Kui aga arvestada meie uut ettevõtjaskonda, kes alles püüab turule üha paremaid teenuseid tuua, siis võiks, sõltuvalt käitumisest, mõelda ka võimalusele anda täiendav tähtaeg oma kohustuse täitmiseks. VÕS § 114 lõikes 1 kirjutatakse mõistlikust täiendavast tähtajast. Praktikas on aktsepteeritud täiendava mõistliku tähtaja pikkus, mis ei ületa poolt esialgu kokkulepitud ajast. Töövõtja peab Teid informeerima töö mittetähtajalisest valmimisest. Samas ei vabasta täiendava tähtaja andmine töövõtjat vastutusest kohustuse rikkumise eest §114 lõige 2.
6. Mida ma pean tegema, kui ma ei ole rahul töö kvaliteediga.?
Kui teenuse tellija pole rahul osutatud teenusega, tähendab see seda, et teenuse kvaliteet ei vastanud töö tellija ootustele. Esimene asi, mida tuleb ette võtta, kui ei olda rahul teenusega, on kontakteerumine töövõtjaga ning tuleb leida lepingust need punktid, millede osas nähakse mittevastavust.
- VÕS § 644 lõike 1 kohaselt peab tarbija teatama töö lepingutingimustele mittevastavusest töövõtjale kahe kuu jooksul.
- VÕS § 646 lõike 1 kohaselt - kui töö kvaliteet ei vasta lepingutingimustele, siis võib tarbija nõuda töövõtjalt töö parandamist või uue töö tegemist (teenuse osutamist).
Kui kvaliteedivigade kõrvaldamine võib osutuda keerukaks - esitage pretensioon kirjalikult.
- Pretensiooni pange kirja, millisest firmast ja mida tellisite, milline oli tähtaeg, kas töö tehti tähtaegselt ja millal puudused ilmnesid. Pretensioon esitage kahes eksemplaris, üks ettevõtjale, teine teile, mis registreerige töövõtja juures.
- VÕS § 646 lõike 4 kohaselt kannab töövõtja töö puuduse kõrvaldamise või uue töö tegemisega seotud kulud, eelkõige veo-, töö-, reisi-, ja materjalikulud.
- Sama § lõikes 5 sätestatakse ka võimalus parandused ise teha või lasta teha ning nõuda töövõtjalt mõistlike kulutuste hüvitamist, kui töövõtja ise mõistliku aja jooksul ära ei parandanud vigu.
- Vaidluste puhul võib kasutada võrdlusi kvaliteetsete teenuste-töödega või ka ekspertide abi.
7. Tellimise täitmisel oli lisakulutusi, kuid sellest teatati mulle alles töö üleandmisel. Kas ma pean need tasuma?
Tööde, eriti remonttööde käigus võivad ikkagi lisakulutused ilmneda. Sellist olukorda reguleeritakse VÕS § 639 alusel.
- VÕS § 639 lõikes 2 sätestatakse, kui eelarve ületamist ei olnud võimalik ette näha (mootori lahtivõtmisel ilmnesid uued asjaolud), siis peab töövõtja eelarve olulisest ületamisest tellijale viivitamatult teatama. Teatamine on vajalik, et edaspidises tegevuses kokku leppida. Kui tellija on sellega nõus, on vaja , et ta annaks selleks ka kirjaliku nõusoleku. Kui tellija pole andnud kirjalikku nõusolekut ja ütleb lepingu eelarve ületamise tõttu üles, ei pea ta maksma eelarvet ületavat tasu.
8. Teenuse osutaja kasutas alltöövõtjat, kelle tööga ma rahul ei ole., mida nüüd teha?
Kutsuge kohale teenuse osutaja, kes raha sai või saab ja esitage temale oma pretensioon. NB! teie lepingus ei tohiks olla punkt, et alltöövõtjad vastutavad ise oma töö eest.
9. Mis on minu õigused, kui töö on teostatud puudulikult? On õigus nõuda:
- uue asja valmistamist või uue teenuse osutamist;
- tekitatud kahju hüvitamist.
- tarbija võib ka keelduda oma võlgnetava kohustuse täitmisest- VÕS § 101.


§ 342 Kasutusvalduse lepingu pikendamine
§ 403 Kasutusvalduse pikendamise taotluse esitamine ja üleminek turupõhisele kasutustasule
RT I, 19.05.2020, 9
06.05.2020 RT I, 19.05.2020, 2 29.05.2020
(2) Põllumajandusliku tootmisega tegeleva, käesoleva seaduse § 233 alusel maa kasutusvaldusesse saamise õiguse omandanud isiku kasuks seatakse põllumajandusmaale kasutusvaldus kuni 15 aastaks. Kasutusvalduse pikendamiseks veel kuni 15 aastaks esitab kasutusvaldaja kirjaliku taotluse Maa-ametile hiljemalt kolm kuud enne kasutusvalduse lõppemist. Lepingut ei pikendata, kui kasutusvaldusesse antud maa on vajalik riigivõimu teostamiseks, kohalikule omavalitsusele tema ülesannete täitmiseks või muul avalikul eesmärgil.
[RT I, 19.05.2020, 2 - jõust. 29.05.2020]
(62) Füüsilisest isikust kasutusvaldaja asemel võib kasutusvaldusesse antud maad kasutusvaldajaga sõlmitud kirjaliku lepingu alusel kasutada isik, kes jätkab põllumajanduslikku tootmist sellel maal ning on kasutusvaldaja sugulane või abikaasa või juriidiline isik, mille kogu aktsia- või osakapitalist või häälte koguarvust kuulub enamus kasutusvaldajale, tema sugulasele või abikaasale. Kasutusvaldaja teavitab kasutusvalduse seadjat maa kasutusse andmisest ja edastab lepingu kuu aja jooksul pärast selle sõlmimist.
(8) Maa-amet lõpetab kasutusvalduse lepingu ning nõuab lisaks käesoleva paragrahvi 51. lõike punktis 8 sätestatud leppetrahvile vajaduse korral kasutusvaldajalt sisse tekitatud kahju, kui maa kasutaja:
1) rikub käesoleva paragrahvi 31. lõikes sätestatut;
2) ei kasuta maad sihtotstarbeliselt ega järgi head põllumajandustava;
3) jätab süstemaatiliselt kasutusvalduse tasu tähtaegselt tasumata või
4) ei vasta käesoleva paragrahvi 62. lõikes sätestatud nõuetele.
§ 342. Kasutusvalduse lepingu pikendamine
(1) Kasutusvalduse lepingu pikendamisel kohaldatakse kasutuslepingute kohta riigivaraseaduses sätestatut, kui käesolev paragrahv ei sätesta teisiti.
(2) Kasutusvalduse lepingu kohustuslikeks tingimusteks vastavalt asjaoludele on:
1) kasutusvalduse tasu on turupõhine kasutustasu ja tasu maksmise kohustus tekib kasutusvalduse seadmisest arvates;
2) kümnest eurost väiksema turupõhise tasu korral on kasutusvalduse tasu kümme eurot;
3) kasutusvaldajal on kohustus tasuda maamaks ning muud kinnisasjaga seotud kõrvalkulud, maksud ja koormised;
4) kasutusvalduse tasu maksmisega viivitamise korral tuleb kasutusvaldajal maksta tähtaegselt tasumata summalt viivist 0,05 protsenti iga tasumisega viivitatud päeva eest;
5) kasutusvalduse tasu võib muuta viie aasta möödudes kasutusvalduse seadmisest ning uuesti viis aastat pärast viimase tasu muutmist;
6) kasutusvaldaja peab kasutama maad sihtotstarbeliselt ja head põllumajandustava järgides;
7) kasutusvaldusesse antud maal võib kasvavat metsa raiuda üksnes kasutusvalduse seadja kirjalikul nõusolekul, tasudes metsamaterjali eest kohaliku keskmise riigimetsa müügihinna;
8) kasutusvaldaja võib kasutusvaldusesse antud maal teha tavapärast korrashoidu ületavaid parendusi üksnes kasutusvalduse seadja kirjalikul nõusolekul;
9) kasutusvalduse tasuga võib teha tasaarvestusi asja parendamiseks tehtud kulutuste hüvitamiseks, kui parendused on tehtud kasutusvalduse seadja nõusolekul;
10) kasutusvaldajal on õigus pärast kasutusvalduse seadmist taotleda maa omandamist vastavalt maareformi käigus kasutusvaldusesse antud maa omandamise seadusele;
11) kasutusvaldusest tulenevaid õigusi ja kohustusi ei või teostada teine isik, välja arvatud käesoleva seaduse § 341 61., 62. ja 7. lõikes nimetatud isik;
12) kui kasutusvaldaja rikub käesolevas paragrahvis sätestatut, on kasutusvalduse seadjal õigus kasutusvalduse leping lõpetada ja nõuda leppetrahvi ühe aasta kasutusvalduse tasu ulatuses.
(3) Maa-amet otsustab kasutusvalduse lepingu pikendamise, sõlmib kasutusvaldajaga kirjalikus vormis asjaõiguslepingu ja esitab kirjalikus vormis kinnistamisavalduse kasutusvalduse kandmiseks kinnistusraamatusse.
§ 403. Kasutusvalduse pikendamise taotluse esitamine ja üleminek turupõhisele kasutustasule
(1) Kui käesoleva seaduse § 341 alusel seatud kasutusvaldus lõpeb enne 2020. aasta 31. augustit, on kasutusvaldajal õigus esitada kasutusvalduse seadmise lepingu pikendamise taotlus kolme kuu jooksul kasutusvalduse lõppemise tähtpäeva möödumisest arvates.
(2) Kui käesoleva seaduse § 341 alusel seatud kasutusvaldus lõpeb enne 2022. aasta 1. juunit, on kasutusvalduse aastatasu lepingu pikendamisele järgneval esimesel aastal 33 protsenti, teisel aastal 66 protsenti ja alates kolmandast aastast 100 protsenti turupõhisest kasutustasust.


RT I, 01.08.2019, 3
Vastu võetud 26.07.2019 nr 64
Määrus kehtestatakse taimekaitseseaduse § 4 lõike 3, § 6 lõike 4, § 10 lõike 5, § 19 lõike 3, § 26 lõike 3, § 30 lõike 1, § 37 lõike 7, § 38 lõike 2, § 40 lõike 2, § 41 lõigete 2 ja 8, § 441 lõike 6 ning § 882 lõike 3 alusel.
Põllumajandusministri 7. juuli 2004. a määruse nr 116 „Ohtlike taimekahjustajate nimekiri” normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa „(EL) 2017/1920 (ELT, L 271, 20.10.2017, lk 34–37)” tekstiosaga „, (EL) 2019/523 (ELT L 86, 28.03.2019, lk 41–65)”.
Põllumajandusministri 7. juuli 2004. a määruse nr 118 „Nõuded taime, taimse saaduse või muu objekti päritolu, omaduste ja töötlemisviisi kohta taime, taimse saaduse või muu objekti tootmisel, ladustamisel, ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamisel ja turustamisel või muul etapil” normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa „(EL) 2017/1920 (ELT, L 271, 20.10.2017, lk 34–37)” tekstiosaga „, (EL) 2019/523 (ELT L 86, 28.03.2019, lk 41–65)”.
Põllumajandusministri 29. aprilli 2005. a määruse nr 50 „Kaitstava piirkonna taimetervisenõuded” normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa „(EL) 2017/1920 (ELT, L 271, 20.10.2017, lk 34–37)” tekstiosaga „, (EL) 2019/523 (ELT L 86, 28.03.2019, lk 41–65)”.
Põllumajandusministri 24. mai 2004. a määruse nr 98 „Fütosanitaarsertifikaadi sisu- ja vorminõuded ning fütosanitaarsertifikaadi väljastamise, asendamise ja säilitamise kord” normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa „(EL) 2017/1920 (ELT, L 271, 20.10.2017, lk 34–37)” tekstiosaga „, (EL) 2019/523 (ELT L 86, 28.03.2019, lk 41–65)”.
1) paragrahvi 2 lõike 1 punkt 7 sõnastatakse järgmiselt:
„7) puit, mis osaliselt või täielikult pärineb pähklipuu (Juglans L.), plaatani (Platanus L.) ja tiibpähklipuu (Pterocarya L.) perekondadest, kaasa arvatud puit, millel puudub looduslik ümar pind;”;
„1) perekondade nulg (Abies Mill.), aedseller (Apium graveolens L.), hõbekakar (Argyranthemum spp.), harilik aspar (Asparagus officinalis L.), aster (Aster spp.), kapsas (Brassica spp.), kastanipuu (Castanea Mill.), kurk (Cucumis spp.), krüsanteem (Dendranthema (DC.) Des Moul.), nelk (Dianthus L.) ja selle hübriidid, maasikas (Fragaria L.), eksakum (Exacum spp.), gerbera (Gerbera Cass.), kipslill (Gypsophila L.), kõigi lemmaltsa (Impatiens L.) Uus-Guinea hübriidide sortide, pähklipuu (Juglans L.), salat (Lactuca spp.), lehis (Larix Mill.), härjasilm (Leucanthemum L.), lupiin (Lupinus L.), pelargoon (Pelargonium l’Hérit. ex Ait.), kuusk (Picea A. Dietr.), mänd (Pinus L.), plaatan (Platanus L.), pappel (Populus L.), hariliku loorberkirsipuu (Prunus laurocerasus L.), portugali loorberkirsipuu (Prunus lusitanica L.), ebatsuuga (Pseudotsuga Carr.), tiibpähklipuu (Pterocarya), tamm (Quercus L.), vaarikas (Rubus L.), spinat (Spinacia L.), soolikarohi (Tanacetum L.), tsuuga (Tsuga Carr.), jalakas (Ulmus L.) ja raudürt (Verbena L.) paljundusmaterjal ja istutamiseks ettenähtud taimed, välja arvatud seemned;”;
3) paragrahvi 2 lõike 4 punkt 2 sõnastatakse järgmiselt:
„2) hariliku peedi (Beta vulgaris L.) ning perekondade seeder (Cedrus Trew), plaatan (Platanus L.), pappel (Populus L.), ploom (Prunus L.) ja tamm (Quercus spp.), välja arvatud korgitamm (Quercus suber) ja jalakas (Ulmus L.), istutamiseks ettenähtud taimed, välja arvatud seemned;”;
4) määruse normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa „(EL) 2017/1920 (ELT, L 271, 20.10.2017, lk 34–37)” tekstiosaga „, (EL) 2019/523 (ELT L 86, 28.03.2019, lk 41–65)”.
§ 6. Maaeluministri 8. märtsi 2019. a määruse nr 21 „Taimetervise registri põhimäärus” muutmine
Maaeluministri 8. märtsi 2019. a määruse nr 21 „Taimetervise registri põhimäärus” normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa „(EL) 2017/1920 (ELT, L 271, 20.10.2017, lk 34–37)” tekstiosaga „, (EL) 2019/523 (ELT L 86, 28.03.2019, lk 41–65)”.
§ 7. Põllumajandusministri 16. veebruari 2006. a määruse nr 21 „Taimetervise saatekirja vorm ning kasutamise kord” muutmine
Põllumajandusministri 16. veebruari 2006. a määruse nr 21 „Taimetervise saatekirja vorm ning kasutamise kord” normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa „(EL) 2017/1920 (ELT, L 271, 20.10.2017, lk 34–37)” tekstiosaga „, (EL) 2019/523 (ELT L 86, 28.03.2019, lk 41–65)”.
1) paragrahvi 2 punktid 12 ja 13 sõnastatakse järgmiselt:
„12) perekondade tsitrus (Citrus L.), kibekurk (Momordica L.), kinkanipuu (Fortunella Swingle), pontsirus (Poncirus Raf.), Microcitrus Swingle, Naringi Adans., Swinglea Merr. ja nende hübriidide ning maavitsaliste (Solanaceae) viljad;
13) perekondade aktiniidia (Actinidia Lindl.), annoona (Annona L.), harilik papaia (Carica papaya L.), küdoonia (Cydonia Mill.), diospüür (Diospyros L.), maasikas (Fragaria L.), õunapuu (Malus Mill.), mangopuu (Mangifera L.), kannatuslill (Passiflora L.), ploomipuu (Prunus L.), guajaavipuu (Psidium L.), pirn (Pyrus L.), sõstar (Ribes L.), murakas (Rubus L.), nelgipuu (Syzygium Gaertn.), mustikas (Vaccinium L.) ja viinapuu (Vitis L.) ning liigi avokaadopuu (Persea americana Mill.) toored viljad ja marjad;”;
2) paragrahvi 2 punkt 151 sõnastatakse järgmiselt:
„151) perekondade saar (Fraxinus L.), pähklipuu (Juglans L.) ja tiibpähklipuu (Pterocarya L.) ning liigi Ulmus davidiana Planch. Kanadast, Hiinast, Jaapanist, Mongooliast, Korea Vabariigist, Korea Rahvademokraatlikust Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist, Taiwanist või Ameerika Ühendriikidest pärinev eraldatud koor ja lõigatud oksad, lehtedega või ilma;”;
3) paragrahvi 2 punkt 18 sõnastatakse järgmiselt:
„18) perekonna plaatan (Platanus L.) Albaaniast, Ameerika Ühendriikidest, Armeeniast, Šveitsist või Türgist pärinev puit, kaasa arvatud puit, millel puudub ümar välispind;”;
„191) perekondade saar (Fraxinus L.), pähklipuu (Juglans L.) ja tiibpähklipuu (Pterocarya L.) ning liigi Ulmus davidiana Planch. Kanadast, Hiinast, Jaapanist, Mongooliast, Korea Vabariigist, Korea Rahvademokraatlikust Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist, Taiwanist või Ameerika Ühendriikidest pärinev puit, kaasa arvatud puit, millel puudub ümar välispind;”;
5) paragrahvi 2 punkt 23 tunnistatakse kehtetuks;
6) paragrahvi 2 punkt 24 sõnastatakse järgmiselt:
„24) taimedele lisatud või neile kinnitunud kasvusubstraat, mis on ette nähtud taimede elujõu säilitamiseks ja on pärit muust ühendusevälisest riigist kui Šveits;”;
7) paragrahvi 2 punkt 31 sõnastatakse järgmiselt:
„31) perekondade toompihlakas (Amelanchier Medik.), aroonia (Aronia Medik.), tuhkpuu (Cotoneaster Medik.), viirpuu (Crataegus L.), küdoonia (Cydonia Mill.), õunapuu (Malus Mill.), tuliastel (Pyracantha M. Roem.), pirn (Pyrus L.) ja pihlakas (Sorbus L.) puit, kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslik kumer pind, välja arvatud saepuru või laastud, mis on pärit Ameerika Ühendriikidest või Kanadast;”;
8) paragrahvi 2 täiendatakse punktidega 32–38 järgmises sõnastuses:
„32) perekonna ploomipuu (Prunus L.) puit, mis on pärit Kanadast, Hiinast, Jaapanist, Mongooliast, Korea Vabariigist, Korea Rahvademokraatlikust Vabariigist, Ameerika Ühendriikidest või Vietnamist, kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslik kumer pind;
38) põllumajanduses või metsanduses kasutatud ratastega põllumajandus- ja metsatraktorid, mille mootori võimsus on kuni 18 kilovatti ja mis on imporditud muust ühendusevälisest riigist kui Šveits.”;
9) paragrahvi 3 täiendatakse punktiga 12 järgmises sõnastuses:
„12) mesitaru.”;
10) määruse lisa „Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide tariifne klassifikatsioon” kehtestatakse uues sõnastuses (lisatud);
11) määruse normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa „(EL) 2017/1920 (ELT, L 271, 20.10.2017, lk 34–37)” tekstiosaga „, (EL) 2019/523 (ELT L 86, 28.03.2019, lk 41–65)”.
§ 9. Põllumajandusministri 24. mai 2004. a määruse nr 94 „Taime, taimse saaduse ja muu objekti ühendusevälisest riigist või selle piirkonnast Eestisse toimetamise keeld” muutmine
Põllumajandusministri 24. mai 2004. a määruse nr 94 „Taime, taimse saaduse ja muu objekti ühendusevälisest riigist või selle piirkonnast Eestisse toimetamise keeld” normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa „(EL) 2017/1920 (ELT, L 271, 20.10.2017, lk 34–37)” tekstiosaga „, (EL) 2019/523 (ELT L 86, 28.03.2019, lk 41–65)”.
§ 10. Põllumajandusministri 10. juuli 2007. a määruse nr 112 „Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide kontrollimise kord nende ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise korral” muutmine
Põllumajandusministri 10. juuli 2007. a määruse nr 112 „Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide kontrollimise kord nende ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamise korral” normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa „(EL) 2017/1920 (ELT, L 271, 20.10.2017, lk 34–37)” tekstiosaga „, (EL) 2019/523 (ELT L 86, 28.03.2019, lk 41–65)”.
§ 11. Põllumajandusministri 23. detsembri 2005. a määruse nr 132 „Euroopa Liidu standardmääradele vastavad ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatava kaubasaadetise taimetervise järelevalve tasu määrad” muutmine
Põllumajandusministri 23. detsembri 2005. a määruse nr 132 „Euroopa Liidu standardmääradele vastavad ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatava kaubasaadetise taimetervise järelevalve tasu määrad” normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa „(EL) 2017/1920 (ELT, L 271, 20.10.2017, lk 34–37)” tekstiosaga „, (EL) 2019/523 (ELT L 86, 28.03.2019, lk 41–65)”.
§ 12. Põllumajandusministri 12. juuni 2014. a määruse nr 32 „Taimedest, taimsetest saadustest ja muudest objektidest ning taimekaitsevahenditest võetavate proovide kogused ja nende võtmise kord” muutmine
Põllumajandusministri 12. juuni 2014. a määruse nr 32 „Taimedest, taimsetest saadustest ja muudest objektidest ning taimekaitsevahenditest võetavate proovide kogused ja nende võtmise kord” normitehnilist märkust täiendatakse pärast tekstiosa „(EL) 2017/1920 (ELT, L 271, 20.10.2017, lk 34–37)” tekstiosaga „, (EL) 2019/523 (ELT L 86, 28.03.2019, lk 41–65)”.


Eesti keelenõukogu põhimäärus – Riigi Teataja
Eesti keelenõukogu põhimäärus
Eesti keelenõukogu põhimäärus - sisukord
§ 1 Eesti keelenõukogu
§ 2 Eesti keelenõukogu koosseis
§ 3 Nõukogu ülesanded
§ 4 Nõukogu töö korraldamine
§ 5 Nõukogu koosolek
§ 6 Koosoleku kokkukutsumine
§ 7 Otsuse tegemine koosolekul
§ 8 Koosoleku protokoll
§ 9 Otsuse tegemine elektroonilise hääletamisega
§ 10 Nõukogu õigused
§ 11 Nõukogu tegevuse rahastamine
RT I, 27.06.2011, 2
Vastu võetud 20.06.2011 nr 85
Määrus kehtestatakse „Keeleseaduse” § 7 alusel.
§ 1. Eesti keelenõukogu
Eesti keelenõukogu on Vabariigi Valitsuse moodustatav Vabariigi Valitsust keelepoliitika arendamisel ja elluviimisel nõustav kogu.
§ 2. Eesti keelenõukogu koosseis
(1) Eesti keelenõukogu (edaspidi nõukogu) koosseisu ja esimehe kinnitab viieks aastaks Vabariigi Valitsus, lähtudes haridus- ja teadusministri ettepanekust.
(2) Ettepaneku tegemisel lähtub haridus- ja teadusminister vajadusest tagada oluliste keele- ja keelekasutusvaldkondade ning nendega tegelevate asutuste ja institutsioonide esindatus.
(3) Olulised keele- ja keelekasutusvaldkonnad on keeleõpe ja haridus, eesti keele ja teiste keelte uurimine, eesti keele korraldus, eesti keele tehnoloogia, eesti keele erikujud, keelealane mainekujundus ja keelejärelevalve.
(4) Oluliste keele- ja keelekasutusvaldkondadega tegelevate asutuste ja institutsioonide hulka kuuluvad Eesti Keele Instituut, Emakeele Selts, Tartu Ülikool, Tallinna Ülikool, Haridus- ja Teadusministeerium ning Keeleinspektsioon.
§ 3. Nõukogu ülesanded
1) nõustab Vabariigi Valitsust keelepoliitika arendamisel ja elluviimisel;
2) jälgib ja analüüsib keeleolukorda ning keelealaste arengukavade ja teiste strateegiliste dokumentide täitmist, esitades nende kohta seireraportid ja ettepanekud nende muutmiseks;
3) osaleb keelealaste arengukavade koostamises ja kooskõlastamises;
4) teeb ettepanekuid keelealaste õigusaktide muutmiseks;
5) teeb ettepanekuid keeleteemaliste uuringute tellimiseks ja rahastamiseks;
6) korraldab seminare ja konverentse ning keeleteavitust;
7) peab haridus- ja teadusministri volitusel läbirääkimisi keeleküsimustes ja esindab Eestit rahvusvahelistes keeleorganisatsioonides;
8) esitab koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumiga iga kahe aasta järel Vabariigi Valitsusele ülevaate Eesti keeleolukorrast ning eesti keele arengukava ja teiste strateegiliste keelekavade täitmisest.
§ 4. Nõukogu töö korraldamine
(1) Nõukogu tööd juhib esimees.
(2) Esimehe äraolekul juhib tööd nõukogu aseesimees, kelleks on nõukogu valitud nõukogu liige.
(3) Nõukogul on sekretär, kelle nimetab nõukogu esimees.
§ 5. Nõukogu koosolek
(1) Nõukogu töövorm on koosolek. Nõukogu võib otsuseid teha ka elektroonilise hääletamise teel.
(2) Koosolekut juhatab nõukogu esimees (tema äraolekul aseesimees).
(3) Nõukogu koosolekud toimuvad vajaduse järgi, kuid vähemalt kolm korda aastas.
§ 6. Koosoleku kokkukutsumine
(1) Nõukogu koosoleku kutsub kokku nõukogu esimees (tema äraolekul aseesimees), teatades sellest nõukogu liikmeile vähemalt kümme tööpäeva enne koosoleku toimumist, erakorralise koosoleku puhul kaks tööpäeva enne selle toimumist.
(2) Nõukogu iga koosseisu esimese koosoleku kutsub kokku haridus- ja teadusminister.
(3) Nõukogu esimees (tema äraolekul aseesimees) võib koosolekule kutsuda sõnaõigusega eksperte.
(4) Koosoleku päevakord ja lisamaterjalid saadetakse nõukogu liikmetele koos koosoleku kutsega e-postiga hiljemalt kümme tööpäeva, erakorralise koosoleku puhul kaks tööpäeva enne koosolekut.
§ 7. Otsuse tegemine koosolekul
(1) Nõukogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool nõukogu liikmetest, sealhulgas esimees (tema äraolekul aseesimees). Nõutud kvoorumi puudumisel kutsub nõukogu esimees (tema äraolekul aseesimees) kokku uue koosoleku kümne tööpäeva jooksul.
(2) Üldjuhul tehakse nõukogu otsused konsensuse alusel. Kui konsensust ei saavutata, tehakse nõukogu otsused poolthäälte enamusega. Häälte võrdsel jagunemisel on otsustav koosoleku juhataja hääl.
(3) Eesti keele arengukava ning teiste keelealaste strateegiliste arengukavade ja õigusaktide muutmise ettepanekud võetakse vastu poolthäälte 2/3-lise enamusega.
§ 8. Koosoleku protokoll
(1) Nõukogu koosolekud protokollib nõukogu sekretär. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja sekretär.
(2) Nõukogu sekretär edastab protokollid nõukogu liikmetele seitsme tööpäeva jooksul pärast koosoleku toimumist ning avaldab protokolli otsuste osa nõukogu kodulehel.
§ 9. Otsuse tegemine elektroonilise hääletamisega
(1) Elektroonilise hääletamise korraldamiseks saadab nõukogu esimees (tema äraolekul aseesimees) nõukogu liikmetele e-postiga otsuse eelnõu ja otsuse tegemiseks vajalikud materjalid ning määrab vastamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui viis tööpäeva. Nõukogu liige saadab vastuse e-postiga.
(2) Elektrooniline hääletamine loetakse toimunuks, kui tähtaja jooksul on hääletanud vähemalt pooled nõukogu liikmed, nende hulgas nõukogu esimees (tema äraolekul aseesimees).
(3) Otsus tehakse elektroonilisel hääletamisel § 7 lõikes 2 või 3 nimetatud poolthäälte enamusega.
(4) Elektrooniliselt tehtud otsuse kohta vormistab nõukogu sekretär protokolli ning edastab selle nõukogu liikmetele kahe tööpäeva jooksul pärast vastamise tähtpäeva saabumist. Protokolli otsuste osa avaldatakse nõukogu kodulehel.
§ 10. Nõukogu õigused
(1) Nõukogul on oma ülesannete täitmiseks õigus saada asjaomastelt riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustelt ning teistelt isikutelt ja asutustelt tööks vajalikke dokumente ja asjakohast informatsiooni.
(2) Nõukogu võib kaasata oma töösse eksperte ja moodustada eksperdirühmi.
§ 11. Nõukogu tegevuse rahastamine
Nõukogu tegevust rahastatakse riigieelarvest Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu.


§ 5 Omanik kohustused
§ 6 Looma registreerimine ja märgistamine
RT IV, 22.12.2013, 11
Vastu võetud 19.12.2013 nr 7
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 36², loomakaitseseaduse § 5 lõike 3, loomatauditõrje seaduse § 11 lõike 1 alusel.
(1) Käesolev koerte ja kasside pidamise eeskiri (edaspidi eeskiri) sätestab koerte ja kasside (edaspidi loom) pidamise nõuded Kambja valla haldusterritooriumil.
(2) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle omandis või valduses on loom.
1) omanik – isik, kellele koer või kass kuulub või kes õigussuhte alusel loomaomanikuga vastutab viimasele kuuluva koera või kassi eest;
2) hulkuv loom – koduloom, kelleks loetakse identifitseerimata kodulooma, kelle omanikku ei ole võimalik tuvastada, või omaniku juurest lahti pääsenud koduloom, kes viibib omaniku või looma eest vastutava isiku juuresolekuta väljaspool omanikule kuuluvat või tema kasutuses olevat territooriumi;
3) häirimine – kaaskodanike igapäevaseid käitumisharjumusi takistav tegevus;
4) ohustamine – vara, kaaskodanike elu või tervist ohtu asetav tegevus või tegevusetus;
5) avalik koht –liikumiseks ja kasutamiseks avatud territoorium, ehitis või selle osa, samuti ühissõiduk;
6) hoiupaik – hulkuvate loomade pidamiseks ettenähtud koht;
7) register – lemmikloomade identifitseerimise ja arvestuse pidamise andmebaas.
(1) Looma on lubatud pidada looma omanikule kuuluval või õiguslikul alusel tema kasutuses oleval territooriumil või kinnises ruumis viisil, mis välistab võimaluse loomal omal tahtel välja pääsemiseks ja inimeste või teiste loomade ohustamiseks.
(2) Looma pidamine ei tohi häirida avalikku korda ega teisi loomi. Omanik vastutab looma poolt tekitatud kahju eest, välja arvatud juhul, kui looma kasutatakse õigusvastase tegevuse takistamiseks.
(3) Looma on keelatud hüljata, vigastada, abitusse seisundisse jätta, tekitada valu ja välditavaid füüsilisi ja vaimseid kannatusi, põhjustada looma hukkumist või panna toime muud looma suhtes lubamatut tegu.
(4) Kui omanik on juriidiline isik, on tal kohustus määrata looma heaolu eest vastutav füüsiline isik.
(5) Loomade pidamisel tuleb järgida Põllumajandusministri 24.07.2008 määrusega nr 76 „Lemmikloomade pidamise nõuded” koerte ja kasside pidamisele kehtestatud nõudeid.
(1) Avalikus kohas peab koer olema jalutusrihma otsas ja kandma vajadusel suukorvi.
(2) Jalutusrihmata koeraga võib avalikus kohas viibida inimasustusest eemal asuvates kohtades ning koerte treenimisaladel, kui on tagatud omaniku pidev järelevalve koera üle ning võimalus koer vajaduse korral koheselt jalutusrihma külge kinnitada. Lõastatud ei pea olema jahikoerad jahil.
(3) Ühistranspordis peab koeral olema jalutusrihm ja suukorv. Sülekoera ja kassi võib ühistranspordis hoida kinnises korvis või spetsiaalses transpordikastis või –puuris.
(4) Looma jätmine järelevalveta avalikku kohta on üldjuhul keelatud. Koera tohib jätta avalikku kohta mitte kauemaks kui pooleks tunniks suukorviga ja lahtipääsemist välistaval viisil, mis ei ohustata koera tervist, avalikku korda, liiklust, inimesi ja loomi.
(5) Omanikul on keelatud:
1) viibida koera ja/või kassiga rahvakogunemistel, kalmistul, kaubandusettevõtetes, rannas, spordi- ja mänguväljakutel ning avalikel üritustel ja vastavalt tähistatud kohtades, v.a. selleks ettenähtud kohad ja üritused;
2) lubada loomal reostada hoone ühiskasutuses olevaid ruume ja territooriumi;
4) nakkusohtlikult haige looma viimine avalikku kohta.
(6) Käesoleva paragrahvi lõigete 1, 3 ja lõike 5 punkt 1 nõudeid ei rakendata vaegnägija juhtkoera ja teenistusülesannet täitva erikoolituse saanud teenistuskoera kohta.
§ 5. Omanik kohustused
Omanik on kohustatud:
1) paigaldama vajadusel temale kuuluva territooriumi sissepääsule koera olemasolust teavitava hoiatussildi;
2) tagama teiste territooriumi kaasomanike või õiguslikul alusel kasutajate ja nende külaliste ning ametiülesandeid täitvate isikute ohutu pääsu ja viibimise territooriumil;
3) tagama loomale liigikohased pidamistingimused, piisavas koguses vett ja toitu;
4) järgima veterinaar-, sanitaar- ja hügieeninõudeid, sealhulgas koristama looma väljaheited;
5) võtma tarvitusele meetmed välistamaks looma ärajooksmise ja inimestele või teistele loomadele kallaletungimise võimaluse;
6) looma kadumisel viivitamata korraldama looma otsimist ning teavitama looma kadumisest Kambja Vallavalitsust;
7) looma teadmata põhjusel hukkumisel pöörduma veterinaararsti poole hukkumise põhjuste selgitamiseks;
8) inimest või teist looma hammustanud ebaloomuliku käitumisega või marutaudikahtlusega loomast koheselt teatama piirkonna veterinaararstile;
9) tagama koera vaktsineerimise loomataudide vastu ning järgima loomataudist teatamise nõudeid. Esmane vaktsineerimine tuleb teostada 3 kuu vanustel loomadel ja hilisemad vaktsineerimised veterinaararsti poolt määratud tähtajal;
10) pädeva ametiisiku nõudmisel esitama talle vaktsineerimist kinnitava tõendi;
11) järgima teiste õigusaktidega loomapidamisele kehtestatud nõudeid.
§ 6. Looma registreerimine ja märgistamine
(1) Omanik on kohustatud tagama koera märgistamise tegevusluba omava veterinaararsti poolt paigaldatava mikrokiibiga. Mikrokiibiga märgistatud koera kannab kiibistaja lemmikloomade registrisse.
(2) Kassi märgistamine mikrokiibiga ning registrisse kandmine on vabatahtlik ja toimub omaniku soovil.
(3) Omandatud märgistamata ja registreerimata täiskasvanud koer tuleb kiibistada ja registreerida lemmikloomade registris ühe kuu jooksul arvates omandamise päevast. Kutsika kiibistamine ja registreerimine toimub kutsika esimesel vaktsineerimisel kutsika kolme kuu vanuseks saamisel.
(4) Koera kiibistamise ja registrieerimisega seotud kulud tasub omanik.
(5) Omanik on kohustatud tagama registris olevate andmete ajakohasuse.
(1) Hulkuvate loomade püüdmist, omaniku kindlakstegemist, hoiupaika toimetamist, hoiupaigas pidamist, uue omaniku otsimist ning loomade hukkamist korraldab Kambja Vallavalitsus.
(2) Hulkuvad loomad püütakse kinni omaniku kindlakstegemiseks ja tagastamiseks. Kinnipüütud loomi hoitakse hoiupaigas 14 päeva arvates hulkuva looma kirjelduse avalikustamisest Kambja valla veebilehel. Nimetatud aja jooksul võib loomapidaja looma tagasi nõuda, tasudes eelnevalt looma püüdmis- ja ülalpidamiskulud. Pärast eelnimetatud aja möödumist võidakse loom anda uuele omanikule. Kui selle aja kestel ei ole võimalik hulkuva looma omanikku kindlaks teha ega loomale uut omanikku leida, võidakse läbi viia looma eutanaasia loomakaitseseaduses sätestatud korras.
(3) Omanikuga looma hoiupaigas pidamise, sealhulgas veterinaarülevaatuse kulud tasub omanik. Ilma mikrokiibita hoiupaika toimetatud looma omanik on kohustatud looma kättesaamisel tasuma looma registreerimise ja märgistamise kulud. Omaniku väljendatud tahteavaldus loomast loobuda ei vabasta omanikku kulude kandmise kohustusest.
(4) Hulkuva looma pikemaajalist (kestusega üle 1 kuu) söötmist ja jootmist ning samaaegselt alalise võimaluse loomist looma viibimiseks oma elu- või abiruumides või õuealal, aga ka korterelamu üldkasutatavates ruumides, käsitletakse loomapidamisena ja sellega tegelevale isikule laienevad loomakaitseseadusega ja käesoleva määrusega omanikule pandud kohustused. Nimetatud kohustusi ei teki, kui isik on vallavalitsust hulkuvast loomast teavitanud.
(1) Eeskirja nõuete rikkumise eest karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 66³ alusel.
(2) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostavad vallavalitsus ja politseiasutus vastavalt oma pädevusele.
(1) Enne käesoleva eeskirja jõustumist registrisse kandmata koerad tuleb märgistada kiibiga ja registreerida registris hiljemalt 1. jaanuariks 2017. Kuni kiibiga märgistamiseni tuleb kanda omaniku andmed koera kaelarihmale (tel number).
(2) Tunnistada kehtetuks Kambja Vallavolikogu 26.06.2003. a määrus nr 12 „Koerte ja kasside pidamise eeskiri“.
(3) Määrus jõustub 01. jaanuaril 2014. a.


text:
menetluse taasavamine
Riigikogu taotlus
taotlusest loobumine
3-4-1-2-03 Riigikohus 21.02.2003
PS § 142
Sotsiaalhoolekande seadus § 22 1 lg 4
PS § 107
PS § 28 lg 2
PS § 154 lg 2
Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluses ei ole kohaliku omavalitsuse üksustel üldist kaebeõigust, samuti ei ole neil õigust esitada põhiseaduslikkuse järelevalve taotlust teiste isikute subjektiivsete õiguste kaitseks. Põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluses on kohaliku omavalitsuse üksustel võimalik vaidlustada õigustloovaid akte, kui need on vastuolus kohaliku omavalitsuse põhiseaduslike tagatistega. (p 13)
3-4-1-4-07 Riigikohus 08.06.2007
SHKS § 8 lg 2
SHKS § 9 lg 4
Tulenevalt PS §-st 154 on seadusandjal võimalik kohaliku omavalitsuse iseseisvust piirata, arvates mõned oma sisult kohaliku elu küsimused viimaste hulgast põhjendatult välja. Seejuures tuleb silmas pidada, et kohaliku omavalitsuse põhiseaduslik garantii jääks püsima. (p 12) Kohaliku omavalitsuse kohaliku elu küsimuste otsustamise õigust võib ta mõne põhiseadusliku väärtuse kaitseks. Kuna sõjahaudadega seonduv on riigielu küsimus, ning sõjahaudade kaitse seaduse eesmärgiks on sõjategevuses hukkunud isikute säilmete kaitse, austamine ja väärikas kohtlemine, tuleb pidada riigi rahvusvahelise kohustuse - sõjahaudade kaitse - korrektset täitmist ja sõjahaudade kaitse ühtset reguleerimist kogu riigis legitiimseteks eesmärkideks, mille tagamiseks võib piirata kohaliku omavalitsuse õigust korraldada kohalikku elu. (p 20) ShKS § 8 lg-ga 2 ja § 9 lg-ga 4 sätestatud piirangud on sobivad ja vajalikud riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks sõjategevuses hukkunute säilmete ja mälestuse kaitsel. Tegemist on oluliste rahvusvahelisest õigusest tulenevate ja põhiseadusega kaitstud väärtuste ning põhimõtetega. Kuigi sõjahaudade kaitse seadus välistab kohalike omavalitsuste otsustusõiguse, on piirang eeltoodust lähtudes väheintensiivne ja tervikuna proportsionaalne. (p 24)
Kohaliku elu küsimused on lähtuvalt sisulisest kriteeriumist need küsimused, mis võrsuvad kohalikust kogukonnast ja puudutavad seda ega ole vormilise kriteeriumi kohaselt haaratud või põhiseadusega antud mõne riigiorgani kompetentsi. (p 12) Kehtiva õiguskorra kohaselt ei ole seadusandja määranud sõjahaudade hauamonumentidesse ja -tähistesse puutuvat sõnaselgelt riigi või kohaliku omavalitsuse ainupädevuses oleva küsimusena. 1949. a Genfi konventsioonidest tulenevate kohustuste täitmise eest on rahvusvaheliselt vastutav Eesti Vabariik, seetõttu on sõjahaudade hauamonumentidesse ja -tähistesse puutuv riigielu küsimus. (p 14) Ka riigielu küsimuste üle otsustamisel tuleb arvestada kohaliku omavalitsuse ja teiste isikute õiguste võimaliku riivega. Sõjahaudade monumentide ja -tähiste rajamisel, säilitamisel, kohandamisel, lammutamisel, demonteerimisel ja teisaldamisel on puutumus kohaliku omavalitsuse põhiseadusliku garantiiga, kuna mainitud tegevused seonduvad kohaliku omavalitsuse ülesannetega avaliku ruumi ja miljöö kujundamisel ning kaitsel. (p 15) Samuti ei välista asjaolu, et tegemist on riigielu küsimusega kohaliku omavalitsuse kaasamist otsustusprotsessi. Selline kaasamine peab tagama igal konkreetsel juhul kohaliku omavalitsuse võimaluse oma seisukohtade esitamiseks ning tasakaalustatud ja põhjendatud otsuste langetamise. Sõjahaudade kaitse seaduses ette nähtud otsuste tegemisel ning toimingute sooritamisel on kohaldatav haldusmenetluse seadus ning hea halduse põhimõtteid. (p 25)
Linnavolikogu taotluse lubatavuse küsimuse lahendamisel tuleb välja selgitada, kas vaidlustatud seaduse sätted riivavad kohaliku omavalitsuse põhiseaduslikke tagatisi. Selleks tuleb kindlaks teha, kas tegemist on riigi- või kohaliku elu küsimusega. (p 11) Kohaliku elu küsimused on lähtuvalt sisulisest kriteeriumist need küsimused, mis võrsuvad kohalikust kogukonnast ja puudutavad seda ega ole vormilise kriteeriumi kohaselt haaratud või põhiseadusega antud mõne riigiorgani kompetentsi. Tulenevalt PS §-st 154 on seadusandjal võimalik kohaliku omavalitsuse iseseisvust piirata, arvates mõned oma sisult kohaliku elu küsimused viimaste hulgast põhjendatult välja. Seejuures tuleb silmas pidada, et kohaliku omavalitsuse põhiseaduslik garantii jääks püsima. (p 12)
3-4-1-14-08 Riigikohus 15.12.2008
RPS § 32 lg 1
Riigi raamatupidamise üldeeskiri § 11 lg 5
Kohaliku omavalitsuse volikogu taotluse lubatavuse hindamisel tuleb teha kindlaks, kas säte, mille põhiseadusele vastavuse kontrolli taotletakse, on osa mõnest PSJKS §-s 7 loetletud õigusaktist, ning kontrollida, kas see säte võib rikkuda kohaliku omavalitsuse põhiseaduslikke tagatisi. Kui ei ole tegemist õigustloova aktiga, siis ei ole taotlus lubatav(p 27). Ainuüksi asjaolu, et õigusakt on õigusselgusetu, ei kujuta endast kohaliku omavalitsuse põhiseaduslike garantiide rikkumist. Kohalik omavalitsus peab selgitama, kuidas õigusselgusetus kahjustab mõnda kohaliku omavalitsuse põhiseaduslikku tagatist(p 29). PS §-l 59, mille kohaselt kuulub seadusandlik võim Riigikogule, puudub vahetu seos kohaliku omavalitsuse garantiidega või riigi ja kohaliku omavalitsuse vaheliste suhetega. See säte reguleerib Riigikogu pädevust ja Riigikogu paiknemist võimude lahususe süsteemis(p 29).
seaduse reservatsioon
Rahandusministri 11. detsembri 2003. a määruse nr 105 "Riigi raamatupidamise üldeeskirja" § 11 lg-s 5 sisalduv kohustus tähendab seda, et kohalik omavalitsus peab majandusaasta aruandes kajastama aruandeperioodil kohaliku elu küsimuste korraldamisel ja otsustamisel tehtud majandustehinguid ja vastu võetud otsuseid, mis mõjutavad kohaliku omavalitsuse finantsseisundit. Majandusaasta aruandes sisalduvad andmed võivad avaldada mõju kohaliku elu küsimuste iseseisvale otsustamisele ja korraldamisele muu hulgas seetõttu, et neis kajastuv kohustuste maht mõjutab võimet võtta võlakohustusi. Kohaliku elu küsimuste kohta aruannete koostamine riivab seega PS § 154 lg-s 1 sätestatud õigust ja PS § 157 lg-st 1 tulenevat finantsautonoomiat(p 32). Samuti on nimetatud sättest tulenev kohalike omavalitsuste kohustus lähtuda majandusaasta aruande koostamisel RTJ-dest on vastuolus PS § 3 lg 1 esimese lausega(p 33). PS §-st 154 ja §-st 157 sisalduv seaduse reservatsioon ei tähenda, et seadus peab ammendavalt sätestama kohaliku omavalitsuse põhiseaduslikke tagatisi puudutava regulatsiooni ning et sellega seonduva regulatsiooni kehtestamise delegeerimine täitevvõimule on keelatud. Kolleegium on seisukohal, et seadusandja peab ise otsustama kõik enesekorraldusõiguse ja finantsautonoomia piiramise seisukohalt olulised küsimused. Täitevvõimule võib delegeerida enesekorraldusõiguse ja finantsautonoomia seadusega kehtestatud piirangute täpsustamise(p 34).
3-4-1-8-09 Riigikohus 16.03.2010
Kohaliku omavalitsuse üksuse ja temast sõltuva üksuse poolt võetavate kohustuste täpsem loetelu, kohustuste võtmise kooskõlastamise taotluse esitamise ning taotluse hindamise tingimused ja kord ning peatatud vahendite tagastamise kord
PS § 160
Riigi 2009. aasta lisaeelarve ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus
Omavalitsusüksuste olulisim põhiseaduslik tagatis on PS § 154 lg-s 1 sätestatud õigus iseseisvalt otsustada ja korraldada kõiki kohaliku elu küsimusi (omavalitsusüksuste enesekorraldusõigus). (p 53) PS § 154 lg-st 1 tulenevat õigust ja kohustust on omavalitsusüksusel võimalik järgida üksnes juhul, kui tal on selleks piisavalt raha. Seetõttu eeldab PS § 154 lg-s 1 sätestatud enesekorraldusõigus juba olemuslikult, et omavalitsusüksustele oleks tagatud õigus piisavatele rahalistele vahenditele omavalitsuslike ülesannete täitmiseks. Sellist tõlgendust toetab ka Euroopa kohaliku omavalitsuse harta artikkel 9. (p 55) Omavalitsuslike ülesannete rahastamise tase peab olema vastavuses omavalitsusüksusele pandud ülesannete mahuga. Lisaks seaduses sätestatud kohalike ülesannete täitmisele peab omavalitsusüksusel enesekorraldusõiguse teostamiseks olema raha ka selleks, et otsustada ja korraldada seaduses sätestamata olulisi kohaliku elu küsimusi. (p 65) Õigus piisavatele rahalistele vahenditele omavalitsuslike ülesannete täitmiseks ei hõlma õigust sellele, et kord juba saavutatud kohalike ülesannete rahastamise taset mitte kunagi ei vähendataks. (p 68)
riigieelarve eraldised
Riigil on kohustus luua selline rahastamissüsteem, mis kindlustab omavalitsusüksustele piisavad rahalised vahendid omavalitsuslike ülesannete täitmiseks. (p 56) PS § 154 lg-st 2 tuleneb omavalitsusüksuse õigus sellele, et talle seadusega pandud riiklikud kohustused oleksid täies ulatuses rahastatud riigieelarvest. (p 74) Seejuures tuleb tagada, et omavalitsusülesannete täitmiseks eraldatav raha oleks eristatav riiklike kohustuste täitmiseks eraldatavatest vahenditest. (p 91) Omavalitsuslike ülesannete rahastamissüsteem peab olema piisavalt mitmekülgne ja paindlik, arvestamaks nende ülesannete täitmiseks tarvilike kulutuste tegelikku muutumist. Omavalitsusüksused tuleb kaasata rahastamissüsteemi puudutavate otsuste tegemisse. (p 56) Omavalitsuslike ülesannete rahastamist reguleerivate õigusaktide ebasoodsas suunas muutmine ei ole välistatud. (p 81) Uue õigusliku olukorra loomisel peab seadusandja seega tagama, et õiguse adressaadil oleks oma tegevuse ümberkorraldamiseks mõistlikul määral, s.t piisavalt aega. Piisavust ehk mõistlikkust saab hinnata, arvestades vaatluse all oleva õigussuhte iseloomu, õigussuhte muutmise ulatust ning sellest tulenevat vajadust ümberkorraldusteks normiadressaatide tegevuses, samuti hinnates, kas muudatus õiguslikus olustikus oli ettenähtav või ootamatu. (p 83)
PSJKS § 7 kohaselt on omavalitsusüksuse volikogu võimalus põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse algatamiseks piiratud. Omavalitsusüksuse volikogu ei saa taotleda õigusakti või selle sätte tunnistamist vastuolus olevaks põhiseaduse mis tahes normiga, vaid üksnes põhiseaduse mõne sellise normiga, mis kuulub kohaliku omavalitsuse põhiseaduslike tagatiste hulka. Kui põhiseaduse norm, millele taotluses tuginetakse, ei ole kohaliku omavalitsuse põhiseaduslik tagatis, on taotlus PSJKS § 7 kohaselt lubamatu ja tuleb jätta PSJKS § 11 lg 2 alusel läbi vaatamata. Kui aga põhiseaduse norm kuulub kohaliku omavalitsuse põhiseaduslike tagatiste hulka, on taotlus lubatav ja tuleb sisuliselt läbi vaadata. (p 45) Kui omavalitsusüksuse volikogu vaidlustab õigusakti või sätte põhiseaduse mitme normi alusel, millest mõni on käsitatav kohaliku omavalitsuse põhiseadusliku tagatisena, mõni aga mitte, on taotlus lubatav. (p 46) Varasemas praktikas on leitud, et omavalitsusüksuse volikogu taotluse lubatavuse hindamiseks tuleb ka kontrollida, kas vaidlustatud õigusakti või sätte puhul on kohaliku omavalitsuse põhiseaduslike tagatiste riive võimalik (vt nt Riigikohtu 16.01.2007 otsuse asjas nr 3-4-1-9-06, p-i 16 ja 19.01.2010. a otsuse asjas nr 3-4-1-13-09, p-i 17). (p 47) PSJKS § 7 kohaselt ei ole kohaliku omavalitsuse põhiseaduslike tagatiste riive võimalikkus taotluse lubatavuse eeldus. Järeldus, et mingi õigusakti või sätte puhul ei ole kohaliku omavalitsuse põhiseaduslike tagatiste riive võimalik, tähendab sisuliselt seda, et riive puudumine on ilmselge. Kohaliku omavalitsuse põhiseadusliku tagatise riive (ilmselge) puudumine tähendab, et õigusakt või selle säte ning kohaliku omavalitsuse põhiseaduslik tagatis ei ole vastuolus. (p 48)
3-4-1-16-09 Riigikohus 22.12.2009
KOVVS § 8 lg 4
KOVVS § 8 lg 4 1
KOVVS § 8 lg 1
Volikogu valimiste korraldamine on kohaliku elu küsimuseks. Riigivõimu ülesanne on aga kehtestada volikogude valimiste korraldamiseks kogu riigi territooriumil ühtne raamistik, millest lähtudes erinevad kohaliku omavalitsuse üksused valimisi korraldavad (vt Riigikohtu 09.06. 2009 otsuses nr 3-4-1-2-09 punkti 33). Selline raamistik puudutab vahetult isikute valimisõiguste kasutamist ja arvestades nende õiguste olulisust demokraatlikus ühiskonnas peab nende kasutamise seisukohast olulised küsimused reguleerima seadusandja. Niisugune käsitlus lähtub PS § 3 lõike 1 esimesest lausest ja PS § 13 lõikest 2 tulenevast põhimõttest, et kõik põhiõiguste ja riigikorralduse seisukohalt olulised otsused peab langetama seadusandja. Valimisringkondade moodustamise regulatsiooni kehtestamine (mida ongi tehtud KOVVS § 8 lõike 1 teises lauses, § 8 lõikes 4 ja § 8 lõike 41 esimeses lauses) on seega riigielu küsimus. (p 35) Unitaarriigi põhimõttega läheks vastuollu olukord, kus omavalitsusüksused saaksid õiguse endale ise kehtestada oma võimuorganite moodustamise alused. (p 37) Ühe linnaosa huvide võimalik üleesindatus võrreldes mõne teise linnaosa huvide alaesindatusega volikogus ei sea neid huve esindada võivaid volikogu liikmeid oma otsuste tegemisel sõltuvusse riigivõimust. Valimisringkondade moodustamist reguleerides ei sekkuta omavalitsusüksuse volikogu iseseisvusesse kohaliku elu küsimuste lahendamisel. Enesekorraldusõigus kaitseb omavalitsusüksust aga selle eest, et riik ei sekkuks ebaproportsionaalsel viisil tema tegevusse kohaliku elu küsimuste otsustamisel. (p 39)
Ühetaolisuse põhimõtet väidetavalt rikkuvat regulatsiooni puudutava taotluse saab põhimõtteliselt esitada õiguskantsler ja sama sisuga taotluse võib isik esitada ka halduskohtumenetluses või valimiskaebemenetluses. Omavalitsusüksuse esitatud taotlust saab Riigikohus menetleda vaid siis, kui see vastab PSJKS §-s 7 esitatud tingimustele. Riigikohtul ei ole võimalik võtta omavalitsusüksuse kaebust menetlusse pelgalt seetõttu, et õiguskantsler või üksikisik ei ole soovinud mingil põhjusel vaidlustatud sätete põhiseadusele vastavust oma pädevust kasutades või oma subjektiivsete õiguste rikkumist väites kahtluse alla seada. Riigikohus saab menetleda üksnes neid taotlusi, mille on esitanud selleks õigustatud subjektid. (p 41)

matches:
Riigikohus
§ 142
§ 22
§ 107
§ 28
§ 154
Riigikohus
§ 8
§ 9
§ 8
§ 9
Riigikohus
§ 32
§ 11
§ 11
§ 154
§ 157
§ 3
Riigikohus
§ 160
§ 154
§ 154
§ 154
§ 154
§ 7
§ 7
§ 11
§ 7
Riigikohus
§ 8
§ 8
§ 8
§ 3
§ 13
§ 8
§ 8
§ 8
Riigikohus
Riigikohus


Pikaajalise viisa andmise, viibimisaja vormistamise ja viibimisaja pikendamise kord ja tähtajad ning piisavate rahaliste vahendite määr – Riigi Teataja
Pikaajalise viisa andmise, viibimisaja vormistamise ja viibimisaja pikendamise kord ja tähtajad ning piisavate rahaliste vahendite määr
Pikaajalise viisa andmise, viibimisaja vormistamise ja viibimisaja pikendamise kord ja tähtajad ning piisavate rahaliste vahendite määr - sisukord
5 Piisavate rahaliste vahendite määr
RT I, 24.07.2020, 12
[RT I, 24.07.2020, 11 - jõust. 01.08.2020]
05.05.2020 RT I, 08.05.2020, 8 11.05.2020
22.07.2020 RT I, 24.07.2020, 11 01.08.2020
Määrus kehtestatakse välismaalaste seaduse § 101 lõike 1 punktide 1, 2 ja 4, lõike 3 punkti 1 ning lõigete 5 ja 6 alusel.
4) tähtajalise elamisloa kehtivusaja lõppemisest tuleneva Eestis viibimise õiguse pikaajalise viisana vormistamise taotluse täitmise nõuded.
5) [kehtetu - RT I, 24.07.2020, 11 - jõust. 01.08.2020]
6) [kehtetu - RT I, 24.07.2020, 11 - jõust. 01.08.2020]
(1) Pikaajalise viisa ja viibimisaja pikendamise taotleja esitab taotluse (edaspidi taotlus), millele on lisatud käesolevas määruses sätestatud dokumendid. Taotluse elektroonilisel esitamisel lisatakse käesolevas määruses sätestatud dokumendid taotlusele elektrooniliselt.
(61) Elektrooniliselt esitatav taotlus allkirjastatakse digitaalselt.
1) välismaalane, kes viibib Eestis seaduslikult välismaalaste seaduse § 43 lõike 1 punktides 1–4 ja 6–10 või lõikes 32 nimetatud alusel ja kelle lühiajaline töötamine on registreeritud välismaalaste seaduse § 106 alusel ning kes taotleb Politsei- ja Piirivalveametis pikaajalist viisat seoses lühiajalise Eestis töötamise jätkamisega;
2) välismaalase abikaasa, alaealine laps ja täisealine laps, kes viibivad Eestis seaduslikult välismaalaste seaduse § 43 lõike 1 punktides 1–4 ja 6–10 või lõikes 32 nimetatud alusel ja taotlevad Politsei- ja Piirivalveametis pikaajalist viisat Eestis viibimise jätkamiseks seoses välismaalase lühiajalise Eestis töötamise jätkamisega.
(1) Välismaalaste seaduse § 621 lõike 2, § 622 lõike 3, 624 lõike 3 või 625 lõike 5 alusel pikaajalist viisat taotlev abikaasa ja alaealine laps esitavad sugulussuhet või perekonnaseisu tõendava dokumendi.
(2) Välismaalaste seaduse § 621 lõike 2, § 622 lõike 3, 624 lõike 3 või 625 lõike 5 alusel pikaajalist viisat taotlev täisealine laps esitab sugulussuhet tõendava dokumendi ja terviseseisundit või puuet tõendava dokumendi.
(4) [Kehtetu - RT I, 24.07.2020, 11 - jõust. 01.08.2020]
(6) [Kehtetu - RT I, 24.07.2020, 11 - jõust. 01.08.2020]
(61) Kui välismaalane taotleb pikaajalist viisat välismaalaste seaduse § 911 lõigete 1 ja 3 või lõigete 11 ja 3 alusel lisatakse taotlusele
1) taotleja passikoopia kõikidest kannetega lehtedest;
2) selgitus Schengeni konventsiooni liikmesriigi territooriumi viibimiste kohta viimase 180 päevase perioodi jooksul;
3) omakäeline kirjalik selgitus, kui taotlust ei esitatud käesoleva määruse § 102 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul.
(11) Välismaalaste seaduse § 625 lõike 1 alusel viisa taotlemisel kaugtöö tegemiseks esitatakse:
1) dokumendid, mis tõendavad, et taotleja töö ei sõltu asukohast ja tal on võimalik kasutada telekommunikatsioonitehnoloogiat töökohustuste täitmiseks kaugtööna;
2) dokumendid, mis tõendavad, et taotleja jätkab töötamist välisriigis registreeritud tööandja heaks, kellega tal on lepinguline suhe, või äritegevust välisriigis registreeritud äriühingu heaks, milles tal on osalus, või teenuste pakkumist peamiselt klientidele, kelle tegevuskoht on välisriigis ja kellega tal on lepinguline suhe;
3) dokumendid, mis tõendavad taotleja legaalset sissetulekut taotluse esitamisele eelnenud kuue kuu jooksul ning milles on näidatud sissetuleku suurus, regulaarsus ja allikad;
4) õpingute- ja tööalase elukäigu kirjeldus.
(12) Käesoleva paragrahvi lõikes 11 punktides 1 ja 2 nimetatud asjaolusid tõendavad dokumendid on:
1) taotleja kirjalik seletus viisa kaugtöö tegemiseks kasutamise kavatsuse kohta;
2) tööandja kirjalik kinnitus, et taotlejal on võimalik töökohustusi täita kaugtööna;
3) tööleping või muu võlaõiguslik leping;
4) taotleja asukohariigi pädeva ametiasutuse tõend asukohariigis kohustuslike riiklike või kohalike maksude või sotsiaalkindlustuse maksete tasumise kohta;
5) äriühingu asukohariigi pädeva ametiasutuse tõend, millest nähtub äriühingu nimi, asukoht, tegevusala, taotleja osalus äriühingus ja andmed äriühingu seaduslike esindajate kohta;
6) äriühingu asukohariigi pädeva asutuse väljastatud õiend asukohariigis kohustuslike riiklike või kohalike maksude või sotsiaalkindlustuse maksete tasumise kohta ning maksuvõlgnevuste puudumiste kohta;
(1) [Kehtetu - RT I, 24.07.2020, 11 - jõust. 01.08.2020]
(1) Pikaajalise viisa taotlemisel esitatakse järgmised andmed:
(2) Kui välismaalane taotleb pikaajalist viisat välismaalaste seaduse § 911 lõigete 1 ja 3 või lõigete 11 ja 3 alusel esitab välismaalane järgmised andmed:
1) taotleja asukoha riik taotluse esitamise hetkel;
2) viisakleebise kättesaamise koht.
(3) Pikaajalise viisa andmise või sellest keeldumise Eestis otsustab Politsei- ja Piirivalveamet kümne tööpäeva jooksul taotluse menetlusse võtmisest arvates. Välismaalaste seaduse § 911 lõikes 3 nimetatud juhul 30 päeva jooksul.
(4) Pikaajalise viisa andmise välismaalaste seaduse § 625 lõike 1 alusel või sellest keeldumise Eestis otsustab Politsei- ja Piirivalveamet 30 päeva jooksul taotluse menetlusse võtmisest arvates.
5. peatükk Piisavate rahaliste vahendite määr
[Kehtetu - RT I, 24.07.2020, 11 - jõust. 01.08.2020]
[Kehtetud - RT I, 24.07.2020, 11 - jõust. 01.08.2020]