Infoühiskonna teenuse seaduse, karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seaduse, riigisaladuse seaduse ja väärteomenetluse seadustiku muutmise seadus – Riigi Teataja
Infoühiskonna teenuse seaduse, karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seaduse, riigisaladuse seaduse ja väärteomenetluse seadustiku muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 6. juuli 2004. a otsusega nr 676
§ 1. Infoühiskonna teenuse seaduses (RT I 2004, 29, 191) tehakse järgmised muudatused:
1) seadust täiendatakse paragrahviga 151 järgmises sõnastuses:
« § 151. Infoühiskonna teenuse ebaseaduslik vastuvõtmine
(1) Tasu eest osutatavale infoühiskonna teenusele ja sellele juurdepääsu võimaldavale teenusele ebaseaduslikult juurdepääsu võimaldavate seadmete või tarkvara valmistamise, edasiandmise, paigaldamise, hooldamise, omamise või reklaamimise eest kaubanduslikul eesmärgil – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
(2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, – karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 krooni.»;
2) paragrahvi 16 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõnad «§-s 15» sõnadega «§-des 15 ja 151».
§ 2. Karistusseadustikus (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 105, 612; 2003, 4, 22; 83, 557; 90, 601; 2004, 7, 40; 46, 329) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 68 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Eelvangistus, kaasa arvatud väljaandmis- ja loovutamisvahistuses viibitud aeg, arvatakse karistusaja hulka.»;
2) paragrahve 232, 234, 241 ja 242 täiendatakse pärast sõnu «riigisaladuseks tunnistatud teabe» sõnadega «või Eestile välislepingu alusel edastatud välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni salastatud teabe»;
3) paragrahvi 288 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud ametiisiku mõiste laieneb ka välisriigis või rahvusvahelises organisatsioonis töötavale ametiisikule.»;
4) seadustikku täiendatakse paragrahviga 3341 järgmises sõnastuses:
« § 334.1 Võltsitud maksevahendi üle andmata jätmine
(1) Eesti Posti, krediidiasutuse või krediidiasutuste seaduses sätestatud finantseerimisasutuse või rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduses nimetatud sularaha siirdamise teenuse pakkuja või valuutavahetusteenuse pakkuja poolt politseiprefektuurile võltsitud raha üle andmata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
5) paragrahvi 390 lõikes 1 asendatakse sõnad «kahe- kuni kümneaastase» sõnadega «ühe- kuni viieaastase»;
« (1) Deklareeritava kauba toimetamise eest üle Euroopa Ühenduse tolliterritooriumi piiri tollikontrollist kõrvale hoidudes, selle deklareerimata jättes, seda vale tariifse klassifikatsiooniga või kirjeldusega deklareerides või muul pettuslikul viisil toimides, kui teo objektiks oli kaup suures koguses või süüdlasele on sama teo eest kohaldatud väärteokaristust, – karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.»;
7) paragrahvi 392 pealkiri ja lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 392. Keelatud ja eriluba nõudva kauba ebaseaduslik sisse- ja väljavedu
(1) Keelatud kauba või vastava kohustusliku dokumendita või riikliku registri kandeta radioaktiivse aine, lõhkematerjali, narkootilise või psühhotroopse aine, narkootilise või psühhotroopse aine lähteaine, mittenarkootilise ravimi, ohtliku kemikaali või jäätme, strateegilise kauba, tulirelva või laskemoona toimetamise eest üle Euroopa Ühenduse tolliterritooriumi piiri või riigipiiri – karistatakse rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistusega.»;
8) paragrahvi 393 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Euroopa Ühenduse välisest riigist Eestisse tollisoodustusega toimetatud või tollijärelevalve all oleva kaubaga ebaseaduslike toimingute või tehingute tegemise eest, kui toimingute või tehingute esemeks oli kaup suures koguses või süüdlasele on sama teo eest kohaldatud väärteokaristust, – karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.»;
9) paragrahv 395 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 395. Isikusamasuse tuvastamise kohustuse täitmata jätmine
(1) Isikusamasuse tuvastamise kohustuse täitmata jätmise eest, kui süüdlasele on sama teo eest kohaldatud väärteokaristust, – karistatakse rahalise karistusega.
10) paragrahv 396 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 396. Rahapesu kahtlusest teatamata jätmine ja ebaõigete andmete esitamine
(1) Rahapesu kahtlusest või terrorismi rahastamise kahtlusest rahapesu andmebüroole teatamata jätmise või ebaõigete andmete esitamise eest, kui süüdlasele on sama teo eest kohaldatud väärteokaristust, – karistatakse rahalise karistuse või kuni üheaastase vangistusega.
(2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, – karistatakse rahalise karistusega.»
§ 3. Kriminaalmenetluse seadustikus (RT I 2003, 27, 166; 83, 558; 88, 590; 2004, 46, 329) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 130 lõiget 3, mis kehtib 2004. aasta 31. detsembrini, muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kohtueelses menetluses ei või kahtlustatav või süüdistatav olla vahistatud üle ühe aasta. Tähtaja hulka ei arvata välisriigis väljaandmis- ja loovutamisvahistuses viibitud aega isikul, kelle väljaandmist või loovutamist on Eesti Vabariik taotlenud.»;
2) paragrahvi 224 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Kaitsja taotlusel esitatakse talle tutvumiseks kriminaalasjas tõendina kasutatav riigisaladust sisaldav teabekandja, mida ei lisata kriminaaltoimikusse. Riigisaladust sisaldava teabekandja tutvustamise kohta tehakse märge kriminaaltoimikusse.»;
3) paragrahvi 269 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Mitme süüdistatavaga kriminaalasja kohtulikul arutamisel võib kriminaalasja nende kuritegude arutamine, mis ei puuduta konkreetset süüdistatavat, toimuda ilma selle süüdistatavata ja tema kaitsjata.»;
4) paragrahv 276 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 276. Taotluse lahendamine ja kohtumääruse vormistamine
(1) Kohus võib kohtumenetluse poole esitatud täiendavate tõendite kogumise taotluse rahuldamisest keelduda, kui ta leiab, et:
1) täiendavatel tõenditel ei ole selle kriminaalasja lahendamisel tähtsust;
2) kohtumenetluse pool ei ole piisavalt põhjendanud, miks ta pole taotlust varem esitanud;
3) taotluse tähtsus ei ole vastavuses tõendite kogumiseks mineva ajakuluga või saamisraskustega.
(2) Kriminaalmenetluse lõpetamise, sundtoomise, tõkendi valimise, muutmise või tühistamise, taandamise, ekspertiisi määramise ja süüdistatava istungisaalist eemaldamise vormistab kohus käesoleva seadustiku § 145 sätteid järgides määrusega.
(3) Muud kohtumäärused vormistatakse menetlusdokumendina, mis lisatakse kriminaaltoimikusse, või tehakse suuliselt ja kantakse kohtuistungi protokolli.»;
5) paragrahvi 297 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kohus võib täiendavate tõendite kogumise taotluse rahuldamisest keelduda käesoleva seadustiku § 276 lõikes 1 sätestatud alustel.»;
6) paragrahvi 385 täiendatakse punktiga 22 järgmises sõnastuses:
« 22) vahistamismäärus loovutamismenetluses.»;
7) paragrahvi 433 lõikes 1 asendatakse sõnad «ning koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga» sõnadega «, koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga ning loovutamist Euroopa Liidu liikmesriigile»;
8) paragrahv 437 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 437. Rahvusvahelise kriminaalmenetlusalase koostöö kulude jagunemine
(1) Eesti Vabariik kannab taotleva ja täitva riigina kõik oma territooriumil tekkinud kulud, kui rahvusvahelistest lepingutest või täitva riigi otsusest ei tulene teisiti.
(2) Eesti Vabariik nõuab täitva riigina taotlevalt riigilt sisse:
1) Eestis ekspertide kaasamisega seonduvad kulud;
2) Eestis kaugülekuulamise korraldamisega ning ülekuulatavate ja tõlgi kaasamisega seonduvad kulud, kui taotleva riigiga ei lepita kokku teisiti;
3) Eestile tekkinud muud olulised või vältimatud kulud, mille ulatuses on taotleva riigiga kokku lepitud.
(3) Taotleva riigi taotluse alusel võib Eesti riik maksta kriminaalmenetlusalasele rahvusvahelisele koostööle kaasatud ekspertidele ja tunnistajatele avanssi.
(4) Taotleva riigina kannab Eesti Vabariik täitvas riigis tekkinud kulud, kui need on:
1) tekkinud käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud alustel ja korras;
2) seotud vahi all viibiva isiku ületoomisega.»;
9) paragrahv 490 loetakse paragrahviks 509;
10) seadustiku 19. peatükki täiendatakse 8. jaoga järgmises sõnastuses:
«8. jagu
§ 490. Euroopa vahistamismäärus
Euroopa vahistamismäärus on Euroopa Liidu liikmesriigi pädeva õigusasutuse tehtud taotlus teisele Euroopa Liidu liikmesriigile isiku kinnipidamiseks, vahi alla võtmiseks ning loovutamiseks kriminaalmenetluse jätkamise või jõustunud kohtuotsusega mõistetud vangistuse täideviimise eesmärgil.
§ 491. Loovutamise üldtingimused
(1) Isiku loovutamine tema suhtes taotlevas riigis kriminaalmenetluse jätkamiseks on lubatud, kui isikut kahtlustatakse või süüdistatakse kuriteos, mis on taotlevas riigis karistatav vähemalt üheaastase vangistusega.
(2) Isiku loovutamine on sõltumata teo karistatavusest Eesti karistusseadustiku järgi lubatud, kui taotlevas riigis on karistusena ette nähtud vähemalt kuni kolmeaastane vangistus järgmiste kuritegude toimepanemise eest:
1) kuritegelikus ühenduses osalemine;
2) terrorism;
3) inimkaubandus;
4) lapse seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno;
5) narkootilise ja psühhotroopse ainega ebaseaduslik kauplemine;
6) relva, laskemoona ja lõhkeainega ebaseaduslik kauplemine;
7) korruptsioon;
8) pettus, sealhulgas pettus Euroopa ühenduste 26. juuli 1995. aasta Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tähenduses;
9) rahapesu;
10) raha võltsimine;
11) arvutikuritegu;
12) keskkonnavastane kuritegu, sealhulgas ohustatud looma- ja taimeliikide ning taimesortidega ebaseaduslik kauplemine;
13) ebaseaduslikule piiriületamisele ja ebaseaduslikule riigis viibimisele kaasaitamine;
14) tapmine, raske tervisekahjustuse tekitamine;
15) inimorganite ja -kudedega ebaseaduslik kauplemine;
16) inimrööv, ebaseaduslik vabaduse võtmine ja pantvangi võtmine;
17) rassism ja ksenofoobia;
18) organiseeritud või relvastatud röövimine;
19) kultuuriväärtustega ebaseaduslik kauplemine;
20) kelmus;
21) väljapressimine;
22) piraatkoopia ja võltsitud kauba valmistamine ja nendega kauplemine;
23) haldusdokumendi võltsimine ja sellega kauplemine;
24) maksevahendi võltsimine;
25) hormoonpreparaatide ja kasvukiirendajatega ebaseaduslik kauplemine;
26) tuumamaterjaliga ja radioaktiivse ainega ebaseaduslik kauplemine;
27) varastatud sõidukitega kauplemine;
28) vägistamine;
29) süütamine;
30) Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule alluvad kuriteod;
31) õhusõiduki või laeva kaaperdamine;
32) sabotaaž.
(3) Isiku loovutamine tema suhtes tehtud süüdimõistva kohtuotsuse täitmiseks on lubatud käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustel, kui tal on kandmata vähemalt neli kuud vangistust.
§ 492. Isiku loovutamist välistavad ja piiravad asjaolud
(1) Isiku loovutamine ei ole lisaks käesoleva seadustiku § 436 lõike 1 punktis 3 sätestatule lubatud, kui:
1) kuriteole võib kohaldada Eesti karistusseadustikku ning amnestiaakt välistab vahistamismääruse aluseks olevas kuriteos Eestis karistuse kohaldamise;
2) isik on teises liikmesriigis samas süüdistuses lõplikult süüdi või õigeks mõistetud või süüdimõistva otsuse korral on mõistetud karistus kantud või kandmisel või karistust ei saa täitmisele pöörata otsuse teinud riigi seaduse alusel;
3) isik, kelle suhtes on tehtud vahistamismäärus, on noorem kui neljateistaastane;
4) vahistamismäärus on tehtud vangistuse täitmiseks Eesti kodaniku suhtes ja isik taotleb karistuse täitmist Eestis.
(2) Isiku loovutamisest võib keelduda, kui:
1) isiku suhtes on seoses vahistamismääruse aluseks oleva kuriteoga alustatud Eestis kriminaalmenetlust;
2) isiku suhtes on seoses vahistamismääruse aluseks oleva kuriteoga jäetud Eestis kriminaalmenetlus alustamata või menetlus on lõpetatud;
3) kuriteole võib kohaldada Eesti karistusseadustikku ja vahistamismääruse aluseks olev kuritegu on Eesti karistusseadustiku järgi aegunud;
4) isik on samas süüdistuses lõplikult süüdi või õigeks mõistetud riigis, mis ei ole Euroopa Liidu liige, või süüdimõistva otsuse korral on mõistetud karistus kantud või karistust ei saa täitmisele pöörata otsuse teinud riigi seaduse alusel;
5) vahistamismääruse aluseks olev kuritegu on toime pandud väljaspool taotleva riigi territooriumi ja väljaspool Eesti territooriumi toimepandud kuriteole ei saa samadel asjaoludel kohaldada Eesti karistusseadustikku;
6) käesoleva seadustiku § 502 lõikes 5 sätestatud juhul ei ole kohtu määratud tähtpäevaks esitatud lisateavet.
(3) Eesti loovutab Euroopa vahistamismääruse alusel oma kodanikke kriminaalmenetluse ajaks tingimusel, et isikule liikmesriigis mõistetud karistus tuleb täita Eesti Vabariigis.
(4) Kui Euroopa vahistamismäärus on tehtud vangistuse täitmiseks isiku suhtes, kelle süüdimõistmine on toimunud tema osavõtuta kohtumenetlusest ning keda ei olnud teavitatud kohtuistungi toimumise ajast ja kohast, võib isiku loovutada tingimusel, et taotleva riigi kinnituse kohaselt on tagatud võimalus vaadata isiku kriminaalasi uuesti läbi.
(5) Kui taotlevas riigis võib Euroopa vahistamismääruse aluseks oleva kuriteo eest mõista karistuseks eluaegse vangistuse, võib isiku loovutada tingimusel, et taotleva riigi pädeva asutuse kinnituse kohaselt on võimalik selle isiku ennetähtaegne vabastamine.
(6) Kui isik, kelle loovutamist taotletakse, omab Eesti Vabariigis puutumatust või eelistusi, peatub Euroopa vahistamismääruse täitmine kuni pädevalt asutuselt teate saamiseni, et isikult on puutumatus või eelistused ära võetud.
§ 493. Loovutamise laiendamine
(1) Eestile loovutatud isiku suhtes ei või alustada kriminaalmenetlust, kohaldada vabadust piiravaid abinõusid ega täita kohtuotsust muu enne loovutamist toimepandud kuriteo eest, välja arvatud see kuritegu, mille eest isik loovutati.
1) loovutatud isikul oli võimalus Eestist lahkuda neljakümne viie päeva jooksul, arvates tema lõplikust vabastamisest, või kui ta on pärast lahkumist Eestisse tagasi pöördunud;
2) kuritegu ei ole karistatav vangistusega;
3) kriminaalmenetlusega ei kaasne vabadust piiravaid abinõusid;
4) karistus ei too endaga kaasa vabaduse võtmist, välja arvatud vabadust piirav asenduskaristus;
5) isik nõustub vabatahtlikult loovutamisega ja sellega, et tema suhtes ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõiget 1, või pärast loovutusotsuse jõustumist on ta nõustunud sellega, et tema suhtes ei kohaldata käesoleva paragrahvi lõiget 1;
6) isiku loovutanud liikmesriik on andnud oma nõusoleku täiendava süüdistuse esitamiseks.
(3) Loovutamise laiendamise taotlus esitatakse täitva riigi pädevale õigusasutusele.
(4) Eestile esitatud loovutamise laiendamise taotluse võib rahuldada, kui taotluse aluseks on kuritegu, millele saab kohaldada Euroopa vahistamismäärust.
§ 494. Loovutamine ja väljaandmine kolmandale riigile
(1) Eestile loovutatud isikut ei saa edasi loovutada teisele Euroopa Liidu liikmesriigile või välja anda Euroopa Liitu mittekuuluvale riigile, välja arvatud juhul, kui:
2) isik on loovutamise või väljaandmisega nõustunud;
3) isiku loovutanud liikmesriik annab edasiloovutamiseks või väljaandmiseks oma nõusoleku.
(2) Euroopa Liidu liikmesriigile loovutatud Eesti Vabariigi kodanikku ei või ilma justiitsministri nõusolekuta edasi loovutada teisele Euroopa Liidu liikmesriigile ega välja anda Euroopa Liitu mittekuuluvale riigile.
§ 495. Taotluste paljusus
(1) Kui isiku loovutamist taotleb mitu riiki, otsustab kohus, milline Euroopa vahistamismäärus täidetakse. Otsustamisel lähtutakse eeskätt isiku toimepandud kuritegude raskusest ning toimepanemise ajast ja kohast, Euroopa vahistamismääruse esitamise järjekorrast ning sellest, kas määrus on tehtud kohtueelseks menetluseks või jõustunud kohtuotsuse täitmisele pööramiseks.
(2) Vajaduse korral võib kohus küsida nõu Euroopa õigusalase koostöö üksuselt Eurojustilt.
(3) Kui sama isiku suhtes on esitatud Euroopa vahistamismäärus ja väljaandmistaotlus, otsustab justiitsminister, milline nendest täidetakse, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolusid.
§ 496. Loovutatud isiku läbisõiduluba
(1) Loa teise liikmesriigi poolt loovutatava isiku sõiduks läbi Eesti Vabariigi territooriumi annab justiitsminister.
(2) Läbisõidutaotlus peab sisaldama:
1) asjaomase isiku andmeid ja kodakondsust;
2) märget selle kohta, et isiku suhtes on tehtud Euroopa vahistamismäärus;
3) teavet kuriteo asjaolude ja kvalifikatsiooni kohta.
§ 497. Vara loovutamine
(1) Euroopa vahistamismäärusega võib taotleda täitvas riigis asuva vara loovutamist, kui väljanõutav vara on saadud Euroopa vahistamismääruse aluseks oleva kuriteoga või kui see vara on selles kriminaalmenetluses kasutatav asitõendina.
(2) Eestis tagatakse kolmanda isiku õigused loovutatavale varale ja loovutatav vara tagastatakse õigustatud menetlusvälisele isikule pärast kohtuotsuse jõustumist.
Loovutamismenetlus
§ 498. Euroopa vahistamismääruse täitmiseks pädevad asutused
(1) Eestile esitatud Euroopa vahistamismäärust on pädev menetlema ja loovutamisotsust vastu võtma:
1) Tallinna Linnakohus, kui isik on kinni peetud Tallinnas või Harju, Rapla, Lääne-Viru, Ida-Viru, Järva, Lääne, Hiiu, Saare või Pärnu maakonnas;
2) Tartu Maakohus, kui isik on kinni peetud Jõgeva, Viljandi, Tartu, Põlva, Võru või Valga maakonnas.
(2) Loovutamismenetlusalase koostöö keskasutus on Justiitsministeerium.
§ 499. Loovutamisvahistamine
(1) Isiku võib Euroopa vahistamismääruse täitmise tagamiseks võtta vahi alla käesoleva seadustiku § 217 lõikes 8 sätestatud korras. Loovutamisvahistuse otsustab prokuratuuri taotlusel eeluurimiskohtunik.
(2) Isiku võib Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpol) kaudu esitatud vahistamistaotluse alusel kinni pidada käesoleva seadustiku § 217 lõikes 1 sätestatud korras enne Euroopa vahistamismääruse saabumist, kui taotluses on kinnitus selle määruse esitamise kohta.
(3) Isiku kinnipidamisel selgitatakse talle kinnipidamise alust ja teatatakse võimalusest nõustuda loovutamisega.
(4) Isikul on kinnipidamisest alates õigus tasuta õigusabile ning tõlgi abile.
(5) Kui Euroopa vahistamismäärust ei ole käesoleva seadustiku § 500 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul saadetud, tuleb isik viivitamata vahi alt vabastada.
§ 500. Euroopa vahistamismääruse edastamise kanalid
(1) Euroopa vahistamismäärus adresseeritakse Justiitsministeeriumile hiljemalt kolme tööpäeva jooksul, arvates isiku vahistamisest Eestis. Justiitsministeerium edastab Euroopa vahistamismääruse viivitamata pädevale kohtule.
(2) Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpol) kaudu saabunud Euroopa vahistamismäärus saadetakse pärast isiku kinnipidamist viivitamata pädevale kohtule ning vahistamismääruse koopia Justiitsministeeriumile.
(3) Euroopa vahistamismääruse koopia edastatakse viivitamata prokuratuurile.
§ 501. Kaitsja osavõtt loovutamismenetlusest
(1) Loovutamismenetluses on kaitsjaks advokaat.
(2) Kaitsja osavõtt loovutamismenetlusest on isiku vahi alla võtmise taotluse läbivaatamisest alates kohustuslik.
§ 502. Kohtulik loovutamismenetlus
(1) Euroopa vahistamismääruse arutamiseks ja isiku loovutamise otsustamiseks korraldatakse kohtuistung Euroopa vahistamismääruse kohtusse saabumisest alates kümne päeva jooksul. Kui isik on teatanud loovutamisega nõustumisest, korraldatakse kohtuistung viie päeva jooksul, arvates Euroopa vahistamismääruse kohtusse saabumisest.
(2) Loovutamismenetlust toimetab kohtunik ainuisikuliselt.
(3) Kohtuistungist on kohustatud osa võtma:
1) prokurör;
2) isik, kelle loovutamist taotletakse;
3) selle isiku kaitsja, kelle loovutamist taotletakse.
(4) Kohtuistungil kohus:
1) kontrollib isiku nõusolekut loovutamisega;
2) tutvustab isikule käesoleva seadustiku §-des 493 ja 494 sätestatut;
3) kuulab ära isiku, kelle loovutamist taotletakse, tema kaitsja ja prokuröri arvamuse.
(5) Kohus võib määrata taotleva riigi pädevale õigusasutusele tähtaja lisateabe edastamiseks.
(6) Kohus peab käesoleva seadustiku §-s 503 sätestatud määruse tegema Euroopa vahistamismääruse kohtusse saabumisest alates kahekümne päeva jooksul ja loovutamismenetlusele allutatud isikult tema loovutamisega nõusoleku saamise korral kümne päeva jooksul, arvates Euroopa vahistamismääruse Eestisse saabumisest.
(7) Kui ettenähtud aja jooksul ei ole võimalik loovutamisotsust teha, pikeneb loovutamisotsuse tegemiseks ettenähtud aeg kolmekümne päeva võrra. Sellisest loovutamismenetluse pikendamisest teavitatakse viivitamatult taotluse esitajat.
§ 503. Kohtulahendid loovutamismenetluses
(1) Välisriigile isiku loovutamise otsustamisel teeb kohus ühe järgmistest määrustest:
1) rahuldab Euroopa vahistamismääruse ja nõustub isiku loovutamisega;
2) ei rahulda Euroopa vahistamismäärust ja keeldub isiku loovutamisest.
1) loovutamismenetlusele allutatud isiku nimi ning isikukood või sünniaeg ja sünnikoht;
2) läbivaadatud Euroopa vahistamismääruse sisu;
3) kohtuistungil osalenud isikute seisukohad ning kui isik on enda loovutamisega nõus, tema nõusolek;
4) kohtu otsustus ja põhjendused loovutamisega nõustumise või mittenõustumise kohta;
5) käesoleva seadustiku § 492 lõigetes 3–5 sätestatud loovutamise tingimused;
6) loovutamismenetlusele allutatud isiku vahi all viibitud aeg;
7) edasikaebamise kord.
(3) Kui Euroopa vahistamismäärus sisaldab vara konfiskeerimise taotlust, otsustab kohus vara konfiskeerimise loovutamismenetluses.
(4) Kui kohus otsustab Euroopa vahistamismääruse rahuldada ja isiku loovutada, kohaldab kohus isiku suhtes loovutamisvahistamist kuni isiku üleandmiseni.
(5) Kui kohus otsustab loovutamisest keelduda, kohaldatakse isiku suhtes loovutamisvahistamist kuni loovutamismääruse või loovutamisest keeldumise määruse jõustumiseni.
(6) Määruse koopia edastatakse kinnipidamisasutusele, kus loovutatavat isikut loovutamisvahistuses peetakse, ja tehakse loovutatavale isikule allkirja vastu teatavaks.
(7) Loovutamismenetluses tehtud jõustunud määruse koopia saadetakse viivitamata Justiitsministeeriumile, kes teeb selle teatavaks taotlevale riigile.
§ 504. Loovutamismenetluses tehtud määruse vaidlustamine
(1) Loovutamismenetluses tehtud loovutamismääruse või loovutamisest keeldumise määruse peale võib esitada määruskaebuse käesoleva seadustiku § 386 lõikes 2 sätestatud korras kolme päeva jooksul, arvates määruse kättesaamisest.
(2) Määruskaebus esitatakse Tallinna Linnakohtu määruse peale Tallinna ringkonnakohtusse ja Tartu Maakohtu määruse peale Tartu ringkonnakohtusse.
(3) Määruskaebus vaadatakse ringkonnakohtus kirjalikus menetluses läbi kümne päeva jooksul, arvates asja saabumisest ringkonnakohtusse.
(4) Ringkonnakohtu otsus on lõplik.
§ 505. Isiku üleandmine
(1) Jõustunud loovutamismääruse koopia saadetakse Keskkriminaalpolitseile, kes teatab taotlevale riigile loovutatud isiku üleandmise aja ja koha ning korraldab isiku üleandmise.
(2) Loovutatud isik antakse üle kümne päeva jooksul, arvates loovutamismääruse jõustumisest.
(3) Kui takistusi põhjustavad asjaolud, mis ei olene täitvast ja taotlevast riigist, antakse isik üle hiljemalt kahekümne päeva jooksul, arvates loovutamismääruse jõustumisest.
(4) Kui käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud tähtaja jooksul isik ei ole üle antud, vabastatakse ta vahi alt.
§ 506. Loovutamise edasilükkamine ja ajutine loovutamine
(1) Justiitsministeerium võib lükata jõustunud loovutamismääruse täitmise edasi, kui seda tingib loovutatava isiku suhtes Eestis toimuv kriminaalmenetlus või tema kohta tehtud kohtuotsuse täitmine.
(2) Kirjalikul kokkuleppel taotleva riigiga võidakse isik, kelle loovutamine on edasi lükatud, loovutada taotlevale riigile ajutiselt.
Vahistamismääruse esitamine Euroopa Liidu liikmesriigile
§ 507. Euroopa vahistamismääruse esitamine
(1) Kohtueelses menetluses on Euroopa vahistamismäärust pädev esitama prokuratuur, kelle menetluses on Euroopa vahistamismääruse aluseks olev kuritegu.
(2) Jõustunud kohtuotsuse täitmiseks on Euroopa vahistamismäärust pädev esitama Justiitsministeerium.
(3) Euroopa vahistamismäärus koostatakse eesti keeles ja selle tõlgib täitva riigi määratud keelde Justiitsministeerium.
(4) Euroopa vahistamismäärus edastatakse taotlevale riigile Justiitsministeeriumi kaudu.
§ 508. Euroopa vahistamismääruse vorm ja edastamise viis
(1) Euroopa vahistamismääruse vormi kehtestab justiitsminister.
(2) Vahistamismäärus edastatakse taotlevale riigile kirja teel, elektronpostiga või muul üleskirjutust võimaldaval viisil.»
§ 4. Kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise seaduse (RT I 2004, 46, 329) § 26 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Käesoleva seaduse § 9 punkti 106 kohaldatakse nendele sõjakuritegudele, mis on toime pandud alates 1991. aasta 20. augustist.»
§ 5. Riigisaladuse seaduses (RT I 1999, 16, 271; 82, 752; 2001, 7, 17; 93, 565; 100, 643; 2002, 53, 336; 57, 354; 63, 387; 2003, 13, 67; 23, 147; 2004, 2, 7; 43, 300; 2004, 46, 329) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 25 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Julgeolekukontrolli ei teostata kahtlustatava, süüdistatava, kohtualuse ja advokaadist kaitsja suhtes, kui riigisaladusele juurdepääsu vajadus tuleneb kaitseõiguse tagamisest kriminaalmenetluses. Kahtlustatavat, süüdistatavat, kohtualust ja kaitsjat teavitatakse käesoleva seaduse §-s 14 sätestatud kohustustest.»;
2) paragrahvi 25 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:
« (5) Määruse koostanud uurija, prokurör või kohus võtab isikult, kellele antakse juurdepääs riigisaladusele käesolevas paragrahvis kirjeldatud korras, enne teabele juurdepääsu võimaldamist käesoleva seaduse § 30 lõikes 6 kirjeldatud allkirjastatud kinnituse, mis lisatakse toimiku materjalidele. Allkirja andmisest keeldumise korral tehakse kinnitusele keeldumise ja selle põhjuse kohta märge, mille kinnitab menetleja.»;
3) paragrahvi 31 lõike 1 punkti 7 täiendatakse pärast sõna «kohtualusena» sõnadega «, välja arvatud käesoleva seaduse § 25 lõikes 3 1 sätestatud juhul».
§ 6. Väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313; 110, 654; 2003, 26, 156; 83, 557; 88, 590; 2004, 46, 329) § 52 lõiget 1 täiendatakse pärast arvu «168» sõnadega «ja 334 1».


15.12.2017 otsus nr 192
1) paragrahvi 7 lõike 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„Vanemahüvitise maksmise algus- ja lõpukuul ning isa täiendava vanemahüvitise maksmise peatamisel ja jätkamisel arvutatakse hüvitise suurus proportsionaalselt nende päevade arvuga, mille eest on õigus hüvitist saada.”;
2) paragrahvi 16 lõike 1 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
3) paragrahvi 16 lõiget 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) kolmikute või enamaarvuliste mitmike toetus.”;
4) paragrahv 18 tunnistatakse kehtetuks;
5) seaduse 2. peatüki 2. jagu täiendatakse §-ga 211 järgmises sõnastuses:
„§ 211. Kolmikute või enamaarvuliste mitmike toetus
(2) Kolmikute või enamaarvuliste mitmike toetuse suurus on 1000 eurot.”;
„(1) Vanemahüvitise eesmärk on tagada asendussissetulek isikule, kes kasvatab alla kolmeaastast last, ning soodustada töö- ja pereelu ühitamist.”;
7) paragrahvi 33 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Vanemahüvitise saamise õigus on last Eestis kasvataval vanemal, vanema abikaasal, lapsendajal, lapse eestkostjal või hoolduspere vanemal, arvestades käesoleva seaduse §-s 4 sätestatud tingimusi.
(9) Isa täiendavat vanemahüvitist võib maksta iga lapse kohta kuni lapse kolmeaastaseks saamiseni.”;
8) paragrahvi 34 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Isal tekib isa täiendava vanemahüvitise saamise õigus 30 päeva enne arsti või ämmaemanda määratud eeldatavat lapse sünnikuupäeva.”;
9) paragrahvi 34 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Vanemahüvitis määratakse vanemahüvitise saamise õiguse tekkimise päevast 435 päevaks. Kui lapse emal ei olnud õigust sünnitushüvitisele või kui vanemahüvitise taotleja on lapsendaja, eestkostja või hoolduspere vanem, määratakse hüvitis 545 päevaks. Hüvitist võib kasutada kuni lapse kolmeaastaseks saamiseni.”;
10) paragrahvi 34 täiendatakse lõigetega 3–5 järgmises sõnastuses:
„(3) Kui vanemahüvitise taotleja on lapsendaja, eestkostja või hoolduspere vanem ning käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud päevad on taotlemise hetkel lapse kohta osaliselt kasutatud, on taotlejal õigus vanemahüvitisele selle lapse kohta kasutamata päevade ulatuses.
(5) Vanemahüvitist ei maksta isikule, kellele makstakse ravikindlustuse seaduse alusel sünnitushüvitist.”;
11) paragrahvi 35 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui vanemahüvitise saaja saab hüvitise maksmise kalendrikuul sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, mis on suurem kui pool hüvitise ülempiirist, välja arvatud füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtlustulu, on ta kohustatud sellest Sotsiaalkindlustusametile viivitamata kirjalikult teatama.
(2) Kui vanemahüvitise saaja saab sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, mis on suurem kui pool hüvitise ülempiirist, mõnel käesoleva seaduse § 42 lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhul, esitab ta Sotsiaalkindlustusametile sotsiaalmaksu maksja tõendi tulu saamise kohta, jõustunud kohtuotsuse, kohtumääruse, töövaidluskomisjoni otsuse või muud asjakohased dokumendid.”;
12) paragrahvi 36 lõiget 1 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
„3) pärast vanemahüvitise maksmise peatamist saadud tulu kohta, kui vanemahüvitise maksmise jätkamise kalendrikuul on tulu saadud selle perioodi eest, kui vanemahüvitise maksmine oli peatatud.”;
13) paragrahvi 36 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Sotsiaalmaksu maksja on kohustatud esitama käesolevas paragrahvis loetletud andmed vanemahüvitise saaja kohta Sotsiaalkindlustusametile elektrooniliselt Eesti teabevärava kaudu.”;
14) paragrahvi 37 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Ühe kalendrikuu keskmise isikustatud sotsiaalmaksu suuruse arvutamise periood (edaspidi käesolevas peatükis arvestusperiood) on lapse sünnikuule eelnenud 21 kalendrikuud, millest on maha arvatud lapse sünnile eelnenud üheksa kalendrikuud. Ühe kalendrikuu keskmise isikustatud sotsiaalmaksu suurus on arvestusperioodi isikustatud sotsiaalmaksu ja selle kalendrikuude arvu jagatis. Isikustatud sotsiaalmaksu hulka ei arvata töötuskindlustuse seaduses sätestatud töötuskindlustushüvitiselt ja tööandja maksejõuetuse hüvitiselt ning sotsiaalmaksuseaduse § 6 alusel, välja arvatud lõike 1 punktide 5 ja 14 alusel, arvestatud sotsiaalmaksu.”;
15) paragrahvi 37 lõike 4 esimeses lauses asendatakse sõna „kalendriaasta” sõnaga „arvestusperioodi”;
16) paragrahvi 40 lõikest 3 jäetakse välja sõnad „rasedal ning rasedus- ja sünnituspuhkuse saamise õigust omaval”;
17) paragrahvi 40 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(5) Kui vanemahüvitise taotleja on arvestusperioodil töötanud teises Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigis või Šveitsi Konföderatsioonis ning tal puudub nimetatud arvestusperioodil Eestis sotsiaalmaksuga maksustatud tulu või tal ei olnud õigust rasedus- ja sünnituspuhkusele, võrdub ühe kalendrikuu hüvitise suurus töötasu alammääraga.”;
18) paragrahvi 42 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Kui vanemahüvitise saaja saab hüvitise maksmise kalendrikuul sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, mis on suurem kui pool hüvitise ülempiirist, sealhulgas teisest Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigist või Šveitsi Konföderatsioonist, välja arvatud füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtlustulu (edaspidi tulu), lahutatakse hüvitisest poolt hüvitise ülempiiri ületav tuluosa, mis on jagatud kahega. Hüvitise suurust ei vähendata alla hüvitise määra.”;
19) paragrahvi 42 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Käesoleva paragrahvi lõiget 1 ei kohaldata isa täiendava vanemahüvitise maksmisel.”;
20) paragrahvi 42 lõiget 3 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
„5) tulu, mille isik teenis ajavahemikul vanemahüvitise maksmise peatamisest kuni selle jätkamiseni.”;
21) paragrahvi 44 täiendatakse lõigetega 11–14 järgmises sõnastuses:
„(11) Vanemahüvitist ei või määrata lühemaks perioodiks kui üks kalendrikuu, välja arvatud vanemahüvitise määramise algus- ja lõpukuul ning isa täiendava vanemahüvitise puhul.
(14) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 13 nimetatud isikul puudub isapuhkuse kasutamise õigus, kontrollib Sotsiaalkindlustusamet, et lõike 13 punktis 1 nimetatud tingimus on täidetud.”;
22) paragrahv 45 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 45. Vanemahüvitise saaja vahetamine ning vanemahüvitise maksmise peatamine ja jätkamine
(5) Vanemahüvitise maksmise jätkamisel vanemahüvitise suurust ümber ei arvutata, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 43 sätestatud juhtudel.”;
23) paragrahvi 46 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) vanemahüvitisega samal ajal saadakse sünnitushüvitist või lapsendamishüvitist ravikindlustuse seaduse alusel, välja arvatud juhul, kui vanemahüvitist makstakse käesoleva seaduse § 33 lõike 2 alusel.”;
24) paragrahvi 53 lõike 1 esimest lauset täiendatakse pärast sõna „tehakse” sõnaga „hiljemalt”;
25) paragrahvi 56 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(4) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tasaarvestuse tulemusel ei ole nõue rahuldatud, on Sotsiaalkindlustusametil õigus edastada nõue sissenõudmiseks Riigi Tugiteenuste Keskusele.”;
„(2) Riigile üleläinud elatisnõude sissenõudmist korraldab ja võlausaldaja õigusi teostab Riigi Tugiteenuste Keskus.”;
27) seaduse 5. peatüki 1. jagu täiendatakse §-ga 631 järgmises sõnastuses:
„§ 631. Üleminekusätted vanemahüvitise ning lapsehooldustasu määramisel ja maksmisel
(2) Isikule, kellel on õigus saada lapsehooldustasu kuni 2019. aasta 31. augustini kehtinud perehüvitiste seaduse alusel, määratakse ja makstakse lapsehooldustasu kuni 2024. aasta 31. augustini või lapsehooldustasu saamise õiguse lõppemiseni. Sotsiaalkindlustusamet kohaldab lapsehooldustasu määramisel ja maksmisel enne 2019. aasta 1. septembrit kehtinud perehüvitiste seadust.”;
28) paragrahvi 631 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
”(3) Isa täiendava vanemahüvitise saamise õigus on üksnes isal, kelle laps sünnib 2020. aasta 1. juulil või hiljem, välja arvatud töölepingu seaduse § 1392 lõigetes 1 ja 5 sätestatud juhtudel.”.
Maksukorralduse seaduse § 251 lõike 3 punkti 5 täiendatakse pärast tekstiosa „lapsehoolduspuhkusel,” tekstiosaga „isapuhkusel,”.
1) paragrahvi 60 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Isal on õigus saada isapuhkust 30 kalendripäeva ulatuses ühes osas või osade kaupa ajavahemikul 30 päeva enne arsti või ämmaemanda määratud eeldatavat lapse sünnikuupäeva kuni lapse kolmeaastaseks saamiseni. Tööandjal on õigus keelduda isapuhkuse andmisest lühema kui seitsme kalendripäeva pikkuse osana.
(2) Isapuhkuse hüvitamise taotlemisele, määramisele ja maksmisele kohaldatakse perehüvitiste seaduses isa täiendava vanemahüvitise kohta sätestatut.”;
2) paragrahvi 62 lõikest 4 jäetakse välja sõnad „ja lapsehooldustasu”;
3) paragrahvi 66 lõikes 2 asendatakse tekstiosa „§-des 60 ja” tekstiosaga „§-s”;
4) paragrahvi 66 lõikest 4 jäetakse välja sõnad „sotsiaalkaitse infosüsteemi kaudu”;
5) seadust täiendatakse §-ga 1392 järgmises sõnastuses:
„§ 1392. Isapuhkuse õiguse kasutamine
(7) Käesolevat paragrahvi kohaldatakse kuni tööandja puhkusetasu riigieelarvest hüvitamise nõudeõiguse aegumiseni.”.
(1) Käesolev seadus jõustub 2020. aasta 1. juulil.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktid 3, 5, 6, 11, 18 ja 24–26 ning § 3 punkt 4 jõustuvad 2018. aasta 1. märtsil.
(3) Käesoleva seaduse § 1 punktid 2, 4, 14–17 ja 27 ning § 3 punktid 2 ja 5 jõustuvad 2019. aasta 1. septembril.


Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Elva vallas – Riigi Teataja
Sotsiaalhoolekandelise abi andmise kord Elva vallas
Jõustumine: 09.03.201901.01.2018
Elva Vallavolikogu
RT IV, 06.03.2019, 63
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 2 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 alusel.
Määrusega sätestatakse Elva valla elanikele ja vältimatu abi korras isikutele, kes ajutiselt viibivad Elva valla territooriumil Elva valla eelarve vahenditest ja riigieelarvest osutatavate ja korraldatavate sotsiaalteenuste (edaspidi teenus) ja makstavate sotsiaaltoetuste (edaspidi toetus) kirjeldus, rahastamine ning nende taotlemise tingimused ja kord.
(2) Sotsiaalhoolekandelist abi saama õigustatud isiku õiguste, kohustuste ja vastutuse osas rakendatakse sotsiaalseadustiku üldosa seaduse 2. peatüki sätteid ning sotsiaalhoolekandelise abi õiguse käsutamist, õiguse peatumist või lõppemist määrusega eraldi ei reguleerita.
(4) Käesolevas määruses kasutatud mõistet sotsiaaleluruumid all mõistetakse valla omandis olevaid eluruume, mis jagunevad sotsiaalkorteriteks ja sotsiaalpindadeks (üksik tuba).
2. peatükk SOTSIAALHOOLEKANDELISE ABI KORRALDAMISE PÄDEVUS JA ÜLDISED PÕHIMÕTTED
§ 3. Sotsiaalhoolekandelise abi korraldamise pädevus õigusaktidega kohalikule omavalitsusele pandud ülesannete täitmisel
(1) Sotsiaalseadustiku üldosa seaduse, sotsiaalhoolekande seaduse ning nende alusel antud riiklike õigusaktidega kohalikule omavalitsusele pandud ning käesoleva määrusega nimetatud Elva valla ülesandeid täidab üldiselt Elva Vallavalitsus kui ametiasutus (edaspidi Vallavalitsus).
(2) Määruses sätestatud juhtudel otsustab sotsiaalkaitse korralduse või tagamise Elva Vallavalitsus (edaspidi täitevorgan).
(3) Käesoleva korraga Elva Vallavalitsusele kui organile pandud ülesanded, mis ei sisalda avaliku võimu teostamise elemente, võib Vallavalitsus delegeerida valla hallatavatele asutustele, muudele sotsiaalteenust osutavatele isikutele või asutustele.
(4) Elva Vallavolikogu (edaspidi Vallavolikogu) täidab neid sotsiaalkaitse korralduse või tagamisega seotud ülesandeid, mis kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest tulenevalt on volikogu ainupädevuses.
§ 4. Sotsiaalkaitse korraldamise põhimõtted
(1) Sotsiaalkaitse korraldamisel on aluseks sotsiaalseadustiku üldosa seadusega sotsiaalkaitse ning selle korralduse põhimõtted, arvestades sotsiaalkaitse tagamisega seotud eriseaduste või määruste erisusi.
(2) Vallavalitsus tagab või korraldab sotsiaalhoolekandelise abi üldjuhul isiku pöördumisel ehk abi taotlemisel.
(3) Vallavalitsus peab abivajajast teada saamisel hindama sotsiaalkaitse vajaduse ja ulatuse ja vastava abi. Vajadusel abistama isikut taotluste esitamisel või toimingu tegemisel, kui isikut abistamata jääksid tema õigused kaitseta.
(4) Isiku pöördumisel või abivajajast teada saamisel on Vallavalitsus kohustatud isiku abivajadust hindama, lähtudes eelkõige isiku vajadusest ning selgitama välja parima asjakohase abi (sotsiaalteenuse osutamine, sotsiaaltoetuse andmine, teise sotsiaalkaitse korraldamisega tegelevasse asutusse suunamine), toetamaks abivajaja iseseisvat toimetulekut ning suutlikkust korraldada iseseisvalt oma elu.
(5) Vallavalitsus võib sotsiaalkaitse ülesannete paremaks korraldamiseks ning toetuse andmise otsuse tegemise kaalumiseks ning asjakohaste tõendite või andmete kogumiseks moodustada Vallavalitsuse juures tegutseva töörühma või komisjoni.
§ 5. Vaidluse lahendamine
Elva valla eelarvest rahastatava teenuse, toetuse, vältimatu sotsiaalabi või muu abi ning toimetulekutoetuse ja vajaduspõhise peretoetuse otsusega mittenõustumise korral on taotlejal õigus esitada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras vaie Elva Vallavalitsusele.
§ 6. Teenuste loetelu
(1) Elva valla poolt korraldatavad ja osutatavad teenused on:
2) väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus;
3) tugiisikuteenus;
5) isikliku abistaja teenus;
8) sotsiaaltransporditeenus;
9) eluruumi tagamine;
10) võlanõustamine;
11) lapsehoiuteenus;
12) asendushooldusteenus;
13) järelhooldusteenus;
14) täiendavad vajaduspõhised sotsiaalteenused.
(2) Käesolevas määruses kirjeldatud teenuste loetelu ei ole ammendav ning taotluste menetlemise kord laieneb üldiselt kõigile sotsiaalhoolekande seaduses või käesolevas määruses kirjeldatud teenustele, mille taotlemise ja osutamisega seonduv ei ole reguleeritud eraldi õigusaktidega.
§ 7. Teenuste taotlemine
(1) Teenuseid on õigustaotleda isikul, kes rahvastikuregistri järgi elab Elva vallas ning kelle igapäevane toimetulekuvõime on häiritud ja ta vajab toimetulemiseks kõrvalabi, välja arvatud vältimatu sotsiaalabi andmine, mida korraldab see kohaliku omavalitsuse üksus, kelle haldusterritooriumil isik abi vajamisel viibib.
(2) Teenuse taotlemiseks esitab taotleja või kõrvalabi vajava isiku pereliige, lähedane või muu isik Vallavalitsusele taotluse.
[RT IV, 06.03.2019, 51 - jõust. 09.03.2019]
(3) Teenuste taotluste vormi kinnitab Vallavalitsus.
(4) Vallavalitsusel on õigus nõuda taotlejalt või tema esindajalt perekonna sissetulekut tõendavaid ja muid dokumente ning täiendavaid andmeid teenuse vajalikkuse hindamiseks.
(5) Sissetulekute hulka ei arvata riigi või valla eelarve vahenditest makstavaid ühekordseid sotsiaaltoetusi.
§ 8. Abivajaduse hindamine
(1) Teenuse taotlemisel hinnatakse abivajaja toimetulekut ja ühiskonnaelus osalemist mõjutavaid asjaolusid, sealhulgas isiku personaalse tegevusvõimega seonduvaid ning füüsilise ja sotsiaalse elukeskkonnaga seonduvaid asjaolusid.
(2) Teenuse hindamisel arvestatakse taotleja konkreetseid vajadusi ning vajadusel taotleja ja tema perekonnaliikmete sissetulekut, varanduslikku seisu, eluasemekulusid ja muid püsikulusid.
(3) Vallavalitsusel on põhjendatud vajaduse korral õigusteha päringuid andmete saamiseks läbi STAR infosüsteemi ja muude infosüsteemide.
(4) Isikule, kes iseseisva toimetulekuvõime parandamiseks vajab pikaajalist ja mitmekülgset abi rakendatakse juhtumikorralduslikku põhimõtet. Isiku kirjalikul nõusolekul koostatakse juhtumiplaan STAR infosüsteemis. Teenuste võimaldamisel lähtutakse edaspidi kehtivast juhtumiplaanist ning toimuvad perioodilised vahehindamised vähemalt kord aastas.
§ 9. Teenuste määramine
(1) Teenuste määramise otsustab Vallavalitsus hiljemalt 10 tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisest või teenuse taotlemiseks vajaliku viimase dokumendi saamise päevast.
(2) Teenuse taotlejat teavitatakse otsusest 5 tööpäeva jooksul kirjalikult või muul kokkulepitud viisil. Teenuse määramise keeldumisest esitatakse põhjused, mis tulenevad käesolevast määrusest ja/või abivajaduse hindamise tulemustest.
(3) Vallavalitsusel on õigus hinnata teenuse taotleja toimetulekut igapäevases keskkonnas.
(4) Vallavalitsusel on õigus kaalutlusotsusega erandkorras määrata teenus määruses ettenägemata juhul.
(5) Teenuste määramisest võib keelduda juhul, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
1) taotluses on esitatud ebaõigeid andmeid;
2) taotleja ei võimalda taotluse asjaolusid kontrollida;
3) teenuste vajadust on võimalik või otstarbekam katta teiste teenuste või muu abiga;
4) abivajaduse katavad riiklikud või Elva valla toetused ja teised teenused.
(6) Vajadusel sõlmib Vallavalitsus teenuse määramise otsuse alusel halduslepingu teenuse saaja ja teenuse osutaja vahel.
(7) Elva Vallavalitsus kui täitevorgan võib delegeerida teenuste osutamise sotsiaalhoolekande seaduses esitatud nõuetele vastavale juriidilisele või füüsilisele isikule või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.
§ 10. Teenuste maksumus
(1) Teenuse osutamise eest võib võtta tasu. Elva valla poolt rahastatavate teenuste tasu tingimused ja määra kehtestab täitevorgan. Riigieelarveliste teenuste puhul toimub teenuste rahastamine riigi poolt.
(2) Isikult võetava tasu suurus oleneb teenuse mahust, teenuse maksumusest ning teenust saava isiku ja tema perekonna majanduslikust olukorrast. Teenuse eest võetava tasu suurus ei tohi olla teenuse saamise takistuseks.
(3) Vallavalitsusel on õigus põhjendatud otsusega vabastada isik täielikult või osaliselt teenuse eest tasumisest, arvestades teenust saava isiku sissetulekuid, seadusjärgsete ülalpidajate olemasolu ja nende sissetulekuid, isikule kuuluvat kinnisvara, teenuse kasutamise põhjust ning muid juhtumiga seotud asjaolusid.
§ 11. Teenuste kulutuste tagasinõudmine
(1) Vallavalitsus nõuab seaduses sätestatud juhtudel isikult talle teenuse osutamisega alusetult tehtud kulutused osaliselt või täielikult tagasi.
(2) Vallavalitsusel on teenuste andmiseks alusetult tehtud kulutuste tagastamisega viivitamise korral õigus nõuda tasumata summalt viivist võlaõigusseaduse § 113 alusel.
§ 12. Teenuse andmise peatamine või lõpetamine
Teenuse andmine peatatakse või lõpetatakse, kui
1) teenuse saaja taotleb teenuse andmise peatamist või lõpetamist;
2) esineb sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 18 lõike 1 punktides 1-3 või § 19 lõike 1 punktides 2-4 või käesolevas määruses sätestatud asjaolu, mille alusel isiku teenuse saamise õigus kas peatub või lõpeb.
2. jagu Kohaliku omavalitsuse üksuse sotsiaalteenused
§ 13. Koduteenuse eesmärk ja sisu
(1) Koduteenuse eesmärk on täisealise isiku iseseisva ja turvalise toimetuleku tagamine kodustes tingimustes, säilitades ja parandades tema elukvaliteeti.
(2) Koduteenuse puhul abistatakse eakat või puudega isikut toimingutes, mida ta ei suuda sooritada ilma kõrvalabita, kuid mis on vajalikud harjumuspärases keskkonnas toime tulekuks.
(3) Koduteenus on eelkõige:
1) teabe edastamine, abistamine asjaajamisel;
2) abistamine arstiabi korraldamisel ning ravimite ja abivahenditega varustamine;
3) toiduainete/majapidamistarvetega varustamine, toiduvalmistamine;
4) abistamine kodustes töödes, sh kütmine, küttematerjaliga ja veega varustamine, vajadusel reovee käitlemine;
5) abistamine enesehooldusel;
6) eluruumi koristamine Vabariigi Valitsuse määrusega sätestatud eluruumi sotsiaalselt põhjendatud normi ning teenuse saaja ja osutaja kokkulepitud ulatuses;
7) pesu pesemise korraldamine ja riiete korrastamine;
8) muud kokkulepitud tööd mis soodustavad kliendi iseseisvat toimetulekut.
§ 14. Koduteenuse taotlemine
Teenuse taotlemiseks esitatakse kirjalik taotlus.
§ 15. Koduteenuse määramine
(1) Koduteenuste osutamise otsustamiseks teeb Vallavalitsus pärast dokumentide laekumist kodukülastuse, mille käigus hindab inimese toimetulekuvõimet ja koduteenuste vajadust. Vallavalitsus teeb otsuse koduteenuste osutamise või sellest keeldumise kohta 10 tööpäeva jooksul pärast kodukülastuse dokumentide laekumist.
(2) Juhul kui teenuse osutamata jätmine põhjustab isiku elule või tervisele ohtliku olukorra, osutatakse teenust koheselt ja dokumendid vormistatakse hiljemalt kahe nädala jooksul.
(3) Koduteenust osutatakse kirjaliku koduteenuse osutamise tähtajalise halduslepingu alusel, mis sõlmitakse Vallavalitsuse ja koduteenust vajava isiku või esindaja vahel. Lepingus lepitakse kokku tingimused, poolte õigused ja kohustused ning tasu suurus. Lepingu lisaks on igakuine hoolduskava, kus määratletakse teenuste loetelu, kestvus ja sagedus.
§ 16. Koduteenuse eest tasumine
Koduteenus on tasuline. Teenuse tasu suurus määratakse käesoleva määruse paragrahv 10 alusel.
2. jaotis Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus
§ 17. Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenuse eesmärk ja sisu
Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse eesmärk on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla.
§ 18. Väljaspool kodu üldhooldusteenuse taotlemine
(1) Teenuse taotlemiseks esitatakse kirjalik taotlus.
(2) Teenust taotlev isik või tema seaduslik esindaja põhjendab taotluses hooldusteenuse vajadust.
§ 19. Väljaspool kodu üldhooldusteenuse määramine
Pärast taotluse või teate saamist on Vallavalitsus kohustatud ühe nädala jooksul võtma kontakti hooldusteenust vajava isikuga ja selgitama välja tema hooldusvajaduse, viies läbi hindamise lähtudes käesoleva määruse paragrahvist 8.
§ 20. Väljaspool kodu üldhooldusteenuse eest tasumine
(2) Kui üldhooldusteenuse saajal on perekonnaseadusest tulenevad ülalpidamist andma kohustatud isikud, tasuvad üldhooldusteenuse eest üldhooldusteenuse saaja koos ülalpidamist andma kohustatud isikutega.
(3) Kui üldhooldusteenuse saaja või üldhooldusteenuse saaja ja tema suhtes ülalpidamist andma kohustatud isikud ei ole objektiivsetest asjaoludest lähtuvalt ning enda või oma perekonna tavalist ülalpidamist kahjustamata võimelised üldhooldusteenuse eest täies mahus tasuma, makstakse üldhooldusteenuse eest puudu jääv summa Elva valla eelarvest. Elva valla eelarvest makstava summa otsustamisel lähtutakse põhimõttest, et üldhooldusteenuse saajal võib pärast üldhooldusteenuse eest tasumist isiklikuks kasutamiseks jääda kuni 15% igakuisest sissetulekust.
3. jaotis Tugiisikuteenus
§ 21. Tugiisikuteenuse eesmärk ja sisu
(1) Tugiisikuteenuse eesmärk on iseseisva toimetuleku toetamine olukordades, kus isik vajab sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral kõrvalabi. Kõrvalabi seisneb juhendamises, motiveerimises ning isiku suurema iseseisvuse ja omavastutuse võime arendamises.
(2) Last kasvatavale isikule tugiisikuteenuse osutamise täiendav eesmärk on lapse hooldamise ning turvalise ja toetava kasvukeskkonna tagamine. Last kasvatavaks isikuks ei loeta isikut, kes on sotsiaalhoolekande seaduse tähenduses asendushooldusteenust vahetult osutav isik.
(3) Lapsele tugiisikuteenuse osutamise eesmärk on koostöös last kasvatava isikuga lapse arengu toetamine, sealhulgas vajaduse korral puudega lapse puhul hooldustoimingute sooritamine. Tugiisik abistab last arendavates tegevustes, juhendab ja motiveerib igapäevaelus toime tulema, abistab suhtlemisel perekonnaliikmetega või väljaspool kodu.
(4) Tugiisik ei või olla kliendi leibkonna- või pereliige.
(5) Tugiisikuteenuse sihtgrupid on eelkõige:
1) isikud, kes vajavad abi puude, haiguse või raske olukorra tõttu, mis oluliselt raskendab toimetulekut;
2) lapsed, kes vajavad abi psüühika- või käitumishäire tõttu;
3) last kasvatav isik, kes vajab abi lapse eest hoolitsemisel ning lapsele turvalise ja toetava kasvukeskkonna loomisel;
4) asendushooldusteenusel, perekonnas hooldamise teenusel või eeskostel viibides või sealt lahkudes iseseisvalt elama asumisel.
(6) Tugiisiku tegevused on:
6) vastutava ametniku või lastekaitsespetsialisti informeerimine peres toimuvatest muutustest;
(7) Tugiisikuteenust osutatakse isiku või pere juures kodus või muudes teenusesaaja vajadustest tulenevates ning teenuse osutamiseks kokku lepitud asukohtades.
(8) Vallavalitsus abistab teenust saama õigustatud isikut tugiisiku leidmisel. Tugiisikuteenust võib osutada isik, kes sobib tugiisiku ülesandeid täitma isikuomaduste või kogemuste poolest või kellel on sihtgrupiga töötamise kogemus.
§ 22. Tugiisikuteenuse taotlemine
§ 23. Tugiisikuteenuse määramine
(1) Tugiisikuteenuse määramiseks hindab Vallavalitsus isiku teenuse vajadust ning kõrvalabi vajaduse ulatuse.
(2) Tugiisikuteenus seatakse üldjuhul tähtajatult, välja arvatud juhul, kui teenuse seadmise aluseks olevad asjaolud on ajutise iseloomuga või kui hooldatav taotleb teenust teatud perioodiks.
(3) Kõrvalabi ulatusest lähtuvalt selgitab vallavalitsus välja, kas taotlusel märgitud tugiisik vastab isiku nõuetele ning on võimeline tugiisikuteenust taotletud kõrvalabi määras isikule tagama.
(4) Tugiisiku teenus määratakse halduslepinguga, milles lisaks muudele halduslepingu nõuetele sätestatakse:
1) abi saaja;
2) tugiisikuteenuse osutaja;
3) kõrvalabi vajadusest tulenevad toimingud, eesmärgid ja teenuse maht;
4) teenuse eest tasumise põhimõtted;
5) aruandlus.
§ 24. Tugiisikuteenuse eest tasumine
Tugiisikuteenus on teenuse saajale tasuta kuni 700 tundi aastas. Teenuse tasu suurus määratakse käesoleva määruse paragrahv 10 alusel.
§ 25. Täisealise isiku hoolduse eesmärk ja sisu
(1) Täisealisele isikule hoolduse seadmise eesmärk on tagada vaimse või kehalise puude tõttu abivajavale isikule abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks.
(2) Täisealise isiku hooldus (edaspidi ka hooldamine) on hooldaja igapäevane füüsiline tegevus hooldatavale kõrvalabi osutamiseks ning hooldatava juhendamine söömisel, hügieenitoimingutes, riietumisel, liikumisel või suhtlemisel; järelevalve on ohutuse tagamine inimese suhtes, kes oma tegevuse või tegevusetusega võib tekitada kahju iseenda või teiste inimeste elule, tervisele või varale.
§ 26. Täisealise isiku hoolduse taotlemine
§ 27. Täisealise isiku hoolduse seadmise tingimused
(1) Hooldus seatakse ja hooldaja määratakse hooldatava nõusolekul.
(2) Hooldajaks ei määrata isikut, kellel on raske või sügav puue.
(3) Üks hooldaja võib hooldada kuni kolme hooldatavat.
§ 28. Täisealise isiku hoolduse seadmine
(1) Teenuse taotlemisel teostatakse abivajaduse hindamine käesoleva määruse paragrahv 8 alusel.
(2) Hooldatavale seatakse hooldus ja määratakse hooldaja Vallavalitsuse haldusaktiga.
(3) Hooldus seatakse ja hooldaja määratakse kuni abivajaduse äralangemiseni.
(4) Hoolduse seadmisel määratakse kindlaks hooldaja ülesanded Vallavalitsuse haldusaktis.
§ 29. Täisealise isiku hoolduse eest tasumine
(1) Täisealise isiku hoolduse teenus on teenuse saajale tasuta.
(2) Hooldajal on õigus hooldajatoetusele.
5. jaotis Isikliku abistaja teenus
§ 30. Isikliku abistaja teenuse eesmärk ja sisu
(1) Isikliku abistaja teenuse eesmärk on abistada teenuse saajat tegevustes, mille sooritamiseks vajab isik puude tõttu füüsilist kõrvalabi. Isiklik abistaja aitab isikut tema igapäevastes tegevustes (liikumisel, söömisel, toidu valmistamisel, riietumisel, hügieeni-, majapidamistoimingutes, muudes toimingutes) vähendades teenust saava isiku seadusjärgsete hooldajate hoolduskoormust.
(2) Isiklik abistaja lähtub oma töös konkreetse isiku erivajadustest ja tema antavatest tööjuhistest. Isikliku abistaja teenust kasutav puudega inimene peab olema võimeline korraldama oma asjaajamist ja koordineerima isikliku abistaja tööd.
(3) Kui isiklikku abistajat vajab piiratud teovõimega täisealine, lähtub isiklik abistaja eestkostja antavatest tööjuhistest.
(4) Isiklikuks abistajaks ei määrata ülalpidamiskohustustega isikut ning isikut, kes elab alaliselt või püsivalt samas eluruumis teenuse saajaga.
§ 31. Isikliku abistaja teenuse taotlemine
§ 32. Isikliku abistaja teenuse määramine
(1) Isikliku abistaja teenuse määramiseks hindab Vallavalitsus puudega isiku kõrvalabi määra ning koostöös teenusesaajaga määrab kõrvalabi vajaduse määrast tulenevad toimingud ja teenuse saaja üldised juhised.
(2) Puudega isiku kõrvalabi vajadusest lähtuvalt selgitab Vallavalitsus välja, kas taotlusel märgitud isiklik abistaja vastab nõuetele.
(3) Vajadusel abistab Vallavalitsus sobiva isikliku abistaja leidmisel. Vajalik on mõlema isiku nõusolek.
(4) Isiklik abistaja määratakse halduslepinguga, milles lisaks muudele halduslepingule kehtestatud nõuetele sätestatakse ka kõrvalabi tegevuste loetelu, teenuse maht ning vajadusel teenuse osutamise tähtaeg.
§ 33. Isikliku abistaja teenuse eest tasumine
Isikliku abistaja teenus on tasuline. Teenuse tasu määratakse vastavalt käesoleva määruse paragrahvile 10.
§ 34. Varjupaigateenuse eesmärk ja sisu
(1) Varjupaigateenuse eesmärk on täisealisele isikule, kes ei ole võimeline endale ööbimiskohta leidma, ajutise ööbimiskoha võimaluse tagamine.
(2) Varjupaigateenust on õigus saada abivajajal, kes viibib abivajaduse hetkel Elva valla haldusterritooriumil.
§ 35. Varjupaigateenuse taotlemine
(1) Varjupaigateenuse saamiseks võib isik esitada taotluse. Vallavalitsus on vajadusel kohustatud teenust korraldama ka taotlust esitamata.
(2) Kui teenust korraldatakse taotlust esitamata, peab Vallavalitsus välja selgitama isiku tahte ja nõusoleku varjupaika suunamiseks.
§ 36. Varjupaigateenuse määramine ja tasumine
(1) Teenuse määramisel teostatakse abivajaduse hindamine käesoleva määruse paragrahv 8 alusel.
(2) Varjupaigateenus on teenuse saajale tasuline. Teenust saama õigustatud isik osaleb teenuse eest tasumisel vastavalt majanduslikele võimetele ning vastavalt teenuse osutaja kehtestatud hinnakirjale.
§ 37. Turvakoduteenuse eesmärk ja sisu
(1) Turvakoduteenuse eesmärk on tagada abivajajale ajutine eluase, turvaline keskkond ja esmane abi. Esmase abi raames tuleb isikule vajaduse korral tagada kriisiabi, mis taastab isiku psüühilise tasakaalu ja tegevusvõime igapäevaelus, ning teavitada isikut teistest abi saamise võimalustest. Tulenevalt isiku east ja vajadusest tagatakse ka tema hooldamine ja arendamine.
(2) Turvakoduteenust saama õigustatud isikud:
1) lapsed, kes vajavad abi hooldamises esinevate puuduste tõttu, mis ohustavad tema elu, tervist või arengut;
2) täisealine isik, kes vajab turvalist keskkonda.
§ 38. Turvakoduteenuse taotlemine
(1) Turvakoduteenuse saamiseks võib isik esitada taotluse, kuid Vallavalitsus on kohustatud teenust korraldama ka taotlust esitamata.
(2) Kui teenust korraldatakse taotlust esitamata peab Vallavalitsus välja selgitama isiku tahte ja nõusoleku turvakoduteenusele suunamiseks.
§ 39. Turvakoduteenuse määramine ja tasumine
(1) Turvakoduteenuse määramiseks on Vallavalitsus kohustatud selgitama isiku või asutuse, kes on valmis turvakoduteenust vajavale isikule vastavat teenust osutama.
(2) Turvakoduteenus on teenuse saajale tasuta.
§ 40. Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk ja sisu
Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk on võimaldada puudega isikul, kellel puue takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist, kasutada tema vajadustele vastavat transpordivahendit tööle või õppeasutusse sõitmiseks või avalike teenuste kasutamiseks.
§ 41. Sotsiaaltransporditeenuse taotlemine
(1) Teenuse taotlemiseks esitatakse taotlus.
(2) Taotluses tuleb esitada sotsiaaltransporditeenuse vajaduse aeg, sihtkoht või marsruut ja põhjus. Taotluse võib esitada mistahes viisil (suuliselt, kirjaga, e-postiga) (edaspidi nimetatud tellimus).
(3) Tellimus loetakse kokku lepituks, kui Vallavalitsus on kinnitanud teenuse osutamise aja kuupäevaliselt ja kellaajaliselt.
§ 42. Sotsiaaltransporditeenuse eest tasumine
Sotsiaaltransporditeenus on tasuline. Teenuse tasu määratakse vastavalt käesoleva määruse paragrahvile 10.
9. jaotis Eluruumi tagamine
§ 43. Eluruumi tagamise eesmärk ja sisu
Eluruumi tagamise teenuse eesmärk on eluruumi kasutamise võimaluse kindlustamine isikule, kes ei ole sotsiaalmajanduslikust olukorrast tulenevalt võimeline enda ja oma perekonna vajadustele vastavat eluruumi tagama.
§ 44. Puudega isikule eluruumi tagamine
Isikuid, kellel on puudest tingituna raskusi eluruumis liikumise, endaga toimetuleku või suhtlemisega, abistab Vallavalitsus eluruumi kohandamisel või sobivama eluruumi saamisel.
§ 45. Sotsiaalkorter ja sotsiaalelamu
(1) Eluruumi tagamise teenuse korraldab Vallavalitsus Elva vallale kuuluvate eluruumide kasutusele andmisega.
(2) Vallavolikogu määrab otsusega need eluruumid või elamud, mida kasutatakse eluruumi tagamise teenuse korraldamiseks. Teenusena kasutusele antavat eluruumi võib anda kasutusse sotsiaalkorterina või sotsiaalühiskorterina. Elamut, mille kõik eluruumid on mõeldud kasutamiseks sotsiaalkorteritena, nimetatakse sotsiaalelamuks.
(3) Sotsiaalkorter on eluaseme teenusena üksi elava isiku või isiku ja tema perekonna või kahe isiku, kes on kooselus ning moodustavad ühise leibkonna, kasutusse antav eluruum.
(4) Sotsiaalühiskorter on eluaseme teenusena isiku kasutusse antav eluruumi osa (tuba), mida kasutab üheaegselt mitu eluruumi tagamise teenust saama õigustatud isikut, kes ei moodusta ühte leibkonda.
§ 46. Eluruumi tagamise taotlemine
§ 47. Eluruumi määramine
(2) Eluruumi tagamise teenus määratakse isikule lepinguga kuni üheks aastaks.
(3) Eluruumi tagamise teenuse kasutamiseks sõlmitakse isikuga üürileping, milles määratakse kindlaks eluruumi kasutamise tingimused.
§ 48. Eluruumi üürileping
(1) Eluruumi kasutusse andmiseks sõlmitakse taotlejaga kirjalik üürileping. Üürileping sõlmitakse 15 tööpäeva jooksul Vallavalitsuse korralduse taotlejale teatavakstegemisest arvates. Nimetatud tähtaja jooksul mõjuva põhjuseta üürilepingu sõlmimata jätmisel taotleja poolt on Vallavalitsusel õigustunnistada vastav korraldus kehtetuks.
(2) Eluruumi üürilepingus sätestatakse, et eluruum antakse kasutusse sotsiaalhoolekande seadusest tuleneva eluaseme tagamise teenuse osutamiseks ning et üürilepingule ei laiene võlaõigusseaduses eluruumide üürimise kohta sätestatu.
(3) Üürilepingu tähtaja lõppemisel võib taotleja põhjendatud avalduse ja Vallavalitsuse korralduse alusel eluruumi üürilepingut pikendada.
(4) Üürilepingu sõlmimisel ja lõpetamisel koostatakse eluruumi üleandmise-vastuvõtmise akt, milles kajastatakse eluruumi seisukord.
§ 49. Eluruumi tagamise teenuse eest tasumine
(1) Eluruumi tagamise teenus on tasuline.
(2) Teenuse tasu suurus määratakse käesoleva määruse paragrahv 10 alusel. Eluruumi tagamise teenuse hind võib olla kehtestatud kindla tasuna või tasu arvestusliku alusena.
(3) Määratud teenuse hinda käsitletakse eluruumi üürina või eluasemekuluna.
(4) Kõrvalkulude suurus sõltub eluruumi kasutamisega seotud Elva valla või kolmandate isikute osutatud teenuste tegelikust maksumusest ning vajalikest kuludest elamu hoolduseks.
10. jaotis Võlanõustamisteenus
§ 50. Võlanõustamisteenuse eesmärk ja sisu
Võlanõustamisteenuse eesmärk on abistada isikut tema varalise olukorra kindlakstegemisel, võlausaldajaga läbirääkimiste pidamisel ja nõuete rahuldamisel, vältida uute võlgnevuste tekkimist toimetulekuvõime parandamise kaudu ning lahendada muid võlgnevusega seotud probleeme
§ 51. Võlanõustamiseteenuse taotlemine
(2) Vallavalitsuse algatusel on õigus määrata isikule võlanõustamisteenus tema nõusoleku alusel.
§ 52. Võlanõustamisteenuse määramine
Teenuse määramisel teostatakse abivajaduse hindamine käesoleva määruse paragrahv 8 alusel.
§ 53. Võlanõustamisteenuse eest tasumine
Võlanõustamisteenus on teenuse saajale tasuta.
11. jaotis Lapsehoiuteenus
§ 54. Lapsehoiuteenuse eesmärk ja sisu
(1) Lapsehoiuteenuse eesmärk on toetada last kasvatava isiku toimetulekut või töötamist või vähendada lapse erivajadusest tulenevat hoolduskoormust.
(2) Lapsehoiuteenust võimaldatakse
1) 1,5 kuni 3 aastase lapse vanematele nende nõusolekul lasteaiakoha asemel;
2) kuni 18 aastased raske või sügava puudega lapsele.
(3) 18 aastaseks saanud raske või sügava puudega isiku puhul võib lapsehoiuteenust osutada kuni selle kalendriaasta lõpuni, mil ta 18 aastaseks sai.
§ 55. Lapsehoiuteenuse taotlemine
§ 56. Lapsehoiuteenuse määramine
(1) Lapsehoiuteenuse määramisel lähtutakse lapse hooldusvajadusest ja lapsele osutatavate teiste teenuste mahust.
(2) Raske ja sügava puudega lapse puhul hindab Vallavalitsus lapsehoiuteenuse vajadust igal lapsel eraldi.
§ 57. Lapsehoiuteenuse eest tasumine
Lapsehoiuteenuse eest tasub üldjuhul lapsevanem. Vallavalitsus võib toetada lapsevanemaid lapsehoiuteenuse eest tasumisel.
12. jaotis Asendushooldusteenus
§ 58. Asendushooldusteenuse eesmärk ja sisu
(1) Asendushooldusteenuse eesmärk on pika- või lühiajaliselt lapse heaolu ja õiguste tagamine, lapsele tema põhivajaduste rahuldamiseks peresarnaste elutingimuste võimaldamine, lapsele turvalise ja arenguks soodsa elukeskkonna loomine ning lapse ettevalmistamine võimetekohaseks toimetulekuks täisealisena.
(2) Asendushooldusteenuse osutaja on hoolduspere, perekodu ja asenduskodu.
(3) Asendushooldusteenust osutatakse:
1) pikaajalise ööpäevaringse teenusena käesoleva määruse § 59 lõikes 1 nimetatud juhul;
2) lühiajaliselt lapse hooldusõigusliku vanema või füüsilisest isikust eestkostja nõusolekul katkematult kuni 90 päeva;
3) lühiajaliselt lapse hooldusõigusliku vanema või füüsilisest isikust eestkostja nõusolekul periooditi.
§ 59. Asendushooldusteenusele õigustatud isik
(1) Vallavalitsus tagab lapsele asendushooldusteenuse kuni lapse 18-aastaseks saamiseni, kui:
1) lapse vanem on surnud;
2) lapse vanemale on tema piiratud teovõime tõttu määratud eestkostja;
3) vanema hooldusõigus lapse suhtes on peatatud, seda on piiratud või see on täielikult ära võetud;
4) laps on vanemast eraldatud.
(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud laps on enne 18-aastaseks saamist asunud õppima ja jätkab õppimist statsionaarses õppes või tervislikel näidustustel muus õppevormis põhikoolis, gümnaasiumis või kutseõppe tasemeõppes, siis tagab Vallavalitsus lapsele asendushooldusteenuse:
1) hariduse omandamise korral kuni järgmise õppeaasta alguseni, kuid mitte kauem kui järgmise õppeaasta alguseni sel aastal, kui laps sai 19-aastaseks;
2) õpingute katkestam seni, kuid mitte kauem kui lapse 19-aastaseks saamiseni, või
3) lapse 19-aastaseks saamise korral kuni järgmise õppeaasta alguseni.
(3) Vallavalitsus võib tagada asendushooldusteenuse abivajavale lapsele, kelle hooldusõiguslik vanem või füüsilisest isikust eestkostja on andnud nõusoleku, et asendushooldusteenust osutatakse kuni 90 päeva või periooditi.
§ 60. Asendushooldusteenuse eest tasumine
Asendushooldusteenuse eest tasutakse
1) Elva valla eelarvest, kui Vallavalitsus täidab asendushooldusel oleva lapse eestkostja ülesandeid või eestkostja puudumisel on lapse rahvastikuregistrisse kantud elukohaks Elva vald;
2) asendushooldusel oleva lapse sissetulekutest.
13. jaotis Järelhooldusteenus
§ 61. Järelhooldusteenuse eesmärk ja sisu
(1) Järelhooldusteenuse eesmärk on asendushoolduselt ja eestkostelt lahkuva isiku iseseisva toimetuleku ja õpingute jätkamise toetamine.
(2) Järelhooldusteenust osutatakse lähtuvalt juhtumiplaanist, mille alusel Vallavalitsus tagab isikule eluaseme ning vajaduspõhised tugiteenused ja toetused.
§ 62. Järelhooldusteenusele õigustatud isik
(1) Vallavalitsus tagab järelhooldusteenuse alusel asendushooldusel viibivale täisealisele isikule, kes pärast põhi-, kesk-, kutse- või kõrghariduse omandamist jätkab järgmisel õppeaastal õppimist kutseõppe tasemeõppes, rakenduskõrgharidusõppes, ülikooli bakalaureuse- või magistriõppes või bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppes:
1) esmase õppekavajärgse nominaalse õppeaja lõpuni, kuid mitte kauem kui isiku 25-aastaseks saamiseni;
2) õpingute katkestamiseni, kuid mitte kauem kui isiku 25-aastaseks saamiseni, või
3) isiku 25-aastaseks saamiseni.
(2) Vallavalitsus võib tagada järelhooldusteenuse isikule, kes:
1) on kuni 21-aastane ega õpi ning kes kuni täisealiseks saamiseni viibis asendushooldusel või eestkostel;
2) on kuni 25-aastane ja õpib ning kes kuni täisealiseks saamiseni viibis eestkostel ja pärast põhi-, kesk-, kutse- või kõrghariduse omandamist jätkas järgmisel õppeaastal õppimist kutseõppe tasemeõppes, rakenduskõrgharidusõppes, ülikooli bakalaureuse- või magistriõppes või bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppes.
§ 63. Järelhooldusteenuse eest tasumine
Järelhooldusteenust rahastatakse Elva valla eelarvest ning järelhooldusel oleva isiku sissetulekutest.
14. jaotis Täiendavad vajaduspõhised sotsiaalteenused
§ 64. Täiendavate vajaduspõhiste sotsiaalteenuste eesmärk ja sisu
(1) Täiendavate vajaduspõhiste sotsiaalteenuste eesmärk on osutada abivajajatele teenuseid lähtuvalt isiku tegelikust vajadusest.
(2) Täiendavateks vajaduspõhisteks sotsiaalteenusteks on:
1) psühholoogi nõustamisteenus;
2) perenõustamisteenus;
3) perelepitusteenus;
4) kriisiabi sh laste leinalaagris osalemine;
5) tugirühmades ja tugiprogrammides osalemine;
6) toiduabi;
7) viipekeele tõlketeenus;
8) muud toetavad teenused.
§ 65. Täiendavate vajaduspõhiste sotsiaalteenuste taotlemine
(2) Vallavalitsuse algatusel on õigus isik suunata tema nõusolekul vajaduspõhisele teenusele.
§ 66. Täiendavate vajaduspõhiste sotsiaalteenuste määramine
(2) Erakorralisel juhul korraldatakse teenust koheselt.
(3) Täiendavate vajaduspõhiste sotsiaalteenuste osutamise kohta koostatakse vajadusel haldusakt või haldusleping, määrates selles muu hulgas kindlaks teenuse kirjelduse, üldised juhised ja finantseerimise.
§ 67. Täiendavate vajaduspõhiste sotsiaalteenuste eest tasumine
(1) Täiendavate vajaduspõhiste sotsiaaltoetuste eest võib võtta tasu (välja arvatud toiduabi).
(2) Täiendavate vajaduspõhiste sotsiaalteenuste tasu määratakse vastavalt käesoleva määruse paragrahvile 10.
4. peatükk VÄLTIMATU SOTSIAALABI
§ 68. Vältimatu sotsiaalabi eesmärk ja sisu
(1) Vältimatu sotsiaalabi eesmärk on tagada teenuste kaudu sotsiaalselt abitus olukorras olevale isikule (sh ajutiselt Eestis viibivatele välismaalastele) hädavajaliku toidu, riietuse, ajutise peavarju, sotsiaalnõustamise ja transpordi elatusvahendite kaotuse või puudumise või eluaseme ootamatu kasutuskõlbmatuks muutumise korral.
(2) Vältimatu sotsiaalabi teenuseid osutatakse isikule seni, kuni ta ei ole enam elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu sotsiaalselt abitus olukorras.
§ 69. Teenuse osutamine ja selle eest tasumine
(1) Vältimatu sotsiaalabi teenuste osutamise kulud kantakse Elva valla eelarvest ja on isikule ajaliselt ja koguseliselt piiritletud ning tasuta.
(2) Kui isik soovib vältimatu sotsiaalabi teenuseid kasutada kauem kui käesolevas korras määratletud, tasub isik teenuse osutamise kulud vastavalt tegelikele kulutustele temale teenuse osutamisel või kehtestatud hinnakirjale ja temale osutatavat teenust ei käsitleta enam vältimatu sotsiaalabina.
(3) Alates ajast, mil isiku rahvastikuregistri andmetel väljaspool Elva valda registreeritud elukoha omavalitsusele või välisriigi esindusele on teatatud isiku vältimatu sotsiaalabi vajadusest, osutatakse vältimatut sotsiaalabi ja muid sotsiaalteenuseid kooskõlastatult isiku registreeritud elukoha omavalitsusega või vastava välisriigi esindusega ning teenuse osutajal on õigus nõuda tehtud kulutuste hüvitamist.
§ 70. Vältimatu sotsiaalabi osutamise lõpetamine
Vältimatu sotsiaalabi osutamine lõpetatakse, kui isik:
1) ei ole enam elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu sotsiaalselt abitus olukorras;
2) toimetulek on tagatud muude toetuste ja teenustega, mis ei ole vältimatu sotsiaalabi.
5. peatükk SOTSIAALTOETUSED
§ 71. Sotsiaaltoetuste liigid ja määrad
(1) Elva valla eelarvest makstavad toetused on sissetulekutest mittesõltuvad, isiku, perekonna või leibkonna sissetulekust sõltuvad ja erakorralised sotsiaaltoetused.
(2) Sissetulekust mittesõltuvad toetused:
2) ranitsatoetus;
3) matusetoetus.
1) tervisetoetused;
2) toetused lastega peredele;
3) lapse toiduraha katmise toetus;
4) muude erakorraliste kulutuste hüvitamine.
(4) Erivajadusest tulenevad toetused:
1) hooldajatoetus täisealise puudega isiku hooldajale;
2) hooldajatoetus puudega lapse hooldajale.
(5) Toetuste määrad kehtestab Vallavolikogu eraldi määrusega.
(6) Toetuste taotluste vormid kehtestab Vallavalitsus.
§ 72. Toetuse saaja
Toetust makstakse isikule, kelle elukohaks on rahvastikuregistri andmetel Elva vald, välja arvatud matusetoetuse puhul. Erandina makstakse toetust vältimatu abi korras Elva valla territooriumil viibivale isikule. Toetust võib taotleda toetust vajava isiku huvides ka tema vanem, eestkostja, hooldaja või muu isik.
2. jagu Toetuste taotlemise ja määramise tingimused
§ 73. Toetuse taotlemine
(1) Toetuse saamiseks esitab abi vajav isik, isiku pereliige, eestkostja või hooldaja Vallavalitsusele taotluse.
(2) Toetuse taotluse vormid ja hindamise alused toetuste määramiseks kinnitab Vallavalitsus.
(3) Sissetulekust sõltuva sotsiaaltoetuse taotlemisel lisatakse taotlusele
1) sotsiaalhoolekande seaduse § 133 alusel taotleja ja perekonna kõigi liikmete eelmise kuu sissetulekute ja perekonna jooksval kuul tasumisele kuuluvate eluasemekulude suurust tõendavad dokumendid;
2) tehtud kulutusi tõendavad dokumendid, mille kompenseerimiseks sotsiaaltoetust taotletakse.
(4) Vallavalitsusel on õigus küsida täiendavaid andmeid ja dokumente, mis põhjendavad toetuse või teenuse vajadust, kohtuda taotlejaga, vajadusel külastada abivajaja elukohta ning teha päringuid andmeregistritesse.
§ 74. Toetuste määramine
(1) Toetuste taotlused vaatab läbi Vallavalitsus, kes kontrollib taotluses esitatud andmete õigsust. Toetus määratakse hiljemalt 10 tööpäeva jooksul taotluse esitamisest.
(2) Sissetulekust sõltuvat toetust on õigus saada isikul või perekonnal, kelle netosissetulek (taotleja ja perekonna kõigi liikmete eelmise kuu sissetulekust on maha arvatud jooksaval kuul tasumisel kuuluvad eluasemekulud) ühes kuus on väiksem kui riiklikult kehtestatud toimetulekupiiri kahekordne määr pereliikme kohta.
(3) Sissetulekutest sõltuvate toetuste määramisest võib keelduda kui:
1) taotleja on esitanud valeandmeid;
2) taotleja ei esita nõutavaid täiendavaid dokumente;
3) taotleja ei võimalda taotluse asjaolusid kontrollida;
4) taotleja või tema pereliikmete kasutuses või omandis olevad vallas- ja kinnisasjad tagavad temale või tema pereliikmetele toimetulekuks piisavad elatusvahendid;
5) taotleja ei vasta määrusega kehtestatud tingimustele;
6) taotleja on eelnevalt määratud toetust kasutanud mittesihipäraselt.
§ 75. Toetuste maksmine
(1) Toetus makstakse välja Vallavalitsuse haldusakti alusel.
(2) Määratud toetus makstakse taotlejale sularahas või kantakse 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest:
1) taotleja pangakontole või;
2) taotleja nõusolekul taotleja poolt volitatud isiku või avalduse aluseks olnud arve esitaja arvelduskontole;
3) toetuse sihipärase kasutamise tagamiseks taotleja hoolekannet korraldava isiku pangakontole.
(3) Toetuse maksmise erisused sätestatakse vastava toetuse liigi juures.
(4) Toetuste maksmine toimub valla eelarvest.
3. jagu Sissetulekust mittesõltuvad toetused
§ 76. Sünnitoetuse eesmärk ja sisu
(1) Sünnitoetuse eesmärk on lapse kasvatamisega kaasnevate kulutuste osaline katmine. Sünnitoetust makstakse kahes jaos.
(2) Sünnitoetust makstakse ühele lapsevanemale lapse sünni puhul, kui vanema ning lapse rahvastikuregistrijärgseks elukohaks lapse sünni hetkel on Elva vald.
(3) Kui lapse vanem või vanemad ei täida perekonnaseadusest tulenevaid kohustusi, makstakse sünnitoetus lapse eestkostjale või lapse tegelikule hooldajale.
§ 77. Sünnitoetuse taotlemine ja määramine
(1) Sünnitoetuse taotlemiseks esitab lapsevanem kolme kuu jooksul pärast lapse sündi Vallavalitsusele taotluse.
(2) Sünnitoetus määratakse lapse sünnikuupäeval kehtinud sünnitoetuse määras. Mitmike sünni puhul makstakse toetust igale lapsele.
(3) Sünnitoetust ei määrata, kui laps sündis surnult.
§ 78. Sünnitoetuse maksmine
(1) Toetuse esimese osa maksmine toimub määruse § 76 alusel.
(2) Toetuse teine osa makstakse välja hiljemalt 10 päeva pärast lapse aastaseks saamist, tingimusel, et laps ja üks lapsevanem on rahvastikuregistri andmetel olnud püsivalt Elva valla elanikud.
(3) Toetus makstakse välja taotluses märgitud arvelduskontole. Toetuse taotleja on kohustatud vallavalitsusele teatama oma isikuandmete ja/või arvelduskonto muutumisest.
2. jaotis Ranitsatoetus
§ 79. Ranitsatoetuse eesmärk ja sisu
Ranitsatoetuse eesmärk on lapse põhihariduse omandamise alustamisel kaasnevate kulutuste osalisne katmine. Toetust makstakse ühekordse toetusena Elva valla eelarvest.
§ 80. Ranitsatoetuse taotlemine
(1) Toetuse taotlemiseks esitab lapsevanem Vallavalitsusele taotluse.
(2) Taotlusi võetakse vastu 1. augustist kuni 31. oktoobrini.
(3) Ranitsatoetust on õigustaotleda esmakordselt 1. klassi mineva lapse ühel vanemal, kui lapse ja ühe vanema rahvastikuregistrijärgseks elukohaks on Elva vald. Kui lapse vanem või vanemad ei täida perekonnaseadusest tulenevaid kohustusi, makstakse ranitsatoetus lapse eestkostjale või lapse tegelikule hooldajale.
3. jaotis Matusetoetus
§ 81. Matusetoetuse eesmärk ja sisu
(1) Matusetoetuse eesmärk on matuse korraldamisega kaasnevate kulude osaline katmine. Toetust makstakse ühekordse toetusena Elva valla eelarvest.
(2) Matusetoetust makstakse matuse korraldajale selle isiku matuse kulude katmiseks, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht asus surma registreerimisel Elva vallas.
(3) Matusetoetust makstakse matuse korraldajale, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht asub Elva vallas ja kes taotleb toetust sellise isiku matuse kulude katmiseks, kellel puudus rahvastikuregistrijärgne elukoht või kelle eest ei olnud võimalik saada toetust käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel lahkunu elukohajärgsest kohaliku omavalitsuse üksusest.
(4) Vallavalitsus ei maksa isiku abivajadust hindamata matusetoetust, kui isikule on makstud matusetoetust teisest kohaliku omavalitsuse üksusest.
§ 82. Matusetoetuse taotlemine
Toetuse taotlemiseks esitab matuse korraldaja Vallavalitsusele taotluse ühe kuu jooksul alates isiku surma registreerimisest.
§ 83. Matusetoetuse maksmine
(1) Matusetoetus makstakse isiku surmakuupäeval kehtinud matusetoetuse määras.
(2) Matusetoetus makstakse riigieelarvest Elva vallale määratud matuse korraldamise kulude katmise toetuse vahenditest ja nende lõppemisel Elva valla eelarvest.
4. jagu Sissetulekust sõltuvad toetused
1. jaotis Tervisetoetus
§ 84. Tervisetoetuse eesmärk ja sisu
Tervisetoetuse eesmärk on isiku terviserikkest, kroonilisest haigusest või muust tervislikust seisundist tulenevast erivajadusest kulutuste hüvitamine, mida ei rahastata Eesti Haigekassa või Sotsiaalkindlustusameti vahenditest. Tervisetoetust tasutakse ühekordse või perioodilise maksena raske majandusliku olukorra puhul ning on ette nähtud hädavajalike kulutuste osaliseks hüvitamiseks ja ajutisest majandusraskusest ülesaamiseks.
§ 85. Tervisetoetuse taotlemine
(1) Toetuse taotlemiseks esitab isik Vallavalitsusele taotluse.
(2) Toetust saab taotleda:
1) retseptiravimitele tehtud kulude osaliseks hüvitamiseks;
2) lapsele prillide ostmiseks;
3) tehniliste ning muude abivahendite ostmise ja rentimise omaosaluskulude osaliseks hüvitamiseks;
4) eriarsti vastuvõtule, raviprotseduuridele ja hoolekandeasutusse sõitmisega seotud kulude osaliseks hüvitamiseks;
5) põetus- ja hooldusvahendite ostu kulude osaliseks hüvitamiseks;
6) muude tervisega seotud ja erivajadusest tulenevate kulude katmiseks.
2. jaotis Toetused lastega peredele
§ 86. Lastega perede toetuste eesmärk ja sisu
Lastega perede toetuse eesmärk on laste kasvatamisega seotud kulutuste osaline hüvitamine laste ja perede heaolu tagamiseks ning elukvaliteedi tõstmiseks. Toetust tasutakse ühekordse või perioodilise maksena raske majandusliku olukorra puhul ning on ette nähtud kulutuste osaliseks hüvitamiseks ja ajutisest majandusraskusest ülesaamiseks.
§ 87. Lastega perede toetuste taotlemine
1) koolitarvete, riiete, jalanõude jne ostmiseks;
2) lapse õppekavavälise tegevuse kulude katmiseks (klassiekskursioon, teatri külastus jms);
3) muude kulutuste katmiseks.
3. jaotis Lapse toiduraha katmise toetus
§ 88. Lapse toiduraha katmise toetuse eesmärk ja sisu
Lapse toiduraha katmise toetuse eesmärk on vähekindlustatud peredele toetuse andmine lapse toitlustamise kulude katteks koolieelses lasteasutuses (sealhulgas lastehoid), üldhariduskoolis või kutseõppeasutuses käivale lapsele. Kui lapse toitlustaja on Elva valla asutus või hallatav asutus, loetakse toetus soodustuseks.
§ 89. Lapse toiduraha katmise toetuse taotlemine
(1) Toetuse taotlemiseks esitab lapsevanem, hooldaja, eestkostja ning vajadusel pedagoog või sotsiaaltöötaja Vallavalitsusele taotluse.
(2) Taotlus koos lisadokumentidega esitatakse 1.09.-31.01. perioodi eest hiljemalt 20. septembriks ja 1.02.-30.08. perioodi eest hiljemalt 20. jaanuariks.
(3) Erakorralistel juhtudel võetakse taotlusi vastu ka muul ajal.
§ 90. Lapse toiduraha katmise toetuse määramine
(1) Toetusega hüvitatakse üldhariduskooli ja kutseõppeasutuse õpilase kooli pidaja poolt kehtestatud toidupäeva maksumuse maksimummäära ja riigi poolt eraldatud koolilõuna toetuse vahe.
(2) Otsus toetuse määramise kohta tehakse hiljemalt 30. septembriks ja 31. jaanuariks.
(3) Toetust ei maksta välja toetuse saajale, vaid kantakse üle teenuse osutaja arvelduskontole esitatud arve alusel. Vajadusel annab vallavalitsus välja garantiikirja toetuse ülekandmise kohta.
4. jaotis Muude erakorraliste kulutuste hüvitamine
§ 91. Muude erakorraliste kulutuste hüvitamise eesmärk ja sisu
Muude erakorraliste kulutuste hüvitamise toetuse eesmärk on leevendada isiku või tema perekonna kriisiolukorda, mille on põhjustanud õnnetusjuhtum, tulekahju, vargus, haigestumine, töövõimetuks muutumine, lähedase kaotus või muu sarnane sündmus.
§ 92. Muude erakorraliste kulutuste hüvitamise taotlemine
Toetuse taotlemiseks esitab isik või erandkorras kolmas isik Vallavalitsusele taotluse, millele võimalusel lisatakse vastavate ametkondade tõendid kriisiolukorra põhjendatuse kinnitamiseks (politsei, tuletõrje, tervishoiuasutus vm).
§ 93. Muude erakorraliste kulutuste hüvitamise määramine ja maksmine
(1) Muu erakorralise kulu tagamiseks võib toetust määrata ulatuses, mis tagab isikule kehtiva toimetulekupiiri.
(2) Toetus määratakse ja makstakse koheselt, kui ohus on inimese tervis ja elu või kui toetuse hilisem maksmine toob kaasa täiendavaid kulutusi.
5. jagu Erivajadusest tulenevad toetused
§ 94. Erivajadusest tulenevate toetuste eesmärk ja sisu
Erivajadusest tulenevate toetuste eesmärk on isiku puudest tingitud lisakulutuste osalisne hüvitamine, et tagada puudest tuleneva lisakulu tõttu isiku tavapärane toimetulek ja tegevusvõime.
§ 95. Erivajadusest tulenevate toetuste liigid
Elva valla eelarvest määrab ja maksab Vallavalitsus alljärgnevaid erivajadusest tulenevaid toetusi:
1) hooldajatoetust täisealise puudega isiku hooldajale;
1. jaotis Hooldajatoetus täisealise puudega isiku hooldajale
§ 96. Hooldajatoetuse täisealise puudega isiku hooldajale eesmärk ja sisu
(1) Täisealise puudega isiku hooldaja hooldajatoetuse (edaspidi hooldajatoetus) eesmärk on tagada puudega isikule igapäevane kõrvalabi, juhendamine ja järelevalve, mis toetab tema iseseisvat toimetulekut.
(2) Hooldajatoetus on täisealise puudega isiku hooldajale või kohtuotsuse alusel määratud eestkostjale makstav igakuine toetus.
(3) Hooldajatoetuse määr sõltub hooldatava puude raskusastmest. Toetuse määrad kinnitab Vallavolikogu.
§ 97. Hooldajatoetuse taotlemine
Hooldajatoetuse saamiseks esitab taotleja Vallavalitsusele taotluse.
§ 98. Hooldajatoetuse määramine
(1) Hooldajatoetus määratakse tähtajaliselt kuni hooldatavale määratud puude kehtivuse lõppemiseni või seatud eestkoste lõpptähtajani.
(2) Hooldajatoetust on õigus saada hooldajatoetuse taotluse esitamisele järgneva kuu 1. kuupäevast.
(3) Hooldajatoetus määratakse tagasiulatuvalt puude määramise kuupäevast, kui hooldajatoetuse saaja on esitanud avalduse hooldajatoetuse pikendamiseks 30 päeva jooksul peale puude määramise otsuse tegemist.
(4) Hooldajatoetust saav isik on kohustatud hiljemalt 10 päeva jooksul teavitama Vallavalitsust asjaoludest, mis on aluseks hooldajatoetuse maksmise lõpetamisele.
§ 99. Hooldajatoetuse maksmine
(1) Hooldajatoetus makstakse igakuiselt jooksva kuu eest taotluses märgitud isiku arvelduskontole hiljemalt jooksva kuu 20. tööpäevaks.
(2) Vallavalitsus maksab sotsiaalmaksu isiku eest, kes hooldab puudega isikut ja kellele Vallavalitsus maksab toetust puudega isiku hooldamise eest ning kes ei tööta ega ole riikliku pensioni saaja ega osalise või puuduva töövõimega isik.
2. jaotis Hooldajatoetus puudega lapse hooldajale
§ 100. Hooldajatoetuse puudega lapse hooldajale eesmärk ja sisu
(1) Puudega lapse hooldaja hooldajatoetuse (edaspidi hooldajatoetus) eesmärk on tagada puudega lapsele igapäevane kõrvalabi, juhendamine ja järelevalve, mis toetab tema iseseisvat toimetulekut ja arengut ning osaliselt hüvitada puudega lapse hooldamiseks kohustatud isikule puudega lapse hooldamise tõttu saamata jäänud sissetulek ja sotsiaalkindlustus.
(2) Hooldajatoetus on igakuine toetus kuni 18-aastase hooldusvajadusega puudega lapse (edaspidi puudega laps) hooldamise eest lapsevanemale, eestkostjale või perehoolduslepingu alusel last hooldavale isikule, kes ei saa töötada puudega lapse hooldamise tõttu.
(3) Hooldajatoetuse määra kinnitab Vallavolikogu.
§ 101. Hooldajatoetuse taotlemine
Toetuse taotlemiseks esitab puudega lapse lapsevanem, hooldaja või eestkostja Vallavalitsusele kirjaliku taotluse.
§ 102. Hooldajatoetuse määramine
(1) Vallavalitsus teeb kogutud andmete põhjal 10 tööpäeva jooksul otsuse hooldajatoetuse määramise või mittemääramise kohta.
(2) Hooldajatoetus määratakse ühele hooldajale perekonnas
1) iga kuni 16-aastase keskmise, raske või sügava puudega lapse hooldamise eest või
2) iga 16 kuni 18-aastase raske või sügava puudega lapse hooldamise eest.
1) taotlejale, kes saab töötutoetust või töötuskindlustuse hüvitist;
2) taotlejale, kes saab vanemahüvitist;
3) kui lapse hooldamine on püsivalt tagatud teiste sotsiaal- ja/või haridusteenustega, täiendavate toetuste või muu abi osutamisega.
(4) Hooldajatoetust on õigus saada hooldajatoetuse taotluse esitamisele järgneva kuu 1. kuupäevast.
(5) Puudega lapse hooldajatoetus määratakse tähtajaliselt lapsele määratud puude lõpptähtajani või seatud eestkoste või perehoolduslepingu lõpptähtajani.
(6) Hooldajatoetust määratakse tagasiulatuvalt puude tuvastamise kuupäevast, kui hooldajatoetuse saaja on esitanud avalduse hooldajatoetuse pikendamiseks 30 päeva jooksul peale puude tuvastamise otsuse tegemist.
(7) Puudega lapse hooldajatoetust saav isik on kohustatud hiljemalt 10 päeva jooksul teavitama Vallavalitsust asjaoludest, mis on aluseks hooldajatoetuse maksmise lõpetamisele.
§ 103. Hooldajatoetuse maksmine
(1) Hooldajatoetust makstakse igakuiselt jooksva kuu eest ning see kantakse üle selleks õigustatud isiku pangakontole hiljemalt jooksva kuu 20. tööpäevaks.
(2) Vallavalitsus maksab sotsiaalmaksu isiku eest, kes hooldab puudega last ja kellele Vallavalitsus maksab toetust puudega lapse hooldamise eest ning kes ei tööta ega ole riikliku pensioni saaja ega osalise või puuduva töövõimega isik.
(3) Hooldajatoetus ja sotsiaalmaks makstakse riigieelarvest Elva vallale sotsiaaltoetuste maksmiseks ja -teenuste arendamise kuludeks eraldatud vahenditest.
6. jagu Riigieelarvest kaetavate toetuste maksmine
§ 104. Toimetulekutoetus
(1) Riigieelarvest valla eelarvesse laekunud toimetulekutoetuse vahenditest määrab ja maksab Vallavalitsus toimetulekutoetust.
(2) Toimetulekutoetust määrab ja maksab Vallavalitsus sotsiaalhoolekande seadusega kehtestatud ulatuses, tingimustel ja korras.
(3) Toimetulekutoetuse määramisel arvesse võetavad eluasemekulude piirmäärad kehtestab Vallavalitsus.
7. jagu Riigieelarvest sihtotstarbeliselt eraldatud vahendite kasutamine
§ 105. Toimetulekutoetuse maksmise korraldamise kulude hüvitiseks eraldatud vahendite kasutamine
Toimetulekutoetuse maksmise korraldamise kulude hüvitiseks eraldatud vahendeid kasutab Vallavalitsus alljärgnevalt:
1) sotsiaaltöötajate koolituskuludeks;
2) sotsiaaltöötajatele vajalike töövahendite ja inventari soetamiseks;
3) sotsiaaltöötajate täiendavate teenistusülesannete täitmise hüvitamiseks.
§ 106. Raske ja sügava puudega lastele abi osutamise toetuse kasutamine
(1) Riigieelarvest Elva vallale määratud raske ja sügava puudega lastele abi osutamise toetuse vahendeid kasutab Vallavalitsus raske ja sügava puudega laste ja nende peredega seotud toetavate teenuste osutamiseks.
(2) Toetavad teenused on:
1) lapsehoiuteenus;
2) sotsiaaltransporditeenus;
4) muud teenused, mis aitavad parandada raske ja sügava puudega lapse arengut ja tema pere toimetulekut ning aitavad vähendada perekonna hoolduskoormust või puudest tulenevaid lisavajadusi.
(3) 18-aastaseks saanud raske ja sügava puudega isiku puhul võib Vallavalitsus riigieelarvest Elva vallale määratud raske ja sügava puudega lastele abi osutamise toetust kasutada kuni selle kalendriaasta lõpuni.
§ 107. Asendus- ja järelhooldusteenuse osutamise toetuse kasutamine
Riigieelarvest Elva vallale määratud asendus- ja järelhooldusteenuse osutamise toetuse vahendeid kasutab vallavalitsus asendus- ja järelhooldusteenuse osutamiseks ka korraldamiseks ning hooldusperede toetamiseks.
§ 108. Matuse korraldamise kulude katmise toetuse kasutamine
Riigieelarvest Elva vallale määratud matuse korraldamise kulude katmise toetuse vahendeid kasutab vallavalitsus
1) matusetoetuse maksmiseks käesolevas määruses sätestatud korras;
2) Elva valla poolt matuse korraldamise kulude katmiseks.
§ 109. Riigieelarvest sihtotstarbeliselt eraldatud vahendite kasutamine arvestus
(1) Vallavalitsus peab eraldi arvestust riigieelarvest Elva valla eelarvesse sihtotstarbeliselt eraldatud raha kasutamise kohta.
(2) Eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud vahendid kantakse samaks otstarbeks üle järgmise aasta eelarvesse.
§ 110. Määruste kehtetuks tunnistamine
§ 111. Määruse rakendamine
Enne käesoleva määruse jõustumist Elva linna, Konguta valla, Palupera valla, Puhja valla, Rannu valla ja Rõngu valla volikogu ja valitsuse õigusaktide alusel antud haldusaktid sotsiaaltoetuste määramise kohta kehtivad nendes märgitud tähtajani.
§ 112. Määruse jõustumine
Määrus jõustub 1. jaanuaril 2018.


<!- OPT 2 -!> <!- USING STYLESHEET : print.css-!> TÕR
Spordiürituse korraldamise loa taotluse esitamise ja menetlemise juhend
Tallinna Linnavalitsus 12.10.2005 määrus number 99
Redaktsiooni kehtivus 04.07.2017 - ...
Tlv m 21.06.2017 nr 20 [RT IV, 30.06.2017, 1 - jõust. 04.07.2017]
12. oktoober 2005 nr 99
Määrus kehtestatakse Tallinna põhimääruse § 49 lg 1 punkti 4 ja Tallinna Linnavolikogu
25. augusti 2005 määruse nr 43 “Tallinna linna avaliku korra eeskiri ja avaliku koosoleku korraldamise nõuded” § 30 lõike 2 alusel, kooskõlas Spordiseaduse § 20 – 24 ja arvestades Põhja Politseiprefektuuri ettepanekut lisada määrusesse nende poolt turvalisuse tagamise eesmärgil igale spordiüritusele esitatav lisatingimus ning arvestades Jalgpalliklubi FCF 3. oktoobri 2005 kirjas esitatud taotlust kehtestada UEFA karikasarja mängu või turniiri osas taotluse esitamise tähtajaks vähemalt 14 päeva enne spordiürituse toimumist asjaolul, et nimetatud sarja loosid (mängude asukohad ja vastased) toimuvad UEFA reeglite kohaselt kaks nädalat enne iga ringi esimest mängu.
(1) Spordiürituse korraldamise loa taotluse esitamise ja menetlemise juhendi (edaspidi juhend) eesmärk on anda juhised spordiürituste korraldamiseks loa taotlemisel ja taotluse menetlemisel.
(2) Juhend on täitmiseks kohustuslik kõigile isikutele, kes korraldavad Tallinna linna haldusterritooriumil käesoleva juhendi § 2 lõikes 1 ja § 6 lõikes 2 nimetatud spordiüritust.
(3) Spordiürituse korraldamisel juhindutakse spordiseadusest ja teistest vastavatest õigusaktidest.
LOA TAOTLEMINE JA MENETLEMINE
§ 2. Spordiürituse korraldamise loa taotlemine
(1) Spordiüritused, mille korraldamiseks on vaja taotleda käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud luba, on:
(2) Spordiürituse korraldaja (edaspidi korraldaja) esitab käesoleva juhendi § 2 lõike 1 punktis 1 ja 3 nimetatud spordiürituse puhul vähemalt 1 kuu ja punktis 2 nimetatud spordiürituse puhul vähemalt 14 päeva enne spordiürituse toimumist Tallinna Linnakantseleile (edaspidi linnakantselei) linnavalitsuse teenindusbüroosse (Vabaduse väljak 7, 15199 Tallinn) või digitaalallkirjaga allkirjastatult aadressil teenindus@tallinnlv.ee spordiürituse korraldamise loa (edaspidi luba) saamiseks kirjaliku vormikohase taotluse (lisa 1), milles märgitakse:
1) spordiürituse nimetus, selle toimumise koht ja aeg (alguse ja lõpu kuupäev ning kellaaeg);
2) korraldaja nimi (esindaja nimi), elukoht või aadress, sünniaeg või registrikood, kontaktandmed (telefoninumber, elektronposti aadress);
5) andmed isiku kohta, kes vastutab avaliku korra ja turvalisuse eest (nimi, aadress, telefoninumber, elektronposti aadress);
6) andmed turvaettevõtja kohta (nimi, registrikood, aadress, telefoninumber, elektronposti aadress) ja turvatöötajate arv, tööülesanded ja turvatöötajate väljaõppe vajadus või korraldajapoolsete korrapidajate arv ja nende tööülesannete kirjeldus;
7) andmed piletimüügi korraldamise kohta (hulk, piletimüügi kohad);
10) andmed sõidukite parkimise korralduse kohta (lisada liiklusskeem);
(3) Spordiürituse korraldaja esitab lõplikud andmed turvatöötajate kohta (ees- ja perekonnanimed; sünniaeg; kvalifikatsioonitunnistuse number; väljaandmise kuupäev ja väljaandja ning töögraafik) ja prognoositava arvu võistkondade toetajate ning pileti eelmüügi kohta Põhja Politseiprefektuurile ja Harjumaa Päästeteenistusele kooskõlastamiseks hiljemalt 2 tööpäeva enne spordiürituse toimumist.
(4) Linnakantselei registreerib ja edastab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud loa taotluse viivitamata kooskõlastamiseks Põhja Politseiprefektuurile, Harjumaa Päästeteenistusele, Tallinna Spordi- ja Noorsooametile, Tallinna Transpordiametile ja spordiürituse toimumiskohajärgsele linnaosa valitsusele, kes kooskõlastavad või jätavad loa taotluse kooskõlastamata 5 tööpäeva jooksul loa taotluse kooskõlastamiseks esitamisest. Turvalisuse tagamise eesmärgil võib loa taotluse kooskõlastada tingimuslikult. Kooskõlastamata jätmist tuleb põhjendada.
Linnakantselei annab loa 10 tööpäeva jooksul loa taotluse esitamisest. Loas märgitakse:
Linnakantselei võib keelduda loa andmisest 10 tööpäeva jooksul loa taotluse esitamisest, teatades sellest korraldajale kirjalikult 3 tööpäeva jooksul. Linnakantselei võib jätta loa andmata:
§ 5. Korraldaja kohustused
§ 6. Kodumängude korraldamise loa taotlemine, loa andmine ja selle andmisest keeldumine
(1) Kodumängude korraldaja esitab vähemalt 1 kuu enne hooaja algust linnakantseleile loa taotluse, milles märgitakse käesoleva juhendi § 2 lõikes 2 nimetatud andmed kõigi teadaolevate kodumängude kohta.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud loa andmine või selle andmisest keeldumine toimub käesoleva juhendi §-des 3 ja 4 sätestatud tingimustel ja korras.
§ 7. Dokumentide vormistamine
Spordiürituse luba ja selle andmisest keeldumine vormistatakse käesoleva määruse lisade 2-3 kohaselt ning dokumendid allkirjastab linnasekretär või tema määratud isik.
[RT IV, 30.06.2017, 1 - jõust. 04.07.2017]
Määrus jõustub 1. jaanuaril 2006.
12. oktoobri 2005 määruse nr 99
“Spordiürituse korraldamise loa taotluse
esitamise ja menetlemise juhend”
Spordiürituse korraldamise loa taotluse vorm
SPORDIÜRITUSE KORRALDAMISE LOA TAOTLUS
1. Spordiürituse nimetus …………………………………………………………………………….
võistluspaiga asukoht ………………………………………………………………………………..
alguse ja lõpu kuupäev ………………………………………………………………………….…...
ning kellaaeg …………………………………………………………………………………………
2. Korraldaja nimi ……………………………………………………………………………………
korraldaja esindaja …………………………………………………………………………………..
elukoht/aadress …………………………………………………………………………………..….
sünniaeg/registrikood ……………………………………………………………………………….
telefoninumber, elektronposti aadress ………………………………………………………………
3. Osalevate klubide või koondiste nimed ……………………….…………………………………..
(vajadusel lisatud eraldi lehel) ……………………………………………………………………….
4. Eeldatav pealtvaatajate arv ……….……………………………………………………………….
Iga võistkonna toetajate arv eraldi …………………………………………………………………...
(vajadusel lisatud eraldi lehel) ………………………………………………………………………
5. Avaliku korra ja turvalisuse eest vastutava isiku nimi ……………………………………………
aadress …..…..……………………………………………………………………………………….
telefoninumber, elektronposti aadress ……………………………………………………………….
6. Turvaettevõtja nimi………………………………………………………………………………..
aadress …………..……………………………………………………………………………………
registrikood …………………………………………………………………………………………..
telefoninumber, elektronposti aadress …………………………………………………………….…
Turvatöötajate arv, tööülesanded
(vajadusel lisatud eraldi lehel) ………………………………………………………………………..
turvatöötajate väljaõppe vajadus ………………………………………………………………………
Korraldajapoolsete korrapidajate arv ja nende tööülesannete kirjeldus ………………………………
7. Andmed piletimüügi korraldamise kohta (hulk, piletimüügi kohad) ………………..…………….
8. Andmed osalevate võistkondade toetajate üksteisest eraldamise korraldamise kohta …………….
9. Andmed alkohoolse joogi jaemüügi korraldamise kohta …….…………………………………….
10. Andmed sõidukite parkimise korraldamise kohta (lisada liiklusskeem)
11. Korraldaja hinnang võistluse ajal esineda võivate turvariskide kohta …………………………….
Lisad …………………………………………………………………………………………………..
(Võistkondade nimekiri, toetajate info, turvatöötajate info, liiklusskeem jms)
Spordiürituse korraldaja esitab lõplikud andmed turvatöötajate kohta (ees- ja perekonnanimed; sünniaeg; kvalifikatsioonitunnistuse number; väljaandmise kuupäev ja väljaandja ning töögraafik) ja prognoositava arvu võistkondade toetajate ning pileti eelmüügi kohta Põhja Politseiprefektuurile ja Harjumaa Päästeteenistusele kooskõlastamiseks hiljemalt 2 tööpäeva enne spordiürituse toimumist.
……………………………………………………………………………………….. kui käesolevas
(spordiürituse korraldaja nimi)
taotluses märgitud spordiürituse korraldaja olen teadlik Spordiseaduses ja Tallinna linna heakorra eeskirjas sätestatud nõuetest ning Tallinna linna avaliku korra eeskirja ja avaliku koosoleku korraldamise nõuetes sätestatud avaliku korra eeskirjanõuetest.
(kuupäev, allkiri)
Vajalikud kooskõlastused:
1. Harjumaa Päästeteenistus...………………………………………………………………..……….
2. Põhja Politseiprefektuur ……………………………………………………………………….…..
3. Linnaosa valitsus …………………………………………………………………………………..
4. Tallinna Spordi- ja Noorsooamet ………………………………………………………….………
5. Tallinna Transpordiamet……………………………………………………………………….…...
6. Muu kooskõlastaja ...…………………………………………………………………….……..…
Spordiürituse korraldamise loa vorm
SPORDIÜRITUSE KORRALDAMISE
LUBA NR ….
1. Spordiürituse nimetus
Alguse ja lõpu kuupäev
2. Korraldaja nimi
Elukoht/aadress
Sünniaeg/registrikood
Telefoninumber, elektronposti aadress
5. Eritingimused
Tallinna Linnavalitsus annab Tallinna Linnakantselei kaudu loa spordiürituse korraldamiseks.
“…….”………………………..a.
(väljaandmise aeg)
Spordiürituse korraldamise loa andmisest keeldumise otsuse vorm
SPORDIÜRITUSE KORRALDAMISE LOA
ANDMISEST KEELDUMISE OTSUS NR ….
Tallinna Linnavalitsus keeldub Tallinna Linnakantselei kaudu spordiürituse korraldamiseks loa andmisest alljärgneva(te)l alus(t)el ja põhjus(t)el:
Otsuse vaidlustamiseks võib esitada Tallinna Linnavalitsusele (Vabaduse väljak 7, 15199 Tallinn) vaide 30 päeva jooksul arvates otsusest teada saamisest või päevast, millal oleks pidanud otsusest teada saama.