Dokumendid | Äripäeva käsiraamat
1. Müük uus
Millele pöörata tähelepanu müügilepingute sõlmimisel ja täitmisel?
Ost-müük on elu lahutamatu osa. Eraisikud ja ettevõtete esindajad on harjunud tegutsema oma parima äranägemise järgi, ilma et mõtleksid enne tehingu või kokkuleppe tegemist, et ost-...
1.1. Krediiditingimustel müügileping
Märkus. Selle krediiditingimustel müügilepingu juurde kuuluvad tüüptingimused (vt järgmine näidis). Krediiditingimustel müügileping on oma olemuselt pikaajaline raamleping. Krediiditingimustel müügilepinguid sõlmivad suuremad kaubandus- ja teenindusettevõtted. Ostja esitab tavaliselt müüjale kaubakrediidi taotluse (vt ülejärgmine näidis) koos nõutavate...
1.1.1. Krediiditingimustel müügilepingu tüüptingimused
Krediiditingimustel müügilepingu tüüptingimused
Kehtivad alates „_____”________________________
Märkus. See näidis kuulub krediiditingimustel müügilepingu juurde (vt eelmine näidis).
Näidise kohaselt on tegemist müüja poolt väljatöötatud tüüptingimustega. Antud tüüptingimused on...
1.2. Kaubakrediidi taotlus
Märkus. See näidis kuulub krediiditingimustel müügilepingu ja krediiditingimustel müügilepingu tüüptingimuste juurde. Krediiditingimustel müügilepinguid sõlmivad suuremad kaubandus- ja teenindusettevõtted. Ostja esitab tavaliselt müüjale kaubakrediidi taotluse...
1.3. Ettetellimistingimustel müügileping
Märkus. Need on ettetellimistingimustel müügilepingu juurde kuuluvad tüüptingimused (vt järgmine näidis). Ettetellimistingimustel müügileping on oma olemuselt ühekordne müügileping, kus ostja tasub tellitud kauba eest kokkulepitud osas ettemaksuna.
Ettetellimistingimustel müügileping
1.3.1. Ettetellimise tüüptingimused
Ettetellimise tüüptingimused
Kehtivad alates “_____”________________________
Märkus. See näidis kuulub ettetellimistingimustel müügilepingu juurde (vt müügilepingu näidis).
Tüüptingimuseks loetakse lepingutingimust, mis on eelnevalt välja töötatud tüüplepingutes kasutamiseks. Tüüptingimusi eraldi...
1.4. Hankeleping (ingliskeelne näidis veebis)
Märkus. Oma olemuselt on see hankeleping müügileping. Näidise juurde kuuluvad tüüptingimused (vt järgmine näidis). Hankelepingu näol on tegemist pikaajalise raamlepinguga, mille järgi ostja esitab tarnijale konkreetseid tellimusi. Hankelepinguga lepitakse kokku konkreetsed kaubad, mida ostja tarnijalt perioodiliselt tellib, hinnad, tarnetingimused,...
1.4.1. Hankelepingu tüüptingimused (ingliskeelne näidis veebis)
Hankelepingu tüüptingimused
Kehtivad alates „___”__________________________
Märkus. Need tüüptingimused kuuluvad hankelepingu (vaata eelmine näidis) juurde. Näidise kohaselt on tegemist ostja poolt väljatöötatud tüüptingimustega, mis on konkreetse tarnijaga sõlmitava hankelepingu osa.
Hankelepingus...
1.5. Kinnituskiri (müügilepingu asemel)
1.6. Näidiste hoiuleping
Näidiste hoiuleping
____________________(juriidilise isiku ärinimi), asukohaga ____________________, registrikoodiga ____________________, mida esindab põhikirja alusel juhatuse liige ____________________ või volikirja alusel ____________________ (edaspidi nimetatud hoidja) ühelt poolt ja ____________________ (juriidilise isiku ärinimi), asukohaga...
1.7. Komisjonileping
Märkus. See näidis on koostatud lähtudes lepingupooltest, kes tegutsevad oma majandus- või kutsetegevuses ning on tootja ja müüja.
See leping on sõlmitud Tallinnas, „ _____”...
1.8. Garantiitingimused (müügigarantii tarbijale)
Märkus. Võlaõigusseadus (VÕS) sätestab tarbija õigused juhuks, kui tarbijale müüdud asi on puudusega. Müügigarantiiga saab müüja anda tarbijale soodsama seisundi, so paremad tingimused, kui seadus ette näeb.
VÕS § 231 sätestab nõuded müügigarantiile tarbijalemüügi puhul. Müügigarantii peab sisaldama tarbijale arusaadavalt esitatud andmeid...
1.9. Garantiileping (juriidiliste isikute vahelisest müügilepingust tulenev)
Märkus. Selle näidise puhul on tegemist juriidiliste isikute, eelkõige edasimüüjatega sõlmitavate müügilepingute lisana sõlmitava garantiilepinguga või müüja, varasema müüja või tootja (müügigarantii andja) lubadusega müüdud toode garantiilepingus ettenähtud tingimustel tasuta parandada, vahetada, hüvitada toote hind ja toode tagasi võtta või tagada muul...
1.10. Reklamatsioon (puuduhange)
Märkus. Reklamatsioon on kirjalik kaebus saadud kauba kvaliteedi, sortimendi, puuduhanke, rikkumise, lepingutingimuste täitmata jätmise jne kohta.
Terminid reklamatsioon ja pretensioon on juurdunud majandus- ning õiguskeeles võrdväärselt. Kumma termini kasuks otsustada, sõltub eelkõige...
1.11. Reklamatsioon (purunemine)
Märkus. Näidisena toodud reklamatsioon on vormistatud äriühingu blanketil, kus on olemas äriühingu (reklamatsiooni esitaja) nimi ja rekvisiidid.
„____”________________ nr...
1.12. Reklamatsioon (puudustega toodang)
„_____”________________ nr _____
(kuupäev ja kirja number)
Reklamatsioon...
1.13. Reklamatsioon (lepingutingimustele mittevastav kaup)
„____”________________ nr _____
1.14. Üleandmise-vastuvõtmise akt
Märkus. Üleandmise-vastuvõtmise aktide kasutusala on praktikas lai. Müügilepingutes on sageli kokku lepitud tingimus, et kaup antakse üle üleandmise-vastuvõtmise aktiga. Üleandmise-vastuvõtmise aktile allakirjutamisega tõendab ostja, et ta on kauba kätte saanud. Seega tõendab üleandmise-vastuvõtmise akt müüjapoolset kohustuse täitmist. Käesolev...
1.15. Tellimuskiri
Märkus. Praktikas on kujunenud tavaks, et ostja, kes on huvitatud teatud kauba ostmisest, saadab müüjale tellimuskirja ehk tellimuse. Selline tellimuskiri on oma olemuselt pakkumus (ofert) võlaõigusseaduse § 16 lg 2 tähenduses.
Näidisena esitatud tellimuskiri on koostatud müügiettevõtte põhiselt ja sisaldab andmeid, mida müügiettevõte...
1.16. Tellimuse kinnitus
Märkus. Nii tellimust kui ka tellimuse kinnitust võib tõlgendada võlaõigusseaduse § 16 kohase pakkumusena. Võlaõigusseaduse § 16 lg 1 kohaselt on pakkumus (ofert) lepingu sõlmimise ettepanek, mis on piisavalt määratletud ja väljendab pakkumuse esitaja (oferendi) tahet olla ettepanekule nõustumise (aktsepti) andmise korral sõlmitava lepinguga õiguslikult...
1.17. Volikiri (nimekirjaga volitamine)
Märkus. Oma majandus- või kutsetegevuses sõlmivad isikud, kelle tegevus on suunatud kaupade müümisele ja ostmisele, samuti teenuste osutamisele, tihti lepinguid, mille täitmine eeldab mitme inimese volitamist ühe toimingu tegemiseks. Näiteks on lepingus määratud, et poolte nimel võivad kaupu tellida ja vastu võtta teatud...
1.18. Volikiri (isiku volitamine)
Märkus. Näidise kohaselt on füüsilist isikut volitatud ettevõtja nimel lepingu sõlmimiseks. Volikirja tekst trükkida juriidilise isiku blanketile.
Volikirja adressaadi nimi ja aadress (s.o isiku,...
1.19. Klientide kaebuste käsitlemise juhend
ettevõtte juhataja / juhatuse liige / direktor
Klientide kaebuste...
1.19.1. Kaebuse blankett
/avalduse esitamise kuupäev/
1. Kaupleja
Nimi: _______________________________
1.19.2. Ekspertiisikokkulepe
(koos kokkuleppega ekspertiisi korraldamiseks)
1.20. Pakkumus
Märkus. Pakkumus on lepingu sõlmimise ettepanek. Kõnekeelsed väljendid “pakkumine” ja “ofert” on oma sisult samad, kuid võlaõigusseadus (VÕS) nimetab lepingu sõlmimise ettepanekut pakkumuseks. Pakkumuse teinud isikut nimetatakse oferendiks. Pakkumus peab olema sisult piisavalt määratletud ning määratud peab...
1.21. Käendusleping
Märkus. Käenduslepingu näidis lähtub VÕS‑i § 142 lõigete 1 ja 2 regulatsioonist ning annab võimaluse tagada ostja kohustused käendaja poolt. Kohustused võivad olla juba tekkinud või tekkida tulevikus. Tulevase kohustuse käendamine on lubatav, kui kohustus on...
1.22. Garantiileping (krediiditingimustel müügilepingu maksekohustuste tagamiseks)
Märkus. Selle näidise järgi on võimalik sõlmida krediiditingimustel müügilepinguga võetud maksmiskohustuse garanteerimiseks garantiileping, mille alusel kolmas juriidiline isik tagab ostja kohustusi. Garantiileping erineb käenduslepingust selle poolest, et müüjal tekib garantiilepingust tulenev võimalus saada oma nõuded rahuldatud ilma...
1.23. Müügileping (ingliskeelne näidis veebis)
Märkus. Võlaõigusseaduse (edaspidi VÕS) § 208 kohaselt kohustub müüja ostjale müügilepinguga üle andma olemasoleva, valmistatava või müüja poolt tulevikus omandatava kauba ning tegema võimalikuks omandi ülemineku ostjale. Ostja kohustub tasuma müüjale kauba ostuhinna rahas ja võtma kauba vastu. Müügilepingule...
1.23.1. Lisa 1. Kauba üleandmise-vastuvõtmise akt
Märkus. Võlaõigusseaduse (edaspidi VÕS) § 208 järgi kohustub müüja müügilepinguga ostjale üle andma olemasoleva, valmistatava või müüja poolt tulevikus omandatava asja ning tegema võimalikuks omandi ülemineku ostjale, ostja aga kohustub müüjale tasuma asja ostuhinna rahas ja võtma asja vastu. Kirjalik dokument...
1.24. Kaupade enampakkumise kuulutus
Märkus. Asjaõigusseaduse § 294 lõike 1 järgi tuleb panditud asi müüa enampakkumisel. Alljärgnevalt on tegemist näidisega, mida saab kasutada kaupade müüki panekul nii üleriigilistesse ajalehtedesse kui ka internetti. Elektrooniline enampakkumise kuulutus sisestatakse ja avaldatakse leheküljel www....
1.25. Kaupade müügi teade
OÜ/AS (võlglase nimi)
(registri aadress)
Kaupade müügi teade
Märkus. Kliendi kauba mahamüümise teatest kuni reaalse enampakkumise...
1.26. Teatis enampakkumise kohta
Teatis enampakkumise kohta
Märkus. Asjaõigusseaduse (AÕS) kohaselt tuleb äriühingul, kelle...
1.27. Konsignatsioonileping (ingliskeelne näidis veebis)
Märkus. Sisult on konsignatsioonileping ostu-müügilepingut abistav leping, mille puhul kohaldatakse suures osas ostu-müügilepingu kohta käivaid sätteid. Kõige suurem erinevus ostu-müügilepingust on see, et konsignant jääb kauba omanikuks kuni ostu-müügilepingu sõlmimiseni ning omandiõigus ei lähe seega...
1.28. Agendileping (ingliskeelne näidis veebis)
See leping on sõlmitud Tallinnas, „____”_______________ 20___. a.
___________________ (juriidilise isiku ärinimi),
asukohaga ___________________, registrikoodiga ___________________,
mida esindab juhatuse liige ___________________
või volikirja alusel ___________________(edaspidi...
1.29. Sidevahendi abil sõlmitud lepingust ja väljaspool äriruume sõlmitud lepingust taganemise avaldus
(täitke ja tagastage see vorm üksnes juhul, kui soovite lepingust taganeda)
Vastavalt võlaõigusseaduse § 52 lõikele 1 loetakse sidevahendi abil sõlmitud lepinguks ettevõtja ja tarbija vahelist lepingut, kui leping on sõlmitud selliste lepingute...
1.30. Tagasiside vorm ettepanekute, tänuavalduste ja kaebuste esitamiseks teenindusasutuses
Tänu □ ettepanek □ kaebus □ (märgistage sobiv variant)
Sündmuse toimumise kuupäev: _________________________________________
Sündmuse toimumise koht: _____________________________________________
Sündmuse kirjeldus...
1.31. Ostetud kaubal ilmnenud puudusest teavitamise avaldus
(täitke ja esitage vorm kauplejale juhul, kui ostetud kaubal on ilmnenud puudus, nt see on defektiga, on läinud katki või saanud kahjustada hoolimata nõuetekohasest kasutamisest, e-kauplusest on saadetud ebaõige toode vms)
Märkused...
1.32. Internetikaupluse müügitingimused
E-kaubandus on kauplemisviis, kus ettevõtja pakub kaupu või teenuseid elektroonilises keskkonnas ja ka lepingud pakkuja ja kliendi vahel sõlmitakse elektroonilisel teel füüsiliselt...
1.33. Internetikaupluse privaatsuspoliitika
Kui tahate internetikaupluse klientide isikuandmete töötlemise põhimõtted detailsemalt kirja panna, siis on soovitatav kasutada eraldi dokumendina privaatsuspoliitikat, et mitte muuta...
1.34. E-kauplusest tellitud kauba asendamise avaldus – puudusega kaup uus
(Täitke ja esitage see vorm e-kauplejale juhul, kui soovite, et müüja asendaks e-kauplusest tellitud kauba, millel esineb puudus.)
Vorm on mõeldud...
1.35. E-kauplusest tellitud kauba müügilepingust taganemise avaldus – puudusega kaup uus
(Täitke ja esitage see vorm kauplejale juhul, kui soovite lepingust taganeda.)
Märkused Vorm on kasutamiseks juhul, kui olete interneti vahendusel tellinud kauba...
1.36. E-Kauplusest tellitud kauba parandamise avaldus – puudusega kaup uus
(Täitke ja esitage see vorm e-kauplejale juhul, kui soovite, et müüja parandaks e-kauplusest tellitud kauba, millel esineb puudus.)
Märkused Vorm on kasutamiseks...
2. Kinnisvara
2.1. Volikiri (äriühing volitab füüsilist isikut läbirääkimiste pidamiseks)
Tallinnas, ___. ________________ 20__. a
Käesolevaga volitab AS _________________ (aktsiaseltsi ärinimi), registrikood _____________________, asukoht Tallinn _______________________, mille esindajana tegutseb juhatuse liige ________________
______________________ (volitatava nimi),...
2.2. Volikiri (füüsiline isik volitab teist füüsilist isikut läbirääkimiste pidamiseks)
Käesolevaga volitan mina, ___________________ (füüsilisest isikust volitaja ees- ja perekonnanimi), passi/isikutunnistuse number ____________________, elukoht Tallinnas _______________________,
_______________________ (volitatava ees- ja perekonnanimi), passi/isikutunnistuse...
2.3. Garantiiperioodil avastatud puuduste ülevaatuse akt
Garantiiperioodil avastatud puuduste ülevaatuse akt
Objekt: _____________________
Tellija: _____________________
Töövõtja: ___________________
Ülevaatusel osalesid: _________________________________________________
Ülevaatuse käigus avastatud puudused:
2.4. Aktsiaseltsi nõukogu koosoleku protokoll (nõusoleku andmine juhatusele kinnistu võõrandamiseks)
Aktsiaselts ____________ nõukogu koosoleku protokoll nr _____
Tallinnas, ___. _____________ 20__. a
Koosolek toimus aktsiaseltsi asukohas.
Koosolek algas kell 17.30.
Aktsiaselts _____________ (aktsiaseltsi ärinimi), registrikood ___________________, asukoht Tallinn, _______________________ (aktsiaseltsi aadress) ...
2.5. OÜ osanike koosoleku protokoll (nõusoleku andmine juhatusele kinnistu võõrandamiseks)
OÜ __________________ osanike koosoleku protokoll nr ______
Tallinnas, ___. _______________ 20__. a.
Koosolek toimus osaühingu asukohas.
Koosolek algas kell 15.00
OÜ ____________ (osaühingu ärinimi), registrikood __________, asukoht Tallinn, _________________, osanike koosolekul osalesid koosoleku toimumise päeva seisuga...
2.6. Kokkulepe üürilepingu lõpetamiseks
Kokkulepe üürilepingu lõpetamiseks
Tallinnas ____________. a.
____________, passi/isikutunnistuse number _______________, edaspidi nimetatud üürileandja
____________, passi/isikutunnistuse number _______________, edaspidi nimetatud üürnik,
üürnik ja üürileandja, edaspidi ühiselt nimetatud pooled ja eraldi pool,
2.7. Aktsiaseltsi juhatuse koosoleku protokoll (kinnistu võõrandamine)
Aktsiaselts ___________ juhatuse koosoleku protokoll nr _____
Tallinnas, ___. _____________ 20___. a
Koosolek algas kell 14.00
Aktsiaselts ___________ (aktsiaseltsi ärinimi), registrikood ___________________, asukoht Tallinn, _______________________ juhatuse koosolekul osalesid juhatuse...
2.8. Eluruumi üürileping (ingliskeelne näidis veebis)
Tallinnas, ____. _________________ 20__. a.
_____________________, edaspidi nimetatud üürileandja, isikukood (registrikood) _____________________, elukoht (asukoht) ________________________, (kelle esindajana tegutseb ____________________)
_____________________, edaspidi nimetatud üürnik, isikukood (registrikood...
2.9. Äriruumi üürileping (ruumid) (ingliskeelne näidis veebis)
Tallinnas, ____. ___________________ 20__. a.
________________________, edaspidi nimetatud üürileandja, registrikood __________________, asukoht ______________________________________, kelle esindajana tegutseb _____________________________
_____________________________, edaspidi nimetatud üürnik, registrikood...
2.10. Äriruumi üürileping (hoone)
Tallinnas, „_____” ___________________ 20__. a
2.11. Üleandmise-vastuvõtmise akt (üürilepingu sõlmimine)
Lisa nr __ üürilepingule __. ____________ 20__. a.
Üleandmise - vastuvõtmise akt
Tallinnas, ___. _____________ 20__. a.
____________________________________, edaspidi nimetatud Üürileandja
__________________________, edaspidi nimetatud Üürnik,
2.12. Üürilepingu muutmise kokkulepe
Üürilepingu muutmise kokkulepe
_________________________________, edaspidi nimetatud üürileandja, registrikood ___________________________, kelle esindajana tegutseb juhatuse liige __________________,
__________________________________,...
2.13. Pretensioon (äriruumi üürnikule)
______________ (isiku, kellele pretensioon esitatakse, nimi ja aadress)
„___” ________ 20____ nr____
Märkus: Pretensiooni saajaks on äriruumi üürnik (üüri tasumisega viivitamine).
Vastavalt meie...
2.14. Avaldus üürilepingu ülesütlemise kohta (eluruum)
Märkus: Selle näidise puhul on tegemist üürileandja eluruumi üürilepingu ülesütlemise avaldusega.
Tallinnas, ___...
2.15. Avaldus üürilepingu ülesütlemise kohta (äriruum)
Märkus: Selle näidise puhul on tegemist üürileandja äriruumi üürilepingu ülesütlemise avaldusega.
2.16. Üleandmise-vastuvõtmise akt (üürilepingu lõppemine)
Tallinnas, ___. _____________ 20___. a.
__________________________, edaspidi nimetatud üürnik
__________________________, edaspidi nimetatud üürileandja,
on allkirjastanud käesoleva akti tõendamaks, et üürnik on tagastanud...
2.17. Volikiri (äriühingu volikiri maaklerilepingu sõlmimise vahendamiseks)
Tallinnas, ___. ________________ 20___. a
Käesolevaga volitab AS _________________ (aktsiaseltsi ärinimi), registrikood _____________________, asukoht Tallinn _______________________, mille esindajana tegutseb juhatuse liige ________________,
______________________ (volitatava nimi), passi/isikutunnistuse number...
2.18. Volikiri (füüsilise isiku volikiri maaklerilepingu sõlmimise vahendamiseks)
Tallinnas, ___. ________________ 20___. a.
Käesolevaga volitan mina, ____________________ (füüsilisest isikust volitaja ees- ja perekonnanimi), isikukood ____________________, elukoht Tallinnas _______________________,
_______________________ (volitatava ees- ja perekonnanimi), passi/isikutunnistuse number _________,...
2.19. Maaklerileping (kinnistu müügiks ainuesindusega)
Tallinnas, ____. ___________ 20___. a
_______________________, edaspidi nimetatud käsundiandja, isiku/registrikood ____________, elukoht/asukoht _______________________ (kelle esindajana tegutseb juhatuse liige _____________________)
2.20. Maaklerileping (äriruumide üürile andmiseks) (ingliskeelne näidis veebis)
Tallinnas, ____. ___________ 20___. a.
____________________________, edaspidi nimetatud käsundiandja, registrikood _________________, asukoht _______________________, kelle esindajana tegutseb juhatuse liige _____________________,
2.21. Maja garantiitööde teatis
2.22. Teade teostamata garatiitööde kohta
Lp ____________________________ ________ 20___. a
(töövõtja, kes on kirja adressaat)
Teade teostamata garantiitööde kohta
AS X ja OÜ Y sõlmisid ______ 20___. a ehituse alltöövõtulepingu nr ___, mille alusel OÜ Y teostas aadressil __________ hotelli Z siseviimistlustöid.
2.23. Teade eluruumi üüri tõstmise kohta
/üürniku andmed/
Tallinnas, ___.___________ 20___. a
Teade eluruumi üüri tõstmise kohta
(NB! Ainult tähtajatu üürilepingu puhul)
("NB! Ainult tähtajatu üürilepingu puhul" - see laiend ei ole näidise pealkiri)
Seoses meie vahel ___________. a sõlmitud...
2.24. Avaldus kinnistusraamatu kandeavalduse muutmiseks, tagasivõtmiseks või lisadokumentide esitamiseks
Avaldus kinnistusraamatu kandeavalduse muutmiseks, tagasivõtmiseks või lisadokumentide esitamiseks
Vorm KI-2
Tärnidega (*, **, ***) tähistatud väljade täitmiseks leiate selgitused vastava andmevälja lõpust.
2.25. Avaldus kinnistusraamatusse kande tegemiseks
Avaldus kinnistusraamatusse kande tegemiseks
Vorm KI-1.1
2.26. Nõusolek kande tegemiseks kinnistusraamatusse, kommertspandiregistrisse või laevakinnistusraamatusse
Nõusolek kande tegemiseks kinnistusraamatusse, kommertspandiregistrisse või laevakinnistusraamatusse
Vorm N-1.1
I NÕUSOLEK...
2.27. Volikiri kande tegemiseks kinnistusraamatusse ja laevakinnistusraamatusse
Volikiri kande tegemiseks kinnistusraamatusse ja laevakinnistusraamatusse
Vorm V-1
I VOLIKIRJA ANDMED
2.28. Täitetoimiku üleandmise avaldus
SISSENÕUDJA/SISSENÕUDJA ESINDAJA
nimi või registrikood isikukood või sünniaeg
2.29. Kinnisasja valduse üleandmise ja vastuvõtmise akt
Märkus: Käesolevat akti saab kasutada kinnisasja valduse üleandmisel ja vastuvõtmisel, kuid üldjuhul pärast notariaalset müügitehingut. Nimetatud akt on väga tähtis mõlema poole (nii müüja kui ka ostja) jaoks, sest sätestab valduse üleandmise ning sealhulgas muud olulised asjad/päraldised, mis kinnisajaga kokkuleppeliselt kaasnesid.
2.30. Notariaalselt tõestatud kinnisvara müügilepingust taganemise avaldus müüja rikkumisele tuginedes
Märkus. Müüja peab kinnisvara, sh ennekõike elamu ja korteriomandi müümisel arvestama, et lepingueseme puuduseks on elementaarsetele elutingimustele mittevastav eluruum. Võlaõigusseaduse (edaspidi VÕS) § 14 lg 2 esimese lause kohaselt peab...
3. Kasutusse andmine
3.1. Tasuta kasutusse andmise leping
Tasuta kasutusse andmise leping
Käesolev leping (edaspidi nimetatud leping) on sõlmitud ____ ______________
________________________, registrikood _____________________, aadress ______________________, mida esindab juhatuse liige ________________________ (edaspidi nimetatud...
3.1.1. Vara tasuta kasutamise leping
Märkus. See tasuta kasutamise leping on koostatud kinnisvara kasutusse andmise näitel. Tegemist on lepinguga, kus üks isik (kasutusse andja) kohustub andma teisele isikule (kasutaja) üle eseme tasuta kasutamiseks. Lepingus võib füüsilisest isikust kasutajaid olla ka rohkem...
3.2. Seadme üürileping
See leping (edaspidi nimetatud leping) on sõlmitud ____ ______________
________________________, registrikood ________________________, aadress ________________________, mida esindab juhatuse liige ________________________ (edaspidi nimetatud üürileandja) ja...
3.3. Volikiri sõiduki kasutamiseks
_____________________________ (koostamise koht)
Mina, _______________________ (sõiduki omaniku ees- ja perekonnanimi)
_____________________________ (aadress)
volitan minule...
3.4. Laenuleping
See leping (edaspidi nimetatud leping) on sõlmitud ____ _____________
_______________________, registrikood _______________________, aadress _______________________, mida esindab juhatuse liige _______________________ (edaspidi...
3.5. Rendileping
_________________________, registrikood _________________________, aadress
_________________________,...
3.6. Garantiikiri
Märkus. Praktikas nõutakse ruumide üürimisel sageli garantiikirja esitamist – selleks sobib siinne näidis. Garantiikiri trükitakse juriidilise isiku blanketile.
_____________, ___...
4. Töövõtt uus
Töövõtuleping on käibes üks enamlevinumaid lepinguid. Praktikas on töövõtulepingu kasutusala äärmiselt lai, ulatudes mahukatest ning keerulistest ehitus- ja projekteerimislepingutest igapäevaste teenusteni nagu keemiline puhastus, kingaparandus, juuksuriteenus, taksosõit.
Töövõtulepingu regulatsioon sisaldub võlaõigusseaduses (§-d 635-657). Võlaõigusseaduse (VÕS) § 635 lõike 1 järgi...
4.1. Töövõtuleping (füüsilisest isikust ettevõtjaga)
_____________________, registrikood _____________________, aadress _____________________, mida esindab põhikirja alusel juhatuse liige _____________________ (edaspidi nimetatud tellija) ja füüsilisest...
4.2. Töövõtuleping (füüsilise isikuga)
____________________, registrikood __________________, aadress ____________________, mida esindab juhatuse liige ____________________ (edaspidi nimetatud ...
4.3. Töövõtuleping (juriidilise isikuga)
See töövõtu lepingu (edaspidi leping) on koostanud ja sõlminud Tallinnas ___ ____________.
_____________________ (tellija juriidiline nimi),...
4.4. Tööde üleandmise-vastuvõtmise akt
__________________, ____ ______________________ (kus ja millal akt koostati)
1. Tellija on üle vaadanud ja võtab vastu ning töövõtja annab üle ____ ____________________ sõlmitud töövõtulepingu nr _______ (edaspidi leping) alusel valminud tööd alljärgnevalt...
4.5. Seadme hooldus- ja remondileping
Seadme hooldus- ja remondileping
_____________________, registrikood _____________________, aadress _____________________, mida esindab juhatuse liige _____________________...
4.6. Autorileping
See leping on sõlmitud ____ ____________________
__________________, registrikood __________________, aadress __________________, mida esindab juhatuse liige __________________ (edaspidi nimetatud tellija)
4.7. Töövõtuleping (ehitustöödeks)
Töövõtuleping (edaspidi leping) on koostatud ja sõlmitud Tallinnas ______ _______________.
______________________ (tellija juriidiline nimi)...
4.8. Lepingust taganemise avaldus
Märkus. Üldjuhul võimaldab seadus lepingust taganemist üksnes olulise rikkumise korral. Lepingust, mis ei ole kestvusleping, võib võlaõigusseaduse paragrahvi 116 lõike 1 alusel taganeda üksnes juhul, kui teine pool lepingut oluliselt rikub....
4.9. Töövõtulepingu lisa (töövõtulepingu muutmine)
See lisa on lahutamatuks osaks töövõtulepingule, mis sõlmiti tellija,
___________________ (ettevõtte nimi) (registrikood) ja töövõtja, ___________________ (nimi) (isikukood) vahel.
Lisaga muudetakse...
4.10. Töövõtulepingu enne tähtaja lõppu lõpetamise kokkulepe
Töövõtulepingu enne tähtaja lõppu lõpetamise kokkulepe
Tellija ___________________ (ettevõtte nimi) ja töövõtja ________________ (nimi) leppisid kokku töövõtulepingu lõpetamises enne tähtaja lõppu järgmistel tingimustel:
töövõtulepingu...
4.11. Töövõtulepingu lõpetamine
Töövõtulepingu lõpetamine
Tellija ________________ (ettevõtte nimi) ja töövõtja _________________ (nimi) vahel sõlmitud töövõtuleping lõpetatakse töövõtulepingu punktis _________ (nr) nimetatud töö üleandmisel tellijale või töövõtulepingu punktis _________ (nr) nimetatud tähtaja saabumisel....
4.12. Projekteerimise/ehitamise töövõtuleping uus
PROJEKTEERIMISE/EHITAMISE TÖÖVÕTULEPING NR
1. LEPINGUPOOLED
1.1. Selle töövõtulepingu (edaspidi:...
5. Võlgade sissenõudmine
Võlg on igapäevases majanduskäibes tavaline nähtus. Enamasti tekivad võlad majanduskäibes osalejate vahel sõlmitud lepingutest. Seega on elementaarne, et iga lepingu sõlmimisel tuleks mõelda, sõltumata sellest, kas vastaspooleks on juriidiline isik või tarbija, milliseid vaidlusi lepingu täitmine võib endaga kaasa tuua. Muude küsimuste kõrval tuleks iga lepingu...
5.1. Pretensioon (täiendava tähtaja andmine)
Märkus. Näidise kohaselt on poolte vahel sõlmitud müügileping, ostja on kaupade eest tasunud, kuid müüja on jätnud kaubad kokkulepitud tähtajaks ostjale üle andmata. Võlaõigusseaduse § 116 kohaselt võib üks lepingupool lepingust taganeda (so lepingu lõpetada), kui teine lepingupool on...
5.2. Võlatunnistus
Märkus. Näidis on kahepoolne kokkulepe, millega võlgnik tunnistab oma võlgnevust võlausaldaja ees ja kohustub selle tasuma kokkulepitud maksegraafiku kohaselt.
Võlatunnistus...
5.3. Käsundusleping
_________________, ______________. a
(sõlmimise koht) (kuupäev)
__________________ (juriidilise isiku ärinimi või füüsilise isiku ees- ja perekonnanimi...
5.4. Nõude alusdokumentide üleandmise-vastuvõtmise akt
Käsunduslepingu nr ___ Lisa 1
Nõude alusdokumentide üleandmise-vastuvõtmise akt
Vastavalt ____________________ (käsundiandja nimi) (edaspidi käsundiandja) ja _______________________ (käsundisaaja...
5.5. Õigusteenuse leping
Õigusteenuse leping nr _____
See leping on sõlmitud ______________ (koht), ____ ______________ a.
Lepingu pooled:
_______________________________, registrikood ___________________________, asukoht...
5.6. Nõudeavaldus likvideerimismenetluses
Märkus. Võlausaldaja peab esitama nõudeavalduse likvideerimismenetluses likvideerijale 4 kuu jooksul likvideerimisteate avaldamisest Ametlikes Teadaannetes. Nõudeavaldus peab sisaldama nõude sisu, alust ja suurust. Nõudeavaldusele lisatakse nõude...
5.7. Nõude loovutamise leping
Tallinnas, ____ __________________
__________________, registrikood __________________, asukoht __________________, mida esindab juhatuse liige __________________ (edaspidi loovutaja),
5.8. Võlateatis I
Märkus. Näidis on kohaldatav, kui pooled on lepingus kokku leppinud viivise määras ja võlgnevuse sissenõudmisega kaasnevate kulutuste hüvitamises.
Kui lepingus ei ole kokku lepitud võlgnevuse sissenõudmisega kaasnevate kulutuste hüvitamises, siis...
5.9. Võlateatis II
Märkus. Näidis on kohaldatav, kui pooled on lepingus kokku leppinud viivise määra. Võlgnevuse sissenõudmisega kaasnevate kulutuste hüvitamise nõude esitamise õigus tuleneb võlaõigusseadusest.
5.10. Teistkordne võlateatis
(võlateatise saaja nimi ja postiaadress)
____ ________ nr _____...
5.11. Pankrotihoiatus
(pankrotihoiatuse saaja nimi ja postiaadress)
____ _______________ nr _____
5.12. Maksegraafik
________________________ (äriühingu/eraisiku nimi), registrikood ________________________, asukoht/elukoht ________________________, mida esindab juhatuse liige põhikirja alusel ________________________ (edaspidi võlausaldaja) ja ...
5.13. Hoiatus kohtumenetluse alustamise kohta
(nimi ja aadress, kellele hoiatus adresseeritud)
5.14. Vastus nõudekirjale
Märkus. See näidisvastus on mõeldud kasutamiseks kaasuse puhul, kus võlausaldaja nõuab ebamõistlikult suuri rahasummasid rahalise kohustuse täitmisega viivitamise korral, näiteks poolte vahel sõlmitud laenulepingust tuleneva...
6. Logistika ja eksport
Millele pöörata veoprotsessis tähelepanu?
Kaupade transporditeenuse eesmärk on eelkõige kaupade vedu lähtekohast sihtkohta, see peab toimuma õigeaegselt, kahjustuste ja puudujääkideta. Kahjuks see alati nii ei ole ning kaubad kahjustuvad, kaovad nii osaliselt kui ka terve saadetisena ja/või jäävad hiljaks. Selliseid ebameeldivusi ei põhjusta üldjuhul kellegi...
6.1. Laoteenuse hinnapäring
Laoteenuse hinnapäring ____ ___________ 20___
Palume alltoodud kauba hinnapakkumist kaupade hoidmiseks Teie ___________ laos. (Märkige, millises laos soovitakse kaupa ladustada (tollilaos, tollitud kaupade laos vms).)
6.2. Laoteenuse hinnapakkumine
Laoteenuse hinnapakkumine
Hinnapakkumine kehtib kuni ___ _______ 20___
Selle hinnapakkumise koostamisel on aluseks võetud Teie...
6.3. Transpordi hinnapäring
Transpordi hinnapäring ___ _________ 20___
Palume Teie hinnapakkumist ________________________ transpordiks (märkida, mis liiki transporti soovitakse) järgmistel tingimustel.
Kaubasaatja: _______________ (ärinimi)...
6.4. Transpordi hinnapakkumine
Transpordi hinnapakkumine
See hinnapakkumine kehtib juhul, kui veetav kaup vastab ___ _______________ _______ Teie saadetud hinnapäringus toodud andmetele.
6.5. Veotellimus
Veotellimus ____ __________ 20____
Soovime tellida vedu ____________________ transpordiga (märkida, mis liiki transporti soovitakse) alljärgnevatel tingimustel.
Kaubasaatja: __________________________ (ärinimi)...
6.6. Veokiri
(Kaubasaatja väljastatav veokiri)
Veokirja number, väljastamise kuupäev ja koht
6.7. Veoleping (Eesti-siseseks veoks)
See leping sõlmiti ________, ___ _____20___ (kus ja millal leping sõlmiti)
___________________ (juriidilise isiku ärinimi), asukohaga ________________, registrikoodiga _________________, mida esindab põhikirja alusel juhatuse...
6.8. Veoleping (ekspedeerija/vedaja leping alltöövõtjaga)
Märkus. Selle veolepinguga lepivad ekspedeerija või vedaja alltöövõtjaga kokku konkreetse veo tingimused, lähtudes kliendi tellimusest. Ekspedeerijat või vedajat, kes on oma kliendilt ...
6.9. Veoleping (rahvusvaheliseks veoks)
See leping sõlmiti _________, ___ ______ 20___. (kus ja millal leping sõlmiti) ___________________ (juriidilise isiku ärinimi), asukohaga ___________________, registrikoodiga _________________, mida esindab põhikirja alusel juhatuse liige ______________________ või volikirja alusel...
6.10. Kaubaarve rahvusvaheliseks veoks
Invoice / kaubaarve
Date and number / kuupäev ja number
Exporter reference / müüja viide
6.11. Pakkeleht
Märkus. Pakkeleht ei ole kaupade transportimiseks kohustuslik dokument, kuid hõlbustab kaubasaajal kauba vastuvõtmisel kontrollida, kas tema tellitud kaubad saabusid tellimuse kohaselt. Kui transpordi käigus...
6.12. Avaldus (kauba lattu paigutamiseks)
_________________________ ______ _____________ 20____
Märkus. Avalduse adressaat on ladu.
6.13. Hoiuleping
See leping on sõlmitud ________________ (koht), ____________ (kuupäev).
6.14. Warehousing contract
Märkus. Kui ladustamistingimused vastavad eelkõige laopidaja huvidele, siis see leping on koostatud poolte võrdsusest tulenevalt ning keskendub muu hulgas kliendi vajadustele.
6.15. Pretensioon (kauba hilinemise kohta)
___________________ (pretensiooni esitamise kuupäev), nr ____
Pretensiooni saaja:
6.16. Pretensioon vedajale (puuduoleva kauba kohta)
6.17. Pretensioon (kauba kahjustamise kohta)
Pretensioon (kauba kahjustamise kohta)
6.18. Pretensioon veoarve kohta
Pretensioon veoarve nr _______ kohta
___________________ (pretensiooni esitamise kuupäev)
6.19. Pretensioon laopidajale
(ärinimi)
(aadress)...
6.20. Volikiri (kauba vastuvõtmiseks)
Välja antud: __________________ 20___.
Volituse nr _________________________
Märkus. Volikirja adressaat on juriidiline isik, kellele kaup üle...
6.21. Volikiri (tollitoimingute teostamiseks)
Volikiri edastamiseks maksu- ja tolliametile
Volituste andmise kuupäev ______________
6.22. Krediidileping
See leping sõlmiti ____________, _________ 20___ (kus ja millal)
___________________ (juriidilise isiku ärinimi), asukohaga ____________________, registrikoodiga _________________, mida esindab põhikirja alusel juhatuse liige ______________________ või volikirja alusel ____________________ (...
6.23. Ekspedeerimisleping
See leping sõlmiti ________________, _____ _______ 20____ (kus ja millal leping sõlmiti)
_____________________ (juriidilise isiku ärinimi), asukohaga __________________, registrikoodiga _________________, mida esindab põhikirja alusel juhatuse liige ______________________ või volikirja...
6.24. Koostööleping (ekspedeerija ja vedaja vaheline)
See leping sõlmiti ________________________, _____ _______ 20____. (kus ja millal leping sõlmiti)
________________________ (juriidilise isiku ärinimi), asukohaga _______________, registrikoodiga...
6.25. Laokiri
Märkus. Laokirja kasutatakse eelkõige siis, kui hoiuleandja soovib laos olevat kaupa kasutada finantstehingute tegemiseks. Näiteks kui hoiuleandja soovib võtta laenu kolmandalt isikult. Laokirja olemasolu ja valdus annab laenuandjale kontrolli hoiuleandja kaupade laoseisu, sealhulgas väljastamise üle....
6.26. Kinnituskiri
_________________________________________ (kinnituskirja saaja andmed)
____ _________ 20____
Saadame Teile kinnituskirja, mis kinnitab _____ _____________ 20____ Teie esindaja _____________ (...
6.27. Intrastati aruannete täitmise ja esitamise leping
See leping sõlmiti _____________, ___ ______ (kus ja millal leping sõlmiti)
__________________ (juriidilise isiku ärinimi), asukohaga ___________________, registrikoodiga _________________, mida esindab juhatuse liige _______________ või volikirja alusel _________________...
6.28. Laoteenuste osutamise leping (üldine)
See leping on sõlmitud ________________ (koht), ____ _________ ______ a.
________________________, registrikoodiga ____________________, asukohaga _____________________________, mida esindab juhatuse liige /...
6.29. Informatsiooni saladuses hoidmise leping
____. _________________________
See leping (edaspidi leping) on sõlmitud
_______________________________________(edaspidi avaldaja), esindaja
_______________________________________ isikus, kes...
6.30. Raamleping vedajaga (maanteetranspordis)
Märkus. Selle lepingu sõlmivad klient vedajaga, ekspedeerija vedajaga või vedaja oma alltöövõtjaga ehk n‑ö reaalse vedajaga.
Tallinnas, ___ _________ 20___ a.
_______, registrikoodiga...
6.31. Veoleping (ühekordne Eesti-sisene vedu)
Märkus. See leping sobib siis, kui kaupa on vaja vedada ühel või paaril korral ning koostöö ei ole pikaajaline. Pikaajalisema või paljude järjestikuste vedude korral on parem sõlmida raamleping, vt näidis 1.7. (peale selle tuleks iga kord e‑posti teel konkreetne sisu kokku leppida). See leping ei välista...
6.32. Kauba inspekteerimise akt
Märkus. Kauba inspekteerimise akt tuleb koostada juhul, kui poolte vahel tekib vaidlus kaubakahju või puudujäägi suuruse üle ja on mõistlik see mõlema poole juuresolekul üle lugeda ning fikseerida. Seda võiks teha ka vaidlust ennetades ja juhtudel, kui kaup on saabunud kaubasaajale vigastustega...
6.33. Poolte kokkulepe ekspertiisi tegemiseks
________________________ (asukoht), ________________ (kuupäev)
Märkus. Kaubakahju tekkimisel jääb tihti selgusetuks, millises etapis kahju tekkis: kas kauba üleandmisel, ladustamisel, veoprotsessis või vastuvõtul....
6.34. Ekspertiisiakt
Tellija(d):
firma või füüsilise isiku nimi
6.35. Guarantee agreement (ingl ’garantiileping’)
dated __________ 20___
Märkus. Selle lepinguga garanteerib garantiiandja (Guarantor) teenuseosutaja (Service Provider) kõiki makseid, mida teenuseosutaja oma partnerile (lepingus kreeditor...
6.36. Guarantee letter (ingl ’garantiikiri’)
___/___/20____
6.37. Ostu-müügileping
Märkus. Selle näidise puhul on müüjad ja ostjad juriidilised isikud. Näidis sobib kasutamiseks nii Eesti-siseste kui ka rahvusvaheliste tehingute puhul. Selle müügilepinguga kohustub müüja andma ostjale üle olemasoleva, valmistatava või omandatava kauba ja tegema võimalikuks omandi ülemineku...
Iga ettevõtja puutub varem või hiljem oma tegevuses kokku intellektuaalomandiga. Intellektuaalse omandina mõistetakse loometöö tulemusena tekkivaid õigusi kirjandus- ja kunstiteostele ning teadustöödele (autoriõigus), esituskunstnike teoste esitamisele, fonogrammidele, raadio- ja televisiooniülekannetele (nimetatakse ka autoriõigustega kaasnevad õigused), leiutistele kõigis inimtegevuse...
7.1. Üldvolikiri intellektuaalomandiga seotud toimingute tegemiseks patendiametis, tööstusomandi apellatsioonikomisjonis ja kohtus
____________________ Voliniku nimi (volinike nimed) ning volinikubüroo nimetus
on käesolevaga volitatud tegutsema minu /meie/ nimel kõiges, mis käsitleb intellektuaalomandi (sh kaubamärgid, patendid, kasulikud mudelid, tööstusdisaini lahendused ning geograafilised tähised) õiguskaitse taotlusi ja nendest eraldunud uusi taotlusi ning...
7.2. Nõusolek kaubamärgi registreerimiseks
Käesolevaga kinnitab
kaubamärgiomaniku täielik nimi, registri- või isikukood, aadress
7.3. Nõusolek kaubamärgi kasutamiseks ärinimes
Kaubamärgi ____________________________(kaubamärk või selle kirjeldus), mis on registreeritud kauba- ja teenindusmärkide registris ____________________________ (kuupäev) numbri ____________________________ all, omanik ____________________________(nimi, isiku- või registrikood, aadress) annab...
7.4. Töövõtu- ja autorileping veebilehe kujundamiseks disainifirmaga
Töövõtu- ja autorileping veebilehe kujundamiseks
______________, “______” ___________________ _____. a.
_______________________________ (ärinimi või füüsilise isiku ees- ja perekonnanimi, registri- või isikukood, aadress), keda/mida esindab...
7.5. Töövõtu- ja autorileping disainifirmaga kaubamärgi kujundamiseks
Töövõtu- ja autorileping kaubamärgi kujundamiseks
______________, “___” ___________________ 2____. a.
____________________________(ärinimi või füüsilise isiku ees- ja perekonnanimi, registrikood või isikukood, aadress) keda/mida esindab...
8. Kohtudokumendid uus
8.1. Avaldus kohtutäiturile igakuise elatusmiinimumi võimaldamiseks ja alusetult kinni peetud raha tagastamiseks
Märkus. Täitemenetluse seadustik (edaspidi TMS) sätestab võlgniku, sissenõudja ja kohtutäituri õigused ja kohustused ning täitedokumendi täitmise menetluse. TMS‑i § 130 sätestab sissetuleku arestimise ja sama paragrahvi lõike 1¹ alusel loetakse sissetulekuks võlgniku töötasu jm...
8.2. Pankrotimenetlus
Märkus. Pankrotiseaduse (edaspidi PankrS) § 9 lg 1 alusel võib esitada pankrotiavalduse võlgnik või võlausaldaja. Pankrotiavaldus esitatakse füüsilise isiku puhul tema elukoha ja juriidilise isiku puhul tema asukoha järgsesse maakohtusse (vt lisa http://www.kohus.ee/et/eesti-...
8.3. Riigilõivu tagastamise taotlus
Maksja nimi: _________________________
Registrikood/isikukood: ________________
Tasutud summa: _________________ eurot
Asukoht/elukoht:...
8.4. Avaldus riigilõivu tagastamiseks
Täidab kohtu kantselei
saabunud:
Kantselei tempel
8.5. Avaldus hagi tagamiseks
Märkus. Hagimenetlus algab hagi esitamisega, millele võib eelneda või järgneda hagi tagamise taotlus: pool võib taotleda hagi tagamiseks varale aresti seadmist, toimingute tegemise keelamist vms, kui on alust eeldada, et hagi tagamata jätmine raskendab või...
8.6. Avaldus menetluskulude kindlaksmääramiseks
Lp kohtunik ______________________
kohtu nimi, kuhu avaldus esitatakse,
nt Harju maakohus
8.7. Hagiavaldus
Kohtu nimi, kuhu avaldus esitatakse (üldjuhul kostja asukoha järgi),
8.8. Hagiavaldus - võlatunnistuse allkirjastamisest tulenev nõue
8.9. Kostja vastus hagiavaldusele I
Kohtu nimi, kuhu vastus esitatakse,
8.10. Kostja vastus hagiavaldusele II
8.11. Taotlus istungi edasilükkamiseks
Lp kohtunik _____________________
Kohtu nimi, kuhu taotlus esitatakse,
nt Tartu Maakohus
8.12. Määruskaebus
Kohtu nimi, kuhu kaebus esitatakse,
nt Tallinna ringkonnakohus
Pärnu mnt 7
8.13. Taotlus tunnistajate ülekuulamiseks
nt Viru Maakohus
Rohuaia 8
8.14. Taotlus menetlusosalise vande all ülekuulamiseks
Lp kohtunik
nt Tartu Maakohus...
8.15. Taotlus tähtaja pikendamiseks
8.16. Juhised maksekäsu kiirmenetluse avalduse täitmiseks
Maksekäsu kiirmenetlus on formaliseeritud menetlus, mis võimaldab võlausaldajal hagimenetlusest kiiremini ja väiksemate kulutustega saada täitedokument (maksekäsk). Maksekäsu kiirmenetlust reguleerib tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) 49. peatükk (§-d 481–497).
Maksekäsumenetluses ei toimu kohtuistungit ning kohus teeb lahendi üksnes...
8.17. Hagiavaldus – alusetu rikastumise nõudes (sh viivis)
(„Hagiavaldus alusetu rikastamise nõudes, sh viivis” – ei ole dokumendinäidise pealkiri)
8.18. Hagiavaldus – töövõtulepingu rikkumisest tulenev nõue (sh viivised)
(„Hagiavaldus – töövõtulepingu rikkumisest tulenev nõue, sh viivised” – ei ole dokumendinäidise pealkiri)
Kohtu nimi, kuhu avaldus esitatakse (üldjuhul kostja asukoha järgi),...
8.19. Nõudeavaldus pankrotimenetluses
Märkus. Pankrotiseaduse (edaspidi PankrS) § 94 lg 1 kohaselt nõudest teatamiseks tuleb esitada haldurile kirjalik avaldus (nõudeavaldus). Võlausaldaja peab esitama nõudeavalduse pankrotimenetluses pankrotihaldurile 2 kuu jooksul pankrotiteate avaldamisest...
8.20. Kostja vastuhagi ja leppetrahvi nõue
Kostja vastuhagi ja leppetrahvi nõue
(„Kostja vastuhagi ja leppetrahvi nõue” – ei ole dokumendinäidise pealkiri)
8.21. Kostja vastus töövõtulepingu rikkumise nõudele
Kostja vastus töövõtulepingu rikkumise nõudele
(„Kostja vastus töövõtulepingu rikkumise nõudele” – ei ole dokumendinäidise pealkiri)
8.22. Taotlus kohtuabile tõendite kogumiseks
(„Taotlus kohtuabile tõendite kogumiseks”– ei ole dokumendinäidise pealkiri)
8.23. Taotlus kolmanda isiku menetlusse kaasamiseks
Taotlus kolmanda isiku menetlusse kaasamiseks
(„Taotlus kolmanda isiku menetlusse kaasamiseks” – ei ole dokumendinäidise pealkiri)
8.24. Taotlus kostja asendamiseks
Taotlus kostja asendamiseks
(„Taotlus kostja asendamiseks” – ei ole dokumendinäidise pealkiri)
Kohtu nimi, kuhu...
8.25. Volikiri kohtumenetluses
__ ____ 2017. a
__________________ (esindatav äriühing), registrikood ____________, asukohaga __________, mida esindab juhatuse liige _________, volitab _________ (esindaja äriühing), registrikood _______ töötajat...
8.26. Taotlus ekspertiisi korraldamiseks tsiviilasjas uus
nt Pärnu maakohus
8.27. Avaldus nõudega mittenõustumisest saneerimismenetluse teates uus
Märkus. Näidis saneerimismenetluse algatamise teates märgitud nõudega mittenõustumise kohta. Saneerimismenetlus on kujundatud hagita menetluse alaliigina, mis saab alguse selle isiku avaldusest, kes soovib endale kuuluvat ettevõtet saneerida. Kohus algatab esitatud avalduse alusel...
8.28. OÜ Y seisukoht OÜ X saneerimiskava kohta uus
Märkus. Teadmiseks, et pärast saneerimismenetluse algatamist koostab saneerimisnõustaja ettevõtja nimel saneerimiskava (saneerimisseaduse § 20 lg 1). Ettevõtja võib saneerimiskava koostada enne või pärast saneerimismenetluse algatamist. Õigupoolest ei saa ega soovita seadusega keelata...
8.29. Täitmisavaldus uus
Märkus. Dokumendinäidis selle kohta, kui teile ollakse võlgu ja soovite võlgniku suhtes algatada täitemenetlust. Pidage meeles, et kohtutäituri poole on võimalik pöörduda, kui võlgnik vabatahtlikult ei täida seda, milleks teda kohtu või muu pädeva asutuse poolt on kohustatud (näiteks ei maksa võlgnik võlga...
8.29.1. Täitetoimiku üleandmise avaldus uus
Märkus. Täitemenetluse seadustiku kohaselt antakse kohtutäituri taandamise korral täitedokument sissenõudja avalduse alusel üle teisele kohtutäiturile. Kui taandatakse kõik ühte piirkonda teenindavad kohtutäiturid, antakse täitedokument sissenõudja avalduse alusel täitmiseks...
8.30. Avaldus hagist loobumiseks uus
Märkus. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 429 reguleerib hagist loobumist.
(1) Hageja võib hagist loobuda kuni hagi kohta tehtud lahendi jõustumiseni, esitades selleks avalduse. Kohus võtab hagist loobumise vastu määrusega, millega...
9. Asjaajamine uus
9.1. Avaldus (töölepingu lõpetamiseks poolte kokkuleppel)
(ettevõtte juhatuse liikme või otsese ülemuse nimi)
(ettevõtte nimi)
(ettevõtte juhatuse liikme või otsese ülemuse ametinimetus)
Avaldus...
9.2. Nõudekiri töö parandamiseks
Nimi ja aadress, kellele avaldus saadetakse
00000 Tallinn, EESTI...
9.3. Juhatuse liikme leping
________________ (äriühingu nimi), registrikoodiga ____________ (registrikood), aadressiga ________________________ (aadress) (edaspidi ühing), keda esindab volituse alusel (äriühingut esindava isiku nimi)
9.4. Avaldus laenulepingu erakorralise ülesütlemise kohta
nimi, kellele avaldus esitatakse,
nt Lp Mari Maasikas
Puu 1,
9.5. Sõiduki kasutamise leping (tasuga)
Sõiduki kasutamise leping (tasuga)
1.1. Nimi: _____________________________________
1.2. Isikukood/äriregistrikood: __________________
1.3. Sõiduki kasutaja(d...
9.6. Sõiduki tasuta kasutamise leping
1.1. Nimi: _______________________________________
1.2. Isikukood/äriregistrikood: ____________________
1.3. Sõiduki kasutaja(d): _________________________
9.7. Raamatupidamisteenuse osutamise leping
See leping on sõlmitud ______________(koht), ____ ______________a.
______________________________, registrikood ___________________________, asukoht ______________, mida esindab juhatuse liige/volikirja alusel...
9.8. Hüvitistaotlus
Sotsiaalministri 29. jaanuari 2004. a määruse nr 10 „Kuriteoohvritele makstava riikliku hüvitise taotlemise vorm ja vajalike dokumentide loetelu” lisa 1 Hüvitistaotlus nr ___
9.9. Kokkulepe ületunnitöö tegemiseks
Tallinnas, ___________________(kuupäev)
____________(tööandja nimi), keda esindab juhatuse liige ____________, edaspidi tööandja, ühelt poolt, ja _________________ (nimi) edaspidi töötaja, teiselt poolt, sõlmisid selle kokkuleppe ületunnitöö tegemiseks alljärgnevatel tingimustel:
9.10. Koolituskulude hüvitamise kokkulepe
Lisa ___________ (dokumendi nimetus ja nr) töölepingule
____________(tööandja nimi), keda esindab juhatuse liige ____________, edaspidi tööandja, ühelt poolt, ja _________________ (nimi) edaspidi töötaja, teiselt poolt, sõlmisid koolituskulude hüvitamise kokkuleppe alljärgnevatel...
9.11. Tööleping (tähtajatu)
1. Töölepingu pooled
1.1. Tööandja: _________________, registrikood ________________, aadress ______________, keda esindab põhikirja alusel juhatuse liige ________________;
1.2. Töötaja: _________________, isikukood __________________, aadress _______________;
9.12. Töölepingu lõpetamine (poolte kokkuleppel, töötaja algatusel, tööandja algatusel)
1. Tööleping lõpetatakse ______________________________________ (põhjuste kirjeldus) vastavalt töölepingu seaduse paragrahvile ________________.
2. Lepingu lõpetamise kuupäev on ________________. a.
3. Tööandja maksab töötaja pangakontole lõpparve summas ___________ eurot (...
9.13. Varalise vastutuse kokkulepe
____________(tööandja nimi), keda esindab juhatuse liige ____________ (edaspidi tööandja) ühelt poolt, ja _________________ (nimi) (edaspidi töötaja) teiselt poolt, sõlmisid varalise vastutuse kokkuleppe alljärgnevatel tingimustel:
1. Töötaja võtab _________________ ametikohal töötades endale varalise...
9.14. Avaldus registriosakonnale
Harju Maakohtu registriosakond*
*või muu maakohtu registriosakond
vastavalt tööpiirkonnale
9.15. Juhatuse koosoleku protokoll
9.16. Osanike/ainuosaniku otsus
(ettevõtte...
9.17. Tarbijakaitseametile kaebuse esitamine
Märkus. Tarbijakaitseseaduse § 26 sätestab kaebuse esitamise. Selle järgi esitab tarbija või tema esindaja tarbijakaitseameti kaudu komisjonile kirjaliku kaebuse, kui kaupleja on keeldunud tarbija kaebust lahendamast või tarbija ei ole nõus kaupleja pakutud lahendiga. Kui kaebuse esitab tarbija nimel tarbija esindaja,...
9.18. Sõiduki kasutamise leping (tasu eest)
Märkus. Seda lepingut saab kasutada eraisik (rendileandja), kes annab oma sõiduki ajutiseks kasutamiseks teisele eraisikule (rentnikule) tasu eest. Praktikas on see kasutamist leidnud juhtudel, kui isik annab oma sõiduki mõnele tuttavale ajutiseks kasutamiseks ning soovib lepingu sõlmimisega välistada igasugused...
9.19. Avaldus sidevahendi abil sõlmitud lepingust taganemise ja lepingu eest juba tasutud summa tagastamise kohta
Märkus. Võlaõigusseaduse tähenduses on tarbija füüsiline isik, kes teeb tehingu, mis ei seondu iseseisva majandus- või kutsetegevusega.
Sidevahendi abil sõlmitud lepingu mõiste sätestab võlaõigusseaduse paragrahv 52 järgmiselt:
9.20. Konfidentsiaalsusleping (töölepingu lisa)
Lisa _______________ (kuupäev) sõlmitud töölepingule ___________________ (ettevõtte nimi) ja ___________________ (töötaja nimi) vahel.
Nimetatud lisa täiendab töölepingu punkti nr ___ ( ) – konfidentsiaalsuskohustus või saladuse hoidmise kohustus.
9.21. Reklaamileping
_________________ kuupäev
See leping on sõlmitud _________________ (ettevõtte nimi), edaspidi täitja, _________________ (nimi) isikus, kes tegutseb volikirja alusel, ja ________________ (ettevõtte nimi), edaspidi tellija, _________________ (nimi) isikus, kes tegutseb volikirja alusel, vahel alljärgnevas:...
9.22. Nõudekiri (saamata jäänud töötasu väljanõudmiseks)
Märkus. Töölepinguga teeb üks isik teisele isikule tööd ja teine isik kohustub temale kokkulepitud tasu maksma. Siin on kohtuväline nõudekiri juhuks, kui tööandja jätab töötasu tasumata ja ei soovita kohe pöörduda vaidlusi lahendava organi poole.
9.23. Avaldus töövaidluskomisjonile
Märkus. Avaldame näidisavalduse töövaidluskomisjonile esitamiseks töösuhetest tulenevate vaidluste puhul. Töövaidluskomisjon on kohtueelne sõltumatu individuaalseid töövaidlusi lahendav töövaidlusorgan, kuhu nii töötaja kui ka tööandja saavad pöörduda ilma riigilõivu maksmata....
9.24. Kaebus (veterinaarteenuse kvaliteedi vaidlustamiseks)
Märkus. Näidiskaebus veterinaararsti osutatud veterinaarteenuse kvaliteedi vaidlustamiseks. Veterinaarkorralduse seaduse 8. peatükk toob välja ettekirjutuse, otsuse või toimingu vaidlustamise. Eelnimetatud seaduse § 38 sätestab veterinaararsti osutatud...
9.25. Kindlustushüvitise nõude vastus
Märkus. Näidisvastus juhul, kui kindlustus nõuab kindlustushüvitisena väljamakstut summat kolmandalt isikult suuremas ulatuses, kui tegeliku kahju suurus oli. Võlaõigusseaduse § 1043 alusel teisele isikule (kannatanu) õigusvastaselt kahju tekitanud isik (kahju tekitaja) peab kahju...
9.26. Leppetrahvi näidis
Märkus. Avaldame näidisvastuse leppetrahvi/käsitlustasu mitterakendamise kohta.
Tihtipeale sisaldub telekommunikatsiooniettevõtetega (EMT AS, Elisa Eesti AS jne) sõlmitud lepingutes klausel, mille kohaselt on...
9.27. Lapsehoiuteenuse leping
Lapsehoiuteenuse leping nr ___
lapse seadusliku esindaja ja ________________ (lastehoiu juriidiline nimi) vahel
See kliendileping (edaspidi leping) on sõlmitud _____________________ (kuupäev ja koht)
9.28. Volikiri (isiku volitamine)
Märkus. Selle näidise puhul volitab juriidiline isik füüsilist isikut tegema juriidilise isiku nimel tehingut. Tegemist on ühekordse volikirjaga, teisisõnu annab juriidiline isik volituse füüsilisele isikule konkreetselt selle tehingu tegemiseks....
9.29. Protokoll
Äriühingu nimi või logo
Koosoleku toimumise koht
9.30. Osanike koosoleku protokoll
Märkus. Äriseadustiku § 170 kohaselt võtavad osanikud otsuseid vastu koosolekul nt põhikirja muutmiseks, juhatuse liikme määramiseks, äriühingu lõpetamiseks jmt. ÄS-i § 171 lg 5 alusel osanike koosolek protokollitakse. Osanike koosoleku protokollile...
9.31. Juhatuse koosoleku protokoll
Märkus. Äriseadustiku (edaspidi ÄS) § 180 järgi on juhatus osaühingu juhtorgan, mis esindab ja juhib osaühingut. Sama paragrahvi lõigete 6 ja 8 alusel võib juhatuse täpsema töökorra ette näha äriühingu põhikirjas või osanike, nõukogu või juhatuse otsusega ja kui juhatusel on üle kahe...
9.32. Ainuosaniku otsus
Märkus. Äriseadustiku § 170 kohaselt võtavad osanikud otsuseid vastu koosolekul, nt põhikirja muutmiseks, juhatuse liikme määramiseks, äriühingu lõpetamiseks jmt. ÄS-i § 171 lg 5 alusel osanike koosolek protokollitakse. Kui osaühingul on üks osanik või kui lisaks temale on osanikuks...
9.33. Täitemenetluse algatamise taotlus (ingliskeelsete selgitustega)
Märkus. Täitemenetluse algatamise taotlus selle kohta, kui teile ollakse võlgu ja soovite võlgniku suhtes täitemenetlust algatada. Pidage meeles, et kohtutäituri poole on võimalik pöörduda, kui võlgnik vabatahtlikult ei täida seda, milleks kohus või muu pädev asutus teda...
9.34. Äriplaan
Märkus. Siia kirjutage asutus, kellele toetuse taotlus...
9.35. Mittetulundusühingu põhikirja näidis
Märkus. Mittetulundusühingute seaduse (edaspidi MTÜS) § 5 kohaselt võivad mittetulundusühingu (edaspidi MTÜ) asutada vähemalt kaks (2) isikut, kusjuures asutajateks võivad olla füüsilised ja/või juriidilised isikud. Mittetulundusühingu asutamiseks peavad asutajad sõlmima asutamislepingu, mille sõlmimisel...
9.36. Justiitsministri määrus võrdluseks osaühingu põhikirja juurde
Justiitsministri 28. detsembri 2005. a määrus nr 59
„Kohtule dokumentide esitamise kord”
(justiitsministri 26.03.2014 a määruse nr 11 sõnastuses)
9.37. Isikliku sõiduauto kasutus töö- või ametisõitudeks
Soovi korral lisada ettevõtte logo
Isikliku sõiduauto kasutus töö- või ametisõitudeks
___________________ kalendrikuu
9.38. Mittetulundusühingu asutamisleping
Märkus. Mittetulundusühingute seaduse (edaspidi MTÜS) § 5 kohaselt võivad mittetulundusühingu (edaspidi MTÜ) asutada vähemalt kaks (2) isikut, kusjuures asutajad võivad olla füüsilised ja/või juriidilised isikud. Asutajatest saavad mittetulundusühingu liikmed, kes omakorda moodustavad...
9.39. Mittetulundusühingu liikmete nimekiri
Märkus. Mittetulundusühingute seaduse (edaspidi MTÜS) kohaselt võib mittetulundusühingu liikmeks olla iga füüsiline või juriidiline isik, kes vastab mittetulundusühingu (edaspidi MTÜ) põhikirja nõuetele. Sama seaduse järgi on liikmete minimaalne arv kaks (2), kui põhikirjaga ei ole ette nähtud suuremat liikmete...
9.40. Mittetulundusühingu põhikirja näidis (kui soovite olla kantud tulumaksusoodustusega MTÜde jt nimekirja)
Märkus. Näidis sobib kasutamiseks, kui soovitakse võimalust olla kantud tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja (edaspidi ka nimekiri). Tulumaksuseaduse § 11 toodud ning rahandusministri määruses nr 53 tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste...
9.41. Äriplaan 2
Kellele esitatakse?
OSAÜHING Haapsalu Puhkemaja
ÄRIPLAAN...
9.42. Kollektiivleping
1. Lepingu pooled ja lepingu tingimuste kohaldamine
1.1. _________________, aadress: ___________________, keda esindab ____________, edaspidi tööandja.
1.2. ___________________________, keda esindab _____________________, edaspidi töötaja...
9.43. Lähetuse otsus ja lähetuskulude aruanne
Märkus. Töölähetust vormistades ja lähetuskulusid hüvitades tuleb järgida tulumaksuseaduse (edaspidi TuMS) § 13 lg 3 p 1 alusel välja antud Vabariigi Valitsuse 25.06.2009 määruse nr 110 "Töölähetuse kulude hüvitiste maksmise kord ning välislähetuse päevaraha alammäär...
9.44. Hankes osalemise avaldus
Märkus. Hankija võib olla riigihangete seaduse (edaspidi RHS) § 10 järgi riik, riigiasutus, kohaliku omavalitsuse üksus, muu avaõiguslik juriidiline isik või avaõigusliku juriidilise isiku asutus või sihtasutus, mittetulundusühing, mille asutajad või liikmed on eelnimetatud isikud. Teised hankijad...
9.45. Vaie haldusmenetluses
Märkus. Vaie on oma olemuselt eriliiki kaebus haldusorganile isiku õigusi rikkuva tegevuse lõpetamiseks. Vaidemenetlust reguleerib haldusmenetluse seadustiku (edaspidi HMS) 5. peatükk. Vaide võib esitada isik, kes leiab, et haldusakti andmisega või haldusmenetluse käigus on rikutud tema...
9.46. Registerpandi seadmise leping mootorsõidukile
___ ____________ 2016. a.
9.47. Avaldus kogutud isikuandmetega tutvumiseks
(täitke ja esitage vorm juhul, kui soovite tutvuda Teie kohta kogutud isikuandmetega)
Avaldaja andmed:
Eesnimi: ______________________________________________
Perekonnanimi:...
9.48. Avaldus isikuandmete töötlemise lõpetamiseks
(täitke ja esitage vorm juhul, kui soovite, et asutus või ettevõte lõpetaks Teie isikuandmete töötlemise, avalikustamise või neile juurdepääsu võimaldamise või andmed sulgeks ja kustutaks)
AVALDAJA ANDMED
Eesnimi:...
9.49. Avaldus ravidokumentide väljastamiseks
(täitke ja esitage vorm juhul, kui soovite, et raviasutus väljastaks koopia ravidokumentidest)
* Tärniga tähistatud väljad on täitmiseks kohustuslikud
RAVIDOKUMENTIDE KÜSIJA ANDMED
Eesnimi*...
9.50. Kaebus tarbijavaidluste komisjonile (tarbijakaitseametile) uus
(Täitke ja esitage see vorm tarbijakaitseametile üksnes juhul, kui kaupleja ei ole teie kaebusele vastanud 15 päeva jooksul alates kaebuse esitamisest või pakutud lahendus ei vasta teie soovidele.)
10. Arhiivindus
10.1. Arhivaalide loetelu
Märkus: Arhivaalide loetelu on asutuses tekkinud arhivaalide haldamise vahend, kus on loetletud kõik asjaajamises tekkinud toimikud või muud üksused. Arhivaalide loetelu koostamise aluseks on dokumentide loetelu. Samas ei tohi dokumentide loetelu puudumine olla arhivaalide loetelu koostamata jätmise põhjuseks....
10.2. Teatis
Märkus: Arhiivieeskirja järgi on juurdepääs avalikele arhivaalidele vaba nende loomise hetkest juhul, kui neile ei laiene juurdepääsupiirangud. Eraõiguslike juriidiliste isikute arhivaalide juurdepääsu võimaldamise üle otsustab nende omanik, seda juhul, kui neile ei laiene avaliku teabe seadus. Samas on aga igal isikul õigus nõuda arhivaali valdajalt andmeid...
10.3. Säiliku kaane vormistamine
Märkus: Käesolevat näidist kasutatakse alalise ja pikaajalise säilitustähtajaga arhivaalide koondamisel toimikusse. Lühiajalise säilitustähtajaga (kuni kümme aastat (k.a)) arhivaalide füüsiline korrastamine ei ole kohustuslik. Neid hoitakse vastavuses arhivaalide loeteluga kas kabinettides või mujal, kus on tagatud nende...
10.4. Arhivaalide hävitamisakt
Märkus: Dokumentide eraldamist hävitamiseks reguleeritakse soovituslikult arhiivimoodustaja dokumendihalduse või asjaajamise korras, kus peaks olema määratud:
hävitamiseks eraldamise eest vastutaja; eraldamise dokumenteerimine; hävitamise läbiviimine....
10.5. Karpide tähistamine
Märkus: Alalise säilitustähtajaga säilikuid soovitatakse nende parema säilimise huvides paigutada arhiivikarpidesse ning säilitada horisontaalasendis. Karp peab olema kokkuvolditava pinnalaotusega, topeltkülgedega ning kinnitatava esiküljega. Karbi esikülg tähistatakse vastavalt lisatud näidisele.
10.6. Taotlused arhiivile
Taotlused arhiivile
Märkus: Avalikke arhivaale haldavad asutused on kohustatud mitmeid tegevusi kooskõlastama arhivaalide arhiiviga. Avalike arhivaalide hävitamiseks ettevalmistamisel koostab arhiivimoodustaja või arhivaalide valdaja arhivaalide hävitamiseks eraldamise akti kavandi ning...
10.7. Dokumentide liigitusskeem
Märkus: Iga organisatsioon peab teadma, millised dokumendid neil tekivad ja kui kaua neid tuleb säilitada, seepärast tuleb organisatsioonil töötada välja dokumentide funktsioonide, struktuuri ja tööprotsesside ning nendega seotud toimingute analüüsil põhinev liigitusskeem. Nõuded liigitusskeemile on toodud 1. jaanuarist 2012 kehtima hakanud...
11. Personalitöö
11.1. Hoiatus seoses ebaeetilise käitumisega
Lp. ______________________
___._______.20___
/töötaja nimi/
11.2. Hoiatus seoses tööülesannete ebakorrektse täitmisega
Lp. ___________________
11.3. Hoiatus seoses tööle asumisest keeldumise või töölt omavolilise lahkumisega
Lp. ____________________
___.______.20___
11.4. Tööleping lihttöölisega
TÖÖLEPING NR. ____________
Märkus. Tööleping sobib sõlmimiseks lihttöölisega, nt tootmistöölisega, teenindajaga jms.
11.5. Töölepingu ülesütlemise teade
Krediiditingimustel müügileping
Kaubakrediidi taotlus
Supply Agreement (hankeleping)
Standard Terms of Supply Agreement (hankelepingu tüüptingimused)
Kinnituskiri (müügilepingu asemel)
Garantiitingimused (müügigarantii tarbijale)
Garantiileping (juriidiliste isikute vahelisest müügilepingust tulenev)
Reklamatsioon (puuduhange)
Reklamatsioon (purunemine)
Reklamatsioon (puudustega toodang)
Reklamatsioon (lepingutingimustele mittevastav kaup)
Volikiri (nimekirjaga volitamine)
Volikiri (isiku volitamine)
Klientide kaebuste käsitlemise juhend
Kaebuse blankett
Ekspertiisikokkulepe
Garantiileping (krediiditingimustel müügilepingu maksekohustuste tagamiseks)
Sales agreement (export), (müügileping inglise keeles)
Lisa 1. Kauba üleandmise-vastuvõtmise akt
Kaupade enampakkumise kuulutus
Konsignatsioonileping
Sidevahendi abil sõlmitud lepingust ja väljaspool äriruume sõlmitud lepingust taganemise avaldus
Tagasiside vorm teenindusasutusele
Ostetud kaubal ilmnenud puudusest teavitamise avaldus
Internetikaupluse müügitingimused
E-kauplusest tellitud kauba asendamise avaldus - puudusega kaup
E-kauplusest tellitud kauba müügilepingust taganemise avaldus - puudusega kaup
E-kauplusest tellitud kauba parandamise avaldus - puudusega kaup
Volikiri (äriühing volitab füüsilist isikut läbirääkimiste pidamiseks)
Volikiri (füüsiline isik volitab teist füüsilist isikut läbirääkimiste pidamiseks)
Aktsiaseltsi nõukogu koosoleku protokoll (nõusoleku andmine juhatusele kinnistu võõrandamiseks)
OÜ osanike koosoleku protokoll (nõusoleku andmine juhatusele kinnistu võõrandamiseks)
Aktsiaseltsi juhatuse koosoleku protokoll (kinnistu võõrandamine)
Residental lease contract (üürileping inglise keeles)
Äriruumi üürileping (ruumid)
Lease contract (äriruumi üürileping inglise keeles)
Äriruumi üürileping (hoone)
Üleandmise-vastuvõtmise akt (üürilepingu sõlmimine)
Pretensioon (äriruumi üürnikule)
Avaldus üürilepingu ülesütlemise kohta (eluruum)
Avaldus üürilepingu ülesütlemise kohta (äriruum)
Üleandmise-vastuvõtmise akt (üürilepingu lõppemine)
Volikiri (äriühingu volikiri maaklerilepingu sõlmimise vahendamiseks)
Volikiri (füüsilise isiku volikiri maaklerilepingu sõlmimise vahendamiseks)
Maaklerileping (kinnistu müügiks ainuesindusega)
Maaklerileping (äriruumide üürile andmiseks)
Brokerage contract (maaklerileping inglise keeles)
Maja garantiitööde teatis
Teade teostamata garatiitööde kohta
Kinnisasja valduse üleandmise ja vastuvõtmise akt
Notariaalselt tõestatud kinnisvara müügilepingust taganemise avaldus
Maarendi leping
Töövõtuleping (füüsilisest isikust ettevõtjaga)
Töövõtuleping (füüsilise isikuga)
Töövõtuleping (juriidilise isikuga)
Töövõtuleping (ehitustöödeks)
Töövõtulepingu lisa (töövõtulepingu muutmine)
Projekteerimise/ehitamise töövõtuleping
Pretensioon (täiendava tähtaja andmine)
Õigusteenuse leping
Nõudeavaldus likvideerimismenetluses
Võlateatis I
Võlateatis II
Teistkordne võlateatis
Hoiatus kohtumenetluse alustamise kohta
Vastus nõudekirjale
Lisa 2.1. Commercial Agency Contract - kaubandusagendi leping
Lisa 2.2. Sales agreement
Lisa 2.3. Sole Distributorship Contract - edasimüügi leping (ainuõiguse andmine)
Lisa 2.4. Freight Contract (agreement for transportation services) - transpordileping piiriüleseks kasutamiseks
Lisa 2.5. License Contract - litsentsileping
Lisa 2.6. Contract for Installation Services - leping paigaldusteenuste tellimiseks
Lisa 2.7. Forwarding Contract - ekspedeerimisleping
Lisa 2.8 Confidentiality Contract - konfidentsiaalsusleping
Laoteenuse hinnapäring
Veoleping (Eesti-siseseks veoks)
Veoleping (ekspedeerija/vedaja leping alltöövõtjaga)
Veoleping (rahvusvaheliseks veoks)
Kaubaarve rahvusvaheliseks veoks
Avaldus (kauba lattu paigutamiseks)
Pretensioon vedajale (kauba hilinemise kohta)
Pretensioon vedajale (puuduoleva kauba kohta)
Pretensioon veoarve kohta
Pretensioon laopidajale
Volikiri (kauba vastuvõtmiseks)
Volikiri toimingute teostamiseks
Koostööleping (ekspedeerija ja vedaja vaheline)
Intrastati aruannete täitmise ja esitamise leping
Laoteenuste osutamise leping (üldine)
Informatsiooni saladuses hoidmise leping
Raamleping vedajaga (maanteetranspordis)
Veoleping (ühekordne Eesti-sisene vedu)
Kauba inspekteerimise akt
Poolte kokkulepe ekspertiisi tegemiseks
Guarantee agreement (ingl ’garantiileping’)
Guarantee letter (ingl garantiikiri)
7-lisa01-yldvolikiriintellektuaalomandigaseotudtoiminguteteostamiseks.rtf
7-lisa02-nousolekkaubamargiregistreerimiseks.rtf
7-lisa03-nousolekkaubamargikasutamiseksarinimes.rtf
7-lisa04-toovotu-jaautorilepingveebilehekujundamiseks.rtf
7-lisa05-kaubamargikujundamiseleping.rtf
7-lisa06-tarkvaravaljatootamiselepingfie-stautoriga.rtf
7-lisa07-tarkvaravalajatootamiselepingjuriidilisestisikusttoovotjaga.rtf
7-lisa08-litsentsilepingkaubamargikasutamiseks.rtf
7-lisa09-litsentsilepingleiutisekasutamiseks.rtf
7-lisa10-ristlitsentsileping.rtf
7-lisa11-avalduspatendiametilelitsentsiregistreerimiseks.rtf
7-lisa12-leiutiseoiguskaitsetaotlemiseoiguseyleandmisekokkulepe.rtf
7-lisa13-frantsiisileping.rtf
7-lisa14-kaubamarkidemyygileping.rtf
7-lisa15-oigusteyleandmise.akt.rtf
7-lisa16-taotlusvoorandamisekandetegemiseksregistris.rtf
7-lisa17-pretensioonkaubamargikohta.rtf
7-lisa18-pretsensioontoostusdisainikohta.rtf
7-lisa19-teadepatenditaotluseesitamisekohta.rtf
Üldvolikiri intellektuaalomandiga seotud toimingute tegemiseks patendiametis, tööstusomandi apellatsioonikomisjonis ja kohtus
Nõusolek kaubamärgi registreerimiseks
Nõusolek kaubamärgi kasutamiseks ärinimes
Töövõtu- ja autorileping veebilehe kujundamiseks disainifirmaga
Töövõtu- ja autorileping disainifirmaga kaubamärgi kujundamiseks
Lisa 32. Avaldus tagastatava tulumaksu arestimiseks
Lisa 33. Taotlus tagaseljaotsuse tegemiseks tsiviilasjas
Lisa 34. Vastuväide lapse elatisnõudele maksekäsu kiirmenetluses
Lisa 35. Kompromissleping ja menetluse lõpetamise avaldus tsiviilasjas
Lisa 36. Euroopa Liidu maksekäsumenetlus
Lisa 37. Euroopa Liidu maksekäsu vormi täitmise juhend
Lisa 38. Euroopa maksekäsu vaidlustamine
Lisa 39. Taotlus Euroopa täitekorralduse tõendi jaoks
Lisa 40. Kohtuotsuse tunnustamine välismaal
Lisa 41. Eesti Kaubandus-Tööstuskoja Arbitraažikohtu arbitraažimaksu ja honoraride juhend
Lisa 42. Riigilõivu täismäärad kinnistusraamatu toimingute tegemise eest (eurodes)
Lisa 43. Kokkulepe võlgnevuse tasumiseks täitemenetluses
Lisa 44. Menetlusabi taotlus ning teatis taotleja ja tema perekonnaliikmete isikliku ja majandusliku seisundi kohta
Lisa 45. Teade avaldaja esindaja andmete muutumisest
Lisa 46. Avaldus tagatisraha tagastamiseks
Lisa 47. Seisukoht määruskaebusele
Lisa 48. Power of Attorney / Volikiri kohtumenetluses (inglise keeles)
Lisa 49. Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse nr 1393/2007 artikli 4 lõige 3 (dokumentide kättetoimetamise kohta)
Lisa 50. Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse nr 1393/2007 artikkel 10 (dokumentide EL-s kättetoimetamise kohta)
Lisa 51. Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse (millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus) nr 1896/2006 artikli 9 lõige 1
Lisa 52. Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse nr 861/artikli 4 lõige 1 (nõudevorm)
Lisa 53. Võlgade ümberkujundamise avaldus
Lisa 54. Vara nimekiri
Lisa 55. Võlanimekiri
Lisa 56. Ümberkujundamiskava
Lisa 58. Kaebus kohtutäituri otsuse kohta
Lisa 59. Kaebus kohtuvälise menetleja määruse peale väärteomenetluse lõpetamise otsustamise kohta väärteoasjas
Lisa 60. Taotlus riigi õigusabi saamiseks
Lisa 61. Riigi õigusabi taotleja majandusliku seisundi teatis
Lisa 62. Füüsilise isiku menetlusabi taotlus
Lisa 63. Juriidilise isiku menetlusabi taotlus
Avaldus kohtutäiturile igakuise elatusmiinimumi võimaldamiseks ja alusetult kinni peetud raha tagastamiseks
Avaldus riigilõivu tagastamiseks
Avaldus hagi tagamiseks
Avaldus menetluskulude kindlaksmääramiseks
Hagiavaldus – võlatunnistuse allkirjastamisest tulenev nõue
Kostja vastus hagiavaldusele
Kostja vastus hagiavaldusele II
Taotlus istungi edasilükkamiseks
Taotlus tunnistajate ülekuulamiseks
Taotlus menetlusosalise vande all ülekuulamiseks
Taotlus tähtaja pikendamiseks
Hagiavaldus – alusetu rikastumise nõudes (sh viivis)
Hagiavaldus - töövõtulepingu rikkumisest tulenev nõue (sh viivised)
Kostja vastus töölepingu rikkumise nõudele
Taotlus kohtuabile tõendite kogumiseks
Volikiri kohtumenetluses
Taotlus ekspertiisi korraldamiseks tsiviilasjas
Avaldus nõudega mittenõustumisest saneerimismenetluse teates
OÜ Y seisukoht OÜ X saneerimiskava kohta
Avaldus (töölepingu lõpetamiseks poolte kokkuleppel)
Nõudekiri töö parandamiseks
Avaldus laenulepingu erakorralise ülesütlemise kohta
Sõiduki tasuta kasutamise leping
Kokkulepe ületunnitöö tegemiseks
An overtime agreement (kokkulepe ületunnitöö tegemiseks ingl k)
Agreement of reimbursement of training expenses (koolituskulude hüvitamise kokkulepe ingl k)
Tööleping (tähtajatu)
Employment contract (for an unspecified period)
Töölepingu lõpetamine (poolte kokkuleppel, töötaja algatusel, tööandja algatusel)
Termination of employment contract (by agreement, by employee, by employer)
Agreement on proprietary liability
Tarbijakaitseametile kaebuse esitamine
Sõiduki kasutamise leping (tasu eest)
Avaldus sidevahendi abil sõlmitud lepingust taganemise ja lepingu eest juba tasutud summa tagastamise kohta
Konfidentsiaalsusleping (töölepingu lisa)
Nõudekiri (saamata jäänud töötasu väljanõudmiseks)
Kaebus (veterinaarteenuste kvaliteedi vaidlustamiseks)
Kindlustushüvitise nõude vastus
Leppetrahvi näidis
9.27lapsehoiuteenuseleping.rtf
Osanike koosoleku protokoll
Täitemenetluse algatamise taotlus (ingliskeelsete selgitustega)
Justiitsministri määrus võrdluseks osaühingu põhikirja juurde
Mittetulundusühingu asutamisleping
Mittetulundusühingu liikmete nimekiri
Lähetuse otsus ja aruanne
Hankes osalemise avaldus
Vaie haldusmenetluses
Registerpandi seadmise leping mootorsõidukile
Avaldus kogutud isikuandmetega tutvumiseks
Avaldus isikuandmete töötlemise lõpetamiseks
Avaldus ravidokumentide väljastamiseks
Kaebus tarbijakaitseametile
Säiliku kaane vormistamine
Arhivaalide hävitamisakt
Karpide tähistamine
Taotlus arhiivile
Lisa 1. Hoiatus
Lisa 2. Töölepingu lõpetamise kokkulepe koos lisadega 1–3
Lisa 3. Dokumentide sisujuht
Lisa 4. Personalitöö dokumentide sisujuht
Lisa 5. Personalitööväliste dokumentide sisujuht
Lisa 6. Koolituse tagasiside leht
Lisa 7. Ettekanne juhatusele (töötaja süüteo või töökohustuste rikkumise kohta)
Lisa 8. Värbamiskuulutus
Lisa 9. Tööotsija ankeet / Uue töötaja ankeet
Lisa 10. Telefoniintervjuu leht
Lisa 11. Uue töötaja tööleasumise teade
Lisa 12. Ametijuhend
Lisa 13. Katseaja alguse vestlus
Lisa 14. Töötaja enesehindamine katseaja lõpus
Lisa 15. Katseaja lõpuvestlus
Lisa 16. Töötaja katseaja hindamine (katseaja lõpus)
Lisa 17. Kutsesobivuse hindamine töökeskkonnas
Lisa18. Kutsesobivuse hindamise kokkulepe
Lisa 19. Esmaabi korraldamise audit
Lisa 20. Esmaabiandja määramine
Lisa 21. Koolituse pakkumise päring
Lisa 22. Koolitusleping koolitusfirmaga
Lisa 23. Koolitusleping oma töötajaga
Lisa 24. Koolitusplaan
Lisa 25. Koolitusvajaduse väljaselgitamine
Lisa 26. Ametikoha ankeetküsitlus
Lisa 27. Tööleping lähtuvalt TLS § 5
Lisa 27.1. Töökirjeldus
Lisa 28. Töölepingu muutmise kokkulepe
Lisa 29. Töötaja varaline vastutus
Lisa 30. Töökeskkonnanõukogu esimehe valimise protokoll
Lisa 31. Töökeskkonnanõukogu koosoleku protokoll
Lisa 32. Töökeskkonnanõukogu liikmete määramise käskkiri
Lisa 33. Töökeskkonnaspetsialisti määramise käskkiri
Lisa 34. Töökeskkonnavoliniku valimise protokolli
Lisa 35. Esmaabi teavitus infotahvlile
Lisa 36. Teade infotahvlile töökeskkonnanõukogu koosseisu kohta
Lisa 37. Teade infotahvlile töökeskkonnaspetsialisti ja töökeskkonnavoliniku kohta
Lisa 38. Sissejuhatava juhendamise läbiviija määramine
Lisa 39. Tööandja teatis äriühingu või ettevõtte tegevuse alustamisest
Lisa 40. Teade töökeskkonnanõukogu moodustamise kohta
Lisa 41. Teade töökeskkonnanõukogu tegevuse kohta
Lisa 42. Teade töökeskkonnaspetsialisti määramise kohta
Lisa 43. Teade töökeskkonnavoliniku määramise kohta
Lisa 44. Töökeskkonnakoolituste kava
Hoiatus seoses ebaeetilise käitumisega
Hoiatus seoses tööülesannete ebakorrektse täitmisega
Hoiatus seoses tööleasumisest keeldumise või töölt omavolilise lahkumisega
Tööleping lihttöölisega
Töölepingu ülesütlemise teade tervislikel põhjustel


08.02.2018 ROLi juhatuse koos...
Ettepanekud tunnustatavate isikute kohta (nimi, aadress, teenete kirjeldus) esitada hiljemalt 23.jaanuariks 2018 Raplamaa Omavalitsuste Liitu aadressil Tallinna mnt 14, 79513 Rapla või e-postiga See e-posti aadress on kaitstud spämmirobotide vastu. E-posti aadressi nägemiseks peab olema JavaSkripti kasutamine olema lubatud.
Raplamaa Omavalitsuste Liit võtab seoses tegevuse laienemisega tööle kolm uut töötajat
Seoses maavalitsuste tegevuse lõpetamise, nende ülesannete üleandmisega ja 1.jaanuaril 2018.a. jõustuva kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 61 lõike 2 ja § 22 lõike 1 punkti 37 alusel ning juhindudes 1.jaanuarist 2018.a. jõustuva Vabariigi Valitsuse seaduse § 10512 lõikest 2, rahvatervise seaduse muutmise seaduse § 10 lõikest 1, rahvaraamatukogu seaduse muutmise seaduse § 5, lähtudes Raplamaa Omavalitsuste Liidu ja Haridus- ja teadusministeeriumiga sõlmitud riigieelarvelise toetuse kasutamise lepingust ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §62 lõikest 1 ning aluseks võttes Raplamaa Omavalitsuste Liidu põhikirja p 21 lg 20, Liidu juhatuse ja Liidu liikmete ettepanekud, Raplamaa Omavalitsuste Liidu Täiskogu otsustas kinnitada Raplamaa Omavalitsuste Liidu tegevstruktuuri koosseisu.
Raplamaa Omavalitsuste Liit kuulutab välja konkursid järgmistele töökohtadele:
MAAKONNA ARENDUSJUHT
KULTUURI- JA HARIDUSSPETSIALIST
Avaldus/motivatsioonikiri, CV, haridust tõendava dokumendi koopia ja palgasoov palume saata hiljemalt 17.jaanuariks 2018
Raplamaa Omavalitsuste Liidu aadressil Tallinna mnt 14-323, 79513 RAPLA või e-postiga See e-posti aadress on kaitstud spämmirobotide vastu. E-posti aadressi nägemiseks peab olema JavaSkripti kasutamine olema lubatud. .
Lisainfo: ROLi tegevjuht Silvi Ojamuru, tel 504 7988, See e-posti aadress on kaitstud spämmirobotide vastu. E-posti aadressi nägemiseks peab olema JavaSkripti kasutamine olema lubatud.
Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium korraldab maapiirkondadesse kiire internetiühenduse ehk viimase miili rajamistoetuse jagamiseks avaliku konkursi.
Kaiu valla, Raikküla valla ja Rapla valla ühinemisleping ja selle lisad on kättesaadavad Raplamaa veebilehel. http://www.raplamaa.ee/et/uldinfo/haldusreform/rapla_uhinemisgrupp/
Ühinemise eesmärk on parandada omavalitsuste toimetulekut. Soovitakse moodustada jätkusuutlik, tervikliku struktuuriga vald, mida iseloomustab toimiv teenuskeskuste võrgustik, head transpordiühendused ja parem arengupotentsiaal.
Säilitatakse kõik täna toimivad hallatavad asutused. Uues vallas hakkab ilmuma alates 2018.a jaanuarist Valla Teataja.
Ühinemisdokumendid esitatakse maavanemale hiljemalt 1.jaanuariks 2017.a. Järgmisel aastal jätkub haldusreformi tegevus. Valmistatakse ette uue omavalitsusüksuse õigusaktid, töötatakse välja juhtimisstruktuurid, valmistatakse ette andmebaaside ja infosüsteemide ühildamine jne.
Ühinemine saab teoks ja leping jõustub järgmiste kohalike valimiste ajal. Uue vallavolikogu valimised toimuvad 15.oktoobril 2017. Uues vallavolikogus on 27 liiget.
ÜHINEMISLEPING koos lisadega
Foto: Armar Paidla
ühisülesannete korraldamiseks. Euroopa Liidu Sotsiaalfondi toetuse summa on 40 861,63 eurot.
1. oktoober nimetatakse riiklikuks tähtpäevaks – Omavalitsuspäevaks
Eesti kohaliku omavalitsuse loomise ja taastamise aastapäeva tähistati 4.10.2016 omavalitsuspäevaga Riigikogu Konverentsikeskuses. Teadaolevalt jõustus 1.10.1866 meie esimene avaliku halduse seadus - Makoggukonna Seadus Baltia-merre kubbermangudele. Ria-, Tallinna- ja Kura-male. Alates 1.10.1990 asuti taastama omavalitsuslikku staatust, esimestena said selle Muhu vald ning Kuressaare linn.
Korralduskomitee on Omavalitsuspäevale ette valmistanud ettepaneku Riigikogule muuta 1. oktoober riiklikuks tähtpäevaks – Omavalitsuspäevaks.
Märjamaa ühinemisgrupi ühinemislepingu avalikustamine ja rahvakoosolekud


Maksukohustuslane ja maksukohustus | Maksu- ja Tolliamet
Avaleht Äriklient Tulu, kulu, käive, kasum Käibemaksuseaduse selgitused Maksukohustuslane ja maksukohustus
Maksukohustuslane ja maksukohustus
Käibemaksuseaduse (edaspidi KMS) §-d 1 ja 3
3.1 Maksukohustuslase mõiste
Käibemaksukohustuslane on KMS § 3 lõike 1 mõistes ettevõtlusega tegelev isik (seega nii füüsiline kui juriidiline isik, nii resident kui mitteresident), kaasa arvatud avalik-õiguslik juriidiline isik, või riigi-, valla- või linnaasutus, kes on registreeritud või kohustatud end registreerima maksukohustuslasena (KMS § 19). Välisriigi või teise liikmesriigi maksukohustuslane on isik, sealhulgas juriidilise isiku staatuseta varakogum või isikuteühendus, keda käsitatakse käibemaksukohustuslasena vastava riigi seaduste kohaselt.
Eesti või välisriigi isiku all mõeldakse isikut, kelle registrijärgne asukoht või peamine elukoht on vastavalt kas Eesti või välisriik ning keda vastava riigi seadusandluse kohaselt käsitatakse käibemaksukohustuslasena.
Piiratud käibemaksukohustuslane on KMS § 3 lõike 2 kohaselt isik, välja arvatud ettevõtlusega mittetegelev füüsiline isik, kes on registreeritud või kes on kohustatud end registreerima piiratud maksukohustuslasena (KMS § 21). Teise liikmesriigi piiratud maksukohustuslane on isik, sealhulgas juriidilise isiku staatuseta varakogum või isikuteühendus, kes on selles liikmesriigis käibemaksuga maksustamiseks registreeritud ning kelle maksukohustused vastavad piiratud maksukohustuslase maksukohustustele.
Mõiste hõlmab isikut, kes on registreeritud või on kohustatud end registreerima piiratud maksukohustuslasena. Piiratud maksukohustuslane maksab reeglina käibemaksu üksnes ühendusesiseselt kauba soetamiselt ning teenuste saamiselt (ja ka kauba impordilt), kuid ta ei lisa enda poolt võõrandatavatele kaupadele või osutatavatele teenustele käibemaksu ega oma õigust sisendkäibemaksu mahaarvamiseks.
Piiratud maksukohustuslasena registreeritakse isikud, kes soetavad kaupu teisest liikmesriigist üle piirmäära (10 000 eurot kalendriaastas) või saavad teatud teenuseid teise liikmesriigi maksukohustuslaselt. Need isikud võivad olla ettevõtlusega tegelevad isikud, kes ei ole registreeritud maksukohustuslasena (näiteks maksuvaba käibega tegelevad äriühingud), ettevõtlusega mittetegelevad juriidilised isikud (näiteks mittetulundusühingud) või riigi-, valla- või linnaasutused.
Piiratud maksukohustuslasena ei käsitata füüsilisi isikuid, välja arvatud füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes soetavad kaupu või teenuseid oma ettevõtluse tarbeks.
Teise liikmesriigi piiratud maksukohustuslane on isik, kes vastava riigi seadusandluse kohaselt on registreeritud ning vastab oma maksukohustustelt Eesti piiratud maksukohustuslasele.
Välisriigi maksukohustuslast ei käsitata tema Eestis oleva ettevõtlusega tegeleva püsiva tegevuskoha tõttu Eesti maksukohustuslasena, kui välisriigi isik ei osale maksustamisele kuuluvas tehingus või toimingus oma Eestis oleva püsiva tegevuskoha kaudu (KMS § 3 lg 31).
Välisriigi isikut ei käsitata tema maksukohustuslasena registreeritud püsiva tegevuskoha kaudu selle liikmesriigi maksukohustuslasena, kui tehingud ei ole seotud tema püsiva tegevuskohaga. Seega tuleb piiriüleste tehingute maksustamisel ja aruandlusel lähtuda tehinguga seotud isikutest. Kui teenuse tegelik tarbija või kauba saaja on välisriigi maksukohustuslane oma liikmesriigis, kes samas on ka Eestis registreeritud maksukohustuslasena, siis maksustatakse tehing 0-protsendilise määraga ehk toimub pöördmaksustamine ning maksukohustus läheb üle teise liimesriiki.
3.2. Maksustatavad tehingud ja toimingud
Käibemaksu objekt, st maksustatakse käibemaksuga (KMS § 1 lg 1):
käive, välja arvatud maksuvaba käive, mille tekkimise koht on Eesti;
kauba import Eestisse (KMS § 6), välja arvatud maksuvaba import (§ 17);
teenuse osutamine, mille käibe tekkimise koht ei ole Eesti (§ 10 lõiked 4 ja 5 ning § 101 lõige 4), välja arvatud maksuvaba käive;
KMS § 16 lõikes 3 nimetatud kauba või teenuse käive, mille maksustatavale väärtusele on maksukohustuslane lisanud käibemaksu;
Teatud maksuvabale käibele võib maksukohustuslane oma valiku alusel lisada käibemaksu, kui on oma soovist varem maksuhaldurit teavitanud (nt kinnisasjade (v.a eluruum) käive; samuti finantsteenused, v.a kui teenus osutatakse teise liikmesriigi (piiratud) maksukohustuslasele jms).
kauba ühendusesisene soetamine (§ 8), välja arvatud kauba ühendusesisene maksuvaba soetamine (§ 18).
Käibemaksukohustuslane peab arvestama käibemaksu kõigilt eelpool loetletud tehingutelt ja toimingutelt, kusjuures KMS § 1 lõike 1 punktis 1 nimetatud käibe puhul peab ta arvestama käibemaksu (KMS § 3 lõige 4):
oma maksustamisele kuuluvalt käibelt;
teenustelt, mis on saadud ettevõtlusega tegelevalt välisriigi isikult, kes ei ole Eestis registreeritud maksukohustuslasena ning kellel puudub Eestis püsiv tegevuskoht, mille kaudu ta tegeleb ettevõtlusega Eestis;
Eestis paigaldatava või kokkupandava kauba soetamiselt ettevõtlusega tegelevalt teise liikmesriigi isikult, kes ei ole Eestis registreeritud maksukohustuslasena ning kellel puudub Eestis püsiv tegevuskoht, mille kaudu ta tegeleb ettevõtlusega Eestis;
kauba soetamiselt soetajana kolmnurktehingus;
käesoleva loetelu punktides 3 ja 4 nimetamata kauba soetamiselt ettevõtlusega tegelevalt välisriigi isikult, kes ei ole Eestis registreeritud maksukohustuslasena ning kellel puudub Eestis püsiv tegevuskoht, mille kaudu ta tegeleb ettevõtlusega Eestis;
teiselt maksukohustuslaselt KMS § 411 lõikes 2 nimetatud kauba soetamiselt.
Punktides 2 ja 5 on sätestatud nn üldine pöördkäibemaksukohustus, mille kohaselt on maksukohustuslasel kohustus tasuda käibemaksu ka eraldi nimetamata kauba soetamiselt ja teenuse saamiselt ettevõtlusega tegelevalt välisriigi isikult, kes ei ole Eestis maksukohustuslasena registreeritud ning kellel puudub Eestis püsiv tegevuskoht, kuid kellel tekib antud tehingu osas Eestis maksustatav käive.
Tulenevalt sellest üldisest pöördkäibemaksukohustusest vabaneb välisriigi maksukohustuslane Eestis maksukohustuslasena registreerimise kohustusest juhul, kui ta võõrandab kauba või osutab teenust Eesti maksukohustuslasena registreeritud isikule. Nimetatud sätet rakendatakse näiteks juhul, kui tegemist on Eestis asuva kinnisasjaga seotud teenuse saamisega välisriigi maksukohustuslaselt.
Sätte mõte on edendada kaupade vaba liikumist ja teenuste osutamist ning lihtsustada liikmesriikidevahelist ettevõtlust, vähendades tehinguid, mille puhul välisriigi maksukohustuslasel tekiks registreerimiskohustus Eestis ning samas tagades, et käibemaks saaks siiski Eestis makstud, kui siin maksustatav käive tekib.
Prantsusmaa äriühingul Eestis registreeritud filiaal, mis aga ei tegele ettevõtlusega. Seega Prantsusmaa firma ei oma Eestis püsivat tegevuskohta. Sellest tulenevalt, juhul kui Eesti maksukohustuslane võõrandab sellele firmale kaupa või osutab üldreegli järgi maksustatavat teenust, on tal õigus esitada arve otse Prantsusmaal püsivat tegevuskohta omavale firmale 0-protsendilise määraga ja ta ei esita arvet Eestis asuvale filiaalile, sest see ei osale kaubatarnes ega teenuse osutamises.
Piiratud käibemaksukohustuslane peab maksma käibemaksu KMS § 1 lõike 1 punktides 2 ja 5 nimetatud toimingutelt (kauba import Eestisse ja ühendusesisene soetamine, välja arvatud maksuvaba import ja maksuvaba ühendusesisene soetamine) ning KMS § 3 lõikes 4 toodud loetelu punktides 2–5 nimetatud toimingutelt (KMS § 3 lg 5).
Piiratud maksukohustuslane, kes registreeriti KMS § 21 lõike 1 alusel ettevõtlusega tegelevalt välisriigi isikult seaduse § 10 lõikes 5 nimetatud teenuse saamisel, ei ole kohustatud maksma käibemaksu kauba ühendusesiseselt soetamiselt, välja arvatud aktsiisikauba või uue transpordivahendi ühendusesiseselt soetamiselt, kui kalendriaasta jooksul soetatud kaupade maksustatav väärtus ei ületa 10 000 eurot.
Lisaks eeltoodule peab käibemaksuseaduse § 3 lõike 6 kohaselt käibemaksu maksma ka:
võlgnik Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, tähenduses;
maksukohustuslasena registreerimata isik tehingult, mille kohta ta on esitanud arve või muu müügidokumendi, millele ta on märkinud käibemaksusumma;
Käibemaksu peab maksma ka maksukohustuslasena registreerimata isik, kes on ekslikult enda väljastatud müügiarvele märkinud käibemaksu. See tähendab, et kui isik on ostjalt arve alusel nõudnud lisaks kauba hinnale ka käibemaksu tasumist, kuigi ta ei ole käibemaksukohustuslane, tuleb see käibemaks ka riigile maksta.
maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreerimata isik, välja arvatud KMS § 39 lõikes 1 või 2 nimetatud isik, kes soetab uue transpordivahendi teisest liikmesriigist;
Analoogselt KMS § 39 sätestatud esindustele, asutustele ja institutsioonidele rakenduvatele muudele käibemaksuvabastustele ja tagastustele, on ka nendes sätetes nimetatud füüsilised isikud (diplomaadid, konsulaarametnikud, erimissiooni või rahvusvahelise organisatsiooni esindajad ning NATO relvajõududesse kuuluvad isikud) vabastatud käibemaksu tasumisest teisest liikmesriigist uue transpordivahendi soetamisel. See tähendab, neil on õigus soetada uus transpordivahend maksuvabalt.
maksukohustuslasena või piiratud maksukohustuslasena registreerimata isik, kes soetab alkoholi, tubakatoodet või kütust, välja arvatud maagaasi, alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse tähenduses (aktsiisikaup) teisest liikmesriigist, välja arvatud füüsiline isik, kes soetab aktsiisikauba isiklikuks otstarbeks;
kauba omanik tema poolt kauba maksuladustamise (§ 44¹) lõpetamisel ilma kauba võõrandamiseta. Sätet ei kohaldata, kui isik oli kauba omanik ka kauba maksulattu paigutamisel, välja arvatud kauba riigisisesele käibele, importimisele või kauba ühendusesisesele soetamisele järgnenud kauba maksulattu paigutamisel, ning kaupa ei ole maksuladustamise ajal võõrandatud;
Maksukohustust ei teki kauba omanikul oma kauba maksulaost väljatoimetamisel juhul, kui ta ise paigutas selle kauba ka maksulattu ning seda kaupa maksulaos ei võõrandatud, välja arvatud juhul, kui isik sai kasutada maksuvabastust kauba impordile, riigisisesele käibele või ühendusesisesele soetamisele vahetult järgnenud kauba maksulattu paigutamisel. Näiteks ei teki kirjeldatud maksukohustust juhul, kui isik paigutab maksulattu teatud koguse vilja, müüb seda maksulaos nullmääraga, kuid toob võõrandamata jäänud osa viljast taas maksulaost välja (vt ka allpool olevat tabelit).
ajutises aktsiisivabastuses oleva aktsiisikauba omanik, kui ta toimetab aktsiisikauba aktsiisilaost välja ilma aktsiisikauba võõrandamiseta, välja arvatud aktsiisikauba toimetamisel ühest aktsiisilaost teise. Sätet ei kohaldata, kui isik oli aktsiisikauba omanik ka aktsiisikauba aktsiisilattu paigutamisel ning aktsiisikaupa ei ole aktsiisilaos võõrandatud. Kui aktsiisilaost väljatoimetatav ajutises aktsiisivabastuses olev aktsiisikaup on ka maksuladustatud, kohaldatakse käesoleva loetelu punkti 5 ehk maksuladustamise sätteid.
Sarnaselt maksuladudele maksustatakse ka aktsiisilaosisesed tehingud ajutises aktsiisivabastuses olevate aktsiisikaupadega 0-protsendilise määraga. Maksukohustus tekib ajutises aktsiisivabastuses oleva kauba väljatoimetamisel aktsiisilaost, välja arvatud juhul, kui isik oli kauba omanik ka kauba aktsiisilattu paigutamisel ning seda kaupa ei ole aktsiisilaos võõrandatud. Eeltoodust tulenevalt tekib ajutises aktsiisivabastuses oleva aktsiisikauba omanikul kauba aktsiisilaost väljatoimetamisel ilma võõrandamistehinguta käibemaksu tasumise kohustus üksnes juhul, kui ta on selle kauba soetanud aktsiisilaos maksustatuna 0-protsendilise käibemaksumääraga. Teistel juhtudel on aktsiisilaos ajutises aktsiisivabastuses olev aktsiisikaup käibemaksuga juba maksustatud, sest kauba paigutamisel aktsiisilattu tuleb käibemaksu arvestada ja tasuda üldreeglite kohaselt. Seega ei maksustata ajutises aktsiisivabastuses oleva kauba aktsiisilaost väljaviimist omaniku poolt, kui isik oli aktsiisikauba omanik ka kauba aktsiisilattu paigutamisel ning seda kaupa ei ole aktsiisilaos võõrandatud. Samuti ei teki ajutises aktsiisivabastuses oleva aktsiiskauba aktsiisilaost väljatoimetamisel ilma võõrandamistehinguta käibemaksu arvestamise ja maksmise kohustust juhul, kui aktsiisikauba omanik toimetab aktsiisikauba ilma võõrandamistehinguta aktsiisilaost välja, kuid viib selle koheselt teise aktsiisilattu. Eeltoodud juhtudel ei ole KMS mõistes käive see, kui kauba omanik toimetab kauba aktsiisilaost välja.
Kuna kauba toimetamisel aktsiisi- ja maksulattu toimub käibemaksuga maksustamine erinevalt, tuleb olukorras, kus aktsiisilaost väljatoimetatav ajutises aktsiisivabastuses olev kaup on ühtlasi ka maksuladustatud, lähtuda maksuladustamise sätetest.
Ladustamise lõpetamisel käesoleva loetelu punktides 5 ja 6 nimetatud juhtudel deklareerib maksukohustuslane käibemaksu käibedeklaratsioonil (KMS § 29 lg 1 ja 2). Käibemaksu arvestamine ja tasumine toimub antud juhul pöördmaksustamise korras KMD real 1 ja 4 ning kui tegemist on maksustatava käibe tarbeks kasutatava kaubaga, arvatakse tasumisele kuuluv käibemaks KMD real 5 sisendkäibemaksuna ka maha, mis tähendab, et reaalset maksukohustust nimetatud tehingust ei teki.
Kui ladustamise lõpetab isik, kes on maksukohustuslasena registreerimata, peab ta esitama andmed kauba kohta tollideklaratsiooni vormil ja tasuma käibemaksu tollieeskirjades sätestatud korras, arvestades vajalike erisustega (KMS 38 lg 5¹).
Ladustamise lõpetamisel käesoleva loetelu punktides 5 ja 6 toodud juhtudel on käibe maksustatav väärtus kauba soetusmaksumus või omahind või kauba harilik väärtus, kui see on soetusmaksumusest või omahinnast madalam. Maksustatav väärtus võib vastava kauba maksulattu või aktsiisilattu paigutamisel laoarvestusse kantud väärtusest väiksem olla ainult põhjendatud juhtudel (KMS § 12 lg 13).


text:
3-1-1-79-14 Riigikohus 02.12.2014
Vangistustähtaegade arvestamisel kohaldub kriminaalmenetluslike tähtaegade arvutamise kord (KrMS § 171).
Olukorras, kus kohus mõistab ühelt ja samalt süüdistatavalt riigi kasuks välja erinevat liiki menetluskulud, ei ole kohtuotsuse resolutiivosas üldjuhul vaja iga kululiigi kohta eraldi otsustust teha. On selgem, kui kohus mõistab menetluskulu süüdistatavalt riigi kasuks välja ühe summana. Erandina peab kohtuotsuse resolutiivosas olema eraldi välja toodud otsustus sundraha (KrMS § 179) väljamõistmise kohta. Tulenevalt menetlusökonoomia põhimõttest võib kohus riigi ja süüdistatava vastastikused menetluskulu hüvitamise nõuded (välja arvatud sundraha nõue) tasaarvestada. See tähendab, et olukorras, kus süüdistatav on kohustatud hüvitama riigil tekkinud menetluskulu ja riik omakorda süüdistataval tekkinud menetluskulu, ei ole vaja kuluhüvitist mõlemalt poolelt välja mõista. Kohus võib piirduda sellega, et mõistab otsuse resolutiivosas välja summa, mis vastab menetluskulude hüvitamise nõuete vahele, ja seda isiku kasuks, kelle nõue on suurem. Kui kohus on mõistnud menetluskulud süüdistatavalt välja üksikute kululiikide kaupa või jätnud vastastikused kriminaalmenetluse kulude hüvitamise nõuded tasaarvestamata, ei muuda kohtuotsust iseenesest ebaseaduslikuks ega takista otsuse täitmist.
Kohtupraktika kohaselt jäävad süüdistatava osalisel õigeksmõistmisel või kriminaalmenetluse osalisel lõpetamisel riigi kanda kriminaalmenetluse kulud, mis on tekkinud seoses süüdistuse selle osa menetlemisega, milles isik õigeks mõistetakse või tema suhtes kriminaalmenetlus lõpetatakse (vt nt 3-1-1-61-08, p 19.1 ja 3-1-1-14-14, p 1065).
Asjaolu, et ringkonnakohus tühistas maakohtu otsuse prokuratuuri apellatsiooni alusel ja kaitsja apellatsioon jäi rahuldamata, ei anna KrMS § 185 kohaselt alust apellatsioonimenetluse kulu süüdistatava kanda jätta isegi juhul, kui kuludokumentidest ei nähtu, et kaitsjatasu oleks makstud seoses prokuratuuri apellatsiooni menetlemisega.
Olukorras, kus ringkonnakohus on jätnud süüdistatava apellatsioonimenetluse kulu alusetult tema enda kanda, saab Riigikohus teha selles osas uue otsuse, lahendades ise süüdistatava apellatsioonimenetluse kulu hüvitamise taotluse.
Valitud kaitsjale makstav tasu on käsitatav menetluskuluna (KrMS § 175 lg 1 p 1) üksnes osas, milles see tasu on mõistliku suurusega. Mõistlikku suurust ületavat kaitsjatasu menetluskulu hulka ei arvata ja järelikult ei saa kriminaalasja menetleja otsustada ka selle hüvitamist. (3-1-1-108-12, p 29.)
Valitud kaitsjale kaebuse koostamise eest makstud tasu mõistlikkust hinnates tuleb võtta arvesse ka seda, millises ulatuses on kaebuse argumendid põhjendatud ja millises mitte (3-1-1-14-14, p 1058).
KrMS § 185 lg-st 1 tuleneva hüvitisnõude õigustatud subjektiks on süüdistatav, kannatanu, tsiviilkostja või kolmas isik, kelle huvides menetluskulu kanti ja seda sõltumata sellest, kas menetluskulu kanti tema või mõne muu isiku arvel. See tähendab, et süüdistatava valitud kaitsjale apellatsioonimenetluses makstud tasu tuleb KrMS § 185 lg 1 alusel välja mõista riigilt süüdistatava, mitte õigusabi-arve tasunud menetlusvälise isiku kasuks. Menetlusvälise isiku võimalik lepingust või lepinguvälisest võlasuhtest tulenev õigus nõuda süüdistatavalt tema huvides makstud kaitsjatasu hüvitamist, on võimalik maksma panna tsiviilkohtumenetluse korras. Eelmärgitu ei välista teatud juhtudel siiski seda, et riik täidab süüdistatava menetluskulude hüvitamise nõude mõne muu isiku pangakontole. Selleks tuleb kohtule esitada konkreetne taotlus.
Aastates arvutatava tähtaja lõpu kindlaksmääramisel on analoogia korras kohaldatav KrMS § 171 lg-s 4 kuudes arvutatava tähtaja kohta sätestatu. See tähendab, et aastates arvutatav tähtaeg lõpeb viimase aasta vastaval kuul ja päeval. Kui tähtaja lõpp langeb kalendrikuule, millel vastav kuupäev puudub, lõpeb tähtaeg selle kuu viimasel päeval.
"Vastav" KrMS § 171 lg 4 tähenduses on tähtaja viimase kuu see kuupäev, mis kannab tähtaja kulgemise esimese päevaga sama numbrit või - juhul kui tähtaja viimases kuus sellise numbriga kuupäeva ei ole - kuu viimane päev (3-1-1-14-14, p 756).
3-1-1-22-13 Riigikohus 11.03.2013
KarS § 67 lg 2 teise lause eesmärk on tagada, et üheks arestipäevaks ei loetaks lühemat perioodi kui astronoomiline päev. Alla ühe ööpäeva kestva kinnipidamise arvestamise aresti tähtaja hulka välistab KarS § 67 lg 2 esimene lause, mille kohaselt arvestatakse aresti tähtaega päevades. KarS § 68 lg 2 tekstist nähtub otsesõnu, et alles kahekümne neljale tunnile kinnipidamisele vastab üks päev aresti ja see arvestatakse karistusaja hulka. Kui süüdlast on väärteomenetluses kinni peetud vähem kui kakskümmend neli tundi, siis seda aega karistuse hulka ei arvestata.
3-1-1-35-04 Riigikohus 26.04.2004
Karistusaja hulka tuleb arvata ka isiku poolt vahetult enne Eesti Vabariigile väljaandmist välisriigis vahi all viibitud aeg.
3-1-1-2-04 Riigikohus 20.02.2004
Vangistuse hulka ei arvata ajavahemikku, mil isik oli KarS § 74 lg 2 alusel karistuse kandmisest tingimisi vabastatud ja kontrollnõuetele allutatud. KarS § 68 lg 1 kohaselt arvatakse karistusaja hulka üksnes eelvangistuses viibitud aeg. Käitumiskontrollile allutatud isik, kellele on pandud kohustus järgida KarS § 75 lg-s 1 sätestatud kontrollinõudeid, on tõepoolest kohustatud taluma riigipoolset järelevalvet oma käitumise üle, kuid kehtestatud piirangud ei ole oma olemuselt samastatavad vahi all pidamisega.
3-1-1-1-04 Riigikohus 19.01.2004
3-1-1-129-03 Riigikohus 30.10.2003
3-1-1-128-03 Riigikohus 21.10.2003

matches:
Riigikohus
§ 171
kohus
kohus
§ 179
kohus
Kohus
kohus
§ 185
Riigikohus
§ 175
§ 185
§ 185
§ 171
§ 171
Riigikohus
§ 67
§ 67
§ 68
Riigikohus
Riigikohus
§ 74
§ 68
§ 75
Riigikohus
Riigikohus
Riigikohus