Otsus nr. 184 Tartu Linnavolikogu, Otsus 184
Otsus: Tartu Täiskasvanute Gümnaasiumi põhimäärus
Teema: Tartu Täiskasvanute Gümnaasiumi põhimäärus
Reg. number: 184
Vastuvõtmise kp: 14.04.2011
Jõustumise kp: 18.04.2011
Seosed: Tunnistab kehtetuks Tartu Linnavolikogu 20.11.2003. a otsuse nr 232 punkti 1.11.
Tartu Linnavolikogu 30.06.2016 otsus nr 371 (
Eelnõu: Tartu Täiskasvanute Gümnaasiumi põhimäärus
Failid: lvk7o_0184.pdf ( 12150 kb )
14. aprill 2011. a. nr 184
Tartu Täiskasvanute Gümnaasiumi põhimäärus
Kooli nimetus on Tartu Täiskasvanute Gümnaasium (edaspidi kool).
(1) Kool asub Tartus. Kooli aadress on Riia 25, Tartu.
(2) Kooli tegutsemiskohtadeks Tartus on Riia 25 ja Turu 56.
(1) Kooli põhikooliosas on õppekeelteks eesti keel ja vene keel.
(2) Kooli gümnaasiumiosas on õppekeelteks eesti keel ja õpilastel, kes alustasid enne 2011/2012. õppeaastat õpinguid vene õppekeeles, vene keel.
Koolis toimub mittestatsionaarne õpe.
(3) Koolil on oma veebileht http://www.ag.tartu.ee, mille kaudu teeb kool üldsusele kättesaadavaks õigusaktide alusel avalikustamist vajavad dokumendid ja andmed.
1)	võimaldada koolikohustuseta isikutel omandada põhiharidust;
2)	võimaldada nõustamiskomisjoni soovitusel koolikohustuslikel isikutel omandada mittestatsionaarses õppes põhiharidust;
3)	võimaldada õpilastel omandada mittestatsionaarses õppes üldkeskharidust;
4)	võimalda põhikooli või gümnaasiumi lõpetamist eksternina;
5)	võimaldada Tartu Vanglas kinnipeetavatel omandada põhiharidust ja üldkeskharidust.
1)	luua tingimused ja võimalused põhihariduse ja üldkeskhariduse omandamiseks mittestatsionaarses õppes;
2)	luua tingimused ja võimalused kinnipeetavatele põhihariduse ja üldkeskhariduse omandamiseks Tartu Vanglas mittestatsionaarses õppes;
3)	luua tingimused ja võimalused hariduslike erivajadustega laste õpetamiseks, korraldada eripedagoogilist, psühholoogilist ja sotsiaalpedagoogilist nõustamist;
4)	aidata kaasa põhiharidust omandava õpilase kujunemisele loovaks ja mitmekülgseks isiksuseks, kes suudab ennast teostada erinevates rollides, suudab hakkama saada avalikus elus ning kujundada oma huvidele ja võimetele kohast karjääri;
5)	luua põhiharidust omandavale õpilasele turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õppekeskkond, mis toetab tema õpihuvi ja õpioskuste, eneserefleksiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist;
6)	toetada üldkeskharidust omandava õpilase kujunemist loovaks, mitmekülgseks, sotsiaalselt küpseks, usaldusväärseks ning oma eesmärke teadvustavaks ja saavutada oskavaks isiksuseks;
7)	aidata üldkeskharidust omandavatel õpilastel leida või kinnistada endale huvi- ja võimetekohane tegevusvaldkond, millega siduda oma edasine haridustee ja karjäär;
8)	luua üldkeskharidust omandavatele õpilastele tingimused, et nad omandaksid teadmised, oskused ja väärtushoiakud, mis võimaldavad jätkata tõrgeteta õpiteed kõrgkoolis või gümnaasiumijärgses kutseõppes;
9)	kujundada õpilase arengut toetav õppekeskkond;
10)	luua õpilastele tingimused kultuuri- ja sporditegevuseks;
11)	luua koolitöötajatele tingimused oma erialaste ja pedagoogiliste teadmiste rakendamiseks ja täiendamiseks ning korraldada koolitöötajatele koolitusi;
12)	kasutada koolile eraldatud ressursse sihipäraselt ja mõistlikult õppe- ja kasvatustegevuse kvaliteedi tagamiseks;
13)	teha kooli eesmärkide täitmisel koostööd haridusosakonna, sotsiaal- ja tervishoiutöötajate, lastekaitsespetsialistide, teiste koolide ning muude organisatsioonide ja isikutega nii Tartu linna, Eesti kui ka rahvusvahelisel tasandil;
14)	tutvustada oma tegevust üldsusele.
(1) Kooli põhikooliosas õpetatakse õpilasi II ja III kooliastmes ning õpe on korraldatud vastavalt kooli vastuvõetud õpilaste vajadustele, arvestades enne koolis õpingute alustamist nende õppimist põhikoolis. III kooliastmes on õpe korraldatud klassides.
Käesoleva põhimääruse paragrahvis 14 nimetatud ülesannete täitmiseks ja tulemuste saavutamiseks kooli direktor muuhulgas:
1)	korraldab kooli õppekava koostamist ja kehtestab õigusaktides sätestatud nõuetele vastava õppekava;
2)	korraldab õigusaktides sätestatud nõuetele vastavalt hariduslike erivajadustega õpilaste õpet, moodustab selleks vajadusel põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 51 lõikes 1 nimetatud rühmi või klasse;
3)	otsustab põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel õpilaste suhtes tugi- või mõjutusmeetmete rakendamise või volitab selleks teist isikut, tagades õpilasele vajalike tugi- ja mõjutusmeetmete kohaldamise;
4)	korraldab koolielu korraldamiseks loodud organite tegevust ning tagab nende seaduslike ja pädevuse piires vastuvõetud otsuste täitmise;
5)	korraldab kooli vastuvõtutingimuste koostamist ja kehtestab linnavolikogu antud pädevuse piires õigusaktides sätestatud nõuetele vastavad kooli vastuvõtutingimused;
6)	otsustab personalivajaduse üle, jagab töötajate vahel tööülesanded ja –kohustused, teeb haridusosakonna kaudu linnavalitsusele ettepaneku koolitöötajate koosseisu kinnitamiseks;
7)	loob koolitöötajatele töötervishoiu ja tööohutuse seaduses ning selle alusel vastu võetud õigusaktides sätestatud nõuetele vastavad töötingimused;
8)	sõlmib koolitöötajate koosseisus ettenähtud ametikohtade täitmiseks töölepinguid, muudab, lõpetab ja ütleb neid üles ning võtab töötajaid vastutusele töölepingu rikkumise eest;
9)	tagab sisehindamise korraldamise koolis, kehtestab sisehindamise korra ja sisehindamise aruande;
10)	kehtestab õigusaktides sätestatud nõuetele vastava kodukorra ja muud kooli tegevust reguleerivad dokumendid (korrad, juhendid, juhised jne);
11)	tagab õpilase arengut toetava õppekeskkonna kujundamise;
12)	korraldab isikuandmete kaitse ja avalikule teabele juurdepääsu, samuti teabele juurdepääsupiirangute kehtestamise;
13)	tagab kooli eelarve täitmise vastavalt õigus- ja haldusaktidega sätestatud nõuetele;
14)	tagab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise;
15)	tagab kooli, õpilaste ja pedagoogidega seotud andmete kandmise Eesti Hariduse Infosüsteemi (edaspidi hariduse infosüsteem);
16)	koordineerib kooli osalemist siseriiklikes ja rahvusvahelistes projektides ja programmides ning tagab nende kaudu linnale võetud kohustuste tulemusliku elluviimise;
17)	esitab kooli tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente haridusosakonnale.
1)	esindab kooli ja teeb Tartu linna nimel tehinguid, mis on suunatud käesolevas põhimääruses, õigus- ja haldusaktides sätestatud ja töölepingus (sh ametijuhendis) kokkulepitud ülesannete täitmisele;
2)	planeerib kooli eelarve tulud ja kulud;
3)	annab käskkirju;
4)	annab töötajatele korraldusi;
5)	esitab haridusosakonnale või haridusosakonna kaudu linnavalitsusele õigusaktides sätestatud nõuetele vastavaid kooli tegevuseks vajalike dokumentide eelnõusid;
6)	moodustab ajutisi töörühmi või komisjone;
7)	allkirjastab kooli nimel dokumente;
8)	koostab analüüse;
9)	korraldab riigihankeid;
10)	teeb teisi vajalikke toiminguid.
§ 18. Kooli nõukojad
(1) Koolis tegutsevad ainepõhised nõukojad – sotsiaalainete nõukoda, reaalainete nõukoda, humanitaarainete nõukoda ja loodusainete nõukoda, mille ülesandeks on õppekava arendamine, ja nõustajate nõukoda, mille ülesandeks on korraldada kooli tugiteenuseid.
(2) Nõukodade koosseisu, täpsemad ülesanded ja tegevuse korraldamise põhimõtted kinnitab kooli direktor.
(3) Üksikuid õppeaineid õppiva õpilase koormus määratakse igaks õppeaastaks kindlaks individuaalse õppekavaga.
(1) Koolis on õpe korraldatud õppeaastati. Õppeaasta koosneb neljast õppeperioodist ja sellele järgnevast arvestusnädalast ja koolivaheaegadest. Õppeperioodil on õpe korraldatud õppepäevadena. Õppepäevadel on õpilase õppetöö korraldatud õppetundidena.
(4) Kool tagab mittestatsionaarses õppes õpilasele koormuse vähemalt 24 õppetundi õppeperioodi iga nädala kohta. Kuni kümne õpilasega klassis tagab kool õpilasele koormuse vähemalt 15 õppetundi õppeperioodi iga nädala kohta. Õpilase nõusolekul võib koormust vähendada. Õpilase koormus määratakse kooli päevakavas või vajaduse korral individuaalse õppekavas.
(5) Kool võib põhikooliosas suvevaheajal korraldada täiendava õppega seotud tegevusi, arvestades, et õpilasele on tagatud vähemalt kümne järjestikuse nädala pikkune puhkus kõigist õppe ja eksamitega seotud tegevustest.
(1) Kool on kohustatud võtma haridust tõendava dokumendi alusel põhikooli õpilaseks vastu selleks soovi avaldavad koolikohustuseta isikud või nõustamiskomisjoni soovitusel koolikohustuslikud isikud.
(2) Kool võtab õpilase vastu kooli vastuvõtutingimuste alusel.
(3) Õpilane arvatakse koolist välja põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 28 lõikes 1 või kooli kodukorras loetletud tingimustel.
(4) Õpilase kooli vastuvõtmise ja koolist väljaarvamise otsustab kooli direktor.
1)	õpikute, tööraamatute, töövihikute ja töölehtede kasutamise ning õpikute koolile tagastamise tingimused ja kord;
2)	vajadusel täiendavad alused õpilase gümnaasiumist väljaarvamiseks;
3)	õpilaste hindamisest teavitamise kord;
4)	õpilase õppest puudumise teavitamise kord;
5)	õppest puudumise mõjuvad põhjused või puudumise põhjuste mõjuvaks lugemise tingimused;
6)	õpilasele õppekavaväliseks tegevuseks tasuta oma kooli rajatiste, ruumide, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehniliste ja muude vahendite kasutusse andmise tingimused ja kord;
7)	õpilaste ja koolitöötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatud meetmete rakendamise kord;
8)	jälgimisseadmestiku kasutamise kord;
9)	õpilasele kooli päevakavast õpilasele kohalduva osa teatavaks tegemise kord;
10)	õpilase tunnustusmeetmed;
11)	kooli hoiule võetud esemete hoiustamise ja nende tagastamise kord;
12)	õpilase suhtes tugi- ja mõjutusmeetme rakendamisest teavitamise kord;
13)	kooli kasutuses olevale linnavarale õpilase süüliselt tekitatud kahju hüvitamise kord;
14)	koolielu korraldamiseks tehtud otsustest või kinnitatud dokumentidest õpilase teavitamise kord;
15)	koolihoones ja territooriumil keelatud tegevused;
16)	vastutus kodukorra rikkumise eest.
(2) Kooli direktor otsustab lähtuvalt kooli eelarvest, kas õppekavavälist tegevust korraldatakse tasu eest või tasuta. Kui õppekavavälist tegevust korraldatakse tasu eest, siis kinnitatakse õppekavavälise tegevuse hind kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 30 lõigetes 3 ja 4 sätestatud korras.
1)	nõuda õppe korraldamist vastavalt oma individuaalsetele õpivajadusetele, sobivate õppemeetodite valimist ning vajaduse korral diferentseeritud õppe korraldamist;
2)	nõuda kooli või omandatavas haridusliigis või -tasemel seatud eesmärkidele ja ülesannetele vastava õppe otstarbekat korraldamist;
3)	nõuda riiklikule õppekavale ja kooli õppekavale vastavat õpet;
4)	õppida individuaalse õppekava järgi;
5)	võtta üks kord kolme aasta jooksul õppetööst üks aasta puhkust;
6)	võtta osa koolis korraldatavast õppekavavälisest tegevusest;
7)	õppida koduõppe vormis õigusaktidega sätestatud alustel;
8)	omandada koolis tasuta haridust;
9)	saada koolist teavet ja selgitusi koolikorralduse, õppimisvõimaluste ning enda õiguste ja kohustuste kohta;
10)	saada õppekavas ettenähtu omandamiseks õpetajalt täiendavat õppetunnivälist õpiabi õpetaja tööaja piires;
11)	olla valitud õpilaskonna esindajana õpilasesindusse;
12)	pöörduda hädaabi saamiseks koolitöötajate poole;
13)	saada koolis õppimise ajaks õpilaspilet;
14)	teha ettepanekuid kooli direktorile ja teistele pedagoogidele õppe paremaks korraldamiseks;
15)	kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras;
16)	saada haridusosakonnast teavet koolikorralduse ja oma õiguste kohta;
17)	pöörduda oma õiguste kaitseks haridusosakonna, Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema, kooli hoolekogu, politseiametniku või sotsiaaltöötaja poole.
1)	võtma osa õppetööst;
2)	õppima oma võimete kohaselt;
3)	täitma kooli kodukorda ning kandma vastutust selle rikkumise eest;
4)	käituma koolis väärikalt;
5)	suhtuma lugupidavalt kaasinimestesse, hoidma loodust ja säästma keskkonda;
6)	järgima üldtunnustatud moraalinorme;
7)	hoidma kooli head mainet;
8)	hoidma kooli kasutuses olevat linnavara ja muid esemeid.
(4) Varalise kahju, mille õpilane on koolile tekitanud, hüvitab õpilane kooli kodukorras ja õigusaktides sätestatud korras.
§ 27. Koostöö kooli ja õpilase vahel
Õpilase arengu toetamiseks korraldatakse temaga koolis vähemalt üks kord õppeaasta jooksul arenguvestlus, mille põhjal lepitakse kokku edasises õppes ja arengu eesmärkides. Arenguvestluse korraldamise tingimused ja korra kehtestab õigusaktides sätestatud korras kooli direktor.
(2) Lisaks õppekavavälisele tegevusele on kooli tasuliseks tegevuseks tema kasutuses oleva vara üürimine ja rentimine, koolituste ja kursuste läbiviimine ning paljundusteenus. Tasulise tegevuse hinnad kinnitatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 30 lõigetes 3 ja 4 sätestatud korras.
§ 34. Kehtetuks tunnistamine
Tartu Linnavolikogu 20. novembri 2003. a otsuse nr 232 „Üldhariduskoolide põhimääruste kinnitamine” punkt 1.11. tunnistatakse kehtetuks.
§ 35. Põhimääruse jõustumine


< Eelmine 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Järgmine > (269 kirjet)
Küsimus: Kas ühe osakonna teise ettevõttesse üle viimisel saab töötajate tööstaaž säilitada ja siis ka hangetel osaleda?24.10.2016
Ühele omanikule kuuluvad kaks ettevõtet ja tekkis vajadus ühe ettevõtte üks osakond üle viia teise ettevõttese. Kas seda on võimalik vormistada nii, et töötajate tööstaaž ei katkeks ja ettevõte, kuhu osakond üle viiakse, saaks hangetel osaledes kasutada teise ettevõtte referentse?
Töölepingu seaduse (edaspidi TLS) § 112 alusel lähevad töölepingud (koos tööstaažiga) muutumatul kujul üle ettevõtte omandajale vastavalt võlaõigusseadusele, kui ettevõte jätkab sama või sarnast majandustegevust. Ülemineku korral läheb ettevõte üle, mis tahes õiguslikul alusel (juriidiliste isikute ühinemine, jagunemine, ümberkujundamine, müügileping, rendileping jne), mille raames lähevad üleandjalt omandajale üle ettevõtte majandamisega seotud ja selle majandamist teenivad asjad, õigused ja kohustused ja ettevõttega seotud lepingud. Seega olemasolevaid lepinguid ei lõpetata ja uusi ei sõlmita. Ettevõtte üleminekul, peab sellele eelnema töötajate informeerimine ja nendega konsulteerimine (TLS § 113). Ettevõtte üleminekul peavad muutumatul kujul üle minema töölepingud ja töö läheb samamoodi edasi. Ettevõtte üleandja ja omandaja ei tohi töölepingut üles öelda ettevõtte ülemineku tõttu.
Kui osakonna üleviimise puhul ei ole tegemist ettevõtte ülemineku regulatsiooniga, siis on ainuke võimalus töötajaga leping lõpetada ja teises ettevõttes sõlmida uus tööleping. Töösuhte kestust ehk tööstaaži arvestatakse üldjuhul töötaja tööle asumise päevast töölepingu lõppemiseni.
Riigihangete seaduse (RHS) § 41 lg 6 kohaselt võib pakkuja või taotleja tõendada oma tehnilise ja kutsealase pädevuse vastavust kvalifitseerimise tingimustele konkreetse hankelepingu täitmise raames lisaks oma näitajatele ka teise isiku näitajate alusel vahendite ja meetmete või spetsialistide osas, sõltumata tema õiguslike suhete iseloomust selle isikuga. Selleks peab ta hankijale vastuvõetaval viisil tõendama, et sellel isikul on vastavad vahendid ja meetmed või spetsialistid olemas ning pakkujal või taotlejal on võimalik neid vajaduse korral hankelepingu täitmiseks kasutada.
Küsimus: Mida raamatupidamise osas osaühingu võõrandamisel silmas pidada?24.10.2016
Mida peaks müüja silmas pidama osaühingu võõrandamisel? Kuidas antakse üle raamatupidamine? Tehing vormistatakse notari juures, kui võtta allkirjad osaühingu bilansile ja kasumiaruandele hetke seisuga, kas siis on müüja kindlustatud, et hiljem ei saa ostja muuta nt tagantjärgi arveid? Kui EMTA on esitanud osaühingule soovi kontrollida dokumente aga vahepeal muutub ettevõtte juhatus ja osanikud (toimub võõrandamine), kas siis on kohustatud uus juhatus esitama dokumendid või eelneva perioodi eest siiski vanad osanikud ja juhatus?
Äriseadustiku (edaspidi ÄS) kohaselt on osanikul võimalik oma osa võõrandada nii teisele osanikule (teistele osanikele) kui ka kolmandale isikule (ÄS §149 lg-d 1,2). Osa võõrandamisel kolmandale isikule on teistel osanikel ostueesõigus ühe kuu jooksul võõrandamise lepinguesitamisest. Müüja esitab müügilepingu osaühingu juhatusele, kes teavitab viivitamatult teisi osanikke müügilepingu sõlmimisest. Muus osas kohaldatakse ostueesõigusele võlaõigusseaduses ostueesõiguse kohta sätestatut (ÄS §149 lg 2).
ÄS § 149 lg 3 kohaselt võib osaühingu põhikirjas ette näha, et osa võõrandamine on lubatud üksnes täiendava tingimuse täitmise korral, eelkõige, et osa võõrandamiseks on vajalik teiste osanike, juhatuse, nõukogu või muu isiku nõusolek. Seesuguse osanike nõusoleku tingimuse sätestamisega saab põhimõtteliselt osa võõrandamise kolmandale isikule välistada, kuna vastava nõusoleku puudumisel on osa käsutamine tühine. Kui põhikirjaga on ette nähtud osa võõrandamiseks osanike, juhatuse, nõukogu või muu isiku nõusoleku vajadus, peab esmalt taotlema vastava otsuse tegemist, millega kas antakse nõusolek võõrandamiseks või keeldutakse selle andmisest, kusjuures seadus ei sätesta nõusoleku andmisest keeldumisele põhjendamiskohustust. Mõjuval põhjusel võib vastava nõusoleku saamiseks esitada kohtusse hagi.
Osaühingut on võimalik võõrandada nii müügilepingu kui ka kinkelepingu teel. ÄS § 149 lg 4 kohaselt peab osa võõrandamise kohustustehing ja käsutustehing olema notariaalselt tõestatud. Viimane nõue ei kohaldu Eesti väärtpaberite keskregistris registreeritud osade võõrandamise puhul. Osa omandaja suhtes kehtivad võõrandaja ja osaühingu vahelised osaniku ja osaühingu vahelist suhet puudutavad tehingud, mis on tehtud enne osaühingule osa võõrandamisest teatamist (ÄS §150 lg 2).
Ettevõtte võõrandamine võib toimuda tavapärase majandustegevuse raames, kuid tuleb ette olukordi, kus ettevõte võõrandatakse eesmärgiga vabaneda senistest võlgadest, üritades ettevõtte üleminekut võlausaldajate eest varjata ning tinglikult võib viimast ettevõtte ülemineku viisi nimetada ettevõtte varjatud üleminekuks. Võlaõigusseaduse § 183 lg 1 sätestab ettevõtja üleandja vastutuse üldaluse: „Enne ettevõtte üleminekut tekkinud kohustuste eest, mis on ülemineku ajaks muutunud sissenõutavaks või mis muutuvad sissenõutavaks viie aasta jooksul pärast üleminekut, vastutab üleandja võlausaldajate ees solidaarselt omandajaga. Eeldatakse, et omavahelises suhtes üleandjaga on kohustatud isikuks ettevõtte omandaja.“
Maksukorralduse seaduse (MKS) § 35 sätestab, et kui seadusega on ette nähtud õigusjärgluse korras õiguste ja kohustuste üleminek ühelt isikult teisele, siis lähevad õigusjärglasele üle ka kõik käesoleva seaduse § 31 lõikes 1 nimetatud nõuded ja kohustused, välja arvatud sunniraha maksmise kohustus. MKS § 31 lg 1 p-s 4 sätestatud kõrvalkohustus hõlmab ka deklareerimiskohustust. MKS § 31 lg 2 kohaselt tekivad nimetatud nõuded ja kohustused seadusega sätestatud tingimuste saabumisel, kui seadusega ei ole sätestatud, et kohustuse tekkimiseks on vaja maksuhalduri haldusakti. MKS § 56 lg 1 kohaselt on maksukohustuslane kohustatud maksuhaldurile teatama kõik talle teadaolevad asjaolud, mis omavad või võivad omada maksustamise seisukohast tähendust. Maksuhalduril on õigus saada maksumenetluses tähendust omavate asjaolude väljaselgitamiseks maksukohustuslaselt või tema esindajalt suulist või kirjalikku teavet (MKS §60 lg 1) ning vajadusel võib teavet nõuda ka pöörduda ka kolmandatelt isikutelt (MKS §61 lg 1).
Dokumentidele säilitustähtaja määrab äriühing ise, arvestades õigusaktidega sätestatud säilitamistähtaegu. Raamatupidamise algdokumente ja muid tehingute mõistmiseks vajalikke dokumente (lepingud, saatelehed, kirjavahetus jmt) ning raamatupidamisregistreid, samuti kõiki tollidokumente tuleb säilitada vähemalt seitse aastat; töölepingu dokumenti ja lõppenud juriidilise isiku dokumente tuleb säilitada kümme aastat (vastavalt raamatupidamise seadusele ja töölepingu seadusele).
Küsimus: Kuidas jagada osaühing, millel on kolm osanikku ja kolm kauplust?24.10.2016
Tere, omame perefirmat kus on kolm liiget. Ühe osa on 34 ja kahel 33,5 %. Kaupluseid on kolm, Tallinnas kaks ja Tartus üks. Oleks soov jätta endale st. kahele osanikule Tartu kauplus. Kuidas on võimalik seda teha. Olen ette võtnud lahutusetee läbi kohtu. Oleme ühiselt pangalt laenu võtnud. OÜ-s pole ühtegi korda tehtud koosolekuid. Piirdub kõik ühe osaniku arvamusest. Meil on kõikidel õigus teha lepinguid ja muid toiminguid.
Esmalt tuleb märkida, et antud kaasuses oleks vaja teada täpsemaid asjaolusid, samuti tuleks selgitada, mida olete täpsemalt silmas pidanud. Antud info põhja pole võimalik Teile konkreetselt vastata.
Oluline oleks teada, kas osaühingu puhul on tegemist abikaasade ühisvaraga (Teie info kohaselt on osanikke kolm) ning kuidas jaotub osaühing osanike vahel, sest Teie poolt edastatud info põhjal on osaühingu suuruseks 101%, mis aga ei saa võimalik olla. Asjas konkreetse vastuse andmiseks oleks vaja eelnevalt tutvuda ka osaühingu põhikirjaga ning teada, milline on juhatuse liikmete esindusõigus.
Esitatud informatsiooni alusel saab märkida järgmist. Osaühingu osa (nagu muugi abikaasade poolt abielu kestel omandatud vara) kuulub eelduslikult abikaasade ühisvara hulka. Vara, mis on omandatud ühisvarasuhte kestel, jääb edasi ühisvaraks, kuni seda ei jagata. See tähendab, et jagamata esemeid saavad abikaasad endiselt koos müüa, pantida jne. Kui abikaasad vara jagamise osas kokkuleppele ei jõua, saab nõuda kohtu kaudu vara jagamist. Kinnisasjade ja osaühingute osaluste jagamise leping tuleb notariaalselt tõestada. Abikaasad võivad ise kokku leppida, kuidas nad oma ühisvara jagavad. Nad võivad jagada osaühingu neile kuuluvad osakud pooleks ja jääda ühiselt äris tegutsema. Samuti võib üks maksta teisele tema osa eest kompensatsiooni ning saada seeläbi kogu vara omanikuks või kingib üks oma osa teisele. Nad võivad ka ühiselt oma vara müüa kellelegi kolmandale ning jagada omavahel müügist saadud vara. Abikaasad võivad vara jagada võrdselt või võivad võrdsuse põhimõttest kõrvale kalduda kui üks või teine abikaasa tunnistab, et teisel oli ühe või teise ühisvara hulka kuuluva asjaga rohkem seotud. Kui abikaasad omavahel suheldes ühisvara jagamise osas kokkuleppele ei suuda jõuda, tuleb huvitatud poolel pöörduda kohtusse esitades hagi ühisvara jagamise nõudes. Sellisel juhul otsustab juba kohus, kuidas ühisvara jagamine toimub.
Äriühingul on alati enda vara ning äriühingule kuuluv vara ei kuulu äriühingu omanikele. Osanike varaks on üksnes osaühingu osad. Osa annab osanikule õiguse osaleda osaühingu juhtimises ning kasumi ja osaühingu lõpetamisel allesjäänud vara jaotamisel. See tähendab, et äriühingu vara kasutamist korraldab äriühingu juhatus. Kui üks osanik soovib, et osaühingu vara oleks tema kasutuses, peab selle võimaldamise ja tingimused määrama juhatus.
Kui osaühing soovib tegevuse lõpetada ega soovi jätkata osanikena, saab osaühingu lõpetada osanike otsusel või sundlõpetatakse kohtuotsusega. Vabatahtliku lõpetamise aluseks on osanike koosolek, kus otsuse peab heaks kiitma vähemalt 2/3 koosolekul osalenud osanikest kui põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet.
Küsimus: Kellelt peaksin võlga sisse nõudma, kas tagandatud juhatuse liikmelt või kliendilt, kes tasus väidetavalt tema kätte sularahas?26.09.2016
Minu firma esitas arve teisele firmale osutatud teenuste eest. Arvel oli rekvisiitidena minu firma arveldusarve, kuhu arve tasuda. Arve esitamise hetkel oli mu firmas üks juhatuse liige (nimetagem Imreks).
Arve tasumise tähtajaks oli 5. september.
2. septembril lõppes mu firmal koostöö Imrega ja 2. septembri ainuosaniku otsusega tagandati ta juhatuse liikme kohalt. Äriregistrisse anti kande muutmis avaldus 12. septembril ja kanne jõustus 14. septembril.
Firmalt, kellele arve esitati, tuli vastus, et nad tasusid arve 12. septembril sularahas Imre kätte ja koostasid selle kohta ka dokumendi, kus Imre allkiri on all.
Kuidas peaksin edasi tegutsema? Kellelt võla sisse nõudma? Kas Imrelt või siiski firmalt, kes maksis arve valesse kohta. Valesse kohta maksmise põhjendasid nad sellega, et nad polnud teadlikud, et Imre pole enam minu firmaga seotud ja andsid raha oma arust minu firma juhatuse liikmele. Imre töötab nüüd antud firmas ja minu kõnedele ja meilidele ei vasta.
Kohustus tuleb täita vastavalt lepingule või seadusele, lähtudes hea usu ja mõistlikkuse põhimõttest, võttes arvesse tavasid ja praktikat (VÕS § 76 lg-d 1-2). Kohustus loetakse kohaselt täidetuks, kui see on täidetud täitmise vastuvõtmiseks õigustatud isikule õigel ajal, õiges kohas ja õigel viisil (VÕS §76 lg 3). Kohustuse täitmise koht on sätestatud VÕS § 85. VÕS §100 kohaselt on kohustuse rikkumine võlasuhtest tuleneva kohustuse täitmata jätmine või mittekohane täitmine, sealhulgas täitmisega viivitamine. Äriühing pidi raha maksma ära 5. septembril lepinguga või seadusega kindlaksmääratud viisil ja kohas õigustatud isikule, seda aga ei tehtud ning nõue võlgniku vastu muutus sissenõutavaks. Äriühingu juhatuse liiget loetakse suhetes teiste isikutega juriidilise isiku seaduslikuks esindajaks (TsÜS § 34 lg 1 ja ÄS § 181). Kohustuse täitmise kviitungi üleandjat ei loeta õigustatuks kohustuse täitmist vastu võtma, kui võlgnik teadis või pidi teadma, et üleandja ei olnud õigustatud kohustuse täitmist vastu võtma (VÕS § 95 lg 4).
Äriregister on deklaratiivne, mitte konstitutiivne register, mis tähendab, et juhatuse liikme volitused algavad vastava organi otsusega ja kehtivad sama otsusega määratud ametiaja lõppemise tõttu, tagasikutsumise või tagasiastumiseni. Juhatuse liikme kanne äriregistris, mis tehakse paratamatult ajalise nihkega, peab vaid avalikustama suhte kolmandate isikute jaoks, kuid registrikanne ei tekita ega lõpeta seda suhet. Äriregistri kanne kehtib kolmanda isiku suhtes õigena, välja arvatud, kui kolmas isik teadis või pidi teadma, et kanne ei ole õige ning kannet ei loeta kehtivaks tehingute suhtes, mis tehakse 15 päeva jooksul pärast kande tegemist, kui kolmas isik tõendab, et ta kande sisu ei teadnud ega pidanudki teadma (ÄS §34 lg-d 2, 3).
Seega võib kokkuvõtvalt öelda, et kui arve tasuja teadis, et Imre pole enam juhatuse liige, siis suure tõenäosusega ei ole arvet korrektselt tasutud ja selle tasumist saab neilt uuesti nõuda. Kui aga arve tasuja polnud teadlik, et Imre pole enam juhatuse liige, siis tuleks nõue esitada hoopis Imre vastu.
Imre puhul märgin lisaks, et tema tegevus juhatuse liikmena võib olla käsitletav äriühingu vara omastamisega, kui juhatuse liige on võtnud raha enda valdusesse KarS §201 tähenduses.
Küsimus: Kuidas vormistada elukoha muutuse tõttu ettevõtte aadressi?12.09.2016
Soovime seoses elukoha muutusega registreerida ümber ettevõtete aadressi, kuid kogu aeg saame RIKist pikad määrused, mis kõik on valesti. Osaühingu juriidilise aadressi muutmisel koostasime juhatuse koosoleku protokolli, digiallkirjastasime. Samuti muutsime aadressi põhikirjas ja lisasime uue digiallkirjastatud põhikirja.
Saime jälle uue määruse tekstiga: kandeavalduse alusel ei saa teha äriregistrisse taotletud põhikirja kinnitamise kannet, sest avaldusele ei ole lisatud osaniku põhikirja muutmise otsust. Kandeavalduses on põhikirja kinnitamise ajana märgitud 30.08.2016. Kandeavaldusele on lisatud juhatuse 15.08.2016 otsus muuta asukohta ja põhikirja. Põhikirja muutmine on osanike pädevus.
Kui meil on olemas juhatuse koosoleku protokoll koos otsusega, kus on päevakorra punkt: 1. Osaühingu põhikirja, asukoha ja aadressi muutmine, siis millist osaniku põhikirja muutmise otsust veel vaja on?
Äriseadustiku kohaselt on OÜ põhikirja muutmine osanike, mitte juhatuse pädevuses. Seega saab OÜ põhikirja muuta osanike koosoleku otsusega, mitte juhatuse koosoleku otsusega.
Küsimus: Kui keeruline on täisühingu ümberkujundamine usaldusühinguks?06.08.2016
Täisühingust soovib lahkuda üks osanik. Teine osanik on sellega nõus ning lahkuva osaniku kohale ühingusse astuvad 3 usaldusosanikku. Kui keeruline on usaldusühinguks ümberkujundamine ja millega alustada?
Kui täisühingusse astub usaldusosanik, siis muutub täisühing usaldusühinguks ilma keerulise ümberkujundamismenetluseta. Kui usaldusühingusse ei jää ühtegi usaldusosanikku, aga alles on vähemalt kaks täisosanikku, muutub usaldusühing täisühinguks.
Ümberkujundamise kannab äriregistrisse registripidaja omal initsiatiivil või ühingu avalduse alusel. Äriregistris täisühingu usaldusühinguks ja usaldusühingu täisühinguks ümberkujundamine on ilma lõivuta.
Küsimus: Kuidas kaasata osaühingule juurde uus osanik, kas on vajalik notariaalne kinnitus?09.06.2016
Kuidas kaasata osaühingule juurde uus osanik, kas on vajalik notariaalne kinnitus?
Äriseadustiku (ÄS) § 149 lg 1 järgi võib osanik vabalt võõrandada osa teisele osanikule. Kui osa võõrandatakse kolmandale isikule, tuleb silmas pidada ÄS § 149 lg-t 2, mis sätestab teiste osanike ostueesõiguse, mida on teistel osanikel võimalik kasutada ühe kuu jooksul võõrandamise lepingu esitamisest osaühingu juhatusele.
ÄS § 149 lg 4 järgi peavad osa võõrandamise kohustustehing ning käsutustehing olema notariaalselt tõestatud. See ei kehti juhul, kui OÜ osad on registreeritud Eesti Väärtpaberite Keskregistris (ÄS § 149 lg 5).
Seega üldjuhul tuleb tehingu tegemiseks pöörduda notari poole. Vajadusel on soovitatav kasutada ka advokaadi nõustamist, et ostu-müügitehinguga oleksid Teie huvid maksimaalselt kaitstud ja maandatud oleksid kõik tehinguga seotud riskid (eelkõige pärast tehingu toimumist ostja poolt müüja vastu nõude esitamisega seonduv).


text:
Maardu linna noortevolikogu moodustamine ja põhimäärus – Riigi Teataja
Maardu linna noortevolikogu moodustamine ja põhimäärus
Maardu linna noortevolikogu moodustamine ja põhimäärus - sisukord
§ 3 Eesmärk ja põhitegevus
§ 4 Noortevolikogu
§ 5 Valimiskord
§ 7 Liikme väljaarvamine ja uue liikme valimine
RT IV, 30.03.2019, 12
Vastu võetud 26.11.2015 nr 44
RT IV, 29.12.2015, 156
26.01.2016 RT IV, 10.02.2016, 13 13.02.2016
28.03.2017 RT IV, 04.04.2017, 2 07.04.2017
27.03.2018 RT IV, 07.04.2018, 49 10.04.2018
26.03.2019 RT IV, 30.03.2019, 6 02.04.2019
Määrus kehtestatakse noorsootöö seaduse § 9 lõigete 1−3 alusel ja kooskõlas kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 punktiga 1.
Maardu Linnavolikogu juurde moodustatakse Maardu linna noortevolikogu (edaspidi noortevolikogu).
(1) Noortevolikogu on Maardu linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) juures tegutsev Maardu noortest koosnev nõuandva õigusega osaluskogu, mis esindab Maardu noorte huve.
(2) Noortevolikogu tegevus rajaneb demokraatia põhimõtetel, liikmete omaalgatusel ja ühistegevusel. Noortevolikogu on poliitiliselt ja usuliselt sõltumatu. Noortevolikogu põhitegevus on kaasata noori aktiivselt osalema ühiskondliku elu korraldamises.
(3) Noortevolikogu ettepanekud on Maardu linnavolikogule ja Maardu linnavalitsusele (edaspidi linnavalitsus) soovitusliku iseloomuga
(4) Linnavolikogu konsulteerib noortevolikoguga linna noorsootöö kavandamisel, teostamisel ja hindamisel.
(6) Noortevolikogu juhindub oma tegevuses riigi ja Maardu linna õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
§ 3. Eesmärk ja põhitegevus
(1) Noortevolikogu eesmärk on kaitsta noorte huvisid linnas.
1) arutab noori puudutavaid küsimusi, mis kuuluvad linna võimupädevusse, ning teeb linnavolikogule ja -valitsusele noorte huvidest ja vajadusest lähtuvaid ettepanekuid;
3) teeb koostööd teiste linnade ja/või valdade noortevolikogudega;
4) esindab Maardu noori maakondliku, riikliku või rahvusvahelise tasandi noorteüritustel.
§ 4. Noortevolikogu
(1) Noortevolikogul on 7 liiget, kes on valitud Maardus elavate noorte ja Maardu linna üldhariduskoolide õpilaste hulgast.
[RT IV, 04.04.2017, 2 - jõust. 07.04.2017]
(2) Noortevolikogu liikmed valitakse Maardu üldhariduskoolides (edaspidi koolid) ja Maardu Noortekeskuses (edaspidi noortekeskus) ning valimiskomisjoni poolt
[RT IV, 07.04.2018, 49 - jõust. 10.04.2018]
(3) [Kehtetu - RT IV, 04.04.2017, 2 - jõust. 07.04.2017]
(4) Noortevolikogu liikmed valitakse demokraatlikult. Hääletamine on salajane.
(5) Noortevolikogu liikmed valitakse üheks aastaks.
§ 5. Valimiskord
(1) Valimised toimuvad kahes voorus: esimene voor on valimised Maardu koolides ja noortekeskuses ning teine voor on valimised valimiskomisjonis. Maardu koolides ja noortekeskuses valitakse neli noortevolikogu liiget. Esimeses voorus osutuvad valituks enim hääli saanud kandidaadid. Valimiskomisjon valib käesoleva määruse § 5 lõikes 6 sätestatud korras kolm noortevolikogu liiget Maardu noorte hulgast, kes ei osutunud valituks koolides ja noortekeskuses
(2) Maardu Gümnaasiumis saavad hääletada Maardu Gümnaasiumi õpilased, Maardu Põhikoolis – Maardu Põhikooli õpilased, Kallavere Keskkoolis – Kallavere Keskkooli õpilased ja noortekeskuses – Maardu noored, kes ei õpi Maardu koolides. Valimiskomisjonis kandideerivad kõik Maardu noored, kes ei osutunud valituks koolides ja noortekeskuses toimunud valimisvoorus.
(3) Noortevolikogu valimised koolides korraldavad koolid, noortekeskuses – noortekeskus. Pärast koolides ja noortekeskuses toimunud valimisi valib valimiskomisjon noortevolikogu liikmed Maardu noorte hulgast, kes ei osutunud valituks koolides ja noortekeskuses toimunud valimisvoorus.
(4) Valimiskomisjoni kuuluvad:
1) linnavalituse esindaja;
2) volikogu haridus- ja noorsootöökomisjoni esindaja;
3) noortevolikogu esindaja. Noortevolikogu esimeste valimiste puhul noortevolikogu algatusrühma esindaja.
(5) Valimiskomisjon valib enda hulgast esimehe ja protokollija. Valimiskomisjon koostab ja kinnitab valimisjuhendi.
(6) Valimiskomisjoni töövorm on koosolek. Valimiskomisjoni koosolek protokollitakse ja allkirjastatakse valimiskomisjoni esimehe ja protokollija poolt. Valimiskomisjon on otsustusvõimeline, kui selle koosolekust võtab osa vähemalt poolt komisjoni koosseisust. Valimiskomisjon otsustab tema pädevuses olevaid asju poolthäälte enamusega.
(7) Valimiskomisjoni koosseisu ei saa kuuluda isikud, kes kandideerivad noortevolikogu liikmeks.
(8) Valimiskomisjoni liige ei või teha agitatsiooni noortevolikogu kandidaadi poolt ega vastu.
(9) Noortevolikogusse võib kandideerida iga 14-26-aastane noor, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Maardu linn või kes õpib EHISe andmetel Maardu üldhariduskoolis.
(10) Valimisõiguslik isik on 14-26-aastane noor, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Maardu linn või kes õpib EHISe andmetel Maardu üldhariduskoolis.
(11) Noortevolikogu kandidaadil tuleb valimiskomisjonile või linnavalitsusele esitada kandideerimisavaldus ja motivatsioonikiri. Kandideerimisavalduse ja motivatsioonikirja esitamise kuupäeva määrab valimiskomisjon.
(12) Kandidaadid seatakse üles Maardu linna kodulehel enne valimiskoosolekuid.
(13) Valimiskoosolekud kuulutatakse Maardu linna kodulehel välja. Valimiskoosolekute toimumise kuupäeva määrab valimiskomisjon.
(14) Valimistulemused kinnitatakse valimiskomisjoni poolt, need avaldatakse Maardu linna kodulehel. Valimistulemuste kohta vormistatakse protokoll.
(15) Noortevolikogu valimised toimuvad igal aastal oktoobrikuus.
[RT IV, 30.03.2019, 6 - jõust. 02.04.2019]
(16) Noortevolikogu liikmete volitused hakkavad kehtima järgmisel päeval pärast valimistulemuste avaldamist.
(2) Noortevolikogu esimees ja aseesimehed valitakse noortevolikogu volituste ajaks salajasel hääletusel, mis toimub uue koosseisu esimesel istungil. Uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku ja seda juhatab kuni noortevolikogu esimehe valimiseni valmiskomisjoni määratud valmiskomisjoni liige.
(4) Noortevolikogu võib esimehe või aseesimehe vabastada enne tähtaega kui selleks on mõjuv põhjus ja selle poolt hääletab 2/3 noortevolikogu liikmetest.
§ 7. Liikme väljaarvamine ja uue liikme valimine
2) juhatuse otsusega, kui liige mõjuva põhjuseta ei ole osalenud kolmel järjestikusel istungil;
(2) Liikme väljaarvamise korral käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhtudel võib valimiskomisjon valida väljaarvatud liikme asemele uue liikme Maardu noorte hulgast, kes ei osutunud valituks koolides ja noortekeskuses. Uus liige valitakse valimiskomisjoni poolt kandideerimisavalduse, motivatsioonikirja ja vestluse alusel.
(4) Noortevolikogu istungid toimuvad reeglina linnavolikogu ruumides.
(5) Noortevolikogu istung on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole koosseisust.
(6) Noortevolikogu võtab otsuseid vastu lihthäälteenamusega.
(8) Kord aastas esitab noortevolikogu ülevaate oma tegevuse kohta linnavolikogule.
(10) Noortevolikogu esitab istungite protokollid linnavolikogule.
1) arutada Maardu noori puudutavaid küsimusi ning teha ettepanekuid linnavolikogule ja -valitsusele;
3) teha ettepanek linnavolikogu noorsootöö küsimustega tegeleva komisjoni esimehele, et määrata oma esindaja linnavolikogu komisjoni liikmeks;
4) kasutada linnavolikogu ruume istungite pidamiseks;
5) kaasata oma tegevusse eksperte;
7) valida liikmete hulgast isik või isikud, kes osalevad riiklikes ja rahvusvahelistes noortevõrgustikes.
Noortevolikogu põhimääruse kinnitab linnavolikogu ning muudab ja tunnistab kehtetuks linnavolikogu noortevolikogu ettepanekul.
Noortevolikogu tegevuse lõpetab linnavolikogu, kuulates ära noortevolikogu arvamuse.
2018. aastal valitud noortevolikogu liikmete volitused kehtivad kuni järgmiste valimiste tulemuste kinnitamiseni valimiskomisjoni poolt.

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 7
§ 9
§ 6
§ 3
§ 4
§ 5
§ 5
§ 7