text:
Planeerimisseaduse ja ehitusseadustiku eelnõud on avalikustatud ja nende osas on võimalik arvamust avaldada. Diskussiooni ärgitamiseks oleme andnud uudiskirjas ülevaate eelnõudega plaanitavatest suurematest muudatustest. Muud uudised räägivad olulisematest värsketest Euroopa Kohtu otsustest avalikkuse kaasamise ja keskkonnamõju hindamise teemal, energiatõhususe direktiivi eelnõu heakskiitmisest Euroopa Parlamendi poolt, geneetiliselt muundatud põllukultuuride käitlemise nõuetest jpm.
Euroopa Komisjon avalikustas teatise EL keskkonnaõiguse rakendamise kohta
Euroopa Kohus: õigusloomet puudutavale teabele võib juurdepääsupiirangu seada üksnes kuni õigusloomeprotsessi lõpuni
Euroopa Kohus: KSH kohustuse rikkumise tulemusena tühistatud õigusakti mõju on erandkorras lubatud säilitada
Euroopa Komisjon selgitas PVT viitedokumentide koostamise korda ning sisu
Euroopa Parlamendi energeetikakomisjon andis heakskiidu energiatõhususe direktiivi eelnõule
Käitajad peavad 30. aprilliks esitama kasvuhoonegaaside saastekvoodid aastatel 2008-2011 tekitatud heite eest
Kodumajapidamises kasutatavates pesuvahendites piiratakse fosfaatide sisaldust
Muudatused avalikult kasutatavate veekogude nimekirjas
Keskkonnaministeerium algatas veemajanduskavade ajakohastamise
Projekteerijad ja puurijad saavad andmeid puurkaevude ja -aukude kohta esitada ka e-keskkonnaameti kaudu
Euroopa Komisjon avalikustas 7. märtsil teatise (COM 2012) 95, milles kirjeldatakse nii EL keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamisega soetud väljakutseid kui ka võimalikke lahendusi nendega tegelemiseks. Dokument ei ole esimene omalaadne, Euroopa Komisjon avaldas keskkonnaõiguse rakendamise alase teatise ka 2008. aastal.
Komisjoni hinnangul on EL keskkonnaõiguse tõhus ning ühetaoline rakendamine oluline nii keskkonna ja inimtervise kaitseks kui ka ettevõtjatele õigusselguse loomiseks ja EL ühisturu toimimiseks. EL keskkonnaõiguse mitterakendamine toob kaasa ka märkimisväärse rahalise kahju; teatise kohaselt on kaasnevate kulude rahaliseks suuruseks ümmarguselt 50 miljardit eurot aastas. Olemasoleva seadusandluse täiemahuline rakendamine tooks endaga teisalt kaasa hinnanguliselt 400 000 uut töökohta.
Komisjon leiab, et EL õiguse parema rakendamise huvides on vaja parandada nii info kättesaadavust kui ka õigusrikkumistele reageerimist erinevatel tasanditel (riiklik, regionaalne, kohalik). Teave keskkonnaõiguse rakendamise praktika kohta tuleks võimalikult suures ulatuses teha interneti vahendusel erinevatele osapooltele kättesaadavaks. Teisalt on oluline tagada normide täitmist kogu Euroopa Liidus. Selleks on vaja tõhustada järelevalveorganite tööd, muuhulgas soovib Komisjon kaaluda uute EL õigusaktide puhul spetsiifiliste järelevalvesätete lisamist ning hinnata EL tasandi järelevalvemehhanismide loomise võimalusi lisaks riiklikele süsteemidele. Samuti aitab EL keskkonnaõiguse jõustamist tagada see, kui liikmesriikide poolt luuakse varasemast tõhusamad viisid kodanike ja organisatsioonide kaebuste läbivaatamiseks haldusorganite ning kohtute poolt.
Euroopa Komisjoni teatis ei too otseselt kaasa õiguslikke muudatusi, küll on see aga aluseks Euroopa Liidu 7. keskkonnaalase tegevusprogrammi väljatöötamisele ning annab üldiseid suuniseid tulevaste õigusaktide väljatöötamiseks.
Vt Euroopa Komisjoni teatise teksti (pdf, ingl k)
Euroopa Kohus tegi 14. veebruaril kohtuasjas C 204/09 otsuse, milles selgitas EL direktiivi 2003/4/EÜ (nn keskkonnainfo kättesaadavuse direktiiv) art 2 punktis 2 sätestatud riigiasutuse mõistet ning direktiivi kohaldamist keskkonnaalast seadusandlust puudutavale teabele. Kohtuasi puudutas Saksamaa klaasitootja teabenõuet keskkonnateemadega tegelevale ministeeriumile juurdepääsu saamiseks teabele seoses perioodil 2005-2007 kasvuhoonegaaside saastekvootide eraldamise otsuste menetlemise protsessiga (sh ministeeriumisisestele seisukohtadele ja kirjavahetusele). Ministeerium keeldus teabenõude täitmisest, viidates sellele, et õigusloomeprotsessis osalejana ei ole tal kohustust infot avalikustada, samuti oli teave kaetud konfidentsiaalsuspiiranguga, kuna see puudutas riigiasutuste tööd.
Direktiivi 2003/4/EÜ alusel on riigiasutused kohustatud isiku taotlusel keskkonnainfole juurdepääsu võimaldama. Direktiiv võimaldab sätestada siseriiklikus õiguses, et riigiasutuse mõistega ei ole hõlmatud õigusemõistmise ja seadusandlusega tegelevad asutused ja institutsioonid (art 2 lg 2). Euroopa Kohus leidis, et sellest tulenevalt ei kohaldata direktiivi ministeeriumidele ja muudele asutustele õigusloome teabe osas, milles nad osalevad seaduseelnõude ettevalmistamise, parlamendile esitamise ja arvamuse kujundamise kaudu. Küll aga ei kohaldu kohtu hinnangul teabele juurdepääsu võimaldamise piirang enam pärast õigusloomeprotsessi lõppemist. Sellist lähenemist põhjendab kohus eesmärgiga tagada õigusloomeprotsessi laitmatu kulgemine, mis pärast protsessi lõppu pole enam ohustatud.
Direktiiv näeb ette ka võimaluse piirata juurdepääsu infole, kui teabe avalikustamine võib kahjustada riigiasutuste töö konfidentsiaalsust (art 4 lg 2). Euroopa Kohus märkis selles osas, et riigiasutused võivad teabele juurdepääsu piirata riigiasutuse töö konfidentsiaalsuse tõttu üksnes siis, kui selline piirangu alus on siseriiklikus õiguses sätestatud. Kohus rõhutas, et sellisel juhul peab riigiasutuse töö ulatus, millele konfidentsiaalsus laieneb, olema siseriiklikes õigusnormides selgelt määratletud. Samas lisas kohus, et riigiasutuse töö konfidentsiaalsusele tuginemisel peab riigiasutus lähtuma huvide tasakaalustamisest iga üksikjuhtumi konkreetsetele asjaoludele toetudes – peab hindama, kuidas teabe avalikustamine teabe konfidentsiaalsust võib kahjustada.
Eestis lubab avaliku teabe seadus tunnistada õigustloovate aktide eelnõud asutusesiseseks kasutamiseks üksnes enne nende kooskõlastamisele saatmist või vastuvõtmiseks esitamist (AvTS § 35 lg 2 p 1). See tähendab, et meil ei ole võimalik piirata teabele juurdepääsu kogu õigusloomeprotsessi jooksul, vaid ainult osal sellest. Seega võib loota, et Eestis eeltoodud kohtuasjaga analoogseid probleeme praktikas tekkida ei saa.
Vt Euroopa Kohtu otsust asjas C 204/09
Vt ka EL direktiivi 2003/4/EÜ (nn keskkonnainfo kättesaadavuse direktiiv) (pdf)
Euroopa Kohus tegi 28. veebruaril kohtuasjas C 41/11 otsuse, milles asus seisukohale, et erilistel asjaoludel on lubatud keskkonnamõju hindamise kohustuse rikkumisele vaatamata vastuvõetud ja seejärel tühistatud õigusakti mõju säilitada kuni õiguspärase akti jõustumiseni. Kohtuasi puudutas Belgia nitraaditundlike alade tegevuskava, mis on kehtestatud EL direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest alusel, ning millele ei viidud läbi keskkonnamõju strateegilist hindamist (KSH) (selles asjas KSH kohustuse rikkumist puudutavat kohtulahendit kajastasime KÕKi 2010.a juulikuu uudiskirjas). Käesolevas asjas on tegemist Belgia kohtu eelotsusetaotlusele antud vastusega, kas on lubatud kõnealuse määruse tühistamise tagajärgi edasi lükata kuni õiguspärase õigusakti jõustumiseni. Kuna kõnealune tegevuskava võeti vastu KSH-d läbi viimata tuleks see vastuolu tõttu EL õigusega tühistada, kuid samal ajal on tegevuskava EL direktiivi 91/676/EMÜ kohaseks täitmiseks vajalik.
Euroopa Kohus selgitas, et üldjuhul on liikmesriigil kohustus keskkonnamõju hindamise kohustuse rikkumisega vastuvõetud kava või programm peatada või tühistada. Kohus nentis aga, et erandkorras võib olla lubatud rakendada siseriikliku õiguse sätet, mis võimaldab tühistatud õigusakti mõju säilitada kuni õiguspärase õigusakti jõustumiseni. Kohus märkis, et seejuures peab olema täidetud kaks tingimust: esiteks peab tegu olema meetmega, mis võtab nõuetekohaselt üle direktiivi 91/676 ning teiseks tuleb tuvastada, et tegevuskava tühistamisega seotud kahjulik keskkonnamõju on suurem kui selle edasikehtimisel. Lisaks võib selline siseriikliku õigusakti mõju erandkorras säilitamine toimuda üksnes minimaalse perioodi jooksul, mis on vajalik KSH kohustuse rikkumise heastamiseks vajalike meetmete rakendamiseks.
Vt Euroopa Kohtu otsust asjas C 41/11
Vt ka EL direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (pdf)
Loe samas asjas varasema eelotsusetaotluse kohta lähemalt 2010.a juulikuu keskkonnaõiguse uudiskirjast
10. veebruaril võttis Euroopa Komisjon vastu rakendusotsuse 2012/119/EL, milles täpsustatakse parima võimaliku tehnika (PVT) viitedokumentide koostamise korda (eelkõige sellega seotud teabevahetust) ning nende dokumentide sisu.
PVT viitedokumendid on EL tööstusheite direktiivi (2010/75/EL) kohaselt Euroopa Komisjoni poolt välja töötatavad tehnilised dokumendid, mis kirjeldavad mingi saastuse kompleksse kontrolli ja vältimise regulatsiooniga hõlmatud tööstusliku tegevusvaldkonna parimat võimalikku tehnikat. Parim võimalik tehnika on mingis kindlas tööstusharus kasutatav tehnika, mis on ühelt poolt keskkonna kaitsmisel kõige tõhusam ning teisalt seejuures majanduslikult ja tehniliselt vastuvõetav. EL tööstusheite direktiiv reguleerib suure keskkonnamõjuga tööstustegevusi ning koondab ja uuendab mitmeid varasemaid EL õigusakte, nt saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivi (2008/1/EÜ) ning suurte põletusseadmete direktiivi (2001/80/EÜ). PVT viitedokumendi üheks osaks on eraldi Komisjoni otsusega vastu võetavad PVT järeldused, mis on aluseks konkreetse käitiste suhtes antava kompleksloa nõuete määramisel. Käitistest lähtuva heite piirväärtuste määramisel tuleb tööstusheite direktiivi kohaselt üldjuhul otseselt lähtuda PVT järeldustes kirjeldatud heitetasemetest. EL tööstusheite direktiiv tuleb liikmesriikidel üle võtta 7. jaanuariks 2013. a.
Komisjoni rakendusotsus on juhiseks, kuidas viia läbi PVT viitedokumentide koostamist ning kuidas need üles ehitada (milline peaks olema viitedokumentide struktuur). Samuti kirjeldatakse täpsemalt, millised peaksid olema kompleksloa nõuete määramisel olulist rolli mängivad PVT järeldused. Seeläbi soovitakse saavutada ühtest praktikat nii erinevate valdkondade viitedokumentide ja järelduste koostamise protsessi kui ka dokumentide sisu osas.
Vt Euroopa Komisjoni rakendusotsuse teksti (pdf)
Vt ka Euroopa Komisjoni tööstusheidete teemalist veebilehte
Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon (ITRE) andis 28. veebruaril oma heakskiidu uue energiatõhususe direktiivi eelnõule. Direktiivi peamiseks eesmärgiks on saavutada aastaks 2020 läbi energiatõhususe tõusu 20% primaarenergia sääst. Sellise eesmärgi võttis Euroopa Liit endale 2007. a märtsis, nn uue kliima- ja energeetikapaketi vastuvõtmisel. Komisjoni hinnangul on direktiivi vastuvõtmine vajalik, kuna ilma lisasammude võtmiseta saavutatakse eesmärgist vaid umbes pool (9% primaarenergia sääst).
Vaidlused Euroopa Parlamendis direktiivi eelnõu täpse sisu üle olid pingelised, Euroopa Komisjoni poolt eelmise aasta juunist avalikustatud ettepanekusse (mille sisu kohta võib lugeda meie 2011. a juuli uudiskirjast) tehti mitmeid muudatusi. Positiivseks võib pidada, et direktiivi eelnõule lisati liikmesriikidele siduvad energiatõhususe suurendamise eesmärgid. Samas alandati avalike hoonete kohustuslikku energiasäästlikumaks renoveerimise mahtu 3%-lt aastas 2,5%-le. Teisalt jäi direktiivi eelnõusse sisse üks olulisemaid nõudeid - energia turustajate ja jaemüüjate suhtes kehtiv kohustus säästa igal aastal 1,5% enda poolt müüdavast energiast (nt küttesüsteemide tõhustamise, topeltklaasidega akende ehitamise vms teel).
Järgmise sammuna algavad läbirääkimised Euroopa Parlamendi ning liikmesriikide esindajate (Euroopa Nõukogu) vahel. Euroopa Nõukogu eesistujamaa Taani on pidanud direktiivi osas kokkuleppe saavutamist oma 2012. a juulis lõppeva eesistumisaja üheks tähtsaimaks eesmärgiks.
Vt Euroopa Komisjoni algse eelnõu teksti (pdf, ingl k)
Vt Euroopa Parlamendi poolt eelnõusse tehtud muudatuste teksti (pdf, ingl k)
Vt ka Euroopa Parlamendi pressiteadet (ingl k)
Vt ka portaali Euractiv.com artiklit hääletuse kohta (ingl k)
Vt ka Euroopa Komisjoni veebilehte EL kliima- ja energeetikapaketi kohta (ingl k)
27. veebruaril võttis keskkonnaminister vastu määruse „Kasvuhoonegaaside heitkoguste ühikutega kauplemise kord“ muudatused. Muudatuste kohaselt peavad kasvuhoonegaaside kauplemise süsteemiga hõlmatud käitajad esitama aastatel 2008-2011 tekitatud heitele vastava hulga saastekvoote käesoleva aasta 30. aprilliks. Määruse varasema versiooni kohaselt oleks neil vastav kohustus tulnud täita alles kauplemisperioodi lõpus, st järgmise aasta 30. aprilliks.
Muudatus on seotud kasvuhoonegaaside riikliku jaotuskava heakskiitmisega Euroopa Komisjoni poolt möödunud aasta detsembris. Selle alusel oli käitajatele võimalik tasuta välja jagada teatud hulk saastekvoote (selle kohta kirjutasime lähemalt jaanuari uudiskirjas), puudujääva koguse peavad käitajad vajadusel hankima oksjonite teel.
Vt muudetud keskkonnaministri määruse teksti Riigi Teatajas
Vt ka 2011. a detsembrikuise keskkonnaõiguse uudiskirja uudist Eesti riikliku kasvuhoonegaaside jaotuskava heakskiidu kohta
Euroopa Komisjon võttis 10. veebruaril vastu rakendusotsuse 2012/115/EL, millega täpsustatakse suurtele (vähemalt 50 MW nimisoojusvõimsusega) põletusseadmetele kohaldatavatest heite piirväärtustest erandite tegemise korda siseriikliku üleminekukava alusel. Rakendusotsuses on täpsustatud, milliseid andmeid peab siseriiklik üleminekukava sisaldama ning kuidas üleminekukavasid koostada ja rakendada.
EL direktiivi 2010/75/EL (nn tööstusheite direktiivi) kohaselt hakatakse alates 2016. aastast enne 7. jaanuari 2013. a keskkonnakompleksloa saanud suurte põletusseadmete (nt üle 50 MW nimisoojusvõimsusega fossiilkütuseid põletavate elektrijaamade) suhtes rakendama varasemast rangemaid heite piirväärtusi. Siseriiklikud üleminekukavad on üks selles direktiivis leiduvaid üleminekuregulatsioone, mille alusel saab suurte põletusseadmete suhtes erandkorras kohaldada tavapärasest leebemaid heite piirväärtusi vääveldioksiidi, lämmastikoksiidide ja tolmu heitele. Üleminekukavad saavad vastavalt tööstusheite direktiivile kehtida 2016. a 1. jaanuarist 2020. a 30. juunini, selle aja jooksul vähendatakse kavaga hõlmatud põletusseadmete heitele kohaldatavaid piirväärtusi järk-järgult selliselt, et need vastaks 2020. aastast direktiiviga ette nähtud, varasematest rangematele heite piirväärtustele.
Vastuvõetud rakendusotsus on liikmesriikidele üleminekukavade koostamisel oluline, kuna kirjeldab täpselt, milliseid andmeid selles esitada tuleb selleks, et üleminekukava loetaks Euroopa Komisjoni poolt nõuetele vastavaks. Euroopa Komisjoni heakskiit üleminekukavale on selle kohaldamise eelduseks. Liikmesriikidel on nõuetekohase üleminekukava esitamiseks aega järgmise aasta 1. jaanuarini.
Vt Euroopa Komisjoni rakendusotsuse 2012/115/EL teksti Euroopa Liidu Teatajas (pdf)
Euroopa Komisjon on algatanud veebipõhise konsultatsiooni võõrliikide sissetungi teemal. Mujalt sissetoodud invasiivsed võõrliigid, mis kohalikus keskkonnas kiiresti levivad, võivad ohustada kohalikku loomastikku ja taimestikku ning kahjustada tõsiselt ökosüsteeme ja bioloogilist mitmekesisust. Euroopa Komisjon on kaalumas võimalusi probleemi lahendamiseks, vajaduse korral ka vastava õigusakti vastuvõtmisega. Algatatud arutelu eesmärgiks on koguda arvamusi, kuidas probleemi kõige tõhusamalt lahendada. Võimalike meetmete hulgas on Komisjoni teatel kaubanduspiirangud, märgistussüsteemid, järelevalvemehhanismid, tõrjemeetmed ning kahjustatud ökosüsteemide taastamine.
Arutelul osalemiseks palutakse huvitatud isikutel – üksikisikutel, ettevõtete ja tarbijate esindajatel, huvirühmadel, vabaühendustel ja ametiasutustel – esitada oma arvamus enne 12. aprilli 2012. Uuringus saab osaleda aadressil: http://ec.europa.eu/environment/consultations/invasive_aliens.htm
Loe invasiivsete võõrliikide kohta lähemalt Komisjoni veebilehelt (ingl k)
Euroopa Liidu Nõukogu võttis 10. veebruaril vastu määruse fosfaatide ja muude fosfori ühendite kasutamise piiramiseks kodumajapidamises ja pesumajades kasutavates pesupesemisvahendites ja nõudepesumasina pesemisvahendites, mille eesmärgiks on vähendada pesuvahenditega vetesse kanduvate fosfaatide hulka. Määrusega muudetakse EL määrust 648/2004/EÜ puhastusvahendite märgistamise kohta.
Määruse kohaselt kehtestatakse pesupesemisvahendite fosfori piirmääraks 0,5 grammi ühe pesemiskorra kohta, piirmäär jõustub 30. juunil 2013. aastal. Nõudepesumasinates kasutavate puhastusvahenditele seatakse fosfori piirmääraks 0,3 grammi ühe pesemiskorra kohta, see nõue jõustub 1. jaanuaril 2017. aastal. Pikaajalise üleminekuperioodi põhjuseks on võimaldada pesuvahendite tootjatel asendada fosfaadid keskkonnasõbralikemate ainetega.
Fosfaate kasutatakse vee pehmendamiseks ja pesemisvahendite töö tõhustamiseks, kuid tegemist on veekeskkonda kahjustavate ainetega, mis suurendavad eutrofeerumist (vetikate vohamist).
Vt Euroopa Liidu Nõukogu pressiteadet
Vt määruse teksti Euroopa Liidu Nõukogu kodulehel (pdf, inglise keeles)
Vt EL määrust 648/2004/EÜ puhastusvahendite märgistamise kohta
8. märtsil võttis Vabariigi Valitsus vastu uue avalikult kasutatavate veekogude nimekirja. Senine valitsuse määrus avalikult kasutatavate veekogude nimekirja kohta tunnistati kehtetuks. Muudatus on tingitud asjaolust, et avalikult kasutatavate veekogude nimekiri tuleb kinnitada korralduse kui üksikaktiga, mitte määruse kui üldaktiga. Nimelt vastab nimekiri haldusmenetluse seaduse kohaselt üldkorralduse tunnustele – avalikult kasutatavate veekogude nimekirja kinnitamisega reguleeritakse nimistus olevate veekogude avalik-õiguslikku seisundit ja nende kasutamisega seotud subjektiivseid avalikke õigusi ja kohustusi. Veekogu avalik kasutamine on veekogu kasutamine igaühe poolt ilma veekogu seisundit mõjutavate ehitiste või tehnovahenditeta (nt suplemine, veesport, veel ja jääl liikumine jms). Kõik veekogud ei ole avalikult kasutatavad, kuna kuuluvad eraomandisse.
Lisaks vormilisele muudatusele on nimekirjas tehtud ka sisulisi täpsustusi, kuna see on olnud muutumatu alates 2003. aastast. Nii on nimekirja lisatud uusi tekkinud järvi (saartel ja Läänemaal on tekkinud rannajoone muutuse ja maapinna kerke tõttu endistest merelahtedest uusi järvi, põlevkivi-, pae-, liiva-, kruusa- ja turbakarjääridesse on tekkinud mitmed uued tehisveekogud). Mõned järved, paisjärved ja vooluveekogud on nimekirjast ka välja arvatud seoses veeseaduses §-s 7 sätestatud nõuetega avalikult kasutatavate veekogude nimekirja kandmise kohta (nt ühe kinnisasja piires asuvat eraõiguslikule isikule kuuluvat väljavooluta seisuveekogu ei kanta avalikult kasutatavate veekogude nimekirja; samuti ka vooluveekogu, mille valgala on väiksem kui 25 km2).
Vabariigi Valitsuse määrus kehtiva avalikult kasutatavate veekogude nimekirja kehtetuks tunnistamise kohta jõustub 30. märtsil 2012.a ning korraldus uue nimekirja kohta jõustub 30. märtsil 2012.a
Vt VV korraldusega kehtestud uut avalikult kasutatavate veekogude nimekirja Riigi Teatajas
Vt VV määrust kehtiva nimekirja kehtetuks tunnistamise kohta Riigi Teatajas
Vt taustaks ka Vabariigi Valitsuse 8.03.2012. a istungi kommenteeritud päevakorda ning uue nimekirja eelnõud ja seletuskirja eelnõude infosüsteemis (EIS)
Keskkonnaministeerium on teatanud, et hakkab ajakohastama veemajanduskavasid. Veemajanduskavad on vee kaitse ja kasutamise korraldamise alusdokumendid, mis on koostatud kõikide veemajanduspiirkondade ehk vesikondade jaoks. Eestis on kolm vesikonda – Ida-Eesti vesikond, Lääne-Eesti vesikond ja Koiva vesikond. Kehtivad veemajanduskavad kinnitas Vabariigi Valitsus 2010. aasta aprillis ja need tuleb Keskkonnaministeeriumi teatel ajakohastada hiljemalt 2015. aasta detsembriks.
Ministeeriumi teatel keskendutakse ajakohastatavates veemajanduskavades senisest enam põllumajandusest ja hajaasustusest tulenevale reostusele, kliimamuutuse mõjule, paisutatud ja tõkestatud jõgedele ning veekogude tervendamisele. Täpsustada plaanitakse üksikasjalikke meetmeid vete seisundi parandamiseks, meetmete elluviijaid, tegevusteks vajalikke kulutusi ja neist saadavat tulu.
Veemajanduskava, meetmete kava ning üleujutusohuga seotud riskide maandamiskava koostamises osalemine on avatud kõigile asjast huvitatud isikutele ning kõik saavad esitada oma seisukohti. Selleks korraldatakse igas vesikonnas kolmel korral kuuekuuline avalik väljapanek – kõigepealt oodatakse 2012. aastal seisukohti veemajanduskavade koostamise ajagraafiku ja tööplaani kohta, 2013. aastal oluliste veemajandusprobleemide kohta ning 2015. aastal veemajanduskava eelnõu kohta.
Vt ka Keskkonnaministeeriumi teadet veemajanduskavade ajakohastamise kohta
Vt täiendavat infot veemajanduskavade koostamise, sh vesikondade ja kehtivate veemajanduskavade kohta Keskkonnaministeeriumi vastavalt veebilehelt
29. veebruaril võttis keskkonnaminister vastu puurkaevu ja puuraugu rajamise nõuete määruse muudatused, mis puudutasid puurkaevude ja -aukude kohta Keskkonnaametile andmete esitamist nende projekteerijate või puurijate poolt.
Määruse muudatuste kohaselt saavad puurkaevude ja -aukude projekteerijad ja puurijad esitada andmeid rajatud või rekonstrueeritud puurkaevude ja -aukude konstruktsiooni, geoloogilise läbilõike, veekeemia jmt kohta, sisestades nõutud andmed ise otse elektroonilisse andmebaasi e-keskkonnaameti portaali kaudu. Seni kehtinud määruse järgi kandis puurkaevude ja -aukude andmeid elektroonilisse puurkaevude ja -aukude andmebaasi Keskkonnaamet, tehes seda puurijate ja projekteerijate poolt esitatud materjalide põhjal. Seega võimaldavad määruse muudatused eelnõu seletuskirja kohaselt oluliselt vähendada Keskkonnaameti töökoormust ning lühendada puurkaevu või -augu rajamise või rekonstrueerimise protsessi. Keskkonnaameti ülesandeks jääb e-keskkonnaameti kaudu esitatud andmete kontrollimine ja nõuetele vastavuse kinnitamine.
Puurkaevu või -augu andmete esitamiseks elektroonilisel teel peab isik järgima keskkonnaministri määruses kehtestatud nõudeid Keskkonnaametile elektroonilisel teel esitatavate dokumentide kohta. Isik peab sõlmima Keskkonnaametiga e-keskkonnaameti kasutamise lepingu. Määruse muudatused jõustusid 9. märtsil.
Vt puurkaevu ja puuraugu rajamise nõuete määruse teksti Riigi Teatajas
Vt puurkaevu ja puuraugu rajamise nõuete määruse muudatusi Riigi Teatajas
Vt ka määruse muutmise eelnõud ja seletuskirja Eelnõude Infosüsteemist EIS
Vt ka määrust Keskkonnaametile elektroonilisel teel esitatavate dokumentide nõuete kohta Riigi Teatajast
Euroopa Komisjon esitas veebruaris kaks uut aruannet, milles käsitletakse Euroopa mullapinnaga seotud poliitilisi ja teaduslikke aspekte. Aruannetes esitatud järeldustest on Komisjon toonud olulisena välja, et aastatel 1990-2006 kaotati iga päev vähemalt 275 hektarit mullapinda selle alatiseks veekindla materjaliga katmise läbi (mis tähendab kümne aastaga Küprose suuruse pindala kaotamist); mulla vee-erosioon mõjutab Euroopas 1,3 miljoni km2 suurust maa-ala; mulla degradeerumine mõjutab meie võimet toota toiduaineid, hoida ära põude ja üleujutust, peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ning võidelda kliimamuutusega.
Õigusliku regulatsiooni seisukohalt on oluline, et Komisjon on jälle kord toonud välja vajaduse meetmete järele, et mulla jätkuvat degradeerumist ennetada. Seni on Komisjon toetanud teadlikkuse tõstmisega seotud algatsui ning teadus- ja seireprojekte, samuti eraldanud finantsvahendeid tööstusalade ja saastunud maa taastamiseks. Samas ei ole praegused meetmed Komisjoni teatel piisavalt tõhusad, et Euroopa mullapinda kaitsta. Euroopa Komisjon esitas juba 2006. aastal eelnõu mulla raamdirektiivi kehtestamiseks, ent seda ei ole senini nõukogus ja Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud.
Vt ülevaadet mullakaitse teema reguleerimisest KÕKi temaatilisel veebilehel
14. veebruaril võttis Euroopa Komisjon vastu määruse (EL) nr 143/2011, millega lisati 8 uut ainet EL määruse (EÜ) nr 1907/2006 (nn REACH määrus) XIV lisasse. REACH määrus on õigusakt, mis reguleerib kemikaalide (eriti ohtlike kemikaalide) kasutamist Euroopa Liidus. Määruse kohaselt kuuluvad kemikaalid, mida kasutatakse tööstus teatud kogustes registreerimisele, mõningatel juhtudel hinnatakse nende ohutust. Ohtlike ainete kasutamine on piiratud (lubatud teatud juhtudel või ainult vastava loa alusel) või täielikult keelatud. Määruse XIV lisas on loetletud ained, mida loetakse eriti ohtlikeks, kuna tekitavad vähki, on mutageensed, põhjustavad kahju reproduktiivorganitele või on bioakumuleerivad. Selliste ainete puhul on nende kasutamine ükskõik kui väikestes kogustes lubatud vaid Komisjoni poolt antud loa alusel.
REACH määruse XIV lisasse lisatud uute ainete kasutamine ilma loata on keelatud sõltuvalt ainest hiljemalt 21. augustist 2015. a. Taotlusi ainete kasutamiseks loa saamiseks on võimalik esitada samuti sõltuvalt konkreetsest ainest kuni 21. veebruarini 2014 (mõningate ainete puhul on taotluste esitamise tähtaja lõpp varasem). Koos uute ainetega kuulub eriti ohtlike ainete loetellu nüüd 14 erinevat ainet. Esimesed kuus ainet lisati loetellu eelmise aasta veebruaris, kajastasime seda ka 2011. a märtsikuises keskkonnaõiguse uudiskirjas. Kandidaatainete nimekirja, mis võidakse samuti Komisjoni poolt eriti ohtlike ainete loetellu lisada, kuulub lisaks neile veel 73 ainet.
Vt ka EL määruse (EÜ) nr 1907/2006 teksti (pdf)
Eelmises uudiskirjas kirjutasime kahest uuest määrusest, millega täpsustatakse geneetiliselt muundatud põllukultuuride käitlemise nõudeid seoses GM põllukultuuride käitlemiseks vajaliku koolituse ning GM põllukultuuride andmekogusse andmete esitamise taotlusega. Nüüdseks on Riigi Teatajas ilmunud kolmaski selleteemaline põllumajandusministri määrus (määrus nr 11) – selle määrusega kehtestatakse GM maisi ja kartuli kasvatamisest teavitamiseks esitatava teatise sisu- ja vorminõuded, teavitusvahemaa ulatus ning käitlemise täpsustatud nõuded.
Uue määruse kohaselt tuleb enne GM põllukultuuri kasvatamise alustamist teavitada teavitusvahemaa piiresse jääva põllu valdajat vastavast kavatsusest väljastusteatega tähtkirjaga või elektrooniliselt digitaalallkirjaga (teate vorm on määruse lisas, teade tuleb GMOVS kohaselt esitada vähemalt 3 kuud enne kasvatamisega alustamist). Teavitusvahemaa ulatuseks on 400 m GM maisi kasvatamise korral ja 100 m GM kartuli kasvatamise korral. Lisaks tuleb GM põllukultuuri kasvatamisel jätta sama liiki geneetiliselt muundamata põllukultuuri põllu ja GM põllu vahele vahemaa, milleks on maisi puhul 200 m ja kartuli puhul 50 m (või saavutada selle vahemaa piiresse jäävate sama kultuuri kasvatavate põldude omanikega kirjalikud kokkulepped). Lisaks on määrusega sätestatud nõuded GM põllu servas olevale puhvertsoonile ning ajavahemikule, mis tuleb jätta GM põllukultuuri ja samal põllul sama, ent geneetiliselt muundamata kultuuri kasvatamise vahele (maisi puhul 2 aastat, kartuli puhul 4 aastat). Eraldi nõuded kehtestatakse GM põllukultuuri veole, ladustamisele, seadmete puhastamisele ning GM põllukultuurist hiljem tärganud taimede eemaldamisele.
GM põllukultuuride käitlemise nõuded tulenevad geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise seadusest (GMOVS), mida täiendati vastava peatükiga juba 2010. aastal – vt selle kohta lähemalt keskkonnaõiguse uudiskirja tollasest uudisest. Nõuete eesmärgiks on vältida tava- ja mahepõldude saastumist geneetiliselt muundatud organismidega.
Vt põllumajandusministri määrust nr 11 Riigi Teatajas

matches:
Kohus
Kohus
kohus
Kohus
Kohus
§ 35
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus


PlayStationi kasutajad on juba pikemat aega oodanud, et Sony näitaks lõpuks ometi milline PlayStation 5 välja näeb ja palju see maksma hakkab. Seni on Sony suutnud mõlemat teemat hetkel edukalt vältinud ja seetõttu on kasutajad pidanud rahulduma erinevate lekete ja analüütikute ennustustega.
Eelmisel nädalal hakkas Kanada müüja Play N Trade Vancouver Island vastu võtma PS5 eeltellimusi, hinnaga 559 Kanada dollarit. Ümberarvestatuna teeks see Ameerika Ühendriikides 399 dollarit, mistõttu Euroopas hakkaks PS5 maksma 399 eurot. Tegemist tundub olevat liiga hea hinnaga, et seda julgeks tõsiselt võtta. Samapalju maksis ka PS4 kui see 2013. aasta novembris müügile tuli.
Sony püüab loomulikult pakkuda konkurentsivõimelist hinda turul, et võistelda Microsofti uue konsooliga. Näiteks PS4 müüdi 100 eurot odavamalt kui Xbox One’i konsooli. Odavam hind, Microsofti ebaõnnestunud DRM ideed ja konsooli saadavus turul aitasid Sonyl kiirelt kasvatada edumaad Microsofti ees. Võimalik, et Sony püüab sama teha ka uue põlvkonna konsoolide puhul. Samas ei ole välistatud endiselt ka see, et Play N Trade siiski ei tea PS5 hinda ja küsib tellijatelt hiljem lisatasu juurde.
Senikaua kuni Sony ei ole ametlikult PS5 hinda avaldanud tasub selliseid lekkeid ja kuulujutte võtta täpselt sellena mis nad on. PlayStation 5 tuleb esialgsete plaanide kohaselt müügile käesoleva aasta lõpus. Sony on hetkel kinnitanud, et koroonaviirus ei ole veel PS5 müügile tuleku aega mõjutanud.
lekked ja kuulujutud
Play N Trade Vancouver Island


RTL 2006, 6, 98
Vastu võetud 03.01.2006 nr 2
1. Kustutada Vabariigi Valitsuse 8. veebruari 2000. a korraldusega nr 94-k kinnitatud «Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirjast» (RTL 2000, 21, 298; 2005, 82, 1206) järgmised mittetulundusühingud ja sihtasutused:
1) punktist 3 «Hiiu maakond» Soera kodu-uurimise selts (praegu kehtiv nimi Palade Piirkondlik Külaselts) registrikoodiga 80150311 «Tulumaksuseaduse» § 11 lõigete 5 ja 6 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 3. oktoobri 2005. a otsusele nr 8-12/1433;
2) punktist 3 «Hiiu maakond» Ühendus Käina Valla Harrastusteater registrikoodiga 80135665 «Tulumaksuseaduse» § 11 lõigete 5 ja 6 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 14. oktoobri 2005. a otsusele nr 8-12/1546;
3) punktist 4 «Narva» Heategevusselts ALGUS registrikoodiga 80162455 mittetulundusühingu enda 11. oktoobri 2005. a taotluse alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 12. oktoobri 2005. a otsusele nr 8-12/1352;
4) punktist 4 «Narva» Ida-Eesti Pimedate Ühing registrikoodiga 80054048 mittetulundusühingu enda 14. oktoobri 2005. a taotluse alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskuse 14. oktoobri 2005. a otsusele nr 8-12/1362;
5) punktist 4 «Narva» Narva Võistlustantsu Liit registrikoodiga 80070003 mittetulundusühingu enda 22. juuni 2005. a taotluse alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Ida maksukeskuse 29. juuni 2005. a otsusele nr 8-12/1052;
6) punktist 8 «Lääne maakond» Läänemaa Lastekaitse Ühing registrikoodiga 80079607 «Tulumaksuseaduse» § 11 lõigete 5 ja 6 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Lääne maksu- ja tollikeskuse 13. oktoobri 2005. a otsusele nr 8-12/1535;
7) punktist 14 «Tartu maakond» Lõuna-Eesti Itaalia Selts registrikoodiga 80016133 «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 5 punkti 5 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 11. oktoobri 2005. a otsusele nr 8-12/1620;
8) punktist 14 «Tartu maakond» Mittetulundusühing ELSA registrikoodiga 80101287 «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 5 punkti 3 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 16. septembri 2005. a otsusele nr 8-12/1433;
9) punktist 14 «Tartu maakond» Tartu Mudelraudtee Klubi Miniekspress registrikoodiga 80109685 «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 5 punkti 3 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 11. oktoobri 2005. a otsusele nr 8-12/1627;
10) punktist 17 «Võru maakond» Sihtasutus Võrumaa Paljulapseliste Perede Fond registrikoodiga 90001517 (registrist kustutatud 1.06.2005) «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 5 punkti 3 alusel vastavalt Maksu- ja Tolliameti Lõuna maksu- ja tollikeskuse 22. novembri 2005. a otsusele nr 8-12/1953.
2. Avaldada korraldus Riigi Teatajas ning Maksu- ja Tolliametil teha käesolev korraldus koos nimekirjast kustutamise aluseks oleva Maksu- ja Tolliameti piirkondliku maksu- ja tollikeskuse otsusega teatavaks korralduse punktis 1 nimetatud mittetulundusühingutele ja sihtasutustele.
3. Korraldust rakendatakse 1. jaanuarist 2006. a.


Surveseadme tehnilise kontrolli teostamise kord ja sagedus – Riigi Teataja
Surveseadme tehnilise kontrolli teostamise kord ja sagedus
Surveseadme tehnilise kontrolli teostamise kord ja sagedus - sisukord
§ 2 Tehniline kontroll
2 REGISTREERITAVA SURVESEADME TEHNILINE KONTROLL
§ 3 Tehnilise kontrolli toimingud
§ 4 Korraline tehniline kontroll
§ 5 Erakorraline tehniline kontroll
§ 6 Surveseadme korralise tehnilise kontrolli sagedus
§ 7 Tehnilise kontrolli vormistamine
3 GAASIBALLOONI TEHNILINE KONTROLL
§ 8 Kohaldamisala
§ 9 Tehniline kontroll
§ 10 Ülevaatuspunkti toimingud
§ 11 Ballooni kontrolli perioodsus
Vastu võetud 24.03.2005 nr 35
RTL 2005, 37, 525
Määrus kehtestatakse «Surveseadme ohutuse seaduse» § 27 lõike 4 alusel.
(1) Käesolevas määruses sätestatakse tehnilise kontrolli kord ja sagedus:
1) registreeritavale surveseadmele;
2) ainult Eestis kasutatavale gaasiballoonile, millele ei kohaldata majandus- ja kommunikatsiooniministri 25. mai 2004. a määrust nr 139 «Transporditavate surveseadmete nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord ning nõuded tehnilisele kontrollile».
(2) Käesolevas määruses sätestatu ei piira lõike 1 punktis 2 nimetatud õigusakti nõuetele vastavate transporditavate surveseadmete turule laskmist ja kasutamist.
§ 2. Tehniline kontroll
(1) Surveseadmele tuleb teha tehniline kontroll käesolevas määruses sätestatud korras ning «Surveseadme ohutuse seaduses» ja käesolevas määruses ettenähtud juhtudel.
(2) Surveseadme tehnilise kontrolli teostamiseks tuleb esitada vastav taotlus tehnilise kontrolli teostajale vähemalt 10 päeva enne korralise tehnilise kontrolli tähtpäeva saabumist või erakorralise tehnilise kontrolli vajaduse tekkimisel.
(3) Surveseadme tehnilise kontrolli taotleja peab kindlustama vajalikud tingimused tehnilise kontrolli ohutuks teostamiseks.
(4) Tehnilise kontrolli teostaja võib surveseadme tehnilise kontrolli korraldamisel arvestada surveseadme omaniku või kasutaja poolt korraldatud seadme tehnilise seisukorra hindamiseks tehtud ekspertiise, tehnilisi uuringuid, katseid ja mõõtmisi, kui tehnilise kontrolli teostaja hindab need toimingute tulemused usaldusväärseks.
2. peatükk REGISTREERITAVA SURVESEADME TEHNILINE KONTROLL
§ 3. Tehnilise kontrolli toimingud
Tehnilise kontrolli käigus tehakse käesolevas määruses sätestatud juhtudel järgmised toimingud:
1) visuaalne uuring, mille käigus tehakse kindlaks, kas surveseadme ja selle elemendid on seest- ja väljastpoolt korras;
2) survekatse, mille käigus tehakse kindlaks, kas surveseadme elemendid on piisavalt tugevad ja nendevahelised liited tihedad;
3) kasutuskontroll, mille käigus tehakse kindlaks, kas surveseadme kasutamine on ohutu.
§ 4. Korraline tehniline kontroll
(1) Esimene korraline tehniline kontroll tehakse pärast surveseadme paigaldamist ja enne kasutusele võtmist või kui asjakohane, siis ainult enne kasutusele võtmist.
(2) Esimese korralise tehnilise kontrolli käigus tehakse kindlaks, kas surveseadme kasutuselevõtmine ja kasutamine on ohutu, sealhulgas kontrollitakse, kas:
1) abiseadmed, juhtimis-, kontroll- ja kaitseseadmed on tehniliselt korras ja toimivad;
2) torustikud on tehniliselt korras ja seadet võib nendega ühendada;
3) surveseade vastab kaasasoleva dokumentatsiooni ja märgistuse alusel «Surveseadme ohutuse seaduse» ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele;
4) surveseade on paigaldatud kasutuskohale tehnilise kontrolli teostaja poolt heakskiidetud projekti või valmistaja poolt kaasaantud paigaldusjuhiste kohaselt.
(3) Esimese korralise kontrolli puhul visuaalset uuringut ja survekatset ei tehta, kui need on tehtud valmistamise käigus.
(4) Edaspidistel surveseadme korralistel tehnilistel kontrollidel tehakse surveseadme kasutuskontroll, visuaalne uurimine ja survekatse. Kui surveseadme tehnilist olukorda ei saa visuaalse uurimise ja survekatsega kindlaks teha või kui need ei ole piisavad, võib teha täiendavaid tehnilisi uuringuid.
§ 5. Erakorraline tehniline kontroll
(1) Erakorraline tehniline kontroll tuleb teha «Surveseadme ohutuse seaduse» § 27 lõikes 3 sätestatud juhtudel.
(2) Pärast surveseadmetööde tegemist tuleb teha erakorraline tehniline kontroll, kui nende tööde käigus remonditi keevituse teel surveseadme rõhualuseid elemente (kamber, trummel, kollektor jne) või ehitati surveseade ümber.
(3) Erakorralise tehnilise kontrolli käigus tehakse vastavalt vajadusele käesoleva määruse §-s 3 nimetatud kontrolli toimingud.
§ 6. Surveseadme korralise tehnilise kontrolli sagedus
(1) Surveseadmele tuleb teha korraline tehniline kontroll tabelis toodud perioodsusega:
Nr Surveseadme liik
Kasutuskontroll
Survekatse
1. Auru-, kuumavee- või vedelikukatel
2. Surveanum, välja arvatud allpool eraldi nimetatud
2.1. Maapealne küttegaasi surveanum
2.2. Maa-alune küttegaasi surveanum
2.3. Külmutusseadme surveanum
2.4. Vaakumisolatsiooniga krüogeenivedeliku surveanum
2.5. Veeldatud süsihappegaasi surveanum
2.6. Lubja- ja tsemenditoodete autoklaav
3. Torustikud
4. Ohtliku vedeliku paikne mahuti:
4.1. Kaheseinalise konstruktsiooniga
4.2. Üheseinalise konstruktsiooniga2
Ohtliku vedeliku veoanum3
1 Survekatset ei tehta, kui anuma tihedus ja tugevus on tõestatud teiste katsemeetoditega.
2 Esimene visuaalne uuring ja survekatse tehakse 10 aasta pärast esimest korralist kontrolli.
3 «Ohtlike veoste rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe «ADR» (RT II 1996, 29, 104) nõuetele vastavate anumate kontrolli sagedus on määratud ADR reeglitega.
(2) Olenevalt surveseadme tehnilisest seisukorrast, kasutustingimustest ja eelmise tehnilise kontrolli tulemustest, võib tehnilise kontrolli teostaja tabelis 1 toodud korralise tehnilise kontrolli toimingu tähtaega kuni 12 kuud lühendada või pikendada.
(3) Arvestamata lõikes 1 sätestatud sagedusi, võib registreeritava surveseadme tehnilist kontrolli teha tehnilise kontrolli teostaja poolt heakskiidetud surveseadme hoolduskavas sätestatud sagedusel. Tehnilise kontrolli teostaja teavitab Tehnilise Järelevalve Ametit surveseadmest, mille puhul tehnilise kontrolli sagedust määratakse hoolduskavaga.
§ 7. Tehnilise kontrolli vormistamine
(1) Tehnilise kontrolli teostaja vormistab tehnilise kontrolli tulemused tehnilise kontrolli protokollis. Tehnilise kontrolli protokolli üks eksemplar tuleb anda surveseadme omanikule.
(2) Tehnilise kontrolli protokoll peab sisaldama:
1) surveseadme andmeid;
2) surveseadme omaniku andmeid;
3) tehnilise kontrolli liiki, toimingut (toiminguid) ja tegemise aega;
4) tehnilise kontrolli tulemust;
5) järgmise tehnilise kontrolli tähtaega;
6) tehnilist kontrolli teostanud isiku ametinimetust, nime ja allkirja;
7) tehnilise kontrolli juures viibinud surveseadme kasutamise järelevaataja nime ja allkirja.
3. peatükk GAASIBALLOONI TEHNILINE KONTROLL
§ 8. Kohaldamisala
(1) Käesolevas peatükis sätestatud nõudeid kohaldatakse gaasiballooni tehnilisele kontrollile.
(2) Käesolevas peatükis sätestatud nõudeid ei kohaldata sõidukisse püsivalt paigaldatud balloonile (toite-, jahutussüsteemi või muu seadme balloonile).
(3) Käesolevas peatükis kasutatakse majandus- ja kommunikatsiooniministri 25. mai 2004. a määruse nr 139 «Transporditavate surveseadmete nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord ning nõuded tehnilisele kontrollile» mõisteid seal kasutatud tähenduses.
§ 9. Tehniline kontroll
(1) Ballooni tehniline kontroll seisneb tehnilise kontrolli teostaja poolt heakskiidetud ülevaatuspunkti pistelises kontrollis.
(2) Pistelist kontrolli tehakse vähemalt kaks, kuid mitte sagedamini kui neli korda aastas. Pisteliste kontrollide käigus kontrollib tehnilise kontrolli teostaja ülevaatuspunkti poolt kontrollitud balloonidest kuni 5%, kuid mitte vähem kui kahe ballooni nõuetele vastavust.
(3) Tehnilise kontrolli teostaja hindab ballooni ülevaatuspunkti heakskiitmisel, kas ülevaatuspunktis on kõik ballooni tehnilise kontrolli tegemiseks vajalikud vahendid ja seadmed, kas ülevaatuspunkti töötajad on vajaliku väljaõppega ning kas ülevaatuspunkti töökorraldus tagab piisava usaldusväärsuse ballooni kontrolli tulemuste suhtes.
(4) Paragrahvi 10 lõikes 2 nimetatud märgistus peab olema tehnilise kontrolli teostaja poolt heaks kiidetud.
§ 10. Ülevaatuspunkti toimingud
(1) Arvestades «Surveseadme ohutuse seaduse» § 15 lõikes 1 sätestatut, tuleb nõuetele mitte vastavad ja ohtlikud balloonid kontrollipunkti poolt välja praakida. Sellist ballooni võib taas kasutusele võtta üksnes siis, kui pärast selle remonti tuvastatakse vastava kontrolli käigus ballooni nõuetele vastavus.
(2) Kontrolli läbinud balloonid varustab ülevaatuspunkt vastava märgistusega, millel kajastatakse vähemalt kontrollimise aeg, järgmine kontrollimise tähtaeg ning andmed kontrolli teostaja kohta. Väljapraakimisel tehakse balloonile vastav märgistus nii, et ballooni edasine kasutamine oleks välistatud. Ballooni, millel puudub kontrollimise märgistus või mille kontrollitähtaeg on ületatud, ei tohi täita.
(3) Ballooni (välja arvatud atsetüleeniballoon) kontrollimisel tuleb teha järgmised toimingud:
1) ballooni sise- ja välispinna visuaalne kontrollimine;
2) balloonide massi ja mahutavuse kontrollimine;
3) veesurvekatse.
(4) Atsetüleeniballooni kontrollimisel tuleb teha järgmised toimingud:
1) ballooni välispinna visuaalne uuring;
2) poorse massi kontrollimine.
(5) Pärast atsetüleeniballooni poorse massi seisundi kontrollimist tuleb iga balloon varustada järgmiste andmetega:
1) poorse massi kontrollimise aasta ja kuu;
2) märgis, mis kinnitab poorse massi kontrollimist (12-mm läbimõõduga märgis tähtedega Pm).
(6) Poorse massiga täidetud atsetüleeniballoonile tehakse survekatse lämmastikuga rõhul 35 bar. Katsetamiseks kasutatava lämmastiku puhtus peab olema mahuliselt vähemalt 97%.
§ 11. Ballooni kontrolli perioodsus
(1) Ballooni kontrolli tuleb teha enne selle järjekordset täitmist arvestades asjakohastes standardites sätestatud sagedusel. Standardite puudumisel tuleb ballooni kontroll teha järgneva perioodsusega:
1) kaks aastat, kui balloonis on sööbiv gaas või boortrifluoriid, vääveldioksiid, väävelfluoriid, lämmastikmonoksiid või volframheksafluoriid;
2) kümme aastat, kui ballooni maht on kuni 150 liitrit ja selle sisuks on propaan, propeen, butaan, buteen, veeldatud lämmastik, argoon, heelium, neoon, krüptoon, mittepõlev, mittemürgine, mittesööbiv, halogeenitud süsivesinik, mille kriitiline temperatuur on üle +70 °C, või nende segu;
3) viis aastat, kui balloonis on mõni muu gaas peale punktides 1 ja 2 nimetatu;
4) armeeritud klaasplastist või alumiiniumist valmistatud balloonidele vastavalt tootja või vastavushindamisasutuse poolt märgitud perioodsusega.
(2) Atsetüleeniballoonide liikumatu monoliitse täidismassi seisundit tuleb kontrollida pärast esmast kasutuselevõttu mitte hiljem kui kahe aasta järel, edaspidi iga kümne aasta järel.
Majandusministri 28. juuni 2002. a. määrus nr 31 «Surveseadme tehnilise kontrolli teostamise kord ja sagedus» tunnistatakse kehtetuks.


§ 29 Kaitsejõudude tuleohutusnõuded
§ 33 Tuleohutuspaigaldist projekteeriv, ehitav ja hooldav isik
§ 39 Valdusesse sisenemine ja dokumentide nõudmine
§ 40 Ettekirjutus ja haldussunnivahendi kohaldamine
§ 44 Ehitise tuleohutusnõuete rikkumine
RT I, 30.12.2011, 39
(4) Kriteeriumid, millest lähtuvalt tuleohutusaruande koostamine on kohustuslik, samuti enesekontrollile ja tuleohutusaruandele esitatavad nõuded kehtestab siseminister määrusega.
(1) Kohalik omavalitsus võib ehitusseaduses sätestatud kirjaliku nõusoleku anda ning ehitusloa ja ehitise kasutusloa väljastada, kui Päästeamet on ehitusprojekti või ehitise kasutusloa kirjalikult heaks kiitnud.
(4) Tulekahju korral tegutsemise plaanile ning evakuatsiooni ja tulekahju korral tegutsemise õppuse korraldamisele esitatavad nõuded kehtestab siseminister määrusega.
(2) Tuletöö tegemisele esitatavad nõuded kehtestab siseminister määrusega.
(3) Tuletööd võib majandustegevusena osutada ohutusnõudeid järgides ka mõne teise Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis tuletöö tegemise kvalifikatsiooni või tuletöötunnistuse saanud isik.
(4) Tuletööde tegemise koolituse ja tuletöötunnistuse nõuded kehtestab siseminister määrusega.
(5) Küttekoldevälise tule tegemise ja grillimise kohale esitatavad nõuded kehtestab siseminister määrusega.
(3) Tuleohtliku ning suure tuleohuga aja alguse ja lõpu määramisest teavitab Päästeamet avalikkust.
(2) Tuletõkestusribade ja -vööndite rajamise nõuded ning nõuded tuletõkestusribale ja -vööndile kehtestab keskkonnaminister määrusega.
(7) Põlevmaterjalide ja ohtlike ainete ladustamise tuleohutusnõuded kehtestab siseminister määrusega.
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus sõnas „veevarustus“ Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel.
1) linna/asula ühisveevärk koos tuletõrjehüdrantidega;
(3) Siseminister võib kehtestada määrusega nõuded tuletõrje veevarustusele.
(3) Tuletõrjehüdrandi tüübi valiku, paigaldamise, tähistamise ja korrashoiunõuded kehtestab siseminister määrusega.
(1) Majandus- ja kommunikatsiooniminister võib määrusega kehtestada tuleohutusnõuded raudteetranspordile ja tsiviillennundusele ning veesõidukile.
(2) Majandus- ja kommunikatsiooniminister võib määrusega kehtestada tuleohutusnõuded allmaarajatisele.
§ 29. Kaitsejõudude tuleohutusnõuded
Kaitseminister võib määrusega kehtestada kaitsejõudude tuleohutusnõuded.
(4) Tuleohutuspaigaldistele, nende valikule, paigaldamisele, tähistamisele ja korrashoiule esitatavad nõuded võib kehtestada siseminister määrusega.
(5) Nõuded tulekustutitele, nende valikule, paigaldamisele, tähistamisele ja korrashoiule kehtestab siseminister määrusega.
§ 33. Tuleohutuspaigaldist projekteeriv, ehitav ja hooldav isik
Isikul, kes projekteerib, ehitab või hooldab automaatset tulekahjusignalisatsiooni- ja automaatset tulekustutussüsteemi, hooldab tulekustutit ning kontrollib ja hooldab tuletõrje voolikusüsteemi, peavad olema:
1) registreering majandustegevuse registris ja
2) lepinguline suhe käesoleva seaduse §-s 34 nimetatud vastutava spetsialistiga, välja arvatud juhul, kui füüsilisest isikust ettevõtja on ise vastutav spetsialist.
(2) Päästeamet võib teha majandustegevuse registrisse kantud käesoleva seaduse §-s 33 nimetatud isiku kohta majandustegevuse registrist kustutamise otsuse järgmistel juhtudel:
1) ettekirjutuse korduva täitmata jätmise korral;
2) kui isik ei vasta sellel tegevusalal tegutsemise nõuetele;
3) kui isik on toime pannud süüteo, millega on põhjustatud oht inimese elule, tervisele, varale või keskkonnale.
(3) Lisaks majandustegevuse registri seaduses sätestatule keeldub registripidaja isiku registreerimisest, kui registripidaja on isiku andmed kustutanud eelneva 60 päeva jooksul käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel.
(4) Lisaks majandustegevuse registri seaduses sätestatule kustutab registripidaja registreeringu käesoleva paragrahvi lõike 2 otsuse alusel kas selle otsuse vaidlustamise tähtaja möödumisel, kui otsust ei vaidlustatud, või kui otsus vaidlustati, siis vaidlustatud otsuse jõusse jätnud kohtulahendi jõustumise päevast arvates.
(6) Ehitised, kus tuleb automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tulekahjuteade juhtida Häirekeskusesse, kehtestab siseminister määrusega.
3) Tehnilise Järelevalve Amet – raudteetranspordi ja allmaarajatiste tuleohutusnõuete alal;
(2) Riiklikku järelevalvet teostav ametiisik võib saada järelevalve teostamiseks vajalikku teavet, tutvuda asjakohaste dokumentide või nende koopiatega ning saada nendest ärakirju. Dokumentide nõudmine ja vastuvõtmine riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku poolt protokollitakse või fikseeritakse üldise asjaajamiskorra kohaselt. Kui dokumentide nõudmine ja nendega tutvumine toimub kohapeal, protokollitakse meede selle kohaldamisele allutatud isiku taotlusel.
§ 40. Ettekirjutus ja haldussunnivahendi kohaldamine
(1) Riiklikku järelevalvet teostav ametnik võib õigusaktidest tulenevate nõuete rikkumise kõrvaldamiseks või ohu tõrjumiseks teha ettekirjutuse, milles:
1) esitab nõude tuleohutusnõuete rikkumise kõrvaldamiseks;
2) esitab ohu korral, mis võib kaasa tuua ulatuslike tagajärgedega päästesündmuse, nõude ehitise kasutamise, tegevuse või seadme töö peatamiseks;
3) kohustab tegema tegevuse õiguspäraseks jätkamiseks või päästesündmuse ennetamiseks vajalikke toiminguid.
(2) Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib riikliku järelevalve asutus rakendada sunnivahendit asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 3200 eurot.
Päästeamet võib kaasata eksperte tuleohutuse hindamiseks, kui ehitise, seadme, tegevuse või ehitusmaterjali kohta ei ole Eestis asjaomaseid norme. Ekspertide kaasamisega seotud kulud tasub seadet omav või ehitist ehitada või kasutada sooviv isik.
(1) Enesekontrolli teostamata jätmise eest –
(1) Enesekontrolli tuleohutusaruande esitamata jätmise eest või selles valeandmete esitamise eest –
§ 44. Ehitise tuleohutusnõuete rikkumine
(1) Ehitise tuleohutusnõuete rikkumise eest –
(1) Küttesüsteemi tuleohutusnõuete rikkumise eest –
(1) Tuletöö tuleohutusnõuete rikkumise eest –
(1) Küttekoldevälise tule tegemise ja grillimise tuleohutusnõuete rikkumise eest –
(1) Põlevmaterjali ladustamise tuleohutusnõuete rikkumise eest –
(1) Tuleohutuspaigaldise toimepidevuse tagamata jätmise eest –
(1) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi keskseadmesse tuleva tulekahjuteate edastamata jätmise eest Häirekeskusesse –
(1) Automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi valehäire põhjustamise eest –
(1) Tuletõrje veevarustuse tuleohutusnõuete rikkumise eest –
(1) Tuleohtu põhjustada võiva rikkega seadme või paigaldise kasutamise eest –
(1) Käesoleva seaduse §-des 42–56 sätestatud väärtegude menetlemisele kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustiku sätteid.
(2) Käesoleva seaduse §-des 42–56 sätestatud väärtegude kohtuvälised menetlejad on Päästeamet.
(3) Käesoleva seaduse §-s 47 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on Keskkonnainspektsioon.


Vaivara Lasteaia põhimääruse uue redaktsiooni kinnitamine – Riigi Teataja
Vaivara Lasteaia põhimääruse uue redaktsiooni kinnitamine
Vaivara Lasteaia põhimääruse uue redaktsiooni kinnitamine - sisukord
§ 6 Hoolekogu liikmete valimise kord ja volituste kestvus
§ 8 Põhimääruse kinnitamise ja muutmise kord
§ 12 Lasteasutuse vara, finantseerimine, aruandlus ja riiklik järelevalve
RT IV, 02.10.2012, 28
Vastu võetud 16.06.2011 nr 32
Määrus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ja haldusmenetluse seaduse § 93 lõike 1 alusel.
(1) Vaivara lasteaed on haridusasutus, mis toetades ja täiendades perekonda võimaldab lapsele hoidu ja alushariduse omandamist.
(2) Vaivara lasteaed on Vaivara valla valitsemisalas tegutsev haridusasutus.
(3) Lasteaial on oma eelarve, mille kinnitab Vaivara vallavolikogu.
(4) Lasteaial on oma pitsat.
(5) Lasteaed juhindub oma tegevuses koolieelse lasteasutuse seadusest, teistest õigusaktidest ja käesolevast põhimäärusest.
(6) Asjaajamiskeel on eesti keel.
Vaivara lasteaed on lasteaed- mis on mõeldud kuni 7-aastastele lastele.
(1) Vaivara Lasteaed on registreeritud aadressil Narva mnt 8, Olgina alevik, Vaivara vald, Ida-Virumaa 40103.
(2) Olgina rühmad asuvad Olgina alevikus, Vaivara vald, Ida-Virumaa.
(3) Sinimäe rühmad asuvad Sinimäe alevikus, Vaivara vald, Ida-Virumaa.
(1) Olginas töötab kaks rühma, mille õppe- ja kasvatustöö toimub osalise keelekümblusmetoodika alusel, pool päeva eesti keeles, pool päeva vene keeles. Ühes rühmas lapsed vanuses 1-3 aastat ja teises rühmas lapsed 3-7 aastat.
(2) Sinimäel töötab kaks liitrühma, lapsed vanuses 2-7 aastat. Ühes toimub õppe- ja kasvatustöö eesti keeles, teises osalise keelekümblusmetoodika alusel, pool päeva eesti keeles ja pool päeva vene keeles.
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on jälgida, et õppe-ja kasvatustegevus vastaks laste arengule ja huvidele ning teha sellesuunalist koostööd lasteasutuse personaliga.
(2) Lasteasutuse hoolekogusse kuulub pedagoogilise nõukogu esindaja, iga rühma vanemate esindaja ja valla esindaja.
1) kuulab ära direktori aruande lasteasutuse õppe-ja kasvatustegevusest ning majandamisest;
6) otsustab teisi käesoleva põhimääruse ja vallavolikogu otsusega hoolekogu pädevusse antud küsimusi.
(6) Hoolekogu töövorm on koosolek, mis toimub vähemalt üks kord kvartalis hoolekogu esimehe või lasteaia direktori ettepanekul.
§ 6. Hoolekogu liikmete valimise kord ja volituste kestvus
(1) Lasteaia kõigi rühmade vanemad valivad õppeaasta algul hoolekogu koosseisu ühe oma rühma esindaja. Pedagoogiline nõukogu valib esindaja hoolekogusse. Lisaks kuulub hoolekogu koosseisu valla esindaja.
(2) Direktor esitab hoolekogu koosseisu vallavalitsusele kinnitamiseks ühe kuu jooksul õppeaasta algusest arvates.
(3) Hoolekogu liikmete puudumisest koosolekutelt informeeritakse neid valinud subjekte (Vaivara vallavalitsus, lastevanemate üldkoosolek, pedagoogiline nõukogu), kes võivad oma esindajad ennetähtaegselt ümber vahetada.
(4) Lastevanemate üldkoosoleku poolt valitud lastevanemate osalemine hoolekogus kestab nende laste lasteasutuses viibimise aja vältel. Kui laps lahkub lasteaiast, valib üldkoosolek uue lapsevanema oma rühma esindama. Valla esindaja ja pedagoogilise nõukogu esindaja kuuluvad hoolekogusse oma töölepingu kehtivuse ajal või kuni neid ümber ei valita.
(4) Direktor peab kord aastas esitama vallavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate lasteasutuse õppe-ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest, samuti teatama kirjalikult lasteasutuse majandusliku seisundi halvenemisest ja järelvalveorgani tehtud ettekirjutustest.
(6) Direktoriga sõlmib, peatab, muudab ja ütleb üles töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.
§ 8. Põhimääruse kinnitamise ja muutmise kord
(1) Lasteaia põhimääruse kinnitab Vaivara Vallavolikogu.
(2) Lasteaia põhimääruse ja selle muudatused valmistab ette lasteaia direktor.
(3) Lasteaia põhimääruse ja selle muudatused kooskõlastab lasteaia direktor lasteaia hoolekogu ja pedagoogilise nõukoguga.
(4) Lasteaia direktor esitab põhimääruse ja selle muudatused arutamiseks ja ettepanekute tegemiseks Vaivara Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus). Vallavalitsus arutab vastavat eelnõud 30 kalendripäeva jooksul eelnõu esitamisest, tehes vajadusel ettepanekuid eelnõu muutmiseks.
(5) Muutmisettepanekud esitatakse kirjalikult lasteaia direktorile, kes kooskõlastab ettepanekud hoolekogu ja pedagoogilise nõukoguga ning viib eelnõusse sisse vastavad muudatused.
(6) Vallavalitsus esitab pärast eelnõu heakskiitmist selle vallavolikogule kinnitamiseks.
(7) Lasteaia põhimäärus ja selle muudatused avalikustatakse lasteaia veebilehel ja tagatakse võimalus tutvumiseks paberkandjal.
(1) Lasteasutuse õppe-ja kasvatuskorralduse aluseks on lasteasutuse õppekava, mis vastab koolieelse lasteasutuse riiklikule õppekavale.
2) õppe-ja kasvatustegevuse korralduse;
3) 6-7 aastase lapse eeldatavad üldoskused;
4) õppe-ja kasvatustegevuse eesmärgid ja põhimõtted;
5) valdkondade õppe-ja kasvatustegevuse eesmärgid ja sisu ning 6-7 aastase lapse arengu eeldatavad tulemused;
(4) Lasteasutusel on lasteasutuse tegevus-ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava ja paikkonnaga, kus lasteasutus asub, selle kultuurilist omapära ja rahvatraditsioone. Lasteasutuse tegevus-ja päevakava kinnitab direktor.
2) kinni pidama Vaivara lasteaia päevakavast ja laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest.
(1) Lasteasutuse töötajad (edaspidi personal) on pedagoogid, õpetaja abi ja kokk. Lasteasutuse personali koosseisu kinnitab vallavalitsus lasteasutuse direktori ettepanekul.
(4) Töölepingud pedagoogide, õpetaja abide ja kokaga sõlmib, muudab ja ütleb üles direktor.
(5) Lasteasutuse töötaja ei tohi olla isik, keda on karistatud või kellele on kohaldatud sundravi karistusseadustiku § 133 lõike 2 punktis 2, § 141 lõike 2 punktis 1, § 142 lõike 2 punktis 1, § 143 lõike 2 punktis 1, § 1431 lõike 2 punktis 1, §-des 144–146 või §-des 175–178 sätestatud kuriteo eest, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või mille karistusandmed on karistusregistrist kustutatud ja kantud karistusregistri arhiivi.
(6) Käesoleva määruse raames käsitletakse pedagoogidena kõiki õpetajaid ja direktorit.
(7) Pedagoogid loovad tingimused laste kasvamiseks ja arenemiseks vastastikusel lugupidamisel ning üksteisemõistmisel laste ja nende vanematega, samuti hoolitsevad laste elu ja tervise eest lasteasutuses.
(8) Pedagoogid on kohustatud nõustama lasteasutuses käivate laste vanemaid ja teeninduspiirkonnas elavate lasteasutuses mittekäivate laste vanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes.
(9) Õpetajate vaba ametikoha täitmiseks korraldab lasteasutuse direktor konkursi, mille läbiviimise korra kinnitab hoolekogu direktori ettepanekul.
(10) Kui õpetaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat õpetajat, korraldab direktor aasta jooksul avaliku konkursi.
(11) Kui pedagoogi vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat pedagoogi, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu tähtajaga kuni üks aasta isikuga, kellel on vähemalt keskharidus.
(12) Pedagoogide kutseoskuste ja kutsemeisterlikkuse ning nende kvalifikatsioonitaseme üle otsustamiseks korraldatakse atesteerimine. Atesteerimise tingimused ja korra kinnitab haridus- ja teadusminister määrusega.
(13) Pedagoogid kuuluvad lasteasutuse pedagoogilisse nõukogusse, mille ülesanne on lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning direktorile, hoolekogule ning vallavalitsusele õppe- ja kasvatustegevuse parandamiseks ettepanekute tegemine.
(14) Pedagoogide andmed kantakse Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemi.
§ 12. Lasteasutuse vara, finantseerimine, aruandlus ja riiklik järelevalve
(1) Lasteaia vara kuulub Vaivara valla munitsipaalomandisse.
(2) Lasteaia vara moodustavad talle omaniku poolt sihtotstarbeliseks valdamiseks ja kasutamiseks antud põhivara ja väheväärtuslik inventar.
(3) Vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt kohaliku omavalitsuse kehtestatud korrale.
(4) Lasteaia eelarve tuludeks on laekumised eelarvest, lastevanematelt ning juriidiliste ja füüsiliste isikute sihtannetustest. Eelarve kinnitab kohalik omavalitsus.
(5) Lasteaia raha ja vara kasutamist kontrollib kohaliku omavalitsuse täitevorgan.
(6) Lasteaia dokumentatsiooni peetakse Haridus-ja Teadusministeeriumi kehtestatud korras.
(Haridusministri määrus 18.04.2001 nr 15 „Koolieelse lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelu ja nende täitmise kord“)
(7) Lasteaed esitab oma tegevuse kohta statistilised ja eelarve täitmise aruanded Rahandusministeeriumi kehtestatud korras ja tähtaegadel.
(8) Laste arendamise ja kasvatusprotsessi korralduse ning taseme üle teostatakse riiklikku järelevalvet Haridus-ja Teadusministeeriumi kehtestatud korras.
(1) Lasteasutuse korraldab ja kujundab vallavolikogu otsusel ümber vallavalitsus. Lasteasutuse ümberkorraldamise või ümberkujundamise otsus tehakse arvestusega, et sellest on võimalik teavitada kirjalikult Haridus-ja Teadusministeeriumi, maavanemat, lasteasutust ja vanemaid vähemalt viis kuud enne ümberkorraldamise või ümberkujundamise tähtaega.
(4) Lasteasutuse tegevuse lõpetamine toimub koolieelse lasteasutuse seaduse § 33 lõikes 1 sätestatud korras.
(5) Lasteasutuse tegevuse lõpetamisel tagab vallavalitsus lastele võimaluse jätkata lasteasutuse teenuse kasutamist teises lasteasutuses.
1) Vaivara vallavolikogu 14.12.2007. a määrus nr 51 „Vaivara Lasteaia põhimääruse uue redaktsiooni kinnitamine".
(2) Määrus jõustub 20. juunil 2011. aastal.


text:
Juncker: USA püüded EL-i kaubanduse alal lõhestada on asjatud
Junckeri kava raames on Eestisse investeeritud 803 miljonit eurot
Eesti inflatsioon oli juunis euroala kiireim
Balti riigid sõlmisid Rail Balticu kolmanda rahastusleppe
Kuidas analüüsida iseseisvalt aastaaruandeid?Sellest, millele tähelepanu pöörata, kui Teie ees on koostööpartneri finantsandmed ja Te soovite omal käel saada kiire pildi ettevõtte käekäigust, annab ülevaate Creditinfo.
Käibemaksuseaduses muutuvad kinnisasja maksustamise reeglidRiigikogu võttis 4. aprillil 2018 vastu käibemaksuseaduse (KMS) muutmise seaduse, mis jõustub kahes osas: osaliselt 1. mai 2018 ja osaliselt 1. oktoober 2018. Oktoobris jõustuvad muudatused puudutavad kinnisasja käibemaksuga maksustamist.…
Finantsinspektsioon: saime Danskelt usutavaid vastuseidKui veebruaris kahlustas finantsinspektsioon (FI) Danske panga Eesti filiaali inspektsiooni eksitamises, siis FI juhi sõnul saadi pangalt usutavaid vastuseid; siiski on amet valmis panga vastu menetlust taaselustama, kirjutab Eesti Päevaleht.
E-residentsusE-residendi digitaalne isikutunnistus pakub välisriigi kodanikele turvalist ligipääsu Eesti riigi e-teenustele.
Euroopa Liit ja Jaapan allkirjastasid vabakaubanduslepinguEuroopa Liit ja Jaapan allkirjastasid 17. juulil tähtsa vabakaubanduslepingu ajal, kui USA ja Hiina vahel on puhkemas kaubandussõda.
Sikkut: kohustuslik tööõnnetuskindlustus ei suurendaks maksukoormustTervise- ja tööminister Riina Sikkuti sõnul ei tõuseks kohustusliku tööõnnetuskindlustuse rakendamisel tööandjate maksukoormus ning selleks võiks langetada töötuskindlustusmakset.
Coop Pank teenis esimesel poolaastal kaks miljonit eurot kasumitCoop Panga laenuportfell kasvas tänavu esimesel poolaastal 19,4 protsenti ja hoiuseportfell 17,1 protsenti, pank teenis esimese poolaastaga 2 miljonit eurot kasumit.
Muudatused käibemaksuseaduses alates 01.10.2018Alates 1. oktoobrist 2018 muudetakse käibemaksuseaduse (KMS) § 2 lg 3 punkti 1 ning seadusesse tuuakse „ehitusmaa“ mõiste. Maksu- ja tolliamet teeb kokkuvõtte olulisematest muudatustest.
LHV hakkab platvormi Raisin kaudu kaasama Saksamaa ja Austria hoiuseidLHV Pank sõlmis lepingu Euroopa juhtiva hoiuste kaasamise platvormiga Raisin, mille kaudu on pangal tulevikus võimalus kaasata uusi hoiuseid nii Saksamaa kui ka Austria turult.
Kolmapäev, 11 Juuli 2018 11:46
Kristina Schotter, vandeadvokaat Advokaadibüroo COBALT
Kui kaks võrdse osalusega aktsionäri on lõplikult tülli pööranud ja ei suuda enam milleski kokku leppida, siis leiab lahenduse kohtust.
Kohus ei rahuldanud PRIA toetusest ilma jäänud Lapavira OÜ kahjunõuet
Ilotrükk võitis halduskohtus maksuametit
Soome kohus mõistis Eestist Soome alkoholi vahendanud mehe süüdi
Tuule Piletikeskus läks riigi vastu kohtusse
Baieri liidumaa pensionifond kaebab Volkswageni kohtusse
Veel selles kategoorias: « Kohus ei rahuldanud PRIA toetusest ilma jäänud Lapavira OÜ kahjunõuet	15. juulist jõustusid välistööjõudu puudutavad muudatused »
15. juulist jõustusid välistööjõudu puudutavad muudatused
15. juulil jõustusid välismaalaste seaduse muudatused, millega soodustatakse tippspetsialistide siiatulekut ja pikendatakse lühiajalise töötamise kestust, samuti viiakse ellu muudatused ebaseadusliku töötamise tõkestamiseks.
Tartu halduskohus jättis rahuldamata vesiviljelusega tegeleva ettevõtte Lapavira OÜ kaebuse põllumajanduse registrite ja infosüsteemi ameti (PRIA) vastu kahju hüvitamiseks summas 511 000 eurot.
Euroopa Kohus	Euroopa Komisjon	Euroopa Liit	Finantsinspektsioon	Haigekassa	Harju maakohus	juhatuse liige	Justiitsministeerium	kohus	korruptsioon	käibemaks	maksupettus	MTA	omavalitsus	osaühing	pankrot	põhiseadus	rahapesu	riigihange	Riigikogu	riigikohus	seaduste muudatused	sotsiaalministeerium	Tarbijakaitseamet	trahv	Triniti	äriseadustik	äriühing	õigusabi	õiguskantsler
11:33 Valitsus ei toeta apteegi omandireformi tagasipööramist
11:27 Valitsus toetas maksuvõlgade sissenõudmise tõhustamist
11:02 Millist lisatulu peab deklareerima?
10:07 Justiitsministeeriumi hinnangul tuleks ravimiturgu liberaliseerida
10:02 Valitsus arutab lennupiletite broneeringuinfo direktiivi ülevõtmist
09:54 Alkoholitootjad: kange alkoholi maksukahju ulatus 20 miljonini
09:40 Õlle müük Läti piiril kasvas poolaastaga ligi 80 protsenti
08:54 MTÜ kinnitab: Oviiri sunddividendide eelnõu tuli neilt
16:15 Juncker: USA püüded EL-i kaubanduse alal lõhestada on asjatud
14:09 Junckeri kava raames on Eestisse investeeritud 803 miljonit eurot
12:40 Eesti inflatsioon oli juunis euroala kiireim
11:29 Balti riigid sõlmisid Rail Balticu kolmanda rahastusleppe
10:40 Kuidas analüüsida iseseisvalt aastaaruandeid?
10:22 Käibemaksuseaduses muutuvad kinnisasja maksustamise reeglid
09:34 Finantsinspektsioon: saime Danskelt usutavaid vastuseid

matches:
§ 2
Kohus
kohus
Kohus
Kohus
kohus
riigikohus