Õigusakti eelnõu: Istungi protokolli kantav otsus nr.LV-IP-0070 Tartu Linnavolikogule määruse "Tartu Linnavolikogu 25. juuni 2015. a määruse nr 77 "Noorsootöö projekti- ja programmitoetus" muutmine" esitamine Tartu Linnavalitsus, Istungi protokolli kantav otsus LV-IP-0070
Õigusakti eelnõu: Tartu Linnavolikogule määruse "Tartu Linnavolikogu 25. juuni 2015. a määruse nr 77 "Noorsootöö projekti- ja programmitoetus" muutmine" esitamine
Teema: Tartu Linnavolikogule määruse "Tartu Linnavolikogu 25. juuni 2015. a määruse nr 77 "Noorsootöö projekti- ja programmitoetus" muutmine" esitamine
Reg. number: LV-IP-0070
Koostamise kp: 17.04.2019
Ettekandja: Marleen Viidul
17. aprill 2019. a. nr LV-IP-0070
Tartu Linnavolikogule määruse "Tartu Linnavolikogu 25. juuni 2015. a määruse nr 77 "Noorsootöö projekti- ja programmitoetus" muutmine" esitamine
KUULATI: Marleen Viidul ettekannet
1. kiita heaks ja esitada linnavolikogule määruse "Tartu Linnavolikogu 25. juuni 2015. a määruse nr 77 "Noorsootöö projekti- ja programmitoetus" muutmine" eelnõu; 2. ettekandjaks linnavolikogus määrata abilinnapea Madis Lepajõe.
Lisa Tartu Linnavalitsuse Istungi protokolli kantava otsuse eelnõu nr nr LV-IP-0070 juurde
2) määruse § 3 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
3) määruse § 3 punkti 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
4) määruse § 4 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
"(3) Toetuse taotlemiseks noorte mobiilsusprojektile võib taotluse esitada kultuuriosakonnale aastaringselt.";
5) määruse § 5 lõike 2 punkti 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
6) määruse § 5 lõike 2 punkti 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
7) määruse § 5 lõike 2 punkti 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
8) määruse § 5 lõike 2 punkti 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
9) määrust täiendatakse § 61 järgmiselt:
10) määruse § 15 asendatakse sõna "ülemäär" sõnaga "ülemmäär";
11) määruse §id 18-22 tunnistatakse kehtetuks;
12) määruse § 25 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
13) määruse § 32 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
14) määruse § 35 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
15) määruse § 36 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
16) määruse § 38 lõike 2 punkti 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
17) määruse § 38 lõike 2 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;
18) määruse § 38 lõike 2 punkti 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
19) määruse § 38 lõike 2 punkti 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
20) määruse § 38 lõike 2 punkti 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
7) kasusaajate kavandatud ja tegelik arv, sealhulgas selgitus, kuidas teave projektist või programmist kasusaajateni viidi, ning kavandatud ja tegelike kasusaajate erinevuse korral erinevuse põhjendus; noorte mobiilsusprojekti puhul esitada osalenute nimekiri;".
Tartu Linnavalitsuse istungi protokolli kantava otsuse eelnõu "Tartu Linnavolikogule määruse "Tartu Linnavolikogu 25. juuni 2015. a määruse nr 77 "Noorsootöö projekti- ja programmitoetus" muutmine" esitamine " juurde
Käesolev õigusakt algatati seoses noorte omaalgatusprojektide rahastamise muutmisega. Noorte omaalgatusprojektide innustamine on tänaseks saanud 2018. aastal asutatud Tartu Noorsootöö Keskuse ülesandeks. Ülesande elluviimiseks kinnitati Tartu Noorsootöö Keskuse direktori 25.02.2019 käskkirjaga nr 14 noorte omaalgatusprojektide soodustamise ja projektinõustamise põhimõtted ning avati aprillis noorte omaalgatusprojektide esitamise keskkond Tartu Noorsootöö Keskuse kodulehel https://tntk.tartu.ee/tartu-noorsootoo-keskus/noorte-omaalgatus/.
Seoses noorte omaalgatusprojektide menetlemisega Tartu Noorsootöö Keskuses eemaldatakse kehtivast noorsootöö projekti- ja programmitoetuste määrusest selle toetusliigiga seotud sätted: § 3 punkt 3 ning § 18-22. Kuna pärast noorte omaalgatusprojekti kõrvalejätmist käesolevast määrusest saavad toetuste taotlusi esitada ainult juriidilised isikud, siis täpsustatakse § 4 lõige 3, § 5 lõike 2 punkt 1, § 5 lõike 2 punkt 2, § 5 lõike 2 punkt 3, § 32 lõige 2, § 36 lõige 1, § 38 lõike 2 punkt 1, § 38 lõike 2 punkt 2 ning § 38 lõike 2 punkt 3.
Seoses spordi ja kultuuri valdkonna toetuskordade vastuvõtmisega tehakse käesoleva eelnõuga rida administratiivseid täpsustusi menetluse lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks kultuuriosakonna haldusalas. Sealhulgas muudetakse määruse pealkiri - uueks pealkirjaks on "Noorsootöö valdkonna toetused" (vrdl "Spordi valdkonna toetused", "Kultuuri valdkonna toetused"). Vähesel määral täpsustatakse noorsootöö programmi mõistet ja sisu ning kasusaajate hulga prognoosi nõuet. Kehtestatakse teiste kultuuriosakonna toetustega analoogne toetuse väljamaksmise põhimõte: toetuse väljamaksmine kolmes osas, kui toetus aastas on 9000 eurot või suurem, kahes osas, kui see on 3000-8999 eurot, ja ühes osas, kui see on alla 3000 euro. Menetluse lihtsustamiseks ühtlustatakse ka põhimõte, et oma- ja kaasfinantseeringut tõendavaid dokumente võidakse nõuda järelvalvemenetluses, kuid neid ei pea kohe aruandele lisama.
Käesoleva muudatusega lisatakse määrusesse senisest selgemalt toetuse taotlemise ühekordsuse põhimõte.
Samuti parandatakse üks täheviga - määruse § 15 asendatakse sõna "ülemäär" sõnaga "ülemmäär".


RT I, 11.12.2014, 7
Määrus kehtestatakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 601 lõike 5, § 336 lõigete 3 ja 6, § 482 lõike 4 ja § 484 lõike 3, äriseadustiku § 4 lõike 6, § 33 lõike 14, § 67 lõike 4 punktide 1 ja 4, § 1391 lõike 1, § 151 lõike 2, § 318 lõike 51, § 520 lõike 42 ning § 541 lõigete 3 ja 4, erakonnaseaduse § 81 lõike 6, notariaadiseaduse § 57 punkti 1, kinnistusraamatuseaduse § 1 lõike 3 punkti 1 ja § 7717 lõike 2 ning abieluvararegistri seaduse § 1 lõike 21 alusel.
3) tuleb esitada lihtteksti- (Text), RTF- (Rich Text Format), PDF- (Portable Document Format), ODF- (Open Document Format), DOC- (MS Office Word Document), DOCX- (Office Open XML Document), DDOC- (digitaalselt allkirjastatud fail), BDOC- (rahvusvaheline digitaalallkirja vorming), JPG- (pildifail), XLS- (MS Office Excel Spreadsheet) või XLSX- (MS Office Excel workbook) vormingus;
2) püsisätetest (lisa 15 põhikirja punktid 1.5, 2.1, 3.1, 3.6 ja 3.7);
3) valiksätetest, mille asutajad valivad lisa 15 põhikirja punktides 2.2–2.6, 3.2–3.5 ja 3.8–3.9 ning põhikirja lisa punktides 1−4 toodud valikutest.


text:
Pärast nõude loovutamist ei keela õigusaktid uuel võlausaldajal sõlmida loovutatud nõude osas seda muutvaid või täiendavaid kokkuleppeid. Seega üldjuhul võivad kehtiva loovutuse korral võlgnik ja uus võlausaldaja muuhulgas sõlmida nõude osas kompromissi ja võlausaldaja ka osaliselt nõudest loobuda. (p 14)
VÕS § 170 ei kaitse võlgnikku üksnes ühe ja sama nõude korduva täitmise eest, vaid ka võlgniku heausksust loovutuse kehtivuse osas. Sätte kohaselt loetakse, et loovutamine on võlgniku suhtes toimunud, mis loob võlgniku jaoks õigusnäivuse sellest, kes on uus nõuet käsutama õigustatud isik. Võlgnik võib üldjuhul VÕS § 170 alusel tugineda ka sellele, et uue võlausaldajaga sõlmitud kokkuleppe tulemusel osa nõudest lõpeb, näiteks nõudest osalise loobumise tõttu. (p 16)
VÕS § 170 järgi võlgniku teavitamine ei muuda kehtetut loovutustehingut siiski kehtivaks. Kui loovutustehing on tühine, siis jääb õigustatud võlausaldajaks esialgne võlausaldaja. Kui võlgnik täidab kohustuse VÕS §-le 170 tuginedes väidetavalt loovutuse saanud võlausaldajale, siis on esialgsel võlausaldajal loovutuse saaja vastu tagasinõue alusetu rikastumise sätete alusel (vt VÕS § 1037 lg 4). (p 17)
3-2-1-39-01 Riigikohus 28.03.2001
Ringkonnakohus on poolte veolepingust tuleneva vaidluse lahendamisel ekslikult leidnud, et puudusid tõendeid toimunud liiklusõnnetuse, hävinenud kauba ja selle maksumuse, kauba vedajate vahel liikumise ning liiklusõnnetuse tagajärjel tekkinud kahju suuruse ja iseloomu kohta. Need asjaolud on pooled omaks võtnud. Seega on kohus rikkunud TsMS § 116, mis käsitleb poolte omaksvõttu.
Ringkonnakohus on poolte veolepingust tuleneva vaidluse lahendamisel ekslikult leidnud, et puudusid tõendeid toimunud liiklusõnnetuse, hävinenud kauba ja selle maksumuse, kauba vedajate vahel liikumise ning liiklusõnnetuse tagajärjel tekkinud kahju suuruse ja iseloomu kohta. Need asjaolud on pooled omaks võtnud. Seega on kohus rikkunud TsMS § 116, mis käsitleb poolte omaksvõttu. Kohtuotsus on vastuhagi rahuldamata jätmise osas põhjendamata ning ei vasta TsMS §-ga 330 lg 4 nõuetele.
OÜ Balti Hanke Grupp ja kostja vahel sõlmitud nõude ülemineku kokkuleppest ei tulene iseenesest hagejale kohustust tasuda kostjale viimase poolt OÜ-le Balti Hanke Grupp tasutud summa. Nõude ülemineku kokkuleppe alusel vastuhagi rahuldamiseks pole alust, sest kostja pole tõendanud, et OÜ-l Balti Hanke Grupp oli hageja vastu nõue, mis talle loovutati.

matches:
§ 170
§ 170
§ 170
§ 1037
Riigikohus
kohus
§ 116
kohus
§ 116


text:
Language of document : Bulgarian Spanish Czech Danish German Estonian Greek English French Italian Latvian Lithuanian Hungarian Maltese Dutch Polish Portuguese Romanian Slovak Slovene Finnish Swedish Croatian ECLI:EU:T:2017:217
24. märts 2017(*)
Tühistamishagi – Põllumajandus – Ühine turukorraldus – Uute liikmesriikide ühinemise tõttu võetavad meetmed – Turult kõrvaldamata jäänud ülemäärastelt suhkrukogustelt tasutav summa – Komisjoni lõpliku otsuse muutmise taotlus – Taotluse rahuldamata jätmine – Vaidlustamatu akt – Kinnitav akt – Uute ja oluliste asjaolude puudumine – Vastuvõetamatus
Kohtuasjas T‑117/15,
Eesti Vabariik, esindaja: K. Kraavi-Käerdi,
Läti Vabariik, esindajad: I. Kalniņš ja D. Pelše,
Euroopa Komisjon, esindajad: L. Naaber-Kivisoo ja P. Ondrůšek ning hiljem P. Ondrůšek, keda abistas advokaat M. Kärson,
mille ese on ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada otsus, mis väidetavalt sisaldub komisjoni 22. detsembri 2014. aasta kirjas, millega ta keeldus muutmast oma 13. novembri 2006. aasta otsust 2006/776/EÜ turult kõrvaldamata jäänud ülemäärastelt suhkrukogustelt tasutavate summade kohta (ELT 2006, L 314, lk 35),
koosseisus: koja president H. Kanninen (ettekandja), kohtunikud I. Pelikánová, E. Buttigieg, S. Gervasoni ja L. Calvo-Sotelo Ibáñez-Martín,
arvestades menetluse kirjalikku osa ja 7. septembri 2016. aasta kohtuistungil esitatut,
1 Seoses Euroopa Liidu laienemistsükliga, mis päädis Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi (edaspidi „uued liikmesriigid“) ühinemisega 1. mail 2004 liiduga (edaspidi „ühinemine“), pidasid liit ja uued liikmesriigid läbirääkimisi mitmes küsimuses, mis olid jaotatud läbirääkimispeatükkideks. Põllumajandust käsitleva peatüki läbirääkimised puudutasid eelkõige õiguslikku küsimust vabas ringluses olevate põllumajandustoodete varude kohta, mis ületasid koguse, mida võiks käsitada kui normaalset ülekandevaru (edaspidi „ülemäärased varud“), ja mis olid ühinemiskuupäeval uute liikmesriikide territooriumil.
2 Akti ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT 2003, L 236, lk 33; edaspidi „ühinemisakt“) artikli 22 alusel reguleerib seda küsimust ühinemisakti IV lisa 4. peatükk, mis on sõnastatud järgmiselt:
2. [Põllumajandustoodete] era- ja riigivarud, mis on ühinemiskuupäeval uute liikmesriikide territooriumil vabas ringluses ja ületavad koguse, mida võidaks käsitada kui normaalset ülekandevaru, tuleb likvideerida uute liikmesriikide kulul.
Normaalse ülekandevaru mõiste määratletakse iga toote suhtes vastavalt kriteeriumidele ja eesmärkidele, mis on iseloomulikud igale ühisele turukorraldusele.
4. Eespool kirjeldatud korda rakendab komisjon.
3 Ateenas 16. aprillil 2003 allkirjastatud lepingu Belgia Kuningriigi, Taani Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Portugali Vabariigi, Soome Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (Euroopa Liidu liikmesriikide) ning uute liikmesriikide vahel ühinemise kohta Euroopa Liiduga (ELT 2003, L 236, lk 17; edaspidi „ühinemisleping“) artikli 2 lõige 3 näeb ette, et liidu institutsioonid võivad enne ühinemist võtta eelkõige ühinemisakti artiklis 41 ja IV lisas osutatud meetmeid. Ühinemisakti artikli 41 esimene lõik sätestab, et vajalikke üleminekumeetmeid, et hõlbustada uute liikmesriikide üleminekut praeguselt korralt ühise põllumajanduspoliitika rakendamisest tulenevale korrale vastavalt selles aktis sätestatud tingimustele, võib Euroopa Komisjon vastu võtta ja kohaldada kolme ühinemisjärgse aasta jooksul.
Enne ühinemist võetud liidu meetmed
4 Komisjon võttis ühinemislepingu artikli 2 lõike 3 ja ühinemisakti artikli 41 esimese lõigu alusel 10. novembril 2003 vastu määruse (EÜ) nr 1972/2003 Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisel põllumajandustoodetega kauplemise suhtes võetavate üleminekumeetmete kohta (ELT 2003, L 293, lk 3; ELT eriväljaanne 03/40, lk 474).
5 Määruse nr 1972/2003 põhjendusest 1 tuleneb, et üleminekumeetmed tuleb vastu võtta selleks, et vältida ühinemisest tulenevat põllumajanduse ühist turukorraldust mõjutavate kaubandushäirete ohtu. Nimetatud määruse põhjenduses 3 on märgitud, et sellised turukorraldust mõjutada võivad kaubandushäired hõlmavad sageli tooteid, millega kaubeldakse laienemist silmas pidades kunstlikult, ning need tooted ei kuulu asjaomase riigi tavapäraste varude hulka, kuid ülemäärased varud võivad samuti tuleneda kodumaisest toodangust. Lõpuks on täpsustatud, et seetõttu tuleks uute liikmesriikide ülemäärased varud hoiatavalt maksustada.
6 Määruse nr 1972/2003, muudetud viimati komisjoni 20. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 735/2004 (ELT 2004, L 114, lk 13; ELT eriväljaanne 03/44, lk 111), artikkel 4 näeb ette ühinemise kuupäeval uute liikmesriikide territooriumil vabas ringluses olevate teatud põllumajandustoodete, mille hulka ei kuulu suhkur, ülemääraste varude maksustamise süsteemi. Selle artikli lõige 1 märgib, et ilma, et see piiraks ühinemisakti IV lisa 4. peatüki kohaldamist ja juhul, kui siseriiklikul tasandil ei kohaldata rangemaid õigusakte, nõuavad uued liikmesriigid selliste varude omanikelt maksu tasumist. Muudetud määruse nr 1972/2003 artikli 4 lõige 3 näeb ette kõnealuse maksu summa ja sätestab, et selle tulu läheb uue liikmesriigi eelarvesse. Lõpuks on selle määruse artikli 4 lõikes 5 iga uue liikmesriigi kohta eraldi loetelu muudest põllumajandustoodetest, millele maksu kohaldatakse. Need muud põllumajandustooted tuvastatakse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT 1987, L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382) I lisas sisalduva sellise koondnomenklatuuri (edaspidi „KN“) koodide kaudu, mida komisjon üks kord aastas ajakohastab. Käesoleva asja faktilistele asjaoludele kohalduv ajakohastamine toimus 1. jaanuaril 2004, mil jõustus komisjoni 11. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1789/2003, millega muudetakse määruse nr 2658/87 I lisa (ELT 2003, L 281, lk 1; ELT eriväljaanne 02/14, lk 3).
7 Komisjon võttis samuti ühinemislepingu artikli 2 lõike 3 ja ühinemisakti artikli 41 esimese lõigu alusel 14. jaanuaril 2004 vastu määruse (EÜ) nr 60/2004, millega sätestatakse suhkrusektori üleminekumeetmed Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu (ELT 2004, L 9, lk 8; ELT eriväljaanne 03/42, lk 125).
8 Määruse nr 60/2004 artikli 6 lõige 1, mida on muudetud komisjoni 28. aprilli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 651/2005 (ELT 2005, L 108, lk 3), sätestab, et komisjon määrab hiljemalt 31. maiks 2005 suhkru kui sellise või töödeldud toodetes oleva suhkru, isoglükoosi ja fruktoosi kogused, mis ületavad 1. mail 2004 iga uue liikmesriigi territooriumil tavapäraseks loetud säilitusvaru (edaspidi „ülemäärane suhkruvaru“). Samuti näeb see säte ette viisi, kuidas komisjon peab selle ülemäärase varu kindlaks määrama.
9 Määruse nr 60/2004 artikli 4 kohaselt määratletakse mõisted „suhkur“, „isoglükoos“ ja „fruktoos“ nimetatud määruse artiklite 4–7 kohaldamisel erinevate KN‑koodidega.
10 Muudetud määruse nr 60/2004 artikli 6 lõige 2 sätestab, et iga asjaomane uus liikmesriik tagab ilma liidu sekkumiseta, et tema ülemäärasele suhkruvarule vastav suhkru- või isoglükoosikogus kõrvaldatakse turult. Kõrvaldamine võib toimuda hiljemalt 30. novembriks 2005 kas selle ülemäärase varu eksportimisega ilma liidu eksporditoetuseta, selle kasutamisega põlevainesektoris või selle denaturatsiooniga.
11 Muudetud määruse nr 60/2004 artikli 6 lõike 3 kohaselt peab iga uue liikmesriigi kasutuses 1. mail 2004 olema süsteem, et tuvastada suhkru kui sellise või töödeldud toodetes oleva suhkru, isoglükoosi või fruktoosi ülemäärased varud peamiste asjaomaste ettevõtjate tasandil; seda süsteemi peab liikmesriik kasutama selleks, et sundida neid ettevõtjaid omal kulul turult kõrvaldama ülemäärasele varule vastava suhkru- või isoglükoosikoguse. Asjaomased ettevõtjad peavad esitama tõendi, et tooted kõrvaldati turult hiljemalt 30. novembriks 2005. Kui tõendit ei esitata, nõuab uus liikmesriik neilt ettevõtjatelt sisse summa, mis vastab kõrvaldamata kogusele, ning see summa kantakse selle liikmesriigi riigieelarvesse.
12 Muudetud määruse nr 60/2004 artikli 7 lõige 1 sätestab, et hiljemalt 31. märtsiks 2006 esitavad uued liikmesriigid komisjonile tõendi, et nende ülemäärane suhkruvaru on turult kõrvaldatud. Sama artikli lõige 2 näeb ette, et iga asjaomane uus liikmesriik peab tasuma summa, mis vastab tema ülemäärasele suhkruvarule, mille kõrvaldamise kohta ei ole tõendit esitatud. See summa kantakse liidu eelarvesse ja võetakse arvesse 2004./2005. turustusaasta toodangumaksude arvutamisel.
13 Määrused nr 1789/2003, nr 1972/2003 ja nr 60/2004 avaldati Euroopa Liidu Teatajas eesti keeles vastavalt 6. augustil 2004, 3. märtsil 2005 ja 4. juulil 2004.
Eesti Vabariigi võetud meetmed enne ühinemist
14 Eesti Vabariik võttis 7. aprillil 2004 vastu üleliigse laovaru tasu seaduse (RT I 2004, 30, 203). Riigikohus jättis 5. oktoobri 2006. aasta kohtuotsusega selle seaduse § 6 lõike 1 kohaldamata põhjendusel, et see on määrusega nr 1972/2003 vastuolus. Riigikohus asus seisukohale, et selle sättega kehtestatud kohustus kohaldada ülekandevaru arvutamisel kordajat 1,2 ei võimalda iga käitlejat vajaduse korral erinevalt kohelda. Selle otsuse järgimiseks tegi Riigikogu 25. jaanuaril 2007 vastu võetud seadusega (RT I 2007, 12, 65) üleliigse laovaru tasu seaduses mitu muudatust. Selliselt muudetud seadus (edaspidi „ÜLTS“) jõustus 16. veebruaril 2007 ning reguleerib tagasiulatuvalt olukordi, mis on tekkinud alates 1. maist 2004.
15 ÜLTS § 4 järgi peavad Eesti käitlejad tasu maksma üleliigse laovaru eest, mis ei ole tähtajal turult kõrvaldatud.
16 ÜLTS § 7 kohaselt võrdub „üleliigne laovaru“ 1. mail 2004 tegelikult käitleja valduses olnud laovaru ja ülekandevaru vahega.
17 ÜLTS § 6 määratleb mõiste „ülekandevaru“ ühinemisele eelnenud nelja aasta, see tähendab aastatel 2000–2003 käitleja valduses oleva laovaru seisu keskmisena, mida suurendatakse 1,2 korda. Et leevendada selle reegli rangust käitlejate puhul, kelle tegevus on kestnud vähem kui need neli võrdlusaastat, näeb § 6 lisaks ette kaks erireeglit.
18 ÜLTS § 10 kohaselt arvutab ülekandevaru ja üleliigse laovaru suuruse käitleja esitatud deklaratsiooni alusel põllumajandusministeerium. Käitleja põhjendatud taotluse korral võib põllumajandusministeerium võtta arvesse mitmesuguseid spekulatsiooniga mitteseotud asjaolusid, mis võivad selgitada laovaru suurenemist.
19 ÜLTS § 12 kohustab käitlejaid määruses nr 60/2004 ette nähtud meetodeid kasutades suhkru üleliigse laovaru turult kõrvaldama.
Liidu võetud meetmed pärast ühinemist
20 Komisjon arvutas iga uue liikmesriigi ülemäärase suhkruvaru 31. mai 2005. aasta määruses (EÜ) nr 832/2005, millega määratakse suhkru, isoglükoosi ja fruktoosi ülemäärased kogused Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia jaoks (ELT 2005, L 138, lk 3). Määruse artikkel 1 kehtestas viiele uuele liikmesriigile, kelle puhul on lõpuks tuvastatud ülemäärane suhkruvaru, suhkru kogused, mille igaüks neist pidi siseturult kõrvaldama.
21 Komisjon võttis 13. novembril 2006 vastu otsuse 2006/776/EÜ turult kõrvaldamata jäänud ülemäärastelt suhkrukogustelt tasutavate summade kohta (ELT 2006, L 314, lk 35; edaspidi „suhkruotsus“). Otsuses märkis komisjon, et kolm eespool punktis 20 nimetatud viiest uuest liikmesriigist esitas määruse nr 60/2004 artikli 7 lõikega 1 määratud tähtajaks tõendi määrusega nr 832/2005 kindlaksmääratud ülemäärase suhkruvaru osalise kõrvaldamise kohta. Komisjon arvutas seejärel välja summad, mida asjaomased viis liikmesriiki pidid tasuma määruse nr 60/2004 artikli 7 lõike 2 kohaselt ülemäärase koguse eest, mille kohta ei olnud sellist tõendit esitatud. Summa arvutati iga asjaomase liikmesriigi puhul, korrutades kõrvaldamata koguse KN‑koodi 1701 99 10 alla kuuluva valge suhkru suhtes ajavahemikul 1. maist 2004 kuni 30. novembrini 2005 kohaldatud suurima eksporditoetuse summaga. Suhkruotsuse artikli 1 kohaselt pandi Eesti Vabariigile kohustus tasuda 45 686 268 eurot, summa, mille ta tasus liidu eelarvesse mitmes osas suhkruotsuse artiklis 2 ette nähtud tähtaegade jooksul, kusjuures viimane osa tasuti 2009. aasta detsembris.
22 Komisjon võttis 4. mail 2007 ühinemisakti IV lisa 4. peatüki punkti 4 alusel vastu otsuse 2007/361/EÜ, milles käsitletakse muude põllumajandustoodete kui suhkru ülemääraste varude kindlaksmääramist ning nende kõrvaldamise finantstagajärgi seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisega (ELT 2007, L 138, lk 14; edaspidi „muude põllumajandustoodete otsus“). Selles otsuses arvutas komisjon ühinemiskuupäeval uutes liikmesriikides leiduvad muude põllumajandustoodete ülemäärased varud ning summad, mida üheksa liikmesriiki, kelle puhul sellised ülemäärased varud kindlaks tehti, peavad tasuma nende kõrvaldamise kulude hüvitamiseks. Neid summasid, mida käsitati liidu eelarvetuluna, pidi tasuma nelja maksena, millest viimane tuli tasuda 31. mail 2010. Eesti Vabariigile pandi kohustus tasuda 6 584 000 eurot, summa, mille ta tasus liidu eelarvesse ettenähtud tähtaegade jooksul.
Viidatud kohtuotsused
23 Üldkohus tühistas 29. märtsi 2012. aasta otsustega Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171), mida ei ole edasi kaevatud, muude põllumajandustoodete otsuse, kuna selle otsusega ette nähtud muude põllumajandustoodete ülemääraste varude kõrvaldamise meetod ei olnud kooskõlas ühinemisakti IV lisa 4. peatüki punktiga 2.
24 Euroopa Kohus vastas 12. juuli 2012. aasta otsusega Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450) ELTL artikli 267 alusel Riigikohtu esitatud eelotsusetaotlusele, mis puudutas seda, kuidas tõlgendada ELTL artiklit 288 ja artikli 297 lõiget 1 ning ühinemisakti artiklit 58. See küsimus oli esitatud Eesti ettevõtja ja Eesti ametiasutuste vahelises kohtuvaidluses seoses ettevõtja valduses olevalt teatud muude põllumajandustoodete üleliigselt laovarult tasu maksmisega, mis arvutati ja nõuti sisse ÜLTSi alusel. Vaidluse keskne küsimus oli see, kas ÜLTSile saab asjaomase ettevõtja vastu tugineda. Eelotsusetaotluse esitanud kohtul oli sellega seoses kahtlusi, kuna esiteks viitas ÜLTS mitmetele määruste nr 1789/2003 ja nr 1972/2003 sätetele, ning teiseks avaldati need määrused Euroopa Liidu Teatajas eesti keeles pärast 1. maid 2004, kuid enne ettevõtja saadud maksuteadet.
25 Euroopa Kohus otsustas, et ÜLTSi vastuvõtmisega täitis Eesti Vabariik määrusest nr 1972/2003 tulenevad kohustused, kehtestades muude põllumajandustoodete üleliigse laovaru tasu ja määrates kindlaks selle arvutamise viisi. Siiski leidis Euroopa Kohus esiteks, et kui ÜLTS 1. mail 2004 jõustus, ei olnud üksikisikutel võimalik saada Euroopa Liidu Teatajas nõuetekohaselt eesti keeles avaldatud liidu õigusnormide kaudu teada, millised tooted maksustatakse; teiseks ei andnud ÜLTS nende toodete määratlust, vaid piirdus viitamisega määruse nr 1972/2003 artikli 4 lõikele 5, ning kolmandaks ei olnud üksikisikutel võimalik neid tooteid ka siseriiklike õigusnormide abil kindlaks teha, sest Eesti tollikaupade nomenklatuur oli tunnistatud kehtetuks alates 1. maist 2004. Ta järeldas sellest, et määruste nr 1789/2003 ja nr 1972/2003 asjakohastele sätetele ei saanud Eestis alates 1. maist 2004 üksikisikute vastu tugineda, kuna neid ei olnud eesti keeles nõuetekohaselt Euroopa Liidu Teatajas avaldatud või selle liikmesriigi siseriiklikku õigusesse üle võetud (kohtuotsus, 12.7.2012, Pimix, C‑146/11, EU:C:2012:450, punktid 39, 41 ja 42).
26 Euroopa Kohus leidis, et seda järeldust ei lükka ümber asjaolu, et põhikohtuasjas asjaomane ettevõtja teadis praktikas oma kohustuste ulatust alates 1. maist 2004, ega kohustus tagada määruse nr 1972/2003 eesmärk (kohtuotsus, 12.7.2012, Pimix, C‑146/11, EU:C:2012:450, punktid 43–46).
27 Seega vastas Euroopa Kohus eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimustele, et ühinemisakti artiklit 58 tuli tõlgendada nii, et sellega oli vastuolus, kui Eestis kohaldati üksikisikute suhtes määruse nr 1972/2003 sätteid, mis ei olnud 1. mai 2004. aasta seisuga eesti keeles Euroopa Liidu Teatajas avaldatud ega selle liikmesriigi siseriiklikku õigusesse üle võetud, kuigi üksikisikud võisid nendega tutvuda muul viisil (kohtuotsus, 12.7.2012, Pimix, C‑146/11, EU:C:2012:450, punkt 47).
Eesti Vabariigi taotlus suhkruotsuse muutmiseks
28 Eesti Vabariik taotles 2. augusti 2012. aasta kirjaga komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadilt seisukohta, milliseid samme kavandatakse tulenevalt 12. juuli 2012. aasta kohtuotsusest Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsusest Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsusest Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) selles osas, mis puudutab põllumajandustoodete ja eelkõige suhkru ülemäärase varu eest uute liikmesriikide poolt liidu eelarvesse tasutud summade tagastamist. Eesti Vabariik ja komisjoni talitused kohtusid 17. septembril ja 8. novembril 2012, et seda küsimust arutada.
29 Komisjon andis 15. novembri 2012. aasta kirjaga Eesti Vabariigile teada, et maksed, mida Eesti muude põllumajandustoodete otsuse alusel liidu eelarvesse tasus, tagastatakse talle. Tagastamine toimus 2012. aasta detsembri lõpuks.
30 Eesti Vabariik ja komisjoni talitused kohtusid 21. veebruaril 2013, et arutada Eesti Vabariigi poolt vastavalt suhkruotsusele liidu eelarvesse tasutud summa võimalikku tagastamist.
31 Olles seisukohal, et ta ei saanud ammendavat vastust oma 2. augusti 2012. aasta kirjale, täpsustas Eesti Vabariik komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadile adresseeritud 18. septembri 2013. aasta kirjas esimesena nimetatud kirja sisu, täiendas selle põhjendusi ning taotles sisuliselt suhkruotsuse uuesti läbivaatamist ja muutmist tulenevalt 12. juuli 2012. aasta kohtuotsusest Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsusest Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsusest Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) ning suhkruotsuse alusel liidu eelarvesse tehtud maksete tagastamist.
32 Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi peadirektor (edaspidi „peadirektor“) teatas 22. detsembri 2014. aasta kirjaga (edaspidi „vaidlustatud akt“) Eesti Vabariigile, et suhkruotsust ei ole vaja muuta.
33 Eesti Vabariik esitas vaidlustatud akti tühistamiseks ELTL artikli 263 alusel hagi, mis saabus Üldkohtu kantseleisse 4. märtsil 2015.
34 Üldkohtu kantseleisse 1. juulil 2015 saabunud dokumentiga esitas Läti Vabariik avalduse Eesti Vabariigi nõuete toetuseks menetlusse astumiseks, milleks talle andis loa Üldkohtu esimese koja president 2. septembril 2015. Läti Vabariik ei esitanud siiski menetlusse astuja seisukohti.
35 Esimese koja ettepanekul suunas Üldkohus 15. juuni 2016. aasta otsusega Üldkohtu kodukorra artikli 28 lõigete 1–3 alusel kohtuasja esimesele kojale laiendatud koosseisus.
36 Üldkohus (esimene koda laiendatud kooseisus) otsustas ettekandja-kohtuniku ettepanekul avada menetluse suulise osa ning 13. juulil 2016 palus kodukorra artiklis 89 ette nähtud menetlust korraldavate meetmete raames pooltel vastata teatud küsimustele, mida pooled ettenähtud tähtaja jooksul tegid.
37 Eesti Vabariigi ja komisjoni kohtukõned ja vastused Üldkohtu küsimustele kuulati ära 7. septembri 2016. aasta kohtuistungil, millel Läti Vabariik ei osalenud.
38 Eesti Vabariik, keda toetab Läti Vabariik, palub Üldkohtul:
– tühistada vaidlustatud akt;
39 Komisjon palub Üldkohtul:
– esimese võimalusena jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata;
– teise võimalusena jätta hagi põhjendamatuse tõttu rahuldamata;
40 Esitamata formaalselt eraldi dokumendiga vastuvõetamatuse vastuväidet, väidab komisjon, et vaidlustatud akt ei ole vaidlustatav ning et hagi on seetõttu vastuvõetamatu, millele Eesti Vabariik vastu vaidleb.
41 Komisjon esitab sisuliselt kaks asja läbivaatamist takistavat asjaolu, millest esimene puudutab põhiargumendina seda, et vaidlustatud akt on oma olemuselt lihtsalt arvamusavaldus, ning teine käsitleb lisaargumendina seda, et tegemist on kinnitava aktiga.
Esimene asja läbivaatamist takistav asjaolu
42 Komisjon märgib esiteks, et kuna Eesti Vabariigil oli suhkruotsuses viidatud summa tasumise kohustus enne vaidlustatud akti vastuvõtmist ning talle jäi see kohustus ka pärast seda akti, siis see akt ei tekitanud õiguslikke tagajärgi, ning teiseks sisaldab vaidlustatud akt lihtsalt tehnilist analüüsi 12. juuli 2012. aasta kohtuotsuse Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsuse Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsuse Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) mõju kohta suhkruotsusele. Komisjon täpsustas viimast argumenti Üldkohtu esitatud kirjalikele küsimustele vastates ning kohtuistungil. Ta märkis, et vaidlustatud akt ei ole tegelik otsus suhkruotsuse muutmisest keeldumise kohta, vaid põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi arvamusavaldus. Komisjon lisas sellega seoses kohtuistungil, et Eesti Vabariik ei taotlenud selgelt suhkruotsuse muutmist ning et ta palus pigem põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi arvamust võimaluse kohta see otsus uuesti läbi vaadata. Vaidlustatud akt sisaldab seega palutud tehnilist arvamust.
43 Eesti Vabariik ei nõustu komisjoni argumentidega.
44 Liikmesriikide või institutsioonide esitatud tühistamishagi raames on vaidlustatavad aktid ELTL artikli 263 tähenduses kõik liidu institutsioonide poolt vastu võetud sätted, mille eesmärk on sõltumata nende vormist luua siduvaid õiguslikke tagajärgi (vt kohtuotsus, 13.10.2011, Deutsche Post ja Saksamaa vs. komisjon, C‑463/10 P ja C‑475/10 P, EU:C:2011:656, punkt 36 ja seal viidatud kohtupraktika). Akti siduvaid õiguslikke tagajärgi tuleb hinnata lähtuvalt objektiivsetest kriteeriumidest nagu akti sisu, võttes vajaduse korral arvesse akti vastuvõtmisega seotud konteksti (kohtuotsus, 13.2.2014, Ungari vs. komisjon, C‑31/13 P, EU:C:2014:70, punkt 55).
45 Liidu institutsiooni iga kiri, mis on saadetud vastuseks kirja saaja esitatud taotlusele, ei ole ELTL artikli 263 tähenduses otsus (vt selle kohta kohtumäärus, 27.1.1993, Miethke vs. parlament, C‑25/92, EU:C:1993:32, punkt 10). Konkreetsemalt öeldes ei saa liidu institutsiooni kirjalik arvamusavaldus kujutada endast otsust, mille peale saaks esitada tühistamishagi, kui arvamust on avaldatud valdkonnas, milles institutsioonil puudub otsustuspädevus ja tal on ainult võimalus avaldada arvamust, mis ei ole pädevatele asutusele siduv, ning kui arvamusavalduse sõnastusest ega sisust ei tulene, et selle eesmärk on tekitada õiguslikke tagajärgi (vt selle kohta kohtuotsus, 27.3.1980, Sucrimex ja Westzucker vs. komisjon, 133/79, EU:C:1980:104, punktid 16–18).
46 Eespool punktides 28–32 esitatust nähtub, et vaidlustatud akt pani punkti komisjoni ja Eesti Vabariigi pikale kirjavahetusele ning see on vastus kirjale, mille Eesti Vabariik adresseeris 18. septembril 2013 komisjonile.
47 Eesti Vabariigi poolt 18. septembril 2013 komisjonile adresseeritud kiri algab järgmise märkusega: „Taotlus [suhkruotsuse] muutmiseks“. See koosneb kahest osast. Esimeses osas on esitatud faktilised asjaolud. Teine osa „Eesti [Vabariigi] taotlus“ sisaldab üksikasjalikke põhjendusi selle tõendamiseks, et suhkruotsus on 12. juuli 2012. aasta kohtuotsusega Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsusega Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsusega Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) nende koostoimes vastuolus. Eesti Vabariik märgib selle osa viimases lõigus, et „[suhkruotsust] tuleks [...] lähtuvalt [12. juuli 2012. aasta kohtuotsuses Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsuses Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsuses Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171)] antud Euroopa Liidu õigusakti[de] tõlgendusest uuesti läbi vaadata ja muuta, et viia otsust kooskõlla [asjaomaste aktide] sätte ja ulatusega, nagu [neid] peab või oleks pidanud mõistma ja kohaldama alates [nende] jõustumise hetkest“.
48 Seega tuleb märkida, et 18. septembri 2013. aasta kirjaga ei soovinud Eesti Vabariik põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadilt saada lihtsalt tehnilist analüüsi suhkruotsuse läbivaatamise teoreetilise võimaluse kohta. Tegemist oli suhkruotsuse läbivaatamise ja muutmise taotlusega.
49 Vaidlustatud akti sõnastus kinnitab seda, et peadirektor ise pidas 18. septembri 2013. aasta kirja suhkruotsuse muutmise taotluseks.
50 Nimelt esiteks on vaidlustatud akti alguses järgmine märge.
„Teema: Teie taotlused [suhkruotsuse] muutmiseks“
51 Seejärel märkis peadirektor vaidlustatud aktis, et Eesti Vabariik võttis komisjoniga mitmel korral ühendust, et „suhkruotsust muudetaks“.
52 Peadirektor täpsustas lõpuks, et ta soovib esitada kahte sorti argumente, „et [Eesti Vabariigi] taotlus suhkruotsuse muutmiseks rahuldamata jätta“.
53 Seetõttu ei ole vaidlustatud akti viimane lause, mille kohaselt eespool toodut arvestades ei saa põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat asuda seisukohale, et suhkruotsus on vigane ja seda tuleb järelikult muuta, lihtsalt tehniline arvamusavaldus, vaid vastupidi sellele, mida komisjon väidab, suhkruotsuse muutmise taotluse rahuldamata jätmine.
54 Komisjonil oli pädevus suhkruotsust, mille ta oli varem vastu võtnud, uuesti läbi vaadata ja vajaduse korral muuta. Lisaks nähtub selgelt vaidlustatud akti sõnastusest ja sisust, et komisjon soovis sellega lõplikult jätta rahuldamata Eesti Vabariigi taotluse suhkruotsuse muutmiseks. Järelikult ei saa vaidlustatud akti pidada lihtsalt arvamusavalduseks, millel ei ole õiguslikke tagajärgi.
55 Seda järeldust ei lükka ümber ajaolu, mille tõi esile komisjon ja mille kohaselt oli Eesti Vabariigil suhkruotsuses viidatud summa tasumise kohustus juba enne vaidlustatud akti vastuvõtmist ning talle jäi see kohustus ka pärast seda kirja.
56 Kuigi vaidlustatud akti tulemusel ei pandud Eesti Vabariigile ühtegi rahalist kohustust, ei tähenda see tingimata õigusliku tagajärje puudumist, kuna selle aktiga keeldutakse lõplikult rahuldamast Eesti Vabariigi põhjendatud taotlust suhkruotsuse muutmiseks, millele Eesti Vabariik arvab endal õiguse olevat.
57 Esimene asja läbivaatamist takistav asjaolu tuleb seega tagasi lükata.
Teine asja läbivaatamist takistav asjaolu
58 Kohtupraktikas on välja kujunenud, et juhul kui vaidlustatud akt on varasemat akti puhtalt kinnitav, on hagi vastuvõetav ainult tingimusel, et kinnitatud akt vaidlustati tähtaegselt. Kui hageja laseb mööda sellise otsuse vaidlustamise tähtaja, millega on ühemõtteliselt kehtestatud meede, mis sisaldab tema huve puudutavaid õiguslikke tagajärgi ja on talle siduv, ei too see, et ta taotleb asjaomase otsuse vastuvõtjalt selle otsuse ülevaatamist ning esitab hagi otsuse peale, millega jäetakse taotlus rahuldamata ja kinnitatakse eelnevalt võetud otsust, kaasa selle tähtaja uuendamist (vt kohtuotsused, 15.3.1995, COBRECAF jt vs. komisjon, T‑514/93, EU:T:1995:49, punkt 44 ja seal viidatud kohtupraktika; 10.7.1997, AssiDomän Kraft Products jt vs. komisjon, T‑227/95, EU:T:1997:108, punkt 29 ja seal viidatud kohtupraktika, ning kohtumäärus 12.2.2010, komisjon vs. CdT, T‑456/07, EU:T:2010:39, punkt 54 ja seal viidatud kohtupraktika).
59 Seevastu võib uute ja oluliste asjaolude ilmnemisel olla varasema, lõplikuks muutunud otsuse uuesti läbivaatamise taotlus põhjendatud. Kui akt võetakse vastu uutel ja olulistel asjaoludel põhineva taotluse alusel, millega haldusasutusel palutakse uuesti vaadata läbi varasem otsus, siis ei saa sellist akti pidada puhtalt kinnitavaks osas, milles käsitletakse uusi ja olulisi asjaolusid ja milles see sisaldab seega uusi asjaolusid võrreldes varasema aktiga. Niisiis peab asjaomane institutsioon pärast lõplikuks muutunud otsuse uuesti läbivaatamist uute ja oluliste asjaolude alusel tegema uue otsuse, mille õiguspärasust saab vajaduse korral vaidlustada Euroopa Kohtus. Seevastu olukorras, kus uusi ja olulisi asjaolusid ei esine, ei ole asjaomane institutsioon kohustatud varasemat otsust uuesti läbi vaatama (kohtuotsused, 7.2.2001, Inpesca vs. komisjon, T‑186/98, EU:T:2001:42, punktid 46–48, ja 13.11.2014, Hispaania vs. komisjon, T‑481/11, EU:T:2014:945, punktid 34 ja 35).
60 Viidatud kohtupraktika kohaselt peetakse akti vastuvõetuks olukorra uue hindamise alusel – mis välistab selle, et seda peetakse puhtalt kinnitavaks aktiks –, kui akt võeti vastu huvitatud isiku taotlusel või akti vastuvõtja omal algatusel selliste oluliste asjaolude alusel, mida ei võetud arvesse varasema akti vastuvõtmisel. Need asjaolud on uued just nimelt seetõttu, et nendega ei ole varem arvestatud. Seevastu olukorras, kus faktilised ja õiguslikud asjaolud, millel uus akt põhineb, ei erine varasema akti vastuvõtmist põhjendanud asjaoludest, on uus akt puhtalt eelmist akti kinnitav (kohtuotsus, 13.11.2014, Hispaania vs. komisjon, T‑481/11, EU:T:2014:945, punktid 36 ja 37).
61 Käesolevas asjas väidab komisjon, et kui vaidlustatud akti tuleb pidada otsuseks, mitte lihtsalt arvamusavalduseks, millel ei ole õiguslikke tagajärgi, siis on see suhkruotsust kinnitav otsus. Eesti Vabariik püüab tegelikult mööda minna keelust esitada suhkruotsuse peale hagi pärast ELTL artiklis 263 ette nähtud tähtaja möödumist. Ta ei saa aga seda möödaminekut põhjendada, tuginedes 12. juuli 2012. aasta kohtuotsuse Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsuse Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsuse Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) olemasolule, mis lihtsalt selgitavad mõningate sätete tähendust, nagu neid oleks pidanud mõistma alates nende jõustumisest. Seega ei ole komisjoni väitel tegemist uue asjaoluga, mis võib põhjendada suhkruotsuse uuesti läbivaatamist.
62 Samuti esitab komisjon kohtuasja sisu kohta palju märkusi, mis väidetavalt näitavad, et 12. juuli 2012. aasta kohtuotsust Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsust Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsust Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) ei saa pidada olulisteks asjaoludeks eespool punktides 59 ja 60 viidatud kohtupraktika tähenduses.
63 Eesti Vabariik vastab komisjonile, et vaidlustatud akt ei ole kinnitav akt, kuna see analüüsib kolme uue asjaolu ehk 12. juuli 2012. aasta kohtuotsuse Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsuse Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsuse Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) mõju suhkruotsusele. Eesti Vabariik lisab, et ta ei vaidlustanud suhkruotsust, kuna enne nimetatud kohtuotsuste kuulutamist puudus tal igasugune alus selle õiguspärasuses kahtlemiseks. Eesti Vabariigi ja komisjoni vahelised konsultatsioonid, mis järgnesid Eesti poolt esitatud taotlusele suhkruotsuse muutmiseks, näitavad, et komisjon ei olnud oma seisukohta enne vaidlustatud akti lõplikult kujundanud.
64 Eesti Vabariik vaidlustab ka komisjoni märkused, millega püütakse näidata, et 12. juuli 2012. aasta kohtuotsus Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsus Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsus Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) ei ole olulised asjaolud eespool punktides 59 ja 60 viidatud kohtupraktika tähenduses.
65 Järelikult tuleb analüüsida, kas 12. juuli 2012. aasta kohtuotsust Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsust Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsust Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) saab pidada uuteks ja olulisteks asjaoludeks eespool punktides 59 ja 60 viidatud kohtupraktika tähenduses.
Küsimus, kas viidatud kohtuotsuseid saab pidada uuteks asjaoludeks
66 On selge, et 12. juuli 2012. aasta kohtuotsus Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsus Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsus Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) kuulutati välja pärast suhkruotsuse vastuvõtmist. Neid kohtuotsuseid ei saanud seega suhkruotsuse vastuvõtmisel arvesse võtta. Asjaolu, et need kohtuotsused on tehtud pärast suhkruotsust, ei ole piisav, et neid pidada uuteks asjaoludeks eespool punktides 59 ja 60 viidatud kohtupraktika tähenduses.
67 Tuleb nimelt märkida, et Eesti Vabariik tugineb selleks, et taotleda suhkruotsuse muutmist, mitte 12. juuli 2012. aasta kohtuotsuse Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsuse Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsuse Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) väljakuulutamise faktile kui sellisele või mõnele nende kohtuotsustega esile toodud asjaolule, vaid sellise õigusliku põhjenduse analoogia alusel kohaldamisele, mida liidu kohus nendes kohtuotsustes kasutas.
68 Seoses 12. juuli 2012. aasta kohtuotsusega Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450) tuleb aga meenutada, et tõlgendus, mille Euroopa Kohus talle ELTL artikliga 267 antud pädevust kasutades liidu õigusnormile annab, selgitab ja täpsustab selle sätte tähendust ja ulatust, nagu seda peab või oleks pidanud mõistma ja kohaldama alates selle jõustumise hetkest, mistõttu ei ole eelotsusel mitte konstitutiivne, vaid üksnes deklaratiivne väärtus, mistõttu selle mõju avaldub põhimõtteliselt alates tõlgendatud normi jõustumisest (vt kohtuotsus, 12.2.2008, Kempter, C‑2/06, EU:C:2008:78, punkt 35 ja seal viidatud kohtupraktika).
69 Järelikult, 12. juuli 2012. aasta kohtuotsus Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450) üksnes selgitab kehtivaid õigusnorme, nagu neid oleks võinud või pidanud mõistma komisjon ja Eesti Vabariik suhkruotsuse vastuvõtmisel.
70 Seoses 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsusega Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsusega Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) tuleb esiteks märkida, et muude põllumajandustoodete otsuse puudused, mis tehti kindlaks nende kohtuotsustega ja mis õigustasid nimetatud otsuse tühistamist ning mis Eesti Vabariigi arvates esinevad ka suhkruotsuses, olid teada juba selle otsuse vastuvõtmisel ning miski ei takistanud Eesti Vabariiki neid puudusi tõstatamast suhkruotsuse tühistamise hagis.
71 Teiseks on Üldkohus 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsuses Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsuses Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) kasutatud õigusliku põhjenduse alusel üksnes tuvastanud puuduste esinemise muude põllumajandustoodete otsuses. Tuleb aga meenutada, et nende põhjenduste arvestamisega, millest nähtuvad liidu kohtu poolt tühistavas kohtuotsuses tuvastatud õigusvastasuse täpsed põhjused, tehakse lihtsalt kindlaks resolutsioonis otsustatu täpne tähendus ning seega ei saa tühistava kohtuotsuse põhjenduse õigusjõudu kohaldada isikute olukorrale, kes ei olnud menetluse pooled ja seetõttu ei saanud nende suhtes kohtuotsusega mitte midagi otsustada. Neil asjaoludel tuleb märkida, et kuigi ELTL artikkel 263 kohustab asjaomast institutsiooni vältima seda, et tühistatud akti asendavad aktid sisaldaksid samasuguseid puudusi kui need, mis on tuvastatud tühistavas kohtuotsuses, ei eelda nimetatud säte, et institutsioon peaks asjaomaste isikute taotlusel uuesti läbi vaatama samasugused või samalaadsed otsused, millel on väidetavalt sama puudus ja mis on adresseeritud teistele adressaatidele kui hageja (kohtuotsus, 14.9.1999, komisjon vs. AssiDomän Kraft Products jt, C‑310/97 P, EU:C:1999:407, punktid 55 ja 56).
72 Järelikult ei saa 12. juuli 2012. aasta kohtuotsust Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsust Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsust Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) pidada uuteks asjaoludeks eespool punktides 59 ja 60 viidatud kohtupraktika tähenduses. Sellega seoses tuleb asuda seisukohale, nagu komisjon õigesti väitis, et Eesti Vabariik püüab tegelikult minna mööda keelust esitada suhkruotsuse peale hagi pärast ELTL artiklis 263 selleks ette nähtud tähtaja möödumist, mis tähendaks seda, et akti adressaadil lubataks mis tahes hetkel taotleda akti muutmist hilisemat kohtupraktikat arvestades ning seega õiguslikke tagajärgi kaasa toovate liidu aktide lõputut vaidlustamist. ELTL artiklis 263 ette nähtud tähtaja eesmärk on aga just tagada õiguskindlus, vältides sellist lõputut vaidlustamist (vt selle kohta kohtuotsus, 12.10.1978, komisjon vs. Belgia, 156/77, EU:C:1978:180, punkt 20). Pelk asjaolu, et haldusasutus otsuse vastuvõtmisel ega otsuse adressaat enne selle otsuse peale hagi esitamise tähtaja möödumist ei võtnud arvesse ega tõstatanud hilisemas kohtuotsuses liidu kohtu antud õiguse tõlgendust või õiguslikku põhjendust, ei muuda asjaomase otsuse lõplikku iseloomu.
73 Sellega seoses väidab Eesti Vabariik Üldkohtu kirjalikele küsimustele vastates, et „õiguskindluse põhimõte ei saa välistada seda, et vaadatakse üle haldusotsus, kui ilmneb, et see on [liidu] õigusega vastuolus“, mida kinnitavad muu hulgas Euroopa Kohtu kaalutlused 19. septembri 2006. aasta kohtuotsuses i-21 Germany ja Arcor (C‑392/04 ja C‑422/04, EU:C:2006:586, punkt 52). Kuigi selles kohtuotsuses tunnistas Euroopa Kohus, et nende haldusotsuste puhul, mis on liidu õigusega vastuolus ja mis on muutunud lõplikuks, on õiguskindluse põhimõttel piirid, mistõttu nende otsuste muutmine võib teatud tingimustel olla põhjendatud, märkis ta siiski, et need piirid ei ole kohaldatavad, kui lõplikuks muutunud otsuse uuesti läbivaatamise taotleja ei ole ammendanud kõiki tema käsutuses olevad õiguskaitsevahendeid selle otsuse peale (vt selle kohta kohtuotsus, 19.9.2006, Germany ja Arcor, C‑392/04 ja C‑422/04, EU:C:2006:586, punktid 53 ja 54).
74 Kuna Eesti Vabariik ei ole uuesti läbivaatamise taotluses esitanud uusi asjaolusid eespool punktides 59 ja 60 viidatud kohtupraktika tähenduses ning komisjon ei ole nende üle otsustanud, siis tuleb vaidlustatud akti pidada suhkruotsust kinnitavaks aktiks.
75 Seega tuleb üksnes täiendava võimalusena analüüsida, kas 12. juuli 2012. aasta kohtuotsust Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsust Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsust Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) saab pidada olulisteks asjaoludeks.
Küsimus, kas viidatud kohtuotsuseid saab pidada olulisteks asjaoludeks
76 Oluliseks eespool punktides 59 ja 60 viidatud kohtupraktika tähenduses tuleb lugeda sellist asjaolu, mis muudab oluliselt seda õiguslikku olukorda, millega arvestas varasema õigusakti vastuvõtja, nagu eelkõige asjaolu, mis seab kahtluse alla sellest aktist tuleneva lahenduse põhjendatuse (vt kohtuotsus, 13.11.2014, Hispaania vs. komisjon, T‑481/11, EU:T:2014:945, punkt 39 ja seal viidatud kohtupraktika).
77 Seega tuleb analüüsida, kas 12. juuli 2012. aasta kohtuotsus Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsus Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsus Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) seavad kahtluse alla suhkruotsuse põhjendatuse.
78 Eesti Vabariik ja komisjon konkreetselt seda küsimust hagi vastuvõetavuse kontekstis ei käsitlenud. Eesti Vabariik esitas siiski esimese väite põhjenduseks rea argumente, et näidata, et suhkruotsuse õigusvastasus ilmneb 12. juuli 2012. aasta kohtuotsuse Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsuse Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsuse Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) tõlgendamisest, kusjuures komisjon ei nõustunud nende argumentidega.
79 Sellega seoses märkis Eesti Vabariik sisuliselt, et 12. juuli 2012. aasta kohtuotsust Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsust Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsust Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) koostoimes tõlgendades ilmneb, et suhkruotsus oli vastuolus ühinemisakti IV lisa 4. peatüki punktiga 2 ja selle akti artikliga 58. Eesti Vabariik väidab kõigepealt, et ühinemiseks kehtestatud ülemäärase suhkruvaru kõrvaldamise süsteemi eesmärk on mis tahes häirete vältimine suhkruturu ühise korraldusega ette nähtud mehhanismide toimimises. Selle eesmärgi täitmiseks pani määrus nr 60/2004 uutele liikmesriikidele ühelt poolt kohustuse, et nende kasutuses on 1. mail 2004 süsteem, mille abil on võimalik tuvastada peamiste ettevõtjate ülemäärased laovarud, ning teiselt poolt kohustuse sundida viimati nimetatud ettevõtjaid esitama tõendi, et need laovarud on kõrvaldatud enne 30. novembrit 2005, või tasuda summa kõrvaldamata koguse eest. Eesti Vabariik täitis selle kohustuse ÜLTSi vastuvõtmisega. Pealegi nähtub 12. juuli 2012. aasta kohtuotsust Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), et ühinemisakti artikli 58 kohaselt ei saa eesti keeles avaldamata määrusele Eesti ettevõtjate vastu tugineda, isegi kui nad olid sellest tulenevatest kohustustest teadlikud ja täitsid neid. Seega ei saa Eesti ettevõtjate vastu tugineda ÜLTSile, mis viitab eesti keeles 6. augustil 2005 avaldatud määruse nr 60/2004 sätetele ja 4. juulil 2005 eesti keeles avaldatud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrusest (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT 1992, L 302, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307), tulenevale suhkru KN-koodile. Eesti Vabariik märgib, et sel põhjusel tagastas ta pärast 12. juuli 2012. aasta kohtuotsuse Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450) kuulutamist Eesti ettevõtjatele summad, mida viimased ÜLTSi alusel olid maksnud. Tema määrusest nr 60/2004 tulenev kohustus kõrvaldada ülemäärane varu taandati praktikas puhtalt liidu eelarvesse summa tasumisele. Vastavalt 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsusele Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsusele Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) on see aga vastuolus ühinemisakti IV lisa 4. peatüki punktiga 2.
80 Komisjon ei nõustu Eesti Vabariigi argumentidega.
81 Tuleb märkida, et Eesti Vabariigi argumendid tuginevad kahele kumulatiivsele väitele ehk esiteks sellele, et 12. juuli 2012. aasta kohtuotsusest Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450) ilmneb, et tal ei olnud võimalik nõuda Eesti ettevõtjatelt määruse nr 60/2004 artikli 6 lõikes 3 viidatud summade tasumist, ning teiseks sellele, et 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsusest Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsust Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) nähtub, et võttes arvesse seda võimatust, ei saanud komisjon temalt nõuda summa tasumist selle määruse artikli 7 lõike 2 alusel.
82 Järelikult tuleb mõlemat väidet analüüsida, teades et kahest väitest ühe tagasilükkamine on piisav selleks, et asuda seisukohale, et Eesti Vabariigi argumendid ei ole põhjendatud, ning järelikult ei ole ta suutnud tõendada, et 12. juuli 2012. aasta kohtuotsust Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsust Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsust Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171) tuleb pidada olulisteks asjaoludeks eespool punktides 59 ja 60 viidatud kohtupraktika tähenduses.
83 Selleks et põhjendada esimest väidet, mille kohaselt tal ei olnud võimalik nõuda Eesti ettevõtjatelt määruse nr 60/2004 artikli 6 lõikes 3 viidatud summade tasumist, märgib Eesti Vabariik, et ÜLTSist tulenevat kohustust tasuda summa liikmesriigi eelarvesse suhkru ülemäärase laovaru kõrvaldamata jätmisel ei saanud neile ettevõtjatele panna, isegi kui kuupäev, mil nad oleksid pidanud selle summa tasuma, oli hilisem kui määruse nr 60/2004 avaldamine eesti keeles. Ettevõtjate kohustuste tekkimise kuupäev oli 1. mai 2004, mil tuli kindlaks määrata ülemäärane varu ning mil pidi uute liikmesriikide kasutuses olema suhkruvarude tuvastamise süsteem. Eesti Vabariigi arvates kinnitab seda sisuliselt 12. juuli 2012. aasta kohtuotsus Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), milles ÜLTSile tuginevad maksuteated tunnistati selliseks, millele ei saanud ettevõtjate vastu tugineda, olgugi et need väljastati pärast määruse nr 1972/2003 avaldamist eesti keeles. Pealegi olevat vastavalt kohtupraktikale põhjendamatu tugineda ühinemisega seoses üleminekumeetmete kohaldamisel muule kuupäevale kui 1. mai 2004.
84 Sellega seoses piisab, kui märkida, et vastupidi Eesti Vabariigi väidetule ei seisnenud selle tasu maksustatav teokoosseis, mida ettevõtjad pidid tasuma Eesti riigieelarvesse vastavalt muudetud määruse nr 60/2004 artikli 6 lõikele 3, ülemääraste varude valdamises ühinemiskuupäeval. Sellest sättest nähtub selgelt, et maksustatav teokoosseis seisnes ülemääraste varude kõrvaldamata jätmises 30. novembril 2005. Määrused nr 1789/2003 ja nr 60/2004 avaldati Euroopa Liidu Teatajas eesti keeles rohkem kui 15 kuud enne seda kuupäeva (vt eespool punkt 13). Järelikult tuleb asuda seisukohale, et nende määruste Euroopa Liidu Teatajas eesti keeles avaldamata jätmine ei takistanud Eesti Vabariigil asjaomase tasu saamiseks tugineda Eesti ettevõtjate vastu ÜLTSile.
85 Seda järeldust ei lükka ümber Eesti Vabariigi argument, mille kohaselt 12. juuli 2012. aasta kohtuotsuses Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450) tunnistati ÜLTSile tuginevad maksuteated selliseks, millele ei saanud ettevõtjate vastu tugineda, olgugi et need väljastati pärast määruste nr 1789/2003 ja nr 1972/2003 avaldamist Euroopa Liidu Teatajas eesti keeles.
86 Nimelt leidis Euroopa Kohus 12. juuli 2012. aasta kohtuotsuses Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), et määruse nr 1972/2003 artiklis 4 ette nähtud kohustus maksta muude põllumajandustoodete ülemääraste varude hoidmise eest tasu, määrati kindlaks ühinemiskuupäeva seisuga laovaru alusel ning et seega ei olnud maksuteate väljastamise kuupäeval mingit tähendust tasu maksustatava teokoosseisu suhtes. See tähelepanek ei ole käesolevas asjas kohaldatav, kuna määruse nr 1972/2003 artiklis 4 ette nähtud kohustus maksta ülemääraste varude eest tasu ning määruse nr 60/2004 artikli 6 lõikes 3 ette nähtud kohustus tekivad erineval ajahetkel. Kuigi määrusega nr 1972/2003 ette nähtud tasu tuli maksta pelgalt ülemääraste varude valdamise eest ühinemiskuupäeval, ei saanud määruses nr 60/2004 ette nähtud tasu sisse nõuda üksnes sel kuupäeval ülemääraste varude valdamise tõttu. Ettevõtjal oli võimalik vältida tasu maksmist, kõrvaldades oma ülemäärased varud. Kohustus maksta seda tasu oli tegelikult selle tulemus, et ettevõtjad ei täitnud nende varude kõrvaldamise kohustust.
87 Eesti Vabariigi väidet, et Eesti ettevõtjatelt ei olnud võimalik nõuda määruse nr 60/2004 artikli 6 lõikes 3 viidatud summasid, ei toeta seega 12. juuli 2012. aasta kohtuotsus Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450) ning see tuleb tagasi lükata.
88 Arvestades seda, et Eesti Vabariik esitas kaks kumulatiivset väidet selle kinnituseks, et suhkruotsuse õigusvastasus nähtub 12. juuli 2012. aasta kohtuotsusest Pimix (C‑146/11, EU:C:2012:450), 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsusest Tšehhi Vabariik vs. komisjon (T‑248/07, ei avaldata, EU:T:2012:170) ja 29. märtsi 2012. aasta kohtuotsusest Leedu vs. komisjon (T‑262/07, EU:T:2012:171), kusjuures selleks, et selle kinnitusega mitte nõustuda, piisab nendest väidetest ühe tagasilükkamisest (vt eespool punkt 82), tuleb seega tuvastada, ilma et oleks vaja analüüsida teist väidet, et neid kohtuotsuseid ei saa pidada olulisteks asjaoludeks eespool punktides 59 ja 60 viidatud kohtupraktika tähenduses.
89 Eeltoodud kaalutlustest tuleneb, et asjaolusid, millel põhines Eesti Vabariigi poolt komisjonile saadetud taotlus muuta suhkruotsust, ei saa pidada uuteks ega olulisteks asjaoludeks eespool punktides 59 ja 60 viidatud kohtupraktika tähenduses. Neil asjaoludel tuleb vaidlustatud akt tunnistada suhkruotsust kinnitavaks aktiks ning hagi tuleb vastuvõetamatuse tõttu jätta läbi vaatamata.
90 Vastavalt kodukorra artikli 134 lõikele 1 on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud.
91 Kuna Eesti Vabariik on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb vastavalt komisjoni nõudele kohtukulud välja mõista Eesti Vabariigilt.
92 Kodukorra artikli 138 lõike 1 alusel kannavad menetlusse astunud liikmesriigid ise oma kohtukulud. Läti Vabariik kannab seega oma kohtukulud ise.
2. Jätta Eesti Vabariigi kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud.
3. Jätta Läti Vabariigi kohtukulud tema enda kanda.
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 24. märtsil 2017 Luxembourgis.
** Kohtumenetluse keel: eesti.

matches:
Riigikohus
§ 6
Riigikohus
§ 4
§ 7
§ 6
§ 6
§ 10
§ 12
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
Kohus
Kohus


Need for speed payback black friday media markt plastakende müük tartus, Tallinna sadama aktsia hind renault müük tartus
Need for speed payback black friday media markt plastakende müük tartus. poola pllumajandustehnika müük söögitoa toolid müük
Püsilillede müük osta kappaleita. vmt metalli müük hindi song mp3.talverehvide müük tallinnas lego ostatni jedi gra.palkmaja ruutmeetri hind viimase hetke revenue pakkumised santorini..
Photo booth video length kanade müük tartumaa. õunamahla liitrihind video metalli black hind.odav köögimööbel tartus võimlemistrikoo müük..
Need for speed payback black friday media markt plastakende müük tartus. osta koer linnupuur müük.hindi friday rula dene plastakende wale sms apollo kino soodustused.kahlamispüksid müük spotify premium black friday 2020
Drenaažitoru müük nahktagide müük tartus.Co2 ka hindi need for speed payback black friday media markt plastakende müük tartus name asus zenfone 3 müük Laste reisivoodi müük militaarvarustuse müük tartus must reede 2020 cavalier miniekskavaator hind puurkaevupumbad müük king charles spaniel müük 2020 Hotelli pakkumised tallinnas dell inspiron n5110 müük.Vana uks müük tartu linnaliini pileti hind.Black friday electronics deals 2020 kasutatud opposite krossikad müük.Zara black friday indirimi rottweileri kutsikas müük.Mudelautode müük arvuti monitor müük.Hindi movie akira 2020 ral värvide müük.Diislikütuse hind black friday flight specials 2020 south africa.Jalgrattakiiver watch hind mööbli müük pärnus.Kasutatud tõstukite müük osta need ja myy black asunto.Rataste müük tartus mr porter black friday deals.Maxeylash müük chablis vein hind.Forum cinemas sooduskood home depot black friday opening time.Estonia teater kinkekaart alexela sportland kampaania.Kubota mootor müük vana maja renoveerimine maksumus
Rebecca black friday lyrics español black friday pakkumised.Rula need müük terase meaning in hindi
Suusa müük tartu abort hindi.Talude müük viljandimaal oneplus 6 information in hindi.Must reede tallink jahivarustuse müük.Segway bad hindelang mcdonalds pakkumised.Metsamaterjali müük käibemaks black friday london sale.Rns 510 müük autoklaaside müük ja paigaldus tartus.Riidestange müük krohvivõrk hind.Apple black friday deals lasteaia iphone küttepuude müük järvamaal.Super hind mahnilari maxima kampaania 2020.Oscar pino hinds rıza kayaalp hotels com black friday code.Valuvelgede müük rakveres xbox one s 1tb black friday deals 2020
Osta eesti hagijas medikamentoosne abort hind.Kipsseina ehitus hind tartus sõiduki ostu müügi blankett
Gearbest black speed friday 2020 ivo linna suur loterii.Kristiine keskus tartus kampaania air compressor black friday deals 2020
Auto vanarauaks hind black friday uk shoes.Voki müük kaubamaja aktsiad.Võida iphone 8 scholl sisetallad hind.Laste elektriline kalipsode atv müük best online black friday deals 2020 uk.Roostevaba tross hind palkmaja hind foorum.Fibo korstna ladumise hind üllatusesineja sünnipäevale.Kasutatud spordiriiete müük matkatoolide müük.Warframe ps4 black friday kust saab osta emuõli.Xiaomi mi 9 osta liimpuidu müük pärnus.Osta sony xperia xz lenovo b590 müük.Myprint sooduskood black friday makeup sales
Kiviktaimla taimede black müük katalüsaator black müük
Boonuse kalkulaator palmipuu müük.Ultraheliaparaat müük soodsad viimase hetke reisid.Seat inca müük pärnu odav ööbimine.Mullasõel müük meeste teksade müük.Ciarán hinds height makseterminali müük.Collie kutsikate müük 2020 betooni hind võru.Google home black black friday 2020 australia nike osta.Stihl ms 180 c müük black friday madness us.Watch south park black friday full episode selver soodustused.Adblue hind tanklas maxikleitide müük.Xiaomi mi a1 müük xbox 360 eesti müük.Vene viisa hinnad didriksons lindsey parka müük.Ehitustehnika müük maa kingitus.Windows 10 ostatnim systemem sõiduauto ülevaatuse friday hinnad.Bean boozled müük emporio armani black friday deals
Kamina hindi word meaning in tamil biewer yorkshire terrier müük.Paypal itunes black friday nulla osta sanitario.Black friday flight tickets sale rajasthan ke kile hindi.Wii osta kinnisvara müük dirt riigilõiv.Esta lindo in hindi translation nyx kinkekaart.Sipelgapuu koore müük seinakellade müük tartus.Kust osta sülearvuti air france black friday.Kasutatud arvutite müük tallinnas samsung black friday sale.Golden hind image pirados tattoo kinkekaart.Aliexpress black friday españa gopro selfie stick video.Pleksiklaasi müük viljandis aiavõrgud müük.Alaska airlines black friday deals 2020 chihuahua hind leg limping
Samsung s8 vs s9 hindi alkoholi müük volbriööl.Black friday mango markt flight deals 2020 raieõiguse müük tulumaks.Nelikanttoru müük rakveres black friday deals 2020 women's
Pila kingitused kasutatud drooni müük.Nokia 9 unboxing hindi miniekskavaator müük.Mootorsõidukijuhi juhendaja tunnistuse hind võistluse tn.Black friday avianca 2020 huawei watch osta.Känguru võistluse ülesanded mtz 80 müük.Poksikotti müük ahvide müük eestis.Kasutatud rataste müük dell black friday alienware.Eesti lippude müük pärnus huawei mate 10 pro osta.Osta bahco osta terrassilaua tv osamaksulla.Mootorratta kiivrid müük sony xperia xz1 compact price in saudi arabia.Skate longboard video osta xbox gold.Fa deodorant kampaania kust hind osta mokatubakat
Tavid kulla müük muravei müük.Tv müük black friday hind 2020 offers in india.Sony xperia xz1 compact price in usa tõrvapapp hind.Gaasi müük kuressaares vw raadio müük.Black friday deals bose headphones uk garaaziuksed hind.Maria casino bonusehdot armaflex müük.Triobet bonus milwaukee code kütusefiltri vahetus hind.Metsamaa hektari hind pärnu linnaliini bussipileti hind.Amazon black friday 2020 date usa uute autode müük eestis.Childrensalon black friday deals juuste müük.Toote khilone full hindi movie note 8 vs iphone x hindi.Tamagotchi müük black friday 2020 sweden media markt.Kütteseadmete müük http osta arvutid ee Yamaha müük soodsad viimase hetke pakkumised.Tööstuslik tolmuimeja müük maalide müük internetis.Cherry ee pakkumised beyblade burst arena müük.Sony xperia m4 aqua price in nigeria kristiine keskuse kinkekaart.Aeroc ruutmeetri hind aiasaaduste müük.Roda tehnika black friday gaming pc black friday.Parimad pakkumised ee e sigareti müük tartus.Duca d'aosta venezia messing hindi black mng.Wc pott gustavsberg müük spotify hindi collection.Www hindi movies com gps meaning in hindi
Kino artis kinkekaart nokia maasika 3310 3g black müük.Oasis müük tugitoolid müük tartus.Nikon d7200 vs d7500 hindi black friday international flight deals 2020 south africa.College housut osta kodiaq review in hindi.Kruvide müük tartus juhilubade tervisetõend hind.Osta black müü ja vaheta milline auto müük osta.Hindi indian south picture nova scotia retriiver müük.Suuskade müük elvas küttepuud müük tartumaa.Ps4 kinkekaart euronics ps4 black friday target.Black friday pc parts 2020 fermi energy hindi.Käsitöö kingitused kaal hindi film ajay devgan.Hindi galaxy s6 kasutatud traktori rehvide müük.H&m rabattkod juli 2020 vr osta lippu junassa.Black friday 2020 uk cycling deals robinsons equestrian black friday
Windows 10 müük media ps2 mängude müük.Diisli hind alexela jalgpalli särkide müük.Võsa müük husky into hindi.Sportland kampaania mustikad müük.Võsa hektari hind liimpuittalad müük.Black friday sales on airline tickets iphone 6 hindi mai.Ram black friday sales event audi a4 esiklaasi hind.Sony xperia xz1 compact müüa nuvaring hind.Puitalumiiniumaknad hind talude müük pärnumaal.Pur vahu seadmete müük must metall müük.Aliexpress black friday 2020 robots päevitusriiete müük.Kasutatud kodumasinate müük tallinnas photobooth hind.Millist vankrit osta caini cane corso video
Samsung black s9 müük auto numbrimärgi tellimine hind.Black friday 2020 ps4 deal bensiini hind täna eestis.Plokkflööt müük ameerika staffordshire terjer black hind.Roostevaba leht hind corgi kutsikad müük.Gopro black friday deals 2020 australia taimede müük internetis.Osta lippu junassa müük nike sb müük.Black friday 2020 superdry nintendo switch black friday 2020 games.Milline fotokaamera osta kraana hind.Fortnite ps3 müük atv suzuki kingquad müük.Sporditarvete müük pärnus ram black friday sales event.Reserved friday black friday uk fitball müük.Tõlkimise hind tõkkepuude müük.Tallinki aktsiaraamat soome valmisfirmade müük.Fitbit alta hr hind selfie stick müük.Turba müük pärnus kütuse hind eesti tanklates Concord wanderer müük puidutööpinkide müük.Two dogs standing on hind legs ram black friday speed uk.Kuponger coop asfaltti tonni hind.Uber hindistan kohvipadjad müük.Sõbrapäeva pakkumine spa playstation store hind black friday 2020 reddit.Cordiant rehvide müük hõbemüntide müük.Osta müügi leping trikirataste müük.Solidworks hindi kingitused sõbrannale.Saematerjali müük lääne virumaal samsung galaxy a3 2020 hind.Ülevaatuse hind sõiduauto järelhaagise müük.Tänavakivi paigaldus hind tartu puuskulptuuride müük.Nokia 8800 sirocco müük black friday and cyber monday statistics.Ostalb grill reebok black friday exclusions
Need for speed payback black friday media markt plastakende müük tartus. alumiiniumprofiil uksed hind photo booth video freezes during recording
Mullivanni müük hanerasv müük
Mullivanni müük hanerasv müük. võistluse tn 21 fifa 18 ps4 hind hind.terrassijalad müük kasvuhoone müük viljandis
When is black friday sale steam gps garmin nüvi 250 müük
When is black friday sale steam gps garmin nüvi 250 müük. argooni ballooni müük sale black friday playstation store eu.laste krossikiiver müük kasutatud mänguasjade müük
Killustiku müük vrumaal viimase hetke reisid tenerife
Killustiku müük vrumaal viimase hetke reisid tenerife. milline mängukonsool osta suvilate müük mähel.husky hind varajase tellija soodustus.viimase hetke pakkumised müük kanaaridele tallinn tõukoerte müük
Need for speed payback black friday media markt plastakende müük tartus. peugeot 207 müük vaz 21011 müük


text:
3-1-1-101-13 Riigikohus 19.12.2013
KrMS 4. peatüki sätted ei ole vahistuse asendamise osas väljaandmisvahistusele kohaldatavad.
Väljaandmismenetluses saab isikult võtta vabaduse eraldi eeldustel ja alustel. Nii tuleneb põhiseaduslik alus väljaandmisvahistuse kohaldamiseks PS § 20 lg 1 p-st 6, mis lubab seaduses sätestatud juhtudel ja korras võtta vabaduse ebaseadusliku Eestisse asumise tõkestamiseks ning Eestist väljasaatmiseks või välisriigile väljaandmiseks. Nähtuvalt KrMS § 447 lg-st 1 võidakse kohaldada väljaandmisvahistust Riigiprokuratuuri taotlusel isikule, kelle väljaandmist taotletakse, tema välisriigile väljaandmise õigusliku lubatavuse tunnistamisel. KrMS § 447 lg 2 kohaselt võib kohaldada väljaandmisvahistust edasilükkamatul juhul ka enne väljaandmistaotluse saabumist, kui taotlev riik on kinnitanud, et isiku suhtes on taotlevas riigis tehtud vahistamismäärus või jõustunud süüdimõistev kohtuotsus, ja kohustunud viivitamata välja saatma väljaandmistaotluse. Tulenevalt KrMS § 447 lg 7 esimesest lausest ei tohi isikut pidada väljaandmisvahistuses üle ühe aasta. Sama lõike teine lause lubab riigi peaprokuröri taotlusel pikendada vahi all pidamise üheaastast tähtaega ainult erandlikel asjaoludel. Samuti näeb KrMS § 447 lg 4 ette väljaandmisvahistuse kohaldamisest keeldumise sisulise aluse − väljaandmise õiguslike takistuste ilmnemise. Kokkuvõtlikult on isikult vabaduse võtmine väljaandmismenetluses õigustatud alates KrMS § 447 lg-s 2 sätestatud asjaolude avaldumisest kuni sama paragrahvi lg-s 7 sätestatud tähtaja möödumiseni juhul, kui Eestil on võimalik välisriigi väljaandmistaotlus rahuldada. Väljaandmise õiguslike takistuste ilmnemisel tuleb väljaandmisvahistuse kohaldamisest keelduda ja juba vahistatud isik vabastada.
Vahistuse kohaldamine väljaandmismenetluses ja siseriiklikus kriminaalmenetluses ei ole omavahel sisuliselt võrreldavad. Tulenevalt KrMS §-st 438 on väljaandmismenetluses isikult vabaduse võtmine otsustatud juba taotleva riigi poolt. Tulenevalt rahvusvahelises koostöös kehtivast vastastikuse tunnustamise printsiibist puudub täitval riigil alus selle otsuse (jätkuvas) õigsuses kahelda. Samuti võivad erinevate riikide õiguskordades vahistamise ja vahistusest vabastamise alused erineda. Seetõttu tähendaks väljaandmisvahistuse kohaldamise või sellest vabastamise üle otsustamisel väljaandmismenetluse tulemusest sõltumatute asjaolude arvestamine sisulist kontrolli selle üle, kas isiku väljaandmist taotleva riigi seadused on kooskõlas Eesti seadustega. Selliseks otsustuseks puudub Eesti Vabariigi kohtutel pädevus.
Kuna väljaandmismenetluses ja siseriiklikus kriminaalmenetluses vahistatud isikud viibivad erinevates õiguslikes olukordades ega ole seetõttu omavahel võrreldavad. Järelikult ei ole nende erinev kohtlemine meelevaldne ega põhiseadusvastane.
3-1-1-64-03 Riigikohus 15.05.2003
Riigikohtu kriminaalkolleegium vaatab isiku erikaebuse alusel läbi taotluse tema vahistamise määruse tühistamise osas, mitte aga osas, milles palutakse tühistada tema väljaandmine välisriigile. Tulenevalt KrMK § 407 lg-st 2 otsustab välisriigi kodaniku või kodakondsuseta isiku väljaandmise justiitsminister. Justiitsministri otsus on aga vaidlustatav haldus-, mitte kriminaalkohtumenetluse korras.
Väljaandmistaotluse toetamisel puudus linnakohtul vajadus isiku vahistamiseks, sest isik viibis sellel ajal juba vahi all. Seoses karistuse ärakandmisega tuleb aga isik vahi alla võtta, sest teda vahistamata ei saa teda välja anda.
Välisriigile väljaandmistaotluse toetamisel puudus linnakohtul vajadus isiku vahistamiseks, sest isik viibis sellel ajal juba vahi all. Seoses karistuse ärakandmisega tuleb aga isik vahi alla võtta, sest teda vahistamata ei saa teda välja anda.

matches:
Riigikohus
§ 20
§ 447
§ 447
§ 447
§ 447
§ 447
Riigikohus
§ 407


Määrus kehtestatakse «Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse» (RT I 2001, 50, 284) § 21 lõike 2 alusel.
§ 1. (1) Määrus sätestab kasutusotstarbest tulenevad nõuded haiglavälise eriarstiabi osutamiseks vajalikele ruumidele, sisseseadele ja aparatuurile.
(2) Määruses sätestatud nõuete täitmine on aluseks tegevusloa väljastamisel haiglavälist eriarstiabi osutavale äriühingule või füüsilisest isikust ettevõtjale. Määruses sätestatud nõuete mittetäitmisel on Tervishoiuametil kooskõlas «Tervishoiuteenuste korraldamise seadusega» õigus tunnistada tegevusluba kas osaliselt või täielikult kehtetuks.
§ 2. (1) Haiglavälise eriarstiabi osutamiseks vajalikud ruumid on eriarsti vastuvõtuüksus, päevaravi- ja päevakirurgiaüksus, hemodialüüsiüksus, endoskoopiaüksus, labori-, radioloogia-, taastusravi- ja kiirabibaasi ruumid.
§ 3. (1) Sisseseade selle määruse tähenduses on haiglavälise eriarstiabi osutamiseks vajalike ruumide mööbel ja inventar, mis võimaldab ruumide sihipärast kasutamist.
§ 6. Selles määruses nimetatud meditsiinigaasisüsteemid peavad vastama sotsiaalministri 23. detsembri 1997. a määrusega nr 45 «Meditsiinigaasisüsteemi paigaldamise ja kasutamise juhend» (RTL 1998, 76/77, 326) kehtestatud tingimustele.
ÜLDNÕUDED RUUMIDELE, SISSESEADELE JA APARATUURILE
§ 7. Haiglavälise eriarstiabi osutamiseks vajalike ruumide projekteerimine ja ehitustööd tehakse kooskõlas «Planeerimis- ja ehitusseadusega» (RT I 1995, 59, 1006; 1996, 36, 738; 49, 953; 1999, 27, 380; 29, 398 ja 399; 95, 843; 2000, 54, 348; 2001, 42, 234; 50, 283; 65, 377). Ruumide meditsiinitehnoloogia projekt vormistatakse sotsiaalministri 31. detsembri 2001. a määruse nr 166 «Haigla funktsionaalse arengukava ja ehitusprojekti meditsiinitehnoloogia osa kinnitamise kord» (RTL 2002, 8, 86) nõuete kohaselt.
§ 8. Tervishoiuteenust võib osutada ehitises või ruumides, millele on antud sellekohane kasutusluba. Kooskõlas «Planeerimis- ja ehitusseaduse» § 43 lõikega 3 peab ehitis, kus tervishoiuteenuse osutamiseks kasutatavad ruumid paiknevad ja ruumid, mida kasutavad patsiendid, olema ligipääsetavad ja kasutatavad liikumisraskustega isikutele.
§ 11. Põhiruumid ei või asuda keldrikorrusel ning ruumide kõrgus ei või olla väiksem kui 2,5 m. Ruumid peavad olema loomuliku valgusega.
§ 12. (1) Kirurgilistel erialadel haiglavälise eriarstiabi osutamiseks vajalik aparatuur on loetletud määruse lisas 1 ning sisemeditsiini erialadel vajalik aparatuur lisas 2.
§ 14. (1) Vastuvõtu- ja läbivaatuse ruumid võib planeerida ühe või mitme ruumina, sõltuvalt olemasolevate ruumide võimalustest ja töökorraldusest.
(4) Eriarsti konsultatiivseks vastuvõtuks ning vastuvõtuks otorinolarüngoloogia ja sisemeditsiini erialadel, välja arvatud pediaatria, pulmonoloogia, dermatoveneroloogia, võib kasutada ühe ruumina planeeritud vastuvõtu- ja läbivaatuse ruumi pindalaga 14 m2.
§ 15. (1) Vastuvõtu- ja läbivaatuse ruum peab olema ehitatud ja sisustatud nii, et ruumi saaks siseneda ja seal liikuda ratastoolis. Ruumis peab olema vaba pinda tööks vajalike meditsiinivahendite kapi, riiuli või teisaldatava konteineri paigutamiseks.
§ 17. (1) Vastuvõtu- ja läbivaatuse ruumi võivad kasutada erinevad eriarstid, kui ruumi sisustus on selleks sobiv ning kasutamise tingimused ei ole vastuolus käesoleva määruse ja hügieeninõuetega.
§ 18. (1) Protseduuriruumis tehakse ambulatoorse ravi protseduure, mis eeldavad kõrgendatud hügieeninõudeid või mida nende eripära tõttu pole võimalik teha läbivaatusruumis.
§ 20. (1) Protseduuriruumis peab olema arsti töökoht dokumentide vormistamiseks, patsiendi riietumiskoht ning töökoht instrumentide pesemiseks ja aurusterilisaator.
§ 23. (1) Haigla ja muu avaliku otstarbega hoone ning eriarsti vastuvõtuüksuse üldkasutatavad ruumid võivad olla ühised, kui see ei ole vastuolus hügieeninõuetega ja patsientidele on tagatud nende ruumide kasutamise võimalus.
§ 25. Tervishoiutöötajate jaoks peab olema eraldi riietus- ja tualettruum.
ERINÕUDED RUUMIDELE, SISSESEADELE JA APARATUURILE
Hambaarsti, ortodondi ning suu-, näo- ja lõualuukirurgi
ravikabineti nõuded
§ 28. (1) Ühe hambaarsti, ortodondi või suu-, näo- ja lõualuukirurgi töökohaga ravikabineti pindala on 16 m2. Kui ravikabinetis planeeritakse enam kui üks töökoht, mis ei ole omavahel eraldatud vaheseinte ega kohtkindla sisustusega, on iga järgmise töökoha pindala 10 m2.
(2) Ühe töökohaga ravikabineti pindala võib olla 12 m2, kui instrumentide desinfitseerimine, pesemine ja steriliseerimine ning röntgenuuringute tegemine toimub mujal.
§ 29. (1) Ravikabinetis peab olema ühtse funktsionaalse terviku moodustav hambaarsti töökoha sisseseade ja aparatuur:
§ 31. Röntgenseadme olemasolul võib see paikneda ravikabinetis või eraldi ruumis. Röntgenseadet kasutatakse sotsiaalministri 13. novembri 1998. a määruses nr 56 «Kiirguse kasutamise nõuded haiguste ravimisel ja diagnoosimisel ning meditsiinikiiritust saavate isikute kaitse nõuded» (RTL 1998, 76/77, 326) sätestatud korras.
§ 32. (1) Ravikabinetis peavad olema tingimused suruõhukompressori ja teiste tehniliste seadmete paigaldamiseks ning töövahendite desinfitseerimiseks, pesemiseks ja steriliseerimiseks või peab nimetatud otstarbeks olema eraldi ruum.
2) otsene või kaudne elektrioftalmoskoop;
§ 37. (1) Laserkirurgia kabineti pindala on 16 m2.
7) prooviklaaside komplekt või foropter;
§ 39. (1) Endoskoopiaüksus, mis planeeritakse rohkem kui ühe eriala uuringute tegemiseks, koosneb vähemalt kahest endoskoopia protseduuriruumist, tualettruumist protseduuriruumi juures, endoskoopide kasutusjärgse puhastamise, pesemise ja hoidmise ruumist ning patsiendi protseduurieelse ettevalmistamise ruumist ja protseduurijärgsest puhkeruumist.
2) tualettruum pindalaga 5 m2 (tsüstoskoopia, rektoskoopia uuringuteks);
§ 43. Endoskoopide töötlemiseks peab olema pesemisvann või -seade, mis võimaldab kasutatud endoskoobi töötlemist selle puhastamise juhendi kohaselt.
2) arsti ja õe töökoht 6 m2;
§ 47. Ravi- ja diagnostikaruumid planeeritakse päevaraviüksuses kas eraldi või kasutatakse eriarsti vastuvõtuüksuse sellekohase otstarbega ruume.
§ 48. (1) Päevakirurgia operatsioonideks on vajalik ambulatoorse kirurgia operatsioonibloki olemasolu. Operatsiooniblokis peavad olema järgmised ruumid:
2) ärkamisruum 7 m2 ühe koha kohta;
§ 50. (1) Laboriruumid jaotatakse kasutusotstarbe järgi järgmiselt:
§ 53. (1) Eriarsti vastuvõtuüksuses võib teha konventsionaalseid, Doppler, endokavitaalseid ultraheliuuringuid, milleks on vajalik eraldi ruum pindalaga 16 m2. Menetlusradioloogia protseduuride tegemiseks on vajalik protseduuriruum.
§ 55. (1) Taastusraviruumide pindala peab olema:
ravivann ühekohalises vanniruumis 12 m2;
6) nõelravi, manuaalteraapia 12 m2;
§ 59. (1) Kiirabibaasi ruumid planeeritakse selles paiknevate kiirabibrigaadide arvu järgi.
1) vanemarsti või vanemõe tööruum 9 m2;
Sotsiaalministri 25. jaanuari 2002. a määruse nr 25 «Nõuded haiglavälise eriarstiabi osutamiseks vajalikele ruumidele, sisseseadele ja
aparatuurile»
KIRURGILISTEL ERIALADEL HAIGLAVÄLISE ERIARSTIABI OSUTAMISEKS VAJALIK APARATUUR
Eriala Vajalik aparatuur
Oftalmoloogia käesoleva määruse § 35–37 kohaselt
Otorinolarüngoloogia ambulatoorne instrumendikomplekt: nina-, kõri- ja keelespaatlid, helihark, otoskoop, aspiraatoriotsikud kõrvale-ninale;
instrumendid ja muud vahendid ninaverejooksude peatamiseks, tüsistumata neelu võõrkehade eemaldamiseks ja esmaabiks anafülaksia korral;
mikroskoop;
aspiraator;
otsmikuvalgusti
Uroloogia pehmed kusepõie kateetrid;
punktsioon-epitsüstostoomide komplektid;
ühekordsed kusepõiekateetrid;
tsüstoskoop koos biopsiatangidega;
eesnäärme biopsia püstol koos nõeltega;
urodünaamiliste uuringute aparatuur
Sünnitusabi- ja günekoloogia günekoloogiline instrumentaarium;
stetoskoop või loote südametegevuse detektor;
Üldkirurgia, plastikakirurgia, ortopeedia, lastekirurgia kirurgiline instrumentaarium pisioperatsioonideks ja protseduurideks
esmaabi-, elustamis- ja šokivastased vahendid
lastekirurgias lisaks eelnevale:
krüoteraapia aparatuur;
võimalus teostada kusepõie ja jämesoole funktsionaalseid uuringuid
ortopeedias lisaks eelnevale:
nurgamõõtja;
negatoskoop
SISEMEDITSIINI ERIALADEL HAIGLAVÄLISE ERIARSTIABI OSUTAMISEKS VAJALIK APARATUUR
Dermatoveneroloogia günekoloogilised peeglid;
instrumendid ja vahendid sugulisel teel levivate haiguste uurimismaterjali võtmiseks;
instrumendid ja vahendid dermatoloogiliste haiguste diagnostikaks vajaliku uurimismaterjali võtmiseks;
instrumendid ja vahendid nahabiopsia võtmiseks;
Woodi lamp
Endokrinoloogia kaalud ja stadiomeeter;
glükomeeter;
intravenoossete protseduuride instrumendid ja diagnostikumid hormoonide stimulatsiooni ja supressiooni testideks;
diabeetilise jala diagnostika instrumendid;
jalaravi instrumendid: monofilament, refleksihaamer, helihark, minidoppler, podoskoop, jalamõõtur, jaladušš, elektrifreesid;
pisikirurgia instrumendid;
kergelt modelleeritavad materjalid toestuse valmistmiseks (haavandi või riskitsooni survest vabastamiseks): silikoonpasta, kips
Gastroenteroloogia käesoleva määruse §-s 41 nimetatud endoskoopiaruumi varustus
Hematoloogia instrumendid luuüdi aspiratsiooniks ja biopsiaks
Kardioloogia EKG aparaat;
Nefroloogia vererõhuaparaat;
Neuroloogia reflekshaamer;
oftalmoskoop;
tundlikkuse uurimise vahendid
Pediaatria imikukaal ja meditsiiniline kaal;
imiku pikkuslaud ja pikkusemõõtmise vahend;
kaalu-kasvu kõverad;
vahendid lapse psühhoemotsionaalse arengu hindamiseks;
lihtsamad testid lapse kooliküpsuse hindamiseks;
otoskoop;
Pulmonoloogia pulmonoloogiline funktsionaalne diagnostika aparatuur (PEF-meetria, spirograafia, bronhodilatatsioon- ja provokatsioontestid);
instrumendid ja muud vahendid allergoloogiliseks diagnostikaks tavaliste meetoditega;
pleuraõõne punktsiooni ja drenaaži instrumendid ning muud vahendid
Reumatoloogia instrumendid ja muud vahendid:
kehapikkuse ja kaalu mõõtmiseks;
liigespunktsioonideks;
naha- ja nahaaluskoe biopsia tegemiseks;
intravenoossete raviprotseduuride tarbeks
Sisehaigused stetofonendoskoop;
vererõhuaparaat;
PEF-meeter;
Taastusravi aparaatne füsioteraapia:
impulssvoolude, ultraheli, ULL, madalsagedusliku magnetravi ja valgus- ning soojusravi aparaadid;
ravivõimlemine, liikumisravi:
matid, liikumisravi lauad, veloergomeetrid, pallid, kummiribad
PROTSEDUURIRUUMIS TEHTAVAD PROTSEDUURID, PROTSEDUURIRUUMI PINDALA JA SISSESEADE
Eriala Protseduur Pindala m2 Sisseseade
Endokrinoloogia jalaravi 14 töölaud kirjutamiseks;
valamu;
meditsiiniline kušett;
jalaravitool
Gastroenteroloogia endoskoopia: gastroskoopia, bronhoskoopia, sigmoidoskoopia, koloskoopia 18 käesoleva määruse §-s 41 nimetatud endoskoopiaruumi sisseseade
Hematoloogia luuüdi aspiratsioon,
luuüdi biopsia 18 universaalne läbivaatus- või protseduurilaud;
luuüdi aspiratsiooni ja -biopsia nõelad;
meditsiiniline valgusti;
instrumendi- või abilaud;
materjalikapp;
kontaktivaba segistiga valamu
Nefroloogia hemodialüüs 10 m2 ühele kohale käesoleva määruse §-s 45 nimetatud hemodialüüsiüksuse sisseseade
Pulmonoloogia bronhoskoopia, pleuraõõne punktsioon ja pleurabiopsia 18 käesoleva määruse §-s 41 nimetatud endoskoopiaruumi sisseseade
Märkus: pleuraõõne punktsiooni ja pleurabiopsiat võib teha eraldi protseduuriruumis või pulmonoloogi vastuvõturuumi juures olevas endoskoopiaruumis
Sisehaigused,
pulmonoloogia allergoloogilised testid 10 tõmbekapp;
töölaud kirjutamiseks;
meditsiiniline kušett
Märkus: ruumi teiste erialade protseduuri-
ruumiga ei ühitata
Uroloogia punktsioon-
epitsüstostoomi rajamine ja vahetus, kateteriseerimine, ureetrotsüstos-
koopia, biopsia, urodünaamilised uuringud 18 urogünekoloogiline tool tsüstoskoopiateks või fiibertsüstoskoobi olemasolul meditsiiniline kušett;
kontaktivaba segistiga valamu;
tualettruum pääsuga protseduuriruumist
Üldkirurgia, ortopeedia, plastikakirurgia, lastekirurgia sidumine, pisioperatsioonid, väikeste haavade kirurgiline korrastus ja õmblus 18 sidumis- või protseduurilaud;
Neuroloogia, reumatoloogia, onkoloogia, taastusravi, ortopeedia, kirurgia,
anestesioloogia valuravi 18 ravimikapp;
kuuldetorud;
pulssoksümeeter;
arsti töölaud;


Sääse tn 4, 6, 8 ja 10 kinnistute detailplaneeringu koostamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine Mustamäe linnaosas
Tallinna Linnavalitsus 29.03.2017 korraldus number 480
Redaktsiooni kehtivus: 29.03.2017 - ...
Märkus: K: Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Tallinna Keskkonnaamet
Planeerimisseaduse § 124 lg 7 ja lg 10, § 128 lg-te 1 ja 5, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 3, keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lg 1 p 34, 33 lg 1 p 3, § 35 lg-te 2 ja 5, Tallinna Linnavolikogu 6. septembri 2012 määruse nr 21 “Tallinna linna ehitusmäärus” § 11 lg 2, § 12 lg 6 ja § 13 lg 6 alusel, kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 22. juuni 2006 otsusega nr 230 kehtestatud „Mustamäe linnaosa üldplaneeringuga” ja Tallinna Linnavolikogu 16. aprilli 2009 otsusega nr 77 kehtestatud teemaplaneeringuga „Kõrghoonete paiknemine Tallinnas” ning tulenevalt Nordest Kinnisvara OÜ esindaja H. Raagi (Raag) 10. novembril 2016 registreeritud algatamisettepanekust ning asjaolust, et detailplaneeringu elluviimisega kaasnev tegevus nagu kuni 29-korruselise äri- ja eluhoone ehitamine omab olulist keskkonnamõju
1. Algatada Mustamäe linnaosas Sääse tn 4, 6, 8 ja 10 kinnistute detailplaneeringu koostamine. Planeeritava maa-ala suurus on 1,59 ha. Maa-ala piiride kirjeldus on esitatud korralduse lisas. Detailplaneeringu koostamise eesmärk on moodustada Sääse tn 4, 6, 8 ja 10 kinnistute liitmisel ning maakasutuse sihtotstarvete muutmisel üks äri- ja elamumaa sihtotstarbega ja üks ärimaa sihtotstarbega krunt ning määrata ehitusõigus kuni 29-korruselise äri- ja eluhoone ning kuni 5-korruselise ärihoone ehitamiseks. Lisaks antakse detailplaneeringus heakorrastuse, haljastuse, juurdepääsuteede, parkimise ja tehnovõrkudega varustamise põhimõtteline lahendus.
2. Detailplaneering koostada vastavalt Tallinna Linnavalitsuse 31. oktoobri 2012 määrusele nr 52 “Detailplaneeringu koostamise algatamisettepaneku vorm ning detailplaneeringu koostamise nõuded”.
3.1 hinnata, kas ja mil määral suurendab kavandatav kõrghoone ja lisanduv kaubanduskeskus piirkonna liikluskoormust, arvestada tuleb kogu kaubanduskeskuse parkimise vajadusega, tagades tänavavõrgustikul liikluse toimimise;
3.2 arvestada perspektiivse A. H. Tammsaare tee laiendusega - vastavalt varasem „A. H. Tammsaare tee 102a ja 104a kinnistute ning lähiala detailplaneering”, perspektiivse tee laienduse alasse jäävaid parkimiskohti parkimise vajaduse tagamiseks mitte arvestada;
3.3 kavandada parklasse ja parkimismajja juurdepääsud madalama kategooria tänavalt;
3.4 esitada territooriumi keskkonnaseisundi täpsustatud hinnang;
3.5 esitada tänavaliiklusest tuleneva müra mõõtmised ning müraleevendusmeetmed;
3.6 koostada lennuohutuse ekspertiis.
4. Kaasata detailplaneeringu koostamisse Tallinna linna ehitusmääruse § 14 lõike 2 punktides 1, 2, 7 ja lõikes 4 nimetatud isikud, Mustamäe Linnaosa Valitsus, Tallinna Keskkonnaamet, Tallinna Linnavaraamet, Tallinna Kommunaalamet ja Tallinna Transpordiamet ning teised isikud, kelle õigusi või huve võib planeeringulahendus puudutada.
5. Tallinna Kommunaalametil sõlmida enne detailplaneeringu vastuvõtmist detailplaneeringu koostamisest huvitatud isikuga planeerimisseaduse § 131 ning Tallinna linna ehitusmääruse § 16 lõike 1 kohane haldusleping.
6. Detailplaneeringu koostamise korraldaja on Tallinna Linnaplaneerimise Amet (aadress Vabaduse väljak 7, 15198 Tallinn), koostaja on K-Projekt Aktsiaselts (aadress Ahtri tn 6a, 10151 Tallinn) ja detailplaneeringu kehtestab Tallinna Linnavolikogu (aadress Vana-Viru tn 12, 15080 Tallinn).
7. Algatada Sääse tn 4, 6, 8 ja 10 kinnistute detailplaneeringu keskkonnamõju strateegiline hindamine. Keskkonnamõju strateegiline hindamine on vajalik järgmistel põhjustel:
7.1 Tallinna Linnavolikogu 16. aprilli 2009 otsusega nr 77 kehtestatud teemaplaneeringu „Kõrghoonete paiknemine Tallinnas“ ja selle keskkonnamõju strateegilise hindamise kohaselt on kõrghooned linnakeskkonnas olulise keskkonnamõjuga objektid ning nende mõju ulatuse täpsemaks määratlemiseks on vajalik läbi viia keskkonnamõju strateegiline hindamine igale kõrghoone ehitamiseks koostatavale detailplaneeringule. Teemaplaneeringu kohaselt on kõrghoone alampiiriks 45 meetrit. Detailplaneeringuga kavandatakse kuni 29-korruselise äri- ja eluhoone ning 5-korruselise kaubanduskeskuse ehitamist;
7.2 detailplaneeringu elluviimise tulemusel ning hoone ja parkimiskohtade rajamisega suureneb tiheda liiklusega Mustamäe keskuse liikluskoormus veelgi, mis mõjutab oluliselt turvalisust ja liikluskorraldust. Liikluse kasvuga kaasneb suurenev müratase ja õhusaaste, mis avaldavad negatiivset mõju nii planeeringualale kui selle kontaktvööndile;
7.3 koosmõjus kontaktvööndis planeeritavate arendustega võib detailplaneeringu elluviimisel kaasneda oluline kumulatiivne mõju.
8. Keskkonnamõju strateegiline hindamine peab:
8.1 käsitlema erinevaid planeeringulahenduse alternatiive, selgitama planeeringuala hoonestamise võimaliku mahu ning keskkonnatingimuste ja keskkonnasäästlike meetmetega arvestava kõige sobilikuma planeeringulahenduse;
8.2 hindama välisõhu seisundit (müra ja õhusaaste) ning planeeringu elluviimisega kaasnevat müra ja õhusaaste muutust ning selgitama leevendavate meetmete vajaduse;
8.3 hindama planeeritava hoonestuse mõju avalikule linnaruumile;
8.4 hindama kumulatiivse mõju võimalikkust, arvestades teiste ümbruskonna arendusprojektidega.
9. Keskkonnamõju strateegilise hindamise korraldaja on Tallinna Keskkonnaamet (aadress Harju tn 13, 10130 Tallinn), kes korraldab koostöös Mustamäe Linnaosa Valitsusega detailplaneeringu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise avalikud väljapanekud ja arutelud.
10. Mustamäe Linnaosa Valitsusel korraldada detailplaneeringu lähteseisukohtade ja eskiislahenduse tutvustamiseks väljapanek ning avalik arutelu.
11. Tallinna Linnaplaneerimise Ametil avaldada korraldus ajalehes, milles Tallinna linn avaldab ametlikke teadaandeid ja ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
12. Tallinna Keskkonnaametil teavitada keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise otsusest 14 päeva jooksul pärast otsuse tegemist ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
13. Detailplaneeringu algatamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise otsusega saab tutvuda Tallinna Keskkonnaametis, Harju tn 13, esmaspäeviti kella 14-18 ja neljapäeviti kella 9-12 ning Tallinna õigusaktide registris aadressil https://oigusaktid.tallinn.ee/.
Lisa - Sääse tn 4, 6, 8 ja 10 kinnistute detailplaneering


Ohtlikke veoseid vedava autojuhi kutseoskusnõuete, koolitamise eeskirja ja koolituskursuse õppekava kehtestamine – Riigi Teataja
Ohtlikke veoseid vedava autojuhi kutseoskusnõuete, koolitamise eeskirja ja koolituskursuse õppekava kehtestamine
Ohtlikke veoseid vedava autojuhi kutseoskusnõuete, koolitamise eeskirja ja koolituskursuse õppekava kehtestamine - sisukord
1 OHTLIKKE VEOSEID VEDAVA AUTOJUHI KUTSEOSKUSNÕUDED
§ 2 Ohtlikke veoseid vedav autojuht peab:
§ 3 Ohtlike veoste hulka kuuluvate vedelike ja gaaside veol paakides peab autojuht lisaks paragrahvis 2 toodule:
§ 4 Lõhkeainete veo korral peavad autojuhid lisaks paragrahvis 2 toodule:
§ 5 Radioaktiivsete ainete veo korral peavad autojuhid lisaks paragrahvis 2 toodule:
2 KOOLITUSE EESKIRI JA ÕPPEKAVA
§ 9 Põhikoolituse õppekava peab hõlmama järgmisi teemasid:
§ 10 Paakveo erikoolituse õppekava peab hõlmama järgmisi teemasid:
§ 11 Lõhkeainete veo erikoolituse õppekava peab hõlmama järgmisi teemasid:
§ 12 Radioaktiivsete ainete veo erikoolituse õppekava peab hõlmama järgmisi teemasid:
Vastu võetud 26.09.2000 nr 76
RTL 2000, 106, 1645
25.03.2003 RTL 2003, 43, 621 07.04.2003
1. peatükk OHTLIKKE VEOSEID VEDAVA AUTOJUHI KUTSEOSKUSNÕUDED
§ 1. Käesolevad nõuded kehtivad ohtlikke veoseid vedavale autojuhile ja on aluseks ohtlikke veoseid vedavate autojuhtide koolitamisel ja eksamineerimisel.
§ 2. Ohtlikke veoseid vedav autojuht peab:
1) tundma ohtlike veoste veo korraldamise üldnõudeid;
2) tundma põhilisi ohuliike;
3) tundma teavet keskkonnakaitse kohta;
4) teadma eri liiki ohtude ärahoidmise meetodeid ja ohutusabinõusid;
5) oskama tegutseda õnnetusjuhtumi korral (esmaabi andmine, liiklusohutuse tagamine, veoühiku kohustusliku lisavarustuse ja konkreetse veose ohutusjuhendis nimetatud varustuse kasutamine);
6) teadma ohumärgiseid ja ohu tähistamist;
7) tundma autojuhi lubatud ja keelatud tegevusi ohtlike veoste autoveo ajal;
8) tundma sõiduki tehniliste seadmete otstarvet ja kasutamist;
9) teadma liitkoormana veo keelde samal sõidukil ja konteineris;
10) teadma ettevaatusabinõusid ohtlike veoste peale- ja mahalaadimisel;
11) teadma tsiviilvastutuse nõudeid;
12) teadma mitmeliigilise veo võimalusi;
13) teadma saadetise käsitsemise ja ladustamise nõudeid.
§ 3. Ohtlike veoste hulka kuuluvate vedelike ja gaaside veol paakides peab autojuht lisaks paragrahvis 2 toodule:
1) teadma paake või paakkonteinereid vedava veoühiku ebastabiilset liikumist põhjustavaid tegureid ja nende mõju liiklusohutusele;
2) teadma lisanõudeid paaksõiduki ehitusele;
3) teadma üldnõudeid laadimisseadmete kohta;
4) teadma täiendavaid nõudeid paaksõiduki kasutamisel (ametliku kinnituse tunnistus, tehniline järelevalve, paaksõiduki markeerimine jms).
§ 4. Lõhkeainete veo korral peavad autojuhid lisaks paragrahvis 2 toodule:
1) teadma lõhkeainetele ja esemetele ning pürotehnilistele ainetele iseloomulikke ohte;
2) teadma täiendavaid nõudeid lõhkeainete veo korraldamisel ja liitkoorma koostamisel;
3) teadma täiendavaid nõudeid lõhkeaineid vedavatele veoühikutele.
§ 5. Radioaktiivsete ainete veo korral peavad autojuhid lisaks paragrahvis 2 toodule:
1) teadma ioniseerivast kiirgusest tulenevaid iseloomulikke ohte;
2) teadma täiendavaid nõudeid radioaktiivsete materjalide pakkimisel, käsitsemisel, virnastamisel ja liitkoorma koostamisel;
3) teadma radioaktiivsete materjalide veol toimunud õnnetuse puhul tarvitusele võetavaid abinõusid.
2. peatükk KOOLITUSE EESKIRI JA ÕPPEKAVA
§ 6. Ohtlikke veoseid vedava autojuhi koolituse eeskiri ja õppekava määravad autojuhi koolitamise korralduslikud alused, kohustuslikud teemad ja nende mahud, nõuded õppetulemuste hindamisele, vastava koolituse läbimist tõendava tunnistuse väljaandmisele, tunnistuse kehtivusele ja täienduskoolituse läbiviimisele.
§ 7. Ohtlikke veoseid vedav autojuht peab läbima põhikoolituse kursuse ja alljärgnevatel juhtudel ka vastava erikoolituse kursuse:
– püsipaakide ja vahetatavate paakidega ning paakkonteinerite ja mahutikogumiga veoühikute autojuhid;
– lõhkeainete veo autojuhid;
– radioaktiivsete ainete veo autojuhid.
§ 8. Ohtlikke veoseid vedavate autojuhtide koolituse maht peab olema:
– põhikoolituse osas vähemalt 18 teoreetilist ja kuus praktilist õppetundi;
– erikoolitusel vedelike ja gaaside paakveo osas vähemalt 12 õppetundi;
– erikoolitusel klassi 1 lõhkeainete ja neid sisaldavate esemete veo osas vähemalt kaheksa õppetundi;
– erikoolitusel klassi 7 radioaktiivsete ainete veo osas vähemalt kaheksa õppetundi.
§ 9. Põhikoolituse õppekava peab hõlmama järgmisi teemasid:
1) ohtlike veoste veo korraldamise üldnõuded;
2) põhilised ohuliigid;
3) teave keskkonnakaitse kohta;
4) eri liiki ohtude ärahoidmine ja ohutusabinõud;
5) tegevus õnnetusjuhtumi korral (esmaabi, liiklusohutus, põhiteadmised kaitsevahendite kasutamise kohta jms);
6) ohumärgised ja ohu tähistamine;
7) autojuhi lubatud ja keelatud tegevused ohtlike veoste veol;
8) sõiduki tehniliste seadmete otstarve ja kasutamine;
9) liitkoorma veo keeld samal sõidukil või konteineris;
10) ettevaatusabinõud ohtlike veoste peale- ja mahalaadimisel;
11) üldteave tsiviilvastutuse kohta;
12) teave mitmeliigilise veo kohta;
13) saadetise käsitsemise ja ladustamise nõuded.
Individuaalne praktiline õppus peab andma oskusi esmaabi andmiseks, kohustusliku lisavarustuse kasutamiseks ja liiklusohutuse tagamiseks.
§ 10. Paakveo erikoolituse õppekava peab hõlmama järgmisi teemasid:
1) paake või paakkonteinereid vedava veoühiku ebastabiilset liikumist põhjustavad tegurid ja nende mõju liiklusohutusele;
2) lisanõuded paaksõiduki ehitusele;
3) üldnõuded laadimisseadmete kohta;
4) täiendavad nõuded paaksõiduki kasutamisel (ametliku kinnituse tunnistus, tehniline järelevalve, paaksõiduki markeerimine jms).
§ 11. Lõhkeainete veo erikoolituse õppekava peab hõlmama järgmisi teemasid:
1) lõhkeainete ja esemete ning pürotehniliste ainete iseloomulikud ohud;
2) täiendavad nõuded lõhkeainete veo korraldamisel ja liitkoorma koostamisel;
3) täiendavad nõuded lõhkeaineid vedavatele veoühikutele.
§ 12. Radioaktiivsete ainete veo erikoolituse õppekava peab hõlmama järgmisi teemasid:
1) ioniseerivast kiirgusest tulenevad iseloomulikud ohud;
2) täiendavad nõuded radioaktiivsete materjalide pakkimisel, käsitsemisel, virnastamisel ja liitkoorma koostamisel;
3) radioaktiivsete materjalide veol toimunud õnnetuse puhul tarvitusele võetavad abinõud.
§ 13. Ohtlikke veoseid vedava autojuhi koolituse tunnistuse vorm peab vastama ohtlike veoste teedel vedamise eeskirjale.
§ 14. Ohtlikke veoseid vedavate autojuhtide koolitamist teostavad Teede- ja Sideministeeriumi poolt tunnustatud õppeasutused.
§ 15. Ohtlike veoste veo autojuhi koolituse õppeasutuses peavad olema:
- erialaselt sisustatud õppeklass(id);
- tehnilised abivahendid, metoodilised materjalid ja näitlikud õppevahendid;
- vahendid esmaabi praktiliseks õpetamiseks;
- kaitsevahendid.
Õppeasutuse õppejõud peab omama tehnilist kõrgharidust, pedagoogilise töö ja ohtlike veoste valdkonnas töötamise kogemust.
§ 16. Autojuhi koolitamine lõpeb eksami sooritamisega Riiklikus Autoregistrikeskuses. Eksami edukalt sooritanud isikule annab Riiklik Autoregistrikeskus paragrahvis 14 nimetatud vormi kohase tunnistuse. Tunnistuse kehtivusaeg on viis aastat.
§ 17. Eksamiküsimustik peab hõlmama autojuhi koolituse õppekavas ettenähtud kõiki õppeaineid kvalifikatsiooninõuete ulatuses.
§ 18. Põhikoolituse eksam koosneb valikvastustega testist, milles on vähemalt 25 küsimust. Eksami kestus ei või olla lühem kui 45 minutit.
§ 19. Pärast põhikoolituse eksami sooritamist ja vastavalt paakautoveo, lõhkeainete veo või radioaktiivsete ainete veo erikoolituse kursuse läbimist ettenähtud eksam koosneb valikvastustega testist, milles on vähemalt 15 küsimust. Eksami kestus ei või olla lühem kui 25 minutit. Lubatud on võimaluse korral ühitada põhikoolituse ja erikoolituse eksamid.
§ 20. Ohtlike veoste veo autojuhi tunnistuse kehtivusaega pikendatakse Riikliku Autoregistrikeskuse poolt järgmiseks viieks aastaks, kui autojuht on aasta jooksul enne tunnistuse kehtivusaja lõppemist lõpetanud vastava täienduskursuse ja sooritanud sellekohase eksami. Uus kehtivusaeg algab eelmise kehtivusaja lõppemise kuupäevast.
§ 21. Ohtlikke veoseid vedava autojuhi täienduskursuse maht peab olema vähemalt 16 õppetundi. Täienduskursusel peavad olema käsitletud järgmised teemad:
1) ohtlike veoste veo eeskirja muudatused ja täiendused koolitustunnistuse kehtivusaja jooksul;
2) muudatused ja täiendused muudes ohtlike veostega seonduvates õigusaktides.
§ 22. Tunnistuse kehtivuse pikendamiseks vajaliku ohtlikke veoseid vedava autojuhi täienduskursuse eksam koosneb valikvastustega testist, milles on vähemalt 15 küsimust. Eksami kestus ei või olla lühem kui 25 minutit.
§ 23. Ohtlikke veoseid vedava autojuhi põhikoolituse, erikoolituse või täienduskoolituse eksamil peab igal esitatud küsimusel olema üks õige vastusevariant. Eksami tulemusi hinnates loetakse eksam edukalt sooritatuks, kui eksamineeritav vastab igas läbitud koolituse osas esitatud küsimustest õigesti vähemalt 60 protsenti.
[RTL 2003, 43, 621 - jõust. 07.04.2003]