Tee seisundinõuded – Riigi Teataja
Tee seisundinõuded
Tee seisundinõuded - sisukord
§ 2 Seisundinõuete täitmise kohustuslikkus
§ 3 Seisundinõuetele mittevastav teelõik ja liikluskorraldusvahendid
§ 4 Kiirtee seisundinõuete täitmise nõutavus
§ 5 Pinnastee seisundinõuded
§ 6 Üldised seisundinõuded
2 Kattega tee nõuded
§ 7 Kattega tee
§ 8 Kattega maantee seisunditase
§ 9 Tänava seisunditase
§ 10 Ristmikel ja erinevate seisundinõuetega teede ühinemisel kehtivad nõuded
§ 11 Kattega tee seisundinõuded
§ 12 Augu tähistamine teel
3 Kruusatee nõuded
§ 13 Kruusatee
§ 14 Kruusatee seisunditase
§ 15 Kruusatee seisundinõuded
31 Kergliiklustee nõuded
§ 151 Kergliiklustee ja jalgrattaraja seisundinõuded
4 Talihooldus
§ 16 Talihoolduse nõuete kehtivus
§ 17 Talihoolduses kasutatavad mõisted
§ 18 Rasked ilmaolud
§ 19 Maantee talvine seisunditase
§ 20 Tänava talvine seisunditase
§ 21 Tee talvised seisundinõuded
§ 211 Kergliiklustee talvised seisundinõuded
§ 22 Lumevallid
§ 23 Lume paigutamine kõnniteele
§ 24 Talvise seisunditaseme muutus
§ 25 Teerajatise talvine seisunditase
§ 26 Lume äravedu
§ 27 Hooldustsükli aeg
§ 28 Seisunditaseme kehtivusaeg
§ 29 Talihoolduse päevik
5 Silla nõuded
§ 30 Sild
§ 31 Silla seisundinõuded
§ 32 Silla seisundi kontrollimine
§ 33 Määruse rakendamine
RT I, 02.11.2018, 3
Vastu võetud 14.07.2015 nr 92
RT I, 15.07.2015, 13
jõustumine 18.07.2015
29.10.2018 RT I, 02.11.2018, 2 05.11.2018
Määrus kehtestatakse ehitusseadustiku § 97 lõike 2 alusel.
(1) Määrusega reguleeritakse avalikult kasutatava tee (edaspidi tee), välja arvatud jäätee, seisundinõudeid (edaspidi seisundinõuded).
(2) Avalikkusele ligipääsetava eratee omanik hoiab tee korras viisil, et oleksid täidetud tingimused ohutuks liiklemiseks.
§ 2. Seisundinõuete täitmise kohustuslikkus
(1) Seisundinõuete täitmine on kohustuslik kõigile määruse reguleerimisalasse jäävate teede omanikele või omaniku ülesandeid täitvatele isikutele (edaspidi tee omanik). Teel asuvate rajatiste ja tehnovõrkude seisundinõuete täitmise eest vastutab nende omanik.
(2) Tee seisund peab vastama vähemalt käesoleva määrusega kehtestatud tasemele. Tee omanik võib liikluskoormuse muutusest, piirkonna vajadusest või kohaliku omavalitsuse huvist lähtudes rakendada tee seisundile täiendavaid nõudeid, kehtestatust kõrgemat seisunditaset või kõrgemaid seisundinõudeid, sealhulgas lühendada käesoleva määruse §-s 27 käsitletud hooldustsükli aegasid.
(3) Teele kehtestatutest madalamaid seisundinõudeid võib tee omanik rakendada:
1) alaliselt käesoleva määruse lisades 4, 6 ja 9 kirjeldatud juhtumitel;
2) ajutiselt käesoleva määruse § 18 lõikes 2 kirjeldatud juhtumil.
§ 3. Seisundinõuetele mittevastav teelõik ja liikluskorraldusvahendid
(1) Teelõigul, millel ei ole tagatud nõutav seisunditase ning kus seetõttu on ohutu liiklemine raskendatud, tähistatakse liikluspiirangud vastavate liikluskorraldusvahenditega. Juhul kui kehtestatud piirangud ei loo tingimusi ohutuks liiklemiseks, peab tee omanik tee sulgema.
(2) Eeldatakse, et teel paiknevad ja teele paigaldatavad liikluskorraldusvahendid vastavad nõuetele, kui on järgitud Eesti standardeid EVS 613 „Liiklusmärgid ja nende kasutamine”, EVS 614 „Teemärgised ja nende kasutamine” ning EVS 615 „Foorid ja nende kasutamine”. Kooskõlastatult Maanteeametiga võib katseliselt kasutada ka teisi liikluskorraldusvahendeid.
§ 4. Kiirtee seisundinõuete täitmise nõutavus
[Kehtetu – RT I, 02.11.2018, 2 - jõust. 05.11.2018]
§ 5. Pinnastee seisundinõuded
(1) Pinnastee on pealiskihita tee, mis on teeks rajatud või sõidukite liikumise tulemusena selleks kujunenud.
(2) Pinnasteedele kehtivad asjakohased kruusatee seisundinõuded.
(3) Nähtavusnõuete tagamisel looduskaitseseaduse mõistes kaitseala, hoiuala või püsielupaika läbivatel pinnasteedel järgitakse kaitse-eeskirjaga määratud kaitsekorda või kaitstava loodusobjekti valitseja juhiseid.
§ 6. Üldised seisundinõuded
(1) Üldised seisundinõuded on:
1) tee ja tee koosseisus olevate rajatiste paigutamiseks määratud maa (edaspidi teemaa) peab olema puhastatud, bussi ootekojad peavad olema koristatud;
2) teel hukkunud loomad ja liiklust ohustavad esemed peavad olema eemaldatud;
3) teelt ja tee kaitsevööndist peavad olema kõrvaldatud loata paigaldatud liiklusmärgid ja liiklusvälised teabevahendid, samuti liiklusele ohtlikuks osutuda võivad langemisohtlikud puud;
4) nähtavust piiravad rajatised, puud või põõsad või nende võrad peavad olema tee muldkeha nõlvalt ja külgkraavidest kõrvaldatud. Kui see ei ole võimalik, tagatakse liiklusohutus vastavate liikluskorraldusvahendite paigaldamisega;
5) tee nõlvadel ei või olla erosiooni ega uhtumisi, mis ohustavad nõlva stabiilsust;
6) vihmavee äravoolu restid ei tohi olla ummistunud, veeviimarid ei tohi takistada vee voolu ega võimaldada vee sattumist tee muldesse;
7) teepinnalt peab olema tagatud vee äravool;
[RT I, 02.11.2018, 2 - jõust. 05.11.2018]
8) tähispostid peavad olema vertikaalsed, kahjustusteta, helkuriga varustatud ja puhtad, täitmaks oma otstarvet aastaringselt. Defektsed või hävinud tähispostid tuleb asendada uutega või talvisel ajal ajutiselt asendada markiiridega;
9) liiklusmärgid peavad olema puhtad, loetavad ja reflekteeruvad 30 m kauguselt, 95% märgi pinnast peab olema vigastusteta;
10) paigaldatud valgustus peab pimeda ajal põlema. Tee omanik võib valgustust vähendada või välja lülitada, kui ta on täitnud tingimused ohutuks liiklemiseks;
11) klaashelmestega kattemärgistus peab lume- ja jäävabal sõiduteel reflekteeruma 30 m kauguselt ja olema puhas ning 90% märgistuse pindalast peab olema vigastusteta;
12) tee kattesse paigaldatud teekatte helkuritest peab töökorras olema vähemalt iga teine;
13) tee piirde ning muu teerajatise asukoht ja paigaldus peavad arvestama nende kasutusotstarvet ja ohutust kõigile liiklejatele, esineda ei tohi kooruvat korrosiooni ega püsivust ohustavat seisundit;
14) raudteeülesõidukohal peab olema tehtud lume- ja libedustõrje vastavalt teele kehtestatud seisunditaseme nõuetele;
15) ühissõiduki peatuskohas peab sõidutee laiendus ja ooteplatvorm olema lumest puhastatud ning neil peab olema tehtud libedusetõrje;
16) tuletõrje hüdrandid ja restkaevude kohad peavad olema lumest ja jääst puhastatud;
17) libeduse tõrjeks võib tee omaniku loal kasutada ka looduslikku liiva;
18) kevadised hooldustööd, nagu liikluskorraldusvahendite korrastus, rajatiste puhastamine, talihoolduse käigus libedusetõrjeks kasutatud puistematerjali jääkide äravedu sõiduteelt, kergliiklusteelt ja mujalt teemaalt peavad olema lõpetatud hiljemalt tee omaniku ja hooldaja vahel kokku lepitud tähtajaks, kuid mitte hiljem kui iga aasta 15. maiks.
(2) Kui tee ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule, viib tee omanik tee viivituseta käesoleva paragrahvi lõikega 1 vastavusse.
2. peatükk Kattega tee nõuded
§ 7. Kattega tee
Kattega tee on tee, mille sõidu- või käiguosa pinna moodustab orgaanilise või mineraalse sideainega töödeldud mineraalmaterjali kiht (asfaltbetoonkate, tsementbetoonkate, mustkate jne), kiviparkett või munakivisillutis.
§ 8. Kattega maantee seisunditase
Kattega maantee nõutav seisunditase on esitatud tabelina käesoleva määruse lisas 1.
§ 9. Tänava seisunditase
Tänava nõutav seisunditase on esitatud tabelina käesoleva määruse lisas 2.
§ 10. Ristmikel ja erinevate seisundinõuetega teede ühinemisel kehtivad nõuded
Ristmikud, sealhulgas kõik sõidurajad kiirendus- ja aeglustusradade ulatuses, samuti kõik rambid ja ühendusteed peavad vastama kõrgema seisunditasemega tee nõuetele.
§ 11. Kattega tee seisundinõuded
Kattega tee seisundinõuded on esitatud tabelina käesoleva määruse lisas 3.
§ 12. Augu tähistamine teel
Üle 20 cm läbimõõduga ja üle 5 cm sügavusega auk peab olema tähistatud liikluskorraldusvahendiga. Aukudega ala peab olema tähistatud lõigu kogu pikkust tähistava lisatahvliga varustatud liiklusmärgiga.
3. peatükk Kruusatee nõuded
§ 13. Kruusatee
Kruusatee on tee, mille pealiskiht on kruusast, kruus- või killustikliivast või killustikusõelmetest.
§ 14. Kruusatee seisunditase
Kruusateede nõutavad seisunditasemed sõltuvalt liiklussagedusest või tänava liigist on esitatud tabelina käesoleva määruse lisas 4.
§ 15. Kruusatee seisundinõuded
Kruusatee seisundinõuded on esitatud tabelina käesoleva määruse lisas 5.
31. peatükk Kergliiklustee nõuded
§ 151. Kergliiklustee ja jalgrattaraja seisundinõuded
(1) Kergliiklustee on kõnni-, jalg-, jalgratta- ja jalg- või jalgrattatee.
(2) Jalgrattarajale kohaldatakse sõidutee kohta esitatud nõudeid.
(3) Kergliiklustee seisundinõuded on esitatud lisas 10.
4. peatükk Talihooldus
§ 16. Talihoolduse nõuete kehtivus
Talihoolduse nõuded kehtivad talviste teeolude (lumi, jäide, tuisk jne) korral.
§ 17. Talihoolduses kasutatavad mõisted
1) rasked ilmaolud – ilmastikutingimused, mille puhul esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest: katkematu lumesadu, mille jooksul sajab vähemalt 10 cm lund nelja tunni jooksul, lumesadu, mille jooksul sajab vähemalt 5 cm lund nelja tunni jooksul, kui samaaegselt on tugev tuul puhanguti üle 12 m/s ning lumi tekitab ohtlikud tuisuvaalud üle lumekihi kriitilise paksuse, või muu ilmastikutingimustest tingitud olukord, kus kehtestatud seisundinõuete tagamine võib olulisel määral olla raskendatud;
2) lumekihi kriitiline paksus – lumekihi, sealhulgas kohev lumi, sulalumi, lörts ning soola ja lume segu maksimaalne lubatud paksus sõiduteel sõidujälgede vahel või kergliiklustee pinnal lumesaju või tuisu ajal. Lumekihi kriitilise paksuse lubatavad väärtused on esitatud käesoleva määruse lisades 8 ja 10;
3) jäide – vihma või suure õhuniiskuse mõjul tee pinnale, mille temperatuur on alla 0 ºC, tekkinud tihe jääkiht;
4) libedusetõrje – teekatte haardeteguri suurendamine teekattele kloriidide, abrasiivmaterjalide või nende segude või kloriidide vesilahuste puistamisega, samuti teekatte haardeteguri suurendamine mehaanilise karestamisega, või sama tehnoloogiaga roobaste ja ebatasasuste likvideerimine;
5) lumetõrje – lume eemaldamine teelt;
6) ohtlik koht – liiklusmärkidega „Järsk lang” (145) ja „Järsk tõus” (146) tähistatud tõus või langus kaldega üle 4% ja nendel tõusudel või langustel olevad ohtlikud kurvid, mis on tähistatud liiklusmärkidega „Ohtlik kurv” (141, 142) või „Ohtlikud kurvid” (143, 144), samuti raudteeülesõidukoht rööpa teljest 50 meetri ulatuses, teekitsendid, mis on tähistatud liiklusmärgiga „Teekitsend” (161–163) ja muud ohtlikud kohad, mis on tähistatud liiklusmärgiga „Muud ohud” (185) või mõni muu tee omaniku määratud ohtlik teelõik;
7) puistematerjal – libedusetõrje materjalid: abrasiivmaterjalid, nende segud kloriididega ja kloriidide vesilahused;
8) seisunditaseme kehtivusaeg – ajavahemik, mille jooksul teeolud peavad vastama nõutavale seisunditasemele;
9) talihooldus – libedusetõrje, lumetõrje, kinnisõidetud lume ja jääkonaruste tasandamine ja karestamine, lume äravedu ning liikluskorraldusvahendite hooldamine;
10) haardetegur – teepinna seisundi parameeter, mis iseloomustab auto ratta ja teepinna vahelist haaret;
11) mahasõit – sõiduteega külgnevale kinnistule, sealhulgas parklasse, õue, puhkekohta, põllule, metsa, heinamaale ja muule teega külgnevale alale, sissesõidu ja sealt väljasõidu tee, mis kinnistut ei läbi.
§ 18. Rasked ilmaolud
(1) Tee omanik tuvastab rasked ilmaolud ja määratleb piirkonna, tee või teelõigu, milles valitsevad rasked ilmaolud, ning avaldab sellekohase info, kui vaatamata käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud meetmete rakendamisele ei ole võimalik kehtestatud seisundinõuetest kinni pidada. Motiveeritud ettepaneku raskete ilmaolude ja vastava piirkonna, tee või teelõigu määratlemiseks võib tee omanikule teha ka hooldetööde tegija.
(2) Raskete ilmaoludega piirkonnas, teel või teelõigul võib hooldetööde tegija kehtivatest seisundinõuetest kõrvale kalduda tee omaniku määratud ulatuses.
(3) Raskete ilmaolude määratlemisel peab tee omanik rakendama vajalikke meetmeid liiklejate teavitamiseks rasketest ilmaoludest ja vastava piirkonna, tee või teelõigu määratlemisest ning vajadusel tee või teelõigu sulgema, kui see ei ole läbitav või esineb muu liiklusseaduse § 12 lõikes 1 nimetatud alus. Tee omanik võib liiklejaid teavitada ka ennetavalt ilmaprognoosile või muudele asjakohastele andmetele tuginedes.
(4) Rasketest ilmaoludest ja vastava piirkonna, tee või teelõigu määratlemisest teavitamine toimub liiklusseaduse §-s 51 sätestatud korras. Liiklejate teavitamiseks võidakse lisaks liiklusseaduse §-s 51 sätestatud võimalustele kasutada ka teisi kaasaegseid teavituskanaleid.
(5) Raskete ilmaolude ja vastava piirkonna, tee või teelõigu määratlemisel võib tee omanik liiklejaid mitte teavitada, kui rasked ilmaolud ei ole jätkuva ja intensiivse iseloomuga ning võimalikud kõrvalekaldumised kehtestatud seisundinõuetest ei muuda oluliselt tee sõidetavust.
(6) Hooldustööde tegija peab rakendama meetmeid raskete ilmaolude mõjude leevendamiseks. Raskete ilmaoludega piirkonnas, teel või teelõigul ohutute tingimuste ja läbitavuse tagamiseks peab hooldustöid kavandama ja teostama eesmärgiga võimalikult kiiresti taastada tee vastavus kehtestatud seisundinõuetele, kaasates selleks vajadusel lisatehnikat ja -tööjõudu, alltöövõtjaid, ning rakendama muid asjakohaseid meetmeid.
(7) Tee omanik taotleb regionaalse või kohaliku omavalitsuse kriisikomisjoni kokkukutsumist hädaolukorra seaduse tähenduses, kui raskete ilmaoludega võib kaasneda reaalne oht liiklejate elule või varale või ei ole tagatud elutähtsa teenuse toimepidevus. Hädaolukorras või eriolukorras lähtutakse teehoiu korraldamisel hädaolukorra seadusest.
§ 19. Maantee talvine seisunditase
Maantee nõutav talvine seisunditase on esitatud tabelina käesoleva määruse lisas 6.
§ 20. Tänava talvine seisunditase
Tänava nõutav talvine seisunditase sõltuvalt tänava liigist on esitatud tabelina käesoleva määruse lisas 7.
§ 21. Tee talvised seisundinõuded
Tee talvised seisundinõuded on esitatud tabelina käesoleva määruse lisas 8.
§ 211. Kergliiklustee talvised seisundinõuded
Kergliiklustee talvised seisundinõuded on esitatud lisas 10.
§ 22. Lumevallid
(1) Linnade, alevite ja alevike piires peab lumevallide vahe teel olema iga sõiduraja kohta vähemalt 3 m.
(2) Lumevalli lubatud kõrgus, mõõdetuna teekatte pinnast, on ristmikel ja ohutussaartel kuni 70 cm.
§ 23. Lume paigutamine kõnniteele
§ 24. Talvise seisunditaseme muutus
Talvise seisunditaseme muutus teel võib toimuda ristmikel, asula piiril või kattega tee üleminekul kruusateeks, kuid mitte ohtlikes kohtades või teelõikudel.
§ 25. Teerajatise talvine seisunditase
(1) Ristmiku, silla, väljaku ja ühissõiduki peatuskoha, sealhulgas bussiooteplatvormi talvine seisundtase peab olema vähemalt samaväärne tee seisunditasemega, kus rajatis asub.
(2) Parkla talvine seisund peab vastama vähemalt käesoleva määruse lisadega kehtestatud 1. seisunditasemele.
(3) Kasutuses olevate mahasõitude talvine seisund peab teemaa ulatuses vastama vähemalt käesoleva määruse lisadega kehtestatud 1. seisunditasemele.
§ 26. Lume äravedu
Lume äraveo korraldab vajadusel tee omanik.
§ 27. Hooldustsükli aeg
(1) Hooldustsükli aeg on tähtaeg, mille lõpuks peavad tee talvised seisundinõuded olema täidetud.
(2) Hooldustsükli aja arvestus maanteel algab libeduse tekkest või lumesaju või tuisu lõpust. Tänava hooldustsükli aega arvestatakse libeduse tekkest või lumesaju või tuisu algusest.
(3) Käesoleva määruse lisades 8 ja 10 sätestatud lumekihi kriitilist paksust ei tohi ületada.
(4) Hooldustsükli aja lõpuks peab olema tee hooldatud, see tähendab, et lisades 8 ja 10 toodud tee nõutav seisund peab olema tagatud.
(5) 3. ja 4. seisunditasemega teedel peab olema ennetav libedusetõrje tehtud kogu sõidutee ulatuses, kui ilmaprognooside, teeilmajaamade andmete või muude selliste andmete alusel on tõenäoline haardeteguri vähenemine alla nõutava.
(6) Hooldustsükli aeg arvestatuna tundides on esitatud tabelina käesoleva määruse lisades 9 ja 10.
§ 28. Seisunditaseme kehtivusaeg
Tee omanik tagab nõutava talvise seisunditaseme järgmiselt:
1) kergliiklusteel, 1. seisunditasemega teel, 4. seisunditasemega tänaval ja kõikidel maanteedel – igal ajal;
2) 3. seisunditasemega tänaval – ajavahemikus kell 6.00–22.00, muul ajal on lubatav 2. seisunditase;
3) 2. seisunditasemega tänaval – ajavahemikus kell 7.00–21.00, muul ajal on lubatav 1. seisunditase.
§ 29. Talihoolduse päevik
5. peatükk Silla nõuded
§ 30. Sild
(1) Sild on ühe- või mitmeavaline rajatis, mida mööda tee kulgeb üle veetakistuse (nagu näiteks jõgi, järv, oja, kraav, meri) ja millel on vähemalt üks puhas ava pikkusega 3,0 m või rohkem.
(2) Käesoleva määruse mõistes käsitatakse sillana ka viadukti, tunnelit ja truupi.
(3) Viadukt on ühe- või mitmeavaline rajatis, mida mööda tee kulgeb üle kuivamaa takistuse (nagu näiteks ristuv tee, raudtee, kodu- või metsloomade liikumistee, jalgratta- ja jalgtee) ja millel on vähemalt üks puhas ava pikkusega 3,0 m või rohkem.
(4) Tunnel on ühe- või mitmeavaline rajatis jalakäijate, teiste liiklejate ning loomade läbilaskmiseks tee alt.
§ 31. Silla seisundinõuded
(1) Sild peab vastama järgmistele nõuetele:
1) sõidutee katte laiuse vähenemine sillal peab olema tähistatud liikluskorraldusvahenditega;
2) sillaelementide praod ja liited ei tohi ohustada silla kandvate elementide püsivust;
3) silla kandvatel elementidel ei tohi esineda silmaga nähtavat läbivajumist;
4) sillal peab olema tagatud temperatuuride erinevustest vuukide ja tugiosade liikuvus;
5) silla hüdroisolatsioon peab olema vettpidav;
6) silla teraselemendid peavad olema kaitstud korrosiooni eest;
7) silla tööarmatuurid ei tohi olla paljandunud ja neil ei tohi esineda kooruvat korrosiooni;
8) silla kandvad puitelemendid peavad olema kaitstud ilmastikumõjude eest ning olema püsivust ohustavate kahjustusteta;
9) sillapiirde algus peab olema tähistatud tähisposti, püstmärgise või ohtlikust kohast teavitava liiklusmärgiga, piirde puudumisel peab olema silla algus tähistatud mõlemal pool teed liiklusmärgiga 686 „ohtlik koht või teeäär” või püstmärgisega;
10) silla kõnnitee peab olema sillal eraldatud sõiduteest teekattemärgistuse, äärekivi või piirdega;
11) sillal kõnnitee olemasolul peab sillal olema käsipuu;
12) sillal olev käsipuu ja piire peavad olema jäiga kinnitusega, välja arvatud rippkonstruktsiooni puhul, ja ühtlase pinnakattega;
13) silla käsipuul ja piirdel ei tohi olla jäävdeformatsioone üle 100 millimeetri;
14) silla koonustel ei või olla erosiooni ega uhtumisi, mis ohustavad rajatise stabiilsust;
15) vee voolamine sillaaluses voolusängis ei tohi olla takistatud;
16) silla pealispinnalt peab olema tagatud vee äravool ning silla veeviimarid ei tohi olla ummistunud.
(2) Truup peab vastama järgmistele nõuetele:
1) truup peab tagama vee voolu;
2) truubi kohal teekattes ei tohi olla auke ega läbivajumisi, mis viitavad konstruktsiooni lagunemisele.
§ 32. Silla seisundi kontrollimine
Silla seisundit kontrollitakse:
1) regulaarselt hooldustöid ja hooldustööde järelevalvet teostava töötaja poolt;
2) üks kord kolme aasta jooksul üldülevaatusel, mille teostamise aja ja korra ning dokumenteerimise vormid määrab tee omanik.
§ 33. Määruse rakendamine
Enne käesoleva määruse jõustumist sõlmitud tee korrashoiulepingud võib viia lõpuni lepingu sõlmimise hetkel kehtinud nõuete kohaselt.
Lisa 1 Kattega maantee seisunditase
Lisa 2 Kattega tänava seisunditase
Lisa 3 Kattega tee seisundinõuded
Lisa 4 Kruusatee seisunditase
Lisa 5 Kruusatee seisundinõuded
Lisa 6 Maantee talvine seisunditase
Lisa 7 Tänava talvine seisunditase
Lisa 8 Tee talvised seisundinõuded
Lisa 9 Hooldustsükli aeg tundides
Lisa 10 Kergliiklustee seisundinõuded


Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses arhiiviseaduse jõustumisega – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse määruste muutmine seoses arhiiviseaduse jõustumisega
RT I, 19.06.2012, 6
Vastu võetud 13.06.2012 nr 44
Määrus kehtestatakse arhiiviseaduse § 6 lõike 2, avaliku teabe seaduse § 58 lõike 1, avaliku teenistuse seaduse § 93 lõike 3 ja § 100 lõike 1, digitaalallkirja seaduse § 43 lõike 2, Eesti Vabariigi haridusseaduse § 366 lõike 4, ehitusseaduse § 55 lõike 2, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 58 lõike 1 (RT I 2004, 24, 163), Euroopa Ühenduste Komisjoni, kes esindab Euroopa Ühendust, ja Eesti Vabariigi vahel sõlmitud Eesti Vabariigis põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelse programmi mitmeaastase rahastuslepingu ratifitseerimise seaduse § 2 lõike 1, isikut tõendavate dokumentide seaduse § 15 lõike 1, julgeolekuasutuste seaduse § 111 lõike 2, loomakaitseseaduse § 39 lõike 3, § 40 lõike 3 ja § 41 lõike 2, muinsuskaitseseaduse § 12 lõike 5, ravimiseaduse § 79 lõike 1, riigivapi seaduse § 18 lõike 4, surma põhjuse tuvastamise seaduse § 32 lõike 3, tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 271 lõike 1 ja § 501 lõike 1, töölepingu seaduse § 134 lõike 3 ning Vabariigi Valitsuse seaduse § 27 lõike 3 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 26. veebruari 2001. a määruse nr 80 „Asjaajamiskorra ühtsed alused” muutmine
Vabariigi Valitsuse 26. veebruari 2001. a määruse nr 80 „Asjaajamiskorra ühtsed alused” § 4 lõike 1 punkt 12 sõnastatakse järgmiselt:
„12) dokumentide hoidmise ja hävitamise kord kooskõlas „Arhiiviseaduse” § 13 alusel kehtestatud arhiivieeskirjaga (edaspidi „Arhiivieeskiri”)”.
§ 2. Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a määruse nr 265 „Eesti Hariduse Infosüsteemi asutamine ning põhimäärus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a määruse nr 265 „Eesti Hariduse Infosüsteemi asutamine ning põhimäärus” § 81 lõikes 2 asendatakse lauseosa „„Arhiiviseaduse” §-dele 34 ja 35” lauseosaga „„Arhiiviseadusele””.
§ 3. Vabariigi Valitsuse 3. juuni 2003. a määruse nr 164 „Eesti Vabariigis põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelse programmi raames antava külade taastamise ja arendamise investeeringutoetuse taotlemise, taotluse menetlemise ja toetuse maksmise kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 3. juuni 2003. a määruse nr 164 „Eesti Vabariigis põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelse programmi raames antava külade taastamise ja arendamise investeeringutoetuse taotlemise, taotluse menetlemise ja toetuse maksmise kord” §-st 17 jäetakse välja lauseosa „(RT I 1998, 36/37, 552; 1999, 16, 271; 2000, 92, 597; 2001, 88, 531; 93, 565; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 82, 480)”.
§ 4. Vabariigi Valitsuse 2. oktoobri 2003. a määruse nr 253 „Euroopa Liidu dokumentide menetlemise kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 2. oktoobri 2003. a määruse nr 253 „Euroopa Liidu dokumentide menetlemise kord” § 14 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:
„Euroopa Liidu dokumentide menetlemise käigus saadud ja loodud dokumendid hõlmatakse asutuse dokumentide loetelus ja säilitatakse vastavalt „Arhiiviseaduses” ning „Arhiiviseaduse” § 13 alusel kehtestatud arhiivieeskirjas sätestatule.”.
§ 5. Vabariigi Valitsuse 13. novembri 2001. a määruse nr 352 „Julgeolekuasutuste riigivara registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 13. novembri 2001. a määruse nr 352 „Julgeolekuasutuste riigivara registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus” § 16 lõikest 2 jäetakse välja lauseosa „(RT I 1998, 36/37, 552; 1999, 16, 271; 2000, 92, 597)”.
§ 6. Vabariigi Valitsuse 30. aprilli 2004. a määruse nr 181 „Katseloomade kasvatamise, katseloomadega varustamise ja katseloomade kasutusettevõtetele esitatavad nõuded ning nende ettevõtete tunnustamise kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 30. aprilli 2004. a määruse nr 181 „Katseloomade kasvatamise, katseloomadega varustamise ja katseloomade kasutusettevõtetele esitatavad nõuded ning nende ettevõtete tunnustamise kord” §-st 37 jäetakse välja lauseosa „(RT I 1998, 36/37, 552; 1999, 16, 271; 2000, 92, 597; 2001, 88, 531; 93, 565; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 82, 480)”.
§ 7. Vabariigi Valitsuse 2. mai 1996. a määruse nr 124 „Konkursi- ja atesteerimiskomisjoni põhimääruse, konkursi korraldamise ja atesteerimise korra, atesteerimislehe vormi ja atesteerimislehe täitmise juhendi kinnitamine” muutmine
Vabariigi Valitsuse 2. mai 1996. a määruses nr 124 „Konkursi- ja atesteerimiskomisjoni põhimääruse, konkursi korraldamise ja atesteerimise korra, atesteerimislehe vormi ja atesteerimislehe täitmise juhendi kinnitamine” tehakse järgmised muudatused:
1) määruse preambulis asendatakse lauseosa „paragrahvi 98 lõike 2 alusel” lauseosaga „paragrahvi 100 lõike 1 alusel”;
2) määrusega kinnitatud „Atesteerimislehe täitmise juhendi” punkti 9 alapunktist 4 jäetakse välja lauseosa „arhiiviseaduse (RT I 1998, 36/37, 552) paragrahvi 42 lõike 7 tähenduses”.
§ 8. Vabariigi Valitsuse 10. septembri 2002. a määruse nr 286 „Kultuurimälestiseks tunnistamise ja kultuurimälestiseks olemise lõpetamise ning kultuurimälestiste andmete muutmise kord” muutmine
Vabariigi Valitsuse 10. septembri 2002. a määruse nr 286 „Kultuurimälestiseks tunnistamise ja kultuurimälestiseks olemise lõpetamise ning kultuurimälestiste andmete muutmise kord” § 5 lõike 1 punkt 5 sõnastatakse järgmiselt:
„5) asi on arhivaal „Arhiiviseaduse” tähenduses.”.
§ 9. Vabariigi Valitsuse 4. novembri 2010. a määruse nr 156 „Pensionistaaži andmete kogumise ja riiklikku pensionikindlustuse registrisse kandmise kord” muutmine
1) paragrahvi 3 lõikes 2 asendatakse lauseosa „Vabariigi Valitsuse 29. detsembri 1998. a määrusele nr 308 „Arhiivieeskirja kinnitamine”” lauseosaga „„Arhiiviseaduse” § 13 alusel kehtestatud arhiivieeskirjale”;
2) paragrahvi 7 lõikes 2 asendatakse lauseosa „Vabariigi Valitsuse 29. detsembri 1998. a määruses nr 308 „Arhiivieeskirja kinnitamine”” lauseosaga „„Arhiiviseaduse” § 13 alusel kehtestatud arhiivieeskirjas”.
§ 10. Vabariigi Valitsuse 30. aprilli 2004. a määruse nr 162 „Põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registri pidamise põhimäärus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 30. aprilli 2004. a määruses nr 162 „Põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registri pidamise põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) määruse preambulist jäetakse välja lauseosa „ja kooskõlas „Andmekogude seaduse” § 32 lõikega 1”;
2) paragrahvi 17 lõikest 1 jäetakse välja lauseosa „(RT I 1996, 16, 271; 2000, 92, 597; 2001, 88, 531; 93, 565; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 82, 480)”;
3) paragrahvi 21 lõike 1 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
„Registri likvideerimine toimub kooskõlas „Avaliku teabe seaduses” ja „Arhiiviseaduses” sätestatud nõuetega.”.
§ 11. Vabariigi Valitsuse 21. veebruari 2005. a määruse nr 35 „Ravimiregistri asutamine ja registri pidamise põhimäärus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 21. veebruari 2005. a määruses nr 35 „Ravimiregistri asutamine ja registri pidamise põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
„Määrus kehtestatakse „Ravimiseaduse” § 79 lõike 1 alusel.”;
2) paragrahvi 13 lõikest 1 jäetakse välja lauseosa „(RT I 1998, 36/37, 552; 1999, 16, 271; 2000, 92, 597; 2001, 88, 531; 93, 565; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 82, 480; 2004, 28, 188)”.
§ 12. Vabariigi Valitsuse 18. detsembri 2001. a määruse nr 401 „Riigivapiga ja teiste riiklikult tähtsate turvaelementidega dokumentide plankide ning riigivapiga pitserite näidiste registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 18. detsembri 2001. a määruses nr 401 „Riigivapiga ja teiste riiklikult tähtsate turvaelementidega dokumentide plankide ning riigivapiga pitserite näidiste registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
„Määrus kehtestatakse „Riigivapi seaduse” § 18 lõike 4 alusel.”;
2) paragrahvi 25 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Registri laiendamise ja likvideerimise otsustab Vabariigi Valitsus kooskõlas „Avaliku teabe seaduse” ja „Arhiiviseadusega”.”.
§ 13. Vabariigi Valitsuse 17. detsembri 2002. a määruse nr 405 „„Riikliku ehitisregistri” asutamine ja pidamise põhimäärus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 17. detsembri 2002. a määruses nr 405 „„Riikliku ehitisregistri” asutamine ja pidamise põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
„Määrus kehtestatakse „Ehitusseaduse” § 55 lõike 2 ja § 76 lõike 2 alusel.”;
„(1) Registrit peetakse vastavalt „Ehitusseadusele”, „Avaliku teabe seadusele”, käesolevale määrusele ning muudele õigusaktidele.”;
3) paragrahvi 32 teine lause sõnastatakse järgmiselt:
§ 14. Vabariigi Valitsuse 13. detsembri 2007. a määruse nr 245 „Surma põhjuste registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 13. detsembri 2007. a määruses nr 245 „Surma põhjuste registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
„Määrus kehtestatakse „Surma põhjuse tuvastamise seaduse” § 32 lõike 3 alusel.”;
2) paragrahvi 12 lõikes 4 asendatakse lauseosa „„Arhiiviseaduse” §-dele 34 ja 35” lauseosaga „„Arhiiviseadusele””.
§ 15. Vabariigi Valitsuse 26. novembri 2002. a määruse nr 358 „Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa väljaandmise tähtajad ning tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa väljaandmise taotlemisel esitatavate tõendite ja andmete loetelu” muutmine
Vabariigi Valitsuse 26. novembri 2002. a määruse nr 358 „Tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa väljaandmise tähtajad ning tagasipöördumistunnistuse ja tagasipöördumise loa väljaandmise taotlemisel esitatavate tõendite ja andmete loetelu” §-st 10 jäetakse välja lauseosa „(RT I 1998, 36/37, 552; 1999, 16, 271; 2000, 92, 597; 2001, 88, 531; 93, 565; 2002, 53, 336; 61, 375; 63, 387; 82, 480)”.
§ 16. Vabariigi Valitsuse 9. oktoobri 2008. a määruse nr 149 „Tervishoiuteenuse osutamise tegevuslubade riikliku registri põhimäärus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 9. oktoobri 2008. a määruse nr 149 „Tervishoiuteenuse osutamise tegevuslubade riikliku registri põhimäärus” § 13 lõikes 2 asendatakse lauseosa „„Arhiiviseaduse” §-dele 34 ja 35” lauseosaga „„Arhiiviseadusele””.
§ 17. Vabariigi Valitsuse 9. oktoobri 2008. a määruse nr 148 „Tervishoiutöötajate riikliku registri põhimäärus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 9. oktoobri 2008. a määruse nr 148 „Tervishoiutöötajate riikliku registri põhimäärus” § 16 lõikes 2 asendatakse lauseosa „„Arhiiviseaduse” §-dele 34 ja 35” lauseosaga „„Arhiiviseadusele””.
Kaitseminister haridus- ja teadusministri ülesannetes


Kes on kohustatud maksma jahipidamisõiguse tasu uue jahiseaduse kohaselt?
16.01.2015 Reede
Teet Lehiste, jurist Advokaadibüroo HETA
Uus jahiseadus (JahiS) kehtib alates 01.06.2013 a. Poleemika, mis seostus uue jahiseaduse vastuvõtmisega ja selles esinevate kitsaskohtadega ei taha vaibuda ka tänasel päeval.
Eelkõige on uus seadus tekitanud pingeid maaomanike ja jahimeeste vahelistes suhetes ning maalinud Eesti suurulukitest pildi kui ohjeldamatutest kahjuritest. Kuid käesoleva artikli eesmärgiks ei ole lahata eelpool mainitud probleeme, vaid käsitleb hoopis uue jahiseaduse ühte uuendust ja sellega seotud praktilist probleemi. Nimelt käib siinkohal jutt jahipidamisõiguse tasust ja selle tasumise kohuslastest.
Eesti suurimas jahindus foorumis „Jääger-Online jahindus foorum” on võimalik lugeda jahimeeste elavat ja tulist vaidlust teemal: „Kas ühisjahist ajajana osavõttev mittejahimehest tavakodanik on kohustatud tasuma jahipidamisõiguse tasu või ei?” Seisukohad jagunesid selgelt kaheks: ühed, kes leidsid, et ei pea tasu maksma ja teised, kes vastupidiselt et peab tasuma. Ei läinud kaua aega mööda, kui sama sisuga küsimus esitati Advokaadibüroole HETA, et saavutada vaidluses selge ja üheselt mõistetav seisukoht.
Püstitatud küsimusele vastuse andmiseks, tuleb siinjuures lähtuda ühis- ehk ajujahi eripärast ning selles osalevate isikute staatustest ehk rollidest. Seaduse järgi on ühisjaht suurulukitele peetav mitme isiku osavõtul toimuv jaht (JahiS § 31 lg 1), kuid seadus ei täpsusta asjaolu, et praktikas ja tavade kohaselt on ühisjahis osalevatel isikutel kaks eri rolli: kütid ja ajajad. Tulenevalt jahipidamisõiguse tasu mõiste sisust on tegemist füüsilise isiku tasuga selle eest, et ta saab jahti pidada (JahiS § 7 lg 1 ja keskkonnatasude seadus (KeTS) § 121 lg 1). See, mis on üldse jahipidamine ehk küttimine on sätestatud JahiS § 31 lõigetes 1 ja 2. Jahipidamiseks loetletud tegevused ja jahipidamisvahendid ei seostu kuidagi ajajaga ja tema tegevusega ühisjahis. Lühidalt võib öelda, et ajajana ühisjahis osalemine ei kategoriseeru jahi pidamise alla JahiS § 7 lg 1 mõttes ja seetõttu puudub ajajal ka kohustus tasuda jahipidamisõiguse tasu.
Põhjus, mis foorumlastes tekitas segadust ja pani osasid neist seisukohale, et ajaja ikkagi on kohustatud jahipidamisõiguse tasu maksma on asjaolu, et JahiS § 7 lg 1 räägib jahipidamisõigust tõendavatest dokumentidest ning JahiS § 35 lg 1 p 3 järgi on jahipidamisõigust tõendavaks dokumendiks ka (ühis)jahist osavõtjate nimekiri. Foorumlased järeldasid sellest, et ühisjahist osavõtjate nimekiri annab tavakodanikule õiguse jahti pidada. Artikli autor on aga seisukohal, et primaarseks jahipidamisõigust tõendavaks dokumendiks on ikkagi jahitunnistus, mis on väljastatud konkreetsele füüsilisele isikule ja kinnitab isiku oskust jahti pidada erinevatel viisidel ja kasutada erinevaid vahendeid (JahiS § 36 lg 1). Selleks, et saada jahimeheks (kütiks) on isik läbinud vastava koolituse, sooritanud nii teooria kui ka praktilise laskeeksami. On sügavalt kaheldav, et ühisjahist osavõtjate nimekiri omab sama õiguslikku jõudu ja tähendust kui jahitunnistus. Ühisjahist osavõtjate nimekirja eesmärgiks on see, et osavõtja annaks allkirja jahiohutuse ja jahipidamise nõuetest teadlik olemise kohta (JahiS § 31 lg 6 p 2). Siinjuures tulebki eristada kütte ja ajajaid, sest ühed (ajajad) annavad allkirja üksnes kinnituseks, et neile on selgitatud jahiohutust ja teised (kütid) annavad oma allkirjaga kinnituse nii jahiohutuse kui ka jahipidamise nõuetest teadlik olemise kohta. Küsitav on see, mida on võimalik mittejahimehest tavakodanikule enne ühisjahi algust õpetada jahipidamise kohta. Aus vastus on, et nii lühikese ajaga ei saa tavakodanikust koolitada välja kütti, kes oskaks jahti pidada. Seetõttu tavakodanikku ei saa samastada jahikoolituse läbinud jahimehega, sest nende teadmised jahipidamisest on väga erinevad. Arusaadav on asjaolu, et enne ühisjahi algust tehakse jahivõõrale tavakodanikule selgeks üksnes esmane jahiohutus nt mitte liikuda kütiliinist läbi, kanda ohutusvesti jne. Sellest tulenevalt on jahiseadus andud jahivõõrastele tavakodanikele võimaluse käia ja osaleda ühisjahis ajajatena, omamata seejuures jahipidamiseks vajalikke dokumente ning sh ei pea nad tasuma jahipidamisõiguse tasu (JahiS § 31 lg 4).
Kokkuvõtvalt võib järeldada JahiS § 31 lg 4 ja § 7 lg 1 pinnalt, et ühisjahist ajajana osavõttev mittejahimehest tavakodanik ei ole kohustatud tasuma jahipidamisõiguse tasu. Fakt, et ajaja märgitakse ära ühisjahist osavõtjate nimekirjas ei anna talle juriidilist õigust jahti pidada, erinevalt jahitunnistusest. Jahipidamisõiguse tasu maksab ikkagi ja ainult see isik (jahimees), kes realiseerib oma jahipidamise õigust (loe: kütib ulukit).
Teet Lehiste,
KIK toetab metsanduse ja jahinduse projekte 800 000 euroga
Maaomanike ehitusõigused võivad väheneda


Vastu võetud 11.11.2010 nr 24
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ja § 35 lõike 2 alusel.
Käesolev põhimäärus sätestab Saku Päevakeskuse eesmärgid ja ülesanded, juhtimise korralduse, juhataja õigused ja kohustused, finantseerimise alused ning aruandluse ja kontrolli.
§ 2. Nimi ja asukoht
(1) Päevakeskuse ametlik nimetus on Saku Päevakeskus (edaspidi päevakeskus).
(2) Päevakeskuse asukoht on Harjumaa, Saku vald, Saku alevik.
§ 3. Õiguslik seisund, pitsat ja sümboolika
(1) Päevakeskus on Saku Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav hoolekandeasutus. Päevakeskus registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
(2) Päevakeskuse põhimääruse ja selle muudatused kinnitab Saku Vallavolikogu (edaspidi volikogu)
(3) Päevakeskus omab tööandja õigusi. Päevakeskuse töötajate põhjendatud koosseisu ja palgaastmed kinnitab päevakeskuse juhataja (edaspidi juhataja) ettepanekul vallavalitsus.
(4) Päevakeskus tegutseb seaduste, käesoleva põhimääruse ning teiste õigus- ja haldusaktide alusel.
(5) Päevakeskuse pitsat on sõõrikujuline, läbimõõduga 35 mm. Pitsati sõõri ülemisel äärel on kiri "Saku Päevakeskus", sõõri alumisel äärel kiri "Saku vald". Pitsati keskel kasutatakse valla vappi.
(6) Päevakeskus võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab juhataja kooskõlastatult vallavalitsusega.
§ 4. Asjaajamise alused
(1) Päevakeskuse asjaajamis- ja suhtlemiskeel on eesti keel.
(2) Päevakeskuse asjaajamise korraldus reguleeritakse asjaajamiskorraga, mille kehtestab juhataja.
§ 5. Päevakeskuse eesmärk
Päevakeskuse eesmärgiks on valla sotsiaalsete erivajadustega isikutele ja peredele sotsiaalteenuste osutamine nende toimetuleku soodustamiseks ja säilitamiseks ning huvitegevuse võimaldamine.
§ 6. Päevakeskuse ülesanded
(1) Päevakeskuse ülesanded on:
1) sotsiaalteenuste, sealhulgas erihoolekandeteenuste, osutamine;
2) aktiveerivate tegevuste läbiviimine sihtgrupile;
3) sotsiaalsete ja psüühiliste erivajadustega inimeste ja nende lähedaste nõustamine, eneseabigruppide tegevuse algatamine ning soodustamine;
4) osutatavate teenuste kohta informatsiooni andmine, infopäevade korraldamine;
5) koostöö tegemine tervishoiuasutuste, kolmanda sektori ja teiste osapooltega sotsiaalteenuste arendamiseks.
(2) Päevakeskusel on oma ülesannete täitmiseks õigus:
1) kasutada sihtotstarbeliselt päevakeskuse kasutusse antud valla vara;
2) üürile anda ühekordseks kasutamiseks ruume ja inventari;
3) osutada tasuta ja tasulisi sotsiaalteenuseid, mille hinna kehtestab juhataja ettepanekul vallavalitsus;
4) teostada seadusega ja valla õigus- ning haldusaktidega kooskõlas olevaid tehinguid, mis on vajalikud päevakeskuse tegevuseks;
5) saada vallavalitsuselt tööks vajalikku abi, teavet ja andmeid;
6) teha koostööd valla asutuste ja teiste organisatsioonidega;
7) osaleda vallavalitsuse nõusolekul organisatsioonide, liitude ja töögruppide (sealhulgas rahvusvahelised) tegevuses.
§ 7. Juhataja
(1) Päevakeskuse tegevust juhib ja korraldab juhataja, kes võetakse tööle avaliku konkursi korras. Konkursi kuulutab välja, selle läbiviimise korra kehtestab ja tulemused kinnitab vallavalitsus.
(2) Juhatajaga sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem.
(3) Juhataja oma tegevuses:
1) juhib päevakeskust, tagades põhimääruses ettenähtud ülesannete täitmise, ja kannab vastutust päevakeskuse üldseisundi, arengu, rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise ning eelarve täitmise eest;
2) koostab ja esitab vallavalitsusele ettepanekud valla eelarve koostamiseks vastavalt Saku valla eelarve koostamise, täitmise, vastuvõtmise ja tegemata jäänud väljaminekute kavandamise korrale;
3) valmistab ette taotluse erihoolekandeteenuste osutamiseks ja toetavate teenuste osutamiseks psüühilise erivajadusega isikutele;
4) korraldab päevakeskuse valduses oleva vara valdamist, kasutamist ja käsutamist vastavuses Saku valla õigusaktidega;
5) esitab andmed sotsiaalteenuste ja – toetuste andmeregistrisse;
6) tagab delikaatsete isikuandmete kaitse;
7) koostab ja juhib tegevusvaldkonnaga seotud projekte;
8) teostab tehinguid põhimääruses sätestatud ülesannete täitmiseks vallaeelarves selleks ettenähtud vahendite piires õigusaktidega sätestatud korras;
9) tegutseb päevakeskuse nimel ja esindab seda ilma täiendavate volitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusasutustes, suhetes füüsiliste ja juriidiliste isikutega;
10) sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepingud päevakeskuse töötajatega;
11) kehtestab reeglid töökorraldusele ja muud töökorralduslikud dokumendid;
12) annab seaduses ja käesolevas põhimääruses sätestatud pädevuse piires töö koordineerimiseks ja korraldamiseks käskkirju ning kontrollib nende täitmist;
13) kehtestab päevakeskuse asjaajamise korra ning vastutab asjaajamise õigsuse ja dokumentide säilimise eest, peab arhiiviseadusele vastavat dokumentide loetelu ja annab need üle arhiivile;kehtestab päevakeskuse asjaajamise korra ning vastutab asjaajamise õigsuse ja dokumentide säilimise eest, peab arhiiviseadusele vastavat dokumentide loetelu ja annab need üle arhiivile;
14) teeb vallavalitsusele ettepanekuid päevakeskuse tegevusega seotud probleemide lahendamiseks;
15) teeb vallavalitsusele ettepanekuid sotsiaalteenuste laiendamise kohta ja hindade kehtestamiseks;
16) [Kehtetu - RT IV, 23.03.2012, 2 - jõust. 26.03.2012]
17) tagab õigusaktidega sätestatud aruannete koostamise ja esitamise;
18) on aruandekohustuslik päevakeskuse hoolekogu ja vallavalitsuse ees;
19) lahendab muid õigus- ja haldusaktide ning käesoleva põhimäärusega tema pädevusse antud küsimusi.
(4) Juhatajat asendab vallavanema poolt määratud isik.
§ 8. Päevakeskuse hoolekogu
(1) Päevakeskuse töö hindamiseks ja sotsiaalhoolekannet puudutavate küsimuste läbiarutamiseks moodustatakse päevakeskuse hoolekogu (edaspidi hoolekogu).
(2) Hoolekogu on viieliikmeline. Hoolekogu moodustab ja selle koosseisu kinnitab juhataja ettepanekul vallavalitsus. Hoolekogusse nimetatakse vallavolikogu esindaja. Hoolekogu koosseis kinnitatakse kolmeks aastaks.
(3) Hoolekogu töövorm on koosolek. Liikmed valivad endi hulgast esimehe. Koosolek on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa üle poole liikmetest. Hoolekogu otsused võetakse vastu poolthäälteenamusega. Hoolekogu koosolekute protokollimise tagab juhataja.
(4) Hoolekogu koosolekud toimuvad mitte harvem kui kaks korda aastas.
(5) Hoolekogu koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees, tema äraolekul vanim kohalolev hoolekogu liige. Hoolekogu esimese koosoleku kutsub kokku päevakeskuse juhataja. Päevakeskuse juhataja võib vajadusel nõuda hoolekogu koosoleku kokkukutsumist.
(6) Hoolekogu pädevuses on:
1) ettepanekute tegemine kõigis päevakeskuse tööd ja valla sotsiaalhoolekande arengut puudutavates küsimustes;
2) ettepanekute tegemine päevakeskusega seonduvate sihtprogrammide ja -projektide väljatöötamiseks ja nende väljatöötamisel osalemine;
3) päevakeskuse tegevuse analüüsimine, tegevust puudutavate oluliste küsimuste läbiarutamine ja vastavate ettepanekute tegemine päevakeskuse juhatajale ja vallavalitsusele;
4) päevakeskuse ettepanekute valla eelarve koostamiseks läbivaatamine ja arvamuse avaldamine;
5) päevakeskuse poolt osutavate sotsiaalteenuste laiendamise ja teenuste hindade kehtestamise ettepanekute läbivaatamine ja arvamuse avaldamine;
6) päevakeskuse asjaajamiskorra läbivaatamine ja arvamuse avaldamine;
7) päevakeskuse sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kohta arvamuse avaldamine.
(7) Hoolekogu töös osaleb sõnaõigusega päevakeskuse juhataja.
§ 9. Päevakeskuse vara, eelarve ja finantseerimine
(1) Päevakeskuse vara moodustavad talle valla poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud inventar ning muu vara. Päevakeskuse vara on Saku valla omand.
(2) Päevakeskuse vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt Saku vallavara valitsemise korrale.
(3) Päevakeskust finantseeritakse Saku valla eelarvest.
(4) Eelarve eelnõu koostamiseks esitab juhataja vallavalitsusele kirjalikult põhjendatud ettepanekud vastavalt valla põhimäärusele.
(5) Volikogu võtab vastu Saku valla eelarve, mille koosseisus on päevakeskuse kulude ja investeeringute eelarve. Eelarve tuludes kajastub päevakeskuse põhitegevusega seotud tasuliste teenuste osutamisest saadav tulu.
(6) Raamatupidamisarvestust peetakse tsentraliseeritult vallavalitsuses.
(7) Juhataja korraldab päevakeskuse tegevust selleks ettenähtud eelarve piires.
§ 10. Aruandlus ja järelevalve
(1) Päevakeskus esitab oma tegevuse kohta aruandeid õigusaktidega kehtestatud ulatuses ja korras ning tähtaegadel.
(2) Teenistuslikku järelevalvet päevakeskuse ja juhataja tegevuse seaduslikkuse ning otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
(2) Määrus jõustub 01. detsembril 2010.


Majandusministeeriumi ning Teede- ja Sideministeeriumi ühendamisest tulenev seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Majandusministeeriumi ning Teede- ja Sideministeeriumi ühendamisest tulenev seaduste muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 23. detsembri 2003. a otsusega nr 513
§ 1. Digitaalallkirja seaduses (RT I 2000, 26, 150; 92, 597; 2001, 56, 338; 2002, 53, 336; 61, 375) asendatakse sõnad «Teede- ja Sideministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» ning sõnad «teede- ja sideminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 2. Dumpinguvastases seaduses (RT I 2002, 57, 358) asendatakse sõna «Majandusministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» ning sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 3. Eluruumide erastamise seaduse (RT I 1993, 23, 411; 2000, 99, 638; 2001, 93, 565; 2002, 47, 297; 53, 336) § 22 lõikes 9 asendatakse sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 4. Erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse (RT I 1996, 26, 529; 1997, 13, 210; 28, 424; 1998, 97, 1521; 1999, 23, 352 ja 356; 54, 583; 95, 841; 2000, 92, 600; 2002, 64, 393) § 10 lõike 1 punktis 2 ja lõikes 4 asendatakse sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 5. Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni kohaldamise seaduse (RT I 2002, 38, 233) § 20 lõikes 1 asendatakse sõna «majandusministri» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniministri».
§ 6. Geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise seaduse (RT I 1999, 10, 151; 2001, 23, 130; 97, 603; 2002, 63, 387) § 5 lõike 3 punktis 2 asendatakse sõna «majandusministri» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniministri».
§ 7. Geograafilise tähise kaitse seaduses (RT I 1999, 102, 907; 2000, 40, 252; 2001, 27, 151; 56, 332 ja 335; 2002, 53, 336; 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 21 lõikes 2 asendatakse sõna «Majandusministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium»;
2) paragrahvi 24 lõikes 4 ja § 41 lõikes 4 asendatakse sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister».
§ 8. Hädaolukorraks valmisoleku seaduses (RT I 2000, 95, 613; 2002, 61, 375; 63, 387) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) energeetikasüsteemi toimimine, esmatarbekaupadega varustamise, elekter- ja postiside ning transpordi korraldus – Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium;»;
2) paragrahvi 7 lõike 2 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks.
§ 9. Jäätmeseaduse (RT I 1998, 57, 861; 88, õiend; 1999, 10, 155; 23, 353; 95, 843; 2001, 16, 72; 43, 239; 50, 283; 56, 340; 93, 565; 2002, 61, 375; 63, 387) § 6 lõikes 3 asendatakse sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister».
§ 10. Kaabelleviseaduses (RT I 2001, 53, 310; 2002, 61, 375; 63, 387) asendatakse sõnad «teede- ja sideminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 11. Kasuliku mudeli seaduse (RT I 1994, 25, 407; 2000, 60, 388; 2001, 27, 151; 2002, 53, 336; 63, 387; 2003, 18, 106) § 17 lõikes 4 ning § 32 lõigetes 9 ja 13 asendatakse sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister».
§ 12. Kaubamärgiseaduse (RT I 2002, 49, 308; 99, 582) § 34 lõikes 4 ja § 67 lõikes 2 asendatakse sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister».
§ 13. Kaubandusliku meresõidu koodeksis (RT 1991, 46–48, 577; 1993, 65, 923; 1995, 54, 882; 1996, 78, 1380; 1997, 77, 1315; 1998, 2, 47; 23, 321; 30, 409; 59, 941; 2000, 35, 221; 2001, 21, 114; 93, 565; 2002, 1, 1; 55, 345) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvis 6 asendatakse sõnad «Teede- ja Sideministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» ning sõnad «teede- ja sideminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister»;
2) paragrahvis 81 asendatakse sõnad «teede- ja sideminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister».
§ 14. Kohanimeseaduse (RT I 1997, 1, 3; 1998, 59, 941; 1999, 10, 155; 2002, 63, 387; 90, 521) § 5 lõikes 4 asendatakse sõnad «teede- ja sideminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister».
§ 15. Küttegaasi ohutuse seaduses (RT I 2002, 49, 311) asendatakse sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 16. Laeva lipuõiguse ja laevaregistrite seaduses (RT I 1998, 23, 321; 59, 941; 1999, 10, 149; 2000, 55, 365; 2001, 56, 336; 93, 565; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 66) asendatakse sõnad «teede- ja sideminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 17. Lennundusseaduses (RT I 1999, 26, 376; 2001, 87, 525; 2002, 47, 297; 61, 375; 63, 387; 2003, 23, 138 ja 143) asendatakse sõnad «teede- ja sideminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 18. Lifti ja köistee ohutuse seaduses (RT I 2002, 50, 312) asendatakse sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 19. Loomastiku kaitse ja kasutamise seaduse (RT I 1998, 107, 1763; 1999, 54, 583; 95, 843; 2001, 3, 4; 97, 602; 2002, 41, 252; 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 70) § 18 lõikes 4 asendatakse sõnad «teede- ja sideministril» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniministril».
§ 20. Lõhkematerjaliseaduses (RT I 1997, 86, 1461; 2001, 65, 377; 85, 510; 88, 531; 2002, 47, 297; 53, 336; 61, 375; 63, 387; 2003, 20, 116) asendatakse sõna «Majandusministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» ning sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 21. Meresõiduohutuse seaduses (RT I 2002, 1, 1; 61, 375; 63, 387) asendatakse sõnad «Teede- ja Sideministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» ning sõnad «teede- ja sideminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 22. Mereteenistuse seaduse (RT I 2001, 21, 114; 2002, 1, 1) §-s 25 asendatakse sõnad «teede- ja sideminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister».
§ 23. Metsaseaduses (RT I 1998, 113/114, 1872; 1999, 54, 583; 82, 750; 95, 843; 2000, 51, 319; 102, 670; 2001, 50, 282; 2002, 61, 375; 63, 387) asendatakse sõna «Majandusministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» ning sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 24. Mitteeluruumide erastamise seaduses (RT I 1995, 57, 979; 1996, 2, 27; 1997, 13, 210; 1999, 27, 386; 82, 754; 2000, 88, 576; 2002, 47, 297) asendatakse sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 25. Mõõteseaduses (RT I 1994, 71, 1224; 2000, 71, 442; 2002, 61, 375; 2002, 63, 387) asendatakse sõna «Majandusministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» ning sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 26. Patendivoliniku seaduses (RT I 2001, 27, 151; 93, 565; 2002, 53, 336) asendatakse sõna «Majandusministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» ning sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 27. Postiseaduses (RT I 2001, 64, 367; 2002, 61, 375; 63, 387) asendatakse sõnad «teede- ja sideminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 28. Rahuaja riigikaitse seaduses (RT I 2002, 57, 354; 2003, 13, 69) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 22 lõikes 1 asendatakse sõna «Majandusministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» ning lõiget täiendatakse punktidega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
« 4) töötab kooskõlastatult Kaitseministeeriumiga välja raud-, vee- ja maanteedele, sadamatele ja lennuväljadele riigikaitse nõuetele vastavad ehitus- ja kasutuseeskirjad ning esitab need kehtestamiseks Vabariigi Valitsusele;
5) valmistab ette mobilisatsiooni ja sõjaaja tingimustele vastava kaitseväele vajalike vedude ja liikluse korralduse.»;
2) paragrahvi 22 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks.
§ 29. Raudteeseaduses (RT I 1999, 29, 405; 2001, 31, 170; 93, 565; 2002, 47, 297; 63, 387) asendatakse sõnad «Teede- ja Sideministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» ning sõnad «teede- ja sideminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 30. Relvaseaduses (RT I 2001, 65, 377; 88, 531; 102, 673; 2002, 29, 175; 53, 336; 61, 375; 63, 387; 110, 653; 2003, 66, 449) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvis 58 asendatakse sõnad «teede- ja sideminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister»;
2) paragrahvi 73 lõikes 5 asendatakse sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister».
§ 31. Ringhäälingu seaduse (RT I 1994, 42, 680; 66, 1145; 1995, 83, 1437; 97, 1664; 1996, 49, 953; 1997, 29, 448; 52, 834; 93, 1564; 1998, 2, 42 ja 44; 1999, 16, 268; 25, 364; 59, 613; 2000, 25, 143; 35, 220; 102, 666; 2001, 53, 310; 2002, 3, 5; 21, 117; 53, 336; 57, 357; 61, 375; 63, 387; 2003, 4, 22) § 51 lõikes 2 asendatakse sõnad «teede- ja sideministri» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniministri».
§ 32. Sadamaseaduses (RT I 1997, 77, 1315; 1999, 88, 805; 2001, 88, 531; 2002, 1, 1; 42, 267; 58, 363; 61, 375; 63, 387) asendatakse sõnad «Teede- ja Sideministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» ning sõnad «teede- ja sideminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 33. Strateegilise kauba sisse- ja väljaveo ning transiidi seaduse (RT I 1999, 57, 597; 2001, 88, 531; 2002, 61, 375; 63, 387; 105, 612) § 3 lõikes 4 asendatakse sõna «Majandusministeeriumi» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi».
§ 34. Surveseadme ohutuse seaduses (RT I 2002, 49, 309) tehakse järgmised muudatused:
1) seaduse tekstis asendatakse sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister»;
2) paragrahvi 5 lõikes 2 asendatakse sõnad «teede- ja sideminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister».
§ 35. Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduses (RT I 1997, 30, 471; 2001, 43, 237; 2002, 61, 375; 90, 521; 105, 611) asendatakse sõna «Majandusministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» ning sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 36. Teeseaduses (RT I 1999, 26, 377; 93, 831; 2001, 43, 241; 50, 283; 93, 565; 2002, 41, 249; 47, 297; 53, 336; 61, 375; 63, 387) asendatakse sõnad «Teede- ja Sideministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» ning sõnad «teede- ja sideminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 37. Tehnilise normi ja standardi seaduses (RT I 1999, 29, 398; 2000, 29, 169; 78, 495; 2002, 32, 186; 99, 580) asendatakse sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 38. Telekommunikatsiooniseaduses (RT I 2000, 18, 116; 78, 495; 2001, 23, 125; 53, 310; 2002, 47, 297; 61, 375; 63, 387; 99, 580; 2003, 23, 136) asendatakse sõnad «teede- ja sideminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 39. Tollimaksuvabastuse seaduse (RT I 2002, 84, 493) § 61 lõikes 2 asendatakse sõnad «teede- ja sideministri» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniministri».
§ 40. Tubakaseaduses (RT I 2000, 59, 379; 74, õiend; 2001, 43, 242; 88, 531; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 2, 17; 26, 156) asendatakse sõna «Majandusministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» ning sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 41. Turismiseaduses (RT I 2000, 95, 607; 2002, 63, 387) asendatakse sõna «Majandusministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» ning sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 42. Tööstusdisaini kaitse seaduses (RT I 1997, 87, 1466; 2002, 9, 45; 53, 336; 63, 387) asendatakse sõna «Majandusministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» ning sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 43. Vedelkütuse miinimumvaru seaduses (RT I 2001, 36, 302; 88, 531; 2002, 63, 387) asendatakse sõna «Majandusministeerium» sõnadega «Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium» ning sõna «majandusminister» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniminister» vastavas käändes.
§ 44. Välismaalaste seaduse (RT I 1993, 44, 637; 1999, 50, 548; 54, 582; 71, 686; 88, 808; 101, 900; 2000, 25, 148; 33, 197; 40, 254; 2001, 16, 68; RT III 2001, 7, 75; RT I 2001, 58, 352; 2002, 56, 351; 63, 387; 90, 521; 102, 599; 2003, 4, 20) § 6 lõikes 4 asendatakse sõna «majandusministri» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniministri».
§ 45. Välisõhu kaitse seaduse (RT I 1998, 41/42, 624; 1999, 10, 155; 95, 843; 2001, 50, 283; 2002, 61, 375; 63, 387) § 9 lõikes 2 ja § 26 lõikes 2 asendatakse sõna «majandusministri» sõnadega «majandus- ja kommunikatsiooniministri».


text:
Eesti Kirjandusmuuseumi põhimäärus – Riigi Teataja
Eesti Kirjandusmuuseumi põhimäärus
Eesti Kirjandusmuuseumi põhimäärus - sisukord
§ 1 Eesti Kirjandusmuuseum
§ 2 EKMi asukoht
2 Eesmärk ja põhitegevus
§ 3 EKMi eesmärgid
§ 4 EKMi tegevusvaldkonnad
3 EKMi juhtimine
§ 7 Teadus- ja haldusnõukogu
§ 8 Teadus- ja haldusnõukogu ülesanded
§ 9 Teadus- ja haldusnõukogu töökord
RT I, 26.06.2019, 8
Vastu võetud 28.02.2017 nr 6
RT I, 07.03.2017, 12
jõustumine 10.03.2017
§ 1. Eesti Kirjandusmuuseum
(1) Eesti Kirjandusmuuseum (edaspidi EKM) on Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatav riigi teadus- ja arendusasutus, mis ühtlasi täidab ka riigi keskse teadusliku mäluasutuse ülesandeid, hallates olulisi kultuuriloo ja rahvaluule (folkloristika) teaduslikke arhiive ning eesti rahvustrükise ja vanaraamatu kogusid ning tagab nende strateegilise arendamise, täiendamise, säilimise ja kättesaadavaks tegemise.
(2) EKMil on väikese riigivapi kujutise ja oma nimega pitsat ning oma sümboolika.
(3) EKM juhindub oma tegevuses teadus- ja arendustegevuse korralduse seadusest ning teistest õigusaktidest, rahvusvahelistest lepingutest ja käesolevast põhimäärusest.
§ 2. EKMi asukoht
EKM asub Tartus. EKMi aadress on Vanemuise 42, 51003 Tartu.
2. peatükk Eesmärk ja põhitegevus
§ 3. EKMi eesmärgid
EKMi eesmärk on:
1) toetada eesti keele ja rahvuskultuuri säilimist ja arengut, sealhulgas tagada eesti rahvusliku teadus- ja kultuurpärandi osaks olevate arhiivide ja teaduskollektsioonide säilimine ja areng;
2) edendada humanitaarteaduste arengut ja innovatsiooni;
3) aidata kaasa Eesti nähtavuse suurendamisele globaalsel teadusmaastikul ning teadus- ja arendustegevuse rahvusvahelisele lõimumisele.
§ 4. EKMi tegevusvaldkonnad
(1) EKMis tehtav teadus- ja arendustöö on seotud EKMis asuvate teadus- ning rahvuskollektsioonide, rahvuskultuurile oluliste arhiivide ja arhiivraamatukoguga. Uurimistöös rakendatakse digihumanitaaria (sealhulgas tekstikogude ehk korpusepõhiseid) ning interdistsiplinaarseid meetodeid.
(2) Oma eesmärkide täitmiseks EKM:
1) osaleb Eesti ning rahvusvahelises teadus- ja arendustegevuses uurimistoetustel põhineva teadustöö ning Euroopa Liidu ja teiste rahvusvaheliste programmide, lepingute, uurimis- ja arendusprojektide ning erialavõrgustike kaudu;
2) teeb koostööd ülikoolide, teiste teadus- ja arendusasutuste, mäluasutuste, raamatukogude ja arhiividega, sh andmete säilitamisel kesksetes serverites;
3) osutab tasuta avalikku teenust, tagab selleks arhiivide ja teaduskollektsioonide ning uuringute tulemuste vaba kättesaadavuse EKMi lugemissaalides ning erialaste andmebaaside ja infotehnoloogiliste vahendite abil;
4) pakub asutustele, organisatsioonidele ja üksikisikutele info-, analüüsi- ja digiteerimisteenust ning korraldab majasiseseid ekskursioone vastavalt EKMi kogude kasutamise korrale ja teenustele kehtestatud hinnakirjale;
5) korraldab konverentse, seminare ja muid teadusüritusi;
6) kaasab noori teadlasi ja üliõpilasi teadus- ja arendustegevusse uurimistöö järjepidevuse tagamiseks ning osaleb doktoriõppe läbiviimises;
7) toetab oma teadlaste uurimistöö tulemuste avaldamist kõrgetasemelistes erialastes rahvusvahelise ning kodumaise levikuga trüki- ja avatud juurdepääsuga e-väljaannetes, lähtudes avatud teaduse põhimõtetest.
(3) EKMi püsirahastamisel põhinev tegevus on rahvaluule (folkloristika) ja kultuuriloo arhiivide ning arhiivraamatukogu täiendamine, süstematiseerimine ja avalikkusele kättesaadavaks tegemine:
1) eesti vaimse kultuuripärandi süstemaatilise ja strateegilise kogude täiendamise säilituseksemplaride, järelkomplekteerimise, välitööde, kogumise, kogumisaktsioonide, annetuste ja muu abil;
2) EKMi kogude (sealhulgas digitaalsete kogude ja tagatiskoopiate) haldamine ja pikaajaline säilitamine, metaandmetega varustamine, arhivaalide konserveerimine, restaureerimine ja säilituslikul eesmärgil digiteerimine;
3) teaduskollektsioonide ja teiste kogude täiendamine, arendamine, süstematiseerimine, teaduslik kirjeldamine ning digitaalse kättesaadavuse tagamine andmebaaside ja veebikeskkondade kaudu, arvestades seadustest tulenevaid piiranguid;
4) akadeemiliste tekstikriitiliste ja kommenteeritud allikapublikatsioonide ning teiste aluspublikatsioonide ettevalmistamine;
5) avalike teenuste osutamine.
(4) EKMi toetuspõhine tegevus on seotud eelkõige teadus- ja arendustööga järgmistes suundades:
1) humanitaarteaduste alased alus- ja rakendusuuringud eesti kirjanduse ning võrdleva kirjandusteaduse ja kirjandusteooria, eesti rahvaluule ning võrdleva rahvaluule ja folkloristika ning eesti kultuuriloo ja nüüdiskultuuri alal;
2) erialaspetsiifiliste andmebaaside koostamine ja arendamine;
3) uute e-teenuste arendamine;
4) e- ja trükiväljaannete (välja arvatud akadeemilised allika- ja aluspublikatsioonid) koostamine ja kirjastamine;
5) haridusressursside ning e-uurimistöö moodulite arendamine ning täiendusõppe korraldamine EKMi tegevusvaldkondades.
3. peatükk EKMi juhtimine
(1) EKMi juhib direktor, kes kannab vastutust EKMi tegevuse ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(2) Direktor valitakse valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud tingimustel ja korras avalikul konkursil. Valdkonna eest vastutav minister või tema volitatud isik sõlmib direktoriks valitud isikuga töölepingu kuni viieks aastaks.
1) juhib EKMi tegevust ning vastutab selle otstarbeka korralduse eest;
2) esindab EKMi õigusaktides ettenähtud korras;
3) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepinguid EKMi töötajatega õigusaktides ettenähtud korras ning kinnitab nende ametijuhendid;
4) kinnitab EKMi sisekorra- ja asjaajamise eeskirjad ning muud töökorralduslikud dokumendid;
5) kinnitab EKMi teaduskollektsioonide kasutamise eeskirjad;
6) kinnitab EKMi struktuuri, olles ära kuulanud teadus- ja haldusnõukogu arvamuse;
7) annab aru EKMi teadus- ja haldusnõukogule ning valdkonna eest vastutavale ministrile ning tagab EKMi muu ettenähtud aruandluse esitamise;
9) moodustab kirjastamisnõukogu ning kinnitab selle kodukorra;
10) lahendab muid tema pädevusse antud ülesandeid.
§ 7. Teadus- ja haldusnõukogu
(1) EKMi tegevusega seotud küsimusi lahendab käesolevas põhimääruses sätestatud ulatuses vähemalt 13-liikmeline teadus- ja haldusnõukogu, mille koosseisu kinnitab direktori ettepanekul valdkonna eest vastutav minister viieks aastaks.
(2) Teadus- ja haldusnõukogu esimees on EKMi direktor. Teadus- ja haldusnõukogu valib endale aseesimehe.
(3) Teadus- ja haldusnõukogusse kuuluvad:
2) EKMi struktuuriüksuste juhid;
3) EKMi peamiste uurimisteemade juhid;
4) EKMi töötajate usaldusisik;
5) Eesti Teaduste Akadeemia, Tartu Ülikooli, Tallinna Ülikooli ning Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse siduserialade esindajad;
6) Haridus- ja Teadusministeeriumi esindaja.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 5 ja 6 nimetatud asutused nimetavad oma esindaja EKMi teadus- ja haldusnõukogusse.
§ 8. Teadus- ja haldusnõukogu ülesanded
1) kinnitab EKMi üldise töökorralduse ja töösuunad;
2) kinnitab vajadusel EKMi finantseerimistaotlused ja jätkutaotlused ning nende täitmise aruanded;
3) vaatab vajadusel läbi tegevuse ja muud aruanded, hindab ja kinnitab need;
4) teeb valdkonna eest vastutavale ministrile ettepanekuid EKMi põhimääruse muutmiseks;
5) valib õigusaktides sätestatud korras EKMi akadeemilised töötajad;
6) teeb vajadusel ettepanekuid muudatusteks EKMi struktuuris;
7) korraldab EKMi direktori valimise konkursi;
8) esitab silmapaistvamaid uurimusi ja teadlasi EKMi välisteks autasustamisteks ning kandidaate Eesti Teaduste Akadeemiasse ja annab vastavaid soovitusi;
9) kutsub vajadusel kokku EKMi rahvusvahelise nõuandva kogu ning kinnitab selle töö- ja kodukorra;
10) kinnitab EKMi teadusväljaannete rahvusvaheliste kolleegiumide koosseisu;
11) täidab muid talle pandud ülesandeid.
§ 9. Teadus- ja haldusnõukogu töökord
(1) Teadus- ja haldusnõukogu tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas nõukogu esimehe, tema äraolekul aseesimehe kutsel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete kirjalikul nõudmisel. Koosoleku võib läbi viia ka side- või infotehnoloogiavahendeid kasutades (välja arvatud salajased valimised).
(2) Teadus- ja haldusnõukogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab vahetult või side- ja infotehnoloogiavahendite abil osa vähemalt pool selle liikmetest.
(3) Otsused võetakse vastu koosolekul lihthäälteenamusega, arvestades ka side- ja infotehnoloogiavahendite kaudu osalevate liikmete hääli. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustavaks esimehe, tema äraolekul aseesimehe hääl.
(4) Teadus- ja haldusnõukogu otsused protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla nõukogu esimees (tema äraolekul aseesimees) ja protokollija.
(1) Rahvusvaheline nõuandev kogu koosneb EKMi põhilisi teadussuundi esindavatest kõrge rahvusvahelise mainega teadlastest ja annab EKMile nõu teadusstrateegilistes küsimustes.
(2) Rahvusvahelise nõuandva kogu liikmete arvu ja koosseisu kinnitab EKMi teadus- ja haldusnõukogu viieks aastaks.
(1) EKMil on oma tegevuse läbiviimiseks vara, mille moodustavad talle riigivara valitseja poolt sihtotstarbelisse kasutusse antud maa, hooned ja rajatised, soetatud seadmed, inventar ja muud materiaalsed väärtused.
(2) EKM kasutab ja käsutab vara õigusaktidega sätestatud korras.
(3) EKMi arhiivides ja arhiivraamatukogus säilitatavad materjalid on eesti rahvusliku teadus- ja kultuuripärandi osa.
EKM on riigi teadus- ja arendusasutus, mida finantseeritakse riigieelarvest ja muudest allikatest.
(1) EKM peab finants- ja statistilist arvestust õigusaktides kehtestatud korras.
(2) EKMile riigieelarvest eraldatud vahendite sihtotstarbelist kasutamist ning EKMi tegevuse vastavust põhimäärusest tulenevatele eesmärkidele kontrollitakse õigusaktidega sätestatud korras.
EKMi tegevuse korraldab ümber või lõpetab Vabariigi Valitsus valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul, kuulanud ära Teadus- ja Arendusnõukogu arvamuse.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 7
§ 8
§ 9
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 7
§ 8
§ 9


Pärnu linna 2019. aasta eelarve – Riigi Teataja
Pärnu linna 2019. aasta eelarve
Pärnu linna 2019. aasta eelarve - sisukord
§ 1 Pärnu linna 2019. aasta eelarve
§ 4 Eelarve täitmise erisused
RT IV, 16.01.2019, 3
§ 1. Pärnu linna 2019. aasta eelarve
(1) Kinnitada Pärnu linna 2019. aasta eelarve:
(2) Käesoleva määruse lisa 1 „Pärnu linna 2019. a eelarve koondeelarve“ muude tegevuskulude eelarve sisaldab linnavalitsuse reservfondi suurusega 290 000 eurot. Reservfond on planeeritud finantsjuhtimisteenistuse põhitegevuse kulude eelarve koosseisus.
(3) Käesoleva määruse lisa 4 „Pärnu linna 2019. a eelarve investeerimistegevus“ materiaalse põhivara soetuse ja renoveerimise eelarve planeeritakse koos soetusega kaasneva käibemaksukuluga.
1) kinnitada ja täpsustada Pärnu linnale antud riigieelarve toetuste, lepingute alusel linnale eraldatud vahendite, saadud sihtotstarbeliselt eraldatud vahendite ja annetuste jaotus linnavalitsuse struktuuriüksuste ja hallatavate asutuste, eelarvepositsioonide ning vajaduse korral majandusliku sisu lõikes pärast vastavate riigi õigusaktide vastuvõtmist, lepingute sõlmimist või annetuste saamist eraldatud vahendite ulatuses;
2) kinnitada linnavalitsuse struktuuriüksuste eelarves planeeritud palgavahendite reservis ette nähtud vahendite jaotus linnavalitsuse struktuuriüksuste ja hallatavate asutuste ja eelarvepositsioonide lõikes;
3) võtta eelarveaasta kestel kassalaenu suurima lubatud jäägiga kuni 1 500 000 eurot, kassalaen tuleb tagastada eelarveaasta lõpuks;
4) võtta eelarvelaenu 2 820 000 eurot OP Corporate Bank laenu (laenuleping nr 88500693) ja Danske Bank laenude (laenulepingud nr KL-120314PA/2, KL-120314PA/1, KL-030715PA/1 ja KL-030715PA/2) osaliseks refinantseerimiseks, tagastamise lõpptähtaeg on 31.12.2024;
5) võtta eelarvelaenu 5 032 050 eurot eelarves kavandatud põhivara soetuse finantseerimiseks, tagastamise lõpptähtaeg on 31.12.2024.
(1) Linnavalitsuse struktuuriüksus ning hallatav asutus võivad teha tehinguid ainult eelarves kinnitatud väljaminekute summa piires, välja arvatud kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 24, § 26 lg 4 punktis 4 ning lõigetes 6 ja 61 nimetatud juhtudel.
§ 4. Eelarve täitmise erisused
(1) Käesoleva määruse lisas 3 „Põhitegevuse kulud“ välja toodud tööjõukulude kokkuhoiu arvel on linnavalitsuse struktuuriüksusel ja hallataval asutusel lubatud katta teisi tegevuskulusid tingimusel, et kõik kavandatud tegevused on teostatud ja kokkuhoid on saavutatud säästliku majandamise tulemusena.
(2) Linnavalitsuse hallatavate asutuste 2019. eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud põhitegevuse kuludeks planeeritud vahendite jäägi, millest on maha arvatud põhitegevuse tulude eelarve alatäitmise summa ja liidetud põhitegevuse tulude ületäitmise summa, võib kavandada 2020. aasta lisaeelarves linnavalitsuse poolt määratud proportsiooni alusel põhitegevuse kuludeks või põhivara soetamiseks ja renoveerimiseks tingimusel, et kõik 2019. aastaks kavandatud tegevused on teostatud ja kulude kokkuhoid on saavutatud säästliku majandamise tulemusena.
1) saadud sihtotstarbeliste ja tegevustoetuste ning lapsevanemate toitlustamistasude arvel tehtavate kulude jääki;
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud põhitegevuse tulude ala- või ületäitmise summas ei arvestata:
1) sihtotstarbeliste ja tegevustoetuste ning lapsevanemate toitlustamistasude tulu üle- või alatäitmist;
2) teistelt kohalikelt omavalitsustelt koolieelsete lasteasutuste, üldhariduskoolide ja huvikoolide tegevuskulude katmises osalemise tulu üle- või alatäitmist;
3) kütte-, elektri-, vee- ja kanalisatsioonikulude tulu üle- või alatäitmist;
4) koolieelsete lasteasutuste osalustasude tulu üle- või alatäitmist.
Lisa 5 Finantseerimistegvus


Määrus kehtestatakse «Kohtutäituri seaduse» § 2 lõike 6, § 3, § 4 lõike 3, § 13 lõigete 3 ja 4, § 14 lõike 2, § 15 lõike 6, § 19 lõike 5, § 55 lõike 3, § 95 lõike 3, § 97 lõike 1, «Kinnisasja sundvõõrandamise seaduse» § 37 lõike 1, «Laeva asjaõigusseaduse» § 85 lõike 2, «Täitemenetluse seadustiku» § 23 lõike 6, § 24 lõigete 1 ja 5, § 33 lõike 6, § 34 lõike 3, § 37 lõike 3, § 63 lõike 4, § 75 lõike 1, § 78 lõike 3, § 881 lõike 6, § 95 lõike 1, § 96 lõike 1, § 101 lõike 6, § 115 lõike 7, § 125 lõike 3, § 1251 lõike 3 ja § 216 lõike 1 alusel.
KOHTUTÄITURI AMETITEGEVUSE ALUSED
KOHTUTÄITURI AMETITEGEVUSE REGISTREERIMINE, DOKUMENDID JA ASJAAJAMINE
Ametitegevuse registreerimine
Täitetoimik
3) teadete leht käesoleva paragrahvi lõikes 8 nimetatud märgetega;
Juurdepääs kohtutäituri dokumentidele
DOKUMENTIDE HOIDMINE, ÜLEANDMINE JA HÄVITAMINE
TÄITEMENETLUSREGISTER, ANDMETÖÖTLUS JA ANDMETE VÄLJASTAMISE KORD
Andmetöötlus ja töötlemisõiguse andmine
Andmete väljastamine ja vaatlemisõigus
Järelevalve täitemenetlusregistri haldamise ja andmetöötluse üle
ELEKTROONILISE ARESTIMISE KORD JA TEHNILISED NÕUDED
AMETIALANE ARVELDUSKONTO
JÄRELEVALVE TEOSTAMISE KORD
KOHTUTÄITURI AMETIKOHA TÄITMISE KONKURSS
KOHTUTÄITURIEKSAMI VALDKONNAD JA HINDAMISE KORD
(1) Justiitsministri 22. detsembri 2005. a määrus nr 58 «Kohtutäiturimäärustik» (RTL 2005, 125, 1984; 2009, 53, 777) tunnistatakse kehtetuks.
(2) Justiitsministri 25. oktoobri 2001. a määrus nr 70 «Täitemenetluses osalevate isikute ja täitetoimingute andmekogu» (RTL 2001, 120, 1716) tunnistatakse kehtetuks.
Määruse lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 17.12.2009. a resolutsioon nr 17-1/09-06226.
Lisa 13255604 Lisad


Kinnisvara, Veski (Pärnu) - Flatfy.ee
Kinnisvara, Veski (Pärnu)
Müüa maja - Veski, Tõhela, Pärnu, Pärnumaa
Kinnistu Lisainfo: vesi, eterniitkatus Sanruum: tsentraalne vesi Müüa vana veskihoone Tõhela külas. Olnud kasutusel ka kuivati ja laohoonena. Elekter 3x16A, olemas ühendused vee- ja kanalisatsiooniga. Kinnistu asub küla keskel, asfalteeritud tee ääres. Pärnu ca 40 km, Tõstamaa ca 15 km (pood, lasteaed, kool, arst, jne). Bussipeatus ca 150 m. Tõhela järv ca 1 km.
Aadress enne haldusreformi Veski, Tõhela, Tõstamaa vald, Pärnumaa
Pärnu maakond, Lääneranna vald, Koonga küla, Veski
. Hoonestatud kinnistu asukohaga Veski, Koonga küla, Lääneranna vald, Pärnumaa. Kinnistul asub hoone (Ait-veski ), ehitusaasta 1973, korruste arv 1, suletud netopind 939,7 m2. Kohtutäitur Rannar Liitmaa avaldab teadaande täitemenetluse seadustiku (TMS) § 153 lõike 2 alusel. Kohtutäitur müüb avalikul elektroonilisel enampakkumisel Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja oksjonikeskkonnas *** vara: Kinnistu nr. 6753250 asukohaga Veski, Koonga küla, Lääneranna vald, Pärnumaa (katastritunnus 33404:002:0139; üp: 6135m2, sihtotstarve tootmismaa 100%, kinnistul paikneb ait-veski, suletud netopinnaga 939.70m2). Kinnistusraamatust nähtuvad koormatised: Keelumärge kinnisasja käsutamise keelamiseks kohtutäitur Rannar Liitmaa (isikukood 37604234718), Aktsiaselts DNB Pank (registrikood 11315936) kasuks. 5.09.2017 kohtutäituri avalduse alusel sisse kantud 12.09.2017. Enampakkumise tulemi arvelt toimub hüpoteegiga tagatud nõude rahuldamine ning keelumärge kustutatakse. Alghind: 16 380 euro(t). Omanik: Riivo Liin (isikukood 37511236513) Enampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: *** ning tasuda tagatisraha 819 eurot Rannar Liitmaa, kohtutäitur arveldusarvele nr EE951010010125958017 (SEB). Makseselgitus: „Tagatisraha 5.09.2018 10:00 oksjonil ID40804 osalemise eest. Kinnisvara: Veski, Lääneranna vald, Pärnu maakond“. Tagatisraha loetakse tasutuks selle laekumise hetkest. Tagatisraha peab olema laekunud hiljemalt 05.09.2018 kell 10:00. Hilisemaid laekumisi ei arvestata. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval. Enampakkumisele registreerimine algab 14.08.2018 kell 1 7 : 0 0 ja lõpeb 05.09.2018 kell 10:00. Isik registreeritakse enampakkumisel osalejaks, kui registreerimistaotlus ja selle vajalikud lisad vastavad enampakkumise tingimustele , tagatisraha on tasutud ja isik võib enampakkumisel pakkujana osaleda. Enampakkumine algab 05.09.2018 kell 11:00 ja lõpeb 12.09.2018 kell 11:00. Pikeneva lõpu intervall on 2 minut(it). Enampakkumisel tehtavate pakkumiste samm on 100 euro(t). Pakkumisi saab teha ainult oksjonikeskkonnas vastavalt oksjonikeskkonnas näidatud tingimustele. Elektroonilise enampakkumise võitja peab tasuma ostuhinna enampakkumise lõppemise päevale järgneval tööpäeval TMS § 93 lg-s 3 sätestatud viisil. Kui ostuhind ületab 12 700 eurot, tuleb ostuhinnast üks kümnendik tasuda enampakkumisele järgneval tööpäeval ning ülejäänud hind tuleb tasuda 15 päeva jooksul. KOLMANDATE ISIKUTE ÕIGUSED Kohtutäiturile tuleb enne enampakkumise algust teha teatavaks oma õigustest müüdavale asjale, kui nendest ei ole kohtutäiturile veel teatatud, ja neid õigusi kohtutäituri nõudmisel põhistada. Isikutel, kellel on enampakkumist takistavaid õigusi, tuleb saavutada kokkuleppel sissenõudjaga või kohtulahendi alusel enne tulemi jaotamise päeva enampakkumise lõpetamine või peatamine. VARAGA TUTVUMINE. TÄIENDAV INFO Teadaanne avaldatakse TMS § 84 lg 2 ja 153 lg 2 alusel. Huvilistel on õigus tutvuda varaga vara asukohas eelnevalt kokku leppides. Info epost: *** või 44 24 016; 53 030 464; koduleht: varad.ee/rannarliitmaa. Lisainfo: Maakler Karin Bagortšikova Tel: 56827760 E-post: *** Kohtutäitur Rannar Liitmaa Rüütli 51-M3, 80011 Pärnu Telefon: 4429973 E-post: *** Teadaande avaldaja kontaktandmed: esindaja Liina Sootalu Telefon: 4429973 E-post: *** Teadaande number 1330503 . Hoonestatud kinnistu asukohaga Veski, Koonga küla, Lääneranna vald, Pärnumaa. Kinnistul asub hoone (Ait-veski ), ehitusaasta 1973, korruste arv 1, suletud netopind 939,7 m2. Kohtutäitur Rannar Liitmaa avaldab teadaande täitemenetluse seadustiku (TMS) § 153 lõike 2 alusel. Kohtutäitur müüb avalikul elektroonilisel enampakkumisel Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja oksjonikeskkonnas *** vara: Kinnistu nr. 6753250 asukohaga Veski, Koonga küla, Lääneranna vald, Pärnumaa (katastritunnus 33404:002:0139; üp: 6135m2, sihtotstarve tootmismaa 100%, kinnistul paikneb ait-veski, suletud netopinnaga 939.70m2). Kinnistusraamatust nähtuvad koormatised: Keelumärge kinnisasja käsutamise keelamiseks kohtutäitur Rannar Liitmaa (isikukood 37604234718), Aktsiaselts DNB Pank (registrikood 11315936) kasuks. 5.09.2017 kohtutäituri avalduse alusel sisse kantud 12.09.2017. Enampakkumise tulemi arvelt toimub hüpoteegiga tagatud nõude rahuldamine ning keelumärge kustutatakse. Alghind: 16 380 euro(t). Omanik: Riivo Liin (isikukood 37511236513) Enampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: *** ning tasuda tagatisraha 819 eurot Rannar Liitmaa, kohtutäitur arveldusarvele nr EE951010010125958017 (SEB). Makseselgitus: „Tagatisraha 5.09.2018 10:00 oksjonil ID40804 osalemise eest. Kinnisvara: Veski, Lääneranna vald, Pärnu maakond“. Tagatisraha loetakse tasutuks selle laekumise hetkest. Tagatisraha peab olema laekunud hiljemalt 05.09.2018 kell 10:00. Hilisemaid laekumisi ei arvestata. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval. Enampakkumisele registreerimine algab 14.08.2018 kell 1 7 : 0 0 ja lõpeb 05.09.2018 kell 10:00. Isik registreeritakse enampakkumisel osalejaks, kui registreerimistaotlus ja selle vajalikud lisad vastavad enampakkumise tingimustele , tagatisraha on tasutud ja isik võib enampakkumisel pakkujana osaleda. Enampakkumine algab 05.09.2018 kell 11:00 ja lõpeb 12.09.2018 kell 11:00. Pikeneva lõpu intervall on 2 minut(it). Enampakkumisel tehtavate pakkumiste samm on 100 euro(t). Pakkumisi saab teha ainult oksjonikeskkonnas vastavalt oksjonikeskkonnas näidatud tingimustele. Elektroonilise enampakkumise võitja peab tasuma ostuhinna enampakkumise lõppemise päevale järgneval tööpäeval TMS § 93 lg-s 3 sätestatud viisil. Kui ostuhind ületab 12 700 eurot, tuleb ostuhinnast üks kümnendik tasuda enampakkumisele järgneval tööpäeval ning ülejäänud hind tuleb tasuda 15 päeva jooksul. KOLMANDATE ISIKUTE ÕIGUSED Kohtutäiturile tuleb enne enampakkumise algust teha teatavaks oma õigustest müüdavale asjale, kui nendest ei ole kohtutäiturile veel teatatud, ja neid õigusi kohtutäituri nõudmisel põhistada. Isikutel, kellel on enampakkumist takistavaid õigusi, tuleb saavutada kokkuleppel sissenõudjaga või kohtulahendi alusel enne tulemi jaotamise päeva enampakkumise lõpetamine või peatamine. VARAGA TUTVUMINE. TÄIENDAV INFO Teadaanne avaldatakse TMS § 84 lg 2 ja 153 lg 2 alusel. Huvilistel on õigus tutvuda varaga vara asukohas eelnevalt kokku leppides. Info epost: *** või 44 24 016; 53 030 464; koduleht: varad.ee/rannarliitmaa. Lisainfo: Maakler Karin Bagortšikova Tel: 56827760 E-post: *** Kohtutäitur Rannar Liitmaa Rüütli 51-M3, 80011 Pärnu Telefon: 4429973 E-post: *** Teadaande avaldaja kontaktandmed: esindaja Liina Sootalu Telefon: 4429973 E-post: *** Teadaande number 1330503
Müüa maatükk, tootmismaa - Orgita-Rassiotsa tee Tehase, Märjamaa, Märjamaa, Märjamaa vald, Raplamaa
Krunt 1,5 ha Lisainfo: kanalisatsioon, vesi, elekter 100% Tootmismaa ja detailplaneeringut ei nõuta !!! Hea asukoht, Pärnu maanteest ca 600 m ja krundini viib asfalttee. ( Paljud Märjamaa inimesed käivad Tallinnas tööl,--vaja vast kohapeal uusi töökohti luua...... ) Vee ja Kanalisatsiooni liitumispunktid on antud kinnistu jaoks juba rajatud ja liitumine on tasuta. Liitumiseks tuleb esitada Liitumistaotlus (leiate AS Matsalu Veevärk kodulehelt) koos kinnistu plaani ja kinnistu omandiõigust tõendava dokumendiga kas digiallkirjastatult AS Matsalu Veevärk üldmailile *** või tuua paberkandjal Märjamaale, Veski tn 6. Elekti alajaam on kõrvalkrundil ( liitumistingimusi täpsustame hetlkel). Tehase kinnistu kohta detailplaneeringu koostamist me ei nõuta, sest see kinnistu asub hoonestatud kinnistute vahel. Tootmishoone projekteerimiseks tuleb esitada projekteerimistingimuste taotlus, asendiplaan planeeritava ehitise asukohaga, parkimisalaga, tasuda riigilõiv 25 eurot Märjamaa vallavalitsuse arvelduskontole. Väga hea oleks, kui taotlusega koos esitataks ka eskiisjoonised. Võtke ühendust ja läheme teemaga täpsemaks.
Aadress enne haldusreformi Orgita-Rassiotsa tee Tehase, Märjamaa, Märjamaa, Märjamaa vald, Raplamaa
Müüa maatükk, maatulundusmaa - Ristiküla, Reinu, Saarde vald, Pärnumaa
Krunt 6,1 ha, detailplaneering tegemata Lisainfo: ühistransport Müüa 6,1 ha suurune kinnistu Ristikülas,Pärnu linnapiirist ca 25km kaugusel,südalinnast 32 km. Maatükk asub hajaasustusalal. Lähim infrastruktuur on ca 11km kaugusel Kilingi-Nõmmel või 9km kaugusel Surju külas. Ümbruses valdavalt üksiktalupidamised. Piirkonnas on kõrghaljastus. Kinnistu piirneb ühest küljest Pärnu - Valga teega,teisest küljest Reiu jõega. Kolmas piir on hoonestamata kinnistuga ja neljas külg hoonestatud naaberkinnistuga. Kullo-Veski kinnistul on kunagi olnud veski - elamu ja ait,millest tänapäeval on säilinud vaid varemed. Olemasolev vundament ja varemed tagavad jõeäärse ehitusõiguse olemasolevas mahus ! Hoonete suletud netopind on 382 m2. Ehitusalune pind 451 m2. Ehitusaasta 1891. Katastriüksus on ebakorrapärase kujuga ja ebatasase pinnasega. Kinnistul asub muinsuskaitse all olev kinnismälestis - Ohvrikivi. Olemas värske hindamisakt, ostusoovi korral võimalus sellega kohe panka pöörduda !
Aadress enne haldusreformi Ristiküla, Reinu, Saarde vald, Pärnumaa
Müüa maja, 2 magamistuba - Uuetahka, Veski, Märjamaa vald, Raplamaa
Kinnistu, palkmaja, kogupind 190,2 m² Lisainfo: avatud köök, panipaik, kõrvalhoone, vesi, profiilplekk-katus Köök: elektripliit, köögimööbel Sanruum: boiler, vann, lokaalne vesi Küte ja ventilatsioon: ahjuküte Side ja turvalisus: Internet Uut pererahvast ootab 1870 a. ehitatud rehielamu, mis asub Raplamaal Märjamaa vallas Veski külas. Kinnistu pindala 7268 m², aastaringselt elamiseks sobiva maja üp 190,2 m². Hoones asuvad avatud köök, elutuba, kaks magamistuba, vannituba, veranda, sahver, rehialune. Küttekoldeks köögis asuv reheahi, lisaks elutoas ja magamistoas ahjud, võimalus välja ehitada kamin. Aknad puitraamidel, verandal PVC klaaspakettaknad, põrandad soojustatud. Kinnistul olemas elektriliitumine, vesi oma kaevust hüdrofooriga. Kinnistule juurdepääs asfaltkattega teelt. Velise jõgi 200 m kaugusel, Velise külas u 1 km kaugusel asub Velise Ristija Johannese kirik, tegutseb Velise Sillaotsa Talumuuseum. Valgu Mõisahoones asub põhikool, külas on raamatukogu, kauplus u 5 km kaugusel. Märjamaa u 5 km, Rapla u 30 km, Pärnu u 53 km ja Tallinn u 80 km kaugusel.
Aadress enne haldusreformi Uuetahka, Veski, Märjamaa vald, Raplamaa
Müüa korter, 2 tuba - Suur-Jõe 30, Pärnu linn, Pärnu, Pärnumaa
Puitmaja Lisainfo: köök, parkett, elekter, mööbel, sileplekk-katus Köök: elektripliit, avatud köök, külmik Sanruum: boiler, pesumasin Side ja turvalisus: trepikoda lukus Ümbrus: jõgi lähedal Müüa rõduga, hubane 2-toaline korter südalinna külje all! Tegemist on korteriga, millel on huvitav ja omanäoline sisekujundus ning praktiline ruumilahendus. Osad seinad ja korstnajala on kujundanud Eesti keraamik Piret Veski. Korter on hästi hoitud ja puhas. Suve saab nautida rõdul, mugavust lisab elektriline päikesevari. Olemas on ka korvmööbel rõdule. Korterit saab kütta kaminaga, lisaks on elektriküte. Külm vesi ja kanalisatsioon on tsentraalne. Soe vesi tuleb boilerist. Korter asub 6-korteriga puitmajas. Maja hooviosa on piiratud aiaga. Hoovis asub ka korterile kuuluv kuuriboks, kus hea hoiustada talvepuid. Korteril on soodsad ülalpidamise kulud - igakuised püsikulud ca 8 eurot, millele lisandub omapoolne tarbimine (vesi, elekter ja puud). Kogu sisustus on hinna sees! Suurepärane asukoht - kõik vajalik jalutuskäigu kaugusel. Südalinna (Pärnu Bussijaam, Port Artur, Port Artur 2, Pärnu keskus) ca 1 km. Pärnu jõgi ja sealne terviserada 200 m - naudi õhtuseid jalutuskäike jõe ääres! Lähim bussipeatus 550 m. Pärnu Ühisgümnaasium 600 m. Pärnu Kastani Lasteaed 850 m. Võta kindlasti ühendust ja lähme vaatame korteri üle - võimalik, et tegu on just Sinu uue koduga! .
Aadress enne haldusreformi Suur-Jõe 30, Pärnu, Pärnumaa
Krunt 6,1 ha, detailplaneering tegemata ühistransport Müüa 6,1 ha suurune kinnistu Ristikülas,Pärnu linnapiirist ca 25km kaugusel,südalinnast 32 km. Maatükk asub hajaasustusalal. Lähim infrastruktuur on ca 11km kaugusel Kilingi-Nõmmel või 9km kaugusel Surju külas. Ümbruses valdavalt üksiktalupidamised. Piirkonnas on kõrghaljastus. Kinnistu piirneb ühest küljest Pärnu - Valga teega,teisest küljest Reiu jõega. Kolmas piir on hoonestamata kinnistuga ja neljas külg hoonestatud naaberkinnistuga. Kullo-Veski kinnistul on kunagi olnud veski - elamu ja ait,millest tänapäeval on säilinud vaid varemed. Olemasolev vundament ja varemed tagavad jõeäärse ehitusõiguse olemasolevas mahus ! Hoonete suletud netopind on 382 m2. Ehitusalune pind 451 m2. Ehitusaasta 1891. Katastriüksus on ebakorrapärase kujuga ja ebatasase pinnasega. Kinnistul asub muinsuskaitse all olev kinnismälestis - Ohvrikivi. Olemas värske hindamisakt, ostusoovi korral võimalus sellega kohe panka pöörduda !
Ristiküla, Reinu, Saarde vald, Pärnumaa
Korterite müük: Suur-Jõe tn 30, Kesklinn, Pärnu linn
Müüa rõduga, hubane 2-toaline korter südalinna külje all! Tegemist on korteriga, millel on huvitav ja omanäoline sisekujundus ning praktiline ruumilahendus. Osad seinad ja korstnajala on kujundanud Eesti keraamik Piret Veski. Korter on hästi hoitud ja puhas. Suve saab nautida rõdul, mugavust lisab elektriline päikesevari. Olemas on ka korvmööbel rõdule. Korterit saab kütta kaminaga, lisaks on elektriküte. Külm vesi ja kanalisatsioon on tsentraalne. Soe vesi tuleb boilerist. Korter asub 6-korteriga puitmajas. Maja hooviosa on piiratud aiaga. Hoovis asub ka korterile kuuluv kuuriboks, kus hea hoiustada talvepuid. Korteril on soodsad ülalpidamise kulud - igakuised püsikulud ca 8 eurot, millele lisandub omapoolne tarbimine (vesi, elekter ja puud). Kogu sisustus on hinna sees! Suurepärane asukoht - kõik vajalik jalutuskäigu kaugusel. Südalinna (Pärnu Bussijaam, Port Artur, Port Artur 2, Pärnu keskus) ca 1 km. Pärnu jõgi ja sealne terviserada 200 m - naudi õhtuseid jalutuskäike jõe ääres! Lähim bussipeatus 550 m. Pärnu Ühisgümnaasium 600 m. Pärnu Kastani Lasteaed 850 m. Võta kindlasti ühendust ja lähme vaatame korteri üle - võimalik, et tegu on just Sinu uue koduga! . trepikoda lukus boiler, pesumasin elektripliit mööbel, külmkapp
kinnisvara pärnu nurme tee
anda üürile korter tornimäe