Mittetulundusühingu asutamine | Teejuht vabaühendustele
Asutamislepingu näidis
Ettevõtjaportaalis MTÜ elektroonilise asutamise näidis
MTÜ põhikirja näidis kommentaaridega
MTÜ põhikirja lühike näidis
Mittetulundusühing on vabatahtlik isikute ühendus, mis luuakse põhikirjas seatud eesmärkide täitmiseks. Mittetulundusühingu juhtimine toimub kollegiaalselt, juhtorganiteks on liikmete üldkoosolek ning üldkoosolekul valitud juhatus.
Juhatuse liikmed peavad täitma neile seadusega pandud kohustusi, juhtima ja esindama MTÜ-d. MTÜ võib tegeleda majandustegevusega ja saada tulu, mida kasutab eesmärkide saavutamiseks.
Mittetulundusühingute tegevust reguleerib mittetulundusühingute seadus.
MTÜ asutajateks ja liikmeteks võivad olla nii füüsilised (inimesed) kui ka juriidilised isikud (organisatsioonid ja ettevõtted). Minimaalne asutajate/liikmete arv on kaks.
MTÜ asutamiseks on vajalik:
viia liikmetega läbi asutamiskoosolek, kus koostate ühingu põhikirja ja sõlmite asutamislepingu
pärast asutamiskoosolekut esitada avaldus MTÜ registreerimiseks Äriregistris
Mida peab sisaldama MTÜ põhikiri?
Põhikiri on dokument, mis peab sisaldama liikmeskonna jaoks olulisi kokkuleppeid organisatsiooni edasise tegutsemise kohta. Mõtle koos teiste asutajatega läbi, kui suur on juhatus ja mis on juhatuse liikmete roll. Põhikiri ei tohi minna seadusega vastuollu ja seda ei tasu ajada liiga pikaks – seadus reguleerib enamikke olukordi juba piisavalt detailselt. Mõnikord aga eelistatakse, et just põhikirjast leiaks vastused kõikidele küsimustele MTÜ juhtimisel ja tegevuses. MTÜ põhikirjas võiksid olla märgitud vähemalt järgmised punktid:
MTÜ nimi – nime valiku juhised leiad äriregistri teabesüsteemi veebilehelt ja mittetulundusühingute seadusest. Loodavale mittetulundusühingule saab panna enamasti endale meelepärase nime, kuid eelnevalt tuleb äriregistri nimepäringust kontrollida, kas see eristub selgelt teiste ühingute nimedest ning ei ole oma tähenduselt eksitava sisuga. Nimi ei pea tingimata sisaldama täiendit mittetulundusühing, selle asemel võib nimes kasutada täiendit, mis viitab sellele, et tegemist on isikute ühendusega. Selliseks täiendiks võib olla näiteks ka ühing, selts, kogu, koda, klubi, föderatsioon, liit, keskliit, ring, sõpruskond, fond, erakond, korteriühistu jne. Põhikirjaga võib ette näha, mismoodi rahvusvahelises suhtluses MTÜ nime tõlgitakse. Mitut erinevat ametlikku nime (näiteks üks eesti ja teine inglise keeles) seadus ei luba.
asukoht omavalitsuse täpsusega, tegutsemisaadressi põhikirjas ära tooma ei pea
eesmärk – kirjeldab, millise muutuseni tahetakse oma tegevusega jõuda; mitte tegevus ise, vaid tegevuse tulemus. Kui soovid ühenduse lisada tulumaksusoodustusega ühenduste nimekirja, pead ühenduse eesmärgis ja tegevustes selgelt näitama, et ühing tegutseb avalikes huvides ja heategevuslikult. Loe lisaks maksu- ja tolliameti veebilehelt
eesmärki toetavad tegevused – kirjelda, millised on need tegevused, mida eesmärgi saavutamiseks teha kavatsete, siin saab ära tuua ka tegevuse alameesmärgid (soovituslik lisada põhikirja tegevuste läbipaistvuse eesmärgil)
MTÜ liikmed – liikmeks vastuvõtmise, väljaastumise ning -arvamise tingimused ja kord
liikmete õigused ja kohustused – võivad olla märgitud vaid registris, kuid soovituslik lisada põhikirja tegevuste läbipaistvuse eesmärgil
osakondade olemasolul nende õigused ja kohustused
üldkoosolek ja otsuste tegemine – üldkoosoleku, sh korralise üldkoosoleku kokkukutsumise tingimused ja kord, otsuste vastuvõtmise kord
juhatuse liikmete arv või nende ülem- ja alampiir
juhatuse liikmete esindusõiguste erisused – siin saab ära määrata, kas juhatuse kõik liikmed saavad MTÜ-d ainuisikuliselt esindada või teevad nad seda koos
MTÜ vara jaotus ühingu lõpetamisel – kui taotled projektile mõnest fondist või programmist toetust, soovivad rahastajad näha, et ühingu likvideerimisel ei lähe avaliku raha eest soetatud vara eraisikutele, vaid samade eesmärkidega MTÜ-le või näiteks riigile
Mida peab sisaldama MTÜ asutamisleping?
MTÜ nimi– nime valiku juhised leiad äriregistri teabesüsteemi veebilehelt ja mittetulundusühingute seadusest
aadress, millelt saab MTÜ juhatusega ühendust
eesmärk kirjeldab, millise muutuseni tahetakse oma tegevusega jõuda; mitte tegevus ise, vaid tegevuse tulemus
asutajate nimed, nende elu- ja asukohad ning isiku- või registrikoodid – Eesti isikukoodi puudumisel märgi sünniaeg.
asutajate kohustused MTÜ suhtes – näiteks et kannavad asutamisega seotud kulutused (riigilõiv)
juhatuse liikmete nimed, isikukoodid ja elukohad
Kui põhikiri ja asutamisleping on valmis, esita need koos avaldusega äriregistrile kande tegemiseks. Koostatud dokumentidega võid eelnevalt tulla tasuta konsultatsioonile maakondlikku arenduskeskusesse
Kuidas MTÜ-d äriregistris registreerida?
Pärast asutamiskoosoleku läbiviimist ning MTÜ põhikirja ja asutamislepingu kinnitamist tuleb MTÜ äriregistrisse kanda. Dokumentide esitamiseks on kaks võimalust:
elektroonselt ettevõtjaportaalis
paberkandjal registriosakonnale
Elektroonset asutamist ettevõtjaportaalis saad kasutada siis, kui kõigil asutajatel ja juhatuse liikmetel on digitaalse allkirjastamise võimalus. Sellisel juhul:
täida MTÜ registreerimise avaldus otse ettevõtjaportaalis
avalduse juurde laadi failidena üles põhikiri ja asutamisleping
seejärel lase kaasasutajatel ja juhatuse liikmetel dokumendid ettevõtjaportaalis allkirjastada
tasu MTÜ asutamise riigilõiv 20 eurot. Seda saad teha pangalingi kaudu ettevõtjaportaalis
esita kandeavaldus äriregistrile
Kui dokumendid on korras, teeb register uue mittetulundusühingu kande viie tööpäeva jooksul. Puuduste ilmnemisel annab register neist asutajatele teada ning annab tähtaja nende likvideerimiseks. Kui kõrvaldate puudused registri määratud ajaks, ei pea teistkordselt riigilõivu tasuma.
Vaata elektroonilise asutamise sammsammulist juhendit elektrooniline asutamine ettevõtjaportaalis või all olevat videojuhendit.
Paberkandjal esitatakse registreerimisdokumendid siis, kui kõigil asutajatel või juhatuse liikmetel ei ole võimalik digitaalselt dokumente allkirjastada. Allkirjade õigsust kinnitab notar. Sellisel juhul:
tuleb asutamisleping ja põhikiri paberkandjal asutajate poolt allkirjastada ja juhatuse liikmetel koostada avaldus ühingu registrisse kandmiseks
kui avalduse koostamisel kasutada notari abi, on tasu 18,20 eurot, millele lisandub käibemaks. Kui lased dokumendid registrile esitada notaril, maksab see 12,75 eurot, millele lisandub käibemaks, ja lisaks iga lehekülje eest 20 eurosenti (vaata notarite teenustasud). Sellisel juhul tuleb notari juurde kaasa võtta mittetulundusühingu asutamislepingu ning põhikirja originaalid ja riigilõivu tasumist tõendav maksekorraldus. Maksekorralduse täitmise selgituse ja viitenumbrid leiad justiitsministeeriumi veebilehelt.
koos avaldusega tuleb registrile esitada eraldi lehel sidevahendite andmed (telefon, e-post, koduleht)
asutamisleping, põhikiri ja juhatuse liikmete tõestatud allkirjadega avaldus tuleb toimetada koos MTÜ sidevahendite andmetega isiklikult või tähitud postiga registriosakonda.
Kõigi Eesti piirkondade kinnistus- ja registriasju haldab Tartu Maakohtu juurde kuuluv kinnistus- ja registriosakond, postiaadress: Pikk 32, Rakvere 44307.
Posti teel saadetavate dokumentide esitamise eest tuleb tasuda riigilõiv enne dokumentide edastamist rahandusministeeriumi kontole (makstakse äriregistri toimingute eest, vaata riigilõivude kontod)
registrisse saadetud dokumendid peavad olema originaalallkirjadega
Korduma kippuvad küsimused sellel teemal
Kas on võimalik MTÜd asutada enda poolt valitud kuupäeval? Kas asutamislepingu elektrooniliselt vormistamise kuupäev on ka asutamise kuupäev?
Asutamisleping sõlmitakse ja põhikiri kinnitatakse asutajate poolt MTÜ asutamiskoosolekul. MTÜ asutajad võivad asutamiskoosoleku läbi viia ükskõik millisel enda poolt valitud kuupäeval ja nädalapäeval.
Eraõiguslik juriidiline isik, sh mittetulundusühing loetakse asutatuks ja omandab õigusvõime hetkest, mil ta on kantud mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse (tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 26 lg 2 ja mittetulundusühingute seaduse §2). Registrisse kandmise kuupäev on see kuupäev, millal kohtu registripidaja vastava kande MTÜ asutamise kohta registrisse teeb.
Kas alaealised saavad asutada MTÜ ning olla selle juhatuses?
Alaealised saavad luua MTÜ eestkostjate abil, aga ei saa ise olla ühingu juhatuses. Alaealised asutajad ei saa ka registreerida ühendust elektroonselt ettevõtjaportaalis.
Perekonnaseaduse § 179 lg 1 kohaselt on eestkostja (lapsevanem) eestkostetava (alaealise lapse) seaduslik esindaja. Alaealised saavad luua MTÜ eestkostja kirjaliku nõusolekuga. Mittetulundusühingute seaduse § 12 lõikes p5 on kirjas, et alaealise MTÜ asutajaks olemise ja liikmeks astumise korral ei kohaldata perekonnaseaduse § 188 lõike 1 punkti 5, mille kohaselt eestkostja ei või eestkostetava nimel kohtu eelneva nõusolekuta omandada osalust juriidilises isikus või astuda selle liikmeks.
Kui tegu on MTÜga, mille eesmärgiks on noorsootöö korraldamine või läbiviimine, ei pea vähemalt 15-aastane noor saama ega esitama selle liikmeks astumiseks eestkostja nõusolekut, kui MTÜ põhikirjas ei ole sätestatud teisiti. Noorteühing on noorsootöö seaduse järgi MTÜ, mille liikmetest vähemalt 2/3 on noored (vanuses 7-26 eluaastat) ning mille eesmärgiks on noorsootöö korraldamine ja läbiviimine.
Juhatuse liikmeks peab mittetulundusühingute seaduse § 26 lg 2 kohaselt olema teovõimeline füüsiline isik, s.t vähemalt 18-aastane.
Milline nimi sobib MTÜle ning kas see peab sisaldama MTÜ lühendit või täies pikkuses väljakirjutatut?
MTÜde seaduse § 4 kohaselt peab nimi selgesti erinema teistest registrisse kantud mittetulundusühenduste nimedest, see ei tohi eksitada ühingu eesmärgi, tegevuse ulatuse ega vormi osas. Nimi ei tohi olla vastuolus heade kommetega ning peab olema kirjutatud eesti-ladina tähestikus.
Mittetulundusühingu nimi peab sisaldama eestikeelset täiendit, mis viitab sellele, et tegu on isikute ühendusega. Nimi ei pea tingimata sisaldama täiendit mittetulundusühing, selle asemel võib nimes kasutada täiendit, mis viitab sellele, et tegemist on isikute ühendusega. Selliseks täiendiks võib olla näiteks ka ühing, selts, kogu, koda, klubi, föderatsioon, liit, keskliit, ring, sõpruskond, erakond, korteriühistu jne.
Nime osana saab kasutada lühendit MTÜ. Põhikirjaga võib ette näha, mismoodi rahvusvahelises suhtluses MTÜ nime tõlgitakse. Kuid mitut erinevat ametlikku nime (näiteks üks eesti ja teine inglise keeles) seadus ei luba
Kas MTÜ saavad asutada ka mina ja minu ettevõte (OÜ)? Mida seejuures silmas pidada?
Mittetulundusühingu võivad asutada vähemalt kaks isikut, asutajateks võivad olla füüsilised ja juriidilised isikud. Liikmete varalised ja muud kohustused mittetulundusühingu suhtes määratakse kindlaks põhikirjaga. Liikmetele võib panna kohustusi ainult põhikirjas ettenähtud koras.
Kas kolmeliikmeline rokkbänd saab asutada MTÜ? Kui bänd saab esinemise eest tasu, kuidas seda liikmete/esinejate vahel jagada või kas nii üldse saab? Kas bändidele/ansamblitele on olemas MTÜ asutamise blankett või käsikiri?
MTÜ asutamiseks on vaja vähemalt kaks eraisikut ja/või juriidilist isikut – seega kolm bändiliiget saavad küll moodustada MTÜ. MTÜ saab ka palgata töötajaid ja neile tasu maksta. Esinemiste eest tasu saamine ja bändiliikmetele tasu maksmine peab olema kooskõlas raamatupidamise- ja maksuseadustega.
Ainult bändiga esinemine sobiks pigem äritegevusena – osutate muusikalist teenust ja maksate oma töötajatele (bändiliikmetele) teenitud tuludest palka. Raamatupidamislikult ja maksuseadustes ei ole vahet, kas tasu maksab MTÜ või OÜ. MTÜ asutamisel ei ole bändide jaoks eraldi vorme – kõik dokumendid on samad, mis ükskõik millise MTÜ asutamisel.
Kuidas toimida, kui soovime registreerida Eestis MTÜ, kuid organisatsiooni tulevased asutajad ei ole Eesti kodakondsusega ega ela Eestis?
Mittetulundusühingu asutamiseks on vaja vähemalt 2 asutajaliiget, nendeks võivad olla nii Eesti kui ka välismaa kodanikud. Kui näiteks Prantsusmaa kodanikud soovivad asutada ise MTÜ Eestis, tuleb seda teha samade asutamisdokumentidega, mis Eesti kodanikelgi. Asutajate allkirjad tuleb dokumentidel aga tõestada notariaalselt. Samuti tuleb eestikeelsed dokumendid tõlkida, sest allakirjutajad peavad aru saama, millele nad alla kirjutavad. Dokumendid tuleb kinnitada notariaalselt. Elektroonselt saavad välismaalased asutada MTÜ kui nad omavad e-residentsust.
Vähemalt poolte juhatuse liikmete elukoht peab olema Eestis, mõnes teises Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis.
10 ühendust soovivad asutada katusorganisatsioonina MTÜ. Kuidas oleks seda kõige mõistlikum teha, et saaksime kõik vajalikud allkirjad antud?
Kui asutajaid on palju, siis võite kokku kutsuda asutamiskoosoleku, mille protokollite oma ühenduse ajaloo säilitamiseks. Koosolekul saate ka kokku leppida, keda nimetate omalt pool asutajateks, kes võivad ettevõtjaportaalis esitada asutamisdokumendid ja avalduse. Sel juhul on mõistlik asutamislepingut täiendada eeltekstiga – /asutamiskoosolekul osalenud ühenduste nimed/ kogunesid MTÜ asutamise koosolekule ning otsustasid nimetada MTÜ asutajateks /eraisikute nimed/, kes dokumendid allkirjastavad.
Hea on, kui asutajad kattuvad juhatuse liikmeks nimetatavate isikutega, kuna avalduse peavad ettevõtjaportaalis allkirjastama kindlasti ka juhatuse liikmed.
Kas tegutsemisvormi valikul (MTÜ või OÜ) võib lähtuda ka hilisemast tegutsemismahust? Tahan tegutseda valdkonnas, mis minu planeeritavate tegutsemismahtude juures ei ole kasumlik ja tõenäoliselt mingit suurt tulu mulle selle tegevuse tulemusel ka ei laeku.
Lähtuma peab siiski ideoloogiast ning loodava organisatsiooni eesmärgist ja tegutsemispõhimõtetest. On väikseid elustiili ettevõtteid, mis tegutsevad väga väikeste mahtudega, aga kuna põhitegevuseks on ettevõtlus ja eesmärgiks ettevõtlustulu saamine, siis MTÜ vormis tegutsemine ei ole siiski korrektne. Kui aga eesmärgiks ei ole tulu saamine, vaid mõne ühiskondliku eesmärgi täitmine, siis oleks õigem variant mittetulundusühenduse asutamine.
Kas korteriühistu tegevust reguleerib mittetulundusühingute seadus?
Korteriühistu on mittetulundusühingu eriliik, mille tegevust reguleerivad korteriühistuseadus ning mittetulundusühingute seadus. Vastuolu korral kehtib Korteriühistuseadus (https://www.riigiteataja.ee/akt/113032014003).
Korteriühistud kantakse koos teiste mittetulundusühingutega mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse. Korteriühistu asutamine toimub mittetulundusühingute seaduses ettenähtud korras korteriomanditeks jagatud kinnisasja korteriomanike enamuse otsuse alusel, kui sellele enamusele kuulub korteriomandi eseme mõtteliste osade kaudu suurem osa ehitisest ja maatükist. Asutamislepingut ei sõlmita.
Oluline märkida, et alates 2018. aastast hakkab kehtima uus korteriühistute tööd reguleeriv seadus.
Inimestel on idee ühe projekti realiseerimiseks. MTÜ loomisele ei ole kunagi mõelnud ning eriti ei näe ennast organisatsiooni kas juhi- või liikmena. Mida oleks kõige mõistlikum teha?
Kui Sul on idee, mille realiseerimiseks vajad rahastamist ning samas ei ole huvitatud MTÜst, siis kasulikum oleks liituda tegutseva MTÜga ning jagada nendega oma ideed. Kui nemad on sellest huvitatud, võid saada projektijuhiks ning realiseerida oma idee MTÜ abil. Siis sa viid ellu oma projekti, saad kogemuse ning ei pea võtma kohustust, mis on sulle liiga koormav ja ebavajalik.
Kas asutatavale MTÜ-le nime valides võib lähtuda Mittetulundusühingute seadusest, mis sätestab, et mittetulundusühingu nimi peab selgesti erinema teistest Eestis registrisse kantud mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimedest, ehk siis sama või sarnase nimega ei või olla teist MTÜ-d või SA-t. Kas MTÜ elektroonilisel asutamisel võib takistuseks saada, kui sarnase nimega on registreeritud äriühing, mis on registrist kustutatud?
Jah, võite oma MTÜle valida sama nime, mis oli äriregistris oleval äriühingul, kui see äriühing on registrist kustutatud (registris on ettevõtte staatuseks “kustutatud”). Kui staatuseks on „kustutamisel“ või mingi muu veel toimiv protsess, siis sama nime valida ei saa. Lõpliku otsuse nime valikul teeb registris ikkagi kohtunik, kes Teie taotlust menetleb.
Kas asutaja saab ühingust välja astuda?
Kui põhikirjaga ei ole asutajatele antud mingeid eritunnuseid või seatud väljaastumisega seotud piiranguid, siis on asutaja nagu iga teine liige ja võib välja astuda põhikirjas või seaduses sätestatud korras. Pole vahet, kas tegemist on füüsilise või juriidilise isikuga.
Oluline on siin siiski silmas pidada, et kui ühingul on vaid kaks (asutaja)liiget, siis sel juhul tuleb liikmeskonda suurendada, kuna ühe liikmega ühingut olla ei saa.
Mida tähendab registris küsitav tegeliku kasusaaja määramine? Kes on MTÜ-s tegelik kasusaaja ja kuidas kasusaajat määrata?
Kõik vabaühendused peavad äriregistris määrama tegelikud kasusaajad. 1. septembrist 2018 jõustus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadus, mille alusel peavad kõik juriidilised isikud kinnitama äriregistris oma tegelikud kasusaajad.
Mittetulundusühingutel ja sihtasutustel on üldjuhul tegelikeks kasusaajateks juhatuse liikmed. Sihtasutustel ka soodustatud isikud, kui need on põhikirjas määratud. Kohustus ei kehti korteri- ja hooneühistutele ja teatud sihtasutustele.
Kui juhatuse liige ettevõtjaportaali sisse logib, näeb ta kohe, millisel temaga seotud isikul on tegelikud kasusaajad määramata. Klõpske lihtsalt iga juhatuse liikme nime taga nupul ja valid rippmenüüst sobiva (MTÜdel viimane) valik. Vaata ka RIKi juhendit.
Edaspidi tuleb tegelikud kasusaajad uuendada 30 päeva jooksul nende muutumisest, ning uuesti kinnitada majandusaasta aruande esitamisega. Alates 2019. aastast võib kohustuse täitmata jätmise eest määrata trahvi. saa
Register on vajalik keskkonna puhtuseks, ehk selgitamaks, kes on siin või välismaalt tegelikult mõne juriidilise isiku taga ja sellest otsesemalt või varjatumalt kasu võib saada.


text:
Koolileiva õnnistamine, söögipalve, usuõpetus, nelipühilased… – skeptik.ee
Posted on 20. august 2007 18. märts 2008
Koolileiva õnnistamine, söögipalve, usuõpetus, nelipühilased…
Pidage mind paranoiliseks, kui tahate, aga see koolileiva õnnistamise (vt ETV videot) asi on lihtsalt üks järjekordne üritus tagaukse kaudu üht kristluse versiooni meie lastele sisse sööta. Otseses mõttes sööta.
Võib ju olla, et rukkimaarjapäev, mille päritolu on sügavalt põllumajanduslik ja eelkristlik, kuid ristikiriku poolt osavalt usurpeeritud nagu jõuludki ja muud kalendaariumiga seotud tähtpäevad, sobis kenasti koolileiva avalikkusele tutvustamiseks, kuid kes küll tuli sellele mõttele, et ilmalike koolide, kus õpib lapsi väga igasugustest peredest, toitu peaks õnnistama vaid ühe konfessiooni (riigikiriku??) esindaja. Oleksid siis juba kõik kohal olnud ja oikumeeniat aetud.
Või miks üldse mingit sellist eelajaloolist ja eelteaduslikku maagilist toimingut vaja oli? Kas leib muutus sellest kuidagi paremaks? Kas ateistil üldse sobib seda leiba süüa? Äkki peaks koolisööklas ikka söögipalve ka sisse seadma? Ja koolipäeva alguse palve. Rajaks koolidesse väikesed altarid. Kindlasti tuleksid paljud vabakogudused omakasupüüdmatult appi. Ja et õpilased kõigest sellest heast ikka õigesti aru saaksid, peaks loomulikult usuõpetus kooliprogrammis olema.
Kuidas see lauluke omal ajal oli:
Me lapsed Lenini,
me lapsed Stalini…
Ideoloogiline kasvatustöö jätkub täie hooga. Leninist ja Stalinist on taaskord saanud jumal ja Jeesus.
Me lapsed jumala,
me lapsed Jeesuse…
Corumi foorum vahendas Nelipühilaste uudist, et oktoobris tuleb Eestisse pastor-evangelist Steve Hill, endine narkomaan ja alkohoolik, kes väidetavalt usu kaudu pahedest vabaks sai.
Koos Steve Hilliga tuleb Eestisse ka kümneliikmeline piiblikooli meeskond, kes nädal enne krusaadiõhtuid kuulutavad evangeeliumi koolides, tänavatel, kohvikutes ja mujal.
Koolides!? Kava kodulehel Stevehillinestonia.com küll ühtki kooli ei näita, aga lapsevanemad võiksid tähele panna, milliseid infolehti nende lastele koolides jagatakse ja kooli juhtkonnale usukuulutuse kohta teada anda. Ja ega tänavatel ja kohvikuteski rahu lubata. Lastele tuleks taas öelda, et võõrastega tänaval eriti juttu ei tehta ja kaasa ei minda.
Posted in usk, usuvabadus
Prev Richard Dawkinsi telesaade Mõistuse vaenlased, osa 1
Next Richard Dawkinsi telesaade Mõistuse vaenlased, osa 2
73 Replies to “Koolileiva õnnistamine, söögipalve, usuõpetus, nelipühilased…”
Majakavaht ütles:
Haridusministeerium leiab, et toidu pühitsemine on religioosne akt.
Ent kummastav on see, mis tuleb edasi: “usuvabaduse põhimõttega on näiteks vastuolus ka see, kui kirikuõpetajal keelataks leiba pühitseda, kuna selline keeld kujutaks endast vastuolu Põhiseaduse § 40 3. lõikes sätestatud igaühe vabadusega täita usutalitusi”
Seega, kui papi usk peab midagi õiges, siis Põhiseaduse § 19 ei maksa midagi: “Igaüks peab oma õiguste ja vabaduste kasutamisel ning kohustuste täitmisel austama ja arvestama teiste inimeste õigusi ja vabadusi ning järgima seadust.”
Pühitsetud toidu söömine on religioosne akt. Siinjuures ei oma vahet, kas pühitsetakse iga päts eraldi või retsepti järgi valmistatav toode.
Oluline on siinjuures asjaolu, et leiva pühitsemine ei leidnud aset lihtsalt kirikus vaid oli osa toote esitamise tseremooniast.
Seega ei oleks õigust takistada koolileiba kirikumõpetajatel oma koguduses õnnistada, see aga mis toimus Ülenurmes on lubamatu, kuna Koolileiva projektis pole ainsaks osalejaks mitte Leivaliit vaid riiklik institutsioon – Põllumajandusminiteerium!!!
Koolileiva pakkumine koolides aga rikub igaühe vabadust ja õigust mitte osaleda religiosses aktis!!
Kirjamees Andrus Kivirähk kommenteeris Eesti Päevalehes lisaks Vabadussambale ka koolileiva asja:
Nii näiteks lugesin ma hämmastusega, et sügisest kõikide koolilasteni jõudva koolileiva esitlusele oli kutsutud kirikuõpetaja, kes leiva sisse õnnistas! Armas aeg! Kui tõesti vajati mingit eeskava, võinuks kutsuda mõne pillimehe või näitleja, kes mõistab lugeda ilusaid luuletusi, aga mitte abituid nõiatempe tegeva mustas kuues klouni! Kas ebausk on ikka veel nii tugev, et peetakse vajalikuks leiva kohal segaseid sõnu lausuda ning loodetakse siis, et sellest posinast on produktile kasu? Ei, leiva kvaliteedi tagab pagar, mitte isehakanud nõid.
Loe pikemalt: http://www.epl.ee/arvamus/397338
24. jaanuar 2009, 21:01
Kuivõrd eraldi religiooniõpetuse lugu siinkandis veel ei ole, siis pistan nupukese siia.
Teaduste akadeemia on vastu võtnud sellise pöördumise:
10. detsembri 2008. a
Teaduste Akadeemia üldkogu leiab, et ühiskonnas alanud laialdane diskussioon koolihariduse reformi kavade üle on vajalik ja õigeaegne. Haridus on ühiskonna arengu tähtsamaid probleeme.
Üldkogu peab vajalikuks esile tõsta järgmist:
A. Nii põhikooli kui ka järgnevate haridusastmete õppekavade mahud ja tase peavad vastama meie ühiskonna arengu eesmärkidele. Need on muude dokumentide kõrval selgesti sõnastatud Riigikogus vastu võetud kõrghariduse arengukavas ja teaduse, arendustegevuse ning innovatsiooni arengukavas. Rõhuasetus loodus- ja täppisteadustele, loovuse ja analüüsivõime edendamisele on tingimusteta eelduseks nimetatud eesmärkide saavutamiseks. Riigi esmane roll selles peab olema ennetavalt aktiivne, sest kaasaegse ühiskonna arengutendentsid on paljuski vastuolulised.
B. Peame vajalikuks, et kooliharidus annaks ettekujutuse religioonide tekkest ja arengust, võimaldaks orienteeruda nende rollis nii minevikus kui tänapäeval, mõjus rahvusvahelisele poliitikale ja inimgruppide käitumisele. Seejuures üldkogu on kindlal seisukohal, et religiooniõpetus (usundiõpetus) on didaktiliselt lahutamatu üldisest ajaloolisest kontekstist. Arvame, et põhikoolis on usundite tekke, arengu ja sisu tutvustamine kohane vaid ajaloo õppetundides. Eraldi ainena usundite õpetamine põhikoolis sisaldab vaieldamatut ohtu, et käsitlus võib väljuda põhiseaduslikest raamidest (EVPS §3, §40).
C. Usundiõpetus eraldi õppeainena võib olla täieliku vabatahtlikkuse alusel ainult gümnaasiumis ja kindlasti mitte põhikoolis.
24. jaanuar 2009, 21:47
Pöördumise taga on ka akadeemia presidendi Richard Villemsi kõne, millest mõned tsitaadid.
[…] laiemas mõttes on järeltuleva põlvkonna õpetamine evolutsiooniline trend, mille vanus ulatub sadade miljonite aastate sügavusse, sauruste ja mammaalide eellaste lahknemise eelsesse aega. Või kui mitte – kui on tegemist konvergentse evolutsioonilise nähtusega, nähtusega, mis on tekkinud sõltumatult evolutsiooni erinevates harudes – siis näitab see seda enam trendi erakordselt olulist kohta
looduslikus valikus.
Sümboolse mõtlemise teket arvavad paleoantropoloogid nägevat meie kaugetel esivanematel juba enam kui 100 tuhande aasta vanuses minevikus. Tehnoloogiline revolutsioon ca 40 tuhande aasta eest, millega juba märksa enne viimast suurt jääaega ca 20 tuhande aasta eest kaasnes ka siin Euroopas võimas loominguline puhang koopajooniste, ilmselt keeruliste matmiskommete jms näol, on ühemõtteline viide ka uskumuste ürgsele päritolule. Kirjutatud tekstide algus, kuigi mitte universaalselt, langeb kokku juba selgesti kaugelearenenud sümboolse mõtlemisega, mis oma mitmetes avaldustes on kirjeldatavad religioonidena ning mille arengud viimase viie tuhande aasta jooksul on süveneva selgusega dokumenteeritud ajaloolaste poolt. Inimühiskonna arengu mõistmiseks, enam kui sageli ka konkreetsete sündmuste ajenditest arusaamiseks, on vaja teada-tunda maailma religioone põhilisi seisukohti. Nii tekste kui nende tõlgendamist ja tõlgenduste rakendamist läbi ajaloo.
Seda teemat võib arendada edasi lõputult. Kuid järeldus paistab olevat ilmne – religiooniõpetus, lahutatuna ajaloo üldisest käsitlusest − kui aine omaette − tirib uskumuste tundmaõppimise välja kontekstist, mis on essentsiaalne religioonide tekke, arengu ja tänapäeva mõistmiseks. Asetades inimkonna kujunemises, ühiskonna tekkes, arengus ja tänapäevas sedavõrd olulise tahu nagu uskumused väljapoole ajalugu, on jäme metodoloogiline viga ja avab tee veelgi halvemale  tahtlikule eksitavate arusaamade edastamisele.
Kuid usundiõpetus eraldi tunnina ei tohiks põhikoolis, iseäranis nooremates astmetes, olla ka mitte vabatahtlikuks aineks, sest selle vanusekategooria lapsed, vähemasti oluline osa neist, ei ole veel piisavalt kaitstud paraku üsna tõepärase võimaluse eest, et usundiõpetuse asemel serveeritakse neile meie oma kiriku, või mis tahes teise konfessiooni või sekti vaateid. Piisab täielikult sellest, mida laps omandab neis küsimustes ajaloo tundises.
Meie lugupeetud kolleeg akadeemik Erast Parmasto juhtis mõne aja eest mu tähelepanu asjaolule, et, nagu kirjutas kohalik ajaleht Lõuna-Mulgimaalt, algas sel aastal ühe kooli esimene klass oma tegevust sellega, et lapsed viidi kirikusse, kus neid siis õnnistas kirikhärra. Ja peaegu sõna-sõnalt tsiteerides – siis läksid nad koolituppa tagasi, kus kooliõpetaja jagas neile kätte KA aabitsad. Hea, et jagati KA aabitsaid ja hea (lihtne) on elada liberaalses riigis – USAs oleks seesugune raske põhiseaduse rikkumine tekitanud kaugelekajava skandaali – The First Amendmenti eiramine pole naljaasi. Mitte et seda poleks nüüd ja jälle proovitud, kuid kohus on ikka ja jälle pannud asjad paika. Ja seda kaugelt mitte vaid kreatsionismi ja intelligent designi silmas pidavalt. Googlit The First Admendmenti kui märksõna kaudu sorides võib juba esimesel leheküljel leida tosinate kaupa detailseid seletusi, mida kõike pole USA Ülemkohus või siis föderaalkohtunikud identifitseerinud konstitutsioonivastase tegevusena seoses usuõpetusega. Nad on kuulutanud põhiseaduse vastaseks koguni vaikse ühe-minutilise palvuse koolitundide alguses – kui seda viib läbi kool (kooliõpetaja) organiseeritud kujul.
Eeldan, et kohustuslik usundiõpetus gümnaasiumis, ammugi siis põhikoolis, oleks selges vastuolus Eesti põhiseadusega. Võib-olla saaks seda vastuolu leevendada, kui sellega paralleelselt luua ja muuta kohustuslikuks ateismi õpetamine, kuid juba niisuguse alternatiivi vajadus näitab mu meelest kohustusliku usundiõpetuse tingimusteta välistamise vajadust.
Lugupeetud akadeemikud, ma eeldan, et te olete tutvunud Siseministeriumi ettepaneku argumentatsiooniga, kus see ministeerium teeb ettepaneku muuta religiooniõpetus kohustuslikuks õppeaineks. Mulle tundub, et toodud põhjenduse motiveeringu mõned rõhuasetused, mis sisalduvad lisatud koolikursuse projektis, on fundamentaalselt vildakad
põhjusel, et neis apelleeritakse muuhulgas väitele, mille kohaselt moraal ning eetiline käitumine on tuletatavad religioonist kui niisugusest ja meie kohalikus kontekstis ilmselt Vana ja Uue Testamendi kirjasõnast. Kogu kristluse, nagu ka paljude teiste usundite ajalugu näitab ühetähenduslikult (juhin tähelepanu just üldajaloo raamides), et see side ei ole omanud mainimistväärivat mõju ühiskonna tegelikule käitumisele eri aegadel, eri kohtades. Ilmselt ei ole vajadust seda seisukohta näidetega illustreerima hakata.
Ja kõrvalpõikena evolutsiooni ning psühholoogia valda – eriti just viimaste aastakümnete uuringud on võimaldanud näha, seda alates simulatsioonimängudest inimeste puhul ja lõpetades paljude tähelepanekutega teiste loomade (nende populatsioonide) käitumisest, et reaalsuse üllatavalt paljud trajektoorid annavad valikulise eelise nn isendite altruistlikule liigisisesele käitumisele, mõjuga populatsioonile tervikuna. Tõsi, niipalju kui me suudame praegu mõista, ei ole see kehtiv suvaliselt valitud tingimuste puhul. Kuid üldistus jääb püsima — “ligimesearmastus”, mis ulatub kaugemale hoolitsusest oma vahetute järglaste eest, võib olla evolutiooniliselt valitud tunnuseks. Selles tähenduses on altruism evolutsiooni kaasprodukt, vaevalt et juhuslik. Mõni võib väita, et selline lähenemine küsimusele alandab, alavääristab ligimesearmastuse, eetika ja moraali kohta ühiskonnas. Ilma, et ma tahaksin oma vaadet peale sundida – mu meelest otse vastupidi.
24. jaanuar 2009, 23:59
On ju olemas nii muusikaajalugu, kunsitajalugu kui maailmakirjandus kui eraldi õppeained. Kõik need on samas ajalooga väga tihedalt seotud.
25. jaanuar 2009, 11:01
Mis on see oluline teave islamist, budismist, kristlusest jne, et seda peaks eraldi kohustusliku ainena õpetama?
25. jaanuar 2009, 11:57
Esiteks sellepärast, et maailmas meie ümber toimub väga palju väga olulisi sündmusi, mis on ajendatud religioossetest kontseptsioonidest. Teiseks sellepärast, et erinevate religioonide esindajate mõistmise ja tolereerimise eelduseks on mingigi teadmine nende religioonide kohta.
25. jaanuar 2009, 14:10
Kas pole piisavalt adekvaatne põhjendus? Miks?
25. jaanuar 2009, 15:39
Vabandust mu rumalust, kuid mida ateismis üldse õpetada oleks, peale väite et jumalat ja mingeid mittemateriaalseid nähtusi ei eksisteeri? Selle võiks ju kõik ühte koolitundi kokku võtta.
25. jaanuar 2009, 15:59
Vabandust mu rumalust, kuid mida ateismis üldse õpetada oleks, peale väite et jumalat ja mingeid mittemateriaalseid nähtusi ei eksisteeri?
Näiteks tolle väite ajaloolist kujunemislugu, klassikalisi vastuväiteid ning väidete ja vastuväidete vahelisi suhteid objektiivse reaalsusega.
Juunõu — todasama, mida iga teise ideoloogia juures.
25. jaanuar 2009, 16:02
Erinevaid maailmavaateid, mis on loomult ateistlikud, on ju tohutult palju. Igal ateistil oma. Ilmselt saab leida ühiseid nimetajaid, kuid sobivam nimi loodavale ainele on sel juhul filosoofia.
25. jaanuar 2009, 16:17
Olen aru saanud et siin kirjutavate ateistide teadmised erinevate religioonide vallas on päris põhjalikud. Miks peaks õppiva noorsoo nendest teadmistest ilma jätma. Niiöelda tunne vaenlast.
25. jaanuar 2009, 16:43
@salvey – mis mõttes ilma jätma? Keegi ei taha lapsi olulistest teadmistest ilma jätta, küsimus on nende teadmiste edastamise vormis ja osakaalus.
25. jaanuar 2009, 19:20
minu arust hangib Vällik religiooni teemal urisedes lihtsalt odavat populaarsust. ei ole siin ilmselt ühelgi kaasurisejal isiklikku religioosset kogemust. üks õige skeptik teeb väga lollisti kui maavälise absoluudi olemasolu välistab. usk teatavasti on ebaratsionaalne, kuid äärmiselt abiks kui kõik ratsionaalsed vahendid on läbi kukkunud. ei ole üldsegi ebatõenäoline et mõne aja pärast meil kõigil leiva õnnistamise oskust tarvis läheb kui asjad ühel hetkel nii sitasti on et viimane leib käes on. miks seda lastele keelata, isegi kui nad praegu sellest aru ei saa?
25. jaanuar 2009, 19:27
Missugused teaduslikud uurimistulemused tõendavad, et õnnistatud leib nälga eemal hoiab?
25. jaanuar 2009, 19:37
@teet – minumeelest on organiseeritud religioonid juba liiga kaua inimeste kergeusklikkust ära kasutades hankinud teenimatut populaarsust.
Ehk defineerid selle “religioosse kogemuse”, siis teame öelda, kas oleme sellist kogenud või mitte.
25. jaanuar 2009, 20:17
ei tõendagi. ei täissöönu näljast mõista. rumal ning ülbe on pidada end (inimeste teadust siis) lõpuni targaks sest inimese arusaam maailmast/universumist ju alles areneb. vaata kasvõi..
http://www.newscientist.com/ar.....tml?page=1 või http://www.crystalinks.com/holographic.html
nojah aga mida me siin universumist, inimene ei tea ju iseendastki õieti midagi. ja ega saagi lõpuni teada. mismoodi on võimalik et inimese aju suudab inimese aju lõpuni mõista?
25. jaanuar 2009, 20:30
definitsioon ei ole hea tee. mõistan, et inimene teadust teisiti teha ei oska, kuid definitsioon oma olemuselt on äärmiselt piirav. ehk kirjeldab jällegi inimese piiratust..
religioosse kogemuse puudumisele viitabki aga siin valitsev välistav skepsis. mina ei oleks mitte radikaalne skeptik vaid pragmaatik. lihtsalt enne otsustamist tuleks vastata lihtsale küsimusele- mida mulle leiva õnnistamine annab (võib anda) ning mida leiva õnnistamisest hoidumine mulle võib anda (mitte anda).
25. jaanuar 2009, 20:34
Üks õige skeptik teeb väga lollisti kui maavälise absoluudi olemasolu välistab.
Rääkida empiiriliselt kättesaamute objektide olemasolust on absurd.
Nojah aga mida me siin universumist, inimene ei tea ju iseendastki õieti midagi.
Nõustun. Selle asemel, et lünki oma teadmistes üleloomulikuga täita, tuleks lihtsalt tunnistada oma teadmiste piiratust.
25. jaanuar 2009, 20:37
@teet – oma tarbeks võid leiba õnnistada palju soovid, antud juhul oli küsimus selles, et koolid riigiasutusena ei peaks üht või teist religiooni eelistama.
25. jaanuar 2009, 20:51
/Teet, palun ära muuda neid kommentaarikasti ilmuvaid imelikke märke, parandasin praegu käsitsi lahtised tagid, et vormindus korrektseks tagasi saada/
25. jaanuar 2009, 20:59
Millistest sündmustest käib jutt ja miks on selleks eraldi õppeainet vaja? Toimub ka palju sündmusi mis on ajendatud nn. New Age’i mõjudest. Kas need teemad peaks samuti usundiõpetusse kaasama?
Teise punkti kohta: kool ei pea olema koht mis inimest tolerantseks kasvatab. See ei saa olla eesmärgiks kasvõi juba sellepärast, et koduse kasvatusega võrreldes on kooli mõju ja sealt saadud teadmiste hulk köömes.
Loomulikult on usundiõpetus vajalik. Kasvõi kultuuri ja ajaloo mõistmiseks, aga religioonist ei saa sel otstarbel rääkida eraldi nähtusena vaid ikka kontekstis.
25. jaanuar 2009, 21:27
Keegi ei väidagi siin, et teadusel on vastused kõikidele küsimustele. Otse vastupidi — teaduse avastused toovad meile vastuseta küsimusi veel juurdegi. Aga… vale on väita ka seda, et teadus meile midagi ei anna. Tänu teadusele teame me kui suur ja lõpmatult imetabane meie maailm on. See “pisku”, mida me teame, on just tänu teadusele ja seda pole sugugi nii vähe. Ülbus on öelda, et religioon on teadusega võrreldes parem või vähemalt võrdväärne vahend maailma mõistmiseks ja uurimiseks. Ilma teaduseta istuks me senimaani koopa ees ja kardaks kõuemürinat.
See, et religioon (rasketel aegadel) inimestele lohutust pakub või õnnelikuks teeb, ei ole samuti mingi argument. Samahästi võiks inimesi pidevalt narkolaksu all hoida nagu Huxley düstoopias.
25. jaanuar 2009, 22:21
Eeldan, et kohustuslik usundiõpetus gümnaasiumis, ammugi siis põhikoolis, oleks selges vastuolus Eesti põhiseadusega.
Sellepärast, et Eesti Põhiseadus ei keela koolis õpilastele erinevate religioonide kohta informatsiooni anda.
25. jaanuar 2009, 22:27
Millistest sündmustest käib jutt
Sündmustest on kõige labasem näide 9/11, aga suur osa AK välisuudistest nähtavast on ilma sellise teadmiseta raskesti mõistetavad.
miks on selleks eraldi õppeainet vaja?
Süsteemsuse huvides – teema on piisavalt spetsiifiline. Igatahes mitte vähem spetsiifiline kui kunstiajalugu näiteks.
Toimub ka palju sündmusi mis on ajendatud nn. New Age’i mõjudest. Kas need teemad peaks samuti usundiõpetusse kaasama?
New Age peaks kindlasti olema üks religiooniõpetuse teemasid.
Teise punkti kohta: kool ei pea olema koht mis inimest tolerantseks kasvatab.
Kool peab olema koht, mis annab inimesele teadmisi, mis on niiöelda heaks kodanikuks olemise eelduseks.
26. jaanuar 2009, 6:10
Sellisel juhul peaks õppeaine nimi olema (päeva)poliitika ja religioon. Vaevalt et pelgalt protestantismi mõistmine Põhja-Iirimaa konfliktist arusaamist võimaldab või islami tundmine 11. septembri terrorirünnakuid selgitab.
26. jaanuar 2009, 11:11
Vaat’ võib-olla olekski mõistlik niimoodi, et poliitiline pool on ajaloo tunnis ja erinevate religioonide käsitlus usundiõpetuse tunnis.
26. jaanuar 2009, 11:14
Kas Ristisõjad on siis ajaloo või usundiõpetuse teema?
26. jaanuar 2009, 11:32
Sündmustest on kõige labasem näide 9/11.
Vaata aga vaata. Kujutad sa ette, mis sõnumi see saadaks, kui 12 aastasele lapsele õpetada, kuidas koraanis on öledud, et moslemid on mittemoslemitega (uskujatega) lakkamatus sõjas, mistõttu nad kaaperdatud lennukeid USA kõrghoonetesse lennutavad? Kas 12-aastane on võimeline nüansse mõistma?
Samuti on absurdne rääkida, et just religiooniõpetus avab uksed maailmamõistmiseks. Otsitava aine sisu peegeldaks paremini nimed “maailma kultuuride õpetus”, “kultuuriajalugu”, “maailma kommete õpetus” vms.
26. jaanuar 2009, 12:13
Mõlema.
kuidas koraanis on öledud, et moslemid on mittemoslemitega (uskujatega) lakkamatus sõjas, mistõttu nad kaaperdatud lennukeid USA kõrghoonetesse lennutavad? Kas 12-aastane on võimeline nüansse mõistma?
Selliste väärarvamuste leviku tõkestamiseks ongi nimetatud ainet vaja.
Kooliharidus tervikuna peaks avama uksed maailma mõistmiseks, mitte mõni üksik aine. Ning inimkultuuriga erinevate nurkade alt tegeleb terve humaniora.
26. jaanuar 2009, 15:11
Tahtmata öeda midagi paha religiooniõpetuse kohta…
Kui mina omal ajal keskkoolis käisin, siis ma õppisin:
muusikaajalugu,
filosoofia ajalugu,
kirjandust, mis oli sisuliselt ka kirjandusajalugu,
geograafiat, mis näiteks majandusgeograafia osas kajastas ka üsna kõvasti ajalugu,
peale selle õppisin ma üsna vanu aluseid, et mitte öelda ajalugu
füüsikas,
keemias,
astronoomias.
Ja kogu see kraam oli omavahel peaaegu täielikult seostamata. Keegi ei hoolitsenud, et näiteks 18. sajandi sõjad, sama aja kunst, muusika ja teadus moodustaksid mingisuguse ühtse pildi.
Võibolla oleks targem veel ühe ajalooaine, nimelt religiooniajaloo, mida religiooniõpetus vähemalt osaliselt nimelt oleks, lisamise asemel ühendada olemasolevad ajalooained mingiks veidi sidusamaks tervikuks, mis annaks sellele ainele siis hea hulga tunde õppekavas (oli ju kõiki neid ajalugusid vähemalt üks tund nädalas, mõnda aga ka hoopis rohkem), mis võimaldaks ehk natuke terviklikumat pilti luua ja tajuda?
26. jaanuar 2009, 15:19
Mina jälle käisin koolis, kus üritati ajalugu ja kunstiajalugu ühendada ja tulemus polnud ka meeltülendav. Ainet õpetas üks tädi, kes väitis muuhulgas, et tänapäeval pole töölisklassi enam olemas.
Aga probleem on vaieldamatult olemas. Mina tunnetasin seda muide ka niipidi, et eri perioodidel õpitakse eri riike eraldi. Näiteks 18. sajandil Inglismaa, Prantsusmaa, Saksamaa, siis 19. sajandil jälle Inglismaa, Prantsusmaa, Saksamaa jne. Aga kindlasti ei ole mina pädev mingit paremat metoodikat välja pakkuma.
27. jaanuar 2009, 21:54
On absurdne rääkida, et just religiooniõpetus avab uksed väärtuste ja tavade mõistmiseks maailmas. Kohustusliku religiooniõpetuse järele puudub vajadus.
Usuvabadus keelab ühe religiooni eelistamist teisele. Vastuolu on ilmne.
28. jaanuar 2009, 9:24
Probleem võib tekkida ehk neil usklikel, kes ei taha, et nende lastele võõraste religioonide kohta õpetatakse, aga siin ei ole vastuolu kui õppeaine hõlmab kõiki suuremaid religioone ja annab ülevaate väikestest.
Vastuolu võiks tulla pigem sellest, et usuvabadus tähendab ka vabadust usust, kuigi ka see on kahtlasevõitu argument.
Religioonid on kahtlemata vajalik ja vältimatu osa sellest mida peab õpetama ja seda tuleks just teha kontekstipõhiselt, ehk teiste õppeainete raames.
28. jaanuar 2009, 12:28
On absurdne rääkida, et just religiooniõpetus avab uksed väärtuste ja tavade mõistmiseks maailmas.
Selline väide on absurdne mistahes õppeaine kohta üksikult võttes, mistõttu on loogiliselt väär kasutada sinu argumenti mistahes üksiku aine kontekstis.
Mulle näiteks ei ole ilmne. Äkki selgitad lähemalt?
28. jaanuar 2009, 12:29
Täpselt sama probleem on ka nende usklikega, kes ei taha, et nende lastele evolutsiooniteooria kohta õpetatakse.
28. jaanuar 2009, 12:31
Teen kiirelt märkuse RÕ vabatahtlikkuse/kohustuslikkuse kohta. Mulle tundub, et Villemsi kõnes mainitud võimalik vastuolu põhiseadusega ei pea paika. Vähemalt endine õiguskantsler Allar Jõks kirjutas selle kohta nõnda:
“Samas ei ole mittekonfessionaalse usuõpetuse vabatahtlikkus põhiseadusest tulenev nõue, vaid selle kasuks on otsustanud seadusandja (Riigikogu) seadustega. /../ Põhiseadus annab seadusandjale tegutsemiseks raamid, mille siseselt on seadusandjal vaba otsustusruum. Sellise otsustusruumi piires on seadusandja kehtestanud mittekonfessionaalse usuõpetuse vabatahtlikkuse nõude. Kui seadusandja otsustaks vabatahtlikkuse nõude kaotada, oleks ka see otsus põhiseadusega antud otsustusruumi piires. Selleks peaks muudetama või tühistatama HaS §4 lg4 ning PGS §3 lg4.”
28. jaanuar 2009, 12:40
Jah, tuleb vahet teha usukuulutamisel ja religiooniõpetusel. Mulle tundub, et paljudele oponentidele on see vahe segane. Täpselt samamoodi tuleb vahet teha erakondade värbamisüritustel ja poliitiliste ideoloogiate käsitlemisel ajaloo või kodanikuõpetuse tunnis.
28. jaanuar 2009, 12:55
Olemasolev või arendatav RÕ ainekava paraku ei suuda hajutada neid kahtlusi usukuulutuse ja religiooniõpetuse osas. Tea, kas see tuleneb ainenõukogu koosseisust, kuhu kuuluvad vaieldamatult suurepärased inimesed ja kes kindlasti soovivad parimat, kuid ma pole saanud vastust, kas sellesse peale teoloogide, kirikute juhtfiguuride ja koguduste liikmete ka teistsuguseid inimesi kuulub.
Noja mida arvata sellest:
Ainenõukogu peab seejuures väga oluliseks pidevat infovahetust ja kooskõlastatud tegevust erinevate kirikute ja RÕ ainenõukogu vahel.
Mulle tundub, et sellisest lähenemisest üht korralikku ja objektiivset ainekava ei saa põhimõtteliseltki tulla.
Olemasolev või arendatav RÕ ainekava paraku ei suuda hajutada neid kahtlusi usukuulutuse ja religiooniõpetuse osas.
Sellisel juhul on loogiline argumenteerida ainekava ja selle koostamise põhimõtete vastu, mitte aine kui sellise vastu.
28. jaanuar 2009, 14:22
Kriku: ainekava määrab tegelikult õppeaine sisu. Argumenteerida religiooniõpetuse kui õppeaine poolt või vastu ilma ainekavata on paraku täiesti sisutu argumenteerimine.
28. jaanuar 2009, 14:40
Ma ei ole nõus. Arutlejad võivad nõustuda sellega, et erinevaid religioone – nii nende kujunemislugu kui praegust seisu ja tõekspidamisi – on vaja eraldi õppeainena koolis tutvustada, kuid samas olla erinevatel arvamustel õppekava mahu osas, mõne õppekava detaili osas või eelistada üht õppekava projekti teisele.
28. jaanuar 2009, 15:01
Kommentaaridega ainekava võib leida siit:
Veel on olemas koduleht religiooniopetus.ee.
28. jaanuar 2009, 15:45
Ilmselt võiks selle arutelu alustada küsimusest, kas punktis 2 toodud eesmärgid vastavad vajadustele ning usuvabaduse põhimõttele.
28. jaanuar 2009, 17:00
Lugesin ka läbi, minu meelest tundub ju vähemalt teoreetiliselt üsna mõistlik. Iseasi, et koolilapsed ühe juurdetuleva aine üle kindlasti ei rõõmusta. Kuigi see võib ju ka päris põnev olla.
Argumenti “ise oled absurdne” pole vast mõistlik kasutuada ükskõik mis kontekstis. : )
Seega usud, et just religiooniõpetus on see aine, mis peaks Eesti lastele väärtuste ja kommete ja traditsioonide mõistmist õpetama? Selline seisukoht on absurdne. Samuti on kohustuslik kõlbluse ja eetika õpetamine (õppekava praegusel kujul) religiooniõpetuse nime all ilmne riiklik usupropaganda.
Religiooniõpetus saab piirduda suuremate religioonidega kaasneva mütoloogia, selle mütoloogia abil õigustatavate seisukohtade ning selle mütoloogia kujunemishüpoteeside tutvustamisega. Miks sellist ainet kohustuslikus korras vaja peaks minema ning mille arvelt ja kes seda õpetama hakataks?
Pigem tuleks edendada ühiskonna- ja inimeseõpetust ning religiooniõpetuse asemel kuluks gümnaasiumile ära vabatahtlik filosoofiatund.
28. jaanuar 2009, 17:49
Seega usud, et just religiooniõpetus on see aine, mis peaks Eesti lastele väärtuste ja kommete ja traditsioonide mõistmist õpetama?
Ma leian, et Eesti lastele peaks erinevate religioonide mõistmist õpetama. Sealhulgas ka nendega seotud väärtuste, kommete ja traditsioonide mõistmist.
Selline seisukoht on absurdne.
Ise oled absurdne :)
Ausõna, muud ei oska öelda.
Samuti on kohustuslik kõlbluse ja eetika õpetamine (õppekava praegusel kujul) religiooniõpetuse nime all ilmne riiklik usupropaganda.
Oled sa loobunud oma avaldusi argumenteerimast? Mis osa õppekavast sa usupropagandaks pead?
Kõlblus ja eetika muide on religiooniti erinevad.
Miks sellist ainet kohustuslikus korras vaja peaks minema
Sellele olen ma üleval juba vastanud.
See on juba järgmine küsimus.
kes seda õpetama hakataks?
Koolis õpetavad minu teada ikka kooliõpetajad. Matemaatikat õpetab matemaatikaõpetaja, ajalugu õpetab ajalooõpetaja ja usundiõpetust hakkaks õpetama usundiõpetuse õpetaja. On sul muid ettepanekuid?
Mulle tundub, et siin on tegemist sõnamaagiaga… St. sul on allergia sõnade “religioon” ja “usund” vastu ning sa tõused barrikaadile puhtalt selle pärast…
Minul muide oli gümnaasiumis kohustuslik filosoofiatund.
Vabadus usust on äärmiselt oluline usuvabaduse komponent. Mis usuvabadus see moslemitel oleks, kui riik võiks käskida neil viikingite jumalatesse uskuda?
28. jaanuar 2009, 19:19
Loomulikult on vabadus usust oluline, aga kahtlane on see argument sellepärast, et on võimalik (ja vajalik) koostada selline ainekava, mis seda õigust võimalikult vähe riivab. Just sellepärast olen ma ka arvamusel, et religiooniõpetus peaks olema vabatahtlik.
Antud ainekava puhul tundub kummaline see, et religiooniõpetust seostatakse eetikaga, justkui usk teeks inimese moraalse(ma)ks ja usuta eetikat poleks. Näiteks kristlus lähtub suures osas just tänapäeva sekulaarse ühiskonna moraalinormidest, mitte vastupidi.
28. jaanuar 2009, 20:24
Mis osa õppekavast sa usupropagandaks pead?
Seda osa, kus religiooniõpetuse pähe religioosset eetikat õpetatakse (soovitatavalt 5. kalssis) või kus (soovitatavalt 2. klassis) head ja halba eristama õpetatakse.
Parema maailmamõistmiseni selline õppekava kohe kindlasti ei vii, kui parema maailmamõistmise asemel ei mõisteta just religioosset maailmamõistmist.
Mulle tundub, et siin on tegemist sõnamaagiaga…
Mitte sõnamaagiaga, vaid asjaoluga, et see, mida religiooniõpetuses õpetada üritatakse, on juba teiste ainetega kaetud.
Religiooniõpetus saab piirduda suuremate religioonidega kaasneva mütoloogia, selle mütoloogia abil õigustatavate seisukohtade ning selle mütoloogia kujunemishüpoteeside tutvustamisega. Taoline aine on omajagu abstraktne ning alg või põhikoolis pole selle õpetamisel mõtet.
Meeldis? Ka minul oli filosoofiatund, mis oleks võinud olla ülevaatlikum ent vähem põhjalik.

matches:
§ 40
§ 19
§3
§40
kohus
§4
§3


Meremäe valla ehitusmäärus – Riigi Teataja
Meremäe valla ehitusmäärus
Meremäe valla ehitusmäärus - sisukord
2 Valla või selle osade planeerimise ja ehitamise üldised põhimõtted ja nõuded
§ 2 Planeerimis- ja ehitustegevuse avalikkus
§ 3 Planeeringu koostamise algatamine
§ 4 Üldplaneeringu kohane ehitamine
§ 5 Detailplaneeringukohane ehitamine
§ 6 Detailplaneeringu koostamise kohustuslikkus
§ 7 Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala ja miljööväärtuslikud alad
§ 8 Ehituskeeluala Miikse külas
§ 9 Nõuded ehitistele ja ehitamisele
3 Ehitise arhitektuurilised ja ehituslikud lisatingimused
§ 10 Ehitise arhitektuurilised ja ehituslikud lisatingimused
4 Projekteerimistingimused ja projekteerimistingimuste avalikustamine
§ 11 Projekteerimistingimuste taotlemine
§ 12 Projekteerimistingimuste avalikustamine
§ 13 Ehitusprojekti nõuded
§ 15 Väikeehitiste ehitamine
§ 16 Väikeehitise kasutamine
5 Ajutise ehitise ehitamise kord ja alused
§ 18 Ajutise ehitise ehitamine
§ 19 Ajutise ehitise ehitamise alad
6 Kohaliku omavalitsuse ülesannete jaotus ja tähtajad planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel
§ 20 Kohaliku omavalitsuse ülesanded ja pädevus
§ 21 Tähtajad
§ 22 Ehitusjärelvalve korraldamine
§ 23 Vastutuse menetlus
RT IV, 21.03.2014, 25
Vastu võetud 25.09.2003 nr 18
jõustumine 05.10.2003
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkt 29, planeerimisseaduse § 5, ehitusseaduse § 19 lõike 4 alusel.
Valla ehitusmääruses kehtestatakse:
1) valla või selle osade planeerimise ja ehitamise üldised põhimõtted ja reeglid;
2) valla siseste ülesannete jaotus planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel;
3) ehitise arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste kehtestamine;
4) projekteerimistingimuste avalikustamise korra kehtestamine;
5) ajutise ehitise ehitamise korra määramine;
6) valla osade, sealhulgas miljööväärtuslike alade ja maastikukaitsealade planeerimise ja ehitamise põhimõtete ja nõuete kehtestamine;
7) tähtaegade määramine planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel.
2. peatükk Valla või selle osade planeerimise ja ehitamise üldised põhimõtted ja nõuded
§ 2. Planeerimis- ja ehitustegevuse avalikkus
(1) Planeerimis- ja ehitusalane tegevus on avalik. Vallavalitsus tagab huvitatud isikute juurdepääsu planeeringutele, projekteerimistingimustele ja ehitusprojektidele ning kõigile planeeringuga seotud materjalidele, avalikustab planeeringu ja ehitusprojektiga seonduvaid materjale alates planeeringu algatamise otsuse tegemisest ja projekteerimistingimuste määramisest.
(2) vallavalitsus korraldab avalikustamise ajalehe “Võrumaa Teataja” ja valla raamatukogude ning vallamaja infotahvli kaudu.
§ 3. Planeeringu koostamise algatamine
(1) Planeeringu koostamise algatamise ettepanek esitatakse vallavalitsusele, kes tutvustab ettepaneku tegijale planeeringuga seotud organisatsioonilisi, sisulisi ja tehnilisi üksikasju.
(2) Vallavalitsus koostab nelja nädala jooksul arvates taotluse esitamisest detailplaneeringu lähteülesande ning detailplaneeringu algatamise ja lähteülesande kinnitamise haldusakti eelnõu.
(3) Detailplaneeringu lähteülesandes sätestatakse: detailplaneeringu eesmärgid ja vormistamise nõuded, planeeritava ala piirid ja suurus, kehtivad kitsendused, detailplaneeringu lähteseisukohti ja eskiislahendusi tutvustavate arutelude vajadus, planeeringu kooskõlastajad.
(4) Vallavalitsusel on põhjendatud vajaduse korral planeeringu algatamise ettevalmistamiseks õigustaotleda planeeringust huvitatud isikutelt täiendavaid planeeringuga seotud materjale.
§ 4. Üldplaneeringu kohane ehitamine
§ 5. Detailplaneeringukohane ehitamine
§ 6. Detailplaneeringu koostamise kohustuslikkus
(1) Detailplaneeringu koostamine on kohustuslik Meremäe ja Obinitsa külades vastavalt üldplaneeringuga kehtestatud tiheasustusala piirides:
1) uute hoonete (välja arvatud üksikelamu kõrvalhooned, aiamaja kõrvalhooned, suvila kõrvalhooned, kuni 20 m² ehitusalase pindalaga väikehooned) ehitusprojekti koostamise ja püstitamise korral;
2) olemasolevate hoonete (välja arvatud üksikelamu, suvila, aiamaja, üksikelamu kõrvalhooned, suvila kõrvalhooned, aiamaja kõrvalhooned) maapealsest kubatuurist üle 33% suuruse laiendamise ja selle ehitusprojekti koostamise aluseks;
3) maa-alade kruntideks jaotamise korral;
(2) muudel seadustest tulenevatel juhtudel.
§ 7. Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala ja miljööväärtuslikud alad
(1) Maastikukaitseala paikneb Vana-Vastseliinas Piusa jõel asuvast sillast kuni Tamme sillani. Kaitseala jaguneb piirangu- ja sihtkaitsevöönditeks.
(2) Uute ehitiste püstitamisel kaitseala piiridesse on esmalt vajalik taotleda kaitseala valitseja (Võrumaa Keskkonnateenistuse) nõusolek.
(3) Väärtuslikud maastikumiljööalad ja hoiumetsad on kehtestatud üldplaneeringuga ja maaala piirid on märgitud üldplaneeringu kaardil.
(4) Hoiumetsades on ehitustegevus keelatud.
(5) Maastikukaitsealal saab detailplaneeringu tellijaks olla vallavalitsus.
(6) Planeerimise põhimõtted miljööväärtuslikul ja maastikukaitsealal:
1) planeerimisel peab järgima hoonestus- ja ehitustavasid (hoonete korruselisus, paigutus ja mastaap, traditsioonilised ehitusmaterjalid).
§ 8. Ehituskeeluala Miikse külas
Üldplaneeringuga on kehtestatud Miikse külas sealse miljöö muutumatul kujul säilitamiseks ehituskeeluala, mis hõlmab Jaanikivi, kiriku ja kalmistu.
§ 9. Nõuded ehitistele ja ehitamisele
(2) Ehitus peab olema ehituskunstiliselt ja teostuselt heatasemeline, sobima ümbritsevasse keskkonda ja arvestama väljakujunenud arhitektuurilist situatsiooni, olema ohutu inimestele, varale ja keskkonnale.
(4) Mitmepere elamute abihoonete rajamine tuleb lahendada komplekselt kõikide perede vajadusi arvestades.
(5) Korterelamu ja korteri ruumijaotuse muutmise eesmärgil teostatav kandvate seinte ja lagede ning muude konstruktsioonielementide lammutamine, samuti uute ukseavade tegemine kandvatesse seintesse ei ole lubatud.
(6) Korterite ümberehitamine, kui muudetakse korterite planeeringut uute avade tegemisega mittekandvatesse seintesse või kui lammutatakse mittekandvaid seinu, on lubatud vallavalitsuse kirjaliku nõusolekuga. Vajadusel võib nõuda ehitusprojekti.
3. peatükk Ehitise arhitektuurilised ja ehituslikud lisatingimused
§ 10. Ehitise arhitektuurilised ja ehituslikud lisatingimused
Ehitise arhitektuurilisteks ja ehituslikke lisatingimusi lisaks detailplaneeringus sätestatud arhitektuurilistele ja ehituslikele tingimustele ei ole.
4. peatükk Projekteerimistingimused ja projekteerimistingimuste avalikustamine
§ 11. Projekteerimistingimuste taotlemine
Projekteerimistingimusi taotletakse vallavalitsuse kaudu järgmiste rajatiste ehitusprojekti koostamiseks:
2) sillad, truubid;
3) tammid, veetasemeregulaatorid;
4) side- ja elektriliinid;
7) telefoniside mastid.
§ 12. Projekteerimistingimuste avalikustamine
(3) Projekteerimistingimused kehtivad ehitusprojekti koostamiseks ja ehitusloa taotlemiseks kaks aastat.
(4) Vallavalitsusel on õigus pikendada projekteerimistingimuste kehtivuse tähtaega ühe aasta võrra taotleja kirjaliku avalduse alusel.
(5) Projekteerimistingimused avalikustatakse valla raamatukogudes viie päeva jooksul projekteerimistingimuste väljastamise päevast arvates ja on avalikustatud vähemalt kolm kuud.
§ 13. Ehitusprojekti nõuded
(2) Nõuded ehitusprojekti vormistamisele:
1) formaat A 4;
4) uusehituse ja juurdeehituse puhul asendiplaan mõõtkavas 1:500, erandjuhul 1:1000, geodeetilisele alusplaanile, mis on registreeritud maanõuniku juures ja mis kajastab vahetult projekteerimiseelset olukorda;
(4) Keskkonnamõju hindamise ehitusprojektile korraldab vajadusel vallavalitsus.
(2) Vallavalitsuse poolt määratud ametnik kontrollib ehitusprojekti vastavust tingimustele ja esitab vallavalitsusele korralduse eelnõu ehitusloa väljastamiseks või sellest keeldumise kohta.
(3) Vallavalitsus otsustab ehitusloa väljastamise või sellest keeldumise kahe nädala jooksul ning ehitusluba väljastatakse pärast riigilõivu tasumist.
§ 15. Väikeehitiste ehitamine
(1) Ehitusseaduse § 15 lõikes 1 nimetatud tunnustele vastavat väikeehitist võib ehitada kirjaliku nõusoleku olemasolul.
(2) Kirjaliku nõusoleku saamiseks esitatakse vormikohane taotlus vallavalitsusele koos eskiisiga, kus on näidatud ehitise gabariitmõõdud, asukoht ja vähemalt kaks vaadet.
(3) Kuni 20 m² ehitusaluse pindalaga väikeehitist võib ehitada ehitusloata ja ilma kirjaliku nõusolekuta.
(4) Väikehoone ehitamisel tuleb arvestada tuleohutusnõuetega ning hoone peab olema arhitektuurses kooskõlas ümbruse varasema hoonestusega.
§ 16. Väikeehitise kasutamine
(1) Väikeehitisel ei ole vaja kasutusluba, välja arvatud juhul, kui seda kasutatakse elamiseks.
(2) Meremäe ja Obinitsa külades tuleb ehitise omanikul teavitada vallavalitsust viie tööpäeva jooksul väikehitise püstitamisest arvates.
(3) Väikeehitise püstitamise kohta ei pea esitama ehitise teatist, kui taotletakse
väikeehitisele kasutusluba.
5. peatükk Ajutise ehitise ehitamise kord ja alused
Ajutine ehitis on piiratud ajavahemikuks, kuid mitte kauemaks kui viieks aastaks ehitatud ehitis.
§ 18. Ajutise ehitise ehitamine
(1) Ajutise ehitise ehitamiseks on vajalik ehitusluba, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel.
(2) 20-60 m² ehitusaluse pindalaga väikeehitise ehitamiseks on vajalik kirjalik nõusolek.
(3) Kuni 20 m² ehitusaluse pindalaga väikeehitise ehitamiseks ei ole vajalik kirjalik nõusolek ega ehitusluba.
§ 19. Ajutise ehitise ehitamise alad
(1) Ajutist ehitist ei tohi ehitada munitsipaalmaale.
(2) Tähtajaks likvideerimata ajutise ehitise puhul toimitakse vastavalt asendus-täitmise ja sunniraha seadusele.
6. peatükk Kohaliku omavalitsuse ülesannete jaotus ja tähtajad planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel
§ 20. Kohaliku omavalitsuse ülesanded ja pädevus
(1) Vallavolikogu ülesanded ja pädevus on:
1) üld-, detail- ja teemaplaneeringute kehtestamine või sellest keeldumine;
2) üld- ja teemaplaneeringute algatamine;
3) üld- ja teemaplaneeringute lähteseisukohtade kinnitamine;
4) detailplaneeringute algatamine, kui algatatav detailplaneering võib minna vastuollu kehtestatud üldplaneeringuga;
5) detailplaneeringute lähteseisukohtade kinnitamine, kui algatatav detailplaneering võib minna vastuollu kehtestatud üldplaneeringuga;
6) põhjendatud vajaduse korral algatada detailplaneeringu koostamine aladel ja juhtudel, mille korral ei ole “Planeerimisseadus” sätestatud detailplaneeringu koostamise kohustust;
7) ehitusjärelevalve tegemise pädevusega ametiisikute määramine .
(2) Vallavalitsuse ülesanded ja pädevus on:
14) ehitusgeoloogiliste ja –geodeetiliste tööde tulemuste säilitamine;
22) projekteerimistingimuste avalikustamine.
§ 21. Tähtajad
1) anda kirjalik nõusolek või keelduda selle andmisest 10 päeva jooksul taotluse saabumise päevast arvates või ehitusprojekti nõude korral ehitusprojekti esitamise päevast arvates;
3) väljastada ehitusluba või keelduda selle väljastamisest 20 päeva jooksul taotluse ja ehitusprojekti ning vastava nõude olemasolu korral ehitusprojekti ekspertiisi esitamise päevast arvates;
7) kasutusloa taotleja esitatud dokumentide puudulikkuse korral võimaldada kasutusloa taotlejal kõrvaldada puudused viie tööpäeva jooksul kasutusloa väljastamisest keeldumise selgumise päevast arvates;
9) ehitise omanikule tehtud ettekirjutuse andmete edastamine riiklikule ehitusregistrile kahe tööpäeva jooksul ettekirjtuse tegemise päevast arvates;
10) ettevõtjale tehtud ettekirjutuse andmete edastamine Tehnilise Järelevalve Inspektsioonile kahe tööpäeva jooksul ettekirjutuse tegemise päevast arvates;
11) riiklikule ehitusregistrile andmet esitamine vastavalt esitamise korras määratud tähtajale;
12) riiklikusse ehitusregistrisse edastab andmeid ja väljastab kinnitatud väljavõtteid vallavalitsus selleks määratud ametnike kaudu.
§ 22. Ehitusjärelvalve korraldamine
(2) Kui ehitamise käigustekib vajadus ehitusprojekti muuta, pöördutakse vallavalitsuse poole, kes otsustab projekti muutmise tingimused.
(3) Ehitise omanik esitab vallavalitsusele teatise vähemalt kolm tööpäeva enne ehituse alustamist.
(4) Hoone 0-tsükli (vundamendi) valmimisel esitab ehitise omanik või ehitaja teostusmõõdistuse või kutsub järelvalve ametniku veenduma, et hoone vundament on ehitatud projektis näidatud kohta.
§ 23. Vastutuse menetlus
(1) Käesoleva määruse rikkumise eest kannavad süüdlased vastutust ehitusseaduse § 65 - 69 sätestatu järgi.
(2) Määruses sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Meremäe Vallavalitsus ja Tehnilise Järelevalve Inspektsioon.
(3) Tunnistada kehtetuks Meremäe Vallavolikogu 22. jaanuari 1998.a. määrus nr 2 “Meremäe valla planeerimis- ja ehitusmäärus”.
(4) Määrus jõustub 05. oktoobril 2003.a.


§ 20 Vere käitlemise üle riikliku järelevalve teostajad
§ 21 Riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku õigused ja kohustused
§ 24 Valeandmete tahtlik sisestamine vereteenistuse infosüsteemi
§ 25 Riikliku järelevalve teostamise takistamine
jõustumine 01.05.2005, osaliselt 1.01.2008.
(2) Seadus reguleerib vere käitlemise rahastamist ning käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides esitatud nõuete üle riikliku järelevalve teostamist.
(5) Isiku doonoriks sobivuse kriteeriumid, hindamise tingimused ja korra ning vere loovutamist välistavate või piiravate haiguste ja muude tegurite loetelu kehtestab sotsiaalminister määrusega.
(4) Verekeskused ja verekabinetid järgivad oma töös häid tootmistavasid. Sotsiaalminister kehtestab kooskõlas Euroopa Liidus kehtivate heade tootmistavadega verekomponentide valmistamise eeskirja määrusega, milles sätestab verepreparaatide tootmisele, personalile, ruumidele ja seadmetele, dokumentatsioonile, vere kogumisele, uurimisele, verekomponentide valmistamisele, märgistamisele, säilitamisele ja väljastamisele, pretensioonide lahendamisele ja verekomponentide tagasikutsumisele esitatavad nõuded .
(5) Verekomponentide kvaliteedi nõuded, verekomponentide kvaliteedi kontrollimise ja mikrobioloogiliste uuringute tingimused ja korra kehtestab sotsiaalminister määrusega .
(2) Vereülekande tingimused ja korra kehtestab sotsiaalminister määrusega .
(2) Immunohematoloogiliste uuringute tegemise tingimused ja korra kehtestab sotsiaalminister määrusega .
(5) Verevalvsuse ning verekomponentide tagasikutsumise tingimused ja korra kehtestab sotsiaalminister määrusega .
(6) [Kehtetu – RT I 2007, 24, 127 - jõust. 01.01.2008]
Immunohematoloogiliste uuringute referentlabor (edaspidi referentlabor ) on labor, kes osutab referentteenust, sealhulgas määrab kliiniliselt olulistes veregruppide süsteemides antigeene ja antikehi ning juhendab metoodiliselt Eestis tegutsevaid teisi selle valdkonna laboreid. Referentlabori eesmärk on tagada immunohematoloogiliste uuringute kvaliteet.
Referentteenuse osutamist korraldab Sotsiaalministeerium. Referentteenuse osutamiseks sõlmib sotsiaalminister verekeskusega, millel on käesoleva seaduse nõuetele vastav referentlabor, viieaastase tähtajaga halduslepingu, lähtudes halduskoostöö seaduses sätestatud tingimustest.
§ 20. Vere käitlemise üle riikliku järelevalve teostajad
(1) Järelevalvet vere käitlemise üle teostavad Ravimiamet ja Tervishoiuamet.
(3) Tervishoiuamet kontrollib, kas verekabinetid järgivad käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõudeid, mida kohaldatakse verekomponentide tellimisele, säilitamisele, haiglasisesele väljastamisele, immunohematoloogilistele uuringutele ja vereülekannete raviks kasutamisele ning erakorralistel asjaoludel vere kogumisele.
§ 21. Riiklikku järelevalvet teostava ametiisiku õigused ja kohustused
(1) Järelevalvet teostaval ametiisikul on oma ülesannete täitmiseks õigus:
(2) Riiklikku järelevalvet käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete täitmise üle teostatakse vähemalt kord kahe aasta jooksul.
(3) Järelevalvet teostav ametiisik esitab enne tööülesande täitmisele asumist ametitõendi.
(1) Ettekirjutus tehakse kirjalikult.
(2) Ettekirjutuses peavad olema järgmised andmed:
1) ettekirjutuse teinud isiku ees- ning perekonnanimi, ametinimetus ning järelevalveasutuse nimetus ja aadress;
2) ettekirjutuse tegemise aeg ja koht;
3) ettekirjutuse saaja nimetus ja asukoht;
4) ettekirjutuse tegemise aluseks olevad asjaolud või viide dokumendile, kus need on kajastatud, ning viide ettekirjutuse õiguslikule alusele;
6) viide võimalusele kohaldada ettekirjutusega pandud kohustuse täitmata jätmise korral haldussunnivahendit;
(3) Ettekirjutus koostatakse kahes eksemplaris, millest üks jääb ettekirjutuse koostajale ja teine kohustatud subjektile, kes annab ettekirjutusega tutvumise kohta allkirja.
(4) Ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib Ravimiamet või Tervishoiuamet kohaldada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 25 000 krooni.
(1) Ettekirjutuse tegemise peale võib järelevalveasutuse peadirektorile esitada vaide 10 tööpäeva jooksul, alates päevast, millal isik on vaidlustatavast ettekirjutusest teada saanud või oleks pidanud teada saama.
(2) Vaide esitamise korral vaatab järelevalveasutuse peadirektor vaide läbi ja teeb otsuse 14 tööpäeva jooksul vaide esitamise päevast arvates. Vaide läbivaatamisest ei saa osa võtta ametnik, kelle ettekirjutuse peale vaie on esitatud.
(3) Vaide esitamine ei vabasta kohustusest ettekirjutus täita. Järelevalveasutuse peadirektor võib kaevatava ettekirjutuse täitmise kuni vaideotsuse tegemiseni peatada, kui ilmnevad haldusmenetluse seaduse § -s 81 nimetatud asjaolud.
(4) Järelevalveasutuse peadirektoril on õigus tunnistada käesoleva seadusega või selle alusel antud õigusaktidega vastuolus olev ettekirjutus oma käskkirjaga osaliselt või täielikult kehtetuks. Kehtetuks tunnistamist tuleb käskkirjas põhjendada.
§ 24. Valeandmete tahtlik sisestamine vereteenistuse infosüsteemi
Juriidilise isiku poolt vereteenistuse infosüsteemi valeandmete tahtliku sisestamise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 12 000 krooni.
§ 25. Riikliku järelevalve teostamise takistamine
Juriidilise isiku poolt riikliku järelevalve takistamise, järelevalveks vajalike dokumentide või andmete esitamisest keeldumise või tähtaegselt esitamata jätmise või valeandmete esitamise eest või dokumentide või andmete esitamise eest sellisel kujul, mis ei võimaldanud järelevalve teostamist – karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 krooni.
(1) Käesoleva seaduse §-des 24 ja 25 nimetatud väärtegude puhul kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse seadustikku.
(2) Käesoleva seaduse §-s 24 nimetatud väärteo kohtuväline menetleja on Sotsiaalministeerium.
(3) Käesoleva seaduse §-s 25 nimetatud väärteo kohtuvälised menetlejad on Ravimiamet ja Tervishoiuamet.
§ 29–32. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
(2) Käesoleva seaduse § -d 15 ja 24 jõustuvad 2008. aasta 1. jaanuaril.
1Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2002/98/EÜ, millega kehtestatakse inimvere ja verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõuded ning muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (EÜT L 033, 08.02.2003, lk 30–40); Euroopa Komisjoni direktiiv 2003/94/EÜ, millega kehtestatakse inimestele mõeldud ravimite ning inimestele mõeldud uuritavate ravimite hea tootmistava põhimõtted ja suunised (EÜT L 262, 14.10.2003, lk 22–26); Euroopa Komisjoni direktiiv 2004/33/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiivi 2002/98/EÜ seoses teatavate tehniliste nõuetega vere ja verekomponentide osas (EÜT L 091, 30.03.2004, lk 25–39).


text:
Kui Te olete langenud kuriteo ohvriks, võite teatada sellest politseile (või prokurörile) suuliselt või kirjalikult. Te võite lasta ka mõnel teisel isikul kuriteost teatada, kui olete teda selleks kirjalikult volitanud. Allkirjastatud kirjalikus vormis volituslisatakse menetlustoimikusse.
Kuriteost võib teatada Teie asemel ka Teie abikaasa, laps või advokaat. Kui Te olete koduvägivallaohver, võib politseile kaebuse esitada ükskõik milline pereliige.
Samuti võite teatada kuriteost, kui olete kuriteo tagajärjel surnud isiku abikaasa või täiskasvanud laps.
Kui Te otsustate teatada kuriteost suuliselt, peate minema politseijaoskonda. Politseiametnik, kes Teie kuriteoteate vastu võtab, registreerib selle ja palub Teil anda oma allkirja. Allkirjastatud peab olema ka kirjalik kuriteoteade.
Kuriteoteade peab sisaldama Teie nime, ametit, kodust aadressi ja toimunu üksikasjalikku kirjeldust. Kui õigusrikkuja isik on Teile teada, peate esitama kogu teabe, mis Teil tema kohta on, ja kõik vahejuhtumiga seotud tõendid. Kuriteo uurimise ajal võite anda juhtumi kohta lisateavet.
Kui Te ei räägi või ei mõista rumeenia keelt, võite esitada kuriteoteate keeles, mida oskate, ja õigusasutus laseb selle ära tõlkida. Sellisel juhul võite paluda, et Teile saadetav kohtukutse oleks keeles, millest Te aru saate.
Pärast Teie kuriteoteate saamist edastab politsei juhtumi prokurörile, kes määrab juhtumile kordumatu numbri.
Kui Te olete teatanud kuriteost, saate jälgida oma juhtumi menetlemise kulgu, esitades selleks kirjaliku taotluse, millesse on märgitud postiaadress Rumeenias, kuhu ametiasutused peaksid saatma asjaomase teabe, või aadress, kuhu saata seda teavet sisaldav e-kiri või elektrooniline sõnum.
Kui prokurör otsustab juhtumi kohtusse viia, on Teil õigus tutvuda kohtumenetluse käigus kohtu ruumides toimikuga. Lisaks palutakse Teil ilmuda kohtusse.
Kui Te olete kannatanu, on Teil õigus saada õigusabi või kasutada esindajat.
a) Teil on kogu kriminaalmenetluse kestel õigus sellele, et Teid abistab Teie enda valitud õigusnõustaja, kellele Te ka ise maksate. Kui süüdistatav mõistetakse süüdi, saate õigusnõustaja kasutamisega tekkinud kulud süüdimõistetult sisse nõuda.
b) Soovi korral võite kasutada kogu kriminaalmenetluse vältel esindajat, välja arvatud juhul, kui Teie kohalviibimine on kohustuslik või kui prokurör või kohtunik peab Teie kohalolekut vajalikuks (nt Teie ülekuulamiseks).
c) Teatud juhtudel võidakse kriminaalmenetluse raames anda tasuta õigusabi:
kui prokurör või kohtunik leiab, et Te ei suuda enda kaitsmise eest ise hoolt kanda, ja Teil ei ole tasulist õigusnõustajat;
kui Te olete alaealine ja Teil ei ole veel täielikku teovõimet (abiellumise või kohtuotsusega);
kui Te olete langenud sellise kuriteo ohvriks nagu mõrvakatse või mõrvakatse raskendavail asjaoludel, kehavigastus, ohvrile kehavigastusi põhjustav tahtlik kuritegu (kehavigastuse mõiste on määratletud kriminaalseadustikus), vägistamine, seksuaalne rünnak, seksuaalvahekord alaealisega või alaealise seksuaalne kuritarvitamine;
kui Te olete mõrva, raskendavail asjaoludel toime pandud mõrva või mõne muu tahtliku kuriteo tagajärjel surnud isiku abikaasa, laps või ülalpeetav;
taotluse korral, kui Te olete mõne muu kuriteo ohver ja Teie igakuine sissetulek pereliikme kohta ei ole suurem riiklikust miinimumbrutopalgast. Tasuta õigusabi taotlus tuleks esitada sellele kohtule, kelle tööpiirkonnas Te elate.
Tasuta õigusabi on nimetatud juhtudel kättesaadav vaid siis, kui olete teatanud kuriteost politseile või prokurörile 60 päeva jooksul pärast kuriteo toimepanekut või, kui Teil ei olnud võimalik kuriteost teatada, 60 päeva jooksul pärast seda, kui teatamist takistavad asjaolud ära langesid.
Kui soovite saada tasuta õigusabi, peate esitama taotluse kas prokurörile või kohtule, kes astub vajalikud sammud. Tasuta õigusabi on Teile kättesaadav kuni kriminaalmenetluse lõpuni.
Te võite nõuda oma õiguskulude hüvitamist. Kohus otsustab, milline osa Teie kuludest hüvitatakse ja kes seda teeb.
Kui Te osalete menetluses kannatanuna või tsiviilhagejana (kui Teie tsiviilhagi on lubatud) ning süüdistatav mõistetakse süüdi, mõistetakse kohtualuselt (isegi kui talle teatud põhjusel karistust ei määrata) Teie õiguskulud välja.
Kui prokurör otsustab lõpetada juhtumi seda kohtusse viimata, võite tema otsuse edasi kaevata 20 päeva jooksul pärast sellise otsuse koopia saamist. Te peate esitama oma apellatsioonkaebuse kõrgema astme prokurörile.
Kui kõrgema astme prokurör lükkab Teie kaebuse tagasi, võite esitada tema otsuse peale apellatsioonkaebuse ringkonnakohtu eelkoja kohtunikule.
Te võite osaleda kriminaalmenetluses
ohvrina (kannatanuna) –
kui Te olete kandnud kuriteo tõttu kahju, võite osaleda menetluses ohvrina ja Teil on hulk allpool kirjeldatud menetlusõigusi;
tunnistajana –
kui Te ei soovi osaleda kriminaalmenetluses kannatanuna, peaksite teavitama sellest Teie juhtumit menetlevat õigusasutust, kes võib vajaduse korral ikkagi kutsuda Teid ärakuulamisele kui tunnistaja. Kui Teid kutsutakse tunnistajana ärakuulamisele, peate kohale ilmuma ja ära rääkima kõik, mida Te juhtumi kohta teate;
tsiviilhagejana –
kui Te soovite nõuda kuriteoga tekitatud kahju eest hüvitist, peate esitama tsiviilhagi, millega Teist saab kriminaalmenetluses tsiviilhageja.
Kohtuistungid on üldjuhul üldsusele avatud ja Te võite neil viibida, olenemata oma rollist menetluses. Kohus võib siiski otsustada pidada kinnise istungi, kui selle otsuse tegemiseks on piisavalt põhjust. Sellisel juhul on Teil võimalik viibida istungil vaid siis, kui olete kannatanu või tsiviilhageja.
Teie kohalolek kohtusaalis on kohustuslik üksnes juhul, kui Teid on kutsutud küsitlemisele (nt tunnistajana).
Kui Te olete langenud kuriteo ohvriks, võib Teil olla kohtusüsteemis üks järgmistest rollidest:
ohver (kannatanu) –
tsiviilhageja –
kui Te soovite nõuda kuriteoga tekitatud kahju eest hüvitist, võite esitada tsiviilhagi, millega Teist saab kriminaalmenetluses tsiviilhageja;
tunnistaja –
kui Te ei soovi osaleda kriminaalmenetluses kannatanuna, peaksite teavitama sellest Teie juhtumit menetlevat õigusasutust, kes võib vajaduse korral ikkagi kutsuda Teid ärakuulamisele kui tunnistaja. Sellisel juhul kutsutakse Teid ülekuulamisele ja Teil palutakse anda vahejuhtumi kohta üksikasjalikku teavet. Teie kohalolek ülekuulamisel on kohustuslik, kui Teid on selleks kohtusse kutsutud.
Kui Te osalete kriminaalmenetluses kannatanuna/tsiviilhagejana, on Teil hulk menetlusõigusi.
Kriminaaluurimise ajal
– Teil on õigus nõuda kuriteoga tekitatud kahju eest hüvitist. Selleks peate hakkama kriminaalmenetluses tsiviilhagejaks või esitama eraldi tsiviilhagi. Võite hakata tsiviilhagejaks ükskõik millal kriminaalluurimise jooksul.
Selleks peate esitama juhtumit menetlevale politseiametnikule või prokurörile suulise või kirjaliku taotluse. Taotluses tuleks täpsustada, millist hüvitist Te nõuate, ning esitada hüvitise nõudmise põhjused ja seonduvad tõendid.
Prokurör või politseiametnik teavitab Teid võimalusest hakata menetluses tsiviilhagejaks Teie esimesel küsitlemisel.
– Teil on õigus nõuda õiguskulude hüvitamist. Kohus otsustab, milline osa Teie kuludest hüvitatakse ja kes seda teeb.
– Teil on õigus saada teavet uurimise edenemise kohta ja juhul, kui prokurör otsustab juhtumit kohtusse mitte saata, on Teil õigus saada vastava otsuse koopia. Selleks peate esitama juhtumit menetlevale politseiametnikule või prokurörile taotluse ja märkima teabe saamiseks postiaadressi Rumeenias või aadressi, kuhu saata e-kiri või elektrooniline sõnum. Kui prokurör otsustab saata juhtumi kohtusse, kutsutakse Teid kohtusse.
– Teil on õigus suulise ja kirjaliku tõlke teenustele, kui Te ei räägi või ei mõista rumeenia keelt. Kui Te ei räägi rumeenia keelt, võimaldatakse Teil kasutada kogu kriminaalmenetluse kestel tasuta tõlki.
– Teil on õigus saada kogu kriminaalmenetluse vältel abi advokaadilt. Teatud juhtudel (nt kui prokurör leiab, et Te ei suuda enda kaitsmise eest ise hoolt kanda, kui Te olete alaealine ja ei ole veel omandanud täielikku teovõimet, kui Te olete teatud kuriteo ohver, kui Teie sissetulek jääb allapoole teatavat künnist jne (vt eespool)) on Teil õigus saada tasuta õigusabi.
– Teil on õigus kasutada kogu kriminaalmenetluse vältel esindajat, välja arvatud juhul, kui Teie kohalviibimine on kohustuslik või kui prokurör või kohtunik peab Teie kohalolekut vajalikuks (nt Teie ärakuulamiseks).
– Teil või Teie nõustajal on õigus tutvuda toimikuga. Toimikuga tutvumisel kehtivad siiski teatud reeglid, millest Teid teavitab prokuratuuri kantselei.
– Teil on õigus olla kutsutud juhtumit menetleva politseiametniku või prokuröri teostatavale küsitlemisele. Võite taotleda luba selleks, et küsitlemise ajal oleks Teie kõrval nii Teie õigusesindaja kui ka Teie enda valitud isik, kelle kohalolekust küsitlemisel oleks Teie meelest abi. Õigusasutus võib Teie taotluse tagasi lükata vaid mõistlikel alustel.
Kui Te teatate enda suhtes toime pandud kuriteost, peab õigusasutus Teid kohe ära kuulama. Kui see ei ole võimalik, tuleb Teid pärast kuriteost teatamist ära kuulata nii ruttu kui võimalik.
Olles langenud sellise kuriteo ohvriks nagu koduvägivald, vägistamine või muud liiki seksuaalne rünnak, alaealise väärkohtlemine, ahistamine või seksuaalne ahistamine, nagu ka mis tahes muul juhul, kui Teil tuleb kaitsta oma eraelu puutumatust, võite paluda, et Teid kuulaks ära Teiega samast soost isik. Õigusasutus võib Teie taotluse tagasi lükata vaid mõistlikel alustel.
– Teil on õigus esitada tõendeid ja ükskõik milliseid juhtumi lahendamisega seotud nõudeid. Te võite teha seda küsitlemise käigus või Teie juhtumit menetlevale õigusasutusele esitatavas eraldi avalduses.
– Kui õigusrikkuja on vahi alla võetud ja ta seejärel vabastatakse, on Teil õigus sellele, et Teid tema vabastamisest teavitatakse. Teile antakse teada sellest õigusest Teie esimesel küsitlemisel, kus küsitakse, kas Te soovite enda teavitamist õigusrikkuja vabastamisest.
– Te võite esitada oma juhtumi raames tehtud toiminguga seoses apellatsioonkaebuse. Kui toimingu on sooritanud politseiametnik, tuleks kaebus esitada juhtumit menetlevale prokurörile, kui aga juhtumit menetlev prokurör, tuleks kaebus esitada kõrgema astme prokurörile.
Kui Te kaebate edasi prokuröri otsuse kriminaalasi lõpetada ja Teie apellatsioonkaebus lükatakse tagasi, võite esitada tagasilükkamisotsuse peale apellatsioonkaebuse eelkoja kohtunikule.
Kriminaalmenetluse ajal
– Teil on õigus nõuda kuriteoga tekitatud kahju eest hüvitist. Selleks peate hakkama kriminaalmenetluses tsiviilhagejaks või esitama eraldi tsiviilhagi.
Kui Te olete osalenud kriminaaluurimises tsiviilhagejana, võite säilitada kohtumenetluses sama staatuse.
Kui Te ei ole osalenud kriminaaluurimises tsiviilhagejana, võite kohtumenetluses selleks siiski hakata, enne kui algab küsitlemine. Kui Teid kutsutakse kohtusse esimesele ärakuulamisele, teavitatakse Teid sellest.
Te võite taotleda kohtult tsiviilhagejaks hakkamist suuliselt või esitada selleks kirjaliku taotluse. Taotluses tuleks täpsustada, millist hüvitist Te nõuate, ning esitada hüvitise nõudmise põhjused ja seonduvad tõendid.
– Teil või Teie nõustajal on õigus tutvuda toimikuga. Toimikuga tutvumisel kehtivad siiski teatud eeskirjad, millest Teid teavitab kohtu kantselei.
– Teil on õigus olla kohtumenetluse käigus ära kuulatud. Kohus kutsub Teid ärakuulamisele ja Teile esitatakse kuriteoga seotud küsimusi. Samuti palutakse Teil ära rääkida kõik, mida Te vahejuhtumi kohta mäletate.
– Teil on õigus esitada kohtualusele, tunnistajatele ja ekspertidele nende ülekuulamisel küsimusi.
– Teil on õigus esitada vastuväiteid ja teha järeldusi juhtumiga seotud küsimustes.
– Teil on õigus esitada tõendeid ja ükskõik milliseid juhtumi lahendamisega seotud nõudeid.
– Kui õigusrikkuja on vahi alla võetud või mõistetud karistust kandma, on Teil õigus sellele, et Teid teavitatakse õigusrikkuja vabastamisest. Kui Te ei ole taotlenud enda teavitamist õigusrikkuja vabastamisest kriminaaluurimise raames toimunud esimesel küsitlemisel, kui Teid sellest õigusest teavitati, võite taotleda seda kohtult kas suuliselt või kirjalikult kohtumenetluse ajal.
– Teid teavitatakse tehtud otsusest ja Teil on õigus otsus edasi kaevata.
Kannatanul, tsiviilhagejal ja tunnistajal on kriminaalmenetluses ka hulk kohustusi, mis tulenevad õigusasutuste vajadusest selgitada juhtumi puhul välja tõde ja õigusrikkuja vastutusele võtta:
– kohustus ilmuda politseiametniku, prokuröri või kohtuniku ette, kui Teid kutsutakse ütlusi andma;
– kohustus ära rääkida kõik, mida Te vahejuhtumi kohta teate; Te peaksite olema teadlik sellest, et õigusasutustele valeandmete esitamise korral võidakse Teid süüdistada ja süüdi mõista valeütluste andmises. Kohtualuse abikaasa või lähedasena võite ütluste andmisest keelduda. Samuti võite keelduda vastamast, kui küsimused on seotud ametisaladusega, mida Te olete kohustatud hoidma;
– kohustus teavitada õigusasutusi kontaktandmete muutumisest, et nad saaksid Teile helistada ja saata Teile menetlusega seotud teateid;
– kohustus käituda viisakalt ja suhtuda istungitesse aupaklikult. Vastasel juhul võib kohus anda korralduse Teid kohtusaalist välja viia.
Nii kriminaaluurimise kui ka kohtumenetluse ajal on Teil õigus kaitsemeetmetele, kui õigusasutused leiavad, et Te võite olla ohus, või kui Te olete sellise kuriteo ohver, mis võib kahjustada Teie eraelu puutumatust või väärikust.
On väga oluline teada, et kui õigusasutused leiavad, et Te võite olla Teie esitatava teabe tõttu või muul põhjusel ohus või et Teie eraelu puutumatus või väärikus võib saada kahjustada, võivad nad võtta Teie taotluse korral või omal algatusel Teie kaitse tagamiseks teatud meetmeid, näiteks
Kohus võib otsustada kuulutada istungi kinniseks, kui seda peetakse vajalikuks, et Teid kohtumenetluse ajal kaitsta. Te võite seda ka ise kohtunikult paluda.
Kui Te olete tunnistaja, on Teil õigus ka muudele tunnistajakaitse tagamise vahenditele. Kui Te olete enda arvates ohus, peaksite teavitama sellest politseiametnikku, prokuröri või kohtunikku ning andma talle nii palju teavet kui võimalik.
Jah. Kui Te olete otsustanud menetluses osaleda, võib nii prokurör/politseiametnik kui ka kohus Teid kannatanuna/tsiviilhagejana ära kuulata.
Prokurör või politseiametnik kutsub Teid küsitlemiseks oma ametiruumidesse ning kohtumenetluse ajal kutsutakse Teid menetluse raames toimuvale ärakuulamisele.
Kriminaaluurimise ajal võite saada teavet, mis käsitleb juhtumi menetlemisel tehtavaid edusamme, ja koopia prokuröri otsusest selle kohta, kas oleks mõistlik suunata juhtum kohtusse. Selleks peate esitama juhtumit menetlevale politseiametnikule või prokurörile taotluse ja märkima teabe saamiseks postiaadressi Rumeenias või aadressi, kuhu saata e-kiri või elektrooniline sõnum.
Kohtumenetluse ajal kutsutakse Teid esimesele istungile ja Teid teavitatakse sellest, et Teil on võimalik hakata menetluses tsiviilhagejaks. Järgmistele istungitele Te enam kutset ei saa. Te saate teavet juhtumi menetlemisel tehtavate edusammude ja järgmiste istungite toimumise kuupäevade kohta istungitel käies ja toimikuga tutvudes. Kui Teid on vaja küsitleda, saate Te siiski kutse.
Teile saadetakse tehtud otsuse koopia.
Kui Te ei mõista rumeenia keelt, esitatakse Teile otsuse kokkuvõte (ülevaade kohtu otsusest ilma ulatuslike põhjendusteta) keeles, millest Te aru saate. Põhjendused esitatakse Teile rumeenia keeles ja Te võite kasutada Teile kättesaadavaid tõlketeenuseid, et lasta need ära tõlkida.
Jah, Teil või Teie nõustajal on õigus tutvuda toimikuga. Selleks peate minema selle prokuratuuri või kohtu kantseleisse, kus Teie toimikut hoitakse, ja esitama vastava taotluse.
Toimikuga tutvumisel kehtivad siiski teatud eeskirjad, millest Teid teavitab kantselei.
Teil on õigus saada teavet tunnistajakaitse programmiga liitumise tingimuste ja korra kohta.
Te võite ühendust võtta erinevate asutustega vastavalt sellele, millisesse kannatanute kategooriasse Te kuulute.
Naiste ja meeste võrdsete võimalust amet (Agenția Națională pentru Egalitate de Șanse între Bărbați și Femei – ANES)
Amet pakub eri liiki teenuseid, näiteks
tasuta anonüümne telefoniliin koduvägivalla ohvritele (ööpäev läbi töötav kõnekeskus): 0800 500 333
spetsiaalsed sotsiaalteenused koduvägivalla ohvrite turvakeskustes
koduvägivalla ohvrite nõustamine, teavitamine ja suunamine
Aadress: 5 Intrarea Camil Petrescu, 1st District, Bucharest
Siseministeeriumi (Ministerul Afacerilor Interne) juures tegutsev riiklik inimkaubanduse vastase võitluse amet (Agenția Națională împotriva Traficului de Persoane – ANITP)
Apellatsioonikohtute võrgustik hõlmab 15 piirkondlikku keskust. Iga keskus tegutseb apellatsioonikohtu juures.
ööpäev läbi töötav tasuta abitelefon, mis võimaldab kodanikel saada teavet ja teavitada võimalikest inimkaubanduse juhtumitest: 0 800 800 678 (siseriiklik tasuta number) ja +4 021 313 3100 (välismaalt helistamiseks), kõnesid võetakse vastu esmaspäevast reedeni ajavahemikus 8.00–16.00
asjaomaste ametiasutuste teavitamine võimalikest inimkaubanduse juhtumitest
ohvrite abistamine 15 piirkondliku keskuse vahendusel
Aadress: 20 Ion Câmpineanu St., 5th floor, 1st District, Bucharest
Töö ja sotsiaalõiguse ministeeriumi (Ministerul Muncii și Justiției Sociale) juures tegutsev riiklik tööhõiveamet (Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă – ANOFM)
Amet pakub oma territoriaalsete üksuste vahendusel registreeritud tööotsijatele, sealhulgas neile, kes on langenud kuriteo, eelkõige inimkaubanduse ohvriks, tööhõive- ja koolitusteenuseid.
20-22 Avalanșei St., 4th District, Bucharest, 040305
Justiitsministeeriumi (Ministerul Justiției) alluvusse kuuluv riiklik kriminaalhoolduse direktoraat (Direcția Națională de Probațiune – DNP)
Direktoraadi koordineerimisel tegutseb 42 kriminaalhooldustalitust. Need talitused tegutsevad tavaliselt riigiasutuste (kohtute, maakondade volikogude ja kontrollikodade jne) ruumides.
Talitused pakuvad järgmisi teenuseid:
taotluse korral tasuta psühholoogiline nõustamine isikule, kes on langenud sellise kuriteo ohvriks nagu mõrvakatse või mõrvakatse raskendavail asjaoludel, koduvägivald, ohvrile kehavigastusi põhjustav tahtlik kuritegu, vägistamine, seksuaalne rünnak, seksuaalvahekord alaealisega või alaealise seksuaalne kuritarvitamine, alaealise väärkohtlemine või haavatavate isikutega kaubitsemine, haavatavate isikute ärakasutamine või katse seda teha.
muud liiki abi: nõustamine töö leidmiseks või kursustel või kutsalasel koolitusel osalemiseks, abistamine ühenduse võtmisel vabaühendustega ning sotsiaaltöö ja lastekaitse peadirektoraadiga muude ohvriabiteenuste saamiseks jne.
Rumeenia politsei peainspektsioon (Inspectoratul General al Poliției Române –IGPR)
Inspektsioon, millel on territoriaalsed üksused vaid piiriäärsetes maakondades, pakub riikliku inimkaubanduse vastase võitluse ameti taotlusel tuge, et aidata ohvril osaleda kriminaalmenetluse teatud etappides.
Politsei teavitab Teid õigustest, mis Teil ohvrina on.
Peale selle võivad peainspektsiooni eristruktuurid pakkuda menetluse ajal füüsilist kaitset.
Töö ja sotsiaalõiguse ministeeriumi juures tegutsev laste õiguste kaitse ja adopteerimise eest vastutav riiklik asutus (Autoritatea Națională pentru Protecția Drepturilor Copilului și Adopție – ANPDCA)
See asutus koordineerib riiklike laste õiguste kaitse strateegiate elluviimist ja kooskõlastab selles valdkonnas rakendatavat metoodikat. Lastekaitsesüsteem on detsentraliseeritud, kuivõrd sotsiaaltöö ja lastekaitse peadirektoraadid annavad aru maakondade volikogudele või Bukaresti omavalitsusüksuste volikogudele.
Sotsiaaltöö ja lastekaitse peadirektoraadid pakuvad mitmesuguseid teenuseid, nagu lastevastase vägivalla juhtumite hindamine ja väljatöötatud kava kohaste teenuste osutamine / nende osutamise hõlbustamine, puudega laste komplekshindamine, teiste puudega isikute komplekshindamine, sotsiaalkiirabi, sotsiaaltoe telefon, sotsiaalteenused koduvägivalla ja inimkaubanduse ennetamiseks, eri asutuste spetsiaalsed sotsiaalteenused.
Kontaktandmed: http://www.copii.ro/?lang=en
Valitsusvälised organisatsioonid (vabaühendused)
Inimkaubanduse valdkonnas:
Asociația de Dezvoltare a Practicilor Alternative pentru Reintegrare și Educație, Bukarest
Sihtasutus People to People, Oradea, e-post: office@people2people.ro
Micu Bogdan Foundation - Brașov: e-post: office@fundatiamicubogdan.ro
Koduvägivalla ennetamise ja kontrolli valdkonnas:
Laste õiguste kaitse valdkonnas:
Aadress: 3 Intr. Ștefan Furtună, 1st District, 010899, Bucharest, Romania
Sotsiaalsed Alternatiivid (Alternative Sociale)
Isik, kes on kandnud kuriteo tõttu kahju, võib võtta ühendust politseiga, valides ühtse riikliku hädaabinumbri 112.
Riikliku inimkaubanduse vastase võitluse ameti roheline liin (TelVerde): 0800 800 678 (siseriiklik number) ja 0040213133100 (välismaalt helistamiseks), kõnesid võetakse vastu esmaspäevast reedeni ajavahemikus 8.00–16.00
Tasuta abitelefon lastele: 11611, kõnesid võetakse vastu esmapäevast pühapäevani ajavahemikus 8.00–24.00
Rumeenia seaduste kohaselt on inimkaubanduse ohvritel õigus tasuta kaitsele ja abile.
Tasuta on ka abi, mida pakub koduvägivalla ohvritele naiste ja meeste võrdsete võimaluste amet.
Samuti pakub ohvritele tasuta abi riiklik kriminaalhoolduse direktoraat.
Tasuta antakse abi ka lastele, kes on langenud vägivalla ohvriks.
Vt eespool esitatud vastused.
Lapsohvritel on õigus igat liiki teenustele (meditsiiniteenused, psühholoogilise nõustamise teenused jne).

matches: Kohus Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus


text:
Probleemtoodetes keelatud ohtlike ainete täpsustav loetelu ning probleemtoodetele kehtestatud keelud ja piirangud - sisukord
§ 2 Probleemtoodetes keelatud ohtlike ainete loetelu
§ 3 Akudele ja patareidele kehtestatud piirangud
§ 4 PCB-sid sisaldavate seadmete kasutamise keelu rakendamise tähtajad
§ 5 Mootorsõidukitele ja nende osadele kehtestatud piirangud
§ 6 Mootorsõidukitele ja nende osadele kehtestatud piirangute kehtivuse tähtajad
§ 7 Elektri- ja elektroonikaseadmetele ja nende osadele kehtestatud piirangud
§ 9 Määruse kohaldamine
21.12.2006 RT I 2006, 60, 447 31.12.2006
21.06.2007 RT I 2007, 42, 310 01.07.2007, osaliselt 26.09.2008.a.
22.10.2009 RT I 2009, 50, 341 02.11.2009
[RT I 2007, 42, 310 - jõust. 01.07.2007]
4) teatud probleemtoodete kasutusalad, tehnilised tingimused ja nõuded, mille puhul ei kehti probleemtoodete turule laskmise keeld.
1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 689/2008 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (ELT L 204, 31.07.2008, lk 1–35) nimetatud keelustatud tööstuskemikaale;
[RT I 2009, 50, 341 - jõust. 02.11.2009]
[RT I 2007, 42, 310 - jõust. 26.09.2008]
2) masinaehitusalumiinium, milles plii sisaldus legeeriva elemendina on kuni 1,5 massiprotsenti, kui see on mõeldud enne 1. juulit 2008. a turule lastud mootorsõidukite tehnohooldustööde jaoks;
5) laagriliuad ja -puksid, milles plii on legeeriv element, kui need on mõeldud enne 1. juulit 2008. a turule lastud mootorsõidukite tehnohooldustööde jaoks;
8) ülekandeseadmetes kasutatavate elastomeeride sidumisvahendid pliisisaldusega kuni 0,5 massiprotsenti, kui need on mõeldud enne 1. juulit 2009. a turule lastud mootorsõidukite tehnohooldustööde jaoks;
9) elektroonilistes plaatides ja muudes seadmetes, välja arvatud klaasil, pliid ja pliiühendeid sisaldav joodis, kui see pärineb sõidukitest, millele on tüübikinnitus antud enne 31. detsembrit 2010. a, või need on mõeldud eespool nimetatud sõidukite tehnohooldustööde jaoks;
10) [Kehtetu – RT I 2009, 50, 341 - jõust. 02.11.2009]
11) pliid sisaldavad klapipesad, kui need on mõeldud enne 1. juulit 2007. a turule lastud mootorsõidukite tehnohooldustööde jaoks;
14) kuuevalentse kroomi ühendeid sisaldavad korrosioonivastased katted, kui need on mõeldud enne 1. juulit 2007. a turule lastud mootorsõidukite tehnohooldustööde jaoks;
15) kuuevalentse kroomi ühendeid sisaldavad korrosioonivastased katted polt-mutter-ühendustele šassiirakendustes, kui need on mõeldud enne 1. juulit 2008. a turule lastud mootorsõidukite tehnohooldustööde jaoks;
17) elavhõbedat sisaldavad lahenduslambid esilaternates, kui need pärinevad sõidukitest, millele on tüübikinnitus antud enne 1. juulit 2012. a, või need on mõeldud eespool nimetatud mootorsõidukite tehnohooldustööde jaoks;
19) juhiabisüsteemides kasutatavad kaadmiumi sisaldavad klaasmaatriksite optilised osad, kui need on mõeldud enne 1. juulit 2007. a turule lastud mootorsõidukite tehnohooldustööde jaoks;
20) masinaehitusalumiinium, milles plii sisaldus legeeriva elemendina on kuni 2 massiprotsenti, kui see on mõeldud enne 1. juulit 2005. a turule lastud mootorsõidukite tehnohooldustööde jaoks;
25) elavhõbedat sisaldavad fluorestsentslambid armatuurlaua ekraanides, kui need pärinevad sõidukitest, millele on tüübikinnitus antud enne 1. juulit 2012. a, või need on mõeldud eespool nimetatud sõidukite tehnohooldustööde jaoks.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 sätestatud erandeid ei kohaldata järgmistele pliid sisaldavatele mootorsõidukite osadele:
3) paragrahvi 5 lõike 3 punktides 17 ja 25 nimetatud materjalide ja osade suhtes alates 1. juulist 2012. a.
10) kaadmiumi ja selle ühendeid sisaldavad elektrikontaktid ning kaadmiumi sisaldavad pinnakatted, välja arvatud kasutusjuhtudel, mis on keelatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ, XVII lisaga (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1–850);
12) [Kehtetu – RT I 2009, 50, 341 - jõust. 02.11.2009]
33) kaadmiumi sisaldavad sulamid elektrilis-mehaanilistes joodisühendustes elektrijuhtidega, mis asuvad otse võnkepoolil muundurites, mida kasutatakse võimsates valjuhääldites helirõhu väärtusega alates 100 dB (A);
35) pliioksiidi sisaldav paagutatud tihend, mida kasutatakse argoon- ja krüptoonlaserseadmete akende valmistamisel.
(5) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 6 nimetatud keeldu ei kohaldata enne 1. juulit 2008. a turule lastud dekabromodifenüüleetri (10-BDE) polümeere sisaldavatele osadele, mida kasutatakse elektri- ja elektroonikaseadmete remondiks, ning seadmetele, mis on ette nähtud korduskasutamiseks.
§ 8. Paragrahvi 7 lõike 3 punktis 8 nimetatud erandit kohaldatakse kuni aastani 2010.
[Kehtetu – RT I 2007, 42, 310 - jõust. 01.07.2007]
(2) [Kehtetu – RT I 2007, 42, 310 - jõust. 01.07.2007]
(3) [Kehtetu – RT I 2007, 42, 310 - jõust. 01.07.2007]
Euroopa Komisjoni otsus 2006/692/EÜ, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/95/EÜ lisa kuuevalentse kroomi kasutusviiside erandite osas (ELT L 283, 14.10.2006, lk 50–51);
Euroopa Komisjoni otsus 2008/385/EÜ, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/95/EÜ lisa plii ja kaadmiumi kasutusviiside erandite osas (ELT L 136, 24.05.2008, lk 9–10);
Euroopa Komisjoni otsus 2008/689/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa (ELT L 225, 23.08.2008, lk 10–13).

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 9
§ 8