Pärnu linna ehitusmäärus | A.M.T. Invest OÜ
EsilehtEttevõttestEhitusmäärusedPärnu linna ehitusmäärus
Pärnu linna ehitusmäärus
Vastu võetud 19.06.2003 nr 27
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 29, planeerimisseaduse § 5 ning ehitusseaduse § 19 lõike 4 alusel.
(1) Pärnu linna ehitusmääruse (edaspidi määrus ) ülesanne on planeerimisseaduse ja ehitusseaduse rakendamiseks Pärnu linna siseste ülesannete jaotuse määramine planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel ning kohalikke olusid arvestades linna või selle osa planeerimise ja ehitamise üldiste põhimõtete ja reeglite seadmine ning planeerimisseaduse ja ehitusseaduse nõuete täpsustamine.
(2) Määrus reguleerib Pärnu Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu), Pärnu Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus ) ja teiste isikute vahelisi suhteid planeeringute koostamisel, ehituslikul projekteerimisel, ehitamisel ja ehitiste kasutamisel.
Pärnu linna ehitusmääruses kasutatakse mõisteid alljärgnevas tähenduses:
1) Vastav ajaleht on regulaarselt ilmuv maakonnaleht või üleriigilise levikuga päevaleht, mis on linnavalitsuse poolt määratud Pärnu linna kui kohaliku omavalitsusüksuse ametlike teadete avaldamise kohaks.
3) Üldplaneeringu või detailplaneeringu projekt on kehtestamata planeering.
4) Üldplaneeringu muutmise ettepanek on ettepanek üldplaneeringu strateegiliste põhisuundade või maakasutuse sihtotstarbe linnaehituslikult olulises ulatuses muutmiseks.
6) Lähteülesanne on linnavolikogu või linnavalitsuse kinnitatud dokument, milles määratakse ära Pärnu linna kui kohaliku omavalitsusüksuse lähteseisukohad planeeringu koostamiseks, konkretiseeritakse planeeringu koostamise eesmärk ja planeeringu vormistamise nõuded.
7) Miljööväärtusega hoonestusala on üldplaneeringu või detailplaneeringuga määratletud ala, milles on ära määratud vähemalt kolm olulist komponenti, mis on iseloomulikud antud alale ning mille terviklik miljöö kuulub säilitamisele oma ajalooliselt väljakujunenud tänavavõrgu, haljastuse, hoonestusviisi, ühtse ja omanäolise arhitektuuri või muu avaliku huvi tõttu.
13) Väikeehitiseks loetakse järgmisi hooneid ja rajatisi:
– ehitis, mis on kuni 60 m2 ehitusaluse pindalaga ja maapinnast kuni 5 m kõrgusega, asub ühel kinnistul ning millel ei ole avalikkusele suunatud funktsioone;
– olemasolevate ehitiste teenindamiseks vajalik tehnovõrgu rajatis kuni tehnovõrgu omanikule või valdajale kuuluva liini, trassi või liinirajatisega ühendamis- või liitumispunktini;
– olemasoleva tehnokommunikatsiooni täiendamiseks paigaldatav või ehitatav võrguettevõtjale kuuluv elektrikilp, vee-ettevõtjale kuuluv pumpla vms.
15) Üksikelamu on ühel krundil paiknev kuni kahe korteriga elamu.
19) Korterelamu on kolme või enama korteriga elamu.
PÄRNU LINNAVOLIKOGU, LINNAVALITSUSE JA LINNAVALITSUSE STRUKTUURIÜKSUSTE PÄDEVUS PLANEERIMIS- JA EHITUSVALDKONNA KORRALDAMISEL
1) linna üldise ehituspoliitika suunamine ja kujundamine, lähtudes linna üldplaneeringust ning arengukavast;
2) linna ehitusmääruse kehtestamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine;
3) üldplaneeringu algatamine ja selle lähteülesande kinnitamine, üldplaneeringu projekti vastuvõtmine, üldplaneeringu avaliku väljapaneku väljakuulutamine ning üldplaneeringu kehtestamine;
4) detailplaneeringu algatamine, lähteülesande kinnitamine ning detailplaneeringu projekti vastuvõtmine, välja arvatud käesoleva määruse § 4 punktis 3 sätestatud juhul;
5) detailplaneeringu kehtestamine, välja arvatud määruse § 4 punktis 4 sätestatud juhtudel,
7) kinnisasja sundvõõrandamise taotluse esitamine.
Linnavalitsuse pädevuses on:
1) linna üldise ehituspoliitika elluviimine;
3) detailplaneeringu algatamine, lähteülesande kinnitamine ning detailplaneeringu projekti vastuvõtmine, kui detailplaneering koostatakse vastavuses kehtestatud üldplaneeringuga, välja arvatud muinsuskaitse- või miljööväärtuslikul alal, looduskaitse all oleval alal ning ranna- ja kaldaalal;
4) detailplaneeringu kehtestamine, välja arvatud muinsuskaitse- või miljööväärtuslikul alal, looduskaitse all oleval alal ning ranna- ja kaldaalal, kui:
– detailplaneering on koostatud vastavuses kehtestatud üldplaneeringuga ja kõigi avalikul väljapanekul esitatud vastuväidetega on arvestatud;
– detailplaneeringu koostamisel on planeeringu avalikustamise nõue kooskõlas planeerimisseaduse §-ga 22 asendatud planeeritava krundi ja naaberkruntide omanike kooskõlastustega;
6) lepingu sõlmimine huvitatud isikuga detailplaneeringu koostamise kohta;
10) Pärnu linna kohta koostatavate planeeringute vormistamisel kasutatavate ühtsete tingmärkide, planeeringute kihtide ja värvide jaotuse kinnitamine;
11) Pärnu linna topo-geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistööde korra kehtestamine ning digitaalmõõdistuste kihtide ja värvide jaotuse kinnitamine.
§ 5. Planeerimisosakonna pädevus
(1) Planeerimisosakonna pädevuses maa-alade planeerimisel on:
2) üldplaneeringu ja detailplaneeringu lähteülesande väljatöötamine;
3) planeeringu algatamiseks, lähteülesande kinnitamiseks, planeeringu projekti vastuvõtmiseks ja planeeringu kehtestamiseks linnavalitsuse korralduse või linnavolikogu otsuse eelnõu ettevalmistamine;
13) detailplaneeringu koostamise vajalikkuse üle otsustamine ja projekteerimistingimuste väljastamine planeerimisseaduse § 9 lõikes 10 sätestatud juhtudel.
(2) Planeerimisosakonna pädevuses ehitusvaldkonna korraldamisel on:
1) ehitusgeoloogiliste ja geodeetiliste tööde teostamise korraldamine Pärnu linnas;
4) ehitusloa ja kirjaliku nõusoleku taotluste menetlemine ning ehitusloa ja kirjaliku nõusoleku väljastamine;
7) ehitusjärelevalve teostamine.
§ 6. Majandusosakonna pädevus
Majandusosakonna pädevuses ehitusvaldkonna korraldamisel on:
1) kaevelubade väljastamine, kui ehitustööde tegemiseks on vaja teostada linnavolikogu määrusega kehtestatud «Pärnu linna kaevetööde eeskirja» kohaseid kaevetöid;
2) teede ja tänavate sulgemise loa väljastamine.
§ 7. Linnaarhitekti pädevus
Linnaarhitekti pädevuses on:
1) linnaarhitekti teenistuse töö sisuline juhtimine;
2) üldplaneeringu koostamise juhtimine;
3) planeerimisosakonna poolt koostatava detailplaneeringu koostamise juhtimine;
4) linnavalitsuse kui detailplaneeringu tellija õiguste esindamine, kui üldplaneeringut muutva detailplaneeringu koostamine on tellitud projekteerimisettevõtjalt;
5) detailplaneeringu koostamise vajalikkuse üle otsustamine ja projekteerimistingimuste väljastamine planeerimisseaduse § 9 lõike 10 punktides 1–3 sätestatud juhtudel;
6) planeeringute avalike arutelude läbiviimine;
7) projekteerimistingimuste kinnitamine ja projekteerimistingimuste kehtivusaja pikendamine;
8) väikeehitiste püstitamise kooskõlastamine ehitise arhitektuurse sobivuse osas enne planeerimisosakonna poolt ehitise püstitamiseks kirjaliku nõusoleku väljastamist;
9) olemasolevate hoonete välisilmet muutvate (rõdude või lodžade kinniehitamine vms) ehitusprojektide kooskõlastamine.
(1) Üldplaneering koostatakse kogu linna territooriumi või selle osade kohta. Üldplaneeringu koostamise aluseks on kehtestatud maakonnaplaneering ja linna arengukava.
1) teemaplaneeringuna kehtiva üldplaneeringu täpsustamiseks ja täiendamiseks, lähtudes planeerimisseaduse § 8 kolmandas lõikes sätestatud üldplaneeringu eesmärkidest;
2) huvitatud kohalike omavalitsuste vahelisel kokkuleppel linna ja linnaga piirnevate valdade territooriumite või nende osade kohta.
(5) Üldplaneeringu algatab ja lähteülesande kinnitab linnavolikogu ning üldplaneeringu koostamist korraldab linnaarhitekt.
(7) Üldplaneeringuga määratakse linnaeelarvest finantseeritavate detailplaneeringute koostamise vajadus ja järjestus ning näidatakse majanduslikud võimalused üldplaneeringu elluviimiseks.
§ 9. Üldplaneeringu algatamine ja koostamise korraldamine, planeeringust informeerimine
(1) Planeerimisosakond informeerib avalikkust kavatsetavatest üldplaneeringutest vastavas ajalehes vähemalt üks kord aastas.
(3) Linnavalitsus annab planeeringu algatamise ettepaneku alusel oma seisukoha üldplaneeringu koostamise vajaduse kohta.
(4) Kui linnavalitsus toetab üldplaneeringu koostamise algatamise ettepanekut, koostab planeerimisosakond kahe kuu jooksul üldplaneeringu lähteülesande ja linnavolikogu otsuse eelnõu üldplaneeringu algatamise ja lähteülesande kinnitamise kohta või lähteülesande koostamine tellitakse teenusena pädevalt spetsialistilt. Lähteülesande võib koostada ja kinnitada eraldi otsusega pärast üldplaneeringu algatamise otsuse linnavolikogu poolt vastuvõtmist.
(5) Linnavalitsus otsustab planeerimisosakonna poolt ettevalmistatud üldplaneeringu algatamise otsuse eelnõu esitamise linnavolikogule.
(6) Üldplaneeringu algatab ja lähteülesande kinnitab linnavolikogu.
(7) Üldplaneeringu koostamist korraldab linnaarhitekt. Planeerimisosakond koostab üldplaneeringu projekti või eelarves vastavaks otstarbeks ette nähtud rahaliste vahendite olemasolu korral tellib planeerimisosakond üldplaneeringu koostamise pädevalt projekteerimisettevõttelt.
(9) Planeerimisosakond teatab üldplaneeringu algatamisest, annab informatsiooni planeeritava maa-ala suuruse ja asukoha kohta ning tutvustab algatatud planeeringu eesmärke vastavas ajalehes ühe kuu jooksul pärast planeeringu algatamise otsuse tegemist.
(10) Planeerimisosakond informeerib maavanemat algatatud üldplaneeringust kahe nädala jooksul.
§ 10. Üldplaneeringu koostamine, vastuvõtmine ja avalikustamine
(1) Üldplaneering koostatakse koostöös planeeritava maa-ala naabrusesse jäävate kohalike omavalitsuste ja Pärnu maavanemaga.
(2) Üldplaneeringu lähteseisukohtade ja eskiislahenduste tutvustamiseks korraldab planeerimisosakond avalikke arutelusid, mille toimumisest informeerib avalikkust vastavas ajalehes.
(3) Enne vastuvõtmist kooskõlastatakse üldplaneeringu projekt planeeritava maa-ala naabrusesse jäävate kohalike omavalitsustega ja Pärnumaa keskkonnateenistusega. Kui planeeringualal asub riikliku kaitse alla võetud maa-ala või üksikobjekt või kui planeeringuga tehakse ettepanek selle kaitse alla võtmiseks, kooskõlastatakse üldplaneeringu projekt vastava riigiasutusega või kaitseala valitsejaga. Kooskõlastamise korraldab planeerimisosakond.
(4) Linnavalitsus otsustab kahe nädala jooksul planeerimisosakonna poolt ettevalmistatud üldplaneeringu projekti vastuvõtmise otsuse eelnõu esitamise linnavolikogule.
(5) Linnavolikogu võtab vastu otsuse üldplaneeringu projekti vastuvõtmise ja avalikule väljapanekule suunamise kohta.
(6) Planeerimisosakond korraldab üldplaneeringu avaliku väljapaneku ning teatab vastavas ajalehes avaliku väljapaneku koha, alguse ja kestuse hiljemalt üks nädal enne avaliku väljapaneku algust. Teade avaliku väljapaneku toimumise kohta pannakse üles ka planeerimisosakonna hoones Uus tn 5 vähemalt üks nädal enne avaliku väljapaneku algust.
(8) Planeerimisosakond tagab avaliku väljapaneku ajal kogu tööaja jooksul huvitatud isikute juurdepääsu planeerimisosakonna käsutuses olevatele üldplaneeringuga seotud materjalidele ja informatsioonile, välja arvatud riigisaladusega seotud informatsioonile.
(10) Planeeringu avaliku väljapaneku ajal posti või elektronpostiga saadetud ettepanekuid ja vastuväiteid esitanud isikutele teatab planeerimisosakond projekteerija ja linnavalitsuse seisukoha saadetud ettepanekute ja vastuväidete kohta ning teatab avaliku arutelu toimumise aja ja koha kahe nädala jooksul pärast üldplaneeringu avaliku väljapaneku lõppemist. Seisukoht teatatakse posti teel saadetud ettepanekute ja vastuväidete puhul tähtsaadetisena edastatud kirjaga ning elektronpostiga saadetud ettepanekute ja vastuväidete puhul elektronpostiga.
(11) Planeerimisosakond korraldab üldplaneeringu avaliku väljapaneku tulemuste arutamiseks avaliku arutelu ühe kuu jooksul pärast avaliku väljapaneku lõppemist. Planeerimisosakond avaldab informatsiooni avaliku arutelu toimumise aja ja koha kohta vastavas ajalehes.
(12) Kui üldplaneeringu avalikul väljapanekul esitati planeeringu kohta kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid, avaldab planeerimisosakond informatsiooni avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemuste kohta vastavas ajalehes kahe nädala jooksul avaliku arutelu toimumise päevast arvates.
(13) Planeerimisosakond korraldab üldplaneeringu projektis vajalike paranduste ja täienduste tegemise avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemuste alusel.
(14) Planeerimisosakond esitab parandatud üldplaneeringu projekti maavanemale järelevalve teostamiseks.
(15) Kui avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemuste alusel tehtud parandused ja täiendused muudavad üldplaneeringu põhilahendusi, kooskõlastab planeerimisosakond planeeringu projekti uuesti isiku ja asutusega, keda muudatus puudutab, ning kordab üldplaneeringu avalikku väljapanekut ja avalikku arutelu.
§ 11. Üldplaneeringu kehtestamine ja ülevaatamine
(1) Linnavalitsus otsustab kahe nädala jooksul planeerimisosakonna poolt ettevalmistatud üldplaneeringu kehtestamise otsuse eelnõu esitamise linnavolikogule.
(2) Linnavolikogu kehtestab üldplaneeringu pärast selle avalikustamist ning maavanema poolt heakskiitmist.
(3) Planeerimisosakond teatab kahe nädala jooksul üldplaneeringu kehtestamisest vastavas ajalehes.
(4) Planeerimisosakond saadab ühe kuu jooksul planeeringu kehtestamisest arvates üldplaneeringu kehtestamise otsuse ärakirja ja kehtestatud planeeringu Pärnu maavanemale.
(5) Planeerimisosakond saadab ühe kuu jooksul planeeringu kehtestamise päevast arvates informatsiooni üldplaneeringu kehtestamisega jõustunud maakasutus- ja ehitustingimuste ning nende kitsenduste kohta riigi maakatastri pidajale.
(6) Planeerimisosakond teatab tähtsaadetisena edastatud kirjaga üldplaneeringu kehtestamisest ühe nädala jooksul kehtestamise otsuse vastuvõtmise päevast arvates:
(7) Linnavolikogu vaatab kehtestatud üldplaneeringud üle ning esitab ülevaatuse tulemused maavanemale hiljemalt kuue kuu jooksul pärast kohalike omavalitsuste korralisi valimisi.
(8) Kehtestatud planeeringute ülevaatamise tulemustest informeerib linnavolikogu avalikkust vastavas ajalehes.
§ 12. Detailplaneering
(1) Detailplaneering koostatakse lähiaastate ehitustegevuse ja maakasutuse aluseks linna territooriumi osa kohta. Linna territooriumi osa on vastavalt vajadusele üks või mitu krunti, kvartal või suurem maa-ala.
(2) Detailplaneeringu koosseisus peab olema vähemalt üks detailplaneeringu lahendusi illustreeriv joonis, et muuta planeering avalikustamisel ja otsustamisel osalejatele arusaadavamaks. Kui eskiisi tutvustamise või planeeringu koostamise käigus ilmneb üldsuse kõrgendatud huvi detailplaneeringu vastu, võib planeerimisosakond detailplaneeringu kooskõlastamiseks ja vastuvõtmiseks esitamise järel nõuda detailplaneeringu koostajalt detailplaneeringut illustreerivate täiendavate jooniste või makettide lisamist. Täiendavad joonised või maketid tuleb esitada enne detailplaneeringu avalikustamist.
(5) Kehtestatud detailplaneering on ehitiste projekteerimise aluseks detailplaneeringu koostamise kohustuse korral.
(6) Detailplaneering ei ole kohustuslik:
1) üksikelamu kõrvalhoonete ja teiste, kuni 20 m2 ehitusaluse pindalaga väikehoonete ehitamiseks või laiendamiseks ehitusprojekti koostamiseks;
2) olemasolevate hoonete, v.a tööstushooned, laiendamiseks kuni 33 % ulatuses nende maapealsest kubatuurist ning selleks ehitusprojekti koostamiseks;
3) rajatiste ehitamiseks ja selleks ehitusprojekti koostamiseks.
(7) Linnavolikogu võib põhjendatud vajaduse korral algatada detailplaneeringu koostamise käesoleva paragrahvi lõike 6 punktides 1 ja 2 sätestatud juhtudel.
(8) Linnaarhitekt võib lubada, välja arvatud riikliku kaitse alla võetud maa-alal ja miljööväärtuslikul hoonestusalal, ilma detailplaneeringut koostamata:
2) olemasoleva hoonestuse vahele jäävale ühele krundile üksikelamu ehitusprojekti koostamist ja püstitamist, kui uue üksikelamu projekteerimisel ja ehitamisel järgitakse piirkonna hoonestuslaadi ja planeerimispõhimõtteid; olemasoleva hoonestuse vahele jäävale ühele tühjale krundile korterelamu ehitusprojekti koostamist ja püstitamist, kui uue elamu korruselisus ja ehitusalune pindala järgib olemasolevate hoonete vastavaid näitajaid.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 8 sätestatud juhtudel tuleb enne detailplaneeringu nõudmist kaaluda, kas võimalik avalik huvi kaalub üles detailplaneeringu koostamisele kulutatava aja ja rahalised vahendid. Detailplaneeringu koostamise vajalikkuse põhjendus peab kajastuma detailplaneeringu lähteülesandes.
§ 13. Detailplaneeringu koostamise algatamine ja korraldamine, detailplaneeringust informeerimine
(1) Planeerimisosakond informeerib avalikkust kavatsetavatest detailplaneeringutest vastavas ajalehes vähemalt üks kord aastas.
(2) Detailplaneeringu algatamise ettepaneku võib teha igaüks, esitades vormikohase avalduse planeerimisosakonnale. Avalduse vormi kinnitab planeerimisosakonna juhataja oma käskkirjaga.
3) juhul, kui taotletakse algatada üldplaneeringu muutmise ettepanekut sisaldavat detailplaneeringut, lisatakse avaldusele üldplaneeringu muutmise vajadust põhjendavad dokumendid või seletuskiri;
(4) Lisade vajalikkusest teatab planeerimisosakond viivitamatult avalduse esitajale. Avaldus loetakse esitatuks viimase nõutud dokumendi esitamise kuupäevaga.
(5) Planeerimisosakond koostab avalduse esitamise päevast arvates kahe nädala jooksul detailplaneeringu lähteülesande ning linnavalitsuse või linnavolikogu haldusakti eelnõu detailplaneeringu algatamise ja lähteülesande kinnitamise kohta. Üldplaneeringu muutmise ettepanekut sisaldava detailplaneeringu lähteülesandes tuleb ära näidata üldplaneeringu muutmise vajaduse põhjendus.
(6) Detailplaneeringu algatab vastavalt määruse § 3 punktile 4 kas linnavolikogu või linnavalitsus.
(7) Kui detailplaneeringu koostamise algatamise ettepanekus taotletakse detailplaneeringu koostamise finantseerimist Pärnu linna eelarve vahenditest, algatatakse detailplaneering ainult juhul, kui taotletava planeeringu koostamine on eelarves ette nähtud.
(8) Linnavalitsus otsustab kahe nädala jooksul planeerimisosakonna poolt ettevalmistatud detailplaneeringu algatamise otsuse eelnõu suunamise linnavolikogule.
(9) Kui tehakse ettepanek üldplaneeringu muutmise ettepanekut sisaldava detailplaneeringu algatamiseks ning linnavalitsus ettepanekut ei toeta, valmistab planeerimisosakond ette detailplaneeringu algatamisest keeldumise motiveeritud otsuse eelnõu. Otsuse eelnõule lisatakse algatamise ettepanek ning muud asjas kogutud ja keeldumist põhjendavad dokumendid. Algatamisest keeldumise otsusele lähteülesannet ei lisata.
(10) Detailplaneeringu lähteülesandes määratakse:
5) keskkonnamõju hindamise vajalikkus lähtudes sellest, kas detailplaneeringu elluviimisega võib kaasneda oluline keskkonnamõju;
7) planeeringu lähteseisukohtade ja eskiislahenduste avaliku tutvustamise vajadus;
8) detailplaneeringu projekti vastuvõtmiseks vajalikud kooskõlastused.
(11) Detailplaneeringu lähteülesanne kehtib kaks aastat. Lähteülesande aegumist arvestatakse kuni detailplaneeringu projekti vastuvõtmise otsuse tegemiseni.
(12) Lähteülesandele kirjutavad alla selle koostajad ja planeerimisosakonna juhataja ning lähteülesanne esitatakse kinnitamiseks linnavalitsusele. Kui detailplaneering võib kaasa tuua kehtestatud üldplaneeringu muutmise vajaduse, samuti planeerimisseaduse § 9 lõikes 11 nimetatud juhtudel esitatakse lähteülesanne kinnitamiseks linnavolikogule.
(13) Planeerimisosakond koostab detailplaneeringu või sõlmib huvitatud isikuga lepingu detailplaneeringu koostamise kohta ning huvitatud isik tellib detailplaneeringu koostamise pädevalt ettevõtjalt. Lepinguga määratakse linnavalitsuse ja detailplaneeringu koostamisest huvitatud isiku kohustused detailplaneeringu koostamisel ja planeeringu koostamise rahastamisel.
(14) Üldplaneeringu muutmise ettepanekut sisaldava detailplaneeringu koostamise, samuti looduskaitse või muinsuskaitse alla võetud maa-aladel detailplaneeringu koostamise tellib ja koostamist korraldab planeerimisosakond. Linnavalitsuse poolt volitatud isik sõlmib planeeringu koostamisest huvitatud isikuga lepingu planeeringu koostamise rahastamise kohta.
(15) Kui detailplaneeringu algatamisel on teada, et algatatav detailplaneering võib kaasa tuua kinnisasja või selle osa võõrandamise vajaduse, teatab planeerimisosakond tähtsaadetisena edastatud kirjaga detailplaneeringu algatamisest vastava kinnisasja omanikule kahe nädala jooksul detailplaneeringu algatamise otsuse tegemise päevast arvates.
(16) Planeerimisosakond teatab planeeringu algatamisest, annab informatsiooni planeeritava maa-ala suuruse ja asukoha kohta ning tutvustab algatatud planeeringu eesmärke vastavas ajalehes ühe kuu jooksul planeeringu algatamise otsuse tegemisest.
(17) Planeerimisosakond informeerib Pärnu maavanemat detailplaneeringu algatamisest kahe nädala jooksul planeeringu algatamise otsuse tegemise päevast arvates.
§ 14. Detailplaneeringu koostamine ja koostöö planeeringu koostamisel
(2) Detailplaneering koostatakse lähteülesandes näidatud mahus sellise detailsusega, et detailplaneeringu alusel oleks võimalik ehitusprojekti koostamine. Tehnovõrkude kohta antakse põhimõttelised lahendused, näidates ära trasside koridorid. Detailplaneeringu koosseisus esitatakse tehnovõrkude koondplaan.
(3) Planeerimisosakond korraldab detailplaneeringu lähteseisukohtade, eskiislahenduste ja planeeringu elluviimisega kaasneda võivate mõjude tutvustamiseks avalikke arutelusid. Eskiislahenduste tutvustamise ja avaliku arutelu korraldamise vajadus määratakse ära lähteülesandes. Vähemalt ühe avaliku arutelu korraldamine on kohustuslik, kui detailplaneering koostatakse kaitse alla võetud maa-alale, rannale või kaldale ranna ja kalda kaitse seaduse tähenduses või linnaehituslikult olulisele piirkonnale. Eskiisprojektis esitatakse põhimõttelised lahendused planeeritava ala kruntideks jaotamise, krundi ehitusõiguse, tänavate maa-alade ja liikluskorralduse, haljastuse ja heakorrastuse, ehitistevaheliste kujade, tehnovõrkude ja rajatiste paigutuse kohta. Eskiisprojekti tutvustamisele kutsutakse detailplaneeringu algatamise ettepaneku teinud isik, tehnovõrkude valdajate esindajad ja detailplaneeringut kooskõlastavad spetsialistid.
(6) Detailplaneering koostatakse koostöös olemasolevate või kavandatavate tehnovõrkude omanike või valdajatega. Koostööd korraldab detailplaneeringu tellija või koostaja. Planeerimisosakonnale kooskõlastamiseks esitatavale detailplaneeringu projektile lisatakse tehnovõrgu valdaja eraldi dokumendina vormistatud kirjalik seisukoht koostöös valminud planeeringulahenduse kohta või tehnovõrgu valdaja märgib oma seisukoha tehnovõrkude koondplaanile.
§ 15. Detailplaneeringu kooskõlastamine ja vastuvõtmine
(1) Detailplaneeringu projekt esitatakse planeerimisosakonnale riigiasutustega kooskõlastamiseks ja vastuvõtmisele suunamise otsustamiseks paberkandjal kahes eksemplaris ning digitaalsel kujul. Planeeringu kaardid esitatakse digitaalselt .dgn või .dwg failina.
(2) Planeerimisosakond kontrollib kahe nädala jooksul detailplaneeringu projekti vastavust lähteülesandele, seadustele ja teistele õigusaktidele ning määrab täiendavate kooskõlastuste vajaduse, v.a käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud juhul. Puudulikult vormistatud või ilmselgete tehniliste vigadega koostatud detailplaneeringu projekt tagastatakse selle esitajale paranduste tegemiseks.
(3) Nõuetele vastav detailplaneeringu projekt kooskõlastatakse lähteülesandes ja planeerimisosakonna poolt täiendavalt määratud riigiasutustega. Kooskõlastamise korraldab planeerimisosakond. Kui planeeringu koostamise korraldamise kohta on sõlmitud leping huvitatud isikuga, korraldatakse planeeringu projekti kooskõlastamine vastavalt lepingus kokkulepitule.
(5) Üldplaneeringu muutmise ettepanekut sisaldav detailplaneering saadetakse enne vastuvõtmisele suunamise otsustamist Pärnu maavanemale planeeringu riigiasutustega ja maakonna keskkonnateenistusega kooskõlastamise vajaduse määramiseks.
(6) Seadustele vastavalt kooskõlastatud detailplaneeringu projekti esitab planeerimisosakond vastuvõtmiseks, lähtudes määruse § 3 punktist 4.
§ 16. Detailplaneeringu koostamine lihtsustatud korras
(1) Lihtsustatud korras koostatud detailplaneering on planeering, mille koostamisel loobutakse planeerimisseaduse §-des 18–21 ja määruse §-is 17 sätestatud planeeringu avalikustamise nõudest ja asendatakse see planeeritava krundi ja naaberkruntide omanike kooskõlastustega, kui detailplaneering koostatakse:
2) olemasoleva hoonestuse vahele jääva ühe tühja krundi planeerimiseks, kui krundile kavandatava ehitise põhifunktsioon on elamu või büroohoone, mille maht ei muuda piirkonna linnaehituslikku miljööd;
(2) Detailplaneeringu lihtsustatud kord ei laiene muinsuskaitse või looduskaitse all olevatele maa-aladele ja ehitistele, samuti ranna ja kalda kaitse seadusega sätestatud ranna- ja kaldaaladele.
§ 17. Detailplaneeringu avalikustamine
(1) Vastuvõetud detailplaneeringu avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu korraldab planeerimisosakond.
(3) Kui detailplaneeringuga kavandatu toob kaasa kinnisasja sundvõõrandamise vajaduse või muudab omaniku tahte vastaselt senist maakasutust või krundi ehitusõigust, teatab planeerimisosakond tähtsaadetisena edastatud kirjaga vastava kinnisasja omanikule avaliku väljapaneku aja ja koha hiljemalt kaks nädalat enne avaliku väljapaneku algust. Kirja koopia ja kirja tähtsaadetisena väljastamist tõendava dokumendi koopia lisatakse detailplaneeringu materjalidele.
(4) Planeerimisosakond teatab vastavas ajalehes avaliku väljapaneku koha, alguse ja kestuse hiljemalt üks nädal enne avaliku väljapaneku algust. Teates antakse planeeringu sisu lühitutvustus ja informatsioon planeeritava maa-ala suuruse, asukoha, kavandatava hoonestuse iseloomu ning olulisemate maakasutus- ja ehitustingimuste kohta.
(5) Teade avaliku väljapaneku toimumise kohta pannakse üles ka planeerimisosakonna hoones Uus tn 5.
(6) Planeerimisosakond tagab avaliku väljapaneku ajal tööaja jooksul huvitatud isikute juurdepääsu kõigile planeeringuga seotud materjalidele ja planeerimisosakonna käsutuses olevale informatsioonile, välja arvatud riigisaladuseks tunnistatud informatsioonile.
(8) Planeeringu avaliku väljapaneku ajal posti või elektronpostiga saadetud ettepanekuid ja vastuväiteid esitanud isikutele teatab planeerimisosakond projekteerija ja linnavalitsuse seisukoha saadetud ettepanekute ja vastuväidete kohta ning teatab avaliku arutelu toimumise aja ja koha kahe nädala jooksul pärast detailplaneeringu avaliku väljapaneku lõppemist. Seisukoht teatatakse posti teel saadetud ettepanekute ja vastuväidete puhul tähtsaadetisena edastatud kirjaga ning elektronpostiga saadetud ettepanekute ja vastuväidete puhul elektronpostiga.
(9) Kui avaliku väljapaneku käigus on detailplaneeringu kohta laekunud kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid, korraldab planeerimisosakond detailplaneeringu avaliku väljapaneku tulemuste tutvustamiseks avaliku arutelu ühe kuu jooksul pärast avaliku väljapaneku lõppemist.
(10) Planeerimisosakond teatab avaliku arutelu toimumise aja ja koha vastavas ajalehes hiljemalt üks nädal enne avaliku arutelu toimumist.
(11) Avaliku arutelu tulemuste alusel korraldab planeerimisosakond detailplaneeringus vajalike paranduste ja täienduste tegemise. Vajalikud parandused määrab linnaarhitekt ettepaneku esitaja ja detailplaneeringu koostaja vahelise arutelu alusel.
(12) Kui avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemuste alusel tehtud parandused ja täiendused muudavad detailplaneeringu põhilahendusi, kooskõlastab planeerimisosakond planeeringu uuesti isiku ja asutusega, keda muudatus puudutab. Muudetud põhilahendusega detailplaneeringu projekt tuleb uuesti vastu võtta ja avalikustada.
(13) Avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemustest teatab planeerimisosakond vastavas ajalehes kahe nädala jooksul avaliku arutelu toimumise päevast arvates.
(14) Pärast avalikustamist ja enne kehtestamist saadab planeerimisosakond detailplaneeringu projekti järelevalve teostamiseks maavanemale.
1) detailplaneering on koostatud vastavuses kehtestatud üldplaneeringuga;
2) detailplaneering on koostatud lihtsustatud korras vastavalt määruse §-le 16.
§ 18. Detailplaneeringu kehtestamine
(1) Kehtestatud üldplaneeringuga vastavuses koostatud detailplaneeringud, mille kohta ei ole avalikustamise käigus esitatud vastuväiteid või kõikide esitatud vastuväidetega on arvestatud, või planeerimisseaduse § 22 kohaselt lihtsustatud korras koostatud detailplaneeringud kehtestab linnavalitsus vastavalt määruse § 4 punktile 4.
(2) Üldplaneeringu muutmise ettepanekut sisaldavad detailplaneeringud, samuti riikliku kaitse alla võetud maa-ala või miljööväärtusliku hoonestusala kohta koostatud detailplaneeringud kehtestab linnavolikogu oma otsusega. Linnavolikogu otsuse eelnõu valmistab ette planeerimisosakond.
(3) Linnavalitsus otsustab kahe nädala jooksul planeerimisosakonna poolt ettevalmistatud lõikes 2 nimetatud detailplaneeringu kehtestamise otsuse eelnõu linnavolikogule vastuvõtmiseks suunamise.
(4) Detailplaneeringu kehtestanud linnavolikogu või linnavalitsus teatab ühe kuu jooksul detailplaneeringu kehtestamisest vastavas ajalehes.
(5) Detailplaneeringu kehtestanud linnavolikogu või linnavalitsus saadab detailplaneeringu kehtestamise otsuse ärakirja ja kehtestatud detailplaneeringu Pärnu maavanemale ning kehtestatud detailplaneeringu riigi maakatastri pidajale ühe kuu jooksul planeeringu kehtestamise päevast arvates.
(6) Planeerimisosakond teatab tähtsaadetisena edastatud kirjaga detailplaneeringu kehtestamisest ühe nädala jooksul kehtestamise otsuse vastuvõtmise päevast arvates:
§ 19. Detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine
(1) Kehtestatud detailplaneeringu või selle osa võib tunnistada kehtetuks, kui linnavalitsus või planeeringuala kinnisasja omanik soovib planeeringu elluviimisest loobuda.
(2) Planeeringu kehtetuks tunnistamiseks tuleb esitada planeerimisosakonnale vabas vormis avaldus. Detailplaneeringu tunnistab kehtetuks linnavolikogu. Planeerimisosakond valmistab ette detailplaneeringu kehtetuks tunnistamise otsuse eelnõu.
(3) Planeerimisosakond teatab detailplaneeringu või selle osa kehtetuks tunnistamisest ja selle põhjustest vastavas ajalehes ühe kuu jooksul planeeringu kehtetuks tunnistamise päevast arvates.
EHITUSVALDKONNA KORRALDAMINE
(2) Ehitise asukoha maaüksuse omadustest tulenevalt võivad lisaks käesoleva paragrahvi esimeses lõikes nimetatule olla ehitise püstitamiseks koostatava ehitusprojekti aluseks projekteeritava ehitise asukoha maaüksuse ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde tulemused.
(3) Ehitised, mille ehitusprojekti koostamisel on vaja läbi viia keskkonnamõju hindamine, määratakse keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaauditeerimise seaduse alusel detailplaneeringuga.
(4) Määruse paragrahvi 12 lõigetes 6 ja 8 nimetatud detailplaneeringu kohustuseta aladel ja juhtudel on ehitusprojekti koostamise aluseks üldplaneeringu alusel koostatud projekteerimistingimused. Sellisel juhul tuleb projekteerimistingimused kooskõlastada naaberkinnistute omanikega. Kui naaberkinnistute omanikud projekteerimistingimusi ei kooskõlasta, peab huvitatud isik ehitusprojekti koostamise soovi püsimise korral esitama ettepaneku detailplaneeringu algatamiseks.
(5) Projekteerimistingimused avalikustatakse Pärnu linna veebilehel.
(6) Projekteerimistingimuste taotlus esitatakse planeerimisosakonnale osakonna juhataja käskkirjaga kehtestatud vormil. Taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid:
(7) Ehitusprojekti koostamiseks kuni 31. detsembrini 2002. a kehtinud planeerimis- ja ehitusseaduse kohaselt kehtestatud detailplaneeringute alusel väljastatakse detailplaneeringu nõudeid täpsustavad projekteerimistingimused.
(8) Planeerimisosakond koostab projekteerimistingimused 15 kalendripäeva jooksul vastava taotluse esitamise päevast arvates. Linnaarhitekt kinnitab projekteerimistingimused pärast naaberkinnistute omanikega kooskõlastamist, v.a käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud tingimused, mis kinnitatakse kohe. Projekteerimistingimuste kooskõlastamise korraldab taotluse esitaja. Ehitusprojekti võib koostada kinnitatud projekteerimistingimuste alusel.
(10) Planeerimisosakonna kirjalikul nõusolekul võib ehitusprojektita:
1) ehitada 20–60 m2 ehitusaluse pindalaga väikeehitist, millele ei taotleta kasutusluba;
(11) Planeerimisosakond võib põhjendatud juhtudel ehitise ohutusest, samuti detailplaneeringust või projekteerimistingimustest ning ehitise arhitektuursetest ja ehituslikest lisatingimustest lähtudes nõuda ehitusprojekti enne käesoleva paragrahvi lõikes 10 nimetatud ehitustööde teostamiseks nõusoleku andmist.
(12) Ehitusprojekt on kohustuslik väikeehitise ehitamiseks miljööväärtusega alal, muinsuskaitsealal ja selle kaitsetsoonis ning tehnokommunikatsiooni rajatise ehitamiseks.
(13) Ehitusprojekt koostatakse kehtival digitaalsel topo-geodeetilisel alusplaanil mõõtkavaga 1:500. Alusplaan peab vastama Pärnu Linnavalitsuse kehtestatud topo-geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistööde korras sätestatud nõuetele.
(14) Ehitusprojekt esitatakse planeerimisosakonnale ehitusloa taotluse või kirjaliku nõusoleku taotluse lisana paberkandjal kahes eksemplaris ja digitaalselt .dgn failina.
(1) Ehitamiseks peab olema ehitusluba, välja arvatud määruse §-is 22 sätestatud juhtudel. Ehitusloa väljastab ja tunnistab kehtetuks planeerimisosakond. Ehitusluba antakse ehitusloa taotlejale.
(3) Ehitusluba teisele isikule kuuluvale kinnisasjale tehnovõrgu või -rajatise ehitamiseks väljastatakse tehnovõrgu või -rajatise omanikule, kelle suhtes on kinnistusraamatusse kantud vastav asjaõigus või kes on sõlminud vastava asjaõiguslepingu või kes on sõlminud kinnisasja omanikuga või isikuga, kellel on seadusest tulenev maakasutusõigus, notariaalselt kinnitatud kokkuleppe tehnovõrgu või -rajatise ehitamiseks või kellel on seadusest tulenev teisele isikule kuuluva maa kasutamise õigus. Nimetatud kokkulepped tuleb lisada ehitusloa taotlusele.
(4) Riigile või kohalikule omavalitsusele kuuluvale veel kinnistusraamatusse kandmata maale tehnovõrgu või -rajatise püstitamiseks annab asjaõigusseaduse rakendamise seaduse § 15 2 lõikes 2 nimetatud lihtkirjaliku nõusoleku linnavalitsuse majandusosakond.
1) esitada planeerimisosakonnale vormikohane taotlus paberkandjal;
3) tasuda riigilõiv. Info riigilõivu tasumise kohta lisatakse ehitusloa taotlusele. Pärnu linna nimel ehitusloa taotlemisel esitab majandusosakond teate riigilõivu tasumise kohustuse kohta rahandusosakonnale;
4) kaitsealusel alal ja kaitse alla võetud hoonete puhul ehitusloa taotlemisel esitada vastavalt vajadusele muinsuskaitseameti luba arheoloogiliseks inspekteerimiseks, arheoloogilisteks uuringuteks ja järelevalveks, konserveerimis-, restaureerimis- ja remonttöödeks, mälestise ja muinsuskaitsealal paiknevate ehitiste uurimiseks, mulla-, ehitus- ja haljastustöödeks.
(6) Kui ehitusloa taotlemisel esitatud dokumendid on puudulikud, teatab planeerimisosakond sellest viivitamatult taotlejale, kellel on õigus kõrvaldada puudused viie tööpäeva jooksul kirjaliku teate saamisest.
(7) Puuduste tähtajaks kõrvaldamata jätmise korral keeldutakse ehitusloa väljastamisest. Ehitusseaduse § 24 lõike 1 alusel ehitusloa väljastamisest keeldumise korral riigilõivu ei tagastata.
(8) Esitatud ehitusprojekti ekspertiisi tegemise vajalikkuse üle otsustab ja ekspertiisi tellib planeerimisosakond. Kui ekspertiis tuvastab, et ehitusprojekt ei vasta nõuetele, hüvitab ehitusprojekti tellija ekspertiisi kulud linnavalitsusele rahandusosakonna poolt väljastatud arve alusel. Planeerimisosakond esitab rahandusosakonnale kirjaliku põhjendatud ettepaneku arve väljastamiseks.
(9) Suurte rahvahulkade kogunemisega seotud ehitiste ehitusprojekti ekspertiis on kohustuslik ning kirjalik ekspertarvamus esitatakse ehitusprojekti koosseisus ehitusloa taotlemisel. Pärnu linnas ehitiste projekteerimisel loetakse suurteks rahvahulkadeks:
(10) Teede, tänavate, jalgrattateede ning muude sõidukite ja jalakäijate liiklemiseks ettenähtud rajatiste teeprojekti koosseisus esitatakse teeseaduse § 19 lõike 4 kohaselt teostatud ekspertiisi koondseisukoht.
(11) Ehitusseaduse § 24 lõike 1 kohaselt ehitusluba ei väljastata, kui:
(12) Planeerimisosakond väljastab ehitusloa või keeldub selle väljastamisest 20 päeva jooksul ehitusloa taotluse ja ehitusprojekti ning vastava nõude olemasolu korral ehitusprojekti ekspertiisi esitamise päevast arvates. Keeldumine vormistatakse planeerimisosakonna juhataja motiveeritud kirjana.
(13) Ajutise ehitise ehitamiseks ehitusloa saamiseks esitatakse vormikohane ehitusloa taotlus käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud korras. Ajutise ehitise ehitamiseks ehitusloa väljastamine otsustatakse linnavalitsuse korraldusega. Linnavalitsuse korralduse eelnõu valmistab ette planeerimisosakond.
(14) Ehitusluba on tähtajatu, kuid ehitusseaduse § 25 lõike 2 kohaselt ehitusluba kaotab kehtivuse, kui ehitamist ei alustata kahe aasta jooksul ehitusloa väljastamise päevast arvates. Ehitamise alustamise päevaks loetakse esimest ehitusprojektile vastavate tööde tegemise päeva.
(1) Väikeehitise, mille ehitusalune pind on kuni 20 m2, millel ei ole avalikkusele suunatud funktsioone ning millele ei taotleta kasutusluba, püstitamiseks ei ole kohaliku omavalitsuse nõusolek ega ehitusluba nõutav. Enne väikeehitise püstitamist tuleb ehitise asukoht ja arhitektuurne sobivus kooskõlastada linnaarhitektiga. Väikeehitise püstitamisest tuleb planeerimisosakonnale teatada, esitades ehitise teatise viie tööpäeva jooksul väikeehitise püstitamise päevast arvates.
(2) Väikeehitise, mille ehitusalune pind on 20 m2 kuni 60 m2, ehitamise või ehitise tehnosüsteemide muutmise õiguse annab planeerimisosakonna kirjalik nõusolek.
(3) Kirjaliku nõusoleku saamiseks esitatakse planeerimisosakonnale vormikohane taotlus. Taotlusele tuleb lisada ehitise eskiisjoonised ja kehtiv topo-geodeetiline alusplaan mõõtkavas 1:500. Planeerimisosakonnal on õigus enne kirjaliku nõusoleku andmist nõuda põhjendatud juhtudel ehitise ohutusest, detailplaneeringust, projekteerimistingimustest ning ehitise arhitektuursetest ja ehituslikest lisatingimustest lähtuvalt ehitusprojekti. Ehitusprojekt on kohustuslik määruse § 20 lõikes 12 nimetatud juhtudel.
(4) Kui kirjaliku nõusoleku taotlemisel esitatud dokumendid on puudulikud, teatab planeerimisosakond sellest viivitamatult taotlejale, kellel on õigus puudused kõrvaldada viie tööpäeva jooksul kirjaliku teate saamisest.
(5) Ehitusseaduse § 16 lõike 4 kohaselt kirjaliku nõusoleku andmisest keeldutakse, kui:
(6) Kirjaliku nõusoleku andmisest keeldumine vormistatakse planeerimisosakonna juhataja motiveeritud kirjana.
(7) Planeerimisosakond annab kirjaliku nõusoleku või keeldub selle andmisest kümne päeva jooksul kirjaliku nõusoleku taotluse saamise päevast arvates või ehitusprojekti nõude korral ehitusprojekti esitamise päevast arvates.
(8) Planeerimisosakond säilitab ehitusloa väljastamisega või kirjaliku nõusoleku andmisega seotud dokumente kuni ehitise lammutamiseni või arhiiviseaduses sätestatud korras arhiivi üleandmiseni.
(1) Ehitusseaduses sätestatud ehitusjärelevalvet teostavad Pärnu linna haldusterritooriumil Pärnu Linnavalitsuse planeerimisosakonna ehitusjärelevalve teenistuse juhataja ja ehitusjärelevalve insenerid.
(2) Ehitamiseks on vajalik ehitusluba või kirjalik nõusolek, v.a määruse § 22 lõikes 1 nimetatud juhul. Ehitusluba ei anna õigust ehitada ehitusloale märgitud maaüksuse või ehitise omaniku loata.
(3) Ehitamine peab toimuma vastavalt ehitusprojektile, v.a väikeehitise, mille ehitamiseks ei ole ehitusprojekt nõutav, ehitamise korral.
(4) Enne ehitamise alustamist tuleb ehitusloale märgitud maaüksuse omanikul või tema volitatud isikul tellida ehitise mahamärkimine riiklikus erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registris registreeritud isikult.
(5) Kinnistuväliste tehnorajatiste püstitamiseks vajalike kaevetööde tegemiseks Pärnu linna haldusterritooriumil tuleb taotleda kaeveluba majandusosakonnalt vastavalt Pärnu linna kaevetööde eeskirjale. Ehitus- ja remonttööde tegemisega kaasnevatest kaevetöödest tingitud üldkasutatava tee, tänava, väljaku, pargi, parkla või puhkeala sulgemine või osaline sulgemine toimub vastavalt Pärnu Linnavalitsuse kehtestatud teede ja tänavate sulgemise korrale.
(6) Kruntidevahelist piiret võib rajada ilma ehitusprojektita ja ehitusloata asendiplaanil fikseeritud naabrite kirjaliku nõusoleku alusel. Tänavaäärse piirde joonis tuleb kooskõlastada vastavalt määruse § 24 lõikele 12.
(8) Üksikelamut, suvilat, aiamaja ja väikeehitist võib enda tarbeks ehitada ja omanikujärelevalvet teostada maaüksuse või ehitise omanik. Tehnorajatistega seotud tööd nimetatud ehitistes peavad olema teostatud või kontrollitud riiklikusse erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registrisse kantud vastava eriala spetsialistid.
(9) Ehitise omanik on kohustatud esitama planeerimisosakonnale vähemalt kolm tööpäeva enne ehitamise alustamist vormikohase teatise ehitamise alustamise kohta.
(10) Elamurajoonides on Pärnu Linnavolikogu poolt kehtestatud avaliku korra eeskirjas sätestatud öörahu ajal, see on 1. septembrist kuni 31. maini kella 23.00–07.00 ning 1. juunist kuni 31. augustini kella 24.00–06.00, keelatud ehitustegevus, mis tekitab inimest häirivat või tema tervist ja heaolu kahjustavat heli. Müra normtasemed elu- ja puhkealal, elamute ning ühiskasutusega hoonete sees ja nende hoonete välisterritooriumil ning mürataseme mõõtmise meetodid on kehtestatud sotsiaalministri määrusega.
(11) Ehitisele vaivundamendi rajamise korral hoonestusega piirneval alal kuni 500 m ulatuses tuleb kasutada tehnoloogiat, mis võimalikult vähe kahjustab ja häirib ümbritsevat keskkonda. Vaiatöödel kasutatav tehnoloogia kooskõlastatakse igal konkreetsel juhul planeerimisosakonnaga.
(12) Inimese elule, tervisele või varale või keskkonnale ohtlikuks muutunud ehitise omanik peab sellise ehitise ettekirjutust ootamata viima vastavusse ehitisele esitatavatele nõuetele.
(13) Ehitamisel on ehitise omanik kohustatud tagama ehitise seintesse paigaldatud riiklike geodeetiliste märkide (reeperite) säilimise ja kasutatavuse.
(1) Käesolev regulatsioon on kohustuslik kõigile juriidilistele ja füüsilistele isikutele, kes soovivad püstitada või paigaldada monumentaal- või väikevorme Pärnu linnas avalikult kasutatavale territooriumile või muuta hoonete välisilmet.
(2) Avalikkusele avatud territooriumile paigaldatakse monumendid, skulptuurid, mälestusmärgid või -tahvlid Pärnu Linnavalitsuse korralduse alusel. Korralduse eelnõu valmistab ette planeerimisosakond.
(4) Monumentide, skulptuuride ja mälestusmärkide paigaldamiseks esitatakse planeerimisosakonnale vabas vormis avaldus, millele on lisatud:
3) linnavalitsuse poolt moodustatava vastava komisjoni otsus;
(5) Avalduse menetlemisele kohaldatakse määruses kirjaliku nõusoleku andmisele sätestatud korda ja tähtaegu, arvestades käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi.
(6) Hoonetele paigaldatavate mälestustahvlite välimus ja asukoht fassaadil kooskõlastatakse eelnevalt planeerimisosakonnaga.
(7) Tänava- ja pargiinventari ning kaupluse, toitlustusäri või teenindusettevõtte tegevuse hooajaliseks laiendamiseks väljapoole ettevõtte siseruume inventari paigaldamiseks kooskõlastatakse inventari asukoht ning näidised või eskiisjoonised linnaarhitektiga.
(8) Hoonele uue kujundusega või teisest materjalist välisuste ja akende paigaldamine, ehitise värvitooni muutmine, fassaadielementide (sildid, viidad, päikesevarjud jms) paigaldamine või muul viisil hoone välisilme muutmine võib toimuda ainult linnaarhitekti eelneval loal, kes kooskõlastab värvipassi või muudatuste projekti. Kinnismälestisel, selle kaitsevööndis ja muinsuskaitsealal on vajalik eelnev kooskõlastamine muinsuskaitseametiga. Kirjaliku kooskõlastuse olemasolu on ehitusloa väljastamise eelduseks.
(9) Fassaadikujunduse või värvilahenduse muutmiseks loa saamiseks esitatakse planeerimisosakonnale vabas vormis avaldus, milles näidatakse ära hoone asukoht ja millele lisatakse fassaadijoonised ning värvinäidistena või katalooginumbritena värvitoonid, mida soovitakse kasutada. Kui hoone asub muinsuskaitsealal, kooskõlastatakse hoone välisilme muudatused ka muinsuskaitseametiga.
(10) Soovi korral võib hoone omanik tellida fassaadivärvide lahenduse planeerimisosakonnalt. Linnaarhitekt kooskõlastab hoone värvipassi. Ehitusloa taotlemisel antakse hoone välisfassaadide värvilahendused projekti mahus.
(12) Krundi tänavaäärse piirde ehitamiseks tuleb piirde joonis esitada kooskõlastamiseks planeerimisosakonnale. Vanalinna muinsuskaitsealal ja selle kaitsevööndis ehitamiseks on nõutav ka muinsuskaitseameti luba.
(2) Ehitise kasutusloa saamiseks tuleb planeerimisosakonnale esitada:
3) ehitamise tehniliste dokumentide originaalid, sh ehitise mahamärkimise akt (uusehitusel ja juurdeehitustel), ehituse täitedokumentatsioon, varjatud tööde aktid, ehitustööde päevikud, teostusmõõdistamise joonised ja ehitusjärgse mõõdistamise joonised;
(3) Kui kasutusloa taotlemisel esitatud dokumendid on puudulikud, teatab planeerimisosakond sellest viivitamatult kasutusloa taotlejale, andes kasutusloa taotlejale võimaluse kõrvaldada puudused viie tööpäeva jooksul kasutusloa väljastamisest keeldumise aluse selgumise päevast arvates. Puuduste määratud aja jooksul kõrvaldamata jätmise korral keeldutakse kasutusloa väljastamisest. Keeldumine vormistatakse osakonnajuhataja motiveeritud kirjana.
(6) Kasutusloa väljastab ja tunnistab kehtetuks planeerimisosakond.
(7) Kasutusluba on üldjuhul tähtajatu. Ajutisele ehitisele väljastatakse kasutusluba tähtajaliselt kuni viieks aastaks.
(8) Ehitusseaduse § 34 lõike 1 kohaselt kasutusloa väljastamisest keeldutakse, kui:
(9) Ehitise või selle osa kasutamise otstarbe muutmiseks peab omanik taotlema uue kasutusloa.
(1) Pärast planeerimis- ja ehitusseaduse jõustumist ning enne 1. jaanuari 2003. a ehitusloata püstitatud väikeehitistele, torujuhtmetele, elektri- ja telekommunikatsiooniliinidele võib ehitise omanik taotleda kuni 2003. a 31. detsembrini ehitus- või kasutusluba. Nendel juhtudel otsustatakse ehitus- või kasutusloa väljastamine või väljastamisest keeldumine linnavalitsuse korraldusega.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ehitiste ehitusloa taotluse ja esitatud dokumendid vaatab planeerimisosakond läbi määruse § 21 lõigetes 5, 11 ja 12 sätestatud korras. Planeerimisosakond annab ehitisele ehitusprojekti alusel hinnangu ja teeb linnavalitsusele ettepaneku ehitusloa väljastamiseks või väljastamisest keeldumiseks.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ehitisele kasutusloa taotlemiseks tuleb planeerimisosakonnale esitada:
1) kasutusloa taotlus;
2) ehitise mõõdistusprojekt;
Käesoleva paragrahvi kohaselt ehitistele kasutusloa väljastamise korral ei pea planeerimisosakond kontrollima ehitise vastavust ettenähtud nõuetele.
(4) Õigusliku aluseta püstitatud ehitise ehitus- või kasutusloa andmine otsustatakse linnavalitsuse korraldusega. Korralduse eelnõu valmistab ette planeerimisosakond.
(5) Kui ehitus- või kasutusluba ei anta, on omavolilise ehitise omanik kohustatud ehitise omal kulul likvideerima planeerimisosakonna ettekirjutusega määratud tähtpäevaks, viisil ja tingimustel.
(4) Pärnu Linnavalitsus võib oma korraldusega, välja arvatud riikliku kaitse alla võetud maa-alal ja miljööväärtuslikul hoonestusalal, lubada detailplaneeringut koostamata:
2) muuta naaberkruntide piire, kui piiride muutmine ei too kaasa nende kruntide ehitusõiguse, v.a ehitusalune pindala, ja seniste kasutustingimuste muutumist ning toimub naaberkruntide omanike kokkuleppel.
(5) Detailplaneeringu koostamise kohustuse korral määratakse katastriüksuse sihtotstarve kehtestatud detailplaneeringu alusel linnavalitsuse korraldusega.
(6) Ehitise või selle osa kasutamise otstarbe muutmisel, kui see ei too kaasa ehitamist ning kui puudub kehtestatud detailplaneering, määrab linnavalitsus oma korraldusega katastriüksuse sihtotstarbe kasutusloas nimetatud ehitise või selle osa kasutamise otstarbe alusel.
(7) Kui ehitise või selle osa kasutamise otstarbe muutmisega kaasneb ehitamine, mis ei too kaasa detailplaneeringu koostamise kohustust ning kui puudub kehtestatud detailplaneering, määrab linnavalitsus oma korraldusega katastriüksuse sihtotstarbe ehitusloas või kirjalikus nõusolekus nimetatud ehitise kasutamise sihtotstarbe alusel.
(8) Kui käesoleva paragrahvi lõigetes 6 ja 7 nimetatud juhtudel on olemas kehtestatud detailplaneering, määrab katastriüksuse või selle osa uue sihtotstarbe ehitise kasutusloa või ehitusloa või kirjaliku nõusoleku alusel sama haldusorgan, kes kehtestas detailplaneeringu.
(10) Käesoleva paragrahvi lõigetes 5–7 nimetatud haldusaktide eelnõud valmistab ette planeerimisosakond.
(1) Ehitise omanik on kohustatud ehitamise ajal, ehitise kasutamisel ja selle lammutamisel tagama temale kuuluva ehitise, selle juurde kuuluva krundi ja sellega piirneva puhastusala korrashoiu Pärnu linna heakorraeeskirja kohaselt. Kui ehitustööde tegemiseks on vajalik kasutada naaberkruntide maa-ala, võib see toimuda naaberkruntide omanike kirjalikul nõusolekul ning lähtudes asjaõigusseaduse §-st 147.
(2) Ehitise omanik on kohustatud omavolilise ehitise või inimese elule, tervisele või varale või keskkonnale ohtliku ehitise lammutama või viima vastavusse ehitisele esitatavate nõuetega hiljemalt planeerimisosakonna ettekirjutusega määratud tähtpäevaks, viisil ja tingimustel.
(3) Tunnistada kehtetuks Pärnu Linnavolikogu 16. mai 2002. a määrus nr 14 «Pärnu linna planeerimis- ja ehitusmäärus».
(4) Määrus jõustub 1. juulil 2003. a.


RT I, 30.12.2015, 65
10.12.2015 RT I, 30.12.2015, 4 01.01.2016, osaliselt 01.01.2017; seaduse tekstis asendatud sõna „majandustulemus” sõnaga „finantstulemus”
(1) Majandustehing käesoleva seaduse tähenduses on raamatupidamiskohustuslase tehtud tehing, kolmandate isikute vaheline tehing või raamatupidamiskohustuslast puudutav sündmus, mille tagajärjel muutub raamatupidamiskohustuslase vara, kohustiste või omakapitali koosseis.
(1) Raamatupidamiskohustuslane on kohustatud koostama raamatupidamise sise-eeskirja, mis kehtestab kontoplaani koos kontode sisu kirjeldusega ning reguleerib muu hulgas majandustehingute dokumenteerimist ja kirjendamist, algdokumentide käivet ja säilitamist, raamatupidamisregistrite pidamist, tulude ja kulude kajastamist kasumiaruande kirjetel, varade ja kohustiste inventeerimist, raamatupidamiskohustuslase kasutatavaid arvestuspõhimõtteid ja informatsiooni esitusviisi, aruannete koostamise korda, arvutitarkvara kasutamist raamatupidamises ning raamatupidamise korraldamisega ja sellega kaasnevate sisekontrolli meetmete rakendamisega seotud asjaolusid.
(11) Mikroettevõtja, kes lähtub finantsarvestuse ja -aruandluse korraldamisel Eesti heast raamatupidamistavast, võib koostada majandusaasta aruande, mis koosneb üksnes raamatupidamise aastaaruandest.
(2) Majandusaasta aruande taksonoomia alusel koostatavad aruandevormid kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014 , Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „rahandusminister“ sõnadega „valdkonna eest vastutav minister“.]
(21) Eesti heast raamatupidamistavast lähtuva mikroettevõtja ja väikeettevõtja raamatupidamise aastaaruanne koosneb vähemalt kahest põhiaruandest (bilanss, kasumiaruanne) ning lisadest (edaspidi lühendatud raamatupidamise aastaaruanne).
(3) Raamatupidamiskohustuslane, kes koostab oma raamatupidamise aastaaruande vastavalt Eesti heale raamatupidamistavale, peab kasutama käesoleva seaduse lisas 1 esitatud bilansiskeemi ja ühte lisas 2 esitatud kasumiaruande skeemidest. Raamatupidamiskohustuslane, kes lähtub käesoleva seaduse § 141 lõike 2 alusel kehtestatud aruandevormidest, võib esitada käesoleva seaduse lisas 1 esitatud bilansiskeemi kirjeid kasvavas likviidsuse järjekorras.
1) teabe selle kohta, et tegemist on lühendatud raamatupidamise aastaaruandega ja et see on koostatud kooskõlas Eesti hea raamatupidamistavaga;
(6) Kui tegevjuhtkond jõuab järeldusele, et Eesti hea raamatupidamistava järgimisest ei piisa raamatupidamise aastaaruande eesmärgi saavutamiseks, tuleb raamatupidamise aastaaruande lisas anda informatsiooni, mis on vajalik asjakohase ja tõepäraselt esitatud finantsinformatsiooni saamiseks.
(7) Kui Eesti hea raamatupidamistava mõne sätte järgimine takistab raamatupidamise aastaaruande eesmärgi saavutamist, on sellest sättest lubatud kõrvale kalduda, selgitades raamatupidamise aastaaruande koostamisel kasutatavaid arvestuspõhimõtteid kirjeldavas lisas kõrvalekaldumise põhjuseid.
(5) Konsolideerimisgrupi majandusaasta aruande koostamise kohustusest on vabastatud äriühing, kelle aktsiad või osad kuuluvad lepinguriigis registreeritud konsolideerivale üksusele ning kes on kohustatud koostama ja avalikustama konsolideerimisgrupi auditeeritud majandusaasta aruande. Osaluse määramisel ei võeta arvesse neid aktsiaid või osi, mis kuuluvad asjaomase äriühingu tegevjuhtkonnale ja kõrgema juhtorgani liikmetele.
(6) Konsolideerimisgrupi majandusaasta aruande koostamise kohustusest on vabastatud äriühing, kelle aktsiate või osadega esindatud häältest vähemalt 90% kuulub lepinguriigis registreeritud konsolideerivale üksusele, kui vabastamise on kõik äriühingu ülejäänud aktsionärid või osanikud heaks kiitnud ning valitsevat mõju omav konsolideeriv üksus on asukohamaa seaduste kohaselt kohustatud koostama ja avalikustama konsolideerimisgrupi auditeeritud majandusaasta aruande.
(2) Toimkond on sõltumatu komisjon, mille töökorra (edaspidi töökord) kinnitab Vabariigi Valitsus valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul. Toimkonda teenindab Rahandusministeerium.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014 , Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „rahandusministri“ sõnadega „valdkonna eest vastutava ministri“.]
(3) Toimkonna esimehele ja liikmetele makstava tasu suuruse ja maksmise korra määrab valdkonna eest vastutav minister.
(5) Valdkonna eest vastutaval ministril on õigus teha Toimkonnale kohustuslikke ettekirjutusi käesolevast seadusest ja töökorrast tulenevate kohustuste täitmiseks.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014 , Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „Rahandusministril“ sõnadega „Valdkonna eest vastutaval ministril“.]
(2) Valdkonna eest vastutaval ministril on õigus üldeeskirjas kehtestada arvestuspõhimõtted, aruannete vormid ja nende esitamise kord riigiraamatupidamiskohustuslastele, kohaliku omavalitsuse üksustele, muudele avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele ja teistele raamatupidamiskohustuslastele, kelle üle eelnimetatud isikutel on otseselt või kaudselt või teiste valitseva või olulise mõju all olevate isikute kaudu valitsev mõju.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „Rahandusministril“ sõnadega „Valdkonna eest vastutaval ministril“.]
(3) Valdkonna eest vastutaval ministril on õigus üldeeskirjas kehtestada aruannete vormid ja nende esitamise kord riigiraamatupidamiskohustuslaste, kohaliku omavalitsuse üksuste, muude avalik-õiguslike juriidiliste isikute ja teiste raamatupidamiskohustuslaste otsese või kaudse või teiste valitseva või olulise mõju all olevate isikute kaudu olulise mõju all olevatele raamatupidamiskohustuslastele.
(1) Riigi ja riigiraamatupidamiskohustuslaste raamatupidamise ja finantsaruandluse korraldamiseks kehtestab valdkonna eest vastutav minister üldeeskirja, mis lähtub Eesti hea raamatupidamistava ja rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standarditest ja on nendega kooskõlas ning mille kohane raamatupidamise ja finantsaruandluse korraldamine on riigiraamatupidamiskohustuslase ülesanne.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „rahandusminister“ sõnadega „valdkonna eest vastutav minister“.]
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014 , Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist „rahandusministrile“ sõnadega „valdkonna eest vastutavale ministrile“ ja „rahandusministri“ sõnadega „valdkonna eest vastutava ministri“.]
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.06.2013, lk 19), muudetud direktiiviga 2014/95/EL (ELT L 330, 15.11.2014, lk 1).
Veaparandus - Parandatud ilmne ebatäpsus lisa tekstis "Muud finantstulud ja -kulud" Riigi Teataja seaduse § 10 lõike 4 alusel


Mäetaguse Lasteaia Tõruke põhimäärus – Riigi Teataja
Mäetaguse Lasteaia Tõruke põhimäärus
Mäetaguse Lasteaia Tõruke põhimäärus - sisukord
§ 22 Lasteaia eelarve ja finantseerimine
§ 23 Aruandlus ja järelevalve
§ 24 Lasteaia ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
§ 25 Põhimääruse kinnitamine ja muutmise kord
RT IV, 11.07.2018, 27
Vastu võetud 28.06.2018 nr 59
Mäetaguse Lasteaia Tõruke (edaspidi lasteaed) põhimäärus sätestab asutuse tegevuse eesmärgid ja ülesanded, struktuuri ja juhtimise põhimõtted, õppe- ja kasvatuskorralduse alused, laste, lapsevanemate ja lasteaia töötajate õigused ja kohustused.
(1) Lasteaia ametlik nimetus on Mäetaguse Lasteaed Tõruke.
(2) Lasteaed asub Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas ja tema postiaadress on Tamme tn 6, Mäetaguse alevik, Alutaguse vald, Ida-Virumaa 41301.
(3) Lasteaia direktori ettepanekul moodustab vallavalitsus vajadusel sobitusrühmi või erirühma, kuhu kuuluvad erivajadustega lapsed koos teiste lastega või erivajadusega lapsed.
(4) Vallavalitsus võib suurendada hoolekogu ettepanekul lapse arenguks vajalike tingimuste olemasolul laste arvu sõime- ja aiarühmades.
(4) Õppekava läbinule annab lasteaed välja koolivalmiduskaardi, milles on kirjeldatud lapse arengu eeldatavad üldoskused ning õppe- ja kasvatustegevuse valdkondade tulemused. Vanem esitab koolivalmiduskaardi kooli, kus laps asub täitma koolikohustust.
(3) Lasteaia tegevuskava ning rühmade tegevus- ja päevakavad kinnitab direktor.
(5) Lasteaed annab lasteaiast lahkuvale lapsele kaasa tema arengumapi (lapse tööd, arengutabelid).
Lapsel on õigus vaimselt ja füüsiliselt tervislikule ning turvalisele keskkonnale ja päevakavale, eneseusaldust ja vaimset erksust toetavale tegevusele ning pedagoogide igakülgsele abile ja toetusele alushariduse omandamisel.
3) informeerima õpetajat või lasteaia direktorit lapse puudumisest või lahkumisest ja lapse tervisehäiretest;
5) õigeaegselt tasuma lapse toidukulu ja muud kulud vanema poolt kaetavas osas vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras.
(1) Lasteaia personal (edaspidi töötajad) on pedagoogid, tervishoiutöötaja ja lasteaia majandamist tagavad ning õpetajaid abistavad töötajad.
1) jälgib laste tervist, lähtudes sotsiaalministri määrusega kehtestatud laste tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest ning informeerib lapse tervisehäiretest vanemaid ja vajadusel lapse arsti;
(2) Pedagoogilise nõukogu tööd juhib õppealajuhataja.
§ 22. Lasteaia eelarve ja finantseerimine
§ 23. Aruandlus ja järelevalve
§ 24. Lasteaia ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(3) Lasteaia ümberkorraldamise ja ümberkujundamise ning tegevuse lõpetamise otsusest teatatakse kirjalikult Haridus- ja Teadusministeeriumi, lasteaeda ja vanemaid (eestkostjaid, hooldajaid) vähemalt viis kuud enne ümberkorraldamise, ümberkujundamise või tegevuse lõpetamise tähtaega.
§ 25. Põhimääruse kinnitamine ja muutmise kord
Tunnistatakse kehtetuks Mäetaguse Vallavolikogu 29.09.2011 määrus nr 60 „Mäetaguse Lasteaia Tõruke põhimääruse kinnitamine“.


Maksumäärad 2016 - Raamatupidamisteenus
Tulumaksu kinnipidamise määr on 20%. (TuMS § 4 lg 1 p 2)
Juriidiliste isikute väljamaksetelt (erisoodustused, kingitused, annetused, vastuvõtukulud, dividendid, ettevõtlusega mitteseotud kulud) tulumaksumäär on 20/80. (TuMS § 4 lg 1`1 p 2)
Maksuvaba tulu on 170 eurot kuus (rakendamiseks peab olema väljamakse saaja avaldus) ehk 2 040 eurot aastas. (TuMS § 23)
Täiendav maksuvaba tulu pensioni korral on 225 eurot kuus ehk 2 700 eurot aastas (rakendab ainult I ja II samba pensioni saajatele ning rakendajaks on pensioni väljamaksja). (TuMS § 23`2)
Täiendav maksuvaba tulu lapse ülalpidamise korral on 1 848 eurot aastas (154 eurot kuus) teise ja iga järgneva kuni 17 aasta vanuse lapse eest. (TuMS § 23`1)
Täiendav maksuvaba tulu tööõnnetus- või kutsehaigushüvitise korral on 64 eurot kuus ehk 768 eurot aastas (rakendamiseks peab olema väljamakse saaja avaldus). (TuMS § 23`3)
Tulumaksuvaba on töötajale lapse sünni puhul makstav toetus viie kuu maksuvaba tulu määra ulatuses ehk 770 eurot (5/12*1848). (TuMS § 13 lg 3 p 7)
Maksustatavast tulust on lubatud teha mahaarvamisi kokku kuni 1 200 eurot maksumaksja kohta, kuid mitte rohkem kui 50% ulatuses maksumaksja sama maksustamisperioodi Eestis maksustatavast tulust. (TuMS § 28`2)
Sotsiaalmaksu määr on 33%. Sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse aluseks olev kuumäär on 390 eurot (2015. aastal 355 eurot), st sotsiaalmaksu minimaalne kohustus on 128,70 eurot kuus. (SMS § 7 lg 1; RES § 2 lg 10)
Täistööajaga töötamisel töötasu alammäär on 430 eurot (2015. aastal 390 eurot) ning tunnitasu alammäära on 2,54 eurot. (VV määrus nr 139 § 1) Vabariigi Valitsuse määrus
FIE sotsiaalmaksu määr on 386,10 eurot kvartalis (1 544,40 eurot aastas).
Töötuskindlustusmakse määrad on töötajale 1,6%, tööandjale 0,8%. (VV määrus nr 151 § 2 ja 3) Vabariigi Valitsuse määrus
Kogumispensioni makse määr on 2%. Avalduse esitanud isikutele (2014-2017) on makse määr 3%. (KoPS § 9)
Välislähetuse päevaraha maksuvaba piirmäär on 50 eurot esimese 15 päevas eest, kuid mitte rohkem kui 15 päeva kalendrikuus ja 32 eurot iga järgnevapäeva eest. Muude lähetusega kaasevate mõistlike kulude osas maksuvaba piirmäär puudub. (TuMS § 13 lg 3 p 1) Kulude hüvitiste ja välislähetuse päevaraha maksmise korra kehtestab (VV määrus nr 110 § 7) Vabariigi valituse määrus
Tööandja sõiduauto erasõitudeks kasutamise erisoodustuse hinnaks sõitude arvestuse puudumisel on 256 eurot kuus. Tulumaks erisoodustuselt 64 eurot kuus ning sotsiaalmaks erisoodustuselt 105,60 eurot kuus. Sõitude arvestuse olemasolul on erasõitude erisoodustuse sõidukilomeetri hind 0,30 eurot, kuid mitte rohkem kui 256 eurot kuus. (TuMS § 48 lg 4 p 2 ja lg 8; SMS § 2 lg 1 p 7; RM määrus nr 2 § 1 lg 1) Rahandusministri määrus
Annetusi ja kingitusi võib maksuvabalt teha kalendriaasta jooksul tulumaksusoodustusega ühingutele kuni 3% maksumaksja poolt samal kalendriaastal tehtud isikustatud sotsiaalmaksuga maksustatud väljamaksete summast või 10% viimase majandusaasta kasumist. Kasutada saab ainult ühte piirmäära. (TuMS § 11 lg 2; § 49 lg 2 ja 3) Tulumaksusoodustustega nimekiri
Erisoodustuseks on laenu andmine turutingimustest madalama intressimääraga. Erisoodustuse hinnaks loetakse turutingimustele vastava intressi summa ja laenulepingus ette nähtud intressimäära järgi tasumisele kuuluva intressi summa vahet, välja arvatud, kui intress selle maksmise hetkel on vähemalt kahekordne VÕS § 94 lg 2 kohaselt viimati avaldatud intressimäär (enne 1.07.2015 oli 0,05%, avaldatakse 2 korda aastas enne 01.07 ja enne 01.01) www.eestipank.ee/volasuhete-intressimaar (TuMS § 48 lg 4 p 6; SMS § 2 lg 1p 7; VÕS § 94 lg 2; RM määrus nr 2 § 3) Rahandusministri määrus
Käibemaksukohustuslasena registreerimise kohustuse piirmäär on 16 000 eurot. (KMS § 19 lg 1 ja 2)
Sunnisraha töötaja registreerimata jätmise eest 1 300 eurot ning teisel korral 2 000 eurot.(MKS § 25 `8lg 3)
Rahatrahv juriidilisele isikule maksude maksmisest kõrvalehoidumise eest kuni 13 000 eurot. (MKS § 153`1 lg 2)
Rahatrahv juriidilisele isikule maksukelmuse eest kuni 32 000 eurot. (MKS § 153`2 lg 2)
Viivise intressmäär võlasuhtes on Euroopa Keskpanga kohaldatav viimane intressimäär (VÕS § 94 lg 1), (avaldatakse 2 korda aastas enne 01.01 ja enne 01.07 www.eestipank.ee/volasuhete-intressimaar ) + 8 % aastas (VÕS § 113 lg 1). Viivis kohaldub kõikidele lepingutele ning muudatuste kohaselt on edaspidi võlgnikul üldjuhul keelatud tugineda kokkuleppele, mille kohaselt on viivise suuruseks VÕS sätestatuga võrreldes väiksem viivis. Kui lepinguga on ette nähtud kõrgem intressimäär kui seadusjärgne viivisemäär, loetakse viivise määraks lepinguga ettenähtud intressimäär.Viivise nõudmise täieliku välistamise kokkulepe on tühine. Piiramise keeld ei kohaldu tarbijatele.


text:
Ülalpidamiskohustus on põhiseaduse kohaselt perekonna kohustus hoolitseda oma abivajavate liikmete eest.
Elatis on kohtus välja mõistetud ülalpidamiseks makstav summa, mida tasutakse üldjuhul perioodiliselt rahas. Elatise võib õigustatud isiku nõudel kohus mõnedel juhtudel välja mõista ka ühekordselt makstava summana. Alaealisele lapsele elatist maksma kohustatud isik võib mõjuval põhjusel nõuda, et tal võimaldataks maksta muul viisil kui raha maksmise teel.
Ülalpidamist on kohustatud abivajavale isikule andma eelkõige tema täisealised esimese ja teise astme ülenejad ja alanejad sugulased ehk täisealine laps, vanem ja vanavanem on vastastikku kohustatud teineteist ülal pidama. Abikaasad on vastastikku kohustatud perekonda oma tööga ja varaga ülal pidama, mis hõlmab tegevust ühise majapidamise kulude katteks ning kummagi abikaasa ja nende laste tavapäraste ning erivajaduste rahuldamiseks. Abivajava isiku ülalpidamiseks võib olla kohustatud ka isiku lahutatud abikaasa või isik, kellega isik ei ole abielus, kuid kellega tal on ühine laps.
Ülalpidamist annab alaealise lapse vanem elatise maksmise teel eeskätt juhul, kui ta ei ela lapsega koos või kui ta ei osale lapse kasvatamises. Abivajava isiku lahutatud abikaasa on kohustatud ülalpidamist andma eelkõige siis, kui isik ei suuda pärast lahutust ühise lapse hooldamise tõttu ise enda ülalpidamise eest hoolitseda või kui ta on abivajav vanuse või terviseseisundi tõttu. Isik, kellel on abivajava isikuga ühine laps on kohustatud ülalpidamist andma kaksteist nädalat pärast lapse sündi ning hiljem, kui isik on abivajav ühise lapse kasvatamise, raseduse või sünnituse põhjustatud tervisehäire tagajärjel.
Täisealine on 18-aastaseks saanud isik, alla 18-aastane isik on alaealine. Ülalpidamist on õigustatud saama alaealine laps, keda eelkõige peavad võrdsetes osades ülal pidama tema vanemad. Ülalpidamist on õigustatud saama ka laps, kes täisealiseks saanuna jätkab põhi- või keskhariduse omandamist põhikoolis, gümnaasiumis, kutseõppeasutuses või kõrghariduse omandamist ülikoolis, kuid mitte kauem kui 21-aastaseks saamiseni.
Täisealine laps peab iseseisvalt uuesti kohtusse pöörduma kui soovib elatise maksmise jätkumist pärast täisealiseks saamist kui eelneva kohtuotsuse kohaselt on elatise maksmise kohustus lõppenud.
Muu alaneja või üleneja sugulane, kes ei ole võimeline ennast ise ülal pidama, on õigustatud saama elatist juhul, kui ta on abivajav.
Alaealise lapse ülalpidamiskohustuse täitmist saab nõuda lapse vanemalt. Kui vanem elatist vabatahtlikult ei maksa, tuleb elatise väljamõistmiseks pöörduda kohtusse. Elatise taotlemiseks tuleb kohtule esitada kas maksekäsu kiirmenetluse avaldus lapse elatisnõudes või hagiavaldus (elatishagi). Alaealisele lapsele elatise nõudmiseks hagiavalduse ja maksekäsu kiirmenetluse avalduse eest riigilõivu tasuma ei pea.
Maksekäsu kiirmenetlus on lihtsustatud menetlus, mille raames saab elatise välja mõista üksnes siis, kui elatist nõutakse alaealisele lapsele, elatist maksma kohustatud vanem on kantud lapse sünniakti, elatise summa ei ületa 1,5 kordset elatise miinimummäära (vt. küsimus 8) kuus ning teine vanem ei vaidle elatise maksmisele vastu. Kui maksekäsu esitamise eeldused ei ole täidetud, tuleb elatise nõudmiseks esitada hagiavaldus lapse elukoha järgsesse maakohtusse.
Täpsemalt saab maksekäsu kiirmenetlusest lapse elatisnõudes lugeda siit. Hagiavalduse vorm lapsele elatise väljamõistmiseks siit.
Elatise saamiseks on õigustatud alaealine laps. Kuivõrd alaealine laps on piiratud teovõimega, esitab kohtule lapse nimel hagiavalduse lapse seaduslik esindaja, kelleks on lapse hooldusõiguslik vanem. Kui alaealisele lapsele on määratud eestkostja, esitab lapse seadusliku esindajana hagi eestkostja.
Täisealine teovõimeline isik esitab elatishagi iseseisvalt enda nimel.
Kohtus vanema ülalpidamiskohustuse täitmise nõudmine alaealise lapse suhtes on ülalpidamisasi. Ülalpidamisasjas tuleb hagiavaldus esitada lapse elukoha järgsesse maakohtusse. Kui lapse elukoht ei ole Eestis, esitatakse hagi kostja elukoha järgi. Kui kostja elukoht ei ole Eestis, esitatakse hagi hageja elukoha järgi.
Elatist võib nõuda ka maksekäsu kiirmenetluses (vt vastust küsimusele nr 3).
Alaealisele lapsele kohtu kaudu elatise nõudmiseks on vajalik esitada kohtule hagi, mille koostamiseks ei ole tingimata vaja professionaalset õigusabi ega vahendajat. Kohus mõistab elatise välja alates hagi esitamise kuupäevast, kuid hagi alusel võib kohus elatise välja mõista ka tagasiulatuvalt kuni ühe aasta eest enne hagi esitamist.
Hagiavalduse vorm lapsele elatise väljamõistmiseks siit
Alaealisele lapsele elatise nõudmiseks esitatud hagi ja lapse elatisnõudes maksekäsu kiirmenetluse avalduse läbivaatamise eest riigilõivu tasuma ei pea.
Menetluskulude katteks on võimalik taotleda riigi õigusabi või menetlusabi.
Riigi õigusabi korras määratakse isikule Eesti Advokatuuri poolt advokaat. Advokaadi roll on isikut menetluses esindada ja nõustada. Riigi õigusabi on õigustatud saama isik, kes oma majandusliku seisundi tõttu ei suuda õigusabi vajamise ajal tasuda asjatundliku õigusteenuse eest või suudab seda teha üksnes osaliselt või osamaksetena või kelle majanduslik seisund ei võimalda pärast õigusteenuse eest tasumist lihtsat toimetulekut. Riigi õigusabi saamine ei vabasta isikut aga muude menetluskulude kandmisest.
Täpsemalt saab riigi õigusabi kohta lugeda siit
Menetluskulude katteks on võimalik taotleda riigipoolset menetlusabi, kui isik ei suuda majandusliku seisundi tõttu menetluskulusid tasuda või kui ta suudab neid tasuda üksnes osaliselt või osamaksetena. Samuti peab olema piisav alus eeldada, et kavandatav menetluses osalemine on edukas.
Füüsilise isiku menetlusabi taotlus ning teatis taotleja ja tema perekonnaliikmete isikliku ja majandusliku seisundi kohta on kättesaadav siin.
Kohus võib elatise alaealisele lapsele välja mõista kindla summana või muutuva suurusena, määrates ette kindlaks elatissumma suuruse arvutamise alused. Kohus mõistab enamasti elatise välja igakuise maksetena. Igakuine elatis ühele lapsele ei või aga olla väiksem kui pool Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäära (2018.a 250 eurot ühele lapsele, 2019.a 270 eurot, 2020.a 292 eurot). Kohus võib mõjuval põhjusel siiski vähendada elatist alla poole Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäära. Mõjuvaks põhjuseks võib olla muu hulgas vanema töövõimetus või kui elatist maksma kohustatud isikul on veel ülalpeetavaid.
Kui selleks on mõjuv põhjus, võib kohustatud isik nõuda, et tal võimaldataks anda ülalpidamist muul viisil. Vanemad võivad oma lapse ülalpidamise kohustuse täitmist omavahelisel kokkuleppel täpsustada ja määrata kindlaks, missugusel viisil ja kui pika ajavahemiku kaupa tuleb ülalpidamist anda.
Ülalpidamise ulatus määratakse kindlaks lapse vajadustest ja tema tavalisest elulaadist lähtudes. Lapse tavaline elulaad sõltub vanemate käsutuses olevatest varalistest vahenditest. Kui elatise maksime aluseks olevad asjaolud muutuvad võib kumbki pool esitada kohtusse hagi vastavalt kas elatise suurendamiseks või vähendamiseks.
Kui elatise suurust muudetakse, siis üldjuhul on võimalik elatise suurust muuta alates lahendi tegemisest, st. ei ole võimalik muuta juba tekkinud elatise võlgnevust.
Eestis muutub elatise suurus automaatselt kui kohtulahendis on väljamõistetud elatise suurus seotud poole Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammääraga ning antud määra muudetakse. Kuupalga alammäär on leitav siit
Ülalpidamist antakse üldjuhul raha perioodilise maksmisega. Kui selleks on mõjuv põhjus, võib alaealise lapse ülalpidamiseks kohustatud isik nõuda, et tal võimaldataks anda ülalpidamist muul viisil. Alaealise lapse vanem täidab lapse ülalpidamise kohustust elatise maksmise teel eeskätt juhul, kui ta ei ela lapsega koos või kui ta ei osale lapse kasvatamises. Elatist makstakse iga kalendrikuu eest ette. Kuigi elatise saajaks on laps, tuleb elatis üldjuhul maksta teisele vanemale. Otse lapsele võib elatist maksta siis, kui vanemad on selles kokku leppinud või on olemas sellekohane kohtulahend.
Kui on olemas jõustunud või viivitamata täitmisele kuuluv kohtuotsus elatise väljamõistmiseks, kuid teine vanem ei täida seda, tuleb pöörduda kohtutäituri poole. Kui võlgnik otsuses määratud makseid ettenähtud ajal ei tasu, korraldab kohtutäitur hagi tagamist taotlenud isiku avalduse alusel võlgniku vara arestimise. Võlgniku vara arestimiseks tuleb kohtutäiturile esitada kohtuotsus ning täitmisavaldus. Täitmisavaldusse tuleb märkida informatsioon võlgniku ning võimaluse korral tema vara kohta (elukoht, kontaktandmed, teadaolevad andmed vara kohta). Kui sissenõudja soovib, et täitur kasutaks võla sissenõudmiseks kõiki seaduses ettenähtud võimalusi, siis tuleb täitmisavalduses märkida, et sissenõudja soovib nõude pööramist võlgniku kinnisasjale, vallasvarale ja nõudeõigustele. Elatis alaealisele lapsele on täitemenetluses eelisseisundis teiste nõuete ees ning elatisnõude rahuldamiseks on võimalik vara arestida suuremas ulatuses ning peatada kohtumäärusega tähtajatult ka järgnevad õigused ja lubade kehtivused: jahipidamisõigus, mootorsõiduki juhtimisõigus, relvaluba ja relvasoetamisluba, väikelaeva ja jeti juhtimisõigus, kalastuskaart.
Isik vabaneb ülalpidamiskohustusest selles ulatuses, milles ta ei ole tema muid kohustusi ja varalist seisundit arvestades võimeline andma teisele isikule ülalpidamist, kahjustamata enese tavalist ülalpidamist. Vaatamata eeltoodule, ei vabane vanem enda alaealise lapse ülalpidamiskohustusest. Samuti võib kohus kohustatud isiku (võlgnik) ülalpidamiskohustuse täitmisest vabastada, täitmist ajaliselt piirata või elatise suurust vähendada, kui kohustuse täitmist on äärmiselt ebaõiglane nõuda, näiteks juhul kui ülalpidamist saama õigustatud isiku abivajadus on tekkinud tema enda ebamõistliku käitumise tagajärjel.
Ülalpidamist ja kohustuse täitmata jätmise tõttu tekkinud kahju hüvitamist saab nõuda tagasiulatuvalt maksimaalselt kuni ühe aasta eest enne elatishagi kohtule esitamist. Elatise maksmine kui ülalpidamiskohustuse täitmise nõude aegumistähtaeg on kümme aastat iga üksiku kohustuse jaoks. Aegumistähtaeg algab selle kalendriaasta lõppemisest, mil kohustusele vastav nõue muutub sisse nõutavaks. Ülalpidamiskohustus on isiklik kohustus, mis lõpeb õigustatud või kohustatud isiku surmaga, erisused on ettemaksete ja tasaarvestuste suhtes.
Piiriüleste elatisvaidluste korral saab elatise sissenõudmisel abistada Justiitsministeeriumis asuv keskasutus, milleks on Justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika osakonna rahvusvahelise justiitskoostöö talitus.
Elatise nõudega kohtusse pöördudes on võimalik taotleda riigi õigusabi. Siseriiklike elatisnõuete puhul eraldi abistavaid organisatsioone ja ametiasutusi ei ole.
Alates 01.01.2017 on last kasvataval vanemal õigus taotleda riigipoolset elatisabi sotsiaalkindlustusametist kohtumenetlusaegset ja täitemenetlusaegset elatisabi. Elatisabi on ajutine riigipoolne abi last üksi kasvatavale ja tema ülalpidamise eest hoolitsevale vanemale. Riik maksab elatist vanema eest, kes elatist ei maksa, nõudes selle raha hiljem elatist mitte maksnud vanemalt tagasi. Elatisabi saamise eelduseks on kohtult elatise väljamõistmise taotlemine maksekäsu kiirmenetluses või hagimenetluses.
Elatisabiga tagatakse lapsele kuni 100 eurot kuus.
Täpsem info taotlemisest leitav siit.
Elatise saamiseks Euroopa Nõukogu määruse nr 4/2009 alusel saab abi Justiitsministeeriumi rahvusvahelise justiitskoostöö talituselt.
Elatise taotlemiseks välisriigis tuleb esitada taotlus elatisasja algatamiseks Justiitsministeeriumi rahvusvahelise justiitskoostöö talitusele ja välisriigi pädevale asutusele. Lisada tuleb koopia lapse või laste sünnitunnistusest või isaduse tuvastamise kohtuotsusest, kui isadus ei ole tuvastatud, tuleb see märkida välisriiki minevasse taotlusesse.
Taotlus on kättesaadav siit.
Justiitsministeeriumi rahvusvahelise justiitskoostöö talitusega saab ühendust võtta telefoni teel +372 6 208 183 ja +372 7153443 ning e-posti teel central.authority@just.ee ja keskasutus@just.ee.
Teises riigis elava taotleja nõue saab kõige parema käsitluse kui pöördutakse oma asukohariigi vastava pädevusega ametkonna poole, kes omakorda võtab ühendust Eesti Justiitsministeeriumis asuva keskasutusega.
vt. vastust küsimusele nr 14.1
Haagi 2007 Elatise protokoll on Euroopa Liidu poolt ratifitseeritud, mille liige on Eesti alates 01.05.2004. aastast.
Vt vastust küsimusele nr 16.
Euroopa Liidu siseste piiriüleste elatise taotlemise juhtumite korral on võimalik saada määrusele vastavalt riigi õigusabi ja menetlusabi. Nii tagatakse, et isikul oleks menetluses vastavate õigusteadmistega esindaja ning et tal oleks juurdepääs õigusemõistmisele menetluskulude kandmise kaudu. Riigi õigusabi ja menetlusabi puudutavate normide juures viidatakse, et siseriiklikku õigust kohaldatakse niivõrd, kuivõrd Euroopa Nõukogu määrus nr 4/2009 ei sätesta teisiti.
Printsiibina laienevad Euroopa Liidu liikmesriikides elavatele isikutele samad tagatised nagu Eestis elavatele isikutele. Piiriüleste elatisjuhtumite puhul on võimalik saada keskasutuselt ehk Justiitsministeeriumi rahvusvahelise justiitskoostöö talituselt õigusabi ja nõustamist ning riigi õigusabi ja menetlusabi vastavalt Euroopa Nõukogu määrusele nr 4/2009 ja sellega katmata osas siseriikliku õiguse alusel.
Loodud on keskasutus, mis piiriülese õigusalase koostöö puhul on Justiitsministeeriumrahvusvahelise justiitskoostöö talitus. Seega elatise saamiseks Euroopa Nõukogu määruse nr 4/2009 alusel saab abi Justiitsministeeriumi rahvusvahelise justiitskoostöö talituselt, kes menetleb rahvusvahelisi õigusabitaotlusi.

matches: kohus Kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus


RT I, 25.02.2011, 12
17.02.2011 RT I, 25.02.2011, 6 28.02.2011
1) 100 tonni tuuraliste, lõheliste või ahvenaliste seltsi kuuluvat kala;
[RT I, 25.02.2011, 6 - jõust. 28.02.2011]
2) 50 tonni angerjaliste, sägaliste või lestaliste seltsi kuuluvat kala;
[Kehtetu - RT I, 25.02.2011, 6 - jõust. 28.02.2011]
(2) Meetme 2.1 raames toetatakse sellise olemasoleva vesiviljeluskasvanduse rekonstrueerimist või laiendamist, mille tiikide kogupindala on:
1) karpkalaliste seltsi kuuluva kala puhul vähemalt 10 hektarit;
2) jõevähi puhul vähemalt 3500 m2.
(4) Toetatava tegevuse elluviimist ei või alustada varem ja kuludokumendid ei või olla väljastatud varem kui Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi Amet) taotluse esitamise päeval, välja arvatud ettevalmistava töö puhul.
(5) Toetatav tegevus peab olema ellu viidud kahe aasta jooksul arvates taotluse rahuldamisest, kuid mitte hiljem kui 30. juunil 2015. aastal, välja arvatud lõikes 3 nimetatud ettevalmistava töö puhul.
(51) 2011. aasta taotlusvooru raames rahuldatud taotluste puhul peab toetatav tegevus olema vähemalt 30 protsendi ulatuses ellu viidud ühe aasta jooksul taotluse rahuldamise otsuse tegemisest arvates. Toetatav tegevus loetakse vähemalt 30 protsendi ulatuses ellu viiduks, kui Ametile esitatud kuludeklaratsioon hõlmab vähemalt 30 protsenti toetatava tegevuse abikõlblikest kuludest.
(2) Toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta on järgmine:
1) paragrahvi 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud toetatava tegevuse puhul 511 293,20 eurot ühe taotlusvooru kohta;
2) paragrahvi 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud toetatava tegevuse puhul 511 293,20 eurot programmiperioodi kohta, kui vesiviljeluskasvanduse keskmine tootmismaht täisvõimsusel enne või pärast projekti elluviimist vastab § 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud tootmismahule, kuid jääb alla kolmekordse § 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud tootmismahu;
3) paragrahvi 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud toetatava tegevuse puhul 1 022 586,40 eurot programmiperioodi kohta, kui vesiviljeluskasvanduse keskmine tootmismaht täisvõimsusel enne või pärast projekti elluviimist on vähemalt kolmekordne § 2 lõike 1 punktides 1 ja 2 sätestatud tootmismaht;
4) paragrahvi 2 lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud toetatava tegevuse puhul 127 823,29 eurot ühe taotlusvooru kohta, kuid mitte rohkem kui 511 293,20 eurot rakenduskava programmiperioodil.
(3) Kui toetuse saaja omab «Konkurentsiseaduse» § 2 lõike 4 mõistes valitsevat mõju teise toetuse saaja üle ning toetuse saajad tegutsevad vesiviljelustoodete tootmise alal või kui toetuse saajad moodustavad «Äriseadustiku» § 6 mõistes kontserni, antakse neile programmiperioodi jooksul toetust kokku kuni 1 022 586,40 eurot.
11) vesiviljeluskasvanduse sisesteks hooldustöödeks vajaliku siseveovahendi ja selle haakeseadme ostmise või liisimise kulud;
15) vesiviljelusehitise teenindamiseks vajaliku kinnistu teerajatise rajamise ja rekonstrueerimise, maa-ala haljastamise, ning alajaama ja elektriliinide ehitamise ja rekonstrueerimise kulud;
16) vesiviljelusehitise teenindamiseks vajaliku paikse kütte- ja energiatootmisseadme ostmise, liisimise ja paigaldamise kulud.
23) paragrahvi 2 lõike 3 punktis 3 nimetatud taotluse ja tegevuskava ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenuse kulud, mis ületavad 958,68 eurot;
24) ) paragrahvi 4 lõike 3 punktis 2 nimetatud sõudepaadi soetamise kulud, mis ületavad 1917,36 eurot;
25) paragrahvi 4 lõike 3 punktis 6 nimetatud kalakasvatussumba teeninduspaadi, mille maksimaalne kiirus on üle 15 sõlme, soetamise kulud, mis ületavad 25 564,67 eurot;
26) paragrahvi 4 lõike 3 punktis 11 nimetatud vesiviljeluskasvanduse sisesteks töödeks vajaliku siseveovahendi ja selle haakeseadme ostmise või liisimise kulud, mis siseveovahendi puhul ületavad 28 760,25 eurot ja selle haakeseadmete puhul ületavad 9586,75 eurot;
27) paragrahvi 4 lõike 3 punktis 15 nimetatud kulud, mis ületavad 31 955,83 eurot;
28) seadme tööks vajaliku kulumaterjali iseseisva kulumaterjalina soetamise kulud.
2) ettevõtja, kellel on vähem kui 750 töötajat või kelle käive on väiksem kui 199 979 548,28 eurot.
(2) Taotleja suhtes ei ole taotluse esitamise kuule vahetult eelnenud 12 kuu jooksul jõustunud süüdimõistvat otsust keskkonnavastase süüteo toimepanemise eest ning taotleja on nimetatud ajavahemiku jooksul täitnud keskkonnanõuete rikkumise eest tehtud puuduste kõrvaldamise ettekirjutuse.
(4) Taotleja kasutuses olev vesiviljelusehitis või piiritletud ala on registreeritud Ameti põllumajandusloomade ehitiste registris või need registreeritakse «Loomatauditõrje seaduses» sätestatud juhtudel pärast toetatava tegevuse elluviimist.
(6) Uue vesiviljeluskasvanduse püstitamise ning olemasoleva vesiviljeluskasvanduse rekonstrueerimise korral on selle ehitise alune maa taotleja omandis või seatakse taotleja kasuks hiljemalt §-s 17 nimetatud dokumentide esitamise ajaks hoonestusõigus tähtajaga vähemalt viis aastat arvates viimase toetusosa väljamaksmisest.
(7) Veterinaar- ja Toiduamet on 1. jaanuari 2011. aasta seisuga tunnustanud taotleja kasutuses olevat vesiviljelusehitist või piiritletud ala "Loomatauditõrje seaduse" alusel, kui toetust taotletakse § 2 lõikes 2 nimetatud toetatava tegevuse kohta.
(3) Taotleja võib teha vähem kui kolm hinnapakkumuse esitamise ettepanekut, kui asjakohast teenust osutab vähem kui kolm ettevõtjat või kui toetatava tegevuse ja ettevalmistava töö maksumus ei ületa 9970,23 eurot.
6) koopia olemasoleva, püstitatava või rekonstrueeritava hoone põhiprojekti või rajatise ehitusprojekti põhijoonistest koos töömahtude tabeliga kahes eksemplaris. Joonistel peavad kajastuma ehitise asendiplaani, arhitektuuri, tehnosüsteemide ja välisvõrkude lahendused;
Veaparandus - Punkti tekst viidud vastavaks RTI, 25.02.2011, 6 avaldatud muudatustele. Alus: "Riigi Teataja seaduse" § 10 lõige 4.
8) koopia §-s 8 nimetatud hinnapakkumuse esitamise ettepanekutest ja hinnapakkumustest (koos tehnilise spetsifikatsiooniga) kahes eksemplaris;
14) koopia vee-erikasutusloast, kui nimetatud luba on nõutav "Veeseaduse" kohaselt;
(2) 11 lõike 1 punktis 6 sätestatud dokumendis tehtud muudatused edastab Amet vajaduse korral § 13 lõikes 4 nimetatud isikule hinnangu andmiseks.
09.03.2011 14:20
Veaparandus - Lõike tekst viidud vastavaks RTI, 25.02.2011, 6 avaldatud muudatustele. Alus: "Riigi Teataja seaduse" § 10 lõige 4.
(2) Amet esitab Keskkonnainspektsioonile (edaspidi KKI) pärast taotluse esitamise tähtpäeva nimekirja kõikide taotlejate kohta. KKI teavitab Ametit nendest taotlejatest, kes ei vasta § 7 lõikes 2 sätestatud nõuetele.
(4) Esitatud taotluste nõuetekohaseks tunnistamise käigus tellib Amet vesiviljeluse valdkonnas pädevalt avalik-õigusliku juriidilise isiku teadus- ja arendusasutuselt ekspertiisi. Amet võib ehitusmaksumuse optimaalsuse hindamiseks tellida ekspertiisi "Kohtuekspertiisiseaduse" §-des 5 ja 10 nimetatud eksperdilt.
(5) Amet edastab ekspertiisi tegemiseks ekspertiisi tegijale koopiad järgmistest dokumentidest:
4) uue vesiviljeluskasvanduse püstitamise või olemasoleva rekonstrueerimise korral vesiviljeluskasvanduse hoone põhiprojekti või rajatise ehitusprojekti koos töömahtude tabeliga;
5) koopia vee-erikasutusloast, kui nimetatud luba on nõutav "Veeseaduse" kohaselt.
1) Ametile toetuse taotlemiseks esitatud hoone põhiprojekti või rajatise ehitusprojekti tehnilisele ja tehnoloogilisele elluviidavusele ning optimaalsele ehitusmaksumusele, veevahetuse mahule ja korduvkasutuse süsteemile ning võimalusele toota vähemalt § 2 lõike 1 punkides 1 ja 2 nimetatud tootmismahus. Karpkalaliste seltsi kuuluva kala ja jõevähi kasvanduse puhul ei anna ekspertiisi tegija hinnangut tootmismahule, vaid kontrollib kasvanduse tiikide kogupindala vastavust § 2 lõike 2 punktides 1 ja 2 sätestatule;
2) 10 hindepunkti § 2 lõikes 2 nimetatud toetatava tegevuse eest;
3) 10 hindepunkti § 2 lõikes 1 nimetatud toetatava tegevuse eest, kui püstitatav või rekonstrueeritav vesiviljeluskasvandus on suletud veeringlusega ehk sellise veeretsirkulatsiooniga, mille puhul suurem osa basseinist või tiigist väljavoolavast veest suunatakse läbi setteeraldusfiltri biopuhastisse ja sealt basseini või tiiki tagasi;
Paragrahvi 3 lõike 2 punkti 4 ei kohaldata taotluste suhtes, mille kohta on tehtud taotluse rahuldamise otsus enne 2011. aastat. Nende taotluste puhul on taotletava toetuse maksimaalne suurus ühe taotleja kohta kokku 511 312,76 eurot.
Lisa 1 Vesiviljeluse investeeringutoetuse avaldus
Lisa 2 Vesiviljeluse investeeringutoetuse tegevuskava
Lisa 3 Kuludeklaratsioon investeeringu tegemiseks tehtud kulutuste


Õpilaste vastuvõtmise ja väljaarvamise kord - Ardu Kool
Loovtöö valmistamise ajakava
Ardu Kooli õpilase vastuvõtmise üldised tingimused ja kord ning koolist väljaarvamise kord
Käesolev kord on heaks kiidetud Ardu Kooli hoolekogu koosolekul 23.11.2015 nr 2-3.2/2 ja kehtestatud Ardu Kooli direktori käskkirjaga 23.12.2015 nr 1-1.2/71.
Aluseks võetud «Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse» § 27 lg 4 ja § 28 lg 4
§ 1. Reguleerimisala.
Käesoleva korraga määratakse kindlaks Ardu Kooli (edaspidi Kool) õpilaste vastuvõtmistaotluse esitamise kord, vastuvõtu korraldus, vastuvõtmisel esitatavad nõuded, muud vastuvõtmisel tähtsust omavad asjaolud ning vastuvõtmisest või sellest keeldumisest teavitamine.
§ 2. Õpilase kooli vastuvõtmine.
(1) Kooli vastuvõtmiseks esitab õpilase lapsevanem või ametlik hooldaja kirjaliku avalduse, millele lisab:
2) kui taotluse esitab vanem, siis vanema isikut tõendava dokumendi ametlikult kinnitatud ärakirja või väljavõtte.
4) õpilaspileti pildi (3 x 4cm).
(2) Sisseastuja, kes on eelnevad õpingud läbinud välisriigis, lisab avaldusele välisriigi õppeasutuses omandatud haridust või läbitud õpet tõendava dokumendi või selle ametlikult kinnitatud ärakirja. Välisriigis omandatud hariduse või läbitud õpingute taseme hindamisel lähtutakse 1997. aastal UNESCO Üldkonverentsil heaks kiidetud Rahvusvahelisest ühtsest hariduse liigitusest (International Standard Classification of Education – ISCED).
(3) Kooli astumise vastuvõtmisavaldus (edaspidi avaldus) esitatakse koos muude dokumentidega algavaks õppeaastaks Kooli direktsioonile. Avaldus koos muude dokumentidega võetakse vastu ja registreeritakse vastavalt Kooli asjaajamise korrale. Õpilase I klassi vastuvõtu avalduse blanketi saab Koolist või Kooli koduleheküljelt Vastuvõtmist 1. – 9. klassi võib taotleda iga õpilane (piiratud teovõimega õpilase puhul tema seaduslik esindaja), kelle puhul pole seadusega sätestatud piirangut põhihariduse omandamiseks.
(4) Esimesse klassi võetakse õpilased, kes on saanud jooksva aasta 1. oktoobriks 7 aastaseks. Lapse seadusliku esindaja soovil võetakse I klassi vastu ka neid õpilasi, kes jooksva aasta 30. aprilliks on saanud 6-aastaseks, kui nõustamiskomisjon või lasteasutus, kus laps käib, on hinnanud lapse koolivalmidust ja soovitanud kooli õppima asumist.
(5) Koolikohustuslik isik, kes terviseseisundist tulenevalt ei ole koolikohustuslikku ikka jõudes saavutanud õpingute alustamiseks vajalikku koolivalmidust, võib nõustamiskomisjoni soovitusel asuda koolikohustust täitma ühe õppeaasta võrra hiljem. Koolikohustuse täitmise alustamise edasilükkamise taotluse esitab vanem nõustamiskomisjonile.
§ 3. Õpilase koolist väljaarvamine.
(1) Enne kooli lõpetamist õpilase koolist väljaarvamisel väljastab kool lapsevanemale vastava taotluse alusel:
3) direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse jooksva õppeaasta kohta, kui õpilane arvatakse koolist välja pärast õppeperioodi lõppu;
4) kooli direktori allkirja ja kooli pitseriga kinnitatud klassitunnistuse ning hinnetelehe jooksva õppeveerandi või kursuse hinnetega, kui õpilane arvatakse koolist välja õppeveerandi kestel.
(2) Õpilase koolist väljaarvamisel seoses kooli lõpetamisega väljastab kool õpilasele lõputunnistuse ning lapsevanema taotlusel väljavõtte õpilase tervisekaardist.
§ 4. Õpilase üleminek ühest koolist teise.
(3) Euroopa koolist tulnud õpilase puhul arvestatakse Euroopa koolide põhikirja konventsioonis sätestatut. Õpilane asub õppima selles klassis, mis vastavalt määruse lisas esitatud võrdlustabelile vastab Euroopa kooli klassile, kus ta õpingud katkestas (Haridus- ja teadusministri 19. augusti 2010. a määrus nr 43).
§ 5. Välisriigi õppeasutusest tulnud õpilase õpingute jätkamine.
(1) Välisriigi õppeasutusest tulnud õpilane, kes on enne välisriiki asumist õppinud Eesti koolis ning soovib jätkata põhihariduse omandamist Eestis, asub õppima sama kooli vastavas klassis, kus ta välisriigi õppeasutuses õppimise aega arvestades õpiks juhul, kui ta oleks õpinguid jätkanud Eestis ning oleks iga õppeaasta järel viidud üle järgmisse klassi. Lapsevanema taotlusel võib õpilane vajadusel jätkata õpinguid madalamas klassis.
(2) Käesolevas paragrahvis nimetatud õpilasele koostatakse vajadusel individuaalne õppekava. Õpilasele koostatakse individuaalne õppekava lähtudes eelnevast õpikogemusest ja arvestades kooli õppekava.
§ 6. Vastuvõtmisel esitatavad nõuded ja muud vastuvõtmisel tähtsust omavad asjaolud.
(1) Kooli 1.- 9. klassidesse võetakse vastu kõik Kooli teeninduspiirkonna koolikohustuslikud õpilased. Võimalusel arvestatakse erisusi. Vabade kohtade olemasolul võetakse Kooli vastu ka teiste piirkondade koolikohustuslikke isikuid vastavalt kooli vastuvõtu korrale.
(2) Kooli vastuvõtmise taotlemisel peavad taotlejad arvestama, et Koolis on A – võõrkeeleks alates 1. klassist inglise keel ja B – võõrkeeleks alates 6. klassist vene keel.
§ 7. Vastuvõtmisest või sellest keeldumisest teavitamise kord.
Õpilase Kooli vastuvõtmise algavaks õppeaastaks ja jooksva õppeaasta kestel otsustab Kooli direktor käskkirjaliselt vastavalt Kooli vastuvõtu korrale.
§ 8. Vastuvõtuotsusega mittenõustumine.
Vastuvõtuotsusega mittenõustumisel on sisseastujal õigus pöörduda otsuse vaidlustamiseks kirjaliku avaldusega Kooli direktori või kooli pidaja poole otsuse uuesti läbivaatamiseks kolme tööpäeva jooksul pärast vastuvõtuotsuse teatavaks tegemist.
§ 9. Õpilaste üle arvestuse pidamine kooli vastuvõtmisel ja koolist väljaarvamisel.
(1) Kooli õpilaste arvestust peetakse õpilasraamatus ja «Eesti Vabariigi haridusseaduse» § 366 lõike 4 alusel asutatud Eesti Hariduse Infosüsteemis (edaspidi EHIS).
(2) Koolikohustusliku õpilase kooli nimekirjast väljaarvamisel märgitakse ta EHIS-es koolist lahkunuks põhjusega «Teise kooli üleminek (ootel)». Kui viie tööpäeva jooksul alates EHIS-es õpilase koolist väljaarvamisest ei ole EHIS-es tehtud märget õpilase õppima asumise kohta, teavitatakse sellest EHISe kaudu õpilase elukohajärgset valla- või linnavalitsust. Valla- või linnavalitsus rakendab abinõusid õpilase mujal õppima asumise väljaselgitamiseks ja vajadusel koolikohustuse täitmise tagamiseks.
(3) Käesoleva paragrahvi lõiget 2 ei kohaldata õpilase teise riiki elama ja õppima asumisel. Sellisel juhul arvatakse õpilane kooli õpilaste nimekirjast välja õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema vastava kirjaliku taotluse või välisriigi õppeasutuse, kuhu õpilane õppima asus, kirjaliku teatise alusel ning EHIS-esse tehakse märge «lahkus välismaale».
Lasteaia tee 4 • Ardu alevik • Kose vald • Harjumaa 75001 • Telefon: 6083201 • E-post: info@ardukool.ee