Nõuded gaasipaigaldisele, gaasiseadme paigaldamisele ja gaasipaigaldise ehitamisele – Riigi Teataja
Nõuded gaasipaigaldisele, gaasiseadme paigaldamisele ja gaasipaigaldise ehitamisele
Nõuded gaasipaigaldisele, gaasiseadme paigaldamisele ja gaasipaigaldise ehitamisele - sisukord
2 NÕUDED GAASIPAIGALDISELE
1 Üldnõuded gaasipaigaldisele
§ 3 Küllaldase tugevuse tagamine
§ 4 Arvutusrõhk ja arvutuslik temperatuur
§ 5 Materjalid
§ 6 Gaasipaigaldise kasutamis- ja hooldusjuhendid
2 Üldnõuded gaasitorustikule
§ 7 Üldnõuded gaasitorustikule
§ 8 Nõuded välistorustikule
§ 9 Nõuded torustiku sisestusele hoonesse
§ 10 Nõuded sisetorustikule
3 Nõuded reguleer- ja ohutusseadmetele ning arvestitele
§ 11 Sulgeseadmed
§ 12 Nõuded gaasiarvestile ja selle paigaldamisele
§ 13 Nõuded rõhuregulaatorile ja selle paigaldamisele
§ 14 Ohutusseadmed ja väljapuhe
3 NÕUDED GAASISEADMETE PAIGALDAMISELE
1 Nõuded paigaldamisele ja põlemisgaaside eemaldamisele
2 Nõuded ruumide ventilatsioonile
§ 16 Nõuded ruumide ventilatsioonile
§ 17 Nõuded põlemisgaaside eemaldamisele
4 NÕUDED GAASIPAIGALDISE EHITAMISELE
1 Nõuded terastorude keevitamisele
§ 18 Üldnõuded
§ 19 Keevisliidete kvaliteedi kontrollimine
§ 20 Keevitusdefektide parandamine
2 Nõuded plasttorude keevitamisele
§ 22 Nõuded keevitusseadmetele
§ 23 Keevisliidete kontroll
3 Gaasitorustiku katsetamine
§ 24 Üldnõuded
§ 25 Nõuded tugevus- ja tihedusproovile
§ 26 Nõuded lekketiheduse kontrollile
§ 28 Rõhuregulaatori asukoha teabega varustamine
RTL 2009, 77, 1126
Vastu võetud 05.10.2009 nr 99
Määrus kehtestatakse «Küttegaasi ohutuse seaduse» § 9 lõike 2 ja § 14 lõike 3 alusel.
1) sisetorustik on hoone sees paiknev gaasitorustik (edaspidi torustik);
2) välistorustik on väljaspool hoonet paiknev torustik;
3) arvutusrõhk on rõhk, millel põhinevad projekti arvutused;
4) arvutuslik temperatuur on temperatuur, millest lähtuvad projekti arvutused;
5) töörõhk on gaasipaigaldises esinev rõhk tavapärasel kasutamisel;
6) plasttorude põkk-keevisliide (edaspidi põkk-keevisliide) on plasttorude ühendus, kus torude otsi kuumutatakse ja surutakse liiteks ilma toruliitmikku või täitematerjali kasutamata;
7) koostekeevitus on torude liidete tegemine töökohal, kui liited saavad tegeliku torustiku koostisosadeks;
8) tugevusproov on eritoiming, mille abil kontrollitakse torustiku vastupidavust mehhaanilise tugevuse nõuetele;
9) tihedusproov on eritoiming, mille abil kontrollitakse torustiku tiheduse vastavust nõuetele.
(2) Gaasipaigaldise ja gaasiseadme tavapärane kasutamine on gaasipaigaldise ja gaasiseadme kasutamine, kui:
1) gaasipaigaldis on nõuetekohaselt ehitatud ning seda kontrollitakse ja hooldatakse regulaarselt vastavalt «Küttegaasi ohutuse seaduse» ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuetele;
2) gaasipaigaldises ja gaasiseadmes kasutatava küttegaasi kvaliteet ja küttegaasi rõhk varieeruvad tavapärases ulatuses;
3) gaasipaigaldist ja gaasiseadet kasutatakse kooskõlas ettenähtud otstarbega või muul mõistlikul viisil.
2. peatükk NÕUDED GAASIPAIGALDISELE
1. jagu Üldnõuded gaasipaigaldisele
(1) Gaasipaigaldis peab olema projekteeritud ja ehitatud selliselt, et oleks tagatud ohutus selle tavapärasel kasutamisel.
(2) Gaasipaigaldisi tohib ehitada ruumidesse, mis vastavad gaasipaigaldisele ettenähtud tingimustele.
(3) Gaasipaigaldisega ühendatavad gaasiseadmed peavad vastama neile «Küttegaasi ohutuse seaduses» ja selle alusel kehtestatud õigusaktides esitatud nõuetele.
(4) Projekteerimisel ja ehitamisel tuleb arvestada võimalikke pidevalt või hetkeliselt gaasipaigaldisele mõjuvaid tegureid, tagamaks selle ohutus kasutamisaja jooksul.
(5) Projekteerimisel ja ehitamisel tehtavates arvutustes tuleb kasutada varutegureid, mis tagavad küllaldase tugevusvaru gaasipaigaldise võimalike rikete korral.
(6) Gaasipaigaldise projekteerimine ja ehitamine peab olema dokumenteeritud. Dokumendid tuleb gaasipaigaldise omanikule üle anda koos lõikes 13 nimetatud deklaratsiooniga ja säilitada kuni gaasipaigaldise kasutusaja lõpuni.
(7) Gaasipaigaldis tuleb kavandada ja valmistada nii, et oleks välistatud elektrist tulenev oht.
(8) Gaasipaigaldis peab olema ehitatud selliselt, et välise tuleohu korral oleks plahvatusoht minimaalne ning tulekahju puhul ei toimuks olulist tulekahju laienemist.
(9) Kui gaasipaigaldis on seadmestatud ohutus- ja juhtimisseadmetega, ei tohi juhtimisseadme töö domineerida ohutusseadme üle.
(10) Kõrghoone puhul tuleb arvestada rõhu muutust gaasitorustikus sõltuvalt hoone kõrgusest, seda eriti A-kategooria gaasipaigaldise korral.
(11) Gaasipaigaldises olevad ohutus-, reguleerimis- ja juhtseadmed peavad olema kergesti ligipääsetavad.
(12) Gaasipaigaldis peab vastama asjakohaste standardite või nendega vastavuses olevate tehnilist kirjeldust sisaldavate muude dokumentide nõuetele.
(13) Pärast gaasipaigaldise ehitamist ning gaasiseadme paigaldamist ja demonteerimist annab gaasipaigaldise ehitaja või gaasitööde tegija tellijale üle deklaratsiooni kinnitusega, et gaasipaigaldis ja/või gaasitöö on teostatud vastavalt «Küttegaasi ohutuse seaduse» ja selle alusel kehtestatud asjakohaste õigusaktide nõuetele.
§ 3. Küllaldase tugevuse tagamine
Gaasipaigaldis tuleb projekteerida ja ehitada nii, et see taluks kasutamise käigus esinevaid koormusi ning muid võimalikke mõjusid, sealhulgas:
2) sise- ja väliskeskkonna temperatuur;
3) staatiline rõhk ja sisekeskkonna mass katsetamisel;
4) liiklusest põhjustatud koormused;
5) korrosioon, erosioon, väsimus jms;
6) ehitustegevusest tulenevad koormused.
§ 4. Arvutusrõhk ja arvutuslik temperatuur
(1) Gaasipaigaldise arvutusrõhk tuleb valida vähemalt sama suur, kui on suurim rõhk, mis võib gaasipaigaldises tekkida.
(2) Arvutusliku temperatuurina tuleb kasutada temperatuure, millesse gaasipaigaldis võib kasutamise ajal sattuda.
§ 5. Materjalid
(1) Gaasipaigaldise materjalide omadused ja ehitamise tehnoloogia peavad olema vastavuses kasutatava gaasi liigiga ja kasutustingimustega.
(2) Gaasipaigaldise ehitamisel kasutatavad materjalid ja seadmed peavad olema sobivad gaasipaigaldise ehitamiseks, tagama gaasipaigaldise ohutuse ja olema identifitseeritavad.
§ 6. Gaasipaigaldise kasutamis- ja hooldusjuhendid
(1) Gaasipaigaldise kasutamiseks tuleb koostada kasutatava gaasi liigist, gaasivarustuse töörõhust, hooldusnõuetest ja gaasipaigaldisega ühendatud gaasiseadmetest lähtuvad kasutamis- ja hooldusjuhendid. Vajadusel peavad hooldusjuhendid sisaldama tegutsemisjuhiseid võimalikeks häireolukordadeks või õnnetusjuhtumiteks.
(2) Kasutamis- ja hooldusjuhendites peavad olema kirjas gaasipaigaldise kontrollimise ja hooldamise sagedused, arvestades töörõhku, paigalduskeskkonda ja gaasiarvestite ning gaasipaigaldisega seotud muude seadmete tootjate kasutusjuhiseid.
2. jagu Üldnõuded gaasitorustikule
§ 7. Üldnõuded gaasitorustikule
(1) Gaasi kiirus gaasipaigaldise torustikus ei tohi põhjustada ebasoovitavaid mõjusid, sealhulgas erosioon või häiriv müra. Kohtades, kus gaasil on suur kiirus, tuleb kasutada erosioonikindlaid materjale ja mürasummutusvahendeid.
(2) Torustik peab olema projekteeritud selliselt, et gaasi rõhk gaasiseadme ees püsiks gaasiseadmele ettenähtud piirides.
(3) Torustik tuleb projekteerida ja ehitada selliselt, et oleks võimalik tema katsetamine ja ohutu läbipuhumine.
(4) Torustiku läbiviik tuletõkkekonstruktsioonidest ei tohi muuta konstruktsiooni tulepüsivust.
(5) B-kategooria gaasipaigaldisel peab olema vähemalt üks kaitseseade ning C- ja D-kategooria gaasipaigaldisel vähemalt kaks teineteisest sõltumatut kaitseseadet.
(6) Sulgeseadmed peab paigaldama hoone sisendile, korruselamute hargnevatele püstikutele, enne gaasiarvesteid ja enne gaasiseadmeid.
(7) Gaasipaigaldise hoone sisendil või enne gaasiseadet, kui gaasiseadmel vastav võimalus puudub, peab olema võimalus rõhu mõõtmiseks.
(8) Ehitise välisseintest, lagedest, põrandatest ja kandetarinditest läbiviimisel tuleb torustik kaitsta manteltoru või muhviga.
(9) Torustik peab olema toestatud tugedega, mille vahekaugus peab välistama torustikus ohtlike pingete ja vibratsiooni tekke.
(10) Gaasi edastamise lõpetamisel ja gaasiseadme või torustiku eraldamisel gaasipaigaldisest tuleb paigaldise lahtine toruots sulgeda keevitatud või mehhaaniliselt ühendatud otsakorgiga.
§ 8. Nõuded välistorustikule
(1) Hoonest väljapoole ehitatav torustik tuleb üldjuhul ehitada maa-alusena. Torustikku võib paigaldada maapealsena piirkonnas ja kohtades, kus torustiku maa-alune paigaldus ei ole otstarbekas, samuti ka tööstusettevõtete või ladude territooriumil.
(2) Maa-alustes toruühendustes peab kasutama keevisliiteid. Teiste liidete kasutamine on lubatud kooskõlastatult Tehnilise Järelevalve Ametiga.
(3) Torustiku osad ei tohi üldjuhul jääda ehitise tugikonstruktsioonide alla.
(4) Terastorustikke tuleb kaitsta korrosiooni eest kasutades kaitsekatet ja vajadusel täiendavaid kaitsemeetmeid .
(5) Kohtades, kus korrosioon võib tekkida terastorustiku kokkupuutest teiste tarinditega, peab torustik olema kaetud kaitsemähisega või olema elektriliselt isoleeritud.
(6) Maa-aluste plasttorustike asukoha hilisemaks leidmiseks tuleb torustikule paigaldada kontrolljuhe.
(7) Maa-aluse torustiku maapinnast kõrgemale ulatuvad osad tuleb ümbritseda piiretega või kaitsta muul viisil.
(8) Maapealne torustik peab olema kaitstud võimalike mehhaaniliste vigastuste, korrosiooni ja ilmastiku mõjude eest. Maapealne plasttorustik peab olema kaitstud ka ultraviolettkiirguse ja soojuslike mõjude eest.
(9) Torustiku omavaheliste vähimate vertikaal- ja horisontaalkauguste ning piirnevatest ehitistest, tehnovõrkudest ja puudest vähima kauguse määramisel tuleb tagada nende ohutus, lähtudes asjakohastest standarditest.
(10) Torustiku vähima paigaldussügavuse määramisel peab arvestama torustikule mõjuvat dünaamilist koormust. Torustiku vähim paigaldussügavus on 0,8 meetrit. Paigaldussügavust võib vähendada vastavate täiendavate ohutusmeetmete rakendamisel (nt manteltoru paigaldamine). Vedel- ja biogaasipaigaldise torustiku vähim paigaldussügavus peab ületama pinnase külmumissügavust. Kohtades, kus liiguvad raskeveokid või tehakse tihti kaevetöid või sügavkündmist, tuleb torustik paigaldada sügavamale, rakendades sealjuures täiendavaid ohutusmeetmeid.
(11) Torustik peab maapinnas üldjuhul paiknema muudest torudest kõrgemal.
(12) Torustik tuleb tähistada tahtmatu vigastamise vältimiseks. Väljaspool tiheasustust paikneva torustiku asukohta näitavad ohutussildid peavad olema maastikul pidevalt jälgitavad. Maa-aluse torustiku kohale ligikaudu 0,4 meetri kõrgusele torust tuleb paigaldada vähemalt 100 millimeetrit lai püsivast kollasest materjalist vastava märgistusega hoiatuslint, välja arvatud juhul, kui torustiku paigaldamise tehnoloogia seda ei võimalda.
(13) Maa-alused torustikud peavad olema kogu ulatuses ligipääsetavad, välja arvatud manteltorus olev torustik. Manteltorusse paigaldatud terastorude keevisliited peavad olema kontrollitud radiograafilise meetodiga.
(14) Maa-aluse gaasitorustiku paigaldamisel kaevise põhja ja tagasitäitmisel tuleb vältida toru ja torukatte vigastamist teravate ja raskete pinnase osade läbi, kasutades vajadusel toru ümber liivapatja või muid vahendeid.
(15) Piirkondades, kus maa-aluse torustiku stabiilsust võib mõjutada pinnases oleva vee üleslüke, tuleb paigaldada täiendavad raskused.
§ 9. Nõuded torustiku sisestusele hoonesse
(1) Gaasitoru peab olema pinnasest väljumisel kaitstud. Kaitsemeetme valikul tuleb muuhulgas arvestada ultraviolettkiirguse mõju kaitsekattele.
(2) Maa-aluse sisestuse korral tuleb tagada torustiku kaitse hoone vajumisest või soojuspaisumisest tekitatud pingete eest.
(3) Läbiviik hoonesse peab olema tihendatud ja maa-aluse läbiviigu korral gaasitihe.
§ 10. Nõuded sisetorustikule
(1) Hoone sisetorustik peab olema gaasipaigaldisele sobivast materjalist. Üldkasutatavates ruumides võib kasutada ainult teras- või vasktorusid.
(2) Töörõhk hoone sisetorustikus võib olla kuni 5 baari, välja arvatud lõikes 4 sätestatud juhul.
(3) Elamus ja üldkasutatavas hoones asuva sisetorustiku lubatav töörõhk on kuni 0,1 baari. Reguleerseadmeid rõhuga kuni 5 baari on lubatud paigaldada vahetult maapealsele sisestusele järgnevasse iseseisvasse välisseinaga piirnevasse ruumi või kappi, kui need on eraldatud hoone teistest ruumidest gaasitihedalt ja on rakendatud vajalikke ohutusabinõusid.
(4) Tööstuslikel tarbijatel (näiteks jõujaamad, kaugkütte katlamajad) on täiendavate ohutusabinõude rakendamisel sisetorustikes lubatav rõhk kuni 16 baari.
(5) Elamute ja üldkasutatavate hoonete ülemistel korrustel, pööningul ja katustel paikneva sisestuseni ja reguleerseadmeni kulgevat kuni 5-baarilist torustikku ei loeta sisetorustikuks, kui torustik on paigaldatud hoone välisseinaga piirnevasse ning hoone siseruumidest gaasitihedalt eraldatud vajaliku tulepüsivusega kanalisse, šahti või manteltorusse.
(6) Torustiku läbimisel hooneosade vahelistest vajumisvuukidest tuleb ette näha abinõud torustiku kaitseks ehitise osade vajumise eest.
(7) Torustik peab olema kaitstud tolmu, niiskuse, kondensaadi või agressiivse keskkonna mõjude eest kaitsekattega või vastava materjalide valikuga. Varjatud terastorustikule ning niisketesse ruumidesse ehitatavale terastorustikule tuleb ette näha kate korrosioonikaitseks.
(8) Võimalusel tuleb sisetorustik paigaldada ventileeritavatesse ruumidesse. Ruumide ventilatsioon peab olema piisav väikese gaasilekke ohutuks hajutamiseks.
(9) Torustik tuleb üldjuhul paigaldada vertikaalselt või horisontaalselt. Torustik peab võimalusel kulgema lühimat teed ja liidete arv peab olema minimaalne.
(10) Torustik tuleb teiste tehnovõrkude suhtes paigutada ohutult, võimaldades selle nõuetekohast hooldust ja ohutut kasutamist.
(11) Torustikku ei tohi paigaldada ventilatsiooni- ega korstnalõõridesse ja lõõride seintele, tahkekütuse hoiukohtadesse ja prügišahtidesse.
(12) Torustikke ei tohi kinnitada teiste torustike külge ega kasutada tugikonstruktsioonidena ja maanduseks.
(13) Lisaks käesoleva määruse nõuetele peab torustiku paigaldamisel ja liidete tegemisel järgima standardi EVS-EN 1775 nõudeid ja tootjapoolseid juhiseid.
3. jagu Nõuded reguleer- ja ohutusseadmetele ning arvestitele
§ 11. Sulgeseadmed
(1) Gaasipaigaldise sulgeseadmed peavad olema paigaldatud selliselt, et vajadusel oleks võimalik gaasipaigaldise osasid ja sisetorustikku rõhu alt vabastada.
(2) A-kategooria gaasipaigaldise välistorustikule tuleb kavandada võimalikult vähe sulgeseadmeid.
(3) Sisetorustiku rõhu alt vabastamiseks paigaldatud peasulgeseadmele peab olema vaba juurdepääs ja see peab asuma hoone sisendi vahetus läheduses.
(4) Sulgeseadmetel peab olema tagatud väline ja sisemine lekketihedus.
(5) Sulgeseadme piirasendid peavad olema piiratud tõkestiga.
§ 12. Nõuded gaasiarvestile ja selle paigaldamisele
(1) Gaasipaigaldisse paigaldatavad arvestid peavad olema vastavuses paigaldise gaasiseadmete maksimaalse võimsusega, gaasi vooluhulgaga ja arvestisse siseneva gaasi rõhuga ning kui see on asjakohane, ka siseneva gaasi ja ümbruskonna temperatuuriga.
(2) Arvestid ja kõik nendega liituvad leppekoguse mõõturid ja andurid peavad olema paigaldatud selliselt, et oleks kindlustatud mõõtmiste täpsus kogu mõõdetava vooluhulga vahemikus. Arvesti tootja erinõuete korral tuleb erinõudeid paigaldamisel arvestada.
(3) Arvestid peavad olema paigaldatud ventileeritavatesse ruumidesse või väljapoole hoonet ja olema kaitstud korrosiooni, vibratsiooni ja temperatuurimuutuste eest, mis võivad neid kahjustada või põhjustada mõõtevigu.
(4) Arvestid peavad olema kergesti ligipääsetavad ja arvesti asend peab võimaldama näidu lugemist.
§ 13. Nõuded rõhuregulaatorile ja selle paigaldamisele
(1) Rõhuregulaator peab sobima vajaliku vooluhulga vahemikule ja kasutamise käigus tekkida võivatele rõhkudele.
(2) Rõhuregulaatorist ülesvoolu peab asuma sulgeseade ja vajaduse korral ka filter.
(3) Rõhuregulaator peab tagama, et gaasi rõhk gaasitorustikus ei ületaks suurimat lubatud töörõhku.
(4) C- ja D-kategooria gaasipaigaldise rõhuregulaator tuleb paigaldada tulekindlasse ning ilmastikule ja välistele mehhaanilistele mõjuritele vastupidavasse kohta või rõhuregulaatori jaoks mõeldud eraldi ruumi või hoonesse. Kõrvaliste isikute juurdepääs reguleerseadmele peab olema piiratud.
(5) Rõhuregulaatori asukoht välistorustikul tuleb varustada kontaktandmetega gaasipaigaldise omaniku või valdaja kohta.
§ 14. Ohutusseadmed ja väljapuhe
(1) Koos rõhuregulaatoriga tuleb paigaldada torustikule vähemalt üks rõhku piirav seade. Rõhku piiravad seadmed on automaatne sulgventiil (sulgekaitseklapp) ja heitekaitseventiil. Ohutusseade võib olla ühildatud rõhuregulaatoriga.
(2) A-kategooria gaasipaigaldisel ei ole kohustuslikku nõuet tema rõhku piiravale seadmele.
(3) Ohutusseadmete valikul ülerõhu vastu tuleb tagada nende piisav rakendumiskiirus. Arvesse tuleb võtta ka seadme enda seadistamistäpsust.
(4) Gaasi väljapuhe tuleb juhtida välisõhku. Küünalde suudmed peavad olema eemal süüteallikatest ja ehitiste avadest selliselt, et oleks tagatud gaasi ohutu hajumine.
(5) PEX-Al-PEX kihtseintoru kasutamisel sisetorustikuna peab gaasipaigaldisele paigaldama termokaitseseadme, mis tulekahju korral sulgeb gaasi juurdevoolu. Pärast tulekahju peab kaitseseadmejärgse torustiku uuendama.
3. peatükk NÕUDED GAASISEADMETE PAIGALDAMISELE
1. jagu Nõuded paigaldamisele ja põlemisgaaside eemaldamisele
§ 15. Üldnõuded
(1) Gaasiseade tuleb ühendada gaasipaigaldisega vastavalt gaasiseadme tootja poolt paigaldajale mõeldud tehnilistele juhenditele ja kooskõlas gaasiseadme kasutamispiirangutega (eriti küttegaasi liigi ja võrgurõhuga) ning gaasiseadme tehniliste andmetega.
(2) Gaasiseade tuleb paigaldada nii, et selle hooldamine, kontrollimine ning ligipääs juhtimisseadistele ei oleks raskendatud.
(3) Üldkasutataval pööningul asuvad gaasiseadmed peavad asuma eraldatud ruumis. Hoone katusel asuvad gaasiseadmed peavad olema kaitstud ilmastiku kahjulike mõjude eest.
(4) Lõõrid õhuvarustuseks ja põlemisgaaside eemaldamiseks peavad vastama gaasiseadme paigaldusjuhendis esitatud nõuetele.
(5) Kondensatsioonikatla ja ruumi õhust sõltumatute gaasiseadmete korral peab olema kasutatud selleks vastavat põlemisgaaside ja kondensaadi eemaldamissüsteemi.
(6) Kui gaasiseadme paigaldamisel on nõutav põlemisgaaside ja õhuvarustuse lõõride olemasolu, siis olemasolevate või projekteeritud lõõride kirjeldus ja vastavus paigaldatavale gaasiseadmele peab olema esitatud § 2 lõikes 6 sätestatud dokumentides.
(7) Gaasiseadmeid ei tohi paigaldada põlevate vedelike või kergestisüttivate ainete hoiuruumidesse.
(8) Kui gaasiseadme ühendamisel kasutatakse painduvat ühendust, peab arvestama järgmiste tingimustega:
1) tuleb võtta meetmeid võimaliku vibratsiooni mõjude vältimiseks;
2) voolik tuleb paigaldada nii, et oleks välditavad mehaanilised vigastused ja ülekuumenemine;
3) voolik ja tema ühendusotsikud peavad moodustama püsiliidetega terviku;
4) ühendusliitmik peab vältima ühenduse iseeneslikku avanemist;
5) voolik peab olema kogu pikkuses kontrollitav ja paigaldatud pingevabalt.
(9) Kinnise koldega gaasiseadmete õhuvarustuseks ja põlemisgaaside ärajuhtimiseks paigaldatud koaksiaallõõri väljumisava kaugus ustest ning avatavatest akendest peab tagama nende suhtes põlemisgaaside ohutu hajumise.
2. jagu Nõuded ruumide ventilatsioonile
§ 16. Nõuded ruumide ventilatsioonile
(1) Ruumis, kuhu paigaldatakse gaasiseadmed, mis võtavad põlemiseks vajaliku õhu otse ruumist, peab olema piisav õhu juurdevool, kindlustamaks gaasi täieliku põlemise.
(2) Normaalse ventilatsiooniga ruumidesse võib ilma lisameetmete rakendamiseta paigaldada gaasiseadmeid, kui nende koguvõimsus on väiksem kui 0,25 kW/m3.
(3) Kui on vajalik põlemisõhu või ventilatsiooniavade või lõõride olemasolu, peab avade või lõõride ristlõike suurus vastama ruumis paiknevate gaasiseadmete koguvõimsusele ning tüübile.
(4) Kui põlemisõhu avadele ja lõõridele on paigaldatud automaatne õhuklapp, mis sulgeb põlemisõhu sissepääsuavad gaasiseadme mittetöötamisel, peab õhuklapp olema ühendatud ruumis paikneva gaasiseadmega nii, et see töötab vaid avatud õhuklapiga.
(5) Kui põlemisõhuga varustamine või põlemisgaaside eemaldamine toimub sundõhusüsteemiga, peab sundõhusüsteem olema ühendatud ruumis paikneva gaasiseadmega nii, et see töötaks ainult koos töötava sundõhusüsteemiga.
(6) Kui põlemisõhuga varustamine toimub siirdeõhuga läbi kõrval- või allasuva ruumi, tuleb arvestada ka nende ruumide õhuvahetusega.
(7) Ruumi ventileerimiseks vajaliku õhuhulga määramisel, sealhulgas ka põletite seisaku korral, tuleb lähtuda ruumis paiknevate gaasiseadmete kõigi põletite summaarsest võimsusest, arvestades liigõhu parandust, paigaldusruumis paiknevate väljatõmbeseadmete tootlikkust ja gaasiseadme tootja kasutus- ja paigaldusjuhendit.
(8) Kui ventilatsioonitingimused ei ole piisavad, tuleb ohutuse tagamiseks täiendavalt paigaldada:
1) automaatne gaasialarmisüsteem, mis ventilatsiooni häire korral sulgeb gaasi pealevoolu või
2) sundventilatsioonisüsteem või
3) automaatse lekkekontrolli süsteem.
(9) Ruumi ventilatsiooniavadest õhu sissepuhe peab toimuma võimalikult suurelt alalt.
(10) Paigaldusruumi ventilatsiooniavade paigutus peab tagama ventilatsiooni toimimise kogu ruumis.
§ 17. Nõuded põlemisgaaside eemaldamisele
(1) Põlemisgaaside eemaldamise süsteemid peavad tagama põlemissaaduste juhtimise välisõhku kõikidel töötingimustel. Tõmme peab olema tagatud ka suletud uste ja suurima võimsusega töötamise puhul.
(2) Gaasiseadmed, mille põlemisgaaside eemaldamine toimib loomuliku tõmbe lõõridega, tuleb paigaldada nii, et oleks tagatud tõmme kõigi põletite üheaegsel töötamisel.
(3) Gaasiseadmete põlemisgaaside lõõri konstruktsioon, materjal ja isolatsioon peavad välistama võimaliku põlemisgaasidest tekkiva kondensaadi kahjustava toime gaasiseadmele, lõõridele ja hoone osadele, arvestades paigaldatud gaasiseadme töörežiimi, gaasiseadmest väljuvate põlemisgaaside temperatuuri ja liikumise kiirust, lõõride seinte temperatuuri ning lisaõhu hulka.
(4) Atmosfääripõletiga ja puhurpõletiga koldeid ei tohi ühendada samasse loomuliku tõmbega lõõri.
(5) Sundtõmbega põletid peavad olema varustatud ohutusseadisega, mis tõmbeventilaatori rikke korral suleb gaasivoolu põletisse.
(6) Üle 60 kilovati summaarse võimsusega gaasiseadmed peavad olema ühendatud iseseisvasse lõõri.
4. peatükk NÕUDED GAASIPAIGALDISE EHITAMISELE
1. jagu Nõuded terastorude keevitamisele
§ 18. Üldnõuded
(1) Gaasipaigaldises keevitustööde kavandamine, töövahendite valik ja keevitustööde kvaliteet peavad vastama keevituse kvaliteedisüsteemi nõuetele.
(2) Gaasipaigaldise keevitusprotsess tuleb läbi viia asjakohaste standardite alusel koostatud keevitustööde juhendi kohaselt. Keevitusoperatsioonid peavad keevitusprotsessi jooksul olema tuvastatavad.
(3) Torud ja liitmikud peavad olema toodetud hästi keevitatavatest terastest. Andmed materjali keevitatavuse kohta esitatakse toote sertifikaadis.
(4) Keevitusmaterjalide mehaanilised omadused ja keemiline koostis peavad sobima toru ja liitmiku põhimetalliga.
§ 19. Keevisliidete kvaliteedi kontrollimine
(1) Keevisliidete kvaliteeti tuleb kontrollida ja hinnata meetodil ja mahus, mis tagab liitevigade tuvastamise keevitustööde käigus. Kontroll peab hõlmama keevitamise ajal läbiviidavat kontrolli, keevise visuaalset uuringut, mittepurustavat kontrolli ja vajadusel purustavat katsetust.
(2) Keevisliidete kvaliteet on mitterahuldav, kui mis tahes kontrollimeetodit rakendades on ilmnenud sisemised või välised vead (defektid), mis ületavad keevisliidete kvaliteedinormidega määratud väärtusi.
(3) Mittepurustava kontrolli minimaalne ulatus sõltub gaasipaigaldise kategooriast, keevisliidete tüübist ja asukohast ning peab vastama asjakohaste standardite või nendega samaväärsete muude tehniliste normide nõuetele.
(4) D-kategooria gaasipaigaldise keevisliiteid tuleb mittepurustava kontrolli meetoditega katsetada vähemalt 50% ulatuses keevisliidete koguarvust.
(5) Kui mittepurustava kontrolli teostamisel vähem kui 100% ulatuses vähemalt ühe keevise kvaliteet ei vasta aktsepteeritavale tasemele, tuleb defekti põhjuse kindlakstegemiseks kontrollida järgnevaid keeviseid topeltmahus. Kui ka täiendavalt kontrollitud keevistest vähemalt ühe kvaliteet ei vasta aktsepteeritavale kvaliteeditasemele, tuleb teha mittepurustav kontroll sama keevitaja poolt tehtud kõikidele antud objekti liidetele.
(6) Keevisliidete kontrollimise käigus läbiviidud uuringute ja katsetuste tulemused tuleb dokumenteerida. Uuringu protokolli ja radiograafiliste ülesvõtete ning uuritava keevise vahel peab olema selge omavaheline seos.
§ 20. Keevitusdefektide parandamine
(1) Kindlaksmääratud kvaliteedinõuetele mittevastavad keevisliited tuleb parandada asjakohaste keevitusjuhendite kohaselt või välja lõigata.
(2) Iga parandamist vajaval keevisõmblusel peab vigase piirkonna selgelt märgistama, kusjuures märgistust ei tohi eemaldada kuni defekt on parandatud ja parandatud töö kontrollitud.
(3) Kui üle 20% keevisõmblusest vajab parandamist, tuleb kõnealune keevisliide välja lõigata ja uuesti keevitada.
(4) Pragudega keevisliited tuleb täielikult välja lõigata ja uuesti keevitada.
(5) Kõik keevisliite parandused tuleb kontrollida mittepurustava kontrolli meetoditega.
(6) Kui parandatud keevisliidet mittepurustava kontrolli meetoditega kontrollides leitakse keevisliitel mitteaktsepteeritavaid defekte, tuleb keevisliide välja lõigata ja keevitada uus liide.
2. jagu Nõuded plasttorude keevitamisele
(1) Küttegaasi torudeks kasutatavad plasttorud peavad olema kollased või mustad kollase triibuga ja peavad kandma nõuetekohast märgistust, kus on ära näidatud toru töökeskkond.
(2) Varuteguri (ohutusteguri) väärtus gaasitorustike puhul on vähemalt 2,0 ja selle valikul tuleb arvestada torustiku paigaldustingimusi ning võimalikke töörõhu ja töötemperatuuri kõikumisi kasutusajal.
(3) Keevisühenduse meetodi valikul tuleb võtta arvesse liite asukohta gaasipaigaldises ja toru mõõtmeid ning maksimaalset töörõhku.
(4) Keevitamisel kasutatavate torude ja liitmike materjalide kokkusobivus peab olema näidatud ja tõendatud toru või liitmiku tootja poolt.
(5) Keevitustehnoloogia muutmisel või töötingimuste olulisel muutumisel tuleb teha proovikeevitus.
(6) Põkk-keevisliitega ei tohi ühendada lubatust erineva välisläbimõõdu ja seinapaksusega torusid ja liitmikke.
(7) Polüetüleentorud ja liitmikud peavad olema valmistatud polüetüleenist, mille minimaalne tugevus on vähemalt 10 MPa.
(8) Gaasipaigaldise keevitusprotsess tuleb läbi viia asjakohaste standardite alusel koostatud keevitustööde juhendi kohaselt.
§ 22. Nõuded keevitusseadmetele
Kõik keevitusseadmed tuleb kontrollida ja katsetada vastavalt seadme tootja juhistele. Kontroll tuleb teha enne seadme kasutuselevõttu ja edaspidi iga 12 kuu järel seadme kasutuselevõtust arvates. Kontroll tuleb dokumenteerida.
§ 23. Keevisliidete kontroll
(1) Kõik keevisliited tuleb välitingimustes visuaalselt kontrollida ja viia läbi torustiku tugevus- ja tihedusproov. Tugevusproov tuleb teha A- ja B-kategooria torustikele vähemalt 1,5-kordse maksimaalse töörõhuga.
(2) Kõik kontrolli mitteläbinud liited tuleb välja lõigata ning märkida üles keevituse aeg, koht ja keevitaja andmed.
3. jagu Gaasitorustiku katsetamine
§ 24. Üldnõuded
(1) Igale ehitatavale gaasitorustikule tuleb teha tugevusproov ja enne gaasipaigaldise kasutusele võtmist tihedusproov.
(2) Maa-aluse terastoru isoleerkaitsekatet peab enne toru katmist pinnasega visuaalselt kontrollima ja katsetama aparaadimeetodil.
(3) Gaasipaigaldise ehitamise käigus tehtud proovid ja katsetused tuleb dokumenteerida.
(4) Pärast katsetamist tuleb valmisehitatud välistorustik vedelikest ja tahketest osadest puhastada ning torustiku kasutuselevõtu viibimise korral torustik sulgeda otsakorkidega.
§ 25. Nõuded tugevus- ja tihedusproovile
(1) Proovimise käigus sulgemiseks kasutatavad vahendid ja vahetükid peavad olema lekkekindlad ja taluma proovirõhku.
(2) Tugevusproovi võib teha tihedusprooviga samal ajal, kasutades sama proovimisainet ja sama rõhutaset. Kui tihedusproov ei toimu üheaegselt tugevusprooviga, peab tugevusproov toimuma enne tihedusproovi.
(3) Tugevus- ja tihedusproovi proovimisained, proovirõhk torustikus ja proovi kestus peavad vastama asjakohaste standardite nõuetele või olema nendega samaväärsed.
(4) Proovimine ei tohi kahjustada torustikuga liituvaid seadmeid ja nimetatud seadmed ei tohi mõjutada proovi tulemust. Vajadusel tuleb seadmed proovimise ajaks eemaldada või lahti ühendada. Tugevusproovi ei tohi üldjuhul teostada vahetu survega vastu suletud sulgeseadet, mis eraldab proovitava torustiku kasutuses olevast ja küttegaasiga täidetud torustikust.
§ 26. Nõuded lekketiheduse kontrollile
Hoonesisese gaasipaigaldise lekketihedust tuleb enne gaasipaigaldise kasutusele võtmist kontrollida kasutatava küttegaasiga. Kontrollimise ajal peab gaasipaigaldis olema tööolukorras.
Majandusministri 28. juuni 2002. a määrus nr 27 «Nõuded gaasipaigaldisele ja gaasipaigaldise ehitamisele» tunnistatakse kehtetuks.
§ 28. Rõhuregulaatori asukoha teabega varustamine
Määruse § 13 lõike 5 kohase teabega tuleb rõhuregulaatori asukoht varustada hiljemalt 1. juuliks 2010. aastal.


text:
Tallinna linna territooriumil asuvaid kaitstavaid looduse üksikobjekte ümbritseva kaitsevööndi ulatus – Riigi Teataja
Tallinna linna territooriumil asuvaid kaitstavaid looduse üksikobjekte ümbritseva kaitsevööndi ulatus
RTL 2002, 45, 620
Vastu võetud 22.03.2002 nr 15
Määrus on antud «Kaitstavate loodusobjektide seaduse» (RT I 1994, 46, 773; 2002, 6, 21) § 5 lõike 5 alusel.
§ 1. Kaitstavaid looduse üksikobjekte ümbritsev kaitsevöönd
(1) Käesolevas määruses nimetatud kaitstavaid looduse üksikobjekte ümbritsevas kaitsevööndis kehtib «Kaitstavate loodusobjektide seaduse» §-s 13 sätestatud kaitsekord.
(2) Käesolevas määruses sätestatud vööndi ulatust arvestatakse puude puhul tüve välispinnast ja geoloogiliste objektide puhul selle väliskontuurist.
«Kaitstavate loodusobjektide seaduse» § 6 lõike 3 alusel määran käesolevas määruses nimetatud kaitstavaid looduse üksikobjekte valitsema Keskkonnaministeeriumi Harjumaa Keskkonnateenistuse.
§ 3. Üksikpuude kaitsevööndi ulatus
(1) Metsamajanduse ja Looduskaitse Peavalitsuse juhataja 30. aprilli 1966. a käskkirjaga nr 84 Kesklinna linnaosa territooriumil kaitse alla võetud üksikpuude kaitsevööndi ulatus on:
1) Kelchi pärnal Niguliste kiriku kõrval – 7 m;
2) hõlmikpuul Pärnu mnt ja Süda tn ristumiskohas – 25 m;
3) mustal paplil Kaasani kiriku aias – 7 m.
(2) Tallinna Linnavalitsuse 28. mai 1993. a määrusega nr 105 Kesklinna linnaosa territooriumil kaitse alla võetud üksikpuude kaitsevööndi ulatus on:
1) hariliku pöögi kultivaril ‘Atropunicea’ Narva mnt 98 – 20 m;
2) hariliku pöögi kultivaril ‘Atropunicea’ Poska tn 53 – 20 m;
3) hariliku pöögi kultivaril ‘Atropunicea’ Rahvusraamatukogu pargis – 20 m;
4) hariliku pöögi kultivaril ‘Atropunicea’ Toom-Kuninga tn 20a – 35 m;
5) hariliku tamme kultivaril ‘Cypressoides’ Sakala tn 1 – 20 m;
6) hariliku tamme kultivaril ‘Cypressoides’ Toom-Kuninga 20a – 35 m;
7) hariliku tamme kultivaril Koidula tn 34 / Roheline aas 5–9 – 15 m;
8) hariliku tamme vormil Loode tn 3 – 15 m;
9) hariliku vahtra kultivaril ‘Globosum’ Süda tn 15 – 10 m;
10) hariliku vahtra kultivaril ‘Schwedleri’ Narva mnt 98 – 20 m;
11) hariliku vahtra kultivaril ‘Schwedleri’ Poska tn 53 – 20 m;
12) hariliku vahtra kultivaril ‘Schwedleri’ Süda tn 15 – 10 m;
13) harilikul hobukastanil Köleri tn 22 – 20 m;
14) harilikul hobukastanil Narva mnt 50 / Vilmsi tn 2 – 20 m;
15) harilikul pöögil Ao tn 10 – 15 m;
16) harilikul tammel Toom-Kuninga tn 13 – 15 m;
17) kahel hariliku vahtra kultivaril ‘Schwedleri’ Poska tn 51b – 20 m;
18) kahel harilikul pärnal Lai tn 29 – 20 m;
19) kahel harilikul tammel Toompuiestee 17a – 25 m;
20) kanada paplil Narva mnt / Weizenbergi tn nurgal – 30 m;
21) kollasel hobukastanil Vesivärava tn 9 – 15 m;
22) kolmel hõbevahtral Magdaleena tn 6 – 20 m;
23) kolmel põldvahtral Roopa tn 11 ees – 20 m;
24) kolmel siledal hobukastanil Vesivärava tn 9 / Köleri tn 6 – 20 m;
25) kõrgetüvelisel sarapuul Rahvusraamatukogu pargis – 25 m;
26) mustal paplil Narva mnt / Weizenbergi tn nurgal – 30 m;
27) mustal paplil Soo tn alguse haljasalal – 25 m;
28) mustal paplil Wismari tn 35 – 25 m;
29) punasel tammel Rahvusraamatukogu pargis – 20 m;
30) valgepöögil Süda tn 15 – 10 m;
31) viiel suure läätspuu kultivaril ‘Pendula’ Toom-Kuninga tn 13 – 15 m.
(3) Tallinna Linnavalitsuse 28. mai 1993. a määrusega nr 105 Kristiine linnaosa territooriumil kaitse alla võetud üksikpuude kaitsevööndi ulatus on:
1) hariliku hobukastani leinavormil Kotka tn 44 – 20 m;
2) kahel arukase kultivaril ‘Youngii’ Keemia tn 41 – 20 m;
3) neljal arukase kultivaril ‘Crispa’ Keemia tn 41 – 20 m.
(4) Tallinna Linnavalitsuse 28. mai 1993. a määrusega nr 105 Mustamäe linnaosa territooriumil aadressil Mustamäe tee 60 kaitse alla võetud arukase kultivari ‘Youngii’ kaitsevööndi ulatus on 30 m.
(5) Tallinna Linnavalitsuse 28. mai 1993. a määrusega nr 105 Nõmme linnaosa territooriumil kaitse alla võetud üksikpuude kaitsevööndi ulatus on:
1) amuuri korgipuul Nurme tn 40 – 25 m;
2) arukase kultivaril ‘Youngii’ Nurme tn 40 – 25 m;
3) hallil pähklipuul Õie tn pargis – 20 m;
4) harilikul pöögil Pärnu mnt 320 – 15 m;
5) hõbevahtra kultivaril ‘Wieri’ Nurme tn 40 – 25 m;
6) paberikasel Nurme tn 40 – 25 m.
(6) Tallinna Linnavalitsuse 28. mai 1993. a määrusega nr 105 Põhja-Tallinna linnaosa territooriumil kaitse alla võetud üksikpuude kaitsevööndi ulatus on:
1) harilikul tammel Kaluri tn 2 – 20 m;
2) harilikul tammel Kaluri tn 13/15 – 20 m;
3) harilikul tammel Kopli tn 101 – 20 m;
4) harilikul tammel Kopli tn 103 – 20 m;
5) hõbevahtra kultivaril ‘Wieri’ Süsta tn 14 – 30 m;
6) kahel pensilvaania saare kultivaril ‘Wieri’ Kopli tn 35 – 15 m;
7) virgiinia kadakal Soo tn 11 – 15 m.
(7) Tallinna Linnavalitsuse 28. mai 1993. a määrusega nr 105 Pirita linnaosa territooriumil kaitse alla võetud üksikpuude kaitsevööndi ulatus on:
1) arukase kultivaril ‘Youngii’ Pirita kloostri kalmistul – 25 m;
2) euroopa lehise kultivaril ‘Pendula’ Pirita kloostri kalmistul – 25 m;
3) harilikul pärnal Kose tee 57 – 25 m;
4) suurelehisel pärnal Kose tee 98 – 25 m.
§ 4. Geoloogiliste objektide kaitsevööndi ulatus
(1) Looduskaitse Valitsuse juhataja 17. märtsi 1959. a käskkirjaga nr 25 Kesklinna linnaosa territooriumil kaitse alla võetud geoloogilise objekti Lindakivi kaitsevööndi ulatus Ülemiste järves on 10 m.
(2) Looduskaitse Valitsuse juhataja 17. märtsi 1959. a käskkirjaga nr 25 Põhja-Tallinna linnaosa territooriumil Kopli tänaval kaitse alla võetud geoloogilise objekti Kopli pargi kivikülvi kaitsevööndi ulatus on 10 m.
(3) Metsamajanduse ja Looduskaitse Peavalitsuse juhataja 30. aprilli 1966. a käskkirjaga nr 84 Kesklinna linnaosa territooriumil Aegna maastikukaitseala idaosas kaitse alla võetud geoloogilise objekti Lemmikneeme kivikülvi kaitsevööndi ulatus on 10 m.
(4) Metsamajanduse ja Looduskaitse Peavalitsuse juhataja 30. aprilli 1966. a käskkirjaga nr 84 Lasnamäe linnaosa territooriumil Kakumäe poolsaare tipu lääneküljel kaitse alla võetud geoloogilise objekti Mustkivi kaitsevööndi ulatus on 10 m.
(5) Metsamajanduse ja Looduskaitse Peavalitsuse juhataja 30. aprilli 1966. a käskkirjaga nr 84 Nõmme linnaosa territooriumil kaitse alla võetud geoloogiliste objektide kaitsevööndi ulatus on:
1) Männiku hiidrahnul Raku järve läänepoolsaarel – 10 m;
2) Raudalu kivil Viljandi mnt läheduses – 10 m;
3) Rahumäe hiidrahnul Järvel raudtee ääres – 10 m.
(6) Metsamajanduse ja Looduskaitse Peavalitsuse juhataja 30. aprilli 1966. a käskkirjaga nr 84 Pirita linnaosa territooriumil Mähe põik tänava ja Ranniku tee vahel kaitse alla võetud geoloogilise objekti Merivälja hiidrahnu kaitsevööndi ulatus on 10 m.
(7) Tallinna Linnavalitsuse 22. mai 1992. a määrusega nr 102 Haabersti linnaosa territooriumil kaitse alla võetud geoloogiliste objektide kaitsevööndi ulatus on:
1) Kakumäe paljandil Vabaõhumuuseumi territooriumil keskosas – 50 m;
2) Kevade kivil Vabaõhumuuseumist loodes (Merirahu elamurajoonis) – 10 m;
3) Lesta kivil Lesta bussipeatuse juures Kakumäel – 10 m;
4) Lõuka kivil Lõuka tänaval Kakumäel – 10 m;
5) Mustkivil Kakumäe poolsaare tipu lääneküljel – 10 m;
6) Vabaõhumuuseumi kivikülvil Vabaõhumuuseumi territooriumil – 10 m;
7) Varjualune kivil Tanuma tn 93 aias – 10 m;
8) Vesiveski kivil Vabaõhumuuseumi territooriumi keskosas – 10 m;
9) Veskimetsa rändrahnudel ja kivikülvil Loomaaia territooriumil ja sellest idas – 10 m;
10) Võrgukuuride kividel Vabaõhumuuseumi territooriumil põhjaosas – 10 m.
(8) Tallinna Linnavalitsuse 22. mai 1992. a määrusega nr 102 Kesklinna linnaosa territooriumil kaitse alla võetud geoloogiliste objektide kaitsevööndi ulatus on:
1) Eerikukivil Aegna MKA põhjaosas – 10 m;
2) Hundikuristiku paljandil ja joal Kadrioru pargi idapiiril – 50 m;
3) Kadrioru kivikülvil, sh Põhjakivil Kadrioru pargi põhjaosas – 10 m;
4) kahel Kadrioru staadioni rändrahnul staadionist kagu pool – 10 m;
5) Lastepargi kivil e Noortepargi kivil Kadriorus Koidula tn 21a õuel – 10 m;
6) Lõunakivil Kadrioru staadionist lõunas – 10 m;
7) Maarjamäe paekaldal, sh Suhkrumäe paljandil Lauluväljaku ülemistest väravatest Kose teeni – 50 m;
8) Mäekalda paljandil Laagna tee paekaldasse lõikumise kohal – 50 m;
9) Nunne tänava paljandil Toompea idaküljel Nunne tn ääres – 50 m;
10) Oru rändrahnul Kadriorus Oru tn 18 aias – 10 m;
11) Oskar Raudmetsa kivil Ülemiste järve idakaldal – 10 m;
12) Patkuli trepi paljandil Patkuli trepist lõunas Toompea kirdenurgal – 50 m;
13) Toom-Kuninga kivil Rahvusraamatukogu lähedal – 10 m;
14) Toompea paljandil Pika Hermanni torni juures – 50 m.
(9) Tallinna Linnavalitsuse 22. mai 1992. a määrusega nr 102 Lasnamäe linnaosa territooriumil kaitse alla võetud geoloogiliste objektide kaitsevööndi ulatus on:
1) Hundikuristiku paljandil ja joal Kadrioru pargi idapiiril – 50 m;
2) Iru Jõekivil Pirita jões Iru linnamäe taga Pirita maastikukaitsealal – 10 m;
3) Iru Kuuskivil Priisle tee lähedal – 10 m;
4) Lasnamäe paljandil Laagna tee süvendis – 50 m;
5) Lasnamäe vana paemurru paljandil Kadrioru pargist lõunas – 50 m;
6) Maarjamäe paekaldal, sh Suhkrumäe paljandil Lauluväljaku ülemistest väravatest Kose teeni – 50 m;
7) Maasepa kivil Priisle tee lähedal – 10 m;
8) Meteoriidijäljel Tondi rabas Lasnamäel – 10 m;
9) Mäekalda paljandil Laagna tee paekaldasse lõikumise kohal – 50 m;
10) Nokakivi rändrahnude rühmal Lennuväljast idas – 10 m;
11) Ussimäe kividel Priisle tee lähedal vanas kruusaaugus – 10 m.
(10) Tallinna Linnavalitsuse 22. mai 1992. a määrusega nr 102 Mustamäe linnaosa territooriumil kaitse alla võetud geoloogiliste objektide kaitsevööndi ulatus on:
1) Jäämäekivil Mustamäe kivikülvist lõunas, maa all – 10 m;
2) Kadaka puiestee Suurkivil Kadaka pst 14a maja lähedal – 10 m;
3) Kirstukivil Mustamäe tee 173 elamu lähedal – 10 m;
4) Lastepäevakodu kivil E. Vilde tee 72 õuel – 10 m;
5) Lehola kivil E. Vilde tee 71 lähedal – 10 m;
6) Lepasalu allikatel Tallinna Tehnikagümnaasiumi lähedal – 15 m;
7) Mustamäe kivikülvil Mustamäe tee ja Tammsaare tee ristmikust kagus – 10 m;
8) Renniga kivil Akadeemia tee 68 lähedal – 10 m.
(11) Tallinna Linnavalitsuse 22. mai 1992. a määrusega nr 102 Nõmme linnaosa territooriumil kaitse alla võetud geoloogiliste objektide kaitsevööndi ulatus on:
1) Aiataguse allikatel Pääsküla raba idaosas – 15 m;
2) Glehni pargi allikatel, sh Rõõmuallikal Glehni pargis – 35 m;
3) Kasetuka allikatel Pääsküla raba idaosas – 15 m;
4) Liiva jaama rahnul Kalmistu tee 22 küttelao õuel – 10 m;
5) Raudalu kividel ja kolmel rahnul Raudalust põhja pool – 10 m;
6) Õpiringi kividel Kadaka pst ja Raja tn ristmiku lähedal – 10 m.
(12) Tallinna Linnavalitsuse 22. mai 1992. a määrusega nr 102 Põhja-Tallinna linnaosa territooriumil kaitse alla võetud geoloogiliste objektide kaitsevööndi ulatus on:
1) Kopliranna kivil Kopliranna tn 35 maja lähedal – 10 m;
2) Krulli kivil Kopli tn 72 lähedal – 10 m.
(13) Tallinna Linnavalitsuse 22. mai 1992. a määrusega nr 102 Pirita linnaosa territooriumil kaitse alla võetud geoloogiliste objektide kaitsevööndi ulatus on:
1) Aianduse kivil Mähel Aianduse tee 80 lähedal – 10 m;
2) Aia peatuse rändrahnul Meriväljal Aia bussipeatuse lähedal – 10 m;
3) Astla kivil Astla tee ja Aianduse tee ristmikul – 10 m;
4) Iru aiandi kivil Iru aiandi lähedal – 10 m;
5) Iru põiksäärel Irus Pirita maastikukaitsealal – 10 m;
6) Kuradisadulal Kosel Nurmiku tn 19 – 10 m;
7) Lükati paljandil Pirita maastikukaitsealal – 50 m;
8) Lükati rahnul Lükati sillast 0,6 km ülesvoolu – 10 m;
9) Maarjamäe paekaldal, sh Suhkrumäe paljandil Lauluväljaku ülemistest väravatest Kose teeni – 50 m;
10) Merivälja Suurkivil Meriväljal Rändrahnu tee 2 lähedal – 10 m;
11) Pärnamäe põiksäärtel Pärnamäel surnuaia territooriumil – 10 m;
12) Suurekivi rahnul Mähe aedlinna kaguserval – 10 m;
13) Varsaallikatel E. Särgava allee lõpus – 15 m;
14) Väina tee kivil Meriväljal Väina tee 29 – 10 m.
Keskkonnaministri 1. detsembri 2000. a määruse nr 73 «Kaitsealade ja kaitstavate looduse üksikobjektide valitsemise volituste andmine» (RTL 2001, 21, 282) § 2 lõike 1 punktid 110–241 tunnistatakse kehtetuks.

matches:
§ 5
§ 1
§ 6
§ 3
§ 4
§ 2


20.11.2009 Reede
Vabariigi Valitsuse 11.06.09 mддruses nr 91 on цeldud, et keskmise kalendripдevatasu arvutamisel puhkusetasu maksmisel kalendripдevade arvu vдhendatakse nende kalendripдevade vхrra, millal tццtajale ei makstud tццtasu tццst keeldumise tхttu. TLS-i § 19 punkti 6 jдrgi on tццtajal хigus keelduda tццst, kui tal on muu ... seaduses ettenдhtud pхhjus. Kas see muu seaduses ette nдhtud pхhjus vхib olla ka TLS-i § 37 alusel tццst keeldumine vхrdeliselt tццtasu vдhendamisega.
Ьhesхnaga, kas puhkusetasu arvutamisel vхib kalendripдevade arvust lahutada maha ka need pдevad, kui TLS-i § 37 alusel seoses tццtasu vдhendamisega tццtaja keeldus tццst vхrdeliselt tццasu vдhendamisega, oli kodus ja tццtasu ei saanud?
Kogu keskmise tццtasu ja puhkusetasu arvutamise alused ja kord on sдtestatud (reguleeritud) ьpris kьsitavalt. Kuid lдhtudes nii TLS-i kui ka mддruse nr 91 kehtivast tekstist (redaktsioonist), vхiks vastus olla jдrgmine.
Vabariigi Valitsuse 11. juuni 2009. a mддruse nr 91 § 4 lхike 2 kohaselt vдhendatakse puhkusetasu arvutamise aluseks olevat kalendripдevade arvu nende kalendripдevade vхrra, millal tццtajale ei arvestatud tццtasu tццst keeldumise tхttu TLS-i §-is 19 ettenдhtud alusel.
TLS-i § 19 punkti 6 kohaselt on tццtajal хigus keelduda tццst (peale punktides 1–5 loetletud juhtude) ka muul tццlepingus, kollektiivlepingus vхi seaduses ettenдhtud pхhjusel.
TLS-i § 37 lхige 3 annab tццtajale sхnaselgelt хiguse tцц tegemisest keelduda, kui ta ei nхustu vхrdeliselt tццtasu vдhendamisega, sealhulgas ajutise ьleviimisega osalisele tццajale (lg 1) ega soovi ka tццlepingut ьles цelda (lg 5).
Jдrelikult tuleb nende tццst keeldumise pдevade vхrra vдhendada puhkusetasu arvutamisel aluseks vхetavate kalendripдevade arvu.
Lugupidamisega Heino Siigur
TЬ emeriitprofessor
Veel selles kategoorias: « Kas puhkusetasu arvutamisel võib maha arvata päevad, mil töötaja keeldus tööst? Firma likvideerimine »


text:
Erikohtud - Taani
Selles osas esitatakse teave erikohtute korralduse kohta Taanis.
Merendus- ja kaubanduskohus (Sø- og Handelsretten)
Alates merendus- ja kaubanduskohtu loomisest 1862. aastal on kohus arutanud merendus- ja kaubandusküsimusi kogu riigis.
Merendus- ja kaubanduskohtu pädevust on järjest laiendatud; praegu arutab kohus kohtuasju, mis käsitlevad Taani kaubamärgiseadust, disainiseadust, turustustavade seadust, konkurentsiseadust, rahvusvahelisi kaubandustingimusi ja muid kaubandusküsimusi.
Lisaks arutab pankrotikolleegium Suur-Kopenhaagenis kohtuasju, mis käsitlevad pankrotti, maksete peatamist, kohustuslikku võlgade tagastamist ja võlgade maksekava muutmist.
Maa kinnistamise kohus (Tinglysningsretten)
Maa kinnistamise kohus loodi 1. jaanuaril 2007. Kohus omab pädevust kogu Taanis.
Kohus võtab järkjärgult esimese astme kohtutelt üle maa kinnistamise. Kohus hakkab käsitlema maatükkide valdusõiguse registreerimist, hüpoteeke ja muid kulusid ning abielulepinguid jne.
Maa kinnistamise kohus lahendab kinnistamisest tulenevaid vaidlusi. Kõnealuse kohtu otsuse peale võib esitada edasikaebuse Lääne-Taani ringkonnakohtule.
Kohtuliku süüdistuse esitamise ja läbivaatamise erikohus (Den Særlige Klageret)
Kohtuliku süüdistuse esitamise ja läbivaatamise erikohus käsitleb kohtunike distsiplinaarküsimusi või kohtute (sealhulgas Fääri saarte ja Gröönimaa kohtute ning apellatsiooniloa nõukogu) poolt palgatud muu juriidilise personali distsiplinaarküsimusi. Lisaks võib kohus taasavada kriminaalasja ning kõrvaldada kaitsja kriminaalasja arutamisest.
Kohtuliku süüdistuse esitamise ja läbivaatamise erikohus koosneb ülemkohtu kohtunikust, ringkonnakohtu kohtunikust, esimese astme kohtunikust, advokaadist ja konkreetses valdkonnas pädevast advokaadist.
Taani kohtusüsteemis ei ole halduskohtuid.
Viimati uuendatud: 07/08/2019

matches: kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus Kohus kohus kohus


Tallinna Linnavalitsus 20.03.2019 korraldus number 380
Kohanimeseaduse § 3 lg 7 p 1, § 4 lg 1 p 4, § 5 lg 1 p 3 ja lg 4, § 6 lg-te 1 ja 2, § 13 lg 1 ja Tallinna Linnavolikogu 29. mai 2014 määruse nr 15 „Tallinna kohanimede määramise kord“ § 1 lg 3 p 5, § 2 lg 2 p 2 ja § 5 lg 3 alusel ning tulenevalt Tallinna Linnavalitsuse 25. novembri 2009 korraldusega nr 1933-k kehtestatud „Paldiski mnt, Järveotsa tee ja raudtee vahelise ala detailplaneeringust“
1. Määrata Haabersti linnaosas Väike-Õismäe asumis Paldiski mnt, Järveotsa tee ja raudtee vahelise ala detailplaneeringuga kavandatud Paldiski maanteelt algavale ja lõuna suunas kulgevale tänavale Järveaasa tänava nimi (tänava skeem lisas).
2. Haabersti Linnaosa Valitsusel tagada uute tänava- ja numbrisiltide paigaldamine pärast uute aadresside määramist.
3. Tallinna Linnaplaneerimise Ametil teha korraldus teatavaks Haabersti Linnaosa Valitsusele.


1 Otsetoetused, täiendavad otsetoetused ja üleminekutoetused
§ 12 Otsetoetus, täiendav otsetoetus ja üleminekutoetus
§ 13 Otsetoetuse, täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse taotleja ning põllumajanduslik majapidamine
2 Otsetoetuse, täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse saamise nõuded ning täiendava otsetoetuse toetusõigused
§ 15 Täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse saamise nõuded
3 Otsetoetuse, täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse taotlemine ja vähendamine, taotluse rahuldamata jätmine ning ühikumäära kehtestamine
§ 18 Otsetoetuse, täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse taotlemine ning taotluse menetlemine
§ 20 Täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse vähendamine
§ 21 Täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse taotluse rahuldamata jätmine
§ 22 Otsetoetuse, täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse ühikumäär
§ 571 Leader-meetme rakendamine
§ 572 Rahastatavate projektide valimine kohaliku tegevusgrupi poolt
§ 621 Tegevuse rahastamine enne kulutuste tegemist
§ 1161 Leader-meetme rakendamise üleminekusätted
§ 1162 Täiendav otsetoetus ja üleminekutoetus
RT I, 21.02.2013, 2
(1) Käesolev seadus sätestab Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika (edaspidi ühine põllumajanduspoliitika) abinõude rakendamise alused ja korra ning neid rakendavad asutused, täiendavate otsetoetuste ja üleminekutoetuse saamise nõuded ja korra, riikliku järelevalve teostamise alused ja ulatuse ning vastutuse käesoleva seaduse rikkumise eest.
[RT I, 21.02.2013, 1 - jõust. 28.02.2013]
2) nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 30, 31.01.2009, lk 16–99), artiklis 132 sätestatud täiendavad otsetoetused ja artiklis 133a sätestatud üleminekutoetus;
(2) Põllumajandusminister määrab käskkirjaga turuinfot esitavad isikud ning nende ettevõtted, mille kohta turuinfot kogutakse.
[RT I, 17.11.2011, 1 - jõust. 27.11.2011]
1. jagu Otsetoetused, täiendavad otsetoetused ja üleminekutoetused
§ 12. Otsetoetus, täiendav otsetoetus ja üleminekutoetus
(3) Üleminekutoetus käesoleva seaduse tähenduses on riigieelarvest eraldatud rahalistest vahenditest nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 133a alusel antav toetus. Üleminekutoetuse suhtes kohaldatakse käesolevas jaos täiendava otsetoetuse kohta sätestatut.
§ 13. Otsetoetuse, täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse taotleja ning põllumajanduslik majapidamine
2. jaotis Otsetoetuse, täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse saamise nõuded ning täiendava otsetoetuse toetusõigused
(2) Ühtset pindalatoetust võib taotleda vähemalt 1 ha põllumajandusmaa kohta, mida hoitakse heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes ning:
1) mille pindala määramisel võetakse arvesse põld pindalaga vähemalt 0,30 ha, sealhulgas kuni 2 m laiune hekk, kraav, piire või muu traditsiooniline maastikuobjekt komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega (ELT L 316, 02.12.2009, lk 65–112), artikli 34 lõike 2 kohaselt;
2) mille kohta on põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registris andmed, mille kohaselt oli põllumajandusmaa 2003. aasta 30. juunil heas põllumajanduslikus korras nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 124 lõike 1 mõistes;
§ 15. Täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse saamise nõuded
(1) Täiendavat otsetoetust ja üleminekutoetust võib taotleda põllumajandusliku tegevusega tegelev isik kasvatatava toetusõigusliku põllumajanduslooma kohta või täiendava otsetoetuse toetusõiguse alusel.
(2) Täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse saamise nõuded kehtestab põllumajandusminister määrusega kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 asjakohastes artiklites sätestatud korras saadud Euroopa Komisjoni nõusolekuga. Nõuded võib kehtestada eraldi iga täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse liigi kohta.
(2) Isik, kes on omandanud täiendava otsetoetuse toetusõiguse võõrandamise teel, esitab võõrandamiskokkuleppe kohta vormikohase kirjaliku teabe PRIA-le hiljemalt koos asjakohase täiendava otsetoetuse või üleminekutoetuse taotlusega, mille alusel teeb PRIA kanded põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse.
(3) Täiendava otsetoetuse toetusõigus on päritav. Täiendava otsetoetuse toetusõigust pärima õigustatud isik esitab pärimist tõendavad dokumendid PRIA-le hiljemalt koos asjakohase täiendava otsetoetuse või üleminekutoetuse taotlusega, mille alusel teeb PRIA kanded põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse.
(6) Isik, kes on omandanud täiendava otsetoetuse toetusõiguse võõrandamise teel, ei saa seda võõrandada, välja arvatud otsejoones ülenejale ja alanejale sugulasele ning külgjoones sugulasele ja abikaasale, kui toimub komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 82 kohane põllumajandusettevõtte üleandmine samale isikule.
3. jaotis Otsetoetuse, täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse taotlemine ja vähendamine, taotluse rahuldamata jätmine ning ühikumäära kehtestamine
§ 18. Otsetoetuse, täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse taotlemine ning taotluse menetlemine
(1) Otsetoetuse, täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse taotlemiseks esitab taotleja PRIA-le vormikohase kirjaliku taotluse.
(3) Otsetoetuse, täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra ning taotluse vormi võib põllumajandusminister määrusega kehtestada eraldi iga otsetoetuse, täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse liigi kohta.
(4) Põllumajandusminister võib määrusega kehtestada komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 82 lõike 3 punktis a nimetatud ülevõtmisperioodi ja ülevõtja poolt PRIA-le esitatavate dokumentide loetelu eraldi iga otsetoetuse, täiendava otsetoetuse või üleminekutoetuse liigi kohta.
1) taotleja ei ole põllumajandusliku tegevusega tegelev isik või ei kasvata toetusõiguslikku põllumajanduslooma ega põllukultuuri;
§ 20. Täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse vähendamine
(1) Täiendavat otsetoetust ja üleminekutoetust vähendatakse, kui:
1) toetusõiguslikuks tunnistatud ühtse pindalatoetuse hektarite arv on väiksem käesoleva seaduse § 16 lõike 1 punktide 1 ja 6 alusel taotlejale määratud täiendava otsetoetuse toetusõiguste arvust või § 17 alusel omandatud § 16 lõike 1 punktide 1 ja 6 alusel taotlejale määratud täiendava otsetoetuse toetusõiguste arvust;
2) toetusõiguslikuks tunnistatud põllumajandusloomade arv on väiksem taotlusel märgitud põllumajandusloomade arvust;
(2) Täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse vähendamise ja selle arvutamise täpsemad alused toetuse liikide kaupa kehtestab põllumajandusminister määrusega.
§ 21. Täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse taotluse rahuldamata jätmine
Täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse taotlus jäetakse rahuldamata, kui:
§ 22. Otsetoetuse, täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse ühikumäär
(2) Kui lisaks Euroopa Liidu eelarvest eraldatud vahenditele eraldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 alusel makstavatele otsetoetustele ka riigieelarvest rahalisi vahendeid, otsustab põllumajandusminister käskkirjaga eraldatud rahaliste vahendite jaotuse toetuse liikide kaupa. PRIA otsustab otsetoetuse ühikumäära, võttes arvesse Euroopa Liidu asjakohases määruses ja põllumajandusministri käskkirjas kehtestatud toetuse kogusummat ning toetusõiguslikuks tunnistatud põllumajandusmaa hektarite, põllumajandusloomade või muude toetusõigust andvate ühikute arvu ning järgides taotlejate võrdse kohtlemise põhimõtet.
(3) Põllumajandusminister otsustab käskkirjaga täiendavate otsetoetuste ja üleminekutoetuste riigieelarvest eraldatud rahaliste vahendite jaotuse toetuse liikide kaupa.
(4) PRIA otsustab täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse ühikumäära, lähtudes käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel kehtestatud rahaliste vahendite jaotusest ja toetusõiguslikuks tunnistatud täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse ühikutest ning järgides taotlejate võrdse kohtlemise põhimõtet.
(5) Otsetoetuse, täiendava otsetoetuse ja üleminekutoetuse maksmisel arvestatakse Euroopa Liidu asjakohastes määrustes kehtestatud piirmäärasid ning käesoleva paragrahvi lõigete 2 ja 3 alusel põllumajandusministri määratud toetuse kogusummat ning täiendavate otsetoetuste ja üleminekutoetuste rahaliste vahendite jaotust.
(1) Kui taotleja ei täida käesoleva seaduse § 23 lõikes 1 sätestatud nõudeid, otsustab PRIA või käesoleva seaduse § 57 lõike 4 alusel PRIA-ga halduslepingu sõlminud isik, kui sellekohane õigus tuleneb halduslepingust, toetuse vähendamise või taotluse rahuldamata jätmise nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklites 23 ja 24 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artiklis 51 sätestatud alustel ja ulatuses.
(3) PRIA või käesoleva seaduse § 57 lõike 4 alusel PRIA-ga halduslepingu sõlminud isik, kui sellekohane õigus tuleneb halduslepingust, jätab toetuse vähendamata juhul, kui tegemist on nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 24 lõikes 2 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 51 lõike 4 punktis a nimetatud väiksema rikkumisega, mille puhul rikkumise tõsidus, ulatus ja püsivus on väiksed.
(4) Toetuse vähendamise ja taotluse rahuldamata jätmise korral ei kohaldata nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 23 lõikes 2 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 51 lõikes 2 nimetatud võimalust jätta toetus vähendamata või taotlus rahuldamata summa ulatuses, mis ilma intressita ei ületa 100 eurot taotleja ja toetusperioodi kohta.
(7) Komisjoni määruse (EÜ) nr 657/2008 artikli 15 lõikes 6 nimetatud kohapealset kontrolli haridusasutuses, sealhulgas sellises haridusasutuses, kes ise toetust ei taotle, kuid osaleb koolipiimatoetuse skeemis, teeb PRIA.
(1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103ga lõikes 1 nimetatud puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja ning banaanitoodete lastele jagamiseks antava toetuse (edaspidi koolipuuviljatoetus) andmise korral ühenduse toetusele riikliku lisatoetuse andmise otsustab põllumajandusminister, arvestades selleks riigieelarvest eraldatud rahalisi vahendeid.
(2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103ga lõike 2 kohase riikliku strateegia koolipuuviljatoetuse andmiseks kehtestab põllumajandusminister käskkirjaga.
(3) Nende toodete loetelu, mille pakkumiseks koolipuuviljatoetust antakse, toetuse andmise korra, toetuse taotlemise ja saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra ning taotluse vormi kehtestab põllumajandusminister määrusega.
(4) Koolipuuviljatoetust saav haridusasutus kasutab komisjoni määruse (EÜ) nr 288/2009, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses ühenduse abiga, mis antakse koolidele puuvilja jagamise kava raames puu- ja köögivilja, töödeldud puu- ja köögivilja- ning banaanitoodete jagamiseks haridusasutuste lastele (ELT L 94, 08.04.2009, lk 38–47), artikli 14 lõike 1 nõuete kohaselt Euroopa Liidu koolidele puuvilja jagamise kava plakatit.
(8) Komisjoni määruse (EÜ) nr 288/2009 artikli 13 lõikes 6 nimetatud kohapealset kontrolli haridusasutuses, sealhulgas sellises haridusasutuses, kes ise toetust ei taotle, kuid osaleb koolipuuviljatoetuse kavas, teeb PRIA.
(2) Põllumajandusminister võib määrusega kehtestada nõuded sekkumiskeskuse ja -lao kohta.
(2) Põllumajandusminister võib määrusega kehtestada põllumajandustoote kokkuostu ja sekkumisvarudest pärit toote müümise või tasuta üleandmise täpsema korra ning pakkumise vormi.
(3) [Kehtetu - RT I, 17.11.2011, 1 - jõust. 27.11.2011]
(2) Tootjaorganisatsiooni ja tootjaorganisatsioonide liidu tunnustamiseks esitab taotleja PRIA-le vormikohase kirjaliku taotluse. Tootjaorganisatsiooni tunnustamist võib taotleda äriregistrisse kantud tulundusühistu, kellel on vähemalt viis puu- ja köögivilja tootmisega tegelevat liiget ja kes turustab puu- ja köögivilja aastas vähemalt 95 867 euro väärtuses ning kes vastab asjakohastes Euroopa Liidu määrustes sätestatud nõuetele.
(8) PRIA tunnistab tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liidu tunnustamise otsuse kehtetuks haldusmenetluse seaduses sätestatud alustel või komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (ELT L 157, 15.06.2011, lk 1–163), artiklites 114 ja 115 sätestatud juhtudel või kui tootjaorganisatsioon või tootjaorganisatsioonide liit:
(2) Tootjaorganisatsiooni toetuse taotlemiseks esitab tootjaorganisatsioon vormikohase kirjaliku taotluse PRIA-le. Toetuse taotlemiseks peab tootjaorganisatsioonil olema komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artiklites 59 ja 60 ning käesolevas seaduses sätestatud nõuete kohane PRIA kinnitatud rakenduskava ja asutatud rakendusfond selle rahastamiseks.
(2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 75 lõikes 1 nimetatud korraldusasutuse ülesandeid täidab Põllumajandusministeerium.
(5) Põllumajandusminister kehtestab määrusega eelarveaastal antavate maaelu arengu toetuste liigid ja toetatavad tegevused, märkides ära ka toetuste liigid ja tegevused, mille kohta toetust on võimalik taotleda komisjoni määruse (EL) nr 65/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad seoses kontrollimenetluse rakendamisega ning nõuetele vastavusega maaelu arengu toetusmeetmete osas (ELT L 25, 28.01.2011, lk 8–23), artikli 3 lõikes 2 nimetatud iga-aastase maksenõude alusel ja üksnes kehtiva kohustuse ulatuses, ning otsustab käskkirjaga maaelu arengu toetusteks ettenähtud vahendite jaotuse.
§ 571. Leader-meetme rakendamine
(1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 63 nimetatud meetmeid rakendatakse sama määruse artikli 62 lõike 1 punktis a nimetatud kohaliku arengu strateegia alusel, mille on heaks kiitnud Põllumajandusministeerium.
(2) Kohaliku arengu strateegia töötab välja nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 62 lõikes 1 nimetatud kohaliku tegevusgrupina tegutsev mittetulundusühing, kelle põhikirjaline eesmärk on suunatud kohaliku elu arendamisele ja kes vastab kohaliku tegevusgrupi kohta kehtestatud nõuetele.
(3) Nõuded kohaliku tegevusgrupi kohta, sealhulgas nõuded kohaliku tegevusgrupi põhikirja, liikmesuse, juhtimise, tegevusaja ja -piirkonna kohta kehtestab põllumajandusminister määrusega, lähtudes nõukogu määrusest (EÜ) nr 1698/2005 ja arengukavast.
(4) Nõuded kohaliku arengu strateegia kohta ja strateegia heakskiitmise korra kehtestab põllumajandusminister määrusega, lähtudes nõukogu määrusest (EÜ) nr 1698/2005 ja arengukavast.
(5) Kohaliku arengu strateegia rakendamiseks koostab kohalik tegevusgrupp iga kalendriaasta kohta strateegia rakendamise kava (edaspidi rakenduskava), mis sisaldab kavandatud tegevuste ja kohaliku arengu strateegia meetmete kirjeldust ning nende elluviimiseks kavandatud eelarvet.
(6) Nõuded rakenduskava kohta ja rakenduskava heakskiitmise korra kehtestab põllumajandusminister määrusega.
§ 572. Rahastatavate projektide valimine kohaliku tegevusgrupi poolt
(1) Rahastatavaid projekte võib nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 62 lõike 4 kohaselt valida (edaspidi projektitoetuse taotluste kinnitamise otsus) kohalik tegevusgrupp, kellele on sellekohane õigus antud halduslepinguga.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud halduslepingu sõlmib kohaliku tegevusgrupiga PRIA, kui kohalik tegevusgrupp:
1) vastab käesoleva seaduse § 571 lõike 3 alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud nõuetele;
2) on välja töötanud kohaliku arengu strateegia, mille on heaks kiitnud Põllumajandusministeerium;
3) on vastu võtnud töökorrad, millega tagatakse haldusmenetluse seaduse nõuete kohane menetlus projektitoetuse taotluste kinnitamise otsuse tegemisel ning isiku õiguste kaitse muudes küsimustes.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud halduslepingule ei kohaldata halduskoostöö seaduse §-s 5 sätestatut.
(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud halduslepingu sõlmimise taotlemise ja taotluse menetlemise korra ning taotluse vormi kehtestab põllumajandusminister määrusega, milles sätestatakse muu hulgas käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud töökordade loetelu.
(5) PRIA ei sõlmi kohaliku tegevusgrupiga käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud halduslepingut, kui:
1) kohalik tegevusgrupp ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud nõuetele;
2) taotluses on esitatud teadlikult valeandmeid või kohalik tegevusgrupp mõjutab taotluse menetlemist pettuse või ähvardusega või muul õigusvastasel viisil;
3) kohalik tegevusgrupp ei võimalda kontrollida taotluse nõuetekohasust;
4) kohalik tegevusgrupp ei ole puuduste kõrvaldamiseks määratud tähtaja jooksul neid kõrvaldanud.
(6) PRIA nõuab kohalikult tegevusgrupilt viivitamata tema kohustuste täitmist, kui:
2) kohalik tegevusgrupp ei ole PRIA-le esitanud tähtpäevaks rakenduskava või PRIA ei ole seda heaks kiitnud;
3) kohalik tegevusgrupp ei järgi kohaliku arengu strateegiat, rakenduskava või käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 nimetatud töökordasid;
(7) PRIA võib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud halduslepingu ühepoolselt lõpetada, kui:
1) kohalik tegevusgrupp ei ole määratud tähtaja jooksul kõrvaldanud asjaolu, mis on käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud kohustuste täitmise nõude esitamise aluseks;
2) kohaliku tegevusgrupi suhtes toimub likvideerimis- või pankrotimenetlus.
(8) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud haldusleping lõpetatakse ühepoolselt või kui esineb muu põhjus, mis takistab kohalikul tegevusgrupil jätkata haldusülesande edasist täitmist, lõpetatakse haldusülesande edasine täitmine.
(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud kohustuste täitmise nõude esitamisest teadasaamisest ja käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud halduslepingu lõpetamise teate kättetoimetamisest alates ei või kohalik tegevusgrupp teha uusi projektitoetuse taotluse kinnitamise otsuseid.
(10) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud kohustuste täitmise nõude esitamise ja käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud halduslepingu lõpetamisest teatamise korral loetakse kehtetuks kohaliku tegevusgrupi projektitoetuse taotluse kinnitamise otsused, mis on tehtud pärast kohustuste täitmise nõude esitamise või halduslepingu lõpetamise aluseks oleva asjaolu tuvastamist.
(11) Kohalik tegevusgrupp, kellele PRIA on esitanud käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud kohustuste täitmise nõude, võib teha uusi projektitoetuse taotluse kinnitamise otsuseid PRIA sellekohase kirjaliku nõusoleku kättetoimetamisest alates. PRIA annab nõusoleku, kui kohalik tegevusgrupp täidab kõik asjakohased kohustused.
(21) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punktides a ja b nimetatud toetust (edaspidi projektitoetus) võib taotleda isik, kelle projektitoetuse taotlus on kohaliku tegevusgrupi otsusega kinnitatud.
(3) Tootjarühmade loomiseks ja arendamiseks ning muu tootjarühmale antava maaelu arengu toetuse saamiseks peab PRIA olema tootjarühma tunnustanud.
(2) PRIA või käesoleva seaduse § 57 lõike 4 alusel PRIA-ga halduslepingu sõlminud isik võib taotlejale puuduste kõrvaldamiseks tähtaega andmata jätta taotluse läbi vaatamata, kui nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20, artikli 36 punkti a alapunkti vi, punkti b alapunktide vi ja vii ning artiklite 52 ja 63 kohaste toetuste puhul ei ole taotleja esitanud toetuse taotlemiseks kõiki käesoleva seaduse alusel nõutavaid dokumente või kui taotlus ei ole vormikohane.
(4) PRIA või käesoleva seaduse § 57 lõike 4 alusel PRIA-ga halduslepingu sõlminud isik määrab taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, kui taotluses või käesoleva seaduse alusel esitatud muus dokumendis on ilmsed ebatäpsused. Ilmseteks ebatäpsusteks loetakse vigu sellistes andmetes, mille alusel ei otsustata toetuse andmist ega arvestata selle suurust.
(2) Erandina käesoleva paragrahvi lõikest 1 võib käesoleva seaduse § 59 lõike 5 alusel kehtestatud õigusaktis ette näha, et taotlusi hinnatakse enne taotleja, taotluse ja kavandatava tegevuse nõuetele vastavuse kontrollimist. Sellisel juhul koostatakse hindamistulemuste alusel taotluste paremusjärjestus ja nõuetele vastavust kontrollitakse taotluse puhul, mis kuuluks rahuldamisele paremusjärjestuse kohaselt. Nõuetele vastavust võib kontrollida ka taotluse puhul, mis ei kuuluks rahuldamisele paremusjärjestuse kohaselt.
(31) Projektitoetuse taotluse vastavust kohaliku arengu strateegiale ja rakenduskavale hindab kohalik tegevusgrupp. Projektitoetuse taotluse kohaliku arengu strateegiale ja rakenduskavale vastavuse ning projektitoetuse taotluste paremusjärjestuse puhul lähtub PRIA kohaliku tegevusgrupi otsustest ega kaldu nendest kõrvale.
(1) PRIA või käesoleva seaduse § 57 lõike 4 alusel PRIA-ga halduslepingu sõlminud isik, kui sellekohane õigus tuleneb halduslepingust, otsustab maaelu arengu toetuse vähendamise komisjoni määrustes (EÜ) nr 1975/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta (ELT L 368, 23.12.2006, lk 74–84), (EL) nr 65/2011 ja (EÜ) nr 1122/2009 sätestatud alustel.
(2) Käesoleva seaduse § 58 lõikes 2 nimetatud väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamise miinimumnõuete rikkumise korral otsustab PRIA või käesoleva seaduse § 57 lõike 4 alusel PRIA-ga halduslepingu sõlminud isik, kui sellekohane õigus tuleneb halduslepingust, toetuse vähendamise või taotluse rahuldamata jätmise käesoleva seaduse § 26 kohaselt.
(1) Kui arengukavas või käesoleva seaduse § 60 lõike 4 alusel kehtestatud õigusaktis ei ole ette nähtud taotluste hindamist ega vajadust taotlusi hinnata, rahuldatakse kõik nõuetele vastavad taotlused toetuse liigi või toetatava tegevuse rahastamise eelarve piires.
(6) PRIA peatab nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punktis c nimetatud toetuse väljamaksmise, kui kohalikule tegevusgrupile on käesoleva seaduse § 572 lõike 6 alusel esitatud kohustuste täitmise nõue. Toetuse väljamaksmist jätkatakse käesoleva seaduse § 572 lõikes 11 nimetatud nõusoleku andmisest arvates.
(7) PRIA jätab nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punktis c nimetatud toetuse välja maksmata käesoleva seaduse § 572 lõikes 1 nimetatud halduslepingu lõpetamise korral.
§ 621. Tegevuse rahastamine enne kulutuste tegemist
(1) Toetuse andmise tingimustes sätestatud juhul võib pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist rahastada toetatava tegevuse elluviimist riigieelarvelistest vahenditest enne töö, teenuse või vara soetamise eest tasumist:
1) kui toetuse saaja on esitanud käesoleva seaduse § 85 lõike 2 kohase tagatise, mis katab väljamakstava summa kogu ulatuses või
2) tagatist nõudmata, kui töö või teenus on lõpetatud või vara on üle antud ning toetuse saaja on need vastu võtnud ja nende eest tasunud vähemalt omafinantseeringuga võrdse summa ning kui toetuse saaja on piisavalt usaldusväärne või
3) tagatist nõudmata, kui tegevuse elluviimist rahastatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punkti c ja artikli 66 kohaselt ning kui toetuse saaja on piisavalt usaldusväärne. Usaldusväärsust ei kontrollita toetuse saajate puhul, kelle tegevust rahastatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 66 kohaselt.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud rahastamise taotlemise ja taotluse menetlemise korra, taotluse vormi, rahastamise määra ja suuruse kehtestab põllumajandusminister määrusega.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt saadud raha võib kasutada üksnes asjakohase tegevuse abikõlblike kulude eest tasumiseks. Nimetatud kulude eest peab olema tasutud toetuse andmise tingimustes sätestatud tähtaja jooksul, kuid hiljemalt 2015. aasta 1. juuliks.
(4) Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) toetuse väljamakse tegemise korral arvestatakse otsuse kohaselt väljamakstavast toetusrahast tasaarvestuse korras maha käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt toetuse saajale makstud raha. Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) toetuse väljamakse tegemisest keeldumise otsuse korral maksab toetuse saaja käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt saadud raha tagasi.
(5) Kui toetuse saaja tegevuses ilmnevad asjaolud, mis seavad kahtluse alla tema võime kasutada käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt saadud raha sihipäraselt ja tähtpäevaks, võib toetuse andja otsustada rahastamise väiksemas ulatuses, määrata abikõlblike kulude tegemiseks käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud tähtajast lühema tähtaja ja nõuda piisava tagatise esitamist.
(6) Toetuse saaja loetakse piisavalt usaldusväärseks, et rahastada toetatava tegevuse elluviimist tagatist nõudmata, kui:
1) tal ei ole riikliku maksu maksuvõlgnevust või tema riikliku maksu maksuvõla tasumine on ajatatud ning maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksuvõlg tasutud ajakava kohaselt;
3) ta on varem riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest saadud ja tagasimaksmisele kuulunud summa tagasi maksnud või toetuse tagasimaksmise ajatamise korral tasunud tagasimaksed ettenähtud tähtpäevaks ja summas;
4) ta on varem tegevuse elluviimise rahastamise otsuse alusel saadud raha kasutanud sihipäraselt ja tähtpäevaks.
(3) Täpsemad nõuded tehnilise abi toetuse taotleja ja kavandatava tegevuse kohta, abikõlblikud kulud, tehnilise abi toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra, taotluse vormi ning toetuse väljamaksmise korra kehtestab põllumajandusminister määrusega.
(1) Euroopa Liidu asjakohastes määrustes nimetatud puu- ja köögiviljad peavad vastama samades määrustes sätestatud turustusnormidele.
(2) Puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse kontrolli valdkonnas on pädev asutus PMA.
(3) Turustusnormidele vastavuse kontrollimiseks vajaliku teabe hoidmiseks asutab PMA puu- ja köögivilja turustavate ettevõtjate andmekogu.
(4) Puu- ja köögivilja turustav ettevõtja, kes on komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 11 lõike 2 alusel liigitatud madalaimasse riskikategooriasse, vastab sama määruse artikli 12 lõikes 3 sätestatud nõuetele ja kellel on erimärgistuse luba, võib pakendi märgistamisel kasutada nimetatud määruse kohast erimärgistust.
(5) Erimärgistuse loa saamiseks esitab ettevõtja PMA-le kirjaliku taotluse. PMA otsustab erimärgistuse loa andmise või sellest keeldumise taotluse saamisest arvates ühe kuu jooksul.
(6) Kui ettevõtja vastab taotluses esitatud andmete kohaselt ja kohapealse kontrolli tulemusena nõuetele, annab PMA ettevõtjale erimärgistuse loa ja avaldab tema nime oma veebilehel.
(7) Kui ettevõtja ei vasta nõuetele, teeb PMA erimärgistuse loa andmisest keeldumise otsuse ja toimetab selle taotlejale kätte viivitamata, kuid hiljemalt seitsmendal tööpäeval otsuse tegemisest arvates posti teel väljastusteatega tähtkirjaga või annab taotlejale kätte allkirja vastu.
(8) Põllumajandusminister kehtestab määrusega:
1) vajaduse korral erandid käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud turustusnormidest;
3) puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse kontrollimise koolituse nõuded.
(2) Põllumajandusminister võib määrusega kehtestada täpsemad nõuded nõuandekeskusena tunnustamise taotleja, tunnustamise taotluse ja tunnustatud nõuandekeskuse kohta ning nõuandekeskuste arvu maakonnas. Põllumajandusminister võib tunnustada nõuandekeskusena ka koordineerivat keskust.
Tootjarühm käesoleva seaduse 6. ja 11. peatüki tähenduses on tulundusühistu, kelle eesmärgiks on turustada oma liikmete toodetud põllumajandustooteid ja liikmete omatoodetud põllumajandustoodete töötlemisel saadud tooteid.
1) toidukvaliteedikava töötab välja ja rakendab komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 23 lõikes 1 sätestatud nõuetele vastav põllumajandustootjaid ühendav tulundusühistu, mittetulundusühing või seltsing (edaspidi toidukvaliteedikava rakendav tootjarühm). Toidukvaliteedikavas võib osaleda ka muu huvitatud isik;
(5) Põllumajandusminister võib määrusega kehtestada täpsemad nõuded toidukvaliteedikava, sealhulgas seda rakendava tootjarühma ja toidukvaliteedikavas osaleja ning toidukvaliteedikava eeskirja kohta.
(2) Toidukvaliteedikava tunnustamiseks või tunnustamise otsuse muutmiseks esitab toidukvaliteedikava rakendav tootjarühm VTA kohalikule asutusele vormikohase kirjaliku taotluse koos toidukvaliteedikava eeskirja ja toidukvaliteedikavas osalejate nimekirjaga.
2) [kehtetu - RT I, 17.11.2011, 1 - jõust. 27.11.2011]
3) taotluses on esitatud teadlikult valeandmeid või toidukvaliteedikava rakendav tootjarühm mõjutab taotluse menetlemist pettuse või ähvardusega või muul õigusvastasel viisil;
4) toidukvaliteedikava rakendav tootjarühm ei võimalda kontrollida taotluse nõuetekohasust;
5) toidukvaliteedikava rakendav tootjarühm ei ole puuduste kõrvaldamiseks määratud tähtaja jooksul neid kõrvaldanud.
3) toidukvaliteedikava rakendav tootjarühm ei ole ettekirjutuses määratud tähtpäevaks õigusrikkumist lõpetanud;
4) toidukvaliteedikava rakendav tootjarühm ei võimalda teostada järelevalvet toidukvaliteedikava kohta esitatud nõuete täitmise üle.
(1) Põllumajandustootjate majandustegevuse analüüsimiseks vajalikud andmed kogub põllumajandusliku raamatupidamise andmebaasi põllumajandusministri valitud asutus nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Ühenduse põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk (ELT L 328, 15.12.2009, lk 27–38), kohaselt.
(2) Põllumajandusliku raamatupidamise andmeid esitavate põllumajandustootjate arvu ja põllumajandustootjate valimise kava kinnitab nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 6 alusel põllumajandusministri moodustatud komisjon.
(5) Põllumassiivi piiripunktide määramise, põllumassiivi kaardi koostamise, põllumassiivile unikaalse numberkoodi andmise ja toetusõigusliku pindala määramise korra ning põllumassiivi kasutamise kohta esitatavad andmed ja nende esitamise korra kehtestab põllumajandusminister määrusega.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avalduse vormi kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(3) Registrisse kantud andmete muutumise korral esitab isik PRIA-le avalduse nende muutmiseks andmete muutumisest arvates 15 tööpäeva jooksul.
(6) Isiku avalduseta võib registrisse kanda andmed põllumassiivi kasutamise, piiripunktide ja põllumassiivi pindala kohta ning põllumassiivi tunnused, samuti andmed taotluse esitamise, taotluse menetlemise alustamise, järelevalvetoimingute tegemise ja muutunud andmete kohta muul kui käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud viisil andmete muutumisest teadasaamisest arvates 30 tööpäeva jooksul.
(1) Riikliku järelevalve teostajad asjakohastes Euroopa Liidu õigusaktides ning käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete täitmise üle on PRIA ning oma pädevuse piires Põllumajandusministeerium, VTA, PMA, Keskkonnainspektsioon, Tarbijakaitseamet, Maksu- ja Tolliamet, Põllumajandusuuringute Keskus, käesolevas seaduses ja asjakohastes Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud nõuete kohaselt Keskkonnaamet ja käesoleva seaduse § 57 lõike 4 alusel PRIA-ga halduslepingu sõlminud isik, kui sellekohane õigus tuleneb halduslepingust.
(2) Asjakohastes Euroopa Liidu õigusaktides, käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuete täitmise üle teostab riiklikku järelevalvet PRIA, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 4–111 nimetatud juhtudel.
(21) Käesoleva seaduse § 571 lõikes 2 nimetatud kohaliku tegevusgrupi ja tema tegevuse nõuetekohasuse üle teostab riiklikku järelevalvet PRIA.
(61) Käesoleva seaduse § 27 lõike 2 alusel antud kasutustoetuse korral teostab komisjoni määruse (EÜ) nr 967/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 176, 30.06.2006, lk 22–31), artiklis 12 sätestatud järelevalvet tarnitud ja tootmisse suunatud toorainekoguste ning saadud toodete vastavuse üle oma pädevuse piires VTA.
(62) Käesoleva seaduse § 41 lõikes 2 sätestatud sekkumisvarudest pärit toote või sellest valmistatud toote kasutamise korral teostab komisjoni määruse (EÜ) nr 1130/2009, millega kehtestatakse üksikasjalikud ühiseeskirjad sekkumisvarust pärit toodete kasutamise ja/või sihtkoha kontrollimiseks (ELT L 310, 25.11.2009, lk 5–21), kohast järelevalvet:
1) toote koguste vastavuse üle toote ühendusesisese müümise või tasuta üleandmise korral VTA;
(63) Käesoleva seaduse 5. peatüki 3. jaos sätestatud koolipiimatoetuse ja sama peatüki 4. jaos sätestatud koolipuuviljatoetuse andmise üle teostab järelevalvet PRIA, teostades järelevalvet ka sellises haridusasutuses, kes ise toetust ei taotle, kuid osaleb koolipiimatoetuse skeemis või koolipuuviljatoetuse kavas.
(9) Käesoleva seaduse §-s 70 nimetatud puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse üle teostab riiklikku järelevalvet PMA.
(91) Puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse järelevalve täpsema korra ning turustusnormidele vastavuse järelevalve erikorra jaemüügi etapil kehtestab põllumajandusminister määrusega.
(111) Käesoleva seaduse §-s 75 nimetatud nõuandekeskuse üle teostab riiklikku järelevalvet Põllumajandusministeerium.
(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 nimetatud sunniraha ülemmäär on 640 eurot.
(21) Kui vaie esitatakse käesoleva seaduse § 571 lõikes 2 nimetatud kohaliku tegevusgrupi otsuse või toimingu peale, lahendab vaide kohalik tegevusgrupp.
(2) Kui pärast täiendava otsetoetuse või üleminekutoetuse väljamaksmist selgub, et toetusraha on makstud alusetult, nõutakse toetusraha toetuse saajalt osaliselt või täielikult tagasi. Toetusraha tagasinõudmise otsuse võib teha taotluse rahuldamise otsuse tegemise päevast alates kümne aasta jooksul.
(31) Käesoleva seaduse § 621 lõike 1 kohaselt saadud raha nõutakse tagasi käesoleva seaduse §-des 100–102 sätestatud korras, kui toetuse saaja kohta tehakse Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) toetuse väljamakse tegemisest keeldumise otsus või kui toetuse saaja on saadud raha kasutanud mitteabikõlblike kulude hüvitamiseks.
(1) Kui Euroopa Liidu määrustest ei tulene teisiti, nõutakse toetuse tagasinõudmise korral tagastatava toetuse summalt intressi sõltumata toetuse väljamaksmise valuutast eurodes. Intressimäär tagastatava toetuse summalt on eurodes ühe aasta Euribor + 5 protsenti aastas. Intressimäär fikseeritakse iga aasta 2. jaanuari seisuga ning see kehtib üks aasta. Intressi arvestatakse taotlejale toetuse tagasinõudmise otsuse teatavakstegemise päevast alates kuni toetuse tagasimakse või tasaarveldamise korras mahaarvamiseni. Intressiarvestuse aluseks on tegelik päevade arv kuus ja 360-päevane aasta.
§ 1161. Leader-meetme rakendamise üleminekusätted
Enne käesoleva paragrahvi jõustumist kohaliku tegevusgrupi ülesandeid täitnud mittetulundusühing võib neid ülesandeid täita käesoleva seaduse § 572 lõikes 1 nimetatud halduslepingut sõlmimata kuni 2012. aasta 31. detsembrini.
§ 1162. Täiendav otsetoetus ja üleminekutoetus
(1) Alates 2013. aasta 1. märtsist ei saa taotleda täiendavat otsetoetust.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtpäevast alates esitatud täiendava otsetoetuse taotluse loeb PRIA taotleja nõusolekul üleminekutoetuse taotluseks. Kui taotleja ei ole sellega nõus, jätab PRIA täiendava otsetoetuse taotluse läbi vaatamata.
(3) Kui taotleja esitab pärast käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtpäeva nii täiendava otsetoetuse kui ka üleminekutoetuse taotluse, jätab PRIA täiendava otsetoetuse taotluse läbi vaatamata.
§ 117. – § 121. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


§ 61 Kohtukutsete kättesaamise kontroll
RT I, 31.12.2010, 48
30.06.2010 RT I 2010, 44, 263 12.07.2010 , rakendatakse 01.07.2010
Määrus kehtestatakse «Kohtute seaduse» § 42 lõike 1 ja § 126 lõike 2 ning «Tsiviilkohtumenetluse seadustiku» § 61, § 344 lõike 6 ja § 458 lõike 4 alusel.
5) [kehtetu − RTL 2008, 74, 1028 - jõust. 07.09.2008]
Vastuskirjal tuleb adressaadivälja esimese rea kõrgusel paremas veerus viidata sissetulnud kirja kuupäevale ja saatja dokumendiregistri viidale. Sissetulnud kirja kuupäev ja dokumendiregistri viit tähistatakse sõnaga «Teie» ning vastuskirja kuupäev ja number tähistatakse sõnaga «Meie». Füüsilisele isikule vastusena saadetavas kirjas võib viidata sissetulnud kirjale selle kuupäeva kaudu ka vastuskirja esimeses lauses.
(4) [Kehtetu − RTL 2008, 74, 1028 - jõust. 07.09.2008]
(5) [Kehtetu – RTL 2009, 32, 414 - jõust. 10.04.2009]
(6) [Kehtetu – RTL 2007, 3, 45 - jõust. 15.01.2007]
(3) –(7)
[Kehtetud – RTL 2007, 3, 45 - jõust. 15.01.2007]
2) [kehtetu − RTL 2008, 74, 1028 - jõust. 07.09.2008]
(3) [Kehtetu – RTL 2007, 3, 45 - jõust. 15.01.2007]
(1) Kohtuasja number koosneb käesoleva määruse § 55 lõikes 2 määratud tähisest («l»), asja saabumise aastaarvu lühendist («aa») ja järjekorranumbrist («nnnn») kujul «l-aa-nnnn».
(4) [Kehtetu – RTL 2007, 3, 45 - jõust. 15.01.2007]
(7) [Kehtetu– RTL 2007, 3, 45 - jõust. 15.01.2007]
(71) Kinnistus- ja registriosakonnale esitatakse dokumendid elektrooniliselt. «Tsiviilkohtumenetluse seadustiku» § 314 lõiget 3 kohaldatakse vastavalt.
(72) Kinnistamisavalduse ja muud dokumendid võib esitada kinnistusosakonnale käesoleva paragrahvi lõikes 71 sätestatud korras ka juhul, kui need saab esitada otse elektroonilise kinnistusraamatu infosüsteemi.
(1) [Kehtetu – RTL 2007, 3, 45 - jõust. 15.01.2007]
§ 65. [Kehtetu – RTL 2007, 3, 45 - jõust. 15.01.2007]
(11) Toimiku väljastamisel kinnipidamisasutuses viibivale isikule tutvustatakse toimikut justiitsministri 30. novembri 2000. a määruse nr 72 «Vangla sisekorraeeskiri» § 29 lõikes 3 sätestatud korras. Toimikuga tutvumisel kinnipidamisasutuses märgitakse toimikusse ka vastutava kinnipidamisasutuse ametniku nimi ja allkiri.


Kokku: 257| Näitan: 1 - 20
Osaühingu osa väärtus kahju hüvitamise kindlakstegemisel sõltub nii osaühingu majanduslikust seisundist kui ka sellest, millise õiguse ja kontrolli osa annab ühingu juhtimisel ja kasumi jaotamisel. See sõltub omakorda osaühingu põhikirjast tulenevatest võimalikest eriõigustest, osa suurusest ja sellest tulenevast võimalusest otsustada olulisi küsimusi või nende otsustamist blokeerida.
Vt ettevõtte väärtuse hindamise meetodite kohta Riigikohtu 21. detsembri 2004 tsiviilasjas nr 3-2-1-145-04 tehtud otsus p 23. (p 23.1)
2-14-51896/208 Riigikohtu tsiviilkolleegium 20.06.2018
ÄS § 321 lg 1
VÕS § 67 lg 2
Vt Riigikohtu 15. märtsi 2017. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-152-16, p-d 13-14, 21-24.2. (p 14)
Vt Riigikohtu 15. märtsi 2017. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-152-16, p-d 15-19, 21-24.2. (p 15)
Kohtuotsuse põhjendamise kohustuse ja selle sisu sätestavad TsMS § 436 lg 1, § 442 lg 8, samuti § 653 ning § 654 lg-d 4 ja 5. Muu hulgas tähendab kohtulahendi põhjendamise kohustus seda, et kohtu põhjendused peavad olema jälgitavad ja seostatud asjas tuvastatud asjaoludega. Kui kohus ei nõustu menetlusosalise seisukohaga, tuleb seda põhjendada. (vt ka Riigikohtu 14. veebruari 2018. a määrus tsiviilasjas nr 2-16-3492, p 13.2). TsMS § 654 lg 5 järgi peab ringkonnakohus võtma põhjendatud seisukoha poolte kõigi esitatud faktiliste ja õiguslike väidete suhtes, muu hulgas seletama lühidalt, miks üks või teine asjaolu ei oma asja lahendamisel tähendust (Vt Riigikohtu 14. veebruari 2018. a määrus tsiviilasjas nr 2-16-3492, p 13.2). (p 17)
Täitemenetluse formaliseerituse põhimõttest tulenevalt saab sundkorras täita üksnes selget lahendit (vt Riigikohtu 16. mai 2014. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-44-14, p 10; 23. mai 2012. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-65-12, p 9; 16. jaanuari 2008. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-132-07, p 11). Kui otsuse täitmine peaks toimuma täitemenetluses, ei saa kohtutäitur täitemenetluse formaliseerituse põhimõttest lähtuvalt hakata analüüsima ja tuvastama, millises ulatuses on solidaarvõlgnikud hagejale kohustuse kinnistu üle andmisega täitnud. (p 18.3)
Hagimenetlus on põhiolemuselt võistlev menetlus, kus lähtutakse poolte esitatust (vt nt TsMS § 5 lg-d 1 ja 2, § 7, § 230 lg 1) (Riigikohtu 20. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-57-11, p 40). (p 11)
Vt kohtu selgitamiskohustuse ulatuse kohta Riigikohtu 29. aprilli 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-41-15, p 19. (p 11)
VÕS § 180 lg 2 ja 182 lg 2 esimese lause järgi läheb ettevõtte ülemineku korral omandajale üle ettevõte kui tervik ning kuna ettevõtte ülemineku eelduseks on ettevõttesse kuuluvate asjade ja õiguste kogumi üleandmine, tuleb omandajale üle anda ettevõtte majandamisega seotud ja selle majandamist teenivad asjad ja õigused. Ettevõtte üleminekuks on vajalik vara üleminek teatavas kogumis, kuid mitte tingimata korraga ja ühe tehinguga (vt Riigikohtu 20. oktoobri 2010. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-82-10, p-d 12 ja 13). TsMS § 230 lg 1 järgi on hageja kohustuseks tõendada, et ettevõte on üle läinud.
Vt Euroopa Liidu Nõukogu 12. märtsi 2001. a direktiivi 2001/23/EÜ "Äriühingute, ettevõtete või äriühingute või ettevõtete osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta" kohaldamise kohta Euroopa Kohtu 20. jaanuari 2011. a otsus kohtuasjas nr C-463/09 CLECE SA vs. María Socorro Martín Valor ja Ayuntamiento de Cobisa), p 33 ja 34; 29. juuli 2010. a otsus kohtuasjas nr C-151/09 Federación de Servicios Públicos de la UGT (UGT-FSP) vs. Ayuntamiento de La Línea de la Concepción, María del RosarioVecino Uribe, Ministerio Fiscal, p 26). (p 9)
Ettevõtte ülemineku kindlakstegemiseks tuleb analüüsida kõiki ettevõtte üleminekut iseloomustavaid esiletoodud asjaolusid kogumis. (p 13)
2-15-18987/26 Riigikohtu tsiviilkolleegium 15.11.2017
TsMS § 442 lg 8 paneb kohtule kohustuse anda hinnang kõigile poolte esitatud faktilistele väidele ning kui kohus mõne väitega ei nõustu, peab kohus seda otsuses põhjendama. Kohus ei saa jätta poolte väiteid põhjendamatult kõrvale, vaid peab otsust tehes ütlema, millise järelduse ta esitatud faktide kohta tõendeid hinnates teeb, seletades, miks ühel või teisel asjaolul ei ole asja lahendamisel tähtsust (Riigikohtu 11. veebruari 2016. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-171-15, p 13). (p 12)
Kui kasutatud asja müügileping ei sisaldanud kokkulepet sõiduki kvaliteedi kohta, peab asi VÕS § 217 lg 1 ja § 77 lg 1 järgi vastama tavapärastele kasutatud asja nõuetele ehk asja keskmisele kvaliteedile. Kasutatud asjade puhul tuleb arvestada sellega, et asja senisest tavapärasest kasutamisest tingitud kulumine ja sellega kaasnevad puudused, mida sarnastel uutel asjadel ei esine, ei ole veel lepingutingimustele mittevastavusteks. Samas tuleb lepingutingimustele mittevastavust jaatada siis, kui asjal on puudusi, mida müüdud asjaga võrreldavatel kasutatud asjadel tavaliselt ei esine. Kasutatud asjade puhul võib asja puudus olla tekkinud ka mittenõuetekohase hoolduse tagajärjel (Riigikohtu 7. aprilli 2010. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-23-10, p 12). (p 13)
Ringkonnakohtu otsus ei tohi olla menetluslike järelduste osas vastuoluline. Kui ringkonnakohus jätab maakohtu otsusest välja põhjenduse, kuid ei muuda maakohtu otsuse resolutsiooni, siis on tegemist TsMS § 657 lg 1 p-s 2^2 sätestatud olukorraga, kus ringkonnakohus muudab kohtuotsuse põhjendusi, jättes otsuse resolutsiooni muutmata. (p 10)
2-13-40856/124 Riigikohtu tsiviilkolleegium 20.09.2017
Eksperdi hinnang võimaldab kohtul üksnes järeldada, kas mingi väidetav lisatöö pidi sisalduma juba algses hinnapakkumises ning kas see oli vajalik. See, kas tegemist on lisatööga ja kui palju see töövõtulepingu hinda mõjutas, on eelkõige poolte kokkulepete tõlgendamine ja VÕS § 639 kohaldamine. Selliste küsimuste üle saab sisuliselt otsustada kohus. (p 14)
Selguse huvides tuleks ringkonnakohtul enne maakohtu otsuse resolutsiooni tervikteksti esitamist võtta eraldi seisukoht kõikides nendes punktides, milles ta maakohtu otsust muudab (vt RKTKo 3-2-1-139-14, p 24). (p 16)


Riigilõivude tasumine - Saare Vallavalitsus
Taotluste ja teatiste vormid
Riigilõivu tasumine ehitusseadustiku alusel tehtavatel toimingutel
Makse saaja: SAARE VALD
Arveldusarve: EE472200001120272717 Swedbank
Märkida selgitusse
Elamu ja seda teenindav rajatis
RLS § 331¹ lg 1
Elamu ja seda teenidava rajatise lammutamine
Mitteelamu ja seda teenidav rajatis
RLS § 331¹ lg 2
Mitteelamu ja seda teenidava rajatise lammutamine
Raudteerajatis, auditikohustuslik surveseade või gaasipaigaldis, jaotusvõrgu elektrirajatis, side- ja telekommunikatsiooniehitis, kanalisatsiooniehitis, pinnaveehaare, puurkaev, puurauk, spordi- või puhkerajatis, supelranda teenindav kaldaga püsivalt ühendamata spordi- või puhkerajatis ning erirajatis
RLS § 331² lg 1
Raudteerajatise, auditikohustusliku surveseadme või gaasipaigaldise, jaotusvõrgu elektrirajatise, side- ja telekommunikatsiooniehitise, kanalisatsiooniehitise, pinnaveehaarde, puurkaevu, puuraugu, spordi- või puhkerajatise, supelranda teenindava kaldaga püsivalt ühendamata spordi- või puhkerajatise ning erirajatise lammutamine
Avalikkusele ligipääsetav eratee, õhutranspordirajatis, sadama- ja avalikus veekogus kaldaga püsivalt ühendatud rajatis, muu avalikus veekogus kaldaga püsivalt ühendamata rajatis, sealhulgas kaldaga funktsionaalselt seotud rajatis, veevärgi- ja kanalisatsioonitorustik, kanalisatsiooniehitis, tamm, pais, kaldakindlustusrajatis, veehoidla, niisutus- ja kuivendusrajatis, tõsteseade, põhivõrgu elektrirajatis ja prügimäerajatis
RLS § 331² lg 2
Avalikkusele ligipääsetava eratee, õhutranspordirajatise, sadama- ja avalikus veekogus kaldaga püsivalt ühendatud rajatise, muu avalikus veekogus kaldaga püsivalt ühendamata rajatise, sealhulgas kaldaga funktsionaalselt seotud rajatise, veevärgi- ja kanalisatsioonitorustiku, kanalisatsiooniehitise, tammi, paisu, kaldakindlustusrajatise, veehoidla, niisutus- ja kuivendusrajatise, tõsteseadme, põhivõrgu elektrirajatise ja prügimäerajatise lammutamine
RLS § 331³ lg 1
RLS § 331³ lg 2
Raudteerajatis, auditikohustuslik surveseade või gaasipaigaldis, jaotusvõrgu elektrirajatise, side- ja telekommunikatsiooniehitis, kanalisatsiooniehitis, pinnaveehaare, puurkaev ning spordi- või puhkerajatis
RLS §3314 lg 1
Avalikkusele ligipääsetava eratee, õhutranspordirajatis, avalikus veekogus kaldaga püsivalt ühendamata rajatis, sealhulgas kaldaga funktsionaalselt seotud rajatis, veevärgi- ja kanalisatsioonitorustik, veehoidla, niisutus- ja kuivendusrajatis, tõsteseade, põhivõrgu elektrirajatis ja prügimäerajatis
RLS § 3314 lg 2
RLS § 3315
RLS § 3316
Riikliku ehitisregistri andmete kinnitatud väljavõtte väljastamine
RLS § 320
2 €/lk
Riigilõivuseadus (RT)


Vabariigi Valitsuse 30. juuli 2002. a määruse nr 240 „„Maksukohustuslaste registri” asutamine ja registri pidamise põhimäärus” muutmine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 30. juuli 2002. a määruse nr 240 „„Maksukohustuslaste registri” asutamine ja registri pidamise põhimäärus” muutmine
RT I, 11.12.2018, 5
Vastu võetud 06.12.2018 nr 111
§ 1. Vabariigi Valitsuse 30. juuli 2002. a määruse nr 240 „„Maksukohustuslaste registri” asutamine ja registri pidamise põhimäärus” muutmine
Vabariigi Valitsuse 30. juuli 2002. a määruses nr 240 „„Maksukohustuslaste registri” asutamine ja registri pidamise põhimäärus” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 133 tekst sõnastatakse järgmiselt:
„Töötamise registrisse kantakse andmed maksukorralduse seaduse § 202 lõikes 2 ning § 251 lõigetes 4 ja 5 nimetatud isikute kohta.”;
2) paragrahvi 134 lõiget 1 täiendatakse punktidega 11–13 järgmises sõnastuses:
„11) tööaja määr;
13) töökoha asukoht.”;
3) paragrahvi 134 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
„(3) Lõike 1 punktides 11–13 sätestatut ei kohaldata maksukorralduse seaduse § 202 lõikes 2 ega § 251 lõike 4 punktides 2, 3, 16 ja 17 nimetatud isikute ning Kaitseministeeriumi ja Siseministeeriumi valitsemisalasse kuuluvas valitsusasutuses või hallatavas riigiasutuses tööd tegeva isiku töötamise registreerimisel.”;
5) paragrahvi 27 lõike 2 teisest lausest jäetakse välja sõnad „notariaalselt tõestatud”;
6) paragrahvi 30 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Paragrahvi 25 lõike 1 punktis 2 sätestatud juhtudel väljastatakse andmeid kirjaliku järelepärimise alusel. Kui järelepärimise on esitanud kolmas isik, peab järelepärimisele olema lisatud andmesubjekti allkirjastatud nõusolek tema kohta registrisse kantud andmete teistele isikutele avaldamise lubamise kohta. Nõusolekus peavad olema ära näidatud andmed, mida isik lubab avaldada. Juriidilise isiku või asutuse nõusoleku peab olema allkirjastanud isik või asutuse juht või tema volitatud isik. Volitatud isiku järelepärimisele peab olema lisatud volikiri.”;
7) määrust täiendatakse §-ga 36 järgmises sõnastuses:
„§ 36. Tööaja määra töötamise registrisse kandmine
Paragrahvi 134 lõike 1 punkti 11 ei kohaldata enne 1. jaanuari 2019. a töötamise registrisse kantud tööd tegevate isikute töötamise registreerimisel.”;
8) määrust täiendatakse §-ga 37 järgmises sõnastuses:
„§ 37. Ametinimetuse ja töökoha asukoha andmete kandmine töötamise registrisse
(2) 31. mai 2019. a seisuga töötamise registrisse kantud tööd tegevate isikute kohta kantakse § 134 lõike 1 punktides 12 ja 13 sätestatud andmekoosseisud töötamise registrisse 30. juuniks 2019. a.”.