Pöide valla põhimäärus – Riigi Teataja
Pöide valla põhimäärus
Pöide valla põhimäärus - sisukord
§ 2 Pöide vald juriidilise isikuna
§ 3 Pöide vald territoriaalse haldusüksusena
§ 4 Pöide valla omavalitsusorganid
§ 5 Keelekasutus
§ 6 Pöide valla omavalitsusorganite suhted riigiorganitega
§ 7 Pöide valla suhted teiste omavalitsusüksustega
§ 9 Valla ajaloolised tähtpäevad
§ 11 Valla lipu ja vapi kasutamise kord
§ 13 Pöide valla tunnuslause
3 PÖIDE VALLA ELANIK
§ 14 Vallaelaniku mõiste ja valimisõigus
§ 15 Külavanem
§ 19 Volikogu esimene istung ja volikogu tegevus esimehe valimiseni
§ 20 Volikogu pädevus
§ 21 Volikogu struktuur
5 VOLIKOGU REGLEMENT (TÖÖKORD)
§ 22 Volikogu esimees ja aseesimees
§ 23 Volikogu esimehe valimine
§ 24 V olikogu aseesimehe valimine
§ 25 Volikogu komisjonide moodustamine
§ 26 Komisjonide koosseis
§ 27 Komisjoni liikme õigused ja kohustused
§ 28 Komisjoni pädevus
§ 30 Asjade menetlemine komisjonis
§ 31 Komisjoni tegutsemisvõimetus
§ 32 Komisjoni aruandlus
§ 34 Volikogu kokkukutsumine ja päevakord
§ 35 Volikogu istungi läbiviimine
§ 36 Volikogu istungi salvestamine
§ 39 Volikogu istungi protokoll
§ 40 Õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded
§ 41 Volikogu liikme arupärimine
6 VALLAVALITSUSE MOODUSTAMISE KORD JA VALLAVALITSUSE PÄDEVUS
§ 42 Vallavalitsus ja selle koosseis
§ 48 Vallavanema volituste lõppemine
§ 49 Vallavalitsuse moodustamine/kinnitamine
§ 50 Valitsuseliikme õigused, kohustused ja volituste lõppemine
§ 51 Vallavalitsuse pädevus
7 VALLAVALITSUSE TÖÖ KORRALDAMINE (TÖÖKORD)
§ 53 Vallavalitsuse õigusaktile esitatavad nõuded
§ 54 Vallavalitsuse komisjonid
§ 55 Õigusaktide liigid
§ 56 Õigusaktide algatamine
§ 57 Õigusaktide eelnõude koostamine
§ 58 Õigusaktide eelnõude kättesaadavaks tegemine ja muutmine
§ 59 Õigusaktide vastuvõtmine ja muutmine
§ 60 Õigusaktide edastamine ja avalikustamine
§ 61 Õigusaktide järelevalve
9 VALLA FINANTSJUHTIMISE ÜLDISED ALUSED
§ 62 Valla arengukava
§ 63 Eelarvestrateegia koostamise, eelarve koostamise ja finantsjuhtimise üldpõhimõtted
§ 64 Majandustegevus ja osalemine juriidilistes isikutes
10 VALLA ESINDAMINE JA LEPINGUTE SÕLMIMINE
§ 65 Pöide valla esindamine ametikohtumistel, ametlikel läbirääkimistel ja avalikel üritustel
§ 66 Valla esindamine kohtus
§ 67 Valla esindamine seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud toimingutes
§ 68 Lepingute sõlmimine
11 OMAVALITSUSTEENISTUS JA VALLA AMETIASUTUSTE MOODUSTAMISE KORD
§ 69 Ametiasutus
§ 70 Vallavalitsuse hallatavad asutused
§ 71 Vallasekretär ja vallakantselei
§ 72 Teenistuslik järelevalve
14 VÄLISSUHTED
15 LÕPPSÄTTED
§ 74 Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
§ 75 Rakendussätted
RT IV, 11.02.2014, 42
Vastu võetud 29.01.2014 nr 2
(1) Pöide valla põhimääruses sätestatakse:
1) Pöide valla kui juriidilise isiku tegevuse üldised õiguslikud alused;
3) vallavolikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord, volikogu komisjonide moodustamise kord, õigused ja kohustused ning volikogu komisjonide esimeeste ja aseesimeeste valimise kord;
4) vallavolikogu liikmete õigused ja kohustused ning volikogu töökord;
5) vallavalitsuse moodustamise kord, vallavanema valimise kord, vallavalitsuse pädevus ja töökord ning nõuded vallavalitsuse liikmetele, nende õigused ja kohustused;
6) vallavalitsuse komisjonide moodustamise kord, komisjonide õigused ja kohustused ning töökord, komisjonide esimeeste valimise kord ning nende õigused ja kohustused;
7) valla kui avalik - õigusliku juriidilise isiku esindamine;
8) valla asutuste moodustamise kord, asutuste põhimääruste kinnitamise ja muutmise kord ning asutuste töötajate ning ametnike koosseisude kinnitamise kord;
9) valla arengukava, eelarvestrateegia ning eelarve koostamise, muutmise ja finantsjuhtimise üldised põhimõtted;
10) valla õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise täpsem kord.
§ 2. Pöide vald juriidilise isikuna
(1) Pöide vald on avalik - õiguslik juriidiline isik, keda esindatakse seaduste, nende alusel antud õigusaktide ning põhimääruses sätestatud alustel ja volitustega.
(2) Pöide valla administratiivkeskuse asukoht ja aadress on Tornimäe küla (94501) Pöide vald Saare maakond.
(3) Pöide vald teostab õigusi ja täidab kohustusi oma asutuste kaudu.
(4) Pöide vallal on rahaliste kohustuste täitmiseks kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse alusel koostatud eelarve. Eelarve võtab vastu vallavolikogu.
(5) Pöide valla vara valdamise, kasutamise ja käsutamise on kehtestanud volikogu vallavara valitsemise korraga.
§ 3. Pöide vald territoriaalse haldusüksusena
(1) Pöide vald teostab omavalitsuslikku haldamist Pöide valla kui haldusüksuse territooriumil.
(2) Pöide valla kui haldusüksuse piir on määratud Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse alusel antud õigusaktidega.
(3) Pöide valla kui haldusüksuse piir on märgitud riigi maakatastri kaardil.
§ 4. Pöide valla omavalitsusorganid
(1) Pöide valla esinduskogu on Pöide Vallavolikogu ( edaspidi volikogu ), mille valivad valla hääleõiguslikud elanikud.
(2) Pöide Vallavalitsus ( edaspidi vallavalitsus ) on volikogu moodustatud täitevorgan.
§ 5. Keelekasutus
Pöide valla omavalitsusorganite ja asutuste töö - ja asjaajamiskeel on eesti keel.
§ 6. Pöide valla omavalitsusorganite suhted riigiorganitega
(1) Pöide valla omavalitsusorganite ning riigi valitsusasutuste suhted põhinevad seadustel ning lepingutel.
(2) Volikogu valib Vabariigi Presidendi valimiskogusse volikogu esindaja ning Pärnu Maakohtusse rahvakohtunikukandidaadid seaduses sätestatud korras.
(3) Pöide valla omavalitsusorganid ei tohi delegeerida oma ülesandeid ja pädevust ning nende täitmiseks seadusega ettenähtud vahendeid riigi valitsusasutustele.
§ 7. Pöide valla suhted teiste omavalitsusüksustega
(2) Pöide vallal on õigus moodustada teiste kohalike omavalitsustega liite ja muid ühendusi. Valla suhted teiste kohalike omavalitsustega rajanevad võrdõiguslikkuse põhimõttel.
(2) Lipu ja vapi etalonkujutis on kinnitatud riigisekretäri poolt 03. oktoobril 1995.a.
(3) Valla lippu ja vappi kasutatakse käesoleva põhimääruse § 11. sätetele.
§ 9. Valla ajaloolised tähtpäevad
Pöide valla taasasutamise tähtpäeva tähistatakse iga aasta septembrikuus valla päevade korraldamisega.
§ 10. Valla vapi ja lipu kirjeldus
(1) Valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Kandelipu suurus on 105 x 105 cm.
(2) Valla vapi kuldsel kilbil on sinine müürihambuline päis ja sinine liiliakujuliste otstega kreeka rist. Müürihambuline kilbijaotus tähistab nii Pöide maalinna kui ka ordulinnust. Liiliarist märgib XIII saj. II veerandist pärinevat Maarjale pühitsetud Pöide kirikut. Risti põhitüüp, kreeka rist viitab Pöide vallas hiljem domineerivaks saanud apostellikule usutunnustele.
(3) Vapil on kaks kuju: tavaline vapp kilbiga ja kilbita.
(4) Vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on kilbiga vapp ja äärel asutuse nimetus.
Vallavalitsuse pitsati läbimõõt on 3,5 cm ja allasutuste pitsatite läbimõõt on 3,0 cm.
§ 11. Valla lipu ja vapi kasutamise kord
1) valla lipp heisatakse alaliselt valla haldushoonel ja see võib olla heisatud ööpäevaringselt;
2) valla lippu võivad heisata kõik valla hallatavad asutused, ettevõtted, asutused ja organisatsioonid oma hoonetel ja kodanikud eramajadel peasissekäigu juures või mujale selleks sobivasse kohta, kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti riigipühadel ning tähtpäevadel (riigilipu heiskamise päevadel), valla tähtpäevadel ja perekondlikel pidupäevadel ja muudel valla avalikel üritustel. Lipu heiskamiseks muude sündmuste puhul või kasutamiseks avalikel üritustel annab sellekohase loa vallavalitsus;
3) lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes volikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa - aladel. Teistele omanikele on need otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga;
4) heisatav lipp peab vastama kinnitatud kirjeldusele, olema puhas ja terve;
5) lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipu varda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest;
6) heisatud lippudel jääb lipukanga alumine serv vähemalt kolme meetri kõrgusele maapinnast;
7) lipp heisatakse päikesetõusul, kuid mitte hiljem kui kell 8.00 ja langetatakse päikeseloojangul, kuid mitte hiljem kui kell 22.00;
8) valla lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipu ülemisse otsa 100 mm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad lipukanga alumise servani või heisatakse lipp poolde lipumasti;
9) valla lippu võib heisata üksi või koos Eesti riigilipuga. Üks lipp teist ei asenda. Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, asub riigilipp lippude poolt vaadates paremal, valla lipp vasakul;
10) kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, mõne välisriigi lipuga ning maakondade ja valdade - linnade lippudega, siis lippude poolt vaadates asetseb paremal Eesti riigilipp, sellest vasakul välisriikide lipud prantsuskeelsete riiginimede tähestikulises järjekorras, seejärel maakondade lipud maakondade tähestikulises järjekorras. Valla lipp asetseb vasakul äärel. Lipud peavad olema ühelaiused, iga lipp heisatud eri lipuvardasse või masti ja samale kõrgusele;
11) kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp hävitatakse sündsal viisil;
12) valla lipu alusel vimplite valmistamine ja müük võib toimuda ainult vallavalitsusega sõlmitud sellekohase lepingu alusel.
1) valla vapi kujutist kasutavad volikogu ja vallavalitsus oma dokumendiplankidel ja pitsatitel, mis on hoiul vallasekretäri käes;
2) värvides ja värvideta valla vapi kujutise kasutamine valda läbivate suuremate maanteede ääres valla piire tähistavatel märkidel, samuti trükistel, suveniiridel, embleemidel, siltidel ning vallaametnike ja volikogu liikmete visiitkaartidel kujunduselemendina kooskõlastatakse eelnevalt vallavalitsusega;
3) valla vapi või sellega ära vahetamiseni sarnaste kujutiste kasutamine tööstus - ja käsitöötoodete valmistamisel müügiks toimub ainult vallavalitsusega sõlmitud sellekohase lepingu alusel;
4) käesolevas paragrahvis loetlemata juhtudel toimub vapi kasutamine vallavalitsuse loal.
(1) Vald avaldab tunnustust valla teeneteplaadi, teenetemärgi või tänukirja andmisega.
(2) Valla teeneteplaat ja teenetemärk antakse füüsilisele isikule vallale osutatud eriliste teenete eest.
Teenetemärgi andmise täpsem kord on kinnitatud volikogu poolt.
(3) Valla tänukirjaga tänatakse:
1) vallaelanikke, kes on oma töös saavutanud valla või maakonna tasandil silmapaistvaid tulemusi või kes on kohusetundlikult ja pikka aega täitnud oma tööülesandeid, saavutades kõrge kvalifikatsiooni ning autoriteedi vallas, oma ala spetsialistide hulgas – nende inimeste juubelitähtpäevade või ametist lahkumise puhul;
§ 13. Pöide valla tunnuslause
(1) Pöide valla tunnuslauseks on „ Saare idapiir - varasem siin päiksekiir “.
(2) Pöide valla tunnuslauset kasutatakse Pöidet kui turismiobjekti tutvustavatel trükistel, suveniiridel, üritustel, valla esitlustel, rekvisiitidel, plakatitel, meedias jmt kohtades.
(3) Pöide tunnuslause kasutamine on üldjuhul tasuta. Tunnuslause kasutamine ärilistel eesmärkidel võib olla tasuline.
3. peatükk PÖIDE VALLA ELANIK
§ 14. Vallaelaniku mõiste ja valimisõigus
(2) Volikogul on õigus korraldada valla territooriumil olulistes küsimustes vallaelanike küsitlusi.
(3) Volikogu otsustab küsitluse korraldamise vajaduse volikogu liikmete, vallavalitsuse või vähemalt 1% hääleõiguslike vallaelanike algatusel. Küsitlus korraldatakse volikogu poolt kehtestatud korras.
§ 15. Külavanem
(1) Külavanem esindab külaelanike huve valla omavalitsusorganites ning juhib küla kogukondlikku tegevust.
(2) Külavanem valitakse küla(de) koosolekul lihthäälteenamusega.
(3) Külavanema statuut on kinnitatud volikogu poolt.
(1) Volikogu liikmete arvu määrab volikogu eelmine koosseis.
(2) Volikogu valitakse kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse ( edaspidi KOVVS ) alusel.
(3) Volikogu uue koosseisu ja tema liikmete volitused algavad ning volikogu eelmise koosseisu ja tema liikmete volitused lõpevad valimistulemuste väljakuulutamisest või seoses volikogu tegutsemisvõimetusega kohaliku omavalituse korralduse seaduse paragrahvis 52. sätestatud alustel ja korras.
(4) Valimistulemuste väljakuulutamise päev on Pöide valla valimiskomisjoni ( edaspidi valimiskomisjon ) otsuse, millega valitud volikogu liikmed registreeriti, avalikustamisele järgnev päev. Valimiskomisjoni vastav otsus tuleb avalikustada Pöide valla kodulehel.
(1) Volikogu liige peab võtma osa volikogu istungitest.
(2) Volikogu liige juhindub oma tegevuses kehtivatest õigusaktidest ning vallaelanike huvidest ja vajadustest.
(3) Volikogu liikme volitused algavad, peatuvad ja lõpevad seadustes ( KOVVS ja KOKS ) sätestatud alustel ja korras.
(4) Volikogu liikmele makstakse tasu volikogu tööst osavõtu eest ja hüvitust volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest esitatud dokumentide alusel volikogu poolt kehtestatud määras ja korras.
(5) Volikogu esimees võib ise minna ja saata volikogu liikme teenistuslähetusse volikogu poolt kehtestatud korras.
(6) Volikogu liikmel on õigus seada üles kandidaate volikogu poolt valitavale, kinnitatavale ja määratavale ametikohale.
(7) Volikogu liikmel on õigus esitada volikogu menetluses olevate eelnõude muudatusettepanekuid.
(8) Volikogu liikmel on õigus kuuluda komisjonide ja töörühmade koosseisu.
(9) Volikogu liikmel on õigus esitada volikogu istungil arupärimisi volikogu poolt valitud ja kinnitatud ametiisikutele.
(10) Volikogu liige on kohustatud esitama oma majandushuvide deklaratsiooni korruptsioonivastases seaduses sätestatud alusel ja korras.
(11) Volikogu liige ei tohi osa võtta volikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes on tal huvide konflikt vastavalt korruptsioonivastases seaduses sätestatule:
1) volikogu liige teatab enesetaandamisest enne nimetatud päevakorrapunkti arutelu algust. Selles punktis ta sõna ei võta, ega osale hääletamises. Enesetaandamise korral lahkub volikogu liige volikogu istungiruumist. Enesetaandamine fikseeritakse istungi protokollis. Küsimuse arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle volikogu liikme võrra väiksem.
(12) Volikogu liikme volitused lõpevad ennetähtaegselt seaduses sätestatud ( KOKS § 18.) juhtudel. Valla valimiskomisjon teeb otsuse asendusliikme määramise kohta KOKS - is sätestatud alusel ja korras.
(13) Volikogu liikme valimisel vallavanemaks, kinnitamisel vallavalitsuse liikmeks või muudel seadusega sätestatud (KOKS § 19) juhtudel tema volitused peatuvad. Valla valimiskomisjon teeb otsuse asendusliikme määramise kohta KOKS - is sätestatud alusel ja korras.
(14) Volikogu liikmel on õigustagasi astuda volikogu esimehe, volikogu aseesimehe, volikogu komisjoni esimehe või aseesimehe või revisjonikomisjoni liikme kohalt KOKS - is sätestatud korras.
(15) Volikogu liige on kohustatud nii volikogu liikme volituste ajal kui ka pärast volituste lõppemist hoidma talle volikogu liikmena teatavaks saanud riigi - ja ärisaladust, teiste inimeste perekonna - ja eraellu puutuvaid andmeid ning muud konfidentsiaalsena saadud informatsiooni.
(1) Volikogu liikme volituste lõppemisel või peatumisel asub volikogu liikme asemele asendusliige. Asendusliikmel on volikogu liikme kõik õigused ja kohustused.
(2) Asendusliige määratakse valimiskomisjoni otsusega KOKS - is sätestatud korras valimiskomisjoni kinnitatud asendusliikmete nimekirja alusel.
§ 19. Volikogu esimene istung ja volikogu tegevus esimehe valimiseni
(3) Volikogu esimesel istungil valitakse volikogu esimees ja aseesimees ning kuulatakse ära eelmise volikogupoolt kinnitatud vallavalitsuse lahkumispalve.
(4) Kui volikogu esimesel istungil jääb volikogu esimees valimata, kutsub volikogu esimehe valimiseni istungid kokku valimiskomisjoni esimees või juhul, kui esimees ei saa oma ülesandeid täita, aseesimees. Volikogu esimehe valimiseks tuleb uus istung kokku kutsuda vähemalt kahe nädala jooksul eelmise istungi toimumisest arvates. Istungi päevakorras saab volikogu esimehe valimiseni olla ainult volikogu esimehe ja aseesimehe valimine.
(6) Kui volikogu ei ole kahe kuu jooksul esimese istungi kokku tulemise päevast arvates valinud volikogu esimeest, on volikogu tegutsemisvõimetu ning selle koosseisu kõigi liikmete volitused loetakse ennetähtaegselt lõppenuks.
§ 20. Volikogu pädevus
(1) Volikogu ainupädevuses olevad küsimused sätestatakse seadusega ( KOKS § 22. ).
(2) Õigusaktidega kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud küsimusi otsustab volikogu, kuid ta võib nimetatud küsimuste otsustamise delegeerida vallavalitsusele.
§ 21. Volikogu struktuur
(3) Volikogu töövorm on istung. Istungid on üldjuhul avalikud. Volikogu võib kuulutada istungi kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või arutatavat küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
1) istungist raadio - ja teleülekannete ning videosalvestuste tegemisest informeeritakse eelnevalt istungi juhatajat, kes teeb selle teatavaks volikogule.
5. peatükk VOLIKOGU REGLEMENT (TÖÖKORD)
§ 22. Volikogu esimees ja aseesimees
12) korraldab volikogu õigusaktide eelnõude menetlemist, suunates neid lahendamiseks komisjonidesse.
(2) Volikogul on üks aseesimees. Volikogu aseesimees asendab volikogu esimeest tema äraolekul või volituste peatumisel või juhul, kui volikogu esimees ei saa oma ülesandeid täita, volikogu esimehe tagasiastumisel kuni uue volikogu esimehe valimiseni või juhul, kui volikogu esimees ennast toimingupiirangute tõttu taandab. Volikogu esimehe asendamisel on aseesimehel kõik volikogu esimehe õigused ja kohustused. Aseesimees täidab muid talle volikogu õigusaktidega pandud ülesandeid.
(3) Volikogu esimehe ja aseesimehe volitused lõpevad samaaegselt tema volikogu liikme volituste peatumisega või ennetähtaegse lõppemisega.
§ 23. Volikogu esimehe valimine
(2) Volikogu uue koosseisu esimehe valimisi ning hääletamist korraldab valimiskomisjon. Hääletamis - ja valimistulemused kinnitatakse valimiskomisjoni otsusega. Kui volikogule tuleb valida uus esimees seoses volikogu esimehe volituste lõppemise või lõpetamisega, korraldab volikogu esimehe valimised volikogu, moodustades salajase hääletamise korraldamiseks põhimääruse § 38. lõikes 2. sätestatud korras häältelugemiskomisjoni.
2) kandidaadid nummerdatakse ülesseadmise järjekorras ning kantakse kandidaatide nimekirja. Kandidaatide nimekirja sulgemiseni võib kandidaat oma kandidatuuri taandada;
3) ülesseadmise kohta annab kandidaat suulise nõusoleku, mille kohta tehakse märge volikogu istungi protokolli;
4) nimekirja sulgemise otsustab volikogu avalikul hääletamisel poolthäälteenamusega;
5) kui volikogu ei otsusta teisiti, tutvustab kandidaatide nimekirjas olev isik end pärast nimekirja sulgemist ja igal volikogu liikmel on õigus esitada kandidaadile üks küsimus.
(4) Pärast kandidaatide nimekirja sulgemist kuulutab istungi juhataja välja vaheaja, mille jooksul valimis - või häältelugemiskomisjon valmistab ette hääletussedelid.
(5) Hääletussedelile kantakse kandidaatide nimed kandidaatide esitamise järjekorras.
(6) Enne hääletussedelite jagamist kontrollib valimis - või häältelugemiskomisjon hääletuskasti ning kinnitab, et hääletuskast oli enne hääletussedelite kasti laskmist tühi.
(7) Valimis - või häältelugemiskomisjon annab hääletussedelid volikogu liikmetele hääletajate nimekirja alusel. Valla pitsatiga varustatud hääletussedel väljastatakse volikogu liikmele allkirja vastu.
(8) Volikogu esimehe valimisel on volikogu liikmel üks hääl.
(9) Volikogu liige märgistab hääletussedelil ristiga lahtri selle kandidaadi nime juures, kelle poolt ta hääletab ja laseb hääletamissedeli hääletuskasti. Kui kandidaatide nimekirjas on ainult üks kandidaat, märgistatakse hääletussedelil kandidaadi nime juures ristiga vastavalt lahter „ poolt “, „ vastu “ või “ erapooletu ”.
(10) Kui hääletussedel rikutakse enne selle hääletuskasti laskmist, on volikogu liikmel õigus rikutud sedeli tagastamisel saada valimis - või häältelugemiskomisjonilt uus hääletussedel ning sedeli rikkumise ja uue sedeli väljastamise kohta tehakse hääletajate nimekirja vastav märge.
(11) Hääletamine lõpeb, kui istungi juhataja on selle lõppenuks kuulutanud.
(12) Valimis - või häältelugemiskomisjon loeb hääled avalikult kohe pärast hääletamise lõppemist. Hääletussedel, millel on märgistatud rohkem kui ühe kandidaadi nimi või millel ei ole märgistatud ühegi kandidaadi nime või millel ei ole üheselt arusaadavalt märgitud, kas hääletaja on kandidaadi poolt, vastu või erapooletu, loetakse kehtetuks.
(13) Hääletustulemused teeb teatavaks valimiskomisjoni või häältelugemiskomisjoni esimees. Hääletustulemused märgitakse volikogu istungi protokolli.
(14) Volikogu esimeheks valituks osutub kandidaat, kes saab volikogu koosseisu häälteenamuse, st kandidaadi poolt hääletab rohkem kui pool volikogu koosseisust. Valimistulemused kinnitatakse:
2) seoses volikogu esimehe volituste lõppemise või lõpetamisega volikogule uue volikogu esimehe valimise korral volikogu otsusega.
(15) Enne valimistulemuse väljakuulutamist selgitab valimis - või häältelugemiskomisjon, kas keegi volikogu liikmetest soovib valimiste korraldamise ja hääletamise protseduuri kohta esitada protesti. Protestid esitatakse valimis - või häältelugemiskomisjonile kirjalikult kohe pärast hääletustulemuste teatavakstegemist. Valimis - või häältelugemiskomisjon vaatab protestid läbi ja teeb nende suhtes otsuse enne valimistulemuste väljakuulutamist. Valimis - või häältelugemiskomisjoni seisukohad märgitakse volikogu istungi protokolli.
(16) Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks enam hääli saanud kandidaati. Kui on üks kandidaat ja ta ei saavuta vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine.
(17) Kui kordushääletusel ei saa kumbki kandidaat vajalikku häälteenamust või kui esitati ainult üks kandidaat, kes ei saanud vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine, kus võib kandideerida ka valituks mitteosutunud isik.
(18) Kui samal istungil volikogu esimehe valimiseks korraldatud täiendava valimise käigus ei saa ükski kandidaat volikogu koosseisu häälteenamust, kutsutakse volikogu istung kokku uuesti. Istung volikogu esimehe valimiseks tuleb kokku kutsuda vähemalt kahe nädala jooksul esimesest istungist arvates.
§ 24. V olikogu aseesimehe valimine
(1) Volikogu aseesimees valitakse salajasel hääletamisel volikogu koosseisu häälteenamusega volikogu esimehe valimisega sätestatud korras (põhimääruse § 23. sätestatud korras v a lg 14. ).
(3) Volikogu aseesimehe valimistulemused kinnitab volikogu otsusega.
§ 25. Volikogu komisjonide moodustamine
(1) Volikogu moodustab alatisi ja vajadusel ajutisi komisjone.
(3) Volikogu ajutine komisjon moodustatakse volikogu otsusega teatud probleemi, küsimuse või situatsiooni lahendamiseks. Komisjoni tegevusvaldkond, tegutsemise tähtaeg ja ülesanded määratakse komisjoni moodustamise otsuses.
(4) Volikogu komisjoni esimees ja aseesimees valitakse volikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel volikogu poolthäälteenamusega.
(5) Komisjoni esimehe ja aseesimehe valimised viiakse läbi käesoleva põhimääruse 38.paragrahvi alusel.
(6) Komisjoni koosseisust liikmete väljaarvamise otsustab volikogu kas komisjoni esimehe ettepanekul või komisjoni liikme esitanud avalduse alusel või juhul, kui komisjoni liige ei ole osalenud vähemalt kolmel järjestikusel komisjoni koosolekul.
§ 26. Komisjonide koosseis
(1) Komisjoni koosseis kinnitatakse komisjoni esimehe ettepanekul volikogu poolthäälteenamusega avalikul hääletamisel. Lisaks komisjoni esimehele peab komisjoni kuuluma vähemalt neli liiget (v a revisjonikomisjon).
(2) Alalise ja ajutise komisjoni liikmete valimise eelduseks on liikme nõusolek. Kui komisjoni liikmeks kandideerija ei viibi valimiste juures, peab olema nõusolek kirjalik.
(3) Vähemalt ühe komisjoniliikme kohta teeb esildise vallavalitsus.
(4) Volikogu alatise komisjoni esimees kaasab komisjoni koosseisu volikogus esindatud valimisliitude ja erakondade esindajad ja teisi vallaelanikke.
(6) Volikogu komisjoni esimehe või aseesimehe tagasiastumise, vabastamise, talle volikogu poolt umbusalduse avaldamise, tema kui volikogu liikme volituste lõppemise või peatamise korral valib volikogu uue komisjoni esimehe vastavalt käesoleva põhimääruse 38. paragrahvile.
(7) Komisjoni uus esimees võib esitada volikogule kinnitamiseks uue komisjoni koosseisu.
§ 27. Komisjoni liikme õigused ja kohustused
(1) Esitada ettepanekuid volikogu istungi päevakorra kohta volikogu istungite vahelisel ajal kirjalikult volikogu esimehe või aseesimehe kaudu, koos omapoolsete dokumentide eelnõuga või ilma.
(4) Tutvuda volikogu dokumentidega ja teha nendest väljakirjutusi.
(5) Komisjoni liige võib isikliku avalduse alusel igal ajal tagasi astuda. Komisjoni liikme volitused lõpevad volikogu vastava otsuse jõustumisel.
§ 28. Komisjoni pädevus
(1) Volikogu esimees suunab komisjonile läbivaatamiseks
(2) Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees. Komisjoni esimehe ja aseesimehe äraolekul kutsub vajadusel komisjoni kokku volikogu esimees.
(3) Komisjoni esimees või aseesimees teatab komisjoni liikmetele vähemalt kolm päeva enne koosoleku toimumist selle toimumise aja, koha ja arutusele tulevad küsimused.
(5) Komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll, mis sisaldab koosoleku päevakorra, toimumise aja, koosolekust osa võtnud isikute nimekirja, komisjoni otsused ja komisjoni liikmete eriarvamused. Protokoll peab vastama haldusdokumentidele esitatavatele nõuetele. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(6) Protokoll koostatakse hiljemalt viie tööpäeva jooksul arvates komisjoni koosoleku toimumisest. Protokolle säilitatakse vallakantseleis. Protokoll on kättesaadav ka valla veebilehel aadressil http://www.poidevald.ee.
1) üldkättesaadavaks ei tehta protokollides sisalduvaid andmeid, mille väljastamine on seadusega piiratud või mõeldud valla ametiasutuse siseseks kasutamiseks.
(7) Otsused võetakse vastu poolthäälteenamusega.
§ 30. Asjade menetlemine komisjonis
(4) Volikogu komisjon teeb protokollilisi otsuseid, mis võetakse vastu kohalolijate poolthäälteenamusega.
(5) Häälte võrdse jagunemise korral toimuvad uued läbirääkimised ning seejärel hääletatakse uuesti. Kui ka uue hääletamise järel jagunevad hääled võrdselt, võetakse sama küsimus arutusele komisjoni järgmisel koosolekul.
(6) Eelnõu menetlemisel volikogus kaitseb komisjoni esimees komisjoni seisukohta, kuid ei ole hääletamisel seotud komisjoni otsusega.
§ 31. Komisjoni tegutsemisvõimetus
(1) Volikogu komisjon on tegutsemisvõimetu, kui komisjon ei ole kahel korral järjest tähtajaks täitnud talle antud ülesannet.
§ 32. Komisjoni aruandlus
Komisjon annab oma tegevusest aru volikogule vähemalt üks kord aastas. Ülevaade komisjoni tegevusest avalikustatakse valla veebilehel.
(1) Volikogu moodustab põhimääruse 38. paragrahvis sätestatud korras oma volituste kehtivuse ajaks vallavalitsuse ja hallatavate asutuste tegevuse kontrollimiseks vähemalt kolmeliikmelise revisjonikomisjoni. Revisjonikomisjoni esimees ja esimehe ettepanekul revisjonikomisjoni liikmed valitakse salajasel hääletusel poolthäälteenamusega.
(2) Revisjonikomisjon kontrollib vähemalt kord aastas:
2) nõuda majandus - ja finantstegevust kajastavate algdokumentide, lepingute ja muu asjasse puutuva dokumentatsiooni esitamist, saada loetletud dokumentidest ärakirju ja väljavõtteid;
(4) Revisjonikomisjoni liige ei tohi häirida kontrollitava ametiasutuse või valla hallatava asutuse igapäevast tööd, ta peab järgima kehtestatud (töö) sisekorraeeskirju ja teisi kontrollitava ametiasutuse või hallatava asutuse töökorraldust reguleerivaid õigusakte.
(5) Revisjonikomisjon võib kutsuda kontrolli tulemuste arutamisele vallavalitsuse liikmeid ja kontrollitud asutuste juhte.
(6) Avastatud puudustest ja nende kõrvaldamise ettepanekutest teatab revisjonikomisjon kirjalikult vallavalitsusele, kes võtab kümne päeva jooksul pärast revisjoniakti saamist seisukoha ning esitab selle koos aktiga volikogule.
(8) Revisjonikomisjon esitab vähemalt kord aastas oma tegevuse kohta ülevaate volikogu istungil.
§ 34. Volikogu kokkukutsumine ja päevakord
(1) Volikogu töövorm on istung. Istungid on üldjuhul avalikud. Volikogu võib kuulutada istungi kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või arutatavat küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(3) Istungi kutsub kokku volikogu esimees või tema äraolekul aseesimees. Uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku valla valimiskomisjoni esimees seaduses ette nähtud tähtaja jooksul.
(4) Kutse volikogu korralise istungi kokkukutsumise kohta, milles on ära näidatud istungi toimumise aeg ja koht ning arutusele tulevad küsimused, tehakse volikogu liikmetele teatavaks vallakantselei poolt vähemalt neli päeva enne istungi algust. Volikogu istungi kutse ja materjalid edastatakse liikmetele elektronpostiga ning avaldatakse valla veebilehel. Volikogu liikme soovil edastatakse talle kutse ja istungi materjalid paberkandjal.
(5) Kui istungile on otsustatud kutsuda ka teisi isikuid, saadetakse neile teade elektroonilise postiaadressile või isiku poolt antud postiaadressile, näidates ära päevakorrapunkti, mille arutamise juurde teda kutsutakse ja vajadusel ka selle päevakorrapunktiga seotud materjalid.
(6) Volikogu esimees või tema asendaja kutsub erakorralise istungi kokku vallavalitsuse, volikogu komisjoni või vähemalt ¼ volikogu koosseisu ettepanekul, nende tõstatatud ja kiiret otsustamist vajavate küsimuste arutamiseks, nädala jooksul pärast vastava ettepaneku esitamist.
4) valla territooriumil elavad kodanikud, asutused ja ettevõtted volikogu liikme või volikogu esimehe kaudu.
(8) Volikogu istungi päevakorda võetakse need volikogu õigusaktide eelnõud, mis on vormistatud vastavalt põhimääruse 57. paragrahvile.
(9) Volikogu istungi päevakorra koostab laekunud materjalide alusel volikogu esimees, tema äraolekul aseesimees, arvestades vallavalitsuse ja volikogu liikmete ettepanekuid.
(10) Volikogu istungi päevakord kinnitatakse poolthäälteenamusega, st. kui poolt hääletab rohkem istungil osalevatest volikogu liikmetest kui vastu.
(11) Kinnitatud päevakorras võib küsimuste järjekorda muuta volikogu poolthäälteenamusega.
(12) Volikogu liige teatab ( võimalusel ) volikogu istungilt puudumisest eelnevalt vallakantseleisse.
§ 35. Volikogu istungi läbiviimine
(1) Volikogu istungeid juhatab volikogu esimees või tema asendaja. Esimehe või aseesimehe puudumisel juhatab istungit kohal olevatest volikogu liikmetest vanim liige. Esimest istungit juhatab kuni volikogu esimehe valimiseni valla valimiskomisjoni esimees või tema asetäitja:
1) volikogu liige annab allkirja osavõtu lehele, mis lisatakse volikogu istungi protokollile;
(2) Volikogu istungi avab istungi juhataja. Volikogu istungi avamine hõlmab järgmisi toiminguid:
(3) Volikogu istungi juhataja:
2) jälgib istungi päeva - ja töökorrast kinnipidamist;
(4) Volikogu õigusakti eelnõu arutelu koosneb ettekandest, kaasettekannetest, sõnavõttudest, küsimustest ning nendele vastamisest.
2) kaasettekanne on teema täiendav käsitlemine maksimaalselt 10 minuti jooksul;
4) küsimusi saab esitada ainult ettekandjale ja kaasettekandjale;
5) istungi juhataja katkestab ettekande, kaasettekande, sõnavõtu või küsimuse teemast ilmse kõrvalekaldumise korral;
6) sõnavõtusoovist ja küsimuse esitamisest teatatakse istungi juhatajale käetõstmisega. Sõna antakse taotlemise järjekorras;
7) sõnavõttude lõpetamine otsustatakse pärast vastava ettepaneku esitamist volikogu poolthäälte - enamusega;
8) muudatusettepanekud volikogu õigusaktide eelnõude ja päevakorra kohta esitatakse kirjalikult; enne õigusakti eelnõu hääletusele panemist teatab istungi juhataja kõikidest kirjalikult laekunud muudatusettepanekutest nende laekumise järjekorras ja teeb vajadusel ettepanekuid hääletamise korra kohta. Volikogu otsustab, kas eelnõu lugemine katkestada või jätkata eelnõu menetlemist istungil.
9) volikogu võib katkestada küsimuse arutamise arutelu igas staadiumis poolthäälteenamusega. Katkestamise ettepanek pannakse kohe peale selle tegemist hääletamisele, kuulates enne ära eelnõu algataja arvamuse. Katkestamisega peab kaasnema volikogu protokolliline otsus arutelu jätkamise aja ning muudatusettepanekute tähtaja kohta (viimane võib olla samal päeval vaid juhul, kui ükski volikogu liige seda ei vaidlusta).
(6) Enne hääletamisele asumist peab istungi juhataja veenduma, et kõigile volikogu liikmetele on hääletamisele pandav küsimus ühtemoodi arusaadav. Kui küsimus on kellelegi arusaamatu, siis kordab juhataja seletust.
(7) Volikogu õigusaktid võetakse vastu poolthäälte enamusega. KOKS § 21. lg 1. punktides 2,4,6 - 10,14,15,18,24 ja 26 ning põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduses ettenähtud küsimustes on õigusaktide vastuvõtmiseks vajalik volikogu koosseisu häälteenamus.
(8) Kui istungi päevakorrapunkti kohta ei ole esitatud volikogu õigusakti eelnõud, koosneb arutelu ettekandest ja kaasettekannetest ning küsimustele vastamisest.
(9) Kui istungi päevakorras on arupärimisele vastamine, koosneb arutelu ettekandest, küsimustele vastamisest. Küsimuste esitamise eesõigus on arupärimise esitajal.
(10) Kui istungi päevakorras on informatsiooni ära kuulamine, koosneb arutelu informatsiooni esitamisest ja küsimustele vastamisest. Volikogu otsustab poolthäälteenamusega, kas võtta informatsioon teadmiseks või anda võimalus sõnavõttudeks.
(11) Volikogu istungil on sõnaõigus volikogu liikmetel, vallavanemal, vallavalitsuse liikmetel, vallasekretäril ja teistel istungile kutsutud isikutel. Sõna andmise otsustab istungi juhataja.
(12) Enne volikogu istungi lõppu kuulatakse ära informatsioon volikogu menetluses olevate eelnõude kohta ning antakse eelinformatsiooni volikogu järgmise istungi toimumise aja kohta.
(13) Väljaspool päevakorda käsitletakse ainult järgmisi küsimusi:
(14) Volikogu istungi tööaeg on kuni neli tundi, kui volikogu ei otsusta teisiti. Volikogu istungil tehakse 10. minutine vaheaeg iga 1,5 tunni töötamise järel, kusjuures vaheaja algust võib muuta, kui seda tingib küsimuse arutelu.
§ 36. Volikogu istungi salvestamine
(1) Kui volikogu istungit soovitakse audio - või audio - videovahendiga salvestada, v a volikogu protokolli koostamiseks helisalvestise tegemine, tuleb sellest volikogu istungi algul või enne salvestamist volikogu teavitada.
(2) Salvestaja peab volikogu teavitama heli - või pildimaterjali jäädvustamise faktist, salvestamise eesmärgist ning informeerima, kus ja millisel eesmärgil salvestist kasutatakse. Vastavad asjaolud märgitakse volikogu istungi protokolli.
(3) Volikogul on õigus salvestamist keelata. Audio - või audio - videovahendi kasutamine volikogu istungil on keelatud, kui päevakorrapunkti aruteluga seotud andmete avalikustamine on seadusega keelatud, volikogu on istungi küsimuse arutelu osas kinniseks kuulutanud või kui salvestusvahendi keelamise poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu. Viimasel juhul on volikogu kohustatud ka keelamist põhjendama ning vastav asjaolu märgitakse volikogu istungi protokolli.
(4) Volikogu istungist on audiosalvestit õigusteha istungi protokollijal. Salvestit kasutatakse protokolli koostamiseks ning see on mõeldud asutusesiseseks kasutamiseks.
(5) Salvestistega on üldjuhul õigustutvuda volikogu liikmetel, vallavalitsuse liikmetel ning ametiasutuse ametnikel. Vajadusel võib salvestist kasutada järelevalve -, uurimis - või kohtumenetluses.
(2) Volikogu võtab õigusakte vastu poolthäälteenamusega, välja arvatud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 45. lõikes 5. märgitud juhtudel, milleks on vajalik volikogu koosseisu häälteenamust. Poolthäälteenamuse puhul peab otsuse poolt hääletama rohkem volikogu istungil osalevatest volikogu liikmetest kui vastu. Koosseisu häälteenamuse puhul peab otsuse poolt hääletama rohkem kui pool volikogu koosseisust.
(3) Hääletamine volikogus on avalik, v a isikuvalimised, mis otsustatakse salajasel hääletamisel. Volikogu liige võib taotleda, et volikogu protokolli kantakse tema hääletamine nimeliselt.
(5) Istungi ruumis viibiv volikogu liige peab hääletamisest osa võtma ega tohi jätta hääletamata.
(6) Hääletamisele pandud küsimus peab olema formuleeritud nii, et sellele oleks võimalik vastata „ poolt “, „ vastu “ või „ erapooletu “. Erisused võivad olla isikuvalimiste hääletamisel.
(7) Kui õigusakti vastuvõtmiseks on esitatud mitu eelnõud, määrab hääletamise järjekorra istungi juhataja. Eelnõud tervikuna ei panda hääletusele enne parandus - või muudatusettepanekute hääletamist. Parandus - või muudatusettepanekud otsustatakse poolthäälteenamusega. Kui ühe ja sama sätte kohta on esitatud mitu muudatusettepanekut, käsitletakse neid koos ning esitamise järjekorras. Vastuvõetuks loetakse ettepanek, mille poolt hääletab rohkem volikogu liikmeid kui vastu.
(8) Kui hääletamise tulemusel jagunevad poolt - ja vastuhääled võrdselt, korraldatakse veel kord arutelu ja pärast arutelu kordushääletus. Kui ka kordushääletus ei anna tulemust, peatatakse arutelu ja teemat jätkatakse volikogu järgmisel istungil.
(2) Salajase hääletamise korraldamiseks moodustab volikogu oma liikmete hulgast kolmeliikmelise häältelugemiskomisjoni, kes nimetab endi hulgast komisjoni esimehe. Ettepanekuid häältelugemiskomisjoni koosseisu kohta võivad teha kõik volikogu liikmed. Häältelugemisekomisjoni liikme kandidaat peab komisjoni koosseisu kinnitamiseks andma selleks suulise nõusoleku ning vastav asjaolu märgitakse volikogu istungi protokolli. Häältelugemiskomisjoni koosseisu ei või kuuluda volikogu liige, kes isikuvalimistel on esitatud kandidaadiks. Häältelugemiskomisjoni koosseis kinnitatakse avalikul hääletamisel poolthäälteenamusega ning komisjoni koosseis märgitakse volikogu istungi protokollis.
(3) Isikuvalimised, kus nõutakse volikogu koosseisu häälteenamust, korraldatakse üldjuhul volikogu esimehe valimisega sätestatud korras. Erisuseks on, et kui kandidaatide nimekirjas oli ainult üks isik ja see ei saavutanud vajalikku häälteenamust, seatakse üles uus kandidaat ning korraldatakse uus hääletamine.
(4) Kui valituks osutumiseks ei ole vaja volikogu koosseisu häälteenamust, loetakse valituks isik, kes saab istungil viibivate volikogu liikmetelt kõige rohkem poolthääli.
(5) Kui kandidaadiks esitatakse üks isik, vormistatakse hääletussedel nii, et kandidaadi poolt saab hääletada „ poolt “, „ vastu “ ja „ erapooletu “. Kui kandidaate on rohkem kui üks, on igal volikogu liikmel üks poolthääl ning ta annab oma hääle kandidaadile, kelle kandidatuuri ta toetab. Hääletamise täpsem kord ( voorude arv ) lepitakse kokku enne hääletamist ning see märgitakse volikogu istungi protokolli.
(6) Häältelugemiskomisjon väljastab volikogu liikmetele hääletussedelid. Hääletussedelid täidetakse salajast hääletamist võimaldavas kohas. Hääletamise tulemuste kohta koostab häältelugemiskomisjon protokolli, millele kirjutavad alla kõik häältelugemiskomisjoni liikmed ning see lisatakse volikogu istungi protokollile.
(7) Valimistulemused kinnitatakse volikogu otsusega.
§ 39. Volikogu istungi protokoll
(1) Volikogu istungid protokollitakse. Protokolli kantakse istungi aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused.
(2) Protokoll koos juurde kuuluvate dokumentidega peavad vastama Pöide vallakantselei asjaajamiskorras sätestatud nõuetele.
(3) Volikogu istungi protokollijal on õigus kasutada istungi protokolli koostamiseks kõiki tehnilisi vahendeid (raadio, audio - video, elektroonilist jne tehnikat). Volikogu istungit võivad kõik istungile lubatud isikud salvestada (filmida jmt) volikogu istungil osalevate volikogu liikmete enamuse nõusolekul. Kinnisel istungil on salvestamine keelatud, v a istungi protokollija poolt. Volikogu istungi käigu salvestust säilitatakse vallakantseleis 30 päeva, arvates volikogu istungi toimumise järgnevast päevast.
(5) Istungi protokoll on kättesaadav hiljemalt kümnendaks päevaks pärast volikogu istungit valla veebilehel aadressil http://www.poidevald.ee:
§ 40. Õigusakti eelnõu esitamine ja eelnõule esitatavad nõuded
(1) Õigusakte esitavad ja valmistavad ette istungile volikogu komisjonid, volikogu liikmed, vallavanem, vallavalitsuse ametnikud ja valla valimiskomisjon talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks.
(2) Esitatud õigusakti eelnõu menetlemiseks suunab volikogu esimees eelnõu vajadusel ühte või mitmesse volikogu komisjoni.
(3) Volikogu õigusakti eelnõu vaadatakse vastavas komisjonis läbi kolme nädala jooksul pärast selle registreerimist vallakantseleis. Komisjoni seisukoht eelnõu kohta esitatakse volikogu istungil kaasettekandena.
(4) Õigusakti eelnõu esitatakse vallakantseleisse hiljemalt 10 päeva enne istungi algust välja arvatud käesoleva põhimääruse paragrahvi 34 lõikes 6 sätestatud juhtudel mille eelnõud esitatakse hiljemalt 5 päeva enne istungi algust:
1) vallasekretär kooskõlastab õigusakti eelnõu enne volikogule esitamist ning teeb vajadusel ettepanekud redaktsiooniliseks muutmiseks.
(5) Eelnõus või sellele lisatud seletuskirjas esitatakse:
5) vallavalitsuse arvamus eelnõu kohta, mida ei ole esitanud vallavanem või vallavalitsus, v a volikogu töökorraldust puudutavad eelnõud;
(6) Eelnõule võivad olla lisatud ka muud esitaja poolt vajalikuks peetavad materjalid (eksperthinnangud jms), vajadusel lisatakse eelnõule muudatusettepanekute koondtabel koos komisjoni ja vallavalitsuse arvamusega.
(7) Eelnõu peab olema normitehniliselt ja keeleliselt korrektne.
(8) Eelnõu lugemise katkestamise või saatmise järgmisele lugemisele otsustab volikogu poolthäälteenamusega. Eelnõu järgmisele lugemisele saatmise korral teatab volikogu eelnõule muudatusettepanekute esitamise tähtaja.
(9) Täiendavate muudatuste ja paranduste sisse hääletamise korral istungi käigus võetakse määrus või otsus vastu volikogu järgmisel istungil.
(10) Kui volikogu otsustab esitada eelnõu kinnitamiseks järgmisele volikogu istungile, toimub määruse või otsuse vastuvõtmine järgmisel volikogu istungil lihtsustatud korras, ilma eelneva aruteluta. Arutelu uuendatakse, kui enne istungi algust on volikogu liige või vallavalitsus teinud kirjaliku ettepaneku eelnõud muuta või täiendada.
(11) Mitmele lugemisele tuleb panna eelnõud, mis käsitlevad:
(12) Volikogu õigusakti eelnõu, mida volikogu menetleb mitmel lugemisel, võivad esitaja või komisjon anda arutamiseks volikogu istungile uue terviktekstina, arvestades tehtud muudatusi.
(13) Volikogu koosseisu volituste lõppemisega langevad menetlusest välja lõpuni menetlemata jäänud eelnõud.
§ 41. Volikogu liikme arupärimine
(2) Arupärimine esitatakse kirjalikult volikogu istungil istungi juhatajale. Arupärimine peab sisaldama arupärimise põhjendust ja sellele vastamise viisi. Arupärimisele vastatakse kas kirjalikult või kirjalikult ja suuliselt volikogu istungil.
6. peatükk VALLAVALITSUSE MOODUSTAMISE KORD JA VALLAVALITSUSE PÄDEVUS
§ 42. Vallavalitsus ja selle koosseis
(1) Vallavalitsuse liikmete arvu ja vallavalitsuse struktuuri kinnitab volikogu.
(2) Volikogu valib vallavanema ja kinnitab vallavanema ettepanekul vallavalitsuse liikmed.
(3) Volitused saab vallavalitsus volikogu poolt ametisse nimetamise päevast.
(4) Vallavanema ja vallavalitsuse liikmete ametipalga ja/või neile rakendatavad muud tasud ning soodustused otsustab volikogu nimetatud isikute valimisel või kinnitamisel.
1) esindab oma tegevusega Pöide valda ja juhib Pöide valda kui omavalitsusüksust;
(3) Vallavanemaks võib volikogu valida isiku, kes vastab kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 48² nõuetele.
(1) Volikogu peab vallavanema valima kahe kuu jooksul volikogu uue koosseisu esimese istungi päevast või eelmise vallavanema ametist vabanemisest arvates. Kui volikogu ei ole kahe kuu jooksul esimese istungi kokku tulemise päevast või vallavanema ametist vabanemise päevast arvates valinud vallavanemat, on volikogu tegutsemisvõimetu ning selle koosseisu kõigi liikmete volitused loetakse ennetähtaegselt lõppenuks.
1) vallavanema kandidaadi seab volikogu istungil üles volikogu liige, kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse istungi juhatajale kirjalik ettepanek. Oma ülesseadmise kohta annab kandidaat suulise nõusoleku, mille kohta tehakse märge volikogu istungi protokolli;
3) kandidaat võib nimekirja sulgemiseni oma kandidatuuri taandada, nimekirja sulgemise otsustab volikogu avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega;
(4) Pärast nimekirja sulgemist moodustab volikogu salajase hääletamise korraldamiseks põhimääruse § 38. sätestatud korras häältelugemiskomisjoni.
(5) Pärast häältelugemiskomisjoni moodustamist katkestab istungi juhataja istungi ning häältelugemiskomisjon valmistab ette hääletussedelid.
(6) Hääletussedelile kantakse kandidaatide nimed esitamise järjekorras. Kui kandidaatide nimekirjas on ainult üks kandidaat, valmistatakse hääletussedelid ette nii, et volikogu liige saab hääletada kandidaadi „ poolt “ või „ vastu “ või olla „ erapooletu “.
(7) Pärast hääletussedelite ettevalmistamist jätkab istungi juhataja istungit ning kuulutab välja hääletamise.
(9) Häältelugemiskomisjon annab hääletussedelid volikogu liikmetele hääletajate nimekirja alusel. Hääletussedeli saamise kohta annab volikogu liige allkirja.
(11) Volikogu liige märgistab hääletussedelil ristiga lahtri selle kandidaadi nime juures, kelle poolt ta hääletab ja laseb hääletussedeli hääletuskasti. Kui kandidaatide nimekirjas on ainult üks kandidaat, märgistatakse hääletussedelil kandidaadi nime juures ristiga vastavalt lahter „ poolt ”, „ vastu ” või „ erapooletu ”.
(12) Kui hääletussedel rikutakse enne selle hääletuskasti laskmist, on volikogu liikmel õigus rikutud sedeli tagastamisel saada häältelugemiskomisjonilt uus hääletussedel ning sedeli rikkumise ja uue sedeli väljastamise kohta tehakse hääletajate nimekirja vastav märge.
(13) Hääled loetakse avalikult kohe pärast hääletamise lõppemist. Hääletussedel, millel on märgistatud rohkem kui ühe kandidaadi nimi või millel ei ole märgistatud ühegi kandidaadi nime või millel ei ole üheselt arusaadavalt märgitud, kas hääletaja on kandidaadi poolt, vastu või erapooletu, loetakse kehtetuks.
(14) Hääletamistulemuste kohta koostab häältelugemiskomisjon protokolli, millele kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed.
(15) Enne valimistulemuse väljakuulutamist selgitab häältelugemiskomisjon, kas keegi volikogu liikmetest soovib valimiste korraldamise ja hääletamise protseduuri kohta esitada protesti. Protestid esitatakse komisjonile kirjalikult kohe pärast hääletustulemuste teatavakstegemist. Komisjon vaatab protestid läbi ja teeb nende suhtes otsuse enne valimistulemuste väljakuulutamist. Häältelugemiskomisjoni seisukohad märgitakse volikogu istungi protokolli.
(16) Häältelugemiskomisjoni protokolli kinnitab volikogu avalikul hääletamisel poolthäälte-enamusega.
(17) Vallavanemaks valituks osutub kandidaat, kes saab volikogu koosseisu häälteenamuse.
(18) Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks enam hääli saanud kandidaati. Kui on üks kandidaat ja ta ei saavuta vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine.
(19) Kui kordushääletusel ei saa kumbki kandidaat vajalikku häälteenamust või kui esitati ainult üks kandidaat, kes ei saanud vajalikku häälteenamust, korraldatakse uus valimine, kus võib kandideerida ka valituks mitteosutunud isik.
(20) Kui kaks või enam kandidaati saavad võrdsel hulgal hääli, viiakse läbi kordushääletamine.
(21) Kui samal istungil vallavanema valimiseks korraldatud täiendava valimise käigus ei saa ükski kandidaat volikogu koosseisu häälteenamust, valitakse vallavanem järgmisel istungil.
(22) Vallavanema ametist vabastamisel umbusaldamise korral valib volikogu samal istungil uue vallavanema või määrab ühe vallavalitsuse liikme vallavanema asendajaks kuni uuele vallavalitsusele volituste andmiseni.
(3) Vallavanemal on õigus puhkusele vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatule.
(2) Vallavanema volitused kestavad kuni uue vallavalitsuse ametisse kinnitamiseni, vallavanema tagasiastumiseni või vallavanemale umbusalduse avaldamiseni.
7) esindab Pöide valda tööandjana suhetes ametiasutuse hallatavate asutuste juhtidega. Vallavanem esitab hallatavate asutuste juhtide kandidaadid vallavalitsusele ametisse nimetamiseks ning sõlmib ametiasutuse hallatavate asutuste juhtidega töölepingud. Vallavanem annab käskkirju ametiasutuse hallatavate asutuste juhtidega tööõiguslike suhete reguleerimiseks;
8) nimetab ametisse ja vabastab ametist ametiasutuse ametnikud ning sõlmib töölepingud ametiasutuse töötajatega;
9) esindab Pöide valda kui avalik - õiguslikku juriidilist isikut avalik - õiguslikes ja tsiviilõiguslikes suhetes kõigi tehingute tegemisel ja volitab selleks teisi isikuid;
10) juhib eriolukordade korral moodustatud erikomisjoni tööd;
11) esitab majanduslike huvide deklaratsiooni korruptsioonivastases seaduses sätestatud korras.
§ 48. Vallavanema volituste lõppemine
(2) Käesoleva paragrahvi 1.lõikes nimetatud juhtudel, välja arvatud vallavanemale umbusalduse avaldamise korral, astub tagasi kogu vallavalitsus, kes jätkab oma ülesannete täitmist kuni uue vallavalitsuse ametisse nimetamiseni.
(3) Käesoleva paragrahvi 1.lõike 3. ja 4. punktides nimetatud juhtudel vabastab volikogu vallavanema ametist kohtuotsuse jõustumisele järgnevast päevast.
(4) Vallavanema surma korral loetakse tema teenistus lõppenuks surmapäevale järgnevast päevast.
§ 49. Vallavalitsuse moodustamine/kinnitamine
(4) Pärast vallavalitsuse struktuuri ja liikmete arvu kinnitamist volikogu poolt esitab vallavanem volikogule otsuse eelnõu vallavalitsuse liikmete kinnitamise või palgaliste vallavalitsuse liikmete ametisse nimetamise kohta. Kõigi vallavalitsuse liikmete kandidaatide nimed esitatakse ühes otsuse eelnõus, millele lisatakse kandidaatide kirjalikud nõusolekud. Vallavanem võib esitada vallavalitsuse liikme kandidaadiks ka ametniku, kes on teenistuses mõnes muus ametiasutuses.
(5) Vallavalitsuse koosseisu kinnitab volikogu vallavanema esildisel nimekirja avalikul hääletusel poolthäälte enamusega. Hääletamistulemus vormistatakse volikogu õigusaktiga.
(6) Vallavalitsus saab oma volitused vallavalitsuse ametisse kinnitamise päeval. Kui vallavanem esitab vähem valitsuse liikmete kandidaate, kui on volikogu otsusega kinnitatud valitsuse liikmete arv, saab vallavalitsus oma volitused, kui lisaks vallavanemale on kinnitatud vähemalt pool vallavalitsuse koosseisust.
(7) Vallavalitsuse liikme ametist vabastamise kinnitab vallavanema ettepanekul volikogu avalikul hääletamisel poolthäälteenamusega. Volikogu kinnitab ja nimetab vallavanema ettepanekul ametisse uue vallavalitsuse liikme.
§ 50. Valitsuseliikme õigused, kohustused ja volituste lõppemine
(3) Vallavalitsuse liikmel on õigus saada vallavalitsuse pädevuses olevate ülesannete täitmiseks ametiasutuselt ja ametiasutuse hallatavatelt asutustelt õigusakte, dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmeid, mille väljastamine on seadusega keelatud.
(5) Vallavalitsuse liige on kohustatud nii vallavalitsuse liikme volituste ajal kui ka pärast volituste lõppemist hoidma talle vallavalitsuse liikmena teatavaks saanud riigi - ja ärisaladust, teiste inimeste perekonna - ja eraellu puutuvaid andmeid ning muud konfidentsiaalsena saadud informatsiooni.
(7) Vallavalitsuse liikme võib vallavalitsuse ülesannete täitmiseks suunata teenistuslähetusse. Vallavalitsuse liikmel on õigusteenistuslähetuse kulude hüvitamisele avaliku teenistuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
(8) Valitsuseliikme volitused lõpevad enne tähtaega:
7) vallavalitsuse tagasiastumisel.
§ 51. Vallavalitsuse pädevus
(2) Seadustega kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud küsimuse lahendamise delegeerimise vallavalitsusele otsustab volikogu igal konkreetsel juhul eraldi.
(3) Vallavalitsus võib oma täitva ja korraldava tegevuse üksikud funktsioonid lepingu alusel üle anda teistele isikutele, jäädes ise kontrollijaks ja vastutajaks nimetatud ülesannete täitmise eest.
(4) Vallavalitsus võib seadustes ja nende alusel antud õigusaktides ning volikogu poolt delegeeritud ülesannete täitmist delegeerida korralduse alusel vallavalitsuse ametnikule.
(5) Vallavalitsus võib taotleda volikogu poolt vastuvõetud määruse või otsuse uuesti läbivaatamist.
7. peatükk VALLAVALITSUSE TÖÖ KORRALDAMINE (TÖÖKORD)
(1) Vallavalitsuse töövorm on istung. Vallavalitsuse istungid toimuvad 2 korda kuus, kui vallavalitsus ei otsusta teisiti. Vallavalitsuse istungi kokkukutsumiseks eraldi kutseid välja ei saadeta.
(2) Vallavalitsuse istungid on kinnised, kui vallavalitsus ei otsusta teisiti.
(3) Vallavalitsuse istungit juhatab vallavanem, tema äraolekul tema poolt määratud vallavalitsuse liige.
(5) Istungi juhataja ettepanekul arutatakse läbi ning kinnitatakse istungi päevakord.
(6) Vallavalitsuse määrused ja korraldused võetakse vastu poolthäälteenamusega. Vallavalitsuse otsused töökorralduse küsimustes, mis ei nõua määruse või korralduse andmist, kantakse istungi protokolli.
(7) Vallavalitsuse liikmed võivad nõuda oma eriarvamuse kandmist istungi protokolli.
(8) Vallavalitsuse istungist võtab sõnaõigusega osa vallasekretär, kes ei kuulu vallavalitsuse koosseisu.
(9) Vallavalitsuse istung protokollitakse. Protokolli kantakse istungi aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused. Protokoll vormistatakse 7 päeva jooksul pärast istungit ja sellele kirjutavad alla juhataja ja protokollija. Protokoll on igaühele kättesaadav Pöide valla veebilehel http://www.poidevald.ee. dokumendiregistri kaudu ja paberkandjal vallakantseleis.
(10) Vallavalitsuse istungil otsustatu kohta annavad ajakirjandusele informatsiooni vallavanem, vallasekretär või vallavanema poolt volitatud isikud.
§ 53. Vallavalitsuse õigusaktile esitatavad nõuded
(2) Õigusaktile, mis kuulub täitmisele või vajab järelkontrolli, märgitakse täitja / kontrollija nimi ning täitmise tähtaeg.
(3) Õigusakti ärakiri (jad) saadetakse vallakantselei poolt täitjale ja asjaosalistele tähitud kirjaga või väljastatakse allkirja vastu.
(4) Ei avalikustata korraldusi, mille avaldamine on seadusega keelatud või mõeldud üksnes valla ametiasutuse sisemiseks kasutamiseks.
§ 54. Vallavalitsuse komisjonid
(1) Vallavalitsus võib temale pandud ülesannete täitmiseks ja vallavalitsuse ettepanekute väljatöötamiseks moodustada komisjone.
(2) Komisjoni moodustamise korralduses peab olema märgitud komisjoni nimi, komisjoni koosseis ja ülesanded.
(4) Komisjoni töövormiks on koosolek. Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust. Komisjon teeb oma otsustused poolthäälte enamusega. Häälte võrdsuse korral on otsustav komisjoni esimehe hääl.
(5) Komisjoni otsustused on vallavalitsusele soovituslikud.
(6) Komisjoni seisukohad ja ettepanekud protokollitakse. Komisjoni koosoleku protokoll, kuhu kantakse koosoleku toimumise aeg, koht, osavõtjate nimed, arutusel olnud küsimused, nende kohta esitatud seisukohad ja ettepanekud, hääletamistulemused, kui küsimusi otsustati hääletamise teel ning komisjoni liikmete eriarvamused.
(7) Protokoll peab vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhimõtetele. Protokolli allkirjastavad komisjoni esimees ja protokollija, kes vastutavad protokolli õigsuse eest.
§ 55. Õigusaktide liigid
(1) Oma pädevuse alusel ja volituste piires:
1) annab volikogu üldaktidena määrusi ja võtab vastu üksikaktidena otsuseid;
2) annab vallavalitsus üldaktidena määrusi ja võtab vastu üksikaktidena korraldusi.
§ 56. Õigusaktide algatamine
7) külavanemate kogul;
8) vallaelanikel kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §-s 32 ettenähtud korras.
§ 57. Õigusaktide eelnõude koostamine
§ 58. Õigusaktide eelnõude kättesaadavaks tegemine ja muutmine
(1) Volikogu päevakorras märgitud õigusaktide eelnõud peavad olema volikogu liikmetele koos päevakorraga kättesaadavaks tehtud. Õigusaktide eelnõud edastatakse volikogu liikmele elektronpostiga või paberkandjal.
§ 59. Õigusaktide vastuvõtmine ja muutmine
(3) Volikogu õigusaktidele kirjutab alla istungi juhataja (volikogu esimees või tema asendaja). Õigusaktid allkirjastatakse hiljemalt viiendal tööpäeval volikogu istungi toimumisest arvates.
(4) Vallavalitsuse õigusaktidele kirjutavad alla istungi juhataja (vallavanem või tema asendaja) ja vallasekretär või tema asendaja. Õigusaktid allkirjastatakse hiljemalt viiendal tööpäeval vallavalitsuse istungi toimumisest arvates.
§ 60. Õigusaktide edastamine ja avalikustamine
(2) Volikogu ja vallavalitsuse määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avalikustamist Riigi Teatajas, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
(3) 1. jaanuarist 2013 avalikustatakse volikogu ja vallavalitsuse määrused Riigi Teatajas vastuvõetud algtekstidena ning nende alusel kõiki muudatusi sisaldavate terviktekstidena. 1. jaanuarist 2013 loetakse määrus avalikustatuks selle Riigi Teatajas avaldamisest arvates.
(4) Volikogu ja vallavalitsuse õigusaktid on kõigile kättesaadavad Pöide vallakantseleis ning on avalikustatud Pöide valla dokumendiregistri kaudu. Dokumendiregistrile juurdepääs on tagatud Internetis Pöide valla veebilehelt http://www.poidevald.ee. Kättesaadavaks ei tehta ja dokumendiregistri kaudu ei avalikustata õigusaktis sisalduvat teavet, millele on seaduse alusel kehtestatud juurdepääsupiirang ja mille väljastamine on seadusega keelatud.
§ 61. Õigusaktide järelevalve
(1) Vallavalitsuse õigusaktide täitmise üle teostavad kontrolli vallavanem ja volikogu revisjonikomisjon.
(2) Volikogu õigusaktide täitmise üle teostavad kontrolli volikogu esimees ja revisjonikomisjon.
(3) Volikogu ja vallavalitsuse üksikaktide seaduslikkuse üle teostab järelevalvet Saare maavanem.
(4) Volikogu ja vallavalitsuse õigustloovate aktide ( määruste ) põhiseaduslikkuse ja seadusele vastavuse üle teostab järelevalvet õiguskantsler.
9. peatükk VALLA FINANTSJUHTIMISE ÜLDISED ALUSED
§ 62. Valla arengukava
(4) Arengukava muudetakse arengukava täitmise ülevaatamise tulemuste, muutunud arenguperspektiivide, eesmärkide ning vajaduste arvesse võtmiseks. Ettepanekud kehtiva arengukava muutmise kohta esitab vallavalitsus volikogule hiljemalt iga aasta 1.septembriks. Arengukava muutmisel lähtutakse selle koostamise põhimõtetest.
1) eelarvestrateegia koostamisel;
2) vallaeelarve koostamisel;
3) investeeringute kavandamisele ja nende jaoks rahaliste ja muude vahendite taotlemisele, sõltumata nende allikast;
4) laenude võtmisele, kapitalirendi kasutamisele ja võlakirjade emiteerimisele.
§ 63. Eelarvestrateegia koostamise, eelarve koostamise ja finantsjuhtimise üldpõhimõtted
(1) Eelarvestrateegia koostatakse valla arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks, et planeerida kavandatavate tegevuste finantseerimiseks. Eelarvestrateegia koostatakse neljaks eelseisvaks eelarveaastaks.
(2) Eelarve koostamise aluseks on valla arengukava ja eelarvestrateegia.
1) eelarves peavad kajastuma kõik tulud ja kulud;
2) eelarve kõik tulud ja kulud peavad olema nii selgesti ja arusaadavalt esitatud, et nende päritolu ja eesmärk oleksid üheselt mõistetavad;
3) eelarve tulud ja kulud peavad olema kooskõlas;
4) eelarve hõlmab kindla perioodi – eelarveaasta – tulusid ja kulusid;
(4) Eelarvestrateegia koostamine ja kinnitamine ning valla eelarve koostamine, vastuvõtmine, muutmine ja selle täitmise aruande läbivaatamine ning kinnitamine toimub volikogu poolt kehtestatud korra kohaselt arvestades kohaliku omavalitsuse finantsjuhtimise seaduses sätestatut.
(5) Majandusaasta aruande koostamisel lähtutakse raamatupidamise seaduses või muudes õigusaktides sätestatud põhimõtetest.
§ 64. Majandustegevus ja osalemine juriidilistes isikutes
(1) Vald võib teenuste osutamiseks asutada valla ametiasutuse hallatavaid asutusi, mis ei ole juriidilised isikud, olla osanikuks või aktsionäriks valla arengu seisukohast olulises äriühingus, samuti asutada sihtasutusi ja olla mittetulundusühingu liikmeks.
(2) Valla ametiasutuse hallatava asutuse asutamise ja selle tegevuse lõpetamise otsustab volikogu. Hallatava asutuse põhimääruse, struktuuri ja koosseisu kinnitab volikogu. Valla ametiasutus ja ametiasutuse hallatav asutus registreeritakse riigi - ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
(4) Kui sihtasutusel on mitu asutajat või kui äriühingus osaleb lisaks vallale ka teisi osanikke või aktsionäre, samuti kui vald osaleb liikmena mittetulundusühingus, otsustab osalemise ja selle lõpetamise volikogu. Muus osas teostab osaniku -, aktsionäri -, asutaja - või liikmeõigusi vallavalitsuse poolt nimetatud isik.
(5) Pöide vallal on keelatud omandada aktsiaid ja osi, mida ei peeta likviidseteks varadeks vastavalt kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse paragrahvile 36., kui see ei ole vajalik kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 6. lõigetes 1. ja 2. või muudest seadustest tulenevate ülesannete täitmiseks.
10. peatükk VALLA ESINDAMINE JA LEPINGUTE SÕLMIMINE
§ 65. Pöide valla esindamine ametikohtumistel, ametlikel läbirääkimistel ja avalikel üritustel
(1) Valda esindavad ametikohtumistel, ametlikel läbirääkimistel volikogu esimees, volikogu aseesimees, vallavanem ja vallavalitsuse liikmed.
(2) Volikogu esimees, volikogu aseesimees ja vallavanem esindavad Pöide valda suhetes kõigi riiklike institutsioonide, organite ja asutustega, teiste omavalitsuste valla - või linnavalitsustega ning omavalitsusjuhtide ja omavalitsusliitudega, välisriikide ja nende omavalitsuste esindajatega ning juriidiliste ja füüsiliste isikutega.
(3) Pöide valla esindamiseks võivad volikogu ja vallavalitsus moodustada omaette delegatsiooni või ka mõlema omavalitsusorgani ühise delegatsiooni. Delegatsioonid moodustatakse alljärgnevalt:
(4) Avalikel üritustel esindavad Pöide valda volikogu esimees, vallavanem, vallasekretär ja volikogu või vallavalitsuse liikmed.
§ 66. Valla esindamine kohtus
(1) Pöide valda esindavad kohtus ilma erivolitusteta vallavanem ja volikogu esimees ning seaduse alusel vallasekretär. Teised isikud esindavad Pöide valda kohtus vallasekretäri või vallavanema antud volituse alusel.
(2) Üldjuhul volitatakse Pöide valda esindama ametiasutuse koosseisu kuuluv ametnik või vallavalitsuse hallatava asutuse juht. Pöide valda võib esindada ka lepinguline esindaja. Lepinguliseks esindajaks valitakse advokaat või muu õigusteadmisega isik.
(3) Lepinguline esindaja osutab õigusabi volikirja ja volitajaga sõlmitud kirjaliku lepingu alusel.
§ 67. Valla esindamine seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud toimingutes
(2) Valitsust esindab vallavanema käskkirjaga või valitsuse korraldusega nimetatud vallavalitsuse liige või vallavalitsuse ametnik.
§ 68. Lepingute sõlmimine
(1) Lepingute sõlmimise otsustab oma pädevuse piires volikogu või vallavalitsus, kelle nimel kirjutab lepingule alla:
2) vallavanem või vallavalitsuse poolt selleks volitatud isik vallavalitsuse korraldusega antud volituse alusel.
(2) Valla hallatava asutuse nimel sõlmib lepinguid asutuse juht või tema käskkirjaga volitatud isik.
(3) Valla nimel sõlmitavate, samuti vallavanema ja vallavalitsuse liikmete poolt vallavalitsuse nimel sõlmitavate lepingute üle peetakse arvestust ja lepingute originaaleksemplare säilitatakse vallakantseleis.
11. peatükk OMAVALITSUSTEENISTUS JA VALLA AMETIASUTUSTE MOODUSTAMISE KORD
§ 69. Ametiasutus
(1) Valla ametiasutuseks on vallavalitsus (asutusena). Ametiasutust finantseeritakse valla eelarvest ja tema ülesandeks on avaliku võimu teostamine. Ametiasutust juhib vallavanem.
(2) Ametiasutuses töötamist loetakse töötamiseks Pöide valla omavalitsusteenistuses. Vallavalitsuse struktuuri ja ametikohtade koosseisu ja palgamäärad kinnitab volikogu.
(4) Vallavalitsuse (asutuse) struktuuri töökorraldus on täpsemalt reguleeritud asutuse sisekorraeeskirjaga, mis kinnitatakse vallavanema käskkirjaga. Töökord peab sisaldama vähemalt järgmisi punkte:
(5) Töökord tehakse vallakantselei poolt teatavaks kõigile ametnikele ja töötajatele allkirja vastu.
(6) Ametisse ja tööle võtmisel tutvustab vallakantselei personali - ja finantsalaspetsialist ametnikele või töötajale töökorda, mille kohta ametnikult või töötajalt võetakse allkiri.
§ 70. Vallavalitsuse hallatavad asutused
(1) Volikogu võib asutada vallavalitsuse hallatava asutuse, mille ülesandeks on Pöide vallale vajalike teenuste osutamine. Asutus ei ole iseseisev juriidiline isik.
(2) Vallavalitsuse hallatava asutuse moodustamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise ning selle põhimääruse kinnitamise ja muutmise otsustab volikogu. Asutuse tegevuse lõpetamist korraldab vallavalitsus.
2) vallavalitsuse struktuuriüksus, mille haldusalas asutus tegutseb;
7) kui nõuded asutuse põhimäärusele tulenevad eriseadusest, siis lähtutakse seaduses sätestatust.
(4) Vallavalitsuse hallatav asutus registreeritakse riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris.
(5) Vallavalitsuse hallatava asutuse juhi kinnitab ametisse vallavalitsus avaliku konkursi alusel.
(6) Vallavalitsuse hallatavate asutuste struktuuri, töötajate koosseisud kinnitab volikogu.
(7) Vallavalitsuse hallatavate asutuste töötajate palgamäärad kinnitab volikogu.
(8) Vallavalitsuse hallatavates asutustes töötamist ei loeta avalikuks teenistuseks ja nende asutuste töötajad võetakse tööle töölepingu alusel.
(9) Vallavalitsuse hallatavate asutuste arengukavad kinnitab ja muudab volikogu.
§ 71. Vallasekretär ja vallakantselei
(1) Vallasekretär juhib vallakantseleid ja täidab talle seadusega ning volikogu ja valitsuse õigusaktidega pandud ülesandeid.
(2) Vallasekretärile esitatavad nõuded, õigused ja kohustused on sätestatud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvis 55.
(3) Vallasekretäri asendamise korra määrab vallavanem. Vallasekretäri asendajal on kõik vallasekretäri õigused ja kohustused ning ta peab vastama kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvis 55. sätestatud tingimustele.
§ 72. Teenistuslik järelevalve
(1) Teenistuslik järelevalve on ametnike ning vallavalitsuse hallatavate asutuste ja nende juhtide tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse kontroll.
(2) Teenistusliku järelevalve teostamiseks valib volikogu revisjonikomisjoni, vastavalt käesoleva põhimääruse 38. paragrahvile ja mille pädevus on sätestatud seadusega ( KOKS ) ja mis teostab kontorolli vastavalt käesoleva põhimääruse 33.paragrahvile.
14. peatükk VÄLISSUHTED
§ 73. Välissuhted
15. peatükk LÕPPSÄTTED
§ 74. Põhimääruse kinnitamine ja muutmine
(1) Põhimäärus või selle muudatus võetakse vastu, kui vastavat eelnõu on arutatud vähemalt kahel lugemisel kahel volikogu istungil. Põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine otsustatakse volikogu koosseisu häälteenamusega.
§ 75. Rakendussätted
(1) Tunnistada kehtetuks Pöide vallavolikogu 29. oktoobri 2010.a määrus nr 19 „Pöide valla põhimäärus“.


Võrdõigusvolinik | Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik | Võrdsete võimaluste volinik: rasedate kaitse püsib - Võrdõigusvolinik | Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik
Võrdsete võimaluste voliniku poole on viimase nädala jooksul pöördunud lapseootel naisi, kes praeguses majandusolukorras peavad justkui valima, kas nõustuda palga vähendamise, koondamisega või omal soovil töösuhte lõpetamisega. Rõhutame, et eriolukord ei muuda ühegi lapseootel emasid kaitsva seaduse kehtivust ja töötajatel ning tööandjatel on kohustus neid järgida. Soovitame töötajatel ja tööandjatel alati rahulikult olukordi ja võimalusi kaaluda. Sealjuures tuleb meeles pidada, et tööandja majandusraskuste tõttu töötajatele omal soovil töösuhte lõpetamise pakkumise korral ei tohiks töötajad sellega mingil juhul nõustuda. Rasedatele ja alla kolmeaastast last kasvatavatele vanematele on seadusega ette nähtud täiendav kaitse, välja arvatud töölepinguseaduse § 37 rakendamise osas. Kui tööandjal ei ole tööd anda, ja kui palka sel põhjusel vähendatakse, siis lisab tulevastele emadele kindlustunnet see, et see olukord ei mõjuta vanemahüvitise suurust. Nimelt arvutatakse vanemahüvitis nii, et lapse sünnikuust lahutatakse üheksa kuud ja vanemahüvitise aluseks on sellele eelnenud 12 kuu keskmine palk (täpsem info siin: https://www.sotsiaalkindlustusamet.ee/et/lapsed-ja-pere/perehuvitiste-liigid#Vanemahüvitis ).
Samuti on tööandjal kohustus hinnata, kas raseda enda või lapse tervisele võib kujutada ohtu kokkupuude mõne ohuteguritega, mis mõjuvad töötegemisel või töökeskkonnas. Voliniku poole pöördus näiteks lapseootel naine, kellele ämmaemand oli väljastanud tõendi, et ta ei tohi töökohal kokku puutuda viirustega, ent tööandja polnud väidetavalt sellega arvestanud. Saame aru tööandjate olukorra pingelisusest, aga ema ja lapse tervis tuleb tagada endiselt esmajärjekorras.
Tööandja peab alati töölepingu ülesütlemisel arvestama võrdse kohtlemise põhimõttega. Kui töötajal on kahtlus, et teda on töösuhetes ebavõrdselt koheldud, võib ta abi saamiseks pöörduda võrdsete võimaluste voliniku poole, saates e-kirja aadressile avaldus@volinik.ee.
Volinik juhib tähelepanu järgmistele töölepingu seadusest (TLS) ja soolise võrdõiguslikkuse seadusest (SoVS) tulenevatele tööandjate ja töötajate kohustustele:
tööandja võib töölepingu majanduslikel põhjustel koondamise tõttu üles öelda, kui töösuhte jätkamine kokkulepitud tingimustel muutub võimatuks töömahu vähenemise või töö ümberkorraldamise tõttu (TLS § 89 lg 1);
enne töölepingu ülesütlemist koondamise tõttu peab tööandja pakkuma töötajale võimaluse korral teist tööd. Vajadusel korraldab töötaja täiendusõppe või muudab töötingimusi, kui see ei põhjusta talle ebaproportsionaalseid kulusid (TLS § 89 lg 3);
alla kolmeaastast last kasvatavataval töötajal on koondamise läbiviimisel tööle jäämise eelisõigus (TLS § 89 lg 5);
koondamise tõttu ei või töölepingut lõpetada rasedaga või naisega, kellel on õigus saada rasedus- ja sünnituspuhkust, ega isikuga, kes kasutab lapsehoolduspuhkust või lapsendaja puhkust (TLS § 93 lg). Erandina võib seda siiski teha tööandja tegevuse lõppemisel, tööandja pankroti väljakuulutamisel, kui tööandja tegevus lõpeb, või pankrotimenetluse lõpetamisel, pankrotti välja kuulutamata, raugemise tõttu (TLS § 93 lg 1);
töötaja peab oma rasedusest või rasedus- ja sünnituspuhkuse õigusest tööandjat teavitama enne ülesütlemisavalduse kättesaamist või 14 kalendripäeva jooksul pärast seda (TLS § 93 lg 3);
töötaja peab tööandja nõudmisel esitama rasedust kinnitava arsti või ämmaemanda tõendi (TLS § 93 lg 3).
Tööandjal on kohustus kaitsta töötajaid diskrimineerimise eest ja järgima võrdse kohtlemise põhimõtet ning edendama võrdõiguslikkust (TLS § 3).
Töötaja ebasoodsam kohtlemine seoses rasedusega on otsene sooline diskrimineerimine (SoVS § 3 lg 1 p 3). Kui tööandja vastu avaldus esitada, siis peab tööandja tõendama, et ta ei ole rikkunud võrdse kohtlemise põhimõtet (SoVS § 4 lg 2). Kui tööandja keeldub selle tõendamisest, siis võrdsustatakse keeldumine diskrimineerimise omaksvõtuga (SoVS § 4 lg 2).
Avaldatud: märts 20, 2020


2 MÜÜGIKOHA HOOAJALINE LAIENDAMINE
§ 3 Müügikoha hooajalise laienduse kooskõlastuse taotlemine
§ 5 Hooajalisele laiendusele esitatavad nõuded
§ 6 Hooajalise laienduse kooskõlastuse muutmine
§ 7 Hooajalise laienduse kooskõlastamisest keeldumine
§ 9 Hooajalise müügikoha paigaldamise kooskõlastamise taotlemine
§ 10 Hooajalise müügikoha kooskõlastamine
§ 11 Hooajalisele müügikohale esitatavad nõuded
§ 12 Hooajalises müügikohas müügiks lubatud kaubad ja teenused
§ 13 Hooajalise müügikoha paigaldamiseks kooskõlastamisest keeldumine
§ 14 Hooajalise müügikoha paigaldamiseks kooskõlastuse kehtetuks tunnistamine
§ 17 Jõustumine
RT IV, 17.06.2015, 32
Vastu võetud 10.06.2015 nr 5
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2, haldusmenetluse seaduse § 8 lõike 1 ja lõike 2, kaubandustegevuse seaduse § 14 lõike 2, lõike 3 ja lõike 4 punkti 3 ja punkti 4, § 19, teeseaduse § 36 lõike 1 punkti 2 ja punkti 3 ning tulenevalt avalikust huvist.
(1) Määrus reguleerib kaubandustegevuse seaduse alusel müügikoha hooajalise laiendamise ja hooajalise müügikoha paigaldamise kooskõlastamist ning määrab Narva-Jõesuu Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) siseselt ülesannete jaotuse ja menetlustähtajad. Määruses sätestatut ei kohaldata ehitise püstitamisele ehitusseadustiku tähenduses ja müügikohtade paigaldamisele avalikel üritustel.
(2) Narva-Jõesuu linna omandis oleva maa või tänava kasutamise eest tasu ei võeta, kui linnavalitsuse või linnavolikogu õigusaktis ei ole sätestatud teisiti.
(3) Hooajalise müügikoha laiendamise ja müügikoha paigaldamise taotluse kooskõlastavad linnasekretär, linnaarhitekt, ehitusspetsialist, maakorraldaja ja keskkonna-korrakaitse spetsialist.
(4) Käesolev kord ei reguleeri hooajalise müügikoha laiendamist eraomandis oleva kinnistu piires.
1) müügikoha hooajaline laiendus on kaupluse, teenindus- või toitlustusettevõtte tegevuse hooajaliseks laiendamiseks väljapoole siseruume selle vahetus läheduses eraldatud alal asuv müügikoht, mis koos kaupluse, teenindus- või toitlustusettevõttega moodustab ühe müügikoha;
2) hooajaline müügikoht on tänaval või teises üldsusele avatud samalaadses kohas asuv tegevuskoht, kus kauba või teenuse müük toimub piiritletud alal ning on ajaliselt kindlaks määratud, s.h kandekaubandus, kus kauba pakkumine toimub kandelaualt, kandekastist, kandekorvist jne;
3) müügikoha inventar on telk, kauplemiseks kohandatud sõiduk või järelhaagis, ratastel müügilett, kaubandusliku teabe tahvel, müügiriiul, müügistange, lauad/toolid, prügikast, päevavari, markiis, jahutus- ja külmutusseade, piire, valgusti, taimestus, üüritavad atraktsioonid jms;
4) piire - lilleurnid, aiad, taiesed ja muud linnapilti sobivad linnakujunduselemendid, mis eraldavad müügikoha hooajalise laienduse või hooajalise müügikoha ülejäänud alast;
2. peatükk MÜÜGIKOHA HOOAJALINE LAIENDAMINE
§ 3. Müügikoha hooajalise laienduse kooskõlastuse taotlemine
(1) Müügikoha hooajalise laiendamise kooskõlastamiseks esitab kaupleja linnavalitsusele taotluse (näidis Lisa 1), mis sisaldab järgmised andmed:
1) kaupleja nimi, registrikood, kontaktandmed;
2) müügikoha, kuhu soovitakse hooajalist laiendamist, nimi ja asukoht;
3) hooajalise laienduse paigaldamise hooajad ja ajavahemik.
1) hooajalise laienduse kujundus: asendiplaan koos laienduse mõõtmetega, hooajalise laienduse vaated, kasutatava inventari kirjeldus koos mõõtmetega või fotonäidised või eskiisjoonis;
2) koopia dokumendist maa kasutamise õigusliku aluse kohta, kui maa omanikuks ei ole Narva-Jõesuu linn.
(2) Kooskõlastamine otsustatakse nõuetekohaselt vormistatud taotluse laekumise päevast 10 tööpäeva jooksul.
(3) Hooajalise laienduse kooskõlastuses märgitakse:
5) hooajalise laienduse paigaldamise hooaeg ja ajavahemik;
6) kauplemisaeg hooajalisel laiendusel;
(4) Kooskõlastamise järel tagastatakse kauplejale kooskõlastusmärgetega asendiplaani. Kooskõlastusmärgetega asendiplaan peab asuma tegevuskohas ning müüja on kohustatud esitama selle kontrollijatele esimesel nõudmisel.
(5) Hooajaline laiendus tuleb sulgeda hiljemalt kell 24.00. Ööl vastu reedet ja laupäeva tuleb hooajaline laiendus sulgeda hiljemalt kell 01.30.
§ 5. Hooajalisele laiendusele esitatavad nõuded
(1) Hooajaline laiendamine peab vastama järgmistele nõuetele:
1) kaubandustegevus ei tohi häirida jalakäijate ega mootorsõidukite liiklust;
2) kaubandustegevus (sh müra) ei tohi häirida vahetus läheduses elavaid või pidevalt viibivaid inimesi;
3) peab sobima kokku ümbrusega, olema hooldatud, korrastatud ja esteetilise välimusega;
4) nähtavas kohas ei tohi hoida tühja taarat (kaubakaste);
5) kohustuslik kasutada prügiurni või -konteinerit ning tagada selle korrashoid ja regulaarne tühjendamine.
(2) Kaupluse tegevuse hooajalisel laiendamisel on lubatud kaubelda kaupluses müüdava
§ 6. Hooajalise laienduse kooskõlastuse muutmine
2) kui ilmnevad kooskõlastuse tingimusi muutmist vajavad, sealhulgas käesoleva määruse § 4 lõikes 6 nimetatud asjaolud.
§ 7. Hooajalise laienduse kooskõlastamisest keeldumine
(2) Kooskõlastamisest keeldumine otsustatakse hiljemalt 10 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamisest.
§ 9. Hooajalise müügikoha paigaldamise kooskõlastamise taotlemine
(1) Narva-Jõesuu linna omandis olevale maale või tänavale hooajalise müügikoha paigaldamiseks kooskõlastuse saamiseks esitab kaupleja linnavalitsusele taotluse (näidis Lisa 2), mis sisaldab järgmised andmed:
2) hooajalise müügikoha asukoht või kandekaubanduse korral marsruut;
3) hooajalise müügikoha paigaldamise ajavahemik;
4) paigaldatava müügiinventari loetelu;
(2) Taotlusele lisatakse hooajalise müügikoha asendiplaan koos mõõtmetega ja müügikoha foto või eskiisjoonis.
§ 10. Hooajalise müügikoha kooskõlastamine
(1) Hooajalise müügikoha paigaldamiseks kooskõlastuse andmine otsustatakse nõuetekohaselt vormistatud taotluse laekumise päevast 10 tööpäeva jooksul.
(2) Hooajalise müügikoha kooskõlastuses märgitakse:
(3) Kooskõlastamise järel tagastatakse kauplejale kooskõlastusmärgetega asendiplaani. Kooskõlastusmärgetega asendiplaan peab asuma müügikohas ning müüja on kohustatud esitama selle kontrollijatele esimesel nõudmisel.
§ 11. Hooajalisele müügikohale esitatavad nõuded
Hooajaline müügikoht peab vastama järgmistele nõuetele:
1) kaubandustegevus ei tohi häirida jalakäijate ega mootorsõidukite liiklust või muid liiklusosalejaid;
§ 12. Hooajalises müügikohas müügiks lubatud kaubad ja teenused
(1) Linna tänavatel, v.a. ranna-ala piirkond on lubatud kaubelda taimede, istikute, puuviljade ja marjadega, pähklite, jäätise, karastusjookide, kuumade jookide, käsitöökaupade ja suveniiridega, ajalehtede ja ajakirjadega ning pakkuda meelelahutuslikke teenuseid (hobutransport, jalgrataste, tõukerataste ja rulluiskude laenutus jm).
(2) Ranna- ja kaldaaladel, s.o Narva lahe, Narva jõe, Suur-Lootsi ja Kalda tänavad linnakai ümber; Aia, J. Poska, Mere, Pargi, A. Hahni, Supeluse, Lennuki, Kiriku, Lembitu tänavad alates rannajoonest kuni Vabaduse tänavani, on lubatud kaubelda puuviljade ja marjadega, pähklite, jäätise, karastusjookide, kuumade jookide, pakendatud toidukauba, käsitöökaupade ja suveniiridega, rannatarvete ja -teenindusega, ajalehtede ja ajakirjadega, trükistega ning pakkuda meelelahutuslikke teenuseid (jalgrataste, tõukerataste ja rulluiskude laenutus jm).
§ 13. Hooajalise müügikoha paigaldamiseks kooskõlastamisest keeldumine
(1) Hooajalise müügikoha paigaldamiseks kooskõlastamisest võib keelduda eelkõige järgmistel juhtudel:
1) esitatud taotluses või dokumentides on puudusi ning kaupleja ei ole puudusi määratud tähtajaks kõrvaldanud;
4) kaupleja on rikkunud eelmisel hooajal hooajalise müügikoha paigaldamise kooskõlastuse tingimusi ning on jätnud rikkumise määratud tähtajaks kõrvaldamata.
§ 14. Hooajalise müügikoha paigaldamiseks kooskõlastuse kehtetuks tunnistamine
Hooajalise müügikoha paigaldamiseks kooskõlastuse võib tunnistada kehtetuks, kui:
1) kaupleja on esitanud kirjalikult avalduse hooajalise müügikoha tegevuse lõpetamiseks;
2) kaupleja ei täida hooajalise müügikoha paigaldamise kooskõlastuse tingimusi või käesolevas määruses sätestatud nõudeid.
Määruses toodud nõuetest kinnipidamise üle teostavad kontrolli linnavalitsuse poolt määratud isikud.
Enne käesoleva määruse jõustumist antud kooskõlastused hooajaliste laiendamiseks ja hooajaliste müügikohtade paigaldamiseks kehtivad määratud tingimustel tähtaja lõpuni.
§ 17. Jõustumine
Iraida Tšubenko
Lisa 1 Taotlus müügikoha hooajalise laiendamise kooskõlastamiseks
Lisa 2 Taotlus hooajalise müügikoha paigaldamiseks kooskõlastuse saamiseks


text:
Protokoll kihelkonnakohtu käsul Toomas Freibergi ü
Tuli tulema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti ette ette adv eesti Toomas Toomas s_nimi sg.nom. eesti Freiberg Freiberg s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti temale tema pron sg.all. eesti kohtu kohus s sg.gen. eesti poolt poolt adp eesti ette ette adv eesti üteltud eesti , kirjavahemärk nii nii adv eesti kuida kuidas adv eesti kihelkonna kihelkond s sg.gen. eesti kohus kohus s_nimi sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti selle see pron sg.gen. eesti kogukonna kogukond s sg.gen. eesti kohtule kohus s sg.all. eesti üles üles adv eesti annud andma v nud. eesti , kirjavahemärk siin siin adv eesti kohtu kohus s sg.gen. eesti juures juures adp eesti üles üles adv eesti võtta võtma v inf. eesti need see pron pl.nom. eesti võlad võlg s pl.nom. eesti mis mis pron sg.nom. eesti Toomas Toomas s_nimi sg.nom. eesti Freiberg Freiberg s_nimi sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti Adam Adam s_nimi sg.nom. eesti Mikko Mikko s_nimi sg.nom. eesti eest eest adp eesti , kirjavahemärk ta tema pron sg.gen. eesti võla võlg s sg.gen. eesti nõudjatel nõud=ja s pl.ad. eesti ära ära v eesti maksnud maksma v nud.neg. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti ka ka adv eesti ühtlasi ühtlasi adv eesti tunnistuse tunnistus s sg.gen. eesti läbi läbi adp eesti toeks tugi s sg.tr. eesti teha tegema v inf. eesti laske laskma v eesti , kirjavahemärk siis siis adv eesti andko andma v eesti Toomas Toomas s_nimi sg.nom. eesti Freiberg Freiberg s_nimi sg.nom. eesti nüüd nüüd adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti pailo eesti ta tema pron sg.gen. eesti Adam Adam s_nimi sg.nom. eesti Mikku Mikku s_nimi sg.nom. eesti võlga võlg s sg.part. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti ära ära v eesti maksnud maksma v nud.neg. eesti , kirjavahemärk kelle kes pron sg.gen. eesti kätte kätte adp eesti ning ning konj eesti kes kes pron sg.nom. eesti seda see pron sg.part. eesti tunnista tunnistama v pers.imp.pr.sg.2. eesti voib võima v pers.ind.pr.sg.3. eesti ? kirjavahemärk
Seepeale see_peale adv eesti vastas vastama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Toomas Toomas s_nimi sg.nom. eesti Freiberg Freiberg s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk ta tema pron sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti Adam Adam s_nimi sg.nom. eesti Mikku Mikku s_nimi sg.nom. eesti eest eest adp eesti esiti esiti adv eesti magasi magas s sg.gen. eesti võlga võlg s sg.part. eesti ära ära v eesti maksnud maksma v nud.neg. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti vallavalitsus valla_valitsus s sg.nom. eesti teab teadma v pers.ind.pr.sg.3. eesti nii nii adv eesti kui kui konj eesti : kirjavahemärk 46 46 number vakka vakka adv eesti rukki rukis s sg.gen. eesti mis mis pron sg.nom. eesti maksab maksma v pers.ind.pr.sg.3. eesti 138 138 number rubla rubla s sg.gen. eesti
62 62 number vakka vakka adv eesti odri eesti mis mis pron sg.nom. eesti maksab maksma v pers.ind.pr.sg.3. eesti 124 124 number rubla rubla s sg.gen. eesti
84 84 number vakka vakk s sg.ill. eesti kaeru kaer s pl.part. eesti mis mis pron sg.nom. eesti maksab maksma v pers.ind.pr.sg.3. eesti 105 105 number rubla rubla s sg.part. eesti
ja ja konj eesti inimestele inimene s pl.all. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti ta tema pron sg.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti võlga võlg s sg.part. eesti ( kirjavahemärk ühes üks pron sg.in. eesti sellega see pron sg.kom. eesti mis mis pron sg.nom. eesti ta tema pron sg.nom. eesti ka ka adv eesti veel veel adv eesti temale tema pron sg.all. eesti lainanud eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti ) kirjavahemärk ära ära v eesti maksnud maksma v nud.neg. eesti 187 187 number rubla rubla s sg.part. eesti 30 30 number kop kop lüh. eesti seda see pron sg.part. eesti võlga võlg s sg.part. eesti mis mis pron sg.nom. eesti ta tema pron sg.gen. eesti inimestele inimene s pl.all. eesti maksnud maksma v nud. eesti ei ei modadv eesti saa saama v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti ta tema pron sg.nom. eesti mitte mitte adv eesti tunnistuse tunnistus s sg.gen. eesti läbi läbi adv eesti tõenta eesti , kirjavahemärk sest sest konj eesti et et konj eesti mitmetel mitu pron pl.ad. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti teenerte eesti läbi läbi adv eesti võlga võlg s sg.part. eesti kätte käsi s sg.ill. eesti saatetud saate=tu adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk need see pron pl.nom. eesti võlasaajad võla_saaja s pl.nom. eesti seda see pron sg.part. eesti mitte mitte adv eesti teada teadma v inf. eesti ei ei modadv eesti voi võima v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti , kirjavahemärk kelle kes pron sg.gen. eesti varantusest eesti see see pron sg.nom. eesti tasumine tasumine s sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti tulnud tulema v nud. eesti , kirjavahemärk seeperast eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti ta tema pron sg.gen. eesti kohut kohus s sg.part. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti välja välja adv eesti ütlemine ütlemine s sg.nom. eesti saaks saama v pers.knd.pr. eesti kihelkonna kihelkond s sg.gen. eesti kohtule kohus s sg.all. eesti ette ette adv eesti pantud panema v tud. eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti ta tema pron sg.nom. eesti siis siis adv eesti seal seal adv eesti ühe üks pron sg.gen. eesti vande vanne s sg.gen. eesti läbi läbi adp eesti kinnitab kinnitama v pers.ind.pr.sg.3. eesti et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti võla võlg s sg.gen. eesti tasumised tasumine s pl.nom. eesti Adam Adam s_nimi sg.nom. eesti Mikko Mikko s_nimi sg.nom. eesti eest eest adp eesti niiviisi nii_viisi adv eesti õiget õige adj sg.part. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti , kirjavahemärk paremal parem adj sg.ad. eesti viisil viis s sg.ad. eesti ei ei modadv eesti saa saama v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti ta tema pron sg.nom. eesti seda see pron sg.part. eesti võlatasumist võla_tasumine s sg.part. eesti mitte mitte adv eesti tõenta eesti . kirjavahemärk
Sai Sai s_nimi sg.nom. eesti kästud käskima v tud. eesti : kirjavahemärk nii nii adv eesti kuida kuidas adv eesti sundinud sundima v nud. eesti protucolli eesti võtta võtma v inf. eesti ja ja konj eesti keiserliku keiserlik adj sg.gen. eesti kihelkonna kihelkond s sg.gen. eesti kohtule kohus s sg.all. eesti üks üks pron sg.nom. eesti ära ära v eesti kiri kiri s sg.nom. eesti sest sest konj eesti ette ette adv eesti panda panda s sg.nom. eesti . kirjavahemärk

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus