text:
2-18-6499/63 Riigikohtu tsiviilkolleegium 19.06.2020
KS § 37
Ka olukorras, kus asi on juba kohtumenetluses, on riigi õigusabi andmisest keeldumise alused sätestatud RÕS §-s 7. Tsiviilkohtumenetluse seadustikus kasutatav mõiste, mida tähistatakse terminiga „menetlusabi“, hõlmab ka tsiviilasju puudutavates küsimustes antavat riigi õigusabi, mille osutamise sisulised kriteeriumid sätestab esmajoones riigi õigusabi seadus (vt Riigikohtu 20. veebruari 2007. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-10-07, p 13). (p 13.1)
Kuigi TsMS § 442 lg 5 kohaselt on kohtul õigus lahendada otsuse resolutsiooniga mh veel lahendamata taotlused, tuleb menetlusosalise riigi õigusabi taotlus lahendada üldjuhul enne asja sisulist lahendamist. Juhul, kui kohus ei lahenda riigi õigusabi taotlust määrusega, kaotab menetlusosaline võimaluse esitada riigi õigusabi andmisest keeldumise määruse peale määruskaebus enne asja sisulist lahendamist. Lisaks ei ole menetlusosalise jaoks sellisel juhul selge, kas ta peaks enne asja sisulist lahendamist oma õiguste kaitseks võtma endale lepingulise esindaja. Kui aga riigi õigusabi andmisest keeldumine oli õiguspärane, ei too riigi õigusabi taotluse otsuses lahendamine kaasa otsuse tühistamist. (p 13.2)
Menetlusosalisel on TsMS § 199 lg 1 p 2 järgi õigus teada nimeliselt tema tsiviilasja lahendavat kohtukoosseisu, et mh vajaduse korral esitada TsMS § 199 lg 1 p 3 järgi kohtukoosseisu liikmete vastu taandusi. KS § 37 lg 3 ja TsMS § 20 lg 1 kohaselt on võimalik olukord, kus kohtukoosseis asja arutamisel vahetub. Kohtukoosseisu määramine ja asendamine peab toimuma kooskõlas KS § 37 lg 2 p-s 2 sätestatud kohtuasjade jaotamise põhimõttega ja objektiivsete kriteeriumite järgi ning määramise kord peab olema menetlusosalistele arusaadav. Lisaks peab kõrgema astme kohtul olema võimalik kohtukoosseisu määramist kontrollida. Kui tsiviilasi lahendatakse kirjalikus menetluses ja otsuse peab mingil põhjusel tegema esialgu välja kuulutatud kohtukoosseisust erinev koosseis, tuleb sellest menetlusosalistele enne lahendit teatada. Kirjalikus menetluses kohtukoosseisu vahetumisest menetlusosalisele enne lahendi tegemist teatamata jätmine on menetlusõiguse normi rikkumine.
Olukorras, kus ringkonnakohus on märkinud kohtukoosseisu muutumise ja selle põhjused kohtuotsuse põhjendustes, ei pruugi menetlusõiguse normi rikkumine olla nii oluline, et tingiks kohtuotsuse tühistamise. Kõnealuses asjas menetlusosaline küll vaidlustas ringkonnakohtu kohtukoosseisus ühe kohtuniku vahetumise ja sellest enne lahendi tegemist teatamata jätmise, kuid ta ei esitanud kassatsioonkaebuses selliseid põhjendusi ega tuginenud asjaoludele, mis annaksid aluse ringkonnakohtu otsuse tühistada (vt ka Riigikohtu 25. veebruari 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-164-14, p 18; 14. detsembri 2016. a otsus haldusasjas nr 3-3-1-77-16, p 12). (p 14)
Vanemate kokkulepe ei välista ega piira PKS § 100 lg 3 teise lause järgi üldjuhul lapse seadusest tuleneva elatisenõude esitamist. PKS § 100 lg 3 teise lause järgi tuleb lapse elatisenõude puhul arvestada mh vanemate kokkuleppega ettenähtut, s.o vanemate kokkulepitud ülalpidamiskohustuse täitmise viisi ja korda. Vanemate kokkulepet saab võimaluse korral arvestada lapse tulevikus sissenõutavaks muutuva elatise väljamõistmisel, kuid eelkõige tuleb seda arvestada tagasiulatuva elatisenõude puhul, et hinnata, kas vanem on kohtusse pöördumisele eelneval ajal ülalpidamiskohustust täitnud (vt ka Riigikohtu 26. juuni 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-78-13, p 13).
Elatist ega selle suurust ei mõjuta iseenesest asjaolu, kui vanemad leppisid kokku, et üks vanem katab vastutasuna teiselt vanemalt saadud hüve eest üksi lapse ülalpidamise kulud või teeb seda suuremas kui pooles ulatuses. See kokkulepe jääb vanemate vahel kehtima ka pärast lapse kasuks elatise väljamõistmist ning selle kokkuleppe alusel saab vanem, kellelt kohtulahendiga elatis välja mõisteti, kuigi omavahelise kokkuleppe järgi ta elatist maksma ei pidanud, nõuda kokkuleppe alusel makstu teiselt vanemalt tagasi (vt Riigikohtu 9. juuni 2017. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-35-17, p 25). Eelviidatud seisukohast järeldub üksnes vanema tagasinõudeõigus. Kui vanem on kokkuleppe järgi jätnud teisele vanemale lapsele elatise maksmiseks vara, tuleb juhul, kui see ei kahjusta lapse huve, arvestada seda kokkulepet ka tulevikus täita tuleva elatise kohustuse kindlaksmääramisel (PKS § 100 lg 3 teine lause). (p 11)
2-14-52540/18 Riigikohtu tsiviilkolleegium 03.06.2020
TsMS § 661
Olukorras, kus ringkonnakohus jätab muutmata maakohtu määruse, millega maakohus jättis riigi õigusabi korras määratud esindaja tasutaotluse osaliselt rahuldamata, on riigi õigusabi korras määratud esindajal õigus esitada ringkonnakohtu määruse peale TsMS § 696 lg 3 esimese lause alusel Riigikohtule määruskaebus (vt ka Riigikohtu 23. mai 2016. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-106-15, p 7). (p 9)
TsMS § 661 lg 1 kohaselt esitatakse määruskaebus ringkonnakohtule maakohtu kaudu. Viidatu ei tähenda, et justiitsministri 26. juuli 2016. a määruse nr 16 „Riigi õigusabi osutamise eest makstava tasu arvestamise alused, maksmise kord, tasumäärad, riigi õigusabi osutamisega kaasnevate kulude hüvitamise ulatus ja kord ning taotluse esitamise tingimused“ (alates 1. septembrist 2019 „Advokaadile riigi õigusabi tasu maksmise ja kulude hüvitamise kord“; määrus nr 16) § 10 lg 2 esimest lauset tuleks tõlgendada selliselt, et kohtuastme kohta sätestatud piirmäär hõlmab maakohtu menetluse puhul ka määruskaebemenetluse kulusid, kui määruskaebuse rahuldab maakohus. Määruse nr 16 § 10 lg 2 esimese lause mõttes tuleks ühe kohtuastmena käsitada menetlust kuni määruse või otsuse tegemiseni. (p 11.1)
2-12-44594/264 Riigikohtu tsiviilkolleegium 18.12.2019
TsMS § 217 lg 8
Vaimse puudega isikute õiguste kaitseks kohustab TsMS § 217 lg 8 selgitada isikule riigi õigusabi saamise võimalust. Isikut ei peaks panema olukorda, kus tal ei ole esindajat, kui ta samas selgelt ise enda õigusi kohtumenetluses kaitsta ei suuda. (p 17)
Kui isik esitab kohtule pöördumise, mille pealkiri ei ole selle sisuga kooskõlas, kuid millele on lisatud ka riigi õigusabi taotlus ja majandusliku seisundi teatis, tuleb kohtul täpsustada, kas sellele lisatud riigi õigusabi taotlus on esitatud sooviga saada riigi õigusabi käesolevas tsiviilasjas. Kui see nii on, siis tuleb riigi õigusabi taotlus lahendada. (p 18)
Mõjuva põhjusena apellatsioonkaebuse esitamise tähtaja ennistamiseks saab käsitada kostja avalduses ja seisukohtades toodut koostoimes Sotsiaalkindlustusameti otsusega, kus tuvastati, et kostjal on raskele ja keskmisele puudeastmele vastav vaimse funktsiooni kõrvalekalle. (p 13)
Asjas oli tegemist vaimse puudega inimesega, kes vastas ringkonnakohtule enne antud tähtaega, et tema ei pea apellatsioonkaebuse puudusi kõrvaldama. Ringkonnakohus ei saa keelduda puuduste kõrvaldamata jätmise tõttu apellatsioonkaevuse menetlusse võtmisest enne, kui on möödunud tähtaeg, mille ringkonnakohus andis puuduste kõrvaldamiseks. (p 16)
Esialgse õiguskaitse kohaldamisel on kohtul sarnaselt vaidlusaluse õigussuhte esialgse reguleerimisega ulatuslik diskretsiooniõigus. Ka esialgset õiguskaitset ei saa kohaldada vaidlusaluse õigussuhte väliselt. See tähendab, et taotletud esialgne õiguskaitse peab kuuluma hagi esemeks oleva vaidlusaluse õigussuhte esialgse reguleerimise alla. (p 11)
Lapsesse puutuva meedias kajastamine kuulub õigussuhte esialgse reguleerimise alla. (p 12)
Kohus saab menetluse ajaks kohaldada abinõusid, millega reguleeritakse vanema ja lapse õigussuhet ajutiselt ning mis on asjakohased lapse parimaid huve arvestades või lapse heaolu ohustamise tõttu.
Lapsega seotud perekonnaasjades võib olla lubatav abinõu keeld avalikustada kohtumenetluse ajal lapsesse puutuvat meedias. (p 14)
Kuigi TsMS §-dest 38 ja 41 tuleneb keeld kohtumenetlusega seotud informatsiooni avalikustada, ei hõlma see kogu lapsesse puutuvat informatsiooni. (p 16)
Välistatud ei ole, et asjakohane võib olla ka selliste lapsesse puutuvate asjaolude avalikustamise keelamine, mis ei puuduta käimasolevat kohtumenetlust. (p 17)
Kuigi TsMS § 378 ei võimalda menetlusvälisele isikule panna aktiivseid kohustusi ega võtta temalt õigusi, siis ei saa välistada, et lapsega seotud asjades võib lapse parimate huvide põhimõtte eripärast tulenevalt olla põhjendatud kohaldada erandlikel juhtudel lapse heaolu ohustamise takistamiseks abinõusid ka kolmandate isikute vastu. Kuna vanem otsustab lapsesse puutuvaid küsimusi lapse asemel, on eelkõige lubatav aga üksnes abinõude kohaldamine vanemate suhtes. Vaidlusalune õigussuhe piirdub vanemate ja lapse vahelise õigussuhtega, kuhu ei ole hõlmatud kolmandad isikud. (p 18)
Ühise hooldusõiguse korral ei saa üks vanematest avalikustada lapsesse puutuvat meedias teise vanema nõusolekuta. (p 19)
Kohtutel on kaalutlusõigus otsustada, kas riigi õigusabi tasu kindlaksmääramine on menetlusökonoomia põhimõttest lähtudes põhjendatud hagi tagamise või esialgse õiguskaitsega seotud määruskaebemenetluses või alles lõpplahendi tegemisel.
Asjaolu, et menetluskulude jaotus otsustatakse lõpplahendis, ei takista riigi õigusabi tasu kohta määruse tegemist hagi tagamise või esialgse õiguskaitsega seotud määruskaebemenetluses.
Kui hagi tagamise või esialgse õiguskaitsega seotud kulud on põhimenetluse kuludest eristatavad, siis oleks üldjuhul põhjendatud, et hagi tagamise või esialgse õiguskaitse kaebemenetlusega seotud riigi õigusabi tasu vastavas kohtuastmes määraks kindlaks iga kohtuaste, kes määruskaebust menetleb.
Kuna riigi õigusabi tasu reguleerib eriseadus, ei ole riigi õigusabi tasu kandmise otsustamisel menetluskulude jaotuse regulatsioon TsMS § 173 lg 1 mõttes asjakohane. Riigi õigusabi tasu kandmine otsustakse menetluskulude jaotusest eraldi, asjaolu, et menetluskulude jaotus otsustatakse lõpplahendis, ei takista riigi õigusabi tasu kohta määruse tegemist. (p 24)
3-2-1-95-16 Riigikohus 15.03.2017
TsMS § 186 lg 2
RÕS § 6 lg 3
TsMS § 181 lg 1
TsMS § 186 lg 5
Isegi kui kohtu hinnangul on varalist huvi omaval isikul suuremate raskusteta müüdav vara ning saab eeldada selle arvel riigilõivu tasumist, tuleb riigilõivu tasumiseks anda mõistlik tähtaeg. Tehes taotluse läbivaatamisel selgeks, millise vara ja millisel viisil peab varalist huvi omav isik võõrandama, peab kohus sellest lähtudes tagama vara müümiseks mõistliku võimaluse ning andma TsMS § 187 lg 6 teise lause järgi pärast menetlusabi andmise taotluse lahendamist riigilõivu tasumiseks mõistliku tähtaja (vt ka Riigikohtu 1. juuni 2016. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-41-16, p 12). Sõidukite müügist saadava raha arvel sõiduki väärtusest madalama riigilõivu tasumiseks antud tähtaeg ei tohi tingida sõidukite võõrandamise oluliselt alla turuhinna. (p 10)
Üksnes asjaolust, et TsMS § 183 lg 1 esimene lause on varasemalt tunnistatud põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks osas, mis välistab menetlusabi andmise selles sättes märgitud kriteeriumitele mittevastavatele eraõiguslikele juriidilistele isikutele apellatsioonkaebuselt riigilõivu tasumisest täielikult või osaliselt vabastamiseks, ei saa järeldada, et RÕS § 6 lg-s 3 sisalduv sarnane juriidilistele isikutele riigi õigusabi andmist piirav regulatsioon on põhiseadusega vastuolus. TsMS § 183 lg 1 esimeses lauses sisalduv regulatsioon tunnistati osaliselt põhiseaduse vastaseks kehtetuks, kuna see rikkus kõrgete riigilõivumäärade kontekstis eraõiguslike juriidiliste isikute edasikaebeõigust. (p 12)
Riigi õigusabi taotlemise võimaluse puudumine ei piira põhiseadusvastaselt edasikaebeõiguse teostamist. Apellatsioonkaebuselt riigilõivu tasumata jätmisel ei võta kohus TsMS § 637 lg 1 p 3 järgi apellatsioonkaebust menetlusse, st riigilõivu tasumiseks menetlusabi taotlemise võimaluse puudumine võib tähendada, et isik ei suuda riigilõivu tasuda ning talle ei ole tagatud edasikaebeõigust. Riigi õigusabi taotlemise võimaluse puudumine ei riku hageja edasikaebeõigust, kuivõrd tal on võimalik ringkonnakohtu menetluses osaleda oma seadusliku esindaja kaudu, mh esitada apellatsioonkaebus (TsMS § 217 lg 3, TsÜS § 34 lg 1). (p 13)
Vt otsuse p 8 (vt ka RKÜKo nr 3-2-1-62-10, p 62.2.)
Eraõigusliku juriidilise isiku puhul on analoogia alusel võimalik kohaldada osaliselt ka TsMS § 183 lg-t 2 ning juriidiline isik saab menetlusabi taotleda vaid juhul, kui ei saa eeldada, et riigilõivu kannaksid asja suhtes varalist huvi omavad isikud, nagu juriidilise isiku osanikud ja aktsionärid (Riigikohtu 12. aprilli 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-62-10, p 62.2). (p 8)
Jättes taotlejale menetlusabi andmata põhjusel, et saab eeldada, et menetluskulud kannab asjas ilmselget varalist huvi omav hageja ainuosanik talle kuuluvate sõidukite arvel, tuleb kohtul hinnata, kas konkreetne vara on menetluse seisu arvestades menetluskulude kandmiseks võõrandatav mõistliku aja jooksul ning kas vara müügist saadud tulemi arvel on võimalik ka vajalikud menetluskulud kanda. Menetlusabi andmise eelduste kindlakstegemiseks saab analoogia korras kohaldada TsMS § 186 lg-t 5 ning varalist huvi omava isiku vara väärtuse ja võõrandatavuse hindamiseks küsida varalist huvi omavalt isikult lisaandmeid ja selgitusi. Samuti on analoogia korras kohaldatav ka TsMS § 186 lg 2. Hinnates varalist huvi omava isiku võimet menetluskulusid kanda, ei arvestata varalist huvi omavale isikule kuuluvaid ning tema ja temaga koos elavate perekonnaliikmete jaoks vajalikke sõiduvahendeid, kui nende arv ja väärtus on õiglases suhtes perekonna suuruse, sõiduvajaduse ja sissetulekuga (vt ka RKTKm nr 3-2-1-41-16, p 10). (p 9)
3-2-1-152-12 Riigikohus 13.02.2013
NB! Seisukoha muutus!
Kolleegium määrab RÕS § 8 p 1 alusel kostjale riigi õigusabi kohustuseta hüvitada riigi õigusabi tasu ja kulud. Kostjal ei ole menetluse kestel ega ka pärast võimalikku apellatsioonkaebuse rahuldamata jätmist ei riigi õigusabi korras määratud advokaadi tasu ega kulutuste hüvitamise kohustust TsMS § 190 lg 2 ja lg 5 esimese lause alusel. Selliselt muudab kolleegium oma varasemat teistsugust seisukohta (vt Riigikohtu 1. veebruari 2010. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-2-8-09, p 19). Riigi õigusabi seaduses sisaldub erikord riigi õigusabi korras kantud kulude riigi õigusabi saajalt väljamõistmiseks. RÕS § 15 lg 5 ja § 16 lg 1 järgi tuleb juba riigi õigusabi määramisel vastavalt RÕS §-le 8 kindlaks määrata, kas riigi õigusabi saaja peab saadud õigusabi eest ka midagi edaspidi riigile maksma. Seega peab riigi õigusabi saajale juba riigi õigusabi saamisel olema selge, mis tingimustel ta seda kokkuvõttes saab. Kui riigi õigusabi antakse hüvitamiskohustuseta, tähendab see, et hüvitamiskohutust ei tulene ka juhul, kui menetluses tehakse lahend tema kahjuks. Kui kohus soovib jätta võimaluse, et kaotuse korral mõistetakse riigi õigusabi saajalt kulud riigi kasuks välja, tuleb riigi õigusabi anda hüvitamiskohustusega ja täpsustada, et hüvitamiskohustus on üksnes juhul, kui lahend kohtumenetluses tehakse riigi õigusabi saaja kahjuks. Hüvitamiskohustusega riigi õigusabi andmisel on kohtul TsMS § 190 lg-t 7 kohaldades võimalik isikut ka hüvitamiskohustusest vabastada või seda kohustust leevendada. (p 23)
Eelnev ei mõjuta vastaspoole kohustust hüvitada riigi õigusabi kulud riigile TsMS § 190 lg 3 või lg 5 teise lause alusel, kui riigi õigusabi saaja esitatud hagi rahuldatakse või tema vastu esitatud hagi jäetakse rahuldamata, st kui lahend tehakse tema kasuks. Seda küsimust riigi õigusabi seadus ei reguleeri. Samuti ei mõjutaeelnevalt väljendatud seisukoht TsMS § 190 kohaldamist muu menetlusabi andmisel, mh isiku täielikul või osalisel vabastamisel riigilõivu või kautsjoni tasumisest. (p 24)
RÕS § 14 lg 2 esimese lause ja TsMS § 186 lg 2 esimese lause tähenduses on menetlusabi määramisel varaks, millele ei saa pöörata sissenõuet, eelkõige TMS §-s 66 nimetatud vallasasjad. Sissetulekule need sätted ei kohaldu.Sissetuleku arvestamine riigi õigusabi andmise otsustamisel ja sellest tehtavad mahaarvamised on sätestatud RÕS § 7 lg 1 p-s 4 ja § 14 lg-s 1. Sarnaselt on sissetuleku arvestamine ette nähtud ka muu menetlusabi andmise otsustamisel tsiviilkohtumenetluses TsMS § 182 lg 2 p-s 1 ja § 186 lg-s 1. (p 13)
Isiku kontol olev raha on tema vara, mida võetakse menetlusabi taotluse lahendamisel tema majandusliku seisundi määramisel. Seda siiski üksnes juhul, kui igakuiste jooksvate kulude katteks sissetulekuna kontole laekunud raha ei ole juba arvestatud sissetulekuna RÕS § 7 lg 1 p 4 või TsMS § 182 lg 2 p 1 alusel. (p 15)
3-2-1-120-12 Riigikohus 29.10.2012
Surma põhjustamisega või kehavigastuse või tervisekahjustuse tekitamisega põhjustatud mittevaralise kahju hüvitamise nõuet tuleb lugeda selliseks, mille vastu on eelduslikult olemas tungiv avalik huvi RÕS § 7 lg 1 p 6 mõttes. Ebamõistlik ja ebaõiglane oleks piirata selliste valurahanõuete esitamiseks riigi õigusabi saamist, eriti kui võlaõigusseaduse § 134 lg 2 näeb sel juhul põhimõtteliselt alati ette hüvitise nõudmise õiguse. Vastupidine tõlgendus tähendaks mh kuriteoohvri õiguste olulist ja võimalikku ebaproportsionaalset piirangut.
Kui pankrotihaldur on andnud nõusoleku hagi esitamiseks, võib pankrotivõlgnik esitada hagi sõltumata sellest, kas nõue, mille rahuldamist ta hagis soovib, kuulub pankrotivarasse või mitte. Seega ei ole seda küsimust vaja ka hagi menetlusse võtmisel otsustada.
Ka pankrotivõlgniku nõuded kolmandate isikute vastu kuuluvad vähemalt eelduslikult pankrotivara hulka. Pankrotivõlgnik võib halduri nõusolekul hageda pankrotivarasse kuuluva nõude rahuldamist oma pankrotihalduri nõusolekul ka siis, kui tema pankrot oli välja kuulutatud enne hagi esitamist. Halduri nõusolekut võib eeldada, kui haldur on nõudest teadlik ja ise hagi esitada ei soovi. Kui pankrotihaldur on andnud nõusoleku hagi esitamiseks, võib pankrotivõlgnik esitada hagi sõltumata sellest, kas nõue, mille rahuldamist ta hagis soovib, kuulub pankrotivarasse või mitte. Pankroti väljakuulutamine ei välista pankrotivõlgniku nõuete maksmapanekut.
Pankrotivõlgnik võib halduri nõusolekul hageda pankrotivarasse kuuluva nõude rahuldamist oma pankrotihalduri nõusolekul ka siis, kui tema pankrot oli välja kuulutatud enne hagi esitamist. Halduri nõusolekut võib eeldada, kui haldur on nõudest teadlik ja ise hagi esitada ei soovi. Kui pankrotihaldur on andnud nõusoleku hagi esitamiseks, võib pankrotivõlgnik esitada hagi sõltumata sellest, kas nõue, mille rahuldamist ta hagis soovib, kuulub pankrotivarasse või mitte.
3-2-1-56-12 Riigikohus 17.05.2012
TsÜS § 118
MTÜS § 80 lg 2
RÕS § 17 lg 1
Juriidilise isiku kui seadusjärgse esindaja esindusõigus ei saa tuleneda taluvusvolitusest TsÜS § 118 lg 2 mõttes. Kui isik on kantud juhatuse liikmena (seaduslik esindaja) registrisse, kehtib registrikanne kolmanda isiku suhtes üldjuhul õigena ning sellise isiku sõlmitud leping registrikandele tugineva kolmanda isikuga on sõlmitud kehtivalt.
Kui maakohtu otsus vaidlustatakse tervikuna (sh kõrvalnõuete osas), moodustavad asja hinna apellatsioonimenetluses TsMS § 137 lg-st 4 tulenevalt põhinõue ja kõrvalnõuded arvestatuna maakohtu otsuse tegemise seisuga (vt ka nt Riigikohtu 22. novembri 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-113-11, p-d 80-81).
RÕS § 17 lg 1 näeb mh ette võimaluse, et kriminaalmenetluses isikule antud riigi õigusabi säilitatakse ka sellele järgnevas tsiviilkohtumenetluses, kuid seda üksnes juhul, kui tegemist on asja ülekandumisega, st kui isik jätkab muus menetluses sisuliselt samas rollis.
3-2-1-153-08 Riigikohus 03.03.2009
Eestkoste seadmise aluseks PKS § 92 lg 3 järgi võib olla lapse ilmajäämine vanema igapäevasest hoolitsusest.
Asjaolust, et avaldaja loobus vanematelt lapse äravõtmise nõudest, ei saa järeldada, et avaldaja on loobunud eestkoste seadmise alusena esile toodud põhjendustest.
Kooskõlas TsMS § 219 lg 5 teise lausega ei kontrolli kohus lapse huvide kaitseks esindaja määramise korral täiendavalt riigi õigusabi saamise eeldusi.
Enne 1. juulit 2002 kehtinud ÄS § 5 lg 3 järgi tuleb eristada kohustuse tekkimise aega ja kohustuse täitmise tähtpäeva. Tervisekahju hüvitamise kohustus tekib ÄS § 5 lg 3 mõttes ajal, mil kahjustatakse töötaja tervist. Kohustuse täitmise tähtpäeva väljaselgitamiseks tuleb enne 1. juulit 2002 kehtinud ÄS § 5 lg-t 3 tõlgendada koosmõjus TsK §-ga 177. Kuna TsK § 177 järgi tuli kahju hüvitamise kohustus täita võlausaldaja nõudmisele järgneva seitsme päeva jooksul, saabus ka selle kohustuse täitmise tähtpäev ÄS § 5 lg 3 mõttes samal ajal.
Ettevõtte üleandja vastutab ÄS § 5 lg 3 järgi enne ettevõtte üleminekut töötajale tekkinud tervisekahju hüvitamise kohustuse eest solidaarselt ettevõtte omandajaga juhul, kui töötaja nõudis enne ettevõtte üleminekut või viie aasta jooksul pärast ettevõtte üleminekut sellise kahju hüvitamist. Seda seisukohta ei muuda ka asjaolu, et tervisekahju hüvitist makstakse üldjuhul perioodiliste maksetega. TsK §-st 472 tuleneb hüvitise maksmise viis, st kuidas tuleb hüvitist maksta. ÄS § 5 lg 3 ja TsK § 177 mõttes sõltub tervisekahju hüvitamise korral täitmise tähtpäeva saabumine siiski sellest, millal kahju tekitajalt kahju hüvitamist nõuti.
Tulenevalt VÕS § 182 lg-st 2 ja VÕS § 183 lg-st 1 tuleb ka kehtiva õiguse järgi eristada ettevõtte üle andnud isiku vastutuse selgitamiseks kohustuse tekkimist ja selle sissenõutavust. Erinevalt TsK §-s 177 sätestatust pole kahju hüvitamise kohustuse sissenõutavuse eelduseks kohtuvälise nõude esitamine. Seega vastutab ettevõtte üleandja solidaarselt omandajaga VÕS § 183 lg-st 1 tulenevalt ka kehtiva õiguse järgi enne ettevõtte üleandmist kutsehaigusega põhjustatud tervisekahjustuse hüvitamise kohustuse eest.
3-2-1-9-08 Riigikohus 19.03.2008
RÕS § 17 lg-test 4, 6 ja 7 ning TsMS § 189 lg 1 p-st 2 järeldub, et juhul, kui kohtumenetluse kestel langeb ära riigi õigusabi andmise alus, võib kohus riigi õigusabi andmise RÕS § 17 lg-te 4 ja 6 järgi lõpetada. Kui aga õigusabi andmise hilisemal kontrollimisel selgub, et õigusabi andmiseks puudus alus, st et ei olnud täidetud õigusabi saamiseks vajalikud tingimused, peab kohus riigi õigusabi andmise mitte lõpetama, vaid tühistama TsMS § 189 lg 1 p 2 alusel. Sellisel juhul kannab riigi õigusabi saanud menetlusosaline TsMS § 189 lg 2 järgi ise kõik oma õigusabikulud.
TsMS § 182 tuleb mõista selliselt, et kui kohtuvaidlus puudutab korraga nii taotleja majandus- ja kutsetegevust kui ka taotleja muid, nimetatud tegevusest väljapoole jäävaid õigusi, tuleb isikule anda menetlusabi. Lisaks peavad olema täidetud ka muud menetlusabi andmise eeldused. Kohus peab menetlusabi taotluse lahendamisel omal algatusel kontrollima, kas menetlusabi andmise kõik tingimused on täidetud ega esine mõnda menetlusabi andmisest keeldumise alust.
Juhatuse liikmena tegutsemine ei ole käsitatav isiku majandus- või kutsetegevusena TsMS § 182 lg 2 p 3 mõttes. Isik tegeleb majandustegevusega, kui ta tegeleb ettevõtlusega, nt füüsilisest isikust ettevõtjana. Isik tegeleb kutsetegevusega, kui ta tegutseb iseseisvalt oma nimel, kuid üldise arusaama järgi ei käsitata sellist tegevust majandustegevusena, nt tegutsemine notarina, kohtutäiturina või vandetõlgina. Seega ei tegutse isik juriidilise isiku, sh aktsiaseltsi juhatuse liikmena mitte oma majandus- või kutsetegevuses, vaid tegutseb juriidilise isiku organina, esindades muu hulgas juriidilist isikut.
3-2-1-7-08 Riigikohus 11.03.2008
RÕS §-st 2 ja RÕS §-st 6 tulenevalt on riigi õigusabi saamise määravaks tingimuseks suutmatus tasuda asjatundliku õigusteenuse eest. Samas ei ole majanduslik suutmatus tasuda õigusteenuse eest siiski absoluutne tingimus. RÕS § 7 sätestab riigi õigusabi andmisest keeldumise alused ja osa aluste puhul ei oma suutmatus tasuda õigusteenuse eest tähtsust. Seetõttu on kohtul suurem põhjendamiskohustus juhul, kui ta keeldub riigi õigusabi andmisest, sest vastasel korral võib see viia RÕS §-des 2 ja 6 sätestatud õiguse põhjendamatule piiramisele.
Otsustamaks selle üle, kas menetlusosaline on kohtumenetluses RÕS § 7 lg 1 p 1 mõttes võimeline ise oma õigusi kaitsma, tuleb eelkõige arvestada, kas menetlusosalisel on oma õiguste kaitsmiseks vajalikud teadmised ja kogemused. Oma õiguste kaitsmiseks vajalike teadmiste olemasolu saab eeldada eelkõige juriidilise haridusega menetlusosalistel. Kuid ka juriidilise haridusega menetlusosalistele ei ole riigi õigusabi andmine välistatud. Juriidilise hariduse olemasolu ei tähenda seda, et menetlusosalise teadmised ja kogemused on kõigis erinevates õigusvaldkondades piisavad selleks, et ta oleks võimeline oma õigusi efektiivselt kaitsma. Juhul kui menetlusosalisel puudub juriidiline haridus, tuleb eeldada, et isikul ei ole vajalikke teadmisi ja kogemusi oma õiguste kaitsmiseks.
Asjaolust, et isik osales esimese astme kohtu menetluses esindajata, ei saa järeldada, et isikul on oma õiguste kaitseks vajalikud teadmised ja kogemused, mistõttu ta ei vaja riigi õigusabi. Samuti ei saa sellist järeldust teha ainuüksi asjaolust, et isik esitas ringkonnakohtule ise apellatsioonkaebuse.
RÕS § 7 lg 1 p 1 kohaldamisel tuleb arvestada ka vaidluse ja kohtumenetluse keerukust. Lihtsamates vaidlustes suudab menetlusosaline eeldatavasti ise oma õigusi kaitsta, keerukamate vaidluste korral aga vajab menetlusosaline tõenäoliselt kvalifitseeritud õigusabi oma õiguste paremaks kaitsmiseks. Vaidlustes, mis on õigusnormidega taotluslikult kujundatud selliseks, et igaüks oleks võimeline oma õigusi kohtumenetluses isiklikult kaitsma, ei vaja menetlusosaline juriidilise haridusega esindajat ning neil juhtudel võib kohus jätta menetlusosalise riigi õigusabi taotluse RÕS § 7 lg 1 p 1 alusel rahuldamata.
3-2-2-5-06 Riigikohus 12.12.2006
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-2-3-06.
Teate väljaandes Ametlikud Teadaanded avaldamise menetlusõiguslikud tagajärjed ei sõltu sellest, kas teate adressaat väljaannet loeb või mitte.
Vt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-2-3-06. Asjaolu, et hageja on hagis märkinud, et kostja asukoht on talle teadmata, ning lisanud ka rahvastikuregistri sellekohase teatise, ei võta kohtult kohustust teha täiendavaid toiminguid kostja viibimiskoha väljaselgitamiseks, et talle kätte toimetada hagiavaldus.
Õigusabikulude väljamõistmisel tuleb õigusabikulude vajalikkust ja põhjendatust põhjalikult analüüsida ning lahendis põhjendada. Sama kehtib muude menetluskulude kohta.
Tulenevalt TsMS §-st 6 tuleb riigi õigusabi eest tasu ning kulude kindlaksmääramise taotluse esitamisel lähtuda taotluse esitamise ajal kehtivast riigi õigusabi osutamise eest maksmise korra redaktsioonist. Kuid kohtutel tuleb arvestada sellega, et õigusabi saajal võivad tekkida suuremad kulutused, kui ta ette sai näha.
Kui kohtul ei olnud õigust otsust kostja kohalolekuta teha, ei ole ka otsuse teatavakstegemine väljaandes Ametlikud Teadaanded seadusega kooskõlas ja avaldajale tähtaja kulgemise osas siduv. Analoogiliselt tagaseljaotsusega tuli ka kostja kohalolekuta tehtud ja väljaandes Ametlikud Teadaanded avaldatud sisulise otsuse edasikaebetähtaega arvutada varasema TsMS § 241 lg 4 teise lause kohaselt.
Kui TsMS § 702 lg 2 p-des 2 ja 3 nimetatud teistmisavaldust soovitakse esitada enne 1. jaanuari 2006. a jõustunud kohtulahendite peale, ei ole avaldaja seotud TsMS § 704 lg-s 1 sätestatud tähtaegadega, kuid selline järeldus kehtib ainult juhtudel, mil kohtulahend on jõustunud enne 1. jaanuari 2006. a. Kui lahend tehti enne 1. jaanuari 2006. a, kuid jõustus pärast 1. jaanuari 2006. a, tuleb teistmisavalduse esitamisel lähtuda TsMS §-s 704 sätestatud tähtaegadest.
3-2-1-102-05 Riigikohus 17.10.2005
Kohtul ei ole TsMS § 244 lg 1 järgi õigust omal algatusel kaasomaniku kasuks hüvitise väljamõistmise otsust viivitamata täidetavaks tunnistada.
Kohtul ei ole kohustust põhjendada, milles seisneb kaasomandi lõpetamisel üldine huvi.
Kohus võib AÕS § 77 lg 2 järgi valida üksnes selliste kaasomandi lõpetamise viiside vahel, mida on nõutud hagis või vastuhagis. Seega ei saa kohus valida kaasomandi lõpetamise viisi, mida kostja taotles kohtuistungil.
AÕS § 77 lg-s 2 sätestatud kaasomandi jagamise viis, mille kohaselt asja ühele või mitmele kaasomanikule jätmisel pannakse kaasomanikule kohustus maksta teistele kaasomanikele välja nende osad rahas, tähendab seda, et kaasomandi osast ilma jäävatele kaasomanikele tuleb tagada täielik rahaline hüvitis oma omandiõiguse kaotamise eest.
Selleks, et tagada kaasomandi osast ilma jäävatele kaasomanikele täielik rahaline hüvitis oma omandiõiguse kaotamise eest, tuleb hinnata kaasomandis oleva asja väärtust tervikuna ja arvestada selle alusel välja kaasomaniku osa rahas tema mõttelise osa suuruse alusel. Lähtuda tuleb seejuures kaasomandis oleva asja kui terviku harilikust väärtusest.
Riigi õigusabi seaduse (RÕAS) § 17 lg-s 3 sätestatud õigusabi andmise jätkuvuse põhimõte kehtib lahendile edasikaebamisel ka nende tsiviilasjade lahendamisel, kus esindaja määrati riigi kulul menetlusosalisele enne RÕAS jõustumist.
Justiitsministri määruses riigi õigusabi osutamise eest makstava tasu arvestamise aluste, maksmise korra ja tasumäärade ning riigi õigusabi kulude hüvitamise ulatuse ja korra § 12 lg-s 1 kehtestatud menetluse ettevalmistamise tasu kehtib eraldi igas kohtuastmes.
Kostjal puudub hagi rahuldamise korral kohustus talle antud riigi õigusabi tasu ja kulud riigile hüvitada, kui seda kohustust ei ole talle pandud õigusabi andmisel ega hilisemas menetluses.

matches:
§ 37
§ 442
kohus
§ 199
§ 199
§ 37
§ 20
§ 37
§ 100
§ 100
§ 100
§ 661
§ 696
§ 661
§ 10
§ 10
§ 217
§ 217
Kohus
§ 378
§ 173
Riigikohus
§ 186
§ 6
§ 181
§ 186
kohus
§ 187
§ 183
§ 6
§ 183
kohus
§ 637
§ 217
§ 34
§ 183
§ 186
§ 186
Riigikohus
§ 8
§ 190
§ 15
§ 16
kohus
§ 190
§ 190
§ 190
§ 14
§ 186
§ 7
§ 14
§ 182
§ 186
§ 7
§ 182
Riigikohus
§ 7
§ 134
Riigikohus
§ 118
§ 80
§ 17
§ 118
§ 137
§ 17
Riigikohus
§ 92
§ 219
kohus
§ 5
§ 5
§ 5
§ 177
§ 5
§ 5
§ 5
§ 177
§ 182
§ 183
§ 183
Riigikohus
§ 17
§ 189
kohus
§ 17
kohus
§ 189
§ 189
§ 182
Kohus
§ 182
Riigikohus
§ 7
§ 7
§ 7
kohus
§ 7
Riigikohus
§ 241
§ 702
§ 704
Riigikohus
§ 244
Kohus
§ 77
kohus
§ 77
§ 17
§ 12


Avaliku teabe seaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Avaliku teabe seaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 7. veebruari 2007. a otsusega nr 98
§ 1. Avaliku teabe seaduses (RT I 2000, 92, 597; 2006, 58, 439) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 2 lõiget 1 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:
« 21) andmekogude asutamise ja haldamise alused ning järelevalve andmekogude haldamise üle;»;
« 2) juurdepääsu võimaldamisel avalikele arhivaalidele arhiiviasutuste poolt arhiiviseaduses ja selle alusel sätestatud korras, välja arvatud juurdepääsupiirangute kehtestamise osas;»;
« 2) füüsilisest isikust ettevõtja, mittetulundusühing, sihtasutus või äriühing, – teabe osas, mis puudutab riigi või kohaliku omavalitsuse eelarvest avalike ülesannete täitmiseks või toetusena antud vahendite kasutamist.»;
4) paragrahvi 11 tekst loetakse lõikeks 1 ning paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:
« (2) Vabariigi Valitsus võib kehtestada nõuded dokumendiregistrile.»;
« 1) asutusele saabunud dokumendid ja asutusest väljasaadetud dokumendid hiljemalt saabumise või väljasaatmise päevale järgneval tööpäeval;»;
6) paragrahvi 12 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) asutuses koostatud ja allkirjastatud õigusaktid hiljemalt nende allakirjutamise või sellele järgneval tööpäeval;»;
7) paragrahvi 12 lõike 1 punkti 3 lisatakse sõnad «nende allakirjutamisele järgneval tööpäeval.»;
« (2) Raamatupidamisdokumente ei pea dokumendiregistrisse kandma.»;
9) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
« (41) Dokumendiregistris registreeritud ja asutuse dokumendihaldussüsteemis sisalduvatele elektroonilistele dokumentidele, millele ei ole juurdepääsupiirangut kehtestatud, tagatakse juurdepääs dokumendiregistri kaudu, välja arvatud dokumentidele, mis avaldatakse Riigi Teatajas.»;
10) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 42 järgmises sõnastuses:
« (42) Dokumendiregistris ei avalikustata isikuandmeid sisaldavaid dokumente, kui avaldamise kohustus ei tulene seadusest.»;
« (5) Dokumendiregistri pidaja peab võimaldama juurdepääsu dokumendiregistrile, looma dokumentide leidmise hõlbustamiseks sisujuhi ja kasutusjuhendi ning tagama dokumentide leidmise käesoleva paragrahvi lõikes 3 toodud andmete alusel infotehnoloogilise otsingusüsteemi abil ületekstiotsinguga.»;
12) paragrahvi 14 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kui isik taotleb teavet, milles sisalduvad tema või kolmandate isikute juurdepääsupiiranguga isikuandmed, tuvastab teabevaldaja teabenõudja isiku. Kui isik taotleb juurdepääsupiiranguga isikuandmeid kolmandate isikute kohta, teatab ta teabevaldajale teabele juurdepääsu aluse ja eesmärgi.»;
13) paragrahvi 14 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
14) paragrahvi 14 lõikes 5 asendatakse sõna «muul» sõnaga «isiklikul»;
15) paragrahvi 16 lõike 3 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) see on esitatud suuliselt või elektrooniliselt ja täidetakse viivitamata.»;
16) paragrahvi 23 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Teabevaldaja teeb teabenõude täitmisest keeldumise koos põhjendusega teabenõudjale teatavaks viie tööpäeva jooksul.»;
17) paragrahv 24 tunnistatakse kehtetuks;
18) paragrahvi 28 lõike 1 punkt 18 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 18) riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse tellitud uuringud ja analüüsid;»;
19) paragrahvi 28 lõike 1 punkt 30 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 30) andmekogudes sisalduvad andmed, millele ei ole kehtestatud juurdepääsupiirangut;»;
« (1) Käesoleva seaduse § 28 lõikes 1 loetletud teave tuleb käesoleva seaduse §-s 31 nimetatud teabevaldajal avalikustada veebilehel, või lisatakse veebilehe link, mille kaudu on teave kättesaadav.»;
21) paragrahvi 35 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Teabevaldaja on kohustatud tunnistama asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks:
1) kriminaal- või väärteomenetluses kogutud teabe, välja arvatud vastavalt väärteomenetluse seadustikus ja kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud tingimustel avaldatav teave;
5) teabe, mille avalikuks tulek ohustaks muinsuskaitse all olevat objekti või muuseumikogusse kuuluvat museaali;
8) teabe tehnoloogiliste lahenduste kohta, kui sellise teabe avalikuks tulek kahjustaks teabevaldaja huve või sellise teabe asutusesiseseks kasutamiseks tunnistamine on ette nähtud eraõigusliku isikuga sõlmitud lepingus;
9) teabe, mis sisaldab delikaatseid isikuandmeid;
10) teabe, mis sisaldab isikuandmeid, kui sellisele teabele juurdepääsu võimaldamine kahjustaks oluliselt andmesubjekti eraelu puutumatust;
11) teabe, mis sisaldab perekonnaelu üksikasju kirjeldavaid andmeid;
12) teabe sotsiaalabi või sotsiaalteenuste osutamise taotlemise kohta;
13) teabe, mis kirjeldab isiku vaimseid või füüsilisi kannatusi;
14) isiku kohta seoses maksustamisega kogutud teabe, välja arvatud teave maksuvõlgnevuste kohta;
15) teabe, mille avalikustamine võib kahjustada ärisaladust;
16) siseauditi aruanded enne nende kinnitamist asutuse juhi poolt;
17) seaduses sätestatud muu teabe.»;
22) paragrahvi 35 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 11 alusel tunnistatakse asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks teave, mis sisaldab:
4) isiku kohta seoses maksustamisega kogutud teavet, välja arvatud teave maksuvõlgnevuste kohta.»;
23) paragrahvi 35 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) dokumendi kavand ja selle juurde kuuluvad dokumendid enne nende vastuvõtmist või allakirjutamist;»;
24) paragrahvi 35 lõiget 2 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
« 4) tsiviilkohtumenetluses riigi kui menetlusosalise huvisid kahjustada võiva teabe kuni kohtulahendi tegemiseni.»;
25) paragrahvi 36 lõike 1 punktis 6 asendatakse sõnad «välja arvatud delikaatsed või eraelulised isikuandmed» sõnadega «välja arvatud delikaatsed isikuandmed või isikuandmed, mille avalikuks tulek kahjustaks andmesubjekti eraelu puutumatust»;
26) paragrahvi 39 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
27) paragrahvi 40 lõike 1 esimest lauset täiendatakse pärast sõna «möödumiseni» sõnadega «või sündmuse saabumiseni»;
28) paragrahvi 41 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Asutuse juht kehtestab dokumentide loetelus sarjad, milles sisalduvatele dokumentidele võib juurdepääsupiirangud kehtestada, märkides ära käesolevas seaduses või muus seaduses sisalduva aluse. Konkreetsele dokumendile juurdepääsupiirangu kehtestamise otsustab asutuse juht või vastavalt asutuse juhi kehtestatud dokumentide loetelule asutuse juhi poolt määratud pädev töötaja, lähtudes dokumendi sisust ja juurdepääsupiirangu eesmärgist.»;
29) paragrahvi 41 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
« (3) Teiste riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt edastatud juurdepääsupiirangu märkega dokumentidele, mida ei loeta vastavalt riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadusele salastatud välisteabeks, märget ei tehta, välja arvatud juurdepääsupiirangu põhjuse äralangemisel sellise piirangu kehtetuks tunnistamiseks.
(4) Teabe asutusesiseseks kasutamiseks tunnistanud teabevaldaja teavitab viivitamata teabe asutusesiseseks kasutamiseks tunnistamisest teabevaldajaid, kellele see teave on edastatud.»;
30) paragrahvi 42 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Teabevaldaja teavitab viivitamata juurdepääsupiirangu kehtetuks tunnistamisest teabevaldajaid, kellele see teave on edastatud.»;
31) seadust täiendatakse peatükiga 51 järgmises sõnastuses:
(5) Andmevahetus riigi infosüsteemi kuuluvate andmekogudega ja riigi infosüsteemi kuuluvate andmekogude vahel toimub läbi riigi infosüsteemi andmevahetuskihi.»;
32) paragrahvi 44 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
« 3) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium käesolevas seaduses sätestatud korras.»;
33) paragrahv 47 tunnistatakse kehtetuks;
34) seadust täiendatakse §-ga 531 järgmises sõnastuses:
« § 531. Järelevalve andmekogude haldamise üle
(2) Käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktide täitmise tagamiseks on järelevalve teostajal õigus teha andmekogu vastutavale ja volitatud töötlejale ettekirjutusi. Ettekirjutus peab sisaldama kohustust viia andmekogu pidamine või selle kasutuselevõtmine kooskõlla käesoleva seaduse ja selle alusel antud õigusaktidega.»;
35) paragrahvi 54 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Andmekaitse Inspektsioon esitab Riigikogu põhiseaduskomisjonile ning õiguskantslerile iga aasta 1. aprilliks ettekande käesoleva seaduse täitmise kohta eelmisel aastal.»;
36) seadust täiendatakse §-ga 581 järgmises sõnastuses:
« § 581. Seaduse 51. peatüki rakendamine
(7) Enne käesoleva seaduse 51. peatüki jõustumist andmekogude pidamiseks sõlmitud lepingud jäävad kehtima nendes toodud tähtaja lõpuni.»
§ 2. Andmekogude seadus (RT I 1997, 28, 423; 2004, 30, 204) tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Abieluvararegistri seaduse (RT I 1995, 87, 1540; 2006, 7, 42) § 1 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Abieluvararegistrile ja selle pidamisele kohaldatakse avaliku teabe seaduses andmekogude kohta sätestatut käesolevas seaduses sätestatud erisustega.»
§ 4. Erakonnaseaduse (RT I 1994, 40, 654; 2006, 52, 384) § 81 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Kohtu registriosakond avalikustab erakondade liikmete nimekirjad mittetulundusühingute ja sihtasutuste veebipäringusüsteemis.»
§ 5. Eesti väärtpaberite keskregistri seaduse (RT I 2000, 57, 373; 2006, 55, 407) § 1 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Registrile ja selle pidamisele kohaldatakse avaliku teabe seaduses andmekogude kohta sätestatut käesolevas seaduses sätestatud erisustega.»
§ 6. Halduskohtumenetluse seadustiku (RT I 1999, 31, 425; 2006, 61, 457) § 28 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kohtuotsuse avalikult teatavakstegemise aeg ja selle muutmine avaldatakse viivitamata pärast selle kindlaksmääramist kohtu veebilehel, märkides ära haldusasja numbri.»
§ 7. Kinnistusraamatuseaduse (RT I 1993, 65, 922; 2006, 61, 456) § 1 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kinnistusraamatule ja selle pidamisele kohaldatakse avaliku teabe seaduses andmekogude kohta sätestatut käesolevas seaduses sätestatud erisustega.»
§ 8. Kriminaalmenetluse seadustikus (RT I 2003, 27, 166; 2006, 48, 360) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 214 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kohtueelse menetluse andmete avaldamine on lubatud kriminaalmenetluse, avalikkuse või andmesubjekti huvides, kui see ülemäära:
1) ei soodusta kuritegevust ega raskenda kuriteo avastamist;
2) ei kahjusta Eesti Vabariigi või kriminaalmenetluse huve;
3) ei sea ohtu ärisaladust ega kahjusta juriidilise isiku tegevust;
4) ei kahjusta andmesubjekti ega kolmandate isikute õigusi, eriti delikaatsete isikuandmete avaldamise puhul.»;
2) paragrahv 4081 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 4081. Jõustunud kohtuotsuse ja -määruse avalikustamine
(1) Jõustunud kohtuotsus ja jõustunud kohtumäärus, millega menetlus lõpetatakse, avalikustatakse selleks ettenähtud kohas arvutivõrgus.
(2) Avaldatud kohtulahendis avalikustatakse süüdistatava nimi ja isikukood, isikukoodi puudumisel sünniaeg. Teiste isikute nimed ja muud isikuandmed asendab kohus initsiaalide või tähemärgiga. Kohtulahendis ei avalikustata isiku elukohta.
(3) Kui kohtulahendi põhiosa või põhjendav osa sisaldab delikaatseid isikuandmeid või isikuandmeid, mille suhtes kehtib seadusega ettenähtud muu juurdepääsupiirang ning kohtulahend võimaldab isiku tuvastamist ka vaatamata sellele, et nimed ja muud isikuandmed on asendatud initsiaalide või tähemärgiga, avalikustab kohus omal algatusel või andmesubjekti taotlusel ainult kohtulahendi sissejuhatuse ja resolutiiv- või lõpposa.
(4) Kui kohtulahendi põhiosa või põhjendav osa sisaldab teavet, mille suhtes kehtib seadusega ettenähtud muu juurdepääsupiirang, avalikustab kohus omal algatusel või huvitatud isiku taotlusel ainult kohtulahendi sissejuhatuse ja resolutiiv- või lõpposa.
(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud taotlused esitatakse kohtule enne kohtulahendi tegemist. Kohus lahendab taotluse määrusega. Määruse peale, millega keelduti taotluse rahuldamisest, võib taotleja esitada määruskaebuse.»
§ 9. Majandustegevuse registri seaduse (RT I 2004, 12, 79; 2006, 58, 439) § 3 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Registrile ja selle pidamisele kohaldatakse avaliku teabe seaduses andmekogude kohta sätestatut käesolevas seaduses sätestatud erisustega.»
§ 10. Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seaduse (RT I 2004, 81, 542) § 2 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Adressaadiks käesoleva seaduse tähenduses on ka mittetulundusühing, sihtasutus, füüsilisest isikust ettevõtja ja äriühing teabe osas, mis puudutab riigi või kohaliku omavalitsuse eelarvest antud vahendite kasutamist.»
§ 11. Pärimisseaduse (RT I 1996, 38, 752; 2005, 39, 308) § 158 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Pärimisregistrile ja selle pidamisele kohaldatakse avaliku teabe seaduses andmekogude kohta sätestatut käesolevas seaduses sätestatud erisustega.»
§ 12. Rahvastikuregistri seaduses (RT I 2000, 50, 317; 2006, 26, 191) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 82 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Järelevalvet teostavad:
3) vastutava töötleja selleks volitatud ametnik käesoleva seaduse, rahvastikuregistri pidamise korra või lepingu ja andmete töötlemise lepingu ning vastutava töötleja korralduste täitmise üle.»;
2) paragrahvi 84 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Andmekaitse Inspektsioon teostab järelevalvet isikuandmete kaitse seaduse ning avaliku teabe seaduse kohaselt volitatud töötleja ning lepingulise töötleja poolt rahvastikuregistri andmete töötlemise üle.»;
« (4) Akt koostatakse neljas eksemplaris, millest üks jääb asutusele või isikule, kelle üle järelevalvet teostati, teine vastutavale töötlejale, kolmas ja neljas käesoleva seaduse § 82 punktides 1 ja 2 nimetatud asutustele. Kui järelevalvet teostati andmeandja või andmesaaja üle, edastab vastutav töötleja akti koopia volitatud töötlejale kolme tööpäeva jooksul akti koostamisest arvates.»;
4) paragrahvi 87 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Järelevalve tulemusel tehtud ettekirjutuste täitmisest teavitab järelevalvealune asutus või isik vastutavat töötlejat ja käesoleva seaduse § 82 punktides 1 ja 2 nimetatud asutusi ettekirjutuses ettenähtud tähtaja jooksul või, kui sellist tähtaega ei määratud, ühe kuu jooksul ettekirjutuse teatavakstegemisest arvates.»
§ 13. Tsiviilkohtumenetluse seadustikus (RT I 2005, 26, 197; 2006, 61, 457) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 452 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Kohtu veebilehel avaldatakse otsuse avalikult teatavakstegemise aeg ja selle muutmine viivitamata pärast selle aja kindlaksmääramist, märkides ära tsiviilasja numbri.»;
2) paragrahvi 453 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Kohtu veebilehel avaldatakse otsuse avalikult teatavakstegemine, märkides ära tsiviilasja numbri.»;
3) paragrahvi 462 lõikes 1 asendatakse sõnad «tehakse avalikult teatavaks» sõnaga «avalikustatakse»;
4) paragrahvi 462 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Andmesubjekti taotlusel või kohtu algatusel asendatakse jõustunud kohtuotsuses andmesubjekti nimi initsiaalide või tähemärgiga ning ei avalikustata tema isikukoodi, sünniaega, registrikoodi ega aadressi. Riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse, avalik-õigusliku juriidilise isiku või muu avaliku võimu kandja andmeid kohtulahendis ei varjata.»;
5) paragrahvi 462 lõikest 3 jäetakse välja sõnad «eraelulisi või»;
6) paragrahvi 462 lõikes 5 asendatakse sõnad «lõigetes 3 ja 4» sõnadega «lõigetes 2–4»;
7) paragrahvi 592 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kohtu peetavatele registritele ja nende pidamisele kohaldatakse avaliku teabe seaduses andmekogude kohta sätestatut käesolevas seaduses sätestatud erisustega.»
§ 14. Tööstusomandi õiguskorralduse aluste seaduse (RT I 2003, 18, 98; 2005, 39, 308) § 6 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Registritele ja nende pidamisele kohaldatakse avaliku teabe seaduses andmekogude kohta sätestatut käesolevas seaduses või tööstusomandi seaduses sätestatud erisustega.»
§ 15. Väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313; 2006, 48, 360) § 62 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 62. Kohtuvälise menetluse andmete avaldamine
(2) Kohtuvälises menetluses tehtud otsuse avaldamine on pärast otsuse tegemist lubatud kriminaalmenetluse seadustiku § 4081 lõigetes 2 ja 3 ette nähtud tingimustel, arvestades kohtuvälise menetluse erisusi.»
§ 16. Äriseadustiku (RT I 1995, 26–28, 355; 2006, 61, 456) § 22 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Äriregistrile ja selle pidamisele kohaldatakse avaliku teabe seaduses andmekogude kohta sätestatut käesolevas seaduses sätestatud erisustega.»
(1) Kõikides kehtivates seadustes asendatakse sõnad «andmekogude seadus» sõnadega «avaliku teabe seadus» vastavas käändes.
(2) Avaliku teabe seaduse § 12 lõikes 5 sätestatud ületekstiotsingu ning § 12 lõikes 41 sätestatud juurdepääsu dokumendiregistris registreeritud ja asutuse dokumendihaldussüsteemis sisalduvatele juurdepääsupiiranguta dokumentidele peab dokumendiregistri pidaja tagama hiljemalt 2009. aasta 1. jaanuariks.
Käesoleva seaduse §-d 1–5, 7, 9–12, 14 ja 16–17 jõustuvad 2008. aasta 1. jaanuaril.


Vabariigi Valitsuse 14. mai 2002. a määruse nr 157 "Kolmandale isikule "Maksukorralduse seaduses" sätestatud kohustuste täitmisega kaasnenud kulude ja eksperdile ekspertiisiga seotud kulude hüvitamise suurus ja kord" muutmine – Riigi Teataja
Vabariigi Valitsuse 14. mai 2002. a määruse nr 157 "Kolmandale isikule "Maksukorralduse seaduses" sätestatud kohustuste täitmisega kaasnenud kulude ja eksperdile ekspertiisiga seotud kulude hüvitamise suurus ja kord" muutmine
RT I 2003, 89, 600
Vastu võetud 29.12.2003 nr 354
Määrus kehtestatakse «Maksukorralduse seaduse» (RT I 2002, 26, 150; 57, 358; 63, 387; 99, 581; 110, 660; 111, 662; 2003, 2, 17; 48, 341; 88, 590) § 66 lõike 5 ja § 69 lõike 4 alusel.
§ 1. Vabariigi Valitsuse 14. mai 2002. a määruse nr 157 «Kolmandale isikule «Maksukorralduse seaduses» sätestatud kohustuste täitmisega kaasnenud kulude ja eksperdile ekspertiisiga seotud kulude hüvitamise suurus ja kord» (RT I 2002, 42, 270) § 3 lõikes 2 ja § 4 lõikes 2 asendatakse sõnad «Maksuameti kohalikule asutusele» sõnadega «Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule maksukeskusele».
§ 2. Määrus jõustub 1. jaanuaril 2004. a.


Lastega peredele tugiisikuteenuse osutamise kord – Riigi Teataja
Lastega peredele tugiisikuteenuse osutamise kord - sisukord
§ 2 Tugiisikuteenus
§ 4 Teenuse sisu
§ 5 Teenuse osutamise koht
§ 8 Teenuse osutaja
§ 9 Teenusele suunamine
§ 12 Lepingu lõppemine ja ennetähtaegne lõpetamine
§ 13 Teenuse osutamisega seonduvate andmete kasutamine, dokumentatsioon ja aruandlus
RT IV, 24.03.2017, 3
Vastu võetud 16.03.2017 nr 6
(1) Käesolev määrus reguleerib tugiisikuteenuse osutamist Pärnu linnas elavatele lastega peredele, kelle elukohaks rahvastikuregistri andmetel on Pärnu linn.
§ 2. Tugiisikuteenus
(1) Tugiisikuteenus lastega peredele on sotsiaalteenus, mis seisneb lapse ja/või tema seadusliku esindaja jõustamises ja juhendamises tema kohustuste täitmisel, õiguste teostamisel või toimetulekul raske olukorraga igapäevases elukeskkonnas.
(2) Jõustamine on tugiisiku abiga teenuse saaja toimetulekuraskusi põhjustavate küsimustega tegelemine isiku enda poolt juhitud lahendusteni jõudmisel. Jõustamise eesmärk on aidata teenuse saajal näha ennast põhjusliku tegurina ja tugiisikut partneri ja nende teadmiste ja oskuste omajana, mida isik teenuse saajana võiks kasutada lahenduse leidmisel oma probleemidele;
(1) Teenuse saajateks võivad olla:
1) lastega pered, kes vajavad kõrvalist abi oma toimetulekuvõime tõstmiseks ja igapäevase eluga toimetulekuks ning suhtlemisel ümbritseva keskkonnaga;
2) lastega pered, kus vanematel puuduvad teadmised ja oskused lapse eest hoolitsemiseks ja lapse arengu toetamiseks;
(2) Lastega pere on õigustatud teenust saama, kuni nende alaealine laps, kes ei õpi, saab 18-aastaseks, või põhikoolis, gümnaasiumis või kutseõppe tasemeõppes õppiv keskhariduseta laps saab 19-aastaseks. Lapse 19-aastaseks saamisel on pere õigustatud teenust saama kuni jooksva õppeaasta lõpuni.
§ 4. Teenuse sisu
(1) Teenuse sisuks on teenuse saaja vajadustest, võimetest ja arengutasemest lähtuvalt tema iseseisvuse ning osalemise suurendamine kõikide järgmiste tegevuste abil:
1) koostöö teenuse saaja, teenuse osutaja ning juhtumiga tegeleva lastekaitsespetsialisti vahel, mis seisneb teenuse vajaduse hindamises ja tulemustest sõltuvalt töö sisu, ülesannete ja korralduse planeerimises;
2) teenuse saajate jõustamine lapse arengut soodustavate tingimuste ja lapsega seotud õiguste tagamisel;
4) teenuse saajate toetamine – emotsionaalse ja psühhosotsiaalse toe pakkumine;
5) lapse turvalisuse jälgimine peres;
6) teenuse dokumenteerimine, analüüs ja arendamine, sealhulgas teenuse saajate rahulolu-uuringud.
(2) Teenuse sisu täpsel sõnastamisel ja teenuse mahu määramisel lähtutakse:
§ 5. Teenuse osutamise koht
Teenust osutatakse üldjuhul Pärnu linna territooriumil teenuse saaja igapäevases elukeskkonnas, vajadusel koos teenuse saajaga ka erinevates ametiasutustes väljaspool tema tavapärast elukeskkonda.
(1) Teenuse taotlemiseks esitab teenuse soovija taotluse Pärnu Linnavalitsuse sotsiaalosakonnale (edaspidi sotsiaalosakond).
(2) Teenuse vajaduse märkamisel võib teenuse osutamise protsessi algatada ka sotsiaalosakonna lastekaitsespetsialist (edaspidi lastekaitsespetsialist) teenust taotlema õigustatud isiku kirjalikul nõusolekul.
(3) Lapse heaolu ohtu sattumisel võib teenuse määrata ka lapse seadusliku esindaja nõusolekuta, kui teenuse osutamine on kohtu poolt rakendatud abinõuks ohu ärahoidmisel ja lapse huvide kaitsel.
(1) Teenuse esmakordsel taotlemisel viib sotsiaalosakonna lastekaitsespetsialist läbi teenuse vajaduse hindamine. Korduvhindamine toimub vastavalt vajadusele või teenuse taotlemise asjaolude äralangemisel või muutumisel.
(2) Hindamiseks kasutatakse klienditöö käigus kogunenud teavet (kodukülastused, info erinevatelt ametkondadelt jmt).
(3) Hindamisel võib lastekaitsespetsialist tugineda ka haridus-, sotsiaal- ja meditsiinivaldkonna spetsialistide soovitustele.
§ 8. Teenuse osutaja
(1) Teenuse osutajaks on Pärnu linnavalitsuse hallatav asutus Pärnu Sotsiaalkeskus (edaspidi keskus) tugiisikute kaudu.
(2) Tugiisikuks ei saa olla teenuse saaja pereliige või isik, kellel on teenuse saaja suhtes perekonnaseadusest tulenev ülalpidamiskohustus.
(3) Keskus lähtub teenuse osutamisel enda poolt välja töötatud ja sotsiaalosakonnaga kooskõlastatud teenuse osutamise juhendist, mis sisaldab teenusele ja tugiisikutele seatud nõudeid, klienditeeninduse standardit, tagasiside süsteemi, kaebuste lahendamise protseduuri ning kvaliteedi tagamise ja tulemuslikkuse hindamise süsteemi.
(4) Tugiisikul on õigusteenuse osutamisest ajutiselt keelduda, kui teenuse saaja on alkoholi-, narko-, toksilises või muus joobes, agressiivne või muul viisil ohtlik. Teenuse osutamise ajutise keeldumise põhjustest tuleb tugiisikul kohe teavitada keskust.
§ 9. Teenusele suunamine
(1) Sotsiaalosakond otsustab isiku teenusele suunamise oma otsusega teenuse taotluse ja teenuse vajaduse esmase hindamise tulemusena. Sotsiaalosakond edastab otsuse teenusele suunamise kohta teenuse saajale ja keskusele.
(2) Teenuse osutamise taotlust ei rahuldata, kui hindamise tulemusena isik teenust ei vaja. Võimalusel soovitab lastekaitsespetsialist lapse või tema pere toetamiseks teisi meetmeid, sealhulgas teisi Pärnu linnas osutatavaid sotsiaalteenuseid.
(1) Pärast teenusele suunamist korraldab keskus kohtumise, mille käigus keskuse esindaja, tugiisik ning klient, kaasates vajadusel juhtumiga tegeleva lastekaitsespetsialisti, täpsustavad teenuse sisu ja muutuste saavutamiseks vajalikud tegevused. Võimalusel osalevad kohtumisel mõlemad lapsevanemad.
(2) Täpsustatud andmete põhjal sõlmitakse keskuse ja kliendi ning tugiisiku vahel 3-poolne leping, millesse märgitakse kliendile osutatava teenuse osutamise periood, maht, teenuse sisu ja tegevuste loetelu ning teenuse osutamise koht.
(3) Teenuse vajaduse muutumisel teavitab keskus või klient kirjalikult sotsiaalosakonda ning keskus korraldab kohtumise keskuse esindaja, tugiisiku ja kliendi vahel, kaasates juhtumiga tegeleva lastekaitsespetsialisti, teenuse vajaduse hindamiseks ja muutmiseks. Kohtumine protokollitakse keskuse esindaja poolt ja edastatakse teadmiseks sotsiaalosakonnale.
Keskuse poolt osutatav teenus on klientidele tasuta ja teenuse osutamise kulud kaetakse linna eelarvest selleks ettenähtud vahenditest.
§ 12. Lepingu lõppemine ja ennetähtaegne lõpetamine
(1) Leping lõppeb lepingus märgitud tähtaja saabumisega.
(2) Leping lõpetatakse ennetähtaegselt teenuse vajaduse lõppemisel, teenuse saaja soovil või lastega pere elama asumisel teise kohaliku omavalitsusüksuse territooriumile.
(3) Lepingu ennetähtaegse lõpetamise sooviavaldus koos põhjendusega esitatakse teenuse saaja või keskuse poolt sotsiaalosakonnale, kes teeb põhjendatud juhul otsuse teenuse lõpetamise kohta. Sotsiaalosakond edastab otsuse teenuse lõpetamise kohta kirjalikult teenuse saajale ja keskusele.
§ 13. Teenuse osutamisega seonduvate andmete kasutamine, dokumentatsioon ja aruandlus
(2) Keskus on kohustatud esitama sotsiaalosakonnale töötundide aruande teenuse osutamisele järgneva kuu 10. kuupäevaks.
(3) Keskus esitab klienditöö aruande sotsiaalosakonnale vastavalt sotsiaalosakonna esindaja pöördumisele või teenuse osutamiseks sõlmitud lepingu lõppemise järel 10 tööpäeva jooksul või teenuse lõpetamise otsuse teatavaks tegemise järel 10 tööpäeva jooksul.
Pärnu Linnavolikogu 17.03.2016 määrus nr 6 „Tugiisikuteenuse osutamise kord lastega peredele“ tunnistatakse kehtetuks.


I ABIELU
II SUGULUSEST TULENEVAD ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
III EESTKOSTE
§ 228 Tulumaksuseaduse muutmine
I. osa ABIELU
1) käesoleva seaduse § 1 lõigete 2–4, §-de 2–4, § 7 lõigete 2–4 ja § 9 lõike 1 punkti 4 või 6 rikkumise korral kumbki abikaasa ja regionaalminister ning käesoleva seaduse § 4 rikkumise korral ka muu isik, kelle õigusi on abielu sõlmimisega rikutud;
II. osa SUGULUSEST TULENEVAD ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
(3) Lapsendamise ettevalmistamisega seotud toimingud, mida maavalitsus on kohustatud läbi viima käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud eelduse olemasolul, nende sisu ja maavalitsuse poolt kogutavate dokumentide loetelu ning lõikes 1 nimetatud sooviavalduses esitatavate andmete loetelu kehtestab sotsiaalminister määrusega .
(2) Rahvusvahelise lapsendamise komisjoni moodustab Vabariigi Valitsus määrusega .
(3) Rahvusvahelise lapsendamise komisjoni töökorra kehtestab sotsiaalminister määrusega .
III. osa EESTKOSTE
§ 218–227. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
1) paragrahvi 19 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«(1) Tulumaksuga maksustatakse elatis, mida füüsiline isik saab kohtulahendi või notariaalselt kinnitatud või tõestatud kokkuleppe alusel vastavalt perekonnaseadusele, ja elatisabi seaduse alusel saadud elatisabi.»;
2) paragrahvi 231 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:«(1) Lapse üks residendist vanem, eestkostja või muu last perekonnaseaduse alusel ülalpidav isik, kes peab üleval kahte või enamat alaealist last, võib maksustamisperioodi tulust maha arvata täiendava maksuvaba tulu iga kuni 17 aasta vanuse lapse kohta alates teisest lapsest.»;
«(1) Residendist füüsilisel isikul on õigus maksustamisperioodi tulust maha arvata tema poolt maksustamisperioodil tasutud enda ja oma alla 26 aasta vanuse alaneja sugulase, õe või venna koolituskulud või eelnimetatud koolituskulude puudumisel ühe alla 26 aasta vanuse Eesti alalise elaniku koolituskulud.»
§ 229–230. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


Mida peavad sisaldama ehitise ehituslikud tingimused?
Detailplaneeringu ülesannete loetelus on planeerimisseaduse (PlanS) § 126 lõikes 1 nimetatud punktis 5 ehitise ehituslike tingimuste määramine ning punktis 6 ehitise arhitektuuriliste ja kujunduslike tingimuste määramine. Ka on ehitusseadustiku (EhS) § 26 lõikes 4 nimetatud nii arhitektuurilised, ehituslikud kui kujunduslikud nõuded ühe projekteerimistingimustes määratava ülesandena.
PlanS § 6 punktis 2 on arhitektuurilised tingimused defineeritud kui tingimused, mis on esitatud eelkõige ehitise ruumilisele terviklahendusele. Kujunduslikud tingimused käsitlevad PlanS § 6 punkti 3 kohaselt ehitise detaile. Seega on nii arhitektuurilised kui kujunduslikud tingimused eelkõige konkreetse ehitise välimusele, ehitusmaterjalidele, ehitise detailidele, värvivalikule esitatavad tingimused. Tingimuste määramine peab olema põhjendatud. Kohalikul omavalitsusel on võimalus vastavad tingimused määrata, kuid ta ei ole kohustatud seda tegema. Eelkõige on arhitektuuriliste ja kujunduslike tingimuste määratlemine asjakohane miljööväärtusega aladel.
Planeerimisseaduse eelnõu juurde koostatud seletuskiri märgib, et ehitise ehituslikud tingimused on eelkõige ehitise konstruktsiooni ja selle eripära käsitlevad nõuded, mis lähtuvad ehitisele esitatavatest nõuetest. Ehitisele esitatavad nõuded on sätestatud EhS § 11 lõikes 2. Eelkõige põhinevad nimetatud nõuded Euroopa Parlamendi ja nõukogu ehitustoodete määruse nr 305/2011 lisale, mis sisustab ehitisele esitatavad nõuded seoses mehhaanilise vastupidavuse ja stabiilsusega, tuleohutusega, hügieeni, tervise ja keskkonnaga, ehitise kasutamise ohutuse ja juurdepääsuga, kaitsega müra eest, energiasäästlikkuse ja -tõhususega ning loodusvarade säästva kasutamisega. Samuti on EhS § 11 lõikes 4 sätestatud volitusnorm nimetatud tingimuste sisustamiseks, näiteks on koostatud eraldi määrus ehitise tuleohutusnõuete kohta.
Lisaks määruses 305/2011 sisustatud nõuetele, on EhS § 11 lõikesse 2 lisatud nõuded puuetega inimeste erivajadustele, ehitise toimivusele, koostoimimisvõimele ja ühilduvusele, kasutusotstarbele vastavale kasutamisele ja korrashoiule ning ehitise ja selle asukoha märgistamisele. PlanS-i kontekstis on oluline silmas pidada, et planeeringutes vastavate nõuete käsitlemisel peab nõuete määratlemiseks olema seaduslik alus. See tähendab, et kaalutluse tulemusena seatud nõue peab tuginema kas EhS-le või mõnele alamaktile. Igal konkreetsel juhul otsustab kohalik omavalitsus, kas ja milliseid ehituslikke nõudeid on vaja määrata ning kuidas neid detailplaneeringus kajastada.
Seega tuleb ehituslike nõuete sisustamisel pöörduda EhS poole, mille eelnõu juurde koostatud seletuskiri lisab veel, et ehituslik tingimus käsitleb konkreetse ehitise spetsiifikat. Näiteks, kuidas ja millest on ehitis tehtud. Eelkõige võib ehituslik tingimus olla seotud ehituslike konstruktsiooniga – kuidas ehitis püsti püsib ja kuidas seda on ohutu kasutada. Ehituslik võib olla ka nõue, et hoonet on võimalik valmisdetailidest kokku panna.


Juuru, Leva, Kaiu, Kohila, Märjamaa, Rapla, Valtu ja Vardi jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus – Riigi Teataja
Juuru, Leva, Kaiu, Kohila, Märjamaa, Rapla, Valtu ja Vardi jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
Juuru, Leva, Kaiu, Kohila, Märjamaa, Rapla, Valtu ja Vardi jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus - sisukord
§ 2 Juuru jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
§ 3 Leva jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
§ 4 Kaiu jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
§ 5 Kohila jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
§ 6 Märjamaa jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
§ 7 Rapla jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
§ 8 Valtu jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
§ 9 Vardi jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
RT I, 29.07.2011, 14
Juuru, Leva, Kaiu, Kohila, Märjamaa, Rapla, Valtu ja Vardi jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus1
Vastu võetud 14.06.2005 nr 52
RTL 2005, 72, 993
25.06.2009 RTL 2009, 53, 778 10.07.2009
§ 2. Juuru jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Juuru jahipiirkonna pindala on 9870 hektarit.
(2) Juuru jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Juuru jahipiirkonna piir läheb Seli–Pahkla maantee ja Mahtra–Juuru maantee ristumiskohast mööda Mahtra–Juuru maanteed Kose–Purila maanteeni; teeristist mööda Kose–Purila maanteed Silde sihini ning mööda Silde sihti Kolgu rabani; sealt mõttelise sirgjoonena üle Kolgu raba Kolgu sihini, jätkudes mööda Kolgu sihti Kolgu kraavini; edasi mööda Kolgu kraavi Keila jõeni ning mööda Keila jõge Juuru–Rapla maanteeni; seejärel mööda Juuru–Rapla maanteed Hõreda–Oola maanteeni; teeristist mööda Hõreda–Oola maanteed Pae ojani ning mööda Pae oja Keila jõeni; siitpeale mööda Keila jõge gaasitrassini; edasi mööda gaasitrassi Kose–Purila maanteeni, jätkudes mööda Kose–Purila maanteed Seli–Purila maanteeni; teeristist mööda Seli–Purila maanteed Seli–Pahkla maanteeni ning mööda Seli–Pahkla maanteed Mahtra–Juuru maanteeni.
§ 3. Leva jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Leva jahipiirkonna pindala on 15 670 hektarit.
(2) Leva jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Leva jahipiirkonna piir läheb Prillimäe–Tuhala ja Oru–Kolu maantee ristumiskohast mööda Oru–Kolu maanteed Kolu–Äksi maanteeni, jätkudes mööda Kolu–Äksi maanteed Kose–Purila maanteeni; teeristist mööda Kose–Purila maanteed Habaja–Tamsi maanteeni ning mööda Habaja–Tamsi maanteed Tamsi–Oblu teeni; sealt mööda Tamsi–Oblu teed Atla jõeni ning mööda Atla jõge Vahastu metskonna kvartali 102 põhjanurgani; edasi mõttelise sirgjoonena üle Mahtra raba Kolgu teeristini Kose–Juuru maanteel; Kolgu teeristist mööda Kose–Purila maanteed Juuru–Mahtra maanteeni ning mööda Juuru–Mahtra maanteed Seli–Pahkla maanteeni; edasi mööda Seli–Pahkla maanteed Prillimäe–Tuhala maanteeni ning mööda Prillimäe–Tuhala maanteed Oru–Kolu maanteeni.
§ 4. Kaiu jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Kaiu jahipiirkonna pindala on 18 030 hektarit.
(2) Kaiu jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Kaiu jahipiirkonna piir läheb Kose–Purila maantee ja Silde sihi ristumiskohast mööda Silde sihti Kolgu rabani; sealt mõttelise sirgjoonena üle Kolgu raba Kolgu sihini, jätkudes mööda Kolgu sihti Kolgu kraavini ning mööda Kolgu kraavi Keila jõeni; edasi mööda Keila jõge Kambi ojani, jätkudes mööda Kambi oja Vana-Aseme sihini; siitpeale mööda Vana-Aseme sihti Uue-Aseme sihini ning mööda Uue-Aseme sihti Nipernaadi kraavini; siis mööda Nipernaadi kraavi Metsamaa Halduse AS-i kinnistu idapiirini; sealt mööda Metsamaa Halduse AS-i kinnistu idapiiri Vahastu metskonna kvartali 88 loodenurgani, jätkudes mööda Vahastu metskonna kvartali 88 läänesihti Vahastu metskonna kvartali 93 loodenurgani; seejärel mööda kvartali 93 põhjasihti Loosalu järveni, jätkudes mõttelise sirgjoonena üle järve Kädva oja väljavooluni; edasi mööda Kädva oja Vahastu metskonna kvartali 94 lõunasihini ning mööda Vahastu metskonna kvartali 94 lõuna- ja idasihti Hunnilemäe sihini; sealt mööda Hunnilemäe sihti Põlliku peakraavini ning mööda Põlliku peakraavi Padriku–Põlliku teeni; seejärel mööda Padriku–Põlliku teed Põllikuni; Põllikult mööda Põlliku–Suurekivi teed Suurekivini; Suurekivilt mööda Kuimetsa–Vahastu maanteed Käru jõeni; sealt mööda Käru jõge Aela kraavi suudmeni ning mööda Aela kraavi Kõue–Vahastu maanteeni, jätkudes mööda Kõue–Vahastu maanteed Aela–Virla elektriliini trassini; edasi mööda Aela–Virla elektriliini trassi Virla–Kuimetsa elektriliini trassini; siitpeale mööda Virla–Kuimetsa elektriliini trassi Rapla–Tallinna kõrgepingeliini trassini; siis mööda kõrgepingeliini trassi Pundi sihini ning mööda Pundi sihti Laane teeni; sealt mööda Laane teed Kose–Purila maanteeni; teeristist mööda Kose–Purila maanteed Habaja–Tamsi maanteeni; edasi mööda Habaja–Tamsi maanteed Tamsi–Oblu teeni ning mööda Tamsi–Oblu teed Atla jõeni; seejärel mööda Atla jõge Vahastu metskonna kvartali 102 põhjanurgani; sealt mõttelise sirgjoonena üle Mahtra raba Kolgu teeristini Kose–Juuru maanteel; Kolgu teeristist mööda Kose–Purila maanteed Silde sihini.
§ 5. Kohila jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Kohila jahipiirkonna pindala on 10 430 hektarit.
(2) Kohila jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Kohila jahipiirkonna piir läheb Kohila–Hageri maantee ja Hageri–Kodila maantee ristumiskohast mööda Kohila–Hageri maanteed Tallinna–Rapla raudteeni; sealt mööda Tallinna–Rapla raudteed Saia kraavini ning mööda Saia kraavi Nõela teeni, jätkudes mööda Nõela teed Tagadi–Kurtna maanteeni; edasi mööda Tagadi–Kurtna maanteed Tallinna–Viljandi maanteeni ning mööda Tallinna–Viljandi maanteed Prillimäe–Tuhala maanteeni; teeristist mööda Prillimäe–Tuhala maanteed Seli–Pahkla maanteeni, jätkudes mööda Seli–Pahkla maanteed Keila jõeni ning mööda Keila jõge Röa ojani; edasi mööda Röa oja Röa kraavi suudmeni; sealt mõttelise sirgjoonena üle Seli raba Sopi nurgani (Suurküla–Koigi maanteel); Sopi nurgast mööda Suurküla–Koigi maanteed Koigi–Rabivere maanteeni; teeristist mööda Koigi–Rabivere maanteed Rabivere peakraavini ning mööda Rabivere peakraavi Hageri–Kodila maanteeni; sealt mööda Hageri–Kodila maanteed Kohila–Hageri maanteeni.
§ 6. Märjamaa jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Märjamaa jahipiirkonna pindala on 12 770 hektarit.
(2) Märjamaa jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Märjamaa jahipiirkonna piir läheb Ellamaa oja suubumiskohast Kasari jõkke mööda Kasari jõge Konnaveski oja suudmeni, jätkudes mööda Konnaveski oja Tallinna–Pärnu maanteeni; edasi mööda Tallinna–Pärnu maanteed Orgitani; Orgitalt mööda Orgita–Märjamaa maanteed Märjamaa alevi piirini ning mööda Märjamaa alevi piiri Märjamaa–Konuvere maanteeni; seejärel mööda Märjamaa–Konuvere maanteed Tallinna–Pärnu maanteeni; teeristist mööda Tallinna–Pärnu maanteed Vigala jõeni ning mööda Vigala jõge Reoraba kraavini; sealt mööda Reoraba kraavi Märjamaa metskonna kvartali 226 idanurgani; siitpeale mööda Märjamaa metskonna kvartalite 226, 223 ja 222 põhjasihti Paeküla ojani; edasi mööda Paeküla oja Kasari jõeni ning mööda Kasari jõge Ellamaa oja suudmeni.
§ 7. Rapla jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Rapla jahipiirkonna pindala on 16 650 hektarit.
(2) Rapla jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Rapla jahipiirkonna piir läheb Kodila–Hageri maantee ja Rabivere peakraavi ristumiskohast mööda Rabivere peakraavi Suurkülani; Suurkülast mööda Suurküla–Koigi maanteed Sopi nurgani; sealt mõttelise sirgjoonena üle Seli raba Röa oja Röa kraavi suubumise kohani, jätkudes mööda Röa oja Keila jõeni; sealt mööda Keila jõge Seli–Purila maanteeni ning mööda Seli–Purila maanteed Purila–Kose maanteeni; teeristist mööda Purila–Kose maanteed gaasitrassini ning mööda gaasitrassi Keila jõeni; edasi mööda Keila jõge Pae ojani; seejärel mööda Pae oja Allika sihini, jätkudes mööda Allika sihti Vahastu metskonna kvartali 13 kirdenurgani; edasi mööda Vahastu metskonna kvartali 13 põhjasihti Vahemetsa taluni; Vahemetsa talu juurest mööda Ridaküla teed Rapla–Juuru maanteeni; teeristist mööda Rapla–Juuru maanteed Rapla linna piirini, jätkudes mööda Rapla linna piiri Rapla–Märjamaa endise raudteeni; seejärel mööda endist raudteed Kuusiku jõeni, jätkudes mööda Kuusiku jõge Vigala jõeni ning mööda Vigala jõge Kodila jõe suudmeni; siit mööda Kodila jõge Jalase peakraavini ning mööda Jalase peakraavi Jalase järve teeni; sealt mööda Jalase järve teed Jalase järveni, jätkudes mõttelise sirgjoonena üle Jalase raba Orgita karjäärini; seejärel mööda Orgita karjääri teed Jalase teeni ning mööda Jalase teed Ohukotsu–Kõrvetaguse maanteeni; teeristist mööda Ohukotsu–Kõrvetaguse maanteed Varbola–Rapla maanteeni ning mööda Varbola–Rapla maanteed Kodila–Hageri maanteeni, jätkudes mööda Kodila–Hageri maanteed Rabivere peakraavini.
[RTL 2009, 53, 778 - jõust. 10.07.2009]
§ 8. Valtu jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Valtu jahipiirkonna pindala on 8930 hektarit.
(2) Valtu jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Valtu jahipiirkonna piir läheb Ridaküla–Rapla maantee ja Rapla–Juuru maantee ristumiskohast mööda Ridaküla–Rapla maanteed Vahemetsa talu teeni, jätkudes mööda Vahemetsa talu teed Vahemetsa taluni; sealt mõttelise sirgjoonena Vahastu metskonna kvartali 13 loodenurgani; edasi mööda Vahastu metskonna kvartali 13 põhjasihti Allika sihini; siis mööda Allika sihti Pae ojani ning mööda Pae oja Keila jõeni; sealt mööda Keila jõge Hõreda–Oola maanteeni, jätkudes mööda Hõreda–Oola maanteed Rapla–Juuru maanteeni ja mööda Rapla–Juuru maanteed Keila jõeni; siitpeale mööda Keila jõge Kambi ojani ning mööda Kambi oja Vana-Aseme sihini; edasi mööda Vana-Aseme sihti Uue-Aseme sihini, jätkudes mööda Uue-Aseme sihti Nipernaadi kraavini ning mööda Nipernaadi kraavi Metsamaa Halduse AS-i kinnistu idapiirini; sealt mööda Metsamaa Halduse AS-i kinnistu idapiiri Metsamaa Halduse AS-i kinnistu põhjanurgani; siitpeale mööda Tõnis Spalle, OÜ Haldjakroon ja Metsamaa Halduse AS-i kinnistute läänepiiri Lau–Paluküla teeni, jätkudes mööda Lau–Paluküla teed Kunilepa talu teeni; teeristist mööda Kunilepa talu teed Vahastu metskonna kvartali 77 kirdenurgani; sealt mööda kraavi Vahastu metskonna kvartali 77 läänesihini, jätkudes sirgjoonena üle Keava raba Vahastu metskonna kvartali 66 läänesihini (turbaraba teeni); edasi mööda turbaraba teed Ingliste–Keava maanteeni ning mööda Ingliste–Keava maanteed Vahastu metskonna kvartali 63 põhjasihini; siitpeale mööda Vahastu metskonna kvartali 63 põhjasihti Kasahstani kraavini ning mööda Kasahstani kraavi Vigala jõeni; seejärel mööda Vigala jõge Nõmme–Tänava kraavini, jätkudes mööda Nõmme–Tänava kraavi Vahastu metskonna kvartali 61 läänesihini; sealt mööda Vahastu metskonna kvartali 61 läänesihti Tammiku kraavini ning mööda Tammiku kraavi Keava peakraavini; siitpeale mööda Keava peakraavi Illukamäe kraavini, jätkudes mööda Illukamäe kraavi Keava–Põrsaku teeni; siis mööda Keava–Põrsaku teed Keava alevi piirini ning mööda Keava alevi põhja- ja loodepiiri Keava alevi sissesõiduteeni; edasi mööda Keava alevi sissesõiduteed Rapla–Türi maanteeni ning mööda Rapla–Türi maanteed Metsaääre küla teeni; teeristist mööda Metsaääre küla teed Kehtnapere kinnistu piiril asuva kiviaiani, jätkudes mööda kiviaeda taas Kehtnapere kinnistu piirini ning mööda Kehtnapere kinnistu piiri Kuusiku jõeni; siitpeale mööda Kuusiku jõge Pilli kraavini ning mööda Pilli kraavi Kuusiku–Reiu harukraavini; sealt mööda Kuusiku–Reiu harukraavi Kuusiku jõeni; seejärel mööda Kuusiku jõge Rapla–Märjamaa endise raudteeni ning mööda Rapla–Märjamaa endist raudteed Rapla linna piirini; edasi mööda Rapla linna piiri Rapla–Juuru maanteeni ning mööda Rapla–Juuru maanteed Ridaküla–Rapla maanteeni.
§ 9. Vardi jahipiirkonna pindala ja piirikirjeldus
(1) Vardi jahipiirkonna pindala on 12 150 hektarit.
(2) Vardi jahipiirkonna piirikirjeldus on järgmine:
Vardi jahipiirkonna piir läheb Nissi–Vaimõisa maantee ja Mustu tee ristumiskohast mööda Mustu teed Rebase teeni, jätkudes mööda Rebase teed Mustu kraavini; sealt mööda Mustu kraavi Jutapere ojani ning mööda Jutapere oja Kasari jõeni; edasi mööda Kasari jõge Tallinna–Pärnu maanteeni ning mööda Tallinna–Pärnu maanteed Varbola–Rapla maanteeni; teeristist mööda Varbola–Rapla maanteed Varbola–Nõmmealuse–Ohukotsu maanteeni, jätkudes mööda Varbola–Nõmmealuse–Ohukotsu maanteed Ohukotsuni; Ohukotsust mööda Ohukotsu–Kõrvetaguse–Konnaveski maanteed Tallinna–Pärnu maanteeni Konnaveskil; Konnaveskilt mööda Tallinna–Pärnu maanteed Konnaveski ojani, jätkudes mööda Konnaveski oja Kasari jõeni ning mööda Kasari jõge Ellamaa ojani; seejärel mööda Ellamaa oja Terjatu peakraavini ning mööda Terjatu peakraavi Ollilaane maaparandusobjektini; edasi mööda Ollilaane maaparandusobjekti idapoolset piirdekraavi Terjatu peakraavini, jätkudes mööda Terjatu peakraavi Toomase teeni; sealt mööda Toomase teed Nissi–Vaimõisa maanteeni ning mööda Nissi–Vaimõisa maanteed Mustu teeni.
§ 10. [Kehtetu - RTL 2009, 11, 131 - jõust. 01.02.2009]
1 Juuru, Kaiu, Kohila, Märjamaa, Rapla, Valtu ja Vardi jahipiirkonnad on moodustatud keskkonnaministri 21. septembri 1994. a määrusega nr 43 «Rapla maakonna rendijahipiirkondade moodustamine» moodustatud Juuru, Kaiu, Kohila, Märjamaa, Rapla, Valtu ja Vardi rendijahipiirkondade baasil. Hageri ja Leva jahipiirkond on moodustatud keskkonnaministri 17. augusti 2004. a määrusega nr 104 «Hageri jahipiirkonna, Leva jahipiirkonna ja Tammiku jahipiirkonna moodustamine» moodustatud Hageri ja Leva jahipiirkondade baasil.


text:
Protokoll Järso Hans Järsi nõudest endise sulase J
Tuli tuli s sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti Järso Järso s_nimi sg.nom. eesti talo talu s sg.gen. eesti omanik omanik s sg.nom. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Järs Järs s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti kaebas kaebama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti temal tema pron sg.ad. eesti sel see pron sg.ad. eesti 17. 17. num eesti ööl öö s sg.ad. eesti vasto vastu adp eesti 18. 18. num eesti detsembrit detsember s sg.part. eesti s.a s.a lüh. eesti 2 2 number aita aitama v pers.imp.pr.sg.2. eesti ära ära v eesti lõhutud lõhkuma v tud.neg. eesti ja ja konj eesti nimelt nimelt adv eesti 2 2 number usse uss s pl.part. eesti lukku lukku adv eesti lahti lahti adv eesti tehtud tegema v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti nimetud nimetu adj pl.nom. eesti asju asi s pl.part. eesti seest seest adv eesti ära ära v eesti varastud varastama v tud.neg. eesti , kirjavahemärk nenda nõnda adv eesti kui kui konj eesti 27 27 number leisikat leisikas s sg.part. eesti puhastud puhastuma v eesti lino eesti 5 5 number kintso eesti põrsa põrsas s sg.gen. eesti leha lehk s sg.gen. eesti 2–3 2-3 num eesti vakka vakk s sg.ill. eesti rükkid eesti 15 15 number naela nael s sg.part. eesti rasva rasv s sg.part. eesti Ja ja konj eesti seda see pron sg.part. eesti kurja kuri s sg.part. eesti tööd töö s sg.part. eesti , kirjavahemärk enese ise pron sg.gen. eesti endist endine adj sg.part. eesti poisi poiss s sg.gen. eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toome Toom s_nimi sg.gen. eesti arvab arvama v pers.ind.pr.sg.3. eesti teinud tegema v nud. eesti olevad olev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti üle üle adp eesti kohto kohus s sg.gen. eesti seletust seletus s sg.part. eesti ning ning konj eesti otsust otsus s sg.part. eesti palub paluma v pers.ind.pr.sg.3. eesti . kirjavahemärk
"""" kirjavahemärk Kohto kohus s sg.gen. eesti liikmed liige s pl.nom. eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti sel see pron sg.ad. eesti 20. 20. num eesti detsembril detsember s sg.ad. eesti senna senna s sg.gen. eesti kohale kohale adp eesti läänud eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti järele järele adv eesti vaatanud eesti , kirjavahemärk et et konj eesti see see pron sg.nom. eesti vargus vargus s sg.nom. eesti küll küll adv eesti sündinud sündima v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti kaks kaks num sg.nom. eesti aida ait s sg.gen. eesti lukko eesti lahti lahti adv eesti lohutud lohutuma v eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti see see pron sg.nom. eesti eel eel adp eesti nimetud nimetu adj pl.nom. eesti kraam kraam s sg.nom. eesti üle üle adv eesti usse uss s pl.part. eesti olla olema v inf. eesti hobuse hobune s sg.gen. eesti peale peale adp eesti kannetud eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti neist see pron pl.el. eesti saapa saabas s sg.gen. eesti jälgest eesti tunda tundma v inf. eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti kaks kaks num sg.nom. eesti , kirjavahemärk seda see pron sg.part. eesti tööd töö s sg.part. eesti teinud tegema v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti ühed üks pron pl.nom. eesti neist tema pron pl.el. eesti jälgest eesti selgesti selgesti adv eesti seda see pron sg.part. eesti välja välja adv eesti näidanud näitama v nud. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti seal seal adv eesti varastanud varastama v nud. eesti , kirjavahemärk nendasama nõnda_sama adv eesti ka ka adv eesti tema tema pron sg.gen. eesti hobuse hobune s sg.gen. eesti ja ja konj eesti ree regi s sg.gen. eesti jälgest eesti selgesti selgesti adv eesti tunda tundma v inf. eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti töö töö s sg.nom. eesti see see pron sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti , kirjavahemärk kelle kes pron sg.gen. eesti järele järele adp eesti ka ka adv eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toome Toom s_nimi sg.gen. eesti kodu kodu s sg.nom. eesti oli olema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti mintud eesti aga aga konj eesti sealt sealt adv eesti midagi miski pron sg.part. eesti enam enam adv eesti leitud leidma v tud. eesti , kirjavahemärk Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti kinni kinni adv eesti voetud voe=tu adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk ei ei modadv eesti tunnistanud tunnistama v nud.neg. eesti aga aga konj eesti midagi miski pron sg.part. eesti ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti pääle pea s sg.all. eesti kogukonna kogukond s sg.gen. eesti vangi vang s sg.gen. eesti maia maja s sg.nom. eesti kinni kinni adv eesti pantud eesti , kirjavahemärk kust kust adv eesti tema tema pron sg.nom. eesti sel see pron sg.ad. eesti samal sama pron sg.ad. eesti päeval päev s sg.ad. eesti jälle jälle adv eesti välja välja adv eesti karanud kargama v nud. eesti , kirjavahemärk selsamal see_sama pron sg.ad. eesti päeval päev s sg.ad. eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti ka ka adv eesti Vooru Vooru s_nimi sg.nom. eesti mees mees s sg.nom. eesti Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Narritz Narritz s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti Vana Vana s_nimi sg.nom. eesti Suislepa Suislepa s_nimi sg.nom. eesti mees mees s sg.nom. eesti Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Peel Peel s_nimi sg.nom. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti liikmil eesti kõnelnud kõnelema v nud. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti sel see pron sg.ad. eesti 18. 18. num eesti dets dets lüh. eesti . kirjavahemärk
Valgas Valga s_nimi sg.in. eesti kaupmehe kaup_mees s sg.gen. eesti Lamberti Lamberti s_nimi sg.nom. eesti juures juures adp eesti salamahti sala_mahti adv eesti lino eesti müünud müüma v nud. eesti ".""" kirjavahemärk
Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toome Toom s_nimi sg.gen. eesti ema ema s sg.nom. eesti Ell Ell s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsutud kutsuma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tama eesti sest sest konj eesti vargusest vargus s sg.el. eesti midagid miski pron sg.part. eesti ei ei modadv eesti teadvad teadev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk ega ega konj eesti ka ka adv eesti midagid miski pron sg.part. eesti kodo eesti toovad tooma v pers.ind.pr.pl.3. eesti näinud nägema v nud. eesti . kirjavahemärk
Sel sel lüh. eesti 28. 28. num eesti detsembr eesti . kirjavahemärk
s.a s.a lüh. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti tellimise tellimine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tulnud tulema v nud. eesti , kirjavahemärk Hans Hans s_nimi sg.nom. eesti Järs Järs s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti Märt Märt s_nimi sg.nom. eesti Peel Peel s_nimi sg.nom. eesti ning ning konj eesti tunnistas tunnistama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti M. M. lüh. eesti Peel Peel s_nimi sg.nom. eesti siin siin adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti küll küll adv eesti 18. 18. num eesti dets dets lüh. eesti Valgas Valga s_nimi sg.in. eesti näinud nägema v nud. eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti seal seal adv eesti lino eesti müinud müüma v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti neid tema pron pl.part. eesti lino eesti arvata arvama v inf. eesti 12 12 number leisikat leisikas s sg.part. eesti olnud olema v nud. eesti . kirjavahemärk
Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti kes kes pron sg.nom. eesti jälle jälle adv eesti kinni kinni adv eesti sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti püüetud eesti , kirjavahemärk sai saama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsutud kutsuma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andis andma v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti sest sest konj eesti vargusest vargus s sg.el. eesti midagi miski pron sg.part. eesti ei ei modadv eesti teadvad teadev adj pl.nom. eesti , kirjavahemärk ei ei modadv eesti olevad olev adj pl.nom. eesti ka ka adv eesti tema tema pron sg.gen. eesti saapad saabas s pl.nom. eesti ega ega konj eesti hobune hobune s sg.nom. eesti ja ja konj eesti regi regi s sg.nom. eesti senna senna s sg.gen. eesti saanud saama v nud. eesti , kirjavahemärk olevad olev adj pl.nom. eesti küll küll adv eesti aga aga konj eesti sel see pron sg.ad. eesti 18. 18. num eesti dets dets lüh. eesti . kirjavahemärk
Valgas Valga s_nimi sg.in. eesti käinud käima v nud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti oma oma pron sg.gen. eesti lino eesti 5 5 number leisikat leisikas s sg.part. eesti ära ära v eesti müind eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti Viljandi Viljandi s_nimi sg.nom. eesti laadale laat s sg.all. eesti ka ka adv eesti enne enne adp eesti seda see pron sg.part. eesti 5 5 number leisikat leisikas s sg.part. eesti müinud müüma v nud. eesti , kirjavahemärk nendasama nõnda_sama adv eesti Alvrele Alvrele s_nimi sg.nom. eesti 11/2 11/2 num eesti leisikat leisikas s sg.part. eesti lino eesti viinud viima v nud. eesti . kirjavahemärk
Kui kui konj eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Tooma Toom s_nimi sg.gen. eesti arvamise arvamine s sg.gen. eesti järele järele adp eesti see see pron sg.nom. eesti kurja kuri adj sg.gen. eesti töö töö s sg.gen. eesti tegia tegija s sg.nom. eesti on olema v pers.ind.pr.pl.3. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti selle see pron sg.gen. eesti asja asi s sg.gen. eesti tõendamise tõendamine s sg.gen. eesti tarvis tarvis adp eesti enam enam adv eesti selgemad selgem adj pl.nom. eesti tunnistust tunnistus s sg.part. eesti ei ei modadv eesti leitud leidma v tud.neg. eesti , kirjavahemärk sa sina pron sg.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti poolt poolt adp eesti mõistetud mõistma v tud. eesti : kirjavahemärk et et konj eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti selle see pron sg.gen. eesti eel eel adp eesti nimetud nimetu adj pl.nom. eesti aida ait s sg.gen. eesti lõhkumise lõhkumine s sg.gen. eesti ning ning konj eesti vargusse vargus s sg.ill. eesti pärast pärast adp eesti Kreis kreis s sg.nom. eesti politsei politsei s sg.gen. eesti kuulamise kuulamine s sg.gen. eesti alla alla adp eesti antud andma v tud. eesti ning ning konj eesti selle see pron sg.gen. eesti tarvis tarvis adp eesti see see pron sg.nom. eesti siit siit adv eesti poolne poolne adj sg.nom. eesti läbi läbi adv eesti kulamise eesti akt akt s sg.nom. eesti keiserliko keiserlik adj sg.gen. eesti silla sild s sg.gen. eesti kohto kohus s sg.gen. eesti kätte kätte adp eesti ühes üks pron sg.in. eesti kuulatavaga kuulata=v adj sg.kom. eesti saata saatma v inf. eesti oleks olema v pers.knd.pr. eesti ".""" kirjavahemärk
Sel sel lüh. eesti 2. 2. num eesti jaanuaril jaanuar s sg.ad. eesti 1873 1873 number Koos koos adp eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti : kirjavahemärk peakohtomees pea_kohtu_mees s sg.nom. eesti J. J. lüh. eesti Säga Säga s_nimi sg.nom. eesti Kohtomees kohtu_mees s sg.nom. eesti H. H. lüh. eesti Lausson Lausson s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk J. J. lüh. eesti Murro Murro s_nimi sg.nom. eesti
Kohto kohus s sg.gen. eesti tellimise tellimine s sg.gen. eesti peale peale adp eesti olid olema v pers.ind.ipf.pl.3. eesti veel veel adv eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti tulnud tulema v nud. eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Rommel Rommel s_nimi sg.nom. eesti ja ja konj eesti Karl Karl s_nimi sg.nom. eesti Järs Järs s_nimi sg.nom. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti andsid andma v pers.ind.ipf.pl.3. eesti siin siin adv eesti üles üles adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti kohtomehel eesti J. J. lüh. eesti Sägal Säga s_nimi sg.ad. eesti ütelnud ütlema v nud. eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.nom. eesti sel see pron sg.ad. eesti eesmapäeval eesti suure suur adj sg.gen. eesti järve järv s sg.gen. eesti peal peal adp eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk kohto kohus s sg.gen. eesti ees ees adp eesti aga aga konj eesti ütles ütlema v pers.ind.ipf.sg.3. eesti Valgas Valga s_nimi sg.in. eesti olevad olev adj pl.nom. eesti olnud olema v nud. eesti . kirjavahemärk
Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toome Toom s_nimi sg.gen. eesti isa isa s sg.nom. eesti Tõnis Tõnis s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsutud kutsuma v tud. eesti , kirjavahemärk ning ning konj eesti nimetas nimetama v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti poeg poeg s sg.nom. eesti Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti 3 3 number 1/2 1/2 num eesti leisikat leisikas s sg.part. eesti lino eesti keigis eesti Järso Järso s_nimi sg.nom. eesti maa maa s sg.gen. eesti pealt pealt adp eesti saanud saama v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti need see pron pl.nom. eesti tema tema pron sg.gen. eesti linad lina s pl.nom. eesti , kirjavahemärk mis mis pron sg.nom. eesti otsimise otsimine s sg.gen. eesti aial aed s sg.ad. eesti kodus kodu s sg.in. eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti siis siis adv eesti poia eesti kirst kirst s sg.nom. eesti tühjas tühi adj sg.in. eesti jäänud jääma v nud. eesti , kirjavahemärk kui kui konj eesti 5 5 number 1/2 1/2 num eesti leisikat leisikas s sg.part. eesti lino eesti poeg poeg s sg.nom. eesti Viljandis Viljandi s_nimi sg.in. eesti viinud viima v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti seal seal adv eesti seas seas adp eesti 3 3 number leisikat leisikas s sg.part. eesti tema tema pron sg.gen. eesti lino eesti olnud olema v nud. eesti , kirjavahemärk ja ja konj eesti pärast pärast adp eesti kadri kadri s sg.gen. eesti laata laat s sg.part. eesti enam enam adv eesti tema tema pron sg.gen. eesti lino eesti ei ei modadv eesti ole olema v pers.imp.pr.sg.2.neg. eesti rabatud rabama v tud. eesti ja ja konj eesti temal tema pron sg.ad. eesti enesel ise pron sg.ad. eesti üle üle adp eesti üldse üldse adv eesti oma oma pron sg.gen. eesti maa maa s sg.gen. eesti pääl pea s sg.ad. eesti 4/3 4/3 num eesti vakamaad vaka_maa s pl.nom. eesti lino eesti külvat eesti olnud olema v nud. eesti . kirjavahemärk
Jaan Jaan s_nimi sg.nom. eesti Toom Toom s_nimi sg.nom. eesti ette ette s_nimi sg.nom. eesti kutsutud kutsuma v tud. eesti ning ning konj eesti rääkis rääkima v pers.ind.ipf.sg.3. eesti siin siin adv eesti veel veel adv eesti , kirjavahemärk et et konj eesti tema tema pron sg.gen. eesti aga aga konj eesti 5 5 number leisikat leisikas s sg.part. eesti lino eesti Valka Valga s_nimi sg.ill. eesti viinud viima v nud. eesti ja ja konj eesti nende see pron pl.gen. eesti eest eest adp eesti 15 15 number rubla rubla s sg.part. eesti saanud saama v nud. eesti , kirjavahemärk aga aga konj eesti mitte mitte adv eesti 15 15 number leisikat leisikas s sg.part. eesti ega ega konj eesti 38 38 number rubla rubla s sg.part. eesti nenda nõnda adv eesti kui kui konj eesti nõudja nõud=ja s sg.nom. eesti H. H. lüh. eesti Järs Järs s_nimi sg.nom. eesti ütleb ütlema v pers.ind.pr.sg.3. eesti Valgast Valga s_nimi sg.el. eesti järele järele adv eesti kuulanud kuulama v nud. eesti olevad olev adj pl.nom. eesti . kirjavahemärk

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus kohus


text:
Tulemused võtmesõna otsingule: "karistusest vabastamine"
Jaan Ginter, Jaan Sootak
2019 3, Lk 205 - 212
...nägi samuti ette võimaluse vabastada lapseealine karistusest, kui kohus tuvastab, et teo iseloomu, muid tehiolusid ja......vastavalt sellele arusaamale juhtida“, vabastada ta karistusest ning kohaldada mittekaristuslikku mõjutusvahendit...
Karistuse asendamist ja karistusest vabastamist puudutavad muudatused
2014 8, Lk 592 - 602
...Karistuste asendamise ja karistusest tingimisi vabastamise süsteemi puudutavad muudatused......revisjoni eelnõu muudatustest karistuse asendamise ja karistusest vabastamise osas, mis puudutavad teemasid nagu üldkasulik...
Kuritegelikke ühendusi puudutavate kuritegude sanktsioonide omavaheline ebakõla
Kersti Heide
2013 10, Lk 752 - 761
...nähtud kuritegelik ühendus, sanktsioonid rahalisest karistusest kuni eluaegse vangistuseni (vt ülaltoodud tabelit......pikem. Teiseks mõjutab mõistetud vangistuse pikkus karistusest tingimisi vabastamise võimalusi. Riigikohtu kriminaalkolleegiumi...
Süüteokatsest loobumine – väljakutse karistusõigusdogmaatikale
Laura Feldmanis
2013 2, Lk 128 - 138
...samas kui Saksa karistusseadustik käsitab loobumist karistusest vabastamise alusena. Loobumisele sarnase instituudi......karistusseadustiku *2 (KarS) § 27 kõlbamatu katse korral karistusest vabastamise kohta, KarS § 40, mille kohaselt on süüteokatsest...
Praktikas ilmnevaid probleeme karistuse mõistmisel
2009 9, Lk 608 - 619
...prokuröri palutud karistus kohtu mõistetud karistusest. Kuna analüüs on kõigile arvutivõ......prokuröri palutud karistus kohtu mõistetud karistusest. Kuna analüüs on kõigile arvutivõ...
Valikuliselt Riigikohtu kriminaalkolleegiumi praktikast õiguse tõlgendamisel ja edasiarendamisel
Elina Elkind, Erkki Hirsnik, Eerik Kergandberg, Lea Kivi, Mervi Kruusamäe, Margus Mõttus, Andres Parmas, Priit Pikamäe, Juhan Sarv, Jaan Sootak
2009 8, Lk 540 - 554
...aktualiseeruvad aga isikut iseloomustavad asjaolud karistusest tingimisi vabastamise otsustamisel KarS § 73 või......tuleb kaaluda võimalust alaealine KarS § 87 alusel karistusest vabastada ja valida tema isikule sobivam mõjutusvahend...
Psüühikahäiretega isikute sundravile suunamise kiirus ja korraldus
Brit Tammiste, Hendrik Kaing
2008 9, Lk 627 - 641
2008. aasta oktoobris valmis Justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika osakonnas analüüs psüühikahäiretega isikute sundravile suunamise kiiruse ja korralduse kohta. Analüüs tõi esile mitmeid probleeme ja ...
Vastutus konkurentsinormide rikkumise eest: de lege lata ja de lege ferenda
Rene Frolov, Tarmo Sild, Urmas Ustav
2004 9, Lk 636 - 647
...poole võrra nende ettevõtjate puhul, kes ei täida küll karistusest vabastamise tingimusi*49, kuid kes lõpetavad oma...... Karistusest vabastamine.Leevendusmenetluses ettenähtud karistusest vabastamise võimalusele üpris sarnane on KarS § 74...
Alaealise kasvatuslikud mõjutusvahendid
Heldur Saarsoo
1995 10, Lk 428 - 429
1961. aastal kehtestati Eesti NSV kriminaalkoodeks (edaspidi ENSV KrK). Sellest ajast võib kohus kuriteo toimepannud alaealise suhtes kohaldada kasvatuslikke mõjutusvahendeid. Seda juhul, kui kohus ...
Ekspertarvamus Eesti karistusseadustiku üldosa seaduse eelnõu kohta*1
Anton van Kalmthout, Egle Uri
1998 3, Lk 129 - 132
...armu, kui ta on ära kandnud 2/3 või mõnikord 1/2 karistusest. Selles suhtes tundub eelnõu § 87, mis sätestab,......pani toime minevikus. Asenduskaristused. Karistusest vabastamine Ma siiralt tervitan seda, et eelnõusse on võetud...
Kriminaalhooldussüsteemi rakendamine Eestis
Mari Miil
1998 2, Lk 63 - 67
...kes on tingimisi enne tähtaega vabadusekaotuslikust karistusest vabastatud (KrHS § 2). Kriminaalhoolduse koht......kes on tingimisi enne tähtaega vabadusekaotuslikust karistusest vabastatud (KrHS § 2). Kriminaalhooldussüsteemi...
Edukas võitlus kuritegevusega eeldab ajakohast ja sihipärast riiklikku kriminaalpoliitikat
Karl Kimmel
2000 4, Lk 258 - 266
...orgaaniliselt seotud koostisosast: õpetusest kuriteost ja karistusest. Need kaks koostisosa moodustavad kogumis tervikliku......1.7. Kriminaalvastutusest vabastamine ja kriminaalkaristusest vabastamine Erilist tähelepanu väärib kriminaalvastutusest...

matches:
kohus
§ 27
§ 40
§ 73
§ 87
de lege lata
de lege ferenda
§ 74
kohus
kohus
§ 87
§ 2
§ 2