See peatükk räägib elektrituru üldisest korraldusest ja toimimisviisidest, elektribörsist ning teistest kauplemismehhanismidest.
Eesti elektrituru areng
Euroopa ühine turumudel
Tulevikutehingute, järgmise päeva ja päevasisene turg
Elektriturgude ühendamine ja ülevaade Euroopa elektribörsidest
Järgmise päeva turg on elektrituru osa, kus börsidel kaubeldakse järgmisel päeval tarnitava elektriga igaks tunniks. Hind kujuneb kindlal kokkulepitud perioodil tehtud pakkumiste alusel marginaalse hinnastamise (marginal-pricing) põhimõtte alusel igaks tunniks. Päevasisene turg on elektrituru nö järgmine etapp, kus turuosalistel on võimalik täiendavalt kaubelda elektritarnetega, et korrigeerida järgmise-päeva turul tehtud tehinguid. Korrigeerimisvajadus võib tuleneda näiteks sellest, et pakkumus ei osutunud järgmise-päeva turul edukaks. Vajadus teha täiendavaid ostu-müügitehinguid võib tuleneda ka täpsustunud tootmis/tarbimisprognoosidest (näiteks ilmastikuolude muutumisel). Päevasiseste tehingutega kauplemist alustatakse peale järgmise-päeva turutulemuste avalikustamist ning kauplemine on võimalik ka tarnega samal päeval kuni üks tund enne tegeliku tarnetunni algust.
CACM jõustus 2015. aasta augustis. CACM eesmärgid on järgmised:
tõhustada konkurentsi elektrienergia tootmisel ja tarnimisel ning sellega kauplemisel;
tagada põhivõrgutaristu optimaalne kasutamine;
tagada võrgu talitluskindlus;
tagada põhivõrguettevõtjate, NEMO ehk elektribörsikorraldaja, ACER, reguleerivate asutuste ja turuosaliste aus ja mittediskrimineeriv kohtlemine;
panustada EL-i elektripõhivõrgu ja elektrienergeetikasektori pikaajalisse säästlikku toimimisse ja arengusse;
järgida õiglase ja korrastatud turu ning õiglase ja korrastatud hinnakujunduse vajadust;
luua määratud elektriturukorraldajatele võrdsed võimalused;
tagada mittediskrimineeriv juurdepääsu piirkonnaülesele võimsusele.
Üldeesmärgid on järgmised:
kõik põhivõrguettevõtjad peavad osalema ühtses üleeuroopalises järgmise päeva ja päevasisese turu algorütmides;
järgmise päeva ja päevasisesel elektribörsil jaotatakse võimsused implicit oksjoni meetodit kasutades;
töötatakse välja ja kasutatakse arvutuste aluseks ühtset üleeuroopalist võrgumudelit;
koordineeritud töökorraldus ja efektiivne andmevahetus süsteemihaldurite ja elektribörside vahel, seejuures ühised metoodikad ja reeglid lepitakse kokku koordineeritud võimsusarvutuse alade (inglise keeles capacity calculation regions CCR) kaupa;
ülekandevõimsuste arvutamisel kasutatakse voopõhist (inglise keeles flow-based) meetodit va juhul, kui see ei ole tõhusam koordineeritud netoülekandevõimsuse meetodist.
Eesti liigub CACM rakendamisel edasi kiirel sammul. Elering on liitunud üleeuroopaliste järgmise päeva turumehhanismide projektiga MRC ning osaleb päevasisese turumehhanismi projektis XBID (loe täpsemalt peatükis 3.4.3). Eestis tegutsev määratud turukorraldaja NP kasutab nii järgmise päeva kui ka päevasiseseid ülekandevõimsuste jaotamiseks implicit oksjoni meetodit.
Ühtse võrgumudeli väljatöötamiseks toimub koostöö nii Balti süsteemihaldurite kui ka ENTSO-E tasandil. Nimelt kuulub Eesti Balti koordineeritud võimsusarvutuse alasse (Balti CCR – Coordinated Capacity Region) koos Läti ja Leeduga ning läbi alalisvooluühenduste on liikmeteks ka Soome, Rootsi ja Poola. Võimsuste arvutamisel voopõhise meetodi rakendamise tõhususe uurimiseks Balti võimsusarvutuse alas on Eesti, Läti ja Leedu süsteemihaldurid tellinud laiapõhjalise analüüsi, mille alusel saavad regulaatorid vastu võtta otsuse, kas ja millal üle minna voopõhisele metoodikale. Analüüsi põhjal võib öelda, et voopõhisel meetodil võimsuste arvutamine on tehniliselt teostatav, kuid meetodi rakenamine ei ole praegusel hetkel tõhusam kui koordineeritud netoülekandevõimsuse meetod võttes arvesse sotsiaalmajanduslikku kasu ning piirkonna talitluskindlust. Uuringu teostanud konsultantide soovituseks oli defineerida voopõhise meetodi rakendamine kui pikaajaline eesmärk, kuid jätkata praegu veel olemasoleva võimsuste arvutamise meetodiga. Tähtis on siinkohal märkida, et kuna Balti riikide elektrivõrk on tihedalt seotud Venemaa ja Valgevene võrkudega, siis on lahenduse leidmine voopõhise meetodi rakendamiseks tunduvalt keerulisem kui Euroopa süsteemide vahel. Balti süsteemihaldurite hinnangul tuleb voopõhise võimsuste arvutamise implementeerimise eel teha selgeks, mis põhjusel pole praegusel hetkel meetod piisavalt tõhus (võrreldes netoülekandevõimsuse meetodiga), samuti tuleb uurida praguseid talitlusreegleid ja turukorralduslikke kokkuleppeid kolmandate riikidega.
Piiriülese võimsuse arvutamine toimbub võrgu füüsikaliste ja elektriliste näitajate põhjal. Euroopas kasutatakse koordineeritud netoülekandevõimsuse põhine ( CNTC) meetod ja voopõhine ( flow-based) meetod. CNTC meetodi puhul määratletakse eelnevalt omavahel külgnevate pakkumispiirkondade vaheline maksimaalne võimalik ülekande- võimsus. Voopõhise meetodi puhul võetakse arvesse iga võrguelemendi andmeid maatriksina. Pakkumispiirkondade vahelist energiaülekannet hakkavad piirama kriitilised võrguelemendid ja elektrienergia ülekandmise jaotustegurid (st milliseid liine pidi füüsiline elektrivoog jaotub).
Balti riikides ja Põhjamaades kasutatakse NCTC meetodit, kuid tulevikus tuleks CACM määruse kohaselt eelistada voopõhist arvutusmeetodit (vt ka peatükk 3.4.2).
CNTC meetodiga toimub piiriüleseks kaubanduseks lubatud läbilaskevõime arvutus etappidena:
Esmalt arvutatakse piiriüleste liinide bruto ülekandevõimsus (inglise keeles Total Transfer Capacity e. TTC), mis leitakse lähtuvalt võrgu tehnilistest parameetritest, arvestades võrgueeskirjas toodud töökindluse nõuetega (VE §3, §6, §10, §11, §12, §13 jt). Nimetatud nõuetest on olulisemad nn N-1 ja N-2 kriteeriumid. Nende kohaselt tuleb edastamisvõimsuse arvutamisel arvestada vastavalt ühe või kahe kõige rohkem mõju avaldava elektrisüsteemi elemendi väljalülitumise võimalusega. Seejärel leitakse maksimaalne ülekandevõimsus, mille korral ei ületata liinide termilist läbilaskevõimet ega ohustata süsteemi staatilist ega dünaamilist stabiilsust.
Seejärel arvutatakse ülekandevõimsuse varu (inglise keeles Transmission Reliability Margin e. TRM), arvestades ettenägematuid asjaolusid nagu planeerimatud ringvoolud, mõõtesüsteemi mõõtevead ning avariilised süsteemihaldurite vahelised tarned. Varu leidmisel on oluline naabersüsteemide süsteemihalduritelt saadav info ning eelnev planeerimise kogemus. Konkreetsed ülekandevaru suurused lepitakse eelnevat arvestades kokku igapäevaselt naabersüsteemide süsteemihalduritega.
Bruto ülekandevõimsusest lahutatakse ülekandevõimsuse varu, mille tulemusena saadakse neto ülekandevõimsus (inglise keeles Net Transmission Capacity e. NTC).
Arvutatud ülekandevõimsused koordineeritakse naabersüsteemihalduriga, seejuures antakse turule alati madalam arvutatud väärtus. Koordineeritud neto ülekandevõimsus on see võimsus, mis antakse turuosaliste käsutusse piiriüleseks energiakaubanduseks.
Eeltoodud põhimõtteid võetakse arvesse ka Balti koordineeritud võimsusarvutus alas olevate süsteemihaldurite (Eesti, Läti, Leedu, Poola, Rootsi ja Soome) poolt ühiselt vastavalt CACM artikkel 8-le võimsusarvutuse metoodika väljatöötamisel. Ühine metoodika peaks jõustuma 2018. aastal.
Turupõhised ülekandevõimsuse jaotamise meetodid, mis on kasutusel kogu Euroopas, on implicit (kaudne energia) ja explicit (otsene ülekandevõimsus) oksjon. Allolevas tabelis 3 on kirjeldatud, mida need tähendavad ning samuti on kirjeldatud nende erinevused.
Tabel 3 Euroopas kasutusel olevad ülekandevõimsuste turupõhise jaotamise meetodid
Explicit oksjon Ülekandevõimsuse oksjon (MW)
Implicit oksjon Energia oksjon (MWh)
pay as bid marginaal hinnaga
Turuosaline tasub ülekandevõimsuse oksjoni tulemusena võidetud võimsuse eest pakkumises määratud hinna.
Madalaim hind,millega võidetakse oksjonil pakutud võimsus, on hind, mida tasuvad kõik turuosalised. Turuoperaator, kes tegutseb ülekandevõimsuse jaotajana, kogub kokku kõikide turuosaliste pakkumised. Erinevate piirkondade elektrienergia hind leitakse nõudluse ja pakkumise kõvera abil. Teades ülekande- võimsuse suurust, lisatakse see hinna arvutamisel valemisse. Nii tagatakse see, et energia liigub alati madalama hinnaga piirkonnast kõrgema hinnaga piirkonda. Ülekandevõimsus on kasutatud kõige efektiivsemalt.
Turuosalised maksa- vad erinevat hinda eri piirkondades Turuosalised tasuvad ülekandevõimsuse eest ühe ja sama hinna vastavates piirkondades. Kõik turuosalised ühes piirkonnas tasuvad elektri- energia eest ühe ja sama hinna. Erinevates piirkonda- des võivad olla erinevad hinnad.
Täiendavaid lepinguid elektri müügil ülekande- võimsuse ostmiseks vaja sõlmida ei ole. Kuna ostetakse vaid ülekandevõimsust, siis elektrienergiaga kauplemiseks peavad turuosalised sõlmima eraldi lepingud.
Võimalikud kahepoolsed lepingud Piiriüleselt anonüümne kaubandus börsil.
3.5.3.2	Eesti-Läti
Balti riikide süsteemihaldurid AS „Augstsprieguma tīkls”, AS Elering and AB Litgrid leppisid 11. novembril 2015 kokku Balti riikide vahelistel piiridel ja piiridel kolmandate riikidega ülekandevõimsuste arvutamise ja jaotamise reeglid („Terms, Conditions and Methodologies on Cross-Zonal Capacity Calculation, Provision and Allocation within the Baltic States and with the 3rd Countries”), mis hakkasid kehtima 01.01.2016. Reeglite kohaselt ühenduse ülekandevõimsuse määratlemisel kahe süsteemi vahel arvutatakse võimsus mõlema TSO poolt arvutiprogrammide abil, kasutades koordineeritud netoülekandevõimsuse meetodit. Kui arvutatud väärtused on erinevad, kasutatakse neist madalamat, et tagada süsteemide stabiilsus. TSO-d garanteerivad kogu pakkumispiirkondade vahelise NTC andmise NP-le järg- mise päeva kaubanduseks. Järgmise päeva kaubandusest kasutamata jäänud saadaolev ülekandevõimsus pakutakse päevasisesele turule.
Arvestades Balti elektrituru eripäradega (väike likviidsus, domineerivad turuosalised) otsustasid Eesti ja Läti põhivõrguettevõtjad Elering ja Augstsprieguma tīkls rakendada juba 2014. aasta algusest Eesti ja Läti piirile toodet Limiteeritud- PTR ehk võimsuste limiteeritud otsest jaotusmehhanismi, mis võimaldab turuosalistel täiendavalt maandada ülekandevõimsuse puudujäägist tuleneva piirkondadevahelist hinnariski ja/või hinna volatiilsust. 2016. aastast asendati Limiteeritud- PTR reeglid üleeuroopa- liste pikaajaliste ülekandevõimsuste jaotamise harmoniseeritud reeglitega (HAR) ja Eesti-Läti piiri regionaalse lisaga. 2018. aasta sügisest asendatakse Limiteeritud- PTR üle-euroopalisel ühtsel jaotamisplatvormil (SAP) pakutavate FTR- optsioonidega, mida pakutakse aasta-, kvartali- ja kuuoksjonitel (vt ka Tulevikutehingute turu peatükk 3.3). SAP platvormi haldab ettevõte JAO (http://www.jao.eu/)
Joonis 22 Ülekandevõimsuse jaotamine Eesti ja Läti piiril alates turu avanemiset
3.5.3.3	Eesti-Venemaa
Nagu eelpool mainitud, uuendasid Balti riikide süsteemihaldurid 11. novembril 2015 Balti riikide vahelistel piiridel ja piiridel kolmandate riikidega piiriüleste võimsuste arvutamise ja jaotamise reegleid.
Uuendatud reeglite kohaselt saavad Venemaa ja Valgevene riikide elektrimüüjad Eesti-Venemaa, Läti-Venemaa, Leedu-Valgevene ja Leedu-Kaliningradi ühenduste kaudu elektrit Balti riikidesse müüa vaid NP elektribörsi vahendusel. Kogu kolmandatest riikidest pärit elektri suunab NP vastavalt Balti süsteemihaldurite kokkulepitud metoodikale NP hinnapiirkonda Leedu-Valgevene piiril Elspot järgmise päeva kaubanduseks. Eesti-Venemaa ja Läti-Venemaa piirile kaubanduslikku võimsust ei anta. Samuti ei toimu kolmandate riikide piiril päevasisest kauplemist ning ei pakuta pikaajalisi tooteid ( PTR või FTR).
Vastavalt määruse 714/2009 artiklile 13 hüvitatakse põhivõrguettevõtjatele kulud, mis tekivad piiriüleste elektri- voogude ülekandmisel nendele kuuluvate võrkude kaudu. Selleks, et lihtsustada riikidevahelist kauplemist, on ITC (International Trade Center – Rahvusvaheline Kaubanduskeskus) liikmesmaa põhivõrguettevõtjate vahel sõlmitud ITC leping. ITC leping on Euroopa põhivõrguettevõtjate vahel sõlmitud leping „Interim ITC Clearing and Settlement Agreement“, mis võimaldab lepingu liikmesriikide turuosalistel kaubelda omavahel ilma piiriületustasudeta. ITC leping on koostatud, võttes arvesse määrust 838/2010, mis kehtestab põhivõrguettevõtjate omavahelise hüvitamise mehhanismi ja ülekandetasusid käsitleva ühise regulatiivse lähenemisviisi suunised.
Riiki, millel on ühine piir Eestiga ning mille põhivõrguettevõtja ei ole liitunud ITC lepinguga, nimetatakse perimeetri- maaks. Eesti suhtes on perimeetrimaaks Venemaa. Sellisel juhul tuleb piiriülesel kaubandusel tasuda perimeetritasu vastavalt põhivõrguettevõtjate ITC lepingule. Süsteemihalduri poolt tasumisele kuuluv summa jaotatakse võrdse kohtlemise printsiipi järgides nende bilansihaldurite vahel proportsionaalselt, kes selleks kauplemisperioodiks olid pla- neerinud tarneid perimeetrimaades tegutsevate turuosalistega. Arvutustel on aluseks bilansihalduri poolt summaar- selt selleks kauplemisperioodiks planeeritud piiriüleste tarnete absoluutväärtused saldeerituna. Elering avaldab igaks aastaks määratud perimeetritasu oma veebilehel.


text:
URANTIA RAAMAT, 49. Kiri. Asustatud maailmad
URANTIA RAAMAT - 49. Kiri. Asustatud maailmad
§ 1. Elu planeetidel
§ 2. Planeetide füüsilised liigid
§ 3. Mittehingajate maailmad
§ 4. Arenevad tahteolendid
§ 5. Planeetidel elavate surelike liigid
§ 6. Maisest elust vabanemine
49. Kiri. Asustatud maailmad
Paper 49 : The Inhabited Worlds
KÕIK surelikega asustatud maailmad on päritolult ja olemuselt arenevad. Need sfäärid on aja ja ruumi surelike rasside sünnipaik, arengu häll. Tõusuteelise elu iga aste on tõeline kool sellele järgneva eksisteerimisetapi jaoks ning see kehtib inimese astmelise Paradiisi-tõusu iga etapi kohta; see iseloomustab ühtviisi nii sureliku esialgset kogemust areneval planeedil kui ka Melkisedekite kooli viimast keskust universumis, kus tõususurelikud õpivad vahetult enne nende üleviimist superuniversumi tasandile ja esimese astme vaimu staatuse omandamist.
Kõik asustatud maailmad on taevases haldusstruktuuris rühmitatud kõigepealt kohalikeks süsteemideks, kusjuures igasse kohalikku süsteemi kuulub umbes tuhat arengumaailma. See piirang on kehtestatud Päevilt Vanade korraldusega ning puudutab tegelikke arenguplaneete, kus elavad ellujääja staatusega surelikud. Sellesse rühma ei arvestata lõplikult valgusesse ja ellu stabiliseerunud maailmu ega planeete, kus elu areng on alles inimese-eelsel tasandil.
Satania ise on lõpetamata süsteem, kuhu kuulub ainult 619 asustatud maailma. Nendele planeetidele on antud numbrid nende registreerimisel tahteolenditega asustatud maailmadena. Näiteks Urantia kannab Satania numbrit 606, mis tähendab 606. maailma selles kohalikus süsteemis, kus pikk arenev eluprotsess kulmineerus inimolendite ilmumisega. Elu annetamise astmele on lähenemas kolmkümmend kuus asustamata planeeti ning mitmeid neist valmistatakse praegu ette Elukandjate saabumiseks. Peaaegu kakssada sfääri on arenemas selliselt, et seal kujunevad järgneva mõne miljoni aasta jooksul elu istutamiseks vajalikud tingimused.
Mitte kõik planeedid ei ole surelikuks eluks sobivad. Väikesed, suure pöörlemiskiirusega planeedid on elukeskkonnaks täiesti sobimatud. Mitmes Satania füüsilises süsteemis on keskse päikese ümber tiirlevad planeedid eluks liiga suured, sest nende suur mass tekitab purustavat gravitatsiooni. Paljudel neist hiiglaslikest sfääridest on satelliidid, mõnikord pool tosinat või enamgi, ning need kuud on sageli oma suuruselt Urantiale väga lähedased ning seetõttu elukeskkonnaks peaaegu ideaalsed.
Satania vanim asustatud maailm on maailm number üks, Anova, üks tohutu suure tumeda planeedi ümber tiirlevast neljakümne neljast satelliidist, mida valgustavad erinevalt kolm lähedal asuvat päikest. Anoval on kõrgel arenguastmel tsivilisatsioon.
Aja ja ruumi universumid arenevad järkjärguliselt, sest elu — nii maine kui ka taevane — ei arene ei suvaliselt ega ka võluväel. Kosmiline evolutsioon ei toimu ehk küll alati arusaadavalt (etteaimatavalt), kuid pole kunagi juhuslik.
Ainelise elu bioloogiliseks ühikuks on protoplasma rakk, keemiliste, elektriliste ja muude põhienergiate kooslus. Keemilised valemid on igas süsteemis erinevad ja elusraku paljunemisviis on igas kohalikus universumis veidi erinev, kuid Elukandjad on alati need elavad katalüsaatorid, kes käivitavad ainelise elu ürgsed reaktsioonid ning tekitavad elusaine energiaringlusi.
Kõik ühe kohaliku süsteemi maailmad ilmutavad vaieldamatut füüsilist sugulust, vaatamata sellele on igal planeedil oma eluspekter ja pole olemas kaht ühesuguse taimestiku ja loomastikuga maailma. Need planeetidevahelised erinevused süsteemide elutüüpides tulenevad Elukandjate otsustest. Kuid need olendid pole ei kapriissed ega tujukad, universumeid juhitakse kindla korra kohaselt. Nebadoni seadusteks on Salvingtoni jumalikud käsud ning Satania arenev elukorraldus on kooskõlas Nebadoni arengumustriga.
Evolutsioon on inimarengu reegel, kuid see protsess ise on eri maailmades erinev. Elu algatatakse mõnikord ühes keskuses, mõnikord kolmes, nagu see oli Urantial. Atmosfääriga maailmades on see tavaliselt merelist päritolu, kuid mitte alati, sest palju sõltub planeedi füüsilisest seisundist. Elukandjatel on elu käivitamisel laialdased volitused.
Planeedi elu arenemise käigus eelneb taimne eluvorm alati loomsele ning on loomsete vormide eristumise ajaks üsna täielikult välja arenenud. Kõik loomaliigid arenevad eelneva elava taimeriigi põhivormidest, neid ei moodustata eraldi.
Elu evolutsiooni varased etapid ei vasta päriselt teie praegusaja seisukohtadele. Surelik inimene ei ole välja arenenud juhuse läbi. On olemas täpne süsteem, universumiseadus, mis määrab kindlaks elu kulgemise kosmosesfääride igal planeedil. Aeg ja tekkivate liikide arv ei ole määravad tegurid. Hiired paljunevad palju kiiremini kui elevandid, aga elevantide evolutsioon toimub hiirte omast kiiremini.
Planeetide evolutsiooniprotsess on korrapärane ja juhitav. Kõrgemate organismide arenemine madalamatest elurühmitustest ei toimu juhuslikult. Mõnikord tekib arenguprotsessis ajutisi viivitusi, kui valitud liikide eluplasma teatavad soodsad liinid hävivad. Sageli kulub ajastuid, et teha tasa kahju, mille on põhjustanud inimese ühe eelistatava päriliku joone kaotus. Neid elava protoplasma valitud ja eelistatavaid jooni tuleks kiivalt ja arukalt kaitsta, kui need kord ilmsiks on tulnud. Ja enamikus asustatud maailmades hinnataksegi neid paremaid elupotentsiaale palju kõrgemalt kui Urantial.
Igas süsteemis on oma standardne taimse ja loomse elu põhivorm. Kuid Elukandjatel tekib sageli vajadus neid põhivorme korrigeerida, et viia need vastavusse arvukate kosmosemaailmade erinevate füüsiliste tingimustega. Nad edendavad surelike loodud-olendite üldistatud süsteemse tüübi väljakujunemist, kuid on olemas seitse selgesti eristuvat füüsilist tüüpi ning lisaks neile veel tuhandeid nende seitsme põhivariandi alaliike:
1. atmosfääritüübid;
2. elemenditüübid;
3. gravitatsioonitüübid;
4. temperatuuritüübid;
5. elektritüübid;
6. energiatarbimistüübid;
7. nimetamata tüübid.
Satania süsteem sisaldab kõiki neid tüüpe ja arvukaid vahepealseid rühmi, kuid mõningad neist on väga napilt esindatud.
1. Atmosfääritüübid. Surelikega asustatud maailmade füüsilised erinevused on põhiliselt tingitud nende atmosfäärist, muud planeetide elus erinevusi põhjustavad mõjud on suhteliselt vähetähtsad.
Urantia praegune atmosfäär on hingava inimtüübi eluks peaaegu ideaalne, kuid inimtüüpi saab selliselt muuta, et ta võib elada nii väga tiheda kui ka väga hõreda atmosfääriga planeetidel. Need muudatused võivad hõlmata ka loomastikku, mis on eri asustatud sfääridel väga erinev. Nii hõreda kui ka tiheda atmosfääriga maailmade loomaklassid on väga mitmekesised.
Satania atmosfääritüüpidest on ligikaudu kaks ja pool protsenti alahingajad, umbes viis protsenti ülehingajad ja üle üheksakümne ühe protsendi keskhingajad, hõlmates kokku üheksakümmend kaheksa ja pool protsenti Satania maailmadest.
Urantia rasside taolised olendid liigitatakse keskhingajateks: te olete sureliku eksistentsi hingava klassi tüüpilised ehk keskmised esindajad. Kui teie lähinaabri, Veenusetaolise planeedi atmosfääris elaks intellektiolendeid, siis need kuuluksid ülehingajate rühma, teie teise väljaspool asuva naabri Marsi taolise hõreda atmosfääriga asustatud planeedi asukaid nimetataks aga alahingajateks.
Kui surelikud elaksid õhuta planeedil, nagu seda on teie Kuu, kuuluksid nad mittehingajate klassi. See tüüp on radikaalselt ehk äärmuslikult kohanenud planeedi keskkonnaga ning seda vaadeldakse eraldi. Mittehingajad moodustavad ülejäänud poolteist protsenti Satania maailmadest.
2. Elemenditüübid. Nendes erinevustes kajastub surelike seos vee, õhu ja maaga ning nende elukeskkonna põhjal võib eristada nelja erinevat intellektiga eluvormi. Urantia rassid kuuluvad maa klassi.
Mõnes maailmas varastel ajastutel valitsenud keskkonda on teil täiesti võimatu ette kujutada. Nende ebatavaliste tingimuste tõttu peab arenev loomne elu jääma oma merelisse lapsepõlvekeskkonda kauemaks kui neil planeetidel, kus väga varakult tekib külalislahke maa- ja atmosfäärikeskkond. Seevastu mõnes ülehingajate maailmas, mis pole liiga suured planeedid, on mõnikord otstarbekas luua tingimused surelikutüübile, mis võib atmosfääris vabalt liikuda. Need õhulendurid on mõnikord vee- ja maarühma vahepealsed ning elavad alati teatud osa ajast ka maa peal, arenedes lõpuks maismaaelanikeks. Kuid mõnes maailmas jätkavad nad ka pärast maa tüüpi olenditeks muutumist veel mitmete ajastute jooksul lendamist.
On ühtaegu nii hämmastav kui lõbus vaadelda inimolendite primitiivse rassi varase tsivilisatsiooni väljakujunemist ühel juhul õhus ja puude latvades ning teisel juhul varjuliste troopiliste veekogude madalas vees, samuti nende erakordsete sfääride ürgseid rasse mereaedade põhjas, kallastel ja rannikutel. Ka Urantial oli pikk ajastu, mil algeline inimene hoidis end elus ja arendas oma algelist tsivilisatsiooni suures osas puude otsas elades, nagu ka tema varasemad, puude otsas elanud esivanemad. Ja teil on Urantial praegugi üks rühm pisikesi imetajaid (nahkhiirte perekond), kes lendavad õhus, ning ka teie mereelanikest hülged ja vaalad kuuluvad imetajate klassi.
Satania elemenditüüpidest seitse protsenti on vee tüüpi, kümme protsenti õhu tüüpi, seitsekümmend protsenti maa tüüpi ja kolmteist protsenti kombineeritud, maa ja õhu tüüpi. Kuid need varajaste intellektiolendite teisendid ei ole ei inimkalad ega inimlinnud. Nad on inimtüüpi ja inimese-eelset tüüpi, mitte ülikalad ega ülilinnud, vaid selgelt surelikud.
3. Gravitatsioonitüübid. Loomisidee teisendamisega on intellektiolendid loodud selliselt, et nad saavad tegutseda vabalt nii Urantiast väiksematel kui ka suurematel sfääridel, olles teatud määral kohandatud ka nende sugugi mitte ideaalse suuruse ega tihedusega planeetide gravitatsiooniga.
Surelike tüübid eriplaneetidel erinevad oma pikkuse poolest, mis on Nebadonis keskmiselt veidi alla 2,10 m. Mõned suuremad maailmad on asustatud olenditega, kelle pikkus on vaid ligikaudu 75 cm. Surelike kehakasv ulatub keskmise suurusega planeetide keskmisest kehakasvust kuni ligikaudu kolme meetrini väiksematel asustatud planeetidel. Satanias on vaid üks rass pikkusega alla 1,20 m. Satania asustatud maailmadest 20% on asustatud muudetud gravitatsioonitüüpidesse kuuluvate surelikega, kes elavad suurematel ja väiksematel planeetidel.
4. Temperatuuritüübid. On võimalik luua elusolendeid, kes võivad taluda Urantia rasside elu temperatuuridiapasoonist palju kõrgemaid ja palju madalamaid temperatuure. Soojusregulatsiooni mehhanismide järgi saab olendeid liigitada viide selgelt erinevasse klassi. Urantia rassid on sellel skaalal kolmandad. Kolmekümmet protsenti Satania maailmadest asustavad muudetud temperatuuritüüpidega rassid. Kaksteist protsenti kuuluvad keskmises temperatuurirühmas olevate urantialastega võrreldes kõrgematesse temperatuuri diapasoonidesse, kaheksateist protsenti madalamatesse.
5. Elektritüübid. Maailmade elektriline, magnetiline ja elektrooniline käitumine on väga erinev. On olemas kümme sureliku elu tüüpi, mis taluvad eri sfääridele iseloomulikke energiaid. Need kümme tüüpi reageerivad veidi erinevalt ka tavalise päikesevalguse keemilise mõjuga kiirtele. Kuid need väikesed füüsilised erinevused ei mõjuta mingil viisil intellektuaalset ega vaimset elu.
Sureliku elu elektrilistest rühmadest kuulub peaaegu kakskümmend kolm protsenti neljandasse klassi, Urantia eksisteerimistüüpi. Need tüübid jagunevad täisprotsentideks ümardatuna järgmiselt: 1. — üks protsent, 2. — kaks protsenti, 3. — viis protsenti, 4. — kakskümmend kolm protsenti, 5. — kakskümmend seitse protsenti, — kakskümmend neli protsenti, 7. — kaheksa protsenti, 8. — viis protsenti, 9. — kolm protsenti, 10. — kaks protsenti.
6. Energiatarbimistüübid. Energiatarbimiselt ei ole kõik maailmad omavahel sarnased. Mitte kõigil asustatud maailmadel pole respiratoorseks gaasivahetuseks sobivat atmosfääriookeani, nagu on Urantial. Paljude planeetide varasematel ja hilisematel arenguetappidel ei saaks teie praeguse klassi olendid eksisteerida. Kui hingamisega seotud tegurid planeedil on väga erilised, ent kõik teised intellekti elu eeltingimused on piisavad, kehtestavad Elukandjad neis maailmades sageli sureliku eksistentsi muudetud vormi — olendid, kelle eluprotsesside vahetused võivad toimuda otseselt valguse energia ja Füüsiliste Meisterjuhtijate poolt muundatud energia abil.
Loomade ja surelike toitumist on kuut erinevat tüüpi: alahingajad kasutavad esimest tüüpi toitumist, mereelanikud teist ja keskhingajad kolmandat tüüpi, nagu Urantial. Ülehingajad kasutavad neljandat tüüpi energiatarbimist, mittehingajad aga viiendat tüüpi toitumist ja energiatarbimist. Kuues energiatarbimisviis piirdub keskteeolenditega.
7. Nimetamata tüübid. Planeetide elus on veel arvukalt muid füüsilisi variatsioone, kuid kõik need erinevused tulenevad täielikult anatoomilistest iseärasustest, füsioloogilistest erisustest ja elektrokeemilisest kohanemisest. Need erinevused ei puuduta intellektuaalset ega vaimuelu.
Enamikul asustatud planeetidest elavad hingavat tüüpi intellektiolendid. Kuid on ka surelike klasse, kes saavad elada vähese õhuga või õhuta maailmades. Orvontoni asustatud maailmadest on seda tüüpi maailmu alla seitsme protsendi, Nebadonis on see protsent alla kolme, kogu Satanias on vaid üheksa niisugust maailma.
Satanias on nii vähe mittehingavat tüüpi asustatud maailmu sellepärast, et selles Norlatiadeki hiljuti korrastatud osas on alles hulganisti meteoorseid taevakehi ja need rändurid pommitavad lakkamatult ilma kaitsva atmosfäärita maailmu. Isegi mõned komeedid koosnevad meteooriparvedest, kuid enamasti on nad väiksemad lagunenud aine kogumid.
Urantia atmosfääri siseneb iga päev miljoneid meteoriite, mis saabuvad kiirusega peaaegu kolmsada kakskümmend kilomeetrit sekundis. Mittehingajate maailmades peavad arenenud rassid tegema suuri pingutusi, et kaitsta end meteooride eest elektriliste seadmetega, mis meteoore neelavad või kõrvale juhivad. Neil on väga ohtlik neist kaitstud piirkondadest väljuda. Neid maailmu tabavad ka hävitavad elektrilised tormid, milletaolisi Urantial ei tunta. Neil tohutute energiakõikumiste aegadel peavad elanikud varjuma spetsiaalsetesse kaitsva isolatsiooniga ehitistesse.
Mittehingajate maailmades on elu radikaalselt teistsugune kui Urantial. Mittehingajad ei söö toitu ega joo vett nagu Urantia rassid. Nende eriliste olendite närvisüsteemi reaktsioonid, soojusregulatsiooni mehhanism ja ainevahetus on Urantia sure-like samadest funktsioonidest radikaalselt erinevad. Peaaegu kõik elutegevuse aspektid peale paljunemise on erinevad ja isegi soojätkamisviisid on mõnevõrra teistsugused.
Mittehingajate maailmades on loomaliigid täiesti teistsugused kui atmosfääriga planeetidel. Mittehingajate eluviis erineb eksisteerimisviisist atmosfääriga maailmades; erinev on ka nende ellujäämine, sest nad on Vaimuga ühtesulamise kandidaadid. Vaatamata sellele naudivad need olendid elu ja tegutsevad oma maailmas suhteliselt samasuguste katsumuste ja rõõmudega, mida kogevad ka atmosfääriga maailmades elavad surelikud. Meele ja iseloomu poolest ei erine mittehingajad muud tüüpi surelikest.
Seda tüüpi surelike käitumine planeedil huvitaks teid väga eriti seetõttu, et niisuguste olenditega on asustatud üks Urantiale üsna lähedal paiknev sfäär.
Eri maailmadest pärit surelikud erinevad oluliselt üksteisest, isegi kui nad kuuluvad samasse intellektitüüpi ja füüsilisse tüüpi, kuid kõik tahteväärikust omavad surelikud on püstikäivad loomad, kahejalgsed.
Arengurasse on kuus põhitüüpi: kolm esmast rassi — punane, kollane ja sinine; ja kolm teisest rassi — oranž, roheline ja indigosinine. Enamikus asustatud maailmades on olemas kõik need rassid, kuid paljudel kolmeajuliste planeetidel elab vaid kolm esmast tüüpi. Ka mõnes kohalikus süsteemis on ainult need kolm rassi.
Inimolenditele on annetatud keskmiselt kaksteist füüsilist tajumismeelt, kuigi kolmeajuliste surelike spetsiaalsed meeled on ühe- ja kaheajuliste omadest veidi avaramad: nad näevad ja kuulevad palju enam kui Urantia rassid.
Olendid sünnivad tavaliselt ükshaaval, mitmike sündimine on erand, ning kõigil eri tüüpi planeetidel on perekonnaelu üsna ühesugune. Kõigis arenenud maailmades valitseb sooline võrdsus: mees ja naine on annetatud meeleomaduste ja vaimse staatuse poolest võrdsed. Me peame planeeti, kus üks sugupool püüab teist türanniseerida, ikka veel barbaarseks. See erijoon loodud-olendi kogemuses muutub alati tunduvalt paremaks pärast Ainelise Poja ja Tütre saabumist.
Kõigil planeetidel, mida päike valgustab ja soojendab, toimub aastaaegade vaheldumine ja temperatuuri kõikumine. Põllumajandus on kõigis atmosfääriga maailmades üleüldine: maaharimine on kõigi niisuguste planeetide arenevate rasside ühine tegevus.
Kõik surelikud peavad varastel etappidel üldiselt samu võitlusi oma mikroskoopiliste vaenlastega, nagu teie praegu Urantial, kuigi vahest mitte nii laialdaselt. Olendite eluiga planeetidel on erinev, alates kahekümne viiest aastast primitiivsetes maailmades kuni peaaegu viiesajani arenenumatel ja vanematel sfääridel.
Inimolendid elavad kõik rühmadena, kas siis suguharude või rahvastena. See rühmadeks jagunemine on sünnipärane, tulenedes olendite päritolust ja kehaehitusest. Neid kalduvusi saab muuta vaid tsivilisatsiooni edasise arengu ja järkjärgulise vaimsustumise käigus. Asustatud maailmade sotsiaalsed, majanduslikud ja valitsemisprobleemid on erinevad sõltuvalt planeetide vanusest ja sellest, mil määral on jumalike Poegade järjestikused sealviibimised neile mõju avaldanud.
Meel on Lõpmatu Vaimu annetus ning toimib eri keskkondades üsna ühtmoodi. Meel on surelikel küllaltki ühesugune, vaatamata teatavatele struktuurilistele ja keemilistele erinevustele, mis iseloomustavad kohalike süsteemide tahteolendite füüsilist olemust. Olenemata isiklikest või planeedi füüsilistest erinevustest, on nende surelikeklasside meeleelu väga sarnane ning nende surmajärgsed elujärgud üsnagi ühesugused.
Kuid surematu vaimuta surelik meel ei saa jääda ellu. Inimese meel on surelik, vaid annetatud vaim on surematu. Ellujäämine sõltub vaimsustumisest Kohandaja hoolekande läbi — surematu hinge sünnist ja arengust; Kohandaja missiooni suhtes, mis seisneb ainelise meele vaimses ümberkujundamises, ei tohi vähemalt tekkida vastuseisu.
Planeetidel elavate surelike liike on mõnevõrra raske ammendavalt kirjeldada, sest te teate neist nii vähe ja liike on väga palju. Surelikke loodud-olendeid võidakse aga uurida loendamatutest aspektidest, näiteks:
1. kohanemine planeedi elukeskkonnaga;
2. ajutüübid;
3. vaimne vastuvõtlikkus;
4. planeetide surelike epohhid;
5. olendite omavaheline sugulus;
6. Kohandajaga ühtesulamine;
7. maisest elust vabanemise viisid.
Seitsme superuniversumi asustatud sfääridel elavad surelikud kuuluvad üheaegselt ühte või mitmesse neist arenevate loodud-olendite seitsmest eelnimetatud üldliigist. Kuid isegi neis väga üldistes liigitustes pole arvestatud näiteks midsoniite ega ka teatavaid teisi intellektiga eluvorme. Asustatud maailmades, nagu neid käesolevates jutustustes tutvustatakse, elavad põhiliselt arenevad surelikud loodud-olendid, kuid on veel teisigi eluvorme.
1. Kohanemine planeedi elukeskkonnaga. Sellelt seisukohalt, kuidas loodudolendi elu on planeedi elukeskkonnaga kohanenud, võib asustatud maailmad jagada üldiselt kolme rühma: normaalselt kohanenud rühm, radikaalselt kohanenud rühm ja katserühm.
Normaalne kohanemine planeedi elukeskkonnaga toimub eelkirjeldatud üldiste füüsiliste mudelite järgi. Mittehingajate maailmadele on tüüpiline radikaalne ehk äärmuslik kohanemine, kuid sellesse rühma kuulub ka muid tüüpe. Katsemaailmades on tüüpilised eluvormid tavaliselt ideaalselt kohanenud ja Elukandjad püüavad neil detsimaalplaneetidel tekitada standardsete elukavandite soodsaid variatsioone. Kuna teie maailm on katseplaneet, erineb see teistest Satania sfääridest tunduvalt; Urantial on ilmunud paljud eluvormid, mida mujal ei leidu, samas paljud üldlevinud liigid puuduvad teie planeedil.
Nebadoni universumis on kõik muudetud eluga maailmad omavahel seeriatena ühendatud ja kujutavad endast universumi erilist haldusala, millega tegelevad selleks määratud haldajad. Kõiki neid katsemaailmu kontrollib perioodiliselt universumi suunajate korpus, mida juhib veteranist lõpetanu, keda tuntakse Satanias Tabamantiana.
2. Ajutüübid. Üks surelike ühiseid füüsilisi iseärasusi on aju ja närvisüsteemi olemasolu, aga ajumehhanismi ehituse poolest on olemas kolm tüüpi: ühe-, kahe- ja kolmeajuline tüüp. Urantialased on kaheajulised, neil on mõnevõrra rohkem kujutlusvõimet, seiklushimu ja filosoofilist mõtlemist kui üheajulistel surelikel, aga nad on mõnevõrra vähem vaimsed ja eetilised ning vähem hardad palveldajad kui kolmeajulised klassid. Need ajude erinevused iseloomustavad ka inimese-eelseid loomseid eksistentsivorme.
Tundes Urantia kahe poolkeraga tüübi ajukoort, võite analoogia põhjal mõnevõrra ette kujutada ka üheajulist tüüpi. Kolmeajuliste klasside kolmandat aju võib kõige paremini mõista, kui kujutleda seda teie madalama ehk rudimentaarse ajuvormi edasiarenguna, mis on jõudnud nii kaugele, et juhib põhiliselt ainult füüsilisi tegevusi, jättes kaks kõrgemat aju vabaks kõrgematele tegevustele: üks intellektuaalsete funktsioonide ja teine Mõttekohandaja vastava vaimse tegevuse jaoks.
Kuigi üheajuliste rasside maised saavutused on kaheajuliste klassidega võrreldes veidi piiratud, esineb kolmeajuliste rühma vanematel planeetidel tsivilisatsioone, mis urantialasi hämmastaksid ning millega teie oma oleks veidi häbi võrrelda. Tehnilise arengu ja ainelise tsivilisatsiooni, isegi intellektuaalse edasijõudmise poolest võivad kaheajulised surelikud maailmad olla võrdväärsed kolmeajuliste sfääridega. Kuid meele kõrgema juhtimise ning intellektuaalse ja vaimse vastavuse arengu poolest jääte neist küll maha.
Kõigis niisugustes võrdlevates hinnangutes mingi maailma või maailmade rühma intellektuaalse edasijõudmise või vaimsete saavutuste kohta oleks õiglane arvestada ka planeedi vanust: väga-väga palju sõltub ka vanusest, bioloogiliste ülendajate abist ja jumalike Poegade eri klasside järgnevatest missioonidest.
Kuigi kolmeajulised klassid on planeedil võimelised veidi kõrgemaks evolutsiooniks kui ühe- või kaheajulised, on kõigil sama tüüpi eluplasma ning nad tegutsevad planeetidel üsna ühtviisi, umbes samamoodi kui inimolendid Urantial. Need kolm surelike tüüpi on jagunenud kõikjale kohalike süsteemide maailmadesse. Enamikul juhtudel pole Elukandjate otsused kavandatavaid surelikeklasse eri maailmadesse seada peaaegu üldse seotud planeetidel valitsevate tingimustega, sest Elukandjatel on õigus ise planeerida ja otsuseid täide viia.
Neil kolmel klassil on tõusuteel ühesugused võimalused. Nad kõik peavad läbima sama intellektuaalse arengu astmestiku ja läbi tegema samad vaimse edasiliikumise katsed. Nende erinevate maailmade süsteemide ja tähtkujude juhtimine ei erine millegi poolest, isegi Planeedivürstide valitsemiskord on neil ühesugune.
3. Vaimne vastuvõtlikkus. Meel jaguneb kolme rühma, mida eristab erinev vaimsus. See jaotus ei ole seotud surelike liigitusega ühe-, kahe- ja kolmeajuliste klassidesse, vaid eeskätt sisenõristusega, konkreetsemalt teatavate ajuripatsitaoliste näärmete tööga. Mõne maailma rassidel on üks nääre, teistel on neid ainulaadseid elundeid kaks, sealhulgas urantialastel, kolmandatel aga kolm. Need keemiliste iseärasuste erinevused mõjutavad kindlasti loomupärast kujutlusvõimet ja vaimset vastuvõtlikkust.
Vaimse vastuvõtlikkuse tüübi poolest kuulub kuuskümmend viis protsenti teise rühma, nii ka Urantia rassid. Kaksteist protsenti on esimest tüüpi, loomult vähem vastuvõtlikud, kakskümmend kolm protsenti on maise elu vältel vaimsemalt meelestatud. Kuid need erisused kaovad pärast loomulikku surma: kõik need rassierinevused seonduvad vaid lihaliku eluga.
4. Planeetide surelike epohhid. Selles liigituses arvestatakse ajaliselt järjestikuste usuliste elukorralduste mõju inimese maisele staatusele ja taevase hoolekande vastuvõtuvõimele.
Elu algatajateks planeetidel on Elukandjad, kes jälgivad selle arengut veel mõnda aega pärast seda, kui evolutsiooni käigus ilmub surelik inimene. Enne kui Elukandjad planeedilt lahkuvad, seavad nad korrakohaselt ametisse Planeedivürsti, maailma valitseja. Selle valitsejaga koos saabub terve kaaskond alluvatest abilisi ja hoolekandjaid ning samaaegselt tema saabumisega toimub esimene kohtumõistmine elavate ja surnute üle.
Inimeste rühmituste tekkimisega saabub kohale Planeedivürst, kes rajab tsivilisatsiooni ja paneb aluse inimühiskonnale. Teie segaduses maailmal ei olnud Planeedivürsti valitsemise algusaeg tavaline, sest teie Planeedivürst Caligastia ühines Urantial juba päris oma valitsemisaja algul Süsteemi Suverääni Luciferi mässuga. Sellest ajast saadik on teie planeedi elukäik olnud tormiline.
Normaalses arenevas maailmas jõuab rassi areng oma loomuliku bioloogilise kulminatsioonini Planeedivürsti valitsemisajal ning varsti pärast seda lähetab Süsteemi Suverään sellele planeedile Ainelise Poja ja Tütre. Need sissetoodud olendid tegutsevad bioloogiliste ülendajatena, kuid nende ebaõnnestumine Urantial on teie planeedi ajalugu veelgi komplitseerinud.
Kui inimrassi intellektuaalne ja eetiline edasiminek on jõudnud evolutsioonilise arengu piirini, saabub kohtumõistmismissioonile Paradiisi Avonal-Poeg. Hiljem, kui maailma vaimne staatus on lähenemas loomulike saavutuste piirile, külastab planeeti sellele annetuv Paradiisi-Poeg. Annetuva Poja põhiülesandeks on kindlaks määrata planeedi staatus, vabastada planeedil tegutsemiseks Tõe Vaim ning luua sellega tingimused Mõttekohandajate massiliseks saabumiseks.
Kuid Urantial on ka selles osas kõrvalekaldeid: teie maailma ei ole kohtumõistmismissioon kunagi saabunud ning teile annetatud Poeg ei olnud ka Avonalide klassist; teie planeedil oli eriline au saada maailmaks, kuhu Suveräänne Poeg, Nebadoni Miikael ilmus sureliku kujul.
Kõigi jumaliku pojaseisuse järjestikuste klasside hoolekande tulemusena hakkavad asustatud maailmad ja nende arenevad rassid lähenema planeedi evolutsiooni haripunktile. Need maailmad on nüüd valmis tippmissiooniks — Kolmsuse Õpetajate-Poegade saabumiseks. See Õpetajate-Poegade epohh juhatab sisse planeedi viimase ajastu — arengu ideaali, valguse ja elu ajastu.
Seda inimolendite liigitust käsitletakse lähemalt järgmises kirjas.
5. Olendite omavaheline sugulus. Planeedid on korrastatud süsteemideks, tähtkujudeks jne vertikaalselt, kuid universumi haldamises kasutatakse vastavalt nende planeetide tüübile, seeriale ja muudele suhetele ka horisontaalset rühmitamist. See universumi horisontaalne haldamine on konkreetsemalt seotud iseloomult lähedaste, eri sfääridel iseseisvalt edendatavate tegevuste koordineerimisega. Neid lähedasi universumiolendite klasse kontrollivad regulaarselt teatavad kõrgete isiksuste koondkorpused, mida juhivad kogenud lõpetanud.
Neid sugulustegureid ilmneb kõigil tasanditel, sest sugulussuhete seeriaid esineb nii surelike loodud-olendite kui ka mitte-inimisiksuste seas, isegi inimeste ja inimüleste liikide vahel. Intellektiolendid jagunevad vertikaalse suguluse alusel kaheteistkümnesse suurde rühma, millest igaühel on seitse põhilist alajaotust. Neid ainulaadselt lähedasi elusolendite rühmi koordineerib tõenäoliselt Ülim Olend meile veel mitte täiesti arusaadaval viisil.
6. Kohandajaga ühtesulamine. Kõigi surelike vaimse liigitamise või rühmitamise ühtesulamiseelse kogemuse ajal määrab täielikult nende sisimas elava Saladusliku Järelevaataja ja nende isiksusestaatuse suhe. Ligikaudu üheksakümmend protsenti Nebadoni asustatud maailmadest on asustatud Kohandajaga ühtesulavate surelikega, seevastu ühes lähedal asuvas universumis on pisut enam kui pooltes maailmades olendeid, kelle sisimas elavad Kohandajad ja kes on igavese ühtesulamise kandidaadid.
7. Maisest elust vabanemise viisid. Asustatud maailmades saab individuaalset inimelu algatada sisuliselt vaid ühel viisil ning see toimub loodud-olendite sigimise ja loomuliku sünni teel, kuid maisest staatusest vabanemiseks ja Paradiisi-tõusjate sissepoole kulgeva vooga ühinemiseks on loendamatuid viise.
Kõik surelike füüsilised tüübid ja seeriad planeetidel saavad ühtviisi osa Mõttekohandajate, kaitseinglite ja Lõpmatu Vaimu sõnumitoojate hulkade mitmesuguste klasside hoolekandest. Nad kõik vabanevad liha kammitsaist loomuliku surma teel ning lähevad kõik ühtmoodi sealt morontiamaailmadesse, kus toimub vaimne evolutsioon ja meele progress.
Aeg-ajalt viiakse planeedi valitsusvõimude või süsteemi valitsejate ettepanekul läbi magavate ellujääjate erakorralised ülestõusmised. Niisugused ülestõusmised toimuvad vähemalt planeedi aja iga tuhande aasta järel, mil ärkavad mitte kõik, vaid „paljud neist, kes põrmus puhkavad”. Need erakorralised ülestõusmised on mõeldud spetsiaalsete tõusuteeliste rühmade moodustamiseks konkreetseks teenistuseks kohaliku universumi surelike tõusukavas. Need erakorralised ülestõusmised on seotud praktiliste, kuid ka tundeküllaste põhjustega.
Asustatud maailma varasemate ajastute jooksul kutsutakse paljusid eluasemesfääridele erakordsetel ja iga tuhande aasta järel toimuvatel ülestõusmistel, kuid enamik ellujääjatest taasisikustatakse uue usulise elukorralduse sissepühitsemise käigus, mis algab jumaliku Poja saabumisega planeediteenistusse.
1. Surelike usulis-elukorralduslik ehk rühmaviisiline ellujäämine. Esimese Kohandaja saabumisel asustatud maailma ilmuvad ka kaitseseeravid, kes on maisest elust vabanemiseks paratamatult vajalikud. Magavate ellujääjate elukatkestuse ajal hoiavad nende isiklikud või rühma kaitseseeravid nende äsjaarenenud ja surematute hingede vaimseid väärtusi ja igavesi reaalsusi püha ning puutumatuna.
Magavate ellujääjate rühma juurde määratud kaitsjad tegutsevad maailmades alati koos sinna lähetatud Kohtumõistjate-Poegadega. „Ta läkitab oma inglid, ja nad koguvad kokku ta äravalitud kõige nelja tuule poolt.” Koos iga seeraviga, kes on lähetatud magavat surelikku taasisikustama, tegutseb tagasipöördunud Kohandaja, seesama surematu Isa-fragment, kes elas temas ta lihaliku elu ajal, ning niimoodi taastatakse identiteet ja taaselustatakse isiksus. Hoolealuste magamise ajal need Kohandajad ootavad, nad ei ela vahepeal kunagi ühegi teise sureliku meeles, vaid teenivad sel ajal Diviningtonil.
Kui sureliku eksistentsi vanemates maailmades elavad need kõrgelt arenenud ja oivaliselt vaimset tüüpi inimolendid, kes on morontiaelust tegelikult vabastatud, siis loomse päritoluga rasside varasematele ajastutele on iseloomulikud primitiivsed surelikud, kes on nii ebaküpsed, et neil on võimatu oma Kohandajaga ühte sulada. Neid surelikke taasäratavad nende kaitseseeravid koos Kolmanda Allika ja Keskme surematu vaimu individualiseeritud osaga.
Selliselt taasisikustatakse planeedi ajastu magavaid ellujääjaid usulis-elukorralduslikel loendustel. Kuid neil maailmade isiksustel, kes ei ole päästetavad, pole rühma saatuse kaitsjatega koos tegutsevat surematut vaimu ning loodud-olendite eksistents sellega lakkab. Kuigi mõnes teie ürikus on kujutatud nende sündmuste toimumist sureliku surma planeetidel, toimuvad need tegelikult kõik eluasemeilmades.
2. Surelike individuaalsed tõusuteed. Inimolendite individuaalset edenemist mõõdetakse selle järgi, kuidas nad jõuavad seitsme kosmilise ringini ja need läbivad (omandavad). Need surelike edasimineku ringid iseloomustavad tegelikult nendega seonduvate intellektuaalse, sotsiaalse, vaimse ja kosmilise taibu väärtuste tasemeid. Seitsmendalt ringilt alustavad surelikud püüdlevad esimese poole ning kõigile kolmandale ringile jõudnud surelikele määratakse kohe isiklikud saatuse kaitsjad. Neid surelikke võidakse morontiaelus taasisikustada sõltumata usulis-elukorralduslikest või muudest kohtumõistmistest.
Arengumaailma varasemate ajastute jooksul mõistetakse väheste surelike üle kohut kolmandal päeval. Kuid ajastute möödudes määratakse edasiliikuvatele surelikele üha enam isiklikke saatuse kaitsjaid ning seetõttu taasisikustatakse üha suurem osa neist arenevatest loodud-olenditest esimeses eluasemeilmas kolmandal päeval pärast loomulikku surma. Neil juhtudel annab Kohandaja tagasipöördumine märku inimhinge ärkamisest ning see on niisama otsene surnute taasisikustamine nagu massiline loendus arengumaailmade usuliste elukorralduste lõpus.
Tõusuteelised jagunevad individuaalselt kolme rühma: vähem edasijõudnud alustavad esimesest eluasemeilmast. Edasijõudnud rühm võib alustada morontiaelujärku mõnest vahepealsest eluasemeilmast vastavalt oma eelnenud edasijõudmisele planeedil. Kõige enam edasijõudnud neist klassidest aga alustavad oma morontiakogemust seitsmendast eluasemeilmast.
3. Surelike hooldusvalve-lastetubadest sõltuvad tõusuteed. Kohandaja saabumine tähendab universumi silmis identiteedi teket ning kõik olendid, kelle sisimas elab Kohandaja, kutsutakse õigusemõistmise loendusele. Kuid ajalik elu arengumaailmades on ebakindel ja paljud surevad noorelt, enne Paradiisi-tee valimist. Need lapsed ja noored, kelle sisimas elab Kohandaja, järgnevad oma enam edasijõudnud vaimse staatusega vanemale ning lähevad seega kas kolmandal päeval, erakordse ülestõusmise käigus ehk kord tuhande aasta järel või usulis-elukorraldusliku ajastu lõpus toimuva regulaarse loenduse käigus süsteemi lõpetanute maailma (hooldusvalve-lastetuppa).
Lapsed, kes surevad nii noorelt, et neil ei ole Mõttekohandajat, taasisikustatakse kohalike süsteemide lõpetanute maailmas samal ajal, kui üks nende vanematest saabub eluasemeilmadesse. Laps omandab füüsilise olemuse surelikuna sündides, kuid ellujäämise küsimuses arvestatakse kõiki Kohandajata lapsi nii, nagu oleksid nad ikka veel koos oma vanematega.
Kunagi tulevad ka neisse väikestesse Mõttekohandajad, seeravid aga kannavad hoolt mõlema hooldusvalve-lastetoast sõltuva ellujääjate klassi eest üldiselt samamoodi kui edasijõudnuma vanema või ainsana ellujäänud vanema eest. Kolmanda ringini jõudjatele antakse isiklikud kaitsjad, olenemata nende vanemate staatusest.
Samasugused hooldusvalve-lastetoad on ka tähtkuju lõpetanute sfääridel ja universumi keskustes tõusuteeliste esmaste ja teiseste muudetud klasside laste jaoks, kellel ei ole Kohandajat.
4. Teisese muudetud tõusukorra surelikud. Need on vahepealsete arengumaailmade edasiliikunud inimolenditele. Reeglina ei jää nad loomulikust surmast puutumata, kuid on vabastatud seitsme eluasemeilma läbimisest.
Vähem täiustatud rühm ärkab oma kohaliku süsteemi peakeskuses ja ainult möödub eluasemeilmadest. Vahepealne rühm läheb tähtkuju koolitusmaailmadesse, jättes vahele kogu kohaliku süsteemi morontia elujärgu. Planeedi vaimsete püüdluste ajastutes veel enam edasi jõudnud ellujääjatest ärkavad paljud tähtkuju keskuses ja alustavad sealt oma Paradiisi-tõusu.
Aga enne, kui ükski neist rühmadest edasi võib minna, peavad nad õpetajatena tagasi reisima vahelejäänud maailmadesse, omandama palju kogemusi maailmades, millest nad õpilastena möödusid. Seejärel kulgevad nad kõik surelike edasiliikumise ettenähtud teid mööda Paradiisi.
5. Esmased muudetud tõusukorra surelikud. See kord kehtib Kohandajaga ühtesulanud evolutsioonilise elu tüüpi surelike jaoks, kes esindavad kõige sagedamini inimarengu viimaseid etappe arengumaailmas. Need aulised olendid on surma väravate läbimisest vabastatud, Poeg haarab neid endaga; nad viiakse elavate seast üles ning nad ilmuvad kohe Suveräänse Poja ligidusse kohaliku universumi keskuses.
Need surelikud sulavad juba oma sureliku elu ajal ühte Kohandajaga ja need Kohandajaga ühtesulanud isiksused läbivad kosmost vabalt, enne kui neid morontiavormidesse rüütatakse. Kohandajad viivad need ühtesulanud hinged otse kõrgemate morontiasfääride ülestõusmissaalidesse, kus nad võtavad vastu oma esimese morontiarüü täpselt samamoodi nagu kõik teised arengumaailmadest saabunud surelikud.
See esmane muudetud tõusukord võib kehtida kõigi planeetidel elavate indiviidiliikide puhul alates Kohandajaga ühtesulamise maailmade madalaimatest kuni kõrgeimate etappideni, kuid toimib sagedamini neist sfääridest vanimatel, pärast seda, kui neile on kasu toonud jumalike Poegade arvukad kohalviibimised.
Kui planeedil jõuab kätte valguse ja elu ajastu, lähevad paljud universumi morontiamaailmadesse esmase muudetud tõusukorra alusel. Stabiliseerunud eksistentsi edasiste etappide käigus, kui see klass hõlmab enamikku maailmadest lahkuvatest surelikest, arvatakse planeet kuuluvaks sellesse seeriasse. Planeetidel, mis on juba ammu valgusesse ja ellu stabiliseerunud, muutub loomulik surm üha harvemaks.
[Esitanud Melkisedek Jerusemil asuvast Planeedi Haldamise Koolist.]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


text:
„Ülalpidamine“ ja „elatis“ on perekonnaõiguse mõisted, mis põhinevad ühel perekonnaõiguse aluspõhimõttel, milleks on perekonnaliikmete vastastikuse abistamise ehk perekonna solidaarsuse põhimõte. Elatist makstakse tavaliselt vabatahtlikult, lähtudes eelkõige perekonnaliikmete isiklikest sidemetest, kuid seda saab ka kohtu kaudu sundkorras sisse nõuda.
Sloveenias kasutatakse terminit „ülalpidamine“ või „elatis“, kui osutatakse (endiste) abikaasade, laste ja vanemate ülalpidamisele. See tähendab ülalpidamist ja toetust, samuti elatis- ja toetusmakseid, mille kohus lapsele välja mõistab. Seega tähistatakse nende terminitega ka kõike seda, mida isik on seaduse kohaselt kohustatud eraldama lapse või abikaasa elamisvajaduste täitmiseks. Termineid võib kasutada ka vanemate ülalpidamise puhul, kui vanematel puuduvad piisavad vahendid, mille abil end ise ülal pidada, ja nende lapsed on seepärast kohustatud neid toetama. Samuti võidakse nendega tähistada ülalpidamiseks rahasummana eraldatud elatismakseid.
Vanemad on kohustatud oma lapsi toetama (abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 103).
Täisealised lapsed on kohustatud oma vanemaid enda võimaluste piires ülal pidama, kui vanematel ei ole piisavalt elatusvahendeid ja nad ei ole suutelised selliseid vahendeid hankima. Täisealised lapsed ei ole kohustatud toetama vanemat, kes ei ole täitnud põhjendamatult oma ülalpidamiskohustust asjaomase lapse suhtes (abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 124).
Abikaasa või mitteabielulise kooselu partner on kohustatud toetama oma abikaasa või kooselupartneri alaealist last, kes elab koos nendega, välja arvatud juhul, kui see lapsevanem või teine vanem suudab last ise ülal pidada. Abikaasa või kooselupartneri kohustus lõpeb siis, kui lõpeb abielu või mitteabieluline kooselu lapse isa või emaga, välja arvatud juhul, kui abielu või mitteabieluline kooselu lõpeb lapse ema või isa surma tõttu. Sellisel juhul on üleelanud abikaasa või mitteabielulise kooselu partner kohustatud surnud abikaasa või kooselupartneri last ülal pidama üksnes juhul, kui ta elas abielu või mitteabielulise kooselu lõppemise ajal koos lapsega (abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 127).
Kui abikaasal puuduvad elatusvahendid ja ta on töötu temast sõltumatutel põhjustel, on tal õigus saada teiselt abikaasalt toetust sellises ulatuses, mida too on suuteline andma (abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 50).
Ülalpidamist taotlev abikaasa võib nõuda elatist lahutusmenetluse käigus ja ka eraldi kohtuasjaga, kusjuures sellekohane hagi tuleb esitada ühe aasta jooksul alates lahutuse lõplikuks muutumise kuupäevast (abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 81a).
Vanemad on kohustatud oma lapsi ülal pidama kuni nende täisealiseks saamiseni, tagades laste arenguks vajalikud elutingimused oma vahendite ja võimaluste piires.
Kui laps omandab kooliharidust statsionaarses õppevormis (isegi kui ta on registreeritud osaajaga õpingutele), on vanemad kohustatud last ülal pidama ka täisealisena, kuid mitte kauem kui tema 26aastaseks saamiseni.
Vanemad on kohustatud toetama abiellunud või mitteabielulises kooselus elavat last üksnes juhul, kui lapse abikaasa või kooselupartner ei suuda teda ülal pidada.
Kui täisealine laps on kohustatud andma ülalpidamist oma vanematele, võivad ülalpidamist saav isik ja seda andma kohustatud isik sõlmida notariaalse akti kujul kokkuleppe (abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 130a).
Kui vanemad lepivad kokku lapse elatise küsimustes, võivad nad teha ettepaneku, et kohus teeks selle kohta otsuse hagita menetluse käigus. Kui kohus tuvastab, et kokkulepe ei ole lapse huvides, lükkab ta ettepaneku tagasi (abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 130).
Ülalpidamist taotlev abikaasa võib nõuda oma abikaasalt elatist lahutusmenetluse käigus ja ka eraldi kohtuasjaga, kusjuures sellekohane hagi tuleb esitada ühe aasta jooksul alates lahutuse lõplikuks muutumise kuupäevast (abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 81a).
Kui elatist käsitlevat kokkulepet ei saavutata, tuleb esitada hagi pädevale kohtule. Elatisvaidlustes on sisuline pädevus piirkondlikel kohtutel (okrožno sodišče) (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 32).
Kohtuasi peab koosnema kohtuasjaga seotud põhinõudest ja kõrvalnõuetest, hageja taotlust põhistavatest asjaoludest, neid asjaolusid toetavatest tõenditest ja muudest vajalikest andmetest (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 180).
Vastavalt sellele seadusele hõlmab hagiavaldus kohtuasja andmeid, vastust hagile, edasikaebust ja muid avaldusi, ettepanekuid või teateid, mis on edastatud menetlusväliselt. Avaldused peavad olema mõistetavad ja sisaldama kõike, mida on vaja asja kohtulikuks arutamiseks. Esmajoones peab avaldustes olema kirjas kohtu nimi, poolte nimed ja nende alaline või ajutine elukoht, seaduslike või volitatud esindajate nimed, vaidluse ese ning avalduse sisu. Avalduse esitaja peab avalduse allkirjastama, välja arvatud juhul, kui see ei ole võimalik avalduse vormi tõttu. Avalduse esitaja originaalallkirjana käsitatakse tema omakäelist allkirja, samuti turvalist digiallkirja, mis on kvalifitseeritud sertifikaadiga tõendatud. Kui avaldus sisaldab mis tahes taotlust, peab menetluspool esitama avalduses asjaolud, millele ta viitab, ja vajaduse korral tõendid (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 105).
Hagi esitamisel tuleb tasuda kohtukulud. Seda tuleb teha hiljemalt tähtajaks, mille kohus on määranud kohtukulude tasumise korralduses (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 105a).
Hagiavaldused tuleb esitada kirjalikult. Kirjaliku avaldusena käsitatakse käsitsi koostatud või trükitud avaldust, mille avalduse esitaja on omakäeliselt allkirjastanud (füüsilisel kujul avaldus), või elektrooniliselt koostatud avaldust, millel on kvalifitseeritud sertifikaadiga tõendatud turvaline digiallkiri. Kirjalik hagiavaldus esitatakse kohtule posti teel, sidetehnoloogia vahendusel elektrooniliselt, toimetatakse otse kohtusse või selle viib kohale isik, kes on kutsealaselt spetsialiseerunud hagiavalduste esitamisele (teenuseosutaja). Elektroonilised avaldused esitatakse elektrooniliste vahendite abil infosüsteemi kaudu. Infosüsteem saadab avalduse esitajale automaatse kinnituse, et avaldus on kätte saadud. Avalduse võib esitada ka ettenähtud või sihtotstarbelisel vormil (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 105b).
Kui avaldus tuleb vastaspoolele kätte toimetada, tuleb see esitada kohtule nii mitmes eksemplaris nagu kohus ja vastaspool nõuavad, ning sellisel kujul, mis võimaldab kohtul avalduse vastu võtta. See kehtib ka lisatud dokumentide suhtes. Elektrooniliselt esitatavad avaldused ja lisad, mis tuleb vastaspoolele kätte toimetada, edastatakse ühes eksemplaris. Kohus teeb nii mitu elektroonilist või fotokoopiat, nagu vastaspool nõuab (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 106). Avaldusele lisatud dokumendid võivad olla originaalid või koopiad (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 107). Vaatamata sellele, et õiguslik alus on kehtestatud, ei ole dokumentide elektroonilise esitamise, kättetoimetamise ja haldamise tehnilised tingimused veel täidetud.
Elatise määramise taotluse esitab lapse seaduslik esindaja. Alaealisi lapsi esindavad nende vanemad. Kui lapsel on eestkostja, esitab taotluse lapse eestkostja.
Kohus peab lubama, et lapsed, kes on saanud 15aastaseks ning on suutelised mõistma oma tegude tähendust ja õiguslikke tagajärgi, teevad menetlustoiminguid iseseisvalt kui menetluspooled. Lapse seaduslik esindaja võib teha menetlustoiminguid üksnes juhul, kui laps ei teata, et ta soovib seda õigust kasutada. Alla 15aastaseid lapsi või lapsi, kelle puhul kohus otsustab, et nad ei ole suutelised mõistma oma tegude tähendust ja õiguslikke tagajärgi, esindab nende seaduslik esindaja.
Kui lapse ja tema seadusliku esindaja huvid on vastuolus, määrab kohus lapsele eriesindaja. Kohus võib nii toimida ka muudel juhtudel, kui ta otsustab kohtuasja asjaolusid arvesse võttes, et see on vajalik lapse huvide kaitsmiseks (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 409).
Elatisvaidlustes on sisuline pädevus piirkondlikel kohtutel (okrožno sodišče) (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 32).
Üldine territoriaalne pädevus on sellel kohtul, kelle piirkonnas asub kostja alaline elukoht. Kui Sloveenia kohtul on pädevus selle alusel, et Sloveenias asub kostja ajutine elukoht, on üldine territoriaalne pädevus kostja ajutise elukoha järgsel kohtul. Kui lisaks alalisele elukohale on kostjal teises linnas ka ajutine elukoht ja asjaolude põhjal võib eeldada, et kostja elab seal veel pikka aega, on üldine territoriaalne pädevus ka kostja ajutise elukoha järgsel kohtul (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 47).
Kui seadusjärgset ülalpidamist käsitlevas vaidluses on hagejaks ülalpidamist taotlev isik, on üldine territoriaalne pädevus ka hageja alalise või ajutise elukoha järgsel kohtul. Kui seadusjärgset ülalpidamist käsitlevas piiriüleses kohtuasjas on Sloveenia kohus pädev asjaolu tõttu, et hageja on laps, kelle alaline elukoht on Sloveenias, on territoriaalne pädevus kohtul, kelle piirkonnas on hageja alaline elukoht. Kui seadusjärgset ülalpidamist käsitlevas vaidluses on Sloveenia kohus pädev asjaolu tõttu, et kostjal on Sloveenias vara, mille arvelt saaks elatist maksta, on territoriaalne pädevus kohtul, kelle piirkonnas vara asub (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 50).
Pooled võivad teha õigustoiminguid kas isiklikult või volitatud esindaja kaudu. Piirkondliku kohtu menetlustes tohib volitatud esindajana tegutseda ainult advokaat või muu isik, kes on sooritanud riikliku advokaadieksami (tsiviilkohtumenetluse seaduse artiklid 86 ja 87).
Jah, hagi esitamisel tuleb tasuda kohtukulud. Seda tuleb teha hiljemalt tähtajaks, mille kohus on määranud kohtukulude tasumise korralduses (tsiviilkohtumenetluse seaduse artikkel 105a).
Seadusjärgset ülalpidamist või üksikuid ülalpidamisnõudeid käsitlevates vaidlustes võetakse tasutavate kohtukulude arvutamisel aluseks kolme kuu elatismaksete kogusumma, välja arvatud juhul, kui ülalpidamist taotletakse lühema aja eest (kohtukulude seaduse artikkel 23).
Kui ülalpidamist taotletakse lapse eestkostemenetluse käigus, tuleb kohtukuludena tasuda püsisumma 45 eurot (kohtukulude seaduse tasumäärade tabeli rubriik 1212).
Jah, menetluskulude katmiseks on võimalik saada tasuta õigusabi. Tasuta õigusabi andmise kohta teeb otsuse piirkondliku kohtu esimees (tasuta õigusabi seaduse artikkel 2).
Kohtukuludest vabastamist, nende edasilükkamist või osamaksetena tasumist tuleb taotleda eraldi. Taotlus esitatakse põhikohtuasja käsitlevale kohtule (kohtukulude seaduse artikkel 12).
Elatis määratakse kindlaks igakuise ettemakse summana ja selle maksmist võib taotleda elatishagi esitamise hetkest (abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 132c).
Elatis määratakse selle taotleja vajaduste ning ülalpidamiskohustuslase materiaalse ja rahalise olukorra põhjal (abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 129).
Lapse elatise määramisel on kohus kohustatud võtma arvesse lapse huve, et summa oleks piisav lapsele soodsa füüsilise ja vaimse arengu tagamiseks. Lapse elatis peab katma lapse elamiskulud, eelkõige kulud eluasemele, toidule, rõivastele, jalanõudele, hoolitsusele ja kaitsele, haridusele, arendamisele, puhkusele ja meelelahutusele ning muudele erivajadustele (abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 129a).
Kui muutuvad ülalpidamist saama õigustatud isiku vajadused või ülalpidamiskohustuslase võimalused, mille alusel elatis kindlaks määrati, võib kohus ülalpidamist saava või seda andma kohustatud isiku taotluse alusel konkreetset ülalpidamisnõuet suurendada, vähendada või selle lõpetada, võttes vastu sellekohase täitedokumendi (abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 132).
Täitedokumendi alusel kindlaks määratud elatist korrigeeritakse kord aastas kooskõlas Sloveenia tarbijahinnaindeksiga. Korrigeerimine toimub märtsis ja selle juures võetakse aluseks tarbijahindade üldine tõus alates kuust, mil elatis viimati kindlaks määrati või seda korrigeeriti. Elatise korrigeerimisteguri avaldab Sloveenia Vabariigi ametlikus väljaandes perekondade eest vastutav minister. Sotsiaalhoolekandekeskus teavitab ülalpidamist saama õigustatud isikut ja ülalpidamiskohustuslast uuest elatissummast kirjalikult. Täitedokumendi moodustavad sotsiaalhoolekandekeskuse teatis koos kohtuliku kokkuleppe, lõpliku kohtuotsuse või täidetava notariaalse aktiga (abielu- ja perekonnasuhete seaduse artikkel 82d).
Seda otsustab kohus. Lapse elatis kantakse tavaliselt lapse seadusliku esindaja pangakontole. Täiskasvanu elatis kantakse tema pangakontole.
Kui ülalpidamiskohustuslane ei täida oma ülalpidamiskohustust vabatahtlikult vastavalt täitedokumendile (kohtuotsusele, kohtumäärusele või täitmisele pööratavale notariaalsele aktile koos elatise määramist käsitleva teatisega), võib ülalpidamist saama õigustatud isik esitada kohtule täitmisele pööramise avalduse kooskõlas tsiviilhagide täitmisele pööramise ja tagamise seadusega, et saavutada kohustuste täitmine.
Teave on kättesaadav e-õiguskeskkonna portaali osas, kus käsitletakse kohtuotsuste täitmisele pööramise menetlusi.
Elatist puudutava esmase teabe saab sotsiaalhoolekandekeskustest.
Elatisvaidlustes on sisuline pädevus piirkondlikel kohtutel (okrožno sodišče). Menetluspool võib taotleda tasuta õigusabi õigusalase esindamise kujul ja menetluskulude tasumisest vabastamisena.
Kui ülalpidamiskohustuslane ei maksa elatist, võib lapse seaduslik esindaja või ülalpidamist saama õigustatud täiskasvanu esitada pädevale kohalikule kohtule täitmisavalduse. Täitmisavaldust aitavad koostada sotsiaalhoolekandekeskused, kohalikud kohtud, õigusnõustajad ning Sloveenia Vabariigi riiklik stipendiumi-, arengu-, puudetoetuste ja elatisfond.
Kui ülalpidamiskohustuslane ei maksa elatist, võib alaealise lapse seaduslik esindaja taotleda elatise maksmist Sloveenia Vabariigi riiklikust stipendiumi-, arengu-, puudetoetuste ja elatisfondist, kuid üksnes elatise suurust kindlaks määrava lõpliku ja täitmisele pööratava kohtuotsuse või kokkuleppe alusel ning tingimusel et seaduslik esindaja on ise edutult üritanud elatist sisse nõuda või esitanud välisriigis nõuetekohaselt koostatud nõude elatise sissenõudmiseks.
Elatisabi on õigus saada alla 18aastastel lastel, kes on:
Sloveenias alaliselt elavad Sloveenia Vabariigi kodanikud;
Sloveenias alaliselt elavad välisriigi kodanikud, kui rahvusvahelise lepingu või vastastikkuse põhimõtte alusel on nii ette nähtud.
Jah. Elatise kohta tehtud otsuste täitmisel osutab abi Sloveenia Vabariigi riiklik stipendiumi-, arengu-, puudetoetuste ja elatisfond, mis on määratud keskasutuseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 4/2009 kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes. Sloveenia Vabariigi riiklik stipendiumi-, arengu-, puudetoetuste ja elatisfond on määratud keskasutuseks ka vastavalt laste ja teiste pereliikmete elatise rahvusvahelise sissenõudmise Haagi konventsioonile ning edastus- ja vastuvõtuasutuseks vastavalt (New Yorgis sõlmitud) välisriigist ülalpidamise taotlemise ÜRO konventsioonile.
Sloveenia Vabariigi riiklik stipendiumi-, arengu-, puudetoetuste ja elatisfond (Javni štipendijski, razvojni, invalidski in preživninski sklad Republike Slovenije)
Faks: +386 1 4345 899
Veebisait: http://www.jpi-sklad.si/
Ei. Määruse (EÜ) nr 4/2009 artikli 55 kohaselt tuleb elatise sissenõudmise taotlused esitada selle liikmesriigi keskasutuse kaudu, kus on taotleja elukoht. See keskasutus edastab taotluse Sloveenia keskasutusele, st riiklikule stipendiumi-, arengu-, puudetoetuste ja elatisfondile.
Määrusega ei ole ette nähtud otsekontaktide loomist välisriigis elava taotleja ja riikliku stipendiumi-, arengu-, puudetoetuste ja elatisfondi kui keskasutuse vahel.
Teabe edastamisega tegeleb taotleja elukohaliikmesriigi keskasutus. Taotleja elukohaliikmesriigi keskasutus osutab vajalikku abi õigesti ja nõuetekohaselt koostatud taotluse esitamiseks Sloveenias elatise sissenõudmiseks ning edastab taotluse koos lisadega riiklikule stipendiumi-, arengu-, puudetoetuste ja elatisfondile, kes vaatab taotluse läbi, nõuab vajaduse korral lisateavet või paranduste tegemist ning esindab taotlejat Sloveenia kohtutes ja muudes asutustes algatatud täitemenetlustes.
Menetluskulude katteks on võimalik saada tasuta õigusabi. Tasuta õigusabi andmise kohta teeb otsuse piirkondliku kohtu esimees (tasuta õigusabi seaduse artikkel 2).
Tasuta õigusabi võib anda õigusnõustamiseks, õigusalaseks esindamiseks ja muude seaduses sätestatud õigusteenuste kasutamiseks õiguste kohtulikul kaitsmisel Sloveenia üld- ja erikohtutes, Sloveenia Vabariigi konstitutsioonikohtus ja kõigis asutustes, institutsioonides ja kõigi isikute puhul, kes on Sloveenias pädevad lahendama kohtuväliseid vaidlusi, ning kohtumenetluse kuludest vabastamise kujul (tasuta õigusabi seaduse artikkel 7).
Nimetatud seaduse kohaselt antakse tasuta õigusabi järgmistele isikutele: 1) Sloveenia kodanikud; 2) välisriigi kodanikud, kellel on Sloveenia alaline või ajutine elamisluba, ja Sloveenias seaduslikult elavad kodakondsuseta isikud; 3) teised välisriigi kodanikud vastastikkuse põhimõtte alusel või Sloveenia suhtes siduvates rahvusvahelistes lepingutes kindlaksmääratud tingimustel ja juhtudel; 4) avalikes huvides tegutsevad ja kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega asjaomasesse registrisse kantud mittetulunduslikud vabaühendused ja liidud vaidlustes, mis on seotud sellise avalikes huvides toimuva tegevusega või sellisel eesmärgil, milleks nad loodi; 5) muud isikud, kellele on Sloveenia suhtes siduva õiguse või rahvusvahelise lepinguga antud õigus saada tasuta õigusabi (tasuta õigusabi seaduse artikkel 10).
Isikud, kellel võib olla õigus saada tasuta õigusabi, võivad taotleda sellist abi mis tahes menetlusetapis. Tasuta õigusabi taotluse kohta otsuse tegemisel hinnatakse taotleja rahalist olukorda, samuti muude tasuta õigusabi seaduses sätestatud tingimuste täitmist (tasuta õigusabi seaduse artikkel 11).
Määruse artikli 46 kohaselt kohaldatakse vabastamist kõikidel juhtudel, kui elatise saaja nõue põhineb määruse artiklil 56 ja on seotud elatisega, mis tuleneb vanemate ja laste vahelistest suhetest ja millele on õigus alla 21aastastel isikutel.
Nõukogu määruse (EÜ) nr 4/2009 artikli 51 rakendamiseks ei ole meetmeid võetud.
Viimati uuendatud: 12/03/2020

matches: kohus kohus kohus kohus kohus Kohus Kohus kohus kohus Kohus kohus kohus kohus kohus kohus