text:
Chambers Global 2020 on taas tunnustanud LEADELL Pilv Advokaadibürood vaidluste lahendamises
19.02.2020 LEADELL
Chambers Global 2020 tunnustab Aivar Pilve kõrgeima kategooria advokaadina: „Aivar Pilv on hästi tuntud vaidluste lahendamise advokaat, kellel on lai kogemus paljude eri liiki vaidluste lahendamisel. Eriti kõrgelt tunnustatakse teda klientide esindamisel valge-kraede kuritegevuse asjades“ Chambers Global 2020 tunnustab Aivar Pilve kõrgeima kategooria advokaadina: „Aivar Pilv on hästi tuntud...
Vandeadvokaat Marko Pilv kaitses edukalt klienti kriminaalasjas
11.02.2020 LEADELL
Vandeadvokaat Marko Pilv kaitses edukalt klienti kriminaalasjas, milles klienti ja tema juhatuse liiget süüdistati kelmuse toimepanemises.
Pirkka-Marja Põldvere tunnustatud kui „Arbitration Future Leader 2020“
20.01.2020 LEADELL
Rahvusvaheline advokaatide tööd hindav kataloog Who’s Who Legal (WWL) koostöös ajakirjaga Global Arbitration Review (GAR) on tunnustanud Advokaadibüroo LEADELL Pilv partner Pirkka-Marja Põldveret kategoorias Arbitration Future Leaders 2020 ehk Tulevased Vahekohtumenetluse Liidrid 2020 (vt https://whoswholegal.com/pirkka-marja-poldvere).
Positiivne otsus “Savisaare” kohtumenetluses
14.01.2020 LEADELL
Harju Maakohtu tänase otsusega jõudis maakohtus lõpule nn Savisaare kriminaalasja arutamine, milles vandeadvokaadid Aivar Pilv ja Marko Pilv kaitsesid rahvusvahelist ärimeest Alexander Kofkinit. Kaitsealust süüdistati KarS § 298 lg 2 p 1 alusel korduvas altkäemaksu andmises E. Savisaarele. Maakohtu tänase otsusega lõpetas kohus A. Kofkini suhtes kriminaalasja mõistliku menetlusaja möödumise...
Pirkka-Marja Põldvere on lisatud EKTK soovitatud vahekohtunike nimekirja
06.09.2019 LEADELL
Eesti üks parimaid vahekohtumenetluse spetsialiste, partner Pirkka-Marja Põldvere on lisatud Eesti Kaubandus- Tööstuskoja (EKTK) Arbitraažikohtu poolt soovitatud vahekohtunike (arbiteride) nimekirja.
Pirkka-Marja Põldvere kommenteeris ÄP-le Riigikohtu otsust ettevõtte ülemineku kohta
03.09.2019 LEADELL
30.08.2019 ilmus ajalehes Äripäev artikkel „Tallink võttis hiigelvõlaga pankrotistuja riigikohtu pihtide vahele“, milles käsitles mh hiljutist Riigikohtu otsust ettevõtte ülemineku kohta.
Vandeadvokaat Marko Pilv kaitses edukalt klienti Tallinna Ringkonnakohtus kriminaalasjas
30.08.2019 LEADELL
Vandeadvokaat Marko Pilv kaitses edukalt klienti Tallinna Ringkonnakohtus kriminaalasjas, milles klienti ja tema juhatuse liiget süüdistati kelmuse toimepanemises. Prokurör vaidlustas varasema Pärnu Maakohtu õigeksmõistva otsuse.
Jaak Siimu kliendid mõisteti õigeks soodustuskelmusele kaasaaitamise süüdistuses
04.06.2019 LEADELL
Partner Jaak Siim esindas edukalt OÜ-d Monoliit ja selle juhatuse liiget Jaak Reinmetsa kriminaalasjas, kus neid süüdistati soodustuskelmusele kaasaaitamises. Pärnu Maakohus mõistis kõik süüdistatavad õigeks ning kuna põhikuritegu pole toime pandud, siis ei saa olla ka sellele kaasaaitamist, mida prokuratuur pani süüks Advokaadibüroo klientidele.
Marko Pilv saavutas kriminaalasjas kliendi õigeks mõistmise
22.05.2019 LEADELL
Vandeadvokaat Marko Pilv kaitses edukalt äriühingust klienti Pärnu Maakohtu menetluses olnud kriminaalasjas, milles klienti ja tema juhatuse liiget süüdistati suures ulatuses kelmuse toimepanemises.
15.05.2019 LEADELL
Partner Jaak Siim esindas edukalt endist Tööinspektsiooni teenistujat vaidluses, mis puudutas teenistusest vabastamise seaduslikkust. Tööinspektor leidis, et tema teenistusest vabastamisel koondamisega ei järgitud avaliku teenistuse seaduse nõudeid.
Pirkka-Marja Põldvere on Viinis esitletud raamatu kaasautor
24.04.2019 LEADELL
Aprilli keskel toimus Austrias Viinis järjekordne Willem C. Vis nimeline rahvusvahelise kaubandusõiguse ja arbitraaži harjutuskohtu võistlus, mis tõi traditsiooniliselt kokku üle tuhande vastavate valdkondade spetsialisti kogu maailmast. Eelkonverentsil avalikustati kaua salajas hoitud projekt: raamat „Finances in International Arbitration. Liber Amicorum Patricia Shaughnesy“.
LEADELL Pilv Advokaadibürooga liitus vandeadvokaat Raini Nõu
15.04.2019 LEADELL
Alates 15. aprillist 2019 töötab LEADELL Pilv Advokaadibüroos uus kolleeg, vandeadvokaat Raini Nõu. Tema peamised tegevusvaldkonnad on tsiviil- ja haldusõigus, nii klientide õigusalane nõustamine kui ka esindamine kohtumenetlustes.
Pirkka-Marja Põldvere – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja Arbitraažikohtu nõukogu liige
27.03.2019 LEADELL
LEADELL Pilv Advokaadibüroo partner ja vandeadvokaat Pirkka-Marja Põldvere on nimetatud Eesti Kaubandus-Tööstuskoja (EKTK) Arbitraažikohtu nõukogu liikmeks. Ettepaneku Pirkka-Marja Põldvere kui vahekohtumenetluse spetsialisti nimetamiseks nõukogu liikmeks tegi Eesti Advokatuur.
Kohus tegi õigeksmõistva otsuse Aivar Pilve kaitsealuse suhtes
26.03.2019 LEADELL
Tartu Maakohus mõistis 25.03.2019 otsusega õigeks Tartu endise abilinnapea Artjom Suvorovi korduvas altkäemaksu võtmises, altkäemaksu küsimises ja kelmuse katses süü tõendamatuse tõttu. Artjom Suvorovit kaitses kriminaalmenetluses vandeadvokaat Aivar Pilv.
Advokaadid Jaak Siim ja Aleksandr Tsemin saavutasid kliendi õigeksmõistmise Viru Maakohtus
15.03.2019 LEADELL
Vandeadvokaat Jaak Siim ja advokaat Aleksandr Tsemin esindasid klienti edukalt Viru Maakohtus arutatud kriminaalasjas, milles Eesti Energia Narva Elektrijaamade projektijuhina töötav kaitsealune oli antud kohtu alla seoses Auvere elektrijaama tuhaärastussüsteemis 2015. a juhtunud avariiga.
Chambers Global 2019 tunnustab Pirkka-Marja Põldvere koostöömeetodeid vaidluste lahendamisel
28.02.2019 LEADELL
Global Chambers 2019 tunnustab partner Pirkka-Marja Põldvere loovat lähenemist vaidlustele. Kliendid hindavad tema oskust „kuulata meie mõtteid ja siduda need tema poolt ettevalmistatavasse dokumenti“.
Aivar Pilv ja Urmas Kõrgesaar saavutasid õigeksmõistva otsuse Tartu Milliga seotud kriminaalasjas
26.02.2019 LEADELL
25.02.2019 kohtuotsusega rahuldas Tartu Ringkonnakohus Leonid Dulubi ja Priit Saare kaitsjate apellatsioonkaebused ning tühistas Tartu Maakohtu eelneva süüdimõistva otsuse süüdistuses teravilja vahendamise ja käibemaksupettusega tegelevasse kuritegelikku ühendusse kuulumises.
Chambers Global 2019 tunnustab Aivar Pilve „analüütilist lähenemist ja silmapaistvat esinemisoskust kohtus“
19.02.2019 LEADELL
LEADELL Pilv Advokaadibüroo on jätkuvalt üks vaidluste lahendamise valdkonna turuliidreid Eestis, leiab rahvusvaheline advokaadibüroosid hindav väljaanne Chambers Global 2019. Vandeadvokaat Aivar Pilve puhul on rõhutatud tema „analüütilist lähenemist ja silmapaistvat esinemisoskust kohtus“.
GLE: Pirkka-Marja Põldvere on parim vaidluste alternatiivse lahendamise advokaat Eestis
08.02.2019 LEADELL
Global Law Experts (www.globallawexperts.com) on tunnistanud LEADELL Pilv partneri ja vandeadvokaadi Pirkka-Marja Põldvere 2019. aasta parimaks vaidluste alternatiivse lahendamise advokaadiks Eestis.
Pirkka-Marja Põldvere esindas edukalt klienti alusetu nõude vaidlustamisel
16.01.2019 LEADELL
Käesolevas vaidluses maksis tööandja ainuosanik ja juhatuse liige aastaid osa töötasust töötajale mustalt, tehes oma isiklikult kontolt töötajale ülekandeid. Kui töötaja otsustas töölt ära minna, esitati temale ootamatu haginõue – maksta tagasi laenulepingust tulenev nõue.
Ringkonnakohus ei muutnud õigeksmõistvat otsust Aivar Pilve kliendi suhtes
21.12.2018 LEADELL
Tartu Ringkonnakohus ei rahuldanud prokuröri apellatsioonkaebust Viru Maakohtu õigeksmõistva otsuse tühistamiseks kahe kaevuri surmaga lõppenud tööõnnetuses. Prokurör esitas süüdistuse Enefit Kaevandused AS-ile ja tema kahele töötajale tegevuse (tegevusetuse) tõttu ja ettevaatamatusest kahe töötaja surma põhjustamises nende töökohal.
LEADELL Baltic Newsletter 3-2018
17.12.2018 LEADELL
In 2018 in Estonia a new Labour Dispute Resolution Act entered into force. This Newsletter is focusing on the more important amendments and also providing a comparison with the Latvian and Lithuanian law on labour dispute resolution.
Kohus nõustus Aivar Pilve kaebusega kahju hüvitamise nõude põhjendamatuse kohta summas 200 000 eurot
09.11.2018 LEADELL
Tallinna Ringkonnakohtu 07.11.2018 otsusega tühistati varasem maakohtu otsus süüdistavate süüdimõistmises KarS § 384 lg 1 järgi (maksevõime teadlik kahjustamine) ning süüdistatavate ja tsiviilkostja (advokaadibüroo kliendi) vastu esitatud hagi rahuldamiseks summas 200 000 eurot.
Kohaliku omavalitsuse juht mõisteti korruptsioonisüüdistustes lõplikult õigeks
11.10.2018 LEADELL
Sel nädalal jõustus Tartu Ringkonnakohtu 21.05.2018 otsus, millega mõisteti korruptsioonisüüdistustes õigeks pikaajaline Tartu vallavanem ja volikogu liige Aivar Soop. Ametiisikut süüdistati suures ulatuses toimingupiirangute rikkumises ja omastamises.
Ilmunud on Pirkka-Marja Põldvere kommentaarid Eesti vahekohtumenetluse õigusele
10.10.2018 LEADELL
35. Eesti õigusteadlaste päevade raames esitleti mahukat kolmeköitelist tsiviilkohtumenetluse seadustiku kommenteeritud väljaannet. LEADELL Pilv Advokaadibüroo partner Pirkka-Marja Põldvere (koos Ilona Nurmelaga) on kirjutanud kommentaarid lepitusmenetlust puudutavatele sätetele ja ligikaudu pooltele vahekohtumenetlust reguleerivatele paragrahvidele.
03.09.2018 LEADELL
Harju Maakohus tegi otsuse, millega jättis rahuldamata hageja nõude LEADELL Pilv Advokaadibüroo kliendi vastu, mis põhines väidetaval ettevõtte üleminekul. Kohus nõustus, et üksnes ärinimede sarnasus ja teatud vara üleminek algselt võlgnikult kolmandale isikule ei ole võrdsustatav ettevõtte üleminekuga.
Tambet Laasik ja Anneli Aab esindasid edukalt klienti osanike vahelises vaidluses
16.08.2018 LEADELL
Partner Tambet Laasik ja vandeadvokaat Anneli Aab viisid lõpule pikaajalise ja keerulise vaidluse Hotell Pärnu omanike Urmas Nisuma ja Ado Sepa vahel. Vaidlus hõlmas ligikaudu 20 erinevat menetlust, kestis kokku 5 aastat ning lõppes kompromissi saavutamisega.
Pirkka-Marja Põldvere esindas edukalt klienti juhatuse liikme vastutuse asjas
31.07.2018 LEADELL
Tartu Maakohus rahuldas LEADELL Pilv Advokaadibüroo kliendi hagi osaühingu endise juhatuse liikme vastu, mõistes temalt välja juhatuse liikme kohustuste rikkumisega äriühingule tekitatud kahju.
Anneli Aab esindas klienti edukalt Riigikohtus
17.07.2018 LEADELL
Vandeadvokaat Anneli Aab esindab kohtuvaidluses klienti Seeder Agri OÜ, kellele kuulus kasvava metsa raieõigus ning kes sõlmis selle võõrandamiseks lepingu. Kohtuvaidlus tekkis, kuna raieõiguse omandaja oli võõrandajale küll osaliselt selle eest ettemaksu tasunud, kuid raiet lepingus ettenähtud tähtaja jooksul ei teostanud.
11.06.2018 LEADELL
Partner Jaak Siim saavutas maksuvaidluses klienti esindades kohtumenetluse tulemusena Maksu- ja Tolliameti poolt tehtud maksuotsuse tühistamise enam kui 50% ulatuses. Esialgse maksuotsusega vähendas MTA kliendi sisendkäibemaksu 23 638,40 euro võrra ning suurendas tulumaksukohustust 32 269,39 euro võrra.
Aivar Pilv ja Marko Pilv kaitsesid edukalt Enefit Kaevandused AS-i
Viru Maakohus tegi 07.06.2018 õigeksmõistva otsuse Enefit Kaevandused AS-i ja tema töötajate suhtes süüdistuses Kars § 13 lg 1 ja 197 lg 3 järgi ehk tegevuse (tegevusetuse) tõttu ja ettevaatamatusest kahe töötaja surma põhjustamises nende töökohal.
Helsinki International Arbitration Day 2018
29.05.2018 LEADELL
24. mail 2018. a toimus Helsingis iga-aastane vahekohtu teemaline konverents Helsinki International Arbitration Day, kus LEADELL Pilv Advokaadibürood esindas partner ja vandeadvokaat Pirkka-Marja Põldvere.
Rahvusvaheline väljaanne „Legal 500“ tunnustab LEADELL Pilv advokaate
24.05.2018 LEADELL
Õigusteenuste turgu hindav väljaanne “Legal 500” omistas LEADELL Pilv Advokaadibüroole taaskord kõrgeima järgu tunnustused vaidluste lahendamise ja maksuõiguse valdkondades. Täiendavalt tunnustati bürood äriõiguse, ühinemiste ja omandamiste, kinnisvara- ja ehitusõiguse kategooriates.
Urmas Kõrgesaar ja Tambet Laasik kaitsesid edukalt endist Tartu vallavanemat
22.05.2018 LEADELL
Tartu Ringkonnakohtu 21.05.2018 otsusega mõisteti kõigis süüdistustes õigeks endine Tartu vallavanem Aivar Soop, keda süüdistati korruptsioonivastases seaduses sätestatud mitmete toimingupiirangute rikkumises ja valla kütusekaardiga tangitud autokütuse omastamises.
Pirkka-Marja Põldvere loengud Eesti Advokatuurile ja Tartu Ülikoolis
09.04.2018 LEADELL
Pirkka-Marja Põldvere koolitas Eesti Advokatuuri liikmeid teemal „Vahekohtumenetluse erisused kohtumenetlusest. Vahekohtunike sõltumatus ja erapooletus. Riigikohtu praktika.“ Oma ettekandes analüüsis Pirkka-Marja Põldvere, kas ja millised on vahekohtumenetluse eelised riikliku kohtumenetluse ees.
Chambers Global 2018: LEADELL Pilv on vaidluste lahendamises 1. järgu advokaadibüroo
01.03.2018 LEADELL
LEADELL Pilv Advokaadibüroo on jätkuvalt üks vaidluste lahendamise valdkonna turuliidreid Eestis, leiab rahvusvaheline advokaadibüroosid hindav väljaanne Chambers Global 2018. Advokaatidest on tunnustuse saanud juhtivpartner Aivar Pilv ja partner Pirkka-Marja Põldvere.
12.02.2018 LEADELL
Partner ja vandeadvokaat Urmas Kõrgesaar esindas edukalt klienti korruptsioonisüüdistustes. Prokuratuur süüdistas Tartu Valla Kommunaal OÜ ja Miljon Mõtet OÜ juhti Aigar Leppa korruptsioonikuritegudes ning hankedokumendi võltsimises ja võltsitud dokumendi kasutamises.
02.02.2018 LEADELL
Partner ja vandeadvokaat Pirkka-Marja Põldvere lahendas Eesti Kaubandus-Tööstuskoja Arbitraažikohtu reglemendi alusel ainsa vahekohtunikuna kahe Eesti äriühingu vahelise müügilepingust tuleneva vaidluse.
21.12.2017 LEADELL
Vandeadvokaadid Anneli Aab ja Aivar Pilv esindasid edukalt klienti kahju hüvitamise nõudes. Harju Maakohtu otsusega jäid kahju hüvitamise nõue summas 127 148,60 eurot ja jooksva viivise nõue rahuldamata.
Aivar Pilv ja Anneli Aab esindasid edukalt klienti mõjutaja vastutusel põhineva kahju hüvitamise nõude vaidlustamisel
03.11.2017 LEADELL
Vandeadvokaadid Aivar Pilv ja Anneli Aab esindasid klienti edukalt kohtuvaidluses, kus väidetavalt mõjutati juhatuse liiget äriühingule kahjulikku tehingut tegema, müües äriühingule kuuluva korteri alla turuhinna. Tallinna Ringkonnakohtu otsusega jäeti rahuldamata Zelluloosi Kinnisvara OÜ apellatsioonkaebus, millega nõuti kahju hüvitamist summas 127 148,60 eurot ja jooksvad viivised.
Vandeadvokaat Tambet Laasik esindas edukalt klienti pretsedenti loovas äriõiguslikus vaidluses
26.07.2017 LEADELL
Tambet Laasik esindab hotell Pärnu üht omanikku Urmas Nisumad vaidluses tema äripartneri Ado Sepa ja viimase kontrolli all oleva äriühinguga Linden Hotell OÜ. Tallinna Ringkonnakohus otsustas pärast ligikaudu neli aastat kestnud kohtumenetlust, et hotellis Pärnu majandav Linden Hotell OÜ peab hotelli valduse vabastama, ära andma hoone võtmed, kiipkaardid ja...
Vandeadvokaat Jaak Siim esindas edukalt ametnikku distsiplinaarmenetlust puudutavas kohtuvaidluses
20.06.2017 LEADELL
Advokaadibüroo partner Jaak Siim esindas Tööinspektsiooni inspektorit edukalt Tallinna Halduskohtus toimunud vaidluses inspektsiooniga, mis puudutas inspektsiooni peadirektori distsiplinaarmenetluse alustamise käskkirja õiguspärasust osas, millega ametnik kõrvaldati distsiplinaarmenetluse ajaks teenistusest. Ehkki distsiplinaarmenetlus lõpetati ametniku suhtes karistust määramata ja käskkiri kaotas seetõttu kohtumenetluse kestel kehtivuse inspektori teenistusest kõrvaldamist puudutavas osas, pidas kohus...
Tallinna Ringkonnakohus nõustus maakohtu otsusega rahuldada LEADELL Pilv vandeadvokaatide poolt esindatud Allan Kiili nõue Tallinna Sadama vastu
09.06.2017 LEADELL
Vandeadvokaadid Aivar Pilv ja Britta Oltjer esindasid Allan Kiili vaidluses Tallinna Sadama vastu. Tallinna Ringkonnakohtu tänase otsusega jäeti rahuldamata Tallinna Sadama apellatsioonkaebus ja muutmata maakohtu otsus, millega rahuldati A. Kiili hagi Tallinna Sadama vastu konkurentsikeelust tuleneva hüvitise saamise nõudes summas 24 779,76 eurot. Lisaks mõisteti maakohtu otsusega Tallinn Sadamalt A....
Vandeadvokaat Tambet Laasik esindas edukalt klienti Riigikohtus seoses lahendiga juhatuse liikme poolt tehtud tehingute kehtivuse hindamisel
28.04.2017 LEADELL
LEADELL Pilv Advokaadibüroo vandeadvokaat Tambet Laasik esindas edukalt klienti Riigikohtus kohtuasjas nr 3-2-1-26-17. Tegemist on põhimõttelise lahendiga juhatuse liikme poolt tehtud tehingute kehtivuse hindamisel. Riigikohus tühistas maa- ja ringkonnakohtu otsused ning saatis asja uueks arutamiseks samale ringkonnakohtule.
Partner Pirkka-Marja Põldvere esindas edukalt klienti töövõtulepingust tulenevas vaidluses
25.04.2017 LEADELL
Aprilli keskel lõppes ligi 3 aastat kestnud kohtuvaidlus töövõtulepingust tulenevas vaidluses, milles LEADELL Pilv klient (töövõtja) nõudis kohtu kaudu kokkulepitud tasu tehtud töö eest.
Vandeadvokaat Tambet Laasik ning jurist Irina Meldjuk kirjutavad ajakirjas „Raamatupidamisuudised“ teemal „Kauba riknemine, kadumine või puudujääk – kes vastutab?“.
18.04.2017 LEADELL
Ajakirja „Raamatupidamisuudised“ 2017. aasta 2. numbris ilmus vandeadvokaat Tambet Laasiku ning jurist Irina Meldjuki artikkel „Kauba riknemine, kadumine või puudujääk – kes vastutab?“. Artiklis käsitletakse õiguslikke ja tõenduslikke probleemkohti, mis tekivad kauba hävimise ja sellega kaasneva vastutusega.
LEADELL Pilv Advokaadibüroo advokaat Elin Uusväli esindas edukalt klienti lapse perekonnanime muutmise vaidluses
05.04.2017 LEADELL
LEADELL Pilv Advokaadibüroo advokaat Elin Uusväli koos advokaat Aleksandr Tseminiga esindasid Tallinna Ringkonnakohtu menetluses olnud kohtuvaidluses edukalt lapse isa. Tegemist oli vaidlusega, milles lapse isa esitas kohtule avalduse taotlemaks ainuotsustusõigust oma alaealise lapse perekonnanime muutmiseks. Avaldus oli esitatud tingituna olukorrast, kus lapse ema oli lapse sünni järgselt otsustanud ainuisikuliselt lapse...
31.03.2017 LEADELL
Partner Pirkka-Marja Põldvere selgitab täna Delfis, kuidas Riigikohus täpsustas juhatuse liikme vastutuse piire. 29. märtsil 2017. a otsuses leidis Riigikohus, et teatud juhtudel ulatub juhatuse liikme vastutus kümne aastani. Tavapäraselt kohaldub juhatuse liikme vastu esitatavale nõudele viieaastane aegumistähtaeg.
LEADELL Pilv vandeadvokaadid nimetati ICSID-i vahekohtunike ning lepitajate paneelide liikmeteks
Eesti Vabariik nimetas LEADELL Pilv partneri Pirkka-Marja Põldvere Rahvusvahelise Investeerimisvaidluste Lahendamise Keskuse (The International Centre for Settlement of Investment Disputes - ICSID) vahekohtunike paneeli liikmeks. ICSID-i lepitajate paneeli liikmeks nimetati LEADELL Pilv vandeadvokaat Ilmar-Erik Aavakivi. Mõlemad vandeadvokaadid on paneelide liikmeks nimetatud kuueks aastaks.
Partner Jaak Siim esindas edukalt klienti kohtuvaidluses, mis puudutas maakleritasu maksmise kohustust
22.02.2017 LEADELL
LEADELL Pilv Advokaadibüroo vandeadvokaat Jaak Siim esindas Viru Maakohtus ja Tartu Ringkonnakohtus edukalt kinnisvaramaakleri teenuseid osutavat klienti. Vaidlus keskendus küsimusele, kas kinnisvaramaakleril on õigus nõuda maakleritasu kostjalt, kes sõlmis korteri müügitehingu maakleri poolt leitud isikuga, kuid väidetavalt maakleri tegevusest sõltumatult. Nii Viru Maakohus kui ka Tartu Ringkonnakohus leidsid, et maakleri...
LEADELL Pilve vandeadvokaadid saavutasid edukad tulemused klientide esindamisel mõjutaja vastutusest tuleneva kahju hüvitamise nõudes
16.02.2017 LEADELL
Vandeadvokaadid Aivar Pilv ja Anneli Aab esindasid edukalt Harju Maakohtu tsiviilasjas 2-15-14781 nii väidetavat mõjutajat kui ka kasu saajat nende vastu esitatud kahju hüvitamise nõudes summas 127 148,60 eurot ja jooksva viivise nõudes. Tegemist oli vaidlusega, kus väidetavalt mõjutati juhatuse liiget äriühingule kahjulikku tehingut tegema, müües äriühingule kuuluva korteri alla...
LEADELL Pilv saavutas edukad tulemused, esindades Võru Maavalitsust hankevaidluses
14.02.2017 LEADELL
Võru Maavalitsus korraldas Võru Maakonnas bussiliiniveo avaliku teenindamise lepingu sõlmimiseks riigihanke. Erinevatel asjaoludel ei olnud võimalik lepinguga alustada õigel kuupäeval. Sellest tulenevalt kaalus Võru Maavalitsus, kas jätkata lepingut SEBE AS-ga (endise teenuse osutajaga) või sõlmida erakorralise erandliku meetmena otseleping Hansa Bussiliinid AS-iga. Võru Maavalitsus otsustas viimase valiku kasuks ning...
Vandeadvokaat Britta Oltjer esindas kohtuvaidluses edukalt AbeStock AS-i, Viimsi Kaubanduskeskus OÜ-d ja ABC Vara AS-i
07.02.2017 LEADELL
LEADELL Pilv Advokaadibüroo vandeadvokaat Britta Oltjer esindas Riigikohtus edukalt AbeStock AS-i, Viimsi Kaubanduskeskus OÜ-d ja ABC Vara AS-i. Tegemist oli vaidlusega, kus eelpool nimetatud kostjatelt nõuti solidaarselt 4,6 miljoni euro suuruse põhivõla ja samas suuruses viiviste tasumist.
“Kas ettenägematud ehitustööd on üksnes ehitaja risk?” kirjutavad vandeadvokaadid Britta Oltjer ja Epp Lumiste
01.02.2017 LEADELL
Vandeadvokaadid Britta Oltjer ning Epp Lumiste kirjutavad tänases Äripäevas, kuidas ehitushanke puhul ei saa alati (kohtu)vaidlusi välistada. Ehitustööde hankimisel võib isegi hoolikalt ja põhjalikult planeeritud hanke tulemusel sõlmitud lepingu täitmine tuua kaasa aja- ja ressursimahukaid (kohtu)vaidlusi. Kahjuks tuleb tõdeda, et kehtiva riigihangete seaduse (RHS) ja kohtupraktika valguses ei ole võimalik...
“Läbirääkimised ei näita mitte nõrkust, vaid tarkust”, kirjutab vandeadvokaat Pirkka-Marja Põldvere
18.01.2017 LEADELL
Kahjuks arvavad mõned inimesed ekslikult, et teise poolega läbirääkimine vähendab nende tähtsust ja väärtust, kirjutab täna Äripäevas vandeadvokaat Pirkka-Marja Põldvere. Miskipärast tuleb meie ärikultuuris pahatihti ette mõttetut jäikust partneritega suhtlemisel. Ikka ja jälle kuuleb klientide käest: ma lähen põhimõtteliselt kohtusse; ma ei kingi talle seda. Sellist suhtumist kohtab paraku ka...
Harju Maakohus rahuldas LEADELL Pilve vandeadvokaatide poolt esindatud Allan Kiili nõude Tallinna Sadama vastu
16.01.2017 LEADELL
Vandeadvokaadid Aivar Pilv ja Britta Oltjer esindasid edukalt Allan Kiili vaidluses AS-ga Tallinna Sadam. Kiil esitas hagi Tallinna Sadama vastu konkurentsikeelu kokkuleppest tuleneva hüvitise ja viivise nõudes. 16. jaanuari 2017. a kohtuotsusega rahuldas Harju Maakohus Kiili hagi, mõistes Tallinna Sadamalt Kiili kasuks välja hüvitise ja viivise ning jättes kõik...
Vandeadvokaadid Aivar Pilv ning Jaak Siim saavutasid maksukuriteo kriminaalasjas kaitsealuse osalise õigeksmõistmise
10.01.2017 LEADELL
Tallinna ringkonnakohtu 9. jaanuari 2017. a otsusega rahuldati osaliselt Henry Kallase kaitsjate vandeadvokaatide Jaak Siimu ja Aivar Pilve apellatsioonkaebus, tühistati osaliselt Harju Maakohtu 13. juuni 2016 süüdimõistev kohtuotsus ning kohtualune mõisteti õigeks KarS § 389¹ lg 2 järgi esitatud süüdistuses ehk maksuhaldurile andmete esitamata jätmises maksu- ja kinnipidamiskohustuse vähendamise...
Advokaat Aleksandr Tsemini artikkel “Ettevaatust! Kaubamärgi omanik võib vastutada ka kaubamärgi kasutaja kohustuste eest”
04.01.2017 LEADELL
Advokaat Aleksandr Tsemin selgitab Ärilehes avaldatud artiklis Riigikohtu otsust (kuupäevaga 21.12.2016 otsus nr 3-2-1-136-16), milles on antud juhised lahendamaks pikka aega valitsenud ebaselget olukorda seoses kaubamärgi omaniku ja selle kasutaja vastutusega teenuse tarbijale tekitatud kahju eest. Kuigi juriidiliselt on probleem sõnastatud keeruliselt, on lihtsustatult tegemist nö taksojuhtide kaasusega.
LEADELL Pilv saavutas edukad tulemused riigihanke eiramisega seotud kohtuasjas
21.12.2016 LEADELL
LEADELL Pilv Advokaadibüroo vandeadvokaat Epp Lumiste esindas klienti edukalt Tartu Halduskohtus. Nimelt esitas algselt klient (toitlustusteenust osutav ettevõte) Riigihangete Vaidluskomisjonile (VAKO) vaidlustuse, milles paluti tuvastada, et ühe Tartus tegutseva kooli sööklaruumide tasuta kasutamise leping on tühine osas, milles Tartu Linnavalitsus tellis toitlustusteenust vaidlustaja konkurent ettevõttelt, kuivõrd Tartu Linnavalitsus ei...
Vandeadvokaat Aivar Pilve edukas tulemus juhatuse liikme esindamisel
19.12.2016 LEADELL
Vandeadvokaat Aivar Pilv esindas Harju Maakohtu tsiviilasjas 2-14-18576 klienti (kostjat) tema vastu esitatud kahju hüvitamise nõudes summas 2,2 miljonit eurot. Nii Harju Maakohus kui ka Tallinna Ringkonnakohus jätsid hagi täielikult rahuldamata. Riigikohus ei võtnud kassatsioonkaebust menetlusse ja otsus on jõustunud.
Vandeadvokaat Marko Pilve artikkel “Advokaadi ja kliendi suhtluse pealtkuulamine on lubamatu”
14.12.2016 LEADELL
Taaskord sai avalikuks lugu sellest, kuidas ühes kriminaalasjas on selgunud, et uurimisorganid on teostanud jälitustegevust advokaadi suhtes, fikseerides tema kohtumise oma kliendiga ja jälgides advokaati ka peale kohtumise algust. Paraku on kurb tõsiasi, et selliseid juhtumeid, kus kriminaalasja toimikumaterjalide hulgas on jälitustegevuse käigus fikseeritud advokaadi ja kliendi vahelist kommunikatsiooni,...
Kriminaalasja materjalide lubamatu avaldamine enne kohtumenetlust
08.12.2016 LEADELL
Aleksandr Kofkini kaitsja vandeadvokaat Aivar Pilv pidas vajalikuks seoses ajalehes Postimees 6. detsembril 2016 avaldatud mahuka ülevaatega E. Savisaare jt kriminaalasjas kogutud tõenditest juhtida Postimehe ja ajakirjanduse tähelepanu kohtumenetluse ja õigusemõistmise üldpõhimõtetele, mida ei saa eirata.
Vandeadvokaadid Aivar Pilv, Jaak Siim ja Marko Pilv kaitsesid edukalt Tallinna linna ametnikke
23.11.2016 LEADELL
LEADELL Pilv Advokaadibüroo vandeadvokaadid Aivar Pilv, Jaak Siim ja Marko Pilv kaitsesid edukalt kokku nelja endist ja praegust Tallinna linna ametnikku nn varjatud valimisreklaamide kriminaalasjas, kus ametnikke kahtlustati linna eelarveliste vahendite omastamisele kaasaaitamises.
Vandeadvokaat Jaak Siim esindas klienti edukalt maksuvaidluses
09.11.2016 LEADELL
LEADELL Pilv Advokaadibüroo partner Jaak Siim esindas klienti edukalt Tartu Halduskohtu Tartu kohtumajas toimunud maksuvaidluses, mis puudutas osaühingu juhatuse liikmele äriühingu maksuvõla sissenõudmiseks tehtud vastutusotsuse õiguspärasust. Maksu- ja Tolliamet (MTA) tegi osaühingu endisele juhatuse liikmele vastutusotsuse summas ligikaudu 26 000 eurot, kuna leidis, et äriühingu käibe- ja tulumaksuvõlg tekkis põhjusel,...
Jaak Siimu artikkel „Sõiduki teisaldamine – kohane abinõu võlgniku vastu“ ajakirjas Raamatupidamisuudised
25.05.2016 LEADELL
Ajakirja Raamatupidamisuudised värskes numbris ilmus vandeadvokaat Jaak Siimu artikkel „Sõiduki teisaldamine – kohane abinõu võlgniku vastu“. Avalikkuses pälvis hiljuti tähelepanu Riigikohtu tsiviilkolleegiumi tänavu 23. märtsil tehtud otsus, milles kohus asus seisukohale, et parkimise korraldajal oli õigus teisaldada pargitud sõiduk, mille parkimise eest parkimisalale jäeti mitmeid kordi maksmata nii parkimistasu...
Elin Uusväli artikkel „Mida peaks teadma pärimise kohta“
03.05.2016 LEADELL
2. mail 2016 a. avaldati Delfi teemaveebis Elutark advokaat Elin Uusväli artikkel „Mida peaks teadma pärimise kohta“. Pärimisega seonduvaid küsimusi võib laias laastus jagada kaheks. Esiteks küsimused, mis tekivad pärandaja eluajal – kas, kuidas ja millist testamenti teha või sõlmida hoopis pärimisleping? Teiseks küsimused, mis tõusevad päevakorda, kui pärandaja...
Pirkka-Marja Põldvere esineb lektorina Eesti Juristide Liidu koolitusel „Vahekohtumenetlus: eeldused, läbiviimine ja tagajärjed“
05.04.2016 LEADELL
07. aprillil 2016 a. korraldab Eesti Juristide Liit Rahvusraamatukogu Nurgasaalis koolituse teemal „Vahekohtumenetlus: eeldused, läbiviimine ja tagajärjed“, mille viib läbi Advokaadibüroo Aivar Pilv partner/vandeadvokaat Pirkka-Marja Põldvere. Koolitusel annab Pirkka-Marja Põldvere ülevaate vahekohtumenetluse olemusest, arbitraaži läbiviimise eeldustest, selle olulisematest põhimõtetest ning tagajärgedest. Seminaril käsiteletakse ka vahekohtu otsuse siduvuse ja täitmisega...
Advokaadibüroo Aivar Pilv vandeadvokaadid esindasid edukalt Tallinna Ringkonnakohtus Alexander Kofkinit
26.01.2016 LEADELL
Advokaadibüroo Aivar Pilv vandeadvokaat Aivar Pilv esindas edukalt Tallinna Ringkonnakohtus Alexander Kofkinit. Advokaadibüroo meeskonnas tegid tööd ka vandeadvokaadid Pirkka-Marja Põldvere ja Marko Pilv. Tallinna Ringkonnaohus jättis 25. jaanuari 2016. a otsusega muutmata Harju Maakohtu 11. mai 2015. a otsuse, millega kohus rahuldas ettevõtja Alexander Kofkini hagi Kadri Paasi, Katariina...
Advokaadibüroo Aivar Pilv vandeadvokaadid esindasid klienti edukalt Riigikohtus
09.12.2015 LEADELL
Advokaadibüroo Aivar Pilv vandeadvokaadid Aivar Pilv ja Jaak Siim kaitsesid kriminaalasjas edukalt endist Tallinna Tehnikaülikooli professorit Madis Metsist ning Lanlab OÜ ainuosanikku ja juhatuse liiget Ain Langelit. Kõnesolevas kriminaalasjas kujunes keskseks süüdistatavate kohtu alla andmise seaduslikkuse küsimus, mille lahendamine Riigikohtus omas määravat tähendust asja lõpplahendile. Riigikohtu kriminaalkolleegium tegi 6....
Advokaadibüroo Aivar Pilv vandeadvokaadid esindasid tsiviilkohtumenetluses edukalt Argo Aderit
Advokaadibüroo Aivar Pilv vandeadvokaadid Aivar Pilv ja Marko Pilv esindasid edukalt tsiviilvaidluses Argo Aderit. Harju Maakohtu 08.12.2015. a otsusega jättis kohus rahuldamata Seesam Insurance AS hagiavalduse Argo Aderi vastu alusetult saadu tagastamise nõudes ning jättis kõik kostja menetluskulud hageja kanda. Seesam Insurance AS esitas 30. detsembril 2014. a hagiavalduse...
Pirkka-Marja Põldvere artikkel „Vandeadvokaat vahekohtutest: tarbijakaitse huvides ei tohiks äritegevust üle reguleerida“
12.11.2015 LEADELL
novembril 2015. a ilmus Delfi Ärilehe uudisteportaalis vandeadvokaat Pirkka-Marja Põldvere artikkel „Vandeadvokaat vahekohtutest: tarbijakaitse huvides ei tohiks äritegevust üle reguleerida“ Käesolevas artiklis vaidles vandeadvokaat Pirkka-Marja Põldvere vastu riigi võimalikule plaanile hakata täiendavalt reguleerima alaliselt tegutsevate vahekohtute (nt Eesti Kaubandus-Tööstuskoja Arbitraažikohus) asutamist ja reegleid. Autori seisukohalt ei peaks hakkama äritegevust...
Vandeadvokaat Pirkka-Marja Põldvere osaleb seadusloomes
30.10.2015 LEADELL
Justiitsministeerium on saatnud huvigruppidele välja vahekohtumenetlust puudutavate seaduste muutmise väljatöötamiskavatsuse (kättesaadav siin), milles on olulises osas lähtutud vandeadvokaat Pirkka-Marja Põldvere poolt Justiitsministeeriumi tellimusel tehtud vahekohtumenetluse regulatsiooni võrdlevast analüüsist (kättesaadav siin). Võimalike seadusemuudatuste laiem eesmärk on vähendada probleeme alaliselt tegutsevate vahekohtute ja nende otsuste otsetäidetavusega (näiteks Pealtnägijas kajastatud juhtumid), eriti...
Pirkka-Marja Põldvere ja Tambet Laasiku artikkel hagi tagamisest Eestis rahvusvahelises online õigusportaalis juris.de
26.06.2015 LEADELL
17. juunil 2015. a ilmus artikkel hagi tagamisest Eestis rahvusvahelises online õigusportaalis juris.de. Artikkel on kirjutatud saksa keeles, koosneb kahest osast ning tutvustab lugejale tsiviilkohtumenetluses hagi tagamise kohaldamise aluseid ning rakendatavaid abinõusid. Juris.de on rahvusvaheline õigusportaal, mis kajastab erinevate riikide õiguslikke regulatsioone. Juris on juba avaldanud tutvustavad artiklid hagi tagamisest...
Pirkka-Marja Põldvere artikkel „Õigusemõistmise Potjomkini küla?“
09.06.2015 LEADELL
8. juunil 2015. a ilmus Eesti Päevalehe veebiväljaandes vandeadvokaat Pirkka-Marja Põldvere artikkel „Õigusemõistmise Potjomkini küla?“ Artiklis selgitatakse vahekohtumenetlusega seonduvaid asjaolusid. Viimasel ajal on vahekohtuid meedias käsitletud kui „salakohtuid” ja vahekohtumenetlust kui „varjutatud õiglust luksushotellides”. Viidet „salakohtutele” mainiti ka 14. mai 2015. a Eesti Päevalehe artiklis „Euroopa Liidu ja USA...
Marko Pilve artikkel „Mida peab tegema ostja ja mida müüja, kui auto läheb rikki? Millal võib auto asendamist nõuda?“ Delfi teemaveebis Elutark
15.04.2015 LEADELL
14. aprillil 2015. a ilmus Delfi teemaveebis Elutark advokaat Marko Pilve artikkel „Mida peab tegema ostja ja mida müüja, kui auto läheb rikki? Millal võib auto asendamist nõuda?“. Artiklis selgitatakse muuhulgas kohtupraktikale tuginedes, kuidas peaks garantiiga uue auto soetanud autoomanik sõidukil puuduse ilmnemisel käituma ning millal on tal õigus...
Vandeadvokaat Pirkka-Marja Põldvere esineb seminaril „Vahekohtunike sõltumatus ja erapooletus väikeriikides“
09.04.2015 LEADELL
23 aprillil 2015. a toimub Eesti Rahvusraamatukogus lühiseminar teemal „Vahekohtunike sõltumatus ja erapooletus väikeriikides“, mida korraldab Young Arbitration Club Finland (YASF) Soomest ning advokaadibürood Aivar Pilv, Raidla, Lejins & Norcous, Lawin ja Varul Eestist. Seminari eesmärk on arutada paneeldiskussiooni vormis, kuidas on väikeriikides võimalik tagada rahvusvahelises mõistes vahekohtunike sõltumatus...

matches:
§ 298
kohus
Kohus
Kohus
§ 384
Kohus
§ 13
Riigikohus
Riigikohus
§ 389
Riigikohus
kohus
kohus
kohus


Maksu- ja Tolliameti e-teenuse keskkonnas elektroonilise asjaajamise tingimused ja kord, automaatselt antavate haldusaktide ja dokumentide loetelu ning riigi-, valla- ja linnaasutuste poolt elektrooniliselt esitatavate deklaratsioonide ja muude dokumentide nimekiri – Riigi Teataja
Maksu- ja Tolliameti e-teenuse keskkonnas elektroonilise asjaajamise tingimused ja kord, automaatselt antavate haldusaktide ja dokumentide loetelu ning riigi-, valla- ja linnaasutuste poolt elektrooniliselt esitatavate deklaratsioonide ja muude dokumentide nimekiri - sisukord
2 Maksu- ja Tolliameti e-teenuse keskkonnas elektroonilise asjaajamise tingimused ja kord
§ 2 Kasutaja autentimine
§ 4 E-teenuse keskkonna turvalisus
§ 5 Andmevahetus masin-masin liidese kaudu
§ 6 Andmete esitamine nende Maksu- ja Tolliametile kättesaadavaks tegemise kaudu
§ 7 Elektrooniliselt edastatava dokumendi vorming
3 Automaatselt antavate haldusaktide ja dokumentide loetelu
§ 8 Automaatselt antavate haldusaktide ja dokumentide loetelu
4 Riigi-, valla- või linnaasutuse poolt Maksu- ja Tolliametile elektrooniliselt esitatavate deklaratsioonide ja muude dokumentide nimekiri
§ 9 Riigi-, valla- või linnaasutuse poolt Maksu- ja Tolliametile elektrooniliselt esitatavate deklaratsioonide ja muude dokumentide nimekiri
§ 10 Teatamiskohustus
RT I, 15.03.2019, 37
Vastu võetud 14.03.2019 nr 15
Määrusega kehtestatakse Maksu- ja Tolliameti e-teenuse keskkonnas elektroonilise asjaajamise tingimused ja kord, automaatselt antavate haldusaktide ja dokumentide loetelu ning riigi-, valla- ja linnaasutuste poolt elektrooniliselt esitatavate deklaratsioonide ja muude dokumentide nimekiri.
2. peatükk Maksu- ja Tolliameti e-teenuse keskkonnas elektroonilise asjaajamise tingimused ja kord
§ 2. Kasutaja autentimine
(1) Füüsilise isiku e-teenuse keskkonda sisenemisel toimub isiku autentimine e-identimise vahendi sertifikaadi alusel.
(2) Maksu- ja Tolliameti e-teenuse keskkonnas toimub e-identimine järgmiste vahenditega:
1) ID-kaart;
2) mobiil-ID;
3) Smart-ID;
4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (ELT L 257, 28.08.2014, lk 73–114) alusel vastastikku tunnustatud e-identimise vahend.
(3) Maksu- ja Tolliametil on õigus e-teenuse keskkonna kasutajate autentimise võimaldamiseks sõlmida leping internetipanga teenuse osutaja või muu isikuga, kellel on:
1) tehnoloogilised võimalused ja võimekus talle üle antava ja tema infosüsteemis töötava tarkvara haldamiseks, mis võimaldab e-teenuse keskkonna kasutajal vahetada Maksu- ja Tolliametiga elektrooniliselt andmeid Maksu- ja Tolliameti ning autentimise teenust osutava isiku määratud tingimustel ja korras;
2) kohustus kontrollida e-teenuse keskkonna kasutajaga lepingu sõlmimisel tema isikusamasust.
(4) Autenditud kasutajana e-teenuse keskkonnas tehtud toimingud loetakse tehtuks e-teenuse keskkonna kasutaja nimel.
(1) Teise isiku esindamiseks e-teenuse keskkonnas peab e-teenuse keskkonna kasutajal olema esindamise õigus. Mitme isiku esindamise õiguse olemasolul valib esindaja e-teenuse keskkonda sisenemisel esindatava rolli, milles ta e-teenuse keskkonna sessiooni ajal viibida soovib.
(2) Ühise esindusõiguse korral peavad seaduslikud esindajad määrama esmakordsel sisenemisel e-teenuse keskkonnas vähemalt ühe esindaja, kes saab juriidilist isikut e-teenuse keskkonnas esindada.
(3) Esindatav isik on kohustatud esindaja volituste lõppemisel viivitamata peatama e-teenuse keskkonnas esindaja volitused e-teenuse keskkonna kasutamiseks või pöörduma selleks Maksu- ja Tolliameti teenindusse. Teenuste edasise kasutamise soovi korral tuleb anda volitus uuele esindajale.
§ 4. E-teenuse keskkonna turvalisus
(1) Kui e-teenuse keskkonda sisenenud kasutaja aktiivsust ei tuvastata 15 minuti jooksul, siis e-teenuse keskkonna sessioon aegub.
(2) E-teenuse keskkonna kasutajal on kohustus teavitada viivitamata Maksu- ja Tolliametit e-identimist võimaldavate vahendite kolmanda isiku valdusesse sattumisest, sattumise ohust või muust turvariskist.
(3) Kui on avastatud turvarisk või kui kasutaja on teavitanud oma e-identimise vahendi või selle parooli kadumisest, blokeerib Maksu- ja Tolliamet ajutiselt kasutaja juurdepääsu e-teenuse keskkonnale. E-teenuse keskkonna teenuste taasavamiseks peab kasutaja pöörduma Maksu- ja Tolliameti poole.
(4) Maksu- ja Tolliamet on kohustatud:
1) e-teenuse keskkonna kasutaja taotluse alusel tõkestama tema edasiste toimingute tegemise hiljemalt taotluse esitamise päevale järgneva päeva kella 12.00-ks;
2) lõpetama blokeeringu e-teenuse keskkonna kasutaja kirjaliku avalduse saamise päevale järgneva päeva kella 12.00-ks.
(5) Maksu- ja Tolliamet salvestab e-teenuse keskkonna kasutaja toimingud teenuse kasutamisel. Salvestatud teavet võib Maksu- ja Tolliamet kasutada e-teenuse keskkonna kasutaja tehtud korralduste tõendamiseks.
(6) Maksu- ja Tolliamet ei vastuta e-teenuse keskkonna häiretest või mittetöötamisest tulenevate otseste või kaudsete kahjude või muude tagajärgede eest, kui need on tingitud Maksu- ja Tolliametist mitteolenevatest põhjustest, nagu Maksu- ja Tolliameti tegevust oluliselt segavad elektrikatkestused, häired sideliinides ja loodusõnnetused, ning muudest ettenägematutest sündmustest.
§ 5. Andmevahetus masin-masin liidese kaudu
(1) Masin-masin liides on Maksu- ja Tolliameti pakutav andmevahetusteenus.
(2) Masin-masin liidese kasutamiseks tuleb isikul taotleda Maksu- ja Tolliametilt selleks vajaliku teenuse avamist.
(3) Andmevahetusel masin-masin liidese kaudu peab olema tuvastatav toimingu teinud füüsiline isik.
(4) Maksu- ja Tolliamet avaldab masin-masin liidese teenuse hooldusajad oma veebileheküljel.
(5) Andmevahetusele masin-masin liidese kaudu kohaldub käesoleva määruse §-des 3 ja 4 sätestatu.
§ 6. Andmete esitamine nende Maksu- ja Tolliametile kättesaadavaks tegemise kaudu
(1) Kokkuleppel Maksu- ja Tolliametiga võib esitatud andmetena käsitleda ka isiku infosüsteemis asuvaid andmeid, millele ta on taganud juurdepääsu Maksu- ja Tolliametile.
(2) Lõiget 1 kohaldatakse juhul, kui isiku infosüsteemis registreeritakse kõik andmete sisestused, muudatused ja kustutused koos viitega nende tegevuste täpse aja ja andmeid töödelnud isiku kohta.
§ 7. Elektrooniliselt edastatava dokumendi vorming
(1) Elektrooniliselt edastatava dokumendi vormingu nõuded ning andmete struktureerimis- ja paigaldusviisi dokumendis avaldab Maksu- ja Tolliamet oma veebileheküljel.
(2) Elektrooniliselt edastatavad dokumendid ja andmed tuleb edastada Maksu- ja Tolliameti veebileheküljel avaldatud vormingus. Andmete struktureerimis- ja paigutusviis dokumendis peab olema Maksu- ja Tolliametile infotehnoloogiliselt vastuvõetav, avatav ja töödeldav.
(3) Kui elektrooniliselt edastatav dokument ei vasta Maksu- ja Tolliameti veebileheküljel avaldatud vormingu nõuetele, loetakse failis sisalduv teave esitamata jäetuks.
3. peatükk Automaatselt antavate haldusaktide ja dokumentide loetelu
§ 8. Automaatselt antavate haldusaktide ja dokumentide loetelu
4. peatükk Riigi-, valla- või linnaasutuse poolt Maksu- ja Tolliametile elektrooniliselt esitatavate deklaratsioonide ja muude dokumentide nimekiri
§ 9. Riigi-, valla- või linnaasutuse poolt Maksu- ja Tolliametile elektrooniliselt esitatavate deklaratsioonide ja muude dokumentide nimekiri
(1) Riigi-, valla- või linnaasutus on kohustatud esitama Maksu- ja Tolliametile elektrooniliselt e-teenuse keskkonna kaudu järgmised dokumendid ja andmed:
1) tulu- ja sotsiaalmaksu ning kohustusliku kogumispensioni ja töötuskindlustuse maksete deklaratsioonid ja nende lisad;
2) käibedeklaratsioonid;
3) maamaksuseaduse § 5 lõikes 3 nimetatud andmed;
4) kohalike maksude seaduse alusel kehtestatud maksumäärused;
6) raskeveokimaksu seaduse § 9 lõigetes 2 ja 3 ning § 13 lõikes 3 nimetatud andmed;
7) keskkonnatasude seaduse § 332 alusel esitatud deklaratsioonide kohta andmed keskkonnatasu deklareerinud isiku kohta, samuti aruandeperioodi, keskkonnatasu liigi, keskkonnatasu summa ja selle jagunemise kohta riigieelarve ja kohaliku omavalitsuse üksuste eelarvete vahel.
§ 10. Teatamiskohustus
Riigi-, valla- või linnaasutus on kohustatud teavitama Maksu- ja Tolliametit e-teenuse keskkonna veebipõhiste rakenduste kasutamise võimaluste tekkimisest, muutumisest või lõppemisest viie kalendripäeva jooksul eelnimetatud sündmusest arvates, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
(1) Maksu- ja Tolliamet lõpetab senise e-teenuse keskkonna „E-maksuamet/e-toll” kasutajaga e-teenuse keskkonna kasutamise lepingu, teatades sellest e-teenuse keskkonna kaudu 30 kalendripäeva ette.
(2) Maksu- ja Tolliameti e-teenuse keskkonna kasutamine jätkub käesoleva määrusega kehtestatud korras.
Rahandusministri 19. detsembri 2002. a määrus nr 149 „Maksuhaldurile elektroonilisel teel esitatavate dokumentide vormingu- ja allkirjanõuded ning muud elektroonilisele teabevahetusele esitatavad nõuded maksumenetluses ja riigi-, valla- ning linnaasutuste poolt elektroonilisel teel esitatavate deklaratsioonide ja muude dokumentide nimekiri” tunnistatakse kehtetuks.
Määrus jõustub 2019. aasta 26. aprillil.


Marko Rätsep versus Riigi Maksuamet - Raamatupidaja
Marko Rätsep versus Riigi Maksuamet
Haldusasi nr 3-629/2002
Tallinn, 07.06.2002
Tallinna Halduskohtu kohtunik Hurma Kiviloo vaatas 24.05.2002. a. avalikul
kohtuistungil läbi Marko Rätsep’a kaebuse Riigi Maksuameti 06.02.2002. a. otsuse
nr 58 tühistamise nõudes.
kaebuse esitaja Marko Rätsep ja tema esindaja Heldur Raig,
vastustaja Riigi Maksuameti esindaja Mari Miil.
Juures oli sekretär Kaire Lorents.
Tallinna Füüsiliste Isikute Maksuamet (edaspidi TFIMA), kontrollides füüsilisest
isikust ettevõtja (edaspidi FIE) Marko Rätsepa, registrikood 10202147, 1998-2000. a.
tulumaksu tasumise õigsust, tegi talle 01.11.2001 ettekirjutuse nr 4-04/14.3356,
millega kohustas isikut maksukorralduse seaduse (edaspidi MKS) § 12 lg 2 ja § 19
alusel ilmuma 08.11.2001 kell 11.00 maksuhalduri juurde selgituste andmiseks ning
esitama 1998-2000. a. tulude ja kuludega seotud dokumendid ning pangakontodel
liikumiste andmed nimetatud perioodil (tl 11).
Kontrollides M. Rätsepa tulumaksu ja sotsiaalmaksu tasumise õigsust, tegi TFIMA
talle 13.11.2001 ettekirjutuse nr 4-04/04/14.3538, millega kohustas isikut MKS § 12
lg 2 ja § 19 lg 1 ja 3 alusel esitama sõlmitud lepingud ja lepingu lisad 15. novembriks
2001 (tl 12). Selle ettekirjutuse tühistas TFIMA M. Rätsepa kaebuse (tl 19)
läbivaatamisel oma 28.12.2001 otsusega nr 4-04/5.6850 (tl 15).
Samasugustel asjaoludel tegi TFIMA 30.11.2001 M. Rätsepale MKS § 12 lg 2 ja § 19
lg 1 ja 3 alusel ettekirjutuse nr 4-04/14.3964, millega kohustas teda esitama:
1. Kust või kelle käest on saadud raha, et teha aastatel 1998-2000
sularahasissemakseid pangakontodele vastavalt ettekirjutuse lisale (märkida
nimi, aadress, isikukood, telefon, vastata kuupäevade lõikes).
2. Mis teenuste eest on kaebaja pangakontodele laekunud raha vastavalt
ettekirjutuse lisale (märkida nimi, aadress, isikukood, telefon, vastata
kuupäevade lõikes).
3. Teenuste osutamise lepingud ja eespooltoodud selgitusi tõendavad lepingud
ja nende lisad.
Ettekirjutus kuulus täitmisele 07. detsembriks 2001 (tl 13).
M. Rätsep esitas TFIMA 30.11.2001 ettekirjutuse peale kaebuse (tl 17), mille
lahendamisel tegi Maksuamet (edaspidi MA) 06.02.2002 otsuse nr 58, jättes kaebuse
rahuldamata (tl 7).
04.03.2002 esitas M. Rätsep Tallinna Halduskohtule kaebuse MA ülalnimetatud
otsuse tühistamiseks (tl 3-6). 24.04.2002 määrusega võttis kohus kaebuse menetlusse
(tl 30). MA postitas 13.05.2002 kohtule kirjaliku seletuse kaebuse kohta, milles
palus jätta kaebus rahuldamata (tl 35-37).
Protsessiosaliste põhjendused
Kaebuse esitaja M. Rätsep leiab kaebuses, et ta on 08.11., 12.11. ja 14.11.2001
esitanud TFIMA revidendile Ester Laanemäele kogu oma raamatupidamise
dokumentatsiooni aastate 1998-2000 kohta. Akti dokumentatsiooni kontrollimise
kohta kaebajale siiani esitatud ei ole, mistõttu on arusaamatu MA veendumus, et
kaebaja ei ole esitanud kogu raamatupidamise dokumente. Osundades MKS § 17 lg-le
3 märgib kaebaja, et MA on jätnud tähelepanuta kaebaja protesti õiendi alusel
teostatud raamatupidamise dokumentide võetuse üle. MA on suvaliselt ja laiendavalt
tõlgendanud RPS. RPS § 40 ei saa kehtida kassapõhist raamatupidamisarvestust
pidavale FIE-le. RPS § 2 lg 7 ega ükski teine selle seaduse säte ei keela füüsilisest
isikust ettevõtjal koostamast oma raamatupidamise sise-eeskirju. Kaebaja vaidlustas
TFIMA nõude esitada seletused 1998-2000 isiklikule pangakontole tehtud sularaha
maksete kohta, kuna ära on võetud kogu nimetatud perioodi hõlmav raamatupidamise
dokumentatsioon, millele toetudes ja viidates saab maksukohustuslane õigeid seletusi
anda. Nimetatud perioodil ei kasutanud kaebaja eraldi ainult ettevõtlusega seotud
pangaarveid. Sularaha saamist ja väljamakseid, mis on seotud kaebaja ettevõtlusega,
on kirjeldatud päevaraamatus, mis asub TFIMA valduses. Pangakontode väljavõte ei
ole tulu saamise tõendamise algdokument käesolevas kaasuses. Osundades RPS §-
dele 7 ja 8 leiab kaebaja, et teenuse osutamise lepingud ei ole RPS § 8 nõuetele vastav
algdokument ja kaebajal ei lasu kohustust neid säilitada. Kaevatud otsus ei tulene
seadusest ja rikub kaebaja objektiivseid ja subjektiivseid õigusi. Ebaseadusliku
raamatupidamise dokumentatsiooni võetuse tõttu ei saa kaebaja kasutada oma
seaduslikkiu õigust ja kohustust täiendavate selgituste andmiseks.
Vastustaja MA peab kaebust põhjendamatuks. MA-le on arusaamatu, millist akti ei
ole kaebaja saanud, kuna kontroll kaebaja suhtes ei ole lõppenud ja seega ei ole talle
ka kontrollakti tutvustatud. Vaidlustatud ettekirjutuses on toodud, milliseid
dokumente MKS § 19 lg 1 p 3 alusel soovib maksuhaldur täiendavalt saada. MKS ei
näe ette maksuhalduri õiendile esitatud protesti menetlemist. Kaebuse esitaja ei ole
esitanud sellekohast kaebust halduskohtule, antud juhul on vaidlustatud konkreetne
ettekirjutus. Maksuhalduri toimingu kohta tehtud märkused on asjakohatud.
Kaebajapoolne RPS tõlgendamine on meelevaldne ja vastuolus seaduse mõttega. RPS
§ 2 lg 6 sätestab ammendavalt sätted, mida FIE ei ole kohustatud järgima. Seadusest
tuleneb üheselt kohustus järgida RPS § 40.
Kuna kaebajale oli täpselt teada, milliste ülekannete ja vastavate lepingute kohta
soovitakse teavet, oli tal võimalik ettekirjutus täita, olenemata sellest, et osa
raamatupidamisdokumente oli maksuhalduri valduses. Osundades RPS §-le 8 on MA
seisukohal, et kuna lepingud ja arved kajastavad ja kinnitavad majandustehingu
toimumist, tuleb neid lugeda raamatupidamise algdokumentideks RPS tähenduses.
Kohtu seisukoht ja põhjendused
Kohus, kuulanud ära menetlusosaliste seletused, uurinud asjakohaseid õigusnorme ja
asjas kogutud tõendeid ning hinnanud kõiki tõendeid nende kogumis ja vastastikuses
seoses, on seisukohal, et M. Rätsepa kaebus on põhjendamatu ja see tuleb jätta
Kontrollides kaevatud haldusakti õiguspärasust peab kohus andma hinnangu ka
haldusaktile, mille peale esitatud kaebuse lahendamisel on käesolevas asjas
vaidlustatud haldusakt (MA otsus) vastu võetud, kuigi seda aluseks olnud haldusakti
ennast (ettekirjutust) ei ole kohtus eraldi vaidlustatud.
16.12.1993 vastu võetud MKS § 14 lg 2 kohaselt on maksuhaldur kohustatud
kontrollima maksude tasumise õigsust, määrama seaduses sätestatud juhtudel
tasumisele kuuluvad maksusummad ja intressid jne. MKS § 12 lg 2 kohustab
maksumaksjat andma maksuhaldurile teavet vastavalt sellele seadusele,
maksuseadustele ning muudele õigusaktidele. Tulenevalt MKS § 17 lg-st 1
maksuhalduri ametnikul on õigus talle maksuhalduri keskasutuse peadirektori,
kohaliku asutuse direktori või nende asetäitjate poolt antud volituse alusel
kontrollida muu hulgas FIE kõiki dokumente, mis on vajalikud maksumaksja
maksude tasumise või maksude kinnipidamise õigsuse kontrollimiseks, tema poolt
tasumisele või kinnipidamisele kuuluva maksusumma määramiseks või maksuvõla
sissenõudmiseks, samuti teha kaupade, materjalide ja muu vara ning tehtud tööde ja
osutatud teenuste inventuure ja ülemõõtmisi. MKS § 19 lg 1 p 3 kohaselt on
maksuhalduril maksumaksja maksude tasumise õigsuse kontrollimiseks või
tasumisele kuuluva maksusumma määramiseks õigus nõuda maksumaksjalt või
maksu kinnipidajalt sellekohase ettekirjutusega dokumentide esitamist, mis sisaldavad
maksude tasumise õigsuse kontrollimiseks või tasumisele kuuluva maksusumma
määramiseks vajalikke andmeid. Osundatud sätete eesmärk on anda maksuhaldurile
võimalus kontrollida maksudeklaratsioonis esitatud andmete õigsust, st avastada
võimalikke vigu, maksuseaduste rikkumisi ja nõuda sisse vähemmakstud
maksusummad.
TFIMA 30.11.2001 ettekirjutus on tehtud MKS § 12 lg 2 ja § 19 lg 1 p 3 alusel
TFIMA direktori poolt, seega asjakohasel õiguslikul alusel ja ettekirjutuse tegemiseks
pädeva isiku (MKS § 15 lg 1) poolt. Antud juhul on vaidlus aga selles, kas
maksuhaldur oli õigustatud nõudma täiendavaid selgitusi ja lepinguid olukorras, kus
FIE oli väidetavalt kõik temal olemasolevad raamatupidamisdokumendid juba
TJIMA-le andnud ja kus FIE pidas raamatupidamisarvestust kassapõhiselt.
Seonduvalt eelnevaga on vaidlus ka selles, kas M. Rätsepale laienes RPS §-s 40
sätestatu ja kas leping on käsitatav raamatupidamise algdokumendina.
RPS § 2 lg-st 1 tuleneb, et see seadus laieneb käesoleva paragrahvi lg-tes 2-8
sätestatud erisusi arvestades muu hulgas kõigile Eestis registreeritud FIE-dele. Sama
paragrahvi lg 6 (redaktsioon enne 01.01.2002) kohaselt äriregistrisse kantud FIE ei
ole kohustatud täitma RPS § 19, § 22 lg 2 p-s 3, § 24 lg-tes 1 ja 2 esitatud nõudeid.
Õige on MA väide, et antud sättes on ammendavalt loetletud need RPS sätted, millest
juhindumine ei ole ühelegi FIE-le kohustuslik. RPS § 2 lg 7 sätestab täiendavalt, et
FIE, kelle eelneva majandusaasta realiseerimise netokäive ei ületanud
käibemaksuseaduses maksukohustuslasele MA-s kohustuslikuks registreerimiseks
kehtestatud määra, korraldab oma raamatupidamisarvestust ja –aruandlust vastavalt
selle seaduse §-dele 1-8, § 14 lg-tele 1 ja 3, §-le 15, § 17 lg-le 1 ning rahandusministri
poolt kehtestatud juhenditele. Poolte vahel ei ole vaidlust selles, et M. Rätsepa näol on
tegemist RPS § 2 lg-s 7 tähendatud FIE-ga. Järelikult, kuna M. Rätsep pidi oma
raamatupidamisarvestust ja –aruandlust korraldama muu hulgas vastavalt RPS §-dele
1-8, mille hulgas on ka § 2 lg 6, siis ei ole tal mingit alust väita, et ta ei pidanud
juhinduma RPS §-s 40 sätestatust – seaduseandja ei ole selle sätte täitmisvajadust
välistanud. Osundatud paragrahvi lg 1 kohaselt raamatupidamise algdokumente peab
raamatupidamiskohustuslane säilitama 7 aastat, vastavalt lg-le 2
raamatupidamisregistreid, lepinguid, raamatupidamise aruandeid ja muid
äridokumente, mis on vajalikud majandustehingute rekonstrueerimiseks revideerimise
käigus (kirjavahetus deebitoridega, krediitide saamiseks esitatavad äriplaanid jne)
tuleb aga sälitada 10 aastat. RPS § 8 lg 1 kohaselt raamatupidamisarvestuse
algdokument on majandustehingu toimumist kinnitav tõend, milles peavad olema
selles sättes loetletud rekvisiidid (dokumendi nimetus ja number, tehingu sisu ja alus,
tehingu arvnäitajad jms). Seega vastab leping kui arve alusdokument täielikult
raamatupidamise algdokumendi tunnustele. Et lepingute säilitamise tähtaeg on aga
eraldi välja toodud - 10 aastat -, siis ei olnud millegagi põhjendatud M. Rätsepa poolt
oma raamatupidamise sise-eeskirjades (ta ei pidanud neid eeskirju isegi koostama,
kuigi võis) sätestada, et maksumaksjal on kohustus lepinguid säilitada vaid kuni 6
kuud peale majandusaasta lõppu (tl 17) ja lepinguid mitte säilitada. Neil asjaoludel oli
TFIMA õigustatud nõudma tehingute tegeliku majandusliku sisu tuvastamiseks nii
täiendavate selgituste kui ka asjassepuutuvate lepingute esitamist. Olgu veel märgitud,
et TFIMA eelnevat analoogilist 13.11.2001 ettekirjutust ei tühistatud mitte seetõttu, et
ettekirjutuses esitatud nõue oleks olnud alusetu, vaid seetõttu, et kaebajale oli
ekslikult antud ettekirjutuse täitmiseks liiga lühike tähtaeg (tl 15, 19).
Et kohus on tuvastanud, et TFIMA ettekirjutus on seaduslik ja see ei riku ega piira M.
Rätsepa õigusi (haldusaktiga ei ole kaebuse esitajale ebaseaduslikult pandud
kohustusi ja koormisi ega kitsendatud tema õigusi), siis ei saa kaebaja õigusi rikkuda
ka MA otsus, millega loeti ettekirjutus põhjendatuks ja jäeti see jõusse.
Asja materjalidest nähtuvalt MA 06.02.2002 otsus nr 58 on tehtud juhindudes MKS §
38 (lg 1 sätestab otsuse tegemiseks 30päevase tähtaja, arvates kaebuse saamise
päevale järgnevast päevast, ning lg 2 annab MA-le õiguse teha kaebuse lahendamisel
otsus jätta vaidlustatud haldusakt jõusse, see muuta või tühistada) ja § 40 (sätestatakse
nõuded kaebuse lahendamisel tehtud otsusele) sätetest. Kaevatud otsus on kohtu
arvates nende nõuetega täielikult kooskõlas ning tehtud tähtaegselt ja selleks pädeva
ametiisiku (MA peadirektor) poolt. Kohus on seisukohal, et otsus on motiveeritud
õiguslikult ja faktiliselt, käsitletud on kõiki M. Rätsepa kaebuses tõstatatud küsimusi.
Otsuse vormilise külje osas poolte vahel tegelikult ei olegi vaidlust. MA ei ole RPS-t
vääralt tõlgendanud. Seega on tegemist õiguspärase haldusaktiga, mille tühistamiseks
puudub alus. Kohus peab vajalikuks märkida, et kuna M. Rätsepa kaebus MA-le oli
esitatud konkreetse ettekirjutuse peale ja MKS (VIII peatükk, sh § 35) ei näegi ette
võimalust kaevata MA-le maksuhalduri kohaliku asutuse toimingute peale, siis jättis
MA oma otsuses õigustatult tähelepanuta kaebaja väited temalt
raamatupidamisdokumentatsiooni “vaatamata protestile õiendi alusel teostatud
võetuse kohta”. Ka käesolevas kohtukaebuses on vaidlustatud üksnes MA otsus, mitte
TFIMA toimingud, mistõttu kõik sellekohased kaebaja väited on antud haldusasjas
asjassepuutumatud.
Kohus, arvestades eeltoodut ning juhindudes HKMS § 26 lg 1 p-st 6, § 31 lg-test 1, 4
ja 5 ja § 92 lg-st 1,
1. Jätta Marko Rätsep’a kaebus täielikult rahuldamata ja M. Rätsepa kohtukulud
tema enda kanda.
2. Käesoleva kohtuotsuse peale võib 30 päeva jooksul, arvates selle avalikult
teatavaks tegemisest 07.06.2002, esitada apellatsioonkaebuse Tallinna
Ringkonnakohtule Tallinna Halduskohtu kaudu, tingimusel, et 10 päeva jooksul,
arvates 07.06.2002, teatatakse apellatsioonkaebuse esitamisest kirjalikult Tallinna
Halduskohtule. Teadet ei ole vaja esitada, kui apellatsioonkaebus esitatakse
nimetatud 10päevase tähtaja jooksul.
Hurma Kiviloo
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2005/08/11/marko-ratsep-versus-riigi-maksuamet


text:
Eelotsusetaotlus – Määrus (EÜ) nr 1370/2007 – Avaliku reisijateveoteenuse osutamine raudteel ja maanteel – Artikkel 5 – Teenuste riigihankelepingute sõlmimine – Artikli 5 lõige 2 – Otseleping – Mõiste „sõltuv teenusepakkuja“ – Asutus, kes teostab sarnast kontrolli – Artikli 8 lõige 2 – Üleminekukord – Otselepingu tähtaja lõppemine
Liidetud kohtuasjades C‑350/17 ja C‑351/17,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Consiglio di Stato (Itaalia kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) 6. aprilli 2017. aasta otsustega esitatud eelotsusetaotlused, mis saabusid Euroopa Kohtusse 12. juunil 2017, menetlustes,
koosseisus: seitsmenda koja president T. von Danwitz neljanda koja presidendi ülesannetes, kohtunikud K. Jürimäe, C. Lycourgos, E. Juhász (ettekandja) ja C. Vajda,
– Mobit Soc. cons. arl, esindajad: avvocato P. L. Santoro, avvocato A. Bianchi, avvocato M. Siragusa, avvocato P. Merlino ja avvocato M. Malena,
– Autolinee Toscane SpA, esindajad: avvocato M. Lombardo, avvocato G. Mazzei ja avvocato G. Morbidelli,
– Regione Toscana, esindajad: avvocato L. Bora, avvocato L. Caso, avvocato S. Fidanzia ja avvocato A. Gigliola,
– Régie Autonome des Transports Parisiens (RATP), esindajad: avvocato S. Macchi di Cellere ning avocat P. Delelis ja avocat E. Morgan de Rivery,
– Prantsuse valitsus, esindajad: D. Colas, P. Dodeller, E. de Moustier ja C. David,
– Portugali valitsus, esindajad: L. Inez Fernandes, M. Figueiredo ja P. Leitão,
– Euroopa Komisjon, esindajad: G. Gattinara ja W. Mölls,
olles 25. oktoobri 2018. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
1 Eelotsusetaotlused käsitlevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT 2007, L 315, lk 1), tõlgendamist.
2 Taotlused esitati esiteks Mobit Soc. cons. arl, kes on mitut transpordisektoris tegutsevat ettevõtet ühendav üksus, ja Regione Toscana (Toscana maakond, Itaalia) vahelise vaidluse ning teiseks Autolinee Toscane SpA ja Mobit vahelise vaidluse raames, mille ese on hankemenetluse teel kohaliku ühistranspordi teenuste kontsessioonilepingu sõlmimine Autolinee Toscanega.
3 Määruse nr 1370/2007 põhjendus 31 kõlab järgmiselt:
„Kuna pädevad asutused ja avaliku teenuse osutajad vajavad aega käesoleva määruse sätetega kohandumiseks, tuleks sätestada üleminekukord. Pidades silmas avaliku teenindamise lepingute järkjärgulist sõlmimist vastavalt käesoleva määruse sätetele, peaksid liikmesriigid esitama komisjonile eduaruande kuue kuu jooksul pärast üleminekuperioodi esimese poole lõppu. Komisjon võib nimetatud aruannete alusel soovitada kohaseid meetmeid.“
4 Selle määruse artiklis 2 „Mõisted“ on sätestatud:
a) „avalik reisijatevedu“ – üldist majandushuvi pakkuvad reisijateveoteenused, mida osutatakse avalikkusele mittediskrimineerivalt ja pidevalt;
c) „kohalik pädev asutus“ – mis tahes pädev asutus, kelle territoriaalne pädevusala ei hõlma kogu riiki;
f) „ainuõigus“ – õigus, millega antakse ühele avaliku teenuse osutajale õigus teatud avalike reisijateveoteenuste osutamiseks teataval liinil, teatavas võrgus või teatavas piirkonnas, välistades sealjuures mis tahes teise võimaliku teenusepakkuja;
i) „avaliku teenindamise leping“ – üks või mitu õiguslikult siduvat õigusakti, mis kinnitavad kokkulepet pädeva asutuse ja avaliku teenuse osutaja vahel, mille kohaselt avaliku teenuse osutajale tehakse ülesandeks avaliku teenindamise kohustusest tulenevate avaliku reisijateveoteenuste haldamine ja osutamine; liikmesriigi õigussüsteemist olenevalt võib lepinguks olla ka pädeva asutuse poolt vastuvõetud otsus:
– eraldiseisva õigusakti või eeskirja kujul, või
– nii, et see otsus sisaldab tingimusi, mille korral pädev asutus võib osutada teenuseid ise või teha see ülesandeks sõltuvale teenusepakkujale;
5 Viidatud määruse artikli 3 „Avaliku teenindamise lepingud ja üldeeskirjad“ lõikes 1 on sätestatud:
„Kui pädev asutus otsustab valitud teenusepakkujale anda avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest ainuõiguse ja/või määrata ükskõik millise hüvitise, peab ta seda tegema avaliku teenindamise lepingu raames.“
6 Määruse nr 1370/2007 artikli 4 „Avaliku teenindamise lepingute ja üldeeskirjade kohustuslik sisu“ lõigetes 3 ja 4 on sätestatud:
„3. Avaliku teenindamise lepingute kestus on piiratud ega ületa kümmet aastat [....] bussiteenuste puhul […].
4. Arvestades varade amortiseerumist, võib vajadusel pikendada avaliku teenindamise lepingu kestust maksimaalselt 50% võrra, kui avaliku teenuse osutaja poolt antavad vahendid on avaliku teenindamise lepinguga hõlmatud reisijateveoteenuste osutamiseks vajalike põhivahenditega võrreldes olulised ning need on seotud valdavalt selle lepinguga hõlmatud reisijateveoteenustega.
Kui seda õigustavad eripärasest geograafilisest asendist tulenevad kulud, võib lõikes 3 määratletud avaliku teenindamise lepingute kestust pikendada äärepoolseimates piirkondades maksimaalselt 50%.
Kui seda õigustab varade amortiseerumine seoses erakorraliste investeeringutega infrastruktuuri, veeremisse või sõidukitesse ning kui avaliku teenindamise leping on sõlmitud ausa võistleva pakkumismenetluse teel, võib avaliku teenindamise leping olla pikema kestusega. Kõnealusel juhul läbipaistvuse tagamiseks esitab pädev asutus komisjonile ühe aasta jooksul pärast lepingu sõlmimist avaliku teenindamise lepingu ja selle pikemat kestust õigustavad elemendid.“
7 Selle määruse artiklis 5 „Avaliku teenindamise lepingute sõlmimine“ on sätestatud:
2. Kui see ei ole siseriikliku õigusega keelatud, võib iga kohalik pädev asutus, olenemata sellest, kas tegemist on avalikku integreeritud reisijateveoteenust osutava üksiku asutuse või asutuste rühmaga, otsustada, kas osutada avalikku reisijateveoteenust ise või sõlmida avaliku teenindamise otselepingud õiguslikult eraldiseisva üksusega, kelle üle kohalik pädev asutus või asutuste rühma korral vähemalt üks kohalik pädev asutus teostab kontrolli, mis on sarnane tema enda osakondade üle teostatava kontrolliga. Juhul kui kohalik pädev asutus teeb sellise otsuse, kohaldatakse järgmist:
a) selleks, et määratleda, kas kohalik pädev asutus teostab sellist kontrolli, tuleb arvesse võtta selliseid tegureid nagu pädeva asutuse esindatuse tase teenusepakkuja haldus-, juht- või järelevalveorganites, teenusepakkuja põhikirjas esinevad sellekohased andmed, omandisuhe, pädeva asutuse tegelik mõju ja kontroll teenusepakkuja strateegiliste ja üksikute juhtimisotsuste üle. Kooskõlas ühenduse õigusega ei ole käesoleva lõike tähenduses kontrolli tuvastamiseks kohustuslik nõue, et pädeval riiklikul asutusel (eelkõige avaliku ja erasektori partnerluse korral) oleks 100% omandiõigus, tingimusel, et valdav avaliku sektori mõju on olemas ja et kontrolli võib tuvastada muude kriteeriumite põhjal;
b) käesoleva lõike kohaldamise tingimuseks on, et sõltuva teenusepakkuja ja iga üksuse, kelle üle sellel teenusepakkujal on kasvõi minimaalne mõju, avaliku reisijateveoga seotud tegevus toimub kohaliku pädeva asutuse haldusterritooriumil, olenemata väljuvatest liinidest või selle tegevuse muudest kõrvalelementidest, mis sisenevad naabruses asuva kohaliku pädeva asutuse territooriumile, ning et nad ei osale väljaspool kohaliku pädeva asutuse haldusterritooriumi korraldatavates pakkumismenetlustes avaliku reisijateveoteenuse osutamise kohta;
8 Nimetatud määruse artiklis 8 „Üleminekusätted“ on sätestatud:
„1. Avaliku teenindamise lepingud reisijateveo kohta sõlmitakse vastavalt käesoleva määrusega sätestatud eeskirjadele. Teenuselepingud või teenuste riigihankelepingud nagu defineeritud [Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT 2004, L 134, lk 1; ELT eriväljaanne 06/07, lk 19)] või [Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ, ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT 2004, L 134, lk 114; ELT eriväljaanne 06/07, lk 132)] avaliku reisijateveoteenuse osutamise osas bussi või trammiga sõlmitakse kooskõlas nimetatud direktiivides sätestatud menetlustega, kui selliseid lepinguid ei sõlmita nimetatud direktiivides määratletud kontsessioonilepingute kujul. Kui lepingud sõlmitakse kooskõlas direktiividega 2004/17/EÜ või 2004/18/EÜ, ei kohaldata käesoleva artikli lõikeid 2–4.
4. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võivad pädevad asutused lõikes 2 osutatud üleminekuperioodi teisel poolel pakkumiskutse teel sõlmitavate lepingute puhul välistada nende teenusepakkujate osalemise, kes ei suuda tõendada, et käesoleva määruse kohaselt sõlmitud avaliku teenindamise lepingu alusel nende poolt osutatud avaliku transpordi teenuste maksumus moodustab vähemalt poole kõikide avaliku transpordi teenuste maksumusest, mille eest neile makstakse hüvitist või millele neil on ainuõigus. Sellist välistamist ei kohaldata nende teenusepakkujate suhtes, kes osutavad teenuseid, mille pakkumine korraldatakse. Selle kriteeriumi rakendamisel ei võeta arvesse artikli 5 lõikes 5 osutatud erandkorras sõlmitud avaliku teenindamise lepinguid.
Asjaomased pädevad asutused teavitavad komisjoni oma kavatsusest seda sätet rakendada hiljemalt kaks kuud enne pakkumiskutse avaldamist.“
9 Määruse nr 1370/2007 artikli 12 kohaselt jõustus määrus 3. detsembril 2009.
10 Määrust nr 1370/2007 muudeti 24. detsembril 2017 jõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta määruse (EL) 2016/2338 (ELT 2016, L 354, lk 22) artikli 1 punkti 9 alapunktiga a, kuid see muudatus ei kuulu siiski põhikohtuasjas kohaldamisele. Määruse nr 1370/2007 artikli 8 lõike 2 muudetud redaktsioonis on sätestatud:
„Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist:
i) kohaldatakse artiklit 5 avaliku teenindamise lepingute sõlmimisele reisijateveoteenuste jaoks maanteel ja muudel rööbasteedel kui raudtee, nagu metroo või trammid, alates 3. detsembrist 2019;
11 Itaalia 19. novembri 1997. aasta seadusandliku dekreedi nr 422 maakondadele ja kohalikele omavalitsustele ülesannete ja kohustuste andmine kohaliku ühistranspordi valdkonnas vastavalt 15. märtsi 1997. aasta seaduse nr 59 artikli 4 lõikele 4 (decreto legislativo n. 422 – Conferimento alle regioni ed agli enti locali di funzioni e compiti in materia di trasporto pubblico locale, a norma dell’articolo 4, comma 4, della legge 15 marzo 1997, n. 59; GURI nr 287, 10.12.1997, lk 4) artikli 18 lõikega 1 välistatakse niivõrd kui võimalik maakondliku ja kohaliku veoteenuste tellimine otselepingutega, kuna sellised lepingud vähendavad enamasti turu läbipaistvust ja tõhusust, ning sätestab seetõttu, et teenuslepingute kestus ei või ületada üheksat aastat ning need peavad vastama säästlikkuse ja tõhususe kriteeriumidele.
12 Viidatud seadusandliku dekreedi artikli 18 lõige 2 piirab sama eesmärki järgides selliste üksuste osalemist hankemenetlustes, kellega on varem sõlmitud otselepinguid, ja lubab neil hankemenetluses osaleda üksnes juhul, kui need üksused täidavad määruse nr 1370/2007 artiklis 5 ja artikli 8 lõikes 3 nimetatud põhimõtteid.
13 Nimetatud seadusandliku dekreedi artikli 18 lõike 2 punkti A alapunkt a näeb ette, et „[ä]riühingud ja nende emaettevõtjad, samasse kontserni kuuluvad äriühingud ja tütarettevõtjad, kellega on Itaalias või välisriigis sõlmitud lepingud, mis ei vasta [määruse nr 1370/2007] artiklile 5 koostoimes artikli 8 lõikega 3 ja mis kehtivad kauem kui 3. detsembrini 2019, ei saa osaleda üheski teenuste hankemenetluses, isegi juba algatatud menetluses. Seda välistamist ei kohaldata ettevõtjate suhtes, kellega on sõlmitud leping hankemenetluse esemeks oleva teenuse tellimiseks“.
14 Toscana maakond algatas 5. oktoobril 2013. aasta Euroopa Liidu Teatajas avaldatud hanketeatega hankemenetluse eesmärgiga sõlmida kontsessioonileping oma territooriumil kohalike ühistransporditeenuste osutamiseks. Kõnealusest hanketeatest selgub, et kontsessiooni kestus pidi olema 108 kuud ning selle ese pidi olema bussidega ühistransporditeenuse osutamine aastas 90 000 000 km ulatuses (koos 20% varieerimisvõimalusega).
15 Toscana maakond saatis pakkumuse esitamise ettepanekud kahele ainsale üksusele, kes olid ilmutanud menetluses osalemise vastu huvi, st Mobitile ja Autolinee Toscanele.
16 Mobit on Itaalia ettevõtjate ühendus, mis ühendab mitut transpordisektoris tegutsevat ettevõtet.
17 Euroopa Kohtule edastatud kohtutoimikust nähtub, et Itaalias asuv Autolinee Toscane on tütarettevõtja, mis kuulub 100% ulatuses RATP Dev SA-le ja RATP Dev Italia Srl-ile, ning neid äriühinguid kontrollib täielikult Régie Autonome des Transports Parisiens (RATP). RATP on avalik-õiguslik asutus, mille on asutanud ja mida kontrollib Prantsuse riik, kelle ülesandel ta alates 1948. aastast käitab transpordivõrke ja -liine Île-de-France’i piirkonnas (Prantsusmaa). Prantsusmaal RATP-ga sõlmitud ühistransporditeenuste lepingu, mis kehtis põhikohtuasja asjaolude toimumise ajal, tähtaja lõpuks on määratud 31. detsember 2039.
18 Toscana maakond tegi 24. novembril 2015 esialgse otsuse tunnistada Autolinee Toscane edukaks pakkujaks kõnealuses ühistransporditeenuste kontsessiooni hankes. Lõplik otsus sõlmida temaga hankeleping tehti 2. märtsil 2016.
19 Mobit esitas 15. aprillil 2016 nimetatud lõpliku hankeotsuse peale kaebuse Tribunale amministrativo regionale della Toscanale (Toscana maakonna halduskohus, Itaalia). Oma kaebuses vaidlustas Mobit hankemenetluse õiguspärasuse, väites esiteks, et Autolinee Toscane osalemine hankemenetluses oli õigusvastane ja selle äriühingu esitatud pakkumuses esinevad puudused, ning teise võimalusena esitas ta väite, et kogu menetlus oli õigusvastane.
20 Autolinee Toscane esitas vastukaebuse, milles palus jätta hankemenetlusest kõrvale Mobiti pakkumus. RATP astus menetlusse Autolinee Toscane nõuete toetuseks.
21 Tribunale amministrativo regionale della Toscana (Toscana maakonna halduskohus) 28. oktoobri 2016. aasta otsusega rahuldati nii Mobiti kaebus kui ka Autolinee Toscane vastukaebus ja tühistati hankeotsus, kuna kummagi üksuse esitatud pakkumused ei vastanud hanke-eeskirjades kindlaks määratud tingimustele.
22 Nii Mobit kui ka Autolinee Toscane esitasid selle kohtuotsuse peale apellatsioonkaebuse Consiglio di Statole (Itaalia kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu, Itaalia).
23 Mobit väitis oma apellatsioonkaebuses muu hulgas, et edukaks tunnistamise otsus on vastuolus määruse nr 1370/2007 artikli 2 punktidega b ja j, artikli 5 lõikega 2 ja artikli 8 lõikega 3.
24 Täpsemalt tõi Mobit esile, et Autolinee Toscane oleks tulnud hankemenetlusest kõrvaldada määruse nr 1370/2007 artikli 5 lõike 2 punktide b ja d alusel, kuna teda kontrollib RATP, keda omakorda kontrollib Prantsuse riik, kellega on sõlmitud otseleping Île-de-France’is veoteenuste osutamiseks. Seetõttu leiab Mobit, et RATP tuleb liigitada temaga Prantsusmaal sõlmitud ühistransporditeenuste otselepingute tõttu „sõltuvaks teenusepakkujaks“ viidatud sätete tähenduses. Selle seisundi tõttu ei või RATP, nii nagu kõik muud üksused, kelle üle tal on valitsev mõju, sealhulgas Autolinee Toscane, osaleda avaliku reisijateveoteenuste hankemenetlustes väljaspool Ile-de-France’i piirkonda.
25 Leides, et tema menetlustes olevate kohtuvaidluse lahendamiseks on vaja tõlgendada määruse nr 1370/2007 sätteid, otsustas Consiglio di Stato (Itaalia kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
1. Kas [määruse nr 1370/2007] artikli 5 lõiget 2 (eelkõige mis puudutab selle [sätte] punktides b ja d sõltuvale teenusepakkujale sätestatud keeldu osaleda väljaspool avaliku reisijateveo korraldamiseks pädeva asutuse haldusterritooriumi korraldatavates (extra moenia) hangetes)] tuleb kohaldada ka otselepingutele, mis on sõlmitud enne selle määruse jõustumist?
2. Kas avalik-õigusliku juriidilise isiku, kellega riiklik asutus on sõlminud otselepingu kohaliku veoteenuse osutamiseks, võib teoreetiliselt kvalifitseerida „sõltuvaks teenusepakkujaks“ selle määruse tähenduses ja võimaliku eesmärgi analoogia alusel sisetehinguid käsitleva kohtupraktikaga, juhul kui nad on organisatoorselt ja kontrolli seisukohast otseselt seotud ning viimati nimetatu kapitali esindab (täielikult või osaliselt, viimasel juhul koos teiste avalik-õiguslike asutustega) riik ise?
3. Kas [määruse nr 1370/2007] kohaldamisalasse kuuluvate teenuste tellimiseks otselepingu sõlmimise korral kujutab tõsiasi, et pärast seda asutab see riiklik asutus avalik-õigusliku haldusasutuse, kellel on asjaomaste teenuste korraldamise volitused (kusjuures kontsessiooni andmise volitused jäävad ikka ainult riigile), ja see asutus ei teosta mingit „sarnast kontrolli“ isiku üle, kellega teenuste osutamise otseleping on sõlmitud, endast asjaolu, mille tõttu jääb kõnesolev lepingu sõlmimine väljapoole määruse artikli 5 lõike 2 kohaldamisala?
4. Kas asjaolu, et sõlmitud otselepingu esialgne tähtaeg ületab 30-aastast tähtaega, mis lõpeb 3. detsembril 2039 [tähtpäev, mis tuleneb määruse nr 1370/2007 jõustumise kuupäevast], kujutab endast siiski asjaolu, mille tõttu on see otselepingu sõlmimine vastuolus põhimõtetega, mis on sätestatud selle määruse artiklis 5 koostoimes selle artikli 8 lõikega 3, või tuleb asuda seisukohale, et kõikidel õiguslikel eesmärkidel parandab selle mittevastavuse automaatselt lepingu kestuse vähendamine seadusest lähtuvalt (ex lege) (artikli 8 lõige 3) selle 30-aastase tähtajani?“
Taotlus suulise menetluse uuendamiseks
26 Euroopa Kohtu kantseleisse 11. jaanuaril 2019 saabunud dokumendis palus Mobit teha vastavalt Euroopa Kohtu kodukorra artiklile 83 määrus suulise menetluse uuendamiseks.
27 Oma taotluse põhjenduseks viitab Mobit sellele, et komisjon algatas menetluse Prantsuse Vabariigi suhtes seoses Prantsusmaa selle seaduse, mis reguleerib RATP-ga sõlmitud Île-de-France’i ühistranspordi lepingu lõppemist, võimaliku vastuoluga määruse nr 1370/2007 artikli 8 lõikega 3. Lisaks nähtub kolmest kirjast, mis RATP saatis komisjonile selles menetluses, mis seejärel lõpetati, et komisjon oli veendunud, et määruse nr 1370/2007 artikli 8 lõikes 3 ette nähtud 30-aastane tähtaeg oli möödunud enne, kui ta esitas oma kirjalikud seisukohad Euroopa Kohtule käesolevas eelotsusemenetluses. Mobit väidab sisuliselt, et määruse nr 1370/2007 artikli 8 lõike 3 sellisel tõlgendusel on käesolevale kohtuasjale oluline mõju, mistõttu peaks Euroopa Kohus seda asjaolu hindama.
28 Vastavalt kodukorra artiklile 83 võib Euroopa Kohus igal ajal, olles kohtujuristi ära kuulanud, uuendada määrusega menetluse suulise osa, eelkõige kui ta leiab, et tal ei ole piisavalt teavet või kui pool on pärast suulise osa lõpetamist esitanud uue asjaolu, millel on otsustav tähtsus Euroopa Kohtu lahendile, või kui asja lahendamisel tuleks tugineda argumendile, mille üle pooled või Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikud ei ole vaielnud.
29 Käesoleval juhul ei ole tegemist sellise olukorraga. Esiteks võisid käesolevas menetluses osalenud pooled nimelt esitada nii menetluse kirjalikus kui ka suulises osas õiguslikud asjaolud, mida nad pidasid asjakohasteks eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimustele vastamiseks, sealhulgas seoses määruse nr 1370/2007 artikli 8 lõike 3 tõlgendamisega. Teiseks ei saa väidetavat asjaolu, et komisjon toetas muu menetluse raames selle sätte teistsugust tõlgendust kui see, mis on esitatud käesolevas asjas, pidada selliseks, millel võib olla otsustav mõju otsusele, mille tegemist on Euroopa Kohtult käesolevas asjas palutud.
30 Euroopa Kohus leiab, et pärast kohtujuristi ära kuulamist on tal piisavalt teavet eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimustele vastamiseks ja et pooled on kõigi käesoleva asja lahendamiseks vajalike argumentide üle vaielnud.
31 Järelikult tuleb suulise menetluse uuendamise taotlus rahuldamata jätta.
32 Eelotsusetaotlusest nähtub, et põhikohtuasjas kõne all olev menetlus on seotud Toscana maakonna ühistransporditeenuste kontsessioonilepingu sõlmimisega. Selleks algatati hankemenetlus Euroopa Liidu Teatajas 5. oktoobril 2013 avaldatud hanketeatega ja see lõpetati 2. märtsi 2016. aasta lõpliku otsusega sõlmida hankeleping Autolinee Toscanega. Asjaomane menetlus kuulub määruse nr 1370/2007 materiaalsesse kohaldamisalasse.
33 Oma kaebuses nimetatud hankeotsuse peale väitis Mobit nii esimese astme kui ka apellatsioonikohtus, et hankemenetlus oli määruse nr 1370/2007 artikli 5 lõiget 2 silmas pidades ebaseaduslik, sest selles osales Autolinee Toscane.
34 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu esitatud küsimustest nähtub, et need põhinevad eeldusel, et RATP-ga sõlmiti otseleping ja et Autolinee Toscane on täielikult RATP kontrolli all, ja kui need asjaolud peavad paika, siis võivad need seada kahtluse alla kõnealuse hankeotsuse kooskõla määruse nr 1370/2007 artikli 5 lõike 2 punktidega b ja d. Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib ka teada, kas selle määruse artikkel 5 on kohaldatav sellisele hankemenetlusele, millega on tegemist põhikohtuasjas.
35 Selles osas tuleb meelde tuletada, et järjepidevast kohtupraktikast nähtub, et ELTL artiklis 267 ette nähtud liikmesriikide kohtute ja Euroopa Kohtu vahelise koostöö raames on Euroopa Kohtu ülesanne anda liikmesriigi kohtule tarvilik vastus, mis võimaldaks viimati nimetatul poolelioleva kohtuasja lahendada. Seda arvestades tuleb Euroopa Kohtul talle esitatud küsimused vajaduse korral ümber sõnastada. Peale selle võib Euroopa Kohus arvesse võtta neid liidu õigusnorme, millele liikmesriigi kohus ei ole oma küsimuses viidanud (1. veebruari 2017. aasta kohtuotsus Município de Palmela, C‑144/16, EU:C:2017:76, punkt 20 ja seal viidatud kohtupraktika).
36 Samas olgu märgitud, et käesoleva kohtuasja raames tuleb enne eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimusi uurida määruse nr 1370/2007 artikli 5 ratione temporis kohaldatavust, et tuvastada, kas sellest artiklist oli kohustatud lähtuma või mitte selline pädev kohalik omavalitsus, nagu käesoleval juhul Toscana maakond, kes algatas 5. oktoobril 2013 sellise teenuste riigihankemenetluse, mis kuulub oma eseme tõttu määruse nr 1370/2007 materiaalsesse kohaldamisalasse, ja kes lõpetas selle menetluse 2. märtsil 2016 lõpliku hankeotsusega. Sellele küsimusele vastamiseks tuleb hinnata määruse nr 1370/2007 artikli 8 lõike 2 esimeses lõigus esitatud üleminekukorra kohaldatavust.
37 Määrus nr 1370/2007 jõustus selle artikli 12 kohaselt 3. detsembril 2009, see tähendab enne, kui algatati hankemenetlus ühistransporditeenuste kontsessioonilepingu sõlmimiseks kui ka enne, kui tehti põhikohtuasjas käsitletav hankeotsus.
38 Samas on selle määruse artikli 8 „Üleminekusätted“ lõike 2 esimeses lõigus sätestatud, et lepingute sõlmimine avaliku veoteenuse osutamiseks maanteel peab olema määruse artikliga 5 vastavuses alates 3. detsembrist 2019.
39 Nagu kohtujurist oma ettepaneku punktis 37 märkis, on määruse nr 1370/2007 artikli 8 lõike 2 esimeses lõigus selgelt sõnastatud, et selle sättega kehtestatakse kümneaastane üleminekuperiood alates selle määruse jõustumisest kuni 2. detsembrini 2019, mille jooksul ei ole liikmesriikide pädevad asutused maanteedel ühistranspordi teenuste osutamiseks kontsessioonilepingu sõlmimisel kohustatud veel selle määruse artiklit 5 järgima. Nimelt hõlmavad määruse nr 1370/2007 artikli 8 lõikes 2 kasutatud sõnad „lepingute sõlmimine“ otsust sõlmida mõne äriühinguga leping avaliku veoteenuse osutamiseks raudteel või maanteel, olenemata asjaolust, et selle lepingu tähtaeg võib olla hilisem üleminekuperioodi lõppemise tähtajast, tingimusel et peetakse kinni määruse nr 1370/2007 artikli 4 lõigetes 3 ja 4 ette nähtud eeskirjadest lepingu kestuse piiride kohta.
40 Niisiis võib pädev asutus teha kõnealuse üleminekuperioodi ajal lõpliku edukaks tunnistamise otsuse, ilma et ta peaks järgima määruse nr 1370/2007 artiklis 5 sätestatud eeskirju.
41 Seda tõlgendust kinnitab selle määruse põhjendus 31, millest nähtub ühetimõistetavalt, et liidu seadusandja arvates oli vaja sätestada üleminekukord, sest pädevad asutused ja avaliku teenuse osutajad vajasid enne määruse nr 1370/2007 jõustumist aega selle sätetega kohandumiseks.
42 Sama käib määruse nr 1370/2007 ettevalmistavate materjalide kohta. Niisiis, nõukogu ja Euroopa Parlamendi 20. juuli 2005. aasta määruse, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel (KOM(2005) 319 (lõplik)), muudetud ettepanekus soovitas komisjon näha ette, et nelja või viie aasta jooksul selle määruse jõustumisest peavad pädevad asutused sõlmima pooled veolepingutest, lähtudes nende maksumusest, vastavalt sellele määrusele. Määruse nr 1370/2007 artikli 8 lõike 2 sõnastusest, mille liidu seadusandja lõpuks heaks kiitis, nähtub, et otsustades selle määrusesätte lõppverisoonis nimetatud kvantitatiivse viite ära jätta, eelistas ta anda liikmesriikidele teatud paindlikkuse selle määruse artikli 5 kohaldamisel üleminekuperioodi jooksul.
43 Käesoleva kohtuotsuse punktis 40 esitatud tõlgendust kinnitab ka asjaolu, mida kohtujurist tuletas meelde oma ettepaneku punktis 49, et komisjon tegi 30. jaanuaril 2013 ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust nr 1370/2007 riigisiseste raudtee-reisijateveoteenuste turu avamise osas (COM(2013) 28 final), mille eesmärk oli piirata määruse nr 1370/2007 artikli 8 lõike 2 ulatust nii, et 2. detsembril 2019 lõppevat kümneaastast üleminekuperioodi kohaldatakse üksnes selle määruse artikli 5 lõikele 3, mis puudutab pädevate asutuste kohustust korraldada hankemenetlus, ja kõik muud selle artikli 5 sätted oleksid kohaldatavad kohe.
44 Määruse nr 1370/2007 muutmisel määrusega 2016/2338 liidu seadusandja seda ettepanekut siiski arvesse ei võtnud. Nimelt on määruse nr 1370/2007 artikli 8 lõike 2 esimese lõigu esimeses lauses, mida muudeti käesoleva kohtuotsuse punktis 10 viidatud määrusega 2016/2338, sätestatud, et „artiklit 5 [kohaldatakse] avaliku teenindamise lepingute sõlmimisele reisijateveoteenuste jaoks maanteel ja muudel rööbasteedel kui raudtee, nagu metroo või trammid, alates 3. detsembrist 2019“.
45 Niisiis ilmneb neist asjaoludest, et määruse nr 1370/2007 artikli 8 lõike 2 esimese lõigu esimeses lauses ette nähtud üleminekukorra ulatus ja tähtaeg jäid samaks. Seega hõlmab kõnealune üleminekukord tõepoolest kõiki selle määruse artikli 5 sätteid.
46 Veel olgu märgitud, et liikmesriik võib määruse nr 1370/2007 artiklit 5 kohaldada siiski varem, kui ta võtab selle määruse artikli 8 lõike 2 esimese lõigu teises lauses ette nähtud meetmeid vastavuse järkjärguliseks saavutamiseks artikliga 5.
47 Samas ei olnud see nii põhikohtuasjas käsitletaval juhtumil hankemenetluse algatamise kuupäeval, nagu kinnitasid kohtuistungil Toscana maakond ja Itaalia valitsus.
48 Lisaks ei anna määruse nr 1370/2007 artikli 8 lõike 2 esimeses lõigus ette nähtud üleminekukord pädevatele asutustele piiramatut õigust määrata maanteel reisijateveo teenuste osutamise riigihankelepingute kestust.
49 Nimelt lükatakse määruse nr 1370/2007 artikli 8 lõike 2 esimeses lõigus edasi üksnes selle määruse artikli 5 kohaldamine riigihankelepingutele, mis käsitlevad veoteenuseid raudteel või maanteel.
50 Nimetatud artikli 8 lõike 2 esimene lõik ei keela seega kohaldada määruse nr 1370/2007 artiklit 4 kõnealuse üleminekukorraga hõlmatud teenuste hankemenetlustes.
51 Seega ei saa vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 3 sellise bussiga veoteenuste osutamise riigihankelepingu, nagu käsitletakse põhikohtuasjas, kestus ületada kümmet aastat, välja arvatud selle määruse artikli 4 lõikes 4 nimetatud juhtumid, mille puhul see säte lubab kindlatel tingimustel pikendamist.
52 Käesoleval juhul ilmneb, et Toscana maakond ja Autolinee Toscane sõlmisid kohalike ühistransporditeenuste kontsessioonilepingu kestusega 108 kuud, see tähendab üheksa aastat, mistõttu see vastab määruses nr 1370/2007 ette nähtud lepingu kestuse piirangule.
53 Silmas pidades eeltoodut, tuleb esitatud küsimustele vastata, et määruse nr 1370/2007 artiklit 5 ja artikli 8 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et selle määruse artiklit 5 ei kohaldata hankemenetlusele, mis viidi läbi enne 3. detsembrit 2019, mistõttu pädev asutus, kes otsustas enne seda kuupäeva tehtud hankeotsuses, mis lõpetas hankemenetluse, sõlmida maanteel kohaliku ühistransporditeenuse osutamiseks kontsessioonilepingu, ei olnud kohustatud täitma nimetatud artiklit 5.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70, artiklit 5 ja artikli 8 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et selle määruse artiklit 5 ei kohaldata hankemenetlusele, mis viidi läbi enne 3. detsembrit 2019, mistõttu pädev asutus, kes otsustas enne seda kuupäeva tehtud hankeotsuses, mis lõpetas hankemenetluse, sõlmida maanteel kohaliku ühistransporditeenuse osutamiseks kontsessioonilepingu, ei olnud kohustatud täitma nimetatud artiklit 5.

matches: Kohus Kohus Kohus kohus Kohus kohus