Liikluskorraldusest kooli ümber
Saidil on 569 külalist
Avaleht Uudised Liikluskorraldusest kooli ümber
Kolmapäev, 08 Oktoober 2014 17:07
Alustasime muudatustega kooli territooriumil toimuvas liikluskorralduses.
Kõigepealt küsisime nõu Pärnu LV liiklusteenistuselt ja vaatlesime koos kooli ees liiklust 11.09.2014 kell 13.00-14.00. Juba nädal hiljem, 17.09.2014 kell 07.40-08.20 vaatlesime liiklust koos Pärnu LV liikluskomisjoniga. Kohal olid kõik liikluskomisjoni liikmed, eesotsas abilinnapea hr Romek Kosenkraniusega. 06.10.2014 kohtusime veel piirkonna politseikonstaabli ja noorsoopolitseinikuga.
Arutelude tulemusel leidsime, et laste turvalisuse tagamiseks ja liikluskorralduse sujuvamaks muutmiseks on vaja lisaks õueala märkidele (mis olid olemas) joonida maha teekattemärgid: sõiduki parkimiskeeld (kollane katkendjoon) ja peatamis-parkimiskeeld (kollane pidevjoon).
Samas arvasid politseinikud, et võiksime üheskoos meelde tuletada ka Liiklusseaduse punktid:
- suurim lubatud sõidukiirus on õuealal 20 kilomeetrit tunnis, jalakäija vahetus läheduses tohib sõiduk liikuda selle jalakäija kiirusega (LS § 15);
- sõidukit ei tohi peatada kohas, kus liikluskorraldusvahend seda ei luba (LS § 21) - kollane pidevjoon tee servas või kollane ristiga kast;
- sõidukit ei tohi parkida kohas, kus ei tohi sõidukit peatada ja kohas, kus liikluskorraldusvahend seda keelab (LS § 21) - kollane katkendjoon tee servas; teekattele märgitud parkimiskohtade kõrval; kohas, kus takistatakse teise sõiduki sõitmist parkimiskohale või väljasõitu sealt (LS § 21);
- juht on kohustatud enne paigalt liikuma hakkamist, manöövri või sõiduki seismajäämise alustamist veenduma, et see on ohutu ega takista või ohusta teisi liiklejaid; juhil on keelatud tegeleda juhtimise ajal toimingutega, mis võivad segada juhtimist või liiklusolude tajumist (LS § 33) - näiteks hakata autoga liikuma ajal, mil ta on pööranud pea küljele, et koolitreppi mööda liikuvale lapsele järele lehvitada;
- juht ei tohi oma tegevusega ohustada jalakäijat, tasakaaluliikuri juhti ega jalgratturit; eriti tähelepanelik peab juht olema lapse, vanuri ning haigustunnustega, liikumispuudega ja pimeda inimese suhtes (LS § 35);
- juht peab arvestama, et lapse areng ei võimalda veel liiklusolusid terviklikult hinnata (LS § 36);
- liiklus õuealal - jalakäija tohib liikuda ja laps mängida kogu õueala ulatuses, kuid ei tohi juhti põhjendamatult takistada;mootorsõiduki kiirus õuealal ei tohi ületada käesoleva seaduse § 15 lõike 1 punktis 6 lubatud sõidukiirust (jalakäija kiirus kuni 20 km/h, kui pole jalakäijat läheduses); juht ei tohi õuealal jalakäijat ohustada ega takistada, vajaduse korral tuleb sõiduk seisma jätta; mootorsõiduk võib õuealale sõita vaid peatumiseks või parkimiseks; õuealal tohib parkida ainult A- ja B-kategooria ning D1-alamkategooria mootorsõidukit; parkida tohib teha ainult tähistatud parklas (LS § 64);
- liikumispuudega juht ja liikumispuudega või pimedat inimest teenindava sõiduki juht, kelle sõidukil on liikumispuudega või pimedat inimest teenindava sõiduki parkimiskaart, tohib parkida parkimist keelavate liiklusmärkide mõjupiirkonnas, piiratud parkimisajaga parklas ettenähtust kauem ja õueala teel väljaspool parklat kohas, kus see ei takista jalakäijaid ega muuda võimatuks teiste sõidukite liiklust (LS § 68);
- liikumispuudega või pimedat inimest teenindava sõiduki juht, kelle sõidukil on liikumispuudega või pimedat inimest teenindava sõiduki parkimiskaart, võib asulas peatuda peatumist keelavate liiklusmärkide mõjupiirkonnas liikumispuudega või pimeda inimese sõidukisse pealevõtmiseks või sõidukist väljalaskmiseks (LS § 68).
Kooli territooriumil turvalist liiklemist soovides
Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi
Viimati uuendatud Kolmapäev, 08 Oktoober 2014 17:08
Trimestrite ajakava
Peretoetuste maksmise info
ÕPIKUTE LAENUTAMISE AJAD
Poistekoori koorifestivalil
Aula kaamera
Tublide vastuvõtt
Klassijuhatajate nimekiri 2015/16
Õpetajate ja töötajate nimekiri, e-post
Õpetajate ja töötajate nimekiri sünnipäevadega
Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi õppekava ja ainekava
Tänan, Taavi! Parandasin...
6. klassi tulemustes...
Vabandust! Õige...
Mis on õige kuup...
Hetkel ei oska Flexi...


Palupera valla põhimääruse kinnitamine – Riigi Teataja
Palupera valla põhimääruse kinnitamine
Palupera valla põhimääruse kinnitamine - sisukord
§ 2 Valla elanikud
§ 3 Valla territoorium
§ 5 Asjaajamiskeel omavalitsusorganites
§ 6 Valla majandustegevus
§ 7 Palupera valla kohalikud maksud ja koormised
§ 8 Palupera valla vapp ja lipp
§ 9 Vapi ja lipu kasutamise kord
2 Palupera Vallavolikogu
§ 11 Volikogu pädevus
§ 12 Volikogu tööorganid
§ 19 Komisjoni töö alused
§ 20 Volikogu õigusaktide algatamine
§ 21 Volikogu istungi kokkukutsumine, kestvus ja vaheajad
§ 23 Istungi avamine ja päevakorra kinnitamine
§ 24 Küsimuste arutamine istungil
§ 26 Umbusaldusmenetlus volikogus
§ 28 Volikogu õigusaktide avalikustamine ja jõustumine
4 Palupera Vallavalitsus
§ 29 Vallavalitsuse tegutsemine
§ 32 Vallavanema valimise kord
§ 33 Valitsuse moodustamine
§ 34 Valitsuse komisjonid
5 Palupera Vallavalitsuse töökord
§ 35 Valitsuse töö korraldamine
§ 36 Valitsuse istungi päevakorda eelnõude esitamine ja nõuded neile
§ 37 Valitsuse istungi läbiviimine
§ 38 Valitsuse õigusaktide vastuvõtmine, vormistamine ja allakirjutamine
§ 39 Valitsuse õigusaktide jõustumine, avalikustamine ja väljastamine
§ 40 Omavalitsusteenistus
§ 41 Volikogu poolt valitud ja ametisse nimetatud isikute ja vallaametnike sotsiaalsed garantiid
§ 42 Vallasekretär
7 Palupera vallavara ehk munitsipaalomand
§ 43 Vallavara mõiste
§ 44 Vallavara valdamine ja kasutamine ja käsutamine
§ 45 Vallavara arvestus
§ 46 Asja ostmine, teenuste või ehitustööde tellimine
§ 47 Laenu võtmine
§ 48 Vallavara kasutamise otstarve
§ 49 Vallavara kasutusse andmise põhimõtted
§ 50 Vallavara kasutusse andmine otsustuskorras
§ 51 Vallavara võõrandamise tingimused
§ 52 Vallavara võõrandamise otsustamine
§ 53 Vallavara võõrandamise viisid
§ 54 Vallavara võõrandamine otsustuskorras
§ 55 Vallavara kasutusse andmisel või võõrandamisel enampakkumise ettevalmistamine
§ 56 Enampakkumises osaleda võivate isikute ring
§ 57 Enampakkumise viisid ja korraldus
§ 58 Suulise enampakkumise kord
§ 59 Kirjaliku enampakkumise kord
§ 60 Enampakkumise tulemuste kinnitamine ja lepingu sõlmimine
§ 61 Rendilepingute muutmine ja uuendamine
§ 62 Vallavara võõrandamine eelläbirääkimistega pakkumise korras
§ 63 Alghind
§ 64 Vallavarale kasutusvalduse seadmine
§ 66 Nõuetest loobumine
8 Palupera valla arengukavad, planeeringud ja eelarvestrateegia. Arengukavade ja eelarvestrateegia koostamise kord.
§ 67 Vallas kehtivad arengukavad
§ 68 Hallatava asutuse arengukava
§ 69 Palupera vallas kehtivad planeeringud
§ 70 Valla üldplaneering ja teemaplaneeringud
§ 71 Detailplaneeringud
§ 72 Nõuded planeeringutele ja planeeringute menetlemine
9 Palupera valla esindamine
§ 73 Valla esindamise kord
§ 74 Valla esindusfunktsiooni täitmine
§ 75 Valla esindamine kohtus
§ 76 Palupera valla põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
RT IV, 28.05.2013, 51
Vastu võetud 09.05.2013 nr 3
Käesolev määrus kinnitatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 8 ja paragrahvi 22 lõike 1 punkti 9 alusel
(1) Palupera valla põhimääruses sätestatakse:
1) Palupera vallavolikogu (edaspidi volikogu) esimehe ja aseesimehe valimise kord, volikogu komisjonide moodustamise kord, õigused ja kohustused ning volikogu komisjonide esimeeste ja aseesimeeste valimise kord;
2) Palupera vallavalitsuse (edaspidi valitsuse) moodustamise kord, vallavanema valimise kord, valitsuse pädevus;
5) valla arengukava ja eelarvestrateegia koostamise ja muutmise ning finantsjuhtimise üldised põhimõtted;
(2) Valla põhimäärus kinnitatakse volikogu määrusega.
§ 2. Valla elanikud
Palupera valla elanikud on isikud, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel asub Palupera valla territooriumil.
§ 3. Valla territoorium
(1) Palupera valla territoorium koosneb neljateistkümnest külast: Palupera, Atra, Astuvere, Miti, Hellenurme, Mäelooga, Urmi, Pastaku, Räbi, Päidla, Nõuni, Lutike, Neeruti ja Makita.
(2) Palupera valla territoorium koos piiri kirjeldusega määratakse Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse alusel.
(1) Volikogu - kohaliku omavalitsusüksuse esinduskogu, mille valivad valla hääleõiguslikud elanikud kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel.
(2) Valitsus - volikogu poolt moodustatav täitevorgan.
§ 5. Asjaajamiskeel omavalitsusorganites
Asjaajamiskeeleks Palupera valla omavalitsusorganites ja nende hallatavates asutustes on eesti keel.
§ 6. Valla majandustegevus
3) ajutiselt vabade eelarvevahendite paigutamine tulu saamiseks.
(2) Vallavara kasutajate tegevus ei tohi rikkuda vastava tegevusala vaba konkurentsi põhimõtteid.
(3) Vallavara valitsejad võivad oma ülesannete täitmiseks sõlmida lepinguid füüsiliste ja juriidiliste isikutega seaduses sätestatud korras ja arvestades Palupera valla hangete korraga.
§ 7. Palupera valla kohalikud maksud ja koormised
(1) Kohalikud maksud ja maksumäärad kehtestab ja/või muudab neid seaduse alusel volikogu enne valla eelarve või lisaeelarve kinnitamist või muutmist ja neid rakendatakse koos eelarvega.
(2) Eelarveaasta kestel võib maksumäärasid muuta ainult isikutele soodsamaks, väljaarvatud juhud, mis tulenevad Eesti Vabariigi seaduste muudatustest.
(3) Seaduse alusel võib volikogu kehtestada koormise füüsilistele ja juriidilistele isikutele kohustuste täitmiseks valla territooriumil kehtestatud heakorraeeskirjade täitmiseks.
§ 8. Palupera valla vapp ja lipp
(1) Vapi hõbedase kilbi tüvimikus on roheline lainelõikeline varras. Selle kohal kolm rohelist ülessuunatud kiilu, millest keskmine on teistest kõrgem. Laineline varras sümboliseerib valla paiknemist künklikul Lõuna-Eesti maastikul ja valla veerikkust. Kolm ülespoole suunatud teravikuga kiilu tähistavad valla kolme peamist asustuskeskust (Hellenurme, Nõuni ja Palupera), osutavad paiga metsarikkusele ning viitavad edasipürgimisele ja tulevikulootusele. Vapikilbi hõbedane toon sümboliseerib lootust, puhtust ja valgust ning viitab samuti valla veerikkusele; roheline tähistab puhast loodust ja igavesti korduvat eluringlust.
(2) Valge lipukanga alumises osas on roheline lainelõikeline varras. Selle kohal kolm rohelist ülessuunatud kiilu, millest keskmine on teistest kõrgem. Lipu normaalmõõtmed on 105X105 cm. Laineline varras sümboliseerib valla paiknemist künklikul Lõuna-Eesti maastikul ja valla veerikkust. Kolm ülespool suunatud teravikuga kiilu tähistavad valla kolme peamist asustuskeskust (Hellenurme, Nõuni ja Palupera) ja osutavad paiga metsarikkusele ning viitavad edasipürgimisele ja tulevikulootusele. Roheline tähistab puhast loodust ja igavesti korduvat eluringlust.
§ 9. Vapi ja lipu kasutamise kord
(1) Värvilist ja mustvalget vappi võib kasutada volikogu, valitsuse ja hallatavate asutuste dokumentidel, siltidel, trükistel, embleemidel, ning panna üles ruumides ja avalikes kohtades.
(2) Vappi võib kasutada volikogu, valitsuse ja hallatavate asutuste pitsatitel.
(3) Peale eelnimetatud asutuste ja juhtude võib kasutada valla vappi vaid valitsuse loal. Valitsus võib tasuta anda loa juhtudel, kui seda taotleval isikul on üldtunnustatud teeneid valla ees, samuti kasutamiseks üldkultuurilistel, vallale kasulikel mitteärilistel eesmärkidel. Vapi tarvitamiseks ärilistel eesmärkidel tuleb loa eest tasuda 10% kasumist valla tuludesse. Kui kasumi määramine on keerukas, otsustatakse eraldise suurus kokkuleppel.
(4) Vapi värvideta kujutamisel tähistatakse värve vastavalt heraldikareeglitele.
(5) Valla lipp on esinduslipp, mida kasutatakse vaid erandjuhtudel valla esindamiseks, kooskõlastatult valitsusega.
2. peatükk Palupera Vallavolikogu
§ 11. Volikogu pädevus
15) valimisringkondade arvu, piiride ja ühtse numeratsiooni ning igas valimisringkonnas mandaatide arvu määramine, valla valimiskomisjoni ja jaoskonnakomisjoni moodustamine;
21) vallavanemale ja palgalistele valitsusliikmetele töötasu, lisatasu, hüvitise, toetuse ja soodustuste määramine ning teistele valitsusliikmetele hüvituse maksmise otsustamine ja selle suuruse määramine;
32) valla ehitusmääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamiseks;
34) üldplaneeringu algatamine, vastuvõtmine, avaliku väljapaneku väljakuulutamine ja kehtestamine;
35) detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine ja planeerimisseaduse § 10 lõikes 61 nimetatud detailplaneeringu kehtestamine;
36) valla ametiasutuste ja valla hallatavate asutuste moodustamine, ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine ning ametiasutuste põhimääruste kinnitamine;
37) vallaametnikele sotsiaalsete garantiide kehtestamine;
38) valla ametiasutuste struktuuri ja teenistuskohtade koosseisu ning palgajuhendi kehtestamine;
39) kaevetööde eeskirjade ja heakorra tagamiseks heakorraeeskirjade kehtestamine;
40) koerte ja kasside pidamise eeskirjade kehtestamine;
41) avaliku korra tagamiseks avaliku korra eeskirjade kehtestamine;
44) j äätmeliikide, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, vedamissageduse ja -aja, jäätmeveo piirkondade ja jäätmeveo teenustasu suuruse määramise korra kehtestamine;
(3) Volikogu võib delegeerida valitsusele muudatuste tegemise ametiasutuste struktuuris ja teenistuskohtade koosseisus volikogu kehtestatud palgafondi piires.
§ 12. Volikogu tööorganid
Volikogu tööorganid on alatised ja ajutised komisjonid.
(2) Volikogu liige juhindub seadusest, valla õigusaktidest, käesolevast põhimäärusest ning vallaelanike vajadustest ja huvidest.
(3) Volikogu liikme volitused lõpevad ennetähtaegselt või peatuvad kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvides 18 ja 19 sätestatud juhtudel ja korras.
(4) Volikogu asendusliige määratakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvis 20 sätestatud korras.
(5) Volikogul on õigus maksta oma liikmetele tasu volikogu tööst osavõtu eest ja hüvitust volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest esitatud dokumentide alusel volikogu kehtestatud määras ja korras.
(8) Volikogu liige on kohustatud esitama majanduslike huvide deklaratsiooni korruptsioonivastases seaduses sätestatud korras huvide deklaratsioonide registrile.
1) algatada volikogu õigusakte ning teha ettepanekuid volikogu istungil arutatavate eelnõude muutmiseks;
2) saada volikogu ja valitsuse õigusakte, dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmed, mille väljastamine on seadusega keelatud;
3) esineda volikogu istungil avalduse, protesti, sõnavõtu ja repliigiga ning esitada arupärimisi;
4) taotleda volikogu istungil vaheaega;
5) taotleda volikogu istungil hääletamist.
(1) Volikogu valib oma liikmete hulgast salajasel hääletamisel volikogu esimehe ja aseesimehe.
(2) Volikogu esimehe või ühe volikogu aseesimehe ametikoht võib volikogu otsusel olla palgaline.
(3) Volikogu esimees:
1) korraldab volikogu tööd;
2) kutsub kokku ja juhatab volikogu istungeid, korraldab nende ettevalmistamist ning volikogu õigusaktide eelnõude menetlemist;
3) esindab või volitab teisi esindama Palupera valda ja volikogu seadustes ning valla põhimääruses sätestatud korras;
4) omab õigust nõuda kõigilt valla asutustelt ning valla ametiasutustelt vajalike dokumentide ärakirju ja informatsiooni volikogu pädevusse kuuluvates küsimustes;
5) kirjutab alla volikogu poolt vastuvõetud õigusaktidele ja teistele dokumentidele ning peab volikogu nimel kirjavahetust;
6) annab volikogu sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
8) esitab volikogu istungile istungi päevakorra eelnõu;
9) omab õigust volikogu istungil välja kuulutada täiendav vaheaeg;
10) täidab muid seaduse alusel ja valla põhimäärusega talle pandud ülesandeid.
(4) Volikogu aseesimees:
2) täidab muid volikogu töö korraldamise ja õigusaktide ettevalmistamisega seotud kohuseid vastavalt volikogu töökorrale ja volikogu esimehe antud ülesannetele.
(1) Kui volikogu esimehel pole ajutiselt võimalik oma ülesandeid täita, asendab teda volikogu aseesimees.
(2) Kui ka volikogu aseesimehel pole ajutiselt võimalik volikogu esimehe ülesandeid täita, asendab volikogu esimeest vanim kohalolev volikogu liige.
(3) Volikogu esimeest asendav isik kirjutab õigusaktidele ja muudele volikogu dokumentidele alla oma ametinimetuse lisades sellele sõnad „volikogu esimehe ülesannetes“.
(5) Valla valimiskomisjon väljastab volikogu liikmetele allkirja vastu vallakantselei pitsatijäljendiga varustatud hääletussedeli.
(9) Kui volikogu esimees astub ametikohalt tagasi, tema volitused volikogu liikmena lõpevad enne tähtaega või peatuvad või avaldab volikogu talle umbusaldust, toimuvad volikogu esimehe valimised järgmisel istungil. Istungit juhatab aseesimees.
(10) Kui lõikes 9 nimetatud juhul ei saa volikogu aseesimees istungit juhatada põhjustel, et ta astub samaaegselt volikogu esimehega tagasi, tema volitused volikogu liikmena lõpevad enne tähtaega või peatuvad või avaldab volikogu talle umbusaldust, juhatab volikogu esimehe valimise ajal istungit kohalolevatest volikogu liikmetest vanim.
(1) Volikogu moodustab alatisi ja ajutisi komisjone, määrab nende arvu ja tegevuse valdkonnad ning kinnitab komisjonide tegevuse alused ja korra.
(2) Volikogu komisjoni esimees ja aseesimees valitakse volikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel poolthäälte enamusega.
(3) Teised komisjoni liikmed kinnitatakse komisjoni esimehe esildusel.
(4) Revisjonikomisjoni moodustamine, töö ja pädevus sätestatakse vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvile 48. Revisjonikomisjoni tööplaan kinnitatakse volikogu poolt kord aastas hiljemalt veebruaris.
§ 19. Komisjoni töö alused
1) selgitab välja kohaliku omavalitsuse poolt lahendamist vajavad vallaelu probleemid ja teeb volikogule ning valitsusele ettepanekuid nende lahendamiseks;
3) võib kontrollida volikogu määruste ja otsuste täitmist;
4) teeb ettepanekuid volikogu istungil arutusele tulevate küsimuste kohta;
5) lahendab volikogu esimehe (või aseesimehe) poolt antud ülesandeid;
6) esitab volikogule kinnitamiseks komisjoni tegevuse alused ja korra.
(2) Komisjoni koosolekust võivad sõnaõigusega osa võtta kõik volikogu liikmed, valitsuse liikmed ja vallasekretär.
(3) Komisjonidele suunavad materjale läbivaatamiseks volikogu, volikogu esimees ja valitsus.
2) koostab komisjoni töökava ja päevakorra eelnõu;
5) kutsub osalema päevakorrapunktide arutelule isikuid, keda antud päevakorrapunkt puudutab;
6) otsustab teiste isikute lubamise koosolekule ning nende sõnaõiguse;
7) teeb volikogule teatavaks komisjoni otsused.
(5) Komisjoni esimehe äraolekul asendab teda aseesimees.
(6) Komisjoni töövormiks on koosolek, mis toimub komisjoni tegevuse alustes ja korras sätestatud ajal ja sagedusega.
(7) Komisjoni koosolekud võib kuulutada kinniseks.
(8) Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust. Komisjoni otsused võetakse vastu poolthäälte enamusega.
(9) Komisjonil on õigus kaasata oma tegevusse asjatundjaid ja teha taotlusi ekspertiisi tellimiseks ning saada valitsuselt ja valla ametiasutustelt komisjoni tööks vajalikku informatsiooni. Vastavat tööd korraldab komisjoni esimees koostöös kantseleiga.
(10) Komisjoni otsused on soovitusliku iseloomuga ning neid viiakse ellu volikogu ja valitsuse õigusaktidega.
(11) Komisjon annab vähemalt kord aastas volikogu ees aru tehtud tööst.
(12) Komisjoni liige võib igal ajal isikliku avalduse alusel tagasi astuda. Komisjoni liikme volitused lõpevad volikogu vastava otsuse jõustumisest.
(13) Volikogu komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll, mis peab vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele. Protokolli vormikohase koostamise eest vastutab kantselei.
(14) Volikogu komisjoni koosoleku protokollid on igaühele kättesaadavad kantseleis ja valla veebilehel, välja arvatud seadusega piiratud andmeid sisaldavad protokollide osad ja valla ametiasutuste siseseks kasutamiseks mõeldud protokollide osad, alates kümnendast päevast pärast komisjoni koosoleku toimumise päeva.
§ 20. Volikogu õigusaktide algatamine
(2) Volikogu õigusaktide muutmine ja kehtetuks tunnistamine toimub seadustega ettenähtud korras.
(3) Volikogu määrusega ei saa kehtestada tagasiulatuvaid sätteid, mis toovad kaasa isikute kohustuste ja vastutuse suurenemise.
(4) Volikogu võib teha valitsusele või komisjonile ülesandeks välja töötada õigusakti eelnõu.
(5) Volikogu eelnõule peavad olema lisatud seletuskiri ja eelnõu aluseks olevad dokumendid.
(6) Eelnõu peab olema viseeritud ja seletuskiri allkirjastatud selle esitaja või tema esindaja poolt.
(7) Vastavalt Palupera valla asjaajamiskorrale vormistatud eelnõud koos juurdekuuluvate dokumentidega esitatakse volikogu esimehele või kantseleisse.
(8) Eelnõud registreeritakse kantseleis nende saabumise või vastuvõtmise päeval.
(9) Kantselei teatab saabunud eelnõust volikogu esimehele kahe päeva jooksul.
(10) Volikogu esimehe poolt komisjonile suunatud eelnõu läbivaatamiseks ja muudatusettepanekute tegemiseks on komisjonil aega kuni kaks nädalat, kui ei ole otsustatud anda teisi tähtaegu.
(11) Istungieelse menetluse läbinud eelnõudest koostab volikogu esimees volikogu istungi päevakorra vähemalt 4 päeva enne istungi algust.
(12) Kantselei saadab eelnõud koos juurdekuuluvate dokumentidega ja istungi kutsega volikogu liikmetele posti või elektronposti teel (volikogu liikme nõusolekul).
(13) Kui antud eelnõu on volikogu istungi päevakorras oleva(te)le eelnõu(de)le alternatiiveelnõu(de)ks, teavitab volikogu esimees sellest volikogu liikmeid enne päevakorra kinnitamist. Edasise alternatiivsete eelnõude menetlemise otsustab volikogu.
§ 21. Volikogu istungi kokkukutsumine, kestvus ja vaheajad
(1) Volikogu esimese istungi kutsub kokku Palupera valla valimiskomisjoni esimees või aseesimees seaduses ettenähtud aja jooksul.
(2) Volikogu korralised istungid, mis toimuvad üldjuhul kord kuus, kutsub kokku volikogu esimees. Üldjuhul lepitakse järgmise istungi aeg ja koht kokku eelneva istungi lõpus.
(3) Volikogu esimehel või tema asendajal on õigus oma initsiatiivil või kohustus valitsuse või vähemalt neljandiku volikogu liikmete ettepanekul kokku kutsuda erakorraline volikogu istung nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks.
(4) Kutse volikogu istungile, mis sisaldab päevakorda ja arutusele tulevate küsimuste langetamiseks vajalike otsuste ja määruste eelnõusid, saadetakse volikogu liikmele vähemalt neli päeva enne istungi toimumist.
(2) Volikogu istungid on üldjuhul avalikud. Volikogu võib kuulutada istungi küsimuse arutelu osas kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui arutatavat küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud.
(3) Volikogu istungist võivad sõnaõigusega osa võtta vallavanem, valitsuse liikmed, vallasekretär, samuti volikogu poolt istungile kutsutud isikud. Sõna andmise otsustab istungi juhataja.
(4) Volikogu istungi võib vajadusel jäädvustada helisalvestisena.
§ 23. Istungi avamine ja päevakorra kinnitamine
(1) Volikogu istungi avab istungi juhataja, kes teeb teatavaks istungi päevakorra eelnõu.
(2) Kui päevakorra kohta esineb proteste, pannakse iga päevakorra punkt eraldi hääletamisele. Arutusele tulevad sel juhul need päevakorra punktid, mis saavad poolthäälte enamuse.
(3) Kui on ettepanekuid päevakorda, siis pärast nende esitamist ja päevakorda võtmist kinnitatakse päevakord poolthäälte enamusega.
§ 24. Küsimuste arutamine istungil
(1) Volikogu istungil pannakse eelnõud ühele või mitmele lugemisele.
1) valla eelarve vastuvõtmist;
2) valla põhimääruse muutmist, väljaarvatud seaduste muudatustest tingitud juhud;
3) valla arengukava vastuvõtmist;
4) valla üld- ja/või teemaplaneeringu kehtestamist;
5) pikaajaliste strateegiate vastuvõtmist ja/või muutmist;
6) vallale pikaajaliste rahaliste kohustuste võtmist, mis ületavad 10% valla eelarvest;
7) kohalike maksude ja koormiste kehtestamist.
(3) Eelnõud ei või panna samal volikogu istungil rohkem kui ühele lugemisele.
(4) Esimesel lugemisel ei saa õigusakti vastu võtta alternatiiveelnõu(de) olemasolul. Istungieelse menetluse läbinud ja nõutavas korras ettevalmistatud alternatiiveelnõud pannakse pärast läbirääkimisi hääletamisele ja enam hääli saanud eelnõu võetakse teisel lugemisel aluseks.
(5) Eelnõu lugemise katkestamise või järgmisele lugemisele saatmise otsustab volikogu poolthäälteenamusega.
(6) Päevakorras ettenähtud küsimuste ettekandeks antakse aega kuni 15 minutit, sõnavõtuks 2 minutit, küsimuse esitamiseks 1 minut, küsimusele vastamiseks 5 minutit, lõppsõnaks 3 minutit. Erandkorras võib ettekande, sõnavõtu või informatsiooni kestvust pikendada.
(7) Istungi juhatajal on õigus sõnavõtt katkestada, kui selle sisu ei vasta arutatava küsimuse sisule.
(1) Pärast läbirääkimiste lõppemist paneb istungi juhataja eelnõu hääletamisele.
(4) Volikogu otsustused tehakse poolthäälte enamusega, välja arvatud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 22 lõike 1 punktides 2, 4, 6-10, 14, 15, 18, 24, 25¹ ja 27¹ ning põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse paragrahvis 7 ettenähtud küsimustes, mille osas on otsuste vastuvõtmiseks vajalik volikogu koosseisu häälteenamus.
§ 26. Umbusaldusmenetlus volikogus
Umbusaldusmenetlus volikogus toimub vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvile 46.
(1) Kõik volikogu istungid protokollitakse. Protokollid vormistatakse 10 päeva jooksul.
(2) Protokolli kantakse istungi toimumise aeg ja koht, osavõtjate nimed, arutusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused.
(3) Protokolli allkirjastab volikogu esimees või tema asendaja.
(4) Volikogu istungi protokollid on igaühele kättesaadavad kantseleis ja valla veebilehel, välja arvatud seadusega piiratud andmeid sisaldavad protokollide osad ja valla ametiasutuste siseseks kasutamiseks mõeldud protokollide osad, alates kümnendast päevast pärast volikogu istungi toimumise päeva.
§ 28. Volikogu õigusaktide avalikustamine ja jõustumine
(1) Volikogu õigusaktid avalikustatakse kümne päeva jooksul pärast vastuvõtmist valla kantseleis ja valla veebilehel.
(2) Volikogu määrused avaldatakse Riigi tähtpäeva Teatajas vastuvõetud algtekstidena ning nende alusel kõiki muudatusi sisaldavate terviktekstidena ja jõustuvad kolmandal päeval pärast avaldamist, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat.
(5) Volikogu otsused saadab kantselei kümne päeva jooksul pärast vastuvõtmist täitjatele ja teistele asjaosalistele.
(6) Volikogu õigusaktide avaldamist, süstematiseerimist ja säilitamist vastavalt seadusele korraldab vallasekretäri poolt juhitav vallakantselei.
4. peatükk Palupera Vallavalitsus
§ 29. Vallavalitsuse tegutsemine
(1) Valitsus täitevorganina viib praktilise tegevusega ellu seadustega omavalitsusele pandud ja volikogu õigusaktides sätestatud ülesandeid.
(2) Valitsus täidab temale pandud ülesandeid õigusaktide andmise, elanike kaasamise, kontrolli, volikogule ettepanekute esitamise ja haldusasutuste tegevuse korraldamise kaudu.
(3) Valitsus kinnitab hallatavate asutuste koosseisu ja juhib hallatavate asutuste tegevust.
(4) Valitsus võib oma täitva ja korraldava tegevuse üksikuid funktsioone lepingu alusel üle anda teistele isikutele jäädes ise kontrollijaks ja vastutajaks nimetatud ülesannete täitmise eest, va funktsioone, mis on seadusega ette nähtud täitmiseks vallavalitsusele.
(5) Valitsuse liikmed ja teised korruptsioonivastase seaduse paragrahvis 4 loetletud ametiisikud on kohustatud esitama oma majanduslike huvide deklaratsiooni ja järgima eelnimetatud seaduses sätestatud korda.
Vallavanem on valitsuse juht, kes juhindub oma töös kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvist 50, käesolevast põhimäärusest, ametijuhendist ning teistest õigusaktidest.
(1) Vallavanema äraolekul asendab teda vallavanema asetäitja, kelle määrab vallavanem oma käskkirjaga.
(2) Käskkirja puudumisel vallavanema ajutise töövõimetuse või muude ettenägematute asjaolude tõttu asendab vallavanemat vallavalitsuse vanim liige.
(3) Vallavanemat asendav isik kirjutab õigusaktidele ja muudele vallavalitsuse dokumentidele alla oma ametinimetuse, lisades sellele sõnad „vallavanema ülesannetes“.
§ 32. Vallavanema valimise kord
(2) Volikogu võib välja kuulutada avaliku konkursi vallavanema kandidaadi leidmiseks ja sätestada konkursi tingimused.
(3) Vallavanema kandidaatide ülesseadmine:
1) kandidaadi ülesseadmiseks esitab volikogu liige kirjaliku ettepaneku;
2) kandidaadid nummerdatakse ja kantakse vallavanema kandidaatide nimekirja ülesseadmise järjekorras;
4) vallavanema valimisel on igal volikogu liikmel üks hääl.
(4) Pärast nimekirja sulgemist valitakse avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega vähemalt kolmeliikmeline häältelugemiskomisjon, kes valib oma liikmete hulgast esimehe.
(5) Komisjon valmistab ette hääletamissedelid ja viib läbi salajase hääletamise.
(7) Vallavanemaks osutub kandidaat, kes saab volikogu koosseisu häälteenamuse.
(8) Kui ükski esitatud kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, kuulutatakse välja vaheaeg ning seejärel viiakse läbi kordushääletamine. Kordushääletamisel jäävad kandideerima kaks enim hääli saanud kandidaati. Juhul kui esitati ainult üks vallavanema kandidaat, osaleb teises hääletusvoorus tema.
(9) Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat volikogu koosseisu häälteenamust, esitatakse uued kandidaadid ja viiakse läbi uus hääletamine.
(10) Ühel volikogu istungil viiakse läbi mitte rohkem kui neli vallavanema valimise hääletusvooru.
(11) Vallavanema vabastamisel ametist tema kirjaliku avalduse alusel või seoses tema nimetamisega või valimisega riigi või kohaliku omavalitsuse teenistuse teisele ametikohale muus ametiasutuses või vallavanemale umbusalduse avaldamise korral, valib volikogu samal istungil uue vallavanema või määrab ühe vallavalitsuse liikme vallavanema asendajaks kuni uue vallavanema valimiseni.
§ 33. Valitsuse moodustamine
(1) Valitsuse liikmete arvu määrab ja tema koosseisu kinnitab volikogu vallavanema ettepanekul. Valitsuse koosseis ei või olla alla nelja liikme.
(2) Valitsuse liikmeks kinnitatud volikogu liikme volitused peatuvad tema valitsuse liikmeks oleku ajaks.
(3) Volikogu uue koosseisu valimiste järel, samuti valitsuse tagasiastumisel lõpevad endise valitsuse ja algavad uue valitsuse volitused volikogu poolt uue valitsuse ametisse kinnitamise päevast.
(4) Vallavanem esitab volikogule kinnitamiseks valitsuse koosseisu kirjaliku nimekirja. Volikogu otsustab poolthäälte enamusega, kas kinnitada valitsuse koosseis ühe nimekirjana avalikult või iga valitsuse liige eraldi salajasel hääletamisel.
(5) Ühe nimekirjana avalikult hääletades kinnitatakse valitsuse koosseis poolthäälte enamusega.
(6) Salajase hääletamise viib läbi häältelugemiskomisjon, mis moodustatakse ja tegutseb sarnaselt paragrahvi 32 lõigetes 6-9 kirjeldatud viisil. Valitsuse liikmeks kinnitatuks osutub valitsuse liikme kandidaat, kes saab volikogu poolthäälte enamuse.
(7) Valitsuse liikme vabastab valitsuse liikme kohustustest ning uue valitsuse liikme kinnitab volikogu vallavanema ettepanekul.
§ 34. Valitsuse komisjonid
(1) Valitsus võib temale pandud ülesannete täitmiseks moodustada alatisi komisjone ja ühekordsete tööülesannete täitmiseks ajutisi komisjone.
(2) Alatisel komisjonil on tegevuse alused ja kord, mille kinnitab valitsus oma määrusega.
(3) Alatise komisjoni tegevuse alustes ja korras sätestatakse komisjoni ülesanded, komisjoni teenindamise ning komisjoni ettepanekute ja järelduste esitamise kord.
(4) Komisjoni koosseisu kinnitab valitsus oma korraldusega.
(5) Komisjoni esimehe nimetab valitsus oma liikmete hulgast. Komisjoni esimehel on õigus vajaduse korral kutsuda komisjoni tööst sõnaõigusega osa võtma isikuid, kes ei kuulu komisjoni koosseisu.
(6) Komisjoni töövorm on koosolek. Koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab peale komisjoni esimehe või tema asendaja osa vähemalt pool komisjoni koosseisust. Komisjoni otsused tehakse poolthäälte enamusega avalikul hääletamisel. Komisjoni otsused protokollitakse ja vormistatakse kolme tööpäeva jooksul ning neile kirjutavad alla komisjoni esimees ja protokollija. Komisjoni liikme eriarvamus kantakse tema soovil protokolli ning tehakse valitsuse istungil teatavaks antud küsimuse arutelul.
(7) Komisjoni koosoleku toimumise ajast, kohast ja päevakorrast informeeritakse komisjoni liikmeid vähemalt kaks päeva enne koosoleku toimumist, võimalusel esitatakse tutvumiseks ka otsuste eelnõud.
(8) Komisjoni otsused on soovitusliku iseloomuga valitsuse korralduste ja määruste vastuvõtmisel.
(9) Ühekordsete tööülesannete täitmiseks moodustatud ajutise komisjoni koosseisu kinnitab valitsus oma korraldusega.
5. peatükk Palupera Vallavalitsuse töökord
§ 35. Valitsuse töö korraldamine
(1) Valitsus korraldab oma tööd lähtudes kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest, teistest Eesti Vabariigi seadustest ja õigusaktidest, Palupera valla põhimäärusest ning teistest volikogu õigusaktidest.
(2) Valitsus peab oma korralisi istungeid vähemalt korra kuus valitsuse poolt sätestatud ajal ja kohas. Valitsuse istungi kutsub kokku vallavanem.
(3) Vallavanema otsusel võib kiiret otsustamist vajavate küsimuste lahendamiseks korraldada valitsuse erakorralisi istungeid vallavanema määratud ajal ja kohas. Valitsuse korralise istungi võib ka ära jätta või toimumise aega ja kohta muuta, teatades sellest valitsuse liikmetele vähemalt kaks päeva ette.
§ 36. Valitsuse istungi päevakorda eelnõude esitamine ja nõuded neile
(1) Ettepanekuid valitsuse õigusaktide eelnõude ja muude küsimuste valitsuse istungi päevakorda võtmiseks on õigusteha:
1) vallavanemal, valitsuse liikmel ja vallasekretäril;
2) volikogu ja valitsuse komisjonil;
3) vallaelanikel seaduses sätestatud korras;
4) volikogu esimehel ja volikogul.
2) muud valitsuse pädevuses olevad otsustamist vajavad küsimused, mis ei vaja valitsuse õigusakti kehtestamist;
(3) Valitsuse istungile esitatavaid materjale valmistavad ette ning vastutavad nende komplektsuse, õiguspärasuse ja normitehnilise korrektsuse eest oma ala tundvad spetsialistid/nõunikud, vajadusel ka valitsuse komisjonid või töörühmad. Vallavanema poolt päevakorda esitatavaid materjale valmistab ette ja nende õigsuse eest vastutab kantselei.
(4) Kui päevakorda esitatava küsimuse lahendamine ei vaja valitsuse õigusakti kehtestamist, esitatakse valitsusele vastava otsustuse eelnõu ning see dokumenteeritakse märkena istungi protokollis.
(5) Kui õigusakti eelnõu vajab enne valitsusele esitamist kooskõlastust, tehakse seda viseerimise teel (dokumendi tagaküljele märgib viseerija oma nime, ametinimetuse, allkirja, kuupäeva), mis tähendab eelnõu sisuga nõustumist. Kui kooskõlastust andev ametiisik soovib täiendada või muuta eelnõud, esitab ta oma põhjendatud ettepanekud eraldi õiendina.
(6) Eelnõu kuulub viseerimisele järgmises järjekorras:
2) komisjoni esimees;
3) nõunikud või spetsialistid, kellele antakse ülesandeid või keda see puudutab;
4) valdkonda kureeriv valitsuse liige;
5) vallasekretär;
6) jurist, kui vallasekretäri nõudmisel on tarvis tellida juriidiline ekspertiis.
(7) Kooskõlastamiseks esitatud eelnõud tuleb viseerida üldjuhul ühe tööpäeva jooksul, kuid mitte kauem kui kolme tööpäeva jooksul.
(8) Valitsuse eelnõule peavad olema lisatud dokumendid, mida on vaja konkreetse asja otsustamiseks.
(9) Valitsuse õigusaktide eelnõud peavad olema kooskõlas põhiseaduse, teiste seaduste ja õigusaktidega, sh volikogu ja valitsuse õigusaktidega, vastama seadusega kehtestatud vorminõuetele, olema normitehniliselt, keeleliselt ja terminoloogiliselt korrektsed. Õigusaktide sõnastus peab olema üheselt mõistetav.
(10) Kiiret otsustamist nõudvate küsimuste lahendamiseks esitatud materjalide vastavust kehtestatud nõuetele kantseleis üldjuhul enne valitsuse istungit ei kontrollita ja need arvatakse valitsuse istungi päevakorda lisapunktidena. Eelnõu vastavust kehtestatud nõuetele kontrollitakse enne õigusakti jõustumist. Kui õigusakt ei vasta nõuetele, jätavad vallasekretär ja vallavanem õigusakti allkirjastamata. Eelnõu koostaja peab eelnõu viima vastavusse käesoleva paragrahvi lõikes 9 kehtestatud nõuetega ja esitama selle allkirjastamiseks hiljemalt ühe tööpäeva jooksul.
(11) Hiljemalt kaks päeva enne korralise istungi toimumist koostab vallasekretär talle nõuetekohaselt ja tähtaegselt esitatud eelnõude alusel valitsuse istungi päevakorra kava ning esitab selle koos päevakorra küsimuste arutamiseks vajalike dokumentidega vallavanemale kinnitamiseks istungile eelneva tööpäeva kella 15.00.
(12) Vallasekretär ei lülita päevakorda valitsuse istungile esitatud materjale ja tagastab need, kui need:
1) ei ole kooskõlas seaduste ja muude õigusaktidega;
3) vajavad kooskõlastamist.
(13) Vallavanemal on õigus pärast päevakorra kinnitamist täiendada valitsuse istungi päevakorda omal algatusel või valitsuse liikme poolt motiveeritult esitatud, kiireloomulist otsustamist vajavate täiendavate päevakorrapunktidega. Kiireloomuliselt esitatud määruste eelnõusid üldjuhul esimesel lugemisel vastu ei võeta.
(14) Pärast vallavanema poolt päevakorra kinnitamist edastab kantselei valitsuse istungi päevakorra viivitamata valitsuse liikmetele ning vallavanema ülesandel teistele istungile kutsutud isikutele.
(15) Valitsuse istungile esitatud materjalid ei kuulu avaldamisele enne valitsuse otsuste vastuvõtmist ja lõplikku vormistamist.
§ 37. Valitsuse istungi läbiviimine
(2) Valitsuse istungit juhatab vallavanem või tema äraolekul vallavanema asetäitja, viimase äraolekul valitsuse liige vastavalt kehtestatud korrale.
(3) Valitsuse istungitel võivad viibida istungi juhataja kutsel ettekandega esinev isik (vastava päevakorrapunkti arutelul), volikogu esimees ja teised isikud. Istungi juhataja võib kutsutud isikutele anda sõna.
(6) Valitsus ei pea arutama päevakorrapunkte ega võtma nende osas vastu otsuseid, kui istungile kutsutud ettekandjal ei ole võimalik osa võtta valitsuse istungist ja tema ülesandeid ei ole pandud mõnele teisele ametnikule.
(7) Päevakorrapunkti arutamine algab eelnõu esitaja ettekandega. Seejärel annab istungi juhataja sõna vajadusel kaasettekandja(te)le.
(8) Istungi juhataja võib kindlaks määrata ettekannete, kaasettekannete ja sõnavõttude kestvuse, samuti keerukate ja mahukate asjade arutamise korra, sealhulgas lugemiste läbiviimise arvu ja tähtajad.
(9) Pärast ettekannet ja kaasettekannet (-ettekandeid) annab istungi juhataja soovija märguandel talle sõna küsimuste esitamiseks.
(10) Valitsus teeb oma otsused asjaomase valitsuse liikme või vallavanema ettepanekul.
(11) Valitsuse otsused tehakse istungil osalevate valitsuse liikmete poolthäälte enamusega. Hääletamine on avalik. Kui ükski valitsuse liige eriarvamust otsuse kohta ei väljenda ja hääletamist ei nõua, loetakse otsus vastuvõetuks ühehäälselt.
(12) Valitsuse istungeid protokollib vallasekretär või tema poolt määratud protokollija. Valitsuse istungi protokoll peab vastama seaduses sätestatud nõuetele.
§ 38. Valitsuse õigusaktide vastuvõtmine, vormistamine ja allakirjutamine
(1) Kui õigusakti eelnõu võetakse vastu istungil tehtud parandusi, märkusi ja ettepanekuid arvestades, valmistab õigusakti allakirjutamiseks ette asjaomane nõunik või spetsialist ning annab selle seejärel järgneva tööpäeva jooksul kantseleile allakirjutamiseks.
(2) Valitsuse õigusakt esitatakse allakirjutamiseks kõigepealt vallasekretärile ja seejärel vallavanemale.
(3) Valitsuse poolt volikogule esitatavad eelnõud vormistatakse lõplikult asjaomase nõuniku või spetsialisti poolt ning antakse seejärel kantseleile üle nende edastamiseks volikogule. Eelnõu viimasel leheküljel peab olema eelnõu ettevalmistanud ametniku ja vallasekretäri allkiri.
(4) Valitsuse istungi toimumise kohta vormistatakse viie tööpäeva jooksul protokoll, millele kirjutab kõigepealt alla istungi protokollija, seejärel istungi juhataja.
(5) Kui allakirjutamiseks esitatud õigusakt ei vasta põhiseadusele, seadustele või muudele õigusaktidele, keeldub vallasekretär allkirja andmast ja esitab motiveeritud õiendi keeldumise kohta valitsusele. Allkirja andmisest keeldumise õiend lisatakse istungi protokollile. Allkirja andmisest keeldumise korral pöördub vallasekretär taotlusega vallavanema poole õigusakti eelnõu teistkordseks arutamiseks valitsuse ühel järgmistest istungitest. Kui valitsus jääb oma endise otsuse juurde, annab vallasekretär oma allkirja, lisades õigusakti originaaleksemplarile oma eriarvamuse. Valitsuse õigusakt, millele on lisatud vallasekretäri eriarvamus, saadetakse viivitamatult õigusaktide järelevalvet teostavale ametiisikule.
(6) Valitsuse õigusaktid saavad kuupäeva ja numbri valitsuse istungi toimumise päeval.
§ 39. Valitsuse õigusaktide jõustumine, avalikustamine ja väljastamine
(1) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist, kui määruses eneses ei ole sätestatud hilisemat tähtaega. Korraldused jõustuvad teatavakstegemisest, kui korralduses eneses ei sätestata hilisemat tähtpäeva.
(2) Valitsuse korraldused ja istungite protokollid, väljaarvatud isikuandmete kaitse seadusega ja avaliku teabe seadusega kaitstud õigusaktid, avalikustatakse ja on kõigile kättesaadavad kantseleis ja valla veebilehel.
(3) Valitsuse korraldused saadab kantselei kümne päeva jooksul pärast nende vastuvõtmist täitjatele ja teistele asjaosalistele.
(4) Valitsuse õigusaktide avaldamist, süstematiseerimist ja säilitamist korraldab vallasekretäri poolt juhitav vallakantselei.
§ 40. Omavalitsusteenistus
(1) Omavalitsusteenistus on töötamine Palupera valla ametiasutuses, mille struktuuri, teenistujate koosseisud ja palgamäärad kinnitab volikogu.
(2) Omavalitsusteenistust korraldatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse, avaliku teenistuse seaduse ja töölepingu seaduse alusel.
(3) Kohaliku omavalitsuse teenistujate suhtes kehtivad kõik avaliku teenistuse seaduse 3. peatüki paragrahvides 40 kuni 58 riigiteenistujatele ette nähtud teenistusalased õigused ning sama seaduse 4. peatüki paragrahvides 59 kuni 76 sätestatud kohustused.
(4) Kohaliku omavalitsuse teenistujale lisatasude maksmine, s.h tulemustasu ja avaliku teenistuse seaduse paragrahvides 38 kuni 40 sätestatud tasud, toimub volikogu poolt kinnitatud vallaeelarve piirides ja volikogu poolt kehtestatud korras.
§ 41. Volikogu poolt valitud ja ametisse nimetatud isikute ja vallaametnike sotsiaalsed garantiid
(1) Volikogu poolt valitud ja ametisse nimetatud isikute suhtes rakendatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 54¹ettenähtud sotsiaalseid garantiisid.
(2) Vallaametnike teenistusest vabastamisel makstakse teenistusest vabastamisel hüvitust kolme kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud kaks kuni kümme aastat ja kuue kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud rohkem kui kümme aastat ja vabastamine toimub tema enda algatusel seoses terviseseisundiga, pensionile jäämisega või koondamisega.
§ 42. Vallasekretär
(1) Vallasekretär juhib valla kantseleid ja täidab talle seadusega ning volikogu ja valitsuse õigusaktidega pandud ülesandeid.
7. peatükk Palupera vallavara ehk munitsipaalomand
§ 43. Vallavara mõiste
Vallavara on valla kui avalik-õiguslik juriidilise isiku omandis olevad kinnis- ja vallasasjad ning rahalised hinnatavad õigused ja kohustused.
§ 44. Vallavara valdamine ja kasutamine ja käsutamine
(3) Vallavara valdamine on valla vara üle tegeliku võimu teostamine, samuti reaalservituudi teostamine.
(6) Vallavara valdajad ja kasutajad on kohustatud nende valduses olevat või kasutada antud vallavara majandama heaperemehelikult ning hoolitsema kõigiti selle säilimise ja korrashoiu eest.
(7) Vallavara jaotuse valitsejate vahel ja vallavara üleandmise otsustab valitsus. Vallavara jääkmaksumusega alla 639 euro (v.a kinnisasjad ja ehitised kui vallasasjad) üleandmine ühelt valitsejalt teisele võib toimuda vastavate isikute kokkuleppel.
(8) Vallavara üleandmisel koostavad üleandja ja vastuvõtja akti, milles näidatakse üleandmise alus, vara koosseis, vara soetamismaksumus ja kulum. Üleandmise-vastuvõtmise akt koostatakse kolmes eksemplaris, millest üks jääb üleandjale, üks vastuvõtjale ja üks valla raamatupidamisele. Üleandja ja vastuvõtja korraldavad vastavate kannete muutmise valla raamatupidamises.
(9) Valitsus määrab volitatud isikud, kelle valitseda on vallale kuuluvad varalised õigused, sealhulgas väärtpaberid. Väärtpaberitest tulenevaid õigusi teostatakse seaduses ning volikogu ja valitsuse õigusaktides sätestatud korras.
§ 45. Vallavara arvestus
§ 46. Asja ostmine, teenuste või ehitustööde tellimine
(1) Asja ostmise, teenuse või ehitustöö tellimise otsustamisel lähtutakse Palupera valla hangete korrast.
(2) Ostueesõiguse kasutamise või sellest loobumise otsustab valitsus. Kui ostueesõiguse kasutamisel võetakse vallale rahalisi kohustusi, mis ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarve kuludes, annab loa ostueesõiguse kasutamiseks volikogu.
(3) Pärandi vastuvõtmine toimub vastavalt pärimisseadusele.
§ 47. Laenu võtmine
Laenu võtmise otsustab volikogu ning korraldab valitsus.
§ 48. Vallavara kasutamise otstarve
2) valla valdamise otstarbel;
(2) Avalikuks otstarbeks kasutatakse valla omandis olevat asja, mis on ühiskondliku olemuse tõttu kasutatav igaühe poolt (avalikud teed, tänavad, veekogud, rannad jne.).
(3) Valdamise otstarbel kasutatakse vallavara, mis on vajalik volikogule, valitsusele põhimääruses ettenähtud ülesannete täitmiseks. Valdamise otstarbel kasutatava vallavarana käsitatakse ametiasutuse ja hallatavate asutuste valduses olevat vallavara, mis on vajalik nende põhikirjaliste ülesannete täitmiseks.
(4) Tulu saamiseks kasutatakse vallavara, mida ei kasutata avalikuks otstarbeks või valla valdamiseks ja mida ei ole otsustatud võõrandada.
(5) Vallavara võõrandamine tulu saamise eesmärgil toimub käesoleva põhimääruse ja vara võõrandamist reguleerivate sätete ja volikogu kehtestatud õigusaktide alusel.
§ 49. Vallavara kasutusse andmise põhimõtted
1) enampakkumise või otsustuskorras rendile;
2) vallavara valdaja, kui:
a) kasutusse antakse tema valdamisel olevaid ruume kasutamiseks väljaspool ametlikku tööaega. Muul juhul võib ruume kasutusse anda juhul, kui neid ei vajata valdaja tegevuseks, kuid siis ei või kasutusse andmise tähtaeg ületada seitset ööpäeva;
b) kasutusse antakse väheväärtuslikku kuluinventari.
2) vallavara antakse kasutusse otsustuskorras ja selle vara maksumus on suurem kui 6400 eurot;
3) vallavara koormatakse kasutusse andmisel ostueesõigusega;
4) vallavara antakse tasuta rendile.
(4) Vallavara kolmandate isikute kasutusse andmisel ei või kasutusse andmisel tähtaeg olla pikem kui:
1) vallasasja puhul 5 aastat;
2) kinnisasja puhul 15 aastat, v.a juhul, kui pikem tähtaeg tuleneb seadusest või pikemaks tähtajaks kasutusse andmine on avalikes huvides.
(5) Vallavara kasutusse andmise lepingu sõlmimise otsustab valitsus. Kui vallavara kasutusse andmine kuulub vallavara valdaja pädevusse, sõlmib vara kasutusse andmise lepingu vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 2 punktile 2 vastava vallavara valdaja.
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud alusel vallavara kasutusse andmisel kehtestab vastava tasu suuruse valitsus. Vallavara valdajad võivad anda vallavara kasutusse arvestades valitsuse kehtestatud tasumäärasid.
(7) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud alustel vallavara kasutamisest laekuv tasu laekub valla eelarvesse.
§ 50. Vallavara kasutusse andmine otsustuskorras
2) avalik-õiguslikele juriidilistele asutustele;
4) teistele isikutele lähtudes avalikest huvidest.
(2) Vallale kuuluvaid eluruume antakse kasutusse valitsuse kehtestatud korras.
§ 51. Vallavara võõrandamise tingimused
Vallavara võib võõrandada:
1) kui vallavara ei ole enam vallale vajalik;
2) kui vallavara on antud vallale üle võõrandamise kohustusega;
3) muudel juhtudel lähtudes avalikest huvidest;
4) kui vallavara haldamine ei ole majanduslikult otstarbekas.
§ 52. Vallavara võõrandamise otsustamine
1) volikogu, kui võõrandatava vara müügihinna algsuurus on suurem kui 6400 eurot;
(2) Vallavara võõrandamise lepingu ning vajadusel asjaõiguslepingu ja hüpoteegi seadmise lepingu sõlmimise otsustab valitsus. Järelmaksuga müügi korral sätestatakse lepingus selle täitmise tagatised.
§ 53. Vallavara võõrandamise viisid
§ 54. Vallavara võõrandamine otsustuskorras
1) kui võõrandatav vara võib laguneda või hävida enne enampakkumise lõpuleviimist;
2) kui enampakkumise korras võõrandamine on nurjunud;
3) kui vara võõrandatakse valla osalusega äriühingutele või avalik-õiguslikele juriidilistele isikutele;
5) kui vallavara valdamine ei ole majanduslikult otstarbekas;
6) võõrandatava vara hind ei ole suurem kui 320 eurot ning võõrandatav vara ei kujuta endast tervikvarast eraldatud osa.
§ 55. Vallavara kasutusse andmisel või võõrandamisel enampakkumise ettevalmistamine
2) rendihinna/ostu-müügihinna algsuuruse;
4) rendi/ostu-müügilepingu põhitingimused;
5) osavõtutasu ja tagatisraha suuruse, kusjuures osavõtumaks ei tohi olla väiksem kui 1% alghinnast, kuid mitte väiksem kui 10 eurot ja tagatisraha väiksem kui 5% võõrandatava vara alghinnast.
(2) Enampakkumisest antakse teada vastava kuulutuse kaudu kohalikus infolehes Otepää Teataja ja seaduses sätestatud juhtudel ühes üleriigilises ajalehes. Kuulutus avaldatakse vähemalt 10 päeva enne enampakkumise toimumist. Kuulutus peab sisaldama järgmisi enampakkumise tingimusi ja andmeid:
2) rendile/ostetava-müüdava vallavara nimetus, täpne asukoht ja iseloomustus. Vara täpsema iseloomustuse, koosseisu, piiride ja muude sarnaste andmete avaldamine ei ole vajalik, kui kuulutuses teatatakse pakkujatele võimalusest tutvuda varaga kuulutuses näidatud kohas ja ajal;
3) rendihinna/ostu-müügihinna algsuurus;
5) enampakkumise toimumise viis (suuline või kirjalik), kirjaliku pakkumise korral pakkumuste esitamise tähtaeg ja koht;
6) enampakkumise tingimustega tutvumiseks ettenähtud aeg ja koht, kui tingimused ei ole näidatud kuulutuses;
8) müüdava vara ostjale andmise kord, ostuhinna tasumise kord ja tähtajad ning ostuhinna järelmaksuga tasumisel lepingu täitmise tagatised. Käesolevas punktis nimetatud andmeid võib mitte avaldada, kuid sellisel juhul peab kuulutus sisaldama lepinguga tutvumiseks ettenähtud kohta ja aega.
(3) Enampakkumise kuulutuse avaldamise tagab enampakkumise korraldaja.
§ 56. Enampakkumises osaleda võivate isikute ring
(2) Enampakkumisest ei või osa võtta isiklikult või esindajate kaudu:
2) valla või 100% valla osalusega ettevõtte rendi-, teenuste- ja üürivõlglased;
3) riiklikud maksuvõlglased.
§ 57. Enampakkumise viisid ja korraldus
(1) Enampakkumine toimub avaliku suulise või kirjaliku pakkumisena.
(2) Enampakkumise valmistab ette enampakkumise korraldaja. Enampakkumiseks moodustab enampakkumise korraldaja vähemalt viieliikmelise komisjoni ja nimetab nende hulgast komisjoni esimehe ja sekretäri.
§ 58. Suulise enampakkumise kord
(1) Enampakkumise korraldaja, kuulutades suulise enampakkumise määratud ajal ja kohas avatuks, teeb enampakkumise ruumis kohalviibijatele ettepaneku registreerida end enampakkumise pakkujatena. Enampakkumisest osa võtta soovivate isikute nimed ning elu- või asukohad protokollitakse. Enampakkumisest osa võtta soovijad esitavad isikut tõendava dokumendi, juriidiliste isikute esindajal tuleb lisada volitusi tõendav dokument.
(2) Enne pakkumise alustamist annavad kõik enampakkumisest osavõtjatena registreerunud isikud allkirja selle kohta, et nad on teadlikud enampakkumis- ja/või rendilepingu tingimustest, ning esitavad tõendid selle kohta, et nad on tasunud osavõtutasu ja tagatisraha. Isikud, kes ei nõustu andma käesolevas lõikes ettenähtud allkirja või ei esita tõendeid osavõtutasu ja tagatisraha tasumise kohta või kes kuuluvad paragrahvi 56 lõikes 2 toodud isikute ringi, enampakkumisest osa võtta ei lubata.
(4) Pakkujale, kes on täitnud käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 ettenähtud nõuded, väljastatakse registreerimisnumber, mille all ta esineb enampakkumise lõpuni.
(5) Enne enampakkumise algust enampakkumise komisjoni esimees:
1) tutvustab enampakkumise toimumise ja kaebuste korda;
(6) Pakkumist alustatakse pärast enampakkumise komisjoni esimehe esimest haamrilööki. Pakkuja annab enampakkumise komisjoni esimehele märku registreerimisnumbri tõstmisega ning teatab pakkumuse suuruse pärast seda, kui ta on saanud enampakkumise komisjoni esimehelt vastava loa. Pakkumise kuulutab enampakkumise komisjoni esimees haamrilöögiga lõppenuks pärast kõrgeima pakkumuse summa kolmekordset teatamist.
(7) Enampakkumise tulemused ja käik protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla kõik kohalviibinud komisjoni liikmed. Enampakkumisest osavõtjatel on õigus enampakkumise protokolliga tutvuda ja esitada selle kohta kirjalikult märkusi või kaebusi kolme tööpäeva jooksul arvates enampakkumise toimumisest.
(8) Pakkuja, kelle pakkumus on suurim, annab enne lahkumist allkirja selle kohta, et ta kohustub sõlmima vastava lepingu enampakkumiseks esitatud tingimustel. Allkirja andmisest keeldumisel kaotab ta õiguse lepingu sõlmimiseks, talle ei tagastata tagatisraha ning enampakkumise komisjon tunnistab enampakkumise nurjunuks.
§ 59. Kirjaliku enampakkumise kord
(1) Kirjalikul enampakkumisel osalemiseks esitatakse enampakkumise korraldajale kinnine ümbrik, millele on peale märgitud, millisele enampakkumisele see on esitatud.
(2) Pakkumus peab sisaldama järgmisi andmeid:
5) pakkumuse esitaja allkiri;
(3) Pakkumused, mis ei ole esitatud tähtaegselt või ei vasta lõigetes 1 ja 2 toodud nõuetele, enampakkumises ei osale.
(4) Enampakkumise korraldaja registreerib pakkumused nende saabumise järjekorras. Ära märgitakse saabumise kuupäev ja kellaaeg. Enne nimekirja sulgemist tehtud pakkumused pitseeritakse kuni nende läbivaatamiseni.
(6) Enampakkumise komisjon avab pakkumused enampakkumise kuulutuses nimetatud ajal ja kohas.
(7) Pakkumuste avamise kohta koostatakse protokoll. Protokolli kantakse pakkuja nimi ja pakkumuse summa. Protokollile kirjutavad alla kõik kohalviibinud komisjoni liikmed. Kõigil pakkujatel on õigus ise või esindajate kaudu osaleda pakkumuste avamisel või tutvuda pakkumuste avamise protokolliga paragrahvi 58 lõikes 7 sätestatud korras.
(8) Kui kirjaliku pakkumise korral on pakkumused võrdsed, annab enampakkumise komisjon võrdse pakkumuse teinud pakkujatele õiguse esitada uus kirjalik pakkumus viie tööpäeva jooksul. Kui kindlaksmääratud ajaks ei tee pakkujad täiendavat pakkumust, tunnistatakse enampakkumine nurjunuks.
§ 60. Enampakkumise tulemuste kinnitamine ja lepingu sõlmimine
(3) Enampakkumise tulemusi ei kinnitata, kui enampakkumise ettevalmistamisel või toimumisel rikuti oluliselt põhimääruses sätestatud korda.
(4) Enampakkumise tulemuste kinnitamisel sõlmitakse eduka pakkumuse teinud isikuga rendi/ostu-müügileping. Nimetatud lepingu sõlmimise otsustab valitsus.
(5) Enampakkumise võitjale saadetakse korraldus enampakkumise tulemuste kinnitamise kohta digiallkirjastatuna e-posti teel, tähitud postiga või väljastatakse allkirja vastu. Korraldusele peab olema lisatud teade selle kohta, kuhu enampakkumise võitja peab rendi/ostu-müügilepingu sõlmimiseks ilmuma. Enampakkumise võitja on kohustatud ilmuma rendi/ostu-müügilepingu sõlmimiseks teates näidatud kohta ja ajal.
(6) Kui enampakkumise võitja keeldub käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud korralduse vastuvõtmisest või mõjuva põhjuseta ei ilmu ettenähtud tähtaja jooksul lepingu sõlmimisele, kaotab ta õiguse lepingu sõlmimiseks ja tagatisraha.
(7) Enampakkumises osalejaile, kellele ei laiene käesoleva paragrahvi lõikes 4 sätestatu, tagastatakse tagatisraha viie tööpäeva jooksul pärast enampakkumise tulemuste (mitte) kinnitamist või enampakkumise nurjunuks tunnistamist. Osavõtutasu tagastamisele ei kuulu. Osavõtutasu arvel katab enampakkumise korraldaja enampakkumise ettevalmistamise ja korraldamisega seotud kulud.
(8) Rendi/ostu-müügilepingu sõlmimise korral loetakse tagatisrahana makstud summa makseks lepingu järgi.
(9) Rendilepingus tuleb ära määrata vallavara valdaja, kes on kohustatud perioodiliselt kontrollima vara sihipärast ja heaperemehelikku kasutamist ning võtma kasutusele kõik seaduslikud abinõud vältimaks vallale kahju tekitamist.
(10) Kui enampakkumine tunnistatakse nurjunuks, enampakkumise tulemusi ei kinnitata või eduka pakkujaga lepingut ei sõlmita, otsustab valitsus, kas korraldada uus enampakkumine, anda vara kasutusse otsustuskorras või käsutada seda muul viisil.
§ 61. Rendilepingute muutmine ja uuendamine
Rendilepingu muutmise ja uuendamise otsustab valitsus.
§ 62. Vallavara võõrandamine eelläbirääkimistega pakkumise korras
(1) Vallavara võõrandatakse eelläbirääkimistega pakkumisel, kui lisatingimuste täitmine vallavara müügil on olulisem müügihinnast.
4) muud volikogu ja valitsuse poolt kehtestatud lisatingimused.
(3) Vallavara võõrandamine eelläbirääkimistega pakkumise korras toimub paragrahvides 58-59 sätestatud korras, arvestades järgmisi erisusi:
1) eelläbirääkimistega pakkumise esemeks on lisaks ostuhinnale lisatingimused;
2) eelläbirääkimistega pakkumise kuulutusse märgitakse lisaks paragrahvi 55 lõikes 2 nimetatud andmetele eelläbirääkimistega pakkumise lisatingimused;
7) võrdväärsete pakkumuste korral annab komisjon pakkujatele võimaluse oma pakkumusi kümne tööpäeva jooksul täiendada;
8) eelläbirääkimistega pakkumise võitjaga sõlmitakse ostu-müügileping. Võitjaks on isik, kelle pakkumuse on valitsus tunnistanud edukaks, arvestades nii kehtestatud lisatingimusi kui ka pakkumust. Sobivate pakkumuste puudumisel tunnistab valitsus eelläbirääkimistega pakkumise nurjunuks;
10) eelläbirääkimistega pakkumisel edukaks osutunud pakkuja on kohustatud ilmuma ostu-müügilepingu sõlmimiseks teates näidatud kohta ja ajal. Nimetatud kohustuse täitmata jätmisel on valitsusel õigustühistada korraldus eelläbirääkimistega pakkumise tulemuste kinnitamise kohta ja korraldada uus eelläbirääkimistega pakkumine.
§ 63. Alghind
Alghinna määramisel võetakse aluseks kas:
§ 64. Vallavarale kasutusvalduse seadmine
Valla omandis olevale kinnisasjale kasutusvaldust ei seata.
(2) Vallavara mahakandmisel koostab vallavara valdaja mahakandmise akti, milles peavad sisalduma järgmised andmed: mahakandmisele kuuluva vallavara täpne koosseis, bilansiline maksumus, lühiiseloomustus, kõlbmatuks muutumise põhjused, vallavaraga seotud rahalised õigused ja kohustused.
(3) Vallavara mahakandmise otsustab valitsus. Kui vallavara jääkmaksumus on väiksem kui 320 eurot, otsustab vallavara mahakandmise vastava vallavara valdaja.
(4) Vallavara mahakandmise akti koostajad korraldavad vastava kande tegemise raamatupidamise dokumentidesse.
§ 66. Nõuetest loobumine
1) valitsus, kui nõue on väiksem kui 1300 eurot või kui nõue on lootusetu või selle sissenõudmine ei ole majanduslikult põhjendatud;
8. peatükk Palupera valla arengukavad, planeeringud ja eelarvestrateegia. Arengukavade ja eelarvestrateegia koostamise kord.
§ 67. Vallas kehtivad arengukavad
(1) Vallas kehtivateks arengukavadeks on valla arengukava kogu valla territooriumi kohta ja eelarvestrateegia. Vajadusel koostatakse täiendavalt arengukava mõne valla territooriumi osa kohta (nt küla või külade grupi arengukava), arengukava mõne tegevusvaldkonna või hallatava asutuse arendamiseks või mitme valla või nende territooriumi osade kohta kokkuleppe alusel, mis peavad olema kooskõlas valla arengukavaga. Küla(de) arengukava koostamise vajadus määratakse külaliikumisega tegeleva mittetulundusühingu, külaseltsi või muu kohalikke külasid ühendava liikumise poolt selle üldkoosoleku otsusega. Kohustuslikud tegevusvaldkonna arengukavad on jäätmekava, ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arendamise kava. Eelarvestrateegia on valla arengukavast tulenev finantsplaan koos selgitustega, sest koostatakse arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks, et planeerida kavandatavate tegevuste finantseerimist. Eelarvestrateegia nõuded on sätestatud kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses. Arengukava ja eelarvestrateegia on aluseks valla eelarve koostamisel, kohustuste võtmisel, varaga tehingute tegemisel, investeeringute kavandamisel ning investeeringuteks toetuste taotlemisel.
(2) Valla arengukava on valla pika- ja lühiajalise arengu eesmärke määratlev ja nende elluviimise võimalusi kavandav dokument, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi ning on aluseks erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele.
(3) Arengukava sisaldab probleemide ja võimaluste hetkeolukorra analüüsi tegevusvaldkondade lõikes. Arengukavas kajastatakse kuni arengukava perioodi lõpuni strateegilised eesmärgid ja tegevused eesmärkide saavutamiseks.
(4) Arengukava ja eelarvestrateegia (arengukava osana või iseseisva dokumendina) eelnõu(d) ja muutmise eelnõu(d) koostatakse valitsuse poolt ning esitatakse vastuvõtmiseks volikogule hiljemalt 1.oktoobriks. Pearaamatupidaja esitab eelarvestrateegia andmed ettenähtud kujul ja korras Rahandusministeeriumile hiljemalt eelarveaasta 30.oktoobriks. Kui arengukava muudetakse ja sellega kaasneb mõju eelarvele, tuleb eelarvestrateegia viia arengukavaga kooskõlla. Eelarvestrateegia koostamisel arvestatakse ka kavandatava lisaeelarvega ja maksude prognoositust parema laekumisega või muutmisega. Arengukava ja eelarvestrateegia on aluseks tehingutele varadega.
(5) Valla arengukava koostamine või muutmine algatatakse volikogu poolt. Tegevusvaldkonna arengukava koostamine ja muutmine otsustatakse (v.a. kohustusliku tegevusvaldkonna arengukava) ja menetlus korraldatakse valitsuse poolt. Valitsuse poolt esitatakse enda poolt heakskiidetud arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu volikogule esimeseks lugemiseks. Volikogu ja –komisjonide muudatustega ja parandustega heakskiidetud eelnõu(d) suunatakse avalikustamisele. Teade arengukava ja eelarvestrateegia eelnõu avalikustamise kohta avaldatakse valla veebilehel ja kohalikus infolehes Otepää Teataja hiljemalt 1 nädal enne avalikustamist. Avalikustamine peab kestma vähemalt kaks nädalat. Avalikustamise jooksul laekunud kirjalikud ettepanekud, mis puudutavad arengukava, esitatakse valitsuse poolt koos oma seisukohtadega volikogu alatistele komisjonidele ning eelarvestrateegiat puudutava osa kohta laekunud ettepanekud volikogu eelarvekomisjonile. Valitsuse poolt korraldatakse avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamine arengukava ja eelarvestrateegia koostamise protsessi. Komisjonide heakskiidu leidnud ettepanekute alusel esitatakse valitsuse poolt volikogule eelnõu(d) teiseks lugemiseks ja vastuvõtmiseks. Uus volikogu koosseis võib eelarvestrateegiat uuendada valimiste järgsel aastal igal ajal enne 15.oktoobrit. Arengukava ja eelarvestrateegia ning volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollid arengukava ja eelarvestrateegia menetlemise kohta avaldatakse valla veebilehel seitsme tööpäeva jooksul arengukava ja eelarvestrateegia vastuvõtmisest arvates. Arengukava ja selle muudatused hakkavad kehtima kolmandal päeval peale Riigi Teatajas avaldamist.
(6) Küla(de) arengukava koostaja korraldab avalikustamise, esitades eelnõu vähemalt 2 nädalat enne avalikustamist valitsusele. Eelnõu avalikustatakse valitsuse heakskiitmise järgselt küla, piirkonna keskuses. Avalikustamisest tingitud muudatustega arengukava eelnõu esitatakse taas valitsusele tutvumiseks. Küla(de) arengukava kinnitab arengukava koostamise või muutmise algatanud külaliikumisega tegelev mittetulundusühing, külaselts või muu kohalikke külasid ühendav liikumine oma üldkoosoleku otsusega.
(7) Arengukava ja eelarvestrateegia peavad hõlmama iga aasta 15.oktoobri seisuga vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat. Kui vallal on pikemaajalisi varalisi kohustusi või neid kavandatakse pikemaks ajaks, esitatakse arengukavas andmed kehtivusaega ületavate kohustuste kohta. Vastuvõetud arengukava ja eelarvestrateegia järgimine tagatakse valitsuse poolt, esitades arengukava täitmise aruande (sh ka eelarvestrateegia täitmise aruande) majandusaasta aruande koosseisus volikogule kinnitamiseks hiljemalt 31.maiks. Nimetatud aruanded on arengukava muutmisele ja järgmise perioodi arengukava ja eelarvestrateegia koostamisele.
(8) Valla eelarve ja lisaeelarve(te) koostamise, vastuvõtmise, muutmise, täitmise ja avalikustamise ning aruandluse nõuded sätestatakse kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses ja valla eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise korras.
§ 68. Hallatava asutuse arengukava
(1) Hallatava asutuse arengukavas kajastatakse asutuse eesmärgid ja meetmed nende saavutamiseks. Nimetatud vastuvõetud arengukava koostamine, muutmine ja järgimine tagatakse asutuse juhi poolt koostöös asutuse hoolekogu, nõukogu, õppenõukoguga. Vähemalt kaks nädalat enne hallatava asutuse arengukava või selle muutmise eelnõu avalikustamisele suunamist esitatakse eelnõu vastava valdkonna komisjonile, kes annab eelnõule oma arvamuse. Eelnõu suunatakse avalikustamisele valitsuse poolt heakskiidetuna sarnaselt valla arengukavaga.
(2) Hallatava asutuse arengukava algatatakse valitsuse poolt korraldusega, välja arvatud seadusega kohustuslikud hallatavate asutuste arengukavad, nt haridusasutustele. Hallatava asutuse arengukava kinnitatakse valitsuse poolt.
§ 69. Palupera vallas kehtivad planeeringud
(1) Tulenevalt planeerimisseadusest on vallas järgmised planeeringud:
2) valla detailplaneering(ud).
(2) Kõik planeeringud ning seaduse alusel vallale kohustuslikud valdkonnapõhised arengukavad lähtuvad valla arengukavast, peavad olema omavahel seotud ning ei tohi olla üksteisega vastuolus. Nimetatud dokumentide eelnõu(de) esitamist ja vastavust kontrollitakse vastava valdkonnaga tegeleva ametniku poolt.
§ 70. Valla üldplaneering ja teemaplaneeringud
(1) Valla üldplaneeringuga määratakse valla territooriumi arengu põhisuunad ja tingimused, valmistatakse ette alused detailplaneeringu kohustusega aladel ja juhtudel detailplaneeringute koostamiseks ning detailplaneeringu kohustuseta aladel maakasutus- ja ehitustingimuste seadmiseks.
(2) Üldplaneeringu võib koostada ka teemaplaneeringuna kehtiva üldplaneeringu täpsustamiseks ja täiendamiseks.
§ 71. Detailplaneeringud
(1) Detailplaneering on planeering, mis koostatakse valla territooriumi väiksema osa kohta ja mis on lähiaastate ehitustegevuse aluseks. Kehtestatud detailplaneering on aluseks ehitiste projekteerimisele ja uute kinnistute moodustamisele ning olemasolevate kinnistute piiride muutmisele detailplaneerimise kohustusega aladel hajaasustuses ja juhtudel.
(2) Detailplaneeringu kehtestab volikogu või valitsus lähtudes valla ehitusmääruses sätestatust.
§ 72. Nõuded planeeringutele ja planeeringute menetlemine
(1) Täpsemad nõuded valla üldplaneeringule, teemaplaneeringu(te)le ning detailplaneeringutele, samuti nende menetlemise korra kehtestab volikogu valla ehitusmääruses.
(2) Volikogu iga uus koosseis vaatab üle kehtestatud üldplaneeringu(d) ning otsustab nende muutmise vajaduse, esitades ülevaatamise tulemused maavanemale hiljemalt kuue kuu jooksul pärast kohalike omavalitsuste volikogude korralisi valimisi.
9. peatükk Palupera valla esindamine
§ 73. Valla esindamise kord
(1) Käesoleva korra eesmärgiks on sätestada Palupera valla omavalitsusorganite ametiisikute ja kolmandate isikute õigus ja pädevus Palupera valla esindamiseks suhetes Eesti Vabariigi riigivõimuorganitega, teiste omavalitsusüksuste ja nende liitudega, juriidiliste ja füüsiliste isikutega nii Eesti Vabariigis kui välismaal.
(2) Esindamise õiguslikeks alusteks on seadused, Palupera valla põhimäärus, volikogu ja valitsuse õigusaktid ning lepingud.
(3) Oma pädevuse piires esindavad valda:
3) valitsuse ametnikud ja valla asutuste töötajad neile antud volituste piires.
(4) Kolmandad isikud esindavad valda nendele antud volituste piires.
§ 74. Valla esindusfunktsiooni täitmine
1) suhetes Eesti Vabariigi Presid
3) Valgamaa Omavalitsuste Liidus volikogu esindajana erivolitusteta;
5) suhetes ajakirjandusega volikogu töö avalikustamiseks;
6) muudel juhtudel arvestades teise osapoole esindatust;
7) volikogu esimehe äraolekul toimub tema asendamine vastavalt käesoleva põhimääruse paragrahvile 15.
(2) Vallavanem esindab valda:
1) suhetes Eesti Vabariigi peaministri ja teiste ministritega talle volikogu poolt antud volituste piires;
2) suhetes riigiasutustega;
4) suhetes teiste isikutega Eesti Vabariigis ja välismaal täitevvõimu teostamiseks;
5) suhetes ajakirjandusega valitsuse töö avalikustamiseks;
6) teistel volikogu poolt volitatud juhtudel ja korras;
7) valitsuse pädevuses olevates küsimustes valitsuselt saadud volituste alusel;
8) muudel juhtudel täitevvõimu teostamiseks;
9) vallavanema äraolekul toimub tema asendamine vastavalt käesoleva põhimääruse paragrahvile 31.
(3) Avalikel üritustel esindavad valda volikogu esimees ja/või vallavanem.
§ 75. Valla esindamine kohtus
(1) Volikogu määruste ja otsuste vaidlustamise korral esindab kohtus valda volikogu esimees (erivolituseta) või tema poolt volitatud teised isikud. Valitsuse määruste ja korralduste vaidlustamise korral esindavad kohtus valda vallavanem (erivolituseta) ja vallasekretär (erivolituseta) või vallasekretäri poolt volitatud teised isikud.
(2) Kohtukutse esitatakse vallasekretärile, kes:
1) võtab asja isiklikuks lahendamiseks või
2) suunab selle lahendamiseks volikogu esimehele või vastava valdkonna ametnikule, kes teeb ettepaneku valda kohtus esindava isiku kohta.
(3) Volikogu ja valitsuse osalemise üle kohtuvaidlustes peab arvestust vallasekretär.
§ 76. Palupera valla põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Käesolev põhimäärus kinnitatakse, muudetakse või tunnistatakse kehtetuks volikogu koosseisu häälteenamusega.
(2) Valla põhimäärus kinnitatakse või viiakse kooskõlla kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega kolme kuu jooksul järgmiste kohalike omavalitsuste volikogude valimiste tulemusena moodustatud volikogu poolt valitsuse ametisse kinnitamise päevast arvates.
(3) Valla põhimäärus või selle muudatus jõustub määruses näidatud päeval.
(1) Palupera vallavolikogu määrus nr 1-1/16, 14.12.2006 a. „Palupera valla põhimääruse kinnitamine“ tunnistatakse kehtetuks.


§ 141 Uudse suitsuvaba tubakatoote terviseohu hoiatus
§ 16 Suitsetatava tubakatoote terviseohu hoiatuste paigutus
§ 171 Kordumatu tunnus
§ 172 Turvaelement
§ 241 Tubakatoote jälgitavussüsteemile ja registreerimisele esitatavad nõuded
§ 26 Tubakatoote ja tubakatootega seonduva toote müügiedenduse keeld
§ 391 Tubakatoote registreerimisele esitatavate nõuete rikkumine
§ 49 Tubakatoote või tubakatootega sarnaselt kasutatava toote tarvitamine selleks keelatud kohas
RT I, 19.05.2020, 13
04.05.2020 RT I, 19.05.2020, 1 20.05.2020, osaliselt 29.05.2020 ja 20.05.2024
(2) Tubakatoote ja tubakatootega seonduva toote müügipakend maksumärgistatakse, kui see on ette nähtud alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduses.
[RT I, 19.05.2020, 1 - jõust. 29.05.2020]
2) [Kehtetu - RT I, 19.05.2020, 1 - jõust. 29.05.2020]
(52) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punkte 2–4 ning lõike 5 punkte 1 ja 4 kohaldatakse ka tubakatootega seonduvale tootele.
11) alternatiivsed tubakatooted alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 16 lõike 8 tähenduses, mida ei ole nimetatud käesoleva lõike punktis 1;
(1) Tubakatoote müügipakend on pakend pakendiseaduse § 3 lõike 1 punkti 1 tähenduses.
(3) Käitlemiseks mittelubatud suitsuvabu tubakatooteid on suures koguses, kui nende tubakatoodete kogus ületab 15 kilogrammi.
(4) Tubakatootega või tubakatootega seonduva tootega kauplemine on:
3) tubakatoote või sellega seonduva toote kaugmüük tarbijatele, mille puhul on tarbija toote jaemüüjalt tellimise ajal Eestis ning jaemüüja asukoht on teises liikmesriigis või kolmandas riigis (edaspidi piiriülene kaugmüük);
4) tubakatoote või tubakatootega seonduva toote müügiks pakkumine ja müük võlaõigusseaduse § 52 lõike 1 tähenduses ja lõikes 2 sätestatud viisil (edaspidi riigisisene kaugmüük).
[RT I, 09.01.2018, 1 - jõust. 01.07.2019]
(41) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 3 nimetatud jaemüüja asukoht on liikmesriigis, kui ta on füüsiline isik ja tema tegevuskoht asub selles liikmesriigis või muudel juhtudel, kui jaemüüja põhikirjajärgne asukoht, juhatuse asukoht või tegevuskoht, sealhulgas filiaali, esinduse või mõne muu asutuse asukoht, on selles liikmesriigis.
(42) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 3 sätestatud piiriülese kaugmüügina käsitatakse ka Eestis asuva jaemüüja teostatud kaugmüüki tarbijale, kes asub teises liikmesriigis või kolmandas riigis.
(5) Kui ettevõtja võimaldab kasutada piipu, milles suits kulgeb läbi vedeliku (edaspidi vesipiip), sellekohase suitsetamistubaka (edaspidi vesipiibutubakas) tarvitamiseks, käsitatakse seda tubakatoote jaemüügiga seonduva teenusena, millele kohaldatakse tubakatoote jaemüügi kohta kehtivaid sätteid.
4) ained, mis on inimese tervisele ohtlikud kuumutamata või kuumutatud kujul, välja arvatud nikotiin;
5) maitse- ega lõhnaaineid, välja arvatud tubaka ning mentooli maitse ja lõhn.
(7) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel esitatud andmed avaldatakse Terviseameti veebilehel. Andmeid avaldades arvestatakse toote koostisega seotud ärisaladuse kaitse vajadust.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigete 1 ja 2 alusel esitatud teave avaldatakse Terviseameti veebilehel. Andmeid avaldades arvestatakse toote koostisega seotud ärisaladuse kaitse vajadust.
4) filtri puudumine filtrita sigarettide puhul siis, kui filtri puudumine ei kajastu tootemargis;
(21) Tubakatoote müügipakendile kantakse kordumatu tuvastamis- ja jälgimistunnus (edaspidi kordumatu tunnus), mis võimaldab tuvastada ja registreerida tubakatoote liikumise Euroopa Liidus. Kordumatut tunnust kandvale müügipakendile ei tule täiendavalt trükkida tootjapartii tähistust.
[RT I, 19.05.2020, 1 - jõust. 20.05.2020]
(22) Tubakatoote müügipakendile paigaldatakse võltsimiskindel turvaelement, mis koosneb vähemalt viit tüüpi autentimiselementidest, millest vähemalt üks on varjamatu, üks on poolvarjatud ja üks varjatud (edaspidi turvaelement).
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teabe võib tubakatoote, välja arvatud sigaretid ja sigarettideks keeratav suitsetamistubakas, müügipakendil ja rühmapakendil esitada kleebistel. Kleebise kasutamine on kohustuslik siis, kui eelnimetatud tubakatoote rühmapakendiks on vaid läbipaistev ümbris. Kleebis kinnitatakse nii, et seda ei ole võimalik pakendit kahjustamata eemaldada. Kleebisel esitatud tekst peab olema kulumiskindel.
(1) Suitsetatava tubakatoote terviseohu hoiatused jagunevad terviseohu üldhoiatusteks, terviseohu lisateabeks ja terviseohu ühendhoiatusteks.
§ 141. Uudse suitsuvaba tubakatoote terviseohu hoiatus
(1) Uudse suitsuvaba tubakatoote igale müügipakendile ja igale rühmapakendile kantakse järgmine terviseohu hoiatus:
„See tubakatoode kahjustab sinu tervist ja tekitab sõltuvust.”
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud terviseohu hoiatus peab:
1) vastama käesoleva seaduse § 16 lõigetes 6 ja 10–12 sätestatud tingimustele;
2) olema paigutatud müügipakendi ja rühmapakendi kahele kõige suuremale pinnale;
3) olema paigutatud risttahukakujulisel pakendil paralleelselt pakendi külgservaga põhiteksti alla;
4) katma 30% müügipakendi ja rühmapakendi vastavast pinnast.
§ 16. Suitsetatava tubakatoote terviseohu hoiatuste paigutus
(10) Terviseohu üldhoiatus, terviseohu lisateave ja terviseohu ühendhoiatused peavad paiknema nii, et pakendi avamisel ei muutu tekst loetamatuks, arusaamatuks või moonutatuks ega ole varjatud või poolitatud maksumärgi, kordumatu tunnuse, hinnasildi, turvaelemendi, pakkematerjali, ümbrise, kasti või muu esemega.
§ 171. Kordumatu tunnus
(1) Kordumatu tunnuse terviklikkuse tagamiseks trükitakse või kinnitatakse see tubakatoote müügipakendile nii, et seda ei ole võimalik eemaldada, kustutada ega varjata või poolitada, sealhulgas maksumärgi ja hinnasildiga või müügipakendi avamisega.
(2) Kordumatu tunnus peab võimaldama kindlaks määrata järgmist:
1) tootmiskuupäev ja -koht;
2) tootmisrajatis;
3) tubakatoote tootmiseks kasutatud masin;
4) tootmisvahetus või tootmise aeg;
5) toote kirjeldus;
6) jaemüügi jaoks ettenähtud turg;
7) kavandatav veoteekond;
8) Euroopa Liitu importija;
9) tegelik veoteekond tootmisest esimesse jaemüügiettevõttesse, sealhulgas kõik kasutatud laod, samuti saatmise kuupäev, saadetise sihtkoht, lähtekoht ja kaubasaaja nimi;
10) kõikide ostjate andmed alates tootmisest kuni esimese jaemüügiettevõtteni;
11) kõikide ostjate arvete andmed, tellimuse number, maksmisandmed alates tootmisest kuni esimese jaemüügiettevõtteni.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1–7 nimetatud teave ja tubakatoote importimisel ka punktis 8 nimetatud teave moodustab osa müügipakendi kordumatust tunnusest.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 9–11 nimetatud teave peab olema elektrooniliselt kättesaadav müügipakendi kordumatu tunnuse kaudu.
(5) Eestis turuleviidava tubakatoote kordumatu tunnuse väljaandja on komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/574 tubakatoodete jälgitavussüsteemi loomiseks ja käitamiseks vajalike tehniliste standardite kohta (ELT L 96, 16.04.2018, lk 7–55) artikli 4 lõikes 1 sätestatud erandi alusel sama rakendusmääruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud tunnuse väljaandja.
§ 172. Turvaelement
(1) Turvaelement trükitakse või kinnitatakse tubakatoote müügipakendile nii, et seda ei ole võimalik eemaldada, kustutada ega varjata või poolitada, sealhulgas maksumärgi, hinnasildi või muu elemendiga.
(2) Turvaelement paigaldatakse tubakatoote müügipakendile viisil, mis võimaldab identifitseerida üksikut tubakatoote müügipakendit ja kontrollida selle ehtsust kogu selle aja jooksul, kui tubakatoode on turul, ning kaitsta seda asendamise, korduskasutamise või muutmise eest.
(3) Eestis turuleviidava tubakatoote turvaelement on alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse alusel kehtestatud maksumärk.
(4) Tubakatoodete tootja või importija korraldab turvaelemendi (edaspidi tootja või importija turvaelement) trükkimise ja paigaldamise tubakatootele, kui seda ei maksumärgistata alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse alusel.
(5) Vähemalt üks turvaelemendil kasutatavatest autentimiselementidest peab olema pärit sõltumatult autentimiselementide teenuse osutajalt.
(6) Nõuded autentimiselementide teenuse osutaja sõltumatusele kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega, kooskõlas komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/576 tubakatoodetele paigaldatavate turvaelementide tehniliste standardite kohta (ELT L 96, 16.04.2018, lk 57–63).
(7) Tubakatoote tootja või importija esitab Maksu- ja Tolliametile autentimiselementide kombinatsiooni, mida ta soovib tootja või importija turvaelemendil kasutusele võtta, vähemalt 30 kalendripäeva enne turvaelemendi kavandatavat kasutuselevõttu või muutmist. Kui Maksu- ja Tolliamet ei teavita tootjat või importijat viie tööpäeva jooksul pärast turvaelemendi autentimiselementide kombinatsiooni saamist vajadusest seda muuta, võib selle esitatud kujul kasutusele võtta.
(8) Kui Maksu- ja Tolliametil on põhjust arvata, et turul kasutusel oleva turvaelemendi terviklikkust on rikutud, teavitab ta sellest tootjat, importijat ja turvaelemendi teenuse osutajat viie tööpäeva jooksul. Maksu- ja Tolliamet võib nõuda, et kõnealune turvaelement asendataks või et seda muudetaks.
(9) Nõuded tubakatoote turvaelemendile ning tootja või importija turvaelemendi kasutuselevõtust teavitamise tingimused ja korra kehtestab kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
1) selle tubakatoote tootjapartii tähistus või kordumatu tunnuse inimloetav kood;
6) piiriülesel kaugmüügil;
7) riigisisesel kaugmüügil.
(31) Tubakatoote või tubakatootega seonduva toote jaekaubanduse müügikohas kõnealuse toote nähtav väljapanek ja selle kaubamärgi esitlemine on keelatud, välja arvatud:
1) tubakatoote või tubakatootega seonduva toote müügile spetsialiseerunud jaekaubanduse müügikohas tingimusel, et müüdavad tooted ja nende tähistamiseks kasutatavad kaubamärgid ei ole nähtavad väljaspool müügikohta;
2) rahvusvahelisel liinil sõitval laeval;
3) reisisadama ja lennujaama kinnisel territooriumil tegutsevas jaekaubanduse müügikohas;
4) tubakatoote või tubakatootega seonduva toote jaekaubanduse müügikohas antav kaubanduslik teave kaubandustegevuse seaduse § 10 tähenduses sõnalisel kujul tubakatoote või tubakatootega seonduva toote nime ja kaubamärgi ning hinna kohta.
(4) Keelatud on müügiks pakkuda ja müüa tubakatoodet ning tubakatootega seonduvat toodet, mis on muu tootega ühtsesse müügipakendisse pakendatud.
(1) Suitsuvaba tubakatoote käitlemine on keelatud, välja arvatud suitsuvaba tubakatoote ladustamine ärilisel eesmärgil käitatava sellise laeva pardal, mis suundub riiki või lähtub riigist, kus laeval ladustatava suitsuvaba tubakatoote müük on lubatud. Käitlemise keeldu ei kohaldata suitsuvabale tubakatootele, mis on uudne tubakatoode käesoleva seaduse § 3 lõike 5 tähenduses.
§ 241. Tubakatoote jälgitavussüsteemile ja registreerimisele esitatavad nõuded
(1) Iga tubakatoote käitleja alates tootjast kuni ettevõtjani enne esimest jaemüügiettevõtet registreerib kõikide müügipakendite tema valdusesse jõudmise, kõik vahepealsed liikumised ja müügipakendi tema valdusest lõpliku lahkumise.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõude võib täita, märgistades ja registreerides rühmapakendi või sellest suurema pakendi, mis sisaldab rohkem kui ühte müügipakendit, tingimusel et iga müügipakendi liikumise tuvastamine ja jälgimine on võimalik.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tubakatoote käitleja peab registrit käesoleva seaduse § 171 lõike 2 punktides 9–11 nimetatud tubakatoote pakendi tegeliku veoteekonna ja tehingute kohta. Registrit peetakse vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2018/574.
(4) Registreeritud andmeid ei tohi muuta ega kustutada ükski käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tubakatoote turustamisahelas osalev ettevõtja.
(5) Tubakatoodete tootjad varustavad kõik tubakatooteid käitlevad ettevõtjad alates tootjast kuni ettevõtjani enne esimest jaemüügiettevõtet, sealhulgas importijad, laod ja veoettevõtjad, selliste vahenditega, mis võimaldavad ostetud, müüdud, hoiustatud, transporditud või muul viisil käideldud tubakatoodete registreerimise.
(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud vahendid võimaldavad salvestatud andmeid elektrooniliselt lugeda ja edastada andmehoidlasse. Vastav andmehoidla peab asuma füüsiliselt Euroopa Liidu territooriumil.
(7) Tubakatoodete tootjad ja importijad sõlmivad enda tubakatoodetega seotud andmete majutamiseks andmehoidlas sõltumatu kolmandast isikust andmetalletusteenuse osutajaga (edaspidi andmetalletusteenuse osutaja) andmetalletuslepingu. Andmetalletusleping peab vastama nõuetele, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2018/573, milles käsitletakse tubakatoodete jälgitavussüsteemi osana sõlmitavate andmetalletuslepingute põhielemente (ELT L 96, 16.04.2018, lk 1–6).
(8) Andmetalletusteenuse osutaja tegevust jälgib välisaudiitor, kelle soovitab ja kellele maksab tasu tubakatootja. Välisaudiitor esitab Maksu- ja Tolliametile ning Euroopa Komisjonile aastaaruande, milles hinnatakse eelkõige kõiki juurdepääsuga seotud rikkumisi.
§ 26. Tubakatoote ja tubakatootega seonduva toote müügiedenduse keeld
(1) Keelatud on tubakatoote või tubakatootega seonduva toote müügi suurendamiseks järgmine tegevus (edaspidi müügiedendus):
1) kauba või teenuse müügiks pakkumisel, müügil või muu tegevuse tulemusena tubakatoote või tubakatootega seonduva toote tasuta või sigarettide maksimaalsest võimalikust jaemüügihinnast oluliselt madalama hinnaga saamise võimaldamine, samuti võidu, auhinna või muu hüvena;
2) tubakatoote või tubakatootega seonduva toote müügiks pakkumisel, müügil või muu tegevuse tulemusena kauba või teenuse tasuta või tavapärasest jaemüügihinnast madalama hinnaga saamise võimaldamine, samuti võidu, auhinna või muu hüvena;
3) tubakatoote või tubakatootega seonduva toote müügihinna avaldamine selliselt, et tarbijale on samal ajal nähtav toote algne ja uus müügihind või allahindlusprotsent;
4) otseselt või kaudselt tubakatoote või tubakatootega seonduva tootega seostatava muu tegevuse käigus tarbijale pakutava võidu, auhinna või muu hüve võimaldamine.
(2) Müügiedenduse keeldu ei kohaldata:
1) tubakatoote või tubakatootega seonduva toote või sellega seotud informatsiooni edastamisele toote käitlejatele suunatud erialases väljaandes või toote tutvustamisele käitlejatele suunatud erialasel messil või näitusel või muul sellisel üritusel;
2) tubakatoote või tubakatootega seonduva toote kaubandusega seotud mis tahes kommunikatsioonile või tegevusele, mis toimub vaid käitlejate vahel.
(1) Alla kaheksateistaastasel isikul (edaspidi alaealine) on suitsetamine, tubakatoote ja tubakatootega sarnaselt kasutatava toote tarvitamine keelatud.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud keeldu kohaldatakse elektroonilisele sigaretile ja uudsele suitsuvabale tubakatootele ning lõike 1 punkte 1 ja 2 ka teistele tubakatootega sarnaselt kasutatavatele toodetele.
(1) Käesoleva seaduse §-s 29 nimetamata juhtudel otsustab ruumis või piiratud maa-alal suitsetamise lubamise või uudse suitsuvaba tubakatoote tarvitamise vastavalt ruumi või piiratud maa-ala valdaja enda äranägemisel, arvestades käesoleva paragrahvi lõiget 3 ning käesoleva seaduse § 31.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud piiranguid kohaldatakse ka elektroonilise sigareti ja uudse suitsuvaba tubakatoote tarvitamisele.
(1) Toitlustusettevõttes on suitsetamine ja uudse suitsuvaba tubakatoote tarvitamine lubatud üksnes suitsetamiseks ettenähtud suitsetamisruumis või toitlustusettevõtte müügikoha vahetus läheduses väljaspool siseruume asuval hooajalisel laiendusel.
1) Maksu- ja Tolliamet – tubakatoote ja tubakatootega seonduva toote kohta kehtestatud nõuetest kinnipidamise, nende toodete käitlemise korra, sealhulgas registreerimisele esitatavate nõuete ja nende toodete käitlemisel kehtivate erinõuete, samuti nende toodete Eestisse toimetamisega seotud keeldude ja piirangute järgimise üle vastavalt ameti põhimääruses sätestatud ülesannetele;
(1) Maksumärgi, turvaelemendi või kordumatu tunnusega märgistamata või teistele nõuetele mittevastavas müügipakendis tubakatootega või tubakatootega seonduva tootega või keelatud tubakatootega või sellega seonduva tootega kauplemise või selle hoidmise, ladustamise või edasitoimetamise eest –
§ 391. Tubakatoote registreerimisele esitatavate nõuete rikkumine
(1) Tubakatoote käitleja poolt tubakatoote müügipakendi nõuetekohase registreerimise ja tubakatoote pakendi tegelikku veoteekonda kajastavate tehingute kajastamata jätmise või registreeritud andmete muutmise või kustutamise eest –
Alaealise poolt suitsetamise või tubakatoote või tubakatootega sarnaselt kasutatava toote tarvitamise eest –
§ 49. Tubakatoote või tubakatootega sarnaselt kasutatava toote tarvitamine selleks keelatud kohas
Suitsetamise või tubakatoote või tubakatootega sarnaselt kasutatava toote tarvitamise eest kohas, kus suitsetamine või tubakatoote või tubakatootega sarnaselt kasutatava toote tarvitamine on keelatud, –
(1) Suitsetamise või tubakatoote või tubakatootega sarnaselt kasutatava toote tarvitamise võimaldamise eest kohas, kus seaduse alusel ei ole suitsetamine või tubakatoote või tubakatootega sarnaselt kasutatava toote tarvitamine lubatud, samuti suitsetamisruumile kehtestatud nõuete rikkumise eest –
(11) Sigaretid ja isevalmistatavate sigarettide tubakas, mis toodeti Euroopa Liidus või imporditi Euroopa Liitu enne 2019. aasta 20. maid ja mida ei ole käesoleva seaduse § 171 kohaselt müügipakendi tasandil kordumatu tunnusega märgistatud, võivad jääda vabasse ringlusse kuni 2020. aasta 20. maini.
(12) Sigaretid ja isevalmistatavate sigarettide tubakas, mis toodeti Euroopa Liidus või imporditi Euroopa Liitu enne 2019. aasta 20. maid ja millel ei ole käesoleva seaduse § 172 kohast turvaelementi, võivad jääda vabasse ringlusse 2020. aasta 20. maini.
(13) Käesoleva seaduse § 171 lõikes 5 nimetatud kordumatu tunnuse väljaandja poolt väljastatavaid kordumatuid tunnuseid paigaldatakse tubakatoodete pakenditele alates 2020. aasta 1. oktoobrist. Kuni 2020. aasta 1. oktoobrini võib tubakatoodete pakenditele paigaldada tootjariigi kordumatu tunnuse väljaandja antud kordumatuid tunnuseid.
(14) Käesoleva seaduse § 12 lõikeid 21 ja 22 ning §-e 171 ja 172 kohaldatakse muudele tubakatoodetele kui sigarettidele ja isevalmistatavate sigarettide tubakale alates 2024. aasta 20. maist.
(15) Muud tubakatooted kui sigaretid ja isevalmistatavate sigarettide tubakas, mis toodeti Euroopa Liidus või imporditi Euroopa Liitu enne 2024. aasta 20. maid ja mida ei ole käesoleva seaduse § 171 kohaselt müügipakendi tasandil kordumatu tunnusega märgistatud, võivad jääda vabasse ringlusse kuni 2026. aasta 20. maini.
(16) Muud tubakatooted kui sigaretid ja isevalmistatavate sigarettide tubakas, mis toodeti Euroopa Liidus või imporditi Euroopa Liitu enne 2024. aasta 20. maid ja millel ei ole käesoleva seaduse § 172 kohast turvaelementi, võivad jääda vabasse ringlusse kuni 2026. aasta 20. maini.


Prokuratuuriseaduse ja karistusseadustiku muutmise seadus – Riigi Teataja
Prokuratuuriseaduse ja karistusseadustiku muutmise seadus
RT I 2004, 7, 40
Vabariigi Presidendi 9. veebruari 2004. a otsusega nr 534
§ 1. Prokuratuuriseaduse muutmine
Prokuratuuriseaduses (RT I 1998, 41/42, 625; 110, 812; 1999, 18, 303; 95, 839; 2000, 28, 167; 35, 222; 2001, 53, 315; 2002, 56, 350; 61, 375; 2003, 20, 116; 26, 159; 90, 601) tehakse järgmised muudatused:
« (2) Prokuratuur jaguneb Riigiprokuratuuriks ja temale alluvateks ringkonnaprokuratuurideks.»;
« § 4. Riigiprokuratuur
(2) Riigiprokuratuuri prokurörid on riigi peaprokurör, juhtivad riigiprokurörid ja riigiprokurörid.
(3) Riigiprokuratuur võib jaguneda osakondadeks, mille kinnitab justiitsminister. Osakonda kuuluvad riigiprokurörid määrab riigi peaprokurör.»;
3) seadust täiendatakse §-ga 41 järgmises sõnastuses:
« § 41. Juhtiv riigiprokurör
(3) Riigi peaprokurör määrab juhtivale riigiprokurörile Riigiprokuratuuri prokuröride hulgast asendaja juhuks, kui juhtiv riigiprokurör ei saa haiguse või muu takistuse tõttu ajutiselt oma ülesandeid täita.»;
4) paragrahv 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 5. Ringkonnaprokuratuur
(4) Ringkonnaprokuratuur võib jaguneda osakondadeks, mille kinnitab justiitsminister. Osakonda kuuluvad eriasjade prokurörid, ringkonnaprokurörid ja abiprokurörid määrab juhtivprokurör. Juhtivprokuröril on õigus ilma konkursita viia sama ringkonnaprokuratuuri tööpiirkonnas ringkonnaprokuratuuri prokurör tema nõusolekul ühest piirkondlikust osakonnast teise.»;
5) seadust täiendatakse §-ga 52 järgmises sõnastuses:
« § 52. Juhtivprokurör
(2) Riigi peaprokurör määrab juhtivprokurörile ringkonnaprokuratuuri prokuröride hulgast asendaja juhuks, kui juhtivprokurör ei saa haiguse või muu takistuse tõttu ajutiselt oma ülesandeid täita.»;
6) paragrahv 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 6. Vanemprokurör
(2) Juhtivprokurör määrab vanemprokurörile ringkonnaprokuratuuri prokuröride hulgast asendaja juhuks, kui vanemprokurör ei saa haiguse või muu takistuse tõttu ajutiselt oma ülesandeid täita.»;
7) paragrahvi 7 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Õppeteenistuses või katseajal olev abiprokurör tegutseb ringkonnaprokuratuuri prokuröri juhendamisel.»;
8) paragrahvi 8 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Riigi peaprokurör määrab pärast Riigiprokuratuuri prokuröride arvamuse ärakuulamist kindlaks nende tööjaotuse. Ringkonnaprokuratuuri prokuröride tööjaotuse määrab kindlaks juhtivprokurör, olles ära kuulanud ringkonnaprokuratuuri prokuröride arvamuse.»;
« (2) Teenistuslikku järelevalvet prokuratuuris teostab riigi peaprokurör, ringkonnaprokuratuuris juhtivprokurör.»;
10) paragrahvi 10 tekstis asendatakse sõnad «maakonna või linna vanemprokurör» sõnaga «juhtivprokurör»;
11) paragrahv 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 11. Aruandlus
Riigi peaprokurör esitab kord aastas justiitsministrile prokuratuuride tegevuse koondaruande. Aruande esitamise tähtaja ja nõuded kehtestab justiitsminister käskkirjaga.»;
12) paragrahv 15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 15. Prokurörile esitatavad nõuded
(1) Prokuröriks võib nimetada teovõimelise vähemalt 21-aastase Eesti kodaniku, kes on täitnud akadeemilise õppe õigusteaduse akrediteeritud õppekava, kes valdab eesti keelt seadusega või seaduse alusel kehtestatud ulatuses, kes on kõrgete kõlbeliste omadustega ning kellel on vajalikud võimed ja isikuomadused.
(3) Ringkonnaprokuröriks võib nimetada isiku, kes on töötanud kolm aastat kohtunikuna, prokurörina, politseiametnikuna, vandeadvokaadina või vandeadvokaadi vanemabina, samuti õppeteenistusest vabastatud abiprokuröri pärast katseaja lõppemist ning prokurörieksami sooritanud abiprokuröri pärast õppeteenistuse lõppemist.
(4) Eriasjade prokuröriks võib nimetada isiku, kes enne ametisse nimetamist töötab prokurörina.
(5) Juhtivprokuröriks ja vanemprokuröriks võib nimetada isiku, kes enne ametisse nimetamist on töötanud kolm aastat kohtunikuna, prokurörina, politseiametnikuna, vandeadvokaadina või vandeadvokaadi vanemabina. Abiprokuröri õppeteenistuses või katseajal olemise aega ei arvata prokurörina töötamise aja hulka.
(6) Riigiprokuröriks võib nimetada isiku, kes on vähemalt kaks aastat töötanud juriidilist kõrgkvalifikatsiooni nõudval töökohal ning on sooritanud prokurörieksami.
(7) Juhtivaks riigiprokuröriks võib nimetada isiku, kes on vähemalt kaks aastat töötanud juriidilist kõrgkvalifikatsiooni nõudval töökohal.
(8) Riigi peaprokuröriks võib nimetada isiku, kes on kogenud ja tunnustatud jurist.»;
13) paragrahv 16 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 16. Prokuröri ametisse nimetamine
(2) Juhtiva riigiprokuröri ning juhtivprokuröri nimetab ametisse justiitsminister riigi peaprokuröri ettepanekul.
(4) Riigiprokuröri nimetab ametisse justiitsminister prokuröride konkursi- ja atesteerimiskomisjoni ettepanekul.
(5) Eriasjade prokuröri, ringkonnaprokuröri ning abiprokuröri nimetab ametisse riigi peaprokurör prokuröride konkursi- ja atesteerimiskomisjoni ettepanekul.
(7) Isikut ei nimetata prokuröri ametisse, kui ta ei vasta prokurörile esitatavatele nõuetele. Ametisse nimetamata jätmise otsust tuleb põhjendada.»;
14) paragrahv 161 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 161. Prokuröri üleviimine
(3) Riigi peaprokuröril on õigus viia eriasjade prokurör, ringkonnaprokurör või abiprokurör tema nõusolekul ilma avaliku konkursita samale ametikohale teises ringkonnaprokuratuuris.»;
15) paragrahv 17 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 17. Prokuröri ametiaeg
(2) Juhtiv riigiprokurör, riigiprokurör, vanemprokurör, eriasjade prokurör, ringkonnaprokurör ning abiprokurör nimetatakse ametisse määramata ajaks.»;
16) paragrahv 18 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 18. Avalik konkurss
(1) Riigiprokurör, eriasjade prokurör, ringkonnaprokurör ning abiprokurör nimetatakse ametisse avaliku konkursi alusel.
(2) Avaliku konkursi riigiprokuröri, eriasjade prokuröri, ringkonnaprokuröri ning abiprokuröri ametikohale kuulutab ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded välja prokuröri ametisse nimetamise õigust omav justiitsminister või riigi peaprokurör. Kandidaatidele tuleb avalduse esitamiseks anda aega vähemalt kaks nädalat teadaande avaldamise päevast.
(3) Riigi peaprokurör, juhtiv riigiprokurör, juhtivprokurör ning vanemprokurör nimetatakse ametisse avaliku konkursita.
(4) Prokurörieksami sooritanud abiprokurör nimetatakse ringkonnaprokuröri ametisse avaliku konkursita pärast õppeteenistuse lõppemist.»;
17) paragrahvi 20 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Õppeteenistuse ajal omandab abiprokurör ringkonnaprokuratuuri prokuröri juhendamisel prokuröri tööks vajalikud teoreetilised teadmised ja kutseoskused. Nõuded abiprokuröri õppeteenistusele kehtestab justiitsminister.»;
18) paragrahv 22 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 22. Ametipalk
(3) Prokuröride palgaastmetele vastavad minimaalsed palgamäärad ning avaliku teenistuse seaduse § 9 lõikes 3 sätestatud tasu täiendavate tööülesannete täitmise või nõutavast tulemuslikuma töö eest kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
(5) Prokurörile ei maksta avaliku teenistuse seadusest tulenevaid lisatasusid, välja arvatud § 9 lõikes 3 sätestatud tasu täiendavate tööülesannete täitmise või nõutavast tulemuslikuma töö eest.»;
19) paragrahvi 25 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Õigus prokuröri vanaduspensionile on ka isikul, kes on prokurörina töötanud vähemalt 15 aastat ja sellele eelnevalt kohtunikuna või politseiametnikuna vähemalt 10 aastat.»;
20) seadust täiendatakse §-ga 261 järgmises sõnastuses:
« § 261. Toetus prokurörivastase ründe korral
(1) Seoses teenistusega prokuratuuris hukkunud prokuröri perekonnaliikmetele ja tema ülalpidamisel olnud isikutele maksab riik ühekordset toetust hukkunu kümne aasta palga ulatuses.
1) töövõime osalise kaotuse korral, mis ei toonud kaasa teenistusest vabastamist, – tema ühe aasta palga ulatuses;
2) töövõime osalise kaotuse korral, mis tõi kaasa teenistusest vabastamise, – tema kahe aasta palga ulatuses;
(4) Prokurörile, kellele seoses teenistusega prokuratuuris tekitati tervisekahjustus, millega ei kaasnenud püsivat töövõimetust, makstakse ühekordset toetust ühe kuu palga ulatuses.
(6) Käesolevas paragrahvis sätestatud toetuste ja kulude arvutamise ja maksmise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.»;
21) paragrahvi 29 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Ringkonnaprokuratuuri prokurör on kohustatud juhtivprokuröri korraldusel juhendama õppeteenistuses või katseajal olevat abiprokuröri või praktikanti.»;
22) paragrahvi 35 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 2) juhtivprokuröril temale teenistuslikult alluvate prokuröride suhtes.»;
23) paragrahvi 35 lõikes 3 asendatakse sõnad «maakonna või linna vanemprokurör» sõnaga «juhtivprokurör»;
24) paragrahv 50 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 50. Riigi peaprokuröri ning juhtivprokuröri ametist vabastamine ametiaja lõppemise tõttu
(4) Kui riigi peaprokurör või juhtivprokurör ei ole nõus käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud ametikohale nimetamisega või puudub vaba ametikoht, vabastatakse ta teenistusest.»;
25) paragrahvi 52 kogu tekstist jäetakse välja sõnad «või Riigiprokuratuur» vastavas käändes;
26) seadust täiendatakse §-ga 531 järgmises sõnastuses:
« § 531. Maakonna või linna vanemprokuröri ning maa- või linnaprokuröri ametisse nimetamine
(2) Riigi peaprokurör nimetab enne 2004. aasta 1. märtsi ametisse nimetatud maa- või linnaprokuröri ringkonnaprokuröriks.»;
27) seadust täiendatakse §-ga 541 järgmises sõnastuses:
« § 541. Palgavahe hüvitamine
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juurdemakseid tehakse juhul, kui prokuröri ei viida tema nõusolekul üle teistsuguse keerukusastmega ametikohale.»;
28) seadust täiendatakse §-ga 571 järgmises sõnastuses:
« § 571. Käesoleva seaduse § 17 lõike 2 kohaldamise erisused
(2) Riigi peaprokurör nimetab käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud korras ametisse nimetatud vanemprokuröri tema ametiaja lõppemisel vanemprokuröriks, ringkonnaprokuröriks või eriasjade prokuröriks.»;
29) paragrahvi 2 lõikes 1, §-s 51, § 13 lõikes 2, § 29 lõikes 2, § 33 lõikes 2, § 34 lõikes 1 ja § 43 lõikes 2 asendatakse sõnad «maa- ja linnaprokurör», «maa- või linnaprokurör», «maa- ja linnaprokuratuuri prokurör» ning «maa- või linnaprokuratuuri prokurör» sõnadega «ringkonnaprokuratuuri prokurör» vastavas käändes;
30) paragrahvi 3 lõikes 2, §-s 51, § 13 lõikes 2, § 33 lõikes 2 ja § 43 lõikes 2 asendatakse sõna «riigiprokurör» sõnadega «Riigiprokuratuuri prokurör» vastavas käändes.
§ 2. Karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364; 2002, 86, 504; 82, 480; 105, 612; 2003, 4, 22; 83, 557; 90, 601) § 69 lõikes 6 asendatakse sõna «neli» sõnaga «kaks».
(1) Käesolev seadus jõustub 2004. aasta 1. märtsil.
(2) Käesoleva seaduse § 2 jõustub Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.