RT I, 13.04.2017, 4
jõustumine 27.03.2015
21.12.2015 RT I, 31.12.2015, 2 03.01.2016
10.04.2017 RT I, 13.04.2017, 3 16.04.2017
Käeolevas määruses kasutatakse termineid järgmises tähenduses:
[RT I, 31.12.2015, 2 - jõust. 03.01.2016]
1) energiamärgis – energiatõhususe miinimumnõuetele vastavuse tõendaja, mis peab vastama ehitusseadustiku § 66 lõike 6 alusel kehtestatud nõuetele;
2) korterelamu – elamu, milles on kolm või enam korteriomandit, sealjuures peavad korteriomandid olema vähemalt kolme erineva isiku omandis või kolme korteriomandiga elamu üks omanikest on omavalitsusüksus. Korterelamu on ka elamu, mis on tervikuna valla või linna omandis ja milles on vähemalt kolm korterit, kuid ei pea olema moodustatud korteriomandeid;
3) projekt – omafinantseeringuga või renoveerimislaenuga või muude laenuvahenditega teostatavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele vastav rekonstrueerimiseks vajalik tehnilise konsultandi teenuse osutamine, ehitusprojekti koostamine, rekonstrueerimistööd, energiaauditi koostamine ja omanikujärelevalve, millega kaasnevate kulude hüvitamiseks toetust taotletakse või kasutatakse;
4) rekonstrueerimine – ehitusseadustiku § 4 lõike 3 punktide 1–3 kohane hoone põhikonstruktsioonide ja tehnosüsteemide parendamine, mille tulemusena suureneb hoone energiatõhusus ja paraneb sisekliima;
11) põhiprojekt – korterelamu rekonstrueerimiseks vajalik ehitusprojekt, mis on koostatud vastavalt ehitusseadustiku § 13 lõike 3 alusel kehtestatud ehitusprojektile esitatavatele nõuetele ja vastab põhiprojekti nõuetele. Põhiprojekt peab sisaldama ülevaadet kõikidest planeeritud töödest (sh näiteks akende vahetuse osas vahetatavate akende arv);
14) põhiprojekti ekspertiis – ehitusseadustiku § 14 lõikes 3 sätestatud tegevus, mille käigus kontrollitakse ehitusprojekti kui tervikut või ehitusprojekti osa koosmõjus ehitusprojekti kui tervikuga vastavalt ehitusprojekti ekspertiisi lähteülesandele.
(3) Toetatavate kulude hulka võib arvata ainult neid abikõlblikke kulusid, mis on tekkinud projekti abikõlblikkuse perioodil. Abikõlbliku kulu eest peab olema tasutud projekti abikõlblikkuse perioodil või 45 kalendripäeva jooksul pärast projekti abikõlblikkuse perioodi, kuid mitte hiljem kui 31. augustil 2023. a.
[RT I, 13.04.2017, 3 - jõust. 16.04.2017, rakendatakse tagasiulatuvalt 2015. aasta 27. märtsist.]
(4) Omanikujärelevalve kulud on abikõlblikud, kui korterelamu rekonstrueerimistööde tegemiseks on taotleja sõlminud vastava lepingu omanikujärelevalve tegevusalal tegutseva ettevõtjaga, kellel on vastavasisuline õigussuhe ehitusseadustiku §-s 23 sätestatud pädeva isikuga või kui omanikujärelevalve teenust pakkuv füüsilisest isikust ettevõtja on ise pädev isik. Omanikujärelevalvet peab tegema eelnimetatud pädev isik, kes on märgitud majandustegevuse registris vastava ettevõtja pädevaks isikuks omanikujärelevalve tegevusala alaliigil.
3) töösuhe ehitusseadustiku §-s 23 sätestatud pädeva isikuna ehitusseadustikus sätestatud ettevõtjaga;
4) ehitiste energiatõhususe kutseala kutse energiaaudiitor, tase 6 või diplomeeritud energiatõhususe spetsialist, tase 7 või volitatud energiatõhususe spetsialist, tase 8;
5) kinnisvarateenuste kutseala kutse korteriühistujuht, tase 4.
(3) Tehnilise konsultandi ülesandeks on koostöös taotlejaga hoone rekonstrueerimise ehitusprojekti (eel-, põhi- ja tööprojekti) projekteerimistööde ja ehitushangete korraldamine ja/või rekonstrueerimistööde koordineerimine vastavalt käesolevas määruses toodud tingimustele, sealhulgas suhtlemine korteriühistu või kohaliku omavalitsusega ning projekteerijate ja töövõtjatega. Tehniline konsultant võib teostada ka omanikujärelevalvet, kui ta on käesoleva määruse § 9 lõikes 4 sätestatud pädev isik ja vastab nimetatud lõikes sätestatule.
(5) Tehniline konsultant peab pakkuma sõltumatut teenust. Tal ei tohi olla majanduslikke huvisid ettevõtjate suhtes, kellelt võetakse projekteerimistöödeks või rekonstrueerimistöödeks hinnapakkumisi ning kes teostavad nimetatud töid ja kellelt võetakse hinnapakkumisi omanikujärelevalve teostamiseks, välja arvatud juhul, kui omanikujärelevalvet teostava ettevõtja juures tegutseb tehniline konsultant ehitusseadustiku § 21 lõike 1 punktis 1 nimetatud isikuna.
(2) Projekti abikõlblikkuse periood algab 1. jaanuaril 2014. a ja lõpeb hiljemalt 24 kuu möödumisel taotluse esitamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui 31. augustil 2023. a. Enne taotluse rakendusüksusele esitamise kuupäeva on abikõlblikud tehnilise konsultandiga sõlmitud lepingust tulenev kulu, rekonstrueerimistööde ehitusprojektide (eel-, põhi- ja tööprojektid) koostamise kulu ja energiaauditi koostamise kulu. Kui tehnilise konsultandiga sõlmitud lepingu kohaselt teostab tehniline konsultant ka omanikujärelevalvet, ei ole omanikujärelevalve teostamise kulu enne rakendusüksusele taotluse esitamise kuupäeva abikõlblik. Ehitusprojekti koostamise ja rekonstrueerimistöö alguskuupäevaks loetakse selle tegemiseks sõlmitava lepingu jõustumise kuupäev, või kui lepingus on sätestatud ehitusprojekti koostamise või rekonstrueerimistööde alguskuupäev, siis see kuupäev.
(4) [Kehtetu - RT I, 13.04.2017, 3 - jõust. 16.04.2017]
4) vahetama kõik projekti alustamise hetkel vahetamata aknad kolmekordse klaaspaketiga energiasäästlike akende vastu, mille avatäite kompleksne soojusläbivuse tase paigaldatuna on U≤1,10 W/(m²·K) ning paigaldama kõik aknad soojustuse tasapinda või lisasoojustama aknapaled. Soojustuse tasapinda paigaldamise või aknapalede lisasoojustamise tulemusena peab välisseina ja akna liitekoha arvutuslik keskmine joonsoojusläbivus olema ≤0,05 W/(m·K). Aknad, mille vahetamata jätmine ei mõjuta hoone energiakulu, võib jätta vahetamata;
3) kui rekonstrueeritava korterelamu ventilatsioonisüsteem on eelnevalt ehitatud või rekonstrueeritud kasutades rakendusüksuse poolt väljastatud varasemat korterelamute 25% või 35% osakaaluga rekonstrueerimistoetust, siis eelmise perioodi 25% osakaaluga toetust saanud elamute puhul tuleb eelnevalt paigaldatud värske õhu klappidele lisaks lahendada ka mehaaniline väljatõmme, juhul kui seda ei ole tehtud. Nimetatud perioodil 35% osakaaluga toetust saanud korterelamute puhul võib ventilatsioonisüsteem jääda muutmata;
4) kui rekonstrueeritava korterelamu keskküttesüsteem on eelnevalt rekonstrueeritud korteripõhiselt reguleeritavaks, ei pea radiaatoritele eelnevalt paigaldatud termostaatventiile välja vahetama temperatuuri piiranguga termostaatventiilide vastu.
3) [kehtetu - RT I, 13.04.2017, 3 - jõust. 16.04.2017]
(2) [Kehtetu - RT I, 13.04.2017, 3 - jõust. 16.04.2017]
(4) Kaugküttevõrguga mitte ühendatud korterelamu või kaugküttega, mis töötab ainult kütteperioodil, ühendatud korterelamu, kus sooja tarbevett valmistatakse lokaalselt elektriboileritega, terviklahendusena rekonstrueerimisel tuleb rekonstrueerimistööde elluviimisel saavutada 15% osakaaluga toetuse saamiseks energiatõhususarv, mis vastab vähemalt energiatõhususarvu klassile „F”, 25% osakaaluga toetuse saamiseks energiatõhususarv, mis vastab vähemalt energiatõhususarvu klassile „E” ja 40% osakaaluga toetuse saamiseks energiatõhususarv, mis vastab vähemalt energiatõhususarvu klassile „D”. Käesolevas lõikes sätestatud erisused ei laiene kaugküttevõrguga mitte ühendatud korterelamule, mis rekonstrueerimise käigus ühendatakse kaugküttevõrguga.
(2) Ärieesmärkide saavutamisele suunatud taotleja taotlust ei rahuldata. Ühes korterelamus asuvatest korteriomanditest vähemalt 80% peavad olema füüsilise isiku või isikute, valla või linna omandis. Kui korterelamu on tervikuna valla või linna omandis peavad kõik eluruumid olema kohaliku omavalitsuse üksuse sotsiaal- või munitsipaaleluruumid.
4) võimaldama kontrollida taotluse ja taotleja vastavust nõuetele, sealhulgas võimaldama teha ette teatamata paikvaatlust rekonstrueeritavale korterelamule taotluse menetlemise ja rekonstrueerimistööde teostamise ajal;
12) ehitusseadustiku kohane ehitusteatis või ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 20 lõigetes 1 ja 2 sätestatud ehitusluba või kirjalik nõusolek;
(4) Toetuse taotlemisel osakaaluga 25% või 40% (Ida-Viru maakonnas vastavalt 35% ja 50%) esitab taotleja 90 kalendripäeva jooksul taotluse rahuldamise otsuse kehtima hakkamisest projekti kogueelarve, iga käesoleva määruse §-s 8 nimetatud tegevuse või rekonstrueerimistööde kogumi kohta hinnapakkumised ning teostatavate tegevuste lühikirjelduse vastavalt käesoleva määruse § 25 lõikele 4.
1) projekti kogueelarve, eristades sealhulgas abikõlblike ja mitteabikõlblike kulude summa, ning iga käesoleva määruse § 8 punktides 1–13 nimetatud tegevuse või rekonstrueerimistööde kogumi kohta vähemalt kolme omavahel sõltumatu pakkuja poolt esitatud hinnapakkumise koos teostatavate tegevuste lühikirjeldusega rakendusüksuse poolt etteantud vormil. Käesoleva määruse § 8 punktides 14–17 sätestatud tegevuste osas ei pea vähemalt kolme omavahel sõltumatu pakkuja esitatud hinnapakkumisi esitama rakendusüksuse poolt etteantud vormil. Kui toetuse saajal ei ole võimalik esitada kolme sõltumatut hinnapakkumist, tuleb rakendusüksusele esitada põhjus ning võimalusel lisada isiku, kellelt pakkumist sooviti, hinnapakkumise tegemisest loobumise teade. Kui toetuse saaja ei vali odavaimat pakkumist, tuleb esitada sellekohane põhjendus. Kui toetuse saaja tellib mitu või kõik tööd ühelt pakkujalt, võtab ta pakkumused vastavalt rekonstrueerimistööde kogumile;
2) renoveerimislaenu väljastava krediidi- või finantseerimisasutuse positiivse otsuse asjaomase laenulepingu sõlmimiseks summas, mida toetatavate tegevuste elluviimiseks antav toetus ei kata või nimetatud summas omafinantseeringu olemasolu tõendava dokumendi;
3) ventilatsiooniseadmete tootespetsifikatsioonid.
(4) Rakendusüksusel on õigus teha taotlejale ettepanek taotlust muuta, kui taotluse täielik rahuldamine ei ole võimalik taotluste rahastamiseks ette nähtud eelarve mahu tõttu või kui taotluse täielik rahuldamine ei ole põhjendatud, arvestades taotletud toetuse summat, projekti tegevusi, kulusid ja projektiga saavutatavaid tulemusi või mõju meetme tegevuste tulemustesse või kui muudatuste vajalikkust näeb ette põhiprojektile tehtud ekspertiis.
(3) [Kehtetu – RT I, 31.12.2015, 2 - jõust. 03.01.2016]
(4) Kõrvaltingimusega tehtud otsuse kehtima hakkamisest 90 kalendripäeva jooksul esitab toetuse saaja rakendusüksusele projekti kogueelarve, eristades sealhulgas abikõlblike ja mitteabikõlblike kulude summa, ning käesoleva määruse § 8 punktides 1–13 nimetatud tegevuse või rekonstrueerimistööde kogumi kohta vähemalt kolme omavahel sõltumatu pakkuja poolt esitatud hinnapakkumise koos teostatavate tegevuste lühikirjeldusega rakendusüksuse poolt etteantud vormil. Käesoleva määruse § 8 punktides 14–17 sätestatud tegevuste osas ei pea vähemalt kolme omavahel sõltumatu pakkuja esitatud hinnapakkumisi esitama rakendusüksuse poolt etteantud vormil. Kui toetuse saajal ei ole võimalik esitada kolme sõltumatut hinnapakkumist, tuleb rakendusüksusele esitada põhjus ning võimalusel lisada isiku, kellelt pakkumist sooviti, hinnapakkumise tegemisest loobumise teade. Kui toetuse saaja ei vali odavaimat pakkumist, tuleb esitada sellekohane põhjendus. Kui toetuse saaja tellib mitu või kõik tööd ühelt pakkujalt, võtab ta hinnapakkumised vastavalt rekonstrueerimistööde kogumile.
(4) Toetuse saaja esitab rakendusüksusele maksetaotluse pärast kõigi projekti tegevuste elluviimist. Maksetaotlusele peab olema lisatud üldtunnustatud metoodika kohane ventilatsioonisüsteemi õhuvooluhulkade mõõdistamise protokoll, küttesüsteemi tasakaalustamise protokoll, gaasiseadme olemasolul korteris gaasipaigaldise audit ja kulude tekkimist tõendavad dokumendid.
[RT I, 13.04.2017, 3 - jõust. 16.04.2017]
(7) Pärast maksetaotluse saamist kontrollib rakendusüksus kulude abikõlblikkust, sealhulgas toetuse saaja kohustuste täitmist, viib läbi paikvaatluse ning teostab väljamakse hiljemalt 90 kalendripäeva jooksul alates maksetaotluse saamisest ja kinnitab maksetaotluse struktuuritoetuse registris hiljemalt kaks tööpäeva enne väljamaksmise tähtpäeva.
Määruse § 9 lõiget 3 ja § 12 lõiget 2 rakendatakse tagasiulatuvalt 2015. aasta 27. märtsist.


Haigekassa soodustusega kompressioontooted Tallinnas | Madara 29
HaigekassaKaili2020-05-20T12:48:36+03:00
Kas teate, et paljudel inimestel on õigus saada kuni 90% soodsamalt venoosse turse korral ravisukki, – põlvikuid ja -sukkpükse?
Kui teil on krooniline venoosne puudulikkus või venoosne haavand (diagnoosikoodid I83.0, I83.1, I83.2 ja I87.2), siis te saate osta retseptiga ühe paari põlvikuid, sukki või sukapükse poolaastas kuni 90% soodsamalt. Kui te ei tea, kas teil on vastav diagnoos määratud, siis küsige palun seda oma perearsti käest.
Kui teil on veeniprobleemid aga ei ole diagnoosi määratud, siis konsulteerige palun oma perearstiga kas on vaja külastada vasoloogi. Vasoloog saab teha vastavad uuringud ja määrata diagnoosi. See on aluseks retsepti saamiseks.
Kas teate, et paljudel inimestel on õigus saada kuni 90% soodsamalt lümfiturse raviks tooteid?
Te saate osta ühe täpselt teie mõõtude järgi lamekoes kootud kompressioontoote (kinnas, varrukas, sukad, sukapüksid jne) poolaastas kuni 90% soodsamalt kui teil on diagnoostud II ja III staadiumi lümfödeem (siia alla kuuluvad kõik onkoloogilised patsiendid) või III staadiumi lipo-lümfödeem ning te olete saanud lümfiteraapiat (kood 7058) läbi taastusarsti meditsiinisüsteemis.
Ehk kui teil on käsi või jalg turses, siis peaksite pöörduma perearsti poole, kes saab anda saatekirja taastusarstile. NB! Kui panete aega taastusarstile, siis on oluline, et samas haiglas oleks tööl ka lümfiterapeut – muidu ei saa lümfiteraapiat koodiga 7058. Sisuliselt on Eestis teil vaja minna PERH, ITK, Viljandi Haigla, Pärnu Haigla, Tartu Ülikooli Kliinikumi (andmed võivad muutuda). Taastusarst saab kirjutada teile digi-retsepti ning selle retseptiga saate meie käest tellida soodsalt endale vajaliku toote. Hiljem on retsepti välja kirjutamise õigus lisaks ka kirurgil, onkoloogil, günekoloogil ja uroloogil.
Haigekassa hüvitab oma kindlustatutele kodus iseseisvalt kasutatavaid meditsiiniseadmeid, mille abil saab ravida haigusi ja vigastusi või mille kasutamine hoiab ära haiguse süvenemise. Hüvitatavate seadmete hulka kuuluvad näiteks ka kompressioontooted nii lümfitursete kui ka venoosse puudulikkuse ja haavandite raviks. Põletushaigetele, lümfitursete või venoose puudulikkusega patsientidele hüvitatakse surveriided.
Ravijuhend I
Ravijuhend II
Artikkel “Eesti arst”
Loe Haigekassa lehelt
§ 48 Kompressioontooted lümfitursete raviks
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (VenoTrain® curaflow erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonvarrukas CG) piirhind, milleks on 134,00 eurot.
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Jobst Elvarex erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonkinnas (AC1) CCL1) piirhind, milleks on 160,00 eurot.
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (mediven® 550 jalg, erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonpõlvik (AD) CCL1) piirhind, milleks on 125,00 eurot.
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Jobst Elvarex Soft erimõõdus lamekoes tekstiilist meditsiiniline kompressioonsukk (AG) suletud varbaga CCL1) piirhind, milleks on 190,00 eurot.
§ 49 Kompressioontooted venoosse puudulikkuse ja haavandite raviks
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (Venosan 4002 (23–32 mmHg) ravipõlvikud 2 tk) piirhinnast, milleks on 55,05 eurot, arvutatud ühe meditsiiniseadme hind 27,5250 eurot.
(2) Kompressioonsukkade kood, nimetus, kogus müügipakendis, piirhind ja haigekassa poolt ülevõetava kohustuse piirmäär on järgmised
* Märkus: kuna meditsiiniseadmete rühmas on kaks võrreldavat meditsiiniseadet, on ravikindlustuse seaduse § 481 lõike 3 alusel haigekassa poolt tasu maksmise kohustuse ülevõtmise aluseks piirhinnalt teise võrreldava meditsiiniseadme (VenoTrain® impuls meditsiinilised kompressioonravisukad (AG) CCL2 2 tk) piirhinnast, milleks on 102,00 eurot, arvutatud ühe meditsiiniseadme hind 51,00 eurot.


Kavandatavad relvaseaduse muudatused kätkevad mitmeid tõsiseid probleeme - Objektiiv
Avaleht Arvamus Kavandatavad relvaseaduse muudatused kätkevad mitmeid tõsiseid probleeme
Õigus omada ja kanda relvi on üks klassikalistest vabadele kodanikele kuuluvatest õigustest, mida riigivõim ei või ära võtta ega liigselt piirata. Igaühel on võõrandamatu õigus enesekaitsele ja selleks vajalikele vahenditele. Foto: fredleonero/Bigstockphoto.com
Kavandatavad relvaseaduse muudatused on üldjoontes mõistlikud, ent kätkevad siiski mitmeid punkte, millega ei saa mingil juhul nõus olla, kirjutab Tõnu Adrik, üks Taktikalise Laskmise Keskuse asutajatest.
2015. aasta detsembris üritati jõulurahu ja aastavahetuse lõbustuste “varjus” kehtestada muudatused relvaseaduses, kus enesekaitseks omandatud relvade arv, mis seni oli üheselt piiramata ja toimis n-ö “vajaduse põhjendusel”, sooviti piirata ühe relvaga isiku kohta. Üldsuse suure vastuseisu tõttu võeti aga see kava tagasi ning alustati eelnõu modifitseerimist.
Täna on see aeg kätte jõudnud, mil eelnimetatud eelnõu parandatud-täiendatud variant on võetud menetlusse. Eelnõuga tutvudes tuleb esmalt avaldada tegijatele tunnustust valdavas enamuses asjaliku ja mõistliku sisuga dokumendi väljatöötamise eest – see on üle hulga aastate, isegi aastakümne jooksul taas kauaoodatud esimene kord. Paraku on igas meepotis tilk tõrva, ja ühele olulisemale neist juhiksin tähelepanu.
Tsiteerime esmalt eelnõu seletuskirja:
“Riigikohus on asunud seisukohale, et relvaga turvalisuse tagamine enese ja vara kaitsmise eesmärgil on üks vaba eneseteostuse lubatud viise, mis kuulub PS-i § 19 lõikes 1 sätestatud vaba eneseteostuse õiguse kaitsealasse (RKPJK 26. märtsi 2009. aasta otsus asjas nr 3-4-1-16-08, punkt 24). RelvS-i § 28 lõike 1 punkti 4 järgi võib füüsiline isik relva soetada, seda omada ja vallata turvalisuse tagamiseks ehk enese ja vara kaitsmise otstarbel. PS-i § 11 kohaselt tohib õigusi ja vabadusi piirata ainult kooskõlas PS-iga. Need piirangud peavad olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ning ei tohi moonutada piiratavate õiguste ja vabaduste olemust.
Võrreldes 2013. aastaga on kuritegude arv küll vähenenud, kuid suurenenud on isikuvastaste kuritegude arv. Suurenenud on raske tervisekahjustuse tekitamise arv, samuti vägistamiste arv. Alates 2013. aastast ei ole märgatavalt vähenenud ka kehalise väärkohtlemise ja ähvardamiste arv. Kuigi on vähenenud tapmiste ja mõrvade arv, on näha, et nelja aasta jooksul ei ole vähenenud muude vägivallakuritegude arv. Sellest nähtub, et Eesti ühiskonnas ei ole vägivallakuritegude arv languses.”
Seega seaduseelnõu koostajad ise kinnitavad, et Eestis ei ole avaliku korraga sugugi mitte kõik kõige paremas korras, millest järeldub, et ka tavakodanikul oleks mõistlik mõelda iseenda turvalisuse tagamise eri võimalustele.
Kuritegelikud ründed on reeglina ootamatud ja kulgevad väga intensiivselt. Kehtiva õiguse järgi ei ole isikul kohustust õigusvastase ründe korral põgeneda või abi kutsuda, vaid tal on õigus asuda ennast või teist isikut kaitsma (Karistusseadustiku § 28 – “Hädakaitse”). Politseist abi saamine reeglina viibib, kuid kui nad ka 5 minutiga kohal on, piisab ohtliku ründe korral kümnekonnast sekundist või vähemastki, et rünnatavale pöördumatuid kahjustusi tekitada. Seega on kaitse seisukohalt ajamoment väga oluline.
Allpool on nii loa taotlemisel kui eriti selle pikendamisel põhjenduste toomise analüüs.
Esmalt aga tsiteerime taas veidi pikemat lõiku muudatusettepanekute seletuskirjast:
“Eelnõu § 1 punkti 29 kohaselt täiendatakse RelvS-i § 36 lõiget 4 punktidega 4–6, milles sätestatakse alus soetamisloa või relvaloa andmisest keeldumiseks isikule, kelle suhtes on põhjendatud kahtlus, et ta võib ohustada Eesti Vabariigi julgeolekut, isikule, keda on karistatud korduvalt toimepandud süütegude eest või isikule, kelle avaldus soetamisloa või relvaloa saamiseks ei ole põhjendatud.
Eelnõu kohaselt võib isikule, kelle avaldus soetamisloa või relvaloa saamiseks ei ole põhjendatud, keelduda loa väljastamisest. Põhjendused tuleks esitada nii selle kohta, miks relva omamist vajalikuks peetakse kui ka selle kohta, kus ja kuidas relva hoitakse ja hoiustatakse. Põhjendused relva vajalikkuse kohata saavad olla kaliibripõhised, relva suuruse ja omaduste põhised, relva kuju, funktsiooni, kasutusepõhised, ballistikapõhised jt. Põhjendusi hinnates tuleb hinnata ka isiku esitatud põhjenduse usaldusväärsust ja tõesust. Põhjendusi hindab Politsei- ja Piirivalveamet iga isiku puhul eraldi, lähtudes isikuga seotud asjaoludest, tema seletustest ja muust olemasolevast teabest. Isiku põhjenduste hindamisel lähtutakse kindlasti isiku seisukohast ja arvamusest.
Kui isik kirjeldab näiteks olukorda, kus tal võib olla vaja relva turvalisuse tagamiseks, tuleb loa andjal seda hinnata ning otsustada, kas olukord on tõenäoline ning kas esitatud andmed on usaldusväärsed. Teise ja enama relva soetamisloa taotlemisel tuleb taotlejal põhjendada ka seda, miks varem soetatud relv või relvad enam seda eesmärki ei täida ja miks on tekkinud vajadus soetada uus relv.
Eelnõu § 1 punkti 35 kohaselt muudetakse RelvS-i § 41 lõike 3 punkte 1–3. Sätestatakse, et relvaloa vahetamisel tuleb esitada Politsei- ja Piirivalveametile lisaks eelnevalt nõutud dokumentidele ka põhjendus, milles tuuakse välja vahetada soovitava relvaloa vajalikkuse põhjendused. Isikul tuleb näiteks relvaloa vahetamisel selle kehtivusaja lõppedes, esitada lisaks muudele dokumentidele ka relvaloa või relva vajalikkuse põhjendused. See põhimõte aitab garanteerida, et isikul endal oleks igal hetkel selge arusaam, mis eesmärgil on tal relvaluba või relv ja kas see on talle ikka antud eluetapis vajalik. See nõue aitaks ka relvaloa omanikel ja relvaomanikel analüüsida oma käitumist ning mõelda läbi, millal ja miks viimati oli vajadus relva kanda või kasutada. Kui analüüsi käigus leiab isik, et viimati oli relva vaja siis kui eelmine kord tuli relvaluba vahetada ja vahepeal ei ole relva vaja olnud käidelda, siis on loogiline, et isik mõistab, et tal ei ole vajadus relvaloa järele, ei pikenda relvaluba ning võõrandab relva. See aitab vähendada passiivsete relvaomanike arvu, kes ei käi laskeoskusi regulaarselt näiteks lasketiirus värskendamas, ei käitle relva teadlikult ning kellel puuduvad reaalsed põhjendused relva omamiseks.
Eelnõu § 1 punkti 36 kohaselt täiendatakse RelvS-i § 41 lõigetega 31–33. Nimetatud lõigetes sätestatakse, et relvaloa või relvakandmisloa, millel on märgitud relva otstarbena üksnes turvalisuse tagamine (enese ja vara kaitseks), vahetamisel selle kehtivuse lõppemise tõttu, tuleb sooritada RelvS-i § 35 lõikes 5 nimetatud tulirelva käsitsemise katse.
Kehtiv RelvS ei sätesta enese ja vara kaitseks mõeldud relva omaniku kohustust regulaarselt relvakasutamise oskusi värskendada. Samas, peab iga relvaomanik oma relva hästi tundma (nii käsitsemisvõtteid kui ka tehnilist külge) ning samuti peab ta olema veendunud relva korrasolekus. Enese ja vara kaitseks soovitakse relva tihti soetada siis, kui puututakse kokku ohuolukorraga. Pärast ohutunde hajumist ja relvaloa saamist muutuvad enese ja vara kaitseks mõeldud relvade omanikud tihti n-ö passiivseks relvaomanikuks, kes ei käi regulaarselt lasketiirus ning nende relva käsitsemise oskused hakkavad ajapikku kaduma. Ebapädeva relvaomaniku käes on relv ohu allikas. Seetõttu sätestatakse eelnõuga turvalisuse tagamise eesmärgil soetatud relva omaniku kohustus sooritada tulirelva käsitsemise katse enne relvaloa vahetamist (relvaluba väljastatakse üldjuhul viieks aastaks). Tulirelva käsitsemise katse võtab vastu politsei ja enne katse sooritamist tuleb tasuda riigilõiv. Muudatuse tõttu suureneb vähesel määral eksamit vastuvõtvate Politsei- ja Piirivalveameti lubadeametnike töökoormus. Muudatus ei mõjuta relvaloa omanikke, kellel on kehtiv relvaluba jahipidamiseks või vastava spordialaga tegelemiseks, kuna jahimehi ja sportlasi võib pidada oluliselt teadlikumateks relvakasutajateks. Näiteks jahiseaduse alusel peab jahiloa omamiseks iga kahe aasta järel sooritama laskmiskatse, samuti näevad mitmed spordiorganisatsioonid ette kohustuse osaleda võistlustel, et säilitada oma staatus laskesportlasena.”
Eeltoodud punkti, mis käsitleb relva omamise põhjendamist, seda eriti relvaloa pikendamisel, ei saa pidada adekvaatseks. Käesoleva teksti alguses sedastavad ettepaneku koostajad ise, et vägivallakuritegevus on Eestis tõsine probleem. Samas jääb mulje, et teise käega püütakse kaudsete vahenditega relvaomanike arvu siiski vähendama hakata.
Kuidas näiteks põhjendada enesekaitserelva omamist? Loogiline, et üks võib olla ohutunne. See on aga väga libe tee. Kui vastate ametniku küsimusele, et tunnete end ohustatuna, võib asi viia kiiresti küsimusteni, nagu kas tunnete, et keegi teid ka jälitab või kuulete hääli jne. Seda on Eestis reaalselt lubade väljastamise intervjuudes aset leidnud. Ka on aset leidnud juhtum, kus isik, nähes ette ohustatuse küsimusele jaatava vastuse andmisel sellist arengut, vastas, et ei – ei tunne end ohustatuna, mille peale politsei keeldus isikule enesekaitserelva loa väljastamisest, kuna isik ei tunne end ohustatuna ja seetõttu pole talle ka relva vaja. Saatuse irooniana rünnati sedasama loataotlejat füüsiliselt kaks nädalat hiljem löögiriistaga relvastatud õigusrikkuja poolt, kuid loataotleja suutis mingi ime läbi siiski olukorrast pääseda ja ründajat muude vahenditega politsei tulekuni eemale tõrjuda…
On muidugi arusaadav, et üldise avaliku julgeoleku olukorras tänases Euroopas võib mõnedel ametnikel tekkida kõhedusetunne seoses kodanike käes olevate relvadega. Riigiametniku käes olevat teenistusrelva on võimalik poliitiliselt igal hetkel kontrollida (nagu seda juba tehti 1939 ja 1940), eraisik on aga oma otsustes ja tegevuses üpriski sõltumatu.
Samas on käesolevas eelnõus üks suhteliselt kardinaalne meelemuutus võrreldes 2015. aastal läbi suruda üritatud eelnõuga, mis on toimunud praktiliselt vähem kui poole aastaga.
2015. aasta lõpu muudatustes pakuti vaid ühe enesekaitserelva alles jätmise “piitsa” kõrvale “präänikuna” asjaolu, et kui isik tahab seda üht relva endale soetada, ei pea ta politseis midagi põhjendama – tulgu ainult kohale ja kui sellised tingimused, nagu meditsiiniline tõend ja karistuse puudumine on täidetud, saab ta relvaloa kohe peale eksami sooritamist liigsete küsimusteta kätte. Uue muudatusega tuleb aga enda taotlust vägagi põhjendada iga relva hankimisel, lisaks vaadatakse ka taotleja tausta riikliku julgeoleku ohustamise seisukohalt. Millised aga on need kriteeriumid, mille alusel ametnik otsustab, kas taotlus on piisavalt põhjendatud või mitte? Need tuleks eelnevalt nii ühiskonna kui ka relvadega kokkupuutuvate huvigruppidega läbi arutada.
Olemasoleva relva taaskordse põhjendamise nõue relvaloa pikendamisel on kindlasti ülereageerimine. Öeldakse, et kui teil seni pole relva vaja läinud, no ju siis pole teil seda ka tulevikus vaja.
Toome analoogi sõiduautost. Seal peab seaduse järgi olema tulekustuti, kui ei ole, saad trahvi. Olen olnud autojuht 27 aastat ja selle aja jooksul pole kordagi tulekustutit vaja läinud. Kus on põhjendus riigi poolt, et ma pean seda siiski trahvi ähvardusel kaasas vedama, seda hooldama jne? Milleks? Seni pole ju vaja läinud. Või suitsuandur kodus? Või turvavöö kasutamise kohustuslikkus autos? Enesekaitserelv soetatakse ka just sellise lootusega – et seda kunagi vaja ei läheks. Aga kui on see üks õnnetu juhus, mil seda läheb vaja, ent relva pole… Sellest saab ehk paremini aru kui mõtleme sellisele igapäevasele asjale nagu hingamine. Keegi ei pane tähele meie ümber olevat hapnikku. Kui see aga ühel hetkel “kinni keeratakse”, saame selle väärtuse väga kiiresti teada. Ent siis võib olla ja tegelikult ongi juba hilja.
Eelnõu seletuskirjas tuuakse välja juba aastaid olemas olnud relva loa pikendamisel selle põhjendamise nõude kehtestamiseks asjaolu, et on olemas passiivsed relvaomanikud, kes relva üldse ei kasuta ja nad ei oska relva käsitseda. Tõsi, nii on see seni olnud. Samas on see olukord käesoleva eelnõuga väga positiivses suunas muutumas – üksnes enesekaitserelva omanikele pannakse kohustus oma laskeoskust pidevalt lasketiirus treenida, et iga 5 aasta tagant loa pikendamisel sooritada edukalt laskekatse.
Peale käesolevate muudatuste jõustumist ei saa me Eestis enam rääkida passiivsetest relvaomanikest, sest kõik on kohustatud tiirus lasketrenni tegema, mis on, kordan üle, väga positiivne otsus. Ja kui isik otsustabki, et ta ei soovi enam kasutada oma põhiseadusest tulenevat õigust valida endale sobivaim enesekaitsevahend (nt tulirelv) ja seda vallata, annab ta relva ära politseisse või võõrandab vastavalt kehtivale korrale.
Relvaloa pikendamisest keeldumine (ning päris kindlasti tuleb selliseid otsuseid, mis tehakse vastupidiselt relvaomaniku tahtele) lähtuvalt ametniku siseveendumusest ja võib-olla ka isiklikust agendast (sest me kõik oleme ju vaid inimesed), ei saa kuidagi heaks kiita ning sellist muudatust ei tohi relvaseadusesse sisse viia.
Asjaolu, et veidi põhjalikumalt intervjueeritakse relvaloa esmataotlejat ning küsitakse temalt relva omamise motiive, on täiesti kohased. Kuid kriteeriumid, mille alusel hinnatakse isiku vastuseid, tuleks kehtestada kõrgemal tasemel kui käesolevad muudatused ette näevad, s.o Politsei- ja Piirivalveameti ametniku tase. Kriteeriumid peaks olema siiski tasemel, kus nende koostamisel lähtutakse rahva enamuse tahtest, s.t võimalikult kõrgel poliitilisel tasemel. Loa pikendamisel on aga selliste põhjenduste küsimine kohatu – seaduses on piisavalt punkte, mille alusel saab relvaloa tühistada seoses isiku mittesobivusega relva omamiseks, nendeks on muuhulgas seaduserikkumised jne. Seaduskuulekat relvaomanikku ei tohi uue seadusega hakata kohtlema viisil nagu eelnõu seda ette näeb.
Artikli autor Tõnu Adrik on relvainstruktor ja üks Taktikalise Laskmise Keskuse asutajatest.
Kai Rimmel: kaalul on Eesti saatus


text:
JUSTIITSMINISTEERIUM TÖÖSTUSOMANDI APELLATSIOONIKOMISJON. OTSUS nr 1655-o - PDF
Download "JUSTIITSMINISTEERIUM TÖÖSTUSOMANDI APELLATSIOONIKOMISJON. OTSUS nr 1655-o"
1 JUSTIITSMINISTEERIUM TÖÖSTUSOMANDI APELLATSIOONIKOMISJON OTSUS nr 1655-o Tallinnas 31. oktoobril 2016 Tööstusomandi apellatsioonikomisjon koosseisus Harri-Koit Lahek (eesistuja), Tanel Kalmet ja Rein Laaneots vaatas kirjalikus menetluses läbi välismaise juriidilise isiku Red Bull GmbH (edaspidi vaidlustaja, esindaja patendivolinik Anneli Kapp) vaidlustusavalduse Patendiameti otsuse peale registreerida rahvusvaheline kaubamärk Kpacный Бык+kuju (rahvusvaheline reg nr , rahvusvahelise registreeringu kuupäev on ; edaspidi ka vaidlustatud kaubamärk) klassis 32 kaupade õlled, kaasa arvatud õlled, mis ei sisalda linnaseid; mineraalvesi ja karboniseeritud vesi ning muud mittealkohoolsed joogid; puuviljajoogid ja puuviljamahlad; siirupid ja muud perparaadid jookide valmistamiseks; õllevirre; õllepõhised kokteilid suhtes Premier Beverages P.B. Limited (edaspidi taotleja) nimele. Asjaolud ja menetluse käik esitas vaidlustaja tööstusomandi apellatsioonikomisjonile (edaspidi komisjon) vaidlustusavalduse Patendiameti otsuse peale, millega otsustati anda õiguskaitse Eestis taotleja nimele vaidlustatud kaubamärk. Vaidlustatud kaubamärgitaotlus avaldati Eesti Kaubamärgilehes nr 12/2015, lk 37. Vaidlustusavaldus registreeriti komisjoni menetlusse numbri 1655 all ja eelmenetlejaks määrati Harri-Koit Lahek. Vaidlustaja leiab, et vaidlustatud kaubamärgi registreerimine taotleja nimele on vastuolus kaubamärgiseaduse (edaspidi KaMS) 10 lg 1 p-dega 2 ja 3. Vaidlustaja taotleb vaidlustatud kaubamärgi registreerimise otsuse tühistamist ning Patendiameti kohustamist jätkama menetlust komisjoni otsuses toodud asjaolusid arvestades. Vaidlustaja leiab, et tema nimele on registreeritud Eesti territooriumil õiguskaitset omav varasem rahvusvaheline sõnaline kaubamärk RED BULL (RV reg nr , edaspidi kaubamärk RED BULL ), mille registreeringu kuupäev on , prioriteediga , mis on registreeritud muuhulgas järgmiste kaupade tähistamiseks klassis 32: - mittealkohoolsed joogid, kaasa arvatud karastusjoogid, energiajoogid, vadakujoogid, isotoonilised, hüpertoonilised ja hüpotoonilised joogid (kasutamiseks ja/või vastavalt sportlaste vajadustele); õlu, linnaseõlu, nisuõlu, porter, hele õlu, tume õlu ja laagerõlu; mittealkohoolsed linnasejoogid; mineraalvesi ja karboniseeritud vesi; puuviljajoogid ja puuviljamahlad; siirupid ja muud preparaadid jookide valmistamiseks ning joogitabletid (karastusjoogipulber) ja joogipulbrid jookide ning mittealkohoolsete kokteilide jaoks. Vaidlustaja leiab ka, et tema nimele on veel registreeritud Eesti territooriumil õiguskaitset omav varasem pulli kujutisega rahvusvaheline kujutismärk (RV reg nr , edaspidi kaubamärk pulli kujutis ) mille registreeringu kuupäev on , märgitud riikideks on muuhulgas märgitud Euroopa Ühendus ning kaubamärk on registreeritud muuhulgas järgmiste kaupade tähistamiseks klassis 32: - mittealkohoolsed joogid, kaasa arvatud karastusjoogid, energiajoogid, vadakujoogid, isotoonilised, hüpertoonilised ja hüpotoonilised joogid (kasutamiseks ja/või vastavalt sportlaste vajadustele); õlu, linnaseõlu, nisuõlu, porter, hele õlu, tume õlu ja laagerõlu; mittealkohoolsed linnasejoogid; mineraalvesi ja karboniseeritud vesi; puuviljajoogid ja puuviljamahlad; siirupid ja muud preparaadid jookide valmistamiseks ning joogitabletid (karastusjoogipulber) ja joogipulbrid jookide ning mittealkohoolsete kokteilide jaoks. Aadress: Telefonid: Faks: Tõnismägi 5a , Tallinn
2 Vaidlustaja nimele on veel registreeritud klassis 32 samuti varasem, ka Eesti territooriumil õiguskaitset omav rahvusvaheline kombineeritud kaubamärk (RV reg nr , edaspidi Red Bull+kuju ), mille registreeringu kuupäev on ja märgitud riikideks on muuhulgas ka Euroopa Ühendus ning registreeritud muuhulgas järgmiste kaupade tähistamiseks klassis 32: mittealkohoolsed joogid, kaasa arvatud karastusjoogid, energiajoogid, vadakujoogid, isotoonilised, hüpertoonilised ja hüpotoonilised joogid (kasutamiseks ja/või vastavalt sportlaste vajadustele); õlu, linnaseõlu, nisuõlu, porter, hele õlu, tume õlu ja laagerõlu; mittealkohoolsed linnasejoogid; mineraalvesi ja karboniseeritud vesi; puuviljajoogid ja puuviljamahlad; siirupid ja muud preparaadid jookide valmistamiseks ning joogitabletid (karastusjoogipulber) ja joogipulbrid jookide ning mittealkohoolsete kokteilide jaoks. Vaidlustaja leiab, et tema vastandatud kaubamärke (edaspidi koos nimetatud ka kui RED BULL - kaubamärgid) tuleb lugeda KaMS 11 lg 1 p 4 mõttes varasemateks, kuna nende õiguskaitse alguse kuupäevad on varasemad võrreldes vaidlustatud kaubamärgiga. Vaidlustatud kaubamärgi registreerimise otsus on vaidlustatud KaMS 10 lg 1 p 2 alusel. KaMS 10 lg 1 p 2 kohaselt õiguskaitset ei saa kaubamärk, mis on identne või sarnane varasema kaubamärgiga, mis on saanud õiguskaitse identsete või samaliigiliste kaupade või teenuste tähistamiseks, kui on tõenäoline kaubamärkide äravahetamine tarbija poolt, sealhulgas kaubamärgi assotsieerumine varasema kaubamärgiga. Vaidlustaja lisab, et kaubamärkide sarnasuse hindamisel pole oluline äravahetamiseni tõenäosuse kindlakstegemine varasema ning hilisema märgi vahel, vaid piisavaks saab lugeda juba asjaolu, et tarbija loob seose antud märkide vahel (C- 408/01, p 31). Sarnasele seisukohale on jõudnud ka korduvalt komisjon (nt otsused 1394-o ja 1428-o). Kaubamärgiseadus sätestab, et taotletavat kaubamärki ei registreerita varasema kaubamärgi omaniku (KaMS 10 lg-s 2 märgitud) loata, kui identsuse, sarnasuse või assotsieerumise tõttu varasema kaubamärgiga ning identsuse või samaliigilisuse tõttu varasema kaubamärgiga kaitstud kaupadega on tõenäoline, et tarbijaskond võib need kaubamärgid omavahel ära vahetada. Vaidlustaja rõhutab, et kaubamärk on varasema kaubamärgiga äravahetamiseni sarnane, kui seda kasutatakse sarnaste kaupade tähistamiseks ning see meenutab varasemat märki sedavõrd lähedaselt, et tekib tõenäosus, et tarbijaid eksitatakse kaupade päritolu osas. Märkide sarnasuse analüüs põhineb tõsiasjal, et tarbija ei analüüsi kaubamärke detailselt, vaid pöörab enam tähelepanu eristusvõimelistele ja domineerivatele elementidele. Arvestada tuleb ka seda, et tarbijal puudub üldjuhul võimalus märke samaaegselt vaadelda ning nad peavad usaldama oma mällu sööbinud pilti tajutud märgist (C-342/97, p 26). Meelde jääb aga eelkõige märgi domineerivam ja eristusvõimelisem osa. Seetõttu on kaubamärkide sarnasused (mällu talletuv ühine element) olulisemad kui nende erinevused. Võrreldavate kaubamärkide reproduktsioonid on alljärgnevad: Vaidlustaja varasemad kaubamärgid Vaidlustatud kaubamärk RED BULL IR reg nr , reg kuup
3 IR reg nr , reg kuup IR reg nr , reg kuup IR reg nr , reg kuup Vaidlustaja lisab Euroopa Kohtu seisukoha, mille kohaselt kaubamärkide äravahetamise tõenäosus kujutab endast riski, et tarbijad võivad uskuda, et kaubad pärinevad samalt või majanduslikult seotud ettevõtetelt (otsus C-39/97, p 29). Kui tegemist on kaubamärkide perekonna või seeriaga, tuleneb äravahetamise tõenäosus eriti võimalusest, et tarbija võib eksida taotletava kaubamärgiga kaetud kaupade päritolu osas või tarbija võib ekslikult arvata, et kõnealune märk kuulub samuti antud märkide perekonda või seeriasse. Käesolevas asjas võivad tarbijal kaubamärgi Kpacный Бык+kuju nägemisel tekkida ekslikud arusaamad ning tarbija võib leida, et: markeeritud kauba Kpacный Бык+kuju näol on tegemist vaidlustaja uue kaubaga (nt seniste vaidlustaja toodetega, mis on suunatud venekeelsele tarbijale või seniste toodete edasiarendusega, mida tähistatakse ühtlasi väga sarnase kaubamärgiga või uue tootega, mis on suunatud Eesti turule vmt); markeeritud tooted Kpacный Бык+kuju pärinevad vaidlustajaga Red Bull GmbH seotud firmalt; markeeritud toodet Kpacный Бык+kuju pakutakse ja/või toote Kpacный Бык+kuju kvaliteet on tagatud vaidlustaja poolt. Euroopa registreerimis- ja kohtupraktika kohaselt ongi selliste asjaolude esinemisel (st, et tarbijad usuksid, et kaupu pakutakse vaidlustaja poolt, loal või kontrolli all) tegemist kaubamärkide äravahetamise tõenäosusega asjaomaste tarbijate seas, sealhulgas taotletava kaubamärgi assotsieerumisega varasemate kaubamärkidega. Äravahetamise tõenäosus sõltub paljudest elementidest, nimelt, kaubamärgi tuntusest, assotsiatsioonidest kasutatud või registreeritud tähisega, sarnasuse astmest kaubamärgi ja tähise vahel ning määratud kaupade ja teenuste osas - seega äravahetamise tõenäosust peab hindama globaalselt, arvesse võttes kõiki tegureid, mis on asjakohased juhtumi asjaoludega (C-251/95, p 22). Kohtupraktika kohaselt on kaubamärgid sarnased, kui need on asjaomase avalikkuse silmis ühest või mitmest olulisest aspektist vähemalt osaliselt samased (T 6/01, p 30; T-168/04, p 91). Peaaegu identse kujunduselementide (pulli kujutis) olemasolu võrreldavate kaubamärkide koosseisus võib tekitada tarbijas assotsiatsiooni talle juba tuntud, teise ettevõtja poolt kasutatavate kaubamärkidega. Seega on vaidlustaja seisukohal, et võrreldavate kaubamärkide puhul on tegemist tähistega, mis on visuaalselt sarnased ning on tõenäoline kaubamärkide äravahetamine tarbijate poolt ning samas ka kaubamärkide assotsieerumine. Tähiste visuaalsel sarnasusel võib olla suurem tähtsus ka esmatarbekaupade korral (nagu näiteks käesoleval juhul kl 32 kuuluvad mittealkohoolsed joogid), mida ostetakse enamasti supermarketitest või müügikohtadest, kus kaubad on asetatud riiulitele ning kus tarbijad juhinduvad eelkõige otsitava kaubamärgi visuaalsest muljest (OHIM s Opposition Guidelines, version 01/02/2016, Part C, Section 2, Chapter 7, p 6). Kuigi võrreldavate kaubamärkide sõnalisi osi hääldatakse erinevalt, soovib vaidlustaja juhtida tähelepanu varasemale kohtupraktikale, mille kohaselt laiaulatuslikult turustatavate kaupade puhul tuleb foneetilisele sarnasusele omistada teisejärguline tähtsus (Üldkohtu otsus kohtuasjas T-472/08: Companhia Muller de Bebidas, p-d ). 3
4 Euroopa Kohus märkinud, et mida eristusvõimelisem on varasem kaubamärk, seda suurem on kaubamärkide segiajamise tõenäosus. Seetõttu on võimalik, et kaubamärkide kontseptuaalne sarnasus, mis tuleb asjaolust, et võrreldavatel kaubamärkides on kasutatud samatähenduslikku kujunduslikku elementi, suurendab äravahetamise tõenäosust eriti siis, kui varasemal märgil on iseenesest tugev eristusvõimeline element või kaubamärgil on avalikkuses teatud maine ja tuntus (C- 251/95, Sabel BV vs Puma AG, Rudolf Dassler Sport, p. 24). Semantilisest aspektist vaadelduna märgib vaidlustaja, et võrreldavad tähised on identsed. Kontseptuaalne sarnasus võib esineda märkidel, mis on eri keeltes (OHIM s Opposition Guidelines, eestikeelne version 01/02/2016, Part C, Section 2, Chapter 3, p 40). Kaubamärgid on kontseptuaalselt sarnased, sest asjaomase avalikkuse jaoks on erinevates keeltes kaubamärkides esinevatel sõnadel sama tähendus (nt T-33/03). Inglise keelne sõnade kombinatsioon red bull tähendab eesti keeles punane pull. Venekeelne sõnade kombinatsioon красный бык tähendab samuti eesti keeles punane pull. Tulenevalt inglise ja vene keele laialdasest valdamisest Eesti tarbijate poolt, leiab vaidlustaja, et vaidlustaja kaubamärgi ja taotleja tähise vahelised erinevused sisuliselt puuduvad ning keelelised vormilised erinevused on niivõrd minimaalsed, mis jäävad keskmisele tarbijale märkamatuks. Tulenevalt eeltoodust on vaidlustaja seisukohal, et taotleja kaubamärk Kpacный Бык+kuju on eksitavalt sarnane vaidlustaja registreeritud Red Bull -kaubamärkidega ning taotleja kaubamärk Kрасный бык+kuju meenutab vaidlustaja varasemaid tähiseid sedavõrd lähedaselt, mistõttu tekib tõenäosus, et tarbijaid eksitatakse kaupade päritolu suhtes. Vaidlustaja leiab, et kaubamärkidega kaetud kaupade samaliigilisuse analüüsimisel on Euroopa Kohus asunud seisukohale, et hinnates kaupade samaliigilisust, tuleb arvesse võtta kõiki asjakohaseid tegureid, mis iseloomustavad kaupadevahelisi seoseid. Antud tegurid hõlmavad sealhulgas võrreldavate kaupade olemust, lõpptarbijaid ja kasutusviisi ning kas nad on üksteise suhtes konkureerivad või üksteist asendavad (C-39/97, p-d 19 ja 23). Samuti on Riigikohus otsuses nr selgitanud, et kaupade samaliigilisuse hindamisel tuleb arvestada kõiki kaupadega seotud aspekte, sh nende olemust, nende lõpp-tarbijaid, nende kasutusviisi, kaubamärgi kasutamisega tekkivaid assotsiatsioone, kaubamärkide ja kaupade sarnasuse astet ning kas need on üksteist asendavad või täiendavad. Piisab ka üksnes ühe tunnuse esinemisest, kui see avaldub piisavalt tugevalt, et pidada kaupu samaliigilisteks. Võrreldavate kaubamärkide loeteludes olevad kaubad on valdavalt osaliselt identsed, osaliselt samaliigilised: Varasemad kaubamärgid Vaidlusalune kaubamärk Identsus / samaliigilisus beer, malt beer, wheat beer, porter, ale, beers, including beers osalt identsed ja osalt stout and lager; non alcoholic malt beverages containing products without samaliigilised malt; beer wort; beer-based cocktails non-alcoholic beverages including other non-alcoholic beverages identsed refreshing drinks, energy drinks, whey beverages, isotonic, hypertonic and hypotonic drinks (for use and/or as required by athletes); non-alcoholic cocktails fruit drinks and fruit juices fruit beverages and fruit juices identsed mineral water and aerated waters mineral and aerated waters identsed syrups, essences and other preparations for making beverages as well as effervescent tablets and effervescent powders for drinks syrups and other preparations for making beverages 4 Identsed
5 Kuna tegemist on õlle ja teiste mittealkohoolsete jookidega, siis nende turustuskanalid on samad ning võrreldavate tähistega markeeritud tooted võivad asetseda teineteise vahetus läheduses. Samuti on samad nende kaupade olemus, lõppkasutajad ning kasutamise meetod. Tegemist on konkureerivate ja ka üksteist asendavate või täiendavate kaupadega, milliste osas ostuotsuse tegemisel ei ole tarbija eriliselt tähelepanelik tulenevalt toote madalast hinnast, s.o kaubad on suunatud äärmiselt laiale tarbijaskonnale, kelle hulka kuuluvad ka tudengid, vähem haritud turuosalised ja ka vanema generatsioon esindajad. Seega, lähtudes eeltoodust, leiab vaidlustaja, et ka antud juhul on taotleja kaubad vaidlustaja kaupadega valdavalt osalt identsed, osalt samaliigilised. Vaidlustaja toob esile Riigikohtu lahendi , milles on märgitud, et KaMS 10 lg 1 p-s 2 nimetatud juhul piisab kaubamärgi äravahetamise tõenäosusest, see ei pea olema reaalselt toimunud. Kaubamärkide sarnasuse hindamisel tuleb arvestada kõikide asjaolude vastastikust sõltuvust, esmajoones kaubamärkide identsuse/sarnasuse ning tähistatavate kaupade samaliigilisuse vahel. Üldtunnustatud praktika kohaselt (Euroopa Kohtu otsus nr C-39/97; komisjoni otsused nr 830- o ja nr 999-o jt) on märkide sarnasus ning kaupade samaliigilisus omavahelises seoses selliselt, et mida sarnasemad on kaubamärgid, seda erinevamad peavad olema nendega tähistatud kaubad/teenused ning vastupidi. See tingimus hoiab ära kaubamärkide äravahetamise ning assotsieerumise. Praegusel juhul seda tingimust täidetud ei ole, sest võrreldavad kaubamärgid on äravahetamiseni sarnased ja assotsieeruvad ning nendega tähistatavad kaubad on identsed, osalt samaliigilised. Vaidlustaja leiab ka, et kaubamärgi Kpacный Бык+kuju registreerimine on vastuolus KaMS 10 lg 1 p-ga 3. KaMS 10 lg 1 p 3 kohaselt ei saa õiguskaitset kaubamärk, mis on identne või sarnane varasema registreeritud või registreerimiseks esitatud kaubamärgi või valdavale enamusele Eesti elanikkonnast tuntud kaubamärgiga, millel on õiguskaitse teist liiki kaupade või teenuste tähistamiseks, kui hilisema kaubamärgiga võidakse ebaausalt ära kasutada või kahjustada varasema kaubamärgi mainet või eristusvõimet, mis oli omandatud hilisema kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise kuupäevaks või prioriteedikuupäevaks. KaMS 10 lg 1 p 3 normikoosseis ei näe ette, et kaubamärkide sarnasus esineks määral, mis võib kaasa tuua kaubamärkide äravahetamise tõenäosuse, vaid oluline on lihtsalt kaubamärkide sarnasus. Antud juhul ei ole kaubamärkide identsuse ja seetõttu nende äravahetamise tõenäosuse kindlakstegemine keeruline ning on ilmne, et tarbija loob seose antud märkide vahel (C- 408/01, p 31). Sarnasele seisukohale on jõudnud ka korduvalt komisjon (otsused 1394-o ja 1428-o). Kaubamärgi eristusvõime kahjustamise oht väljendub selles, et varasem kaubamärk ei loo enam vahetut seost kaupadega, mille jaoks see on registreeritud ja kasutusel. Selle all peetakse silmas varasema kaubamärgi lahjendamist seeläbi, et kaubamärgi identiteet ja mõju avalikkusele hajuvad. Kuivõrd vaidlustaja on asjaomaseid kaupu ja teenuseid järjepidevalt tähistanud Red Bull ja pulli kujutisi sisaldavate tähistega, siis toob vaidlustatud kaubamärgi turuletulek kaasa varasemate kaubamärkide eristusvõime vähenemise ning lahjenemise. Mainega kaubamärkide puhul nagu seda on Red Bull kaubamärgid, tuleb kohaldada samaväärset kaitset nii teist liiki kaupade osas kui ka identsete või samaliigiliste kaupade osas, kusjuures antud sarnasuse hindamisel pole oluline äravahetamiseni tõenäosuse kindlakstegemine varasema ning hilisema märgi vahel, vaid piisavaks saab lugeda juba asjaolu, et tarbija loob seose antud märkide vahel (vt Euroopa Kohtu lahend asjas C- 408/01, p 31). Viidates Euroopa Kohtu otsusele nr C-408/01 leiab vaidlustaja, et KaMS 10 lg 1 p 3 kohaldamiseks ei ole vajalik, et oleks tõenäoline kaubamärkide äravahetamine tarbija poolt. Piisab vaid sellisest sarnasusest, et tarbijad loovad seose üldtuntud ja maineka märgi ja muu tähise vahel. Antud juhul on 5
6 tegemist aga olukorraga, kus nii kaubamärkide äravahetamine tarbija poolt kui ka seose loomine on äärmiselt tõenäoline ning seda seetõttu, et tegemist on kontseptuaalselt identsete tähistega. Iseenesest ei ole KaMS 10 lg 1 p 3 kohaldamise eelduseks ilmtingimata kaupade eriliigilisus, kuna Euroopa Kohus on varasemalt toonitanud, et nimetatud sätet ei või tõlgendada viisil, mis välistaks kaubamärgi mainekuse arvessevõtmist samaliigiliste kaupade korral (C-292/00). Eelpool leidis kinnitust asjaolu, et võrreldavate kaubamärkidega tähistatud osad kaubad on identsed, osalt samaliigilised. KaMS 10 lg 1 p 3 kohaldamise üheks eelduseks on, et varasemal kaubamärgil peab olema omandatud maine või eristusvõime. Seega, piisab sellest, kui vaidlustaja suudab põhistada, et tema varasemad kaubamärgid on eristusvõimelised või mainekad (need kriteeriumid ei pea esinema koos). Vaidlustajale kuuluvad varasemad kaubamärgid RED BULL, ''pulli kujutis'' ja RED BULL+kuju on üldtuntud ja eristusvõimelised tähised, mis omavad head mainet maailmas sh Eestis. Vaidlustaja märgib, et Pariisi konventsiooni art 6bis keelab registreerida ja kasutada kaubamärki, mis kujutab endast teise kaubamärgi taasesitust, jäljendit või tõlget, mis võib põhjustada nende märkide äravahetamist. Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (edaspidi TRIPS) art 16 lõike 3 kohaselt kehtib Pariisi konventsiooni artikkel 6bis ka kaupade ja teenuste kohta, mis ei ole sarnased nendega, mille jaoks kaubamärk on registreeritud, tingimusel, et selle kaubamärgi kasutamine kaupade või teenuste puhul viitaks seosele nende kaupade või teenuste ja registreeritud kaubamärgi omaniku vahel, ning tingimusel, et selline kasutamine kahjustaks tõenäoliselt registreeritud kaubamärgi omaniku huve. Vaidlustaja leiab, et toetudes analoogia korras TsMS 231 lõikele 1, on tema RED BULL - kaubamärkide üldtuntus üldiselt teadaolev asjaolu, s.o tegemist on asjaoluga, millise eraldi tõendamine ei ole tingimata vajalik. Ka käesoleval juhul peaks nimetatud asjaolu olema komisjonile teada ning selle kohta on usaldusväärset teavet võimalik leida erinevatest menetlusvälistest allikatest. Mistõttu ei pea vaidlustaja vajalikuks vaidlustusavalduse toimiku ebamõistlikku koormamist arvukate üldtuntust ning mainekust tõendavate materjalidega. Ka komisjon on analoogia korras nimetatud põhimõtteid oma praktikas kohaldanud (otsused nr 1208-o ja nr 1310-o). Kohtupraktika kohaselt võib KaMS 10 lg 1 p-s 3 sätestatud ohtu tõlgendada mitmeti. Tegemist võib olla ohuga, et taotletava kaubamärgi õigustamatu kasutamine kahjustab, esiteks varasema kaubamärgi eristusvõimet, teiseks kahjustab varasema kaubamärgi mainet või kolmandaks kasutab varasema kaubamärgi eristusvõimet või mainet õigustamatult ära. Vaidlustatud kaubamärgi puhul on õigustatud kahelda taotleja eesmärgis välja töötada ning kaitsta kaubamärk, mis täidaks kaubamärgi põhifunktsiooni. Viimasest annab tunnistust varasemat, vaidlustaja kaubamärki matkiv stiil registreerimiseks esitatud kaubamärgi kujunduse detailides ja üldmuljes. Arvestades vaidlustaja kaubamärgi tuntuse astet, pidi taotleja olema teadlik vaidlustaja kaubamärgist ning milliste kaupade suhtes on see kaitstud ja millede osas kasutatakse. RED BULL -kaubamärkidega kontseptuaalselt ja visuaalselt väga sarnase tähise Kpacный Бык+kuju kasutamisel identsete ja samaliigiliste kaupade osas võib vägagi tõenäoliselt kaasa tuua varasemate RED BULL - kaubamärkide eristusvõime ning maine kahjustamise. Maine ebaausa ärakasutamise põhimõtted on fikseeritud Ühenduse kaubamärgialases õiguspraktikas vastavalt kohtukaasustele nr R283/ Hollywood ja T67/04 SPA FINDERS ( , Spa Monopole, compagnie fermičre de Spa SA/NV vs OHIM, Spa-Finders Travel Arrangements). Nagu on märgitud Hollywood (R283/1999-3) kaasuses kaubamärgi maine, mis võimaldab teatud kauba või teenuse omadusi üle kanda teisele kaubale, tekitab kolmandates isikutes soovi ära kasutada sellest mainest tulenevat rahalist väärtust, et soodustada enda majanduslikku edu. Eeltoodust tulenevalt 6
7 on tõenäoline, et RED BULL -kaubamärkide maine kahjustamine leiab aset tähise Kpacный Бык+kuju registreerimisel ja kasutamisel. Euroopa Kohus on selgitanud Määruse artikli 8(5) (vastab KaMS 10 lg 1 p-le 3) (tungivat) põhjust otsuse T-215/03 ( , Sigla vs OHIM, Elleni Holding) punktis 35 alljärgnevalt: /.../ Seepärast tagab määruse nr 40/94 artikli 8 lõige 5 maineka kaubamärgi kaitse kõigi identsete või sarnaste kaubamärkide taotluste vastu, mis võivad mõjutada ettekujutust sellest kaubamärgist isegi siis, kui taotletava kaubamärgiga tähistatud kaubad või tooted ei ole analoogsed nendega, mille jaoks varasem mainekas kaubamärk on registreeritud. KaMS 10 lg 1 p 3 ei eelda, et hilisema kaubamärgiga oleks juba varasema kaubamärgi mainet või eristusvõimet kahjustatud, piisav on see, kui on ette arvata, et hilisema kaubamärgi omaniku poolt oma kaubamärgi kasutamine võib tulevikus kahju tekitada (Euroopa Kohtu otsus C-252/07). Tarbijad, olles märganud uut, klassi 32 kuuluvate kaupade tähistamiseks mõeldud vaidlustatud kaubamärki, võivad seega eksida taotletava kaubamärgiga kaetud kaupade päritolu ja selle kvaliteedi osas või tarbija võib ekslikult arvata, et kõnealune märk kuulub vaidlustaja Red Bull kaubamärkide seeriasse/perekonda. Kohtupraktikas on leitud, et äravahetamine tarbija poolt võib olla tõenäolisem kui varasem kaubamärk on omandanud erilise eristusvõime selle kasutamise ja tuntuse tõttu turul [otsus C-251/95: SABEL, p 24; otsus C-39/97: Canon, p 18; Riigikohtu tsiviilkolleegiumi kohtuotsus tsiviilasjas nr , p 13.]. Seega rikub Kpacный Бык + kuju registreerimine klassis 32 vaidlustaja Red Bull -kaubamärkidest tulenevaid õigusi ning registreerimisotsus on vastuolus KaMS 10 lg 1 p-ga 3. Vaidlustaja kinnitab, et ta on KaMS 41 lg 2 tähenduses asjast huvitatud isik ja võib komisjonis vaidlustada taotleja õiguse kaubamärgile KaMS 9 lg-s 1 või -s 10 sätestatud õiguskaitset välistava asjaolu olemasolul.vaidlustatud kaubamärgile õiguskaitse andmine klassis 32 taotleja nimele kahjustab varasema kaubamärgi omaniku ainuõigust Eesti Vabariigis. Eeltoodust tulenevalt on vaidlustaja asjast huvitatud isik KaMS 41 lg 2 tähenduses. Eeltoodule tuginedes ning juhindudes KaMS 10 lg 1 p 2, KaMS 10 lg 1 p-st 3, KaMS 41 lg 2 ja KaMS 41 lg 3 vaidlustaja palub tühistada Patendiameti otsus registreerida rahvusvaheline kaubamärk Kpacный Бык + kuju (registreering nr ) taotleja nimele klassis 32 ja kohustada Patendiametit jätkama menetlust komisjoni otsuses toodud asjaolusid arvestades. Vaidlustusavaldusele on lisatud väljavõte Patendiameti andmebaasist kaubamärgi Kpacный Бык+kuju (IR ) kohta; väljavõte Eesti Kaubamärgilehest nr 12/2015 kaubamärgi Kpacный Бык+kuju avaldamise kohta; väljavõte Eesti Patendiameti andmebaasist rahvusvahelise kaubamärgi RED BULL, (reg nr ) kohta; väljavõte OHIMi andmebaasist Ühenduse kaubamärgi ''pulli kujutis'' (reg nr ) kohta; väljavõte OHIMi andmebaasist Ühenduse kaubamärgi Red Bull + kuju (reg nr ) kohta; vaidlustaja volikiri; maksekorraldus nr 169 / ; a volikiri; õivu tasumist tõendav dokument a maksekorraldus nr 169. Vastavalt komisjoni põhimääruse 12 lg-le 3 teatas komisjon a kirjaga nr 1655/k-1 Patendiametile vaidlustusavalduse nr 1655 on menetlusse võtmisest ja palus registreeringu omanikule teatada vaidlustusavalduse esitamisest ning vajadusest leida endale esindaja hiljemalt Taotleja ei ole komisjoni informeerinud antud asjas oma esindajast ja ei ole ka esitanud oma seisukohti vaidlustusavalduse kohta. Komisjon tegi vaidlustajale a kirjaga nr 1655/k-2 ettepaneku esitada vaidlustusavalduse kohta oma lõplikud seisukohad hiljemalt
8 Komisjonile esitatud lõplikud seisukohades kinnitas vaidlustaja, et jääb komisjonile esitatud vaidlustusavalduses märgitud asjaolude juurde. Vaidlustaja jäi jätkuvalt seisukohale, et rahvusvahelise kaubamärgi Kpacный Бык + kuju registreerimine taotleja nimele klassis 32 on vastuolus KaMS 10 lg 1 p-ga 2 ja KaMS 10 lg 1 p-ga 3. Lisaks viitas vaidlustaja komisjoni otsustele nr-d 1214-o, 1291-o, 1288-o, 1252-o, 1165-o, 1162-o, 1106-o, 1317-o, 1154-o jne), mis muuhulgas kinnitavad seisukohta, et juhul kui taotleja ei ole komisjonile vaidlustusavalduse suhtes seisukohti esitanud, puudub taotlejal tegelik huvi oma võimalike õiguste kaitseks, mis annab alust eeldada, et taotleja on loobunud kaubamärgi kaitsmisest Eestis. Ka käesoleval juhul on kaubamärgi Kpacный Бык+kuju omanik ilmselgelt loobunud kaubamärgi kaitsmisest. Nimetatud kaubamärgi omanik ei ole esitanud komisjonile vaidlustaja seisukohti ümberlükkavaid või kahtluse alla seadvaid argumente, mistõttu vaidlustaja viitab TsMS 231 lg-le 4, mille kohaselt eeldatakse vastaspoole omaksvõttu, kuni vastaspool ei vaidlusta faktilise asjaolu kohta esitatud väidet selgesõnaliselt ja vaidlustamise tahe ei ilmne ka poole muudest avaldustest. Vaidlustaja leiab, et kaubamärgi Kpacный Бык+kuju omanik on käesolevas asjas omaks võtnud kõik faktilised asjaolud, millele vaidlustusavalduse esitaja on nimetatud õiguskaitset välistavate asjaolude osas tuginenud. Tulenevalt eeltoodust palub vaidlustaja vaidlustusavaldus rahuldada ja tühistada Patendiameti otsus kaubamärgi Kpacный Бык+kuju registreerimise kohta taotleja nimele klassis 32 ning kohustada Patendiametit jätkama menetlust komisjoni otsuses toodud asjaolusid arvestades. Komisjon alustas vaidlustusavalduse nr 1655 lõppmenetlust. Komisjoni seisukohad ja otsus Komisjon, hinnanud menetluses esitatud seisukohti ja tõendeid, leiab järgmist. Vaidlustaja vaidlustas Patendiamaeti otsuse, rahvusvahelise kaubamärgi Kpacный Бык + kuju Eestis registreerimise kohta klassis 32 taotleja nimele, kuna leiab, et see on vastuolus KaMS 10 lg 1 p-ga 2 ja KaMS 10 lg 1 p-ga 3. KaMS 10 lg 1 p 2 kohaselt õiguskaitset ei saa kaubamärk, mis on identne või sarnane varasema kaubamärgiga, mis on saanud õiguskaitse identsete või samaliigiliste kaupade või teenuste tähistamiseks, kui on tõenäoline kaubamärkide äravahetamine tarbija poolt, sealhulgas kaubamärgi assotsieerumine varasema kaubamärgiga. KaMS 10 lg 1 p 3 kohaselt ei saa õiguskaitset kaubamärk, mis on identne või sarnane varasema registreeritud või registreerimiseks esitatud kaubamärgi või valdavale enamusele Eesti elanikkonnast tuntud kaubamärgiga, millel on õiguskaitse teist liiki kaupade või teenuste tähistamiseks, kui hilisema kaubamärgiga võidakse ebaausalt ära kasutada või kahjustada varasema kaubamärgi mainet või eristusvõimet, mis oli omandatud hilisema kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise kuupäevaks või prioriteedikuupäevaks. Vaidlustaja ei ole nõustunud Patendiameti avaldatud rahvusvahelise kaubamärgi Kpacный Бык+kuju registreerimise otsusega, millega võimaldati sellele kaitse Eestis klassis 32. Vaidlustaja omab Eestis õiguskaitset sõnalisele kaubamärgile RED BULL (RV reg nr alates ) klassis 32, kujutismärgile pulli kujutis (RV reg nr alates ) klassis 32, samuti kombineeritud kaubamärgile Red Bull+kuju (RV reg nr alates ) klassis 32. Vaidlustaja leiab, et tema RED BULL -kaubamärgid on varasemad võrreldes vaidlustatud kaubamärgi rahvusvahelise registreerimise kuupäevaga ( ) ning taotleb Patendiameti otsuse 8
9 tühistamist ja Patendiameti kohustamist jätkama menetlust komisjoni otsuses toodud asjaolusid arvestades. Komisjon nõustub vaidlustajaga selles, et vaidlustaja RED BULL -kaubamärgid on KaMS 11 lg 1 p 2 mõttes varasemad võrreldes vaidlustatud kaubamärgiga. Vaidlustusavaldusele lisatud materjalidest järeldub, et vaidlustaja ei ole andnud taotlejale KaMS 10 lg 2 kohast kirjalikku luba vaidlustatud kaubamärgi registreerimiseks. Kuna taotleja ei ole vaidlustusavalduse menetluse kestel oma esindajat nimetanud, menetluses osalemise õigust kasutanud ega oma vastuväiteid vaidlustusavalduse kohta komisjonile esitanud, siis komisjon järeldab sellest, et taotleja on vaidlustusavaldusega nõustunud ega soovi sellele vastu vaielda või on kaotanud huvi vaidlustatud kaubamärki kaitsta TsMS 231 lg 4 tähenduses. Taotleja vastuväidete ja muude seisukohtade puudumine vaidlustusavalduse kohta ei võimalda komisjonil ka analüüsida ja objektiivselt hinnata, kas vaidlustatud kaubamärgi registreerimine on vastuolus KaMS 10 lg 1 p-ga 3. Samas ei muudaks nimetatud analüüsi tulemused käesolevas asjas tehtavat otsust, sest võrreldavad kaubamärgid on visuaalselt ja kontseptuaalselt äravahetamiseni sarnased ning omavaheliselt assotsieeruvad ning nendega tähistatavad kaubad on identsed, osaliselt identsed ja osaliselt samaliigilised KaMS 10 lg 1 p 2 tähenduses. Tulenevalt tööstusomandi õiguskorralduse aluste seaduse (edaspidi TÕAS) 51 lg 4 kohaselt asjaolu, et menetlusosaline ei ole oma kirjalikku seisukohta esitanud või küsimusele vastanud, ei takista menetluse jätkamist. TÕAS 54 1 lg 5 kohaselt asjaolu, et menetlusosaline ei ole lõplikke seisukohti esitanud, ei takista lõppmenetluse alustamist ja otsuse tegemist. Komisjon nõustub vaidlustusavalduses esitatud argumentidega vaidlustatud kaubamärgi ja vaidlustaja varasemate kaubamärkide sarnasuse osas. Võrreldavad kaubamärgid on visuaalselt sarnased ja kontseptuaalselt sarnased ning nendega tähistatavad kaubad on identsed, osaliselt identsed ja samaliigilised sedavõrd, et tekib oht tarbijapoolseks kaubamärkide äravahetamiseks KaMS 10 lg 1 p 2 tähenduses. Tulenevalt eeltoodust, võttes aluseks TÕAS 61 lg-d 1 ja 2 ja KaMS 10 lg 1 p 2, komisjon o t s u s t a s: vaidlustusavaldus rahuldada, tühistada Patendiameti otsus rahvusvahelise kaubamärgi Kpacный Бык+kuju (RV reg nr ) registreerimise kohta Premier Beverages P.B. Limited nimele klassis 32 ning kohustada Patendiametit jätkama menetlust komisjoni otsuses toodud asjaolusid arvestades. Vaidlustusavalduse menetlusosaline, keda ei rahulda komisjoni otsus ja kes soovib jätkata vaidlust menetlusosaliste vahel hagimenetluse korras, võib esitada hagi teise menetlusosalise vastu kaubamärgi õiguskaitset välistava asjaolu või selle puudumise kindlakstegemiseks kolme kuu jooksul komisjoni otsuse avaldamisest arvates. Hageja teavitab viivitamata komisjoni hagi esitamisest. Kui hagi ei ole esitatud, jõustub komisjoni otsus kolme kuu möödumisel otsuse avaldamisest ja kuulub täitmisele. Kui hagi esitatakse, kuid kohus ei võta hagi menetlusse, jätab hagi läbi vaatamata või lõpetab menetluse otsust tegemata, jõustub komisjoni otsus vastava kohtumääruse jõustumise hetkest, kui kohtumäärusest ei tulene teisiti. Allkirjad: H.-K. Lahek T. Kalmet R. Laaneots 9
EESTI STANDARD EVS-EN 45544-4:2000 Workplace atmospheres - Electrical apparatus used for the direct detection and direct concentration measurement of toxic gases and vapours - Part 4: Guide for selection,
ISSN EESTI VABARIIK EESTI P A PATENDIAMETI AMETLIK VÄLJAANNE
ISSN 1022-0852 EESTI VABARIIK EESTI KAUBAMÄRGILEHT K2005 P A 3 EE STI PATENDIAMET PATENDIAMETI AMETLIK VÄLJAANNE TALLINN ISSN 1022-0852 EESTI VABARIIK K EESTI KAUBAMÄRGILEHT PATENDIAMETI AMETLIK VÄLJAANNE
ISSN 1022-0852 EESTI VABARIIK EESTI KAUBAMÄRGILEHT K2005 P A 1 EE STI PATENDIAMET PATENDIAMETI AMETLIK VÄLJAANNE TALLINN ISSN 1022-0852 EESTI VABARIIK K EESTI KAUBAMÄRGILEHT PATENDIAMETI AMETLIK VÄLJAANNE

matches: Kohus Kohus Riigikohus Kohus Kohus kohus


««Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtne programmdokument 2004-2006» meetme 3.11 «Kalanduse käitlemisketi investeeringutoetuse meetmed» alameetme 3.11.3 «Kalasadamate moderniseerimine» tingimused» – Riigi Teataja
««Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtne programmdokument 2004-2006» meetme 3.11 «Kalanduse käitlemisketi investeeringutoetuse meetmed» alameetme 3.11.3 «Kalasadamate moderniseerimine» tingimused»
««Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks - ühtne programmdokument 2004-2006» meetme 3.11 «Kalanduse käitlemisketi investeeringutoetuse meetmed» alameetme 3.11.3 «Kalasadamate moderniseerimine» tingimused» - sisukord
§ 3 Toetatavad tegevused ja investeeringuobjektid
§ 5 Nõuded toetuse taotlejale
§ 6 Investeeringule esitatavad nõuded
4 TOETUSE TAOTLUSELE ESITATAVAD NÕUDED JA TOETUSE TAOTLEMINE
§ 7 Toetuse taotlemisel esitatavad dokumendid
§ 8 Taotluse esitamine ja tähtaeg
5 TAOTLEJA JA TAOTLUSE VASTAVAKS TUNNISTAMISE ALUSED JA KORD
§ 9 Taotluse vastuvõtmine
§ 10 Andmete õigsuse kontroll
§ 11 Majandustegevuse vastavuse hindamine
§ 12 Taotluse ja taotleja vastavaks või mittevastavaks tunnistamine
6 TAOTLUSE HINDAMINE
7 TAOTLUSE RAHULDAMINE JA RAHULDAMATA JÄTMINE
§ 15 Toetuse vastuvõtmise kinnitamine
8 TOETUSE VÄLJAMAKSETE TEOSTAMISE TINGIMUSED
§ 18 Ameti ettekirjutus
§ 19 Toetuse väljamaksete teostamise tingimused ja toetuse maksmisest keeldumine
RT I, 11.07.2012, 11
Vastu võetud 17.01.2005 nr 3
RTL 2005, 16, 163
jõustumine 30.01.2005
07.04.2005/40 RTL 2005, 41, 586 17.04.2005
02.07.2012 RT I, 11.07.2012, 4 14.07.2012
Määrus kehtestatakse «Struktuuritoetuse seaduse» § 16 lõike 1 alusel.
Määruses sätestatakse «Struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punktis 1 nimetatud arengukava (edaspidi arengukava) kolmanda prioriteedi meetme 3.11 «Kalanduse käitlemisketi investeeringutoetuse meetmed» alameetmest 3.11.3 «Kalasadamate moderniseerimine» kalasadamate investeeringutoetuse (edaspidi toetus) andmise alused, taotlejale ja taotlusele esitatavad nõuded, taotluse esitamise tähtaeg ja asutus, kellele taotlus esitatakse, taotluse läbivaatamise tähtaeg, taotleja ja taotluse vastavaks tunnistamise alused ja kord ning toetuse väljamaksete teostamise tingimused ja kord.
(1) Toetuse üldine eesmärk on parendada kala vastuvõtutingimusi ja rekonstrueerida infrastruktuuri kalasadamates.
(2) Toetuse spetsiifilised eesmärgid on järgmised:
1) parendada hügieeni ja töökeskkonna tingimusi kala lossimisel ja käitlemisel;
2) parendada kalalaevade teenindamist sadamates;
3) parendada kalandussaaduste turustamist.
§ 3. Toetatavad tegevused ja investeeringuobjektid
(1) Toetust võib taotleda üksnes kalasadamale või üksnes sadama sellele osale, kus toimub kala vastuvõtt kalalaevadelt ja muu sellega seonduv tegevus (edaspidi kalasadam). Nimetatud toetust võib taotleda järgmiste tegevuste ja investeeringuobjektide kohta ( edaspidi investeeringuobjekt):
1) kala lossimiseks kasutatava kai rekonstrueerimine;
2) elektri- ja veevarustuspunkti ehitamine ja rekonstrueerimine;
3) kütusetankla ehitamine ja rekonstrueerimine;
4) kalalaeva hooldamiseks ja remondiks vajaliku rajatise ehitamine ja rekonstrueerimine;
5) kalurite olmehoone või -ruumi ehitamine ja rekonstrueerimine;
6) kalalaeva teenindamiseks vajaliku seadme (elektri-, veevarustus-, kütuse tankimis-, laevade hooldamis- ja remondiseadmed) ostmine ja paigaldamine;
7) kalasadama tee ehitamine, rekonstrueerimine või teekatte parendamine;
8) kalatoodete ladustamine ja säilitamine, sh vajaliku külmhoone, laohoone, hulgimüügihoone ehitamine ja rekonstrueerimine;
9) lossimiseks ja ladustamiseks vajaliku seadme, sh kastipesuliini ostmine ja paigaldamine;
10) jäämasina ostmine ja paigaldamine.
(2) Kavandatav investeeringuobjekt peab asuma Eestis.
(3) Lõikes 1 nimetatud tegevuse osaks võib olla kavandatud investeeringuobjektiga kaasnev tellitud projekteerimistöö ja projekteerimiseks vajalik ehitusgeoloogiline ja -geodeetiline uurimistöö, keskkonnamõju hindamine ning toetuse taotluse ja tegevuskava ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenus (edaspidi ettevalmistav töö), mille kohta on isik, kellelt taotleja tellis tööd või teenust, väljastanud arve või arve-saatelehe mitte varem kui 1. jaanuaril 2004. a ning mille eest on makstud enne taotluse esitamist.
[RTL 2005, 41, 586 - jõust. 17.04.2005]
(1) Toetust antakse kuni 50% investeeringu abikõlbulikust maksumusest.
(2) Investeeringu maksumuse moodustavad:
1) investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ja
2) ettevalmistava töö käibemaksuta maksumus, mis võib olla kuni 12% punktis 1 nimetatud maksumusest.
(3) Kui ettevalmistava töö maksumus ületab 12% lõike 2 punktis 1 nimetatud maksumusest, arvestatakse ettevalmistava töö maksumuseks 12%.
(4) Maksimaalne taotletav toetuse summa ühe taotleja kohta on 7 500 000 krooni kalendriaastal, kuid mitte rohkem kui taotleja kuuekordne taotluse esitamisele eelnenud majandusaasta bilansimaht.
(5) Paragrahvi 3 lõikes 3 nimetatud toetuse taotluse ja tegevuskava ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenuse eest makstav toetus ei tohi ületada 15 000 krooni taotluse kohta.
§ 5. Nõuded toetuse taotlejale
(1) Toetust võib taotleda äriühing, milles riik või kohalik omavalitsus ei oma üle 25%-list osalust, või äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtja, kellele kuulub või kelle õiguspärases kasutuses on § 3 lõikes 1 nimetatud kalasadam.
(2) Toetust võib anda taotlejale:
1) kes täidab keskkonna- ja hügieeninõudeid või hakkab neid täitma pärast investeeringu tegemist;
2) kellel ei ole riikliku maksu maksuvõlga või kelle riikliku maksu maksuvõla tasumine on ajatatud. Maksuvõla tasumise ajatamise korral peab taotleja täitma jooksvaid maksukohustusi ning tema maksuvõlg peab olema tasutud maksuvõla tasumise ajakava kohaselt;
3) kes pärast kavandatava investeeringu tegemist jätkab majandustegevust alal, mille parendamiseks ta investeeringutoetust taotleb, vähemalt viie investeeringujärgse majandusaasta jooksul alates viimase toetuseosa laekumisest toetuse saaja või kapitalirendile (liising) andja arveldusarvele.
(3) Kui kalasadama investeeringutoetuse taotleja on kalasadama õiguspärane kasutaja, peab kasutamise aluseks olev kirjalik leping kehtima vähemalt viis aastat investeeringu tegemisest arvates.
§ 6. Investeeringule esitatavad nõuded
(1) Kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni, peab taotleja olema investeeringuobjekti kohta väljastanud mitte varem kui 1. jaanuaril 2004. aastal vähemalt kolm vormikohast ning tingimuste suhtes identset pakkumiskutset (lisa 1) (edaspidi investeeringuobjekti pakkumiskutse) ja peab olema saanud vähemalt kolme pakkuja hinnapakkumised koos pakkumise tingimuste loeteluga.
(2) Kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ei ületa 156 466 krooni, peab taotleja olema väljastanud vähemalt ühe investeeringuobjekti pakkumiskutse ja peab olema saanud vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumise.
(3) Kui ettevalmistava töö käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni, peab taotleja ettevalmistava töö kohta olema väljastanud vähemalt kolm vabas vormis koostatud pakkumiskutset ja peab olema saanud vähemalt kolm hinnapakkumist.
(4) Taotleja ja väljavalitud hinnapakkuja ning nende osanik või aktsionär ei tohi omada samas ettevõtjas osalust ega tohi kuuluda sama ettevõtja juhatusse või nõukokku.
(5) Toetatava tegevuse osaks ei või olla:
1) maa ja olemasolevate ehitiste ostmine, rentimine või liisimine;
2) tolli-, sisseveo-, käibe- ja muud maksud, mida hüvitatakse, kompenseeritakse, tasaarveldatakse ja kustutatakse mingil muul moel ning mis ei moodusta osa Eesti üldisest maksusüsteemist;
3) tasu taotleja enda või tema töötajate poolt tehtud tööde eest;
4) tegevuskulud, kaasa arvatud remondi- ja rendikulud, kütuse-, palga-, koolitus-, side- ja transpordikulud;
5) tasu sularahamakse teostamise eest, teenustasu pangatoimingute eest, intress, tagatismakse ja muu finantsteenusega seotud kulu;
6) investeeringu koosseisu arvatud avaliku sektori halduskulud, sh järelevalve ja kontrolli teostamise eest vastutavate ametnike töötasud, rendi-, üld- ning juhtimiskulud;
7) juriidiliseks konsultatsiooniks, raamatupidamisteenuse eest tasumiseks, patendi ja litsentsi ostmiseks ning teostatavusuuringuks, välja arvatud ettevalmistavaks tööks tehtud kulutused;
8) kulutused reklaamile;
9) kasutatud seadme ostmiseks ja paigaldamiseks tehtud kulutused;
10) seadme paigaldamine ilma ostmiseta;
11) investeeringud jaemüügi arendamiseks;
12) kalandustoodete käitlemiseks, v.a jahutamiseks, külmutamiseks, pakendamiseks, ladustamiseks tehtud kulutused;
13) investeeringud, mis on ette nähtud kalalaevade ehitamiseks vajalikele rajatistele;
14) kulutused lainemurdjatele ning sadama süvendustöödele.
4. peatükk TOETUSE TAOTLUSELE ESITATAVAD NÕUDED JA TOETUSE TAOTLEMINE
§ 7. Toetuse taotlemisel esitatavad dokumendid
(1) Toetuse taotlemisel esitatakse Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi Amet):
1) vormikohane taotlus (lisa 2);
2) vormikohane tegevuskava (lisa 3);
3) taotleja või taotleja esindaja isikut tõendava dokumendi koopia ja seadusjärgse esindusõiguseta isiku puhul tema volitusi tõendav volikiri;
4) mitte varasema kui taotluse esitamisele eelnenud kuu esimese päeva seisuga väljastatud Maksu- ja Tolliameti tõend selle kohta, et taotleja on täitnud tõendi väljastamise päeva seisuga maksuseadustes sätestatud kohustused ja et tal ei ole riikliku maksu maksuvõlga või maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksud tasutud ajakava kohaselt;
5) äriühingu puhul taotluse esitamisele vahetult eelnenud kolme majandusaasta kinnitatud majandusaasta aruannete koopiad, füüsilisest isikust ettevõtja puhul taotluse esitamisele vahetult eelnenud kolme majandusaasta bilansi ja kasumiaruande koopia;
6) taotleja esitatud majandusaasta bilansile vastav pikaajaliste kohustuste loetelu taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta viimase päeva seisuga, milles näidatakse ära kreeditori nimi ja kohustuse suurus. Lisatakse kreeditori kinnitus loetelus märgitud pikaajalise kohustuse täitmise kohta kinnituse väljaandmise kuupäeva seisuga, milles on kajastatud graafikujärgne viimane maksetähtaeg. Kreeditoride kinnitus ei tohi olla mitte varasema kui taotlemisele eelnenud kuu esimese päeva seisuga ning ei ole vajalik «Põllumajandusreformi seadusest» (RT 1992, 10, 143; 36, 474; RT I 1994, 52, 880; 1996, 48, 945; 1997, 13, 210; 16, 264; 2002, 53, 336; 2003, 17, 95) tulenevate ühistatud vara ja tööosakute kompenseerimise kohustuste kohta;
7) ehitusloa või valla- või linnavalitsuse kirjaliku nõusoleku koopia «Ehitusseaduses» (RT I 2002, 47, 297; 99, 579; 2003, 25, 153; 2004, 18, 131) sätestatud juhtudel;
8) koopia väljavalitud investeeringuobjekti hinnapakkumisele vastavast investeeringuobjekti pakkumiskutsest koos tehnilise spetsifikatsiooniga;
9) vähemalt kolme pakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumise koopiad koos tehnilise spetsifikatsiooniga, kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni, või vähemalt ühe hinnapakkumise koopia koos tehnilise spetsifikatsiooniga, kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus on alla 156 466 krooni;
10) vormikohane hinnavõrdlustabel (lisa 4), kui § 3 lõikes 1 nimetatud investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni;
11) kavandatava investeeringuobjekti asukohajärgse keskkonnateenistuse kinnitatud keskkonnamemorandum või selle koopia «Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaauditeerimise seaduses» (RT I 2000, 54, 348; 2002, 61, 375; 63, 387; 90, 521; 99, 579; 2004, 30, 209; 38, 258; 84, 572) sätestatud juhtudel;
12) koopia kehtivast kalasadama kasutamise õigust tõendavast dokumendist. Juhul kui taotleja ei ole sadama omanik, lisatakse sadama omaniku kirjalik nõusolek kalasadama või selle osa moderniseerimiseks;
13) mitte varasema kui taotluse esitamisele eelnenud kuu esimese päeva seisuga taotlejale kuuluva sadama tegevuskohajärgse valla- või linnavalitsuse õiend selle kohta, et taotlejale ei ole tehtud ettekirjutust keskkonnakaitsenõuete rikkumise eest või et ettekirjutuses märgitud puudus on kõrvaldatud;
14) koopia kuludokumendist, mille on väljastanud isik, kellelt taotleja tellis ettevalmistava töö teenuse, ning nimetatud kuludokumendi koopial märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava pangakonto väljavõtte või maksekorralduse koopia;
15) Veterinaar- ja Toiduameti hinnang kavandatava investeeringuobjekti nõuetekohasuse kohta juhul, kui investeering on ette nähtud kalandussaaduste käitlemisse ning kuulub Veterinaar- ja Toiduameti järelevalve alla;
16) sadamapassi koopia;
17) sadamaplaan, millel on selgelt piiritletud see kalasadam, millele § 3 lõikes 1 nimetatud tegevus on kavandatud;
18) Keskkonnaministeeriumi poolt kinnitatud väljavõte taotlusele eelnenud lossimismahu kohta viimase kolme kalendriaasta ja püügiviiside lõikes;
19) mitte varasema kui taotluse esitamisele eelnenud kuu esimese päeva seisuga nimekiri aktsionäridest, kelle aktsiatega on esindatud üle 20% aktsiakapitalist, või nimekiri osanikest, kelle osaga on esindatud üle 20% osakapitalist;
20) keskkonnamõju hindamise aruande koopia koopia, juhul kui toetust taotletakse ettevalmistavale tööle, milleks on § 3 lõikes 3 nimetatud keskkonnamõju hindamine.
(2) Lisaks esitab taotleja Ametile avalduse «Struktuuritoetuse seaduse» § 9 lõikes 1 nimetatud struktuuritoetuste registrisse kandmiseks.
(3) Kui taotleja andmed ei ole põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kantud, esitab taotleja toetuse esmakordsel taotlemisel koos lõikes 1 nimetatud dokumentidega avalduse andmete registrisse kandmiseks.
§ 8. Taotluse esitamine ja tähtaeg
(1) Toetuse taotlemiseks esitatakse selleks ettenähtud tähtajal Ametile määruse §-s 7 nimetatud dokumendid.
(2) Lõikes 1 nimetatud dokumendid esitatakse originaaldokumentidena, kui selles määruses ei ole ette nähtud dokumendi koopia esitamist. Taotlemisel esitatakse ka koopiad kõikidest esitatavatest originaaldokumentidest ja dokumentide koopiatest.
(3) Amet teatab toetuse taotluste esitamise tähtaja väljaandes Ametlikud Teadaanded.
(4) Taotleja ning toetuse saaja teavitab viivitamata Ametit kirjalikult määruse §-s 7 nimetatud dokumentides esitatud andmete muutumisest ja investeeringuobjektiga seonduvatest muudatustest.
(5) Ühe taotlusega saab taotleda toetust ühe kalasadama moderniseerimiseks.
5. peatükk TAOTLEJA JA TAOTLUSE VASTAVAKS TUNNISTAMISE ALUSED JA KORD
§ 9. Taotluse vastuvõtmine
(1) Amet kontrollib taotluse esitamisel nõutavate dokumentide olemasolu ja taotluse tähtaegset esitamist.
(2) Amet teeb väljatrüki taotleja äriregistri kaardist, mis allkirjastatakse taotleja poolt.
(3) Taotluse esitamisel tehtud kontrolli tulemused kantakse kontroll-lehele, kuhu märgitakse esitatud ja esitamata dokumendid.
(4) Kui taotlus koos kõikide nõutavate dokumentidega on esitatud tähtaegselt, registreerib Amet taotluse infosüsteemis ning teostab väljatrüki § 7 lõikes 2 nimetatud avalduse osast kahes eksemplaris, mis allkirjastatakse taotleja ja vastuvõtmiseks Ameti poolt volitatud isiku poolt. Volitatud ametnik avab taotlustoimiku, millele lisatakse avalduse osa väljatrükk, taotleja äriregistri kaart ja kontroll-leht. Teine eksemplar avalduse osa väljatrükist väljastatakse taotlejale.
(5) Kui taotleja ei esitanud toetuse taotlemiseks kõiki nõutavaid dokumente või ei esitanud taotlust tähtaegselt, jäetakse taotlus vastavalt «Struktuuritoetuse seaduse» § 19 lõikele 7 läbi vaatamata.
(6) Kui taotluse vastuvõtmisel ei saa nõutava dokumendi vajadust ja sisulist täpsust üheselt tõlgendada, võtab Amet taotluse vastu ja avab taotlustoimiku.
§ 10. Andmete õigsuse kontroll
(1) Amet kontrollib vastuvõetud taotluse nõuetekohasust ja selles esitatud andmete õigsust.
(2) Ameti poolt volitatud isikul on taotluses esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks ametitõendi esitamisel õigus viibida taotleja ettevõttes, sealhulgas hoones ja kinnisasjal, ning kontrollida taotleja nõusolekul dokumente kohapeal. Ameti volitatud ametnikul on taotluses esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks ametitõendi esitamisel õigus viibida selle isiku nõusolekul, kelle käest taotleja investeeringu tegemiseks tellib teenust või tööd või ostab kaupa, tema ettevõttes, sealhulgas hoones ja kinnisasjal, ning kontrollida dokumente ettevõtte esindaja juuresolekul.
(3) Kontrollitoimingu tulemuste kohta koostab volitatud ametnik kontrollakti, mille allkirjastavad volitatud ametnik ja taotleja või isik, kelle käest taotleja investeeringu tegemiseks tellib teenust või tööd või ostab kaupa.
(4) Amet määrab vastavalt «Struktuuritoetuse seaduse» § 19 lõikele 3 taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, kui esitatud taotluses või muudes selle määruse alusel esitatud dokumentides on ebatäpsusi.
§ 11. Majandustegevuse vastavuse hindamine
(1) Taotluses esitatud andmete alusel hindab Amet taotleja, tema eelnenud majandustegevuse, kavandatava investeeringu ja sellele järgneva majandustegevuse vastavust arengukavas, «Struktuuritoetuse seaduses» ja selles määruses sätestatud nõuetele.
(2) Lõikes 1 nimetatud vastavuse hindamiseks võrdleb Amet taotlusvormil ja tegevuskavas märgitud andmeid omavahel ja neid andmeid tõendavates dokumentides esitatud andmetega ning analüüsib taotleja eelnenud majandustegevust.
(3) Taotleja poolt esitatud andmete kontrollimiseks ja võrdlemiseks on Ametil õigus kasutada teiste riiklike registrite andmeid ja vajadusel küsida taotlejalt selgitusi taotluses esitatud andmete täpsustamiseks.
(4) Taotluse esitamisele vahetult eelnenud kolme majandusaasta andmete alusel arvutatakse aritmeetilise keskmisena järgmised finantsmajanduslikud näitajad:
1) maksevõime näitaja, mis peab olema suurem kui 1,0 ja mille arvutamiseks jagatakse käibevara summa vastava majandusaasta lühiajaliste kohustuste summaga;
2) likviidsuskordaja, mis peab olema suurem kui 0,3 ja mille arvutamiseks jagatakse käibevara summa, millest on maha arvatud varude summa, vastava majandusaasta lühiajaliste kohustuste summaga;
3) käiberentaabluse näitaja, mis peab olema suurem kui 0 ja mille arvutamiseks jagatakse puhaskasumi summa netokäibe summaga;
4) võlakordaja, mis peab olema väiksem kui 2,3 ja mille arvutamiseks jagatakse pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste summa vastava majandusaasta omakapitali summaga.
(5) Taotluse esitamisele järgneva kolme planeeritava majandusaasta andmed finantsmajanduslike näitajate osas peavad kajastama ettevõtte jätkusuutlikkust võttes aluseks § 5 lõike 2 punktis 1 kehtestatud perioodi ning võttes aluseks lõike 4 kohaselt arvutatud näitajad. Taotleja majanduslikud tootmisnäitajad peavad investeeringujärgsetel aastatel tõendama tegevuse jätkamist tegevusalal, millele toetust taotleti.
§ 12. Taotluse ja taotleja vastavaks või mittevastavaks tunnistamine
(1) Taotlus vastab toetuse saamiseks esitatud nõuetele, kui:
1) on täidetud selles määruses sätestatud nõuded;
2) kõik omavahel võrreldavad andmed on samased ja nende seosed samasust kinnitavad;
3) kõigi võrreldavate andmete, sh analüüsitavate finantsmajanduslike näitajate põhjal on võimalik eeldada ettevõtte majanduslikku jätkusuutlikkust;
4) ei esine «Struktuuritoetuse seaduse» § 19 lõikes 5 nimetatud asjaolud.
(2) Ameti poolt volitatud isik koostab kontroll-lehe. Kui taotleja, tema eelnenud majandustegevus või kavandatav investeering ei vasta toetuse saamiseks esitatud nõuetele, märgitakse kontroll-lehele, millised nõuded ei ole täidetud ja milliste andmete põhjal mittenõuetekohasus kindlaks tehti.
(3) Taotleja või taotluse mittevastavaks tunnistamise korral tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus.
6. peatükk TAOTLUSE HINDAMINE
(1) Vastavaks tunnistatud taotlustest moodustab Amet paremusjärjestuse. Taotluste paremusjärjestuse määramiseks arvutab Amet kalasadamasse lossitud kala taotlemisele eelnenud kolme kalendriaasta lossimisandmete alusel aritmeetilise keskmise ning korrutab tulemused järgmiste koefitsientidega:
1) traalpüügi lossimismahu koefitsiendiga 0,1;
2) rannapüügi lossimismahu koefitsiendiga 1,3;
3) sisevetepüügi lossimismahu koefitsiendiga 3,7.
(2) Eelistatud on taotlejad, kes ei ole taotlemisele eelneval kalendriaastal antud meetme raames toetust saanud.
(3) Kui lõikes 2 nimetatud taotlejate taotluste rahastamise summa ei ületa meetme taotluste rahastamise eelarvet, siis rahuldatakse ülejäänud vastavaks tunnistatud taotlused vastavalt lõikes 1 toodud paremusjärjestusele.
7. peatükk TAOTLUSE RAHULDAMINE JA RAHULDAMATA JÄTMINE
(1) Ameti peadirektor teeb taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse «Struktuuritoetuse seaduse» § 20 lõike 2 punkti 2 alusel 90 tööpäeva jooksul, arvates taotluse esitamise tähtaja lõppemisest.
(2) Kui lõplikus paremusjärjestuses saavad vähemalt kaks taotlust võrdse hindamistulemuse ning ühe või mitme taotluse rahuldamiseks puuduvad rahalised vahendid, arvestatakse taotluste rahuldamisel taotluste esitamise järjekorda.
(3) Toetuse taotlus jäetakse rahuldamata «Struktuuritoetuse seaduse» § 20 lõike 4 alusel.
(4) Kui ettevalmistav töö ei vasta selle määruse § 3 lõikes 3 ning § 6 lõigetes 4 ja 5 sätestatud nõuetele, siis jäetakse investeeringutoetuse taotlus rahuldamata ettevalmistava töö osas.
(5) Kui toetuse määr ületab § 4 lõikes 1 toodud määra ning § 4 lõikes 4 lubatud summat, siis on Ametil õigus taotleja nõusolekul vähendada toetuse summat kuni lubatava piirini.
(6) Amet saadab taotlejale taotluse rahuldamata jätmise otsuse koopia otsuse tegemisest arvates viie tööpäeva jooksul posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.
§ 15. Toetuse vastuvõtmise kinnitamine
(1) Amet saadab toetuse saajale pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist selle kohta kahes eksemplaris Ameti peadirektori allakirjutatud kinnituskirja ja kulude deklareerimiseks kasutatava selle määruse lisas 5 toodud väljamakse taotluse vormi (edaspidi kuludeklaratsioon ) posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.
(2) Toetuse vastuvõtmise ja sihipärase kasutamise kinnitamiseks kirjutab toetuse saaja kinnituskirjale alla, märgib allakirjutamise kuupäeva ja tagastab kinnituskirja ühe eksemplari Ametile posti teel väljastusteatega tähtkirjaga 15 kalendripäeva jooksul, arvates kinnituskirja saamisest.
(3) Kinnituskirja tagastamisega kinnitab toetuse saaja, et on nõus toetust vastu võtma, alustab investeeringu tegemist, kohustub täitma muid investeeringutoetuse saamiseks esitatud nõudeid, kasutama investeeringutoetust sihipäraselt ja tähtajaliselt ning investeeringutoetuse mittesihipärase kasutamise korral saadud raha Ameti nõudmisel tagasi maksma. Samuti lubab taotleja Ametil teostada järelevalvet investeeringu teostamise ja investeeringutoetuse sihipärase ning tähtaegse kasutamise üle ning Ameti määratud tähtajal esitada Ametile kirjalikud andmed investeeringutoetuse mõju hindamiseks toetuse saamisele järgneva viie aasta jooksul «Struktuuritoetuse seaduse» § 10 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud toetuse seire ja hindamise üldise korra ja § 13 lõike 5 punkti 2 alusel kehtestatud toetuse seire läbiviimise eeskirja kohaselt.
(4) Investeeringu tegemisega ei tohi alustada ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui toetuse taotluse esitamisele vahetult järgneval päeval.
8. peatükk TOETUSE VÄLJAMAKSETE TEOSTAMISE TINGIMUSED
(1) Toetuse saaja võib esitada investeeringu tegemist tõendavad dokumendid (koos kuludeklaratsiooniga) kuni neljas osas ühe taotluse kohta. Amet teatab kuludokumentide esitamise tähtaja väljaandes Ametlikud Teadaanded samaaegselt toetuse taotluste esitamise tähtajaga.
(2) Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja «Struktuuritoetuse seaduse» § 11 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud korras pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osadena tasumist, kuid mitte varem kui pärast kinnituskirja allkirjastamist, Ametile kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
1) selle isiku, kellelt taotleja tellis teenust või tööd või ostis kaupa, väljastatud arve-saatelehe või arve koopia;
3) osutatud teenuse või tehtud töö või müüdud kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendava dokumendi koopia juhul, kui investeeringuobjektiks oli ehitis.
(3) Ettevalmistavate tööde kulutuste hüvitamiseks toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja Ametile pärast kinnituskirja tagastamist kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
1) selle isiku, kellelt toetuse saaja tellis teenust või tööd, väljastatud arve-saatelehe või arve koopia;
2) punktis 1 nimetatud arve-saatelehe või arve koopial märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava maksekorralduse koopia.
(4) Kapitalirendi puhul esitab toetuse saaja Ametile pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest tasumist kapitalirendi lepingus ettenähtud korras, kuid mitte varem kui pärast kinnituskirja allkirjastamist, toetuse väljamaksmiseks kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:
1) selle isiku, kellelt kapitalirendile andja tellis teenust või tööd või ostis kaupa, väljastatud arve-saatelehe või arve koopia;
(5) Lõike 2 punktis 1 ja ning lõike 4 punktis 1 nimetatud arve-saatelehe või arve koopial näidatud tehingu sisu peab vastama arve väljastanud isiku hinnapakkumisele.
(1) Amet kontrollib enne investeeringutoetuse väljamaksmist toetuse saaja esitatud investeeringu eest täielikku või osadena tasumist tõendava kuludeklaratsiooni ja sellele lisatud dokumentide nõuetekohasust ning nendes esitatud andmete õigsust «Struktuuritoetuse seaduse» § 25 alusel.
(2) Ameti järelevalveametnikul on taotluses esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks ametitõendi esitamisel õigus viibida toetuse saaja ettevõttes, sealhulgas hoones ja kinnisasjal, ning kontrollida dokumente toetuse saaja nõusolekul. Ameti järelevalveametnikul on taotluses esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks ametitõendi esitamisel õigus viibida selle isiku nõusolekul, kelle käest toetuse saaja investeeringu tegemiseks tellis teenust või tööd või ostis kaupa, tema ettevõttes, sealhulgas hoones ja kinnisasjal, ning kontrollida dokumente ettevõtte esindaja juuresolekul. Ameti järelevalveametnikul on õigus nõuda lõikes 1 nimetatud asjaolude kontrollimiseks dokumentide esitamist, sealhulgas:
1) osutatud teenuse või tehtud töö või müüdud kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendavat dokumenti, kui investeeringuobjektiks on ehitis;
2) investeeringuobjekti omandiõigust tõendavat dokumenti;
3) kapitalirendi puhul kasutusõigust kinnitavat dokumenti;
4) ehitise korral kasutusluba;
5) paragrahvi 7 punktis 11 nimetatud keskkonnamemorandumis märgitud välisõhu saasteluba, vee erikasutusluba, jäätmeluba, ohtlike jäätmete käitluslitsentsi, maavara või maa-ainese kaevandamisluba või muud kavandatavaks tegevuseks vajalikku luba;
6) Veterinaar- ja Toiduameti poolt «Toiduseaduse» (RT I 1999, 30, 415; 2002, 13, 81; 61, 375; 63, 387; 102, 603; 2004, 27, 177; 34, 236) alusel väljastatud tunnustamise otsust;
7) raamatupidamise dokumente.
(3) Järelevalveametnik koostab järelevalvetoimingu tulemuste kohta kontrollakti, mille allkirjastavad järelevalveametnik ja toetuse saaja või isik, kelle käest toetuse saaja investeeringu tegemiseks tellis teenust või tööd või ostis kaupa.
§ 18. Ameti ettekirjutus
«Struktuuritoetuse seaduse» § 25 lõike 1 punkti 5 alusel on järelevalveametnikul õigus järelevalve käigus avastatud puuduste kõrvaldamiseks teha toetuse saajale ettekirjutus.
§ 19. Toetuse väljamaksete teostamise tingimused ja toetuse maksmisest keeldumine
(1) Toetus makstakse välja «Struktuuritoetuse seaduse» § 11 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud korras.
(2) Ameti peadirektor teeb investeeringutoetuse maksmise otsuse sellise aja jooksul, et oleks võimalik toetusraha toetuse saaja arveldusarvele või kapitalirendi korral taotleja nimetatud kapitalirendile andja arveldusarvele kanda kolme kuu jooksul selle määruse § 16 lõigetes 2, 3 ja 4 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest arvates.
(3) Ameti peadirektor teeb investeeringutoetuse maksmise või maksmisest keeldumise otsuse. Investeeringutoetuse maksmisest keeldumise otsus tehakse 25 tööpäeva jooksul, arvates toetuse maksmisest keeldumise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest. Maksmisest keeldumise otsust peab põhjendama.
(4) Toetust ei maksta, kui tehakse kindlaks § 14 lõikes 3 toodud taotluse rahuldamata jätmise asjaolud või kui:
1) toetuse saaja ei ole investeeringuobjekti või selle osa eest tasunud või ei ole esitanud nõuetekohaseid investeeringut tõendavaid dokumente § 16 lõikes 1 ettenähtud tähtajaks;
2) toetuse saaja tegevus ei vasta «Struktuuritoetuse seaduses» ja selles määruses kehtestatud nõuetele või ta ei kasuta saadud toetust sihipäraselt;
3) toetuse saaja on jätnud kinnituskirja § 15 lõikes 2 ettenähtud tähtpäevaks tagastamata;
4) toetuse saaja, kellele järelevalve käigus avastatud puuduse kõrvaldamiseks on tehtud ettekirjutus, on jätnud ettekirjutuse tähtpäevaks täitmata.
(5) Toetust ei maksta ettevalmistava töö osas, kui tehakse kindlaks § 14 lõikes 4 toodud taotluse rahuldamata jätmise asjaolud või kui toetuse saaja ei ole ettevalmistava töö kohta esitanud nõuetekohaseid investeeringu tegemist tõendavaid dokumente.
(6) Kui toetust ei maksta lõikes 4 toodud asjaolude kindlakstegemisel, siis ei hüvitata taotlejale ka tehtud kulutusi ettevalmistava töö osas.
(7) Amet saadab toetuse saajale investeeringtoetuse maksmisest keeldumise otsuse koopia otsuse tegemisest arvates kolme tööpäeva jooksul posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.
Kõiki taotlemise ja toetusega seotud dokumente ja lepinguid peavad Amet ja toetuse saaja säilitama vähemalt 2015. aasta 31. detsembrini. Nimetatud dokumente säilitatakse Ametis vastavalt «Arhiiviseadusele».
[RT I, 11.07.2012, 4 - jõust. 14.07.2012]