Muudetud: 10.08.2011
Mis on leppest mulle kasu?
Kuidas leppega liitunud kaupmeest ära tunda?
• Milleks on ausa hinnastamise kokkulepe vajalik?
• Kes võivad ausa hinnastamise leppega liituda?
• Kuidas saab liituda?
• Kas liitumisavalduse võib juba varem ära täita?
• Liituja õigused
• Kus saab tutvuda kokkuleppe teksti ja logoga märgise stiiliraamatuga?
• Millal saab hakata kasutama kokkuleppe märgist ja kuidas märgise kättesaamine toimub?
• Kes teostab järelevalvet kokkuleppe sätete täitmise osas?
• Millal kohaldatakse sanktsioone kokkuleppega liituja suhtes?
• Milliseid sanktsioone saab kohaldada rikkuja suhtes?
• Kuidas tutvustatakse ausa hinnastamise kokkulepet ja märgist tarbijatele?
Kokkuleppe eesmärgiks on ära hoida majanduslikult põhjendamatu kaupade ja teenuste hindade tõstmine euro kasutuselevõtmise käigus. Paljude riikide kogemus on näidanud, et sarnased kokkulepped on aidanud põhjendamatut hinnatõusu ära hoida ning teritanud tarbija tähelepanu, tekitades seeläbi avalikkuse kontrolli turul toimuva üle. Lepinguga liitumine aitab liitunutel avalikkusele kinnitada, et euro kasutuselevõtmine iseenesest hinnatõusu kaasa ei too.
Laiemas plaanis on kokkuleppe eesmärgiks aidata kaasa euro võimalikult sujuvale kasutuselevõtmisele, mille puhul on kindlasti oluline see, et kauplejad on teadlikud euro kasutuselevõtmisega seotud asjaoludest ja oskavad ka oma kliendile vajalikku infot edasi anda ja tarbija küsimustele vastata.
Euro kasutuselevõttu võib pidada edukaks ainult juhul, kui see ei too kaasa kiirenenud inflatsiooni, kuna viimane loob palgasurve, mis alandaks hetkel Eesti ettevõtete konkurentsivõimet.
Kes võivad ausa hinnastamise leppega liituda?
Liituda võivad kõik kaupu ja teenuseid pakkuvad isikud sõltumata juriidilisest vormist (s.h. nii jae- kui hulgimüügiettevõtted, tootjad, teenusepakkujad, kohalikud omavalitsused ning kohalike omavalitsuste ja riigi osalusega ettevõtted).
Leppega liitumiseks ei ole määravaks see, kas müük toimub tarbijale või teisele ettevõtjale. Liituda ja kokkuleppe tingimuste järgimist võivad näidata kõik, kes kaupu või teenuseid nende kõige laiemas tähenduses müüvad.
Liitumisvõimalus ei ole piiratud ka ettevõtjatega - kaupu ja teenuseid võivad pakkuda ka sihtasutused, mittetulundusühingud jne. Ka kohalik omavalitsus, kes kehtestab hinnad tema hallatavas asutuses, lasteaias, huvikoolis või koolibussis sõitmiseks, võib liituda ja kinnitada, et euro kasutuselevõtmine neid hindu ei tõsta.
On olnud ka neid riike, kes piirasid kokkuleppega liitumise algselt vaid jaekauplejatega. Seal tekkis aga liituda soovijaid juurde ka teistest valdkondadest - eelkõige erinevad teenusepakkujad (finants-, õigus- ja isikuteenused), samuti tootjad, kes küll kaupu otse tarbijale ei müünud (toiduaine- ja tekstiilitootjad) ning kohalikud omavalitsused. Eestis selliseid piiranguid teadlikult seatud ei ole ning ausa hinnastamise leppega saavad liituda kõik kaupu ja teenuseid pakkuvad isikud.
Liitumiseks tuleb täita avaldus, mille leiad ausa hinnastamise leppe kampaanialehelt, menüü alt "Liitu leppega!".
Avalduse saab esitada nii elektrooniliselt kui ka paberkandjal. Liituda saab alates 28.08.2010 ning liituda võib kogu kokkuleppe kehtivuse jooksul.
• Digiallkirjaga
Kui soovid avaldust esitada elektrooniliselt, täida kampaanialehel liitumisvorm ning kinnita sisestatud andmed vastavale nupule hiirekursoriga klikates. Seejärel kuvatakse arvutiekraanile täidetud vorm, mille saab digitaalselt allkirjastada. Selleks on vajalikud Sinu ID-kaardi PIN1 ja PIN2 koodid.
Digitaalallkirjastatud leppe dokument saadetakse paralleelselt Eesti Kaubandus-Tööstuskoja kontaktisikule ja Sinu e-posti aadressile.
• Paberkandjal
Kui soovid avaldust esitada paberkandjal, täida kampaanialehel liitumisvorm, prindi see välja, allkirjasta käsitsi ning saada allkirjastatult Eesti Kaubandus-Tööstuskotta aadressil Toom-Kooli 17, Tallinn või e-posti aadressile ahk@koda.ee või faksinumbrile 604 0061.
Kui avaldus on esitatatud ja avaldusega seoses puudusi ei ilmne, sisestatakse liituja nimi liitujate avalikku nimekirja. Vajadusel võetakse liitujaga andmete täpsustamiseks ühendust (juhul, kui andmetes esineb ebatäpsusi või puudusi).
Kuigi avalduste kontrollimine ja töötlemine võtab teatud aja, ei tohiks liitumine puudusteta ja korrektselt esitatud avalduse korral võtta üle ühe tööpäeva.
Kas liitumisavalduse võib juba varem ära täita?
Jah, liitumisankeedi eeltäitmine ja saatmine algab 25.08.2010 ausa hinnastamise kampaania veebilehel. Liitumine ei jõustu aga enne 28.08.2010 ning alles pärast liitumise jõustumist on lubatud ka "Euro hinda ei tõsta" märgise kasutamine.
Liituja õigused
1) Liitunul on õigus kasutada "Euro hinda ei tõsta" logoga märgist kõikvõimalikes kanalites, reklaamides ja müügikohtades, järgides märgise kasutamise tingimusi ja stiiliraamatu nõudeid.
2) Logoga märgise kasutamise õigus antakse liitujale kasutustingimustega nõustumisel.
3) Liitumise eelduseks on, et kokkulepet täidetakse vähemalt hindade kahes vääringus avaldamise kohustuse lõppemiseni (31.06.2011).
4) Liitujal on õigus kokkuleppest taganeda, saates sellekohase kirjaliku avalduse e-postiga ahk@koda.ee.
Kus saab tutvuda kokkuleppe teksti ja logoga märgise stiiliraamatuga?
Ausa hinnastamise leppe teksti, selle inglise- ja venekeelse versiooni, liitumisankeedi, märgise ja stiiliraamatuga saab tutvuda euroveebis euro.eesti.ee, ausa hinnastamise kampaanialehel ahk.eesti.ee ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoja kodulehel www.koda.ee ausa hinnastamise kokkuleppe rubriigis.
Millal saab hakata kasutama kokkuleppe märgist ja kuidas märgise kättesaamine toimub?
Märgise kasutusõigus algab hetkest, mil isik on liitunud kokkuleppega, tutvunud märgise kasutamise tingimustega, kinnitanud nende järgimist ja kantud liitunud isikute nimekirja euroveebis.
Kõige varasemalt on märgist võimalik kasutada alates 28.08.2010.a.
Kokkuleppe logoga märgise ja selle kasutusõiguse saab liituja endale tasuta. Märgised valmistatakse kahes suuruses kleebistena: 210*88 mm ja 105*44 mm ning ühe tegevuskoha kohta saadetakse liitujale 2 suuremat ja 3 väiksemat märgist. Suuremate koguste korral toimub koguste kättetoimetamine eraldi kokkuleppe alusel.
Samuti on võimalik, et liituja tuleb märgisele Eesti Kaubandus-Tööstuskotta (Toom-Kooli 17, Tallinn) ise järele.
Logoga märgis on kasutatav ka elektrooniliselt, mis on vajalik näiteks juhul, kui liituja soovib seda suuremal kujul teenuste või kaupade pakkumise kohas eksponeerida. Säilitades märgise proportsioone ja järgides stiiliraamatu põhimõtteid, on märgist võimalik kasutada kõikvõimalikel müügiedendusmaterjalidel.
Logoga märgise stiiliraamat on leitav euroveebist euro.eesti.ee, ausa hinnastamise kampaanialehel ahk.eesti.ee või Eesti Kaubandus-Tööstuskoja kodulehel www.koda.ee ausa hinnastamise kokkuleppe rubriigis.
Järelevalvet teostab Eesti Tarbijakaitseamet.
Tarbijakaitseameti teavitamise eelduseks on, et kaebaja on enne pöördunud kokkuleppe rikkumise kahtlusega ettevõtja poole ja ettevõtja ei ole sellele reageerinud või pretensiooniga nõustunud.
Kokkuleppe rikkumise kahtlusest saab teatada nii telefonitsi kui vastava teate vormi kaudu euroveebis.
Logoga märgise kasutusõiguse tingimuste (litsentsi) osas teostavad järelevalvet Rahandusministeerium (või tema poolt volitatud isik) ja Tarbijakaitseamet.
Tarbijakaitseamet esitab põhjendatud kahtluse tekkimisel või tarbija põhjendatud pöördumise korral (Tarbijakaitseseaduse (TKS) § 21) ettevõtjale selgitustaotluse (TKS § 39 lg 1 p 3) ning palub kirjalike selgituste esitamist järgmiste asjaolude kohta:
1) Kas hinnatõus konkreetse toote või teenuse osas on tegelikkuses toimunud (hinnatõusu kinnitus või selle kahtluse ümberlükkamine);
2) Kas hinnatõus, kui see on toimunud, on toimunud seoses eurole üleminekuga;
3) Milliste asjaoludega või dokumentidega ettevõtja kinnitab või lükkab ümber seose eurole ülemineku ja hinnatõusu vahel.
Kaupleja peab selgitustaotlusele vastama esimesel võimalusel, kuid hiljemalt selgitustaotluses antud tähtaja jooksul (üldjuhul antakse vastamiseks tähtaeg kuni 5 tööpäeva, kuid asja keerukust arvestades võib see olla ka pikem).
Tarbijakaitseamet hindab ettevõtja esitatud selgitustes sisalduvaid põhjendusi, muid dokumente ja asjaolusid kogumis ning otsustab esimesel võimalusel, pärast selgituste esitamist, kas ettevõtja on eiranud ausa hinnastamise kokkuleppest tulenevaid nõudeid või mitte. Juhul kui ettevõtja keeldub selgituste andmisest on Tarbijakaitseametil õigus otsustada nõuete täitmise üle omapoolselt kogutud andmete põhjal.
Juhul kui tuvastatakse, et ettevõtja, peale liitumist ausa hinnastamise kokkuleppega, on tõstnud kauba või teenuse hinda ja on ühtlasi rikkunud ausa hinnastamise kokkuleppe osaks olevaid tingimusi, teeb Tarbijakaitseamet ettevõtjale ettekirjutuse (TKS § 40) taastada viivitamatult hinnatõusule eelnev hind või loobuda ausa hinnastamise kokkuleppega seotud sümboolika kasutamisest.
Ettevütjatest, milliste suhtes on esitatud pöördumisi Tarbijakaitseametile seoses ausa hinnastamise kokkuleppe tingimuste mittejärgimisega, teavitab Tarbijakaitseamet Eesti Kaubandus-Tööstuskoda ja Rahandusministeeriumit. Ettevõtja poolt esitatud ja ärisaladust sisaldavat informatsiooni kolmandatele isikutele ei avaldata (TKS § 18).
Juhul kui ausa hinnastamise kokkuleppe täitmise järgimise juures tuvastatakse ebaausa kauplemisvõtte kasutamine TKS tähenduses, on võimalik ettevõtja suhtes väärteomenetluse alustamine ja tema karistamine väärteomenetluse tulemusel rahatrahviga tarbijakaitseseaduse § 47-1 alusel. TKS § 47 -1 väärteoks on Kaupleja poolt ebaausate kauplemisvõtete kasutamise keelu rikkumine, mille eest - karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut ja sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, - karistatakse rahatrahviga kuni 50 000 krooni. Väärteomenetlust alustatakse ettevõtja suhtes ettekirjutuses sisaldunud ettepaneku põhjendamatu mittejärgmise korral.
Vastavalt ausa hinnastamise kokkuleppega liitumist tähistava märgise "Euro hinda ei tõsta" kasutustingimustele on märgi kasutaja kohustatud viivitamatult loobuma märgi kasutamisest mistahes kujul, kui on tuvastatud kokkuleppe rikkumine tema poolt.
Kokkulepet rikkunud ettevõtja kustutatakse viivitamatult ka liitunud ettevõtjate avalikust nimekirjast.
Sanktsioone rakendatakse eelkõige juhul, kui tuvastatakse kokkuleppe rikkumine ehk põhjendamatu hindade tõstmine euro kasutuselevõtmise käigus. Põhjendamatuks hindade tõstmiseks loetakse olukorda, kus liituja ei suuda esitada ühtegi majanduslikku tegurit hinnatõusu põhjendamiseks või tunnistab, et on tõstnud hindu seoses euro kasutuselevõtmisega.
Põhjendamatuks hinnatõusuks ei loeta olukorda, mis tuleneb liitujast sõltumatutest asjaoludest - näiteks, kui jaemüüja on sunnitud hindu tõstma seetõttu, et hulgikaupleja on tõstnud hinda või kui maailmaturu hindade tõusust tingituna muutub kõrgemaks ka sisseostu hind.
Tarbijakaitseamet saab teha liitujale suulise või kirjaliku ettepaneku liituja tegevuse kooskõlla viimiseks kokkuleppes sätestatuga.
Tarbijakaitseametil on õigus trahvida kokkuleppe rikkujat tarbijakaitseseaduse alusel (eksitava reklaamitegevuse või ebaausa kauplemisvõtte kasutamine eest) kuni 50 000.- EEK (nt olukorras, kus rikutakse kokkuleppe tingimusi ja kasutatakse samal ajal kokkuleppe logoga märgist).
Kokkuleppe rikkumise ilmnemisel võib liituja nimekirjast kustutada.
Kui ettevõtja nimi kustutatakse liitunute nimekirjast, ei ole tal enam kokkuleppe märgise kasutamise õigust. Märgise võib ettevõtjalt ära võtta kohe peale kokkuleppe rikkumise ilmnemist - veel enne, kui tema nimi nimekirjast kustutada jõutakse.
Kuidas tutvustatakse ausa hinnastamise kokkulepet ja märgist tarbijatele?
Ausa hinnastamise kokkuleppe tutvustamiseks ettevõtjatele ja tarbijatele on kavandatud ulatuslik teavitustegevus alates augusti lõpust kuni euro kasutuselevõtmiseni. Teavitus on planeeritud eelkõige massimeedia kaudu ning seda koordineerib Rahandusministeerium, kes korraldab ka üldist euroteavitust.
Igal liitujal on ka endal võimalik logoga märgist oma klientidele või tarbijatele tutvustada.
Märgise eksponeerimist erinevatel viisidel reguleerib märgise stiiliraamat.
• Lühiülevaade teiste riikide sarnastest näidetest
• Ausa hinnastamise kokkuleppe väljatöötamist tutvustav esitlus
• Rahandusministeerium
• Tarbijakaitseamet


text:
Vallaametnik rahastas narkoäri Hollandi ja Eesti vahel | Kanepitemp
Posted by mageveekala under kanep, narkokaubandus, narkootikumid | Sildid: Harjumaa, Lõuna politseiprefektuur, Rae vald, Tartu maakohus |
ERR, 19.04.2013
Tartu maakohus karistas Kiili volikogu liiget Erki Noorakut Hollandist hašiši Eestisse smugeldamise eest šokivangistusega, samuti said vangistused narkoketis osalenud noormehed ja üks neiu.
Nooraku (35) kaassüüdistatavad said eri pikkusega vangistused, lisaks konfiskeeriti süüdistatavatelt Lexus ja Mercedes-Benz ning tulirelvi ja laskemoona ning 46 000 eurot, ütles Tartu kohtute pressiesindaja Krista Tamm ERR-i uudisteportaalile.
Kohus tunnistas Nooraku süüdi suure koguse narkootikumide ebaseaduslikus käitlemises, narkoaine toimetamises üle riigipiiri, tulirelva ja laskemoona ebaseaduslikus käitlemises ja tulirelva olulise osa ebaseaduslikus käitlemises.
Kohus karistas Noorakut viie aasta ja kaheksa kuu pikkuse vangistusega, millest tal tuleb vanglas kohe ära kanda seitse kuud ja 28 päeva. Karistuse ülejäänud osa mõistis kohus talle tingimisi viieaastase katseajaga.
Kohus karistas Jakob Kravikut (24) suure koguse narkootikumide ebaseaduslikus käitlemises, suure koguses narkootikumide edasiandmises alaealisele ja tähtsa isikliku dokumendi kuritarvitamises.
Karistuseks mõistis kohus talle nelja aasta ja üheksa kuu pikkuse vangistuse, millele liideti jurde tema varasem kandmata karistus ehk tema lõplikuks karistuseks kujunes nelja aasta, 11 kuu ja 29 päeva pikkune vangistus.
Kohus karistas Markku Lõhmust (22) suure koguse narkootikumide ebaseadusliku käitlemise ja suure koguse narkootikumide edasiandmise eest alaealisele kolme aasta ja 11 kuu pikkuse vangistusega, millest tal tuleb kohe ära kanda 11 kuud.
Kohus karistas Sander Tellingut (22) suure koguse narkootikumide ebaseadusliku käitlemise ja suure koguse narkootikumide edasiandmise eest alaealisele kolme aasta ja kuue kuu pikkuse vangistusega.
Eelmistega koos süüpinki sattunud 17-aastast neiut karistati suure koguse narkootikumide ebaseadusliku käitlemise eest tingimisi kolmeaastase vangistusega.
Hollandist smugeldatud marihuaana jõudis Tartu tänavatele
Politsei, prokuratuuri ja kohtu ühises pressiteates märgitakse, et süüdistatavad tegelesid marihuaana ja kokaiini smugeldamisega Hollandist Eestisse ning turustasid seda Tallinnas, Tartus ja Elvas.
Süüdistuse kohaselt toimetasid Noorak ja Kravik eelmisel aastal Hollandist Eestisse kolmel korral kokku üle viie kilo marihuaanat ning üle 300 grammi kokaiini.
2012. aasta juulis piirdusid mehed ühe kilo marihuaana toimetamisega Eestisse. Narkootikumid realiseeriti vaid loetud päevadega ning sõideti kohe uue koguse järgi.
Siis kasvas Eestisse toimetatud narkootilise aine kogus märkimisväärselt ehk Eestisse toodi kolm kilo marihuaanat ja vähemalt 55 grammi kokaiini.
“Mõlema mehe motiiviks oli eesmärk narkootiliste ainete müügiga raha teenida,” ütles Lõuna prefektuuri narkokuritegude talituse juht Kristjan Tommingas.
Kolmas sõit Hollandisse narkoainete järgi toimus sama aasta septembris. Siis tõid mehed Eestisse üle kilo marihuaanat ning vähemalt 250 grammi kokaiini.
Suurema osa narkoainest üritas Kravik realiseerida Tartus. Nimelt andis Telling mullu 10. septembril Lõhmusele ja tema alaealisele elukaaslasele marihuaana ostmiseks 6550 eurot sularaha.
Järgmisel päeval tõi Kravik tellitud aine Tartusse ja andis Lääne tänaval üle. Saadud ligi 800 grammi marihuaanat viidi koju hoiule ja üheskoos mindi hotelli tähistama õnnestunud tehingut alkoholi ja kokaiiniga.
“Tellijani ja tarbijateni narkoaine ei jõudnud, sest kuriteos kahtlustatavad peeti kinni ja nii marihuaana kui ka selle ostmiseks kasutatud sularaha võeti läbiotsimiste käigus ära,” märkis Lõuna ringkonnaprokuratuuri prokuröri abi Jane Pajus.
Kohtueelse menetluse käigus kogutud tõendid kinnitasid, et see ei olnud esimene kord, kui Kravik andis suures koguses marihuaanat Lõhmusele, kes seda omakorda Tellingule edasi andis.
“Uurimisandmeil kasvasid narkootilise aine üleantavad kogused igakordselt suuremaks,” ütles politseileitnant Kristjan Tommingas.
Telling tegeles omakorda Tartus laialt marihuaana müügiga ning turustas seda ka Elvas. Samuti tuvastati, et tema klientide hulgas oli ka alaealisi.
Uurimisandmeil hoidsid Kravik ja Noorak narkootikume Harjumaal Kiili vallas asuvas talumajapidamises, kust politseiametnikud leidsid eelmisel aastal 14. septembril toimunud läbiotsimisel veel ligi 300 grammi marihuaanat ja üle 200 grammi kokaiini.
Lisaks sellele toimus läbiotsimine Erki Nooraku elukohas, kust leiti ja võeti ära ebaseaduslik laskemoon, kolm laskekõlbulikku tulirelva ja üks tulirelva oluline osa.
“See pole esimene kord, kui narkootikumide leidmiseks korraldatakse läbiotsimine ning selle käigus õnnestub politseiametnikel ka teisigi ebaseaduslikke asju leida,” märkis Pajus.
Lisaks süüdistati Kravikut võõra dokumendi kuritarvitamises. “Kravik üritas oma isikut varjata kasutades selleks sõbra juhiluba. Selle dokumendi alusel rentis ta auto, millega Hollandist narkootilist ainet toomas käidi, broneeris hotellitoa ning on Lätis isegi karistuse halduskorras saanud,” rääkis Pajus.
Kriminaalasja kohtueelse menetluse käigus kogutud andmetest nähtus, et süüdistatavad on narkootikumide ebaseaduslikust käitlemisest saanud märkimisväärset tulu, mis võimaldas prokuröril kohtus nõuda enam kui 66 000 euro väärtuses vara konfiskeerimist, sealhulgas 46 000 eurot ning sõidukid Lexus SC430 ja Mercedes-Benz 230 CE.
Narkokuritegude talituse juht Kristjan Tommingas ütles, et kuna narkoturul liigub suur raha, paneb politsei narkootiliste ainetega seotud kuritegude uurimisel olulist rõhku ka kriminaaltulu väljaselgitamisele ja tõendamisele.
Tema sõnul leidub palju kurjategijaid, kes ei hoomagi teenitud vaheltkasu ulatuslikkust ning “investeerivad” lõviosa sellest oma narkootikumide vajaduse katteks.
“Antud grupi teatud liikmete puhul joonistus aga välja selge motiiv läbi kuritegevuse oma varalist seisu parandada,” tõdes Tommingas.
Viiest süüdimõistetust on üks varem kriminaalkorras karistatud liikluskuriteo eest, kuiud neljal neist oli esimene kord kohtu ees seista. Kolm meest viibivad vahi all alates eelmise aasta septembrist.
“Mitmeastmelise narkokäitlemise ahela tuvastamine ei ole võimalik ilma hoolikalt läbimõeldud ja oskuslikult teostatud jälitusmenetluseta ning sellele järgneva pühendunud uurijatööta. Kui seda kõike teostavad oma ala meistrid, siis pole töövõidus kahtlustki,” ütles Pajus.
Narkovedu Hollandist Eestisse tõi volikoguliikmele šokivangistuse (ERR)
Vallaametnik rahastas narkoäri Hollandi ja Eesti vahel (Postimees)
Narkovedu Hollandist Eestisse tõi volikoguliikmele šokivangistuse (Delfi)
Üks vastus to “Vallaametnik rahastas narkoäri Hollandi ja Eesti vahel”
27. märts 2017 at 11:31
Soovin lehe haldajate kontakti!
19. apr. 2013 at 08:11
Sildid: Harjumaa, Lõuna politseiprefektuur, Rae vald, Tartu maakohus

matches: Kohus Kohus kohus Kohus kohus Kohus Kohus