Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse ning kaitseväe korralduse seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja
Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse ning kaitseväe korralduse seaduse muutmise seadus
RT I, 30.12.2010, 3
22.12.2010 otsus nr 794
§ 1. Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduses (RT I, 18.11.2010, 3) tehakse järgmised muudatused:
„(2) Sigar ja sigarillo, kui neid saab sellisena suitsetada ja kui need on nende omadusi ja tavalisi tarbijaootusi arvestades eranditult mõeldud sellisena suitsetamiseks, on käesoleva seaduse mõistes:
1) looduslikust tubakast välimise ümbrislehega tubakarullid ja
2) tubakarullid, mille täidissegu koosneb vartest puhastatud purustatud tubakast ning mille välimine ümbrisleht on taastatud tubakast ja sigarile omast värvi, kattes täielikult toote, sealhulgas filtri, kuid mitte suuotsa selle olemasolu korral, kusjuures toote ühiku mass ilma filtri või suuotsata on vähemalt 2,3 grammi ja mitte rohkem kui 10 grammi ning toote pikkusest vähemalt ühe kolmandiku ümbermõõt on vähemalt 34 millimeetrit.”;
2) paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
„(31) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud sigaretti, mille pikkus ilma filtri või suuotsata on üle 8 sentimeetri, kuid mitte rohkem kui 11 sentimeetrit, käsitatakse aktsiisiga maksustamisel kahe sigaretina. Sigaretti, mille pikkus ilma filtri või suuotsata on üle 11 sentimeetri, kuid mitte rohkem kui 14 sentimeetrit, käsitatakse kolme sigaretina. Sigareti iga järgmist kuni kolmesentimeetrist osa käsitatakse aktsiisiga maksustamisel eraldi sigaretina.”;
3) paragrahvi 16 lõike 4 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„2) jaemüüki suunatud tubakajäätmed, mis ei kuulu käesoleva paragrahvi lõigetes 2, 3 ja 31 nimetatud toodete hulka ja mida on võimalik suitsetada. Tubakajäätmed käesoleva lõike mõistes on tubakalehtede jäägid ja tubaka töötlemisel või tubakatoodete tootmisel tekkivad kõrvalsaadused.”;
4) paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
„(41) Sigarettideks keeratavaks suitsetamistubakaks loetakse suitsetamistubakat, mille kaalust moodustavad rohkem kui 25 protsenti tubakaosakesed ristlõikega alla 1,5 millimeetri. Sigarettideks keeratavaks suitsetamistubakaks loetakse ka suitsetamistubakat, mille kaalust moodustavad rohkem kui 25 protsenti tubakaosakesed ristlõikega üle 1,5 millimeetri ja mida müüakse sigarettideks keeramiseks.”;
5) paragrahvi 16 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Sigari ja sigarillona käsitatakse ka tooteid, mis koosnevad osaliselt ainetest, mis ei ole tubakas, aga vastavad muus osas käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule.”;
6) paragrahvi 27 lõikes 6 asendatakse tekstiosa „punktis 6” tekstiosaga „punktides 6, 20 ja 21” ning tekstiosa „§-des 471 ja 571” tekstiosaga „§-des 471, 571 ja 68 ning § 69 lõikes 1”;
7) paragrahvi 31 lõige 51 tunnistatakse kehtetuks;
8) paragrahvi 331 lõiget 3 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:
„7) riigi omandis oleva kütust käitleva kaitseväe aktsiisilao (edaspidi kaitseväe aktsiisiladu) puhul.”;
9) paragrahvi 35 lõike 1 punktides 1 ja 2 asendatakse sõnad „õlut ja kääritatud jooke” sõnadega „õlut, veini ja kääritatud jooke” ning punktis 4 asendatakse sõnad „kääritatud jooki ja õlut” sõnadega „õlut, veini ja kääritatud jooki”;
10) paragrahvi 39 lõike 1 punkt 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„11) aktsiisikauba mõõtmisteks sõltumatu akrediteeritud labori teenuse kasutamise leping.”;
11) paragrahvi 40 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„1) isik, välja arvatud kaitseväe aktsiisilao puhul, on kantud äriregistrisse ja registreeritud käibemaksukohustuslasena Eestis;”;
12) paragrahvi 40 lõike 1 punkt 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„9) tagatis, välja arvatud kaitseväe aktsiisilao puhul ja käesoleva seaduse § 35 lõikes 2 nimetatud juhul, on Maksu- ja Tolliameti poolt aktsepteeritud;”;
13) paragrahvi 40 lõiget 2 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
„Kui aktsiisilao tegevusluba või registreeritud kaubasaaja tegevusluba taotleva isiku või selle isiku juhtimis- või kontrollorgani liikme suhtes on algatatud menetlus vähemalt ühe käesoleva paragrahvi lõikes 12 viidatud süüteo või väärteo kohta, võib aktsiisilao tegevusloa või registreeritud kaubasaaja tegevusloa andmise otsuse tegemise tähtaega pikendada kuni käesolevas lõikes nimetatud rikkumiste asjas otsuse jõustumiseni.”;
14) paragrahvi 43 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
„(11) Maksuhaldur võib keelduda aktsiisilao tegevusloa või registreeritud kaubasaaja tegevusloa kehtetuks tunnistamisest omaniku taotlusel ajal, millal tegevusloa omaniku tegevusloa kehtivus on peatatud käesoleva seaduse § 42 lõike 2 punktides 1–5 nimetatud põhjustel.”;
15) paragrahvi 444 lõike 1 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;
16) paragrahvi 50 lõike 5 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„8) juriidiline isik või asutus, kes on teadus- ja arendusasutus teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse mõistes;”;
17) paragrahvi 52 lõiget 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
„6) kirjalik kinnitus vastavuse kohta teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse § 3 lõike 1 punktides 5–7 sätestatule käesoleva seaduse § 50 lõike 5 punktis 8 nimetatud juriidilise isiku või asutuse puhul.”;
18) paragrahvi 53 lõiget 1 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:
„51) käesoleva seaduse § 50 lõike 5 punktis 8 nimetatud juriidiline isik või asutus vastab teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse § 3 lõikes 1 nimetatud nõuetele ning on esitanud käesoleva seaduse § 52 lõike 1 punktis 6 nimetatud kinnituse.”;
19) paragrahvi 56 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;
20) paragrahvi 61 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(7) Tubakatoodete maksumärgile trükitakse maksumärgi kood, mis koosneb viiekohalisest maksumärgi tellijat ja maksuhaldurilt maksumärgi kättesaamise aega tähistavast tähe ja numbri kombinatsioonist. Sigarettidest erinevate tubakatoodete puhul trükitakse maksumärgile tubakatoote liigi tähis ja tubakatoote kogus müügipakendis. Sigarettide puhul trükitakse maksumärgile sigarettide maksimaalne jaehind.”;
21) paragrahvi 69 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(1) Ühendusevälisest riigist saabuval reisijal on lisaks standardses kütusepaagis olevale kütusele lubatud aktsiisivabalt tuua tema valduses oleva mootorsõiduki esmakordsel Eestisse sissesõidul ühe päeva jooksul kuni 10 liitrit mootorikütust mitteärilisel eesmärgil kasutamiseks.
(2) Teisest liikmesriigist saabuval reisijal on lisaks standardses kütusepaagis olevale kütusele lubatud aktsiisivabalt tuua tema valduses oleva mootorsõiduki Eestisse sissesõidul mootorikütust mitteärilisel eesmärgil kasutamiseks.”;
22) paragrahv 691 tunnistatakse kehtetuks;
23) seadust täiendatakse §-ga 858 järgmises sõnastuses:
„§ 858. Seaduse kohaldamine biokütuse käitlejatele
(1) Käesoleva seaduse 2011. aasta 27. juulini kehtinud redaktsiooni § 691 lõikes 1 nimetatud isikud esitavad maksuhaldurile biokütuse aruande hiljemalt 2011. aasta 1. oktoobriks. Biokütuse aruanne esitatakse 2011. aasta 1. jaanuarist kuni 27. juulini tarbimisse lubatud biokütuse kohta ja see peab sisaldama järgmisi andmeid:
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikud on kohustatud andma maksuhaldurile asjassepuutuvaid andmeid, mida riigiabi andja vajab tulenevalt riigiabi andmisega kaasnevatest kohustustest. Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikutele antud riigiabi summa on avalik teave.
(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikud jätavad tähtajaks biokütuse aruande esitamata või ei esita maksuhalduri nõudmisel käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud andmeid, võib maksuhaldur rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras.
(4) Maksuhaldur esitab Rahandusministeeriumile hiljemalt 2011. aasta 1. detsembriks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmed.”;
24) seadust täiendatakse §-ga 859 järgmises sõnastuses:
„§ 859. Seaduse kohaldamine tubakatoodetele
Erandina käesoleva seaduse § 28 lõikes 41 sätestatust on enne 2011. aasta 1. jaanuari tarbimisse lubatud sigareid ja sigarillosid lubatud müüa 12 kalendrikuu jooksul uue kujundusega maksumärgi jõustumise päevast arvates.”;
„1 Nõukogu direktiiv 92/79/EMÜ sigarettidelt makstavate maksude ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 8–9), viimati muudetud direktiiviga 2010/12/EL (ELT L 50, 27.2.2010, lk 1–7);
nõukogu direktiiv 92/80/EMÜ muudelt tubakatoodetelt peale sigarettide makstavate maksude ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 10–11), viimati muudetud direktiiviga 2010/12/EL (ELT L 50, 27.2.2010, lk 1–7);
nõukogu direktiiv 95/59/EÜ muude tubakatoodete tarbimist mõjutavate maksude kohta peale käibemaksu (EÜT L 291, 6.12.1995, lk 40–45), viimati muudetud direktiiviga 2010/12/EL (ELT L 50, 27.2.2010, lk 1–7);
nõukogu direktiiv 2008/118/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT L 009, 14.1.2009, lk 12–30), viimati muudetud direktiiviga 2010/12/EL (ELT L 50, 27.2.2010, lk 1–7).”
§ 2. Kaitseväe korralduse seaduses (RT I 2008, 35, 213; 2010, 24, 115) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 3 täiendatakse punktiga 43 järgmises sõnastuses:
„43) kaitseväe aktsiisilao pidamine;”;
2) seadust täiendatakse peatükiga 61 järgmises sõnastuses:
KAITSEVÄE AKTSIISILADU
(3) Kaitseväe aktsiisilao töökorralduse eeskirja kehtestab kaitseväe juhataja.”
§ 3. Käesolev seadus jõustub 2011. aasta 1. jaanuaril. Käesoleva seaduse § 1 punktid 22 ja 23 jõustuvad 2011. aasta 27. juulil.


Maksumaksja portaal - Maksuküsimused - Kõik kinnisvaraga seotud küsimused - Firma ostis kohtutäituri poolt korraldatud enampakkumisel kinnistu koos tootmishoonega, kus on rentnik sees. Ost toimus panga laenuga.
Käibemaksust pole kohtutäituril sõnagi lepingus. Kas firma ei saa nüüd rentnikule ka rendile käibemaksu lisada, aga kommunaalteenustele (gaas,elekter jne) võib lisada.
Firma ostis kohtutäituri poolt korraldatud enampakkumisel kinnistu koos tootmishoonega, kus on rentnik sees. Ost toimus panga laenuga.
Küsis Maksumaksja ja vastas EML Jurist 14.04.2011 12:52 (1844 korda)
Esmalt peaks saama täiturilt või endiselt rendileandjalt rendilepingu ning vaatama, kas ja mida see maksustamise kohta ütleb. See, kas kinnisasja võõrandamist maksustati käibemaksuga või mitte, ei mõjuta sellel asuvate esemete rendisuhete käibemaksustamist.
Võlaõigusseaduse § 291 lg 1 sätestab, et kui üürileandja võõrandab kinnisasja pärast kinnisasja üürniku valdusse andmist või kui üüritud asja omanik vahetub pärast asja üürniku valdusse andmist asja võõrandamise korral sundtäitmisel või pankrotimenetluses, lähevad üürilepingust tulenevad üürileandja õigused ja kohustused üle asja omandajale.
Seega, kuna üürilepingust tulenevad üürileandja õigused ja kohustused lähevad üle asja omandajale, siis peabki omandaja (uus üürileandja) vaatama, kuidas lepingus on reguleeritud üüri (tasumist). Kui lepingus on fikseeritud, et üürile käibemaksu ei lisandu (kuna eelmine üürileandja vastavat käivet ilmselt ei maksustanud), siis ei tohi ka ühepoolselt üüri käibemaksu võrra suurendada. Üüri suurendamiseks on vaja lepingupoolte kokkulepet. Küll aga saaks üüri käibemaksuga maksustada selliselt, et kokkulepitud summa sisaldab juba käibemaksu (üürisumma jagatakse 1,20-ga maksustatava väärtuse leidmiseks).
Kui lepingus on kokku lepitud, et lisaks üürile tasub üürnik ka kõrvalkulud (nn kommunaaltasud), mille arvestus esitatakse eraldi, siis neid on edasimüügil võimalik maksustada küll, eeldusel et summa ei suurene (kui lepingus ei ole teisiti kokku lepitud). Teie jaoks tähendaks see vastavalt sisendilt mahaarvamise õiguse tekkimist (KMS § 29 lg 1) ning samas summas käibemaksuga edasimüüki.
Üüri maksustamiseks on vaja maksuhaldurit enne käibe tekkimist kirjalikult teavitada, vt KMS § 16 lg 3 p 1. Kui võõrandatud oleks ettevõte või selle osa VÕS § 180-185 alusel (TsÜS § 66.1 mõistes – majandusüksus, mille kaudu isik tegutseb), siis jääks KMS § 16 lg 3 p 1 alusel eelmise üürileandja poolt üüri käibemaksustamise kohta esitatud teade kehtima, kuna maksukorralduse seaduse § 37 kohaselt lähevad ettevõtte või selle osa omandi või valduse ülemineku korral ettevõtte või selle organisatsiooniliselt iseseisva osaga olemuslikult seotud käesoleva seaduse § 31 lõikes 1 nimetatud nõuded ja kohustused, välja arvatud sunniraha maksmise kohustus, üle omandajale või valduse saajale vastavalt võlaõigusseaduses sätestatule.
Kuna maksustamise teade on 2 aastat siduv teenuse osas (KMS § 16 lg 4), st riigil on õigus eeldada, et vastavaid käibeid maksustatakse, siis tuleb seda tõlgendada selliselt, et selline teavituse mõju läheb omandajale üle, kui kohaldub MKS § 37.
Lihtsa omandamistehingu puhul, nagu öeldud, tuleb aga eraldi MTA-t teavitada.


1. märts Kes jõuab ära rääkida Issanda vägevaid tegusid ja kuulutada kõike Tema kiitust? Ps 106:2 Ps 141:1-5,8;1Kn 19:1-8;Mt 8:1-4
2. märts Ära tuleta meelde mu nooruse patte ega mu üleastumisi; mõtle minule oma heldust mööda, oma headuse pärast, oh Issand! Hea ja õiglane on Issand; sellepärast Ta õpetab patustele õiget teed. Ps 25:7-8 Ps 31:10-18a;Lk 9:43b-48;2Kr 13:3-9
3. märts Kui kellelgi teist jääb vajaka tarkust, siis ta palugu Jumalalt, kes kõigile annab heldelt ega tee etteheiteid, ja talle antakse. Jk 1:5 Ps 42:7-12;Ap 28:7-9;
4. märts Jeesus ütles: "Kes on Jumalast, see kuuleb Jumala sõnu. Teie ei kuule selle pärast, et teie ei ole Jumalast." Jh 8:47
Paastuaja 3. pühapäev Oculi Jeesus - kurjuse võimu võitja Ükski, kes on pannud käe adra külge ja siis vaatab tagasi, ei kõlba Jumala riigile! Lk 9:62 KLPR 162 Ps 25:11-20;Jr 7:23-26;1Jh 5:18-20;Jh 8:46-59 Kõigeväeline Jumal, Sinul on meelevald kurja üle. Hoia meid, et me ei langeks kurja küüsi ja lase oma armastusel juhtida meie elu. Kuule meid Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
5. märts Mu silmad on alati Issanda poole, sest Tema tõmbab mu jalad võrgust välja. Ps 25:15 Ps 15;Mk 1:21-28;1Ts 2:13-20
6. märts Nõnda ütleb vägede Issand, Iisraeli Jumal: "Teie ei kuulanud mind ega pööranud kõrva, vaid jäite kangekaelseiks; te tegite rohkem paha kui teie vanemad." Jr 7:26 Ps 38:2-5,10,16-23;Ii 7:11-21;1Kr 10:14-22
7. märts Me teame, et ükski, kes on sündinud Jumalast, ei tee pattu, sest Jumalast sünnitatu hoiab ennast ja kuri ei puuduta teda. 1Jh 5:18 Ps 94:3-15;Mk 9:38-50;Lk 10:17-20
8. märts Meie silmad vaatavad Issanda, meie Jumala peale, kuni Tema meile armu annab. Ps 123:2 Ps 141:1-5,8;Ap 19:11-20;Ap 9:19b-28
9. märts Pöördu mu poole ja ole mulle armuline, sest ma olen üksildane ja vilets! Ahastused täidavad mu südame; tõmba mind välja mu kitsikustest! Ps 25:16-17 Ps 31:10-18a;Gl 6:11-18;Jh 10:17-21
10. märts Me teame, et Jumala Poeg on tulnud ja andnud meile mõistmise, et me tunneksime ära Tõelise. 1Jh 5:20 Ps 42:7-12;Lk 13:10-17;
11. märts Jeesus ütles: "Leib, mille mina annan, on minu liha; ma annan selle maailma elu eest.? Jh 6:51
Paastuaja 4. pühapäev Laetare Eluleib Kui nisuiva ei lange maasse ega sure, siis see jääb üksi, aga kui see sureb, siis see kannab palju vilja! Jh 12:24 KLPR 224 Ps 84:6-10,13;Js 55:1-3;Ilm 21:6-7;Jh 6:48-58 Kõigeväeline Jumal, Sa oled andnud oma Poja surmale, et kinkida meile elu. Toida meid eluleivaga, et me võiksime osa saada Tema tööst ja jäävat vilja kanda igaveseks eluks. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
12. märts Rõõmustage koos Jeruusalemmaga kõik, kes Teda armastate! Js 66:10 Ps 15;5Ms 8:2-10;1Ms 21:14-20
13. märts Hoi! Kõik janused, tulge vee juurde! Ka see, kellel ei ole raha, tulgu, ostku ja söögu! Tulge, ostke ilma rahata, ilma hinnata veini ja piima! Js 55:1 Ps 38:2-5,10,16-23;4Ms 20:1-13;Js 41:17-20
14. märts Troonil istuja ütles mulle: "Mina olen A ja O, algus ja ots. Mina annan janusele ilma tasuta eluvee allikast." Ilm 21:6 Ps 94:3-15;Mk 8:1-10;2Ms 16:2-8
15. märts Kõikide silmad ootavad Sind ja Sina annad neile nende roa omal ajal; Sina avad oma käe ja täidad kõik, mis elab, hea meelega. Ps 145:15-16 Ps 141:1-5,8;5Ms 24:19-22;Ps 104:27-30
16. märts Õnnis on inimene, kelle tugevus on Sinus, kelle mõttes on pühad teekonnad. Nutuorust läbi käies teevad nad selle allikate maaks; ka varajane vihm katab neid õnnistusega. Ps 84:6-7 Ps 31:10-18a;Jh 12:24;Ps 107:1-9
17. märts Kuulake mind hästi, siis te saate süüa head ja kosutada ennast rammusate roogadega. Pöörake kõrv ja tulge mu juurde, kuulake mind, siis on teil edu! Js 55:2-3 Ps 42:7-12;Ne 9:15-21;
18. märts Jeesus ütles: "Kas te pole lugenud seda kirjakohta: Kivi, mille ehitajad tunnistasid kõlbmatuks - seesama on saanud nurgakiviks!?" Mk 12:10
Paastuaja 5. pühapäev Judica Kannatuse pühapäev Inimese Poeg ei ole tulnud, et lasta ennast teenida, vaid et ise teenida ja anda oma elu lunaks paljude eest! Mt 20:28 KLPR 75 Ps 43:1-5;Js 29:13-16;1Pt 2:4-10;Mk 12:1-12 Kõigeväeline Jumal, Sa andsid oma Poja inimeste kätte, kes Ta tapsid. Andesta meile vastuhakk Sinu seletamatule armastusele ja luba meil osa saada päästest, mille Sina oled maailmale kinkinud. Seda palume Jeesuse Kristuse, Sinu Poja, meie Issanda läbi.
19. märts Mõista mulle õigust, oh Jumal, ja aja mu asja halastamatu rahva vastu! Ps 43:1 Ps 120;Hb 5:1-6;Rm 3:23-26
20. märts Oh teie põikpäisust! Kas peetakse savi võrdseks potissepaga, kas ütleb töö oma tegijale: "Tema ei ole mind teinud!? või ütleb kuju oma voolijale: "Tema ei oska midagi!?? Js 29:16 Ps 109:1-5,21-31;3Ms 4:13-21;Hb 9:15-22
kevad 18.15
21. märts Tulge Tema, elava kivi juurde, kes küll inimeste poolt on tunnistatud kõlbmatuks, ent Jumala silmis on valitud ja hinnaline. 1Pt 2:4 Ps 35:1,7,9-18;3Ms 16:1-2,6-10,20-22a;Hb 10:1,11-18
22. märts Kisu mind ära, Issand, mu vaenlaste käest; Sinu kaitse alla ma kipun! Ps 143:9 Ps 11:1-5,7;1Kr 2:1-5;Ii 17:6-16
23. märts Sina oled mu Jumal, mu tugev kaitse. Mispärast Sa tõukasid mu ära? Miks ma pean ikka kurvalt käima oma vaenlase surve all? Ps 43:2 Ps 35:19-28;Jr 11:18-20;Nl 3:1-20
24. märts Häda neile, kes oma nõu Issanda eest sügavale ära peidavad, kelle teod sünnivad pimedas ja kes ütlevad: "Kes meid näeb? Kes meid tunneb?? Js 29:15 Ps 129;Ef 1:7-10;
25. märts Ole väga rõõmus, Siioni tütar, hõiska, Jeruusalemma tütar! Vaata, sulle tuleb sinu kuningas, õiglane ja aitaja. Tema on alandlik ja sõidab eesli seljas, emaeesli sälu seljas. Sk 9:9
Palmipuudepüha Palmarum Aukuninga alandustee Nõnda peab ülendatama Inimese Poeg, et igaühel, kes usub, oleks Temas igavene elu. Jh 3:14b,15 KLPR 77 Ps 22:2-6 või Ps 118:25-29;Js 50:4-10 või Sk 9:9-10;Fl 2:5-11 või Hb 7:24-27;Mt 21:12-17(18-22) Kõigeväeline, igavene Jumal, kuulekana Sinu tahtele sai meie Lunastaja inimeseks, alandas ennast ja painutas end risti häbi alla. Aita meil Teda kannatusteel tõsise meelega järgida ja Tema ülestõusmise võidust osa saada. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi, kes koos Sinuga Püha Vaimu ühtsuses elab ja valitseb igavesest ajast igavesti.
26. märts Ta alandas iseennast, saades kuulekaks surmani, pealegi ristisurmani. Fl 2:8 või Kristus kannatas teie eest, jättes teile eeskuju, et te käiksite Tema jälgedes. 1Pt 2:21 Ps 120;Mk 14:32-52;
Suure Nädala Esmaspäev Jeesus Ketsemanis KLPR 68 Ps 102:2-10;Jr 18:19-20;1Pt 2:21-24;Mt 26:30-56 Kõigeväeline Jumal, oma nõtruses eksime ja oleme vastuvõtlikud kurjale. Vaata oma Poja kannatustele, aita meil taas jalule tõusta ja kingi meile uus elu. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
27. märts Vaata, mu sulane talitab targasti, Teda ülistatakse ning ülendatakse ja Ta saab väga kõrgeks. Nagu paljud kohkusid Tema pärast - nõnda rikutud, ebainimlik oli Ta välimus ja Ta kuju ei olnud inimlaste taoline. Js 52:13-14 Ps 109:1-5, 21-31;Mk 14:53-15:5;
Suure Nädala Teisipäev Jeesus kohtu ees KLPR 92 Ps 69:2-5 (7-10);Js 52:13-15;1Kr 1:18-19;Mt 26:57 - 27:10 Kõigeväeline ja igavene Jumal, aita meil Kristuse kannatust nõnda pühitseda, et me Sinu juures andeksandmist leiame. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
28. märts Jumal teeb nähtavaks oma armastuse meie vastu sellega, et Kristus suri meie eest, kui me olime alles patused. Rm 5:8 või Juba siis, kui me alles nõrgad olime, on Kristus surnud nende eest, kes tollal veel jumalakartmatud olid. Rm 5:6 Ps 35:1,7,9-18;Mk 15:6-20;
Suure Nädala Kolmapäev Jeesus mõistetakse surma KLPR 78 Ps 69:17-23(30-34);Js 49:1-6;Rm 5:6-11;Mt 27:11-32 Püha Jumal, Sa alandasid oma Poja häbistava risti alla, et meid kurja võimusest vabastada. Anna meile armu, et ka meie oleksime kuulekad Sinu tahtele ning tõuseksime kord kirkuses üles. Seda palume Jeesuse Kristuse, meie Issanda läbi.
29. märts Õnnistuse karikas, mida me õnnistame, - eks see ole Kristuse vere osadus? Leib, mida me murrame, - eks see ole Kristuse ihu osadus? 1Kr 10:16 Ps 11:1-5,7;Mk 14:12-16;Mk 14:17-31
Suur Neljapäev Püha armulaud Tema on mälestuse seadnud oma imetegudele. Halastaja ja armuline on Issand. Ps 111:4 KLPR 89 Ps 111:2-5;2Ms 12:1-8,11-14;1Kr 10:16-17;Mt 26:17-30 Issand Jeesus Kristus, Sa oled seadnud meile püha armulaua, et me võiksime meelde tuletada Sinu surma ja tunnistada Sinu ülestõusmist. Aita meil Sinu ihu ja vere sakramenti nõnda vastu võtta, et me kogeksime igal päeval Sinu lunastavat väge, kes Sa koos Isaga Püha Vaimu ühtsuses elad ja valitsed igavesest ajast igavesti.
30. märts Me kõik eksisime nagu lambad, igaüks meist pöördus oma teed, aga Issand laskis meie kõigi süüteod tulla Tema peale. Js 53:6 Ps 35:19-28;Nl 3:34-50;Mk 15:42-47
Suur Reede Jumala Tall Nõnda on Jumal maailma armastanud, et Ta oma ainusündinud Poja on andnud, et ükski, kes Temasse usub, ei hukkuks, vaid et tal oleks igavene elu. Jh 3:16 KLPR 94 Ps 22:7-20;Js 53;Hb 5:7-10 või Hb 10:12-20;Mt 27:33-54 või Jh 18:1-19:42 Issand Jeesus, Jumala Tall, Sina alandasid end ja olid kuulekas kuni surmani. Me täname Sind, et Sa võtsid enese peale meie haigused ja valud ning kandsid karistust, et meil oleks rahu. Ärata ja valgusta meid, et tunneksime ja kahetseksime oma pattu. Puhasta meid oma ohvriverega. Sinule olgu ülistus ja au nüüd ja igavesti.
31. märts Ma tean, et mu Lunastaja elab, ja Tema jääb viimsena põrmu peale seisma. Ii 19:25 või Kristus kannatas pattude pärast üheainsa korra, õige ülekohtuste eest, et Ta teid juhiks Jumala juurde. 1Pt 3:18 Ps 129;Hb 9:24-28;Mt 12:38-42 või Nl 3:51-63


text:
URANTIA RAAMAT, 111. Kiri. Kohandaja ja hing
URANTIA RAAMAT - 111. Kiri. Kohandaja ja hing
§ 1. Meel kui valikute tegemise väli
§ 2. Hinge olemus
§ 3. Arenev hing
§ 4. Sisemine elu
§ 5. Valiku pühitsemine
§ 6. Inimese paradoks
§ 7. Kohandaja probleem
111. Kiri. Kohandaja ja hing
Paper 111 : The Adjuster and the Soul
JUMALIKU Kohandaja kohaloleku tõttu inimmeeles on nii teadusel kui ka filosoofial inimisiksuse arenevast hingest igavesti võimatu rahuldavalt aru saada. Morontiahing on universumi laps ja seda võib tõeliselt tunda ainult kosmilise taipamise ja vaimse avastamise teel.
Hinge ja sisimas elava vaimu käsitus ei ole Urantial uus, seda on esinenud sageli planeedi erinevates uskumustes. Paljud ida ja ka mõned õhtumaa religioonid on tajunud, et inimene on saanud nii jumaliku kui ka inimliku pärandi. Paljudesse Urantia religioonidesse on kuulunud lisaks Jumaluse välisele kõikjalviibimisele ka sisemise kohaloleku tunne. Inimesed on ammu uskunud, et inimloomuses areneb midagi, midagi eluliselt tähtsat, mis on määratud kestma üle lühikese ajaliku eluea.
Enne kui inimene aru sai, et arenevale hingele on isaks jumalik vaim, arvati see paiknevat erinevates füüsilistes organites — silmas, maksas, neerus, südames ja hiljem ajus. Ürginimene seostas hinge vere, hingeõhu, varjude ja oma peegeldusega vees.
Hindu õpetajate aatmani kontseptsioon lähenes tegelikult Kohandaja olemuse ja kohaloleku tunnetamisele, kuid nad ei suutnud eristada areneva ja potentsiaalselt surematu hinge samaaegset kohalolekut. Hiinlased tunnetasid aga inimolendi kaht aspekti — yangi ja yini, hinge ja vaimu. Ka egiptlased ja paljud Aafrika hõimud uskusid, et on kaks tegurit, ka ja ba; hinge varasemasse eksistentsi tavaliselt ei usutud, küll aga vaimu omasse.
Niiluse oru elanikud uskusid, et igale soositud üksikisikule on sündimisel või varsti pärast seda annetatud kaitsevaim, keda nad nimetasid ka'ks. Nad õpetasid, et see kaitsevaim jääb sureliku hoolealuse juurde kogu tema eluks ja suundub enne teda tulevasse seisundisse. Luxoris on ühe templi seinal kujutatud Amenhotep III sündi; väike prints on Niiluse jumala süles ja tema lähedal on veel teine, printsiga välimuselt identne laps, kes sümboliseerib olemusvormi, mida egiptlased nimetasid ka'ks. See skulptuur loodi viieteistkümnendal sajandil enne Kristust.
Ka'd peeti kõrgeks kaitsevaimuks, kes soovis juhtida oma hoolealust surelikku hinge ajaliku elu parematele radadele, kuid eriti mõjutada hoolealuse inimese saatust pärast tema surma. Kui mõni tolle aja egiptlane suri, siis arvati, et tema ka ootab teda teisel pool Suurt Jõge. Algul arvati, et ka on ainult kuningatel, kuid peagi omistati seda kõigile õiglastele inimestele. Üks Egiptuse valitseja ütles oma südames oleva ka kohta: „Ma ei jätnud tema kõnet arvestamata, ma kartsin tema juhistest üle astuda. Tänu sellele läks mul suurepäraselt, ma saavutasin edu tänu sellele, mida ta mind tegema pani; tema juhised tõstsid mind erilisse ausse.” Paljud pidasid ka'd „Jumala oraakliks igas inimeses”. Paljud uskusid, et peavad „veetma igaviku, tundes südamest rõõmu sisimas oleva Jumala soosingust”.
Kõigil Urantia arenevate surelike rassidel on hinge käsitusele vastav sõna. Paljud ürgrahvad uskusid, et hing vaatab maailmale läbi inimsilmade, seetõttu kartsid nad vabisedes kurja silma pahatahtlikkust. Nad on kaua aega arvanud, et „inimese vaim on Issanda lamp”. Rigveda ütleb: „Mu meel kõneleb mu südamega.”
Kohandajate töö on küll olemuselt vaimne, kuid nad on sunnitud tegema kõike intellektuaalsel alusel. Meel on see inimlik pinnas, millest vaim-Järelevaataja peab koostöös sisimas elava isiksusega arendama morontiahinge.
Universumite universumi mitmel meeletasandil esineb kosmiline ühtsus. Intellektuaalsed minad pärinevad kosmilisest meelest samamoodi, kui udud tekivad universumiavaruse kosmilistest energiatest. Intellektuaalse mina inimlikul (seega isikulisel) tasandil saavutab vaimse arengu potentsiaal sureliku meele nõusolekul ülekaalu tänu inimisiksuse vaimuannetele ja absoluutse väärtusega olemuspunkti loovale kohalolekule inimminas. Ent selline vaimu üleolek ainelisest meelest sõltub kahest kogemusest: meel peab olema arenenud seitsme meeleabivaimu hoolekande toel ja aineline (isikuline) mina peab soovima sisima Kohandajaga koostööd teha morontiamina, areneva ja potentsiaalselt surematu hinge loomisel ja edendamisel.
Aineline meel on tegevusväli, milles inimisiksused elavad, tunnetavad ennast, teevad otsuseid, valivad või hülgavad Jumala, igavikustavad või hävitavad ennast.
Aineline evolutsioon on andnud teile elumasina, teie keha; Isa ise on kinkinud teile puhtaima vaimureaalsuse kogu universumis, teie Mõttekohandaja. Ent meel on antud teie kätesse, teie enda otsustada, ja olenevalt meelest te kas elate või surete. Just selles meeles ja selle meelega teete need kõlbelised otsused, mis võimaldavad teil saada Kohandaja sarnaseks, mis tähendab sarnanemist Jumalaga.
Surelik meel on ajutine intellektisüsteem, mis laenatakse inimolenditele ainelise elu ajal kasutamiseks, ja seda meelt kasutades nad kas võtavad igavese eksistentsi potentsiaali vastu või lükkavad selle tagasi. Meel on peaaegu kõik see, mis universumi reaalsusest allub teie tahtele, ja hing — morontiamina — kirjeldab tõetruult sureliku mina tehtavate ajalike otsuste vilju. Inimteadvusele on pehmeks aluseks selle alla jääv elektrokeemiline mehhanism ja ta puudutab õrnalt vaimu-morontia energiasüsteemi enda kohal. Inimolend ei ole kummastki neist kahest süsteemist oma surelikus elus kunagi päriselt teadlik, seepärast peab ta töötama meeles, millest ta on teadlik. Ja ellujäämise kindlustab mitte niivõrd see, millest meel aru saab, vaid see, millest meel soovib aru saada; vaimne samastumine ei seisne niivõrd selles, missugune meel on, kuivõrd selles, milliseks saamise poole ta püüdleb. Tõusu universumis ei kindlusta niivõrd inimese teadlikkus Jumalast, kuivõrd inimese Jumala-igatsus. See, mis te olete täna, pole nii tähtis kui see, milleks te päev-päevalt ja igavikus saate.
Meel on kosmiline instrument, millel inimtahe võib mängida hävituse ebakõlasid või tuua kuuldavale oivalisi meloodiaid Jumala leidmisest ja sellele järgnevast igavesest ellujäämisest. Inimesele annetatud Kohandaja on täiesti kurt pahele ja võimetu patuks, kuid surelikku meelt saab tegelikult loomuvastase ja omakasupüüdliku inimtahte patuste mahhinatsioonide tulemusena väänata, moonutada ning paheliseks ja inetuks muuta. Samamoodi saab meelt muuta üllaks, kauniks, ustavaks ja heaks — tõeliselt suureks — vastavalt Jumalat tundva inimese vaimust valgustatud tahtele.
Arenev meel on täiesti stabiilne ja usaldusväärne vaid siis, kui avaldub kosmilise intellektuaalsuse kahes äärmuslikus vormis — täiesti mehaanilisena ja täiesti vaimsustatuna. Puhtmehaanilise juhtimise ja tõelise vaimse olemuse intellektuaalsete äärmuste vahele jääb tohutu rühm arenevaid ja tõusvaid meeli, kelle stabiilsus ja rahulikkus sõltuvad isiksuse valikust ja vaimsest samastumisest.
Ent inimene ei alluta oma tahet Kohandajale passiivselt ja orjalikult. Pigem otsustab ta aktiivselt, positiivselt ja koostöövalmilt järgida Kohandaja juhiseid, kui need on loomuliku sureliku meele soovidest ja ajedest teadvustatult erinevad. Kohandajad käsitsevad inimmeelt, kuid ei valitse seda kunagi inimese tahte vastaselt: inimtahe on Kohandajate jaoks ülim. Ja nii peavad nad seda silmas ja respekteerivad, püüdes samal ajal saavutada areneva inimintellekti peaaegu piiritul tegevusväljal mõtete õigeksseadmises ja iseloomu muundamises vaimseid sihte.
Meel on teie laev, Kohandaja teie loots, inimtahe kapten. Sureliku laeva kaptenil peaks olema tarkust usaldada jumalikku lootsi, kes juhib tõusuhinge igavese ellujäämise morontiasadamasse. Inimtahe saab vaid isekuse, laiskuse ja patususega lükata tagasi nii armastava lootsi juhtimise ja lõppkokkuvõttes ajada oma sureliku elu tagasilükatud halastuse hävituslikele madalikele ja patu karidele. Teie nõusolekul kannab see ustav loots teid ohutult üle ajatõkete ja ruumitakistuste jumaliku meele allikani ja veel kaugemale, Kohandajate Paradiisi-Isa eneseni.
Kõikjal kosmilise intellekti meelefunktsioonides on meel tervikuna üksikute intellektuaalsete funktsioonide suhtes ülekaalus. Meel on sisuliselt funktsionaalselt ühtne, seetõttu ei jää see meele olemuslik ühtsus kunagi avaldumata, isegi kui seda takistavad ja pidurdavad eksiteele sattunud mina ebatargad teod ja valikud. Ja see meele ühtsus otsib alati vaimuga kooskõla kõigil tasanditel, kus see loob seoseid väärikat tahet ja tõusueesõigust omavate minadega.
Sureliku inimese aineline meel on kosmiline kangastelg, millel olevasse morontiakangasse koob sisimas elav Mõttekohandaja universaalse iseloomuga püsivate väärtuste ja jumalike tähenduste vaimumustreid — lõpliku saatuse ja lõputu eluteega ellujäävat hinge, potentsiaalset lõpetanut.
Inimisiksust samastatakse meele ja vaimuga, mida hoiab funktsionaalses seoses ainelises kehas toimuv elu. See meele ja vaimu funktsionaalne seos ei anna tulemuseks mingit meele ja vaimu omaduste või iseärasuste kombinatsiooni, vaid pigem täiesti uue, algupärase ja ainulaadse universumiväärtuse, millel on potentsiaali kesta igavesti — hinge.
Surematu hinge arengulises loomises ei osale kaks, vaid kolm tegurit. Need kolm morontia-inimhinge eelkäijat on:
1. inimmeel ja kõik sellele eelnevad ja mõjuvad kosmilised jõud;
2. inimmeele sisimas elav jumalik vaim ja kõik sellele absoluutse vaimsuse fragmendile omased potentsiaalid koos sellega inimelus seonduvate vaimsete mõjude ja teguritega;
3. ainelise meele ja jumaliku vaimu vaheline suhe, millel on oma väärtus ja tähendus, mida ei ole selle ühenduse üksikteguritel. Selle ainulaadse suhte reaalsus ei ole ei aineline ega vaimne, vaid morontialik. See on hing.
Keskteelised on nimetanud inimese arenevat hinge juba ammu keskmeeleks, et eristada seda madalamast ehk ainelisest meelest ja kõrgemast ehk kosmilisest meelest. Keskmeel on tegelikult morontianähtus, sest see eksisteerib ainelise ja vaimse vahelisel alal. Selle morontiaevolutsiooni potentsiaal on omane meele kahele universaalsele ajele: loodud-olendi piiritletud meele ajele tunda Jumalat ja saavutada Looja jumalikkust ning Looja lõpmatu meele ajele tunda inimest ja saavutada loodud-olendi kogemust.
See surematu hinge kõrge toiming on võimalik seetõttu, et surelik meel on esiteks isikuline ja teiseks kontaktis loomsest reaalsusest kõrgemate reaalsustega. See on saanud kingituseks aineülese kosmilise hoolitsuse, mis kindlustab niisuguse kõlbelise olemuse väljakujunemise, kes on võimeline tegema moraalseid otsuseid, luues sel teel bona fide loova sideme vastavate vaimsete hoolekannetega ja sisimas elava Mõttekohandajaga.
Inimmeele vaimsustamine sellise kontakti kaudu annab vältimatuks tulemuseks hinge järkjärgulise sünni. See on Jumalat tunda ihaldava inimtahte ja meeleabivaimude tasandil toimiva meele ühine järglane, kes teeb koostööd kogu loodu tõelise Jumala tegeliku fragmendi — Saladusliku Järelevaataja üldjuhtimisele alluvate universumi vaimujõududega. Ja nii ületab mina aineline ja surelik reaalsus füüsilise elumasina ajalikud piirid, saavutades uue väljenduse ja uue samastumise jätkuva individuaalsuse areneva kandjaga — morontialiku ja surematu hingega.
Sureliku meele vead ja inimkäitumise eksimused võivad hinge evolutsiooni märgatavalt aeglustada, ent ei saa seda morontianähtust pidurdada, kui sisimas elav Kohandaja on selle loodud-olendi tahte nõusolekul kord käivitanud. Ent selsamal ainelisel ja inimlikul tahtel on igal ajal enne sureliku surma õigus see valik tühistada ja ellujäämisest loobuda. Tõususurelikul on õigus igavene elu tagasi lükata isegi pärast ellujäämist, arenev loodud tõusuolend võib igal ajal enne Kohandajaga ühtesulamist otsustada Paradiisi-Isa tahte täitmisest loobuda. Ühtesulamine Kohandajaga märgib asjaolu, et tõususurelik on igaveseks ja pöördumatult otsustanud Isa tahet täita.
Lihaliku elu ajal on areneval hingel võimalik sureliku meele aineülestele otsustele kindlust lisada. Hing on aineülene ega toimi ise inimkogemuse ainelisel tasandil. Ka ei saa see vaimsest sfäärist allapoole jääv hing ilma mõne vaim-Jumaluse, näiteks Kohandaja kaasabita toimida morontiatasandist kõrgemal. Hing ei tee lõplikke otsuseid enne, kui surm või teisale viimine lahutab ta ainelistest seostest sureliku meelega, välja arvatud siis, kui see aineline meel annab endaga koos toimivale morontiahingele oma vabal tahtel ja nõusolekul sellised volitused. Elu ajal asub surelik tahe, isiksuse võime teha otsuseid-valikuid, ainelise meele ringlustes. Maise sureliku arenedes samastub see hindamatute valikutegemisvõimetega mina üha enam tekkiva moron tiahinge olemiga. Pärast surma ja taaselustumist eluasemeilmas samastub inimisiksus täielikult morontiaminaga. Hing on seega isiksuse identiteedi tulevase morontiakandja embrüo.
Surelik hing on algul olemuselt täiesti morontialik, kuid niivõrd arenemisvõimeline, et tõuseb alati tõelistele vaimutasanditele, kus on võimalik ühte sulada Jumaluse vaimudega, tavaliselt sellesama Kõikse Isa vaimuga, kes loodud-olendi meeles selle loova nähtuse käivitas.
Nii inimmeel kui ka jumalik Kohandaja on areneva hinge kohalolekust ja neist erinevast olemusest teadlikud — Kohandaja täielikult, meel osaliselt. Hing saab võrdeliselt oma arengulise kasvuga üha enam teadlikuks meelest ja Kohandajast kui temaga seotud identiteetidest. Hing saab endale nii inimmeele kui ka jumaliku vaimu omadusi, kuid areneb pidevalt vaimu juhtimisele ja jumalikule ülemvõimule allumise suunas selle meelefunktsiooni edendamise kaudu, mille tähendused püüavad kooskõlastuda tõelise vaimuväärtusega.
Surelik elujärk, hinge evolutsioon, ei ole niivõrd katsumus, kuivõrd koolitus. Usk ülimate väärtuste ellujäämisse on religiooni tuum, tõeline usukogemus seisneb ülimate väärtuste ja kosmiliste tähenduste liidus kui universumireaalsuse teostumises.
Meel teab kvantiteeti, reaalsust, tähendusi. Kuid kvaliteeti — väärtusi — saab tunda. See, mis tunneb, on teadva meele ja temaga seotud tegelikustava vaimu ühine looming.
Kui inimese arenev morontiahing täitub jumalateadvuse väärtust mõistes tõe, ilu ja headusega, on tulemus hävimatu. Kui inimese arenevas hinges ei jää igavesi väärtusi ellu, siis on surelik eksistents tähenduseta ja elu ise traagiline illusioon. Ent igavesti on tõsi: mida te ajas alustate, selle te igavikus kindlasti lõpetate — kui see väärib lõpuleviimist.
Äratundmine on intellektuaalne protsess, mille käigus välismaailmast saadud sensoorsed muljed sobitatakse indiviidi mälupiltidesse. Arusaamine tähendab, et need äratuntud sensoorsed muljed ja nendega seotud mälupildid on integreerunud või korrastunud dünaamiliseks põhimõtete võrguks.
Tähendused tuletatakse äratundmise ja arusaamise kombinatsioonist. Täiesti sensoorses või ainelises maailmas tähendused puuduvad. Tähendusi ja väärtusi tajutakse ainult inimkogemuse sisimates ehk aineülestes sfäärides.
Tõelise tsivilisatsiooni edusammud sünnivad kõik selles inimkonna sisemaailmas. Vaid siseelu on tõeliselt loov. Tsivilisatsioonis saab vaevalt küll progress toimuda, kui enamik iga põlvkonna noortest pühendab oma huvid ja energiad sensoorse ehk välismaailma materialistlikele püüdlustele.
Sise- ja välismaailmal on erinevad väärtushinnangud. Igasugune tsivilisatsioon on ohus, kui kolm neljandikku selle noortest asub materialistlikesse ametitesse ja pühendub välismaailma sensoorsetele tegevustele. Tsivilisatsioon on ohus, kui noored ei huvitu enam eetikast, sotsioloogiast, eugeenikast, filosoofiast, kaunitest kunstidest, religioonist ja kosmoloogiast.
Ainult meele üliteadvuse kõrgematel tasanditel, niivõrd kui see puudutab inimkogemuse vaimset osa, võib leida neid kõrgemaid arusaamu ühenduses tõhusate tervikalgkujudega, mis aitavad üles ehitada paremat ja püsivamat tsivilisatsiooni. Loovus on isiksusele omane, kuid see toimib selliselt ainult üksikisiku siseelus.
Lumekristallid on alati kuusnurkse kujuga, kuid kunagi ei leidu kaht ühesugust. Lapsed võib jagada tüüpideks, kuid pole olemas kaht täpselt ühesugust last isegi kaksikute hulgas. Isiksused jagunevad tüüpideks, kuid on alati ainulaadsed.
Õnn ja rõõm tekivad siseelust. Tõelist õnne ei saa kogeda päris üksi. Üksildus saab õnnele saatuslikuks. Isegi pered ja rahvad tunnevad elust rohkem rõõmu, kui saavad seda teistega jagada.
Välismaailma — keskkonda — ei saa päriselt oma kontrollile allutada. Just sisemaailma loovus allub teie suunamisele kõige paremini, sest seal vabaneb teie isiksus nii suures osas eelnevate põhjuslike seoste kütkeist. Isiksusega seondub piiratud tahtesuveräänsus.
Et inimese siseelu on tõeliselt loov, jääb iga isiku enda vastutusalasse valik, kas loovus peaks olema spontaanne ja täiesti juhuslik või suunatud, juhitud ja konstruktiivne. Kuidas saab looval kujutlusvõimel olla väärilisi vilju, kui selle tegevusväli on juba ette täidetud eelarvamuste, viha, hirmude, vimma, kättemaksuiha ja silmakirjalikkusega?
Välismaailma stiimulitest võivad tekkida ideed, kuid ideaalid sünnivad ainult sisemaailma loovatel aladel. Tänapäeva maailma rahvaid suunavad inimesed, kellel on ülikülluses ideid, kuid napilt ideaale. Sellega ongi seletatavad vaesus, lahutused, sõjad ja rassivaenud.
Probleem on selles: kui vaba tahtega inimesele on antud sisemise mina loomevõime, siis tuleb mõista, et vabatahtlik loovus hõlmab ka vabatahtliku destruktiivse tegutsemise võimalust. Ja kui loovus muutub destruktiivsuseks, olete silmitsi pahe ja patu laastava mõjuga — rõhumise, sõja ja hävitamisega. Pahe on loovuse tahk, mis kaldub lagundama ja lõpuks hävitama. Igasugune konflikt on paheline selles mõttes, et see pärsib siseelu loovat funktsioneerimist — see on nagu isiksusesisene kodusõda.
Sisemine loovus aitab isiksuse integreerimise ja mina ühtlustamise teel iseloomu õilistada. Alati kehtib tõde: minevikku ei saa muuta, sisemise mina praeguse loovuse abil saab muuta vaid tulevikku.
Jumala tahte täitmisega näitab loodud-olend ei midagi vähemat ega rohkemat kui valmisolekut jagada oma siseelu Jumalaga — sellesama Jumalaga, kes on selle loodudolendi sisemiselt tähendusrikka elu võimalikuks teinud. Jagamine on Jumalale omane — jumalik. Jumal jagab kõike Igavese Poja ja Lõpmatu Vaimuga, nemad omakorda jagavad kõike universumite jumalike Poegade ja vaim-Tütardega.
Jumala jäljendamine on täiuslikkuse saavutamise võti: tema tahte täitmises peitub ellujäämise ja ellujäämises täiuslikkuse omandamise saladus.
Surelikud elavad Jumalas ja seepärast on Jumal soovinud elada surelikes. Nii nagu inimesed usaldavad end talle, on tema — ja veel enne — usaldanud osa endast inimeste juurde; on nõustunud elama inimestes ja alluma inimeste sisimas inimtahtele.
Rahu selles elus, ellujäämine surmas, täiuslikkus järgmises elus, teenimine igavikus — kõik see saavutatakse (vaimus) praegu, kui loodud-olendi isiksus nõustub allutada — otsustab allutada — loodud-olendi tahte Isa tahtele. Ja Isa ongi juba otsustanud allutada ühe oma fragmendi loodud-olendi isiksuse tahtele.
Loodud-olendi selline valik ei ole tahte alistumine. See on tahte pühitsemine, avardamine, ülistamine, täiustamine; selline valik tõstab loodud-olendi tahte ajaliku tähtsuse tasandilt kõrgemasse seisundisse, kus loodu-poja isiksus saavutab osaduse vaim-Isa isiksusega.
Otsus täita Isa tahet on sureliku inimese jaoks vaim-Isa vaimne leidmine, kuigi peab mööduma terve ajastu, enne kui loodud-olendist poeg võib tegelikult Paradiisis faktiliselt Jumala juures viibida. See valik ei seisne niivõrd loodud-olendi tahte eitamises — „Sinu, mitte minu tahtmine sündigu” —, kuivõrd loodud-olendi positiivses kinnituses: „Mina tahan täita sinu tahet.” Ja kui see valik on tehtud, sõlmib Jumala valinud poeg peagi oma sisimas elava Jumala fragmendiga sisemise liidu (sulandub temaga) ning sellesama täiustuva poja isiksus saavutab ülima rahulduse inimisiksuse ja Looja isiksuse palveldavas suhtluses. Nende kahe isiksuse loovad omadused on igaveseks ühinenud vabatahtlikuks ühiseks väljenduseks, millest omakorda sünnib inimtahte ja Jumala tahte igavene partnerlus.
Paljud sureliku inimese ajalikud mured tulenevad tema kahesest suhtest kosmosega. Inimene on osa loodusest — ta eksisteerib looduses — ning ometi on ta võimeline loodust ületama. Inimene on piiritletud, kuid temas elab lõpmatuse säde. Selline kahene olukord loob ühelt poolt võimaluse pahele ja teiselt poolt paljusid väga määramatuid ja üsna ärevaid sotsiaalseid ning kõlbelisi olukordi.
Looduse vallutamiseks ja oma mina ületamiseks vajalik julgus võib alla jääda eneseuhkuse kiusatustele. Surelik, kes suudab oma mina ületada, võib anda järele kiusatusele pidada jumalikuks omaenda eneseteadvust. Sureliku dilemma seisneb selles, et inimene on üheaegselt looduse kütkeis, kuid ka ainulaadselt vaba — vaba vaimselt valima ja tegutsema. Ainelisel tasandil leiab inimene end loodusele allumas, kuid vaimsetel tasanditel võidutseb ta looduse ning kõigi ajalike ja piiritletud asjade üle. See paradoks on lahutamatu kiusatusest, potentsiaalsest pahest, vigadest otsustamisel, ja kui mina muutub uhkeks ning ülbeks, võib kujuneda välja patt.
Patu probleem ei ole piiritletud maailmas enesestmõistetav. Piiritletus ei ole pahe ega patt. Piiritletud maailma on loonud lõpmatu Looja — see on tema jumalike Poegade kätetöö — ja see peab olema seega hea. Pahet ja pattu tekitab just piiritletu väärkasutamine, moonutamine ja loomuvastaseks muutmine.
Vaim võib saavutada ülekaalu meele üle, samamoodi võib meel juhtida energiat. Ent meel saab juhtida energiat ainult füüsiliste valdkondade põhjuste ja tagajärgede matemaatilisele tasandile omaste muundamispotentsiaalide aruka käsitsemise teel. Loodud-olendi meel iseenesest ei juhi energiat, see õigus kuulub Jumalusele. Kuid loodud-olendi meel saab energiat käsitseda ja käsitsebki sedavõrd, kuivõrd on õppinud tundma füüsilise universumi energia saladusi.
Kui inimene soovib muuta füüsilist reaalsust — kas iseennast või oma keskkonda —, õnnestub see tal niivõrd, kuivõrd ta on avastanud viise ja vahendeid aine juhtimiseks ning energia suunamiseks. Abita meel on võimetu mõjutama midagi ainelist peale omaenda füüsilise mehhanismi, millega ta on paratamatult seotud. Ent kehamehhanismi arukalt kasutades võib meel luua teisi mehhanisme, isegi energeetilisi suhteid ja elavaid suhteid, mida kasutades ta saab oma füüsilist tasandit universumis üha enam juhtida ja isegi valitseda.
Teadus on faktide allikas ja meel ei saa toimida ilma faktideta. Need on tarkuse ülesehitamisel ehituskivid, mis liidetakse kokku elukogemuste tsemendiga. Inimene võib leida Jumala armastuse ilma faktideta ja avastada Jumala seadused ilma armastu seta, kuid suudab hinnata Esimese Allika ja Keskme kõikehõlmava olemuse lõpmatut sümmeetriat, taevalikku kooskõla, oivalist küllastatust alles siis, kui on leidnud jumaliku seaduse ja jumaliku armastuse ning need kogemuslikult oma arenevas kosmilises filosoofias ühendanud.
Aineliste teadmiste avardumine võimaldab ideede tähendusi ja ideaalide väärtusi intellektuaalselt paremini hinnata. Inimene võib leida tõe oma sisekogemuses, kuid tal on vaja selgelt teada fakte, et rakendada oma isiklikult avastatud tõde igapäevaelu halastamatult praktiliste nõudmiste rahuldamiseks.
On täiesti loomulik, et surelikku inimest painab kindlusetusetunne, kui ta näeb end olevat lahutamatult seotud loodusega, omades samal ajal vaimseid võimeid, mis ületavad kõike ajalikku ja piiritletut. Inimesele võib olla nii raskete ja segadusseviivate probleemide puhul toeks ainult religioosne kindlustunne — elav usk.
Kõigist ohtudest inimese surelikule olemusele ja tema vaimsele terviklikkusele on suurim just uhkus. Olla julge tähendab olla vapper, kuid isekus on hooplev ja hukutav. Mõõdukat enesekindlust ei tohiks taunida. Inimese võime ennast ületada on üks omadus, mis tema loomariigist eristab.
Uhkus on petlik, mürgitav ja pattusigitav, olgu tegemist üksikisiku, rühma, rahva või rassi uhkusega. On sõna-sõnalt õige: „Uhkus käib enne langust.”
Määramatus koos kindlustundega ongi Paradiisi-avastusretke sisu — teadmatus aja ja meele suhtes, määramatus eelseisva Paradiisi-tõusu sündmuste suhtes; kindlustunne vaimu ja igaviku suhtes, loodud-olendist poja kindel usk Kõikse Isa jumalikku osavõtlikkusse ja lõpmatusse armastusse; määramatus kogemusteta universumikodanikuna; kindlustunne tõusva pojana kõikvõimsa, kõiketeadva ja kõiki armastava Isa universumi eluasemeilmades.
Kas ma tohin teid manitseda, et te paneksite tähele Kohandaja poolt teie hingele esitatud ustava kutse kauget kaja? Sisimas elav Kohandaja ei saa peatada ega isegi oluliselt muuta teie ajaliku elujärgu heitlust; Kohandaja ei saa vähendada eluraskusi teie rännul läbi selle vaevade maailma. Sisimas elav Kohandaja saab ainult kannatlikult oodata, kuni te olete oma planeedile iseloomulikud eluvõitlused võidelnud, ent te võiksite, kui ainult sooviksite — tööd tehes ja muret tundes, võideldes ja vaeva nähes —, lubada vapral Kohandajal koos teiega ja teie eest võidelda. Teie käeulatuses oleks palju lohutavat ja innustavat, te oleksite osalised paljudes paeluvates ja huvitavates asjades, kui ainult lubaksite Kohandajal tuua jätkuvalt esile pilte sellest, mis on kõigi teie ainelise maailma vaevaliste igapäevaheitluste tõeline motiiv, lõplik eesmärk ja igavene tähendus.
Miks te ei aita Kohandajal näidata endale kõigi nende aineliste pingutuste vaimteisikut? Miks te ei luba Kohandajal tugevdada end vaimsete tõdedega kosmilisest jõust, samal ajal kui maadlete loodud-olendi eksistentsi ajalike raskustega? Miks te ei luba taevasel abistajal end rõõmustada selge nägemusega igavesest universumielust, kui olete segaduses, seistes silmitsi hetkeprobleemidega? Miks te keeldute valgusest ja innustusest, mida pakub universumi vaatepunkt, kui maadlete ajalike raskustega ja kobate oma surelikku eluteed saatvate määramatuste labürindis? Miks te ei luba Kohandajal vaimsustada oma mõtlemist, kuigi teie jalad peavad astuma maiste püüdluste ainelistel teedel?
Urantia kõrgemad inimrassid on omavahel tugevalt segunenud, need on paljude erinevat päritolu rasside ja tüvede segud. See liitolemus teeb Järelevaatajatele eluaegse tõhusa töö äärmiselt raskeks ja toob selgelt juurde surmajärgseid probleeme nii Kohandajale kui ka kaitseinglile. Alles hiljuti Salvingtonis viibides kuulsin üht saatuse kaitsjat esitamas ametlikus ettekandes vabandavaid asjaolusid seoses oma sureliku hoolealuse eest hoolitsemisel tekkinud raskustega. See seerav ütles:
„Raskused tulenesid suures osas minu hoolealuse kahe olemuse vahelistest lakkamatutest vastuoludest: ambitsioonikus vastuolus loomse loidusega; kõrgematele rahvastele omased ideaalid vastuolus alama rahva instinktidega; suurvaimu kõrged eesmärgid vastamisi päritud ürgsete tungidega; kaugelenägeliku Järelevaataja ettenägelikkusele vastu töötav aja loodud-olendi lühinägelikkus; tõusuolendi arengukavade muutmine ainelise olemuse soovide ja ihade poolt; kõikse arukuse välgatused, mille summutasid arengurassi keemilis-energeetilised käsud; inglite tungid vastamisi looma emotsioonidega; intellekti koolitamine, mille nullisid instinktiivsed kalduvused; üksikisiku kogemused vastamisi rassi akumuleerunud kalduvustega; parimate eesmärkide varjutamine halvimate suundumuste poolt; suurvaimu kõrge lend, mille neutraliseeris keskpärasuse raskus; headuse arengu aeglustumine halva inertsuse mõjul; ilu, mille määris pahe ligiolek; suurepärane tervis, mis asendus haiguse jõuetusega; usu lätte saastumine hirmumürkidest; rõõmuallikas, mille muutsid mõruks kurbusepisarad; ootusärevus, millele järgnes pettumuse kibedus; elu õnnehetked, mida alati varjutas surmahirm. Milline elu ja millisel planeedil! Ja siiski, tänu Mõttekohandaja alati käepärast olnud abile ja innustusele saavutas see hing piisavalt palju õnne ja edu ning on nüüd tõusnud eluasemeilma kohtumõistmissaalidesse.”
[Esitanud üks Orvontoni Üksildastest Sõnumitoojatest.]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


Haljala valla jäätmehoolduseeskiri – Riigi Teataja
Haljala valla jäätmehoolduseeskiri
Haljala valla jäätmehoolduseeskiri - sisukord
RT IV, 08.03.2017, 2
Vastu võetud 21.02.2017 nr 67
, osaliselt 01.05.2017
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lõike 1 p 365 jäätmeseaduse § 71 lõigete 1 ja 2 ning pakendiseaduse § 15 lõike 1 alusel.
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) reguleerib jäätmehoolduse korraldust Haljala valla haldusterritooriumil.
(2) Eeskirja eesmärk on puhta ja tervisliku elukeskkonna säilitamine Haljala vallas, jäätmete koguste vähendamine ning jäätmete liigiti kogumise ja taaskasutamise soodustamine.
(3) Juriidilistele ja füüsilistele isikutele on Haljala valla haldusterritooriumil jäätmehoolduseeskirja täitmine kohustuslik.
(4) Haljala Vallavalitsus korraldab jäätmehooldust ja teostab kontrolli jäätmekäitluse üle valla territooriumil, nõustab valla elanikke ning levitab jäätmealast teavet.
11) jäätmevaldaja on jäätmetekitaja või muu isik või riigi või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle valduses on jäätmed. Jäätmeseaduse § 69 lõike 2 tähenduses ka korteriühistu, selle puudumisel kinnisasja omanik, millel asub suvila, elu- või äriruum;
12) jäätmetekitaja on isik või riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse asutus, kelle tegevuse käigus tekivad jäätmed, või isik, kes sooritab jäätmetega toiminguid, mille tagajärjel jäätmete olemus või koostis muutub, näiteks tegeleb jäätmete eeltöötlusega või segab jäätmeid;
14) jäätmehoolduse arendamine on jäätmealase teabe levitamine, jäätmealane nõustamine ja jäätmehoolduse kavandamine või mu tegevus, mille eesmärk on vältida või vähendada jäätmeteket ning tõsta jäätmehoolduse taset;
22) jäätmete energiakasutus on jäätmete taaskasutamismoodus, kus põletuskõlblikke jäätmeid kasutatakse energia tootmiseks nende põletamisel eraldi või koos muude jäätmete või kütusega, kasutades ära tekkinud soojuse;
23) jäätmete töötlemine on taaskasutamis- või kõrvaldamistoiming, kaasa arvatud jäätmete ettevalmistamine taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks mille käigus toimub jäätmete mehaaniline, termiline, keemiline või bioloogiline mõjutamine, kaasa arvatud sortimine ja pakendamine, mis muudab jäätmete omadusi eesmärgiga vähendada jäätmete kogust või ohtlikkust, hõlbustada nende käitlemist või kõrvaldamist või tõhustada nende taaskasutamist. Jäätmete töötlemiseks ei loeta nende kokkupressimist mahu vähendamise eesmärgil, näiteks prügilasse vedamisel või ladestamisel;
35) tiheasustusala on kompaktse hoonestusega ala (tihedalt üksteise kõrval paiknevate ehitistega ala). Tiheasustusaladena on Haljala valla üldplaneeringuga kehtestatud - Haljala alevik ning Essu ja Aaspere külakeskused;
36) hajaasustusala on ala, kus ehitised (hooned ja rajatised) paiknevad üksteisest kaugel või neid ei ole üldse. Hajaasustusaladena käsitletakse käesolevas eeskirjas kõiki Haljala valla külade territooriumeid v.a. Essu ja Aaspere külakeskused.
(3) Territooriumide haldajad, kinnisvarahalduse ja -hoolduse ettevõtted ja juriidilisest isikust jäätmevaldajad on kohustatud teavitama oma hallatavate hoonete elanikke või oma ettevõtete töötajaid Haljala valla jäätmehoolduseeskirjaga kehtestatud jäätmehooldusnõuetest.
(4) Üldkasutatavatesse kohtadesse (pargid, parklad, ühissõidukite peatused jm) paigutab jäätmemahutid Haljala vallavalitsus või territooriumi haldav juriidiline või füüsiline isik. Kaupluste, söögikohtade, asutuste sissekäikude ja müügipaviljonide juures peab nende lahtioleku ajal olema jäätmemahuti, mille õigeaegse tühjendamise ja korrashoiu eest vastutab ettevõte. Avalike ürituste toimumise kohad varustab jäätmemahutitega ürituse korraldaja, kes likvideerib vastavalt kehtestatud heakorraeeskirjadele kogu ürituse käigus tekkinud jäätmed.
10) ehitus- ja lammutusprahti;
(4) Liiva, tuhka ja pühkmeid võib paigutada mahutitesse ja vedada prügilasse, kui need vastavad jäätmekäitleja kehtestatud tingimustele ja kui tuhk on jahtunud (alla 40°C).
(2) Kui kinnistul asub elamu või mõni muu hoone, mille kütmiseks kasutatakse kaugkütet, elektrikütet, vedelkütet või gaasikütet, peab paberit ja pappi koguma eraldi, viies nimetatud jäätmed avalikult kasutatavatesse kogumiskonteineritesse (kogumiskonteinerite asukohad on ära toodud Haljala valla veebilehel http://haljala.kovtp.ee/) või Haljala jäätmejaama asukohaga Rakvere mnt 19A, Haljala alevik või MTÜ-sse Lääne-Viru Jäätmekeskus asukohaga Kõrtsi, Piira küla, Vinni vald, Lääne-Viru maakond või tellima kinnistule eraldi kogumismahuti paberi ja papi kogumiseks.
(3) Kui kinnistul on elamu või mõnu muu hoone, mille kütmiseks kasutatakse tahkekütust, tuleb paber ja papp eelistatult koguda liigiti ning viia selleks ettenähtud avalikku kogumiskonteinerisse või Haljala jäätmejaama asukohaga Rakvere mnt 19A, Haljala alevik või MTÜ-sse Lääne-Viru Jäätmekeskus asukohaga Kõrtsi, Piira küla, Vinni vald, Lääne-Viru maakond või vähesel määral kasutada küttekoldes tule süütamiseks.
(8) Suurjäätmeid, mida ei ole võimalik nende mõõtude või kaalu tõttu paigutada mahutisse (nt mööbel, vaibad, madratsid, wc potid, valamud jms), tuleb jäätmevaldajal viia Haljala jäätmejaama asukohaga Rakvere mnt 19A, Haljala alevik või MTÜ-sse Lääne-Viru Jäätmekeskus asukohaga Kõrtsi, Piira küla, Vinni vald, Lääne-Viru maakond või tellida vastav teenus jäätmevedajalt või anda üle jäätmeluba omavale isikule.
(2) Elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud elektroonikaromud, sh külmkapid, elektripliidid, pesumasinad ja televiisorid või neist tekkinud jäätmed, tuleb üle anda Haljala jäätmejaama asukohaga Rakvere mnt 19A, Haljala alevik või MTÜ-sse Lääne-Viru Jäätmekeskus asukohaga Kõrtsi, Piira küla, Vinni vald, Lääne-Viru maakond või korraldatavate kogumisringide käigus või uue toote ostmisel kauplusse kooskõlas jäätmeseaduse §-ga 23. Jäätmeseaduse § 23 mõistes elektri- ja elektroonikaseadmete tootja on kohustatud korraldama tema valmistatud, edasimüüdud või sisseveetud toodetest tekkivate jäätmete tasuta vastuvõtmise.
(3) Vanad rehvid tuleb üle anda Haljala jäätmejaama asukohaga Rakvere mnt 19A, Haljala alevik või MTÜ-sse Lääne-Viru Jäätmekeskus asukohaga Kõrtsi, Piira küla, Vinni vald, Lääne-Viru maakond või korraldatavate kogumisringide käigus või vanarehvide kogumispunktidesse või uue rehvi ostmisel kauplusse või rehviettevõttesse kooskõlas jäätmeseaduse §-ga 23. Jäätmeseaduse § 23 mõistes rehvide tootja on kohustatud korraldama tema valmistatud, edasimüüdud või sisseveetud rehvidest tekkivate jäätmete tasuta vastuvõtmise.
(4) Kasutatud patareid ja akud tuleb üle anda Haljala jäätmejaama asukohaga Rakvere mnt 19A, Haljala alevik või MTÜ-sse Lääne-Viru jäätmekeskus asukohaga Kõrtsi, Piira küla, Vinni vald, Lääne-Viru maakond või korraldatavate kogumisringide käigus või kauplustesse, kus patareid ja/või akud on müügil.
(5) Koduses majapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed (kasutuskõlbmatuks muutunud õlid, õlifiltrid, ravimid, värvid, lakid ja lahustid ning elavhõbedalambid ja –termomeetrid jms) tuleb viia Haljala jäätmejaama asukohaga Rakvere mnt 19A, Haljala alevik või MTÜ-sse Lääne-Viru Jäätmekeskus asukohaga Kõrtsi, Piira küla, Vinni vald, Lääne-Viru maakond või anda üle korraldatavate ohtlike jäätmete kogumisringidekäigus.
(1) Pakendid ja pakendijäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ja viia selleks ettenähtud kogumiskonteineritesse (kogumiskonteinerite asukohad leiab Haljala valla veebilehel http://haljala.kovtp.ee/) või anda üle vastavat teenust osutavale taaskasutusorganisatsioonile. Üleantavad pakendid peavad vastama pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni poolt kehtestatud nõuetele.
(9) Pakendi ja pakendijäätmete veo vastuvõtupunktist käitluskohta korraldab pakendiettevõtja
(2) Lõike tekstIsikul, kes veab jäätmeid majandus- või kutsetegevusena, peab olema jäätmeseaduse tähenduses jäätmeluba või olema registreeritud Keskkonnaametis.
(3) Segaolmejäätmete mahuteid peab tühjendama sagedusega, mis väldib mahutite ületäitumist, haisu ja kahjurite teket ning ümbruskonna häiringut, kuid tiheasustusalal (Haljala alevik, Essu ja Aaspere küla) mitte harvemini, kui üks kord nelja nädala jooksul ja hajaasustusalalt vähemalt üks kord 12 nädala jooksul.
(5) Hajaasustusaladel (Haljala valla kõik külad) asuvate ühepereelamute juurest peab segaolmejäätmete mahuti tühjendamine toimuma vähemalt üks kord 12 nädala jooksul ja minimaalne jäätmemahuti maht on 100 liitrit (max mass 10 kg).
(2) Jäätmeliigid, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, vedamise sagedus ja aeg ning jäätmeveo teenustasu suuruse määramise kord on kehtestatud Haljala valla jäätmeveo rakendamise korras.
(3) Korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja (jäätmevedaja) leidmiseks korraldab Haljala Vallavalitsus teenuste kontsessiooni lähtuvalt jäätmeseaduses ja riigihangete seaduses sätestatust ning sõlmib edukaks tunnistatud pakkujaga hankelepingu kestvusega kuni viis aastat.
(4) Jäätmevedaja peab korraldatud jäätmeveo piirkonnast korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed vedama hankija määratud jäätmekäitluskohta või -kohtadesse. Jäätmeseaduse § 66 lõikes 1 nimetatud jäätmekäitluskoha või -kohtade määramiseks võib hankija korraldada riigihanke. Kui ei ole otsustatud teisiti, siis korraldatud jäätmeveo jäätmekäitluskoht on MTÜ Lääne-Viru Jäätmekeskus asukohaga Kõrtsi, Piira küla, Vinni vald, Lääne-Viru maakond.
(5) Haljala valla haldusterritoorium moodustab tervikuna ühe veopiirkonna, kus jäätmevaldajad loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks jäätmeseaduse § 69 lg 1 alusel.
(7) Haljala Vallavalitsus võib jäätmevaldaja erandkorras vabastada teatud tähtajaks korraldatud jäätmeveoga liitumisest, kui kinnistul ei elata või kinnistut ei kasutata. Liitumisest vabastamise aluseks on jäätmevaldaja vastav taotlus.
4) kaanega varustatud 1,1; 1,5; 2,5; 3,5 ja 4,5 m³ ja suuremaid konteinereid, mida on võimalik mehhaanilisel teel tühjendada jäätmeveokisse või toimetada käitluskohta;
5) suletavate luukidega varustatud teisaldatavad konteinerid mahtuvusega 12 ja 16 m³, mida tühjendatakse spetsiaalse veokiga.
1) 240 liitrised ja väiksemad käsitsi teisaldatavad ratastel jäätmemahutid ja jäätmekotid võivad asuda kuni 10 m kaugusel veoki võimalikust peatuskohast;
(2) Käesolevas peatükis sätestatu kohaldub juhul, kui ehitamise käigus tekib jäätmeid üle 10 m3 kogu ehitusperioodi kestel. Muudel juhtudel tuleb ehitus- ja lammutusprahi käitlemisel lähtuda eeskirja 1. peatüki nõuetest.
(3) Kui ehitamise käigus tekib käesoleva peatüki mõistes jäätmeid, tuleb nende käitlemine kooskõlastada Haljala vallavalitsusega.
(4) Ehitiste lammutamiseks peab olema kehtivatele nõuetele vastav Haljala vallavalitsusega kooskõlastatud lammutusprojekt ja ehitusluba ehitise lammutamiseks. Ehitusjäätmed taaskasutatakse või antakse üle vastavale jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele.
7) teavitama oma töötajaid Haljala vallas kehtivast jäätmehoolduse korrast ning käesoleva eeskirja nõuetest.
(1) Käesolev kord määrab kindlaks tervishoiu ja veterinaarteenuse osutamisel tekkivate jäätmete (edaspidi tervishoiu- ja veterinaarjäätmete) käitlemise korra. Korra järgimine on kohustuslik kõikidele Haljala vallas tegutsevatele tervishoiu-, hooldus- ja veterinaarteenuse osutajatele ning nende laboratooriumitele ja uurimisasutustele (edaspidi tervishoiuasutused), kus tekivad jäätmed, mis on Keskkonnaministri 14.12.2015 määrus nr 70 „Jäätmete liigitamise kord ja jäätmenimistu” määratletud inimeste ja loomade tervishoiul või sellega seonduvatel uuringutel tekkinud jäätmetena ( kood 18 jäätmenimistu järgi).
(1) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmed tuleb koguda liikide kaupa, pakendada tulenevalt jäätmeliigi eripärast ja anda üle vastavat jäätmeluba omavale jäätmekäitlusettevõttele
1) teravad-torkivad jäätmed: nõelad, ampullikillud, kasutatud katseklaasid, infusioonisüsteemide teravad osad jms (v.a kood 180103* - jäätmed, mida peab nakkuse vältimiseks koguma ja kõrvaldama erinõuete alusel );
2) bioloogilised jäätmed (koeproovid, vere ülekandekotid, koevedelike või eritistega määrdunud materjalid);
3) nakkusohtlikud jäätmed (jäätmed, mis on saastunud või kahtlustatakse saastumist 2, 3 või 4 ohurühma bioloogiliste ohuteguritega Vabariigi Valitsuse 01.07.2000 vastuvõetud määruse nr 144 „Bioloogilistest ohuteguritest mõjutatud töökeskkonna töötervishoiu ja tööohutuse nõuded“ lisa 3 määratluse kohaselt);
4) laboratooriumide jäätmed – kemikaalid, teravad-torkivad, bioloogilised, nakkusohtlikud, ravimijäätmed, muud ohtlikud jäätmed;
5) ravimijäätmed (ravimid, mis on riknenud, mis ei vasta kvaliteedinõuetele või millede kehtivusaeg on lõppenud);
(2) Nakkusohtlikke jäätmeid, mis võivad sisaldada elujõulisi mikroorganisme ja toksiine, samuti haigestunute kehavedelikke, ei tohi ladestada prügilasse eelkäitluseta. Kogutud jäätmed tuleb pakkida punasesse jäätmekotti, millel on markeering „Nakkusohtlikud jäätmed“ ja hoolikalt sulgeda. Jäätmekotile tuleb märkida tervishoiuasutuse nimi ja pakkimiskuupäev. Markeeritud plastikkotid säilitatakse tervishoiuasutuse jäätmete kogumisruumis kuni üleandmiseni vastavat luba omavale jäätmekäitlusettevõttele ühe nädala jooksul. Nakkusohtlikud jäätmed peavad olema enne prügilasse üleandmist eelnevalt töödeldud viisil, mis välistab nakkusohu levimist ladestusalal ja väljaspool seda vastavalt sotsiaalministri 31.10.2003 määrusele nr 119 „Nakkusohtliku materjali käitlemise kord“ § 6.
(3) Bioloogilised jäätmed tuleb pakkida tekkekohas punasesse jäätmekotti, millel on markeering „Bioloogilised jäätmed”, tervishoiuasutuse nimi ja pakkimiskuupäev. Markeeritud plastikkotid säilitatakse tervishoiuasutuse jäätmete kogumisruumis kuni üleandmiseni vastavat jäätmeluba, keskkonnakompleksluba või jäätmekäitleja registreerimistõendit omavale jäätmekäitlejale.
(4) Ravimijäätmed pakitakse kilekotti, mis suletakse omakorda lukustatavasse kasti, millel peab olema markeering vastavalt Keskkonnaministri 14.12.2015 määruse nr 70 „Jäätmete liigitamise kord ja jäätmenimistu” lisas (kood 18) sätestatud jäätmenimistule, nt „Sortimata ravimikogumid”, tervishoiuasutuse nimi ja pakkimiskuupäev. Ravimijäätmed antakse üle ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõttele või tagastatakse tarnijale / tootjale vastastikuse kokkuleppe alusel. Tagastamise kohta koostatakse akt, kuhu kantakse ravimi nimetus, tootja nimi, ravimipartii number, kogus, kõlbmatuse põhjus, tagastamise kuupäev.
Loomsete jäätmete matmine on keelatud. Loomsed jäätmed (EL otsekohalduva määruse 1069/2009 järgi loomsed kõrvalsaadused) tuleb üle anda tegevusloaga loomsete kõrvalsaaduste käitlemise ettevõttele AS Vireen, aadress Ebavere küla, Väike-Maarja vald, 46209 Lääne-Virumaa). Oma kinnistul või krundil võib matta ainult üksikuid lemmikloomi.
(5) Vallavalitsusel on õigus teha Keskkonnaametile ettepanekuid Haljala valla haldusterritooriumil jäätmekäitluskoha käitamiseks ja jäätmekäitluskohas jäätmete käitlemiseks esitatud jäätmeloa taotluse kohta, sh jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuete ja vajaduse korral jäätmekäitluskoha järelhoolduse ja omaseire kava koostamise kohta.
(3) Kui saastajat ei ole kindlaks tehtud ühe aasta jooksul jäätmete keskkonda viimise asjas süüteomenetluse alustamisest arvates, samuti juhul, kui jäätmete ja saastuse likvideerimisega ei ole võimalik keskkonnakaitselistest kaalutlustest lähtuvalt viivitada, korraldab jäätmete käitlemise ja saastuse likvideerimise keskkonnajärelevalve asutuse või kohaliku omavalitsuse üksuse või kohaliku omavalitsuse asutuse ettekirjutuse alusel maa omanik, kellele kuuluval maal jäätmed või saastus asub.
Tunnistatakse kehtetuks Haljala Vallavolikogu 2010. aasta 21. detsembri määrus nr 27 „Haljala valla jäätmehoolduseeskiri“.


text:
Koolieelsesse lasteasutusse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord – Riigi Teataja
Koolieelsesse lasteasutusse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord
Koolieelsesse lasteasutusse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord - sisukord
§ 3 Lasteaeda vastuvõtmine ja rühmade komplekteerimine
§ 4 Lasteaiast väljaarvamine
§ 5 Laste arvestus
§ 6 Dokumendivormide kinnitamine
RT IV, 17.01.2018, 1
Vastu võetud 10.01.2018 nr 3
jõustumine 01.02.2018
(1) Määrusega kehtestatakse Põlva valla koolieelsetesse lasteasutustesse (edaspidi lasteaed) laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord (edaspidi kord).
(2) Lasteaeda võetakse pooleteise kuni seitsmeaastane laps, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri (edaspidi register) andmetel on Põlva vald, eelistades võimaluse korral lapsi, kelle samas elukohas elavate sama pere teised lapsed käivad samas lasteaias.
(3) Vabade kohtade olemasolul võetakse lasteaeda laps, kelle elukoht registri andmetel ei ole Põlva vald, eelistades esmajärjekorras Põlva vallas elavaid lapsi, seejärel Põlva vallas töötavate vanemate lapsi.
(4) Erivajadusega lapse lasteaia sobitus- ja erirühma vastuvõtmine ning sealt väljaarvamine toimub valdkonna eest vastutava ministri määrusega sätestatud korras.
(5) Suveperioodiks kinnitab Põlva Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) valvelasteaia, kuhu võetakse laps vastu vanema taotluse alusel.
(1) Lasteaiakoha saamiseks esitab vanem vallavalitsusele vormikohase taotluse.
(2) Laps kantakse lasteaiakoha taotlejate järjekorda, arvestades taotluse esitamise kuupäeva.
(3) Lapse, kelle elukoht taotluse esitamise hetkel ei ole registri andmetel Põlva vallas, elukohaandmete muutumisel registris Põlva valla aadressile, loetakse taotluse esitamise kuupäevaks elukohaandmete muutumise kuupäev.
(4) Valvelasteaias koha saamiseks esitab vanem vormikohase taotluse valvelasteaia direktorile hiljemalt 15. mail.
(5) Arvestust lasteaiakoha taotluste üle peab vallavalitsus.
§ 3. Lasteaeda vastuvõtmine ja rühmade komplekteerimine
(1) Vallavalitsus edastab taotluste alusel koostatud esialgse nimekirja lasteaia direktorile hiljemalt 15. märtsil.
(2) Lapse lasteaeda vastuvõtmise otsustab direktori käskkirjaga.
(3) Lasteaia direktor teavitab vanemat lasteaiakoha saamise otsusest taotluses märgitud kontaktidel hiljemalt 31. mail.
(4) Lasteaia direktor sõlmib vanemaga lasteaiakoha kasutamise lepingu.
(5) Vabade kohtade olemasolul võetakse lapsi lasteaeda vastu õppeaasta kestel. Vabade kohtade puudumisel jääb laps koha taotlejate järjekorda.
(6) Lapse lasteaeda vastuvõtmisel informeerib vanem kirjalikult lasteaia direktorit lapse terviseseisundist tulenevatest eritingimustest, esitades vastavad dokumendid.
(7) Lapse lasteaeda vastuvõtmisel kohustub vanem tasuma igakuiselt lasteaia kohatasu ja toiduraha esitatud arve alusel.
(8) Kui lapsel on ajutiselt vajadus lasteaia koha järele, võib lasteaed luua soovijale võimaluse saada osaajaline koht. Osaajaline koht on koht, mille laps võib saada kuni pooleks ajaks lasteaia lahtioleku ajast õppetegevusest osavõtuks. Osaajaliste laste arv ühes rühmas võib olla kuni kaks last. Osaajalise koha eest tasub vanem lasteaia kohatasu täies ulatuses.
(9) Rühmad uueks õppeaastaks komplekteeritakse hiljemalt 1. septembril.
(10) Valvelasteaias komplekteeritakse rühmad vanemate poolt õigeaegselt esitatud vormikohaste taotluste alusel.
§ 4. Lasteaiast väljaarvamine
(1) Lapse lasteaiast väljaarvamiseks esitab vanem taotluse lasteaia direktorile.
(2) Taotlus esitatakse hiljemalt viis tööpäeva enne lahkumist ja selles märgitakse lapse lasteaiast lahkumise kuupäev.
(3) Laps arvatakse lasteaiast välja lasteaia direktori käskkirjaga:
1) vanema taotluse alusel;
2) lapse koolikohustuse saabumisel, kui vanem pole taotlenud koolipikendust;
3) lepingu lõppemisel;
4) lapse etteteatamata puudumise korral üle ühe kuu;
5) võlgnevuse tekkimisel üle kahe kuu ning vanem ei ole teavitanud lasteaia direktorit tekkinud makseraskustest ning avaldanud soovi maksegraafiku koostamiseks;
6) kui väljaspool Põlva valda elava lapse elukohajärgne kohalik omavalitsus ei ole kahe järjestikuse kuu jooksul tasunud lasteaia tegevuskulude arvet.
(4) Lapse lasteaiast väljaarvamisel on vanem kohustatud tasuma:
1) toiduraha lasteaias viibitud päevade eest kuni lapse lasteaiast väljaarvamise päevani;
2) kohatasu terve kuu eest, sõltumata lapse lasteaias viibimise päevade arvust väljaarvamise kuul.
§ 5. Laste arvestus
Arvestust laste lasteaeda vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kohta peab lasteaia direktor.
§ 6. Dokumendivormide kinnitamine
Määruse rakendamiseks vajalike dokumentide vormid kinnitab vallavalitsus.
(1) Põlva Vallavalitsuse 15. märtsi 2016. a määrus nr 3 "Koolieelsesse lasteasutusse laste vastuvõtu ja sealt väljaarvamise kord",
Laheda Vallavalitsuse 4. oktoobri 2013. a määrus nr 4 "Laheda valla lasteaeda lapse vastuvõtmise ja lapse lasteaiast väljaarvamise kord",
Ahja Vallavalitsuse 25. augusti 2015. a määrus nr 2 "Lasteaed ILLIKUKU vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kord",
Mooste Vallavalitsuse 31. jaanuari 2013. a määrus nr 2 "Lasteaeda ja lapsehoidudesse vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kord" ja
Vastse-Kuuste Vallavalitsuse 10. märtsi 2003. a määrus nr 1 "Laste lasteaeda vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise kord" tunnistatakse kehtetuks.
(2) Määrus jõustub 2018. aasta 1. veebruaril.
Eliko Saks

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


text:
Kas liigselt koormavaks muutunud lepingust saab lahti? | Advokaadibüroo TRINITI – teeb teisiti ja teeb ära!
Kas liigselt koormavaks muutunud lepingust saab lahti?
Vari Autor 2010-11-03
Riigikohtu viimase seisukoha järgi võib kinnisvara hindade oluline langus olla alus lepingu muutmiseks. Tuleb arvestada siiski seda, et kinnisvara arendaja, kui antud valdkonna asjatundja, kannab hindade muutumise riisikot.
Lepinguõiguses kehtib põhimõte, mille kohaselt on leping pooltele täitmiseks kohustuslik (pacta sunt servanda). Ettenägematud ja erandlikud majanduslikud, poliitilised või sotsiaalsed sündmused võivad siiski olla aluseks sõlmitud lepingu muutmiseks või hoopis lepingust taganemiseks. Sellise lepingupoole käitumisvõimaluse näeb ette võlaõigusseaduse (edaspidi VÕS) § -s 97 sätestatud lepinguliste kohustuste vahekorra muutumise regulatsioon.
Millal saab tugineda kohustuste vahekorra muutumisele ja mida saab nõuda ?
Eelnimetatud seadussättele tuginemiseks peavad olema täidetud alljärgnevad eeldused:
•	lepingu sõlmimise aluseks olnud asjaolud on muutunud pärast lepingu sõlmimist;
•	lepinguliste kohustuste vahekord on muutunud oluliselt ühe poole kahjuks kas kohustuste täitmise kulude olulise suurenemise või teiselt lepingupoolelt saadava väärtuse olulise vähenemise tõttu;
•	kahjustatud lepingupool ei saanud asjaolude muutumist mõistlikult ette näha ega asjaolude muutumist mõjutada;
•	asjaolude muutumise riisikot ei kanna seadusest või lepingust tulenevalt kahjustatud lepingupool;
•	kahjustatud lepingupool ei oleks asjaolude muutumisest teades lepingut sõlminud või oleks seda teinud oluliselt teistsugustel tingimustel.
Kui on täidetud kõik eelpoolnimetatud eeldused siis lepingupool saab kas:
•	nõuda teiselt lepingupoolelt lepingu muutmist poolte kohustuste esialgse vahekorra taastamiseks või
•	kui lepingu muutmine ei ole võimalik või see oleks teise lepingupoole suhtes ebamõistlik, siis lepingust taganeda (kestvuslepingu üles öelda).
Esmapilgul tundub kõik väga lihtne olevat. Justkui igasugusest majanduslikult liigselt koormavaks muutunud lepingust saaks taganeda väites, et lepingu aluseks olnud asjaolud muutusid pärast lepingu sõlmimist. VÕS § 97 muutus eriti aktuaalseks seoses ülemaailmse majandus- ja finantskriisiga ning sellega kaasneva töötuse ja ettevõtete pankrottide arvu kasvuga, kinnisvara hindade olulise langusega, finantseerimistingimuste karmistumisega ning erinevate toorainete hindade olulise kõikumisega.
Esimest korda jõudis Riigikohus VÕS § 97 regulatsiooni põhjalikuma analüüsini alles 26. oktoobril 2010.a lahendis tsiviilasjas nr 3-2-1-76-10.
Mida Riigikohus arvab ?
Riigikohtus arutatava kohtuasja asjaolude kohaselt sõlmisid pooled 14. märtsil 2007.a kinnistu võlaõigusliku müügilepingu. Kinnistu ostuhinnaks oli 85 miljonit krooni. Lepingu sõlmimisel tasus ostja ostuhinnast 15 %, ülejäänud ostuhinna osa kohustus ostja tasuma asjaõiguslepingu sõlmimise päevaks ehk hiljemalt 14. juuniks 2008.a.
4. juunil 2008.a esitas ostja müüjale avalduse müügilepingust taganemiseks, tuginedes VÕS §-le 97.
Ostja leidis, et lepingust taganemine on õigustatud tulenevalt järgmistest asjaoludest:
•	krediidiasutused ei finantseeri muutunud majanduslikus olukorras enam detailplaneeringuteta kinnistute omandamist;
•	lepingu sõlmimisel silmas peetud ehitusõiguse mahtu on võimalik kasutada vaid pooles ulatuses;
•	kokkulepitud müügihind on kinnisvarahindade olulise languse tõttu kinnistu tegelikust turuhinnast oluliselt kõrgem, tegelik kinnistu turuhind on 30,8 miljonit krooni.
Riigikohus nõustus esimese ja teise astme kohtutega selles, et eelnimetatud asjaolud ei saa olla aluseks VÕS § 97 kohaldamiseks ja lepingust taganemiseks.
Eelkõige analüüsis Riigikohus „lepingu sõlmimise aluseks olnud asjaolude“ tähendust. Lepingu sõlmimise aluseks olnud asjaolude hulka saab lugeda ainult selliseid asjaolusid, mille olemasolu, saabumine või edasikestmine on hõlmatud poolte ühisest arusaamast ja millel põhineb lepingu sõlmimise soov. Lepingu sõlmimise aluseks olnud asjaolude hulka ei kuulu üldjuhul ühe lepingupoole ootused, kui need ei ole teisele poolele teatavaks tehtud ja teine pool ei ole neid teadmiseks võtnud või pidanud neid hea usu põhimõttest lähtuvalt teadma.
Seoses müügitehingu finantseerimisega leidis Riigikohus, et see on küsimus, mis on üldjuhul ainult ühe lepingupoole (praegu ostja) mõjusfääris. Ei ole tuvastatud poolte ühist soovi hõlmata lepingu finantseerimise tingimused lepingu sõlmimise aluseks olevate asjaolude hulka. Sellest tulenevalt ei saa VÕS § 97 selles osas kuuluda kohaldamisele.
Ka hoonestusõiguse maht ei saa kuuluda kolleegiumi arvates lepingu sõlmimise aluseks olnud asjaolude hulka, sest ehitusõiguse mahu kohta müügilepingus kokkulepped puuduvad. Tegemist on asjaoluga, mis ei olnud lepingu sõlmimise hetkel kindlalt teada ega olnud hõlmatud poolte ühisest tahtest ei lepingu ega lepingueelsete läbirääkimiste kohaselt.
Seoses kinnistu ostuhinna olulise langusega märkis Riigikohus, et kinnisasja väärtuse olulise muutumise korral on iseenesest võimalik VÕS §-i 97 kohaldada. Müügilepingu korral on lepingu sõlmimise aluseks olnud asjaolude hulgas üldjuhul poolte ühine arusaam sellest, et müüdava asja väärtus stabiilses majanduskeskkonnas oluliselt ei muutu. Sellele vaatamata, ei oma antud juhul kinnistu väärtuse oluline muutumine tähendust, kuna ostja majandus- ja kutsetegevus on seotud kinnisvara arendamisega ning kinnisvaraturg ja sellega seotud hinnatõusud ja -langused peaksid olema talle teada ning ka etteaimatavad.
Täiendavalt juhtis kolleegium tähelepanu sellele, et lepingust taganemine on erandlik abinõu ja seda saaks kasutada vaid piiratud juhtudel. VÕS § 97 annab kahjustatud lepingupoolele eelkõige õiguse nõuda lepingu muutmist. Teatud juhtudel on võimalik esitada kohe lepingust taganemise või lepingu ülesütlemise avaldus ja nõuda lepingu tagasitäitmist. Sellise avalduse esitamine on põhjendatud vaid sellisel juhul, kui lepingut ei ole objektiivselt võimalik muuta või kui teine lepingupool (antud juhul müüja) väidab, et lepingu muutmine on tema suhtes ebamõistlik.
Kuna antud juhul ei tuginenud ostja sellele, et lepingu muutmine oleks võimatu või lepingu muutmine oleks müüja suhtes ebamõistlik, ei saanud ostja lepingust taganeda.
*2009.a kaitses käesoleva artikli autor Tartu Ülikooli Õigusteaduskonnas magistritööd teemal „Lepinguliste kohustuste vahekorra muutumise sätte dispositiivsuse ulatus“.

matches:
§ 97
Riigikohus
§ 97
Riigikohus
Riigikohus
§ 97
Riigikohus
§ 97
§ 97


text:
Tagasi maksmine - juristaitab.ee
Tagasi maksmine
28 Nov 2016, 12:30
Küsimus selline!
Olen pankrotis füüsiline isik, määratud iseenda usaldusisikuks.
Pankroti väljakuulutamisest on möödas paar aastat ja võlgu jäädud summa on õnnestunud kokku koguda peaaegu.
Kuidas käib tagasi maksmine, võlausaldajaid on 5.
Kas peab kõigiga ise ühendust võtma ja kokku leppima, üks nendest muide ei tegutse enam, või müüs ettevõtte edasi vms.
Kuidas kohtuga suhtlema peab?
Re: Tagasi maksmine
29 Nov 2016, 16:24
Kui kohus on kohustanud võlgnikku ennast täitma usaldusisiku kohustusi, siis palun lugege sellest määrusest, kui tihti Te peate kohtule aruannet koostama. Tavaliselt kohustab kohus 1 kord aastas esitama kohtule aruannet, kus peab vabas vormis kirjeldama, mida võlgnik on aasta jooksul teinud, kui palju töötasu saanud.
Aruandele on mõistlik lisada Maksuameti tõend saadud tulude kohta kuude lõikes, siis saab kohus vajadusel kontrollida saadud tasude suurust.
PankrS § 173 lg 1 kohaselt on võlgnik kohustatud tegelema mõistlikult tulutoova tegevusega ja, kui tal sellist tegevust ei ole, siis seda otsima.
Ehk siis lahtiseletatult – võlgnik peab kas töötama või tööd otsima.
PankrS § 173 lg 3 kohaselt loetakse võlgniku töö- või teenistussuhtest või muust sarnasest suhtest saadud tulu või ettevõtlusest saadud tulu nõuded loovutatuks usaldusisikule.
PankrS §173 lg 4 kohaselt peab usaldusisik käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tulust võlgnikule üle andma 25 protsenti. Kohus võib asjaolusid arvestades määrata sellest erineva määra.
PankrS § 173 lg 5 kohaselt võlgnik ei pea usaldusisikule üle andma tulu, millele seadusest tulenevalt ei saa pöörata sissenõuet (2016.a. 430 eurot).
Ehk siis lahtiseletatult:
Võlgnikul on õigus endale jätta miinimumpalga + 25 % tulutoovast osast, ehk siis sellest osas, mis ületab miinimumpalka, ehk siis, mis ületab 430 eurot.
Võlausaldajatele tuleb väljamakseid teha 1 kord aastas jaotusettepaneku alusel (vt PankrS § 172 lg 2). Väljamaksmisele kuulub 75 % sissetuleku tulutoovast osast, ehk siis sellest osast, mis ületab miinimumpalka (2016.a. on miinimumpalk 430 eurot, seega 75 % sissetuleku sellest osast, mis on suurem kui 430 eurot).
Kui küsija kogus raha kokku muul viisil, siis seda ma kommenteerida ei oska.
Niisiis: Võlausaldajatele teeb usaldusisik väljamaksed 1 x aastas jaotusettepaneku alusel (vt PankrS § 172 lg 2).
Jaotusettepanek on halduri poolt koostatud aruanne, mille kohus määrusega kinnitab ja mis ilmselt on olemas ka küsijal. Jaotusettepanekus on kirjas võlausaldajate nimed ja jaotise suurus, ehk siis iga võlausaldaja nõude suuruse suhtarv (protsent) nõuete kogusuurusesse. Väljamakmise aluseks on see %, ehk siis iga võlausaldaja saab raha vastavalt oma jaotise suurusele.
Kontod, kuhu raha kanda, peaks saama pankrotihaldurilt, kuigi halduril ei ole otsest kohustust neid kontosid anda.
Kui haldur võlausaldajate kontode numbreid ei anna, peab küsija ise pöörduma võlausaldajate poole ja kontod võlausaldajatelt ose küsima.

matches:
kohus
kohus
kohus
§ 173
§ 173
§173
Kohus
§ 173
§ 172
§ 172
kohus


Detailplaneeringu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise teade - Detailplaneeringud - Viljandi Vallavalitsus
Detailplaneeringu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise teade
Tarvastu Vallavalitsuse 18.03.2015. a korraldusega nr 64 on algatatud Viljandimaal Tarvastu vallas Pikru külas asuva Nuki Sigala kinnistu (registriosa nr 468239; katastritunnus 79703:002:0500, suurusega 6,0 ha) detailplaneeringu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise koostamine. Algatamise aluseks on Nuki Sigala maaüksuse omaniku osaühingu Nukike volitatud esindaja Andrus Jürgensoni 30.01.2015. a taotlus detailplaneeringu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamiseks, samuti kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 33, planeerimisseaduse § 9 lg 1 ja 2, § 10 lg 5 ja 6, § 22 lg 1 p 1, keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 3 p 2, § 6 lg 1 p 27, § 31, § 32, § 33 lg 1 p 3 ja 4 ning lg 3, 4 ja 5, § 34 lg 1 ja § 35, Vabariigi Valitsuse 29. augusti 2005. a määruse nr 224 § 11 p 4, Tarvastu Vallavolikogu 30.05.2012. a määrusega nr 18 kinnitatud Tarvastu valla ehitusmääruse § 3 ja § 5 ning Tarvastu valla üldplaneering.
Detailplaneeringu eesmärgiks on Nuki seafarmi kompleksi laiendamine tootmismahu suurendamiseks. Käitise põhitegevuseks on seakasvatus koos põrsakasvatusega ning sigade nuumamine. Laiendustööde järgselt on loomakohti maksimaalselt 6628 seale: 528 emisele, 4420 nuumseale ja 1680 võõrdepõrsale.
Farmikompleksi laiendamise käigus ehitatakse ümber kasutuseta seisev neljas laudahoone ning ehitatakse juurde veel üks vedelsõnnikuhoidla (rõngasmahuti). Lisaks lahendatakse detailplaneeringuga haljastuse ja heakorrastus põhimõtted ning määratakse liiklus- ja parkimiskorraldus, tehnovõrkude ja –rajatiste asukohad, kitsendused.
Keskkonnamõju strateegilise hindamise eesmärgiks on arvestada keskkonnakaalutlusi Nuki Sigala detailplaneeringu koostamisel ja kehtestamisel ning tagada keskkonnakaitse ja säästva arengu meetmete rakendamine valla ruumilise arengu põhimõtete kujundamisel.
Nuki Sigala detailplaneeringu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise taotleja on osaühingu Nukike (Pikru küla, Tarvastu vald, Viljandi maakond, 69709; e-post ounukike@hot.ee) volitatud esindaja Andrus Jürgenson, algataja ja koostamise korraldaja on Tarvastu Vallavalitsus ning kehtestaja Tarvastu Vallavolikogu (Posti 52e, Mustla alevik, Viljandi maakond, 69701; e-post tarvastu@tarvastu.ee). Detailplaneeringu koostaja on Projektikoda OÜ (Tallinna 58, Viljandi linn, Viljandi maakond, 71018; e-post kiri@projektikoda.eu) ja keskkonnamõju strateegilise hindamise läbiviija on Estonian, Latvian & Lithuanian Environment OÜ (Tõnismägi 3A-15, Tallinna linn, Harju maakond, 10119; e-post kaido@environment.ee).
Detailplaneeringu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise korraldusega saab tutvuda Tarvastu Vallavalitsuse kantseleis tööpäevadel E-R kell 8.00-16.30 (lõuna kell 12.00-12.30) ning Tarvastu valla dokumendiregistris http://www.tarvastu.ee/.
Info tel 435 1819 või e-post: paul.sepping@tarvastu.ee.


Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seadus – Riigi Teataja
Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seadus (lühend - PISTS)
Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seadus - sisukord
§ 21 Rehabilitatsiooniplaani koostamine
§ 22 Puude raskusastme tuvastamise taotlemine
§ 23 Puude raskusastme tuvastamine
§ 24 Puude raskusastme otsuse tegemise tähtaeg ja puude raskusastme kestus
§ 25 Puudega isiku kaart
§ 3 Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste subjekt
§ 4 Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste liigid
§ 5 Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määr
2 TOETUSED
§ 6 Puudega lapse toetus
§ 7 Puudega tööealise inimese toetus
§ 71 Puudega vanaduspensioniealise inimese toetus
§ 9 Puudega vanema toetus
§ 10 Õppetoetus
§ 101 Töötamistoetus
§ 11 Rehabilitatsioonitoetus
§ 12 Täienduskoolitustoetus
3 RAKENDAMISE KORD
§ 15 Andmed
§ 16 Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste taotlemine
§ 17 Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määramine
§ 19 Puudega lapse toetuse, puudega vanema toetuse ja alla 18-aastasele isikule määratud puudega tööealise inimese toetuse maksmise peatamine, jätkamine ja lõpetamine
§ 20 Muudatused puuetega inimeste sotsiaaltoetuste maksmisel
§ 201 Sotsiaaltoetuse ümberarvutamise tähtajad
§ 21 Kulude katmine
§ 22 Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste maksmine
§ 23 Vaidluste lahendamine
§ 24 Puuetega inimeste sotsiaaltoetusteks liigselt makstud summad
§ 241 Puudega täiskasvanu toetuse maksmine
§ 242 Puudega täiskasvanu toetuse või puudega tööealise inimese toetuse maksmine
§ 243 Töötamistoetuse maksmine
§ 25 Muudatused varasemates õigusaktides
§ 251 Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste väljamaksmine
RT I, 28.11.2017, 25
(8) Kui tööealine isik taotleb puude raskusastme tuvastamist ning töötukassa on tema töövõimet hinnanud puude raskusastme tuvastamise taotluse esitamisele eelneva kuue kuu jooksul, kasutatakse puude raskusastme tuvastamiseks eksperdiarvamust ja töötukassa antud töövõime hindamise otsust, välja arvatud töötukassa tuvastatud töövõimet välistava seisundi korral.
(1) Puuetega inimeste sotsiaaltoetusi määratakse ja makstakse Eesti alalisele elanikule või tähtajalise elamisloa või tähtajalise elamisõiguse alusel Eestis elavale isikule lisakulutusi põhjustava keskmise, raske või sügava puude korral vastavalt käesoleva seaduse sätetele.
1) keskmise puudega lapsele – 270 protsenti sotsiaaltoetuste määrast;
2) raske ja sügava puudega lapsele – 315 protsenti sotsiaaltoetuste määrast.
[RT I 2005, 71, 544 - jõust. 01.01.2006]
§ 8. [Kehtetu - RT I 2008, 58, 329 - jõust. 01.03.2009]
§ 9. Puudega vanema toetus
§ 11. Rehabilitatsioonitoetus
§ 12. Täienduskoolitustoetus
§ 13. [Kehtetu - RT I 2001, 102, 671 - jõust. 01.01.2002]
§ 14. [Kehtetu - RT I 2001, 102, 671 - jõust. 01.01.2002]
§ 15. Andmed
§ 18. [Kehtetu - RT I 2007, 22, 116 - jõust. 01.01.2008]
§ 19. Puudega lapse toetuse, puudega vanema toetuse ja alla 18-aastasele isikule määratud puudega tööealise inimese toetuse maksmise peatamine, jätkamine ja lõpetamine