Sotsiaalhoolekande abi andmise kord – Riigi Teataja
Sotsiaalhoolekande abi andmise kord
Sotsiaalhoolekande abi andmise kord - sisukord
2 SOTSIAALHOOLEKANDE ABI KORRALDAMINE
§ 4 Sotsiaalhoolekande abi korraldamise pädevus kohalikule omavalitsusele pandud ülesannete täitmisel
§ 5 Lüganuse valla korraldatav sotsiaalhoolekande abi
§ 6 Sotsiaalhoolekande abi rahastamine
3 SOTSIAALHOOLEKANDE ABI TAOTLEMINE JA ABI ANDMINE
§ 7 Hüvitise toetuse taotlemine
§ 8 Hüvitise määramine ja maksmine
§ 9 Lüganuse valla korraldatavad sotsiaalteenused
§ 10 Teenuste osutamine
§ 11 Teenuse sisu
§ 12 Õigusteenusele
§ 13 Taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine
§ 15 Kulude katmine
3 Väljaspool isiku kodu osutatav üldhooldusteenus
§ 16 Teenuse sisu
§ 17 Õigus üldhooldusteenusele
§ 18 Üldhooldusteenuse taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine
§ 19 Üldhooldusteenuse kulude katmine
§ 20 Teenuse sisu
§ 21 Õigusteenusele
§ 22 Taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine
§ 23 Kulude katmine
§ 24 Teenuse sisu
§ 25 Õigusteenusele
§ 26 Hoolduse seadmine ja hooldaja määramine
§ 28 Teenuse sisu
§ 30 Taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine
§ 31 Kulude katmine
§ 32 Teenuse sisu
§ 33 Õigusteenusele
§ 34 Kulude katmine
§ 35 Teenuse sisu
§ 36 Õigusteenusele
§ 37 Kulude katmine
§ 38 Teenuse sisu
§ 40 Taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine
§ 41 Kulude katmine
§ 42 Teenuse sisu
§ 43 Õigusteenusele
§ 44 Taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine
§ 45 Kulude katmine
§ 46 Teenuse sisu
§ 47 Õigusteenusele
§ 48 Kulude katmine
12 Raske või sügava puudega lapse lapsehoiuteenus
§ 49 Teenuse sisu
§ 50 Õigusteenusele
§ 51 Taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine
§ 52 Kulude katmine
§ 53 Teenuse sisu
§ 54 Õigusteenusele
§ 55 Teenuse vajaduse hindamine ja teenusele suunamine
§ 56 Lepingu sõlmimine
§ 57 Teenuse rahastamine
§ 58 Teenuse sisu
§ 59 Õigusteenusele
§ 60 Teenuse vajaduse hindamine ja teenusele suunamine
§ 61 Kulude katmine
16 Muud täiendavad sotsiaalteenused
§ 63 Muud täiendavad sotsiaalteenused
§ 64 Toetuste liigid
§ 65 Toetuse taotlemine, määramine ja maksmine
§ 66 Koolitoetus
§ 67 Lastelaagris osalemise toetus
§ 68 Toidurahatoetus
§ 69 Küttetoetus
§ 70 Tervisetoetus
§ 71 Sünnitoetus
§ 72 Kooli ranitsatoetus
§ 73 Koolilõpetamise toetus
§ 74 Jõulupakk eelkooliealiste lastele ja koolilastele
§ 75 Eakate sünnipäevatoetus
§ 76 Puudega lapse hooldajatoetus
§ 77 Täisealise p uudega isiku hooldajatoetus
§ 78 Matusetoetus
§ 79 Tšernobõli katastroofis osalenud inimeste toetus
§ 80 Erakorraline toetus
6 RIIGIEELARVEST SIHTOTSTARBELISELT ERALDATUD RAHA ÜLEJÄÄGI KASUTAMISE KORD
§ 81 Riigieelarvest eraldatud raha ülejäägi kasutamise aluspõhimõtted
§ 82 Riigi rahastatava raske või sügava puudega lapse abi osutamise toetuse kasutamise kord
§ 83 Riigi rahastatava asendus- ja järelhooldusteenuse raha ülejäägi kasutamine
§ 84 Vaidemenetlus
§ 85 Määruse muutmine
§ 86 Määruste kehtetuks tunnistamine
§ 87 Määruse rakendamine
RT IV, 29.12.2018, 36
Vastu võetud 07.02.2018 nr 14
RT IV, 17.02.2018, 1
19.12.2018 RT IV, 29.12.2018, 17 01.01.2019
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5, sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 15 punkti 2 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 alusel.
Määrusega kehtestatakse Lüganuse valla eelarvest ja riigieelarvest vallale sotsiaalhoolekande abi osutamise toetuseks eraldatud vahenditest makstavate sotsiaaltoetuste (edaspidi toetus) taotlemise, määramise ja maksmise ning Lüganuse valla osutatavate või korraldatavate sotsiaalteenuste (edaspidi teenus) taotlemise ja osutamise kord.
(4) Isik määruse mõistes on füüsiline isik.
(5) Vähekindlustatud pere all mõeldakse üksikisikut või isikuid, kes jagavad ühist eluruumi ja kasutavad üht või enamat tuluallikat ning kelle netosissetulek pärast sotsiaalhoolekande seaduses sätestatud tingimustel arvestatud eluasemekulude mahaarvamist on iga pereliikme kohta alla riiklikult kehtestatud kahekordset toimetulekupiiri.
(6) Vallavalitsuse sotsiaalkomisjon (edaspidi sotsiaalkomisjon) on Lüganuse Vallavalitsuse korraldusega moodustatud komisjon sotsiaalhoolekande valdkonna avalduste ja kaebuste menetlemiseks ning abi võimaldamise üle otsustamiseks.
2. peatükk SOTSIAALHOOLEKANDE ABI KORRALDAMINE
Toetust makstakse ja teenuseid osutatakse isikule, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Lüganuse vald. Turvakoduteenust, varjupaigateenust osutatakse ning vältimatut sotsiaalabi antakse kõikidele teenust ja abi vajavatele isikutele.
§ 4. Sotsiaalhoolekande abi korraldamise pädevus kohalikule omavalitsusele pandud ülesannete täitmisel
(1) Sotsiaalseadustiku üldosa seaduse, sotsiaalhoolekande seaduse ning nende alusel antud riiklike õigusaktidega kohalikule omavalitsusele pandud ning käesoleva määrusega nimetatud Lüganuse Vallavalitsuse ülesandeid täidab üldiselt Lüganuse Vallavalitsus kui ametiasutus (edaspidi ametiasutus), kelle struktuuris on ette nähtud sotsiaaltöötajate ametikohad. Sotsiaaltöötajate õigused ja pädevus sätestatakse ametiasutuse sisepädevust reguleerivate aktidega (ametiasutuse põhimäärus, ametijuhendid, vallavanema käskkirjad, asjaajamist reguleerivad korrad jms).
(2) Määruses sätestatud juhtudel otsustab sotsiaalkaitse korralduse või tagamise Lüganuse Vallavalitsus kui täitevorgan (edaspidi vallavalitsus).
(3) Lüganuse Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) täidab neid sotsiaalkaitse korralduse või tagamisega seotud ülesandeid, mis kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest tulenevalt on volikogu ainupädevuses.
(4) Sotsiaalkomisjonil on õigus erandkorras kaalutletud otsuse alusel määrata ja maksta toetusi või osutada teenuseid, mida ei ole reguleeritud käesoleva määrusega.
(5) Käeolevas korras nimetatud toetusi (va matusetoetus ja erakorraline toetus) on õigustaotleda abivajaval isikul, kelle alaline elukoht on rahvastikuregistri andmetel Lüganuse vallas vähemalt 6 kuud.
(6) Käesolevas korras nimetatud teenuseid (va vältimatu sotsiaalabi) on õigustaotleda abivajaval isikul, kes elab alaliselt Lüganuse vallas nimetatud aadressil. Alalise elamise kontrollmehhanismiks on vestlused naabritega, erinevatel aegadel teostatud kodukülastused.
§ 5. Lüganuse valla korraldatav sotsiaalhoolekande abi
(1) Lüganuse vald korraldab sotsiaalhoolekande seadusega kohaliku omavalitsuse pädevuses oleva abi andmist käesoleva määrusega sätestatud alustel ja korras.
(2) Lüganuse valla sotsiaalhoolekande abi liigid on:
1) isikule antav mitterahaline hüvitis ehk Lüganuse valla osutatav või korraldatav sotsiaalteenus;
2) isikule makstav rahaline hüvitis ehk Lüganuse valla eelarvest isikule rahasummana makstav sotsiaaltoetus.
§ 6. Sotsiaalhoolekande abi rahastamine
(1) Riigi korraldatavat sotsiaalhoolkande abi rahastatakse riigieelarvest kohaliku omavalitsuse üksusele määratud toetusfondi vahendite arvelt.
(2) Lüganuse valla korraldatava sotsiaalhoolekande abi rahastamine toimub Lüganuse valla eelarvest ja vallale sihtotstarbeliselt eraldatud vahenditest.
(3) Lüganuse valla osutatavate sotsiaalteenuste eest on teenust vajavalt isikult õigus võtta tasu. Tasulised teenused sätestatakse käesoleva määrusega.
3. peatükk SOTSIAALHOOLEKANDE ABI TAOTLEMINE JA ABI ANDMINE
§ 7. Hüvitise toetuse taotlemine
(1) Hüvitise taotlemiseks esitab isik ametiasutusele vormikohase allkirjastatud avalduse paberkandjal või digitaalselt allkirjastatud avalduse elektrooniliselt (e-posti teel), v.a juhul, kui hüvitist saab seaduse või käesoleva määrusega sätestatud juhtudel taotleda avaldust esitamata. Määruses sätestatud juhtudel võib toetust taotleda toetust vajava isiku huvides ka eestkostja, hooldaja, sotsiaaltöötaja, õpetaja või muu õigustatud isik, kellel on andmeid abivajava isiku kohta.
(2) Avalduses märgitakse ära taotleja nimi, isikukood, elukoht, andmed perekonna koosseisu kohta, toetuse taotlemise põhjus ja kuidas soovitakse otsust kätte saada (avalduses märgitud e-posti aadressil, hüvitise andja juures või posti teel lihtkirjaga avalduses märgitud aadressil).
(3) Sissetulekust sõltuva toetuse taotlemise avaldusele tuleb lisada andmed taotleja ja tema perekonnaliikmete taotlemisele eelneva kuu sissetulekute kohta ning jooksval kuul tasumisele kuuluvate eluasemekulude kuludokumentide koopiad. Sissetulekute ja eluasemekulude arvestamisel tuleb lähtuda sotsiaalhoolekande seaduse § 133 sätestatust. Kui taotletakse tehtud kulude kompenseerimist, lisatakse avaldusele ka vastavad kuludokumendid.
(4) Avaldusele lisatakse, lähtudes teenuse või toetuse iseloomust, järgmised dokumendid:
2) sünnitunnistuse koopia;
3) rehabilitatsiooniplaani koopia;
4) puude raskusastme otsuse koopia;
5) vajadusel esindamisõigust tõendav dokumendi koopia (nt eestkoste määramise kohtuotsus);
6) pangakonto väljavõte;
7) ülalpidamiskohuslaste andmed.
(5) Kui taotletakse rahalist hüvitist märgitakse avalduses lisaks arvelduskonto number ja vastava arvelduskonto omaniku nimi.
(6) Avalduse vormid kinnitab Lüganuse Vallavalitsus oma korraldusega.
§ 8. Hüvitise määramine ja maksmine
(1) Ametiasutus selgitab välja isiku abivajaduse ja sellele vastava abi, kontrollides avalduses esitatud andmeid. Sealhulgas on ametiasutusel õigus ja kohustus:
1) määrata avalduse esitajale tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks, kui avaldusega on esitamata nõutud andmed või dokumendid või kui avalduses on muid puudusi ning selgitada, et tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel võidakse jätta avaldus läbi vaatamata ning sellisel juhul isiku õigus hüvitise saamisele lõpeb;
2) vajadusel hankida lisainformatsiooni sh teha päringuid andmete saamiseks sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistrist (edaspidi STAR) ja nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid ning tulude varjamise või muude valeandmete esitamise korral lõpetada avalduse menetlemine;
3) vajadusel viia läbi isiku toimetulekuvõime hindamine sotsiaaltöötaja poolt.
(2) Sissetulekust mittesõltuvad toetuseid, välja arvatud käesoleva määruse §-des 76 ja 80 sätestatud toetused ning käesoleva määruse paragrahvi 9 lõike 1 punktides 6-8 ja 10 sätestatud mitterahalisi hüvitisi määrab sotsiaaltöötaja toiminguga.
(3) Lõikes 2 nimetatud hüvitis määratakse esimesel võimalusel kuid mitte hiljem kui kümne tööpäeva jooksul nõuetekohase avalduse esitamisest või abivajadusest teadaandmisest ametiasutusele. Mõjuvate asjaolude esinemise korral võib ametiasutus hüvitise andmise otsustamise tähtaega pikendada veel kuni 10 tööpäeva võrra teavitades tähtaja pikendamisest avaldajat.
(4) Sissetulekust sõltuvate toetuste ja käesoleva paragrahvis 80 sätestatud toetuse ning paragrahvi 9 lõikes 2 sätestatud mitterahalise hüvitise määramise otsustab sotsiaalkomisjon otsusega 10 tööpäeva jooksul alates nõuetekohase avalduse esitamisest ametiasutusele.
[RT IV, 29.12.2018, 17 - jõust. 01.01.2019]
(5) Käesoleva määruse paragrahvi 9 lõike 1 punktides 1-5, 9 ja 11-13 nimetatud mitterahalise hüvitise ning paragrahvis 76 sätestatud toetuse määramise otsustab vallavalitsus korraldusega või erandkorras halduslepinguga 10 tööpäeva jooksul alates nõuetekohase avalduse esitamisest ametiasutusele.
(51) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud hüvitiste, välja arvatud paragrahvi 9 lõike 1 punktis 4 nimetatud mitterahalise hüvitise, määramiseks teeb vallavalitsusele ettepaneku sotsiaalkomisjon.
(6) Juhul, kui hüvitis määratakse ametniku toiminguga, teavitab ametiasutus hüvitise taotlejat hüvitise andmisest e-posti või telefoni teel.
(7) Vallavalitsuse korraldus või haldusleping tuleb taotlejale teatavaks teha sotsiaalseadustiku üldosa seaduse §-s 27 sätestatud korras.
(8) Rahalise hüvituse maksmisel rakendatakse sotsiaalseadustiku üldosa seduse paragrahvis 28 sätestatut. Toetus kantakse toetuse saaja või tema poolt märgitud isiku arveldusarvele või teenust osutava asutuse arveldusarvele.
(9) Hüvitise andmisest keeldumise või osaliselt andmisest keeldumise otsustab vallavalitsus korraldusega
§ 9. Lüganuse valla korraldatavad sotsiaalteenused
(1) Lüganuse vallas osutatakse ja korraldatakse järgmisi sotsiaalhoolekande seadusest tulenevaid sotsiaalteenuseid:
11) raske või sügava puudega lapse lapsehoiuteenus;
(2) Täiendavad vajaduspõhised sotsiaalteenused.
§ 10. Teenuste osutamine
Teenuseid võib isikule osutada ametiasutus või ametiasutuse hallatav asutus, muu juriidilisest või füüsilisest isikust ettevõtja, kelle teenus vastab sotsiaalhoolekande seaduses kehtestatud nõuetele.
§ 11. Teenuse sisu
(1) Koduteenus (edaspidi teenus) on täisealise isiku iseseisva ja turvalise toimetuleku tagamine kodustes tingimustes, säilitades ja parandades tema elukvaliteeti.
(3) Teenus hõlmab koduabi ja isikuabi:
1) koduabi on abistamine igapäevaeluks vajalike toimingute sooritamisel ja asjaajamisel, välja arvatud füüsilist kontakti vajav abistamine;
2) isikuabi on abistamine toimingute sooritamisel, mis nõuavad isikuga füüsilist kontakti ning sisaldab abistamist eneseteenindusel, sealhulgas pesemisel või pesemisvõimaluse korraldamisel, riietumisel, ravimi manustamisel, liikumisel ja hügieenitoimingutes.
(4) Koduteenuste loetelu kehtestab vallavalitsus oma korraldusega.
§ 12. Õigusteenusele
(1) Teenust saavad taotleda igapäevase eluga toimetulekul abi vajavad täisealised isikud:
2) kellel on seadusjärgsed ülalpidajad, kuid kellel ei ole võimalik või kelle materiaalsed võimalused ei ole piisavad isiku iseseisvaks toimetulekuks ja vajaliku hoolduse kindlustamiseks.
(2) Teenust saavad taotleda terviserikke või operatsioonijärgsel perioodil ajutist koduteenust vajavad üksikud täisealised isikud.
(3) Ametiasutus võib tasulist teenust osutada isikutele kellel on seadusjärgsed ülalpidajad ning kes tasuvad täies ulatuses koduteenuste osutamise eest vastavalt vallavalitsuse kehtestatud hinnale.
§ 13. Taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine
(1) Teenuse taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine toimub käesoleva määruse 3. peatükis sätestatud korras, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(2) Teenuse taotlejal tuleb avalduses põhjendada teenuse kasutamise vajadust.
(3) Teenuse taotlemisel seadusjärgsete ülalpidajate olemasolul esitatakse sotsiaaltöötajale koos avaldusega põhjendus, mis põhjusel ei ole võimalik seadusjärgsetel ülalpidajatel korraldada isiku hooldust. Avaldusele lisataks seadusjärgse ülalpidaja kohta järgmised andmed:
1) arstitõend taotleja tervisliku seisundi kohta;
2) sissetulekuid tõendavad dokumendid;
3) eluasemekulusid tõendavad dokumendid.
(4) Tasuta teenuse taotlemisel tuleb lisaks teenuse kasutamise vajadusele põhjendada tasuta teenuse vajadust.
(5) Avalduse laekumisest 5 tööpäeva jooksul viib sotsiaaltöötaja koduteenuse osutamise vajaduse selgitamiseks läbi kodukülastuse fikseerides hindamisinstrumendi alusel teenuse taotleja toimetulekuvõime, koduteenuse vajaduse ja mahu ning koostab hoolduskava.
(1) Teenust osutatakse vallavalitsuse volitatud esindaja ja kliendivahelise halduslepingu alusel, kus märgitakse osutatavate teenuste loetelu, maht ja tingimused ning poolte õigused ja kohustused.
(2) Leping sõlmitakse tähtajaliselt, kuid mitte kauemaks kui kaheks aastaks.
(4) Lepingu pooled teatavad soovist leping lõpetada teisele poolele kirjalikult 5 (viis) tööpäeva ette.
(5) Lepingu juurde kuuluvad kliendi avaldus ja hoolduskava, mis koos annavad täieliku informatsiooni kliendile osutatavate teenuste loetelu, osutamise koha, osutamise aja ning koduteenuste mahu kohta.
§ 15. Kulude katmine
(1) Teenuse hinna kehtestab vallavalitsus oma korraldusega.
(2) Tasuta teenust on õigus saada neil isikutel, kel puuduvad seadusjärgsed ülalpidajad või kellel on seadusjärgsed ülalpidajad, kuid kelle materiaalsed võimalused ei ole piisavad isiku iseseisvaks toimetulekuks ja vajaliku hoolduse kindlustamiseks.
(3) Kliendid, kellel on olemas seadusjärgsed ülalpidajad, tasuvad teenuse eest vastavalt vallavalitsuse kehtestatud hinnakirjale.
3. jagu Väljaspool isiku kodu osutatav üldhooldusteenus
§ 16. Teenuse sisu
Väljaspool isiku kodu osutatav üldhooldusteenus (edaspidi üldhooldusteenus) on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla ning kes ise või kelle suhtes perekonnaseaduse alusel ülalpidamist andma kohustatud isikud ei ole võimelised üldhooldusteenuse eest oma varalisest seisukorrast tulenevalt täies osas tasuma.
§ 17. Õigus üldhooldusteenusele
(1) Üldhooldusteenust on õigus saada isikul, kes erivajaduse või sotsiaalse olukorra tõttu pole suuteline iseseisvalt kodustes tingimustes elama ja kelle toimetulekut pole võimalik tagada mõne muu Lüganuse valla või riigi osutatava sotsiaalhoolekande abi toel ning kes ise või kelle suhtes perekonnaseaduse alusel ülalpidamist andma kohustatud isik või isikud ei ole iseenda tavapärast ülalpidamist kahjustamata võimeline või võimelised üldhooldusteenuse eest üldhooldusteenuse osutajale täies mahus tasuma.
(2) Õigust üldhooldusteenusele ei ole isikul, kes ise või kelle suhtes perekonnaseadusega ülalpidamist andma kohustatud isik või isikud on võimeline või võimelised üldhooldusteenust iseseisvalt tagama ning selle eest täies mahus tasuma.
§ 18. Üldhooldusteenuse taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine
(1) Teenuse taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine toimub käesoleva määruse 3. peatükis sätestatud korras arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(2) Üldhooldusteenuse saamiseks esitatakse ametiasutusele vormikohane kirjalik avaldus, milles märgitakse lisaks määruse § 7 lõikes 2 nimetatud andmetele:
1) asutuse nimi, kus soovitakse üldhooldusteenust saada;
2) taotleja kinnitus üldhooldusteenuse eest tasumise kohta, mis on vähemalt 90% kuni 100% igakuisest sissetulekust, sõltuvalt isiku täiendavate lisakulutuste vajadusest;
3) andmed isiku igakuise sissetuleku (sh sotsiaalhoolekande rahalise hüvitise) kohta;
4) andmed igakuisele sissetulekule pööratud sissenõuete kohta;
5) andmed isiku varalise seisukorra kohta ning võime kohta, ise üldhooldusteenuse eest tasuda;
6) perekonnaseaduse alusel ülalpidamist andma kohustatud isikute puudumise korral taotleja kinnitus selle kohta;
7) kui isikul on olemas perekonnaseadusest tulenevad ülalpidamist andma kohustatud isikud, siis nende nimed ja kontaktandmed ning põhjused koos tõendavate dokumentidega, miks ülalpidamiskohustusega isikud ei ole suutelised üldhooldusteenuse eest täies mahus tasuma või ülalpidamist andma;
8) kinnitus taotleja ja perekonnaseaduse alusel ülalpidamist andma kohustatud isiku kohustuse kohta teatada ühe kuu jooksul oma varalise seisu muutumisest.
1) üldhooldusteenust vajava isiku isikut tõendava dokumendi koopia;
2) taotleja sissetulekut ja varalist seisu kirjeldavad dokumendid (nt viimase 3 kuu pangakonto(de) väljavõtted vms);
3) ülalpidamist andma kohustatud isikute olemasolul kohtuotsus ülalpidamist andma õigustatud isiku või isikute ülalpidamise kohustuse täitmisest vabastamise või täitmise ajalise piiramise või elatise suuruse vähendamise kohta;
4) tervislikku seisundit ja hooldusvajadust kirjeldavad dokumendid (perearsti tõend taotleja tervisliku seisundi kohta, rehabilitatsiooniplaan, puude raskusastme määramise otsus vms);
5) üldhooldusteenust vajava isiku ja hoolekandeasutuse vahel sõlmitud lepingu koopia selle olemasolul;
6) vajadusel muud hooldust vajava isiku esitatud asjasse puutuvad dokumendid.
(4) Üldhooldusteenuse vajaduse väljaselgitamiseks viib sotsiaaltöötaja, koostöös teenusele määratava isiku ja vajadusel tema lähedastega, läbi teenuse taotleja esmase abivajaduse hindamise ning vormistab hindamisinstrumendi.
(5) Üldhooldusteenuse määramise otsustab vallavalitsus korraldusega.
(6) Vältimatu sotsiaalabi korras otsustab üldhooldusteenusele määramise sotsiaaltöötaja, kes korraldab isikule teenuse osutamise. Sel juhul vormistatakse vallavalitsuse korraldus pärast isikule teenuse osutamise alustamist.
(7) Üldhooldekoduteenust ei määrata, kui isik ei vasta käesolevas määruses kehtestatud tingimustele.
(8) Sotsiaaltöötaja koostab koostöös üldhooldusteenuse saajaga ning üldhooldusteenuse osutajaga sotsiaalhoolekande seaduse §-s 21 sätestatud nõuetele vastava hooldusplaani.
§ 19. Üldhooldusteenuse kulude katmine
(3) Kui üldhooldusteenuse saaja ja tema suhtes ülalpidamist andma kohustatud isikud ei ole objektiivsetest asjaoludest lähtuvalt ning enda või oma perekonna tavalist ülalpidamist kahjustamata võimelised üldhooldusteenuse eest täies mahus tasuma, kaetakse üldhooldusteenuse eest puudu jääv summa Lüganuse valla eelarvest. Lüganuse valla eelarvest makstava summa otsustamisel lähtutakse põhimõttest, et üldhooldusteenuse saajal võib pärast üldhooldusteenuse eest tasumist isiklikuks kasutamise otstarbeks jääda kuni 10% igakuisest sissetulekust.
§ 20. Teenuse sisu
(1) Tugiisikuteenus (edaspidi teenus)on isiku iseseisva toimetuleku toetamine olukordades, kus isik vajab sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral kõrvalabi. Kõrvalabi seisneb juhendamises, motiveerimises ning isiku suurema iseseisvuse ja omavastutuse võime arendamises.
(2) Last kasvatavale isikule tugiisikuteenuse osutamisel on eesmärk lapse hooldamise ning turvalise ja toetava kasvukeskkonna tagamine. Last kasvatavaks isikuks ei loeta isikut, kes on sotsiaalhoolekande seaduse tähenduses asendushooldusteenust vahetult osutav isik.
§ 21. Õigusteenusele
(1) Teenust on õigus saada isikul (sh alaealisel) või perel, kes vajab järgmist kõrvalabi:
4) abi iseseisvalt elama asumisel asendushooldusteenuse, perekonnas hooldamise teenuse või eestkoste lõppemisel;
5) abi isiku psüühika- või käitumishäire korral.
(2) Teenuse vajaduse määra ja sisu hindab sotsiaaltöötaja iga isiku või perekonna puhul eraldi.
§ 22. Taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine
(2) Teenuse taotluse avalduse võib esitada isik ise, tema seadusjärgne esindaja või ülalpidaja.
(3) Teenuse taotlejal tuleb avalduses põhjendada teenuse kasutamise vajadust. Avaldusele lisatakse olemasolul rehabilitatsiooniplaan.
(4) Tasuta teenuse taotlemisel tuleb, lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmetele, põhjendada tasusta teenuse vajadust.
(5) Teenuse vajadust hindab sotsiaaltöötaja hindamisinstrumendi abil.
§ 23. Kulude katmine
(1) Tugiisiku teenuse hinna kehtestab vallavalitsus oma korraldusega.
(2) Teenuse osutamise aluseks on vallavalitsuse korraldus ja teenuse saaja ja teenuse pakkuja vahel sõlmitud haldusleping.
(3) Tugiisikuteenust raske või sügava puudega lapse perele tasustamiseks võib kasutada lapsehoiuteenuse ülejääki, riigi poolt eraldatud raske või sügava puudega laste abi osutamise toetust, riigi eraldatud sotsiaaltoetuste ja –teenuste osutamise toetust ja nende vahendite lõppemisel Lüganuse valla eelarves selleks ettenähtud vahendeid.
§ 24. Teenuse sisu
§ 25. Õigusteenusele
(1) Hooldaja määramist on õigustaotleda sotsiaalhoolekandega hõlmatud täisealisel isikul, kellel puuduvad perekonnaseaduse alusel ülalpidamist andma kohustatud isikud ning kes oma vaimse või kehalise erivajaduse tõttu vajab oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks teatud toiminguteks kõrvalabi.
(2) Erandjuhtudel võib hooldaja määrata sügava puudega isikule, kellel on ülalpidamist andma kohustatud isikud või kes moodustavad ühise leibkonna.
§ 26. Hoolduse seadmine ja hooldaja määramine
(1) Hoolduse seadmiseks ametiasutusele esitatud vormikohases kirjalik avaldus märgitakse, lisaks käesoleva määruse § 7 lõikes 2 nimetatud andmetele, järgmised andmd:
1) toimingud, milles hooldajat soovitakse;
2) hooldajaks soovitud isiku andmeid;
1) koopiad taotleja/hooldatava ja hooldaja isikut tõendavatest dokumentidest;
2) Sotsiaalkindlustusameti otsus puude raskusastme määramise kohta;
3) taotleja/hooldatava rehabilitatsiooniplaan selle olemasolul.
(3) Hoolduse määramiseks hindab sotsiaaltöötaja 5 tööpäeva jooksul avalduse esitamisest teenuse taotleja hooldusvajadust, mille tulemused fikseeritakse hindamisinstrumendis.
(4) Hooldajaks ei määrata isikut:
1) kellele on määratud puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse alusel raske või sügav puue;
2) kes on piiratud teovõimega või alaealine.
(5) Isiku võib määrata hooldajaks kuni kahele raske ja/või sügava puudega hooldatavale.
(6) Hooldus seatakse ja hooldaja määratakse kuni:
1) isikule määratud puude raskusastme kehtivuse lõpptähtajani;
(7) Hooldaja kohustuseks on teatada ametiasutusele viivitamatult asjaoludest, mis tingivad hoolduse lõpetamise. Hooldus lõpetatakse vallavalitsuse korraldusega, kui:
1) langevad ära hoolduse seadmise alused (v.a hooldatava surma korral) või
2) hooldaja tegevus hooldamisel ei vasta hooldatava vajadustele või
(1) Hooldajal on määruse § 77 alusel õigus hooldajatoetusele.
(2) Sotsiaalmaksuseaduse § 6 lõike 1¹ punkti 1 alusel makstakse sotsiaalmaks isiku eest, kes hooldab puudega isikut ja kellele vallavalitsus maksab toetust puudega isiku hooldamise eest ning ei tööta ega ole riikliku pensioni saaja ega osalise või puuduva töövõimega, Lüganuse valla eelarvest.
§ 28. Teenuse sisu
(1) Isikliku abistaja teenus (edaspidi teenus) on puude tõttu füüsilist kõrvalabi vajava täisealise isiku iseseisva toimetuleku ja kõigis eluvaldkondades osalemise suurendamine, vähendades selleks teenust saava isiku seadusjärgsete hooldajate hoolduskoormust.
Teenust on õigus saada isikul, kellele on määratud puue ning kellel objektiivsete asjaolude hindamise tulemusena on vajadus kasutada füüsilist kõrvalabi igapäevaelutegevustes, et tagada harjumuspärases keskkonnas võimalikult iseseisev toimetulek ning võimalus osaleda teistega võrdsetel alustel ühiskonnaelus.
§ 30. Taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine
(2) Teenuse taotlemiseks esitatakse ametiasutusele avaldus, milles märgitakse käesoleva määruse § 7 lõikes 2 nimetatud andmed ning põhjendatakse kõrvalabi kasutamise vajadust. Avaldusele lisatakse olemasolul rehabilitatsiooniplaan.
(3) Tasuta teenuse taotlemisel tuleb, lisaks kõrvalabi kasutamise vajadusele, põhjendada tasuta teenuse vajadust.
(4) Teenuse vajaduse väljaselgitamiseks ja hindamiseks täidab sotsiaaltöötaja hindamisinstrumendi.
(5) Teenuse osutamise perioodil kõrvalabi vajaduse määra muutumisel isiku tegevusvõime või elukeskkonna tõttu viiakse läbi korduv hindamine.
(6) Teenust osutav isik määratakse, teenuse saaja nõusolekul, linnavalitsuse korraldusega. Soovikorral abistab sotsiaaltöötaja teenuse saajat teenust vahetult osutava isiku leidmisel. Teenuse saajal on õigus enne teenust osutava isiku määramist omavahelise sobivuse hindamiseks temaga kohtuda.
§ 31. Kulude katmine
(1) Isikliku abistaja teenuse hinna kehtestab vallavalitsus korraldusega.
(2) Teenuse osutamise aluseks on vallavalitsuse ja teenuse osutaja vahel sõlmitud haldusleping.
(3) Isikliku abistaja teenust rahastatakse riigi eraldatud sotsiaaltoetuste ja –teenuste osutamise toetusest ja nende vahendite lõppemisel Lüganuse valla eelarves selleks ettenähtud vahenditest.
§ 32. Teenuse sisu
Varjupaigateenus (edaspidi teenus) on sotsiaalteenus, mille eesmärk on täisealisele isikule, kes ei ole võimeline endale ööbimiskohta leidma, ajutise ööbimiskoha võimaluse tagamine.
(1) Teenust on õigus saada isikul, kes viibib abivajaduse hetkel Lüganuse valla haldusterritooriumil, kellel puudub ööbimiskoht ja kes ei ole võimeline endale ööbimiskohta tagama ning kellele ei ole võimalik mõne muu sotsiaalhoolekande hüvitise või meetmega alalist ööbimiskohta tagada.
(3) Avaldust esitamata juhtudel selgitab ametiasutus välja isiku tahte ja nõusoleku varjupaika suunamiseks.
(4) Teenuse tagamiseks on ametiasutus kohustatud välja selgitama isiku või asutuse, kes osutab varjupaigateenust vajavatele isikutele vastavat teenust.
§ 34. Kulude katmine
(1) Teenuse hinna see osa, mille eest ei ole teenusesaaja oma varalisest seisukorrast lähtuvalt võimeline tasuma, tasutakse Lüganuse valla eelarvest.
(2) Teenuse eest tasutakse Lüganuse vallale esitatud arvete alusel.
§ 35. Teenuse sisu
Turvakoduteenuse eesmärk on tagada abi vajavatele isikutele ajutine eluase, turvaline keskkond ja esmane abi. Esmase abi raames tuleb isikule vajaduse korral tagada kriisiabi, mis taastab isiku psüühilise tasakaalu ja tegevusvõime igapäevaelus, ning teavitada isikut teistest abi saamise võimalustest. Tulenevalt isiku east ja vajadusest tagatakse ka tema hooldamine ja arendamine.
§ 36. Õigusteenusele
Teenuse kättesaadavus tagatakse perioodil, mis on vajalik turvalisuse tagamiseks ja edasise elu korraldamiseks, järgmistele isikutele:
1) lapsele, kes vajab abi tema hooldamises esinevate puuduste tõttu, mis ohustavad tema elu, tervist või arengut või
§ 37. Kulude katmine
Teenuse eest tasutakse esitatud kuludokumentide alusel Lüganuse valla eelarvest.
§ 38. Teenuse sisu
(1) Sotsiaaltransporditeenus (edaspidi teenus) on teenus, mille eesmärk on võimaldada puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puudega isikul, kellel puue takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist, kasutada tema vajadustele vastavat transpordivahendit tööle või õppeasutusse sõitmiseks või avalike teenuste kasutamiseks.
(2) Teenust osutatakse üldjuhul tööpäevadel.
(1) Sotsiaaltransporditeenust on õigus saada puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puudega isikul, kellel puue takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist tööle ja õppeasutusse sõitmiseks või avalike teenuste kasutamiseks.
(2) Teenuse kasutamise õigus laieneb isiku saatjale, kui see on vajalik isikule abi tagamiseks.
§ 40. Taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine
(2) Teenuse taotlemiseks esitab teenust vajav isik või tema hooldust tagav isik sotsiaaltöötajale avalduse, milles märgitakse teenuse vajaduse aeg, marsruut ning põhjus.
(3) Teenuse vajadusest tuleb sotsiaaltöötajat teavitada üldjuhul vähemalt 5 (viis) tööpäeva enne teenuse kasutamist.
(4) Teenust taotlev isik teavitab sotsiaaltöötajat teenust vajava isiku erivajadusest, millega tuleb transportimisel arvestada.
(5) Teenuse osutamine loetakse kokku lepituks, kui taotleja ja sotsiaalosakonna töötaja on määranud transporditeenuse osutamise aja kuupäevaliselt ja kellaajaliselt.
(6) Teenuse taotlemise avalduste ja osutamise kohta peab ametiasutus asutusesisest arvestust, milles registreeritakse teenuse taotleja isikuandmed, teenuse osutamise aeg, sihtkoht, eesmärk ning maksumus.
§ 41. Kulude katmine
(1) Teenuse hinna kehtestab vallavalitsus korraldusega.
(2) Ametiasutus võib sotsiaalkomisjoni otsusel teenuse eest tasuda osaliselt või täielikult, kui teenust taotlev isik on seda eelnevalt avalduse taotlenud.
(3) Tasuta teenuse kasutamise õigus on:
1) vähekindlustatud pere liikmetel või
2) vältimatu abi vajajatel sotsiaalhoolekande seaduse mõistes.
§ 42. Teenuse sisu
(1) Eluruumi tagamise teenus (edaspidi teenus) on sotsiaalteenus, mille eesmärk on eluruumi kasutamise võimaluse kindlustamine isikule, kes ei ole sotsiaalmajanduslikust olukorrast tulenevalt võimeline enda ja oma perekonna vajadustele vastavat eluruumi tagama või kellel on puudest tingitult raskusi talle kuuluvas või tema valduses olevas eluruumis liikumise või endaga toimetulekuga.
(2) Isikuid, kellel on puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puudest tingituna raskusi eluruumis liikumise, endaga toimetuleku või suhtlemisega, abistab Lüganuse vald eluruumi kohandamisel või sobivama eluruumi saamisel. Puudega isiku eluruumi kohandamise korra kehtestab vallavalitsus määrusega.
(3) Eluruumi tagamise teenuse korraldab ametiasutus Lüganuse vallale kuuluvate sotsiaaleluruumide kasutusele andmisega.
(4) Sotsiaaleluruum käesoleva korra mõttes on korter või muu eluruumidele esitatavatele nõuetele vastav ruum, mis on vallavalitsuse ettepanekul vallavolikogu otsusega kantud sotsiaaleluruumide nimekirja.
Sotsiaaleluruum eraldatakse võimalusel järgmistele riskirühma kuuluvatele rahvastikuregistri andmetel Lüganuse valla elanikele:
1) perekonnale, kes ise ei ole suuteline ega võimeline endale eluruumi tagama;
2) üksikvanuri(te)le;
3) puuetega isikule, kellel on raskusi eluruumis liikumise või endaga toimetulekuga;
4) orvule;
5) isikule, kelle eluruum on hävinud (tulekahju, loodusõnnetus vm);
6) muudel asjaoludel väljapääsmatusse olukorda sattunud isikud kelle kohta sotsiaaltöötaja on teinud vallavalitsusele vastava põhjendatud ettepaneku.
§ 44. Taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine
(1) Sotsiaaleluruumi taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine toimub käesoleva määruse 3. peatükis sätestatud korras, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(2) Sotsiaaleluruumi taotlemise avaldusele tuleb, lisaks käesoleva määruse § 7 lõikes 2 nimetatud andmetele, lisada järgmised dokumendid:
1) dokumendid taotleja ja tema perekonna vara kohta (kinnisvara, hoiused, väärtpaberid);
2) andmed seni kasutatava eluruumi ning sellest ilmajäämise põhjuste kohta;
3) muud sotsiaaleluruumi taotlemise põhjendatust tõendavad dokumendid (nt kohtuotsuse koopia eluruumist väljatõstmise kohta, eluruumi elamiskõlbmatuks tunnistava dokumendi koopia, tõend taotleja tervisliku seisundi kohta, pensionitunnistuse koopia, puuet tõendavate dokumentide koopiad, lastekodust või erikoolist tagasipöördumist tõendava dokumendi koopia, kinnipidamisasutusest vabanemist tõendava dokumendi koopia vm).
(3) Sotsiaaleluruumi üürilepingu sõlmimisest keeldunud isik kustutatakse sotsiaaleluruumi taotlejate registrist.
(4) Taotlejate registrit peab sotsiaaltöötaja.
(5) Sotsiaaleluruumi eraldamise otsustab sotsiaalkomisjoni ettepanekul vallavalitsus korraldusega.
(6) Sotsiaaleluruumi üürileping sõlmitakse tähtajaliselt kohustusega vabastada eluruum tähtaja saabumisel.
(7) Sotsiaaleluruumi kasutamiseks sõlmitava üürilepingu tähtajad on järgmised:
1) kuni 1 aasta – kriisisituatsiooni sattunud isikutel ja perekondadel;
2) kuni 3 aastat – tagastataval või vähekõlblikul elamispinnal elavad isikud ning hooldusperest, lastekodust, erikoolist või kinnipidamiskohast tagasisaabunud isikud;
3) kuni 5 aastat – vanurid või puudega isikud;
4) rehabilitatsiooni teenuse osutamise aeg – isikutel, kellele on määratud toetatud elamise teenus.
(8) Üürilepingu lõppemise tähtaja möödumisel võib isiku põhjendatud avalduse ja vallavalitsuse korralduse alusel isikuga üürile antud sotsiaaleluruumile sõlmida uue üürilepingu, kui isik on täitnud kõik üürilepingust tulenevad kohustused.
(9) Üürile antud sotsiaaleluruumile uue üürilepingu sõlmimise ettepaneku tegemisel lähtub sotsiaalkomisjon lisaks käesoleva määruse §-s 43 sätestatule järgnevast:
1) senise sotsiaaleluruumi sobilikkusest üürnikule ja tema perekonnale;
3) sotsiaaleluruumi sihipärasest kasutamisest vastavalt sotsiaaleluruumide kasutamise korrale;
4) üürilepingu järgsete kohustuste nõuetekohasest täitmisest.
(10) Vallavalitsusel on õigus vajadusel majutada ühte sotsiaaleluruumi mitu isikut või perekonda moodustades ühisköögiga korteri juhul, kui isiku või perekonna käsutusse on anda eraldatud lukustatav tuba.
(11) Sotsiaaleluruumi eraldamisest võib keelduda, kui taotlejal on ülalpidajaid vastavalt perekonnaseadusele.
(12) Vallavalitsusel on õigus hoida sotsiaaleluruume reservis erakorraliste olukordade jaoks.
(13) Sotsiaaleluruumi kasutamise korra kehtestab vallavalitsus määrusega.
§ 45. Kulude katmine
(1) Sotsiaaleluruumi kasutamise tingimused ning tähtajad määratakse kindlaks teenuse saaja ja Lüganuse valla volitatud esindaja vahel sõlmitavas üürilepingus.
(2) Sotsiaaleluruumi kasutamisega kaasnevad kulud tasub üürnik.
§ 46. Teenuse sisu
(1) Võlanõustamisteenus (edaspidi teenus) on sotsiaalteenus, mille eesmärk on abistada isikut tema varalise olukorra kindlakstegemisel, võlausaldajaga läbirääkimiste pidamisel ja nõuete rahuldamisel, vältida uute võlgnevuste tekkimist toimetulekuvõime parandamise kaudu ning lahendada muid võlgnevusega seotud probleeme.
(2) Teenuse taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine toimub käesoleva määruse 3. peatükis sätestatud korras, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
§ 47. Õigusteenusele
(1) Õigusteenusele on isikul, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Lüganuse vald ning kellele on esitatud nõue täita võlaõiguslikust suhtest või seadusest tulenev sissenõutavaks muutunud rahaline kohustus, mida isik ei ole võimeline iseseisvalt täitma.
§ 48. Kulude katmine
Teenust rahastatakse kuludokumentide alusel Lüganuse valla eelarvest.
12. jagu Raske või sügava puudega lapse lapsehoiuteenus
§ 49. Teenuse sisu
Raske või sügava puudega lapse lapsehoiuteenus (edaspidi teenus) on last kasvatava isiku toimetulekut või töötamist toetav või lapse erivajadusest tulenevat hoolduskoormust vähendav teenus, mis vastab sotsiaalhoolekande seaduses sätestatud nõuetele.
§ 50. Õigusteenusele
(1) Teenust on õigus saada lapse hooldusõigust omaval isikul, kui laps on raske või sügava puudega.
(2) 18-aastaseks saanud raske ja sügava puudega isik võib toetust saada kuni sünnipäeva kalendriaasta lõpuni.
§ 51. Taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine
(1) Teenuse taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine toimub käesoleva määruse 3. peatükis sätestatud viisil, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(2) Lapsehoiuteenuse osutamise vajadust hindab lastekaitsetöötaja hindamisinstrumendi abil.
§ 52. Kulude katmine
Teenus määratakse vallavalitsuse korraldusega. Teenuse osutajaga sõlmitud haldusleping.
§ 53. Teenuse sisu
(2) Asendushooldusteenuse osutaja on hoolduspere, perekodu ja asenduskodu (edaspidi teenuseosutaja).
Asendushooldusteenus tagatakse sotsiaalhoolekande seaduses paragrahvi 459 lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud lastele, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Lüganuse vald.
§ 55. Teenuse vajaduse hindamine ja teenusele suunamine
(1) Asendushooldusteenusele suunamist korraldab lastekaitsespetsialist lapse heaolust lähtuvalt.
(2) Teenuse määratakse vallavalitsuse korraldusega.
§ 56. Lepingu sõlmimine
Teenuse osutajaga sõlmitakse haldusleping, mille lahutamatu lisa on teenusele suunatud lapse juhtumiplaan.
§ 57. Teenuse rahastamine
Asendushooldusteenust rahastatakse vastavalt sotsiaalhoolekande seadusele paragrahvile 4511.
§ 58. Teenuse sisu
§ 59. Õigusteenusele
Järelhooldusteenus tagatakse sotsiaalhoolekande seaduse paragrahvi 4516 lõigetes 1 ja 2 nimetatud täisealisel isikule, kelle elukoht rahvatikuregistri andmetel on Lüganuse vald.
§ 60. Teenuse vajaduse hindamine ja teenusele suunamine
(1) Järelhooldusteenusele suunamisel hindab sotsiaaltöötaja isiku teenuse sisulist vajadust.
(2) Teenus määratakse vallavalitsuse korraldusega. Teenuse osutajaga sõlmitud haldusleping.
§ 61. Kulude katmine
Järelhooldusteenust rahastatakse vastavalt sotsiaalhoolekande seaduse § 4517.
16. jagu Muud täiendavad sotsiaalteenused
§ 63. Muud täiendavad sotsiaalteenused
(1) Muudeks vajaduspõhisteks sotsiaalteenusteks on:
1) psühholoogi nõustamisteenus lastele;
2) logopeedi teenus;
3) omasteta surnud isiku matmise korraldamine;
(2) Täiendavate sotsiaalteenuste osutamine toimub rahaliste vahendite olemasolul.
(3) Teenuse taotlemine, avalduse menetlemine ja teenuse määramine toimub käesoleva määruse 3. peatükis sätestatud viisil, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(4) Täiendava sotsiaalteenuse hinna kinnitab teenuse osutaja.
§ 64. Toetuste liigid
(1) Valla eelarvest makstavad toetused jagunevad sissetulekust sõltuvateks ja mittesõltuvateks toetusteks.
2) lastelaagris osalemise toetus;
3) toiduraha toetus;
5) tervisetoetus.
(3) Valla eelarvest makstavad sissetulekust mittesõltuvad toetused on:
2) kooli ranitsatoetus;
4) jõulupakk eelkooliealistele lastele ja koolilastele;
5) eakate sünnipäevatoetus;
7) hooldajatoetus;
9) Tšernobõli katastroofis osalenud inimeste toetus.
§ 65. Toetuse taotlemine, määramine ja maksmine
(1) Toetuse taotlemisel, määramisel ja maksmisel lähtutakse käesoleva määruse 3. peatükis sätestatust, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(2) Sotsiaaltoetust taotlenud isiku kirjalikul nõusolekul ja sotsiaalkomisjoni otsusel võib käesoleva määruse paragrahvi 64 lõikes 2 nimetatud sotsiaaltoetuse välja maksta otse toetuse saajale teenust osutanud asutusele või muule isikule. Sotsiaalkomisjoni põhjendatult kaalutletud otsusel võib erandkorras toetust maksta toetuse saajale teenust osutanud asutusele või muule isikule ka ilma taotleja nõusolekuta.
(3) Sotsiaalkomisjoni põhjendatud otsusel võib erandkorras, abivajava isiku huvisid arvestades, toetuse välja maksta abivajava isiku eestkostjale või hooldajale.
2. jagu Sissetulekust sõltuvad toetused
§ 66. Koolitoetus
(1) Toetus määratakse vähekindlustatud perede lastele hädavajalike koolitarvete, riiete ja jalanõude ostmiseks.
(2) Toetuse taotlemine, avalduse menetlemine ja toetuse määramine toimub käesoleva määruse 3. peatükis ja paragrahvis 65 sätestatud korras, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(3) Toetuse määramisel võetakse arvesse toetuse taotlemisele eelneva kolme kuu kuludokumendid.
(4) Toetust on võimalik taotleda õppeaasta jooksul (septembrist kuni maini).
(5) Koolitoetuse määr ühe lapse kohta on 50 eurot õppeaastas.
§ 67. Lastelaagris osalemise toetus
(1) Toetust makstakse vähekindlustatud pere lapse lastelaagri kulude täielikuks katmiseks.
(2) Toetuse taotlemine, avalduse menetlemine ja toetuse määramine toimub käesoleva määruse peatükis 3 ja § 65 sätestatud viisil, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(3) Toetus kantakse teenuse osutaja arveldusarvele kuludokumendi alusel.
§ 68. Toidurahatoetus
(1) Toetust määratakse vähekindlustatud perede lasteaias käivatele lastele toidu ja kooli pikapäevarühmas käivate laste toidu osaliseks või täielikuks kompenseerimiseks.
(3) Toetust võib taotleda lapsevanem, eestkostja või lapse perekonnas hooldaja. Toetuse määramiseks lapsele, kes on jäänud vanemliku hoolitsuseta, võib ettepaneku teha ka sotsiaalpedagoog, õppeasutuse hoolekogu, juht või õpetaja tehes selleks kirjaliku põhjendatud avalduse.
(4) Toetus määratakse üldjuhul alates 1. augustist kuni 31. detsembrini ja 1. jaanuarist kuni 30. juunini.
(5) Toetus kantakse toitlustusteenuse osutajale esitatud arvete alusel.
(6) Toetust ei maksta juhul, kui lapsevanemal on Lüganuse valla koolieelse lasteasutuse kohatasu võlgnevus.
§ 69. Küttetoetus
(1) Toetust küttematerjali (küttepuu, brikett, pellet jms) ostuks on õigustatud taotlema ja saama vähekindlustatud üksikud seaduse- ja lepingujärgsete ülalpidajateta vanaduspensionärid ja mittetöötavad osalise või puuduva töövõimega isikud.
(2) Sotsiaalkomisjonil on õigus erandkorras ja põhjendatud otsuse alusel anda nimetatud küttetoetust isikutele, kes ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimustele.
(3) Toetuse taotlemine, avalduse menetlemine ja toetuse määramine toimub käesoleva määruse peatükis 3 ja § 65 sätestatud viisil, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(4) Toetust makstakse täielikult või osaliselt esitatud kuludokumendi alusel vallavolikogu kehtestatud piirmäära ulatuses, kuid mitte rohkem, kui on tegelikud kulud esitatud kuludokumentide põhjal.
(5) Küttetoetuse piirmäär on 200 eurot aastas.
§ 70. Tervisetoetus
1) ravimitoetuse – kolme viimase kuu kuludokumentide alusel taotlejale retseptiravimite kulutuste osaliseks või täielikuks hüvitamiseks. Kompenseerimisele kuuluvad ainult retseptiravimid;
2) prillitoetuse – kuludokumentide alusel prillide ostmiseks korra aastas kuni vallavolikogu kehtestatud tervisetoetuse määra ulatuses;
3) transporditoetuse – kuludokumentide (pilet, kviitung, arve) alusel ravi või rehabilitatsiooniga seotud sõidukulude osaliseks või täielikuks hüvitamiseks. Toetust ei maksta rehabilitatsiooniasutusse sõidu eest, kui isik on õigustatud saama kompensatsiooni sotsiaalkindlustusametist;
4) abivahenditoetuse – tehniliste abivahendite, ortopeediliste proteeside jt. invatarvete soetamist hüvitatakse kuludokumendi alusel;
6) hambaravi toetuse - kolme viimase kuu kuludokumentide alusel kulutuste osaliseks või täielikuks hüvitamiseks.
(2) Erandkorras võib toetust ravimite või prillide ostmiseks taotleda ka laste või täisealise isiku hoolekandeasutus seal viibivale Lüganuse valla lapsele või täisealisele isikule.
(3) Toetuse taotlemine, avalduse menetlemine ja toetuse määramine toimub käesoleva määruse 3. peatükis ja paragrahvis 65 sätestatud korras, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(4) Toetust makstakse vallavolikogu kehtestatud piirmäära ulatuses, kuid mitte rohkem, kui on tegelikud kulud esitatud kuludokumentide põhjal.
(5) Tervisetoetuse piirmäär on 100 eurot aastas.
§ 71. Sünnitoetus
(1) Toetus määratakse tingimusel, et ühe lapsevanema elukohana on rahvastikuregistrisse kantud Lüganuse vald vähemalt kuus kuud enne lapse sündi ning lapse elukohana on rahvastikuregistrisse kantud Lüganuse vald lapse sünni registreerimise päevast arvates.
(2) Toetus eraldatakse kahes võrdses osas. Toetuse saamiseks esitatakse ametiasutusele vormikohane kirjalik avaldus järgmist:
1) esimese osa saamiseks kuue kuu jooksul lapse sünnist arvates;
2) teise osa saamiseks kuue kuu jooksul lapse ühe aasta vanuseks saamisest arvates.
(3) Toetuse teine osa määratakse juhul, kui laps ja vähemalt üks lapsevanem on rahvastikuregistri andmetel elanud katkematult Lüganuse vallas alates lapse sünnist kuni toetuse taotlemise päevani. Toetuse teise osa saamise õigus on lapsevanemal, kes on saanud sünnitoetuse esimese osa.
(4) Sünnitoetusele on õigus ka lapsendajal, lapse eestkostjal või last vahetult kasvataval isikul. Lapsendajal ja eestkostjal on õigustaotleda toetust kuue kuu jooksul pärast kohtulahendi jõustumist ja last vahetult kasvataval isikul pärast perevanema lepingu sõlmimist, tingimusel, et laps ei ole vanem kui üks aasta ja kuus kuud.
(5) Toetus määratakse lapse sünnikuupäeval kehtinud sünnitoetuse määras.
(6) Mitmike sünni puhul määratakse toetus iga sündinud lapse eest.
(7) Toetuse taotlemine, avalduse menetlemine ja toetuse määramine toimub käesoleva määruse 3. peatükis sätestatud korras, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(8) Sünnitoetuse määr on 300 eurot.
§ 72. Kooli ranitsatoetus
(1) Toetust makstakse vanema, eestkostja või perekonnas hooldaja avalduse alusel:
1) Lüganuse valla üldhariduskooli 1. klassi õppima asunud lapsele tingimusel, et laps on rahvastikuregistri andmetel Lüganuse valla elanik;
2) Toetust võib mõjuval põhjusel maksta väljaspool Lüganuse valla haldusterritooriumi asuvatesse üldhariduskoolidesse õppima asuvatele lastele lapsevanema põhjendatud avalduse alusel (sh hariduslikud erivajadused või muud mõjuvad põhjused).
(3) Toetuse saamiseks esitatakse ametiasutusele vormikohane kirjalik avaldus jooksva aasta 31. oktoobriks.
(4) Toetus määratakse pärast õpilaste nimekirjade avaldamist Eesti Hariduse Infosüsteemis.
(5) Kooli ranitsatoetuse määr on 50 eurot.
§ 73. Koolilõpetamise toetus
(1) Toetuse taotlemine, avalduse menetlemine ja toetuse määramine toimub käesoleva määruse peatükis 3 ja § 65 sätestatud viisil, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(2) Lüganuse valla haldusterritooriumil asuvate koolide põhikooli- ja gümnaasiumilõpetajale makstakse toetus välja lapsevanema, eestkostja või hooldaja esitatud avalduse ja kooli esitatud teatise alusel eeldusel, et lapse elukoht on rahvastikuregistri andmetel Lüganuse vald.
(3) Toetust võib maksta mõjuval põhjusel väljaspool Lüganuse valla haldusterritooriumi asuvate koolide lõpetamise korral lapsevanema, eeskostja või hooldaja põhjendatud avalduse alusel (sh hariduslikud erivajadused või muud mõjuvad põhjused) eeldusel, et lapse elukoht rahvastikuregistri andmetel on Lüganuse vald.
(4) Gümnaasiumi lõpetamisel kuld- või hõbemedaliga makstakse lõpetajale täiendavat toetust.
1) Täiendavat toetust makstakse Lüganuse valla gümnaasiumi lõpetajale ja neile teiste gümnaasiumi lõpetajatele, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Lüganuse vald.
2) Toetuse määramise aluseks on täisealise koolilõpetaja, lapsevanema, eestkostja või hooldaja esitatud taotlus ja kooli poolt esitatud teatis.
(5) Põhikooli lõpetajale makstava koolilõpetamise toetuse määr on 30 eurot ja gümnaasiumi lõpetajale 50 eurot. Hõbemedaliga gümnaasiumi lõpetajale makstava täiendava toetuse määr on 150 eurot ja kuldmedaliga gümnaasiumi lõpetajale 200 eurot.
§ 74. Jõulupakk eelkooliealiste lastele ja koolilastele
Jõulupakk antakse kõigile rahvastikuregistri andemetel Lüganuse vallas elavatele ja valla haridusasutustes või väljaspool Lüganuse valda asuvates hariduslike erivajadustega õpilastele suunatud haridusasutustes õppivatele eelkooliealistele lastele ja koolilastele.
§ 75. Eakate sünnipäevatoetus
(1) Sünnipäevatoetus määratakse isikule tema 70, 75, 80, 85, 90, 95 ja iga järgneva sünnipäeva puhul.
(2) Toetuse saajate igakuise nimekirja koostab sotsiaaltöötaja ning esitab väljamaksmiseks ametiasutuse finantsosakonnale.
(3) Sünnipäevatoetuse moodustab rahaline toetus, mis kantakse isiku pangakontole.
(4) Toetust ei maksta isikule, kes viibib ööpäevaringsel hoolekandeteenusel ja kelle eest vallavalitsus täielikult või osaliselt tasub hoolduskulusid.
(5) Eakate sünnipäevatoetuse määr on 30 eurot.
§ 76. Puudega lapse hooldajatoetus
(1) Puudega lapse hooldajatoetus on perekonna toimetuleku toetamiseks igakuiselt makstav sotsiaaltoetus 3- kuni 18-aastase puudega lapse hooldamise eest.
(2) Hooldajatoetuse saamiseks esitatakse ametiasutusele vormikohane kirjalik avaldus, milles märgitakse käesoleva määruse paragrahvis 7 lõikes 2 nimetatud andmed ning avaldusele lisatakse järgmised dokumendid:
4) kohtumäärus eestkostjaks määramise kohta või perekonnas hooldamise leping.
(3) Toetuse määramiseks korraldab ametiasutuse lastekaitsetöötaja puudega lapse hindamise ning hooldusvajaduse väljaselgitamise.
(4) Toetuse arvutamise aluseks on hooldajatoetuse määr.
(6) Toetus määratakse puudega lapse ühele vanemale, eestkostjale või hooldajale, kes puudega lapse kasvatamise tõttu ei saa töötada, järgmistes suurustes:
1) 3-15-aastase raske või sügava puudega lapse hooldamise eest 80% hooldajatoetuse määrast;
2) 16-18-aastase sügava puudega lapse hooldamise eest 100% hooldajatoetuse määrast;
3) 16-18-aastase raske puudega lapse hooldamise eest 70% hooldajatoetuse määrast.
(7) Toetus määratakse otsuse tegemisele järgneva kuu 1. kuupäevast ajani, kuni laps vastab käesolevas korras sätestatud tingimustele.
(8) Puudega lapse hooldajatoetust ei määrata, kui:
2) hooldusvajaduse kohaselt on puudega lapsele püsivalt tagatud või on võimalik tagada kõrvalabi ja juhendamine sotsiaalteenuste kaudu;
3) taotlejale on Sotsiaalkindlustusameti otsusega määratud sügav puue;
4) taotleja saab töötutoetust või töötuskindlustushüvitist.
(9) Puudega lapse hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse puudega lapse hooldajatoetuse määramise aluseks olnud asjaolude muutumisel. Puudega lapse hooldajatoetust saav isik on kohustatud hiljemalt 10 päeva jooksul teavitama Lüganuse Vallavalitsust asjaoludest, mis on aluseks hooldajatoetuse maksmise lõpetamisele.
(10) Puudega lapse hooldajatoetuse määramise, keeldumise või maksmise lõpetamise otsustab vallavalitsus korraldusega.
(11) Sotsiaalmaksuseaduse § 6 lõike 1¹ punkti 2 alusel makstakse sotsiaalmaks isiku eest, kes hooldab puudega last ja kellele vallavalitsus maksab toetust puudega lapse hooldamise eest ning kes ei tööta ega ole riikliku pensioni saaja ega osalise või puuduva töövõimega, Lüganuse valla eelarvest.
(12) Puudega lapse hooldajatoetuse määr on 30 eurot kalendrikuus.
§ 77. Täisealise p uudega isiku hooldajatoetus
(1) Täisealise puudega isiku hooldajatoetus on hooldaja toimetuleku soodustamiseks igakuiselt makstav rahaline toetus, mis määratakse hooldamisest tingitud ja hooldamisega seotud lisaväljaminekute osaliseks kompenseerimiseks täisealise puudega isiku hooldajale.
(2) Täisealise puudega isiku hooldajatoetust makstakse hooldajale, kes on käesoleva määruse § 25 alusel määratud raske või sügava puudega täisealise isiku hooldajaks.
(3) Toetuse taotlemine, avalduse menetlemine ja toetuse määramine toimub käesoleva määruse 3. peatükis sätestatud korras arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(4) Toetus määratakse täisealise isiku hooldajale järgmistes suurustes:
1) sügava puudega isiku hooldamise eest 100% hooldajatoetuse määrast;
2) raske puudega isiku hooldamise eest 70% hooldajatoetuse määrast.
(5) Ühele täisealise isiku hooldajale määratakse toetus mitte rohkem kui kahe täisealise hooldatava eest.
(6) Toetus määratakse otsuse tegemisele järgneva kuu 1. kuupäevast ajani, kuni isik vastab käesolevas korras sätestatud tingimustele.
(7) Täisealise puudega isiku hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse hooldajaks määramise otsuse kehtetuks tunnistamise järgnevast päevast.
2) toetuse saaja eest vastavalt sotsiaalmaksuseadusele sotsiaalmaksu tasumise kohustuse tekkimise või äralangemise.
(9) Sotsiaalmaksuseaduse § 6 lõike 1¹ punkti 1 alusel makstakse sotsiaalmaks isiku eest, kes hooldab puudega isikut ja kellele vallavalitsus maksab toetust puudega isiku hooldamise eest ning ei tööta ega ole riikliku pensioni saaja ega osalise või puuduva töövõimega, Lüganuse valla eelarvest.
(10) Hooldajatoetuse määr on 30 eurot kalendrikuus.
§ 78. Matusetoetus
(1) Toetust makstakse isikule, kes kannab matmise kulud juhul kui surnud isiku viimane elukoht rahvastikuregistri andmetel oli Lüganuse vallas.
(3) Matusetoetuse saamiseks tuleb esitada ametiasutusele avaldus ja surmatõendi koopia hiljemalt 3 (kolme) kuu jooksul surma registreerimisest.
§ 79. Tšernobõli katastroofis osalenud inimeste toetus
(1) Toetust makstakse Tšernobõli katastroofi likvideerimisel osalenud rahvastikuregistri andmetel Lüganuse vallas elavatele isikutele.
(2) Toetuse taotlemine, avalduse menetlemine ja toetuse määramine toimub käesoleva määruse 3. peatükis 3 ja paragrahvis 65 sätestatud korras, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.
(3) Avaldust ei ole vaja igal aastal uuesti esitada juhul kui esmakordsel taotlemisel esitatud andmed ei ole muutunud ja taotleja andmed on igal aastal Kiviõli Tšernobõli Fondi poolt Lüganuse Vallavalitsuse sotsiaalosakonnale esitatud nimekirjas.
(4) Toetust makstakse kaks korda aastas – 30. aprilliks ja 31. detsembriks.
(5) Tšernobõli katastroofis osalenud inimeste toetuse määr on 50 eurot.
§ 80. Erakorraline toetus
6. peatükk RIIGIEELARVEST SIHTOTSTARBELISELT ERALDATUD RAHA ÜLEJÄÄGI KASUTAMISE KORD
§ 81. Riigieelarvest eraldatud raha ülejäägi kasutamise aluspõhimõtted
(1) Ametiasutus analüüsib kolm kuud enne eelarveaasta lõppu riigieelarvest Lüganuse valla eelarvesse riigi rahastatavaks lapsehoiuteenuseks, asendushooldusteenuseks ja järelhooldusteenuseks sihtotstarbeliselt eraldatud raha kasutamist ning eelarvaasta lõpuni raha kasutamise vajadust.
(2) Kui analüüsi ning statistiliste andmete alusel võib eeldada, et riigieelarvest eraldatud rahast tekib ülejääk, võib ametiasutus eelarveaasta oktoobrikuust kasutada riigieelarvest sihtotstarbeliselt eraldatud raha käesolevas peatükis sätestatud eesmärkidel.
(3) Ametiasutus peab eraldi arvestust riigieelarvest Lüganuse valla eelarvesse sihtotstarbeliselt eraldatud raha kasutamise ning sihtotstarbeliselt eraldatud raha ülejäägi kohta.
§ 82. Riigi rahastatava raske või sügava puudega lapse abi osutamise toetuse kasutamise kord
Riigi rahastatavaks raske ja sügava puudega abi osutamise toetusteks eraldatud raha võib kasutada:
1) raske või sügava puudega laste ja nende peredega seotud sotsiaalteenuste osutamiseks;
2) raske või sügava puudega lapsele või tema perele määratud tugiisikuteenuse eest tasumiseks;
3) puudega lapse perele koolituskulude katmiseks ja psühholoogilise nõustamisteenuse eest maksmiseks;
4) puudega lapse eluaseme lapse igapäevaelu vajadustele kohandamise kulu katteks;
5) puudega lapsele ravi-, rehabilitatsiooni- või haridusasutusse ametiasutuse osutatava transporditeenuse kulu katmiseks;
6) puudega lapsele koostatud rehabilitatsiooniplaanis soovitatud teenuste osutamise korraldamise või osutamise kulu katmiseks (teraapiad, logopeediline abi jms). Teenuse osutamise kulu hüvitatakse teenuseosutaja arve alusel;
7) abivahendite soetamiseks (proteesid, ortopeedilised ja muud hooldus- ja abivahendid);
§ 83. Riigi rahastatava asendus- ja järelhooldusteenuse raha ülejäägi kasutamine
Riigi rahastatavaks asendushooldus- ja järelhooldusteenuseks eraldatud raha ülejääki võib kasutada:
1) sotsiaalteenuste osutamiseks ja arendamiseks, mille eesmärk on välistada lapse muutumist asendushooldusteenust saama õigustatud subjektiks;
2) tugiisiku teenuse korraldamisega seotud kulu katmiseks;
3) lapse kasvatamisel ja hooldamisel hätta jäänud või probleemsele perele määruses sätestatud korras psühholoogilise nõustamisteenuse osutamiseks, eneseabigruppide algatamiseks;
4) määruses sätestatud korras puudega lapse perele psühholoogilise nõustamisteenuse osutamiseks;
6) perede igapäevast toimetulekut toetavat ning sotsiaalset ning majanduslikku toimetulekut tagavate sotsiaalteenuste arendamiseks, sh projektide omaosaluse tasumiseks.
§ 84. Vaidemenetlus
(1) Käesoleva määruse alusel tehtud otsuse või toimingu peale saab esitada vaide otsuse või toimingu sooritanud haldusorganile, kui seadus ei sätesta teisiti.
§ 85. Määruse muutmine
§ 86. Määruste kehtetuks tunnistamine
§ 87. Määruse rakendamine
Määrust rakendatakse tagasiulatuvalt 01. veebruarist 2018.


Haapsalu Vanalinna Lasteaedade põhimäärus – Riigi Teataja
Haapsalu Vanalinna Lasteaedade põhimäärus
Haapsalu Vanalinna Lasteaedade põhimäärus - sisukord
§ 5 Õppe- ja kasvatustöö korraldus
§ 6 Laste õigused ja kohustused
§ 8 Õpetajate ja teiste töötajate õigused ja kohustused
§ 10 Lasteaia hoolekogu
§ 11 Lasteaia vara
§ 15 Lasteaia ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
§ 16 Lasteaia põhimääruse kinnitamine ja muutmine
RT IV, 02.05.2019, 28
Vastu võetud 26.04.2019 nr 42
Määrus kehtestatakse koolieelsete lasteasutuste seaduse § 9 lg 1 alusel.
(1) Lasteasutuse nimi Koolieelse lasteasutuse nimi on Haapsalu Vanalinna Lasteaiad (edaspidi lasteaed).
(2) Lasteaia juriidiline aadress on Endla tn 9, Haapsalu, 90504.
(3) Lasteaed tegutseb kahes majas:
1) Päikesejänku maja (Endla tn 9, Haapsalu, 90504);
2) Tõrukese maja (Wiedemanni 12, Haapsalu, 90503).
(4) Lasteasutuse liik on lasteaed.
(5) Lasteaed on Haapsalu linna munitsipaalasutus, mille asutamise, ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Haapsalu Linnavolikogu (edaspidi Linnavolikogu).
(6) Lasteaia kõrgemalseisev asutus on Haapsalu Linnavalitsus (edaspidi Linnavalitsus).
(7) Lasteaed juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest ja nende alusel antud õigusaktidest, Linnavalitsuse ja Linnavolikogu õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
(8) Lasteaed tegutseb haridus- ja teadusministri antud koolitusloa alusel. Koolitusloa taotleb seaduses sätestatud korras Linnavalitsus.
(9) Lasteaia teeninduspiirkond on Haapsalu linn.
(10) Lasteaeda vastuvõtu ja väljaarvamise kord on kehtestatud Haapsalu Linnavalitsuse määrusega.
(11) Lasteaial on Haapsalu linna eelarves iseseisev eelarve, oma arvelduskonto ja sümboolika.
(12) Lasteaia sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kinnitab Lasteaia direktor.
(13) Lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse ja asjaajamiskeel on eesti keel.
(1) Lasteaia tegevuse eesmärk on võimaldada koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist ning kooliks ettevalmistamist.
6) teha õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel koostööd haridus-, sotsiaal- ja tervishoiutöötajate, lastekaitse spetsialistide, lastevanemate, Linnavalitsuse, teiste lasteaedade ja muude organisatsioonidega;
(4) Hoolekogu ja pedagoogilise nõukogu poolt heaks kiidetud arengukava vaatab läbi ja kinnitab Linnavalitsus.
(2) Lasteaia direktori ettepanekul moodustab Haapsalu Linnavalitsus Lasteaias sobitusrühmi ja erirühmi, samuti loob vajadusel osaajalisi kohti.
(3) Lasteaia rühmade liigid ja nende lõikes kohtade arvu kinnitab Haapsalu Linnavalitsus Lasteaia direktori ja hoolekogu ettepanekul.
(4) Lasteaias on 12 rühma, mis jagunevad majade kaupa järgmiselt:
1) Tõrukese maja - 6 rühma;
2) Päikesejänku maja - 6 rühma.
(5) Laste arv rühmades on reguleeritud Koolieelse lasteasutuse seadusega;
§ 5. Õppe- ja kasvatustöö korraldus
(3) Lasteaia aastaringse või hooajalise tegutsemise ja päevase lahtioleku aja otsustab Haapsalu Linnavalitsus hoolekogu ettepanekul.
(5) Lasteaia õppekava kinnitab direktor pedagoogilise nõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse.
(6) Lasteaia õppekava määrab kindlaks;
(7) Lasteaial on lasteaia tegevus- ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava ning piirkonna kultuurilist omapära ja rahvatraditsioone. Lasteaia tegevus- ja päevakava kinnitab direktor.
(9) Õppe- ja kasvatusalaste kohustuslike dokumentide täitmisel ja pidamisel lähtub Lasteaed Haridus- ja Teadusministri määrusega kehtestatud õppe- ja kasvatustegevuse alaste kohustuslike dokumentide loetelust, vormidest ja nende täitmise korrast.
§ 6. Laste õigused ja kohustused
4) maksma Linnavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras igakuiselt osalustasu ning lasteaia hoolekogu poolt kehtestatud ja direktori poolt kinnitatud toiduraha;
5) teatama lasteaiale lapse puuduma jäämisest ning lasteaiakoha loobumisest.
§ 8. Õpetajate ja teiste töötajate õigused ja kohustused
2) personal on kohustatud andma teavet linnavalitsuse ametnikule, kelle pädevusse kuuluvad sotsiaaltöö- või lasteaiaküsimused, kui on selgunud, et lapse kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui laps on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver.
(1) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab Haapsalu Linnavalitsus. Konkursi võitnud isiku kinnitab ametisse Haapsalu Linnavalitsus.
(2) Töölepingu direktoriga sõlmib, muudab ja ütleb üles linnapea või tema volitatud ametiisik.
(3) Direktori ülesanne on tagada Lasteaia tulemuslik ning häireteta töö ja juhtida Lasteaia tegevust koostöös pedagoogilise nõukogu ja hoolekoguga. Direktor on Lasteaia seadusjärgne esindaja oma töölepingu kehtivuse ajal;
(4) Direktoril on käesolevas seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks õigusteha tehinguid Lasteaia varaga õigusaktidega kehtestatud korras;
(5) Direktor kannab vastutust Lasteaia arengu ning rahaliste vahendite sihipärase ja otstarbeka kasutamise eest;
(6) Direktor esitab kord aastas linnavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate lasteasutuse õppe- ja kasvatustegevusest ning järelevalveasutuse tehtud ettekirjutustest;
(7) Direktor teeb linnavalitsusele ettepanekud lasteaia struktuuri ja koosseisude muutmiseks ja kinnitamiseks;
(8) Direktor kuulutab välja ja korraldab lasteaia õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute konkursi;
(9) Direktor sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud lasteaia personaliga;
(10) Direktor tagab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise;
(11) Direktor tagab töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise;
(12) Direktor annab välja käskkirju ja võtab vastu otsuseid oma pädevuse piirides;
(13) Direktor kinnitab lasteaia sisehindamise korra ja esitab sisehindamise aruande;
(14) Direktor koostab lasteaia kodukorra ja esitab selle kinnitamiseks lasteaia hoolekogule;
(15) Direktori äraolekul täidab tema tööülesandeid direktori käskkirjaga määratud töötaja.
§ 10. Lasteaia hoolekogu
(2) Lasteaia hoolekogu (edaspidi üldhoolekogu) moodustatakse lasteaia majade hoolekogudest (edaspidi maja hoolekogu). Majade hoolekogude esimehed ja aseesimehed kuuluvad üldhoolekogusse.
(3) Lasteaed valib üldhoolekogu koosseisu ühe õpetajate esindaja kummastki majast õppeaasta esimesel üldkoosolekul.
(4) Lisaks lastevanematele nimetab Linnavalitsus üldhoolekogu koosseisu ühe linnavalitsuse esindaja.
(5) Direktor esitab majade hoolekogude ja üldhoolekogu koosseisu linnavalitsusele kinnitamiseks ühe kuu jooksul õppeaasta algusest arvestades.
(6) Maja hoolekogu ja üldhoolekogu töövorm on koosolek, mis toimub vähemalt üks kord kvartalis maja hoolekogu/üldhoolekogu esimehe või lasteaia direktori ettepanekul.
(7) Maja hoolekogu ja üldhoolekogu volituse kestus on üks õppeaasta.
(8) Maja hoolekogul ja üldhoolekogul on õigus saada direktorilt ning linnavalitsuselt oma tööks vajalikku informatsiooni.
(9) Oma töö korraldamiseks valib üldhoolekogu oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe.
(10) Üldhoolekogu:
8) otsustab teisi seaduste või muude õigusaktidega hoolekogu pädevusse antud küsimusi.
9) Üldhoolekogu juhindub oma tegutsemises Koolieelse lasteasutuse seadusest.
§ 11. Lasteaia vara
(1) Lasteaia kasutuses oleva vara moodustavad talle Haapsalu linna põhimääruse alusel Haapsalu linnalt või teistelt isikutelt ja asutustelt Lasteaiale sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, rahalised vahendid, inventar ja muu vara.
(2) Lasteaia valduses olev vara on Haapsalu linna omand.
(3) Lasteaia vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine on reguleeritud Linnavolikogu poolt kehtestatud linnavara valdamise, kasutamise ja käsutamise korraga.
(1) Lasteaia eelarve tulud moodustavad eraldised riigieelarvest ja Haapsalu linna eelarvest, lapsevanemate poolt makstav õppetasu ja toidukulu, laekumised sihtasutustelt, eraldised ja annetused äriühingutelt, organisatsioonidelt ning füüsilistelt isikutelt ning tulud Lasteaia tasulisest tegevusest.
(2) Lasteaia raamatupidamist peetakse tsentraalselt Linnavalitsuse raamatupidamises.
Lasteaed esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve täitmise aruandeid rahandusministri, haridus- ja teadusministri ning Linnavolikogu ja Linnavalitsuse õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.
(2) Teenistuslikku järelevalvet Lasteaia ja Lasteaia direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab Haapsalu Linnavalitsus.
(3) Järelevalve käigus avastatud puudused on direktor kohustatud kõrvaldama järelevalve organi määratud tähtajaks.
§ 15. Lasteaia ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
(2) Lasteaia ümberkorraldamise, ümberkujundamise ja tegevuse lõpetamise otsustab Linnavolikogu ja korraldab Linnavalitsus.
(4) Lasteaia ümberkorraldamise ja ümberkujundamise ning tegevuse lõpetamise otsusest teatakse kirjalikult lapsevanematele, pedagoogidele ja teistele töötajatele ning Haridus- ja Teadusministeeriumile vähemalt viis kuud enne ümberkorraldamise ja ümberkujundamise või tegevuse lõpetamise tähtaega.
(5) Tegevuse lõpetanud Lasteaia vara, õigused ja kohustused lähevad üle Linnavalitsusele või tema määratud asutusele.
§ 16. Lasteaia põhimääruse kinnitamine ja muutmine
Lasteaia põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks Linnavolikogu.


§ 2 Õigus saada väljateenitud aastate pensioni on:
§ 13 Õigus saada väljateenitud aastate pensioni on järgmiste kategooriate lennundustöötajatel:
§ 14 Õigus saada väljateenitud aastate pensioni on:
1) [Kehtetu – RT I 2000, 28, 167 – jõust. 16.04.2000]
[RT I 2006, 55, 405 – jõust. 1.01.2007]
Käesoleva paragrahvi punktides 1 - 8 märgitud isikute kutsealad ja ametikohad, kus töötamine annab õiguse saada väljateenitud aastate pensioni, samuti töötajatele selle pensioni määramiseks vajaliku väljateenitud aastate arvutamise korra kinnitab Eesti Vabariigi Valitsus.
§ 4. [Kehtetu – RT I 1993, 40, 596 - jõust. 01.07.1993]
§ 5. [Kehtetu – RT I 2000, 25, 147 - jõust. 01.04.2000]
§ 8. [Kehtetu – RT I 1993, 40, 596 - jõust. 01.07.1993]
§ 9. [Kehtetu – RT I 1996, 22, 437 - jõust. 01.04.1996]
[Lõiked 4-5 – Kehtetud – RT I 2000, 25, 147 – jõust. 1.04.2000]
§ 111. Väljateenitud aastate pensioni määramisel ja maksmisel läbiviidavale haldusmenetlusele ja tehtavatele otsustele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse (RT I 2001, 58, 354) sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
Käesoleva paragrahvi esimeses lõigus nimetatud isikutel, kes on teenistusest vabastatud vanuse, pikaajalise töövõimetuse või koondamise tõttu, on õigus saada väljateenitud aastate pensioni, kui neil teenistusest vabastamise päevaks puudub riikliku pensionikindlustuse seaduse § 7 lõikes 1 või 2 sätestatud vanusesse jõudmisest kuni 5 aastat ning nende üldine pensionistaaž on vähemalt 25 aastat, millest vähemalt 12 aastat ja kuus kuud on teenitud selle pensioni saamise õigust andvatel kutsealadel või ametikohtadel.
2) lennuliikluse lennujuhtidel ja lennuinformaatoritel (dispetšeritel) 10 aastat enne riikliku pensionikindlustuse seaduse § 7 lõikes 1 või 2 sätestatud vanusesse jõudmist, kui neil on vähemalt 20-aastane pensionistaaž, millest vähemalt 10 aastat on töötatud lennuliikluse vahetul juhtimisel.
3) insener-tehnilise teenistuse töötajatel 5 aastat enne riikliku pensionikindlustuse seaduse § 7 lõikes 1 või 2 sätestatud vanusesse jõudmist, kui neil on vähemalt 25-aastane pensionistaaž, millest vähemalt 20 aastat on töötatud käesolevas punktis märgitud teenistuses.
4) stjuuarditel, instruktor-stjuuarditel, stjuardessidel ja instruktor-stjuardessidel 10 aastat enne riikliku pensionikindlustuse seaduse § 7 lõikes 1 või 2 sätestatud vanusesse jõudmist, kui neil on vähemalt 20-aastane pensionistaaž, millest vähemalt 10 aastat on töötatud käesolevas punktis nimetatud kutsealadel.
[RT I 2005, 38, 295 – jõust. 1.01.2006]
3) tekstiilitööstuses telgedel ja masinatel töötavatel töötajatel 5 aastat enne riikliku pensionikindlustuse seaduse § 7 lõikes 1 või 2 sätestatud vanusesse jõudmist, kui nad on töötanud sellel kutsealal vähemalt 20 aastat;
§ 15. Selgitusi väljateenitud aastate pensioni õigust andvate kutsealade ja ametikohtade loetelude rakendamise kohta antakse Eesti Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud korras .
§ 16. [Kehtetu – RT I 2005, 38, 295– 1.01.2006]