Müügimaks Tallinnas – Riigi Teataja
Müügimaks Tallinnas
Müügimaks Tallinnas - sisukord
§ 1 Maksu nimetus ja maksuobjekt
§ 41 Maksukohustuse tekkimise aeg
§ 42 Maksustatav väärtus
§ 5 Maksuvabastused
§ 6 Maksuhaldur
§ 7 Maksusumma arvutamine ja tasumise kord
§ 9 Müügimaksu tasumise tähtpäev ja maksustamisperiood
§ 11 Maksuõigusrikkumiste eest kohaldatavad karistused
RT IV, 13.03.2013, 32
Vastu võetud 17.12.2009 nr 45
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 5 lg 2, § 22 lg 1 p 2 ja § 36 lg 1, maksukorralduse seaduse § 3 lg 3 ning kohalike maksude seaduse § 2 lg 1 ja § 161 alusel.
(Tvk m 15.12.2011 nr 43, jõustumine 01.01.2012)
§ 1. Maksu nimetus ja maksuobjekt
(1) Käesoleva määrusega kehtestatakse Tallinna linnas müügimaks.
(2) Müügimaksuga maksustatakse määruse § 2 tingimustele vastava maksukohustuslase poolt Tallinna linna territooriumil asuvas tegevuskohas või selle kaudu füüsilisele isikule (välja arvatud füüsilisest isikust ettevõtjale tema ettevõtluse tarbeks) jaekaubanduse, toitlustuse või teeninduse valdkonnas müüdud kaubad ja osutatud teenused.
(Tvk m 08.04.2010 nr 22, jõustumine 15.04.2010)
Maksukohustuslane on kaupleja kaubandustegevuse seaduse (edaspidi KaubTS) mõistes, kes vastab kõikidele alljärgnevatele tingimustele:
1) kaupleja on registreeritud majandustegevuse registris;
2) kaupleja tegevuskoht on majandustegevuse registri andmetel Tallinna linna territooriumil;
1) kaupleja - isik (füüsilisest isikust ettevõtja või juriidiline isik) või asutus, kes majandus- või kutsetegevuse raames pakub ja müüb kaupa või pakub ja osutab teenust (KaubTS § 2 punkt 1), sh erinõuetega tegevusalal ning tegevusloa alusel tegutsev isik;
2) klient - füüsiline isik, välja arvatud ettevõtluse tarbeks kaupa või teenust ostev füüsilisest isikust ettevõtja;
3) kaup - müügiks pakutav või müüdav vallasasi;
4) teenus - jaekaubanduse, toitlustuse või teeninduse raames tasu eest hüve osutamine;
5) kvartal - ajavahemik 1. jaanuarist 31. märtsini (esimene kvartal), 1. aprillist 30. juunini (teine kvartal), 1. juulist 30. septembrini (kolmas kvartal) ja 1. oktoobrist 31. detsembrini (neljas kvartal);
6) tegevuskoht - jaekaubandus-, toitlustus- või teenindusettevõtte koosseisu kuuluv kaupleja müügikoht, mille juurde võib kuuluda tootmis-, hoiu- või muu koht (KaubTS § 14 lõige 1);
7) müügikoht - koht, kus kaupleja vahetult pakub ja müüb kaupa või pakub ja osutab teenust (KaubTS § 2 punkt 6);
8) e-kaubandus - kauba või teenuse müügiks pakkumine ja müük internetis ilma osapoolte üheaegse füüsilise kohalolekuta (KaubTS § 2 punkt 7);
9) jaekaubandus - kaubandustegevus, mille korral müüakse kaupa ja selle müügiga seonduvat teenust kliendile ning millega kaasneva tegevusena võib valmistada või serveerida toitu (KaubTS § 3 lõike 2 punkt 2);
10) toitlustamine - kaubandustegevus, mille korral müüakse toitu koos valmistamise ja serveerimisega kohapeal tarbimiseks või serveerimisega kohapeal tarbimiseks. Toitlustamisel võib müüa kaasnevat kaupa või osutada täiendavat teenust (KaubTS § 3 lõike 2 punkt 3);
11) teenindus - kaubandustegevus, mille korral tehakse töö kliendi tellimusel ning mille käigus valmistatakse uus vallasasi või hooldatakse, parandatakse või muudetakse olemasolevat vallasasja või selle omadusi või vallasasi antakse või võetakse valdusse või kasutusse või pakutakse ja osutatakse ehitise puhastusteenust või ilu- ja isikuteenust ning müüakse sellise teenusega seonduvat kaupa (KaubTS § 3 lõike 2 punkt 4).
Müügimaksu määr on 1% § 1 lõikes 2 nimetatud kaupade ja teenuste maksustatavast väärtusest.
§ 41. Maksukohustuse tekkimise aeg
(1) Maksukohustus tekib päeval, mil tehakse esimesena üks alljärgnevatest toimingutest:
2) kauba või teenuse eest osalise või täieliku makse laekumine.
(2) Kestvuslepingu korras teenuse osutamisel tekib maksukohustus maksustamisperioodil, millal lõpeb ajavahemik, mille kestel osutatud teenuse eest esitatakse arve või on kokku lepitud tasumine, olenevalt sellest, mis toimus varem.
(3) Füüsilisest isikust ettevõtjad, kes kasutavad kassapõhist arvestust, võivad maksukohustuse tekkimisel lähtuda kauba või teenuse eest makse laekumisest.
§ 42. Maksustatav väärtus
(1) Kauba või teenuse müügimaksuga maksustatav väärtus on vastavalt käibemaksuseaduse § 12 lõikele 1 kauba või teenuse müügihind ning kõik muu tasuna käsitatav (ilma käibemaksuta), mille kauba võõrandaja või teenuse osutaja kauba ostjalt, teenuse saajalt või kolmandalt isikult kauba või teenuse eest on saanud või saab.
(2) Kui tehing on tehtud välisvaluutas, siis kohaldatakse maksustatava väärtuse arvutamisel käesoleva määruse § 41 alusel määratud maksukohustuse tekkimise päeval kehtivat Eesti Panga vahetuskurssi.
§ 5. Maksuvabastused
Müügimaksuga ei maksustata järgmist laadi kaupu ja teenuseid:
1) e-kaubanduse raames müüdud kaubad ja teenused;
2) jaotusvõrgu kaudu müüdav elektri- ja soojusenergia, maagaas ning vesi;
3) vee- ja õhusõidukis, rongis või bussis, mille reis algab või lõpeb väljaspool Tallinna territooriumi või mis viibib reisi kestel väljaspool Tallinna territooriumi, reisi ajal müüdavad kaubad ja teenused;
4) sotsiaalministri 4. detsembri 2006 määrusega nr 63 "Käibemaksumääraga 9% maksustatavad ravimid, rasestumisvastased vahendid, sanitaar- ja hügieenitooted, meditsiiniseadmed ning abivahendid" kehtestatud nimekirjas nimetatud ravim, rasestumisvastane vahend, sanitaar- ja hügieenitoode, meditsiiniseade ning abivahend;
5) leiva- ja saiatooted, mis ei sisalda mett, mune, juustu, marju või puuvilju (tolliseaduse §-s 23 nimetatud Eesti Tollitariifistiku (edaspidi tollitariifistik) alamrubriiki 1905 90 30 kuuluvad tooted);
6) piim, rõõsk koor, petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (rubriikidesse 0401-0403 kuuluvad tooted), välja arvatud pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul (alamrubriikidesse 0402 10, 0402 21, 0402 29, 0403 10 51, 0403 10 53, 0403 10 59, 0403 90 11, 0403 90 13, 0403 90 19, 0403 90 31, 0403 90 33, 0403 90 39, 0403 90 71, 0403 90 73 ja 0403 90 79 kuuluvad tooted);
7) püreestatud (homogeenitud) toidusegud, mis on mõeldud kasutamiseks väikelaste toitudena (alamrubriikidesse 1602 10, 2005 10, 2007 10 ja 2104 20 kuuluvad tooted), spetsiaalne imikupiim (alamrubriiki 0402 29 11 kuuluvad tooted), jaemüügiks pakendatud väikelaste toidud pulbrilisel või vedelal kujul (alamrubriiki 1901 10 00 kuuluvad tooted) ning piima ja piimatooteid sisaldavad väikelaste toidud (alamrubriiki ex99 90 1901* kuuluvad tooted);
8) imikumähkmed (alamrubriiki 4818 40 91 kuuluvad tooted);
9) tehnilisele ülevaatusele kuuluvad 4 kuni 12 meetri pikkused paadid, jahid ja kaatrid.
§ 6. Maksuhaldur
(1) Müügimaksu maksuhaldurid on Maksu- ja Tolliamet ja Tallinna Ettevõtlusamet.
(2) Tallinna Ettevõtlusameti ülesandeks on maksukohustuslaste nõustamine müügimaksu alal ja maksu arvestuse kontrollimine. Maksuhalduri volitused on järgmistel Tallinna Ettevõtlusameti ametiisikutel:
1) jurist;
2) kohalike maksude osakonna juhataja;
3) kohalike maksude osakonna peaspetsialist.
(3) Maksu- ja Tolliameti ülesandeks on müügimaksu deklaratsioonide vastuvõtmine, kontrollimine ja vigadest teavitamine, müügimaksu sissenõudmine ja tagastamine, maksuvõla ajatamine ning Maksu- ja Tolliametile esitatud vaiete menetlemine.
§ 7. Maksusumma arvutamine ja tasumise kord
(1) Maksukohustuslane arvutab deklaratsiooni alusel tasumisele kuuluva maksusumma. Maksuhalduril on õigus maksukohustuslase arvutatud summat kontrollida ning vajaduse korral määrata maksusumma maksukorralduse seaduse §-s 98 sätestatud tähtaja jooksul.
(2) Maksukohustuslane on kohustatud müügimaksu tasuma Maksu- ja Tolliametile. Maksu- ja Tolliamet ning Tallinna Ettevõtlusamet avaldavad veebilehel andmed, mis on vajalikud müügimaksu tasumiseks.
(3) Kui maksukohustuslane ei ole tasunud müügimaksu § 9 lõikes 3 nimetatud tähtpäevaks, on ta kohustatud arvestama ja tasuma tähtpäevaks tasumata maksusummalt intressi. Intressi arvestatakse alates päevast, mis järgneb päevale, mil maksu tasumine seaduse järgi pidi toimuma, kuni tasumise või tasaarvestamise päevani, viimane kaasa arvatud. Intress arvutatakse maksukorralduse seaduses sätestatud korras.
(1) Maksukohustuslane on kohustatud esitama Maksu- ja Tolliametile kvartalile järgneva kuu 20. kuupäevaks maksudeklaratsiooni rahandusministri poolt kehtestatud müügimaksu deklaratsiooni vormil. Deklaratsiooni esitamise kohustus kehtib maksukohustuslase majandustegevuse registrist kustutamiseni.
(2) Deklaratsioon saadetakse Maksu- ja Tolliametile elektroonilist andmesidet kasutades, posti teel või antakse üle Maksu- ja Tolliameti ametiruumides. Maksukohustuslane võib valida deklaratsiooni esitamise viisi.
(3) Deklaratsioonile kirjutab alla maksukohustuslane, tema seaduslik esindaja või volitatud esindaja. Kui kirjalikule deklaratsioonile kirjutab alla volitatud esindaja, esitatakse maksuhaldurile ka volitust tõendav dokument, kui seda ei ole varem esitatud. Deklaratsiooni esitamise korral elektroonilist andmesidet kasutades peab elektrooniline allkiri olema antud viisil, mis võimaldab tuvastada deklaratsiooni esitanud isikut ja allkirja andmise aega.
(4) Maksu- ja Tolliamet teeb paberkandjal deklaratsioonile märke selle laekumise kuupäeva kohta.
(5) Deklaratsiooni esitaja on kohustatud esitama talle teadaolevalt õigeid andmeid ning andmete õigsust kirjalikult kinnitama.
(6) Kui maksukohustuslase poolt varasemal perioodil deklareeritud tehingu maksustatav väärtus muutub, kajastatakse muudatus jooksvas perioodis. Muudel juhtudel tehakse parandus selle maksustamisperioodi deklaratsioonis, millal oli käesoleva määruse § 41 kohaselt maksukohustuse tekkimise aeg.
(7) Deklaratsiooni esitamata jätmise korral või ebaõigete andmete esitamisel määrab tasumisele kuuluva maksusumma maksuhaldur vastavalt maksukorralduse seadusele.
§ 9. Müügimaksu tasumise tähtpäev ja maksustamisperiood
(1) (Kehtetu - Tvk m 08.04.2010 nr 22, jõustumine 15.04.2010)
(2) Müügimaksuga maksustamise periood on kvartal.
(3) Maksukohustuslane on kohustatud müügimaksu tasuma kvartalile järgneva kuu 20. kuupäevaks sularahata arvelduse korras.
(3) Vaie maksuhalduri haldusakti või toimingu peale esitatakse sellele maksuhaldurile, kes haldusakti andis või toimingu tegi või esitatakse kaebus halduskohtule.
(4) Maksuhaldur võib vaide maksukorralduse seaduses sätestatud juhtudel tagastada. Vaide tagastamise otsuse peale võib esitada kaebuse samale maksuhaldurile või esitatakse kaebus halduskohtule.
(5) Vaie haldusakti peale tuleb esitada 30 päeva jooksul, arvates haldusakti teatavaks tegemise või kättetoimetamise päevast.
(6) Vaie toimingu peale tuleb esitada 30 päeva jooksul, arvates päevast, mil vaide esitaja vaidlustatavast toimingust teada sai või pidi teada saama.
§ 11. Maksuõigusrikkumiste eest kohaldatavad karistused
Maksuõigusrikkumise eest kohaldatakse karistust maksukorralduse seaduses ja karistusseadustikus ettenähtud korras.
(1) Määrusega reguleerimata küsimustes kohaldatakse kohalike maksude seadust, maksukorralduse seadust, kaubandustegevuse seadust ning majandustegevuse registri seadust.
(2) Enne 1. juunit 2010 sõlmitud kestvuslepingute alusel arvestatakse ja tasutakse müügimaksu kaupadelt, mis on lähetatud või kättesaadavaks tehtud ja teenustelt, mis on osutatud alates 1. juunist 2010.
(3) Perioodi 1. juunist 2010 kuni 30. juunini 2010 loetakse eraldi maksustamisperioodiks ning deklaratsioon nimetatud perioodi eest esitatakse 20. juuliks 2010.
(31) Lugeda viimaseks maksustamisperioodiks 2011. aasta neljas kvartal. Maksukohustuslane on kohustatud esitama müügimaksu deklaratsiooni viimase maksustamisperioodi eest 20. jaanuariks 2012 ning viimase maksustamisperioodi eest tasuma müügimaksu 20. jaanuariks 2012.
(32) Enne 2012. aasta 1. jaanuari tekkinud müügimaksukohustuse, selle tasumise ja sissenõudmise suhtes rakendatakse kuni nimetatud kuupäevani kehtinud määrust ning kohalike maksude seaduse § 3 lõikeid 3 ja 5, § 5 punkti 3 ning § 8.
Määrus jõustub 1. jaanuaril 2010. Määrust rakendatakse alates 1. juunist 2010.


Riigikogu 19.01.2018 seadus; jõustumiskuupäev 01.06.2018
redaktsioon 01.07.2020 [RT I, 30.06.2020, 18]
13.06.2018 RT I, 26.06.2018, 5 06.07.2018, osaliselt 01.01.2019
17.06.2020 RT I, 30.06.2020, 8 01.07.2020
13.06.2018 RT I, 26.06.2018, 5 06.07.2018, osaliselt 01.01.2019
(2) Tasulise sõitjateveo korraldamist reguleeritakse ühistranspordiseadusega. Tasulisele sõitjateveole kohaldatakse ka käesoleva seaduse 6. peatükis kahepoolset veoluba käsitlevaid sätteid, § 29 lõike 1 punkte 3 ja 6, § 30 lõiget 4, § 31 lõiget 3, §-e 36–38, 12. peatükis sätestatud riikliku järelevalve meetmeid seoses kahepoolse veoloa ning autojuhi ameti- ja täienduskoolitusega, §-e 55 ja 60, §-de 61 ja 62 sätteid seoses kahepoolse veoloaga, §-e 67–69 ja 73 ning § 74 lõikeid 2 ja 3.
[RT I, 26.06.2018, 5 - jõust. 06.07.2018]
(4) Käesolevat seadust ei kohaldata Kaitseväele ja Kaitseliidule ning riigikaitseseaduse alusel Eestis viibiva välisriigi relvajõududele.
[RT I, 30.06.2020, 8 - jõust. 01.07.2020]
(5) Käesolevat seadust ei kohaldata autoveole, mida tehakse riigikaitseliste sundkoormiste seaduse alusel määratud veokohustuse täitmiseks.
1) karistusseadustiku §-s 279, käesoleva seaduse käesoleva seaduse § 66 lõikes 3 või raske ohtlikkuse tasemega rikkumisena lõikes 4, liiklusseaduse §-s 202, 208, 210, 2102, 2104, 2106, 213, 216, 2171, 225, 243, 2431, 244, 2612 või 2613 sätestatud väärteo eest või
(7) Tegevusloa taotleja ja vedaja hea maine nõudele vastavuse hindamisel võetakse arvesse käesoleva paragrahvi lõikes 4 või 5 nimetatud õigusrikkumise karistusandmeid, mis ei ole karistusregistri seaduse kohaselt sellest registrist kustutatud, või asjaolu, et nimetatud rikkumise toimepanemisel välisriigis ei ole välisriigis tehtud otsuse jõustumisest möödunud karistusregistri seaduse §-s 24 sätestatud karistusandmete kustutamise tähtaeg. Asjaolu, kas tegevusloa taotlejat või vedajat on karistatud tasulisel või oma kulul korraldataval veoseveol, tehakse kindlaks karistusregistri ja liiklusseaduse § 2002 punktide 1–3 alusel liiklusjärelevalve infosüsteemi kantud andmete põhjal.
1) liiklusseaduse §-s 202, 208, 210, 2102, 2104, 2106, 213, 216, 2171, 224–226, § 227 lõikes 3 või 4, § 2431 lõikes 1, §-s 244 või 2613 sätestatud väärteo eest või
(2) Juhitunnistuse vorm ja sellele kantavad andmed peavad vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1072/2009 III lisale. Juhitunnistuse erimärkuste lahtrisse kantakse autojuhi ameti- või täienduskoolituse läbimist tõendav Euroopa Liidu ühtlustatud kood "95", mida on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 403, 30.12.2006, lk 18–60) I lisas.
(3) Sertifikaadi vorm ning sellele kantavad andmed peavad vastama komisjoni määruse (EL) nr 361/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo dokumentidega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2121/98 (ELT L 107, 10.04.2014, lk 39–55), V lisale.
4) vedajale, tema veokorraldusjuhile või vedaja juures töölepingu või võlaõigusliku lepingu alusel veosevedu teostavale või teostanud autojuhile on rohkem kui ühe korra tasulisel või oma kulul korraldataval veoseveol määratud või mõistetud karistus või mõjutustrahv liiklusseaduse §-de 2616–2619 rikkumise eest.
[RT I, 26.06.2018, 5 - jõust. 01.01.2019]
(21) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 ja lõike 2 punktis 4 sätestatud mõjutustrahvi kohta e-toimiku süsteemi kantud andmetel on õiguslik tähendus.
6) autojuhi ameti- või täienduskoolituse läbimist tõendav dokument, kui sellekohase koolituse läbimine on käesoleva seaduse § 36 kohaselt nõutav;
2) mida kasutavad päästeasutus, kiirabibrigaadi pidaja ja riikliku järelevalve teostaja oma ametiülesannete täitmiseks või mille kasutus on nende kontrolli all;
4) mida kasutatakse hädaolukorra ohu kõrvaldamiseks või hädaolukorra, erakorralise seisukorra või päästeseaduse tähenduses päästesündmuse lahendamiseks, sealhulgas sõidukit, mida kasutatakse mitteärilisel humanitaarabi veol;
5) mida kasutatakse õppesõidul, sõidueksamil või ameti- või täienduskoolituse sõiduõppeks või ameti- või täienduskoolitusest tuleneva eksami sooritamiseks;
6) mida kasutatakse mitteäriliseks sõitjate- ja veoseveoks;
7) millega veetakse materjali, seadmeid või masinaid, mida juht kasutab oma tööks, tingimusel et sõidukijuhtimine ei ole juhi põhitegevusala;
8) mille hooldamisega ta tegeleb ja mille juhtimiseks nõutakse D-kategooria või D1-alamkategooria juhtimisõigust ja kui nimetatud sõiduki juhtimine ei ole juhi põhitegevusala ning ta viib reisijateta sõiduki vedaja sõidukite hoiukohast läheduses asuvasse hooldus- või remondikohta või sealt ära;
9) ameti- või täienduskoolituse õppepraktika käigus, tingimusel et juhil on vastava kategooria juhtimisõigus ja juhiga on kaasas nõutava kategooria juhtimisõigusega lektor või kehtiva ameti- või täienduskoolituse läbimist tõendava dokumendiga isik;
10) väljaspool Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse tähenduses asulana käsitletavat linna juhile või tema äriühingule kuuluva või juhi või tema äriühingu kasutuses oleva ettevõtte varustamiseks, tingimusel et tegu ei ole tasulise autoveoga ja sõidukijuhtimine ei ole juhi põhitegevusala, või
11) mida kasutab põllumajandus-, aiandus-, metsandus-, loomakasvatus- või kalandusettevõtja kaubaveoks oma äritegevuses kuni 50 kilomeetri raadiuses ettevõtte asukohast, tingimusel et sõidukijuhtimine ei ole juhi põhitegevusala.
1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ artikli 12 kohaselt Eestis alalist elukohta omav Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni kodanik või isik, kellel on tähtajaline elamisõigus või -luba, pikaajalise elaniku elamisluba või alaline elamisõigus;
(2) Autojuhi täienduskoolitusele võetakse vastu isik, kelle alaline elukoht Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ artikli 12 kohaselt on Eestis või kes töötab vedaja või äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud isiku juures töölepingu või võlaõigusliku lepingu alusel ja kellel on vastava kategooria pädevustunnistus või kirje juhiloal.
(4) Autojuht, kellel on vastava kategooria pädevustunnistus või kirje juhiloal, peab selle kehtivuse pikendamiseks läbima täienduskoolituse.
(1) Ohtlikku veost vedava autojuhi ADR-i kohasele põhi-, eri- ja täienduskoolitusele võetakse vastu isik, kelle alaline elukoht Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ artikli 12 kohaselt on Eestis või kes töötab vedaja või äriregistrisse või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud isiku juures töölepingu või võlaõigusliku lepingu alusel ning kellel on kehtiv B-, C1- või C-kategooria mootorsõiduki juhiluba, kaasa arvatud esmane juhiluba, olnud vähemalt kaks aastat.
3) [kehtetu - RT I, 30.06.2020, 8 - jõust. 01.07.2020]
3) õppekavas ettenähtud õppeainete andmiseks vajalikud õppevahendid ning tarvikud, vahendid esmaabi praktiliseks õpetamiseks ja autojuhi ADR-i kohastes kirjalikes juhistes sõiduki meeskonna liikmetele ettenähtud kaitsevahendid.
4) [kehtetu - RT I, 30.06.2020, 8 - jõust. 01.07.2020]
1) [kehtetu - RT I, 30.06.2020, 8 - jõust. 01.07.2020]
5) lektori allkirjastatud kirjalik nõusolek koolituse tegemiseks, välja arvatud juhul, kui lektor on taotluse esitanud füüsilisest isikust ettevõtja või äriühingu või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud isiku juhatuse liige, kelle esindusõigust ei ole äriregistri või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri andmetel piiratud.
2) omama kõrgharidust või üldkeskharidusel põhinevat keskeriharidust;
4) olema viimase viie aasta jooksul osalenud õpetatavas valdkonnas erialasel täienduskoolitusel kestusega vähemalt kuus akadeemilist tundi.
(3) Autojuhi ameti- või täienduskoolituse läbiviimisesse võib kaasata käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele mittevastava spetsialisti lähtuvalt ameti- või täienduskoolituse õppekavas oleva õppeaine eesmärgist.
2) omama kõrgharidust;
(7) Ohtlikku veost vedava autojuhi põhi-, eri- või täienduskoolituse läbiviimisesse võib kaasata käesoleva paragrahvi lõigetes 4–6 sätestatud nõuetele mittevastava spetsialisti lähtuvalt koolituse õppekavas oleva õppeaine eesmärgist.
§ 67. Autojuhi poolt rahvusvahelisel autoveol ameti- või täienduskoolituse läbimist tõendava dokumendi esitamata jätmine
Autojuhi poolt autojuhi ameti- või täienduskoolituse läbimist tõendava dokumendi esitamata jätmise eest rahvusvahelisel autoveol –
§ 68. Autojuhi poolt autoveo teostamine ameti- või täienduskoolituse läbimist tõendava dokumendita või vastava kandeta liiklusregistris
Autojuhi poolt autoveo teostamise eest ameti- või täienduskoolituse läbimist tõendava dokumendita või vastava kandeta liiklusregistris –
§ 731. Autojuhi täienduskoolituse ja ADR-i kohase täienduskoolituse läbimist tõendava dokumendi andmise erandid Vabariigi Valitsuse 2020. aasta 12. märtsil väljakuulutatud eriolukorras
(1) Kui isikul ei ole Vabariigi Valitsuse 2020. aasta 12. märtsil väljakuulutatud eriolukorra (edaspidi eriolukord) tõttu võimalik läbida käesoleva seaduse § 37 lõigetes 4 ja 5 nimetatud täienduskoolitust ja kui tema pädevustunnistuse või juhiloal oleva vastava kirje kehtivus lõpeb ajavahemikul 2020. aasta 1. märtsist kuni 1. novembrini, võib Maanteeamet anda uue pädevustunnistuse või teha juhiloale vastava kirje kehtivusega kuni 2020. aasta 30. novembrini.
(2) Kui isikul ei ole eriolukorra tõttu võimalik läbida käesoleva seaduse § 40 lõikes 4 nimetatud täienduskoolitust ja sooritada eksamit ning tema ADR-i koolitustunnistuse kehtivus lõpeb ajavahemikul 2020. aasta 1. märtsist kuni 1. novembrini, võib Maanteeamet anda uue ADR-i koolitustunnistuse kehtivusega kuni 2020. aasta 30. novembrini.
(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud toimingute eest riigilõivu tasumisest on isik vabastatud.
§ 732. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2020/698 tuleneva ja nakkushaiguse levikuga seonduva erandi kohaldamine
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/698, milles sätestatakse seoses COVID-19 puhanguga ajutised erimeetmed teatavate tunnistuste, litsentside ja lubade uuendamise või pikendamise ning korraliste kontrollide ja jätkuõppe edasilükkamise kohta teatavates transpordialaste õigusaktide valdkondades (ELT L 165, 27.05.2020, lk 10–24), artikli 7 lõikes 5 sätestatud mittekohaldamise erandi kasutamise otsustab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ministri määrust võib rakendada tagasiulatuvalt alates 2020. aasta 4. juunist.
<!- END 73b2 -!>
§ 75. – § 80. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.09.2003, lk 4–17), muudetud direktiividega 2004/66/EÜ (ELT L 168, 01.05.2004, lk 35–67), 2006/103/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 344–351), 2013/22/EL (ELT L 158, 10.06.2013, lk 356–361) ja (EL) 2018/645 (ELT L 112, 02.05.2018, lk 29–41) ning määrusega (EÜ) nr 1137/2008 (ELT L 311, 21.11.2008, lk 1–54);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/47/EL, milles käsitletakse liidus liiklevate ärilisel otstarbel kasutatavate sõidukite tehnokontrolli ja -ülevaatust ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/30/EÜ (ELT L 127, 29.04.2014, lk 134–218);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.09.2008, lk 13–59), muudetud direktiividega 2010/61/EL (ELT L 233, 03.09.2010, lk 27–28), 2012/45/EL (ELT L 332, 04.12.2012, lk 18–19), 2014/103/EL (ELT L 335, 22.11.2014, lk 15–16), (EL) 2016/2309 (ELT L 345, 20.12.2016, lk 48–49) ja (EL) 2018/217 (ELT L 42, 15.02.2018, lk 52–53).


text:
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku, kohtute seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku, kohtute seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus
Vabariigi Presidendi 22. detsembri 2009. a otsusega nr 596
§ 1. Tsiviilkohtumenetluse seadustikus (RT I 2005, 26, 197; 2009, 60, 395) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 56 lõike 3 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Elektroonilise dokumendi võib toimiku juurde võtta ka salvestisena kohtu infosüsteemis või digitaalsel andmekandjal, kui on tagatud dokumendi koopia säilimine kohtute infosüsteemis.»;
2) seadustikku täiendatakse §-ga 601 järgmises sõnastuses:
« § 601. E-toimiku menetlemise infosüsteem
(1) E-toimiku menetlemise infosüsteem (edaspidi e-toimiku süsteem) on tsiviilkohtumenetluses menetlusandmete ja isikuandmete töötlemiseks peetav riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, mille eesmärk on:
1) tagada ülevaade kohtute menetluses olevatest tsiviilasjadest;
2) kajastada andmeid tsiviilkohtumenetluse käigus tehtud toimingute kohta;
1) andmed menetluses olevate ja lõpetatud tsiviilasjade kohta;
2) andmed tsiviilkohtumenetluse käigus tehtud toimingute kohta;
(3) E-toimiku süsteemi asutab ja selle põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus. Vabariigi Valitsus võib kehtestada määrusega e-toimiku süsteemile ülemineku aja, tingimused ja korra.
3) paragrahvi 314 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Menetlusdokumendi võib kätte toimetada elektrooniliselt. Elektroonilisel kättetoimetamisel edastatakse dokument või teatatakse dokumendi olemasolust menetlusosalise üldisele või kohtule teatavaks tehtud elektronposti aadressile või infosüsteemi vahendusel. Kohtule edastatud või kohtu koostatud elektroonilised dokumendid toimetatakse menetlusosalisele kätte elektrooniliselt, välja arvatud juhul, kui elektrooniline edastamine ei ole eeldatavasti võimalik või kui menetlusosaline ei saa eeldatavasti elektroonilise dokumendi sisuga tutvuda või seda välja trükkida. Advokaadile, notarile, kohtutäiturile, pankrotihaldurile ja riigi- või kohaliku omavalitsuse asutusele võib menetlusdokumendi muul viisil kui elektrooniliselt kätte toimetada üksnes mõjuval põhjusel.»;
4) paragrahvi 314 lõike 3 kolmandat lauset täiendatakse pärast sõna «ärakiri» sõnadega «või tehakse isikule kättesaadavaks kohtute infosüsteemis kinnitatud dokument»;
5) paragrahvi 314 lõiget 4 täiendatakse pärast sõna «saadetud» sõnadega «, juhul kui saatmist ei registreerita automaatselt e-toimiku süsteemis»;
6) paragrahvi 314 lõike 5 esimese lause lõppu lisatakse pärast sõna «elektrooniliselt» tekstiosa «või avab dokumendi faili e-toimiku süsteemis, mille korral registreerib e-toimiku süsteem kättetoimetamise kinnituse automaatselt.»;
7) paragrahvi 314 lõikes 6 asendatakse sõna «edastatakse» sõnadega «toimetatakse kätte»;
8) paragrahvi 336 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:
« (6) Kui avaldusi või muid dokumente saab esitada selleks loodud portaali vahendusel arvutis peetavasse menetlusinfosüsteemi, ei või neid esitada e-posti teel, välja arvatud mõjuval põhjusel. Justiitsminister kehtestab portaali vahendusel esitatavate dokumentide loetelu määrusega.»;
9) paragrahvi 340 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kohtule elektrooniliselt esitatud dokumendist korraldab kohus ärakirjade või väljatrükkide tegemise, kui teisele menetlusosalisele ei saa eeldatavasti elektroonilist dokumenti edastada või ta ei saa selle sisuga eeldatavasti tutvuda või seda välja trükkida. Käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud juhul on ärakirjade või väljatrükkide tegemine riigilõivuvaba.»;
10) paragrahvi 340 lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;
11) paragrahvi 453 lõiget 1 täiendatakse neljanda lausega järgmises sõnastuses:
«E-toimiku süsteemi kaudu tehakse isikule kättesaadavaks kohtu infosüsteemis kinnitatud otsus, millele allkirja ja pitserit ei lisata.»;
12) paragrahvi 458 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Jõustumismärke võib väljastada elektrooniliselt kohtu kodukorras selleks ette nähtud isik, kes varustab selle oma digitaalallkirjaga. Elektroonilist jõustumismärget ei varustata kohtupitseriga.»;
13) paragrahvi 458 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:
« (3) Jõustumismärkeid väljastav kohus peab arvestust kohtuotsuste jõustumise kohta ja kohtu väljastatud jõustumismärgete kohta.
(4) Justiitsminister võib elektroonilise jõustumismärke vormi, selle väljastamise ja jõustumismärgete arvestuse kohta kehtestada määrusega täpsemaid nõudeid.»;
14) paragrahvi 481 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
« (22) Maksekäsu kiirmenetlust ei toimu nõuete puhul, mille summa ületab 100 000 krooni. See summa hõlmab nii põhi- kui ka kõrvalnõudeid.»;
15) paragrahvi 483 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Maksekäsu kiirmenetlusele ei kohaldata käesolevas seadustikus menetluse peatamise kohta sätestatut.»;
16) paragrahvi 483 lõike 2 punktist 1 jäetakse välja tekstiosa «lõike 2»;
17) paragrahvi 483 lõiget 2 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:
« 4) ilmnevad käesolevas seadustikus sätestatud menetluse peatumise alused.»;
18) paragrahvi 4881 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:
« (11) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud määruse peale ei saa esitada määruskaebust.»;
19) paragrahvi 489 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
20) paragrahvi 489 täiendatakse lõikega 22 järgmises sõnastuses:
« (22) Kui võlgnik on vastuväites tunnustanud makseettepanekut, kuid oma majandusliku olukorra tõttu ei suuda võlgnevust tasuda ja pooled ei jõua maksegraafiku sõlmimises kokkuleppele, annab makseettepaneku koostanud kohus asja üle maksekäsu kiirmenetluse avalduses nimetatud kohtule asja menetluse jätkamiseks hagimenetluses.»;
21) paragrahvi 4891 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Maksekäsu peale võib võlgniku seaduslik esindaja või võlgniku üldõigusjärglane esitada kahe kuu jooksul maksekäsust teadasaamisest arvates määruskaebuse, kui on ilmnenud peatumise alus, mis kohtulahendi tegemise ajal oli olemas, kuid ei olnud ega võinud olla kohtule teada. Määruskaebuse esitaja peab tuginema ühele käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud asjaoludest.»;
22) paragrahvi 4891 lõiget 4 täiendatakse pärast esimest lauset uue lausega järgmises sõnastuses: «Maksekäsu tühistamise korral lõpetab kohus maksekäsu kiirmenetluse või alustab hagimenetlust.»;
23) paragrahvi 4891 lõike 4 teises lauses asendatakse sõna «See» sõnadega «Maksekäsu tühistamine»;
24) paragrahvi 702 lõiget 2 täiendatakse punktiga 81 järgmises sõnastuses:
« 81) peatumise aluse ilmnemine, mis kohtulahendi tegemise ajal oli olemas, kuid ei olnud ega võinud olla kohtule teada;».
§ 2. Kohtute seaduses (RT I 2002, 64, 390; 2009, 15, 94) tehakse järgmised muudatused:
1) seadust täiendatakse §-ga 161 järgmises sõnastuses:
« § 161. Maksekäsuosakond
(3) Maksekäsuosakonna juhataja on kohtudirektori määratud kohtunikuabi. Maksekäsuosakonna koosseisu kuuluvad kohtunikuabid ja muud kohtuteenistujad.»;
« (3) Registriandmete koosseisu, andmete esitamise korra ja andmetele juurdepääsuõiguse taotlemise täpsema korra kehtestab justiitsminister kooskõlastatult kohtute haldamise nõukojaga.»;
3) paragrahvi 34 täiendatakse lõigetega 4–6 järgmises sõnastuses:
« (4) Kohtute infosüsteemi andmetele on juurdepääsuõigus:
(6) Andmesaaja, kes kasutab andmeid seadusega sätestatud ülesande täitmiseks, on kohustatud vastutavale töötlejale ja volitatud töötlejale viivitamata teatama avastatud ebaõigetest, kaheldavatest või mittetäielikest andmetest.»;
4) paragrahvi 122 lõikes 3 asendatakse sõnad «kinnistus- või registriosakonna» sõnadega «kinnistus-, registri- või maksekäsuosakonna»;
5) paragrahvi 122 lõike 4 esimest lauset täiendatakse pärast sõnu «välja arvatud» sõnadega «lisatasu nõutavast tulemuslikuma töö eest,».
§ 3. Notariaadiseadust (RT I 2000, 104, 684; 2009, 54, 363) täiendatakse §-ga 442 järgmises sõnastuses:
« § 442. Tunnistuste (apostille’de) register
(3) Tunnistuste (apostille’de) registri põhimääruse kehtestab justiitsminister määrusega.»
§ 4. Riigi õigusabi seaduses (RT I 2004, 56, 403; 2009, 1, 1) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 15 lõike 5 teist lauset täiendatakse pärast sõna «asutusele» sõnadega «justiitsministri määrusega kehtestatud korras»;
«Kohus, prokuratuur või uurimisasutus esitab eelnimetatud taotluse advokatuurile justiitsministri määrusega kehtestatud korras.»;
3) paragrahvi 20 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Riigi õigusabi osutava advokaadi ja riigi õigusabi saaja kokkuleppel võib asuda isikule samas asjas õigusteenust osutama teine advokaat, kes on nõus temale riigi õigusabi osutamise kohustuse üleandmisega. Uus riigi õigusabi osutaja määratakse kohtu, prokuratuuri või uurimisasutuse taotluse alusel käesoleva seaduse §-s 18 sätestatud korras. Sellisel juhul otsustab kohus, prokuratuur või uurimisasutus endisele riigi õigusabi osutajale hüvitatava riigi õigusabi tasu ja riigi õigusabi kulude suuruse.
(2) Kui riigi õigusabi osutajal ei ole võimalik käesolevast seadusest tulenevalt jätkata riigi õigusabi saajale õigusteenuse osutamist, esitab ta kohtule, prokuratuurile või uurimisasutusele taotluse määrata uus riigi õigusabi osutaja. Uus riigi õigusabi osutaja määratakse käesoleva seaduse §-s 18 sätestatud korras.»;
« (3) Advokaat esitab käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud taotluse süüteoasjade kohtueelses menetluses iga menetlustoimingu lõpus ja igas kohtuastmes menetluse lõpus või vähemalt kolme kuu möödumisel viimasest riigi õigusabi tasu suuruse ja kulude hüvitamise suuruse kindlaksmääramiseks esitatud taotluse lahendamisest. Riigi õigusabi osutamisel täitemenetluses, õigusdokumendi koostamisel või isiku õigusnõustamisel või esindamisel muul viisil esitatakse taotlus pärast õigusabi osutamise lõpetamist.»
§ 5. Äriseadustikus (RT I 1995, 26–28, 355; 2009, 57, 381) tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 57 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Kui ettevõtja asukoht muutub ja uus asukoht on teise registripidaja tööpiirkonnas, ei avata ettevõtjale uut registrikaarti.
(2) Avalduse saanud registripidaja teeb registrikaardile märke ettevõtja asukoha muutumise kohta.»;
2) paragrahvi 5112 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Tehniliste võimaluste olemasolu korral kantakse registripidaja tööpiirkonna muutmisel registriandmed üle automatiseeritud korras.»

matches:
§ 1
§ 601
kohus
kohus
kohus
kohus
§ 2
§ 161
§ 3
§ 442
§ 4
§ 5


text:
Gustav Suitsu nimeline luulepreemia – Riigi Teataja
Gustav Suitsu nimeline luulepreemia - sisukord
§ 1 Gustav Suitsu nimeline luulepreemia
§ 2 Preemia andmise korraldus
§ 3 Preemia andmine
RT IV, 24.09.2015, 12
Vastu võetud 17.09.2015 nr 92
§ 1. Gustav Suitsu nimeline luulepreemia
(1) Gustav Suitsu nimeline luulepreemia (edaspidi preemia) on Tartu linna ja sihtasutuse Tartu Kultuurkapital koostöös välja antav Tartu linna tunnustus luuletajale, kes on eelmisel kalendriaastal avaldanud vähemalt ühe kunstiliselt kõrgetasemelise luulekogu, mis kannab Gustav Suitsu luulele omaseid väärtusi.
(2) Preemia antakse välja üks kord aastas, preemia suurus on 2000 eurot.
§ 2. Preemia andmise korraldus
(1) Sihtasutus Tartu Kultuurkapital teavitab avalikkust preemiale kandideerimise ettepanekute esitamise ning preemia andmise tingimustest, tagades piisava ajavaru kandideerimiseks või kandidaatide esitamiseks.
(2) Kandideerimiseks või kandidaadi esitamiseks tuleb Tartu Kultuurkapitalile esitada kandidaadi nimi ja preemia taotlemise aluseks olev luulekogu raamatuna ja failina.
(3) Preemia saaja valib viieliikmeline sihtasutuse Tartu Kultuurkapital nõukogu moodustatud komisjon. Komisjoni koosseisu kuuluvad üks Eesti Kirjanike Liidu Tartu osakonna määratud isik, üks Eesti Kirjandusmuuseumi määratud isik, üks Tartu Ülikooli kirjanduse ja teatriteaduse osakonna määratud isik, üks Tartu Linnavalitsuse määratud isik ja üks sihtasutuse Tartu Kultuurkapital määratud isik.
§ 3. Preemia andmine
(1) Komisjon hindab ja võrdleb esitatud luulekogusid ning teeb põhjendatud otsuse märtsikuus. Komisjoni otsus vormistatakse komisjoni protokolliga.
(2) Preemia antakse välja emakeelepäeval, 14. märtsil.
(3) Preemia maksab välja sihtasutus Tartu Kultuurkapital.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 1
§ 2
§ 3


«Vangistusseaduse» §-s 142 sätestatud toetuste ja hüvitiste arvutamise ning maksmise kord – Riigi Teataja
18. 03. 2003 nr 87 (RT I 2003, 30, 186) 1. 04. 2003
1) vangla sotsiaaltöötajale ning tema perekonnaliikmele ja sotsiaaltöötaja ülalpidamisel olnud isikule, kui sotsiaaltöötaja on hukkunud, jäänud püsivalt töövõimetuks, saanud tervisekahjustuse või haigestunud seoses teenistusega vanglas;
2) vanglaametnikukandidaadile ning tema perekonnaliikmele ja kandidaadi ülalpidamisel olnud isikule, kui kandidaat on hukkunud, jäänud püsivalt töövõimetuks, saanud tervisekahjustuse või haigestunud seoses praktilise väljaõppega vanglas.
(1) Seoses vanglateenistusega püsivalt töövõimetuks jäänud, haigestunud või tervisekahjustuse saanud vanglaametnik esitab oma teenistuskohaks olnud asutusele taotluse toetuse saamiseks ning ravi- ja ravimikulude hüvitamiseks.
1) püsiva töövõimetuse ulatust, haigestumist või tervisekahjustuse saamist tõendavad dokumendid;
§6. Taotluse esitamise tähtaeg
(3) Vanglaametnikule seoses vanglateenistusega põhjustatud tervisekahjustuse eest hüvitise saamise taotlus esitatakse sellekohase dokumendi saamisest alates nelja kuu jooksul.
§7. Taotluse esitamise eritingimused
§9. Taotluse läbivaatamise kokkuvõte
4) raviasutuste dokumendid ja muud dokumendid, mis tõendavad taotluses esitatud asjaolusid või lükkavad need ümber.
§10. Taotluse lahendamine
3) edastab ministeeriumile, kelle valitsemisalasse asutus kuulub, taotluse ja selle läbivaatamise kokkuvõtte ning §-s 9 nimetatud materjali «Vangistusseaduse» § 142 lõigetes 1 ja 3 ettenähtud toetuse maksmiseks ja lõikes 2 nimetatud kulude hüvitamiseks.
§11. Taotluse menetlemine ministeeriumis
§12. Taotluse menetlemise erijuhud
(1) Seoses vanglateenistusega püsivalt töövõimetuks jäänud, haigestunud või tervisekahjustuse saanud vangladirektor esitab toetuse saamiseks ning ravi- ja ravimikulude hüvitamiseks taotluse Justiitsministeeriumile.
§15. Taotluse läbivaatamise kokkuvõte
(3) Taotluse läbivaatamise kokkuvõtte kinnitab Justiitsministeeriumi vanglate asekantsler.
§16. Taotluse lahendamine
3) tervisekahjustuse saamise päeval.


Ääsmäe Põhikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Ääsmäe Põhikooli põhimäärus
Ääsmäe Põhikooli põhimäärus - sisukord
§ 3 Asukohtja tegevuskoht
§ 8 Kooli tegevuse eesmärgid
3 Kooli struktuur ja juhtimine
§ 16 Õppe ja kasvatuse korraldus
§ 17 Hindamise alused
§ 18 Koolivaheaeg
§ 29 Vanemate õigused
§ 30 Vanemate kohustused
§ 32 Pedagoogid
§ 33 Mittepedagoogiline personal
§ 35 Eelarve
§ 36 Rahastamine
RT IV, 07.11.2012, 71
Vastu võetud 30.12.2010 nr 33
26.04.2012 02.05.2012
Määrus kehtestatakse “Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse” § 22 lõige 1 punkti 37 ja “Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse” § 66 lõige 2 alusel.
Ääsmäe Põhikool (edaspidi kool ) .
(1) Kool on Saue Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus ) hallatav asutus.
(4) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest ja nende alusel antud õigusaktidest.
§ 3. Asukohtja tegevuskoht
(1) Kooli asukoht on Kasesalu tänav 16, Ääsmäe küla, Saue vald, 76402 Harjumaa.
(2) Kodulehe asukoht on www.aasmaepk.edu.ee ja elektronposti aadress on kool@aasmaepk.edu.ee.
Koolis omandatakse põhiharidus.
§ 8. Kooli tegevuse eesmärgid
Kooli tegevuse eesmärgiks on pakkuda õpilaste arengut toetavat ja turvalist õpikeskkonda, mis loob tingimused heatasemelise üldhariduse omandamiseks, mis võimaldab jätkata õpinguid ja elus väärikalt toime tulla.
(1) Kooli ülesanded on järgmised:
1) luua turvaline ja soodne keskkond lapse teadmiste, oskuste ja vilumuste optimaalseks arenemiseks ja omandamiseks ning väärtuste ja käitumisnormide süsteemi kujunemiseks, mis loob tingimused lapse õpingute jätkamiseks koolis;
3) anda teadmised, oskused ja vilumused ning kujundada väärtuste ja käitumisnormide süsteem, mis loob eeldused põhihariduse omandamiseks ja võimalusel õpingute jätkamiseks;
4) luua mitmekülgsed võimalused õppetööväliseks huvitegevuseks kooli juures sh tingimused õpilaste kultuuri-ja sporditegevuseks;
5) luua kaasaegse sisustuse ja õpivaraga keskkond, mis toetab õppekava täitmist ning heade õpitulemuste saavutamist;
6) kujundada sotsiaalne keskkond, mis väärtustab inimesi, nendevahelist koostööd ja häid suhteid;
7) väärtustada ja edasi arendada eesti rahvust ja kultuuri;
9) teha õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel koostööd lapsevanematega, teiste koolide ja muude organisatsioonidega.
(2) Oma ülesannete täitmiseks on koolil õigus osaleda vallavalitsuse nõusolekul organisatsioonide, liitude, projektide töögruppide (sealhulgas rahvusvaheliste) tegevuses.
3. peatükk Kooli struktuur ja juhtimine
Kooli struktuur (lisa 1) koosneb:
1) kooli juhtkond, kuhu kuuluvad direktor, õppealajuhataja, juhi abi;
2) õpilaskond, mille moodustavad 1.- 9. klassi õpilased;
3) õpilasesindus, mis valitakse õpilaskonna poolt;
4) õppeprotsessi juhivad õpetajad ja tugispetsialistid;
5) huvijuht, kes koordineerib huvitegevust;
6) raamatukogu;
7) majandusjuhataja, kes korraldab teenindava personali tööd.
(1) Kooli juhib direktor. Direktor vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse ja muude koolis läbiviidavate tegevuste, kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite ja kooli kasutusse antud vara õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(2) Direktor esindab kooli ja tegutseb kooli nimel, teeb kooli eelarve piires tehinguid, mis on seotud tema seaduses sätestatud ülesannete täitmisega arvestades Saue vallavara valitsemise korras ja teistes õigusaktides sätestatud tingimustega.
1) esindab kooli ja teostab tehinguid, mis on suunatud tema seaduses sätestatud ülesannete täitmisele, sh sõlmib oma pädevuse piires kooli nimel lepinguid;
9) annab oma pädevuse piires käskkirju
11) esitab kooli tegevust kajastavaid andmeid ja dokumente kooli pidajale;
12) lahendab talle õigusaktide ja töölepinguga pandud teisi küsimusi;
13) moodustab vajadusel nõuandvaid komisjone;
14) vastutab kooli käsutusse antud vallasvara säilimise ja sihipärase kasutamise eest.
(5) Direktor on aruandekohustuslik vallavalitsuse ja hoolekogu ees.
(6) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss arvestades põhikooli- ja günaasiumiseaduses sätestatut.
(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, mille ülesanne on kooli õpilaste, pedagoogide, kooli pidaja, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine. Hoolekogu täidab talle seadustes ja nende alusel pandud ülesandeid ning teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
(2) Hoolekogu moodustatakse ja selle töökord kehtestatakse vallavalitsuse poolt kehtestatud korras.
(3) Hoolekogusse kuuluvad kooli pidaja, õppenõukogu, vanemate, vilistlaste, õpilasesinduse ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad .
5) arutab läbi ja avaldab arvamust kooli kodukorra ja selle muudatuste kohta;
10) tugi- ja mõjutusmeetmena arutab õpilase ja tema vanemaga õpilase käitumist;
(3) Valikainete valikul arvestab kool oma õppesuundi, õpilaste, lapsevanemate ja pedagoogide ettepanekuid ning kooli võimalusi.
§ 16. Õppe ja kasvatuse korraldus
§ 17. Hindamise alused
Hindamise alused on kehtestatud riiklikus õppekavas ja hindamise korraldus kooli õppekavas.
§ 18. Koolivaheaeg
Kooli vastuvõtt toimub põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ja selle alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määruse ning kooli direktori poolt kehtestatud vastuvõtu tingimuste ja korra kohaselt.
[ Paragrahv 19 sõnastus muudetud Saue Vallavolikogu 26.04.2012 määrusega nr 12]
Kooli lõpetamine toimub põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses seaduse ning põhikooli riiklikus õppekavas sätestatu kohaselt.
(1) Koolil on raamatukogu, mille põhiülesanne on toetada trükiste, audiovisuaalsete ja muude infokandjate säilitamise ja kättesaadavaks tegemise kaudu kooli õppekava järgset õpet, arendada õpilaste iseseisva õpitöö ja teabe hankimise oskust.
(2) Kooliraamatukogude töökorralduse alused kehtestab haridus- ja teadusminister .
(3) Kooli raamatukogus asub õppekirjanduse kogu. Ääsmäe Raamatukogu täidab kooliraamatukogu põhiülesannet põhikogu osas, sest asub kooliga samas hoones.
(1) Kool korraldab õppekavavälise tegevusena tegevust pikapäevarühmas, ringides, stuudios ning üritusi, väljasõite jms.
Kool osutab vastavalt vajadusele põhitegevusega seotud õppekavavälise tegevusena:
1) täiskasvanute koolitust;
2) õppematerjalide kirjastamist;
3) kooli kasutuses oleva vara üürimist ja rentimist;
4) võistluste ja kontsertide korraldamist.
2) saada õppekavas ettenähtu omandamiseks õigusaktidega sätestatud tingimustel ja korras täiendavat abi õpetajalt;
6) teha ettepanekuid kooli direktorile ja teistele pedagoogidele õppe- ja kasvatustöö korraldamise osas;
7) moodustada koolis õpilasesindus, kes esindab õpilaskonda koolisisestes suhetes;
(2) Õpilase poolt tekitatud varalise kahju hüvitab õpilane või tema seaduslik esindaja vastavalt õigusaktidega kehtestatud korrale.
(2) Õpilaskonnal on oma põhimäärus, milles sätestatakse õpilaskonna esindus- ja täitevorganite moodustamise kord, nende õigused, kohustused ja vastutus ning töökord.
(3) Õpilaskonna põhimääruse võtab vastu ja seda muudab õpilaskond lihthäälteenamusega õpilaste üldkoosolekul.
(5) Põhimäärus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle 1/2 koosolekul osalejatest.
(6) Õpilaskonnal on õigus valida õpilasesindus.
(7) Õpilasesindus on õpilaskonda esindav organ.
(8) Kooli õpilasesindus tegutseb õpilasesinduse põhimääruse alusel. Õpilasesinduse põhimääruse kehtestamisel lähtutakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses sätestatust.
(10) Õpilasesinduse põhimääruse kinnitab kooli direktor.
(11) Õpilasesindus valitakse esimest korda õpilaskonna üldkoosolekul, mille toimumise aja ja koha teatab kooli direktor vähemalt kaks nädalat ette, teavitades sellest õpilasi kooli infotahvlil või muul õpilastele kõige enam kättesaadaval viisil. Koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa vähemalt 1/2 õpilaskonnast.
§ 29. Vanemate õigused
1) saada teavet lapsele kohaldatud õppepäevast, hindamisest, õppest puudumisest vastavalt kooli kodukorras sätestatud korras;
2) saada juurdepääsu kooli valduses olevale teabele oma lapse kohta;
3) esitada taotlus lapse õpetamiseks koduõppes vastavalt kehtestatud haridus- ja teadusministeeriumi määrusele;
4) saada vajadusel tugispetsialistide toetust;
5) nõuda vajalike tingimuste loomist laste mitmekülgseks arenguks ja kasvamiseks, aidates ise kaasa nende tingimuste kujunemisele;
6) pöörduda oma õiguste kaitseks hoolekogu, vallavalitsuse, Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema või lastekaitseorganisatsiooni poole;
7) teha ettepanekuid koolielu korraldamise parandamiseks.
§ 30. Vanemate kohustused
8) tasuma igakuiselt toidukulud ja muud kehtestatud osalustasud.
(1) Koolitöötajad (edaspidi personal ) on pedagoogid ja teised töötajad.
(2) Kooli personali koosseisu ja palgamäärad kehtestab kooli direktor eelarvelise töötasusumma piires ja lähtudes haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud miinimumkoosseisust ja Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud õpetajate töötasu alammäärast.
[ Paragrahv 31 lõike 2 sõnastust muudetud Saue Vallavolikogu 26.04.2012 määrusega nr 12]
(4) Personali tööülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse käesoleva põhimäärusega tööandja poolt kehtestatud töökorralduse reeglite, töötaja ametijuhendi, töö- ja kollektiivlepingu ning õigusaktidega.
(5) Tööandja kehtestatud töökorralduse reeglid ja ametijuhendid kinnitab direktor.
§ 32. Pedagoogid
1) saada erialast ja pedagoogilist täiendusõpet täiskasvanute koolituse seaduses ja koolis sätestatud tingimuste kohaselt;
3) kasutada õppeväliseks tegevuseks kooli ruume, raamatukogu, õppe- ja spordivahendeid, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kehtestatud korras tasuta;
4) esitada direktorile ettepanekuid õppetegevuse ja töökorralduse parendamiseks;
§ 33. Mittepedagoogiline personal
1) saada erialast täiendusõpet täiskasvanute koolituse seaduses ja koolis sätestatud tingimuste kohaselt;
4) esitada direktorile ettepanekuid töökorralduse parendamiseks;
(1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad talle valla poolt sihtotstarbeliselt kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine toimub vastavalt Saue vallavara valitsemise korrale.
§ 35. Eelarve
Koolil on oma eelarve, mille kiidavad heaks hoolekogu ja vallavalitsus ning kinnitab vallavolikogu.
§ 36. Rahastamine
(1) Kooli rahastatakse riigieelarvest, valla eelarvest, laekumistest sihtasutustelt, annetustest, põhimääruses sätestatud õppekavavälistest tegevustest ja muudest õppekavavälistest tasulistest teenustest, täiskasvanute koolitusest, õppematerjalide kirjastamisest, kooli kasutuses oleva vara üürimisest ja rentimisest, võistluste ja kontsertide korraldamisest ja muudest laekumistest.
(2) Õppekavavälises tegevuses osalemise eest võetava tasu määrad ja põhitegevusega seotud tasuliste teenuste hinnad kehtestab vallavalitsus.
(4) Kool esitab statistilisi aruandeid õigusaktidega kehtestatud korras ja tähtaegadel.
Kooli tegevuse üle teostab teenistuslikku järelevalvet vallavalitsus, õppe- ja kasvatustegevuse üle teostatakse riiklikku järelevalvet haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.
(1) Põhimäärus ja selle muudatused esitatakse enne kinnitamist arvamuse avaldamiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.
(2) Kooli põhimääruse muudab ja tunnistab kehtetuks vallavolikogu.
Määrus jõustub 4. jaanuaril 2011.
Lisa 1 Ääsmäe Põhikooli struktuur


Metodisti Kirik	Eesti Metodisti Kirik
Eesti Metodisti Kirik on üks osa ülemaailmsest kristlikust kirikust. Metodisti kirik kasvas välja XVIII sajandil Inglise kirikust.Kiriku eesmärgiks on Jumala Sõna kuulutamine, sakramentide jagamine, usulise, kõlbelise ja haridusliku kasvatustöö tegemine ja kristliku kultuuri edendamine.EMK on üks kümnest Eesti Kirikute Nõukogu liikmeskirikutest ja EKN-i asutajaliige. Samuti kuulume Eesti Evangeelsesse Allianssi. Rahvusvahelisel tasandil kuulub EMK Kirikute Maailmanõukogusse, Metodisti Maailmanõukogusse, Euroopa Kirikute Nõukogusse ja Põhja-Euroopa Ühinenud Metodisti Kiriku Keskkonverentsi liikmeskonda. Tegevuse algusaasta on 1907.Tahame olla kui "sillaehitaja" inimese ja Jumala vahel, tahame anda oma panuse Eesti avalikku ellu, rääkides ning teenides kaasa ühiskonna valupunktides.Metodisti kirik kuulutab usku, lootust, armastust ja päästet, mis võib osaks saada isiklikult igale inimesele Kristuses Jeesuses.
Eesti Metodisti Kiriku VÄÄRTUSEDVäärtuste all peame silmas hoiakuid ja suhtumisi, mille poole püüdleme oma isiklikus usuelus ja millest lähtume oma kiriku tegevuses ja plaanides.
EMK on kirik, mis toetub metodistliku teoloogia neljale alussambale. Siin• kutsutakse üles hindama ja tundma õppima Piiblit kogu selle mitmekesisuses ning sügavuses, • peetakse lugu kiriku aastatuhandete pikkuse traditsiooni rikkusest, • väärtustatakse mõtlemist ning • respekteeritakse inimeste individuaalset ja osaduslikku usulist kogemust.
Eesti Metodisti Kiriku põhiväärtused on:• AUSTUS kolmainu Jumala ja Piibli kui Tema Sõna vastu: veendumus, et Jumal on ennast ilmutanud oma Pojas Jeesuses Kristuses ning et Tema Sõna oma terviklikkuses on otsustava tähendusega kõikides ajastutes ning kultuurides – seega ka siin ja täna.• AKTIIVSUS: isiklik palve ja piibliuurimine, innukas osavõtt jumalateenistusest ja koguduse elust• ARMASTUS Jumala ja kaasinimese vastu: hoolivus üksteise suhtes, respekt iga indiviidi kui Jumala näo järgi loodud isiku suhtes, eriline tähelepanelikkus nõrgemate ja kaitsetute vastu, Jumala armastuse (evangeelium) jagamine sõnas ning teos. • AVATUS: valmisolu suhtlemiseks ning koostööks teiste kirikute ja hea tahte organisatsioonidega, teeniv meelsus.• ARENG: kasvamine pühitsuses, pidev enesetäiendamine ja selleks võimaluste loomine kogudustes, võime enesekriitikaks ning vastavalt vajalikeks muutusteks, oskus üha paremini nii vaimsete kui materiaalsete ressurssidega ümber käia.• AUTENTSUS: usuelu ausus ja ehtsus, sõnade ja tegude kooskõla
Eesti Metodisti Kiriku MISSIOONMissiooni all mõistame oma kutsumust – spetsiifilist rõhuasetuste ja prioriteetide seost, mis sõnastavad vastuse küsimusele: Miks oleme siin? Mis on konkreetselt meie kui metodisti kiriku ülesanne tänases Eestis?
EMK missioon on kutsuda kõiki inimesi• KOHTUMA armastava JumalagaMetodistliku terminoloogia võtmesõna: päästev arm. Kiriku ülesanne on aidata inimesi jõuda Jumala ligi. Kirik ise ei päästa kedagi. Küll aga on kirik kutsutud selleks, et anda tunnistust Jumala päästvast armust ning teha jüngreid (Mt 28:19-20; Mk 15:16).• KASVAMA Jumala armastusesMetodistliku terminoloogia võtmesõna: pühitsev arm. Kirik peab jumalateenistuse ning kogudusliku elu kaudu looma tingimused selleks, et inimesed kasvaksid Jumala armus, usus ja pühitsuses – et Kristus neis „kuju saaks” (vrd Gal 4:19).• KUULUTAMA Jumala armastust sõna ja teogaKasvamine usus peab viima välja selleni, et igast Jeesuse järelkäijast saab aktiivne kristlane, kelle head teod ja sõnad annavad selgesti ja veenvalt edasi Jumala armastust (Mt 5:16; Ap 1:8). See viib omakorda uute inimeste kohtumiseni Jumalaga.
Eesti Metodisti Kiriku VISIOONVisiooni all peame silmas meie kiriku koondportreed kaugemas tulevikus, mis väljendab kontuurides seda, millisena meie parima arusaama kohaselt tahab Jumal seda kirikut näha. Milliseks peame kasvama? Mis peaks iseloomustama Eesti Metodisti Kirikut 7...10 aasta pärast, kui oleme kirikuna sihikindlalt ja pühendunult liikunud Jumala tahte kohase tuleviku poole?
• Eesti metodistidel on tugev identiteeditunne: nad teavad, kes nad on ja miks nad on, kaotamata respekti teiste kirikute suhtes • Eesti metodistid väärtustavad oma traditsioone ja ajalugu, kuid on tähelepanelikud uute arengute suhtes ühiskonnas• Eesti metodistid on innukad ja leidlikud erinevates vormides evangeeliumi kuulutamisel kõikidele ühiskonnagruppidele • Eesti metodistid kasvavad jõudsalt: kasvab nii kiriku liikmeskond kui ka koguduste hulk. Igal kogudusel on vähemalt üks toimiv misjonipunkt. Kasvamine on elu märk ja kirikus tähendab see nii liikmete kui koguduste sügavat vaimulikku arengut ja uusi töötegijaid, aktiivseid ja pühendunud juhte.• Eesti metodistid hindavad õppimist ja arengut: nad loovad tingimused oma juhtide (sh nii pastorite kui ka töövaldkondade ilmikjuhtide) pidevaks koolitamiseks• Eesti metodistid on avatud hoiakuga: nad suhtlevad ja teevad meelsasti koostööd nii teiste kirikute kui ka kirikuväliste hea tahte organisatsioonidega; nad peavad lugu kõikidest inimestest, olenemata nende religioossest kuuluvusest.• Eesti metodistid on oma ühiskonnas aktiivsed: nad on tundliku sotsiaalse närviga, seisavad halastuse ja õigluse eest ning räägivad kaasa ühiskonda puudutavatel teemadel.• Eesti metodistid on majanduslikult elujõulised, valmis ja võimelised pühendama oma ressursse nii koguduste ja kirikute ülalpidamiseks kui ka misjoniprojektide, hariduse arengu ja sotsiaaltöö tasakaalukaks ja jätkusuutlikuks edendamiseks.
Analüüs: EMK tugevad ja nõrgad küljed tänaAnalüüs EMK praegusest olukorrast on toonud esile järgmised tugevad ja nõrgad küljed. Me anname endale aru sellest, et meil tuleb pingutada selle nimel, et oma kiriku plusse mitte käest ära lasta ning samas tööd teha, et kiriku põhilist teenistust oluliselt takistavad tegurid (nõrgad küljed) neutraliseerida.
EMK TUGEVAD KÜLJED1. Suhted• Sallivus ja avatus• Inimeste väärtustamine• Rahvuslik mitmekülgsus • Oikumeenilised suhted: vastastikune mõistmine, hea koostöö2. Haridus ja areng• Õppimise ja arengu väärtustamine• EMK Teoloogiline Seminar. Seminar kui põhiväärtuste kujundaja: terve õpetus; südameusk; traditsioonid; kuulekus piibellikele põhiväärtustele; püha elu ideaal; evangeelne innukus ja soojus – väärtused, mis on meie tugevuseks ja milles peame vajalikuks jätkuvalt kasvada3. Aktiivsus: koguduseliikmete • teenimisvalmidus• ettevõtlikkus• seesmine innukus ja motivatsioon4. Kirikud • Kiriku omandis on mitmed uued ja head hooned • Kasutusel lisaks jumalateenistustele nii muusikaliseks elamuseks kui mitmesuguste ürituste (konverentsid, seminarid, koolitused) korraldamiseks5. Muu• Väärikas ajalugu, millest on õppida ja innustust saada• Metodistlik konnektsionalism, ühtekuuluvustunne – palju sõpru maailmas
EMK NÕRGAD KÜLJED• Liikmeskonna vähenemine• Liikmeskonna kõrge keskmine vanus• Aktiivsete ja võimekate töötegijate vähesus • Töötegijate läbipõlemine• Ressursside vähesus (finantside ja võimekuse piiratus, sõltuvus välisabist)• Talgutöö (ühiste ettevõtmise, üksteise abistamise) vähesus• Visioon nõrk ja ebamäärane• Võimetus suhestuda ühiskonna aktuaalsete teemadega • Laste eemaldumine kogudustest teismeeas, kui toimub üleminek lastetööst noortetöösse
Strateegilised sammud edasiseksEelpool esile toodud märksõnad annavad meile kätte selguse töö suunamiseks üksikutes kogudustes ja kirikus tervikuna: millele ennekõike tähelepanu pöörata, mida esmatähtsana õpetada, milliseks kogudusi kujundada. Samuti tähendab see põhimõttelisi eelarvelisi otsuseid: millistesse valdkondadesse suunata oma finantsid.
Esimesed olulised sammud:• Omaksvõtmine: Tähtis on see, et EMK liidrid „omandavad” siinse dokumendi põhiseisukohad, st peavad neid omaks. On mõistetav, et individuaalsel tasandil võib igaüks leida, et siin on midagi olulist puudu või ülearu või vastuvõetamatult sõnastatud. Tuleb meeles pidada, et meil on tegemist püüdega kokku võtta paljude inimeste mitmesugused arvamused ja mõista, et käesolevas tekstis on ühisosana kirja saanud meie arusaamine Jumala kutsest EMK suhtes. On oluline, et me seda ühisosa kõrgelt hindaksime. • Õpetamine: EMK põhiväärtusi, missiooni ja visiooni on tarvis õpetada terves kirikus – jutlustes, piiblitundides, osadusgruppides, laagrites, seminarides jne. Koguduseliikmetele on tarvis näidata, kuidas Pühakiri on andnud aluse meie väärtuste, missiooni ja visiooni seisukohtadele. • Jätkuv diskussioon nii pastorite keskel kui kogudustes: käesolev dokument ei ole „valmis” – see ei ole lõplik ja viimane otsus kõige selle kohta, mida me oma kirikus oluliseks peame. Pigem on see abivahend, mis pakub selgust tähtsamates küsimustes ning innustab meid edasi liikuma ühtsete eesmärkide poole.• Temaatiliste plaanide tegemine: iga kogudus peaks oma tööplaanide tegemisel arvestama sellega, et plaanitud tegevused aitaksid kaasa meie põhiväärtuste kinnistumisele, selguse loomisele missioonis ning viiks viimselt meid visiooni teostumise suunas. Siinkohal aitab meid analüüs meie praeguse olukorra tugevate ja nõrkade külgede kohta. • Rahaliste plaanide tegemine: on tähtis, et kõigi koguduste ja kiriku allüksuste eelarved ei kujuneks mitte juhuslikult ja emotsionaalselt, vaid ressursside rakendamine oleks sihipärane, edendades EMK missiooni ja visiooni teostumist.
EMK on üks kümnest Eesti Kirikute Nõukogu liikmeskirikutest ja EKN-i asutajaliige. Samuti kuulume Eesti Evangeelsesse Allianssi. Rahvusvahelisel tasandil kuulub EMK Kirikute Maailmanõukogusse, Metodisti Maailmanõukogusse, Euroopa Kirikute Nõukogusse ja Põhja-Euroopa Ühinenud Metodisti Kiriku Keskkonverentsi liikmeskonda. Tegevuse algusaasta on 1907.
Tahame olla kui "sillaehitaja" inimese ja Jumala vahel, tahame anda oma panuse Eesti avalikku ellu, rääkides ning teenides kaasa ühiskonna valupunktides. Metodisti kirik kuulutab usku, lootust, armastust ja päästet, mis võib osaks saada isiklikult igale inimesele Kristuses Jeesuses.
Põhikiri on vastu võetud EMK erakorralisel aastakonverentsil 6. septembril 2003 ja muudetud EMK Aastakonverentsil 14. juunil 2008.
II peatükk EMK TEGEVUSE EESMÄRGID JAÕPETUSLIK ALUS
§ 8. EMK tegevuse peamised eesmärgid on: Jumala Sõna kuulutamine;
kristliku kultuuri edendamine. § 9. EMK õpetuse ja tegevuse aluseks on Vana ja Uus Testament, Apostlik, Nikaia ja Athanasiuse usutunnistus, Ühinenud Metodisti Kiriku usuartiklid, kirikukord ja kiriku enese õigusaktid. § 10. AbinõudEMK eesmärkide saavutamiseks: liikmete koondamine kogudustesse, kes tegutsevad ühise EMK Põhikirja alusel;
§ 11. EMK kohustuslikud vaimulikud talitused on: ristimine
nurgakivi panemine, kirikuhoonete jt EMK tööks vajalike ruumide õnnistamine. § 12. EMK vaimulikuks võib olla isik, kellel on hääleõigus kohalike omavalitsuste valimistel. EMK vaimulikud on: ordineeritud vanemad
kohalikud pastorid (ilma piiskopi ordinatsioonita, vt § 30 lg 6c). § 13. EMK vaimulik ei või avaldada temale erapihil või hingehoidlikul vestlusel usaldatut, samuti isikut, kes erapihil või hingehoidlikul vestlusel käis. § 14. EMK vaimulike teenistusriietuseks võib olla alba, luterok, talaar või üldlevinud pidulik riietus, seni kuni pole kehtestatud ühtne teenistusriietus kirikusiseste aktidega.
IV peatükk EMK LIIKMED, NENDE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 15. EMK koosneb kogudustesse kuuluvatest ristitud ja tunnistavatest liikmetest. Kuigi EMKs peetakse ristitud liikmete üle arvestust, loetaksekiriku passiivse ja aktiivse hääleõigusega liikmeteks ainult tunnistavaid liikmeid. § 16. Metodisti koguduse ristitud või tunnistav liige on ühtlasi Metodisti Kiriku ja üleilmse kiriku kui terviku liige.
Hääleõigus ning aktiivne ja passiivne valimisõigus on teovõimelistel tunnistavatel liikmetel alates 18. eluaastast. § 21. EMK liikmeks vastuvõtmise ning liikmeskonnast väljaastumise ja väljaarvamise tingimused ja kord:
Väljaarvatud liikmel on õigus pöörduda EMK Kirikuvalitsuse poole oma õiguste ennistamiseks EMK liikmena. § 22. EMK liikme kohustused:
V peatükk EMK STRUKTUUR JA JUHTIMINE
§ 24. EMK ja tema koguduste juhtimis- ja järelvalveorganid on: aastakonverents;
koguduse revisjonikomisjon või revident. § 25. EMK tööd juhib superintendent.
VI peatükk EMK AASTAKONVERENTS
ilmikliikmed. Reeglina on selleks üks saadik igast EMK kogudusest, kes valitakse kohaliku koguduse konverentsi poolt. Kogudus, kus on rohkem kui üks pastor, on esindatud saadikutega vastavalt pastorite arvule. Ilmikliikme hääleõigus ei laiene küsimustele, mis käsitlevad vaimulike tegevust ja ordinatsiooni. Hääleõigus on aga esitada ilmikliikmeid Ühinenud Metodisti Kiriku konverentsidele. § 31. Aastakonverentsi ainult sõnaõiguslikud liikmed on EMK pearaamatupidaja, EMK toimkondade liikmed, samuti kohalikud jutlustajad või diakonissid, kelle osalemist peab kirikuvalitsus vajalikuks. § 32. Aastakonverents on otsusepädev, kui kohal on vähemalt 1/3 aastakonverentsi liikmetest. Otsused tehakse lihthääleenamusega. Võrdse häältearvu puhul otsustab juhataja hääl. Hääletamine toimub avalikult, salajaselt aga siis, kui seda nõuab vähemalt üks liige.
§ 35. Aastakonverentsi juhatab piiskop, tema äraolekul superintendent; mõlema puudumisel juhatab aastakonverentsi piiskopi poolt määratud vaimulik aastakonverentsi täisliikmete hulgast. § 36. Kui piiskop ei ole kedagi määranud juhatajaks või kui piiskopi poolt määratud isik ei ole ilmunud kohale, valib aastakonverents oma täisliikmetest vaimulike hulgast uue juhataja.
PIISKOP § 39. Piiskop kui kiriku vaimulik ülevaataja valitakse aastakonverentsi täisühenduses olevate ordineeritud vanemate hulgast. § 40. Kuna EMK kuulub Ühinenud Metodisti Kiriku Põhjala ja Balti piiskopi piirkonda (vt § 4), siis vastavalt kirikukorrale tunnistab EMK selle piirkonna piiskoppi ka oma piiskopiks.
3) arvestades ordinatsiooninõukogu ettepanekutega määrab aastakonverentsil ametisse vaimulikliikmeid. VIII peatükk SUPERINTENDENT § 43. Superintendent kui EMK kõrgeim vaimulik määratakse piiskopi poolt aastakonverentsi täisühenduses olevate vaimulikliikmete hulgast, kes on saanud enimhääli salajase hääletuse teel. § 44. Superintendendi ametiaeg on kolm aastat. § 45. Aastakonverentsi liikmetel on õigus superintendendi ametiaja lõppemisel, esitada uusi superintendendi kandidaate mitte hiljem kui üks kuu enne aastakonverentsi algust. Kandidaat peab olema ordineeritud vanem, kes omab teoloogilist haridust.
§ 46.Superintendendi kohustuseks on: kokku kutsuda ja juhatada koguduste konverentse;
IX peatükk KIRIKUVALITSUS
§ 47. Kirikuvalitsus on EMK täidesaatev organ, mis koosneb kaheksast valitavast liikmest. Liikmed valitakse aastakonverentsi poolt kolmeks aastaks ja neid võib ametist vabastada üksnes aastakonverentsi otsusega. § 48. Piiskop ja superintendent on kirikuvalitsuse liikmed ex officio. Kirikuvalitsus valib oma koosseisu hulgast esimehe, tema asetäitja ja sekretäri.
X peatükk EMK ORDINATSIOONIKOMISJON
§ 58. Ordinatsioonikomisjon valib endi seast esimehe, registraatori ja muud funktsionäärid, keda peetakse vajalikuks ning seab ametisse töörühma, mis koosneb esimehest ja kahest liikmest.
XI peatükk EMK REVISJONIKOMISJON
§ 64. EMK asjaajamist ja arvepidamist revideerib aastakonverentsi poolt kolmeks aastaks valitud kolmeliikmeline revisjonikomisjon, kes on vastutav EMK kõikide fondide revideerimise eest. § 65. Revisjonikomisjoni liige ei tohi kuuluda kirikuvalitsusse. § 66. Revisjonikomisjon:
koostab revideerimise tulemuste alusel akti ja esitab oma tegevuse aruande koos järelduste ja ettepanekutega aastakonverentsile kinnitamiseks; § 67. Revisjonikomisjoni esimees on EMK Aastakonverentsi hääleõiguslik liige (vt § 30 lg 5).
XII peatükk KOGUDUSED JA NENDE JUHTIMINE
on esitatud registrisse kandmise avaldus koos notariaalselt kinnitatud allkirjadega. § 71. Kirikuvalitsus informeerib kõigist uutest kogudustest aastakonverentsi, kes need kinnitab. § 72. Koguduse tööd juhib pastor.
XIII peatükk KOGUDUSE PASTOR § 77. Pastori peamisteks ülesanneteks on:
§ 79. Pastori määrab ametisse piiskop (aastakonverentsil) või superintendent (aastakonverentside vahelisel ajal) kooskõlas ordinatsioonikomisjoniga, arvestades kohaliku koguduse soovitusi. § 80. Ordinatsioonikomisjonil on volitus erandkorras määrata kohalikuks pastoriks (vt § 30 lg 6c) ka erihariduseta või osalise teoloogilise haridusega isikuid.
XIV peatükk KOGUDUSE KONVERENTS
§ 84. Konverents koosneb koguduse pastoritest, emerituurpastoritest, diakonitest ja jutlustajatest, koguduse juhatuse ja revisjonikomisjoni liikmetest, töötoimkondade juhtidest, koguduse konverentsi poolt valitud aastakonverentsi ilmikliikmetest (vt § 30 lg 7), pühapäevakooli õpetajatest, koorijuhtidest, organistidest, sekretärist, raamatu- ja kassapidajast ning isikutest, kelle osalemist koguduse juhatus peab vajalikuks. § 85. Koguduse konverents on otsusepädev, kui kohal on vähemalt 1/3 konverentsi liikmetest, kes on ära toodud eelmises paragrahvis (vt § 84). § 86. Koguduse konverentsi pädevusse kuulub:
§ 88. Koguduse konverentsi protokollile kirjutab alla superintendent ja koguduse juhatuse sekretär. Protokoll säilitatakse koguduse arhiivis ja ärakiri EMK Kirikuvalitsuse arhiivis Tallinnas. XV peatükk KOGUDUSE ÜLDKOOSOLEK
XVI peatükk KOGUDUSE JUHATUS
§ 92. Koguduse juhatuseson kolm kuni üheksa liiget vastavalt koguduse vajadustele. Pastorid kuuluvad juhatusse oma ameti tõttu. § 93. Juhatuse koosoleku kutsub kokku ja juhatab koguduse pastor, tema äraolekul aga juhatuse esimees või mõni teine pastori poolt määratud liige.
XVII peatükk KOGUDUSE REVISJONIKOMISJON § 100. Lisaks koguduse juhatusele valib koguduse konverents kolmeksaastaks revidendi või revisjonikomisjoni koguduse varade ja rahaliste vahendite kontrollimiseks. Koguduse revident või revisjonikomisjoni liige ei või olla koguduse juhatuse liige ega raamatupidaja.
XVIII peatükk EMK VARAD § 104. EMK varaks võivad olla maa, muu kinnis- ja vallasvara ning rahalised vahendid, mis on vajalikud põhikirjast tulenevate ülesannete täitmiseks.
§ 110. EMK ei vastuta oma liikmete ja majanduspartnerite kohustuste ja võlgade eest. XIX peatükk EMK LIKVIDEERIMINE
Alamkategooriaid	Õpetus


Soolise võrdõiguslikkuse seadus – Riigi Teataja
Soolise võrdõiguslikkuse seadus (lühend - SoVS)
Jõustumine: 20.01.201901.01.201606.05.201301.04.201301.08.201223.10.200901.01.200901.05.2004
RT I, 26.04.2013, 9
(1) Seaduse eesmärk on tagada Eesti Vabariigi põhiseadusest tulenev sooline võrdne kohtlemine ning edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust kui üht põhilist inimõigust ja üldist hüve kõigis ühiskonnaelu valdkondades.
(2) Eesmärgi saavutamiseks sätestab seadus:
1) soolise kuuluvuse alusel diskrimineerimise keelu era- ja avalikus sektoris;
2) riigi- ja kohalike omavalitsusüksuste asutuste, haridus- ja teadusinstitutsioonide ning tööandjate kohustuse edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust;
3) kahju hüvitamise nõudeõiguse tekkimise.
(1) Seadust kohaldatakse kõigis ühiskonnaelu valdkondades.
(2) Seaduse nõudeid ei kohaldata:
1) registrisse kantud usuühendustes usu tunnistamisele ja viljelemisele või vaimulikuna töötamisele;
2) perekonna- või eraelu suhetes.
(3) Seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seadust, arvestades käesoleva seaduse erisusi.
(1) Seaduses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
1) sooline võrdõiguslikkus on naiste ja meeste võrdsed õigused, kohustused, võimalused ja vastutus tööelus, hariduse omandamisel ning teistes ühiskonnaelu valdkondades osalemisel;
2) naiste ja meeste võrdne kohtlemine on otsese ja kaudse soolise diskrimineerimise puudumine;
3) otsene sooline diskrimineerimine leiab aset, kui ühte isikut koheldakse tema soo tõttu halvemini, kui koheldakse, on koheldud või koheldaks teist isikut samalaadses olukorras. Otsene sooline diskrimineerimine on ka isiku ebasoodsam kohtlemine seoses raseduse ja sünnitamisega, lapsevanemaks olemise, perekondlike kohustuste täitmise või muude soolise kuuluvusega seotud asjaoludega, samuti sooline ja seksuaalne ahistamine ning ahistamise tõrjumisest või ahistamisele alistumisest põhjustatud ebasoodsam kohtlemine;
4) kaudne sooline diskrimineerimine leiab aset, kui väliselt neutraalne säte, kriteerium, tava või tegevus seab ühest soost isikud, võrreldes teisest soost isikutega, ebasoodsamasse olukorda, välja arvatud juhul, kui kõnealusel sättel, kriteeriumil, taval või tegevusel on objektiivselt põhjendatav õigustatud eesmärk ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud;
5) seksuaalne ahistamine leiab aset, kui esineb mis tahes soovimatu sõnaline, mittesõnaline või füüsiline seksuaalse olemusega käitumine või tegevus, mille eesmärk või tegelik toime on isiku väärikuse alandamine, eelkõige luues häiriva, ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna;
6) sooline ahistamine leiab aset, kui esineb sooga seotud soovimatu käitumine või tegevus, mille eesmärk või tegelik toime on isiku väärikuse alandamine ja häiriva, ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna loomine.
(2) Käesoleva seaduse tähenduses:
§ 4. Jagatud tõendamiskohustus
(1) Kohtu, töövaidluskomisjoni või soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku poole pöörduv isik peab avalduses esitama faktilised asjaolud, mille alusel võib eeldada, et toimunud on sooline diskrimineerimine.
2. peatükk SOOLISE DISKRIMINEERIMISE KEELD
§ 5. Sooline diskrimineerimine
(1) Otsene ja kaudne sooline diskrimineerimine, kaasa arvatud selleks korralduse andmine, on keelatud.
(11) Diskrimineerimiseks loetakse ka isiku pahatahtlikku kohtlemist, samuti tema jaoks negatiivsete tagajärgede põhjustamist seetõttu, et isik on toetunud käesolevas seaduses sätestatud õigustele ja kohustustele või toetanud teist isikut tema käesolevas seaduses sätestatud õiguste kaitsel.
(2) Otseseks või kaudseks sooliseks diskrimineerimiseks ei loeta:
1) sätteid, mis sisaldavad naiste erilist kaitset seoses raseduse ja sünnitamisega;
2) kohustusliku kaitseväe ajateenistuse kehtestamist ainult meestele;
3) ainult naiste või ainult meeste vastuvõtmist mittetulundusühingu liikmeteks, kui see tuleneb ühingu põhikirjast;
4) tööle saamisel või selleks vajaliku koolituse võimaldamisel erinevat kohtlemist isiku soo tõttu, kui sugu on teatud kutsetegevuse olemuse või sellega liituvate tingimuste tõttu oluline ja määrav nõue ning taolise erineva kohtlemise eesmärk on õigustatud ja nõue proportsionaalne eesmärgiga;
41) kaupade või teenuste pakkumisel isikute erinevat kohtlemist nende soo tõttu kindlustustegevuse seaduse § 141 lõike 2 või § 262 lõike 15 kohaselt või juhul, kui kauba või teenuse ainult või peamiselt ühe sugupoole esindajatele pakkumise eesmärk on õigustatud ja selle saavutamise vahendid proportsionaalsed eesmärgiga;
[RT I, 26.04.2013, 2 - jõust. 06.05.2013]
5) ajutiste soolist võrdõiguslikkust edendavate erimeetmete rakendamist, mis annavad eeliseid alaesindatud soole või vähendavad soolist ebavõrdsust.
§ 6. Diskrimineerimine tööelus
(1) Diskrimineerivateks loetakse tööelus juhtumeid, kui tööandja valib tööle või ametikohale, võtab tööle või tööpraktikale, edutab, valib väljaõppele või ülesande täitmiseks või saadab koolitusele ühest soost isiku, jättes kõrvale kõrgema kvalifikatsiooniga vastassoost isiku, välja arvatud juhul, kui tema tegevusel on kaalukad põhjused või see tuleneb sooga mitteseotud asjaoludest.
(2) Tööandja tegevust loetakse diskrimineerivaks ka siis, kui ta:
1) käesolevas paragrahvis loetletud otsuseid tehes jätab isiku kõrvale või kohtleb teda muul moel halvemini raseduse, sünnitamise, lapsevanemaks olemise, perekondlike kohustuste täitmise või mõne muu soolise kuuluvusega seotud asjaolu tõttu;
2) kehtestab töölevõtmisel tingimused, mis seavad ühest soost isikud, võrreldes teisest soost isikutega, ebasoodsamasse olukorda;
3) kehtestab ühest soost töötajale või töötajatele ebasoodsamad töö tasustamise või töösuhtega seotud hüvede andmise ja saamise tingimused kui sama või sellega võrdväärset tööd tegevale teisest soost töötajale või töötajatele;
4) juhib tööd, jaotab tööülesanded või kehtestab töötingimused nii, et ühest soost töötaja või töötajad on vastassoost töötaja või töötajatega võrreldes halvemas olukorras;
5) ahistab isikut tema soo tõttu või seksuaalselt või jätab täitmata käesoleva seaduse § 11 lõike 1 punktis 4 sätestatud kohustuse. Tööandja vastutab hoolitsuskohustuse täitmata jätmise eest juhul, kui ta teadis või oleks pidanud teadma soolise või seksuaalse ahistamise aset leidmisest ning ei rakendanud vajalikke meetmeid, et ahistamist lõpetada;
6) [kehtetu - RT I 2009, 48, 323 - jõust. 23.10.2009]
7) karistab töötajat distsiplinaarkorras, viib töötaja üle teisele tööle, lõpetab töösuhte või soodustab selle lõppemist soolise kuuluvusega seotud põhjustel.
(3) Diskrimineerimiseks loetakse ka isiku ebasoodsamat kohtlemist tema soo tõttu seoses tema kuulumisega töötajate või tööandjate organisatsioonidesse või muudesse organisatsioonidesse, mille liikmed tegutsevad teataval kutsealal, samuti seoses tema osalemisega nende töös ning seoses nende organisatsioonide poolt antavate soodustustega.
(4) Tööandja ning tööturuteenuse osutajana majandustegevuse registrisse kantud eraõiguslik juriidiline isik ja füüsilisest isikust ettevõtja ei või nõuda tema poole tööleidmise sooviga pöördunud isikult andmeid käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 1 nimetatud asjaolude kohta.
§ 7. Tööandja kohustus anda seletusi
(1) Tööandja on kohustatud andma kirjaliku seletuse isikule, kes taotleb seda käesoleva seaduse § 6 lõikes 1 nimetatud tema suhtes diskrimineeriva käitumise kahtlustamise korral, alates kirjaliku taotluse esitamisest kümne tööpäeva jooksul. Seletuses peab tööandja oma valiku põhjendamiseks esitama isiku kohta, kelle kasuks valik tehti, järgmised andmed:
1) tööstaaž;
2) haridus;
3) töökogemus ja muud tööks vajalikud oskused;
4) muud selgeid eeliseid andvad oskused või põhjendused.
(2) Tööandja on kohustatud taotluse esitamisest 15 tööpäeva jooksul andma kirjaliku seletuse oma tegevuse kohta isikule, kes leiab, et teda on käesoleva seaduse § 6 lõikes 2 nimetatud alusel diskrimineeritud.
(3) Töötajal on õigus nõuda tööandjalt selgitust palga arvutamise aluste kohta ja saada muud vajalikku teavet, mille põhjal saab otsustada käesoleva seaduse § 6 lõike 2 punktis 3 nimetatud diskrimineerimise esinemise üle.
§ 71. Kauba või teenuse pakkuja kohustus anda seletusi
Kauba või teenuse pakkuja on kohustatud 15 tööpäeva jooksul võimaliku diskrimineerimise faktilisi asjaolusid sisaldava kirjaliku taotluse saamisest arvates andma kirjaliku seletuse oma tegevuse kohta isikule, kes leiab, et teda on seoses kauba või teenuse kättesaadavuse või pakkumisega tema soo tõttu diskrimineeritud.
§ 8. Diskrimineeriv töö- ja koolituspakkumine
Keelatud on töö- ja koolituspakkumised, mis on suunatud üksnes ühest soost isikutele, kui selleks ei ole käesoleva seaduse § 5 lõike 2 punktides 4 ja 5 nimetatud põhjusi.
3. peatükk SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE EDENDAMINE
§ 9. Riigi- ja kohalike omavalitsusüksuste asutused soolise võrdõiguslikkuse edendajatena
(1) Riigi- ja kohalike omavalitsusüksuste asutused on kohustatud soolist võrdõiguslikkust süstemaatiliselt ja eesmärgistatult edendama. Nende ülesanne on muuta tingimusi ja asjaolusid, mis takistavad soolise võrdõiguslikkuse saavutamist.
(2) Riiklikke, piirkondlikke ning institutsionaalseid strateegiaid, poliitikaid ja tegevuskavasid planeerides, ellu viies ja hinnates peavad käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asutused lähtuma naiste ja meeste erinevatest vajadustest ja ühiskondlikust staatusest ning arvestama, kuidas rakendatud ja rakendatavad meetmed mõjutavad naiste ja meeste olukorda ühiskonnas.
(21) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 pandud kohustuste täitmist planeerides ning neid kohustusi täites konsulteerivad riigi- ja kohalike omavalitsusüksuste asutused vajaduse korral asjakohaste huvigruppide ning mittetulundusühendustega, kellel on õigustatud huvi aidata võidelda soolise diskrimineerimise vastu, toetamaks võrdse kohtlemise põhimõtte järgimist.
(3) Valdkonna eest vastutav minister annab soovitusi käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 toodud kohustuste täitmiseks. Soovitused avalikustatakse Sotsiaalministeeriumi veebilehel.
[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist "Sotsiaalminister" sõnadega "Valdkonna eest vastutav minister".]
(4) Riigi- ja kohalike omavalitsusüksuste asutuste poolt moodustatud komisjonides, nõukogudes ja teistes kollegiaalsetes kogudes peavad võimaluse korral olema esindatud mõlemad sugupooled.
§ 10. Soolise võrdõiguslikkuse edendamine hariduse ja koolituse valdkonnas
Haridus- ja teadusasutused ning koolituse korraldamisega tegelevad institutsioonid peavad tagama naiste ja meeste võrdse kohtlemise kutsenõustamisel, hariduse omandamisel, eri- ja kutsealasel täiendamisel ja ümberõppel. Õppekavad, kasutatav õppematerjal ja läbiviidavad uuringud peavad aitama kaasa naiste ja meeste ebavõrdsuse kaotamisele ja võrdõiguslikkuse edendamisele.
§ 11. Tööandjad soolise võrdõiguslikkuse edendajatena
(1) Tööandja peab naiste ja meeste võrdõiguslikkust edendades:
1) tegutsema nii, et tema tegevus toetaks nii meeste kui ka naiste kandideerimist vabadele töökohtadele ning neile võetakse tööle mõlemast soost isikuid;
2) võtma erinevatele ametikohtadele võimalikult võrdsel määral naisi ja mehi ning tagama neile edutamisel võrdse kohtlemise;
3) kujundama töötingimused sobivaks nii naistele kui ka meestele ning tõhustama töö- ja pereelu ühitamist, arvestades sealjuures töötajate vajadusi;
4) hoolitsema, et töötaja on töökeskkonnas kaitstud soolise ja seksuaalse ahistamise eest;
5) teavitama töötajat käesolevas seaduses garanteeritud õigustest;
6) andma regulaarselt töötajatele ja/või nende esindajatele asjakohast teavet meeste ja naiste võrdse kohtlemise kohta organisatsioonis ning võrdõiguslikkuse edendamiseks kasutusele võetud meetmetest.
(2) Tööandja peab koguma soopõhiseid tööalaseid statistilisi andmeid, mis vajadusel võimaldavad asjaomastel institutsioonidel jälgida ja hinnata võrdse kohtlemise põhimõtte järgimist töösuhetes. Andmete kogumise korra ja andmete loetelu kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
4. peatükk SOOLISE DISKRIMINEERIMISE VAIDLUSTE LAHENDAMINE
§ 12. Soolise diskrimineerimise vaidluste lahendamine
§ 13. Kahju hüvitamine
(1) Kui isiku õigusi on diskrimineerimise tõttu rikutud, võib ta õigusi rikkunud isikult nõuda seaduses sätestatud alustel ja korras kahju tekitava käitumise lõpetamist ning kahju hüvitamist.
(2) Kannatanu võib nõuda, et lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule makstaks talle rikkumisega tekitatud mittevaralise kahju hüvitisena mõistlik rahasumma.
(4) Tööle ja teenistusse soovijad, kellega tööandja ei sõlminud töölepingut või teenuste osutamise lepingut või keda ei nimetatud või valitud ametisse soo tõttu, ei või nõuda töölepingu või teenuste osutamise lepingu sõlmimist või ametisse nimetamist või valimist.
§ 14. Kahju hüvitamise nõude aegumine
Käesoleva seaduse §-s 13 sätestatud nõue aegub ühe aasta jooksul, arvates päevast, millal kannatanud isik kahju tekkimisest teada sai või pidi teada saama.
5. peatükk SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE JA VÕRDSE KOHTLEMISE VOLINIK
(1) Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik (edaspidi volinik) on käesoleva seaduse ja võrdse kohtlemise seaduse nõuete täitmist jälgiv ning muid seadusega talle pandud ülesandeid täitev sõltumatu ja erapooletu asjatundja, kes tegutseb iseseisvalt.
(2) Voliniku ametisse nimetamine, tema volituste lõppemine ja tema tegevuse piirangud ning voliniku pädevus on sätestatud võrdse kohtlemise seaduses.
§ 16. – § 21. [Kehtetud - RT I 2008, 56, 315 - jõust. 01.01.2009]
6. peatükk SOTSIAALMINISTEERIUMI ÜLESANDED SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE SEADUSE RAKENDAMISEL
§ 22. Sotsiaalministeeriumi ülesanded
Sotsiaalministeerium:
1) nõustab võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamisega seotud küsimustes ning annab juhiseid käesoleva seaduse rakendamiseks;
2) analüüsib seaduste ja õigusaktide mõju naiste ja meeste seisundile ühiskonnas;
3) avaldab aruandeid naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta.
§ 23. Nõustamine
(1) Sotsiaalministeeriumi võrdõiguslikkuse struktuuriüksuse ametnik (edaspidi nõustaja) nõustab igaüht naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamisega seonduvates küsimustes. Nõustamine võib toimuda suuliselt või kirjalikult.
(2) Vajadusel nõustaja selgitab isikule, millise institutsiooni pädevusse võimaliku diskrimineerimisjuhtumi lahendamine kuulub. Isiku soovil osutatakse abi avalduse kirjalikul vormistamisel ja edastatakse see pädevale organile. Avaldust ei edastata kohtule ja töövaidluskomisjonile.
7. peatükk SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE NÕUKOGU
§ 24. Soolise võrdõiguslikkuse nõukogu
(1) Soolise võrdõiguslikkuse nõukogu on Sotsiaalministeeriumi juures asuv nõuandev kogu, kes:
1) kinnitab soolise võrdõiguslikkuse poliitika üldsuunad ning täidab käesolevas seaduses ja põhimääruses ettenähtud ülesandeid;
2) nõustab Vabariigi Valitsust soolise võrdõiguslikkuse edendamise strateegia küsimustes;
3) esitab Vabariigi Valitsusele oma seisukoha ministeeriumide esitatud riiklike programmide vastavuse kohta käesoleva seaduse §-le 9.
(2) Soolise võrdõiguslikkuse nõukogu töökord sätestatakse põhimääruses. Soolise võrdõiguslikkuse nõukogu põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus.
(3) Soolise võrdõiguslikkuse nõukogu koosseisu kinnitab Vabariigi Valitsus.
Seadus jõustub 2004. aasta 1. mail.
RT I, 10.01.2019, 19
41) kaupade või teenuste pakkumisel isikute erinevat kohtlemist nende soo tõttu kindlustustegevuse seaduse § 265 lõike 4 kohaselt või juhul, kui kauba või teenuse ainult või peamiselt ühe sugupoole esindajatele pakkumise eesmärk on õigustatud ja selle saavutamise vahendid proportsionaalsed eesmärgiga;
(4) Ettevõtja, kes tegeleb tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 12 lõikes 1 nimetatud töövahendusega, ja tööandja ei või nõuda tema poole tööleidmise sooviga pöördunud isikult andmeid käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 1 nimetatud asjaolude kohta.


3-2-1-110-11 Riigikohus 30.11.2011
TsÜS §-s 114 reguleeritakse käsutuse kehtivuse eeldusi, mitte käsutustehingu kehtivuse eeldusi (vt käsutuse ja käsutustehingu eristamise kohta kinnisasjaga tehingu tegemise korral Riigikohtu 11. aprillil 2006 tsiviilasjas nr 3-2-1-164-05 tehtud otsuse p 11; samad põhimõtted kehtivad kolleegiumi arvates vallasasjade omandamise regulatsiooni erisusi arvestades ka vallasasjade korral). Seega ei too õigustamatu isiku käsutus kaasa käsutustehingu tühisust TsÜS § 114 ja TsÜS § 87 järgi.
õigustamata isiku käsutustehing
TsÜS §-s 114 reguleeritakse käsutuse kehtivuse eeldusi, mitte käsutustehingu kehtivuse eeldusi (vt käsutuse ja käsutustehingu eristamise kohta kinnisasjaga tehingu tegemise korral Riigikohtu 11. aprillil 2006 tsiviilasjas nr 3-2-1-164-05 tehtud otsuse p 11; samad põhimõtted kehtivad vallasasjade omandamise regulatsiooni erisusi arvestades ka vallasasjade korral). Seega ei too õigustamatu isiku käsutus kaasa käsutustehingu tühisust TsÜS § 114 ja TsÜS § 87 järgi.
Apellatsioonimenetluses võib tugineda uutele asjaoludele ja uusi tõendeid esitada üksnes juhul, kui maakohtus esitatud asjaolu, millele tugineti, või tõend, mis maakohtus esitati, jäeti põhjendamatult tähelepanuta või kui asjaolu või tõendit ei olnud varem võimalik maakohtus esitada mõjuval põhjusel.
Kui hageja on esitanud oma nõude põhjendamiseks üksteist välistavad asjaolude kogumid, tuleb kohtul hinnata, kas vähemalt ühe tõendatuse korral saaks tema hagi rahuldada alternatiivsetel õiguslikel alustel (vt TsMS § 370 lg 2 ja § 442 lg 8 viies lause).
AÕS § 80 kohaldamiseks peab hageja väitma ja tõendama, et ta on asja omanik ning et kostja valdab asja ebaseaduslikult.
Taganeda saab vaid kehtivast lepingust. Lepingust taganemine ei too kaasa lepingu kehtetust.
3-2-1-96-07 Riigikohus 12.11.2007
TsÜS § 113 rakendub TsÜS § 111 lg-st 1 nähtuvalt üksnes juhul, kui tehingu kehtivus sõltub kolmanda isiku eelnevast või tagantjärele antud nõusolekust (heakskiidust). Kollektiivse varalise vastutuse leping sõlmitakse TööK § 1281 lg 2 järgi tööandja ja kollektiivi kõigi liikmete vahel. Kuna kollektiivse varalise vastutuse lepingu kehtivus ei sõltu kolmanda isiku nõusolekust, ei ole TsÜS § 113 sellise lepingu puhul kohaldatav.
Töölepingu seaduse §-st 15 tulenevalt on kehtetu leping, millega tahetakse sisse seada töötajate kollektiivne varaline vastutus olukorras, kus ei esine TööK § 1281 lg-s 1 nimetatud eeldusi.
Tööandjal kui kollektiivse varalise vastutuse lepingu sõlmimisest huvitatud isikul lasub TööK § 1281 lg 1 kohaldamiseks vajalike asjaolude tõendamise koormus, sh peab ta tõendama, miks ei olnud iga töötajaga võimalik eraldi sõlmida isikliku varalise vastutuse lepingut. Kuna kollektiivne varalise vastutuse leping on töötajale ebasoodne leping (töötaja vastutab mitte üksnes oma tegude eest, vaid ka kollektiivi teiste liikmete tegude eest) ja kuna praegusel ajal ei ole ühiskonnas toimunud muudatuste tõttu enam rakendatavad töötajate huve kaitsvad TööK § 1281 lg-d 2 ja 3, mis vastavalt näevad ette kollektiivse varalise vastutuse lepingu kooskõlastamise ettevõtte, asutuse või organisatsiooni ametiühingukomiteega ning kollektiivse varalise vastutuse lepingu sõlmimise võimaluse üksnes vastavas loetelus nimetatud tööde puhul (selle loetelu pidi kinnitama NSV Liidu Ministrite Nõukogu Riiklik Töö ja Sotsiaalküsimuste Komitee koos ÜAÜKN-iga), siis peavad kohtud hindama kollektiivse varalise vastutuse lepingu kehtivust sõltumata poolte taotlustest.
Kollektiivse varalise vastutuse lepingu sõlmivad tööandja ja töökollektiiv. Seega on tegemist mitmepoolse kirjaliku lepinguga, millele peavad alla kirjutama tööandja ja kõik kollektiivi liikmed. Sellise lepingu muutmine on võimalik üksnes kõigi lepingupoolte kirjalikul nõusolekul. Kollektiivse varalise vastutuse lepingu muutmiseks on ka kollektiivi liikmete koosseisu muutmine.