§ 3 Eesti Vabariigi ja välisriigi isiku õiguste ja kohustuste võrdsusII KASULIKU MUDELI ÕIGUSKAITSE JA KAITSEVÕIMELISUS
§ 10 PrioriteetIII KASULIKU MUDELI REGISTREERIMISE TAOTLEMISE ÕIGUS
§ 12 Kasuliku mudeli autorIV KASULIKU MUDELI ÕIGUSED
§ 161 Ajutine kaitseV REGISTREERIMISTAOTLUS JA SELLE MENETLUS
§ 28 Registreerimistaotluse menetluse lõppemineVI KASULIKU MUDELI RAHVUSVAHELISE REGISTREERIMISE TAOTLUS
§ 30 Rahvusvahelise registreerimistaotluse menetluse erisusedVII KASULIKE MUDELITE REGISTER
§ 33 Registri avalikkus ja teabe väljastamineVIII KASULIKU MUDELI ÕIGUSKAITSE KEHTIVUS
§ 36 Muudatused kasulikus mudelisIX X KASULIKU MUDELI ÕIGUSTE ÜLEMINEK
§ 43 LitsentsXI KASULIKU MUDELI ÕIGUSTE VAIDLUSTAMINE JA KAITSE
§ 55 Esindaja kasuliku mudeli alaste vaidluste lahendamisel kohtusXII KASULIKU MUDELI REGISTREERIMINE VÄLISRIIKIDES
§ 56 Registreerimise kordXII1 VASTUTUS
§ 572 MenetlusXIII SEADUSE RAKENDAMINE
Väljaandja:RiigikoguAkti liik:seadusTeksti liik:terviktekstRedaktsiooni jõustumise kp:01.01.2011Redaktsiooni kehtivuse lõpp:31.12.2011Avaldamismärge:
Kasuliku mudeli seadusVastu võetud 16.03.1994RT I 1994, 25, 407jõustumine 23.05.1994Muudetud järgmiste aktidega (näita)VastuvõtmineAvaldamineJõustumine26.06.1996RT I 1996, 49, 95326.07.199609.02.2000RT I 2000, 19, 11701.07.2000
RT I 2000, 60, 38821.02.2001RT I 2001, 27, 15120.04.200105.06.2002RT I 2002, 53, 33601.07.200219.06.2002RT I 2002, 63, 38701.09.200229.01.2003RT I 2003, 18, 10601.04.200317.12.2004RT I 2003, 88, 59408.01.200410.03.2004RT I 2004, 20, 14101.05.200415.06.2005RT I 2005, 39, 30801.01.200624.01.2007RT I 2007, 13, 6915.03.200710.12.2008RT I 2008, 59, 33001.01.200926.11.2009RT I 2009, 62, 40501.01.201022.04.2010RT I 2010, 22, 10801.01.2011 jõustub päeval, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Nõukogu otsuses Eesti Vabariigi suhtes kehtestatud erandi kehtetuks tunnistamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 2 sätestatud alusel, Euroopa Nõukogu 13.07.2010. a otsus Nr 10889/10 ECOFIN 360 UEM 209/10 (ELT L 197, 28.07.2010, lk 24–26).I. peatükk ÜLDSÄTTED § 1. Seaduse eesmärk Käesolev seadus sätestab leiutise õiguskaitse kasuliku mudelina.§ 2. [Kehtetu]§ 3. Eesti Vabariigi ja välisriigi isiku õiguste ja kohustuste võrdsus Leiutise õiguskaitset kasuliku mudelina käsitlevates õigusaktides ettenähtud õigused ja kohustused kehtivad, arvestades käesolevas seaduses sätestatud piiranguid, võrdselt Eesti Vabariigi ja välisriigi isiku (edaspidi isik) suhtes.§ 4. [Kehtetu]II. peatükk KASULIKU MUDELI ÕIGUSKAITSE JA KAITSEVÕIMELISUS § 5. Kasuliku mudeli õiguskaitse (1) Kasulik mudel on leiutis, mis on uudne, millel on leiutustase ja mis on tööstuslikult kasutatav. (2) Leiutis ei ole muu hulgas: 1) tööstusdisaini lahendus; 2) mikrolülituse topoloogia; 3) avastus, teadusteooria või matemaatiline meetod; 4) majandus- ja mõttetegevuse plaan, reegel, eeskiri või meetod; 5) rajatise, hoone või maa-ala projekt või skeem; 6) tingmärk; 7) arvutialgoritm või -programm; 8) info lihtne esitamine; 9) inimkeha või selle osa; 10) taimesort või loomatõug. (3) Leiutis saab õiguskaitse kasuliku mudelina registreerimisel kasulike mudelite registris (edaspidi register). (4) Kasuliku mudeli õiguskaitse ulatus määratakse kindlaks kasuliku mudeli nõudluse sisuga. (5) Kasuliku mudelina saab kaitsta seadet, meetodit ja ainet.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 6. Kasuliku mudelina mittekaitstavad leiutised (1) Kasuliku mudelina ei saa kaitsta: 1) leiutist, mis on vastuolus avaliku korra ja moraaliga; 2) raviviisi ja diagnoosimeetodit, mida kasutatakse inimeste või loomade haiguste raviks või diagnoosimiseks; 3) biotehnoloogilist leiutist. (2) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 3 nimetatud biotehnoloogiline leiutis on käesoleva seaduse tähenduses: 1) bioloogilist ainet või seda sisaldavat toodet käsitlev leiutis; 2) bioloogilise aine saamist või kasutamist käsitlev leiutis. (3) Käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud bioloogiline aine on käesoleva seaduse tähenduses iga isepaljunev või bioloogilises süsteemis paljundatav geneetilist informatsiooni kandev aine, sealhulgas mikroorganism.§ 7. Uudsus, leiutustase ja tööstuslik kasutatavus (1) Leiutis on uus, kui see erineb tehnika tasemest. Tehnika tase määratakse kindlaks kogu teabe põhjal, mis enne kasuliku mudeli registreerimise taotluse (edaspidi registreerimistaotlus) esitamise kuupäeva või prioriteedinõude puhul enne prioriteedikuupäeva on ükskõik millises maailma osas avalikkusele teatavaks saanud kirjaliku või suulise kirjeldamise kaudu, kasutamise läbi või mis tahes muul viisil. Uudsuse määramisel võetakse arvesse ka enne registreerimistaotluse esitamise kuupäeva või prioriteedinõude korral enne prioriteedikuupäeva käesoleva seaduse § 33 järgi avaldatud registreerimistaotluste ja patendiseaduse § 24 järgi avaldatud patenditaotluste sisu, kui nende esitamise kuupäev või prioriteedinõude korral prioriteedikuupäev on varasem. (2) Tehnika taseme kindlaksmääramisel ei võeta sellekohase nõude esitamisel arvesse leiutist puudutavat teavet, mille on 12 kuu jooksul enne Eesti Vabariigis või välisriigis esitatud esmase leiutist sisaldava patenditaotluse või registreerimistaotluse esitamise kuupäeva või prioriteedinõude puhul enne prioriteedikuupäeva avalikustanud isik, kellel on käesoleva seaduse § 11 kohaselt õigus kasuliku mudeli registreerimisele, või muu isik, kes on saanud teabe mainitud isikult kas tema tahte kohaselt või vastaselt. Kui teine isik omandas teabe õigusvastaselt või teave avaldati õigusvastaselt või kasuliku mudeli registreerimise õigust omava isiku teadmata, võib nõuet esitada ka registreerimistaotluse menetlemise käigus või kasuliku mudeli vaidlustamise korral. Nõudele peab lisama seda põhjendavad tõendid. (3) Leiutisel on käesoleva seaduse tähenduses leiutustase, kui leiutis ei tulene endastmõistetavalt tehnika tasemest. (4) Leiutis on tööstuslikult kasutatav, kui seda saab toota või kasutada majanduses.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 8. Kasuliku mudeli ühtsus Ühe ja sama registreerimistaotlusega saab taotleda kasuliku mudeli õiguskaitset ainult ühele leiutisele.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 9. Kasuliku mudeli nõudlus (1) Kasuliku mudeli nõudlus on leiutise olemuse selge, täpne ja lühike sõnaline väljendus. (2) Leiutise olemus esitatakse kasuliku mudeli nõudluses oluliste tehniliste tunnuste kogumina. (3) Kasuliku mudeli nõudlus koosneb ühest sõltumatust ja sõltuvatest punktidest. Kasuliku mudeli nõudlus võib sisaldada rohkem kui ühe sõltumatu punkti vaid juhul, kui leiutise moodustavad mitu kokkukuuluvat toodet, ja tingimusel, et leiutise ühtsuse nõue on täidetud. (4) Kasuliku mudeli nõudluse tõlgendamisel kasutatakse leiutiskirjeldust ja illustratsioone. Leiutise olemuse lühikokkuvõtte sõnastusel ei ole kasuliku mudeli nõudluse tõlgendamisel ega kasuliku mudeli õiguskaitse määramisel õiguslikku tähendust. Leiutise olemuse lühikokkuvõtet kasutatakse üksnes leiutise kohta tehnilise informatsiooni avaldamisel.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 10. Prioriteet (1) Prioriteet on esimesena registreerimistaotluse või patenditaotluse esitanud isiku eelisõigus taotleda leiutisele õiguskaitset kasuliku mudelina. Esmase registreerimistaotluse või patenditaotluse esitamise kuupäev loetakse prioriteedikuupäevaks. (2) Kui registreerimistaotlus on esitatud Patendiametile 12 kuu jooksul pärast esmase registreerimistaotluse või patenditaotluse esitamise kuupäeva, võib prioriteedi määrata: 1) esmase registreerimistaotluse või patenditaotluse esitamise kuupäeva järgi tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooniga (RT II 1994, 4/5, 19) ühinenud riigis või Maailma Kaubandusorganisatsiooni ükskõik millises liikmesriigis; 2) esmase registreerimistaotluse või patenditaotluse esitamise kuupäeva järgi tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooniga mitteühinenud riigis või Maailma Kaubandusorganisatsiooni mittekuuluvas riigis, kui see riik tagab samad tingimused Eesti Vabariigis esitatud esmasele registreerimistaotlusele või patenditaotlusele. (3) Registreerimistaotlusele, mis on esitatud Patendiametile 12 kuu jooksul sama isiku poolt sama leiutise kohta, võib prioriteedi määrata varasema registreerimistaotluse või patenditaotluse esitamise kuupäeva järgi tingimusel, et varasemat registreerimistaotlust või patenditaotlust ei ole avaldatud ja selle alusel ei ole esitatud prioriteedinõuet mõnele muule registreerimistaotlusele või patenditaotlusele. Kui varasem registreerimistaotlus on menetluses, loetakse varasem registreerimistaotlus tagasivõetuks. (4) Registreerimistaotlusele võib prioriteedinõude esitamisel määrata prioriteedi mitme varem esitatud registreerimistaotluse või patenditaotluse esitamise kuupäeva järgi. Mitme varem esitatud registreerimistaotluse või patenditaotluse korral arvestatakse käesoleva paragrahvi 2. või 3. lõikes sätestatud 12-kuulist tähtaega kõige varasemast prioriteedikuupäevast . (5) [Kehtetu – RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] (6) Registreerimistaotlusele, mis on esitatud Patendiametile pärast käesoleva paragrahvi 2. või 3. lõikes ettenähtud 12-kuulise tähtaja möödumist, võib prioriteedinõude esitamisel määrata prioriteedi esmase registreerimistaotluse või patenditaotluse esitamise kuupäeva järgi 2. või 3. lõike kohaselt, kui: 1) prioriteedinõudele on lisatud selgitus nende põhjuste kohta, mis takistasid eelnimetatud tähtaja järgimist; 2) käesoleva lõike punkti 1 kohaselt esitatud põhjendused tõendavad, et tähtaega on eiratud tahtmatult; 3) registreerimistaotlus esitati kahe kuu jooksul pärast eelnimetatud tähtaja möödumist. (7) Käesoleva seaduse § 19 kohaselt patenditaotluse alusel esitatud registreerimistaotluse korral säilitatakse registreerimistaotlusele patenditaotluse või selle vastava osa suhtes kehtiv prioriteet.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] III. peatükk KASULIKU MUDELI REGISTREERIMISE TAOTLEMISE ÕIGUS § 11. Õigus kasulikule mudelile (1) Õigus taotleda kasuliku mudeli registreerimist ja saada kasuliku mudeli omanikuks on leiutise autoril ja tema pärijal või õigusjärglasel. (2) Kui leiutis on loodud lepingukohustuste või tööülesannete täitmisel, on õigus taotleda kasuliku mudeli registreerimist ja saada kasuliku mudeli omanikuks autoril või muul isikul vastavalt lepingule või töölepingule, kui taotleja elukoha- või asukohamaa seadus ei sätesta teisiti. (3) Isik, kellel käesoleva paragrahvi 1. või 2. lõike kohaselt on õigus taotleda kasuliku mudeli registreerimist, võib selle õiguse teisele isikule üle anda. (4) Kasuliku mudeli registreerimise taotlemise õigus läheb üle õigusjärglasele. (5) Kui kaks või enam isikut taotlevad kasuliku mudeli õiguskaitset samale leiutisele üksteisest sõltumata, on õigus taotleda kasuliku mudeli registreerimist isikul, kes on näidatud taotlejana varem esitatud või varasema prioriteedikuupäevaga registreerimistaotluses, kui seda registreerimistaotlust ei ole tagasi võetud või Patendiamet ei ole seda tagasi lükanud või tagasivõetuks lugenud.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 12. Kasuliku mudeli autor (1) Kasuliku mudeli autor (edaspidi autor) on füüsiline isik, kes oma loomingulise tegevusega on loonud leiutise. (2) Kui leiutis on loodud mitme füüsilise isiku ühise loomingulise tegevusega, tekib nende ühisautorsus. (3) Ühisautorsuse korral kasutavad autorid kõiki autorsusest tulenevaid õigusi ühiselt, sealhulgas õigust taotleda kasuliku mudeli registreerimist ja saada kasuliku mudeli omanikuks, kui nende vahel ei ole sõlmitud kirjalikku kokkulepet, mis näeb ette teisiti . (4) –(5) [Kehtetud] (6) Autorsus on võõrandamatu ja tähtajatu. (7) Autoril on õigus autorinimele ja ta võib: 1) nõuda oma nime autorina avalikustamist; 2) keelata oma nime autorina avalikustamise; 3) tühistada igal ajahetkel oma nime avalikustamise keelu. (8) Autoril on õigus saada õiglast tulu kasulikust mudelist saadava tulu arvel. (9) Autori varalised õigused on võõrandatavad ja pärandatavad.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] IV. peatükk KASULIKU MUDELI ÕIGUSED [RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 13. Kasuliku mudeli omanik (1) Kasuliku mudeli omanikuks loetakse isik, kelle kohta on registrisse kasuliku mudeli omanikuna tehtud viimane kanne. (2) Kasuliku mudeli registreerimisel kantakse kasuliku mudeli omanikuna registrisse kasuliku mudeli registreerimise taotleja (edaspidi taotleja). (3) Kasuliku mudeli omanikul on ainuõigus kasuliku mudelina kaitstud leiutisele. Ainult kasuliku mudeli omanikul on õigus kasutada kasuliku mudeli õiguskaitsest tulenevaid õigusi ja keelata teistel isikutel nende õiguste kasutamist. (4) Kasuliku mudeli omanik võib oma õigused käesolevas seaduses sätestatud korras täielikult või osaliselt teisele isikule üle anda, oma õigustest loobuda või kasuliku mudeli pantida. Kasulik mudel võib üle minna kasuliku mudeli omaniku õigusjärglasele tingimusel, et registreering registris on kehtiv. (5) Kasuliku mudeli omaniku ainuõigust võib piirata vaid käesoleva seadusega või teiste isikute õigustega.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 14. Kasuliku mudeli omaniku ainuõigus (1) Kasuliku mudeli omaniku ainuõigus seisneb selles, et mitte keegi ei tohi kasuliku mudeli õiguskaitse kehtivuse ajal kasuliku mudeli omaniku loata: 1) valmistada, kasutada, levitada, müüa või pakkuda müügiks kasuliku mudelina kaitstud tooteid või omandada (sealhulgas importida) neid tooteid eelnimetatud eesmärkidel; 2) valmistada, müüa või pakkuda müügiks kasuliku mudelina kaitstud toote olulisi komponente või omandada ja eksportida neid toote valmistamiseks või koostamiseks, välja arvatud juhud, kui komponentideks on muud iseseisvad tooted; 3) kasutada või pakkuda kolmandatele isikutele kasutamiseks kasuliku mudelina kaitstud meetodit; 4) kasutada, levitada, müüa või pakkuda müügiks kasuliku mudelina kaitstud meetodil valmistatud tooteid või omandada (sealhulgas importida) neid tooteid eelnimetatud eesmärkidel. (2) Toote puhul, mille valmistamise meetod on kaitstud kasuliku mudelina, loetakse kasuliku mudeli omaniku loata samasuguse toote valmistamist, kasutamist, levitamist, müümist, müügiks pakkumist või eelnimetatud eesmärkidel omandamist (sealhulgas importides) kasuliku mudeli omaniku ainuõiguse rikkumiseks, kui ei tõendata, et samasugune toode on valmistatud teistsugusel meetodil.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 15. Kasuliku mudeli omaniku ainuõigust mitterikkuvad toimingud Kasuliku mudeli omaniku ainuõiguse rikkumine ei ole: 1) kasuliku mudeli kasutamine teiste riikide laevade pardal (keres, masinates, taglases, aparaatides ja muus varustuses), kui need laevad asuvad ajutiselt või juhuslikult Eesti Vabariigi vetes ja kasulikku mudelit kasutatakse ainult laeva tarbeks; 2) kasuliku mudeli kasutamine teiste riikide õhu- ja maismaasõidukite või nende abiseadmete konstruktsioonis või sõidukite ja seadmete käitamisel, kui need sõidukid asuvad ajutiselt või juhuslikult Eesti Vabariigis; 3) kasuliku mudeli kasutamine kasulikku mudelit ennast puudutavates katsetustes; 4) kasuliku mudeli eraviisiline ärieesmärgita kasutamine, kui see ei kahjusta kasuliku mudeli omaniku huve.§ 151. Õiguste ammendumine Kasuliku mudeli omanikul ei ole õigust keelata tema poolt või tema nõusolekul Eesti Vabariigi või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigi territooriumil käibesse lastud kasuliku mudelina kaitstud leiutist sisaldava toote omandamist (sealhulgas importimist), kasutamist, levitamist, müüki või müügiks pakkumist.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 16. Varemkasutamisõigus (1) Isik, kes kasutas Eesti Vabariigis tööstuslikult leiutist enne teise isiku poolt samale leiutisele registreerimistaotluse esitamist, tehes seda heauskselt ja registreerimistaotluse esitanud isikust sõltumatult, võib jätkata leiutise kasutamist, säilitades kasutamise üldiseloomu endisena. Kasutamine on heauskne, kui kasutaja ei teadnud ega pidanudki teadma, et leiutisele kavatsetakse esitada registreerimistaotlus. (2) Varemkasutamisõigus kuulub ka isikule, kes heauskselt on teinud olulisi ettevalmistusi leiutise tööstuslikuks kasutamiseks Eesti Vabariigis. (3) Varemkasutamisõigus võib üle minna teisele isikule ainult koos ettevõttega, kus varemkasutamisõigus on tekkinud või kus seda kavatseti kasutada.§ 161. Ajutine kaitse (1) Leiutis saab ajutise kaitse registreerimistaotluse esitamise kuupäevast arvates kuni registreeringu andmete kande teate Patendiameti ametlikus väljaandes avaldamise kuupäevani. (2) Isikut, kes on alustanud leiutise kasutamist registreerimistaotluse esitamise kuupäeva ja registreeringu andmete kande teate Patendiameti ametlikus väljaandes avaldamise kuupäeva vahelisel ajal, ei loeta kasuliku mudeli omaniku ainuõiguse rikkujaks, kui ta ei teadnud ega pidanudki teadma, et leiutise kohta on esitatud registreerimistaotlus, ning kui taotleja ei ole talle kirjalikult teatanud registreerimistaotluse esitamisest. (3) Isik, kellele taotleja on teatanud registreerimistaotluse esitamisest, loetakse pärast registreeringu andmete kande teate Patendiameti ametlikus väljaandes avaldamise kuupäeva kasuliku mudeli omaniku ainuõiguse rikkujaks registreerimistaotluse esitamise teate saamise kuupäevast arvates, kui tal ei ole käesoleva seaduse § 16 kohaselt varemkasutamisõigust.V. peatükk REGISTREERIMISTAOTLUS JA SELLE MENETLUS § 17. Registreerimistaotlus (1) Registreerimistaotluses peavad sisalduma järgmised dokumendid: 1) kasuliku mudeli registreerimise avaldus, milles peavad olema esitatud kasuliku mudeli registreerimise soov, taotleja ja autori andmed ning leiutise nimetus; 2) leiutiskirjeldus, milles leiutise olemus peab olema avatud nii täpselt ja selgelt, et vastava ala asjatundja võib leiutise teostada; 3) kasuliku mudeli nõudlus; 4) illustratsioon, millele viidatakse leiutiskirjelduses või kasuliku mudeli nõudluses; 5) leiutise olemuse lühikokkuvõte. (2) Registreerimistaotlusele lisatakse järgmised dokumendid: 1) volikiri, kui registreerimistaotlus esitatakse patendivoliniku kaudu; 2) prioriteedinõuet tõendavad dokumendid, välja arvatud juhul, kui kohaldub mõni käesoleva seaduse §-s 182 sätestatud erisus. (3) Kui taotlejaks ei ole autor, peab taotleja kasuliku mudeli registreerimise avalduses või muus registreerimistaotlusele lisatud dokumendis deklareerima, millisel käesoleva seaduse §-s 11 sätestatud õiguslikul alusel põhineb õigus taotleda kasuliku mudeli registreerimist. (4) Registreerimistaotluses sisalduvate dokumentide sisu- ja vorminõuded kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister. Majandus- ja kommunikatsiooniminister kehtestab : 1) dokumendi struktuuri ja andmed, mida iga struktuuriosa peab sisaldama; 2) infokandja, millel dokument tuleb esitada; 3) loetelu siseriiklikest ja rahvusvahelistest standarditest, mida dokumendi ja selles sisalduvate andmete vormi suhtes kohaldatakse. (5) Registreerimistaotlus esitatakse eesti keeles. (6) Patendiametil on õigus nõuda kahekuulise tähtaja jooksul registreerimistaotluse mis tahes võõrkeelse dokumendi, registreerimistaotlusele lisatud dokumendi või menetluse käigus esitatud dokumendi tõlget eesti keelde, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud erinevat tähtaega.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 18. Registreerimistaotluse esitamine (1) Registreerimistaotlus esitatakse Patendiametile. (2) Registreerimistaotluse esitamise eest tasutakse riigilõiv kahe kuu jooksul registreerimistaotluse esitamise kuupäevast arvates. Nimetatud riigilõivu tasumise tähtaega ei saa pikendada ega ennistada. (3) Registreerimistaotluse esitamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister .[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 181. Esindaja kasuliku mudeli õiguskaitse alaste toimingute tegemisel (1) Kasuliku mudeli õiguskaitse alaseid toiminguid Patendiametis ja tööstusomandi apellatsioonikomisjonis (edaspidi apellatsioonikomisjon) teeb asjast huvitatud isik isiklikult või tema poolt vahetult volitatud patendivolinik, kellele on patendivoliniku seaduse kohaselt antud patendivoliniku kutse tegutsemiseks leiutiste valdkonnas. Asjast huvitatud isik või patendivolinik võib suulisel menetlemisel Patendiametis või apellatsioonikomisjonis kaasata oma kulul tõlgi või esindamise õiguseta nõuandja. (2) Isik, kelle elukoht või asukoht ei ole Eesti Vabariigis, peab volitama oma esindajaks patendivoliniku kasuliku mudeli õiguskaitse alaste toimingute tegemiseks Patendiametis ja apellatsioonikomisjonis, välja arvatud registreerimistaotluse esitamine, käesoleva seaduse § 30 1. lõikes nimetatud rahvusvahelise registreerimistaotluste siseriiklikku menetlusse võtmise avalduse esitamine ja kõigi käesolevas seaduses sätestatud riigilõivude tasumine. (3) Kui kasuliku mudeli õiguskaitse alaseid toiminguid Patendiametis ja apellatsioonikomisjonis teevad mitu isikut ühiselt, võivad nad oma esindajaks volitada patendivoliniku või määrata enda hulgast esindaja (edaspidi ühine esindaja), kelle elu- või asukoht on Eesti Vabariigis. Ühisel esindajal on õigus sooritada taotlejate nimel kõiki registreerimistaotluse menetlemisega seotud toiminguid, välja arvatud registreerimistaotluse üleandmine.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 182. Prioriteedinõude esitamine, muutmine ja parandamine (1) Prioriteedinõue esitatakse registreerimistaotluse esitamisel. (2) Prioriteedinõuet tõendavad dokumendid esitatakse samaaegselt prioriteedinõude esitamisega või 16 kuu jooksul prioriteedikuupäevast arvates. Prioriteedinõuet tõendavaid dokumente ei ole vaja esitada, kui prioriteedinõude aluseks on Eesti Vabariigis esitatud esmane registreerimistaotlus või patenditaotlus. (3) Prioriteedinõuet tõendavate võõrkeelsete dokumentide tõlked esitatakse Patendiameti nõudel käesoleva seaduse § 21 2. lõikes sätestatu kohaselt Patendiameti määratud tähtaja jooksul. (4) Prioriteedinõuet võib muuta või parandada kuni Patendiamet ei ole teinud registreerimistaotluse põhjal kasuliku mudeli registreerimise otsust või registreerimistaotluse tagasilükkamise otsust.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 19. Patenditaotlusel põhinev registreerimistaotlus (1) Registreerimistaotluse võib esitada sama leiutist käsitleva Patendiametis menetluses oleva patenditaotluse põhjal. (2) Registreerimistaotlust ei saa esitada hiljem kui 10 aasta jooksul patenditaotluse esitamise kuupäevast arvates. (3) [Kehtetu – RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 20. Registreerimistaotluse esitamise kuupäeva määramine ja menetlusse võtmine (1) Patendiamet määrab registreerimistaotluse esitamise kuupäevaks päeva, millal Patendiametisse saabunud dokumentide kogumis sisalduvad vähemalt järgmised registreerimistaotluse elemendid: 1) kasuliku mudeli registreerimise eestikeelne sooviavaldus või muu selge viide, et esitatud dokumente käsitatakse kasuliku mudeli registreerimise taotlusena; 2) andmed, mille alusel on võimalik kindlaks teha taotleja või mis võimaldavad edastada talle Patendiameti teateid; 3) dokument, mis ilmselt on leiutiskirjeldus. (2) Kui Patendiametisse saabunud dokumentide kontrollimisel selgub, et dokumentide kogumist puudub mõni käesoleva paragrahvi 1. lõikes loetletud registreerimistaotluse element, teatab Patendiamet sellest registreerimistaotluse esitanud isikule ja määrab puuduste kõrvaldamiseks tähtaja. (3) Patendiametil ei ole käesoleva paragrahvi 2. lõikes sätestatud puudustest teatamise kohustust, kui puuduvaks registreerimistaotluse elemendiks on 1. lõike punktis 2 nimetatud andmed. Sellel juhul peab taotleja oma algatusel esitama kõik puuduvad 1. lõikes loetletud registreerimistaotluse elemendid kahe kuu jooksul algselt esitatud dokumentide Patendiametisse saabumise päevast arvates. (4) Käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud juhul määrab Patendiamet registreerimistaotluse esitamise kuupäevaks päeva, millal taotleja on kõrvaldanud algselt esitatud dokumentides kõik Patendiameti teates loetletud puudused või 3. lõikes nimetatud juhul päeva, millal taotleja on oma algatusel esitanud kõik puuduvad 1. lõikes loetletud registreerimistaotluse elemendid. (5) Patendiametisse saabunud registreerimistaotluse dokumentide kogumist leiutiskirjelduse mõne osa või leiutiskirjelduses või kasuliku mudeli nõudluses viidatud illustratsiooni puudumise korral (edaspidi puuduv osa) teatab Patendiamet sellest viivitamata taotlejale. Kui taotleja soovib lisada registreerimistaotlusele puuduva osa, peab ta, olenemata Patendiametilt teate saamisest, esitama puuduva osa kahe kuu jooksul registreerimistaotluse esitamise kuupäevast arvates. Patendiamet määrab uueks registreerimistaotluse esitamise kuupäevaks puuduva osa Patendiametisse saabumise kuupäeva. (6) Kui taotleja teatab käesoleva paragrahvi 5. lõikes nimetatud tähtaja jooksul Patendiametile puuduva osa esitamisest loobumisest või ei esita puuduvat osa, määrab Patendiamet registreerimistaotluse esitamise kuupäeva 1. lõikes sätestatu kohaselt. (7) Kui registreerimistaotluse esitamise kuupäeva määramisel kohalduvad nii käesoleva paragrahvi 4. lõikes kui ka 5. lõikes sätestatu, võetakse registreerimistaotluse esitamise kuupäeva määramisel aluseks nimetatud sätete kohaselt määratud kuupäevadest hiliseim. (8) Patendiamet ei määra registreerimistaotlusele esitamise kuupäeva, kui taotleja jätab: 1) käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud juhul Patendiameti teates loetletud puudused määratud tähtaja jooksul kõrvaldamata; 2) käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud juhul kõik puuduvad 1. lõikes loetletud registreerimistaotluse elemendid kahe kuu jooksul algselt esitatud dokumentide Patendiametisse saabumise päevast oma algatusel esitamata. (9) Käesoleva seaduse § 19 kohaselt patenditaotluse alusel esitatud registreerimistaotluse korral määratakse registreerimistaotluse esitamise kuupäevaks patenditaotluse esitamise kuupäev. (10) Patendiamet võtab menetlusse registreerimistaotluse, millele on määratud esitamise kuupäev. (11) Patendiamet teatab taotlejale menetlusse võetud registreerimistaotluse numbri ja registreerimistaotluse esitamise kuupäeva.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 201. Registreerimistaotluse menetlusse võtmisest keeldumine (1) Patendiamet keeldub menetlusse võtmast registreerimistaotlust, millele käesoleva seaduse § 20 8. lõikes ettenähtud alusel ei määrata esitamise kuupäeva. (2) Registreerimistaotluse menetlusse võtmisest keeldumise korral teatatakse sellest taotlejale kirjalikult. Taotlejal on õigus tasutud riigilõiv tagasi saada.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 21. Registreerimistaotluse menetlus (1) Patendiamet kontrollib menetluse käigus: 1) käesoleva seaduse § 18 2. lõikes sätestatud riigilõivu tasumist; 2) käesoleva seaduse § 17 1. ja 2. lõikes sätestatud dokumentide olemasolu; 3) prioriteedinõude vastavust käesoleva seaduse §-des 10 ja 182 sätestatule prioriteedinõude olemasolu korral; 4) autori andmete olemasolu ja käesoleva seaduse § 17 3. lõikes sätestatud kasuliku mudeli registreerimise taotlemise õigusliku aluse deklareerimise nõude täitmist, kui taotlejaks ei ole autor; 5) patendivoliniku tegutsemise õigust leiutiste valdkonnas, kui registreerimistaotlus on esitatud patendivoliniku kaudu; 6) registreerimistaotluse dokumentide vastavust käesoleva seaduse § 17 4. lõike alusel kehtestatud sisu- ja vorminõuetele. (2) Kui käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud kontrollimisega tuvastatakse registreerimistaotluse mõne dokumendi puudumine või esitatud dokumentide sisu või vormi puudusi, teatab Patendiamet sellest taotlejale kirjalikult ja määrab kahe- kuni neljakuulise tähtaja puuduste kõrvaldamiseks või selgituste andmiseks. (3) Taotlejal on põhjendatud juhtudel õigus nõuda Patendiameti määratud tähtaja pikendamist veel kahe kuu võrra. Pikendustaotlus tuleb esitada Patendiametile enne käesoleva paragrahvi 2. lõike kohaselt määratud tähtaja möödumist. Patendiameti otsus pikenduse andmise kohta on lõplik. (4) Kui registreerimistaotlus vastab käesoleva seaduse § 5 2. lõike ning §-de 6 ja 17 sätetele, teeb Patendiamet kasuliku mudeli registreerimise otsuse ja teatab sellest taotlejale kirjalikult. Otsuse alusel tehakse registreeringu andmete kanne. (5) Kui registreerimistaotlus ei vasta käesoleva seaduse § 5 2. lõike või § 6 või § 17 sätetele või taotleja jätab registreerimistaotluse dokumentide sisu või vormi puudused kõrvaldamata või selgitused andmata, keeldub Patendiamet kasulikku mudelit registreerimast, tehes registreerimistaotluse tagasilükkamise otsuse, ning teatab sellest taotlejale kirjalikult.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 22. Registreerimistaotluse menetluse peatamine ja jätkamine (1) Kui taotleja jätab mõne toimingu, mille tähtaja käesoleva seaduse kohaselt määrab Patendiamet, ettenähtud tähtpäevaks tegemata, peatab Patendiamet registreerimistaotluse menetluse ja teatab sellest taotlejale kirjalikult. (2) Kui prioriteedinõuet tõendavaid dokumente ei ole esitatud käesoleva seaduse § 182 2. lõike kohaselt samaaegselt prioriteedinõude esitamisega, peatab Patendiamet kuni nende esitamiseni registreerimistaotluse menetluse, kuid mitte kauemaks, kui 16 kuu möödumiseni prioriteedikuupäevast. (3) Käesoleva paragrahvi 1. lõike kohaselt peatatud registreerimistaotluse menetlust jätkatakse, kui taotleja kahe kuu jooksul tegemata jäänud toimingu tähtpäevast arvates teeb ettenähtud toimingu ja tasub riigilõivu. (4) Käesoleva paragrahvi 2. lõike kohaselt peatatud registreerimistaotluse menetlust jätkatakse pärast seda, kui taotleja on esitanud prioriteedinõuet tõendavad dokumendid või, kui taotleja ei ole esitanud prioriteedinõuet tõendavaid dokumente, pärast 16 kuu möödumist prioriteedikuupäevast. Viimatinimetatud juhul jäetakse prioriteedinõue rahuldamata, teatades sellest taotlejale kirjalikult. (5) Registreerimistaotluse menetlust saab käesoleva paragrahvi 1. lõike kohaselt peatada ja 3. lõike kohaselt jätkata ainult ühel korral.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 23. Registreerimistaotluse parandamine ja täiendamine (1) Taotleja võib menetluse käigus teha registreerimistaotluses parandusi ja täiendusi, mis ei muuda registreerimistaotluse esitamise kuupäeval registreerimistaotluses avatud leiutise olemust. (2) Parandused ja täiendused muudavad leiutise olemust, kui need sisaldavad leiutise olulisi tunnuseid, mida ei olnud leiutiskirjelduses, kasuliku mudeli nõudluses või illustratsioonidel registreerimistaotluse esitamise päeval. (3) [Kehtetu] (4) Patendiamet võib menetluse käigus taotlejaga kooskõlastamata teha registreerimistaotluse dokumentides üksnes redaktsioonilisi parandusi.§ 24. Registreerimistaotluse tagasivõtmine (1) Taotleja võib esitada registreerimistaotluse tagasivõtmise nõude ja võtta tagasi menetluses oleva registreerimistaotluse. Registreerimistaotluse dokumente ei tagastata. (2) Kui kasuliku mudeli registreerimist taotleb mitu isikut, saab registreerimistaotluse tagasivõtmise nõude esitada nende kõigi nõusolekul. (3) Patendiamet loeb registreerimistaotluse tagasivõetuks: 1) kui Patendiamet peatab käesoleva seaduse § 22 1. lõike kohaselt registreerimistaotluse menetluse ja seda ei saa § 22 3. lõike kohaselt jätkata või kui menetlust ei saa § 22 5. lõike alusel peatada; 2) kui taotleja ei ole tasunud käesoleva seaduse § 18 2. lõikes sätestatud kahekuulise tähtaja jooksul ettenähtud riigilõivu või riigilõivu tasumise korral ei ole esitanud riigilõivu tasumist tõendavat dokumenti; 3) käesoleva seaduse § 10 3. lõikes sätestatud juhul.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 25. Registreerimistaotluse menetluse lõpetamine (1) Patendiamet lõpetab tagasivõetud või tagasivõetuks loetud registreerimistaotluse menetluse. (2) Registreerimistaotluse menetluse lõpetamisest teatatakse taotlejale kirjalikult.§ 26. Registreerimistaotluse menetluse taastamine (1) Taotleja võib nõuda registreerimistaotluse menetluse taastamist, kui Patendiamet on lõpetanud registreerimistaotluse menetluse, lugedes registreerimistaotluse käesoleva seaduse § 24 3. lõike punkti 1 kohaselt tagasivõetuks, tingimusel, et toimingud jäid sooritamata vääramatu jõu või taotlejast ja teda esindavast patendivolinikust sõltumatu muu takistuse tõttu. (2) Patendiamet taastab registreerimistaotluse menetluse, kui taotleja tõendab takistuse olemasolu ja sooritab ettenähtud toimingud kahe kuu jooksul pärast takistuse kadumist ja tasub riigilõivu, esitades nimetatud tähtaja jooksul riigilõivu tasumist tõendava dokumendi. (3) Registreerimistaotluse menetluse taastamise nõuet saab esitada ühe aasta jooksul sooritamata jäänud toimingu tähtajast arvates. (4) Käesoleva paragrahvi 1., 2. ja 3. lõike sätted ei laiene käesoleva seaduse § 34 4. lõikes sätestatule.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 27. Patendiameti otsuse peale kaebuse esitamine (1) Taotleja võib esitada käesoleva seaduse alusel tehtud Patendiameti otsuste peale kaebuse apellatsioonikomisjonile.[RT I 2008, 59, 330 - jõust. 01.01.2009] (2) Taotleja võib esitada kaebuse apellatsioonikomisjonile kahe kuu jooksul Patendiameti otsuse kuupäevast arvates, tasudes riigilõivu. (3) Apellatsioonikomisjonil on oma otsusega õigus: 1) jätta kaebus rahuldamata või 2) kohustada Patendiametit oma otsust tühistama ja apellatsioonikomisjoni otsuses toodud asjaolusid arvestades menetlust jätkama. (4) Kaebuse rahuldamisel makstakse riigilõiv tagasi.§ 28. Registreerimistaotluse menetluse lõppemine Registreerimistaotluse menetlus lõpeb kasuliku mudeli registreerimisega registris või registreerimistaotluse tagasilükkamisega.VI. peatükk KASULIKU MUDELI RAHVUSVAHELISE REGISTREERIMISE TAOTLUS § 29. Kasuliku mudeli rahvusvahelise registreerimise taotluse mõiste (1) Kasuliku mudeli rahvusvahelise registreerimise taotluse (edaspidi rahvusvaheline registreerimistaotlus) all mõistetakse käesolevas seaduses 1970. aasta 19. juunil Washingtonis sõlmitud patendikoostöölepingu (RT II 1994, 6/7, 21) (edaspidi patendikoostööleping) alusel esitatud rahvusvahelist taotlust. (2) –(4) [Kehtetud] (5) Patendiamet on märgitud või väljavalitud ametiks nendele rahvusvahelistele registreerimistaotlustele, milles märgitud või väljavalitud riigiks on Eesti Vabariik. (6) Rahvusvaheline registreerimistaotlus, milles märgitud riigiks on Eesti Vabariik, loetakse võrdseks käesoleva seaduse §-de 17 ja 18 kohaselt esitatud registreerimistaotlustega. (7) Rahvusvaheline registreerimistaotlus, milles märgitud riigiks on Eesti Vabariik, loetakse Patendiametile esitatuks rahvusvahelise esitamise kuupäeval, mille on määranud patendikoostöölepingu järgne vastuvõttev amet (edaspidi vastuvõttev amet). (8) [Kehtetu][RT I 2003, 18, 106 - jõust. 01.04.2003] § 30. Rahvusvahelise registreerimistaotluse menetluse erisused (1) Rahvusvahelise registreerimistaotluse siseriiklikku menetlusse võtmiseks peab taotleja 31 kuu jooksul prioriteedikuupäevast arvates esitama Patendiametile sellekohase avalduse koos rahvusvahelise registreerimistaotluse eestikeelse tõlkega ja tasuma riigilõivu. (2) [Kehtetu – RT I 2003, 18, 106 - jõust. 01.04.2003] (3) Taotleja nõudel antakse talle põhjendatud juhtudel käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud rahvusvahelise registreerimistaotluse tõlke esitamiseks lisaaega, kuid mitte rohkem kui 33. kuu lõpuni prioriteedikuupäevast, mitme prioriteedi korral aga varaseimast prioriteedikuupäevast. Lisaaega ei anta, kui 1. lõikes sätestatud 31-kuulise tähtaja lõpuni on aega rohkem kui kaks kuud. Tõlke esitamisel või enne käesolevas lõikes nimetatud 33-kuulise tähtaja möödumist tasutakse täiendav riigilõiv. (31) Kasulikku mudelit ei registreerita registris enne rahvusvahelise taotluse patendikoostöölepingu artikli 21 kohast rahvusvahelist avaldamist, välja arvatud juhul, kui prioriteedikuupäevast on möödunud 20 kuud. (32) Rahvusvahelise registreerimistaotluse siseriiklikku menetlusse võtmisel kohaldatakse patendiseaduse § 33 3 2 . lõike alusel kehtestatud korda. (4) –(5)[Kehtetud – RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] (6) Rahvusvaheline registreerimistaotlus kaotab käesoleva seaduse § 29 6. ja 7. lõike kohase toime, kui: 1) rakenduvad patendikoostöölepingu 24. artikli 1. lõike punktide i ja ii sätted; 2) taotleja ei ole täitnud käesoleva paragrahvi 1. või 3. lõikes sätestatud nõudeid; 3) taotleja ei ole täitnud käesoleva seaduse §-s 181 sätestatud esindaja volitamise nõudeid. (61) Rahvusvaheline registreerimistaotlus lükatakse tagasi, kui: 1) taotleja ei ole järginud käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud tähtaega või ei ole tasunud riigilõivu ettenähtud määras, 2) taotleja ei ole tasunud käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud lisaaja lõpuks riigilõivu ettenähtud määras või 3) taotleja ei ole täitnud käesoleva paragrahvi 32. lõike alusel kehtestatud korra nõudeid. (7) –(9) [Kehtetud] (10) Kui vastuvõttev amet on keeldunud tunnistamast rahvusvahelise esitamise kuupäeva või on teatanud, et rahvusvaheline registreerimistaotlus loetakse tagasivõetuks, või kui Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni Rahvusvaheline Büroo (edaspidi Rahvusvaheline Büroo) on teinud otsuse vastavalt patendikoostöölepingu artikli 12 3. lõikele või kui vastuvõttev amet on teatanud, et Eesti Vabariigi märkimine loetakse tagasivõetuks, võib taotleja kahe kuu jooksul pärast vastava teate või otsuse saamist nõuda rahvusvahelise registreerimistaotluse läbivaatamist Eesti Vabariigis ja Rahvusvaheliselt Büroolt rahvusvahelise registreerimistaotluse koopia saatmist Patendiametile. Taotleja peab esitama Patendiametile rahvusvahelise registreerimistaotluse tõlke ja ettenähtud juhtudel andmed patendivoliniku kohta ning tasuma riigilõivu Patendiameti määratud tähtaja jooksul. Patendiamet kontrollib vastuvõtva ameti või Rahvusvahelise Büroo otsuse õigsust ja teatab tulemustest taotlejale. Kui vastuvõtva ameti või Rahvusvahelise Büroo otsus ei ole õige, vaadatakse registreerimistaotlus läbi nagu rahvusvaheline registreerimistaotlus. (11) Kui rahvusvahelise registreerimistaotluse menetlus on lõpetatud põhjusel, et taotleja ei saanud sooritada temast sõltumatu vääramatu jõu või muu takistuse tõttu tähtaegselt mõnd vastuvõtva ameti, rahvusvahelise otsingu ametkonna, rahvusvahelise eelekspertiisi ametkonna või Rahvusvahelise Büroo poolt määratud toimingut või käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatut, taastab Patendiamet rahvusvahelise registreerimistaotluse menetluse Eesti Vabariigis, kui taotleja järgib käesoleva seaduse § 26 2. ja 3. lõike sätteid.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] VII. peatükk KASULIKE MUDELITE REGISTER [RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 31. Kasulike mudelite register (1) Kasulike mudelite registrit peetakse käesoleva seaduse ja tööstusomandi õiguskorralduse aluste seaduse alusel ning nimetatud seadustes sätestatud korras. (2) Registrikannete kohta avaldatakse käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud seadustes ettenähtud juhtudel teade Patendiameti ametlikus väljaandes. Patendiamet võib oma ametliku väljaande põhimääruses kehtestatud korras avaldada ametlikus väljaandes üldistes huvides teateid ka teiste registrikannete kohta ja muud teavet, mille avalikustamine ei ole keelatud või nimetatud seaduste või rahvusvaheliste kokkulepete alusel piiratud. (3) Patendiameti ametliku väljaande põhimääruse kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister . Patendiameti ametliku väljaande nimetus on «Eesti Kasuliku Mudeli Leht».[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 32. Kasuliku mudeli registreerimine registris (1) Registreerimistaotluse menetlusse võtmisel kantakse registrisse registreerimistaotluse esitamise kuupäev, registreerimistaotluse number ja käesoleva seaduse § 17 alusel esitatud dokumentide ning taotleja oma algatusel esitatud muude dokumentide saabumine Patendiametisse ja nendes sisalduvad andmed vastavalt tööstusomandi õiguskorralduse aluste seaduse §-le 25. (2) Registreerimistaotluse menetlemisel kantakse registrisse andmed ja märked käesolevas seaduses sätestatud menetlustoimingute, saabunud ja väljastatud dokumentide kohta ning käesolevas seaduses sätestatud tähtaegade ja Patendiameti määratud tähtaegade kohta. (3) Kasulikule mudelile õiguskaitse andmisel tehakse registris registreeringu kanne. (4) Registreeringu kanne tehakse käesoleva seaduse § 21 4. lõike kohaselt Patendiameti poolt tehtud kasuliku mudeli registreerimise otsuse või §-s 27 sätestatud juhtudel apellatsioonikomisjoni otsuse või kohtu otsuse alusel Patendiameti poolt tehtud kasuliku mudeli registreerimise otsuse alusel. Taotlejal on õigus nõuda registreeringu kande tegemise edasilükkamist, kuid mitte rohkem kui 18 kuud prioriteedikuupäevast arvates. Nõude peab esitama registreerimistaotluse esitamisel. (5) Registreeringu andmed on: 1) registreeringu number; 2) registreerimise kuupäev; 3) leiutise nimetus; 4) rahvusvahelise patendiklassifikatsiooni indeks; 5) autori ees- ja perekonnanimi ning aadress; 6) kasuliku mudeli omaniku ees- ja perekonnanimi, tema elukoha või ettevõtte asukoha aadress ja riigi kood, juriidilise isiku korral nimi, asukoha aadress ja riigi kood; 7) registreeringu kehtivuse alguse kuupäev; 8) registreeringu kehtivuse lõppemise kuupäev; 9) patendivoliniku korral tema ees- ja perekonnanimi; 10) ühise esindaja korral tema ees- ja perekonnanimi, juriidilisest isikust ühise esindaja korral nimi; 11) registreerimistaotluse number; 12) registreerimistaotluse esitamise kuupäev; 13) prioriteediandmed (prioriteedikuupäev, riik, taotluse number); 14) varasema, jätkatud registreerimistaotluse või patenditaotluse, mille alusel registreerimistaotlus on esitatud, number ja esitamise kuupäev; 15) rahvusvahelise taotluse või Euroopa patenditaotluse andmed; 16) käesoleva seaduse § 7 2. lõikes nimetatud teabe avalikustamise kuupäev; 17) kasuliku mudeli nõudlus; 18) leiutiskirjeldus; 19) illustratsioon. (6) Kasuliku mudeli omanikuna kantakse registrisse käesoleva paragrahvi 4. lõikes nimetatud otsuses märgitud taotleja. (7) Pärast registreeringu kande tegemist koostab Patendiamet kasuliku mudeli kirjelduse. Kasuliku mudeli kirjelduse vorminõuded ja vormistamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister. (8) Patendiamet avaldab pärast registreeringu kande tegemist oma ametlikus väljaandes kasuliku mudeli registreerimise teate ja avalikustab kasuliku mudeli kirjelduse. Teate avaldamise kuupäev kantakse registrisse. (9) Registreering jõustub kasuliku mudeli registreerimise teate Patendiameti ametlikus väljaandes avaldamise päeval. (10) Pärast kasuliku mudeli registreerimise teate avaldamist väljastab Patendiamet kasuliku mudeli omanikule kasuliku mudeli tunnistuse, milles sisaldub kasuliku mudeli kirjeldus. (11) Kasuliku mudeli omanike arvust sõltumata väljastatakse ainult üks kasuliku mudeli tunnistus. (12) Kasuliku mudeli tunnistuse vorminõuded ning vormistamise ja väljaandmise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 33. Registri avalikkus ja teabe väljastamine (1) Register on avalik. Igaühel on õigus tutvuda alates kasuliku mudeli registreerimise teate avaldamise päevast registreerimistaotluse registritoimiku ja kirje andmetega andmebaasis, arvestades käesolevas seaduses sätestatud piirangutega, sealhulgas autori õigusega keelata oma nime avalikustamine. Nimetatud teate avaldamise päev loetakse ühtlasi registreerimistaotluse avaldamise päevaks. (2) Registritoimikuga tutvumiseks või registrist ärakirjade või väljatrükkide saamiseks esitatakse kirjalik avaldus koos andmetega iga registritoimiku, dokumendi ärakirja ja väljatrüki eest riigilõivu tasumise kohta. Taotlejale, kasuliku mudeli omanikule ja autorile on oma kasuliku mudeli registritoimikuga tutvumine tasuta. (3) Patendiamet väljastab taotleja või kasuliku mudeli omaniku kirjalikul nõudel ja riigilõivu tasumisel leiutise prioriteeti tõendava dokumendi, mis koosneb registreerimistaotluse koopiast ja Patendiameti ametlikust kinnitusest. Prioriteeti tõendava dokumendi vorminõuded ja vormistamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister. (4) Registriga tutvumise ja registrist teabe väljastamise korra kehtestab majandus- ja kommunikatsiooniminister.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] VIII. peatükk KASULIKU MUDELI ÕIGUSKAITSE KEHTIVUS § 34. Registreeringu kehtivus (1) Registreering kehtib neli aastat registreerimistaotluse esitamise kuupäevast arvates. (2) Registreeringu kehtivust võib pikendada kasuliku mudeli omaniku taotluse alusel esmalt neljaks aastaks ja hiljem veel kaheks aastaks. (3) Registreering kaotab kehtivuse ennetähtaegselt, kui kasuliku mudeli omanik esitab taotluse registreeringu kehtivuse lõpetamiseks. (4) Riigilõiv registreeringu kehtivuse pikendamise eest tasutakse: 1) kuue kuu jooksul enne registreeringu kehtivuse lõppemise kuupäeva või 2) täiendavat riigilõivu tasudes kuue kuu jooksul registreeringu kehtivuse lõppemise kuupäevast arvates. (5) Riigilõiv loetakse tasutuks, kui riigilõivu tasumist tõendav dokument on saabunud Patendiametisse.§ 35. [Kehtetu]§ 36. Muudatused kasulikus mudelis (1) Kasuliku mudeli omanik võib registreeringu kogu kehtivuse aja jooksul leiutise olemust muutmata piirata õiguskaitse ulatust, muutes selleks kasuliku mudeli nõudlust, ja parandada kasuliku mudeli kirjelduses bibliograafilisi andmeid ning ilmseid kirja- ja arvutusvigu. Muudatuste tegemise nõue ja uus kasuliku mudeli nõudlus ning vajaduse korral uus leiutiskirjeldus esitatakse Patendiametile, tasudes käesoleva paragrahvi 2. lõikes ettenähtud riigilõivu. Patendiamet parandab tema süül tekkinud vead oma algatusel või patendiomaniku nõudel tasuta. (2) Muudatuste nõude esitamisel tasutakse kasuliku mudeli kirjelduses bibliograafiliste andmete ning kirja- ja arvutusvigade parandamise korral riigilõiv kasuliku mudeli kirjelduse paranduste teate avaldamise eest, õiguskaitse ulatuse piiramise korral aga riigilõiv kasuliku mudeli nõudluse muutmise teate ja uue kasuliku mudeli kirjelduse avaldamise eest. (21) Patendiamet avaldab oma ametlikus väljaandes kasulikus mudelis muudatuste tegemise teate. Õiguskaitse piiramise korral avaldatakse ka uus kasuliku mudeli kirjeldus. (3) Taotluse kasuliku mudeli nõudluses õiguskaitse ulatuse kitsenemist põhjustanud ilmsete kirja- või arvutusvigade parandamiseks võib kasuliku mudeli omanik esitada Patendiametile ühe aasta jooksul registreeringu andmete kande teate avaldamisest arvates. (4) Kasuliku mudeli õiguskaitse ulatuse laienemine, mis on tingitud käesoleva paragrahvi 3. lõike alusel tehtud muudatustest, ei piira isikute õigusi, kes enne kasuliku mudeli registreeringus muudatuste tegemise teate avaldamist olid oma majandus- või äritegevuses võtnud arvesse esialgset kasuliku mudeli õiguskaitse ulatust.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] IX. peatükk § 37. – § 39. [Kehtetud]X. peatükk KASULIKU MUDELI ÕIGUSTE ÜLEMINEK § 40. Kasuliku mudeli registreerimise taotlemise õiguse üleminek (1) Kasuliku mudeli registreerimise taotlemise õiguse üleandmise kohta autorilt teisele isikule sõlmitakse eraldi kirjalik kokkulepe või sätestatakse see vastavalt käesoleva seaduse § 11 2. lõikele muus lepingus või töölepingus. Nimetatud kokkulepe või leping peab sisaldama sätteid, mis tagavad vastavalt § 12 8. lõikele autori õiguse õiglasele tulule leiutisest saadava tulu arvel registreeringu kogu kehtivuse aja jooksul. (2) Kasuliku mudeli registreerimise taotlemise õiguse ülemineku korral seaduse alusel kohaldatakse taotleja elukoha ja asukohamaa seadust. (3) Käesoleva paragrahvi 1. või 2. lõike kohase kasuliku mudeli registreerimise taotlemise õiguse ülemineku õiguslik alus ja autori andmed näidatakse ära registreerimistaotluses. Põhjendatud kahtluse korral on Patendiametil ja kohtul õigus nõuda kasuliku mudeli registreerimise taotlemise õigust ja leiutise autorsust tõendavaid dokumente.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 41. Registreerimistaotluse üleminek (1) Taotleja võib Patendiametis menetluses oleva registreerimistaotluse teisele isikule üle anda. (2) Patendiametis menetluses olev registreerimistaotlus läheb taotleja surma või juriidilisest isikust taotleja lõppemise korral üle pärijale või õigusjärglasele. (3) Taotleja andmete muutmiseks registreerimistaotluse andmete kandes peab taotleja või isik, kellele registreerimistaotlus üle läheb, esitama Patendiametile sellekohase taotluse ja riigilõivu tasumist tõendava dokumendi. Kui taotluse esitab isik, kellele registreerimistaotlus üle läheb, peab ta taotlusele lisama üleminekut tõendava dokumendi või selle tõestatud ärakirja. (4) Registreerimistaotlus loetakse teisele isikule üle läinuks registreerimistaotluse andmete muutmise kande tegemise päevast.§ 42. Kasuliku mudeli üleminek (1) Kasuliku mudeli omanik võib kasuliku mudeli teisele isikule ühe anda. (2) Kasuliku mudeli omaniku surma või juriidilisest isikust omaniku lõppemise korral läheb kasulik mudel üle pärijale või õigusjärglasele. (3) Kasuliku mudeli omaniku andmete muutmiseks registreeringu andmete kandes peab kasuliku mudeli omanik või isik, kellele kasulik mudel üle läheb, esitama Patendiametile sellekohase taotluse ja riigilõivu tasumist tõendava dokumendi. Kui taotluse esitab isik, kellele kasulik mudel üle läheb, peab ta taotlusele lisama üleminekut tõendava dokumendi või selle tõestatud ärakirja. Registerpandiga koormatud kasuliku mudeli üleandmisel lisatakse avaldusele pandipidaja kirjalik nõusolek. (4) Käesoleva paragrahvi 3. lõikes nimetatud taotlus tuleb esitada ühe aasta jooksul tehingus määratud kasuliku mudeli ülemineku päevast või õigusjärgluse tekkimise päevast arvates. Kui kasulik mudel läheb üle kohtuotsuse alusel, tuleb taotlus esitada ühe kuu jooksul kohtuotsuse jõustumise päevast arvates. Käesolevas lõikes nimetatud tähtaegade eiramise korral loetakse registreering kehtetuks. (5) Kasulik mudel loetakse teisele isikule üleläinuks tehingu või kohtuotsuse järgi määratud kasuliku mudeli ülemineku päevast või õigusjärgluse tekkimise päevast. (6) Isik, kellele kasulik mudel on üle läinud käesolevas paragrahvis sätestatu järgi, võib kasuliku mudeli omaniku õigusi kasutama hakata registreeringu andmete muutmise kande jõustumise päevast. Kanne jõustub selle tegemise päeval. Kolmanda isiku suhtes jõustub kanne kande teate Patendiameti ametlikus väljaandes avaldamise päeval.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 43. Litsents (1) Kasuliku mudeli omanik (litsentsiandja) võib käesoleva seaduse § 14 1. lõikes loetletud kasuliku mudeli omaniku õigused anda kirjaliku litsentsilepinguga osaliselt või täielikult ühe või mitme isiku (litsentsisaaja) kasutusse. (2) Litsentsisaaja võib litsentsiandja loal litsentsist tulenevad õigused anda all-litsentsiga kolmandale isikule. (3) Litsentsi kehtivusaeg ei või olla pikem, kui registreeringu kehtivus. (4) Litsentsi võib registreerida registris. Litsentsi kohta kande tegemise aluseks on litsentsiandja või litsentsisaaja kirjalik avaldus, millele on lisatud litsentsilepingu ärakiri või registreerimiseks vajalikke andmeid sisaldav litsentsilepingu väljavõte. Litsentsi kohta kande tegemise eest tasutakse riigilõiv. Registreerimata litsentsil ei ole kolmandate isikute suhtes õiguslikku jõudu. Mitmele litsentsisaajale eri litsentsidega antud õiguste kollisiooni korral on eelis litsentsisaajal, kelle litsents on registreeritud. (5) Kui kasulik mudel läheb käesoleva seaduse §-s 42 sätestatud juhtudel üle teisele isikule, lähevad sellele isikule üle ka litsentsist tulenevad õigused ja kohustused.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 44. [Kehtetu]XI. peatükk KASULIKU MUDELI ÕIGUSTE VAIDLUSTAMINE JA KAITSE § 45. Autorsuse vaidlustamine (1) Vaidlused autorsuse üle lahendab kohus pärast kasuliku mudeli registreerimist. (2) Isik, kes leiab, et käesoleva seaduse § 12 1. või 2. lõike järgi on tema kasuliku mudeli autor või ühisautor, võib oma autorsuse tunnistamiseks esitada kohtusse hagi kasuliku mudeli omaniku vastu. (3) Autorsust võib vaidlustada autor või tema pärija. (4) Autorsuse tunnistamise korral võib isik käesoleva seaduse § 11 alusel sama kohtuasja käigus § 46 1. lõike kohaselt vaidlustada kasuliku mudeli omaniku.[RT I 2003, 18, 106 - jõust. 01.04.2003] § 46. Kasuliku mudeli omaniku vaidlustamine[RT I 2003, 18, 106 - jõust. 01.04.2003] (1) Isik, kes leiab, et õigus kasulikule mudelile kuulub käesoleva seaduse § 11 alusel temale, võib oma õiguse tunnistamiseks esitada kohtusse hagi kasuliku mudeli omaniku vastu. Hagi rahuldamise korral on isikul õigus: 1) registreerida kasulik mudel oma nimele, 2) registreering tühistada ja esitada sama esitamise kuupäevaga sama leiutise kohta uus registreerimistaotlus või 3) registreering tühistada. (2) Avaldus vastavalt käesoleva paragrahvi 1. lõike kohaselt tehtud valikule koos jõustunud kohtuotsuse ärakirja ja ettenähtud juhtudel riigilõivu tasumist tõendava dokumendiga esitatakse Patendiametile ühe kuu jooksul kohtuotsuse jõustumise kuupäevast arvates. Uue registreerimistaotluse esitamise korral peab isik kolme kuu jooksul jõustunud kohtuotsuse kuupäevast arvates esitama Patendiametile uue registreerimistaotluse dokumendid vastavalt käesoleva seaduse §-s 17 sätestatule. Eelnimetatud nõuete täitmata jätmise korral registreering tühistatakse. (3) Käesoleva paragrahvi 1. lõike kohaselt esitatud hagi rahuldamise korral võib isik, kes on leiutist kasutanud või teinud selleks olulisi ettevalmistusi, taotleda kohtult leiutise oma majandus- ja kutsetegevuses tasu eest või tasuta kasutamise õigust ka pärast kasuliku mudeli üleminekut tingimusel, et leiutise kasutamise iseloom ei muutu. (4) –(5)[Kehtetud – RT I 2003, 18, 106 - jõust. 01.04.2003] § 47. Kasuliku mudeli vaidlustamine (1) Isik, kes leiab, et registreeritud kasulik mudel ei vasta käesoleva seaduse §-des 5–9 sätestatule või leiutis ei vasta esialgses registreerimistaotluses avatud olemusele, võib esitada kohtusse kasuliku mudeli omaniku vastu hagi registreeringu tühistamiseks. (2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud hagi saab esitada ka pärast registreeringu kehtivuse lõppemist. (3) Registreeringu tühistamise korral teeb Patendiamet registreeringu kustutamise kande, kui kasuliku mudeli omanik või käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud isik esitab Patendiametile taotluse, millele on lisatud jõustunud kohtuotsuse ärakiri. (4) Registreeringu tühistamine ei ole enne sellekohase otsuse jõustumist kasuliku mudeli omaniku ainuõiguse kaitse kohta tehtud kohtuotsuse tühistamise või lepingu, sealhulgas litsentsilepingu, tühistamise alus. Lepingu jätkumise korral on ühel lepingupoolel õigus nõuda teiselt lepingupoolelt maksete muutmist või ümberarvestuste tegemist.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 48. Autori õiguste kaitse (1) Kasuliku mudeli autor võib aegumiseta esitada kohtusse hagi käesoleva seaduse § 12 7. lõikes sätestatud õiguste rikkumise korral ja muude autorsusest tulenevate mittevaraliste vaidluste lahendamiseks. (2) [Kehtetu – RT I 2002, 53, 336 - jõust. 01.07.2002] § 49. Taotleja õiguste kaitse (1) Taotleja võib käesoleva seaduse § 27 kohaselt esitada Patendiameti otsuse peale kaebuse apellatsioonikomisjonile.[RT I 2008, 59, 330 - jõust. 01.01.2009] (2) Apellatsioonikomisjoni otsusega mittenõustumisel võib taotleja selle vaidlustada, esitades kaebuse maakohtusse kolme kuu jooksul otsuse avaldamise päevast arvates .[RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006] § 50. Kasuliku mudeli omaniku õiguste kaitse (1) Kasuliku mudeli omanik võib kasuliku mudeli õigusvastase kasutamise korral nõuda: 1) kasuliku mudeli õigusvastase kasutamisega tekitatud kahju hüvitamist vastavalt võlaõigusseaduse §-le 1043; 2) kasuliku mudeli õigusvastase kasutamise teel saadu väljaandmist vastavalt võlaõigusseaduse §-dele 1037 ja 1039; 3) kasuliku mudeli õigusvastase kasutamise lõpetamist ja edasisest rikkumisest hoidumist vastavalt võlaõigusseaduse §-le 1055. (2) [Kehtetu] (3) Isik, kes süülise teoga on rikkunud kasuliku mudeli omaniku ainuõigust ja tekitanud talle varalist kahju, on kohustatud kahju hüvitama. Kasuliku mudeli heauskse kasutamise puhul võib kohus määrata hüvitise mitte rohkem kui hagi esitamisele eelnenud viie aasta jooksul tekitatud kahju ulatuses. (4) Kasuliku mudeli omanikul on õigus esitada hagi kolme aasta jooksul, arvates ajast, millal ta sai teada ainuõiguse rikkumise toime pannud isikust. (5) Enne registreeringu andmete kande teate avaldamist toimepandud ainuõiguse rikkumise korral tuleb hagi esitada käesoleva paragrahvi 4. lõikes toodud tähtaja või ühe aasta jooksul, arvates registreeringu andmete kande teate avaldamise kuupäevast, kusjuures aluseks võetakse hiljem lõppev tähtaeg.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 51. Teiste isikute õiguste kaitse (1) Isik, kes heauskselt kasutas leiutist enne registreerimistaotluse esitamist, võib esitada kasuliku mudeli omaniku vastu kohtusse hagi varemkasutamisõiguse tunnistamiseks. (2) Litsentsisaaja võib esitada kohtusse hagi litsentsilepinguga seotud vaidluse lahendamiseks. (3) Kui litsentsi andmisel ei ole ette nähtud teisiti, võib litsentsisaaja esitada hagi ka kasuliku mudeli omaniku ainuõiguse rikkumise korral teiste isikute poolt. Hagi esitamise soovist on litsentsisaaja kohustatud eelnevalt teatama kasuliku mudeli omanikule. Teatamiskohustus loetakse täidetuks, kui teade on saadetud kasuliku mudeli omanikule tähtkirjaga litsentsilepingus märgitud aadressil või registrisse kantud aadressil. (4) Iga isik võib kahtluse korral, et tema tegevus võib rikkuda kasuliku mudeli omaniku ainuõigust, esitada kohtusse hagi kasuliku mudeli omaniku vastu tunnistamaks, et kasuliku mudeli olemasolu ei takista tema majandus- või kutsetegevust. (5) Isikul, kelle vastu on esitatud hagi käesoleva seaduse § 50 alusel või alustatud väärteo või kuriteo menetlemine seoses kasuliku mudeli omaniku ainuõiguse väidetava rikkumisega, on õigus § 47 1. lõike kohaselt esitada kasuliku mudeli omaniku vastu kohtusse hagi registreeringu tühistamiseks. Registreeringu tühistamise hagi menetlemise ajaks peatatakse kasuliku mudeli omaniku ainuõiguse rikkumise hagi, väärteo või kuriteo menetlemine.[RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] § 52. Kasuliku mudeli alaste vaidluste arutamise kord (1) Kasuliku mudeli alaseid vaidlusi arutatakse seaduses sätestatud juhtudel apellatsioonikomisjonis ja kohtus. (2) Käesoleva seaduse §-de 45–48 ning § 51 1., 2., 4. ja 5. lõike kohased hagid ning § 49 kohased kaebused alluvad Patendiameti asukoha järgsele kohtule. Paragrahvi 50 ning § 51 3. lõike ja § 521 kohased hagid alluvad rikkumise toimumise koha järgsele maakohtule. Maailma kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu lisa 1C intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 50 kohaste ajutiste meetmete rakendamine kuulub rikkumise toimumise koha järgse maakohtu alluvusse. (3) Kohus arutab kasuliku mudeli alaseid vaidlusi tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud korras, arvestades käesolevas seaduses kehtestatud erisusi. (4) [Kehtetu – RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006] (5) Apellatsioonikomisjon arutab temale esitatud kaebusi käesoleva seaduse alusel apellatsioonikomisjoni põhimäärusega sätestatud korras.[RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006] § 521. Tõendamiskohustus (1) Käesoleva seaduse § 14 2. lõikes sätestatu alusel esitatud hagi korral on kostja kohustatud tõendama, et ta on kasutanud samasuguse toote valmistamisel kasuliku mudelina kaitstud meetodist erinevat meetodit. (2) Kui teistsuguse meetodi kasutamine ei ole tõendatud, loetakse toode valmistatuks kasuliku mudelina kaitstud meetodil tingimusel, et selle valmistamiseks tegelikult kasutatud meetodit ei ole kasuliku mudeli omanikul, vaatamata piisavatele pingutustele, õnnestunud kindlaks määrata ja kasuliku mudelina kaitstud meetodi kasutamine on tõenäoline või kui kasuliku mudelina kaitstud meetodil valmistatud toode on uus. (3) Kostja esitatud tõendeid, mis sisaldavad tema tootmis- või ärisaladust, võib avalikustada vaid kostja nõusolekul.§ 53. Kohtu toimingud hagiavalduse esitamisel (1) Käesoleva seaduse § 51 4. lõikes nimetatud hagi korral peab hagiavaldusele olema lisatud kasuliku mudeli omanikule saadetud teate ärakiri. Selle puudumisel jätab kohus hagiavalduse käiguta ja määrab hagejale tähtaja teatamiskohustuse täitmiseks. (2) Ainuõiguse rikkumise lõpetamiseks esitatud hagi arutamise ajaks võib kohus hageja palvel jätkuva rikkumise tõkestamiseks hagi tagamise korras muu hulgas määrata, et kasuliku mudeli omaniku loata valmistatud kasuliku mudelina kaitstud toode või ese, mille kasutamisega rikutakse kasuliku mudeli omaniku ainuõigust, kõrvaldatakse käibest. (3) Kohus võib käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud juhul kostja taotlusel määrata, et toote või eseme valdaja tohib jätkata selle kasutamist õiglase tasu eest kasuliku mudeli omanikule registreeringu kehtivuse kogu järelejäänud aja või selle osa jooksul.[RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006] § 54. Patendiameti osavõtt (1) [Kehtetu – RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006] (2) Kohus saadab Patendiametile kasuliku mudeli alases vaidluses tehtud kohtulahendi ärakirja teadmiseks.[RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006] § 55. Esindaja kasuliku mudeli alaste vaidluste lahendamisel kohtus[RT I 2005, 39, 308 - jõust. 01.01.2006] (1) Patendivolinik võib olla kasuliku mudeli alases vaidluses esindajaks maakohtus ning ringkonnakohtus. Riigikohtus võib patendivolinik olla esindajaks koos vandeadvokaadiga. (2) –(3)[Kehtetud – RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004] XII. peatükk KASULIKU MUDELI REGISTREERIMINE VÄLISRIIKIDES § 56. Registreerimise kord (1) Eesti Vabariigis elukohta või asukohta omav isik võib välisriikides registreerida oma kasuliku mudeli, sõltumata selle registreerimisest Eesti Vabariigis. (2) Eesti Vabariigis elukohta või asukohta omav isik registreerib oma kasuliku mudeli välisriikides iseseisvalt vastavalt välisriikide seadustele ja rahvusvahelistele konventsioonidele.§ 57. [Kehtetu]XII1. peatükk VASTUTUS [RT I 2007, 13, 69 - jõust. 15.03.2007] § 571. Autori isiklike õiguste rikkumine (1) Käesoleva seaduse § 12 lõikes 7 sätestatud autori isiklike õiguste rikkumise eest –karistatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.[RT I 2007, 13, 69 - jõust. 15.03.2007] (2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, –karistatakse rahatrahviga kuni 32 000 eurot.[RT I 2010, 22, 108 - jõust. 01.01.2011] § 572. Menetlus (1) Käesoleva seaduse §-s 571 sätestatud väärteole kohaldatakse karistusseadustiku ja väärteomenetluse seadustiku sätteid. (2) Käesoleva seaduse §-s 571 sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on politseiasutus.[RT I 2009, 62, 405 - jõust. 01.01.2010] XIII. peatükk SEADUSE RAKENDAMINE § 58. Seaduse jõustumine (1) Kasuliku mudeli seadus jõustub 1994. aasta 23. mail. (2) Käesoleva seaduse § 10 2. lõike 1. punkti sätteid rakendatakse pärast Eesti Vabariigi liikmelisuse taastamist tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioonis. (3) Käesoleva seaduse VI peatüki sätteid rakendatakse pärast kolme kuu möödumist Eesti Vabariigi ühinemisest 1970. aasta 19. juunil Washingtonis sõlmitud patendikoostöölepinguga. (4) Käesoleva seaduse § 10 2. ja 3. lõikes näidatud prioriteedi määramise aluseks saavad olla ainult pärast käesoleva seaduse jõustumist esitatud patenditaotlused ja registreerimistaotlused.


RT I, 04.01.2013, 26
Vastu võetud 28.12.2012 nr 43
1) paragrahvi 7 lõiked 3 ja 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(3) Kolm kilogrammi või enam fluoritud kasvuhoonegaase või osoonikihti kahandavaid aineid sisaldava paikse toote, seadme või süsteemi registreerimiseks esitab käesoleva määruse § 8 lõikes 1 või 2 nimetatud isik Keskkonnaametile määruse lisades 2 ja 3 sätestatud andmed vastavalt kasutusvaldkonnale (jahutus- ja kliimaseadmed ning soojuspumbad, tuletõrjesüsteemid ja -kustutid, pingejaotlad või lahusteid sisaldavad seadmed).
(4) Kolm kilogrammi või enam fluoritud kasvuhoonegaase või osoonikihti kahandavaid aineid sisaldava paikse toote, seadme või süsteemi täielikuks registreerimiseks vastavalt käesoleva määruse lisale 3, võib määruse § 8 lõikes 1 või 2 nimetatud isik selleks volitada käitlemistoimingu teostaja, kes vastab määruse § 8 lõigetes 3–7 sätestatud nõuetele.”;
2) paragrahvi 8 lõike 5 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) käesoleva lõike punktis 1 või 2 nimetatud isiku töötaja, kes omab asjakohast osakutsetunnistust või teise Euroopa Liidu liikmesriigi töötaja sertifikaati, kelle sertifikaati tunnustatakse vastavalt Euroopa Komisjoni määrusele (EÜ) nr 304/2008 ja keda käitlemisloa või teise Euroopa Liidu liikmesriigi äriühingu sertifikaadi omaja rakendab oma töös.”;
3) paragrahvi 8 lõiked 6 ja 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(6) Välisõhu kaitse seaduse § 12216 lõikes 3 sätestatud andmeid kolm kilogrammi või enam fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate paiksete pingejaotlate käitlemistoimingute kohta on pädev esitama käitlemistoimingute teostaja, kes omab asjakohast osakutsetunnistust või teise Euroopa Liidu liikmesriigi töötaja sertifikaati, mida tunnustatakse vastavalt Euroopa Komisjoni määrusele (EÜ) nr 305/2008.
(7) Välisõhu kaitse seaduse § 12216 lõikes 3 sätestatud andmeid kolm kilogrammi või enam fluoritud kasvuhoonegaasidel põhinevate lahusteid sisaldavate paiksete seadmete käitlemistoimingute kohta on pädev esitama käitlemistoimingute teostaja, kes omab asjakohast osakutsetunnistust või Euroopa Liidu teise liikmesriigi töötaja sertifikaati, mida tunnustatakse vastavalt Euroopa Komisjoni määrusele (EÜ) nr 306/2008.”;
„(1) Välisõhu kaitse seaduse § 111 lõikes 1 nimetatud isik saab andmekogule andmeid esitada pärast seda, kui ta on Keskkonnaametile esitanud sama paragrahvi lõike 2 alusel kehtestatud keskkonnaministri määruses nimetatud pädevust tõendavad dokumendid.”;
5) paragrahvi 10 lõike 1 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) isik, kes on sertifitseeritud vastavalt Euroopa Komisjoni määrusele (EÜ) nr 303/2008, 304/2008, 305/2008 või 306/2008;”;
6) paragrahvi 10 lõiget 1 täiendatakse punktiga 8 järgmises sõnastuses:
„8) Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi haldusala teenistuja ja töötaja, kes tegeleb ehitusseaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud soojus- ja jahutusseadmete andmete menetlemise ja analüüsiga.”;
7) paragrahvi 12 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Käesoleva määruse § 10 lõike 1 punktides 5, 7 ja 8 nimetatud andmekogu kasutajatel ning riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustel on juurdepääs nendele seadusega või seaduse alusel antud ülesannete täitmiseks vajalikele andmetele.”;
8) paragrahv 17 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„§ 17. Hoolderaamatu viimaste andmete kandmine andmekogusse
Kolm kilogrammi või enam fluoritud kasvuhoonegaase või osoonikihti kahandavaid aineid sisaldava toote, seadme või süsteemi välisõhu kaitse seaduse § 12216 lõike 3 alusel tehtud käitlemistoimingu kohta andmete andmekogusse esmakordsel sisestamisel kannab käitlemistoimingu teostanud käitleja koos käitlemistoimingu kandega andmekogusse ka selle toote, seadme või süsteemi lekkekontrolli teostamise kuupäeva ja muud viimase lekkekontrolliga seotud andmed vastavalt keskkonnaministri 16. novembri 2005. a määruse nr 69 „Osoonikihti kahandavaid aineid või fluoritud kasvuhoonegaase sisaldava seadme hoolderaamatu vorm ja pidamise kord” alusel peetud hoolderaamatule.”;
9) määruse lisad 1–8 asendatakse käesoleva määruse lisadega 1–8.


Mehikoorma Põhikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Mehikoorma Põhikooli põhimäärus
Mehikoorma Põhikooli põhimäärus - sisukord
§ 3 Kooli tegutsemise vorm ja õppevorm
§ 6 Kooli direktori ülesanded
§ 9 Õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
§ 10 Raamatukogu
§ 12 Õpilaste õigused
§ 13 Vanema õigused
§ 14 Õpilaste ja vanemate kohustused
§ 16 Õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord
§ 18 Koolitöötajate õigused ja kohustused
§ 19 Vara ja raamatupidamine
§ 21 Määruse kehtetuks tunnistamine ja jõustumine
RT IV, 27.03.2019, 6
Vastu võetud 20.03.2019 nr 8
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 alusel.
Kooli nimetus on Mehikoorma Põhikool (edaspidi kool).
(1) Kooli asukoht ja aadress on Kooli 2, Mehikoorma alevik, Räpina vald, Põlva maakond, sihtnumber 62511.
(2) Kooli tegutsemiskohaks on asukoha aadressil asuvad kooli hooned ja territoorium ning aadressil Uus tn 1 asuv töö- ja tehnoloogiaõpetuse klass.
§ 3. Kooli tegutsemise vorm ja õppevorm
Kool on statsionaarse õppevormiga põhikool, kus õppetöö toimub I–III kooliastmes.
(1) Kool on Räpina valla hallatav kool.
(2) Koolil on oma nimega pitsat ja sümboolika.
(3) Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, teistest haridusvaldkonda reguleerivatest õigusaktidest, vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
Hoolekogu täidab talle seadustes ja nende alusel pandud ülesandeid ning teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks.
§ 6. Kooli direktori ülesanded
(1) Direktor juhib kooli, täidab talle seadustes ja nende alusel õigus- ja haldusaktides pandud ülesandeid ning vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse ning muude koolis läbiviidavate tegevuste, kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
(3) Direktori tööülesanded on kirjeldatud ametijuhendis, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses ja selle alusel antud õigusaktides, lisaks korraldab ta teistest koolielu valdkondi reguleerivatest õigus- ja haldusaktidest tulenevate ülesannete täitmist (asjaajamine, tööohutus jms).
(4) Juhul, kui direktor pole endale ajutise töövõimetuse korral asendajat määranud, asendab direktorit isik, kellele antakse vallavanema käskkirjaga õigused ja kohustused direktori ülesannete täitmiseks.
(2) Koolis on võimalik omandada haridus põhihariduse tasemel.
§ 9. Õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
(2) Koolis korraldatakse õppekava läbimist toetavat huvitegevust või muud õppekavavälist tegevust.
(3) Koolis korraldatava tegevuse puhul, mis ei ole kooli õppekava osa (õppekavaväline tegevus), võib kulude katmine toimuda õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel.
(5) Õpilaste õppekavavälist tegevust suunab, koordineerib ja korraldab huvijuht. Huvijuht suunab ja kontrollib ka õpilasesinduse tööd.
(6) Õpilasel on õigus kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli ruume, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras.
§ 10. Raamatukogu
(2) Kooliraamatukogu põhiülesannet põhikogu osas täidab samas hoones asuv Meeksi Raamatukogu.
(1) Koolis tegutseb pikapäevarühm.
(2) Pikapäevarühmas korraldatava õppekavavälise tegevusena pakutakse järelevalvet ning pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel.
§ 12. Õpilaste õigused
1) saada ainekavades ettenähtu omandamiseks täiendavat abi õpetajalt tema tööaja piires;
2) moodustada koolis õpilasesindusi, ühinguid, klubisid ja ringe, mille tegevus ei ole vastuolus kooli ning kodu kasvatustaotlustega;
3) osaleda valitud õpilasesindajate kaudu koolielu probleemide lahendamisel;
4) valida ja olla valitud õpilasesindusse vastavalt õpilasesinduse põhimäärusele;
5) olla valitud õpilasesinduse kaudu kooli hoolekogusse;
6) saada koolilt teavet koolikorralduse ja õpilaste õiguste kohta, samuti esmast teavet õppimisvõimaluste kohta;
8) olla kaasatud individuaalse õppekava koostamisel;
9) vähemalt üks kord õppeaasta jooksul arenguvestlusele, mille põhjal lepitakse kokku edasises õppes ja arengu eesmärkides;
10) saada vajadusel vähemalt logopeedi ja psühholoogi teenust;
12) osaleda temale kooli päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes;
13) olla teavitatud hinnetest ja talle kohalduvast osast kooli päevakavas;
14) olla ära kuulatud enne tugi- või mõjutusmeetme määramist ning anda arvamus mõjutusmeetme rakendamise kohta;
15) pöörduda oma õiguste kaitseks hoolekogu, vallavalitsuse, Haridus- ja Teadusministeeriumi, lastekaitseorganisatsiooni või valla lastekaitsespetsialisti poole.
§ 13. Vanema õigused
1) olla kaasatud individuaalse õppekava koostamisel;
2) saada teavet ja selgitusi koolikorralduse ning õpilase õiguste ja kohustuste kohta;
3) olla teavitatud õpilasele kohalduvast osast kooli päevakavas ning õppeveerandi või kursuse jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest;
4) olla teavitatud õpilase hinnetest;
5) vähemalt üks kord aastas osaleda vanemate koosolekul;
7) pöörduda kooli hoolekogu või kooli õppe- ja kasvatustegevuse üle järelevalvet teostavate asutuste poole õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral.
§ 14. Õpilaste ja vanemate kohustused
1) täitma koolikohustust, kusjuures koolikohustuslik on õpilane põhihariduse omandamiseni või 17-aastaseks saamiseni;
2) täitma mõjutusmeetmeid ja kasutama talle määratud tugimeetmeid;
3) täitma kooli kodukorda ja kandma vastutust selle rikkumise eest, õppima vastavalt oma võimetele, end arendama ja oma teadmisi pidevalt täiendama, suhtuma lugupidavalt kaasinimestesse ning hoidma loodust;
4) hoidma kooli kasutuses olevat vara.
(2) Koolile sihilikult tekitatud materiaalse kahju hüvitavad õpilased või vanemad vastavalt kehtivale seadusandlusele.
(3) Lapse koolikohustuse täitmata jätmise eest rakendatakse tema vanemate suhtes meetmeid vastavalt kehtivale seadusandlusele.
(4) Vanem on kohustatud:
2) tutvuma koolielu reguleerivate õigusaktidega;
4) tegema koostööd lapse õpetamisel ja kasvatamisel;
5) tagama piiratud teovõimega õpilase järelevalve ning õppe korraldamise individuaalse õppekava alusel ajutise õppes osalemise keelu korral;
(3) Õpilasesindus lähtub oma tegevuses õpilaste huvidest, vajadustest, õigustest ja kohustustest.
§ 16. Õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord
(1) Õpilasesinduse põhimääruse muutmises osaleb kogu õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajaga.
(2) Õpilasesinduse põhimääruse eelnõu peab läbima avaliku arutelu. Õpilasesinduse põhimääruse eelnõuga saab tutvuda infostendi kaudu. Arvamused saab esitada toimivale õpilasesindusele, kes vastutab õpilasesinduse põhimääruse eelnõu koostamise eest. Saadud tagasiside arutatakse õpilasesinduses läbi ja vajadusel korrigeeritakse õpilasesinduse põhimääruse eelnõud.
(2) Direktorina, õpetajana ja tugispetsialistina võivad töötada isikud, kes vastavad haridus- ja teadusministri määrusega kinnitatud kvalifikatsiooninõuetele.
(2) Õpetajate ülesanne on õpilaste õpetamine ja kasvatamine, mis tugineb vastastikusel lugupidamisel, üksteisemõistmisel ja koostööl õpilase koduga.
(3) Kooli teiste töötajate ülesanne on tagada koolis häireteta töö, majandamine ning kooli vara korrasolek ja säilitamine.
§ 19. Vara ja raamatupidamine
(1) Kooli vara moodustavad koolile Räpina valla poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
(2) Kooli vara kasutamine toimub vastavalt Räpina vallavara korrale.
(3) Koolil on oma eelarve, mille tulu moodustavad eraldised riigieelarvest, Räpina valla eelarves kooli ülalpidamiseks ettenähtud vahendid, laekumised eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetused ning õppekavavälisest tegevusest saadud tulu.
(1) Asjaajamine korraldatakse lähtudes Vabariigi Valitsuse kehtestatud asjaajamiskorra ühtsetest alustest.
(3) Kooli õppe- ja kasvatusalastes kohustuslikes dokumentides esitatavad andmed ning dokumentide täitmise ja pidamise korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
§ 21. Määruse kehtetuks tunnistamine ja jõustumine
(1) Tunnistada kehtetuks Meeksi Vallavolikogu 27. jaanuari 2011. a määrus nr 2 „Mehikoorma Põhikooli põhimäärus“.


1 Sotsiaalkaitse korraldus
§ 3 Sotsiaalhoolekandega hõlmatus
§ 4 Sotsiaalhoolekandelise abi andmise põhimõtted
2 Sotsiaalhoolekandelise abi taotlemise ja osutamise tingimused ja kord
§ 6 Hindamiskohustus ja otsus abi andmise koht
§ 7 Tasu sotsiaalteenuse eest
3 Alusetult saadu tagastamine
§ 8 Sotsiaalhoolekandelise abi kulutuste tagasinõudmine
§ 9 Vaide esitamine
§ 10 Sotsiaaltoetuste taotlemise õiguse tekkimine
§ 11 Sissetulekust mittesõltuvad sotsiaaltoetused
§ 15 Jõulutoetus
§ 17 Peretoetus
§ 18 Sotsiaalteenuste liigid
§ 19 Koduteenuse eesmärk ja sisu
§ 21 Üldhooldusteenuse leping
§ 22 Tugiisikuteenuse eesmärk ja sisu
§ 23 Leping tugiisikuga
§ 24 Isiku hoolduse eesmärk ja sisu
§ 25 Perekonnas hooldamise leping
§ 26 Isikliku abistaja teenuse eesmärk ja sisu
§ 27 Leping isikliku abistaja teenuse osutamiseks
§ 28 Varjupaigateenuse eesmärk ja sisu
§ 29 Turvakoduteenuse eesmärk ja sisu
§ 30 Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk ja sisu
§ 31 Sotsiaaltransporditeenuse korraldamine
§ 32 Eluruumi tagamise eesmärk ja sisu
§ 33 Võlanõustamisteenuse eesmärk ja sisu
§ 331 Lapsehoiuteenuse eesmärk ja sisu
§ 332 Lapsehoiuteenuse osutamise leping
13 Muu tugiteenus
§ 333 Muu tugiteenuse eesmärk ja sisu
§ 334 Muu tugiteenuse osutamine
RT IV, 29.05.2018, 113
Vastu võetud 21.03.2016 nr 6
RT IV, 29.03.2016, 24
15.05.2017 RT IV, 27.05.2017, 9 30.05.2017, rakendatakse alates 01.01.2017
21.12.2017 RT IV, 29.12.2017, 223 01.01.2018
01.02.2018 RT IV, 08.02.2018, 23 11.02.2018, rakendatakse tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2018.
24.05.2018 RT IV, 29.05.2018, 40 01.06.2018
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 5 ja lõike 2 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1 ja lõike 2 alusel
1. peatükk Sotsiaalkaitse korraldus
Määrusega sätestatakse Paikuse valla (edaspidi vald) eelarvest sotsiaalhoolekandelise abi andmise tingimused ja kord (edaspidi kord).
1) sotsiaalhoolekandeline abi on sotsiaaltoetuste, sotsiaalteenuste, vältimatu sotsiaalabi ja muu abi andmine, mille eesmärk on toetada inimese iseseisvat toimetulekut ja töötamist ning aktiivset osalust ühiskonnaelus, ennetades sealjuures sotsiaalsete probleemide tekkimist või süvenemist üksikisiku, perekonna ja ühiskonna tasandil;
2) sotsiaaltoetus on isikule makstav rahaline hüvitis;
3) sotsiaalteenus on isikule osutatav mitterahaline soodustus;
4) vältimatu sotsiaalabi on elatusvahendite kaotuse või puuduse tõttu sotsiaalselt abitusse olukorda sattunud isikule osutatav sotsiaalabi, mis tagab vähemalt toidu, riietuse ja ajutise majutuse.
§ 3. Sotsiaalhoolekandega hõlmatus
(1) Sotsiaalhoolekandelist abi on õigustaotleda isikul, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Paikuse vallas.
(2) Põhjendatud juhtudel võib kooskõlastatult isiku rahvastikuregistrisse kantud elukoha järgse kohaliku omavalitsuse üksusega osutada sotsiaalhoolekandelist abi isikule, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht ei ole Paikuse vallas.
(3) Vältimatut sotsiaalabi on õigustaotleda isikul, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole Paikuse vald, kuid kes viibib abi vajamise ajal Paikuse valla haldusterritooriumil.
§ 4. Sotsiaalhoolekandelise abi andmise põhimõtted
2) aluseks võetakse isiku tegelik toimetulekuvõime ning sellest tulenevalt kõrvalabi vajaduse ulatus. Rehabilitatsiooniplaani olemasolu korral lähtutakse teenuste osutamisel rehabilitatsiooniplaanist;
3) eelistatakse abimeetmeid, mis on suunatud võimaluste leidmisele ja isiku suutlikkuse suurendamisele korraldada oma elu võimalikult iseseisvalt;
4) nõustatakse isikut abimeetme valikul ja kohandamisel ning vajaduse korral abi kasutamisel vastava erialase ettevalmistusega spetsialisti poolt;
5) lähtutakse abimeetme rakendamise tulemuslikkusest abi vajava isiku ning vajaduse korral pere ja kogukonna seisukohast;
6) kaasatakse abi andmise kõikidel etappidel abi vajavat isikut ning vajaduse korral ka tema perekonnaliikmeid ning teisi tugispetsialiste kui isik on selleks nõusoleku andnud;
7) isikule, kes iseseisva toimetuleku parandamiseks vajab pikaajalist ja mitmekülgset abi rakendatakse juhtumikorraldust ning koostatakse juhtumiplaan. Sotsiaalhoolekandelise abi võimaldamisel lähtutakse edaspidi kehtivast juhtumiplaanist.
8) abimeetmed isikule tagatakse võimalikult kättesaadaval moel.
2. jagu Sotsiaalhoolekandelise abi taotlemise ja osutamise tingimused ja kord
(1) Sotsiaalhoolekandelise abi saamiseks esitab isik või tema esindaja Paikuse Vallavalitsusele (edaspidi vallavalitsus) avalduse ning vajadusel kuludokumendid ja muud tõendid, mis on vajalikud sotsiaalhoolekandelise abi saamise õiguse väljaselgitamiseks.
(2) Vallavalitsus võib sissetulekust sõltuva toetuse taotlejalt nõuda täiendavaid dokumente taotleja majandusliku olukorra ja muude oluliste asjaolude kindlaks tegemiseks.
§ 6. Hindamiskohustus ja otsus abi andmise koht
(1) Abi saamiseks Paikuse valla poole pöördunud isiku abivajaduse ja sellele vastava abi selgitab välja sotsiaaltöötaja kvalifikatsiooniga vallavalitsuse ametnik, kellele see pädevus asutusesisese töökorraldusega on antud (edaspidi ametnik), ning kõik valla teenistuses olevad isikud on kohustatud andma sellele ametnikule vajalikku teavet ja abi.
(2) Juhul, kui ametnik saab võimalikust abivajadusest teada teisiti, kui isikult endalt, alustab ta abivajaduse hindamist isiku teavitamisega.
(3) Abivajaduse väljaselgitamisel lähtutakse terviklikust lähenemisest isiku abivajadusele, võttes arvesse tema toimetulekut ja ühiskonnaelus osalemist mõjutavaid asjaolusid, sealhulgas:
(4) Abi andmise otsustab vallavalitsus, vallavalitsuselt vastavad volitused saanud pereabikomisjon või ametnik. Pereabikomisjon tegutseb vallavalitsuse poolt kehtestatud töökorra alusel.
§ 7. Tasu sotsiaalteenuse eest
(1) Sotsiaalteenusele kehtestab hinna teenuse osutaja. Paikuse Vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatavate asutuste poolt osutatavatele sotsiaalteenustele kehtestab hinna vallavalitsus.
(2) Tasu kehtestamisel tuleb kehtestada ka tasu tingimused ja suurus.
(3) Isikult võetava tasu suurus oleneb sotsiaalteenuse mahust, teenuse maksumusest ning teenust saava isiku ja tema perekonna majanduslikust olukorrast. Võrdse kohtlemise printsiibist lähtudes on õigus põhjendatud otsusega vabastada isik täielikult või osaliselt teenuse eest tasumisest, arvestades teenust saava isiku sissetulekuid, seadusjärgsete ülalpidajate olemasolu ja nende sissetulekuid, teenuse kasutamise põhjust ning muid juhtumiga seotud asjaolusid.
(4) Tasu võtmise ja suuruse otsustab vallavalitsuse nimel ametnik või komisjon, kellele vallavalitsus selle pädevuse on andnud.
(5) Teenust osutaval asutusel on õigus üksikjuhtudel tasu põhjendatult vähenda, kui vallavalitsus on temale selle õiguse andnud.
(6) Isikule, kes rahvastikuregistri andmetel ei ela Paikuse vallas, kuid kasutab valla poolt osutatavat sotsiaalteenust, vald tasu osas soodustusi ei tee.
(7) Sotsiaalteenuste osutamisega seotud kulud kaetakse vallaeelarvest sotsiaaltoetusteks ja sotsiaalteenusteks ettenähtud vahenditest.
3. jagu Alusetult saadu tagastamine
§ 8. Sotsiaalhoolekandelise abi kulutuste tagasinõudmine
(1) Vallavalitsus nõuab seaduses sätestatud juhtudel isikult talle sotsiaaltoetusena alusetult makstud rahasumma ja sotsiaalteenuse osutamisega alusetult tehtud kulutused osaliselt või täielikult tagasi.
(2) Vallavalitsusel on sotsiaalhoolekandelise abi andmiseks alusetult tehtud kulutuste tagastamisega viivitamise korral õigus nõuda tasumata summalt viivist võlaõigusseaduse § 113 alusel.
4. jagu Vaidemenetlus
§ 9. Vaide esitamine
Valla eelarvest rahastatava sotsiaalhoolekandelise abi otsusega mittenõustumise korral on taotlejal õigus esitada haldusmenetluse seaduses sätestatud korras vaie vallavalitsuse üksuse kaudu maavanemale.
§ 10. Sotsiaaltoetuste taotlemise õiguse tekkimine
(1) Sissetulekust mittesõltuva sotsiaaltoetuse taotlemise õigustekib isikul toetuse faktiliseks aluseks oleva sündmuse toimumisest, asjaolu saabumisest või muu tingimuse täitmisest arvates.
(2) Sissetulekust sõltuva sotsiaaltoetuse taotlemise õigustekib, kui isiku või pere netosissetulek pereliikme kohta ühes kuus jääb alla 2-kordse riiklikult kehtestatud toimetuleku piiri.
§ 11. Sissetulekust mittesõltuvad sotsiaaltoetused
1) [kehtetu - RT IV, 29.12.2017, 223 - jõust. 01.01.2018]
2) [kehtetu - RT IV, 08.02.2018, 23 - jõust. 11.02.2018, rakendatakse tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2018.]
4) jõulutoetus;
5) erakorraline toetus.
[Kehtetu - RT IV, 29.12.2017, 223 - jõust. 01.01.2018]
[Kehtetu - RT IV, 08.02.2018, 23 - jõust. 11.02.2018, rakendatakse tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2018.]
(1) Hooldajatoetus on ajutiselt või püsivalt kõrvalabi vajava puudega isiku hooldajale antav rahaline toetus.
(2) Hooldajatoetust määratakse ja makstakse volikogu kehtestatud tingimustel ja korras.
§ 15. Jõulutoetus
(1) Jõulutoetust antakse kommipaki vormis kõigile rahvastikuregistri järgi Paikuse vallas elavatele kuni 12-aastastele lastele ja kõigile üle 12-aastastele Paikuse Põhikoolis õppivatele lastele.
(2) Jõulutoetuse summa määrab vallavalitsus.
(1) Erakorralist toetust makstakse isiku põhjendatud avalduse alusel Paikuse valla territooriumil toimunud tuleõnnetuse, loodusõnnetuse või muu suurema õnnetuse korral.
(2) Erakorralise toetuse määramisel arvestatakse toimunud õnnetuse raskust, tekkinud kahju ulatust ja kannatanu panust kahju vältimiseks.
§ 17. Peretoetus
[RT IV, 27.05.2017, 9 - jõust. 30.05.2017, rakendatakse alates 01.01.2017]
(1) Sissetulekust sõltuv toetus on peretoetus ja seda makstakse põhjendatud taotluse alusel üksikisikule või perele toimetulekuraskuste ennetamiseks, kõrvaldamiseks või kergendamiseks.
(2) Peretoetuse vahenditest on õigustaotleda:
1) toetust materiaalse kahju osaliseks hüvitamiseks tule- ja loodusõnnetuse korral;
2) laste toiduraha tasumist või toetust selleks;
3) toetust laste õppekulude, samuti huvitegevusele tehtud kulutuste kompenseerimiseks;
4) toetust talvekütte muretsemiseks üksi elavatele mittetöötavatele vanaduspensioniealisel või puudega isikul, kellel puudub seadusjärgne ülalpidaja või kelle ülalpidaja on erivajadusega isik;
5) toetust igapäeva toimetulekuks hädavajalike abivahendite hankimiseks;
6) toetust ajutisest majandusraskusest ülesaamiseks järsult halvenenud majandusliku olukorra puhul (näiteks pikaajaline töövõimetus, kuriteo ohvriks langemine, toitja või pereliikme kaotus, pereliikme äkiline raske haigus jne);
7) toetust tööturule naasmiseks hädavajaliku koolituse kompenseerimiseks.
(3) Peretoetuse suurus otsustatakse juhtumipõhiselt.
§ 18. Sotsiaalteenuste liigid
[Kehtetu - RT IV, 29.05.2018, 40 - jõust. 01.06.2018]
§ 19. Koduteenuse eesmärk ja sisu
§ 21. Üldhooldusteenuse leping
§ 22. Tugiisikuteenuse eesmärk ja sisu
§ 23. Leping tugiisikuga
§ 24. Isiku hoolduse eesmärk ja sisu
§ 25. Perekonnas hooldamise leping
§ 26. Isikliku abistaja teenuse eesmärk ja sisu
§ 27. Leping isikliku abistaja teenuse osutamiseks
§ 28. Varjupaigateenuse eesmärk ja sisu
§ 29. Turvakoduteenuse eesmärk ja sisu
§ 30. Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk ja sisu
§ 31. Sotsiaaltransporditeenuse korraldamine
§ 32. Eluruumi tagamise eesmärk ja sisu
§ 33. Võlanõustamisteenuse eesmärk ja sisu
§ 331. Lapsehoiuteenuse eesmärk ja sisu
§ 332. Lapsehoiuteenuse osutamise leping
13. jagu Muu tugiteenus
§ 333. Muu tugiteenuse eesmärk ja sisu
§ 334. Muu tugiteenuse osutamine
§ 34. - § 35. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
Määrus jõustub 1. aprillist 2016.


Kui haldusorgan otsustab isiku taotlusest ajendatuna menetluse uuendada, siis tuleb tal taotlejat ja teisi menetlusosalisi sellest teavitada. Menetluse uuendamine on haldusakti kehtetuks tunnistamisel vajalik selleks, et koguda vajalikku teavet akti kehtetuks tunnistamisel rakendatava kaalutlusõiguse (HMS § 64 lg 2) õigeks kohaldamiseks. Haldusakti kehtetuks tunnistamist haldusorgani poolt ei välista see, et varem on sama haldusakti vaidlustatud halduskohtus ning et see kaebus on jäänud rahuldamata. Kui hiljem ilmnevad asjaolud või motiivid, mis ei olnud kohtuliku kontrolli objektiks ja mis haldusorgani arvates tingivad haldusakti kehtetuks tunnistamise, siis ei ole kehtetuks tunnistamine uutel põhjustel keelatud. Lisaks võimaldab Haldusmenetluse seadus ka õiguspärase haldusakti, sh kohtumenetluses õiguspäraseks peetud haldusakti kehtetuks tunnistamist, kui esinevad Haldusmenetluse seaduses sätestatud õiguspärase haldusakti kehtetuks tunnistamiseks vajalikud eeldused.
HMS § 68 lg-t 1 ja § 44 lg-t 1 nende koostoimes tuleb mõista selliselt, et kui isik esitab haldusakti kehtetuks tunnistamise taotluse, milles väidab mõne HMS § 44 lg-s 1 sätestatud aluse olemasolu, ja haldusorgan on selle aluse olemasolu kindlaks teinud, siis peab haldusorgan menetluse uuendama. HMS § 68 lg-st 1 ei saa aga teha järeldust, et keelatud on esitada haldusakti kehtetuks tunnistamise taotlusi muudel alustel kui neil, mis on sätestatud HMS § 44 lg-s 1. Isiku selline õigus tuleneb juba PS §-st 46. Kuid Haldusmenetluse seadusest ei tulene, et haldusorgan on kohustatud HMS § 44 lg-s 1 sätestatud alustest erinevatele alustele tuginevat haldusakti kehtetuks tunnistamise taotlust igal juhul sisuliselt menetlema. Kui haldusorgan otsustab isiku taotlusest ajendatuna menetluse uuendada, siis tuleb tal taotlejat ja teisi menetlusosalisi sellest teavitada. Menetluse uuendamine on haldusakti kehtetuks tunnistamisel vajalik selleks, et koguda vajalikku teavet akti kehtetuks tunnistamisel rakendatava kaalutlusõiguse (HMS § 64 lg 2) õigeks kohaldamiseks. Kui uuendatud menetlus ei lõppenud akti kehtetuks tunnistamisega, tuleb menetluse lõppemisest teavitada nii haldusakti adressaati kui ka akti kehtetuks tunnistamist taotlenud isikut. Kui uuendatud menetlusse oli kaasatud ka kolmandaid isikuid, siis tuleb õigeks pidada ka nende teavitamist menetluse lõpptulemusest.
HMS § 58 kohaselt ei saa haldusakti kehtetuks tunnistamist nõuda üksnes põhjusel, et haldusakti andmisel rikuti menetlusnõudeid või et haldusakt ei vasta vorminõuetele, kui eelnimetatud rikkumised ei võinud mõjutada asja otsustamist. Kuna linnavalitsuse korraldus anti välja isiku taotluse alusel ning see ei puuduta kolmandate isikute õigusi, ei võinud korralduses selle andmisel silmas peetud kaalutluste märkimata jätmine mõjutada asja otsustamist ning ainuüksi sellel põhjusel korraldust tühistada ei saa. Haldusakti täitmine ei välista selle akti kehtetuks tunnistamist või muutmist. HMS § 69 lg 1 kohaselt tagasiulatuvalt kehtetuks tunnistatud haldusakti alusel isikule üle antud asi, raha või muu soodustus tagastatakse või hüvitatakse eraõiguses alusetu rikastumise kohta kehtivate sätete kohaselt. Ainuüksi haldusakti tagasitäitmise võimalusega ei saa aga õigustada haldusakti kehtetuks tunnistamist või tagasitäitmise võimatusest tuletada põhjust haldusakti kehtetuks tunnistamisest keeldumiseks. Haldusakti kehtetuks tunnistamine tuleb otsustada eelkõige sisulist tähendust omavate asjaolude põhjal.


Test 16 – www.liikluskool.ee
Test 16admin2020-02-10T17:24:02+00:00
21) kerghaagis on haagis, mille täismass ei ületa 750 kilogrammi;
§ 51 Möödasõit
3) märk 221 „Anna teed” … . Peateele pandud märk tähistab ühtlasi peatee lõppu;
Kurvis, kus on oht välja libiseda, tuleb enne kurvi kiirust vähendada. Pidurdades pöördel, liitub pidurdusjõule tsentrifugaaljõud, mis soodustab kurvist välja paiskumist. Kiirust võib ettevaatlikult lisada juhul, kui üle poole kurvist on edukalt läbitud.
Näitajaks, millega iseloomustatakse diislikütuse võimet külmale vastu pidada, on hägustumispunkt ehk temperatuur, mille juures tekivad kütuses esimesed parafiinikristallid. Teiseks sarnaseks näitajaks on külmfiltri ummistumispunkt – temperatuur, mille juures on parafiinikristalle nii palju, et need ummistavad sõiduki kütusefiltrid. (Allikas ja rohkem infot siit.) Selle tagajärjel mootor ei käivitu või seiskub.
§ 65. Liiklus jääteel
(6) Sõidukite jääteele sõitmise ajavahe peab olema vähemalt kaks minutit.
(7) Sõidukite pikivahe jääteel sõites peab olema vähemalt 250 meetrit. Eesliikuvast sõidukist möödumine, möödasõit ja kahesuunaline liiklus samal sõiduteel on keelatud.
Üldjuhul on mehed naistest realistlikumad, ent samas ka pealiskaudsemad. Mehed on ka enam riskialtid ja hasartsed.
2) Ühesuunalisel teel tohib juht vastassuunas tagurdada ainult manöövriks, kuid ei tohi tagurdada ristmikule.
Et silmad ei hakkaks tugeva valgusallikaga kohanema on õige sellesse mitte vaadata, vaid näiteks pöörata pilk näiteks paremale teeserva.
Tunnusmärk näitab, et autos võib olla laps, kes vajab nt turvatooliga autost väljumisel rohkem ruumi. Liiga lähedale parkides ei pruugi turvahälli mõõtmete tõttu enam laps küljeuksest sisse pääseda.
Samuti võivad lapsed hoogsalt ukse avada nii, et kõrvaloleval autol tekkib küljel mõlk.
Seda arvestades on mõistlik selle auto kõrvale mitte parkida või jätta suurem külgvahe.
60) pärisuunavöönd on sõidukite ühes suunas liiklemiseks ettenähtud sõidutee või selle osa. Kahesuunalise liiklusega sõidutee puhul loetakse pärisuunavööndiks sõidutee parempoolset osa, mida vasakult piirab liikluskorraldusvahend, selle puudumisel sõidutee mõtteline keskjoon. Sõidutee keskel sõiduteega samal tasandil asuvate trammiteede korral on suunavööndite eralduspiiriks trammiteede mõtteline keskjoon. Pärisuunaline trammitee kuulub pärisuunavööndisse.
(1) Juht peab andma suunamärguande vastavalt liiklusolukorrale õigel ajal, kuid mitte hiljem kui kolm sekundit enne sõidu, manöövri või sõiduki peatamise alustamist. Suunatulemärguanne peab jätkuma manöövri ajal ja tuleb lõpetada kohe pärast manöövrit, käega märguande andmise võib lõpetada vahetult enne sõidu alustamist, manöövrit või sõiduki peatamist. …
See tähendab, et kui oled oma sõidurajalt välja sõitnud, on lõppenud ka pööre ja suunamärguanne tuleb välja lülitada. Tagasireastumisel tuleb samuti vähemalt 3 sekundit enne manöövri algust näidata suunamärguannet.
(5) Märgist 914 “Pidev- ja katkendjoone ühend” tohib ületada katkendjoone poolt. Pidevjoone poolt tohib seda teha ainult möödasõitu või ümberpõiget lõpetades.
Rehviparandusvaht on mõeldud väiksemate aukude rõhukindlaks muutmiseks ning ei ole mõeldud pikaajaliseks kasutamiseks. Kuigi tundub, et rehv peab rõhku tuleb esimesel võimalusel ikkagi pöörduda rehvitöökotta.
(2) Pöördel peab juht ristmikul sõitma nii, et sõiduteede lõikumisalalt välja sõites ei satuks ta vastassuunavööndisse.
Sõidujoon B lubab ka vastassuunast tulevatel juhtidel sooritada õige trajektooriga vasakpöörde, mille A sõidujoon välistab.
2020. aastaks on ELi sõidukipargile kehtestatud CO2 heitenorm sõiduautode puhul 95 g/km ja väikeste tarbesõidukite puhul 147 g/km.
Tuginedes 2016. aastal kogutud andmetele on Eestis müüdud uute autode CO2 heide kõige suurem Euroopas – 134 g CO2/km.
(https://www.facebook.com/riigikogu/photos/a.132885356767198/1906158326106550/?type=1&theater)
37) märk 363 „Parkimiskeeld paaritul kuupäeval“ keelab parkimise paaritul kuupäeval.
(7) Kui teelõigul on ühele poole pandud märk 363 ja teisele poole märk 364, tuleb sõiduk ühelt teepoolelt teisele ümber paigutada kell 19 kuni 21.
LKS § 37. Kindlustusjuhtumist teatamine
Seadus ei keela tagasipööret seal, kus on lubatud vasakpööre. Ehk puudub sellekohane säte.
ABS märgutuli viitab ABS pidurisüsteemiga pidurite rikkele. Vea põhjuseks võib olla näiteks elektrikontakti oksüdeerumine.
Veojõukontroll ei lase rattaid läbi libisema ja tagab sellega optimaalne paigaltvõtu. Ehk nt ei lase kohaltvõtul rattaid ringikäija. Oluline eriti talvel libedaga.
110 km/h on lubatud sõita nt B-kategooria sõidukitel, olenemata kas see on sõiduauto või kaubik veose vedamiseks. Oluline, et sõiduki registrimass on alla 3500 kg.
(2) Liikleja peab andma teed sõidukile, millel on sisse lülitatud sinine vilkur või sinine märgutuli koos erilise helisignaaliga või ilma, ja niisuguse sõidukiga saadetavale sõidukile, … .
(1) Raudteeülesõidukohale lähenedes peab juht olema eriti tähelepanelik. Juht peab sõitma sellise kiirusega, et tal oleks vajaduse korral võimalik sõiduk sujuvalt seisma jätta käesoleva paragrahvi lõikes 2 ettenähtud kohas.
§ 65 Liiklus jääteel
(5) Juht ja sõitja peavad olema turvavööga kinnitamata
4) sõidutada sõitjat, kes ei ole käesoleva seaduse § 30 lõike 1 kohaselt turvavööga kinnitatud või ei kasuta § 30 lõike 4 või § 36 lõike 6 kohast turvavarustust, kui tegemist ei ole hädaseisundiga.
(2) Mootorsõiduki omanik, valdaja või juht ei tohi lubada mootorsõidukit juhtima isikut või anda juhtimist üle isikule, kellel puudub vastava kategooria mootorsõiduki juhtimisõigus või kes on joobeseisundis, alkoholi piirmäära ületavas seisundis või liiklusohtlikus terviseseisundis.
Kui sa ei tea, mis tüüpi käigukast sul on (planetaar, variaator, DSB) siis ära pukseeri.
Tagajärjed võivad olla kümneid kordi kallimad, kui treileri kutsumine.
Variaatorkasti ja DSG puhul võid pukseerida ainult juhul, kui mootor käib ja käik on N asendis ehk neutraalis. Kui mootor ei käivitu, siis ÄRA PUKSEERI. Abiks võib olla ka kasutusjuhendi või internetist uurimine.
Kui sul on planetaarkast ehk tavaline automaatkast, siis erinevad tootjad ütlevad, et 30-50 km/h ja mõnekümne kilomeetri kaugusele võib ka seisva mootoriga masinat vedada. Kang muidugi N asendis. (Allikas: https://auto.geenius.ee/rubriik/hea-nipp/uurisime-jarele-kas-automaatkastiga-autot-voib-pukseerida/)