Lisame riigipüha. Lisame puhkepäeva, kui rahvuspüha või riigipüha langeb nädalavahetusele. - Rahvaalgatus
Lisame riigipüha. Lisame puhkepäeva, kui rahvuspüha või riigipüha langeb nädalavahetusele.
Urmas Ambur, 13.01.2017
Kas Sulle tundub ka, et menetlusvaade võiks olla parem?
Unistame visualiseeritud andmevoodest! Märksõnad: avaandmed, andmeajakirjandus, argumenteeritud arutelu, osalejate panus, algatuse mõju.
Häki!Toeta Küsi veel
Põhiseaduskomisjoni 26.09.2017 istungi protokoll nr 127
Võtsid osa: Jüri Adams, Arto Aas, Helmut Hallemaa, Ivari Padar, Kalle Laanet, Lauri Luik, Mart Nutt, Peeter Ernits, Tiit Terik, Erle Enneveer (nõunik-sekretariaadijuhataja), Karin Tuulik (nõunik), Kristo Varend (nõunik) Puudus: Jaak Madison 2. Kollektiivse pöördumise selle osa, millega tehti ettepanek muuta ülestõusmispühade teine püha riigipühaks, arutelu jätkamine Marko Pomerants sõnas, et eelmistest komisjoni aruteludest võib järeldada, et komisjoni liikmete seisukohad ülestõusmispühade teise püha suhtes on erinevad ning selle püha riigipühaks muutmise puhul jaotuvad hääled pooleks. Mart Nutt sõnas, et tema hinnangul ei ole Eestis viimase kahekümne aasta jooksul toimunud midagi sellist, mille tõttu oleks vaja tähtpäevi või vabu päevi juurde lisada. Kui midagi sellist peaks juhtuma, siis on võimalik selle küsimuse juurde tagasi tulla, kuid täna selle jaoks vajadust ei ole. Jüri Adams märkis, et uue riigipüha tekkimisega suureneb puhkepäevade arv ning see avaldab mõju ka palgakuludele. Adams arvas, et komisjoni vastuskirjas peaks otsust põhjendades tooma välja ka konkreetsed arvandmed, mis illustreeriksid lisanduva puhkepäeva majanduslikku mõju. Marko Pomerants vastas, et tegemist on emotsionaalse teemaga ning riigipühade lisamise pooldajaid majanduslikud argumendid ilmselt ei mõjuta. Lauri Luik sõnas, et ta on üldiselt eelkõnelejatega nõus ning lisas, et kui tulevikus soovitakse suurendada riigipühade arvu, siis tuleks kaaluda ka ettevõtjatele tekkiva kahju kompenseerimist. Üldine hoiak võiks olla selline, et kui riik võtab vastu otsuseid, mis tekitavad ettevõtjatele majanduslikku kahju, siis peab riik olema valmis need kahjud ka hüvitama. Ivari Padar sõnas, et majanduslikku mõju on keeruline arvutada ning on olnud ka arvamusi, et täiendava riigipüha lisamine ei avaldagi mingisugust mõju. Padar nõustus, et tegemist on emotsionaalse teemaga. Marko Pomerants arvas, et riigi vaatenurgast on kulu kindlasti olemas. Jüri Adams märkis, et kui spetsialistid väidavad, et kulusid ei kaasne või neid ei ole võimalik kindlaks teha, siis see näitab nende ebaprofessionaalsust. Marko Pomerants sõnas, et riigipühade lisamisega ei tohiks käia ümber kergekäeliselt ning tema arvates ei ole hetkel ühtegi sellist riigipüha, mille võiks asendada 2.ülestõusmispühaga. Otsustati: 2.1 Mitte nõustuda ettepanekuga, mille kohaselt muudetakse 2. ülestõusmispüha riigipühaks ja puhkepäevaks (konsensus – Marko Pomerants, Mart Nutt, Lauri Luik, Arto Aas, Ivari Padar, Jüri Adams). https://www.riigikogu.ee/tegevus/dokumendiregister/dokument/b067e2df-fc24-475e-bcbd-e25a418757e3
Põhiseaduskomisjoni 18.09.2017 istungi protokoll 125
Võtsid osa: Jüri Adams, Arto Aas, Helmut Hallemaa, Ivari Padar, Kalle Laanet, Lauri Luik, Mart Nutt, Peeter Ernits, Tiit Terik, Erle Enneveer (nõunik-sekretariaadijuhataja), Karin Tuulik (nõunik), Kristo Varend (nõunik) Puudus: Jaak Madison Päevakord: 7. Kollektiivse pöördumise selle osa, millega tehti ettepanek muuta ülestõusmispühade teine püha riigipühaks, arutelu jätkamine https://www.riigikogu.ee/tegevus/dokumendiregister/dokument/1382c236-4e9e-48f8-a0ef-7998ef8bc7b9 Aja puudusel päevakorrapunkti ei arutatud ning arutelu lükkus edasi.
Vastus kollektiivsele pöördumisele „Lisame riigipüha. Lisame puhkepäeva, kui rahvuspüha või riigipüha langeb nädalavahetusele.“
Lugupeetud Urmas Ambur, Põhiseaduskomisjon tänab kollektiivses pöördumises „Lisame riigipüha. Lisame puhkepäeva, kui rahvuspüha või riigipüha langeb nädalavahetusele“ esitatud ettepanekute eest. Põhiseaduskomisjon on Teie esitatud pöördumises tehtuid ettepanekuid arutanud oma käesoleva aasta 16. mai, 15. ja 19. juuni ning 26. septembri istungitel. Nagu me oma 19. juuni ja 16. augusti kirjades märkisime, siis otsustas komisjon 19. juuni istungil pöördumise selles osas, mis tegi ettepaneku näha ette nädalavahetusele langeva riigipüha korral järgneva tööpäeva muutmise puhkepäevaks, tagasi lükata. Komisjonis oldi valdavalt arvamusel, et lisapuhkepäevade ettenägemine ei ole põhjendatud. Avaldati arvamust, et erasektoris on võimalikud erinevad kokkulepped, kuid avalikus sektoris puhkavad inimesed aastas 35 kalendripäeva, mis on võrreldes erasektoriga nädala võrra pikem ning täiendava puhkepäeva lisamine ei ole mõistlik. Vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 38 lõikele 1 võtab komisjon oma otsused vastu poolthäälteenamusega. Teie ettepanek näha ette nädalavahetusele langeva riigipüha korral järgneva tööpäeva muutmine puhkepäevaks ei saanud komisjoni 19. juuni istungil poolthäälteenamust. 26. septembri istungil langetas komisjon lõpliku otsuse ka ettepaneku selle osa kohta, mis nägi ette ülestõusmispühade teise püha muutmist riigipühaks. Endiselt oldi komisjonis arvamusel, et lisanduva riigipüha ettenägemine ei ole põhjendatud, kuna eraettevõtjad saavad ise igal ajal oma töötajatele vabu päevi lubada ja oma ettevõtte mingiteks päevadeks sulgeda. Avaliku sektori puhul toob aga ettepanekute arvestamine kaasa selle, et teatud teenused võivad jääda kättesaamatuks ja teatud palgakulud suurenevad. Seega ei leidnud ka see osa ettepanekust toetust. Eeltoodust tulenevalt ei nõustunud põhiseaduskomisjon pöördumises esitatud ettepanekutega ning vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 15213 punktile 5 otsustas komisjon esitatud ettepanekud tagasi lükata. Lugupidamisega (allkirjastatud digitaalselt) Marko Pomerants Põhiseaduskomisjoni esimees
Vastukiri 16.08.2017 Kollektiivne pöördumise menetlemisest
Lugupeetud Urmas Ambur, Täname Teid märgukirja eest, mis puudutab kollektiivse pöördumise „Lisame riigipüha. Lisame puhkepäeva, kui rahvuspüha või riigipüha langeb nädalavahetusele“ menetlemist põhiseaduskomisjonis. Vastuseks Teie kirjale selgitame järgmist: Riigikogu juhatus suunas nimetatud kollektiivse pöördumise menetlemiseks põhiseaduskomisjonile. Põhiseaduskomisjon on pöördumist arutanud kolmel korral: oma 16.mai ning 15. ja 19. juuni istungitel. 16. mai istungile olite kutsutud kui pöördumise kontaktisik pöördumist selgitama. 15. juuni istungil komisjon nö kaardistas seisukohti ning 19. juuni istungil otsustas komisjon pöördumise selles osas, mis tegi ettepaneku näha ette nädalavahetusele langeva riigipüha korral järgneva tööpäeva muutmise puhkepäevaks, tagasi lükata. Komisjonis oldi valdavalt arvamusel, et lisapuhkepäevade ettenägemine ei ole põhjendatud. Komisjonis avaldati arvamust, et erasektoris on võimalikud erinevad kokkulepped, kuid avalikus sektoris puhkavad inimesed aastas 35 kalendripäeva, mis on võrreldes erasektoriga nädala võrra pikem ning täiendava puhkepäeva lisamine ei ole mõistlik. Vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorraseaduse § 38 lõikele 1 võtab komisjon oma otsused vastu poolthäälteenamusega. Teie ettepanek näha ette nädalavahetusele langeva riigipüha korral järgneva tööpäeva muutmine puhkepäevaks ei saanud komisjoni 19. juuni istungil poolthäälteenamust. Komisjon ei kujundanud veel lõplikku seisukohta ülestõusmispühade teise püha riigipühaks muutmise osas. Kuigi komisjonis ei jäänud ka selle ettepaneku osas domineerima toetav seisukoht, leidis komisjon siiski, et seda osa ettepanekust võiks enne lõpliku seisukoha kujundamist veel arutada laiemas ringis ehk fraktsioonide esindajatega. Seda eelkõige seetõttu, et komisjoni liikmed esitasid alternatiivseid lahendusvariante. Oldi arvamusel, et Eestis ei ole vajadust uute riigipühade järele, teisalt arvati, et ülestõusmispühade teine püha võiks olla riigipüha, aga samas ei oldud nõus riigipühade arvu suurendamisega. Seetõttu soovib komisjon seda küsimust arutada veelkordselt fraktsioonide esindajatega ning seejärel kujundada komisjoni seisukoht RKTTS 182. peatüki kohaselt. Kinnitan, et põhiseaduskomisjonil ei olnud ega ole kavatsust jätta pöördumine selles osas menetlemata, vaid komisjon on tegutsenud oma parimal äranägemisel ja heas usus. Antud juhul ei saa tähelepanuta jätta ka asjaolu, et komisjoni töö tegemise tempo oli mai lõpus ja juuni alguses veidi pärsitud seoses komisjoni esimeeste vahetumistega. Komisjon on teadlik, et ettenähtud kuuekuuline tähtaeg saabub käesoleva aasta 16. augustil, mis langeb aga istungjärkudevahelisele ajale. Kuna tegemist ei ole pakilise riigielu küsimusega, mis vajaks kohest lahendamist, siis ei pidanud komisjon vajalikuks erakorraliselt koguneda, vaid seisukoht kujundatakse esimesel võimalusel sügisistungjärgu alguses. Täname veelkord esitatud ettepanekute ning märgukirja eest. Lugupidamisega (allkirjastatud digitaalselt) Marko Pomerants Põhiseaduskomisjoni esimees https://www.riigikogu.ee/tegevus/dokumendiregister/dokument/27799ed0-3449-4fb0-b432-796caca567f0
Kiri Riigikogu Juhatusele - Kollektiivse pöördumise menetlemisest
Lugupeetud Riigikogu juhatuse liikmed, 16.02.2017.a. tegi Riigikogu juhatus otsuse võtta menetlusse Urmas Amburi k.a 3. veebruaril algatatud kollektiivne pöördumine „Lisame riigipüha. Lisame puhkepäeva, kui rahvuspüha või riigipüha langeb nädalavahetusele.“ ja edastada see menetlemiseks põhiseaduskomisjonile. Kollektiivses pöördumises tehti sisuliselt kaks ettepanekut: 1. Täiendada pühade ja tähtpäevade seadust sättega, mis muudab ülestõusmispühade 2. püha riigipühaks ja puhkepäevaks; 2. Täiendada töölepingu seadust sättega, et rahvuspüha või kuupäevaliselt kindlaksmääratud riigipüha langemise korral iganädalasele puhkepäevale (laupäevale või pühapäevale) loetakse iganädalaseks puhkepäevaks rahvuspühale või riigipühale järgnev tööpäev. Vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse (RKKTS) § 15212 lõikele 1 arutab komisjon pöördumist kolme kuu jooksul ning teeb otsuse pöördumise kohta kuue kuu jooksul pöördumise menetlusse võtmisest arvates. Põhiseaduskomisjon arutas nimetatud pöördumist oma käesoleva aasta 16. mai ning 15. ja 19. juuni istungitel. Põhiseaduskomisjoni 19.06.2017 nr 1-6/17-10/3 kirja kohaselt ei leidnud toetust ettepanek, mille kohaselt oleks nädalavahetusele langeva püha korral järgnev tööpäev puhkepäev. Seega otsustas komisjon kollektiivses pöördumises tehtud ettepaneku selles osas tagasi lükata. Vastavalt RKKTS § 15214 lõikele 2 on komisjonil õigus teha otsus esitatud ettepanek tagasi lükata, kuid tagasilükkamise korral peab otsust põhjendama pöördumisel märgitud kontaktisikule või -isikutele. Põhiseaduskomisjoni ei ole esitanud mitte mingisuguseid põhjendusi, millistel kaalutlustel ja millistele argumentidele tuginedes otsustati tagasi lükata ettepanek, mille kohaselt oleks nädalavahetusele langeva püha korral järgnev tööpäev puhkepäev. Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise ning kollektiivse pöördumise esitamise seadus § 71 lõike 5 kohaselt võib samasisulise pöördumise võib esitada üks kord kahe aasta jooksul. Lähtudes eelpool toodust olen seisukohal, et komisjoni otsuse põhjendusi tuleb kollektiivse pöördumise tagasilükkamise korral pidada väga olulisteks. Põhjendused aitavad pöördumise algatajatel ja toetajatel paremini mõista, millised olid need asjaolud, miks komisjon rohkem kui 1000 inimese poolt allkirjastatud pöördumise tagasi lükkas. Samuti võimaldavad põhjendused kahe aasta möödumisel analüüsida, kas samasisulise pöördumise esitamine oleks mõistlik või esinevad jätkuvalt mingid asjaolud, mille tõttu pöördumine ei leiaks toetust. Kollektiivse pöördumise algatajana olen seisukohal, et nii minul kui ka kõikidel teistel rohkem kui tuhandel pöördumise allkirjastanud isikul on õigus teada, millised on ettepaneku tagasilükkamise põhjused. Põhiseaduskomisjoni 19.06.2017 nr 1-6/17-10/3 kirja kohaselt ei kujundanud komisjon lõplikku seisukohta ülestõusmispühade teise püha riigipühaks muutmise osas. Komisjon leidis, et selles osas on vajalik arutelu jätkata ning kutsuda komisjoni esimehe eestvedamisel kokku fraktsioonide esindajad, et üheskoos seisukoht kujundada. Seisukoht kujundatakse Riigikogu sügisesel istungjärgul. Põhiseaduskomisjoni kirja sisust võib aru saada, et antud küsimuses seisukoha kujundamiseks korraldatakse komisjoni esimehe eestvedamisel arutelu fraktsioonide esindajatega käesoleva aasta sügisel. Soovin siinkohal juhtida tähelepanu RKKTS § 15213 punktidele 1 – 6, milles on välja toodud, mida võib komisjon pöördumist menetledes otsustada. Toodud loetelus pöördumise arutelu komisjonist välja viimist fraktsioonide esindajate koosolekule ei ole otseselt ette nähtud. RKKTS § 15213 punkti 6 kohaselt võib komisjon lahendada pöördumises püstitatud probleem muul viisil, kuid antud juhul ei selgunud komisjoni kirjast, kas fraktsioonide esindajate arutelu lahendaks probleemi pöördumises tehtud ettepaneku kohaselt. Riigikogu töögraafiku kohaselt algab sügisistungjärk 11. septembril 2017.a.. Arvestades Riigikogu juhatuse 16.02.2017.a. otsust võtta pöördumine menetlusse, tuleb komisjonil teha otsus pöördumise kohta hiljemalt käesoleva aasta augustikuu jooksul. Seega arutelu komisjonist fraktsioonide esindajate koosolekule viimise korral ja pöördumise arutamine peale tähtaega, kui mille jooksul tuleb teha komisjoni otsus, ei järgiks põhiseaduskomisjon Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse vastavaid sätteid. Kollektiivse pöördumise esitajatele muutuks pöördumise edasine menetlemine ebamääraseks, sest erinevalt seaduses toodud kollektiivse pöördumise menetlemise korrast ei ole fraktsioonide esindajate koosolekute osas vastavat korda kehtestatud. Käesolevaga palun Riigikogu juhatusel anda põhiseaduskomisjonile suunis, et: 1. kollektiivse pöördumise menetlemisel tuleb ettepaneku tagasilükkamise korral otsust põhjendada; 2. kollektiivse pöördumise osas tuleb teha otsus kuue kuu jooksul pöördumise menetlusse võtmisest arvates. Täiendavalt palun juhtida põhiseaduskomisjoni tähelepanu asjaolule, et pöördumise allkirjastanud 1067 isikul on õigustatud ootus, et pöördumist menetletakse seaduses toodud viisil ja tähtaegadel. Antud juhul ei riivata pöördumise mittenõuetekohase menetlemisega ainult ühe inimese õigusi vaid riivatakse samaaegselt 1067 inimese õigusi. Lugupidamisega, /allkirjastatud digitaalselt/ Urmas Ambur https://www.riigikogu.ee/tegevus/dokumendiregister/dokument/dc8d7015-1846-4d73-a5c2-d732a9e1e977
Vastuskiri kollektiivsele pöördumisele
Lugupeetud Urmas Ambur, Põhiseaduskomisjon tänab kollektiivses pöördumises „Lisame riigipüha. Lisame puhkepäeva, kui rahvuspüha või riigipüha langeb nädalavahetusele“ esitatud ettepanekute eest. Põhiseaduskomisjon arutas nimetatud pöördumist oma käesoleva aasta 16. mai ning 15. ja 19. juuni istungitel. Komisjonis ei leidnud toetust ettepanek, mille kohaselt oleks nädalavahetusele langeva püha korral järgnev tööpäev puhkepäev. Seega otsustas komisjon ettepaneku selles osas tagasi lükata. Komisjon ei kujundanud aga lõplikku seisukohta ülestõusmispühade teise püha riigipühaks muutmise osas. Komisjon leidis, et selles osas on vajalik arutelu jätkata ning kutsuda komisjoni esimehe eestvedamisel kokku fraktsioonide esindajad, et üheskoos seisukoht kujundada. Seisukoht kujundatakse Riigikogu sügisesel istungjärgul. Lugupidamisega, (allkirjastatud digitaalselt) Marko Pomerants Põhiseaduskomisjoni esimees
Põhiseaduskomisjon arutas täiendavate puhkepäevade lisamist
Põhiseaduskomisjon leidis tänasel istungil, et ülestõusmispühade teise püha muutmine riigipühaks vajab täiendavat arutelu. Komisjoni esimees Marko Pomerants pidas vajalikuks kutsuda sügisistungjärgu alguses kokku fraktsioonide esindajad, et selles küsimuses kujundada ühine seisukoht. „Kuna ülestõusmispühade teise püha riigipühaks muutmise osas on Riigikogus erinevaid arvamusi, siis tuleb selguse saamiseks veel vaeva näha. Eksisteerib ka ettepanek, et täiendavaid puhkepäevi ei peaks kalendrisse lisanduma, aga ülestõusmispühade teist püha võiks Eestis siiski tähistada. Riigipüha nädalavahetusele sattumisel täiendava puhkepäeva andmist põhiseaduskomisjon ei toetanud,“ ütles Marko Pomerants. Jaak Madison lisas, et peaaegu kõikides Euroopa Liidu riikides on ülestõusmispühade teine püha puhkepäev ja ta ei näe mingit põhjust, miks ei peaks see nii olema ka Eestis. Nädalavahetustele sattuvate riigipühade liigutamine tööpäevadele väärib Madisoni hinnangul täiendavat arutelu ja ka selles küsimuses oleks tema sõnul palju üle võtta teistelt riikidelt. Urmas Amburi algatatud kollektiivne pöördumine „Lisame riigipüha. Lisame puhkepäeva, kui rahvuspüha või riigipüha langeb nädalavahetusele“ on kogunud enam kui tuhat allkirja. Pöördumisega taotletakse nädalavahetusele langeva püha korral järgneva tööpäeva muutmist puhkepäevaks ja ülestõusmispühade teise püha muutmist riigipühaks. Kehtivas pühade ja tähtpäevade seaduses on Eestis ettenähtud 11 riigipüha. Nendeks on uusaasta, suur reede, ülestõusmispühade esimene püha, kevadpüha, nelipühade esimene püha, võidupüha, jaanipäev, taasiseseisvumispäev, jõululaupäev, esimene jõulupüha ja teine jõulupüha. Lisaks on seadusega kehtestatud üks rahvuspüha – vabariigi aastapäev. Valdavalt kattuvad Eesti riigipühad teiste Euroopa Liidu liikmesriikide poolt kehtestatud pühadega. Erandiks on ülestõusmispühade teine püha, mis on erinevalt Eestist euroliidus valdavalt riigipüha. Sel aastal langeb Eestis nädalavahetusele neli kuupäevaliselt kindlaks määratud püha. https://www.riigikogu.ee/pressiteated/pohiseaduskomisjon-arutas-taiendavate-puhkepaevade-lisamist/
Põhiseaduskomisjoni istungi protokoll
Riigikogu põhiseaduskomisjoni istungi protokoll nr 116 file:///C:/Users/admin/Downloads/2017.05.16%20protokoll.pdf Protokollija: Silja Tammeorg Võtsid osa: Ken-Marti Vaher, Jüri Adams, Anneli Ott, Arto Aas, Helmut Hallemaa, Inara Luigas (Ivari Padari asendusliige), Igor Gräzin (Kalle Laaneti asendusliige), Mart Nutt, Peeter Ernits, Erle Enneveer (nõunik-sekretariaadijuhataja), Karin Tuulik (nõunik), Kristo Varend (nõunik) Puudusid: Jaak Madison ja Lauri Luik Kutsutud: pöördumise esitajate kontaktisik Urmas Ambur (1. päevakorrapunkti juures), Justiitsministeeriumi kriminaalpoliitika valdkonna asekantsler Kristel Siitam-Nyiri (2.päevakorrapunkti juures); algataja esindaja Andres Herkel ja Justiitsministeeriumi avaliku õiguse talituse juhataja Illimar Pärnamägi (3. päevakorrapunkti juures) 1. Kollektiivse pöördumise „Lisame riigipüha. Lisame puhkepäeva, kui rahvuspüha või riigipüha langeb nädalavahetusele.“ arutelu Urmas Ambur selgitas, et tema on kollektiivse pöördumise „Lisame riigipüha. Lisame puhkepäeva, kui rahvuspüha või riigipüha langeb nädalavahetusele.“ algataja ja tehnilise poole läbiviija. Pöördumine on tegelikult kõikide inimeste poolt, kes on sellele allkirja andnud ning leidnud, et see vastab nende tahtele. Urmas Ambur märkis, et Eestis on taasiseseisvumise ajast alates jäänud ülestõusmispühade teine püha tavaliseks tööpäevaks, kuivõrd ülejäänud Euroopa riikides, va Maltal ja Portugalis, on see puhkepäevaks. Eesti Kirikute Nõukogu esindajaid oskaksid kindlasti palju paremini selgitada, kui tähtis on see püha kristlastele. Teine esitatud ettepanek lisada puhkepäev, kui rahvuspüha või riigipüha langeb nädalavahetusele, käsitleb eelkõige neid kuupäevaliselt kindlaks määratud riigipühasid, mis langevad nädalavahetusele. Järgmisel aastal on näiteks väga palju selliseid pühasid, mis langevad nädalavahetusele. See tekitab inimestes tunde, nagu nende vaba päev oleks ära võetud, kuna see langes nädalavahetusele. Kõnealune muudatus annaks inimestele rohkem aega perega veetmiseks ja muuhulgas aitaks arendada ka siseturismi, sest lisanduvad puhkepäevad annavad inimestele rohkem võimalusi ringi liikuda. Ka kultuuri ja muusikatööstusele tuleks lisanduvad puhkepäevad kasuks. Ühelt poolt on olemas muidugi ettevõtjate vaade, kes peavad andma oma töötajatele lisanduvaid puhkepäevi, aga samas tuleks vaadata ka asja teist külge, et mida lisanduvad puhkepäevad annavad emotsionaalselt inimestele juurde ja mida need annavad juurde inimeste tervisele. Praegu on pöördumisega välja pakutud nö maksimumprogramm, aga samas ei pea ju kõik nädalavahetusele langevad pühad olema vabad päevad, võivad olla ka ainult kõige olulisemad. Isegi, kui algne ettepanek ei leia toetust, siis võiks kaaluda võimalust, et üksnes väga tähtsate riigipühade sattumine puhkepäevale annaks inimesetele lisapuhkepäeva. Kõik saavad ju aru, et 24. veebruar on märksa olulisem püha, kui näiteks 1. mai. Mart Nutt küsis, et kas pöördumise esitajate esindaja oskab öelda, millistes riikides on see praktika, et kui püha satub nädalavahetusele, siis antakse lisapuhkepäev? Urmas Ambur vastas, et tal ei ole praegu otseselt nimekirja neist riikidest, aga tema teada on Lätis selline süsteem. Kui komisjon soovib, siis ta saab komisjonile saata täiendava analüüsi selle kohta. Mart Nutt leidis, et see info oleks hea ja lisaks võiks olla ka väike kalkulatsioon selle kohta, kui palju jääb riigil tulu saamata, kui anda selliseid lisanduvaid vabu päevi. Urmas Ambur märkis, et selline ettepanek ei ole Riigikogus esimest korda arutusel ja tema teada pidi Justiitsministeerium käesoleva aasta alguses koostama analüüsi teemal, et kui palju jääb riigil tulu saamata, kui selline ettepanek leiaks toetust. Peeter Ernits sõnas, et talle see ettepanek meeldib ja tema oleks huvitatud, kui suur oleks hoopis sotsiaalmajanduslik tulu riigile, kui selline ettepanek leiaks toetust. Urmas Ambur vastas, et ta ei ole oma pöördumisele majanduslikku arvestust juurde teinud, sest sellel on niivõrd palju erinevaid aspekte. Samas võib öelda, et mitmed ettevõtted on juba ka omaalgatuslikult andnud töötajatele vabu päevi, kui näiteks püha ja nädalavahetuse vahele jääb üksik tööpäev. See tuleneb sellest, et ettevõtjate heaolu on kasvanud ja töötajate heaolu soovitakse rohkem tagada. Arto Aas märkis, et eelkõige puudutab kõnealune ettepanek avalikku sektorit, sest eraettevõtjad saavad ise igal ajal oma töötajatele vabu päevi lubada ja oma ettevõtte mingiteks päevadeks sulgeda. Avaliku sektori puhul aga toob ettepanek kaasa selle, et teatud teenused võivad jääda kättesaamatuks ja teatud palgakulud suurenevad. Aas leidis, et temale jääb ettepaneku mõte arusaamatuks, sest kui püha langeb nädalavahetusele, siis see on igal juhul vaba päev, mis annab võimaluse veeta aega reisides või oma perega. Aas tundis huvi, keda täpsemalt kollektiivse pöördumise kontaktisik esindab? Kas teatud usuringkondi? Urmas Ambur vastas, et kui ta selle ettepaneku tegi ja sellele allkirju koguma hakkas, siis ta ei konsulteerinud eelnevalt usuringkondadega ega ka mingis teises spetsiifilises valdkonnas tegutsevate isikutega. Tegemist on lihtsalt tavapärase rahvaalgatusega. Samaaegselt, kui see ettepanek sai pandud rahvaalgatuse leheküljele (rahvaalagatus.ee) välja, hakkasid ka erakonnad arutama puhkepäevale langevate riigipühade küsimust. Ken-Marti Vaher selgitas, et pöördumine on jõudnud põhiseaduskomisjoni lauale tulenevalt Riigikogu kodu- ja töökorra seaduses kehtestatud kollektiivse pöördumise menetlemise regulatsioonist, mis näeb ette, et asjaomane komisjon arutab pöördumist kolme kuu jooksul pöördumise esitamisest ja kuue kuu jooksul langetab pöördumise kohta otsuse1. Ken-Marti Vaher märkis, et pöördumise kohta on põhiseaduskomisjonile saatnud 10.03.2017 kirja ka Eesti Kirikute Nõukogu ning küsis, kas pöördumise esitajad on kohtunud antud teemal Eesti Kirikute Nõukoguga? Urmas Ambur vastas, et Kirikute Nõukoguga ei ole nad kohtunud ja seda teemat arutanud. Anneli Ott leidis, et tegemist on sümpaatse algatusega ja Eesti ühiskonnas on tema arvates väga palju gruppe, kes seda toetavad. Ülestõusmispühade teise püha puhul on usulise külje rõhutamine asjakohane, aga kindlasti tuleb arvestada ka seda, et enamus Euroopa riikides on ülestõusmispühade teine püha vaba päev ja tuleb mõelda, et kas Eesti on tõesti oma riigi ülesehitamisega niivõrd hõivatud, et ei saa lubada seda püha vaba päevana. Teine ülestõusmispüha on ka kevadpüha, millega kaasnevad oma traditsioonid, mida peredes järgitakse ja see on kindlasti oluline aeg, mida veeta oma perega. Mis puudutab pöördumise teist ettepanekud anda puhkepäevale langeva riigipüha eest vaba päev, siis see on samuti õigustatud. Kui erasektoris antakse tihti töötajatele vabu päevi, kui näiteks pühade ja nädalavahetuse vahele jääb üks tööpäev, siis samamoodi võiks see tegelikult olla ka avalikus sektoris, sest miks ei võiks riik enda töötajaid rohkem väärtustada. Töötundide nö taga ajamine ei tõsta tegelikult töö kvaliteeti ja lõpuks peab inimene saama puhata ning olema rahul. Kui inimestes kasvab ülekoormatuse tõttu pidev äng, siis see ei too ka riigile kasu. Ühelt poolt küll räägitakse majanduskasvu olulisusest, aga sama oluline on ka inimeste tervis, perekonna heaolu jne. See ei ole õige, et selliseid otsuseid tehakse üksnes majanduslikust aspektist lähtudes. Peeter Ernits märkis, et ka tema arvates tõuseks ettepaneku elluviimisest pigem tulu ja mitte rahalist tulu, vaid just sotsiaalmajanduslikku tulu (emotsionaalne ja tervist parandav tulu). Igor Gräzin leidis, et ülestõusmispühade teise püha kirstlik mõte on selles, et ei tohi kahelda jumalas ja teine püha on tegelikkuses kahtlemise püha. Pole kindel, kas kahtlemise püha peaks olema vaba päev. Gräzin märkis, et kui riik käsib tööandjatel anda töötajatele vaba päev, siis need tööandjad, kes annavad selle vaba päeva üksnes riigi käsul, püüavad seda teiste päevade arvelt töötajatelt lõpuks tagasi võtta. See tekitab töösuhetes uusi pingeid. Urmas Ambur sõnas, et mitmete inimeste jaoks ei ole ülestõusmisepühade teine püha kahtlemise püha, vaid pigem on see aeg, mis tähistab ülestõusmist ja seda, et kõik hakkab paremaks minema. Pigem on tegemist rõõmupäevaga, mis toob midagi uut kõigile neile, kes millessegi usuvad. Jüri Adams tundis huvi, millal hakati pöördumisele allkirju koguma ja kui palju allkirju koguti? Urmas Ambur vastas, et pöördumisele andis oma allkirja 1065 isikut ja kui pöördumine pandi rahvaalgatuse kodulehele ülesse esialgu avalikuks aruteluks, siis ei tulnud pöördumisele ei sisu ega sõnastuse osas ühtegi ettepanekut. Kollektiivne pöördumine algatati k.a 3. veebruaril. Jüri Adams märkis, et pöördumises tehakse ettepanek täiendada töölepingu seadust sättega, et rahvuspüha või kuupäevaliselt kindlaksmääratud riigipüha langemisel iganädalasele puhkepäevale loetakse iganädalaseks puhkepäevaks rahvuspühale või riigipühale järgnev tööpäev. Kui selline sisuline täiendus tehtaks töölepingu seadusesse, siis kuidas sellest saaks tuleneda, et tegemist on üldkehtiva kohustusega. Väga paljud inimesed ei tööta mitte töölepingu alusel, vaid mingite muude lepingute alusel. Adams küsis, kas pöördumise esitajad leiavad, et ettepaneku eesmärki ei ole võimalik saavutada vabatahtliku üleskutse teel? Urmas Ambur vastas, et kindlasti oleks see üleskutse positiivne ja sellel on ka juba praegu järgijaid. Mis puudutab muudatuste tegemist töölepingu seadusesse, siis kollektiivse pöördumise esitamisel vaatab Riigikogu ju alati konkreetse pöördumise läbi ning juhul, kui ta seda pöördumist toetab, siis leiab ka sobiva vormi seadusandluses. Riigikogu hindab sellisel juhul, kas tuleb muuta ainult töölepingu seadust või ka teisi seaduseid. Pöördumise algatajad ei pruugi olla alati kõiki aspekte lõpuni läbi mõelnud. Otsustati: 1.1 Jätkata arutelu komisjonis (konsensus - Ken-Marti Vaher, Mart Nutt, Anneli Ott, Inara Luigas, Peeter Ernits, Helmut Hallemaa, Jüri Adams, Arto Aas, Igor Gräzin).
Riigikogu põhiseaduskomisjoni istungi protokoll nr 121
Riigikogu põhiseaduskomisjoni istungi protokoll nr 121 Juhataja: Jüri Adams Protokollija: Silja Tammeorg Võtsid osa: Anneli Ott, Arto Aas, Toomas Paur (Helmut Hallemaa asendusliige), Ivari Padar, Lauri Luik, Mart Nutt, Peeter Ernits, Anna-Liisa Pärnalaas (konsultant), Erle Enneveer (nõunik-sekretariaadijuhataja), Karin Tuulik (nõunik), Kristo Varend (nõunik) Puudusid: Jaak Madison ja Kalle Laanet Kutsutud: riigi peaprokurör Lavly Perling (4. päevakorrapunkti juures) 3. Kollektiivse pöördumise „Lisame riigipüha. Lisame puhkepäeva, kui rahvuspüha või riigipüha langeb nädalavahetusele“ arutelu jätkamine Karin Tuulik selgitas, et kollektiivne pöördumine võeti menetlusse käesoleva aasta 16.veebruaril. Pöördumises tehakse ettepanek täiendada pühade ja tähtpäevade seadust sättega, mis muudab ülestõusmise 2. püha riigipühaks ja puhkepäevaks. Lisaks tehakse pöördumisega ettepanek täiendada töölepingu seadust sättega, et rahvuspühal ja kuupäevaliselt kindlaksmääratud riigipüha langemisel laupäevale või pühapäevale loetakse iganädalaseks puhkepäevaks rahvuspühale või riigipühale langev tööpäev. Põhiseaduskomisjon arutas pöördumist oma käesoleva aasta 16. mai istungil. Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse (RKKTS § 15212) kohaselt peab komisjon arutama kollektiivset pöördumist kolme kuu jooksul ja tegema otsuse 6 kuu jooksul pöördumise menetlusse võtmisest. Komisjon võib pöördumist menetledes otsustada: algatada eelnõu või olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelu; korraldada avalik istung; edastada ettepanek pädevale institutsioonile seisukoha võtmiseks ja lahendamiseks; edastada ettepanek Vabariigi Valitsusele seisukoha kujundamiseks ja pöördumisele vastamiseks; esitatud ettepanek tagasi lükata või lahendada pöördumises püstitatud probleem muul viisil (RKKTS 15213). Mart Nutt sõnas, et Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsioon ei toeta pöördumises esitatud ettepanekuid. Igal aastal on kuupäevad ja nädalapäevad erinevas suhtes ning korduvad päris pika aja tagant. See, et riigipühad on mingil aastal puhkepäevad ja mingil aastal ei ole, on lihtsalt paratamatult nii meie kalendris välja kujunenud. Puhkepäevade arvu suurenemist ei saa pidada õigeks. Ivari Padar selgitas, et Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon toetab pigem pöördumises esitatud teist ettepanekut, mille kohaselt riigipüha langemisel puhkepäevale antakse lisaks üks vaba päev. Eeldatavasti on kahju SKT-le selle lisapuhkepäeva andmisest ääretult minimaalne. Vabadest päevadest ammutatakse pigem lisaenergiat, et olla tööpäevadel edukamad ja paremad ning see hüvitab võimaliku tekkiva kahju. Seega makromajanduslikult ei too see kaasa kahjusid. Samas emotsionaalses mõttes on see tähtis ja oluline. Anneli Ott sõnas, et Eesti Keskerakonna fraktsioon toetab mõlemat pöördumises tehtud ettepanekut. Jüri Adams selgitas, et Eesti Vabaerakonna fraktsioon on nõus uue riigipüha lisamisega tingimusel, et mingi teine riigipüha jäetakse ära ja riigipühade üldarv ei muutuks. Kui algatatakse eelnõu, mille kohaselt suur reede ei oleks enam riigipüha, aga 2. ülestõusmise püha oleks, siis Eesti Vabaerakonna fraktsioon oleks sellega nõus. Mis puudutab lisaanduva vaba päeva andmist juhul, kui riigipüha langeb nädalavahetusele, siis seda ettepanekut Eesti Vabaerakonna fraktsioon ei toeta. Riigipühad ei ole seotud tööõigusega, nendel on teine sisu ning neid ei saa käsitleda tööpäevadena või vabade päevadena. Marko Pomerants märkis, et kuna praegu ei ole teada Eesti Reformierakonna fraktsiooni seisukoht ja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna seisukoht, siis võiks jätkata kollektiivse pöördumise arutelu järgmisel komisjoni istungil (19.06.2017). Otsustati: 3.1 Jätkata arutelu komisjonis (konsensus - Jüri Adams; Marko Pomerants, Anneli Ott, Ivari Padar, Mart Nutt, Peeter Ernits). file:///C:/Users/admin/Downloads/2017.06.15%20protokoll.pdf
Eesti Kirikute Nõukogu kiri ülestõusmispühade 2. püha lisamisest riigipühade ja puhkepäevade loetellu
Austatud Riigikogu põhiseaduskomisjon 16. veebruaril k.a võeti Riigikogu menetlusse kollektiivne pöördumine, millega tehti Riigikogule ettepanek muuta ülestõusmispühade 2. püha riigipühaks ja puhkepäevaks, täiendades vastavalt pühade ja tähtpäevade seadust. Eesti Kirikute Nõukogu (EKN) avaldab sellele ettepanekule omapoolset toetust. Rõhutame asjaolu, mis on märgitud ka ülalnimetatud kollektiivse pöördumise põhjendustes, et Eesti elanikkonnast väga suur hulk on määratlenud endid kristlastena. Ülestõusmispühad on kristlaste jaoks olulisemaid pühi ning läbi ajaloo on ülestõusmispühadel olnud väga selge koht Eesti komberuumis. Kollektiivse pöördumise põhjendustes on esile toodud veel üks asjaolu, millele palume põhiseaduskomisjonil kindlasti tähelepanu pöörata – ülestõusmispühade 2. püha oli riigipühaks Eesti Vabariigis ka enne II maailmasõda. Euroopa Liidu lepingu preambuli alguses on tehtud selge viide Euroopa religioossele pärandile. Me leiame, et nii Eesti kui laiemalt Euroopa ajaloolised ja religioossed juured, millega seonduvalt juhime tähelepanu ka reformatsiooni 500. aastapäeva ülemaailmsele meenutamisele käesoleval aastal, saaksid olla kaalukaks põhjenduseks ülestõusmispühade suuremaks esiletõstmiseks Eesti ühiskonnas ja õigusruumis. Kinnitame EKNi poolset valmisolekut osaleda oma esindaja kaudu põhiseaduskomisjonis toimuval arutelul, kus ülalnimetatud kollektiivset pöördumist käsitletakse. Lugupidamisega Peapiiskop emeeritus Andres Põder Eesti Kirikute Nõukogu president https://www.riigikogu.ee/tegevus/dokumendiregister/dokument/66e93a84-e34f-4ed3-b2ee-1de812fd9634
Kollektiivse pöördumise menetlusse võtmine
Lähtudes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse §-st 152 Riigikogu juhatus otsustab: võtta menetlusse Urmas Amburi k.a 3. veebruaril algatatud kollektiivne pöördumine „Lisame riigipüha. Lisame puhkepäeva, kui rahvuspüha või riigipüha langeb nädalavahetusele.“ ja edastada see menetlemiseks põhiseaduskomisjonile. Eiki Nestor Riigikogu esimees
Dmitri Nasennik 20.01.2017 15:49
Tõlk vene keelde.
Oleks teil see tekst tõlkinud vene keelde, siis te korjaks x2 allkirjad,


Planeerimisseaduse ja ehitusseadustiku rakendamine Lääne-Nigula vallas – Riigi Teataja
Planeerimisseaduse ja ehitusseadustiku rakendamine Lääne-Nigula vallas
Planeerimisseaduse ja ehitusseadustiku rakendamine Lääne-Nigula vallas - sisukord
§ 6 Osavallakogu ja kogukonnakogu pädevus
§ 7 Detailplaneeringu koostamise algatamise avalduse esitamine
§ 9 Valla ametiasutuse pädevus
RT IV, 09.01.2018, 7
Vastu võetud 27.12.2017 nr 11
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lõike 2, planeerimisseaduse § 124 lõike 10, § 128 lõike 1, § 134, § 139 lõike 1 ja ehitusseadustiku § 28, § 35 lõike 2, § 39 lõike 1, § 42 lõike 2, § 47 lõike 3, § 51 lõike 1, § 94 lõike 1, § 99 lõike 2, § 101 lõike 1, § 103 lõike 7, § 105 lõike 1, § 107 lõike 1, § 130 lõike 1 ja 2, § 124 lg 3; § 126 ja § 127 alusel.
Määrusega reguleeritakse planeerimisseadusega ja ehitusseadustikuga kohaliku omavalitsuse üksusele pandud ülesannete täitmise jaotust Lääne-Nigula vallas.
1) vallavalitsus – Lääne-Nigula Vallavolikogu (edaspidi volikogu) poolt moodustatav kollegiaalne täitevorgan;
2) valla ametiasutus – Lääne-Nigula Vallavalitsus või osavalla valitsus kui valla ametiasutus, mille ülesandeid käesoleva määruse tähenduses täidab valla ametiasutuse ametnik, kelle pädevuses on vastavalt ametijuhendile ehitus- ja planeerimisvaldkonna konkreetsete üksikülesannete lahendamine.
2) üldplaneeringut muutva detailplaneeringu koostamise algatamine, keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise või algatamata jätmise üle otsustamine, detailplaneeringu vastuvõtmine ning kehtestamine;
3) üleriigilise planeeringu menetlemisel põhjendatud huvi korral vallapoolsete ettepanekute esitamine ning planeeringule arvamuste andmine maakonnaplaneeringu, valla naabrusse jäävate kohalike omavalitsusüksuste üldplaneeringu ja riiklikult tähtsa ehitise asukohta määrava planeeringu kooskõlastamise otsustamine;
4) asjaõiguse omandamiseks sundvalduse seadmise taotlemine.
1) üldplaneeringut mittemuutva detailplaneeringu koostamise algatamine, keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamise või algatamata jätmise üle otsustamine ning detailplaneeringu vastuvõtmine;
3) üldplaneeringu seletuskirjas sätestatud kaalutlusõiguse korral konkreetse piirangu rakendamise üle otsustamine juhul, kui otsustus pole õigusaktiga jäetud volikogu ainupädevusse;
4) planeeringu avaliku väljapaneku ajal esitatud kirjalike arvamuste osas seisukoha võtmine. Vallavalitsus informeerib volikogu poolt vastuvõetud planeeringu avaliku väljapaneku ajal esitatud arvamustest volikogu vastavat komisjoni ja osavallakogu;
5) seaduses sätestatud valla ametlike teadete avaldamise kohaks oleva vastava ajalehe määramine;
6) huvitatud isikuga halduslepingu sõlmimise otsustamine planeeringu koostamise või koostamise tellimise üleandmiseks;
7) halduslepingu sõlmimise otsustamine huvitatud isikule detailplaneeringukohase avalikuks kasutamiseks mõeldud tehnilise infrastruktuuri ja avaliku ruumi objektide väljaehitamise õiguse ning kohustuse üleandmise kohta;
8) planeerimisseaduse paragrahv 125 lõikes 5 sätestatud juhtudel otsustuste tegemine;
9) planeerimisseaduses ning muudes planeerimisvaldkonda reguleerivates õigusaktides sätestatud kohaliku omavalitsuse kooskõlastuse, seisukoha või arvamuse andmine;
10) ajutise planeerimis- ja ehituskeelu kehtestamine üld-, eri- ja detailplaneeringu koostamise ajaks.
Valla ametiasutuse pädevus planeerimisvaldkonna korraldamisel:
2) üld-, detail-, eri- ja teemaplaneeringu lähteseisukohtade väljatöötamine, üldplaneeringu puhul keskkonnamõju strateegilise hindamise väljatöötamise kavatsuse koostamine;
3) üld-, detail-, eri- ja teemaplaneeringu algatamiseks, vastuvõtmiseks ja kehtestamiseks vallavalitsuse korralduse või volikogu otsuse eelnõu ettevalmistamine;
4) vallavalitsuse nimel seaduses sätestatud informatsiooni avaldamine ja vajalike teadete saatmine üld-, detail-, eri- ja teemaplaneeringu algatamise ja kehtestamise, avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu toimumise aja ning koha kohta;
5) üld-, detail-, eri- ja teemaplaneeringu eskiislahenduse tutvustamise, planeeringu avaliku väljapaneku ja avaliku väljapaneku tulemuste kohta avaliku arutelu korraldamine;
6) üld-, detail-, eri- ja teemaplaneeringu projekti kooskõlastamise korraldamine;
7) ndetailplaneeringu avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemuste alusel planeeringus paranduste ja täienduste tegemise vajalikkuse otsustamine;
9) riiklikult tähtsa ehitise asukoha ettepaneku üle läbirääkimiste pidamine ja riiklikult tähtsa ehitise asukohta määrava planeeringu koostamises osalemine;
§ 6. Osavallakogu ja kogukonnakogu pädevus
Osavallakogu ja kogukonnakogu kaasatakse üld-, eri- ja detailplaneeringute koostamisprotsessi lähtuvalt planeerimisseaduse § 76 lg 2, § 99 lg 2 ja § 127 lg 2.
§ 7. Detailplaneeringu koostamise algatamise avalduse esitamine
Ehitusseadustikus kohaliku omavalitsuse üksusele pandud pädeva asutuse ülesandeid Lääne-Nigula vallas täidab vallavalitsus järgmiste ülesannete osas:
1) ehitusloakohustusliku hoone (va üksikelamud, suvilad ja nende abihooned) või olulise avaliku huviga rajatise projekteerimistingimuste andmine;
2) kohaliku tee projekteerimistingimuste andmine koos liikluskorralduse nõuetega;
3) eratee avalikuks kasutamiseks määramine;
4) projekteerimistingimuste, ehitusloa, kasutusloa välja andmisest keeldumise otsustamine;
5) puurkaevu asukoha kooskõlastamisest keeldumise otsustamine;
7) muude ehitusseadustikus ning ehitusvaldkonda reguleerivates õigusaktides sätestatud kohaliku omavalitsuse üksusele antud ülesannete (näiteks kooskõlastuse, seisukoha või arvamuse andmine) täitmine;
8) projekteerimistingimuste, ehitusloa ja kasutusloa menetlusel keskkonnamõju hindamise algatamise või mittealgatamise otsustamine;
9) avaliku veekogu kaldaga püsivalt ühendatud ehitise projekteerimistingimuste, ehitusloa ja kasutusloa andmine.
§ 9. Valla ametiasutuse pädevus
(1) Valla ametiasutuse pädevuses ehitusvaldkonna korraldamisel on:
2) projekteerimistingimuste andmine välja arvatud § 8 punktis 1 nimetatud juhul;
3) kohaliku tee projekteerimistingimuste menetlemine koos liikluskorralduse nõuetega;
4) ehitusloa ja kasutusloa taotluste ning ehitus- ja kasutusteatise menetlemine;
5) ehitusloa andmise otsustamine;
6) kasutusloa andmise otsustamine;
7) puurkaevu ja -augu asukoha kooskõlastamine või kooskõlastamisest keeldumine;
8) puurkaevu ja -augu ehitusloa ja kasutusloa menetlemine;
9) puurkaevu ja -augu ehitusloa ja kasutusloa andmise otsustamine;
10) puurkaevu ja -augu kasutusteatise menetlemine;
11) tee ehitusloa ja kasutusloa taotluste ning ehitus- ja kasutusteatise menetlemine:
12) teeregistri pidamisega seonduvate kohaliku omavalitsuse ülesannete täitmine;
13) kohaliku tee ehitus- ja kasutusloa andmise otsustamine;
14) ehitisregistrisse andmete sisestamine ja väljavõtete tegemine;
15) ehitise nõuetele vastavuse kontrollimine ning vajadusel selleks ekspertiiside tegemise korraldamine;
16) vajadusel ehitusprojekti vastavuse kontrollimiseks ekspertiiside tegemise korraldamine;
17) ehitistega toimunud avariide põhjuste uurimise korraldamine;
18) andmete esitamise teatiste menetlemine;
19) ehitusuuringute aruannete säilitamise korraldamine;
20) ehitus- ja kasutusloa andmisega ning ehitus- ja kasutusteatise menetlemisega seotud dokumentide säilitamine;
21) projekteerimistingimuste, ehitusloa ja kasutusloa väljastamisele eelneva keskkonnamõju hindamise kohta teate avaldamine,
(2) Lääne-Nigula Vallavalitsuses kui ametiasutuses annab ametiasutuse pädevuses oleva haldusakti ehitus- ja planeerimisosakonna juhataja pädeva ametniku ettepanekul, osavalla haldusterritooriumil asuva objekti korral osavalla vanem pädeva ametniku ettepanekul. Lõike 1 punktides 3 ja 11-13 nimetatud kohalike teedega seotud küsimustes annab haldusakti teede- ja kommunaalnõunik.
(1) Tunnistatakse kehtetuks Lääne-Nigula Vallavolikogu 27.08.2015 määrus nr 13 „Planeerimisseaduse ja ehitusseadustiku rakendamine Lääne-Nigula vallas", Kullamaa Vallavolikogu 26.02.2010 määrus nr 8 „Kullamaa valla ehitusmäärus“, Noarootsi Vallavolikogu 21.09.2015 määrus nr 39 „Ehitusseadustikust, planeerimisseadusest ja liiklusseadusest tulenevate ülesannete delegeerimine“.