text:
Kokku: 162| Näitan: 121 - 140
3-3-1-65-07 Riigikohus 10.01.2008
Korrakaitsel jõu kasutamine kujutab endast tõkendit, mille kohaldamise käigus riivatakse ühte kaalukamat isiku põhiõigust - isikupuutumatust. Selle PS §-s 20 sätestatud põhiõiguse riive on võimalik üksnes seaduses sätestatud juhtudel ja korras. Politseiseadusest ega ka liiklusseadusest ei tulene politseiametniku õigust kasutada jõudu liiklusjärelevalve teostamisel muudel juhtudel kui politseiametniku ohutuse tagamiseks. Erivahendi kasutamine on põhjendatud üksnes juhul, kui muude, leebemate vahendite kasutamise võimalused on ammendatud või sellised vahendid on olukorra eripära arvestades sobimatud.
vahetu sund
Joobeseisundis isiku kainenemisele toimetamine on võimalik juhul, kui isik joobe tõttu võib ohustada teisi või iseennast või osutuda kuriteo ohvriks. Nimetatud ohutunnuste täitmine eeldab isiku keskmist või rasket joobeastet ning sellest tulenevat agressiivset käitumist või märgatavaid koordinatsioonihäireid või orienteerumis- või liikumisvõimetust. Isiku kainenemisele toimetamine on preventiivne, kuid samas isiku vabadusõigust oluliselt riivav vahend, mille kohaldamine nõuab kõigi asjaolude kaalumist ning kainenemise paigutamise otsustuse põhistamist vastavas menetlusdokumendis (kainenemisele toimetamise protokollis). Isikute kinnipidamist VTMS § 44 p 2 alusel isikute tuvastamise eesmärgil, mis hõlmab ka isiku toimetamise politseiasutusse, ei saa lugeda järelevalvetoiminguks. Kehtiv õigus võimaldab isikut kinni pidada üksnes juhul, kui on alustatud süüteomenetlust. Korrakaitsel jõu kasutamine kujutab endast tõkendit, mille kohaldamise käigus riivatakse ühte kaalukamat isiku põhiõigust - isikupuutumatust. Selle PS §-s 20 sätestatud põhiõiguse riive on võimalik üksnes seaduses sätestatud juhtudel ja korras. Politseiseadusest ega ka liiklusseadusest ei tulene politseiametniku õigust kasutada jõudu liiklusjärelevalve teostamisel muudel juhtudel kui politseiametniku ohutuse tagamiseks. Erivahendi kasutamine on põhjendatud üksnes juhul, kui muude, leebemate vahendite kasutamise võimalused on ammendatud või sellised vahendid on olukorra eripära arvestades sobimatud.
Menetlustoimingu liigi määramine on otsustava tähendusega pädeva kohtu väljaselgitamisel. Kui füüsilise jõu ja erivahendite kasutamine toimus järelevalvemenetluses, on pädevaks kohtuks halduskohus, väärteomenetluse toimingute peale esitatud kaebusi on aga pädev lahendama maakohus. Kohtuvälise menetleja toimingute õiguspärasus väärteomenetluse raames ei allu halduskohtulikule kontrollile.
Liiklusjärelevalve teostajal on sõiduki peatamise ja dokumentide kontrollimise õigus juhul, kui järelevalvaja arvates on tegemist liiklusalase õiguserikkumisega, aga ka politseioperatsiooni korral. Sõiduki peatamist, juhi ja kaassõitja dokumentide kontrollimist võib üldjuhul käsitada järelevalvemenetluse toimingutena, millega kogutakse täiendavat ja vajalikku teavet õiguserikkumise tunnuste kohta, et sedastada väärteomenetluse aluse esinemist ja otsustada väärteomenetluse alustamise üle. Kehtiva õiguse kohaselt ongi paljudel juhtudel isiku tegevuses väärteomenetluse alustamiseks piisavate asjaolude tuvastamine võimalik üksnes järelevalvemenetluses ning vastavate järelevalvevolituste kasutamise kaudu. Seisukoht, et sõiduki peatamine ja isikute dokumentide kontrollimine on võimalik üksnes väärteomenetluse raamides, muudaks järelevalvetegevuse sisutuks. Eeltoodu ei välista aga võimalust alustada koheselt väärteomenetlust juhul, kui väärteo toimepanemise kahtlus on piisavalt põhjendatud. Samuti võib ka väärteomenetluse alustamisel järelevalvemenetlus jätkuda. Isikute kinnipidamist VTMS § 44 p 2 alusel isikute tuvastamise eesmärgil, mis hõlmab ka isiku toimetamise politseiasutusse, ei saa lugeda järelevalvetoiminguks. Kehtiv õigus võimaldab isikut kinni pidada üksnes juhul, kui on alustatud süüteomenetlust. Korrakaitsel jõu kasutamine kujutab endast tõkendit, mille kohaldamise käigus riivatakse ühte kaalukamat isiku põhiõigust - isikupuutumatust. Selle PS §-s 20 sätestatud põhiõiguse riive on võimalik üksnes seaduses sätestatud juhtudel ja korras. Politseiseadusest ega ka liiklusseadusest ei tulene politseiametniku õigust kasutada jõudu liiklusjärelevalve teostamisel muudel juhtudel kui politseiametniku ohutuse tagamiseks. Erivahendi kasutamine on põhjendatud üksnes juhul, kui muude, leebemate vahendite kasutamise võimalused on ammendatud või sellised vahendid on olukorra eripära arvestades sobimatud.
haldusmenetluse ja süüteomenetluse piiritlemine
Menetlustoimingu liigi määramine omab vahetut tähendust menetlusele allutatud isiku õiguste ja kohustuste ulatuse ning sisu aspektist. Kehtiv õiguslik regulatsioon ja selle kohaldamise praktika ei garanteeri isiku õigeaegset ja adekvaatset teavitamist tema suhtes läbiviidava menetluse liigist ja järelikult ka tema õiguslikust staatusest. Väärteomenetluse alustamine eeldab menetleja tahteavaldust, s.o väärteoasja lahendamisele suunatud menetlustoimingut. VTMS § 58 lg-st 2 tulenevalt peab isiku informeerimine alustatud väärteomenetlusest, menetlustoimingu eesmärgist ja isiku õigustest ning kohustustest leidma aset koheselt vastava toimingu sooritamisele asumisel juhul, kui menetlustoiming on suunatud isikule või isik osaleb selles menetlustoimingus.
3-3-1-101-06 Riigikohus 03.01.2008
Põhiseaduse § 11 on kõiki põhiõigusi hõlmav keskne norm, mis sisaldab põhiõiguste, vabaduste ja kohustuste tõlgendamise ja kohaldamise põhimõtteid. Põhiseaduse § 11 lubab õigusi ja vabadusi piirata ainult kolmel tingimusel. Õigusi ja vabadusi tohib piirata ainult kooskõlas põhiseadusega, piirangud peavad olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ja piirangud ei tohi moonutada piiratavate õiguste ja vabaduste olemust. (Vt Riigikohtu 11.10.2001. a otsuse asjas nr 3-4-1-7-01, p-i 12).
Kui isik on töötanud välisriigi luure- või julgeolekuteenistuses, siis KodS § 21 lg 1 p 5 välistab igasuguse kaalutlusõiguse nende isikute poolt Eesti kodakondsuse saamiseks esitatud sooviavalduste menetlemisel. Kui on tuvastatud, et isik tegi välisriigi luure- või julgeolekuteenistuses ükskõik millal ja ükskõik missugust tööd, siis selle sätte järgi tuleb kodakondsuse andmisest keelduda. KodS § 21 lg 1 p 5 ei ole vastuolus üldise võrdsuspõhiõigusega. Üldine võrdsuspõhiõigus nõuab, et sarnases olukorras olevaid isikuid tuleb ühtemoodi kohelda. Seega seisneb üldise võrdsuspõhiõiguse riive sarnases olukorras olevate isikute ebavõrdses (erinevas) kohtlemises. Võrdse kohtlemise põhimõttega on kooskõlas, et naturalisatsiooni korras kodakondsuse andmisel koheldakse erinevalt välisriigi luure- või julgeolekuteenistuses töötades abistavaid ülesandeid täitnud töötajat, kes ei täitnud luure- või julgeolekuasutusele spetsiifilisi ülesandeid, ja samasuguseid ülesandeid täitnud töötajat, kes ei töötanud välisriigi luureasutuses. Isikud, kes on täitnud luure- või julgeolekuteenistuses abistavaid ülesandeid, ja isikud, kes on täitnud abistavaid ülesandeid väljaspool luure- või julgeolekuteenistust, ei ole omavahel võrreldavad. Kuna KodS § 21 lõike 1 punkt 5 on olemuselt materiaalõiguslik norm, ei saa tegemist olla ka menetlus- ja korraldusõiguse riivega. KodS § 21 lõike 1 punkt 5 ei riiva üldise võrdsusõiguse kõrval ühtegi muud põhiõigust.
kodakondsuse omandamine ja kaotamine
Kui isik on töötanud välisriigi luure- või julgeolekuteenistuses, siis KodS § 21 lg 1 p 5 välistab igasuguse kaalutlusõiguse nende isikute poolt Eesti kodakondsuse saamiseks esitatud sooviavalduste menetlemisel. Kui on tuvastatud, et isik tegi välisriigi luure- või julgeolekuteenistuses ükskõik millal ja ükskõik missugust tööd, siis selle sätte järgi tuleb kodakondsuse andmisest keelduda.
3-3-1-41-06 Riigikohus 03.12.2007
Põhiseaduse § 32 lõike 2 kohaselt on igaühel õigus enda omandit vabalt vallata, kasutada ja käsutada ning omandi kitsendused sätestab seadus. Kuigi teatud intensiivsusega põhiõiguste piiranguid saab kehtestada üksnes formaalses mõttes seadusega, ei ole see põhimõte absoluutne. Põhiseaduse mõttest ja sättest tuleneb, et vähem intensiivseid põhiõiguste piiranguid võib kehtestada täpse, selge ja piirangu intensiivsusega vastavuses oleva volitusnormi alusel määrusega. Omandiõiguse piiranguid võib seada üksnes formaalse seadusega või seaduses sisalduva ja eelnimetatud nõuetele vastava volitusnormi alusel, aga mitte otse kohaliku omavalitsuse üldaktiga. See nõue on suunatud sellele, et omandiõiguse piirangute seadmisel arvestataks kogu riigi territooriumil ühesuguste kriteeriumidega. Võrdse kohtlemise ja ühetaolisuse põhimõttega oleks vastuolus see, kui omandiõiguse kaitse oleks riigi erinevates piirkondades ebaühtlaselt tagatud.
Seadusereservatsiooni nõue tuleneb õigusriigi ja demokraatia põhimõtetest ja tähendab, et põhiõigusi puudutavates küsimustes peab kõik põhiõiguste realiseerimise seisukohalt olulised otsused langetama seadusandja. Põhiseaduses ette nähtud pädevus- ja vorminõuete eesmärgiks on tagada põhiseaduse kandvate printsiipide (õigusselguse, õiguskindluse, võimude lahususe ja tasakaalustatuse põhimõtte) järgimine ja tõhusam põhiõiguste kaitse.
KOV õigusaktid
Vaidlustatud määruse vastuvõtmise ajal kehtinud planeerimis- ja ehitusseadus ei sisaldanud volitusnormi väikeelamukruntide minimaalsuuruse kehtestamiseks kohaliku omavalitsusüksuse territooriumil või selle osal. Isegi juhul, kui elamukrundi minimaalsuuruse kehtestamine lugeda kohaliku elu küsimuseks, ei saa kohalik omavalitsus seda teha määrusega ilma vastava volitusnormita, sest elamukrundi minimaalsuuruse kehtestamine riivab PS §-s 32 sätestatud omandipõhiõigust. Kohalik omavalitsusüksus on põhiseaduse järgi nii kohaliku elu küsimuste kui talle pandud riigielu küsimuste korraldamisel seotud seaduslikkuse põhimõttega, mistõttu kohaliku omavalitsuse põhiõigusi riivaval tegevusel peab alati olema seaduslik alus.
Isegi juhul, kui elamukrundi minimaalsuuruse kehtestamine lugeda kohaliku elu küsimuseks, ei saa kohalik omavalitsus seda teha määrusega ilma vastava volitusnormita, sest elamukrundi minimaalsuuruse kehtestamine riivab PS §-s 32 sätestatud omandipõhiõigust. Kohalik omavalitsusüksus on põhiseaduse järgi nii kohaliku elu küsimuste kui talle pandud riigielu küsimuste korraldamisel seotud seaduslikkuse põhimõttega, mistõttu kohaliku omavalitsuse põhiõigusi riivaval tegevusel peab alati olema seaduslik alus.
Planeeringute hierarhiast ning põhiseadusega ettenähtud põhiõiguste lünkadeta kaitse põhimõttest tuleneb, et planeerimisvõim on riigi ja kohaliku omavalitsuse jagatud pädevuses. Riigi ja kohaliku omavalitsuse ülesannete jaotus jagatud pädevuse teostamisel on määratud lähimuse põhimõttega, mis tuleneb Eesti õiguskorras Riigikogu poolt ratifitseeritud Euroopa kohaliku omavalitsuse harta artikli 4 lõikest 3. Konkreetset ülesannet täidab see võimutasand, mis saab sellega konkreetses olukorras kõige paremini hakkama. Isegi juhul, kui elamukrundi minimaalsuuruse kehtestamine lugeda kohaliku elu küsimuseks, ei saa kohalik omavalitsus seda teha määrusega ilma vastava volitusnormita, sest elamukrundi minimaalsuuruse kehtestamine riivab PS §-s 32 sätestatud omandipõhiõigust. Kohalik omavalitsusüksus on põhiseaduse järgi nii kohaliku elu küsimuste kui talle pandud riigielu küsimuste korraldamisel seotud seaduslikkuse põhimõttega, mistõttu kohaliku omavalitsuse põhiõigusi riivaval tegevusel peab alati olema seaduslik alus.
delegatsiooninorm
Vaidlustatud määruse vastuvõtmise ajal kehtinud planeerimis- ja ehitusseadus ei sisaldanud volitusnormi väikeelamukruntide minimaalsuuruse kehtestamiseks kohaliku omavalitsusüksuse territooriumil või selle osal. Planeeringute hierarhiast ning põhiseadusega ettenähtud põhiõiguste lünkadeta kaitse põhimõttest tuleneb, et planeerimisvõim on riigi ja kohaliku omavalitsuse jagatud pädevuses. Riigi ja kohaliku omavalitsuse ülesannete jaotus jagatud pädevuse teostamisel on määratud lähimuse põhimõttega, mis tuleneb Eesti õiguskorras Riigikogu poolt ratifitseeritud Euroopa kohaliku omavalitsuse harta artikli 4 lõikest 3. Konkreetset ülesannet täidab see võimutasand, mis saab sellega konkreetses olukorras kõige paremini hakkama. Isegi juhul kui elamukrundi minimaalsuuruse kehtestamine lugeda kohaliku elu küsimuseks, ei saa kohalik omavalitsus seda teha määrusega ilma vastava volitusnormita, sest elamukrundi minimaalsuuruse kehtestamine riivab PS §-s 32 sätestatud omandipõhiõigust. Kohalik omavalitsusüksus on põhiseaduse järgi nii kohaliku elu küsimuste kui talle pandud riigielu küsimuste korraldamisel seotud seaduslikkuse põhimõttega, mistõttu kohaliku omavalitsuse põhiõigusi riivaval tegevusel peab alati olema seaduslik alus.
lähimuse põhimõte
Planeeringute hierarhiast ning põhiseadusega ettenähtud põhiõiguste lünkadeta kaitse põhimõttest tuleneb, et planeerimisvõim on riigi ja kohaliku omavalitsuse jagatud pädevuses. Riigi ja kohaliku omavalitsuse ülesannete jaotus jagatud pädevuse teostamisel on määratud lähimuse põhimõttega, mis tuleneb Eesti õiguskorras Riigikogu poolt ratifitseeritud Euroopa kohaliku omavalitsuse harta artikli 4 lõikest 3. Konkreetset ülesannet täidab see võimutasand, mis saab sellega konkreetses olukorras kõige paremini hakkama.
3-3-1-29-07 Riigikohus 21.06.2007
Kinnipidamisrežiimist tulenevad kitsendused vanglas kinnipeetava isiklike asjade viimisele väljapoole kambrit ja kinnipeetavate vabaks liikumiseks ettenähtud kohti, ei ole kehtestatud õigusvastaselt. Kinnipeetava huvi kasutada oma omandit, sh isiklikke asju kõikjal vangla territooriumil, ei kuulu PS § 32 lg 2 kaitsealasse. Kinnipeetavale vanglas lubatud isiklike asjade kasutamine ei pea olema ühetaoliselt lubatud kõigis vangla ruumides. Vangistuse täideviimise eesmärgi saavutamiseks ja vanglas julgeoleku tagamiseks on võimalik näha ette erinevad kinnipidamistingimused vangla erinevates osades. Seetõttu ei pea pikaajalisteks kokkusaamisteks kasutatavas kokkusaamisruumis lubatud asjade loetelu kattuma kinnipeetavale kartseris lubatud asjade loeteluga.
pikaajaline kokkusaamine
Kinnipeetavale lubatud asjade ja ainete koguste suhtes VSE §-s 58 sätestatud piirangute eesmärk on esmajoones vältida vangla ülekoormamist kinnipeetavate isiklike asjadega. Selline eesmärk ei saa aga mõistlikult õigustada pikaajalisele kokkusaamisele kokkusaaja poolt kaasavõetavate toiduainete koguste piiramist, sest elulised asjaolud, millest regulatsioon peaks lähtuma, erinevad oluliselt. Õiguste piiramisel peab säte olema selge ja üheselt arusaadav ning piirangud peavad olema mõistlikud ja eesmärgipärased. VSE § 46 lg-t 1 ja § 58 tuleb koostoimes tõlgendada selliselt, et VSE §-s 58 sätestatud kogused ei kohaldu pikaajalisele kokkusaamisele kokkusaamisruumi kaasavõetavate toiduainete suhtes. VSE § 37 lg 5 mõte ei ole takistada pikaajalise kokkusaamise ajal kinnipeetaval ja kokkusaajal jagamast kokkusaamisruumis sinna kaasavõetud asju, vaid tagada, et pärast kokkusaamise lõppu ei satuks kinnipeetava valdusse asju, mis pole tal vanglasse saabumisel kaasas olnud või mis pole soetatud vangla vahendusel. Kinnipidamisrežiimist tulenevad kitsendused vanglas kinnipeetava isiklike asjade viimisele väljapoole kambrit ja kinnipeetavate vabaks liikumiseks ettenähtud kohti, ei ole kehtestatud õigusvastaselt. Kinnipeetava huvi kasutada oma omandit, sh isiklikke asju kõikjal vangla territooriumil, ei kuulu PS § 32 lg 2 kaitsealasse. Kinnipeetavale vanglas lubatud isiklike asjade kasutamine ei pea olema ühetaoliselt lubatud kõigis vangla ruumides. Vangistuse täideviimise eesmärgi saavutamiseks ja vanglas julgeoleku tagamiseks on võimalik näha ette erinevad kinnipidamistingimused vangla erinevates osades. Seetõttu ei pea pikaajalisteks kokkusaamisteks kasutatavas kokkusaamisruumis lubatud asjade loetelu kattuma kinnipeetavale kartseris lubatud asjade loeteluga.
3-3-1-20-07 Riigikohus 31.05.2007
Igaühe õigus vabalt saada üldiseks kasutamiseks levitatavat informatsiooni tuleneb Põhiseaduse § 44 lg-st 1. Selle õiguse piiranguks on ka avalikustatud kohtulahenditele juurdepääsu takistamine kinnipeetavale, samuti Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendite andmebaasiga tutvumise mittevõimaldamine. Igaühe õigus vabalt saada üldiseks kasutamiseks levitatavat informatsiooni on ilma reservatsioonita tagatud põhiõigus, mistõttu tohib seda piirata üksnes Põhiseaduse teiste normide alusel. Sellist piirangut võib olla võimalik Põhiseaduse teistele normidele tuginedes õigustada, kuid piirangu kehtestamine peab olema selgelt sätestatud. Sellist piirangut ei saa välja lugeda Vangistusseaduse kinnipeetava vanglavälist suhtlust käsitlevast regulatsioonist, mis seab sidevahendite kasutamise eelduseks tehniliste tingimuste olemasolu (VangS § 28 lg 1).
Seadus näeb kohtulahenditele kui avalikustatud informatsioonile ligipääsu vahendina ette Interneti ning lähtub eeldusest, et juurdepääs Internetile on igaühele tagatud (AvTS § 33) Kinnipeetavate suhtes erandit tehtud ei ole. Kui teabenõudjal (nt kinnipeetaval) Internetile ligipääsu ei ole, peab teabevaldaja teabenõude alusel siiski teabe väljastama.
Õigusnormide tundmine on vajalik igaühele oma õiguste tõhusaks kaitsmiseks. Võimalus õigusnormidega tutvumiseks peab olema tagatud igaühele, sealhulgas kinnipeetavatele. Õigusnormidega tutvumise võimalust ei saa pidada piisavaks juhul, kui see on võimalik üksnes vanglalt konkreetset õigusakti taotledes. Vangla ei pea tagama kinnipeetavale ligipääsu eRT-le, kui tal on olemas vaba juurdepääs õigusaktidele paberkandjal. Kuigi alates 1. jaanuarist 2007 on Riigi Teataja esmaseks ametlikuks väljaandeks elektrooniline versioon, tuleb vanglal tagada kinnipeetavatele mõistlik võimalus õigusaktide otsimiseks ning nendega tutvumiseks. Seadus näeb kohtulahenditele kui avalikustatud informatsioonile ligipääsu vahendina ette Interneti ning lähtub eeldusest, et juurdepääs Internetile on igaühele tagatud (AvTS § 33) Kinnipeetavate suhtes erandit tehtud ei ole. Kui teabenõudjal (nt kinnipeetaval) Internetile ligipääsu ei ole, peab teabevaldaja teabenõude alusel siiski teabe väljastama. Igaühe õigus vabalt saada üldiseks kasutamiseks levitatavat informatsiooni on ilma reservatsioonita tagatud põhiõigus, mistõttu tohib seda piirata üksnes Põhiseaduse teiste normide alusel. Sellist piirangut võib olla võimalik Põhiseaduse teistele normidele tuginedes õigustada, kuid piirangu kehtestamine peab olema selgelt sätestatud. Sellist piirangut ei saa välja lugeda Vangistusseaduse kinnipeetava vanglavälist suhtlust käsitlevast regulatsioonist, mis seab sidevahendite kasutamise eelduseks tehniliste tingimuste olemasolu (VangS § 28 lg 1).
3-3-1-23-07 Riigikohus 09.05.2007
Haldusmenetluse üldpõhimõtetest, samuti ka PS §-st 15 tulenevalt on haldusaktis vaidlustamisviite märkimine üldine nõue, mis kehtis ka enne Haldusmenetluse seaduse jõustumist. Ka vaidlustamisviite puudumine haldusaktis võib olla kaebetähtaja ennistamise aluseks, kui viite äratoomine võinuks viia kaebuse kiiremale esitamisele.
Haldusmenetluse üldpõhimõtetest, samuti ka PS §-st 15 tulenevalt on haldusaktis vaidlustamisviite märkimine üldine nõue, mis kehtis ka enne Haldusmenetluse seaduse jõustumist. Vaidlustamisviite puudumine haldusaktis võib olla kaebetähtaja ennistamise aluseks, kui viite äratoomine võinuks viia kaebuse kiiremale esitamisele.
Isiku suhtes, kellele on haldusakt teatavaks tegemata, ei saa rakendada üldist 30-päevast kaebetähtaega (HKMS § 9 lg 1 ja 2). Sellisel juhul tuleb eristada aega, mis kulub isikul haldusakti väljanõudmiseks ja haldusorganil isikule haldusakti esitamiseks. Sellele järgneb aeg haldusaktiga tutvumiseks ja kohtusse pöördumiseks, mis peab olema 30-päevane, nagu on HKMS § 9 lg-te 1-2 järgi tavapärane kaebetähtaeg. Seega tulebki kohtul teatavaks tegemata haldusakti puhul kontrollida, kas isiku poolt haldusakti väljanõudmine on toimunud mõistliku aja jooksul ning kas pärast haldusakti teatavakstegemist on isik kohtusse pöördunud 30 päeva jooksul haldusakti teatavakstegemisest arvates. Haldusmenetluse üldpõhimõtetest, samuti ka PS §-st 15 tulenevalt on haldusaktis vaidlustamisviite märkimine üldine nõue, mis kehtis ka enne Haldusmenetluse seaduse jõustumist. Ka vaidlustamisviite puudumine haldusaktis võib olla kaebetähtaja ennistamise aluseks, kui viite äratoomine võinuks viia kaebuse kiiremale esitamisele.
3-3-1-5-07 Riigikohus 16.04.2007
RavS § 42^1 lg 1 eesmärgiks on eelkõige avaliku huvi - rahvatervise - kaitse. Oluline on tagada apteegiteenuse kättesaadavuse ühtlasem jaotumine tervel Eesti territooriumil, et kindlustada ravimite võrdsem ning parem kättesaadavus ja vältida apteekide kuhjumist tihedamini asustatud paikkondades ning vähenemist hõredamalt asustatud piirkondades. Jätkusuutlike ja majandamisvõimeliste apteekide olemasolu tagamiseks on seadusandja pidanud vajalikuks kehtestada asulates ka geograafiline piirangu. Nimetatud eesmärke võib pidada legitiimseteks. Kui norm kaitseb avaliku huvi kõrval ka isiku huve, siis tuleneb sellest isiku subjektiivne õigus nõuda sättest kinnipidamist (vt Riigikohtu 20.12.2001 otsust nr 3-3-1-15-01 ning 10.06.2003 otsust nr 3-3-1-38-03). RavS § 42^1 lg 1 reguleerib apteegipidaja ettevõtlusvabaduse kasutamist ka sellel teel, et aitab vältida ülemäärast konkurentsi apteekide turul, kus konkurentsis püsimise eesmärgil kasutaks apteegid vahendeid, mis võiksid seada ohtu adekvaatse tervisekaitse (vt ka Riigikohtu 17.04.2002 otsust nr 3-3-1-19-02).
RavS § 42^1 lg 1 eesmärgiks on eelkõige avaliku huvi - rahvatervise - kaitse. Oluline on tagada apteegiteenuse kättesaadavuse ühtlasem jaotumine tervel Eesti territooriumil, et kindlustada ravimite võrdsem ning parem kättesaadavus ja vältida apteekide kuhjumist tihedamini asustatud paikkondades ning vähenemist hõredamalt asustatud piirkondades.
3-3-1-23-06 Riigikohus 19.12.2006
Halduskohtumenetluse seadustik § 93 lg 5
Ehitusloa kehtetuks tunnistamine on äärmiselt range mõjutusvahend, mida saab kasutada kohases menetluses ning üksnes ilmselgelt domineeriva avaliku huvi korral. Seejuures peavad puuduma või olema ammendatud leebemad võimalused rikkumise kõrvaldamiseks või selle kahjulike tagajärgede ärahoidmiseks (peatamine, muutmine, ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks jms). Ehitusloa kehtetuks tunnistamise menetlus peab tagama menetluse adressaadile võimaluse menetlusõiguste kasutamiseks. EhS § 28 lg 2, millest tuleneb ehitusloa kehtetuks tunnistamise tähtaeg, on menetluslikku tähendust omav säte, mis ei piira ega tohi piirata ärakuulamisõiguse võimaldamist. Ärakuulamisõiguse mittevõimaldamine on haldusmenetluse nõuete sedavõrd jäme rikkumine, mis sõltumata haldusakti sisule antavast hinnangust toob kaasa akti kehtetuks tunnistamise.
ebaõige halduspraktika
Haldusorgan võib oma püsiva praktikaga anda aluse õiguspärase ootuse tekkimiseks, kuid usalduse kaitset ei saa kohaldada ebaõige halduspraktika jätkamise eesmärgil. Ebaõige halduspraktika jätkamist või laiendamist ei saa nõuda ka võrdse kohtlemise põhimõttele toetudes (vt Riigikohtu 06.12.2004 otsust nr 3-3-1-54-04).
Ehitusloa tühistamisel tuleb põhjalikult kaaluda nii avalikke kui erahuve ning pidada silmas neid õiguslikke ja faktilisi tagajärgi, mis saabuvad ehitusloa tühistamise tulemusena. Maaomaniku ehitusõiguse realiseerimise keelamine on omandi vaba kasutamise oluline piirang, mille möödapääsmatus peab olema tõendatud asjas tuvastatud asjaoludega. Ehitusloa kehtetuks tunnistamise menetlus peab tagama menetluse adressaadile võimaluse menetlusõiguste kasutamiseks. EhS § 28 lg 2, millest tuleneb ehitusloa kehtetuks tunnistamise tähtaeg, on menetluslikku tähendust omav säte, mis ei piira ega tohi piirata ärakuulamisõiguse võimaldamist. Ärakuulamisõiguse mittevõimaldamine on haldusmenetluse nõuete sedavõrd jäme rikkumine, mis sõltumata haldusakti sisule antavast hinnangust toob kaasa akti kehtetuks tunnistamise.
Ehitusloa kehtetuks tunnistamine on äärmiselt range mõjutusvahend, mida saab kasutada kohases menetluses ning üksnes ilmselgelt domineeriva avaliku huvi korral. Seejuures peavad puuduma või olema ammendatud leebemad võimalused rikkumise kõrvaldamiseks või selle kahjulike tagajärgede ärahoidmiseks (peatamine, muutmine, ettekirjutus puuduste kõrvaldamiseks jms). Vaatamata näiliselt imperatiivsele sõnastusele ei ole haldusorgan EhS § 28 lg 1 punktides 1 kuni 7 nimetatud aluste esinemisel alati kohustatud ehitusluba kehtetuks tunnistama. Ehitusloa kehtetuks tunnistamine on kaalutlusotsus.
3-3-1-45-06 Riigikohus 13.11.2006
Halduskohtumenetluse seadustik § 29 lg 1
VSS § 14 lg 4
VSS § 17 lg 1
VSS § 25
VSS § 23 lg 1
Isiku õigust perekonnaelule võib piirata riigi julgeoleku kaalutlustel. Väljasaadetava perekonnaellu sekkumise seisukohalt vaadatuna saab ja tuleb riigi julgeolekut mõista laiemalt, kui see on sätestatud Välismaalaste seaduse § 12 lg-s 6.
Pärast väljasaatmise võimatuse ilmnemist tähendaks lahkumisettekirjutuse tegemine ja VSS § 10 lg-s 2 sätestatud järelevalvemeetmete rakendamine isiku õiguste eesmärgitut ja seega ka ebaproportsionaalset piiramist. Ka oleks sellises olukorras lahkumisettekirjutuse tegemine vastuolus VSS § 14 lg-ga 4, mille kohaselt väljasaatmist ei kohaldata, kui see on muutunud võimatuks.
VSS § 25 sõnastusest ei saa teha järeldust, et ülejäänud juhtudel tuleb igal juhul isiku väljasaatmiskeskuses kinnipidamise tähtaega pikendada. Väljasaatmiskeskusse paigutamine ja väljasaatmiskeskuses kinnipidamise tähtaja pikendamine on haldustoiminguks loa andmine Halduskohtumenetluse seadustiku 4. peatüki mõttes (vt ka VSS § 26 lg 1). Loa andmine kui ka selle pikendamine on oma olemuselt halduskohtuniku kaalutlusotsustus ning kohase materiaalõigusliku aluse puudumine seaduses ei saa võtta halduskohtunikult kaalutlusõigust. Tähtaja pikendamata jätmise üheks põhjuseks on väljasaatmise muutumine perspektiivituks, kuid tähtaeg võib jääda pikendamata ka siis, kui väljasaatmise perspektiiv on olemas, kuid väljasaatmiskeskuses kinnipidamine on muudel põhjustel ebaproportsionaalne sekkumine Põhiseaduse § 20 lg 2 p-ga 6 kaitstud õigusesse. Pikka aega Eestis elanud kodakondsuseta välismaalase väljasaatmiskeskusesse paigutamine oletades, et on olemas kolmas riik, kes võib olla vastuvõtvaks riigiks, oleks vastuolus Põhiseaduse § 20 lg 2 p-ga 6. Uurida tuleb isiku sidemeid vastava riigiga. Samuti tuleb arvestada, et kui Eestist ei ole õnnestunud mõnda riiki sellest riigist sõltuvatel põhjustel isikuid välja saata või see on õnnestunud haruharva, tuleb väljasaatmine sellesse riiki lugeda väheperspektiivikaks. Väljasaatmise perspektiivikuse hindamisel ei saa aga lähtuda sellest, et isik soovib Eestis elada ega soovi lahkuda. Isiku õigust perekonnaelule võib piirata riigi julgeoleku kaalutlustel. Väljasaadetava perekonnaellu sekkumise seisukohalt vaadatuna saab ja tuleb riigi julgeolekut mõista laiemalt, kui see on sätestatud Välismaalaste seaduse § 12 lg-s 6.
3-3-1-52-06 Riigikohus 23.10.2006
VangS § 76 lg 1
Selleks, et elamisloast keeldumine saaks rikkuda isiku õigust perekonnaelule, peab olema vahetu seos elamisloast keeldumise ja perekonnaelu elamise võimatuse vahel. Kinnipeetava perekonnaelu mõjutab vahetult süüdimõistva kohtuotsuse täitmine. Normaalse perekonnaelu taastamine saab võimalikuks pärast karistuse ärakandmist või tingimisi enne tähtaega karistuse kandmisest vabastamist. Elamisloa taotluse põhjendamatu rahuldamata jätmist ei saa selle kaudse ja ebamäärase mõju tõttu pidada perekonnaelu põhiõiguse rikkumiseks.
tingimisi ennetähtaegselt vabastamine
Kuni 01.04.2006 kehtinud VangS § 76 lg-st 5 tulenevalt sõltus välismaalasest kinnipeetava tingimisi enne tähtaega vabanemise võimalus otseselt elamisloast. Välismaalasest kinnipeetava avalduse menetluse tulemus oli ette ära otsustatud, kui kinnipeetaval ei olnud elamisluba. Seetõttu võis elamisloa andmisest keeldumise otsus rikkuda kinnipeetava õigusi, kui otsuses tehtud kaalutlusviga muutis ennetähtaegse vabastamise avalduse läbivaatamise võimatuks. Alates 01.04.2006 on tunnistatud VangS § 76 lg 5 kehtetuks ja karistuse kandmisest tingimisi enne tähtaega vabastamiseks ei ole enam nõutav elamisloa olemasolu. Sellest ei saa aga järeldada, et elamisloa andmisest keeldumise otsus ei saakski rikkuda kinnipeetava õigusi. Elamisloa puudumine mõjutab otseselt tingimisi vabastatud isiku õiguslikku seisundit. 011.07.2006 jõustunud VangS § 761 lg 1 alusel saab isik küll vanglast vabastamise õiendi, kuid VangS § 761 ei sätesta, et sellega saaks isik tõendada oma riigis viibimise seaduslikkust. Ka VS § 51 ei võimaldada järeldada, et vanglast vabastamise õiend on välismaalase Eestis viibimise seaduslikuks aluseks. Vanglast vabastamise õiendit omava isiku õiguslik seisund on palju piiratum kui tähtajalise elamisloa alusel Eestis viibival isikul.
Kui isik kuulub VS § 12 lg 4 p-s 5 nimetatud isikute hulka saab talle tulenevalt sama paragrahvi lõikest 5 anda elamisloa üksnes erandkorras. Sellisel juhul tuleb elamisloa andmisel kaaluda nii isiku huve kui ka avalikku huvi, mis kinnipeetava puhul tähendab, et hinnata tuleb ka tema vabanemisest lähtuvat võimalikku ohtu. Isikust tulenevat ohtu saab hinnata ka ajal, mil isik viibib kinnipidamiskohas. Kodakondsus- ja Migratsiooniametil võib olla raskendatud hinnata elamisluba taotlevast kinnipeetavast vabaduses lähtuvat ohtu, kuid sellisel puhul on võimalik kasutada Halduskoostöö seaduse §-st 18 tulenevat õigust taotleda ametiabi vanglalt.
3-3-1-53-06 Riigikohus 16.10.2006
Inimväärikuse ja füüsilise vabaduse kaitse huvides tuleb juba tähtajalise elamisloa taotluse üle otsustamisel esialgselt kaaluda isiku väljasaatmise perspektiive. Elamisloa andmisest keeldumise korral tuleb esitada põhjendused riigist väljasaatmise perspektiivikuse kohta. Väljasaatmise perspektiive tuleb kaaluda ka juhul, kui elamisloa taotluse üle otsustav organ ja väljasaatmise ning väljasaatmiskeskusse paigutamise üle otsustuspädevust omav organ on erinevad. Kui kaalumise tulemusel selgub, et väljasaatmine on perspektiivitu, tuleb elamisluba anda, hoolimata sellest, et seadus lubab elamisloa anda üksnes erandkorras.
Juba tähtajalise elamisloa taotluse üle otsustamisel tuleb inimväärikuse ja füüsilise vabaduse kaitse huvides esialgselt kaaluda isiku väljasaatmise perspektiive. Elamisloa andmisest keeldumise korral tuleb esitada põhjendused riigist väljasaatmise perspektiivikuse kohta. Väljasaatmise perspektiive tuleb kaaluda ka juhul, kui elamisloa taotluse üle otsustav organ ja väljasaatmise ning väljasaatmiskeskusse paigutamise üle otsustuspädevust omav organ on erinevad. Kui kaalumise tulemusel selgub, et väljasaatmine on perspektiivitu, tuleb elamisluba anda, hoolimata sellest, et seadus lubab elamisloa anda üksnes erandkorras.
Ilma väljasaatmise perspektiivita isiku kinnipidamist väljasaatmiskeskuses saab ja tuleb hinnata läbi Põhiseaduse § 20 lg 2 p 4 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 5.1(f), mis otsesõnu tagavad igaühele füüsilise vabaduse kaitse meelavaldse kinnipidamise eest riigist väljasaatmise eesmärgil.
Tähtajalise elamisloa taotluse üle otsustamisel ei ole Kodakondsus- ja Migratsiooniametil pädevust kaaluda ennetähtaegse vabastamise võimalikkust. Siiski võib otsus mitte anda elamisluba kinnipeetava õigusi rikkuda, kui selles otsuses tehtud kaalutlusviga muudab ennetähtaegse vabastamise avalduse läbivaatamise võimatuks. Kohtuvaidluse tulemusena uue otsuse tegemine ei pruugi kaitsta isiku õigusi, mistõttu pole välistatud mittevaralise kahju esitamise nõue riigi vastu.
Kuigi elamisloa puudumine ei riku kinnipeetava õigusi, ei saa sellest tulenevalt jätta tema taotlust rahuldamata või VS § 135 p 6 alusel läbivaatamatult tagastada. Elamisloa taotluste läbivaatamise praktika ei tohi kujundada olukorda, kus tingimisi enne tähtaja lõppemist vangistusest vabastamise avalduste läbivaatamisel diskrimineeritakse välismaalasi. Kehtiva õigusega ei oleks vastuolus, kui kinnipeetava elamisloa taotluse menetlemine lükataks edasi ja kaalutletud otsus tehtaks ajaks, mil kinnipeetaval avaneb õigus esitada avaldus katseajaga tingimise ennetähtaega vangistusest vabastamiseks (vt Riigikohtu 09.05.2006 otsuse nr 3-3-1-6-06 p-e 23-26).
Tähtajalise elamisloa taotluse üle otsustamisel ei ole Kodakondsus- ja Migratsiooniametil pädevust kaaluda ennetähtaegse vabastamise võimalikkust. Siiski võib otsus mitte anda elamisluba kinnipeetava õigusi rikkuda, kui selles otsuses tehtud kaalutlusviga muudab ennetähtaegse vabastamise avalduse läbivaatamise võimatuks. Tähtajalise elamisloa taotluse üle otsustamisel tuleb inimväärikuse ja füüsilise vabaduse kaitse huvides esialgselt kaaluda isiku väljasaatmise perspektiive. Kui kaalumise tulemusel selgub, et väljasaatmine on perspektiivitu, tuleb elamisluba anda, hoolimata sellest, et seadus lubab elamisloa anda üksnes erandkorras. Elamisloa taotluse üle otsustamisel hinnatakse kuriteo toimepanemise asjaolusid kogumis muude tõenditega, mis on olulised isiku taotluse lahendamiseks. Kinnipeetava elamisloa taotluse üle otsustamiseks saab küsida nii vangla direktori kui ka kriminaalhooldusametniku arvamust. VS § 12 lg 4 p 8 lubab tähtajalise elamisloa taotluse üle otsustamisel kasutada karistusregistri arhiivi andmeid. Selline regulatsioon võimaldab jõuda kriminaalkorras korduvalt tahtlikke kuritegusid toime pannud isikute elamisloa otsustamisel proportsionaalsele tulemusele, sest VS § 12 lg 5 lubab sama paragrahvi 4. lõike punktis 8 nimetatud välismaalasele anda tähtajalise elamisloa erandkorras.
3-3-1-20-06 Riigikohus 09.06.2006
Liiklusseadus § 74 22 lg 3
Juhtimisõiguse peatamisel on tegemist põhiõiguse mõõduka riivega. Sõiduki juhtimisõigus ei ole isiku põhiõigus, kuigi juhtimisõiguse kaudu realiseerivad isikud mitmeid teisi põhiõigusi, eelkõige PS § 19 lg-s 1 sätestatud õigust vabale eneseteostusele.
tagasiulatuva jõu keeld
Kuna PS § 23 lg 2 teine lause ei erista karistuse liike (karistusi kuritegude ja väärtegude eest, põhi- ja lisakaristusi jne), on ka juhtimisõiguse peatamine LS § 413 lg 4 alusel kui materiaalne karistus mainitud põhiõiguse kaitsealas. Seejuures tuleb PS § 23 lg 2 teist lauset tõlgendada nii, et selle kaitseala laieneb ka karistuse kandmise ajale. Põhiseaduse § 23 lg 2 teises lauses sätestatud põhiõigus ei ole piiramatu, kuid piiramisel saab legitiimse õigustusena arvestada vaid teisi põhiõigusi või põhiseaduslikke väärtusi (vt Riigikohtu 17.03.2003 otsuse nr 3-1-3-10-02 p-te 26-28). Sellisteks väärtusteks on muuhulgas õiguskaitsesüsteemi efektiivne toimimine ja karistusotsuse seadusjõud, mis on vajalik õigusemõistmise autoriteedi, õiguskindluse ja õigusrahu tagamiseks. Seetõttu on põhiseaduspärane KarSRS § 5 lg 2 regulatsioon, mille kohaselt juhtimisõiguse äravõtmine kui lisakaristus tuleb ka pärast 1. septembrit 2002 lõpuni kanda, kui tegu on endiselt süüteona karistatav (vt Riigikohtu 28.04.2004 otsuse nr 3-3-1-69-03 p-te 31-34).
Põhiseaduse § 23 lg 2 teises lauses sätestatud põhiõigus ei ole piiramatu, kuid piiramisel saab legitiimse õigustusena arvestada vaid teisi põhiõigusi või põhiseaduslikke väärtusi (vt Riigikohtu 17.03.2003 otsuse nr 3-1-3-10-02 p-te 26-28). Sellisteks väärtusteks on muuhulgas õiguskaitsesüsteemi efektiivne toimimine ja karistusotsuse seadusjõud, mis on vajalik õigusemõistmise autoriteedi, õiguskindluse ja õigusrahu tagamiseks.
Juhtimisõiguse peatamine on sunnivahend, kuna tegemist on isiku õiguste piiramisega riigivõimu kandja poolt tema ülesannete täitmise raames. Riiklikud sunnivahendid on nii haldusõiguslikud sunnivahendid kui ka karistused. Juhtimisõiguse peatamise aluseks on isiku süü ning seetõttu on tegemist karistusega materiaalses tähenduses (vt Riigikohtu 25.10.2004 otsust nr 3-4-1-10-04). Kuna PS § 23 lg 2 teine lause ei erista karistuse liike (karistusi kuritegude ja väärtegude eest, põhi- ja lisakaristusi jne), on ka juhtimisõiguse peatamine LS § 413 lg 4 alusel kui materiaalne karistus mainitud põhiõiguse kaitsealas. Seejuures tuleb PS § 23 lg 2 teist lauset tõlgendada nii, et selle kaitseala laieneb ka karistuse kandmise ajale. Põhiseaduse § 23 lg 2 teises lauses sätestatud põhiõigus ei ole piiramatu, kuid piiramisel saab legitiimse õigustusena arvestada vaid teisi põhiõigusi või põhiseaduslikke väärtusi (vt Riigikohtu 17.03.2003 otsuse nr 3-1-3-10-02 p-te 26-28). Sellisteks väärtusteks on muuhulgas õiguskaitsesüsteemi efektiivne toimimine ja karistusotsuse seadusjõud, mis on vajalik õigusemõistmise autoriteedi, õiguskindluse ja õigusrahu tagamiseks. Seetõttu on põhiseaduspärane KarSRS § 5 lg 2 regulatsioon, mille kohaselt juhtimisõiguse äravõtmine kui lisakaristus tuleb ka pärast 1. septembrit 2002 lõpuni kanda, kui tegu on endiselt süüteona karistatav (vt Riigikohtu 28.04.2004 otsuse nr 3-3-1-69-03 p-te 31-34).
3-3-1-15-06 Riigikohus 05.04.2006
Ärikeeluga piiratakse oluliselt PS §-s 31 sätestatud ettevõtlusvabadust. Ärikeeldu ei või kohaldada üldiselt, vaid selle kohaldamisel tuleb täpsustada, millise ettevõtluse või muu majandustegevusega ei või füüsiline isik tegelda. Kui ärikeeldu kohaldatakse vastuolus kohaldamise eesmärgiga, võib see kahjustada isiku varalist ja sotsiaalset seisundit. Seetõttu peab juriidilise isiku pankroti puhul olema PankrS § 12 lg-s 4 (enne 01.01.2004 kehtinud redaktsioon) nimetatud isikule kohaldatava ärikeelu sisu ja ulatus selgelt määratletud.
menetlusele kohalduv õigus
vaba metsa- ja põllumajandusmaa erastamine
Isikul on õigus menetluse lõpuleviimisele avalduse esitamise ajal kehtinud seaduse alusel (vt Riigikohtu 17.03.1999. a. otsust nr 3-4-1-2-99 ning 20.06.2000. a otsust nr 3-3-1-30-00). 1. jaanuaril 2003 jõustunud Maareformi seaduse muutmise seaduse §-ga 6 tunnistati küll MaaRS § 231 ja 232 kehtetuks, kuid sama seaduse § 13 kohaselt tuli enne selle seaduse jõustumist kinnitatud erastajate nimekirja alusel viia vaba põllumajandus- ja metsamaa erastamine lõpule senikehtinud alustel ja korras. Seetõttu tuleb vaba põllumajandus- ja metsamaa erastamine viia lõpuni erastajate nimekirjade kinnitamise ajal kehtinud õiguse alusel.
3-3-1-14-06 Riigikohus 28.03.2006
Inimväärikus on isiku kõigi põhiõiguste alus ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitse eesmärk. Inimväärikus on osa põhiõiguste olemusest. Inimväärikust tuleb austada ja kaitsta (EL põhiõiguste harta art 1, Euroopa Kohtu 9. oktoobri 2001. a otsus kohtuasjas C-377/98: Madalmaad v. Euroopa Parlament ja nõukogu, EKL 2001, lk 7079). Õigus inimväärikale kohtlemisele laieneb igaühele, sh kinnipeetavatele. Isiku õigusvastane kartseris hoidmine võib alandada tema inimväärikust.
Alusetult kartseris hoidmine peale distsiplinaarkaristuse ärakandmist kujutab endast RVastS § 9 lg-s 1 silmas peetud väärikuse alandamist. Vanglal olnuks võimalik kinnipeetava alusetult kartserisse jätmise asemel kaaluda tema ümberpaigutamist teise vanglasse, kui vanglas ei leidunud sobivat kambrit. Mittevaralise kahju hüvitamisel tuleb silmas pidada RVastS § 9 lg-s 2 ja § 11 lg-s 2 sätestatut.
vt otsuse p 11.
3-3-1-2-06 Riigikohus 22.03.2006
Inimväärikus on kõigi isiku põhiõiguste alus ning põhiõiguste ja vabaduste kaitse eesmärk. Inimväärika kohtlemise nõue laieneb ka kinnipeetavatele. Kuigi kuriteo toimepannud isik peab kandma karistust ning sellega seoses kohaldatakse tema suhtes seaduse alusel põhiõiguste ja -vabaduste piiranguid, ei anna see õigustust sekkuda isiku põhiõigustesse enam, kui see tuleneb otse seadusest. Kinnipeetavale kohaldatava distsiplinaarkaristuse kandmise tingimused peavad olema piisavalt sätestatud ning neid nõudeid tuleb järgida. Kartseri kohaldamine sellekohase õigusliku aluseta on õigusvastane ning selle meetme erakordselt piiravast iseloomust tulenevalt ka inimväärikust kahjustav. Sellisel juhul on tegemist rikkumisega, mille raskus õigustab mittevaralise kahju hüvitamist (ka kooskõlas VÕS § 134 lg-s 3 sätestatuga). Vanglas, sealhulgas ka kartseris kinnipeetavatele nõuetekohaste tingimuste tagamine on vangla administratsiooni kohustus. Olulised puudused kartserile kehtestatud nõuete täitmisel võivad olla piisavad selleks, et hinnata kartseris viibimist inimväärikust alandavaks. Kui kohus tuvastab inimväärikusele mittevastava kohtlemise, on ta juba sellega pidanud võimalikuks isikule mittevaralise kahju tekkimist.
Kohus tuvastab uurimisprintsiipi järgides kaebuses nimetatud asjaolude esinemise või puudumise. Seejuures peab kohus arvestama isiku tegelikke võimalusi tõendite kogumiseks ja esitamiseks.
Kartseri kohaldamine sellekohase õigusliku aluseta on õigusvastane ning selle meetme erakordselt piiravast iseloomust tulenevalt ka inimväärikust kahjustav. Sellisel juhul on tegemist rikkumisega, mille raskus õigustab mittevaralise kahju hüvitamist (ka kooskõlas VÕS § 134 lg-s 3 sätestatuga). Vanglas, sealhulgas ka kartseris kinnipeetavatele nõuetekohaste tingimuste tagamine on vangla administratsiooni kohustus. Olulised puudused kartserile kehtestatud nõuete täitmisel võivad olla piisavad selleks, et hinnata kartseris viibimist inimväärikust alandavaks. Kui kohus tuvastab inimväärikusele mittevastava kohtlemise, on ta juba sellega pidanud võimalikuks isikule mittevaralise kahju tekkimist.
Inimväärikus on kõigi isiku põhiõiguste alus ning põhiõiguste ja vabaduste kaitse eesmärk. Inimväärika kohtlemise nõue laieneb ka kinnipeetavatele. Kuigi kuriteo toimepannud isik peab kandma karistust ning sellega seoses kohaldatakse tema suhtes seaduse alusel põhiõiguste ja -vabaduste piiranguid, ei anna see õigustust sekkuda isiku põhiõigustesse enam, kui see tuleneb otse seadusest. Kinnipeetavale kohaldatava distsiplinaarkaristuse kandmise tingimused peavad olema piisavalt sätestatud ning neid nõudeid tuleb järgida. Kartseri kohaldamine sellekohase õigusliku aluseta on õigusvastane ning selle meetme erakordselt piiravast iseloomust tulenevalt ka inimväärikust kahjustav.
Isiku kohustus kanda distsiplinaarkaristuse kohaldamisest tulenevaid piiranguid kehtib üksnes siis, kui karistus on määratud ja seda kantakse seaduses sätestatud alustel ning korras. Ka kinnipeetavale kartseri kohaldamine sellekohase õigusliku aluseta on õigusvastane ning selle meetme erakordselt piiravast iseloomust tulenevalt ka inimväärikust kahjustav. Vastavalt Vangistusseaduse § 63 lg-le 1 on kinnipeetava kartserisse paigutamine kõige rangem distsiplinaarmeede. Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee soovituses Rec(2006)2 Euroopa Vanglareeglistiku kohta (punkt 60.5) sätestatud, et kartserisse paigutamist tuleb karistusena kohaldada üksnes erandlikel juhtudel.
3-3-1-36-05 Riigikohus 18.11.2005
Põhiõiguste piirangud peavad eelkõige tulenema seadusest. Määrusega võib volitusnormi olemasolul täpsustada seadusega kindlaksmääratud piiranguid.
HMS § 87 lg 2 p 3 kohaselt esitatakse kaebus vaideotsuse peale siis, kui vaidemenetluses on rikutud isiku õigusi vaidlustatud haldusaktist sõltumata. Muul juhul esitatakse kaebus haldusakti peale. Kuna kaebuse põhjendusest ning kaebaja kohtuistungil antud seletusest nähtus, et kaebaja pidas oma õigusi rikkuvaks ettekirjutust, pidi halduskohtul tekkima kahtlus, et taotlus on sõnastatud ekslikult. Halduskohus pidi selgitama kaebajale, milline taotlus tuleks eesmärgi saavutamiseks esitada, ning andma võimaluse kaebuse täpsustamiseks.
3-3-1-45-05 Riigikohus 13.10.2005
Põhiseaduse § 26 sätestab perekonna kaitse põhimõtte ning sellest tulenevalt on pereliikmetel õigustatud ootus, et riik ei tee õigusvastaseid ja ülemääraseid takistusi pereliikmete kooselule. Asjaolust, et eestkostjaks on määratud kolmas isik, ei tulene vältimatult järeldust, et perekonnaliikmete ühine pereelu on välistatud. Eestkostja määramine ei lõpeta olemasolevaid sugulussidemeid ega välista seadusest tulenevaid perekonnaliikmete, eelkõige lähisugulaste õigusi ja kohustusi suuremas ulatuses, kui see tuleneb eestkoste sisust.
3-3-1-29-05 Riigikohus 16.06.2005
Keeleseadus § 10 lg 1
PS § 51 lg 2
Igaühe õiguste kandjaks on füüsilised isikud, kuid Põhiseaduse § 9 lg-st 2 tulenevalt võivad igaühe õigused teatud tingimustel laieneda ka juriidilistele isikutele. Põhiseaduse § 51 lg-ga 2 tagatud põhiõiguse kasutada vähemusrahvuse keelt laiendamine juriidilistele isikutele pole kooskõlas nimetatud põhiõiguse olemusega. Seadusandja võib vähemusrahvuse keele kasutamise õiguse juriidilisele isikule anda eriseadusega. Keeleseaduse § 10 lg 1 ning selle seaduse teised sätted ei anna juriidilisele isikule õigust saada vastuseid vähemusrahvuse keeles. Seega ei anna Keeleseadus juriidilisele isikule vähemusrahvuse keele kasutamise osas rohkem õigusi kui Põhiseadus. Samuti peetakse Vähemusrahvuste kaitse raamkonventsiooni artiklis 10, mis reguleerib suhtlemist vähemuse keeles, silmas üksnes füüsilisi isikuid. Ka 21. novembril 1996 vastu võetud nimetatud raamkonventsiooni ratifitseerimise seadus seostab vähemusrahvuse ja sellest tulenevalt vastavad õigused füüsilise isikuga.
3-3-1-30-05 Riigikohus 10.06.2005
Hoolimata sellest, et süüdimõistev kohtuotsus on jõustunud, võib kinnipeetav kasutada kaitsja abi. Kaitsjana ja mitte esindajana tuleb käsitleda ka isikuid, kes kaitsja seaduslike volituste olemasolul soovivad vangistuses viibivatele süüdimõistetutele osutada muud õigusabi (vt ka Riigikohtu halduskolleegiumi otsus nr 3-3-1-21-05 ). Kaitsja vanglas läbiotsimine on Advokatuuriseadusest, Vangistusseadusest ja justiitsministri 1. aprilli 2003. a määrusest tulenevalt õiguspärane siis, kui läbiotsimise aluseks on põhjendatud ja piisav kahtlus. Kaitsja põhjendamatu läbiotsimisega võidakse talle tekitada tema väärikuse alandamisega süüliselt mittevaralist kahju.
3-3-1-69-03 Riigikohus 28.04.2004
KarSRS
PS § 12 lg 1 esimeses lauses ja § 23 lg 2 teises lauses sätestatud põhiõigused ei ole piiramatud. Käesoleval juhul tuleb otsustada, kas demokraatlikus ühiskonnas on vajalik, et isik, kellele haldusõiguserikkumise eest oli määratud lisakaristuseks eriõiguse äravõtmine, kannaks selle lõpuni pärast 1. septembrit 2002, mil seadused ei näe enam taolist lisakaristust ette. Piirangu proportsionaalsust kontrollitakse abinõu sobivuse, vajalikkuse ja mõõdukuse abil. Seadusandja on pidanud vajalikuks samaaegselt lisakaristuse ärakaotamisega karmistada põhikaristust. Samuti on samasuguse teo eest ette nähtud juhtimisõiguse peatamine kolmeks kuuks. Lisakaristusest automaatne vabastamine võiks sellises olukorras tuua kaasa varem karistatud isikute põhjendamatult leebe kohtlemise. Äravõetud juhtimisõiguse massiline ennetähtaegne taastamine võib ka anda ühiskonnale õiguspoliitiliselt väära ja eksitava signaali, et riik on uues seaduses asunud liiklusrikkumistesse tegelikkusest märksa leebemalt suhtuma. Seega on lisakaristuse jätkuv kandmine antud juhul sobiv ja vajalik abinõu. Antud juhul on riive ka mõõdukas, kuna juhtimisõiguse peatamine riivab isiku õigusi leebemalt kui näiteks vabaduse võtmine sama pikaks ajaks. Antud juhul ei ole kaalul sellised põhiõigused, mis sunniks karistuse jõussejäämist toetavad väited enda ees taanduma. Iseseisva väärtusena võib nimetada ka karistusotsuse seadusjõudu, mis on vajalik õigusemõistmise autoriteedi, õiguskindluse ja õigusrahu tagamiseks.
Halduskohtul puudub volitus muuta haldusõiguserikkumise asjas tehtud karistusotsust. Haldusõiguserikkumise eest karistuse määramise otsus ei ole haldusakt HKMS § 4 lg 1 ega HMS § 51 lg 1 tähenduses, sest see halduskaristuse määramise otsus on tehtud riigivõimu jurisdiktsioonilist funktsiooni teostades, mitte haldusülesandeid täites. Halduskohus ei saaks ei politseiprefektuurile ega maa- või linnakohtule teha ettekirjutust isiku vabastamiseks karistusest, sest ka varasema halduskaristuse muutmise otsus ei ole haldusakt. Halduskohus saaks kohustada üksnes politseiprefektuuri isiku taotlust läbi vaatama või seda taotlust kohtule esitama.
Põhiseaduslikud väärtused, millega võib õigustada kõnealuste põhiõiguste piiramist, on ühiskonna õiglustunne, õiguskaitsesüsteemi efektiivne toimimine, karistusotsuse seadusjõud, õiguskindlus ja õigusrahu.

matches:
Riigikohus
§ 44
§ 44
§ 58
Riigikohus
§ 11
§ 11
§ 21
§ 21
§ 21
§ 21
§ 21
Riigikohus
§ 32
Riigikohus
§ 32
§ 46
§ 58
§ 37
§ 32
Riigikohus
§ 44
§ 28
§ 33
§ 33
§ 28
Riigikohus
§ 9
§ 9
Riigikohus
§ 42
§ 42
§ 42
Riigikohus
§ 93
§ 28
§ 28
§ 28
Riigikohus
§ 29
§ 14
§ 17
§ 25
§ 23
§ 12
§ 10
§ 14
§ 25
§ 26
§ 20
§ 20
§ 12
Riigikohus
§ 76
§ 76
§ 76
§ 761
§ 761
§ 51
§ 12
Riigikohus
§ 20
§ 135
§ 12
§ 12
Riigikohus
§ 74
§ 19
§ 23
§ 413
§ 23
§ 23
§ 5
§ 23
§ 23
§ 413
§ 23
§ 23
§ 5
Riigikohus
§ 12
§ 231
§ 13
Riigikohus
§ 9
§ 9
§ 11
Riigikohus
§ 134
kohus
Kohus
kohus
§ 134
kohus
§ 63
Riigikohus
§ 87
Riigikohus
§ 26
Riigikohus
§ 10
§ 51
§ 9
§ 51
§ 10
Riigikohus
Riigikohus
§ 12
§ 23
§ 4
§ 51


Setomaa Vallavalitsuse põhimäärus – Riigi Teataja
KOV määruste valdkondlik liigitus: Linna ja valla valitsemine → KOV põhimäärused
Setomaa Vallavalitsuse põhimäärus
Setomaa Vallavalitsuse põhimäärus - sisukord
§ 1 Asutuse liik ja nimi
§ 2 Esindamine
§ 3 Ametiasutuse tegevuse korraldamise ja juhtimise alused
§ 4 Asukoht
§ 5 Aruandekohustuslikkus
§ 6 Ametiasutuse pitsatid
§ 7 Ametiasutuse eelarve ja pangakonto
§ 8 Ametiasutuse asjaajamiskeel ja dokumentide vormistamine
§ 9 Lippude kasutamine
2 AMETIASUTUSE TEGEVUSE EESMÄRK JA PÕHIÜLESANDED
§ 10 Ametiasutuse eesmärk
§ 11 Ametiasutuse põhiülesanded
3 AMETIASUTUSE STRUKTUUR
1 Struktuuri põhialused
§ 12 Ametiasutuse struktuuri põhialused
2 Osakonnad
§ 13 Ametiasutuse osakond
§ 14 Vallakantselei
§ 15 Finantsosakond
§ 16 Majandus- ja arendusosakond
§ 17 Haridus- ja kultuuriosakond
§ 18 Sotsiaalosakond
3 Teeninduspunktid
§ 19 Teeninduspunktid
§ 20 Teeninduspunkti ülesanded
4 AMETIASUTUSE JUHTIMINE JA TEENISTUJAD
1 Vallavanem
§ 21 Ametiasutuse juhtimine
§ 22 Vallavanema pädevus
§ 23 Vallavanema õigusaktid
2 Vallasekretär
§ 24 Vallasekretär
§ 25 Vallasekretäri ülesanded
§ 26 Vallasekretäri õigused
3 Osakonnajuhataja
§ 27 Osakonnajuhataja
§ 28 Osakonnajuhataja ülesanded
§ 29 Osakonnajuhataja õigused
4 Ametiasutuse teenistujad
§ 30 Ametiasutuse teenistujad
§ 31 Vallavanemale vahetult alluvad ametnikud
5 AMETIASUTUSE FINANTSEERIMINE JA VARA
§ 32 Ametiasutuse finantseerimine ja teenistujate tasustamise alused.
6 AMETIASUTUSE HALLATAVAD ASUTUSED JA TEENISTUSLIK JÄRELEVALVE
§ 33 Hallatavad asutused
§ 34 Teenistuslik järelevalve
7 AMETIASUTUSE ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 35 Ametiasutuse ümberkorraldamine
§ 36 Ametiasutuse lõpetamine
§ 37 Ametiasutuse põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine.
Setomaa Vallavolikogu
RT IV, 29.11.2017, 26
Vastu võetud 23.11.2017 nr 2
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 alusel.
§ 1. Asutuse liik ja nimi
(1) Setomaa Vallavalitsus (edaspidi ametiasutus) on Setomaa valla asutus, kelle peamiseks ülesandeks on avaliku võimu teostamine ehk seaduste, nende alusel antud õigusaktide ning Setomaa Vallavolikogu ja Setomaa Vallavalitsuse õigusaktidega ametiasutuse pädevusse antud ülesannete täitmine.
(2) Ametiasutuse ametlik nimi on Setomaa Vallavalitsus.
(3) Ametiasutus registreeritakse äriregistris.
§ 2. Esindamine
Ametiasutus ei ole iseseisev juriidiline isik, vaid teostab õigusi ja täidab kohustusi Setomaa valla kui avalik-õigusliku juriidilise isiku nimel, esindades oma ülesannete täitmisel Setomaa valda.
§ 3. Ametiasutuse tegevuse korraldamise ja juhtimise alused
(1) Omavalitsusteenistust ametiasutuses reguleerib avaliku teenistuse seadus ja kohaliku omavalitsuse korralduse seadus.
(2) Ametiasutuse struktuuri ja teenistujate koosseisu ning palgamäärad ja palgatingimused kinnitab Setomaa Vallavolikogu.
(3) Ametiasutuse teenistust korraldab ja ametiasutust juhib Setomaa vallavanem (edaspidi vallavanem).
(4) Ametiasutuse teenistuskorraldus kehtestatakse ametiasutuse sisekorraeeskirjaga, mille kinnitab vallavanem.
(5) Ametiasutuse asjaajamise korraldamiseks kehtestab vallavanem ametiasutuse asjaajamiskorra.
§ 4. Asukoht
(1) Ametiasutus asub Võru maakonnas Setomaa vallas. Ametiasutuse postiaadress on Pikk tn 12, Värska alevik, Setomaa vald, sihtnumber 64001.
(2) Ametiasutusel on kolm teeninduspunkti, mis asuvad Võru maakonnas Setomaa vallas Meremäe külas, Mikitamäe külas ja Lüta külas.
Teeninduspunktide postiaadressid on:
1) Meremäe vallamaja, Meremäe küla, Setomaa vald, Võru maakond, sihtnumber 65302;
2) Mäe tn 27, Mikitamäe küla, Setomaa vald, Võru maakond, sihtnumber 64301;
3) Lüta küla, Setomaa vald, Võru maakond, sihtnumber 65018.
§ 5. Aruandekohustuslikkus
Ametiasutus on aruandekohustuslik Setomaa Vallavalitsuse kui omavalitsusüksuse täitevorgani ees, kes suunab ja koordineerib asutuse tegevust ja teostab õigusaktidega sätestatud korras asutuse üle teenistuslikku järelevalvet.
§ 6. Ametiasutuse pitsatid
(1) Ametiasutuses on kasutusel väikese riigivapi kujutisega pitsat ning Setomaa valla vapi kujutisega pitsat.
(2) Riigivapi kujutisega pitsat on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on väikese riigivapi kujutis. Sõõri ülemisel äärel on sõnaühend «Setomaa Vald».
(3) Vallavapi kujutisega pitsat on sõõrikujuline 35 mm läbimõõduga pitsat, mille keskel on Setomaa valla vapi kujutis. Sõõri ülemisel äärel on sõnaühend «Setomaa Vallavalitsus».
(4) Ametiasutuses võib kasutusele võtta muid seaduse või ametiasutuse asjaajamiskorraga ette nähtud pitsateid.
(5) Pitsatite kasutamine reguleeritakse õigusaktide ja ametiasutuse asjaajamiskorraga.
§ 7. Ametiasutuse eelarve ja pangakonto
(1) Ametiasutusel on oma eelarve Setomaa valla eelarves.
(2) Ametiasutusel on oma pangakonto. Asutusel võib olla kasutusel mitu pangakontot.
§ 8. Ametiasutuse asjaajamiskeel ja dokumentide vormistamine
(1) Ametiasutuse asjaajamiskeel on eesti keel.
(2) Ametiasutuse õigusaktid ja muud haldusdokumendid vormistatakse seaduse ja seaduse alusel antud õigusaktidega ettenähtud korras.
(3) Ametiasutuse dokumendiplankidel kasutatakse Setomaa valla vapi kujutist.
§ 9. Lippude kasutamine
Ametiasutuse ja teeninduspunktide hoonetele või hoonete juures olevatesse lipumastidesse heisatakse alatiselt Eesti riigilipp vastavalt Eesti lipu seadusele ning Setomaa valla lipp vastavalt Setomaa valla põhimäärusele.
2. peatükk AMETIASUTUSE TEGEVUSE EESMÄRK JA PÕHIÜLESANDED
§ 10. Ametiasutuse eesmärk
Ametiasutuse tegevuse eesmärk on avaliku võimu teostamine ehk seadustega kohaliku omavalitsusüksusele pandud ülesannete täimine, avalike teenuste osutamine ning valla elanike seaduslike õiguste ja vabaduste tagamine.
§ 11. Ametiasutuse põhiülesanded
(1) Ametiasutuse põhiülesanded on
1) Setomaa valla territooriumil seaduste ja seaduste alusel antud õigusaktidega kohaliku omavalitsusüksuse pädevusse antud ülesannete täitmine ja avalike teenuste osutamine, lähtudes valla elanike õigustatud huvist;
2) omavalitsusüksuse organite (Setomaa Vallavolikogu ja Setomaa Vallavalitsus) asjaajamise korraldamine, organite pädevusse kuuluvate õigus- ja haldusaktide, istungite, koosolekute ja nõupidamiste ettevalmistamine ning dokumentide vormistamine;
3) organisatsiooniliste, majanduslike ja tehniliste tingimuste tagamine omavalitsusüksuse toimimiseks ning omavalitsusorganite tegevuseks;
4) Setomaa vallas kui omavalitsusüksuses täpne, õigeaegne ja õigusaktidele vastav asjaajamine;
5) Setomaa valla suhete korraldamine avalikkusega;
6) ametiasutuste hallatavate asutuste teenistusliku järelevalve teostamine.
3. peatükk AMETIASUTUSE STRUKTUUR
1. jagu Struktuuri põhialused
§ 12. Ametiasutuse struktuuri põhialused
(1) Ametiasutuse põhiülesannete täitmiseks on ametiasutuses loodud spetsiifilisi ülesandeid täitvad osakonnad ning ametiasutuse struktuuriüksusena tegutsevad teeninduspunktid.
(2) Ametiasutuse struktuuri kinnitab Setomaa Vallavolikogu.
2. jagu Osakonnad
§ 13. Ametiasutuse osakond
(1) Ametiasutuse osakond (edaspidi osakond) on ametiasutuse põhiline struktuuriüksus, mille eesmärgiks on kindlaks määratud elualal spetsiifiliste ülesannete täitmine.
(2) Osakond juhindub oma tegevuses seadustest ja nende alusel antud õigusaktidest, Setomaa Vallavolikogu ja Setomaa Vallavalitsuse õigusaktidest, Setomaa valla põhimäärusest ning käesolevast põhimäärusest.
(3) Ametiasutuses on 5 osakonda. Osakonnad on järgmised:
1) vallakantselei;
2) finantsosakond;
3) majandus- ja arendusosakond;
4) haridus- ja kultuuriosakond;
5) sotsiaalosakond.
§ 14. Vallakantselei
(1) Vallakantselei on ametiasutuse struktuuriüksus, mis korraldab ametiasutuse ja Setomaa valla omavalitsusorganite ning nende tööorganite asjaajamist ja õigusalast teenindamist, personalitööd ning Setomaa valla elanike arvestust.
(2) Vallakantselei ülesanneteks ametiasutuse asjaajamise korraldamisel on:
1) ametiasutusse saabuvate dokumentide vastuvõtmine, registreerimine, jaotamine, paljundamine ja täitjatele edastamine, dokumentide koostamise, kooskõlastamise ja allakirjutamise korraldamine;
2) ametiasutusest väljasaadetavate dokumentide vormistamine, registreerimine ja väljasaatmine ning väljasaadetud posti arvestuse pidamine;
3) digitaalse dokumendiregistri pidamine;
4) järelevalve teostamine menetlustähtaegade järgmise üle;
5) ametiasutuse teenistujate, vallavalitsuse ja vallavolikogu ning nende komisjonide liikmete juhendamine asjaajamise korraldamisel ja vajadusel hallatavate asutuste juhtide asjaajamise korralduse alane nõustamine;
6) vallavalitsuse, vallavolikogu ja ametiasutuse dokumentide loetelu koostamine ja vastavalt dokumentide loetelule dokumentide pidamise korraldamine;
7) dokumentide säilitamise, kasutamise ja hävitamise tagamine;
8) ametiasutuse arhiivi korrastamine ja arhivaalide säilitamine;
9) kodanike ja vallavalitsuse külaliste vastuvõttude korraldamine koostöös vallavanemaga;
10) asjaajamises vajaminevate materjalide ning kantseleitarvete muretsemine;
11) operatiivse infootsingu tagamine;
12) hallatavates asutustes asjaajamise korraldamise üle teenistusliku järelevalve korraldamine.
(3) Vallakantselei teenindab valla omavalitsusorganeid ning tema ülesanneteks vallavolikogu ja vallavalitsuse töö korraldamisel on:
1) vallavolikogule ja vallavalitsusele saabuvate dokumentide vastuvõtmine, registreerimine ja edastamine;
2) vallavolikogu ja vallavalitsuse istungite materjalide ettevalmistamine;
3) vallavolikogu ja vallavalitsuse istungite protokollimise tagamine;
4) vallavolikogu ja vallavalitsuse dokumentatsiooni koostamine, väljastamine ja õigusaktide õigeaegne avalikustamine;
5) vajadusel vallavolikogu ja vallavalitsuse komisjonide asjaajamise korraldamine või asjaajamise juhendamine.
(4) Vallakantselei ülesanneteks õigusalase teenindamise korraldamisel on:
1) vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktide kehtivatele seadustele ja nende alusel antud õigusaktidele vastavuse kindlustamine, õigusaktide arvestuse pidamine ja õigeaegne avalikustamine;
2) valla nimel sõlmitavate lepinguprojektide läbivaatamine, vajadusel nende väljatöötamine, lepingute arvestuse pidamine;
3) vallavalitsuse ja vallavolikogu ning nende komisjonide liikmete ning ametiasutuse ametnike juriidiline nõustamine;
4) ametiasutuse teenistuse korraldamiseks vajalike dokumentide ja õigusaktide eelnõude väljatöötamine;
(5) Vallakantselei tagab ametiasutuse teenistujate ja hallatavate asutuste juhtide personalialaste dokumentide vormistamise, registreerimise, säilimise vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuetele ning korraldab ametiasutuse teenistujate koolituskava koostamist ja täitmist.
(6) Vallakantselei täidab kohalikule omavalitsusele riikliku rahvastikuregistri pidamisega pandud ülesandeid ning valla elanike arvestamisega seotud ülesandeid.
(7) Vallakantselei korraldab ja tagab valla asutuste dokumentide arhiveerimise.
(8) Vallakantselei teeb järelevalvet korruptsioonivastase seaduse täitmise üle.
(9) Vallakantselei täidab ametiasutuses töötervishoiu ja tööohutuse seadusest tulenevaid ülesandeid.
(10) Vallakantselei täidab vallavanema antud vallakantselei tegevusega seonduvaid ülesandeid.
§ 15. Finantsosakond
(1) Finantsosakond on ametiasutuse struktuuriüksus, mis korraldab ja kontrollib rahandus-, eelarve- ja majandusalast tegevust Setomaa vallas.
(2) Finantsosakonna põhiülesanded on vallaeelarve koostamine, selle täitmise korraldamine, valla asutuste raamatupidamine, valla finantsvaldkonda kuuluvate arengu- ja tegevuskavade koostamine ning vastavate küsimuste lahendamine Setomaa vallas.
(3) Finantsosakonna ülesanded Setomaa valla eelarve ja finantsmajanduse korraldamisel on:
1) valla eelarve tulude ja kulude analüüsimine ning nende kohta andmestiku koostamine;
2) kohalike maksude vajalikkuse analüüsimine ning nende kehtestamiseks ettepanekute tegemine;
3) vallaeelarve koostamise koordineerimine;
4) vallavolikogule eelarve projekti koostamine ja esitamine;
5) vallaeelarve täitmise jälgimine, aruande koostamine ning ettenähtud instantsidele esitamine;
6) oma pädevuse piires seisukohtade esitamine kõigis finantsküsimustes, mis tulevad läbivaatamisele vallavalitsuses või vallavolikogus;
7) investeeringuteks eraldatud rahade kasutamise jälgimine;
8) valla finantsvahendite ja rahavoogude analüüsimine ning ettepanekute tegemine rahaliste vahendite efektiivseimaks kasutamiseks;
9) laenude võtmise ettevalmistamine, tagasimaksete jälgimine;
10) valla asutuste raamatupidamine;
11) seadusega ettenähtud korras ning vastavalt valla eelarvele valla asutuste ja teiste kulustruktuuride finantseerimise korraldamine ja rahaliste vahendite kasutamise kontrollimine;
13) lepingutest tulenevate rahaliste kohustuste täitmine vastavalt eelarve vahenditele;
14) valla asutustele raamatupidamis- ja eelarvealase informatsiooni esitamise korraldamine;
15) valla finantstegevuse kohta laekunud avalduste läbivaatamine;
16) arvestuse pidamine vallavara üle.
(4) Finantsosakonna ülesanne on valla vara rahandusliku osa korraldamine ja vastavate lepingute täitmise jälgimine.
(5) Finantsosakond valmistab ette oma tegevusvaldkonda kuuluvate õigus- ja haldusaktide eelnõud.
(6) Finantsosakond täidab teisi vallavanema antud finantsosakonna tegevusega seonduvaid ülesandeid.
§ 16. Majandus- ja arendusosakond
(1) Majandus- ja arendusosakond on ametiasutuse struktuuriüksus, mis korraldab ja kontrollib planeeringu, vallakujunduse, ehitus- ja maakorralduse, heakorra, teede, kalmistute, keskkonnakaitse, jäätmemajanduse, energeetika, arengu, turismi, ettevõtluse, insenerivõrkude ja infosüsteemide alast tegevust Setomaa vallas.
(2) Majandus- ja arendusosakonna ülesanded on Setomaa valla ruumilise planeerimise, vallakujunduse, ehitus- ja maakorralduse, heakorra, keskkonnakaitse, jäätmemajanduse, energeetika, valla arengukava väljatöötamine ja elluviimine koostöös ametiasutuse teiste osakondadega, insenerivõrkude ja infosüsteemide valdkonda kuuluvate arengu- ja tegevuskavade koostamise ning elluviimise korraldamine.
(3) Planeeringute koostamise korraldamisel ning vallakujunduse korraldamisel on majandus- ja arendusosakonna ülesanneteks:
1) Setomaa valla üldplaneeringu ja detailplaneeringute koostamise korraldamine ja järelevalve;
2) Setomaa valla planeeringu- ja ehitusalaste dokumentide eelnõude väljatöötamine ja menetluse korraldamine;
3) planeeringute ja ehitusprojektide läbivaatamise ning kooskõlastamise korraldamine;
(4) Infosüsteemide korraldamisel on majandus- ja arendusosakonna ülesanneteks:
1) valla geoinfosüsteemi koostamise ja haldamise koordineerimine;
2) digitaalkaardi andmete täiendamine ja vajalike teemakaartide ettevalmistamine;
(5) Valla ehituse korraldamisel on majandus- ja arendusosakonna ülesanneteks:
1) ehituslike lubade vormistamine ja väljastamine;
2) ehitusprojektide läbivaatamine ja kooskõlastamine;
3) planeeringute ja ehitusprojektide arhiivi pidamine;
4) ehitisregistri pidamine;
5) ehitusjärelevalve korraldamine;
6) munitsipaalehitustegevuse korraldamine ja järelevalve, tellija funktsiooni täitmine.
(6) Maakorraldusel on majandus- ja arendusosakonna ülesanneteks
1) õigusvastaselt võõrandatud maade tagastamise ja kompenseerimise korraldamine;
2) maa erastamisprotseduuri korraldamine;
3) maade munitsipaliseerimise korraldamine;
4) maamaksualase andmebaasi pidamine ja koostöö maksuametiga;
5) aadressandmete korraldamine;
6) maakorraldustoimikute ja registrite pidamine ning nende üleandmine arhiivi.
(7) Heakorra, haljastuse, keskkonnakaitse, jäätmemajanduse korraldamisel on majandus- ja arendusosakonna ülesanneteks:
1) valla üldise heakorra tagamine, vastavate tööde teostamiseks lepingute ettevalmistamine ja järelevalve teostamine;
2) vallale kuuluvate ja valla hooldada olevate teede, tänavate, haljasalade, parkide, kalmistute hoolduse ning ehitus- ja remonttööde korraldamine ning järelevalve teostamine;
3) teeregistri pidamine valla üldkasutatavate teede osas;
4) avalike supelrandade haldamise korraldamine;
5) liikluse korraldamine vallas;
6) kodukaunistamise- ja heakorraalaste konkursside korraldamine vallas;
7) jäätmekäitluse korraldamine ja jäätmevaldajate registri pidamine;
8) keskkonnakaitse tagamine, seadustega omavalitsustele pandud keskkonnakaitselise tegevuse läbiviimine;
9) kehtestatud koormiste täitmise tagamine;
10) kalmisturegistri pidamine.
(8) Energeetika- ja insenervõrkude haldamisel on majandus- ja arendusosakonna ülesanneteks:
1) soojuse tootmise ja jaotamise korraldamine ning selleks vajalike hoonete, rajatiste ja seadmete haldamise ning ehitamise korraldamine;
2) vesivarustuse ja kanalisatsiooniteenuste ning selleks vajalike hoonete, rajatiste ja seadmete haldamise ning ehitamise korraldamine;
3) tänavavalgustuse ning selleks vajalike hoonete, rajatiste ja seadmete haldamise ning ehitamise korraldamine;
4) vallavalitsuse esindamine elektrivarustusalases tegevuses.
(9) Majandus- ja arendusosakond korraldab ametiasutuse hoonetes tuleohutustegevust ja –järelevalvet ning korraldab tuletõrje- ja päästeteenistusealast ning kodanikukaitsealast tegevust.
(10) Majandus- ja arendusosakonna ülesanded valla arengu, majanduse ja ettevõtluse korraldamisel on:
1) ettevõtjatele nõupäevade, konkursside jms korraldamine ning uute ettevõtete loomisele kaasa aitamine, vastavate tegevuskavade väljatöötamine ja elluviimise korraldamine;
2) ettevõtlust arendavate või täiendavate finantseerimisallikate leidmiseks projektide koostamisele kaasaaitamine;
3) piirkonna konkurentsivõimet tõstvate projektide ettevalmistamine, koostamine ja koostamisele kaasaaitamine.
(11) Majandus- ja arendusosakonna ülesanded turismi korraldamisel on:
1) turismimajanduse vallapoolne koordineerimine;
2) töö valla turismiprojektidega koostöös Setomaa muuseumite ning teiste mittetulundusühingute ja turismiettevõtjatega;
3) koostöö turismiasutustega ja turismiettevõtjatega.
(12) Majandus- ja arendusosakonna ülesanded valla infotehnoloogia valdkonnas on:
1) valla informaatikaalase strateegia kujundamine ja arengu tagamine;
2) valla arvutisüsteemide ja võrkude töö tagamine;
3) valla (digitaalsete) infosüsteemide turvalisuse ja andmete säilimise tagamine.
(13) Külaliikumise ja kodanikeühenduste tegevuse korraldamisel on majandus- ja arendusosakonna ülesanneteks:
1) koostöö alevikuvanemate, külavanematega;
2) koostöö Setomaa vallas tegutsevate kodanikeühendustega;
3) alevikuvanemate ja külavanemate ning kodanikeühenduste nõustamine ja abistamine projektikavandite koostamisel.
(14) Majandus- ja arendusosakond valmistab ette oma tegevusvaldkonda kuuluvate õigus- ja haldusaktide eelnõud.
(15) Majandus- ja arendusosakond valmistab ette ja viib läbi riigihangete seadusest tulenevad toimingud osakonna tegevusvaldkondades.
(16) Majandus- ja arendusosakond täidab vallavanema antud osakonna tegevusega seonduvaid ülesandeid.
§ 17. Haridus- ja kultuuriosakond
(1) Haridus- ja kultuuriosakond on ametiasutuse struktuuriüksus, mille ülesanne on haridus-, kultuuri-, spordi- ning noorsootöö, kommunikatsiooni ja välissuhete korraldamine ja neisse valdkondadesse kuuluvate küsimuste lahendamine Setomaa vallas.
(2) Haridustöö korraldamisel on haridus- ja kultuuriosakonna ülesanneteks:
1) koostöö korraldamine Setomaa valla haridusasutuste vahel ja teenistuslik järelevalve nende tegevuse üle;
2) haridusasutustele koolituslubade taotlemine, majandusliku olukorra, õppe- ja kasvatustöö tingimuste ning arengukavade hindamine ja analüüsimine;
3) koostöös ametiasutusega koolikohustuslike laste arvestuse pidamine ja sellekohane koostöö koolide ja teiste omavalitsusüksustega;
4) haridusasutuste nõustamine koolikorralduslikes küsimustes;
5) haridusalase statistika koostamine;
6) haridusalaste projektide juhtimine.
(3) Kultuuritöö korraldamisel on haridus- ja kultuuriosakonna ülesanneteks:
1) koostöö Setomaa valla kultuuriasutustega ja järelevalve nende tegevuse üle;
2) valla kultuuritraditsioonide järjepidevuse tagamine ning kultuuriajaloo jäädvustamine;
3) koostöö vallas tegutsevate kultuuriseltside, -ühingute ja -ühendustega;
4) valla esindamise korraldamine kultuurialastes suhetes ja kultuurialaste esindusürituste korraldamine;
5) külaliste vastuvõttude ja planeeritud ürituste organiseerimine ning korraldamine koostöös teiste osakondadega.
(4) Sporditöö korraldamisel on haridus- ja kultuuriosakonna ülesanneteks:
1) koostöö spordiseltside ja -ühingutega;
2) spordialase informatsiooni kogumine ja analüüsimine.
3) valla esindamise korraldamine spordialastes suhetes ja spordi- ning kehakultuurialaste esindusürituste korraldamine;
4) spordiregistri pidamine;
5) spordirajatiste haldamise korraldamine.
(5) Noorsootöö korraldamisel on haridus- ja kultuuriosakonna ülesanneteks:
1) noorsootöö koordineerimine ja korraldamine vallas;
2) noorteühenduste tegevusele kaasaaitamine;
3) valla esindamine noorsootöö valdkonnas.
(6) Välissuhete korraldamisel on haridus- ja kultuuriosakonna ülesanneteks:
1) Setomaa vallaga seonduva info uuendamine ja edastamine välispartneritele koostöös vallavanemaga;
2) rahvusvaheliste koostööprojektide koordineerimine ja väliskülaliste vastuvõtu korraldamine koostöös vallavanemaga.
(7) Kommunikatsiooni korraldamisel on haridus- ja kultuuriosakonna ülesanneteks:
1) ajalehe väljaandmise korraldamine;
2) kodulehe info uuendamine koostöös teiste osakondadega;
3) pressiteadete koostamine ja levitamine;
4) ürituste reklaami korraldamine.
(8) Haridus- ja kultuuriosakond täidab teisi vallavanema antud ülesandeid.
§ 18. Sotsiaalosakond
(1) Sotsiaalosakond on ametiasutuse struktuuriüksus, mis korraldab ja kontrollib sotsiaalhooldus-, sotsiaalabi-, tervishoiu- ja lastekaitsealast tegevust Setomaa vallas.
(2) Sotsiaalteenuste ja -abi andmise korraldamisel on sotsiaalosakonna ülesanneteks:
1) sotsiaalnõustamise korraldamine;
2) koduteenuste osutamine;
3) sotsiaaleluaseme teenuste korraldamine;
4) perekonnas hooldamise korraldamine;
5) hooldamise ja rehabilitatsiooni korraldamine hoolekandeasutustes;
6) toimetulekuks vajalike muude sotsiaalteenuste korraldamine (raske ja sügava puudega inimese abistamiseks isikliku abistaja teenuse pakkumine, tugiisiku teenuse leidmine puudega inimestele, transporditeenuse korraldamine soodustingimustel);
7) riiklike ja vallaeelarvest makstavate täiendatavate sotsiaaltoetuste määramine ja maksmine vastavalt õigusaktides sätestatud pädevusele ja korrale;
8) sotsiaalteenuste ja –abi määramiseks vajalike õigusaktide eelnõude koostamine;
9) vältimatu sotsiaalabi osutamine.
(3) Sotsiaalosakonna ülesandeks on õigusaktidega eestkosteasutuse pädevusse antud töö korraldamine ja sellealaste õigusaktide ettevalmistamine ning eestkosteasutuse ülesannete täitmine.
(4) Sotsiaalosakonna ülesanneteks sotsiaalsete erivajadustega inimestega töö korraldamisel on:
1) puuetega inimeste abivahenditega varustamise organiseerimine;
2) võrdsete võimaluste tagamine hariduse, kultuuri ja teeninduse vallas;
3) ettepanekute tegemine liikumisvõimaluste tagamiseks liikumispuudega inimestele;
4) õigusaktide eelnõude ettevalmistamine.
(5) Sotsiaalosakonna ülesandeks on rehabilitatsioonialane nõustamine, korraldamine, tegelemine kinnipidamisasutustest vabanenute probleemidega.
(6) Sotsiaalosakond peab riiklikku sotsiaalregistrit, analüüsib registri alusel andmeid.
(7) Sotsiaalosakond kogub, analüüsib ja edastab sotsiaalhoolekandealaseid statistilisi andmeid.
(8) Sotsiaalosakond aitab kaasa riiklike sotsiaalabiprogrammide teostamisele ning töötab välja, korraldab ja koordineerib kohalikke sotsiaalhoolekande programme.
(9) Sotsiaalosakond informeerib elanikke sotsiaalküsimustes, teeb koostööd ühiskondlike organisatsioonide ja ühingutega.
(10) Sotsiaalosakonna ülesanded lastekaitse korraldamisel on:
1) eestkosteküsimustega tegelemine ja seadusliku esindajata alaealistele seadusliku esinduse tagamine;
2) hooldusperedega seonduvate küsimuste lahendamine;
3) ettepanekute tegemine vajadusel laste vanema(te)st eraldamiseks;
4) ettepanekute tegemine vanemaõiguste äravõtmiseks.
(11) Sotsiaalosakonna ülesanded tervishoiu korraldamisel on:
1) tegelemine valla tervishoiu probleemidega;
2) meditsiinilise teenindamise koordineerimine;
3) ravikindlustust mitteomavate elanike ravi korraldamine;
4) tervisliku elulaadi propageerimine;
5) terviseprofiili koostamine ja rakendamine.
(12) Sotsiaalosakond täidab vallavanema antud sotsiaalosakonna tegevusega seonduvaid ülesandeid.
3. jagu Teeninduspunktid
§ 19. Teeninduspunktid
(1) Teeninduspunkt on ametiasutuse struktuuriüksus, mis tagab Setomaa valla pakutava avaliku teenuse osutamise Setomaa valla territooriumil väljaspool ametiasutuse lähipiirkonda.
(2) Teeninduspunktid asuvad Võru maakonnas Setomaa vallas Meremäe külas, Mikitamäe külas ja Lüta külas.
(3) Teeninduspunkti tegevust organiseerib vallavanem ja osakondade juhatajad.
§ 20. Teeninduspunkti ülesanded
(1) Teeninduspunkti ülesanne on tagada Setomaa valla selle piirkonna elanikele, kes ei ela ametiasutuse lähipiirkonnas, avalike teenuste kättesaadavus ja kvaliteet.
Teeninduspunkt peab tagama elanikele võimaluse ametiasutusega asjaajamiseks, sotsiaal- ja majandusküsimuste lahendamiseks.
4. peatükk AMETIASUTUSE JUHTIMINE JA TEENISTUJAD
1. jagu Vallavanem
§ 21. Ametiasutuse juhtimine
(1) Ametiasutuse teenistust juhib vallavanem.
(2) Vallavanema valib neljaks aastaks ametisse Setomaa Vallavolikogu. Vallavanem vormistatakse teenistusse Setomaa Vallavolikogu otsusega.
(3) Vallavanem on omavalitsusteenistuse kõrgem ametnik.
§ 22. Vallavanema pädevus
(1) Ametiasutuse juhtimisel vallavanem
1) koostab ametiasutuse struktuuri ning esitab selle kinnitamiseks Setomaa Vallavolikogule;
2) koostab koostöös vallasekretäri või osakondade juhatajatega ja kinnitab ametnike ametijuhendid ja töötajate tööülesannete kirjeldused;
3) võtab teenistusse ja vabastab teenistusest ametiasutuse teenistujaid ning sõlmib teenistujatega töölepingud, määrab neile ergutusi ja distsiplinaarkaristusi;
4) kinnitab või kehtestab ametiasutuse asjaajamiskorra ja sisekorraeeskirja, kinnitab ametiasutuse teenistuse korraldamiseks seadustest ja nende alusel antud õigusaktidest tulenevad teised eeskirjad ja juhised ning tagab ametiasutuse teenistujate teavitamise nendest;
5) sõlmib ametiasutuse pädevusse kuuluvates ülesannetes Setomaa valla nimel lepinguid või volitab selleks vajadusel teisi ametnikke või isikuid;
6) esitab Setomaa Vallavolikogule ametiasutuse kulude ja tulude aastaeelarve eelnõu ning vajadusel lisaeelarve eelnõu, otsustab ametiasutuse ja valla eelarvevahendite kasutamist ning kontrollib vallaeelarve täpset ja otstarbekat täitmist ning teeb vajadusel ettekirjutusi valla eelarvevahendite kasutamiseks;
7) kinnitab vallaeelarvest lähtudes ametiasutuse valitsemisalas olevad arved või volitab selleks vajadusel teisi ametnikke või isikuid;
8) korraldab vallavara valitsemise kooskõlas Setomaa Vallavolikogu kehtestatud valla vara valitsemise korra ja teiste õigusaktidega;
9) otsustab ametiasutuse ülesannete täitmiseks vajamineva vara hankimise ning varade hankimiseks ja teenuste tellimiseks riigihangete pakkumiste läbiviimise või volitab selleks vajadusel teisi ametnikke või isikuid;
10) moodustab vajadusel nõuandva õigusega komisjone ja töörühmi ametiasutuse pädevuses olevate ülesannete täitmiseks, määrab nende ülesanded ja töökorra;
11) esindab ametiasutust kõigi füüsiliste ja juriidiliste isikute ees ja annab volitusi ametiasutuse esindamiseks;
12) otsustab ametiasutuse pädevusse kuuluvaid küsimusi, kui nende otsustamine ei ole seaduse või seaduse alusel antud õigusaktidega pandud ametiasutuse ametnikele;
13) täidab muid ülesandeid, mis on talle pandud seaduste, nende alusel antud õigusaktide ning Setomaa Vallavolikogu või Setomaa Vallavalitsuse otsuste või korraldustega;
15) vastutab seadustega, seaduste alusel antud õigusaktidega ja Setomaa Vallavolikogu ning Setomaa Vallavalitsuse õigusaktidega ametiasutuse pädevusse antud ülesannete täitmise eest;
16) vastutab siseauditi korraldamise eest ametiasutuses ja ametiasutuse hallatavates asutustes;
17) annab Setomaa Vallavolikogule ja Setomaa Vallavalitsusele aru ametiasutuse tegevusest.
(2) Vallavanem esindab Setomaa valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut tööandjana töösuhetes Setomaa Vallavalitsuse hallatavate asutuste juhtidega. Tööandja esindajana vallavanem:
1) võtab lähtuvalt õiguslikust regulatsioonist ametiasutuse hallatava asutuse juhi tööle või Setomaa Vallavalitsuse korralduse alusel sõlmib ja lõpetab hallatavate asutuste juhtidega töölepingud;
2) võtab tööõigusalastest õigusaktidest lähtuvalt hallatavate asutuste juhtide kohta vastu otsuseid (suunab töölähetusse, lubab puhkusele, otsustab isikliku sõiduauto kasutamise kompenseerimise, määrab palga ja lisatasud), määrab neile ergutusi ja distsiplinaarkaristusi;
3) teeb Setomaa Vallavalitsusele ettepanekuid ametiasutuse hallatavate asutuste juhtide ja hallatavate asutuste teenistusliku järelevalve algatamiseks;
4) pärib ametiasutuse hallatavate asutuste juhtidelt aru juhi ja vastava hallatava asutuse tegevuse kohta.
(3) Vallavanema muu pädevus, tema puhkusele lubamine ja teenistuslähetusse suunamine ning vallavanema asendamine on reguleeritud Setomaa valla põhimääruses.
§ 23. Vallavanema õigusaktid
(1) Vallavanem annab ametiasutuse juhtimisel ja ametiasutuse hallatavate asutuste juhtide tegevuse korraldamiseks käskkirju ning suulisi korraldusi.
(2) Vallavanema käskkirjad registreeritakse vastavalt ametiasutuse asjaajamiskorrale.
2. jagu Vallasekretär
§ 24. Vallasekretär
(1) Vallasekretär juhib vallakantseleid.
(2) Vallasekretäriks võib vallavanem nimetada vähemalt 21-aastase Eesti Vabariigi kodaniku, kellel on juristi kvalifikatsioon või kutsetunnistus Vabariigi Valitsuse kehtestatud kutsenõuetele vastavuse kohta.
(3) Vallasekretär allub otse vallavanemale.
(4) Vallasekretär on omavalitsusteenistuse kõrgem ametnik.
(5) Vallasekretäri võib asendada isik, kes vastab käesolevas paragrahvi lõikes 2 sätestatud nõuetele.
(6) Vallasekretäri asendamine vormistatakse vallavanema käskkirjaga.
§ 25. Vallasekretäri ülesanded
(1) Vallasekretär
1) juhib vallakantselei tööd ning tagab ametiasutuse asjaajamise täpse ja korrektse korraldamise;
2) korraldab vallakantselei pädevuses olevate õigus- ja haldusaktide eelnõude koostamist;
3) täidab temale antud juhiseid ja korraldusi või teatab vallavanemale nende täitmise takistustest;
4) annab temale alluvatele teenistujatele juhiseid ja korraldusi;
5) teostab kontrolli temale alluvate teenistujate teenistuskohustuste täitmise üle;
6) allkirjastab või viseerib dokumendid kooskõlas ametiasutuse asjaajamiskorra ja oma ametijuhendiga;
7) esindab vallakantseleid oma ülesannete täitmisel ja annab vallakantselei nimel selgitusi ja kooskõlastusi vallavanemale ja Setomaa Vallavolikogule ning Setomaa Vallavalitsusele;
8) saab omavalitsusorganite liikmetelt, vallavanemalt ning ametiasutuse teenistujatelt vallakantseleile pandud ülesannete täitmiseks vajalikku informatsiooni;
9) teeb vallavanemale põhjendatud ettepanekuid vallakantselei organisatsioonilise struktuuri, koosseisu ja töökorralduse kohta, vallakantselei teenistujate palkade, lisatasude, ergutuste ja distsiplinaarkaristuste määramiseks;
10) taotleb vallakantselei ülesannete täitmiseks vajalikke vahendeid vallaeelarvesse ning vastutab nende sihtotstarbelise kasutamise eest;
11) taotleb vallakantselei teenistujatele täiendkoolitust;
12) võib teha Setomaa Vallavolikogule või Setomaa Vallavalitsusele ettepanekuid komisjonide ja töörühmade moodustamiseks osakonna ülesandeid puudutavate küsimuste lahendamiseks;
13) kirjutab alla vallakantselei vormistatud informatiivse sisuga märgukirjadele ja selgitustaotlustele, mis on suunatud valla ametiasutuse osakondadele ja ametiasutuse hallatavatele asutustele ja millega ei võeta rahalisi ega muid kohustusi ning ei anta õigusi ega panda kohustusi kantseleivälistele ametnikele;
14) täidab kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse, teiste seaduste ja õigusaktide, Setomaa valla põhimääruse ning vallasekretäri ametijuhendiga vallasekretärile pandud ülesandeid või vallavanema antud ühekordseid ülesandeid.
(2) Vallasekretär vastutab vallakantseleile pandud ülesannete õiguspärase, täpse ja õigeaegse täitmise eest.
(3) Vallasekretär täidab oma teenistuskohustuste ulatuses vallavanema poolt antud ülesandeid.
(4) Vallasekretäri täpsed teenistuskohustused määratakse kindlaks ametijuhendiga või tulenevad need seadustest ja nende alusel antud õigusaktidest.
§ 26. Vallasekretäri õigused
(1) Vallasekretäril on õigus:
1) saata ametiasutuse teistele osakondadele ja ametiasutuse hallatavatele asutustele arvamuse andmiseks asjaajamise korraldamist reguleerivate õigusaktide eelnõusid ja muid dokumente ning saada neilt vallakantselei tööks vajalikku informatsiooni;
2) tagastada ametiasutuse teistele osakondadele ja ametiasutuse hallatavatele asutustele, teistele asutustele ja isikutele nõuetekohaselt vormistamata dokumente puuduste kõrvaldamiseks ja määrata selleks tähtaeg;
3) kontrollida ametiasutuste ametnikke asjaajamise korraldamisel.
3. jagu Osakonnajuhataja
§ 27. Osakonnajuhataja
(1) Osakonnajuhataja juhib ametiasutuse osakonda.
(2) Osakonnajuhataja allub otse vallavanemale.
(3) Osakonnajuhataja on omavalitsusteenistuse kõrgem ametnik.
(4) Osakonnajuhatajat asendab vallavanem või osakonna ametnik.
(5) Osakonnajuhataja asendamine vormistatakse vallavanema käskkirjaga.
§ 28. Osakonnajuhataja ülesanded
(1) Osakonnajuhataja
1) juhib osakonna tööd ning tagab osakonnale pandud ülesannete õiguspärase, täpse ja õigeaegse täitmise;
2) korraldab osakonna pädevuses olevate õigus- ja haldusaktide eelnõude koostamist;
6) allkirjastab või viseerib osakonnas koostatud dokumendid kooskõlas ametiasutuse asjaajamiskorra ja oma ametijuhendiga;
7) esindab osakonda oma ülesannete täitmisel ja annab osakonna nimel arvamusi ja kooskõlastusi vallavanemale ja Setomaa Vallavolikogule ning Setomaa Vallavalitsusele;
8) saab omavalitsusorganite liikmetelt, vallavanemalt ning ametiasutuse teenistujatelt osakonnale pandud ülesannete täitmiseks vajalikku informatsiooni;
9) teeb vallavanemale ettepanekuid osakonna organisatsioonilise struktuuri, koosseisu ja töökorralduse kohta, osakonna teenistujate palkade, lisatasude, ergutuste ja distsiplinaarkaristuste määramiseks;
10) taotleb osakonna ülesannete täitmiseks vajalikke vahendeid vallaeelarvesse ning vastutab nende sihtotstarbelise kasutamise eest;
11) taotleb osakonna teenistujatele täiendkoolitust;
13) kirjutab alla osakonna vormistatud informatiivse sisuga märgukirjadele ja selgitustaotlustele, millega ei võeta rahalisi ega muid kohustusi ning ei anta õigusi ega panda kohustusi osakonnavälistele ametnikele;
14) täidab muid ametijuhendiga või vallavanema antud ülesandeid.
(2) Osakonnajuhataja vastutab osakonnale pandud ülesannete õiguspärase, täpse ja õigeaegse täitmise eest.
(3) Osakonnajuhataja täpsed teenistuskohustused määratakse kindlaks osakonna juhataja ametijuhendiga.
§ 29. Osakonnajuhataja õigused
Osakonnajuhatajal on õigus
1) saata ametiasutuse teistele osakondadele ja ametiasutuse hallatavatele asutustele arvamuse andmiseks õigusaktide eelnõusid ja muid dokumente ning saada neilt osakonna tööks vajalikku informatsiooni;
2) tagastada ametiasutuse teistele osakondadele ja ametiasutuse hallatavatele asutustele nõuetekohaselt vormistamata dokumente puuduste kõrvaldamiseks ja määrata selleks tähtaeg.
4. jagu Ametiasutuse teenistujad
§ 30. Ametiasutuse teenistujad
(1) Ametiasutuse teenistujad on ametnikud ja töötajad.
(2) Ametnik on ametiasutuse koosseisus ettenähtud ametikohale nimetatud või valitud isik. Ametiasutuse ametnikud on kohaliku omavalitsuse ametnikud. Ametnikud jagunevad vastavalt ametikohast tulenevale vastutusele ja toimingutele osakonna juhatajateks ja vanemametnikeks.
(3) Töötaja on ametiasutuse koosseisus ettenähtud töökohale töölepingu alusel võetud avalikku võimu teostamist toetav töötaja.
(4) Ametiasutuse ametnikud nimetab ametisse vallavanem oma käskkirjaga, töötajatega sõlmib vallavanem töölepingud.
(5) Ametnike ametiülesanded sätestatakse ametijuhendis, töötajate tööülesanded lepitakse kokku töölepingus.
(6) Osakonna teenistujate vahetuks ülemuseks on osakonna juhataja.
(7) Ametnikud täidavad lisaks ametijuhendiga pandud ülesannetele osakonna juhataja ja vallavanema antud korraldusi.
(8) Ametiasutuse teenistujatel on ülesannete täitmisel
1) kohustus anda kõigile ametiasutuse osakondadele ja teenistujatele ning omavalitsusorganite liikmetele ja omavalitsusüksuse tööorgani liikmetele juhiseid oma pädevuses olevates küsimustes;
2) saada ametiasutuse teiste osakondade teenistujatelt ja vallavalitsuse hallatavate asutuste töötajatelt tööks vajalikku informatsiooni;
3) teha osakonna juhataja kaudu vallavanemale ettepanekuid töös tekkinud küsimuste lahendamiseks ning komisjonide, töögruppide moodustamiseks;
4) kaasata ametiasutuse teiste osakondade teenistujaid ning spetsialiste väljastpoolt oma töös tekkivate küsimuste lahendamisele.
§ 31. Vallavanemale vahetult alluvad ametnikud
Vallavanemale alluvad vahetult vallasekretär ja osakondade juhatajad.
5. peatükk AMETIASUTUSE FINANTSEERIMINE JA VARA
§ 32. Ametiasutuse finantseerimine ja teenistujate tasustamise alused.
(1) Ametiasutuse tegevust finantseeritakse Setomaa valla eelarvest.
(2) Ametiasutus korraldab Setomaa valla eelarve täitmist õigusaktidega sätestatud korras.
(3) Teenistujate palgakorralduse (palgasüsteem, palgamäärad) alused, palgaastmestiku ja palgaastmete jaotuse kehtestab Setomaa Vallavolikogu. Teenistuja palga määrab vallavanem.
(4) Ametiasutus valitseb Setomaa valla vara. Ametiasutus valitseb Setomaa valla vara Setomaa Vallavolikogu kehtestatud korras.
(5) Ametiasutuse varade arvestust korraldatakse raamatupidamise sise-eeskirjaga kehtestatud korras.
6. peatükk AMETIASUTUSE HALLATAVAD ASUTUSED JA TEENISTUSLIK JÄRELEVALVE
§ 33. Hallatavad asutused
(1) Setomaa vallas teenuste osutamiseks moodustatud asutused, mis ei teosta avalikku võimu, on ametiasutuse hallatavad asutused.
(2) Ametiasutuse hallatavad asutused Setomaa vallas 01.01.2018 seisuga on:
1) Värska Gümnaasium;
2) Värska Lasteaed;
3) Värska Muusikakool;
4) Värska Raamatukogu;
5) Saatse Raamatukogu;
6) Värska Avatud Noortekeskus;
7) Värska Kultuurikeskus;
8) Seto Talumuuseum
9) Mikitamäe Kool;
10) Mikitamäe Valla Avatud Noortekeskus;
11) Mikitamäe valla Hooldekodu
12) Mikitamäe Raamatukogu
13) Lüübnitsa Külakeskus;
14) Mikitamäe Lapsehoid;
15) Obinitsa Lasteaed
16) Meremäe Raamatukogu
17) Obinitsa Raamatukogu
18) Obinitsa Muuseum
19) Meremäe valla Avatud Noortekeskus
20) Meremäe Hooldekodu
21) Meremäe Kool.
§ 34. Teenistuslik järelevalve
(1) Ametiasutuse ja selle ametiisikute tegevuse seaduslikkuse ning otstarbekuse üle teostab seadusega ettenähtud korras teenistuslikku järelevalvet Setomaa Vallavalitsus (Setomaa valla täitevorgan).
(2) Ametiasutuse hallatavate asutuste ja nende juhtide tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab kontrolli (teenistuslik järelevalve) Setomaa Vallavalitsus ametiasutuse kaudu.
(3) Teenistusliku järelevalve hallatavate asutuste ja nende juhtide tegevuse üle algatab Setomaa Vallavalitsus. Setomaa Vallavalitsus võib järelevalve korras teha ametiasutuse vastavatele ametnikele või osakonnale ülesandeks koguda hallatavate asutuste vastava eluvaldkonna kohta materjale, samuti vastavaid seletusi.
(4) Teenistusliku järelevalve teostamisel on Setomaa Vallavalitsusel õigus kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses ette nähtud korras teha ettekirjutus akti või toimingu puuduste kõrvaldamiseks, peatada toimingu sooritamine või akti kehtivus või tunnistada akt kehtetuks.
7. peatükk AMETIASUTUSE ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE
§ 35. Ametiasutuse ümberkorraldamine
(1) Ametiasutuse ümberkorraldamise otsustab Setomaa Vallavolikogu.
(2) Ametiasutuse ümberkorraldamine seisneb ametiasutuste ühinemises või jagunemises.
(3) Ametiasutused ühinevad või jagunevad järgmiselt:
1) ametiasutused ühendatakse üheks ametiasutuseks, kusjuures ühendatavad ametiasutused lõpetavad tegevuse ja nende baasil moodustatakse uus ametiasutus;
2) ametiasutuse liidetakse teise ametiasutusega ja liidetav ametiasutus lõpetab tegevuse;
3) ametiasutus jaotatakse vähemalt kaheks ametiasutuseks ja jagunev ametiasutus lõpetab tegevuse;
4) ametiasutus eraldatakse teisest ametiasutusest, selle tulemusena moodustatakse uus ametiasutus ja säilib esialgne ametiasutus.
(4) Ametiasutus korraldatakse ümber Setomaa Vallavolikogu otsuse alusel Setomaa Vallavalitsuse kehtestatud korras.
§ 36. Ametiasutuse lõpetamine
(1) Ametiasutuse lõpetamise otsustab Setomaa Vallavolikogu.
(2) Lõpetamine toimub Setomaa Vallavalitsuse kehtestatud korras.
§ 37. Ametiasutuse põhimääruse kinnitamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine.
(1) Ametiasutuse põhimääruse kinnitab, muudab ja tunnistab kehtetuks Setomaa Vallavolikogu.
(2) Ametiasutuse põhimääruse muutmise eelnõu esitab Setomaa Vallavolikogule vallavanem.
(3) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist.
(4) Määrust rakendatakse alates 01.01.2018.
Rein Järvelilll


Aabrami hobulausujad: Metatronilt uueks aastaks
Saadan teele ühe Metatroni kanalduse, mis avab algava aasta potentsiaale ja olulisi perioode kõrgendatud tähelepanuks. Usun, et see info resoneerub paljudega teist.
Olete teretulnud, seda lahkelt edasi saatma ja oma listides jagama. Ja kui on huvilisi, kes ka edaspidi soovivad sääraseid postitusi saada, siis minu list kristall@list.waalaskala.com ootab uusi liikmeid. Tegu on kinnise listiga, kuhu liikmete postitused ei jõua. Aeg ajalt jagan nii enda kui teiste tõlgitud kanaldusi ja infot inspireerivate sündmuste kohta. Kristalse infolistiga liitumiseks saatke palun e-mail ülalmainitud aadressile.
Etteruttavalt tahan teile edastada ka suure rõõmusõnumi, et tõsiteaduse ja esoteerika meisterlik ühendaja Dr. Todd, keda juba paar aastat Eestisse olen meelitanud on lõpuks oma nõusoleku andnud ja 1.-2. märtsil, 2014 on ta Tallinnas läbi viimas suurejoonelist käbinäärme aktivatsiooni ja alkeemilist pühitsust. Selle kohta saabub lisainfo jaanuari alguses kui kõik vajalikud detailid oma kohtadele asetuvad. See saab uue aasta energiates olema kindlasti üks edasiliikumist soodustavaid sõlmpunkte, nii et soovitan oma kalendrisse selleks aega varuda.
Soojade tervitustega eluookeani laineharjalt,
2014: Võimalusterohke muutuste aasta
§ 8 oktoober – täiskuu täielik kuuvarjutus
§ 29 aprill – päikesevarjutus
§ 23 oktoober – päikesevarjutus (osaline)
§ 20 märts – kevadine pööripäev
§ 21 juuni – suvine pööripäev
§ 22 september – sügisene pööripäev
§ 21 detsember – talvine pööripäev
§ – Aeg sügavaks sisevaatluseks, et leida iseennast Uue Maa osana ja oma eesmärke sellega joondada.
§ – Aeg enese puhastamiseks ja laitmatuks tegutsemiseks – et mõtted, sõnad ja teod oleksid omavahel laitmatus kooskõlas.
§ – Võimalus tervendada oma suhteid; individuaalselt ja globaalselt rahu ja harmoonia seemnete külvamine.
§ – Võimendatud energia väekohtades, võimendatud visioonid ja unenäod.
§ – Sihikindluse ja julguse võimendamine, oma energia laadimine ja tasakaalustamine.
§ – Koodide vastuvõtmine kristallilise Mer-Ka-Na välja 33 tšakra kasutamiseks.
§ Harmooniaportaal : 20 märts – 8 mai
§ Tähevärava portaal / Tõe Violetne Leek : 14 mai – 21 juuni (haripunkt 22-26 mai)
§ Plaatinakiire portaal : 21 september – 23 oktoober
§ Uraani kvadraat Pluutoga 21 aprill, 2014 – 13° 34′ Jäär/Kaljukits (Pluuto retrograadis)
§ Uraani kvadraat Pluutoga 15 detsember, 2014 – 12° 35′ Jäär/Kaljukits (Uraan retrograadis)