Säästva transpordi arendamise toetamise tingimused ja kord – Riigi Teataja
Säästva transpordi arendamise toetamise tingimused ja kord
Säästva transpordi arendamise toetamise tingimused ja kord - sisukord
§ 3 Meetme rakendusüksus ja rakendusasutus
§ 8 Toetuse finantseerimise piirmäärad ja tingimused
§ 18 Vaidemenetlus
5 Toetuse väljamaksete teostamise tingimused
§ 20 Aruannete esitamise tähtajad ja kord ning aruannete vormid
§ 22 Rakendusüksuse õigused ja kohustused
RT I, 14.05.2015, 7
Vastu võetud 21.09.2012 nr 60
RT I, 25.09.2012, 5
jõustumine 28.09.2012
12.05.2015 RT I, 14.05.2015, 5 17.05.2015
Määrus kehtestatakse perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 12 lõike 4 alusel.
(1) Käesolev määrus (edaspidi meetme määrus) kehtestab „Elukeskkonna arendamise rakenduskava” (edaspidi rakenduskava) prioriteetse suuna „Veemajanduse ja jäätmekäitluse infrastruktuuri arendamise ning välisõhu kaitse” meetme „Säästva transpordi arendamine” (edaspidi meede) raames toetuse andmise ja kasutamise tingimused ja korra.
(2) Meetme raames toetuse andmisel lähtutakse rakenduskava eesmärkidest.
(3) Meetme raames antav toetus ei ole riigiabi „Konkurentsiseaduse” § 30 lõike 1 tähenduses.
Toetuse andmise eesmärk on välisõhu kaitstuse suurendamine läbi säästva ühistranspordi infrastruktuuri arendamise ja veeremi uuendamise.
§ 3. Meetme rakendusüksus ja rakendusasutus
(1) Meetme rakendusüksus on vastavalt Vabariigi Valitsuse 19. aprilli 2007. a määrusele nr 111 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määramine” (edaspidi struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määrus) Sihtasutus Keskkonnainvesteeringute Keskus (edaspidi rakendusüksus).
(2) Rakendusüksus võib vajadusel meetme rakendamisse, sealhulgas järelevalve teostamisse toetuse saaja üle, kaasata Tehnilise Järelevalve Ameti.
(3) Meetme rakendusasutus on vastavalt struktuuritoetuse andmist korraldavate asutuste määrusele Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (edaspidi rakendusasutus).
Meetme määruse tähenduses:
1) säästva ühistranspordina käsitletakse sõitjatevedu trammi, trolli ja rongiga;
2) säästva ühistranspordi infrastruktuur on seadmestik ja tehniline struktuur, mis on vajalik trammi-, trollibussi- ja rongiliikluse tagamiseks;
3) abikõlblik kulu on kulu, mis on põhjendatud, mõistlik ja projekti elluviimiseks vajalik, mis on tehtud kooskõlas õigusaktides või toetuse taotluse rahuldamise otsuses sätestatud nõuetega ning mida ei ole varem Euroopa Liidu, välisabi või Eesti riigi poolt nende vahendite kaasrahastamiseks sihtotstarbeliselt eraldatud vahenditest hüvitatud;
4) projekt on kindla eesmärgi saavutamisele suunatud ajas ja ruumis piiritletud ühekordne tegevus või tegevuste kogum, mille elluviimiseks toetust taotletakse või kasutatakse;
5) taotlus on vormikohane avaldus, millele on lisatud dokumendid toetuse taotlemiseks;
6) toetuse saaja on juriidiline isik või kohaliku omavalitsuse asutus, kelle esitatud taotlus toetuse saamiseks on rahuldatud;
7) omafinantseering on toetuse saaja rahaline või rahaliselt mõõdetav panus projekti. Omafinantseeringu hulka arvatakse ainult toetuse saaja või partneri tehtavad abikõlblikud kulud. Omafinantseering määratakse projekti abikõlblike kulude summa ja projekti toetuse vahena. Omafinantseeringut toetuse hulka ei arvata, samuti ei saa toetust kasutada omafinantseeringuks;
8) finantseerimisvajaku määr on projekti abikõlbliku kulutuse ja diskonteeritud investeeringukulutuse suhe;
9) finantseerimisvajak on projekti diskonteerimata abikõlbliku kogukulutuse ja finantseerimisvajaku määra korrutis;
10) partner on toetuse saaja poolt toetuse taotluses või programmis nimetatud füüsiline või juriidiline isik või riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus, kes teeb projekti või programmiga toetatavaid tegevusi ja abikõlblikke kulusid;
11) rakenduskava juhtministeerium on Keskkonnaministeerium.
(1) Toetust antakse säästva ühistranspordi infrastruktuuri ehitamiseks ja rekonstrueerimiseks ning veeremi soetamiseks.
(2) Projekti raames toetatakse ainult neid tegevusi, mis on määratletud taotluses sisalduvas projekti kirjelduses ja läbi viidud projekti abikõlblikkuse perioodil.
(3) Toetatavate tegevuste hulka ei arvata neid tegevusi, mida kaasrahastatakse samaaegselt riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest.
(1) Abikõlblikud on järgmised toetatavate tegevustega seotud kulud vastavalt §-s 8 sätestatud piirmääradele:
1) projekti elluviimisega seotud tegevused, mis tehakse meetme ja projekti eesmärkide saavutamiseks ja mis on heaks kiidetud toetuse taotluse rahuldamise otsusega;
2) kinnisasja ost või kinnisasja Eesti Vabariigile või kohalikule omavalitsusele omandamine, mille hind ei ületa 10% projekti abikõlblikest kogukuludest, kui on täidetud Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord” §-s 9 toodud tingimused;
3) elektril töötava ühissõiduki soetamine kooskõlas Vabariigi Valitsuse 31. jaanuari 2007. a määruse nr 26 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord” § 7 lõikega 2 juhul kui see on otseselt vajalik projekti tegevuste elluviimiseks, projekti eesmärkide saavutamiseks ja tagab projekti jätkusuutlikkuse.
(2) Mitteabikõlblikud on järgmised kulud:
1) kulud, mis on loetud mitteabikõlblikuks Euroopa Liidu nõukogu määruses (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25–78), samuti nõukogu määruses (EÜ) nr 1084/2006, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond ning tunnistatakse kehtetuks (EÜ) määrus nr 1164/89 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 79–81) ja Vabariigi Valitsuse 31.01.2007 määruses nr 26 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse kulude abikõlblikkuse või mitteabikõlblikkuse määramise tingimused ja kord”;
2) kasutatud masinate ja seadmete soetamise kulud;
3) toetuse saaja projektijuhtimis-, personali- ja üldkulud.
(3) Käibemaks projekti raames on abikõlblik kulu, kui on võimalik näidata, et vastavalt käibemaksu reguleerivatele õigusaktidele ei ole projekti raames tasutud käibemaksu sisendkäibemaksuna õigust maha arvata või käibemaksu tagasi taotleda ning käibemaksu ei hüvitata ka muul moel.
(4) Abikõlblikuks võib lugeda kulusid, mis on tekkinud projekti abikõlblikkuse perioodil või 45 päeva jooksul pärast abikõlblikkuse perioodi lõppu, aga hiljemalt 31. detsembril 2015. a, tingimusel, et projekti tegevused on toimunud abikõlblikkuse perioodil.
[RT I, 14.05.2015, 5 - jõust. 17.05.2015]
(5) Kõik toetusest kaetavad kulud peavad olema põhjendatud, mõistlikud, läbipaistvad ja detailselt kirjeldatud.
(6) Abikõlblikud kulud peavad olema põhjendatud, mõistlikud ja projekti elluviimiseks vajalikud ning tehtud projekti abikõlblikkuse perioodil.
(1) Projekti abikõlblikkuse periood on ajavahemik, millal projekti tegevused algavad ja lõppevad ning projekti teostamiseks vajalikud kulud tekivad. Projekti abikõlblikkuse perioodi algus- ja lõpupäev sätestatakse taotluse rahuldamise otsuses. Projekti abikõlblikkuse alguseks võib olla taotluse rahuldamise otsuse tegemise päev ja sellest varasem või hilisem päev.
(2) Abikõlblikkuse lõpupäev ei tohi olla hilisem kui 31. detsember 2015.
(3) Projekt loetakse lõppenuks pärast lõpparuande heakskiitmist.
§ 8. Toetuse finantseerimise piirmäärad ja tingimused
(1) Toetuse finantseerimise piirmäär on protsent abikõlblikest kuludest. Taotletava toetuse finantseerimise maksimaalne määr on 85% projekti finantseerimisvajakust ja vastav omafinantseeringu määr on vähemalt 15%. Taotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse omafinantseeringu minimaalne suurus summana ja määrana projekti abikõlblikest kuludest. Toetuse määr arvutatakse Euroopa Komisjoni kinnitatud tasuvusanalüüsi koostamise juhendi järgi.
(2) Projekti omafinantseering peab katma projekti kogumaksumuse ja lõike 1 alusel arvutatud toetuse vahe. Omafinantseering peab olema täies mahus tagatud, mille kinnituseks peavad taotleja ja teised projekti rahastamises osalevad isikud taotlemisel esitama kirjaliku kinnituse oma valmisoleku kohta projekti rahastamiseks.
(3) Toetuse summat võib rakendusüksus taotluse rahuldamise otsuse muutmisega põhjendatud juhtudel suurendada üks kord projekti abikõlblikkuse perioodi kestel, juhul kui projekti eelarves esialgselt planeeritud abikõlblikud kulud suurenevad ning täidetud on „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” (edaspidi struktuuritoetuse seadus) § 18 lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimused. Toetuse summa suurendamine tuleb sellisel juhul kooskõlastada rakendusasutusega.
(1) Meetme raames esitatakse taotlused rakendusüksuse poolt määratud taotlusvooru tähtaja jooksul.
(2) Taotlusvooru tähtajast ja taotlusvooru eelarvest teavitab rakendusüksus üleriigilise levikuga päevalehes või oma veebilehel www.kik.ee vähemalt 7 kalendripäeva enne taotlusvooru avamise päeva.
(3) Esimeses taotlusvoorus toetatakse projekte, mis on suunatud trammiinfrastruktuuri arendamisele. Järgnevates taotlusvoorudes toetatakse lisaks teisi § 5 lõikes 1 sätestatud tegevuste elluviimisele suunatud projekte.
(4) Järgnevate taotlusvoorude tähtaegadest teavitatakse vastavalt vabade vahendite olemasolule meetme eelarves.
(5) Meetme ja taotlusvoorude eelarved kinnitab rakenduskava juhtministeeriumi kirjaliku teatise alusel rakendusasutuse juht.
(6) Taotlus esitatakse rakendusüksusele meetme määrusega kinnitatud taotlusvormil. Rakendusüksus teeb taotlusvormi kättesaadavaks ka oma veebilehel.
(7) Taotlus esitatakse rakendusüksusele elektrooniliselt digitaalallkirjaga allkirjastatult. Taotluse allkirjastab taotleja esindusõiguslik isik.
(1) Toetust võib taotleda avalikuks kasutamiseks määratud raudteeinfrastruktuuri omav ettevõtja, säästva ühistranspordi infrastruktuuri omav ettevõtja või Tallinna linn.
(2) Taotlejal peavad olema vahendid projekti omafinantseerimiseks vastavalt meetme määruse §-s 8 kehtestatud piirmääradele ja tingimustele.
(3) Juhul kui taotleja on varem riigieelarvelistest vahenditest, „Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduses” või „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduses” sätestatud korras saanud toetust, mis on kuulunud tagasimaksmisele, peavad tagasimaksed olema tehtud tähtaegselt ja nõutud summas.
(4) Kui taotleja on projektile või projekti üksikutele tegevustele taotlenud toetust samal ajal mitmest meetmest või muudest riigieelarvelistest, Euroopa Liidu või välisabi vahenditest, peab taotleja esitama sellekohase teabe.
(5) Kohaliku omavalitsuse üksuse või tema arvestusüksusest taotleja puhul peavad olema täidetud struktuuritoetuse seaduse § 16 lõigetes 21–24 toodud tingimused.
1) esitama rakendusüksuse nõudmisel taotleja ja taotluse kohta lisateavet nõutud vormis ja tähtajal;
3) teavitama rakendusüksust viivitamata taotluses esitatud andmetes toimunud muudatustest või ilmnenud asjaoludest, mis võivad mõjutada taotluse kohta otsuse tegemist;
4) tõendama rakendusüksuse nõudmisel meetme määruses ettenähtud omafinantseeringu või muude vahendite või dokumentide olemasolu;
(1) Taotluses kirjeldatud projekt peab aitama kaasa meetme eesmärkide saavutamisele ja vastama meetme tingimustele.
1) taotlus on esitatud meetme määruses kehtestatud korras ja vormis;
2) toetust taotletakse § 5 lõikes 1 sätestatud toetatavatele tegevustele, mis on teostatavad vastavalt taotluses esitatule;
3) taotluses sisalduva projekti tegevused planeeritakse lõpetada abikõlblikkuse perioodil;
4) taotluses sisalduva projekti eelarves on muu hulgas ette nähtud nõutav omafinantseering;
5) taotluses sisalduv projekt on suunatud rakenduskavaga seatud sihtmäärade täitmisele;
6) taotluses sisalduv projekt on neutraalse või positiivse keskkonnamõjuga;
8) taotluse on allkirjastanud taotleja esindusõiguslik isik digitaalallkirjaga.
(3) Taotlusele lisatakse muu hulgas järgmised dokumendid:
1) tasuvusanalüüs, mis on koostatud Euroopa Komisjoni kinnitatud tasuvusanalüüsi koostamise juhendi järgi (kättesaadav aadressil www.struktuurifondid.ee);
2) keskkonnamõjude hinnang, kui see on seaduses nõutud;
3) omafinantseeringu garanteerimise kinnituskirjad;
4) volikiri, kui esindusõiguslik isik tegutseb volituse alusel;
5) taotleja kinnitus esitatud andmete õigsuse kohta.
(1) Taotluse menetlemine rakendusüksuses koosneb: taotluse registreerimisest, taotleja teavitamisest taotluse registreerimisest, taotluse struktuuritoetuse riiklikku registrisse kandmisest, selgituste ja lisainformatsiooni või taotluse täienduste või muudatuste küsimisest, taotluse nõuetele vastavaks või mittevastavaks tunnistamisest, taotluse rahuldamisest, osalisest rahuldamisest või rahuldamata jätmisest.
(2) Rakendusüksus võib taotluse menetlemise käigus nõuda taotlejalt selgitusi ja lisainformatsiooni taotluses esitatud andmete kohta, taotluse täiendamist või muutmist, kui ta leiab, et taotlus ei ole piisavalt selge või selles esinevad puudused, näidates ühtlasi, millised asjaolud vajavad täiendavat selgitamist, täiendamist või lisainformatsiooni.
(3) Rakendusüksusel on õigus teha taotlejale ettepanek muuta taotluse eelarvet ja tegevusi juhul, kui taotletav toetus ei suurene ja projekti eesmärgid ei muutu. Rakendusüksuse poolt määratud selgituste, ekspertiisi ja lisainformatsiooni, taotluse täienduste ja muudatuste esitamise tähtajaks võib rakendusüksus taotluse menetlemise peatada.
(4) Taotluse menetlemise tähtaeg on kuni 45 tööpäeva alates taotluse registreerimisest.
(5) Kui taotluse läbivaatamisel avastatakse puudusi, teatatakse sellest viivitamata taotlejale ja antakse puuduste kõrvaldamiseks mõistlik tähtaeg, mille võrra pikeneb taotluse menetlemise tähtaeg.
(6) Rakendusüksus sisestab taotluses sisalduvad andmed struktuuritoetuse riiklikku registrisse. Rakendusüksus teavitab elektronposti teel rakendusasutust ja taotlejat taotluse struktuuritoetuse riiklikus registris registreerimise kuupäevast ning tunnusnumbrist.
(1) Taotleja tunnistatakse nõuetele vastavaks juhul, kui on täidetud kõik meetme määruses taotlejale esitatud nõuded.
(2) Taotleja nõuetele mittevastavaks tunnistamise korral teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse taotluse nõuetele vastavust kontrollimata.
(1) Taotlus tunnistatakse nõuetele vastavaks, kui on täidetud kõik meetme määruses taotlusele esitatud nõuded.
(2) Taotlust ei tunnistata nõuetele vastavaks, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
1) taotlus ei vasta määruses või struktuuritoetuse seaduses taotlusele esitatavatele nõuetele ning puudust ei ole võimalik § 13 lõike 5 alusel määratud tähtaja jooksul kõrvaldada;
3) taotleja ei võimalda kontrollida taotluses esitatud andmete õigsust või teha paikvaatlust;
4) taotleja ei ole § 13 lõike 5 alusel määratud tähtaja jooksul taotluses esinevaid puudusi kõrvaldanud.
(1) Taotlused rahuldatakse nende esitamise järjekorras vastavalt vooru eelarvele. Taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta teeb rakendusüksus otsuse.
(2) Taotlus kuulub rahuldamisele osaliselt või täielikult. Taotluse osaline rahuldamine on lubatud üksnes põhjendatud juhtudel ning tingimusel, et projekti eesmärk on sellisel juhul saavutatav. Taotluse osalisel rahuldamisel võib taotleja nõusolekul vähendada toetuse summat ja muuta toetatavaid tegevusi. Kui taotleja ei ole nõus toetuse summa või toetatavate tegevuste muutmisega, teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(3) Taotluse osaline rahuldamine on põhjendatud juhul, kui taotlus(t)e rahaline maht ületab taotlusvooru eelarvet.
(4) Taotluse rahuldamata jätmine on põhjendatud juhul, kui meetme eelarves puuduvad toetuse andmiseks vajalikud vabad vahendid või taotlus tunnistatakse nõuetele mittevastavaks.
(5) Taotluse rahuldamise otsuses täpsustatakse toetuse saaja õigusi ja kohustusi ning kehtestatakse tingimusi. Otsuses sätestatakse muu hulgas:
4) omafinantseeringu suurus;
5) projekti tegevuste abikõlblikkuse periood;
6) projekti elluviimise tingimused, sealhulgas tähtaeg projekti elluviimisega alustamiseks;
8) toetuse tagasinõudmise õiguslikud alused;
9) otsuse vaidlustamise õiguslikud alused.
(6) Taotluse rahuldamata jätmise otsuses märgitakse:
1) toetuse taotleja;
3) otsuse tegija;
5) otsuse tegemise põhjendus ja õiguslik alus;
6) otsuse vaidlustamise õiguslik alus.
(7) Kui taotluse läbivaatamisel selgub, et taotluses on esitatud valeandmeid või esinevad muud asjaolud, mille tõttu ei saa taotlust rahuldada, teeb rakendusüksus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.
(8) Otsus taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta edastatakse taotlejale elektrooniliselt taotluses märgitud e-posti aadressil. Otsus loetakse kättesaaduks, kui see on saadetud taotleja märgitud e-posti aadressile ning sellelt aadressilt ei ole tulnud tagasi automaatset veateadet.
(9) Toetuse saaja on kohustatud 10 tööpäeva jooksul taotluse rahuldamise otsuse saamisest esitama rakendusüksusele kinnituskirja, millega ta kinnitab, et talle on otsuses sätestatud õigused ja kohustused arusaadavad ning ta on valmis toetuse kasutamiseks vastavalt otsuses sätestatud tingimustele.
(1) Taotluse rahuldamise otsus muudetakse või tunnistatakse kehtetuks rakendusüksuse algatusel või toetuse saaja sellekohase avalduse alusel.
(2) Toetuse saaja on kohustatud taotlema rakendusüksuselt taotluse rahuldamise otsuse muutmist, kui toetuse saaja soovib muuta:
1) projekti eelarvet juhul, kui eelarve muudatus on suurem kui 20% taotluses toodud projekti eelarves konkreetsetele tegevustele ettenähtud eelarverea maht tingimusel, et toetuse summa ei suurene;
2) projekti tegevuste abikõlblikkuse perioodi, kuid mitte kauemaks kui 31. detsember 2015. a;
(3) Rakendusüksusel on õigus keelduda taotluse rahuldamise otsuse muutmisest juhul, kui soovitav muudatus seab kahtluse alla projekti oodatavate tulemuste ja mõju saavutamise või projekti tegevuste lõpetamise abikõlblikkuse perioodil.
(5) Rakendusüksus võib taotluse rahuldamise otsuse kehtetuks tunnistada, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:
3) toetuse saaja ei täida taotluse rahuldamise otsuses, õigusaktides sätestatut või ei kasuta toetust ettenähtud tingimustel;
§ 18. Vaidemenetlus
Rakendusüksuse toimingu või otsuse peale võib vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 34 esitada vaide rakendusüksusele ning vaie vaadatakse läbi haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.
5. peatükk Toetuse väljamaksete teostamise tingimused
(1) Toetuse väljamaksed tehakse toetuse saajale vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 23 lõike 4 alusel kehtestatud korrale ja taotluse rahuldamise otsuses toodud tingimustele.
(2) Toetuse väljamakse tegemise eeldusteks on:
1) taotluses kirjeldatud tegevustele vastavate abikõlblike kulude tasumine;
2) taotluses kirjeldatud tegevustest tingitud kulude tekkimist ja asjakohasust tõendavate dokumentide või nende koopiate ja eelnimetatud kulude tasumist tõendavate dokumentide või nende koopiate esitamine rakendusüksusele;
3) toetuse saaja poolt rakendusüksusele vastava aruandeperioodi vahe- või lõpparuande esitamine ja nende aktsepteerimine rakendusüksuse poolt.
(3) Toetuse väljamaksed tehakse toetuse saaja poolt esitatud väljamaksetaotluste alusel.
(4) Kulude tekkimist tõendavateks dokumentideks on vastava majandustehingu toimumist tõendavad raamatupidamise algdokumendid, muuhulgas arved, saatelehed, tööde vastuvõtu aktid, hankelepingud jms.
(5) Kulude asjakohasust tõendavateks dokumentideks on muuhulgas kirjalikud tööd, fotod struktuuritoetuse kasutamise kohta teavitamise tõendamiseks ning riigihankemenetlusega seotud dokumendid.
(6) Pärast väljamaksetaotluse saamist kontrollib rakendusüksus väljamaksetaotluse nõuetele vastavust ning algatab väljamakse sisestades projekti andmed struktuuritoetuse registrisse hiljemalt 30 tööpäeva jooksul alates nõuetekohase väljamaksetaotluse laekumisest rakendusüksusele.
(7) Rakendusüksus võib teha toetuse maksmisest osalise või täieliku keeldumise otsuse juhul, kui:
3) läbiviidud tegevused ei vasta projekti tegevusplaanis esitatud tegevustele või nende toimumine ei ole tõendatud;
4) toetuse saaja ei täida muid toetuse kasutamise tingimusi.
(8) Põhjendatud juhtudel vahearuannete raames võib struktuuritoetuse seaduse § 23 lõike 4 alusel kehtestatud korras ja tingimustel teha toetuse saajale ettemakseid ja väljamakseid osaliselt tasutud kuludokumentide alusel kas toetuse saajale või otse töövõtjale. Ettemakseid teostatakse toetuse saajale vastavalt rahandusministri 1. märtsi 2007. a määruse nr 15 „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse väljamaksmise tingimused ja kord” §-s 91 sätestatud korrale.
(9) Väljamaksete tegemisel osaliselt tasutud kuludokumentide alusel vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 8, tuleb vahearuandele lisada koopiad kulude aluseks olevatest dokumentidest (arve, leping, akt jms) ja kulude tasumist tõendavatest dokumentidest taotluse rahuldamise otsuses sätestatud omafinantseeringule vastavas osas.
§ 20. Aruannete esitamise tähtajad ja kord ning aruannete vormid
(1) Toetuse kasutamise ja väljamaksmisega seotud aruanded esitatakse vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 23 lõike 7 alusel kehtestatud korrale.
(2) Toetuse saaja esitab projekti vahearuanded ja lõpparuande taotluse rahuldamise otsuses märgitud tähtaegadel. Aruandlusperioodi pikkus on minimaalselt 3 kuud ja maksimaalselt 12 kuud.
(3) Toetuse saaja tagab projekti elluviimise järgsete aruannete koostamise jaoks vajalike andmete esitamise kolme aasta jooksul alates projekti lõppemisest.
(4) Toetuse saaja esitab projekti vahe-, lõpp- ja elluviimise järgsed aruanded rakendusüksusele elektrooniliselt digitaalallkirjaga allkirjastatult.
(5) Projekti vahe-, lõpp- ja elluviimise järgsed aruanded esitatakse vastavalt taotluse rahuldamise otsuses sätestatule rakendusüksuse poolt välja töötatud vormidel, mis on kättesaadavad rakendusüksuse veebilehel.
(6) Projekti aruandes ning lõpparuandes peab olema kajastatud vähemalt järgmine informatsioon:
3) andmed projekti tulemuste kohta (näiteks teostatud tööd ja tegevused, hanked);
4) andmed projektile tehtud väljamaksete kohta (võrdlus rahastamiskavaga);
6) toetuse saaja kinnitus andmete õigsuse kohta, allkiri ja aruande esitamise kuupäev.
(7) Rikkumistega seotud teabe esitamine toimub vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 32 lõike 2 alusel kehtestatud korrale.
(8) Toetuse kasutamise seire ja hindamise korra ning nõuded seire aastaaruannetes ja meetme lõpparuandes esitatavale infole kehtestab rakendusasutus meetme rakendamise eeskirjas.
2) viima projekti ellu taotluses ja taotluse rahuldamise otsuses fikseeritud tähtaegade ja tingimuste kohaselt, muuhulgas tagama keskkonnakaitsenõuete ja konkurentsireeglite järgimise;
5) maksma toetuse tagasi tagasinõudmise otsuses näidatud summas ja tähtpäevaks. Tagastatava summa jäägilt arvestatakse intressi ja viivist vastavalt struktuuritoetuse seaduse §-le 28;
6) tagasi maksma toetuse projektist saadava puhastulu ulatuses vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 21 lõike 2 alusel kehtestatud korrale juhul, kui nimetatud puhastulu ei ole ettenähtud taotlusdokumentidega esitatud tasuvusanalüüsis;
7) vastama rakendusüksuse ja rakendusasutuse poolt esitatud küsimustele toetuse saaja ja projekti teostamise kohta;
8) esitama rakendusüksusele tähtaegselt nõutud aruandeid;
9) eristama selgelt oma raamatupidamises ja tagama, et partner eristaks oma raamatupidamises toetuse kasutamisest saadud tulu muust tulust ning toetuse kasutamisega seotud kulud muudest kuludest, samuti kulusid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest;
10) säilitama toetuse taotlemise ja kasutamisega seonduvat dokumentatsiooni vähemalt 31. detsembrini 2025. a;
11) tagama projekti eesmärgi täitmiseks vajaliku vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise ettenähtud tingimustel ja kooskõlas EL nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999, artiklis 57 sätestatuga vähemalt viie aasta jooksul, arvates projekti abikõlblikkuse perioodi lõppemisest;
12) võimaldama teostada kuludokumentide auditit ja järelevalvetoiminguid (edaspidi järelevalve) vastavalt struktuuritoetuse seaduses sätestatule;
13) võimaldama järelevalvet teostavale isikule, sealhulgas korraldusasutusele, makseasutusele, rakendusüksusele ja -asutusele, juurdepääsu projekti teostamisega seotud ruumidesse ja territooriumidele, mida toetuse saaja omab, rendib või mis tahes muul moel kasutab;
14) andma audiitori ja järelevalvet teostava isiku kasutusse kõik projekti teostamisega seotud andmed ja dokumendid kolme tööpäeva jooksul nõudmisest arvates;
16) järgima hangete läbiviimisel riigihangete seaduses sätestatud nõudeid;
17) rakendama hangete tegemisel riigihangete seaduse 5. peatükis sätestatud menetluskorda, kui toetuse saaja on hankija riigihangete seaduse §-des 83–89 nimetatud valdkondades ning kui hanke eeldatav maksumus on väiksem kui rahvusvaheline piirmäär ja suurem kui riigihangete piirmäär;
18) rakendama hangete tegemisel, mille eeldatav maksumus on väiksem kui riigihangete piirmäär, toetuse saaja asutuses kehtestatud hanke menetluse korda ja lähtub riigihangete seaduse §-s 3 sätestatud riigihangete korraldamise üldpõhimõtetest;
19) näitama toetuse kasutamisel vastavalt struktuuritoetuse seaduse § 25 lõike 2 alusel kehtestatud tingimustele ja korrale, et tegemist on struktuuritoetusega, kasutades selleks ettenähtud sümboolikat;
20) viivitamata kirjalikult informeerima rakendusüksust kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja poolt oma kohustuste täitmist, sealhulgas nime, aadressi ja seaduslike või volitatud esindajate muutumisest, ümberkujundamisest, pankroti väljakuulutamisest või likvideerija määramisest, tegevuse lõpetamisest;
21) viivitamata kirjalikult informeerima projekti teostamise käigus ilmnenud projekti negatiivse tulemuse suurest tõenäosusest või vältimatusest ning projekti edasise jätkamise kaheldavast otstarbekusest;
§ 22. Rakendusüksuse õigused ja kohustused
1) teostada toetuse saaja territooriumil kuludokumentide kontrolli ja järelevalvetoiminguid ning vajadusel kaasata vastavate toimingute teostamisse Tehnilise Järelevalve Ametit;
2) osaleda vaatlejana hankekomisjoni töös;
7) teha ettekirjutus rikkumise kõrvaldamiseks ja peatada toetuse väljamaksmine kuni rikkumise kõrvaldamiseni, kui toetuse saaja rikub struktuuritoetuse seaduses või meetme määruses sätestatud tingimusi või kaldub muul viisil kõrvale taotluses või taotluse rahuldamise otsuses sätestatust;
8) lõpetada toetuse väljamaksmine ning nõuda toetuse osalist või täielikku tagastamist, kui toetuse saaja rikub struktuuritoetuse seaduse või meetme määruses sätestatud tingimusi või kaldub muul viisil kõrvale taotluses või taotluse rahuldamise otsuses sätestatust;
9) vähendada väljamakstava toetuse suurust proportsionaalselt toetuse saaja omafinantseeringu vähenemisel alla taotluse rahuldamise otsuses sätestatud määra;
10) keelduda toetuse väljamaksmisest, kui toetuse saaja majanduslik olukord on selliselt halvenenud, et toetuse kasutamine või projekti elluviimine on ohustatud;
11) teostada muid struktuuritoetuse seaduses ja selle alusel antud õigusaktides ning meetme määruses sätestatud toiminguid.
(2) Rakendusüksuse kohustused on:
1) taotluse, projektide seire, järelevalve ja muude andmete sisestamine struktuuritoetuse riiklikku registrisse;
2) taotluse menetlemine ja toetuse andmise või sellest keeldumise otsustamine;
3) struktuuritoetuse kasutamisega seotud aruandlus;
4) meetme seirearuande ja lõpparuande koostamine ning aruandes sisalduvate andmete õigsuse kinnitamine ning edastamine rakendusasutusele;
5) toetuse saaja poolt koostatud projekti vahe- ja lõpparuannete läbivaatamine ja kooskõlastamine ning edastamine rakendusasutusele teadmiseks;
7) rakendusasutusele toetuse andmise ja kasutamise aruandluse jaoks vajalike andmete esitamine;
8) toetuse andmise ja kasutamise kohta ülevaadete koostamine ja avalikustamine rakendusüksuse veebilehel;
9) struktuuritoetuse kasutamise järelevalve, sh ettekirjutuse tegemine ning ettekirjutuse täitmise jälgimine;
10) rakendusasutuse teavitamine rikkumistest;
11) väljamaksete menetlemine, sh kulude abikõlblikkuse kontroll;
12) toetuse andmise ja kasutamisega seotud dokumentide säilitamine vähemalt 2025. aasta 31. detsembrini;
13) projektidele järelkontrolli teostamine hiljemalt viis aastat pärast projekti abikõlblikkuse tähtaja lõppu veendumaks, et projekti elluviimise tulemusena soetatud vara ning rajatud või rekonstrueeritud infrastruktuuriobjekti säilitatakse ja kasutatakse sihtotstarbeliselt ning toetuse saaja ei ole taotluses tooduga võrreldes puhastulu teeninud;
14) muud struktuuritoetuse seaduses ja selle alusel antud õigusaktides ning meetme määruses sätestatud toimingud.


text:
archive-ee.com: katoliku.ee - 23 loeng: Südametunnistus - vabadus
kõlbeliselt hea 1755 1756 1759 1760 Tegu on kõlbeliselt hea kui ühtaegu on head niihästi selle objekt taotlus kui ka asjaolud Ainuüksi valitud objekt võib rikkuda kogu teo isegi selle võimalikust heast taotlusest hoolimata Ei ole lubatav teha kurja et sellest võiks tõusta head Kuri taotlus rikub teo isegi siis kui objekt on iseenesest hea Samas ei tee hea taotlus tegu heaks kui teo objekt on kuri sest eesmärk ei õigusta abinõu Asjaolud võivad tegutseja vastutust vähendada või suurendada ent ei saa muuta tegude endi kõlbelist väärtust mitte kunagi ei saa nad teha heaks tegu mis iseenesest on kuri 369 Kas leidub tegusid mis pole kunagi lubatavad 1756 1761 On tegusid mis on iseenesest alati lubamatud oma objekti tõttu näiteks jumalateotus mõrv abielurikkumine Sellise teo valimine toob kaasa tahtehäire s t kõlbelise kurja mida ei saa kunagi õigustada võimalikele headele tagajärgedele viitamisega TUNNETE KÕLBELINE VÄÄRTUS 370 Mis on tunded ld passiones 1762 1766 1771 1772 Tunded on emotsioonid meeleliigutused ja kired inimese psüühika loomuomased komponendid mis kallutavad inimese toimima või toimimata jätma sõltuvalt sellest mida kogetakse heana või kurjana Põhilised tunded on armastus ja vihkamine himu ja hirm rõõm kurbus ja viha Peamine tunne on armastus mille kutsub välja hüve ligitõmme Armastada saab ainult seda mis on hea tõeliselt või näiliselt 371 Kas tunded on kõlbeliselt head või halvad 1767 1770 1771 1772 Tunded pole meeleliigutustena iseenesest head ega halvad Nad on head kui nad aitavad kaasa heale teole ning nad on halvad vastupidisel juhul Neid võib ülendada voorustesse kaasates või väärastada pahede läbi SÜDAMETUNNISTUS 372 Mis on südametunnistus 1776 1780 1795 1797 Südametunnistus on mõistuse otsus mis käsib inimesel õigel hetkel teha head ja hoiduda kurjast Tänu südametunnistusele tajub inimene tehtava või tehtud teo kõlbelist väärtust ning saab nõnda kanda oma teo eest vastutust Võttes kuulda oma südametunnistust võib
Original URL path: http://katoliku.ee/index.php/et/etutvustus/52-katehhees/piiskopi-loengud/205-23-loeng-s%C3%BCdametunnistus-vabadus (2015-10-17)
objektist tõeline või näiline hüve tegutseja taotlusest eesmärk milleks tegutsetakse ja tegevuse asjaoludest kaasa arvatud teo tagajärjed 368 Millal on tegu kõlbeliselt hea 1755 1756 1759 1760 Tegu on kõlbeliselt hea kui ühtaegu on head niihästi selle objekt taotlus kui ka asjaolud Ainuüksi valitud objekt võib rikkuda kogu teo isegi selle võimalikust heast taotlusest hoolimata Ei ole lubatav teha kurja et sellest võiks tõusta head Kuri taotlus rikub teo isegi siis kui objekt on iseenesest hea Samas ei tee hea taotlus tegu heaks kui teo objekt on kuri sest eesmärk ei õigusta abinõu Asjaolud võivad tegutseja vastutust vähendada või suurendada ent ei saa muuta tegude endi kõlbelist väärtust mitte kunagi ei saa nad teha heaks tegu mis iseenesest on kuri 369 Kas leidub tegusid mis pole kunagi lubatavad 1756 1761 On tegusid mis on iseenesest alati lubamatud oma objekti tõttu näiteks jumalateotus mõrv abielurikkumine Sellise teo valimine toob kaasa tahtehäire s t kõlbelise kurja mida ei saa kunagi õigustada võimalikele headele tagajärgedele viitamisega TUNNETE KÕLBELINE VÄÄRTUS 370 Mis on tunded ld passiones 1762 1766 1771 1772 Tunded on emotsioonid meeleliigutused ja kired inimese psüühika loomuomased komponendid mis kallutavad inimese toimima või toimimata jätma sõltuvalt sellest mida kogetakse heana või kurjana Põhilised tunded on armastus ja vihkamine himu ja hirm rõõm kurbus ja viha Peamine tunne on armastus mille kutsub välja hüve ligitõmme Armastada saab ainult seda mis on hea tõeliselt või näiliselt 371 Kas tunded on kõlbeliselt head või halvad 1767 1770 1771 1772 Tunded pole meeleliigutustena iseenesest head ega halvad Nad on head kui nad aitavad kaasa heale teole ning nad on halvad vastupidisel juhul Neid võib ülendada voorustesse kaasates või väärastada pahede läbi SÜDAMETUNNISTUS 372 Mis on südametunnistus 1776 1780 1795 1797 Südametunnistus on mõistuse otsus mis käsib inimesel õigel hetkel teha head ja hoiduda kurjast Tänu südametunnistusele
Original URL path: http://katoliku.ee/index.php/et/etutvustus/52-katehhees/piiskopi-loengud/205-23-loeng-s%C3%BCdametunnistus-vabadus?tmpl=component&print=1&page= (2015-10-17)
asjade kasutamisele õige tasakaalu 384 Mis on jumalikud teologaalsed voorused 1812 1813 1840 Jumalike vooruste puhul on vooruse allikas ajend ja otsene objekt Jumal ise Need antakse inimesele koos pühitseva armuga ning nende läbi saadakse võime elada oma elu koos Pühima Kolmainsusega Nad on kristlaste kõlbelise tegevuse alus ja tõukejõud ning nad annavad elu inimlikele voorustele Need on tagatis sellele et inimese olemises on kohal ja toimiv Püha Vaim 385 Mis voorused on jumalikud 1813 1814 Jumalikud voorused on usk lootus ja armastus 386 Mis on usk 1814 1816 1842 Usk on jumalik voorus mille läbi me usume Jumalasse ja kõigesse mida Tema on meile ilmutanud ja Kirik meile uskumiseks esitab sest Jumal on Tõde ise Usu läbi usaldab inimene end vabatahtlikult Jumala hoolde See kes usub püüab mõista ja teha Jumala tahtmist sest usk on tegev läbi armastuse Gl 5 6 387 Mis on lootus 1817 1821 1843 Lootus on jumalik voorus mille läbi me ihkame ja loodame Jumalalt igavest elu kui õndsust usaldades Kristuse tõotusi ja toetudes Püha Vaimu armu abile et püsida ustavana maise elu lõpuni ja teenida õndsus välja 388 Mis on armastus 1822 1829 1844 Armastus on jumalik voorus mille läbi me armastame Jumalat üle kõige ning Jumala armastamise pärast oma kaasinimest nagu iseennast Jeesus seab armastuse uueks käsuks mis on kogu Seaduse täitumine Armastus on täiuslikkuse side vrd Kl 3 14 alus millele on rajatud kõik teised voorused mida ta elustab innustab ja korrastab Kui mul ei oleks armastust ei oleks ma midagi ja ma ei saavutaks midagi 1Kr 13 1 3 389 Mis on Püha Vaimu annid 1830 1831 1845 Püha Vaimu annid on püsivad valmisolekud mis lasevad meil kuulekalt järgida Jumala sisendusi Püha Vaimu ande on seitse tarkus mõistmine nõu meelekindlus teadmine vagadus ja jumalakartus 390 Mis on Püha Vaimu viljad 1832 Püha Vaimu viljad on täiuslikud omadused mis on meis välja kujunenud kui igavese kirkuse esimesed viljad Kiriku Pärimuse järgi on neid kaksteist armastus rõõm rahu kannatlikkus lahkus headus pikameelsus leebus ustavus tagasihoidlikkus mõõdukus suguline karskus Gl 5 22 23 Vulgata alusel PATT 391 Mida nõuab meilt Jumala halastuse omaksvõtmine 1846 1848 1870 See nõuab meilt oma eksimuste tunnistamist ja pattude kahetsemist Jumal ise oma Sõna ja Vaimuga paljastab meie patud ning annab meile südametunnistuse tõe ja andestuse lootuse 392 Mis on patt 1849 1851 1871 1872 Patt on Igavese Seadusega vastuolus seisev sõna tegu või soov Püha Augustinus Patt on Jumala solvamine allumatusega Tema armastusele Patt haavab inimese olemust ja vigastab inimeste ühtekuuluvust Kristus näitas oma Ristikannatuses kui tõsine asi on patt ning võitis selle oma halastusega 393 Kas patte on mitmesuguseid 1852 1853 1873 On väga mitmesuguseid patte Neid võib liigitada objekti või selle järgi missuguse vooruse või käsu vastu eksitakse Nad võivad käia otseselt Jumala kaasinimese või meie endi kohta Neid võib jagada ka mõtte sõna teo või tegematajätmise pattudeks 394 Kuidas eristatakse patte raskusastme alusel 1854 Raskusastme järgi tehakse vahet surmapattude ja andestatavate pattude vahel 395 Millal on tegemist surmapatuga 1855 1861 1874 Surmapatt tehakse siis kui
Original URL path: http://katoliku.ee/index.php/et/etutvustus/52-katehhees/piiskopi-loengud/206-24-loeng-voorused-ja-patt (2015-10-17)
usk lootus ja armastus 386 Mis on usk 1814 1816 1842 Usk on jumalik voorus mille läbi me usume Jumalasse ja kõigesse mida Tema on meile ilmutanud ja Kirik meile uskumiseks esitab sest Jumal on Tõde ise Usu läbi usaldab inimene end vabatahtlikult Jumala hoolde See kes usub püüab mõista ja teha Jumala tahtmist sest usk on tegev läbi armastuse Gl 5 6 387 Mis on lootus 1817 1821 1843 Lootus on jumalik voorus mille läbi me ihkame ja loodame Jumalalt igavest elu kui õndsust usaldades Kristuse tõotusi ja toetudes Püha Vaimu armu abile et püsida ustavana maise elu lõpuni ja teenida õndsus välja 388 Mis on armastus 1822 1829 1844 Armastus on jumalik voorus mille läbi me armastame Jumalat üle kõige ning Jumala armastamise pärast oma kaasinimest nagu iseennast Jeesus seab armastuse uueks käsuks mis on kogu Seaduse täitumine Armastus on täiuslikkuse side vrd Kl 3 14 alus millele on rajatud kõik teised voorused mida ta elustab innustab ja korrastab Kui mul ei oleks armastust ei oleks ma midagi ja ma ei saavutaks midagi 1Kr 13 1 3 389 Mis on Püha Vaimu annid 1830 1831 1845 Püha Vaimu annid on püsivad valmisolekud mis lasevad meil kuulekalt järgida Jumala sisendusi Püha Vaimu ande on seitse tarkus mõistmine nõu meelekindlus teadmine vagadus ja jumalakartus 390 Mis on Püha Vaimu viljad 1832 Püha Vaimu viljad on täiuslikud omadused mis on meis välja kujunenud kui igavese kirkuse esimesed viljad Kiriku Pärimuse järgi on neid kaksteist armastus rõõm rahu kannatlikkus lahkus headus pikameelsus leebus ustavus tagasihoidlikkus mõõdukus suguline karskus Gl 5 22 23 Vulgata alusel PATT 391 Mida nõuab meilt Jumala halastuse omaksvõtmine 1846 1848 1870 See nõuab meilt oma eksimuste tunnistamist ja pattude kahetsemist Jumal ise oma Sõna ja Vaimuga paljastab meie patud ning annab meile südametunnistuse tõe ja andestuse lootuse 392
Original URL path: http://katoliku.ee/index.php/et/etutvustus/52-katehhees/piiskopi-loengud/206-24-loeng-voorused-ja-patt?tmpl=component&print=1&page= (2015-10-17)
25. loeng: Moraalsus ja inimese teod
Seda taotlust saab rahuldada ainult Jumal ise 362 Mis on igavene õndsus 1720 1724 1727 1729 Igavene õndsus on Jumala nägemine igaveses elus kus me saame täiel määral osa jumalikust loomusest 2Pt 1 4 Kristuse kirkusest ja Pühima Kolmainsuse elu rõõmust See õnn ületab meie inimliku võimise Ta on Jumala üleloomulik kingitus mida me pole pälvinud nagu ka arm mis selleni viib See tõotatav õnn seab meid silmitsi oluliste kõlbeliste valikutega maiste hüvede suhtes ning innustab armastama Jumalat üle kõige KÕLBLUSSEADUS 415 Mis on kõlblusseadus 1950 1953 1975 1978 Kõlblusseadus on Jumala tarkuse tegu Ta kirjutab ette rajad ja käitumisreeglid mis viivad tõotatud õndsusse ning keelab rajad mis viivad Jumalast eemale 416 Milles seisneb loomupärane kõlblusseadus 1954 1960 1978 1979 See Looja poolt iga inimese südamesse kirjutatud seadus on osalemine Jumala tarkuses ja headuses Ta väljendab algset kõlbelist tunnetust mis võimaldab mõistusega teha vahet hea ja kurja vahel Ta on üldkehtiv ja muutumatu ning määrab ära aluse niihästi üksikisiku kohustustele ja põhiõigustele kui ka ühiskonnale ja tsiviilseadustele 417 Kas loomuseadust tunnevad kõik 1960 Patu tõttu ei taju kõik inimesed alati loomuseadust või siis ei tunnusta seda ühtviisi selgelt ja vahetult Sel põhjusel kirjutas Jumal käsulaudadele Seaduse mida inimesed ei osanud lugeda oma südameist Püha Augustinus 418 Mis suhe on loomuseaduse ja Vana Seaduse vahel 1961 1962 1980 Vana Seadus on ilmutatud Seaduse esimene aste Ta väljendab paljusid tõdesid milleni võib mõistusega jõuda loomulikul teel ning mida päästeleping seega kinnitab ja kehtivaks kuulutab Tema kõlblusnormid võtab kokku dekaloogi kümme käsku mis paneb aluse inimese kutsumusele kirjutab ette mis on Jumala ja kaasinimese armastamises olemuslik ning keelab ära mis sellele vastu käib 419 Mis koht on Vanal Seadusel päästmisplaanis 1963 1964 1981 1982 Vana Seadus võimaldas mõista paljusid mõistusele tabatavaid tõdesid näitas mis tuleb teha ja mis tegemata jätta ning eelkõige valmistas
Original URL path: http://katoliku.ee/index.php/et/etutvustus/52-katehhees/piiskopi-loengud/207-25-loeng-moraalsus-ja-inimese-teod (2015-10-17)
õnne järele 1718 1719 1725 Õndsakskiitmised on vastus kaasasündinud õnnepüüdlusele mille Jumal on pannud inimese südamesse et teda enda poole tõmmata Seda taotlust saab rahuldada ainult Jumal ise 362 Mis on igavene õndsus 1720 1724 1727 1729 Igavene õndsus on Jumala nägemine igaveses elus kus me saame täiel määral osa jumalikust loomusest 2Pt 1 4 Kristuse kirkusest ja Pühima Kolmainsuse elu rõõmust See õnn ületab meie inimliku võimise Ta on Jumala üleloomulik kingitus mida me pole pälvinud nagu ka arm mis selleni viib See tõotatav õnn seab meid silmitsi oluliste kõlbeliste valikutega maiste hüvede suhtes ning innustab armastama Jumalat üle kõige KÕLBLUSSEADUS 415 Mis on kõlblusseadus 1950 1953 1975 1978 Kõlblusseadus on Jumala tarkuse tegu Ta kirjutab ette rajad ja käitumisreeglid mis viivad tõotatud õndsusse ning keelab rajad mis viivad Jumalast eemale 416 Milles seisneb loomupärane kõlblusseadus 1954 1960 1978 1979 See Looja poolt iga inimese südamesse kirjutatud seadus on osalemine Jumala tarkuses ja headuses Ta väljendab algset kõlbelist tunnetust mis võimaldab mõistusega teha vahet hea ja kurja vahel Ta on üldkehtiv ja muutumatu ning määrab ära aluse niihästi üksikisiku kohustustele ja põhiõigustele kui ka ühiskonnale ja tsiviilseadustele 417 Kas loomuseadust tunnevad kõik 1960 Patu tõttu ei taju kõik inimesed alati loomuseadust või siis ei tunnusta seda ühtviisi selgelt ja vahetult Sel põhjusel kirjutas Jumal käsulaudadele Seaduse mida inimesed ei osanud lugeda oma südameist Püha Augustinus 418 Mis suhe on loomuseaduse ja Vana Seaduse vahel 1961 1962 1980 Vana Seadus on ilmutatud Seaduse esimene aste Ta väljendab paljusid tõdesid milleni võib mõistusega jõuda loomulikul teel ning mida päästeleping seega kinnitab ja kehtivaks kuulutab Tema kõlblusnormid võtab kokku dekaloogi kümme käsku mis paneb aluse inimese kutsumusele kirjutab ette mis on Jumala ja kaasinimese armastamises olemuslik ning keelab ära mis sellele vastu käib 419 Mis koht on Vanal Seadusel päästmisplaanis 1963 1964
Original URL path: http://katoliku.ee/index.php/et/etutvustus/52-katehhees/piiskopi-loengud/207-25-loeng-moraalsus-ja-inimese-teod?tmpl=component&print=1&page= (2015-10-17)
TEISI JUMALAID 442 Mida tähendab Jumala kinnitus Mina olen Issand sinu Jumal 2Ms 20 2 2083 2094 2133 2134 See tähendab et uskliku kohus on hoida ja kasvatada endas jumalikke voorusi ning hoiduda nende vastu patustamast Usk tähendab uskuda Jumalasse ning lükata tagasi kõik mis usule vastandub nagu tahtlik kahtlemine uskumatus hereesia väärõpetus apostaasia usust taganemine skisma allumatus Lootus tähendab oodata usaldusega Jumala õndsat nägemist ja Tema abi vältides meeleheidet või jultumust Armastus tähendab armastada Jumalat üle kõige ning jätta seepärast ükskõiksus tänamatus leigus vaimulik laiskus ning uhkusest sündiv jumalavihkamine 443 Mida tähendavad meie Issanda sõnad Kummarda Issandat oma Jumalat ja teeni ainult teda Mt 4 10 2095 2105 2135 2136 Need sõnad tähendavad Jumala kummardamist kõige oleva Issandana Tema väärilist teenimist üksinda ja kogukonnas kiituse tänu ja vajaduste Tema ette toomist palves ohverdamist Temale eelkõige oma elu toomist vaimulikuks ohvriks ühenduses Kristuse täiusliku Ohvriga ning kõige Jumalale lubatu või tõotatu täitmist 444 Kuidas rakendab inimene oma õigust teenida Jumalat tões ja vaimus 2104 2109 2137 Igal inimesel on õigus ja moraalne kohus otsida tõde eriti Jumalasse ja Tema Kirikusse puutuvas Kui tõde on teada saadud on igal inimesel õigus ja moraalne kohus see omaks võtta seda ustavalt hoida ning Jumalat õigesti teenida Samas nõuab inimese väärikus et usulistes asjades ei sunnita kedagi tegema midagi oma südametunnistuse vastast või jätma avaliku korra õiglastes raamides tegemata midagi südametunnistuse kohast See kehtib nii era kui avalikus elus nii üksinda kui koos teistega 445 Mida keelab Jumal oma käsuga Sul ei tohi olla muid jumalaid minu palge kõrval 2Ms 20 2 2110 2128 2138 2140 See käsk keelab mitme või ebajumalausu millegi loodu võimu raha või isegi deemonite jumaldamise ebausu kõrvalekaldumise tõelise Jumala teenimisest mis võib väljenduda selgeltnägemises maagias nõidumises spiritismis usupõlguse Jumala kiusamise sõnas ja teos pühaduseteotuse sakrileegi pühitsetud isikute ja esemete eriti Euharistia rüvetamise simoonia ehk vaimulike asjade ametite vms müütamise ateismi Jumala olemasolu eitamise mis tugineb tihti väärale arusaamale inimese sõltumatusest agnostitsismi väite et Jumalat ei saa tunnetada mis tähendab usulist ükskõiksust ja praktilist ateismi 446 Kas Jumala käsk Sa ei tohi endale teha mingit pilti või kuju Jumalast 2Ms 20 4 keelab piltide ja kujude austamise 2129 2132 2141 Vana Testament keelas selle käsuga igasuguse kujutise Jumalast kes on absoluutselt meelteülene transtsendentne Seevastu kristlikku pühapiltide ja kujude austamist õigustab Jumala Poja Lihakssaamine nagu kinnitas 787 aastal Nikaia Kirikukogu sest selle austamise aluseks on inimeseks sündinud Jumala Poja müsteerium mille läbi transtsendentne Jumal saab ka nähtavaks See ei tähenda kujutise kummardamist vaid sellel kujutatud isiku Kristuse ülipüha Neitsi Maarja inglite või pühakute austamist Teine käsk ÄRA KURITARVITA JUMALA NIME 447 Kuidas austatakse Jumala nime pühadust 2142 2149 2160 2163 Jumala nimele antakse au seda õnnistades kiites ja ülistades Seepärast on keelatud kasutada Jumala nime selleks et õigustada kuritegu Samuti on vale kasutada Jumala püha nime igasugusel sobimatul viisil nagu Jumalat needa see on loomu poolest raske patt kiruda või murda tõotust mis on antud Tema nimel 448 Miks on valevanne keelatud 2150 2151 2163 2164 See on keelatud sest siis
Original URL path: http://katoliku.ee/index.php/et/etutvustus/52-katehhees/piiskopi-loengud/208-26-loeng-k%C3%BCmme-k%C3%A4sku-13 (2015-10-17)
ARMASTA ISSANDAT OMA JUMALAT KOGU SÜDAMEST KOGU HINGEST JA KOGU MEELEST Esimene käsk MINA OLEN ISSAND SINU JUMAL ÄRGU OLGU SUL TEISI JUMALAID 442 Mida tähendab Jumala kinnitus Mina olen Issand sinu Jumal 2Ms 20 2 2083 2094 2133 2134 See tähendab et uskliku kohus on hoida ja kasvatada endas jumalikke voorusi ning hoiduda nende vastu patustamast Usk tähendab uskuda Jumalasse ning lükata tagasi kõik mis usule vastandub nagu tahtlik kahtlemine uskumatus hereesia väärõpetus apostaasia usust taganemine skisma allumatus Lootus tähendab oodata usaldusega Jumala õndsat nägemist ja Tema abi vältides meeleheidet või jultumust Armastus tähendab armastada Jumalat üle kõige ning jätta seepärast ükskõiksus tänamatus leigus vaimulik laiskus ning uhkusest sündiv jumalavihkamine 443 Mida tähendavad meie Issanda sõnad Kummarda Issandat oma Jumalat ja teeni ainult teda Mt 4 10 2095 2105 2135 2136 Need sõnad tähendavad Jumala kummardamist kõige oleva Issandana Tema väärilist teenimist üksinda ja kogukonnas kiituse tänu ja vajaduste Tema ette toomist palves ohverdamist Temale eelkõige oma elu toomist vaimulikuks ohvriks ühenduses Kristuse täiusliku Ohvriga ning kõige Jumalale lubatu või tõotatu täitmist 444 Kuidas rakendab inimene oma õigust teenida Jumalat tões ja vaimus 2104 2109 2137 Igal inimesel on õigus ja moraalne kohus otsida tõde eriti Jumalasse ja Tema Kirikusse puutuvas Kui tõde on teada saadud on igal inimesel õigus ja moraalne kohus see omaks võtta seda ustavalt hoida ning Jumalat õigesti teenida Samas nõuab inimese väärikus et usulistes asjades ei sunnita kedagi tegema midagi oma südametunnistuse vastast või jätma avaliku korra õiglastes raamides tegemata midagi südametunnistuse kohast See kehtib nii era kui avalikus elus nii üksinda kui koos teistega 445 Mida keelab Jumal oma käsuga Sul ei tohi olla muid jumalaid minu palge kõrval 2Ms 20 2 2110 2128 2138 2140 See käsk keelab mitme või ebajumalausu millegi loodu võimu raha või isegi deemonite jumaldamise ebausu kõrvalekaldumise tõelise Jumala teenimisest mis võib väljenduda selgeltnägemises maagias nõidumises spiritismis usupõlguse Jumala kiusamise sõnas ja teos pühaduseteotuse sakrileegi pühitsetud isikute ja esemete eriti Euharistia rüvetamise simoonia ehk vaimulike asjade ametite vms müütamise ateismi Jumala olemasolu eitamise mis tugineb tihti väärale arusaamale inimese sõltumatusest agnostitsismi väite et Jumalat ei saa tunnetada mis tähendab usulist ükskõiksust ja praktilist ateismi 446 Kas Jumala käsk Sa ei tohi endale teha mingit pilti või kuju Jumalast 2Ms 20 4 keelab piltide ja kujude austamise 2129 2132 2141 Vana Testament keelas selle käsuga igasuguse kujutise Jumalast kes on absoluutselt meelteülene transtsendentne Seevastu kristlikku pühapiltide ja kujude austamist õigustab Jumala Poja Lihakssaamine nagu kinnitas 787 aastal Nikaia Kirikukogu sest selle austamise aluseks on inimeseks sündinud Jumala Poja müsteerium mille läbi transtsendentne Jumal saab ka nähtavaks See ei tähenda kujutise kummardamist vaid sellel kujutatud isiku Kristuse ülipüha Neitsi Maarja inglite või pühakute austamist Teine käsk ÄRA KURITARVITA JUMALA NIME 447 Kuidas austatakse Jumala nime pühadust 2142 2149 2160 2163 Jumala nimele antakse au seda õnnistades kiites ja ülistades Seepärast on keelatud kasutada Jumala nime selleks et õigustada kuritegu Samuti on vale kasutada Jumala püha nime igasugusel sobimatul viisil nagu Jumalat needa see on loomu poolest raske patt kiruda või
Original URL path: http://katoliku.ee/index.php/et/etutvustus/52-katehhees/piiskopi-loengud/208-26-loeng-k%C3%BCmme-k%C3%A4sku-13?tmpl=component&print=1&page= (2015-10-17)

matches: kohus kohus kohus kohus kohus kohus


Ristiku Põhikool - Põhimäärus
ÜldinfoKoolistAjaluguSümboolikaMeediakajastusedKoostööpartneridRistikutrükkRendime ruumeAvalik teaveTööpakkumisedKontaktKooli üldkontaktJuhtkondÕpetajadSpetsialistidMeditsiinitöötajaTervisenõukoguÕpilasesindusTöökeskkonna nõukoguHoolekoguSünnipäevalisedÕppetööPäevakavaÜldtunniplaanÕppeperioodKonsultatsioonid ja järelvastamisedVaheajad ja trimestridÕppematerjalidLoovtööVõõrkeelte õpetamineStatistikaÕppekavaÕpilase hindamineTugiteenusedTugiteenused HEV õpilasteleSotsiaalpedagoog aitab!Koolipsühholoog aitab!Meditsiiniõde aitab!Õpiabi õpetaja aitab!HEV koordinaator aitab!PikapäevatundToitlustamineRaamatukoguHuvitegevusHuviringidHuvitegevuse plaanToimunud sündmusedProjektidSaavutusedLapsevanemaleKooli vastvõtu kordUute õpilaste ja nende vanematega tutvumise kordAvaldus kooli nimekirja võtmiseksAvaldus õpilase õppetööst vabastamise kohtaAvaldus kooli nimekirjast kustutamiseksLastevanemate koosoleku protokollidHea käitumise tavad ja reeglidKehalise kasvatuse tunnidLiitumine eKooligaLapse seksuaalne väärkohtlemineDokumentatsioonÜldtööplaanPõhimäärusKooli arengukavaKorradProtokollid ja otsusedEvakuatsiooniplaanSisehindamise aruanneEKIS infosüsteemNõustamis- ja õpiabikeskusTutvustusKontaktTunniplaanPildialbum ÜldtööplaanPõhimäärusKooli arengukavaKorradProtokollid ja otsusedÕppenõukogu2016/2017. õa2015/2016. õa2014/2015. õa2013/2014. õa2012/2013. õa2011/2012. õa2010/2011. õa2009/2010. õaLV üldkoosolekudHoolekogu protokollid2016/2017. õa2015/2016. õa2014/2015. õa2013/2014. õa2012/2013. õaEvakuatsiooniplaanSisehindamise aruanneEKIS infosüsteem
Ristiku Põhikooli põhimäärusKINNITATUD Tallinna Linnavalitsus 09. märts 2011 nr 12
Määrus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lg 2 ja Tallinna põhimääruse § 52 lg 7 ning Tallinna Linnavolikogu 2. detsembri 2010 määruse nr 60 „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses kooli pidaja pädevusse antud ülesannete osaline delegeerimine Tallinna Linnavalitsusele ja Tallinna Haridusameti juhatajale“ § 1 alusel
Kooli nimetus on Ristiku Põhikool (edaspidi kool).
Kool asub Tallinnas. Kooli postiaadress on Ristiku tn 69, 10317 Tallinn. § 3. Tegutsemise vorm ja haldusala
(1) Kool on Tallinna Haridusameti (edaspidi ametiasutus) hallatav asutus. (2) Kooli tegutsemise vorm on põhikool.
(3) Kool juhindub oma tegevuses riigi ja Tallinna õigusaktidest, ametiasutuse juhataja käskkirjadest ning kooli põhimäärusest. § 4. Pitsat ja sümboolika
(2) Koolis omandatava hariduse tase on põhiharidus. § 7. Õppevorm
(1) Kool koostab põhikooli riikliku õppekava alusel kooli õppekava. Kooli õppekava on kooli õppe- ja kasvatustegevuse alusdokument.
§ 12. Hariduslike erivajadustega õpilaste klassid ja rühmad (1) Koolis tegutsevad klassid õpiraskustega põhiharidust omandavatele õpilastele ja klassid põhiharidust omandavatele õpilastele, kellele nõustamiskomisjon on spetsiifilistest hariduslikest erivajadustest tulenevalt soovitanud õppida väikeklassis.
(2) Koolis tegutsevad õpiabirühmad põhiharidust omandavatele õpilastele eripedagoogilise või logopeedilise abi osutamiseks.
(4) Hariduslike erivajadustega õpilaste klassides ja rühmades õppe ja kasvatuse korraldamine ning õpilaste klassi või rühma vastuvõtmine või üleviimine ning klassist või rühmast väljaarvamine toimub haridus- ja teadusministri kehtestatud tingimustel ja korras.
(5) Õpilasele, kes terviseseisundist tulenevalt vajab koolis pidevat jälgimist või abistamist, rakendatakse nõustamiskomisjoni soovitusel ning õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema nõusolekul ühe õpilase õpetamisele keskendatud õpet.
§ 13. Haiglaõpe
(1) Kool viib läbi haiglaõpet haiglaravil olevatele õpilastele.
(2) Haiglaõpe toimub haridus- ja teadusministri kehtestatud tingimustel ja korras.
(1) Koolil on oma raamatukogu. (2) Raamatukogu teenindab kõiki kooli õpilasi, pedagooge ja teisi töötajaid ning vanemaid, välja arvatud lugejad, kellelt on võetud vastavalt raamatukogu kasutamiseeskirjale raamatukogu kasutamise õigus.
§ 16. Õpilaste ja vanemate õigused
8) saada õppeveerandi algul informatsiooni õppeveerandi jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest;
(3) Õpilasel ja vanemal on õigus pöörduda oma õiguste kaitseks hoolekogu, ametiasutuse, Haridus- ja Teadusministeeriumi, Harju maavanema või lastekaitseorganisatsioonide poole. § 17. Õpilaste ja vanemate kohustused
§ 18. Õpilaskond ja õpilasesindus
(1) Kooli õpilaskonnal on õigus otsustada ja korraldada iseseisvalt, kooskõlas seaduste ja seaduse alusel antud õigusaktidega, õpilaselu küsimusi. (2) Õpilaskonnal on õigus:
3) otsustada ja korraldada kõiki muid õpilaselu küsimusi, mis kuuluvad seaduse või seaduse alusel antud õigusaktide kohaselt õpilaskonna pädevusse ega ole antud samadel alustel kellegi teise otsustada ja korraldada. (3) Koolis on moodustatud õpilasesindus, kuhu kuuluvad õpilaskonna valitud esindajad. Õpilasesindus tegutseb õpilasesinduse põhimääruse alusel. Õpilasesinduse põhimääruse koostab ja kiidab heaks õpilaskond lihthäälteenamusega. Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks direktorile.
§ 20. Koolitöötajate koosseis
§ 21. Koolitöötajate ülesanded
(1) Pedagoogide ülesanne on juhtida õppe- ja kasvatustööd, kujundada turvalist õpikeskkonda ning kasutada õpilastele sobivaid õppe- ja hindamismeetodeid. (2) Kooli teenindava ja abipersonali ülesanne on tagada kooli häireteta tegevus ja heaperemehelik majandamine ning linnavara korrasolek.
(3) Koolitöötajate ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks kooli põhimääruse, töökorralduse reeglite, kodukorra ja töölepingute ning ametijuhenditega, mis on kooskõlas töösuhteid reguleerivate õigusaktidega. § 22. Konkursi korraldamine ja atesteerimine
18) sõlmib koolitöötajatega töölepingud, kinnitab nende ametijuhendid ja teostab teisi tööandja õigusi ja kohustusi vastavuses töösuhteid reguleerivate õigusaktidega; 19) kinnitab koolitöötajate koosseisu ja töö tasustamise alused (töötasujuhendi);
21) tagab riigi ja Tallinna õigusaktide ning lepingutega sätestatud aruannete koostamise ja esitamise;
26) täidab muid talle pandud töökohustusi ja -ülesandeid. (3) Kooli direktorit asendab ametiasutuse juhataja käskkirjaga määratud isik.
(1) Koolil on hoolekogu, kes täidab talle riigi ja Tallinna õigusaktidega pandud ülesandeid ning teeb ametiasutuse juhatajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks. (2) Hoolekogu töökord kehtestatakse linnavalitsuse määrusega.
1) kooli õppekava ja selle muudatuste eelnõu kohta; 2) kooli vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõu kohta;
§ 26. Vara ja eelarve
1) Tallinna Linnavalitsuse 08. detsembri 1999 määruse nr 110 „Põhja-Tallinna munitsipaalkoolide põhimääruste kinnitamine“ punkt 7;
2) Tallinna Linnavalitsuse 29. juuni 2007 määrus nr 72 „Kõnepuuetega laste klasside moodustamine Ristiku Põhikoolis ja põhimääruse muutmine“;
3) Tallinna Linnavalitsuse 15. jaanuari 1999 määrus nr 4 „Õppetöö korraldamine haiglas“.
(1) Määrus jõustub 14. märtsil 2011. (2) Määruse § 16 lõike 1 punkt 3, § 23 lõike 2 punktid 9, 12 ja 13 jõustuvad 1. septembril 2011.
Edgar Savisaar Toomas Lepp
Linna sekretär


Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määruste muutmine – Riigi Teataja
Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse alusel kehtestatud haridus- ja teadusministri määruste muutmine
RT I, 19.06.2013, 1
Vastu võetud 11.06.2013 nr 18
Määruste muudatused kehtestatakse perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse § 10 lõike 2 punkti 3, § 12 lõike 4 ja § 19 lõike 4 alusel.
§ 1. Haridus- ja teadusministri 15. juuli 2010. a määruse nr 32 „Meetme „Õppijakeskse ja uuendusmeelse kutsehariduse arendamine ning elukestva õppe võimaluste laiendamine” avatud taotlemisel struktuuritoetuse andmise ja kasutamise kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 15. juuli 2010. a määruses nr 32 „Meetme „Õppijakeskse ja uuendusmeelse kutsehariduse arendamine ning elukestva õppe võimaluste laiendamine” avatud taotlemisel struktuuritoetuse andmise ja kasutamise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 6 lõike 2 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„4) lähetuskulu, sealhulgas päevaraha, majutuskulu, transpordikulu ja reisikindlustus;”;
2) paragrahvi 20 lõike 2 punkt 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„12) juhul kui toetuse saaja on hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, järgib ja tagab, et partner järgib projekti elluviimisega seotud hangete läbiviimisel „Riigihangete seaduses” kehtestatud nõudeid ning säilitab sellest kirjaliku kontrolljälje;”;
3) paragrahvi 20 lõiget 2 täiendatakse punktiga 121 järgmises sõnastuses:
„121) juhul kui toetuse saaja on hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, küsib ja tagab, et partner küsib pakkujate olemasolul vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;”;
4) paragrahvi 20 lõike 2 punktid 13 ja 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„13) juhul, kui toetuse saaja ja partner ei ole hankijad „Riigihangete seaduse” mõistes, küsib ja tagab, et partner küsib pakkujate olemasolul vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui projektiga seotud hanke maksumus on suurem kui 3000 eurot (ilma käibemaksuta). Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;
14) juhul kui toetuse saaja ei ole hankija „Riigihangete seaduse” mõistes ja partner on, täidab toetuse saaja käesoleva paragrahvi punktis 13 sätestatut ning tagab, et partner täidab käesoleva paragrahvi punktides 12 ja 121 sätestatut;”;
„1) kontrollida projekti täitmise üle järelevalve teostamise raames toetuse kasutamise tingimuste täitmist, sealhulgas viibida toetuse saaja ja partneri ruumides ning territooriumil ning kontrollida toetuse kasutamisega seotud andmeid, dokumente ja muid materjale;”.
§ 2. Haridus- ja teadusministri 26. aprilli 2011. a määruse nr 18 „Meetme „Kooli poolelijätmise vähendamine, haridusele juurdepääsu suurendamine ning õppe kvaliteedi parandamine” alameetme „Põhikooli ja gümnaasiumi riiklikele õppekavadele vastav üldharidus” avatud taotlusvoorude raames antava struktuuritoetuse tingimused ja kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 26. aprilli 2011. a määruses nr 18 „Meetme „Kooli poolelijätmise vähendamine, haridusele juurdepääsu suurendamine ning õppe kvaliteedi parandamine” alameetme „Põhikooli ja gümnaasiumi riiklikele õppekavadele vastav üldharidus” avatud taotlusvoorude raames antava struktuuritoetuse tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 20 lõike 2 punktid 14 ja 15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„14) küsib ja tagab, et partner küsib vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui toetuse saaja ja partner ei pea lähtuma „Riigihangete seadusest”, välja arvatud „Perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse” § 22 punktis 11 sätestatud tingimustel, asjade ja teenuste hankimisel alates 5000 eurost (ilma käibemaksuta). Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;
15) küsib ja tagab, et partner küsib pakkujate olemasolul vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta), kui toetuse saajal või partneril on kohustus järgida „Riigihangete seaduses” sätestatut. Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;”;
2) paragrahvi 21 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 3. Haridus- ja teadusministri 16. aprilli 2009. a määruse nr 40 „Meetme „Kooli poolelijätmise vähendamine, haridusele juurdepääsu suurendamine ning õppe kvaliteedi parandamine” alameetme „Kaasav, mitmekesine ja turvaline üldharidus” avatud taotlusvoorude raames antava struktuuritoetuse tingimused ja kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 16. aprilli 2009. a määruses nr 40 „Meetme „Kooli poolelijätmise vähendamine, haridusele juurdepääsu suurendamine ning õppe kvaliteedi parandamine” alameetme „Kaasav, mitmekesine ja turvaline üldharidus” avatud taotlusvoorude raames antava struktuuritoetuse tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
„4) lähetuskulu, sealhulgas päevaraha, majutuskulu, transpordikulu ja reisikindlustus, kui töötaja töötab projekti heaks töölepingu või avaliku teenistuja ametisse nimetamise käskkirja või korralduse alusel;”;
2) paragrahvi 19 punktid 131 ja 132 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„131) järgib projektiga seotud hangete korraldamisel käesoleva paragrahvi punktides 132 ja 133 sätestatud nõudeid ning tagab, et partner järgib „Riigihangete seaduses” ja käesoleva paragrahvi punktides 14 ja 141 sätestatud nõudeid, kui toetuse saaja ei ole hankija „Riigihangete seaduse” tähenduses ja partner on;
132) järgib ja tagab, et partner järgib projektiga seotud hangete korraldamisel „Riigihangete seaduse” §-s 3 toodud põhimõtteid, kui toetuse saajal ja partneril ei ole seadusest või käesoleva määruse punktist 13 tulenevalt kohustust järgida „Riigihangete seaduses” sätestatut;”;
3) paragrahvi 19 täiendatakse punktiga 133 järgmises sõnastuses:
„133) küsib ja tagab, et partner küsib pakkujate olemasolul vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui ostetava asja või teenuse maksumus on vähemalt 10 000 eurot (ilma käibemaksuta) ning toetuse saajal ja partneril ei ole seadusest või käesoleva paragrahvi punktist 13 tulenevalt kohustust järgida „Riigihangete seaduses” sätestatut. Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;”;
4) paragrahvi 19 punkt 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„14) küsib ja tagab, et partner küsib pakkujate paljususe olemasolul vähemalt kolm võrreldavat pakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta), kui toetuse saajal või partneril on seadusest või käesoleva paragrahvi punktist 13 tulenev kohustus järgida „Riigihangete seaduses” sätestatut. Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;”;
5) paragrahvi 19 täiendatakse punktiga 141 järgmises sõnastuses:
„141) esitab rakendusüksuse nõudmisel rakendusüksusele kõik hangetega seotud dokumendid;”;
6) paragrahvi 20 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 4. Haridus- ja teadusministri 6. mai 2010. a määruse nr 23 „Meetme „Kohandumine teadmistepõhise majandusega” teaduse populariseerimise alameetme „Teeme” raames antava struktuuritoetuse tingimused ja kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 6. mai 2010. a määruses nr 23 „Meetme „Kohandumine teadmistepõhise majandusega” teaduse populariseerimise alameetme „Teeme” raames antava struktuuritoetuse tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 19 punkt 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„14) juhul kui toetuse saaja on hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, järgib ja tagab, et partner järgib projekti elluviimisega seotud hangete läbiviimisel „Riigihangete seaduses” kehtestatud nõudeid ning säilitab sellest kirjaliku kontrolljälje;”;
2) paragrahvi 19 täiendatakse punktiga 141 järgmises sõnastuses:
„141) juhul kui toetuse saaja on hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, küsib ja tagab, et partner küsib pakkujate olemasolul vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;”;
3) paragrahvi 19 punktid 15 ja 16 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„15) juhul kui toetuse saaja ja partner ei ole hankijad „Riigihangete seaduse” mõistes, järgib ja tagab, et partner järgib „Riigihangete seaduse” §-s 3 toodud põhimõtteid ning teostab hinnavõrdlust ja säilitab sellest kirjaliku kontrolljälje, samuti küsib vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui projektiga seotud hanke maksumus on suurem kui 3000 eurot (ilma käibemaksuta). Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud kolme pakkumise küsimise nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;
16) juhul kui toetuse saaja ei ole hankija „Riigihangete seaduse” mõistes ja partner on, täidab toetuse saaja käesoleva paragrahvi punktis 15 sätestatut ning tagab, et partner täidab käesoleva paragrahvi punktides 14 ja 141 sätestatut;”;
4) paragrahvi 20 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 5. Haridus- ja teadusministri 21. detsembri 2007. a määruse nr 82 „Avatud noortekeskuste, teavitamis- ja nõustamiskeskuste ning huvikoolide infrastruktuuri kaasajastamise meetme tingimused ja investeeringute kava koostamise kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 21. detsembri 2007. a määruses nr 82 „Avatud noortekeskuste, teavitamis- ja nõustamiskeskuste ning huvikoolide infrastruktuuri kaasajastamise meetme tingimused ja investeeringute kava koostamise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 24 punkt 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„10) järgib projektiga seotud hangete läbiviimisel „Riigihangete seaduses” sätestatud nõudeid. Juhul kui toetuse saaja ei ole hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, järgib „Riigihangete seaduse” §-s 3 sätestatud põhimõtteid;”;
2) paragrahvi 24 täiendatakse punktiga 101 järgmises sõnastuses:
„101) juhul kui toetuse saaja ei ole hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, küsib pakkujate paljususe olemasolul vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui ostetava asja või teenuse maksumus on vähemalt 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;”;
3) paragrahvi 24 punkt 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„11) juhul kui toetuse saaja on hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, küsib pakkujate paljususe olemasolul vähemalt kolm võrreldavat pakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Toetuse saaja ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;”;
4) paragrahvi 24 täiendatakse punktiga 111 järgmises sõnastuses:
„111) esitab rakendusüksuse nõudmisel rakendusüksusele kõik hangetega seotud dokumendid;”.
§ 6. Haridus- ja teadusministri 9. mai 2008. a määruse nr 27 „Hariduslike erivajadustega õpilaste õppekeskkonna kaasajastamise meetme tingimused ja investeeringute kava koostamise kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 9. mai 2008. a määruses nr 27 „Hariduslike erivajadustega õpilaste õppekeskkonna kaasajastamise meetme tingimused ja investeeringute kava koostamise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 22 lõiget 10 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:
„5) rakendusasutus jätab kooskõlastamata toetuse taotluse rahuldamise otsuse eelnõu käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud korras.”;
2) paragrahvi 25 punkt 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„11) küsib pakkujate paljususe olemasolul vähemalt kolm võrreldavat pakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;”;
3) paragrahvi 25 täiendatakse punktiga 111 järgmises sõnastuses:
„111) esitab rakendusüksuse nõudmisel rakendusüksusele kõik hankega seotud dokumendid;”.
§ 7. Haridus- ja teadusministri 2. aprilli 2008. a määruse nr 23 „Kutseõppeasutuste õppekeskkonna kaasajastamise meetme tingimused ja investeeringute kava koostamise kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 2. aprilli 2008. a määruses nr 23 „Kutseõppeasutuste õppekeskkonna kaasajastamise meetme tingimused ja investeeringute kava koostamise kord” tehakse järgmised muudatused:
§ 8. Haridus- ja teadusministri 1. aprilli 2011. a määruse nr 13 „Alameetme „Keskkonnatehnoloogia teadus- ja arendustegevuse toetamine” tingimused ja kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 1. aprilli 2011. a määruses nr 13 „Alameetme „Keskkonnatehnoloogia teadus- ja arendustegevuse toetamine” tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 lõike 3 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„5) lähetuskulu, sealhulgas päevaraha, majutuskulu, transpordikulu (vastavalt sõiduki rendi- või teenustasu arvele või ühissõiduki piletitele, kütusekulu tõendava dokumendi ja kalkulatsiooni esitamisel või vastavalt asutusesiseselt kehtestatud isikliku sõiduvahendi kasutamise tingimustele ja hüvitisele kilomeetri kohta) ja reisikindlustus;”;
2) paragrahvi 19 punkt 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt
„13) juhul kui toetuse saaja ja partner on hankijad „Riigihangete seaduse” mõistes, järgib ja tagab, et partner järgib projektiga seotud hangete korraldamisel „Riigihangete seaduses” sätestatud nõudeid ning säilitab sellest kontrolljälje;”;
„15) juhul kui toetuse saaja ja partner ei ole hankijad „Riigihangete seaduse” mõistes, järgib ja tagab, et partner järgib „Riigihangete seaduse” §-s 3 toodud põhimõtteid ning säilitab sellest kirjaliku kontrolljälje, samuti küsib ja tagab, et partner küsib pakkujate olemasolul vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui ostetava asja või teenuse maksumus on vähemalt 5000 eurot (ilma käibemaksuta). Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud kolme pakkumise küsimise nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;
16) juhul kui toetuse saaja ja partner on hankijad „Riigihangete seaduse” mõistes, küsib ja tagab, et partner küsib pakkujate olemasolul vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;”;
§ 9. Haridus- ja teadusministri 18. jaanuari 2008. a määruse nr 3 „Meetme „Teaduse tippkeskuste arendamine” tingimused” muutmine
Haridus- ja teadusministri 18. jaanuari 2008. a määruses nr 3 „Meetme „Teaduse tippkeskuste arendamine” tingimused” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 17 punkt 91 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„91) küsib pakkujate paljususe olemasolul vähemalt kolm võrreldavat pakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;”;
2) paragrahvi 17 täiendatakse punktiga 92 järgmises sõnastuses:
„92) esitab rakendusüksuse nõudmisel rakendusüksusele kõik hangetega seotud dokumendid;”.
§ 10. Haridus- ja teadusministri 16. jaanuari 2008. a määruse nr 2 „Teadus- ja arendusasutuste ning kõrgkoolide õppe- ja töökeskkonna infrastruktuuri kaasajastamise meetme tingimused ja investeeringute kava koostamise kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 16. jaanuari 2008. a määruses nr 2 „Teadus- ja arendusasutuste ning kõrgkoolide õppe- ja töökeskkonna infrastruktuuri kaasajastamise meetme tingimused ja investeeringute kava koostamise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 24 punkt 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
2) paragrahvi 24 täiendatakse punktiga 111 järgmises sõnastuses:
§ 11. Haridus- ja teadusministri 25. märtsi 2011. a määruse nr 10 „Meetme „Kõrgkoolide ning teadus- ja arendusasutuste õppe- ja töökeskkond” tingimused” muutmine
Haridus- ja teadusministri 25. märtsi 2011. a määruses nr 10 „Meetme „Kõrgkoolide ning teadus- ja arendusasutuste õppe- ja töökeskkond” tingimused” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 27 punktid 15 ja 16 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„15) juhul kui toetuse saaja on hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, küsib pakkujate paljususe olemasolul vähemalt kolm võrreldavat pakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;
16) juhul kui toetuse saaja ei ole hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, järgib „Riigihangete seaduse” §-s 3 toodud põhimõtteid, samuti küsib pakkujate olemasolul vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui projektiga seotud hanke maksumus on suurem kui 5000 eurot (ilma käibemaksuta). Toetuse saaja ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud kolme pakkumise küsimise nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;”;
2) paragrahvi 27 täiendatakse punktiga 161 järgmises sõnastuses:
„161) esitab rakendusüksuse nõudmisel rakendusüksusele kõik hangetega seotud dokumendid;”.
§ 12. Haridus- ja teadusministri 20. mai 2009. a määruse nr 50 „Meetme „Rakenduskõrgharidusõppe ja õpetajakoolituse õppeinfrastruktuuri kaasajastamine” tingimused ja kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 20. mai 2009. a määruses nr 50 „Meetme „Rakenduskõrgharidusõppe ja õpetajakoolituse õppeinfrastruktuuri kaasajastamine” tingimused ja kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 35 punkt 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„14) küsib ja tagab, et partner küsib pakkujate paljususe olemasolul vähemalt kolm võrreldavat pakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;”;
2) paragrahvi 35 täiendatakse punktiga 141 järgmises sõnastuses:
3) paragrahvi 36 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 13. Haridus- ja teadusministri 31. märtsi 2010. a määruse nr 17 „Meetme „Energiatehnoloogia teadus- ja arendustegevuse toetamine” tingimused” muutmine
Haridus- ja teadusministri 31. märtsi 2010. a määruses nr 17 „Meetme „Energiatehnoloogia teadus- ja arendustegevuse toetamine” tingimused” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 lõike 3 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„6) lähetuskulu, sealhulgas päevaraha, majutuskulu, transpordikulu ja reisikindlustus, kui töötaja töötab projekti heaks töölepingu või avaliku teenistuja ametisse nimetamise käskkirja või korralduse alusel;”;
2) paragrahvi 19 punkt 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„13) juhul kui toetuse saaja ja partner on hankijad „Riigihangete seaduse” mõistes, järgib ja tagab, et partner järgib projektiga seotud hangete korraldamisel „Riigihangete seaduses” ja käesoleva paragrahvi punktides 14 ja 15 sätestatud nõudeid ning säilitab sellest kirjaliku kontrolljälje;”;
3) paragrahvi 19 täiendatakse punktidega 131 ja 132 järgmises sõnastuses:
„131) juhul kui toetuse saaja ja partner ei ole hankijad „Riigihangete seaduse” mõistes, järgib ja tagab, et partner järgib projektiga seotud hangete korraldamisel „Riigihangete seaduse” §-s 3 toodud põhimõtteid ja käesoleva paragrahvi punktides 14 ja 15 sätestatud nõudeid ning säilitab sellest kirjaliku kontrolljälje;
132) juhul kui toetuse saaja ei ole hankija „Riigihangete seaduse” mõistes ja partner on, täidab toetuse saaja käesoleva paragrahvi punktis 131 sätestatut ning tagab, et partner täidab käesoleva paragrahvi punktides 13 ja 14 sätestatut;”;
5) paragrahvi 20 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 14. Haridus- ja teadusministri 3. detsembri 2010. a määruse nr 71 „Meetme „Biotehnoloogia teadus- ja arendustegevuse toetamine” tingimused” muutmine
Haridus- ja teadusministri 3. detsembri 2010. a määruses nr 71 „Meetme „Biotehnoloogia teadus- ja arendustegevuse toetamine” tingimused” tehakse järgmised muudatused:
„6) lähetuskulu, sealhulgas päevaraha, majutuskulu, transpordikulu ja reisikindlustus;”;
§ 15. Haridus- ja teadusministri 16. septembri 2011. a määruse nr 46 „Meetme „Materjalitehnoloogia teadus- ja arendustegevuse toetamine” tingimused” muutmine
Haridus- ja teadusministri 16. septembri 2011. a määruses nr 46 „Meetme „Materjalitehnoloogia teadus- ja arendustegevuse toetamine” tingimused” tehakse järgmised muudatused:
§ 16. Haridus- ja teadusministri 20. oktoobri 2009. a määruse nr 68 „Alameetme „Riikliku tähtsusega teaduse infrastruktuuri kaasajastamine” investeeringute kavade koostamise kord” muutmine
Haridus- ja teadusministri 20. oktoobri 2009. a määruses nr 68 „Alameetme „Riikliku tähtsusega teaduse infrastruktuuri kaasajastamine” investeeringute kavade koostamise kord” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 11 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„3) „Riigivaraseaduse” § 3 lõike 1 punkti 7 tähenduses riigi asutatud sihtasutus, mille tegevuseks on teadus- ja arendustegevus või teadus- ja arendustegevustele tugiteenuste osutamine.”;
2) paragrahvi 16 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
3) paragrahvi 23 punkt 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„13) juhul kui toetuse saaja ja partner on hankijad „Riigihangete seaduse” mõistes, järgib ja tagab, et partner järgib projekti elluviimisega seotud hangete läbiviimisel „Riigihangete seaduses” kehtestatud nõudeid ning säilitab sellest kirjaliku kontrolljälje;”;
4) paragrahvi 23 täiendatakse punktiga 131 järgmises sõnastuses:
„131) juhul kui toetuse saaja ja partner on hankijad „Riigihangete seaduse” mõistes, küsib ja tagab, et partner küsib pakkujate olemasolul vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;”;
5) paragrahvi 23 punktid 14 ja 15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„14) juhul kui toetuse saaja ja partner ei ole hankijad „Riigihangete seaduse” mõistes, küsib ja tagab, et partner küsib pakkujate olemasolul vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui projektiga seotud hanke maksumus on suurem kui 3000 eurot (ilma käibemaksuta). Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;
15) juhul kui toetuse saaja ei ole hankija „Riigihangete seaduse” mõistes ja partner on, täidab toetuse saaja käesoleva paragrahvi punktis 14 sätestatut ning tagab, et partner täidab käesoleva paragrahvi punktides 13 ja 131 sätestatut;”;
6) paragrahvi 24 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
§ 17. Haridus- ja teadusministri 19. aprilli 2011. a määruse nr 17 „Alameetme „Tervishoiualase teadus- ja arendustegevuse toetamine” tingimused” muutmine
Haridus- ja teadusministri 19. aprilli 2011. a määruses nr 17 „Alameetme „Tervishoiualase teadus- ja arendustegevuse toetamine” tingimused” tehakse järgmised muudatused:
§ 18. Haridus- ja teadusministri 17. aprilli 2009. a määruse nr 41 „Alameetme „Väikesemahulise teaduse infrastruktuuri kaasajastamine Eesti teadus- ja arendusasutuste teadusteemade sihtfinantseerimise raames” tingimused” muutmine
Haridus- ja teadusministri 17. aprilli 2009. a määruses nr 41 „Alameetme „Väikesemahulise teaduse infrastruktuuri kaasajastamine Eesti teadus- ja arendusasutuste teadusteemade sihtfinantseerimise raames” tingimused” tehakse järgmised muudatused:
„(4) Järgmise väikesemahulise teaduse infrastruktuuri taotluse saab esitada juhul kui taotleja on eelnevalt esitanud haridusministri 9. aprilli 2002. a määruse nr 31 „Teadus- ja arendusasutuste teadusteemade sihtfinantseerimise tingimused ja kord” § 11 lõikes 1 ja haridus- ja teadusministri 27. detsembri 2011. a määruse nr 73 „Institutsionaalse uurimistoetuse taotlemise, määramise ja selle mahu muutmise tingimused ja kord” § 13 lõikes 1 sätestatud sihtfinantseeritava teadusteema või institutsionaalse uurimistoetuse uurimisteema aruande;”;
2) paragrahvi 20 punkt 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„13) juhul kui toetuse saaja on hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, järgib projektiga seotud hangete läbiviimisel „Riigihangete seaduses” sätestatud nõudeid;”;
3) paragrahvi 20 täiendatakse punktiga 131 järgmises sõnastuses:
„131) juhul kui toetuse saaja ei ole hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, järgib „Riigihangete seaduse” §-s 3 sätestatud põhimõtteid ning küsib pakkujate paljususe olemasolul vähemalt kolm võrreldavat hinnapakkumist, kui ostetava asja või teenuse maksumus on vähemalt 10 000 eurot (ilma käibemaksuta. Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud kolme pakkumise küsimise nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee ;”;
4) paragrahvi 20 punkt 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„14) juhul kui toetuse saaja on hankija „Riigihangete seaduse” mõistes, küsib pakkujate paljususe olemasolul vähemalt kolm võrreldavat pakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta). Toetuse saaja ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;”;
5) paragrahvi 20 täiendatakse punktiga 141 järgmises sõnastuses:
„141) esitab rakendusüksuse nõudmisel rakendusüksusele kõik hangetega seotud dokumendid;”.
§ 19. Haridus- ja teadusministri 28. augusti 2012. a määruse nr 27 „Alameetme „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alase teadus- ja arendustegevuse toetamine” tingimused” muutmine
Haridus- ja teadusministri 28. augusti 2012. a määruses nr 27 „Alameetme „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alase teadus- ja arendustegevuse toetamine” tingimused” tehakse järgmised muudatused:
1) paragrahvi 7 lõike 2 sissejuhatav tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„(2) Toetuse saaja ning käesoleva määruse § 4 lõikes 3 punktides 1, 3, 4 ja 5 nimetatud partnerite puhul on abikõlblikud järgmised käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimustele vastavad kulud:”;
2) paragrahvi 7 lõike 3 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
3) paragrahvi 19 punkt 13 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
4) paragrahvi 19 täiendatakse punktidega 131 ja 132 järgmises sõnastuses:
5) paragrahvi 19 punkt 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
„14) küsib ja tagab, et partner küsib pakkujate paljususe olemasolul vähemalt kolm võrreldavat pakkumist, kui hangitakse „Riigihangete seaduse” §-s 19 sätestatud lihtsustatud korras tellitavaid teenuseid maksumusega alates 10 000 eurot (ilma käibemaksuta), ka juhul kui toetuse saaja ja partner ei ole hankijad „Riigihangete seaduse” tähenduses. Küsimine käesoleva määruse tähenduses on kirjalikku taasesitamist võimaldavas või kirjalikus vormis pöördumine potentsiaalsete pakkujate poole. Toetuse saaja ja partner ei ole kohustatud järgima käesolevas punktis sätestatud nõuet, kui hankega seotud dokumentatsioon avaldatakse riigihangete registri veebilehel https://riigihanked.riik.ee;”;
(1) Käesoleva määruse § 1 punkti 1, § 3 punkti 1, § 8 punkti 1, § 13 punkti 1, § 14 punkti 1, § 15 punkti 1, § 17 punkti 1, § 19 punkti 2 rakendatakse tagasiulatuvalt alates 15. märtsist 2013. a.
(2) Käesoleva määruse § 16 punkte 1 ja 2 rakendatakse tagasiulatuvalt alates 1. aprillist 2013. a.