Jahiulukite käitlemiskoha investeeringutoetus – Riigi Teataja
Jahiulukite käitlemiskoha investeeringutoetus - sisukord
§ 7 Nõuded tegevuse ja investeeringuobjekti hinnapakkumusele
§ 17 Maksetaotluse esitamine ja nõuded maksetaotlusele
RT I, 26.06.2020, 4
Vastu võetud 03.03.2020 nr 13
RT I, 06.03.2020, 4
jõustumine 09.03.2020
18.06.2020 RT I, 26.06.2020, 2 29.06.2020
Määrusega kehtestatakse „Eesti maaelu arengukava 2014–2020” (edaspidi arengukava) meetme 4 „Investeeringud materiaalsesse varasse” tegevuse liigi „Investeeringud põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks” raames antava jahiulukite (edaspidi uluk) käitlemiskoha investeeringutoetuse (edaspidi toetus) andmise ja kasutamise tingimused ning kord.
Toetust võib taotleda eraõiguslik juriidiline isik, kes on toiduseaduse alusel esitanud majandustegevusteate kütitud uluki esmatootmiseks või kütitud uluki rümba ja rümba raietükkide väikeses koguses käitlemiseks (edaspidi taotleja).
(1) Taotleja peab vastama vähemalt ühele järgmistest tingimustest:
1) ta omab jahipiirkonna kasutusõiguse luba;
2) ta on jahipiirkonna kasutusõiguse luba omava eraõigusliku juriidilise isiku liige või osanik;
3) tema kõik liikmed või kõik osanikud on ka jahipiirkonna kasutusõiguse luba omava eraõigusliku juriidilise isiku liikmed või osanikud.
1) taotlejal ei ole riikliku maksu võlga või riikliku maksu võla tasumine on ajatatud ning maksuvõla tasumise ajatamise korral on maksuvõlg, mille tasumise tähtaeg on möödunud, tasutud ettenähtud summas;
2) taotleja kohta ei ole karistusregistrisse kantud kehtivaid karistusandmeid loomatauditõrje seaduse §-s 589, jahiseaduse §-s 62, loomakaitseseaduse §-s 662 või 666, jäätmeseaduse §-s 120, 1201, 125, 126 või 1266, toiduseaduse §-s 531, 532, 533, 535 või 536 ega karistusseadustiku §-s 209, 210, 211, 212, 213, 264, 279, 296, 298, 2981, 364, 365 või 372 sätestatud süüteo toimepanemise eest;
(1) Toetust võib taotleda põllumajandusministri 25. juuni 2014. a määruse nr 63 „Nende käitlemisvaldkondade ja toidugruppide täpsustatud loetelu, mille puhul peab käitleja esitama majandustegevusteate või mille puhul peab käitlejal olema tegevusluba” lisas 1 nimetatud kütitud uluki rümba ja rümba raietükkide väikeses koguses käitlemise valdkonnas ning kütitud ulukite esmatootmise käitlemisvaldkonnas järgmiste tegevuste elluviimiseks:
1) kütitud uluki esmatootmiseks või kütitud uluki rümba ja rümba raietükkide väikeses koguses käitlemiseks vajaliku seadme ostmine;
2) kütitud uluki esmatootmiseks või kütitud uluki rümba ja rümba raietükkide väikeses koguses käitlemiseks vajaliku ehitise ehitamine ehitusseadustikus sätestatud tingimustel ja korras.
(2) Lõikes 1 nimetatud tegevuse elluviimiseks võib investeeringu teha kütitud uluki esmatootmise või kütitud uluki rümba ja rümba raietükkide väikeses koguses käitlemise ettevõttesse, mille kohta on andmed kantud hiljemalt taotluse esitamise tähtaja esimeseks päevaks riigi toidu ja sööda käitlejate registrisse (edaspidi käitlemisettevõte).
[RT I, 26.06.2020, 2 - jõust. 29.06.2020]
(3) Toetust ei anta lõikes 1 nimetatud tegevuste elluviimiseks käitlemisettevõttes, mille kohta on § 10 lõikes 5 nimetatud koostöölepingus kokku lepitud, et selles ettevõttes toetuse abil tegevusi ellu ei viida.
(4) Kui investeeringuobjektiks on lõike 1 punktis 1 nimetatud seade, mis paigaldatakse ehitisse või mida kasutatakse ehitises, peab see ehitis olema taotleja omandis või olema antud taotlejale õiguslikul alusel kasutamiseks vähemalt kolmeks aastaks arvates Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (edaspidi PRIA) poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(5) Kui investeeringuobjektiks on lõike 1 punktis 2 nimetatud ehitis, peavad olema täidetud järgmised nõuded:
2) ehitis ja selle alune maa peavad olema taotleja omandis või on ehitisealusele maale taotleja kasuks seatud hoonestusõigus vähemalt kolmeks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest.
(6) Lõikes 1 nimetatud seade ja ehitis peavad võimaldama kütitud uluki nõuetekohast käitlemist.
(7) Taotleja ei või kavandatava tegevuse elluviimist alustada varem ja sellega seotud siduvaid kohustusi ei või olla võetud varem ning tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem kui taotluse esitamise päevale järgneval päeval.
(2) Paragrahvi 4 lõike 1 punktis 1 nimetatud seadme abikõlbliku kulu moodustavad seadme ning selle paigaldamise, seadistamise ja kohaletoimetamise maksumus.
(3) Paragrahvi 4 lõike 1 punktis 2 nimetatud ehitise abikõlbliku kulu moodustavad ehitise, sealhulgas selle juurde kuuluva veevarustus-, kanalisatsiooni- või reoveepuhastussüsteemi püstitamise, laiendamise, ümberehitamise, rajamise ja paigaldamise maksumus ning ehitise jaoks vajalike ehitusmaterjali ja -detailide kohaletoimetamise maksumus.
(4) Paragrahvi 4 lõike 1 punktis 2 nimetatud ehitise puhul on abikõlblikud ka ehitusseadustiku alusel tehtava omanikujärelevalve kulud.
(5) Kasutatud seadme ostmine loetakse abikõlblikuks juhul, kui seade ei ole taotluse esitamise hetkel vanem kui kolm aastat, selle ostmiseks ei ole saadud toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi ning seadme hind ei ületa selle turuväärtust ja on uue samaväärse seadme hinnast madalam.
(6) Abikõlblik kulu peab olema mõistlik, selge ja üksikasjalikult kirjeldatud, majanduslikult otstarbekas ning toetuse eesmärgi saavutamiseks vajalik. Taotleja tagab kasutatava toetusraha otstarbeka ja säästliku kasutamise.
2) toetuse taotlemiseks ettevalmistava töö tegemise kulu;
3) veovahendi ja selle haagise ostmise kulu;
4) standardtark- ja riistvara ning sidevahendi, sealhulgas mobiiltelefoni ostmise kulu;
5) lepingu sõlmimisega või kindlustusega seotud kulu või intressikulu;
6) liisingumakse;
9) rendi-, üüri-, kütuse-, koolitus- või sidekulu;
10) veo- või sõidukulu, mis ei ole seotud § 4 lõike 1 punktis 1 nimetatud seadme paigaldamise, seadistamise või kohaletoimetamisega;
11) veo- või sõidukulu, mis ei ole seotud § 4 lõike 1 punktis 2 nimetatud ehitise jaoks vajalike ehitusmaterjali ja -detailide kohaletoimetamisega;
12) sularahamakse, teenustasu pangatoimingu eest, tagatismakse ja finantsteenustega seotud muu kulu;
13) maa ja olemasoleva ehitise ostmise ning rentimise kulu;
14) õigusteenuse, raamatupidamisteenuse ja teostatavusuuringu kulu;
15) reklaamikulu;
16) notaritasu;
17) riigilõiv, trahv, finantskaristus ja kohtumenetluse korral menetluskulu;
18) kasutatud seadme ostmise kulu, välja arvatud § 4 lõike 1 punktis 1 nimetatud seadme ostmise kulu;
19) keskkonnamõju hindamisega või detailplaneeringu koostamisega kaasnev kulu;
20) ehitise lammutamise kulu;
21) ehitise juurde kuuluva teevalgustusrajatise ostmise ja paigaldamise kulu, juurdepääsutee või parkla ehitamise kulu;
22) muu kulu, mis ei ole tegevuse elluviimise või investeeringuobjektiga otseselt seotud.
§ 7. Nõuded tegevuse ja investeeringuobjekti hinnapakkumusele
(1) Hinnapakkumus peab sisaldama taotleja ja hinnapakkuja nime, hinnapakkuja kontaktandmeid, hinnapakkumuse väljastamise kuupäeva ning kavandatava tegevuse või investeeringuobjekti käibemaksuta ja käibemaksuga maksumust.
(2) Kui tegevuse või investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, peab taotleja olema tegevuse või investeeringuobjekti kohta saanud vähemalt kolmelt asjakohast teenust osutavalt isikult võrreldavad hinnapakkumused koos tehniliste tingimuste loeteluga, mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile (edaspidi investeeringuobjekti hinnapakkumus).
(3) Kui tegevuse või investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ei ületa 5000 eurot või kui asjaomases valdkonnas on ainult üks teenuse pakkuja, peab taotleja olema saanud tegevuse või investeeringuobjekti kohta vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumuse.
(4) Kui kasutatud seadme käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot, peab taotleja olema saanud ühe investeeringuobjekti hinnapakkumuse kasutatud seadme kohta ning kaks investeeringuobjekti hinnapakkumust uue samaväärse seadme kohta. Kui nimetatud maksumus ei ületa 5000 eurot, peab taotleja olema saanud vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumuse kasutatud seadme kohta ja ühe investeeringuobjekti hinnapakkumuse uue samaväärse seadme kohta.
(5) Taotleja ei või lõigetes 2 ja 4 sätestatud nõuete eiramiseks jaotada investeeringuobjekti hinnapakkumust osadeks, kui toetatava tegevuse elluviimiseks vajalik teenus, töö või kaup on funktsionaalselt koos toimiv või vajalik sama eesmärgi saavutamiseks.
(6) Kui taotleja taotleb toetust ehitise ehitamiseks, peab investeeringuobjekti hinnapakkumus olema iga ehitise kohta eraldi ja hinnapakkumus peab sisaldama lisaks lõikes 1 nimetatud andmetele järgmisi andmeid:
4) ehitise üldkulud ja vastava kululiigi olemasolu korral ehitise ja välisrajatiste kulud, aluse- ja vundamendikulud, kandetarindite kulud, fassaadielementide kulud, katusekulud, ruumitarindite kulud, pinnakatete kulud, tehnosüsteemide kulud, ehitusplatsi korralduskulud ja ehitusplatsi üldkulud;
(7) Väljavalitud investeeringuobjekti hinnapakkumus ei tohi olla põhjendamatult kõrge võrreldes tavaliselt sarnase tegevuse ja investeeringuobjekti eest tasutava hinnaga. Taotleja peab väljavalitud investeeringuobjekti hinnapakkumust objektiivselt põhjendama.
(9) Kui taotleja ei ole saanud nõutud arvu investeeringuobjekti hinnapakkumusi, peab ta seda põhjendama.
(10) Taotleja ja hinnapakkuja ning nende osanik, aktsionär või juhtorgani liige ei tohi omada osalust üksteise äriühingus ega kuuluda üksteise juhatusse või nõukokku.
(11) Hinnapakkuja ja hinnapakkuja osanik, aktsionär, liige või juhtorgani liige ei tohi omada osalust teise hinnapakkuja äriühingus ega kuuluda teise hinnapakkuja juhatusse või nõukokku.
(12) PRIA koostab lõikes 6 nimetatud hinnapakkumuse vormi ja avaldab selle oma veebilehel.
(1) Toetust antakse kuni 70 protsenti toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest.
(2) Toetuse minimaalne määr on 15 protsenti toetatava tegevuse abikõlbliku kulu maksumusest.
(3) Toetuse maksimaalne suurus kogu arengukava programmiperioodi jooksul on kuni 20 000 eurot ühe taotluse kohta.
(1) Toetuse saamiseks esitab taotleja selleks ettenähtud tähtajal elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le avalduse ning selles esitatud andmeid ja hindamiskriteeriumite täitmist tõendavad dokumendid (edaspidi koos taotlus).
(3) Taotleja võib ettenähtud tähtaja jooksul esitada iga käitlemisettevõtte kohta ühe taotluse, millega võib toetust taotleda rohkem kui ühe tegevuse ja investeeringuobjekti kohta.
1) taotleja nimi, registrikood, taotleja esindaja nimi ja kontaktandmed;
2) kavandatava investeeringuobjekti eesmärk, sisu ja käitlemisettevõtte tunnusnumber riigi toidu ja sööda käitlejate registris;
3) kavandatava investeeringuobjekti kogumaksumus ja abikõlblikud kulud;
4) veebilehe aadress, kui taotlejal on veebileht;
5) paragrahvi 3 lõike 1 punktis 2 või 3 sätestatud tingimusele vastavust tõendav dokument.
(2) Kui investeeringuobjektiks on § 4 lõike 1 punktis 1 nimetatud seade, esitab taotleja kavandatava investeeringuobjekti nõuetekohasust tõendavad järgmised dokumendid:
1) paragrahvi 7 lõikes 2 nimetatud juhul vähemalt kolme hinnapakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumuste ärakirjad või § 7 lõikes 3 nimetatud juhul vähemalt ühe hinnapakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumuse ärakiri;
2) paragrahvi 7 lõigetes 7 ja 9 sätestatud juhtudel asjakohane põhjendus;
3) sellise dokumendi ärakiri, mis tõendab, et ehitis, kuhu toetuse abil ostetav seade paigaldatakse või kus seda kasutatakse, on taotlejale antud õiguslikul alusel kasutamiseks vähemalt kolmeks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
4) kasutatud seadme ostmise korral müüja dokumendi ärakiri, mis tõendab, et ostetav seade ei ole taotluse esitamise hetkel vanem kui kolm aastat, selle ostmiseks ei ole saadud toetust riigieelarvelistest või muudest Euroopa Liidu või välisvahenditest või muud tagastamatut riigiabi ning nimetud seadme hind ei ületa selle turuväärtust ja on uue samaväärse seadme hinnast madalam;
5) kasutatud seadme ostmise korral hinnapakkumuste ärakirjad § 7 lõikes 4 sätestatud juhul ja arvul.
(3) Kui investeeringuobjektiks on § 4 lõike 1 punktis 2 nimetatud ehitis, esitab taotleja kavandatava investeeringuobjekti nõuetekohasust tõendavad järgmised dokumendid:
1) väljavõte põhiprojekti joonistest koos põhiprojekti seletuskirjaga juhul, kui ehitusprojekt on nõutav ehitusseadustikus sätestatud tingimustel ja korras;
2) hoonestusõiguse seadmise lepingu ärakiri, kui taotleja kasutab investeeringuobjekti alust maad hoonestusõiguse alusel vähemalt kolm aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;
3) paragrahvi 7 lõikes 2 nimetatud juhul vähemalt kolme hinnapakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumused või § 7 lõikes 3 nimetatud juhul vähemalt ühe hinnapakkuja investeeringuobjekti hinnapakkumus, ja § 7 lõikes 6 nimetatud andmeid sisaldav ehitustegevuse eelarve iga ehitise kohta eraldi;
4) paragrahvi 7 lõigetes 7 ja 9 sätestatud juhtudel asjakohane põhjendus.
(4) Kui § 4 lõikes 1 nimetatud toetatava tegevuse kohta on ehitusseadustiku kohaselt nõutud ehitusluba või ehitusteatis, peab see olema kättesaadav ehitisregistrist.
(5) Kui taotleja on sõlminud vähemalt kolmeks aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest koostöölepingu sama käitlemisettevõtte kasutamiseks eraõigusliku juriidilise isikuga, kes tegutseb taotlejaga samas jahipiirkonnas või sellega piirnevas jahipiirkonnas kütitud uluki esmatootjana või kütitud uluki rümba ja rümba raietükkide väikeses koguses käitlejana, esitab taotleja selle koostöölepingu ärakirja.
(6) Lõikes 5 nimetatud koostöölepingus peavad olema ära näidatud:
1) toetuse taotleja käitlemisettevõte, millele juurdepääs tagatakse koostöölepingu teisele poolele kuni sihipärase kasutamise perioodi lõpuni, ning
2) koostöölepingu teise poole käitlemisettevõte, mille kohta on kokku lepitud, et selles ettevõttes toetuse abil tegevusi ellu ei viida.
(1) PRIA kontrollib taotluse nõuetele vastavust ja selles esitatud andmete õigsust ning taotleja, taotluse ja toetatava tegevuse vastavust Euroopa Liidu õigusaktides, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduses, arengukavas ja selles määruses sätestatud nõuetele.
(1) PRIA hindab taotlusi lisas sätestatud hindamiskriteeriumite alusel enne Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 77 lõike 4 alusel taotleja, taotluse ja toetatava tegevuse nõuetele vastavuse kontrollimist.
(2) Hindamistulemuste alusel koostab PRIA taotluste paremusjärjestuse, milles loetakse paremaks suurema hindepunktide summa saanud taotlus.
(3) Võrdsete hindepunktide summadega taotluste puhul eelistatakse taotlust, milles esitatud tegevuse omafinantseering on suurem.
(2) Kui kõigi nõuetele vastavate taotluste rahastamise summa ületab toetuseks ettenähtud vahendeid, rahuldatakse taotluste hindamise tulemusel koostatud taotluste paremusjärjestuse alusel parimad nõuetele vastavad taotlused, mis on saanud vähemalt minimaalse hindepunktide summa, Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 1 punkti 2 alusel.
(3) Minimaalne hindepunktide summa taotluse rahuldamiseks on üks hindepunkt.
(5) Taotluse rahuldamata jätmise otsuse teeb PRIA Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõikes 4 sätestatud alustel.
(6) Kui taotluse täies ulatuses rahuldamine ei ole põhjendatud taotluses sisalduvate mitteabikõlblike kulude tõttu, võib PRIA teha taotluse osalise rahuldamise otsuse, vähendades toetuse summat mitteabikõlblike kulude võrra Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 79 lõike 6 alusel.
(1) Toetuse saaja täidab toetuskõlblikkuse tingimusi, kui ta vastab § 3 lõike 2 punktis 4 sätestatud nõuetele vähemalt kolm aastat arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest (edaspidi sihipärase kasutamise periood).
(2) Toetuse saaja viib tegevuse ellu ja võtab toetuse abil ostetud või ehitatud investeeringuobjekti sihtotstarbeliselt kasutusse kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest ning tagab tegevuse kestuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 71 sätestatud tingimustel, sealhulgas säilitab investeeringuobjekti ja kasutab seda sihtotstarbeliselt kuni sihipärase kasutamise perioodi lõpuni.
(3) Toetuse saaja tagab kuni sihipärase kasutamise perioodi lõpuni juurdepääsu käitlemisettevõtte kasutamiseks samas jahipiirkonnas või sellega piirnevas jahipiirkonnas tegutsevale kütitud uluki esmatootjale või kütitud uluki rümba ja rümba raietükkide väikeses koguses käitlejale, kellega ta on sõlminud § 10 lõikes 5 nimetatud koostöölepingu ja saanud selle eest hindepunkte lisas sätestatud hindamiskriteeriumi 3 alusel.
6) teavitab viivitamata PRIA-t taotluses esitatud või toetatava tegevusega seotud andmete muutumisest või tegevuse elluviimist takistavast asjaolust.
(2) Toetuse saaja peab kuni PRIA poolt viimase toetusosa maksmiseni vastama §-s 2 ja § 3 lõike 2 punktides 1‒3 sätestatud nõuetele.
1) toetuse saaja esitama tegevuse elluviimist tõendavad dokumendid kuni kaheksas osas ühe taotluse kohta kahe aasta jooksul arvates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest;
2) toetuse saajal olema hiljemalt viimase maksetaotluse esitamise ajal ehitisregistris ehitise kasutusluba või kasutusteatis, kui see on nõutav ehitusseadustiku kohaselt.
§ 17. Maksetaotluse esitamine ja nõuded maksetaotlusele
(1) Toetuse maksmiseks esitab toetuse saaja pärast tegevuse täielikku või osadena elluviimist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist elektrooniliselt PRIA e-teenuse keskkonna kaudu PRIA-le maksetaotluse koos järgmiste dokumentidega:
4) iga ehitise kohta § 7 lõike 6 punktis 4 nimetatud ehitustegevuse kulude andmed, kui investeeringuobjektiks on ehitis.
2) teave elluviidud tegevuse maksumuse ja selle eest osalise või täieliku tasumise kohta;
(3) Lõike 1 punktis 1 nimetatud arve-saatelehe või arve ärakirjal ning lõike 1 punktis 3 nimetatud osutatud teenuse või tehtud töö üleandmist-vastuvõtmist tõendava dokumendi ärakirjal näidatud tehingu sisu peab vastama arve väljastanud isiku hinnapakkumusele.
(4) Tegevuse elluviimist tõendavaid dokumente võib ühe taotluse kohta esitada kokku kuni kaheksa korda.


§ 3 Registri vastutav töötleja ja volitatud töötleja
§ 5 Registri pidamise viis ja koosseis
§ 6 Menetlustoimiku koosseis
§ 9 Välismaalase andmed
§ 10 Lisaandmed välismaalase kohta
§ 11 Sissesõidukeelu kohaldamisega seotud andmed
§ 12 Registrisse kantavate andmete õiguslik tähendus
§ 13 Registriandmete esitaja
§ 14 Andmete registrisse kandmise alusdokumendid
§ 15 Andmete registrisse kandmine
§ 16 Registriandmete õigsuse tagamine
§ 18 Arvestuse pidamine andmete registrisse vastuvõtmise üle
§ 19 Andmete sulgemine
§ 20 Registrile juurdepääsu üldsätted
§ 22 Arvestuse pidamine andmete registrist väljastamise üle
§ 23 Registriandmete arhiveerimine
§ 25 Registri rahastamine
RT I, 17.12.2010, 24
09.12.2010 RT I, 17.12.2010, 4 24.12.2010
[RT I 2010, 33, 169 - jõust. 21.06.2010]
[RT I, 17.12.2010, 4 - jõust. 24.12.2010]
11) väljasõidukohustuse sundtäitmise toimingu protokolli number (selle olemasolul);
1) välismaalasele tehtud lahkumisettekirjutus või välismaalase suhtes sissesõidukeelu kohaldamise, sissesõidukeelu kehtivusaja muutmise, sissesõidukeelu kehtivusaja peatamise või sissesõidukeelu kehtetuks tunnistamise otsus;
3) sissesõidukeelu kohaldamist taotleva valitsusasutuse poolt välismaalase kohta täidetud ankeet (lisatud);


Määrus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse seaduse (RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356; 36/37, 552; 40, 614; 107, 1762; 111, 1833; 1900, 10, 155; 16, 271 ja 274; 27, 391; 29, 398 ja 401; 58, 608; 95, 843 ja 845; 2000, 49, 302; 51, 319 ja 320; 54, 352; 58, 378; 95, 613; 102, 677; 2001, 7, 16) paragrahvi 49 lõike 1 punkti 10 alusel.
§ 3. Kinnipeetava vanglast vabastamise korda kohaldatakse ka vahistatule ja väljasaadetavale, kui seadusega või selle korraga ei ole ette nähtud teisiti.
§ 4. Kinnipeetava vabastamise tähtpäeva arvutab ametnik kinnipeetava vanglasse saabumise päeval. Tähtpäev märgitakse vangiregistrisse. Kui kohtuotsus või -määrus saabub vanglasse pärast tööpäeva lõppu, arvutatakse vabastamistähtpäev järgmise tööpäeva hommikul.
§ 5. Vabastamisdokumendi või vabaduskaotuse lühendamise dokumendi (edaspidi vabastamisdokument) vanglasse saabumise korral kontrollib ametnik vabastamisdokumendi sisu ja dokumendi vorminõuete täitmist ning võrdleb vabastamisdokumendis sisalduvaid andmeid kinnipeetava isikutoimiku andmetega.
4) kinnipeetava kohta vabastamisdokumendis esitatud andmed ei ole kooskõlas kinnipeetava isikutoimiku andmetega;
§ 9. Vabastatud isiku või vanglas surnud kinnipeetava vabastamisdokument lisatakse isikutoimikule.
§ 10. Vahistatu puhul teatatakse vabastamisdokumendi koostanud asutusele vahi alt vabastamise alus ja kuupäev ning isiku elukoht, kui see on teada. Surnud vahistatu kohta teatatakse vabastamisdokumendi koostanud asutusele surmakuupäev.
1) ühe kohtuotsuse või -määruse järgi kinnipeetava puhul – kohtu nimetus, kohtuotsuse tegemise kuupäev, karistuse mõistmise aluseks olev kriminaalseaduse paragrahv, lõige ja punkt ning karistusaeg;
2) mitme kohtuotsuse järgi kinnipeetava puhul – andmed kõigi karistuste ja kinnipidamise aluste kohta, viimase otsuse teinud kohtu nimetus ja viimase kohtuotsuse kuupäev ning lõplik kinnipidamisaeg kohtuotsuste kogumis;
3) väljasaadetava puhul – halduskohtuniku otsus väljasaatmislaagrisse paigutamise kohta, otsuse kuupäev ning vanglas viibimise aeg.
§ 14. Kui kinnipeetava karistusaega on armuandmise või amnestia korras lühendatud, kuid ta jätkas vabaduskaotusliku karistuse kandmist, märgitakse õiendis pärast kohtu määratud karistustähtaja kohta tehtud märget, et karistusaega on armuandmise või amnestia korras lühendatud.
§ 18. Vabastamisõiendile kirjutab alla vangla direktor või teda asendav isik. Allkiri ja foto kinnitatakse vangla vapp-pitseriga.
§ 19. Kinnipeetavalt küsitakse tema eluloolisi andmeid ning tema vastuseid võrreldakse vabastamisõiendi ja isikutoimiku andmetega. Isikutoimikus olevaid fotosid ja eritunnuste kirjeldusi võrreldakse kinnipeetavaga.
§ 23. Ametnik teeb vabastamise kohta märke vangiregistrisse.
§ 24. Kui vangla juhtkond on kinnipeetava vabastamise edasilükkamisest teada saanud, teavitab vangla juhtkond sellest viivitamata Justiitsministeeriumi vanglate osakonda. Vabastamise edasilükkamise kohta korraldatakse vanglas teenistusalane juurdlus edasilükkamisteate saamisest arvates viie tööpäeva jooksul. Juurdluse tulemused tehakse viivitamata teatavaks Justiitsministeeriumi vanglate osakonnale.
§ 30. Tunnistada kehtetuks justiitsministri 12. veebruari 1996. a käskkirjaga nr 19 kinnitatud «Vangla arvestusosakonna tegevusjuhend».
Justiitsministri 25. jaanuari 2001. a määruse nr 11 «Kinnipeetava vanglast vabastamise kord»
Vanglate asekantsleri
kohusetäitja Peeter NÄKS


Ehituse omanikujärelevalve kord – Riigi Teataja
Ehituse omanikujärelevalve kord
Ehituse omanikujärelevalve kord - sisukord
§ 1 Omanikujärelevalve
§ 2 Omanikujärelevalve tegemine
§ 3 Omanikujärelevalve tegija õigused
§ 4 Omanikujärelevalve lähtealused
RTL 2002, 144, 2108
Vastu võetud 11.12.2002 nr 30
Määrus kehtestatakse «Ehitusseaduse» (RT I 2002, 47, 297) § 30 lõike 8 alusel
§ 1. Omanikujärelevalve
(1) Ehitise omanik peab ehitisele enne ehitamise alustamist määrama omanikujärelevalve tegija, kelle tegevuse eesmärgiks on tagada:
(2) Omanikujärelevalvet peab tegema ehitamise alustamisest kuni ehitise kasutusloa saamiseni.
§ 2. Omanikujärelevalve tegemine
(1) Omanikujärelevalve tegemise käigus peab omanikujärelevalve tegija pidevalt kontrollima:
2) ehitusprojekti koostaja või kontrollija vastavust nõuetele;
3) ehitusprojekti järgi ehitatava ehitise vastavust ehitusprojekti lähteandmetele;
4) ehitusprojekti järgi ehitatava ehitise vastavust ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde tulemitele;
5) ehitatavasse ehitisse püsivalt paigaldatavate ehitusmaterjalide ja -toodete nõuetele vastavust ja seda kinnitavate dokumentide olemasolu;
6) ehitatavasse ehitisse paigaldatavate toodete, sealhulgas seadmete nõuetele vastavust;
7) ehitatava ehitise vastavust ehitusprojektile;
8) ehitamise tehniliste dokumentide koostamist ja nende vastavust tegelikkusele;
9) ehitatava ehitise või selle osa suhtes tehnilise kontrolli teostamist selle kohustuslikkuse korral;
10) ehitatava ehitise või selle osa nõuetele vastavust;
11) ehitatava ehitise vastavust ehitusettevõtjaga kokkulepitud tingimustele ja kvaliteedile;
12) ehitise ja selle asukoha maaüksuse korrashoidu;
13) ehitise ja selle asukoha maaüksuse ohutust ümbruskonnale, sealhulgas kolmandate isikute suhtes;
14) keskkonnaohutuse tagamist.
(2) Lisaks lõikes 1 nimetatule on omanikujärelevalve tegijal kohustus teavitada viivitamatult ehitise omanikku:
1) ehitusprojekti mittevastavusest nõuetele;
3) ehitusmaterjalide ja -toodete mittevastavusest nõuetele;
4) teostatavate ehitustööde ohtlikkusest;
5) ehitatava ehitise ja selle ehitusplatsi ohtlikkusest;
6) ehitatavast ehitise tingitud keskkonna saastamisest;
7) keskkonna saastatusest ehitusplatsil.
(3) Omanikujärelevalve tegija peab teavitama vähemalt kahe tööpäeva jooksul ehitise omanikku, kui:
1) teostatavate ehitustööde kvaliteet ei vasta ehitusettevõtjaga kokkulepitule;
2) teostatavate ehitustööde täitmise tähtaeg ei vasta ehitusettevõtjaga kokkulepitule;
3) ta on kontrollimise käigus teada saanud ehitusprojekti, ehitise või selle osa või ehitusmaterjalide või -toodete või ehitisse paigaldatavate toodete või seadmete nõuetele mittevastavusest või ehitus- või projekteerimis- või muu ettevõtjaga kokkulepitule mittevastavusest.
(4) Omanikujärelevalve tegija peab teavitama ehitise omanikku lõikes 3 nimetatust vähemalt kahe tööpäeva jooksul selle teadasaamise päevast arvates.
(5) Omanikujärelevalve tegija peab:
1) osalema dokumenteeritavate ehitustööde ülevaatusel;
2) esitatavad märkused ja ettepanekud esitama kirjalikult ja allkirjastatult;
3) täitma ehitamise käigus ehitise ja ehitamise ohutuse eesmärgil kehtestatud nõudeid;
4) kontrollima ehitusettevõtjale tehtud ettekirjutuste täitmist.
§ 3. Omanikujärelevalve tegija õigused
(1) Omanikujärelevalve tegijal on õigus viivitamatult nõuda:
(2) Omanikujärelevalve tegija peab nõudmised esitama kirjalikult ja allkirjastatult vähemalt kahe tööpäeva jooksul nõude esitamise alusest teadasaamise päevast arvates.
§ 4. Omanikujärelevalve lähtealused
Omanikujärelevalve tegemisel lähtutakse:
1) ehitusgeoloogiliste ja -geodeetiliste tööde tulemustest;
2) detailplaneeringust;
3) projekteerimistingimustest;
4) ehitusprojektist;
5) projekteerimis- ja ehituettevõtjaga kokkulepitust;
6) õigusaktidega ehitisele kehtestatud nõuetest;
7) õigusaktidega ehitusprojektile kehtestatud nõuetest;
8) õigusaktidega ehitusmaterjalidele ja -toodetele kehtestatud nõuetest;
9) õigusaktidega ehitisse paigaldatavatele toodetele ja seadmetele kehtestatud nõuetest;
10) ehitise ehitamise kohta käivatest standarditest;
11) ehitusprojekti kohta käivatest standarditest;
12) ehitise kohta käivatest standarditest;
13) ehitusmaterjalide ja -toodete kohta käivatest standarditest.


Avaliku konkursi läbiviimise kord sageduslubade andmiseks maapealsetes süsteemides üldkasutatava elektroonilise side teenuse osutamiseks sagedusalas 3410–3800 MHz – Riigi Teataja
Avaliku konkursi läbiviimise kord sageduslubade andmiseks maapealsetes süsteemides üldkasutatava elektroonilise side teenuse osutamiseks sagedusalas 3410–3800 MHz
Avaliku konkursi läbiviimise kord sageduslubade andmiseks maapealsetes süsteemides üldkasutatava elektroonilise side teenuse osutamiseks sagedusalas 3410–3800 MHz - sisukord
§ 2 Konkursi korraldaja ja konkursi objektid
§ 3 Alghind ja tagatisraha
§ 5 Konkursi tingimuste kohta selgituste andmine
§ 6 Osalejale esitatavad nõuded
§ 7 Avalduse vormistamine
§ 8 Avalduse esitamine ja esitamise tähtaeg
§ 9 Avalduste läbivaatamine ja osaleja kvalifitseerimine
§ 10 Enampakkumise läbiviimine
§ 11 Riigilõivu ja ühekordse loatasu maksmine ning tagatisraha tagastamine
§ 12 Sagedusloa andmine ja konkursi lõppemine
RT I, 25.01.2019, 3
Vastu võetud 22.01.2019 nr 5
Määrus kehtestatakse elektroonilise side seaduse § 9 lõike 4 alusel.
Määrusega kehtestatakse avaliku konkursi läbiviimise kord sageduslubade andmiseks maapealsetes süsteemides üldkasutatava elektroonilise side teenuse osutamiseks sagedusalas 3410–3800 MHz (edaspidi konkurss) ja üldkasutatavale elektroonilise side võrgule esitatavad nõuded.
§ 2. Konkursi korraldaja ja konkursi objektid
(1) Konkursi korraldab ja sagedusload annab Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet (edaspidi konkursi korraldaja).
(2) Konkursi objektideks on kolm sagedusluba (edaspidi nimetatud kui sagedusluba I, sagedusluba II või sagedusluba III) üleriigiliseks kasutamiseks raadiosagedusvahemikus 3410–3800 MHz aegtihendus dupleks (Time Division Duplex – TDD) režiimis.
(3) Konkursi objektide sagedusvahemikud ja nende tehnilised tingimused on sätestatud määruse lisas.
(4) Iga lõikes 2 nimetatud sagedusluba on eraldiseisev konkursi objekt ja iga sagedusloa andmiseks viiakse konkursi raames läbi eraldi enampakkumine.
(5) Konkursi korraldaja viib esimesena läbi enampakkumise sagedusloa I andmiseks, seejärel sagedusloa II andmiseks ja viimasena sagedusloa III andmiseks.
(6) Sagedusloa I andmiseks korraldatud enampakkumise võitnud osaleja ei saa osaleda sagedusloa II ega sagedusloa III andmiseks korraldatud enampakkumisel.
(7) Sagedusloa II andmiseks korraldatud enampakkumise võitnud osaleja ei saa osaleda sagedusloa III andmiseks korraldatud enampakkumisel.
§ 3. Alghind ja tagatisraha
(1) Iga konkursi objekti alghind on 1 597 000 eurot.
(2) Osaleja tasub konkursil osalemise eest tagatisraha summas 200 000 eurot hiljemalt konkursil osalemise avalduse (edaspidi avaldus) esitamise tähtpäevaks.
(1) Konkursi korraldaja avaldab konkursi väljakuulutamise teate väljaandes Ametlikud Teadaanded ja konkursi korraldaja veebilehel.
(2) Konkursi väljakuulutamise teade sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:
1) konkursi korraldaja nimi ja aadress ning kontaktisiku nimi, telefon ja e-posti aadress;
2) konkursi objektid ja nende kirjeldus;
3) iga konkursi objekti alghind, tagatisraha, riigilõivu suurus, tasumise kord ning arveldusarve number kuhu tagatisraha kanda tuleb;
4) osaleja kvalifitseerimise tingimused;
5) avalduse ja enampakkumise vormistamise keel;
6) avalduse esitamise viis, koht ja tähtpäev;
7) märge konkursi korraldaja kontaktisikult konkurssi puudutava lisateabe saamise õiguse kohta;
8) konkursi muud olulised tingimused.
§ 5. Konkursi tingimuste kohta selgituste andmine
(1) Osalejal on õigus saada konkursi korraldajalt konkursi tingimuste kohta selgitusi. Küsimused esitatakse selgitustaotlusena e-postiga konkursi korraldaja kontaktisikule.
(2) Konkursi korraldaja vastab selgitustaotlusele kolme tööpäeva jooksul selle laekumisest arvates. Vähem kui kolm tööpäeva enne avalduse esitamise tähtpäeva laekunud selgitustaotlusele ei vastata.
(3) Konkursi korraldaja avaldab lõikes 2 esitatud küsimused ja vastused oma veebilehel.
§ 6. Osalejale esitatavad nõuded
(1) Osaleja:
1) peab olema registreeritud Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni äriregistris või muus Euroopa samaväärses registris;
2) netovara peab vastama äriseadustikus sätestatud nõuetele, ta ei või olla pankrotis ja tema suhtes ei või olla algatatud likvideerimis- ega pankrotimenetlust;
3) ei tohi olla õigusaktidest tulenevate riikliku maksu, makse või keskkonnatasu maksuvõlglane maksukorralduse seaduse tähenduses või maksu- või sotsiaalkindlustusmaksete võlglane tema asukohariigi õigusaktide kohaselt;
4) peab omama tehnilist kompetentsust elektroonilise side võrgu loomisel ja haldamisel.
(2) Ühest kontsernist võib konkursil osaleda ainult üks osaleja.
(3) Osaleja on kohustatud kinnitama konkursi korraldaja poolt e-postiga saadetud määruses sätestatud teadete kättesaamist.
§ 7. Avalduse vormistamine
(1) Osaleja esitab konkursi korraldajale avalduse, millele on alla kirjutanud osaleja esindusõigust omav juhatuse liige või volitatud esindaja.
(2) Avaldus peab sisaldama vähemalt järgmisi osaleja kvalifitseerimiseks vajalikke dokumente ja andmeid:
1) osaleja nimi, asukoht, e-posti aadress ja tema Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni äriregistri või muu Euroopa samaväärse registri kood või tunnus;
2) sooviavaldus enampakkumisel osalemiseks määruse § 3 lõikes 1 nimetatud alghinnaga ja kinnitust, et osaleja on teadlik määruse nõuetest ning et osaleja nõustub konkursi tingimustega ning peab kinni enampakkumise pakkumuses endale võetud kohustustest ja temale õigusaktidest tulenevatest kohustustest ning vastab määruse §-s 6 sätestatule;
3) nõusolek konkursi korraldajale järelepärimise tegemiseks Maksu- ja Tolliametile;
4) volitatud esindaja volitusi tõendav volikiri, kui avalduse on allkirjastanud osaleja volitatud esindaja.
§ 8. Avalduse esitamine ja esitamise tähtaeg
(1) Avaldus esitatakse konkursi korraldajale digitaalallkirjastatuna e-postiga või allkirjastatult kinnises pakendis hiljemalt konkursi väljakuulutamise teates märgitud tähtpäevaks. Konkursi väljakuulutamise teates määratud kuupäeval postitempli järgi postitatud avaldus loetakse tähtaegselt esitatuks.
(2) Avalduse esitamise tähtaeg ei või olla lühem kui 30 kalendripäeva alates konkursi väljakuulutamisest.
(3) Avaldus esitatakse eesti keeles. Võõrkeelsed dokumendid esitatakse koos osaleja kinnitatud eestikeelse tõlkega.
(4) Postiga saadetud avalduse pakendile märgitakse osaleja nimi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni äriregistri või muu Euroopa samaväärse registri kood või tunnus, aadress ja kontaktandmed.
(5) Osaleja võib enne avalduse esitamise tähtpäeva oma avalduse tagasi võtta ja esitada uue avalduse.
(6) Avaldus, mille osaleja esitab konkursi korraldajale pärast konkursi väljakuulutamise teates määratud tähtpäeva, vastu ei võeta ja tagastatakse osalejale.
(7) Lõikes 6 toodud osalejale, kes uut avaldust esitamata on enne avalduse esitamise tähtpäeva oma avalduse tagasi võtnud, tagastatakse tasutud tagatisraha kümne tööpäeva jooksul.
§ 9. Avalduste läbivaatamine ja osaleja kvalifitseerimine
(1) Konkursi korraldaja kontrollib viivitamatult tähtajaks laekunud avalduste vastavust konkursi tingimustes sätestatud nõuetele. Kui avalduses on puudusi, määrab konkursi korraldaja tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.
(2) Konkursi korraldaja kontrollib osaleja kvalifitseerimiseks tema vastavust konkursi tingimustes sätestatud nõuetele.
(3) Osalejat ei kvalifitseerita, kui ta:
1) ei vasta konkursi tingimustes sätestatud nõuetele;
2) ei ole tähajaks kõrvaldanud puudusi avalduses;
3) ei ole tähtaegselt tasunud tagatisraha.
(4) Konkursi korraldajal on õigus osaleja konkursilt igal ajal kõrvaldada, kui selgub, et osaleja on esitanud valeandmeid või on rikkunud määruses, elektroonilise side seaduses või konkursi tingimustes sätestatud nõudeid.
(5) Konkursi korraldaja otsus osaleja kvalifitseerimise, kvalifitseerimata jätmise või konkursilt kõrvaldamise kohta edastatakse osalejatele kolme tööpäeva jooksul vastava otsuse tegemisest arvates.
(6) Kui konkursile kvalifitseerub ainult üks osaleja, täpsustab konkursi korraldaja kolme tööpäeva jooksul lõikes 5 nimetatud otsuse tegemisest arvates, millist § 2 lõikes 2 nimetatud konkursi objekti osaleja soovib, arvestades määruse § 2 lõikeid 6 ja 7.
§ 10. Enampakkumise läbiviimine
(1) Enampakkumised viiakse läbi kvalifitseeritud osalejate vahel § 2 lõikes 5 esitatud järjekorras ja iga enampakkumise raames toimuvad pakkumiste voorud. Paragrahvi 9 lõikes 6 kirjeldatud juhul enampakkumist läbi ei viida ning konkursi korraldaja tunnistab võitjaks ainsa kvalifitseerunud osaleja tema soovitud objekti osas. Sellisel juhul loetakse soovitud konkursi objekti ühekordseks loatasuks § 3 lõikes 1 sätestatud alghind.
(2) Konkursi korraldaja küsib kvalifitseerunud osalejate käest iga pakkumiste vooru kohta e-posti teel pakkumused järgmiste kriteeriumide ja protseduuri kohaselt:
1) konkursi korraldaja määrab pakkumuse esitamiseks tähtaja, arvestusega, et kellaaeg jääb tööpäeva sisse, ajavahemikku 8.00–16.30;
2) pakkumusi saavad esitada ainult osalejate seaduslikud või volitatud esindajad;
3) pakkumuste esitamiseks peab jääma osalejale vähemalt kaks tundi arvates konkursi eelmise vooru tulemuste teatavaks tegemisest;
4) iga konkursi objekti esimese pakkumuse hind peab olema vähemalt § 3 lõikes 1 sätestatud alghind, iga järgmine pakkumus peab ületama eelmise vooru kõrgeimat pakkumust vähemalt 100 000 euro võrra;
5) pakkumus esitatakse määratud tähtajaks digitaalallkirjastatuna e-postiga. Konkursi korraldaja väljastab pakkumuse kättesaamise kohta kinnituse;
6) iga pakkumiste vooru pakkumustest moodustab konkursi korraldaja pingerea vastavalt pakkumuste suurusele;
7) konkursi korraldaja teavitab kõiki antud konkursi objekti enampakkumisel osalenud osalejaid e-posti teel pakkumise vooru tulemustest koos pakkumuste pingerea ja osalejate nimedega;
8) punktides 1–7 esitatut korratakse kuni konkursi objektile esitatud pakkumuste pingerea esimesel positsioonil on ainult üks kõrgeim pakkumus, mida ei ole käesolevas lõikes sätestatud korras üle pakutud ning millega on selgunud pakkumuste lõplik pingerida.
(3) Kõrgeima pakkumuse teinud osaleja tunnistatakse konkursi korraldaja otsusega antud konkursi objekti enampakkumise võitjaks. Teate selle kohta edastab konkursi korraldaja konkursi objekti osas enampakkumisel osalenud osalejatele kolme tööpäeva jooksul vastava otsuse tegemisest arvates.
(4) Järgmise objekti enampakkumisest annab konkursi korraldaja kvalifitseerunud osalejatele teada e-posti teel mitte varem kui järgmisel tööpäeval pärast eelmise objekti enampakkumise eest riigilõivu ja ühekordse loatasu laekumist.
§ 11. Riigilõivu ja ühekordse loatasu maksmine ning tagatisraha tagastamine
(1) Sagedusloa saamiseks esitab konkursi objekti enampakkumise võitja konkursi korraldajale elektroonilise side seaduse § 12 lõikes 1 sätestatud vormikohase taotluse kahe tööpäeva jooksul § 10 lõikes 3 nimetatud otsuse kättesaamisest arvates.
(2) Teate tasumisele kuuluva riigilõivu ja ühekordse loatasu kohta edastab konkursi korraldaja konkursi objekti enampakkumise võitjale kahe tööpäeva jooksul lõikes 1 nimetatud sagedusloa taotluse saamisest arvates.
(3) Konkursi objekti enampakkumise võitja on kohustatud tasuma sagedusloa andmise eest ettenähtud riigilõivu riigilõivuseaduse § 206 lõike 5 ja lisa 3 punktis 2.2 sätestatud määras, ja ühekordset loatasu oma kõrgeima pakkumuse summas, millest on maha arvatud makstud tagatisraha, viie tööpäeva jooksul lõikes 2 nimetatud teatise kättesaamist.
(4) Kui lõikes 3 sätestatud summad ei ole laekunud lõikes 3 nimetatud tähtpäevaks, tunnistab konkursi korraldaja § 10 lõikes 3 nimetatud otsuse kehtetuks ning tunnistab kahe tööpäeva jooksul uueks võitjaks enampakkumisel paremuselt järgmise pakkumuse esitanud osaleja. Võrdsete paremusel järgmiste pakkumuste puhul jätkub enampakkumine võrdse pakkumuse teinud osalejate vahel vastavalt §-s 10 sätestatule.
(5) Osalejale, kes ei osutunud ühegi konkursi objekti andmiseks korraldatud enampakkumise võitjaks, tagastatakse tasutud tagatisraha kümne tööpäeva jooksul pärast konkursi lõppemist kõigi § 2 lõikes 2 sätestatud konkursi objektide osas.
(6) Konkursi enampakkumise võitjaks tunnistatud osaleja tasutud tagatisraha loetakse osaks elektroonilise side seaduse § 9 lõikes 23 sätestatud ühekordsest loatasust.
§ 12. Sagedusloa andmine ja konkursi lõppemine
(1) Konkursi korraldaja annab konkursi objekti enampakkumise võitjale sagedusloa kolme tööpäeva jooksul pärast riigilõivu ja ühekordse loatasu laekumist.
(2) Konkursi objekti enampakkumine lõpeb, kui:
1) konkursi objekti enampakkumise võitjale antakse sagedusluba;
2) paragrahvi 11 lõikes 3 sätestatud tähtajaks ei ole laekunud täies ulatuses sagedusloa andmise eest ettenähtud riigilõiv või ühekordne loatasu ja ei ole võimalik kohaldada § 11 lõikes 4 sätestatut;
3) tähtajaks ei esitatud ühtegi pakkumust;
4) ükski osaleja ei kvalifitseerunud;
5) ükski avaldus ei vastanud nõuetele;
6) paragrahvi 10 lõikes 3 sätestatud korras ei ole võimalik eristada ühte parimat pakkumust.
(3) Iga konkursi objekti enampakkumise lõppemise kohta lõike 2 punktides 2–6 sätestatud alustel koostab konkursi korraldaja protokolli, mis edastatakse osalejatele hiljemalt protokolli allkirjastamisele järgneval tööpäeval.
(4) Kümne tööpäeva jooksul pärast kõigi § 2 lõikes 2 sätestatud objektide osas konkursi lõppemist avalikustab konkursi korraldaja konkursi objektide osas pakkumused esitanud isikute ja konkursi võitjate nimed. Nimetatud andmed avalikustatakse samades väljaannetes, kus avaldati konkursi väljakuulutamise teade.
Lisa Konkursi objektide sagedusvahemikud ja sagedusloa tingimused


Teede- ja sideministri 9. juuli 1999. a määruse nr 39 “Raudtee tehnokasutuseeskirja kinnitamine” muutmine – Riigi Teataja
Teede- ja sideministri 9. juuli 1999. a määruse nr 39 “Raudtee tehnokasutuseeskirja kinnitamine” muutmine
RTL 2006, 16, 287
Vastu võetud 13.02.2006 nr 15
Teede- ja sideministri 9. juuli 1999. a määruses nr 39 «Raudtee tehnokasutuseeskirja kinnitamine» (RTL 1999, 127, 1773; 2003, 118, 1899) tehakse järgmised muudatused:
1) määruse preambulas asendatakse viide «Raudteeseaduse» § 16 lõikele 2 viitega § 34 lõikele 2;
2) määruse ja sellega kinnitatud «Raudtee tehnokasutuseeskirja» tekstis asendatakse sõna «Raudteeamet» sõnaga «Raudteeinspektsioon» vastavas käändes;
3) määruse teksti punkti 3 täiendatakse punktidega 3.1, 3.2, 3.3 järgmises sõnastuses:
« 3.1. Raudtee tehnokasutuseeskirja punkt 53 esimene lause jõustub 2007. aasta 1. jaanuaril. Punkti 53 esimest lauset kohaldatakse enne käesoleva määruse jõustumist ehitatud reisi- ja kaubaplatvormidele ainult nende rekonstrueerimisel.
3.3. Raudtee tehnokasutuseeskirja lisa 4 «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhendi» § 3 jõustub 2007. aasta 1. jaanuaril.»;
4) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» punkti 51 neljas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Jaamas ja jaamavahel asuvas reisirongide peatuskohas peavad olema reisijate ooteplatvormid, mis vastavad standardi EVS 867:2003 nõuetele.»;
5) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» punkti 53 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Sirgel teeosal peavad reisi- või kaubaplatvormi mõõtmed olema järgmised:
4) kaugus tee (raja) teljest madala platvormi ääreni – 1920 mm.»;
6) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» lisa 3 «Ehitusgabariidi rakendamise juhend» punkti 19.1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«Reisi- ja kaubaplatvorm peab ehitamisel, rekonstrueerimisel ja kasutamisel mahtuma käesoleva juhendi joonistel 1 ja 2 näidatud gabariitide S ja Sp pideva piirjoonega 4-5-6-7-8 piiratud alumisse ruumi. Välja arvatud p 19.2 nimetatud juhtudel peavad reisiplatvormil olema järgmised mõõtmed:
1) kõrgel reisiplatvormil: kõrgus rööpapeast 1100 mm ja kaugus tee teljest 1920 mm;
2) madalal reisiplatvormil: kõrgus rööpapeast 550 mm ja kaugus tee teljest 1920 mm.»;
7) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» lisa 3 «Ehitusgabariidi rakendamise juhend» punkti 19.2 sissejuhatavat lauset muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
«19.2. Reisijate rongile peale- ja mahamineku hõlbustamiseks võib ehitada madala ooteplatvormi kõrgusega rööpapeast 550 mm ja kaugusega tee teljest 1800 mm ning kõrge reisiplatvormi kõrgusega 1100–1300 mm ja kaugusega 1920 mm (vt käesoleva juhendi p 2.1 ja 3.3), kui see asub:»;
8) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» lisa 3 «Ehitusgabariidi rakendamise juhend» punkti 19.10 alapunkti 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) platvormi kõrguse mõõte 200, 550, 1100, 1200 ja 1300 mm võib suurendada kuni 20 mm ja vähendada kuni 50 mm;»;
9) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» lisa 4 «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhend» § 2 lõikes 11 asendatakse sõna «mõeldav» sõnaga «mõtteline»;
10) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» lisa 4 «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhend» § 3 lõike 1 neljas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« Ülevaatuse komisjoni kutsutakse esindajad kohalikust omavalitsusest, tee valdajalt, Raudteeinspektsioonist ja ülesõidukoha asukohajärgsest politseiprefektuurist.»
11) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» lisa 4 «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhend» § 3 lõike 2 punkti 3 neljas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« Kui isik ei ole samaaegselt territooriumi omanik või valdaja ja raudtee valdaja, siis tehnoloogilise ülesõidukoha kasutamise, seadistamise, korrashoiu tagamise ja teenindamise korra ning avamise ja sulgemise tingimused sätestatakse territooriumi omaniku või valdaja ja raudtee valdaja vahelise lepinguga.»;
12) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» lisa 4 «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhend» § 3 lõike 4 punkti 2 kolmas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« Siia kuuluvad olemasolevad punktis 1) nimetamata I kategooria ülesõidukohad ja ülesõidukohad, kus toimub trammi- või trollibussiliiklus;»;
13) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» lisa 4 «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhend» § 3 lõike 4 punkti 3 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« valveta reguleeritud ülesõidukoht seadistatakse ülesõidukoha automaatsignalisatsiooniga ja vajadusel ka automaatsete tõkkepuudega, kusjuures tõkkepuude vajaduse määrab § 3 lõikes (1) nimetatud komisjon.»;
14) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» lisa 4 «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhend» § 3 lõike 4 punkti 4 kolmas lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« Siia kuuluvad ülesõidukohad, mida ei ole nimetatud käesoleva lõike punktides 1), 2) ja 3) ning erandkorras kooskõlastatult tee valdaja, ülesõidukoha asukohajärgse politseiprefektuuri, kohaliku omavalitsuse ja Raudteeinspektsiooniga ka punktis 3) nimetatud olemasolevad ülesõidukohad.»;
15) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» lisa 4 «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhend» § 4 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Ülesõidukohale määrab kategooria raudtee valdaja rongide liiklusgraafikuga ettenähtud rongiliikluse ja maanteeliikluse intensiivsuse kontrollimisel fikseeritud liiklusmahtude alusel, kusjuures maanteeliikluse intensiivsust kontrollib tee valdaja ja raudteeliikluse intensiivsust raudtee valdaja. Liiklusmahtude alusel koostab raudtee valdaja nende ülesõidukohtade loetelu, kus peetakse otstarbekohaseks valve lõpetamist või taastamist, asendamist videovalvega või muude korraldusotsuste tegemist. Koostatud loetelu ja kavandatavad otsused kooskõlastatakse tee valdaja, ülesõidukoha asukohajärgse politseiprefektuuri, kohaliku omavalitsuse ja Raudteeinspektsiooniga.»;
16) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» lisa 4 «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhend» § 4 lõike 6 punkti 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 4) on koostatud ülesõidukoha kontrollimise akt ja vastuvõetud otsus, mis kinnitab ülesõidukoha valmidust tööks reguleerimata ülesõidukohana. Otsus on saanud positiivse kooskõlastuse tee valdajalt, ülesõidukoha asukohajärgselt politseiprefektuurilt, kohalikult omavalitsuselt ja Raudteeinspektsioonilt.»;
17) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» lisa 4 «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhend» § 4 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (8) Ülesõidukoha lammutamine toimub vastavalt «Raudteeseaduses» sätestatule. Suletud ülesõidukoha alaliselt või ajutiselt kasutusele võtmine toimub raudtee valdaja otsuse alusel. Vastav otsus tuleb kooskõlastada tee valdaja, ülesõidukoha asukohajärgselt politseiprefektuurilt, kohaliku omavalitsuse ja Raudteeinspektsiooniga.»;
18) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» lisa 4 «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhend» § 4 lõige 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (12) Raudtee valdaja teavitab ülesõidukoha ajutisest või alalisest sulgemisest kirjalikult või e-posti teel tee valdajat, ülesõidukoha asukohajärgset politseiprefektuuri, Päästeametit, Maanteeametit ja Raudteeinspektsiooni vähemalt 24 tundi ette ning ülesõidukoha lammutamise alustamisest kohalikku omavalitsust vähemalt kolm tööpäeva ette.»;
19) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» lisa 4 «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhend» § 5 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Reguleerimata ülesõidukohal tuleb tagada tabeliga 2 ja 3 ettenähtud nähtavuse normid nii sõiduki- kui ka vedurijuhile.»;
20) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» lisa 4 «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhend» § 5 lõike 6 tabel 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
Maanteesõiduki
peatumisteekond (LA) m
21) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» lisa 4 «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhend» § 5 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:
« (7) Liinil rongiga sõitvale vedurijuhile peab olema tagatud ülesõidukoha nähtavus kauguselt, mis on võrdne kaubarongi arvestusliku maksimaalse pidurdusmaaga tabel 4 järgi + 50 m, kusjuures reguleerimata ülesõidukohta peab vedurijuht nägema vähemalt 1000 m kauguselt.»;
22) «Raudtee tehnokasutuseeskirja» lisa 4 «Raudteeülesõidukoha ehitamise, korrashoiu ja kasutamise juhend» § 6 tunnistatakse kehtetuks.