1. Üldsuse osalemine keskkonnaasjade otsustamises parandab keskkonnaotsuste kvaliteeti ja kiirendab nende täitmist. Ühtlasi suurendab see üldsuse keskkonnateadlikkust, annab talle võimaluse väljendada muret keskkonna pärast ja võimaldab avaliku võimu organitel sellega asjakohaselt arvestada. Neil põhjustel on igaühe õigust osaleda keskkonnaasjade otsustamises rahvusvaheliselt tunnustatud juba alates 1992. aastast, mil ÜRO võttis vastu Rio deklaratsiooni. Selgesõnalise õigusena on keskkonnaasjades osalemise õigus sätestatud Århusi konventsioonis.
1.1. Avalikkuse osalemisõigus keskkonnaasjade otsustamises on laialdaselt reguleeritud ka Euroopa Liidu õiguses. EL direktiivides on üldjuhul sätestatud konkreetsed nõuded avalikkuse kaasamiseks otsusetegemise protsessi: kohustus teha asjassepuutuvad dokumendid avalikult kättesaadavaks, näha ette asjaomase üldsuse võimalus nende osas seisukoha avaldamiseks, ning üldsuse esindajate poolt otsuste vaidlustamise võimalused. Näiteks reguleeritakse osalemisõigust direktiivides 2003/35/EÜ (nn avalikkuse kaasamise direktiiv), 2011/92/EL (KMH direktiiv) ja 2001/42/EÜ (KSH direktiiv).
1.2.1. HMS §-des 46–50 sätestatud avatud menetluse nõuete kohaselt tuleb sellises menetluses panna haldusakti eelnõu avalikult välja ning sellest ka avalikkust teavitada. Väljapaneku ajal on puudutatud või huvitatud isikutel õigus seisukohti esitada, ning üldjuhul tuleb korraldada ka avalik istung. Puudutatud isikuks on HMS § 11 ja § 49 koosmõjust nähtuvalt isikud, kelle õigusi avatud menetluses antav haldusakt või toiming võib puudutada. Huvitatud isikuteks on isikud, kelle õigustatud huve kavandatav haldusakt või toiming võib puudutada, ent kelle huvid ei ole õigusnormiga kaitstud. Sellisteks huvideks võivad olla erinevad majanduslikud, sotsiaalsed, finantsilised vmt huvid, mille õigusliku kaitsmise kohustust ühestki õigusnormist ei tulene.
1.2.2. Keskkonnaotsuste tegemisel on osalemisõigusega isikute ring laiem ning menetlusnõuded üldistest haldusmenetluse nõuetest täpsemad. Keskkonnalubade menetluse nõuded tulenevad hetkel kehtivatest eriseadustest (VÕKS, MaaPS, JäätS, VeeS jm), KeÜS jõustumisel hakkab neile kohalduma KeÜS 5. peatükis sätestatu. Keskkonnakomplekslubade menetlusnõuded on kehtestatud THS-s. Lisaks on keskkonnamõju hindamise menetlusreeglid sätestatud KeHJS-s, mille § 16 lõike 5 kohaselt on igaühel õigus keskkonnamõju hindamise programmi avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu ajal tutvuda programmi ning muude asjakohaste dokumentidega, esitada programmi kohta ettepanekuid, vastuväiteid ja küsimusi ning saada neile vastuseid. Selle sätte ning KeHJS § 21, § 37 lõike 4 ning § 41 koosmõjus on osalemisõigus vähemalt KMH ja KSH menetluses igaühele tagatud.
1.2.3. KeÜS § 28 kujutab endast eelviidatud erisätete suhtes üldist raamistikku. Selle eesmärgiks on KeÜS eelnõu seletuskirja kohaselt „ühtlustada konkreetsete osalemisregulatsioonide rakendamist”. Paragrahv 28 on seega üldiseks suuniseks nii juhul, kui eriseadustes on juba sätestatud menetlusnõuded kui ka juhul, kui need nõuded puuduvad (nt olulise keskkonnamõjuga arengukavade menetluses). KeÜS §-st 28 tulenevate nõuete järgimata jätmine võib olla aluseks otsuse õigusvastasusele. Mida olulisem on otsuse keskkonnamõju, seda rangemalt tuleks nende nõuete täitmist menetluses järgida ja otsuse õiguspärasuse tuvastamisel hinnata.
2. KeÜS § 28 lg 1 sätestab igaühe õiguse teatud keskkonnaotsuste tegemises osaleda. Selle lõike rakendamine toimub läbi KeÜS § 28 muudes lõigetes sätestatud nõuete, mis on piisavalt ulatuslikud ja üldised, et tagada osalemisõiguse realiseerimine mis tahes menetluses. KeÜS § 28 lg-st 1 tulenev igaühe osalemisõigus peab seejuures olema eesmärgiks, mida haldusorgan peab silmas pidama muude selle paragrahvi lõigete rakendamisel (avalikkuse teavitamise viiside valik, avalikkuse kaasamiseks piisavalt varajase etapi kindlaksmääramine, menetlustähtaja pikkuse määramine).
2.1. KeÜS § 28 lõikest 1 nähtub, et osalemisõigus on igaühel. See tähendab, et osalemisõiguse saamiseks ei pea isik olema otsusest puudutatud. Küll sõltub otsuse mõjust isikule see, kas isikut tuleb kavandatavast tegevusest teavitada (KeÜS § 28 lg 2), ning millised on tema võimalused hiljem otsust vaidlustada (KeÜS § 30).
2.1.1. Sättest tuleneb isikule subjektiivne õigus olulise keskkonnamõjuga tegevuste lubamise või planeerimise menetlustes osalemiseks. Määratlemisel, kas mingil tegevusel on oluline keskkonnamõju või mitte, on aluseks eelkõige keskkonnamõju hindamise regulatsioon (KeHJS). KeHJS kohaselt tuleb olulise keskkonnamõjuga tegevuste ja kavade menetluses läbi viia KMH või KSH. Sellistes menetlustes peab KeÜS §-st 28 tulenev osalemisõigus olema alati tagatud.
2.1.2. Eelnev ei tähenda, et menetlustes, milles on jäetud KMH või KSH algatamata, oleks isiku osalemisõigus alati välistatud. KeÜS § 28 tuleks kohaldada üldise põhimõtte või tõlgendusjuhisena ka selliste tegevuste puhul, millele ei ole KMH-d läbi viidud. Tegevusel võib teatud juhtudel olla oluline keskkonnamõju ka siis, kui haldusorgan on jätnud ekslikult keskkonnamõju hindamise algatamata.
2.1.3. Teiseks võib ka tegevustega, millel ei ole olulist keskkonnamõju, kaasneda siiski vähendamist vajav keskkonnahäiring. Keskkonnalube antakse ka keskkonnariskide ohjamiseks, samas kui KMH seondub eelkõige selliste tegevustega, millega võib kaasneda keskkonnaoht (keskkonnariski ja -ohu osas vt KeÜS §-de 4 ja 5 kommentaare). KeÜS § 44 kohaselt tuleb keskkonnaloa andmise menetlus läbi viia avatud menetlusena, hoolimata sellest, kas loamenetluses viiakse läbi KMH. See näitab, et avalikkuse kaasamine on keskkonnaasjades reegliks ka muudel juhtudel kui olulise keskkonnamõjuga tegevuste puhul.
2.2. KeÜS § 28 lg-s 1 viidatud loamenetlus hõlmab eelkõige keskkonnakaitselubade (välisõhu saasteluba, maavara kaevandamisluba, jäätmeluba, vee erikasutusluba, keskkonnakompleksluba jne) menetlusi. Kuna olulise keskkonnamõjuga tegevuse aluseks võivad olla ka muud load, võib see teatud juhtudel hõlmata siiski ka projekteerimistingimuste, ehituslubade, metsateatiste, nõusolekute vm otsuste menetlusi. Otsus kuulub sätte kohaldamisalasse üksnes siis, kui tegemist on haldusaktiga, millega antakse tegevuse elluviimiseks luba, ning kui plaanitaval tegevusel võib olla oluline keskkonnamõju. Ehkki selliste lubade menetlusele ei ole avalikkuse kaasamise osas üldjuhul erireegleid kehtestatud (nt EhS-s ei ole ehitusloa menetlusele kaasamisnõudeid sätestatud), tuleneb KeÜS §-st 28 selge kohustus ka selliste lubade puhul avalikkus kaasata. Näiteks ehitusloa menetluses oleks KeÜS §-st 28 lähtuvalt kohane avalikustada koos KMH aruandega ka ehitusloa eelnõu. Kui ehitusloa menetluses KMH-d läbi ei viida, siis tuleb KeÜS § 28 käsitada põhimõttena ja lähtuda sellest HMS § 46 lõike 1 teises lauses sätestatud avatud menetluse kohaldamise võimaluse kaalumisel.
2.3. KeÜS § 28 lg-s 1 viidatud olulise keskkonnamõjuga tegevuse planeerimine hõlmab nii planeeringute, arengukavade kui ka muude keskkonda oluliselt mõjutada võivate kavade menetlusi. Ka kavade puhul tuleb arvestada, et nende koostamiseks ei ole avalikkuse kaasamise täpseid nõudeid alati sätestatud ning seega seab KeÜS § 28 selge kohustuse ja kindlad nõuded avalikkuse kaasamiseks nii arengukavade kui ka muude kavade menetlusse.
3. KeÜS § 28 lõikes 2 sätestatakse nõuded keskkonnaotsuse menetlusest avalikkuse teavitamiseks. Kui isik ei saa menetlusest teada, ei saa ta selles ka osaleda. Kuna KeÜS § 28 lõikes 1 sätestatud osalemisõigus on igaühel, peab olulise keskkonnamõjuga tegevustest teavitamine olema võimalikult laiaulatuslik (mõistagi arvestades sättest tulenevaid piiranguid ja tingimusi). KeÜS § 28 lg 2 eesmärgiks on seega tagada, et isikutel oleks võimalik realiseerida oma lõikest 1 tulenevat õigust keskkonnaasjade otsustamises osalemiseks.
3.1. KeÜS § 28 lg 2 adressaadiks on menetluse eest vastutav haldusorgan, kes peab tagama vastavate teadete avalikkuseni jõudmise. Ka juhul, kui haldusorgan on andnud teatud tegevuste läbiviimise menetluses üle teisele isikule (nt arendajale), vastutab ta lõppkokkuvõttes selle kohustuse täitmise eest ise, kuna just haldusorgan tagab, et menetlus ning selle tulemusena antav haldusakt oleks õiguspärane.
3.2. Teavitada tuleb igasuguse olulise keskkonnamõjuga otsuse tegemise menetlusest. See hõlmab kõiki KeÜS § 28 lg-s 1 nimetatud otsuseid – nii vastavaid lube kui ka planeeringuid ja arengukavasid. Enamiku keskkonnakaitselubade ja planeeringute menetluses on teavitamisnõuded juba sätestatud kehtivates eriseadustes (VÕKS, MaaPS, JäätS, PlanS, THS), KeÜS jõustumisel hakkab keskkonnalubade puhul teavitamist täpsemalt reguleerima KeÜS 5. peatükk. Juhul kui eriseadustest tulenevad nõuded tagavad KeÜS § 28 lg-s 2 sätestatud kohustuse täitmise, tuleb lähtuda eriseadustest. Kui aga eriseaduses vastavad nõuded puuduvad või ei ole need KeÜS § 28 lg 2 täitmiseks piisavad, tuleb lähtuda viimasest. Seda, kas eriseaduse nõuded on piisavad KeÜS § 28 lg 2 järgimiseks, peab hindama haldusorgan. Kavandatava tegevuse kohta teate avaldamisel ei saa haldusorgan lähtuda aga pimesi üksnes eriseaduses sätestatud nõuetest, vaid peab alati kaaluma, kas need nõuded – seadusandja poolt ette kirjutatud kanalid – on konkreetse juhtumi puhul teavitamiseks piisavad või tuleks rakendada lisameetmeid. Tegemist ei ole uue lähenemisega, vaid Riigikohus on juba 2003. aastal nn Pirita jõe ürgoru kaasuses leidnud, et „Tulenevalt demokraatia põhimõttest ja heast haldustavast peab asutus kaalukatest otsustest avalikkust informeerima seaduses sätestatust intensiivsemalt, kui on ette näha, et üksnes seaduses ettenähtud kanalid ei pruugi olla piisavad selleks, et teave ka tegelikult jõuaks huvitatud isikuteni ja täiendav teavitamine ei too kaasa ebamõistlikke kulusid. Vastasel juhul ei oleks tagatud ka kaebeõiguse tegelik realiseerimine. Iseäranis kehtib see nõue keskkonnaalaste otsuste puhul.” (RKHKm 07.05.2003, 3-3-1-31-03, p 26).
3.4. Teavitada tuleb avalikkust, mistõttu tuleb teavitamiseks kasutada eelkõige massimeediavahendeid (ajalehed, internetiportaalid, sotsiaalmeedia, raadio, televisioon), ent ka nt teateid avalikel teadetetahvlitel tiheda käidavusega kohtades või kavandatava tegevuse asukohas paikneval infotahvlil (eeldusel, et tegemist on avalikkuse poolt tihedalt kasutatava kohaga). Kanali valikul peab esmajoones silmas pidama selle tõhusust. Tänapäeval ei pruugi olla tõhusaks vahendiks teadete avaldamine üksnes paberkandjal ajalehtedes või Ametlikes Teadaannetes. Oluline on mitte üksnes see, et haldusorgan omalt poolt info välja saadaks, vaid et see ka inimesteni jõuaks. Seetõttu tuleb kanali valikul hinnata selle tõhusust kommunikatsioonivahendina, mh erinevate vanusegruppide seisukohalt.
3.5. Lisaks tõhusale kanalile peab ka teave ise olema sellise vormi ja sisuga, et sellest oleks selgelt mõistetav nii tegevuse laad, asukoht kui ka võimalik mõju. Eriseadustest tulenevad teadete sisule üldjuhul täpsed nõuded, ent ka nende täitmisel tuleb silmas pidada teate tõhusust osalemisõiguse tagamiseks. Näiteks tuleb PlanS § 12 lg 1 kohaselt planeeringu koostamist korraldaval haldusorganil planeeringu algatamise teates anda informatsiooni planeeritava maa-ala asukoha ja suuruse kohta, samuti tutvustada algatatud planeeringu eesmärke. Kui kohalik omavalitsus esitab teates planeeringu eesmärkide kohta üksnes info, et eesmärgiks on „kaaluda ehitusõiguse määramist”, on ta küll formaalselt täitnud PlanS § 12 lg-st 1 tuleneva nõude, ent teade ei anna ilmselgelt infot planeeringu tegeliku sisu kohta, ega võimalda potentsiaalselt huvitatud isikutel aru saada, kas kavandatav tegevus neid puudutab või mitte.
3.6. Hoolimata laiaulatusliku teavitamise kohustusest, ei pane säte haldusorganile ebamõistlikke kohustusi. Kui teabe edastamine läheks juba ebamõistlikult kulukaks, tuleb valida vähemkulukad meetmed.
3.6.2. Asjast huvitatud avalikkuse hulka tuleb lugeda ka valitsusvälised keskkonnaorganisatsioonid. Valitsusväliseid keskkonnaorganisatsioone loetakse nii Århusi konventsiooni (art 2 lg 5) kui ka EL direktiivide (nt KMH direktiivi 2011/92/EL art 1 lg 2 p e) kohaselt nö asjaomaseks või asjast huvitatud üldsuseks, keda loetakse alati huvitatud isikuks ning keda seetõttu tuleb kavandatavast otsusest teavitada. Kriteeriumid, millele organisatsioon valitsusväliseks keskkonnaorganisatsiooniks kvalifitseerumisel peab vastama, on sätestatud KeÜS §-s 31. Milliseid valitsusväliseid organisatsioone millisel juhul teavitada, sõltub üksikjuhtumi asjaoludest, sh kavandatava tegevuse mõjupiirkonnast.
4. KeÜS § 28 lg 3 seab avalikkuse kaasamisele kaks olulist tingimust. Esiteks tuleb avalikkus otsuste tegemisse kaasata tõhusalt, ning teiseks tuleb avalikkus kaasata varajases etapis (st enne lõplike lahenduste väljavalimist). Mõlemad nõuded tulenevad Århusi konventsioonist (art 6 lg-d 3 ja 4), ent ei ole enne KeÜS jõustumist kajastunud konkreetse nõudena Eesti õigusnormides.
4.2. Tõhusa kaasamise nõue on suuresti seotud KeÜS § 28 lg-s 2 sätestatud teavitamisnõuete ning lõikest 3 tuleneva varajases etapis kaasamise nõudega ja tähendab, et avalikkuse võimalused osalemiseks peavad olema sisulised, mitte formaalsed. Avalikkuse kaasamise hetkeks ei tohi kavandatava tegevuse kohta olla otsuseid langetatud ning avalikkusel peab olema reaalne võimalus tehtavat otsust sisuliselt mõjutada. See ei tähenda, et avalikkuse poolt esitatud seisukohti (mis võivad olla ka vastandlikud) peaks tingimata arvestama, ent lubatav ei ole olukord, kus haldusorgan ei ole enam valmis erinevaid alternatiive kaaluma, või on alternatiivide kaalumine haldusorgani jaoks varasemate otsuste vm tõttu oluliselt piiratud. Igal juhul ei ole tõhusa kaasamisega tegemist juhul, kui tegevusloa objektiks olev ehitis on juba rajatud ning avalikkusel on võimalik kaasa rääkida üksnes kavandatavas tegevuses kasutatavate tehnoloogiate osas.
5. KeÜS § 28 lg 4 eesmärgiks on analoogselt muude sellest paragrahvist tulenevate nõuetega tagada üldsusele reaalne osalemisõigus. Osalemisvõimalus ei ole tagatud üksnes kavandatavast tegevusest teadasaamisega, vaid üldsusel peab olema ka võimalus kavandatavat tegevust puudutava infoga tutvuda ning oma seisukohad kujundada. Menetlust läbiviiv haldusorgan peab seega tagama, et üldsus – KeÜS § 28 lg 1 kohaselt igaüks, kellel on huvi menetluses osaleda – saaks piisavalt aega materjalidega tutvumiseks, seisukohtade esitamiseks ja aruteludeks valmistumiseks.
5.1. Tõhusat osalemisvõimalust tagava menetlustähtaja nõue tuleneb Århusi konventsiooni art 6 lg-st 3, mille kohaselt peab avalikkuse kaasamise otsustuskord nägema ette erinevates etappides mõistlikud tähtajad, et võimaldada avalikkust tõhusalt informeerida, ning avalikkusel keskkonnaalaseks otsustusprotsessiks valmistuda ja selles osaleda. KeÜS § 28 lg 4 kohaldub kõigile haldusmenetluse menetlustähtaegadele, mis on seotud osalemisvõimalustega. Peamiselt puudutab see olulise keskkonnamõjuga otsuste eelnõude (nt keskkonnakaitselubade, planeeringute jm kavade) avalike väljapanekute kestust või tähtaega arvamuse andmiseks, ent ka arutelude aja määramist. Just viimasega on seotud sättes nimetatud „piisav ettevalmistusaeg”. Ka Riigikohtu praktikast tuleneb vähemalt planeerimismenetluses lähenemine, mille kohaselt peab avaliku väljapaneku ja arutelu vahele jääma piisav periood, et haldusorganil oleks võimalik väljapaneku käigus esitatud seisukohtadele vastata ning seisukoha esitajal omakorda vastusega tutvuda (RKHKo 15.01.2009, 3-3-1-87-08, p 12). KeÜS § 28 lg-s 4 ei ole seatud menetlustähtaja miinimumi, ent HMS § 49 lg-st 2 tulenevalt ei saa avaliku väljapaneku kestus haldusmenetluses olla lühem kui kaks nädalat. Samas näeb KeÜS § 28 lg 4 selgelt ette, et menetlustähtaja määramisel ei saa lähtuda seaduses sätestatud miinimumist, vaid tähtaja määramisel tuleb arvestada asja mahukust ja keerukust. Seejuures ei pruugi kahe nädala pikkune tähtaeg mahuka KMH aruandega vm materjalidega tutvumiseks olla piisav.
5.2. Seda, milline menetlustähtaeg on igal konkreetsel juhul piisav, otsustab haldusorgan juhtumipõhise kaalutlusotsusena, lähtudes sätte eesmärkidest. Seejuures on oluline arvestada, et üldsuse võimalused on nii pädevuse kui ressursside poolest piiratumad kui näiteks teistel menetluses osalevatel haldusorganitel. Mõistagi ei või menetlustähtaja määramisel jõuda teise äärmusesse ega määrata kuudepikkust avalikku väljapanekut, kui tegemist ei ole just ülimalt keeruka ja mahuka teemaga (erandlikult on 6 kuu pikkune avalikkusega konsulteerimise periood ette nähtud näiteks veemajanduskavade puhul (VeeS § 3.20 lg 6)). Arvestada tuleb HMS § 5 lg-s 4 sätestatud põhimõttega, mille kohaselt viiakse menetlustoimingud läbi viivituseta. Menetlustähtaegade kaalumisel tuleb lähtuda proportsionaalsuse põhimõttest ning leida tasakaal osalemise tõhususe tagamise ja menetluse viivituseta läbiviimise vajaduse vahel. Näiteks Århusi konventsiooni kontrollikomitee on oma praktikas leidnud mh, et üks nädal või 10 päeva ei ole kindlasti piisav kaevandusprojekti KMH dokumentatsiooniga esmakordseks tutvumiseks, samas kui teistkordse arutelu puhul on kahenädalane etteteatamistähtaeg piisav. Samuti on kontrollikomitee leidnud, et 10 tööpäeva KMH aruandega jm materjalidega tutvumiseks ning aruteluks valmistumiseks, nagu on ette nähtud Leedu keskkonnamõju hindamise õigusnormides, ei ole suure prügila rajamise otsustusprotsessis mõistlik menetlustähtaeg.
5.3. Määratava tähtaja pikkus sõltub muuhulgas sellest, millisele perioodile avaliku väljapaneku aeg langeb – iseäranis suveperioodil ning jõulude ja aastavahetuse ajal peavad tähtajad olema pikemad. Århusi konventsiooni kontrollikomitee on leidnud, et 20 päeva ei ole avalikkuse jaoks efektiivseks osalemiseks ja valmistumiseks piisav, kui see hõlmab vastavas riigis üldist pühadeaega. Samuti tuleb tähtaja määramisel arvestada sellega, kui kättesaadavad on materjalid.
5.4. KeÜS § 28 lg 4 on käsitatav üldnõudena kõigi olulise keskkonnamõjuga otsuste tegemise menetlustes, sh menetlustes, kus tähtaeg on juba seaduses paika pandud. Näiteks on planeeringute avaliku väljapaneku tähtajad PlanS §-s 19 fikseeritud, ent KeÜS § 28 lg 4 seab planeerimismenetlust korraldavale haldusorganile sellest hoolimata kohustuse lähtuda väljapaneku tähtaja määramisel sellest, kas avalikkusel on tõhusaks osalemiseks ja valmistumiseks vaja PlanS-s sätestatust pikemat tähtaega.
6.2. Materjalide kättesaadavuse nõue keskkonnaalase otsuse tegemise protsessis tuleneb algselt Århusi konventsiooni art 6 lg-st 6, milles on lisaks sätestatud, et info peab olema kättesaadav tasuta ning see tuleb kättesaadavaks teha viivitamata. Samuti on sätestatud täpsem loetelu minimaalsest infost, mis peab kättesaadav olema. KeÜS § 28 lg-t 5 kohaldades tuleb silmas pidada ka neid nõudeid.
6.3. Materjalide kättesaadavuse peab tagama menetlust läbiviiv haldusorgan. Eriseadustes võib vastav nõue olla ka otsesõnu sätestatud. Näiteks tuleneb KeHJS § 16 lg-st 6 otsustaja kohustus avalikustada KMH programm oma veebilehel.
6.4. KeÜS § 28 lg 5 ei sätesta, millise perioodi jooksul tuleb materjalide kättesaadavus tagada. Sätte eesmärgist tulenevalt peab teave olema lihtsalt juurdepääsetav vähemalt perioodil, mis on vajalik igaühe osalemisõiguse tagamiseks. Teabe kättesaadavusest sõltub otseselt KeÜS § 28 teistest lõigetest tulenevate nõuete – tõhus teavitamine varases etapis (lg 2), avalikkuse kaasamine tõhusalt ja varases etapis (lg 3), mõistlikud menetlustähtajad (lg 4) – kohane täitmine. Århusi konventsiooni kontrollikomitee on juhtinud tähelepanu, et konventsiooni art 6 lg 6 sõnastusest tulenevalt peavad materjalid olema kättesaadavad „menetluse ajal”. Väljaspool menetlust kehtivad üldised teabe avalikustamise nõuded.
6.5. Eriseadustest võib materjalide avalikustamise perioodi kohta tuleneda täpsem regulatsioon. Näiteks peavad KeHJS § 16 lg 6 kohaselt KMH programm ja aruanne olema avalikustatud otsustaja veebilehel vähemalt kuni nende kohta ettepanekute, vastuväidete ja küsimuste esitamise tähtaja lõpuni (selle sätte kooskõla Århusi konventsiooniga on siiski kaheldav, sest ettepanekute esitamise tähtajaga avalikkuse osalemisvõimalused veel ei lõpe, nt järgneb avalikule väljapanekule avalik arutelu). PlanS seevastu materjalide avalikustamisele otsest tähtaega ei sea. PlanS § 14 lg 2 kohaselt on planeeringu koostamist korraldav ministeerium, maavanem või kohalik omavalitsus kohustatud tagama planeeringu koostamise käigus kogutud andmete ja materjalide säilimise ning huvitatud isikutele kättesaadavuse, ilma et oleks nimetatud kättesaadavuse ajaline periood.
6.6. Asjas tähtsust omavate materjalide sisu või koosseis võib samuti olla täpsemalt määratletud eriseadustes. PlanS § 17 lg 8 kohaselt peab planeeringu avaliku väljapaneku ajal olema maavalitsuse või kohaliku omavalitsuse tööaja jooksul tagatud isikute juurdepääs kõigile planeeringuga seotud materjalidele ja informatsioonile, mis on planeeringu koostamist korraldava maavalitsuse või kohaliku omavalitsuse käsutuses. Kui info loetelu ei ole eriseaduses sätestatud, tuleks lähtuda Århusi konventsiooni art 6 lg-s 6 sätestatud miinimumnõuetest avalikustatavale infole.


text:
Loosung veebruar 2016
VEEBRUAR KUU LOOSUNG: Kui te olete palvetamas, siis andke andeks, kui teil on midagi kellegi vastu, et ka teie Isa taevas annaks teile andeks teie eksimused. Mk 11,25
1. Esmaspäev Issand Jumal, ära hukka oma rahvast ja oma pärisosa, kelle sa oled lunastanud oma vägevusega! 5Ms 9,26 Paulus kirjutab: Ma olen veendunud selles, et see, kes teis on alustanud head tööd, lõpetab selle enne Kristuse Jeesuse päeva. Fl 1,6 Sageli on mu kriiside põhjuseks, et ma ei usalda uskuda, et Jumal minust hoolib. Ainus võimalus on paluda Temalt usaldust Tema vastu. Miks ei peaks Jumal seda palvet kuulma ja sind aitama? Eenok Haamer 5Ms 32,44-47; 2Tm 2,1-13
2. Teisipäev Ilmamaa lõi kartma ning jäi vait, sest Jumal tõusis kohut mõistma, et päästa kõik hädalised maa peal. Ps 76,9-10 Issanda silmad on õiglaste poole ja tema kõrvad on lahti nende anumistele, aga Issanda pale on nende vastu, kes teevad kurja. 1Pt 3,12 Tänu, et ma oma mured Su peal´ veeretada saan; tänu, et mul abiks oled, kui ma elus kannatan; tänu, et kõik kasuks tuleb, mis mu peale paned Sa; tänu, et kõik hästi läheb, kui Su peale loodan ma. LTK 56:3 Hs 33,30-35; 2Tm 2,14-26
3. Kolmapäev Vägede Issand on võtnud nõuks, kes teeb selle tühjaks? Tema käsi on välja sirutatud, kes pöörab selle tagasi? Js 14,27 Kui Jumal on meie poolt, kes võib olla meie vastu? Rm 8,31 Jumal tahab, et Tema imeline jõud ja kirkus saaks avalikuks kogu maailmale. See toimub inimeste kaudu, kes usuvad Temasse. Ta ootab nüüd, et see toimuks ka sinu kaudu. Soostu siis riskiga usus. Püüa loota ebasoodsas olukorras ainult Temale. Sel kombel annad sa Jumalale au, rõõmustad Teda ja teed Ta nime suureks inimeste keskel. Sa saad jälle rikkaks ja õnnelikuks ning kogetud imed tugevdavad sinu usku. Ema Basilea Schlink Lk 6,43-49; 2Tm 3,1-9
4. Neljapäev Õige on Issand kõigil oma teedel ja vaga kõigis oma tegudes. Ps 145,17 Kes ei peaks kartma sind, Issand, ning ülistama sinu nime? Sina üksi oled püha, kõik paganad tulevad ning kummardavad sinu ette, sest su õiged seadmised on saanud avalikuks. Ilm 15,4 Kui Jumalat ei ole, siis peavad meie mõtlemist juhtima ainult empiirilised kriteeriumid, ja empiirilised kriteeriumid ei vii Jumalani. Kui Jumal on olemas, siis annab Ta meile märku, kuidas sündmustevoolus ära tunda Tema kätt, ja tänu neile märguannetele märkame Jumalat kõiges. Toomas Paul 1Ts 1,2-10; 2Tm 3,10-17
5. Reede Pange tähele, mida te teete, sest Issanda, meie Jumala juures ei ole ülekohut, erapoolikust ega meelehea võtmist! 2Aj 19,7 Ja kui Jeesus istus lauas tema kodus, vaata, palju tölnereid ja muid patuseid tuli ning istus koos Jeesuse ja ta jüngritega. Mt 9,10 Kõige halvem inimese juures ei ole see, et ta eksib, vaid see, et ta kord valitud vale teed mööda jonnakalt edasi trügib. Joosep Tammo 2Tm 3,10-17; 2Tm 4,1-8
6. Laupäev Ja Taavet ütles oma pojale Saalomonile: "Issand Jumal ei jäta sind maha ega hülga sind, kuni kõik tööd Issanda koja teenistuseks on lõpetatud." 1Aj 28,20 Küll Issand annab sulle arusaamist kõiges. 2Tm 2,7 Et võiksime Jumalast õigesti mõtelda, peab meie mõtlemine saavutama hoopis uue kvaliteedi. Jumalast saame õigesti mõtelda ainult siis, kui Ta ise meie mõtlemist suunab. Albert Soosaar Mt 13,31-35; 2Tm 4,9-22
PÜHAPÄEV ENNE PAASTUAEGA (ESTOMIHI) Vaata, me läheme üles Jeruusalemma ja seal viiakse lõpule kõik see, mis prohvetid on kirjutanud Inimese Pojast! Lk 18,31 Mk 8,31-38; Am 5,21-24; Ps 31 Jutlus: 1Kr 13,1-13
7. Pühapäev Looda Issanda peale kõigest südamest ja ära toetu omaenese mõistusele! Õpi teda tundma kõigil oma teedel, siis ta teeb su teerajad tasaseks! Õp 3,5-6 Kristus ütleb: Jääge minusse, ja mina jään teisse. Nii nagu oks ei suuda kanda vilja omaette, kui ta ei jää viinapuu külge, nõnda ka teie, kui te ei jää minu külge. Jh 15,4 Sa elad! Mulle anna Su elust osa ka. Oh viinapuu, mind kanna kui haljast oksa Sa ja anna Vaimu toitu ning kasvamise jõudu, sest Sa mind istutand. KLPR 110:5. Friedrich Adolf Lampe
8. Esmaspäev Nad läksid oma telkide juurde rõõmsatena ja heas meeleolus selle hea pärast, mida Issand oli teinud oma sulasele Taavetile ja oma Iisraeli rahvale. 1Kn 8,66 Kõik sünnib ju teie heaks, et arm üha enamate inimeste tänu kaudu rohkenedes kasvaks Jumala austuseks. 2Kr 4,15 Au Isale, maa ja taeva loojale! Kiitus Pojale, igaviku toojale! Vägi Pühale Vaimule, meie elu uuendajale! Kirkus olgu Sinule, Kolmainus Jumal, kelle pühadust kuulutab kogu loodu ja halastust imetleb inimsugu! Ove Sander Lk 13,31-35; Tt 1,1-9
9. Teisipäev Kõikide silmad ootavad sind ja sina annad neile nende roa omal ajal; sina avad oma käe ja täidad kõik, mis elab, hea meelega. Ps 145,15-16 Pange tähele taeva linde: nad ei külva ega lõika ega kogu aitadesse, ning teie taevane Isa toidab neid. Eks teie ole palju enam väärt kui nemad? Mt 6,26 Kas on linnukesel muret, kust ta saab, mis ta sööb? Kas ta nälga sureb? Tema loodab Looja peale, hüppab seal oksa peal, rõõmsalt tõstab hääle. KLPR 357:4. Laurentius Laurenti Lk 5,33-39; Tt 1,10-16
10. Kolmapäev Issand, sa kuuled vara mu häält, vara ma valmistun sinule ja olen valvel. Ps 5,4 Ja vara hommikul enne valget tõusis Jeesus üles, väljus ning läks tühja paika ja palvetas seal. Mk 1,35 Igapäevane süvenemine evangeeliumi ja palvetele keskendumine mõjutavad tuntavalt meie sisemist elu. Meie sisemine elu on otsekui püha ruum, mis peab olema hästi sisustatud ja korrastatud. Palvetamine kujundab meie sisemuses koha, kus võime vastu võtta Jumalat otsivaid inimesi. Henri Nouwen Mt 6,16-21; Tt 2,1-10
10. veebruar - Algab kannatusaeg
11. Neljapäev Ma tahan laulda Issandale, et ta mulle on head teinud. Ps 13,6 Maarja ütles: "Mu hing ülistab Issandat ja mu vaim hõiskab Jumala, minu Päästja pärast." Lk 1,46-47 Peale tänu on sul väga raske tuua Jumalale midagi, mis tegelikult oleks sinu oma. Kui iisraeli mees tõi ohvriks talle, siis oli see Jumala oma, kui ta andis leiba vaesele, siis oli see Jumalalt talle antud, kui ta ulatas külma vee karika, pidi ta selle kusagilt võtma. Osvald Tärk Kl 3,(5-7)8-11; Tt 2,11-15
12. Reede Selle asemel et neile öelda: "Teie ei ole minu rahvas", öeldakse neile: "Elava Jumala lapsed." Ho 2,1 Aga kõigile, kes tema vastu võtsid, andis ta meelevalla saada Jumala lasteks. Jh 1,12 Siin lapsed armust vastu võetud, seal Kristusega pärijad! Oh seda nime igatsetut! Oh seda osa õndsamat! See on, mis meie süda nõuab, ja üliväga ihaldab, kui viimaks Vaimus elu leiab ja pärandusest osa saab. KLPR 166:1. Carl J. Philipp Spitta Rm 7,14-25a; Tt 3,1-15
13. Laupäev Kohus taotleb jälle õigust ja selle järgi käivad kõik, kes on õiglased südamelt. Ps 94,15 Õndsad on need, kellel on nälg ja janu õiguse järele, sest nemad saavad küllaga. Mt 5,6 Kui sa näed maailmas pimedust ja pattu, siis küsi endalt: kas mina olen valguse kandja? Osvald Tärk Tn 5,1-7.17-30; Fm 1-25
1. PAASTUAJA PÜHAPÄEV (INVOCAVIT) Selleks ongi Jumala Poeg saanud avalikuks, et ta tühistaks kuradi teod. 1Jh 3,8b Mt 4,1-11; 1Ms 3,1-19(20-24); Ps 91 Jutlus: Hb 4,14-16
14. Pühapäev Issand on mu elu võimas kaitse, kelle ees ma peaksin värisema? Ps 27,1 Ma suudan kõik tema läbi, kes teeb mind vägevaks. Fl 4,13 Usklikul on meeleheitele kindel vastumürk - usk. Toomas Paul
15. Esmaspäev Kas me peaksime Jumalalt vastu võtma ainult head, aga mitte kurja? Ii 2,10 Jumal on ustav, kes ei luba teid kiusata rohkem, kui te suudate taluda, vaid koos kiusatusega valmistab ka väljapääsu, nii et te suudate taluda. 1Kr 10,13 Tuleb meeles pidada, et Jumal näeb, mis juhtub. Ta võib seda takistada, ja kui Ta seda ei tee, siis tähendab see, et sündmusel on mõte, et Tal on kuskil mulle tundmatus kontekstis positiivne ülesanne. Ja palvest ammutame jõudu katsumust välja kannatada. Fanny de Sivers 2Ts 3,1-5; Mk 11,1-11
16. Teisipäev Mina teen teiega igavese lepingu. Js 55,3 Issand Jeesus võttis karika pärast õhtusöömaaega ja ütles: "See karikas on uus leping minu veres." 1Kr 11,25 Jeesus Kristus, Jumala Tall, kes Sa maailma patud ära kandsid ja iseennast meie eest ristil ohvriks andsid. Me palume Sind, puhasta meid oma ihu ja vere sakramendi läbi kõigest patust ja kinnita meid uueks eluks õiges usus, armastuses ning tõsises sõnakuulmises, et meil ükskord oleks osa Sinu igavesest taevariigist ja me Sind rõõmuga kiidaksime ja austaksime, kes Sa Isaga ja Püha Vaimuga elad ja valitsed igavesti. Agenda palve Ii 1,1-22; Mk 11,12-25
17. Kolmapäev Issand annab andeks igaühele, kes valmistab oma südant otsima Jumalat. 2Aj 30,18.19 Seal oli mees, Sakkeus nimi; see oli tölnerite ülem, ja ta oli rikas. Ta püüdis näha saada Jeesust, kes ta on. Lk 19,2-3 Tõeluse nägemiseks tuleb paluda Jumala abi. Peab kõigepealt tahtma näha Jumalat, tajuda tema loomingut õiges valguses, ära tunda ka iseennast ja kogu inimkonda sellisena, nagu see on algselt mõeldud. Nägemine - sügav põhjalik nägemine - iseloomustab intensiivset jumalikku elu. Fanny de Sivers 5Ms 8,11-18; Mk 11,27-33
18. Neljapäev Jutustage paganate seas tema au, tema imeasju kõigi rahvaste seas! Ps 96,3 Paulus ja Barnabas kuulutasid, mis suuri asju Jumal oli teinud, olles nendega, ja et ta oli avanud paganatele usu ukse. Ap 14,27 Ma kummardan Sind, Armuvägi, mis Jeesuses end ilmutand. Ma astun armastuse ligi, mis põrmu peale halastand: mu oma mõte ära kaob ja armumerre üksi vaob. KLPR 264:1. Gerhard Tersteegen Jk 4,1-10; Mk 12,1-12
19. Reede Vaeslaste isa ja lesknaiste asjaajaja on Jumal oma pühas elamus. Jumal paneb üksildased elama majadesse ja viib välja vangid jõukale elujärjele. Ps 68,6-7 Jeeus Kristus ütleb: "Tõesti, ma ütlen teile, mida te iganes olete teinud kellele tahes mu kõige pisematest vendadest, seda te olete teinud mulle." Mt 25,40 Kaastunne erineb haletsusest. Haletsemine tähendab distantsi, teatud alavääristavat suhtumist. Ka mina olen toiminud tihti haletsemisest lähtuvalt. Kui ma liigun tänavail, poetan mündi kerjuse mütsi, ometi ei vaata talle otsa, ei istu tema kõrvale, et elu üle vestelda. Ma kiirustan, mul ei ole aega pöörata tähelepanu mehele, kes end minu poole küünitab. Korvan oma tähelepanu rahaga, ja see annab mulle hea ettekäände peatumatult edasi tõtata. Henri Nouwen Hb 2,11-18; Mk 12,13-17
20. Laupäev Ära kohku ja ära karda, sest Issand, su Jumal, on sinuga kõikjal, kuhu sa lähed! Jos 1,9 Jumal ei ole meile ju andnud arguse vaimu, vaid väe ja armastuse ja mõistlikkuse vaimu. 2Tm 1,7 See on esimene õpetus, et meie ei pea Jumala Sõnast pahanduma, vaid seda kindlasti uskuma, näigu see vahel ka imeline, petlik või lausa võimatu. Olgem kindlad: kui Jumal on seda rääkinud, siis peab see ka sündima! Ärgu ükski küsigu, kas see on võimalik, vaid vaadaku ainult, kas Jumal on seda öelnud. On aga Jumal midagi öelnud, siis on Ta ka nii vägev ja tõeline, et suudab seda teha. Martin Luther Rm 6,12-18; Mk 12,18-27
2. PAASTUAJA PÜHAPÄEV (REMINISCERE) Ent Jumal teeb nähtavaks oma armastuse meie vastu sellega, et Kristus suri meie eest, kui me olime alles patused. Rm 5,8 Mk 12,1-12; Js 5,1-7; Ps 123 Jutlus: Rm 5,1-5(6-11)
21. Pühapäev Jõgi oma harudega rõõmustab Jumala linna ja Kõigekõrgema pühi elamuid. Jumal on tema keskel, ei ta kõigu. Ps 46,5-6 Jeesuse Kristuse läbi ehitatakse teidki üheskoos Jumala eluasemeks Vaimus. Ef 2,22 Hooneks valmistada Sulle tahan oma südame. Too nüüd puhtust, vagust mulle, püha elupäikene! Armas Jeesus, ise tule, südamesse asu mulle! KLPR 30:4. Carl Peter Ludwig Maurach
21. veebruar - Palvepäev tagakiusatud kristlaste eest
22. Esmaspäev Sest me oleme võõrad su ees ja majalised, nõnda nagu kõik meie vanemad. Meie päevad maa peal on otsekui vari ja lootust ei ole. 1Aj 29,15 Sest meil pole siin jäädavat linna, vaid me taotleme tulevast. Hb 13,14 Harjuge mõttega, et maisel päeval on piirid. Need piirid ei näita meie kurba lõppu, vaid uusi avarusi. Piiride taga ei ole tühjus, vaid kohtumine Jumalaga. Joosep Tammo 1Ms 37,3-4.12-14.23-35(36); Mk 12,28-34
23. Teisipäev Sest nagu maa toob esile oma kasvud ja aed laseb võrsuda oma külvi, nõnda laseb ka Issand Jumal võrsuda õigust ja kiitust kõigi rahvaste ees. Js 61,11 Tema, kes annab seemne külvajale, annab ka leiva toiduseks, teeb rohkeks teie külvi ja kasvatab teie õiguse vilja. 2Kr 9,10 Meie, kristlased, pole sõltuvad ei heast ega kurjast ilmast, vaid Jumala armust. See teadmine teeb meid vabaks ja õnnelikuks ka Tema käest oma igapäevast leiba paludes. Harri Haamer Ii 2,1-10; Mk 12,35-40
24. Kolmapäev Ära heida mind ära oma palge eest ja ära võta minult ära oma Püha Vaimu! Ps 51,13 Jumal ei ole meid asetanud viha alla, vaid pääste saamiseks meie Issanda Jeesuse Kristuse läbi, 1Ts 5,9 Kui Jumal on meie pärast andnud oma Poja ega ole Talle heitnud armu, siis ei või Ta meile kurja soovida. Ta ei või tahta meie hukkumist, kui Ta kasutab kõige kallimaid vahendeid, et kinkida meile elu. Martin Luther Jh 16,29-33; Mk 12,41-44
25. Neljapäev Sõna ei ole veel mu keelel, kui ennäe - sina, Issand, tead selle kõik ära. Ps 139,4 Jeesus ütleb: Kui te palvetate, siis ärge palju lobisege, nõnda nagu paganad, sest nemad arvavad, et neid kuuldakse nende sõnaohtruse tõttu. Teie Isa teab, mida te vajate, enne kui te teda palute. Mt 6,7-8 Kõik Tema hooleks anna, Ta targasti kõik teeb; ja sa võid imeks panna, kuis kõik sul korda läeb! Küll mureorust läbi ja üle muremäest sind aitab imeabi, mis tuleb Tema käest. KLPR 342:7. Paul Gerhardt 1Jh 1,8-2,2(3-6); Mk 13,1-13
26. Reede Häda neile, kes on iseenese silmis targad ja iseenese meelest arukad! Js 5,21 Kui ma teaksin kõiki saladusi ja ma tunnetaksin kõike ja kui mul oleks kogu usk, nii et ma võiksin mägesid teisale tõsta, aga mul ei oleks armastust, siis poleks minust ühtigi. 1Kr 13,2 Nüüd vaibu, uhke meel ja mõte, kui Looja ette astud sa; Ta kõike näeb, mu silmil kate, mis homme toob, mul teadmata! Mul püha värin südames, kui, Issand, põlvitan Su ees! KLPR 367:1. Einar Kiviste 2Kr 13,3-9; Mk 13,14-23
27. Laupäev Mida sina, Issand, õnnistad, see jääb igavesti õnnistatuks. 1Aj 17,27 Õnnistage - sest õnnistamiseks te olete kutsutud -, et ka teie võiksite pärida õnnistuse. 1Pt 3,9 Püüa vaadata inimesele otsa, et märgata, mida talle ütelda. Miks peaksin midagi ütlema? Aga üks heatahtlik sõna suudaks teda rõõmustada, miks peaksid selle ütlemata jätma? Jeesus vaatab ka sulle otsa, tõsta silmad üles ja pane tähele Tema julgustavat sõna. Su päev saab päästetud. Eenok Haamer Gl 2,16-21; Mk 13,24-37
3. PAASTUAJA PÜHAPÄEV (OCULI) Aga Jeesus ütles: "Ükski, kes on pannud käe adra külge ja siis vaatab tagasi, ei kõlba Jumala riigile!" Lk 9,62 Lk 9,57-62; 1Kn 19,1-8(9-13a); Ps 141 Jutlus: Ef 5,1-8a
28. Pühapäev Mina olen Issand, su Jumal, kes kinnitab su paremat kätt, kes sulle ütleb: "Ära karda, mina aitan sind!" Js 41,13 Siimona ämm lamas maas palavikus, ja varsti öeldi Jeeusele seda. Ja ta läks tema juurde ja aitas ta üles, kinni hakates ta käest. Ja palavik lahkus temast. Mk 1,30-31 Kinnita meid, armas Jeesus, aita, kui on häda käes! Tee meid targaks, Sinu valgus olgu vägev südames. Anna mulle oma armu, siis mu süda tunneb rõõmu. ULR 263:6. Peter Lackmann
29. Esmaspäev Karista mind, Issand, aga õiglaselt, mitte oma raevus, et sa mind täiesti ei hävitaks. Jr 10,24 Ükski kasvatamine ei tundu samal hetkel olevat rõõm, vaid toob kurvastust; aga hiljem see annab õiguse rahuvilja neile, keda selle varal on harjutatud. Hb 12,11 Issand, tee minu elu korda ja anna mulle teada, mida ma pean Sinu tahtmise järgi tegema. Lase mind oma ülesannet täita nii, nagu see on vajalik ja minu hinge edasiminekuks kasulik. Aquino Thomas Lk 14,(25-26)27-33(34-35); Mk 14,1-11

matches:
Ps 76
Ps 145
Ps 31
Ps 145
Ps 5
Ps 13
Kohus
Ps 94
Ps 91
Ps 27
Ps 96
Ps 68
Ps 123
Ps 46
Ps 51
Ps 139
Ps 141


Detailplaneeringute koostamise lõpetamine - Saaremaa vald
Mäebe küla Põllu detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavolikogu 20.06.2019 otsusega nr 90 lõpetati Mäebe küla Põllu detailplaneeringu koostamine. Põllu detailplaneering algatati Torgu Vallavolikogu 08.12.2006. a otsusega nr 1-1/58. Detailplaneeringu eesmärgiks oli katastriüksuse jagamine elamumaa kruntideks, ehitusõiguse määramine elamute ja abihoonete püstitamiseks. Peale septembrit 2007 ei ole detailplaneeringut vallavalitsusele menetlemiseks esitatud. Tulenevalt eelnevast nõustus huvitatud isik vallavalitsuse ettepanekul detailplaneeringu koostamise lõpetamisega.
Kõiguste küla Väike-Sirkli detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et vallavolikogu lõpetas 23.05.2019 otsusega nr 74 Kõiguste küla Väike-Sirkli katastriüksuse detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala hõlmab Kõiguste külas Väike-Sirkli katastriüksust katastriüksuse tunnusega 38601:004:0254. Detailplaneeringu eesmärgiks on maaüksuse sihtotstarbe muutmine maatulundusmaast elamumaaks, ehitusõiguse seadmine suvila ja abihoonete rajamiseks, elektrivarustuse ja vajalike kommunikatsioonide asukoha määramine, teeservituudi seadmine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Kõiguste küla Väike-Sirkli maaüksuse detailplaneeringu koostamise.
Ruhve küla Pärdi, Uue-Pärdi, Aarnealuse, Soolahe ja Pennu maaüksuste detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et vallavolikogu lõpetas 23.05.2019 otsusega nr 75 Ruhve küla Pärdi, Uue-Pärdi, Aarnealuse, Soolahe ja Pennu maaüksuste detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala hõlmab Ruhve külas Pärdi (katastriüksuse tunnus 38601:004:0436), Uue-Pärdi (katastriüksuse tunnus 38601:004:0437), Aarnealuse (katastriüksuse tunnus 38601:004:0438), Soolahe (katastriüksuse tunnus 38601:004:0439) ja Pennu (katastriüksuse tunnus 38601:004:0440) katastriüksusi. Detailplaneeringu eesmärgiks on leida nimetatud kinnistutel loodusmaastiku kasutamise võimalused rekreatiivse ja õppeotstarbe eesmärgil; Uue-Pärdi, Aarnealuse ja Soolahe kinnistutel rajada loodusõpperada vajalike kergehitistega; Pennu kinnistule kavandada telkimiskohad, parkla, tualetid, lipuväljak, püstkojad, vaatlustorn; Pärdi kinnistul asuva taluelamu baasil lahendada puhkajate teenindamine; juurdepääsutee ja kommunikatsioonide paiknemise lahendamine, servituutide seadmise vajaduse väljaselgitamine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu detailplaneeringu koostamise.
Saaremetsa küla Mõisamäe maaüksuse detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et vallavolikogu lõpetas 23.05.2019 otsusega nr 76 Saaremetsa küla Mõisamäe maaüksuse detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala hõlmab Saaremetsa külas Mõisamäe katastriüksust katastriüksuse tunnusega 38601:002:0148. Detailplaneeringu eesmärgiks on maa sihtotstarbe muutmine elamumaaks, kinnistu jagamine kuueks suvemaja ja abihoone ehitusõigusega kinnistuks ja üheks sotsiaalmaa ja üheks transpordimaa sihtotstarbega kinnistuks, elektrivarustuse ja vajalike kommunikatsioonide asukoha määramine, juurdepääsutee asukoha määramine, vajalike servituutide seadmine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 01.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Saaremetsa küla Mõisamäe maaüksuse detailplaneeringu koostamise.
Asva küla Laiduse detailplaneeringu koostamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et vallavolikogu lõpetas 23.05.2019 otsusega nr 77 Asva küla Laiduse detailplaneeringu koostamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise. Planeeringuala hõlmab praeguses Asva külas Laiduse katastriüksust katastritunnusega 38601:004:0080. Detailplaneeringu eesmärgiks on hoiualast välja jääva osa jagamine kahekümne kuueks kinnistuks, neist ühel endise talukoha taastamine ja teistel suvemaja ehitusõiguse seadmine, maa sihtotstarbe muutmine, juurdepääsutee ja elektriga varustamise lahendamine, vajalike kommunikatsioonide paiknemise määramine, servituudi seadmine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Laiduse detailplaneeringu koostamise ja selle keskkonnamõju strateegilise hindamise.
Mägi-Kurdla küla Sääremäe puhkekoha detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et vallavolikogu lõpetas 23.05.2019 otsusega nr 78 Sääremäe puhkekoha detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala hõlmab praeguses Mägi-Kurdla külas kahte Sääremäe laid nimelist katastriüksust katastriüksuse tunnusega 38601:004:0589 ja 38601:004:0590. Detailplaneeringu eesmärgiks on avalikuks kasutuseks mõeldud maa-ala korrastamine, grillimis- ja lõkkekoha planeerimine, telkimiskoha, pallimänguplatsi ja parkimiskoha asukoha määramine, olemasolevate lautrikohtade korrastamine, infotahvlite paigaldamine, maa sihtotstarbe muutmine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 01.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Mägi-Kurdla küla Sääremäe puhkekoha detailplaneeringu koostamise.
Saareküla Luhinaranna maaüksuse detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et vallavolikogu lõpetas 23.05.2019 otsusega nr 79 Saareküla Luhinaranna maaüksuse detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala hõlmab Saarekülas Luhinaranna katastriüksusi katastriüksuse tunnusega 38601:002:0297 ja 38601:002:0298. Detailplaneeringu eesmärgiks on rajada avaliku kasutusega ujumiskoht koos vajalike rajatistega (WC, riietuskabiinid, istepingid), palliplats ja telkimiskoht, maa sihtotstarbe muutmine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 01.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Saareküla Luhinaranna maaüksuse detailplaneeringu koostamise.
Suure-Rootsi küla Tõru katastriüksuse detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et lõpetas 07.05.2019 korraldusega nr 649 Suure-Rootsi küla Tõru katastriüksuse detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala hõlmab Suure-Rootsi külas Tõru katastriüksust tunnusega 59201:005:0123. Detailplaneeringu eesmärgiks on kinnistule ühepereelamu ehitamisvõimaluse selgitamine, ehitusõiguse määramine, juurdepääsutee ja tehnovõrkudega varustamise lahendamine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 01.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavalitsus Suure-Rootsi küla Tõru katastriüksuse detailplaneeringu koostamise.
Saareküla Tuhina maaüksuse detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et lõpetas 09.04.2019 otsusega nr 436 Saareküla Tuhina maaüksuse detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala asub Saarekülas ja hõlmab Tuhina katastriüksust katastritunnusega 38601:002:0199. Detailplaneeringu eesmärgiks on olemasoleva amortiseerunud hoonestuse lammutamine, sadama teenindamiseks ja kalurite majutamiseks vajaliku hoonestuse planeerimine, tehnovõrkude ja kommunikatsioonide paiknemise kavandamine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 01.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavalitsus Saareküla Tuhina maaüksuse detailplaneeringu koostamise.
Ennu küla Reinu-Ranna detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et vallavolikogu lõpetas 26.04.2019 otsusega nr 53 Ennu küla Reinu-Ranna detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala hõlmab Ennu külas Reinu-Ranna katastriüksust (katastritunnus 59201:005:0622, pindala 8,29 ha, 100% maatulundusmaa otstarbega). Detailplaneeringu eesmärgiks on kinnistu jagamine kaheks ning nendele elamu, sinna juurde vajalike rajatiste ning tehnovõrkude püstitamine ja servituutide seadmise vajaduse väljaselgitamine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Ennu küla Reinu-Ranna detailplaneeringu koostamise.
Suure-Rootsi küla Kadastiku ja Matsi maaüksuste detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et vallavolikogu lõpetas 26.04.2019 otsusega nr 54 Suure-Rootsi küla Kadastiku ja Matsi maaüksuste detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala hõlmab Suure-Rootsi külas praegusi Kadastiku (katastritunnus 59201:005:0327), Päikese (katastritunnus 59201:005:0328 ja Matsi (katastritunnus 59201:005:0137) katastriüksusi. Detailplaneeringu eesmärgiks on rannaala üldplaneeringujärgse maakasutuse aladel detailplaneeringu koostamine maaüksuste jagamiseks kuueks iseseisvaks krundiks, nendele ehitusõiguse määramine suvemajade püstitamiseks ning tehnovõrkude rajamiseks ja servituutide seadmise vajadusel väljaselgitamiseks.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Suure-Rootsi küla Kadastiku ja Matsi maaüksuste detailplaneeringu koostamise.
Suure-Rootsi küla Liivaaugu detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et vallavolikogu lõpetas 26.04.2019 otsusega nr 55 Suure-Rootsi küla Kadastiku ja Matsi maaüksuste detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala hõlmab Suure-Rootsi külas praegusi Liivaaugu (katastritunnus 59201:005:0623) ja Roosi (katastritunnus 59201:005:0624) katastriüksusi. Detailplaneeringu eesmärgiks on maasihtotstarbe muutmine elamumaaks, planeeritava ala jagamine kuueks elamukrundiks ja neile ehitusõiguse määramine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Suure-Rootsi küla Liivaaugu detailplaneeringu koostamise.
Kailuka küla Kukerpilli detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et vallavolikogu lõpetas 26.04.2019 otsusega nr 56 Kailuka küla Kukerpilli detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala hõlmab Kailuka külas Kukerpilli katastriüksust (59201:003:0390). Detailplaneeringu eesmärgiks on ehitusõiguse määramine ja juurdepääsutee planeerimine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 01.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Kailuka küla Kukerpilli detailplaneeringu koostamise.
Vanamõisa küla Saare detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et vallavolikogu lõpetas 26.04.2019 otsusega nr 57 Vanamõisa küla Saare detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala hõlmab Vanamõisa külas endist Saare katastriüksust tunnusega 59201:005:0163, mis käesolevaks hetkeks on jagatud Saare (59201:001:0894), Saare (59201:001:0895), Uue-Liista (59201:001:0896) ja Liista (59201:001:0867) katastriüksusteks. Detailplaneeringu eesmärgiks on 850 kWh tuulegeneraatori paigaldamine ja sellele ehitusõiguse määramine, maaüksuse sihtotstarbe muutmine, juurdepääsutee määramine, tehnovõrkude ja –rajatiste asukohta määramine, keskkonnatingimuste seadmine planeeringuga kavandatu elluviimiseks.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Vanamõisa küla Saare detailplaneeringu koostamise.
Saareküla Tammelaiu maaüksuse detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et vallavolikogu lõpetas 26.04.2019 otsusega nr 60 Saareküla Tammelaiu maaüksuse detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala hõlmab Saarekülas Tammelaiu katastriüksust katastritunnusega 38601:002:0079. Detailplaneeringu eesmärgiks on ehitusõiguse määramine suvemaja ja sauna ehitamiseks.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Saareküla Tammelaiu detailplaneeringu koostamise.
Saareküla Kadariku detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et vallavolikogu lõpetas 26.04.2019 otsusega nr 61 Saareküla Kadariku detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala hõlmab Saarekülas Kadariku katastriüksust katastritunnusega 38601:003:0154. Detailplaneeringu eesmärgiks on endise hoonestuse taastamine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Saareküla Kadariku detailplaneeringu koostamise.
Saareküla Matu detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et vallavolikogu lõpetas 26.04.2019 otsusega nr 62 Saareküla Matu detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala hõlmab praeguses Saarekülas Matu katastriüksust katastritunnusega 38601:002:0076. Detailplaneeringu eesmärgiks on kinnistu jagamine kruntideks ja ehitusõiguse seadmine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Saareküla Matu detailplaneeringu koostamise.
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et vallavolikogu lõpetas 26.04.2019 otsusega nr 55 Suure-Rootsi küla Liivaaugu detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala hõlmab Suure-Rootsi külas praegusi Liivaaugu (katastritunnus 59201:005:0623) ja Roosi (katastritunnus 59201:005:0624) katastriüksusi. Detailplaneeringu eesmärgiks on maasihtotstarbe muutmine elamumaaks, planeeritava ala jagamine kuueks elamukrundiks ja neile ehitusõiguse määramine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 01.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Suure-Rootsi küla Liivaaugu detailplaneeringu koostamise.
Ninase küla Estami-Kapsi detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et Saaremaa Vallavolikogu lõpetas 28.03.2019 otsusega nr 1-37 Ninase küla Estami-Kapsi detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala hõlmab Ninase külas Estami (katastritunnus 48301:001:0277) ja Kapsi (katastritunnus 48301:001:0278) katastriüksusi. Detailplaneeringu eesmärgiks on üldplaneeringu muutmise ettepaneku esitamine suvemajade ja kõrvalhoonete ehitamise eesmärgil, selleks katastriüksuste kruntideks jaotamine, hoonestusalade määratlemine, hoonetele ja rajatistele projekteerimistingimuste määramine, maakasutuse sihtotstarve muutmine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Estami-Kapsi detailplaneeringu koostamise.
Suure-Rootsi küla Juhanimäe detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et Saaremaa Vallavolikogu lõpetas 28.03.2019 otsusega nr 39 Suure-Rootsi küla Juhanimäe detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala hõlmab Suure-Rootsi külas Juhanimäe katastriüksust (katastritunnus 59201:005:0126, pindala 4,52 ha, 100% maatulundusmaa otstarbega). Detailplaneeringu eesmärgiks on kinnistule ehitusõiguse määramine, kinnistu hoonestusala piiritlemine, kavandatava juurdepääsutee ning selle avalikuks kasutamiseks määramine, kujade määramine, tehnovõrkude ja -rajatiste asukoha määramine ning keskkonnatingimuste seadmine planeeringuga kavandatu elluviimiseks.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Juhanimäe detailplaneeringu koostamise.
Pulli küla Välja-Männiku detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et Saaremaa Vallavolikogu lõpetas 28.03.2019 otsusega nr 42 Pulli küla Välja-Männiku detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala hõlmab Pulli külas Välja-Männiku katastriüksust (katastritunnus 55001:007:0188, pindala 5,86 ha, 100% maatulundusmaa sihtotstarbega). Detailplaneeringu eesmärgiks on kinnistu kruntideks jagamine, krunditele ehitusõiguse seadmine, tehnovõrkude ja rajatiste rajamine, ligipääsude määramine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Välja-Männiku detailplaneeringu koostamise.
Pulli küla Välja detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et Saaremaa Vallavolikogu lõpetas 28.03.2019 otsusega nr 43 Pulli küla Välja detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala hõlmab Pulli külas Välja-Männiku katastriüksust (katastritunnus 55001:007:0188, pindala 5,86 ha, 100% maatulundusmaa sihtotstarbega). Detailplaneeringu eesmärgiks on kinnistu kruntideks jagamine, krunditele ehitusõiguse seadmine, tehnovõrkude ja rajatiste rajamine, ligipääsude määramine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Välja detailplaneeringu koostamise.
Hindu küla Kordoni detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et Saaremaa Vallavolikogu lõpetas 28.03.2019 otsusega nr 38 Hindu küla Kordoni detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala hõlmab Hindu külas Kordoni (katastritunnus 55001:001:0180, pindala 6,37 ha, 100% maatulundusmaa sihtotstarbega) katastriüksust. Detailplaneeringu eesmärgiks on maa sihtotstarbe määramine osaliselt elamumaaks, ranna ehituskeeluvööndi vähendamine ca 100 meetrini, selleks Orissaare valla rannaala osaüldplaneeringu muutmine, elamu ehitusõiguse seadmine, hoonestuse asukoha määramine ja tuletõrje veevõtukoha võimaluse määramine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Kordoni detailplaneeringu koostamise.
Jaani küla Loo ja Suure-Peetri detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et Saaremaa Vallavolikogu lõpetas 28.03.2019 otsusega nr 40 Jaani küla Loo ja Suure-Peetri detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala hõlmab Jaani külas Loo (katastritunnus 55001:001:0429, pindala 4,43 ha, 100% maatulundusmaa sihtotstarbega) ja Suure-Peetri (katastritunnus 55001:001:0432, pindala 5,20 ha, 100% maatulundusmaa sihtotstarbega) katastriüksusi. Detailplaneeringu eesmärgiks on katastriüksuste jagamine kokku 11 kinnistuks, tekkivatele kinnistutele elamute ehitusõiguse seadmine, hoonestuse asukoha määramine, teede asukoha määramine ja vajadusel servituutide seadmine, kommunikatsioonide määramine, tuletõrje veevõtukoha asukoha määramine ja tekkivate kinnistute sihtotstarbe muutmine elamumaaks.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Loo ja Suure-Peetri detailplaneeringu koostamise.
Raugu küla Tooma detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et Saaremaa Vallavolikogu lõpetas 28.03.2019 otsusega nr 41 Raugu küla Tooma detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala hõlmab Raugu külas Tooma katastriüksust (katastritunnus 55001:001:0324, pindala 3,17 ha, 100% maatulundusmaa sihtotstarbega). Detailplaneeringu eesmärgiks on katastriüksuse jagamine kolmeks ehitusõigusega kinnistuks, neile juurdepääsuvõimaluse, vee, kanalisatsiooni ja elektrivõimaluse lahendamine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Tooma detailplaneeringu koostamise.
Kangrusselja küla Allika detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et lõpetas 26.03.2019 korraldusega nr 393 Kangrusselja küla Allika detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala asub Kangrusselja külas ja hõlmab Allika katastriüksust (katastritunnus 59201:002:0435, pindala 18,65 ha, 100% maatulundusmaa sihtotstarbega). Detailplaneeringu eesmärgiks on Masa peakraavi kaldal ehituskeeluvööndi vähendamine kalakasvatusehitiste rajamiseks, haljastuse, juurdepääsuteede ja tehnovõrkude lahendamine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavalitsus Allika detailplaneeringu koostamise.
Rannaküla Tamme ja Perve detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et lõpetas 26.03.2019 korraldusega nr 392 Rannaküla Tamme ja Perve detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala asub Rannakülas ja hõlmab Tamme (katastritunnus 59201:004:0142, pindala 2,10 ha, 100% maatulundusmaa) ja Perve (katastritunnus 59201:004:0127, pindala 3,79 ha, 100% maatulundusmaa) katastriüksusi. Detailplaneeringu eesmärgiks on kinnistule eraldi katastriüksuste moodustamine ning neile ehitusõiguse määramine, katastriüksustele elamumaa sihtotstarbe määramine, servituutide ja kitsenduste määramine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavalitsus Tamme ja Perve detailplaneeringu koostamise.
Vanamõisa küla Kõutsi detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et lõpetas 26.03.2019 korraldusega nr 394 Vanamõisa küla Kõutsi detailplaneeringu koostamise. Planeeringuala asub Vanamõisa külas ja hõlmab praegusi Kõutsi (katastritunnus 59201:001:0866, pindala 35,61 ha, 100% maatulundusmaa sihtotstarbega) ja Saare-Kõutsi (katastritunnus 59201:005:0295, pindala 10117 m², 100% elamumaa sihtotstarbega) katastriüksusi. Detailplaneeringu eesmärgiks on eraldi kruntide moodustamine ning neile ehitusõiguse määramine, moodustatavatele kruntidele elamumaa sohtotstarbe määramine, servituutide ja kinnisomandi kitsenduste määramine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavalitsus Kõutsi detailplaneeringu koostamise.
Poka küla Rannametsa detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et lõpetas 12.03.2019 korraldusega nr 291 Rannametsa kinnistu detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala asub Poka külas ning hõlmab Rannametsa (katastriüksuse tunnus 40301:002:0481) katastriüksust. Detailplaneeringu eesmärgiks on krundi ehitusõiguse määramine krundile kahe suvemaja püstitamiseks ning juurdepääsutee ja kommunikatsioonide lahendamine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavalitsus Rannametsa kinnistu detailplaneeringu koostamise.
Jõiste küla Silla ja Lautri detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et lõpetas 12.03.2019 korraldusega nr 290 Silla ja Lautri kinnistute detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala asub Jõiste külas ning hõlmab Silla (katastritunnus 40302:001:0209) ja Lautri (katastritunnus 40302:001:0207) katastriüksusi. Detailplaneeringu eesmärgiks on Lautri detailplaneeringu muutmine Lautri kinnistu juurdepääsutee asukoha osas, Silla maaüksuse perspektiivse elamu ja abihoonete ehitusõiguse määramine ja juurdepääsu ning kommunikatsioonide lahendamine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavalitsus Silla ja Lautri detailplaneeringu koostamise.
Pahapilli küla Merela detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et Saaremaa Vallavalitsus lõpetas 05.03.2019 korraldusega nr 281 Pahapilli küla Merela detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala asub Pahapilli külas ja hõlmab Merela katastriüksust (katastritunnus 48301:006:0197). Detailplaneeringu eesmärgiks on Merela kinnistu ehituskeeluala vähendamine, kinnistu jagamine ja uutele maaüksustele hoonestuse planeerimine (mõlemale ühe suvemaja ehitamine).
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavalitsus Merela detailplaneeringu koostamise.
Jõiste küla Kalda detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et Saaremaa Vallavalitsus lõpetas 05.03.2019 korraldusega nr 282 Jõiste küla Kalda detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala asub Jõiste külas ja hõlmab Kalda katastriüksust (katastritunnus 40302:001:0522, pindala 2,88 ha, maa sihtotstarve 100% maatulundusmaa). Detailplaneeringu eesmärgiks on planeeritava maa-ala kruntideks jaotamine, kruntide ehitusõiguse määramine, kruntide hoonestusalade piiritlemine, tehnovõrkude- ja rajatiste asukoha ning servituutide vajaduse määramine, kruntidele juurdepääsu lahendamine ja kruntide sihtostarvete määramine. Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavalitsus Kalda detailplaneeringu koostamise.
Küdema küla Riido detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et Saaremaa Vallavolikogu lõpetas 28.02.2019 otsusega nr 27 Küdema küla Riido detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala hõlmab Küdema külas Riido katastriüksust (katastritunnus 48301:002:0332). Detailplaneeringu eesmärgiks on ehitusõiguse andmine elamu ja kuni 3 abihoone ehitamiseks, juurdepääsutee ja kommunikatsioonide lahendamine. Detailplaneeringuga tehakse ettepanek Läänemere ranna ehituskeeluvööndi vähendamiseks.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Riido detailplaneeringu koostamise.
Ninase küla Anne detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et Saaremaa Vallavolikogu lõpetas 28.02.2019 otsusega nr 23 Ninase küla Anne detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala hõlmab Ninase külas Anne katastriüksust (katastritunnus 48301:001:0114). Detailplaneeringu eesmärgiks on ehitusõiguse andmine elamu, kõrvalhoonete ja paadikuuri ehitamiseks ning selleks tehakse ettepanek Läänemere ranna ehituskeeluvööndi vähendamiseks.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Anne detailplaneeringu koostamise.
Ninase küla Adamsi detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et Saaremaa Vallavolikogu lõpetas 28.02.2019 otsusega nr 24 Ninase küla Adamsi detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala hõlmab Ninase külas Adamsi katastriüksust (katastritunnus 48301:001:0230). Detailplaneeringu eesmärgiks on ehitusõiguse andmine paadikuuri ehitamiseks ning selleks tehakse ettepanek Läänemere ranna ehituskeeluvööndi vähendamiseks.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Adamsi detailplaneeringu koostamise.
Ninase küla Vahe detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et Saaremaa Vallavolikogu lõpetas 28.02.2019 otsusega nr 25 Ninase küla Vahe detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala hõlmab Ninase külas Vahe katastriüksust. Käesoleval hetkel hõlmab planeeringuala Vahe katastriüksuseid katastritunnustega 48301:001:0746 ja 48301:001:0747. Detailplaneeringu eesmärgiks on ehitusõiguse andmine paadikuuri ehitamiseks ning selleks tehakse ettepanek Läänemere ranna ehituskeeluvööndi vähendamiseks.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Vahe detailplaneeringu koostamise.
Kugalepa küla Täätsi detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et Saaremaa Vallavolikogu lõpetas 28.02.2019 otsusega nr 1-3/26 Kugalepa küla Täätsi detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala hõlmab Kugalepa külas Täätsi katastriüksust (katastritunnus 48301:001:0259). Detailplaneeringu eesmärgiks on ehituskeeluvööndi vähendamise ettepaneku tegemine kuni 900 m2 suuruse elamumaa sihtotstarbega katastriüksuse (hoonestusala) ja juurdepääsutee moodustamiseks. Planeeringuga kavandatakse hoonestusalale ühe ühekordse kahepoolse viilkatusega katusekorrusega elamu ja ühe ühekorruselise majapidamisabihoone ning vajalike kommunikatsioonide ehitamiseks projekteerimistingimuste määramist.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Täätsi detailplaneeringu koostamise.
Muraja küla Uue-Udriku ja Kuke detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et Saaremaa Vallavolikogu lõpetas 28.02.2019 otsusega nr 22 Muraja küla Uue-Udriku ja Kuke detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala hõlmab Muraja külas Kuke (katastritunnus 63401:005:0206) ja Uue-Udriku (katastritunnus 63401:005:0082) katastriüksusi. Detailplaneeringu eesmärgiks on ehituskeeluvööndi vähendamise ettepaneku tegemine, 56 m2 suuruse ehitisaluse pinnaga lammaste varjualuse ehitamine ning 36 m2 suuruse ehitisaluse pinnaga suvemaja ning tööriistakuuri seadustamine ning tehnosüsteemide rajamine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Uue-Udriku ja Kuke detailplaneeringu koostamise.
Kotlandi küla Pihla-Ranna detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavolikogu 28.02.2019 otsusega nr 29 lõpetati Kotlandi küla Pihla-Ranna detailplaneeringu koostamine. Pihla-Ranna detailplaneering algatati Kotlandi-Koki Kodukultuuri Selts Kadakas ettepanekul Lümanda Vallavolikogu 29.10.2014 otsusega nr 59. Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks oli supelranna, telkimisala ja külaplatsi piiritlemine ning ehitusõiguse määramine randa teenindavate rajatiste püstitamiseks. Kuna detailplaneeringust huvitatud isik ehk Kotlandi-Koki Kodukultuuri Selts Kadakas on likvideerimisel ja detailplaneeringut ei ole lähiaastatel Saaremaa Vallavalitsusele menetlemiseks esitatud, nõustus huvitatud isik vallavalitsuse ettepanekul detailplaneeringu koostamise lõpetamisega.
Kõrkvere küla Kõrgemäe detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et lõpetas 22.01.2019 korraldusega nr 93 Kõrkvere küla Kõrgemäe katastriüksuse detailplaneeringu koostamise.
Kõrgemäe katastriüksuse (katastriüksuse tunnus 63401:004:0130) detailplaneeringu eesmärgiks oli maakasutuse sihtotstarbe muutmine, kinnistu jagamine eraldiseisvateks kinnistuteks, ehitusõiguse määramine elamute ja kõrvalhoonete ehitamiseks, juurdepääsuteede rajamine, vajalike kommunikatsioonide lahendamine ja servituutide seadmise vajaduse väljaselgitamine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lõike 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 01.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavalitsus Kõrgemäe katastriüksuse detailplaneeringu koostamise.
Küdema laheääre detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et vallavolikogu lõpetas 25.01.2019 otsusega nr 6 Ninase ja Kugalepa küla Küdema laheääre detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala hõlmab Ninase külas Lahemaa (katastriüksuse tunnus 48301:001:0228) ja Tiidu-Kiuna (katastriüksuse tunnus 48301:001:0010) ning Kugalepa külas Andruse (katastriüksuse tunnus 48301:001:0221), Nõula (katastriüksuse tunnus 48301:001:0189), Käspri (katastriüksuse tunnus 48301:001:0194), Vahu (katastriüksuse tunnus 48301:001:0288), Kummi (katastriüksuse tunnus 48301:001:0289) ja Kasspeksa (katastriüksuse tunnus 48301:001:0165) katastriüksusi. Detailplaneeringu eesmärgiks on maa-ala kruntideks jagamine, maakasutuse sihtotstarbe muutmine, ehitusõiguse andmine suvemaja, sauna ja paadikuuri ehitamiseks, juurdepääsuteede ja kommunikatsioonide rajamine. Detailplaneeringuga tehakse ettepanek Läänemere ranna ehituskeeluvööndi vähendamiseks ning Ninase poolsaare üldplaneeringu muutmiseks ehituskeeluvööndi ja maa juhtotstarbe osas.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 01.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole nimetatud detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavolikogu Küdema laheääre detailplaneeringu koostamise.
Muraja küla Matu katastriüksuse detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et lõpetas 15.01.19 korraldusega nr 53 Muraja küla Matu katastriüksuse detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala hõlmab Muraja külas Matu katastriüksust (tunnus 63401:005:0093). Detailplaneeringu sisuks oli ehituskeeluvööndi vähendamine ja ehitusõiguse määramine väikehoone ehitamiseks kinnistul endise heinaküüni säilinud maakividest tehtud vundamendile.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lõike 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavalitsus Matu katastriüksuse detailplaneeringu koostamise.
Talila küla Lautri, Kalju, Tiidumäe ja Tõnu katastriüksuste detailplaneeringu koostamise lõpetamine
Saaremaa Vallavalitsus teavitab planeerimisseaduse § 129 lg 2 alusel, et lõpetas 15.01.19 korraldusega nr 52 Lautri, Kalju, Tiidumäe ja Tõnu katastriüksuste detailplaneeringu koostamise.
Planeeringuala hõlmab Talila külas Lautri (katastritunnus 63401:003:0003), Kalju (katastritunnus 63401:003:0001), Tiidumäe (katastritunnus 63401:003:0070) ja Tõnu (katastritunnus 63401:003:0033) katastriüksusi. Detailplaneeringu eesmärgiks on maakasutuse sihtotstarbe muutmine, kinnistute jagamine kuni 15 krundiks, ehitusõiguse määramine kuni 15 elamu või suvemaja ehitamiseks, servituutide seadmise vajaduse väljaselgitamine ning juurdepääsuteede ja vajalike kommunikatsioonide lahendamine.
Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lõike 4 kohaselt tuleb enne 30.06.2015 algatatud detailplaneeringute menetlus lõpetada hiljemalt 1.07.2018. Menetluse lõpetamine tähendab detailplaneeringu kehtestamist või koostamise lõpetamist. Kuna käesolevaks hetkeks ei ole detailplaneeringu menetlus jõudnud kehtestamiseni, lõpetas Saaremaa Vallavalitsus Lautri, Kalju, Tiidumäe ja Tõnu katastriüksuste detailplaneeringu koostamise.


Kooli direktori ametikoha täitmise konkurss — Narva Õigeusu humanitaarkool
Narva Õigeusu humanitaarkool kuulutab välja konkursi kooli direktori ametikoha täitmiseks.
Direktori kvalifikatsiooninõuded:
(Direktori, õppealajuhataja, õpetajate ja tugispetsialistide kvalifikatsiooninõuded §2.p.1. https://www.riigiteataja.ee/akt/130082013005)
Vähemalt kolmeaastane pedagoogilise tööstaaž ning läbitud 240-tunnine juhtimiskoolitus.(Konkursi läbiviimise kord üldhariduskooli direktori, koolieelse lasteasutuse juhataja ja huvikooli direktori vaba ametikoha täitmiseks §2.p.2. https://www.riigiteataja.ee/akt/13192540).
Vähemalt C1- tasemel eesti keele oskus (Avalike teenistujate, töötajate ning füüsilisest isikust ettevõtjate eesti keele oskuse ja kasutamise nõuded § 12 p 7).
Eesti keele tasemeeksami sooritamist tõendavad dokumenti C1-tasemele või sellele vastavale tasemele vastavuse kohta ei pea esitama isikud, kes on omandanud hariduse eesti keeles vähemalt ühel järgmistest tasemetest (Keeleseadus § 51 lg 9):
põhihariduse baasil kutsekeskharidus;
põhihariduse baasil keskeriharidus;
(Konkursi läbiviimise kord üldhariduskooli direktori, koolieelse lasteasutuse juhataja ja huvikooli direktori vaba ametikoha täitmiseks §2.p.8,9. https://www.riigiteataja.ee/akt/13192540)
Narva Õigeusu humanitaarkooli Põhikiri alusel, kooli direktori ametikohale kandideerija peab olema Õigeusu kiriku liige.
(Narva Õigeusu humanitaarkool Põhikiri. §3.p.3.1. https://ortschool.edu.ee/wp-content/uploads/documendid/pohidokumendid/Pohikiri.pdf)
Eelmine töökogemus õpetajana Narva Õigeusu humanitaarkoolis või juhina muu erakoolis.
CV (koos läbitud täiendkoolituste loeteluga).
Essee teemale «Narva Õigeusu humanitaarkooliarengu visioon» (eesti või vene keeles).
Avaldus direktori nimele (eesti keeles).
Eesti keele tasemeeksami tunnistuse koopia.
Haridust ja teaduskraadi kinnitava dokumendi koopia.
Konkursist osavõtja poolt oluliseks peetavad muud materjalid.
Dokumendid esitada registreeritud kirjaga tavaposti teel hiljemalt 31. oktoobril 2018, aadressil I. Grafovi tn. 4 Narva 20308 või e-maili teel info@ortschool.edu.ee (märgusõnaga „Direktori ametikoha täitmise konkurss»).
Lisainfo telefonil 3560217.