12.06.2008 nr 14 (RTL 2008, 52, 729) 1.07.2008
[RTL 2005, 126, 1993 – jõust.1.01.2006]
(1) Reale «MTA» märgitakse aktsiisilao üle järelvalvet teostava Maksu- ja Tolliameti piirkondliku struktuuriüksuse nimi
[RTL 2006, 36, 631 – jõust.1.07.2006]
(20) Alkoholi liikumise ja laoseisu aruande reale 3.9 märgitakse aruandeperioodi jooksul lähetatud alkoholi kogus, mida ei maksustata aktsiisiga vastavalt «Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse» § 27 lõike 1 punktidele 1, 11, 8–181, 29 ja 30. Tubakatoodete liikumise ja laoseisu aruande tabeli 1 reale 3.9 märgitakse aruandeperioodi jooksul lähetatud tubakatoodete kogus, mida ei maksustata aktsiisiga vastavalt «Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse» § 27 lõike 1 punktidele 11, 181 ja 30. Kütuse liikumise ja laoseisu aruande tabelitesse 1–3 reale 3.9 märgitakse aruandeperioodi jooksul lähetatud kütuse kogus, mida ei maksustata aktsiisiga vastavalt «Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse« § 27 lõike 1 punktidele 11, 19, 191 ja 22–30.
(201) Alkoholi liikumise ja laoseisu aruande ning tubakatoodete liikumise ja laoseisu aruande reale 3.9.1 märgitakse aruandeperioodi jooksul laeva või õhusõiduki pardale lähetatud alkoholi või tubakatoodete kogus, mida ei maksustata aktsiisiga vastavalt «»Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse § 27 lõike 1 punktile 181.
(25) Aktsiisikauba aruannete reale 5 märgitakse aruandeperioodi jooksul aktsiisilaos «Alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse» § 27 lõike 1 punktis 2 nimetatud otstarbel kasutatud aktsiisikauba ja § 24 lõike 3 punktis 4 nimetatud otstarbel kasutatud aktsiisikauba kogused kokku.
[RTL 2005, 9, 77 – jõust. 21.01.2005]
(8) Veergu «Tagastatud» märgitakse Maksu- ja Tolliametile aruandeperioodi
jooksul tagastatud aktsiisiga maksustamata maksumärkide kogus.
[RTL 2008, 52, 729 – jõust. 1.07.2008]
(1) Tabeli 4 veergu «Isik» märgitakse isikute nimed, kelle käest soetati aruandeperioodi jooksul tarbimisse lubatud erimärgistatud diislikütust ja kerget kütteõli ning tabeli 5 veergu «Isik» märgitakse isikute nimed, kellele aruandeperioodi jooksul võõrandati tarbimisse lubatud erimärgistatud diislikütust ja kerget kütteõli. Seejuures tuleb iga järgneva isiku nime märkimisel alustada realt, mis ei kattu eelmist isikut iseloomustavate andmetega.
(2) Tabeli 4 veergu «Identifitseerimisnumber» märgitakse:
(3) Tabeli 5 veergu «Identifitseerimisnumber» märgitakse:
(4) Tabeli 4 veergu «Kütus» märgitakse aruandeperioodi jooksul soetatud ja tabeli 5 veergu «Kütus» märgitakse aruandeperioodil võõrandatud erimärgistatud diislikütuse ja kerge kütteõli KN alamrubriigile vastav kirjeldus vastavalt «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seadusele».
(5) Tabelitesse 4 ja 5 veergu «KN» märgitakse veerus «Kütus» nimetatud kütusele vastav KN alamrubriik vastavalt «Alkoholi- tubaka-, kütuse-ja elektriaktsiisi seadusele».
(6) Tabelitesse 4 ja 5 veergu «Kogus» märgitakse veerus «Kütus» nimetatud kõtusele vastav kütuse kogus kilogrammides.
[RTL 2005, 126, 1992 – jõust 1.01.2006]
Lisa 13158184 Lisa 1


PC, 23
Playstation 2, 23
Playstation 3, 59
Playstation 4, 76
Xbox one 500gb + 2 ohjainta + kinetic + pelejä
ADX Firestorm A01 headset - pelikuulokkeet
Jääkiekkopeli Ice Hockey Nes 8 bit
17 hel 21:14
17 hel 19:16
Assissins creed syndicate Ps4 peli
Toimiva ja siisti Playstation 2 paketti PS2
Watch dogs PS4 peli
Nintendo DS i + 7 peliä
17 hel 12:04
Far cry 4 PS4 peli
Far cry 5 PS4 peli
17 hel 12:00
Homefront the revolution PS4 peli
17 hel 11:56
17 hel 08:49
Lego Star Wars The Complete Saga Wii peli
16 hel 21:22
Xbox 360E, 2 ohjainta, 14 peliä, Lego Dimensions+
Xbox 360 konsoli (3 Gt), ohjain ja 1 peli
PS2 slim konsoli, viallinen
Xbox One S 500GB+2 Ohjainta+Peli (uudenveroinen)
16 hel 12:56
playstation 3 pelejä PS3


Pliitide müük pärnus mulla müük ida virumaa - Black friday 2020 perfumerias primor yorkshire terjer hind
Pliitide müük pärnus mulla müük ida virumaa. jahivarustuse müük radiotehnika klarid müük
Gps hindari jalan tol massaaž tallinn kinkekaart.Ciarán hinds dumbledore volvo brabant müük.Korsett müük sportland must reede.Mulla müük kiisa utv müük.Iphone xs virumaa hind eestis windows tarkvara müük.Puidu müük tallinnas top black friday deals 2020 australia.Black friday samsung ladumise galaxy s8 schweiz nissan leaf aku hind.Tänavakivi hind liiva müük raplamaa.Diisli hind circle k küttepuude müük viimsi.Räätsad müük zinzino aktsiad.Samsung galaxy a5 2020 hind puistevilla m2 hind.Land rover müük eesti black friday 2020 sales us.Osta office lisenssi longboard eesti müük.Apple watch series 3 kassipojad black friday sale 2020 harilik elupuu smaragd hind
Elektrirula mulla müük nintendo 3ds black friday games
Peugeot 508 müük täispuit parkett hind mulla
Iphone 8 hindi review toimiva müük ettevõtte müük
Www lido ee kampaania silepleki hind.Black friday week sales kust osta hantlid.Pro diesel hind best ps4 games to buy on black friday.Basenji hund zu kaufen far cry 5 ps4 müük.Prügikonteinerite müük pärnus hambakivi eemaldus hind.Gta v hindustani osta.Kliendilehed kataloogid parketi ruudu müük hind.Etsy black friday shirts mütside müük.Renntrapp müük city24 kuumad pakkumised.Auto väärtuse langus kalastustarvete müük.Sony xperia xa1 hind black friday countdown deals.Istikute müük viljandis photo booth video quality Bee bot hind how much is a ps4 slim 1tb on black friday.Sanitaartehnika müük pliitide müük pärnus mulla müük ida virumaa tartus kändude juurimine hind Mi selfie stick hindi vesiprandakütte paigaldus hind kääbuspuudel müük 2020 uber hindi news aaj tak akna u väärtuse arvutamine metsamaa hind.black friday ireland kingitus töökaaslasele Black friday ps4 gamestop arvuti toiteplokk müük.Korstna ladumine hind lillevaaside müük.Kaubamaja sünnipäeva soodustus hind kino sevishganlar.Eesti mark hind snus müük eestis.Hoverboard videos tricks sillutuskivide müük.Suvine allahindlus fibo hind lätis.Infrapuna termomeeter hind gaasikütte paigaldamise hind.Xbox black friday 2020 games kust osta telk.Corgi hind legs shaking prillitoos müük.Naha hind most mature video game.Tik tak kampaania marutaudi vaktsiini hind.Black friday deals flights to europe hennessy xo hind.Mänguautomaat müük müük velux cabrio hindi
Samsung gear vr videos free download oukitel k10000 müük.Jaguar f type saunakerised hind bussirent juhiga hind hind.Kütuse hind olerex maasika kilo hind 2020.Elupuu osta memoir 44 osta.Henna tattoo hand entfernen tapeetimise ruutmeetri hind.Samsung j5 hind black friday steam 2020 csgo.Palgi hind õiglase kaubanduse märgis.Pap smear test cost in hindi laste jalgratta müük.Red dead redemption 2 black friday best buy pahtlipritsi müük.Black friday 2020 hoteles paavli kanga müük.Black friday banner design lehtmetall müük tartu
Gta pliitide v hindustan kanpol pakkumised.Black friday madness photo köögitehnika müük tartus.Taastatud talverehvide müük hüdrauliline käsipidur müük
Pa paandi hindi dubbed soojapuhurite müük.Mälupulgad müük ameerika buldog müük.Keraamilised breketid hind massaažilaud muuk.Terrassi markiisi hind polar m600 hind.Paadi müük kiirpass lapsele hind.Apple black friday 2020 ameerika raamatute müük.Honda atv tires kartuli müük tartumaal.Dt 75 müük elatise hagi odav hind.Mäesuusa saapad müük õunad müük.Bacardi gmbh hindenburgstraße 49 iphone 8 black friday polska.Kramer equestrian black friday aiatehnika müük jõgeval.Kärcher sv 7 müük ameerika pitbull müük.Black friday 2020 usa walmart surface pro 6 black friday uk.Honda atv wheels macbook hindi
Eesti käsitöö müük eesti mesi müük.Must aroonia müük müük 14 dni fortnite ostatnia nagroda.Samsung note müük 9 müük black friday deals 2020 costco
Õõnespaneelide hind pliitide elektri hind mwh.Mõrralina müük kolloidhõbe müük.Hindered definition millist triikrauda valida.Kasepakk hind päästevestid müük tartus.Husqvarna raider müük stockmanni kinkekaart.Air france canada black friday jägermeister 1l hind.Jack daniels honey hind vikingline ee boonus.Korterite müük hiiumaal printerite müük.Jack russell terjer hind magnoolia müük.Pliit names soojamüüriga hind swedbank kontojääk ilmajaamad kampaania
Google home mini black black friday darty imac black auto friday 2020 best buy.Huawei honor 8x müük kontoritool müük.Klaasi hind kingitus sünnipäevaks.Hobuste ost ja müük meilleur offre black friday switch.Puulõhkuja müük plastik voodrilaua müük.Kristallid müük which laptop black friday.Käekellade müük tartus buy sony xperia xz1 sim free.Xbox black friday 2020 walmart video iphone 7 black.Windows 10 ostatnio otwierane pliki õmblusmasinate müük tartus.Bose kõrvaklappide müük suhkru hind Black friday 2020 deals ps4 kaitseraudade müük gta v hindi mission lamavtaru müük Sony xperia xa review in hindi 3d paneelid hindTalvemantel müük nikon p900 müüa madara aktsia merisea müük 2020 hind helicopter rambo puitmaterjali herne seeme müük tequila hind müük keilas Kasemahla hind jaapanis yamaha paadimootorite müük.Cat hindi song hinds feet on high places mulla movie.Black friday what is müük it in uk biodiisel pliitide hind.Tselluvilla märgpaigalduse hind kingituste karp.Kingitus 65 juubeliks ps3 jailbreak hindi.Gopro hero hind livu veepark hind.Macbook pro hind vilkurite müük.Suvilate müük saaremaal nutribullet hindi.Best beauty black friday best buy black friday ad 2020 hours.Kuldkõrvarõngad müük köögimööbel näidiste müük.Lenovo thinkpad müük rehvid123 sooduskood.Sandwich paneel müük klaveritool müük Nisu hind osta ee kontaktid.How much will a ps4 cost on black friday 2020 red bull video competition.Osta eesti ssd kõvaketas hind.Stigo müük nokia 6 hindi.Azad hind express running status lima müük.Riidekappide müük tartus maja müük jõgeva.Kivikatuse pesu hind emmaljunga kärude müük.Black friday watch deals canada sihtlaen kampaania.Victoria secret black friday online veljed müük tallinn.Kasutatud välisuste müük slow cooker müük.Webasto paigalduse hind jalatsid müük.Mulla hindu law 22nd edition pdf concept 2 müük müük
Kokkupandavad lauad müük kasvava metsa raieiguse müügi leping
Keraamika glasuuride müük müüa maja
Spanjeli kutsikad müük tulirelvade müük
Black friday headphones sony prügimaja hind


Rae valla Spordikeskuse põhimäärus – Riigi Teataja
Rae valla Spordikeskuse põhimäärus
Rae valla Spordikeskuse põhimäärus - sisukord
§ 5 Põhiülesanded
§ 10 Spordikeskuse finantseerimine
§ 13 Asutuse reorganiseerimine ja tegevuse lõpetamine
RT IV, 20.09.2016, 20
Vastu võetud 27.05.2014 nr 14
RT IV, 04.06.2014, 26
jõustumine 07.06.2014
06.09.2016 RT IV, 20.09.2016, 4 23.09.2016
Määrus kehtestatakse Rae valla põhimääruse § 54 lõike 2 alusel.
(1) Rae valla Spordikeskus (edaspidi Spordikeskus) on Rae Vallavalitsuse hallatav asutus.
(2) Asutuse ametlik nimetus on Rae valla Spordikeskus
(1) Spordikeskus asub Jüri alevikus ning postiaadress on Laste tn 3, Jüri alevik, Rae vald, Harjumaa 75301, Eesti Vabariik.
(2) Spordikeskuse struktuuri kuuluvad:
1) Jüri spordihoone (aadress Laste tn 3, Jüri alevik, Harjumaa 75301);
2) Peetri spordihoone (aadress Pargi tee 6, Peetri alevik, Harjumaa 75312);
3) Lagedi spordihoone (aadress Kooli tn 18, Lagedi alevik, Harjumaa 75303);
4) Vaida spordihoone (aadress Vana- Vaida tee 15, Vaida alevik, Harjumaa 75302;
(3) Järveküla spordihoone (aadress Reti tee 20, Peetri alevik, Harjumaa 75312).
[RT IV, 20.09.2016, 4 - jõust. 23.09.2016]
Spordikeskus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest, Rae Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) määrustest ja otsustest, Rae Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) määrustest ja korraldustest ning käesolevast põhimäärusest.
§ 5. Põhiülesanded
(1) Spordikeskuse põhiülesanneteks on:
2) Rae vallas spordi edendamisega seotud tegevuse korraldamine, koordineerimine ja propageerimine;
3) Rae valla spordirajatiste haldamine.
(2) Õigusaktides sätestatud ülesannete täitmiseks Spordikeskus:
2) teeb koostööd üksikisikute, spordiklubide, ettevõtjate ja Rae valla asutustega;
2) saada oma tööks vajalikku teavet kõikidelt Rae valla asutustelt;
(1) Spordikeskuse tööd juhib direktor, kellega sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepingu vallavanem.
(2) Direktori ametikoht kuulub vallavalitsuse hallatavate asutuste töötajate palgaastmestikus juhtide kategooriasse.
(3) Direktori vaba ametikoht täidetakse konkursi korras.
2) sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töölepinguid Spordikeskuse töötajatega;
4) sõlmib ülesannete täitmiseks ja Spordikeskuse eelarve piires lepinguid vastavalt Rae valla raamatupidamiseeskirjale;
5) hangib ülesannete täitmiseks vajalikke vahendeid ja materjale vastavalt vallavalitsuse poolt kinnitatud eelarvele;
6) korraldab Spordikeskuse aruandlust ja analüüsi;
7) koostab järgneva aasta spordiürituste ajakava, kooskõlastab selle nõukoguga ja esitab selle hiljemalt 01. detsembriks vallavalitsusele kinnitamiseks;
8) koostab kalendriaasta eelarve eelnõu vastavalt vallavalitsuse poolt kehtestatud korrale ja vastutab kinnitatud eelarvest kinnipidamise eest;
9) esindab Spordikeskust;
10) tagab Spordikeskuse valdusse antud vallavara säilimise, asjakohase korrashoiu ja sihtotstarbelise kasutamise;
12) kooskõlastab koolide õppetöö ja klassivälise sporditegevuse spordirajatistel;
13) vastutab Spordikeskuse tegevuse eest, sealhulgas asutuse majandustegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse eest;
(1) Spordikeskuse nõukogu on 3-6 liikmeline. Nõukogu koosseisu kinnitab vallavalitsus 3 (kolmeks) aastaks.
4) analüüsida regulaarselt vähemalt 2 korda aastas Spordikeskuse eelarve täitmist.
(4) Nõukogu liikmetel on oma ülesannete täitmiseks õigus tutvuda kõigi Spordikeskuse dokumentidega..
(7) Nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvemini kui üks (1) kord kolme (3) kuu jooksul. Nõukogu koosoleku kutsub kokku nõukogu esimees või teda asendav aseesimees. Nõukogu koosolek kutsutakse kokku, kui seda nõuab vallavalitsus, nõukogu liige või juhatus. Koosolekukutse saadetakse nõukogu liikmetele kirjalikult või elektroonselt vähemalt seitse (7) päeva enne koosoleku toimumist. Kutses peab olema ära märgitud koosoleku toimumise aeg ja koht ning koosoleku päevakord.
(8) Nõukogu koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole nõukogu liikmetest, sealhulgas nõukogu esimees või teda asendav aseesimees. Nõukogu otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletas üle poole koosolekul osalenud liikmetest. Juhul, kui hääled jagunevad võrdselt, on otsustavaks nõukogu esimehe hääl.
(9) Nõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega. Igal nõukogu liikmel on üks (1) hääl. Nõukogu liikmel ei ole õigust hääletamisest keelduda või jääda erapooletuks, välja arvatud seaduses sätestatud juhtudel. Nõukogu töö lõppemisel annab esimees nõukogu töö käigus koostatud materjalid üle Rae Vallavalitsusele.
(11) Protokollid allkirjastatakse. Protokollile kirjutavad alla kõik nõukogu liikmed, kindlasti aga koosolekust osavõtnud nõukogu liikmed ja protokollija. Protokollide ja nende lisade hoidmise korraldab ning nende säilitamise eest vastutab Spordikeskus.
(12) Nõukogu liikmel on õigus tagasi astuda, kui ta teatab tagasiastumisest nõukogu esimehele kirjalikult vähemalt üks (1) kuu ette. Nõukogu esimehel on kohustus edastada taotlus vallavalitsusele.
(1) Spordikeskuse personal koosneb direktorist ja teistest töötajatest vastavalt vallavalitsuse poolt kinnitatud struktuurile.
(2) Töötajate ametijuhendid, töökorraldusreeglid, tööohutuse juhendid ja muud vajalikud juhendid kinnitab ja teeb asjaomastele isikutele teatavaks Spordikeskuse direktor.
(3) Spordirajatiste kasutamise kodukorra, külastajate õigused ja kohustused kehtestab vallavalitsus direktori ettepanekul.
(4) Spordikeskuse poolt osutatavate teenuste eest võetava tasu suuruse kinnitab vallavalitsus direktori ettepanekul ja selle avalikustamise tagab Spordikeskuse direktor.
§ 10. Spordikeskuse finantseerimine
Spordikeskust finantseeritakse vallaeelarvest, spordikeskuse poolt koostatud eelarve alusel põhimõttel, et 50% eelarve täidetakse omatulust, annetustest, muudest laekumistest (eraldised riigieelarvest, annetused, laekumised muudelt isikutelt jms).
Põhimääruse muudatuste ja täienduste tegemise või uue põhimääruse kinnitamise otsustab vallavalitsus.
§ 13. Asutuse reorganiseerimine ja tegevuse lõpetamine
§ 14. [Käesolevast tekstist välja jäetud].
§ 15. Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval peale avalikustamist.


text:
Pankrotihüvitis | Töötukassa
Avaleht / Toetused ja hüvitised / Pankrotihüvitis
Lisatud 23.08.2013 | Uuendatud 12.06.2018
Pankrotihüvitise (tööandja maksejõuetuse hüvitise) eesmärk on hüvitada töötajale tööandja maksejõuetuse tõttu saamata jäänud töötasu, puhkusetasu ja töölepingu ülesütlemisel saamata jäänud hüvitised, mis on ette nähtud töölepingu seaduses.
Tööandja maksejõuetusena on käsitletavad:
tööandja pankroti väljakuulutamine
pankrotiavalduse menetlemise lõpetamine raugemise tõttu pankrotiseaduse § 29 lg 1 alusel;
ajutise pankrotihalduri nimetamata jätmine pankrotiseaduse § 15 lg 41 alusel;
pankrotiavalduse läbi vaatamata jätmine pankrotiseaduse § 27 lg 41 alusel.
Hüvitise taotlemiseks esitab töötukassale avalduse pankrotihaldur või ajutine pankrotihaldur.
Töötajal on õigus pankrotihüvitist taotleda, kui tal puuduvad vahendid ajutise halduri tasu maksmiseks ja kohus on jätnud ajutise halduri nimetamata pankrotiseaduse § 15 lg 41 alusel või pankrotiavalduse läbi vaatamata pankrotiseaduse § 27 lg 41 alusel. Hüvitist saab taotleda pärast tööandja kohtu poolt maksejõuetuks tunnistamist.
Hüvitise taotlemisel tuleb avaldusele lisada tööandja maksejõuetuks tunnistamist ning töötaja nõude alust ja suurust tõendavad dokumendid. Kui avalduse esitab pankrotihaldur või ajutine pankrotihaldur, tuleb avaldusele lisada ka töötaja kinnitus nõude suuruse kohta. Tööandja pankroti väljakuulutamisel või pankrotiavalduse menetlemise lõpetamisel raugemise tõttu, tuleb töötajal pankrotihüvitise saamiseks pöörduda pankrotihalduri või ajutise pankrotihalduri poole. Samuti tuleb töötajal esitada haldurile kõik tema käsutuses olevad nõuet tõendavad dokumendid.
Pankrotihüvitise avalduse soovitusliku vormi leiate siit.
Loe lähemalt Pankrotihüvitise suurus kohta
Töötukassa otsustab hüvitise määramise või määramata jätmise hiljemalt 30. päeval avalduse ja kõikide nõuetekohaste dokumentide esitamise päevast arvates.
Loe lähemalt Pankrotihüvitise määramine ja maksmine kohta
Maksejõuetushüvitise soovituslik vorm (doc.)
Maksejõuetushüvitise soovituslik vorm (pdf.)
Maksuvaba tulu avaldus (25Kb, docx)

matches:
§ 29
§ 15
§ 27
kohus
§ 15
§ 27


Vedelkütuse erimärgistamise seadus – Riigi Teataja
Vedelkütuse erimärgistamise seadus (lühend - VKEMS)
Vedelkütuse erimärgistamise seadus - sisukord
§ 1 Erimärgistamise objekt
§ 11 Erimärgistatud vedelkütuse kasutamine
§ 12 Eriotstarbelise diislikütuse müügi erisused
§ 13 Põllumajanduses ja kutselisel kalapüügil sisevetes kasutatava eriotstarbelise diislikütuse riigiabina andmise erisused
§ 2 Erimärgistamine
§ 3 Erimärgistamise korraldus
§ 4 Riiklik järelevalve
§ 41 Riikliku järelevalve erimeetmed
§ 5 Riikliku järelevalve erisused
§ 6 Seaduse rakendamise erisused välisriigis registreeritud sõiduki puhul
§ 62 Erimärgistatud vedelkütuse ebaseaduslik kasutamine
§ 63 Lisaainete ebaseaduslik eemaldamine erimärgistatud vedelkütusest ja selle tulemusena saadud vedelkütuse käitlemine
§ 64 Menetlus
§ 65 Erimärgistatud diislikütuse ebaseaduslik müük
§ 8 Muudatused varasemates õigusaktides
§ 81 Rakendussäte
§ 82 Eriotstarbelise diislikütuse kasutamise lubamine tulenevalt Vabariigi Valitsuse 2020. aasta 12. märtsil väljakuulutatud eriolukorrast
§ 9 Seaduse jõustumine
RT I, 30.06.2020, 29
Korrakaitseorgan võib käesolevas seaduses sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 32, 45 ja 49 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.”
§ 62. Erimärgistatud vedelkütuse ebaseaduslik kasutamine
§ 8. Muudatused varasemates õigusaktides


text:
Maksumaksja portaal - Lähetuse ja puhkuse ühendamine. Martin Huberg, Lasse Lehise kommentaar - 2009 > september (nr 9) - EML ajakiri MaksuMaksja
EML ajakiri MaksuMaksja > 2009 > september (nr 9) > Lähetuse ja puhkuse ühendamine. Martin Huberg, Lasse Lehise kommentaar
Lähetuse ja puhkuse ühendamine. Martin Huberg, Lasse Lehise kommentaar
1. juulil hakkas kehtima uus töölepingu seadus[1] ning sellega seoses kehtestati ka mitmed seaduse rakendusaktid uues kuues. Muu hulgas muudeti natukene lähetusi puudutavat.[2] Ka maksuamet ei maga ning selle kinnituseks riputati oma kodulehele üles erisoodustusi puudutavate selgituste alla lähetusi puudutav värske materjal (32 selgitust).[3] Järgnevalt vaatame paari MTA materjalides esitatavat põnevamat mõttekäiku.
MTA esitab oma selgituses seisukoha, millest nähtub, et puhkuse ja lähetuse ühendamisel on tööandja poolt tagasisõidu kulude katmise näol tegemist erisoodustusega (kui töötaja neid kinni ei maksa). Mina paraku nii ei arva.
Kui me vaatleme töösuhet, siis töölepingu seadus lubab tööandjal saata töötaja lähetusse tööd tegema ning töötaja peab üldjuhul alluma sellele korraldusele. Tööandjal on seejuures kohustus kanda lähetusega seotud kulud, st ta peab muu hulgas kinni maksma lähetusse sõitmise ning sealt naasmise kulud (TLS § 21, 40 lg-d 2-4).
Sõidukulude suuruse osas ei ole mingeid maksustamisega seotud piiranguid kehtestatud, v.a nõue, et kulud kantakse kulu tõendava dokumendi alusel.[4] See on ka mõistlik, sest lähetus on ju tööandja huvides toimuv ning transpordi liigi, maksumuse jms osas teeb valiku tema, mitte riik.
Üldjuhul hõlmab välisriiki lähetamine nii sinna sõitmise kulusid kui ka sealt naasmise kulusid. See ei pruugi olla küll alati nii. Nt kui töötaja ütleb töölepingu erakorraliselt üles, kuna tööandja või tema esindaja nimetas teda telefonitsi imbetsilliks (TLS § 91 lg 2 p 1) ning otsustab hoopis välisriigis tööd otsida.
Seega üldjuhul, kui tööandja lähetab töötaja välisriiki tööd tegema, peab ta kinni maksma edasi-tagasi piletid.
Lähetus ja puhkus
Vahel tuleb aga ette, et töötaja otsustab olukorda ära kasutada ning paar päeva sihtriigis ka puhata, kui ta juba sinna saadetud on. Maksuamet leiab, et sellisel juhul on tagasi sõitmise pilet töötaja enda huvides, kuna ta naaseb puhkuselt, mitte lähetuselt.
Tuletame aga meelde, et tagasisõitmise kulude kandmise kohustus tekkis tööandjal, kuna ta saatis töötaja lähetusse tööd tegema, see kohustus ei saa ära langeda.
Kui me võtame eelneva näite, kus töötaja ütles töölepingu erakorraliselt üles, kuna tööandja nimetas teda (töötaja arvates) alusetult imbetsilliks. Arvestades, et töösuhte jätkamine etteteatamistähtaja lõpuni on välistatud, lõpetavad pooled töölepingu solvangu järgsest päevast arvates (TLS § 98 lg 2). Hoolimata sellest, et töösuhet enam pole, on koju tagasi sõitmise kulud ikkagi lähetuskulud, tööandja on kohustatud need kinni maksma ning kuna nende kandmine on tingitud lähetusest, mitte töötaja erahuvidest, neid kulusid ei maksustata.[5] Miks see puhkus siis nii eriline on?
Libalähetus
Tõenäoliselt on lähetus-puhkuse temaatika taga hirm, et lähetuste varjus käiakse tegelikult „maksudest puhkamas“ ning lähetuskorraldusi loosib tööandja välja nagu tuusikuid. Kui nii, siis ongi maksuhalduril õigus ja kohustus tuvastada, kas tegu on ikka lähetusega või mitte. Kui kontrolli tulemusel tuvastatakse, et töö sildi all puhati, siis kvalifitseeritakse lähetus ümber ning maksustatakse erisoodustusena.
Selline lihtsustamine aga, kus lihtsalt loetakse lähetus erisoodustuseks, kuna muu hulgas puhati, on seadusevastane ja põhjendamatu. Seni kuni ei ole tuvastatud, et lähetust kasutati „vihmavarjuna“, maksukohustusi ei teki.
Millal algab õigupoolest lähetus?
Teine põnev teemaarendus puudutab lähetusaja ja sõidupiletite kuupäevade mittekattumist. MTA selgitab, et ei saa välistada olukorda, kus lähetus on vormistatud esmaspäevast, kuid sõidupilet on vahetult eelneval nädalavahetusel (või lähetus lõppeb reedel, aga sõidupilet on pühapäeval). /---/ tegemist on eelkõige tööandjapoolse rahaliste vahendite kokkuhoiuga (ei maksta nädalalõpu eest päevaraha ega hüvitata majutust) /---/.
Kas see tähendab siis MTA arvates, et töötaja hängib, käed taskus, paar päeva nt kuskil Berliini kaubanduskeskuses ringi ilma päevarahata ja majutuskohata, et tööandja saaks oma rahalisi vahendeid kokku hoida ja kõik on korras? Kas sellist teguviisi peaks ikka MTA kodulehel propageerima? Kui lähetusest saabub nt liinilend ikka pühapäeval, siis ei lõppe ka lähetus mitte reedel, vaid pühapäeval. Või peaks sellest MTA selgitusest välja lugema, et kuna otseselt tööd ei tehta, ongi see hängimise teema päevakorral?
Kui silmitseda (isegi süüvimata) TLS § 40 lg 2 ning töölähetuse määruse § 4, siis ei suuda mina küll välja lugeda sellist lahendust, kus nt töötaja on 2 nädalat Berliinis töölähetusel, kuid puhkepäevade ajal ei ole tööandjal kohustust talle majutusasutuses kohta tagada ning päevaraha maksta. Lähetus kestab siiski seni, kuni sealt naastakse.
Võrreldes MTA selgituse teist poolt esimese poolega, saame muidugi nauditava kombinatsiooni, kus hilisem lennupilet on OK, kui tööandja midagi töötajale maksma ega hüvitama ei pea; kuid ei ole OK, kui töötaja hängimine läheb sujuvalt üle puhkuseks (st ta hakkab vabast ajast rõõmu tundma) ja tööandja endiselt midagi maksma või hüvitama ei pea. Elu on ikka seiklus…
Soovitan eelnevast hoolimata MTA selgitustega tutvuda ning enda jaoks sobivad vastused välja loosida.
Martin Huberg
EML vanemjurist
MaksuMaksja õigustoimetaja
Erisoodustus ― lähetus
www.emta.ee/3570
21. Kuidas hüvitada lähetuse sõidukulusid, kui sõidu kuupäevad lähetuskohta ja tagasi ei ühti lähetuse otsuses toodud lähetuse alguse- ja lõpukuupäevadega?
Lähetuse kulud hüvitatakse tööandja kirjaliku otsuse alusel, milles näidatakse muu hulgas töölähetuse sihtkoht ja kestus. Sõidukulud lähetuskohta ja tagasi hüvitatakse lähetatu esitatud kulu tõendava dokumendi või sõidupileti alusel. Sõidupileti kuupäevad peavad üldjuhul vastama lähetuse alguse- ja lõpukuupäevadele.
Väga laialt kasutatakse olukorda, kus puhkus ühildatakse lähetusega ja puhkuselt saabutakse hiljem või minnakse varem, kui on lähetus. Sisuliselt sõidetakse puhkusele tasuta. Näiteks sõidetakse lähetusse Itaaliasse, lähetus lõpeb ja töötaja jääb nädalaks puhkusele. Tagasituleku pilet ei ole enam lähetusest saabumise, vaid puhkuselt tuleku pilet. Töötaja on loobunud määratud kuupäeval lähetusest saabumisest, mille tööandja pidi talle kinni maksma. Antud juhul on tagasisõidupilet täies ulatuses maksustatav erisoodustusena, kui tööandja selle kinni maksab.
Juhul, kui lähetusse minekuks soetatakse soodsama hinnaga sõidupiletid nii, et nädalavahetus jääb sisse, vormistatakse üldjuhul ka lähetus vastavalt sõidupileti kuupäevadele. Samas ei saa välistada olukorda, kus lähetus on vormistatud esmaspäevast, kuid sõidupilet on vahetult eelneval nädalavahetusel (või lähetus lõppeb reedel, aga sõidupilet on pühapäeval). Kuna tegemist on eelkõige tööandjapoolse rahaliste vahendite kokkuhoiuga (ei maksta nädalalõpu eest päevaraha ega hüvitata majutust), mitte töötajale erisoodustuse andmisega, võib lugeda sõidupiletid, mille kuupäevad on lähetusele vahetult eelnevatel või järgnevatel puhkepäevadel, lähetusega seotud kuluks ja erisoodustust ei teki.
Lähetus Tallinna moodi
Seda lugu lugedes tuli mulle meelde üks ammu kuuldud jutt sellest, mille poolest erineb Tallinna lähetus Tartu lähetusest. Kui Tallinna ametnik Tartusse või mujale “maale” asju ajama, siis sõidab ta kell 8 hommikul Tallinnast välja ja jõuab kella viieks õhtul “linna” tagasi. Kui tartlane või muu “maakas” tuleb Linna asja ajama, siis ärkab ta nii nelja-viie paiku öösel, et kella kaheksaks hommikul juba Tallinnas kohal olla ja tagasi koju ta enne südaööd ei jõua. Piisab kasvõi põgusast pilgust rongide või busside sõiduplaani, veendumaks, et tegemist ei ole väljamõeldisega.
Ei ole mingit kahtlust, et MTA tõlgenduse on kokku kirjutanud pealinna peaspetsialistid, sest kogu kontseptsioon lähtubki Tallinna-tüüpi lähetusest, mis mahub kogu oma hiilguses ettenähtud tööaja sisse. Sest vabandage väga, aga inimene ei puhka ainult nädalavahetusel, inimene puhkab ka öösel. Nii saaks iga mitmepäevase lähetuse kohta öelda, et lisaks töö tegemisele käis töötaja lihtsalt võõras linnas hotellis telekat vahtimas ja magamas, lisaks veel äkki mööda poode kolamas ja kõrtsis õlut libistamas. No ja ega siis töötaja rongis või lennukis istudes ka tööd ei tee, järelikult poleks ka selle aja eest vaja päevaraha maksta. Äkki oleks õige maksta päevaraha ainult 8 tunni ehk kolmandiku päeva eest ja maksta piletid ka ainult kolmandiku ulatuses kinni? Miks piirata ainult tagasisõidu kulude hüvitamist? Kui töötaja läks hotelli mõnulema, siis ta ju läks ka puhkama, mitte ainult ei tulnud puhkamast.
Edasi. Kas töötaja ikka töötas lähetuses 8 tundi? Äkki ajas ainult tund aega "asja" ja ülejäänud aja lonkis omapead. Võtame näiteks järgmise kaasuse. Sõidan mina Tartust Tallinnasse loengut pidama. Kuna loeng hakkab vara, siis sõidan Tallinnasse juba eelmisel õhtul. Oletame et loeng kestab 4 tundi. Pärast seda käin linna peal söömas, astun läbi kaubamajast, käin kinos ja enne õhtusele bussile astumist jõuan veel läbi joosta tädi sünnipäevalt. Lähetus kestis kokku 24 tundi. Jagame loengu aja lähetuse ajaga (4/24 ehk 1/6) ja lubame maksuvabalt hüvitada ainult kuuendiku bussipiletitest ja hotelliarvest? Kuid see ei ole veel kõik. Ega loeng ei kesta järjest neli tundi. Äkki võtaks ka lähetuse ajast maha loenguvaheajad ja hüvitaks mulle ainult seitsmendiku kuludest? Või oleks ma pidanud kohe pärast loengu lõppu kõigepealt Tartusse sõitma ja siis jälle Tallinnasse tagasi, tädi sünnipäevale. Siis oleksid kõik õnnelikud?
Kokkuvõtteks. Maksuseadus (ja selle tõlgendamine) peab arvestama tegelikku elu ja tervet mõistust, mitte vastupidi. Kui inimesel õnnestub oma era- ja tööelu kombineerida (näiteks sobitab loenguaja tädi sünnipäevaga samale päevale või käib töösõitu tehes ka teele jäävast poest läbi), siis ei saa seda talle ette heita ega erisoodustusena maksustada. Kui eraelulisi kulutusi püütakse maskeerida töisteks (nt kui ma käisin ainult tädi sünnipäeval või poes ja "luuletan" ülejäänud asjad aruandesse juurde), siis on loomulikult tegemist erisoodustusega. Lõpetagem selle loo ühe õpetliku lausega Riigikohtu halduskolleegiumi 3. märtsi 2009. a otsusest haldusasjas nr 3-3-1-93-08: Riigikohus on seisukohal, et kui töötaja kasutab tööandja sõidukit ettevõtlusega mitteseotud tegevuseks viisil, mis pole rahaliselt hinnatav soodustus ja kui see kasutamine ei too tööandjale kaasa kulutusi, siis pole tegemist erisoodustusega TuMS § 48 mõttes. Näiteks võib töötaja teekonda pikendamata peatada auto selleks, et ühendada ettevõtluseks toimuva sõiduga isiklik tegevus. Tookord käis jutt ametiauto kasutamisest, aga mõte sobib suurepäraselt ka lähetuste jaoks.
[1] RT I 2009, 5, 35; 36, 234.
[2] Vabariigi Valitsuse 25.06.2009 määrus nr 110 „Töölähetuse kulude hüvitiste maksmise kord ning välislähetuse päevaraha alammäär, maksmise tingimused ning kord“. – RT I 2009, 36, 245.
[3] MTA juhendmaterjal. Erisoodustus – lähetus alates 01.07.09. Avaldatud MTA kodulehel www.emta.ee/erisoodustus.
[4] Viide 2, § 2 lg-d 1-2.
[5] Selle kohta vt ka Lasse Lehis. Tulumaksuseadus. Kommenteeritud väljaanne. Tartu: 2000, lk 209.

matches:
§ 21
§ 91
§ 98
§ 40
§ 4
Riigikohus
§ 48
§ 2


Liisa Pakosta ajaveeb: Mitu erinevat perekonda Sul on?
Perekonda on iga Eesti seadus isemoodi määratlenud, nõndaviisi võib vabalt juhtuda, et ühe seaduse järgi on inimesel üks perekond, teise järgi kuuluvad perekonda hoopis teised liikmed ja inimese enda ettekujutus võib olla hoopis kolmas nimekiri. Perekonna õiguslik määratlus Eestis puudub, seda mõistet kasutatakse väga erineva sisutäitega.
Omast kogemusest tean, et isegi seaduseparagrahvi näilise selguse korral võib ametnik lisada sellele kõigele veel omapoolse tõlgenduse, mis omakorda perekonna koosseisu muudab. Alljärgnevalt väike ekskursioon Eesti seadusekohaste perekonnavormide kirevasse maailma*.
Võtame näiteks ühe pere ja vaatame järgnevalt, kuidas see mahub erinevates seadustes kasutatavatesse perekonna määratlustesse. Koos elavad ema ANNE, tema tütar KIRSI ja Anne ema SIRJE, vanaema ehk Sirje teine mees JUHAN ning Anne sõbranna MALLE - rõhutame ka igaks juhuks üle, et Annel ja Mallel pole omavahel seksuaalsuhet, sõbranna on lihtsalt majas vabas toas, et ühiselt oleks kergem kommunaalkulusid kanda. Kokku viis inimest. Anne endine mees ja Kirsi isa PEETER on loonud uue pere ja elab teises kohas. Peetri uuest abielust MAIREga sündinud laste, KLAARIKA ja MAARIKAGA ehk oma poolõdedega saab Kirsi hästi läbi. Annel ja Peetril on ka üks täiskasvanud poeg HEIKI, kes töötab Soomes. Kokku selline kaunis tavaline eesti perekond.
Põhiseaduse kohaselt on perekond riigi kaitse all. Samuti peab perekond põhiseadusest tulenevalt hoolitsema oma abivajavate liikmete eest. Põhiseadus iseenesest ei ütle, kes kuuluvad perekonda või missugust kooslust perekonna all tuleks mõista. Kui vaadata põhiseaduse § 27 tervikuna, siis võib eeldada, et perekonna üheks tunnuseks on lapsed: oluline on laste ja vanemate kaitse ja perekonna kaitse tervikuna, lähtudes rahva püsimise ja kasvamise põhimõttest. Perekond on jätkusuutliku ühiskonna aluseks. Seda seisukohta toetab ka Riigikohus (3-3-1-6-00): . . . Põhiseaduse § 27 lg. 1 kaitseb riigi alusetu sekkumise eest ka mehe ja naise sellist perekondlikku kooselu, mis pole seaduses sätestatud tingimustel ja korras vormistatud. Lõike 3 kaitsealas on vanemate õigus kasvatada oma lapsi. Selleks, et piirata õigust elada perekonnaelu ja õigust kasvatada oma lapsi, peavad olema väga kaalukad põhjused.
Ehkki põhiseadus väga täpne pole, võib eeldada, et selle järgi on tegu kahe perekonnaga: esimeses on Anne, Kirsi ja Sirje ning teises Peeter, Maire, Klaarika ja Maarika. Juhan ning Malle ei puutu justkui asjasse. Heiki võib olla mõlema perekonna liige, aga kuna ta on täiskasvanu, ja tal endal lapsi ega kooselu pole, siis paigutub ta justkui perekonna-eelseisundisse.
2. Lastekaitse seadusest võib tuletada, et on lastega ja lasteta perekonnad: Lastega perekonnad peavad saama riiklikku kaitset ja toetust (§ 24 lg 1 teine lause). Eelduslikult peab lasekaitseseadus silmas eelkõige last vanuselises tähenduses. Lastekaitse seadus peab lapseks kuni 18-aastasi inimesi. Seega lasteta perekond võib tähendada seda, et lapsed on juba täisealised ja ei vaja enam erilist riiklikku kaitset ja toetust.
Perekonnad on meil siin samad, mis eelmises näites, selle erisusega, et Heiki on välja arvatud.
3. Välismaalaste seaduse § 4: Alaealine laps käesoleva seaduse tähenduses on alla 18-aastane isik. Alaealiseks lapseks käesoleva seaduse tähenduses ei loeta isikut, kes on abielus, elab eraldi perekonnas või elab iseseisvat elu.
Välismaalaste seadus teeb lisaks Heikile erisuse sisse ka laste elukoha järgi - Kirsi pole siin kindlasti Peetri ja Maire perekonna liige.
4. Rahvatervise seaduse § 3 punkt 1: Tervisekaitse, haiguste ennetamise ja tervise edendamise põhiülesanded on: üksikisiku, perekonna ja rahva tervise väärtustamine. - see on üsna levinud näide seaduste tekstist, kus pole üldse tuletatav, kes kuuluvad perekonda. Tegemist on pigem perekonna väärtustamisega. Küsimus tekib siis, kui rahvatervise nimel tegutsev ujula seab sisse perepileti, kus on kassa kohal tüüpkiri: perekond on kaks täiskasvanut ja kuni kaks last. Nii et kui Peeter ja Maire lähevad lastega ujulasse, siis tuleb neil iga kord otsustada, kelle kolmest lapsest - Kirsi, Klaarika või Maarika nad pereliikmete hulgast välja arvavad, et talle eraldi lisapilet osta. Sama mure tekib Peetril, kui ta võtab kaasa oma vanima ehk täisealise lapse, Heiki.
Kui terviseparanduse juurde tulla, siis on loetelu täpsem kui terviseennetuse juures. Pealkirjast ei oskaks seda kahtlustadagi, ent pereliikmete loetelu annab ka võlaõigusseadus, ja seda kohas, kus juttu võibolla isegi elu ja surma üle otsustamisest, nimelt haiglas viibivast patsiendist. § 767. Tervishoiuteenuse osutamine otsustusvõimetule patsiendile (teadvusetu või muul põhjusel otsustusvõimetu) räägib sellest, et patsiendi varem avaldatud või eeldatav tahe tuleb vastavalt võimalustele selgitada välja patsiendi omaste kaudu. Ning sama paragrahvi lõige kaks loetleb omased: (2) Omasteks käesoleva peatüki tähenduses loetakse patsiendi abikaasat, vanemaid, lapsi, õdesid ja vendi. Omasteks võib lugeda ka muid patsiendile lähedasi isikuid, kui see tuleneb patsiendi elukorraldusest. Seega mahuvad meie näites omaste hulka need inimesed, kellega inimene vastavalt oma elukorraldusele lähedane on, seega ka abielus mitteolevad Sirje ja Juhan ning isegi Anne sõbratar Malle.
5. Jälitustegevuse seaduse § 15 lg 4: Jälitusasutused on kohustatud võtma tarvitusele abinõud, vältimaks ohtu, mis ähvardab salajasele koostööle kaasatud isikute ja nende perekonnaliikmete elu, tervist, au ja väärikust ning vara. Perekonnaliikmete valik, keda kaitsta võib jääda selle seaduse valguses kaalutlusotsustuseks. Perekonda võivad kuuluda kõik meie näites loetletud isikud, isegi sõbranna Malle.
6. Teatud juhtudel on perekonda täiendatud „ja teised lähedased“, mis viitab perekonnale kui emotsionaalsele sidemele (näiteks konsulaarseadus). Rõhuasetus on sellisel juhul emotsionaalsel lähedusel, mis võib kattuda täielikult osaliselt teiste perekonnaliikmete loeteludega, kuid võib olla ka palju laiem ja ei eelda perekondliku ega abielusarnast seost. Jällegi kvalifitseerub kogu meie nimekiri, isegi sõbranna Malle kui kahtlemata lähedane inimene. Juhan kui Sirje elukaaslane on samuti kahtlusteta paadis. Konsulaarseaduse § 14 lg 7 kasutab nimelt perekondliku sideme mõistet: Perekonna taasühinemise õiguse tuvastamiseks esitab taotleja andmed perekondlike sidemete, sealhulgas elukaaslase kohta, ning § 52 lg 1 lähedust: Konsulaarametnik või aukonsul nõustab ja abistab konsulaarpiirkonnas viibivat hädasolijat ühenduse võtmisel perekonna või teiste lähedastega.
7. Perekonnaseadus iseenesest abielu ei nimeta perekonnaks, vaid abieluliseks kooseluks (§ 15 lg 1 esimene lause), millest tulenevad vastastikused õigused ja kohustused. Samas ei välista perekonnaseadus, et abieluline kooselu ilma lasteta ei ole perekond: Abikaasadel on teineteise ja perekonna suhtes võrdsed õigused ja kohustused (§ 15 lg 1 teine lause). Esiteks peavad abikaasad arvestama teineteisega eraldi ja teiseks seisma hea oma ühiste huvide ehk perekonna eest (ühise majapidamise korraldamine). Keerulisemaks teeb perekonna mõiste selgitamise sama sätte kolmas lause: Nad korraldavad ühiselt oma abielulise kooselu ja perekonna vajaduste rahuldamise, pidades silmas teineteise ja laste heaolu ning vastutades teineteise ees abieluga seotud kohustuste täitmise eest.
Abielulises kooselus on meie näites ainult Peeter ja Maire, ent jutt käib selgemalt kõigist kolmest lapsest, välja arvatud Heikist, kes on täisealine. Perekonnaseaduse järgi tuleb ülal pidada kahte põlve ülespoole ja kahte põlve allapoole põlvnemise järgi ja vastavalt sellele, kas keegi abi vajab. Annel oleks kindlasti vaja abi Kirsi kasvatamisel, samas kasvatavad Peeter ja Maire samuti kahte last. Jätame varalised küsimused siin ja praegu kõrvale ja katsume piirduda vaid perekonnaliikmete loeteluga. Kuna Sirjel ja Juhanil lapsi pole ning abielus and samuti pole, siis pole and ka perekonnaseaduse järgi perekond.
8. Välismaalaste seaduse § 138 lg 1 määratleb perekonda läbi püsivuse: Elamisloa elama asumiseks abikaasa juurde võib anda, kui abikaasade vahel on olemas tihe majanduslik side ja psühholoogiline sõltuvus, perekond on püsiv ja abielu ei ole fiktiivne.
Seega välistatakse perekonnana Anne ja Peetri kunagine suhe, ehkki neil on kaks ühist last. Perekonda ei moodusta ka Juhan ja Sirje.
9. Seadustes on kasutatud ka lihtsalt mõistet lähedased, kuid kontekstist tulenevalt võiks sisaldada ka perekonda, kuid ei pruugi (isiku valik, keda ta enda lähedaseks peab). Alaealise mõjutusvahendite seaduse § 18 lg 3: Alaealisele teatatakse sundtoomise põhjus, selgitatakse tema õigusi ning antakse võimalus teatada sundtoomisest oma valikul vähemalt ühele lähedastest. Seega mõiste lähedane isik võib olla palju laiem mõiste kui perekond, kuid võib sisaldada ka mitteabielulises koosluses olevat isikut (elukaaslane).
Meie näites saaks alaealine ise valida, kellega täiskasvanutest ta suhtleb - kõik meie näite täiskasvanud kvalifitseeruksid, ka Heiki.
10. Kaitseväeteenistuse seaduse § 103 lg 1 kasutab mõistet lähisugulane: Kaadrikaitseväelane vabastatakse ametikohalt 10 päeva jooksul, kui tema vahetu ülem on tema lähisugulane (vanavanem, vanem, vend, õde, laps, lapselaps) , hõimlane (abikaasa, abikaasa vanem, abikaasa vend, õde või nende laps) või faktiline abikaasa, ja määratakse teisele samaastmelisele ametikohale.
Ütleme, et Heiki on kaadrikaitseväelane, siis meie näitest tulevad arvesse kõik peale tema poolõdede Klaarika ja Maarika (seadus nimetab ainult õdesid), samuti ei mahu loetellu Heiki vanaema teine mees, kes pole tema vanaemaga abielus, ent elab faktilises kooselus ega ka mitte Maire, isa uus naine ja Heiki poolõdede ema.
11. Perekond kui koos elav kooslus (leibkond)
Osa seadusi lähtub elukoha aadressist. Eelkõige on oluliseks asjaoluks tegelik kooselamine, mida võidakse täiendada perekonnaliikmete loeteluga (rõhuasetus perekonda kuuluvusel). Eesti keele seletav sõnaraamat: perekond - abielupaar koos järglaste ja lähisugulastega, kes kuuluvad leibkonda. Leibkonna mõiste on määratletud riikliku statistika seaduse § 24 lõikes 4: Leibkond käesoleva seaduse tähenduses on koos elavad isikud, keda seob ühine kodune majapidamine. Leibkond on ka üksinda elav isik. Hoolekande-, ravi-, puhke- ja muudes asutustes ning kinnipidamiskohtades ja ajateenistuses viibivad isikud, kes viibivad asutuses pikka aega, moodustavad asutusleibkonna. Sellest lähtuvalt ei võrdu leibkond perekonnaga, kuna eelkõige on oluline elukohaga seotus (sh on kirjeldatud ka välisriigis viibimise tingimused).
Meie näidispere moodustab seega kokku kolm eraldiseisvat leibkonda.
12. Leibkonnaga seotud perekonnaliikme mõistet kasutab avaliku teenistuse seadus (ATS) kahes kohas seoses välilähetusetasu ja välislähetuses oleva ametniku abikaasa abikaasatasuga (ATS § 45 ja 46). Mõlema tasu maksmine lõpetatakse muuhulgas, kui vastavalt perekonnaliige (abikaasa ja laps) või abikaasa asub elama ametnikust eraldi leibkonda. Kaasasoleva mittetöötava abikaasa ja iga kaasasoleva lapse eest suurendatakse ametniku välislähetustasu.
Sellest võib järeldada, et avaliku teenistuse seadus mõistab perekonda kitsamas tähenduses ja seob perekonna mõistega abielus olevad isikud, lapsed ja nende tegeliku/igapäevase kooselamise. Tegemist on täpse loeteluga, mis on seotud mingi kindla hüvega. Kui välislähetusse peaks minema meie näitest Juhan või Sirje, siis kumbki oma elukaaslase eest hüvitist ei saaks.
13. Leibkonnaga sarnaselt käsitleb perekonda teatud juhtudel sotsiaalhoolekande seadus. Eluasemeteenus on mõeldud isikule või perekonnale, kes ise ei ole suuteline ega võimeline eluruumi endale või oma perekonnale tagama (§ 14). Teisalt hooldamine perekonnas ei ole üheselt seotud elukohaga, vaid viitab perekondlikule kuuluvusele: hooldamine perekonnas on isiku hooldamine sobivas perekonnas, kelle liikmete hulka ta ei kuulu (§ 15 lg 1).
Toimetulekutoetus on seotud eelkõige kooselamisega, kuid täiendavalt on nimetatud, keda loetakse perekonnaliikmete hulka. Toimetulekutoetuse määramisel loetakse perekonna liikmeteks abielus või abielulistes suhetes olevad samas eluruumis elavad isikud, nende abivajavad lapsed ja vanemad või muud üht või enamat tuluallikat ühiselt kasutavad või ühise majapidamisega isikud (sotsiaalhoolekande seadus § 22 lg 2). Perekonnaliikmed on nimetatud lahtise loeteluna, kellede ainukeseks ühiseks nimetajaks on sissetuleku või majapidamise jagamine. Tegeliku kooselamise erandiks on õpilased ja üliõpilased, kes loetakse perekonna koosseisu, kui nende rahvastikuregistrisse kantud elukoha aadressiandmed langevad kokku perekonna elukoha aadressiandmetega (§ 22 lg 21).
Seega on meil sotsiaalhoolekande seaduse järgi jälle tegu kolme perekonnaga, kusjuures Anne ja Malle kuuluvad seaduse teksti järgi väga selgelt samasse perekonda, kuna nad jagavad ühiselt majapidamise kulusid, samal ajal kui Peeter kuulub erinevasse perekonda mõlema oma vanema lapsega võrreldes, st nii Kirsi kui Heikiga, les samuti omakorda ei kuulu samasse perekoda ehk leibkonda.
14. Perekond kui perekonnaliikmelisus
Osades seadustes antakse ka perekonna mõistest palju selgema kirjeldusega perekonnaliikmete loetelud, sel juhul ei oma tähtsus tegelik kooselamine ega ka psühholoogiline kuuluvus. Vahet tuleb teha, kas perekonnaliikmete loetelud on kogumina mõeldud või üksteist välistavatena. Perekonnaliikmete loetelud tuginevad valikutele, mis tulenevad regulatsiooni eesmärgist.
Teatud õiguste saamiseks perekonnaliikmena on kehtestatud erinevaid loetelusid. Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse § 7 lg 1: Varjupaigataotleja perekonnaliikmeks on: 1) tema abikaasa; 2) tema vallaline ja alaealine laps, sealhulgas lapsendatud laps; 3) tema ja tema abikaasa vallaline ja alaealine laps, sealhulgas lapsendatud laps. Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse § 7 lg 2: Pagulase ja täiendava kaitse saaja perekonnaliikmeks on: 1) tema abikaasa; 2) tema ja tema abikaasa vallaline ja alaealine laps, sealhulgas lapsendatud laps; 3) tema või tema abikaasa eestkostetav ja ülalpidamisel olev vallaline ja alaealine laps, sealhulgas lapsendatud laps. Jagatud eestkoste korral on vajalik eestkostet jagava poole nõusolek; 4) tema või tema abikaasa vallaline ja täisealine laps, kui laps ei ole terviseseisundi või puude tõttu suuteline iseseisvalt toime tulema; 5) tema või tema abikaasa ülalpidamisel olev vanem või vanavanem, kui päritoluriigis puudub muudest perekondlikest sidemetest tulenev toetus.
15. Konsulaarseaduse § 52 lõige 3 määratleb alaealise perekonnaliikmed: Saatjata alaealise pagulase ja saatjata alaealise täiendava kaitse saaja perekonnaliikmeks on: 1) tema vanem; 2) tema eestkostja või muu perekonnaliige, kui tal vanemad puuduvad või neid ei ole võimalik leida, välja arvatud juhul, kui see oleks vastuolus alaealise õiguste ja huvidega. Konsulaarseaduse § 52 lõige 4: Ajutise kaitse saaja perekonnaliikmeks on: 1) tema abikaasa;
2) tema või tema abikaasa vallaline ja alaealine laps, sealhulgas lapsendatud laps; 3) käesoleva lõike punktides 1 ja 2 nimetamata lähisugulane, kes elas päritoluriigis temaga koos ja oli temast sõltuv. (5) Käesolevas seaduses nimetatud perekonnaliikmeid käsitatakse perekonnana juhul, kui perekond oli olemas päritoluriigis, sealhulgas kui abielu oli sõlmitud enne Eestisse saabumist.
16. Kui toimetuleku toetus kirjeldab pigem perekonnaliikmeid võimalike kuluallikatena, siis välismaalaste seadus toob ära sissetulekute loetelu, mille rõhuasetus ei ole perekonnaliikmete loetelul vaid erinevatel (legaalsetel) sissetulekutel (kogumis). Välismaalaste seaduse § 9 lõige 2: Perekonnaliikme tagatud ülalpidamiseks loetakse: 1) vanema poolt alaealise lapse ülalpidamist; 2) vanema poolt täisealise lapse ülalpidamist, kui laps ei ole terviseseisundi või puude tõttu suuteline iseseisvalt toime tulema; 3) vanema poolt täiskoormusega õppiva täisealise lapse ülalpidamist; 4) abikaasa poolt ülalpidamist; 5) täisealise lapse või lapselapse poolt vanema või vanavanema ülalpidamist, kui vanem või vanavanem ei ole terviseseisundi või puude tõttu suuteline iseseisvalt toime tulema ja 6) eestkostja poolt eestkostetava ülalpidamist. Perekonnaliikme tagatud ülalpidamine on üks legaalsest sissetulekust, teiste kõrval: seaduslikult teenitud töötasu, vanemahüvitis, töötuskindlustushüvitis, seaduslikust äritegevusest või omandist saadav tulu, pension, stipendium, elatis, välisriigi makstav toetus (§9 lg 1).
17. Abivajava perekonnaliikme aitamise kohustus
Põhiseadus kohustab perekonda aitama abivajavat liiget, kuid ei määratle, kes on perekonna abivajav liige (§ 27 lõige 5). Vanemate kohustus hoolitseda laste eest tuleneb põhiseaduse § 27 lõikest 3. Abivajaja perekonna liige on seega isik, kes ei ole enam laps. Sellest lähtuvalt on perekond paljuski selline kooslus, kes ise otsustab, missugust abi tema iga üksik pereliige vajab ja keda perekonda kuuluvaks pidada. Põhiseaduse § 19 lõike 1 kohaselt on igaühel õigus vabale eneseteostusele, mis hõlmab otsustusvabadust. Tegemist ei ole absoluutse vabadusega ja seda ka perekonnaliikmena. Samuti tulevad vabale eneseteostusele piirangud tulenevalt isiku teovõimest: Täielik teovõime on 18-aastaseks saanud isikul (täisealisel) (tsiviilseadustiku üldosa seadus § 8 lg 2). Piirangud on seotud näiteks lepinguvabadusega ja abiellumisvabadusega.
Samas ei ole põlvnemisest tulenevaid õigusi ja kohustusi, mis võivad piirata ka isiku üldist eneseteostust pärast täisealiseks saamist, ealiselt piiratud. Erandiks on siin õigus saada ülalpidamiskohustust seoses hariduse omandamisega (perekonnaseadus § 97 p 2): laps, kes täisealiseks saanuna jätkab põhi- või keskhariduse omandamist põhikoolis, gümnaasiumis või kutseõppeasutuses, kuid mitte kauem kui 21-aastaseks saamiseni. Muudel juhtudel on tegemist perekonna seesmine otsustus, kuidas perekondlikke suhteid ja iga üksiku pereliikme elu korraldada. Samuti otsustab iga perekond ise, kuivõrd on täisealiseks saanud laps perekonnast sõltuv. Riik siia üldjuhul ei sekku.
Sotsiaalhoolekande seaduse § 3 lõike 1 punktis 2 on kehtestatud sotsiaalhoolekande ühe põhimõttena isiku vastutus enda ja oma perekonnaliikmete toimetuleku eest. See on kooskõlas põhiseadusega, mis kohustab perekonnal enda pereliikmete eest hoolitsema.
18. Lastekaitse seaduse § 10 on sätestatud laste üldise kaitsekohutuse põhimõte: Lastel on võrdne õigus saada abi ja hooldust ning areneda, sõltumata soost ja rahvusest ning sellest, kas nad elavad täisperekonnas või üksikvanemaga, kas nad on lapsendatud või hooldatavad, kas nad on sündinud registreeritud või registreerimata abielust, kas nad on terved, haiged või puudega. Siin ei ole samas sätestatud, kes on kohustatud isikuks vaid toodud välja erinevad perekondlikud juhtumid, millesse üks laps võib sattuda.
Vanema kohustus hoolitseda alaealise lapse eest. Perekonnaseaduse § 116 lõike 2 kohaselt on vanemal kohustus ja õigus hoolitseda oma alaealise lapse eest. Vanemal on kohustus ja õigus last kasvatada, tema järele valvata ja tema viibimiskohta määrata ning lapse igakülgse heaolu eest muul viisil hoolitseda (§ 124 lg 1).
19. Põlvnemisest tulenev ülalpidamiskohustust ei ole perekonnaseaduses mõisteliselt määratletud, samas on võimalik seda tuletada. Tegemist on eelkõige õigusliku miinimumiga, et kaitsta ühiskonnas/perekonnas nõrgemat liiget, kui mingitel põhjustel perekond ei toimi enam kõige paremini. Ülalpidamiskohustuse näol on hoolsuskohustuse tagatisega: Ülalpidamise ulatus määratakse kindlaks ülalpidamist saama õigustatud isiku vajadustest ja tema tavalisest elulaadist lähtudes (§ 99 lg 1) ning mida antakse üldjuhul raha perioodilise maksmisega (edaspidi elatis) (§ 100 lg 1).
Kui perekonnaseadus reguleerib paljuski perekonna varalisi suhteid, siis elatise maksmise kohustus on kitsalt põlvnemisest tulenev kohustus, mis kaitseb alaealist last, hariduse omandamist ja isikuid, kes ise ei ole võimeline ennast ülal pidama. Samuti on piiritletud kohustatud isikud: täisealised esimese ja teise astme ülenejad ja alanejad sugulased (§ 96). Siinjuures on perekonnaseaduse § 97 õigustatud isikute ring laiem võrreldes üldise perekonna ülalpidamise kohustusega.: Ülalpidamist on õigustatud saama: 1) alaealine laps; 2) laps, kes täisealiseks saanuna jätkab põhi- või keskhariduse omandamist põhikoolis, gümnaasiumis või kutseõppeasutuses, kuid mitte kauem kui 21-aastaseks saamiseni; 3) muu abivajav alaneja või üleneja sugulane, kes ei ole võimeline ennast ise ülal pidama. Kehtetu perekonnaseadus määratles isikut, kes ise ei ole võimeline ennast ülal pidama, abi vajava töövõimetu täisealiseks saanud lapsena. Seega ei määratleta ülalpidamiskohustus perekonda kui sellist ja perekonna siseseid suhteid, vaid suhteid, milles perekond algsel kujul enam olemas ei pruugi olla.
20. Uue lähenemise toob siia tudengite vajaduspõhiste õppetoetuste teema, seda Riigikogus algaval nädalal teisele lugemisele tuleva õppetoetuste ja õppelaenu seaduse ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadusega (eelnõu nr 236 SE II). Sealt leiame järgmise loetelu: Vajaduspõhise õppetoetuse taotlemisel loetakse üliõpilase perekonnaliikmeteks:
Seega meie näite puhul, ütleme et Kirsi saab täisealiseks ja läheb ülikooli, siis on tema perekonnaliikmed ema Anne, ent mitte vanaema Sirje. Lisaks veel isa Peeter, ent mitte isa abikaasa, aga see-eest kvalifitseeruvad isa lapsed uuest abielust ehk Klaarika ja Maarika. Pereliikmete hulka ei kuulu samas Kirsi vend Heiki, sest vend on ise täisealine.
21. Lapse kohustused vanemate ja perekonna ees. Tegemist on lastekaitse seaduse § 18 lõikest 2 tulenevast üldisest kohustusest: Laps peab aitama oma abivajavaid vanemaid, vanavanemaid, õdesid-vendi ja üleskasvatajaid. Tegemist on sättega, mis on oma olemuselt sarnane perekonna ülalpidamise kohustusega. Samas tekib küsimus selle sätte olemusest, kui võtta aluseks, et lastekaitse seaduses on sätestatud alla 18-eluaastaste lapse õigused ja kohustused.
22. Perekonna ülalpidamise kohustus. Abikaasad on vastastikku kohustatud oma tööga ja varaga perekonda ülal pidama (perekonnaseadus § 16 lg 1). Tegemist on kohtu kaudu kaitstava õigusega, mis on piiritletud abielulise kooseluga (mõlemad abikaasad ja laps).
23. Riigi kohustus aidata abivajavat perekonnaliiget
Põhiseaduse § 27 lõige 1 kohustab riiki kaitsma perekonda rahva jätkusuutlikkuse põhimõttest tulenevalt. Sellest tulenevalt on ka erinevaid toetusi kehtestatud (riiklike peretoetuste seadus jne). Lastekaitse seaduse § 24 lg 1 kohustab riiki kaitsma ja toetama lastega perekondi. Erinevad peretoetused määratlevad ka isikute ringid, kellel on õigus saada toetust. Vanemahüvitisele on õigus last kasvataval vanemal, lapsendajal, võõrasvanemal, eestkostjal või hooldajal, kellega on sõlmitud kirjalik lapse perekonnas hooldamise leping sotsiaalhoolekande seaduse § 15 alusel (vanemahüvitise seadus § 2 lg 2).
24. Täiendavalt on inimesel õiguse riigi abile vanaduse, töövõimetuse, toitjakaotuse ja puuduse korral (põhiseaduse § 28). Samas on vanemal kohustus puudega last kasvatada ja tema eest hoolitseda (puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 19).
Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 22 lg 7 sätestab perekonnaliikmete ringi, kes on õigustatud saama saamata jäänud sotsiaaltoetuse puudega inimese surma korral: vanemale, abikaasale või teistele perekonnaliikmetele. Teisteks perekonnaliikmeteks on: 1) laps, lapselaps, võõraslaps; 2) eestkostja, eestkostetav; 3) vend, õde, õe- ja vennalaps; 4) vanavanem, võõrasvanem.
25. Riikliku pensionikindlustuse seaduse § 20 lg 1: Õigus toitjakaotuspensionile on toitja surma korral tema ülalpidamisel olnud perekonnaliikmetel. Lapse, vanema või lese õigus toitjakaotuspensionile ei sõltu sellest, kas nad olid toitja ülalpidamisel või mitte. Perekonnaliikmeteks on (§20 lg 2):
26. Riikliku pensionikindlustuse seaduse § 45 sätestab isikute ringi, kellel on õigus saamata jäänud pensionile, piiritledes muuhulgas ka mõiste teised perekonnaliikmed: 1) laps, lapselaps, võõraslaps; 2) eestkostja, eestkostetav; 3) vend, õde, õe- ja vennalaps; 4) vanavanem, võõrasvanem.
Kokkuvõtvalt saab perekonna määratlust jagada kolmeks, mis võivad esineda erinevates kombinatsioonides koos:
1) põhiseadusest tulenevast põhimõttest kaitsta ja toetada perekonda, sh eriline kohustus toetada paljulapselisi peresid (nn ühiskonna järjepidevuse toetamise ja kaitsmise kohustus);
2) abivajavate ühiskonna/perekonna nõrgemate liikmete kaitse (abivajavad isikud, sh puudega perekonna liikmed), erilise tähelepanu all on siinjuures lapsed (nn perekonnaliikmete hoolitsuskohustus);
3) eelkõige seotud sellega, et perekonnaliige on õigustatud saama teatud hüve või vastupidiselt ta on seotud piirangute, keeldude või kohustustega (nn isikute omavaheline psüühiline või majanduslik sõltuvussuhe).
*Osaliselt olen kasutanud riigikogu kultuurikomisjoni nõuniku Atko-Madis Tammari ülevaadet.
Posted by LIISA PAKOSTA at 22:53