2 Volikirja ja riigilõivu tasumist tõendavate andmete sisu- ja vorminõuded ja esitamise kord
§ 10 Volikirja esitamine
§ 19 Kaubamärgi reproduktsioon
§ 24 Kollektiivkaubamärgi põhikiri ja selle esitamine
§ 25 Garantiimärgi põhikiri ja selle esitamine
§ 65 VI osa „Kaubamärgialased õigusaktid ning muu info”
§ 66 VII osa „Registreeritud geograafilised tähised”
§ 67 VIII osa „Muudatused riiklikus geograafiliste tähiste registris”
§ 68 IX osa „Geograafilise tähise alased õigusaktid ja muu info”
§ 69 X osa „Loendid”
3 Kaubamärgitunnistuse vorminõuded ja selle plangi vormistamise kord
§ 74 Tunnistuse kaane esikülje andmed ja rekvisiidid
§ 79 Tunnistuse väljaandmine
7 Patendiameti toimingud Ühenduse kaubamärgi taotluse või Ühenduse kaubamärgi siseriiklikuks taotluseks muutmise taotluse menetlemisel
RT I, 13.01.2015, 4
(1) Kui seaduses või käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, esitatakse Patendiametile originaaldokument või selle notariaalselt või Patendiameti poolt ametlikult kinnitatud ärakiri.
(2) Patendiamet võib lubada dokumendi faksikoopia esitamist, kui tal on võimalik kontrollida dokumendi õigsust teistest allikatest.
(3) Dokumendid esitatakse otse või posti teel Patendiameti vastuvõtuosakonda. Dokumendi võib panna ka Patendiametis aasta kõikidel päevadel ööpäevaringselt avatud tööstusomandi objektide õiguskaitse registreerimise taotluste postkasti.
Dokumendid esitatakse Patendiametile ühes eksemplaris. Värvilise kaubamärgi korral lisatakse kaubamärgi registreerimise taotlusele (edaspidi taotlus) viis värvilist kaubamärgi reproduktsiooni mõõtmetega 80×80 mm.
(2) Keelekasutus Patendiametile esitatavates dokumentides peab vastama eesti kirjakeele normile „Keeleseaduse” mõttes.
(1) Kõik dokumendid vormistatakse ja esitatakse valgel tihedal matil vastupidaval ja painduval paberil formaadis A4 (210×297 mm).
(2) Iga paberilehte kasutatakse püstformaadis.
(3) Dokumendi lehe vasak veeris peab olema dokumendi köitmist võimaldava laiusega (minimaalselt 20 mm).
(4) Dokumentide tekst esitatakse trükimasina- või arvutikirjas, trükimenetlusel või mõnda muud tehnilist meetodit kasutades.
(5) Üksikud märgid ja sümbolid võivad olla kirjutatud käsitsi musta tindi, pasta või tušiga.
(6) Dokumentide tekst trükitakse minimaalse reavahega 1,5 intervalli. Arvutikirja suurus peab olema vähemalt 12 punkti, trükimasinakirjal suurtähtede kõrgus vähemalt 2,1 mm.
(7) Dokumendid peavad olema trükitud musta kustumatu ja säilimiskindla värviga ning sellise värvitumedusega, mis võimaldab dokumentidest kõigi üldkasutatavate paljundusseadmetega teha piiramatu arvu ärakirju.
(8) Dokumentide ükski leht ei tohi olla määrdunud või kortsunud. Lehtedel ei tohi olla nähtavaid paberi defekte, murdejooni, trükkimisest või paljundamisest tekkinud värvilaike, täppe, jooni ega muid edasisel paljundamisel ilmsiks tulevaid defekte.
2. jagu Volikirja ja riigilõivu tasumist tõendavate andmete sisu- ja vorminõuded ja esitamise kord
(4) Esindatava allkiri peab olema loetav või suurtähtkirjas dešifreeritud. Kui esindatav on juriidiline isik, tuleb märkida ka alla kirjutanud seadusliku esindaja ametinimetus.
(5) Volitust tõendavaks ja volikirja asendavaks dokumendiks asjaajamisel Patendiametiga loetakse ka kaubamärgi registreerimise avaldust, kui avaldusele on kantud § 18 lõikes 2 või 3 nõutud andmed ja avaldusele on alla kirjutanud taotlejad. Sel juhul loetakse ühise esindaja või patendivoliniku volituse ulatuseks kõigi kaubamärgialaste toimingute tegemine, välja arvatud taotluse võõrandamine ühise esindaja korral.
(1) Kaubamärgialaste toimingute tegemiseks saab esindatav anda patendivolinikule volituse üksnes vahetult. Esindamisõigust ei saa vastu võtta ega üle anda edasivolitamise korras isegi juhul, kui volikirjas selline õigus sisaldub.
(2) Mitme patendivoliniku nimele antud ühe volikirja korral loetakse kõik volikirjas nimetatud patendivolinikud võrdses ulatuses volitatuks, kui volikirjas ei nähta ette mõne patendivoliniku volituse piiramist. Patendiametil on õigus ajada asju ükskõik kellega volikirjas nimetatud patendivolinikest, arvestades konkreetse patendivoliniku volituse ulatust.
(3) Kui volikirjas ei ole määratud volituse kehtivuse alguse kuupäeva, kehtib volitus volikirja allakirjutamise kuupäevast. Kui patendivolinik esitab volikirja pärast toimingu tegemist, loetakse „Patendivoliniku seaduse” § 3 lõike 1 alusel volituse andmise kuupäevaks toimingu tegemise kuupäev, välja arvatud juhul, kui see on vastuolus volikirja enda sisuga.
(4) Ühisele esindajale antud volikirjaga saab anda volitused ainult taotluse menetlusega seotud toimingute tegemiseks, välja arvatud taotluse võõrandamine. Registreeritud kaubamärgiga seotud toimingute tegemiseks ühisele esindajale antud volikiri on tühine.
(5) Kui volikirjas ei ole volituse kehtivusaega märgitud, loetakse volikiri tähtajatuks.
(6) Kui volikirjas nimetatud patendivolinikku ei ole riiklikku patendivolinike registrisse kantud või kui talle ei ole antud patendivoliniku kutset tegutsemiseks kaubamärkide valdkonnas, loetakse volikiri tühiseks.
(7) Kui sama toimingu tegemiseks on antud mitu volikirja eri isikutele, edastab Patendiamet teated hiljem väljaantud volikirjaga volitatud isikule.
(8) Kui avalduse kaubamärgialase toimingu tegemiseks esitab taotleja uus esindaja või kaubamärgiomaniku uus esindaja, siis loetakse ta pädevaks esindama volikirjaga antud volituse kogu ulatuses ning märgitakse esindajana kauba- ja teenindusmärkide registrisse, kui avalduses ei ole märgitud sõnaselgelt teisiti.
§ 10. Volikirja esitamine
(1) Kui taotlus esitatakse patendivoliniku kaudu ja kaubamärgi registreerimise avaldusele on alla kirjutanud patendivolinik, tuleb volikiri esitada taotluse esitamise päeval või kahe kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast.
(2) Kui isik, kellel ei ole elukohta, asukohta ega tegutsevat kaubandus- või tööstusettevõtet Eestis, esitab taotluse ise, peab ta edasiseks kaubamärgialaste toimingute tegemiseks volitama patendivoliniku. Volikiri tuleb esitada kahe kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast.
(3) Kui taotlejaid on mitu ja kaubamärgi registreerimise avaldusele on alla kirjutanud ainult taotlejate ühine esindaja, tuleb volikiri esitada taotluse esitamise päeval või kahe kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast.
(4) Muu kaubamärgialase toimingu tegemiseks tuleb volikiri esitada koos toimingu tegemise avaldusega või Patendiameti määratud tähtpäevaks.
(5) Kui kaubamärgialase toimingu tegemiseks Patendiametile varem esitatud volikiri kehtib, tuleb Patendiametile teatada selle taotluse või kaubamärgi registreeringu number, mille juurde varasem volikiri esitati.
(1) Riigilõiv tasutakse panka Rahandusministeeriumi riigilõivude kontole.
(2) Kui riigilõiv tasutakse panka, tuleb Patendiametile esitada riigilõivu tasumise kohta järgmised andmed:
5) toimingu nimetus, mille eest riigilõiv tasutakse või „Riigilõivuseaduse” asjakohase paragrahvi number;
6) taotluse number, kaubamärgi registreeringu number või nende puudumisel muud andmed, mis võimaldavad kaubamärki identifitseerida;
7) maksja allkiri.
(3) Allkiri peab olema loetav või suurtähtkirjas dešifreeritud. Kui avalduse esitaja on juriidiline isik, tuleb märkida ka alla kirjutanud seadusliku esindaja ametinimetus.
(1) Andmed riigilõivu tasumise kohta esitab Patendiametile taotleja, kaubamärgi omanik või muu kaubamärgialase toimingu tegemist taotlev isik, arvestades „Kaubamärgiseaduses” sätestatud tähtaegu.
(2) Andmed riigilõivu tasumise kohta esitatakse iga taotluse või registreeringu kohta eraldi. Kui riigilõiv tasutakse korraga mitme taotluse või registreeringuga seotud toimingute tegemise eest, siis esitatakse ka loetelu tasutud summa toimingute vahel jaotumise kohta.
(3) Riigilõiv loetakse õigeaegselt tasutuks, kui taotleja, kaubamärgi omanik või muu kaubamärgialase toimingu tegemist taotlev isik on Patendiametile tähtpäevaks esitanud andmed riigilõivu tasumise kohta.
(4) Kui taotleja, kaubamärgi omanik või muu kaubamärgialase toimingu tegemist taotlev isik on Patendiametile tähtpäevaks esitanud andmed riigilõivu tasumise kohta, kuid nõutavas summas tasutud riigilõiv ei laeku Rahandusministeeriumi riigilõivude kontole, võib Patendiamet riigilõivu tasumise kontrollimise eesmärgil nõuda andmed esitanud isikult pangaasutuse kinnitatud riigilõivu tasumist tõendava dokumendi esitamist.
(5) Kui lõikes 4 nimetatud kontrollimise tulemusena selgub, et andmed esitanud isik ei olnud tasunud riigilõivu, loetakse taotlus tagasivõetuks või Patendiamet jätab tegemata toimingu, mille tegemise eest riigilõivu oleks pidanud tasuma.
(6) Riigilõivu maksjal on õigus saada tasutud riigilõiv tagasi, kui riigilõiv on makstud Rahandusministeeriumi riigilõivude kontole, kuid taotleja, kaubamärgi omanik või muu kaubamärgialase toimingu tegemist taotlev isik ei ole Patendiametile tähtpäevaks esitanud andmeid riigilõivu tasumise kohta ning selle tulemusena loetakse taotlus tagasivõetuks või Patendiamet ei saa teha toimingut, mille eest riigilõiv tasuti.
(1) Taotlus esitatakse otse, posti või faksi teel Patendiameti vastuvõtuosakonda. Taotluse võib panna ka Patendiametis aasta kõikidel päevadel ööpäevaringselt avatud tööstusomandi objektide õiguskaitse registreerimise taotluste postkasti. Taotluse võib esitada ka elektrooniliselt Patendiameti veebilehe www.epa.ee kaudu.
(2) Taotluse saabumise päevaks loetakse selle tegelik Patendiametisse saabumise päev. See kehtib ka taotluse edastamisel posti- või kulleriteenust kasutades.
(3) Faksi teel esitatud taotluse originaaldokumendid esitatakse hiljemalt tähtpäevaks, mille määrab „Kaubamärgiseaduse” § 37 lõike 1 kohaselt Patendiamet, kui seadus või käesolev määrus ei näe ette nende esitamiseks varasemat tähtpäeva.
7) ühenduse liikmete nimekiri, kui taotlus esitatakse kollektiivkaubamärgi kohta;
8) garantiimärgi põhikiri, kui taotlus esitatakse garantiimärgi kohta.
5) välisriigis elukohta või asukohta omava isiku Eestis asuva tegutseva kaubandus- või tööstusettevõtte aadress, kui seda isikut ei esinda patendivolinik;
10) värvide loetelu, kui kaubamärgi reproduktsioon on värviline;
11) sellekohane märge, kui märk on ruumiline;
13) sellekohane märge, kui on tegemist garantiimärgiga;
14) taotluse dokumentide loetelu;
(2) Kaubamärgi registreerimise avalduses võivad sisalduda kaubamärgi iseloomustus, võõrkeelse sõnalise osa tõlge ja transliteratsioon, mittekaitstavate osade loetelu ning andmed riigilõivu tasumise kohta.
(3) Kaubamärgi registreerimise avaldus on soovitatav esitada lisa 1 kohasel plangil.
(4) Andmete esitamiseks, mis ei mahu ära kaubamärgi registreerimise avalduse andmeväljadele, võib kasutada ühte või mitut lisalehte, millele kirjutab alla sama isik (isikud), kes kirjutab alla kaubamärgi registreerimise avaldusele.
(1) Kaubamärgi registreerimise avaldusel peab olema märgitud, kas tegemist on kodumaise või välismaise taotlejaga ja kas taotleja on füüsiline või juriidiline isik.
(2) Füüsilise isiku andmed on tema ees- ja perekonnanimi ning elukoha täielik aadress või kui tal on ettevõte, siis elukoha või ettevõtte asukoha täielik aadress. Kui füüsilise isiku nimest ei selgu, milline nimeosa on ees- ja milline perekonnanimi, tuleb perekonnanimi alla kriipsutada või muul viisil ära märkida.
(5) Kui taotleja elu- või asukoht on liitriigis, tuleb aadressis lisaks riigile näidata ka osariik, kusjuures linn või muu asula tuleb alla kriipsutada või muul viisil ära märkida.
(1) Taotleja andmetele on soovitatav lisada telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress, juriidilisest isikust taotleja korral registrikood.
(2) Kui taotleja soovib, et Patendiamet saadaks talle teateid muul aadressil, kui tema elukoha või asukoha aadress, võib ta avaldusele lisada aadressi kirjavahetuse pidamiseks.
(4) Kui üheaegselt on volitatud nii ühine esindaja kui ka patendivolinik ja taotlejad ei ole kirjalikult täpsustanud, kumb neist on volitatud Patendiametiga kirjavahetust pidama, edastab Patendiamet teated patendivolinikule.
§ 19. Kaubamärgi reproduktsioon
(1) Kaubamärgi graafiline reproduktsioon esitatakse mõõtmetega 80×80 mm.
(2) Must-valge, kujunduseta sõnamärk on soovitatav esitada standardkirjas Univers Bold kirja suurusega 24. Kui sõnamärk on pikk ega mahu väljale 80×80 mm, vähendatakse kirja vajaliku suuruseni. Kui taotleja ei ole kaubamärgi reproduktsioonil kasutanud standardkirja Univers Bold, kuid on märkinud kaubamärgi kirjeldusse, et tegemist on sõnamärgiga, siis muudab Patendiamet kirjastiili ja kaubamärk registreeritakse standardkirjas Univers Bold.
(3) Kujutis-, kombineeritud ja ruumilised märgid esitatakse taotleja soovitud kujul.
(5) Patendiamet võib nõuda helilise kaubamärgi näidise esitamist.
(1) Kui on tegemist kollektiivkaubamärgiga, tehakse kaubamärgi registreerimise avaldusele sellekohane märge.
(2) Kui on tegemist garantiimärgiga tehakse kaubamärgi registreerimise avaldusele sellekohane märge.
(3) Kaubamärgi registreerimise avaldusele märgitakse kaubamärgi liik, näiteks sõnamärk, kujutismärk või kombineeritud märk, ruumiline märk.
(4) Kui kaubamärgi reproduktsioon on värviline, siis esitatakse värvide loetelu. Värvide loetelu peab olema vastavuses reproduktsioonil kasutatud värvidega.
(5) Võõrkeelsete sõnade või sõnaosade kasutamisel esitatakse nende tõlge eesti keelde ja vajadusel transliteratsioon.
(6) Kui kaubamärk sisaldab elemente või osi, mis loetakse „Kaubamärgiseaduse” § 9 lõike 3 kohaselt kaubamärgi mittekaitstavaks osaks ja taotleja soovib nende märkimist kaubamärgi registreerimise otsusesse, siis loetletakse need kaubamärgi registreerimise avalduses.
(2) Kauba- ja teenusklassid määratakse kehtiva Nizza klassifikatsiooni redaktsiooni järgi.
(3) Kaupade ja teenuste loetelu esitamine on kohustuslik. Kaupade ja teenuste loetelu ei ole lubatud asendada väljendiga „kogu klassi ulatuses” vms.
(4) Klassis 45 ei ole lubatud kasutada väljendit „kolmandate isikute poolt üksikisikutele nende vajaduste rahuldamiseks osutatavad isiklikud ja sotsiaalsed teenused”, selle asemel tuleb loetleda konkreetsed teenused, mille tähistamiseks kaubamärki soovitakse registreerida.
(2) Allkiri peab olema loetav või suurtähtkirjas dešifreeritud. Kui taotleja on juriidiline isik, tuleb märkida ka alla kirjutanud seadusliku esindaja ametinimetus.
(3) Allakirjutamisel märgitakse ka allakirjutamise kuupäev.
(4) Allkiri kaubamärgi registreerimise avalduse lisalehel peab vastama lõigetes 1–3 sätestatud nõuetele.
§ 24. Kollektiivkaubamärgi põhikiri ja selle esitamine
(1) Kollektiivkaubamärgi põhikiri peab sisaldama teovõimelise isikute ühenduse nime ja asukoha aadressi, ühenduse liikmeks astumise tingimusi ja korda ning kollektiivkaubamärgi kasutamise tingimusi ja korda.
(2) Kollektiivkaubamärgi põhikirjale lisatakse ühenduse liikmete loetelu, kelle kaupu ja teenuseid kollektiivkaubamärgiga tähistatakse.
(3) Kollektiivkaubamärgi põhikiri võib sisaldada sätteid kaupade või teenuste kvaliteedi või muude omaduste, kaubamärgi kasutamise kontrollimise ja kasutamise tingimuste rikkumise eest kehtestatava vastutuse või teiste tingimuste kohta, milles ühenduse liikmed peavad vajalikuks kokku leppida.
(4) Patendiametile tuleb esitada kollektiivkaubamärgi põhikirja originaal või selle notariaalselt või Patendiameti poolt ametlikult kinnitatud ärakiri.
(5) Kollektiivkaubamärgi põhikirja või ühenduse liikmete loetelu muutumisel tuleb Patendiametile esitada uus kollektiivkaubamärgi põhikiri või ühenduse liikmete loetelu.
§ 25. Garantiimärgi põhikiri ja selle esitamine
(1) Garantiimärgi põhikiri peab sisaldama garantiimärgi taotleja nime ja elukoha või asukoha aadressi ning garantiimärgiga tähistatavate kaupade ja teenuste nõutavate ühiste tunnuste loetelu, mida saab kasutada kvaliteedikontrolli alusena.
(2) Garantiimärgi põhikiri võib sisaldada sätteid kaupade või teenuste kvaliteedi või muude omaduste, kaubamärgi kasutamise kontrollimise ja kasutamise tingimuste rikkumise eest kehtestatava vastutuse või teiste tingimuste kohta, mida garantiimärgi taotleja peab vajalikuks nõuda.
(3) Patendiametile tuleb esitada garantiimärgi põhikirja originaal või selle notariaalselt või Patendiameti poolt ametlikult kinnitatud ärakiri.
(4) Garantiimärgi põhikirja muutmisel tuleb Patendiametile esitada uus põhikiri.
(1) Kui taotluses on esitatud prioriteedinõue, tuleb prioriteedinõuet tõendavad dokumendid esitada taotluse esitamise päeval või kolme kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast.
(3) Konventsiooniprioriteedi nõuet tõendaval dokumendil peavad sisalduma esmase taotluse number, esmase taotluse esitamise kuupäev, selle riigi nimi või kahetäheline kood, kus esmane taotlus esitati, kaubamärgi reproduktsioon, esmase taotluse esitanud isiku nimi ja elu- või asukoha aadress, esmases taotluses esitatud kaupade ja teenuste loetelu.
(5) Patendiametile tuleb esitada esmase taotluse vastu võtnud ametiasutuse või näituse administratsiooni poolt taotlejale välja antud prioriteeti tõendav originaaldokument.
(6) Prioriteeti tõendavate dokumentide ärakirju vastu ei võeta.
(7) Kui prioriteedinõue on esitatud mitme esmase taotluse alusel, esitatakse kõigi nende taotluste kohta prioriteeti tõendavad originaaldokumendid.
(1) Kaubamärgi õiguskaitse kehtivusaja pikendamiseks esitab kaubamärgiomanik kirjaliku avalduse, millele lisatakse andmed riigilõivu tasumise kohta.
(2) Kui avalduse esitab kaubamärgiomaniku volitatud esindaja, lisatakse avaldusele volikiri või viide varem esitatud volikirjale.
(4) Allkiri peab olema loetav või suurtähtkirjas dešifreeritud. Kui avalduse esitaja on juriidiline isik, tuleb märkida ka alla kirjutanud seadusliku esindaja ametinimetus. Allakirjutamisel märgitakse ka allakirjutamise kuupäev.
(1) Litsentsi kohta registrisse kande tegemiseks esitab litsentsiandja või litsentsisaaja kirjaliku avalduse, millele lisatakse litsentsileping, selle Patendiameti poolt ametlikult kinnitatud ärakiri või kande tegemiseks vajalikke andmeid sisaldav Patendiameti poolt ametlikult kinnitatud väljavõte ning andmed riigilõivu tasumise kohta.
(2) Kui avalduse esitab litsentsisaaja või litsentsiandja volitatud esindaja, lisatakse avaldusele volikiri või viide varem esitatud volikirjale.
(2) Kui avalduse esitab litsentsi kohta tehtud kande kustutamist taotleva isiku volitatud esindaja, lisatakse avaldusele volikiri või viide varem esitatud volikirjale.
(1) Pandi kohta registrisse kande tegemiseks esitab kaubamärgiomanik või pandipidaja kirjaliku avalduse, millele lisatakse notariaalselt tõestatud pandi seadmise kokkulepe ning andmed riigilõivu tasumise kohta vastavalt „Riigilõivuseaduses” registerpandi kohta sätestatule.
(2) Kui avalduse esitab kaubamärgiomaniku või pandipidaja volitatud esindaja, lisatakse avaldusele volikiri või viide varem esitatud volikirjale.
(1) Pandilepingu tingimuste muutmiseks esitab kaubamärgiomanik või pandipidaja kande muutmise avalduse, millele lisatakse notariaalselt tõestatud pandilepingu lisa, jõustunud kohtuotsus või muu muutmist tõendav dokument ja andmed riigilõivu tasumise kohta vastavalt „Riigilõivuseaduses” registerpandi kohta sätestatule.
(1) Pandipidaja isiku muutmiseks esitab kaubamärgiomanik, pandipidaja või isik, kellele pant üle anti või üle läks (edaspidi uus pandipidaja) kande muutmise avalduse, millele lisatakse pandi üleandmist või üleminekut tõendav notariaalselt tõestatud dokument ja andmed riigilõivu tasumise kohta vastavalt „Riigilõivuseaduses” registerpandi kohta sätestatule.
(2) Kui avalduse esitab kaubamärgiomaniku, pandipidaja või uue pandipidaja volitatud esindaja, lisatakse avaldusele volikiri või viide varem esitatud volikirjale.
(1) Registerpandi järjekoha muutmiseks esitab kaubamärgiomanik kande muutmise avalduse, millele lisatakse nende isikute notariaalselt tõestatud kokkulepe, kelle õiguste järjekoht muutub, ja andmed riigilõivu tasumise kohta vastavalt „Riigilõivuseaduses” registerpandi kohta sätestatule.
(3) Kui avalduse esitab kaubamärgiomaniku või pandipidaja volitatud esindaja, lisatakse avaldusele volikiri või viide varem esitatud volikirjale.
(5) Allkiri peab olema loetav või suurtähtkirjas dešifreeritud. Kui avalduse esitaja on juriidiline isik, tuleb märkida ka alla kirjutanud seadusliku esindaja ametinimetus. Allakirjutamisel märgitakse ka allakirjutamise kuupäev.
(1) Kaubamärgi võõrandamise kohta registrisse kande tegemiseks esitab taotleja, kaubamärgiomanik, uus taotleja või uus kaubamärgiomanik kirjaliku avalduse ning andmed riigilõivu tasumise kohta.
(4) Kui avalduse esitab taotleja, kaubamärgiomaniku, uue taotleja või uue kaubamärgiomaniku volitatud esindaja, lisatakse avaldusele volikiri või viide varem esitatud volikirjale.
(6) Allkiri peab olema loetav või suurtähtkirjas dešifreeritud. Kui avalduse esitaja on juriidiline isik, tuleb märkida ka alla kirjutanud seadusliku esindaja ametinimetus. Allakirjutamisel märgitakse ka allakirjutamise kuupäev.
(1) Kaubamärgi ülemineku kohta registrisse kande tegemiseks esitab isik, kellele kaubamärgiõigused üle lähevad (edaspidi uus taotleja või uus kaubamärgiomanik) kirjaliku avalduse ning andmed riigilõivu tasumise kohta.
(3) Kui avalduse esitab uue taotleja või uue kaubamärgiomaniku volitatud esindaja, lisatakse avaldusele volikiri või viide varem esitatud volikirjale.
(1) Taotluse või registreeringu jagamiseks esitab taotleja või kaubamärgiomanik kirjaliku avalduse ning andmed riigilõivu tasumise kohta.
(2) Kui avalduse esitab taotleja või kaubamärgiomaniku volitatud esindaja, lisatakse avaldusele volikiri või viide varem esitatud volikirjale.
(1) Kaubamärgitunnistuse duplikaadi saamiseks esitab kaubamärgiomanik kirjaliku avalduse ning andmed riigilõivu tasumise kohta.
(2) Värvilise kaubamärgi korral lisatakse avaldusele kaubamärgi reproduktsioon mõõtmetega 80×80 mm.
(3) Kui avalduse esitab taotleja või kaubamärgiomaniku volitatud esindaja, lisatakse avaldusele volikiri või viide varem esitatud volikirjale.
(2) Kaubamärgi kohtuotsuse või tööstusomandi apellatsioonikomisjoni otsuse alusel registrist kustutamise taotlemisel lisatakse avaldusele sellekohane jõustunud kohtuotsus või tööstusomandi apellatsioonikomisjoni otsus.
(3) Kui avalduse esitab kaubamärgiomaniku või muu isiku volitatud esindaja, lisatakse avaldusele volikiri või viide varem esitatud volikirjale.
6) põhjendus asjast huvitatuse kohta, kui avalduse esitab asjast huvitatud isik;
(2) Kui avalduse esitab volitatud esindaja, lisatakse avaldusele volikiri või viide varem esitatud volikirjale.
Patendiameti ametlik väljaanne „Eesti Kaubamärgileht” (edaspidi Kaubamärgileht) on Patendiameti ametlik perioodiline väljaanne, mida antakse välja:
9) V osa „Riiklikud embleemid, ametlikud kontroll- ja garantiimärgid ning rahvusvaheliste valitsustevaheliste organisatsioonide embleemid, nimetuste lühendid ja nimetused, mida kaitstakse tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni artikli 6 ter alusel”;
10) VI osa „Kaubamärgialased õigusaktid ja muu info”;
11) VII osa „Registreeritud geograafilised tähised”;
12) VIII osa „Muudatused riiklikus geograafiliste tähiste registris”;
13) IX osa „Geograafilise tähise alased õigusaktid ja muu info”;
14) X osa „Loendid”.
7) värvide loetelu, kui kaubamärgi reproduktsioon on värviline
8) märge „Ruumiline märk”, kui kaubamärk on ruumiline
9) kaubamärgi mittekaitstav osa, kui see on registreerimise otsuses märgitud
11) märge „Garantiimärk”, kui on tegemist garantiimärgiga
12) taotleja ees- ja perekonnanimi ning elukoha aadress, juriidilise isiku korral nimi, asukoha aadress, riigi kood
14) välisriigi isiku Eestis asuva tegutseva kaubandus- või tööstusettevõtte aadress, kui sellel isikul ei ole esindajat;
(4) Numbrikoodile (511) lisatakse ülaindeks, mis näitab, mitmenda Nizza klassifikatsiooni redaktsiooni järgi on kaupade ja teenuste loetelu klassifitseeritud.
„Avaldatakse vastavalt „Kaubamärgiseaduse” § 70 lõikele 6. Rahvusvahelise registreeringu omaniku õiguse kaubamärgile võib vaidlustada „Kaubamärgiseaduse” § 41 lõike 2 kohaselt tööstusomandi apellatsioonikomisjonis kahe kuu jooksul arvates kaubamärgi registreerimise otsuse teate avaldamisest. Kaupade ja/või teenuste loetelu avaldatakse juhul, kui seda on ekspertiisi käigus Eesti suhtes piiratud”.
7) kauba- ja/või teenusklasside numbrid ja vajaduse korral kaupade ja/või teenuste loetelu
8) värvilise märgi korral kaubamärgi värvide loetelu või märge „Värviline märk”
9) märge „Ruumiline märk”, kui kaubamärk on ruumiline
10) kaubamärgi mittekaitstav osa, kui see on registreerimise otsuses märgitud
12) märge „Garantiimärk”, kui on tegemist garantiimärgiga
„Avaldatakse vastavalt „Kaubamärgiseaduse” §-le 49. Kaubamärgiomaniku ainuõiguse tühiseks tunnistamiseks võib esitada hagi „Kaubamärgiseaduse” § 52 või 54 kohaselt. Kaubamärgiomaniku ainuõiguse lõppenuks tunnistamiseks võib esitada hagi „Kaubamärgiseaduse” § 53 kohaselt.”
5) kaubamärgiomaniku ees- ja perekonnanimi ning elukoha aadress, juriidilise isiku korral nimi, asukoha aadress, riigi kood
V. osas avaldatakse andmed nende riiklike embleemide, ametlike kontroll- ja garantiimärkide ning rahvusvaheliste valitsustevaheliste organisatsioonide embleemide, nimetuste lühendite ja nimetuste kohta, millele antakse kaitse tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni artikli 6 ter alusel.
§ 65. VI osa „Kaubamärgialased õigusaktid ning muu info”
VI. osas avaldatakse vastavalt vajadusele:
§ 66. VII osa „Registreeritud geograafilised tähised”
(1) VII osas avaldatakse andmed riiklikku geograafiliste tähiste registrisse kantud geograafiliste tähiste kohta.
(2) VII osa alguses avaldatakse järgmine teave: „Avaldatakse vastavalt „Geograafilise tähise kaitse seaduse” § 22 lõikele 3. Registreeritud geograafilisi tähiseid võib vaidlustada vastavalt „Geograafilise tähise kaitse seaduse” §-dele 43–44.”
§ 67. VIII osa „Muudatused riiklikus geograafiliste tähiste registris”
(1) VIII osa „Muudatused riiklikus geograafiliste tähiste registris” võib sisaldada järgmisi alajaotusi:
§ 68. IX osa „Geograafilise tähise alased õigusaktid ja muu info”
IX. osas avaldatakse vastavalt vajadusele:
§ 69. X osa „Loendid”
Lehe X osas avaldatakse järgmised loendid:
3. peatükk Kaubamärgitunnistuse vorminõuded ja selle plangi vormistamise kord
Kaubamärgitunnistus (edaspidi tunnistus) on dokument, mis tõendab registreeringu tegemist registris.
§ 74. Tunnistuse kaane esikülje andmed ja rekvisiidid
2) riigi vapp – Eesti Vabariigi väike riigivapp;
9) tunnistuse väljaandnud asutuse pitsati jäljend – Patendiameti väikese riigivapi kujutisega pitsati jäljend;
12) tunnistuse väljaandnud asutuse reljeefpitsati jäljend – Patendiameti reljeefpitsati jäljend;
15) kaubamärgi õiguskaitse kehtivusaeg – kaubamärgi õiguskaitse kehtib kümme aastat kauba- ja teenindusmärkide registrisse registreeringu tegemise kuupäevast arvates. Kaubamärgi õiguskaitse kehtivusaega võib pikendada kaubamärgiomaniku nõudel kümne aasta kaupa. Kehtivusaja pikendamiseks peab kaubamärgiomanik esitama sellekohase avalduse ja tasuma riigilõivu.
12) värvide loetelu, kui kaubamärgi reproduktsioon on värviline
13) märge „Ruumiline märk”, kui märk on ruumiline
14) kaubamärgi mittekaitstav osa, kui see on registreerimise otsuses märgitud
16) märge „Garantiimärk”, kui on tegemist garantiimärgiga
17) kaubamärgiomaniku esindaja nimi, kui kaubamärgiomanikul on esindaja
18) välisriigi isiku Eestis asuva tegutseva kaubandus- või tööstusettevõtte aadress, kui sellel isikul ei ole esindajat;
(2) Tunnistuse andmelehele lisatakse vajaduse korral lisaleht, kus jätkatakse lõike 1 punktis 11 nimetatud kaupade ja teenuste loetelu.
(1) Tunnistuse kaante plank on kahepoolne kokkumurtud leht, mille esiküljele on kantud §-s 74 nimetatud andmed ja rekvisiidid.
(4) Paragrahvis 74 nimetatud andmed ja rekvisiidid trükitakse tunnistuse kaane esiküljele musta trükivärviga. Trükkimisel kasutatakse Charlesworth Bold kirja tüüpi.
(8) Tunnistuse kaante esikülg vormistatakse lisas 2 toodud näidise kohaselt.
(1) Tunnistuse andmelehe plank on A4 formaadis leht, millel olevatele andmeväljadele kantakse § 75 lõikes 1 nimetatud andmed ja rekvisiidid.
(2) Andmelehe lisaleht on A4 formaadis, andmeväljaga „(511) Nizza klassifikatsiooni järgi liigitatud kaupade ja teenuste loetelu koos klasside numbritega (järg)”.
(2) Tunnistuse kaante kokkumurtud plangi vahele asetatakse andmeleht (vajaduse korral koos lisalehega), mis kinnitatakse omavahel kahe öösiga ja seotakse kokku ehispaelaga.
(3) Öösid on metallist ja nende läbimõõt on 4 mm. Öösid asetsevad tunnistuse esikaane plangi vasakust servast 8 mm kaugusel ning ülemisest servast vastavalt 69,5 mm ja 149,5 mm kaugusel.
(4) Ööse läbiv ehispael sõlmitakse alumise öösi kohal ja selle otsad kinnitatakse kleebisega tunnistuse plangi esikülje vasakpoolsesse alaossa.
§ 79. Tunnistuse väljaandmine
(1) Tunnistusele kirjutab alla Patendiameti juht. Allkiri kinnitatakse Patendiameti pitsatiga.
(2) Tunnistus antakse kaubamärgiomanikule või tema esindajale kätte Patendiametis või väljastatakse tähitud postiga.
(1) Patendiamet kontrollib registreeringu kehtivust ja värvilise reproduktsiooni korral esitatud reproduktsioonide õigsust.
(2) Patendiamet vormistab tunnistuse vastavalt tunnistuse kohta sätestatule ning kannab templiga tunnistuse paremasse ülaossa sõna „DUPLIKAAT” ja duplikaadi väljaandmise kuupäeva.
(1) Kirjalikku teavet väljastatakse registrist kinnitatud teabena paberkandjal.
(2) Kirjalik teave väljastatakse taotluse või registreeringu numbrite loeteluna või teatena, et päringuobjektile vastav kirje registris puudub.
(4) Teabe väljastab Patendiameti vastuvõtuosakond hiljemalt viiendal tööpäeval avalduse esitamise kuupäevale järgnevast päevast vastavalt teabe soovija soovile kas kohapeal või posti teel.
(1) Kirjalikku teavet väljastatakse avalduse alusel, mille võib esitada Patendiameti vastuvõtuosakonnale otse, posti, faksi või e-posti teel.
(2) Avalduses peavad sisalduma teabe soovija nimi ja kontaktandmed, päringuobjekt ning andmed riigilõivu tasumise kohta.
(3) Päringuobjektiks võib olla kas kaubamärgi reproduktsioon, taotluse esitamise kuupäev, prioriteediandmed, taotleja nimi, Nizza klassifikatsiooni klassi number või eelnimetatud andmete kombinatsioon.
(1) Registritoimikuga tutvumine toimub Patendiameti vastuvõtuosakonnas.
(4) Tutvumise juures peab pidevalt viibima Patendiameti pädev ametnik, kes jälgib ja vastutab, et tutvuja ei rikuks registritoimikut.
(5) Registritoimikuga või kirje andmetega tutvumine toimub tutvuja ja Patendiameti pädeva ametniku poolt kokku lepitud ajal hiljemalt viiendal tööpäeval avalduse esitamise kuupäevale järgnevast päevast.
(7) Kirje andmetega on lubatud tutvuda pärast vastava kaubamärgi registreerimise otsuse kohta teate avaldamist.
(8) Patendiameti pädev ametnik tutvustab soovijat kirje andmetega Patendiametis arvutiekraanilt.
(1) Registritoimikuga tutvumine toimub avalduse alusel, mille võib esitada Patendiameti vastuvõtuosakonnale otse, posti, faksi või e-posti teel.
(2) Avalduses peavad sisalduma tutvuja nimi ja kontaktandmed, taotluse või registreeringu number ning andmed riigilõivu tasumise kohta.
(4) Kirje andmetega saab tutvuda avalduse alusel, mille võib esitada Patendiameti vastuvõtuosakonnale otse, posti, faksi või e-posti teel. Avalduse võib esitada ka suuliselt kohapeal.
(1) Registritoimiku dokumendi ärakiri või kirje väljatrükk väljastatakse registrist kinnitatud dokumendina paberkandjal.
(2) Enne kaubamärgi registreerimise otsuse kohta teate avaldamist väljastataval kirje väljatrükil võivad sisalduda ainult kaubamärgi reproduktsioon, taotluse number, taotluse esitamise kuupäev, prioriteediandmed, taotleja nimi, taotleja esindaja nimi ja kaupade ja teenuste loetelu ning Nizza klassifikatsiooni klasside numbrid.
(4) Registritoimiku dokumendi ärakirja või kirje väljatrüki väljastab Patendiameti vastuvõtuosakond hiljemalt viiendal tööpäeval avalduse esitamise kuupäevale järgnevast päevast vastavalt teabe soovija soovile kas kohapeal või posti teel.
(1) Registritoimiku dokumendi ärakirja või kirje väljatrüki väljastamine toimub avalduse alusel, mille võib esitada Patendiameti vastuvõtuosakonnale otse, posti, faksi või e-posti teel.
(2) Avalduses peavad sisalduma teabe soovija nimi ja kontaktandmed, taotluse või registreeringu number ning andmed riigilõivu tasumise kohta.
(1) Rahvusvaheline taotlus esitatakse Patendiametisse otse või posti teel.
(3) Kaubamärgi rahvusvahelise registreerimise taotlus (edaspidi rahvusvaheline taotlus) esitatakse Patendiametile edastamiseks Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni Rahvusvahelisele Büroole (edaspidi Rahvusvaheline Büroo).
(5) Rahvusvahelise taotluse esitamise eest tasutakse riigilõiv. Rahvusvahelist taotlust ei edastata Rahvusvahelisele Büroole seni, kuni rahvusvahelise taotluse esitaja ei ole esitanud Patendiametile andmeid riigilõivu nõutavas summas tasumise kohta.
(3) Kui rahvusvahelises taotluses esineb märge, et märk on kolmemõõtmeline märk või kollektiivmärk, või märgi sõnaline kirjeldus või värvi kui märki eristava tunnuse nõudlus, siis peavad need olema samad, mis põhiregistreeringus või põhitaotluses.
(1) Rahvusvahelise registreerimise avaldus ning kauba- ja teenindusmärgi kavatsetava kasutamise avaldus esitatakse kahes eksemplaris.
(1) Rahvusvahelise registreerimise avaldus esitatakse Rahvusvahelise Büroo kehtestatud ametlikul vormil MM2.
3) andmed kaubamärgi rahvusvahelise taotluse Patendiametile esitamise eest riigilõivu tasumise kohta;
4) volikiri või viide varem esitatud volikirjale, kui rahvusvahelise taotluse esitajat esindab Patendiametis esindaja.
(4) Kui rahvusvahelise taotluse esitaja ei soovi kaubamärgi registreerimist standardtähtedega, võib ta loetleda kaubamärgi olulisemad sõnalised osad, mille Rahvusvaheline Büroo märgib ROMARINi andmebaasi ja märgib ära teadetes märgi identifitseerimiseks. Sõnalise osa märkimisel ei ole juriidilist tähendust.
(1) Lõivude arvestuse lehel peab olema märgitud luba kanda vajalik summa üle Rahvusvahelisele Büroole avatud kontokorrentkontolt ja vastava korralduse andnud pool või makstavate lõivude summa, tasumisviis ja lõive tasuv pool.
(3) Kui tasumine ei toimu ülekandega Rahvusvahelisele Büroole avatud kontokorrentkontolt, tuleb märkida lõive tasuv pool. Kui lõivud tasub rahvusvahelise taotluse esitaja või esindaja isiklikult, tuleb märkida lõivud tasunud isiku nimi; see peab ühtima vormil andmeväljal 2 või 4 märgitud nimega.
(1) Kui rahvusvahelise taotluse andmeväljale 4 on märgitud patendivoliniku nimi ja aadress, kuid rahvusvahelisele avaldusele ei ole alla kirjutanud rahvusvahelise taotluse esitaja ise ja Patendiametile ei ole esitatud volitusi tõendavat volikirja, loeb Patendiamet patendivoliniku määratuks ainult suhtlemiseks Rahvusvahelise Bürooga ja edastab oma teated rahvusvahelise taotluse esitajale rahvusvahelise registreerimise avalduses märgitud Eestis asuval aadressil.
3) kui rahvusvahelises taotluses esineb märge, et märk on kolmemõõtmeline märk või kollektiivmärk, või märgi sõnaline kirjeldus või värvi kui märki eristava tunnuse nõudlus, siis esinevad samad andmed ka põhiregistreeringus või põhitaotluses;
(5) Kui rahvusvahelise taotluse esitaja ei ole tasunud riigilõivu rahvusvahelise taotluse Patendiametile esitamise eest, edastab Patendiamet rahvusvahelise taotluse Rahvusvahelisele Büroole pärast seda, kui rahvusvahelise taotluse esitaja on esitanud andmed riigilõivu tasumise kohta.
(3) Hilisema märkimise taotlus esitatakse Rahvusvahelise Büroo kehtestatud ametlikul vormil MM4.
(1) Euroopa Ühenduse kaubamärgi (edaspidi Ühenduse kaubamärk) taotlus esitatakse otse või posti teel Patendiameti vastuvõtuosakonda. Taotluse võib panna ka Patendiametis aasta kõikidel päevadel ööpäevaringselt avatud tööstusomandi objektide õiguskaitse registreerimise taotluste postkasti.
(2) Taotlusele lisatakse andmed Ühenduse kaubamärgi taotluse edastamise eest tasutud riigilõivu kohta.
(3) Taotluse saabumise päevaks loetakse selle tegelik Patendiametisse saabumise päev. See kehtib ka taotluse edastamisel posti- või kulleriteenust kasutades.
(1) Patendiamet märgib Ühenduse kaubamärgi taotluse dokumentidele nende saabumise päeva ja lehekülgede arvu.
(2) Patendiamet edastab Ühenduse kaubamärgi taotluse Siseturu Ühtlustamise Ametile tähitud postiga ning teatab taotluse esitajale Ühenduse kaubamärgi taotluse Patendiametisse saabumise päeva, selle Siseturu Ühtlustamise Ametile edastamise päeva ja lehekülgede arvu.
(3) Patendiamet ei kontrolli Ühenduse kaubamärgi taotluse vastavust „Euroopa Liidu Nõukogu määruses 40/1994/EÜ Ühenduse kaubamärgi kohta” (Euroopa Liidu Teataja L 011, 14.01.1994, lk 1–36) (edaspidi Ühenduse kaubamärgi määrus) ja „Euroopa Ühenduste Komisjoni määruses 2868/1995/EÜ Nõukogu määruse Ühenduse kaubamärgi kohta rakendamiseks” (Euroopa Liidu Teataja L 303, 15.12.1995, lk 1–32) sätestatud sisu- ja vorminõuetele.
(4) Patendiamet ei kontrolli ega vahenda Ühenduse kaubamärgi määruse artikli 26 lõike 2 kohase tasu maksmist Siseturu Ühtlustamise Ametile.
7. peatükk Patendiameti toimingud Ühenduse kaubamärgi taotluse või Ühenduse kaubamärgi siseriiklikuks taotluseks muutmise taotluse menetlemisel
(1) Kirje avatakse pärast Ühenduse kaubamärgi taotluse või Ühenduse kaubamärgi siseriiklikuks taotluseks muutmise taotluse (edaspidi muutmistaotlus) Patendiametisse saabumist.
(1) Patendiamet teatab viivitamatult pärast muutmistaotluse saabumist Patendiametisse taotlejale muutmistaotluse saabumise kuupäeva ja „Kaubamärgiseaduse” § 713 lõikes 3 nimetatud andmete ja dokumentide Patendiametile esitamise tähtpäeva.
(2) Lõikes 1 nimetatud teade edastatakse muutmistaotluses märgitud patendivolinikule või, kui patendivolinikku ei ole märgitud, saadetakse taotlejale tähitud kirjaga muutmistaotluses nimetatud aadressile.
(3) Lõikes 2 nimetatud teate mittesaamine ei vabasta taotlejat „Kaubamärgiseaduse” § 713 lõikes 3 nimetatud andmete ja dokumentide Patendiametile esitamise tähtpäevast kinnipidamise kohustusest.
(1) Patendiamet loeb muutmistaotluse tagasivõetuks, kui taotleja ei esita tähtpäevaks Patendiametile „Kaubamärgiseaduse” § 713 lõikes 3 nimetatud andmeid ja dokumente.
Selle Ühenduse kaubamärgi taotluse või Ühenduse kaubamärgi, mille esitamise või prioriteedikuupäev on varasem kui 1. mai 2004, muutmisel siseriiklikuks taotluseks loetakse siseriikliku taotluse esitamise kuupäevaks või prioriteedikuupäevaks 1. mai 2004.


Ruusa Põhikooli põhimäärus – Riigi Teataja
Ruusa Põhikooli põhimäärus
Ruusa Põhikooli põhimäärus - sisukord
§ 3 Kooli asukoht ja tegutsemiskohad
§ 4 Kooli tegutsemise ja õppevorm
§ 6 Kooli hoolekogu ülesanded
§ 7 Kooli direktori ülesanded
§ 10 Hariduslike erivajadustega õpilaste rühmad ja klassid
§ 11 Õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
§ 12 Raamatukogu
§ 14 Vanema õigused
§ 17 Esimese õpilasesinduse valimise kord
§ 18 Õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord
§ 21 Vara ja raamatupidamine
RT IV, 07.03.2014, 4
Vastu võetud 26.02.2014 nr 4
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37 ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 alusel.
Põhimääruses sätestatakse:
4) kooli hoolekogu ülesanded;
5) kooli direktori ülesanded;
6) õppe ja kasvatuse korraldus koolis, sh koolis omandatava hariduse liik ja tase, õppekeel, koolis toimuva õppe vorm ning koolis tegutsevad hariduslike erivajadustega õpilaste klassid ja rühmad;
7) koolis toimuva õppekavavälise tegevuse korraldamise alused;
8) õpilaste, vanemate ja koolitöötajate õigused ja kohustused, sh esimese õpilasesinduse valimise kord;
9) õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord;
10) majandamise ja asjaajamise alused.
Kooli nimetus on Ruusa Põhikool (edaspidi kool).
§ 3. Kooli asukoht ja tegutsemiskohad
(1) Kooli asukoht ja aadress on Mõisavahe tee 7 Ruusa küla Räpina vald, Põlva maakond, sihtnumber 64403.
(2) Kooli tegutsemiskohaks on asukoha aadressil asuvad hooned ja territoorium.
§ 4. Kooli tegutsemise ja õppevorm
Kool on statsionaarse õppevormiga põhikool, kus õpe toimub I – III kooliastmes.
(1) Kool on Räpina valla hallatav munitsipaalkool.
(3) Kool juhindub oma tegevuses haridusseadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest, käesolevast põhimäärusest ning muudest kehtivatest riiklikest ja kohalikest õigus- ja haldusaktidest.
§ 6. Kooli hoolekogu ülesanded
§ 7. Kooli direktori ülesanded
(1) Direktor juhib kooli, täidab talle seadustes ja nende alusel õigus- ja haldusaktides pandud ülesandeid ning vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse ja muude koolis läbiviidavate tegevuste, kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest.
§ 10. Hariduslike erivajadustega õpilaste rühmad ja klassid
(1) Haridusliku erivajadusega õpilane õpib üldjuhul kooli tavaklassis.
(2) Koolis võib avada põhiharidust omandavate hariduslike erivajadustega õpilaste õppe paremaks korraldamiseks ja vajalike tugiteenuste pakkumiseks järgmisi rühmi või klasse:
3) klasse põhiharidust omandavatele kasvatusraskustega õpilastele – klassitäitumuse piirnormiga 12 õpilast;
4) klasse õpiraskustega põhiharidust omandavatele õpilastele – klassitäitumuse piirnormiga 12 õpilast;
5) klasse põhiharidust omandavatele lihtsustatud õppel olevatele õpilastele I – II kooliastmes – klassitäitumuse piirnormiga 12 õpilast.
§ 11. Õppekavavälise tegevuse korraldamise alused
(3) Õppekavaväliste tegevuste loetelu, kus toimub kulude katmine õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel ja kaasrahastamise kaudu kaetavate kulude määra õppekavaväliste tegevuste lõikes, kehtestab kooli pidaja. Ettepaneku kaasrahastatavate õppekavaväliste tegevuste loetelu ja määrade kehtestamise kohta teeb direktor kooskõlastades selle kooli hoolekoguga.
(6) Õpilasel on õigus kasutada huvitegevuses tasuta kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli kodukorras sätestatud korras.
§ 12. Raamatukogu
(1) Kooliraamatukogu põhiülesannet põhikogu osas täidab Ruusa Raamatukogu.
(2) Õppekirjanduse kogu asub koolis.
17) pöörduda oma õiguste kaitseks hoolekogu, vallavalitsuse, Haridus- ja Teadusministeeriumi, maavanema, lastekaitseorganisatsiooni või valla lastekaitseinspektori poole.
§ 14. Vanema õigused
(1) Kooli õpilastest moodustuval õpilaskonnal on õigus otsustada ja korraldada iseseisvalt, kooskõlas seaduste ja seaduse alusel antud õigusaktidega õpilaselu küsimusi.
§ 17. Esimese õpilasesinduse valimise kord
(1) Õpilaskonnal on õigus valida õpilasesindus.
(3) Õpilasesinduse maksimaalseks suuruseks on 12 õpilast.
(4) Kuulumine õpilasesindusse on vabatahtlik ning sinna võib kuuluda aktiivne kooli õpilane, kes peab kinni õpilaste kodukorrast.
(5) Iga klass võib esitada direktorile kahe nädala jooksul valimiste väljakuulutamise päevast kaks esindajat klassi õpilaste hulgast.
(6) Õpilasesindus valitakse esimest korda õpilaskonna üldkoosolekul, mille toimumise aja ja koha teatab kooli direktor vähemalt kaks nädalat ette, teavitades sellest õpilasi kooli infotahvlil või muul õpilastele kõige enam kättesaadaval viisil. Koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa vähemalt 1/2 õpilaskonnast.
(7) Hiljemalt kahe nädala jooksul peale valimisi kutsub direktor kokku esimese õpilasesinduse koosoleku.
(8) Esimesel koosolekul valitakse lihthäälteenamusega vähemalt president, asepresident ja protokollija.
§ 18. Õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord
(3) Põhimäärus kiidetakse heaks õpilaskonna lihthäälteenamusega. Hääletus viiakse läbi avalikustamises kindlaks määratud päeval. Hääletamist võib läbi viia igas klassis eraldi ning klassi esindaja edastab tulemused õpilasesindusele.
(4) Õpilasesinduse põhimääruse kinnitab direktor kolmekümne päeva jooksul, kui see vastab seadustele, seaduse alusel antud õigusaktidele ja rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatlikele põhimõtetele, või esitab kirjalikud põhjendused, miks põhimäärust ei ole võimalik kinnitada.
§ 21. Vara ja raamatupidamine
(2) Kooli vara kasutamine toimub vastavalt Räpina vallavara valitsemise korrale.
(1) Tunnistada kehtetuks Räpina Vallavolikogu 15.12.2010 määrus nr 24 „Ruusa Põhikooli põhimäärus”.


Otepää valla jäätmevaldajate registri asutamine ja registri pidamise kord – Riigi Teataja
Otepää valla jäätmevaldajate registri asutamine ja registri pidamise kord
Otepää valla jäätmevaldajate registri asutamine ja registri pidamise kord - sisukord
§ 3 Registripidaja
§ 5 Registrisse andmete saamine
§ 6 Registrisse kantud andmete muutmine
§ 8 Registriandmete säilitamine
§ 9 Registrisse kantud andmete kaitse
§ 10 Registri pidamise üle järelevalve teostamine
§ 11 Registri pidamise lõpetamine
RT IV, 27.09.2019, 3
(1) Määrusega asutatakse Otepää valla jäätmevaldajate register (edaspidi register) ning kehtestatakse registri pidamise kord.
(2) Register on digitaalselt peetav Otepää valla andmekogu, mille asutamise ja kasutamisele võtmise eesmärgid on:
1) arvestuse pidamine jäätmevaldajate, jäätmevedajate, jäätmetekkekohtade, kogumisvahendite ja jäätmeliikide kohta;
2) jäätmejaamas arvestuse pidamine jäätmevaldajate ja käideldud jäätmeliikide ning koguste üle;
3) informatsiooni saamine jäätmehoolduse kavandamiseks, korraldamiseks ja järelevalve teostamiseks.
(1) Registri vastutav töötleja on Otepää Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
4) annab volitatud isikutele juhiseid;
§ 3. Registripidaja
3) peab arvestust andmete väljastamise kohta;
5) esitab järelepärimisi jäätmevaldajatele ja jäätmevedajatele;
(3) Registripidaja õigusi omavad ja kohustusi täitvad teenistujad ning nende volitused ja ülesanded määratakse vallavanema käskkirjaga ja ametijuhenditega.
(1) Jäätmeveopiirkonna kohta kantakse registrisse piirkonna nimetus.
(2) Jäätmevedaja kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
2) korraldatud jäätmeveo õiguse ajavahemik;
3) andmevahetuse unikaalne kasutajanimi infosüsteemidevahelises automaatses andmevahetuses.
(3) Jäätmevaldaja kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
3) elukoht või aadress;
(4) Jäätmetekkekoha kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
9) ajutise vabastuse korral vabastuse ajavahemik, otsuse kuupäev ja number, otsuse link ja/või fail;
10) viimane andmete muutmise kuupäev;
11) tunnus (andmekogu viit);
12) ühiskasutuse tunnus (ühiskasutuse viit);
13) jäätmeveolepingu sõlmimisel üürnikuga üürniku andmed.
(5) Jäätmevedaja poolt esitatud andmete alusel kantakse registrisse jäätmetekkekoha infona järgmised andmed:
3) lepingu sõlmija (sh juriidilise isiku) nimi, aadress, telefon, e-posti aadress;
5) jäätmevedaja viit;
6) ühiskasutuse põhiobjekti jäätmevedaja viit.
(6) Jäätmete kogumise ja üleandmise kohta kantakse registrisse järgmised andmed:
4) kogumisvahendi tühjendamise sagedus (teenindusvälp);
5) kogumisvahendi omandistaatus ja maht liitrites.
(7) Jäätmejaamale üle antud jäätmete ning vastava tehingu registreerimiseks kantakse registrisse järgmised andmed:
3) jäätmejaama ja koostööpartneritest kohalike omavalitsuste omavahelised lepingulised seosed;
4) hinnakirjad jäätmeliikide ja erinevate kliendigruppide kaupa;
5) füüsilisest isikust kliendi nimi, isikukood ja elukoha kohaliku omavalitsuse nimi rahvastikuregistri andmetel;
6) juriidilisest isikust kliendi ärinimi, registrikood ja aadress;
7) jäätmejaama jäätmeid toonud sõiduki number;
8) jäätmejaamas üle antud jäätmeliik;
9) üle antud jäätmete kogus;
10) tehingu- või arvenumber süsteemis;
11) tehingu staatus (algatatud, menetluses, kinnitatud).
(8) Registri kaardiliidesel kuvatakse jäätmetekkekoha asukoht kaardil katastriüksuse täpsusega ja vajadusel kogumisvahendi täpne asukoht koordinaatidega.
§ 5. Registrisse andmete saamine
(1) Jäätmevedajad esitavad kord nädalas vastavalt kokkulepitud automaatsele andmevahetusstandardile kõik andmevahetusprotokolli kohased andmed teenindavate jäätmetekkekohtade osas jäätmevaldajate kaupa.
(2) Registri aadressiandmed ja katastripiirid uuendatakse igaöiselt aadressiandmete süsteemi avaandmetest.
(3) Registri kinnistuomanike andmeid uuendatakse vastavalt vajadusele X-tee päringuga kinnistusraamatust.
(4) Kinnistuomanike elukoha- ja/või aadressandmeid uuendatakse vastavalt vajadusele X-tee päringuga kas rahvastikuregistrist ja/või äriregistrist.
(5) Jäätmejaama rakenduse abil tehakse kohapeal jäätmevaldaja isikukoodi alusel päring rahvastikuregistrist järgmiste andmete osas:
3) elukoht kohaliku omavalitsuse täpsusega (EHAKi kood).
(6) Jäätmejaama rakenduse abil tehakse juriidilise isiku kohta päring äriregistrisse ning sealt salvestatakse juriidilise isiku andmetena nimi, registrikood ja aadressiandmed (kohalik omavalitsus, sihtnumber, tänav, majanumber).
§ 6. Registrisse kantud andmete muutmine
1) registripidaja poolt jäätmevaldaja esitatud alusdokumentide alusel või vallavalitsusele laekunud alusdokumentide alusel;
2) jäätmevedaja poolt talle esitatud alusdokumentide alusel.
(2) Jäätmevaldaja andmete muudatused kantakse registrisse viivitamata, kuid mitte hiljem kui kümne tööpäeva jooksul andmete registrisse kandmise aluseks oleva teabe laekumisest, otsuse tegemisest või sündmuse toimumisest.
(3) Registripidaja informeerib vajadusel muudatuste sisseviimisest või andmete parandamisest andmete esitajat.
(3) Registrist andmete saamiseks esitatakse registripidajale avaldus, kus märgitakse taotleja nimi, kontaktandmed, päringu objekt ja soovitud andmed.
§ 8. Registriandmete säilitamine
(1) Logisid registriandmete töötlemise kohta (andmete sisestamine, muutmine, edastamine, kustutamine, päringute tegemine, logifailide vaatamine) säilitatakse kaks aastat.
(2) Registrisse kantud andmete ja registripidajale esitatud dokumentide arhiveerimisel lähtutakse arhiiviseadusest ja selle alusel kehtestatud õigusaktidest.
(3) Registri arhiivi kantakse jäätmevaldajate, jäätmetekkekohtade ja jäätmeveoga seotud andmed, mis on nende muutumise tõttu kaotanud aktuaalsuse.
(4) Aktuaalsuse kaotanud andmed arhiveeritakse automaatselt.
(5) Registri arhiivi kantud jäätmevaldajate, jäätmeveolepingute ja jäätmetekkekohtade ning jäätmeveo andmeid säilitatakse viis aastat. Seejärel andmed hävitatakse kustutamise teel.
§ 9. Registrisse kantud andmete kaitse
(2) Registri vastutava töötleja ja registripidaja kohustus on tagada andmete käideldavus, terviklikkus ja konfidentsiaalsus füüsiliste, organisatsiooniliste ja infotehnoloogiliste turvameetmetega.
§ 10. Registri pidamise üle järelevalve teostamine
(1) Järelevalvet registri pidamise üle teostab teenistusliku järelevalve käigus vastutav töötleja ja järelevalveasutus vastavalt oma pädevusele.
(2) Registripidaja on kohustatud likvideerima registri pidamisel ilmnenud puudused järelevalvet teostanud isiku määratud tähtajaks.
§ 11. Registri pidamise lõpetamine
(1) Registri pidamise lõpetamise otsustab Otepää Vallavolikogu.
(2) Registri lõpetamisel otsustatakse andmete üleandmine teise andmekogusse, arhiivi või nende kuulumine hävitamisele ning üleandmise või hävitamise tähtaeg.
(3) Andmete üleandmise või hävitamise kohta koostatakse akt.
(1) Määrusega lõpetatakse järgmised Otepää vallale kuuluvad andmekogud:
1) Sangaste valla jäätmevaldajate register, mis on asutatud Sangaste Vallavolikogu 28. veebruari 2013. a määrusega nr 2 „Sangaste valla jäätmevaldajate registri asutamine ja registri pidamise kord“;
2) Puka valla jäätmevaldajate register, mis on asutatud Puka Vallavolikogu 7. märtsi 2013. a määrusega nr 1 „Puka valla jäätmevaldajate registri asutamine ja registri pidamise kord“;
3) Otepää valla jäätmevaldajate register, mis on asutatud Otepää Vallavolikogu 22. mai 2008. a määrusega nr 6 „Otepää valla jäätmevaldajate registri asutamine ja jäätmevaldajate registri põhimääruse kinnitamine”.
(2) Lõpetatud andmekogude andmed kantakse üle käesoleva määrusega asutatavasse registrisse või hävitatakse hiljemalt 31. detsembriks 2019. a.
(3) Kehtetuks tunnistatakse:
1) Otepää Vallavolikogu 22. mai 2008. a määrus nr 6 „Otepää valla jäätmevaldajate registri asutamine ja jäätmevaldajate registri põhimääruse kinnitamine”;
2) Sangaste Vallavolikogu 28. veebruari 2013. a määrus nr 2 „Sangaste valla jäätmevaldajate registri asutamine ja registri pidamise kord“;
3) Puka Vallavolikogu 7. märtsi 2013. a määrus nr 1 „Puka valla jäätmevaldajate registri asutamine ja registri pidamise kord“.
Veaparandus. - Korrastatud paragrahvide ja sätete numeratsioon Riigi Teataja seaduse § 10 lg 3 alusel ja arvestades Otepää Vallavalitsuse 10.10.2019 taotlust nr 13-5/2355.


Narva linna taksoveo eeskiri – Riigi Teataja
Narva linna taksoveo eeskiri
Narva linna taksoveo eeskiri - sisukord
2 TAKSOVEOLOA JA SÕIDUKIKAARDI VÄLJASTAMINE
1 Taksoveoloa ja sõidukikaardi väljastamise üldtingimused
2 Taksoveoloa väljastamise kord
3 Sõidukikaardi väljastamise kord
4 Teenindajakaardi andmete loetelu ja väljastamise kord
5 Taksoveoloa ja sõidukikaardi kehtivuse peatamine ning kehtetuks tunnistamine
3 TAKSOJUHILE JA TAKSOLE ESITATAVAD NÕUDED
4 SÕITJA ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
5 TAKSOJUHI ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
6 SÕIDU EEST TASUMINE
7 KONTROLL JA VASTUTUS
RT IV, 02.05.2013, 17
Vastu võetud 06.03.2008 nr 19
04.12.2008 07.12.2008
Määrus kehtestatakse Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõikele 1 punkti 37 ja Ühistranspordiseaduse §52 lõike 2 alusel.
§ 1. Käesolev määrus kehtestab Narva linna taksoveo eeskiri (edaspidi ka eeskiri) ja reguleerib taksoveoteenuste osutamist või osutamisele asumist Narva linna haldusterritooriumil ja on kohustuslik nii taksoveoteenuse osutajatele kui ka taksoga sõitjatele.
§ 2. Eeskirjas reguleerimata küsimustes kohaldatakse ühistranspordiseadust, sõitjate bussiliiniveo, bussijuhuveo, taksoveo ja pagasiveo üldeeskirja ning teisi vastavasisulisi õigusakte.
§ 3. Mõisted eeskirjas
1) vedaja – ettevõtja, kes omab kehtivat tegevusluba ühistranspordivedude (taksovedude) teostamiseks ja kes on nimetatud äriseadustikus ning kantud äriregistrisse, või muu registrisse seaduse alusel kantud juriidiline isik;
2) sõitja – taksoveoteenuste tarbija;
3) taksovedu – sõitjate vedu tellija soovitud sihtkohta sõiduautoga (taksoga) või muu taksoveoks kohandatud ühissõidukiga, välja arvatud reisirong ja parvlaev;
4) takso – käesoleva Eeskirja jaotise 7 nõuetele vastav mootorsõiduk, mis on läbinud kehtestatud korras tehnoülevaatuse taksona;
5) takso tehnoülevaatus - takso või muu taksoveoks kohandatud ühissõiduki tehnoseisundi kehtestatud lisanõuetele vastavuse kontrollimine;
6) taksojuht - sõitjatele tegevusloa või töölepingu alusel tasulisi taksoveoteenuseid osutav füüsiline isik;
7) taksoveoluba - ühistranspordiseaduses ja eeskirjas kehtestatud korras vedajale väljastatud dokument, mis annab selle omanikule õiguse teostada Narva linnas taksovedusid;
8) sõidukikaart taksoveoks (sõidukikaart) - Narva Linnavalitsuse poolt kehtestatud korras ja taksoveoloa alusel väljastatud dokument, mis tõendab Vedaja õigust kasutada konkreetset sõidukit taksoveoteenuste osutamiseks;
9) taksopeatus - liiklusmärgiga “Taksopeatus” tähistatud taksode seismise ja sõitjate pealevõtmise koht;
10) taksomeeter - nõuetekohaselt taadeldud ja kohandatud mõõtevahend taksoveoteenuste mahu ja maksumuse määramiseks;
11) taatlemine - taksomeetri kasutuskõlblikkuse riiklikku tegevusluba omavas taatlemislaboris kindlaksmääramise protseduur, mille käigus kontrollitakse taksomeetri metroloogilisi omadusi;
12) kohandamine – Sihtasutuse Eesti Akrediteerimiskeskus poolt tunnistatud isiku poolt teostatav taksomeetri ja konkreetse takso ühildamise protseduur eesmärgiga tagada taksomeetri nõuetekohast tööd;
13) taatlustunnistus – taksomeetri taatluse teostanud asutuse poolt väljastatud dokument antud taksomeetri kõlblikkuse kohta kasutamiseks taksovedudel;
14) kohandamistunnistus – taksomeetri kohandamise teostanud asutuse poolt väljastatud dokument, mis sisaldab andmeid antud taksomeetri kohta (tüüp, number, programmeeritud taksoveoteenuste tariifid, taatlemise ja kohandamise aeg), sõiduki riiginumbrit, rehvide parameetreid;
15) hinnakiri – parempoolse tagaukse klaasil (sees- ja väljapool) ja armatuurlaua paremal pool nähtaval kohal paiknev taksomeetrisse programmeeritud taksoveoteenuste loetelu, mis vastavad taksomeetri kohandamistunnistuse andmetele;
16) printer – taksomeetri näidule vastavat kviitungit väljatrükkiv seade
17) kviitung/arve – taksojuhi poolt sõitjale väljastatav dokument taksoveoteenuse hinna kohta;
18) vedude eest vastutav isik - teovõimeline hea mainega isik, kes on ametialaselt pädev (omab vastavat tunnistust) korraldama sõitjatevedu ning on vastutav tegevusloa omaniku juures töökorralduse, töötasustamise, veokorralduse, töö- ja puhkeaja reguleerimise, liiklusohutuse, sõidukiohutuse ja keskkonnakaitse eest. Isik võib olla vedude eest vastutavaks isikuks ainult ühe vedaja juures;
19) taksojuhi teenindajakaart (teenindajakaart) - taksojuhi kohta sõitjale informatsiooni andev dokument;
20) muid käesolevas jaotises nimetamata mõisteid kasutakse vastavalt käesoleva Eeskirja sisule, mõttele ja eesmärkidele.
§ 4. Taksovedusid võib Narva linnas teostada vedaja, kes omab Narva Linnavalitsuse (edaspidi – linnavalitsus) poolt väljastatud kehtivat taksoveoluba ja sõidukikaarti. Taksoveoloa ja selle alusel sõidukikaardi annab vedajale Narva Linnavalitsus oma ametiasutuse, mille põhimääruses on ettenähtud kontrolli teostamise taksoteeninduse ja reisijateveo üle pädevus (edaspidi ametiasutus), kaudu.
§ 5. Taksoveoloa ja sõidukikaardi väljastamise korra kehtestab oma haldusterritooriumil Narva Linnavolikogu käesoleva määrusega.
§ 6. Teiste linnade ja maakondade taksojuhtidel on lubatud lõpetada sõitja teenindamine Narva linnas sihtkohta saabudes. Pärast sõitja teenindamise lõpetamist väljaspool põhilist teeninduspiirkonda peab takso pöörduma sinna tagasi ja võib sõitjaid teenindada ainult tagasisuunal.
§ 7. Ettevõtja kohustused
Taksovedusid teostav juriidiline isik ja füüsilisest isikust ettevõtja on kohustatud:
1) olema läbinud taksojuhi ametikoolituse/täiendõppe vastavalt autoveoseadusele ja omama sellekohast tunnistust ning vastama teistele kehtestatud autojuhi kutseoskusnõuetele;
2) tagama taksojuhile sõidukikaardi ja töölepingu või viimasest tööandja poolt tõendatud väljavõtte olemasolu;
3) tagama ühtsed hinnad kõigil tema kaubamärgiga töötavatel taksodel;
4) tagama kõigi tema kaubamärgiga töötavate taksode jaoks ühtse tunnuse eeskirja § 38 punkti 2 kohaselt;
2. peatükk TAKSOVEOLOA JA SÕIDUKIKAARDI VÄLJASTAMINE
1. jagu Taksoveoloa ja sõidukikaardi väljastamise üldtingimused
§ 8. Taksoveoloa ja sõidukikaardi väljastajaks on käesoleva määruse § 4 2. lauses nimetatud ametiasutus.
§ 9. Taksoveoluba antakse esmakordselt kaheks aastaks ja järgmistel kordadel viieks aastaks, kui loa taotleja ei soovi seda lühemaks ajaks.
§ 10. Sõidukikaart kehtib üksnes taksoveoloa kehtivuse ajal ning väljastatakse sama pikaks perioodiks kui taksoveoluba, välja arvatud juhul, kui taotleja ei soovi seda lühemaks ajaks.
§ 11. Sõiduki rentimisel ja muudel alustel kasutusse andmisel ei kehti sõidukikaart kauem kui vastava lepingu/volituse tähtaja lõpuni, kuid mitte kauem kui taksoveoloa kehtivus.
§ 12. Taksoveoloa ja sõidukikaardi taotlemiseks esitatud dokumendid ei kuulu avaldamisele kolmandatele isikutele kui seadusega ei ole sätestatud teisiti.
§ 13. Taksoveoloa ja sõidukikaardi väljastamiseks ning kehtetuks tunnistamiseks on ametiasutusel õigus saada registritest informatsiooni andmekogude seaduses sätestatud korras.
2. jagu Taksoveoloa väljastamise kord
§ 14. Taksoveoluba antakse ametiasutuse poolt vedajale, kellel on hea majandusseisund, s.o. tal on ettevõtluse alustamiseks, jätkamiseks ja vedude nõuetekohaseks korraldamiseks vajalik rahaline seis ning puuduvad maksuvõlad.
§ 15. Taksoveoloa saamiseks vajalikud andmed
Taksoveoloa taotleja esitab ametiasutusele:
1) kirjaliku avalduse vastavalt määruse lisale 1, milles on ära näidatud taotleja nimi, isikukood/registrikood, aadress, telefon, elektronposti aadress selle olemasolul; taksovedu korraldava ja selle eest vastutava isiku nimi, ametinimetus, telefon; ettepanek taotletava taksoveoloa kehtivuse aja kohta;
2) asutatava äriühingu puhul asutamislepingu notariaalselt tõestatud ärakirja;
3) põhikirja või ühingulepingu (välja arvatud äriregistrisse kantud ettevõtja puhul);
4) ühistranspordiseaduses nimetatud rahalist seisu iseloomustavad dokumendid;
5) vedude eest vastutava isiku määramist ja tema ametialast pädevust kinnitavad dokumendid;
6) juhiloa;
7) Maksu-ja Tolliameti tõendi maksuvõlgnevuse puudumise kohta;
8) riigilõivu tasumise kviitungi.
§ 16. Taksoveoloale märgitakse vedaja nimi, registreeritud asukoht ja registrikood, loa andja nimetus, loa number, loa andmise kuupäev, loa kehtimise aeg ning vedaja põhiline teeninduspiirkond.
§ 17. Ametiasutus kontrollib taksoveoloa taotleja andmeid karistusregistris, maksuvõlgnevuse puudumist ning andmeid äriregistrisse kantud ettevõtja puhul äriregistris või seaduse alusel teise registrisse kantud juriidilise isiku puhul selles registris.
§ 18. Ametiasutus võib keelduda loa andmisest, nõuda esinevate puuduste kõrvaldamist enne loa väljastamist, peatada juba väljastatud loa kehtivuse või tunnistada loa kehtetuks vastavalt ühistranspordiseaduses kehtestatud tingimustele.
§ 19. Taksoveoloa andmise või sellest keeldumise otsuse teeb ametiasutus loa taotlejale teatavaks posti, telefoni teel või elektrooniliselt 30 kalendripäeva jooksul pärast eeskirja § 15 punktides 1-8 nimetatud dokumentide esitamist.
3. jagu Sõidukikaardi väljastamise kord
§ 20. Sõidukikaardi saamiseks vajalikud andmed
Sõidukikaardi taotleja esitab ametile:
1) kirjaliku avalduse vastavalt määruse lisale 2, milles on ära näidatud vedaja nimi, isikukood/registrikood, aadress, telefon, elektronposti aadress; taksoveoloa number; andmed sõiduki kuuluvuse kohta koos sõiduki üldandmetega (mark, mudel, värvus, väljalaske aasta, istekohtade arv, taksomeetri mark ja mudel); ettepanek taotletava sõidukikaardi kehtivuse aja kohta;
2) sõiduki registreerimistunnistuse koos kehtiva takso tehnoülevaatusega ning taksomeetri kohandamistunnistusega;
3) sõiduki kasutuslepingu, kui taotleja ei ole sõiduki omanik;
4) riigilõivu tasumise kviitungi.
§ 21. Sõidukikaardile märgitakse vedaja nimi, registreeritud asukoht ja registrikood, taksoveoloa number, sõiduki mark, mudel, registreerimismärk ja istekohtade arv, sõiduki omaniku nimi, sõidukikaardi andja nimetus ning kaardi andmise kuupäev ja kehtimise aeg ning vedaja põhiline teeninduspiirkond.
§ 22. Sõidukikaardi andmise või selle andmisest keeldumise otsuse teeb amet kaardi taotlejale teatavaks posti, telefoni teel või elektrooniliselt 15 kalendripäeva jooksul pärast eeskirja § 20 punktides 1-4 nimetatud dokumentide esitamist.
4. jagu Teenindajakaardi andmete loetelu ja väljastamise kord
§ 23. Teenindajakaardi väljastab taksojuhile vedaja.
§ 24. Teenindajakaardi vorm on toodud eeskirja lisas 3.
§ 25. Teenindajakaart
Teenindajakaardile kantakse:
2) teenindajakaardi järjekorra number;
3) taksoveoloa number;
4) taksojuhi ees- ja perekonnanimi;
5) taksojuhi foto mõõtmetega 3x4 cm, mis vastab dokumendifotole esitatavatele nõuetele;
6) teenindajakaardi väljaandmise aeg;
7) teenindajakaardi kehtivusaeg;
8) kaardi omaniku allkiri.
§ 26. Teenindajakaardi andmed kantakse valgele kaardile mõõtudega 95x70 mm.
§ 27. Kirjed tehakse teenindajakaardil musta värviga.
§ 28. Kirje mõõtmed
Kirjete minimaalsed suurused on alljärgnevad:
1) “TAKSOJUHI TEENINDAJAKAART” – 3 mm;
2) Teenindajakaardi number ”NT000” – 3 mm;
3) Taksojuhi eesnimi ja perekonnanimi ”XXXXX” – 3 mm;
4) Vedaja nimi “XXXXXXXXXXXX” – 3 mm;
5) “TAKSOVEOLOA NUMBER, VÄLJA ANTUD, KEHTIV KUNI” – 2 mm;
6) “AA0000, 00.00.0000” – 3 mm;
7) “EESNIMI, PEREKONNANIMI, VEDAJA NIMI” – 2 mm;
8) “OMANIKU ALLKIRI” – 1 mm;
9) “NARVA” – 3 mm.
§ 29. Taksojuhi allkiri kantakse teenindajakaardile sinise värviga.
§ 30. Teenindajakaart antakse taksojuhile vedajaga sõlmitud töölepingu kehtivuse ajaks, kuid mitte kauemaks kui taksoveoloa kehtivus ning väljastatakse taksojuhile allkirja vastu.
§ 31. Teenindajakaardile on keelatud teha parandusi ja täiendusi.
§ 32. Vedaja esitab 5 tööpäeva jooksul peale teenindajakaardi väljastamist teenindajakaardile kantud andmed ametiasutusele.
5. jagu Taksoveoloa ja sõidukikaardi kehtivuse peatamine ning kehtetuks tunnistamine
§ 33. Taksoveoloa ja sõidukikaardi peatamine ja kehtetuks tunnistamine toimub ühistranspordiseaduses ning teistes õigusaktides ettenähtud korras.
§ 34. Taksoveoloa tähtaja lõppemisel, kehtivuse peatamisel, kehtetuks tunnistamisel või töölepingu lõpetamisel on vedude eest vastutav isik kohustatud tagama vedaja nimele väljastatud taksoveoloa ja sõidukikaardi tagastamise ametile 5 tööpäeva jooksul.
3. peatükk TAKSOJUHILE JA TAKSOLE ESITATAVAD NÕUDED
§ 35. Taksojuhi kohustused
Taksojuht peab:
1) olema Eesti Vabariigi või Euroopa Liidu kodanik või omama Kodakondsus- ja Migratsiooniameti poolt väljastatud elamis- ja tööluba;
2) omama B-kategooria juhiluba;
3) tundma Narva teeninduspiirkonda ja linna tänavaid;
4) tundma eeskirja ja taksovedude korraldust reguleerivaid õigusakte;
5) olema läbinud taksojuhi ametikoolituse/täiendõppe vastavalt autoveoseadusele ja omama sellekohast tunnistust;
6) omama vastavat liikluskindlustuse poliisi.
§ 36. Taksovedu on lubatud korraldada sõidukiga, mis on valmistaja tehase poolt ette nähtud sõitjate veoks ja vastab Eestis kehtivatele nõuetele.
§ 37. Sõiduk peab olema kantud Eesti liiklusregistrisse, olema vedaja omandis või kasutuslepingu alusel vedaja kasutuses ning peab omama kehtivat takso tehnoülevaatust.
§ 38. Taksona kasutataval sõiduki varustus
Taksona kasutataval sõidukil peab olema:
1) sõiduki katusel sisevalgustusega plafoon, mille esiküljel on trükitähtedega sõna TAKSO minimaalse tähemärgi kõrgusega 4 cm;
2) mõlema esiukse välisküljel keskosas ettevõtja ärinimi või kaubamärk vastavalt Kaubamärgiseaduses sätestatule, kaubamärgi minimaalmõõtmed on 29,5x21 cm (alusformaat A4), vedaja nime teksti tähemärgi kõrgus peab olema vähemalt 4 cm.; kaubamärgi vormi näidis on toodud eeskirja lisas 4;
3) mõõteseaduse nõuete kohaselt metroloogilise kontrolli läbinud mootorsõidukiga kohandatud taksomeeter ning sellele taksomeetrile sobiv printer;
4) armatuurlauast paremal peab olema kinnitatud nähtavale kohale antud taksole väljastatud sõidukikaart või selle originaalmõõdus koopia;
5) teenindajakaart peab asuma armatuurlaua keskel sõitjale nähtaval kohal;
6) takso armatuurlaua paremal pool nähtaval kohal ning parema tagaukse klaasi külge peab olema kinnitatud taksomeetri kohandamistunnistuses olevatele tariifidele vastav selgelt arusaadav taksoveoteenuste hinnakiri mõõtmetega 15x15 cm, loetav nii seest kui väljast, ja armatuurlaua paremal pool sõitjale nähtaval kohal, kõik kirjed tehakse musta värviga, hinnakirja alusformaadi värvuseks on valge; hinnakirjad peavad olema valmistatud kleebistena; hinnakirja vormi näidis on toodud eeskirja lisas 5.
§ 39. Sõiduk ei ole takso, kui tal puudub katusele kinnitatud plafoon. Käesoleva Eeskirja rikkumiseks on asjaolu, kui taksol puudub vähemalt üks §-s 38 nimetatud tunnustest. Sõidukil, mille kohta ei ole välja antud sõidukikaarti taksoveoks, on keelatud kasutada taksotunnuseid või neid matkivaid tunnuseid.
§ 40. [Käesolevast tekstist välja jäetud]
[Kehtetu - jõust. 07.12.2008]
§ 41. Nii seest- kui väljastpoolt peab Takso olema hoolitsetud ja esteetilise väljanägemisega.
4. peatükk SÕITJA ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 42. Sõitja õigused taksot saada
Sõitja võib taksot saada:
1) ettetellimisega;
2) taksopeatusest;
3) väljastpoolt taksopeatust, käega märku andes.
§ 43. Õigus saada taksot väljaspool järjekorda
Taksopeatusest on õigus saada taksot väljaspool järjekorda:
1) alla 4-aastaste lapsega isikutel;
2) nähtavate puuetega inimestel või puuet tõendava dokumendi alusel;
§ 44. Sõitja õigused
Sõitjal on õigus:
1) keelduda tellitud taksost, kui takso ei vasta tellimisel esitatud erinõuetele;
2) saada taksojuhilt sõidu lõppedes kviitungi.
§ 45. Sõitja võib taksopeatusest valida endale sobiva takso. Peatuses seisavad teised taksod peavad võimaldama sellele väljasõidu peatusest.
§ 46. Akende avamine ja raadio sisselülitamine võib toimuda ainult sõitja ja taksojuhi vastastikusel kokkuleppel.
§ 47. Sõitja pagas ei tohi takistada pakiruumi luusi sulgemist ega üle koormata taksot.
§ 48. Sõitjal ja temaga kaasas olevatel lastel on keelatud sõidu ajal segada taksojuhti ja kõrvale tõmmata tema tähelepanu takso juhtimisest, suitsetada, maha ajada prahti.
§ 49. Sõitjal on keelatud kahjustada sõidukit või salongi sisemust. Sõitja on kohustatud kahju hüvitama.
§ 50. Sõitja peab tagama, et temaga kaasasolevad lemmikloomad ei kujutaks ohtu sõidukis viibijatele ning ei kahjustaks või määriks sõiduki salongi.
§ 51. Sõitjal on keelatud nõuda taksojuhilt liikluseeskirjade rikkumist.
5. peatükk TAKSOJUHI ÕIGUSED JA KOHUSTUSED
§ 52. Taksojuhi õigus keelduda sõitja teenindamisest
Taksojuhil on õigus keelduda sõitja teenindamisest, kui:
1) sõitja on ilmsete joobetunnustega või
2) sõitja on taksot määrivates riietes või
3) sõitja keeldub ettemaksust sõiduks väljapoole Narva linna piiri või
4) sõitja käitumise tõttu või muudel asjaoludel võib oletada, et taksojuhi turvalisus ei ole tagatud või
5) sõitja soovib vedada keelatud pagasit. Keelatud pagas majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega kehtestatud sõitjate bussiliiniveo, bussijuhuveo, taksoveo ja pagasiveo üldeeskirja mõistes on radioaktiivsed, lõhke-, mürk-, sööbe-, tuleohtlikud, lehkavad ja määrivad ained ning vastava pakendita ained ja esemed, samuti taksot määrivad või kahjustavad ained ja esemed.
§ 53. Taksojuhi õigused
Taksojuhil on õigus:
1) kasutada tasuta ühiseid tähistatud taksopeatusi sõitjate ootamiseks;
2) ohuolukorras vilkuma panna takso katuseplafooni või sisse lülitada signalisatsiooni.
§ 54. Taksojuhi kohustused
Taksojuht on kohustatud:
1) panema takso armatuurlaua paremale poole nähtavale kohale taksole väljastatud sõidukikaardi või selle koopia;
2) panema takso parempoolse tagaukse klaasile (sisse- ja väljapoole) ja armatuurilaua paremale poole nähtavale kohale selgelt loetava ja arusaadava hinnakirja, mis vastab taksomeetri kohandamise tunnistusele;
3) paigutama taksomeetri sõitjale nähtavale kohale esipaneelil;
4) teenindamise algul sisse lülitama taksomeetri ja sihtkohta jõudmisel selle välja lülitama;
6) abistama sõitjaid pagasi paigutamisel;
7) sõitma sihtpunkti lühimat või sõitja poolt soovitud teed mööda;
8) omama piisavalt vahetusraha;
9) andma vastavalt sõitja soovile informatsiooni kavandatava sõidu võimaliku maksumuse kohta;
10) võtma teenustasu vastavalt taksomeetri näidule;
11) andma taksoveoteenuse kasutajale taksomeetri printeril trükitud kviitungi, millele on märgitud Vedaja nimi ja registrikood, sõiduki registreerimismärk, teenuse osutamise kuupäev ning alguse ja lõpu kellaaeg, osutatud teenuse maht ja maksumus kõigi kasutatud tariifide lõikes ning üldmaksumus;
12) vedama sõitjaid ainult sõiduki valmistaja poolt ette nähtud kohtadel ja viisil;
13) teenindama sõitjaid Narva linna piires sõltumata sõitja poolt soovitud sihtpunkti kaugusest;
14) esitama takso sõidukikaardi originaali politseiametniku või muu kontrollõigusega ametiisiku nõudmisel;
15) üle andma reisija poolt taksosse unustatud asjad Narva linna haldusterritooriumi teenindavale politseiasutusele, teatades sellest dispetšerile, kellelt ta sai tellimuse asjad unustanud reisija veoks;
16) täitma muid määrusega ning muude õigusaktidega kehtestatud nõudeid;
17) tööpäeva lõppedes tuleb auto katuselt eemaldada taksot tähistatav plafoon.
§ 55. Taksojuhil on keelatud
Taksojuhil on keelatud:
1) keelduda käesolevas eeskirjas nimetatud põhjusteta sõitja teenindamisest;
2) sõitja nõusolekuta teenindada samaaegselt teisi isikuid;
3) lubada sõidu ajal sõitja nõusolekuta kõrvaliste isikute viibimist taksos;
4) hoida taksos sõitja teenindamiseks mittevajalikke ja sõitjaid segavaid esemeid (alkohol, kütus, mitte üle 1 tubakatoodete ploki);
5) nõuda sõitjalt taksomeetri näidust kõrgemat sõidutasu või kasutada valesid tariife;
7) takistada teiste taksode peatusse saabumist või peatusest väljumist;
8) tülitada isikuid oma teenuste pealesundimisega;
9) oodata sõitjaid väljaspool taksopeatust välja arvatud käesolevas Eeskirjas otse nimetatud juhud;
10) kasutada õigusvastaselt võõrast ärinime;
11) omada ja kasutada lisaseadmeid taksomeetri näidu mõjutamiseks;
12) kasutada taksot regulaarsete liinivedude teostamiseks maakonna- või linnavalitsuse poolt kinnitatud täis- või osamarsruutidel.
6. peatükk SÕIDU EEST TASUMINE
§ 56. Taksosõidu eest tasub sõitja taksomeetri näidu järgi. Taksojuhile on lubatud taksomeeter sisse lülitada pärast kõikide sõitjate taksole panemisest.
§ 57. Pagasi eest sõitja eraldi tasuma ei pea.
§ 58. Rikkis taksomeetri ja printeri puhul või nende puudumisel on sõitjal õigus teenuse eest tasumisest keelduda.
§ 59. Sõidu korral väljapoole Narva linna piiri on taksojuhil õigus nõuda sõitjalt osalist või täielikku ettemaksu, arvestades sõidu oletatavat pikkust. Ettemaksu kohta peab taksojuht andma sõitjale vormikohase kviitungi. Lõplik arvlemine takso kasutamise eest toimub sõidu lõpul.
§ 60. Ettetellitud takso kasutamisest loobumisel peab sõitja tasuma eeltellimistasu ja arve vastavalt taksomeetri näidule.
§ 61. Veedaja poolne informatsioon taksos
Narva taksoveoluba omavatele vedajatele kehtestatakse järgmine taksoteenuste loetelu ja järjekord hinnakirjas:
1) sõidualustamise tasu;
2) ootetunni hind;
3) kilomeetri hind tööpäevadel;
[ - jõust. 07.12.2008]
4) kilomeetri hind puhkepäevadel ja riigipühadel.
§ 62. Vedaja kehtestab taksoteenustele hinnad (tariifide rahalised väärtused).
§ 63. Kõik vedaja kehtestatud taksoteenuste tariifid peavad olema programmeeritud taksole paigaldatud taksomeetrisse, mis on mõõteseaduse nõuete kohaselt saanud tüübikinnituse ja taadeldud, sõidukiga kohandatud ning varustatud sellele taksomeetrile sobiva printeriga.
§ 64. Taksomeetrisse on keelatud programmeerida muid teenuseid ja tariife.
§ 65. Taksojuht on kohustatud andma taksoveoteenuse kasutajale taksomeetri printeril trükitud kviitungi, millele on märgitud Vedaja nimi ja registrikood, sõiduki registreerimismärk, teenuse osutamise kuupäev ning alguse ja lõpu kellaaeg, osutatud teenuse maht ja maksumus kõigi kasutatud tariifide lõikes ning üldmaksumus.
7. peatükk KONTROLL JA VASTUTUS
§ 66. Eeskirja täitmist kontrollivad politseiametnikud ja Narva linna õigusaktidega määratud ametiisikud.
§ 67. Taksoveoloa andjal on õigus loa kehtivusaja jooksul vajaduse korral kontrollida loa omaniku vastavust käesoleva korra nõuetele. Taksoveoloa omanik peab sellist kontrolli võimaldama.
§ 68. Kõigil kontrollimise õigusega isikutel on õigus teha täitmiseks kohustuslikke ettekirjutusi ja nõuda määratud tähtajaks puuduste kõrvaldamist.
§ 69. Vedaja ja teenindusmärgi/kaubamärgi omanik vastutavad solidaarselt taksoveo eeskirjade täitmise eest.
§ 70. Taksojuht peab esitama politseiametnikule või Narva linna õigusaktidega määratud kontrollimisõigusega ametiisikule kontrollimiseks sõidukikaardi ja teised taksoveo õigust tõendavad dokumendid (kohandamistunnistus, tehnoülevaatuse kontrollleht, vajadusel väljatrükk printerist jne).
§ 71. Kontrollijal on õigus nõuda takso toimetamist vajaduse korral takso taksomeetri kontrollimiseks antud taksomeetri paigaldaja juurde.
§ 72. Vedaja on kohustatud tagama, et taksojuht esitab politseiametnikule või muule kontrollimisõigusega ametiisikule kontrollimiseks dokumendid vastavalt ühistranspordiseaduse §-le 49.
§ 74. Määrus jõustub 01.05.2008.
Lisa 1 Taksoveoloa avaldus
Lisa 2 Sõidukikaardi avaldus
Lisa 3 Teenindajakaardi vormi näidis
Lisa 4 Kaubamärgi vormi näidis
Lisa 5 Hinnakiri näidis


Ridala valla heakorraeeskiri – Riigi Teataja
Ridala valla heakorraeeskiri
Ridala valla heakorraeeskiri - sisukord
§ 3 Ridala Vallavalitsuse kohustused
§ 9 Heakorra tagamine
§ 10 Küttekoldevälise tule tegemine
RT IV, 07.06.2014, 8
Vastu võetud 27.05.2014 nr 17
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 361 ja Ridala valla põhimääruse § 27 lg 1 punkti 37 alusel.
(1) Ridala valla heakorraeeskirja (edaspidi eeskiri) eesmärgiks on koos riigi ja valla vastavate õigusaktidega tagada valla haldusterritooriumil puhtus, heakord ja säästev elukeskkond.
(2) Eeskirja kohaldatakse kooskõlas jäätmehoolduseeskirjaga, Ridala valla kaevetööde eeskirjaga ning Ridala valla koerte ja kasside pidamise eeskirjaga ja teiste õigusaktidega.
(3) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile Ridala valla haldusterritooriumil elavatele, viibivatele ja/või tegutsevatele füüsilistele ning juriidilistele isikutele, samuti omanike poolt asja valdama või kasutama volitatud isikutele.
1) kinnistu - kinnistusraamatusse iseseisva üksusena kantud kinnisasi (maapinna piiritletud osa ehk maatükk) või hoonestusõigus, heakorra nõuete täitmisel võrdsustatud mõisted: maa-ala, territoorium, maaüksus, krunt, katastriüksus ja maatüki olulised osad;
2) omanik - füüsiline või juriidiline isik, kelle omandis on kinnistu. Omanikuga on võrdsustatud tema poolt volitatud kinnistu valdaja, haldaja või kasutaja;
3) puhastusala - füüsiliste või juriidiliste isikute omandis või valduses olev kinnistu või muu territoorium ning sellega vahetult piirnev üldkasutatav territoorium, millele laieneb käesolevast eeskirjast tulenev korrashoiukohustus. Puhastusala ulatub ristisuunas krundi piirist või ehitisest sõidutee servani (kõnnitee puudumisel talvisel ajal üks meeter sõiduteele). Ehitistevahelise maa-ala puhastusala piiriks on nendevaheline mõtteline telgjoon;
4) kõnnitee - jalakäija ja tasakaaluliikuriga liiklemiseks ettenähtud ja äärekiviga või muul viisil sõiduteest või jalgrattateest eraldatud teeosa, mis võib olla tähistatud asjakohaste liiklusmärkide või teekattemärgistega;
5) heakorratööd - liiva, tolmu, jäätmete, prahi, okste, lume ja jää koristamine ning libedusetõrje tegemine, muru ja rohu niitmine, puude võrade kärpimine, mahalangenud puulehtede koristamine või muu korra ja puhtuse tagamiseks tehtav töö;
6) romusõiduk - tehniliselt mittekorras olev sõiduk, millel puuduvad selle mehaanilised osad või kereosad või autoklaasid või rattad või mille autokere on roostetanud ja mis oma välimusega riivab territooriumi esteetilist väljanägemist või rikub selle puhtust ja heakorda;
7) illegaalne grafiti - omaniku ja vallavalitsuse loata hoone seinale, müürile, piirdeaiale, pingile, kõnniteele, ühissõiduki peatuse ootekojale vms kantud kiri või joonised;
8) tiheasustusala - linna ja alevi piiridesse jääva territooriumi ning aleviku ja küla selgelt piiritletavad kompaktse hoonestusega olemasoleva või planeeritava territooriumi osa.
§ 3. Ridala Vallavalitsuse kohustused
Ridala Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) on kohustatud tagama:
3) oma hooldusalasse jääva ühissõiduki peatuse ootealal või platvormil heakorratööde tegemise;
2) kinnistu reostamisel või risustamisel on reostaja või risustaja kohustatud selle viivitamata puhastama. Kui reostajat või risustajat ei ole võimalik kindlaks teha, peab ala korrastama kinnistu omanik. Kui kinnistu omanik kinnistut ei korrasta, korrastab ala vallavalitsus, korrastamise kulud kompenseerib vallavalitsusele kinnistu omanik;
5) paigaldama tiheasustusalal asuvale hoonele või kinnistu piirdele nõuetekohase sildi hoone numbriga ning tagama tänavalt või teelt numbri nähtavuse;
7) tegema vajadusel umbrohutõrjet, niitma üle 15 cm kõrguse muru ja rohumaadel (vähemalt kord suve jooksul) rohu/heina. Õigeaegselt pügama heki ning korraldama selliste põõsa- ja puuokste kärpimist, mis kasvavad väljapoole kinnistu piire ja varjavad liikluskorraldusvahendit, takistavad jalakäijate või sõidukite liikumist.
8) teavitama võõrliigi (karuputk) leiukohast Keskkonnaametit;
9) taotlema tiheasustusalal asuvalkinnistul kasvavate puude raieks (välja arvatud viljapuud- ja põõsad ning metsa raie) vallavalitsuselt raieloa;
10) mitte kahjustama ja risustama kinnistut läbivat avalikku teed ja selle kaitsevööndit;
11) hoidma korras prügikonteinerite hoiukohad ja nendele juurdepääsuteed;
12) tagama, et kinnistu oluliste osade, sealhulgas ehitiste seisund, ei ohustaks teisi isikuid, nende vara või keskkonda;
13) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni puudumisel tagama reovee kogumismahuti korrasoleku, veepidavuse, õigeaegse tühjendamise ja ümbruse hooldamise;
14) tagama kinnistul asuvate ohtlike objektide (kaevude vms aukude ja süvendite) ohutuse. Kui kinnistu omanik ei taga ohtlike objektide ohutust, teeb seda vallavalitsus, objekti ohutuks tegemise ja korrastamise kulud kompenseerib vallavalitsusele kinnistu omanik.
2) eemaldama ehitiste seintelt või piiretelt sinna omavoliliselt paigaldatud kuulutused, teated ja reklaami ning grafiti;
3) omama või rentima jäätmemahutit ning täitma korraldatud jäätmeveost tulenevaid kohustusi;
4) tagama vastavalt hoonete numeratsioonile õige numbrimärgi olemasolu hoonel või kinnistule sissepääsul;
5) niitma ehitis(t)e ümbruse(d) rohust;
6) tagama talvisel ajal üldkasutatava hoone juurdepääsutee ja välistrepi puhastamise jääst ja lumest ning vajadusel libedusetõrje teostamise;
7) kõrvaldama ehitiselt jääpurikad ja lume, mis ohustavad inimeste vara ja tervist.
§ 9. Heakorra tagamine
Heakorra nõuete tagamiseks on Ridala valla haldusterritooriumil keelatud:
11) hoida kütte-, ehitus- või muud materjali tänava äärses õue osas piirdeaiast või hekist kõrgemal või ladustada ja hoida neid väljaspool kinnistu piire (välja arvatud naaberkinnistu omaniku nõusolekul) ja inimesi või vara ohustaval viisil. Erandkorras, kui kinnistu seda ei võimalda, on lubatud tahke kütuse, ehitusmaterjali mahalaadimine avalikule territooriumile tingimusel, et eelpool nimetatu teisaldatakse ja territoorium heakorrastatakse mõistliku aja jooksul. Antud tegevusega ei tohi takistada liiklust;
18) illegaalse grafiti tegemine.
§ 10. Küttekoldevälise tule tegemine
Küttekoldevälise tule tegemisele esitatavad nõuded on reguleeritud tuleohutuse seadusega.
Määrus jõustub 01. juulil 2014.a.


Kutselise kalapüügi võimalused ning aastane lubatud saak Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel, Läänemerel ja Liivi lahel kaluri kalapüügiloa alusel ning kalapüügiõiguse tasumäärad 2015. aastaks – Riigi Teataja
Kutselise kalapüügi võimalused ning aastane lubatud saak Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel, Läänemerel ja Liivi lahel kaluri kalapüügiloa alusel ning kalapüügiõiguse tasumäärad 2015. aastaks
Kutselise kalapüügi võimalused ning aastane lubatud saak Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel, Läänemerel ja Liivi lahel kaluri kalapüügiloa alusel ning kalapüügiõiguse tasumäärad 2015. aastaks - sisukord
§ 2 Püügivõimalused ja püügiõiguse tasumäär kalapüügiks Läänemerel kaluri kalapüügiloa alusel
§ 3 Püügivõimalused ja püügiõiguse tasumäär agarikupüügiks Läänemerel kaluri kalapüügiloa alusel
§ 4 Püügivõimalused ja püügiõiguse tasumäär kalapüügiks Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel kaluri kalapüügiloa alusel
§ 5 Püügivõimalused ja püügiõiguse tasumäär kalapüügiks Võrtsjärvel kaluri kalapüügiloa alusel
§ 6 Püügivõimalused ja püügiõiguse tasumäär teistel siseveekogudel kaluri kalapüügiloa alusel
§ 7 Püügiõiguse tasumäär Läänemerel kutselisel kalapüügil kalalaeva kalapüügiloa alusel
§ 8 Kalapüügi võimalused kalalaeva kalapüügiloa alusel väljaspool Läänemerd asuval veealal, mis ei kuulu Eesti Vabariigi jurisdiktsiooni alla, ja kalapüügiõiguse tasumäärad
§ 13 Eesti Vabariigile eraldatud aastane lubatud saak Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel
RT I, 03.02.2015, 15
[RT I, 03.02.2015, 14 - jõust. 06.02.2015]
Vastu võetud 10.11.2014 nr 166
RT I, 12.11.2014, 7
jõustumine 15.11.2014
29.01.2015 RT I, 03.02.2015, 14 06.02.2015
Määrus kehtestatakse kalapüügiseaduse § 134 lõigete 3, 32 ja 33 ning keskkonnatasude seaduse § 11 lõike 2 punkti 1 alusel.
(1) Määrusega kehtestatakse 2015. aastaks:
2) kutselise kalapüügi võimalused ja kalapüügiõiguse tasumäärad püügiks kalalaeva kalapüügiloa alusel, mida kasutavad nii kalalaeva kalapüügiloa kui ka kaluri kalapüügiloa alusel püüdjad nii Läänemerel kui ka väljaspool Eesti Vabariigi jurisdiktsiooni oleval veealal, mida Euroopa Liit ei reguleeri.
(2) Määrusega kehtestatakse Eesti Vabariigi Valitsuse ja Vene Föderatsiooni Valitsuse vahelise Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve kalavarude säilitamise ja kasutamise alase koostöö kokkuleppe alusel Eesti Vabariigile Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel 2015. aastaks eraldatud aastane lubatud saak.
(3) Määrusega kehtestatakse Läänemerel ja Liivi lahel kaluri kalapüügiloa alusel püüda lubatud aastane räimesaak veealade, maakondade ja Pärnu maakonnas kastmõrdade kaupa ning püsiasustusega väikesaarte püsielanikele püsiasustusega väikesaarte kaupa.
(4) Määrusega kehtestatakse Läänemerel kaluri kalapüügiloa alusel püüda lubatud aastane kilu- ja tursasaak.
§ 2. Püügivõimalused ja püügiõiguse tasumäär kalapüügiks Läänemerel kaluri kalapüügiloa alusel
Kutselisel kalapüügil kaluri kalapüügiloa alusel Läänemerel kasutada lubatud püügivahendid, nende piirarv ja kalapüügiõiguse tasumäär ühe püügivahendi kohta aastas maakondade ja veealade kaupa kehtestatakse vastavalt lisadele 1 ja 2.
§ 3. Püügivõimalused ja püügiõiguse tasumäär agarikupüügiks Läänemerel kaluri kalapüügiloa alusel
(1) Hiiu maakonnas on agariku lubatud püügivõimalus 1000 tonni ja 1 tonni püügiõiguse tasu on 1,6 eurot.
(2) Saare maakonnas on agariku lubatud püügivõimalus 1000 tonni ja 1 tonni püügiõiguse tasu on 1,6 eurot.
§ 4. Püügivõimalused ja püügiõiguse tasumäär kalapüügiks Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel kaluri kalapüügiloa alusel
Kutselisel kalapüügil Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel kasutada lubatud püügivahendid, nende piirarv ja kalapüügiõiguse tasumäärad ühe püügivahendi kohta aastas maakondade ja veekogude kaupa kehtestatakse vastavalt lisale 3.
§ 5. Püügivõimalused ja püügiõiguse tasumäär kalapüügiks Võrtsjärvel kaluri kalapüügiloa alusel
1) mõrd suu kõrgusega 1 m ja rohkem – 324 tükki ja tasu ühe mõrra kohta on 115,47 eurot;
2) nakkevõrk – 320 tükki ja tasu ühe nakkevõrgu kohta on 11,34 eurot.
§ 6. Püügivõimalused ja püügiõiguse tasumäär teistel siseveekogudel kaluri kalapüügiloa alusel
Kutselisel kalapüügil kaluri kalapüügiloa alusel siseveekogudel kasutada lubatud püügivahendid, nende piirarv ja kalapüügiõiguse tasumäärad ühe püügivahendi kohta aastas maakondade ja veekogude kaupa kehtestatakse vastavalt lisale 4.
§ 7. Püügiõiguse tasumäär Läänemerel kutselisel kalapüügil kalalaeva kalapüügiloa alusel
Kutselisel kalapüügil kalalaeva kalapüügiloa alusel Läänemerel on kalapüügiõiguse tasumäärad järgmised:
1) räim – 3,52 eurot/t;
2) kilu – 3,52 eurot/t;
§ 8. Kalapüügi võimalused kalalaeva kalapüügiloa alusel väljaspool Läänemerd asuval veealal, mis ei kuulu Eesti Vabariigi jurisdiktsiooni alla, ja kalapüügiõiguse tasumäärad
1) pikklest – 31 eurot/t;
2) meriahven – 20 eurot/t;
3) kalmaar – 19,17 eurot/t;
4) süvalest – 63,90 eurot/t;
5) makrell – 12 eurot/t;
6) rai – 22,36 eurot/t;
7) sinine molva – 11,95 eurot/t;
8) kalju-tömppeakala – 24,92 eurot/t;
9) süsisaba – 19,17 eurot/t;
10) tursk – 50 eurot/t;
(2) Teravmägede püügipiirkonnas, kus samal ajal on lubatud krevetipüügil viibida kolmel Eesti lipudokumendiga kalalaeval, on lubatud püüda krevetti 377 püügipäeva ja tasu ühe püügipäeva eest on 200 eurot.
(4) Edela-Atlandi püügipiirkond määratakse järgmiste koordinaatidega: Lõuna-Ameerika rannikut mööda 10º lõunalaiust kuni 20º läänepikkuseni ja sealt piki 20º meridiaani lõunasse 50º lõunalaiuseni, seejärel mööda 50º paralleeli läände kuni 50º läänepikkuseni, sealt piki 50º meridiaani lõunasse 60º lõunalaiuseni, siis mööda 60º paralleeli läände 67º16′ läänepikkuseni, seejärel põhja poole punktini, mille koordinaadid on 56º22′ lõunalaiust ja 67º16′ läänepikkust, edasi itta mööda 56º22′ lõunalaiust punktini 65º43′ läänepikkust, seejärel mööda joont, mis ühendab punkte 55º22′ lõunalaiust ja 65º43′ läänepikkust, 55º11′ lõunalaiust ja 66º04′ läänepikkust, 55º07′ lõunalaiust ja 66º25′ läänepikkust, siis piki Lõuna-Ameerika rannikut põhja suunas alguspunktini.
(5) Reguleerimata liigid käesoleva paragrahvi mõistes on sellised kalaliigid, mille püügimahtu ei piira NAFO, NEAFC ja Euroopa Liit ega piirata Edela-Atlandi avamere püügipiirkonnas.
Kutselise kalapüügi võimalused piirkonniti Läänemerel kalalaeva kalapüügiloa alusel kehtestatakse vastavalt lisale 5.
(1) Aastane lubatud räimesaak kaluri kalapüügiloa alusel Liivi lahel Rahvusvahelise Mereuuringute Nõukogu (edaspidi ICES) alarajoonis 28-1 on järgmine:
1) Pärnu maakonnas Kihnu ja Manilaiu saare püsielanikud välja arvatud – 6716 tonni, sealhulgas ühe kastmõrra kohta – 44 tonni;
2) Pärnu maakonnas Kihnu ja Manilaiu saare püsielanikele kokku – 1239 tonni;
3) Saare maakonnas – 604 tonni.
(2) Aastane lubatud räimesaak kaluri kalapüügiloa alusel Läänemerel ICESi alarajoonides 28-2, 29 ja 32 on 2129 tonni, millest 1829 tonni täitumisel võib allpool nimetatud piirkondades püüda räime järgmiselt:
(3) Kalapüügiseaduse § 134 lõike 34 kohaselt ei loeta lõigetes 1 ja 2 nimetatud saake püügivõimalusteks kalapüügiseaduse § 16 lõike 3 tähenduses.
Aastane lubatud kilusaak kaluri kalapüügiloa alusel Läänemerel on 3 tonni.
Aastane lubatud tursasaak kaluri kalapüügiloa alusel Läänemerel on 10 tonni.
§ 13. Eesti Vabariigile eraldatud aastane lubatud saak Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel
Eesti Vabariigi Valitsuse ja Vene Föderatsiooni Valitsuse vahelise Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järve kalavarude säilitamise ja kasutamise alase koostöö kokkuleppe alusel on Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel Eesti Vabariigile eraldatud aastane lubatud saak kalaliikide kaupa järgmine:
1) ahven – 850 tonni, sellest kuni 425 tonni esimesel poolaastal;
2) latikas – 710 tonni, sellest kuni 355 tonni esimesel poolaastal;
3) koha – 650 tonni, sellest kuni 325 tonni esimesel poolaastal;
4) haug – 125 tonni, sellest kuni 65 tonni esimesel poolaastal;
5) särg – 275 tonni;
Lisa 3 Kaluri kalapüügiloa alusel Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel kasutada lubatud püügivahendid, nende piirarv ja kalapüügiõiguse tasumäärad ühe püügivahendi kohta aastas