Kaitseväeteenistuse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja
Kaitseväeteenistuse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus
RT I 2005, 33, 243
Vastu võetud 01.06.2005
Vabariigi Presidendi 10. juuni 2005. a otsusega nr 856
§ 1. Kaitseväeteenistuse seaduse muutmine
Kaitseväeteenistuse seaduses (RT I 2000, 28, 167; 2003, 31, 195; 2004, 2, 7; 49, 342; 88, 599) tehakse järgmised muudatused:
1) seaduse kogu tekstis asendatakse sõna «riigikaitseosakond» mis tahes käändes sõnadega «Kaitseressursside Amet» vastavas käändes;
2) paragrahvi 3 lõikes 9, § 41 lõike 5 punktis 2, § 72 lõigetes 1, 3 ja 4 ning § 126 lõike 1 punktis 3, lõigetes 2 ja 3 asendatakse sõnad «riigikaitseosakonna juhataja» sõnadega «Kaitseressursside Amet» vastavas käändes;
3) paragrahvi 3 lõikest 8 jäetakse välja sõnad «ja kaitseväeteenistuse tunnistus»;
4) paragrahvi 3 lõige 10 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (10) Kaitseväeteenistuskohustuse täitmata jätmise korral on Kaitseressursside Ametil õigus teha isikule ettekirjutus. Ettekirjutuse täitmata jätmisel võib Kaitseressursside Amet rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses (RT I 2001, 50, 283; 94, 580) sätestatud korras.»;
5) paragrahvi 18 lõiget 3 täiendatakse pärast sõna «minister» sõnaga «, peadirektor»;
6) paragrahvi 21 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
7) paragrahv 39 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 39. Kaitseressursside Amet kaitseväeteenistuse korraldamisel
(1) Käesolevas seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks tegutseb Kaitseministeeriumi valitsemisalas Kaitseressursside Amet.
(2) Kaitseressursside Amet korraldab kaitseväekohustuslaste arvelevõtmist ning kutsealuste aja- ja asendusteenistusse kutsumist.
(3) Kaitseressursside Ameti pädevuses on otsustamine järgmistes kutsealust puudutavates küsimustes:
1) kaitseväeteenistuskõlblikkus;
2) ajapikenduse andmine;
3) ajateenistusse kutsumine, kutsumise aeg ja väeosa;
4) kaitseväeteenistusest keeldunud kutsealuse kutsumine asendusteenistusse, kui ta keeldus kaitseväeteenistusest usulistel või kõlbelistel põhjustel;
5) ajateenistusse kutsumisest vabastamine ja kaitseväekohustuslaste registrist kustutamine vastavalt käesolevale seadusele.
(4) Kaitseressursside Ameti otsusega mittenõustumise korral võib kutsealune esitada vaide kaitseväeteenistuse komisjonile või kaebuse halduskohtule.
(5) Kaitseressursside Ameti töötaja ei või avaldada talle tööalaselt teatavaks saanud kaitseväekohustuslaste, kaitseväelaste, reservväelaste ja eruväelaste veendumusi, majanduslikku, sotsiaalset ja tervislikku seisundit ning muid nende eraelu puudutavaid andmeid.
(6) Käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel tehtud Kaitseressursside Ameti otsus tehakse kutsealusele teatavaks käesolevas seaduses sätestatud korras 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
(7) Kaitseressursside Ameti otsus kutsealuse ajateenistusse kutsumise, kutsumise aja ja väeosa kohta tehakse kutsealusele teatavaks hiljemalt 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates, kuid mitte hiljem kui üks aasta enne ajateenistusse või asendusteenistusse kutsumise päeva, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.»;
8) paragrahv 40 tunnistatakse kehtetuks;
9) seadust täiendatakse §-ga 401 järgmises sõnastuses:
« § 401. Dokumendi kättetoimetamine
(1) Kaitseressursside Ameti otsus kutsealuse ajateenistusse või asendusteenistusse kutsumise kohta või muud Kaitseressursside Ameti poolt seaduse alusel kaitseväekohustuslaste osas tehtud otsused, saadetud kutsed ja teated (edaspidi dokumendid) antakse kätte allkirja vastu või toimetatakse kätte posti teel, elektrooniliselt või avaldatakse perioodilises väljaandes. Kättetoimetamise viisi valib Kaitseressursside Amet.
(2) Kaitseressursside Ameti poolt kättetoimetamise korral antakse dokument kaitseväekohustuslasele üle allkirja vastu teatisel, millele märgitakse ka dokumendi üleandmise aeg, vajaduse korral kellaajalise täpsusega. Dokument loetakse kättetoimetatuks ka juhul, kui see on allkirja vastu kätte antud kaitseväekohustuslasega koos elavale vähemalt 18-aastasele perekonnaliikmele.
(3) Kaitseväekohustuslase ajutise äraoleku korral, kui dokumenti ei olnud võimalik Kaitseressursside Ameti poolt kätte anda kaitseväekohustuslasele ega ka käesoleva paragrahvi lõikes 2 märgitud kaitseväekohustuslasega koos elavale isikule, märgib Kaitseressursside Amet dokumendile lisatud teatisele kellaaja ja kuupäeva, millal dokumendi kättetoimetamine ebaõnnestus. Kirjeldatud juhul võib kaitseväekohustuslase dokumendi kätteandmiseks välja kutsuda.
(4) Kaitseväekohustuslasele toimetatakse dokument posti teel kätte rahvastikuregistrisse kantud elukoha aadressil või isiku poolt Kaitseressursside Ametile teatatud aadressil või viimasel Kaitseressursside Ametile teadaoleval aadressil tähtkirjaga või väljastusteatega tähtkirjaga. Dokument loetakse kaitseväekohustuslasele kättetoimetatuks, kui see on kohale toimetatud kaitseväekohustuslase aadressil või kui see on talle postiasutuses allkirja vastu üle antud.
(5) Kaitseväekohustuslase soovil saadetakse dokument tema näidatud elektronposti aadressil. Kui dokument toimetatakse kätte elektrooniliselt, on selle adressaadil õigus vajaduse korral nõuda dokumendi hilisemat kättetoimetamist paberil.
(7) Välisriigis elavale kaitseväekohustuslasele toimetatakse dokument kätte posti teel tähitult tema teatatud aadressil. Kui isiku elu- või asukoht ei ole teada, korraldatakse adressaadi leidmine ja dokumendi kättetoimetamine Eesti Vabariigi välisesinduse kaudu.»;
10) paragrahvi 41 lõike 5 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« 1) kuulab vähemalt kord aastas ära Kaitseressursside Ameti peadirektori ja kaitseväe juhataja aruanded kaitseväeteenistuskohustuse täitmisest riigis ja annab tööle hinnangu;»;
11) paragrahvi 41 lõiget 5 täiendatakse punktiga 3 järgmises sõnastuses:
« 3) otsustab käesolevas seaduses sätestamata erandlikel asjaoludel kutsealusele ajapikenduse andmise ühekordselt või ajapikenduse põhjuste äralangemiseni.»;
12) paragrahvi 41 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
« (51) Käesoleva paragrahvi lõike 5 punktis 3 sätestatud alusel tehtud otsuse peale võib otsusega mittenõustumise korral esitada kaebuse halduskohtule.»;
13) paragrahvi 41 lõige 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (8) Kaitseminister esitab 1. veebruariks Vabariigi Valitsusele aruande riigikaitsest osavõtu kohustuse ja kaitseväeteenistuskohustuse täitmise kohta riigis eelneval kalendriaastal.»;
14) paragrahvi 42 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Arstlike komisjonide arvu, komisjoni liikmete erialad ja arvulise koosseisu, komisjoni töökorra ja otsuse vorminõuded ning kaitseväekohustuslase, tegevteenistusse võetava isiku ja kaitseväelase arstlikku komisjoni suunamise korra kehtestab kaitseminister määrusega.»;
15) paragrahv 45 tunnistatakse kehtetuks;
16) paragrahv 46 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 46. Kutsealuse arvelevõtmine kaitseväeteenistuskohustuse täitmiseks
(1) Kaitseressursside Amet võtab kutsealuse arvele kaitseväeteenistuskohustuse täitmiseks alates tema 17-aastaseks saamisest.
(2) Kutsealune loetakse arvelevõetuks tema isikuandmete kandmisega kaitseväekohustuslaste riiklikku registrisse.
(3) Andmekogu või riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutus on kohustatud esitama Kaitseressursside Ameti nõudmisel käesoleva seaduse alusel haldusakti andmiseks või toimingu sooritamiseks oma valduses olevaid andmeid ja tõendeid kutsealuse hariduse, elukoha, õppe- või töökoha, tervisliku seisundi, karistatuse ning perekondliku või majandusliku olukorra kohta.
(4) Kaitseressursside Amet võib kutsealuselt nõuda tema kohta haldusakti andmiseks või toimingu sooritamiseks vajalike andmete või tõendite täiendamiseks või kontrolliks andmete või tõendite esitamist.
(5) Kutsealuse arvelevõtmise korra kehtestab kaitseminister määrusega.»;
17) paragrahv 47 tunnistatakse kehtetuks;
18) paragrahvi 48 lõikes 2 asendatakse sõnad «kutsealuse elukohajärgsele riigikaitseosakonnale» sõnadega «Kaitseressursside Ametile»;
19) paragrahv 49 tunnistatakse kehtetuks;
20) paragrahvi 50 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Kutsealuse, kellele on antud ajapikendus käesoleva seaduse §-des 54 ja 55 sätestatud alustel, kaitseväeteenistuskõlblikkuse astme kindlaksmääramine toimub arstlikus komisjonis mitte varem kui kuus kuud enne ajapikenduse lõppemist.»;
21) paragrahv 50 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 50. Kutsealuse arstlik läbivaatus ning kutsesobivuse määramine
(1) Kutsealuse kaitseväeteenistuskõlblikkuse astme kindlaksmääramine tema tervise seisundi alusel toimub Kaitseressursside Ameti arstlikus komisjonis.
(2) Arvelevõetud kutsealusele teatab Kaitseressursside Amet kirjalikult tema tervise seisundi kontrollimiseks ja kutsesobivuse määramiseks määratud Kaitseressursside Ametisse ilmumise aja ja koha.
(3) Kui kutsealusele on antud ajapikendus käesoleva seaduse §-des 54 ja 55 sätestatud alustel, määratakse tema kaitseväeteenistuskõlblikkuse aste kindlaks Kaitseressursside Ameti arstlikus komisjonis mitte varem kui kuus kuud enne ajapikenduse lõppemist.
(4) Kaitseressursside Ameti arstlikule komisjonile on kutsealune kohustatud esitama tõendid oma tervise seisundi kohta, andes üle vastavad dokumendid.
(5) Kui kutsealune osutab tervise seisundit kajastavate dokumentide asukohale, millele tal puudub juurdepääs, nõuab Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni esimees need nende asukohast välja.
(6) Kutsealuse, kes põeb kroonilist haigust või kellel on puue, mis ei võimalda Kaitseressursside Ameti arstlikusse komisjoni kohale ilmuda, tervise seisundit kajastavad dokumendid esitatakse kutsealuse vanema, eestkostja või hooldaja poolt Kaitseressursside Ameti arstlikule komisjonile ühe kuu jooksul pärast kutsealuse kutsumist Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni.
(7) Kutsealuse, kelle tervise seisundit ei ole võimalik arstliku läbivaatuse või tema tervise seisundit kajastavate dokumentide alusel objektiivselt hinnata, suunab Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni esimees täiendavale arstlikule läbivaatusele või uuringutele raviasutusse.
(8) Täiendavale arstlikule läbivaatusele või uuringutele suunatud kutsealuse kaitseväeteenistuskõlblikkuse otsustab Kaitseressursside Ameti arstlik komisjon pärast täiendava arstliku läbivaatuse või uuringu tulemuste saamist.
(9) Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni otsusega tegevteenistuseks kõlblikuks või tegevteenistuseks kõlblikuks piirangutega tunnistatud kutsealuse teenistuskoha määramiseks tehakse Kaitseressursside Ametis kutsealuse füüsilise ja psühholoogilise sobivuse hindamiseks vajalikke teste.
(10) Kutsealuse füüsilise ja psühholoogilise sobivuse hindamiseks vajalike testide tegemise korra kehtestab kaitseminister määrusega.
(11) Kaitseväeteenistuskõlblikkuse astme kindlaksmääramisega Kaitseressursside Ameti arstlikus komisjonis ja kutsesobivuse määramisel viibimisega ning käesoleva paragrahvi lõikes 7 sätestatud juhul täiendaval arstlikul läbivaatusel või uuringutel viibimisega seotud sõidu- ja toitlustuskulude katteks makstakse kutsealusele hüvitist.
(12) Käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud hüvitise maksmise korra ja ulatuse kehtestab kaitseminister määrusega.»;
22) paragrahvi 51 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Kutsealuste ajateenistusse kutsumise korra kehtestab kaitseminister määrusega. Kutsealuste ajateenistusse kutsumise tähtajad ja kutsealuste arvulise jagunemise kaitseväe üksuste vahel ülejärgmiseks aastaks kehtestab kaitseminister määrusega hiljemalt 15. oktoobriks.»;
23) paragrahvi 51 täiendatakse lõigetega 5��7 järgmises sõnastuses:
« (5) Kaitseväe juhataja esitab kaitseministrile ettepaneku kutsealuste ajateenistusse kutsumise tähtaegade ja kutsealuste arvulise jagunemise kaitseväe üksuste vahel kohta ülejärgmiseks aastaks hiljemalt 15. septembriks.
(6) Ajateenistusse asumisel peavad kutsealusel olema kaasas talle teatavaks tehtud dokumendid ja esemed.
(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud dokumentide ja esemete loetelu kehtestab kaitseminister määrusega.»;
24) paragrahvis 56 asendatakse sõnad «elukohajärgsele riigikaitseosakonnale» sõnadega «Kaitseressursside Ametile kirjaliku»;
25) paragrahvi 57 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (1) Ajapikenduse andmise käesoleva seaduse §-des 53–55 sätestatud alustel otsustab Kaitseressursside Amet.»;
26) paragrahvi 57 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
27) paragrahvi 60 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Käesolevas seaduses sätestamata erandlikel asjaoludel võib kaitseväeteenistuse komisjoni otsusel anda kutsealusele ajapikendust ühekordselt või ajapikenduse põhjuste äralangemiseni.»;
28) paragrahvi 60 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;
29) paragrahvi 69 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Ajateenistusest vabastamisel esitab väeosa ülem või tema määratud ülem kaitseväekohustuslaste riiklikku registrisse andmed ajateenija kaitseväeteenistuskohustuse täitmise aja kohta kuudes ja päevades.»;
30) paragrahvi 77 lõigetes 12 ja 13 asendatakse sõnad «elukohajärgses riigikaitseosakonnas» sõnadega «Kaitseressursside Ametis» vastavas käändes;
31) paragrahvi 121 lõike 1 punkt 6 tunnistatakse kehtetuks;
32) paragrahvi 121 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Lepingulisest teenistusest vabastamise käskkiri tehakse teatavaks kaadrikaitseväelasele.»;
33) paragrahvi 126 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:
« (21) Meessoost isik, kes on vanuses 28 kuni 60 eluaastat ja kes on võetud rahvastikuregistri objektina arvele rahvastikuregistri seaduse (RT I 2000, 50, 317; 2001, 31, 173; 2002, 41, 254; 53, 336; 57, 355; 61, 375; 102, 599; 2003, 4, 22; 2004, 22, 148; 30, 208; 2005, 1, 1; 24, 179; 25, 192) § 32 lõike 1 punktide 2 ja 3 alusel ning kuulub reservväelasena arvestamisele, võetakse Kaitseressursside Ameti poolt reservis arvele väljaõpetamata sõdurina.»;
34) paragrahvi 126 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:
« (4) Käesolevas paragrahvis nimetatud isikute reservi või erru arvamise korral esitab väeosa ülem või temaga võrdsustatud ülem või asjaomane minister või nende määratud isikud või Kaitseressursside Amet vastavad andmed kaitseväekohustuslaste registrisse.»;
35) paragrahvi 127 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 127. Reservväelaste ja eruväelaste arvestus ning reservväelase arstlik läbivaatus»;
36) paragrahvi 127 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
37) paragrahvi 127 täiendatakse lõigetega 5–10 järgmises sõnastuses:
« (5) Andmekogu, riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutus on kohustatud esitama Kaitseressursside Ameti või territoriaalse staabi nõudmisel käesoleva seaduse alusel haldusakti andmiseks või toimingu sooritamiseks oma valduses olevaid andmeid ja tõendeid reservväelase hariduse, elukoha, õppe- või töökoha, tervisliku seisundi, karistatuse ning perekondliku või majandusliku olukorra kohta.
(6) Reservväelase kaitseväeteenistuskõlblikkuse astme kindlaksmääramine tema tervise seisundi alusel toimub Kaitseressursside Ameti arstlikus komisjonis, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti.
(7) Reservväelasele teatab Kaitseressursside Amet kirjalikult tema tervise seisundi kontrollimiseks määratud Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni ilmumise aja ja koha.
(8) Reservväelase, kelle tervise seisundit ei ole võimalik arstliku läbivaatuse või tema tervise seisundit kajastavate dokumentide alusel objektiivselt hinnata, suunab Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni esimees täiendavale arstlikule läbivaatusele või uuringutele raviasutusse.
(9) Kaitseväeteenistuskõlblikkuse astme kindlaksmääramiseks Kaitseressursside Ameti arstlikus komisjonis viibimisega ning käesoleva paragrahvi lõikes 8 sätestatud juhul täiendaval arstlikul läbivaatusel või uuringutel viibimisega seotud sõidu- ja toitlustuskulude katteks makstakse reservväelasele hüvitist.
(10) Käesoleva paragrahvi lõikes 9 nimetatud hüvitise maksmise korra ja ulatuse kehtestab kaitseminister määrusega.»;
38) paragrahvi 128 lõike 1 punktid 1–3 tunnistatakse kehtetuks;
39) paragrahvi 128 lõiget 1 täiendatakse punktiga 6 järgmises sõnastuses:
« 6) esitama Kaitseressursside Ameti või kaitseväe territoriaalse staabi nõudmisel käesoleva seaduse alusel tema kohta haldusakti andmiseks või toimingu sooritamiseks vajalike andmete või tõendite täiendamiseks või kontrolliks vastavad tõendid.»;
40) paragrahvi 128 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
41) paragrahvi 1292 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (6) Valmisoleku reservi lepingu sõlmimisest informeerib lepingut sõlmiv ülem Kaitseressursside Ametit.»;
42) paragrahv 1298 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 1298. Reservväelastele ja kutsealustele sõjalise valmisoleku tõstmisel, mobilisatsiooni läbiviimisel, sõjaseisukorra ja erakorralise seisukorra ajal rakendatavad piirangud
(1) Vabariigi Valitsus võib kõrgenenud ohu korral Eesti julgeolekule või vajadusel täita Eesti rahvusvahelisi sõjalisi kohustusi kehtestada kaitseväekohustuslastele Eestist lahkumise keelu:
1) reservväelastele sõjalise valmisoleku tõstmisel, mobilisatsiooni läbiviimisel, sõjaseisukorra või erakorralise seisukorra ajal;
2) kutsealustele alates 18. eluaastast sõjaseisukorra või erakorralise seisukorra ajal.
(2) Vabariigi Valitsus võib sõjalise valmisoleku tõstmisel või mobilisatsiooni läbiviimisel kehtestada reservväelasele kohustuse teatada Kaitseressursside Ametile oma elu- ja töökoha ning sidevahendite andmed, millelt ta on kättesaadav kaitseministri kehtestatud tähtaja jooksul, ning teavitada Kaitseressursside Ametit viivitamatult nende andmete muutumisest.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud Eestist lahkumise keelu kohaldamisel toimitakse järgmiselt:
1) määratakse reservväelaste või kutsealuste kategooriad, kelle suhtes keeld kehtib;
2) pärast kõrgendatud valmisoleku kehtestamist võidakse Eestist lahkumise keeldu rakendada valmisoleku reservi ja valmidusreservi kuuluvate reservväelaste suhtes;
3) pärast tõrjevalmisoleku kehtestamist võidakse Eestist lahkumise keeldu rakendada kõigi reservväelaste suhtes, kes on määratud sõjaaja ametikohale;
4) pärast mobilisatsiooni väljakuulutamist võidakse Eestist lahkumise keeldu rakendada kõigi reservväelaste suhtes.
(4) Sõjaseisukorra või erakorralise seisukorra lõppemise, demobilisatsiooni väljakuulutamise korral või juhul, kui Riigikogu otsustab jätta heaks kiitmata Vabariigi Valitsuse otsuse sõjalise valmisoleku tõstmiseks, muutuvad Eestist lahkumise keelud kehtetuks.
(5) Kui Eestist lahkumise keeld on kehtestatud sõjaaja ametikohtadele määratud reservväelaste suhtes, siis reservväelase vabastamise korral sõjaaja ametikohalt muutub Eestist lahkumise keeld tema suhtes kehtetuks, kui reservväelast ei ole määratud teisele sõjaaja ametikohale, mille suhtes on samuti kehtestatud Eestist lahkumise keeld või kui Eestist lahkumise keeldu tema suhtes hiljem ei laiendata.
(6) Reservväelasele, kelle suhtes on kehtestatud Eestist lahkumise keeld, kuid kes teenib ametikohal, mis on seotud riigi sisemise julgeoleku ja põhiseadusliku korra tagamisega ning tulenevalt tema ametikoha ülesannetest on vajalik Eestist lahkumine, võib Eestist lahkumise loa anda kaitseminister või kaitseringkonna või erikaitsepiirkonna ülem.
(7) Kutsealusele, kelle suhtes on kehtestatud Eestist lahkumise keeld, kuid kes teenib ametikohal, mis on seotud riigi sisemise julgeoleku ja põhiseadusliku korra tagamisega ning tulenevalt tema ametikoha ülesannetest on vajalik Eestist lahkumine, võib Eestist lahkumise loa anda kaitseminister või Kaitseressursside Amet.
(8) Andmed Eestist lahkumise keelu laienemise kohta reservväelasele või kutsealusele, samuti andmed reservväelasele või kutsealusele nimetatud Eestist lahkumise loa kohta kantakse kaitseväeteenistuskohustuslike Eesti kodanike riiklikusse registrisse. Registri andmed võetakse aluseks Eestist lahkumise keelu kohaldamisel.»;
43) seadust täiendatakse §-ga 1299 järgmises sõnastuses:
« § 1299. Eestist lahkumise keelu kehtestamisest teavitamine
(1) Käesoleva seaduse §-s 1298 sätestatud Eestist lahkumise keelu kehtestamisest teavitatakse reservväelast või kutsealust ühel järgmisel viisil:
1) teade toimetatakse reservväelasele või kutsealusele kätte isiklikult või posti teel lihtkirjaga, tähtkirjaga või väljastusteatega tähtkirjaga;
2) teade avaldatakse vähemalt ühes üleriigilises ajalehes;
3) teade avaldatakse ringhäälingu kaudu kella 7.00-st kuni 22.00-ni vähemalt kolmel korral, kusjuures iga avaldamise vahel peab olema vähemalt üks tund.
(2) Kui teade avaldatakse ajalehes või ringhäälingu kaudu, võidakse selles ära nimetada ainult sõjaaja üksuste tunnused, mille ametikohtadele määratud reservväelaste suhtes keeld kehtib.
(3) Kui reservväelane määratakse sõjaaja ametikohale, mille suhtes on kehtestatud Eestist lahkumise keeld, siis sõjaaja ametikohale määramisel teavitatakse reservväelast ka sõjaaja ametikohast tulenevast ja tema suhtes kehtivast Eestist lahkumise keelust.
(4) Eestist lahkumise keelust teavitamise viisi otsustab ja sellest teavitab Kaitseressursside Amet.»;
44) paragrahvi 130 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (3) Iga õppekogunemise aja ja neist osavõtvate reservväelaste arvu järgmiseks aastaks kehtestab kaitseminister määrusega hiljemalt 15. juuniks, välja arvatud käesoleva seaduse § 131 lõikes 4 sätestatud juhul.»;
45) paragrahvi 130 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:
« (31) Kaitseväe juhataja esitab kaitseministrile ettepaneku õppekogunemise aja ja neist osavõtvate reservväelaste arvu kohta järgmiseks aastaks hiljemalt 15. maiks.»;
46) paragrahvi 135 lõike 2 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
47) paragrahvi 137 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;
48) paragrahvi 137 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (5) Kogunemiskohta ilmudes peavad reservväelasel olema kaasas talle teatavaks tehtud dokumendid ja esemed.»;
49) paragrahvi 137 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:
« (51) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud dokumentide ja esemete loetelu kehtestab kaitseminister määrusega.»;
50) paragrahvi 163 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (4) Ajateenijale ja kaadrikaitseväelasele tagatakse riigi kulul eriarstiabi ja ravimid.»;
51) paragrahvi 163 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:
« (41) Ajateenijale ja kaadrikaitseväelasele riigi kulul eriarstiabi ja ravimite tagamise korra ja ulatuse kehtestab kaitseminister määrusega.»;
52) paragrahvi 186 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« (2) Kaitseväelasel on teenistuskohustuste täitmisega seoses keelatud teha ja volitada oma alluvaid tegema tema asemel tehinguid:
2) äriühinguga, mille aktsiad või osad kuuluvad kas täielikult või osaliselt talle või tema lähisugulastele ja -hõimlastele või mille juhtkonna või otsuseid tegeva organi liige on tema või tema lähisugulane või -hõimlane;
3) mittetulundusühingu või sihtasutusega, mille juhtkonna või otsuseid tegeva organi liige on tema või tema lähisugulane või -hõimlane;
4) üksuse või asutusega, mille üle ta teostab teenistuslikku järelevalvet;
5) oma lähisugulaste, -hõimlaste või iseendaga.»;
53) paragrahv 2153 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
« § 2153. Kaitseressursside Ametisse ilmumise korra rikkumine ning tõendite esitamata jätmine
Reservväelase või kutsealuse Kaitseressursside Ameti väljakutse peale ilmumata jätmise eest või Kaitseressursside Ametile käesoleva seaduse alusel esitamisele kuuluvate tõendite esitamata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 200 trahviühikut või arestiga.»;
54) paragrahvi 2154 lõikes 2 asendatakse arvud «215 1–2153» arvudega «2151 ja 2153 »;
55) paragrahvi 2154 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:
« (3) Käesoleva seaduse §-s 2152 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on kaitseväe territoriaalne staap.»;
56) seadust täiendatakse §-ga 2272 järgmises sõnastuses:
« § 2272. Riigikaitseosakondade ümberkorraldamisega seotud toimingute läbiviimine
Riigikaitseosakondade ümberkorraldamisega seotud toimingud viib läbi kaitseminister.»;
57) seadust täiendatakse §-ga 2273 järgmises sõnastuses:
« § 2273. Riigikaitseosakondade ümberkorraldamine
(1) Kaitseväeteenistuse seaduse alusel moodustatud riigikaitseosakonnad korraldatakse 2005. aasta 1. augustiks ümber Kaitseressursside Ametiks, kusjuures riigikaitseosakonnad lõpetavad tegevuse.
(2) Kõikides õigussuhetes, milles Eesti Vabariik on esindatud riigikaitseosakondade kaudu, loetakse alates 2005. aasta 1. augustist Eesti Vabariigi esindajaks Kaitseressursside Amet.
(3) Alates 2005. aasta 1. augustist on riigikaitseosakondade juhatajate poolt kaitseväeteenistuse seaduse alusel tehtud otsustele esitatud vaiete ja kaebuste menetlemisel haldusorganiks Kaitseressursside Amet.
(4) Alates 2005. aasta 1. augustist on riigikaitseosakondade arstlike komisjonide poolt kaitseväeteenistuse seaduse alusel tehtud otsustele esitatud vaiete ja kaebuste menetlemisel haldusorganiks tegevust jätkav vastav Kaitseressursside Ameti arstlik komisjon.»;
58) seadust täiendatakse §-ga 2274 järgmises sõnastuses:
« § 2274. Kutsealuste ajateenistusse kutsumise tähtajad ja kutsealuste arvuline jagunemine kaitseväe üksuste vahel
(1) Kutsealuste ajateenistusse kutsumise tähtajad ja kutsealuste arvulise jagunemise kaitseväe üksuste vahel 2006. ja 2007. aastaks kehtestab kaitseminister määrusega hiljemalt 2005. aasta 15. oktoobriks.
(2) Kaitseväe juhataja esitab kaitseministrile ettepaneku kutsealuste ajateenistusse kutsumise tähtaegade ja kutsealuste arvulise jagunemise kaitseväe üksuste vahel kohta 2006. ja 2007. aastaks hiljemalt 2005. aasta 15. septembriks.»;
59) seadust täiendatakse §-ga 2275 järgmises sõnastuses:
« § 2275. Õppekogunemise ajad ja neist osavõtvate reservväelaste arv
(1) Õppekogunemise ajad ja neist osavõtvate reservväelaste arvu 2006. aastaks kehtestab kaitseminister määrusega hiljemalt 2005. aasta 15. oktoobriks.
(2) Kaitseväe juhataja esitab kaitseministrile ettepaneku õppekogunemiste aja ja neist osavõtvate reservväelaste arvu kohta 2006. aastaks hiljemalt 2005. aasta 15. septembriks.»
Avaliku teenistuse seaduse (RT I 1995, 16, 228; 1999, 7, 112; 10, 155; 16, 271 ja 276; 2000, 25, 144 ja 145; 28, 167; 102, 672; 2001, 7, 17 ja 18; 17, 78; 19, õiend; 42, 233; 47, 260; 2002, 21, 117; 62, 377; 110, 656; 2003, 4, 22; 13, 67 ja 69; 20, 116; 51, 349; 58, 387; 90, 601; 2004, 22, 148; 29, 194; 2005, 24, 183) § 2 lõike 2 punkt 7 tunnistatakse kehtetuks.
§ 3. Konsulaarseaduse muutmine
Konsulaarseaduse (RT I 2003, 78, 527; 2004, 14, 92; 30, 208) § 45 tunnistatakse kehtetuks.
§ 4. Rahvastikuregistri seaduse muutmine
Rahvastikuregistri seaduse (RT I 2000, 50, 317; 2001, 31, 173; 2002, 41, 254; 53, 336; 57, 355; 61, 375; 102, 599; 2003, 4, 22; 2004, 22, 148; 30, 208; 2005, 1, 1; 24, 179; 25, 192) § 22 lõike 2 punkt 5 tunnistatakse kehtetuks.
§ 5. Riigikaitseliste sundkoormiste seaduse muutmine
Riigikaitseliste sundkoormiste seaduse (RT I 1995, 25, 352; 1996, 49, 953; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 69) kogu tekstis asendatakse sõnad «riigikaitseosakond», «riigikaitse osakond», «kohaliku riigikaitseosakonna juhataja» ja «kohaliku riigikaitseosakonna ülem» sõnadega «Kaitseressursside Amet» vastavas käändes.
Kehtivates õigusaktides loetakse kuni õigusaktidesse vastava muudatuse sisseviimiseni sõna «riigikaitseosakond» asendatuks sõnadega «Kaitseressursside Amet» vastavas käändes.
(1) Käesolev seadus jõustub 2005. aasta 1. augustil.
(2) Käesoleva seaduse § 1 punktis 20 esitatud § 50 lõige 5, § 1 punkt 50, § 1 punkt 51 ning § 1 punktis 56 esitatud § 227 2 jõustuvad Riigi Teatajas avaldamise päevale järgneval päeval. (õ) 15:50 29.09.2005
(3) Käesoleva seaduse § 1 punktis 7 esitatud § 39 lõige 7 jõustub 2007. aasta 1. jaanuaril.
RT I 39, 11.07.2005
Lugeda RT I 2005, 33, 243 avaldatud «Kaitseväeteenistuse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse» § 7 lõikes 2 sisalduvate sõnade «punktis 21 esitatud § 50 lõige 3» asemel õigeks sõnad «punktis 20 esitatud § 50 lõige 5» ning jätta pärast arvu «2272» välja sõnad «lõige 2».
Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 17 lg 3 ja 31 p 2 ning riigisekretäri 05.07.2005 resolutsioon nr 17-1/0505492.


Valga valla munitsipaalõppeasutuste põhimääruste ja arengukavade kinnitamise kord – Riigi Teataja
Valga valla munitsipaalõppeasutuste põhimääruste ja arengukavade kinnitamise kord
Valga valla munitsipaalõppeasutuste põhimääruste ja arengukavade kinnitamise kord - sisukord
§ 4 Lasteaia põhimääruse koostamine
§ 6 Huvikooli põhimääruse koostamine
§ 7 Lasteaia, kooli ja huvikooli põhimääruse kinnitamine ja muutmine
RT IV, 07.06.2018, 9
Vastu võetud 25.05.2018 nr 34
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 2, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõike 2 ja § 67 lõike 2, koolieelse lasteasutuse seaduse § 9 lõike 3 ja § 9¹ lõike 3 alusel ning huvikooli seaduse § 7 lõike 2 alusel.
Käesolev määrus reguleerib Valga valla üldhariduskoolide (edaspidi kool) ja koolieelsete lasteasutuste (edaspidi lasteaed) ja huvikoolide põhimääruste koostamise ja muutmise eelnõude menetlemise ning arengukavade koostamise ja muutmise eelnõude menetlemise korda.
(1) Lasteaed koostab koostöös hoolekogu ja pedagoogilise nõukoguga arengukava eelnõu, milles määratakse:
4) Arengukava eelnõule peavad olema lisatud hoolekogu ja pedagoogilise nõukogu arvamust sisaldavad dokumendid.
(2) Kooli arengukava ja selle muudatused valmistatakse ette koostöös hoolekogu, õpilasesinduse, õppenõukogu ning ekspertidega koolist või väljastpoolt kooli.
1) Kooli arengukavas määratakse kooli arengu eesmärgid ja põhisuunad vähemalt jooksvaks ja kolmeks järgnevaks aastaks.
2) Arengukava ja selle muudatused esitatakse enne kinnitamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule. Arengukava eelnõule peavad olema lisatud hoolekogu, õpilasesinduse ja õppenõukogu arvamust sisaldavad dokumendid.
(3) Lasteaia ja kooli arengukava eelnõu esitab direktor vähemalt kolm kuud enne kehtiva arengukava perioodi lõppu vallavalitsusele.
(4) Lasteaia ja kooli arengukava tegevuskavades on võimalusel toodud tegevuste indikatiivne maksumus.
(1) Lasteaia ja kooli arengukava kinnitab ja teeb selles muudatusi direktori ettepanekul Valga Vallavolikogu (edaspidi volikogu).
(2) Ettepanekud lasteaia ja kooli kehtiva arengukava muutmiseks esitatakse samas korras arengukava kinnitamisega.
(3) Volikogu vaatab muudatusettepanekud läbi ja võtab vastu otsuse arengukava muutmise kohta.
(4) Direktor korraldab arengukava avalikustamise kooli või lasteaia veebilehel.
§ 4. Lasteaia põhimääruse koostamine
(1) Lasteaed koostab põhimääruse eelnõu, milles sätestatakse:
(2) Põhimääruse ja selle muutmise eelnõu esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks lasteaia hoolekogule ja pedagoogilisele nõukogule. Eelnõule peavad olema lisatud hoolekogu ja pedagoogilise nõukogu arvamust sisaldavad dokumendid.
(2) Põhimääruse ja selle muutmise eelnõu esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule. Põhimääruse ja selle muutmise eelnõule peavad olema lisatud kooli hoolekogu ja õppenõukogu arvamust sisaldavad dokumendid.
(3) Kooli direktor korraldab põhimääruse avalikustamise kooli veebilehel.
§ 6. Huvikooli põhimääruse koostamine
(1) Huvikool koostab põhimääruse, milles sätestatakse huvikooli:
(2) Huvikooli põhimääruse ja selle muudatused kooskõlastatakse enne kehtestamist kooli hoolekogus ja õppenõukogus.
§ 7. Lasteaia, kooli ja huvikooli põhimääruse kinnitamine ja muutmine
Lasteaia, huvikooli ja kooli põhimääruse kehtestab ja teeb selles muudatusi lasteasutuse või kooli direktori ettepaneku alusel volikogu.
(1) Tunnistada kehtetuks Valga Linnavolikogu 26.10.2007 määrus nr 9 „Valga linna hallatavate asutuste arengukavade koostamise, muutmise ja kinnitamise kord“, Tõlliste Vallavolikogu 20.02.2003 määrus nr 2 „ Tõlliste valla haridusasutuste põhimääruste ja arengukavade kinnitamise kord“, Tõlliste Vallavolikogu 25.11.2013 määrus nr 18 „Koolieelsete lasteasutuste arengukavade kinnitamise kord“.
(2) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Riigi Teatajas.


Riikliku probleemtooteregistri asutamine ja registri pidamise põhimäärus – Riigi Teataja
RT I 2006, 8, 44
Riikliku probleemtooteregistri asutamine ja registri pidamise põhimäärus1
Vastu võetud 30.01.2006 nr 28
Määrus kehtestatakse «Jäätmeseaduse» § 261 lõike 2 alusel ning kooskõlas «Andmekogude seaduse» § 32 lõikega 1 ja § 34 lõikega 2.
Määrusega asutatakse riiklik register ametliku nimetusega «Riiklik probleemtooteregister» (edaspidi register). Registri nimetuse ametlik lühend on PROTO.
Registri asutamise ja pidamise eesmärk on Eestis toodetud, Eestisse sisseveetud ja Eestist väljaveetud probleemtoodete ning probleemtoodetest tekkinud jäätmete (edaspidi jäätmed) taaskasutamise üle arvestuse pidamine «Jäätmeseadusest» tulenevate ülesannete täitmiseks ja Euroopa Komisjonile jäätmealase teabe esitamiseks.
REGISTRI PIDAMISE VIIS, ÜLESEHITUS NING REGISTRISSE KANTAVAD ANDMED
1) digitaalsest andmebaasist (edaspidi andmebaas);
2) digitaalsest kanderaamatust (edaspidi kanderaamat);
3) kande alusdokumentidest;
4) arhiveeritud registriandmetest.
(3) Andmebaasi kantakse §-s 5 nimetatud andmed.
(4) Kanderaamatusse kantakse alusdokumendi number, nimetus ja väljaandmise kuupäev, saabumise kuupäev ning selle esitaja nimi ja kontaktandmed.
(1) Registrisse kantakse andmed «Jäätmeseaduse» § 25 lõikes 2 loetletud probleemtoodete ja nendest probleemtoodetest tekkinud jäätmete kohta.
2) tootjate ühendusega liitunud isikute nimed ja kontaktandmed, kui andmebaasi esitab andmed tootjate ühendus;
3) tootja äriregistrikood;
4) postiaadress ja asukoha Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaatori (edaspidi EHAK) kood;
5) põhitegevusala ja sellele vastav Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatori (edaspidi EMTAK) kood;
6) volitatud esindaja nimi, telefoni ja faksi number, elektronpostiaadress;
7) kontaktisiku nimi, telefoni ja faksi number, elektronpostiaadress;
8) probleemtoote nimetus, kaubamärk ja selle tootega seotud tegevuse iseloomustus (probleemtoote tootmine, sissevedu, väljavedu, turule laskmine);
9) kinnitus selle kohta, et probleemtoode vastab Vabariigi Valitsuse 29. aprilli 2004. a määrusega nr 158 «Probleemtoodetes keelatud ohtlike ainete täpsustav loetelu ning probleemtoodetele kehtestatud keelud ning piirangud» kehtestatud nõuetele;
10) jäätmetega seotud tegevuse iseloomustus (jäätmekäitluskava, milles on nimetatud eeldatav tekkivate või käideldavate jäätmete kogus ja näidatud üleriigiline jäätmete kogumisvõrk, andmed jäätmekäitluse rahastamise kohta, jäätmete käitlemist korraldavad muud isikud, taaskasutamise, kõrvaldamise ja väljaveo viisid);
11) kui õigusaktiga on vastava probleemtoote puhul nõutav probleemtootest tekkivate jäätmete kogumise ja käitlemise tagamiseks rahalise või muu tagatise olemasolu, andmed vastava tagatise olemasolu kohta ja andmete õigsust kinnitavad dokumendid;
12) sisseveetud probleemtoote mass;
13) valmistatud probleemtoote mass;
14) väljaveetud probleemtoote mass;
15) turule lastud probleemtoote mass;
16) kogutud jäätmete mass;
17) korduskasutatud jäätmete mass;
18) ringlusse võetud jäätmete mass;
19) energiakasutuseks taaskasutatud jäätmete mass;
20) taaskasutusse võetud jäätmete kogumass;
21) kõrvaldatud jäätmete mass;
22) Eestis käideldud jäätmete mass;
23) teise liikmesriiki käitlemiseks saadetud jäätmete mass;
24) väljapoole Euroopa Ühendust käitlemiseks saadetud jäätmete mass;
25) teise liikmesriiki väljaveetud ringlussevõetavate jäätmete mass;
26) teise liikmesriiki väljaveetud kõrvaldatavate jäätmete mass;
27) väljapoole Euroopa Ühendust väljaveetud kõrvaldatavate jäätmete mass;
28) väljapoole Euroopa Ühendust väljaveetud ringlussevõetavate jäätmete mass.
(3) Isik, kes on tootja «Jäätmeseaduse» § 23 tähenduses või tema eest tootjate ühendus (edaspidi tootja), esitab lõike 2 punktides 1–11 nimetatud andmed registrisse kandmiseks lisas 1 toodud registrikaardi vormil enne tegevuse alustamist. Tootjaks ei loeta üksnes rahastamislepingu alusel rahastatavat isikut, kui ta ei tegutse ka tootjana.
(1) Kande alusdokumentideks (edaspidi alusdokument) on lisades 1–9 toodud registrikaardi vormidel esitatud allkirjastatud andmed.
(2) Registri volitatud töötlejal on õigus nõuda lõikes 1 nimetatud andmete esitajalt esitatud andmete õigsuse tõendamiseks täiendavalt järgmisi dokumente:
1) probleemtoote tootmist, sisse- ja väljavedu ning müüki käsitlevad raamatupidamise dokumendid;
2) probleemtoote sissevedu ja väljavedu ning müüki käsitlevad muud dokumendid;
3) jäätmeid taaskasutavate või kõrvaldavate ettevõtjate vastuvõtudokumendid ja kinnitus jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise kohta;
4) tolli aktsepteeritud kaubadeklaratsioonid probleemtoote ning jäätmete sisse- ja väljaveo kohta.
Registriandmetel on informatiivne tähendus, välja arvatud arvestuse pidamisel «Jäätmeseaduse» §-des 26 ja 262 sätestatud kohustuste täitmise üle.
ANDMETE ESITAMINE REGISTRISSE
Registrisse esitab andmed tootja (edaspidi andmete esitaja).
§ 10. Andmete registrisse esitamise kord ja tähtaeg
(1) Registrisse kandmiseks esitatakse andmed registri volitatud töötlejale § 6 lõikes 1 nimetatud registrikaardi vormidel digitaalselt digitaalallkirjaga kinnitatult või autoriseeritud kasutajana veebipõhisesse andmebaasi, juhul kui nimetatud võimalused puuduvad, siis paberil ja võimaluse korral ka elektrooniliselt.
(3) Registri volitatud töötleja registreerib esitatud alusdokumendid ja kannab nendes sisalduvad andmed registrisse või kinnitab autoriseeritud kasutaja poolt andmebaasi kantud andmed.
(4) Lõikes 1 nimetatud registrikaardi digitaalsed vormid teeb volitatud töötleja kättesaadavaks oma ja Keskkonnaministeeriumi veebilehel.
(5) Andmete esitaja esitab §-s 5 nimetatud andmed eelmise kalendriaasta kohta registrisse kandmiseks volitatud töötlejale või lõikes 1 nimetatud autoriseeritud kasutajana kannab need andmebaasi. Andmed tuleb volitatud töötlejale esitada või registrisse kanda hiljemalt 1. märtsiks.
§ 11. Registriandmete õigsus
(2) Registri volitatud töötlejal on õigus esitada andmete esitajale järelepärimisi ning nõuda täiendavalt § 6 lõikes 2 nimetatud dokumente, kui on tekkinud kahtlus esitatud andmete õigsuses.
§ 12. Dokumendi registrisse vastuvõtmisest keeldumine
(1) Kui registrisse esitatud alusdokument ei ole nõuetekohane või esitatud andmed ei ole täielikud, määrab registri volitatud töötleja tähtaja puuduste kõrvaldamiseks või täpsustatud andmete esitamiseks ja teavitab sellest andmete esitajat viivitamata pärast puuduste avastamist.
(2) Kui andmete esitaja ei ole puudusi määratud tähtajaks kõrvaldanud, keeldub registri volitatud töötleja andmete registrisse vastuvõtmisest või autoriseeritud kasutajana esitatud andmete kinnitamisest.
(3) Teate dokumendi vastuvõtmisest või andmete kinnitamisest keeldumise kohta saadab registri volitatud töötleja dokumendi esitanud isikule hiljemalt kümne tööpäeva jooksul dokumendi registrile esitamise päevast arvates.
REGISTRI PIDAMINE JA JUURDEPÄÄS REGISTRIANDMETELE
§ 13. Registri ebaõigete andmete parandamine
(1) Kui andmete esitaja tuvastab, et registrile esitatud andmed ei ole õiged, peab ta viivitamata taotlema registriandmete parandamist.
(2) Registriandmete parandamiseks esitab andmete esitaja registri volitatud töötlejale teate, mis sisaldab andmete esitaja nime, kontaktandmeid ja andmeid, mida soovitakse muuta.
(3) Kui registri volitatud töötleja tuvastab registrile varem esitatud andmete vastuolu uute andmetega, teavitab ta sellest andmete esitajat viivitamata, nõuab vajaduse korral selgitusi või uute andmete esitamist lõikes 2 nimetatud teatega.
(4) Registris ebaõigete andmete ilmnemise korral suleb registri volitatud töötleja juurdepääsu ebaõigetele andmetele kuni kande parandamiseni.
(5) Andmete esitaja on kohustatud esitama õiged andmed kümne tööpäeva jooksul pärast teate saamist.
(6) Registri volitatud töötleja on pärast lõigetes 2 või 3 nimetatud teate saamist kohustatud viivitamata muutma või parandama registriandmed vastavalt teatele ning teavitama sellest registri vastutavat töötlejat ja ebaõigeid andmeid saanud isikuid.
(7) Juhul kui § 5 lõikes 2 nimetatud andmed muutuvad, peab andmete esitaja esitama registripidajale käesoleva paragrahvi lõike 2 kohase teate viie tööpäeva jooksul andmete muutumise päevast arvates.
Arhiveeritud registriandmeid ja alusdokumente säilitatakse 7 aastat.
§ 15. Registriandmete väljastamine ja väljastamise üle arvestuse pidamise kord
(3) Kanderaamatusse kantakse väljastatavad andmed, väljaandmise kuupäev ning selle isiku nimi ja kontaktandmed, kelle andmed väljastati.
§ 16. Rahvusvahelistest kohustustest tulenev andmete edastamine
Rahvusvahelistest kohustustest tulenevad andmed edastab vastutav töötleja vastavalt esitatavatele nõuetele ja ettenähtud tähtajal.
§ 17. Registri vastutava töötleja õigused ja kohustused
§ 18. Registri volitatud töötleja kohustused
1) vajaduse korral andma andmete esitajatele selgitusi registrikaardi vormide täitmise kohta;
2) pidama andmete registrisse esitamise ja sealt väljastamise arvestust. Arvestust peetakse kalendriaastate kaupa;
3) esitama registri pidamisega seotud dokumente järelevalve õigust omavatele või muudele nendega tutvumiseks õigustatud isikutele.
§ 19. Järelevalvet teostama õigustatud isikud ja järelevalve teostamise kord
(1) Järelevalvet registri pidamise üle teostab registri vastutav töötleja. Andmekaitsealast järelevalvet registri pidamise seaduslikkuse üle teostab Andmekaitse Inspektsioon.
(2) Registri likvideerimine toimub kooskõlas «Andmekogude seadusega» ja «Arhiiviseadusega» sätestatud nõuetega.
(1) Enne käesoleva määruse jõustumist tegutsev tootja esitab § 5 lõike 2 punktides 1–11 nimetatud andmed registrisse kandmiseks 20. veebruariks 2006. a.
(2) Lõikes 1 nimetatud andmete registrisse kandmisel esitab elektri- ja elektroonikaseadmete tootja lisas 2 nimetatud andmed 2005. aasta kohta alates 13. augustist 2005. a.
(3) Tootja esitab 2006. aastal iga kvartali viimaseks kuupäevaks registrisse kandmiseks lisas 2 nimetatud andmed.
1 Euroopa Komisjoni otsus 2005/293/EÜ, milles sätestatakse kasutuselt kõrvaldatud sõidukeid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/53/EÜ seoses korduvkasutusega/taaskasutusega ja korduvkasutusega/ringlussevõtuga ettenähtud eesmärkide järelevalve üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 94, 13.04. 2005, lk 30–33); Euroopa Komisjoni otsus 2005/369/EÜ, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid käsitleva direktiivi 2002/96/EÜ järgimise kontrollimiseks liikmesriikides ning selle direktiiviga ettenähtud andmete esitamise viis (ELT L 119, 11.05.2005, lk 13).
Vabariigi Valitsuse 30. jaanuari 2006. a määruse nr 28 «Riikliku probleemtooteregistri asutamine ja registri pidamise põhimäärus»
1. Tootja ärinimi (nimi) või tootjate ühenduse nimi ..............................................
2. Tootjate ühendusega liitunud isikute nimed (nimekirja võib esitada eraldi lehel)
3. Äriegistrikood ..........................................................................................................
41. Postiaadress ja asukoha EHAKi kood ..................................................................
51. Põhitegevusala ja sellele vastav EMTAKi kood ..................................................
61. Volitatud esindaja: nimi ........................................................................................
telefoni nr .........................................................................................................
faksi nr ..............................................................................................................
elektronpostiaadress .......................................................................................
7. Kontaktisik: nimi .....................................................................................................
8. Probleemtoote nimetus, kaubamärk, kinnitus, et toode vastab Vabariigi Valitsuse 29. aprilli 2004. a määrusega nr 158 kehtestatud nõuetele ja tootega seotud tegevuse iseloomustus (probleemtoote tootmine, sissevedu, väljavedu, turule laskmine, andmed rahalise tagatise kohta, kui seda nõuab õigusakt)
9. Jäätmetega seotud tegevuse iseloomustus (jäätmekäitluskava, milles on nimetatud eeldatav tekkivate või käideldavate jäätmete kogus ja näidatud üleriigiline jäätmete kogumisvõrk, andmed jäätmekäitluse rahastamise kohta, jäätmete käitlemist korraldavad muud isikud, taaskasutamise, kõrvaldamise ja väljaveo viisid)
1 Punktid 4, 5 ja 6 täidab registri volitatud töötleja.
Kuupäev ...............................
.......... AASTAL EESTIS TOODETUD, EESTIST VÄLJAVEETUD, EESTISSE SISSEVEETUD JA TURULE LASTUD PROBLEEMTOODETE KOGUSED
Tootja ärinimi (nimi) või tootjate ühenduse nimi
Äriregistrikood ..............................
Välja-veetud
Sisse-veetud
Turule lastud
t tükki t tükki t tükki t tükki
Elektri- ja elektroonikaseadmed1
2. Väikesed kodumasinad
4. Tavatarbijatele määratud seadmed
5a. Gaaslahenduslambid
Patareid2
Akud2
1. M1 ja N13 kategooria mootorsõidukite
2. Muud
Mootorsõidukid kokku
sh mudelite kaupa:
Mootorsõidukiosad kokku4
1. Suured plastosad
2. Vedelikud (v.a kütus)
3. Metallosad
1 Vastavalt Vabariigi Valitsuse 24. detsembri 2004. a määruse nr 376 «Elektri- ja elektroonikaseadmete märgistamise viis ja kord ning elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete kogumise, tootjale tagastamise ning taaskasutamise või kõrvaldamise nõuded ja kord ning sihtarvud ja sihtarvude saavutamise tähtajad» lisale 1.
2 Patarei ja aku vastavalt «Jäätmeseaduse» § 25 lõike 2 punktile 1, liigitades need nendes sisalduvate ohtlike ainete alusel.
3 Vastavalt teede- ja sideministri 18. mai 2001. a määruse nr 50 «Mootorsõiduki ja selle haagise tehnoseisundile ja varustusele esitatavad nõuded» lisandusele B.
4 Liigitada materjalipõhiselt.
......... AASTAL EESTIS ROMUSÕIDUKITE DEMONTEERIMISEL SAADUD OSADE JA MATERJALIDE KÄITLUS (TONNIDES)
Demonteerimisel saadud osad ja materjalid
Kordus-kasutus
Ringlusse-võtt
Energia-kasutus
Kogu taas-kasutamine
Kõrvalda-mine
(A) (B1) (C1) (D1=B1+C1) E1
Vedelikud (v.a kütus)
Muud probleemtoodete saastest vabastamisel saadud materjalid
(v.a kütus)
Suured plastosad
Muud demonteerimisel saadud materjalid
Kuupäev ............................
Allkiri ................................
......... AASTAL EESTIS TEKKINUD JA ROMUSÕIDUKITE PURUSTAMISEL SAADUD JÄÄTMETE KÄITLUS (TONNIDES)
Purustamisel saadud jäätmed
taas-kasutamine
(B2) (C2) (D2=B2+C2) E2
Mustmetallijäätmed
(malm, teras)
Värvilise metalli (alumiinium, vask, tsink, plii jm) jäätmed
Purustamisel tekkiv kergfraktsioon (SLF)
......... AASTAL EESTIS TEKKINUD JA EDASISEKS KÄITLEMISEKS VÄLJAVEETUD ROMUSÕIDUKID JA NENDE OSAD (TONNIDES)
Väljaveetud romusõidukite
(osade) kogumass
Väljaveetud romusõidukite (osade) kogu ringlussevõtt Väljaveetud romusõidukite (osade) kogu taaskasutamine Väljaveetud romusõidukite (osade) kogu kõrvaldamine
(F1) (F2) (F3)
Romusõidukiosad
........... AASTAL EESTIS TEKKINUD JA EESTIS VÕI MUJAL KÄIDELDUD ROMUSÕIDUKITE KOGU KORDUS- JA TAASKASUTAMINE NING RINGLUSSEVÕTT (TONNIDES)
Kordus-kasutus Ringlusse võetud üldkogus Taas-
kasutatud kogus Korduskasutatud ja ringlusse võetud kogus Korduskasutatud ja taaskasutatud üldkogus
(A) (B1+B2+F1) (D1+D2+F2) (X1=A+B1+B2+F1) (X2=A+D1+D2+F2)
Romusõidukite korduskasutus- ja ringlussevõtumäär (%)
Romusõidukite korduskasutus- ja taaskasutamismäär (%)
W (romusõidukite koguarv) = ... tk
W1 (romusõidukite kogumass) = ...
ENNE 13. AUGUSTIT 2005. A EESTIS TURULE LASTUD ELEKTRI- JA ELEKTROONIKASEADMED NING NENDEST TEKKINUD JÄÄTMETE KOGUMINE, TÖÖTLEMINE JA VÄLJAVEDU ........... AASTAL
Tootja ärinimi (nimi) või tootjate ühenduse nimi ja äriregistrikood ..........................................................................................
Turule-laskmine
Käitlemine Eestis
Väljavedu töötlemiseks
Kodumaja-pidamises tekkinud
Väljaspool kodu-maja-pidamist tekkinud
liikmesriiki
Väljapoole ühendust
Taas-kasuta-mine Ringlusse-võtt Taas-kasuta-mine Ringlusse-võtt
Taas-kasutamis-määr
Ringlusse-võtu-
määr Kogus Kogus Kogus Kogus
(t) (tk) (t) (tk) (t) (tk) (t) (tk) % (t) (tk) % (t) (t) (t) (t)
3. Infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooni-
Kuupäev ........................
Allkiri ............................
PÄRAST 13. AUGUSTIT 2005. A EESTIS TURULE LASTUD ELEKTRI- JA ELEKTROONIKASEADMED NING NENDEST TEKKINUD JÄÄTMETE KOGUMINE, TÖÖTLEMINE JA VÄLJAVEDU ........... AASTAL
Tootja ärinimi (nimi) või tootjate ühenduse nimi ja äriregistrikood ............................................................................................
Kodu-majapida-
mises tekkinud
Väljaspool kodu-majapidamist
Teise liikmesriiki
kasuta-
mine Ringlusse-
võtt Taas-
Ringlusse-
võtu-
3. Infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooni-seadmed
VANAREHVIDE1 VÕI KASUTATUD AKUDE2 VÕI KASUTATUD PATAREIDE2 EESTISSE SISSEVEDU, KOGUMINE, TAASKASUTAMINE JA EESTIST VÄLJAVEDU ........... AASTAL (TONNIDES)
Probleem-toode Sisse-vedu Kogutud Kordus-kasutamine Ringlusse-võtt
Kogu taaskasuta-mine
(R+E)
Kõrvalda-mine Välja-vedu
1 Vanarehvide puhul liigitada M1 ja N1 kategooria mootorsõidukite vanarehvid ja muud.
2 Kasutatud akud või kasutatud patareid liigitada neis sisalduvate ohtlike ainete alusel.


Muuseumiseadus – Riigi Teataja
Eurovoc: 08 RAHVUSVAHELISED SUHTED → 0811 koostööpoliitika → koostööpoliitika → kultuurialane koostöö
Eurovoc: 12 ÕIGUS → 1211 tsiviilõigus → tsiviilõigus → vastutus → hüvitamine
Eurovoc: 28 SOTSIAALKÜSIMUSED → 2831 kultuur ja religioon → kultuuripoliitika → kultuuripärand
Eurovoc: 28 SOTSIAALKÜSIMUSED → 2831 kultuur ja religioon → kultuuripoliitika → kultuurisündmus
Eurovoc: 28 SOTSIAALKÜSIMUSED → 2831 kultuur ja religioon → kultuuripoliitika → muuseum
Muuseumiseadus (lühend - MuuS)
Muuseumiseadus - sisukord
§ 3 Muuseumi nõustamine
§ 4 Muuseumi valduses olev vara, selle kasutamine ja käsutamine
2 Muuseumikogu korraldus
§ 5 Muuseumikogu täiendamise põhimõtted ning muuseumikogu täiendamise ja kultuuriväärtusega asja muuseumisse hoiule võtmise kord
§ 6 Museaali ja muuseumisse hoiule võetud asja märgistamine ning säilitamine
§ 7 Museaali üleandmine teisele muuseumile, raamatukogule ja Rahvusarhiivile
§ 8 Museaali kasutamiseks andmine
§ 9 Riigile kuuluva muuseumikogu kasutamine
§ 10 Muuseumikogu üleandmine riigimuuseumi tegevuse lõpetamisel
§ 11 Museaali muuseumikogust väljaarvamine
§ 12 Museaali käsutamise kitsendused
§ 13 Muuseumikogule ja museaalile sissenõude pööramine
§ 14 Hoiule võetud vallasmälestise tagastamine
§ 15 Muuseumide andmekogu
§ 16 Isikuandmete töötlemine ja autoriõiguse erisused
3 Muuseumi tegevuse korraldus
§ 17 Riigimuuseumi põhimäärus
§ 18 Riigimuuseumi juhi ametikoha täitmine
§ 19 Muuseuminõukogu
§ 20 Riigimuuseumi rahastamine
§ 21 Riigieelarvest tegevustoetuse taotlemise ja määramise kord
§ 22 Riiklik ja haldusjärelevalve
§ 23 Riikliku järelevalve erimeetmed ja sunniraha määr
4 Museaali kindlustamine ja rahvusvahelise näituse omanikule tekkinud kahju riigi poolt hüvitamine
§ 24 Museaali kindlustamine
§ 25 Rahvusvaheline näitus ja selle omanikule tekkinud kahju
§ 26 Näituse kahjuhüvitisega kaetav kahju
§ 27 Näituse kahjuhüvitise tagamise taotlemine ja otsustamine
§ 28 Näituse kahjuhüvitise ulatus ja piirmäär ning kahju hüvitamine
§ 29 Rahvusvahelise näituse omanikule tekkinud kahju hüvitamise kord
§ 30 Üleminek museaali ja abikogusse arvatud asja rahalisele arvestusele
§ 31 Riigimuuseumi juhi tähtajatu töölepingu kehtivus
§ 32 Muuseumikogust väljaarvamise erisus
§ 38 Seaduse jõustumine
RT I, 13.03.2019, 63
Vastu võetud 19.06.2013
(8) [Kehtetu - RT I, 13.03.2019, 2 - jõust. 15.03.2019]
§ 16. Isikuandmete töötlemine ja autoriõiguse erisused
(1) Museaali digitaalne kujutis, digitaalne museaal ning museaali ja digitaalset kujutist kirjeldavad andmed tehakse üldsusele juurdepääsupiiranguta kättesaadavaks muuseumide andmekogu kaudu.
(2) Kui museaal või seda kirjeldavad andmed muuseumi andmekogus sisaldavad isikuandmeid, sealhulgas eriliiki isikuandmeid, võib muuseum isikuandmeid töödelda käesoleva seaduse eesmärkide täitmiseks, arvestades käesolevas paragrahvis toodud tingimusi. Muuseumi all mõistetakse käesolevas paragrahvis käesoleva seaduse § 1 lõikes 2 nimetatud muuseumi, avalik-õigusliku isiku muuseumi, munitsipaalmuuseumi, muuseumide andmekoguga liitunud muuseumi ja § 21 alusel riigieelarvest tegevustoetust saanud muuseumi.
(3) Museaali digitaalne kujutis, digitaalne museaal ning museaali, digitaalset museaali ja museaali digitaalset kujutist kirjeldavad andmed, mille autoriõigused või autoriõigusega kaasnevad õigused kuuluvad seaduse või tehingu alusel muuseumile, on taaskasutatavad avaliku teabe seaduses sätestatud tingimustel ja korras, arvestades käesoleva seaduse ja autoriõiguse seadusega ettenähtud erisusi ning viidates museaalile ja muuseumile, mille muuseumikogusse kasutatav digitaalne museaal või museaali digitaalne kujutis kuulub.
(4) Andmesubjektil on õigus igal ajal nõuda museaalis või seda kirjeldavates andmetes sisalduvate isikuandmete üldsusele kättesaadavaks tegemise lõpetamist muuseumide andmekogus, välja arvatud juhul, kui isikuandmete jätkuv üldsusele kättesaadavaks tegemine ei kahjusta ülemäära andmesubjekti õigusi.
(5) Kui otsustatakse lõpetada museaali levitamine või üldsusele kättesaadavaks tegemine, võib isik teadus- ja õppetöö eesmärgil taotleda juurdepääsu selle muuseumi kaudu, kelle muuseumikogusse museaal kuulub. Juurdepääsuõiguse andmise otsustab muuseumi juht või muuseumi juhi määratud isik, avalik-õigusliku isiku muuseumi asutaja määratud isik või otsustuskogu, kes hindab otsuse tegemisel taotluse põhjendatust, juurdepääsu vajadust ning üldsuse hulgas levitamise keelamise põhjust.


Kohila tn 1 // Pärnu mnt 137 // Saku tn 2 katastriüksuse jagamisel aadresside ja sihtotstarvete määramine Kesklinnas
Tallinna Linnavalitsus 20.03.2019 korraldus number 383
Ruumiandmete seaduse § 42, § 48 lg 1 ja lg 2 p 1, § 54 lg 1, § 55 lg 1, maakatastriseaduse § 18 lg 1 p 2, § 181 lg-te 1 ja 2, Vabariigi Valitsuse 8. oktoobri 2015 määruse nr 103 „Aadressiandmete süsteem” § 15 lg 4, § 16 lg 5 p-de 1 ja 2 alusel, kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 19. juuni 2008 otsusega nr 143 kehtestatud „Pärnu mnt 137 // Saku tn 2 // Kohila tn 1 kinnistu detailplaneeringuga“ ning tulenevalt kinnistu omaniku 5. märtsi 2019 koostatud taotlusest
1. Määrata Kesklinnas katastriüksuse Kohila tn 1 // Pärnu mnt 137 // Saku tn 2 (katastritunnus 78401:118:0960, sihtotstarve ärimaa 100%) jagamisel aadressid ja sihtotstarbed vastavalt Pärnu mnt 137 // Saku tn 2 // Kohila tn 1 kinnistu detailplaneeringule alljärgnevalt:
1.1 uute moodustatavate katastriüksuste aadressid ja sihtotstarbed:
1.1.1 Saku tn 2, vastavalt detailplaneeringu positsioonile nr 1 on sihtotstarve ärimaa 100%;
1.1.2 Pärnu mnt 137, vastavalt detailplaneeringu positsioonile nr 2 on sihtotstarve elamumaa 65% ja ärimaa 35%;
1.1.3 Saku tn 2a, vastavalt detailplaneeringu positsioonile nr 3 on sihtotstarve ärimaa 100%.
2. Tallinna Linnaplaneerimise Ametil teha korraldus teatavaks OÜ-le Mithandrir Invest, Maa-ameti katastri registriosakonnale ja Tallinna Kesklinna Valitsusele.


text:
3-2-1-8-01 Riigikohus 24.01.2001
Hüpoteegiga tagatud nõude rahuldamisel sundenampakkumise teel kinnisasjast kuulub kinnisasja ostja nõudel hüpoteegi kanne kinnistusraamatust kustutamisele ning hüpoteek lõpeb kande kustutamisega kinnistusraamatust. Sel juhul pole hüpoteegipidaja nõusolekut kande kustutamiseks vaja.
3-2-1-1-11 Riigikohus 21.03.2011
PanrkS § 44 lg 1 kehtestas 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 kehtinud redaktsioonis ja kehtestab praegu üldpõhimõtte, mille kohaselt võivad võlausaldajad pärast pankroti väljakuulutamist esitada oma nõudeid võlgniku vastu ainult pankrotiseaduses sätestatud korras ning need nõuded ka rahuldatakse pankrotiseaduses sätestatud korras. 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 kehtinud PankrS § 44 lg 3 kehtestas nimetatud reeglist erandi. PankrS § 44 lg 3 andis asjaõigusliku nõude omajale õiguse esitada oma sissenõutavaks muutunud nõue kohtutäiturile täitemenetluse korraldamiseks ka pärast pankroti väljakuulutamist. PankrS § 44 lg-s 3 sätestatud erandi üks eesmärk oli kehtestada regulatsioon selliste nõuete rahuldamiseks, mil võlausaldajal ei ole isiklikku nõuet pankrotivõlgniku vastu, vaid talle kuulub asjaõiguslik täitmisnõue (AÕS § 276 lg 1, § 325 lg 1). Kogu pankrotiseaduse nõuete esitamise, kaitsmise ja rahuldamise süsteem on üles ehitatud sellele, et pankrotivõlausaldajal on pankrotivõlgniku vastu (ka) isiklik nõue. Sellises olukorras andis PankrS § 44 lg 3 asjaõigusliku nõude omajale võimaluse oma nõue rahuldada täitemenetluses väljaspool pankrotimenetlust. Lisaks oli PankrS § 44 lg 3 eesmärk kaitsta hüpoteegipidaja huve mh ka selliste juhtumite jaoks, mil tagatise andja läheb pankrotti. Hüpoteek on alates asjaõigusseaduse jõustumisest olnud krediidiasutuste jaoks olulisim tagatisvahend kinnislaenuturul, elavdades sel viisil oluliselt majanduskäivet. PankrS § 44 lg-s 3 sätestatud erand kehtis vaid juhtudel, mil hüpoteegipidajal ei ole võlgniku vastu isiklikku nõuet. Kui hüpoteegipidajal on ka isiklik nõue võlgniku vastu, kehtib tema suhtes tavaline pankrotiõiguslik nõuete esitamise regulatsioon. PankrS § 44 lg-s 3 nimetatud isik peaks olema sarnases olukorras nagu siis, kui hüpoteegiga koormatud kinnisasja omanik ei oleks pankrotis (vt Riigikohtu 21. oktoobri 2010. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-98-10).

matches:
Riigikohus
Riigikohus
§ 44
§ 44
§ 44
§ 44
§ 276
§ 325
§ 44
§ 44
§ 44
§ 44


Võru valla kaevetööde eeskiri – Riigi Teataja
Võru valla kaevetööde eeskiri
Võru valla kaevetööde eeskiri - sisukord
§ 4 Kaevetööde planeerimine
§ 5 Kaevetööloa taotlemine
§ 6 Kaevetööluba
§ 7 Kaevetööloa väljastamine
§ 8 Kaevetööde teostamine
§ 9 Kaevetööloa muutmine ja kehtetuks tunnistamine
§ 10 Kaevetööloa tähtaja pikendamine
§ 11 Avariikaevetööd
§ 12 Tehnovõrkude kaitsmine
§ 13 Kaevetöödel rikutud ala taastamine
§ 14 Tagatisraha
§ 15 Kaevetööde lõpetamine
§ 17 Dokumendivormide kinnitamine
RT IV, 25.09.2018, 3
Vastu võetud 12.09.2018 nr 46
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkt 361 alusel.
(1) Võru valla kaevetööde eeskiri (edaspidi eeskiri) määrab kindlaks kaevetööde teostamise korra Võru valla haldusterritooriumil ja on kohustuslik kõikidele kaevetöid teostavatele isikutele.
(2) Eeskirja sätteid ei kohaldata kalmistutel, kaevetöödel eraõiguslike isikute omandis olevatel kinnistutel ja veel kinnistusraamatusse kandmata maa-aladel juhul, kui need ei ole avalikus kasutuses, seal ei asu tehnovõrke ja -rajatisi ning ei ole tegemist nende ehitamise või remondiga.
2) töö, mida tehes muudetakse maapinna kõrgust;
3) ehitusgeoloogilised puurimistööd.
(2) Kaevetööde teostaja (edaspidi kaevaja) on kaevetöid teostav või selle tellinud füüsiline või juriidiline isik (või tema esindaja).
(3) Kaevetööluba on kaevetööloa andja poolt väljastatud luba kaevetööde teostamiseks.
(4) Avariikaevetööd on kaevetööd, mille teostamise vajadus tekib ootamatult ja mille teostamist ei ole võimalik edasi lükata.
(5) Tehnovõrgud on maapõue või maapinnale paigaldatud kütte-, veevarustus-, kanalisatsiooni- või muud sarnased torustikud, elektroonilise side või elektrivõrgud või surveseadmestikud.
(6) Kaevik on kaevetööde tulemusena maapõue moodustunud üle 30 cm sügavusega süvend.
(7) Kaeveala on maa-ala, kus paikneb kaevik ja kaevikuga vahetult piirnev maa-ala, kus hoitakse kaevetöödeks vajalikke materjale, sõidukeid, masinaid, mehhanisme ja seadmeid.
(1) Kaevetööde teostamine on lubatud kaevetööloa alusel. Kui kaevetööd kaasnevad ehitamisega ehitusseadustiku tähenduses, on kaevetööde teostamise aluseks ehitusluba või ehitusteatis eeldusel, et ehitusloa või ehitusteatise väljastamise aluseks on ehitusprojekt.
(2) Kaevetööd teostatakse tehnoloogiliselt võimaliku lühima aja jooksul.
(3) Liikluse häirimise või sulgemisega seotud kaevetööde korral on Võru Vallavalitsusel (edaspidi vallavalitsus) õigus nõuda liikluskorralduse skeemi, samuti määrata põhjendatud juhtudel kaevetööde teostamise ajavahemik.
§ 4. Kaevetööde planeerimine
(1) Kaevetöid planeeritakse koordineeritult teede ning haljasalade remondi ja ehitusega, et kaevetööd eelneksid teede või haljasalade remondi- ja ehitustöödele.
(2) Kaevetööde teostamine teedel ja tänavatel, mille ehitamisest või kapitaalremondist on möödunud vähem kui kolm aastat, on lubatud vaid avariikaevetööna või kaevetööloa alusel, millele lisanduvad eritingimused.
§ 5. Kaevetööloa taotlemine
(1) Kaevetööloa saamiseks esitatakse vormikohane taotlus vallavalitsusele vähemalt kolm tööpäeva enne kaevetööde algust, v. a avariitööd.
1) taotleja nimi, registrikood või isikukood, kontaktandmed (aadress, telefon, e-post);
2) töövõtja nimi, registrikood või isikukood, kontaktandmed;
3) kaeveala aadress, katastriüksuse tunnus;
4) kaevetööde alustamise ja lõpetamise aeg;
5) kaevetöödega rikutava/lahti kaevatava katendi liik ja pindala;
6) kaevetööde eelse olukorra taastamisel kasutatavad materjalid.
(3) Taotlusele lisatakse kaevetööde joonis koos tööde kirjeldusega, vajadusel tänava sulgemise taotlus, liikluskorralduse muutmise skeem ja vajadusel täiendavad kooskõlastused.
(4) Esitatav taotlus kooskõlastatakse:
1) kaeveala maa ja kaeveala piiratud asjaõiguse omanikuga;
2) kaeveala läbivate tehnovõrkude valdajatega;
3) Muinsuskaitseametiga, kui kaevetööd kavandatakse mälestisel või selle kaitsevööndis;
4) Keskkonnaametiga, kui kaevetööd kavandatakse kaitstaval loodusobjektil või selle kaitsevööndis;
5) tee omanikuga, kui kaevetööd kavandatakse teel või selle kaitsevööndis;
6) liinivedu korraldava ettevõtjaga, kui kaevetööde teostamiseks kavandatakse sulgeda tee, mille kaudu liigub ühistransport.
(5) Taotluse kooskõlastamine kaeveala maa omanikuga ei ole vajalik, kui tehnovõrkude ja -rajatiste ehitamiseks ja omamiseks on seatud piiratud asjaõigus või sundvaldus.
(6) Kaevetööloa andja võib põhjendatud juhul nõuda taotluse kooskõlastamist käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetamata isikutega.
(7) Ehitusuuringuid teostatakse kooskõlas ehitusseadustikuga. Ehitusuuringute käigusteostatavateks puurimistöödeks tuleb taotleda kaevetööluba ning esitada koos taotlusega geodeetiline alusplaan, kuhu on kantud rajatavate puuraukude või -kaevude asukohad. Ehitusuuringu tulemused esitatakse kaevetööde lõpetamisel elektrooniliselt vallavalitsusele.
§ 6. Kaevetööluba
(1) Kaevetööluba annab selles märgitud isikule õiguse kaevetööloas määratud tingimustel kaevetööde ja sellega kaasnevate toimingute tegemiseks.
(2) Lisaks kaevetööloas määratud tingimustele tuleb kaevetööde teostamisel järgida käesolevat eeskirja ja teisi kehtivaid õigusakte.
(3) Kaevetööloa omanik võib kaevetööloaga lubatud kaevetöid tellida teiselt isikult (edaspidi töövõtja). Kaevetööde teostamine töövõtja poolt ei vabasta kaevetööloa omanikku kaevajale ettenähtud vastutusest.
(4) Kaevetööloal märgitakse:
1) kaevetööloa väljastanud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri;
2) kaevetööloa andmise kuupäev ja number;
3) kaevetööloa taotleja andmed (nimi ja isiku- või registrikood);
4) kaevetööde asukoht;
5) kaevetööde eesmärk;
6) kaevetööga rikutava katendi liik ja pindala;
7) kaevetööde tähtajad;
9) kaevetööde tagatisraha (vajadusel);
10) muud kaevetööde tingimused.
(5) Kaevetööluba ei asenda maa omaniku või valdaja nõusolekut. Kui maa kuulub Võru vallale, on kaevetööluba ühtlasi ka maa omaniku nõusolek.
§ 7. Kaevetööloa väljastamine
(1) Kaevetööloa väljastab, muudab, kehtivuse peatab ja tunnistab kehtetuks vallavalitsuse keskkonnaspetsialist (edaspidi kaevetööloa andja).
(2) Otsuse kaevetööloa väljastamise või sellest keeldumise kohta teeb kaevetööloa andja viie tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisest.
(3) Kaevetööloa väljastamisest võib keelduda juhul, kui:
1) vallavalitsusele ei ole esitatud kõiki teadaolevaid tõeseid ja täielikke andmed, dokumente ja muid tõendeid, mis on vajalikud kaevetööloa väljastamise otsustamisel;
2) kaevetööde teostamisel rakendatavad abinõud või piirangud ei ole piisavad ohutuse tagamiseks või kahju vältimiseks või liikluse häirimise vähendamiseks;
3) kaevetööloa taotleja on taotluse esitamisele eelneva kaheteistkümne kuu jooksul rikkunud eeskirja;
4) muul põhjendatud juhul.
(4) Kaevetööloa väljastamise või sellest keeldumise otsus saadetakse kaevetööloa taotlejale taotluses märgitud elektronposti aadressil või toimetatakse kätte muul viisil.
(5) Kaevetööloa säilitamise tähtaeg on 10 (kümme) aastat.
§ 8. Kaevetööde teostamine
(1) Kaevetööde teostamise ajal peab kaevetööluba asuma kaevetööde teostamise kohas.
(2) Töövälisel ja pimedal ajal peab kaevetööde teostamise ala olema tähistatud, jalakäijate liikumistsoonis peab kaevik olema piiratud vähemalt 1,2 m kõrguse turvapiirdega.
(3) Kaevetööde teostamisel avalikult kasutataval teel peab kaeveala ja sellega vähemalt 0,5 meetri ulatuses külgnev maa-ala olema tähistatud liikluskorraldusvahenditega.
(4) Kaevaja peab kindlustama ohutu läbipääsu liiklusvahenditele ja jalakäijatele kohtades, kus läbipääs oli eelnevalt võimalik. Avalikult kasutatava tänava, väljaku või tee ajutiseks sulgemiseks kaevetööde ajaks esitab kaevaja taotluse tänava sulgemiseks.
(5) Vallavalitsusel on õigus vajadusel nõuda kaevajalt ajutise ümbersõidutee rajamist ja selle sõidukorras hoidmist kaevetööde teostamise ajal ning pärast kaevetööde lõppemist ümbersõidutee likvideerimist ja selle aluse maa-ala taastamist.
(6) Kaevetööde vahetus ümbruses asuvate puude tüved ja võrad peavad olema kaitstud võimalike vigastuste eest. Kaevamine puude juurekaelale lähemal kui 2 meetrit tuleb teostada käsitsi.
(7) Ettenägematute asjaolude ilmnemisel (lõhkekeha, arheoloogiline leid, topo-geodeetilisele plaanile kandmata tehnovõrk) peatatakse kaevetööd, säilitatakse leiukoht muutumatul kujul ning teavitatakse viivitamatult vallavalitsust, vajadusel Päästeametit või Muinsuskaitseametit. Peatatud kaevetööde tähtaeg pikeneb kaevetööde peatumise aja võrra.
(8) Kaevikust väljapumbatava vee juhtimine ühiskanalisatsiooni või kaevikuümbrusse kooskõlastatakse vee-ettevõtte ja/või maa-ala valdajaga.
(9) Kaevetööde teostamisel on keelatud hävitada, kahjustada või ilma vastava loata ümber paigutada piiri-, geodeetilisi- ja liiklusmärke ning muid tähiseid. Kahjustatud või hävitatud ja ümberpaigutatud märgid taastatakse kaevaja kulul.
(10) Puistematerjali ladustamisel kivisillutisele või murule asetatakse selle alla kile või muu sobiv materjal.
(11) Kaevaja tagab kaeveala ja sellega piirnevate alade ja liikumisteede heakorra.
§ 9. Kaevetööloa muutmine ja kehtetuks tunnistamine
(1) Kaevetööloa muutmiseks esitab kaevetööloa omanik vallavalitsusele põhjendatud kirjaliku taotluse hiljemalt kaevetööloal märgitud kaevetööde alguskuupäeval.
(2) Kaevetööloa andja võib loa muutmiseks nõuda täiendavaid kooskõlastusi, uut kaevetööde teostamise ajakava ja muid kaevetööloa taotlemisel nõutavaid andmeid.
(3) Kaevetööloa muutmisel väljastatakse uus kaevetööluba.
(4) Kaevetööloa andjal on õigus kaevetööluba kehtetuks tunnistada, kui:
1) kaevaja ei täida eeskirjas või kaevetööloas sätestatud nõudeid;
2) kaevaja ei teosta kaevetöid kinnisasja ja tehnovõrgu omaniku või valdaja tingimuste või juhiste kohaselt;
3) kaevetööde teostamine ohustab inimeste elu, tervist ja keskkonda.
(5) Kaevetööloa kehtetuks tunnistamisel on kaevetööloa omanikul kohustus taastada kaeveala kaevamiseelsele seisundile.
§ 10. Kaevetööloa tähtaja pikendamine
Kaevetööde tähtaja pikendamiseks esitab kaevaja vallavalitsusele taotluse hiljemalt üks tööpäev enne kaevetööloal märgitud kaevetööde lõpptähtpäeva.
§ 11. Avariikaevetööd
(1) Tehnovõrkude avarii korral võib kaevetöid teostada ilma kaevetööloata järgmistel tingimustel:
1) vallavalitsusele on saadetud kirjalik teade avarii põhjuste, asukoha, kaevetööde alustamise ja lõpetamise aja ning kaevetööde eest vastutava isiku kohta. Kui kaevetööde alguse päev langeb riiklikule pühale või puhkepäevale, teavitatakse avariikaevetöödest vallavanemat või abivallavanemat;
2) avariikohale on kutsutud kõikide kaevetööde alale jäävate tehnovõrkude omanikud või valdajad;
(2) Avariikaevetööde teostamisel, mis nõuavad teekatendi taastamist, tuleb esimesel võimalusel esitada vallavalitsusele kaevetööloa taotlus ning vajadusel taotleda tee ja tänava sulgemise luba.
(3) Avariikaevetööde teostamisel vastutab kaevaja liikluskorralduse, vajalike isikute teavitamise ja kaasamise, heakorra ning avariijärgse kaevekoha taastamise eest.
(4) Avariikaevetööde lõpetamine toimub üldises korras.
(5) Kaevetööloa andjal on õigus põhjendatud juhul käesolevas paragrahvis sätestatud nõudeid leevendada.
§ 12. Tehnovõrkude kaitsmine
(1) Kaevetööde teostamine olemasoleva tehnovõrgu kaitsevööndis kooskõlastatakse selle omanikuga.
(2) Tehnovõrgu kahjustamisest teavitatakse koheselt tehnovõrgu omanikku ja kaevetööloa andjat. Kahjustused kõrvaldatakse kaevaja kulul.
(3) Tehnovõrku võib ümber paigutada üksnes tehnovõrgu omaniku loal ja kinnitatud projekti või kirjaliku kooskõlastuse alusel.
(4) Kaevetööde teostamise piirkonnas asuvate tehnovõrkude omaniku või valdaja kutsutakse kohale enne kaevetööde algust juhul, kui seda on nõutud kaevetööloa taotluse kooskõlastamisel.
§ 13. Kaevetöödel rikutud ala taastamine
(1) Kaevetöödel rikutud ala taastatakse endisel kujul kogu kaeveala ulatuses, väljaarvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 nimetatud juhtudel, kaevaja kulul hiljemalt kaevetööloal märgitud kaevetööde lõpetamise tähtpäevaks.
(2) Kaevaja taastab ja korrastab tema poolt lõhutud või rikutud äärekivid, teekatendi, tehnovõrkude kaevud ning kaevukaaned, liikluskorraldusvahendid, teekattemärgistuse ja geodeetilised märgid.
(3) Kaevaja on kohustatud tee taastamisel täitma valdkonna eest vastutava ministri määrusega kehtestatud tee ehitamise kvaliteedi nõudeid ning taastama kaevekoha samatüübilise katendiga. Enne katendi taastamist peab kaevaja tõendama aluste vastavust nõuetele (tihendamine, kihtide paksused jms). Juhul kui soovitakse muuta teekatendi tüüpi, tuleb see eelnevalt kooskõlastada vallavalitsuse teedespetsialistiga.
(4) Kõnniteedel teostatavatel kaevetöödel taastatakse kõnnitee katend kogu kõnnitee laiuselt ning asendatakse rikutud äärekivid.
(5) Sõiduteedel teostatavatel kaevetöödel taastatakse katend vastavalt katendi tüübile kogu sõidutee laiuses, kui rikutud ala on üle poole sõidusuuna laiusest ning poole sõidutee laiuses, kui rikutud ala ulatub sõidutee katendini.
(6) Tänava või parkla pikisuunalistel kaevetöödel eemaldatakse kaeviku serva ja äärekivi või tänavakatendi serva vaheline alla ühe meetri laiune teekatend ning paigaldatakse uus katend koos vajaliku aluskihiga.
(7) Kui tänavaga ristisuunaliselt rajatavate tehnorajatiste telgede vahe on alla 15 meetri, taastatakse asfaltkatendi pealiskiht nende kohal ühtse katendina.
(8) Kui teekatendit ei ole võimalik koheselt taastada, paigaldatakse enne lõplikku taastamist ajutine teekatend. Ajutise teekatendi korrashoiu tagab kaevaja.
(9) Tagasitäiteks haljas- ja rohealadel kasutatakse väljakaevatud pinnast. Tagasitäitmisel järgitakse mullakihtide kaevetööde eelset paiknemist.
(10) Garantii taastamistöödele on 24 kuud alates kaevetööloa lõppemisest. Garantii perioodil ilmnenud puudused kõrvaldab kaevaja omal kulul vallavalitsuse poolt määratud tähtajaks. Juhul kui kaevaja ei kõrvalda puudusi vallavalitsuse poolt määratud tähtajaks, võib vallavalitsus tellida taastamistööd kolmandalt isikult kaevaja kulul.
(11) Talveperioodil kaevetöödega rikutud teekatend taastatakse hiljemalt 31. maiks, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
(12) Taastamistööde lõppemine fikseeritakse vastaval vormil.
(13) Kaevaja poolt taastamistööde teostamata jätmisel või mittenõuetekohasel teostamisel on vallavalitsusel õigustellida taastamistööd kolmandalt isikult kaevaja kulul.
§ 14. Tagatisraha
(1) Enne avalikus kohas kaevetööloa saamist võib vallavalitsus nõuda kaevajalt tagatisraha tasumist või vallavalitsusele krediidi- või finantsasutuse tähtaegse garantiikirja esitamist. Tagatisraha tagastatakse peale kaevetööde lõpetamist ja üle andmist vallavalitsusele.
(2) Tagatisraha suuruse ja selle arvestamise alused kehtestab vallavalitsus.
§ 15. Kaevetööde lõpetamine
(1) Kaevetööd on lõpetatud, kui kaevetöödega rikutud maa-ala on nõuetekohaselt taastatud ja korrastatud. Kaevetööde lõpetamine ja üleandmine fikseeritakse kaevetööloal või vastaval vormil.
(2) Kaevetööde lõpetamisel esitatakse vallavalitsusele tehnovõrkude teostusdokumentatsioon digitaalsel andmekandjal.
(1) Järelevalvet eeskirja täitmise üle teostavad vallavalitsuse poolt määratud teenistujad.
(2) Eeskirja rikkumise eest karistatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 662 alusel.
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud väärteo kohtuvälised menetlejad on vastavalt oma pädevusele vallavalitsus, Politsei- ja Piirivalveamet ning Keskkonnainspektsioon.
(4) Kaevetööde teostamisega tekitatud kahju hüvitab kaevaja.
§ 17. Dokumendivormide kinnitamine
(1) Tunnistada kehtetuks Võru Vallavolikogu 08.06.2005 määrus nr 45 „Võru valla kaevetööde eeskiri“.
(2) Tunnistada kehtetuks Vastseliina Vallavolikogu 18.10.2002 määrus nr 24 „Vastseliina valla heakorra ja kaevetööde ning koerte ja kasside pidamise eeskirja kinnitamine“.
(3) Tunnistada kehtetuks Sõmerpalu Vallavolikogu 19.06.2012 määrus nr 11 „Sõmerpalu valla kaevetööde eeskiri“.
(4) Tunnistada kehtetuks Orava Vallavolikogu 24.03.2003 määrus nr 18 „Heakorra- ja kaevetööde eeskirja kehtestamine“.


text:
Nõuetele vastava arve tähtsus sisendkäibemaksu mahaarvamisel - Raamatupidaja
Nõuetele vastava arve tähtsus sisendkäibemaksu mahaarvamisel
06. oktoober 2017 09:15
Tõnis Elling selgitab, millised on arvel olulised ja millised ebaolulised vead
Sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus tekib maksukohustuslasel siis, kui müüjal tekib käibemaksu maksmise kohustus. Küll aga ei ole ostjal õigust sisendkäibemaksu maha arvata, kui tal ei ole nõuetele vastavat arvet.
Nõuded arvetele on sätestatud käibemaksuseaduse (KMS) § 37. Arvel kajastatud andmed on küll olulised, kuid eristada tuleb olulisi ja ebaolulisi vormivigu.
Kohustuslikud arve rekvisiidid on toodud KMS-i § 37 lg-s 7. Lõige 8 täpsustab kohustuslikud rekvisiidid, kui tegemist on tavapärasest riigisisesest käibest erineva olukorraga. Näiteks pöördmaksustamise juhud, kasutatud kauba edasimüügi erikord või reisiteenuste erikord.
Arve rekvisiitide ja sellega seoses ka sisendkäibemaksu mahaarvamise õiguse teemat on kohtupraktikas mitmeid kordi käsitletud. Riigikohus[1] ütles 2016. aastal, et arvel olevad formaalsed puudused ei tohi piirata ostja sisendkäibemaksu mahaarvamist.
Ebaolulised vormivead ei takista ostja sisendkäibemaksu mahaarvamist
Analüüsitavas vaidluses keelas maksuhaldur maksukohustuslasel sisendkäibemaksu mahaarvamise põhjendusel, et kontrolliks esitatud arvel puudusid müüja käibemaksukohustuslaseks registreerimise number ja aadress. Sellega ei vastanud arve KMS-i § 37 toodud nõuetele. Maksuhaldur selgitas, et kuna sisendkäibemaksu saab deklareerida üksnes arve alusel, ei oma maksustamise seisukohalt tähtsust, et arvel puuduvad rekvisiidid olid märgitud mõnel muul dokumendil.
Riigikohtu halduskolleegium ei nõustunud maksuhalduri seisukohaga, et KMS-i § 37 lg-s 7 nimetatud andmed on kõigil juhtudel võrdselt olulised ja ükskõik milliste andmete puudumine arvel välistab sellise arve alusel sisendkäibemaksu mahaarvamise. Kolleegium on oma varasemates lahendites korduvalt rõhutanud, et maksuarvestuses tuleb eristada olulisi ja ebaolulisi vormivigu[2].
Arvel andmete puudumist müüja käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri ja aadressi kohta peab kolleegium ebaoluliseks vormiveaks.
Selline järeldus tuleneb asjaolust, et Eestis on ühtne, mitte piirkondlik käibemaksukohustuslaste register[3]. Enamasti piisab äriühingu nimest ja registrikoodist, et tuvastada usaldusväärselt müüja isik ja kontrollida, kas tegemist on registreeritud käibemaksukohustuslasega. Andmeid müüja isiku ja kauba või teenuse kohta tuleb aga pidada olulisteks ja nende puudumine välistab sellise mittenõuetekohase arve alusel sisendkäibemaksu arvestamise[4].
Ühine käibemaksusüsteem tagab majandustegevuse neutraalse maksustamise
Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on mahaarvamisõigus ühise käibemaksusüsteemi aluspõhimõte, mida ei tohi kitsendada ja mida rakendatakse kohe kogu sisendkäibemaksuga koormatud tehingutelt tasutud maksu osas[5]. Süsteemi mõte on vabastada ettevõtja täielikult kogu majandustegevuse raames tasumisele kuuluvast või tasutud käibemaksust. Ühine käibemaksusüsteem kindlustab seega kogu majandustegevuse täielikult neutraalse maksustamise, sõltumata selle eesmärkidest või tulemitest, tingimusel, et tegevus ise oleks käibemaksuga maksustatav[6].
Lisaks on Euroopa Kohus leidnud, et käibemaksu neutraalsuse põhimõte nõuab, et sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus antakse siis, kui tehingu sisulised nõuded on täidetud, isegi kui maksukohustuslane on jätnud täitmata mõned formaalsed nõuded[7]. Järelikult, kui maksuhalduril on olemas vajalikud andmed tuvastamaks, et sisulised nõuded on täidetud, ei või ta kehtestada maksukohustuslase sisendkäibemaksu mahaarvamise õigusele lisatingimusi, mis võivad muuta selle õiguse olematuks[8].
Riigikohtu halduskolleegiumi arvates tuleneb Euroopa Kohtu praktikast selgelt, et arvele väljastaja aadressi ja käibemaksukohustuslase numbri märkimine on formaalne nõue, mille eiramine pole piisavaks aluseks, et keelata sisendkäibemaksu kohene mahaarvamine.
Käibemaksuseaduse vastavaid sätteid tuleb tõlgendada selliselt, et ka formaalsete puudustega arve saab olla aluseks sisendkäibemaksu mahaarvamisele.
Selles asjas pole kahtlust, et kaebaja esitas maksuhaldurile kontrollimenetluse ajal (kontrollaktile esitatud eriarvamuse lisana) arvetel puuduolevad andmed, mis oleksid märkimisväärselt maksuhalduri ressurssi kulutamata olnud talle niigi kättesaadavad.
Arvel peab olema kauba soetaja või teenuse saaja nimi ja aadress
Arvete teemat käsitles hiljuti ka Euroopa Liidu Kohus. Vaidluse all on ostja nime ja aadressi vajalikkus arvel. Vaidlus ei ole veel lõplikku lahendit saanud, kuid arutlusse kaasatud kohtujurist on oma argumendid esitanud ja need väärivad kindlasti pikemat käsitlust. Euroopa Kohtusse jõudsid pea üheaegselt kaks sarnast vaidlust[9] selle üle, kas arvel märgitud aadress peab olema see, kus maksukohustuslane igapäevaselt äritegevusega tegeleb või piisab sellest aadressist, kus on temaga võimalik operatiivselt ühendust võtta (nn postiaadress).
Tasub meenutada, et vaidlusalune küsimus on üsna aktuaalne ka Eestis, sest paljud Eesti äriühingud on registreeritud ettevõtjate koduaadressile, kus nad paljudel juhtudel tegelikult oma äritegevusega ei tegele. Samuti kasutavad välismaa ettevõtjad Eesti nõustamisbüroode teenuseid ning registreerivad oma firmad teenusepakkuja aadressil. Just selleks, et oleks kindel koht, kust alati posti kätte saab. Tegevust neil seal loomulikult ei toimu. Kordame üle, et KMS-i § 37 lg 7 p 3 alusel peab arvel olema kajastatud kauba soetaja või teenuse saaja nimi ja aadress.
Euroopa Kohtule esitati küsimus, kuidas tuleb tõlgendada Euroopa Liidu Nõukogu 28. novembri 2006. aasta käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ artikli 226 punktis 5 sätestatud nõuet, et arvele tuleb märkida maksukohustuslase aadress. Kas aadressi mõistet tuleb tõlgendada nii, et see on koht, kus maksukohustuslane tegeleb oma majandustegevusega või piisab sellest, et see on koht, kus temaga saab ühendust võtta.
Maksuhaldur tuvastas selles vaidluses, et kuigi aadress, mille ettevõtja oli oma arvetele märkinud, on tema registreeritud asukoht, on see kõigest „postkastiaadress”. Sel aadressil sai temaga ühendust võtta ainult posti teel. Kuigi sellel aadressil asus üks raamatupidamisbüroo, siis ettevõtja majandustegevust seal ei toimunud.
Asja lahendamisse kaasatud kohtujurist tõi oma seisukoha põhjenduseks välja järgmised asjaolud. Euroopa Kohus on järjepidevalt sedastanud, et mahaarvamise süsteemi mõte on vabastada ettevõtja täielikult tema majandustegevuse raames tasumisele kuuluvast või tasutud käibemaksust. Ühise käibemaksusüsteemi aluseks olev neutraalse maksustamise põhimõte kindlustab kogu majandustegevuse täielikult neutraalse maksustamise, sõltumata selle eesmärkidest või tulemitest, tingimusel, et nimetatud tegevused on põhimõtteliselt käibemaksuga maksustatavad.[10] See põhimõte peegeldab käibemaksuvaldkonnas võrdse kohtlemise põhimõtet.[11]
Käibemaksudirektiivi artikli 168 punktis a on loetletud sisendkäibemaksu mahaarvamise materiaalõiguslikud tingimused. Selle õiguse saamiseks peavad ettevõtjad täitma kolm tingimust. Esiteks peab asjaomane isik olema direktiivi tähenduses maksukohustuslane. Teiseks peab maksukohustuslane kaupu või teenuseid, mille pealt tasutud käibemaksu ta tahab maha arvata, kasutama neid oma maksustatavate müügitehingute tarbeks. Kolmandaks peab sisendkäibemaksu sisaldavad kaubad või teenused olema ostetud teiselt maksukohustuslaselt.[12]
Saksamaa seadus ja senine kohtupraktika nõudsid arvel sellise aadressi olemasolu, kus maksukohustuslane reaalselt tegutses, mitte ainult postiaadressi. Kaasuse lahendamise käigus kaasatud kohtujurist ei olnud selle Saksamaa praktikaga nõus[13].
Euroopa Kohus on järjepidevalt sedastanud, et käibemaksu mahaarvamise õigus on käibemaksudirektiiviga loodud käibemaksusüsteemi lahutamatu osa ja seda ei või põhimõtteliselt piirata.[14] Käibemaksu mahaarvamise õigus antakse siis, kui sisulised nõuded on täidetud, isegi kui maksukohustuslane on jätnud mõne vorminõude täitmata. Konkreetsemalt on Euroopa Kohus sedastanud, et käibemaksudirektiivi artiklis 226 ette nähtud andmeid sisaldava arve omamine kujutab endast käibemaksu mahaarvamise õiguse vormilist, mitte sisulist tingimust[15].
Lisaks täpsustab käibemaksudirektiivi artikkel 226, et ilma direktiivi erisätete kohaldamist piiramata tuleb artiklite 220 ja 221 kohaselt koostatud arvetel esitada seoses käibemaksuga üksnes artiklis 226 nimetatud andmed. Seega ei või liikmesriigid väljakujunenud kohtupraktika kohaselt seada käibemaksu mahaarvamise õigust sõltuvusse sellistest arvete sisu käsitlevatest tingimustest, mida ei ole käibemaksudirektiivis sõnaselgelt ette nähtud.[16]
Aadressi mõiste range tõlgendamine ei ole põhjendatud
Euroopa Kohus on alati lähenenud käibemaksunormide tõlgendamisele realistlikult ja pragmaatiliselt, mitte formaalselt. See on hoopis erinev nende liikmesriikide omast, kes vähe sellest, et nad tõlgendavad aadressi arvele märkimise nõuet eriti rangelt ja formaalselt, seovad ka selle nõude rikkumise kaugeleulatuvate tagajärgedega.
Teiseks lisas kohtujurist, et lähtudes direktiivi grammatilisest tõlgendusest, ei ole käibemaksudirektiivi sõnastuses endas midagi, mis toetaks arve aadressi nõude niivõrd ranget tõlgendamist. Tavatähenduses[17] tähendab mõiste aadress (k.a postkastiaadress), et seal saab isikuga tegelikult ühendust võtta. Seda seisukohta toetab ka käibemaksudirektiivi artikli 9 lõike 1 lai sõnastus maksukohustuslase mõiste määratluses[18].
Kolmandana lisas kohtujurist, et aadressi mõiste range tõlgendamine ei ole põhjendatud, arvestades arve funktsiooni käibemaksusüsteemis. Nagu Euroopa Kohus on märkinud, on arve majandusliku tehingu aruanne, mis võimaldab maksuhalduril esiteks kontrollida, kas tasumisele kuuluv maks on tasutud ja kas arve esitaja on maksusumma õigesti deklareerinud ning teiseks, kas asjaomaseid kaupu või teenuseid saanud maksukohustuslasel on õigus käibemaks maha arvata[19]. Viimase jaoks on arve kui selline oluline dokument, mis tõendab tema õigust sisendkäibemaksu maha arvata.
Käibemaksudirektiivi artikli 226 punktis 5 sätestatud kohustuse tõlgendamisel märkida arvele arve esitaja aadress tuleb arvesse võtta arve mõlemat funktsiooni. Arvele arve esitaja aadressi ning nime ja käibemaksukohustuslase numbri märkimise kohustuse mõte on seostada konkreetne majanduslik tehing konkreetse ettevõtjaga ehk arve esitajaga.[20] Teisisõnu võimaldab see arve esitaja isiku tuvastada.
Arve esitaja isiku tuvastamine on maksuhaldurite jaoks oluline selleks, et nad saaksid kontrollida, kas käibemaksu summa on deklareeritud ja tasutud.[21]Maksukohustuslasest ostjale annab tuvastamine aga võimaluse kontrollida, kas arve esitaja on käibemaksunormide tähenduses maksukohustuslane.
Kohtujurist ei nõustunud seisukohaga, et arve esitaja isiku tuvastamiseks ja temaga ühenduse võtmiseks on vaja, et maksukohustuslane tegeleks arvele märgitud aadressil tegelikult majandustegevusega või oleks seal füüsiliselt kättesaadav. Käibemaksudirektiivi artikli 226 kohaselt peab arvel olema veel hulk muid andmeid, mis teenivad seda eesmärki. Neist eriti oluline on kaupade tarnija või teenuste osutaja käibemaksukohustuslasena registreerimise number. Käibemaksunumbrit saavad asutused hõlpsasti kontrollida. Lisaks saab selle numbri õigsust kontrollida igaüks, muu hulgas interneti teel.
Seejuures ei tohiks ära unustada, et ettevõtjad peavad käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri saamiseks läbima registreerimisprotsessi, kus nad peavad esitama oma riigi registreerimisvormi ja lisama sellele asjakohased dokumendid. Käibemaksunormid kohustavad liikmesriike teatavaid andmeid säilitama.[22] Nii peavad nad kõigi ettevõtjate kohta, kellele nad on andnud käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri, koguma mitmesuguseid andmeid.[23] On selge, et arve esitaja tuvastamiseks ja temaga ühenduse võtmise koha ja võimaluste kindlaksmääramiseks ei pea nad vaatama ainult ja eriti arvele märgitud aadressi.
Neljandaks ei ole nõue, et arve esitaja peab arvele märgitud aadressil tegelema majandustegevusega (või omama seal äriruume), veenev, arvestades seda, kuidas ettevõtjad tänapäeval oma tegevust korraldavad ja majandustegevusega tegelevad. Eriti kehtib see arvestades majanduses viimasel ajal toimunud arengut näiteks e-kaubanduse, kontoriruumide jagamise ja kaugtöö puhul. Neid suundi silmas pidades on paljudel juhtudel raske seostada mingi majandustegevusega tegelemist ainult ühe konkreetse kohaga. Tänapäeval saab kaupu osta ja müüa interneti teel sisuliselt kõikjalt maailmas, nii et vaja on vaid arvutit ja internetiühendust.
Seega oleks nõue, et arve esitaja peab oma majandustegevusega tegelema arvele märgitud aadressil (või peavad seal olema tema äriruumid), problemaatiline nende ettevõtjate jaoks, kes ei tegele oma majandustegevusega (täielikult või peamiselt) ühes konkreetses kohas. Äriruumide ja konkreetse asukoha „lahusus” ei ole uus nähtus. EL-i seadusandja on praegu kehtiva käibemaksudirektiivi vastuvõtmisel sellega juba arvestanud. Käibemaksudirektiiv sõnastati uuesti 2006. aastal, kui Euroopa Liidu majandus oli juba sügavalt digiteerunud. Nii ongi direktiivis hulk sätteid, mis käsitlevad teemasid, nagu näiteks e-side ja e-teenused.
Viiendaks on Saksamaa käibemaksuseaduse „traditsioonilist” (üsna ranget ja konservatiivset) tõlgendamist raske ühitada Euroopa Kohtu viimase aja praktikaga ja eelkõige kohtuotsusega PPUH Stehcemp.[24] Selles kohtuotsuses jõudis Euroopa Kohus järeldusele, et kaebajal oli õigus maha arvata käibemaks, mis oli märgitud riigisisese kohtu arvates „fiktiivse ettevõtja” esitatud arvetele. Kohtuasja asjaolusid hinnates oli eelotsusetaotluse esitanud kohus märganud, et hoone, kus äriregistri andmetel oli selle ettevõtja registrijärgne asukoht, oli lagunenud. Euroopa Kohus aga asus seisukohale, et asjaolu, et registrijärgse asukohana osutatud hoones on igasugune majandustegevus võimatu, ei välista, et tegevus võis toimuda mujal väljaspool registrijärgset asukohta. Euroopa Kohus lisas: „Nimelt, kui majandustegevus seisneb mitme järjestikuse müügi raames tehtud kaubatarnetes, siis võib kauba esimene ostja ja edasimüüja piirduda sellega, et ta annab esimesele müüjale korralduse vedada kaup otse teisele ostjale, ilma et tal endal peaks tingimata olema asjaomase kauba tarnimiseks vajalikke ladustamis- ja veovahendeid”.[25]
See kohtuotsus toetab seisukohta, et selleks, et kaupade või teenuste saajal oleks õigus käibemaksu maha arvata, ei ole vaja, et arvele märgitud aadressil toimuks majandustegevust. Seega piisab sellest, kui sellel aadressil saab kaupade tarnijaga või teenuste osutajaga kiiresti ja tõhusalt ühendust võtta.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et arve on kindlasti vajalik sisendkäibemaksu mahaarvamiseks, kuid eristada tuleb arvel kajastatud andmete olulisust. Arvel müüja käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri ja aadressi puudumine on ebaolulised vormivead. Andmed müüja isiku ja kauba või teenuse kohta on aga olulised ning nende puudumine välistab sellise mittenõuetekohase arve alusel sisendkäibemaksu mahaarvamise. Arvel kajastatud aadressil ei pea ilmtingimata toimuma maksukohustuslase igapäevane äritegevus. Piisab, kui sellel aadressil saab temaga ühendust.
[1] Riigikohtu halduskolleegiumi 13. aprilli 2016 otsus 3-3-1-51-15.
[2] Vt asjas nr 3-3-1-59-15 tehtud otsuse p 9 ja selles viidatud praktika.
[3] Vt 3-3-1-59-15, p 11.
[4] Vt nt 3-3-1-81-12, p 11, ja 3-3-1-57-13, p-d 11–13.
[5] Vt selle kohta kohtuotsused Gabalfrisa jt, C-110/98-C-147/98, punkt 43, ning Idexx LaboratoriesItalia, C-590/13, punktid 30 ja 31.
[6] Vt selle kohta kohtuotsused Gabalfrisa jt, C-110/98-C-147/98, punkt 44, ning Idexx LaboratoriesItalia, C-590/13, EU:C:2014:2429, punkt 32.
[7] Vt selle kohta kohtuotsused Ecotrade, C-95/07 ja C-96/07, punkt 63; Uszodaépito, C-392/09 punkt, 39; Nidera Handelscompagnie, C-385/09, punktid 42 ja 43 ning Idexx Laboratories Italia, C-590/13, punkt 38.
[8] Vt kohtuotsus Idexx Laboratories Italia, C-590/13, punkt 40.
[9] C-374/16 ja C-375/16.
[10] Kohtuotsus Rompelman C-268/83, punkt 19.
[11] Kohtuotsus Marks & Spencer C-309/06, punkt 49.
[12] Kohtuotsus PPUH Stehcemp C-277/14, punkt 28.
[13] Kohtujuristi ettepanek asjas c-374/16 ja 375/16 punkt 30.
[14] Kohtuotsus Senatex C-518/14, punkt 37 ja seal viidatud kohtupraktika.
[15] Kohtuotsus Senatex C-518/14, punkt 38.
[16] Selle kohta vt kohtuotsused, Barlis 06 – Investimentos Imobiliarios e Turisticos, C-516/14, punkt 25 ja Pannon Gép Centrum C-368/09, punktid 40 ja 41.
[17] vt kohtuotsused Barlis 06 – Investimentos Imobiliarios e Turisticos, C-516/14, punkt 25 ja Pannon Gép Centrum, C-368/09, punktid 40 ja 41.
[18] Maksukohustuslane on iga isik, kes mis tahes paigas teostab iseseisvalt mis tahes majandustegevust, olenemata nimetatud tegevuse eesmärgist või tulemustest.
[19] vt kohtuotsus Barlis 06 – Investimentos Imobiliarios e Turisticos, C-516/14, punkt 27.
[20] vt kohtujuristi ettepanek, Kokott, kohtuasi Barlis 06 – Investimentos Imobiliarios e Turisticos, C-516/14, punktid 34 ja 35.
[21] vt kohtujuristi ettepanek, Kokott, kohtuasi Barlis 06 – Investimentos Imobiliarios e Turisticos, C-516/14, punkt 34.
[22] Vt eelkõige nõukogu 7. oktoobri 2010. aasta määruse (EÜ) nr 904/2010 halduskoostöö ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas (uuesti sõnastatud) (ELT 2010, L 268, lk 1) artikli 17 lõike 1 punkt b. See säte kohustab liikmesriiki säilitama elektroonilises süsteemis muu hulgas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 213 kohaselt kogutud, tema poolt käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri saanud isikut ning tema tegevust, õiguslikku seisundit ja aadressi käsitlevad andmed, ning kuupäev, millal käibemaksukohustuslasena registreerimise number väljastati.
[23] Vt analoogia alusel kohtuotsust Kopalnia Odkrywkowa Polski Trawertyn P. Granatowicz, M. Wąsiewicz, C-280/10, punktid 48 ja 49. Lisaks võivad liikmesriikide asutused nõuda teiste liikmesriikide asutustelt teavet, mis võib aidata neil käibemaksu õigesti hinnata, kontrollida käibemaksu õiget arvestamist, eriti liidusisestes tehingutes, ja võidelda määruse nr 904/2010 alusel käibemaksupettuste vastu.
[24] Kohtuotsus PPUH Stehcemp, C-277/14.
[25] Kohtuotsus PPUH Stehcemp, C-277/14, punkt 35.
URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2017/10/06/nouetele-vastava-arve-tahtsus-sisendkaibemaksu-mahaarvamisel

matches:
§ 37
§ 37
§ 37
§ 37
Kohus
§ 37
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
Kohus
kohus
Kohus
Kohus